stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taekwondo kesäolympialaisissa 2012
Aiheesta muualla

Taekwondo Lontoon 2012 kesäolympialaisten ja -paralympialaisten virallisilla sivuilla (englanniksi)
Kesäolympialaisten 2012 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Soutu | Sulkapallo | Taekwondo | Taitouinti | Tennis | Triathlon | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Taekwondo olympialaisissa
1896–1984 •
1988 (Näytöslaji) •
1992 (Näytöslaji) •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Tiekartta

Tiekartta voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
tiekartta, ensisijaisesti tieverkon ja liikenneyhteyksien esittelyyn tarkoitettu kartta
tiekartta, vuonna 2003 julkaistu rauhansuunnitelma, jonka oli tarkoitus ratkaista Israelin ja Palestiinan välinen konflikti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tiekartta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Stewart Houston

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Stewart Mackie Houston
Syntymäaika: 20. elokuuta 1949 (ikä 75)
Syntymäpaikka: Dunoon, Skotlanti
Seura
Seura: –
Tehtävä: Valmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1967–1972 1972–1973 1973–1980 1980–1983 1983–1986 |  Chelsea FC  Brentford FC  Manchester United FC  Sheffield United FC  Colchester United FC |   |
Maajoukkue
| 1976 |  Skotlanti | 1 (0) |
Valmennusura
1990–1995 1995 1995–1996 1996 1996–1997 1998–2001:  Arsenal FC (apuv.)  Arsenal FC  Arsenal FC (apuv.)  Arsenal FC  Queens Park Rangers FC  Tottenham Hotspur (apuv.)
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Stewart Houston (s. 20. elokuuta 1949) on skotlantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja.
Ura pelaajana

Rangersin juniorikoulussa kannuksensa hankkinut Houston aloitti ammattilaisuransa Chelseassa 1967. Hän edusti 19 vuotta kestäneellä peliurallaan myös Brentford FC:tä, Manchester Unitedia, Sheffield Unitedia ja Colchester Unitedia. Parhaiten Houston muistetaan ManU-vuosiltaan 1973–1980, jolloin hän pelasi 250 ottelua seuran paidassa.
Skotlannin maajoukkueessa Houston pelasi uransa aikana vain yhden maaottelun. Hän lopetti peliuransa vuonna 1986.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

FA Cup: 1970, 1977
Englannin 2.divisioona: 1975
UEFA Cup-voittajien Cup: 1971
Ura valmentajana

Houston aloitti valmennusuransa George Grahamin apulaisvalmentajana Arsenalissa 1990–1995. Hän nousi Tykkimiesten päävalmentajaksi helmikuussa 1995 Grahamin potkujen jälkeen ja luotsasi seuraa kauden loppuun saakka. Houston johdatti Arsenalin Cup-voittajien Cupin finaaliin, jossa Real Zaragoza vei kuitenkin voiton Nayimin jatkoaikamaalilla.
Bruce Riochin tultua Arsenalin peräsimeen kesällä 1995 Houston jatkoi seuran apuvalmentajana. Rioch sai potkut juuri ennen kauden 1996–97 alkua ja Houston nousi jälleen päävalmentajaksi. Houstonin piti toimia päävalmentajan syyskuun loppuun saakka, jolloin Arsène Wenger tulisi seuraan. Houston kuitenkin erosi syyskuun puolivälissä ja siirtyi Queens Park Rangersin päävalmentajaksi.
Houstonin johdolla QPR:n piti palata nopeasti takaisin valioliigaan. Joukkue ei kuitenkaan menestynyt toivotulla tavalla ja seura jäi 1.divisioonassa yhdeksänneksi kaudella 1996–97. Houston sai kuitenkin jatkaa tehtävässään, mutta potkut olivat edessä marraskuussa 1997, kun QPR oli vajonnut divisioonan putoamiskamppailuun.
Houston palasi valmennustehtäviin 1998 ja toimi George Grahamin apulaisvalmentajana Tottenham Hotspurissa maaliskuuhun 2001 saakka.
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

