stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sør-Aurdal
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sør-Aurdal Wikimedia Commonsissa
Innlandetin läänin kunnat
Alvdal
Dovre
Eidskog
Elverum
Engerdal
Etnedal
Folldal
Gausdal
Gjøvik
Gran
Grue
Hamar
Kongsvinger
Lesja
Lillehammer
Lom
Løten
Nord-Aurdal
Nord-Fron
Nord-Odal
Nordre Land
Os
Rendalen
Ringebu
Ringsaker
Sel
Skjåk
Stange
Stor-Elvdal
Søndre Land
Sør-Aurdal
Sør-Fron
Sør-Odal
Tolga
Trysil
Tynset
Vang
Vestre Slidre
Vestre Toten
Vågå
Våler
Østre Toten
Øyer
Øystre Slidre
Åmot
Åsnes
Norjan läänit | Norja
Søndre Land

Søndre Land on Norjan kunta Innlandetin läänissä. Sen rajanaapureita ovat pohjoisessa Nordre Land, koillisessa Gjøvik, idässä Vestre Toten, etelässä Gran, lounaassa Ringerike ja lännessä Sør-Aurdal. Kunnan hallintokeskus on Hovin taajamassa. Vuoden 2024 alussa kunnassa oli 5 587 asukasta.
Kuvia

Flubergin kirkko
Hovin kirkko
Tunnettuja henkilöitä

Peder Aadnes (1739–1792), taidemaalari
Knut Vollebæk (s. 1946), poliitikko ja diplomaatti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Søndre Land Wikimedia Commonsissa
Innlandetin läänin kunnat
Alvdal
Dovre
Eidskog
Elverum
Engerdal
Etnedal
Folldal
Gausdal
Gjøvik
Gran
Grue
Hamar
Kongsvinger
Lesja
Lillehammer
Lom
Løten
Nord-Aurdal
Nord-Fron
Nord-Odal
Nordre Land
Os
Rendalen
Ringebu
Ringsaker
Sel
Skjåk
Stange
Stor-Elvdal
Søndre Land
Sør-Aurdal
Sør-Fron
Sør-Odal
Tolga
Trysil
Tynset
Vang
Vestre Slidre
Vestre Toten
Vågå
Våler
Østre Toten
Øyer
Øystre Slidre
Åmot
Åsnes
Norjan läänit | Norja
Tapani Talari

Erkki Tapani Talari (20. marraskuuta 1936 Helsinki – 17. syyskuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen heraldikko ja graafinen suunnittelija. Hän suunnitteli vaakunoita, lippuja ja pöytäviirejä sekä mitaleja, ansiomerkkejä, erikoisleimoja ja sinettejä. Hän suunnitteli ja taittoi lukuisia julkaisuja sekä osallistui heraldisten julkaisujen toimitustyöhön (Heraldiikan opas, 1998, Suomalaisia vaakunoita, 2006, ja Vaakunaselitys, 2010) ja kuvittamiseen. Hän oli Suomen Heraldisen Seuran jäsen ja toimi seuran varapuheenjohtajana sekä lausuntotoimikunnan puheenjohtajana.[lähde? ]
Suomen merivoimien tunnus (Tapani Talari)
Heraldiikan perusopetusta hän sai 1980-luvun alussa Taideteollisen korkeakoulun täydennyskoulutusosastossa järjestetyllä heraldiikan kurssilla, jonka opettajina olivat muun muassa Olof Eriksson ja Jukka Pellinen. Hän opiskeli lisäksi mainontaa ja tiedottamista eri kursseilla.
Ammattikoulutukseltaan hän oli Merisotakoulusta valmistunut (1963) meriupseeri (komentajakapteeni 1980). Hän palveli puolustusvoimissa (1963–1989) muun muassa Merisotakoulussa reserviupseerien ja kadettien kouluttajana. Pisimmän yhtäjaksoisen ajan, runsaat 11 vuotta, hän toimi Ruotuväki-lehden päätoimittajana Pääesikunnan tiedotusosastolla 1976–1988. Talari suunnitteli Suomen merivoimien tunnukset 1987 ja 1993.
Tales of the Teenage Mutant Ninja Turtles (tv-sarjat)

