stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jussi Valtonen

| Jussi Valtonen |
| --- | --- |
 Jussi Valtonen Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa 28.11.2008
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. kesäkuuta 1974 (ikä 50)
Kansalaisuus:   Suomi
Kirjailija
Esikoisteos:  Tasapainoilua (2003)
Palkinnot
 Finlandia-palkinto (2014)   J.H. Erkon Palkinto (2002) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jussi Valtonen (s. 9. kesäkuuta 1974) on suomalainen kirjailija ja psykologi. Hänen lähitulevaisuuteen sijoittuva romaaninsa He eivät tiedä mitä tekevät sai vuoden 2014 kirjallisuuden Finlandia-palkinnon.
Valtonen aloitti vuonna 1993 englantilaisen filologian opinnot Helsingin yliopistossa, mutta kiinnostui filosofiasta ja englannin opinnot jäivät. Vuonna 1996 hän vaihtoi pääaineensa edelleen psykologiaan ja valmistui psykologian maisteriksi vuonna 2000. Valtonen on opiskellut neuropsykologiaa Johns Hopkinsin yliopistossa Yhdysvalloissa Hän julkaisi neuropsykologian väitöskirjansa 2016. Valtosen väitöskirjassa selvitettiin terveiden aivojen toimintaa tutkimalla aivovaurioista kärsiviä potilaita, joiden tiedonkäsittelykyvyt eivät toimi normaalisti. Hän on opiskellut myös käsikirjoittamista Salfordin yliopiston ja Tampereen ammattikorkeakoulun yhteisessä ohjelmassa (MA in Screenwriting). Hän valmistui elokuvakäsikirjoittamisen maisteriksi Salfordin yliopistosta vuonna 2009.
Valtonen on työskennellyt toimittajana ja assistenttina Helsingin yliopiston psykologian laitoksella. Hän on toiminut Taideyliopiston kirjoittamisen professorina vuodesta 2019.
Vuonna 2000 Valtonen julkaisi yhdessä Ben Furmanin kanssa teoksen Jossakin on ilo:  tietoa ja toivoa masennuksesta kärsiville ja heidän läheisilleen. Vuonna 2002 Valtonen voitti J. H. Erkon kirjoituskilpailun. Hänen esikoisromaaninsa Tasapainoilua ilmestyi Liken kustantamana vuonna 2003. Vuonna 2006 ilmestyi novellikokoelma Vesiseinä ja vuonna 2007 toinen romaani Siipien kantamat, joka sijoittui toiseksi Tammen ja Bonnierin pohjoismaisessa romaanikilpailussa. Vuonna 2008 Valtonen voitti Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun ja Yleisradion kuunnelmakäsikirjoituskilpailun.
Valtonen on ollut helsinkiläisen kirjoittajaryhmä Nobelistiklubin jäsen. Hän soittaa kitaraa Kuha.-yhtyeessä.
Jussi Valtosen isä on pappi Olli Valtonen. Valtosella on kaksi lasta.
Teokset > Kaunokirjallisuus

Tasapainoilua.  Helsinki:  Like, 2003.  ISBN 952-471-190-7.
Vesiseinä.  Helsinki:  Like, 2006.  ISBN 952-471-722-0.
Siipien kantamat.  Helsinki:  Tammi, 2007.  ISBN 951-31-4029-6.
He eivät tiedä mitä tekevät.  Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-7429-3.
Teokset > Tietoteokset

Jossakin on ilo: tietoa ja toivoa masennuksesta kärsiville ja heidän läheisilleen. (Yhdessä psykiatri Ben Furmanin kanssa.) Lyhytterapia-instituutti, 2000. (Ruots. Någonstans finns glädjen för dem som lider av depression och deras anhöriga.)
Aiheesta muualla

