stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Länsi-Götanmaan lääni
Maantiedettä > Suurimmat taajamat

Vuonna 2010 Länsi-Götanmaan läänissä sijaitsi 309 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Göteborg* | &&&&&&&&&0549839.&&&&00549 839 |
| 2 | Borås | &&&&&&&&&&066273.&&&&0066 273 |
| 3 | Trollhättan | &&&&&&&&&&046457.&&&&0046 457 |
| 4 | Skövde | &&&&&&&&&&034466.&&&&0034 466 |
| 5 | Uddevalla | &&&&&&&&&&031212.&&&&0031 212 |
| 6 | Lidköping | &&&&&&&&&&025644.&&&&0025 644 |
| 7 | Alingsås | &&&&&&&&&&024482.&&&&0024 482 |
| 8 | Kungälv | &&&&&&&&&&022768.&&&&0022 768 |
| 9 | Vänersborg | &&&&&&&&&&021699.&&&&0021 699 |
| 10 | Lerum | &&&&&&&&&&016855.&&&&0016 855 |
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat useampaan kuin yhteen kuntaan.
Lerumia lukuun ottamatta nämä ovat kaikki entisiä kaupunkeja ja nykyisin samannimisten kuntien keskustaajamia. Hallinnolliselta alueeltaan aiemmat kaupungit tosin poikkesivat nykyisten taajamien rajoista.
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,5 | 1,5 |
|   | jalostus | 23,8 | 23,6 |
|   | palvelut | 73,8 | 73,9 |
|   | tuntematon | 0,9 | 1,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 754 091 | 745 422 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 101,2 |  |
Valtiopäivävaalit

Länsi-Götanmaan lääni on jaettu viiteen vaalipiiriin. Seuraavassa on lueteltu vaalipiirien nimet ja  suluissa on ilmoitettu kunkin vaalipiirin kiinteät paikat (ruots. fasta mandat) vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Götebrogin kunnan vaalipiiri (17 kiinteää paikkaa)
Länsi-Götanmaan läänin läntinen vaalipiiri (12 kiinteää paikkaa)
Länsi-Götanmaan läänin pohjoinen vaalipiiri (9 kiinteää paikkaa)
Länsi-Götanmaan läänin eteläinen vaalipiiri (6 kiinteää paikkaa)
Länsi-Götanmaan läänin itäinen vaalipiiri (9 kiinteää paikkaa)
Göteborgin kunnan vaalipiiriin kuuluu vain Göteborgin kunta. Länsi-Götanmaan läänin läntiseen vaalipiiriin (vuoden 1971 vaaleista 1995 vaaleihin Bohuslänin vaalipiiri ja vuoteen 1970 Göteborgin ja Bohusin läänin maakäräjäalueen vaalipiiri) kuuluvat seuraavat kunnat:
| --- | --- |
 Härrydan kunta  Kungälvin kunta  Lysekilin kunta  Munkedalin kunta  Mölndalin kunta  Orustin kunta  Partillen kunta:  Sotenäsin kunta  Stenungsundin kunta  Strömstadin kunta  Tanumin kunta  Tjörnin kunta  Uddevallan kunta  Öckerön kunta
Länsi-Götanmaan läänin pohjoiseen vaalipiiriin (vuoden 1995 vaaleihin Älvsborgin läänin pohjoinen vaalipiiri) kuuluvat seuraavat kunnat:
| --- | --- |
 Alen kunta  Alingsåsin kunta  Bengtsforsin kunta  Dals-Edin kunta  Färgelandan kunta  Herrljungan kunta  Lerumin kunta:  Lilla Edetin kunta  Mellerudin kunta  Trollhättanin kunta  Vårgårdan kunta  Vänersborgin kunta  Åmålin kunta
Länsi-Götanmaan läänin eteläiseen vaalipiiriin (vuoden 1995 vaaleihin Älvsborgin läänin eteläinen vaalipiiri) kuuluvat seuraavat kunnat:
Länsi-Götanmaan läänin itäiseen vaalipiiriin (vuoden 1995 vaaleihin Skaraborgin läänin vaalipiiri) kuuluvat seuraavat kunnat:
| --- | --- |
 Essungan kunta  Falköpingin kunta  Grästorpin kunta  Gullspångin kunta  Götenen kunta  Hjon kunta  Karlsborgin kunta  Lidköpingin kunta:  Mariestadin kunta  Skaran kunta  Skövden kunta  Tibron kunta  Tidaholmin kunta  Törebodan kunta  Varan kunta
Göteborgin kunnan vaalipiiri ja Länsi-Götanmaan läänin läntinen vaalipiiri vastaavat entistä Göteborgin ja Bohusin lääniä. Länsi-Götanmaan läänin pohjoinen ja Länsi-Götanmaan läänin eteläinen vaalipiiri puolestaan vastaavat entistä Älvsborgin lääniä. Länsi-Götanmaan läänin itäinen vaalipiiri vastaa entistä Skaraborgin lääniä lukuun ottamatta Jönköpingin lääniin siirrettyjä Habon ja Mullsjön kuntia.
Viimeisimmät vuoden 2010 valtiopäivävaalien tulokset on seuraavassa esitetty vaalipiireittäin.
Valtiopäivävaalit > Göteborgin kunnan vaalipiiri

| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 30,37 | 5 |
|   | Keskustapuolue | 3,82 | 1 |
|   | Liberaalit | 8,40 | 1 |
|   | Kristillisdemokraatit | 6,10 | 1 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 25,22 | 5 |
|   | Vasemmistopuolue | 8,53 | 2 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 10,71 | 2 |
|   | Ruotsidemokraatit | 4,89 | 1 |
|   | Muut | 1,95 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 18 |
Valtiopäivävaalit > Länsi-Götanmaan läänin läntinen vaalipiiri

| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 32,82 | 4 |
|   | Keskustapuolue | 6,03 | 1 |
|   | Liberaalit | 8,97 | 1 |
|   | Kristillisdemokraatit | 7,34 | 1 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 26,43 | 3 |
|   | Vasemmistopuolue | 4,67 | 1 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 7,02 | 1 |
|   | Ruotsidemokraatit | 5,56 | 1 |
|   | Muut | 1,16 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 13 |
Valtiopäivävaalit > Länsi-Götanmaan läänin pohjoinen vaalipiiri

| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 26,95 | 3 |
|   | Keskustapuolue | 6,62 | 1 |
|   | Liberaalit | 7,75 | 1 |
|   | Kristillisdemokraatit | 6,42 | 1 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 32,43 | 3 |
|   | Vasemmistopuolue | 5,73 | 1 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 6,94 | 1 |
|   | Ruotsidemokraatit | 6,08 | 1 |
|   | Muut | 1,08 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 12 |
Valtiopäivävaalit > Länsi-Götanmaan läänin eteläinen vaalipiiri

| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 28,33 | 3 |
|   | Keskustapuolue | 7,65 | 0 |
|   | Liberaalit | 7,33 | 0 |
|   | Kristillisdemokraatit | 6,39 | 0 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 31,21 | 3 |
|   | Vasemmistopuolue | 5,06 | 0 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 6,04 | 0 |
|   | Ruotsidemokraatit | 6,89 | 0 |
|   | Muut | 1,10 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 6 |
Valtiopäivävaalit > Länsi-Götanmaan läänin itäinen vaalipiiri

| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 27,91 | 3 |
|   | Keskustapuolue | 8,25 | 1 |
|   | Liberaalit | 6,16 | 1 |
|   | Kristillisdemokraatit | 6,58 | 1 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 33,87 | 4 |
|   | Vasemmistopuolue | 4,88 | 0 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 5,60 | 0 |
|   | Ruotsidemokraatit | 5,77 | 0 |
|   | Muut | 0,97 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 10 |
Maakäräjäkunta

