stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Épinal Hockey Club

| Épinal Hockey Club |
| --- | --- |
Perustettu:  1997
Kaupunki:   Ranska, Épinal
Kotiareena:  Patinoire de Poissompré
– kapasiteetti:  1400
Sarjataso:  FFHG Division 1
Värit:           
Päävalmentaja:   Jan Plch
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Épinal Hockey Club on épinalilainen jääkiekkojoukkue, joka Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla FFHG Division 1:ssa. Joukkue pelasi Ranskan pääsarja Ligue Magnusissa vuosina 1991–1992, 1996–1997 ja 2003–2018. Kaudeksi 2018–2019 Épinal siirtyi taloudellisen selvitystilan vuoksi peräti kolme sarjatasoa alemmas FFHG Division 3:een.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
|   |  | Antoine Bonvalot | L | 2025 | Épinal, Ranska |
|   |  | Michal Chmel | L | 2025 | Litoměřice, Tšekki |
|   |  | Pacôme Courtoison | L | 2025 | La Teste-de-Buch, Ranska |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 10 |  | Maxime Martin | L | 2025 | Épinal, Ranska |
| 13 |  | Tomáš Rusina | R | 2025 | Dolný Kubín, Slovakia |
| 20 |  | Tomáš Nechala | L | 2025 | Ilava, Slovakia |
| 23 |  | Audric Donnet | L | 2025 | Besançon, Ranska |
| 56 |  | Jakub Adámek | L | 2025 | Český Těšín, Tšekki |
|   |  | Gašper Cerkovnik | L | 2025 | Jesenice, Slovenia |
|   |  | Martin Charpentier | L | 2025 | Épinal, Ranska |
|   |  | Rémy Olivier | L | Juniori | Saint-Claude, Ranska |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 63 |  | Hugo Sarlin | L | KH / VLH | 2025 | Grenoble, Ranska |
| 66 |  | Dominik Fujerik | L | KH | 2025 | Ilava, Slovakia |
| 71 |  | Peter Hrehorčák | R | LH | 2025 | Poprad, Slovakia |
| 78 |  | Matus Rudzan | L | KH / OLH | 2025 | Martin, Slovakia |
| 91 |  | Alexandre Lubin | L | H | 2025 | Rouen, Ranska |
|   |  | Armand Jayat | L | VLH / KH | 2025 | Cluses, Ranska |
|   |  | Matéo Labat | L | H | 2025 | Épinal, Ranska |
|   |  | Timéo Labat | R | H | Juniori | Épinal, Ranska |
|   |  | Timothée Manjard | L | H | Juniori | Papeete, Ranska |
|   |  | Anthony Rapenne | L | H | 2025 | Épinal, Ranska |
|   |  | Florian Sabatier | R | KH | 2025 | Reims, Ranska |
|   |  | Josep Tufet | R | KH | 2025 | Puigcerdà, Espanja |
|   |  | Nathane Vasseur |  | H | 2025 | Amiens, Ranska |
Lähde: EliteProspects
Saavutukset

2002–2003 : France de Nationale 1 -mestari (nousu pääsarjaan)
2006–2007: finaalipaikka de coupe de France -cupissa
Joukkueessa pelanneet suomalaiset

Jussi Haapasaari
Jarkko Laiho
Simo Romo (2007–2008, hyökkääjä)
Ilpo Salmivirta (2007–2008, hyökkääjä)
Aiheesta muualla

Joukkueen viralliset kotisivut
Bill Aucoin

Bill Aucoin vuonna 2008
William "Gui" Aucoin (tai Bill Aucoin) (29. joulukuuta 1943 – 28. kesäkuuta 2010) oli yhdysvaltalainen musiikkimanageri. Hän manageroi uransa aikana useita yhtyeitä. Tunnetuin niistä oli KISS, jota Aucoin manageroi vuosina 1973–81. Aucoin hoiti myös yhtyeen laajaa oheistuotebisnestä, joka levisi suuremmaksi kuin minkään muun artistin siihen mennessäkenen mukaan?.
Tunnettuja Aucoinin suojatteja ovat myös Billy Idol (vuosina 1982–1984) ja Manowar (yhden kiertueen ajan 1981). Syksystä 2006 lähtien Aucoin toimi muun muassa suomalaisen Lordin managerina. Bill Aucoin menehtyi 28. kesäkuuta 2010 syöpään kotonaan Floridassa.
Aucoin on ollut seuraavien yhtyeiden manageri:
Kiss 1973–1982
Piper 1975–1977
Spider 197?–197?
Manowar 1981
Billy Idol 1982–1984
Rising Star mentor 1989–1990
Flipp 1998?–2003
Starz 1977–1979
Crossbreed 2003–2010
Lordi 2006–2010
Nothing Rhymes with Orange 2003–2008
Aiheesta muualla

