stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vallisneriat

| Vallisneriat |
| --- | --- |
 Kierrevallisneria (Vallisneria spiralis) akvaariossa.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Kilpukkakasvit Hydrocharitaceae
Suku::  Vallisneriat Vallisneria  L.
Katso myös
   Vallisneriat Wikispeciesissä   Vallisneriat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vallisneriat (Vallisneria) on lämpimien alueiden vesikasvien suku, jonka monet jäsenet ovat suosittuja akvaariokasveja. Suvussa on 6–10 lajia. Ne leviävät rönsyistä ja muodostavat joskus laajoja vedenalaisia niittyjä.
Lajeja

kääpiövallisneria (Vallisneria aethiopica)
amerikanvallisneria (Vallisneria americana)
kaitavallisneria (Vallisneria nana)
kiinanvallisneria (Vallisneria natans)
rusovallisneria (Vallisneria neotropicalis)
kierrevallisneria (Vallisneria spiralis)
Lajeja > Akvaarioissa suosittuja lajeja ja muunnoksia

Amerikanvallisneria (Vallisneria americana)
Ruuvikierreheinä Vallisneria americana var. biwaensis
Jättivallisneria Vallisneria americana var. gigantea
Kierteisvallisneria Vallisneria asiatica var. biwaensis
Kierrevallisneria (Vallisneria spiralis)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Vallisneriat – Vallisneria
Valkea-Kotinen

| Valkea-Kotinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°14′32″N, 25°03′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Lapinjärveen 
Järvinumero:  35.787.1.030
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,9 m  
Rantaviiva:  0,981 km  
Pinta-ala:  3,591 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkea-Kotinen 
Valkea-Kotinen  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueen Kotisen luonnonsuojelualueeseen .
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,9 metriä mpy.
Aiheesta muualla

Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona.  (Tutkimusraportti 160)  Espoo:  Geologinen tutkimuskeskus, 2004.  ISBN 951-690-894-2.  ISSN 0781-4240.  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 29.10.2022).
(35.7)
Perosa

Perosa voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Perosa Argentina, kunta Torinon metropolikaupungissa Piemonten hallintoalueella Italiassa
Perosa Canavese, kunta Torinon metropolikaupungissa Piemonten hallintoalueella Italiassa
Villar Perosa, kunta Torinon metropolikaupungissa Piemonten hallintoalueella Italiassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Perosa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vidjajevo

Vidjajevon kaupunkipiiri-kunnan vaakuna
Vidjajevo (ven. Видя́ево, aikaisemmin Uritsa, ven. Урица) on suljettu asuinalue Murmanskin alueella Venäjällä. Vidjajevo on samannimisen kaupunkipiirikunnan (Городской округ ЗАТО п. Видяево) keskus ja ainoa taajama, mutta se ei itse ole kaupunki. Asukkaita kaupunkipiirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 5 771.
Vidjajevon asutuskeskus palvelee samannimistä sukellusvenetukikohtaa, joka sijaitsee kahdessa erillisessä osassa, välittömästi taajaman koillispuolella Uuravuonon rannalla sekä Auravuonon perukassa noin 6 km taajamasta pohjoiseen. Vidjajevo rajoittuu lännessä Zaozjorskin suljettuun kaupunkipiirikuntaan, muuten sitä ympäröi Kuolan piirin Uuran maalaiskunta.
Näkymä suljettuun Vidjajevon asuintaajamaan
Historia

