stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gastone Simoni

Gastone Simoni

Gastone Simoni (9. huhtikuuta 1937 Castelfranco di Sopra – 28. elokuuta 2022) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 1. tammikuuta 1960 ja nimitettiin Praton hiippakunnan johtoon 7. joulukuuta 1991. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 1992. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes Paavali II, jota avustivat Giovanni Battista Re ja Giuseppe Uhac. Simoni asetettiin virkaansa 23. helmikuuta 1992.
TGV Duplex

TGV Duplexin moottorivaunu
TGV Duplex on kaksikerroksinen kolmannen sukupolven TGV-suurnopeusjunaperheen jäsen, jota liikennöi SNCF, Ranskan kansallinen rautatieyhtiö. Junat otettiin käyttöön kesällä 1995. TGV Duplex voi kuljettaa 545 matkustajaa. TGV Duplexin suurin nopeus on 320 km/h. TGV Duplex-junien matkanopeutta on nostettu aikaisemmista versioista. Myös muotoilu on uudistettu täysin. TGV Duplexissa on 8 kaksikerroksista vaunua. TGV Duplexin tunnistaa helpoiten pyöreähköstä moottorivaunusta ja kylkien leveästa sinisestä raidasta.
Fisteli

Fisteli on epänormaali yhteys kahden onton tilan (teknisesti kahden epiteelipinnan), kuten verisuonen, suolen tai muiden onttojen elinten, välillä. Fisteleitä voi kehittyä kehon eri osissa. Fistelit johtuvat usein vammasta tai leikkauksesta, mutta ne voivat myös johtua infektiosta tai tulehduksesta. Fistelit ovat yleensä sairaus, mutta niitä voidaan myös luoda kirurgisesti hoidollisista syistä.
Kasvitieteessä termiä käytetään viittaamaan lajeihin, jotka erottuvat ontto- tai putkimaisista rakenteista. Esimerkiksi Monarda fistulosalla on putkimaiset kukat;  Eutrochium fistulosumilla on putkimainen varsi; Allium fistulosumissa on ontot tai putkimaiset lehdet ja acacia seyal ssp. fistula on alalaji, jolla on ontot piikit.
Crohnin taudin perianaalifisteleistä voidaan joskus puhua lyhyemmin vain fisteleinä.
Sijainti

Fisteleitä voi esiintyä kehon eri osissa. Niitä voi muodostua esimerkiksi seuraavien elinten välille:
Valtimo ja laskimo
Sappitiet ja ihon pinta (sappirakon leikkauksen komplikaationa)
Kohdunkaula ja emätin
Niska ja kurkku
Kallon ja poskiontelon sisäinen tila
Suolisto ja emätin
Paksu- tai peräsuoli ja perianaalialueen iho (perianaalifisteli)
Vatsa ja ihon pinta
Kohtu ja vatsaontelo
Keuhkovaltimo ja laskimot
Napa ja suoli
Syyt

Erilaisia fistelien syitä ovat:
| Kategoria | Kuvaus |
| --- | --- |
Sairaudet: Tulehduksellinen suolistosairaus, useammin Crohnin tauti kuin haavainen koliitti, on johtava syy anorektaalisiin, enteroenteraalisiin ja enterokutaanisiin fisteleihin. Henkilölle, jolla on vaikea vaiheen 3 hidradenitis suppurativa, voi myös kehittyä fisteleitä.
Lääketieteelliset hoidot: Sappirakon leikkauksen komplikaatiot voivat johtaa sappitiefisteliin. Sädehoito voi johtaa vesikovaginaaliseen fisteliin. Fisteli voidaan myös luoda tarkoituksella, kuten jäljempänä kuvataan terapeuttisessa käytössä.
Trauma: Pään trauma voi johtaa perilymfafisteliin, kun taas muihin kehon osiin kohdistuva trauma voi aiheuttaa arteriovenoosisen fistelin. Vaikea synnytys voi johtaa vesikovaginaalisiin ja rektovaginaalisiin fisteleihin. Synnytystieavanne kehittyy, kun emättimen ja virtsarakon (ja/tai peräsuolen) verenkierto katkeaa pitkittyneen, vaikean synnytyksen aikana. Kudokset kuolevat ja muodostuu reikä, jonka läpi virtsa ja/tai uloste voivat siirtyä hallitsemattomasti. Vesikovaginaaliset ja rektovaginaaliset fistelit voivat johtua myös raiskauksista, etenkin joukkoraiskauksista ja raiskauksista vierasesineillä, mistä on osoituksena epätavallisen suuri fisteleistä kärsivien naisten lukumäärä konfliktialueilla.
Hoito

