stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
28. joulukuuta
Tapahtumia

418 – Bonifatius I valittiin paaviksi.
484 – Alarik III:sta tuli visigoottien kuningas.
1065 – Westminster Abbey vihittiin käyttöön.
1612 – Galileo Galilei tarkkaili ensimmäisenä tähtitieteilijänä Neptunus-planeettaa, vaikka hän luetteloi sen virheellisesti kiintotähdeksi.
1836 – Etelä-Australia ja Adelaide perustettiin.
1836 – Espanja tunnusti Meksikon itsenäisyyden.
1846 – Iowasta tuli Yhdysvaltain 29. osavaltio.
1867 – Yhdysvallat liitti Midwaysaaret itseensä ensimmäisenä mannermaan ulkopuolisena alueena.
1869 – Ohiolainen William E. Semple patentoi purukumin.
1879 – Tayn rautatiesilta Skotlannissa sortui myrskyssä, kun matkustajajuna oli sitä ylittämässä. Surmansa sai 75 ihmistä.
1885 – Intian kongressipuolue perustettiin.
1895 – Auguste ja Louis Lumière järjestivät Boulevard des Capucines -bulevardilla sijainneessa kahvilassa ensimmäisen maksullisen elokuvanäytöksen.
1908 – Maanjäristys surmasi Messinassa Sisiliassa yli 75 000 ihmistä.
1912 – Ensimmäiset kaupungin omistamat raitiovaunut tulivat San Franciscon kaduille.
1939 – B-24 Liberator -pommikoneen prototyypin ensilento. Konetyypistä tuli eniten valmistettu yhdysvaltalainen sotilaslentokone.
1943 – Neuvostoliitto aloitti kalmukkien pakkosiirron Kalmukiasta.
2005 – Euroopan satelliittipaikannusjärjestelmä Galileon ensimmäinen koesatelliitti GIOVE A laukaistiin Kazakstanista Baikonurin avaruuskeskuksesta.
2014 – M/S Norman Atlantic -aluksella syttyi tulipalo. Ainakin 11 ihmistä kuoli.
2014 – Indonesia AirAsian lento 8501 katosi kyydissään 155 matkustajaa ja 7 miehistön jäsentä.
Juhlapäiviä

Viattomien lasten päivä, ennen neljäs joulupäivä
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 28. joulukuuta: |  |
:  Viattomien lasten päivä  Wilson Kirwa 1612 – Galileo Galilei tarkkaili ensimmäisenä tähtitieteilijänä Neptunusta, vaikka hän luetteloi sen virheellisesti kiintotähdeksi.  1885 – Ukrainalainen taiteilija Vladimir Tatlin syntyi.  1895 – Auguste ja Louis Lumière järjestivät Boulevard des Capucines -bulevardilla sijainneessa kahvilassa ensimmäisen maksullisen elokuvanäytöksen.  1939 – B-24 Liberator -pommikoneen prototyypin ensilento.  1955 – Kiinalainen ihmisoikeusaktivisti Liu Xiaobo syntyi.  1974 – Suomalainen keskimatkojen juoksija Wilson Kirwa syntyi.  
Katso myös: kalenteri ~ 27. joulukuuta, 29. joulukuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Kita (kirja)

| Kita> Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Jalmari Vaula
Kuvittaja:  Jalmari Vaula
Kieli:  suomi
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1945
Sivumäärä:  152

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kita on Jalmari Vaulan vuonna 1945 ilmestynyt romaani. Kirjan on kustantanut WSOY, ja se on kirjailijan kuvittama. Romaani kertoo hauesta ja muista vedeneläjistä.
Metsälehti kirjoitti arvostelussaan: ”Ei ennen eikä jälkeen Juhani Ahon aikojen kukaan toinen ole avannut luonnonkirjaa niin herkän runollisena kuin Jalmari Vaula.”
Sam Moore