Länsi-Götanmaan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Länsi-Götanmaan läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Lääniliitoksen jälkeen myös nykyisen läänin alueella sijainneet kolme maakäräjäkuntaa yhdistettiin vuonna 1999. Göteborgin kunta ei Malmön kunnan tavoin ollut kuulunut mihinkään maakäräjäkuntaan, vaan kunta oli itse vastannut terveydenhoidosta ja muista maakäräkuntien tehtävistä. Skånen läänin maakäräjäkunnan tavoin myös Länsi-Götanmaan läänin maakäräjäkunnalla (nimenä myös Västra Götalandsregionen) on enemmän vastuuta eräissä asioissa kuin muilla maakäräjäkunnilla. Kokeiluajan jälkeen tämä järjestely muutettiin pysyväksi vuoden 2011 alusta lähtien.
Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Länsi-Götanmaan lääni on jaettu seuraaviin 5 vaalipiiriin:
Göteborgs kommun (44 kiinteää paikkaa)
Bohusläns/Västra Götalands västra (29 kiinteää paikkaa)
Älvsborgs norra/V Götalands norra (23 kiinteää paikkaa)
Älvsborgs södra/V Götalands södra (16 kiinteää paikkaa)
Skaraborgs/Västra Götalands östra (22 kiinteää paikkaa)
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 149 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 25,98 | 39 |
|   | Keskustapuolue | 5,64 | 8 |
|   | Liberaalit | 8,10 | 12 |
|   | Kristillisdemokraatit | 5,73 | 9 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 30,88 | 47 |
|   | Vasemmistopuolue | 6,08 | 9 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 7,30 | 11 |
|   | Ruotsidemokraatit | 4,42 | 7 |
|   | Muut | 5,88 | 7 |
|   | Yhteensä |  | 149 |
Muiden puolueiden äänistä Sjukvårdspartiet - Västra Götaland sai 4,56 %, mikä oikeutti 7 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 1,32 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjäkunnan valtuustossa. Yllä olevat tulokset kuvaavat vuoden 2010 vaalitulosta. Länsi-Götanmaan maakäräjäkunnan vaalit jouduttiin uusimaan ja uusintavaalit pidettiin 15.5.2011. Uusintavaaleissa puolueiden kannatusprosentit ja paikkamäärät muuttuivat jonkin verran. Sjukvårdspartiet - Västra Götaland ei esimerkiksi enää saanut edustajia maakäräjäkunnan valtuustoon.
Väestönkehitys