Fistelin hoito vaihtelee fistelin syystä ja laajuudesta riippuen, mutta siihen sisältyy usein kirurginen toimenpide yhdistettynä antibioottihoitoon.
Tyypillisesti ensimmäinen vaihe fistelin hoidossa on lääkärin suorittama tutkimus, jonka avulla määritetään fistelin kulkureitti.
Fistelin kuivumisen ja paranemisen varmistamiseksi vaaditaan usein leikkausta (jotta mätä pääsee valumaan ulos muodostamatta paisetta). Eri kirurgisia toimenpiteitä käytetään yleisesti. Yleisiä toimenpiteitä ovat mm. fistulotomia, seton-lankojen asettaminen (lanka, joka kulkee fistelin läpi ja pitää sen avoimena eritteiden valumisen tehostamiseksi), tai liukuläppäleikkaus (jossa suolen sisäpinnan tervettä kudosta siirretään peittämään fistelin sisäaukko, jotta fistelikanavaan ei pääsisi ulostetta). Hoitoon voi sisältyä myös fistelin täyttö fibriiniliimalla. Myös kollageenista valmistetun fistelitulpan käyttöä fistelin sisäaukon sulkemiseksi on kokeiltu viime vuosina, vaihtelevalla menestyksellä. Perianaalifistelien leikkaukset ovat usein vaativia ja riskinä niissä on ulosteenpidätyskyvyttömyyden kehittyminen. Lisäksi fistelin uusiutumisriski leikkaushoidon jälkeen on suuri.
Fistelin kirurgista hoitoa ei ole järkevää aloittaa ilman diagnoosia tai mahdollisen perussairauden hallintaa. Esimerkiksi Crohnin taudin fistelien kirurginen hoito voi aluksi olla tehokasta, mutta jos itse Crohnin tautia ei hoideta, fistelin uusiutumisaste on erittäin korkea (selvästi yli 50 %).
Terapeuttinen käyttö

Dialyysihoitoa tarvitseville munuaisten vajaatoiminnasta kärsiville potilaille voidaan luoda tarkoituksella leikkauksen avulla ns. ciminofisteli, jotta veri voidaan helpommin poistaa hemodialyysissä.
Maksan porttilaskimon hypertension hoitamiseksi voidaan radikaalina hoitona tehdä fisteli, joka yhdistää maksan porttilaskimon ja alaonttolaskimon. Tämä suojaa portaalin laskimojärjestelmää korkealta paineelta.
Etymologia

Latinankielinen sana fistula (monikossa fistulae) tarkoittaa putkea.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fisteli Wikimedia Commonsissa
Gaston de Galliffet