Sam Moore
Sam Moore (12. lokakuuta 1935 Miami, Yhdysvallat – 10. tammikuuta 2025 Florida, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen soul-laulaja. Hänen uransa merkittävimpiä vaiheita oli esiintyminen 1960-luvulla duossa Sam & Dave, jonka tunnetuimpia kappaleita olivat "Soul Man" ja "Hold On, I’m Coming". Moore kuoli leikkauksesta aiheutuneisiin komplikaatioihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sam Moore Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana  SNAC
Peräpohjola
Aiheesta muualla

Peräpohjola Seura ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Felipe Rose

Felipe Rose.
Felipe Rose (s. 12. tammikuuta 1954) on yksi Village People -yhtyeen  alkuperäisistä jäsenistä. Hänen roolihahmonsa yhtyeessä on intiaani. Rosen äiti on puertoricolainen ja isä lakota.
| n k Village People |
| --- | --- |
 Victor Willis (Poliisi)  Isaac Lopez (Intiaani)  James Lee (Sotilas)  J.J. Lippold (Nahkamies)  James Kwong (Rakennusmies)  Nicholas Manelick (Cowboy)   Alex Briley (Sotilas)  David Hodo (Rakennusmies)  Glenn Hughes (Nahkamies)  Randy Jones (Cowboy)  Felipe Rose (Intiaani)  Ray Simpson (Poliisi)  Jeff Olson (Cowboy)  Ray Stephens (Poliisi)  Mark Lee (Rakennusmies)  Eric Anzalone (Nahkamies)  Bill Whitefield (Rakennusmies)  Jim Newman (Cowboy)  Angel Morales (Intiaani)  Sonny Earl (Sotilas)  Chad Freeman (Cowboy) 
Studioalbumit:  Village People  Macho Man  Cruisin’  Go West  Live and Sleazy  Can’t Stop the Music  Renaissance  Fox On The Box  In The Street  Sex Over the Phone 
Kokoelma-albumit:  Greatest Hits  Greatest Hits ’89 Remixes  The Best Of Village People  We Want You  The Very Best Of  Greatest Hits w/ 2 millennium remixes  20th Century Masters, The Millennium Collection...The Best Of Village People  Universal Music Icon Series: Village People  Magical Christmas 
Singlet:  ”San Francisco”  ”In Hollywood (Everybody Is a Star)”  ”I Am What I Am”  ”Macho Man”  ”Y.M.C.A.”  ”In the Navy”  ”Go West”  ”Ready for the 80's”  ”Sleazy”  ”Can't Stop the Music”  ”Magic Night”  ”Do You Wanna Spend the Night”  ”5 O'Clock in the Morning”  ”Action Man”  ”Jungle City”  ”Sex Over the Phone”  ”New York City”  ”Livin' in the Wildlife”  ”Megamix”  ”Y.M.C.A. '93 Remix”  ”In the Navy '94 Remix”  ”Far Away in America”  ”Y.M.C.A. Remix”  ”Let's Go Back to the Dance Floor”  ”Happiest Day of the Year” 
Kokoelma-albumit:  Can’t Stop the Music  The Best Of – 18 Non-Stop Dance Hits  Village People DVD  Live in Japan 
Muuta:  Diskografia 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Orientalismi (kirja)

| Orientalismi> Orientalism |
| --- | --- |
 Suomennoksen kansikuva
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Edward W. Said
Kieli:  englanti
Genre:  tietoteos
Julkaistu:  1978
Suomennos
Suomentaja:  Kati Pitkänen
Kansitaiteilija:  Hannu Pulkkinen
Kustantaja:  Gaudeamus
Julkaistu:  2011
Ulkoasu:  nid
Sivumäärä:  398 sivua
ISBN:  978-952-495-198-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Orientalismi (Orientalism) on palestiinalaissyntyisen yhdysvaltalaisen kriitikon ja kirjallisuudentutkijan Edward W. Saidin vuonna 1978 ilmestynyt kantaa ottava teos. Alansa merkkiteos synnyttää edelleen keskustelua. Teoksen on vuonna 2011 julkaissut suomeksi Gaudeamus ja sen on suomentanut Kati Pitkänen.
Sisältö

