stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Robert Crumb
Tyyli

Robert Crumbin piirrostyyli on saanut vaikutteita varhaisesta sarjakuvasta. Hän esikuviaan ovat olleet Billy De Beck (Kalle Kehveli), C. E. Brock (kirjan kuvittaja), Gene Ahernin sarjakuvat, George Baker (Sad Sack), 1930-luvun Merrie Melodies -animaatioiden hahmot, Sidney Smith (The Gumps), Rube Goldberg, E. C. Segar (Kippari-Kalle) ja Bud Fisher (Matti Mainio ja Jussi Juonio). Crumb on maininnut, että Carl Barks ja John Stanley ovat vaikuttaneet hänen kerrontatekniikkaansa, kuten myös sarjakuvataiteilija ja Mad-lehden perustajiin kuulunut Harvey Kurtzman.
Sisällöllisesti Crumbin tyyliin kuuluivat etenkin nuorempana räävittömyys, fantasiamaisuus, perverssit seksuaaliset mieltymykset ja auktoriteettien pilkkaaminen. Myöhemmin Crumb on muuttanut tyyliään hieman sovinnaisemmaksi tai ainakin rauhallisemmaksi ja ironisemmaksi, vaikkakin seksuaalisuus on säilynyt vahvana elementtinä.
Crumbin vuonna 2009 ilmestynyttä Ensimmäisen Mooseksen kirjan eli Genesiksen sarjakuvasovitusta on pidetty jopa yllättävän maltillisena. Teoksen tekstit ovat uskollisia virallisille Raamattu-käännöksille. Crumbin mukaan ”Genesiksestä ei tarvinnut tehdä satiiria. Se on niin outo itsessään.” Hän ei halunnut pilkata teoksellaan, ja muun muassa vältti avointa seksin kuvaamista. Crumb piirsi 220-sivuista albumia neljä vuotta. Genesis-albumin suomennos julkaistiin helmikuussa 2010.
Henkilö

Crumb sai lapsuudessaan tiukan katolilaisen kasvatuksen, mutta nykyään hän määrittelee itsensä agnostikoksi.
Crumb on piirtänyt ystävänsä Harvey Pekarin omaelämäkerronnalliseen sarjakuvalehteen American Splendor. Sarjakuvasta tehtiin samanniminen elokuva, jossa Robert Crumbia näytteli James Urbaniak. Sekä Crumb että Pekar ovat intohimoisia vanhojen savikiekkojen keräilijöitä. Näitä tarinoita on julkaistu suomeksi albumissa Bob & Harv -sarjakuvia vuonna 1997.
Crumbin läheinen ystävä Terry Zwigoff ohjasi 1994 Crumb-dokumentin, jossa kuvattiin Crumbin perhe-elämää ja hänen kahta mielenterveysongelmista kärsivää veljeään.
1990-luvun puolivälissä Crumb osti Etelä-Ranskasta (Sauve, Languedoc-Roussillon) pienen talon. Kaupan hän rahoitti myymällä kuusi luonnosvihkoaan. Hän muutti taloon vaimonsa (Aline Kominsky-Crumb) ja tyttärensä (Sophie Crumb), nykyisin kaikki sarjakuvataiteilijoita, kanssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset kotisivut
Suomessa julkaistuja Robert Crumbin sarjakuvia
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz  Museum of Modern Art  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
D-5 Spartakovets

| D-5 Spartakovets (Спартаковец) |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Nikolajevin eteläinen telakka, Nikolajev
Kölinlasku:  14. huhtikuuta 1927
Laskettu vesille:  28. syyskuuta 1929
Palveluskäyttöön:  5. huhtikuuta 1931
Poistui palveluskäytöstä:  1950-luvulla
Loppuvaihe:  romutettu
Tekniset tiedot
Uppouma:  910 t (pinnalla) 1 200 t (sukellus)
Pituus:  76,6 m
Leveys:  6,4 m
Syväys:  3,76 m
Koneteho:  2 × MAN F6V, 2 200 bhp (pinnalla) 2 × PGV-sähkömoottoria 1 050 hv
Toimintamatka:  7 000 nm@10 solmua (pinnalla) 150 nm@3 solmua (sukellus)
Miehistöä:  53
Aseistus
Aseistus:  8 × torpedoputkea 2 × B-2-tykkiä
D-5 Spartakovets (Спартаковец) oli Dekabrist-luokan sukellusvene. Alus kuului vuoden 1926 laivasto-ohjelmaan.
Valmistus

