stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Julie Payette
Ura astronauttina

Payette valittiin yhdeksi neljästä CSA:n astronautista 5 330 hakijan joukosta kesäkuussa 1992.
Valmistautuakseen avaruuslennolle Payette hankki ansiolentäjän lupakirjan ja vietti 120 tuntia tutkimusoperaattorina lyhytkestoisen painottomuuden tilan aiheuttavassa lentokoneessa. Huhtikuussa 1996 Payette hankki kelpoisuuden yhden ilmakehän syvänmeren sukelluspuvun käyttäjäksi. Payette lensi CT-114 Tutor -sotilassuihkukoneella Kanadan sotilastukikohdassa Moose Jaw'ssa, Saskatchewanissa helmikuussa 1996. Hän hankki vuonna 1997 sotilaallisen mittarilentokelpoisuuden. Payettella on yli 1 300 lentotuntia, joista 450 tuntia suihkukoneellaMalline:LÄhde.
Payette lensi avaruussukkula Discoverylla lennolla STS-96 27. toukokuuta – 6. kesäkuuta 1999 tehtäväspesialistina. Miehistö suoritti ensimmäisen sukkulan manuaalisen telakoitumisen Kansainväliseen avaruusasemaan (ISS) ja kuljetti neljä tonnia tarvikkeita asemalle. Discoverylla Payette vastasi tehtäväspesialistina avaruusaseman järjestelmistä ja käytti muun muassa kanadalaista robottikäsivartta Canadarmia kiertoradalla. Payette osallistui ensimmäisenä kanadalaisena ISS:n kokoonpanolennolle ja siirtyi ensimmäisenä kanadalaisena ISS:lle.
Payette vieraili ISS:llä uudestaan tehtäväspesialistina 17. heinäkuuta 2009 lähtien avaruussukkula Endeavourin lennolla STS-127. Ensimmäistä kertaa kaksi kanadalaista (Robert Thirsk toisena ISS:llä) oli yhtä aikaa avaruudessa.
Ura kenraalikuvernöörinä

Pääministeri Justin Trudeau ehdotti Payettea kenraalikuvernööriksi heinäkuussa 2017. Hänen valintaansa kiiteltiin laajasti huolimatta siitä, että virkaan pyrittiin alun perin saamaan joku Kanadan alkuperäisväestön edustaja.. Kun Trudeau oli valinnut Payetten virkaan, tämä joutui välittömästi skandaalin kohteeksi: Payette oli pyytänyt yhdysvaltalaista tuomioistuinta salaamaan asiakirjat koskien Payetten ja tämän ex-miehen Billie Flynn avioeroa.
Payette jätti eronpyyntönsä kenraalikuvernöörin virasta tammikuussa 2021, kun ulkopuolisessa selvityksessä hänen väitettiin syyllistyneen työpaikkakiusaamiseen muun muassa väheksymällä, haukkumalla ja nöyryyttämällä alaisiaan julkisesti.
Muuta

Payette toi seitsemän muun henkilön mukana olympialipun stadionille vuoden 2010 talviolympialaisissa Vancouverissa.
Kunnianosoitukset

Order of Canada (2017)
Kanadan sotilasmeriittien ritarikunta
Kanadan poliisivoimien ansioritarikunta
Ordre national du Québec (2000)
Kanadan asevoimien ansiomerkki
Galleria

Payetten henkilökohtainen vaakuna
Payette ja Ukrainan presidentti Petro Porošenko vuonna 2018.
STS-127-avaruuslennon ryhmäkuva
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nauhoitettu kysymyksiä/vastauksia Julie Payetten kanssa (Arkistoitu – Internet Archive) NASA:n Astronaut Flight Lounge — Valitse "Julie Payette" "Astronauts" kohdasta
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Julie Payette
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa 
Muut:  IdRef 
Julie Payette.
Käännös suomeksi
SpaceX CRS-9