Said arvostelee teoksessaan länsimaita orientalismista eli lähinnä Aasian ja Lähi-idän romantisoinnista ja sen alistamisesta kolonialismin käyttöön. Hän kokoaa kaikki termin orientalismi sisältämät eri merkitykset yhteen ja väittää, että tämän "imperialistisen salajuonen" tavoitteena oli ja on yhä länsimaiden taloudellinen ja poliittinen valta.  Saidin mukaan orientalismi eli oppi idästä ja sen asukkaista oli länsimaissa kehitetty tapa hallita itää ja jopa tuottaa se. Orientalismi kehittyi yhdessä imperialismin kanssa ja tuki sitä.
Said katsoi, että orientalistinen tutkimus ei ollut objektiivista tiedettä, joka välittäisi totuudenmukaisen kuvan itämaista, vaan  kertoi enemmän tekijöidensä arvomaailmasta.  Läntinen kulttuuri näki idän eksoottisen kiehtovana, mutta toisaalta tietämättömänä, laiskana ja katalana haaremien maana. Tämä tapa nähdä itä oli samalla keino käyttää valtaa.
Ennen Saidin teosta orientalismilla oli tarkoitettu neutraalia tieteenalaa. Saidille orientalismi oli ideologia, jossa eurooppalaiset katsoivat orienttia alaspäin. Monet pitivät tulkintaa röyhkeänä.
Said kirjoitti teokseensa myöhemmin jälkisanat (1995) ja esipuheen (2003), jotka ovat mukana suomennetussa laitoksessa. Hän käsittelee niissä kirjasta esitettyä arvostelua.
Vastaanotto

Saidin Orientalismi  pani alulle uuden tutkimussuuntauksen, postkoloniaalisen kritiikin,  joka on herättänyt runsaasti vastareaktioita. Helsingin Sanomien muistokirjoituksessa Toni Ervamaa katsoi, että teos Orientalism (1978) mullisti tavan, jolla lännen ja idän, pohjoisen ja etelän, alistajien ja alistettujen suhteista puhuttiin.
Ervamaan mukaan pitkälti juuri Saidia sai kiittää siitä, miten äkkiä alettiin puhua"toiseudesta" ja miten poliittisesti korrekti kielenkäyttö yleistyi amerikkalaisilla kampuksilla.
Vastaanotto > Kritiikki

Alusta lähtien Orientalismi sai osakseen poikkeuksellisen paljon arvostelua.
Vastaanotto > Kritiikki > Ibn Warraq

Laajasti  kirjaa kritisoi Ibn Warraq, joka julkaisi siitä vuonna 2007 yli 500-sivuisen kirjan, Defending the West. A Critique of Edward Said's Orientalism. Ibn Warraq tiivisti näkemyksensä siten, että Edward Saidin kirja Orientalismi on tehnyt hyvin vaikeaksi arabeille ja muslimeille harjoittaa itsekritiikkiä ja etenkin islamin kritiikkiä länsimaissa. Kirja opetti kokonaiselle sukupolvelle arabeja itsesäälin taidon – "jos pahoja imperialisteja, rasisteja ja sionisteja ei olisi ollut, me olisimme olleet suuria." Kirja rohkaisi islamilaisia fundamentalisteja 1980-luvulla, pamputti kaiken islamin kritiikin hiljaiseksi ja vaiensi jopa huomattavia islamin tutkijoita, jotka alkoivat pelätä muslimien loukkaantumista tai sitä, että heidät leimattaisiin "orientalisteiksi".
Vastaanotto > Kritiikki > Muita arvosteluja

