stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Metso-ohjelma
Metson toteuttajat ja vastuutahot

Tietoa Metso-ohjelmasta on saatavissa Metsonpolku-verkkosivustolta, josta löytyy ajankohtaisia uutisia, tiedotteita ja tietoa Metsosta sekä esitteitä ladattavaksi.
Metso-kohteesta päätökset tekee Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, joka päättää luonnonsuojelulain mukaisesta pysyvästä ja määräaikaisesta suojelusta. Metsäkeskus päättää kestävän metsätalouden rahoituslain (Kemera) mukaisesta ympäristötuesta ja luonnonhoidosta.
Metso-ohjelmaa ohjaavat ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö, ja sen päätoteuttajia ovat Metsähallitus sekä alueelliset metsäkeskukset ja ympäristökeskukset.
Metso-ohjelman tutkimuskokonaisuuden muodostavat Metlan Metso-hankkeet sekä maa- ja metsätalousministeriön yhteistutkimushankkeet. Yksi Metso-ohjelman neljästätoista toimenpiteestä on ohjelman ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten seuranta. Seuranta tuottaa tietoa ohjelman käytännön toteutuksesta sekä vaikutuksista paikallisella ja valtakunnallisella tasolla. Päävastuu seurannan toteuttamisesta on Metlalla ja Suomen ympäristökeskuksella maa- ja metsätalousministeriön ja ympäristöministeriön ohjauksessa. Yhteistyötä tehdään laajasti eri tahojen kanssa.
Seurannan toteuttamiseksi tarvitaan ajantasaista tietoa Metso-elinympäristöistä, toimenpiteiden toimivuudesta ja vaikutuksista, eri toimijatahojen näkemyksistä ja ohjelman kehitystarpeista. Metlassa käynnistyi vuoden 2009 alusta Metso-tutkimushankkeita, jossa toteutetaan käytännön seurantatyötä sekä tehdään sitä tukevaa tutkimusta.
Maa- ja metsätalousministeriön yhteistutkimusvaroilla tuetaan Metso-tutkimusta talousmetsissä. Tutkimuksella pyritään tuottamaan ohjelman tavoitteiden kannalta välttämättömiä perustietoja sekä tietoa toimenpiteiden seurantaan ja kehittämiseen.
Puutteellisesti tunnettujen ja uhanalaisten lajien tutkimukseen keskittynyt PUTTE-ohjelma on myös osa Metsoa. PUTTE-ohjelman tavoitteena on lisätä tieteellisesti korkeatasoista metsiensuojelua ja uhanalaisuusarviointeja tukevaa lajistotutkimusta. Yksi päätavoitteista on tuottaa laadukkaita määritysoppaita, jotka palvelevat ympäristöhallintoa, lisäävät luontoharrastamisen mahdollisuuksia ja laajentavat harrastusta uusiin eliöryhmiin. Lisäksi parannetaan tiedonkulkua lajistoasioissa metsien- ja maankäytön suunnittelusta vastaaville.
Metsätalouden kehittämiskeskus Tapion Metso-luonnonhoito -kehittämishankkeella välitetään tutkimustietoa käytäntöön. Metsähallitus jatkaa muun muassa ennallistamista.
Metsänhoitoyhdistykset antavat metsänomistajille neuvontaa myös Metson eri vaihtoehdoista.
Aiheesta muualla

Metsonpolku
Metsäkeskus[vanhentunut linkki]
Tapio
Ympäristökeskus
Metsänhoitoyhdistys
Metsänomistajien liitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Metsälaki
Luonnonsuojelulaki
Kestävän metsätalouden määräaikainen rahoituslaki Finlex.fi ('kemera-laki')
Metla (Arkistoitu – Internet Archive)
Ympäristöministeriö
Metso-yhteistutkimus (Arkistoitu – Internet Archive)
Tradenomilakki

Tradenomiliiton tradenomilakki
Tradenomilakki on päähine, joka on suunniteltu vain tradenomeille. Lakkia voivat käyttää sekä valmistuneet tradenomit että tradenomiopiskelijat.
Lakin kupu on valkoinen ja panta harmaa, johon on kiinnitetty kullattu tradenomilyyra. Lakissa on myös vihreä/hopeinen tupsu, joka on kiinnitetty kuvun lisäksi myös lipan viereen.
Aiheesta muualla

Tradenomilakki TRAL:n sivuilla
X-komitea

X-komitea oli työryhmä, jonka tehtävänä oli tutkia suomalaisten entisten kaukopartiomiesten osuutta Norjan ja NATO:n Neuvostoliittoon kohdistamassa vakoilussa 1950-luvulla. Kun Yhdysvaltain ja Norjan värväämiä suomalaisia vakoilijoita jäi kiinni Neuvostoliitossa ja kertoi olevansa Puolustusvoimien Yleisesikunnan lähettämiä, Neuvostoliitto valitti syksyllä 1951 asiasta ulkoministeri Sakari Tuomiojalle ja vaati toiminnan lopettamista. Kekkonen oli asiasta yhteydessä presidentti Juho Kusti Paasikiveen 17. lokakuuta alkaen. Komitean puheenjohtajaksi sisäministeri V. J. Sukselainen määräsi professori Kustaa Vilkunan.  Muita jäseniä olivat poliisineuvos Armas Alhava, ylipoliisipäällikkö Urho Kiukas ja everstiluutnantti Kalle Lehmus. Ryhmän jäsenistä Alhava, Kiukas ja Vilkuna olivat läheisessä yhteydessä Kekkoseen, sosialidemokraatti Lehmus puolestaan puolustusministeri Emil Skogiin.
Komitean selvityskohteet määriteltiin seuraavasti:
Suomen alueeseen ja sen oloihin kohdistuva teollisuus-, liikenne- ja sotilasvakoilu, joka vaarantaa valtakunnan sisäistä ja ulkoista turvallisuutta.
Hankkeet ja valmistelut, jotka saattavat vahingoittaa Suomen suhteita joihinkin ulkovaltoihin, lähinnä sen naapureihin.
Suomen alueella tapahtuva, ulkovaltoihin kohdistuva vakoilutoiminta salaisine tiedotus- ym. yhteyksineen.
Suomen alueen kautta ulkovaltoihin kohdistuva vakoilu- ja tiedustelutoiminta (Suomesta ehkä lähetettävät asiamiehet ja tiedustelijat).
Mahdolliset muut, valtakunnan turvallisuutta vaarantavat ilmiöt.
Työryhmän jäseniä matkusti esimerkiksi keväällä 1952 selvittämään asiaa NATO:n ja jäsenmaiden edustajien kanssa Tukholmassa, Bernissä, Zürichissä, Pariisissa ja Hampurissa. Kontakteja järjesteli ainakin entinen Suomen tiedustelupäällikkö Aladár Paasonen. Eräät tutkijat ovat esittäneet, että komitean työn tuloksena itse asiassa syntyikin Suomen kannalta hyödyllisiä yhteyksiä länsitiedusteluun. Neuvostoliittolainen loikkari Grigori Pavlov paljasti Neuvostoliiton tiedustelun saaneen ennakkovaroituksia saapuvista vakoilijoista. Joulukuussa 1961 länteen loikanneen Anatoli Golitsynin mukaan Norjan sotilastiedustelun sisällä oli Neuvostoliitolla toiminnasta perillä oleva tietolähde.
Komitean toiminta on ilmeisesti päättynyt heinäkuussa 1952.
Kirjallisuutta

Herlin, Ilkka: Kivijalasta harjahirteen: Kustaa Vilkunan yhteiskunnallinen ajattelu ja toiminta.  Helsinki:  Otava, 1993.  ISBN 951-1-10141-2
Nurmikat

| Nurmikat |
| --- | --- |
 Kylänurmikka (Poa annua)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Yläkaari::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Pooideae
Suku::  Nurmikat Poa  L.
Katso myös
   Nurmikat Wikispeciesissä   Nurmikat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nurmikat eli aitonurmikat (Poa) on heinäkasvisuku, johon kuuluu yksi- ja monivuotisia lajeja. Se on heinäkasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu noin 500 lajia, joita esiintyy maailmanlaajuisesti.
Nurmikat tunnistaa keulamaisesta lehden kärjestä. Niiden lehtituppi on avoin, lehti on tasasoukka ja sen keskisuonen molemmin puolin on vaaleanvihreä juova. Röyhy on usein kartiomainen. Tähkylät ovat 2–10-kukkaisia ja teräväselkäisiä.
Lajeja

Suomessa kasvaa 16 nurmikkalajia ja joitain nurmikkaristeymiä. Suomessa kasvavista nurmikkalajeista yleisimpiä ovat kylänurmikka (Poa annua), niittynurmikka (Poa pratensis), karheanurmikka (Poa trivialis), lehtonurmikka (Poa nemoralis) ja rantanurmikka (Poa palustris).
Lajeja > Suomessa kasvavat lajit

hoikkanurmikka (Poa angustifolia, syn. Poa pratensis subsp. angustifolia)
juurtonurmikka (Poa supina)
karheanurmikka (Poa trivialis)
korpinurmikka (Poa remota)
kylänurmikka (Poa annua)
lehtonurmikka (Poa nemoralis)
litteänurmikka (Poa compressa)
luminurmikka eli lapinnurmikka (Poa arctica)
matalanurmikka (Poa humilis, aik. Poa subcaerulea, syn. Poa pratensis subsp. subcaerulea)
niittynurmikka (Poa pratensis)
pahtanurmikka (Poa glauca)
pohjannurmikka (Poa alpigena, syn. Poa pratensis subsp. alpigena)
puistonurmikka (Poa chaixii)
rantanurmikka (Poa palustris)
sipulinurmikka (Poa bulbosa)
tunturinurmikka (Poa alpina)
Nurmikkaristeymät Suomessa:
härjedalinnurmikka (Poa × herjedalica eli Poa alpigena × alpina, pohjannurmikan ja tunturinurmikan risteymä)
Poa alpigena × arctica
Poa annua × supina (Poa × nannfeldtii)
Poa chaixii × remota (Poa × pawlowskii)
Lajeja > Muualla kasvavia nurmikkalajeja

afrikannurmikka (Poa schimperiana)
etiopiannurmikka (Poa leptoclada)
jäänurmikka (Poa abbreviata)
kaartonurmikka (Poa flexuosa)
kanariannurmikka (Poa pitardiana)
kevätnurmikka (Poa infirma)
pikkunurmikka (Poa irrigata, syn. Poa pratensis subsp. irrigata)
tankeanurmikka (Poa hartzii)
Muualla tavattavia nurmikkaristeymiä:
jemtlanninnurmikka (Poa × jemtlandica)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Poa
Funet: Nurmikat (Poa)
ITIS: Poa (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Poa (englanniksi)
Flora of China: Poa (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q157656  Wikispecies: Poa  APDB: 193855  APNI: 72805  BioLib: 42415  BOLD: 101049  CoL: 8W2K5  eFloraSA: Poa  EoL: 108031  EPPO: 1POAG  FloraBase: 21063  FoAO2: Poa  FoC: 126123  GBIF: 2704173  GrassBase: gen00495  GRIN: 9612  iNaturalist: 52809  IPNI: 18760-1  IRMNG: 1038927  ITIS: 41074  NBN: NHMSYS0000461798  NCBI: 4544  NZOR: a8011f59-56b0-4bdb-94b4-4ce89a8c44a1  Open Tree of Life: 985636  Panartic Flora: 3426  PLANTS: POA  Plazi: EF4206FE-840F-3C98-38D1-8316CF631CDC  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30001404-2  Tropicos: 40012319  uBio: 5407886  VASCAN: 1565  VicFlora: 8093fbe4-ffa9-48ea-bc15-605d8b3a23e3  WFO: wfo-4000030438  WoRMS: 425948
Maria Riva

| Maria Riva |
| --- | --- |
 Maria Riva vuonna 1951
Henkilötiedot
Koko nimi:  Maria Elisabeth Riva os. Sieber
Syntynyt: 13. joulukuuta 1924 (ikä 100) Berliini, Weimarin tasavalta
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Vanhemmat:  Marlene Dietrich (äiti)
Puoliso:  Dean Goodman (vih. 1943; ero 1944)​ William Riva (vih. 1947; k. 1999)​
Lapset:  4
Näyttelijä
Aktiivisena:  1934-
Aiheesta muualla
IMDb
Maria Elisabeth Riva (os. Sieber; s. 13. joulukuuta 1924 Berliini, Saksa) on saksalaissyntyinen yhdysvaltalainen näyttelijä.
Ura

Hän loi uraa televisionäyttelijänä CBS:llä 1950-luvulla. Tämän lisäksi hän toimi teatterinäyttelijänä sekä näyttelijän opettajana Max Reinhardt Academyssa.
Yksityiselämä

Hän on näyttelijä Marlene Dietrichin tytär, josta hän julkaisi muistelman vuonna 1992. Hänellä oli äitiinsä hyvin vaikea ja ristiriitainen suhde. Maria Riva oli naimisissa William Rivan kanssa aina vuodesta 1947 tämän kuolemaan vuoteen 1999 asti ja pariskunnalla oli neljä lasta.
Waurio

Waurio on vuonna 2002 perustettu helsinkiläinen suomirockyhtye. Yhtye toimi aktiivisena vuosina 2002–2010. Waurion menestynein kappale on "Menneet on päivät", joka nousi parhaimmillaan YleX:n Himotuimmat -listan sijalle 10 (viikko 6/2008). Kappaleesta tehty musiikkivideo voitti myös The Voicen järjestämän Garage Countdown -musiikkivideokilpailun vuonna 2009. Voiton myötä Waurio oli mukana Livenä vieraissa 2 -levyllä, jossa yhtye coveroi Egotrippiä.
Waurio soitti toistaiseksi viimeisen keikkansa ravintola Villissä Wäinössä Helsingissä 14. lokakuuta 2010.
Jäsenet

Wauriossa soittivat:
Sakari Toivakainen (kitara)
Hannu-Matias Nurmi (laulu)
Timo Saloranta (kitara)
Lauri Konttori (koskettimet, laulu)
Pekka Peura (basso)
Petteri Andersin (rummut)
Jäsenet > Entiset jäsenet

Wauriossa vuosien varrella ehtivät soittaa:
Tuomas Mattila (basso)
Tuomas Laivaara (rummut)
Diskografia > Albumit

Joka Toinen (2006)
Diskografia > Singlet ja EP:t

Olla mitä vaan (2024)
Satamaton EP (2023)
Pitkään aikaan vihainen (2023)
Hämärän hetkellä (2022)
Unelmien maa EP (2009)
Menneet on päivät EP (2007)
Yölento EP (2007 | 2021)
Holmenkollen (2005)
Lämmittelysuoja EP (2004)
Waurio EP (2004)
Tulessa EP (2003)
Joulu EP (2002)
Hengenvaara EP (2002)
Diskografia > Muut

Livenä vieraissa 2 (2009)
Enger

Enger oli Yhdysvalloissa vuosina 1909–1917 valmistettu auto. Nimeään kantavan autotehtaan perusti Frank J. Enger Ohion Cincinnatiin.
Engerin malleja olivat Enger B/C/D (1909, kaksisylinterinen moottori), Enger 40 (1910–1914, nelisylinterinen moottori, 40 hv eli 29 kW), Enger 6-50 (1915, kuusisylinterinen moottori), Enger Four (1916–1917, nelisylinterinen moottori, 36 hv eli 26,5 kW) ja Enger Twin Six (1916, 12-sylinterinen).
Vuonna 1916 esitelty Enger Twin Six oli Yhdysvaltain ensimmäisiä 12-sylinterisiä autoja. Auton erikoisuutena oli kuljettajan mahdollisuus sulkea yksi sylinteririvi käytöstä, jolloin moottorissa työskenteli vain kuusi sylinteriä. V-moottorissa on kaksi sylinteririviä, Engerin V12-moottorissa voitiin sulkea käytöstä toinen sylinteririvi katkaisemalla bensiinin syöttö ja venttiilien toiminta.
Aiheesta muualla

