stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kultareuna (yhdistys)

Kultareuna ry. on arpajaisyhdistys, jonka työväenliikkeen järjestöt Valistustyö ja vapaa kansanvalta, Työväenlehdistön kannatusyhdistys sekä sitoutumaton Invalidien huolto perustivat Helsingissä kesäkuussa 1959[lähde? ]. Vuoteen 2016 mennessä Kultareuna ry. on järjestänyt yli kuudetsadat arpajaiset, joiden puhdas tuotto eri yhdistyksille on ollut 27 miljoonaa euroa ja myynnin arvo lähes 100 miljoonaa euroa.
Kultareuna ry oli jäsenenä kattojärjestö Arpajaiskeskus ry:ssä, joka vuoden 1944 maaliskuussa annetulia asetuksella toimi valtion monopolina suurten arpajaisten järjestämisessä 2000-luvun taitteeseen asti.
Yhdysvaltain laivastoakatemia

| Yhdysvaltain laivastoakatemia> United States Naval Academy |
| --- | --- |

Motto:  Ex Scientia Tridens 
Perustettu:  10. lokakuuta 1845
Säätiön varat:  50,8 miljoonaa dollaria
Rehtori:  Vara-amiraali Walter E. Carter Jr.
Henkilökunta:  510
Opiskelijoita:  4 576
Sijainti:  Annapolis, Maryland  Yhdysvallat
Osoite:  http://www.usna.edu/
Maskotti:  Bill the Goat
Yhdysvaltain laivastoakatemia (virallisesti United States Naval Academy, myös Annapolis, urheilumedia käyttää nimitystä Navy eli "Laivasto") on kadettikoulu, joka kouluttaa upseereita Yhdysvaltain laivastolle ja merijalkaväelle. Se sijaitsee Annapolisissa Marylandin osavaltiossa Chesapeakenlahden rannalla.
Laivastoakatemia on perustettu vuonna 1845. Historioitsija, opettaja ja laivastoministeri George Bancroft perusti akatemian 10. lokakuuta 1845 parantaakseen silloisia puutteellisia merisotilaiden opetusmenetelmiä. Sen entisistä oppilaista on tullut useita astronautteja, presidentti Jimmy Carter ja entinen presidenttiehdokas, senaattori John McCain. Akatemiaa johtaa superintendentti (tarkastaja), joka on suoraan vastuussa laivasto-operaatioiden komentajalle. Vuodesta 2010 superintendentti on  ollut vara-amiraali Michael H. Miller.
Opiskeltavat aineet

Nykyään akatemian pääaineita ovat arabian kieli, englannin kieli, fysiikka, historia, kansantaloustiede, kemia, kiinan kieli, konetekniikka, laivanrakennustekniikka, lentotekniikka, matematiikka, meritiede, valtio-oppi, sähkötekniikka ja tietojenkäsittelytiede.
Jatkotutkintoja ei suoriteta laivastoakatemiassa, vaan Naval War College ja Naval Postgraduate School -oppilaitoksissa. Oppilaskunta eli kadettiprikaati jaetaan kahteen rykmenttiin, jotka kukin koostuvat kolmesta pataljoonasta. Jokaisessa pataljoonassa on viisi komppaniaa, mistä tulee yhteensä 30 komppaniaa. Prikaatia johtaa viimeisen vuosikurssin kadetti eli "prikaatinkomentaja", joka valitaan johtamistaitojen ja opintomenestyksen perusteella. Hän on vastuussa kadettien koulutuksesta prikaatin komendantille, joka on arvoltaan kommodori.
Urheilu

Akatemialla on miesten joukkueet koripallossa, baseballissa, soudussa, maastojuoksussa ja jalkapallossa. Naisten joukkueita on lentopallossa, maastojuoksussa, golfissa, koripallossa ja tenniksessä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Akatemian kotisivu
Kristillisten Tekojen kirkko

