Työtaistelu
Työtaistelut Suomessa > Laiton lakko

Vuodessa on noin 100 laitonta lakkoa, 92 % lakoista, Ruotsissa vain muutama.
71 % suomalaisista ei hyväksy laittomia lakkoja ja 72 % hyväksyy laittomista lakoista langetettavat sakot. 53 % katsoo, että ammattiyhdistysliikkeen tulisi puuttua pienten avainryhmien lakkoiluun. 60 % uskoo, että työpaikoilla aletaan sopia ilman työmarkkinajärjestöjä palkoista, työajoista ja muista työehdoista.
Työoikeuden professori Seppo Koskinen ja prosessioikeuden professori Antti Jokela haluaisivat muuttaa lakia. Työtuomioistuimelle voisi antaa oikeuden määrätä turvaamistoimen ja työtuomioistuin voisi myös määrätä selvästi laittomista lakoista uhkasakkomaisesti hyvityksen nopeutetussa käsittelyssä.
Lainkäytön emeritusprofessori Jyrki Virolaisen mukaan oikeustoimet laittomia lakkoja vastaan eivät rajoita laillista lakko-oikeutta. Hänestä tällaiset turvaamistoimet ovat tärkeitä ja niiden pitää olla nopeasti käytettävissä estämään sopimuksen tai lain vastaisia lakkotoimia.
Suomessa paperiliitto maksoi vain 20 000 euron sakon lakosta, joka aiheutti metsäteollisuuden mukaan kymmenien miljoonien eurojen tappiot yrityksille.
EK:n mukaan sen jäsenyrityksissä oli 1384 lakkoa vuosina 2000 - 2013, näistä 92 % laittomia. Etelä-Suomen Sanomien mielestä tietyt avainryhmät voivat nyt pysäyttää yhteiskunnan liian heppoisin perustein ja siksi työrauhasäädökset pitäisi uusia laittomien lakkojen vähentämiseksi.
Toisaalta suomalaisessa ammattiyhdistyskeskustelussa työtaisteluista on usein keskitytty vain lakon juridisen ja taloudellisen hyödyn tarkasteluun; terminologia laiton vs. laillinen lakko ja lakosta saatava taloudellinen hyöty tai tappio kuvaavat tätä. Erityisesti 1970-luvulla käytetty ilmaus ”korpilakko” halusi kuvata, että lakossa oltiin pelkästä periaatteesta ilman rationaalista syytä. Poikkeuksellista oli, kun vuonna 2007 maan hallitus teki lain potilasturvallisuuden varmistamisesta terveydenhuollon työtaistelun aikana. Puhuttiin perusoikeuden rajoittamisesta kollektiivilta.
Suurin osa suomalaisen työsopimusjärjestelmän työtaisteluista käytiin 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa. Vuosina 1970–1979 oli työtaisteluita lukumääräisesti vielä 1 420 kun niitä vuosina 2000–2009 oli enää 124. Lama muutti paikallisten lakkojen luonteen olennaisesti ja yleisin syy viime vuosina lakoissa on ollut työvoiman vähentäminen tai toimipaikan lopettaminen. On puhuttu ammattiyhdistysliikkeen puolustustaistelusta. Suomessa vuoden 2009 kaikista 139 työtaistelusta 58 koski työvoiman vähennystä ja vain kahdeksan palkkavaatimusta. Menetettyjä työpäiviä työtaisteluissa vuosina 1970–1979 oli yli miljoona kun niitä vuosina 2000–2009 enää 145 881 päivää.
Työnantajat ovat korostaneet, että lakko-oikeus ei oikeuta laittomiin lakkoihin eivätkä laittomat lakot ole hyväksyttäviä. Toisaalta ammattiliitot ovat huomauttaneet, että merkittävä osa laittomista mielenilmauslakoista on tapahtunut tilanteessa, jossa työntekijöitä on kohdeltu epäoikeudenmukaisesti. Laittomista lakoista ammattiliitoille määrätyn hyvityssakon enimmäismäärästä ja vaikutuksesta, 29 500 euroa, on sopimusosapuolilla ollut vastakkaiset näkemykset; samoin kuin esimerkiksi työnantajille määrätyistä työturvallisuusmääräysten rikkomissakoista. Työnantajat olisivat halukkaita muuttamaan työlainsäädäntöä siten, että laittomista lakoista määrätyt hyvityssakot vastaisivat paremmin niistä koitunutta haittaa työnantajille.