stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lapislatsuli
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lapislatsuli Wikimedia Commonsissa
Afganistanin-puoleinen Badahšan maakunta Afganistanin kartalla.
Lapislatsulia on esiintynyt aina isoinakin kimpaleina, joten siitä on voitu työstää pienoispatsaita, kulhoja ynnä muuta.
Lapista käytettiin jo muinaisessa Egyptissä. Kuva Louvren museosta Ranskassa.
Jauhettua lapislatsulia käytettiin ultramariinin raaka-aineena.
Mesopotamialainen lapisriipus, noin 2900 eaa.
Juha Laaksonen

Juha Laaksonen voi tarkoittaa seuraavia:
Juha Laaksonen (s. 1952), suomalainen yritysjohtaja
Juha Laaksonen (1963–2013), suomalainen jalkapalloilija ja fonetiikan tutkija
Juha Laaksonen (s. 1966), suomalainen toimittaja ja tietokirjailija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Juha Laaksonen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Joulen ja Thomsonin ilmiö

Joulen ja Thomsonin ilmiö tarkoittaa lämpötilan muuttumista, kun kaasu virtaa lämpöeristetyssä putkessa huokoisen tulpan läpi suuremmasta paineesta pienempään tai paineistetun säiliön pienestä aukosta ulos. Ilmiöön perustuvat esimerkiksi laitteet, joilla valmistetaan nestemäistä ilmaa. Ilmiön totesivat James Joule ja William Thomson.
Aiheesta muualla

http://www.lce.hut.fi/teaching/S-114.325/luennot/K_Luku10_S04.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
Joukojärvi

| Joukojärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kainuu
Kunnat:  Suomussalmi
Koordinaatit:  65°25′12″N, 29°20′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Oulujoen vesistö (59)
Järvinumero:  59.581.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  220,3 m 
Rantaviiva:  9,2 km 
Pinta-ala:  1,16 km² 
Tilavuus:  0,00587 km³ 
Keskisyvyys:  5,1 m 
Suurin syvyys:  16 m 
Saaria:  2
 fiJoukojärvi 
Joukojärvi on ylänköjärvi Suomussalmella Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 153 kilometriä pohjoiskoilliseen. Järvi on osa Hossan kansallispuiston eteläreunalla sijaitsevaa lounais–koillissuuntaista järviketjua.
Maantiede

Joukojärven pituus lounaasta koilliseen on 3,1 kilometriä. Järven eteläosan selkävesi kaventuu kohti koillista, missä kuljetaan kapean Kaljasalmen kautta Ensimmäiselle Kaljalammelle ja siitä niin ikään kapean salmen kautta Toiselle Kaljalammelle, joka muodostaa järven koillisen kolkan. Joukojärven koillispuolella on lisäksi Kolmas ja Neljäs Kaljalampi; niiden korkeustaso on hieman Joukojärveä ylempi. Lounaaseen työntyvä Kaljasärkkä ja sen jatkeena oleva puolen kilometrin pituinen Turvakkosaari erottaa Joukojärveä Virtajärvestä, jonka sijaitsee Joukojärven pohjoispuolella. Noin kuudesosa Joukojärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä.
Joukojärven saariluku on kaksi. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on runsas 20 aaria. Toinen saari sijaitsee järven lounaisosassa ja toinen koillisosassa. Joukojärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Eteläisellä ja itäisellä rantavyöhykkeellä on jonkin verran rakennuskantaa.
Joukojärven vesitilavuus on 5 875 000 kuutiometriä.
Joukojärvi (59.581.1.026) kuuluu Lounajan alueeseen (59.581), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Lounajoen valuma-alue (59.58) ja ensimmäinen on Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Lounajan alueeseen kuuluu 34 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Laajimmat ovat Pitkä-Hoilua, Iso-Valkeainen ja Joukojärvi. Niitä seuraa Lounaja ja Virtajärvi.
Jouni Kaitainen