| Tales of Teenage Mutant Ninja Turtles |
| --- | --- |
Tyyli:  animaatiosarja supersankari
Perustuu:  Kevin Eastmanin ja Peter Lairdin sarjakuvaan Teenage Mutant Ninja Turtles
Pääosissa:   Micah Abbey  Shamon Brown Jr.  Nicolas Cantu  Brady Noon  Ayo Edebiri 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englannin kieli
Verkko:   Paramount+  Nelonen, SkyShowtime
Esitetty:  9. elokuuta 2024 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  12
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):  Chris Yost Alan Wan
Tuotantoyhtiö(t):  Point Grey Pictures Nickelodeon Animation Studios
Edeltäjä:  Teini-ikäisten mutanttininjakilpikonnien nousu
Aiheesta muualla
IMDb
Tales of the Teenage Mutant Ninja Turtles on tuleva yhdysvaltalainen animaatiosarja, joka on kehitetty suoratoistopalvelulle Paramount+. Peter Lairdin ja Kevin Eastmanin luomiin Teenage Mutant Ninja Turtles -hahmoihin perustuva elokuva sijoittuu Mutant Mayhem (2023) -elokuvan universumiin ja toimii siltana elokuvan ja suunnitellun jatko-osan välillä.
Alun perin vuosina vuosina 2018– sarja esitettiin nimeltään Teini-ikäisten mutanttininjakilpikonnien nousu.
Ääninäyttelijät

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Nicholas Cantu | Tommi Bäckman | Leonardo |
| Brady Noon | Vilppu Uusitalo | Raphael |
| Micah Abbey | Jeremy Kiberu | Donatello |
| Shamon Brown Jr. | Waltteri Helisalo | Michelangelo |
| ? | Antti Pääkkönen | Mestari Tikku |
| Ayo Edebiri | Yasmine Yamajako | April O’Neil |
| Rose Byrne | Jenni Sivonen | Leatherhead |
| Natasia Demetriou | Maaria Nuoranne | Wingnut |
| Post Malone | Jani Karvinen | Ray Fillet |
| Alanna Ubach | ? | Agentti Bishop |
| Pete Davidson | ? | Rod |
| Christopher Mintz-Plasse | ? | Pigeons Pete |
| Timothy Olyphant | ? | Goldfin |
| Jillian Bell | ? | Lee |
| Danny Trejo | ? | Mustang Sally |
Nokia 100

| Nokia 100 |
| --- | --- |

Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  elokuu 2011
Käyttöverkot:  EGSM 900/1800 (Amerikan versio GSM 850/1900)
Mitat:  110 × 46 × 15 mm
Paino:  70 g
Näyttö:  1,8" TFT
Näytön kuvatarkkuus:  128 × 160 pikseliä
Värien lukumäärä:  65 000
Suoritin:  Motorra A58b suoritin 12,7 Mhz [lähde? ]
Muisti:  500 numeroa osoitekirjassa
Kamera:  ei
Radio:  on
Musiikkisoitin:  ei
Valmiusaika:  840 tuntia
Puheaika:  max. 7 tuntia 10 minuuttia
Käyttöjärjestelmä:  Series 30
Tiedonsiirto:  Bluetooth 2.1
Liitännät:  3,5 mm audioliitäntä, 2 mm latausliitäntä
Muuta:  taskulamppu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 100 on elokuussa 2011 julkaistu matkapuhelinvalmistaja Nokian kehittämä matkapuhelin. Markkinoille puhelin tuli saman vuoden marraskuussa. Se on pelkistetty versio Nokia 101:stä.
Eroja

Nokia 100:ssa on pienempi virrankulutus kuin 101:ssä
Nokia 100:ssa ei ole muistikorttipaikkaa (101:ssä on)
Nokia 100:ssa on vain yksi SIM-korttipaikka (101:ssä kaksi)
Nokia 100:ssa ei ole soitinta (101:ssä on)
Nokia 100:a saa neljänä eri värinä (101:ä kahtena)
Nokia 100:n hinta on noin 20 euroa (101:n 25 euroa
Nokia 100:ssa on 12,8 Mhz suoritin (101:ssa on 31,5 Mhz suoritin)
Aiheesta muualla

Nokia 100 User Guide (englanniksi)
TUL Cup 2023

| TUL Cupin kausi 2023 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  5
Ajankohta:  2. toukokuuta – 27. elokuuta 2023
Mestari:  Tampereen Pallo-Veikot
  ← 2022 :  2024 → 
TUL Cup 2023 oli 80. kerran järjestetty Suomen Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuskilpailu. Mestaruuden voitti Tampereen Pallo-Veikot.
Terry Ronald LaValley

