stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
United (Judas Priestin kappale)

| ”United” Judas Priest |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: British Steel
 Julkaistu: 1980
 Tuottaja(t): Tom Allom
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 03.35
 Levy-yhtiö: CBS
Judas Priestin muut singlet
| ”Breaking the Law” 1980 | ”United” 1980 | ”Don’t Go” 1981 |
United on brittiläisen heavy metal -yhtyeen Judas Priestin kappale albumilta British Steel. Kappale on albumin kolmas single. Se syntyi, kun yhtye päätti tehdä hengenostatuslaulun. Kappale ei sisällä kitarasooloa.
Kokoonpano

Rob Halford – laulu
Glenn Tipton – kitara
K.K. Downing – kitara
Ian Hill – basso
Dave Holland – rummut
Aiheesta muualla

Discogs
Albumi United (Judas Priestin kappale) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Judas Priest
| --- | --- |
Studioalbumit:   Rocka Rolla  Sad Wings of Destiny  Sin After Sin  Stained Class  Killing Machine  British Steel  Point of Entry  Screaming for Vengeance  Defenders of the Faith  Turbo  Ram It Down  Painkiller  Jugulator  Demolition  Angel of Retribution  Nostradamus  Redeemer of Souls  Firepower  Invincible Shield 
Konserttitallenteet:   Unleashed in the East  Priest...Live!  Live in London  ’98 Live Meltdown  A Touch of Evil: Live  British Steel - 30th Anniversary - Live  Battle cry    
Kokoelmat:   The Best of Judas Priest  Hero, Hero  The Collection (Judas Priest)  Genocide  Metal Works ’73–’93  Prisoners of Pain  The Best of Judas Priest: Living After Midnight  Metalogy  The Essential Judas Priest  Single Cuts  The Chosen Few  The Complete Albums Collection 
Videografia:   Live Vengeance ’82  Fuel for Life  Priest...Live!  Metal Works ’73–’93  British Steel  Live in London  Electric Eye  Rising in the East  Live Vengeance ’82  British Steel - 30th Anniversary DVD  Epitaph  Battle cry
Turkkilanjärvi

| Turkkilanjärvi Kalajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°39′00″N, 23°16′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mahnalanselän alue (35.51)
Laskuoja:  Turkkilanjärvenoja Kirkkojärveen
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  yli 95 m  (maan pinta)
Pituus:  1,2 km   (entiset mitat)
Leveys:  1,2 km  
 fiTurkkilanjärvi 
Turkkilanjärvi on pelloksi järvenlaskun myötä kuivatettu järvi Hämeenkyrön Turkkilassa, joka kuului Turkkilanjärvenojan valuma-alueeseen.
Kuivattaminen

Ensimmäinen hakemus järven kuivattamiseksi tehtiin vuonna 1823, kun Turkkilan kyläläiset hakivat toimenpidelupaa yhdessä. Koska järven kuivattamisen aloitus ja toteutus ovat pitkäaikaisia prosesseja, on tämä alkuvaihe voinut johtaa hankkeen peruuntumiseen tai vedenpinnan vähäiseen alenemiseen. Noin 1840−1850-luvun Hämeenkyrön pitäjänkartan mukaan järvi oli tuolloin vielä olemassa ja suuren kokoisena. Asiaan palattiin vasta vuonna 1864, kun Johan Johanson Yrjölän talosta ja kumppanit hakivat taas lupaa järven kuivattamiseen. Hanke eteni ja seuraavana vuonna julkaistiin tarkennettu päätös, jonka mukana oli suunnitelmat ja kartta. Hankkeeseen osallistui 10 osakasta, joilla oli kaikilla yhtäsuuret osuudet paljastuneista rannoista. Seuraavaksi jaettiin vesijättömaata vuonna 1909 talollisen Vihtori Hyvösen hakemuksesta  ja samoin tehtiin vuonna 1912. Kuivattamista viimesteltiin seuraavien vuosien aikana ja lopullinen jako toimitettiin vuonna 1920, johon osallistui 13 osakasta. Nykyään järven allaspohja on kokonaan kuivatettu ja otettu viljelyyn lukuun ottamatta Timin vieressä olevaa Rahkasuota.
Nimitys

