stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kovdorin rata
Radan rakennushistoria

Tämä rautatierakennus oli Neuvostoliiton sisäasiainkansankomissariaatin (NKVD) alaisen Pääleirihallinnon (Gulag) alainen rakennushanke No 106, josta vastasi Pinjärven asemalle sijoitettu paikallisleirihallinto. Paikallisleirihallinnon ensimmäisenä komendanttina toimi Kuolajärven rautatierakennushankkeen komendantti I. I. Orlovski 30. maaliskuuta 1941 saakka. Hänen jälkeensä nimitetyn paikallisleirihallinnon komendantin nimeä ei tiedetä. Rakennushanke aloitettiin 30. tammikuuta 1941 ja se lopetettiin 28. kesäkuuta 1941. Radan rakennustöissä oli 1. helmikuuta 1941 34 702 vankia ja 1. kesäkuuta 1941 34 084 vankia. Rata saatiin tällä vankimäärällä jonkinnäköiseen kuntoon kun rakennustyöt määrättiin lopetettaviksi ja vangit ja radan rakentamisessa tarvittava kalusto siirrettiin Pohjois-Petšoran leirihallinnon alaisuuteen rakentamaan Kotlas–Vorkuta-rautatietä. Suomalainen tiedusteluraportti vuodelta 1942 ilmoitti että radan kiskotus on purettu ja siirretty Muurmannin radan kiskoreserviksi. Rata kiskotettiin ja käytännössä rakennettiin uudelleen vasta sodan jälkeen.
Kovatina

Kovatinasta valmistettu lautanen
Kovatina on muovattava metalliseos, jossa on yleensä 85-99 % tinaa ja loput kuparia, antimonia, vismuttia ja nykyään harvemmin lyijyä. Myös hopeaa saatetaan käyttää seoksessa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
1911 Encyclopædia Britannica: Pewter (englanniksi)
Kovel

| Kovel Ковель |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Kovel
 Koordinaatit: 51.2132°N, 24.7099°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Volynin alue
Piiri:  Kovelin piiri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  47,3 km²
Korkeus:  170 m
Väkiluku (2013):  68 912
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 kovel.osp-ua.info 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kovel (ukr. Ковель, puol. Kowel) on kaupunki Volynin alueella Ukrainan luoteisosassa. Kaupungin arvioitu väkiluku oli noin 69 000 (2013).
Varhaisin maininta Kovelista on vuodelta 1310. Kaupunki kuului Puolaan aina Puolan jakoihin saakka, ja uudestaan sotien välisenä aikana. Toisen maailmansodan jälkeen kaupungin puolalaisväestö karkotettiin ja se liitettiin Ukrainan neuvostotasavaltaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kovel Wikimedia Commonsissa
Official website (Arkistoitu – Internet Archive) (ukrainaksi)
Kotojärvi (Iitti, Perä-Mankala)

| Kotojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti
Koordinaatit:  60°59′49″N, 26°12′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.12)
Laskuoja:  oja Märkjärveen 
Taajamat:  Perä-Mankala
Järvinumero:  14.125.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  75,6 m  
Pituus:  2,3 km  
Leveys:  1,7 km  
Rantaviiva:  9,44392 km  
Pinta-ala:  1,056 km²   
Tilavuus:  0,00370298 km³ 
Keskisyvyys:  3,51 m  
Suurin syvyys:  11,23 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotojärvi 
Kotojärvi  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Perä-Mankalan eteläpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 106 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä, se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0037 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 11,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Heikkolanjoen valuma-alueeseen (14.125) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 75,6 metriä mpy.
Le Mansin katedraali

| Le Mansin katedraali |
| --- | --- |

Perustiedot
Sijainti:  Le Mans, Ranska
Koordinaatit:  48°00′33″N, 0°11′46″E
Rakennustyyppi:  Katedraali
Uskonnollinen käyttö:  Katolisuus
Arkkitehtuuri
Rakennustöiden alkaminen:  1000-luku
Valmistumisvuosi:  1400-luku
Infobox OKNimi-testi OK: 
Le Mansin katedraali (ransk. cathédrale Saint-Julien du Mans) sijaitsee Le Mansin kaupungin keskustassa Ranskassa. Kirkko on omistettu Le Mansin pyhälle Julienille. Katedraalin rakentaminen aloitettiin 1000-luvulla, ja se valmistui 1400-luvulla.
Arkkitehtuuri

