stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kukkasidonta
Sidontatyylit > Vegetatiivinen sidonta

Vegetatiivinen eli kasvullinen tyylisuunta on olemukseltaan luonnollista ja epäsymmetristä. Kukat käytetään niiden luonnollisen kasvusuuntamuotonsa mukaisesti.
Vegetatiivisessa tyylisunnassa materiaalit valitaan erityisin perustein:
Kasvisosiologisessa periaatteessa huomioidaan kasvuympäristö. Kasvaako materiaali luonnossa vierekkäin, lähekkäin vai tuppaana. Ovatko esimerkiksi vesikasveja, tietyn metsälajin aluskasveja tai maantieteellisesti saman alueen kasveja.
Kasvifysiologisessa periaatteessa huomioidaan jokin kasveja yhdistävä tekijä. Esimerkiksi heimo tai suku: materiaaleina käytetään vain sipulikasveja, mehikasveja, kaktuksia, heiniä jne.
Maiseman laki -periaatteessa kasvit puhuvat ulkoisesti samaa kieltä. Materiaalit esimerkiksi edustavat kaikki syksyistä luontoa. Tällöin voidaan valita varpuja, siemenkotia, kellastuneita lehtiä, oksia jne.
Asettelutapa on tyypillisesti paralleelinen, vertikaalinen ja kultaisen leikkauksen mukainen ryhmittely.
Kirjallisuutta

Paula Niemelä, Tiina Räihä: Floristiikan oppikirja, Kukkien sommittelu ja sidonta, Opetushallitus 2007
Dekoratiivisella tyylillä toteutettu surulaite
Muotosidontana toteutettu morsiuskimppu
Muotolineaarinen asetelma, pääelementtinä nippu kaksivärisiä neilikoita.
Transparenttinen asetelma
Asetelma - vegetatiivinen tyylisuunta
Southern Culture on the Skids

| Southern Culture on the Skids |
| --- | --- |
 SCotS vuonna 2010. Vasemmalta: Dave Hartman, Rick Miller ja Mary Huff.
Tiedot
Toiminnassa:  1983, 1987––
Tyylilaji:  alternative rock, rockabilly,   surf rock, psychobilly, neo-psychedelia, experimental rock, surfabilly
Kotipaikka:   Chapel Hill, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Rick Miller   Dave Hartman   Mary Huff  
Entiset jäsenet:  Stan Lewis Leslie Land Chip Shelby Chris Bess Tim Barnes
Levy-yhtiö:  Plan 9 Caroline Geffen Estrus TVT Yep Roc
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Southern Culture on the Skids (myös SCOTS) on yhdysvaltalainen rock-yhtye, joka perustettiin vuonna 1983. Yhtyeen nykyiset jäsenet ovat Rick Miller, Dave Hartman ja Mary Huff. Yhtyeen musiikissa on vaikutteita rockabillystä, surf rockista, countrysta ja R&B-tyylistä, jossa on punk-vivahteita.
Southern Culture on the Skidsin sanoitukset käsittelevät yleensä tanssimista, seksiä ja paistettua kanaa. Yhtye on tunnettu live-esiitymisistään, jossa yleisön päälle heitetään banaanivanukasta ja paistettua kanaa.kenen mukaan?
Jäsenet > Nykyiset

Rick Miller (laulu, sähkökitara)
Dave Hartman (perkussiot, rummut)
Mary Huff (laulu, bassokitara)
Jäsenet > Entiset