Sukellusvene tilattiin vuoden 1926 laivasto-ohjelmassa Nikolajevista Nikolajevin eteläiseltä telakalta, missä köli laskettiin 14. huhtikuuta 1927 telakkanumerolla S-28. Vene laskettiin vesille 28. syyskuuta 1929 ja otettiin palvelukseen 5. huhtikuuta 1931.
Palvelus

D-5 romutettiin 18. tammikuuta 1956 jälkeen Sevastopolissa.
Current ratio

Current ratio on tunnusluku, joka mittaa yrityksen maksuvalmiutta noin vuoden aikajänteellä. Current ratiolla arvioidaan yrityksen mahdollisuutta selviytyä lyhytaikaisista veloistaan.
Current ratio perustuu ajatukseen, että selvitäkseen lyhytaikaisista velvoitteistaan yritys voi käyttää rahoitusomaisuutensa ja lisäksi realisoida vaihto-omaisuutensa. Current ration tarkasteluperspektiivi on jonkin verran pidempi kuin quick ratiolla.
Laskentakaava

Current ratio lasketaan jakamalla lyhytaikaiset varat lyhytaikaisilla veloilla:
Lyhytaikaisina varoina huomioidaan rahoitusomaisuus ja vaihto-omaisuus. Rahoitusomaisuus koostuu rahoista ja pankkisaamisista, rahoitusarvopapereista ja lyhytaikaisista saamisista.
Lyhytaikaisilla saamisilla tarkoitetaan vuoden kuluessa erääntyviä saamisia.
Rahoitusomaisuudesta on syytä vähentää vaikeasti perittävät ja epälikvidit erät. Epälikvidejä voivat olla esimerkiksi sijoitukset pörssin ulkopuolisiin yrityksiin.
Ohjearvot

Current ration ohjearvot ovat:
yli 2: hyvä
1–2: tyydyttävä
alle 1: heikko
Current ratio riippuu toimialasta. Current ratio on lähellä quick ratiota niillä toimialoilla, joilla vaihto-omaisuus on vähäinen. Current ration yleinen tavoitealaraja on 2. Silloin rahoitus- ja vaihto-omaisuuden tasearvo on kaksinkertainen lyhytaikaisiin velkoihin nähden. Tuolloin yrityksellä on 200 % rahoituspuskuri.
Tulkinnan ongelmia

Rahoitusomaisuuteen sisältyvät arvottomat erät, kuten luottotappioiksi tulkittavat myyntisaamiset, voivat heikentää current ration käytettävyyttä.
Current ration luotettavuutta heikentää olennaisesti vaihto-omaisuuden arvostus. Talousvaikeuksissa olevan yrityksen varasto saattaa täyttyä myymättömistä tavaroista, joiden arvo jää alle tasearvon tai joita ei voida realisoida lainkaan. Silloin current ratio voi näyttää hyvää ja paranevaa maksuvalmiutta vastoin todellista tilannetta. Monissa tapauksissa vaihto-omaisuuden yllättävä kasvu ja samanaikainen current ration nousu voivat olla merkki taloudellisten vaikeuksien alkamisesta.
Edellä kerrotusta johtuu, että vaikeuksissa olevan yrityksen todellinen maksuvalmius voi olla current ration antamaa kuvaa heikompi. Taseasemansa varjelemiseksi se on saattanut jättää luottotappioista ja varaston epäkuranttiudesta aiheutuvia kuluja kirjaamatta.
Current ration käytössä oletetaan, että vaihto-omaisuus on suhteellisen likvidi. Current ration käyttö on perusteltua, kun vaihto-omaisuus voidaan muuttaa nopeasti rahaksi. Tämä riippuu esimerkiksi yrityksen toimialasta. Current ration rinnalla onkin suositeltavaa käyttää Quick ratiota.
D-6 Jakobinets

| D-6 Jakobinets (Якобинец) |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Nikolajevin eteläinen telakka, Nikolajev
Kölinlasku:  14. huhtikuuta 1927
Laskettu vesille:  12. toukokuuta 1929
Palveluskäyttöön:  15. heinäkuuta 1931
Loppuvaihe:  tuhoutui 12. marraskuuta 1941
Tekniset tiedot
Uppouma:  910 t (pinnalla) 1 200 t (sukellus)
Pituus:  76,6 m
Leveys:  6,4 m
Syväys:  3,76 m
Koneteho:  2 × MAN F6V, 2 200 bhp (pinnalla) 2 × PGV-sähkömoottoria 1 050 hv
Toimintamatka:  7 000 nm@10 solmua (pinnalla) 150 nm@3 solmua (sukellus)
Miehistöä:  53
Aseistus
Aseistus:  8 × torpedoputkea 2 × B-2-tykkiä
D-6 Jakobinets (Якобинец) oli Dekabrist-luokan sukellusvene. Alus kuului vuoden 1926 laivasto-ohjelmaan.
Valmistus