Brittiläinen John MacKenzie toteaa kirjassa Orientalism: History, Theory and the Arts (1995), etteivät kirjallisuuskritiikki ja diskurssianalyysi  ole parhaita tapoja monimutkaisten historiallisten prosessien analysoimiseen.
Bruce S. Thorntomin  mukaan Saidin sekava teos on kokoelma  kyseenalaista postmodernia teoriaa, sentimentaalista kolmannen maailman puolustamista, räikeitä historiallisia virheitä ja länsimaista syyllisyyttä. Teos  ei ainoastaan turmellut Lähi-idän tutkimuksen laitoksia, vaan myös muita tieteenaloja, kuten englannin kielen ja kirjallisuuden sekä "kulttuurintutkimuksen". Lisäksi se tarjosi oikeutuksia islamilaiselle epäonnistumiselle ja aggressiolle, esittäen ne ymmärrettävinä reaktioina länsimaiden rikoksiin.
Antropologi Philip Carl Salzman arvosteli Saidin näkemystä, jonka mukaan ihmiset ovat samanlaisia, ja siksi olisi essentialismia tehdä kulttuurien välille eroja, jotka toiseuttavat ihmisiä. Salzman väitti, että tällainen todellisten erojen kieltäminen on etnosentrismiä, jossa muita parempina pidetyt länsimaiset arvot projisioidaan myös muihin kulttuureihin.
Arvostelijat ovat huomauttaneet Saidin lukuisista asiavirheistä. Ernest Gellner totesi, että lännen pitkä valtakausi idässä ei pidä paikkaansa, sillä osmanit piirittivät Eurooppaa ja Iberian niemimaa oli pitkään muslimien hallussa. William Montgomery Watt on muistuttanut saksalaisten ja unkarilaisten orientalistien unohtamisesta. Kirjan suomentaja Kati Pitkänen on huomauttanut, että Said vääristeli alkutekstien sanavalintoja teroittaakseen polemiikkiaan.
Teoksen Orientalism yhdysvaltalaisen laitoksen kansi.
Sieppi

Sieppi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Arto Sieppi (s. 1965), jääkiekkovalmentaja
Harri Sieppi (s. 1985), tradenomi ja yritysjohtaja
Matti Sieppi (1872–1951), maastohiihtäjä
Paula Sieppi (s. 1960), suomalainen kirjailija
Sara Sieppi (s. 1991), vuoden 2011 Miss Suomi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sieppi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mjasištšev M-18

Mjasištšev M-18 on neuvostoliittolainen yliääninopeudelle lentävän pommikoneen suunnitteluprojekti. Hanke keskeytettiin 1960-luvun lopussa ilman prototyypin rakentamista, koska hanke hävisi kilpailun Tupolev Tu-160 −projektia vastaan.
Aiheesta muualla

Picture of scale model from testpilot.ru (venäjäksi)
Cutaway diagram from testpilot.ru (venäjäksi)
Lys

Lys tai LYS voi tarkoittaa seuraavia:
LYS, Leading Yard Stick, kilpapurjehduksessa käytettävä tasoitusjärjestelmä
Lys, Leie, joki Ranskassa ja Belgiassa
Lys (1785), Ranskan laivaston linjalaiva
lys, fleur de lys, heraldinen lilja
Lys, lyhenteenä: lysiini, aminohappo
henkilöitä, Lys sukunimenä:
Eva Lys (s. 2002), saksalainen tennispelaaja
henkilöitä, Lys etunimenä:
Lys Assia, oik. Rosa Mina Schrärer (1924–2018), sveitsiläinen iskelmälaulaja, ensimmäisen Eurovision laulukilpailun voittaja 1956
Lys Mousset (s. 1998), ranskalainen jalkapalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lys”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kari Räisänen

Kari Räisänen (15. heinäkuuta 1938 Helsinki – 11. marraskuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, valtiotieteiden maisteri ja poliittinen vaikuttaja. Hän oli Suomen Perustuslaillisen Kansanpuolueen (SPK) ensimmäinen puoluesihteeri vuosina 1974–1978, mutta siirtyi myöhemmin Suomen Maaseudun Puolueeseen (SMP).
Elämä ja ura

