stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kriisikunta
Kriisikunnat vuodesta 2004 > 2021

Konnevesi, Pertunmaa, Rääkkylä ja Haapajärvi.
Kriisikunnat vuodesta 2004 > 2022

Haapajärvi, Konnevesi, Kyyjärvi, Pertunmaa ja Rääkkylä.
Kriisikunnat vuodesta 2004 > 2023

Lemi, Pertunmaa
Seuraukset

Jos kunta päätyy kriisikunnaksi, niin valtiovarainministeriön nimeämä työryhmä valmistelee sille talouden tasapainottamisohjelman, joka käytännössä tarkoittaa säästöjä. Kunnalle saatetaan myös ehdottaa kuntaliitosta. Tällöin puhutaan valtion holhoukseen joutumisesta, sillä kriisikunta menettää suuren osan omasta päätösvallastaan.
Arviointimenettelyn jälkeen esimerkiksi Tarvasjoki pakkoliitettiin Lietoon vuonna 2015 ja satakuntalainen Lavia liitettiin Poriin
Valtio jakaa vuosittain taloudellisesti heikoille kunnille harkinnanvaraista tukea, jota 2010 jaettiin 20 miljoonaa euroa.
Kriisikuntien kohtalo

| Kunta | Kriisikuntana vuodet | Seuraus |
| --- | --- | --- |
Askainen: 
Enontekiö: 
| Haapajärvi | 2021–2022 |  |
Hanko: 
Hartola: 
| Honkajoki | 2019–2020 | Kuntaliitos. Liittyi Kankaanpäähän vuoden 2021 alussa. |
Hyrynsalmi: 
Ii: 
| Jalasjärvi | 2013 | Kuntaliitos. Jalasjärvi liitettiin Kurikkaan kuntien yhteisestä päätöksestä vuonna 2016. |
| Juankoski |  | Kuntaliitos. Liitettiin Kuopioon vuoden 2017 alussa. |
| Jämijärvi | 2017, 2020 | Edelleen kriisikunta v. 2020 |
Karjaa: 
Kemi: 
Keminmaa: 
Kestilä: 
Kesälahti: 
Kitee: 
| Konnevesi | 2021–2022 |  |
Korpilahti: 
| Kyyjärvi | 2019–2020, 2022 | Edelleen kriisikunta v. 2020 |
| Lapinjärvi | 2020 | Edelleen kriisikunta v. 2020 |
| Lavia |  | Kuntaliitos. Valtioneuvoston päätöksellä Lavia pakkoliitettiin Poriin vuonna 2015. |
Lehtimäki: 
Leivonmäki: 
| Lemi | 2023– |  |
| Lohtaja |  | Kuntaliitos. Talousvaikeuksiin ajautunut Lohtaja teki aloitteen kuntaliitoksesta, mikä johti siihen, että Lohtaja, Kälviä ja Ullava liittyivät yhdessä Kokkolaan vuoden 2009 alussa. |
Längelmäki: 
Muonio: 
Nivala: 
Oulainen: 
Pelkosenniemi: 
Pello: 
Perniö: 
| Pertunmaa | 2021–2022, 2023– | Kuntaliitos. Liittyi Mäntyharjuun vuoden 2025 alussa. |
Pohja: 
Puolanka: 
| Puumala |  | Talous tasapainottui. |
Raasepori: 
Rantsila: 
| Rääkkylä | 2021–2022 | Kumottu kuntaliitos. Valtioneuvoston päätöksellä Rääkkylä pakkoliitettiin Kiteeseen vuonna 2017. Korkein hallinto-oikeus kuitenkin kumosi pakkoliitoksen ja Rääkkylä säilyi itsenäisenä. Kriisikunnaksi 2021. |
Siikajoki: 
Suolahti: 
Taivassalo: 
| Tarvasjoki |  | Kuntaliitos. Valtioneuvoston päätöksellä Tarvasjoki pakkoliitettiin Lietoon vuonna 2015. |
| Teuva | 2020 | Edelleen kriisikunta v. 2020 |
Utajärvi: 
Utsjoki: 
Vaala: 
| Vehmaa | 2019–2022 | Talous tasapainottui. |
Vihanti: 
| Vimpeli |  | Talous tasapainottui. |
Vuolijoki: 
| Västanfjärd |  | Liittyi uuteen Kemiönsaaren kuntaan 2009 |
Ylivieska: 
| Ähtäri | jälleen 2017 | Taloudellinen tilanne parani ja kriisikunta-asema poistui 2018. |
Aiheesta muualla

