stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Horrorscope

| Horrorscope Overkill |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Maalis-huhtikuussa 1991, Carriage House Studios, Stamford, Yhdysvallat
 Julkaistu: 3. syyskuuta 1991
 Tuottaja(t): Jon Zazula, Marsha Zazula, Terry Date ja Overkill
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 53.06
 Levy-yhtiö: Atlantic Records
Overkillin muut julkaisut
| The Years of Decay 1989 | Horrorscope 1991 | I Hear Black 1993 |
Horrorscope on thrash metal -yhtye Overkillin vuonna 1991 julkaistu kuudes studioalbumi.
Yleiskatsaus

Edeltäjänsä The Years of Decayn tavoin albumin tuotti Terry Date. Uusien kitaristien (Cannavino & Gant) tulon myötä yhtyeen soundi muuttui hieman.
Kappaleet

Coma – 5.23
Infectious – 4.04
Blood Money – 4.08
Thanx For Nothin' – 4.07
Bare Bones – 4.53
Horrorscope – 5.49
New Machine – 5.18
Frankenstein – 3.29 (säv. Edgar Winter)
Live Young, Die Free – 4.12
Nice Day...For A Funeral – 6.17
Soulitude – 5.26
Kaikki kappaleet kirjoittanut Overkill, paitsi ”Frankenstein” (kirjoittaja Edgar Winter)
Kokoonpano

Bobby "Blitz" Ellsworth – laulu
Rob Cannavino – kitara
Merritt Gant – kitara
D.D. Verni – basso
Sid Falck – rummut
Tuotanto

Äänitys ja miksaus Carriage House Studios, Stamford, Yhdysvallat
Tuottajat Terry Date ja Overkill
Masterointi: Howie Weinberg Masterdiskillä New Yorkissa, Yhdysvalloissa
Listat

| Vuosi | Lista | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 1991 | The Billboard 200 | 168 |
Aiheesta muualla

Horrorscope Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Horrorscope Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Edvard Weie

Edvard Weie
Viggo Thorvald Edvard Weie (1879–1943) oli tanskalainen taidemaalari. Häntä pidetään yhtenä maansa modernin taiteen parhaista koloristeista. Vuosisadan vaihteen tienoilla Weie maalasi naturalistisia katu- ja sisäkuvia. Myöhemmin Cézannen ja Manet’n töiden vaikutuksesta hänen värinkäyttönsä muuttui aikaisempaa hienostuneemmaksi ja ilmeikkäämmäksi. Weie sai vaikutteita myös Karl Isaksonilta. Hän liittyi tämän alkuunpanemaan Bornholmin kouluun. Weie ja Isakson kehittivät yhdessä tiiviisti sommittelevaa värimaalausta, joka johti Tanskassa modernin taiteen läpimurtoon. Weien tunnetuimpiin teoksiin kuuluu mm. värikkäitä Christiansø-saaren kuvauksia sekä 1930-luvun puolenvälin tienoilta peräisin olevia Langelinieen liittyviä teoksia.
Cross-site scripting

Cross-site scripting (XSS) on tietoturva-aukko, joka esiintyy usein WWW-sovelluksissa. Cross-site scripting mahdollistaa koodin syöttämisen, ja sen avulla mahdollisesti tunkeutumisen verkkosivulle.
XSS-aukkoa hyödyntämällä voidaan kiertää pääsynhallinta, kuten saman alkuperän käytäntö. Haavoittuvuutta voidaan hyödyntää esimerkiksi HTML-koodilla tai asiakaspäässä suoritettavilla skripteillä.
Cross-site scriptingistä käytettiin aluksi lyhennettä CSS, mutta tästä lyhenteestä on luovuttu, koska se sekoittuu helposti kaskadisiin tyyliohjeisiin (Cascading Style Sheets).
Erityisen vaarallisia aukot ovat sivustoilla, joilla käsitellään henkilötietoja, rahaa tai joiden surffaajien henkilöllisyyden tulisi pysyä salassa (esimerkiksi ihmisoikeusaiheiset sivustot monissa maissa).
Taustaa