Kristillisten Tekojen Kirkko on Tampereella perustettu suomalainen kristillinen uskonnollinen yhteisö, joka on rekisteröity uskonnolliseksi yhdyskunnaksi 9. toukokuuta 1983. Kristillisten Tekojen kirkko tunnustaa Raamatun kirjoituksiin perustuvaa kristillistä uskoa tavoitteenaan edistää rauhan, lähimmäisenrakkauden ja tasa-arvon toteutumista ihmisten kesken. Yhteisössä on käytössä aikuiskaste. Yhteisön pääasiallinen lähtökohta verrattuna muihin kristillisiin yhteisöihin on käsitys, jonka mukaan kristillinen usko ei yksinään riitä pelastukseen, vaan lisäksi tarvitaan "kristillisiä tekoja".[lähde? ]
Pääosa Kristillisten Tekojen Kirkon perustajista oli työttömiä Tampereen seudulta. Yhteisön jäsenmäärä on 2000-luvulla ollut hyvin pieni, alle 20 henkeä. 1990-luvulla siihen kuului vain kaksi jäsentä ja se oli Suomen toiseksi pienin rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta (pienempi oli vain Totuuden Ystävät).
Koiviston vapaaherrakunta

Koiviston vapaaherrakunta oli 124 taloa käsittänyt Koiviston pitäjän osa lähellä Viipuria. Se nimitettiin vapaaherrakunnaksi, kun vapaaherran arvon saanut Hans Wachtmeister (1609-1652) sai oikeuden nimeen Koiviston vapaaherra (friherre Hans Wachtmeister af Björkö) sen jälkeen, kun hän oli saanut alueen lahjoitusmaaksi vuonna 1649.
Kun Hans Wachtmeister 1651 korotettiin vapaaherrasäätyyn, hän sai oikeuden kantaa arvonimeä Koiviston vapaaherra Viipurin läänissä olevan Koiviston pitäjän mukaan, josta hän oli 1649 saanut 129 taloa (45 ½ manttaalia) käsittävän lahjoitusmaan Norrköpingin päätöksen (ruots. Norrköpings besluts gods) ehdoilla.
Vaikka tämä alue ei ollut todellinen vapaaherrakunta, se kulki kuitenkin sillä nimellä, ja vapaaherrakuntana se peruutettiin jo 1681. Silloin siinä arvioitiin olevan 78 ½ manttaalia.
Kirjallisuutta

Mauno Jokipii: Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat, 2 nidettä, Suomen historiallinen seura 1956–1960, Historiallisia tutkimuksia 48.1
Kiinan tasavallan kansalliset sinetit

Molemmat sinetit näytillä
Kiinan tasavallan kansalliset sinetit (kiin.: 中華民國國璽; pinyin: Zhōnghuá mínguó guóxǐ) on kollektiivinen nimitys kahdelle sinetille, joita käyttää Kiinan tasavallan, eli Taiwanin, presidentti. Sinetit on valmistettu nefriitistä. Sinettien vastaanottaminen on osa presidentin virkaanastumisseremoniaa.
Päätös sinettien käyttöön ottamisesta tehtiin vuonna 1914. Aluksi sinettejä oli kolme, kolmas virkaanastujaissinetti ei ole enää käytössä. Joulukuussa 1949 Kiinan sisällissodan loppuvaiheilla, jolloin kuomintang alkoi vetäytyä Taiwanin saarelle, sinetit ja niistä vastuussa oleva Peng Xiang oli jäänyt Brittiläiseen Hongkongiin, eikä suostunut lähtemään pois sieltä. Pelastaakseen sinetit kommunistisen puolueen armeijalta Tšiang Kai-šek määräsi kaksi miestä, Wang Weishin ja Zhu Dachangin, noutamaan sinetit ja salakuljettamaan ne Taiwaniin osana evakointioperaatiota. Kaksikko sai käyttöönsä sotilaslentokoneen ja joutui tekemään välilaskun Hainanin saarelle. Saatuaan sinetit haltuunsa he lensivät Chiayin kaupunkiin, josta he matkustivat junalla Taipeihin.
Sinettejä kannetaan usein koristeellisilla puisilla alustoilla, jotka on tehnyt Huang Chun-chieh.
Johtuen sinettien painosta, niitä ei paineta leimaa vaativia dokumentteja vasten, vaan päinvastoin: sinetti asetetaan leimapuoli ylöspäin vartavasten tätä varten rakennettuun telineeseen, paperi sen päälle ja lopuksi paperia painetaan kevyesti hieroen, jotta sinetti jättää leimansa.
Kiinan tasavallan sinetti

