stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Brad Daugherty
Kirjoja

Tom McEvoy, Brad Daugherty: Championship Hold'em Satellite Strategy (ISBN 978-1580422130)
Tom McEvoy, Brad Daugherty: Win Your Way Into Big Money Hold'em Tournaments: How to Beat Casino and Online Satellite Poker Tournament (ISBN 978-1580421478)
Tom McEvoy, Brad Daugherty: No-Limit Texas Hold'em: The New Players Guide to Winning Poker's Biggest Game (ISBN 978-1580422338)
Aiheesta muualla

Brad Daugherty The Hendon Mob Poker Databasessa (englanniksi)
| n k World Series of Pokerin pääturnauksen voittajat |
| --- | --- |
 1970: Johnny Moss  1971: Johnny Moss  1972: Amarillo Slim  1973: Puggy Pearson  1974: Johnny Moss  1975: Sailor Roberts  1976: Doyle Brunson  1977: Doyle Brunson  1978: Bobby Baldwin  1979: Hal Fowler  1980: Stu Ungar  1981: Stu Ungar  1982: Jack Straus  1983: Tom McEvoy  1984: Jack Keller  1985: Bill Smith  1986: Berry Johnston  1987: Johnny Chan  1988: Johnny Chan  1989: Phil Hellmuth  1990: Mansour Matloubi  1991: Brad Daugherty  1992: Hamid Dastmalchi  1993: Jim Bechtel  1994: Russ Hamilton  1995: Dan Harrington  1996: Huck Seed  1997: Stu Ungar  1998: Scotty Nguyen  1999: Noel Furlong  2000: Chris Ferguson  2001: Carlos Mortensen  2002: Robert Varkonyi  2003: Chris Moneymaker  2004: Greg Raymer  2005: Joe Hachem  2006: Jamie Gold  2007: Jerry Yang  2008: Peter Eastgate  2009: Joe Cada  2010: Jonathan Duhamel  2011: Pius Heinz  2012: Greg Merson  2013: Ryan Riess  2014: Martin Jacobson  2015: Joe McKeehen  2016: Qui Nguyen  2017: Scott Blumstein  2018: John Cynn  2019: Hossein Ensan  2020: Damian Salas  2021: Koray Aldemir 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Junot Díaz

| Junot Díaz |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. joulukuuta 1968 Santo Domingo, Dominikaaninen tasavalta
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  kirjailija
Aiheesta muualla
www.junotdiaz.com
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Junot Díaz (s. 31. joulukuuta 1968 Santo Domingo, Dominikaaninen tasavalta) on yhdysvaltalainen kirjailija ja MIT:n professori. Hän opettaa luovaa kirjoittamista.
Díaz muutti Yhdysvaltoihin kuusivuotiaana vanhempiensa mukana. Hän on kirjoittanut siirtolaisuuden ongelmista. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat novellikokoelma Drown (1996) sekä romaani Oscar Waon lyhyt ja merkillinen elämä (The Brief Wondrous Life of Oscar Wao), josta hänelle myönnettiin kaunokirjallisuuden Pulitzer-palkinto 2008.
Díaz ehti olla lyhyen aikaa Pulitzer-palkintolautakunnan puheenjohtaja ennen kuin hän palasi rivijäseneksi, kun oli herännyt epäilyksiä hänen syyllistymisestään seksuaaliseen häirintään.
Teokset > Romaanit

