stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kraniometria

Ihmiskallo ja mittauslaite vuodelta 1902.
Kraniometria eli kallonmittaus tarkoittaa ihmispääkallon mittasuhteiden selvittämistä tieteellistä tarkoitusta varten. Nykyisin kraniometriset mittaukset kuuluvat biologiseen antropologiaan ja osteologiaan. Aikaisemmin on puhuttu myös kraniologiasta ihmisen kallon mittasuhteiden ja koon mittauksiin ja tutkimukseen keskittyneenä tieteenä, jota harjoitettiin frenologian yhteydessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kraniometria Wikimedia Commonsissa
Kool Moe Dee (albumi)

| Kool Moe Dee Kool Moe Dee |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1986
 Tuottaja(t): Moe Dewese, Pete Harris, LaVaba Mallison, Bryan New, Teddy Riley, Robert Wells
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 49.24
 Levy-yhtiö: Jive / RCA Records
Listasijoitukset
  Billboard 200: 83.  Top R&B/Hip-Hop Albums: 20.
Kool Moe Deen muut julkaisut
|   | Kool Moe Dee 1986 | How Ya Like Me Now 1987 |
Kool Moe Dee on yhdysvaltalaisen MC:n Kool Moe Deen esikoisalbumi vuodelta 1986. Albumi sijoittui Billboardin Top R&B/Hip-Hop Albums -listan sijalle 20. ja Billboard 200 -listan sijalle 83.
Kappaleet

Go See the Doctor – 5:33
Dumb Dick (Richard) – 4:27
Bad Mutha – 5:35
Little Jon – 4:42
Do You Know What Time It Is? – 4:17
Rock Steady – 4:16
Monster Crack – 6:01
The Best – 5:25
I’m Kool Moe Dee – 5:09
Go See the Doctor [Uncensored Version] – 3:59
Arvostelut

AllMusic:
Kruununtila

Kruununtila on eräs aiemmin käytössä ollut maatilatyyppi.
Kruunutilat olivat alun perin suuria tiluskokonaisuuksia, jotka kuuluivat pakanalliselle suomalaiselle yläluokalle ennen Ruotsin vallan aikaa. Ruotsin vallan vakiintumisen myötä ne joutuivat kirkon ja kruunun haltuun.
Ruotsissa siirryttiin 1500-luvun lopulla feodaalisiin omistusoikeuskäsitteisiin ja maaomaisuus jaettiin kruununtiloihin, perintötiloihin ja rälssitiloihin. Kuhunkin tilatyyppiin liittyi erilainen omistusoikeuden muoto, toisin sanoen niillä oli erilainen maanluonto. Kruununtila oli kruunun pysyvää omaisuutta, johon sitä viljelevä talonpoika sai vain käyttöoikeuden. Rahan tarpeessa ollut valtio joutui tosin myymään kruununtiloja yksityishenkilöille, mutta se pidätti itsellään omistus- ja nautintaoikeuden, jolloin tilan ostaja sai ainoastaan sukuoikeuden. Lisäksi jos talonpoika halusi myydä oikeutensa tilaan, hänen oli tarjottava sitä ensiksi valtiolle, joka maksoi oikeuden siirrosta vain alkuperäisen lunastushinnan. Talonpojan velvollisuus oli suorittaa valtiolle vuosittainen vero, joka vertautui vuokramaksuun.
Talonpojan oikeus kruununtilaan turvattiin 1789 annetulla asetuksella niin, että hän sai tilaansa vakaan hallintaoikeuden. Se tarkoitti, että talonpojan ja hänen lastensa hallintaoikeus tilaan oli pysyvä, kunhan tila pidettiin kunnossa ja verot maksettiin säädetysti. Samassa yhteydessä tilanpitäjälle myönnettiin perinnöksiosto-oikeus eli oikeus tilan ostoon omaksi maksamalla kolmen vuoden vero.
Suomessa kruununtilojen asukasoikeudesta annettiin asetus 1883. Lainsäädännössä kruununtilojen erikoisasema säilyi pitkälle 1900-luvulle, vaikka niiden merkitys väheni perinnöksiostojen vuoksi. Vanhat Ruotsin vallan aikaiset säädökset kruununtilojen perinnöksiostamisesta kumottiin vuonna 1995, samalla kun viimeiset säätyerioikeudet lakkautettiin.
Selvästi omaksi ryhmäkseen erottuvan kruununtilatyypin muodostivat kruununtorpat. Ne erosivat tavallisista kruununtiloista siinä, ettei niille annettu manttaalia niiden vähäisten tilusten vuoksi.
Kismayo