Kiinan tasavallan sinetti (kiin.: 中華民國之璽; pinyin: Zhōnghuá mínguó zhī xǐ) on sinetti, jota presidentti käyttää lakien ja valtuuskirjojen ratifioimiseen allekirjoituksen tavoin. Sinetti on valmistettu vihreästä nefriitistä ja se painaa 3,2 kiloa.
Kiinan tasavallan sinetti
Malline sinetin painojäljestä
Kunnian sinetti

Kunnian sinetti (kiin.: 榮典之璽; pinyin: Róngdiǎn zhī xǐ) on sinetti, jota presidentti käyttää mm. mitalien ja muiden kunnianosoitusten myöntämiseen vahvistaakseen niitä koskevat määräykset. Sinetti on valmistettu valkoisesta nefriitistä ja se painaa 4,3 kiloa.
Kunnian sinetti
Malline sinetin painojäljestä
Kiinan tasavallan armeija

| Kiinan tasavallan armeija 中華民國陸軍 |
| --- | --- |
 Tunnus

Valtio:   Taiwan
Puolustushaarat:  maavoimat
Rooli:  puolustushaara
Osa joukkoa:  Kiinan tasavallan asevoimat
Kiinan tasavallan armeija (kiin. 中華民國陸軍, Zhōnghuá Mínguó Lùjūn) on Kiinan tasavallan asevoimien suurin aselaji. Noin 80% armeijasta sijaitsee Taiwanissa. Loput on sijoituttu Kinmenin, Matsun ja Penghun saarille.
Armeijan päätehtävänä on puolustautuminen mahdollista aseellista hyökkäystä vastaan, vastahyökkäykset maihinnousua vastaan sekä kaupunkisodankäynti.
Organisaatio

Kiinan tasavallan armeija koostuu 3 armeijasta, 5 armeijakunnasta, 35 prikaatista (25 jalkaväkiprikaatia, 5 panssariprikaatia ja 3 moottoroitua jalkaväkiprikaatia). Kaikki jalkaväkiprikaatit siirrettiin reserviin vuoden 2005 jälkeen.
Vuodesta 2021 lähtien maavoimien komentajana on toiminut kenraali Hsu Yen-pu.
Historia

Kiinan tasavallan armeija perustettiin vuonna 1925 Sun Yat-senin johtaman Guomindang-puolueen aseellisena osana nimellä kansallinen vallankumousarmeija. Se osallistui Toiseen Kiinan-Japanin sotaan ja Kiinan sisällissotaan ennen Kiinan tasavallan johdon vetäytymistä Taiwaniin vuonna 1949. Vuoden 1949 jälkeen Kiinan tasavallan armeija on osallistunut sotatoimiin Kinmenin ja Dachenin saaristossa Guningtoun taistelussa ja sekä ensimmäisessä että toisessa Taiwanin kriisissä. Kiinan tasavallan armeijan kommandot tekivät myös usein iskuja Fujianin maakuntaan.
1970-luvulle saakka armeijan virallisena tavoitteena oli palauttaa Kiinan mantereella sijaitsevat alueet Kiinan tasavallan osaksi. Sotatilalain purkamisen jälkeen vuonna 1988 ja 1990-luvulla tapahtuneen demokratisoitumisen myötä armeijan tehtäväksi on muodostunut Taiwanin, Penghun, Kinmenin ja Matsun puolustaminen.
Vuonna 2021 armeijan kemiallisiin hyökkäyksiin erikoistunut joukko sai tehtäväkseen desinfioida Taoyuanin kansainvälisen lentokentän koronaviruspandemian vuoksi.
Käännös suomeksi
Kosti Salonen
Teoksia

Nimellä V. Salo:
Suomen kielen alkeiskirja : II asteen kouluja varten. Ensimäinen osa, Viides oppivuosi. 2. painos Kirja, Leningrad 1927
Suomen kielen alkeiskirja : II asteen kouluja varten. Toinen osa, Kuudes oppivuosi. Kirja, Leningrad 1929
Suomen kielioppi. I, Äänteet, rytmi ja korostus. Kirja, Leningrad 1929
Suomenkielen alkeiskirja : venäläisiä kouluja varten. I osa. Kirja, Leningrad 1931
Suomenkielen alkeiskirja : venäläisiä kouluja varten. II osa. 2. uud. painos Kirja, Leningrad 1932
Irmari Rantamala – Maiju Lassila : Katkelmia Harhamasta y.m. ; kirjailijakatsauksen kirjoittanut ja katkelmat valinnut V. Salo. Kirja, Petroskoi 1932
Irmari Rantamalan – Maiju Lassilan muisto 1918–1933 teoksessa Maiju Lassila : Tulitikkuja lainaamassa : kertomus ; kuvittanut Eino Salmi. Kirja, Leningrad 1933
Kaunokirjallinen lukukirja : alkukoulun kolmatta vuotta varten. Kirja, Petroskoi 1933
Kaunokirjallinen lukemisto : alkukoulun neljättä vuotta varten ; tekijät V. Salo ja F. Juntunen. Kirja, Petroskoi 1933
Toimituksia