Cup-voittajien Cupin hopeaa: 1995
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: George Graham Bruce Rioch | Arsenalin päävalmentaja 2–6/1995 8–9/1996 | Seuraaja: Bruce Rioch Pat Rice |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Ray Wilkins | Queens Park Rangersin päävalmentaja 9/1996–11/1997 | Seuraaja: John Hollins |
Takajärvi (Padasjoki)

| Takajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°17′28″N, 25°15′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Iso-Tarukseen 
Järvinumero:  14.223.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,5 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,983 km  
Pinta-ala:  4,332 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTakajärvi 
Takajärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Vakkilan kylän lähellä sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Tarusjärven retkeilyalueeseen .
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Heinjoen valuma-alueeseen (14.223) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,5 metriä mpy.
Taekwondo Euroopan kisoissa 2015

Euroopan kisojen 2015 taekwondo pidettiin Bakussa Crystal Hallissa 13.–14. kesäkuuta 2015. Sarjoja oli neljä kummallekin sukupuolelle. Urheilijoita osallistui 128. Menestynein maa oli Azerbaidžan, joka voitti yhteensä viisi mitalia, joista kolme oli kultaa.
Tulokset > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 58 kg |  Rui Bragança |  Jesús Tortosa |  Si Mohamed Ketbi    Levent Tuncat |  |
| 68 kg |  Aykhan Taghizade |  Karol Robak |  Joel González    Aleksey Denisenko |  |
| 80 kg |  Milad Beigi |  Albert Gaun |  Lutalo Muhammad    Júlio Ferreira |  |
| 80+ kg |  Radik Isayev |  Vladislav Larin |  Vedran Golec    Daniel Ros Gomez |  |
Tulokset > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 49 kg |  Charlie Maddock |  Tijana Bogdanović |  Patimat Abakarova    Lucija Zaninović |  |
| 57 kg |  Jade Jones |  Ana Zaninović |  Nikita Glasnović    Eva Calvo |  |
| 67 kg |  Anastasia Baryshnikova |  Farida Azizova |  Elin Johansson    Nur Tatar |  |
| 67+ kg |  Gwladys Epangue |  Milica Mandić |  Iva Radoš    Olga Ivanova |  |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Azerbaidžan | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 2. |  Iso-Britannia | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 3. |  Venäjä | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 4. |  Portugali | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 5. |  Ranska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6. |  Serbia | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 7. |  Kroatia | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 7. |  Espanja | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 9. |  Puola | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 10. |  Ruotsi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 11. |  Belgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 11. |  Saksa | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 11. |  Turkki | 0 | 0 | 1 | 1 |
Suomen kielen lainasanat

Suomen kielen lainasanat ovat jostain toisesta kielestä suomeen tai johonkin suomen kantakieleen lainattuja sanoja. Vanhimmat lainasanat ovat indoeurooppalaisia. Suomeen on tullut myös paljon lainasanoja myöhemmin kehittyneistä germaanisista kielistä parin tuhannen viime vuoden aikana. 1800-luvulta, jonkin verran aikaisemminkin, lähtien suomeen on tullut paljon latinalais- ja kreikkalaisperäisiä lainasanoja. Koska nämä vierassanat olivat aikoinaan tyypillisesti korkeakoulutettujen käytössä, on niitä kutsuttu historiallisista syistä myös sivistyssanoiksi. Suomi on ollut suoraan yhteydessä englannin kielen kanssa vasta vähän aikaa. Tänä aikana englanti on kuitenkin ollut kuitenkin keskeinen uusien sanojen lähde.
Suomen kielen lainasanojen historialliset ikäkerrostumat > Indoeurooppalaiset lainasanat

Indoeurooppalaiset lainat ovat vanhimpia suomen kielessä. Tuolloin suomalais-ugrilainen kantakansa asui yleisimmän käsityksen mukaan lähellä Volgan mutkaa. Näihin aikoihin se tuli myös kosketuksiin indoeurooppalaisten kanssa. Tältä ajalta ovat muun muassa sanat hyvä, jyvä, marras eli kuollut, mehiläinen, orpo, ostaa, porsas, sarvi, sata, suola, utare, varsa, vasara, viha sekä vihreä.
Suomen kielen lainasanojen historialliset ikäkerrostumat > Balttilaiset lainasanat

