stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Progressiivinen vero
Määritelmiä

Vero on progressiivinen, jos verokanta on köyhille pienempi kuin rikkaille. Rikkailla tarkoitetaan tuloveron tapauksessa eniten ansaitsevia, pääomaveron tapauksessa eniten pääomaa omistavia ja kulutusveron tapauksessa eniten kuluttavia.
Progressiivisen veron vastakohta on regressiivinen vero, jolloin tulonsaajan veroprosentti pienenee verotettavan summan noustessa. Jos veroprosentti ei riipu verotettavasta summasta, kyseessä on suhteellinen eli tasavero. Tasasummavero on kysymyksessä, kun kaikki verovelvolliset maksavat yhtä suuren summan.
Progressiivinen verotuksen historiaa

Progressiivinen tulovero on saanut kannatusta monilta taloustieteilijöiltä ja muilta yhteiskuntatieteilijöiltä. Ensimmäisenä siihen viittasi taloustieteen isänä pidetty Adam Smith teoksessaan Kansojen varallisuus (1776). Vuonna 1848 Karl Marx ja Friedrich Engels esittivät teoksessa Kommunistinen manifesti korkean progressiivisen veron.
1900-luvulla veroprogressio eteni pisimmälle anglosaksisissa maissa. Yhdysvallat siirtyi progressiiviseen tuloverotukseen vuonna 1913. Maa kulki veroprogression eturintamassa ja siellä nähtiinkin ensimmäiset yli 70 prosentin verokannat, aluksi tuloverotuksessa (1919) ja myöhemmin perintöverotuksessa (1937). Ylin tuloverokanta laski 1920-luvulla, mutta vuonna 1937 se korotettiin 79 prosenttiin, vuonna 1942 edelleen 88 prosenttiin ja vuonna 1944 peräti 94 prosenttiin. Toisen maailmansodan jälkeen ylin verokanta pysyi 90 prosentin tuntumassa 1960-luvun puoliväliin. Sen jälkeen se vakiintui 70 % paikkeille aina 1980-luvun alkuun asti. Vuosina 1932–1980 liittovaltion tuloveron ylin verokanta oli keskimäärin 81 %.
Isossa-Britanniassa ylimpien tuloluokkien marginaalivero oli vuosina 1942–1952 ja 1974–1978 Yhdysvaltojakin korkeampi, 98 prosenttia. Se on tähänastisen verohistorian korkein.
Sekä Britannian että Yhdysvaltain korkeimmat verokannat koskivat pääomatuloja (unearned income). Ansiotulojen (earned income) ylin verokanta oli varsinkin 1970-luvulla ajoittain hieman alhaisempi.
Manner-Euroopassa Britannian ja Yhdysvaltain kaltaisia korkeita veroprosentteja ei ole sovellettu kuin poikkeustilanteissa. Ranskassa ja Saksassa yllettiin 1940–1980-luvuilla 50–70 prosenttiin. Saksassa ylin verokanta oli poikkeuksellisesti 90 % vuosina 1947–1949.
Progressiivisen perintöveron ylin veroprosentti on myös ollut korkea anglosaksisissa maissa. Yhdysvalloissa ylin verokanta oli 70–80 % aina 1930-luvulta 1980-luvulle. Britanniassa ylin verokanta oli vähintään 70–80 % vuosina 1940–1980. Ranskassa ja Saksassa maksimiverokanta oli 30–40 % lukuun ottamatta toisen maailmansodan jälkeisiä miehitysvuosia Saksassa.
Progressiivinen verotus Suomessa