Valuma-aluetta kutsutaan myös nimellä Turkilanjärvenojan valuma-alue. Järven aikaisempi nimitys on ollut myös Kalajärvi. Hämeenkyrön pitäjänkartassa järven nimeksi oli kirjoitettu kaksikin nimeä: Turkkilan järvi ja xxxrkjärvi Träsk (kartta kulunut pilalle).
Töölön ala-asteen koulu

| Töölön ala-aste> Töölön kansakoulu |
| --- | --- |
 Koulu huhtikuussa 2018.
Sijainti:  Taka-Töölö, Helsinki
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  1905
Rehtori:  Paula Luopio-Lemetyinen
Luokat:  1–6
Oppilaita:  450
Verkkosivut
Rakennus 1960-luvulla, kun se vielä tunnettiin Töölön kansakouluna.
Töölön ala-asteen koulu (aik. Töölön kansakoulu) on Helsingissä Taka-Töölön kaupunginosassa Töölönkadulla sijaitseva peruskoulun luokat 1–6 käsittävä koulu. Koulussa on kaksikielisiä suomi-englanti-luokkia sekä erityistä tukea tarvitsevien oppilaiden luokkia. Lukuvuonna 2011–2012 koulussa oli noin 350 oppilasta.[lähde? ]
Rakennus, jossa koulu toimii valmistui vuonna 1905, ja sen suunnitteli arkkitehti Theodor Höijer.
Kaksikielinen opetus

Töölön ala-asteella on kaksikielistä opetusta kielillä suomi-englanti. 1. luokalta alkavaan kaksikieliseen opetukseen haetaan soveltuvuuskokeella. Kaksikieliselle luokalle haettaessa oppilaan ei tarvitse osata yhtään englantia. Englanninkielisen opetuksen määrä kasvaa luokalta toiselle siirryttäessä ja 6. luokalla tarkoitus olisi, että opetusta on 50 % suomeksi ja 50 % englanniksi.
Tunnettuja entisiä oppilaita

Hector, muusikko
Jukka Kuoppamäki, muusikko
Emil Ruusuvuori, tennispelaaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Töölön ala-asteen koulu Wikimedia Commonsissa
Koulun kotisivut
USS Charlotte (SSN-766)

| USS Charlotte |
| --- | --- |
 USS Charlotte
Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Newport News Shipbuilding and Drydock Company, Newport News, Virginia
Kölinlasku:  17. elokuuta 1990
Laskettu vesille:  3. lokakuuta 1992
Palveluskäyttöön:  16. syyskuuta 1994
Tekniset tiedot
Uppouma:  6 000 t (pinnalla) 6 927 t (sukelluksissa)
Pituus:  110,3 m
Leveys:  10 m
Syväys:  9,4 m
Koneteho:  1 × S6G-painevesireaktori
Nopeus:  pinnalla: 25 solmua (46 km/h) sukelluksissa: 30 solmua (56 km/h)
Miehistöä:  12 upseeria ja 98 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  4 x 533 mm Mk67 torpedoputkea 12 x Mk36 VLS -siiloa Tomahawk-risteilyohjusten laukaisemiseksi
USS Charlotte (runkonumero SSN-766) on Yhdysvaltain laivaston Los Angeles -luokan ydinsukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin 6. helmikuuta 1987 Newport News Shipbuilding and Drydock Companyltä Newport Newsistä Virginiasta, missä köli laskettiin 17. elokuuta 1990. Se laskettiin vesille 3. lokakuuta 1992 kumminaan rouva Mary McCormack ja luovutettiin laivastolle 16. syyskuuta 1994 ensimmäisenä päällikkönään Michael J. Matthews.
Palvelus

Palvelukseenotettaessa alus määrättiin Yhdysvaltain 3. laivastoon Pearl Harboriin Havaijilla.
Töyhtönapsijat

| Töyhtönapsijat |
| --- | --- |
 Kirjotöyhtönapsija (Anairetes flavirostris)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tyrannit Tyrannidae
Suku::  Töyhtönapsijat Anairetes  Reichenbach, 1850
Katso myös
   Töyhtönapsijat Wikispeciesissä   Töyhtönapsijat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Töyhtönapsijat (Anairetes) on tyrannien heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 6 lajia.
Töyhtönapsijoihin (Anairetes) kuuluvia lajeja