Markiisi Gaston de Galliffet.
Gaston Alexandre Auguste de Galliffet (23. tammikuuta 1830 Pariisi – 8. heinäkuuta 1909 Pariisi) oli ranskalainen markiisi ja kenraali, joka osallistui Pariisin kommuunin kukistamiseen vuonna 1871 ja toimi Ranskan sotaministerinä vuosina 1899–1901.
Galliffet liittyi Ranskan armeijaan vuonna 1848 ja osallistui Krimin sodan Sevastopolin piiritykseen sekä Ranskan sotaretkiin Algeriassa, Italiassa ja Meksikossa. Meksikon sotaretkellä hän haavoittui vakavasti Pueblan taistelussa. Ranskan–Saksan sodassa vuonna 1870 hän komensi prikaatikenraalina ratsuväkijoukkoja Sedanin taistelussa, jossa jäi muun Ranskan armeijan tavoin saksalaisten sotavangiksi. Vuonna 1871 Galliffet sai tehtäväkseen Pariisin kommuunin kukistamisen. Hän suoritti tehtävän tehokkaasti, mutta ei kaihtanut julmuutta kommunardien kohtelussa. Tämän seurauksena hän sai Ranskan vasemmiston keskuudessa elinikäisen kielteisen maineen, vaikka olikin itse tasavaltalainen. Myöhemmin Galliffet palasi Algeriaan, jossa hän yleni 1875 divisioonankenraaliksi. Palattuaan kotimaahan hänestä tuli Léon Gambettan suojatti ja hän osallistui Ranskan ratsuväen kehittämiseen. Vuosina 1880–1882 hän toimi Pariisiin sijoitettujen joukkojen komentajana. Vuonna 1885 hänestä tuli ylimmän sotaneuvoston jäsen.
Galliffet palveli vielä vuosina 1889–1895 armeijassa, minkä jälkeen hän jäi eläkkeelle. Hän oli kuitenkin kesäkuusta 1899 toukokuuhun 1900 sotaministerinä Pierre Waldeck-Rousseaun hallituksessa. Dreyfus-jutussa hän tuki syytettynä ollutta Alfred Dreyfusia. Galliffet ei kuitenkaan sopinut politiikkaan, ja maine Pariisin kommuunin ankarana kukistajana vainosi häntä edelleen. Ranskan ja koko Euroopan sosialistien parissa paheksuttiin erityisesti sosialistisen ministerin Alexandre Millerandin osallistumista samaan hallitukseen Galliffet’n kanssa.
Talo meren rannalla (20 suosikkia -sarjan albumi)

| 20 suosikkia – Talo meren rannalla Kauko Röyhkä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1982–1990
 Julkaistu: 2002
 Tyylilaji: Poprock
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Kauko Röyhkän muut julkaisut
| Miss Farkku-Suomi 2001 | 20 suosikkia – Talo meren rannalla 2002 | Etsijät 2002 |
20 suosikkia – Talo meren rannalla on Kauko Röyhkän 11. kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 2002. Levy on Röyhkältä toinen ja viimeinen osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjassa.
Kokoelma koostuu Euros-yhtiölle vuosina 1982–1990 tehdyistä äänitteistä, kuten sitä edeltänyt 20 suosikkia – Lauralle -kokoelmakin (1998).
Kappaleet

Talo meren rannalla – 3.22
Liikennepuistossa – 2.471
Mutta, mutta – 4.20
Ihmelapsen viimeiset hetket – 2.17
Korsikalainen – 3.45
Valehtelijat – 3.44
Autiomaa – 2.59
Metsä – 2.34
Kulta-aika on ohi – 4.00
Pitkätukkainen poika – 2.44
Kuningas Midas – 2.39
Sukellan taivaalle – 2.56
Kaksi koiraa – 3.35
Iltapäivä Tainan kanssa – 3.16
Verkon silmässä – 2.54
Pikku Tiina – 2.53
Mielummin vanha kuin aikuinen – 6.13
Olen messias – 3.54
Väärässä filmissä – 3.53
Talven valoa – 4.26
Gaetano Scirea