Jussi Valtonen Prosak-proosaklubilla, Kirjastokaista-video
Jussi Valtonen: Tieteen riippumattomuutta on suojeltava tai ajaudumme vedättäjien armoille HS.fi. 27.12.2015.
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1933

| Division I 1933 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Sarjajärjestelmä:  4-lohkoinen sarja
Mestari:  IFK Uppsala
Toinen sija:  Karlstad-Göta
Pudonneet joukkueet:  IK Göta   IK Sirius   IK Sleipner   IF Verdandi
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1932 :  1934 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1933 pelattiin leudon talven vuoksi poikkeuksellisesti neljässä lohkossa, joiden voittajat pelasivat välierät pääsystä loppuotteluun vuoden 1933 Ruotsin jääpallomestaruudesta. Muut joukkueet jatkoivat kahdessa putoamissarjassa, johon ne saivat mukaansa alkulohkoissa pelatut keskinäiset ottelutulokset muita putoamissarjaan joutuneita joukkueita vastaan.
Division I > Loppuottelu

26.2. Tukholma
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IFK Uppsala | 11–1 | Karlstad-Göta |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: IFK Uppsala
2.: Karlstad-Göta
Kamarikuoro Dimus

Kamarikuoro Dimus on suomalainen kuoro. Se on perustettu nimellä Demenante vuonna 1994 Espoossa kamarikuoro Dominanten seniori-kuoroksi. Toiminnan eriydyttyä alkuperäisestä tarkoituksestaan kuoro muutti 2006 nimensä Dimukseksi. Tosin kuoro edelleenkin koostuu pääosin Dominanten ja Polyteknikkojen kuoron kokeneista laulajista ('DImus'). [lähde? ]
Kuoro on esiintynyt Suomen lisäksi myös muun muassa Unkarissa, Virossa, Irlannissa, Latviassa ja Espanjassa sekä osallistunut menestyksekkäästi Italiassa C. A. Seghizzi -kuorokilpailuun.
Aiheesta muualla

Dimuksen -kotisivut
Kamarikuoro Kaamos

Kamarikuoro Kaamos (taustalla) Musiikkitalossa Helsingin barokkiorkesterin kanssa aprillipäivänä 2012.
Kamarikuoro Kaamos on vuonna 2007 perustettu noin kolmikymmenjäseninen helsinkiläinen sekakuoro. Sen laulajissa on monen eri alan väkeä kanttorista restonomiin, ja joukossa on myös musiikin opiskelijoita.
Kuoron ohjelmisto käsittää eurooppalaista a cappellaa saksalaisesta romantiikasta skandinaaviseen nykymusiikkiin. Kaamos järjestää konsertteja sekä yksin että muiden kokoonpanojen kanssa. Kesäkuussa 2009 se palkittiin Tampereen Sävel -kuorokatselmuksessa kahdella kultaleimalla. Saman vuoden syyskuussa Kaamos osallistui myös kolmatta kertaa järjestettyyn kansainväliseen Harald Andersén -kamarikuorokilpailuun. Vuonna 2010 Kaamos mm. konsertoi Radion sinfoniaorkesterin kanssa ja teki ensimmäisen ulkomaanmatkansa Itävaltaan sekä kotimaankiertueen Pohjanmaalle. Itävallassa Kaamos osallistui Spittal an der Draun 47. kansainväliseen kuorokilpailuun, jossa se palkittiin kolmannella palkinnolla sekä kansanlaulu- että taidelaulukategoriassa.
Kuoron perusti sen ensimmäinen taiteellinen johtaja Dani Juris. Syksystä 2016 alkaen kuoron taiteellisena johtajana on toiminut musiikin maisteri Visa Yrjölä.
Aiheesta muualla