Räisänen kirjoitti ylioppilaaksi Pieksämäen yhteislyseosta 1958 ja valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi 1966. Hän työskenteli Uuden Suomen toimittajana vuoteen 1970 ja sen jälkeen Sotainvalidien Veljesliiton juhlavuoden tiedotussihteerinä. Hänet irtisanottiin liiton palveluksesta keväällä 1971 hänen kirjoiteltuaan eri lehtiin presidentti Urho Kekkosen vastaisia kirjoituksia Kekkosen ollessa mainitun juhlavuoden ja liiton keräysten suojelija. Sen jälkeen hän oli Kansallis-Osake-Pankin tiedotusosaston toimittajana 1971–1974.
Räisänen osallistui SPK:n perustamiseen ja tuli vuonna 1974 sen ensimmäiseksi puoluesihteeriksi. Hän oli samalla puolueen lehden Expressin toimittajana. Räisänen kuului alkuaan SPK:n puheenjohtajan Georg C. Ehrnroothin poliittiseen lähipiiriin mutta riitautui myöhemmin sekä Ehrnroothin että puolueen muiden luottamushenkilöiden kanssa, eikä häntä siksi valittu toukokuun 1978 puoluekokouksessa enää uudelleen puoluesihteeriksi. Tämän seurauksena Räisänen erosi koko puolueesta ja liittyi syksyllä 1978 SMP:hen, jonka tiedotuspäällikkönä hän toimi vuosina 1979–1993. Hän oli myös radion ohjelmaneuvoston jäsen 1987–1993.
Räisänen nimitettiin SMP:n pää-äänenkannattajan Suomen Uutisten päätoimittajaksi marraskuussa 1993, kun Pekka Rissanen erotettiin tehtävästä luottamuspulan vuoksi. Räisänen jäi lehden viimeiseksi päätoimittajaksi, sillä se jouduttiin lakkauttamaan keväällä 1995, kun vaalitappion kärsinyt puolue ei enää voinut tukea sitä rahallisesti. Hän toimi myös lehteä julkaisseen ja konkurssiin ajautuneen Pientalonpoika Oy:n toimitusjohtajana. Myöhemmin Räisänen oli Mikkelin lääninhallituksen kehittämisosaston päällikkönä vuosina 1996–1997. Viimeiseinä vuosinaan hän asui Savonlinnassa ja toimi Punkaharjulla sijaitsevan Itä-Karjalan Kansanopiston historian ja yhteiskuntaopin opettajana.
Eräissä suomalaisissa lehdissä vuonna 1978 julkaistun uutisen mukaan Räisänen olisi ollut ”CIA:n agentti”. Väite oli lähtöisin tiedotusvälineille jaetusta CIA-Insider-nimisestä vihkosesta, jonka tekijää tai julkaisijaa ei saatu selville ja jonka epäiltiin olleen tahallista harhautusta tai mustamaalausta. Muita siinä CIA:n agenteiksi väitettyjä olivat toimittaja Kauko Kare ja eversti Veikko Vuorela.
Teoksia

Unohdetun kansan puolesta: SMP 30 vuotta 1959–1989. Osa 2: 1979–1989. Suomen Maaseudun Puolue, Helsinki 1989.
Esmée Denters

Esmée Denters vuonna 2009.
Esmée Denters (28. syyskuuta 1988 Westervoort, Alankomaat) on hollantilainen laulaja. Denters tuli tunnetuksi internetin videosivusto Youtuben kautta.
Denters laittoi Youtubeen siskonsa web-kameralla kuvaamiaan laulupätkiä, joilla hän esittää tunnettujen artistien kappaleita, kuten Justin Timberlaken ”What Goes Around” ja Natasha Bedingfieldin ”Unwritten”. Justin Timberlaken perustama levy-yhtiö Tennman Records huomasi Dentersin kyvyt ja hänen saamansa suosion, ja Dentersista tuli yhtiön ensimmäinen kiinnitys.
Esmée Denters syntyi ja kasvoi Oosterbeekin kaupungissa, jossa hän opiskeli sosiaalityöntekijäksi. Denters on julkaissut myös omia sävellyksiään ja julkaissut singlen ”Crazy Place”, jonka tuotto menee kokonaisuudessaan hyväntekeväisyyteen.
Denters lähti Euroopan kiertueelle yhdessä Enrique Iglesiasin kanssa huhtikuussa 2010. Hän vieraili kiertueella myös Suomessa.
Diskografia > Albumit

