stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Etelä-Savon talous

| Etelä-Savon talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  5,0 mrd. € (2022)
- per asukas:  37 848 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  515 milj. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (95,4 %)  Kauppa (0,9 %)  Muut (3,7 %) 
Tuonti:  315 milj. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (70,5 %)  Kauppa (22,1 %)  Muut (7,4 %) 
Julkinen talous
Etelä-Savon talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen kolmanneksi pienin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Etelä-Karjalassa tuotettu bruttokansantuote oli noin 5,0 miljardia euroa, mikä oli 1,9 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Etelä-Savon bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 37 848 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa toiseksi pienin.
Etelä-Savo on Suomen pienin vientimaakunta. Etelä-Savon viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 515 miljoonaa euroa, mikä oli 0,6 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Etelä-Karjalassa oli 274 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 58,3 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Etelä-Savon hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 900 miljoonaa euroa. Etelä-Savon kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 582 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 294 miljoonaa euroa.
Yritykset > Pörssiyhtiöt

Etelä-Savossa sijaitsee kahden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Mikkelissä sijaitsee aurinkosähköteollisuusyritys Valoe ja Mäntyharjulla komposiittivalmistaja Exel Composites.
Uskonto Bruneissa

Brunein merkittävin uskonto on islam, johon CIA World Factbookin mukaan kuului 78,8% väestöstä vuonna 2011. Se on myös maan virallinen uskonto. Kristittyjä oli 8,7%, buddhalaisia 7,8% ja muita uskontoja, muun muassa luonnonuskontoja, kannatti 4,7%.
Ihmisten etninen tausta vaikuttaa merkittävästi siihen, mitä uskontokuntaa he edustavat. Vuoden 2016 virallisten tilastojen mukaan väestöstä oli etnisesti malaijeja 66%, ja valtio olettaa näiden kaikkien olevan muslimeja. Kiinalaisia on noin 10% väestöstä osan heistä ollessa maan kansalaisia, osa taas on pysyviä asukkaita ilman kansalaisuutta. Kiinalaisista 65% on buddhalaisia ja 20% kristittyjä. Alkuperäiskansoihin kuten dusuneihin, visayoihin ja muruteihin kuuluu noin 4% väestöstä ja heistä arviolta 50% on muslimeja, 15% kristittyjä ja loput edustavat muita uskontokuntia, muun muassa alueen perinteisiä uskontoja. Loput 20% väestöstä sisältävät ulkomaalaissyntyiset työntekijät, jotka ovat pääosin Indonesiasta, Filippiineiltä ja Etelä-Aasiasta. Virallisten tilastojen mukaan näistä väliaikaisista ja pysyvistä asukkaista noin puolet on muslimeja, yli neljäsosa kristittyjä ja 15% buddhalaisia.
Vuonna 2014 Brunei otti käyttöön šaria-lain rangaistusasteikon ensimmäisen tason, joka laajensi voimassa olevia rajoituksia pienemmille uskonnollisille rikkomuksille kuten syöminen ramadanin aikana, ristiinpukeutuminen sekä eri sukupuolta olevien naimattomien ihmisten fyysinen läheisyys. Samalla ilmoitettiin, että taso 2 on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2017 ja taso 3 vuonna 2018. Taso 2 sisältää ruumiillisia rangaistuksia, kuten varkaan käden amputoinnin, ja taso 3 sisältää islamista luopuneen kivittämisen kuoliaaksi. Tasot 2 ja 3 otettiin käyttöön Bruneissa vuonna 2019.
Päijät-Hämeen talous

| Päijät-Hämeen talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  7,7 mrd. € (2022)
- per asukas:  37 708 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  2,4 mrd. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (97,5 %)  Kauppa (1,5 %)  Muut (1,0 %) 
Tuonti:  1,4 mrd. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (80,2 %)  Kauppa (16,4 %)  Muut (3,4 %) 
Julkinen talous
Päijät-Hämeen talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen 10. suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Päijät-Hämeessä tuotettu bruttokansantuote oli yli 7,7 miljardia euroa, mikä oli 2,9 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Päijät-Hämeen bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 37 708 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa vähiten.
Päijät-Häme on Suomen 12. suurin vientimaakunta. Päijät-Hämeen viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 2,4 miljardia euroa, mikä oli 2,9 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Päijät-Hämeessä oli 636 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 91,2 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Päijät-Hämeen hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 1,0 miljardia euroa. Päijät-Hämeen kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 1,0 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 453 miljoonaa euroa.
Yritykset > Pörssiyhtiöt

