stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dyyni (vuoden 2021 elokuva)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto (englanniksi)
https://www.legendary.com/film/dune/
Dyyni Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Dyyni Elonet.
Dyyni AllMoviessa. (englanniksi)
| n k Denis Villeneuven ohjaamat elokuvat |
| --- | --- |
 Cosmos (1996)  Un 32 août sur terre (1998)  Maelström (2000)  Polytechnique (2009)  Incendies (2010)  Vangitut (2013)  Enemy (2013)  Sicario (2015)  Arrival (2016)  Blade Runner 2049 (2017)  Dyyni (2021)  Dyyni: Osa kaksi (2023)
Varpaisjärven seurakunta

| Varpaisjärven seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Varpaisjärven kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Kuopion hiippakunta
Rovastikunta:  Iisalmen rovastikunta
Pääkirkko:  Varpaisjärven kirkko
Perustettu:  1909
– Lakkautettu:  2025
Jäsenmäärä:  1 815 (2022)
– Osuus asukkaista:  79,7 %
Kirkollisvero:  1,65 %
Kirkkoherra:  vt. Matias Koponen
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varpaisjärven seurakunta oli vuosina 1909–2010 Varpaisjärvellä ja vuosina 2011–2024 Lapinlahdella Pohjois-Savossa toiminut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuului Kuopion hiippakuntaan ja Iisalmen rovastikuntaan, ja vuosina 2011–2024 seurakunta oli osa Ylä-Savon seurakuntayhtymää. Seurakunnan viimeinen kirkkoherra oli Helena Nykänen.
Varpaisjärven alue kuuluu Pohjois-Savon leimallisesti herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Liikkellä on kuitenkin vain vähän erityistä kannatusta Varpaisjärvellä.
Varpaisjärven seurakunta lakkautettiin vuoden 2025 alussa ja liitettiin Lapinlahden seurakuntaan, jonka nimi muutettiin Lapinlahden–Varpaisjärven seurakunnaksi.
Taskukuutio

Rubikin taskukuutio
Rubikin taskukuutio tai virallisesti Rubikin 2 × 2 × 2 -kuutio on kahdeksasta pienemmästä kuutiosta koostuva kuutio. Se voidaan sekoittaa 3 674 160 erilaiseen asentoon.
Ennätykset

Päivitetty 26. tammikuuta 2025
Yksittäinen ratkaisu: 0,43 sekuntia (Teodor Zajder)
Viiden keskiarvo: 0,88 (Yiheng Wang)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taskukuutio Wikimedia Commonsissa
Rautaveden alue (Sysmän reitti)

Rautaveden alue (vesistöaluetunnus 14.83) on Sysmän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 463,08 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 16,77 %. Vesistön alueen alarajana on Jääsjärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1 088,8 neliökilometriä ja sen järvisyys on 25,22 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Jääsjärven alueeseen (14.82).
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta :
Rautaveden lähialue (14.831)
Kattilapuron valuma-alue (14.832)
Sääksjärven valuma-alue (14.833)
Mertjoen valuma-alue (14.834)
Iso-Paljon valuma-alue (14.835)
Ventalanjoen valuma-alue (14.836)
Erkinjoen valuma-alue (14.837)
Kostamonjoen valuma-alue (14.838)
Kai R. Lehtonen