Uritsan kylä sai nimensä Uritsajoesta ja tämä puolestaan laskupaikastaan Uuravuonosta (Ura guba); nimi on saamelaista kantaa. Taajama perustettiin vuonna 1958. 1960-luvulla paikkakunnalla toimi dieselkäyttöisten sukellusveneiden telakka ja vuodesta 1979 myös ydinsukellusveneiden. Uritsa-nimi vaihdettiin Vidjajevoksi vuonna 1964 sukellusvene Štš-421:n päällikön kapteeniluutnantti Fjodor Vidjajevin muistoksi, joka menehtyi Barentsinmerellä toisessa maailmansodassa.
1980-luvulla Auravuono (Ara guba) oli yksi Neuvostoliiton tärkeimmistä sukellusvenesatamista ja palveli kaikkia kolmea sukellusvenesukupolvea dieselkäyttöisistä ydinkäyttöisiin. Nykyisin telakan merkitys on vähentynyt; jäljellä ovat vain Akula, Sierra ja Oscar-II -luokat. Lisäksi Auravuonon tukikohtaan on varastoitu käytöstä poistettuja ydinreaktoreita ja ydinjätettä. Vidjajevo oli myös vuonna 2000 Barentsinmerellä uponneen K-141 Kurskin kotisatama.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vidjajevo Wikimedia Commonsissa
Vidjajevo Murmanskin aluehallinnon sivulla (Arkistoitu – Internet Archive) (mm. kartta) (venäjäksi)
Vidjajevon virallinen sivusto (venäjäksi)
Peter Jacobson

Peter Jacobson vuonna 2009.
Peter Jacobson  (s. 1965) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän  on näytellyt esimerkiksi Housessa seitsemällä tuotantokaudella. Hänellä on myös ollut pienet roolit televisiosarjoissa NYPD Blue ja CSI: Miami. Pixarin animaatiossa Autot 2 hän oli Acerin ääni.
Jacobson syntyi Chicagossa juutalaisperheeseen, jonka esi-vanhemmat olivat saapuneet Yhdysvaltoihin Itä-Euroopasta. Hän opiskeli Brownin yliopistossa ja Juilliard Schoolissa.
Aiheesta muualla

Peter Jacobson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Luettelo Wimbledonin naisten kaksinpelin voittajista

Wimbledonin tennisturnaus on vuosittainen tennisturnaus, joka pelataan nurmikentällä. Se järjestetään Lontoon Wimbledonin taajamassa, Isossa-Britanniassa. Naisten kaksinpelin järjestäminen aloitettiin vuonna 1884.
Peter Jacobi

| Peter Jacobi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1951 Thüringen
Kansalaisuus:  saksalainen
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Peter Jacobi (s. 1951 Thüringen) on saksalainen kirjailija. Häneltä on suomennettu romaani Elämäni kirjana (Mein Leben als Buch, 2000, suom. Like 2001).
Aiheesta muualla

Jan Blomstedt: Romaani jää vaisuksi vitsiksi. Helsingin sanomat 6.1.2002.
Joonas Sarelius

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 2. heinäkuuta 1979 (ikä 45)
Syntymäpaikka: Espoo, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 191 cm
Junioriseurat
1990–1998: Honka
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1998 | Honka | 0 | (0) |
| 2001 | Sepsi-78 | 6 | (2) |
| 2001 | LePa | 10 | (10) |
| 2002 | FC Espoo | 22 | (21) |
| 2003 | KSK Tongeren | 7 | (0) |
| 2003 | Honka | 20 | (8) |
| 2004 | CS Lantonnais |  |  |
| 2004 | Futura |  |  |
| 2004–2009 | Viikingit | 113 | (35) |
| Yhteensä | Yhteensä | 178 | (76) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Joonas Sarelius (s. 2. heinäkuuta 1979 Espoo) on entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Nykyään Sarelius toimii Helsingin Jalkapalloklubissa tyttöjen valmennuspäällikkönä ja edustusjoukkueen managerina.
Sarelius on FC Hongan kasvatti, josta hän siirtyi USA:n yliopistosarjaan Georgia State Universityyn. Suomeen palattuaan Sarelius pelasi Kakkosta Sepsi-78:ssa, FC Espoossa ja LePassa sekä Ykköstä FC Hongassa. Tämän jälkeen Sarelius siirtyi Belgiaan KSK Tongereniin ja sieltä Ranskaan Lantoniin.
Parhaiten Sarelius tuli tunnetuksi Viikinkien pelaajana. Viikingeissä hän pelasi kaudet 2004-2009. Sarelius teki 17 maalia Ykkösen kaudella 2006 joukkueen noustessa Veikkausliigaan. Hän oli sarjan kolmanneksi paras maalintekijä ja voitti myös Veikkauspörssin 23 pisteellä. Veikkausliigakaudella 2007 Sarelius pelasi Veikkausliigan Tähdistöottelussa. Maaleja hän teki kyseisellä kaudella neljä.
Pelaamisen ohessa Sarelius toimi myös Viikinkien markkinointipäällikkönä.
Sareliuksen aktiiviura päättyi kauteen 2009. Hän on nykyään Helsingin piirin 90min-lehden sekä suositun jalkapallosivuston Kymppipaikka.fi:n päätoimittaja. Sarelius kirjoitti yhdessä Tuomas Peltosen kanssa vuonna 2012 Veikkausliigan tarinat ja sankarit -kirjan. Sen ensimmäinen painos myytiin loppuun jo muutamassa viikossa. Sareliuksen Kymppipaikka-sivu palkittiin vuonna 2015 Captains´Ball -gaalassa vuoden jalkapallotoimittajana.
Vuodesta 2015 eteenpäin Sarelius on toiminut HJK:n naisten ja tyttöjen valmennuspäällikkönä. Sarelius on palkittu työstään Palloliiton naisjalkapallon edistämisestä jaettavalla Kaijan Kannulla 2019.
Aiheesta muualla