Päijät-Hämeessä sijaitsee neljän Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Lahdessa sijaitsevat latauslaitevalmistaja Kempower sekä puunjalostusteknologiavalmistaja Raute. Kärkölässä sijaitsee puutuoteyhtiö Koskisen ja Asikkalassa kalastustarvikevalmistaja Rapala VMC.
Kanta-Hämeen talous

| Kanta-Hämeen talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  6,6 mrd. € (2022)
- per asukas:  38 842 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  1,9 mrd. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (89,7 %)  Kauppa (2,3 %)  Muut (8,0 %) 
Tuonti:  1,1 mrd. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (47,3 %)  Kauppa (50,0 %)  Muut (2,8 %) 
Julkinen talous
Kanta-Hämeen talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen 13. suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Kanta-Hämeessä tuotettu bruttokansantuote oli noin 6,6 miljardia euroa, mikä oli 2,5 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Kanta-Hämeen bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 38 842 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa viidenneksi vähiten.
Kanta-Häme on Suomen viidenneksi pienin vientimaakunta. Kanta-Hämeen viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 1,9 miljardia euroa, mikä oli 2,3 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Kanta-Hämeessä oli 467 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 25,6 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Kanta-Hämeen hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 900 miljoonaa euroa. Kanta-Hämeen kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 655 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 394 miljoonaa euroa.
Yritykset > Pörssiyhtiöt

Kanta-Hämeessä sijaitsee yhden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Käytettyjen autojen vähittäiskauppaan erikoistuneen Kamuxin kotipaikka on Hämeenlinnassa.
Viafin Service

| Viafin Service Oyj |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: VIAFIN
Toimitusjohtaja:  Heikki Pesu
Puheenjohtaja:  Marko Sipola
Kotipaikka:  Kurikka
Liikevaihto:  87,3 miljoonaa euroa (2022)
Tilikauden tulos:  3,5 miljoonaa euroa (2022)
Henkilöstö:  476 (2022 keskimäärin)
Kotisivu:  viafinservice.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Viafin Service Oyj on suomalainen teollisuuden kunnossapitopalveluihin erikoistunut yritys, jonka osakkeet on listattu Helsingin pörssissä. Yhtiön liiketoiminta alkoi vuonna 2008. Se asentaa, huoltaa ja korjaa putkistoja ja laitteistoja muun muassa sellu-, kartonki-, energia-,  kemian- ja metalliteollisuudessa.
Viafin Service Oyj listautui Helsingin pörssin First North -listalle 20. marraskuuta 2018.
Viafin Service osti Gasumin tytäryhtiön Gasum Tekniikan alkuvuodesta 2019. Gasum Tekniikka tunnetaan nykyään nimellä Viafin GAS Oy. Viafin GAS Oy suunnittelee, rakentaa ja huoltaa maakaasujärjestelmiä.
Suurimmat osakkeenomistajat

Helmikuun 2023 lopussa Viafin Servicen kymmenen suurinta omistajaa olivat seuraavat:
Skillhouse Oy, 11,15 %
Luhtala Kari Pekka, 7,77 %
MSK Group Oy, 7,01 %
Baj Oy, 6,17 %
Takoa Invest, 3,49 %
Veritas Eläkevakuutus, 3,44 %
Oy Fincorp Ab, 3,39 %
Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma, 3,31 %
Kilpeläinen Toni Olavi, 3,22 %
Vgt Management Oy, 3,20 %
Suurin omistaja Skillhouse Oy on Viafin Servicen hallituksen puheenjohtajan Marko Sipolan omistuksessa.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1980