Bill Aucoinin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki]
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Ohjelmistoyrityskartoitus

Ohjelmistoyrityskaroitus on tutkimus, joka kartoittaa ohjelmistoteollisuuden sekä alan yritysten nykytilaa, haasteita ja mahdollisuuksia.
Aiemmat tutkimukset ja tärkeimmät tulokset > Ohjelmistoyrityskartoitus 2025

Vuoden 2025 kartoituksessa teemana on tekoäly.
Aiemmat tutkimukset ja tärkeimmät tulokset > Ohjelmistoyrityskartoitus 2022

Vuoden 2022 kartoitus toteutettiin yhteistyössä Jyväskylän yliopiston, Software Finlandin, Vaasan yliopiston ja Teknologiateollisuus ry:n kanssa.
Pandemia ollessa vasta laantumassa, Venäjän hyökkäys Ukrainaan vaikutti talouteen. Toimialat ja yritykset, jotka pystyvät kasvamaan vaikeissakin olosuhteissa, ovat tämän vuoksi entistä tärkeämpiä koko Suomen taloudelle.
Kartoitus korostaa Suomen ohjelmistoteollisuuden vahvaa kasvua, erityisesti Software-as-a-Service (SaaS) -sektorilla. Samalla kun muilla toimialoilla on vaikeuksia, ohjelmistoteollisuus kasvaa nopeasti, ja yli 40 % yrityksistä odottaa merkittävää kasvua. Erityisesti SaaS erottuu, sillä 56 % sektorin yrityksistä ennustaa merkittävää kasvua.
Aiemmat tutkimukset ja tärkeimmät tulokset > Ohjelmistoyrityskartoitus 2018

Vuoden 2018 kysely toteutettiin haastattelututkimuksena, jossa selvitettiin 99 ohjelmistoyrityksen liiketoiminnan kehittämisen pääsuuntia ja haasteita, sekä IT-alan trendejä ja niiden vaikutusta liiketoiminnan kasvuun.
Aiemmat tutkimukset ja tärkeimmät tulokset > Ohjelmistoyrityskartoitus 2017

Vuonna 2016 ohjelmisto- ja IT-palvelusektori kasvoi 5,9 %, ja kasvua nähtiin kaikissa yrityksissä: pienissä, keskisuurissa ja suurissa. Vuoden 2017 kartoitus korostaa, että yritykset ovat edelleen kasvuhakuisia ja yhä innokkaampia laajentumaan kansainvälisesti. Monet yritykset edistävät innovointia myös kokeilemalla uusia teknologioita ja liiketoimintamalleja.
Nyt 20. kerran järjestettävässä kartoituksessa analysoidaan suomalaisen ohjelmistoliiketoiminnan kehitystä ja ohjelmistoyritysten tulevaisuudennäkymiä. Vuonna 2017 kiinnitettiin huomiota alan kehittyviin osaamisvaatimuksiin. Kartoituksesta kävi ilmi, että ohjelmistoyritykset kamppailevat löytääkseen tarpeisiinsa vastaavia kykyjä, ja kysyntää on tuhansille ammattitaitoisille työntekijöille. Haasteena ei ole vain osaavien ammattilaisten määrä, vaan myös nopeasti muuttuvat taitovaatimukset. Kartoitus osoittaa, että useimpien ohjelmistoyritysten on vaikea palkata riittävästi ohjelmistoalan ammattilaisia, joilla on oikea asiantuntemus. Noin puolet tarvittavista rooleista liittyy ohjelmointiin ja siihen liittyviin tehtäviin, mutta kysyntää on myös muunlaiselle osaamiselle.
Aiemmat tutkimukset ja tärkeimmät tulokset > Ohjelmistoyrityskartoitus 2015