Sarelius FC Viikinkien kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Velkakatto

Velkakatto on valtion velkaantumiselle perustuslaissa asetettu kattoselvennä, kuten velkajarru, mutta kiinteä ja siten joustamaton.[lähde? ]
Suomessa

Suomen valtion velkakattoa vastaa hallituksen lainanottovaltuus, jonka määrittää eduskunta.  Perustuslain mukaan valtiolle voidaan ottaa lainaa vain eduskunnan suostumuksella.
Vuonna 2024 eduskunnan määrittämä enimmäismäärä valtionvelalle on 170 miljardia euroa. Tammikuun 2024 lopussa velkaa oli 162 miljardia euroa, ja hallitus esittää lainanottovaltuuksiensa kasvattamista. Valtuutta on kasvatettu aiemmin vuosina 2009, 2014, 2020 ja 2023.
Samaan aikaan esittäessään velkakaton ylittämistä pääministeri Petteri Orpo ehdotti uudenlaista velkakattoa. Orpon ajatus on, että laissa määrättäisiin, kuinka suureksi julkisen velan suhde bruttokansantuotteeseen saa kasvaa.
EU:ssa

EU:n Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan jäsenvaltioiden julkisen talouden velka saa olla enintään 60 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen ja alijäämä enintään kolme prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen. Alijäämä tarkoittaa, että julkisen talouden menot ovat tuloja suuremmat.
Monet EU-maat – Suomi mukaan lukien – ovat ylittäneet rajan. Suomen velkasuhde on vuonna 2023 noin 75 prosenttia. Jos velan määrä on 60–90 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, velkasuhteen tulisi pienentyä 0,5 prosenttiyksiköllä sovitussa ajassa. Mikäli velan määrä ylittää 90 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, velkasuhteen tulee pienentyä yhdellä prosenttiyksiköllä sovitussa ajassa.
Kritiikkiä