Progressiivista veroasteikkoa noudatetaan Suomen henkilöverotuksessa muun muassa ansiotulo- ja pääomatuloverotuksessa, perintö- ja lahjaverotuksessa ja aiemmin myös varallisuusverotuksessa.
Valtion tuloverot peritään Suomessa progressiivisten veroasteikkojen mukaisesti. Tulot jaetaan pääoma- ja ansiotuloihin, joille määrätään erilliset, progressiiviset verot. Pääomatulojen veroprosentti vaihtelee 30:n ja 34:n välillä vuonna 2017. Ansiotuloista peritään vero valtiolle, kunnalle ja seurakunnalle. Ansiotulojen valtionvero vaihtelee verotettavien tulojen mukaan 0 ja 31,75 prosentin välillä. Tämän lisäksi ansiotuloista peritään kunnallis- ja mahdollinen kirkollisvero, joita progressiivinen veroasteikko ei koske.
Veronmaksajien keskusliiton laskelmien mukaan myös kunnallisverotus on käytännössä progressiivista. Tämä johtuu verovähennyksistä, joiden vuoksi kunnallisveron osuus nousee ansioiden kasvaessa.
Progressiivinen verotus Suomessa > Historiaa

Suomessa progressiivinen tulo- ja omaisuusvero otettiin käyttöön vuonna 1920.
Progressiivisen tuloveron osuus kaikista Suomessa kannetuista veroista on laskenut jyrkästi viimeisten vuosikymmenten aikana ja on enää vajaa viidennes (18,6 prosenttia vuonna 2005). Myös progressiivisen tuloverotuksen piirissä olevien veronmaksajien määrä on vähentynyt. Kun 2,8 miljoonaa veronmaksajaa maksoi osan veroistaan progressiivisena tuloverona vuonna 1989, vuonna 2009 määrä oli pudonnut 1,75 miljoonaan.. Kokonaisverotuksen progressiota on vähentänyt käytännössä myös se, että työttömyys-, sairaus- ja äitiyspäivärahoista alettiin 1980-luvulla periä veroa.
Pääomatuloverotus muutettiin progressiivisesta tasaveroksi vuonna 1993. Vuodesta 2012 alkaen pääomatulojen verotus on lievästi progressiivinen.
Varallisuusvero (aiemmin omaisuusvero) lakkautettiin vuoden 2006 alussa. Henkilöverotuksessa varallisuusvero määrättiin progressiivisen varallisuusveroasteikon mukaisesti. Progressiivisessa veroasteikossa oli ennen veron lakkautusta ainoastaan yksi porras, jonka alittavasta varallisuudesta veroa ei peritty.
Aiheesta muualla

Kaaro, Jani: Tutkijat: Progressiivinen verotus tekee ihmiset onnellisiksi. Helsingin Sanomat 10.9.2011.
Yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut 1908

Yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1908 Kuopiossa 29.–30. elokuuta. Kilpailupaikka oli Väinölänniemen kenttä. Ohjelmassa oli ensimmäistä kertaa 10 000 metrin juoksu.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Aarne Kumlin | 12,0 | Eino Wallenius | 12,1 | Petter Mattsson | 12,2 |
| 400 m | Petter Mattsson | 57,4 | Arvid Björklund | 58,7 | Paavo Lindholm | 59,2 |
| 1 500 m | Viljami Kolehmainen | 4.32,8 | P. Niskanen | 4.45,0 | Antti Väänänen | 4.47,5 |
| 10 000 m | Hannes Kolehmainen | 34.22,2 | Tatu Kolehmainen | 34.22,4 | Viljami Kolehmainen | 34.28,1 |
| 110 m aidat | Arvid Björklund | 19,0 | Paavo Lindholm | 19,4 | Tatu Sorjonen | 19,4 |
| Juoksumestaruus | Petter Mattsson | 296,87 | Paavo Lindholm | 294,90 | Arvid Björklund | 294,53 |
| Mailin kävely | Oscar Larsson | 7.43,1 |  |  |  |  |
| 5 000 m kävely | Oscar Larsson | 25.25,4 |  |  |  |  |
| Korkeushyppy yhteistulos | Santeri Sahlström | 290 | Einar Sahlstein | 290 | Mikko Holm | 285 |
| Seiväshyppy yhteistulos | Santeri Sahlström | 515 | Einar Sahlstein | 510 | Mikko Holm | 505 |
| Pituushyppy yhteistulos | Petter Mattsson | 11,28 | Einar Sahlstein | 11,18 | Kalle Tikkanen | 11,13 |
| Kolmiloikka | Eino Wallenius | 12,07 | Paavo Lindholm | 12,00 | Arvid Björklund | 11,89 |
| Hyppymestaruus | Einar Sahlstein | 329,33 | Santeri Sahlström | 326,82 | Mikko Holm | 323,63 |
| Kuulantyöntö yhteistulos | Mikko Holm | 22,45 | Ilmari Keinänen | 21,05 | Aarne Kumlin | 19,90 |
| Kiekonheitto yhteistulos | Lauri Castren | 65,64 | Kalle Haara | 60,65 | Ilmari Keinänen | 59,93 |
| Keihäänheitto yhteistulos | Einar Sahlstein | 78,54 | Kalle Tikkanen | 74,01 | Eetu Pulliainen | 73,29 |
| Heittomestaruus | Mikko Holm | 237,94 | Ilmari Keinänen | 235,44 | Einar Sahlstein | 232,21 |
| Kymmenottelu | Mikko Holm | 832,60 | Einar Sahlstein | 819,67 | Tatu Sorjonen | 808,58 |
Insinööriliitto

| Insinööriliitto IL ry |
| --- | --- |

Toimiala:  insinöörien ja muiden tekniikan alan asiantuntijoiden edunvalvonta
Jäsenmäärä:  noin 75 000
Puheenjohtaja:  Samu Salo
Jäsenlehti:  Insinööri-lehti
Aiheesta muualla
www.ilry.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Insinööriliitto IL ry on akavalainen ammattijärjestö, johon kuuluu jäsenjärjestöjen kautta 75 000 jäsentä. Insinööriliiton jäsenet ovat insinöörejä, insinööriopiskelijoita ja muita tekniikan alan asiantuntijoita. Jäsenistö työskentelee yksityisellä, kunta- ja valtiosektorilla.
Insinööriliitto neuvottelee työehtosopimuksia neuvottelu- ja jäsenjärjestöjensä kautta. Työehtosopimukset akavalaisille liitoille neuvottelee keskitetysti yksityisellä puolella yksityisten alojen neuvottelujärjestö YTN ja julkisella puolelle julkisten alojen neuvottelujärjestö JUKO. Lisäksi alakohtaisia työehtosopimuksia neuvottelee esimerkiksi Tietoalan Toimihenkilöt.lähde?
Insinööriliiton jäsenpalveluita ovat työsuhdeneuvonta, lakipalvelut, urapalvelut, palkkaneuvonta ja koulutukset. Liiton jäsenlehti on Insinööri-lehti. Insinööriammattikunnan tunnus on insinöörisormus. Insinööriliitto välittää sormuksien lisäksi insinöörilakkeja.
Historia

Liiton historia alkaa huhtikuusta 1919, jolloin perustettiin Tampereen teknilliset -yhdistys. Sen tarkoituksena oli toimia Tampereen teknillisen opiston käyneiden yhdyssiteenä, avustaa teollisuuden ja tekniikan kehityksen seuraamisessa ja valvoa opiston käyneiden etuja.
Yhdistyksen toiminta valtakunnallistui ja vuonna 1946 yhdistyksen nimeksi vaihdettiin Yleinen insinööriyhdistys ja kotipaikaksi Helsinki. Vuonna 1954 laajentuneesta yhdistyksestä tehtiin liitto ja nimeksi tuli Insinööriliitto ry. Liitossa oli tuolloin 22 paikallisosastoa. Vuonna 1955 liittoon liittyi ensimmäinen opiskelijayhdistys, Turun Teknillisenen Opiston Oppilasyhdistys ry. 50-vuotisjuhlavuonna 1969 liittoon kuului 33 jäsenyhdistystä ja noin 7000 jäsentä.
Vuonna 1973 Insinööriliitto muodosti Korkeakouluinsinöörien, Arkkitehtien Liiton (KAL) ja Akavan kanssa YTN:n. Vuonna 1976 YTN:n järjestöt liittyivät Akavaan ja Insinööriliitosta tuli Akavan toiseksi suurin jäsenjärjestö.
Insinööriliitto ja Kuntien Tekniset (KTK) yhdistyivät vuonna 2006, minkä seurauksena syntyi Uusi Insinööriliitto UIL ry. KTK erosi UIL:stä vuoden 2008 lopussa. Vuoden 2014 vaihteessa nimi palautettiin taas Insinööriliitto IL ry:ksilähde?.
Jäsenjärjestöt

Insinööriliittoon kuuluu 30 alueellista jäsenjärjestöä ja kuusi valtakunnallista jäsenjärjestöä.
Jäsenjärjestöt > Valtakunnalliset jäsenjärjestöt

Julkisen alan Insinöörien Liitto JIL
Pelastusalan Toimihenkilöliitto PTL ry
Tekniikan ammattilaiset ry
Tietoala ry
Valtion Maanmittausalan Tekniset ry
Insinöörilaulajat
Insinööriopiskelijaliitto
Jäsenjärjestöt > Alueelliset jäsenjärjestöt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ala-Kymen Insinöörit AKI ry  Etelä-Pohjanmaan Insinöörit ry  Forssan Seudun Insinöörit ry  Helsingin Insinöörit HI ry  Hyvinkään-Riihimäen Insinöörit ry  Hämeenlinnan Insinöörit ry  Imatran Insinöörit ry  Jokilaaksojen Insinöörit ry  Kainuun Insinöörit ry  Keski-Suomen Insinöörit ry  |  Kokkolan Seudun Insinöörit ry  Kuopion Insinöörit ry  Lahden Seudun Insinöörit ry  Lapin Insinöörit ry  Lappeenrannan Insinöörit ry  Lounais-Suomen Insinöörit LOUSI ry  Länsi-Pohjan Insinöörit ry  Maanpuolustuksen Insinöörit VMT  Merenkurkun Insinöörit ry  Mikkelin Insinöörit ry  Oulun Insinöörit ry  |  Pieksämäen Seudun Insinöörit ry  Pohjois-Karjalan Insinöörit ry  Pohjois-Kymen Insinöörit ry  Raahen Alueen Insinöörit ry  Satakunnan Insinöörit ry  Salon Alueen Insinöörit ry  Savonlinnan Insinöörit SI ry  Tampereen Insinöörit ry  Valkeakosken Insinöörit ry  Varkauden Insinöörit ry  |
Aiheesta muualla

Insinööriliitto IL ry
Insinööri-verkkolehti
| n k Akava |
| --- | --- |
Jäsenliitot:  Agronomiliitto  Akavan Erityisalat  Akavan sairaanhoitajat ja Taja  Akavan Yleinen Ryhmä AYR  AKI-liitot  Ammattiliitto Ava  Diakoniatyöntekijöiden liitto DTL  DIFF – Ingenjörerna i Finland  Esimiehet ja Asiantuntijat YTY  Insinööriliitto  Kasvatuksen ja nuorisotyön asiantuntijat KNT  KTK Tekniikan Asiantuntijat  Kuntoutusalan Asiantuntijat  Luonnon-, ympäristö- ja metsätieteilijöiden liitto Loimu  Myynnin ja markkinoinnin ammattilaiset MMA  Opetusalan Ammattijärjestö OAJ  Professoriliitto  Päällystöliitto  Sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö Talentia  Suomen Arkkitehtiliitto SAFA  Suomen Ekonomit  Suomen Eläinlääkäriliitto  Suomen Farmasialiitto  Suomen Hammaslääkäriliitto  Suomen Lakimiesliitto  Suomen Lääkäriliitto  Suomen Poliisijärjestöjen Liitto  Suomen Psykologiliitto  Suomen Puheterapeuttiliitto  Suomen Terveydenhoitajaliitto  Suomen Työterveyshoitajaliitto  Tekniikan akateemiset TEK  Tieteentekijöiden liitto  Tradenomiliitto TRAL  Upseeriliitto  Yhteiskunta-alan korkeakoulutetut
Reino Nordinin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 4 |  |
| ↙EP:t | 1 |  |
| ↙Singlet | 18 |  |
| ↙Musiikkivideot | 10 |  |
Tämä artikkeli on suomalaisen näyttelijä-laulaja-lauluntekijä Reino Nordinin diskografiasta.
Hän julkaisi vuosina 2008–2012 kaksi albumia ja yhden EP:n yhtyeensä Reino & The Rhinosin kanssa. Vuodesta 2013 lähtien hän on esiintynyt käyttäen vain omaa nimeään. Hän uran suurimmat hitit ovat vuonna 2016 julkaistut singlet ”Puhu vaan” ja ”Kato mua silmiin”, jotka ovat molemmat saaneet kultalevyt.
Reino Nordin > Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Bongo Rock |  Julkaistu: 28. marraskuuta 2014  Formaatti: CD / LP / C-kasetti / digitaalinen lataus  Levy-yhtiö: Monsp Records | – | – |
| Antaudun |  Julkaistu: 24. helmikuuta 2017  Formaatti: CD / LP / digitaalinen lataus  Levy-yhtiö: PME Records | #1  | kultalevy (yli 10 miljoonaa striimiä) |
| Cara Mia |  Julkaistu: 8. helmikuuta 2019  Formaatti: CD / LP / digitaalinen lataus  Levy-yhtiö: PME Records | #3  |  |
| Kääntöpuolii |  Julkaistu: 5. toukokuuta 2023  Formaatti: LP / digitaalinen lataus  Levy-yhtiö: Sony Music | #17  |  |
Reino Nordin > Singlet

| Vuosi | Single | Singlelista | Latauslista | Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | ”Ei lomaa” | – | – | – | Bongo Rock |
| 2013 | ”Albatrossi” | – | – | – | Bongo Rock |
| 2014 | ”Viereen” (mukana Paperi T) | – | – | – | Bongo Rock |
| 2014 | ”Sun kaa” | – | – | – | Bongo Rock |
| 2015 | ”Tuntematon sotilas” | – | – | – | Bongo Rock |
| 2015 | ”Ylös” | – | – | 54  |  |
| 2015 | ”Sol” | – | – | – |  |
| 2015 | ”Catch The Game” (mukana Gracias) | – | 17  | – |  |
| 2016 | ”Puhu vaan” | 18  | 16  | 57  | Antaudun |
| 2016 | ”Kato mua silmiin” | 18  | 6  | 10  | Antaudun |
| 2016 | ”Kosketa” | 13  | 4  | 52  | Antaudun |
| 2017 | ”Momentumii” | – | 6  | 83  | Antaudun |
| 2017 | ”Antaudun” | 1  | 3  | 1  | Antaudun |
| 2017 | ”Ihmeeni” | – | 8  | 55  | Cara Mia |
| 2018 | ”Ytimeen” | 11  | 1  | 62  | Cara Mia |
| 2018 | ”Kuinka paljon voi rakastaa” | 10  | 1  | 69  | Cara Mia |
| 2018 | ”Nyt” | – | 7  | 34  |  |
| 2018 | ”Kyynelten virta” | 5  | – | 77  | Cara Mia |
| 2018 | ”Veitsenterällä” | 5  | 8  | 39  | Cara Mia |
| 2019 | ”Cara Mia” | 8  | 10  | – | Cara Mia |
| 2020 | ”Kato mitä sä teit” | 16  | – | 15  | Vain elämää, kausi 11 – Ensimmäinen kattaus |
| 2020 | ”Sinä vain” | 8  | – | – | Vain elämää, kausi 11 – Ensimmäinen kattaus |
| 2020 | ”Kun mennään bai-laa-maan” | – | – | – | Vain elämää, kausi 11 – Ensimmäinen kattaus |
| 2020 | ”Niks ja naks” | 12  | – | – | Vain elämää, kausi 11 – Toinen kattaus |
| 2020 | ”Älä peitä mun aurinkoo” | 18  | – | – | Vain elämää, kausi 11 – Toinen kattaus |
| 2020 | ”Murha” | – | – | – | Vain elämää, kausi 11 – Toinen kattaus |
| 2020 | ”Mies murtuu” | – | – | – | Vain elämää, kausi 11 – Toinen kattaus |
| 2020 | ”Rakkauden Bermudan kolmio” | – | – | – | Vain elämää, kausi 11 |
| 2020 | ”Meidän valo” | – | – | – | Vain elämää, kausi 11 |
| 2020 | ”Maria” | – | – | – | Vain elämää, kausi 11 |
| 2020 | ”Jouluyö, juhlayö” | – | – | – | Vain elämää, kausi 11 |
| 2023 | ”Aikuisii” | 12  | – | 93  |  |
| 2023 | ”Mehiläinen kukkaan” | – | – | – |  |
| 2023 | ”Taivas itkee” | – | – | – |  |
| 2022 | ”Katson sineen taivaan | – | – | – | Vain elämää: Unohtumaton ilta |
| 2022 | ”Kääntöpuolii” | – | – | 63  | Kääntöpuolii |
| 2023 | ”Höyhen” | – | – | – | Kääntöpuolii |
| 2023 | ”Pysähdy kanssani tähän” | – | – | 77  | Kääntöpuolii |
| 2023 | ”Sydämet palamaan” | – | – | – |  |
| 2024 | ”Beibi nään tähtii” | – | – | – |  |
| 2024 | ”Suullinen sopimus” | – | – | – |  |
| 2024 | ”Ajetaan” | – | – | 40  |  |
Reino Nordin > Musiikkivideot

Ei lomaa (2013 – ohj. Johan Wasicki)
Viereen (2014 – ohj. Terjo Aaltonen)
Sun kaa (2014)
Tuntematon sotilas (2015 – ohj. Julius Konttinen)
Ylös (2015 – ohj. Henrik Suhonen & Julius Konttinen)
Ylös feat. Kube, VilleGalle, Tippa-T (2015 – ohj. Henrik Suhonen & Julius Konttinen)
Sol (2015 – ohj. Charlie Harjulin)
Puhu vaan (2016 – ohj. Markus Kontiainen)
Reino Nordin > Vierailijana

| Vuosi | Kappale | Artisti | Albumilta | Muut vierailijat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | "Sun kaupungissa" | Jodarok & JV |  |  |
| 2015 | "Peräst kuuluu" | JVG | 247365 |  |
| 2016 | "Lei" [remix] | KANI |  | Kube, VilleGalle, STIG |
| 2017 | "Satamiljoonaa kertaa" | Mäkki |  |  |
| 2017 | "Rakasta mut palasiks" | Bang For The Buck |  |  |
| 2017 | "Shampanjahai" | Pykäri |  | Pyhimys |
| 2017 | "Lähen menee" | JVG | Popkorni |  |
| 2018 | "Paa mut cooleriin" | Kaija Koo |  |  |
| 2019 | "Häikäsee" | JVG | RATA/RAITTI |  |
| 2019 | "Raha niinku roskaa" | Kube | Hakunila Killah |  |
| 2022 | "Vihatuin" | MD$ |  | Fabe, Mikael Gabriel |
Reino & The Rhinos > Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Tähän tyyliin |  Julkaistu: 2. huhtikuuta 2008  Formaatti: CD / digitaalinen lataus  Levy-yhtiö: Backstage Alliance | #29  | – |
| Kohti huomista |  Julkaistu: 13. kesäkuuta 2012  Formaatti: CD / LP / digitaalinen lataus  Levy-yhtiö: Suomen Musiikki | #12  | – |
Reino & The Rhinos > EP:t

