stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Mix-Up
Kappaleet

B for My Name – 3.31
14th St. Break – 3.34
Suco de Tangerina – 3.17
The Gala Event – 3.47
Electric Worm – 3.15
Freaky Hijiki – 2.57
Off the Grid – 4.45
The Rat Cage – 3.37
The Melee – 3.10
Dramastically Different – 3.57
The Cousin of Death – 3.06
The Kangaroo Rat – 3.28
Arvostelut

Soundi:
Sonnengewehr

Sonnengewehr on toisen maailmansodan aikana Natsi-Saksan suunnittelema avaruudessa toimiva teoreettinen ase. Sonnengewehr olisi saanut tuhovoimansa satelliittiin kiinnitetystä suuresta koverasta peilistä, joka olisi kyennyt polttamaan kaupunkeja ja saamaan valtameret kiehumaan. Valtavan peilin osat oli suunniteltu valmistettavan maassa natriumista ja sen jälkeen lennätettävän avaruuteen, jossa ne olisi koottu noin 5 100 kilometrin korkeudessa yhdeksi kokonaisuudeksi. Sonnengewehriin oli suunniteltu myös tilat miehistölle. Keinotekoisen ilman tuottoon oli tarkoitus käyttää tuhansia kurpitsakasveja, joiden oli todettu olevan tehokkaita hapen tuottajia. Sähkö valaistukseen olisi tuotettu turbogeneraattoreilla, jotka olisivat saaneet energiansa auringosta. Kasveja ei ollut tarkoitus valaista auringon valolla, koska sen arveltiin vahingoittavan kasveja, koska asemalla ei ollut haitallisia säteilyjä suodattavaa ilmakehää.
Susanne Bier

| Susanne Bier |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1960 (ikä 64) Kööpenhamina, Tanska
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Ohjaaja
Aktiivisena:  1991–
Palkinnot
 Paras eurooppalainen ohjaus (2011)   Paras eurooppalainen komedia (2013) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Susanne Bier (s. 15. huhtikuuta 1960 Kööpenhamina, Tanska) on tanskalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja.
Juutalaiseen perheeseen syntynyt Bier opiskeli taidetta Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa ja arkkitehtuuria Lontoossa, ennen kuin valmistui Tanskan elokuvakoulusta vuonna 1987. Hänen ensimmäinen elokuvansa Freud flytter hjemmefra valmistui vuonna 1991.
Bier nousi kansainväliseen maineeseen Dogma 95:n piirissä tekemällään elokuvalla Rakastan sinua ikuisesti. Sitä aiemmista elokuvista Se ainoa oikea oli ollut suuri kaupallinen menestys. Bier on myöhemmin todennut, että Dogmasta irtautuminen oli vapauttavaa, vaikka se opetti keskittymään tarinaan ja kerrontaan. Hänen tyylikeinojaan on etenkin äärimmäisten kasvoihin keskittyvien lähikuvien käyttö, mikä näkyy jo Rakastan sinua ikuisesti -elokuvassa. Veljeksissä hän sovelsi niitä loistokkaimmin. Hänen elokuvansa Häiden jälkeen (2006) oli Yhdysvalloissa ehdolla parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon saajaksi.
Tuotantoyhtiön mukaan suunnitteilla on elokuva Helen Schulmanin teoksesta This Beautiful Life (2011), joka kertoo kuinka 15-vuotias poika saa seksimeilin, ja tieto siitä leviää ja paisuu skandaaliksi. Bier kirjoittaa myös käsikirjoituksen.
Vuonna 2013 Euroopan elokuva-akatemia palkitsi Bierin elokuvan Love Is All You Need vuoden parhaan eurooppalaisen komedian palkinnolla.
Filmografia

