stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vanuatu kesäolympialaisissa 2004

Vanuatu osallistui Ateenan kesäolympialaisiin vuonna 2004 kahden urheilijan joukkueella. Maan molemmat urheilijat osallistuivat yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi pikajuoksija Moses Kamut. Mitaleita Vanuatu ei saavuttanut.
Joukkue > Yleisurheilu

Moses Kamut - Miesten 100 metrin juoksu
Katura Marae - Naisten 100 metrin juoksu
Valemedia

Val(h)emedia (saks. Lügenpresse) on termi, joka arvostelee mediaa totuuden vääristelemisestä ja piilottamisesta.
Sanomalehti Frankfurter Allgemeine Zeitungin mukaan termiä olisi käyttänyt ensimmäisen kerran ensimmäisen maailmansodan aikainen nimeä Reinhold Anton käyttänyt saksalainen kirjailija. Saksan puolustusministeriö julkaisi vuonna 1918 kirjan nimeltään Vihollistemme valehteleva lehdistö. 1920-luvulla Adolf Hitler hyökkäsi termiä käyttäen Saksan lehdistöä vastaan, ja siitä tuli natsivaltiota ja sen tavoitteita tukemattomista medioista yleisesti käytetty termi. Myöhemmin Itä-Saksassa ja muissa kommunistimaissa sitä käytettiin länsimaiden medioiden halventamiseen.
2010-luvulla sana on tullut uudelleen käyttöön sen jälkeen, kun Pegida-liike alkoi loppuvuonna 2014 käyttää sitä Saksan lehdistöstä. 730 journalistin muodostama paneeli valitsi Lügenpresse-sanan Saksassa vuonna 2014 vuoden epäsanaksi (Unwort des Jahres).
Yhdysvaltain republikaanisen puolueen presidenttiehdokas Donald Trumpin tukijat käyttivät Lügenpresse-sanaa toistuvasti Trumpin vaalikampanjan aikana vuoden 2016 presidentinvaalien aikaan. Sana alkoi lisääntyä myös aihetunnisteena Trumpin kannattajakunnan viestinnässä sosiaalisessa mediassa. Aloittaessaan kampanjointinsa jatkokaudelle kesällä 2019 Trump esitti, että ”valemedia” muun muassa levitti virheellistä tietoa hänen kampanjatilaisuuksiensa yleisömääristä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valemedia Wikimedia Commonsissa
Uzel

| Uzel |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 Uzel
 Koordinaatit: 48°17′N, 2°50′W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bretagne
Departementti:  Côtes-d'Armor
Arrondissementti:  Saint-Brieuc
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,8 km²
Väkiluku (2018):  1 046 
 – Väestötiheys:  154 as./km²
Kunnan numero:  22384
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uzel on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee noin 30 kilometriä Saint-Brieuc’n kaupungista etelään.
Uzel oli merkittävä kutomateollisuuskeskus, jonka pellavakankaita vietiin 1600-luvulta 1800-luvulle Saint-Malon kautta Latinalaiseen Amerikaan. Uzelissa on kudontamuseo Musée du tissage, jonka työpajassa on esillä perinteisten kangaspuiden lisäksi Jacquardin kutomakone, joka oli aikanaan vallankumouksellinen.
Tunnettuja kuntalaisia

Fulgence Bienvenüe (1852-1936), Pariisin metron ”isä”.
Henri Peslier (1880-1912), ranskalainen vesipalloilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uzel Wikimedia Commonsissa
Vahur Kraft

| Vahur Kraft |
| --- | --- |
 Vahur Kraft vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. maaliskuuta 1961 Tartto
Kansalaisuus:  viro
Ammatti:  taloustieteilijä, Viron keskuspankin pääjohtaja, liikepankin johtaja, yritysjohtaja
Vahur Kraft (s. 11. maaliskuuta 1961 ) on virolainen yritysjohtaja ja pankinjohtaja. Vuosina 1995–2005 hän toimi Viron keskuspankin pääjohtajana.
Neuvosto-Viron pankkitoiminnassa

Hän valmistui Tarton valtionyliopistosta vuonna 1984 taloustieteestä. Opintojaan hän jatkanut sen jälkeen 1980-luvulla Moskovassa, Suomessa, Italiassa, Washingtonissa ja Vilnassa. Vuosina 1984-1990 hän toimi osastopäällikkönä Neuvostoliiton säästöpankissa Tallinnassa. Vuosina 1990/1991 Kraft työskenteli Viron sosiaalipankin (viroksi Eesti Sotsiaalpank) hallituksen varapuheenjohtajana.
Itsenäistyneen Viron keskuspankin johtajana

Vahur Kraft siirtyi vuonna 1991 Viron keskuspankkiin (viroksi Eesti Pank) apulaisjohtajaksi. Tässä tehtävässä hän oli vuoteen 1995, jolloin pääjohtajana toiminut Siim Kallas siirtyi politiikkaan Kraftin tullessa uudeksi Viron keskuspankin pääjohtajaksi.
Hänet valittiin toiselle kaudelle keskuspankin pääjohtajana vuonna 2000, kun alunperin virkaan valittu professori Vello Vensel kieltäytyi valintansa jälkeen terveyteensä vedoten. Kraft jatkoi näin virassaan toisen kauden kesäkuuhun 2005 asti.
Pankinjohtajana ja yritysjohtajana

Kraft toimi pääjohtajakauden jälkeen Nordea-pankin Viron sivukonttorin johtajana vuosina 2005–2014.
Nordea-kauteen ajoittui vuonna 2013 julkistettu Viron keskuspankin sisäinen selvitys, jonka mukaan keskuspankissa olisi laadittu väärennetty paperi, jonka oli allekirjoittanut silloinen pääjohtaja Kraft. Paperin avulla venäläinen liikemies kykeni vaatimaan miljoonasaataviaan Venäjältä. Puhuttiin ns. VEB-rahastoskandaalista.
Vuonna 2014 Kraft luopui pankinjohtajan urastaan Nordeassa ja jatkoi sukunsa omistaman tekstiiliyritys AS Sangarin hallituksen puheenjohtajana. Sangarin hallituksen puheenjohtajana Kraft toimi lokakuuhun 2018 asti.
Muu toiminta

Kraft sai työstään Viron valtion hyväksi vuonna 2001 Valkoisen Tähden ritarikunnan II luokan ritarimerkin. Vuosina 2009–2013 hän toimi Luxemburgin kunniakonsulina Virossa.
Hänen setänsä Jüri Kraft toimi Neuvosto- Viron kevyen teollisuuden ministerinä 1970- ja 80-luvuilla eli käytännössä vastasi valtiollisten tekstiilialan yritysten toiminnasta Neuvosto-Virossa.
Uzuki (1906)

| Uzuki / 卯月 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Kawasaki, Kobe
Kölinlasku:  22. maaliskuuta 1906
Laskettu vesille:  20. syyskuuta 1906
Palveluskäyttöön:  6. maaliskuuta 1907
Poistui palveluskäytöstä:  1. joulukuuta 1924
Loppuvaihe:  romutettu
Tekniset tiedot
Uppouma:  460 t
Pituus:  72 m
Leveys:  6,57 m
Syväys:  1,8 m
Koneteho:  6 000 ihp
Nopeus:  29 solmua
Miehistöä:  70
Aseistus
Aseistus:  2 × QF 12 naulan 12 cwt -laivatykki 4 × 8 cm/28 -tykkiä 2 × 18" torpedoputkea
Uzuki (jap. 卯月) oli keisarillisen Japanin laivaston 1907 valmistunut Kamikaze-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin osana vuoden 1905 hankintoja Kawasakin Koben telakalta, missä köli laskettiin 22. maaliskuuta 1906. Alus laskettiin vesille 20. syyskuuta ja valmistui 6. maaliskuuta 1907.
Palvelus

Alus luokiteltiin 28. elokuuta 1912 kolmannen luokan hävittäjäksi, jolloin se poistettiin ensilinjan tehtävistä. Alus poistettiin alusluettelosta 1. joulukuuta 1924 ja romutettiin.
Vihtoriini

Vihtoriini on aiemmin käytössä ollut alpakkakangaslaji. Se oli koko- tai puolivillainen kangas, jota aikoinaan käytettiin naisten juhlapukuihin sekä miesten helletakkeihin ja suojapukuihin. Vihtoriini-sana on johdos vanhasta naisten pukukangasta merkitsevästä saksan sanasta Viktoria tai samaa merkitsevästä englannin sanasta victoria.
Viedma

| Viedma |
| --- | --- |
 Viedma ja Carmen de Patagones
 Viedma
 Koordinaatit: 40°49′S, 62°58′W 
Valtio:  Argentiina
maakunta:  Río Negro
Väkiluku (2010):  53 400
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Viedma on Río Negron maakunnan pääkaupunki Argentiinan itäosassa. Vuonna 2010 siellä oli noin 53 400 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viedma Wikimedia Commonsissa
Uuraan satama

Uuraan sataman sijainti
Uuraan satama (myös Vysotskin satama, ven. Порт Высоцк, Port Vysotsk, LOCODE: RUVYS) on Venäjän Leningradin alueen Viipurin piirin Uuraan saarella sijaitseva, maantieteellisesti kaksiosainen merisatama. Satamasta on Suomen rajalle noin 50 kilometriä ja Pietariin noin 90 kilometriä. Satamaan kuuluu noin 3,5 kilometriä kaupungin keskustan eteläpuolella sijaitseva Lukoil-yhtiön öljyterminaali ja kantakaupungissa sijaitseva kuivarahtisatama. Molemmille satama-alueille johtaa rautatieyhteys. Syväväylä Viipurin satamaan ja Saimaan kanavalle kulkee Uuraan satama-alueen eteläisemmän osan eli öljyterminaalin editse ja pohjoisemman kuivarahtisatama alueen kautta.
Satama-alueet > Uuraan öljyterminaali

Uuraan öljyterminaali (60.5925°N, 28.5464°E) on rakennettu erityisesti öljy-yhtiö Lukoilin tarpeisiin kaupungin eteläpuolelle. Satamassa on petrokemiallisiin kuljetuksiin kaksi 344,5 metriä pitkää laituripaikkaa 13,2 metrin syväyksellä ja yksi 83 metriä pitkä laituri 5,5 metrin syväyksellä. Lisäksi on avustaville aluksille kuten hinaajille ja luotsille tarkoitettu 4. laituri. Öljyterminaalin toimintaa hoitaa RPK-Vysotsk-Lukoil-II -yhtiö.
Satama-alueet > Uuraan kuivarahtisatama

Uuraan kuivarahtisatama sijaitsee Uuraan kaupungissa (60.6192°N, 28.5608°E). Siellä on neljä 140- 213 metriä pitkää laituripaikkaa aluksille, joilla on enintään 9,3 metrin syväys. Satamaa operoi ООО Port Vysotski-yhtiö. Sataman kautta kuljetetaan esimerkiksi kivihiiltä.
Sataman rahtimäärät

Tonnimääräisesti selvä enemmistö rahdista on vuodesta 2005 lähtien kulkenut öljyterminaalin kautta.
Uuraan sataman vuosittainen rahtimäärä:
| Vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Öljyterminaali milj. tonnia | - | 1,56 | 6,89 | 9,72 | 12,22 | 13,06 | 14,44 | 12,53 | 10,22 | 10,52 | 11,25 | 12,16 |
| Kuivarahtisatama milj. tonnia | 2,40 | 3,64 | 3,52 | 4,09 | 4,31 | 2,96 | 2,88 | 2,31 | 3,20 | 3,30 | 4,91 | 5,27 |
| Yhteensä milj. tonnia | 2,40 | 5,20 | 10,41 | 13,81 | 16,53 | 16,02 | 17,32 | 14,84 | 13,42 | 13,63 | 16,16 | 17,43 |
| Vuosi | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 1-5/2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä milj. tonnia | 17,5 | 17,1 | 17,5 | 18,8 | 19,4 | 18,6 | 16,9 | 6,4 |
Aiheesta muualla

Satama-alueen pohjapiirros (venäjäksi) (morinfocenter.ru)
Vysotsk port (englanniksi) (marinetraffic.com)
Ulkopoliittinen instituutti: Venäjän liikennestrategiset suuntaviivat Itämerellä (2010) (fiia.fi)
Satama-alueesta (2009)[vanhentunut linkki] (venäjäksi)
ТЕРМИНАЛ РПК ВЫСОЦК ЛУКОЙЛ 2  март 2011 - Video Uuraassa sijaitsevasta Lukoilin öljyterminaalista
Vie mut kotiin

| Vie mut kotiin Jesse Kaikuranta |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2012
 Julkaistu: 2. marraskuuta 2012
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Matti Mikkola, Eppu Kosonen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 50.16
 Levy-yhtiö: Universal Music
Listasijoitukset
  1.
Jesse Kaikurannan muut julkaisut
|   | Vie mut kotiin 2012 | Vaikka minä muutuin 2013 |
Singlet albumilta Vie mut kotiin
 ”Vie mut kotiin” Julkaistu: huhtikuu 2012  ”Järjetön rakkaus” Julkaistu: syyskuu 2012  ”Näytän sulle rannan” Julkaistu: tammikuu 2013  ”Hän ei enää miettinyt meitä” Julkaistu: toukokuu 2013
Vie mut kotiin on Jesse Kaikurannan 2. marraskuuta 2012 julkaistu debyyttialbumi. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 1.
Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin albumin nimikkokappale, joka kuultiin ensimmäisen kerran jo The Voice of Finland -laulukilpailun finaalissa. Kilpailun jälkeen ”Vie mut kotiin” -kappale nousi Latauslistan ja Music Control -radiolistan ensimmäiselle sijalle sekä Suomen virallisen singlelistan sijalle 11. Kappaleeseen kuvattiin myös Ville Juurikkalan ohjaama musiikkivideo. Albumin toinen single Järjetön rakkaus julkaistiin 14. syyskuuta 2012. Kolmas single Näytän sulle rannan julkaistiin tammikuussa 2013.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittaneet Matti Mikkola ja Eppu Kosonen, ellei toisin mainittu.
Tulva – 4.11 (Mikkola & Tommi Suutarinen, säv. Eppu Kosonen, Matti Mikkola & Aku Rannila, san. Saara Törmä, sov. Kosonen,)
Kuljit täällä joskus – 3.25 (säv. T. Ellen, Johan Ramström & Patrik Magnusson, san. Inka Nousiainen)
Näytän sulle rannan – 3.57 (säv. Rannila, san. Törmä, sov. Kosonen, Mikkola & Suutarinen)
Vie mut kotiin – 4.09 (säv. Kosonen, san. Törmä)
Tuulen tuomaa – 3.31 (säv. Leo Friman, san. Heikki Harma)
Hän ei enää miettinyt meitä – 4.21 (säv. Mikkola & Perttu Mäkelä, san. Paula Vesala)
Hetki – 3.49 (säv. ja san. Jussi Poikkimäki)
Miljardit tähdistöt – 4.47 (säv. Mikkola & Rannila, san. Törmä)
Olen valmis – 4.51 (säv. ja san. Aki Tykki, sov. Kosonen, Mikkola & Suutarinen)
Järjetön rakkaus – 4.16 (säv. Mikkola & Rannila, san. Törmä)
Sun oon – 3.32 (säv. Jesse Kaikuranta, san. Heidi Paalanen, sov. Kaikuranta)
Kauppatori – 5.26 (säv. Kosonen, san. Törmä)
Varastopimikät

| Varastopimikät |
| --- | --- |
 Vakkakuoriainen (Tribolium castaneum)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Antropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Cucujiformia
Yläheimo::  Pimikkökuoriaismaiset Tenebrionoidea
Heimo::  Pimikkökuoriaiset   Tenebrionidae
Alaheimo::  Tenebrioninae
Tribus::  Triboliini
Suku::  Varastopimikät Tribolium  MacLeay, 1825
Katso myös
   Varastopimikät Wikispeciesissä   Varastopimikät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varastopimikät (Tribolium) on pimikkökuoriaisten (Tenebrionidae) heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Sukuun kuuluvien lajien määrä vaihtelee eri lähteissä.
Sukuun kuuluvia lajeja

Tribolium madens
Vakkakuoriainen (Tribolium castaneum)
Rohmukuoriainen (Tribolium destructor)
Hinkalokuoriainen (Tribolium confusum)
Aiheesta muualla