Nimellä V. Salo:
Kotiseutu : luku- ja työkirja I asteen työkoulun kolmatta vuotta varten. Kirja, Leningrad 1930
Sosialismin rakentajat : luku- ja työkirja I asteen työkoulun kolmatta vuotta varten. Edellinen osa. Kirja, Leningrad 1931
Sosialismin rakentajat : alakoulun kolmannen vuoden luku- ja työkirja. Jälkimäinen osa ; toimittaneet V. Salo ja A. Rautio. Kirja, Leningrad 1932
Sosialismin tie : luku- ja työkirja 1 asteen työkoulun IV luokkaa varten : "Neuvostomaamme" kirjan toinen osa. Kirja, Leningrad 1932
Kultaranta Golf

Kultaranta Resort logo
Kultaranta Resort on vuoden 2007 kesällä avattu ympärivuotisesti toimiva golfkeskus Naantalin Luonnonmaalla.
Kultaranta Resortilla on täysimittainen 18 reiän par 72-kenttä, seitsemänreikäinen par 3-kenttä, 9-reikäinen par 3-kenttä sekä lyöntiharjoittelualue, lähipelialue ja golfsimulaattori. Se on Suomen ensimmäinen täysmittainen golfkenttä, joka toimii pay & play -periaatteella. Keskukseen kuuluu lisäksi hotelli ja lomahuoneistot. Vuonna 2012 Resortin yhteyteen valmistuu Marina.
Kultaranta Resortin yhteydessä toimiva Suomen Golfliiton jäsenseura on Kultaranta Golf Club Naantali (KGCN).
Golf Digestin suomalaisen version lukijaäänestyksessä vuonna 2007 Kultaranta Golfin palvelut äänestettiin parhaaksi.
Aiheesta muualla

Kultaranta Resortin kotisivut
Koripallon Aasian-mestaruuskilpailut

Koripallon Aasian-mestaruuskilpailut on FIBA Asian järjestämä koripallon mestaruusturnaus aasialaisille maajoukkueille.
Lopputurnaus pelataan kahden vuoden välein. Siihen osallistuu nykyisin 16 joukkuetta. Kilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1960. Ne toimivat myös karsintoina maailmanmestaruuskilpailuihin ja olympiaturnaukseen.
Turnauksen kautta aikain menestynein joukkue on Kiina, joka on voittanut turnauksen viisitoista kertaa. Toiseksi eniten mestaruuksia on voittanut Filippiinit.
Kisat ja mitalistit

Erillisiä mitalipelejä ei pelattu.
Aiheesta muualla

FIBA Asia (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kansainvälinen koripallo
FIBA | Olympialaiset | Maailmanmestaruuskilpailut | Alle 19-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut | Alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut | Naisten maailmanmestaruuskilpailut

 Jäsenliitot
FIBA Aasia (Aasia) • Aasian-mestaruuskilpailut
FIBA Americas (Amerikka) • Amerikan-mestaruuskilpailut
FIBA Africa (Afrikka) • Afrikan-mestaruuskilpailut
FIBA Europe (Eurooppa) • Euroopan-mestaruuskilpailut
FIBA Oceania (Oseania) • Oseanian-mestaruuskilpailut
Kristus-kirkko

Kristus-kirkko tarkoittaa seuraavia asioita:
Kristuskyrkan, Helsingissä sijaitseva kirkko
Säkylässä toimiva uskonnollinen yhteisö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kristus-kirkko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kolbergin taistelu