Le Mansin katedraali on arkkitehtuuriltaan yhdistelmä romaanista ja goottilaista tyyliä. Katedraali koostuu päälaivasta, kuorista, jonka holvin korkeus on 34 metriä, sekä kuorin ulkopuolella olevista kolmestatoista säteittäisestä kappelista.
Kirkon sisustus > Muusikkoenkelit

Katedraalin holviin on maalattu neljäkymmentäseitsemän enkeliä erilaisten soittimien kanssa. Enkelit on maalattu 1400-luvulla, mikä antaa mahdollisuuden tutkia maalauksista keskiaikaisia musiikki-instrumenttejä. Taidemaalari Jean de Brugesin muusikkoenkelit ovat säilyttäneet kirkkaat värinsä nykypäivään saakka.
Kirkon sisustus > Haudat

Katedraalissa on useita loisteliaita hautoja. Diplomaatti Guillaume du Bellayn haudan teki kuvanveistäjä Pierre Bontemps. Guillaume du Bellayn hautajaiset oli ensimmäinen kerta, kun runoilijaryhmä Plejadi kokoontui.
Kirkon sisustus > Patsaat

Sisätiloissa on useita Gervais Delabarren ja Charles Hoyaun 1600-luvulla valmistamia terrakottaveistoksia.
Kirkon sisustus > Urut

Katedraalin urut on valmistunut vuonna 1519, ja suunnitellut arkkitehti Simon Hayneufvren.
Kirkon sisustus > Lasimaalaukset

Katedraalissa voi nähdä lasimaalauksen kehityksen 1000-luvulta aina meidän aikoihimme asti. Lasimaalaus nimeltään "Ylösnousemus" on tehty 1000-luvun lopulla tai 1100-luvun alussa. Se on vanhin uskonnollisessa rakennuksessa säilynyt lasimaalaus.
Muusikkoenkelit
Guillaume du Bellayn hauta
Charles Hoyaun veistos
Ylösnousemus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Mansin katedraali Wikimedia Commonsissa
Kuriakose Kunnacherry

Kuriakose Kunnacherry (2004)
Kuriakose Kunnacherry (11. syyskuuta 1928 – 14. kesäkuuta 2017) oli intialainen syyrialais-malabarilaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 21. joulukuuta 1955 ja nimitettiin Kottayamin hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi sekä Cephaksen titulaaripiispaksi 9. joulukuuta 1967. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. helmikuuta 1968. Pääkonsekraattorina toimi Maximilien de Fürstenberg, jota avustivat Thomas Tharayil ja Sebastian Vayalil.
Kunnacherrysta tuli 5. toukokuuta 1974 Kottayamin piispa, ja kun Kottayam 12. toukokuuta 2005 korotettiin arkkihiippakunnaksi, tuli Kunnacherrysta arkkipiispa. Hän jäi eläkkeelle 14. tammikuuta 2006.
Kukonharja

| Kukonharja |
| --- | --- |
 Kukonharjan vapaapalokunta.
Kaupunki:  Huittinen
Koordinaatit:  61°04.1′N, 22°46.9′E
Väkiluku:  noin 200
Postinumero(t):  32620
Kukonharja on noin 200 asukkaan kylä Huittisten kaupungin ja entisen Vampulan kunnan koillisosassa. Kylän rajat ovat muotoutuneet entisen Kukonharjan koulupiirin mukaan. Kukonharja on vuoden 2013 Satakunnan maakuntakylä.
Entisen Vampulan kunnan keskustaan Sallilaan on matkaa 10 kilometriä, Alastaron keskustaan noin 15 kilometriä, Huittisiin 20 kilometriä sekä Loimaalle noin 35 kilometriä. Hieman savinen mutta vedenlaadultaan puhdas Kourajoki virtaa läpi kylän. Kukonharjan kylässä on noin 120 taloutta, joista vapaa-ajan asuntoja on noin 20. Asukasmäärä on noin 270 henkilöä. Tyhjiä taloja ei kylässä juurikaan ole. Kylässä asuu paljon lapsiperheitä.[lähde? ]
Kylätoimikunta on perustettu vuonna 1990 ja rekisteröity yhdistykseksi vuonna 1992. Kylällä toimii Kukonharjan kyläyhdistys ry. Sen omistuksessa ovat Saunakosken lava ja kylätalo. Kesäisin palvelee kesäkioski Kukonheltta. Kylällä toimii Satakunnan Pelastuslaitoksen sopimuspalokunta, Kukonharjan vpk.
Kylän nimen syntyhistoria