Poliittisen talouden tutkija Antti Ronkaisen mukaan velkakatossa on riskejä. Huonosti toteutettu velkakatto voisi estää hallituksia vastaamasta ajankohtaisiin ongelmiin. Se voisi johtaa ajankohtaan nähden sopimattoman kireään finanssipolitiikkaan. Ronkaisen mukaan esimerkiksi Yhdysvalloissa velkakaton ylittyessä liittovaltio keskeyttää palkanmaksun ja joutuu sulkemaan virastoja, eikä maailman mahtavin valtio suoriudu sille säädetyistä velvollisuuksista. Saksassa velkajarrun takia joudutaan tekemään liian kireää talouspolitiikkaa, minkä vuoksi maan syvempiin rakenteellisiin ongelmiin, eli erityisesti energiaomavaraisuuden tarpeeseen, ei voida reagoida.
STTK:n pääekonomisti Patrizio Lainàn mukaan taloustieteellisesti ei ole olemassa mitään objektiivista tasoa velan enimmäismäärälle, eli velkakatto olisi lähtökohdiltaankin mielivaltainen. Lisäksi niissä maissa, joissa jonkinlainen velkakatto on käytössä, se on aiheuttanut enemmän ongelmia kuin hillinnyt velkaantumista. Lainàn mukaan velkakestävyyden parantamisen sijaan velkakatto johtaa helposti lyhytjänteisiin leikkauksiin tai veronkorotuksiin, jotka saattavat heikentää pidemmän aikavälin velkakestävyyttä. Esimerkiksi investoinneista tai osaamisesta leikkaamalla voidaan vähentää velkaantumista vaalikauden aikana, mutta se kostautuu heikompana talouskasvuna tulevaisuudessa. Samoin suhdannevaihteluiden tasoittamisen laiminlyönti finanssipolitiikassa voi kostautua korkeampana rakenteellisena työttömyytenä ja heikompana velkakestävyytenä.
Tukholman yliopiston taloustieteen professori Markus Jäntin mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen määräykset ovat "likimain tuulesta temmattuja". Helsingin yliopiston taloustieteen professori Niku Määttäsen mukaan talousteoriasta tai taloushistoriasta ei voi johtaa täsmällisiä rajoja turvalliselle velkaantumiselle. Lisäksi velkaantumiseen riskit voivat muuttua ajan mittaan, sillä erityisesti lainakorkojen lasku voi helpottaa julkisen velan hoitamista.
KDM Dannebrog

KDM Dannebrog on ollut usean Tanskan laivaston aluksen nimenä:
KDM Dannebrog, linjalaiva
KDM Dannebrog, vuonna 1850 vesille laskettu panssarifregatti
KDM Dannebrog, kuninkaallinen jahti
KDM Dannebrog, vuonna 1931 vesille laskettu kuninkaallinen jahti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”KDM Dannebrog”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Joonas Rinta-Kanto

Joonas Rinta-Kanto Helsingissä 2018.
Joonas Rinta-Kanto (s. 25. huhtikuuta 1982 Espoo) on suomalainen sarjakuvapiirtäjä ja kuvittaja. Hänet tunnetaan parhaiten Fok_It-sarjakuvasta, joka ilmestyy Helsingin Sanomien sarjakuvasivulla kuusi kertaa viikossa. Hän on tehnyt Fok_It-sarjakuvaa vuodesta 2009 lähtien. Fok_Itin julkaisu alkoi Helsingin Sanomien Nyt-liitteessä vuonna 2011. Nyt-liitteen ilmestymisen loputtua vuonna 2023 sarjakuvastrippi siirtyi Helsingin Sanomien sarjakuvasivulle. Rinta-Kanto oli Helsingin sarjakuvafestivaalien festivaalitaiteilija vuonna 2014.
Rinta-Kanto on valmistunut Riihimäen ammattioppilaitoksesta media-assistentiksi vuonna 2008.
Teokset

Fok_It, Kreegah Bundolo, 2010
Fok_It 2, Kreegah Bundolo, 2011
Fok_It 3, Kustannusliike Hans Nissen, 2012
Fok_It 4, Kustannusliike Hans Nissen, 2013
Fok_It: Elämä, Like, 2014
Fok_It 5, Kustannusliike Hans Nissen, 2016
Fok_It: Elämä jatkuu, Like, 2016
Aiheesta muualla

Joonas Rinta-Kannon kotisivut
Fok_It Nyt.fi-sivustolla
Fok_It-blogi
Perovskiitti

| Perovskiitti |
| --- | --- |

Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  CaTiO3
Aiheesta muualla
  Perovskiitti Commonsissa 
Perovskiitti on mineraali, joka koostuu kalsiumtitanaatista. Perovskiitti-nimitystä käytetään myös mineraaliryhmästä, johon kuuluvien mineraalien yhteispiirre on samanlainen perovskiitti-kiderakenne.
Mineraalin löysi 1839 Uralvuoristosta Gustav Rose. Hän nimesi perovskiitin venäläisen mineralogin Lev Perovskin (1792–1856) mukaan.
Perovskiittikennot nähdään uutena lupaavana materiaalina tulevaisuuden aurinkokennoissa. Perovskiiteillä on ferrosähköisiä ominaisuuksia.
Aiheesta muualla