Kaamoksen kotisivut
K. G. Ossiannilsson

| K>  G. Ossiannilsson |
| --- | --- |
 K. G. Ossiannilsson 1936
Henkilötiedot
Koko nimi:  Karl Gustaf Ossiannilsson
Syntynyt: 1875
Kuollut: 1970 (94–95 vuotta)
Kansalaisuus:  Ruotsi
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ruotsi
Tuotannon kieli: ruotsi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Karl Gustaf Ossiannilsson, alun perin Karl Gustaf Ossian Nilsson (1875 Lund, Ruotsi – 1970 Rystad, Ruotsi), oli ruotsalainen kirjailija.
Ossiannilsson herätti huomiota jo ensimmäisillä runokokoelmillaan, joissa hän lennokkaasti ja omaperäisellä taituruudella ylistää varsinkin voimakkaita historiallisia henkilöitä (Samlade dikter 1900–1905, 1907). Seuraavissa runokokoelmissa aihepiiri on jo laajempi ja sisältö syvempi (Orkester, 1907; Flygskeppet, 1911). Myöhemmin Ossiannilsson julkaisi suorasanaisia yhteiskuntakuvauksia ja laajat, suurta huomiota ja paljon väittelyä herättäneet romaaninsa Barbarskogen (esikoisromaani, 1908), Slätten (1909) ja Havet (1910). Barbarskogen on avainromaani ja syntyi yhteyksistä akateemiseen sosialismiin. Hän kiroitti historiallisia romaaneja myös nuorisolle, esimerkiksi teoksen 'Nuori leijona (1914), sekä muistelmia. Muita teoksia ovat idylli Prästgården (1911), romaani Ödets man (1912) ja luonteenkuvaus Lille Benjamin (1913).
Ossiannilsson työskenteli myös elokuvan parissa. Hän näytteli, teki käsikirjoituksia, sävelsi.
Palkinnot ja tunnustukset

De Nion suuri palkinto 1917 ja 1919
Suomennettu teos

Nuori leijona: historiallinen romaani Kaarle XII:n ajoilta.  (Alkuteos Kung Karl den unge hjälte)  Helsinki:  Otava, 1930, 2. painos 1959.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta K. G. Ossiannilsson Wikimedia Commonsissa
K. G. Ossiannilsson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Iso-Poikimo

| Iso-Poikimo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  62°09′42″N, 26°59′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskupuro:  puro Orjuuseen 
Järvinumero:  14.934.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,4 m  
Pituus:  1,7 km  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  4,527 km  
Pinta-ala:  42,222 ha  
Saaria:  5 
 fiIso-Poikimo 
Iso-Poikimo  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Neuvolan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 42 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Nykälänjoen–Naarajoen alueeseen (14.934) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy.
K. G. Hammar

| Karl Gustav Hammar |
| --- | --- |

Uppsalan arkkipiispa
 1997–2006 
Edeltäjä:  Gunnar Weman
Seuraaja:  Anders Wejryd
Lundin hiippakunnan piispa
 1997–2006 
Edeltäjä:  Per-Olov Ahrén
Seuraaja:  Christina Odenberg
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. helmikuuta 1943 (ikä 81) Hässleholm, Ruotsi
Karl Gustav Hilding Hammar, yleisesti K. G. Hammar (s. 18. helmikuuta 1943 Hässleholm) on ruotsalainen teologi, Lundin piispa ja Ruotsin kirkon, Uppsalan emeritus arkkipiispa.
Elämänvaiheet ja työ

Hammar on lähtöisin Lundin hiippakunnasta. Hän kasvoi pappiskodissa ja vihittiin papiksi Lundin hiippakuntaan 22-vuotiaana. Hän on teologian tohtori ja dosentti. Vuonna 1972 hän väitteli tohtoriksi kirkkohistoriaan liittyvällä aiheella ”Liberalteologi och kyrkopolitik, Kretsen kring kristendomen och vår tid, 1906-omkr. 1920”.
Hammar on toiminut muun muassa Singaporen Trinity Theological Collegen opettajana 1972–1975, seurakuntapappina Lundissa 1975–1979 ja Ruotsin kirkon pastoraali-instituutin Lundin laitoksen rehtorina 1980–1987. Lundin tuomiorovastiksi hänet valittiin 1987, Lundin hiippakunnan piispaksi 1992 ja helmikuussa 1997 hän aloitti Ruotsin kirkon arkkipiispana. Hänen seuraajakseen Lundin piispana valittiin Christina Odenberg, ensimmäisenä naispiispana Ruotsin kirkossa.
Eläkkeelle Hammar jäi 2006. Sen jälkeen hän on toiminut vierailevana professorina Lundin yliopiston humanistisen ja teologisen tiedekunnan teologian ja uskontotieteen keskuksessa (Centrum för teologi och religionsvetenskap).
Hammarin ajatuksia sävyttää liberaali teologinen perinne, siitä esimerkkinä hänen ajatuksensa kirkon ja valtion suhteiden uudelleen järjestämisestä. Hän suhtautui arkkipiispana ollessaan myönteisesti sukupuolivähemmistöjen oikeuksien puolustamiseen. Hän hyväksyi ns. Ecce Homo -valokuvateosten näyttämisen Uppsalan tuomiokirkossa 1998 ja hänen kannanottojaan arvosteltiin. Muun muassa katolinen kirkko ja syyrialais-ortodoksinen kirkko Ruotsissa arvostelivat häntä, mutta samalla hän sai paljon tukea, muun muassa Tukholman piispa Caroline Krook tuki häntä.
Hammar tunnettiin arkkipiispana myös kiistanalaisista ulkopolitiikan lausumista, muun muassa Israelin ja Palestiinan välisessä konfliktissa. Hän on arvostellut myös kansainvälistä kapitalismia.
K. G. Hammarin julkaisemia kirjoja (valikoima)