Outta Here (2009)
Diskografia > Singlet

Crazy Place (2007)
Outta Here (2009)
Admit It (2009)
Love Dealer (2010) feat. Justin Timberlake
It’s Summer (Cause We Say So) (2012)
Mirrors (2013) feat. The New Velvet
If I Could I Would (2014)
Get Home (2017) (Esmee Denters & Shaun Reynolds)
Motivation (2017) (Esmee Denters & Shaun Reynolds)
Feeling Good (2018)
Moonchild (2019)
Would You Love Me The Same (2020)
Aiheesta muualla

Esmée Dentersin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Jääkiekko talviolympialaisissa 2002 – naisten turnaus

Kanada–Kazakstan-ottelu
Naisten jääkiekkon turnaus oli olympialaisissa mukana toista kertaa vuonna 2000. Tällä kertaa mukana oli kahdeksan joukkuetta, jotka jaettiin kahteen lohkoon. Lohkoista pääsi välieriin kaksi parasta joukkuetta. Turnauksen voitti Kanada, joka voitti hallitsevan mestarin Yhdysvallat loppuottelussa maalein 3–2. Ruotsi otti pronssia voittamalla Suomen pronssiottelussa lukemin 2–1.
Yhteensä otteluissa oli 131 235 katsojaa.
Joukkueet

| --- | --- |
 Lohko A  Kanada   Ruotsi   Venäjä   Kazakstan :  Lohko B  Yhdysvallat   Suomi   Kiina   Saksa
Sijoitusottelut

Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja
Sijoitusottelut > Ottelut sijoista 5.–8.

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.2.2002 |  Venäjä | 4-1 |  Kiina | Peaks Ice Arena |  |
14:00: 
| 14:00 | (0-1, 3-0, 1-0)  | (0-1, 3-0, 1-0)  | (0-1, 3-0, 1-0)  | Yleisömäärä: 5 719  Tuomarit:   Vanderhorst  |  |
| 14:00 |   Larisa Mishina − 22:07   Ekaterina Pachkevitch − 24:29   Tatiana Burina − 24:49   Tatiana Tsareva − 52:05 | raportti 0-1 1-1 2-1 3-1 4-1 |  01:12 − Xiuqing Yang     | Yleisömäärä: 5 719  Tuomarit:   Vanderhorst  |  |
14:00: 
14:00: 
14:00: 
14:00: 
14:00: 
14:00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.2.2002 |  Saksa | 4-0 |  Kazakstan | E-Center |  |
21:00: 
| 21:00 | (1-0, 3-0, 0-0)  | (1-0, 3-0, 0-0)  | (1-0, 3-0, 0-0)  | Yleisömäärä: 7 773  Tuomarit:   Knight  |  |
| 21:00 |  Michaela Lanzl − 15:27 Claudia Grundmann − 22:21   Maritta Becker − 24:49   Maritta Becker − 35:50 | raportti 1-0 2-0 3-0 4-0 |      | Yleisömäärä: 7 773  Tuomarit:   Knight  |  |
21:00: 
21:00: 
21:00: 
21:00: 
21:00: 
21:00:
Sijoitusottelut > Ottelu sijoista 5.–6.

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2.2002 |  Venäjä | 5-0 |  Saksa | Peaks Ice Arena |  |
19:00: 
| 19:00 | (2-0, 1-0, 2-0)  | (2-0, 1-0, 2-0)  | (2-0, 1-0, 2-0)  | Yleisömäärä: 5 781  Tuomarit:   Haanpää  |  |
| 19:00 |   Tatiana Burina − 03:24   Tatiana Burina − 07:41   Tatiana Tsareva − 33:31   Ekaterina Smolentseva − 40:51   Svetlana Trefilova − 45:35 | raportti 1-0 2-0 3-0 4-0 5-0 |      | Yleisömäärä: 5 781  Tuomarit:   Haanpää  |  |
19:00: 
19:00: 
19:00: 
19:00: 
19:00: 
19:00:
Sijoitusottelut > Ottelu sijoista 7.–8.