| Kai R>  Lehtonen.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kai Rikhard Lehtonen
Syntynyt: 5. marraskuuta 1930 Lahti
Kuollut: 14. huhtikuuta 2024 (93 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Kirjailija
Tuotannon kieli: suomi
Tyylilajit:  tietokirjallisuus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kai Rikhard Lehtonen (5. marraskuuta 1930 Lahti – 14. huhtikuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen lehtori, filosofian tohtori, kirjailija ja pakinoitsija.
Lehtosen vanhemmat olivat Oskari Lehtonen ja Armi Sulamith Bonsdorff.
Lehtonen toimi historian ja yhteiskuntaopin opettajana, oppikirjantekijänä, BBC:n suomenkielisen osaston toimittajana, Yleisradion kouluradion toimituspäällikkönä ja Yleisradion asiaohjelmien toimittajana.
Lehtonen kirjoitti historian ja yhteiskuntaopin oppikirjoja, pakinakokoelmia, muistelmateoksia ja tietokirjoja eri aloilta. Hän pakinoi radiossa 1980–1990-luvuilla Historiaa pitkin poikin -ohjelmasarjassa. Tietotekniikan liitto nimesi Kai R. Lehtosen vuonna 1991 vuoden ATK-vaikuttajaksi ”tunnustuksena hänen ansioistaan tietotekniikan tuomisessa radion avulla tutuksi laajoille harrastajapiireille”. Lehtonen käynnisti Yleisradion vuosina 1985–1988 lähettämän tietokoneharrastajille suunnatun radio-ohjelman Silikoni. Vuonna 1980 Lehtonen käynnisti ylioppilaskokelaille tarkoitetun radio-ohjelman Älliä vai ei, jossa ylioppilastutkintolautakunnan jäsenet vastasivat suorassa lähetyksessä kokelaiden koetta koskeviin kysymyksiin.
Lehtosen ensimmäiset pakinakokoelmat ovat kaksi 1990-luvun alkupuolen tietokoneaiheista teosta. Radioon toimittamistaan puhepakinoista Lehtonen on koostanut kaksi kirjaa, Briljantti juttu (1993) sekä Yhdeksän muusaa ja kolme miljoonaa suudelmaa (1995). Ne sisältävät herkullisia historiallisia tarinoita. Lisämausteena on historian rinnastaminen nykyajan ilmiöihin. Vaikka teksti on asiapitoista, se tarjoillaan keveällä tyylillä.
Lehtonen oli myös ilmailun ja valokuvauksen harrastaja ja mukana Helsinki-Malmin lentoaseman säilyttämistä vaativassa kansanliikkeessä. Lehtonen tallensi lentoaseman historiaa kaitafilmille ja videonauhalle.
Teokset

Koulun YK-kirja; kirj. Kai R. Lehtonen, Hannu Tarmio; esipuhe Reino Oittinen. WSOY 1960, 2. painos 1964
Vuosisatamme tuokiokuvina. WSOY 1960
Lentäjien koulu; valokuvat tekijän ottamia. WSOY 1967
Yleinen historia: Itseopiskelijan oheiskirja. Weilin+Göös, Helsinki 1968
Auskultoinnin avain: Opetusharjoittelu normaalilyseoissa. Valistus, Helsinki 1969
Lentoralli. Valistus, Helsinki 1970
Tapiola kesät talvet – Tapiola summer and winter. WSOY 1971
Lentokonejärven kummitus. Weilin+Göös, Espoo 1980
Valtiovalta ja oppikirjat: senaatti ja kouluhallitus oppi- ja kansakoulun oppikirjojen valvojina Suomessa 1870–1884, Helsingin yliopiston väitöskirja. Tutkimuksia / Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitos 9. Helsinki 1983
Tietokoneeni ja minä: pakinoita tietokoneikäisille. WSOY 1991
Yhä yhdessä: tietokoneeni ja minä. WSOY 1992
Briljantti juttu: valittuja radiotarinoita ja tarinoiden paloja vuosilta 1984–1993. Yleisradio, Radio Suomi, Helsinki 1993
Rehellisyys Rooman perii: aamunavauksia kouluvuoden merkki- ja arkipäiviksi. WSOY 1994
Yhdeksän muusaa ja kolme miljoonaa suudelmaa: valikoima Historiaa pitkin poikin -pakinoita ja muitakin tarinoita. WSOY 1995
Poutahaukka. Kai R. Lehtonen, Helsinki 1999, 2. tark. painos 2000
Elämäni kielet – kielet ja elämäni. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2003
Peltiauto ja muita kertomuksia 1930-luvulta. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2004
Tomaatti- ja mozarellasalaatti, eli, Viiden miehen ja kahden naisen havaintoja, ajatuksia ja kokemuksia siitä, mitä alemman keskitason esimiehen tulisi tietää. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2004, 2007
Turisti tuulilasin takana: muistelmia automatkoilta Länsi-Eurooppaan 1960-luvulla. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2004, 2. tark. painos 2006, 3. painos 2012
Peltiauto. Viestintä Tarmio, Espoo 2005
Lauttasaari ennen metroa: lentokuvia Lauttasaaresta 1968–1999 = Drumsö före metron: flygbilder av Drumsö 1968–1999. Lauttasaaren säätiö, Helsinki 2007
Loppusointuja suomeksi ja englanniksi – Rhymes in Finnish and in English. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2009, 2. uud. painos 2009, 3. uud. painos 2010
Historian oppituntien pohjia ja taulupiirroksia 1950- ja 1960-lukujen koulusta. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2011
Kaitaelokuvaajan kertomuksia. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2011, 2. tark. laitos 2012
Koulupoikana Lahdessa 1937–1945. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2011
Nuoren opettajan tuntipäiväkirja 1955–1956. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2011
Autojen matkassa: muistoja autoista ja automatkoista 1930-luvulta vuoteen 2012. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2012
Koulupoikana Tampereella 1945–1949. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2012
Lentävän kameran kertomuksia – Stories of an airborne camera. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2012
Luontoretkiä kirjahyllylle: pakinoita, osa julkaistu Lauttasaari-lehdessä 2002–2003. Kai R. Lehtonen (omakustanne), Helsinki 2012
Omenan muotoinen maitopisara ja muita kamerakertomuksia – An apple shaped milk droplet and other camera stories. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2013
218 kertaa elokuvissa vuosina 1945–1948 ja 1951. Kai R. Lehtonen, Helsinki 2014
Oppikirjat