Kun Netscape-selaimeen lisättiin JavaScript-tuki, havaittiin, että siihen liittyy turvallisuusriski, kun WWW-palvelin lähettää suoritettavaa koodia käyttäjän koneelle. Yksi ongelmista syntyy, kun käyttäjä avaa useita selainikkunoita. Joissain tapauksissa skripti tarvitsee oikeuksia toisen sivuun tai objektin käsittelemiseen. Toisaalta taas tämä tulisi estää, koska ominaisuutta hyväksikäyttävä vihamielinen koodi voi varastaa salattavia tietoja. Ongelman ratkaisemiseksi selaimissa otettiin käyttöön yhtenäinen turvallisuuskäytäntö. Käytäntö sallii objektien ja sivujen vuorovaikutuksen vain samalla protokollalla ja saman verkkotunnuksen sisällä. Näin hyökkääjän verkkosivustolla ei ole pääsyä selaimen toisessa ikkunassa oleviin, salattaviin tietoihin. Samankaltaisia saantikäytäntöjä on sittemmin omaksuttu muihinkin skriptikieliin.
Cross-site scripting -turvallisuusaukot ovat verkkosivuilla olevia haavoittuvuuksia, joita hyväksikäyttäen hyökkääjä voi ohittaa nämä suojamekanismit. Verkkosivulle syötetyn vihamielisen koodin avulla hyökkääjä pääsee käsiksi salattaviin tietoihin, evästeisiin ja muihin kohteisiin.
Tyypit

XSS-haavoittuvuudet luokitellaan DOM-pohjaisiin, pysyviin ja ei-pysyviin.
Tyypit > DOM-pohjaiset

DOM-pohjaiset haavoittuvuudet, eli paikalliset cross-site scripting -haavoittuvuudet ovat sivujen skripteissä itsessään. Tällainen haavoittuvuus voi sisältyä esimerkiksi JavaScript-koodiin, joka käyttää sivun osoitteessa annettuja parametreja kirjoittaessaan sivulle sisältöä. Sivu on haavoittuva, jos parametrina välitettävää tietoa ei ennen sivulle lisäämistä käsitellä siihen mahdollisesti sisällytettyjen HTML-koodien varalta. Tällöin parametrina annettu HTML lisätään sivulle sellaisenaan, minkä seurauksena se saatetaan tulkita ja suorittaa sivun katselijan selaimessa. Käytännössä nämä aukot ovat hyvin samankaltaisia kuin ei-pysyvät haavoittuvuudet.
Koska Internet Explorer -selaimen vanhat versiot käsittelevät asiakaspuolen skriptejä paikallisesti (esimerkiksi sivua selaavan käyttäjän koneen kiintolevyllä), tällainen XSS-turvallisuusaukko voi aiheuttaa etäkäyttöhaavoittuvuuden. Jos paikallinen sivu (jollaisia asennetaan tyypillisesti selaimen asennuksen yhteydessä) on haavoittuva, hyökkääjän verkkosivustolla olevan linkin kautta tälle sivulle tultaessa sen sisältö suoritetaan käyttäjän koneella, käyttäjän selaimen oikeuksilla hänen järjestelmässään. Näin on mahdollista ohittaa pelkästään XSS-hyökkäysten estoon tarkoitettujen verkkotunnusrajoitusten lisäksi kaikki muutkin selaimen skripteille normaalisti asettamat rajoitukset. Internet Explorerin osalta tämä turvallisuusaukko on korjattu Internet Explorer 6 Service Pack 2:ssa.
Tyypit > Ei-pysyvät

Ei-pysyvissä tai väliaikaisissa XSS-aukoissa haitallisesti muotoiltu koodi ei tallennu sivustoa ylläpitävälle palvelimelle mutta toimii käyttäjän selaimessa siten kuin sen alkuperä olisi sivusto itse. Haittakoodi ujutetaan sivustolle osoitteen avulla. Käyttäjä täytyy huijata napsauttamaan vahingollisesti muotoiltua linkkiä esimerkiksi sähköposti-, pika- tai tekstiviestissä, hakukoneen tuloslistauksessa, keskustelupalstalla tai internetsivuilla.
Tyypit > Ei-pysyvät > Esimerkki