Drown (Riverhead, New York, NY, 1996. ISBN 1573220418) ilm. suomeksi nimellä Drown, suomentanut Henrik Laine, Like, 1999
The Brief Wondrous Life of Oscar Wao (2007) suom. Oscar Waon lyhyt ja merkillinen elämä.  ((The brief wondrous life of Oscar Wao, 2007.) Suomentanut Vuokko Aitosalo)  Like, 2008.  ISBN 978-952-471-978-0
Teokset > Novellit

novellisuomennos "Poikaystävä" kokoelmassa Sama meri, eri maa, Laatusana 2010 ISBN 978-951-9062-67-9
"Ysrael" (Story, 1995)
"How To Date A Browngirl, Blackgirl, Whitegirl, or Halfie" (The New Yorker, 1995)
"Drown" (The New Yorker, 1996)
"Fiesta 1980" (Story, Winter 1996)
"The Sun, The Moon, The Stars" (The New Yorker, 1998)
"Otravida, Otravez" (The New Yorker, 1999)
"Flaca" (Story, 1999)
"Nilda" (The New Yorker, 1999)
"The Brief Wondrous Life of Oscar Wao" (The New Yorker, 2000)
"Homecoming, with Turtle" (The New Yorker, 2004)
"Wildwood" (The New Yorker, 2007)
"Alma" (The New Yorker, 2007)
Voltti

Voltti (tunnus V) on SI-järjestelmän johdettu jännitteen yksikkö. Se on nimetty italialaisen fyysikon Alessandro Voltan mukaan. Yksikkö on määritelty siten, että jos johteessa syntyy watin tehohäviö ja siitä kulkee läpi ampeerin virta, sen yli on yhden voltin jännite.
Käytännön tarpeita varten voltti on vuodesta 1990 lähtien standardoitu niin kutsuttua Josephsonin ilmiötä apuna käyttäen.
Voltteina mitataan myös sähköistä potentiaalia: sähköinen potentiaali on sähkökentän potentiaalienergia sähkövarausta kohden.
1 V = 1 W/A = 1 J/C.
SI-kertoimet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kerroin | Nimi | Tunnus |  | Kerroin | Nimi | Tunnus |
| 100 | voltti | V |  |   |   |   |
| 101 | dekavoltti | daV |  | 10−1 | desivoltti | dV |
| 102 | hehtovoltti | hV |  | 10−2 | senttivoltti | cV |
| 103 | kilovoltti | kV |  | 10−3 | millivoltti | mV |
| 106 | megavoltti | MV |  | 10−6 | mikrovoltti | μV |
| 109 | gigavoltti | GV |  | 10−9 | nanovoltti | nV |
| 1012 | teravoltti | TV |  | 10−12 | pikovoltti | pV |
| 1015 | petavoltti | PV |  | 10−15 | femtovoltti | fV |
| 1018 | eksavoltti | EV |  | 10−18 | attovoltti | aV |
| 1021 | tsettavoltti | ZV |  | 10−21 | tseptovoltti | zV |
| 1024 | jottavoltti | YV |  | 10−24 | joktovoltti | yV |
| 1027 | ronnavoltti | RV |  | 10−27 | rontovoltti | rV |
| 1030 | kvettavoltti | QV |  | 10−30 | kvektovoltti | qV |
Autarkia

Autarkia (kreik. αὐτάρκεια ’itsenäisyys, itsehallinto’) tarkoittaa talousjärjestelmää, joka perustuu täydelliseen omavaraisuuteen. Autarkkisessa järjestelmässä alueen talousjärjestelmä toimii omaehtoisesti ja omiin raaka-aineisiin ja tuotantolaitoksiin perustuen. Tavoitteena on alueen täydellinen riippumattomuus muista alueista. Käytännössä autarkia edellyttää (ainakin laajasta) ulkomaankaupasta luopumista, omien tuotantojärjestelmien ja palveluiden kehittämistä sekä riittävää omaa perustuotantoa. Koska vain harvalla maalla on riittävästi edellytyksiä tuottaa itse maan tarvitsemat raaka-aineet ja elintarvikkeet, pyrkimys autarkiaan on johtanut yleensä pulaan ja talouslamaan. Toisaalta autarkiapyrkimys on saanut useita maita kehittämään omaa teollisuuttaan ja täten parantamaan alueen omavaraisuutta.
Suljettu talous on kansantalous, joka ei käy ulkomaankauppaa. Sen vastakohta on avoin talous.
Biologiassa autarkiaksi kutsutaan ekosysteemiä, joka toimii eristyksissä ja riippumattomana muista ekosysteemeistä.
Yleistä