Jouni Mikael Kaitainen (s. 9. kesäkuuta 1980 Lahti) on suomalainen entinen yhdistetyn hiihtäjä, joka kilpaili maailmancup-tasolla vuodesta 1999 vuoteen 2008.
Kaitainen voitti joukkuekilpailun pronssia Val di Fiemmen MM-kisoissa 2003. Samoissa kisoissa hän sijoittui 19:nneksi normaalikilpailussa ja 28:nneksi sprinttikilpailussa. Sapporon MM-kisoissa 2007 hän sijoittui sprinttikilpailussa 14:nneksi.
Maailmancupin osakilpailuissa Kaitaisen paras sijoitus on kolmas sija normaalikilpailussa Lahdessa maaliskuussa 2003. Kokonaiskilpailussa hän on parhaimmillaan sijoittunut sijalle 16 kaudella 2003–2004.
Nuorten MM-kisoista Kaitaisella on kaksi kultaa yhdistetyn joukkuekilpailusta vuosilta 1998 ja 2000 sekä hopeaa normaalikilpailusta 1999.
Aiheesta muualla

Kaitainen Suomen Hiihtoliiton sivuilla[vanhentunut linkki]
Jos rakastat – lauluja rakkaudesta 2

| Jos rakastat – lauluja rakkaudesta 2 Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1975
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Love Records (LXLP 515)
Jos rakastat – lauluja rakkaudesta 2 on Love Recordsin julkaisema kokoelmalevy vuodelta 1975. Levyllä esiintyy: Kristiina Halkola, Aulikki Oksanen, Tauno Palo, Marja-Riitta Väkevä, Kaisa Korhonen, Anneli Sari,Kiti Neuvonen, Ellipsi ja Pepe & Paradise.
Kappaleet > A-puoli

Jos rakastat – 3.12  (Kristiina Halkola)
Hyvästi – 2.19  (Aulikki Oksanen)
Suvisia suruja – 3.30  (Tauno Palo)
Laulu kuolleesta rakastetusta – 2.53  (Kristiina Halkola)
Kirkonkylän kahvilassa – 2.55  (Marja-Riitta Väkevä)
Ilotytön laulu – 2.23  (Kaisa Korhonen)
Kappaleet > B-puoli

Jos tulet – 2.07  (Anneli Sari)
Silmät armaat sinisenharmaat – 1.31  (Tauno Palo)
Äkkiä elämässä – 1.32  (Kiti Neuvonen)
Rakasta minua – 2.21  (Ellipsi)
Kuka kertoisi minulle – 3.02  (Pepe & Paradise)
Huomenna on paremmin – 2.49  (Aulikki Oksanen)
Jäähyväiset – 3.14  (Anneli Sari)
Aiheesta muualla

Jos Rakastat - Lauluja Rakkaudesta 2 discogs.com -sivustolla
Jouni Keronen

Jouni Keronen
Jouni Keronen (s. 17. tammikuuta 1969 Tampere) on suomalainen laulaja ja vuoden 1998 tangokuningas.
Vuonna 1993 tangoprinssiksi valittu Keronen nousi tangokuninkaaksi kuningattarenaan Kirsi Ranto. Vuonna 1999 hän julkaisi ensimmäisen levynsä, joka sisälsi muun muassa Vexi Salmen ja Kassu Halosen tekemiä kappaleita. Levyllä oli myös kaksi Kerosen itse säveltämää kappaletta. Hän oli samana vuonna Emma-ehdokkaana vuoden miessolistitulokkaan palkinnon saajaksi.
Keronen on tangokuningatar Johanna Debreczenin serkku. Hänen kanssa Keronen on levyttänyt kappaleen "Lumenvalkeaa", joka on Janne Salkolahden säveltämä ja Kerosen sekä Anette Ekholmin sanoittama. Keronen on tehnyt myös Johanna Debreczenin Lanteet kertovat sen -levylle kappaleen "Et silti kyyneleitä nää". Serkukset ovat myös esiintyneet yhdessä. Tällä hetkellä Kerosen taustayhtye on Keidas.
Keronen keikkailee trubaduurina ja tekee noin 170–180 keikkaa vuodessa. Hän on kolmen lapsen isä ja asuu Toijalassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jouni Keronen Wikimedia Commonsissa
Jouni Keronen MagnumLiven sivuilla[vanhentunut linkki]
Jouni Kerosen Facebook-sivut
Jouni Kerosen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Seinäjoen tangomarkkinoiden tangokuninkaat
| --- | --- |
1980-luku:   1985: Kauko Simonen  1986: Teuvo Oinas  1987: Harri Lahti  1988: Kari Piironen  1989: Risto Nevala 
1990-luku:   1990: Jouni Raitio  1991: Jaska Mäkynen  1992: Mika Pohjonen  1993: Sebastian Ahlgren  1994: Sauli Lehtonen  1995: Jari Sillanpää  1996: Tomi Markkola  1997: Matti Korkiala  1998: Jouni Keronen  1999: Petri Hervanto 
2000-luku:   2000: Antti Raiski  2001: Erkki Räsänen  2002: Mikko Kilkkinen  2003: Kari Hirvonen  2004: Tommi Soidinmäki  2005: Saska Helmikallio  2006: Marko Lämsä  2007: Henri Stenroth  2008: Jukka Hallikainen  2009: Amadeus Lundberg 
2010-luku:   2010: Marko Maunuksela  2012: Pekka Mikkola  2013: Kyösti Mäkimattila  2014: Teemu Roivainen  2015: Aki Samuli  2016: Marco Lundberg  2017: Teijo Lindström  2018: Jarno Kokko  2019: Johannes Vatjus 
2020-luku:   2022: Keijo Hietikko  2023: Pasi Flodström  2024: Harri Hautaniemi
Julian Speroni