”Ennen muinoin, kun paimenet karjoineen kulkivat metsissä, sattuivat Vampulan Tamareen kylän paimenet eksymään ja joutuivat lopulta eräälle korkealle mäelle, jonka kautta myöhemmin kuljettiin Vampulan kirkkoon, josta syystä kallio sai nimekseen Kirkkokallio. Toinen paimenista kiipesi mäessä olevaan puuhun nähdäkseen missä he olivat ja huusi sitten massa olevalle: ”Täällä näkyy talo!”. Kun toinen sitä epäili lisäsi hän vielä: ”Kyllä se talo on, koska harja näkyy ja kukko kiekuu.” Sitten he nimittivät tuntemattoman talon ”Kukonharjaksi” ja se nimi on saanut sitten olla koko kylällä edelleenkin. Maanmittaritkin ovat hyväksyneet nimen, koska se pitäjän kartassa muodostaa kukon harjan muotoisen mutkan.
Palvelut

Kukonharjan nykyisiä palveluita ovat esimerkiksi kesäkioski Kukonheltta, jääkiekkokaukalo ja pallokenttä. Entisiä palveluita mm. ovat koulu ja kirjasto, joka lakkautettiin vuonna 1995.
Kuriilien maihinnousu

Kuriilien maihinnousu oli Neuvostoliiton ja Japanin välinen taistelu Kuriileista toisen maailmansodan loppupuolella. Taistelut alkoivat 18. elokuuta ja päättyivät saaria puolustaneiden japanilaisten antautumiseen 1. syyskuuta. Loput saarista antautuivat neuvostojoukoille Shumshun taistelun jälkeen 23. elokuuta yksi toisensa jälkeen. Japani antautui liittoutuneille virallisesti seuraavana päivänä saarten valtauksen jälkeen. Saarilla käydyt taistelut olivat toisen maailmansodan viimeisiä taisteluja Aasiassa ja olivat osa operaatiota taistelu Mantšuriasta.
Le Mansin 24 tunnin ajo 2021

|  Le Mansin 24 tunnin ajo 2021 |
| --- | --- |
 4 osakilpailu 6 osakilpailusta kaudella FIA World Endurance Championship -kausi 2021. 

Ajankohta:  21.–22. elokuuta 2021
Sijainti:  Circuit de la Sarthe
Kilpailun kesto:  24 tuntia
Le Mansin 24 tunnin ajo 2021 oli Le Mansin 24 tunnin ajo, joka ajettiin Circuit de la Sarthen radalla elokuussa 2021.
Kilpailu oli FIA World Endurance Championship -sarjan neljäs kaudella 2021.
Kilpailun voitti Toyota GR010 Hybrid -autolla numero 7 ajaneet Mike Conway, Kamui Kobayashi ja José María López. Voitto oli neljäs peräkkäinen Le Mansin 24 tunnin ajoissa Toyota Gazoo Racing -tallille.
Vuoden 2021 kilpailu oli ensimmäinen, jolloin Le Mans Hypercar oli ylimpänä kilpaluokkana ja ensimmäinen Toyota GR010 Hybrid -autolla.
Kilpailuun ilmoittautui 68 autoa, joista 61 starttasi kilpailuun. 44 saapui maaliin ja sai sijoituksen.
Toyota GR010 Hybrid esitteillä messuilla vuonna 2022.
Aiheesta muualla

Le Mans 24 Hours (englanniksi)
Le Mansin 24 tunnin ajo
1923
1924
1925
1926
1927
1928
1929
1930
1931
1932
1933
1934
1935
1937
1938
1939
1949
1950
1951
1952
1953
1954
1955
1956
1957
1958
1959
1960
1961
1962
1963
1964
1965
1966
1967
1968
1969
1970
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:2021 24 Hours of Le Mans
Käännös suomeksi
Kylpytakki