Yhteiskuntaoppi: Yhteiskuntaopin ja taloustiedon oppikirja; kirj. Veikko Huttunen, Kai R. Lehtonen; piirrokset Sauli Rantamäki. WSOY 1962, 8. tark. painos 1972
Vuosisadat vierivät 1, Keskikoulun yleisen historian oppikirja; piirrokset Aarne Nopsanen. WSOY 1964, 3. painos 1967
Kansalaiskoulun yhteiskuntaoppi; kirj. Veikko Huttunen ja Kai R. Lehtonen. WSOY 1965, 5. tark. painos 1972
Kouluhistorian oheislukemisto 1, Hammurabista Napoleoniin; toim. Kai R. Lehtonen; piirrokset Pentti Papunen. WSOY 1965
Kouluhistorian oheislukemisto 2, A. I. Arwidssonista avaruusmiehiin; toim. Kai R. Lehtonen; piirrokset Pentti Papunen. WSOY 1965
Yhteiskuntaopin kertauskirja sekä ylioppilaskirjoitusten ohjeita, kysymyksiä ja vastauksia; kirj. Veikko Huttunen ja Kai R. Lehtonen. WSOY 1965
Menneet ajat meillä ja muualla: yleisen ja Suomen historian oppikirja keskikouluille: yhdistetty laitos sarjasta Vuosisadat vierivät 1–3. WSOY 1965–1966
Vuosisadat vierivät 2, Keskikoulun yleisen historian oppikirja: uusin aika; piirrokset Aarne Nopsanen. WSOY 1966, 4. tark. painos 1972
Peruskoulun historia 1, Viidettä kouluvuotta varten; piirrokset ja taitto Aarne Nopsanen. WSOY 1971
Peruskoulun historia 2, Kuudetta kouluvuotta varten; kirj. Kai R. Lehtonen, Veikko Huttunen; piirrokset Aarne Nopsanen. WSOY 1972
Peruskoulun historia 4, Kahdeksatta kouluvuotta varten: kartat ja kaaviot Jorma Nousiainen; kirj. Kai R. Lehtonen, Veikko Huttunen, Olavi Laine. WSOY 1974
Historia vuoteen 1815: iltaoppikouluja ja aikuisopetusta varten; kirj. Kai R. Lehtonen, Veikko Huttunen; piirrokset Aarne Nopsanen. WSOY 1974
Peruskoulun historia 3, Seitsemättä kouluvuotta varten; kirj. Kai R. Lehtonen, Veikko Huttunen; piirrokset Aarne Nopsanen; kartat ja kaaviot Jorma Nousiainen. WSOY 1975
Historian peruskartasto; karttojen piirtäjät Jorma Nousiainen ym. WSOY 1976, 2. painos 1984
Peruskoulun yhteiskuntatieto. Yhdeksättä kouluvuotta varten; kirj. Kai R. Lehtonen, Veikko Huttunen; piirrokset Heikki Ennevaara. WSOY 1976
Suomennokset