Kartoitus toteutettiin kahdessa osassa. Ensimmäinen osa keskittyi alan yleiseen tilanteeseen. Toisessa osassa, joka sisältää kyselytutkimuksen, keskitytään ohjelmistoyritysten kasvuun ja kansainvälistymiseen.
Listattuja ohjelmisto- ja IT-palveluyritysten koskeva analyysi osoittaa, että liikevaihto laski hieman, 2,2 %, edelliseen vuoteen verrattuna. Positiivista on se, että lasku on pienempi kuin aikaisempina vuosina ja monet yritykset ovat silti onnistuneet kasvattamaan liikevaihtoaan. Liikevaihdon lasku johtuu alan rakenteellisista muutoksista, kun kysyntä siirtyy asiakaskohtaisista projekteista pilvipalveluihin. Tästä huolimatta näkymät ovat edelleen lupaavat, sillä yritykset mukautuvat ja kehittävät uusia valmiuksia vastatakseen toimialan muutoksiin.
Aiemmat tutkimukset ja tärkeimmät tulokset > Ohjelmistoyrityskartoitus 2014

Vuoden 2014 kartoituksessa kävi ilmi, että useimmat yritykset suosivat ketteriä menetelmiä perinteisten suunnitelmiin pohjautuvien lähestymistapojen sijasta ja asettavat etusijalle asiakasyhteistyön, joustavuuden ja yksilöiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen. Kartoitus nosti myös esiin eroja ohjelmistotuoteyritysten välillä, jotka ovat yleensä joustavampia, ja palveluyritysten välillä, jotka ovat rakenteellisempia. Pienten yritysten havaittiin olevan ketterämpiä, hyödyntäen yksilöiden vahvuuksia ja säilyttäen avoimuuden asiakasyhteistyölle, kun taas suuret yritykset standardoivat prosessejaan. Nämä erot liittyvät liiketoimintamalleihin, joissa startupit hyötyvät suuremmasta ketteryydestä ja keskittymisestä asiakaslähtöisiin strategioihin.
Aiemmat tutkimukset ja tärkeimmät tulokset > Ohjelmistoyrityskartoitus 2010 ja 2011

Tutkimusorganisaatiota johti (2010 ja 2011  ) Aalto-yliopiston Teknillisen korkeakoulun (entinen Teknillinen korkeakoulu) BIT-tutkimuskeskuksen Software Business Lab -tutkimusryhmä useiden toimialakumppaneiden avustuksella.  Teknillisen korkeakoulun ja osaamiskeskusten tutkijat toteuttivat kartoituksen ensimmäisen kerran vuonna 1997 saadakseen yleiskatsauksen suomalaisesta ohjelmistoteollisuudesta pääosin Teknologiakeskuksen ( Tekes ) ja kauppa- ja teollisuusministeriön rahoituksella.  Vuoden 2011 suomalaiskyselyyn vastasi 506 osallistujaa, mikä oli hieman vähemmän kuin vuonna 2010 tiukempien valintakriteerien vuoksi.  Tutkimuskumppanit ovat toteuttaneet kartoituksia myös muissa Euroopan maissa.  Vuonna 2011 tutkimus toteutettiin Itävallassa ja Saksassa.
Aiheesta muualla

softwareindustrysurvey.fi/ – kartoituksen verkkosivu
Allan Measures

| Allan Measures> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. toukokuuta 1965 (ikä 59) Barrhead, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Allu
Pelipaikka:  puolustaja
Pituus:  180 cm
Paino:  80 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1986–2001
Seurat:  Fredericton Express (AHL) Kalamazoo Wings (IHL) Lukko (SML) Ilves (SML)
NHL-varaus:  170. varaus, 1983 Vancouver Canucks
Allan Measures (s. 8. toukokuuta 1965 Barrhead, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija.
Vancouver Canucks varasi Measuresin vuoden 1983 varaustilaisuudessa 9. kierroksella numerolla 170. Hän ei kuitenkaan koskaan pelannut ainuttakaan NHL-ottelua, vaan pelasi juniorivuosien jälkeen vain yhden kauden farmisarjoissa ennen tuloa Eurooppaan. Measures vietti suurimman osan urastaan Suomessa, jossa hän kiekkoili 14 kauden ajan. SM-liigaurallaan Measures pelasi 619 ottelua, mikä oli pitkään ennätyksenä ulkomaalaisten pelaajien ottelumäärässä, kunnes vuonna 2018 JYPin Eric Perrin pelasi 620. liigaottelunsa, joka nosti hänet kärkeen.
Kausien 1987–1988 ja 1992–1993 välisen ajan Measures pelasi Rauman Lukossa, josta siirtyi kesällä 1993 Tampereen Ilvekseen. Ilveksessä Measures pelasi kausien 1993–1994 ja 1998–1999 välisen ajan, jonka jälkeen hän palasi Lukkoon kausiksi 1999–2000 ja 2000–2001. Kausi 2000–2001 päättyi niskavammaan, jonka takia Measures joutui lopettamaan pelaajauransa.
Ilveksessä pelatessaan Measures valittiin SM-liigan kuukauden pelaajaksi syyskuussa 1997. Kauden 1997–1998 jälkeen hänet valittiin SM-liigan All Stars -kentälliseen ja palkittiin liigan parhaana puolustajana.
Kanadan maajoukkueessa Measures pelasi neljä ottelua Spengler Cupissa kaudella 2000–2001.
Allan Measures toimi apuvalmentajana Espoo Bluesissa kaudella 2001–2002. Bluesista hän palasi Kanadaan, synnyinkaupunkiinsa Barrheadiin, missä hän on jatkanut uraansa juniorivalmentajana ja erotuomarina.
Jere Elomaa