Juanfernandezinnapsija (Anairetes fernandezianus)
Kiharatöyhtönapsija (Anairetes parulus)
Kirjotöyhtönapsija (Anairetes flavirostris)
Pitkätöyhtönapsija (Anairetes nigrocristatus)
Töyhtönapsija (Anairetes reguloides)
Vuoritöyhtönapsija (Anairetes alpinus)
Aiheesta muualla

ITIS: Anairetes (englanniksi)
Trondheimin lentoasema

Trondheimin lentoasema on lentoasema Stjørdalissa, Norjassa, 35 kilometriä Trondheimista itään. Se on Norjan kolmanneksi suurin lentoasema Oslon ja Bergenin lentoasemien jälkeen noin 4,4 miljoonalla vuotuisella matkustajallaan, lisäksi se on Pohjoismaiden kahdeksanneksi vilkkain lentoasema.
Lentoasemalla on yksi, 2 759 metriä pitkä kiitotie, jonka rinnalla kulkee rullaustie. Lentoasema on valmistunut ensimmäisen kerran vuonna 1914.
Lentoasemalta on yhteys 19 kotimaan ja 25 kansainväliseen kohteeseen, mutta jotkin kansainväliset reitit ovat vain kausittaisia. Trondheimistä lennetään päivittäin muun muassa Kööpenhaminaan, Tukholmaan, Lontooseen ja Amsterdamiin. Suurin osa Trondheimistä lennettävistä lennoista lennetään Boeing 737 -koneella, mutta myös Dash-8 -konetta käytetään joillain Pohjois-Norjan reiteillä. Tärkein kohde Trondheimista on Oslo, jonne lennetään Scandinavian Airlinesin ja Norwegian Air Shuttlen voimin 33 kertaa päivässä Boeing 737 -koneella. Tämä tekee reitistä Euroopan yhdeksänneksi vilkkaimman lentoreitin.
Lentoasemaa ylläpitää ja sen omistaa Avinor.
Terminaalit ja palvelut

Lentoasemalla on kaksi terminaalia: A ja B. A-terminaali on valmistunut vuonna 1994 ja se on tarkoitettu Norjan sisäisille lennoille. Terminaalissa on yksi ravintola mutta ei yhtään matkustajasiltaa. Lentoaseman lennonjohtotorni toimii terminaali A:n yhteydessä ja on Norjan toiseksi korkein lennonjohtotorni.
B-terminaali on kansainvälisiä lentoja varten. Terminaali palvelee sekä Schengen-alueen sisäisiä että sen ulkopuolisia lentoja.  Terminaali on valmistunut vuonna 1982. Terminaalissa on suuri tax free -myymälä, joka myy makeisia, kosmetiikkaa, parfyymejä, juomia, lehtiä ja pokkareita. Terminaalissa on lisäksi kaksi muuta myymälää sekä kolme ravintolaa ja kahvilaa. Terminaalissa on viisi matkustajasiltaa, joihin lentokoneet voivat yhdistyä. Lentoaseman rautatieasema toimii Terminaali B:n yhteydessä.
Trondheimin lentoasemalla toimii myös hotelli.
Liikenneyhteydet

Trondheimin lentoasemalle on loistavat liikenneyhteydet joukkoliikenteellä. Junalla pääsee useita kertoja päivässä lentoaseman omalle rautatieasemalle, joka toimii terminaali A:n yhteydessä. Lentoasemalle pääsee myös pienin väliajoin linja-autoilla ja tilatakseilla. Myös taksilla voi matkustaa lentoasemalta.
Lentoyhtiöt