Freud flytter hjemmefra (1991) – ohjaus
Pensionaatti Oskar (Pensionat Oskar, 1995) – ohjaus
Se ainoa oikea (Den eneste ene, 1999) – ohjaus
Käsi sydämellä (Livet är en schlager, 2000) – ohjaus
Rakastan sinua ikuisesti (Elsker dig for evigt, 2002) – ohjaus, käsikirjoitus
Veljekset (Brødre, 2004) – ohjaus, käsikirjoitus
Kaikki mitä kadotimme (Things We Lost in the Fire, 2006) – ohjaus
Häiden jälkeen (Efter brylluppet, 2006) – ohjaus, käsikirjoitus
Kosto (Hævnen, 2010) – Euroopan elokuva-akatemian palkinto Paras eurooppalainen ohjaus 2011
Love Is All You Need (Den skaldede frisør, 2012) – ohjaus
Serena (2014) – ohjaus
Toinen mahdollisuus (En chance til, 2015) – ohjaus
Bird Box (2018) – ohjaus
Kuikka (Jyväskylä)

| Kuikka |
| --- | --- |
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Tikkakoski–Nyrölä
Kaupunginosa nro:  60
Väkiluku:  270 (joulukuu 2010)
Osa-alueet:  Sikomäki
Postinumero(t):  41140
Kuikka on kylä ja Jyväskylän 60. kaupunginosa, joka sijaitsee Tikkakosken taajaman lounaispuolella. Luoteessa kaupunginosa rajautuu Uuraisten kuntaan. Ennen vuoden 2009 kuntaliitosta Kuikka kuului Jyväskylän maalaiskuntaan.
Kuikassa sijaitsee muun muassa Ränssin kievari sekä Kuikan tanssilava. Aikaisemmin kylässä oli myös oma koulu, joka toimii nykyään kylätalona.
Vuoden 2010 joulukuun tilastojen mukaan Kuikassa oli 270 asukasta. Asutus on pääosin nauhamaista tienvarsiasutusta.
Aluejako

Jyväskylän kaupungin tilastollisessa aluejaossa Kuikka on pienalue osana Tikkakoski-Nyrölän suuraluetta. Kaupunginosajaossa Kuikkaan kuuluu myös varsinaisen Kuikan länsipuolinen Sikomäen alue, joka tilastollisessa aluejaossa kuuluu Nyrölän pienalueeseen.
Kuikka ei ole ollut virallinen rekisterikylä, vaan sijaitsee Korttajärven rekisterikylän alueella, joka kattaa myös Puuppolan ja Hiekkapohjan. Sikomäen alue puolestaan sijaitsee Nyrölän kylän alueella.
Historiaa

Myöhempi Korttajärven rekisterikylän alue, johon Kuikkakin kuuluu, oli 1500-luvulle saakka asumatonta erämaata. Varhaisin tieto asutuksesta on vuodelta 1566, jolloin luultavasti Hauholta muuttanut Pekka Puupponen mainitaan asukkaana Korttajärven erämaalla, joka kuului eräälle Längelmäen (silloisen Kulsialan hallintopitäjän) Tunkelon talolliselle. Kuikan kantatalo syntyi vuonna 1589, kun se erotettiin Puuppolan talosta tämän isännän pojalle, Eerik Puupposelle. Talo on ilmeisesti jo tällöin sijainnut nykyisen Kuikan seudulla Heinosen pohjoisrannalla. Talo oli 1640-luvulla jonkin aikaa autiona, kunnes sen asutti uudelleen savolaislähtöinen Kuikan suku, joilta talo sai myöhemmän nimensä. Isäntäsuku vaihtui jälleen 1660-luvun loppupuolella ja talo jakautui ensimmäisen kerran kahtia vuonna 1740.
Palvelut

Kuikkaa lähimmät julkiset ja yksityiset palvelut sijaitsevat pääosin Tikkakoskella. Kuikassa on oma vesiosuuskunta, johon kuuluu myös Nyrölän ja Uuraisten Oikarinperän taloja.
Palvelut > Koulu