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1980 Mikkelissä 18.-20. tammikuuta ja Rovaniemen Ounasvaaralla 22.-23. maaliskuuta. Juha Mieto ja Hilkka Riihivuori voittivat kaikki henkilökohtaiset matkat. Harri Kirvesniemi oli mitaleilla kaikilla henkilökohtaisilla matkoilla ja oli viestissä kultajoukkueen ankkuri.
Tulokset > Miehet > 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Juha Mieto | 46.22,79 |
| 2 | Kari Härkönen | 46.50,66 |
| 3 | Harri Kirvesniemi | 46.56,43 |
| 4 | Jarmo Kopra | 47.01,06 |
| 5 | Pentti Vahvaselkä | 47.06,66 |
| 6 | Johnny Hamström | 47.07,42 |
Mikkeli, 18. tammikuuta
Tulokset > Miehet > 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Juha Mieto | 1.26.44,35 |
| 2 | Harri Kirvesniemi | 1.27.27,86 |
| 3 | Pertti Teurajärvi | 1.28.27,30 |
| 4 | Johnny Hamström | 1.28.46,89 |
| 5 | Seppo Kolehmainen | 1.29.01,96 |
| 6 | Keijo Vähäkangas | 1.29.17,39 |
Mikkeli, 20. tammikuuta
Tulokset > Miehet > 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Juha Mieto | 2.32.55 |
| 2 | Tarmo Määttä | 2.34.20 |
| 3 | Harri Kirvesniemi | 2.34.25 |
| 4 | Juhani Repo | 2.36.41 |
| 5 | Jorma Aalto | 2.37.06 |
| 6 | Seppo Malkamäki | 2.37.23 |
Ounasvaara, 23. maaliskuuta
Tulokset > Miehet > 4 × 10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mikkelin Hiihtäjät I | Kalevi Ollikainen   Veijo Hämäläinen   Pentti Vahvaselkä   Harri Kirvesniemi | 1.56.38 |
| 2 | Kuusamon Erä-Veikot | Kyösti Säkkinen   Kari Saapunki   Seppo Heiskanen   Tarmo Määttä | 1.57.17 |
| 3 | Iisalmen Visa | Veijo Komulainen   Juha Kauppinen   Paavo Karvonen   Juhani Repo | 1.57.33 |
| 4 | Kuhmon Kiva |  | 1.58.16 |
| 5 | Sotkamon Jymy |  | 1.58.25 |
| 6 | Mikkelin Hiihtäjät II |  | 1.58.27 |
Ounasvaara, 22. maaliskuuta
Tulokset > Naiset > 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hilkka Riihivuori | 18.41,15 |
| 2 | Helena Takalo | 19.22,09 |
| 3 | Ulla Maaskola | 19.24,07 |
| 4 | Päivi Remes | 19.50,20 |
| 5 | Eija Penttilä | 19.54,57 |
| 6 | Merja Oinonen | 19.55,52 |
Mikkeli, 19. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hilkka Riihivuori | 32.22,21 |
| 2 | Helena Takalo | 32.54,08 |
| 3 | Merja Oinonen | 33.24,62 |
| 4 | Marja-Liisa Hämäläinen | 33.42,36 |
| 5 | Päivi Renkola | 34.04,16 |
| 6 | Eija Penttilä | 34.21,65 |
Mikkeli, 20. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 20 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hilkka Riihivuori | 1.07.06 |
| 2 | Marja-Liisa Hämäläinen | 1.08.00 |
| 3 | Eija Penttilä | 1.10.06 |
| 4 | Päivi Renkola | 1.10.13 |
| 5 | Marja Auroma | 1.10.35 |
| 6 | Taina Impiö | 1.11.32 |
Ounasvaara 23. maaliskuuta
Tulokset > Naiset > 3 × 5 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pyhäjärven Pohti | Seija Lappalainen   Päivi Remes   Helena Takalo | 46.39 |
| 2 | Simpeleen Urheilijat | Sirpa Myllys   Eija Partinen   Marja-Liisa Hämäläinen | 47.14 |
| 3 | Maaningan Mahti | Seija Rytkönen   Irmeli Pitkänen   Merja Oinonen | 47.21 |
| 4 | Ranuan Peura |  | 47.46 |
| 5 | Kaavin Kaiku |  | 48.18 |
| 6 | Pellon Ponsi |  | 48.20 |
Ounasvaara, 22. maaliskuuta
Royal Brunei Airlines

