stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Boråsin kunta
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,7 | 0,7 |
|   | jalostus | 17,7 | 19,8 |
|   | palvelut | 80,8 | 78,6 |
|   | tuntematon | 0,8 | 0,9 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 52 355 | 48 474 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 108,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 21 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 89,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 10 712 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Borås | 66 273 |
| 2 | Fristad | 4 924 |
| 3 | Viskafors | 3 790 |
| 4 | Dalsjöfors | 3 362 |
| 5 | Sandared | 3 160 |
| 6 | Sjömarken | 2 829 |
| 7 | Gånghester | 1 526 |
| 8 | Rydboholm | 1 023 |
| 9 | Frufällan | 917 |
| 10 | Målsryd | 907 |
| 11 | Sandhult | 608 |
| 12 | Aplared | 465 |
| 13 | Rångedala | 392 |
| 14 | Borgstena | 386 |
| 15 | Dannike | 369 |
| 16 | Hedared | 353 |
| 17 | Bosnäs | 308 |
| 18 | Äspered | 287 |
| 19 | Kinnarumma | 253 |
| 20 | Bredared | 227 |
| 21 | Tosseryd | 223 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Brämhult
Ekås
Lundaskog
Ryda
Sparsör
Luettelossa mainituista taajamista Brämhult, Ekås, Lundaskog ja Ryda ovat sittemmin kasvaneet yhteen Boråsin ja Sparsör Fristadin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Backabo och Bäckebo södra
Fagerlid och Heden
Funningen
Gingri
Granbäcken
Hjälmryd + Vralen
Kullasand
Kvarbo sommarstad
Lerbäck
Lindegården och Skogen
Sjölyckan och Lergered
Varvhult + Slättaryd + Källhult
Viared och Lund
Viareds sommarstad
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Lilla Bosnäs
Vängtorp
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Boråsin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Borås 1 (22 valtuutettua)
Borås 2 (24 valtuutettua)
Borås 3 (27 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Boråsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Bollebygdin kunta sisältyy Boråsin tuloksiin vuosina 1973–1991.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 14 | 16 | 17 | 20 | 17 | 15 | 17 | 15 | 16 | 14 | 19 | 19 | 17 | 15 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 20 | 17 | 15 | 11 | 7 | 6 | 6 | 5 | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 7 | 8 | 8 | 5 | 12 | 9 | 8 | 6 | 3 | 6 | 6 | 6 | 5 | 5 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 5 | 9 | 0 | 7 | 6 | 5 | 3 | 3 | 5 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 3 | 3 | 2 | 3 | 5 | 5 | 3 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 36 | 35 | 35 | 38 | 34 | 36 | 33 | 37 | 25 | 29 | 26 | 24 | 24 | 23 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 10 | 6 | 6 | 5 | 6 | 6 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 6 | 9 | 11 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 6 | 6 | 3 | 1 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 79 | 79 | 79 | 79 | 79 | 79 | 79 | 73 | 73 | 73 | 73 | 73 | 73 | 73 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Borgstenan piiri
Boråsin Carolin piiri (Borås Caroli distrikt)
Boråsin Gustav Adolfin piiri (Borås Gustav Adolfs distrikt)
Bredaredin piiri
Brämhultin piiri
Danniken piiri
Fristad-Gingrin piiri
Kinnarumman piiri
Ljushultin piiri
Rångedalan piiri
Sandhultin piiri
Segloran piiri
Toarpin piiri
Tämtan piiri
Tärbyn piiri
Vängan piiri
Äsperedin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Borås Caroli
Borås Gustav Adolf
Brämhult
Rångedala
Äspered
Toarp
Dannike
Sexdrega*
Fristad
Bredared
Sandhult
Seglora
Kinnarumma
Asteriskilla (*) merkitty Sexdregan seurakunta kuuluu osittain Boråsin kuntaan ja osittain Svenljungan kuntaan.
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Bollebygdin kunta on vielä osa Boråsin kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Borgstena
Borås Caroli (Borås)
Borås Gustav Adolf
Bredared
Brämhult
Dannike
Fristad
Gingri
Hedared*
Kinnarumma
Ljushult
Längjum*
Rångedala (Ragnhildsdal)
Sandhult
Seglora
Toarp
Torpa*
Tämta
Tärby
Vänga
Äspered
Seurakunnat > Kirkot