| Länsi-Götanmaan läänin väestönkehitys 1810–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1810* | 1810* |    | 404 472 | 404 472 |
| 1820* | 1820* |    | 453 520 | 453 520 |
| 1830* | 1830* |    | 519 135 | 519 135 |
| 1840* | 1840* |    | 564 640 | 564 640 |
| 1850* | 1850* |    | 633 616 | 633 616 |
| 1860* | 1860* |    | 705 904 | 705 904 |
| 1870* | 1870* |    | 755 183 | 755 183 |
| 1880* | 1880* |    | 808 003 | 808 003 |
| 1890* | 1890* |    | 820 678 | 820 678 |
| 1900* | 1900* |    | 857 758 | 857 758 |
| 1910* | 1910* |    | 910 246 | 910 246 |
| 1920* | 1920* |    | 968 936 | 968 936 |
| 1930* | 1930* |    | 1 012 646 | 1 012 646 |
| 1940* | 1940* |    | 1 054 946 | 1 054 946 |
| 1950* | 1950* |    | 1 164 175 | 1 164 175 |
| 1960* | 1960* |    | 1 250 301 | 1 250 301 |
| 1970* | 1970* |    | 1 376 298 | 1 376 298 |
| 1980* | 1980* |    | 1 406 377 | 1 406 377 |
| 1990* | 1990* |    | 1 458 166 | 1 458 166 |
| 2000 | 2000 |    | 1 511 290 | 1 511 290 |
| 2010 | 2010 |    | 1 580 297 | 1 580 297 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB) vuosien 2000 ja 2010 tietojen osalta. Vuosien 1810–1990 tiedot on laskettu yhdistämällä samassa lähteessä kerrotut Göteborgin ja Bohusin, Älvsborgin ja Skaraborgin (mukaan lukien Habon ja Mullsjön kunnat) läänien tiedot, koska tuolloin Länsi-Götanmaan lääni ei vielä ollut olemassa. Mahdolliset aluejaotuksen muutokset saattavat heikentää tietojen vertailtavuutta eri vuosina.
Vuoden 2011 lopussa 19,8 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 15,0 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 24 595 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia läänin väestöstä.
Länsi-Götanmaan lääni on muodostettu aikaisemmista Göteborgin ja Bohusin, Älvsborgin ja Skaraborgin lääneistä. Seuraaviin vuoden 1984 lopun mukaisiin tietoihin sisältyvät Skaraborgin läänin kohdalla nykyään Jönköpingin lääniin kuuluvat Habon ja Mullsjön kunnat. Kyseisen ajankohdan tietojen mukaan 9,8 prosenttia Göteborgin ja Bohusin läänin, 7,2 prosenttia Älvsborgin läänin ja 4,2 prosenttia Skaraborgin läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin Göteborgin ja Bohusin läänissä asui 17 794 Suomessa syntynyttä, Älvsborgin läänissä 13 458 Suomessa syntynyttä ja Skaraborgin läänissä 4 530 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia Göteborgin ja Bohusin läänin, 3,2 prosenttia Älvsborgin läänin ja 1,7 prosenttia Skaraborgin läänin väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 189 428 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,2 %
18–64-vuotiaat: 61,5 %
65 vuotta täyttäneet: 18,3 %
Väestönkehitys > Väestö maakunnittain

Länsi-Götanmaan läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 1 590 604 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
| Maakunta | Väkiluku (31> 12.2011) |  % |
| --- | --- | --- |
| Länsi-Götanmaa | 1 235 839 | 77,7 |
| Bohuslän | 290 756 | 18,3 |
| Dalsland | 49 554 | 3,1 |
| Halland | 14 044 | 0,9 |
| Värmlanti | 411 | 0,0 |
Bohuslänin maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta kaikki muut maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Västra Götalands län (Arkistoitu – Internet Archive)
Länsstyrelsen i Västra Götalands län
Landstinget Västra Götalandsregionen
Regionfakta - Fakta och perspektiv om Västra Götalands län
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Västra Götalands län
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Ruotsin läänit
| --- | --- |
Nykyiset läänit:   Blekingen lääni  Gotlannin lääni  Gävleborgin lääni  Hallandin lääni  Itä-Götanmaan lääni  Jämtlandin lääni  Jönköpingin lääni  Kalmarin lääni  Kronobergin lääni  Länsi-Götanmaan lääni  Norrbottenin lääni  Skånen lääni  Södermanlandin lääni  Taalainmaan lääni  Tukholman lääni  Uppsalan lääni  Värmlannin lääni  Västerbottenin lääni  Västernorrlandin lääni  Västmanlandin lääni  Örebron lääni 
Lakkautetut läänit:   Göteborgin ja Bohusin lääni  Kristianstadin lääni  Malmöhusin lääni  Skaraborgin lääni  Tukholman kaupunki  Älvsborgin lääni 
Länsi-Götanmaan läänin vaalipiirit:
  Göteborgin kunnan vaalipiiri
  Länsi-Götanmaan läänin läntinen vaalipiiri
  Länsi-Götanmaan läänin pohjoinen vaalipiiri
  Länsi-Götanmaan läänin eteläinen vaalipiiri
  Länsi-Götanmaan läänin itäinen vaalipiiri
Käännös suomeksi
Seppo Mäkelä