Sukellusvene tilattiin vuoden 1926 laivasto-ohjelmassa Nikolajevista Nikolajevin eteläiseltä telakalta, missä köli laskettiin 14. huhtikuuta 1927 telakkanumerolla S-29. Vene laskettiin vesille 12. toukokuuta 1929 ja otettiin palvelukseen 15. kesäkuuta 1931.
Palvelus

D-6 tuhoutui pommituksessa Sevastopolin telakalla 12. marraskuuta 1941. Saksan maavoimien lähestyessä Sevastopolia hylky hylättiin 26. kesäkuuta 1942 ja romutettiin sodan jälkeen.
Frank Dalton

Frank Dalton
Frank Dalton (1859−1887) oli yksi Daltonin veljeksistä. Toisin kuin neljä pikkuveljeään, Frank ei koskaan ryhtynyt rikolliselle uralle. Hän työskenteli apulaissheriffinä tuomari Isaac Parkerin alaisena Fort Smithissä Arkansasissa. Dalton kuoli virantoimituksessa revolveritaistelussa Fort Smithin lähellä 1887 ajaessaan takaa viskin salakuljettajia.
Grat Dalton

Grat Dalton
Gratton Hanley "Grat" Dalton (30. maaliskuuta 1861 − 1892) oli yhdysvaltalainen rikollinen ja yksi Daltonin veljeksistä. Hän työskenteli veljensä Bobin kanssa Arkansasissa lainvalvojana. Vuonna 1890 Grat ryhtyi kolmen veljensä kanssa rikolliselle uralle. Hän sai surmansa vuonna 1892 epäonnistuneessa pankkiryöstössä Coffeyvillessä.
Daljärvi

| Daljärvi |
| --- | --- |
 Shikara-veneitä Daljärvellä.
Maanosa:  Aasia
Valtiot:  Intia
Osavaltio:  Jammu ja Kashmir
Paikkakunta:  Srinagar
Koordinaatit:  34°07′00″N, 74°52′00″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  1 583  m 
Pituus:  7,44  km
Leveys:  3,5  km 
Rantaviiva:  15,5  km 
Pinta-ala:  20 km2 
Tilavuus:  983  hm3 
Suurin syvyys:  6  m 
Valuma-alue:  316 km2 
 fiDaljärvi 
Daljärvi on järvi Srinagarin kaupungin lähistöllä Jammun ja Kashmirin osavaltiossa Pohjois-Intiassa.
FS D’Estrées (1867)

| D'Estrées |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Cherbourg
Kölinlasku:  15. marraskuuta 1864
Laskettu vesille:  24. tammikuuta 1867
Palveluskäyttöön:  7. joulukuuta 1867
Poistui palveluskäytöstä:  2. huhtikuuta 1891
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 342 t
Pituus:  63,2 m
Leveys:  10,35 m
Syväys:  4,9 m
Koneteho:  1 041 ihp
Nopeus:  12,5 solmua
Miehistöä:  154
Aseistus
Aseistus:  1 × 160 mm tykki 4 × 140 mm tykkiä
D'Estrées oli Ranskan laivaston vuonna 1867 vesillelaskettu puurunkoinen Limier-luokan 1. luokan aviso, joka luokiteltiin vuonna 1876 3. luokan risteilijäksi.
Valmistus

Alus tilattiin Cherbourgin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 15. marraskuuta 1864. Alus laskettiin vesille 24. tammikuuta 1867 ja se aseistettiin 27. toukokuuta. Alus siirrettiin reserviin 28. elokuuta ja se otettiin palvelukseen 7. joulukuuta 1867.
Palvelus

