stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sukisho
Tärkeimpiä henkilöitä

Sora Hashiba – Sora tuli takaisin kouluun toivuttuaan tarpeeksi pitkään sairaalassa. Tapahtuneesta huolimatta hän on aivan tavallinen, rento nuori mies, jolla on joskus taipumusta huumorintaajuuteen. Hän on myös todella kiintynyt elefanttipehmoleluunsa ja häntä vaivaa mysteeri liittyen hänen putoamiseensa.
Yoru – Soran toinen persoona, joka vaikuttaa aika lailla Soraa vanhemmalta ja vakavammalta. Yorun erittäin hyvä tuntomerkki on hänen toinen keltainen silmänsä ja erikoinen sideharso hänen kädessään, joka aina leijailee Yorun ympärillä.
Sunao Fujimori – Sunao on Soran uusi huonetoveri. Hän on hieman tyttömäinen, mutta melko pippurinen poika, joka osaa antaa turpiin silloin kun hän oikein kunnolla tulistuu. Pohjimmiltaan hän on kyllä ihan ystävällinen ja hyväntahtoinen. Sunaota vaivaa kamalasti se, ettei hän osaa uida.
Ran – Sunaon toinen persoona. Aika lailla Sunaota ilkikurisempi ja perverssimpi tapaus, ja hän jopa aiheutti Soralle paineita sarjan alussa. Ran näyttää muuten todella paljon Sunaolta, paitsi hänen silmänsä ovat paljon tummemmat ja ne näyttävät värinsä takia jopa hehkuvan.
Matsuri Hōjō – Matsuri on Soran paras ystävä, ja varmasti koko sarjan pirtein sekä huumorintajuisin hahmo josta on helppo pitää. Matsurilla on tapana aiheuttaa hankaluuksia Soralle sekä Sunaolle, ja hän yrittää kovasti saada heitä yhteen, mikä on ymmärrettävää, sillä olivathan he ennen hyviä ystäviä.
Kai Nanami – Nanami on Soran, Sunaon sekä Matsurin koulun oma terveydenhoitaja ja on todella mukava sekä huolehtivainen persoona. Hän on myös hyvin äidillinen ja hänellä vaikuttaa olevan kovin läheinen suhde Shinichirōn kanssa. Sorakin tuntuu olevan hänelle tärkeä.
Shin'ichirō Minato – Shin'ichirō kuuluu Soran koulun opettajiin ja on Soralle erittäin läheinen. Hän on mukava mies, mutta tosi tilanteissa vakava ja päättäväinen. Shin'ichirō sekä Nanami ovat Soralle aivan kuin omat vanhemmat; Shin'ichirō on hänen isänsä ja Nanami taas on äiti.
Gaku Ichikawa – Ichikawa on Soran todella hyvä kaveri, ja nämä kaksi tulevat hyvin toimeen keskenään. Hän tekee toisen kaverinsa Hanon kanssa Soralle maistuvia pikanuudeleita, mikä on kaksikon mestarikeksintö. Ichikawa on ihastunut Kai Nagaseen.
Kai Nagase – Nagase on kovin vakava ja hiljainen mies, sekä kovin salaperäinen. Hän on myös todella viisas ja on koulun kemialaboratorion johtaja. Gaku on ihastunut häneen, ja Soraa taas kiusaa sellainen tunne, että Nagase liittyisi jotenkin hänen putoamiseensa.
Tampereen Voimia

| Tampereen Voimia |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Liikelaitos
Kotipaikka:  Tampere, Suomi
Toiminta-alue:  Tampere
Emoyhtiö:  Tampereen kaupunki
Omistaja:  Tampereen kaupunki
Kotisivu:  Tampereen Voimia
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tampereen Voimia Liikelaitos (aiemmin Tampereen Ateria) on liikelaitos, joka valmistaa ruoan Tampereen kouluihin, sairaaloihin ja laitoksiin. Sillä on 35 000 päivittäistä asiakasta. Tampereen aterian henkilöstömäärä on 507.
Sulkavuoren keskuspuhdistamo