Valtiovarainministeriö: Kunta- ja palvelurakenneuudistus (Arkistoitu – Internet Archive)
Valtiovarainministeriö: Kunta-asiat
Palvelualojen työnantajat Palta

| Palvelualojen työnantajat PALTA |
| --- | --- |
Perustettu:  2011
Toimiala:  Elinkeino- ja työmarkkinajärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  n. 2600 yritystä / yhteisöä
Toimitusjohtaja:  Tuomas Aarto
Puheenjohtaja:  Turkka Kuusisto
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Palvelualojen työnantajat PALTA ry (Palta, ruots. Arbetsgivarna för servicebrancherna PALTA rf) on palvelualoja edustava elinkeino- ja työmarkkinajärjestö. Palta on Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n toiseksi suurin jäsenliitto, ja sen toimisto sijaitsee Helsingissä Eteläranta 10:ssä.
Historia

Palta aloitti toimintansa 1.1.2011, kun Erityispalvelujen Työnantajaliitto, Liikenne- ja Erityisalojen Työnantajat, Palvelualojen Toimialaliitto sekä Tieto- ja tekniikka-alojen työnantajaliitto TIKLI yhdistyivät. Samalla Paltasta tuli Elinkeinoelämän Keskusliitto EK:n toiseksi suurin jäsenliitto.
Paltan hallituksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin DNA Oy:n silloinen toimitusjohtaja Riitta Tiuraniemi ja varapuheenjohtajiksi VR:n silloinen toimitusjohtaja Mikael Aro sekä Faba Osk:n toimitusjohtaja Antti Latva-Rasku. Järjestön ensimmäisenä toimitusjohtajana aloitti 1.3.2011 tekniikan lisensiaatti, eMBA Riitta Varpe.
Vuoden 2025 alusta Palta ja Yhteinen Toimialaliitto ry yhdistivät toimintansa. Yhdistymisen myötä Paltan jäsenmäärä kasvoi n. 2600 yritykseen / yhteisöön.
Toiminta

Paltan tehtävänä on edistää palveluyritysten kilpailukykyä ja kasvua vahvistamalla alan toimintaedellytyksiä sekä toimimalla palvelujen aktiivisena puolestapuhujana. Järjestö neuvottelee yli puolet Suomen kaikista työehtosopimuksista (noin 150 kappaletta) yhteensä yli 40 palkansaajajärjestön kanssa.
Paltan vuodesta 2024 alkaen vahvistetun strategian mukaisena visiona on "Palvelut kirittävät kestävään kasvuun" ja se koostuu kolmesta fokusalueesta, jotka ovat:
Työelämän kestävä uudistaminen
Kilpailukykyiset palvelut kasvun ajurina
Osaavan työvoiman saatavuuden parantaminen
Paltan hallituksen puheenjohtaja on Finnair Oyj:n toimitusjohtaja Turkka Kuusisto. Toimitusjohtajana on 1.3.2018 alkaen toiminut varatuomari Tuomas Aarto.
Jäsenistö

Paltalla on noin 2 600 jäsenyritystä tai -yhteisöä, jotka toimivat logistiikan, informaation ja viestinnän, huollon ja kunnossapidon, yritys- ja asiantuntijapalvelujen, hallinnon ja tukipalvelujen, viihteen ja virkistyksen sekä apteekkien toimialoilla. Palta vastaa myös finanssialan työmarkkinatoiminnasta. Yhteensä Paltan jäsenet työllistävät noin 190 000 työntekijää Suomessa. Paltan suurimpia jäseniä ovat muun muassa Adecco Finland, Are, Azets Insight, Caverion Suomi, Elisa, Eltel Networks, Enersense, Finnair, Posti, Securitas, SOL Henkilöstöpalvelut, Swissport Finland, Telia Finland, Yleisradio, Voimatel ja VR, mutta sen jäseninä on myös suuri joukko pienempiä yrityksiä eri toimialoilta.
Puheenjohtajat ja toimitusjohtajat > Puheenjohtajat