Kolbergin taistelu oli toisen maailmansodan taistelu, jossa neuvostoliittolaiset ja puolalaiset joukot valtasivat Kolbergin kaupungin (nyk. Kołobrzeg). Taistelu käytiin 4.–14. maaliskuuta 1945. Taistelu käytiin lähinnä katutaisteluna. Saksalaiset onnistuivat evakuoimaan meritse suurimman osan kaupunkiin piiritetyistä sotilaista ja siviileistä operaatio Hannibalissa.
Saksalaiset rakensivat kaupungista toisen maailmansodan aikana linnoituksen, ”Festung Kolbergin”. Sodan loppuvaiheessa saksalaisten pääjoukot vetäytyivät hyökkäävän puna-armeijan tieltä, ja kaupunkiin jätettiin vain vähän joukkoja. Kolbergin yhteensä 3 300 puolustajasta valtaosa oli Volkssturmin miehiä, joilla oli ainoina raskaina aseinaan neljä hinauskuntoista panssarivaunua ja muutama laatikollinen panssarinyrkkejä. Ainoat Wehrmachtin sotilaat olivat yksi alle tuhat miestä käsittänyt linnoituspioneerien pataljoona, jolla oli yksi kranaatinheitinjoukkue. Lisäksi laivaston hävittäjät Z34 (komentajakapteeni Hetz) ja Z43 (komentaja Lampe) antoivat joukkoja evakuoidessaan mereltä vuoron perään tulitukea kuusituumaisilla tykeillään. Vastassa oli kaksi venäläis-puolalaista jalkaväkidivisioonaa, useita panssariosastoja ja yksi ISU-152-rykmentti. Hyökkääjiä tuki 48 raskasta kenttätykistöpatteria ja lukuisa määrä kuuden tuuman kranaatinheittimiä ja Katjuša-rakettipattereita.
Volkssturm venyi kahden viikon puolustukseen ennen kuin venäläiset saivat työnnettyä heidät pois kaupungista. Evakuointi jatkui loppuun asti: viimeisenä kaupungista lähti sen komendantti eversti Fritz Fullriede hävittäjä Z34:n laivaveneellä.
Zala Kralj & Gašper Šantl

| Zala Kralj & Gašper Šantl |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2018–
Tyylilaji:  indie pop, trip hop, downtempo
Laulukieli:  sloveeni, englanti
Jäsenet:  Zala Kralj, laulu, sampleri   Gašper Šantl, kitara, sampleri, tuotto  
Levy-yhtiö:  Universal Music Slovenia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Zala Kralj & Gašper Šantl on vuonna 2018 perustettu slovenialainen duo, jonka muodostavat Zala Kralj ja Gašper Šantl. Duo edusti Sloveniaa kappaleella "Sebi" vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa Tel Avivissa. Duo sai ensimmäisessä  semifinaalissa 167 pistettä sijoittuen kuudenneksi ja pääsi finaaliin. Finaalissa pisteitä tuli 106 lopullisen sijoituksen ollessa 15.
Aluksi Kralj oli vieraileva laulaja Šantlin kirjoittamilla ja tuottamilla kappaleilla, mutta vuonna 2018 he päättivät yhdistyä duoksi. Vuoden 2018 aikana duo julkaisi singlet "Valovi", "Baloni" ja "S teboi", ja vuoden 2019 helmikuussa duo julkaisi ensimmäisen EP-levynsä Štiri. Kesäkuussa 2019 duolta tuli single "Come to me" joka on duon ensimmäinen englanninkielinen julkaisu. Myöhemmin lokakuussa duolta julkaistiin myös single "signals". Helmikuussa 2020 Duo julkaisi ensimmäisen albuminsa. Albumi on jaettu kahteen osaan. Ensimmäinen koostuu slovenialaisista kappaleista valovi, baloni, s teboi, sebi sekä coverista novo sonce. Toinen osa koostuu englanniksi laulettavista biiseistä come to me, signals, me&my boi, box sekä coverista hazey.
Jäsenet

Zala Kralj – päälaulaja ja sampleri.
Gašper Šantl – kitara, sampleri ja tuottaja.
Diskografia > EP:t

| Nimi | Julkaisutiedot |
| --- | --- |
Štiri:  Julkaistu: 16. helmikuuta 2019  Formaatti: digitaalinen lataus  Levy-yhtiö: Universal Music Slovenia
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> SLO | Albumi | Alkuperäinen esittäjä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| "Valovi" | 2018 | - | Štiri -EP (ovat myös osa albumia 4) | - |
| "Baloni" | 2018 | - | Štiri -EP (ovat myös osa albumia 4) | - |
| "S teboi" | 2018 | - | Štiri -EP (ovat myös osa albumia 4) | - |
| "Sebi" | 2019 | 6 | Štiri -EP (ovat myös osa albumia 4) | - |
| "Come to me" | 2019 | - | 4 | - |
| "Signals" | 2019 | - | 4 | - |
| novo sonce | 2020 | - | 4 | dan d |
| me&my boi | 2020 | - | 4 | - |
| box | 2020 | - | 4 | - |
| hazey | 2020 | - | 4 | glass animals |
Kristuksen ylin ritarikunta