Kuikan koulu perustettiin kansakouluna vuonna 1904. Aluksi piirissä toimi vain yläkoulu, mutta alakoulun toiminta alkoi vuonna 1936. Koulurakennusta laajennettiin vuonna 1954. Jyväskylän maalaiskunnan kansakoulut muutettiin peruskouluiksi vuonna 1973, jonka jälkeen Kuikan koulu oli toiminnassa vuoteen 2004 asti. Lakkautetun koulun oppilaat siirrettiin Luonetjärven ja Nyrölän kouluihin. Koulurakennusta käytetään nykyään kylätalona.
Timo Humaloja

| Timo Humaloja> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. toukokuuta 1947 Helsinki
Kuollut: 6. lokakuuta 2024 (77 vuotta)
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Ohjaaja
Palkinnot
 Parhaan ohjauksen Jussi (1985) 8. päivä  Yksinpuhelu 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Timo Sakari Humaloja (7. toukokuuta 1947 Helsinki – 6. lokakuuta 2024) oli näytelmäelokuvien ja dokumenttien ohjaaja sekä kuunnelmien tekijä, joka teki pitkän uran elokuva-alalla. Vuonna 1979 hän sai yhtenä työryhmän jäsenenä Suomen arvostelijain liiton jakaman Kritiikin Kannukset -palkinnon kuunnelmasarjasta Eurooppalainen Odysseia. Vuonna 1985 Humaloja sai Jussi-palkinnon parhaasta ohjauksesta televisioelokuvissa 8. päivä ja Yksinpuhelu.
Humaloja työskenteli ohjaajana Radioteatterissa 1976–1981 ja samaan aikaan käsikirjoittajana ja ohjaajana Televisioteatterissa 1976–1985. Hän toimi käsikirjoittajana elokuvassa Pedon merkki (1981) yhdessä ohjaaja Jaakko Pakkasvirran ja Arvo Salon kanssa, sekä yhtenä viidestä käsikirjoittajasta Mikko Niskasen elokuvassa Mona ja palavan rakkauden aika (1983). Vuonna 1986 Humaloja toi ensi-iltaan ensimmäisen itse ohjaamansa pitkän teatterielokuvansa Valkoinen kääpiö, johon hän laati myös käsikirjoituksen Bo Carpelanin romaanin pohjalta. Sen tuotti Humalojan vuonna 1984 perustama Panfilmi Humaloja-Innanen Oy, jonka puitteissa hän on tehnyt paljon lyhytelokuvia ja tv-elokuvia.
Toisen pitkän teatterielokuvansa Humaloja pääsi tekemään Suomen elokuvasäätiön tuotantoneuvoja Petri Jokirannan vuonna 1998 käynnistämässä projektissa, jossa neljä tunnettua käsikirjoittajaa sai kirjoittaa vapaavalintaisesta aiheesta ja valita ohjaajan tekstilleen. Outi Nyytäjältä tilatusta tarinasta syntyi Humalojan ohjaamana pitkä näytelmäelokuva Laina-aika (2000).
Aiheesta muualla