| Kismayo (Kismaayo) كيسمايو |
| --- | --- |
 Kismayo
 Koordinaatit: 0°21′37″S, 42°32′55″E 
Valtio:  Somalia
Alue:  Ala-Juba
Piirikunta:  Kismayo
Hallinto:  
 – pormestari:  Ibrahim Mohamed Jussuf
Väkiluku (2007):  256 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kismayo tai Kismayu (somaliksi Kismaayo; arab. كيسمايو‎) on satamakaupunki Ala-Jubassa eteläisessä Somaliassa. Kismaajo on  Mogadishun, Buraon ja Hargeisan jälkeen Somalian neljänneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee 528 kilometriä Mogadishun lounaispuolella. Kismaajo on lähellä Jubba-joen suuta, jossa joki laskee Intian valtamereen. Vuonna 2007 kaupungissa asui noin 256 000 ihmistä. Vuoden 2017 väkiluvun arvioitiin olevan 183 000 ihmistä.
Kismaajo on jaettu neljään alueeseen: Calanleeyhyn (vanhin), Faanooleen, Farjanoon ja Shaqaalahaan.
Pormestarina toimii Ibrahim Mohamed Jussuf.
Armeijan koulutuskeskus Marina sijaitsee Kismaajossa. Vuoden 2015 kesäkuussa keskuksessa havaittiin opiskelevan 36 alaikäistä.
Oppilaitokset

Vuonna 2017 Kismaajossa sijaitsi 19 peruskoulua, joissa opiskeli 14 287 lasta. Kahdeksan koulun yhteydessä toimi ammattikoulu. Suurin osa lapsista ei pääse käymään koulua. Kismaajossa on noin 85 400 alaikäistä. Heistä karkeasti arvioiden 12 000 on vammaisia. Kuitenkin vain 15 vammaisen lapsen on raportoitu käyvän koulua.
Kismaajossa toimii vuonna 2005 perustettu yksityinen Kismaajon yliopisto, jossa on 600 opiskelijaa. Kismaajossa sijaitsee myös yksi Somalian kolmesta poliisiammattikoulun toimipisteestä, joka avattiin vuonna 2015.
Oppilaitokset > Julkiset koulut

| Nimi | 1>  aste | 2>  Aste | Ilmaisuus | Oppilasmäärä (2017) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä | - | - | - | 14 287 |
| Ahmed Binu Hambalin koulu | on | on | maksullinen | 801 |
| Barwaqon perus- ja toisen asteen koulu | on | on | maksullinen | 848 |
| Bedheren peruskoulu | on | - |  | 692 |
| Dow Dhanen peruskoulu | on | - |  | 470 |
| Ex-Marinen peruskoulu | on | - |  | 1025 |
| Faanolen perus- ja toisen asteen koulu | on | on | maksullinen | 1077 |
| Farjanon perus- ja toisen asteen koulu | on | on | maksullinen | 369 |
| Gananen perus- ja toisen asteen koulu | on | on | maksullinen | 902 |
| Gobwen perus- ja toisen asteen koulu | on | on | maksullinen | 133 |
| Gulwaden perus- ja toisen asteen koulu | on | on | maksullinen | 999 |
| Horjaalin peruskoulu | on | - |  | 2121 |
| Iftinin perus- ja toisen asteen koulu | on | on | maksullinen | 652 |
| Juban perus- ja toisen asteen koulu | on | on | maksullinen | 905 |
| Khalid Binu Walidin perus- ja toisen asteen koulu | on | on | maksullinen | 801 |
| Kismaajon perus- ja toisen asteen koulu | on | on | maksullinen | 231 |
| Mohamed Jaman perus- ja toisen asteen koulu | on | on | maksullinen | 864 |
| New Wamon peruskoulu | on | - |  | 780 |
| Rugtan perus- ja toisen asteen koulu | on | on | maksullinen | 656 |
| Wamo Stadiumin peruskoulu | on | - |  | 653 |
Sisällissodan sotatapahtumat Kismaajossa (1988–)