Stan Lewis
Leslie Land
Chip Shelby
Chris Bess
Tim Barnes
Diskografia > Albumit

| Vuosi | Nimi | Levy-yhtiö |
| --- | --- | --- |
| 1986 | Southern Culture on the Skids | Lloyd Street Records |
| 1990 | Too Much Pork for Just One Fork | Moist Records |
| 1992 | For Lovers Only | Safe House Records |
| 1994 | Ditch Diggin' | Safe House Records |
| 1995 | Dirt Track Date | Geffen Records |
| 1997 | Plastic Seat Sweat | Geffen Records |
| 2000 | Liquored Up and Lacquered Down | TVT Records |
| 2002 | Live At El Sol | Kudzu Ranch Records |
| 2004 | Mojo Box | Yep Roc Records |
| 2006 | Doublewide and Live | Yep Roc Records |
| 2006 | Doublewide and Live Deluxe | Yep Roc Records |
| 2007 | Countrypolitan Favorites | Yep Roc Records |
| 2010 | The Kudzu Ranch | Kudzu Ranch Records |
| 2011 | Zombified LP | Kudzu Ranch Records |
| 2013 | Dig This: Ditch Diggin' V.2 | Kudzu Ranch Records |
| 2016 | The Electric Pinecones | Kudzu Records |
| 2020 | Kudzu Records Presents | Kudzu Records |
| 2021 | At Home With Southern Culture on the Skids | Kudzu Records |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Jennifer Dickson

Jennifer Dickson OC (17. syyskuuta 1936 Piet Retief, Etelä-Afrikka – 18. tammikuuta 2025 Ottawa, Ontario) oli kanadalainen taidemaalari, valokuvaaja ja taidegraafikko. Hänestä tuli vuonna 1976 ensimmäinen Lontoon Royal Academy of Artsin kuninkaalliseksi akateemikoksi nimittämä kanadalainen. Hän sai oikeustieteen kunniatohtorin arvon Albertan yliopistosta vuonna 1988, pääsi Kanadan ritarikunnan upseeriksi 1995 ja voitti Victor Tolgesy -taidepalkinnon 2001. Hänen töitään on esillä muun muassa Kanadan kansallisgalleriassa.
Dickson sairasti lapsuudessaan Etelä-Afrikassa poliota ja kävi kotikoulua. Hän aloitti opiskelun Englannissa vuonna 1954, pääsi stipendin turvin opiskelemaan myös Ranskaan ja muutti Montrealiin 1969 vietettyään edeltäneen vuoden Jamaikalla.
Ahvenjärvi (Hartola)

| Ahvenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°41′20″N, 25°49′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Lamminjokeen 
Järvinumero:  14.833.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,3 m  
Pituus:  820 m  
Leveys:  530 m  
Rantaviiva:  2,35 km  
Pinta-ala:  27,661 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenjärvi 
Ahvenjärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Hirvipohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 820 metriä pitkä, 530 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,3 metriä mpy.
Iso Huhtijärvi (Sysmä)

| Iso Huhtijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°39′45″N, 25°44′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Myllyjokeen 
Järvinumero:  14.833.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,6 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  2,401 km  
Pinta-ala:  15,976 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Huhtijärvi 
Iso Huhtijärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Vintturin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,6 metriä mpy.
Hirvijärvi (Sysmä)

| Hirvijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä, Hartola
Koordinaatit:  61°38′40″N, 25°49′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Sääksjärveen 
Järvinumero:  14.833.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95 m  
Pituus:  4,4 km  
Leveys:  2,1 km  
Rantaviiva:  30,1442 km  
Pinta-ala:  4,70779 km²   
Tilavuus:  0,0154984 km³ 
Keskisyvyys:  3,29 m  
Suurin syvyys:  14,98 m  
Saaria:  47 
 fiHirvijärvi 
Hirvijärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä ja Hartolassa Hirvipohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 4,4 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 471 hehtaaria eli 4,7 neliökilometriä. Sillä on 47 saarta, joiden yhteispinta-ala on 61,38 hehtaaria, mikä tekee 13 % järven pinta-alasta. Saarista 43 on alle hehtaarin ja neljä on alle neliökilometrin kokoisia. Järven tilavuudeksi on saatu 15,5 miljoonaa kuutiometriä ja keskisyvyys 3,3 metriä. Sen suurin syvyys on 15,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 30,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95 metriä mpy.
Iso Niinilammi (Sysmä)

| Iso Niinilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°41′29″N, 25°43′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Siitimenjärveen 
Järvinumero:  14.833.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,1 m  
Pituus:  580 m  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  1,588 km  
Pinta-ala:  10,939 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Niinilammi 
Iso Niinilammi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Vintturin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 580 metriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,1 metriä mpy.
Iranilainen filosofia