Alus lähti 4. helmikuuta 1868 Cherbourgista Martiniquelle. Aluksen päällikkönä oli Desvarannes, kun se vieraili vuonna 1868 Québecissä ja Montréalissa. Se oli vuoden lopulla Haitin rannikolla valvomassa Ranskan etuja alueella.
Alus poistettiin alusluettelosta 2. huhtikuuta 1891 Toulonissa.
Cymbeline

Aili Somersalmi Imogenen roolissa Suomen Kansallisteatterissa.
Cymbeline on William Shakespearen kirjoittama, melko harvoin esitetty näytelmä, joka luokitellaan historialliseksi romanssiksi. Cymbeline on kuningas ja isä, joka on ajautumassa täydelliseen katastrofiin sekä poliittisesti että perheensä kanssa. Rooman valtakunnan sotilaat ovat nousemassa maihin ja Britannia on vaarassa tulla suurvallan murskaamaksi, kuningaskunnan suunnan määrää juonitteleva kuningatar. Näytelmä kertoo viattomuudesta ja kateudesta, katoamisista ja jälleennäkemisestä sekä ennen kaikkea anteeksiannosta.
Cymbeline sijoittuu aikaan, jolloin Britannia oli osa Rooman valtakuntaa. Sen päähenkilöinä on kelttiläinen Britannian kuningas Cymbeline eli Cunobelinus, hänen tyttärensä Imogen ja tämän alempisäätyinen kosija Posthumus Leonatus. Mukana on myös Posthumuksen petollinen ystävä Iachimo, ja kuningatar, joka on Imogenin paha äitipuoli.
Elokuvaversiot

Cymbeline on filmattu ainakin vuonna  1913 Yhdysvalloissa (Lucius Hendersonin ohjaus) ja Saksassa 1925 (Ludwig Bergerin ohjaus). Vuonna 1981 näytelmä ilmestyi videolla, ohjaajana  Patrick Tucker. Elijah Moshinskyn ohjaamassa vuoden 1982 televisioversiossa, jonka tuotti BBC, oli Imogenina Helen Mirren. Vuonna 2000 ilmestyi saksalainen televisioversio, jonka ohjasi Dieter Dorn. Vuonna 2014 julkaistiin modernisoitu versio, jonka ohjasi Michael Almereyda.
Suomennos

Joel Elstelä on suomentanut ja sovittanut näytelmän teatteri Beowulfille, joka esitti sen kesäteatterissa 1993.
Cymbeline.  (Suomentanut Lauri Sipari)  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-352-65-6
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Risto Niemi-Pynttäri: Onnellinen loppu, valepukujen riisuminen ja jälleennäkeminen. Maailmankirjat 2011.
Daktyylinen pentametri

Daktyylinen pentametri on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva runomitta, jota esiintyy ennen kaikkea elegisen distikonin toisena säkeenä. Distikonissa ensimmäinen säe on daktyylisessä heksametrissä.
Runomitan lukeminen pentametriksi on hämäävää, koska tarkkaan ottaen säkeessä ei toistu viittä samanlaista metronia, vaan kaksi 2,5 metronin mittaista jaksoa, mikä tekee säkeen kokonaispituudeksi pentametrin mukaiset viisi metronia.
Kaava

Runomitan säkeen peruskaava on ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu):
Säkeen keskellä on diereesi eli sanaväli ja tauko, joka jakaa sen kahteen puoliskoon. Ensimmäisen puoliskon kahdessa ensimmäisessä metronissa daktyyli voi vaihtua spondeeksi. Jälkimmäinen puolisko pysyy aina samassa muodossa.
Säkeen puolikkaat esiintyvät myös lyyrisessä runoudessa, jolloin ne tunnetaan nimellä hemiepes.
Dakin–West-reaktio

Yleinen esimerkki Dakin–West-reaktiosta
Dakin–West-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa aminohapot reagoivat happoanhydridien kanssa emäksen esimerkiksi pyridiinin läsnä ollessa. Tuotteena reaktiossa muodostuu ketoamidi. Reaktio on nimetty kehittäjiensä Henry Drysdale Dakinin ja Randolph Westin mukaan ja he julkaisivat sen ensimmäisen kerran vuonna 1928.
Reagenssit ja mekanismi