Borgstenan kirkko
Bredaredin kirkko
Brämhultin kirkko
Carolin kirkko
Danniken kirkko
Gustav Adolfin kirkko
Hedaredin sauvakirkko
Ljushultin kirkko
Målsrydin kirkko
Ramnakyrkan
Rångedalan kirkko
Sandhultin kirkko
Segloran kirkko
Toarpin kirkko
Tämtan kirkko
Tärbyn kirkko
Vängan kirkko
Äsperedin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Boråsin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Borås kommun – Kuntajaon kehitys on käännettyä.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Boråsin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Tarkka

Tarkka on suomalainen sukunimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Asko Tarkka (1929–2020), juristi, Huhtamäki-yhtymän toimitusjohtaja 1976–1989 ja vuorineuvos
Hanna Tarkka (s. 1955), suomentaja. Pekka Tarkan toinen vaimo.
Juha Tarkka (s. 1954), taloustieteilijä
Jukka Tarkka (s. 1942), valtiotieteen tohtori, politiikan tutkija ja kansanedustaja (Nuorsuomalaiset), Topi Tarkan poika, Pekka Tarkan veli
Kaarlo Tarkka (1937–2020), koripalloilija
Laura Tarkka (s. 1970), yritysjohtaja
Lotte Tarkka (s. 1963), folkloristiikan professori. Pekka Tarkan tytär.
Minna Tarkka (1960–2023), mediatutkija, opettaja, tuottaja, julkaisija ja kriitikko. Pekka Tarkan tytär.
Pekka Tarkka (s. 1934), kirjallisuuden tutkija ja kirjallisuuskriitikko, Topi Tarkan poika, Jukka Tarkan veli
Topi Tarkka (1906–1994),  Suomen setlementtiliiton entinen pääsihteeri, Pekka ja Jukka Tarkan isä.
Huhtikuussa 2021 Tarkka oli sukunimenä 301 henkilöllä, joista 33 asui ulkomailla, Salste.netin mukaan useimmat Ruotsissa. Suomessa on 12 Tarkka-nimistä paikkaa, kuten kyliä, kaupunginosia ja taloja. Vielä 1939–1958 Tarkka-nimisiä asui vain Länsi- ja Pohjois-Suomessa. Geneanet.orgin mukaan nimi oli käytössä ainakin jo 1600-luvulla.
Teeriharju

| Teeriharju |
| --- | --- |

Osoite:  Salontie 962,  31450 Häntälä 
Sijainti:  Somero, Talvisilta
Koordinaatit:  60°33.545′N, 023°23.734′E 
Rakennustyyppi:  Tanssilava
Valmistumisvuosi:  1972 
Omistaja:  Häntälän maamiesseura ry 
Kerrosala:  500 m² 
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teeriharju on huvikeskus ja tanssilava Someron Talvisillan kylässä Salontien varrella noin 25 kilometriä Salosta  lähellä Häntälän kyläkeskusta. Tanssisalin pinta-ala on 500 m². Teeriharjun omistaa ja sitä ylläpitää Häntälän maamiesseura.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Teeriharju Wikimedia Commonsissa
Tampella (kaupunginosa)