Iranilaisen tai persialaisen filosofian juuret ovat vanhoissa iranilaisissa filosofisissa perinteissä, jotka saivat alkunsa indoiranilaisessa kulttuurissa ja jotka saivat paljon vaikutteita Zarathustran opetuksista. Zarathustran ajattelu on vaikuttanut myös länsimaiseen ajatteluun juutalaisuuden ja keskiplatonismin kautta. Myöhempiä iranilaisen filosofian suuntauksia ovat manikealaisuus ja mazdalaisuus. Vanha iranilainen filosofia alkoi saada vaikutteita kreikkalaisesta filosofiasta, kun sassanidikuninkaat antoivat kääntää kreikkalaista luonnonfilosofiaa pahlaviksi. Käännöstoiminta jatkui arabivallan alla 800-luvulla, jolloin filosofian harjoittaminen jatkui islamilaisten tieteiden pohjalla.  Kehittyi myös islamilaisen filosofian suuntauksia, kuten illuminationismi ja transsendentti teosofia.
Islamia edeltänyt aika > Zarathustralaisuus

Zarathustra oli itäiranilainen profeetta, jonka nimiin laitetut opetukset ajoittuvat vuosien 1000-588 eaa. välille. Hänen opetuksistaan tuli zarathustralaisuuden pohja, ja ne ovat vaikuttaneet monella tavalla iranilaiseen ajatteluun.
Zarathustra oli ensimmäinen, joka käsitteli pahan ongelmaa filosofisesti. Hänen on usein katsottu olleen myös ensimmäinen monoteisti uskontojen historiassa. Hänen eettinen ajattelunsa perustui kolmen hyvän asian, hyvien ajatusten (pendar-e-nik), hyvien sanojen (goftar-e-nik) ja hyvien tekojen (kerdar-e-nik), korostamiseen.
Zarathustran opetukset vaikuttivat myös kreikkalaiseen ja roomalaiseen filosofiaan. Useat antiikin ajan ajattelijat, kuten Eudoksos Knidoslainen ja Plinius vanhempi, ylistivät zarathustralaista filosofiaa. Platon sai tietoa zarathustralaisuudesta Eudoksoksen kautta, ja hänen on nähty saaneen siitä vaikutteita ideaoppiinsa. 200-luvulla eaa. Kolotes syytti Platonin varastaneen osia Zarathustran teoksesta Luonnosta, kuten Er-myytin, teokseensa Valtio.
Islamia edeltänyt aika > Manikealaisuus

Profeetta Manin perustama manikealaisuus vaikutti laajalla alueella, Pohjois-Afrikasta Kiinaan. Sen keskeinen piirre oli voimakas dualistinen kosmologia ja teologia, jonka se jakoi yhdessä mazdalaisuuden kanssa. Kaikkaudessa katsottiin olevan kaksi perusprinsiippiä: Valo, joka oli hyvä; ja Pimeys, joka oli paha. Nämä kaksi olivat sekoittuneet kosmisen onnettomuuden seurauksena, ja ihmisen tehtävänä tässä elämässä oli vapauttaa itsestään ne osat, jotka kuuluivat valoon. Mani näki hyvän ja pahan sekoittumisen traagisena, kun taas Mazdak oli nähnyt sen neutraalimmin, jopa optimistisella tavalla.
Islamia edeltänyt aika > Mazdalaisuus

Mazdak (k. 524/528 jaa.) oli persialainen yhteiskunnallinen uudistaja, joka toimi sassanidien kuninkaan Kavadh I:n aikana. Hän väitti olevansa Jumalan lähettämä profeetta. Hänen näkemyksiään on luonnehdittu varhaiseksi ”kommunismiksi”.
Klassinen islamilainen aika > Avicennalaisuus