Liisa käyttää usein verkkokauppaa, jonne voi kirjautua tunnuksilla ja tallentaa henkilö- ja luottokorttitietoja.
Kalle huomaa verkkokaupan sivustolla XSS-haavoittuvuuden.
Kalle lähettää Liisalle sähköpostitse, pikaviestimellä tai muulla keinolla vihamielisesti muotoillun linkin, joka saa verkkokauppasivuston käyttäytymään Kallen haluamalla tavalla.
Liisa ei huomaa linkin viallisuutta, koska se alkaa aivan normaalisti verkkokaupan osoitteella ja sivu itsessään näyttää oikealta. Liisa surffaa sivuilla kirjautuneena.
Kallen skripti voi nyt varastaa Liisan henkilö- ja luottokorttitiedot ja tehdä käytännössä mitä tahansa sivustolla Liisan puolesta.
Tyypit > Pysyvät

Pysyvissä XSS-aukoissa haittakoodi on tallennettu sivustoa ylläpitävälle palvelimelle esimerkiksi sivuston osoitteeseen lisättyjen parametrien avulla, lomakkeella tai vihamielisesti muotoilluilla tiedoilla, joita selain ilmoittaa itsestään HTTP-kutsun yhteydessä. Sivulla vierailevat altistuvat haittakoodille. Sivuston osoite ei näytä huomiota herättävän pitkältä koodilta, ja sivulle voidaan eksyä normaalisti sivustolla navigoimalla.
Tyypit > Pysyvät > Esimerkki

Liisa käyttää usein verkkokauppaa, jonne voi kirjautua tunnuksilla ja tallentaa henkilö- ja luottokorttitietoja (esimerkiksi www.vaatteisto.fi).
Kalle huomaa verkkokaupan sivustolla XSS-haavoittuvuuden.
Kalle muotoilee verkkokaupan osoitetta siten, että haittakoodi tallentuu sivustolle (esimerkiksi www.vaatteisto.fi/<script src="/haittakoodi.js"></script>).
Kalle odottaa, että ihmiset vierailevat sivuilla.
Kallen skripti kerää Liisan ja muiden käyttäjien henkilö- ja luottokorttitiedot talteen.
Todellisia esimerkkejä

Julkisesti esillä olleista cross-site scipting -haavoittuvuuksista on satoja esimerkkejä. Seuraavat esimerkit havainnollistavat erilaisia tietoturva-aukkoja.
Bugzillan virhesivulta löytyi DOM-pohjainen haavoittuvuus, jossa sivulle kirjoitettiin sen osoite JavaScriptillä ilman suotimia tai merkistökoodausta. Selaimesta riippuen hyökkääjä saattoi sopivasti muotoillulla osoitteella lisätä sivulle oman skriptinsä. Haavoittuvuus korjattiin koodaamalla erikoismerkit merkistökoodauksella ennen niiden sivulle kirjoittamista.
Kuuluisa esimerkki ei-pysyvästä haavoittuvuudesta ovat Yair Amitin joulukuussa 2005 löytämät kaksi haavoittuvuutta Google.com-sivustolla. Haavoittuvuuksia hyödyntävä hyökkääjä saattoi esiintyä Googlen edustajana tietojenkalastelussa.
Elokuussa 2006 DOM-pohjaista haavoittuvuutta hyödynnettiin tekaistuissa uutisissa, joiden mukaan presidentti Bush oli palkannut 9-vuotiaan pojan Information Security -osaston päälliköksi. Cbsnews.com- ja www.bbc.co.uk-uutispalveluissa olleita haavoittuvuuksia hyväksikäyttäen hyökkääjät pystyivät lisäämään niihin oman, keksityn uutisen.
Marc Slemko löysi Hotmail-palvelusta pysyvän haavoittuvuuden lokakuussa 2001. Hyökkääjä saattoi varastaa käyttäjän Microsoft .NET Passport -evästeen. Haavoittuvuuden hyödyntäminen edellytti vihamielistä HTML-koodia sisältävän sähköpostin lähettämistä Hotmail-käyttäjälle. Hotmailin sähköpostien suodatus ei havainnut vihamielistä koodia, ja Internet Explorerin jäsennin käsitteli ja suoritti vihamielisen koodin. Ongelma korjattiin nopeasti, mutta useita samankaltaisia ongelmia havaittiin Hotmail-palvelussa ja muissa Passportia käyttävillä sivustoilla myöhemmin.
Netcraft-yhtiö ilmoitti kesäkuussa 2006, että PayPalin verkkosivustolla on turvallisuusongelma ja että sitä on hyödynnetty aktiivisesti luottokorttien numerosarjojen ja henkilötietojen kalastelussa. Pian sen jälkeen Paypal ilmoitti, että muutos sivuston koodissa sulki haavoittuvuuden.
Lokakuussa 2005 Samy hyödynsi turvallisuusaukkoa MySpace-palvelussa, mikä aiheutti yli miljoona ystäväkutsua tunnuksen luojan profiiliin.
Susam Pal paljasti huhtikuussa 2006 haavoittuvuuden Community Architect -sivuston vieraskirjaohjelmassa. Monet ohjelmaa käyttäneet WWW-hotellit olivat haavoittuvia.
Marraskuussa 2006 Rajesh Sethumadhavan löysi pysyvän haavoittuvuuden Orkut-sivustolta. Haavoittuvuutta hyödyntävä Orkutin jäsen saattoi lisätä HTML- ja JavaScript-koodia profiileihinsa. Rodrigo Lacerda käytti tätä haavoittuvuutta luodessaan evästeitä varastavan skriptin, Orkut Cookie Exploitin. Joulukuussa Orkut korjasi haavoittuvuuden.
Lokakuussa 2007 Australian liberaalipuolueen sivustolta löytyi haavoittuvuus. Pääministeri Howardin kuvaan liitettiin haavoittuvuutta hyväksikäyttäen rivoa tekstiä.
Suomessa Matti Nikin lista lapsipornona estetyistä sivustoista näkyi hetken aikaa poliisin sivustolla.
Sampo-pankin sivut olivat avoinna kalastelijoille. Vuonna Aukon löytämisen jälkeisinä päivinä hakkerit löysivät kymmeniltä suurilta suomalaisilta sivustoilta vastaavanlaisia haavoittuvuuksia.
Lokakuussaselvennä Twitterin etusivulle tehtiin muutoksia XSS:llä.[lähde? ]
XSS-haavoittuvuuksien välttäminen