Liberalteologi och kyrkopolitik, Kretsen kring Kristendomen och vår tid,1906–omkr. 1920 (Bibliotheca historico-ecclesiastica Lundensis1.) Tohtorinväitöskirja (1972)
Dialog i kyrkan synpunkter på predikan (1975)
Gudsfolket, Ett bibelteologisk studium av kyrkans identitiet (1977)
Prästidentitet och församlingssyn, Modeller för vägval (1981)
Gudsfolkets uppb rott. (1981)
Det som hörs –predikoteoretiska perspektiv (1985)
Tecken och verklighet, Herdabrev till Lunds stift (1993)
Samtal om Gud (1997)
Ecce Homo – efter 2000 år (2000)
Jag har intes anningen, jag söker den (2004)
Släpp fången loss - Gud bland metaforer och apofatiska provisorier (2016)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta K. G. Hammar Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Gunnar Weman | Ruotsin arkkipiispa | Seuraaja: Anders Wejryd |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:K.G. Hammar
K.G. Hammarin vaakuna, Lundin piispa
K. G. Hammarin arkkipiispan vaakuna
Käännös suomeksi
Kappola

Kappolan sijainti Hämeenlinnassa.
Kappola on Hämeenlinnan 37. kaupunginosa. Alue sijaitsee noin viisi kilometriä keskustasta itään Katumajärven rannalla. Kappola rajoittuu Mäskälän, Ruununmyllyn, Idänpään, Katisten, Katumajärven, Harvialan ja Hakumäen kaupunginosiin. Kappolaan, Katumajärven rannalle sijoittuu esihistoriallisesti merkittävä Kappolan linnavuori. Lisäksi kaupunginosassa sijaitsee kaksi golfkenttää, joista toinen osaksi myös Hakumäen puolella.
Kappeliranta

Kappeliranta (ruots. Kapellstrand) on kylä Kirjalansaaressa Paraisten kaupungin alueella. Kappeliranta sijaitsee saaren itälaidalla pahasti umpeen kasvanen Nilsbynsalmen rannalla nykyisen Lielahdentien (mt 1805) varressa. Viereisen Lillbyn kylän nimi oli aiemmin Lillkapellstrand.
Kylä on saanut nimensä 1400-luvulla perustetusta Kapellstrand-nimisestä kartanosta. Vanha 1700-luvulla rakennettu puurakenteinen kartano paloi 1980-luvulla. Palaessaa kartanon ulkoasu oli vuodelta 1827. Myöhemmin purettiin kartanon talousrakennus, navetta ja aitta. Vanha vihreäksi maalattu renkitupa on edelleen pystyssä, joskin heikkokuntoisena. Pihapiirin keskellä on säilynyt myös ikivanha holvattu harmaakivikellari. Tontin laidalla aivan Lielahdentien vieressä sijaitsee yksi Suomen suurimmista tammista, jota on kutsuttu Pietari Brahen tammeksi.
Palaneen kartanon viereen valmistui 2000-luvulla uusi, ensisijaisesti juhla- ja kokoustilaisuuksia varten suunniteltu Juhlakartano Kappelinranta. Juhlakartano on suosittu häiden pitopaikka.
Kansan Markkinatutkimuslaitos