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Singlelista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Nuoret siivet |  Julkaistu: 15. huhtikuuta 2009  Formaatti: CD / digitaalinen lataus  Levy-yhtiö: Backstage Alliance | #7  | – |
Reino & The Rhinos > Singlet

| Vuosi | Single | Singlelista | Latauslista | Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | ”Lempee” | – | – | – | Tähän tyyliin |
| 2011 | ”Aurinko” | – | – | – | Kohti huomista |
| 2012 | ”Kuulut unelmiin” | – | – | – | Kohti huomista |
| 2012 | ”Rakkaus on mennyt pieleen” | – | – | – | Kohti huomista |
| 2013 | ”Kunnes tyhjyys meidät saa” | – | – | – | Kohti huomista |
Reino & The Rhinos > Musiikkivideot

Aurinko (2011 – ohj. Jan Konsin & Henrik Suhonen)
Kuulut unelmiin (2012)
Softbank

| SoftBank Group  |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
ISIN:  JP3436100006
Kotipaikka:   Japani
Toimiala:  Konglomeraatti (liiketalous)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Softbankin pääkonttori sijaitsee Tokion Shiodome-rakennuksessa. Toimistotalon yläkerroksissa toimii Conrad Tokio -hotelli.
SoftBank Group on japanilainen monikansallinen konglomeraattiyritys, jonka pääkonttori sijaitsee Tokiossa. Yritys omistaa osuuksia muun muassa SoftBank Corp., SoftBank Vision Fund, Arm, Fortress Investment Group, Boston Dynamics, T-Mobile USA (24 %), Alibaba (29,5 %), Yahoo Japan (48,17 %), Brightstar (87,1 %), Uber (15 %).
Softbankin perusti Masayoshi Son. Alkuaikoinaan yritys myi tietokoneohjelmistoja ja vähän myöhemmin kustansi tietotekniikkalehtiä.
15. lokakuuta 2013 Softbank ja peliyhtiö GungHo ostivat suomalaisesta pelivalmistaja Supercellistä 51 % osuuden. Kauppahinnaksi ilmoitettiin noin 1,1 miljardia euroa. Sittemmin Softbank kasvatti omistusosuuttaan Supercellistä yli 73 prosentin, ja siitä tuli ainoa yhtiön (henkilökunnan) ulkopuolinen omistaja.lähde?
Vuonna 2016 Softbank hankki ARM Holdingsin 31 miljardilla dollarilla. Seuraavana vuonna ARM Holdings muutti nimeksi Arm.
Syyskuussa 2020 Nvidia ja SoftBank ilmoittivat Nvidian ostavan Arm-yhtiön SoftBankiltä 40 miljardin dollarin hinnalla. Softbank hankki Armin vuonna 2016 31 miljardilla dollarilla. Helmikuussa 2022 ARM-yhtiön kauppa Nvidialle peruuntui johtuen kilpailuviranomaisten huolesta vaikutuksesta kilpailulle.
Juurikkaniemen sairaala