Ritarikunnan tunnuksia
Kristuksen ylin ritarikunta (ital. Ordine Supremo del Cristo) on Pyhän istuimen jakama ritarikunta. Se perustettiin vuonna 1319, ja paavi Pius X:n kaudella siitä tehtiin Pyhän istuimen korkein mahdollinen kunnianosoitus. Sitä myönnetään lähes poikkeuksetta vain katolilaisille valtionpäämiehille, mutta paavi voi myöntää sitä myös oman mieltymyksensä mukaan muille. Belgian kuningas Baudouin I:n kuoltua ritarikunnalla ei ole ollut eläviä jäseniä.
Kunniamerkkiä jaetaan vain yhdessä luokassa:
ritari
Kristinusko Gabonissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Gabonissa. Kristinusko on Gabonin suurin uskonto. Suurin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 42,3 prosenttia väestöstä. Protestanttisiin kirkkoihin kuuluu 12,3 prosenttia väestöstä ja muihin kristillisiin kirkkoihin 27,4 prosenttia väestöstä.
Historia

Nykyinen Gabonin alue oli pitkään Bantu-heimon aluetta, kun eurooppalaiset alkoivat tekemään valtauksia Afrikan länsirannikolla. Gabonin väestö joutui orjakaupan kohteeksi ja ranskalaiset tekivät alueesta siirtomaan 1800-luvulla. Gabon itsenäistyi vuonna 1960. Muiden ranskalaisten alueiden tavoin roomalaiskatolinen kirkko on hallitsevassa asemassa. Protestanttisista kirkoista suurimmat ovat evankelinen kirkko ja Christian Alliance Church. Useilla alkuperäkansojen kirkoilla on protestanttiisiin kirkkoihin verrattava asema seuraajien määrissä mitattuna. Gabon on tullut tunnetuksi maana, jossa Albert Schweitzer harjoitti palvelutyötään.
Koripallo kesäolympialaisissa 2020 – naisten 3x3 turnaus

Naisten 3x3 koripalloturnaus Tokion olympialaisissa 2020 käydään Aomi Urban Sports Parkissa, Tokiossa 24. – 28. heinäkuuta. 3x3 on mukana ensimmäistä kertaa olympialaisten ohjelmassa. Turnaukseen osallistuu 8 joukkuetta. Yhdessä joukkueessa on neljä urheilijaa.
Karsinnat

Ensimmäinen karsintatapa on FIBAn ranking, jonka perusteella valitaan joko kolme tai neljä joukkuetta riippuen monentena isäntämaa Japani on. Ranking tarkastellaan 1. marraskuuta 2019. Parhaat maat saavat yhden paikan olympialaisiin kuitenkin siten, että samalta alueelta (Eurooppa, Amerikka, Afrikka, Aasia ja Osenia) ei saa tulla kuin korkeintaan kaksi maata. Erillisen karsintaturnauksen kautta turnaukseen pääsee kolme maata. Yksi paikka on jaossa FIBAn erillisen Universality-driven Olympic Qualifying Tournamentin (UOQT) kautta. UOQT:hen pääsee kuusi maata: turnauksen isäntämaa, jos ei ole vielä varmistanut paikkaansa olympialaisissa ja viisi korkeimman rankingin joukkuetta, jotka eivät vielä saaneet paikkaa olympialaisissa. Ehtona on, että UOQT:hen osallistuvat joukkueet eivät ole osallistuneet kaksissa edellisissä olympialaisissa koripalloon riippumatta sukupuolesta. Tämä ei koske olympialaisten isäntämaata. Jos isäntämaa Japani ei ole karsiutunut kilpailuihin, myönnetään sille paikka turnauksessa.
Karsinnat > Olympiaturnaukseen päässeet joukkueet