Kun suomalais-ugrilaiset siirtyivät Itämeren allasta kohti, yhteyksiä alkoi muodostua muinaispreussia, liettuaa ja latviaa puhuvien, eli balttilaisten, kanssa. Tämän on arveltu tapahtuneen noin 2500–2000 eaa., mutta saattoi kestää useita sukupolvia siihen, että kielelliset vaikutukset alkoivat. Balttilaisia lainasanoja ovat muun muassa ahdas, aina, ansa, halla, hammas, harmaa, heimo, kaikki, kaima, kalju, kaula, keltainen, kerta, kirves, laiha, lohi, metsä, morsian, märkä, seinä, seiväs, siemen, silta, sisar, talo, tarha, terva, tuhat, tuohi, tuore, tyttö, tytär, villa, vuohi  ja ääri. Suomen kielessä on yli 130 vanhaa balttilainaa, joista lähes kaikki on lainattu viimeistään myöhäiskantasuomeen mennessä.
Suomen kielen lainasanojen historialliset ikäkerrostumat > Germaaniset lainasanat

Parin tuhannen vuoden aikana suomen kieleen on tullut paljon lainasanoja germaanisista kielistä. Germaanisten sanojen lainautuminen alkoi jo varhaiskantasuomen aikana eli noin 1500–1000 eaa. Arvellaan, että vanhimmat germaaniset lainat ovat yhtä vanhoja kuin balttilaiset. Yleensä sanat ovat säilyttäneet lähes alkuperäisen asunsa. Germaanisia lainasanoja ovat esimerkiksi aika, ainoa, airo, armas, arpi, aura, autio, avio, erhe, hallita, halpa, hartia, haukka, hauta, helppo, hidas, hiljaa, hipiä, hurskas, häiritä, häpeä, ihra, Iku-Turso, jo, ja, kaita, kallo, kammio, kangas, kansa, karja, katras, kattila, kaunis, kauppa, kaura, kauris, keihäs, kulta, kuningas, kunnia, kuva, köyhä, laaja, laina, laiva, lammas, lantio, lattia, leipä, lima, löytää, maha, makea, menninkäinen, miekka, peijakas, raaja, raaka, raha, rahvas, raikas, raippa, ranta, rasva, raukka, rengas, reuna, rikas, rinta, ruis, runo, ruoka, räkä, röykkiö, sairas, sauma, sauna, taika, tauti, teuras, tunkio, vaha, vainaja, vaiti, vaiva, valta, varas, varjella, varjo ja äiti. Vanhoja germaanisia lainoja on suomessa suunnilleen 500.
Sana voi lainautua kielestä toiseen myös useita kertoja. Tällaisia sanoja ovat esimerkiksi juhla ja joulu. Molemmat ovat peräisin samasta germaanisesta sanasta, mutta suomeen sana juhla on tullut paljon aikaisemmin kuin joulu. Joulu on lainaa skandinaavisista kielistä, minkä huomaa ruotsin sanasta jul. Skandinaaviset kielet syntyivät siis germaanista kielimuotoa myöhemmin. Ajan kuluessa kieli, josta sana on lainattu, ja kieli, johon sana on lainautunut, ovat voineet muuttua. Näin lainattujen sanojen muoto ja merkitys ovat erilaisia kuten sanoissa joulu ja juhla.
Suomen kielen lainasanojen historialliset ikäkerrostumat > Slaavilaiset lainasanat

Suurin osa slaavilaisista lainoista on saatu muinaisvenäjästä aikaisintaan 600-luvulla jaa. Näitä sanoja ovat muun muassa lusikka, risti, pappi ja pakana. Nämä kuuluvat vanhempaan slaavilaiseen kerrostumaan. Nuoremmat slaavilaiset lainasanat ovat tulleet nykyvenäjästä. Näitä ovat esimerkiksi kapakka, toveri, kanava ja voro.
Suomen kielen lainasanojen historialliset ikäkerrostumat > Ruotsalaiset lainasanat