Avicenna pyrki islamilaisella kultakaudella yhdistelemään aristotelismia ja uusplatonismia islamilaiseen Kalam-teologiaan. 1100-luvulla avicennalaisuudesta tuli islamilaisen filosofian johtava koulukunta, ja Avicennan teoksia kommentoitiin laajalti. Avicennalaisuus vaikutti myös keskiajan eurooppalaiseen ajatteluun. Keskiajan filosofia sai vaikutteita muun muassa hänen sielua koskevista ajatuksistaan sekä olemassaolo-olemus (eksistenssi-essentia) -erottelusta. Toisaalta näkemyksistä väiteltiin paljon, ja osa tuomittiin Pariisin oppituomioissa vuonna 1210. Hänen psykologiansa ja tietoteoriansa vaikutti kuitenkin Willelmus Auvergnelaiseen ja Albert Suureen, ja hänen metafysiikkansa Tuomas Akvinolaiseen.
Klassinen islamilainen aika > Illuminationismi

Illuminationismi oli islamilaisen filosofian koulukunta, jonka perusti Shahab al-Din Suhrawardi 1100-luvulla. Koulukunnan ajattelu oli yhdistelmä Avicennan filosofiaa ja muinaista iranilaista ajattelua, sekä Suhrawardin omia ajatuksia. Illuminationismin on usein nähty saaneen vaikutteita uusplatonismista.
Klassinen islamilainen aika > Transsendentti teosofia

Transsendentti teosofia on islamilaisen filosofian koulukunta, jonka perusti Mulla Sadra 1600-luvulla. Hänen filosofiansa ja ontologiansa on nähty yhtä keskeisenä islamilaiselle ajattelulle kuin Martin Heideggerin ajattelu länsimaiselle filosofialle 1900-luvulla. Mulla Sadra kehitti uuden lähestymistavan todellisuuden luonteen tarkasteluun, ja hänen ajattelunsa on nähty siirtymänä essentialismista eksistentialismiin islamilaisessa filosofiassa, useita satoja vuosia ennen kuin sama tapahtui länsimaisessa ajattelussa.
Nykyaikainen iranilainen filosofia

Ennen länsimaiden tyyliin järjestettyjä yliopistoja, filosofiaa tutkittiin Iranissa uskonnollisissa seminaareissa.
1900-luvun merkittävimpiin iranilaisiin filosofeihin ja intellektuelleihin lukeutuvat muun muassa Dariush Shayegan, Morteza Motahhari, Javad Tabatabaei, Seyyed Hossein Nasr, Daryush Shokof, Ahmad Fardid, Mohsen Kadivar ja Mahmoud Khatami.
Koulukuntia ja filosofeja > Islamia edeltänyt aika

Zarathustra ja zarathustralaisuus
Avesta ja Gathas
Osthanes
Jamasp
Anakharsis, skyyttalainen filosofi
Mani ja manikealaisuus
Mazdak ja mazdalaisuus
Burzoe
Paavali Persialainen, kristitty filosofi
Bukhtishu
Koulukuntia ja filosofeja > Islamilainen aika

Avicenna
Al-Farabi
Imam Mohammad Ghazali Tusi
Abd al-Qahir al-Jurjani
Kateb Qazwini
Zakaria Razi
Qutb-al-din Razi
Baba Afdal
Fakhr al-Din Razi (Imam Fakhr Razi)
Nasir al-Din Tusi
Zakariya Qazwini
Faridaddin Attar (Attar Nishapuri)
Umar Suhrawardi
Umar Khayyam
Semnani
Ali Hamedani
Jalal ad-Din Muhammad Balkhi-Rumi (Rumi)
Mahmud Shabestari
Shams al-Din Lahiji
Nematollah Vali Kermani
Abdol-Rahman Jami
Noor Ali Shah
Shahab al-Din Suhrawardi ja illuminationistinen koulukunta
Sadr al-Din Dashtaki
Mir Damad ja Isfahan-koulukunta
Mulla Sadra ja transsendentti teosofia
jabir ibn hayyan
Rajab Ali Tabrizi
Qazi Sa’id Qumi
Qom-koulukunta
Mulla Hadi Sabzevari
Kirjallisuutta

Gutas, Dimitri: Greek Thought, Arabic Culture. The Graeco-Arabic Translation Movement in Baghdad and Early Abbasid Society (2nd–4th/8th–10th centuries).  Routledge, 1998.  ISBN 0-415-06133-4  (englanniksi)
Nasr, Seyyed Hossein & Aminrazavi, Mehdi (toim.): An Anthology of Philosophy in Persia: Volume I.  Oxford University Press, 1999.  ISBN 978-0195126990
Nasr, Seyyed Hossein & Aminrazavi, Mehdi (toim.): An Anthology of Philosophy in Persia: Volume II.  Oxford University Press, 2001.  ISBN 978-0195127003
Aiheesta muualla