Lentokoneet; teksti Stig Ericson; päällys ja kuvitus Björn Karlström; suom. Kai R. Lehtonen; pedagoginen tarkastus Kerstin Wåhlström; valokuvat Ruotsin ilmavoimien arkistosta. Tietohyrrä 4. WSOY 1970, 2. painos 1975
Robert A. Winston: Lento Suomeen: Brewster-koelentäjän muistelmia vuodelta 1940; piirrokset Grant Powers; suomentanut ja taustatiedot koonnut Kai R. Lehtonen. Tietoteos, Kirkkonummi 1996
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Kai R. Lehtosen radiopakinoita 1980-luvulta Historiaa pitkin poikin sarjassa
Ylen Elävä Arkisto: Silikoni lähetti radiossa surisevia ja piipittäviä tietokoneohjelmia
Kai R. Lehtosen videoita Youtubessa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle
Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon entisistä seurakunnista

Tämä on luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon entisistä seurakunnista. Se käsittää kirkon seurakunnat, jotka on lakkautettu historiallisella ajalla. Nykyiset seurakunnat ovat sivulla Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista.
Tästä luettelosta voi puuttua joitakin nuorempia seurakuntia 1900-luvun loppupuolelta. Lisäksi voi puuttua sellaisia kappeliseurakuntia ja tehdasseurakuntia, joilla ei ollut omia kirkonkirjoja. Luettelossa ei ole huomioitu seurakuntien nimenmuutoksia esimerkiksi kuntaliitosten yhteydessä.
Luovutettujen alueiden seurakunnat

| Seurakunta | Huomautuksia |
| --- | --- |
Antrean seurakunta: Lakkautettiin Janakkalassa 1949
Harlun seurakunta: 
Heinjoen seurakunta: Lakkautettiin Vihdissä 1949
Hiitolan seurakunta: 
Ihantalan seurakunta: Lakkautettiin 1949
Ilmeen kappeliseurakunta: Oli osa Rautjärveä
Impilahden seurakunta: Lakkautettiin Vimpelissä 1949
Jaakkiman seurakunta: Lakkautettiin Närpiössä 1949
Johanneksen seurakunta: 
Jääsken seurakunta: 
Kanneljärven seurakunta: Lakkautettiin Perttelissä 1949
Kaukolan seurakunta: 
Kirvun seurakunta: 
Kivennavan seurakunta: Lakkautettiin 1949
Koiviston seurakunta: 
Kuolemanjärven seurakunta: 
Kurkijoen seurakunta: 
Käkisalmen kaupunkiseurakunta: 
Käkisalmen maaseurakunta: 
Lavansaaren seurakunta: 
Leppälahden seurakunta: 
Lumivaaran seurakunta: 
Metsäpirtin seurakunta: 
Muolaan seurakunta: Lakkautettiin 1949
Petsamon seurakunta: Lakkautettiin Kalajoella 1950
Pyhäjärven seurakunta: Lakkautettiin Korpilahdella 1949
Pälkjärven seurakunta: Lakkautettiin 1948
Rautun seurakunta: Lakkautettiin Mikkelissä 1949
Ruskealan seurakunta: 
Räisälän seurakunta: 
Sakkolan seurakunta: 
Salmen seurakunta: 
Seiskarin seurakunta: 
Soanlahden seurakunta: 
Sortavalan kaupunkiseurakunta: 
Sortavalan maaseurakunta: 
Suojärven seurakunta: 
Suursaaren seurakunta: 
Säkkijärven seurakunta: 
Terijoen seurakunta: 
Tytärsaaren seurakunta: 
Uudenkirkon seurakunta: 
Vahvialan seurakunta: 
Valkjärven seurakunta: 
Viipurin maa- ja kaupunkiseurakunta: Lakkautettiin vuonna 1906 kun se jaettiin tuomiokirkko-, maa- ja ruotsalaiseksi seurakunnaksi.
Viipurin maaseurakunta: 
Viipurin ruotsalainen seurakunta: 
Viipurin saksalainen seurakunta: Tunnetaan myös nimellä ruotsalais-saksalainen seurakunta, lakkautettiin 1950.
Viipurin tuomiokirkkoseurakunta: 
Vuokselan seurakunta: 
Vuoksenrannan seurakunta: 
Äyräpään seurakunta:
Roger Pratt

Roger Pratt (27. helmikuuta 1947 Leicester, Englanti, Iso-Britannia – 31. joulukuuta 2024) oli brittiläinen elokuvaaja. Hän oli ehdolla parhaan kuvauksen Oscar-palkinnon saajaksi elokuvasta Jutun loppu.
Filmografiaa