Yli puolet suomen lainasanoista on tullut ruotsin kielestä tai sen kautta. Vanhimmat ruotsalaiset lainasanat ovat 800-luvulta jaa., jolloin niitä tuli muinaisruotsista. Nuorimmat lainat ovat nykyajalta. Ruotsin kielestä lainautuneita sanoja pidetään myöhäisimpänä lainasanakerrostumana. Ruotsista ovat tulleet esimerkiksi sanat apina, housut ja hattu.
Suomen kielen lainasanojen historialliset ikäkerrostumat > Saamelaiset lainasanat

Saamen kielestä tulleet lainasanat tunnetaan etenkin Pohjois-Suomessa. Näitä ovat esimerkiksi kaamos, jänkä, tokka ja tunturi. Ante Aikion mukaan saamesta lainattuja sanoja esiintyy melko runsaasti myös pohjoisimpien murteiden eteläpuolella, ja monien levikki kattaa koko suomen ja karjalan. Tällaisia saamesta lainattuja suomen yleiskielen sanoja ovat esim. kahlata, kenttä ja nuotio. Lisäksi on lainattu muun muassa hiihtoon ja käsityöhön liittyviä termejä.
Uudemmat lainasanat

1800-luvulla ja jo ennen sitä sanastotyössä oli kaksi eriävää pyrkimystä. Toiset halusivat kansainvälistää eri alojen termistön viestinnän tehostamiseksi yli kielirajojen. Toisten pyrkimyksenä oli taas luoda omapohjainen sanasto, mikä mahdollistaisi asioiden helpomman omaksumisen ja sitä kautta viestintä suurelle yleisölle helpottuu. Myös esimerkiksi ranskan kielessä termistö on paljolti omapohjaista.
Suomessakin on 1800-luvulta lähtien, osittain jo aikaisemminkin tullut käyttöön suuri joukko latinalais- ja kreikkalaisperäisiä, kansainvälisiksi tulleita sanoja. Useimmiten ne ovat kuitenkin tulleet muiden kielten, aikaisemmin yleensä ruotsin, joskus myös saksan, mutta nykyään tavallisimmin englannin välityksellä. Tällaisia latinalais- ja kreikkalaisperäisiä sanoja on suuri joukko käytössä varsinkin tieteellisinä termeinä, mutta myös esimerkiksi poliittiseen ja yhteiskuntaelämään liittyviä lainasanoja on runsaasti. Varsinkin alkuvaiheessaan monet niistä olivat yleensä vain korkeasti koulutettujen tuntemia ja niitä sanottiinkin sivistyssanoiksi.
Pääasiassa ruotsin välityksellä suomeen on tullut muistakin kielistä peräisin olevia kansainvälisiä, useimmissa eurooppalaisissa kielissä käytettyjä sanoja. Ranskasta suomeen ovat lainautuneet esimerkiksi sanat terassi, marinoida, kulissi ja essee, kun taas saksalaisperäisiä ovat muun muassa aspiriini ja plankton. Italialaisperäisiä ovat esimerkiksi kassa, altto, passi ja makaroni. Espanjasta ovat taas lainautuneet muiden muassa sanat karamelli ja paraati.
Viime aikoina selvästi eniten lainasanoja on suomeen tullut englannista. Suomi on ollut englannin kanssa suorassa yhteydessä vasta vähän aikaa. Vanhemmat englantilaiset lainat pyrittiin mukauttamaan suomeen oman mallin mukaan, kuten pihvi (engl. beef). Uudempia kieleen mukautuneita sanoja ovat esimerkiksi hitti ja jeeppi, kun taas alkuperäisen asunsa säilyttäneitä tai hiukan muuttuneita sanoja ovat muun muassa cowboy ja happening.
Lainasanat slangissa