Iranian Philosophy & Theology Researchers Association (Arkistoitu – Internet Archive) (persiaksi)
Persian Philosophy - An Anthology of Philosophy in Persia Review Essays of Academic, Professional &  Technical Books in the Humanities & Sciences (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Iranian philosophy
Profeetta Zarathustra (vasemmalla) Rafaelin freskossa Ateenan koulu, vuodelta 1509.
Käännös suomeksi
Juustinjärvi

| Juustinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°42′44″N, 25°50′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Myllyoja Heinhaituanjärveen 
Järvinumero:  14.833.1.030
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  730 m  
Rantaviiva:  3,71 km  
Pinta-ala:  25,561 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJuustinjärvi 
Juustinjärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Putkijärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 730 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 26 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy.
Anita (nimi)

| Anita |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  22. lokakuuta
– ruotsinkielinen:  22. lokakuuta
– ortodoksinen:  9. joulukuuta
Muunnelmia:  Anitta, Nita
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Anna
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anita on naisen etunimi. Se on alkujaan espanjalainen ja italialainen muoto Anna-nimestä, mutta se on vakiintunut myös ainakin Suomen ja Ruotsin nimistöön. Vuoden 2019 loppuun mennessä se on Suomessa Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 29 151 naiselle. Se oli Suomessa ja Ruotsissa suosittu nimi 1940–1950-luvulla. Nuorten naisten ja tyttöjen nimenä se ei nykyään ole kovin yleinen. Suomessa nimestä esiintyy harvinaisempana muoto Anitta. Anita on ollut Suomen ruotsinkielisessä kalenterissa vuodesta 1929 ja suomenkielisessä vuodesta 1973, ja molemmissa sen nimipäivä on 22. lokakuuta. Ruotsissa Anitan nimipäivä on 9. syyskuuta. Vuosina 1986–1992 se oli Ruotsissa 10. heinäkuuta.
Kuvitteellisia Anitoja

Anita Virtanen, päähenkilö Peter Lindholmin ja Olli-Pekka Parviaisen elokuvassa Anita
Anita, Ventura Ponsin elokuvassa Anitan valinta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anita (nimi) Wikimedia Commonsissa
Michael Hayböck

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Michael Hayböck vuonna 2014. |  Michael Hayböck vuonna 2014. |  Michael Hayböck vuonna 2014. |  |
Maa:   Itävalta
Miesten mäkihyppy
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Sotši 2014 | joukkuemäki |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Falun 2015 | joukkuemäki |  |
|  Hopeaa | Lahti 2017 | sekajoukkuemäki |  |
|  Hopeaa | Seefeld 2019 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Lahti 2017 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 2021 | sekajoukkuemäki |  |
|  Pronssia | Planica 2023 | joukkuemäki |  |
| Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Kulm 2024 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Kulm 2016 | joukkuekilpailu |  |
Michael Hayböck (s. 5. maaliskuuta 1991 Linz, Itävalta) on itävaltalainen mäkihyppääjä.
Arvokilpailut