Royal Brunei Airlinesin Airbus A320
Royal Brunei Airlines on Brunein kansallinen lentoyhtiö, joka perustettiin 14. toukokuuta 1975. Royal Brunei Airlinesin päätukikohta on Brunein kansainvälinen lentoasema. Kun lentoyhtiö perustettiin vuonna 1975, laivasto koostui kahdesta lentokoneesta, jotka lensivät Hongkongiin, Kota Kinabaluun, Kuchingiin ja Singaporeen.
Nykyään yhtiö lentää 32 eri kohteeseen Kaakkois-Aasiassa, Lähi-idässä, Euroopassa ja Oseaniassa. Yhtiö on kokonaan valtion omistuksessa.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1969

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1969 pidettiin Vetelissä 15.–16. helmikuuta ja Jyväskylän Laajavuorella 21.- 23. helmikuuta. Lisäksi pienenmäen ja yhdistetyn mestaruuskisat pidettiin Kouvolassa Vetelin SM-hiihtojen aikaan.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Osmo Karjalainen | 47.23 |
| 2 | Kalevi Oikarainen | 47.41 |
| 3 | Kalevi Laurila | 48.14 |
| 4 | Pauli Korhonen | 48.23 |
| 5 | Heikki Ripatti | 48.34 |
Kilpailu käytiin Jyväskylän Laajavuorella.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Raimo Lehtinen | 1.39.06 |
| 2 | Kalevi Oikarainen | 1.39.30 |
| 3 | Hannu Taipale | 1.39.54 |
| 4 | Esa Hakola | 1.40.42 |
| 5 | Osmo Karjalainen | 1.40.50 |
Kilpailu käytiin Vetelissä.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Teuvo Hatunen | 3.03.52 |
| 2 | Tenho Himanen | 3.06.03 |
| 3 | Pauli Siitonen | 3.03.59 |
| 4 | Esa Kujala | 3.08.39 |
| 5 | Toivo Makkonen | 3.10.33 |
Kilpailu käytiin Jyväskylän Laajavuorella.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 4×10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kuusamon Erä-Veikot | Martti V. Määttä   Kari Kämäräinen   Kalevi Oikarainen   Osmo Karjalainen | 2.26.03 |
| 2 | Tampereen Poliisi-Urheilijat | Hannu Mylläri   Pekka Kärkkäinen   Eero Norolampi   Kalevi Laurila | 2.28.05 |
| 3 | Sonkajärven Pahka | Eero Ronkainen   Yrjö Mäkinen   Eljas Koistinen   Esko Hakola | 2.29.23 |
Kilpailu käytiin Jyväskylän Laajavuorella.
Mitalistit > Maastohiihto, naiset > 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Marjatta Kajosmaa | 22.06 |
| 2 | Helena Kivioja | 22.19 |
| 3 | Irmeli Nieminen | 22.56 |
| 4 | Marjatta Muttilainen | 23.02 |
| 5 | Kirsti Karvonen | 23.09 |
Kilpailu käytiin Jyväskylän Laajavuorella.
Mitalistit > Maastohiihto, naiset > 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Marjatta Muttilainen | 37.27 |
| 2 | Helena Kivioja | 37.50 |
| 3 | Marjatta Kajosmaa | 37.56 |
| 4 | Senja Pusula | 38.13 |
| 5 | Liisa Suihkonen | 39.08 |
Kilpailu käytiin Vetelissä.
Mitalistit > Maastohiihto, naiset > 3x5 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Juvan Urheilijat | Marjatta Purhonen   Seija Muttilainen   Marjatta Muttilainen | 1.12.35 |
| 2 | Pielaveden Sampo | Liisa Tolonen   Liisa Kaikkonen   Sinikka Kukkonen | 1.13.11 |
| 3 | Lahden Hiihtoseura | Meeri Hussa   Aila Laaksonen   Saara Saarinen | 1.13.11,5 |
Kilpailu käytiin Jyväskylän Laajavuorella.
Mitalistit > Mäkihyppy > Pieni mäki