Jere Elomaa (s. 10. toukokuuta 1998 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän esitti Aleksi Luotolaa Yle TV1:n Kotikatu-sarjassa. Aleksin isää, Teemu Luotolaa esitti Ville Keskilä ja äitiä Liisaa Sari Puumalainen. Aleksin isäpuolta Harria näytteli Kari Hietalahti. Elomaa näytteli Aleksia alle vuoden ikäisestä alkaen.
Aiheesta muualla

Jere Elomaa Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Where the Oceans Burn

| Where the Oceans Burn Bloodred Hourglass |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : SoundSpiral Audio Kouvola
 Julkaistu: 9. lokakuuta 2015
 Formaatti: CD, LP
 Levy-yhtiö: OneManArmy (omakustanne)
Bloodred Hourglassin muut julkaisut
| Lifebound 2012 | Where the Oceans Burn 2015 | Heal 2017 |
Where the Oceans Burn on Bloodred Hourglassin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 9. lokakuuta 2015.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | The Greatest Time of Change | 10.08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Valkyrie | 3.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Mortal Paradigm | 3.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | There Will Be Blood | 6.03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Where the Sinners Crawl | 4.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Oceans on Fire | 4.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Bastard’s Seed | 8.08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Ethereal | 4.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Perdition | 2.48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Memento Mori | 10.52 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Jarkko Koukonen – laulu
Antti Nenonen – soolokitara
Lauri Silvonen – rytmikitara
Jose Moilanen – basso
Jarkko Hyvönen – rummut
Juho Räihä – äänittäjä, miksaaja
Svante Forsbäck – masteroija (Chartmakers)
Tuomas Koivurinne – kansikuva
Arvostelut

Soundi:
Aiheesta muualla

Where the Oceans Burn Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Where the Oceans Burn Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Bloodred Hourglass
|  Jarkko Hyvönen  Jaredi Koukonen  Joni Lahdenkauppi  Jose Moilanen  Lauri Silvonen  Eero Silvonen >  Ilkka Jähi  Antti Nenonen  Jarkko Tiilikainen  |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Lifebound  Where the Oceans Burn  Heal  Godsend  Your Highness  How’s the Heart?
Antti Peltomäki

Antti Peltomäki (s. 11. toukokuuta 1956) on suomalainen EU:n komission tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosaston varapääjohtaja. Peltomäki vastaa tieto- ja viestintätekniikan kansainvälisen tutkimusyhteistyön edistämisestä. Hän edustaa komissiota tieto- ja viestintätekniikan kehittämistä, lainsäädäntöä ja alan palvelujen saatavuutta koskevissa neuvotteluissa.
Peltomäki toimi aiemmin komission Suomen-edustuston päällikkönä Helsingissä. Peltomäki siirtyi komissioon vuonna 2006 työskenneltyään sitä ennen lähes 10 vuotta valtioneuvoston kansliassa, jossa hän toimi aluksi EU-asioiden alivaltiosihteerinä, sitten EU-asioiden valtiosihteerinä ja EU-sihteeristön päällikkönä. Peltomäki avusti tehtävässään pääministeriä yhteyksissä EU:n toimielimiin ja muihin jäsenvaltioihin ja oli Suomen delegaation jäsen hallitustenvälisessä konferenssissa.
Vuonna 1994 Peltomäki työskenteli Brysselissä EFTAn vierailevana asiantuntijana. Hän toimi avustajana EFTAn parlamentaarisessa komiteassa. Vuosina 1988–1991 Peltomäki toimi Kokoomuksen kansainvälisten asioiden päällikkönä. Vuosina 1983–1985 Peltomäki toimi Kokoomuksen Opiskelijaliitto Tuhatkunnan pääsihteerinä.
Peltomäki on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Päivi Räsänen