Timo Humaloja Elonetissä.
Timo Humaloja Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| n k Parhaan ohjauksen Jussi-palkinnot |
| --- | --- |
1944–1959:  Hannu Leminen (1944)  Valentin Vaala (1945)  ei jaettu (1946)  Valentin Vaala (1947)  Roland af Hällström (1948)  ei jaettu (1949)  Toivo Särkkä (1950)  Matti Kassila (1951)  Valentin Vaala (1952)  Edvin Laine (1953)  Matti Kassila (1954)  Matti Kassila (1955)  Edvin Laine (1956)  Matti Kassila (1957)  ei jaettu (1958)  Jack Witikka (1959) 
1960–1979:  ei jaettu (1960)  ei jaettu (1961)  Maunu Kurkvaara (1962)  Mikko Niskanen (1963)  Mikko Niskanen (1964)  ei jaettu (1965)  Risto Jarva (1966)  Mikko Niskanen (1967)  Risto Jarva ja Mikko Niskanen (1968)  Edvin Laine, Jörn Donner ja Timo Bergholm (1969)  Erkko Kivikoski (1970)  Risto Jarva (1971)  Mikko Niskanen (1972)  Erkko Kivikoski, Rauni Mollberg ja Veikko Kerttula (1973)  Rauni Mollberg (1974)  Jaakko Pakkasvirta ja Veikko Kerttula (1975)  ei jaettu (1976)  Heikki Partanen, Katariina Lahti ja Riitta Rautoma (1977)  Risto Jarva ja Rauni Mollberg (1978)  Timo Linnasalo (1979) 
1980–1999:  ei jaettu (1980)  Pirjo Honkasalo, Pekka Lehto ja Erkko Kivikoski (1981)  Mikko Niskanen (1982)  Mika Kaurismäki (1983)  Heikki Partanen ja Tapio Suominen (1984)  Timo Humaloja (1985)  Matti Ijäs ja Rauni Mollberg (1986)  ei jaettu (1987)  Åke Lindman (1988)  Pekka Parikka (1989)  Pekka Parikka (1990)  Aki Kaurismäki (1991)  Mika Kaurismäki (1992)  Aki Kaurismäki (1993)  Veikko Aaltonen (1994)  Aleksi Mäkelä (1995)  Markku Pölönen 	(1996)  Aki Kaurismäki (1997)  Olli Saarela (1998)  Markku Pölönen (1999) 
2000–2019:  Olli Saarela (2000)  Olli Saarela (2001)  Jarmo Lampela (2002)  Aki Kaurismäki (2003)  Jarmo Lampela (2004)  Markku Pölönen (2005)  Aku Louhimies (2006)  Aku Louhimies (2007)  Petri Kotwica (2008)  Dome Karukoski (2009)  Klaus Härö (2010)  Dome Karukoski (2011)  Aki Kaurismäki (2012)  Maarit Lalli (2013)  Pirjo Honkasalo (2014)  Jukka-Pekka Valkeapää (2015)  Aleksi Salmenperä (2016)  Juho Kuosmanen (2017)  Antti-Jussi Annila (2018)  Aleksi Salmenperä (2019) 
2020–2039:  Miia Tervo (2020)  Zaida Bergroth (2021)  Juho Kuosmanen (2022) 
| n k Timo Humaloja |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Valkoinen kääpiö (1986)  Laina-aika (2000) 
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  Vangittu tuli (1982)  Berner (1987)  Raha (1987)  Suomi muotoilee (1987)  HIV (1989)  Kadonneen Venäjän kerääjät (1993)  Vaihdokkaat (1993)  Vaihdevuodet - täyttä elämää (1994)  Tappion tunne - Magnus Scharmanoff valokuvaaja (1997)  Köyhien apostoli (1999)  Konnunsuon kaalet (2007)  Laulava heimo (2008)  Irtaantujat (2009)  Katseen vanki (2010) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  Oman onnensa seppä (1978)  Sunnuntai (1978)  Hämärässä (1980)  Keskustelu Steinin talossa poissaolevasta von Goethesta (1981)  Zoja (1983)  Vapaus (1987)  Viimeisen jälkeen (1987)  Palkinto (1988)  Sinitaivas (1989)  Kolme kaupunkiraporttia (1990)  Vetsikko (1991)  Luonnollinen kuolema (1992)  Puhallus (1992)  Pidetään yhtä (2002) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Ritva  Elonet
Hot Sauce Committee Part Two

| Hot Sauce Committee Part Two Beastie Boys |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008–2009
 Julkaistu: 3. toukokuuta 2011
 Formaatti: CD, LP, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Beastie Boys
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 44.07
 Levy-yhtiö: Capitol
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 29.
Beastie Boysin muut julkaisut
| The Mix-Up 2007 | Hot Sauce Committee Part Two 2011 |   |
Hot Sauce Committee Part Two on Beastie Boysin kahdeksas studioalbumi. Sen piti alun perin ilmestyä 15. syyskuuta 2009 nimellä Hot Sauce Committee, Pt. 1. Albumin julkaisu kuitenkin siirtyi Adam ”MCA” Yauchin syöpädiagnoosin takia. Kahden vuoden viivästyksen jälkeen Hot Sauce Committee Part Two ilmestyi Euroopassa huhtikuun 2011 lopussa ja Yhdysvalloissa 3. toukokuuta 2011. Suomessa albumi debytoi virallisen albumilistan sijalla 29.
Albumin on tuottanut Beastie Boys ja miksannut Philippe Zdar.
Kappaleet