SpaceX CRS-9 (myös SpX-9) oli NASAn SpaceX:ltä tilaama rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Falcon 9 Full Thrust -raketti laukaisi Dragon-rahtikapselin hyötykuormineen 18. heinäkuuta 2016 kello 4.45 UTC-aikaa. Raketti nousi alustalta ja vei kapselin oikealle kiertoradalle, minkä lisäksi sen ensimmäinen vaihe laskeutui laukaisupaikan lähellä sijaitsevalle Landing Zone 1 -laskeutumisalustalle. Dragon saapui asemalle kaksi päivää laukaisun jälkeen ja vietti siellä yli kuukauden ennen laskeutumistaan Tyyneenmereen 28. elokuuta 2016. Lento kuului NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan.
Laukaisuajankohdan kehitys ja valmistelut

CRS-9 oli alun perin tarkoitus laukaista 9. joulukuuta 2015, mutta viivästyi CRS-7-lennolla sattuneen onnettomuuden seurauksena maaliskuulle 2016. Kansainvälisen avaruusaseman vierailevien avaruusalusten aikataulun päivityksen yhteydessä laukaisua lykättiin saman vuoden kesäkuulle, ja uudeksi laukaisuajankohdaksi tuli 24. kesäkuuta. Miehitetyn Soyuz MS-01 -lennon takia ajankohtaa jouduttiin myös lykkäämään ensin kolmella päivällä 27. kesäkuuta, mistä CRS-9-lento lykkääntyi edelleen heinäkuulle MS-01-lennon viivästysten takia. Venäläinen Progress 64P -rahtilento, joka oli alun perin tarkoitus laukaista 7. heinäkuuta, siirrettiin myös CRS-9-lennon edelle MS-01-lennon ottaessa Progress-lennolle varatun laukaisuikkunan. Laukaisupäiväksi tarkentui myöhemmin 16. heinäkuuta, mistä sitä tosin lykättiin vielä kahdella päivällä.
Falcon 9 -raketti siirrettiin laukaisualustalle 15. heinäkuuta, ja ensimmäisen vaiheen moottoreille tehtiin kolme sekuntia kestänyt maakoekäyttö. Koekäytön jälkeen raketti laskettiin takaisin vaaka-asentoon ja rullattiin laukaisukompleksin reunalla sijaitsevaan huoltorakennukseen. Viimeiset aikakriittisemmät hyötykuormat lastattiin kapseliin muutamia tunteja ennen laukaisua.
Lento

Falcon 9 -raketin ajoainetankkien täyttö käynnistyi noin 35 minuuttia ennen laukaisua ja moottorien esijäähdytys seitsemän minuuttia ennen laukaisua. Samoihin aikoihin raketin nokalla ollut Dragon-kapseli siirtyi käyttämään sisäisiä akkujaan, ja raketti teki saman toimenpiteen noin minuutin myöhemmin. Hieman tämän jälkeen raketin laukaisualustalle kuljettamiseen käytettävä ja sitä laukaisua ennen tukeva TE-tukirakennelma (engl. transporter-erector, strongback) siirrettiin sivuun laukaisua varten. Falcon 9:n itsetuhomekanismi (FTS) aktivoitiin noin puoli minuuttia ennen laukaisua. Raketin ensimmäisen vaiheen moottorit käynnistettiin kolme sekuntia ennen laukaisua. Falcon 9 nousi Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 40:ltä 18. heinäkuuta 2016 kello 4.45 UTC-aikaa, kun sen yhdeksän Merlin 1D -moottoria olivat saavuttaneet halutun tehon.
Ensimmäisen rakettivaiheen poltto kesti kaksi minuuttia ja 21 sekuntia. Toinen vaihe irtautui kolme sekuntia moottorien sammuttamisen jälkeen ensimmäisestä, ja sen Merlin 1D Vacuum -moottori käynnistettiin kahdeksan sekuntia myöhemmin. Toinen vaihe jatkoi kapselin viemistä halutulle radalle, ensimmäisen kääntäessä moottorinsa menosuuntaansa kohti paineistettua typpeä käyttävien pienten ohjausmoottorien avulla. Rakettivaihe teki 50 sekuntia kestäneen ensimmäisen, kolmea moottoria käyttäneen, jarrutuspolton (engl. boost-back burn) kääntääkseen etenemissuuntansa laukaisupaikan lähellä sijaitsevaa laskeutumisalustaa kohti. Polton jälkeen vaiheen yläosaan asennetut ohjaussiivekkeet avattiin, ja raketti käänsi moottorinsa uutta menosuuntaansa kohti typpeä käyttävillä ohjausmoottoreillaan. Ensimmäinen vaihe teki noin kuusi ja puoli minuuttia lentoonlähdön jälkeen toisen kolmea moottoria käyttäneen paluupolttonsa (engl. re-entry burn). Tätä seurasi varsinainen yhtä moottoria käyttänyt laskeutumispoltto noin minuuttia myöhemmin. Ensimmäinen vaihe laskeutui Cape Canaveral Air Force Stationissa sijaitsevalle Landing Zone 1 -laskeutumisalustalle.
Toisen rakettivaiheen poltto kesti kuusi ja puoli minuuttia ja vei kapselin hyötykuormineen matalalle Maan kiertoradalle. Dragon-kapseli irtautui rakettivaiheesta puolta minuuttia myöhemmin ja avasi aurinkopaneelinsa noin kaksi minuuttia irtautumisen jälkeen.
Aika asemalla ja laskeutuminen