Direktflyg (Kristiansund)
Icelandair (Bergen, Reykjavik)
KLM (Amsterdam)
NextJet (Tukholma-Bromma, Åre-Östersund)
Norwegian Air Shuttle (Alicante, Bergen, Bodø, Dubrovnik, Las Palmas de Gran Canaria, Lontoon-Stansted, Malaga, Moss, Murcia, Nizza, Oslo, Praha, Riika, Salzburg, Split, Tromsø)
Scandinavian Airlines (Alicante, Bergen, Bodø, Molde, Oslo, Stavanger, Tukholma-Arlanda, Tromsø, Ålesund)
Widerøe (Bodø, Brønnøysund, Kööpenhamina, Harstad/Narvik, Mo i Rana, Mosjøen, Namsos, Sandefjord, Rørvik, Sandnessjøen)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trondheimin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Avinor – Trondheimin lentoasema (Arkistoitu – Internet Archive)
KLM käyttää Embraer 190-konetta lennoillaan Trondheimiin
Töyhtöpoimijat

| Töyhtöpoimijat |
| --- | --- |
 Herttatöyhtöpoimija (Hemicircus canente)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Töyhtöpoimijat Hemicircus  Swainson, 1837
Katso myös
   Töyhtöpoimijat Wikispeciesissä   Töyhtöpoimijat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Töyhtöpoimijat (Hemicircus) on tikkojen heimoon kuuluva lintusuku.
Töyhtöpoimijoihin (Hemicircus) kuuluvia lajeja

Herttatöyhtöpoimija (Hemicircus canente)
Suomutöyhtöpoimija (Hemicircus concretus)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
Vaajakosken Pelikaanit

Vaajakosken Pelikaanit on vuonna 1957 perustettu vaajakoskelainen urheiluseura, jonka lajeja ovat jääkiekko ja ringette. Seuran edustusjoukkue pelaa II-divisioonassa, jonne se nousi vuonna 2020. Korkeimmillaan se on pelannut 1960- ja 1970-luvuilla Maakuntasarjassa, joka oli tuolloin kolmanneksi korkein sarjataso.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
USS Cavalla

| USS Cavalla |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Electric Boat Company, Groton, Connecticut
Kölinlasku:  4. maaliskuuta 1943
Laskettu vesille:  14. marraskuuta 1943
Palveluskäyttöön:  29. helmikuuta 1944
Poistui palveluskäytöstä:  3. kesäkuuta 1968
Tila:  museoitu
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 549 t (pinnalla) 2 463 t (sukellus)
Pituus:  95,02 m
Leveys:  8,31 m
Syväys:  5,2 m
Koneteho:  5 400 shp (pinnalla) 2 740 shp (sukellus)
Nopeus:  21 solmua (pinnalla) 9 solmua (sukellus)
Toimintamatka:  11 000 nm@10 solmua (pinnalla)
Miehistöä:  6 upseeria ja 54 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  10 × 21" torpedoputkea 1 × 3"/50 kansitykki 1 × Bofors 40 mm 1 × Oerlikon 20 mm
USS Cavalla (runkonumerot SS-244, SSK-244 ja AGSS-244) oli Yhdysvaltain laivaston Gato-luokan sukellusvene, joka upotti palvelusaikananaan muun muassa keisarillisen Japanin laivaston lentotukialus Shōkakun. Alus selvisi sodasta ja on sittemmin museoitu.
Valmistus

Alus tilattiin Electric Boat Companyltä Grotonista Connecticutista, missä köli laskettiin 4. maaliskuuta 1943. Se laskettiin vesille 14. marraskuuta kumminaan rouva M. Comstock ja otettiin palvelukseen 29. helmikuuta 1944 ensimmäisenä päällikkönään Herman J. Kossler.
Tyvipikikärsäkäs