Make Some Noise – 3.30
Nonstop Disco Powerpack – 4.09
OK – 2.49
Too Many Rapper – 4.51 (New Reactionaries Version, featuring Nas)
Say It – 3.25
The Bill Harper Collection – 0.24
Don't Play No Game That I Can't Win – 4.11 (featuring Santigold)
Long Burn the Fire – 3.33
Funky Donkey – 1.56
The Larry Routine – 0.30
Tadlock's Glasses – 2.19
Lee Majors Come Again – 3.43
Multilateral Nuclear Disarmament – 2.54
Here's a Little Something for Ya – 3.08
Crazy Ass Shit – 1.56
The Lisa Lisa/Full Force Routine – 0.49
Deluxe Editionin bonuskappaleet
Pop Your Balloon – 3.00
B-Boys in the Cut – 2.33
Make Some Noise – 3.09 (Passion Pit Remix, ennakkotilaajien bonuslataus)
Japanin bonuskappale
Make Some Noise – 3.01 (Cornelius Remix)
Arvostelut

Allmusic:
Desibeli.net:
Entertainment Weekly: A–
Metacritic: 83/100
Pitchfork Media: 7.0/10
Rolling Stone:
Soundi:
Dakota (etunimi)

Dakota on etunimi, joka on yleinen erityisesti Yhdysvalloissa. Se on käytössä sekä miehillä että naisilla. Nimi viittaa Mississippin yläjuoksun dakota-intiaaneihin; dakotan kielessä nimi tarkoittaa ystäviä tai liittolaisia.
Suomessa Dakota-nimisiä on noin 20–50, ja he ovat enimmäkseen naisia. Vanhimmat ovat 1960-luvuilta.
Nimen kantajia

Dakota Blackhorse-von Jess (s. 1986), yhdysvaltalainen maastohiihtäjä
Dakota Fanning (s. 1994), yhdysvaltalainen näyttelijä
Dakota Johnson (s. 1989), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
Dakota Joshua (s. 1996), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Dakota Blue Richards (s. 1994), englantilainen näyttelijä
Dakota Staton (1930–2007), yhdysvaltalainen jazz- ja R&B-laulaja
Hutton

Hutton on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alan Hutton (s. 1984), skotlantilainen jalkapalloilija
Ashley Hutton (s. 1987), pohjoisirlantilainen jalkapalloilija
Barbara Hutton (1912–1979), yhdysvaltalainen perijätär ja seurapiirihenkilö
Ben Hutton (s. 1993), kanadalainen jääkiekkoilija
Betty Hutton (1921–2007), yhdysvaltalainen näyttelijä
Bouse Hutton (1877–1962), kanadalainen jääkiekkomaalivahti
Carter Hutton (s. 1985), kanadalainen jääkiekkomaalivahti
Frederick Wollaston Hutton (1836–1904), englantilainen luonnontieteilijä
Ina Ray Hutton (1911–1984), yhdysvaltalainen jazzlaulaja ja -tanssija
James Hutton (1726–1797), skotlantilainen geologi, fyysikko, naturalisti, kemisti ja kokeellinen maanviljelijä
Jim Hutton (1934–1979), yhdysvaltalainen näyttelijä
Lauren Hutton (s. 1943), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
Timothy Hutton (s. 1960), yhdysvaltalainen näyttelijä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Suurustaminen