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Pituus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Topi Mattila | 223,1 | 71,0m - 73,0m |
| 2 | Raimo Ekholm | 207,5 | 68,5m - 72,0m |
| 3 | Juhani Ruotsalainen | 202,6 | 68,5m - 68,0m |
| 4 | Osmo Leivo | 198,7 | 67,5m - 67,5m |
|  | Tauno Käyhkö | 198,7 | 69,5m - 68,0m |
Kilpailu käytiin Kouvolassa.
Mitalistit > Mäkihyppy > Suurmäki

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Pituus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Topi Mattila | 219,6 | 87,5m - 91,5m |
| 2 | Juhani Ruotsalainen | 213,2 | 87,0m - 91,0m |
| 3 | Keijo Laiho | 211,0 | 87,0m - 88,0m |
| 4 | Raimo Ekholm | 204,8 | 85,0m - 88,0m |
| 5 | Niilo Halonen | 204,1 | 85,0m - 86,5m |
Kilpailu käytiin Jyväskylän Laajavuorella.
Mitalistit > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Rauno Miettinen | 457,55 |
| 2 | Erkki Kilpinen | 450,60 |
| 3 | Esa Klinga | 435,03 |
| 4 | Vesa-Pekka Sarparanta | 435,03 |
| 5 | Heikki Sarapää | 435,03 |
Kilpailu käytiin Kouvolassa.
Ryszard Legutko

| Ryszard Legutko |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 14.7.2009–15.07.2024  
Ryhmä:  ECR-ryhmä
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ryszard Antoni Legutko
Syntynyt: 24. joulukuuta 1949 (ikä 74) Krakova, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Tiedot
Puolue:  Laki ja oikeus
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.rlegutko.pl
Ryszard Antoni Legutko (s. 24. joulukuuta 1949 Krakova, Puolan kansantasavalta) on puolalainen poliitikko. Legutko edustaa Laki ja oikeus-puoluetta. Legutko on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2009 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa konservatiivien ja reformistien ryhmää.
Aiheesta muualla

Ryszard Legutko Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k   Puolan Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Adamowicz  Arłukowicz (2019–2023)  Brejza (2024–)  Buzek  Duda  Frankowski  Halicki  Hetman (2019–2023)  Hübner  Jarubas  Kalinowski  Karpiński (2023–)  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Ochojska  Olbrycht  Pahl (2023–)  Sikorski (2019–2023) 
Renew:  Thun 
S&D:  Bałt  Belka  Biedroń  Cimoszewicz  Kohut  Liberadzki  Miller 
ECR:  Bielan  Brudziński  Czarnecki  Fotyga  Jaki  Jurgiel  Karski  Kempa  Kloc  Kopcińska  Krasnodębski  Kruk  Kuźmiuk (2019–2023)  Legutko  Mazurek  Możdżanowska  Poręba  Rafalska  Romanowski (2023–)  Rzońca  Saryusz-Wolski  Szydło  Tarczyński (2020–)  Tobiszowski  Waszczykowski  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
N/I:  Spurek 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Kroatia  Puola 
Tieteilijät:  PhilPeople 
Henkilöt:  DDB  MEP-hakemisto 
Muut:  IdRef
Witold Waszczykowski

| Witold Waszczykowski |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–15.07.2024  
Ryhmä:  ECR-ryhmä
Henkilötiedot
Koko nimi:  Witold Jan Waszczykowski
Syntynyt: 5. toukokuuta 1957 (ikä 67) Piotrków Trybunalski, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Tiedot
Puolue:  Laki ja oikeus
 Nimikirjoitus
Witold Jan Waszczykowski (s. 5. toukokuuta 1957 Piotrków Trybunalski, Puola) on puolalainen poliitikko. Waszczykowski edustaa Laki ja oikeus-puoluetta. Waszczykowski on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa konservatiivien ja reformistien ryhmää.
Aiheesta muualla