Seppo Mäkelä (s. 10. syyskuuta 1948 Porvoo) on suomalainen jääkiekkotuomari. Hän on viheltänyt Suomessa kolmanneksi eniten pääsarjaotteluita päätuomarina, 753 ottelua. Hänen edellään ovat Timo Favorin ja Jari Levonen. Mäkelän aktiivivuosina pelissä oli vain yksi päätuomari.
Mäkelä on yksi Suomen tunnetuimmista jääkiekkotuomareista. Hän vihelsi ensin linjatuomarina vuodet 1974–1981. Viimeiset kaksi vuotta Mäkelä toimi sekä SM-liigassa linjatuomarina että I divisioonassa päätuomarina. Vuosina 1981–1999 Mäkelä tuomitsi SM-liigassa 753 ottelua, jolla hän piti SM-liigan päätuomarien ottelutilaston kärkipaikkaa lähes 15 vuotta. Timo Favorin ohitti Mäkelän 24. tammikuuta 2014 tuomitessaan 754. ottelun SM-liigassa. Mäkelä valittiin vuoden erotuomariksi peräti kymmenen kertaa  ja pelaajien äänestyksessä parhaaksi yksitoista kertaa. Hänet olisi haluttu tuomariksi myös NHL:ään, mutta hän ei osannut tarpeeksi englantia.
Mäkelä on viheltänyt myös useissa arvoturnauksissa. Hän on ollut mukana muun muassa yksissä olympialaisissa ja viisissä MM-kisoissa.
Mestiksen parhaan päätuomarin palkinto on nimetty Mäkelän mukaan.
Saavutukset ja palkinnot

SM-liigan vuoden erotuomari (1983, 1984, 1988, 1989, 1991, 1992, 1993, 1996, 1997, 1998)
Kultainen pilli (1988–90, 1992–99)
Lynces Academicin parhaan erotuomarin patsas (1989, 1991, 1992, 1993, 1994)
Suomen Jääkiekkoliiton ansioitunut erotuomari (1988, 1992, 1993)
Suomen Jääkiekkoleijona #136
Mäkelästä on kirjoitettu kirja. Asko Tanhuanpää: Se on poika penaltti! Erotuomarilegenda Seppo Mäkelän tarina.
Tiedekirjasto Tritonia

Tiedekirjasto Tritonia on kaikille avoin tieteellinen yhteiskirjasto, jonka kehysorganisaatiot ovat seuraavat Vaasan korkeakoulut:
Vaasan yliopisto,
Vaasan ammattikorkeakoulu,
Yrkeshögskolan Novia
Tritonian tehtävänä on tukea korkeakoulujensa opiskelua, opetusta ja tutkimusta tarjoamalla nykyaikaisia tiedekirjastopalveluja (mm. tietoaineisto- ja ohjauspalveluja) suomen, ruotsin ja englannin kielellä. Palveluja voi käyttää sekä Tritonian tiloissa että etänä tietoverkkojen välityksellä. Tritoniassa on käytössä kansallisen digitaalisen kirjaston yhteinen tiedonhakupalvelu Finna. Tritonialla on rooli kehyskorkeakoulujen avoimen tieteen palvelukeskuksena.
Tritonian päätoimipiste on Vaasan yliopiston kampusalueella Palosaarella. Lisäksi Tritonialla on toimipiste Pietarsaaressa Campus Allegron yhteydessä.
Historia