Penneissä miljoonan alku (1981)
Monty Python – Elämän tarkoitus (1983)
Brazil – tämän hetken tuolla puolen (1985)
Hollantilaiset tytöt (1985)
Mona Lisa (1986)
Jymyjuttu (1987)
Suuria toiveita (1988)
Fisher King (1991)
Nolojen tilanteiden mies (3 jaksoa, 1991–1992)
Komeettakanuunat (1992)
Varjojen maat (1993)
Mary Shelleyn Frankenstein (1994)
12 apinaa (1995)
Jutun loppu (1999)
Pieni suklaapuoti (2000)
102 dalmatialaista (2000)
Iris (2001)
Harry Potter ja salaisuuksien kammio (2002)
Troija (2004)
Harry Potter ja liekehtivä pikari (2005)
Mustesydän (2008)
Aiheesta muualla

Roger Pratt Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  Europeana  IdRef
Maexmontanin viinatehdas

| --- | --- |
Tyyppi:  Tehdas 
Sijainti:  Helsinki Suomi
| --- | --- |
Tuhoutumisen syy:  Pommi-isku 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Maexmontanin viinatehdas oli Helsingin Siltavuorenrannassa sijainnut viinatehdas. Se tuhoutui Helsingin valtauksen yhteydessä Suomen sisällissodassa 12. huhtikuuta 1918.
Tehtaan perusti Piikkiöstä kotoisin ollut apteekkari Sigfrid Edvard Maexmontan (1831–1880). Asetuttuaan Helsinkiin vuonna 1860 hän toimi ensin apteekkarina, mutta aloitti vuonna 1864 toiminnan studiovalokuvaajana ja kiertävänä valokuvaajana. Lyhyen valokuvaajanuransa jälkeen Maexmontan palasi apteekkariksi Suomenlinnaan. Apteekin mentyä konkurssiin hän perusti menestyvän viinatehtaan ja alkoholin tuontiliikkeen, joiden yhteydessä toimi myös pelikorttitehdas.
Viinatehdas sijaitsi korttelissa 132a nimeltään Pesulaitos, koska siinä sijaitsi 1900-luvun alussa Levinin pesulaitos. Vuonna 1905 alue siirtyi viinatehtaan hallintaan. Korttelin pari, kortteli 132b, esiintyy vanhassa asemakaavassa nimellä Venäläinen provianttimakasiini. Koko alue liitettiin itsenäisyyden alkuvuosina viereiseen Hevosen kortteliin.
Tuhoutuminen

Viinatehdas tuhoutui 12. huhtikuuta 1918 Helsingin valtauksessa. Tehdas syttyi palamaan kolmannesta tykinlaukauksesta saksalaisten pommittaessa Hakaniemeä Töölöstä käsin. Tehtaan palaessa saksalaiset joukot etenivät päärautatieasemalta punaisten Pitkältäsillalle rakentamalle barrikadille ja pyrkivät sillan yli käyttämällä punavankeja ihmiskilpinä. Pimenevän yön tulituksessa 25–30 punaista kaatui ja suuri joukko haavoittui.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maexmontanin viinatehdas Wikimedia Commonsissa
Zıryanovsk