Cross-site scripting -haavoittuvuuksien välttäminen edellyttää HTML-koodien siistimistä (quoting tai escaping) ennen kuin WWW-sovellus tai skripti käyttää niitä tulostuksessa. Monissa ohjelmointikielissä tähän on sisäänrakennetut funktiot tai kirjastot.
Ongelmana XSS-haavoittuvuuksien välttämisessä on, että keinot riippuvat usein tilanteesta, eli sivuston tarpeista ja ongelmista. Turvallisin menetelmä WWW-sovelluksille on jäsentää HTML, riisua tunnisteet ja attribuutit, joita ei ole erikseen sallittu ja tulostaa vasta sen jälkeen.
Yksinkertaiset suodatustavat, kuten tunnettujen vaarallisten tunnisteiden riisuminen, eivät välttämättä riitä. Esimerkiksi Hotmailiin lokakuussa 2001 kohdistuneessa hyökkäyksessä hyödynnettiin standardoimattomia parametreja.
Muita haavoittuvuuksia

Cross-zone scripting -haavoittuvuuksia hyödynnetään sovellusten vyöhykeympäristössä. Yleensä tällöin suoritetaan koodia suuremmilla oikeuksilla kuin mitä koodille normaalisti sallitaan.
HTTP header injection -haavoittuvuudet, joita käytetään XSS-haavoittuvuuksien luomiseen, mahdollistavat esimerkiksi HTTP-vastauksen jakamisen.
Sivustojenvälinen pyynnön väärennys (cross-site request forgery, CSRF tai XSRF) on kuin vastakohta XSS:lle. Siinä missä XSS:ssä hyödynnetään käyttäjän luottamusta verkkosivuun, CSRF:ssä hyökkääjä hyödyntää sivuston luottamusta sivua selaavan käyttäjän selainohjelmaan. Selain lähettää palvelimelle pyynnön, jonka palvelin luulee tulleen omilta autentikoiduilta (oikeaksi todistetuilta) käyttäjiltään.
SQL-injektiossa hyödynnetään haavoittuvuutta sovelluksen tietokantakerroksessa. Kun käyttäjän syöte on suodatettu väärin, sovellus voi suorittaa minkä tahansa SQL-lauseen.
Aiheesta muualla