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 25. toukokuuta 1953
Syntymäpaikka: Cernusco sul Naviglio, Italia
Kuolinaika: 3. syyskuuta 1989 (36 vuotta)
Kuolinpaikka: Babsk, Puola
Pelipaikka: Puolustaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1972–1974   1974–1988 | Atalanta   Juventus | 58 (1) 377 (24) |
Maajoukkue
| 1975–1986 | Italia | 78 (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Gaetano Scirea (25. toukokuuta 1953 Cernusco sul Naviglio, Italia – 3. syyskuuta 1989 Babsk, Puola) oli italialainen jalkapalloilija.
Scirea oli pelipaikaltaan puolustaja. Yleensä hän pelasi liberona. Scireaa pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista puolustajista. Hänet tunnettiin tyylikkäänä herrasmiespelaajana.
Scirea aloitti ammattilaisuransa Atalantassa vuonna 1972. Vuonna 1974 hän siirtyi Juventukseen. Scirea saavutti seuran riveissä muun muassa seitsemän Italian-mestaruutta, kaksi Italian cupin voittoa, Euroopan cupin voiton, UEFA Cupin voiton, Cup-voittajien cupin voiton ja Intercontinental Cupin voiton. Hän on Juventuksen historian eniten otteluita pelannut pelaaja pelattuaan seuran riveissä 552 virallista ottelua vuosina 1974–1988.
Italian maajoukkueessa Scirea pelasi 78 ottelua ja teki niissä kaksi maalia vuosina 1975–1986. Hän edusti Italiaa MM-kisoissa vuosina 1978, 1982 ja 1986 sekä EM-kisoissa vuonna 1980. Scirea saavutti Italian riveissä maailmanmestaruuden vuonna 1982. Hän toimi myös Italian kapteenina.
Lopetettuaan pelaajauransa vuonna 1988 Scirea jatkoi työskentelyä Juventuksen palveluksessa. Hän kuoli ottelumatkalla sattuneessa auto-onnettomuudessa Puolassa vuonna 1989.
Saavutukset

Italian-mestaruus 1975, 1977, 1978, 1981, 1982, 1984, 1986
Italian cupin voitto 1979, 1983
Euroopan cupin voitto 1985
UEFA Cupin voitto 1977
Cup-voittajien cupin voitto 1984
UEFA Super Cupin voitto 1984
Intercontinental Cupin voitto 1985
Maailmanmestaruus 1982
Aiheesta muualla

Esittely (englanniksi)
Maaottelutilastot (englanniksi)
Italian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1978
1 Zoff |
2 Bellugi |
3 Cabrini |
4 Cuccureddu |
5 Gentile |
6 Maldera |
7 Manfredonia |
8 Scirea |
9 Antognoni |
10 Benetti |
11 Pecci |
12 Conti |
13 P. Sala |
14 Tardelli |
15 Zaccarelli |
16 Causio |
17 C. Sala |
18 Bettega |
19 Graziani |
20 Pulici |
21 Rossi |
22 Bordon |
Valmentaja Bearzot
Italian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1982
1 Zoff |
2 Baresi |
3 Bergomi |
4 Cabrini |
5 Collovati |
6 Gentile |
7 Scirea |
8 Vierchowod |
9 Antognoni |
10 Dossena |
11 Marini |
12 Bordon |
13 Oriali |
14 Tardelli |
15 Causio |
16 Conti |
17 Massaro |
18 Altobelli |
19 Graziani |
20 Rossi |
21 Selvaggi |
22 Galli |
Valmentaja Bearzot
Italian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1986
1 Galli |
2 Bergomi |
3 Cabrini |
4 Collovati |
5 Nela |
6 Scirea |
7 Tricella |
8 Vierchowod |
9 Ancelotti |
10 Bagni |
11 Baresi |
12 Tancredi |
13 De Napoli |
14 Di Gennaro |
15 Tardelli |
16 Conti |
17 Vialli |
18 Altobelli |
19 Galderisi |
20 Rossi |
21 Serena |
22 Zenga |
Valmentaja Bearzot
Gaston Thubé

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Gaston Thubé |  Gaston Thubé |  Gaston Thubé |  |
Maa:   Ranska
Miesten kilpapurjehdus
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tukholma 1912 | 6mR |  |
Gaston Marie Thubé (16. lokakuuta 1876 Châteaubriant – 22. kesäkuuta 1974 Pariisi) oli ranskalainen kilpapurjehtija. Hän kuului vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa kultaa kuuden metrin luokassa voittaneeseen Mac Miche -joukkueeseen. Samaan joukkueeseen kuuluivat Amédée ja Jacques Thubé, jotka olivat hänen veljiään.
Gastone Darè

| Mitalit> Maa:   Italia.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Maa:   Italia> Miesten miekkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 1948 | säilä, joukkuek. |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | säilä, joukkuek. |  |
Gastone Darè (18. helmikuuta 1918 Suzzara – 7. kesäkuuta 1976 Mantova) oli italialainen miekkailun olympiamitalisti ja maailmanmestari sekä poliitikko.
Darè saavutti säilän joukkuekilpailussa olympiahopeaa Lontoossa 1948 ja Helsingissä 1952. MM-kilpailuista hän voitti useita mitaleja.
1960–1970-luvuilla Darè toimi Italian senaatissa.
Fruängen