| Tyvipikikärsäkäs |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Kärsäkäsmäiset Curculionoidea
Heimo::  Kärsäkkäät Curculionidae
Alaheimo::  Molytinae
Tribus::  Pissodini
Suku::  Pikikärsäkkäät Pissodes 
Laji::  pini
Kaksiosainen nimi
 Pissodes pini  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Tyvipikikärsäkäs Wikispeciesissä   Tyvipikikärsäkäs Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tyvipikikärsäkäs (Pissodes pini) on kärsäkkäiden heimoon kuuluva kovakuoriaislaji. Aikuinen  tyvipikikärsäkäs on kooltaa 6,5-8 mm. ja sillä on ruskealla pohjalla keltaisia täpliä, jotka ovat peitinsiipien takareunassa sulautuneet yhteen poikkijuovaksi. Tyvipikikärsäkkään kärsä on pitkä ja ohut ja sen tuntosarvet lähtevät kärsän keskeltä toisin kuin tukkimiehentäillä (Hylobius abietis), jonka tuntosarvet lähtevät kärsän päästä.
Tyvipikikärsäkäs on Suomen pikikärsäkkäistä yleisin aiheuttaen suurimman osan männyntaimikoiden pikikärsäkkäiden aiheuttamista metsätuhoista. Tyvipikikärsäkkäät ovat myös merkittäviä seuraustuholaisia männyille lumi-, myrsky-, pistiäis- ja perhostuhojen yhteydessä. Latva- (Pissodes piniphilus) ja taimipikikärsäkkäät (Pissodes castaneus) aiheuttavat samantapaista tuhoa taimissa kuin tyvipikikärsäkkäät.
Tyvipikikärsäkkään toukka
Tyvipikikärsäkäät lisääntyvät männyissä paksun kaarnan alla, jossa niiden toukat tekevät käytäviään haitaten puun nestevirtauksia. Yleisimpiä lisääntymispaikkoja ovat heikentyneet pystypuut, kuorellinen mäntypuutavara ja tuulenkaadot. Tyvipikikärsäkkäät munivat keväällä huhtikuulta aina loppukesään elokuulle saakka. Pääosa muninnasta keskittyy keskikesälle. Munista kuoriutuvat valkeat jalattomat ruskeapäiset toukat. Aikuiset tyvipikikärsäkkäät kuoriutuvat kotelokehdoista keväällä ja aloittavat ravintosyöntinsä männyntaimissa sekä muninnan mäntyjen kuoren alle. Aikuiset tyvipikikärsäkkäät elävät usean vuoden talvehtien maassa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Tyvipikikärsäkäs ( Pissodes pini )
Metsäntutkimuslaitos (Metla): Tyvipikikärsäkäs ( Pissodes pini ) (Arkistoitu – Internet Archive)
Insects.fi: Kuva  Pissodes pini  tyvipikikärsäkäs, Pentti Ketola 2008 (Arkistoitu – Internet Archive)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Pissodes pini (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Pissodes pini, the Larger pine weevil (englanniksi)
VES Awards

VES Awards on vuosittainen palkintogaala. Se jakaa palkintoja visuaalisista tehosteista elokuvissa ja televisiosarjoissa. Ensimmäisen kerran gaala järjestettiin vuonna 2001.
Aiheesta muualla

http://www.vesawards.com/ Viralliset sivut
Unite the Right Rally

Äärioikeistolaisia mielenosoittajia.
Video yliajosta, jossa kuoli ihmisoikeusaktivisti Heather Heyer.
Unite the Right Rally oli Yhdysvaltain Virginian osavaltion Charlottesvillen kaupungissa 11.–12. elokuuta 2017 pidetty mielenosoitus. Yhdysvaltain äärioikeisto järjesti mielenosoitukseen vastustaakseen Yhdysvaltain sisällissodassa Konfederaation orjavaltioiden asevoimia johtanutta Robert E. Leetä esittävän patsaan poistoa Charlottesvillen Emancipation Parkista. Mielenosoituksessa oli paikalla myös suuri määrä äärioikeistoa vastustavia vastamielenosoittajia. Mielenosoitus muuttui väkivaltaiseksi äärioikeiston ja vastamielenosoittajien taistellessa.
12. päivän iltapäivänä valkoista ylivaltaa kannattanut äärioikeistolainen James Fields ajoi autollaan vastamielenosoittajien väkijoukkoon, jolloin 32-vuotias paikallinen ihmisoikeusaktivisti Heather Heyer kuoli ja 19 muuta loukkaantui. Oikeusministeri Jeff Sessionsin mukaan teko oli kotimaista terrorismia. Lisäksi valkoista ylivaltaa kannattavien mielenosoittajien joukko pahoinpiteli vastamielenosoitukseen osallistuneen afroamerikkalaisen miehen teräsputkilla paikallisessa pysäköintihallissa.
Joulukuussa 2017 Charlottesvillen kaupunki nimesi kadun vastamielenosoituksessa surmansa saaneen antifasistin Heather Heyerin mukaan.
Reaktiot