Maaliskuussa 1993 Yhdysvaltain merijalkaväki teki maihinnousun Kismaajossa, joka oli siihen asti ollutmilloin? taistelevien klaanien hallussaselvennä. Joulukuussa 1993 kenraali Mohammed Said Hersi Morganin joukot hallitsivat kaupunkia Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvaajien läsnäolosta huolimatta. Rauhanturvaajat vetäytyivät lopullisesti joulukuussa 1994. Syyskuussa 1998 Hersi Morgan julisti Jubamaan itsenäiseksi.
Kesäkuusta 1999 kesäkuuhun 2001 Kismaajoa hallitsivat eversti Ali Hashi Buraleh ja hänen johtamansa Yhdistyneet somalijoukot (ASF). Buraleh taisteli entisen diktaattori Siad Barren puolustusministeri Aden Abdullahi Nur Gabyowin johtaman Somalien kotimaallisen liikkeen kanssa Jubamaasta. Yhdistyneet somalijoukot vaihtoivat nimensä myöhemmin Jubalaakson liitoksi, jonka eri osat taistelivat keskenään.
Syyskuussa 2006 Islamilaisten oikeusistuinten liitto valtasi Kismaajon. Sittemmin se kuitenkin pakeni kaupungista taisteluittaselvennä. Maaliskuussa 2007 Etiopian armeija lähti Kismaajosta ja luovutti sen Somalian siirtymäkauden hallitukselle. Elokuussa 2008 al-Shabaab-liike löi paikallisen Barre Hiraalen johtamat asejoukot ja otti kaupungin haltuunsa. Syksyllä 2009 al-Shabaabin ja Hizbul Islamin taistelijat taistelivat kaupungin hallinnasta. Syyskuun 2012 lopussa Somalian kansallinen armeija ja Afrikan unionin AMISOM-joukot ottivat kaupungin haltuunsa.
Sisällissodan sotatapahtumat Kismaajossa (1988–) > Ruokapula

Vuosina 2009–2012 Yhdistyneiden kansakuntien alainen Maailman ruokaohjelma ei kyennyt toimimaan Etelä-Somaliassa sodan ja muun väkivallan takia. Vuonna 2011 Kismajossa oli pahin nälänhätätilanne Somaliassa. Ruokaohjelma sai toimitettua seuraavan ruokakuljetuksen marraskuussa 2012, jolloin aliravittujen määrä oli koko kaupungissa suuri. Puolet kotitalouksista oli suurissa vaikeuksissa saada tarpeeksi ruokaa. Neljännes alle 5-vuotiasta oli aliravittuja. Ruoka-apu jatkoi toimintaansa tammikuun 2013 lopussa.
Helmikuussa 2017 Keski- ja Etelä-Somaliassa oli paha kuivuuskausi. 600 ihmistä lähiseudulta saapui Kismaajoon saadakseen tarpeeksi ruokaa ja vettä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kismayo Wikimedia Commonsissa
Konstantin Kostenetsilainen

Konstantin Kostenetsilainen (bulg. Константин Костенечки, myös Konstantin Filosofi serb. Константин Филозоф, 1380 Bulgaria - vuoden 1431 jälkeen) oli keskiajalla elänyt bulgarialainen kirjailija ja kronikoitsija. Hänet tunnetaan parhaiten Serbian despootin Stefan Lazarevićin elämäkerrasta ja ensimmäisen serbialaisen filologisen tutkimuksen, Skazanije o pismenah ("Kirjainten historia"),  kirjoittamisesta.
Elämäkerta