Kemia-lehti 6/2014: Kalevi Rantanen, Tutkimus avaa Perovskiittien runsaudensarvea (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Geologia.fi: Teemu Karlsson, Mineraali voi muuttaa auringonvalon, liikkeen ja lämmön sähköksi
Mindat.org: Perovskite (englanniksi)
Webmineral: Perovskite Mineral Data (englanniksi)
Perovskiittirakenne

Perovskiittirakenne on kiderakennetyyppi, joka määritellään sillä, että se on samanlainen kuin perovskiittimineraalilla. Samantyyppisen kiderakenteen omaaminen määrittää myös perovskiittimineraaliryhmän.
Aiheesta muualla

Perovskite Group – mindat.org
Petrus Donders

| Petrus Norbertus Donders |
| --- | --- |
 Petrus Dondersin valokuva
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. lokakuuta 1805 Tilburg, Pohjois-Brabant, Alankomaat
Kuollut: 14. tammikuuta 1887 Batavia, Saramacca, Suriname
Kansalaisuus:  alankomaalainen
Ammatti:  pappi ja lähetystyöntekijä
Vanhemmat:  Arnold Denis Donders ja Petronella van den Brekel
Muut tiedot
Lempinimet:  Spitaalisten suojeluspyhimys  Köyhien apostoli
Autuas Petrus Norbertus Donders C.Ss.R. (myös Peter Donders tai Peerke Donders; 27. lokakuuta 1805 Tilburg, Pohjois-Brabant, Alankomaat – 14. tammikuuta 1887 Batavia, Saramacca, Suriname) oli alankomaalainen redemptoristi, pappi ja lähetystyöntekijä Surinamissa, joka palveli orjia ja spitaalisia, evankeloi intiaaneja sekä kastoi ensimmäisten vuosiensa aikana ainakin 1200 henkilöä. Hän eli seuraavien 6 paavien hallintokausien aikana: Pius VII (1800–1823), Leo XII (1823–1829), Pius VIII (1829–1830), Gregorius XVI (1831–1846), autuas Pius IX (1846–1878) ja Leo XIII (1878–1903). Paavi Pius XII julisti hänet kunnianarvoisaksi 25. maaliskuuta 1945, 11. huhtikuuta 1978 Louis John Westlandin julistettiin parantuneen ihmeen kautta osteomyeliitistä hänen avullaan, paavi Johannes Paavali II julisti hänet autuaaksi 23. maaliskuuta 1982 ja hänen muistopäiväänsä vietetään 14. tammikuuta. Mies kuoli hoitamattomaan munuaistulehdukseen ja hänen maalliset jäämistönsä on nykyään haudattu Paramaribon katedraaliin.
Elämä

Petrus syntyi köyhään mutta ahkeraan ja hurskaaseen katoliseen perheeseen kutojalle Arnold Denis Dondersille ja hänen vaimolleen Petronella Jakoba van der Brekelille ja halusi jo lapsena papiksi, mutta aloitti elämänsä työntekijänä tehtaassa. Paikallisten pappien ja varakkaan tukijan avulla hän meni seminaariin 21-vuotiaana tehden palvelijan töitä samalla kun opiskeli ja lopulta 26-vuotiaana hän haki fransiskaaneihin, jesuiittoihin ja redemptoristeihin mutta torjuttiin näissä kaikissa. Mies vihittiin 32-vuotiaana papiksi eli noin 10 vuotta sen jälkeen kun astui seminaariin. Hän meni lähetystyöntekijäksi Alankomaiden siirtomaahaan ja saapui Paramariboon 16. syyskuuta 1842, jossa hän palveli ja evankeloi orjia. Hän vietti loppuelämänsä Surinamessa vuodesta 1842 vuoteen 1866 sekulaaripappina ja vuodesta 1866 vuoteen 1887 redemptoristipappina. Hän vieraili säännöllisesti orjien, sotilasvaruskuntien ja alkuperäiskansojen luona ja asettui vapaaehtoisesti palvelemaan spitaalisia ihmisiä Bataviassa ja hän kuolikin spitaalistensa keskuudessa 14. tammikuuta 1887.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Petrus Donders Wikimedia Commonsissa
Patrick Donner

