stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bhutanin talous
Toimialat > Metsätalous

Bhutanin metsät ovat maassa merkittävä luonnonvara. Noin kaksi kolmasosaa maasta on metsien peitossa. Maan sijainnista Himalajan itäosassa ja subtrooppisesta ilmastosta tasangoilla ja kukkuloilla johtuu, että maassa sataa enemmän kuin maan läntisissä naapurimaissa, ja se hyödyttää metsien kasvua. Metsien puulajeja ovat lehtipuut ja ikivihreät puulajit, kuten trooppiset lehtipuut, tammi ja männyt.
Maan pienen väestön ja kehitysylijäämän ansiosta metsät ovat säilyneet. Maaston muotojen vuoksi helposti saatavilla olevat metsäalueet ovat ylihakattuja, kun taas syrjäiset metsät ovat säilyneet luonnontilaisina. Metsävarojen organisoitu hyödyntäminen aloitettiin 1950-luvulla. Metsätalouden kasvua on säädellään lainsäädännöllä, jolla pyritään säilyttämään laaja metsäpeite. Muun muassa yksityinen puunkorjuu on kielletty.
Tärkeimmät puutuotteet ovat paperimassa, vaneri, viilupuu, lastulevy ja polttopuut, jotka muodostavat 80 prosenttia metsätaloustuotteista, loput menevät rakennusteollisuuden raaka-aineiksi.
Toimialat > Teollisuus

Maan teollisuus on vähäistä, ja teollisuussektorilta saa elantonsa työvoimasta 20 prosenttia. Kasvu on kuitenkin ollut merkittävää, sillä teollistuminen maassa alkoi 1970-luvulla. 1980-luvun lopussa vain yksi prosentti työvoimasta toimi teollisuudessa. Merkittävimmät teollisuustuotteet ovat sementti, kemikaalit, puutuotteet ja jalostetut elintarvikkeet. Näiden alojen kasvu johtuu suurelta osalta maan vesivoimaprojektin tuottamasta energiasta. Lähes kaikki maan tuotantolaitokset sijaitsevat etelässä lähellä Intian rajaa. Phuntsholingin kaupungin lähistöllä on lähes puolet maan teollisesta tuotannosta.
Infrastruktuuri > Energia

Ennen kuin vesivoima ja muut nykyaikaiset energialähteet olivat käytettävissä, puu oli lähes yksinomainen energianlähde, jota käytettiin lämmitykseen, ruoanlaittoon ja valaistukseen. Sähkön tarjonta sekä polttopuun keruun sääntelyn parantaminen ja voimakkaammat metsitystoimet näkyivät 1980-luvulla keskeisinä tekijöinä metsien suojelussa. Koska kohtuuhintaista sähköä ei ollut saatavilla koko maassa, hallitus perusti polttopuuistutuksia lähelle kyliä päivittäisten tarpeiden tyydyttämiseksi ja metsien suojelun edistämiseksi.
Bhutanissa on 2000-luvulla käynnistetty useita vesivoimaprojekteja, ja nykyisin maan vuotuinen sähköntuotanto on paljon suurempi kuin sen omat tarpeet. Lähes 75 prosenttia maan tuottamasta sähköstä viedään Intiaan. Tämä tarjoaa halpaa energiaa Intialle ja huomattavia tuloja Bhutanille. Kuitenkin Bhutan kärsii talvikuukausina sähkövajauksesta, sillä maan jokien virtaukset pienenevät tänä aikana. Lokakuun ja maaliskuun välisenä aikana Bhutanin on tuotava sähköä Intiasta.
Infrastruktuuri > Liikenne

Bhutanin vuoristoisessa maastossa tieverkoston ja muun infrastruktuuriin rakentaminen on kallista ja vaikeaa. Maan ainoa kansainvälinen lentokenttä on Paron lentokenttä Parossa. Maan kansallinen lentoyhtiö on Druk Air, joka liikennöi Etelä- ja Kaakkois-Aasiaan.
Viljelyksiä Paron laaksossa.
Jotain annettavaa

| Jotain annettavaa> Something's Gotta Give |
| --- | --- |
 Virallinen elokuvateatterijuliste
Ohjaaja:  Nancy Meyers
Käsikirjoittaja:  Nancy Meyers
Tuottaja:  Nancy Meyers Bruce A. Block Suzanne McNeill Farwell
Säveltäjä:  Hans Zimmer
Kuvaaja:  Michael Ballhaus
Leikkaaja:  Joe Hutching
Pääosat:  Jack Nicholson Diane Keaton
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros. Columbia Pictures
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:   12. joulukuuta 2003  5. maaliskuuta 2004
Kesto:  128 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  60 000 000 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jotain annettavaa (Something's Gotta Give) on romanttinen komedia vuodelta 2003. Pääosia esittävät Jack Nicholson sekä Diane Keaton, joka sai roolisuorituksestaan parhaan naispääosan Oscar -ehdokkuuden.
Juoni

Harry Sarbon (Nicholson) on newyorkilainen musiikkimoguli ja naistenmies, jolla on tapana tavata itseään huomattavasti nuorempia naisia. Romanttinen viikonloppu hänen viimeisimmän ihastuksensa kanssa keskeytyy, kun hän saa sydänkohtauksen. Harry selviää säikähdyksellä muttei malta jäädä sairaalaan lepäämään, vaan lähtee Erica Barry -nimisen naisen (Keaton) rantahuvilalle toipumaan. Pian nämä kaksi rakastuvat toisiinsa mutta Harry ei voi mitään sille seikalle, että hän ei ole sitoutuvaa tyyppiä, vaan ikuinen poikamies.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jack Nicholson  | … |  Harry Sanborn   |
|  Diane Keaton  | … |  Erica Barry   |
|  Keanu Reeves  | … |  Julian Mercer   |
|  Frances McDormand  | … |  Zoe   |
|  Amanda Peet  | … |  Marin   |
Aiheesta muualla

Jotain annettavaa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Jotain annettavaa Elonet.
Mustanselkä

| Mustanselkä |
| --- | --- |
 Päijänteen Mustanselkä nähtynä Oravivuorelta Jyväskylän Korpilahdella.
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Jyväskylä (Korpilahti)
Koordinaatit:  62°00′16″N, 25°45′13″E
Mittaustietoja
 fiMustanselkä 
Mustanselkä on Päijänteen selkä Jyväskylän Korpilahdella Päijänteen kahden kapeimman kohdan välissä. Vaikka Päijänne yleisesti ottaen on suunnilleen pohjois-eteläsuuntainen, Mustanselkä on pikemmin lounais-koillissuuntainen. Itäosastaan selkä liittyy pohjoiseen Ristinselkään, josta sitä erottaa Rutaniemi. Länsiosastaan se liittyy Kalliosaarenselän kautta Kirkkoselkään. Selältä haarautuvat etelään Synsiänlahti ja Pajulahti eli Soukka.
Aiheesta muualla

Mustanselkä; Kansalaisen karttapaikka
Murtohälytys

Murtohälytyslaitteeseen kytketty liikeilmaisin (PIR).
Murtohälytys perustuu rikosilmoitinjärjestelmän toimintaan, yleensä jonkin ilmaisimen havaitsemaan poikkeamaan, kuten esimerkiksi lämpöön, liikkeeseen, ääneen, tärinään tai näiden yhdistelmiin ja rikosilmoitinjärjestelmän välittämään tietoon, murtohälytykseen. Murtohälytys tarkoittaa lähtökohtaisesti äänetöntä hälytystä[lähde? ] joka aiheutuu esimerkiksi siitä, kun murtovaras tunkeutuu rikosilmoitinjärjestelmällä valvottuun kohteeseen. Joskus hälytyksen lauetessa myös sireeni alkaa soida.
Murtohälytyksen vastaanottaa ennalta määrätty taho. Näitä voi olla esimerkiksi vartiointiliike, hätäkeskus tai muu taho, kuten pienyrityksessä esimerkiksi kauppias. Hätäkeskus vastaanottaa hätäkeskuslain mukaan vain valtion hallinnoimien rakennusten hälytystietoja tai myös muiden tahojen, mikäli yleinen tärkeä etu sitä edellyttää.
Murtohälytys välittyy vastaanottajalleen rikosilmoitinjärjestelmän avulla yleensä puhelinlinjaa pitkin. Murtohälytyksen kuittaa yleensä käyttölaitteelta järjestelmän käyttäjä.
Aiheesta muualla

Poliisi: Turvasuojaaja
Finanssialan keskusliitto
Sisäasiainministeriö: Turvallinen pientalo[vanhentunut linkki]
Kodinsuojaus (Arkistoitu – Internet Archive)
Bolsena

| Bolsena (Comune di Bolsena) |
| --- | --- |
 Bolsena
 vaakuna
 Bolsena
 Koordinaatit: 42°38′41″N, 11°59′9″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Latium
Maakunta:  Viterbo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  63,6 km²
Korkeus:  350 m
Väkiluku (2017):  3 941
 – Väestötiheys:  62,0 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  01023
Suuntanumero(t):  0761
 
 Comune di Bolsena 
 Lähteet: = Väkiluku 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bolsena on kunta Italiassa Latiumin alueen pohjoisosassa. Se sijaitsee Viterbon maakunnassa Bolsenanjärven koillisrannalla.
Maantiede

Bolsena sijaitsee Keski-Italiassa Volsinin vuoristossa noin 25 kilometriä Viterbosta pohjoiseen. Maanjäristysriskiä arvioivassa neliportaisessa Classificazione sismica -luokituksessa Bolsenan vyöhyke on 2B.
Bolsenan vuotuinen keskilämpötila on 13,9 °C. Heinäkuun keskilämpötila on 23,5 °C ja tammikuun puolestaan 5,3 °C. Vuotuinen sademäärä on 719 mm.
Historia

Roomalaiset valtasivat vuonna 241 eaa. muinaisen etruskien keskuksen Volsiniin, jonka asukkaat pakenivat nykyisen Bolsenan alueelle. Kaupungin antiikkinen nimi on Volsinii Novi, "Uusi Volsinii". Latiumin ja Toscanan alueella kulkeva muinainen roomalaistie Via Cassia linjattiin Bolsenan kautta ja keskiajalla reittiä käyttivät pyhiinvaeltajat. Paavi Bonifatius IX antoi 1398 Bolsenan hallinnon umbrialaiselle Monaldeschin suvulle, vuonna 1451 paikkakunta palasi Kirkkovaltion yhteyteen. Renessanssin aikana useat paavit, kuten Pius II, Paavali III ja Leo X, suosivat Bolsenaa matkakohteena. Paikkakunta kuului Kirkkovaltioon aina vuoteen 1870, jolloin Kirkkovaltio lakkautettiin Italian yhdistymisen myötä.
Bolsenan väkiluku oli vuonna 1871 noin 2 700. Väestömäärän huippu saavutettiin 1950-luvulla, jolloin paikkakunnalla asui yli 4 200 ihmistä. 1960-luvulla Bolsenan väkiluku väheni, jonka jälkeen se kääntyi uuteen nousuun, kunnes 2010-luvulla väkiluku on jälleen vähentynyt.
Kulttuuri ja arkkitehtuuri

Bolsenan arkkitehtuuri edustaa italialaisille kaupungeille tyypillisesti useita aikakausia. Yksittäisistä rakennuksista mainittakoon barokkityylinen Cappella del Miracolo (1639). Sen nimessä mainittu ihme, miracolo, viittaa 1263 tapahtuneeseen Miracolo eucaristico di Bolsenaan eli Bolsenan eukaristiseen ihmeeseen. Maallista arkkitehtuuria edustaa muun muassa Palazzo Cozza Crispo 1500-luvulta. Se kätkee sisäänsä manierismia edustavan freskosyklin.
Bolsenan historiallisessa keskustassa sijaitsee keskiaikainen puolustuslinnoitus Rocca Monaldeschi della Cervara.
Bolsenan suojeluspyhimys on Santa Cristina di Bolsena eli Bolsenan pyhä Kristiina, joka eli kolmannella vuosisadalla jaa. Tarun mukaan Cristinaa vainottiin hänen kristinuskonsa tähden. Cristina kuoli Bolsenassa 300-luvun alussa neitsyenä ja marttyyrina. Hänen juhlapyhäänsä vietetään 24. heinäkuuta.
Bolsenassa on kuvattu useita fiktioelokuvia, kuten:
Violenza sul lago (1954)
L'armata brancaleone (1966)
Messo comunale praticamente spione (1982)
Stasera a casa di Alice (1990)
Il mistero del lago (2009)
Le meraviglie (2014).
Aiheesta muualla

Bolsena, Lazio, Italia — Sunrise, Sunset and Daylength
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bolsena Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Bolsena Wikivoyagessa (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: it:Bolsena
Bolsenan rantapromenadia
Näkymä ympäröivään vuoristoon
Käännös suomeksi
Blåsjø

| Blåsjø |
| --- | --- |
 Näkymä järvelle elokuussa 2012
Valtiot:  Norja 
Paikkakunta:  Bykle, Hjelmeland ja Suldal 
Koordinaatit:  59°22′14″N, 6°52′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Førreåa 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  930 – 1 055 m  mpy. 
Rantaviiva:  20,041  km 
Pinta-ala:  81,12 km²  (täynnä) 
Tilavuus:  3,105 km³  (täynnä) 
Valuma-alue:  272,05 km²  
 fiBlåsjø 
Blåsjø on kolmanneksitoista suurin järvi Norjassa. Se sijaitsee Byklessä Itä-Agderin läänissä sekä Hjelmelandissa ja Suldalissa Rogalandissa. Kyseessä on tekojärvi, joka on patoamalla muodostunut useasta eri vesistöihin kuuluneesta järvestä. Järveä käytetään vesivoiman tuotannossa varastoaltaana ja sen vedenpinta vaihtelee suuresti.
Maantietoa > Järven muoto ja vedenpinta

Tekojärvi muodostuu 20 suuresta tai pienestä padosta (tai 14 padosta ), jotka on rakennettu patoamaan puuttoman ylänköalueen laaksoihin paljon vettä. Täyteen varastoidun järven vedestä 3,105 kuutiokilometriä voidaan käyttää vesivoimalaitoksissa sähköntuotantoon. Sähköenergiaksi muutettuna varasto on 7 759 gigawattitunnin (GWh ) suuruinen. Vertailun vuoksi kerrattokoon, että koko Suomen vesivoiman vuosituotanto on noin 13 000 GWh .
Järven läntinen järvialue on 11 kilometriä pitkä ja 8,7 kilometriä leveä. Vesialueella sijaitseva Førrevatn on muodostunut pääasiassa luoteispäähän rakennettujen Førrevassdammenin ja Førreskardammenin patojen taakse. Pieniä patoja sijaitsee myös Stora Gilavatnetin länsipäässä. Järvialueella on järvenselkiä Førrevatnet, Undeknutvatnet, Andrevatnet ja Tredjevatnet. Andrevatnetin länsipuolelta työntyy yli kolme kilometriä pitkä kapea lahti länteen päin ja siellä lahti aukeaa Stora Gilavatnetiksi. Toinen kapea lahti työntyy lounaaseen päin Reinsølvatnetin kautta Nedraan. Vesialueen eteläosassa aukeaa Suldalsvatnet ja Beinleivatnet omiksi vesialueikseensa. Läntisen vesialueen pinta-ala on korkean veden aikana 25,95 km².
Järven itäinen järvialue on yhteydessä läntiseen järvialueeseen kapean Undeknutvatnetista tulevan salmen kautta. Itäisen osan pohjoisosaa kutsutaan Oddatjørniksi ja se on muodostunut Oddatjørndammenin padon taakse. Pato sijaitsee järvenosan luoteispäässä. Järvenosan koillispäässä työntyy neljä kilometriä luoteeseen päin yli kilometrin leveä lahti Skreivatnet. Järvenosan keskellä on saaristo, jonka eteläpuolista järvenselkää kutsutaan Storvatniksi. Se on 10 kilometriä pitkä ja 8 leveä. Se on syntynyt Storvassdammenin taakse. Kaikki järvenosat ovat yhteydessä toisiinsa kun vedenpinta on tietyn rajan yläpuolella. Itäisen järvialueen pinta-ala on 55,17 km².
Järven rakentamisen idea on kerätä talven lumien sulamisvedet ja alueen runsaat sateet talteen varastoaltaaseen ja käyttää kertyvää vettä sähköntuotannossa. Koska kyseessä ei ole luonnonjärvi, ei siihen sovelleta normaaleja säännöstelyehtoja, vaan vettä käytetään aina tarpeen sitä vaatiessa. Vedenpinnan korkeudet merenpinnasta mitattun on ilmoitettu olevan välillä 930 metristä 1 055 metriin. Täyden ja tyhjän varastoaltaan korkeusero voi siis vaihdella jopa 125 metriä. Vaihteluvälin alarajaksi ilmoitetaan lähteissä eri arvoja väliltä 930–970 metriä.
Maantietoa > Padot ja padotut joet

Järven muodostaa lähteestä riippuen 11–20 suurta ja pientä patoa. Førrevatnin luoteispään patoaa Førrevassdammen, joka katkaisee laskujoen Førreånin Førrejuvetin jokilaaksossa. Se on betonista valmistettu kupera holvipato, jonka on 1 300 metriä pitkä ja 95 metriä korkea. Padon rakentamiseksi siihen valettiin 278 600 kuutiometriä betonia ja siitä tuli valmistuessaan Norjan suurin betonipato.
Sen viereen rakennettu Førreskardammen katkaisee joen, joka laskee Stovedalsvatnetiin ja jonka vesireitti jatkaa Flottåana kohti länttä. Etelämpänä sijaitsee Stora Gilavatnetin itärannassa pato, joka estää veden valumisen matalammalla sijaitsevaan Litla Gilavatnetiin.
Itäisen vesialueen pohjoisosassa Oddatjørnissa sijaitsee Oddatjørndammen, joka on pääasiasta kivilouheesta ja moreenista rakennettu massiivinen louhepato. Se katkaisee Oddåan vapaan virtaamisen alkuunsa . Pato on 466 metriä pitkä ja 142 metriä korkea. Tämä tekee siitä Norjan korkeimman louhepadon.
Skreivatnetin luoteispäässä sijaitsee viisi pientä patoa ja Storvatnetin kaakkoisrannassa on vielä neljä patoa Grasdalstjønnin suuntaan. Suurin eteläosien pato on Storvassdammen, joka katkaisee veden Gyvatnetiin virtaavalta joelta. Joen nimi kartassa on alempana Brattelielvi ja se virtaa itään päin.
Storvassdammen
Storvassdammen
Førrevassdammen
Oddatjørndammen
Vesivoiman tuotantoa

Tekojärvi on muodostettu Ulla-Førren vesivoimalaitoksien vesivoiman tuotantoa varten. Sillä voidaan tuotta sähköä 2 100 megawatin teholla ja vuosittain sillä on tuotettu yhteensä keskimäärin 5 000 GWh sähköenergiaa.
Historiaa

Alueella, joka on merenpinnasta 1 000 metrin  korkeuteen kohoavaa ylänköaluetta, oli ennen tekojärven nostamista paljon pieniä tunturijärviä. Ne kuuluivat eri suuntiin virtaavien jokien valuma-alueisiin. Kun ne padottiin, vesi nousi korkealle peittäen pienet järvet allensa. Varastoaltaan patojen ja allasta hyödyntävien voimaloiden rakentamiseen käytettiin aikaa noin 15 vuotta vuosina 1974–1988. Rakennuttajana toimi Statkraft.
Vesistösuhteita

Førreå eli Førreelva, joka virtasi länteenpäin, kuului Jønsenfjordeniin laskevaan vesireittiin. Siihen laski myös Ulla, joka saa vettä koko matkalta Blåsjøn pohjoispuolelta. Sen sijaan eteläpuolelta padottu Brattelielvi virtaa aluksi itään päin ja se kuuluu Otran vesistöön. Brattelielvin reitti yhtyy Otraan Botsvatnin jälkeen Setesdalissa. Otra laskee Skagerrakiin Kristiansandissa.
Huomioita

1 2 3  Tieto luettu wikipedian norjankielisesta artikkelista no:Blåsjø, viitattu 17.4.2020
Järvi kuvattuna Snønutenin suunnalta.
Monte Barrett

