stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Wodzisław Śląski
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin kotisivut (puolaksi)
Kingu

Kingu (tai Qingu, karkeasti suom. taitamaton työläinen) oli babylonialaisessa mytologiassa esiintynyt miespuolinen Jumala.
Hänen vanhempansa olivat miespuolinen makean veden jumala Apsû ja naispuolinen suolaisen veden jumala Tiamat. Kun Apsû murhattiin hänestä tuli myös äitinsä puoliso. Tiamat halusi tehdä Kingusta kaikkien jumalten johtajan ja hallitsijan. Siksi Tiamat antoi Kingulle kolme kohtalon taulua, joita hän alkoikin käyttää rintahaarniskana saaden niistä suuren voiman. Niin Kingusta tuli Tiamatin armeijan johtaja. Nuori Marduk-jumala kuitenkin kapinoi vanhempia jumalia vastaan ja surmasi Tiamatin. Myös Kingu hävisi taistelunsa Mardukia vastaan ja Marduk vuodatti hänen verensä tehdäkseen siitä ihmiskunnan. Marduk myös otti kohtalon taulut ja tuli jumalien johtajaksi. Kingun vaiheet kuvataan tarkasti babylonialaisten luomistarussa Enuma Eliš.
Brakel

Brakel on Liivinmaalta kotoisin oleva aatelissuku. Se on otettu Ruotsin ritarihuoneeseen vuonna 1756 ja Suomen Ritarihuoneeseen vuonna 1818.
Suvun jäseniin kuuluvat muun muassa:
Karl Adolf Brakel (1774-1861), kapteeni, otti osaa Suomen sotaan
Gustaf Anton Brakel (1782-1853), runoilija, näytelmäkirjailija ja pankkimies Ruotsissa, edellisen veli
Karl Gustaf Brakel (1823–1906), meriupseeri, tilanomistaja ja valtiopäivämies
Thorsten Brakel (1862–1943), konsuli ja valtiopäivämies, Karl Gustaf Brakelin poika.
Aiheesta muualla

Brakel, aatelissuku Europeana heraldica, Kansallisarkisto
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa
Hildur (kirjasarja)

Hildur on suomalais-islantilaisen Satu Rämön kirjoittama dekkarikirjasarja. Kirjasarjaan kuuluu neljä osaa, joista ensimmäinen, Hildur, julkaistiin vuonna 2022.
Sarjan päähenkilö, Hildur Rúnarsdóttir on menneisyyden tapahtumien vaivaama islantilainen poliisi. Hän on syntynyt kuvitteellisella Kotsdalurin tilalla, joka sijaitsee Islannin Länsivuonoilla. Nykyään Hildur asuu sekä työskentelee Ísafjörðurin kylässä, jossa tapahtuneiden murhien lisäksi hän selvittelee perheensä menneisyyden tapahtumia. Hildurin läheinen työpari on suomalainen Jakob, joka on kotoisin Helsingistä ja jonka sukujuuret ovat Äkäslompolossa.
Sarjan kolmen ensimmäisen osan pohjalta tehty näytelmä sai ensi-iltansa Turun kaupunginteatterissa marraskuussa 2024. Näytelmän on dramatisoinut Satu Rasila ja ohjannut Anne Rautiainen. Hildurista kuvataan myös televisiosarja, jonka kuvaukset aloitetaan Islannissa helmikuussa 2025. Tammikuussa 2024 Hildur-sarjan ulkomaanoikeudet oli myyty 13 maahan, mukaan lukien Iso-Britannia, Saksa, Alankomaat, Ranska, Pohjoismaat ja Baltia. Vuonna 2023 kirjasarjaa myytiin Suomessa kaikki laitokset mukaan lukien yhteensä lähes 330 000 kappaletta.
Kirjat

Hildur.  Helsinki:  WSOY, 2022.  ISBN 978-951-0-47920-9
Rósa & Björk.  Helsinki:  WSOY, 2023.  ISBN 978-951-0-48127-1
Jakob.  Helsinki:  WSOY, 2023.  ISBN 9789510481240
Rakel.  Helsinki:  WSOY, 2024.  ISBN 9789510507339
Ereškigal

Ereškigal tai Ereshkigal on mesopotamialaisessa mytologiassa esiintyvä jumalatar, joka hallitsee kuolleiden valtakuntaa eli Irkallaa. Myös hänestä itsestään käytetään toisinaan Irkalla-nimitystä. Ereškigalin päätemppeli sijaitsi Kuthassa.
Alun perin todennäköisesti taivaan jumalattarena toiminut Ereškigal kaapattiin maan ja taivaan erottamisen jälkeen tahtomattaan kuolleiden valtakuntaan. Joissakin myyteissä hän hallitsee valtakuntaansa yksin, toisissa hänellä on apulaisenaan miehensä Gugalanna. Myös heidän lapsensa Ninazu ja Nungal ovat manalan jumalia. Myöhemmissä teksteissä Ereškigalin puoliso oli Nergal .
Ereškigalin ja tuulen jumala Enlilin poika Namtar on kuoleman jumala, ja Ištar on Ereškigalin pikkusisko. Ereškigal ja Ištar olivat toistensa leppymättömiä vihollisia.
Aiheesta muualla

Inana's descent to the nether world The Electronic Text Corpus of Sumerian Literature. Faculty of Oriental Studies, University of Oxford. (englanniksi)
Jazgulamin kieli

Jazgulamin kieli (jazgulamiksi yůzdomi zəvəg) on Pamirin ylängöllä puhuttava iranilainen kieli.
Kieli on saanut nimensä Tadžikistaniin kuuluvalla Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella sijaitsevasta Jazğulomin vuoristolaaksosta, jossa sen puhujat ovat perinteisesti asuneet. Vuonna 1954 lähes kaikki jazgulamit siirrettiin Vaxšin laakson puuvillanviljelyalueelle. Myöhemmin osa heistä on palannut takaisin Jazğulomiin. Väestönlaskennoissa kielen puhujia ei ole rekisteröity. Vuonna 1990 heitä arvioitiin olleen noin 3 000 henkeä.
Jazgulami muodostaa yhdessä šugnanilais-rušanilaisten kielten kanssa itäiranilaisten kielten pohjoispamirilaisen ryhmän. Pamirin muiden iranilaisten kielten kanssa se luetaan myös pamirilaisten kielten ryhmään.
Kieli toimii Jazğulomin laaksossa yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Vahšin laaksossa sitä puhutaan vain kotikielenä. Sivistyskielenään puhujat käyttävät tadžikkia. Viime aikoina jazgulamia varten on laadittu lisämerkein täydennetty kyrillinen kirjaimisto ja sitä on alettu käyttää muun muassa paikallisessa sanomalehdessä.
Gerson

Gerson- tai  Gérson -nimisiä henkilöitä ovat:
Gerson sukunimenä

Barry Gerson (s. 1939, Philadelphia), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
Betty Lou Gerson (1914–1999), yhdysvaltalainen näyttelijä
Christian Gerson, Geršon ben Meir Biberach (1567–1622), juutalainen käännynnäinen ja teologi
Dan Gerson (1966–2016), yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja ääninäyttelijä
Dora Gerson (1899–1943), saksalainen näyttelijä ja laulaja
Georg Hartog Gerson (1788–1944), saksalainen lääkäri
Hans Gerson (1881–1931), saksalainen arkkitehti
Herrmann Gerson (1813–1861), saksalainen yrittäjä
Horst Karl Gerson (1907–1978), saksalais-hollantilainen taidehistorioitsija
Israel Gerson (1786–1872), juutalainen kauppias
Jean Gerson (1363–1429), ranskalainen teologi, mystikko ja Pariisin yliopiston kansleri
Lars (Christian Krogh) Gersog (s. 1990), luxemburgilais-norjalainen jalkapalloilija
Oskar Gerson (1886–1966), saksalainen arkkitehti
Wojciech Gerson (1831–1901), puolalainen taidemaalari
Gerson tai Gérson etunimenä:

Gérson de Oliveira Nunes, Gérson (s. 1941), brasilialainen jalkapalloilija ja maailmanmestari
Gerson Santos da Silva (s. 1997), brasilialainen jalkapalloilija
Gerson Victalino (1959–2020), brasilialainen koripalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Gerson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pazuzu

Pazuzua kuvaava assyrialainen veistos ensimmäiseltä vuosituhannelta eaa.
Pazuzu on assyrialaisessa ja babylonialaisessa mytologiassa tuulten demonien kuningas ja Hanbi-jumalan poika. Pazuzu edustaa myös lounaistuulta. Pazuzu kuvattiin usein osittain ihmis- ja osittain eläinhahmoisena. Sillä oli usein esimerkiksi leijonan tai koiran pää, miehen ruumis, skorpionin häntä ja käärmemäinen penis. Pazuzu kuvattiin usein oikea käsi osoittamassa ylöspäin ja vasen alaspäin. Symbolilla on ollut vanha okkultistinen merkitys: ”kuten ylhäällä, niin myös alhaalla”.
Pazuzu hallitsi lounaistuulta, joka tunnettiin kuivuuden ja nälänhädän tuojana kuivina kausina ja heinäsirkkojen tuojana sateisina kausina. Toisaalta Pazuzu suojeli ihmisiä rutolta ja muilta pahoilta voimilta, etenkin pahalta jumalattarelta Lamashtulta.
Populaarikulttuurissa

Pazuzu esiintyy William Peter Blattyn kauhuromaanissa Manaaja ja sen elokuvasovituksessa. Tarinan alussa isä Merrin löytää Pazuzua kuvaavan esineen arkeologiselta kaivauspaikalta Pohjois-Irakista. Myöhemmin demoni riivaa pikkutytön Yhdysvalloissa. Pazuzu on suomalaisen Oranssi Pazuzu -yhtyeen nimessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pazuzu Wikimedia Commonsissa
Ruuhilampi (Kuopio, Särkiskylä)

| Ruuhilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°42′49″N, 27°16′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  puro Heinälampeen 
Järvinumero:  14.727.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,5 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  360 m  
Rantaviiva:  2,75 km  
Pinta-ala:  25,303 ha  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Ruuhilampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Särkiskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,1 kilometriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,5 metriä mpy.
Korjausluku

Korjausluku eli oikaisuluku, tavallisemmin oikoluku tai kielentarkistus,< tarkoittaa tekstin oikeinkirjoituksen ja kielen oikeellisuuden tarkistamista (eli sekä tahattomien kirjoitusvirheiden ja tietämättömyyteen perustuvien oikeinkirjoitusvirheiden että kielioppi- ja sanastovirheiden korjaamista).
Ennen tietokoneaikaa oikaisuluku tarkoitti julkaistavan jo ladotun tekstin vertaamista alkuperäiseen (käsin tai kirjoituskoneella tehtyyn käsikirjoitukseen) ja ladontavirheiden merkitsemistä taittovedokseen. Siihen aikaan ja edelleenkin oikoluku eli kielentarkistus oli ja on laajempi käsite, joka tarkoitti ja tarkoittaa sekä korjauslukua (nykyään oikolukua) juuri ennen julkaisemista että julkaistavien ja muidenkin tekstien kielentarkistamista ylipäätään (eli myös julkaistavien tarkistamista ennen lähettämistä kustantajalle).
Nykyisin, kun erillistä käsikirjoitusta ei useimmiten enää ole, oikoluvulla tarkoitetaan lehden- tai kirjankustantajan tietokantaan tallennetun tekstin tarkistamista, jolloin siitä pyritään poistamaan sekä alkuperäisen kirjoittajan että myöhempien tekstin muokkaajien tekemät ja lehden toimitus- ja taittoprosessissa mahdollisesti syntyneet oikeinkirjoitukseen, kielioppiin, sanastoon ja typografiaan liittyvät virheet. Toimittajien velvollisuutena on nykyisin tarkistaa itse oman tekstinsä oikeellisuus, jolloin perinteistä korjauslukua käytetään pikemminkin ulkopuolelta tulevien tekstien, kuten mielipidekirjoitusten tarkistamiseen.
Oikeinkirjoituksen tarkistin on tietokoneohjelman toiminto, joka tekee korjausluvun enemmän tai vähemmän automaattisesti.
Korjauslukumerkit ovat esimerkiksi SFS-standardin mukainen tapa merkitä korrehtuuriin eli oikaisuvedokseen tarvittavat korjaukset.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korjausluku Wikimedia Commonsissa
6.3 Korjauslukumerkit, Europa.eu, Typografiset ohjeet ja tekstien korjaaminen, (korjauslukumerkit)
Korjauslukumerkit (Arkistoitu – Internet Archive), lindholm-fi.net (noudattavat SFS 2324 -standardia, sisältää havainnollisia esimerkkejä)
Sääksjärvi

Sääksjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Henkilö

Markku Sääksjärvi (1942–2014), tietojärjestelmätieteen professori
Ilari E. Sääksjärvi, eläintieteilijä
Paikannimi

Sääksjärvi, järvi Hartolan ja Sysmän rajalla
Sääksjärvi, järvi Jyväskylän ja Muuramen rajalla
Sääksjärvi, järvi ja muinainen meteorikraatteri Kokemäellä
Sääksjärvi, järvi Lempäälän, Pirkkalan ja Tampereen rajalla
Sääksjärvi, lähiö Lempäälän pohjoisosassa samannimisen järven rannalla
Sääksjärvi, rautatieliikennepaikka Lempäälässä
Sääksjärvi, järvi Mäntsälässä
Sääksjärvi, kylä Mäntsälässä samannimisen järven rannalla
Sääksjärvi, järvi Nurmijärven ja Hyvinkään rajalla
Sääksjärvi, järvi Orivedellä
Sääksjärvi, järvi Rautalammilla
Sääksjärvi, järvi Sysmässä
Sääksjärvi, järvi Vimpelissä
Sääksjärvi, kylä Vimpelissä samannimisen järven rannalla
Iso Sääksjärvi, järvi Kuhmoisissa
Iso Sääksjärvi, järvi Vesannolla
Pieni Sääksjärvi, järvi Vesannolla
Vähä Sääksjärvi, järvi Kuhmoisissa
Vihtalampi

Vihtalampi voi tarkoittaa seuraavia:
Vihtalampi, lampi Kannonkoskella
Vihtalampi, lampi Mikkelissä
Vihtalampi, lampi Rautalammilla
Vihtalampi, lampi Uuraisissa
Vihtalampi, lampi Ähtärissä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Särkilampi

Särkilampi voi tarkoittaa seuraavia:
Särkilampi, lampi Heinolan Marjoniemessä
Särkilampi, lampi Heinolan Taipaleella
Särkilampi, lampi Hirvensalmen Kuitilassa
Särkilampi, lampi Hirvensalmen Pöyryssä
Särkilampi, lampi Iitissä
Särkilampi, lampi Ikaalisissa
Särkilampi, lampi Joutsassa
Särkilampi, lampi Jyväskylän Humalaperällä
Särkilampi, lampi Jyväskylän Tikkakoskella
Särkilampi, eteläisempi lampi Kangasniemellä lähellä Kutemajärveä
Särkilampi, pohjoisempi lampi Kangasniemellä lähellä Kutemajärveä
Särkilampi, lampi Kangasniemen Rytkölässä
Särkilampi, lampi Keuruulla
Särkilampi, lampi Kouvolan Hiilloksensalmella
Särkilampi, lampi Lemillä
Särkilampi, lampi Luumäellä
Särkilampi, lampi Mikkelin Kolonkylässä
Särkilampi, lampi Mikkelin Kuomiokoskella
Särkilampi, lampi Mikkelin Otavassa
Särkilampi, lampi Mikkelin Pursialassa
Särkilampi, lampi Multian Sahrajärvellä
Särkilampi, itäisempi lampi Mäntyharjussa lähellä Kokkosenkylää
Särkilampi, läntisempi lampi Mäntyharjussa lähellä Kokkosenkylää
Särkilampi, lampi Mäntyharjun Kousassa
Särkilampi, lampi Pieksämäen Venetmäellä
Särkilampi, lampi Rautalammin Hanhitaipaleella
Särkilampi, lampi Rautalammin Vihtalahdella
Särkilampi, lampi Saarijärven Kolkanlahdella
Särkilampi, lampi Savitaipaleen Riihijärvellä
Särkilampi, lampi Suonenjoella
Särkilampi, lampi Toivakassa
Särkilampi, järvi Utajärvellä
Särkilampi, lampi Uuraisissa lähellä kirkonkylää
Särkilampi, lampi Viitasaaren Ilmolahdella
Särkilampi, lampi Viitasaaren Viitakankaalla
Särkilampi, lampi Äänekosken Konginkankaalla
Särkilampi, lampi Äänekosken Parantalassa
Särkilampi, lampi Äänekosken Ronttospohjalla
Alainen Särkilampi, lampi Ikaalisiten Sisätön Juhtimäellä
Yläinen Särkilampi, lampi Ikaalisten Sisätön Juhtimäellä
Pieni Särkilampi, lampi Äänekoskella.
Norlanti

Norlannin sijainti Ruotsin kartalla (tummennettu).
Pohjoinen Ruotsi ja Suomi Kalmarin unionin aikaan vuodelta 1880 olevassa kartassa. Suomen kohdalla kartassa lukee Österland eli "Itämaa". Pohjanmaan kohdalle on kirjoitettu Östernorrland eli "Itä-Norlanti".
Entisaikojen saamelaiskylät Ruotsissa, Norjassa, Suomessa ja Venäjällä. Ruotsin ja Norjan osalta kartta kuvaa 1500-luvun, Suomessa 1600-luvun ja Venäjällä 1800-luvun alun tilannetta.
Norlanti (joskus myös Norrlanti, ruots. Norrland) on pohjoisin Ruotsin kolmesta pääalueesta. Muut pääalueet ovat Sveanmaa ja Götanmaa. Norlannin maapinta-ala on 243 340,5 km². Vuoden 2011 lopussa alueella oli 1 153 788 asukasta, joten alueen väentiheys oli 4,7 asukasta neliökilometriä kohti.
Haminan rauhaan (1809) asti Norlantiin kuuluviksi saatettiin katsoa myös Pohjanmaa ja Suomen Lappi, jotka nykyään ovat osa Suomea.
Norlanti koostuu yhdeksästä maakunnasta, jotka ovat
Gästrikland
Hälsingland
Härjedalen
Jämtland
Medelpad
Ångermanland
Västerbotten
Norrbotten
Lappi
Väestönkehitys

| Norlannin pääalueen väestönkehitys 1910–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1910 | 1910 |    | 943 728 | 943 728 |
| 1920 | 1920 |    | 1 018 009 | 1 018 009 |
| 1930 | 1930 |    | 1 091 198 | 1 091 198 |
| 1940 | 1940 |    | 1 119 233 | 1 119 233 |
| 1950 | 1950 |    | 1 179 235 | 1 179 235 |
| 1960 | 1960 |    | 1 224 371 | 1 224 371 |
| 1970 | 1970 |    | 1 183 262 | 1 183 262 |
| 1980 | 1980 |    | 1 207 143 | 1 207 143 |
| 1990 | 1990 |    | 1 201 353 | 1 201 353 |
| 2000 | 2000 |    | 1 167 208 | 1 167 208 |
| 2010 | 2010 |    | 1 154 663 | 1 154 663 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Lähdeviitteet ovat vuosiluvun perässä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norlanti Wikimedia Commonsissa
| n k Ruotsin aluejaotukset |
| --- | --- |
Nykyiset hallintoalueet: 21 lääniä • 20 maakäräjää • 290 kuntaa • 2 523 piiriä (Ruotsin piirit) • kunnanosia (joissakin kunnissa)
Kuntauudistukset: Ruotsin kuntauudistukset • Ruotsin kunnat 1952
Historialliset kuntamuodot: kaupunki (Ruotsin kaupungit) • kauppala (Ruotsin kauppalat) • maalaiskunta • taajaväkinen yhdyskunta (Ruotsin taajaväkiset yhdyskunnat) • epäitsenäinen kauppala (Ruotsin epäitsenäiset kauppalat)
Historialliset pääalueet: Götanmaa • Sveanmaa • Norlanti
Muita historiallisia aluejaotuksia: 25 maakuntaa • kihlakunta/laivakunta/vuorikunta/käräjäkunta (Ruotsin kihlakunnat) • pitäjä • neljänneskunta • ruotu
Epävirallisia alueita: Bergslagen • Glasriket • Mälarinlaakso • Sjuhärad • Ruotsin ruukkialueet
Tilastollisia aluejakoja: 1 940 taajamaa (Ruotsin taajamat) • 2 876 pientaajamaa (Ruotsin pientaajamat) • 21 NUTS-aluetta (Ruotsin NUTS-alueet) • 291 kuntien keskustaajamaa
Ruotsin kirkon aluejaot: 13 hiippakuntaa • 130 rovastikuntaa • pastoraatteja • 1 439 seurakuntaa • seurakuntayhtymiä
Ungoliant