Patrick William Donner (4. joulukuuta[lähde? ] 1904 – 19. elokuuta 1988) oli Ison-Britannian parlamentin alahuoneen jäsen vuosina 1931–1955. Kuningatar Elisabet II löi hänet ritariksi vuonna 1953[lähde? ].
Donnerin perhe muutti Helsingistä Lontooseen vuonna 1918 sisällissodan pakolaisina. Patrick Donner sai Britannian kansalaisuuden 1929, mutta vasta toisella hakemuksella, kun puoltajana oli muun muassa ulkoministeri Austen Chamberlain.. Hänen äitinsä oli brittiläinen pankkiirin tytär Violet McHutchen ja isänsä suurlähettiläs Ossian Donner. Ossian Donner johti Suomen ensimmäistä diplomaattista lähetystöä Lontoossa 1919–1925. Perhe asettui sittemmin pysyvästi Englantiin ja isä otti Ison-Britannian kansalaisuuden.
Patrick opiskeli Englannin kirjallisuutta Exeter Collegessa[lähde? ] Oxfordissa. Hänet valittiin konservatiivipuolueen kansanedustajaksi vuoden 1931 vaaleissa köyhässä West Islingtonista. Aloittelevat poliitikot pääsevät Britanniassa ehdokkaaksi vaalipiirissä, jossa läpimenon todennäköisyys on pieni. Seuraavissa, vuoden 1935 vaaleissa hän siirtyi konservatiiviseen Basingstoken vaalipiiriin.
Parlamentissa Donner keskittyi Brittiläisen imperiumin ja Intian asioihin. Donnerilla ja Winston Churchillilla oli yhteinen vastustava näkemys Intian itsehallinnon syventämispyrkimyksistä. Kun Churchillin aloitteesta syntyi 1933 näitä pyrkimyksiä vastustava India Defence League, Donnerista tuli ryhmän sihteeri. Donnerin ja Churchillin ystävyys päättyi, kun Donner tuki pääministeri Neville Chamberlainia vuonna 1938 solmitun Münchenin sopimuksen yhteydessä. Churchill ei hyväksynyt Hitlerin miellyttämiseen tähdännyttä sopimusta.
Donner palveli Royal Air Forcessa toisessa maailmansodassa[lähde? ]. Basingstokea hän edusti parlamentissa 20 vuotta, ja luopui paikastaan vuoden 1955 vaaleissa, vastalauseena Britannian sodanjälkeiselle politiikalle, kuten hän itse on sanonut.
Donner sijoittui konservatiivien oikealle laidalle ja tunsi vastenmielisyyttä varsinkin kommunisteja ja sosialisteja kohtaan. Hän tuki Benito Mussolinia ja Francisco Francoa, sillä oikeistodiktatuuri oli hänestä kuitenkin kommunismia pienempi paha. Parlamentissa oli 1940-luvulla samaan aikaan toinenkin suomalaistaustainen, työväenpuolueen edustaja Konni Zilliacus, mutta tunnettujen suomalaisten kulttuurisukujen jäsenet eivät tiettävästi olleet puheväleissä, vuoden 1918 sisällissota erotti heitä. Kun Zilliacusta epäiltiin kommunistiksi, Donneria seurasi fasismin varjo.
Donnerin muistelmat Crusade: A Life Against the Calamitous Twentieth Century julkaistiin 1984.
Philip Hickey

Philip Hickey (s. 1. tammikuuta 1977) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edustaa kaudella 2007–2008 I-divisioonassa pelaavia Pussihukkia. Hän on pelipaikaltaan sentteri ja pituutta hänellä on 211cm. Hickeyn kasvattajaseura on Notre Damen yliopisto. Suomen pääsarjatasolla hän on edustanut Pussihukkia, Torpan Poikia sekä Espoon Honkaa. Hän on saavuttanut Espoon Hongan paidassa Suomen mestaruuden vuonna 2007. Pussihukissa Hickey on saavuttanut SM-hopeaa vuonna 2006 ja SM-pronssia vuonna 2003.
Perosa Canavese

| Perosa Canavese |
| --- | --- |

 Perosa Canavese
 Koordinaatit: 45°24′N, 7°50′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  265 m
Väkiluku:  515 
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.comune.perosa-canavese.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Perosa Argentina (piemonteksi Prosa) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 515 asukasta.
Pasi Pölönen