Dragon saapui avaruusasemalle kaksi päivää laukaisunsa jälkeen 20. heinäkuuta 2016. Aseman Canadarm2-robottikäsivarsi kiinnittyi siihen kello 10.56 UTC-aikaa, ja kapseli telakoitiin aseman Harmony-moduuliin noin kolme tuntia myöhemmin kello 14.03 UTC-aikaa.
IDA-2-telakointiadapteri purettiin Dragonin paineistamattomasta rahtitilasta 17. elokuuta aseman robottikäsivarrella. Telakointiadapterin asennus tapahtui avaruuskävely EVA-36:lla, jonka valmistelut käynnistyivät 19. elokuuta. Astronautit Jeffrey Williams ja Kathleen Rubins aloittivat avaruuskävelyn kello 12.04 UTC-aikaa, ja työt adapterin parissa oli saatu liki valmiiksi noin kolmessa ja puolessa tunnissa kello 15.30 UTC. Astronautit palasivat aseman ilmalukkoon noin kahta tuntia myöhemmin kello 17.30 UTC. Avaruuskävely päättyi virallisesti kello 18.02 UTC-aikaa.
Dragoniin lastattiin noin 1 400 kilogrammaa maahan palautettavaa esineistöä. Rahtikapseli irtautui aseman robottikäsivarresta 28. elokuuta 2016 kello 10.11 UTC oltuaan 37 päivää telakoituna. Dragon laskeutui Tyyneenmereen noin 525 kilometriä länteen Baja Californian rannikosta kello 15.47 UTC-aikaa noin viisi tuntia asemasta irtautumisen jälkeen.
Kuorma