Esimerkiksi stadi, lafka ja mesta ovat vanhaa Helsingin slangia. Vanha Stadin slangi syntyi 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa Helsingin työläiskaupunginosissa, kuten Kalliossa, missä asui suomen- ja ruotsinkielisiä työläisiä. Heidän lapsensa leikkivät keskenään. Stadin slangi syntyi yhdistämään tällaisia suomalais-ruotsalaisia poikajoukkoja. Vanhan slangin pohjalta on syntynyt uudempi slangi, joka elää koko ajan sulautumalla arkikieleen ja eriytymällä eri alojen harrastajien, kuten larppaajien eli live-roolipelien harrastajien, kielimuodoiksi. Uusin slangi eli puhekieli on valtakunnallista ja osittain jopa maailmanlaajuista.
Slangissa lainasanojen määrä on erityisen leimallinen. Vanhaan slangiin sanoja tuli monikulttuurisen Helsingin kielistä, ruotsista ja venäjästä, ja nykyslangiin lähes kokonaan englannista. Ruotsin kielestä slangiin saatuja lainasanoja ovat esimerkiksi broidi, duuni, hanskat ja stadi. Venäjältä tulleita lainasanoja ovat muun muassa lafka, safka ja mesta. Englannista tulleita lainoja ovat esimerkiksi biisi, digata, fiilis ja lonkero.
Suhtautumistapoja lainasanoihin

Monet vanhat ruotsalaisperäiset lainasanat ovat yleisiä puhekielessä, mutta kirjoitetussa tekstissä niitä vältellään.
Monet uudemmat lainasanat mielletään selvästi vieraiksi, ja monissa yhteyksissä niitä pyritään jo ymmärrettävyyden vuoksi välttämään. Kuitenkin esimerkiksi tieteessä latinasta, kreikasta ja englannista peräisin olevia lainasanoja käytetään luontevasti.
Kahdessa tutkimuksessa havaittiin, että ihmisten tietoinen suhtautuminen lainasanoihin poikkeaa heidän tiedostamattomasta suhtautumisestaan. Suoraan kysyttäessä nuoret suhtautuivat runsaasti käytettynä lainasanoihin melko myönteisesti. Vanhempien ihmisten mukaan taas asenteet englantilaisiin lainasanoihin olivat kielteisempiä, eli he kokivat, että lainoja käytetään liikaa. Kun toisessa tutkimuksessa tutkitut eivät tienneet, mitkä sanoista oli lainattu, suhtautumistavat olivat erilaisia: nuoret suhtautuivat englantilaisiin lainasanoihin kielteisesti ja vanhemmat neutraalisti.
Tämänkaltainen tulos voi johtua siitä, että vanhemmat ihmiset suhtautuvat asioihin nuoria sallivammin. Vanhemmat reagoivat useimpiin tapahtumiin nuoria rauhallisemmin, kun nuorilla taas on havaittavissa tietynlaista innokkuutta. Toisaalta vanhemmat ihmiset ovat säilyttäviä ja nuoret ovat valmiita muutoksiin.
Suomen kieleen on ilmaantunut runsaasti uusia lainasanoja etenkin englannista, josta lainatut sanat ovat tavanomaisia. Lainasanat ja -ilmaisut, kuten trendi ja case, herättävät monenlaisia tunteita. Toisten mukaan lainasanalle ei ole sopivaa vastinetta tai se ei ilmaise täsmälleen samaa asiaa; toiset taas ajattelevat, että lainasanojen käyttö on pinnallista ja turhaa hienostelua.
TIE-hävittäjä

TIE/ln-hävittäjä, Imperiumin yleisin hävittäjämalli.
TIE-hävittäjät (lyhenne sanoista Twin Ion Engine) ovat nimensä mukaisesti kaksoisionimoottoreilla toimivia kuvitteellisia Tähtien sota -elokuvasarjassa esiintyviä Galaktisen Imperiumin nopeita mutta heikkorakenteisia tähtihävittäjiä. TIE-hävittäjiä ja muita TIE-tyyppisiä tähtialuksia on esiintynyt useissa elokuvissa, televisiosarjoissa ja sarjakuvissa.
Alkuperä ja suunnittelu