Julian Speroni (2015)
Julian Speroni (s. 18. toukokuuta 1979) on argentiinalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Crystal Palacea. Speroni siirtyi Crystal Palaceen vuonna 2004 skotlantilaisesta Dundee Unitedista. Speroni pelaa numerolla 1. Hänen pituutensa on 186 senttimetriä ja painonsa 87 kiloa. Speroni on pelannut myös yhden ottelun Argentiinan alle 20-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa.
Jelena Mizulina

Jelena Mizulina
Jelena Borisovna Mizulina (ven. Елена Борисовна Мизулина; s. 9. joulukuuta 1954 Bui, Kostroman alue) on venäläinen poliitikko ja juristi. Hän edusti 1990-luvulla maansa progressiivista oppositiota, mutta on sittemmin siirtynyt äärimmäisen konservatiivisiksi ja patrioottisiksi kuvailtuihin arvoihin. Mizulina tunnetaan varsinkin Venäjällä "homopropagandan" kriminalisoineen lain kirjoittajana.
Tausta

Mizulina valmistui Jaroslavlin valtionyliopistosta oikeustieteen oppiarvolla vuonna 1977. Neljännen opintovuotensa aikana hän meni naimisiin filosofi Mihail Mizulinin kanssa. Vuosina 1977–1985 Mizulina konsultoi Jaroslavlin alueellista oikeusistuinta. Vuonna 1985 hän pääsi vanhemmaksi tutkijaksi Jaroslavlin pedagogiseen valtioninstituuttiin. Miehensä avulla hän sai vuonna 1987 paikan Venäjän historian laitoksen johtajana Jaroslavlin pedagogisesta valtioninstituutista, jossa hän työskenteli vuoteen 1990 saakka. Tänä aikana hän väitteli tohtoriksi. Mizulina kuului Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen, kunnes Neuvostoliiton vallankaappausyritys tukahdutettiin elokuussa 1991.
Poliittinen ura > Varhaiset vaiheet

Mizulina valittiin vuonna 1993 Venäjän liittoneuvostoon Jegor Gaidarin DVR-vaaliliiton listoilta. Vuonna 1995 hänet valittiin valtioduumaan Jablokon edustajana. Hän oli siellä aktiivinen oppositioedustaja. Mizulina piti sotaa Tšetšeniassa "järjettömänä sisällissotana, joka on mahdoton lopettaa". Vuonna 1999 hän oli varapäällikkö komiteassa, joka pyrki panemaan Boris Jeltsinin viralta. Vuonna 2001 Mizulina siirtyi Jablokosta Oikeistovoimien liittoon, joka piti Jablokoa pääkilpailijanaan ennen vuoden 2003 vaaleja. Mizulina ei kuitenkaan tullut valituksi vuonna 2003. Hänet nimitettiin silti helmikuussa 2004 valtioduuman edustajaksi Venäjän perustuslakituomioistuimeen. Mizulina tuki vuonna 2004 Vladimir Putinia kuvernöörien suoran valinnan korvaamisessa presidentillisellä nimitysjärjestelmällä. Mizulinan kanssa aiemmin läheistä yhteistyötä tehnyt Boris Nadeždin järkyttyi tästä. Nadeždinin mukaan Mizulina oli aikoinaan demokraatti ja ihmisoikeuksien puolestapuhuja, joka ei puhunut Jumalasta eikä kirkosta toisin kuin jatkossa.
Mizulina palasi valtioduumaedustajaksi vuonna 2007 Oikeudenmukainen Venäjä -puolueen listoilta. Hän pääsi perhe-, nais- ja lapsikomitean johtoon. Vuonna 2015 hän palasi Venäjän liittoneuvostoon.
Poliittinen ura > Kiistellyt ratkaisut