Dragon vei asemalle CRS-9-lennolla 2 257 kilogramman hyötykuorman, josta 1 790 kg paineistettua ja 467 kg paineistamatonta.
Kapseli kuljetti asemalle paineistamattomana hyötykuormana International Docking Adapter 2 (IDA-2) -telakointiadapterin, joka kiinnitettiin NASAn avaruussukkuloiden päätelakointiporttinaan käyttämään PMA-2-porttiin. IDA-telakointiadapteri mahdollistaa tulevien yhdysvaltalaisten miehitettyjen Commercial Crew -ohjelman avaruusalusten (SpaceX:n Dragon V2 ja Boeingin CST-100 Starliner) telakoitumisen asemaan. IDA-2 oli alun perin tarkoitus asentaa PMA-1-telakointiporttiin IDA-1:n PMA-2-porttiin. IDA-1 menetettiin kuitenkin SpaceX CRS-7 -lennon onnettomuuden yhteydessä, minkä seurauksena IDA-2 siirrettiin asennettavaksi PMA-2-portille ja PMA-1-porttia varten rakennetaan korvaava IDA-3-adapteri, joka on tarkoitus kuljettaa asemalle joskus vuosina 2017–2018.
Dragon kuljetti paineistettuna hyötykuormana asemalle 370 kilogrammaa miehistötarpeita, 280 kg avaruusaseman osia, 127 kg avaruuskävelyjen varusteita, kilogramman tietokonetarvikkeita ja 54 kg varusteita aseman venäläiselle puoliskolle.
Kapseli vei 930 kilogrammaa tieteellistä tutkimusmateriaalia paineistettuna hyötykuormana asemalle. Mukana oli muun muassa biomolekyylisekvenssori, jolla on tarkoitus tutkia DNA-sekvensointia avaruudessa. CRS-9-lento vei asemalle myös kantasoluja, joista miehistö kasvattaa sydänsoluja. Sydänsolujen muutoksia on tarkoitus tutkia solu- ja molekyylitasolla kuukauden ajan. Asemalle kuljetetaan myös OsteoMics-tutkimus, jolla on tarkoitus vahvistaa magneettilevitaation soveltuvuus painottomuuden simulointiin maan päällä tehtävissä kokeissa.
Rahtina oli myös Phase Change Heat Exchanger (PCHX) -koelaitteisto, jota käytetään vesi- ja vahapohjaisten lämmönvaihtimien vertailuun. Asemalle vietiin vuoden ajaksi kokeiltavaksi myös Automated Identification System (AIS) -laitteisto, joka välittää merellä olevien laivojen sijaintitietoja ja hätäsignaaleja. Dragon kuljetti mukanaan myös kaksi NanoRacks-hyötykuormaa, joista ensimmäinen koostui neljästä Gumstix-tietokoneesta, jotka oli tarkoitus asentaa avaruusaseman ulkopuolelle säteilykokeita varten. Toisen NanoRacks-hyötykuorman oli tarkoitus testata kolmiuloitteisia hiilinanoputkista ja  CZTS-yhdisteestä (kupari-sinkki-tinasulfidi) valmistettuja aurinkokennoja, joiden on toivottu olevan nykyisiä aurinkokennoja tehokkaampia etenkin vaihtelevilla säteilyn tulokulmilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta SpaceX CRS-9 Wikimedia Commonsissa
NASA Commercial Resupply Launch hub
näytä
keskustele
SpaceX:n Dragon- ja Dragon 2 -lennot()
| --- | --- |
Testilennot:   Dragon test flight  COTS-1  COTS-2  Pad Abort Test  Demo-1  In-Flight Abort Test  Demo-2 
ISS-logistiikka:   CRS-1  CRS-2  CRS-3  CRS-4  CRS-5  CRS-6  CRS-7†  CRS-8  CRS-9  CRS-10  CRS-11  CRS-12  CRS-13  CRS-14  CRS-15  CRS-16  CRS-17  CRS-18  CRS-19  CRS-20  CRS-21  CRS-22  CRS-23  CRS-24  CRS-25  CRS-26  CRS-27  CRS-28  CRS-29  CRS-30  CRS-31 
Miehitetyt lennot:   Demo-2  Crew-1  Crew-2  Inspiration4  Crew-3  Axiom-1  Crew-4  Crew-5  Crew-6  Axiom-2  Crew-7  Axiom-3  Crew-8  Polaris Dawn  Crew-9  Fram2 
Katso myös:   Falcon 9  Falcon 9:n laukaisut  COTS  CRS  Dragon  Dragon 2  Commercial Crew Development  Commercial Crew Program 
Falcon 9 nousee laukaisualustalta 18. heinäkuuta 2016.
Ensimmäinen rakettivaihe laskeutuu LZ-1-alustalle.
Ensimmäinen vaihe LZ-1-alustalla.
Astronautit Kate Rubins ja Takuya Onishi avaamassa Dragonin paineistetun rahtitilan luukkua.
Iso Kivijärvi (Heinola)

| Iso Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme, Etelä-Savo
Kunnat:  Heinola, Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°19′37″N, 26°28′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Kousanjärveen 
Järvinumero:  14.178.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  82 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  2,549 km  
Pinta-ala:  19,172 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Kivijärvi 
Iso Kivijärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa ja Pertunmaalla Kousan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 19,2 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Karjolammen–Kousanjärven valuma-alueeseen (14.178) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 82 metriä mpy.
Bieber