| Zıryanovsk (Зыряновск) Zyrjanovsk, Зыряновск |
| --- | --- |
 vaakuna
 Zıryanovsk
 Koordinaatit: 49.73°N, 84.267°E 
Valtio:  Kazakstan
Alue:  Itä-Kazakstanin alue
Perustettu (malmintuotanto):  1791
Kaupungiksi:  1941
Väkiluku (2012)  ():  38 096
Aikavyöhyke:  UTC+5
Postinumero:  F42****
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zıryanovsk eli Zyrjanovsk (kaz. Зыряновск, ven. Зыряновск) on erityisesti kaivosteollisuuteen nojautuva kaupunki Kazakstanin itäosissa Itä-Kazakstanin alueella, Öskemenin (Ust-Kamenogorsk) itäpuolella. Kaupunki toimii Zyrjanin tai Zyrjanovskin piirin (ven. Зырян ауданы, ven. Зыря́новский район) hallintokeskuksena.
Paikkakunta sai alkunsa vuonna 1791, kun alueen malmivarojen hyödyntäminen käynnistyi. Malmi sisältää muun muassa lyijyä, kadmiumia ja kultaa. Nimi kaivosalueelle saatiin malmion löytäjältä G. G. Zyrjanovilta (ven. Г.Г. Зырянов); kasvava kylä nimettiin kaivosalueen mukaan. Kaivosta seurasivat muun muassa lyijytehdas, rakennuskiveä hyödyntävä tuotantolaitos (tiilitehdas), panimo, meijeri, teurastamo ja vaatetehdas. Kaupungiksi taajama muutettiin vuonna 1941. Nykyään paikkakunnalla rikastettu malmiaines kuljetetaan osittain Öskemeniin jatkojalostettavaksi. Zıryanovskissa on esimerkiksi Itä-Kazakstanin teknisen valtionyliopiston sivutoimipiste ja lääketieteellinen oppilaitos.
Kaupungin pohjoispuolitse kulkeva sivujoki laskee Irtyšin sivuhaara Buhtarmaan (kuvassa).
Kaupunki sijaitsee Irtyšjoen vesistöalueella. Zyrjanovskin pohjoispuolitse virtaa joki, joka liittyy Irtyšin sivuhaara Buhtarmaan, joka laskee noin 20 kilometriä Zyrjanovskin länsipuolella Buhtarman tekojärven pohjoispäähän. Tämä patoamalla laajennettu tekojärvi ulottuu eteläpäästään Zaisanjärveen (Žaisan) ja varastoi vettä Irtyžin yläjuoksun vesivoimalaa varten.
Zyrjanovskiin johtaa 169 kilometriä pitkä sivurata Öskemenin (Ust-Kamenogorsk) kaakkoispuolelta Novoustkamenogorskin risteysasemalta; Öskemenin pääasemalle on noin 175 kilometriä. Zyrjanovskin kautta kulkee myös maantie Öskemenistä (noin 183 km:n päässä) itään kohti Mongoliaa.
Väestön kehitys

Vuoden 2012 alussa kaupungissa asui 38 096 henkeä. Oheinen taulukko kuvaa Zyrjanovskin väkiluvun kehitystä vuosien 1959-2009 väestönlaskentojen kautta.
| Vuosi | Väestö 1959 | Väestö 1970 | Väestö 1979 | Väestö 1989 | Väestö 1999 | Väestö 2009 | Väestö 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&&&054119.&&&&0054 119 | &&&&&&&&&&056206.&&&&0056 206 | &&&&&&&&&&051132.&&&&0051 132 | &&&&&&&&&&052838.&&&&0052 838 | &&&&&&&&&&043894.&&&&0043 894 | &&&&&&&&&&039320.&&&&0039 320 | &&&&&&&&&&038096.&&&&0038 096 |
Petteri Nokelainen

| Petteri Nokelainen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. tammikuuta 1986 (ikä 39) Imatra, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Noksu
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  185 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–2016
Seurat:  SaiPa (SML) New York Islanders (NHL) Bridgeport Sound Tigers (AHL) Providence Bruins (AHL) Boston Bruins (NHL) Anaheim Ducks (NHL) Phoenix Coyotes (NHL) Jokerit (SML) Montreal Canadiens (NHL) Hamilton Bulldogs (AHL) Brynäs IF (SHL)   Torpedo Nižni Novgorod (KHL)
NHL-varaus:  16. varaus, 2004 New York Islanders
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Slovakia 2011 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Suomi 2004 | jääkiekko |  |
Petteri Nokelainen (s. 16. tammikuuta 1986 Imatra, Suomi) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Nokelainen oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi yli 200 NHL-ottelua vuosina 2005–2012. SM-liigassa Nokelainen pelasi SaiPassa ja Jokereissa. Hän lopetti pelaajauransa 30-vuotiaana vuonna 2016.
Maajoukkueessa Nokelainen edusti Suomea junioritasolla ja voitti kultaa A-maajoukkueessa vuonna 2011.
Seurajoukkueura