Terry Ronald LaValley (s. 26. maaliskuuta 1956 Plattsburgh, New York) on yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin diakoniksi Ogdensburgin hiippakuntaan 27. helmikuuta 1988, ja hänet vihki papiksi samaan hiippakuntaan Stanislaus Joseph Brzana 24. syyskuuta 1988.
LaValley sai 23. helmikuuta 2010 nimityksen Ogdensburgin piispaksi. Hänet konsekroi 30. huhtikuuta Timothy Michael Dolan, jota avustivat Paul Stephen Loverde ja Robert Joseph Cunningham.
Novaja Tšara

Novaja Tšaran rautatieasema.
Novaja Tšara (ven. Новая Чара) on kaupunkimainen taajama Taka-Baikalian aluepiirin Kalarin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Tšara-joen rannalla 16 kilometriä piirikeskuksesta Tšarasta etelään. Taajaman kautta kulkee Baikalin–Amurin rautatie. Tšitasta on rautateitse matkaa 1221 kilometriä. Asukkaita on 4 400 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunta on syntynyt vuonna 1979 Baikalin–Amurin rautatien rakentamisen yhteydessä. Vuonna 1986 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen.
Novaja Tšarassa toimii rautatieliikenteen ja kaivosteollisuuden yrityksiä. Taajamassa on keskikoulu, lasten luomistyön keskus, kulttuuritalo, Kalarin piirin kotiseutumuseo, kirjasto ja piirisairaala.
Aiheesta muualla

Novaja Tšara Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Nätkimet

| Nätkimet |
| --- | --- |
 Siperiannätkin Hedysarum alpinum
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Suku::  Nätkimet Hedysarum  L.
Katso myös
   Nätkimet Wikispeciesissä   Nätkimet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hedysarum coronarium
Nätkimet (Hedysarum) on hernekasvien (Fabaceae) suku. Siihen kuuluu noin 220 Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa kasvavaa lajia. Tunnetuin nätkinlaji lienee siperiannätkin (Hedysarum alpinum), jota monet eläimet syövät ja jonka juuria ovat mm. eskimot syöneet. Punanätkimen (Hedysarum coronarium) siemeniä on käytetty värjäykseen.
Nätkinlajeja

Hedysarum alpinum – siperiannätkin
Hedysarum boreale – pohjannätkin
Hedysarum cretaceum – kipsinätkin
Hedysarum coronarium – punanätkin
Hedysarum glomeratum – sykerönätkin
Hedysarum hedysaroides – tummanätkin
Hedysarum multijugum – mongoliannätkin
Hedysarum semenovii – tiensaninnätkin
Hedysarum vicioides – idännätkin
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Hedysarum
ITIS: Hedysarum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Hedysarum (englanniksi)
Flora of China: Hedysarum (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility entry
Sør-Hålogalandin hiippakunta

| Sør-Hålogalandin hiippakunta |
| --- | --- |

Valtio:   Norja
Uskontokunta:  Norjan kirkko
Piispanistuin:  Bodø
Tuomiokirkko:  Bodøn tuomiokirkko
Piispa:  Ann-Helen Fjeldstad Jusnes
Perustettu:  1952
 
 Sør-Hålogaland bispedømme 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sør-Hålogaland on Norjan kirkon hiippakunta. Siihen kuuluu Nordland. piispanistuin sijaitsee Bodøssa, ja piispana on vuodesta 2015 toiminut Ann-Helen Fjeldstad Jusnes.
Historia

Sør-Hålogaland erotettiin Hålogalandin hiippakunnasta 1952, jolloin muodostui myös Nord-Hålogalandin hiippakunta.
Rovastikunnat