Konstantin syntyi Bulgariassa 1380, todennäköisesti Kostenetsin kaupungissa. Nuorena hän kävi koulua Veliko Tarnovossa. Hänen opettajansa oli Andronik, joka oli Bulgarian patriarkka Evtimiyn oppilas. Hän jatkoi opintojaan Athosissa ja Konstantinopolissa. Osmanien valtakunnan valloitettua Tarnovon 1393 Konstantin pakeni alueelta ja asettui Stefan Lazarevićin hallitsemaan Serbian despotaattiin vuoden 1402 aikoihin. Kirjanoppinut ja koulutusta arvostava Lazarević toivotti hänet lämpimästi tervetulleeksi ja teki Konstantinista Belgradin hovinsa opettajan. Konstantin vieraili usein Manasijan luostarissa, jossa hän  auttoi perustamaan serbiankielisen "Resavan koulun", jossa opetettiin kirjallisuutta. Hänen korkean koulutuksensa, matkustaneisuutensa ja elämänkokemuksensa ansiosta hän sai lisänimen Filozof ("Filosofi"), 800-luvulla eläneen Kyrilloksen, jota myös kutsuttiin Konstantinos Filosofiksi, mukaan.
Nuoruuspäiviensä aikana hän matkusti Pyhään maahan ja kirjoitustensa antamien kuvausten perusteella hän teki todennäköisesti myös kolme matkaa itäisten hallitsijoiden Timur Lenkin, Musa Çelebin ja Mehmed I:n hoveihin.
Serbian despootin kuoleman jälkeen 1427 Konstantin lähti Belgradista ja astui kesar Uglješa Vlatkovićin palvelukseen Vranjessa, jossa hän myöhemmin kuoli.
Perintö

Konstantinin työllä oli suuri vaikutus keskiaikaisen Serbian kirjallisuuteen ja koulutukseen. Hän esitteli useita klassisen Kreikan teoksia ja filosofioita. Hänen taipumuksensa lainata antiikin filosofeja ja vertauskuvansa kirjoittamassaan despootti Stefanin elämäkerrassa on antanut monille aihetta pitää häntä renessanssin edeltäjänä, vaikka Serbia ei itsessään läpikäynyt renessanssia, koska se oli Osmanien valtakunnan valloittama sen aikana.
Perintö > Despootti Stefan Lazarevićin elämäkerta

Despootin kuoltua 1427 Serbian patriarkka Nikon määräsi Konstantinin kirjoittamaan Stefan Lazarevićin elämäkerran. Käsky täytettiin vasta neljä vuotta myöhemmin, kun Stefan itse ilmestyi Konstantinin uneen ja muistutti Nikonin antamasta määräyksestä. Elämäkerta on mielenkiintoinen tapaus vanhassa serbialaisessa kirjallisuudessa, sillä se ei vain sisällä tietoja despootin elämästä vaan myös maantieteellistä tietoa sekä lukuisia yksityiskohtauksia kuvauksia historiallisista tapahtumista. Konstantin oli ilmeisen kiinnostunut Bysantin historioitsijoiden Bysantin valtakuntaa koskevista kronikoista. Despootti Stefan Lazarevićin elämäkerta (serb. Житија деспота Стефана Лазаревића) alkaa maantieteellisellä kuvauksella Serbian luonnonkauneudesta ja etenee ylistäviin kuvauksiin sen kansalaisten luonteenpiirteistä. Se sisältää myös surunilmaisun tulevaisuudessa tapahtuvasta osmanien vallan alle joutumisesta.
Teos sisältää myös perusteellisen kuvauksen Serbian hovin tapahtumista ja despootin elämästä, ja se sisältää useita raamatullisia ja klassisia viittauksia sekä paljon historiallista tietoa, joka on osoittautunut korvaamattomaksi myöhemmille historioitsijoille. Konstantin käytti useamman kerran tehokeinona akrostikonia: säkeiden johdannoissa, keskeisten kappaleiden otsikoissa ja lopulta säkeissä, joissa hän kertoo surustaan despootin kuoleman johdosta.
Aiheesta muualla