| Päivi Räsänen |
| --- | --- |
 Päivi Räsänen vuonna 2023.
Suomen sisäministeri
 Kataisen hallitus 22.6.2011–24.6.2014 Stubbin hallitus 24.6.2014–29.5.2015  
Edeltäjä:  Anne Holmlund
Seuraaja:  Petteri Orpo
Kristillisdemokraattien puheenjohtaja
 2004–2015  
Edeltäjä:  Bjarne Kallis
Seuraaja:  Sari Essayah
Kansanedustaja
 24.3.1995–  
Ryhmä/puolue:  kristillisdemokraattinen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Hämeen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. joulukuuta 1959 (ikä 65) Sonkajärvi
Ammatti:  lääkäri
Puoliso:  Niilo Räsänen (1985–)
Tiedot
Puolue:  kristillisdemokraatit
Koulutus:  lääketieteen lisensiaatti (1984)
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Uskonto:  luterilaisuus
Aiheesta muualla
www.paivirasanen.fi
Päivi Maria Räsänen (o.s. Kuvaja; s. 19. joulukuuta 1959 Sonkajärvi) on suomalainen kristillisdemokraattinen poliitikko, lääkäri ja kirjailija. Räsänen on toiminut kansanedustajana vuodesta 1995 lähtien. Hän on kotoisin Riihimäeltä ja hänen kotivaalipiirinsä on Hämeen vaalipiiri. Räsänen on toiminut Riihimäen kaupunginvaltuutettuna vuodesta 1993.
Räsänen toimi vuosina 2004–2015 Suomen Kristillisdemokraattien puheenjohtajana, ja hänen edeltäjänsä oli Bjarne Kallis. Räsäsen kaudella puolue hyväksyi uuden periaateohjelman. Oppositiopolitiikassaan kristillisdemokraatit nostivat esiin laajasti sosiaali- ja terveyspoliittisia kysymyksiä. Räsänen toimi sisäministerinä Kataisen ja Stubbin hallituksissa vuosina 2011–2015. Puolueen puheenjohtajan tehtävässä Räsästä seurasi vuonna 2015 Sari Essayah.
Räsänen on pisimpään eduskuntapuolueen naispuolisena puheenjohtajana (2004–2015) toiminut suomalainen poliitikko. Puheenjohtajana Räsästä on kuvattu varovaiseksi uudistajaksi, jonka kaudella KD korosti sosiaali- ja terveyspoliittisia sekä perhepoliittisia kysymyksiä.
Räsänen on tullut tunnetuksi useista arvokysymyksiin liittyvistä puheenaiheista. Erityisesti homoseksuaalisuutta koskevat kannanotot ovat herättäneet huomiota.
Räsänen on kirjoittanut kymmenen kirjaa.
Varhainen ura ja elämä

Räsänen vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Etelä-Karjalassa, Joutsenon Konnunsuolla. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Joutsenon lukiosta ja sai kuusi laudaturia vuonna 1978. Vuonna 1984 Räsänen valmistui 25-vuotiaana lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta  ja työskenteli Riihimäen aluesairaalan sisätautien osaston lääkärinä vuosina 1985–1988, yksityislääkärinä 1988–1992 ja valtion työterveyslääkärinä 1992–1995.
Räsänen on kertonut, että alun perin hänen haaveenaan oli tulla tutkijaksi luonnontieteellisellä alalla. Hän pääsi opiskelemaan teknistä fysiikkaa, mutta päätyi lopulta lääketieteelliseen tiedekuntaan. Räsänen ei osallistunut nuoriso- tai opiskelijapolitiikkaan, mutta päätyi pohtimaan arvokysymyksiä lääketieteen opiskelijana. Räsänen on kertonut pohtineensa osallistumistaan abortin tekemiseen. Vuonna 1978 Räsänen päätyi opiskelijailtaan, jossa puhujina olivat lääkäri-kansanedustaja Ulla Järvilehto ja lääkäri Markus Viljanen. Illan jälkeen Räsänen ryhtyi vaikuttamaan aktiivisesti lääkäreiden arvokysymyksiin, joihin kuuluivat abortti, alkioiden asema sekä eutanasia. Räsänen toimi myös Suomen kristillisen lääkäriseuran hallituksessa. Räsäsen mukaan keskeinen kiintopiste oli lääketieteen etiikassa ja oikeudessa elämään.
Poliittinen ura