Dakin–West-reaktion olosuhteissa sekä α- että β-aminohapot reagoivat, mutta β-aminohapot muodostavat tuotteina vain typestä asyloituneita tuotteita. Tyypillisin käytetty happoanhydridi on etikkahappoanhydridi, mutta muitakin voidaan käyttää. Reaktio tapahtuu yleensä yli 100 °C:n lämpötilassa käyttäen emäksisenä katalyyttinä ja liuottimena pyridiiniä. Katalyyttinä voidaan käyttää myös natriumasetaattia. Dakin–West-reaktio voi tapahtua jo huoneenlämpötilassa, kun katalyyttinä käytetään 4-dimetyyliaminopyridiiniä.
Dakin–West-reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa aminohapon nukleofiilinen aminoryhmä reagoi elektrofiilisen happoanhydridin karbonyyliryhmän kanssa muodostaen asyloidun johdannaisen. Muodostuvan asyloidun aminohapon karboksyyliryhmän nukleofiilisin happiatomi reagoi toisen happoanhydridimolekyylin kanssa  muodostaen niin kutsutun sekahappoanhydridin. Tämä syklisoituu oksatsolonijohdannaiseksi eli atslaktoniksi. Pyridiini tai muu emäs deprotonoi atslaktonin, jolloin muodostuu karbanioni, joka reagoi kolmannen happoanhydridimolekyylin kanssa ja setyloituu. Karboksylaatti-ioni reagoi asyylisubstituutiolla, jolloin atslaktonin rengasrakenne avautuu ja muodostuu uusi sekahappoanhydridi. Tämä välituote reagoi uudelleen karboksylaatti-ionin kanssa muodostaen uuden sekahappoanhydridin ja karboksyylihapon. Tästä karboksyylihaposta eliminoituu hiilidioksidia ja muodostuu tuotteena ketoamidi.
Danakil

Danakil on suomalainen iskelmä, jonka on säveltänyt ja sanoittanut Urho Lehtonen. Sen levytti ensimmäisenä Reino Aarnio vuonna 1937. Vuonna 1955 sen levytti Tapio Rautavaara. Rautavaara piti itse Danakilia kaikista levytyksistään onnistuneimpana. Hän ei löytänyt tulkinnastaan mitään vikaa. Myöhemmin sen ovat levyttäneet muun muassa Veikko Tuomi (1964), Reijo Taipale (1970), Erkki Junkkarinen (1974), Pirkka-Pekka Petelius (1984) ja Varjokuva (2007).
Hälvälän ampumarata

| Hälvälän ampumarata |
| --- | --- |
Sijainti:: 61°00.644′N, 025°28.406′E
Sijainti:: Ampumaradantie, Hollola
Ylläpitäjä:: Hämeen rykmentti 2014 saakka. Panssariprikaati 2015 alusta
Haulikkolajit:: trap, skeet
Kiväärilajit:: ampumahiihto, pienoiskivääri, urheilukivääri
Pistoolilajit:: iso-, olympia-, pienois-,  urheilu-, vakio- ja vapaapistooli
Hälvälän ampumarata on Hollolassa sijaitseva useammasta ampumaradasta koostuva alue, jossa on järjestetty muun muassa haulikko- ja riistalajien EM-kilpailut 1995, sotilaiden MM-kilpailut 2001, ja haulikkolajien ja 300 metrin kiväärilajien MM-kilpailut 2002 ja SM-ammuntakilpailuja.
Hälvälässä on ampumaratoja useille ampuma-asetyypeille kuten pistooleille, haulikoille, kivääreille sekä rynnäkkökivääreille. Alueella järjestetään myös sotaharjoituksia ja maanpuolustuskursseja. Siellä on kesähiihtorata. Toimintaa alueella on ollut ainakin yli 25 vuotta.lähde?
Lahden alueen ampumaseurat käyttävät tätä ampumaratanaan. Alue on  Panssariprikaatin hallinnassa olevaa sotilasaluetta, minne pääsyyn edellytetään komendantin lupaa. Siviiliratojen käytöstä on kuitenkin olemassa helpotuksia ampumaseuroille, joiden jäsenet ilmoittautuvat ampumaradan valvojalle ennen radalle siirtymistään.
Hälvälässä olevista ampumaradoista vastaavat seuraavat yhdistykset:
Luotiradat ja ampumahiihtorata: Hälvälän Ampumaurheilukeskus ry (HAUK)
Haulikkoradat: Lahden Ampumaseura
HAUK:n omat radat ovat hirvi-, villikarju-, pienoiskivääri- ja ampumahiihtoradat sekä HAUK hallinnoi virka-ajan ulkopuolella ja viikonloppuisin PV:n kivääri- ja pistooliratoja.
Hälvälän ampumarata-alueen kunnostamista on opetusministeriö tukenut 2000-luvun alussa kansainvälisten ampumakilpailujen järjestämiseksi. Myös Tiilikankaan asuinalueen meluvaikutusten vuoksi kaksi asutusta lähinnä ollutta haulikkorataa on siirretty.
Päijät-Hämeen maanpuolustuspiiri pitää vuosittain yhteistoimintaharjoitukset Hälvälän ampumaradan maastossa.
Joitakin alueella olleita tapahtumia