Hiippakunta jakautuu kahdeksaan rovastikuntaan, jotka puolestaan jakautuvat 86 seurakuntaan.
| Rovastikunta (prosti) | Kunnat, jotka kuuluvat rovastikunnan alueeseen | Hiippakunnan kartta | Kartan värien selite:  Ofoten prosti  (ylempi alue) Salten prosti  (alempi alue) Sør-Helgeland prosti  (ylempi alue) Lofoten prosti  (alempi alue) Indre-Helgeland prosti  Nord-Helgeland prosti  (ylempi alue) Vesterålen prosti  (alempi alue) Bodø domprosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Bodø domprosti (Kartta: alempi sininen) | Bodø, Gildeskål, Meløy, Røst, Værøy |  |  |
| Lofoten prosti (Kartta: ylempi vihreä) | Flakstad, Moskenes, Vestvågøy, Vågan |  |  |
| Vesterålen prosti (Kartta: ylempi sininen) | Andøy, Bø, Hadsel, Sortland, Øksnes |  |  |
| Ofoten prosti (Kartta: punainen) | Ballangen, Evenes, Hamarøy, Lødingen, Narvik, Tjeldsund, Tysfjord |  |  |
| Salten prosti (Kartta: ylempi keltainen) | Beiarn, Fauske, Saltdal, Steigen, Sørfold |  |  |
| Nord-Helgeland prosti (Kartta: vaaleansininen) | Alstahaug, Dønna, Herøy, Leirfjord, Lurøy, Nesna, Rødøy, Træna |  |  |
| Indre Helgeland prosti (Kartta: alempi vihreä) | Grane, Hattfjelldal, Hemnes, Rana, Vefsn |  |  |
| Sør-Helgeland prosti (Kartta: alempi keltainen) | Bindal, Brønnøy, Sømna, Vega, Vevelstad |  |  |
Piispat

Wollert Krohn-Hansen (1952–1959)
Hans Edvard Wisløff (1959–1969)
Bjarne Odd Weider (1969–1982)
Fredrik Grønningsæter (1982–1992)
Øystein Ingar Larsen (1992–2006)
Tor Berger Jørgensen (2007–2016)
Ann-Helen Fjeldstad Jusnes (2016–)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut
Hiippakunnan tuomiokirkko on Bodøn tuomiokirkko.
Taosi

35.875°N, 111.508°E
Taosi oli muinainen kaupunki n. 2300-1900 eaa. nykyisessä Shanxissa, Kiinassa. Paikka on Xianfengin piirikunnassa Keltaisen joen sivuhaaran Fen-joen varrella. Taosi edelsi varhaisen kiinan valtion syntyä. Väkiluku oli kasvanut suureksi, yhteiskunnassa oli valtaportaikkoja.
Se oli suuri asutuskeksus, jossa palatsialueen ympärillä tavallisempien ihmisten asunnot. Paikalta on löydetty  hautausmaa, observatorio ja gnomon, aurinkokeppi. Taosi ajoittui aikaan 2300-1900 eaa. hieman ennen Erlitoun kulttuuria.
Historia, asutuskuvio

Taosin raunioiden ala on noin 280 ha. Taosissa asui ehkä 10000-13200 asukasta, ja se valvoi 3300 km2 aluetta.  Tutkimalal ympäristöä on koetettu päätellä Taosin ympäristön asutuskuvio.  
Taosi ei luultavasti ollut valtio, vaan suuri päällikkökunta,  hyvin lähellä valtiota oleva esiaste.
Luultavasti yhdellä päällikölläoli alipäälliköitä. Näin Taosin hallintojärjestelmä oli 2-portainen.
Taosi hallitsi lisäksi ympäristössään olevia keskisuuria ja pieniä asutuskeskuksia. Niinpä asutuskuvio oli 3-kerroksinen.
2 km säteellä Taosista ei ollut asutuskeskuksia. Suuria lähialueen keskuksia olivat luultavasti Taosin valvomat 90 ha kokoinen Gushu 16,1 km päässä Taosista, 40 ha kokoinen Dongdeng 13 km päässä.
Taosi oli mahtavimmillaan Longshan-kauden viimeisessä ns. Taosi-vaiheessa 2300-1900 eaa.  Taosin keksivaiheessa noin 2100-2000 eaa. neliömäinen puristetusta maasta tehty valli sulki sisäänsä 230 ha alueen. Sisäinen muuri erotti eliitin ja tavallisen kansan asuinalueet.
Luultavasti Erlitou kukisti Taosin.
Taosin historia

2300-2100 eaa. Varhaisvaihe
2100-2000 eaa. Keskivaihe - suuri Taosin keskus
2000-1900 eaa. Myöhäisvaihe
Hautausmaa