1990-luvun laman aikana Räsänen työskenteli työterveyslääkärinä, jolloin hän kertoo nähneensä vastaanotollaan yhteiskunnan ongelmat sekä työttömyyden ja konkurssin uhan vaikutukset. Räsänen on kertonut, että ajatus vaikuttamisesta kypsyi vähitellen ja hän halusi vaikuttaa ongelmien syihin pelkkien seurausten korjaamisen sijasta. Perhepolitikka oli tullut hänelle läheiseksi lasten syntymän kautta. Räsäsen mielestä Ahon hallitus ei ottanut riittävästi lasten hyvinvointia huomioon.
Poliittinen ura > Kuntapäättäjänä

Vuoden 1991 eduskuntavaaleissa Räsänen oli ensimmäistä kertaa ehdolla sitoutumattomana ehdokkaana, muttei tullut valituksi. Vuoden 1992 kuntavaaleissa Räsänen valittiin Riihimäen kaupunginvaltuustoon SKL:n ehdokkaana. Tammikuussa 1993 alkanut valtuustokausi osui keskelle pahinta lamaa, minkä johdosta leikkaukset ja irtisanomiset osuivat myös kuntapäättäjän työpöydälle. Räsänen on kuvannut poliittisen uransa aloitusta raskaimmaksi ja vaikeimmaksi vastuunkannokseen.
Poliittinen ura > Kansanedustajana

Vuoden 1995 eduskuntavaaleissa Räsänen oli puolueensa pääehdokas Hämeen vaalipiirissä. Räsänen valittiin eduskuntaan, ja hän otti voimakkaasti kantaa hallituksen perhepolitiikkaan. Vuonna 2003 Räsänen valittiin eduskuntaryhmänsä puheenjohtajaksi ja 2004 puolueen puheenjohtajaksi. Kesäkuussa 2011 hänestä tuli Kataisen hallituksen sisäministeri.
Poliittinen ura > Kristillisdemokraattien puheenjohtajana (2004–2015)

Puheenjohtajaksi Räsänen nousi lokakuussa 2004, kun Bjarne Kallis ilmoitti kesällä 2004 luopuvansa puheenjohtajuudesta kesken kolmannen kautensa.  Räsänen oli puheenjohtajakaudellaan puolueen varovainen uudistaja. Räsäsen kaudella puolueelle laadittiin uusi periaateohjelma, jossa korostettiin ihmisarvoa ja ihmisoikeuksia. Puolueohjelmassa tuotiin esiin kristillisdemokratian yleisesti hyväksyttyä käsitystä ja periaatteita. Samalla puolueelle hyväksyttiin uusi poliittinen yleisohjelma. Oppositiopolitiikassaan Räsäsen kristillisdemokraatit tavoitteli sosiaalisesti eheämpää linjaa. Räsäsen kaudella laadittiin myös terveyspolitiikkaa, koulutus- ja opiskelijapolitiikkaa, uutta perhepolitiikkaa ja vanhuspolitiikkaa käsittelevät ohjelmat. Erityisesti terveyspoliittinen ohjelma nousi tavoitelistassa korkealle ja puolueella oli tahto nostaa ennaltaehkäisyyn perustuvan keskustelun painoarvoa.
Kristillisdemokraatit piti seitsemän paikkaa vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa paikkamäärä laski yhdellä. Kristillisdemokraatit oli vaalikaudella 2011–2015 mukana Kataisen ja Stubbin hallituksissa, joissa puheenjohtaja Räsänen toimi sisäministerinä. Varkauden puolueosasto halusi vaalien jälkeen ottaa etäisyyttä emäpuolueen vanhoillisiin linjauksiin, ja puolueen Pohjois-Savon piirihallituksen jäsen Jarmo Ihalainen valitteli puolueen surkeaa äänisaalista kevään 2011 vaaleissa.
Räsänen sai puheenjohtajakaudellaan paljon huomiota esimerkiksi esiintymisestään TV2:n Homoilta-ohjelmassa. Reaktioiden pelättiin aiheuttavan liikehdintää puolueen sisällä, mutta puolue sai myös satoja uusia jäseniä.
Räsänen sai vuoden 2011 eduskuntavaaleissa 6 995 ääntä. Räsäsen kampanjakulut olivat ennakkoilmoituksen tehneistä eduskuntapuolueiden puheenjohtajista toiseksi pienimmät, 18 053 euroa, joista hänen omia varojaan oli 5 011 euroa. Yksityishenkilöiltä saatua tukea oli yhteensä 2 800 euroa, yrityksiltä saatua 2 389 euroa ja puolueyhdistyksiltä saatua yhteensä 2 700 euroa. Puolue tuki puheenjohtajaansa 5 153 eurolla.
Räsänen oli ehdolla vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa, mutta puolue ei saanut yhtään paikkaa parlamenttiin. Äänenpainot Räsäsen puheenjohtajuuden haastamiseksi nousivat puolueen sisällä Sari Essayahin pudottua europarlamentista. Ennen kevään 2015 eduskuntavaaleja ylimääräiseksi suunniteltu puoluekokous elokuussa 2014 kuitenkin peruuntui, kun Essayah ilmoitti kannattavansa Räsäsen puheenjohtajuutta.  Kevään 2015 eduskuntavaaleissa puolue menetti yhden kansanedustajan paikan. Räsänen ei asettunut ehdolle, kun puolueelle elokuussa 2015 valittiin uusi puheenjohtaja.
Poliittinen ura > Eduskuntaryhmän puheenjohtajana (2019-)

