stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saguenay

Saguenay voi tarkoittaa seuraavaa:
Saguenay (Quebec), kaupunki Kanadassa Quebecin alueella
Saguenay (joki), joki Kanadassa
Saguenay-Lac-Saint-Jean, Saguenayn alue
HMCS Saguenay, A-luokan hävittäjä
HMCS Saguenay (DDH 206), St. Laurent -luokan saattuehävittäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Saguenay”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pesäpallon SM-sarja

Pesäpallon SM-sarjaa on pelattu vuodesta 1922 lähtien, tosin sarja on kulkenut useammilla eri nimillä.
Kuva miesten SM-sarjan ottelusta SMJ - Tahko vuonna 1981
Cup-muotoiset mestaruuskilpailut

Vuosina 1922–1929 miesten pesäpallon Suomen-mestaruus ratkaistiin cup-kilpailuissa, joka tarkoitti sitä, että joukkue suljettiin kilpailusta ensimmäisen tappion myötä. Otteluita tuli näin ollen erittäin vähän, mestaruuteen riitti 3–4 voittoa kaudessa. Kolmet ensimmäiset kilpailut järjestettiin Palloliiton alaisuudessa, kunnes vuonna 1925 perustettiin SVUL:oon pesäpallojaosto.
Cup -ajan menestyksekkäin seura oli Helsingin Pallonlyöjät, joka voitti mestaruuden vuosina 1922–1924 ja 1926–1927.
Suomi-sarja 1930

Vuosi 1930 oli eräänlainen siirtymävaihe varsinaiseen sarjakilpailuun. Maa jaettiin neljään alueeseen, joissa pelattiin enemmän tai vähemmän onnistuneesti yksinkertaiset sarjat. Lohkojen parhaat kokoontuivat lopputurnaukseen, jossa niin ikään sarjamuotoisesti pelaten ratkaistiin Suomen mestaruus.
Suursarja

Vuonna 1931 pelattiin sitten ensimmäisen kerran mestaruudesta sarjamuotoisesti. Sarja nimettiin Suursarjaksi ja sen alapuolelle perustettiin myöhemmin valtakunnan sarjana tunnettu B-sarja. Ensimmäisen kauden sarja toimi SVUL:n alaisuudessa, mutta syksyllä 1931 Pesäpalloliitto muiden lajiliittojen tavoin muodosti oman liittonsa säilyttäen SVUL:n jäsenyyden. Ensimmäisellä kaudella sarjaan kelpuutettiin kasintojen jälkeen seitsemän joukkuetta, 1932–1933 kahdeksan ja vuonna 1934 jo kaksitoista joukkuetta. Sarja jaettiin 1932 kahteen lohkoon, ns. Itä- ja Länsisarjaan, ja tuo lohkojako oli myös Itä-Länsi-ottelun jakoperusteena. Lohkojen voittajat ratkaisivat mestaruuden kaksiosaisessa loppuottelussa - kerran kummankin kotikentällä, joskus jouduttiin lopullinen ratkaisu hakemaan kolmannessa ottelussa, joka oteltiin puolueettomalla kentällä. Vuonna 1940 lohkojaosta luovuttiin ja joukkuemäärää vähennettiin. Suursarjaan osallistuivat vain PPL:n seurat. TUL:n seuroilla ei siihen ollut asiaa ja ne ratkoivat omat mestaruutensa omissa sarjoissaan.
Sotasarja

Vuonna 1941 Suursarja keskeytyi muutaman kierroksen jälkeen, eikä täysin normaalia sarjatoimintaa voitu koko sodan aikana järjestää. Kuitenkin ns. Sotasarjat pelattiin vuosina 1942 ja 1943. Vuoden 1944 sarja jäi jo avauksessa suurhyökkäyksen jalkoihin ja keskeytyi pikapuolin. Sota-aika toi mestareiden luetteloon mielenkiintoisen nimen, kun Valtion lentokonetehdas Tampereelta voitti Suomen mestaruuden 1942. Vuoden 1943 Sotasarjassa pelasi Työväen Mailapojat, joka oli ensimmäinen TUL:n seura Pesäpalloliiton sarjoissa.
Mestaruussarja