Historiassa autarkiapyrkimys on liittynyt usein kansallismielisyyden eli nationalismin nousuun. Useat valtiot ovat pyrkineet autarkiaan vähentääkseen maan riippuvuutta muista valtioista ja mahdollistaakseen täten itsenäisen politiikan. Samalla autarkian on ajateltu tekevän valtiosta vahvemman ja kestävämmän kriisien aikana. Esimerkiksi kansallissosialistinen Saksa ilmoitti pyrkivänsä maatalous- ja teollisuustuotannossaan omavaraisuuteen. Tämän politiikan taustalla olivat osittain kokemukset ensimmäisen maailmansodan ajoilta, jolloin ympärysvaltojen toimeenpanema taloussaarto oli osaltaan edesauttamassa Saksan keisarikunnan hajoamista.
Autarkiaa vastaan ja puolesta > Paikalliset autarkiat

anarkoprimitivismi
ekoanarkismi
kibbutz-liike
survivalismi
siirtymäliike
utopistinen sosialismi
Autarkiaa vastaan ja puolesta > Yhteiskunnallinen autarkia > Puolesta

Syndikalismi
Valtiokapitalismi
Sosialismi yhdessä maassa
Autonominen marxilaisuus
Populismi
Paleokonservatismi
uuskorporativismi
Kansallissyndikalismi
Mutualismi
Punaiset khmerit
Hoxhalaisuus
Juche
Hoxhalaisuus
Deleonismi
Neuvostojen kommunismi
Autonominen marxilaisuus
Anarkosyndikalismi
Anarkokommunismi
Autarkiaa vastaan ja puolesta > Yhteiskunnallinen autarkia > Vastaan

anarkokapitalismi
klassinen liberalismi
Georgismi
Neljäs internationaali
Oikeistolibertarismi
neokonservatismi
uusliberalismi
Jatkuva vallankumous
Anarkokommunismi
Kolmas tie
Trotskilaisuus
Maailmanvallankumous
Autarkiaa vastaan ja puolesta > Makroekonomisella tasolla > Puolesta

Alexander Hamilton
Murray Bookchin
Friedrich List
Tuonnin korvausmalli
protektionismi
merkantilismi
kansallistaminen
protektionismi
Raúl Prebisch
Autarkiaa vastaan ja puolesta > Makroekonomisella tasolla > Vastaan

Andre Gorz
Itävaltalainen koulukunta
talousliberalismi
vapaakauppa
Globalisaatio
Milton Friedman
Uusklassinen taloustiede
yksityistäminen
Kehitysmaat: omavaraisuus vai globalisaatio?

Taloustieteilijä Paul Krugman on sanonut: "Jokainen 1900-luvun onnistunut esimerkki taloudellisesta kehityksestä – joka tapaus, jossa köyhä valtio on työstänyt tiensä kohtuulliseen tai ainakin dramaattisesti parempaan elintasoon – on tapahtunut globalisaation kautta, tuottamalla maailmanmarkkinoille pikemmin kuin pyrkimällä omavaraisuuteen'"..
Kehitysmaat: omavaraisuus vai globalisaatio? > Maailmankauppa toi hyvinvointia kehitysmaihin

YK:n UNDP:n raportti kertoi inhimillisen kehityksen mittareiden osoittavan huomattavaa paranemista 2000-luvulla. Syynä tähän on kaupan kasvu. Globalisaatio on vähentänyt kaupan esteitä ja levittänyt tuotantoketjuja valtionrajojen yli. Tämä on kiihdyttänyt köyhien maiden talouskasvua. Niiden osuus maailmankaupasta kolminkertaistui ajanjaksona 1980–2011.
Kehitysmaat: omavaraisuus vai globalisaatio? > Vapaakaupan kehitysmaat ottavat kiinni teollisuusmaita, suljetut jäävät jälkeen