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2.2002 |  Kiina | 2-1 ja. |  Kazakstan | Peaks Ice Arena |  |
14:00: 
| 14:00 | (1-0, 0-0, 0-1, 1-0)  | (1-0, 0-0, 0-1, 1-0)  | (1-0, 0-0, 0-1, 1-0)  | Yleisömäärä: 5 490  Tuomarit:   Hirvonen  |  |
| 14:00 |  Xiuqing Yang − 03:07   Yanhui Liu − 61:39 | raportti 1-0 1-1 2-1 |   57:46 − Nadezhda Losyeva     | Yleisömäärä: 5 490  Tuomarit:   Hirvonen  |  |
14:00: 
14:00: 
14:00: 
14:00: 
14:00: 
14:00:
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 19.2. - E-Center
|  |   Kanada | 7 |   |  |  |  |
|  |   Suomi | 3 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 21.2. - E-Center | 21.2. - E-Center |
|  |   |   |   |   |   Kanada | 3 |
|  |   |   |   |   |   Yhdysvallat | 2 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 19.2. - E-Center | 19.2. - E-Center |   |  | 21.2. - Peaks Ice Arena | 21.2. - Peaks Ice Arena |
|  |   Yhdysvallat | 4 |   |  |   Suomi |  1 |
|  |   Ruotsi | 0 |   |  |   Ruotsi |  2 |
Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC-7)
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2.2002 |  Kanada | 7-3 |  Suomi | E-Center |  |
11:05: 
| 11:05 | (2-1, 0-2, 5-0)  | (2-1, 0-2, 5-0)  | (2-1, 0-2, 5-0)  | Yleisömäärä: 7 289  Tuomarit:   Livingston  |  |
| 11:05 |   Therese Brisson − 05:58   Hayley Wickenheiser − 08:10      Hayley Wickenheiser − 43:19   Jayna Hefford − 43:25   Vicky Sunohara − 57:26   Cassie Campbell − 58:32   Therese Brisson − 59:03 | raportti 1-0 2-0 2-1 2-2 2-3 3-3 4-3 5-3 6-3 7-3 |    19:35 − Tiia Reima   22:56 − Tiia Reima   23:51 − Katja Riipi     | Yleisömäärä: 7 289  Tuomarit:   Livingston  |  |
11:05: 
11:05: 
11:05: 
11:05: 
11:05: 
11:05: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2.2002 |  Yhdysvallat | 4-0 |  Ruotsi | E-Center |  |
16:30: 
| 16:30 | (2-0, 1-0, 1-0)  | (2-0, 1-0, 1-0)  | (2-0, 1-0, 1-0)  | Yleisömäärä: 7 738  Tuomarit:   Palm  |  |
| 16:30 |  Cammi Granato − 17:16   Katie King − 19:32   Cammi Granato − 28:57   Natalie Darwitz − 52:58 | raportti 1-0 2-0 3-0 4-0 |      | Yleisömäärä: 7 738  Tuomarit:   Palm  |  |
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.2.2002 |  Suomi | 1-2 |  Ruotsi | Peaks Ice Arena |  |
12:10: 
| 12:10 | (0-2, 1-0, 0-0)  | (0-2, 1-0, 0-0)  | (0-2, 1-0, 0-0)  | Yleisömäärä: 6 298  Tuomarit:   Vanderhors  |  |
| 12:10 |    Hanne Sikiö − 31:35 | raportti 0-1 0-2 1-2 |  05:08 − Evelina Samuelsson   17:15 − Evelina Samuelsson     | Yleisömäärä: 6 298  Tuomarit:   Vanderhors  |  |
12:10: 
12:10: 
12:10: 
12:10: 
12:10: 
12:10: