Suomen mesoliittinen kausi
Suomen ensimmäiset asukkaat

Ensimmäiset Suomeen saapuneet asukkaat saapuivat lähiympäristöstä ja toivat tullessaan omat taidot ja tapansa. Varhaisten arkeologisten löytöjen valossa on aiemmin ollut vaikeaa kytkeä tulijat tunnettuihin kulttuureihin. Samaan aikaan ihmisiä eli Norjan länsirannikon nuoremmassa Fosnan kulttuurissa ja vanhemmassa Pohjois-Norjan Komsan kulttuurissa. Toisaalta Venäjällä vaikuttivat paikallisesti kehittyneet mesoliittiset kulttuurit, vanhempi Butovon kulttuuri ja nuorempi Veretjen kulttuuri, edellinen pääasiassa Moskovan ympäristössä, jälkimmäinen Äänisen itäpuolella. Etelässä Baltiasta tunnetaan edellisille läheistä sukua oleva Kundan kulttuuri. Etelä-Ruotsin mesoliittiset ryhmät, kuten esimerkiksi Maglemosen kulttuuri, on pohdinnoissa jätetty huomiotta, sillä Pohjois-Ruotsissa ollut laaja jääkenttä esti siirtymisen Suomen puolelle.
Eteläisen- ja kaakkoisen Suomen varhaiset mesoliittiset asuinpaikkojen löydöt muistuttavat Kundan kulttuurissa tehtyjä löytöjä. Kundan kulttuurin laajin vaikutusalue ulottuu siten Etelä-Suomeen asti, mutta sen pääalue jää Suomenlahden eteläpuolelle. Lahden pohjoispuolella esinekulttuuri muuttuu pian omintakeiseksi ja sitä vaihetta kutsutaan Suomusjärven kulttuuriksi.
Joidenkin tietojen mukaan Karjalankannaksella ja Lahden seuduilla saatettiin asua jo 8900 eaa.. Pioneeriasukkaat, jotka saapuivat Suomeen alkaen noin 8600 eaa., olivat ensin vähälukuisia ja jättivät vain harvoja jälkiä arkeologien löydettäviksi. Siksi onkin tarkoituksenmukaista esitellä aikajärjestyksessä ne harvat varhaisen mesoliittisen kauden asuinpaikat, joista on tietoa saatavilla. Suomen ensiasutusta on aiemmin kutsuttu "Askolan kulttuuriksi", mutta käsitettä ei enää käytetä.
Joutsenossa Kuurmanpohjan Saarenojan varhaismesoliittisella asuinpaikalla on suoritettu kaivauksia vuodesta 2000 lähtien. Materiaalia on löytynyt runsaasti. Saarenoja 2 -asuinpaikkaa voidaan pitää yhtenä Suomen merkittävimmästä varhaismesoliittisesta kohteesta jo ikänsäkin puolesta. Löytömateriaaliin kuuluu myös palanutta luuta, jonka varhaisin ajoitus on 8600 eaa.
Lahden Ristolassa on varhainen asuinpaikka 10 400 vuoden takaa. Jos asuinpaikka, joka sijaitsee nykyään noin 73 metriä merenpinnan yläpuolella, oli muinaisen Ancylusjärven rannalla, ajoittuu se karkeasti vuosiin 8600–8200 eaa. Asuinpaikalta löytyneet iskoksien piimateriaalit ovat peräisin kahdelta kaukaiselta, venäläiseltä ja balttilaiselta, piivyöhykkeeltä. Piiesineiden työstötapa ja muotoilu viittaa siihen, että asuttajat olivat lähtöisin Kundan kulttuurin piiristä.
Utsjoen Vetsijärven Sujalan asuinpaikka löydettiin 2002 ja se edustaa pohjoisen Lapin varhaista asuttamista. Kyseessä on pieni Vetsijärven muinaisessa saaressa oleva leiri, jossa Jäämereltä tulleet metsästäjät viipyivät suotuisan sesongin ajan. Asuinpaikka ajoitetaan 8300–8200 eaa. ja kaivauksissa havaitut esinelöydöt vaikuttavat tulevan itäisen painallussälekulttuurin (ns. Kundan-Butovon kulttuuripiirin) alueelta.
Muita varhaisia asuinpaikkoja on löydetty muun muassa Orimattilan Myllykoskelta (8800 eaa.), Enosta (8700 eaa.), Antreasta (Karjalankannakselta), Mäntsälästä, Hyrynsalmelta, Suomussalmelta, Askolasta ja Anteran Kelpojärveltä Karjalankannakselta.