Nokelainen aloitti jääkiekkoilun Imatran Ketterässä, josta siirtyi lappeenrantalaiseen Saimaan Palloon C-juniorina. Hän pelasi ensimmäiset ammattilaisottelunsa SaiPassa kaudella 2002–2003. Seuraavana kahtena vuonna Nokelainen pelasi koko kaudet aikuisten sarjassa. Kaudella 2004–2005 Nokelainen teki jo 15 maalia ja nousi SaiPan luottopelaajien joukkoon.
Kesällä 2005 Nokelainen teki kahden vuoden sopimuksen Espoo Bluesin kanssa , mutta ei ehtinyt pelata Bluesissa otteluakaan, sillä elokuussa Nokelainen allekirjoitti sopimuksen NHL-seura New York Islandersiin . Islanders oli varannut Nokelaisen vuoden 2004 varaustilaisuuden 16. vuorolla . Nokelainen pääsi heti tulokaskaudellaan Islandersin NHL-kokoonpanoon, mutta pelasi vain 11 ottelua tehoin 1+1. Nokelaisen kautta kuitenkin vaivasi polvivamma, minkä seurauksena hänen polvilumpionsa leikattiin huhtikuussa 2006.
Nokelainen palasi kaudeksi 2006–2007 jälleen pelikaukaloihin. Hän ei kuitenkaan päässyt toisella Pohjois-Amerikan kaudella peliaikaa Islandersissa, vaan oli koko kauden AHL-seura Bridgeport Sound Tigersissa. Ennen kauden 2007–2008 alkua Nokelainen kaupattiin Boston Bruinsiin, josta Islanders sai hyökkääjä Ben Walterin ja mahdollisen varausvuoron. Nokelainen pelasi Bostonissa kauden 2008–2009 loppupuolella asti. Hänet kaupattiin maaliskuussa 2009 Anaheim Ducksiin vaihdossa Steve Montadoriin. Nokelaisen ura Anaheimissa kesti vuoden verran, kunnes hänet kaupattiin maaliskuussa 2010 Phoenix Coyotesiin vaihdossa kuudennen kierroksen varausoikeuteen.
Elokuussa 2010 Nokelainen allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen Helsingin Jokereiden kanssa. Kaudeksi 2011–2012 hän palasi NHL-liigaan, Phoenix Coyotesin joukkueeseen. Lokakuussa 2011 Nokelainen siirtyi Montréal Canadiensiin yhdessä Garrett Staffordin kanssa. Toiseen suuntaan siirtyi Brock Trotter.
NHL-uran jälkeen Nokelainen yritti vielä pelata kolmen kauden ajan Euroopan kaukaloissa mutta loukkaantumiset estivät täysipainoisen pelaamisen. Viidennen selkäleikkauksen jälkeen oli aika jättää kiekkokaukalot kauden 2015-2016 päätteeksi.
Maajoukkueura

Nokelainen edusti Suomea sekä 18- että 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa. 18-vuotiaiden kisoissa vuonna 2004 Nokelainen teki 5 maalia ja antoi 6 maalisyöttöä. Saldolla hän jakoi turnauksen pistepörssin kärkipaikan yhdessä joukkuekavereiden Lauri Korpikosken, Lauri Tukosen ja venäläisen Roman Vološenkon kanssa.
Ensimmäiset aikuisten maaottelunsa Nokelainen pelasi keväällä 2011. Hän osallistui myös samana keväänä Slovakiassa pelattuihin MM-kilpailuihin, jossa Suomi voitti historiansa toisen maailmanmestaruuden. Hän teki Ruotsia vastaan pelatussa loppuottelussa Suomen 2–1-johtomaalin, joka jäi lopulta myös voittomaaliksi.
Muuta

Pelaajauransa jälkeen Nokelainen opiskeli kauppatieteiden kandidaatiksi ja on toiminut varainhoitajana muun muassa suomalaisille NHL-pelaajille.
Aiheesta muualla

Petteri Nokelainen Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Petteri Nokelainen Eurohockey.com. (englanniksi)
Petteri Nokelainen The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Petteri Nokelainen nhlfinns-sivustolla (englanniksi)
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2011
4 Väänänen |
5 Kukkonen (A) |
6 Jaakola |
9 Koivu (C) |
15 Ruutu (A) |
18 Lepistö |
19 Välivaara |
20 Pesonen |
21 Niskala |
24 Lajunen |
26 Immonen |
28 Salmela |
29 Nokelainen |
30 Hovinen |
31 Vehanen |
35 Lassila |
37 Pyörälä |
39 Kapanen |
40 Pihlström |
41 Puistola |
47 Lahti |
50 Aaltonen |
58 Joensuu |
64 Granlund |
71 Komarov |
Valmentaja Jukka Jalonen
Androids

Androids oli suomalainen rokkiyhtye, joka vaikutti 1980-luvun lopulla ja ehti julkaista neljä singleä ja yhden pitkäsoiton. 
Alex ja Bone vaikuttivat sitä ennen Johnny Lee Michaelsin taustayhtyeessä, johon loppuvaiheessa liittyi myös Jone.