| Karsintatapa | Ajankohta | Paikat | Maat | Urheilijat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Isäntämaa |  | 0 |  |  |
| Ranking | 1. marraskuuta 2019 | 4 |  Venäjä |  |
| Ranking | 1. marraskuuta 2019 | 4 |  Kiina |  |
| Ranking | 1. marraskuuta 2019 | 4 |  Romania |  |
| Ranking | 1. marraskuuta 2019 | 4 |  Mongolia |  |
| Karsintaturnaus | 26. – 30. toukokuuta 2021 | 3 |  Yhdysvallat |  |
| Karsintaturnaus | 26. – 30. toukokuuta 2021 | 3 |  Ranska |  |
| Karsintaturnaus | 26. – 30. toukokuuta 2021 | 3 |  Japani |  |
| Universality-driven Olympic Qualifying Tournament | 4. – 6. kesäkuuta 2021 | 1 |  Italia |  |
Sijoitukset

| --- | --- |



4.: 
5.: 
6.: 
7.: 
8.: 

Yhdysvaltain ensimmäinen nainen Jill Biden onnittelemassa turnauksen mestarijoukkuetta alkusarjan ottelun jälkeen.
Yle Sápmi

Yle Sápmi on Yleisradion saamenkielinen toimitus, joka sijaitsee Inarin kirkonkylässä. Sen toimittajia työskentelee kuitenkin myös Enontekiöllä ja Helsingissä. Kaiken kaikkiaan Yle Sápmille työskentelee noin 20 henkilöä. Yle Sápmin päällikköinä ovat toimineet Juhani Nousuniemi 1980–2012 (toimituksen esimies vuodesta 1980, aluepäällikkö vuodesta 1984), Pirita Näkkäläjärvi 2012–2017 ja Maiju Saijets 11. joulukuuta 2017 lähtien.
Sisältö

Yle Sápmi tuottaa sisältöjä kaikilla Suomessa puhuttavilla kolmella saamen kielellä internetiin, radioon ja televisioon. Joitain sisältöjä käännetään myös suomeksi. Radiossa Yle Sápmilla on oma radiokanava Yle Sámi Radio, joka lähettää ohjelmaa arkiaamuisin ja -iltapäivisin. Muutoin taajudella kuuluu Yle Radio Suomi. Televisiossa Yle Sápmilla ei ole omaa kanavaa, mutta sillä on oma valtakunnallinen uutislähetyksensä, Yle Ođđasat. Se lähetetään joka arkipäivä Yle TV1:llä. Lisäksi Yle Sápmi tuottaa sisältöä yhteispohjoismaalaiseen uutislähetykseen, Ođđasatiin, jota lähetetään niin ikään Yle TV1:ssä arkisin. Yle Sápmin tuottamat radio- ja tv-sisällöt löytyvät myös Yle Areenasta.
Historia

Lokakuusta 1947 lähtien Suomessa on lähetetty säännöllisesti saamenkielisiä radiouutisia. Aluksi ne lähetettiin Oulusta, mutta toimitus siirrettiin Rovaniemelle 1960-luvun alussa. Vuonna 1972 saamenkielinen toimitus muutti Inarin kirkonkylälle ja eriytyi Lapin maakuntatoimituksesta omaksi toimituksekseen. Enontekiölle perustettiin Kaaresuvantoon oma paikallistoimituksensa vuonna 1983. Marraskuussa 1991 saamenkielinen radio sai oman verkkonsa, ja vuodesta 1994 alkaen saamenkielisten palveluiden tuottaminen on kirjattu Yleisradion tehtäviin laissa. Yle Sápmin internetsivut avattiin vuonna 1997.
Ođđasat alkoi näkyä Suomessa vuonna 2002. Ylen oma saamenkielinen tv-uutislähetys Yle Ođđasat perustettiin vuonna 2013. Siinä käytetään juontokielenä kaikkia kolmea Suomessa puhuttavaa saamen kieltä. Yle Sápmin kolmella saamen kielellä tuottama saamenkielinen Elävä arkisto, Ealli arkiiva, avattiin saamelaisten kansallispäivänä 2017.
Tunnustukset

Vuonna 2013 Yle Sápmi palkittiin Saamen kielineuvoston Vuoden kieliteko 2013 ja koltansaamelaisten kulttuuriyhdistyksen Saa'mi Nue'ttin Vuoden koltta 2013 -palkinnoilla.
Aiheesta muualla

Yle Sápmin virallinen sivusto