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Olavi Seppälä

Olavi Seppälä (4. elokuuta 1914 Hausjärvi – 10. joulukuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri (1967). Hän oli pääesikunnan aseosaston päällikkö 1963–1968 ja sotavarustepäällikkö 1968–1973.
Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö

Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestön logo
Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö (SVK) on vuonna 2000 perustettu kaikkien kalastusta harrastavien yhteinen järjestö. Sen perustajia ovat Suomen Kalamiesten Keskusliitto ry, Suomen Metsästäjä- ja Kalastajaliitto ry ja Suomen Urheilukalastajain Liitto ry. Keskusjärjestö edistää vapaa-ajankalastusta, joka kestävällä tavalla ja monipuolisesti hyödyntää luontaisesti uusiutuvia kalakantoja.
Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö osallistuu kalavesien ja kalakantojen hoitoon kouluttamalla vapaa-ajankalastajia ja toimimalla kalatalousalueissa. Se myös ylläpitää ja kehittää vapaa-ajankalastusta neuvomalla alan harrastajia, julkaisemalla kalastukseen ja kalankäsittelyyn liittyviä oppaita ja järjestämällä kilpailuja. Lisäksi järjestö lisää nuorten kalastusharrastusta laajoilla kampanjoilla ja seurojen kerhotoiminnalla. Etujärjestönä järjestö edistää vapaa-ajankalastusta kalastushallinnossa ja muussa päätöksenteossa ja toimii vapaa-ajankalastajien kansainvälisissä järjestöissä.
Organisaatio

Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestön organisaation muodostavat 13 alueellista Vapaa-ajankalastajapiiriä. Vapaa-ajankalastajapiirien jäseniä ovat puolestaan kunkin piirin alueella toimivat kalastusseurat. Kalastusseurojen jäseniä ovat kalastuksenharrastajat.
13 piirijärjestöä

Suomessa on noin 490 kalastusseuraa, joissa jäseniä on yhteensä noin 36 000, ja ne muodostavat 13 vapaa-ajankalastajapiiriä.
Vapaa-ajankalastajapiirit yhdistävät alueidensa kalastus- ja eräseuroja toimintaan kalavesillä ja kalatalousalueissa, huolehtivat harrastuksen edistämisestä, vapaa-ajankalastajien neuvonnasta ja edunvalvonnasta sekä vilkkaasta kilpailutoiminnasta. Vapaa-ajankalastajapiirien edustajat päättävät keskusjärjestön kokouksissa SVK:n toiminnasta ja hallinnosta. Seurat kuuluvat piirien kautta keskusjärjestöön ja saavat järjestön palvelut ja jäsenedut.
Piirijärjestöjen jäsenyhdistykset

Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestöön kuuluu kalastus- ja eräseuroja koko Suomesta. Ne järjestävät jäsenilleen ja muille kalastuksesta kiinnostuneille erilaisia kalastus- ja kalankäsittelytapahtumia, ohjaavat nuoria kalastuksen pariin nuorisokerhojensa ja kalakummiensa avulla sekä järjestävät runsaasti kalastuskilpailuja. Seuroilla on omia kalamajoja tai muita tukikohtia. Monet seurat järjestävät jäsenilleen myös kalastusmatkoja.
Piirijärjestöjen jäsenyhdistykset > Hallinto > Vuosikokous ja hallitus

SVK:n ylin päättävä elin on vuosikokous, joka kokoontuu keväällä ja syksyllä. Vuosikokouksessa päätöksiä tekevät Etelä-Suomen, Hämeen, Kaakkois-Suomen, Kainuun, Keski-Suomen, Lapin, Lounais-Suomen, Pohjanmaan, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Pohjanmaan, Pohjois-Savon, Etelä-Savon vapaa-ajankalastajien piiri sekä muiden keskusjärjestön jäsenten nimeämät edustajat. Keskusjärjestön käytännön toimintaa johtaa hallitus.
Piirijärjestöjen jäsenyhdistykset > Toimikunnat

Hallituksen apuna toimivat kala- ja ympäristötoimikunta, kilpailutoimikunta, matkailutoimikunta, nuoriso- ja perhetoimikunta sekä viestintätoimikunta.
Piirijärjestöjen jäsenyhdistykset > Toimikunnat > Kala- ja ympäristötoimikunta