Riitta Tiuraniemi, toimitusjohtaja, DNA Oy (1.1.2011–31.12.2012)
Tuomo Rönkkö, hallituksen puheenjohtaja, Maintpartner Oy (1.1.2013–31.12.2014)
Veli-Matti Mattila, toimitusjohtaja, Elisa Oyj (1.1.2015–31.12.2016)
Pekka Vauramo, toimitusjohtaja, Finnair Oyj (1.1.2017–31.8.2018)
Heikki Malinen, toimitusjohtaja, Posti Group Oyj (va. puheenjohtaja 1.9.2018–31.12.2018)
Antti Vasara, toimitusjohtaja, Teknologian Tutkimuskeskus VTT Oy (1.1.2019–31.12.2020)
Merja Ylä-Anttila, toimitusjohtaja, Yleisradio Oy (1.1.2021–31.12.2022)
Heli Partanen, toimitusjohtaja, Telia Finland Oyj (1.1.2023–31.12.2024)
Turkka Kuusisto, toimitusjohtaja, Finnair Oyj (1.1.2025–)
Puheenjohtajat ja toimitusjohtajat > Toimitusjohtajat

tekniikan lisensiaatti, eMBA Riitta Varpe (1.3.2011–28.2.2018)
oikeustieteen kandidaatti, varatuomari Tuomas Aarto (1.3.2018–)
Aiheesta muualla

Palvelualojen työnantajat Paltan kotisivut
| n k Elinkeinoelämän keskusliitto |
| --- | --- |
Jäsenliitot:  Elintarviketeollisuusliitto  Energiateollisuus  Finanssiala  Henkilöstöpalveluyritysten liitto  Hyvinvointiala HALI  Kaupan liitto  Kemianteollisuus  Kiinteistötyönantajat  Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa  Medialiitto  Palvelualojen työnantajat Palta  Puusepänteollisuus  Rakennusteollisuus RT  Rannikko- ja Sisävesiliikenteen Työnantajaliitto RASILA  Satamaoperaattorit  Sivistystyönantajat  Suomen Tekstiili & Muoti  Teknologiateollisuus  Yhteinen Toimialaliitto 
Yritykset:  EK Tieto  Työsuhdejuristit  Julkaisumonistamo Eteläranta
The Jeff Beck Group

Jeff Beck Group, vasemmalta oikealle: Rod Stewart, Ronnie Wood, Micky Waller ja Jeff Beck.
Bobby Tench Ruisrockissa 1971.
The Jeff Beck Group on kitaristi Jeff Beckin vuonna 1967 perustama rockyhtye, jonka ensimmäinen kokoonpano usein luetaan heavy metalin pioneereihin.  Laulajana tässä kokoonpanossa toimi Rod Stewart, basistina Ron Wood, kosketinsoittajana (piano) Nicky Hopkins ja rumpalina Mick Waller. Yhtye antoi vaikutteita monille 1960-luvun lopun ja 1970-luvun alun aloittaville muusikoille ja erityisesti kitaristeille. Tyyliltään The Jeff Beck Groupin ensimmäistä kokoonpanoa voi karkeasti verrata alkuaikojen Led Zeppeliniin.
Yhtye julkaisi vain kaksi albumia. Tämän jälkeen Stewart ja Wood liittyivät yhtyeeseen nimeltä The Faces. Beck jatkoi The Jeff Beck Groupia toisella kokoonpanolla vuonna 1971, mutta tämäkin yhtye hajosi jo vuotta myöhemmin.
The Jeff Beck Groupin oli määrä esiintyä Woodstockin festivaaleilla vuonna 1969, mutta konsertti peruttiin. On sanottu, että peruutuksen myötä The Jeff Beck Group menetti parhaan tilaisuutensa nousta maailmansuosioon. Yhtyeen toinen kokoonpano esiintyi Turun Ruisrockissa vuonna 1971.
Jäsenet > Tunnetuin kokoonpano (1968–1969)

Jeff Beck – kitara
Rod Stewart – laulu
Ron Wood – basso
Nicky Hopkins – piano, urut
Mick Waller – rummut
Jäsenet > (1971–1972)

Jeff Beck – kitara, basso
Bob Tench – laulu, kitara
Max Middleton – piano, koskettimet
Cozy Powell – rummut
Clive Chaman – basso
Diskografia