Professori Jeffrey Sachsin mukaan syy siihen, että osa kehitysmaista on ottanut teollisuusmaita kiinni mutta osa jää jälkeen, on se, että vapaampaa kauppapolitiikkaa harjoittavat köyhät maat kasvavat tuplasti niin nopeasti kuin teollisuusmaat ("catch-up effect" eli kiinniottajan etu) mutta suljetut taloudet jäävät jälkeen.
Sachs ja Andrew Warner totesivat 111 maata kattaneessa tutkimuksessaan vuosien 1970–1989 ajalta, että teollisuusmaiden talouskasvu oli 2,3 %/vuosi/henkilö, avoimen talouden kehitysmaiden 4,5 % ja suljetun talouden kehitysmaiden vain 2 %.
Käännös suomeksi
Baseballin Euroopan-mestaruuskilpailut 1987

Baseballin Euroopan mestaruuskilpailut 1987 pelattiin Espanjassa 17.–26. heinäkuuta. Turnaukseen osallistui seitsemän joukkuetta, jotka jaettiin kahteen alkulohkoon.
Alkulohkot > Lohko A

| joukkue | Ot>  | V | H | AVG |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 3 | 3 | 0 | 1.000 |  | - | 11-1 | - |
|  Espanja | 3 | 2 | 1 | .667 | 0-22 |  | - | - |
|  Ruotsi | 3 | 1 | 2 | .333 | - | 0-9 |  | 27-12 |
|  Ranska | 3 | 0 | 3 | .000 | 0-27 | 3-13 | - |  |
Alkulohkot > Lohko B

| joukkue | Ot>  | V | H | AVG |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Italia | 2 | 2 | 0 | 1.000 |  | 41-2 | - |
|  Belgia | 2 | 1 | 1 | .500 | - |  | 14-1 |
|  Länsi-Saksa | 2 | 0 | 2 | .000 | 0-11 | - |  |
Jatkosarjat > Ylempi jatkosarja

| joukkue | Ot>  | V | H | AVG |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 3 | 3 | 0 | 1.000 |  | - | - | 19-4 |
|  Italia | 3 | 2 | 1 | .667 | 6-7 |  | - | -1 |
|  Espanja | 3 | 1 | 2 | .333 | -1 | 2-7 |  | - |
|  Belgia | 3 | 0 | 3 | .000 | - | - | 2-4 |  |
1 Alkusarjassa pelattu keskinäinen ottelu laskettu mukaan loppusarjan taulukkoon.
Jatkosarjat > Alempi jatkosarja

| joukkue | Ot>  | V | H | AVG |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 4 | 3 | 1 | .750 |  | -1 | 14-3 |
|  Ranska | 4 | 2 | 2 | .500 | 15-13 |  | 3-5 |
|  Länsi-Saksa | 4 | 1 | 3 | .250 | 0-11 | 6-8 |  |
1 Alkusarjassa pelattu keskinäinen ottelu laskettu mukaan loppusarjan taulukkoon.
Mitaliottelut

Mitaliotteluissa laskettiin mukaan joukkueiden aikaisempi kohtaaminen jatkosarjassa.
Mitaliottelut > Pronssiottelut

| Espanja – Belgia  | Espanja – Belgia  | Espanja – Belgia  | Espanja – Belgia  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Espanja | Belgia | 1–4 |  |
|  | Belgia | Espanja | 1–12 |  |
|  | Espanja | Belgia | 1–7 |  |
|  | Belgia | Espanja | 3–11 |  |
Espanjalle pronssia otteluvoitoin 3-2.
Mitaliottelut > Loppuottelut

| Alankomaat – Italia  | Alankomaat – Italia  | Alankomaat – Italia  | Alankomaat – Italia  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Alankomaat | Italia | 7–4 |  |
|  | Italia | Alankomaat | 13–4 |  |
|  | Alankomaat | Italia | 4–5 |  |
|  | Italia | Alankomaat | 1–16 |  |
Alankomaat Euroopan-mestari otteluvoitoin 3-2.
Henkilökohtaiset palkinnot

| Palkinto | Pelaaja |
| --- | --- |
Arvokkain pelaaja (MVP):  Rikkert Faneyte
Paras syöttäjä:  Pedro Valarezo
Paras lyöjä:  Marcel Kruyt
Basileios II