Ensimmäiset maininnat Vaasan yhteisestä korkeakoulukirjastosta ovat jo vuodelta 1969. Tritonia sijaitsi aluksi Yliopistonrannnassa. Ensimmäisen kirjastorakennuksen, jonka suunnitteli arkkitehtuuritoimisto Käpy ja Simo Paavilainen, virallisia avajaisia vietettiin 20.8.2001. Tritonian alkuaikoina Vaasan yliopiston, Hanken Vasan ja Åbo Akademi Vasan yhteisen kirjaston lisäksi Tritoniassa aloitti toimintansa oppimiskeskus EduLab.
Tritonian, Vaasan ammattikorkeakoulun ja Yrkeshögskolan Novian tietokannat yhdistettiin ja tekniikan yksiköiden kirjastot muuttivat Tritoniaan marraskuussa 2009, ja viiden korkeakoulun omistama Tritonia avattiin virallisesti 7.1.2010.
Vuoden 2016 lopussa Novian ja Vaasan ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan opetus siirtyi Palosaarelle uuteen Alere-kiinteistöön ja toiminta Tritonian Raastuvankadun ja Sarjakadun yksiköissä päättyi. Vuoden 2020 alusta Hankenin kirjastotoiminta Vaasassa siirtyi keskustaan Vaasan kaupunginkirjastoon ja Hankenin omaan taloon. Åbo Akademi siirsi oman kirjastotoimintansa kampukselleen Academill-rakennukseen vuoden 2020 lopussa.
Kesällä 2022 Tritonia muutti nykyiselle paikalleen Luotsi-rakennukseen Vaasan yliopiston kampuksella, osana kampusalueen kehittämisprojektia. Luotsi-rakennus kävi läpi mittavan remontin, ja uudet modernit kirjastotilat suunnitteli arkkitehti Kimmo Lintula arkkitehtitoimisto K2S:stä. Uuden Tritonian viralliset avajaiset pidettiin 1.9.2022.
Aiheesta muualla

Tritonian kotisivut
Tritonian Finna
| n k Perustiedot Wikidatassa: Tiedekirjasto Tritonia (Q18619538)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: korkeakoulukirjasto
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Vaasa
koordinaatit: 63°06′N 21°35′E﻿ / ﻿63.1°N 21.59°E﻿ / 63.1; 21.59
The Happy Worker

| The Happy Worker |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  John Webster
Käsikirjoittaja:  Eveliina Kantola John Webster
Tuottaja:  Marko Talli Elisabeth Kleppe
Säveltäjä:  Olav Øyehaug
Kuvaaja:  Jarkko T. Laine Sun Kim
Leikkaaja:  Kimmo Taavila
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Yellow Film & TV
Ensi-ilta:  2022
Kesto:  80 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti korea
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Happy Worker on John Websterin ohjaama suomalainen dokumenttielokuva, joka sai ensi-iltansa vuoden 2022 CPH:DOX-elokuvajuhlilla.
Elokuva käsittelee työelämään liittyviä ongelmia.
Elokuvassa haastateltaviin henkilöihin kuuluu mm. David Graeber.
Arvosteluja

Leena Virtanen, Helsingin Sanomat: ★★★★★
Aiheesta muualla

The Happy Worker Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Artjärven reservikomppania

Artjärven reservikomppania (Suomen 1. Uudenmaan Tarkk'ampujapataljoonan 1. Artjärven resevikomppania) oli 1882 pataljooniksi järjestetyn Suomen suuriruhtinaskunnan kansallisen armeijan yksi neljästä Uudenmaan tarkka-ampujapataljoonaan kuuluvasta reservikomppaniasta. Se perustettiin Artjärvelle 1882 ja sijoitettiin Villikkalanjärven ja Säyhteen väliselle kannakselle, Vuorenmäelle.
Reservikomppanian päällikön asuintalo (Päälliköntalo).
Artjärven reservikomppanian majoitusalueella sijaitsee rakennuslailla suojeltu Päälliköntalo. Alue ostettiin sotaväen käyttöön Ratulan kartanolta. Rakennuksen etupihalle on sijoitettu veteraanien muistomerkki ja sen seuraksi on liitetty ranskalaisvalmisteinen vuosimallin 1915 muistotykki, Canon de 155 C Mle 1915 St. Chamond. Artjärven kotiseutuyhdistyksen Päälliköntalo on artjärveläinen matkailunähtävyys.
Bernoullin luku