Tornitalo Fruängenin keskuksessa.
Fruängen on kaupunginosa Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se kuuluu Hägerstenin kaupunginosa-alueeseen. Asukasluku on noin 6 700 henkeä.
Fruängenin kadut on nimetty kuuluisien ruotsalaisten naisten mukaan, nimikkokadun ovat saaneet mm. Fredrika Bremer, Karin Boye ja Jenny Lind.
Kaupunginosassa sijaitsee Fruängenin metroasema.
Historiaa

1900-luvun puoliväliin asti aluetta käyttivät Långpannanin, Eriksbergin ja Fruängenin torpat, jotka kuuluivat Västbergan ja Långbron kartanoille. Kaupunginosa sai nimensä Fruängenin torpalta. Kaikki kolme torppaa purettiin metrotyömaan yhteydessä 1960-luvun alussa.
Tukholman kaupunki osti maata alueelta 1937, mutta laajeneminen alkoi vasta 1950-luvulla. Göran Sidenbladhin tekemä asemakaava vahvistettiin vuonna 1954 ja suuri osa asutuksesta oli valmiina 1959.
Tanssin talo

| Tanssin talo |
| --- | --- |
 Vasemmalla Kaapelimuseot, keskellä Tanssin talo maaliskuussa 2024.
Sijainti:  Ruoholahti, Helsinki
Koordinaatit:  60°09′44.8″N, 24°54′20.9″E
Rakennustyyppi:  teatteri
Valmistumisvuosi:  2022
Suunnittelija:  JKMM Arkkitehdit, ILO arkkitehdit
Runkorakenne:  betoni, teräs
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tanssin talo rakenteilla toukokuussa 2021.
Tanssin talo on tanssille omistettu vierailuteatteri Kaapelitehtaan yhteydessä Helsingin Ruoholahdessa.
Historiaa

Ensimmäiset ajatukset tanssiin keskittyvän näyttämön perustamisesta on julkituotu jo 1930-luvulla, jolloin asian otti esille Maggie Gripenberg. Mahdollisuutta ottaa VR:n Vallilan makasiinit tanssinäyttämön tiloiksi tutkittiin 1990-luvulla. Yhdistys Tanssin Talo ry on perustettu vuonna 2010 taidetanssin ja Tanssin Talo -hankkeen edistämiseen. Vuonna 2016 aloitettiin tilojen suunnittelu Kaapelitehtaalle, rahoittajina olivat Koneen Säätiö, valtio ja Helsingin kaupunki. Talon suunniteltiin valmistuvan vuonna 2020.
Historiaa > Rakennushanke