Witold Waszczykowski Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k   Puolan Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Adamowicz  Arłukowicz (2019–2023)  Brejza (2024–)  Buzek  Duda  Frankowski  Halicki  Hetman (2019–2023)  Hübner  Jarubas  Kalinowski  Karpiński (2023–)  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Ochojska  Olbrycht  Pahl (2023–)  Sikorski (2019–2023) 
Renew:  Thun 
S&D:  Bałt  Belka  Biedroń  Cimoszewicz  Kohut  Liberadzki  Miller 
ECR:  Bielan  Brudziński  Czarnecki  Fotyga  Jaki  Jurgiel  Karski  Kempa  Kloc  Kopcińska  Krasnodębski  Kruk  Kuźmiuk (2019–2023)  Legutko  Mazurek  Możdżanowska  Poręba  Rafalska  Romanowski (2023–)  Rzońca  Saryusz-Wolski  Szydło  Tarczyński (2020–)  Tobiszowski  Waszczykowski  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
N/I:  Spurek 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Puola 
Henkilöt:  MEP-hakemisto
Cornelius Sim

Cornelius Sim

Cornelius Sim (16. syyskuuta 1951 Seria – 29. toukokuuta 2021) oli bruneilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Anthony Lee Kok Hin 26. marraskuuta 1989. Hänet nimitettiin Brunein prefektiksi 21. marraskuuta 1997 ja apostoliseksi vikaariksi 20. lokakuuta 2004, jolloin hän sai nimityksen myös Putia in Numidian titulaaripiispaksi.
Simin konsekroi piispaksi 21. tammikuuta 2005 Salvatore Pennacchio, jota avustivat John Ha Tiong Hock ja Anthony Lee Kok Hin.
Pohjanmaan talous

| Pohjanmaan talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  8,2 mrd. € (2022)
- per asukas:  46 375 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  3,9 mrd. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (94,0 %)  Kauppa (3,1 %)  Muut (2,9 %) 
Tuonti:  2,3 mrd. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (53,1 %)  Kauppa (11,7 %)  Muut (35,2 %) 
Julkinen talous
Pohjanmaan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen yhdeksänneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pohjanmaalla tuotettu bruttokansantuote oli noin 8,2 miljardia euroa, mikä oli 3,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pohjanmaan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 46 375 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa kolmanneksi eniten.
Pohjanmaa on Suomen kuudenneksi suurin vientimaakunta. Pohjanmaan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 3,9 miljardia euroa, mikä oli 4,8 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pohjanmaalla oli 722 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 63,6 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Pohjanmaan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 900 miljoonaa euroa. Pohjanmaan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 1,1 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 444 miljoonaa euroa.
Yritykset > Pörssiyhtiöt

Pohjanmaalla ei sijaitse yhdenkään Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttoria. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla sen sijaan on noteerattuna vaasalaiset ohjelmistoyritys Lemonsoft ja ICT-alan konserni Loihde sekä mustasaarelainen moottoriurheilun kauppayhtiö Duell.
Lynchin syndrooma

Lynchin syndrooma eli Lynchin oireyhtymä on perinnöllinen syöpäalttiusoireyhtymä. Siihen liittyy merkittävästi kohonnut riski sairastua nuorena kolorektaalisyöpään, kohdunrungon syöpään sekä useisiin muihin syöpätyyppeihin, kuten mahalaukku-, virtsatie-, munasarja-, ohutsuoli-, rinta- tai sappitiesyöpiin.
Oireyhtymään kuuluva kohonnut syöpäalttius johtuu ituradan mutaatiosta DNA:n kopiovirheen korjauksen- eli MMR-järjestelmän geeneissä, ja se periytyy autosomissa dominantisti. Tämä tarkoittaa, että geenivirhe jo toisessa alleelissa aiheuttaa suurentuneen sairastumisriskin. Myös geenivirheen kantajan jälkeläisillä on 50 prosentin todennäköisyys periä geenivirhe.
Lynchin oireyhtymässä yleisin geenivirhe on MLH1-mutaatio, jota kantavilla on noin 50 prosentin riski sairastua kolorektaalisyöpään ennen 70 ikävuotta. Muihin syöpätyyppeihin sairastumisen riski vaihtelee mutaatiosta ja tarkasteltavasta taudista riippuen 4–70 prosentin välillä.