Kala- ja ympäristötoimikunnan tehtävänä Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestössä on tukea vastuullisen, ekologisesti tietoisen vapaa-ajankalastuskulttuurin edistämistä Suomessa. Toimikunta järjestää koulutuksia virkistyskalastajaedustajille, parantaa heidän valmiuksiaan sekä aktivoi toimintaa. Toimikunnalta voidaan kysyä mielipidettä ja neuvonantoa kalavesien hoitoa, ympäristökysymyksiä, kilpailujen kehittämistä ja muita ajankohtaisia asioita koskien.
Kestävän vapaa-ajankalastuksen edistämiseksi ja kalakantojen hoitamiseksi toimikunta ohjaa vapaa-ajankalastajia hyödyntämään monipuolisesti luontaisesti lisääntyviä kalakantoja. Vapaa-ajankalastajia perehdytetään samalla elinympäristökunnostuksiin ja niiden merkitykseen kalakantojen hoidossa. Toiminnassa korostetaan kalastuksen ohjauksen ja säätelyn merkitystä osana kalakantojen hoitoa. Kalastuksen harrastajille selvitetään myös uhanalaisten ja vaarantuneiden kalakantojen suojelutarpeita vapaa-ajankalastuksen ohjauksessa. Ympäristökasvatuksella toimikunta pyrkii edistämään vastuullista vapaa-ajankalastusta, vähentämään vapaa-ajankalastajien aiheuttamia häiriöitä sekä ranta- ja saaristoluonnon roskaamista ja kulumista.
Piirijärjestöjen jäsenyhdistykset > Toimikunnat > Kilpailutoimikunta

Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestön kilpailutoiminnan kautta järjestäytyneitä vapaa-ajankalastajia pyritään aktivoimaan ja näyttämään esimerkkiä muille kanssaihmisille hyvistä ympäristökäytännöistä luonnossa liikuttaessa.
Järjestön kilpailutoiminta on varsin vilkasta niin seura-, piiri- kuin valtakunnankin tasolla. Kansallinen kalastuskilpailutoiminta liikuttaa arviolta noin 20 000 harrastajaa eri kalastuskilpailujen parissa. SM-tason kilpailutapahtumia eri kalastustavoissa järjestetään vuosittain noin kaksikymmentä. SVK osallistuu myös aktiivisesti edustusjoukkueillaan kansainväliseen kalastuskilpailutoimintaan. Järjestö on jäsenenä kansainvälisessä kilpakalastusliitto CIPS:ssä. Kilpailulajeina ovat muun muassa pilkintä, mormuskointi, onginta sekä perhokalastus. Kansainvälisten kilpailujen tavoitteena on lisätä myös kansojen välistä yhteistyötä ja keskinäistä ymmärrystä.
SVK:n kilpailutoiminnasta vastaa kilpailutoimikunta yhdessä neljän lajikohtaisen alajaoston kanssa.
Piirijärjestöjen jäsenyhdistykset > Toimikunnat > Matkailutoimikunta

Matkailutoimikunta valistaa kotimaisia kalastusmatkailijoita ja matkailukalastajia säädöksistä, kalastustavoista ja -välineistä, kalastuskohteista, kalastuslupajärjestelmästä ja erityisten vesistöalueiden, kuten raja- ja luonnonlohijokien erikoispiirteistä. Tietoa jaetaan Vapaa-ajan Kalastaja -lehdessä, Vapaa-ajankalastajan kalenterissa, internetissä ja esitteissä. Toimikunta järjestää vuosittain Vapaa-ajan Kalastaja -lehden lukijamatkoja ulkomaille ja kotimaahan.
Toimikunta edistää kalastajille suunnattujen palvelujen kehittämistä. Kalastusmatkailun parissa toimiville palvelu- ja majoitusyrittäjille tuotetaan tietoa eri kalastusmuodoista, kalastuspakettien tuotteistamisesta, kalastuslupajärjestelmästä ja kalastusmatkailuun liittyvistä säännöksistä.
Toimikunta osallistuu kalastusmatkailun kehittämiseen hankkeissa ja työryhmissä.
Vapaa-ajankalastajapiireissä toimivat matkailuvastaavat toimivat oman alueensa kalastusmatkailun yhdyshenkilöinä.
Piirijärjestöjen jäsenyhdistykset > Toimikunnat > Nuoriso- ja perhetoimikunta