Tanssin talo -hanke nytkähti eteenpäin, kun valtio päätti osallistua uudisrakennuksen rakentamiseen ja Tanssin talon toiminnan rahoittamiseen vuonna 2015. Valtion rahoitus rakennushankkeelle oli kuusi miljoonaa euroa, kuten myös Helsingin kaupungin panostus. Jo aikaisemmin Jane ja Aatos Erkon säätiö oli lahjoittanut hankkeelle 15 miljoonaa euroa.
Helsingin Kaapelitehtaalle nouseva, tanssille pyhitetty vierailuteatteri on suunniteltu avaamaan ovensa alkuvuonna 2022.  Tanssin talo alkaa rakentaa ohjelmistoaan tanssiteatterin, nykytanssiryhmän ja tuotantotalon kanssa: Tanssiteatteri Hurjaruuth, Tero Saarinen Company sekä uuden tanssin keskus Zodiak valittiin Tanssin talon partnereiksi. Tulevaisuudessa yhteistyökumppaneiden on määrä kasvaa. Partnereina voivat toimia esimerkiksi vakiintuneet tanssiryhmät ja -teatterit sekä festivaalit ja tuotantotalot.
Talon toiminnanjohtajaksi valittiin Matti Numminen, mutta hänen työnsä päättyi lokakuussa 2020 hänen menetettyään hallituksen luottamuksen, mihin todennäköisesti vaikutti talon nimeämiseen liittynyt kohu. Tanssin talolle annettiin toukokuussa 2020 nimeksi Form , mutta nimi sai paljon vastustusta ja heinäkuussa 2020 nimeksi palautettiin Tanssin talo . Uudeksi johtajaksi Nummisen tilalle valittiin tuottaja Niki Matheson. Ohjelmajohtajaksi valittiin Mikael Aaltonen.
Talon peruskivi muurattiin tammikuun lopussa vuonna 2020. Rakennuksen ovat suunnitelleet yhteistyössä JKMM-arkkitehdit ja ILO arkkitehdit. 5000 m²:n uudisrakennuksen kustannusarvio on noin 27 miljoonaa euroa ja sen rahoittavat Erkon säätiö, kaupunki ja valtio. Kaapelitalossa olevat peruskorjattavat 1500 m²:n tilat saneeretaan Kiinteistö Oy Kaapelitalon budjetista, kustannusarvio on noin 7,8 miljoonaa euroa.
Tanssin talo avattiin 2. helmikuuta 2022. Rakentaminen maksoi lopulta hieman yli 40 miljoonaa euroa.
Tilat

Tanssin talossa on kaksi salia, joista suurempi Erkko-sali vetää 700 ja toinen pienempi, nykyinen Kaapelitehtaan Pannuhalli 250 henkeä. Esitystilojen lisäksi rakennuksessa on ravintola ja tapahtumatori, joka on sekä yleisölämpiö että tapahtumapaikka.
Tanssin talon sisääntuloaulaan haettiin marras-joulukuussa 2020 järjestettävällä kilpailulla valotaideteosta, joka kuvastaa talon arkkitehtonista henkeä ja tanssia.
Aiheesta muualla

Tanssin talon kotisivu
Tasmanian sinfoniaorkesteri

Tasmanian sinfoniaorkesteri (engl. Tasmanian Symphony Orchestra, TSO) on Hobartissa, Tasmaniassa toimiva sinfoniaorkesteri. Se perustettiin vuonna 1948.
Tasmanian sinfoniaorkesterin tämänhetkinenmilloin? pääkapellimestari on Sebastian Lang-Lessing. Orkesteri konsertoi säännöllisesti kaikkialla Tasmaniassa.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
TGA

TGA voi tarkoittaa seuraavia:
TGA, kuvatiedostomuoto
TGA, termogravimetria, eräs kemiallisen analysin muoto
TGA, Kansainvälisen olympiakomitean käyttämä Tongan maakoodi
TGA, Air Togon ICAO-tunnus.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”TGA”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
TVO