"Живот и дейност на Константина Костенецки", Юрдан Трифонов, Списание БАН 66, 1943, s. 223–292. (bulgariaksi)
Житије деспота Стефана Лазаревића (Arkistoitu – Internet Archive) katkelmia (serbiaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Kullervo Linnan Säätiö

Kullervo Linnan Säätiö sr oli vuosina 1988–2019 toiminut, Kullervo Linnan mukaan nimetty säätiö, jonka tarkoituksena oli edistää iskelmä- ja tanssimusiikin luomista ja esittämistä Suomessa. Säätiö myönsi Kullervo Linna -palkintoa vuosittain Linnan syntymäpäivänä 24. marraskuuta. Vuonna 2021 palkintojen arvo oli 2 000 euroa. Vuonna 2019 säätiö sulautui Suomen Musiikintekijöiden Georg Malmstén -säätiöön, jonka hallitus jakaa palkinnot.
Vuosina 2008–2018 säätiö jakoi joka toinen vuosi myös Ilpo Hakasalo -palkintoa, joka oli tunnustus kotimaisen populaarimusiikin aseman edistämisestä esimerkiksi toimittajana, tutkijana tai kirjailijana. Hakasalo oli musiikkitoimittaja ja säätiön hallituksen pitkäaikainen jäsen. Vuonna 2018 palkinnon arvo oli 2 000 euroa. Palkinto myönnettiin Hakasalon perintövaroista.
Kullervo Linna -palkinnon saajat

1989 Esa Pulliainen, Matti ja Teppo Ruohonen
1990 Reijo Taipale
1991 Pauli Granfelt, Jukka Koivisto
1992 Kaija Pohjola
1993 Jukka Kuoppamäki, Erkki ”Eki” Jantunen ja Mutkattomat
1994 Jori Sivonen, Finlanders
1995 Souvarit
1996 Markku Johansson, Timo Turpeinen
1997 Kalervo ”Kassu” Halonen, Yölintu
1998 Rauno Lehtinen & Savannah
1999 Veikko Juntunen, Kari Tapio
2000 Turkka Mali, Martti Metsäketo
2001 Pekka Hartonen, Kari Litmanen
2002 Berit, Jorma Toiviainen
2003 Arja Koriseva, Tanssiorkesteri Petoman
2004 Anna Eriksson, Vexi Salmi
2005 Anne Mattila, Ilkka Vainio
2006 Katri Helena, Erik Lindström
2007 Marion Rung, Veikko Samuli
2008 Matti Esko, Mika Toivanen
2009 Lea Laven, Ossi Runne
2010 Maria Lund, Kari Tuomisaari
2011 Anneli Saaristo, Timo Kiiskinen
2012 Paula Koivuniemi, Pepe Kovanen & Korsuorkesteri
2013 Sauvo Puhtila, Suvi Teräsniska
2014 Tuure Kilpeläinen, Vieno Kekkonen
2015 Eija Kantola, Esa Nieminen
2016 Marita Taavitsainen, Markus Allan
2017 Eino Grön, Sinikka Svärd
2018 Antti Ketonen, Juha Hostikka
2019 Eini, tanssiorkesteri Neitoset, Tino Ahlgren
2020 Esa Eloranta, Marko Maunuksela
2021 Saija Tuupanen, Anna Kokkonen
2022 Eija Hinkkala, Kyösti Mäkimattila
2023 Pirkko Mannola, Chrisse Johansson
Ilpo Hakasalo -palkinnon saajat