| Tampella> Naistenlahti |
| --- | --- |
 Tammerkoski nähtynä Palatsinraitin sillalta
Kaupunki:  Tampere
Suuralue:  Keskinen suuralue
Suunnittelualue:  Keskusta
Kaupunginosa nro:  9
Osa-alueet:  Armonkallio, Herrainmäki, Ranta-Tampella
Postinumero(t):  33100
Lähialueet:  Lapinniemi, Lappi, Osmonmäki, Tammela, Jussinkylä, Finlayson, Särkänniemi
Tampella (vuoteen 2002 Naistenlahti) on Tampereen 9. kaupunginosa, joka muodostuu vanhasta Tampellan tehdasalueesta, Armonkallion asuntoalueesta ja Naistenlahden satama-alueesta.
Näsijärven rannalla sijaitsevan sisäisesti epäyhtenäisen kaupunginosan naapurikaupunginosia ovat Lapinniemi, Lappi, Osmonmäki, Tammela, Jussinkylä, Finlayson ja Särkänniemi.
Tampellassa Näsijärven rannalla toimii Naistenlahden voimalaitos.
Kuvagalleria

Tampereen Sähkölaitoksen Naistenlahden voimala.
Ranta-Tampella rakenteilla vuonna 2020.
Tampella vuonna 1953.
Tampellan esplanadi.
Tampellan aluetta Näsinneulasta kuvattuna syyskuussa 2020.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tampella Wikimedia Commonsissa
Tampella avautuu -kulttuuriraitti
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue:  Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue:  Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue:  Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue:  Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue:  Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue:  Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita:  Taraste
Tarkistuslista

Tarkistuslista on toistuvia tehtäviä varten tarkoitettu apuväline, jonka tarkoitus on vähentää ihmisen muistin ja huomiokyvyn ongelmista johtuvia virheitä. Tarkistuslista auttaa varmistamaan tehtävän suorittamisen johdonmukaisuuden ja kattavuuden.
Tarkistuslistoja käytetään 1) varmistamaan, että turvallisuuskriittiset toimet suoritetaan täydellisinä ja oikeassa järjestyksessä ja 2) vähemmän kriittisissä sovelluksissa varmistamaan, ettei osatehtäviä jää tekemättä. Tehtävälista tai ostoslista ovat yksinkertaisia esimerkkejä tarkistuslistoista.
Pitemmälle viety esimerkki on lentoliikenteessä käytettävä lentoa edeltävien toimien tarkistuslista, jonka tehtävänä on varmistaa turvallinen lentoonlähtö.
Tarkistuslistan ensisijainen merkitys on toimia tehtävän dokumenttina, johon tehtävän suoritusta systemaattisesti verrataan.
Hyvin suunniteltu tarkistuslista voi vähentää pyrkimystä välttää, jättää pois tai vähätellä jonkin tehtävän tärkeitä vaiheita. Käyttökelpoisuuden ja käyttäjien suosion varmistamiseksi tarkistuslistan tulisi olla helppolukuinen, sisältää vain välttämättömät tarkistukset ja olla niin lyhyt kuin on käytännöllistä.
Käännös suomeksi
Tanya Hope

Tanya Hope
Tanya Hope on intialainen näyttelijä, joka on esiintynyt enimmäkseen telugunkielisissä elokuvissa. Hope aloitti uransa mallina ja hänet valittiin Miss Intia Kolkataksi 2015. Hän oli finalisti Femina Miss Intia -kilpailussa 2015. Vuonna 2016 hän teki elokuvadebyyttinsä elokuvassa Appatlo Okadundevadu.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2016 | Appatlo Okadundevadu | Nithya |
| 2017 | Patel S.I.R | A.S.P. Catherine |
| 2018 | Thadam | Deepika |
| 2018 | Yajamana |  |
Tauno Luomi

Tauno Aleksanteri Luomi (8. helmikuuta 1911 Pielavesi – 27. huhtikuuta 1993) oli suomalainen pesäpalloilija.
Riihimäen Pallonlyöjiä edustanut Luomi voitti Suomen mestaruuden 1933 ja valittiin Itä–Länsi-otteluun 1933–1937 viisi kertaa peräkkäin (1934 ja 1936 vaihtomieheksi).
Luomi toimi myös Pesäpalloliiton toiminnanjohtajana.
Luomi oli toimittamassa seuraavia teoksia:
Pesäpallo, 1945 Erkki Merisen kanssa.
Suomen kansallispelin opas, 1949 Osmo Rantalan ja Merisen kanssa.
Pesäpallo-opas, 1955
Nuorten Pesäpallo-opas, 1963
tehnyt artikkelin Pesäpallo 1965 MMM Pieneen Urheilusarjaan Antero Viherkentän kanssa.
Tauno Luomelle myönnettiin SVUL:n ja PPL:n kultaiset ansiomerkit.
Saavutukset > Pelaajana