Ilja Ponomarjovin mukaan Mizulina vastusti alun perin homopropagandalain säätämistä, koska piti sitä Venäjän perustuslain vastaisena, mutta suostui kuitenkin kirjoittamaan sen. Mizulinan johtama komitea hahmotteli kesällä 2013 uutta perhepolitiikkaa, jonka päämääränä olisi lopulta kieltää abortti ja avioero sekä lisätä papiston valtaa perheasioissa. Mizulina kritisoi Vitali Milonovin alkuperäistä homopropagandalakia, koska piti sitä liian lievänä. Mizulina myös kirjoitti lain, jonka virallinen tarkoitus oli lasten suojelu kehitystä haittaavalta informaatiolta, mutta jonka arvostelijat näkivät johtaneen nettisensuuriin. Google, Yandex, LiveJournal ja Vkontakte protestoivat lakia vastaan, minkä lisäksi venäjänkielinen Wikipedia sulki sivunsa vuorokaudeksi. Mizulina piti lain arvostelijoita pedofiilien asioiden ajajina.
Mizulina äänesti Dima Jakovlevin lain puolesta vuonna 2012. Laki esti yhdysvaltalaisten tekemät adoptiot Venäjältä. Mizulina oli vastustanut lakia vain hieman aiemmin. Vuonna 2012 hän sai Vladimir Putinilta Venäjän kunniamerkin. Mizulina kannatti duumassa maaliskuussa 2014 aktiivisesti Krimin anneksointia. Tämän seurauksena hän päätyi Yhdysvaltain, Kanadan, Euroopan unionin, Australian, Sveitsin ja Ukrainan asettamien pakotteiden kohteeksi.
Boris Nadeždinin mukaan Mizulinan ideologinen muutos oli asteittainen eikä mitään tiettyä käännekohtaa ollut. Ilja Ponomarjov arveli nettisensuurilaista esitetyn kritiikin radikalisoineen Mizulinan, josta hänen mukaansa tuli salaliittoteoreetikko. Mizulina on muun muassa pitänyt iPhonea lasten seksuaalisen hyväksikäytön välineenä.
Yksityiselämä

Mizulinan ja Mihail Mizulinin tytär on Jekaterina Mizulina, joka on johtanut "Turvallisen Internetin liitto" -sensuurielintä. Mizulinalla on myös poika.
Johan Graan

Johan Graan, myös: Gran (k. 1679) oli isänpuoleiselta suvultaan saamelaissyntyinen ruotsalainen maaherra. Hän oli vuodesta 1653 Västerbottenin läänin sekä lisäksi vuodesta 1654 Pohjanmaan läänin maaherra. Hänen sarjassa Handlingar rörande Skandinaviens historia XXXI julkaistu kirjeenvaihtonsa antaa tietoja Lapin 1600-luvun oloista.
Aiheesta muualla

Virrankoski, Pentti: / Graan, Johan (noin 1610 - 1679) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Jorma Kallio (yritysjohtaja)

Kyösti Jorma Kallio (s. 1937) on suomalainen maatalousalan toimija, koulutukseltaan maatalous- ja metsätieteiden tohtori. Hän oli Valtion viljavaraston toimitusjohtaja 1987–1994. Sitä ennen hän oli vuosina 1977–1986 maa- ja metsätalousministeriön maatalousosaston osastopäällikkö.
Juho Siltanen

Juhana ”Juho” Siltanen (o.s. Kemppi, 29. marraskuuta 1896 Antrea – 7. joulukuuta 1973) oli suomalainen moukarinheittäjä. Siltanen edusti urallaan Viipurin Urheilijoita, Antrean Esaa ja Lappeenrannan Urheilu-Miehiä.
Kalevan kisoissa Siltanen saavutti moukarinheitossa kultaa vuonna 1925, hopeaa vuosina 1932 ja 1933 sekä pronssia vuosina 1926, 1929 ja 1937. Hän edusti maaotteluissa moukarinheitossa Suomea vuosina 1933–1935.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| moukarinheitto | 54,50 | Antrea | 19. syyskuuta 1937 |
Lähde
Jouko Etula