Pasi Pölönen (s. 23. toukokuuta 1972 Lahti) on suomalainen juristi, joka toimii korkeimman oikeuden oikeusneuvoksena. Hän on Helsingin yliopiston prosessioikeuden dosentti ja on aiemmin toiminut eduskunnan apulaisoikeusasiamiehenä vuosina 2017–2023.
Pölönen valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1995, oikeustieteen lisensiaatiksi vuonna 1997 ja oikeustieteen tohtoriksi vuonna 2003 sekä sai varatuomarin arvon vuonna 1998. Pölönen toimi tutkijana Helsingin yliopistossa pääosin 1990-luvulla, keskittyen erityisestä prosessioikeuteen sekä perus- ja ihmisoikeusjuridiikkaan. Vuonna 2008 hänet nimitettiin yliopiston prosessioikeuden dosentiksi. Pölönen on myös toiminut Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen puheenjohtajana vuosina 2017–2020.
Pölönen toimi oikeuskanslerinviraston esittelijänä vuonna 2003, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen sihteeristön avustavana lakimiehenä vuosina 2003–2004 sekä useissa oikeusministeriön työryhmissä 2000-luvulla. Hän toimi eduskunnan oikeusasiamiehen kansliassa ensin nuorempana oikeusasiamiehensihteerinä vuosina 2004–2011 ja sitten esittelijäneuvoksena ja apulaisoikeusasiamiehen sijaisena vuosina 2011–2017. Vuonna 2017 Pölönen valittiin eduskunnan apulaisoikeusasiamieheksi. Vuonna 2019 useat kansanedustajat kritisoivat Pölösen apulaisoikeusasiamiehenä antamaa ratkaisua, jossa hän katsoi koulun joulujuhlan järjestämisen kirkossa loukkaavan oppilaiden uskonnonvapautta ja yhdenvertaisuutta.
Pölönen toimi vuosina 2015–2016 Suomen suhteen valitun Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomarin sijaan toimivana ad hoc -tuomarina. Vuonna 2023 Pölönen nimitettiin ensin korkeimman oikeuden määräaikaiseksi oikeusneuvokseksi ja sitten vakinaiseksi oikeusneuvokseksi vuodesta 2024 alkaen.
Julkaisuja

Salaiset pakkokeinot.  Helsinki:  Lakimiesliiton kustannus, 1997.  ISBN 952-14-0013-7.
Henkilötodistelu rikosprosessissa.  (Väitöskirja)  Helsinki:  Suomalainen Lakimiesyhdistys, 2003.  ISBN 951-855-203-7.
Pölönen, Pasi; Virolainen, Jyrki: Rikosprosessioikeus 1: Rikosprosessin perusteet.  Helsinki:  WSOY Lakitieto, 2003.  ISBN 951-670-098-5.
Pölönen, Pasi; Virolainen, Jyrki: Rikosprosessioikeus 2: Rikosprosessin osalliset.  Helsinki:  WSOY Lakitieto, 2004.  ISBN 951-670-105-1.
Pölönen, Pasi; Tapanila, Antti: Todistelu oikeudenkäynnissä.  Helsinki:  Suomalainen Lakimiesyhdistys, 2010.  ISBN 951-855-203-7.
Pajuoja, Jussi; Pölönen, Pasi: Ylin laillisuusvalvonta: oikeuskansleri ja oikeusasiamies.  Helsinki:  Tietosanoma, 2011.  ISBN 978-951-885-341-4.
Gullans, Monica; Pellonpää, Matti; Pölönen, Pasi; Tapanila, Antti: Euroopan ihmisoikeussopimus.  (6. uudistettu painos)  Helsinki:  Alma Talent, 2018.  ISBN 978-952-14-3360-3.