Kaksi entistä presidenttiä, George H. W. Bush ja George W. Bush, tuomitsi lausunnossaan kaiken antisemitismin ja rotuvihan.
Reaktiot > Donald Trumpin lausunto

Tapahtumien jälkeen kohua herätti Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin suhtautuminen mielenosoitukseen ja autoiskuun. Toisin kuin monet muut poliitikot sekä Trumpin edustamassa republikaanipuolueessa että opposition demokraattipuolueessa, Trump ei tuominnut yksiselitteisesti äärioikeiston väkivaltaa, vaan syytti väkivaltaisuuksista ”monia osapuolia” (engl. many sides). Tosin myöhemmin Trump tuomitsi Charlottesvillen rasistisen väkivallan ja kutsui rasismia pahuudeksi ja Ku Klux Klania, uusnatseja sekä valkoisen ylivallan puoltajia roistoiksi ja rikollisiksi.
Kymmenet valtakunnan tason poliitikot molemmista pääpuolueista tuomitsivat presidentin ensimmäiset lausunnot häpeällisinä ja uusnatsismia puolustavina. Varapresidentti Mike Pencen mukaan "me emme suvaitse uusnatsien ja KKK:n vihaa ja väkivaltaa". Lääkeyritys MSD:n toimitusjohtaja Kenneth Frazier erosi Trumpin teollisuusneuvostosta 14. elokuuta ja totesi olevansa velvollinen ottamaan kantaa "suvaitsemattomuutta ja ääriliikkeitä vastaan".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Unite the Right Rally Wikimedia Commonsissa
Pietarsaaren kaupunginhotelli

Stadshotellet Jakobstad 20180705
Pietarsaaren kaupunginhotelli perustettiin vuonna 1899. Hotelli aloitti toimintansa Fontellin talossa Kanavapuistikolla. Vuonna 1908 rakennettiin hotellille Kanavaesplanadia pitkin kulkevan, Valter Thomén suunnittelema kivinen kolmikerroksinen lisäosa. 1930-luvulla hotelli nykyaikaistettiin uudella sisustuksella. Hotellia laajennettiin pohjoiseen 1940-luvulla. 1980-luvun puolessavälissä Kaupunginhotellin vanha osa, eli Fontellin talo purettiin. Purkamisesta uutisoitiin maanlaajuisesti. Pietarsaaren Kaupunginhotelli on vanhin Kaupunginhotelli-nimeä käyttävä hotelli Suomessa. Kaupunginhotellin rakennus on asemakaavalla suojeltu.
Tyvijärvi (Hämeenlinna)

| Tyvijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna (Kalvola)
Koordinaatit:  61°04′02″N, 23°53′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarpianjoen valuma-alue (35.28)
Laskujoki:  Äijänpäänoja 
Järvinumero:  35.284.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,5  m 
Rantaviiva:  4,69 km 
Pinta-ala:  58,302  ha 
Saaria:  1
 fiTyvijärvi 
Tyvijärvi  on järvi Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kalvolan Ohtisessa.
Maantietoa

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Järvi kuuluu valuma-alueen neljännen jakovaiheen Tampinkosken alueeseen. Järven vedenpinnan korkeus on 110,5 metriä meren pinnan yläpuolella, joten 1,5 kilometrin matkalla Ahlajärveen sen laskuoja putoaa yli metrin. Järveen laskee kymmenen suo- ja metsäojaa. Valuma-alueella ovat Kitinkorpi, Isosuo ja Kivisuo tiheästi ojitettuja soita, joiden kuivumisvedet laskevat järveen. Pieni Kaakkolammi laskee lyhyttä ojaa myöten Tyvijärveen. Järven pinta-ala on 58 hehtaaria, ja järven ainoa saari Saarikallio on sen itäpuoliskossa. Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 0,5 kilometriä leveä, ja sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Suurin osa rannoista ovat soistunutta metsää. Soistuneita rantoja reunustaa muutamin paikoin kangasmetsä. Näillä kuivilla paikoilla sijaitsevat järven 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Ahlajärven kautta kulkevalta tieltä.
Turkoosikirjoahven