| Ungoliant |
| --- | --- |
 {{{kuvateksti}}}
Luoja(t):  J. R. R. Tolkien
Ensi- esiintyminen:  Silmarillion
Henkilötiedot
Sukupuoli:  naaras
Asuinpaikka:  Avathar, Nan Dungortheb
Luonteenpiirteet:  ahneus
Kuolinsyy:  tarinoiden mukaan itsensä syöminen
Suhteet
Puoliso(t):  lukinmuotoiset olennot
Tutut:  Melkor
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ungoliant on suuren hämähäkin muodon ottanut ilkeä olento J. R. R. Tolkienin luomassa fiktiivisessä Keski-Maassa. Hänet mainitaan Tarussa Sormusten Herrasta ja hän esiintyy Silmarillionissa.
Nimi

Ungoliant tarkoittaa "tummaa hämähäkkiä" Tolkienin keksimällä kielellä sindarilla.
Sukupuoli

Tiedetään, että Ungoliant on naaraspuolinen, sillä sitä kutsutaan "oman ahneutensa valtiattareksi" ja englanninkielisissä teksteissä siihen viitataan pronominilla she.
Diskriminantti

Polynomin p(x)=anxn+...+a1x+a0, missä kertoimet a1,a2,...,an kuuluvat annettuun kuntaan K, diskriminantti on (2n − 1)×(2n − 1) matriisin
\left({\begin{matrix}&a_{n}&a_{n-1}&a_{n-2}&\ldots &a_{0}&0&\ldots &\ldots &0\\&0&a_{n}&a_{n-1}&a_{n-2}&\ldots &a_{0}&0&\ldots &0\\&\vdots \ &&&&&&&&\vdots \\&0&0&\ldots \ &0&a_{n}&a_{n-1}&a_{n-2}&\ldots &a_{0}\\&na_{n}&(n-1)a_{n-1}&(n-2)a_{n-2}&\ldots \ &1a_{1}&0&\ldots &\ldots &0\\&0&na_{n}&(n-1)a_{n-1}&(n-2)a_{n-2}&\ldots \ &1a_{1}&0&\ldots &0\\&\vdots \ &&&&&&&&\vdots \\&0&0&\ldots &0&na_{n}&(n-1)a_{n-1}&(n-2)a_{n-2}&\ldots \ &a_{1}\\\end{matrix}}\right)
determinantti.
Toisen asteen yhtälö