Basileios II
Basileios II Bulgaroktonos (Bulgaarintappaja, Bulgaarinsurma, Βασίλειος Β' Βουλγαροκτόνος; 958 – 15. joulukuuta 1025) oli Bysantin keisari 10. tammikuuta 976 alkaen aina kuolemaansa vuoteen 1025 asti.
Basileioksen isä oli keisari Romanos II, joka kuoli hänen ollessaan vain viisivuotias. Koska Basileios ja hänen veljensä Konstantinos olivat liian nuoria hallitsemaan, meni heidän äitinsä Theofano Anastaso naimisiin Romanoksen johtavan kenraalin Nikeforos II Fokaksen kanssa. Vuonna 969 Nikeforos murhattiin ja vallan otti toinen kenraali, Johannes I Tzimiskes. Kun Johannes kuoli vuonna 976, Basileioksesta tuli vihdoin keisari.
Elämäkerta > Hallituskauden alkuajat

Basileios II hallitsi nimellisesti yhdessä veljensä Konstantinoksen kanssa. Konstantinos ei ollut juuri kiinnostunut valtiollisista tehtävistä. Basileios II syrjäytti vuonna 985 vallasta eunukki Basileios Lekapenosin, joka oli ollut useiden keisarien ylimpänä ministerinä (parakoimomenos).
Elämäkerta > Ulkopolitiikka

Basileios II tunnetaan ennen kaikkea hänen käymistään lukuisista sodistaan eri vihollisiaan vastaan: Saksan keisari Otto III:ta, longobardien ruhtinaita, Beneventoa sekä slaaveja (erityisesti bulgaareja) vastaan. Bulgaareja vastaan käydyt sodat olivat hyvin raakoja, joissa molemmat osapuolet syyllistyivät julmuuksiin toisiaan vastaan.
Vuonna 986 bulgaarien kuningas Samuil voitti ratkaisevan taistelun Trajanuksen porttien luona. Siinä taistelussa tuhoutui melkein koko Bysantin armeija. Basileios onnistui kuitenkin pakenemaan.
Basileios tarvitsi suuren laivaston, jotta hän olisi pystynyt liikuttelemaan armeijoita eri puolille valtakuntaansa, minkä vuoksi hän päätti tehdä sopimuksen Venetsian dogen Pietro II Orseolon kanssa. Vuonna 992 Konstantinopoliin saapui venetsialainen valtuuskunta, joka yritti saada sopimusehtona tullimaksuihinsa huomattavan alennuksen. Basileios myönsi Venetsialle erityisoikeuden kauppaan Konstantinopolin kanssa. Bysantin liitto Venetsian kanssa oli erittäin hyödyllinen. Vuonna 1000 he suorittivat yhdessä sotaretken Dalmatian merirosvoja vastaan. Vuonna 1002 Venetsian laivasto Orseolon johtamana vapautti Etelä-Italiassa Barin muslimien kalifaatin vallasta. Haittapuolena liitosta oli Bysantin yhä suurempi riippuvuus Venetsian taloudesta.
Vuonna 1014 Kleidionin taistelussa Strumajoella Basileios löi bulgaarien armeijan. Hän otti vangiksi 15 000 sotilasta. Hän käski sokaista kaikki sotilaat, paitsi joka sadannelle jätettiin yksi silmä, jotta tämä sotilas olisi voinut johdattaa muun joukon kotia kohti. Tämän ja muiden vastaavien voittojen ansiosta hän sai kutsumanimen ”Bulgaarintappaja” tai "Bulgaarinsurma". Hän valloitti Bulgarian Tonavalle asti. Tähän loppuivat bulgarialaissodat, jotka kestivät vuodesta 981 vuoteen 1018 asti.
Vuosina 1021–1022 Basileios kävi sotaa Georgian kuninkaan Giorgi I:n kanssa ja voitti senkin sodan. Samaan aikaan hän yritti saada aikaan Trapezundin sopimusta liittolaisensa, Armeijan kuningas Ovanes- Smbatin kanssa. Armenian kuninkaan hän pakotti testamenttaamaan maansa Bysantille. Tällä tavalla Basileioksen aikana luotiin mahdollisuudet myös Armenian liittämiseen Bysantin valtakuntaan. Sopimuksessa hänen seuraajansa Konstantinos VIII velvoitettiin huolehtimaan armenialaisista ja sen ruhtinaista. Mateos Urhaetsin mukaan Basileios otti vastaan armenialaisen uskon ja hänet nimettiin ”Armenian isäksi”..
Elämäkerta > Suhteet Kiovan Rusiin