| Turkoosikirjoahven |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Hypsophrys
Laji::  nicaraguensis
Kaksiosainen nimi
 Hypsophrys nicaraguensis  (Günther, 1864) 
Synonyymit
 Cichlasoma balteatum  Cichlasoma nicaraguense  Cichlasoma spilotum  Copora nicaraguensis  Herichthys nicaraguensis  Heros balteatus  Heros nicaraguensis Günther, 1864  Hypsophrys unimaculatus 
Katso myös
   Turkoosikirjoahven Wikispeciesissä   Turkoosikirjoahven Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Turkoosikirjoahven (Hypsophrys nicaraguensis) on melko suuri kirjoahven, jota pidetään myös akvaariokalana.
Koko ja ulkonäkö

Turkoosikirjoahvenen suomuissa on tummat reunat jotka saavat sen näyttämään helmikuvioiselta. Pää on hyvin kaareva, suu kalan alapinnalla. Eri alueilta on kotoisin eri värisiä muunnoksia. Selvimmin turkoosinsininen värimuoto on kotoisin Costa Ricasta; Nicaraguassa tavattavat yksilöt ovat kellertävämpiä. Naaraalla on punertava vatsapuoli, posket ovat siniset. Kyljessä on tumma juova ja tumma läikkä. Koiras on kellertävä, ja sen evät ovat pilkulliset. Luonnossa kala voi kasvaa 25 cm pitkäksi, akvaariossa koiras jää noin 20-senttiseksi, naaras noin 16 cm.
Alkuperä

Turkoosikirjoahven on kotoisin Keski-Amerikan Atlanttiin laskevista joista Nicaraguan ja Costa Rican väliseltä alueelta. Sitä tavataan myös Nicaragua-järvestä.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Turkoosikirjoahven pysyy lähellä pohjaa. Se on tämän kokoiseksi kirjoahveneksi rauhallinen, jopa arka, eikä sitä voi pitää aggressiivisempien kirjoahventen kuten teksasinkirjoahvenen kanssa.  Kutupari kaivelee pohjaan useita kuoppia ja saattaa myllätä koko akvaarion sisustuksen sekaisin.
Vesiolot ja ravinto

Poikaset syövät hyönteisiä, aikuiset siemeniä ja muuta kasvipitoisempaa ruokaa. Sopiva lämpötila on 24–27 astetta, pH 6,8–8,5 ja kovuus 2–18 dGH.
Aiheesta muualla

Malawi Cichlid Homepage (Arkistoitu – Internet Archive) (kuvia)
Aquarium Wiki
USS Charles Ausburne (DD-570)

| USS Charles Ausburne |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Consolidated Steel Corporation, Orange, Texas
Laskettu vesille:  16. maaliskuuta 1942
Palveluskäyttöön:  24. marraskuuta 1942
Loppuvaihe:  siirretty Saksalle
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 050 t
Pituus:  114,7 m
Leveys:  12,1 m
Syväys:  5,4 m
Koneteho:  60 000 shp (45 MW)
Nopeus:  35 solmua
Miehistöä:  319
Aseistus
Aseistus:  5 × 5"/38 tykkiä 4 × 40 mm ilmatorjuntatykkiä 4 × 20 mm ilmatorjuntatykkiä 10 × 21" torpedoputkea 6 × syvyyspomminheitintä 2 × syvyyspommikiskoa
USS Charles Ausburne (runkonumero DD-570) oli Yhdysvaltain  laivaston vuonna 1942 vesillelaskettu Fletcher-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Consolidated Steel Corporationilta Orangesta Texasista. Se laskettiin vesille 16. maaliskuuta 1942 kumminaan rouva W. H. Cotten ja otettiin palvelukseen vielä samana vuonna 24. marraskuuta ensimmäisenä päällikkönään L. K. Reynolds.