Bieber on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Hailey Bieber (s. 1996), yhdysvaltalainen malli ja Justin Bieberin vaimo
Irving Bieber (1909–1991), yhdysvaltalainen psykoanalyytikko
Justin Bieber (s. 1994), kanadalainen laulaja ja lauluntekijä
Matthias Bieber (s. 1986), sveitsiläinen jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kaijanlampi (Pertunmaa, Koirakivi)

| Kaijanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°25′59″N, 26°31′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Kankijokeen 
Järvinumero:  14.172.1.056
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,4 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  400 m  
Rantaviiva:  1,703 km  
Pinta-ala:  6,581 ha  
Saaria:  1 
 fiKaijanlampi 
Kaijanlampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Koirakiven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,4 metriä mpy.
Iso-Hyysti

| Iso-Hyysti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°30′14″N, 26°21′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Heinäsenlampeen 
Järvinumero:  14.917.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,4 m  
Pituus:  600 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  1,231 km  
Pinta-ala:  4,034 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Hyysti 
Iso-Hyysti  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Mansikkamäen lähellä sijaitseva lampi. Vieressä sijaitsee pienempi järvi Vähä-Hyysti.
Maantietoa

Lampi on 600 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Pieniveden valuma-alueeseen (14.917) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,4 metriä mpy.
Andritz

| Andritz AG |
| --- | --- |

ISIN:  AT0000730007
Perustettu:   1852 (Graz, Itävalta)
Perustaja:  Josef Körösi
Toimitusjohtaja:  Joachim Schönbeck (8/2022–)
Kotipaikka:  Graz, Itävalta
Toimiala:  Metalliteollisuus Paperi- ja selluteollisuus
Liikevaihto:  6,699 miljardia euroa (2020)
Henkilöstö:  30 000
Kotisivu:  www.andritz.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Andritz AG on vuonna 1852 perustettu itävaltalainen konepajateollisuuden yritys, jonka pääkonttori sijaitsee Grazissa. Yritys on saanut nimensä Grazin Andritzin kaupunginosan mukaan. Yhtiö on ollut listattu Wienin pörssiin vuodesta 2001 lähtien.
Andritz Suomessa

Andritz Oy on muodostettu Andritzin vuosina 2000–2001 hankkimasta Ahlstrom Machinery Oy:stä ja vuonna 1994 hankitusta Kone Wood Oy:stä.
Andritzilla on kaksi tytäryhtiötä Suomessa. Niistä Andritz Oy toimittaa järjestelmiä, laitteita ja palveluita paperi- ja selluteollisuudelle. Yhtiöllä on toimipaikat Lahdessa, Keravalla, Kotkassa, Lappeenrannassa, Tampereella, Savonlinnassa ja Varkaudessa sekä pääkonttori Helsingissä. Yhtiön palveluksessa on noin 924 henkilöä (2019), ja sen liikevaihto oli vuonna 2019 noin 698,2 miljoonaa euroa.
Tampereella toimiva Andritz Hydro Oy (entinen GE Energy (Finland Oy), aikaisemmin Oy Tamturbine Ab) toimittaa vesivoimalaitosten koneita ja laitteita, muun muassa vesiturbiineja. lähde?
Joutsjärvi (Pertunmaa, läntinen)

| Joutsjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°34′37″N, 26°21′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskujoki:  Hörhänjoki Pienveteen 
Järvinumero:  14.917.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,1 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  510 m  
Rantaviiva:  3,395 km  
Pinta-ala:  29,78 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJoutsjärvi 
Joutsjärvi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Joutsjärven lähellä sijaitseva järvi. Sen itäpuolella sijaitsee toinen Joutsjärvi.
Maantietoa

Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 510 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 30 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Pieniveden valuma-alueeseen (14.917) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,1 metriä mpy.
Porsche Supercup -kausi 2010
Kilpailukalenteri