Suurustaminen on nestemäisen ruoan sakeuttamista jauhoja lisäämällä. Halutun lopputuloksen saamiseksi voidaan käyttää valmiita tärkkelyssuurusteita tai muun muassa vehnäjauhoja, ohrakasta, maissitärkkelysjauhoja, perunajauhoja ja arrow-jauhoja. Myös tuorejuustoilla voi sakeuttaa suolaisia ruokia, kuten kasvis- ja dippikastikkeita. Jauhot, joita suurustamiseen käytetään, valitaan halutun lopputuloksen mukaan. Jauhoja käytetään suurusteena tavallisiin kastikkeisiin. Kastikkeita suurustetaan myös rasvalla. Maissitärkkelystä käytetään suurusteena kastikkeiden lisäksi keittoihin, maitopohjaisiin kiisseleihin ja vuokaruokiin. Osanestesuurusta tehtäessä kattilassa kuumennetaan ensin neste ja sokeri. Suurus sekoitetaan pieneen vesitilkkaan ja lisätään kiehuvaan nesteeseen. Näin tehdään, kun kiisselissä tai mehukeitossa on marjoja tai hedelmänpaloja. Kokonestesuurusta käytetään pelkkää nestettä sisältäviin keittoihin ja kiisseleihin. Tällöin suurus laitetaan kylmään nesteeseen.
Toni Lähteenmäki (autourheilija)

| Toni Lähteenmäki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. tammikuuta 1992 (ikä 32) Viiala
Kansalaisuus:   Suomi
Moottoriurheilija
Legends Cars Finland
Esikoiskausi:  2011
Nykyinen talli:  Racing Team Lähteenmäki
Paras sijoitus:  Mestaruus
Aikaisemmat sarjat
2011–2024:  V1600SM, Rallicross-SM, Jäärata-SM, Digital eSM, V8 THunder NEZ, V8 Thunder SM, TGT SM
Mestaruudet
10:  12
Toni Lähteenmäki (s. 8. tammikuuta 1992 Viiala) on suomalainen neljännen polven rata-autoilija ja moninkertainen Suomen mestari. Tonin isä Pasi Lähteenmäki ja isoisä Arto Lähteenmäki sekä isoisoisä Hugo Lähteemäki ovat kilpailleet eri autoluokissa Suomen radoilla. Myös Tonin sisko Noora Lähteenmäki harrastaa rata-autoilua. Toni on lisäksi monialayrittäjä sekä palkittu vuoden akaalaisena 2024 tuomastaan hyvästä maineesta kaupungille sekä panostuksesta Akaan Kaupungin elinkeinoelämään.
Toni aloitti kilpailemisen V1600 Cupissa vuonna 2011. Heti ensimmäisenä vuonna hän voitti sarjan mestaruuden. Kahden kilpailukauden ja kahden mestaruuden jälkeen Toni siirtyi kilpailemaan V8 Thunder -luokkaan, joka silloin tunnettiin Camaro Cupin nimellä. Tulokaskauden kahdeksan podium-sijoitusta 10 ajetusta kilpailusta riittivät sarjan kolmanteen sijaan. Kauden 2024 päätteeksi Tonin palkintokaapissa on 24 SM,Cup sekä NEZ mitalia sekä 12 sarjamestaruutta.
Super Mario Galaxy 2

| Super Mario Galaxy 2 |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Nintendo EAD Tokyo
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Ohjaaja:  Koichi Hayashida
Tuottaja:  Yoshiaki Koizumi Takashi Tezuka
Taiteilija:  Nanako Kinoshita Keisuke Okubo Daiki Nishioka Naruhisa Kawano
Säveltäjä:  Mahito Yokota Ryo Nagamatsu Koji Kondo
Pelisarja:  Super Mario ja Super Mario Galaxy
Julkaistu:  JP 27. toukokuuta 2010 NA 23. toukokuuta 2010 EUR 11. kesäkuuta 2010 AUS 1. heinäkuuta 2010
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  CERO: A ESRB: E OFLC: G PEGI: 3+
Alusta:  Wii
Jakelumuoto:  Wiin optinen 12 cm levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
Super Mario Galaxy 2 on Nintendon kehittämä ja alun perin vuonna 2010 Wiille julkaisema tasohyppelypeli. Se kuuluu Mario-pelisarjaan ja on edeltäjänsä Super Mario Galaxyn suora jatko-osa.
Pelaaminen