Sodan jälkeen käynnistyneeseen mestaruussarjaan toivotettiin jo TUL:n seuratkin täyspainoisesti mukaan. Sarjan järjestäväksi elimeksi muodostettiin Pesäpalloilun yhteistoimintavaliokunta. PPL ja TUL karsivat kumpikin tahoillaan yhteiseen mestaruussarjaan, kunnes yhteistoiminta pikkuhiljaa ulottui alemmillekin sarjatasoille. Yhteistoiminta kuitenkin lakkasi 1950-luvun puolivälissä ja TUL:n seurat vetäytyivät pois sarjoista tai vaihtoehtoisesti erosivat TUL:stä. Siitä lähtien SM-sarjasta vastasi yksin Pesäpalloliitto, aina siihen saakka, kunnes ohjakset siirtyivät Superpesis Oy:lle.
Mestaruussarja pelattiin aluksi yksinkertaisena 13 joukkueen sarjana. Vuonna 1956 sarja laajennettiin 15 joukkueeseen. Vuodesta 1964 sarja muuttui kaksinkertaiseksi ja joukkuemäärä vakiintui 12:een. Vuonna 1979 pelattiin ensimmäisen kerran erilliset loppusarjat, niin mitaleista kuin sarjassa säilymisestäkin. Loppuottelu kahden parhaan välillä otettiin käyttöön 1986, aiemmin oli uusittu vain tasapisteissä olevien kesken. Vuodesta 1987 lähtien loppuotteluun pääsijät ratkaistiin pudotuspeleillä.
Naisten SM

Naiset alkoivat ratkaista mestaruutta vuonna 1931. Mestaruus ratkaistiin siten, että ensiksi pelattiin aluemestaruuksista ja aluemestarit ratkaisivat Suomen mestaruuden keskinäisissä otteluissaan, joko pudotuspelein tai useampaan lohkoon jaettuna. Vuosina 1949-54 mestaruus ratkesi lopullisesti PPL:n ja TUL:n mestareiden kohtaamisessa. Sarjamuotoisesti naisten mestaruudesta on pelattu vuodesta 1955 lähtien.
Joukkueet > Miehet

Pesäpallon SM-sarjassa, Sotasarjassa, Suursarjassa ja Mestaruuskilpailuissa pelanneet joukkueet 1922-1989. Suluissa kaudet:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Haminan Palloilijat (45)  Jyväskylän Kiri (44)  Kouvolan Pallonlyöjät (39)  Vimpelin Veto (38)  Pallo-Toverit (33)  Imatran Pallo-Veikot (30)  Seinäjoen Maila-Jussit (29)  Riihimäen Pallonlyöjät (26)  Lahden Mailaveikot (25)  Helsingin Pallonlyöjät (25)  Työväen Mailapojat (24)  Kankaanpään Maila (20)  Puna-Mustat (18)  Nurmon Jymy (17)  Toijalan Pallo-Veikot (17)  Hyvinkään Tahko (16)  Alajärven Ankkurit (16)  Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat (16)  Loimaan Palloilijat (16)  Tampereen Pyrintö (15)  Kiteen Urheilijat (14)  Oulun Lippo (14)  Ulvilan Pesä-Veikot (13)  Viipurin Pallonlyöjät (13)  Ilmajoen Kisailijat (12)  Sotkamon Jymy (11)  Jyväskylän Veikot (11)  Katajanokan Haukat (11)  |  Kuusankosken Veto (11)  Kuusankosken Puhti (10)  Myllykosken Kilpa-Veikot (10)  Vaasan Maila (9)  Puurtilan Kisa-Pojat] (8)  Siilinjärven Ponnistus (8)  Jyväskylän Lohi (7)  Keravan KooPee (6)  Lahden suojeluskunta (6)  Enson Kisailijat (5)  Toijalan Vauhti (5)  Tainionkosken Urheilijat (5)  Kauhajoen Karhu (4)  Halsuan Toivo (4)  Loviisan Tor (4)  Helsingin Hukat (3)  Helsingin Toverit (3)  Hämeenlinnan Pallokerho (3)  Joensuun Palloseura (3)  Keravan Pallokerho (3)  Kymintehtaan Urheiluseura (3)   Muhoksen Urheilijat (3)  Tammelan Pesä-Peikot (3)  Salon Viesti (3)  Tampereen Mailapojat (3)  Valtion lentokonetehdas (3)  Viipurin Kisa-Veikot (3)  Siilinjärven Pesis (2)  |  Haminan suojeluskunta (2)  Ikaalisten Tarmo (2)  Kronohagens Idrottsföreningen (2)  Kuopion Kelta-Mustat (2)  Loimaan Voima (2)  Pankakosken Tehtaan Urheilijat (2)  Riihimäen Palloseura (2)  Salo-Uskelan suojeluskunta (2)  Sortavalan Palloseura (2)  Sortavalan Viritys (2)  Tainionkosken Tähti (2)  Vaasan Vasama (2)  Warkauden Urheilijat (2)  Ylihärmän Junkkarit (2)  Muhoksen Pallo-Salamat (1)  Vähänkyrön Viesti (1)  Iin Urheilijat (1)  Etelä-Pohjanmaan Palloveikot (1)  Etelä-Saimaan Kisa (1)  Haminan Ponteva (1)  Harjavallan Jymy (1)  Helsingin Radiourheilijat (1)  Helsinki-Pesis (1)  Hämeenlinnan Ilves (1)  Ikaalisten suojeluskunta (1)  Ilmavoimat (1)  Joensuun Kalevaiset (1)  Jyväskylän suojeluskunnan Palloilijat (1)  |  Keuruun Kisailijat (1)  Lappeenrannan Työväen Urheilijat (1)  Loimaan suojeluskunta (1)  Maasotakoulu (1)  Nokian Urheilijat (1)  Nurmeksen Sepot (1)  Pieksämäen Palloilijat (1)  Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiiri (1)  Fera (1)  Rauman Urheilijat (1)  Riihimäen suojeluskunta (1)  Savon Sisu (1)  Sortavalan Palloilijat (1)  Tampellan Terä (1)  Tampereen Poliisi-Urheilijat (1)  Toijalan suojeluskunta (1)  Turun Pallonlyöjät (1)  Turun Toverit (1)  Utin Haukat (1)  Viipurin rykmentti (1)  |
Joukkueet > Naiset

| --- | --- |
 Jyväskylän Kiri (42)  Hyvinkään Tahko (26)  Pallo-Toverit (26)  Lapuan Virkiä (24)  Oulun Lippo (23)  Turku-Pesis (22)  Loimaan Palloilijat (22)  Helsingin Roihu (19)  Riihimäen Pallonlyöjät (17)  Puna-Mustat (16)  Kuopion Kelta-Mustat (16)  Työväen Mailapojat (15)  Seinäjoen Maila-Jussit (14)  Kauhajoen Karhu (13)  Ulvilan Pesä-Veikot (13)  Haminan Palloilijat (11)  Tampereen Pyrintö (11)  Katajanokan Haukat (9)  Lahden Mailaveikot (9)  Vaasan Maila (9)  Helsingin Veto (8)  Mansen Pesäpallo (8)  Pieksämäen Palloilijat (8)  Porin Pallo-Veikot (8)  Viipurin Pallonlyöjät (8)   Helsingin Pallonlyöjät (7)  Ikaalisten Tarmo (7)  Kouvolan Pallonlyöjät (7)  Sortavalan Palloseura (7)  Viinijärven Urheilijat (6)  Joensuun Palloseura (6)  Keravan Pallokerho (6)  Vimpelin Veto (5)  Helsingin Mailatytöt (5)  Kuusankosken Veto (5)  Lieksan Urheilijat (5)  Limingan Niitto-Miehet (5)  Sortavalan Palloilijat (5)  Vetelin Urheilijat (5)  Ilmajoen Kisailijat (4)  Kannuksen Pilke (4)  Lapuan Kiri (4)  Savonlinnan Pallokerho (4)  Uuraan Urheilijat (4)  Warkauden Urheilijat (4)  Vähänkyrön Viesti (4)  Nurmon Jymy (39  Enson Kisailijat (3)  Jaakkiman Kisa (3)  Johanneksen Kireät (3)  Keravan KooPee (3)  Koiviston Urheilijat (3)  Kotkan Into (3)  Kuopion Kopparit (3)  Kurikan Ryhti (3)  Lahden Koripalloilijat (3) :  Tainionkosken Urheilijat (3)  Toholammin Urheilijat (3)  Turun Mailatytöt (3)  Valkeakosken Haka (3)  Hämeenlinnan Paukku (2)  Forssan Salama (2)  Halsuan Toivo (2)  Ilomantsin Urheilijat (2)  Kemin Naisvoimistelijat (2)  Lapuan Laaka (2)  Myllykosken Kilpa-Veikot (2)  Nurmeksen Sepot (2)  Outokummun Partio (2)  Puurtilan Kisa-Pojat (2)  Sotkamon Jymy (2)  Talin Kisa-Veikot (2)  Tampereen Mailapojat (2)  Viipurin Kisa-Veikot (2)  Vimpelin Lotat (2)  Joensuun Maila (1)  Hattulan Haka (1)  Heinolan Isku (1)  Heinolan Maila-Pojat (1)  Helsingin IFK (1)  Hämeenlinnan Tarmo (1)  Imatran Pallo-Veikot (1)  Joensuun Kalevaiset (1)  Johanneksen Urheilijat (1)  Juankosken Kuohu (1)   Kannuksen Ura (1)  Kausalan Palloilijat (1)  Kellokosken Urheilijat (1)  Kemin Kunto (1)  Kiuruveden Jänteen Naisvoimistelijat (1)  Kokemäen Kova-Väki (1)  Kokkolan Urheilu-Siskot (1)  Kälviän Tarmo (1)  Liperin Urheilijat (1)  Mikkelin Ajo (1)  Mäntyharjun Virkistys (1)  Mäntän Urheilijat (1)  Nokian Urheilijat (1)  Parkanon Urheilijat (1)  Porvoon Palloseura (1)  Pölläkkälän Ura (1)  Raivolan Urheilijat (1)  Salon Viesti (1)  Savilahden Urheilijat (1)  Siilinjärven Ponnistus (1)  Tervakosken Pato (1)  Tervakosken Urheiluseura (1)  Tornion Pyry (1)  Vampulan Urheilijat (1)  Viipurin Reipas (1)  Vuoksenniskan Urheilijat (1)  Värtsilän Teräs (1)  Ylistaron Veikot (1)
Aiheesta muualla

Pesis.fi − Miesten pääsarjatilastoja kautta aikain (1931-2016) (arkistoitu)
Ronja Isokääntä

Ronja Isokääntä (s. 14. maaliskuuta 2000) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on edustanut Kansallisessa Liigassa Tikkurilan Palloseuraa kaudesta 2018 alkaen. Hän on ennen kauden 2022 alkua pelannut Liigassa 69 ottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. Ennen TiPS:aan siirtymistään vuoden 2016 lopulla Isokääntä pelasi Salon Palloilijoissa ja FC Halikossa.
Isokääntä on pelannut Suomen alle 19-vuotiaiden maajoukkueessa.
Isokäännän kaksossisko Riina Isokääntä pelaa myös Liigaa Tikkurilan Palloseurassa.
Saint Kitts ja Nevisin lippu

Saint Kitts ja Nevisin lippu
Saint Kitts ja Nevisin lippu on Saint Kitts ja Nevisin kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se hyväksyttiin maan lipuksi 19. syyskuuta 1983. Sen värit symboloivat saarten hedelmällisyyttä (vihreä), taistelua itsenäisyydestä ja orjuudesta vapautumiseksi (punainen), vuoden ympäri paistavaa aurinkoa (keltainen) ja ihmisten afrikkalaista perintöä (musta). Tähdet symboloivat toivoa ja vapautta kuten myös valtion kahta pääsaarta.
Käännös suomeksi
Rut Bryk

Rut Bryk
Rut Bryk 1950-luvulla.
| --- | --- |
Syntynyt:  18. lokakuuta 1916  Tukholma  
Kuollut:  14. marraskuuta 1999  (83 vuotta) Helsinki  
Aktiivisena:  1936  –1999  
Kansalaisuus:  Suomi  
Ammatti:  tekstiilitaiteilija  
Puoliso:  Tapio Wirkkala  
| --- | --- |
Palkinnot:  Suomen Leijonan Pro Finlandia -mitali (1962) muotoilun valtionpalkinto (1974) Commandeur des Arts et des Lettres‎ (käännä suomeksi) (1980) Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki (1982) Helsingin yliopiston kunniatohtori (1994) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Linnea Rut Bryk (18. lokakuuta 1916 Tukholma – 14. marraskuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen keraamikko. Häntä pidetään yhtenä Suomen modernin keramiikkataiteen keskeisistä uudistajista.
Bryk opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa Helsingissä vuosina 1936–1939 ja aloitti 1942 työskentelyn Helsingissä Arabian tehtaiden taideosastolla, jossa hän sai oppia muun muassa Birger Kaipiaiselta. Brykin varhaistuotantoon kuuluu graafisia suunnitelmia, kuten kortteja ja kirjankansia, sekä keramiikkaesineitä, kuten värikkäitä astioita, tarjottimia ja koruja. Aiheet olivat esittäviä, usein naivistisen runollisia ja hehkuvan värikylläisiä. 1960-luvulta eteenpäin hän ryhtyi toteuttamaan teoksiaan yksittäisistä pienistä kaakeleista, lasitetuista keramiikkamoduuleista, joita hän sommitteli mosaiikinomaisesti suuriksi reliefeiksi. Lisäksi Brykin tuotantoon kuuluvat Vaasan Puuvilla Osakeyhtiölle ja Finlaysonille 1960-luvulla suunnitellut Seita-tekstiilit sekä pintakuvioinnit Tapio Wirkkalan suunnittelemiin astiastoihin Winterreise Polygon ja Cumulus Century.
Suomessa Brykin tunnetuimpia monumentaaliteoksia ovat ”Kaupunki auringossa” (1975) Helsingin kaupungintalon ala-aulan portaikossa sekä seitsemänpaneelinen reliefiseinä "Jäävirta" (1987–1991) tasavallan presidentin virka-asunnossa Mäntyniemessä.
Bryk oli naimisissa Tapio Wirkkalan kanssa. He saivat kaksi lasta: Sami Wirkkala (s. 1948) ja Maaria Wirkkala (s. 1954). Sami on sisustusarkkitehti ja Maaria nykytaiteilija. Taiteilijaparin perintöä vaalii Tapio Wirkkala Rut Bryk Säätiö, joka talletti vuonna 2011 hallussaan olevan kokoelman Espoon modernin taiteen museo Emmaan. Kokoelmasta on pysyvä pienoisnäyttely näyttelykeskus Weegeessä.
Suomessa Rut Bryk on palkittu Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1962 ja Valtion taideteollisuuspalkinnolla vuonna 1974. Hänelle on myönnetty Suomen Valkoisen Ruusun I luokan Ritarimerkki vuonna 1982 ja filosofian tohtori h.c. -arvonimi Helsingin yliopistoon vuonna 1994.
Bryk kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen Helsingissä vuonna 1999. Hän oli kuollessaan 83-vuotias. Bryk on haudattu Helsinkiin Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle samaan hautaan puolisonsa Tapio Wirkkalan kanssa.
Rut Brykin veli oli diplomi-insinööri ja Outokumpu Oy:n toimitusjohtaja, vuorineuvos Petri Bryk. Heidän isänsä oli kirjailija, taidemaalari ja hyönteistutkija Felix Bryk ja äiti Aino o. s. Mäkinen.
Kirjallisuutta