Kansan Markkinatutkimuslaitos (lyh. KAMALA) oli Suomen työväenliikkeen ensimmäinen oma taloudellinen tutkimuslaitos. Laitoksen perustivat vuonna 1951 SAK ja Kulutusosuuskuntien Keskusliitto. Nykyään toimiva Palkansaajien tutkimuslaitos (PT) on syntynyt KAMALAn pohjalta.
Kansan Markkinatutkimuslaitoksessa tutkittiin väestön kulutusta ja elinkustannuksia sekä erityisesti taloudellisen kilpailun kehitystä, selvitettiin maataloustukea ja seurattiin ulkomaista suhdannekehitystä. KAMALAn alkutaivalta 1950- ja 1960-luvuilla leimasi työväenliikkeen hajaannus. KAMALA:n esimiehenä toimi aluksi Ahti M. Salonen. Tutkijoita laitoksella työskenteli parhaimmillaan neljä.
Ammattiyhdistysliikkeen eheydyttyä laitoksen toiminta organisoitiin uudelleen, ja vanhan KAMALAn pohjalta perustettiin vuonna 1971 kokonaan uusi Työväen taloudellinen tutkimuslaitos (TTT), josta 1993 tuli Palkansaajien tutkimuslaitos (PT), kun sen kannatusyhdistykseen tulivat mukaan kaikki Suomen ammatilliset keskusjärjestöt ja useimmat ammattiliitot.
KAMALA julkaisi Katsaus-nimistä tiedotetta muutaman kerran vuodessa vuosina 1960–1970.
Aiheesta muualla

Palkansaajien tutkimuslaitos
Juha Pylväs

| Juha Pylväs |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 20.04.2015–4.4.2023  
Ryhmä/puolue:  Keskustan eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Oulun vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. maaliskuuta 1971 (ikä 53)
Asuinpaikka:  Ylivieska
Ammatti:  maanviljelijä
Tiedot
Puolue:  Keskusta
Juha Pekka Pylväs (s. 24. maaliskuuta 1971) on suomalainen keskustan entinen kansanedustaja Oulun vaalipiiristä. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa 5 861 äänellä ja vuoden 2019 vaaleissa 6 100 äänellä. Pylväs toimi kotikaupunkinsa Ylivieskan kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuosina 2009–2021. Pylväs on koulutukseltaan maatalous- ja metsätieteiden maisteri. Siviiliammatiltaan hän on maanviljelijä.[lähde? ]
Pylväs valittiin toukokuussa 2021 yksimielisesti keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi.
Pylväs on kilpaillut kestävyysjuoksussa. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän sijoittui pitkällä matkalla parhaimmillaan seitsemänneksi vuonna 1995 ja sai joukkuekilpailussa Lahden Ahkeran joukkueessa kultaa vuonna 1997 ja pronssia vuonna 1998.
Kolumnissaan Suomen Kuvalehdessä toimittaja Tuomo Lappalainen ihmettelee, kenen pitäisi herätä, ja siteeraa Pylvään Koillissanomiin kirjoittamaa kolumnia, jossa Pylväs sanoo:
»...aika moni kansalainen naureskelee entistä avoimemmin kaiken maailman dosenteille.
Tiedemaailman olisi jo kansalaisten kasvavaan tieteen hylkäämiseen herätä.»
Aiheesta muualla

.aspx Juha Pylväs Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Johan Georg Lillienberg

Johan Georg Lillienberg.
Johan Georg Lillienberg (3. elokuuta 1713 Bolmsö, Smoolanti – 26. huhtikuuta 1798 Toresund, Södermanland) oli ruotsalainen kreivi, joka toimi muun muassa vuorikollegion presidenttinä, valtiopäivämiehenä sekä Turun ja Porin läänin maaherrana. Hän oli myös Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen.
Lillienberg opiskeli Lundin yliopistossa ja oli sen jälkeen lähettiläänä Wienissä ja Konstantinopolissa 1730–1740-luvuilla. Vuonna 1746 hänet nimitettiin Gotlannin laamanniksi ja 1749 Turun ja Porin läänin maaherraksi. Lillienberg hoiti tehtävää vuoteen 1757 saakka, jonka jälkeen hän jatkoi Uppsalan läänin maaherrana. 1762 Lillienberg nimitettiin valtion vuorikollegion presidentiksi. Kuninkaalliseen tiedeakatemiaan hänet valittiin vuonna 1768. Valtiopäivillä Lillienberg edusti hattupuoluetta ja oli yksi ryhmittymän näkyvimpiä toimijoita.
Tultuaan Turun ja Porin läänin maaherraksi Lillienberg hankki huomattavan maaomaisuuden Suomesta ostamalla mm. Sundholman kartanon Uudestakaupungista ja Lempäälästä kaikki eversti Mårten Segercrantzin omistamat tilat, mm. Sotavallan, Innilän ja Lastusten kartanot.
Teoksia