Edeltäjänsä Super Mario Galaxyn tavoin Super Mario Galaxy 2ssa ollaan avaruudessa. Kentät koostuvat useista pienistä planeetoista, joita pitkin liikutaan. Ideana on päästä Voimatähden luo jokaisen kentän lopussa. Kentistä löytyy erilaisia vihollisia ja esineitä, joita pelaaja voi käyttää. Joidenkin kenttien lopussa pomovastus. Pelistä pitää aluksi kerätä yhteensä 120 Voimatähteä, jonka jälkeen tulee mahdollisuus kerätä 120 Vihreää tähteä, jotka on piilotettu kenttiin. Näiden keräämisen jälkeen tulee vielä kaksi tähteä kerättäväksi pelin viimeisestä galaksista.
Super Mario Galaxy 2:ssa on useita uusia lisävoimia. Pelistä löytyy pilvikukka, jonka avulla Mario voi liikkua ilmassa luomalla alleen pilviä, sitten on kivisieni, jolla hän pystyy vierimään kivenjärkäleen tavoin ja aiheuttamaan tuhoa. Pelissä on myös uusi esine, pora, jolla Mario voi porautua planeettojen läpi. Super Mario Galaxy 2:ssa pääsee ratsastamaan myös Yoshilla. Sillä on pelissä kolme erikoiskykyä: todella nopea juokseminen syömällä chilipepperonin, ilmassa leijuminen ilmapallomaisena ja kyky nähdä näkymättömiä tasanteita syömällä hehkuvan hedelmän.
Pelissä on myös edeltäjänsä tavoin kaksinpeli, jossa toinen pelaaja voi auttaa ensimmäistä pelaajaa. Hän voi yhdellä Wii Remotella mm. tuhota vihollisia, kerätä tähtipaloja ja kolikoita.
Pelin erikoisuutena on viidennessä maailmassa, Shiverburg Galaxy-nimisellä tasolla olevat kolme puumaista haamua. Niistä ei kerrota mitään pelissä, mutta joku oli saanut pelin tiedostoista selville nimen HellValleySkyTrees. Väitetysti betaversiossa tasonkin nimi oli Hell Valley.
Juoni