Industrial Light & Magicin Colin Cantwell loi konseptimallin TIE-hävittäjän pallonmuotoisesta ohjaamosta ja kuusikulmioiden muotoisista paneeleista alkuperäistä Tähtien sotaa (1977) varten. Tähtien sodan luoja George Lucas piti aluksen perussuunnittelussa, mutta Cantwellin suunnitelmassa oli muutamia yksityiskohtia. Joe Johnston lisäsi malliin muutaman yksityiskohdan, kuten ohjaamon ikkunan ja kiinnityspisteet paneelien ja rungon välille.
Alun perin alukset olivat sinisiä, mutta ensimmäisessä elokuvassa TIE-hävittäjät olivat harmaita, jotta niitä olisi helpompi esittää sinisellä chroma key -kankaalla. Elokuvissa Imperiumin vastaisku (1980) ja Jedin paluu (1983) TIE-hävittäjät olivat sinertävämpiä. Äänisuunnittelija Ben Burtt loi TIE-hävittäjille äänitehosteen yhdistämällä norsun äännähdystä ja autolla ajamisen ääntä sateella. TIE-hävittäjien taistelukohtausten Millennium Falconin ja Kapinaliiton X-siipihävittäjien kanssa oli tarkoitus muistuttaa toisen maailmansodan lähitaisteluita. Muokkaajat käyttivät vanhaa videokuvaa niistä malleina, ja Industrial Light & Magicin valmisteli elokuvan erikoistehosteet. Darth Vaderin TIE Advanced X1 -hävittäjä Tähtien sodassa oli suunniteltu heti tunnistettavaksi, Jedin paluussa esiintyneet TIE-torjuntahävittäjät suunniteltiin näyttämään nopeammilta ja pelottavammilta.
Jedien käyttämät V-siipihävittäjät elokuvassa Star Wars: Episodi III – Sithin kosto (2005) suunniteltiin toimimaan ”siltana” elokuvassa Star Wars: Episodi II – Kloonien hyökkäys (2002) jedien hävittäjien ja TIE-hävittäjien välillä. Sithin koston lopussa nähdyt V-siipihävittäjät päästävät lähes samanlaista ääntä kuin TIE-hävittäjät.
Star Wars: The Force Awakensin (2015) suunnittelijat kävivät keskusteluja siitä, miten ”päivittää” TIE-hävittäjät elokuvaan, joka sijoittuu 30 vuotta Jedin paluun jälkeen. TIE-hävittäjien ulkoasu säilytettiin, mutta sen esteettisyyttä paranneltiin havainnollistamaan hävittäjän valmistusprosessin ja materiaalien parantelua.
Hävittäjämallit