Jouko Etula (s. 25. lokakuuta 1960, Alajärvi) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1976–1992 Etula pelasi SM-sarjassa ja Superpesiksessä Alajärven Ankkureiden joukkueessa yhteensä 339 runkosarjaottelua. Etula valittiin kuudesti Itä–Länsi-otteluun ja 8 kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun. Pelipaikaltaan Etula toimi 3-kopparina.
Saavutukset > Pelaajana

2 SM-kultaa: 1988, 1989
2 SM-hopeaa: 1980, 1987,
3 SM-pronssia: 1984, 1985, 1992
6 Itä–Länsi-ottelua: 1982, 1983, 1984, 1985, 1988, 1990
8 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1983, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1991, 1992
Jorma Kalliokoski (geologi)

Jorma Osmo Kalervo ”Jo” Kalliokoski (23. marraskuuta 1923 – 3. kesäkuuta 2024) oli suomalaissyntyinen yhdysvaltalainen geologi, joka toimi Michiganin teknillisen yliopiston professorina 1968–1988 ja sitä ennen apulaisprofessorina Princetonin yliopistossa 1956–1968.
Kalliokoski muutti Suomesta perheensä mukana Kanadan Timminsiin vuonna 1930, kävi koulunsa siellä ja suoritti Bachelor of Science -tutkinnon University of Western Ontariossa. Tohtorintutkinnon hän teki vuonna 1951 Princetonin yliopistossa New Jerseyssä. Hän työskenteli pari vuotta Kanadan geologisessa tutkimuslaitoksessa, sitten kolmisen vuotta Newmont-kaivosyhtiössä kunnes sai vuonna 1956 paikan Princetonin yliopistosta. Viitenä kesänä Kalliokoski tutki Venezuelan itäosan malmivaroja.
Kanadasta Kalliokoski muutti pysyvästi Yhdysvaltoihin vuonna 1951 ja sai maan kansalaisuuden 1968 siirtyessään professoriksi Michiganin teknilliseen yliopistoon. Hänen aikanaan oppilaitoksen geologian tiedekunta kasvoi ja laajensi tutkimus- ja opetustoimintaansa muun muassa geofysiikkaan. Kalliokoski myös toimitti Economic Geology -lehteä vuosina 1971–1977. Hän jäi eläkkeelle 1988.
Juha Svahn

Juha Svahn (s. 14. maaliskuuta 1977) on suomalainen pituushyppääjä. Hän edustaa Vihdin Viestiä ja hänen valmentajinaan toimivat Ilpo Paajanen ja Stefan von Gerich. Kalevan kisoista Svahn on voittanut pronssia vuonna 2000. Lisäksi hän on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuissa kaksi pituushypyn pronssia, vuosina 2000 ja 2001.
Jokimaan ravirata

| --- | --- |
 Jokimaan päärakennus
Jokimaan ravikeskus
Osoite:  Jokimaankatu 6, 15700 Lahti
Maa:  Suomi
Perustettu:  1981
Toimitusjohtaja:  Ville Holopainen
Päätapahtuma:  Suur-Hollola-ajot
Kuninkuusravit:  1987, 2003, 2019
Omistaja:  Lahden Hevosystäväinseura ry
Kotisivut:  www.jokimaanravit.fi
Jokimaan ravikeskus on vuonna 1981 valmistunut, Lahden Jokimaalla toimiva raviurheilukeskus, johon kuuluvat raviradan lisäksi muun muassa totohalli, katsomo ja ravintolatilat. Vuonna 2011 aloitettiin uuden aition rakennustyöt. Jokimaan ravikeskuksessa järjestetään ravien lisäksi myös muuta toimintaa, kuten messuja ja urheilutapahtumia. Sen omistaa Lahden Hevosystäväinseura ry, joka perustettiin vuonna 1908. Ennen Jokimaan valmistumista ravikilpailuja järjestettiin Lahden vanhalla raviradalla. Vuonna 2010 Jokimaan ravikeskuksen liikevaihto oli noin 3,5 miljoonaa euroa. Keskuksen sisätiloihin mahtuu 2 500 ihmistä ja ulkotiloihin noin 20 000 ihmistä.
Historia ja arkkitehtuuri

Lahden ja Hollolan seudulla on järjestetty raveja jo kauppalan aikaan, mm. vuonna 1908 perustetun Lahden Hevosystäväin Seuran toimesta. Samana vuonna perustettiin myös Lahden vanha ravirata kaupungin länsipuolelle Kärpäseen. Tämän radan käytyä ahtaaksi ryhdyttiin suunnittelemaan Jokimaalle uutta ravikeskusta, jonka rakennukset suunnitteli lahtelaisarkkitehti Jorma Teerenmaa. Suurin osa rakennusten piirustuksista valmistui vuosina 1980-1981; näihin lukeutuvat katsomo, valmennustalli, huoltorakennus, valjastusrakennus, myyntikatos ja lipunmyyntikoju. Näitä täydennettiin myöhemmin hevostallilla 1983, uudella valjastuskatoksella 1987 sekä lounaskahviolla ja totohallilla 1990. Rakennuksista näkyvimmät katsomo ja kahvio rakennettiin tiilestä, pienemmät rakennukset taas puusta.
Toiminta > Ravien aikana

Jokimaalla järjestettäviä ravipäiviä on vuodessa 38. Näihin luetaan ”perusravit” sekä muutamat isommat ravitapahtumat, kuten lämmin- ja kylmäveristen Suur-Hollola-ajot ja pikkujouluravit. Näiden lisäksi keskuksessa järjestetään myös harjoitusraveja lähes viikoittain. Ravien yhteydessä järjestetään totopelejä, ja ravien aikana keskuksen ravintolat ja pub ovat auki. Raveja voi seurata aitiosta tai istumakatsomosta.
Toiminta > Ravien ulkopuolella

Itse ravien lisäksi Jokimaan ravikeskuksella järjestetään myös muunlaisia tapahtumia. Keskus vuokraa sisä- ja ulkotilojaan, pysäköintialueitaan, sauna- ja kokoustilojaan, ravintoloitaan ja kabinettiaan niin yksityishenkilöiden kuin yritystenkin käyttöön. Esimerkiksi nuorisolentopalloturnaus Power Cup sekä Neste Oil Rally järjestettiin Jokimaalla.
Aiheesta muualla

Jokimaan ravikeskuksen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Jordanian kuningas

| Jordanian hašemiittinen kuningaskunnan kuningas |
| --- | --- |
 ملك المملكة الأردنية الهاشمية
 Kuninkaan käyttämä lippu
 Nykyinen kuningas Abdullah II vuonna 2016
 Nykyinen Abdullah II 7. helmikuuta 1999 lähtien
Puhuttelu:  "Teidän Majesteettinne"
Virka-asunto:  Raghadanin palatsi
Kauden pituus:  elinikäinen
Perustettu:  25. toukokuuta 1946
Ensimmäinen:  Abdullah I
Kotisivut:  https://kingabdullah.jo/en
Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan kuningas (arab. ملك المملكة الأردنية الهاشمية‎) on Jordanian valtionpäämies. Nykyisenä kuninkaana toimii Abdullah II, joka nousi valtaan 7. helmikuuta 1999.
Kuninkaan virallinen titteli on "Jumalan avulla, Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan kuningas" ja häntä puhutellaan muodossa "Teidän Majesteettinne".
Historia

Vuoteen 1917 asti nykyisen Jordanian alueet kuuluivat Osmanien valtakuntaan, jonka jälkeen niistä muodostettiin aluksi Palestiinan mandaattialue, mutta myöhemmin Transjordania irrotettiin omaksi autonomiseksi alueekseen.
Banū Hāshimin perhe on hallinnut Jordaniaa vuodesta 1921 alkaen suuren arabikapinan jälkivaikutuksesta. Tähän perheeseen kuului mm. Husain ibn Ali, joka otti itselleen tittelin Mekan šarif ja emiiri, Hijazin ja arabien kuningas. Hänen poikansa Abdullah hallitsi vuoteen 1946 asti tittelillä Transjordanian emiiri, kunnes titteli muutettiin nykyiseen muotoonsa.
Kuninkaan virka-asuntona toimii Ammanissa sijaitseva vuonna 1927 valmistunut Raghadanin palatsi.
Valtaoikeudet

