Tundraluokat
CAVM-vyöhykejako > Tundran CAVM-kasvillisuustyypit

| Kasvillisuus tyyppitunnus | Kasvillisuustyyppi | Kasvillisuuden kuvaus |
| --- | --- | --- |
Avomaat B
| B1 | Avomaa | Siellä täällä hyvin matalia ruohoja, maksasammalia, sammalia, jäkäliä. Hyvin niukka ja harva matala 2 cm korkea kasvikerros, joka peittää 2–40 % alasta, ruohoja ja sammalia. Ei yleensä saroja eikä varpuja. Kuivasta märkään. Ilmastovyöhykkeet A ja B eli heinäkuun keskilämpötila 0-6 C, joillain korkeilla C:n kohdilla vuorilla. |
| B2 | Jäkäliä peruskalliolla, itiökasveja | Jäkäliä kallioilla ja kivillä. Lukuisten järvien laikuttamaa (esimerkiksi Kanadan kilvessä) tai suuremman kasvillisuuden laikkujen välissä oleva alue. Ilmastovyöhyke D ja C. |
| B3 | Hapan ei-karbonaattipitoinen vuoristo | Eri korkeusvyöhykkeet. |
| B3a-e | Vastaavat lämpövyöhykkeitä A-E | 333 m vuoristoa ylöspäin: siirtymä a->b, lämpötila laskee 3 astetta, 6 astetta 1000 metriä kohti |
| B3n | nunatak | Jäätikön keskellä oleva jäätön vuorenhuippu. |
| B4 | Karbonaattivuoristo |  |
| B4a-e | Vastaavat lämpövyöhykkeitä A-E | 6 astetta/1000 m |
| B4n | Nunatak | Jäätikön keskellä oleva jäätön vuorenhuippu. |
Ruohotundra G
| G1 | Laikkuinen ruohotundra, jossa itiökasveja. | Hyvin matala kasvillisuus. Ruohoja ja kaisloja, itiökasveja, sammalia, jäkäliä, maksasammalia. Kivistä maata. Kosteaa. 40–80 % kasvipeite, 5–10 cm kasvikerros. Suurempi kasvitiheys kuin kasvillisuustyyppi B:ssä. Ei vihertävä. |
| G2 | Ruohoinen. Maan tasalla suikertavia kääpiöpuita. | Saraa ja maassa suikertavia pensaita. Kuivasta kosteaan, kumpuinen neutraali maa, keskinkertainen lumipeite, ei-hapan ilmastovyöhyke C. Keskinkertainen 40–80 % kasvipeitto, 5–15 cm korkea. Kivistä, kivet routineet pintaan. Täysin kehittyneitä rämeitä ja virranreunuskasvistoja. Ei vihertävä. |
| G3 | Ei mätäskaisla, kostea varpu, sammaltundra | Sammalia, maksasammalia, ruohoja, suikeroita ja puolisuikeroita, kaisloja. Puolisuikertavia ja pystypensaita, esimerkiksi Salix richardsonii ja monia muita vaivaispajuja. Pääosin vyöhykkeessä D. Kasvipeite 50–100 % ja kasvit 10–20 cm korkeita. Virtojen varsilla 40–200 cm ja jopa yli 2-metrisiä pajuja. Tavallinen 5–20 cm sammalkerros. Maassa jään nostattamia kiviä ja kumpuja sekä jään luomaa ruutumaata. Maaperä roudan kummuttamaa, selvästi runsaan kasvillisuuden takia vihreää, mutta routa aiheuttanut kasvillisuuteen aukkoja. |
| G4 | Mätäskaisla, kostea ruohomätästundra |  Sammalet yleisiä. Mätäsmäinen tupasvilla (Eriophorum vaginatum). Kostea. Pääosin D–E varpus, sammaltundra. Kasvipeite 80–100 korkeuteen 20–40 cm. |
Suikero/pensastundra P - hyvin matala ehkä laikkuinen kasvillisuus
| P1 | Maan tasalla suikertavien varpujen peittämä ruohotundra | Esimerkiksi hyvin pienirakeisella kivikolla melko harvassa kasvavia mustia kasvilaikkuja. Kaisloja, ruohoja, sammalia, jäkäliä. Ei-happamilla Dryas, Salix arctica (P1b), happamilla Luzula-Salix arctica. Keskiarktisella polaaripuoliaavikolla. Vyöhyke B ja laajalti myös kuivat alueet ilmastovyöhykkeestä C. Laikkuinen 20–80 % pinta-alasta peittävä, 5–10 cm korkea kasvipeite, josta sammalet ja jäkälät peittävät 30–60 %, putkilokasvit 5–25 %. |
| P2 | Kokonaan ja puoliksi maan tasalla suikertavia puolipensaita | Hyvin matalaa kasvillisuutta kallioisella maalla. Esimerkiksi Salix arctica, Salix polaris, sammalia, kaisloja, ruohoja ja jäkäliä. Esimerkiksi Cassiope tetragona, peruskalliolla, 10–20 cm korkeuteen ulottuen, kasvipeite 40–100 %. Kostea-kuiva. |
Pensastundra S
| S1 | Pystyvarpuja, alle 40 cm korkeita pystypensaita ja puolisuikeroita | Hyvin matalaa varpukorkuista kasvillisuutta, kasvillisuudessa aukkoja. Kosteasta kuivaan ilmastovyöhykkeellä D, maaperä hapan. Kuivempaa jäkälärikasta tundraa monilla alueilla hiekkamaalla ja peruskalliolla. Kasvillisuus jatkuvaa peitolla 80–100 % alasta ja kuivilla harjanteilla laikkuista peittäen 5–50 %. |
| S2 | Matala pensas, yli 40 cm | Korkeahkoa pensastoa. Ikiroudasta vapailla alueilla, ikiroutaiset turvemaat tavallisia, hajanaista Pinus pumilaa eli pientä mäntyä. |
Märkämaat W
| W1 | Tundran sara-, ruoho- ja sammalmärkämaa |  Matalaa laikkuista ja hieman mätästävää kasvillisuutta. Vesialueiden lähellä ja keskellä ja korkeilla kosteilla painumilla, kylmimmillä Arktiksen alueilla. |
| W2 | Märkä sara-, ruoho-, sammal- ja varputundra |  Korkeaa yhtenäistä ruohomaista kasvillisuutta. Kosteaa ei-mätäsmäistä saraa, varpusta, sammalta eli tyyppiä G3 korkeilla kummuilla. Vyöhykkeellä D, maaperä hieman hapan tai neutraali. |
| W3 | Märkä sara-, ruoho-, sammal- ja matalapensastundra | Hyvin rehevää yhtenäistä ruohomaista kasvillisuutta, korkeahkoja pensaita. Ilmastovyöhykkeellä E, korkeilla kohdilla S1 ja G4-tyypin kasvillisuutta eli varpus- ja mätästundraa. |