1 SM-kulta: 1933
2 SM-hopeaa: 1935, 1937
5 Itä-Länsi-ottelua: 1933-1937
Saavutukset > Ansiomerkit

Pesäpalloliiton kultainen ansiomerkki no. 25 (1971)
Aiheesta muualla

Klemola, Heikki: / Luomi, Tauno (1911–1993) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  18.6.1999. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Teerijärvi (Petäjävesi)

| Teerijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°11′43″N, 25°03′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Järvinumero:  14.527.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162,7 m 
Rantaviiva:  3,39 km 
Pinta-ala:  0,28 km² 
 fiTeerijärvi 
Teerijärvi on metsäjärvi Petäjäveden lounaiskolkassa Keski-Suomen maakunnan länsiosassa. Sen pinta-ala on 28,2 hehtaaria. Etäisyys Jyväskylästä on 37 kilometriä länteen.Teerijärvi. Järviwiki. Viitattu 12.8.2021.
Maantiede

Teerijärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,1 kilometriä, leveys lounaasta koilliseen on noin 700 metriä. Järvi muodostuu neljästä lahdesta, sitä ympäröi metsämaa ja suo, saaria ei ole. Välittömästi Teerijärven itäpuolella levittäytyy Teerijärvensuo, joka on luonnonsuojelualue. Teerijärveen virtaa Välijoki pohjoisesta Oratista (163,0 metriä mpy), ja myös ympäröiviltä soilta virtaa ojia Teerijärveen. Teerijärven lounaispuolella sijaitsee Kotanen (167,8 metriä mpy).
Teerijärvi (14.527.1.009) kuuluu Pirttijoen valuma-alueeseen (14.527), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä (14). Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue (14.52) ja ensimmäinen jakovaihe on Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Teerijärvi on viidenneksi laajin Pirttijoen alueen 17:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Pirttijoen alueesta valtaosa sijaitsee Petäjävedellä, luoteisosa sijaitsee Keuruulla ja lounaisosa Jämsässä.
Sylkikuoriaiset

| Sylkikuoriaiset |
| --- | --- |
 Ketosylkikuoriainen (Cantharis rustica)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthopoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Elateriformia
Yläheimo::  Seppämäiset Elateroidea
Heimo::  Sylkikuoriaiset Cantharidae  Imhoff, 1856
Alaheimot
 Cantharinae  Silinae  Dysmorphocerinae  Malthininae  Chauliognathinae  Cydistinae  Pterotinae  Ototretinae  Ototretadrilinae  †Lasiosynidae 
Katso myös
   Sylkikuoriaiset Wikispeciesissä   Sylkikuoriaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sylkikuoriaiset (Cantharidae) on erilaisruokaisten alalahkoon kuuluva kovakuoriaisheimo. Ne ovat sukua kiiltomadoille. Niiden ruumis  ja siivet ovat pehmeitä ja niiden kuori on ohut. Niiden väritys toimii suojavärinä petoja vastaan. Lisäksi niillä on suojakeinona paha maku.
Ulkonäkö ja koko

Sylkikuoriaisten väri on yleensä punamusta tai keltamusta. Niiden ruumis on pitkulainen ja ne ovat pituudeltaan 2–15 mm.
Levinneisyys ja elinympäristö

Toukat elävät maassa ja aikuiset kasvistossa. Niitä esiintyy niityillä, puutarhoissa ja viljelyksillä.
Lisääntyminen

Sylkikuoriaiset saattavat kohdata parittelukumppanin etsiessään kukista siitepölyä. Naaras munii munat maahan paikkaan, missä on suojana joko kariketta tai lahopuu.
Ravinto