Laji.fi: Varastopimikät (Tribolium)
ITIS: Tribolium (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Tribolium (englanniksi)
Bug Guide: Genus Tribolium - Flour Beetles (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Genus Tribolium (englanniksi)
Vasaramäki

| Vasaramäki> Hammarbacka |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Vasaramäki korostettuna.  Turun kaupunginosat
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Skanssi-Uittamo
Pinta-ala:  ? km² 
Väkiluku:  ?? (?)
Väestötiheys:  ? as./km²
Työpaikkoja:  ? kpl ?  (?)
Osa-alueet:  ?
Turjanpuiston leikkikenttä Vasaramäen funkkiskorttelin kupeessa.
Vasaramäki (ruots. Hammarbacka) on Turun kaupunginosa, joka sijaitsee noin kolme kilometriä keskustasta kaakkoon. Vasaramäen asuntokanta koostuu lähinnä rivi- ja omakotitaloista, mutta sen reunoilla on myös kerrostaloja. Vasaramäen kaupunginosaa rajaavat Hippoksentie, Uudenmaantie, Skarppakullantie sekä Lemminkäisenkatu. Vasaramäessä sijaitsevat Rakuunatien päiväkoti, Vasaramäen koulun Lehmustien yksikkö (alakoulu) ja Puistokoulun yksikkö (yläkoulu). Samassa kiinteistössä Vasaramäen koulun Lehmustien yksikön kanssa sijaitsee myös Vasaramäen kirjasto. Alueen päivittäistavarakauppa on K-Market Lehmustie. Vasaramäen apteekki palvelee Kivikartiontiellä Luolavuoren kaupunginosan puolella.
Vasaramäellä on yhteistä rajaa Kupittaan, Itäharjun, Kurjenmäen, Luolavuoren, Peltolan, Skanssin ja Huhkolan kaupunginosien kanssa.
Alue tunnetaan funkkis-korttelistaan ja Erik Bryggmanin suunnittelemasta entisestä seurakuntatalosta. Hautausmaantien eteläpuolisessa mäessä sijaitsevaa kerrostaloaluetta ovat suunnitelleet mm. Bryggmanin avustajana aikanaan toiminut professori, arkkitehti Pekka Pitkänen sekä Turun asemakaava-arkkitehtina toiminut Olavi Laisaari. Alueella toimii aktiivinen Vasaramäen omakotiyhdistys. Se on perustettu vuonna 1946, ja tällä hetkellä sen puheenjohtajana toimii Tomi Viitanen.
Kaupunginosan nimi juontaa juurensa kauppias C. G. Hammariin, joka vuokrasi alueelta maata vuosina 1823–1826. Hänen mukaansa alue sai ruotsinkielisen nimen Hammarbacka, joka on käännetty suomeksi Vasaramäeksi. Hänen mukaansa on nimetty myös Uudenmaantien rinnalla kulkeva pienempi katu, joka oli alun perin suunniteltu muun muassa raitiovaunujen käyttöön.
Vasaramäen alueella on useita puisto- ja metsäalueita sekä Turun hautausmaa. Alueella on myös ollut Yleisradion Vasaramäen radioasema, jonka toiminta kuitenkin loppui vuonna 1988, kun toinenkin radiomasto purettiin.
Liikenneyhteydet Vasaramäkeen