Sulkavuoren keskuspuhdistamo on Tampereen Sulkavuoreen rakennettava jätevedenpuhdistamo. Puhdistamohankkeen takana on Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy, jonka omistavat Tampereen kaupunki (71,2 %), Ylöjärven Vesi Oy (8,5 %), Kangasalan kaupunki (7,6 %), Lempäälän kunta (7,1 %), Pirkkalan kunta (5,1 %) ja Vesilahden kunta (0,5 %). Puhdistamo tulee käsittelemään jätevettä näiden kuntien alueelta keskimäärin 100 000 m³ vuorokaudessa.
Rakennushanke

Puhdistamon rakentaminen käynnistyi huhtikuussa 2018, ja arvioitu valmistumisaika on kesällä 2025. Hankkeen kustannusarvio on 346 miljoonaa euroa. Puhdistamo rakennetaan pääasiassa maan alle.  Vastaavanlaisia kalliopuhdistamoja on käytössä esimerkiksi Turussa (Kakolan jätevedenpuhdistamo) ja Tukholmassa.  Rakennustyössä syntyi kivilouhetta suunnilleen 128 000 kuorma-autollista. Louhe ajettiin Hiedanrantaan, jossa sitä hyödynnettiin raitiotien ja uuden asuinalueen pohjaksi toteutetun Näsisaaren rakentamisessa. Louhittavan luolaston tilavuus vastaa 16 Kalevan kirkkoa.
Puhdistusprosessi > Yleistä

Puhdistamon mitoitus on tehty ottaen huomioon väkiluvun kasvu toiminta-alueella. Vuonna 2014 alueella asui 330 151 ihmistä, ja vuonna 2040 väkiluvun arvioidaan olevan jo 429 000.
Puhdistusprosessi > Mekaaninen käsittely

Puhdistusprosessin mekaaninen osa on nelilinjainen. Prosessin alussa on levynauhavälppäys, jossa poistetaan jätevedestä karkeaa ainesta. Välppien jälkeen on ilmastettu hiekanerotus ja esiselkeytys.
Puhdistusprosessi > Biologinen käsittely

Myös biologinen osa on nelilinjainen. Ilmastusaltaita on neljä, ja niissä on kuusi osaa. Näistä ensimmäiset ovat anoksisia, ja niissä poistuu typpeä. Viimeiset lohkot ovat ilmastettuja, ja niissä hapetetaan jäteveden ammoniumtyppi nitraattitypeksi. Jälkiselkeytysaltaita on kaksi linjaa kohden, eli yhteensä kahdeksan. Jälkiselkeytyksen tehtävänä on laskeuttaa ilmastuksessa muodostunutta mikrobeja sisältävää lietettä. Osa lietteestä palautetaan ilmastusaltaiden ensimmäiseen lohkoon, osa poistetaan ylijäämälietteenä.
Puhdistusprosessi > Jälkikäsittely

Jälkikäsittelyprosessina toimii hiekkasuodatus. Suodatus toteutetaan kaksilinjaisina, ja suodattimia on yhdeksän linjaa kohden. Suodattimet ovat kaksikerrossuodattimia, ja niiden päällimmäinen kerros on antrasiittia ja alimmainen hiekkaa. Ennen suodatusta veteen lisätään polyalumiinikloridia, joka toimii saostuskemikaalina. Hiekkasuodatuksen tehtävänä on poistaa hieno kiintoaines, kuidut ja muut jälkiselkeytyksessä huonosti laskeutuvat ainekset sekä tehostaa liukoisen fosforin poistoa.
Puhdistusprosessi > Lietteenkäsittely

Lietettä syntyy noin 1 350 m3 vuorokaudessa. Suuren vesipitoisuuden takia vettä vähennetään tiivistämällä lietettä. Kuivauksen jälkeen liete käsitellään kolmessa bioreaktorissa, jossa muodostuu biokaasua. Biokaasu käytetään kaasumoottoreissa, joista saadaan vajaa 60 % puhdistamon tarvitsemasta vuotuisesta sähköenergiasta ja 90 % lämpöenergiasta. Jäljelle jäävä mädäte kuivataan ja toimitetaan jatkokäsiteltäväksi.
Puhdistusprosessi > Jäteveden purku

Puhdistettu jätevesi johdetaan kalliotunnelissa Sulkavuoresta Vihilahdessa olevaan purkuputkeen, jota pitkin se siirtyy edelleen Pyhäjärveen. Puhdistettu jätevesi jaetaan 11 metrin syvyydessä sijaitsevasta putkesta laajemmalle alueelle diffuusoreilla.
TARGET-järjestelmä