Sylkikuoriaiset syövät sekä toukkina että aikuisina pieniä eläimiä, muun muassa kirvoja. Tämän lisäksi aikuiset syövät kukkien siitepölyä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Sylkikuoriaiset (Cantharidae)
ITIS: Cantharidae (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Cantharidae, soldier beetles (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Family Cantharidae - Soldier Beetles (englanniksi)
Teemu Lassila

| Teemu Lassila |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. maaliskuuta 1983 (ikä 41) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Maila:  oikea
Hanska:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  83 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2002–2020
Aik. seurat:  TPS (SML) Hermes (Mestis) Ässät (SML) Djurgårdens IF (SEL) HPK (SML) LeKi (Mestis) Kiekko-Vantaa (Mestis) Metallurg Novokuznetsk (KHL)   Barys Astana (KHL)   Avangard Omsk (KHL)   Växjö Lakers (SHL)   Tappara (SML)   HC 05 Banská Bystrica (SloEx) Orli Znojmo (EBEL)
NHL-varaus:  117. varaus, 2003 Nashville Predators
| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lassila (vas.) ja Mikael Granlund maailmanmestaruusjuhlissa 2011, Helsingissä. |  Lassila (vas.) ja Mikael Granlund maailmanmestaruusjuhlissa 2011, Helsingissä. |  Lassila (vas.) ja Mikael Granlund maailmanmestaruusjuhlissa 2011, Helsingissä. |  |
Maa:   Suomi
Miesten jääkiekko
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Slovakia 2011 | jääkiekko |  |
Teemu Tapio Lassila (s. 26. maaliskuuta 1983 Helsinki) on uransa lopettanut suomalainen jääkiekkomaalivahti ja maailmanmestari, joka edusti viimeksi monikansallisessa EBEL-liigassa pelaavaa Orli Znojmoa.
Kasvattajaseuransa TPS:n lisäksi Lassila pelasi muun muassa Djurgårdens IF:n, Hämeenlinnan Pallokerhon ja Metallurg Novokuznetskin paidassa. Lassilan uran paras saavutus oli MM-kulta. Hän voitti SM-kultaa kaudella 2017 Tapparassa sekä kahdesti SM-hopeaa: TPS:ssa kaudella 2004 ja HPK:ssa 2010. Lassilan pelityyliin kuului tietynlainen aggressiivisuus; maalivahti otti kauden 2009–2010 pudotuspeleissä enemmän rangaistuksia kuin jotkut täysipainoisesti pelanneet HPK:n kenttäpelaajat.
Ura