Vaaleanpunainen kylpytakki.
Kylpytakki eli saunatakki on takki, jota pidetään päällä tavallisesti kylpemisen jälkeen vilvoitellessa ja kuivatellessa. Pitkähelmaisessa takissa ei ole nappeja tai vetoketjua, vaan se kiinnitetään pelkällä solmittavalla vyöllä. Yleinen kylpytakkien valmistusmateriaali on frotee tai muu kuohkea, pehmeä ja vettä hyvin imevä puuvilla- tai pellavamateriaali. Kylpytakkiin ommellaan usein yksi tai kaksi tilavaa etutaskua lantion korkeudelle.
Muodoltaan hyvin paljon kylpytakkia muistuttava vaatekappale on aamutakki.
Japanilainen kylpytakki ja oloasu tunnetaan nimellä yukata.
Suomalaisessa saunakulttuurissa on yleistynyt eräänlainen kylpypyyhkeen ja kylpytakin välimuoto, kietaisupyyhe.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kylpytakki Wikimedia Commonsissa
Kymenkartanon läänin ja Lappeen kihlakunnan tuomiokunta

Kymenkartanon läänin ja Lappeen kihlakunnan tuomiokunta oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue. Alueen tuomiokuntajaossa tapahtui 1600-luvulla sellaiset muutokset, että Kymenkartanon läänin itäosa eli Vehkalahti ja Virolahti oli 1646–1652 omana tuomiokuntanaan. Vuonna 1653 muodostettiin Kymenkartanon tuomiokunta osista Porvoon tuomiokuntaa ja Lappeen tuomiokuntaa.
Kymenkartanon lääni koostui ennen vuotta 1680 seuraavista pitäjistä:
Elimäki
osa Lapinjärven pitäjää; pitäjän muut osat kuuluivat Porvoon lääniin
Pyhtää
Valkeala
Vehkalahti
Virolahti
Kymenkartanon lääniin yhdistettiin 1680 myös Lappeen kihlakunta. Yhdistämisen tuloksena muodostuneeseen uuteen tuomiokuntaan kuului kahdeksan pitäjää:
Elimäki; se siirrettiin 1681 toiseen tuomiokuntaan
Kymi
Lapinjärvi
Lemi
Pyhtää
Valkeala
Vehkalahti
Virolahti
Isonvihan (1713–1721) aikana tuomiokunnassa pidettiin viimeiset käräjät ennen keskeytystä kesällä 1712 ja oikeudenkäyntitoiminta aloitettiin uudelleen helmikuun lopulla 1722. Vuonna 1721 solmitussa rauhansopimuksessa tuomiokunta menetti vain pienen osan alueestaan Venäjälle. Kesäkuussa 1722 Turun hovioikeus määräsi tuomiokunnan tuomarin pitämään huolta myös Säkkijärven oikeudenhoidosta. Seuraavan vuoden alusta alkaen Säkkijärvi liitettiin tuomiokuntaan Lappeen–Joutsenon käräjäkunnan osana. Pikkuvihan (1742–1743) aikana ei käräjiä ilmeisesti järjestetty tai sitten näiden vuosien tuomiokirjat ovat tuhoutuneet, sillä niitä ei ole säilynyt nykypäiviin saakka. Vuoden 1743 rauhansopimuksen perusteella osa tuomiokunnan alueesta luovutettiin Venäjälle. Jäljelle jäänyt osa yhdistettiin Porvoon läänin kanssa uudeksi tuomiokunnaksi 1750 ja näin muodostui Porvoon ja Kymin kihlakuntien tuomiokunta.
Kylvö