Bernoullin luvut ovat rationaalilukujono, jolla on suuri merkitys lukuteoriassa. Ensimmäiset Bernoullin luvut ovat:
On kaksi eri tapaa määritellä Bernoullin luvut. Määritelmät eroavat vain luvun B1 kohdalla: B1 on joko -1⁄2 tai 1⁄2. Ensimmäisessä tapauksessa on kysymyksessä ensimmäiset Bernoullin luvut ja jälkimmäisessä toiset Bernoullin luvut. Koska Bernoullin luvut, joiden indeksi on pariton ja suurempi kuin 1 ovat nollia, käsitellään monesti vain lukuja B2n, joita joissakin teksteissä merkitään harhaanjohtavasti Bn, kun itse asiassa tarkoitetaan lukua B2n. Tämä voi johtaa sekaannuksiin; mikäli on tarpeellista käyttää vain lukuja B2n, voi käyttää vaihtoehtoista merkintää  {B}_{n}^{*}=B_{2n}.
Bernoullin luvut esiintyvät tangenttifunktion ja  hyperbolisen tangenttifunktion Taylorin sarjakehitelmässä, n:n ensimmäisen kokonaisluvun potenssisummien kaavoissa, Eulerin-Maclaurinin kaavassa ja eräiden Riemannin zeta-funktion arvojen lausekkeissa.
Ne on nimetty 1600-luvulla eläneen kehittäjänsä Jakob Bernoullin mukaan.
Ensimmäiset Bernoullin luvut

Tässä taulukossa on vain Bernoullin luvut B2n, koska parittomilla indekseillä Bn on 0, lukuun ottamatta lukua B1, jonka arvo on sopimuksesta riippuen joko -1⁄2 tai 1⁄2
| n | Bn |
| --- | --- |
0: 1
2: ⁠1/6⁠
4: −⁠1/30⁠
6: ⁠1/42⁠
8: −⁠1/30⁠
10: ⁠5/66⁠
12: −⁠691/2730⁠
14: ⁠7/6⁠
16: −⁠3617/510⁠
18: ⁠43867/798⁠
20: −⁠174611/330⁠
22: ⁠854513/138⁠
24: −⁠236364091/2730⁠
26: ⁠8553103/6⁠
28: −⁠23749461029/870⁠
30: ⁠8615841276005/14322⁠
32: −⁠7709321041217/510⁠
34: ⁠2577687858367/6⁠
36: −⁠26315271553053477373/1919190⁠
38: ⁠2929993913841559/6⁠
40: −⁠261082718496449122051/13530⁠
42: −⁠1520097643918070802691/1806⁠
44: −⁠27833269579301024235023/690⁠
46: ⁠596451111593912163277961/282⁠
48: −⁠5609403368997817686249127547/46410⁠
50: ⁠495057205241079648212477525/66⁠
Bernoullin luvut ja Riemannin zeta-funktio

Bernoullin luvuilla on yhteyksiä Riemannin zeta-funktion arvoihin, Bernoullin luvut voidaan ilmoittaa Riemannin zeta-funktion avulla
Riemannin zeta-funktion arvot  \zeta (n) voidaan ilmoittaa yksinkertaisella lausekkeella Bernoullin lukujen avulla, kun n on negatiivinen kokonaisluku tai parillinen positiivinen kokonaisluku: parillisille positiivisille kokonaisluvuille 2n
ja negatiivisille kokonaisluvuille pätee
Kiinteästä yhteydestä kertoo myös se, että Riemannin hypoteesi voidaan muotoilla uudelleen Bernoullin lukuja käyttäen. Marcel Riesz todisti vuonna 1916 seuraavan hypoteesin olevan yhtäpitävä Riemannin hypoteesin kanssa:
Jokaiselle luvulle ε > 1/4 on olemassa (ε:sta riippuva) vakio Cε > 0 siten, että |R(x)| < Cε xε kun x → ∞.
Merkintä R(x) tarkoittaa Rieszin funktiota
Tässä  n^{\overline {k}} tarkoittaa nousevaa kertomaa, käyttäen Donald E. Knuthin esittämää merkintää.
Jakob Bernoullin Summae Potestatum, 1713
Bernoullin luvut Riemannin zeta-funktion avulla.