Nuoriso- ja perhetoimikunta edistää kalastusharrastusta lasten, nuorten ja perheiden keskuudessa järjestämällä resursseja seuroille nuorisotyön tekemiseen. Toimikunta järjestää kerhoille ohjausapua sekä materiaaleja toimintaan. Toimikunta järjestää myös ohjaustoimintaan perehdyttävää koulutusta seura- ja piiritoimijoille. Lisäksi toimikunta tukee järjestettäviä leirejä ja järjestää vuosittain nuorten SM-toimintakilpailun sekä toimittaa nuorten onki- ja perhepäiviin palkintomitalit.
Keskeisenä osana toimintaa ovat kampanjat, joissa tavoitetaan vuosittain jopa kymmeniä tuhansia nuoria. Kampanjoissa opastetaan koululaisia ja perheitä kalastuksessa sekä lisätään kalastustietoutta jaettavalla esitemateriaalilla sekä tietoiskuilla. Tunnetuimpana nuorisohankkeena on toiminut Kaverin Kanssa Kalaa-kampanja, jossa on kahdenkymmenen vuoden aikana opastettu jo yli 300 000 koululaista kalastuksen saloihin.
Sähköisinä viestintävälineinä toimivat Fisuun.fi-nettisivut sekä Fisuun-facebooksivusto. Painetun materiaalin kärkituotteena toimii Kireitä siimoja -opas.
Piirijärjestöjen jäsenyhdistykset > Toimikunnat > Viestintätoimikunta

Viestintä on edellytys Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestön jokapäiväiselle toiminnalle ja tavoitteiden saavuttamiselle. Hyödyntäessään viestintää muiden toimintojensa tukena järjestö voi toimia haluamallaan tavalla ja toteuttaa tavoitteensa.
Viestintätoimikunta seuraa ja arvioi keskusjärjestöä ja sen toimintaympäristöä viestinnän näkökulmasta. Se osallistuu keskusjärjestön strategiseen kehittämiseen laatimalla ja ottamalla käyttöön viestintästrategian sekä osallistamalla järjestön eri organisaatiotasoja sen käyttöön osana jokapäiväistä toimintaa. Strategian pohjalta toimikunta suunnittelee, ohjaa ja arvioi järjestön arkiviestintää sekä osallistuu tapahtumaviestinnän suunnitteluun. Viestintästrategian kautta toimikunta auttaa myös järjestöä profiloitumaan ja vaikuttamaan omaan imagoonsa.
Tiedotuksen ja informoinnin ohella viestintätoimikunta suunnittelee, ohjaa ja arvioi keskusjärjestön tapahtumien ja tuotteiden markkinointia. Lisäksi se toimii osaltaan sekä toimi- että luottamushenkilöiden motivoimiseksi ja sitouttamiseksi järjestöön. Toimikunta kannustaa myös vapaa-ajankalastajapiirejä nimeämään itselleen tiedottajat, joille se mahdollisuuksien mukaan järjestää viestintään liittyvää koulutusta.
Piirijärjestöjen jäsenyhdistykset > Julkaisutoiminta

Seurojen jäsenet saavat jäsenmaksuaan vastaan muun muassa Vapaa-ajan Kalastaja -lehden.
Aiheesta muualla

Vapaa-ajankalastaja.fi
Vapaa-ajankalastajalehti.fi
Fisuun.fi
Näennäisviljely

Näennäisviljely on maanviljelyä, jossa pellot pidetään viljelyksessä Euroopan unionin yhteisen maatalouspolitiikan tukien avulla, mutta ei tähdätä laadullisesti tai varsinkaan määrällisesti hyvään satoon. Näennäisviljely saattaa olla kannattavampaa kuin hyvään satoon tähtäävä viljely Suomessa siksi, että suuri osa tulosta tulee viljelemiseen liittyvistä maataloustuista eikä enää kokonaan tuotannon myymisestä saadusta hinnasta.
Näennäisviljelyssä käytetään vähemmän siemeniä ja lannoitteita, mahdollisesti myös kasvinsuojeluaineita kuin hyvään satoon tähtäävässä viljelyssä. Näin säästetään suoranaisia ainekustannuksia sekä myös konetunteja pellolla.
Osaan tuista ei ole liittynyt velvoitetta  kerätä satoa pois pelloilta. Maataloustukien saamisen ehtona on hyvän maatalouskäytännön mukainen viljely
Näennäisviljelyn torjumiseksi EU on lisännyt tukiin jatkojalostusvelvoitteita.