Automobile History, engines
Kalam

Jumala
Jumalan ykseys
Muhammed
profeetat
Islamin viisi peruspilaria
uskontunnustus
rukous
paasto
almuvero
pyhiinvaellus
Koraani
Aleksanteri Suuri Koraanissa
Koraanin historiallis-kriittinen tutkimus
Koraanin käännökset
Luettelo Koraanin suurista
Muhammed Koraanissa
Polta Koraani -päivä
Raamattu ja Koraani
Sanaan käsikirjoitukset
Suura
Väkivalta Koraanissa
Kirjoitukset
Koraani
sunna
hadith
fiqh
šaria
Luettelo šarialain käytöstä maantieteellisesti
kalam
sira
Luettelo profeetta Muhammedin elämäkerroista
Islamin suuntaukset
sunnalaisuus
šiialaisuus
Ibadilaisuus
suufilaisuus
Ahmadiyya
Kulttuuri ja yhteiskunta
islamilainen arkkitehtuuri
islamilainen filosofia
islamilainen kalenteri
islamilainen taide
islamilainen tiede
islamilaiset pyhäpäivät
islam ja naiset
islam ja politiikka
islamin suhtautuminen muihin uskontoihin
jihad
moskeija
luettelo muslimienemmistöisistä valtioista
Muuta aiheeseen littyvää
Allah
islamin historia
islamin kritiikki
islamofobia
Historiallis-kriittinen islamin tutkimus
islam Suomessa
Šarian historia
Kalam (arab. کلام‎ kalām 'puhe' < علم الكلام‎ ʿilm al-kalām) tarkoittaa islamilaista spekulatiivista teologiaa. Kalamia tutkiva teologi on mutakallimūn.
Sana esiintyy Koraanissa kolme kertaa viittaamassa Jumalan puheeseen. Tämä johti keskusteluun Jumalan puheen luonteesta ja siitä, oliko Koraani Jumalan puheena luotu vai ei. Näin kalam sai seuraavan merkityksensä, ja sillä alettiin tarkoittaa spekulatiivista skolastista teologiaa. IIm al-kalām tarkoitti sen jälkeen islamilaista teologiaa, joka erosi filosofiasta siten, että se keskittyi Jumalaan ja muodostui osaksi uskonoppineiden koulutusta. Vielä myöhemmin sillä alettiin ymmärtää myös väittelymetodia. Väittelyä harjoitettiin yleensä kuviteltua vastustajaa vastaan. Esikuva saatiin Aristoteleen dialektiikkaa koskevista teoksista, joita käännettiin arabiaksi, varsinkin teoksesta Topiikka.
Kalamin lähtökohtana on Jumalan ilmoitus, ja se käyttää loogista päättelyä ilmoituksen ymmärtämiseksi ja mahdollisten ristiriitojen selvittämiseksi. Kalamin vaikutus islamiin vastaa karkeasti keskiajan kristillisen skolastiikan merkitystä kristinuskolle.
Ensimmäisinä mutakallimeina pidetään 800-luvulla eläneen Hunain ibn Ishaqin palveluksessa toimineita oppineita Bagdadissa, jotka kokosivat ja käänsivät laajasti muiden kulttuurien kirjoituksia.
Iida