Heinäkuussa 1995 haulikko- ja riistalajien EM-kilpailut
Heinäkuussa 2001  sotilaiden ammunnan MM-kisat
2.-16.7. 2002  haulikkolajien ja 300 metrin kiväärilajien MM-kilpailut, osana urheiluammunnan 48. MM-kilpailuja, jonka muut lajit ammuttiin Lahden urheilukeskuksessa
Elokuussa  2003  SM-kilpailut
Maaliskuussa 2003 Ampumahiihdon SM-kisat
Kesäkuussa  2004  GP-kilpailut
Syyskuussa 2004 yhdistetyn sprintin kesä-SM-kilpailut.
Elokuussa vuonna 2005 SM-ammunnat
Syyskuussa 2005 yhdistetyn kesä SM-kisan hiihto-osuus
Joitakin alueella olleita tapahtumia > Radalla saavutettuja ennätyksiä > Miesten 300 m kivääri (60 laukausta makuulta)

Keijo Minkkinen, 600, Suomen ennätys, Suomen mestaruuskilpailut, 29. elokuuta 2003
Suomen joukkue-ennätys, 1 792, Kotkan ampumaseura, 12. elokuuta 2005
Juho Katajamaa, 584, Suomen ennätys sarjassa M20, Nokian seudun ampujat, 22. elokuuta 2015
Joitakin alueella olleita tapahtumia > Radalla saavutettuja ennätyksiä > Miesten 300 m kivääri (3 x 40 laukausta makuulta)

Suomen joukkue-ennätys, 3 467, Kotkan ampumaseura, 26. elokuuta 2006
Joitakin alueella olleita tapahtumia > Radalla saavutettuja ennätyksiä > Miesten 300 m vakiokivääri (3 x 20 laukausta makuulta)

Suomen joukkue-ennätys, 1 727, Joensuun Ampujat, 14. elokuuta 2005
Joitakin alueella olleita tapahtumia > Radalla saavutettuja ennätyksiä > Naisten 300 m kivääri (3 x 20 laukausta)

Helena Juppala, 586, Suomen ennätys, Suomen mestaruuskilpailut 30. elokuuta 2003
Suomen joukkue-ennätys, 1 666, Suomen metsästysyhdistys, 26. heinäkuuta 1997
Joitakin alueella olleita tapahtumia > Radalla saavutettuja ennätyksiä > Naisten trap, 75 kiekkoa

Suomen joukkue-ennätys, 181, Orimattilan Seudun Urheiluampujat (Satu Mäkelä-Nummela, Marja Maunula, Noora Antikainen), Suomen mestaruuskilpailut 13. elokuuta 2006
Joitakin alueella olleita tapahtumia > Radalla saavutettuja ennätyksiä > Kaksoistrap (150 savikiekkoa)