2008 Pekka Gronow
2010 Juha Henriksson
2012 Sari Tamminen
2014 Pekka Tapani Laine
2016 Juha Nikulainen
2018 Ari Hakulinen
Kumpula

| Kumpula> Gumtäkt |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kumpula korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Keskinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  24
Pinta-ala:  1,50 km² 
Väkiluku:  4 305 (31.12.2020)
Väestötiheys:  2 870 as./km²
Osa-alueet:  on itse osa Vanhankaupungin peruspiiriä
Postinumero(t):  00520, 00560, 00610
Lähialueet:  Itä-Pasila, Hermanni, Vallila, Toukola, Käpylä, Koskela, Vanhakaupunki
Kumpula (ruots. Gumtäkt) on Helsingin 24. kaupunginosa naapureinaan Pasila, Vallila, Käpylä, Toukola, Koskela ja Vanhakaupunki. Asukkaita Kumpulassa on noin 4 300 (31.12.2020) ja Helsingin piirijaossa se lasketaan osaksi Vanhankaupungin peruspiiriä. Kumpula liitettiin Helsinkiin vuonna 1906 ja tuli käyttöön kaupunginosan nimenä 1959.
Kumpulan nähtävyyksiä on Kumpulan kartano. Nykyinen päärakennus valmistui vuonna 1844. Aluetta ympäröi nyt Helsingin yliopiston aidattu kasvitieteellinen puutarha. Kumpulassa sijaitsee myös vuoden 1952 olympialaisiin valmistunut Kumpulan maauimala sekä yksi Helsingin lukuisista siirtolapuutarhoista, Kumpulan siirtolapuutarha.
Kaupunginosassa sijaitsee yksi Helsingin yliopiston neljästä kampuksesta, Kumpulan kampus, jolla opiskelee noin 6 000 opiskelijaa. Kampuksella toimii matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta. Kumpulassa sijaitsee myös Ilmatieteen laitoksen ja Merentutkimuslaitoksen uusi toimitalo Dynamicum, johon laitokset muuttivat syyskuussa 2005.
Kumpulassa järjestetään joka toinen kevät Kumpulan kyläjuhlat, joka on Helsingin vanhin kaupunginosafestivaali. Folk-yhtye Atlético Kumpulan kappaleet sijoittuvat Kumpulan kaupunginosaan.
Historia

Kumpula on alkujaan vanha kylännimi, joka esiintyi jo vuonna 1460 muodossa Gumteckt. Vuoden 1569 privilegiokirjassa, jonka mukaan kuusi tämän kylän taloa lahjoitettiin Helsingin kaupungille, nimi kirjoitettiin Gomtächt. Yksi taloista jäi yksityisomistukseen ja lunastettiin kaupungille vasta vuonna 1893. Tämä tila jakaantui osiin Viksbergs allodialsäteri ja B. Kottby, joita kutsuttiin yhteisesti nimellä Gumtäckt gård. Viimeksi mainitun suomenkieliseksi nimeksi vahvistettiin vuonna 1909 Gumtähti ja vuonna 1928 Kumpula. Ruotsinkielisen nimen perusosa on täkt ’viljelyyn otettu tilus, uudisviljelmä’, ja määriteosa lyhentymänimi Gumme, joka on syntynyt miehennimestä Gudhmund. Samaa juurta on myös kylännimi Gumböle Sipoossa.
Kumpulan vanhin kaupunkimaisesti rakennettu alue on Limingantien molemmin puolin sijaitseva pitkä ja kapea pientaloalue, jossa on runsaasti 1920- ja 1930-luvuilla rakennettuja puisia omakotitaloja. Muilta osin Kumpula pysyi lähes rakentamattomana 1980-luvulle saakka, jolloin Helsingin yliopiston Kumpulan kampusta alettiin rakentaa. Silloin kampuksen ympärille rakennettiin joukko asuinkerrostaloja ja myös Hoasin vuokra-asuntoja. Samoihin aikoihin rakennettiin kerrostaloalue Kumpulan länsiosaan lähelle Mäkelänkatua ja Kätilöopiston sairaalaa.
Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Kumpulan vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 1993.
Limingantie
Kuva Limingantien kilometrin kirpputorilta Kumpulan kyläjuhlien aikaan toukokuussa 2008.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kumpula Wikimedia Commonsissa
Kumpula-Forum (www.kumpula.info)
Helsingin yliopiston Kumpulan kampus
Kreisleriana