TVO voi tarkoittaa:
Teollisuuden Voima, suomalainen ydinvoimayhtiö
Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Opintoliitto
Turun yliopiston varsinaissuomalainen osakunta, Turun yliopiston osakunta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”TVO”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Särkijärvi (Tampere, Hervanta)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
 Särkijärveä Hervannan vesitornista.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Koordinaatit:  61°26′52″N, 23°47′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Moisionjoen valuma-alue‎ (35.24)
Laskuoja:  oja Suolijärveen 
Järvinumero:  35.242.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,9 m 
Rantaviiva:  13,0969 km 
Pinta-ala:  1,44961 km² 
Tilavuus:  0,00946658 km³ 
Keskisyvyys:  6,53 m 
Suurin syvyys:  21,73 m 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Pirkanmaalla Tampereella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Särkijärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 3,8 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 145 hehtaaria. Järvi on pitkän muotoinen ja se suuntautuu lounas-koillis-suuntaan. Sen koillispäässä on Lahdesjärvi-niminen lahti, joka kurkottaa noin 50 metriä leveän lahden suulta luoteeseen 800 metriä pitkänä ja alle 300 metriä leveänä omana järvialtaanaan. Ilman Lahdesjärveä Särkijärvi olisi vain 550 metriä leveä. Järvessä on kaksi suurempaa saarta ja kaksi pientä luotoa. Etelärannassa sijaitsee 60 metriä pitkä Lehtisaari ja koillispään pohjoisrannassa 80 metriä pitkä Pihtikanto. Myös luodot sijaitsevat rannan tuntumassa. Järvi on luodattu. Luotauksen perusteella järven 22-metrinen syvin kohta sijaitsee lounaispuolen puolivälissä, missä on laajempi syvänne. Järven keskellä on yli 15 metriä syvää ja koillispäässä vain pari yli 15 metrin syvännettä. Lahdesjärven suurin syväys on noin 3 metriä.
Järveen laskee yhdeksän lyhyttä metsäojaa. Järven lounaispäähän laskee Vuoreksenlammin laskuoja ja etelästä Rimminsuon kuivatusvesien oja. Särkijärven oma laskuoja lähtee koillispäästä Lahdesjärveä vastapäätä, mista alkaa vain 270 metriä pitkä Suolioja, joka laskee Suolijärveen.
Järven rantaviivan pituus on 13,1 kilometriä. Järven etelärannat ovat jyrkempiä kuin pohjoisrannat. Rannoille ei ole rakennettu kovinkaan paljon, mutta siellä on noin 70 vapaa-ajan asuntoa. Kaikille niistä ei johda teitä. Järven ylittää Lahdesjärven vierestä valtatieltä 9 Vuorekseen johtava Vuoreksen puistokatu Särkijärven siltaa pitkin. Korkeajännitelinja sivuaa Lahdesjärveä pohjoisessa.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua esitellään käyttämällä joitakin vuosien 2010, 2011, 2012, 2014 ja 2015 (loppukesien ja - talvien) tutkimustuloksia, jotka on otettu järven syvänteestä. Järven pintavesi on ollut kirkasta (keskimäärin 0,9 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 4,0 metriä ja vedenväri on vaalean ruskea (väriluku 12–18 mg(Pt)/l, keskiarvolla 15 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 8,5 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 7,1–7,2. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä (keskimäärin 0,18 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hyvinkin erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,7 ja kesällä pH 6,8. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 8,2 mg/l, jolloin hapen kylläisyys on ollut 87%. Talvisin se on ollut 11,7 mg/l (kylläisyys 93%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä pinnalta. Siellä on kesäisin ollut happipitoisuus 2,9 mg/l (kylläisyys 34%) ja talvisin 4,5 mg/l (kylläisyys 34%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella välttäväksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen vähennyttyä kriittiselle tasolle, on siitä voinut aiheutua sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormutuksessa pohjan sedimentistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet kasvavat alusvedessä. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 7 µg/l. Kesäisin pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 8 µg/l ja talvisin 6 µg/l. Alusvedessä pohjan lähellä fosforipitoisuudet ovat olleet kesällä 12 µg/l ja talvella 8 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 302 µg/l (vaihteluvälillä 250–350 µg/l), kun taas alusveden typpipitoisuudet ovat vaihdelleet 370–510 µg/l. Näiden tulosten perusteella järvi voidaan ravinteidensä puolesta luokitella karuksi järveksi.
Historiaa

Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa järven rannoilta oli lohkottu vapaa-ajan asunnoille tontteja, jonne oli rakennettu runsaasti mökkejä. Järven ylittävä silta valmistui vuonna 2011. Silta oli valmistuessaan Tampereen pisin.
Särkijärveä sen lounaiskulmasta.
Tasmanianisomesikko

| Tasmanianisomesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Tiaismesikot Melithreptus
Laji::  validirostris
Kaksiosainen nimi
 Melithreptus validirostris  (Gould, 1837) 
Katso myös
   Tasmanianisomesikko Wikispeciesissä   Tasmanianisomesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tasmanianisomesikko (Melithreptus validirostris) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Tasmanianisomesikkoa tavataan Australiassa Tasmanian osavaltiossa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on laskeva. Se on luokiteltu vaarantuneeksi.