Svenska bergshandteringens formåner och hinder (1776)
Skedde förbättringar uti Bergs-Vetenskapen och handteringen i riket (1781)
Aiheesta muualla

Johan Georg Lillienbergin elämäkerta SKS:n Kansallibiografiassa (maksullinen)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Lars Johan Ehrenmalm | Turun ja Porin läänin maaherra 1749–1757 | Seuraaja: Jeremias Wallén |
Kaikkien aikojen The Beatles -suomennokset

| Kaikkien aikojen The Beatles -suomennokset Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 3. marraskuuta 2012
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: pop, rock
 Levy-yhtiö: EMI
Kaikkien aikojen The Beatles -suomennokset on EMIn julkaisema kolmen CD:n kokoelma The Beatles -yhtyeen suomennoksista vuodelta 2012.
Julkaisupäivä oli 3. marraskuuta 2012.
Kappaleet > CD 1

Meidän yhteinen (From Me to You) – Ann Christine with Johnny & The Hounds (1964)
Jos käden annat vain (I Want to Hold Your Hand) – Ann Christine with Johnny & The Hounds (1964)
Kaikki rakkauteni (All My Loving) – Eero ja Jussi & The Boys (1964)
Salaisuuteni (Do You Want to Know a Secret) – Eero ja Jussi & The Boys (1964)
Hän sinun on (She Loves You) – The Hounds (1964)
Kun hänet nähdä sain (I Saw Her Standing There) – The Hounds (1964)
Mua kiusaat vain (Don’t Bother Me) – The Esquires (1964)
En voi ostaa rakkauttasi (Can’t Buy Me Love) – Eddy & The Lightnings (1964)
Kovan päivän ilta (A Hard Day’s Night) – The Esquires (1964)
Kunpa tuntisin sinut paremmin (I Should Have Known Better) – The Esquires (1964)
Olet rakkain (And I Love Her) – Viktor Klimenko (1964)
Hyvin menee (I Feel Fine) – The Esquires (1964)
Hän on nainen (She’s a Woman) – The Esquires (1964)
Matkalippu (Ticket to Ride) – The Esquires (1965)
Eilinen (Yesterday) – Juhani Markola (1965)
Pois (Help!) – Arto Lönnfors with The Scaffolds (1965)
Rakkautta vain se on (It’s Only Love) – Arto Lönnfors with The Scaffolds (1965)
On paras tunteet piilottaa (You’ve Got to Hide Your Love Away) – Kivikasvot (1966)
Norjan puu (Norwegian Wood (This Bird Has Flown)) – Eero & The Boys (1966)
Michelle (Michelle) – Kivikasvot (1966)
Tyttö (Girl) – Kai Hyttinen (1966)
Kuiskaa (This Boy) – Danny (1966)
Keltainen jäänsärkijä (Yellow Submarine) – Simo & Spede (1966)
Päivänpaiste (Good Day Sunshine) – Eddy (1966)
Eleanor Rigby (Eleanor Rigby) – Topmost (1966)
Vedän lonkkaa (I’m Only Sleeping) – Erkki Liikanen (1966)
Kappaleet > CD 2