Venäjän historiassa Basileios II tunnetaan Vladimir Suuren lankona.
Krimillä käytiin vuonna 988 sota rusien ja bysanttilaisten välillä. Vladimir Suuren joukot piirittivät Khersonin eli Khersonesoksen kaupunkia ja saivat sen antautumaan. Vladimir lähetti Basileiokselle viestin, jossa hän ilmoitti vallanneensa kaupungin. Hän uhkasi myös vallata pääkaupunki Konstantinopolin, ellei Basileios antaisi Vladimirille sisartaan Anna Porfyrogenitaa vaimoksi. Basileios ei halunnut antaa pakanalle sisartaan. Anna kieltäytyi aluksi avioliitosta pakanallisen Vladimir Suuren kanssa, koska sellaista avioliittoa ei voisi mainita keisarillisissa annaaleissa. Kun Vladimir suostui ottamaan kristillisen kasteen vastaan, niin hän oli jo tehnyt päätöksensä uskonnosta. Vladimir Suuri oli hyvin vaikuttunut Bysantin ortodoksiuskonnon käytännöistä, minkä vuoksi hän päätti kääntyä ortodoksisen kirkon jäseneksi.
Vladimirin piti ottaa kaste ja ottaa koko maansa uskonnoksi ortodoksinen uskonto. 19. toukokuuta 988 Vladimir kastettiin Krimin Khersonesoksessa Pyhän Basileioksen kirkossa. Heti sen jälkeen Vladimir ja Anna menivät naimisiin siellä. Samalla Vladimir pääsi eroon suuresta määrästä kapinoivia varjageja, kun hän lähetti Bysantin tueksi 6 000 varjagisoturia. Niistä muodostettiin Bysantin keisarin uskollinen ja kovamaineinen varjagikaarti.
Elämäkerta > Sisäpolitiikka