Truth (1968)
Beck-Ola (Cosa Nostra) (1969)
Rough and Ready (1971)
Jeff Beck Group (1972)
Babe – urhea possu

| Babe – urhea possu> Babe |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Cris Noonan
Käsikirjoittaja:  George Miller Chris Noonan
Perustuu:  Dick King-Smithin kirjaan Babe: possu joka päätti päästä pitkälle
Tuottaja:  Bill Miller George Miller Doug Mitchell
Säveltäjä:  Nigel Westlake
Kuvaaja:  Andrew Lesnie
Leikkaaja:  Marcus D'Arcy
Pääosat:  James Cromwell, Magda Szubanski, Christine Cavanaugh (ääni) Miriam Margolyes (ääni) Hugo Weaving (ääni) Miriam Flynn (ääni) Russi Taylor (ääni) Roscoe Lee Browne (ääni)
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Australia
Tuotantoyhtiö:  Kennedy Miller Mitchell
Levittäjä:  Universal Studios
Ensi-ilta:  1995
Kesto:  89 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Seuraaja:  Babe suurkaupungissa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Babe – urhea possu on australialainen elokuva Babe-nimisen possun vaiheista pienellä maatilalla, jota hoitavat James Cromwellin esittämä maanviljelijä Arthur Hoggett sekä Magda Szubanskin esittämä Esme Hoggett. Elokuvassa eläimet pystyvät puhumaan toisilleen, mutteivät ihmisten kanssa. Vuonna 1998 elokuvalle tehtiin jatko-osa Babe suurkaupungissa.
Elokuva oli ehdolla seitsemään Oscar-palkintoon, mukaan lukien parhaan elokuvan palkintoon, jonka se hävisi Braveheartille.
Äänirooleissa

| Alkuperäinen näyttelijä | Suomalainen näyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Christine Cavanaugh | Konsta Hietanen | porsas Babe |
| Miriam Margolyes | Titta Jokinen | lammaskoira Fly |
| Danny Mann | Antti Pääkkönen | ankka Ferdinand |
| Hugo Weaving | Juha Hyppönen | lammaskoira Rex |
| Miriam Flynn | Minna Koskela | uuhi Mää |
| Russi Taylor | Meiju Suvas | kissa Duchess |
| James Cromwell | Veikko Honkanen | maanviljelijä Arthur Hoggett |
| Magda Szubanski | Ulla Tapaninen | rouva Esme Hoggett |
| Roscoe Lee Browne | Esa Saario | kertoja |
| n k Parhaan musikaali- tai komediaelokuvan Golden Globe -palkinto |
| --- | --- |
1951–1970:  Pariisin lumoissa (1951)  With a Song in My Heart (1952)  Carmen Jones (1953)  Enkeleitä Broadwaylla (1954)  Kuningas ja minä (1955)  Tytöt (1956)  Auntie Mame / Gigi (1957)  Porgy ja Bess /  Piukat paikat (1958)  Rakkauden unelma (1959)  West Side Story (1960)  Minkin kosketus (1961)  Musiikkimies (1962)  Tom Jones – hulivilihurmuri (1963)  My Fair Lady (1964)  Sound of Music (1965)  Venäläiset tulevat, venäläiset tulevat (1966)  Miehuuskoe (1967)  Oliver! (1968)  The Secret of Santa Vittoria (1969)  M.A.S.H. – armeijan liikkuva kenttäsairaala (1970) 
1971–1990:  Viulunsoittaja katolla (1971)  Cabaret (1972)  Svengijengi ’62 (1973)  Luunmurskaajat (1974)  The Sunshine Boys (1975)  Tähti on syttynyt (1976)  Rakkaus ei sula sateessa (1977)  Taivas saa odottaa (1978)  Fillarijengi (1979)  Kaivosmiehen tytär (1980)  Arthur (1981)  Tootsie – lyömätön lyyli (1982)  Yentl (1983)  Vihreän timantin metsästys (1984)  Prizzin kunnia (1985)  Hannah ja sisaret (1986)  Odotuksia (1987)  Working Girl – tieni huipulle (1988)  Palveluksessanne, Miss Daisy (1989)  Green Card (1990) 
1991–2010:  Kaunotar ja hirviö (1991)  The Player – pelimies (1992)  Mrs. Doubtfire – Isä sisäkkönä (1993)  Leijonakuningas (1994)  Babe – urhea possu (1995)  Evita (1996)  Elämä on ihanaa (1997)  Rakastunut Shakespeare (1998)  Toy Story 2 (1999)  Melkein julkkis (2000)  Moulin Rouge! (2001)  Chicago (2002)  Lost in Translation (2003)  Sideways (2004)  Walk the Line (2005)  Dreamgirls (2006)  Sweeney Todd – Fleet Streetin paholaisparturi (2007)  Vicky Cristina Barcelona (2008)  Kauhea kankkunen (2009)  The Kids Are All Right (2010)  
2011–:  The Artist (2011)  Les Misérables (2012)  American Hustle (2013)  The Grand Budapest Hotel (2014)  Yksin Marsissa (2015)  La La Land (2016)  Lady Bird (2017)  Green Book (2018)
Lennik