Jo alkuperäisessä Tähtien sodassa esitelty normaali malli TIE/ln-hävittäjä on helppo tunnistaa sen suurista kuusikulmaisista aurinkopaneelisiivistä ja niiden keskellä olevasta pyöreästä ohjaamosta. Hävittäjän ainoa aseistus on pyöreän ohjaamoikkunan alalaidassa sijaitsevat kylmät laserkärjet. Darth Vaderin käyttämä hävittäjässä TIE Advanced x1 oli pitempi peräosa sekä pidennetyt kaarevan näköiset mutta kulmikkaat aurinkopaneelisiivet. Alukseen kuuluu hyperajo ja suurempi tulivoima kuin TIE/ln-hävittäjiin. Sen edeltäjä oli animaatiosarjassa Star Wars Rebels ollut TIE Advenced v1, jonka paneelit ovat kaarevat ja lyhyemmät. Imperiumin vastiskussa esiteltiin TIE/sa-pommittaja, joka on kaksiosainen ja jolla on pallomaisten ohjaamojen sijaan sylinterimäiset ohjaamot, sekä TIE/sh-sukkula, joka on TIE/sa-pommittajan kehittyneempi versio. Kapteeni Needa lähetti elokuvassa pommittajat ja sukkulat seuraamaan Millennium Falconia asteroidien läpi. Jedin paluussa esiteltiin TIE/IN-torjuntahävittäjä, jossa on neljä laserkärkeä ja joka on tulivoimaisempi ja ketterämpi.
Star Wars: The Force Awakensissa esitellyissä Ensimmäisen ritarikunnan TIE/fo-hävittäjissä oli Imperiumin TIE/ln-hävittäjistä poiketen suojakilvet ja muuten parannellut ominaisuudet. Elokuvassa esiteltiin myös TIE/sf-hävittäjät, joihin mahtui TIE/fo-hävittäjän sijasta kaksi matkustajaa. Siihen kuului myös hyperajo ja suurempi tulivoima. Rogue One: A Star Wars Storyssa esiteltiin TIE/sk x1 -prototyyppihävittäjät (muilta nimiltään TIE/sk-ilmakehähävittäjä ja TIE striker), jotka näyttivät litteämmiltä kuin TIE/sh-sukkulat. Lisäksi ne olivat yksiosaisia ja niissä oli neljän sijasta vain kaksi kärkeä. Star Wars: The Last Jedissa esiteltiin TIE/vn-hävittäjä (tunnettu myös nimellä TIE silencer), joka oli tulivoimainen ja nopea Kylo Renin käyttämä malli. Solo: A Star Wars Story esitteli raskaan TIE/rb-hävittäjän, jossa ohjaamon ja vasemman paneelin välissä on ylimääräinen osa kahdelle tehokkaalle lasertykille. Star Wars: The Rise of Skywalkerissa esiteltiin kolme uutta mallia: TIE whisper starfighter, joka oli nopeampi ja edistyneempi versio TIE/sf-mallista; TIE/wi modified interceptor, Kylo Renin uusi malli; sekä TIE/dg-hävittäjä (tunnettu myös nimellä TIE dagger tai Sith TIE fighter), jollaiset olivat Xyston-luokan tähtihävittäjien ohella osa Palpatinen luomaa Viimeisen ritarikunnan sith-laivastoa. Star Wars Legends -jatkumoon kuuluvassa Star Wars: TIE Fighter -lentosimulaattoripelissä esiteltiin useita malleja, joista kehittynein malli TIE/D-puolustaja esiteltiin viralliseen kaanoniin Star Wars Rebelsin kolmannella tuotantokaudella suuramiraali Thrawnin suunnittelemana prototyyppinä, jonka hän halusi saada massatuotantoon.
The Mechanix

The Mechanix on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Megadethin ensimmäisellä studioalbumillaan julkaisema kappale. Dave Mustaine kirjoitti kappaleen alun perin Metallicalle, mutta toi kappaleen myöhemmin mukanaan Megadethille. Hänet erotettiin Metallicasta juuri ennen heidän esikoisalbuminsa, Kill 'Em Allin julkaisua. Metallican jäsenet muuttivat sanoitusta ja sävellystä julkaisten kappaleen nimellä The Four Horsemen. Mustainelle annettiin tunnustusta kappaleesta, vaikka hän on sanonut pyytäneensä yhtyettä olemaan julkaisematta materiaaliaan, mistä yhtyeiden mielipiteet eroavat.
Taidetta taiteen vuoksi

James McNeill Whistler: Nokturno: Harmaata ja kultaa – Lumi Chelseassa, 1876.
Taidetta taiteen vuoksi (ransk. l’art pour l’art, lat. ars gratia artis) on 1800-luvulla yleistynyt iskulause. Sanonta ilmaisee monen kirjailijan ja taiteilijan käsitystä siitä, että taide ei tarvitse perusteluja eikä sen tarvitse palvella poliittisia, kasvatuksellisia eikä muitakaan tavoitteita.
Varsinkin 1800-luvun lopulla esiintynyt estetismi eli esteettinen liike suosi ajatusta taiteesta taiteen vuoksi.
Sanontaa on myöhemmin usein käytetty vähättelevästi paitsi taiteessa myös muualla tarkoittamaan tyhjänpäiväistä toimintaa eli tekemistä tekemisen itsensä vuoksi.