Simon Beningin 1500-luvulla maalaama Toukokuu.
Kylvö tai kylväminen tarkoittaa siementen laittamista maahan. Kylvö suoritetaan joko kasvukauden alussa (Suomessa kevätkylvö eli (touonteko) tai lopussa (syyskylvö). Kevätkylvön ajankohdan ratkaisevat lähinnä maan riittävä lämpötila (n. 5 °C) ja kosteus. Liian kylmässä ja märässä maassa siemenet itävät hitaasti, maa rikkaruohottuu helposti, ja raskailla koneilla ajettaessa liian aikaisin ennen maan riittävää kuivumista tehtyjen kylvötöiden seurauksena voi olla myös maan tiivistyminen. Syyskylvö on suoritettava niin ajoissa, että kasvi ehtii kehittyä talvehtimiskykyiseksi. Kasvilajien kylvöjärjestyksen ratkaisee niiden vaatima kasvuaika ja hallankestävyys.
Eri viljan kylvömenetelmät voidaan luokitella mm. muokkausmenetelmien mukaan: suorakylvö, kylvö perusmuokattuun maahan, kylvömuokkaus ja kylvö sänkeen ilman perusmuokkausta sekä tavanomainen muokkaus ja kylvöketju.
Ammattimaisessa viljanviljelyssä kylvö suoritetaan nykyisin koneellisesti, kylvökoneilla, joilla saavutetaan suuri kylvönopeus ja –tarkkuus. Myös muiden kaupallisten kasvien, kukkien ja taimien siemenkylvössä kennostoihin käytetään konetta, jolloin mm. istutussyvyyttä voidaan kontrolloida. Kylvökoneiden teknistyessä, viljelytekniikassa kylvön yhteydessä voidaan kylvää samanaikaisesti useita siemenlajikkeita, käyttää lannoitteita yhdistettynä maanmuokkaukseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kylvämiseen Wikimedia Commonsissa
YLE.fi: Siementen kylvämisen ABC
Koti ja Keittiö: Taimikasvatuksen opas - näin kylvät, kasvatat ja istutat
Labuanin kruununsiirtomaa

Labuanin kruununsirtomaa (engl. Crown Colony of Labuan) oli Britannian kruununsiirtomaa, joka sijaitsi Borneon saaresta luoteeseen. Kruununsiirtomaa perustettiin vuonna 1848, kun Britannia sai Labuanin saaren Brunein sulttaanikunnalta vuonna 1846. Vuonna 1946 Labuanista tuli osa Pohjois-Borneon kruununsiirtomaata. Pääsaarta lukuun ottamatta Labuan koostui kuudesta pienestä muusta saaresta: Burung, Daat, Kuraman, Papan, Rusukan Kecil ja Rusukan Besar.
Labyrintti (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Labyrintti voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
labyrintti, sokkeloa muistuttava rakennelma
Labyrintti (Labyrinth), elokuva vuodelta 1986
Labyrintti (The Maze Runner), elokuva vuodelta 2014
Labyrintti, Stina Girsin musiikkialbumi vuodelta 2015
Labyrintti (Labyrinth), Kate Mossen romaani vuodelta 2005
Labyrintti, Yle TV2:n visailuohjelma vuodelta 1994.
Kurier Wileński

Kurier Wileński (”Vilnan kuriiri”) on Liettuan pääkaupungissa Vilnassa ilmestyvä puolankielinen sanomalehti. Se jatkaa vuonna 1953 perustetun Czerwony Sztandarin toimintaa.
Lehti perustettiin vuonna 1953 Liettuan kommunistisen puolueen keskuskomitean äänenkannattajaksi nimellä Czerwony Sztandar (”Punalippu”). Sen tehtävänä oli kommunistisen propagandan levittäminen, mutta se ylläpiti myös puolalaista identiteettiä ja edisti kansallista kulttuuritoimintaa.
Czerwony Sztandar oli toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliiton ainoa puolankielinen päivälehti, jolla oli lukijoita myös Valko-Venäjällä, Ukrainassa, Latviassa, Venäjällä ja muissa neuvostotasavalloissa sekä Puolassa. Kuudesti viikossa ilmestyneen lehden painosmäärä oli 49 000 kappaletta vuonna 1981. Vuoteen 1989 saakka sillä oli joka toinen viikko ilmestynyt nuorisoliite Zastępy Mlodych.
Lehdestä tuli Liettuan tasavallan parlamentin ja hallituksen julkaisu vuonna 1990, ja se sai nimen Kurier Wileński. Vuodesta 1994 lähtien se on ollut riippumaton yleissanomalehti, joka kiinnittää huomiota erityisesti Liettuan puolalaisvähemmistön asioihin sekä Liettuan ja Puolan suhteisiin. Lehden painosmäärä oli 11 400 kappaletta vuonna 1993 ja 4 000 vuonna 1997. Se ilmestyy nykyään kolmesti viikossa.
Aiheesta muualla