Peli alkaa samalla tavalla kuin ensimmäinen osa. Mario saa kutsun Prinsessa Peachilta Tähtifestivaaleihin, jotka järjestetään kerran vuosisadassa. Matkallaan Mario löytää ruohikosta nuoren Master Luman, joka antaa Mariolle voimia pelin ajaksi. Peachin linnalle saapuessaan Mario näkee jättikokoisen Bowserin, joka on ottanut Peachin vangikseen. Bowser lähtee linnan pihalta ja Mario aloittaa uuden seikkailun. Lumat johdattavat hänet ensimmäiseen galaksiin, Sky Station Galaxyyn, ja sieltä kohti Bowserin linnaa.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Peli Super Mario Wikissä (englanniksi)
Mario-pelit
| --- | --- |
Tasohyppelyt:   Donkey Kong  Mario Bros.  Super Mario Bros.  Super Mario Bros.: The Lost Levels (SMB2J)  Super Mario Bros. 2  Super Mario Land  Super Mario Bros. 3  Super Mario World  Super Mario Land 2  Super Mario 64  Super Mario Sunshine  Super Princess Peach  New Super Mario Bros.  Super Mario Galaxy  New Super Mario Bros. Wii  Super Mario Galaxy 2  Super Mario 3D Land  New Super Mario Bros. 2  New Super Mario Bros. U  Super Mario 3D World  Super Mario Odyssey 
Roolipelit:   Super Mario RPG  Mario & Luigi: Superstar Saga  Mario & Luigi: Partners in Time  Mario & Luigi: Bowser’s Inside Story  Mario & Luigi: Dream Team Bros.  Mario & Luigi: Paper Jam Bros. 
Paper Mario:   Paper Mario  Paper Mario: The Thousand-Year Door  Super Paper Mario  Paper Mario: Sticker Star  Paper Mario: Color Splash  Paper Mario: The Origami King 
Spinoff-pelit:   Mario Kart -pelisarja  Mario Party -pelisarja  Mario Golf -pelisarja  Mario Tennis -pelisarja  Luigi's Mansion  Mario Superstar Baseball  Mario Smash Football  Mario Strikers: Charged Football  Dance Dance Revolution Mario Mix  Super Mario Ball  Dr. Mario -pelisarja  Wrecking Crew  Wrecking Crew 98  Mario Slam Basketball  Mario Sports Mix  Mario & Sonic at the Olympic Games  Mario & Sonic at the Olympic Winter Games  Mario & Sonic at the London 2012 Olympic Games  Boom Street  Luigi’s Mansion 2  Mario & Sonic at the Sochi 2014 Olympic Winter Games  Mario & Sonic at the Rio 2016 Olympic Games  Mario & Sonic at the Tokyo 2020 Olympic Games 
Uudelleenjulkaisut:   Super Mario All-Stars  Super Mario Bros. DX  Super Mario Advance  Super Mario Advance 2  Super Mario Advance 4  Super Mario 64 DS 
Ajopelit:   Super Mario Kart  Mario Kart 64  Mario Kart: Super Circuit  Mario Kart: Double Dash!!  Mario Kart DS  Mario Kart Wii  Mario Kart 7  Mario Kart 8  Mario Kart 8 Deluxe 
Yoshi-pelit:   Super Mario World 2  Super Mario Advance 3  Yoshi’s Story  Yoshi’s Island DS  Yoshi’s Universal Gravitation  Yoshi Touch & Go  Yoshi’s New Island  Yoshi’s Woolly World  Yoshi’s Crafted World 
Muut pelit:   Hotel Mario  Marios FUNdamentals  Mario Is Missing!  Mario Teaches Typing  Mario's Time Machine  Super Mario: Blue Twilight DX  Super Mario's Wacky Worlds  Captain Toad: Treasure Tracker  Super Mario Maker  Super Mario Maker 2 
Kuvankaappaus Super Mario Galaxy 2:sta
Susanne Sonntag

Susanne Sonntag
Susanne Sonntag (myös Susann Sonntag, s. 5. helmikuuta 1964) on inkoolainen laulaja, joka on osallistunut Suomen euroviisukarsintoihin neljä kertaa. Vuonna 1990 hän tuli toiselle sijalle Thomas Katterin säveltämällä Henrik Svahnin sanoittamalla kappaleella ”Jag tror på friheten”, vuonna 1994 niin ikään toiseksi kappaleella ”En dans på livets vågor”, vuonna 2002 kahdeksanneksi kappaleella ”Welcome the World” ja vuonna 2004 kymmenenneksi kappaleella ”Eleventh Hour”.
Diskografia - albumit

Det är vår värld (1991)
The Best of 1984–2004 (2004). Levyllä on muun muassa kaikki neljä euroviisukappaletta.
I'm a woman (2010)
Aiheesta muualla

Susanne Sonntagin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
www.susannsonntags.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Susanne Sonntag Wikimedia Commonsissa
Merkinnän syy: Sonntag, Susanne
Shakkiolympialaiset 1972

Vuoden 1972 shakkiolympialaiset järjestettiin Skopjessa 18. syyskuuta – 13. lokakuuta silloisessa Jugoslaviassa. Kisoihin osallistui yhteensä 6 joukkuettaselvennä ja 373 pelaajaa. Näistä 35 oli suurmestareita ja 68 kansainvälisiä mestareita.
Shakkiolympialaiset voitti Neuvostoliiton joukkue. Toiseksi tuli Unkari ja kolmanneksi Jugoslavia.