TARGET-järjestelmä (Trans-European Automated Real-time Gross Settlement Express Transfer) on Euroopan keskuspankin maksumekanismista ja euroalueen maiden kansallisten keskuspankkien omista maksujärjestelmistä muodostettu kansainvälinen maksujärjestelmä.
TARGET-järjestelmää käytetään euro-määräisten rahansiirtojen suorittamiseen sekä euromaasta toiseen että euromaiden sisällä. Järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1999 euron syntyessä. Järjestelmää käyttää noin 10 500 pankkia (sivukonttorit ja tytäryhtiöt mukaan lukien) ja vuonna 2005 siinä käsiteltiin päivittäin keskimäärin 296 306 kansainvälistä ja kotimaista maksutapahtumaa, joiden arvo oli noin 1,9 biljoonaa euroa.
Järjestelmän käyttäjät liittyvät siihen kansallisten maksujärjestelmien kautta. Suomen osalta TARGET-järjestelmään on liitetty Suomen Pankin ylläpitämä shekkitilijärjestelmä (BOF-RTGS). Shekkitilijärjestelmään pääsevät käyttäjiksi eli tilinhaltijoiksi julkisen valvonnan alaisena olevat Euroopan talousalueella (ETA) toimivat luottolaitokset sekä erityisistä syistä myös
ETA-alueen sijoituspalveluyritykset
selvitystoimintaa harjoittavat yhteisöt, joiden pääoma on vähintään 2,5 miljoonaa euroa
sellaiset EU-valtioiden keskuspankit, joiden maksujärjestelmää ei ole liitetty TARGET-järjestelmään sekä
Valtiokonttori.
Euroopan keskuspankki on käynnistänyt hankkeen järjestelmän jatkokehittämiseksi. Suunnitelmien mukaan uudella järjestelmällä, TARGET2:lla, voitaisiin korvata kokonaan kansallisten keskuspankkien maksujärjestelmät, joiden varaan nykyinen järjestelmä on rakennettu. TARGET2-järjestelmän käyttöön on tarkoitus siirtyä asteittain siten, että ensimmäiset maat ottaisivat sen käyttöön 17. marraskuuta 2007 ja viimeiset 19. toukokuuta 2008.
Aiheesta muualla

Euroopan keskuspankin sivuston TARGET-sivu (englanniksi)
Suomen Pankki (Arkistoitu – Internet Archive)
TARGET2 Information Portal
Suomen viranomaisten kielisäännökset

Suomen viranomaisten kielisäännökset ovat kielilakiin kirjattuja säännöksiä julkishallinnossa sisäisesti käytettävästä kielestä. Kielilain muodollisesti tasapuolinen suhtautuminen suomen ja ruotsin kieliin loppuu käsiteltäessä viranomaisten sisäistä kieltä. Säännösten käytännön vaikutus on se, että valtion keskushallinnon kielenä on suomi. Laki antaa mahdollisuuden käyttää ruotsia tai muuta kieltä, mikäli se on tarkoituksenmukaista. Sama koskee lainsäädäntötyötä. Oikeus ruotsinkieliseen kirjeenvaihtoon on kuitenkin taattu laitoksille, joilla ei ole todennäköisesti kykyä työskennellä molemmilla kielillä.
Viranomaisten sisäisenä kielenä on virka-alueen enemmistön kieli, jollei jonkin muun kielen käyttäminen ole tarkoituksenmukaisempaa. Viranomaisten kirjeenvaihto käydään suomeksi, jos eivät molemmat osapuolena olevat virastot ole yksikielisesti ruotsinkielisiä. Kunnille ja oppilaitoksille valtion viranomaisten on lähetettävä kirjeensä kunnan enemmistön kielellä tai oppilaitoksen kielellä. Kaksikielisten viranomaisten ja kuntien on hallintoasian ratkaisuun tarkoitettua lausuntoa antaessaan annettava lausuntonsa asian käsittelykielellä.
Kaksikielisen kunnan valtuuston kokouskutsu ja pöytäkirja sekä johto- ja muut säännöt on annettava molemmilla kielillä. Muitten toimielinten asiakirjojen kielistä päättää valtuusto.
Lait, asetukset ja viranomaisten oikeussäännöt annetaan molemmilla kielillä. Lakiehdotukset ja vastaavat mietinnöt tehdään valtaosin suomeksi ja niihin liitetään vain ruotsinkielinen tiivistelmä ja säädösteksti. Jos ne koskevat erityisesti maan ruotsinkielistä väestöä tai Ahvenanmaata, on teksti käännettävä kokonaisuudessaan ruotsiksi. Jos lakiehdotus koskee vain maan ruotsinkielistä väestöä tai Ahvenanmaata, se voidaan tehdä ruotsiksi ja varustaa suomenkielisellä tiivistelmällä ja säädöskäännöksellä.
Viranomaisten tiedotus on toteutettava turvallisuutta ja henkeä koskevissa asioissa koko maassa molemmilla kielillä. Muissa asioissa on tiedottaminen hoidettava kaksikielisissä kunnissa molemmilla kielillä. Tiedotteet ja muut vastaavat tekstit voidaan kuitenkin julkaista eri kielillä eri laajuudessa, kunhan molempien kieliryhmien tiedontarve tulee täytetyksi.
Sysmäjärven rautatieasema