Usein kysytyt kysymykset cross-site scripting -haavoittuvuuksista CGISecurity (englanniksi)
Tietoa cross-site scripting -haavoittuvuuksista Apache Software Foundation (englanniksi)
Saman alkuperän käytäntö MDN/Mozilla (englanniksi)
Lista suomalaisilta sivustoilta löytyneistä XSS-aukoista (päivitetty 10.7.2010)
Edvard Åström

Edvard Åström (12. joulukuuta 1856 Tornio – 30. marraskuuta 1927 Naantali) oli turkulainen monen eri alan tehtailija ja teollinen vaikuttaja. Hänelle myönnettiin kauppaneuvoksen arvonimi 1919.
Edvard Åström perusti Turussa vuonna 1881 sekä Aktiebolaget Åströms Tekniska Fabrik Osakeyhtiön, joka valmisti saippuaa ja muita teknokemiallisia tuotteita, että Åström & C:o A.B. Borst- och Penselfabrikin, joka valmisti harjoja ja siveltimiä. Yhtiöt fuusioitiin vuonna 1919, uusi yhtiö otti nimekseen Aktibolaget Åströms Fabriker Osakeyhtiö. Harjatuotanto myytiin vuonna 1924 Harjateollisuus Oy:lle, mistä muodostui Yhtyneet Harja- ja Sivellintehtaat. Teknokemiallinen tuotanto myytiin seuraavana vuonna Lever Brothers Ltd:lle, nykyiselle Unilever Finland Oy:lle. Aktibolaget Åströms Fabriker Osakeyhtiö lakkautettiin vuonna 1931.
Åström oli mukana perustamassa Paraisten Kalkkivuori Oy:tä ja myös Suomen Vientiyhdistystä,  josta tuli sittemmin Suomen Ulkomaankauppaliitto ja lopulta Finpro ry.
Edvard Åström sekä veljekset Karl Robert Åström ja Hemming Åström olivat serkuksia.
Dwight Jones

| Dwight Jones |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Dwight Elmo Jones
Syntynyt: 27. helmikuuta 1952 Houston, Texas, Yhdysvallat
Kuollut: 25. heinäkuuta 2016 (64 vuotta) The Woodlands, Texas, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä / Sentteri
Pituus:  208 cm
Paino:  95 kg
NBA-varaus:  9. varaus 1973 (Atlanta Hawks)
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
1970–1973:  Houstonin yliopisto
Seurajoukkueet
1973–1976 1976–1979 1979–1983 1983 1983–1984:  Atlanta Hawks Houston Rockets Chicago Bulls Los Angeles Lakers Pallacanestro Trieste
Maajoukkueet
:   Yhdysvallat
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | München 1972 |  |  |
Dwight Elmo Jones (27. helmikuuta 1952 Houston, Texas – 25. heinäkuuta 2016 The Woodlands, Texas) oli yhdysvaltalainen koripalloilija ja olympiamitalisti.
Isona laitahyökkääjänä tai sentterinä pelannut Jones pelasi Münchenissä 1972 olympiahopealle kiistellyn loppuottelun jälkeen jääneessä Yhdysvaltain joukkueessa. Jones pelasi NBA:ssa vuodet 1973–1983 ja tämän jälkeen vielä kauden Italiassa.
Jones kuoli 64-vuotiaana 25. heinäkuuta 2016.
Aiheesta muualla

Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Yhdysvaltain joukkue – Kesäolympialaiset 1972
4 Davis |
5 Collins |
6 Henderson |
7 Bantom |
8 B. Jones |
9 D. Jones |
10 Forbes |
11 Brewer |
12 Burleson |
13 McMillen |
14 Joyce |
15 Ratleff |
Valmentaja Iba
Ella Holmberg

Ella Holmberg (s. 9. joulukuuta 1996) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Naisten Salibandyliigassa Holmberg on edustanut Porvoon Salibandyseuraa kausina 2011–2015 ja 2016–2022. Hän on voittanut Suomen-mestaruuden vuonna 2021 sekä saavuttanut SM-hopeaa vuonna 2019 ja SM-pronssia vuonna 2017. Mestaruuskeväänä 2021 hän oli pudotuspelien pistepörssin ykkönen ja paras maalintekijä. Kauden 2015–2016 hän pelasi Sveitsin liigassa Zug Unitedin joukkueessa.
Ella Holmbergin pikkusisko Fanny Holmberg on myös liigatason salibandyn pelaaja.
Ilario Passerini