| Iida, Iita, Ida |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Iida, Iita: 14. syyskuuta
– ruotsinkielinen:  Ida: 14. syyskuuta
– ortodoksinen:  11. marraskuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Ida
Nimen alkuperä:  muinaisskandinaavinen
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Iida ja Iita ovat  suomalaisia naisen nimiä. Nimet ovat suomalaisia vastineita monissa maissa esiintyvälle nimelle Ida.
Iidan nimipäivää vietetään suomalaisessa kalenterissa 14. syyskuuta, jolloin on myös suomenruotsalaisessa kalenterissa Idan nimipäivä.  Vuodesta 2020 lähtien sama päivä on myös Iitan nimipäivä.
Nimi johtuu muinaisskandinaavisesta sanasta "id", joka tarkoittaa työtä ja tahtoa. Sana esiintyy myös ikuisen nuoruuden jumalattaren Idunnorin nimessä.
1800-luvun lopulla Iida ja Ida kuuluivat molemmat kymmenen suosituimman naisennimen joukkoon. Välillä nimi harvinaistui selvästi, mutta on myöhemmin jälleen yleistynyt. Nimi Iida on Suomessa annettu 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 26 207 henkilölle, jotka kaikki ovat naisia. Muodossa Ida nimi on samaan aikaan annettu 21 067 naiselle ja nimi Iita 1278:lle.
Kuvitteellisia henkilöitä

Ida Coyle, hahmo elokuvassa McCabe ja Mrs Miller
Ida Lebenstein, päähenkilö elokuvassa Ida
Iida-Liisa, Anders Jacobssonin ja Sören Olssonin kirjasarjan päähenkilö
Iida Mustonen, tv-sarjassa Salatut elämät
Iida Nieminen (ruots. Ida Svensson), Astrid Lindgrenin luoma hahmo Vaahteramäen Eemelissä, Eemelin pikkusisko
Nimen muita merkityksiä

Ida, Saksasta löytynyt Darwinius massilae -fossiili
Hurrikaani Ida, hirmumyrsky Altantilla elokuun lopulla 2021
Lasten Päivän Säätiö

| Lasten Päivän Säätiö |
| --- | --- |
Perustettu:  31. toukokuuta 1957
Kotipaikka:  Helsinki
Tarkoitus:  Suomen lastensuojelutyön edistäminen ja taloudellinen tukeminen
Johtaja:  Satu Järvelä (toimitusjohtaja)
Hallitus:  Harri Sailas (puheenjohtaja) Sari Nikula Antti Peltonen Riitta Särkelä
Säätiön sivut
Lasten Päivä 23. huhtikuuta 2016 Linnanmäellä
Lasten Päivän Säätiö (ruots. Stiftelsen Barnens Dag) on suomalainen säätiö, joka on perustettu 31. toukokuuta 1957. Se ylläpitää ja kehittää omistamaansa Linnanmäen huvipuistoa ja kerää varoja suomalaiselle lastensuojelutyölle. Lasten Päivän Säätiö oli alun perin myös vuonna 1986 perustetun Tykkimäen huvipuiston omistajana ja myöhemmin puiston omistavan yhtiön osakkaana, kunnes luopui osuudestaan 2005. Säätiö omisti myös vuosina 2002–2016 puolet Linnanmäellä sijaitsevasta Sea Lifesta, jonka jälkeen säätiö myi omistuksensa toiselle omistajalle Merlin Entertainmentsille.
Säätiön oma pääoma oli vuonna 2010 noin 34 miljoonaa euroa. Säätiön vuotuinen liikevaihto on noin 25 miljoonaa euroa, josta on investoitu kaksikymmentä prosenttia ja jaettu noin kymmenen prosenttia perustajajärjestöille.tarvitaan parempi lähde Säätiön vuoden 2022 tuloksesta lahjoitettiin lastensuojelutyöhön 4 miljoonaa euroa. Kaiken kaikkiaan säätiö on lahjoittanut sen historian aikana lastensuojelutyölle nykyrahaksi laskettuna yhteensä yli 120 miljoonaa euroa. Säätiön ja samalla Linnanmäen toimitusjohtaja on 1. marraskuuta 2024 alkaen Satu Järvelä.
Lasten Päivä