Lehden sivusto
Kurt Wimmer

Kurt Wimmer on yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja ja -ohjaaja. Haastatteluissa hän mainitsee Cubicin debyytikseen, sillä hän ohjasi elokuvan Varsinainen äpärä puoleen väliin asti kunnes sai potkut.
Filmografia

Varsinainen äpärä (One Tough Bastard, 1995) (osittainen ohjaus)
Vieras tulevaisuudesta (Sphere, 1998) (sovitus)
Seikkailija Thomas Crown (The Thomas Crown Affair, 1999) (käsikirjoitus)
Cubic (Equilibrium, 2002) (käsikirjoitus/ohjaus)
The Recruit (2003) (käsikirjoitus)
Ultraviolet (2006) (käsikirjoitus/ohjaus)
Street Kings (2008) (käsikirjoitus)
Law Abiding Citizen (2010) (käsikirjoitus)
Salt (2010) (käsikirjoitus)
Metal Gear Solid (2012) (ohjaus)
Aiheesta muualla

Kurt Wimmer Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kyrönniemen kenttä

Kyrönniemen kenttä on Savonlinnan Kyrönniemellä Kyrönsalmen rannalla sijaitseva kaupungin pääurheilukenttä. Kentällä on novotan-pinnoitteinen 400 metrin mittainen juoksurata. Jalkapallonurmen mitat ovat 60 x 105 metriä. Katsomokapasiteetti on noin tuhat. Kenttä toimii Savonlinnan Työväen Palloseuran kotikenttänä. Kentän yhteydessä on jalkapallon hiekkakenttä (joka talvisin jäädytetään luistinradaksi), rantalentopallokenttiä sekä uimaranta. Kentän yhteydessä toimii myös sisäliikuntatilat, joissa harjoitetaan muun muassa jousiammuntaa ja miekkailua.
Laterna Magica (galleria)

Laterna Magica vuonna 2023
Aapo Pekari ja Laterna Magica vuonna  2012
Laterna Magica on Helsingissä toimiva antikvaarinen kirjakauppa ja valokuvagalleria. Kirjakaupan ja gallerian perustivat Aapo ja Mikko Pekari vuonna 1989. Galleria järjestää valokuvanäyttelyitä. Gallerian näyttelytoiminnasta vastasi vuodesta 2006 aina kesään 2018 asti Risto Korhonen. Kirjagalleria vaihtoi omistajaa kesällä 2018, jolloin Eira Sillanpää ja Tapio Wilska ryhtyivät jatkajiksi. Näyttelyjen ohella Laterna Magicassa järjestetään myös paljon tapahtumia; konsertteja, työpajoja ja lukupiirejä.
Pekareilla oli aiemmin Lemillä kesäisin toimiva antikvariaatti Taikalyhty. Aapo Pekari sai Lemin kotiseutuyhdistyksen vuoden 2014 Kotiseututeko-palkinnon. Perusteluissa mainitaan, että Pekari on toiminnallaan ilahduttanut niin kotimaisia kuin ulkomaisiakin Lemillä kävijöitä.
Aiheesta muualla

Laterna Magican sivusto
Hs.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Antikvariaattiyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Kyrönniemen rautatietunneli

Kyrönniemen rautatietunnelin länsipää.
Kyrönniemen rautatietunneli sijaitsee Savonlinnassa Huutokoski–Parikkala-rataosalla. Tunneli louhittiin vuonna 1965 ja avattiin liikenteelle 13. kesäkuuta 1969. Tunneli on 336 metriä pitkä, josta kaakkoispuolelta betonielementeillä katettuna on 163 metriä. Tunneli rakennettiin osana 1965–1969 toteutettua 2,5 kilometrin rataoikaisua, jossa rata oikaistiin suoraksi nykyiseltä Kyrönniemenkujalta. Tunnelissa on 90 km/h nopeusrajoitus.
Live in Germany 1976

