Punk
Historia > Punk Suomessa

Suomessa punk ja uusi aalto vaikuttivat paljon suomalaiseen rock-musiikkiin, ja ne vaikuttivat merkittävästi suomenkielisten rocksanoitusten yleistymiseen. Kimmo Miettisen mukaan punk nousi Suomessa musiikki-ilmiönä, nuorisomuotina sekä 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa syntyneiden sukupolvikokemuksena suhteellisesti suuremmaksi kuin missään muualla maailmassa. Miettisen mukaan yhdysvaltalaisen Ramones-yhtyeen esiintymiset Helsingissä ja Tampereella yhtyeen ensimmäisellä Suomen-vierailulla toukokuussa 1977 olivat punkin suomalaisen läpilyönnin avaintapahtumia. Konserttien yleisönä oli paljon vaikutteille altista väkeä, joka alkoi miltei saman tien perustaa yhtyeitä.
Sidi Vainion mukaan punk antoi jokaiselle nuorelle tilaisuuden olla oma itsensä, ja jokaisella oli mahdollisuus olla menossa mukana. Pelle Miljoona näkee punkin suosion taustalla myös yhteiskunnallisia ja maantieteellisiä syitä: vaikka esimerkiksi nuorisotyöttömyys ei vielä 1970-luvulla ollut kovin vakava ongelma, nuoret saivat äänensä kuuluville yhteiskunnallisessa keskustelussa. Lisäksi punk ei ollut Suomessa vain kaupunkilainen ilmiö, kuten Britanniassa, vaan se levisi myös maaseudulle.
Suomessa ensimmäisenä punklevytyksenä pidetään Briardin esikoissingleä ”I Really Hate Ya” vuodelta 1977, vaikkakin vanhemmat yhtyeet kuten Sleepy Sleepers julistautuivat tuolloin punkyhtyeiksi. Sleepy Sleepersin kohdalla kyse oli lähinnä punkin humorististen elementtien parodioimisesta. Turkulaisen Dead End 5 -yhtyeen vuonna 1977 julkaistu ”James Dean pop” oli Ramonesien ”Blitzkrieg Bopin” suomenkielinen versio, mutta sitä ei pidetty punkkina, osittain tuolloiseen 50-luvun huumaan kuuluvan tekstin ansiosta.lähde?
Suosituimmiksi punknimiksi nousivat Pelle Miljoona kantaa ottavine sanoituksineen (”Väkivalta ja päihdeongelma”, ”Olen työtön” ...), Eppu Normaali (”Poliisi pamputtaa taas”, ”Rääväsuita ei haluta Suomeen”) ja Maukka Perusjätkä kappaleella ”Säpinää”, jota huudettiin Suomessa vuosina 1979-1980. Muita tunnettuja tuon ajan yhtyeitä punkin tai uuden aallon musiikkiin luettuja olivat muun muassa Problems?, Kollaa kestää, Vaavi, Sehr Schnell, Ratsia, Korroosio ja Se. Näistä Ratsia oli kotoisin Pihtiputaalta, Vaavi Salosta ja Se Jyväskylästä, mikä kertoo punkin saavuttamasta vastakaiusta maakunnissa. Myös Kainuussa syntyi huomattavan monta yhtyettä.
1980-luvulla Suomeen kehittyi hardcoreksi, HC:ksi tai ”hooseeksi” kutsuttu punkin rajumpi ja nopeatempoisempi alalaji. Hardcore punkin tunnetuimmat yhtyeet Suomessa ovat Terveet Kädet, Kaaos, Lama, Pyhäkoulu, Kohu-63, Riistetyt, Bastards, Rattus ja Appendix.
Kaupallinen punk-kulttuuri oli Suomessa hyvin lyhytaikainen ilmiö, ja nuorison massakulttuurina se hiipui 1980-luvun puoliväliin mennessä. Varsinainen punk-kulttuuri säilyi silti muotivirtauksien ulkopuolella. Suomalaiset punk-yhtyeet ovat tehneet kiertueita maailmanlaajuisten, ruohonjuuritasolla toimivien tee se itse -verkostojen avulla eri puolella maailmaa. Erityisesti suomalaiset 1980-luvun hardcore-punk-yhtyeet muistetaan edelleen hyvin maailmalla, tästä todistavat esimerkiksi japanilaisen Laukaus-yhtyeen kaltaiset tribuuttiyhtyeet, jotka pyrkivät kuulostamaan autenttisilta 1980-luvun suomalaisilta hc-kokoonpanoilta.lähde?
HC-taustaisista yhtyeistä CMX, YUP ja Klamydia nousivat 1990-luvulla valtavirtasuosioon. Vuosikymmenen alkupuolella perustetusta Apulannasta tuli suosittu suomirock-yhtye. Punkin poliittisuus näkyi vuosikymmenen aikana nousseessa eläinoikeusliikkeessä. Punkyhteisössä korostuneen alkoholinkäytön vastineeksi 1990-luvun lopulla Suomeen rantautui päihteetön straight edge -liike, joka jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi. 2000-vuosikymmenen puolivälistä alkaen punk koki Suomessa uuden nousukauden.