Juurikkaniemen sairaala oli vuosina 1958–2016 Keuruulla toiminut psykiatrinen sairaala. Se aloitti toimintansa B-mielisairaalana vuonna 1958. Juurikkaniemen alue sijaitsee luonnonkauniilla paikalla Keurusselän rannalla ja sieltä on noin 2,5 kilometrin matka Keuruun kaupungin keskustaan.
Mielisairaanhoidon järjestämisestä tuli 1950-luvulla ensi sijassa kuntien tehtävä. Mielisairaanhuoltoa ohjasi vuoden 1953 alussa voimaan tullut mielisairaslaki ja -asetus. Mielisairaanhuollon uudelleenjärjestämiseksi maa jaettiin 18 mielisairaanhuoltopiiriin, joilla kullakin oli A- eli keskusmielisairaala ja huoltotoimisto. Äkillisesti sairastuneiden eli akuuttipotilaiden hoitaminen oli A-sairaaloiden tehtävänä. Pitkäaikaispotilaiden hoidosta tai säilyttämisestä vastasivat B-sairaalat. Järjestelmä oli käytössä vajaan neljännesvuosisadan. B-sairaaloita  rakennettiin 1952–1969 välisenä aikana sairaalakuntainliittojen toimesta yksilöllisillä piirustuksilla. A- ja B-mielisairaalajärjestelmä oli käytössä vuoteen 1978 saakka.
Sairaalan päärakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Jonas Cedercreutz ja Helge Railo. Sairaalarakennusten ympäristö on arvioitu arvokkaaksi konaisuudeksi.
Juurikkaniemen sairaalassa oli enimmillään 264 sairaansijaa. Ennen toiminnan lopetusta Juurikkaniemessä hoidettiin vaativaa hoitoa tarvitsevia psykiatrisia kuntoutuspotilaita. Potilaita oli sairaalan toiminnan loppuessa yhteensä 35.
Juurikkaniemen tiloissa toimi myös kaksi yksityistä hoitokotia, Hilmarikoti ja Jalmarikoti Juurikkaniemen sairaalan lisäksi. Aluehallintovirasto katsoi, ettei Juurikkaniemen sairaala täytä kaikkia paloturvallisuusmääräyksiä.
Sairaalan lakkauttamipäätökseen vaikutti pula koulutetuista psykiatreista. Juurikkaniemen sairaalan toiminta päätettiin sulkea 1. helmikuuta 2016 alkaen. Siirtovaiheessa 15 sairaansijaa lakkautettiin ja 20 siirrettiin Sotainvalidien sairaskodin tiloihin Jyväskylään.
Keuruun kaupunki osti Juurikkaniemen sairaala-alueen Keski-Suomen sairaanhoitopiiriltä kymmenellä eurolla vuonna 2020. Ehtona oli, että kaavamuutos hyväksytään ja että Keski-Suomen sairaanhoitopiiri hakee sairaalan päärakennukselle purkuluvan. Sairaala-alueelle on tarkoitus kaavoittaa muun muassa omarantaisia omakotitontteja.
Cityvarasto

Cityvarasto Helsingin Metsälässä.
Cityvarasto Keravalla.
Cityvarasto Oyj on suomalainen pienvarastoja vuokraava yritys, joka on toiminut vuodesta 1999 lähtien.
Cityvarasto kuuluu maailmanlaajuisesti siihen pienvarastoyritysten pieneen ryhmään, joilta pienvaraston voi vuokrata verkkokaupasta. Cityvarasto voitti vuonna 2011 FEDESSAN (The Federation of European Self Storage Associations) Innovation of the year-palkinnon. Kasvu Open 2016 -kilpailussa Cityvarasto sijoittui kahdeksan parhaan joukkoon. Vuonna 2017 Cityvarasto valittiin vuoden helsinkiläiseksi yritykseksi.
Cityvaraston liiketoiminnan ydin on kiinteistöjen ostaminen ja muuntaminen moderneiksi pienvarastohotelleiksi. Yhtiö on noin 27 %:n markkinaosuudellaan ja 62 pienvarastotoimipisteellään sekä noin 140 000 neliöllään Suomen suurinlähde? pienvarastoyhtiö (vuonna 2021).
Liiketoiminta Suomessa

Cityvarastolla on 62 pienvarastotoimipistettä seuraavissa kaupungeissa:
Helsinki (13 toimipistettä)
Espoo (6 toimipistettä)
Järvenpää
Kerava (2 toimipistettä)
Tampere (4 toimipistettä)
Vantaa (3 toimipistettä)
Turku (3 toimipistettä)
Naantali
Jyväskylä (3 toimipistettä)
Lahti (2 toimipistettä)
Oulu (4 toimipistettä)
Kuopio (3 toimipistettä)
Seinäjoki
Pori
Hyvinkää (2 toimipistettä)
Hämeenlinna
Rovaniemi
Kotka
Kouvola
Lappeenranta
Joensuu
Savonlinna
Ylöjärvi
Salo (3 toimipistettä)
Tuusula
Pienvarastojen lisäksi Cityvarasto vuokraa postilokeroita, muuttolaatikoita,teräsverkkovarastoja, merikontteja, toimitiloja sekä tarjoaa pienvarastovakuutusta asiakkailleen.
Aiheesta muualla

https://cityvarasto.fi/
Jyväskylän Cityvaraston pienvarastoja.