Vasaramäkeen kulkee tällä hetkellä toistakymmentä bussilinjaa:
Läpi kulkevat tai sinne päättyvät linjat:
9 Vaala–Kauppatori–Katariina
12 Varissuo–Kauppatori–Härkämäki
58 Haarla–Itäinen Pitkäkatu–Vasaramäki
P1 Kasarminkatu–Kauppatori–Martinmäki–Lehmusvalkama
Ohi kulkevat linjat:
Lemminkäisenkatua 33, 60, 79, 221 ja 709
Uudenmaantietä 7, 61, 700–708, 801 ja P3 sekä kaukoliikenne Salon ja Paraisten suuntaan
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vasaramäki Wikimedia Commonsissa
Vasaramäen Omakotiyhdistys r.y.
Turun suuralueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Suuralueet: Kaupunginosat suuralueittain
1. Keskusta: I kaupunginosa · II kaupunginosa · III kaupunginosa · IV Martti · V Itäranta · VI kaupunginosa · VII kaupunginosa · VIII Port Arthur · IX Länsiranta · Iso-Heikkilä · Korppolaismäki1 · Kupittaa · Kurjenmäki · Mäntymäki · Nummi2 · Pihlajaniemi3 · Ruissalo · Turun satama · Vähäheikkilä4
2. Hirvensalo-Kakskerta: Friskala · Haarla · Illoinen · Jänessaari · Kaistarniemi · Kakskerta · Kukola · Lauttaranta · Maanpää · Moikoinen · Oriniemi · Papinsaari · Pikisaari · Satava · Särkilahti · Toijainen
3. Skanssi-Uittamo: Harittu · Ilpoinen · Ispoinen · Katariina · Koivula · Korppolaismäki1 · Luolavuori · Peltola · Pihlajaniemi3 · Puistomäki · Skanssi · Uittamo · Vasaramäki · Vähäheikkilä4
4. Varissuo-Lauste: Huhkola · Lauste · Vaala · Varissuo
5. Nummi-Halinen: Itäharju · Kohmo · Koroinen · Kurala · Halinen · Nummi2 · Oriketo · Pääskyvuori · Räntämäki
6. Runosmäki-Raunistula: Kaerla5 · Kastu · Kärsämäki · Raunistula6 · Runosmäki7
7. Länsikeskus: Kaerla5 · Kähäri · Mälikkälä · Pitkämäki · Runosmäki7 · Ruohonpää · Teräsrautela · Vätti
8. Pansio-Jyrkkälä: Artukainen · Pahaniemi · Pansio · Perno
9. Maaria-Paattinen: Haaga · Jäkärlä · Koskennurmi · Lentokenttä · Metsämäki · Moisio · Paattinen · Paimala · Saramäki · Tasto · Urusvuori · Yli-Maaria
Huomautukset:  1: Korppolaismäki kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 2: Nummi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Nummi-Haliseen. 3: Pihlajaniemi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 4: Vähäheikkilä kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 5: Kaerla kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 6: Raunistula kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 7: Runosmäki kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen.
Vasaralampi (Keuruu)

| Vasaralampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°16′43″N, 24°13′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vehkajärven valuma-alue (35.49)
Laskujoki:  suo-oja Palanteenjärveen 
Järvinumero:  35.493.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  197,2 m  
Rantaviiva:  0,994 km  
Pinta-ala:  4,557 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVasaralampi 
Vasaralampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Raiskin kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,6 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Parannesjoen valuma-alueeseen (35.493) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 197,2 metriä mpy.
Vanuatu kesäolympialaisissa 2008

Vanuatu osallistui Pekingin kesäolympialaisiin vuonna 2008 kolmen urheilijan joukkueella. Maan urheilijat osallistuivat pöytätennikseen ja yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi pöytätenniksenpelaaja Priscila Tommy. Mitaleita Vanuatu ei saavuttanut.
Joukkue > Pöytätennis

Priscila Tommy - Naisten yksinpeli
Joukkue > Yleisurheilu

Moses Kamut - Miesten 100 metrin juoksu
Elis Lapenmal - Naisten 100 metrin juoksu
TukkuHeino

| Heino Group Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1899
Toimitusjohtaja:  Petri Heino
Kotipaikka:  Espoo
Toimiala:  Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan yleistukkukauppa, maahantuonti ja vähittäiskauppa
Tuotteet:  elintarvikkeet, juomat, päivittäistavara, toimistotarvikkeet, tupakka
Henkilöstö:  460 (2016)
Tytäryhtiöt:  Uniq Drinks Finland Oy Anton & Anton
Kotisivu:  heino.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
TukkuHeino Oy on suomalainen maahantuonti- ja tukkuyritys. Heino-konserni on keskittynyt tytäryhtiöidensä kautta päivittäis- ja toimistotarvikkeiden ja alkoholijuomien tukkukauppaan ja maahantuontiin. TukkuHeino Oy on perheyhtiö, joka on perustettu jo vuonna 1899. TukkuHeino Oy on Heino-konsernin emoyhtiö, jonka tytäryhtiöitä ovat Uniq Drinks Finland Oy ja Anton & Anton ruokakauppoineen. Aikaisemmin tytäryhtiönä oli Heinon Tukku Oy, joka myytin Valiolle. Konsernin toimitusjohtaja on Petri Heino. Yhtiön pääkonttori on Espoossa. Konsernin palveluksessa työskenteli yli 450 työntekijää vuonna 2016.
Historiaa > Helsingin kauppatorin kojusta useisiin myymälöihin