| Mitalit> Maa:   Italia.Miesten ratamelonta.Välimeren kilpailut  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten ratamelonta.Välimeren kilpailut  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten ratamelonta.Välimeren kilpailut  | Maa:   Italia> Miesten ratamelonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Split 1979 | C-2, 1 000 m |  |
Ilario Passerini (s. 14. tammikuuta 1952 Riva del Garda) on italialainen ratameloja.
Passerini edusti Italiaa Montrealin kesäolympialaisissa 1976, joissa hän kilpaili 500 metrin ja 1 000 metrin kanadalaiskaksikoissa parinaan Tiziano Annoni. 500 metrissä pari karsiutui alkuerissä ja 1 000 metrissä välierissä. Välimeren kilpailuissa Passerini saavutti yhden pronssimitalin Splitissä 1979.
Passerini on pituudeltaan 174-senttimetrinen ja painaa 75 kilogrammaa.
Delta Junction

| Delta Junction |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 64°2′52″N, 145°43′7″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Alaska
Piirikunta:  Southeast Fairbanks
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  44.7 km²
 – Josta vettä:  0 km² (0 %)
Väkiluku:  840
 – Väestötiheys:  18.8 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-9
 
   
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Delta Junction on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee Delta- ja Tananajokien kohtauspisteessä. Sen asukasluku oli vuonna 2000 840.
Historiaa

Athapaska-intiaanit ovat asuttaneet Alaskan sisäosia eläen metsästäen ja kalastaen ainakin 10 000 vuotta.
Vuonna 1928 alueelle tuotiin Montanasta 23 biisonin lauma, koska niiden pelättiin kuolevan sukupuuttoon Yhdysvalloissa. Aluetta, jossa ne vaelsivat kutsuttiin nimellä Buffalo Center, joka on yhteneväinen nykyisen Delta Junctionin kanssa. Nykyinen biisonikanta pidetään noin tuhannessa eläimessä.
Toisen maailmansodan aikana rakennetun Alaska Highwayn ja Richardson Highwayn risteyskohtaan syntyi Delta Junction. Kahdeksan kilometriä etelään Delta Junctionista rakennettiin sodan aikana myös Allen Army Airfield, jota käytettiin tarvikkeiden lähettämiseen Venäjälle.
Sodan jälkeen perustettiin Yhdysvaltojen armeijan tukikohta Fort Greely lentokentän viereen. Kylmän sodan aikana sitä ja ympäröivää aluetta käytettiin sotilaiden koulutusalueena. Vuonna 1957 Richardson Highway päällystettiin, kuten samaan aikaan myös osia Alaska Highwaysta. Tukikohta ja turismi nostivat alueen taloutta ja sen kaupallinen keskus muutti Big Deltasta Delta Junctioniin. 
North Slopesta löydettiin öljyä vuonna 1968. Öljyputken rakentaminen North Slopesta Valdeziin alkoi vuonna 1974 ja rakennustyöt kohensivat myös Delta Junctionin alueen taloutta. Kaupunki koki kultaryntäykseen verrattavan hetkellisen kasvubuumin.
1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa Alaskan osavaltio panosti varoja maanviljelyyn ja perusti kaupungin itäpuolelle maatiloja ohranviljelyä varten. Projekti kuitenkin epäonnistui. Poliittiset paineet ja kasvavat kustannukset johtivat projektin lopettamiseen kuvernöörien vaihtumisen myötä.
1980-luvulla öljyputken rakentaminen päättyi ja uusi valtatie George Parks Highway lyhensi matkaa Anchoragen ja Fairbanksin välillä. Monet matkailijat käyttivät uutta reittiä, ohittaen Delta Junctionin. Nämä seikat aiheuttivat kaupungin talouden alamäen.
1990- ja 2000-luvuilla kaupunkiin on muuttanut paljon ihmisiä entisen Neuvostoliiton alueilta. Vuonna 1995 Fort Greelya alettiin asteittain sulkea. Vuonna 2002 jolloin sulkeminen oli saatu päätökseen, tukikohdassa oli enää 100 työntekijää lähinnä ylläpitotehtävissä. Pian tämän jälkeen Yhdysvaltain hallitus ilmoitti suunnitelmista rakentaa ohjuspuolustustukikohta Fort Greelyyn.
Viime vuosina Delta Junctionin talous on elpynyt kovaa vauhtia Fort Greelyn ohjustukikohdan rakentamisen myötä. Yritykset kuten Boeing, Boechtel ja Brown and Root ovat avanneet toimistojaan. Delta Junctionin pohjoispuolelle avattiin Pogon kultakaivos lähelle Goodpasterjokea.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Delta Junction Wikimedia Commonsissa
Jaakko Huttunen