| Lennik |
| --- | --- |
 Lennikin kunnantalo.
 lippu:  vaakuna
 Lennikin sijainti Halle-Vilvoorden arrondissementissa ja Vlaams-Brabantin maakunnassa.
 Koordinaatit: 50°48′N, 4°9′E 
Valtio:  Belgia
Maakunta:  Vlaams-Brabant
Arrondissementti:  Halle-Vilvoorde
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Willy De Waele
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  30.8 km²
Väkiluku (1.1.2008):  8 747
 – Väestötiheys:  284 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  1750 Gaasbeek 1750 Sint-Kwintens-Lennik 1750 Sint-Martens-Lennik
 
 www.lennik.be 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lennik on kunta Vlaams-Brabantin maakunnassa Flanderissa Belgiassa. Kunta kuuluu Halle-Vilvoorden arrondissementtiin. 1. tammikuuta 2008 Lennikissä oli 8 747 asukasta ja väestötiheys oli 284 asukasta neliökilometrillä. Pinta-alaa kunnalla on 30,8 km². Kunnan pormestari onmilloin? Willy De Waele.
Kunnan asutuskeskukset ovat Gaasbeek, Sint-Martens-Lennik ja Sint-Kwintens-Lennik. Kyseiset asutuskeskukset olivat vuoteen 1977 saakka omia kuntiaan, jolloin ne yhdistyivät ja ottivat nimekseen Lennik.
Virallinen kieli Lennikissä, kuten koko Flanderissa, on hollanti. Kunnassa käydään "kielisotaa", sillä kunnan hollantia äidinkielenään puhuva pormestari on saanut ranskankielisiltä asukkailta tappouhkauksia ja häntä on verrattu natseihin. Tähän on syynä se, että pormestari on ripustanut Belgian lippujen sijaan Flanderin lippuja kunnantalon eteen. Ranskankieliset katsovat tämän olevan separatismia.
Lennikin ystävyyskunnat ovat Abcoude Alankomaissa ja Arconate Italiassa.
Kuuluisia asukkaita

Jo Baetens, lentopalloilija
Jan Bascour, poliitikko
Josse De Pauw, näyttelijä, ohjaaja
Willy De Waele, poliitikko
Andreas Masius, humanisti
Filip Peeters, näyttelijä
Maurice Roelants, kirjailija, runoilija
Willy Sommers, laulaja
Leo Suenens, (1904–1996), kardinaali
Etienne Van Vaerenbergh, poliitikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lennik Wikimedia Commonsissa
Kunnan virallinen kotisivu (hollanniksi)
Flanderin Brabantin provinssin kunnat
Altti

| Altti |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  24. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Albert
Infobox OKNimi-testi OK: 
Altti on suomalainen miehen etunimi, Albert-nimen suomalainen mukaelma. Nimi on annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 1 564 miehelle sekä muutamalle naiselle. Nimi oli suosituimmillaan 1920–1950-luvuilla.
Tunnettuja Altteja