Mansikkamaa (Strawberry Fields Forever) – Finntrio (1967)
Pois hän lähtee (She’s Leaving Home) – Finntrio (1967)
Rööperiin (Penny Lane) – Jormas (1967)
Kaupungin harmain mies (When I’m Sixty-Four) – Robin (1967)
Rakkautta vain (All You Need Is Love) – Kristina Hautala (1967)
Riski Riitta (Lovely Rita) – Jormas (1967)
Vain päivän tahdon kerrallaan (A Day in the Life) – Laila Kinnunen (1967)
Kenties, kenties (Hello Goodbye) – Jormas (1968)
Se alkaa – se päättyy (For No One) – Seidat (1968)
Ei voi kuin valittaa (Hey Jude) – Jukka Kuoppamäki (1968)
Elämältä en halua enempää (Ob-La-Di, Ob-La-Da) – Erno Lindahl (1969)
Hassu huilumies (Fool On the Hill) – Päivi Paunu with Hector (1969)
Laulain työsi tee (All Together Now) – Soulset
Äitisi tietää sen (Your Mother Should Know) – Lisbeth (1969)
Viidakko-Jim (The Continuing Story of Bungalow Bill) – Eero (1969)
Vielä nähdään (Oh! Darling) – Johnny (1969)
Se jokin (Something) – Lea Laven (1970)
Lady Madonna (Lady Madonna) – Kirka (1971)
Hey Jude (Hey Jude) – Kirka (1971)
Se myöhäistä on (Your Mother Should Know) – Kalevi Falk (1971)
Noin et tehdä saa (You Can’t Do That) – Petri & Pettersson Brass (1972)
Elämässäni (In My Life) – Cumulus (1973)
Syytä etsin mä vaan (Because) – Cumulus
Paulin taikakaulin (Maxwell’s Silver Hammer) – Vesa-Matti Loiri (1973)
Mä oon daun (I’m Down) – Express (1974)
Ei ollut parempaa (I Saw Her Standing There) – Pastori Pohjalainen & Defiers (1974)
Kappaleet > CD 3

Mies-Ei-Minkään-Maan (Nowhere Man) – Kosmos (1974)
Näin kestä en (Eight Days a Week) – Profil (1974)
Peitä jälkesi (Run for Your Life) – Karma (1976)
Hän lähtee pois (She’s Leaving Home) – Maarit (1976)
Vain taivas tietää (Because) – Cascade (1976)
Ovensuu (The Long and Winding Road) – Pepe Willberg
Sä mulle hyvää teet (I Wanna Be Your Man) – Aimo Jaara (1976)
Help! (Help!) – Vicky Rosti (1976)
Onks se joku keisari (Got to Get You into My Life) – Elf (1976)
Kaiken saan, kaiken annan (Here, There and Everywhere) – Kari Lehtonen (1977)
Aika oota ei (We Can Work It Out) – Nolo & Rähjä (1978)
Balladi Kari Peitsamosta (The Ballad of John and Yoko) – Kari Peitsamo (1978)
Läpinäkyvä herne (Glass Onion) – Kari Peitsamo with Ankkuli (1979)
Ainokainen (She’s a Woman) – Hector (1979)
Kaikki yhtä ympyrää (Got to Get You into My Life) – Pepe Willberg (1979)
Hän kyydin kauas nyt saa (Ticket to Ride) – Satu Pentikäinen (1981)
Hei pojat (Day Tripper) – Taiska (1982)
Saan aurinkoo (Here Comes the Sun) – Timo Tervo (1986)
Elekieltä (Here Comes the Sun) – Clifters (1989)
Tursaan puutarhassa (Octopus’s Garden) – Freud Marx Engels & Jung (1989)
Soi kitara murheissaan (While My Guitar Gently Weeps) – Topi Sorsakoski & Agents (1990)
Fiilis (Something) – Clifters (1992)
Kaikki rakkauteni (All My Loving) – Humppa-Veikot (1965)
Hän sinun on (She Loves You) – Humppa-Veikot (1965)
Kanon Suzuki

Kanon Suzuki (jap. 鈴木 香音, Suzuki Kanon, syntynyt 5. elokuuta 1998, Aichin prefektuuri) on japanilainen pop-laulaja. Hän oli Morning Musumen yhdeksännen sukupolven jäsen.
Kanon x Kanon

Kanon Wakeshima (2009)
Kanon x Kanon on japanilainen visual kei -duo. Yhtyeessä vaikuttavat naislaulaja Kanon Wakeshima ja An Cafen basisti Shinya "Kanon" Sano.
Yhtye perustettiin vuonna 2010, heidän musiikkinsa on pop-tyylistä ja klassista. Kanon x Kanon on Sony Music Entertainment Japanin alainen.
Wakeshima hoitaa yhtyeessä laulun ja Shinya Sano soittaa kappaleisiin bassoa ja kitaraa.