Jaakko Huttunen (26. kesäkuuta 1911 – 21. tammikuuta 1938) oli suomalainen käsikirjoittaja.
Huttunen oli mukana käsikirjoittamassa Valentin Vaalan alku-uran kahta merkittävimpinä pidettyä elokuvaa Juurakon Huldaa (1937) ja Niskavuoren naisia (1938). Lupaava käsikirjoittajan ura katkesi kuitenkin varhaiseen kuolemaan. Huttunen oli tuolloin vasta 26-vuotias.
Ella Greenslade

| Mitalit> Maa:   Uusi-Seelanti.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Uusi-Seelanti.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Uusi-Seelanti.Naisten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Uusi-Seelanti> Naisten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | kahdeksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ottensheim 2019 | kahdeksikko |  |
Ella Greenslade (s. 8. huhtikuuta 1997) on uusiseelantilainen soutaja. Hän voitti kahdeksikossa maailmanmestaruuden Ottensheimissa 2019 ja saavutti olympiahopeaa vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa. Tokiossa joukkue hävisi kultaa voittaneelle Kanadan venekunnalle 0,91 sekuntia, ja Ottensheimissa ero hopeajoukkue Australiaan oli 2,72 sekuntia. Plovdivin MM-kilpailuissa 2018 Greenslade sijoittui kahdeksikossa seitsemänneksi. Hän saavutti nuorten MM-kilpailuissa pronssia perämiehettömässä nelosessa vuonna 2015.
Isomalikka

| Isomalikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Omphalinaceae
Suku::  Infundibulicybe
Laji::  geotropa
Kaksiosainen nimi
 Infundibulicybe geotropa  (Bull.) Harmaja 
Synonyymit
 Clitocybe geotropa 
Katso myös
   Isomalikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isomalikka (Infundibulicybe geotropa) on kupera tai suppilomainen valkea tai säämiskänvärinen sienilaji. Heltat ovat valkoiset tai kellanvalkoiset. Jalka on vaalea, punaruskea tai säämiskänvärinen. Sieni kasvaa lehtimetsissä, puistoissa, havumetsien ruohikoissa ja tunturikankailla. Se on syötävä, mutta se pitää keittää, koska se saattaa muuten aiheuttaa pahoinvointia. Sieni on Suomessa yleinen vain Ahvenanmaalla.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Isomalikka (Infundibulicybe geotropa)
Denis Shapovalov

| Denis Shapovalov |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1999 (ikä 25)
Kansalaisuus:   Kanada
Tennispelaaja
Pituus:  183 cm
Paino:  68 kg
Kätisyys:  vasen
Ammattilaisena:  2016–
Palkintorahat:  11 584 690 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  23. (11.6.2018)
Voitot/tappiot:  190–163
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  3. kierros (2019)
Ranskan avoimet:  2. kierros (2018)
Wimbledon:  välierä (2021)
Yhdysvaltain avoimet:  4. kierros (2017)
Nelinpeli
Voitot/tappiot:  59–54
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Denis Shapovalov (s. 15. huhtikuuta 1999 Tel Aviv, Israel) on kanadalainen tennispelaaja. Shapovalov voitti Wimbledonin tennisturnauksessa 2016 poikien kaksinpelin. Hänen korkein kaksinpelin ATP-rankingsijoituksensa on kymmenes. ja hän on nuorin pelaaja TOP 100:ssa.  Elokuussa 2017 Shapavalov voitti Kanadan avoimessa tennisturnauksessa Rafael Nadalin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Denis Shapovalov Wikimedia Commonsissa
Dashi Namdakov

Dashi Namdakov vuonna 2015.
Dashi Namdakov (s. 1967 Transbaikal) on venäläinen kuvanveistäjä ja burjattikulttuurin uomo universale.