Kreisleriana (op. 16) on kahdeksan fantasiaa pianolle käsittävä sarja, jonka Robert Schumann sävelsi neljässä päivässä huhtikuussa 1838. Hän omisti teoksensa Frédéric Chopinille.
Schumann sanoi vain saksalaisten voivan ymmärtää teoksensa nimen. Kreisler on E. T. A. Hoffmannin luoma hahmo.
Musiikkinäytteet
Kaikki soittanut Giorgi Latso
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Osat

Äußerst bewegt
Sehr innig und nicht zu rasch
Sehr aufgeregt
Sehr langsam
Sehr lebhaft
Sehr langsam
Sehr rasch
Schnell und spielend
Kreikan parlamenttivaalit 2007

Kreikan parlamenttivaalit 2007 järjestettiin 16. syyskuuta 2007. Vaaleissa valittiin Kreikan parlamentin 300 jäsentä kaudelle, joka alkoi 16. syyskuuta 2007 ja päättyi 7. syyskuuta 2009. Vaalit olivat 12. Kreikan kolmannen tasavallan aikana eli vuodesta 1974.
Vaalit voitti liberaalikonservatiivinen Uusi demokratia. Vaalien jälkeen pääministerinä jatkoi Kóstas Karamanlís, ja muodostettiin K. A. Karamanlíksen II hallitus.
Tulokset

Vaalien tulokset olivat:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan parlamenttivaalit 2007 Wikimedia Commonsissa
Kreikan parlamenttivaalit
| --- | --- |
Kreikan kolmas tasavalta (1974–):  1974 · 1977 · 1981 · 1985 · 1989 I · 1989 II · 1990 · 1993 · 1996 · 2000 · 2004 · 2007 · 2009 · 2012 I · 2012 II · 2015 I · 2015 II · 2019 · 2023 I · 2023 II
Kolmen tähden taivas

| Kolmen tähden taivas Seppo Tammilehto |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2002
 Julkaistu: 2002
 Tuottaja(t): Juha Lanu ja Seppo Tammilehto
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 37.47
 Levy-yhtiö: Darkhorse-Company ay
Seppo Tammilehdon muut julkaisut
| Poutapilven poika 2000 | Kolmen tähden taivas 2002 | Tosirakkautta 2004 |
Kolmen tähden taivas on suomalaisen laulajan Seppo Tammilehdon studioalbumi. Se julkaistiin 2002. Äänitys ja Miksaus: TARZAN-Studio Helsinki/Smoju Paju.
Kappaleet

Vain taivas yksin tietää sen - 3.52
Vanha leikki - 3.38
Outo ikävä - 3.28
Onnellisen oloinen mies - 3.15
Tasaista sadetta - 3.48
Syysillat - 3.21
Kolmen tähden taivas - 3.37
Ensi silmäyksellä - 3.23
Vain paras on tarpeeksi hyvää - 2.39
Kiss me goodnight - 3.01
Tulit mieleeni Pariisissa - 3.45
Soittajat

Anssi Nykänen, rummut
Harri Rantanen (basisti), basso
Masi Luoma, keyboard
Juha Lanu, kitarat
Susanna Hietala, taustalaulut
Mongo Aaltonen, lyömäsoittimet
Kreivi Karlstein

| Kreivi Karlstein> Count Karlstein |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Philip Pullman
Kansitaiteilija:  Tracey Hurst ja Terry Paris
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia
Julkaistu:  1982
Suomennos
Suomentaja:  Helene Bützow
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2005
Ulkoasu:  sidottu
ISBN:  951-31-2913-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kreivi Karlstein on Philip Pullmanin ensimmäinen lastenromaani, joka ilmestyi 1982. Alun perin Pullman kirjoitti teoksen opettajana toimiessaan koulunäytelmäksi omien oppilaidensa esitettäväksi. Myöhemmin hän muokkasi teoksesta myös Patrice Aggsin kuvittaman sarjakuvatyylisen version Kreivi Karlstein eli Paholaismetsästäjän ratsastus (1991).[lähde? ]
Teoksen on suomentanut Helene Bützow, ja suomennoksen on julkaissut vuonna 2005 Tammi.
Aiheesta muualla