Basileioksen hallitusaikana oli myös suuria kapinoita häntä vastaan. Keisarin kruunua tavoittelivat Bardas Skleros ja myöhemmin Bardas Fokas nuorempi, jotka hävisivät taistelut.
Basileios II oli hyvin tarmokas ja ryhtyi itse johtamaan armeijaa. Hänen lisääntyvä itsenäisyytensä huolestutti sekä Basileios Lekapenosia että Fokasia. Vuonna 987 Basileios II ryhtyi salaisesti neuvottelemaan entisen vihollisensa, Sklerosin, kanssa. Keisari olisi hyvin kiitollinen, jos he onnistuisivat tukahduttamaan kapinan keisaria vastaan.
Fokasin kampanja matki Sklerosin aiempaa kapinaa. Hän julisti itsensä keisariksi ja valloitti suurimman osan Vähä-Aasiaa. Saatuaan Sklerosin vangittua eteni Fokas joukkoineen Abydokseen, jossa hän saattoi jäädä saarretuksi Dardanelleille.
Tässä vaiheessa vuonna 988 keisari Basileios II oli pakotettu liittoutumaan Kiovan Venäjän suuriruhtinaan Vladimirin kanssa. Basileios lupasi Vladimirille vaimoksi sisarensa, Anna Porfyrogenitan, ja Vladimir antoi Basileiokselle 6 000 kovamaineista varjagisoturia auttaakseen lankoaan voittamaan sodan. Tällä tavalla Vladimir pääsi eroon varjageista, joille hän ei ollut pystynyt pitkään aikaan maksamaan palkkoja.
Varjagisotureilla vahvistetun armeijansa kanssa Basileios II marssi Abydosiin. Kaksi armeijaa kohtasivat toisensa ja Fokas ratsasti armeijansa kärjessä pyrkien pääsemään kaksinkamppailuun keisari Basileioksen kanssa. Fokas ei onnistunut siinä vaan tippui hevosensa selästä ja hänet surmattiin taistelussa. Hänen päänsä katkaistiin ja tuotiin keisarille. Tähän taisteluun loppui kapina.
Valtion kassavajeen täyttöön sekä suurmaanomistajien heikentämiseksi hän otti käyttöön maan pakkolunastuksen, jos maanomistaja ei maksanut veroja tai maata ei hyödynnetty.
Elämäkerta > Basileioksen perintö

Basileios II vietti hyvin askeettista soturin elämää. Hän huolehti paremmin sotilaistaan kuin päivittäisistä hallitsijan velvollisuuksistaan. Hän eli keskiajan mieheksi varsin vanhaksi. Tuona aikana 67–69-vuotias oli hyvin vanha mies. Hän kuoli naimattomana ilman perillisiä. Ei ole tiedossa myöskään hänen aviottomista suhteistaan tai lapsistaan. Basileios ei naitattanut myöskään sukunsa naisia. Basileioksen kuollessa Konstantinos VIII:n tyttäret Zoe ja Theodora olivat jo liian vanhoja saamaan lapsia ja kolmas tytär Eudokia oli ryhtynyt nunnaksi. Näiden vuoksi Makedonian dynastia sammui ja Bysantin valtakunnassa alkoivat levottomat ajat.
Kun Basileios kuoli vuonna 1025, tuli hänen veljestään Konstantinoksesta keisari. Basileios on kuvattu äärimmäisen askeettiseksi ja uskonnolliseksi mieheksi, joka eli käytännöllisesti munkin tavoin, menemättä koskaan naimisiin. Konstantinos oli virallisesti ollut hänen kanssahallitsijansa aina vuodesta 976.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Basil II - Roman Emperors (englanniksi)
Léon Bloy. Costantinopoli e Bisanzio . Milano, Medusa, 1917.
Charles Diehl, La civiltà bizantina, 1962, Garzanti, Milano.
Georg Ostrogorsky. Storia dell'Impero bizantino. Torino, Einaudi, 1968.
A. Guillou, F. Burgarella, Alessandro Bausani, L'Impero bizantino e l'islamismo, Nuova Storia Universale dei Popoli e delle Civiltà, vol. VI, parte 1, Torino, UTET, 1981.
C. Mango, La civiltà bizantina, Bari, Laterza, 1982
Salvatore Impellizzeri. Imperatori di Bisanzio (Cronografia) 2 vol. . Vicenza, 1984.
Gerhard Herm. I bizantini. Milano, Garzanti, 1985.
Giorgio Ravegnani. I trattati con Bisanzio 992–1198 . Venezia, Il Cardo, 1992.
A. Cameron, Un impero. Due destini, Genova, ECIG, 1993
Alexander P. Kazhdan, Bisanzio e la sua civiltà, Roma-Bari, Laterza, 1994. ISBN 978-88-420-2301-2
Warren Treadgold, History of the Byzantine state and society, 1997
John Julius Norwich. Bisanzio. Splendore e decadenza di un impero 330–1453 . Mondadori, 2000. ISBN 978-88-04-48185-0
Silvia Ronchey, Lo stato bizantino, Einaudi, Torino, 2002.
Alain Ducellier e Michel Kaplan, Bisanzio, Milano, San Paolo, 2002.
Giorgio Ravegnani, La storia di Bisanzio, Roma, Jouvence, 2004.
Giorgio Ravegnani, I Bizantini in Italia, Bologna, il Mulino, 2004.
R. J. Lilie. Bisanzio la seconda Roma, Roma, Newton & Compton, 2005. ISBN 88-541-0286-5.
Warren Treadgold, Storia di Bisanzio. Bologna, Il Mulino, 2005. ISBN 978-88-15-13102-7
Giorgio Ravegnani, Bisanzio e Venezia, Bologna, il Mulino, 2006.
Paolo Cesaretti, L'impero perduto, Milano, Mondadori, 2006.
Charles Diehl, Figure bizantine, introduzione di Silvia Ronchey, 2007 (1927 originale), Einaudi, ISBN 978-88-06-19077-4
Giorgio Ravegnani. Imperatori di Bisanzio . Bologna, Il Mulino, 2008. ISBN 978-88-15-12174-5
Gianfranco Cimino, L'esercito Romano d'Oriente, 2009, edizioni Chillemi, ISBN 978-88-903765-0-4
Lorenzo Riccardi, «Un altro cielo»: l’imperatore Basilio II e le arti, in “Rivista dell’Istituto Nazionale di Archeologia e Storia dell’Arte”, 61 (III serie, XXIX), 2006 [2011] (ISSN 0392-5285), pp. 103–146.
Lorenzo Riccardi, Observations on Basil II as Patron of the Arts,in Actual Problems of Theory and History of Art, I, Collection of articles. Materials of the Conference of Young Specialists (St. Petersburg State University,1-5 December 2010), St. Petersburg 2011 (ISBN 978-5-288-05174-6), pp. 39–45.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Johannes I Tzimiskes | Bysantin keisari Kanssahallitsija: Konstantinos VIII | Seuraaja: Konstantinos VIII |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Kreikka  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef 
Basileios II:n kuva modernissa kreikkalaisten toisessa Balkanin sodassa bulgaareista saaman voiton kunniaksi lyödyssä muistomitalissa.
Bysantin valtakunta vuonna 1025, Basileios II:n kuollessa: merkitty hänen valloittamansa alueet.
Baseballin Euroopan-mestaruuskilpailut 1993