Lasten Päivä on osa lasten hyvinvoinnin edistämiseksi tehtävää työtä, jolla halutaan mahdollistaa kaikille lapsille oikeus hauskaan päivään Linnanmäellä.
Lasten Päivän juuret ulottuvat yli Linnanmäen historian, 1900-luvun alkuun, jolloin järjestettiin Lasten Päivä -tapahtumia eri puolella Suomea. Niiden pääasiallisena tarkoituksena oli kerätä varoja lastensuojelutyöhön. Tapahtumissa järjestettiin monipuolista ja hauskaa ohjelmaa sekä lasten että aikuisten iloksi. Lasten Päivä -tapahtumien vakiinnuttua jokavuotisiksi syntyi Linnanmäen huvipuisto.
Linnanmäen 60-vuotisjuhlavuonna 2010 Lasten Päivä herätettiin uudestaan henkiin. Uuden Lasten Päivän taustalla on ajatus jokaisen lapsen oikeudesta hyvään elämään vuoden jokaisena päivänä. Kaikille lapsille ei käynti Linnanmäellä kuitenkaan ole itsestäänselvyys, ja nyt tämä mahdollisuus haluttiin heille tarjota.
Säätiön perustajajärjestöt

Barnavårdsföreningen i Finland
Ensi- ja turvakotien liitto ry
Lastensuojelun Keskusliitto
Mannerheimin Lastensuojeluliitto ry
Parasta Lapsille ry
Pelastakaa Lapset ry
Säätiön toimitusjohtajat

Einari Haltiavuori (31.5.–30.11.1957)
Veli Virtanen (1.5.–10.10.1958)
Bo Ekelund (11.10.1958–14.4.1987)
Erkki Kaski (15.4.1987–31.12.1990)
Kalle Justander (1.1.1991–31.10.2001)
Risto Räikkönen (1.11.2001–31.8.2014)
Pia Adlivankin (1.9.2014–14.6.2024)
Satu Järvelä (1.11.2024–)
Lähteet:
Valkola

Valkolan koulu
Valkola on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. 
Valkolan kylä sijaitsee Vatianjärven ja Peurunkajärven välisellä alueella, lähellä Peurungan kuntoutuslaitosta, noin 35 kilometrin päässä Jyväskylästä.
Valkolan kylä on kasvava maaseutukylä jossa on paljon aktiivista toimintaa.
Valkolassa on kohta 120 vuotias koulurakennus jossa koulu lopetti toimintansa keväällä 2024. Lopettamispäätöksen jälkeen Valkolan kyläläiset perustivat yhdistyksen Valkolan kylä ry, joka osti koulun Laukaan kunnalta 118 euron hintaan (1€/vuosi) kylätaloksi. Tämän jälkeen kyläyhdistyksen ja nuorisoseuran toiminnat lopetettiin, nuorisoseurantalo myytiin ja toiminnat sulautettiin uuteen yhdistykseen.
Valkolan kyläyhdistys toimi n. 10 vuoden ajan kylällä järjestäen ulkoilmatapahtumia niin kyläläisille kuin muillekkin.
Valkolan nuorisoseura, perustettiin v. 1926. Nuorisoseura järjesti toimintaa Valkolan kylällä vuosikymmenien ajan nuorisoseurantalolla.
Valkolan kylätalo on vuokrattavissa tapahtumiin, leireihin, kokouksiin, yms. Kylätalon pihalta löytyy jalkapallokenttä, kaukalo, keinuja sekä Liikkis-kehonhallinta & parkourpaikka. Pihatoiminnot ovat kaikkien käytettävissä.
Valkolassa on monenlaisia yrityksiä joista mainittakoon voimakkaasti laajentunut kalanviljelylaitos. Luonnonvarakeskuksen sivuilta voit lukea lisää kalanvilejlylaitoksen toiminnasta. 
Kylän tunnetuin nähtävyys on rotkolaakso Hitonhauta.
Kuvia

Hitonhauta
Valkolalaista maisemaa
Liikkis - kehonhallinta- & parkourpaikka
Myllyojan terveysasema

| Myllyojan terveysasema |
| --- | --- |

Osoite:  Karvarinaukio 16, 90650 Oulu
Sijainti:  Myllyoja, Oulu
Koordinaatit:  65.0182°N, 25.5534°E
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Myllyojan terveysasema oli Oulun Myllyojan kaupunginosassa toimiva kaupungin terveysasema. Sen naapurustossa sijaitsee muun muassa päiväkoti, Myllyojan koulu, kirjasto ja nuorisotalo.
Aiheesta muualla