Count Karlstein (Arkistoitu – Internet Archive). Philip-pullman.com (englanniksi)
Mari Viertola: Pirulle pikkusormi. Turun sanomat 30.12.2005.
Victoria Strauss: Count Karlstein. SF Site 1998. (englanniksi)
Kōichi Tanaka

| Kōichi Tanaka> 田中耕一 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  田中耕一
Syntynyt: 3. elokuuta 1959 (ikä 65)
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Tōhokun yliopisto
Instituutti:  Shimadzu
Tutkimusalue:  Kemia
Palkinnot:   Nobelin kemianpalkinto
Kōichi Tanaka (jap. 田中耕一, Tanaka Kōichi, s. 3. elokuuta 1959) on japanilainen tutkija, jolle myönnettiin Nobelin kemianpalkinto 2002 biologisten makromolekyylien massaspektrometriaan ja NMR-spektrometriaan liittyvästä tutkimuksesta.
Tanaka syntyi ja kasvoi Toyamassa Japanissa. Hän valmistui Tōhokun yliopistosta 1983.
Kokoelma- ja konservointikeskus

| Kokoelma- ja konservointikeskus |
| --- | --- |
Sijainti:  Hakkila, Vantaa, Suomi
Koordinaatit:  60°17′19″N 25°04′15″E﻿ / ﻿60.288536°N 25.070892°E﻿ / 60.288536; 25.070892
Valmistumisvuosi:  2016
 fiKokoelma- ja konservointikeskus 
  
Kokoelma- ja konservointikeskus on Museoviraston vuonna 2016 valmistunut muun muassa museokokoelmien säilytys- ja konservointipalveluja tarjoava keskus Vantaan Hakkilassa. Keskus on rakennettu entisen logistiikkakeskuksen tiloihin ja sen pinta ala on noin 23 000 neliömetriä. Ensimmäiset museoesineet siirrettiin Vantaalle toukokuussa 2016.
Keskuksessa työskentelee parikymmentä työntekijää kuten konservaattoreita ja kokoelmien henkilökuntaa, sekä digitointiprojektien henkilöitä. Keskus tarjoaa kokoelmien hoito- ja säilytyspalveluita myös muille museoille ja tahoille.
Tilat

Rakennuksen pinta-ala avaamisen aikana vuonna 2016 oli 16 000 neliömetriä, mutta muutamaa vuotta myöhemmin tiloja laajennettiin 7 000 neliömetrillä. Kokoelma- ja konservointikeskus on siis merkittävästi suurempi kuin Museoviraston 9 600 neliömetrin kokoinen keskusvarasto Orimattilassa. Hyllymetrejä on yhteensä noin 25 kilometriä: kuvakokoelmien Journalistisen kuva-arkiston JOKA:n kokoelmien säilytystilassa on noin 12 000 hyllymetriä. Lisäksi sähköisissä siirtohyllyissä hyllytasoja on ensimmäisessä toteutusvaiheessa 8 000 metriä ja kuormalavahyllyissä noin 5 000 metriä.
Olosuhdehallittuja työ- ja säilytystiloja on 14. Tilat täyttävät yhdeksän eri olosuhdevaatimusta. Konservoinnissa  ja säilytyksessä on omat työtilat eri materiaaleille sekä pakaste- ja kylmiötiloja. Tiloissa on myös erityislaitteita ja tekniikkaa, jota ei ole muualla Suomessa ja jotka on räätälöity konservoinnin tarpeisiin. Viisimetrinen tyhjiöpakastekuivain on Suomen suurin. Rakennuksessa on röngtenhuone, digitaalinen röngtenlaite, röntgenfluoresenssi (XRF) ja FTIR -laitteet.