Kalha, Harri: ”Bryk, Rut (1916–1999)”, Suomen kansallisbiografia, osa 2, s. 34–35.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2003.  ISBN 951-746-443-6.  / Teoksen verkkoversio.
Kalha, Harri: Rut Bryk: Elämän taide.  Espoo:  Espoon modernin taiteen museo EMMA, 2016.  ISBN 978-952-5509-48-9.
Aiheesta muualla

Brykin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Aarteenetsintä: Winterreise.
Tapio Wirkkala Rut Bryk Säätiö.
Bryk, Rut hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Sabugal

Sabugalin vaakuna
Sabugal Portugalin kartalla
Sabugal on kunta Guardan piirissä, Portugalissa. Sen pinta-ala on 822,7 km² ja väkiluku noin 14 200.
Sabugalin nykyinen pormestari on sosiaalidemokraatti Manuel Rito Alves.
Freguesiat

| --- | --- |
 Águas Belas  Aldeia da Ponte  Aldeia da Ribeira  Aldeia de Santo António  Aldeia do Bispo  Aldeia Velha  Alfaiates  Badamalos  Baraçal  Bendada  Bismula  Casteleiro  Cerdeira  Fóios  Forcalhos  Lajeosa  Lomba  Malcata  Moita  Nave:  Pena Lobo  Pousafoles do Bispo  Quadrazais  Quinta de São Bartolomeu  Rapoula do Côa  Rebolosa  Rendo  Ruivós  Ruvina  Sabugal  Santo Estêvão  Seixo do Côa  Sortelha  Souto  Vale das Éguas  Vale de Espinho  Vale Longo  Vila Boa  Vila do Touro  Vilar Maior
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (portugaliksi)
Guardan piirin kunnat
Aguiar da Beira
Almeida
Celorico da Beira
Figueira de Castelo Rodrigo
Fornos de Algodres
Gouveia
Guarda
Manteigas
Mêda
Pinhel
Sabugal
Seia
Trancoso
Vila Nova de Foz Côa
Ronneby

| Ronneby |
| --- | --- |
 Pyhän ristin kirkko Ronnebyssä.
 Ronneby
 Koordinaatit: 56°12′37″N, 15°16′38″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Ronnebyn kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  7,75 km²
Väkiluku:  12 029
 – Väestötiheys:  1 552,1 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ronneby on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Ronnebyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itämeren rannalla Blekingen läänissä ja Blekingen maakunnassa. Vuoden 2010 lopussa kaupunkitaajamassa oli 12 029 asukasta. Kooltaan Ronneby on Blekingen läänin kolmanneksi suurin taajama Karlskronan ja Karlshamnin jälkeen. Ronnebyn pohjoispuolella sijaitsee sitä pienempi Kallingen taajama, joka ei kuitenkaan ole kasvanut yhteen Ronnebyn kanssa.
Ronnebyn kaupunki oli myöhäiskeskiajalla Blekingen tärkein kaupunki ja 1800-luvulla suosittu kylpyläpaikka. Ronneby oli alun perin tanskalainen kaupunki, mutta se siirtyi Ruotsille Roskilden rauhassa vuonna 1658. Kuningas perui kaupunginoikeudet, ja määräsi asukkaat muuttamaan Karlskronaan perustettuaan sinne laivastotukikohdan. Kaupunginoikeudet palasivat vuonna 1882. Vuosien 1952 ja 1967 kuntauudistuksissa Ronnebyhyn liitettiin ympäröiviä maalaiskuntia, ja vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ronneby muuttui jälleen kunnaksi.
Nähtävyyksiä

Pyhän Ristin kivikirkko (1100-luvulta, paloi suurpalossa 1864)
Möljerydin puukirkko (1894)
Bergslagenin kaupunginosa
Johannishusin kartano ja renessanssityylinen linna (1772)
Kuvia kaupungista

Munktrappan Ronnebyssä.
Vanha vesitorni.
Väestönkehitys

| Ronnebyn taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 9 069 | 9 069 |
| 1965 | 1965 |    | 11 019 | 11 019 |
| 1970 | 1970 |    | 11 801 | 11 801 |
| 1975 | 1975 |    | 12 086 | 12 086 |
| 1980 | 1980 |    | 12 019 | 12 019 |
| 1990 | 1990 |    | 11 355 | 11 355 |
| 1995 | 1995 |    | 11 740 | 11 740 |
| 2000 | 2000 |    | 11 857 | 11 857 |
| 2005 | 2005 |    | 11 767 | 11 767 |
| 2010 | 2010 |    | 12 029 | 12 029 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ronnebyn kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Ronneby teoksessa Nordisk familjebok ("Uggleupplagan", 1904–1926) (ruotsiksi)
CityGuide (ruotsiksi)
Blekingen läänin kuntien keskustaajamat
SKA-Varjagi

| SKA-Varjagi |
| --- | --- |
Koko nimi:  Varjagi Vsevoložski raion
Kaupunki:  Imeni Morozova
Kotiareena:  Hors Arena
Sarja:  MHL
Päävalmentaja:   Jevgeni Pasternatski
Kapteeni:   Stepan Anisimov
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
SKA-Varjagi (ven. СКА-Варяги) on venäläinen jääkiekkoseura, joka pelaa MHL-liigassa. Seuran kotikaupunki on Imeni Morozova.
Sagres (olut)

| Sagres |
| --- | --- |

Tyyppi:  olut
Valmistaja:  Central de Cervejas
Alkuperä:   Portugali
Valmistus aloitettu:  1940
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sagres on portugalilainen Central de Cervejas -panimon olutmerkki. Alkuperäinen lager tuli saataville vuonna 1940. Samana vuonna saatiin tumma Sagres, ja myöhemmin tyyppejä on tullut lisää, mm. alkoholiton versio vuonna 2005.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
SKA Habarovsk

SKA Habarovsk voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
FC SKA Energiya Habarovsk, jalkapalloseura
SKA-Neftjanik Habarovsk, jääpalloseura
Amur Habarovsk, jääkiekkoseura, ent. SKA Amur Habarovsk
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SKA Habarovsk”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
SART

9 GHz SART-tutkamajakka.
SART (engl. search and rescue transponder) on maailmanlaajuisen hätä- ja turvallisuusradiojärjestelmän yksi osa, meripelastuksessa käytettävä hätämajakka, joka käynnistyy pelastusveneessä heti kun sitä lähestyy alus, lentokone, helikopteri tai muu, jolla on tutka.
Se käynnistyy lähestyvän tutkan pulssista toimien toisiotutkavastaajana ja lähettää vastaussignaalin, jonka tarkoitus on auttaa pelastajaa pelastettavan löytämisessä. Vastaussignaali lähtee samalla kantoaallon taajuudella, jolla tutkakin on. Lisäksi vastaussignaali on pitkäkestoinen ja pulssitettu, joten lähestyvän pelastajan tutkan näytölle syntyy siitä selvä kahdentoista kaikumerkin jono, joka muuttuu lähemmäksi tultaessa kaariksi ja lopulta renkaiksi. Laitteessa on, tyypistä riippuen, myös valo- ja äänimerkki, joiden ansiosta pelastusveneessä olijat huomaavat, että apu on tulossa. SART on yleensä pelastusveneessä valmiina tai laivan käytävällä varustettuna käyttöohjeella ja selvällä SART-merkillä.
Jos merenkulkututka on laajakaistatutka (broadband radar, BB-tutka) sen jatkuva-aaltoinen ja hyvin pienitehoinen lähete ei käynnistä aktivoitua SART-hätämajakkaa. Myöskään merenkulkuun käytetty S-alueen 10 cm:n eli 3 GHz:n aallonpituus ei käynnistä SART majakkaa. Siksi meripelastusaluksella on oltava tähän tarkoitukseen (myös) normaali X-alueen 3 cm:n eli 9 GHz:n pulssitutka.
AIS-SART