Hätätilanteet ja päivystys (ouka.fi)
Ny Tid

| Ny Tid |
| --- | --- |

Aihealue:  Kulttuuri, mielipide
Julkaisija:  Tigern
ISSN:  ISSN 1456-0518
Levikki:  2 000
Perustettu:  1944
Päätoimittaja:  Janne Wass
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  kerran kuukaudessa
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
www.nytid.fi
Ny Tid (aiemmin Folktidningen ja Folktidningen Ny Tid) on suomenruotsalainen kuukausittain ilmestyvä poliittinen kulttuurilehti ja oli monta vuotta Suomen ainoa kulttuuriviikkolehti. Lehti perustettiin vuonna 1944 Suomen kansan demokraattisen liiton (SKDL) ruotsinkieliseksi äänenkannattajaksi. Vuonna 1991 lehden julkaisijaksi tuli lukijoiden omistama Tigertext Ab, ja Ny Tid luopui suorista puoluepoliittisista sidonnaisuuksista. Lehti on saanut rahoitusta Vasemmistoliitolta ja Vihreältä liitolta. Ny Tid määrittelee arvomaailmakseen punavihreyden. Vasemmistoliitto lopetti lehden puoluelehtituen vuoden 2016 alusta, samoin kuin Satakunnan Työlle ja Kansan Tahdolle. Lehti vaihtoi taas julkaisijaa vuoden 2017 alussa, kun julkaisuoikeudet siirrettiin Tigertext Ab:sta Tigern rf-nimiselle järjestölle, joka oli ennen sitä toiminut lehden tukijärjestöna. Päätoimittaja Janne Wassin mukaan muutos tehtiin lähinnä verotusteknillisistä syistä.
Ny Tidiin ovat kirjoittaneet monet merkittävät suomenruotsalaiset kulttuurivaikuttajat kuten Atos Wirtanen, Kjell Westö, Monika Fagerholm, Claes Andersson, Elmer Diktonius ja Jörn Donner. Päätoimittajana ovat Wirtasen lisäksi toimineet muun muassa Johan von Bonsdorff ja Peter Lodenius. Vuosina 2005–2009 päätoimittajana toimi libanonilaissyntyinen Patsy Nakell. 1990-luvulla lehti palkittiin suomenruotsalaisella journalismipalkinnolla asiantuntevista Itä-Eurooppaa käsitelleistä artikkeleistaan.
Tove Janssonin ensimmäiset Muumi-sarjakuvat julkaistiin Ny Tidissä vuosina 1947–1948. Mumintrollet och jordens undergång -niminen jatkokertomus sai kuitenkin osakseen voimakasta kritiikkiä lehden lukijoilta, jotka pitivät sitä esimerkiksi porvarillisena, feodaalisena tai kapitalistisena. Päätoimittaja Wirtanen päätti palautteen perusteella lopettaa sarjan julkaisemisen suunniteltua aiemmin.
Vuonna 2013 Ny Tidille myönnettiin Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön Kulttuurilehtien laatupalkinto. Palkinto jaettiin kirjallisuuslehti Särön kanssa.
Tammikuusta 2015 lähtien Ny Tid ilmestyy kerran kuukaudessa.
Päätoimittajat

Cay Sundström 1944–1945
Allan Asplund 1945–1947
Atos Wirtanen 1947–1953
Mikael Romberg 1954–1973
Georg Backlund 1973–1977
Johan von Bonsdorff 1977–1985
Peter Lodenius 1985–2000
Theresa Norrmén 2000–2002
Jan-Erik Andelin 2002–2004
Patsy Nakell 2005–2009
Nora Hämäläinen 2009–2011
Fredrik Sonck 2012–2014
Janne Wass 2014–