| Monte Barrett |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Monte Barrett
Syntynyt: 26. toukokuuta 1971 Greenville
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  Tvo Gunz
Painoluokka:  Raskassarja
Kätisyys:  oikeakätinen
Ammattilaistilastot
Ottelut:  48
Voitot:  35
– tyrmäysvoitot:  20
Tappiot:  11
Ratkaisemattomat:  2
Monte Barrett (26. toukokuuta 1971 Greenville, Pohjois-Carolina) on raskaansarjan nyrkkeilijä.
Amatööriurallaan Barrett otteli kaikkiaan 40 ottelua, joista voitti 37 ja hävisi 3.
Ammattilaisena Barrettin ensimmäinen tappio tuli Lance Whitakerille elokuun 28. päivänä 1998. Ennen tätä ottelua hän oli voittanut kaikki 21 otteluaan. Heinäkuun 15. päivänä  2000 Barrett otteli tulevaa IBF-, ja IBO-liittojen mestaria, Volodymyr Klytško vastaan, mutta hävisi kolmen lattiaanlyönnin jälkeen 7. erässä.
Myöhemmin Barrett otteli Joe Mesin kanssa. Mesi oli lyödä Barrettin ulos ottelun neljännessä erässä, mutta Barrett taisteli takaisin ja löi Mesin maahan ottelun 7. erässä. Mesi voitti kovatasoisen ottelun 10. erän jälkeen.
Barrett voitti Dominick Guinnin, ja Oven Beckin, ja pääsi ottelemaan entistä raskaansarjan mestaria, Hasim Rahmania vastaan. Hän hävisi ottelun kuitenkin pisteillä 12. erän jälkeen. Hävittyään Rahmanille hän otteli WBA-liiton mestaruudesta venäläisen jätin, Nikolai Valuevin kanssa lokakuussa 2007. Barrett hävisi ottelun kuitenkin teknisellä tyrmäyksellä ottelun 11 .erässä hänen valmentajansa keskeytettyä ottelun.
Barrett voitti Valuevista seuraavassa ottelussaan kohtalaisen tuntemattoman Damon Reedin tyrmäyksellä ottelun toisessa erässä.
ottelussaan Barrett voitti Tye Fieldsin tyrmäyksellä 1 erässä.
Vuonna 2008 Barrett kohtasi raskaaseensarjaan siirtyneen David Hayen häviten tälle teknisellä tyrmäyksellä viidennessä erässä.
Vuonna 2009 Barrett kohtasi kuubasta loikanneen Odlanier Solisin. Kamppailun panoksena oli WBC international vyö. Barrett hävisi toisessa erässä teknisellä tyrmäyksellä. Viimeksi hän otteli joulukuussa 2009 Aleksandr Ustinovia vastaan, mutta hävisi kaikin tuomariäänin.
Aiheesta muualla

boxrec.com
Montcy-Notre-Dame

| Montcy-Notre-Dame |
| --- | --- |
 Montcy-Notre-Damen kirkko
 vaakuna
 Montcy-Notre-Dame
 Koordinaatit: 49°46′32″N, 4°44′37″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Ardennes
Arrondissementti:  Charleville-Mézières
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,1 km²
Väkiluku (2019):  1 578 
 – Väestötiheys:  257 as./km²
Kunnan numero:  08298
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Montcy-Notre-Dame on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Maas-joen varrella, noin neljä kilometriä Charleville-Mézièresin kaupungista koilliseen.
Sijaintinsa ansiosta joen varrella ja suuren Charleville-Mézièresin kaupungin kupeessa Montcy-Notre-Dameen kehittyi pesula, jossa pestiin kaupungin porvareiden pyykit. Kuntaan on perustettu pellavamuseo Musée du linge Robert Bucheler, jossa voi tutustua esimerkiksi liinavaatteiden puhdistustekniikoiden kehitykseen 1800-luvulta nykypäivään. Museossa on myös näytteillä 1800- ja 1900-luvun vaatteita.
Pellavamuseo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Montcy-Notre-Dame Wikimedia Commonsissa
Bite It Like a Bulldog

| ”Bite It Like a Bulldog” Lordi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Deadache
 Julkaistu:  3. syyskuuta 2008    20. lokakuuta 2008
 Tuottaja(t): Nino Laurenne
 Tyylilaji: hard rock, heavy metal
 Kesto: 03.28
 Levy-yhtiö:  Sony BMG Finland    The End Records
Muut kannet
  Espoon 550-vuotisjuhlilla jaetun rajoitetun erikoispainoksen kansikuva.
Lordin muut singlet
| ”Beast Loose In Paradise” 2008 | ”Bite It Like a Bulldog” 2008 | ”Deadache” 2008 |
Bite It Like a Bulldog on Lordin single, joka julkaistiin 3. syyskuuta 2008. Se on ensimmäinen singlejulkaisu Deadache-albumilta. Kappaleen ovat tehneet Mr. Lordi ja OX. Kappaleessa on mukana Mr. Lordin koirien Mörkön ja Fridan murinaa.
Kappaleesta on tehty myös Mika Lindbergin ohjaama musiikkivideo, joka kuvattiin Lapland Studiolla. Musiikkivideo julkaistiin 30. syyskuuta 2008.
Single nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen singlelistan ykkössijalle. Single on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän.
"Bite It Like a Bulldog" sai ensisoittonsa radiossa Radio Rockin iltapäivässä perjantaina 15. elokuuta 2008 kello 15.
27. elokuuta 2008 Lordin jäsenet Awa, Kita ja OX osallistuivat Espoon 550-vuotisjuhliin jakamalla nimikirjoituksia. Nimikirjoituksen hakijoille jaettiin ilmaiseksi rajoitettu erikoispainos singlestä.
Kappaleet