Tunnetuin erikoistapaus diskriminantista on toisen asteen polynomin p(x) = ax2+bx+c diskriminantti D = b²−4ac. Toisen asteen polynomin tapauksessa voidaan diskriminantin arvosta päätellä reaalikertoimisen yhtälön p(x) = 0 reaalisten ratkaisujen eli reaalijuurien lukumäärä:
Jos  D>0, niin yhtälöllä on kaksi erisuurta reaaliratkaisua.
Jos  D<0, niin yhtälöllä ei ole yhtään reaaliratkaisua.
Jos  D=0, niin yhtälöllä on yksi reaaliratkaisu, ns. kaksoisjuuri.
Diskriminantin avulla ei saada selville yhtälön juuria vaan reaalisten juurien lukumäärä. Diskriminantti on nopeampi tapa laskea yhtälön reaalijuurien määrä kuin yhtälön ratkaiseminen toisen asteen yhtälön ratkaisukaavalla.
Toisen asteen polynomin diskriminantin D = b²−4ac avulla voidaan kirjoittaa lauseke myös polynomin kuvaajan nollakohtien välisen osan ja x-akselin rajaaman alueen pinta-alalle A:
A={D^{3/2} \over 6a^{2}}.
Anton Lundell

| Anton Lundell> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. lokakuuta 2001 (ikä 23) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Lunkka, Jallu, Mini-Barkov
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Florida Panthers
Sarja:  NHL
Pelinumero:  15
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  HIFK (SML)
NHL-varaus:  12. varaus, 2020 Florida Panthers
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Florida Panthers | 2024  |
Anton Olof Lundell (s. 3. lokakuuta 2001 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Florida Panthersissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Panthers varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 12. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2020. Lundell voitti Panthersissa Stanley Cupin vuonna 2024.
Ura > Seuraura > Juniorivuodet

4-vuotiaana jääkiekkoilun aloittanut Lundell on Espoon Palloseuran kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin HIFK:hon, jossa voitti C-nuorten Suomen mestaruuden vuosina 2016 ja 2017. Jälkimmäisellä kaudella hän toimi joukkueensa kapteenina. Alkukaudella 2017–2018 Lundell kärsi loukkaantumisista, mutta vakiinnutti kuitenkin paikkansa HIFK:n A-nuorissa, joissa voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Hän pelasi osan kaudestaan myös seuran B-nuorissa, joissa voitti Suomen-mestaruuden.
Ura > Seuraura > SM-liigasopimus HIFK:hon

Toukokuussa 2018 Lundell solmi HIFK:n kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen. Kaudella 2018–2019 hän pelasi ensimmäisen miesten pääsarjaottelunsa Mestarien liigan kolmannessa ottelussa 6. syyskuuta 2018 italialaista HC Bolzanoa vastaan. Vain 16-vuotias Lundell merkittiin HIFK:n nelosketjun keskushyökkääjäksi laidoillaan Teemu Engberg ja Micke-Max Åsten. Hän sai ottelussa jääaikaa 10.41 minuuttia. SM-liigassa ensimmäisen ottelunsa Lundell pelasi runkosarjan kuudennella kierroksella 28. syyskuuta 2018 vieraissa Pelicansia vastaan. Hänet merkittiin HIFK:n kolmosketjun keskushyökkääjäksi laidoillaan Lennart Petrell ja Juho Keränen. Lundell sai ottelussa jääaikaa 13.12 minuuttia. Hän keräsi ottelusta teholukeman +1. Lundell sai myös yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta. Liigauransa avausmaalin Lundell teki neljännessä ottelussaan 4. lokakuuta 2018 Mikkelin Jukureita vastaan. Ottelussa juhlistettiin 70 vuotta täyttänyttä HIFK-legenda Heikki Riihirantaa, joka valitsi Lundellin ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi. Kaikkiaan Lundellin tulokaskausi toi hänelle runkosarjassa 38 ottelussa tehopisteet 9+10=19, joilla hän jakoi tulokkaiden pistepörssin viidennen sijan Jukureiden Mikko Kokkosen kanssa. Pelaamissaan 12 pudotuspeli- ja kolmessa CHL-ottelussa Lundell jäi ilman tehopisteitä.
Kaudella 2019–2020 Lundell teki SM-liigassa 44 runkosarjaottelussa tehopisteet 10+18=28. Hän jakoi HIFK:n sisäisen tehotilaston voiton Teemu Turusen ja Johan Motinin kanssa lukemalla +11. Marraskuussa 2019 Lundell joutui sivuun käsivamman vuoksi. Hän palasi kaukaloihin tammikuussa 2020.