Baseballin Euroopan mestaruuskilpailut 1993 pelattiin Ruotsissa 9. - 18. heinäkuuta. Turnaukseen osallistui kahdeksan joukkuetta, jotka jaettiin kahteen alkulohkoon.
Alkulohkot > Lohko A

| joukkue | Ot>  | V | H | AVG |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Italia | 3 | 3 | 0 | 1.000 |  | 15-5 | 14-1 | 11-0 |
|  Ranska | 3 | 2 | 1 | .667 | - |  | 21-18 | 10-4 |
|  Belgia | 3 | 1 | 2 | .333 | - | - |  | 10-9 |
|  Saksa | 3 | 0 | 3 | .000 | - | - | - |  |
Alkulohkot > Lohko B

| joukkue | Ot>  | V | H | AVG |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 3 | 3 | 0 | 1.000 |  | 12-5 | 9-1 | 6-2 |
|  Ruotsi | 3 | 2 | 1 | .667 | - |  | 11-1 | 19-5 |
|  Espanja | 3 | 1 | 2 | .333 | - | - |  | 17-6 |
|  Venäjä | 3 | 0 | 3 | .000 | - | - | - |  |
Jatkosarjat > Ylempi jatkosarja

| Välierät  | Välierät  | Välierät  | Välierät  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Italia | Ruotsi | 8–5 |  |
|  | Ranska | Alankomaat | 2–10 |  |
Italia ja Alankomaat loppuottelusarjaan. Ruotsi ja Ranska ottelevat pronssista.