Bite It Like a Bulldog – 3.28
Kokoonpano

Mr. Lordi – laulu
Amen – kitara
OX – basso
Kita – rummut
Awa – koskettimet
Suomen listasijoitukset

Viikko 37/2008, sija 1.
Viikko 38/2008, sija 16.
Aiheesta muualla

SonyBMG:n uudet julkaisut
Bite It Like a Bulldog Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Bite It Like a Bulldog Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Holstebron kunta

| Holstebron kunta |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Keski-Jyllannin alue
Keskustaajama:  Holstebro
Hallinto:  
 – Pormestari:  H.C. Østerby
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  793,0 km²
Väkiluku:  58 662
 – Väestötiheys:  74,0 as./km²
 
 www.holstebro.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Holstebro on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 58 662 asukasta, ja sen pinta-ala oli 793,0 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Holstebro.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Holstebron kunnan kotisivut (tanskaksi)
Bertoluccin kuu

| Bertoluccin kuu> La luna |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bernardo Bertolucci
Käsikirjoittaja:  Bernardo Bertolucci Giuseppe Bertolucci Clare Peploe
Tuottaja:  Giovanni Bertolucci
Säveltäjä:  Ennio Morricone
Kuvaaja:  Vittorio Storaro
Leikkaaja:  Gabriella Cristiani
Tuotantosuunnittelija:  Maria Paola Maino
Pääosat:  Jill Clayburgh Matthew Barry Douglas Winter Elisabetta Campeti Julian Adamoli
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Italia Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Fiction Cinematografica 20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios
Ensi-ilta:  1979
Kesto:  143 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bertoluccin kuu tai Kuu (La luna) on Bernardo Bertoluccin ohjaama italialais-yhdysvaltalainen psykologinen draamaelokuva vuodelta 1979. Leskeksi jääneestä italialais-amerikkalaisesta oopperalaulajattaresta (Jill Clayburgh) ja hänen murrosikäisestä pojastaan (Matthew Barry) Roomassa kertovan elokuvan on käsikirjoittanut ohjaaja Bertolucci yhdessä Franco Arcallin sekä veljensä Giuseppe Bertoluccin ja tuolloisen vaimonsa Clare Peploen kanssa. Pääkuvaajana toimi Bertoluccin vakiokuvaaja Vittorio Storaro. Ennio Morriconen musiikin lisäksi elokuvassa kuullaan Verdiä, Mozartia ja Bee Geesiä.
Juoni

Elokuvan aihe, italialaisen miehen suhde äitiinsä, alkoi kehittyä Bertoluccin mielessä psykiatrin vastaanotoilla. Freudilaisiin symboleihin viittaavan elokuvan alussa New Yorkissa asuva italialaissyntyinen oopperadiiva jää yllättäen leskeksi, kun hänen amerikkalaismiehensä kuolee sydänkohtaukseen. Hänen on lähdettävä pian kesäksi Roomaan työnsä takia, ja matkalle mukaan tulee hänen ainoa lapsensa, 15-vuotias poika, jonka italialaista isästä poika ei tiedä. Italiassa työhönsä uppoutunut itsekeskeinen äiti herää vähitellen näkemään poikansa ongelmalliseen elämäntilanteen heroiiniriippuvuuksineen. Äidin huolestuminen pojastaan saa vähitellen jopa insestisiä piirteitä, eikä tilannetta ainakaan heti paranna äidin paljastus, että pojan isä onkin italialainen.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jill Clayburgh  | … |  Caterina Silveri   |
|  Matthew Barry  | … |  Joe   |
|  Fred Gwynne  | … |  Douglas Winter   |
|  Elisabetta Campeti  | … |  Ariana   |
|  Julian Adamoli  | … |  Julian   |
Roberto Benigni tekee elokuvassa pienen koomisen sivuroolin verhojen ripustajana.