| Live in Germany 1976 Rainbow |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : Saksan liittotasavalta,  27. elokuuta– 18. lokakuuta 1976
 Julkaistu: 1993
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: hard rock progressiivinen rock heavy metal
 Kesto: 99.37
 Levy-yhtiö: Alex Imports
Rainbow'n muut julkaisut
| Finyl Vinyl 1986 | Live in Germany 1976 1994 | Stranger in Us All 1995 |
Live in Germany 1976 on Rainbow'n vuonna 1993 julkaistu livealbumi, joka on äänitetty Saksan liittotasavallassa vuonna 1976.
Kappaleet > CD 1

Kill the King – 5.30 (säv. Ritchie Blackmore, Ronnie James Dio, Cozy Powell)
Mistreated – 15.40 (säv. Blackmore, David Coverdale)
Sixteenth Century Greensleeves – 8.00 (säv. Blackmore, Dio)
Catch the Rainbow – 14.45 (säv. Blackmore, Dio)
Kappaleet > CD 2

Man on the Silver Mountain – 13.33 (säv. Blackmore, Dio)
Stargazer – 17.00 (säv. Blackmore, Dio)
Still I'm Sad – 15.04 (säv. Blackmore, McCarthy, Samwell-Smith)
Do You Close Your Eyes – 10.11 (säv. Blackmore, Dio)
Kokoonpano

Ritchie Blackmore – kitara
Ronnie James Dio – laulu
Tony Carey – kosketinsoittimet
Jimmy Bain – basso
Cozy Powell – rummut
Arvostelut

Allmusic () linkki
Rainbow
| --- | --- |
Studioalbumit:  Ritchie Blackmore's Rainbow ·  Rising ·  Long Live Rock 'n' Roll ·  Down to Earth ·  Difficult to Cure ·  Straight Between the Eyes ·   Bent Out of Shape ·  Stranger in Us All
EP:t:  Jealous Lover
Livealbumit:  On Stage ·  Finyl Vinyl ·  Live in Germany 1976 ·  Live in Munich 1977 ·  Live Kölner Sporthalle 25.9.1976 ·   Live Düsseldorf Philipshalle 27.9.76 ·  Live Nürnberg Messezentrum 28.9.1976
Kokoelmat:  The Best of Rainbow ·  The Very Best of Rainbow ·  20th Century Masters – The Millennium Collection: The Best of Rainbow ·   Classic Rainbow ·  Pot of Gold ·  All Night Long: An Introduction ·  Catch the Rainbow: The Anthology ·   Winning Combinations: Deep Purple and Rainbow ·  Colour Collection ·  The Collection
Videot ja DVD:t:  Live Between the Eyes/The Final Cut ·  Live in Munich 1977
Luettelo Boeing 707:n onnettomuuksista

Saha Airin vuoden 2019 onnettomuuskoneen hylky.
Aviancan lennon 52 hylky.
Sabenan lennon 548 onnettomuuspaikka.
Tämä on luettelo Boeing 707 -konetyypin onnettomuuksista. Boeing 707 on kapearunkoinen, nelimoottorinen matkustajalentokone, jonka ensilento tapahtui 20. joulukuuta 1957 ja se aloitti liikennöimisen 26. lokakuuta 1958. Se oli ensimmäinen kapuallisesti onnistunut suihkumoottorilentokone. Sitä valmistettiin 1 010 kappaletta vuoteen 1991 asti.
Tilastojen mukaan Boeing 707-mallisia koneita on tuhoutunut eri syistä 174 kappaletta. Niistä 147 tapausta olivat onnettomuuksia, joissa on kuollut yhteensä 2 752 ihmistä. Tämän lisäksi koneen tuhoutumiseen on johtanut 14 tahallista tekoa. Boeing 707 -mallinen kone on kaapattu 50 kertaa. Onnettomuuksien selviytymisaste on ollut 24 prosenttia.
Alla on lueteltu suurin osa lento-onnettomuuksista, jotka ovat johtaneet vähintään yhden ihmisen kuolemaan. Luettelo sisältää myös tapauksia, joista ei ole seurannut kuolonuhreja, mutta jotka ovat johtaneet lentokoneen tuhoutumiseen.