Altti Alarotu, Jämin Janne (1945–2005), seiväshyppääjä
Altti Havas (1930–1966), runoilija
Altti Holmroos (s. 1945), toimittaja ja kirjailija
Altti Järvinen (1889–1982), taiteilijaprofessori ja kuoronjohtaja
Altti Kuusamo (s. 1951), taidehistorioitsija, semiootikko
Altti Laiho (1939–2017), harmonikkataiteilija, Laiho Trion jäsen
Altti Majava (1932–2022), Liberaalisen Kansanpuolueen puheenjohtaja 1997–2000
Altti Mäkinen (s. 1987), jalkapallomaalivahti
Altti Seikkula (1948–2011), maakuntaneuvos ja maakuntajohtaja
Altti Uhlenius (s. 1976), muusikko ja säveltäjä
Altti Veteläinen, metallimusiikin laulaja ja kitaristi
Filippiinienirena

| Filippiinienirena |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Irenat Irenidae
Suku::  Irenat Irena
Laji::  cyanogastra
Kaksiosainen nimi
 Irena cyanogastra  (Vigors, 1831) 
 Filippiinienirenan levinneisyysalue kartalla merkitty tummavihreällä.
Katso myös
   Filippiinienirena Wikispeciesissä   Filippiinienirena Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Filippiinienirena (Irena cyanogastra) on Filippiinien kotoperäinen varpuslintu. Lajista tunnetaan neljä alalajia, jotka elävät eri saariryhmissä. Lajin holotyypin kuvaili Nicholas Aylward Vigors Manilasta 1831.
Kaljukotinga

| Kaljukotinga |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kotingat Cotingidae
Suku::  Gymnoderus
Laji::  foetidus
Kaksiosainen nimi
 Gymnoderus foetidus  (Linnaeus, 1758) 

Katso myös
   Kaljukotinga Wikispeciesissä   Kaljukotinga Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaljukotinga (Gymnoderus foetidus) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kaljukotingaa tavataan laajalla alueella Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Sitä on kuvattu melko yleiseksi, mutta sen kannankehitys on laskeva. Lajin ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Bolikhamxai

| Bolikhamxai ບໍລິຄໍາໄຊ |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:  Laos
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Paksane
Pinta-ala:  14 863 km²
Väkiluku (2015):  273 691
 – väestötiheys:  18,41 as./km²
Bolikhamxai (laoksi ບໍລິຄໍາໄຊ) on Laosin provinssi, joka sijaitsee maan keskiosassa. Sen pinta-ala on 14 863 neliökilometriä. Vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan maakunnassa oli noin 273 700 asukasta.. Maakunnan hallinnollinen keskus on Paksane. Bolikhamxai rajoittuu lännessä Thaimaahan ja idässä Vietnamiin. Alue muodostettiin Vientianen ja Khammouanin provinssien osista. Provinssin alueella on Aasian suuriin karstimaaesiintymä.
Piirikunnat

Bolikhamxai jakautuu kuuteen piirikuntaan, jotka toimivat paikallishallinnon alaisuudessa. Ne ovat:
Bolikanh
Khamkeuth
Pakkading
Paksane
Thaphabath
Viengthong
Karstimaata Bolikhamxaissa
Linus

| Linus |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  3. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  3. toukokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Linos
Nimen alkuperä:  kreikkalainen, linon = pellava
Infobox OKNimi-testi OK: 
Linus on miehen etunimi. Nimi johtuu pellavaa tarkoittavasta kreikan kielen sanasta linon.
Suomessa nimi Linus on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu noin 1560 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuoden 1980 jälkeen.
Nimipäivä

Linuksen nimipäivä on suomenruotsalaisen ja vuodesta 2025 lähtien myös suomenkielisen almanakan mukaan 3. toukokuuta.
Tunnettuja Linuksia

Pyhä Linus (k. 79), järjestyksessä toinen paavi (v. 67–79), Pyhän Pietarin seuraaja
Linus Andersson (s. 1999), ruotsalainen jääkiekkoilija
Linus Arnesson (s. 1994), ruotsalainen jääkiekkoilija
Linus Atarah, ghanalais-suomalainen toimittaja
Linus Blomster (s. 1985), suomalainen jalkapalloilija
Linus Butt (s. 1987), saksalainen maahockeypelaaja
Linus Eklöw, Style of Eye, ruotsalainen DJ ja musiikkituottaja
Linus Fröberg (s. 1993), ruotsalainen jääkiekkoilija
Linus Gerdemann (s. 1982), saksalainen maantiepyöräilijä
Linus Glanzelius (s. 1990), ruotsalainen  poliitikko ja europarlamentaarikko
Linus Nirmal Gomes (1921–2021), intialainen katolinen piispa ja jesuiitta
Linus Hultström (s. 1992), ruotsalainen jääkiekkoilija
Linus Högberg (s. 1998), ruotsalainen jääkiekkoilija
Linus Johansson (s. 1992), ruotsalainen jääkiekkoilija
Linus Klasen (s. 1986), ruotsalainen jääkiekkoilija
Linus Lindström (s. 1998), ruotsalainen jääkiekkoilija
Linus Lundqvist (s. 1999), ruotsalainen moottoriurheilija
Linus Nyman (s. 1999), suomalainen jääkiekkoilija
Linus Nässén (s. 1998), ruotsalainen jääkiekkopuolustaja
Linus Nässén (s. 2000), ruotsalainen jääkiekkohyökkääjä
Linus Ollikainen (s. 2001), suomalainen alamäkiluistelija
Linus Omark (s. 1987), ruotsalainen jääkiekkoilija
Linus Pauling (1901–1994), yhdysvaltalainen kemisti, Nobelin kemian- ja rauhanpalkinnon saaja
Linus Pettersson (s. 1987), ruotsalainen jääpalloilija
Linus Roache (s. 1964), brittiläinen elokuva- ja televisionäyttelijä
Linus Sandgren (s. 1972), ruotsalainen elokuvaohjaaja
Linus Sandin (s. 1996), ruotsalainen jääkiekkoilija
Linus Schellin (s. 1982), ruotsalais-unkarilainen jääkiekkoilija ja jääpalloilija
Linus Sebastian (s. 1986), kanadalainen YouTube-videoiden tekijä
Linus Straßer (s. 1992), saksalainen alppihiihtäjä
Linus Sundell (1868–1937), suomalainen kirjailija
Linus Söderström (s. 1996), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti
Linus Thörnblad (s. 1985), ruotsalainen korkeushyppääjä
Linus Torvalds (s. 1969), suomenruotsalainen Linuxin kehittäjä
Linus Ullmark (s. 1993), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti
Linus Videll (s. 1985), ruotsalainen jääkiekkoilija
Linus Ölund (s. 1997), ruotsalainen jääkiekkoilija
Kuvitteellisia Linuksia

Linus, sarjakuvassa ja piirrossarjassa Linus linjalla
Linus van Pelt, suomeksi Eppu, hahmo Tenavat-sarjakuvassa
Nimen muita merkityksiä

Linos (lat. Linus), useita hahmoja kreikkalaisessa mytologiassa
Linus on myös 22 Kalliope -asteroidin kuu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Linus Wikimedia Commonsissa
Attapu

| Attapu ຊຽງຂວາງ |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:  Laos
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Attapu
Pinta-ala:  10 320 km²
Väkiluku (2015):  139 600
 – väestötiheys:  15.19 as./km²
Attapu (myös Attapeu, Laoksi ອັດຕະປື) on Laosin provinssi, joka sijaitsee maan eteläosassa. Attapun pääkaupunki on Attapu, jota kutsutaan myös nimellä Muang Samakhisai. Attapun pinta-ala on 10 230 neliökilometriä. Vuoden 2015 väestönlaskennassa maakunnassa oli   139 600 asukasta. Alueella asuu keskimäärin 11 ihmistä neliökilometrillä. Attapu jakautuu viiteen eri hallintoalueeseen.
Aiheesta muualla

Attapu Province (Arkistoitu – Internet Archive) Tourism Laos
Laosin provinssit
Provinssit: Attapu | Bokeo | Bolikhamxai | Champasak | Houaphan | Khammouan | Loung Namtha | Luang Prabang | Oudomxai  | Phongsali | Salavan | Savannakhet | Vientiane | Xaignabouli | Xekong | Xieng Khouang
Kunnat: Vientiane
Erityisalueet: Xaisomboun
18. maaliskuuta

18. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 77. päivä (78. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 288 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Eetu, Eppu, Edvard
suomenruotsalainen kalenteri: Edvard, Eddie
ortodoksinen kalenteri: Kirilä, Kiril
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Eljes, Edo
vanhemmissa kalentereissa: Alexander, Edward, Eedvard, Eedward, Juliana, Kaapo, Uskali, Windician