Raimo Kauppila, 147, Suomen ennätys, NANE-88, GP
Aiheesta muualla

Hälvälän Ampumaurheilukeskus ry
Lahden Ampumaseura
KHO ratkaisi Hälvälän radan valitukset (Arkistoitu – Internet Archive) - Suomen Hiihtoliitto 22.12.2006
Maastokartta Kansalaisen Karttapaikka - Maanmittauslaitos
Hollola
| --- | --- |
Kyliä ja paikkoja:  Hakosilta • Hankaa • Hedelmätarha • Heinlammi • Herrala • Hälvälä • Kalliola • Kirkonkylä • Kukkila • Kukonkoivu • Laitiala • Länsi-Hollola • Messilä • Miekkiö • Noitala • Okeroinen • Paimela • Pyhäniemi • Sairakkala • Salpakangas • Sarva • Tennilä • Tiirismaa • Uskila • |Vaania • Vanhatalo • Vesala • Vesikansa
Luonto:  Hahmajärvi • Hammonjoki • Iso-Tiilijärvi • Keski-Tiilijärvi • Kiikunlähde • Kintterönsuon aarnimetsä • Kivijärvi • Kotajärvi • Kutajärvi • Kutajärven alue • Laasonpohja • Pirunpesä • Pähkinäkukkula • Riihikallio-Pilkanmäki • Sairakkalanjärvi • Tiirismaan luonnonsuojelualue • Työtjärvi • Vesijärvi • Vähä-Tiilijärvi
Nähtävyyksiä ja tapahtumia:  Herralan kylämuseo • Hiljaisuuden huone • Hollo ja Martta • Hollolan Hirvi • Hollolan keskiaikainen kivikirkko • Hollolan keskiaikatapahtuma • Hollolan kotiseutumuseo • Hollolan kunnantupa • Hälvälän ampumarata • Kapatuosia • Laitialan kartano • Linnamäki • Messilän kartano • Pyhäniemen kartano
Liikenne:  Herralan rautatieasema • Hollolan lentokenttä • valtatie 12 • kantatie 54 • seututie 296 • yhdystie 2955 • yhdystie 2956 • yhdystie 3173 • Launeen tie
Muuta:  Camping Messilä • Hollolan kunnanvaltuusto • Hollolan lukio • Hollolan seurakunta • Hollolan Sanomat • Hollolan Seutu • Hollolan vaakuna
Dag

| Dag |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  9. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Daga
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  skandinaavinen, päivä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dag on skandinaavinen miehen etunimi. Nimi johtuu skandinaavisten kielten päivää tarkoittavasta sanasta dag, mutta on voitu käsittää myös lyhentymäksi nimestä Dagobert tai Dagomar. Nimen naispuolinen vastine on Daga.
Suomessa nimi Dag on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 183 henkilölle. Dagin samoin kuin Dagan nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 9. kesäkuuta.
Tunnettuja Dag-nimisiä

Dag Anckar (s. 1940), suomalainen valtiotieteen professori
Dag Terje Andersen (s. 1957), norjalainen poliitikko ja ministeri
Dag Bjørndalen (s. 1970), norjalainen ampumahiihtäjä
Dag Englund (1906–1979), suomalainen arkkitehti
Dag-Eilev Fagermo (s. 1967), norjalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Dag Jostein Fjærvoll (1947–2021), norjalainen poliitikko ja ministeri
Dag Fornæss (s. 1948), norjalainen pikaluistelun maailmanmestari
Dag Hammarskjöld (1905–1961), ruotsalainen diplomaatti, YK:n pääsihteeri 1953–1961, Nobelin rauhanpalkinnon saaja
Dag Johan Haugerud (s. 1964), norjalainen elokuvaohjaaja ja kirjailija
Dag Hemdal (1913–1965), suomenruotsalainen toimittaja ja kirjailija
Dag Otto Lauritzen (s. 1956), norjalainen pyöräilijä
Dag Malmberg (s. 1953), ruotsalainen näyttelijä
Dag Erik Pedersen (1959–2024), norjalainen maantiepyöräilijä, urheilutoimittaja ja televisiojuontaja
Dag Skogheim (1928–2015), norjalainen kirjailija
Dag Solstad (s. 1941), norjalainen kirjailija
Dag Inge Ulstein (s. 1980), norjalainen poliitikko ja ministeri
Dag Wirén (1905–1986), ruotsalainen säveltäjä
Kuvitteellisia Dageja

Dag Refsnes, parisuhdeterapeutti televisiosarjassa Dag
Blandine Dancette

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Blandine Dancette vuonna 2013. |  Blandine Dancette vuonna 2013. |  Blandine Dancette vuonna 2013. |  |
Maa:   Ranska
Naisten käsipallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Rio 2016 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Saksa 2017 |  |  |
|  Hopeaa | Kiina 2009 |  |  |
|  Hopeaa | Brasilia 2011 |  |  |
Blandine Dancette (s. 14. helmikuuta 1988 Firminy) on ranskalainen käsipalloilija. Hän pelasi Ranskan maajoukkueessa ensimmäisen maaottelunsa kesäkuussa 2009. Hän on saavuttanut olympiahopeaa Rio de Janeirossa 2016 ja oli mukana jo Lontoon olympialaisissa 2012, joissa Ranska sijoittui viidenneksi. Hän voitti maailmanmestaruuden Saksassa 2017. Seuratasolla hän on edustanut vuodesta 2017 Nantes LAH:ta.