| Kisa | Sijainti | Rata | Päivä | Paalupaikka | Voittanut kuljettaja | Nopein kierros |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Sakhir, Bahrain | Bahrain International Circuit | 13. maaliskuuta |  René Rast |  René Rast |  Norbert Siedler |
| 2 |  Sakhir, Bahrain | Bahrain International Circuit | 14. maaliskuuta |  René Rast |  René Rast |  René Rast |
| 3 |  Montmeló, Espanja | Circuit de Catalunya | 9. toukokuuta |  Jeroen Bleekemolen |  Norbert Siedler |  Sean Edwards |
| 4 |  Monte Carlo, Monaco | Monacon katurata | 16. toukokuuta |  René Rast |  René Rast |  Nick Tandy |
| 5 |  Valencia, Espanja | Valencian katurata | 27. kesäkuuta |  René Rast |  René Rast |  René Rast |
| 6 |  Silverstone, Iso-Britannia | Silverstone Circuit | 11. heinäkuuta |  Nick Tandy |  Nick Tandy |  Nick Tandy |
| 7 |  Hockenheim, Saksa | Hockenheimring | 25. heinäkuuta |  Nicolas Armindo |  Nicolas Armindo |  Jaap van Lagen |
| 8 |  Mogyoród, Unkari | Hungaroring | 1. elokuuta |  Nick Tandy |  Nick Tandy |  Nick Tandy |
| 9 |  Spa, Belgia | Circuit de Spa-Francorchamps | 29. elokuuta |  Sean Edwards |  Sean Edwards |  Sean Edwards |
| 10 |  Monza, Italia | Autodromo Nazionale Monza | 12. syyskuuta |  Nick Tandy |  Nick Tandy |  Angelo Proietti |
Kaituenlampi (Pertunmaa)

| Kaituenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°32′11″N, 26°18′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Lautjärveen 
Järvinumero:  14.917.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,8 m  
Pituus:  790 m  
Leveys:  420 m  
Rantaviiva:  1,856 km  
Pinta-ala:  17,065 ha  
Saaria:  1 
 fiKaituenlampi 
Kaituenlampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Laukkalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 790 metriä pitkä, 420 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17,1 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Pieniveden valuma-alueeseen (14.917) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,8 metriä mpy.
Kalliolampi (Pertunmaa)

| Kalliolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°28′17″N, 26°21′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Ruuhilampeen 
Järvinumero:  14.175.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,8 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,171 km  
Pinta-ala:  7,655 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliolampi 
Kalliolampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Ruuhilammen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 7,7 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Seppälänjoen valuma-alueeseen (14.175) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,8 metriä mpy.
Kalajärvi (Pertunmaa)

| Kalajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°33′10″N, 26°35′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskujoki:  suo-oja Isoon Aitjärveen ja Lylylampeen 
Järvinumero:  14.913.1.056
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,9 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  2,204 km  
Pinta-ala:  17,143 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalajärvi 
Kalajärvi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Noitin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,9 metriä mpy.
A. W. Rancken

Arne Wilhelm Rancken (28. kesäkuuta 1880 Pirkkala – 17. elokuuta 1954) oli suomalainen arkkitehti, historioitsija ja heraldikko.
Elämä

Ranckenin vanhemmat olivat ylikielenkääntäjä, kapteeni Wilhelm Rancken ja Gerda Brakel. Hän valmistui arkkitehdiksi 1905 ja toimi Arabian tehtaan arkkitehtina 1906–1908 sekä vuodesta 1908 alkaen Taideteollisen keskuskoulun kaavapiirustuksen opettajana ja piirustuksenopettajana eri kouluissa. Rancken oli Helsingin kaupunginmuseon hoitajana 1920–1949, Suomen taideteollisen yhdistyksen museon intendenttinä 1921–1928 ja rahastonhoitajana 1922–1942 sekä muinaistieteen toimikunnan arkkitehtina 1922–1947.
Rancken oli Arkitektgilletin varapuheenjohtaja 1927–1928 sekä puheenjohtaja 1929–1931 ja 1939–1941. Hän toimi Tekniska föreningen i Finlandin varapuheenjohtajana 1933–1935, taideteollisen museon johtokunnan puheenjohtajana 1935–1946 ja Ehrensvärd-seuran varapuheenjohtajana 1942–1947.
Rancken on kirjoittanut Helsingin historiasta ja suomalaisista vaakunoista. Hänen lahjoittamansa Axel ja Mina Federleyn muotokuvat ovat Helsingin kaupunginmuseon kokoelmissa.
Teokset

Rancken, A. W., Sveaborg : dess tillkomst och öden, Stockholm : Hökerberg, 1933
Rancken, A. W., Helsingfors från småstad till storstad, Helsingfors : Söderström, 1932
Rancken, A. W., Helsingfors genom fyra sekler, Helsingfors : Söderström, 1926