SART voi olla myös uudempi AIS-SART, (Automatic Identification System - Search And Rescue Transponder), joka sisältää tavallisen SART laitteen lisäksi myös AIS-järjestelmän mukaiset VHF lähettimen ja GPS paikantimen. AIS-SART lähettää, joko aktivoituna tai automaattisesti aktivoituneena, pelastusveneen tiedot VHF kanavalla 2087 tai 2088, jotka siten näkyvät kaikkien lähistöllä olevien alusten ja  Alusliikennepalvelun AIS-laitteiden näytöissä. Tiedoissa on laitteelle ohjelmoitu tunnusnumero, tosiaikainen sijainti ja liiketiedot ym. Lähete näkyy 1 m:n korkeudelta lähetttynä ja 15 m:n korkeudelta vastaanotettuna ainakin 5 merimailia (nm) ja korkealla lentävässä lentokoneessa satoja nm:ja.
AIS-SART hätälähetin.
Saguenay (Quebec)

| Saguenay (Ville de Saguenay, City of Saguenay) |
| --- | --- |

 Logo
 Saguenay
 Koordinaatit: 48°37′50″N, 71°41′31″W 
Valtio:   Kanada
Provinssi:  Québec
Kaupunkiliitos:  18. helmikuuta 2002
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Saguenayn kaupunginvaltuusto
 – Pormestari:  Jean Tremblay
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 166 km²
 – Maa:  1 128,56 km²
 – Metropolialue:  2 759,75 km²
Korkeus:  166 m
Väkiluku (2016):  145 949
 – Väestötiheys:  129,3 as./km²
 – Metropolialue:  160 980
 – Väestötiheys metropolialue:  58,3 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-5
 – Kesäaika:  UTC-4
Postinumero:  G7(B,G–K,N,S–T,X–Z), G8A
Suuntanumero(t):  418
 
 ville.saguenay.qc.ca 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saguenay (ransk. Ville de Saguenay) on Québecin provinssissa Kanadassa sijaitseva kaupunki, jonka väkiluku on 145 949 (2016). Se sijaitsee 200 kilometriä pohjoiseen Québecin kaupungista.
Kaupunki muodostettiin 18. helmikuuta 2002 liittämällä yhteen Chicoutimin, Jonquièren, La Baien ja Laterrièren kaupungit sekä Lac-Kénogamin ja Shipshaw’n kunnat ja osa Tremblayn kunnasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saguenay Wikimedia Commonsissa
Sagres

| Sagres Sagresh |
| --- | --- |
 vaakuna
 Sagres
 Koordinaatit: 37°00′N, 8°56′W 
Valtio:  Portugali
alue (Nuts II):  Algarve
piiri:  Faro
kunta:  Vila do Bispo
 – Pormestari:  Fernando José de Cintra Santana
Väkiluku (2011):  1 909
 
 http://www.jf-sagres.pt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sagresin niemi
Henrik Purjehtija työskenteli Sagresin linnoituksessa.
Sagres on freguesia Vila do Bispon kunnassa Algarven alueella Portugalissa. Sen väkiluku on 1 909 (2011).
Sagres sijaitsee on mantereisen Euroopan lounaiskärkenä, johon Europan manner päättyy. Tämän Ponta de Sagres -niemen kärjestä Henrik Purjehtija lähetti löytöretkeilijöitä 1400-luvulla tutkimusmatkoille Afrikan ja Intian rannikoille. Silloin Sagresia pidettiin vanhan maailman, Euroopan, loppupisteenä ja siitä eli legendoita maailman lopun kaupunkina Euroopassa. Nykyisin Sagresia voi yhä kuulla kutsuttavan lempinimellä End of the World.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sagres Wikimedia Commonsissa