Räsänen valittiin Kristillisdemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi vuonna 2019.
Näkemyksiä

Räsänen on eduskuntatyössä profiloitunut erityisesti terveydenhuollon ja perhepolitiikan kysymyksiin.
Näkemyksiä > Uskonnollisia ja arvonäkemyksiä > Raamatullisuus

Kesällä 2013 Räsänen pohti Kansanlähetyspäivillä, kuinka kristittynä joutuu pohtimaan lain ja Raamatun opetusten ristiriitaisuutta. Räsänen siteerasi raamatunkohtaa, jonka mukaan Jumalaa pitää totella enemmän kuin ihmisiä. Sisäministerinä toimineesta Räsäsestä tehtiin kaksi kantelua, joissa Räsäsen puhe tulkittiin kehotukseksi noudattaa enemmän uskontoa kuin lakia.
Näkemyksiä > Uskonnollisia ja arvonäkemyksiä > Synti- ja armokäsitys

Ruben Stillerin radio-ohjelmassa Räsänen on kertonut näkemyksenään, että kaikki ovat Jumalan edessä syntisiä. Lähimmäistä voi silti rakastaa. Räsänen korostaa haastattelussa, ettei halua olla kenenkään tuomari. Räsäsen mukaan synnit saadaan anteeksi yksin armosta.
Näkemyksiä > Uskonnollisia ja arvonäkemyksiä > Seksuaalivähemmistöt

Räsäsen mielestä homoseksuaalisuuden harjoittaminen on syntiä ja avioliitto miehen ja naisen välinen. Räsäsen näkemyksen mukaan samaa sukupuolta olevien suhteet ovat Raamatun opetusten vastaisia, mutta jokainen elää vapaassa yhteiskunnassa arvojensa mukaan. Räsäsen mukaan ihmisten välisiin suhteisiin liittyy aina moraalisia aspekteja. Räsäsen mukaan homoseksuaalisuus ei kuitenkaan ole ihmisen oma valinta. Hän ei kuitenkaan ole luonnehtinut homoseksuaalisuutta sairaudeksi. Räsänen ei omien sanojensa mukaan ole halunnut loukata ihmisarvoa tai -oikeuksia. Räsänen on korostanut, että homoseksuaaleilla on samat ihmisoikeudet kuin kaikilla muillakin. Räsänen on perustellut kantaansa kristillisellä vakaumuksellaan.
Räsäsen mukaan väite siitä, että hän pitäisi homoseksuaaleja alempiarvoisena on vastoin hänen vakaumustaan. Räsäsen mukaan hänen vakaumuksensa lähtee siitä, että ihminen on luotu Jumalan kuvaksi. Räsänen on pitänyt väitteitä ja syytöksiä loukkaavina itseään ja homoseksuaaleja kohtaan.