Lassila nousi nopeasti junioreista edustusjoukkueeseen. Kaudella 2002–2003 Lassila nousi Turun Palloseuran ykkösmaalivahdiksi ohi kokeneen Jason Elliottin. Seuraavana kesänä Nashville Predators varasi Lassilan NHL:n varaustilaisuudessa neljännellä kierroksella. Kaudeksi 2005–2006 Lassila teki sopimuksen Elitserien-seura Djurgårdens IF:n kanssa. Odotukset Ruotsissa olivat kovat, sillä Djurgårdenin maalivahtina pelasi edellisellä kaudella NHL-maalivahti José Théodore.
Kaksi kautta Ruotsissa vietettyään Lassila halusi jälleen palata tuttuun SM-liigaan. Hänestä olivat kiinnostuneet monet joukkueet, muun muassa Saimaan Pallo ja TPS. Miehen lopullinen valinta oli kuitenkin Hämeenlinnan Pallokerho, jonka kanssa hän teki kahden vuoden sopimuksen vuoteen 2009 saakka. HPK:ssa jatkoi yllättäen myös edellisellä kaudella hyvin pelannut Andy Chiodo, joka vei valtaosan peliajasta ja Lassila pääsi pelaamaan vain yksittäisiä otteluita. Lassilan pelivirettä pidettiin yllä muun muassa lainaotteluilla Mestiksessä pelaavissa Lempäälän Kisassa ja Kiekko-Vantaassa.
Maaliskuussa 2011 Ilta-Sanomien urheilutoimittaja Petteri Linnavalli arvioi Teemu Lassilan SM-liigan runkosarjan (2010–2011) toiseksi parhaaksi maalivahdiksi Eero Kilpeläisen jälkeen. Toukokuussa 2011 Lassila pelasi ensimmäisen arvokisamaaottelunsa Slovakian MM-kisoissa alkusarjapelissä Latviaa vastaan. Välisarjassa hän pelasi Saksaa vastaan, mutta vaihdettiin pois maalilta toisessa erässä Saksan neljännen maalin jälkeen. Välisarjan ottelussa Venäjää vastaan hänet vaihdettiin kentälle jo ottelun viidennellä minuutilla ja hän pelasi nollapelin eikä päästänyt maalia edes ottelun päättäneessä rangaistuslaukauskilpailussa.
Lassila pelasi kauden 2011–2012 Metallurg Novokuznetskissa KHL:ssä ja kauden 2012–2013 Barys Astanassa samassa sarjassa. Hän aloitti KHL:ssä myös kauden 2013–2014, joukkueenaan Avangard Omsk, mutta siirtyi joulukuussa 2013 Ruotsin pääsarjan SHL:n Växjö Lakersiin. Vuonna 2014 Lassila palasi TPS:ään. Marraskuussa 2015 hän sai seitsemän ottelun pelikiellon huitaustuaan Porin Ässien Josh Grattonia mailalla kasvoihin. Keväällä 2017 Lassila voitti ensimmäisen Suomenmestaruutensa Tapparan väreissä.
Elokuussa 2020 Lassila ilmoitti uransa lopettamisesta.
Muuta

Teemu Lassilan isä Hannu Lassila on uransa lopettanut jääkiekkomaalivahti ja jääkiekon Suomenmestari kaudelta 1982–1983.
Teotenango

Teotenangon pääsisäänkäynnin rauniot.
Teotenango on muinainen intiaanien rakentama kaupunki Meksikossa 20 kilometriä etelään Tolucan kaupungista. Siellä asui matlatzinca-kansan edustajia. Asteekit valloittivat kaupungin vuonna 1476. Paikka on mahdollisesti ollut suuri seremoniallinen keskus. Jaguaariaukion ympäristössä sijaitsee useita pyramidejä ja muita rakenteita. Nykyään arkeologisen alueen sisäänkäynnin lähellä sijaitsee museo, joka esittelee alueella tehtyjä esinelöytöjä.
Aiheesta muualla

Teotenango (espanjaksi)
Taklimakan

Hiekkamyrsky Taklimakanin aavikolla.
Taklimakan (Takla Makan, Taklamakan; uiguuriksi تەكلىماكان قۇملۇقى, Teklimakan qumluqi, kiin.: 塔克拉玛干沙漠; pinyin: Tǎkèlāmǎgān shāmò) on hiekka-aavikko Länsi-Kiinassa Xinjiangissa syvässä Tarimin altaassa korkeiden vuorten ympäröimänä. Taklimakanin sijainti on 78°–88° itäistä pituutta, 37°–40° pohjoista leveyttä. Eteläpuolella ovat jopa 6 000 metriin kohoavat Kunlunvuoret.
Taklimakan on tyypillisen mannerilmaston lauhkean vyöhykkeen sisämaan aavikko. Lämpötilavaihtelu on suurta ja aavikko on hyvin kuiva.  Aavikko käsittää valtaosan Tarimin altaasta ja sen pinta-ala on noin 320 000 neliökilometriä, toisen lähteen mukaan 337 600 km2. Suurin osa aavikosta on hiekkadyynejä; lisäksi on kiviaavikkoa. Alueelta löydettiin öljyä 1950-luvulla ja laajempia öljyvaroja 1980-luvulla. Lisäksi alueella kerätään eräitä lääkekasveja. [lähde? ]