Kuninkaalla on merkittävät valtaoikeudet, jotka ulottuvat niin lain toimeenpanoon, säätämiseen ja tulkitsemiseen.
Jordanian perustuslain mukaan kuningas muun muassa:
toimii maan asevoimien ylipäällikkönä
nimittää kaikki senaatin edustajat
myöntää armahduksia
allekirjoittaa luvan panna kuolemantuomion täytäntöön
Vuonna 2022 Jordanian parlamentti äänesti perustuslaillisen uudistuksen puolesta, jonka nojalla kuninkaan valtaa kasvatettiin entisestään. Tämä koski lähinnä nimitysvaltaa, ja kuninkaalla on vastaisuudessa valtuudet nimittää ja erottaa korkeimman oikeuden tuomari, šaria-tuomioistuimen puheenjohtaja, suurmufti, hoviministeri, hovin päällikkö sekä kuninkaan neuvonantajat.
Vallanperimys

Perustuslain mukaan kruunu periytyy Abdullah I:n miespuolisille jälkeläisille. Lähtökohtaisesti kruunu periytyy isältä vanhimmalle pojalle. Perillisen tulee olla muslimivanhempien avioliitosta syntynyt vähintään 18-vuotias, muslimi ja mieleltään terve.
Kuningas voi halutessaan nimittää kruununprinssiksi muun kuin vanhimman poikansa. Vuonna 2004 Abdullah II poisti kruununprinssin tittelin velipuoleltaan eikä aluksi nimennyt tämän tilalle ketään. Uudeksi kruununprinssiksi nimitettin Abdullahin vanhin poika Hussein vasta vuonna 2009.
Luettelo kuninkaista

| Kuva | Nimi | Suku | Valtakausi | Suhde edeltäjäänsä | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Abdullah I | Banū Hāshim | 25. toukokuuta 1946 – 20. heinäkuuta 1951 | – | salamurhattiin |
|  | Talal | Banū Hāshim | 20. heinäkuuta 1951 – 11. elokuuta 1952 | poika | luopui vallasta |
|  | Hussein | Banū Hāshim | 11. elokuuta 1952 – 7. helmikuuta 1999 | poika |  |
|  | Abdullah II | Banū Hāshim | 7. helmikuuta 1999– | poika |  |
Lähde:
John MacLean

| John MacLean |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. marraskuuta 1964 (ikä 59) Oshawa, Ontario
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  91 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1984–2002
Seurat:  New Jersey Devils (NHL),   San Jose Sharks (NHL),   New York Rangers (NHL),   Manitoba Moose (IHL),   Dallas Stars (NHL)
NHL-varaus:  6. varaus, 1983 New Jersey Devils
John Harold MacLean (20. marraskuuta 1964 Oshawa, Ontario) on kanadalainen jääkiekkovalmentaja ja uransa lopettanut jääkiekkoilija. Hän aloitti NHL-joukkue New Jersey Devilsin päävalmentajana kaudella 2010–2011. Pelaajaurallaan hän pelasi yli tuhat NHL:n runkosarjaottelua ja voitti kertaalleen Stanley Cupin.
Pelaajaura > Seurajoukkueissa > Ensimmäiset kaudet

Viimeiset juniorivuotensa MacLean pelasi synnyinkaupunkinsa Oshawa Generalsissa. Toisella kaudellaan joukkueessa, 1982–1983, MacLean teki 47 maalia runkosarjassa ja OHL:n pudotuspeleissä peräti tehot 18+20 17 ottelussa. Oshawa pääsi Memorial Cupiin asti, ja MacLean valittiin Memorial Cup -turnauksen tähdistökentälliseen. Kesällä 1983 New Jersey Devils varasi MacLeanin varaustilaisuuden kuudentena pelaajana. MacLean pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa kauden 1983–1984 alussa 5. lokakuuta 1983. Hän pelasi lopulta New Jerseyssä 23 ottelua ja teki niissä vain yhden maalin. Loppukaudeksi hänet lähetettiin takaisin OHL:n Oshawaan.
MacLean palasi New Jerseyhyn kaudeksi 1984–1985. Seuraavalla kaudella hän ylitti ensimmäisen kerran NHL-urallaan 20 maalin rajan, kun hän teki 21 maalia. Kaudella 1986–1987 MacLeanille merkittiin jo 31 maalia. Kun New Jersey pääsi kaudella 1987–1988 ensimmäistä kertaa historiansa aikana pudotuspeleihin, MacLeanille oli merkittävä rooli. Hän teki kauden viimeisessä ottelussa ottelun voittomaalin jatkoajalla Chicago Blackhawksia vastaan, ja voiton ansiosta New Jersey pääsi pudotuspeleihin. Pudotuspeleissä New Jersey selvisi välieriin asti, ja MacLean teki 20 ottelussa tehot 7+11.