Heinon historia alkaa vuodesta 1899, jolloin Asikkalasta Helsinkiin muuttanut Fritjof Heino aloitti lihanmyynnin Helsingin kauppatorilla. Sitä ennen hän oli hankkinut kannuksensa työskentelemällä kauppa-apulaisena. Kahden vuoden päästä hän avasi oman lihakaupan Kolmannella linjalla. Toiminta alkoi laajentua, ja hän alkoi pitää vaimonsa Helmi Heinon kanssa liha-, voi-, hedelmä- ja siirtomaatavaroiden kauppaa kotinsa pohjakerroksessa vuonna 1907. Ensimmäisen maailmansodan aikana Heinolla oli jo useampi myymälä, joissa myytiin pääasiallisesti lihaa ja maalaistuotteita. Asiakkaina olivat muun muassa lihakauppiaat, kansankeittiöt, sairaalat ja vankilat.
Historiaa > Lihakauppiaiden Tukkuliike Oy:n aikakausi

Fritjof Heino päätti myydä tukku- ja vähittäisliikkeensä Lihakauppiaiden Tukkuliike Oy:lle vuonna 1920.  Hän toimi Lihakauppiaiden Tukkuliike Oy:n toimitusjohtajana ja oli myös osake-enemmistön haltija. Yhtiö oli keskittynyt lihaan, maalaistuotteisiin ja siirtomaatavaraan.  1920-luvun lama aiheutti kuitenkin ongelmia: Lihakauppiaiden Tukkukauppa Oy purettiin. Lainan ja Lihakauppiaiden Tukkuliike Oy:stä jääneen pääoman turvin Fritjof Heino aloitti liikkeen pidon omissa nimissään vuonna 1930. Heino kuoli vuonna 1932.
Yhtiön vähittäiskauppatoiminta lopetettiin 1930-luvun laman jälkeen.
Historiaa > F. Heinon Perilliset jatkajina

Fritjof Heinon vaimo Helmi Heino jatkoi lastensa Sulo ja Helmi Heinon kanssa liiketoimintaa nimellä F. Heinon Perilliset. Aluksi tukkukaupan valikoimat olivat lihakauppa-alan tavaroita, mutta jo 1940-luvulla yritys oli keskittynyt siirtomaa- ja maalaistuotteisiin. Helmi Heino oli työteliäs ja toimelias nainen, joka korosti kaiken työn olevan arvokasta. Sodan aikana ja heti sen jälkeen Suomessa on pulaa kaikesta ja elettiin säännöstelyn varjossa. Sodan jälkeen alkoi jälleenrakennusaika. 1950-luvulla myynti vahvistui ja vuosikymmenen lopulla toimintaan lähti mukaan jo kolmas Heinon sukupolvi. 1960-luvulla yrityksessä alkoi puhaltaa uudet tuulet. Se perusti Kyläsaareen ensimmäisen pikatukkunsa, ja Konalaan avattiin valintamyymälä ja osto- ja myyntikonttori sekä varasto. Myös varsinainen maahantuonti alkoi 1960-luvulla. 1961 avatusta pikatukusta tuli sittemmin yhtiön nykyinen ydinliiketoiminta.
Historiaa > 1970-luvulla nimeksi tulee Heinon Tukku Oy

Yhtiö palasi vähittäiskauppatoimintaan perustamalla 1960-luvun lopulla Kotikulma-vähittäiskauppaketjun. Yhtiön nimeksi muutettiin vuonna 1972 Heinon Tukku Oy. 1980-luvulla yhtiö selkiytti ydintoimintaansa ja myi 50 Kotikulma-myymäläänsä 1986.
Yhtiö keskittyi hotelli-, ravintola- ja catering-alan palveluun ja suurkeittiökauppaan. Vuonna 1987 Vantaan Koivuhakaan perustettiin pikatukku ja vuonna 1990 Sörnäisiin. 1990-luvun lama oli kova paikka kaikille toimijoille. Yli puolet Helsingin ravintoloista lopetti. Lamasta Heinon tukku selvisi keskittymällä pikatukkukauppaan. Pikatukuissa maksettiin käteisellä ja kauppa kävi.
Vuonna 1995 alkoholikaupan monopoli purkautui, ja Heinon Tukku Oy perusti alkoholiosaston. Turkuun avattiin toimitustukku vuonna 1999, ja saman vuoden lokakuussa yhtiö vietti satavuotisjuhliaan. Seuraavana vuonna yhtiö perusti toimitustukun Tampereelle.