Sotšin olympialaisissa 2014 Hayböck sijoittui normaalimäen kilpailussa viidenneksi ja suurmäessä kahdeksanneksi sekä oli mukana Itävallan hopeajoukkueessa. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän saavutti joukkuekilpailussa hopeaa ja oli suurmäessä neljästoista. Lentomäen MM-kilpailuissa Kulmissa 2016 hän oli henkilökohtaisen kilpailun yhdestoista ja oli mukana Itävallan pronssijoukkueessa. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sai sekajoukkuemäessä hopeaa ja joukkuemäessä pronssia sekä sijoittui normaalimäessä kuudenneksi ja suurmäessä 11:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli suurmäessä kuudes. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Hayböck voitti hopeaa joukkuemäessä sekä sijoittui normaalimäessä yhdeksänneksi ja suurmäen kilpailussa 14:nneksi. Lentomäen MM-kilpailuissa Planicassa 2020 hän oli henkilökohtaisen kilpailun neljäs. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän saavutti sekajoukkuemäessä pronssia ja sijoittui normaalimäessä seitsemänneksi. Vikersundin lentomäen MM-kilpailuissa 2022 hän oli seitsemäs. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti joukkuemäessä pronssia ja sijoittui molemmissa henkilökohtaisissa kilpailuissa 15:nneksi. Kulmin lentomäen MM-kilpailuissa 2024 Hayböck saavutti joukkekilpailussa hopeaa ja sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa kahdeksanneksi.
Hayböck on myös nelinkertainen nuorten maailmanmestari; vuonna 2010 hän voitti henkilökohtaisen kilpailun ja joukkuekisan vuosina 2009, 2010 ja 2011.
Maailmancup

Ensimmäisen kerran Hayböck kilpaili mäkihypyn maailmancupissa kaudella 2009–2010 Innsbruckissa, sijoittuen 17:nneksi. Ensimmäisen osakilpailuvoittonsa hän saavutti Bischofshofenissa tammikuussa 2015. Lisäksi hän on voittanut Lahdessa kaksi kilpailua ja Kuopion kilpailun helmikuussa 2016 sekä Engelbergissä joulukuussa 2016. Hän on sijoittunut toiseksi Oberstdorfissa joulukuussa 2014, Nižni Tagilissa, Engelbergissä ja Oberstdorfissa joulukuussa 2015, Zakopanessa tammikuussa 2016, Almatyssa helmikuussa 2016, Bischofshofenissa tammikuussa 2017 ja Titisee-Neustadtissa joulukuussa 2024. Kolmas hän on ollut Wisłassa tammikuussa 2014, kahdesti niin Lillehammerissa kuin Engelbergissä joulukuussa 2014, Bischofshofenissa tammikuussa 2016, Oberstdorfissa joulukuussa 2016, Vikersundissa maaliskuussa 2017, Oslossa maaliskuussa 2018, Lahdessa maaliskuussa 2020, Innsbruckissa tammikuussa 202, Garmisch-Partenkirchenissä tammikuussa 2025 ja Oberstdorfissa tammikuussa 2025
Mäkiviikon 2014–2015 lopputuloksissa Hayböck oli toinen ja maailmancupin kokonaiskilpailussa samalla kaudella viides. Mäkiviikolla 2015–2016 hän oli kolmas ja saman kauden maailmancupissa neljäs. Kaudella 2016–2017 hän oli maailmancupin kokonaiskilpailussa seitsemäs. Kaudella 2023–2024 hän sijoittui kuudenneksi sekä mäkiviikolla että maailmancupin kokonaiskilpailussa.
Maailmancupin osakilpailuvoitot

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| Päivä | Kilpailupaikka | Maa | Mäki |
| 6. tammikuuta 2015 | Bischofshofen | Itävalta | HS140 |
| 19. helmikuuta 2016 | Lahti | Suomi | HS130 |
| 21. helmikuuta 2016 | Lahti | Suomi | HS100 |
| 23. helmikuuta 2016 | Kuopio | Suomi | HS127 |
| 17. joulukuuta 2016 | Engelberg | Sveitsi | HS140 |
Maailmancupin osakilpailuvoitot > Maailmancupin joukkuekilpailujen voitot

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| Päivä | Kilpailupaikka | Maa | Mäki |
| 1. maaliskuuta 2014 | Lahti | Suomi | HS130 |
| 11. maaliskuuta 2017 | Oslo | Norja | HS134 |
| 9. helmikuuta 2019 | Lahti | Suomi | HS130 |
| 21. marraskuuta 2020 | Wisła | Puola | HS134 |
| 16. tammikuuta 2021 | Zakopane | Puola | HS140 |
Kaitalampi (Sysmä, itäinen)

| Kaitalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°36′30″N, 25°48′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Kaitalampeen 
Järvinumero:  14.833.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,9 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,108 km  
Pinta-ala:  4,475 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaitalampi 
Kaitalampi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Taipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 480 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,9 metriä mpy.