Sysmäjärven rautatieasema (lyh. Smj) on rautatieliikennepaikka Outokummun kaupungissa Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla Siilinjärvi–Viinijärvi. Sysmäjärvi avattiin liikenteelle 1. joulukuuta 1927 ja matkustajaliikenne loppui 2. kesäkuuta 1957.
Liikenteenhoidollisesti Sysmäjärven liikennepaikka on välisuojastuspiste, jota käytetään junien peräkkäinkulun turvaamiseksi. Liikennepaikalla on myös ratapiha, mutta siellä ei voida järjestää junakohtauksia, sillä vaihteet eivät ole sähköisesti käännettäviä. Liikennepaikalla kuormataan säännöllisesti raakapuuta.
Sysmäjärven liikennepaikka on risteysasema, jossa Siilinjärven ja Viinijärven välisestä radasta erkanee sivurata Vuonokseen. Aiemmin Sysmäjärveltä erkani myös sivurata Outokumpuun, mutta se lakkautettiin vuonna 2000 ja purettiin vuonna 2004. Sysmäjärven ratapihan länsipäässä on ollut myös kolmioraide, mutta se on purettu.
Vuonoksen sivuradan erkanemisvaihde sijaitsee noin 2,8 kilometrin päässä Sysmäjärven asemalta Siilinjärven suuntaan. Kun Sysmäjärven liikenteenohjauslaitteet uusittiin kesällä 2003, Sysmäjärven liikennepaikan rajaa siirrettiin Siilinjärven suuntaan, jolloin erkanemisvaihde jäi Sysmäjärven liikennepaikan rajan sisäpuolelle. Tällöin Vuonoksen erkanemisvaihde lakkautettiin linjavaihteena.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: kuvia Sysmäjärveltä
Sternin raportti

Earth Summit, 1992
YK:n ilmastonmuutos­konventti
COP11: Montreal, 2005
COP13: Bali, 2007
COP15: Kööpenhamina, 2009
COP16: Cancún, 2010
Vihreä ilmastorahasto
COP21: Pariisi, 2015
Pariisin ilmastosopimus
COP26: Glasgow, 2021
COP27: Sharm el-Sheikh, 2022
COP28: Dubai, 2023
COP29: Baku, 2024
Raportit ja vetoomukset
Kioton pöytäkirja
Sternin raportti, 2006
Oregonin vetoomus
Sternin raportti (engl. Stern Review on the Economics of Climate Change) on ekonomisti Nicholas Sternin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle laatima 700-sivuinen raportti, joka käsittelee ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisia talousvaikutuksia. Raportti on tullut tunnetuksi laajimpana ja eniten keskustelua herättäneenä laatuaan. Raportti julkaistiin 30. lokakuuta 2006.
Raportin mukaan pahimpia ilmastonmuutoksen vaikutuksia voidaan merkittävästi vähentää, jos hiilidioksidipitoisuuden maksimi pysyy alle 450–550 ppm hiilidioksidiekvivalenttia (CO2e). Vuonna 2006 pitoisuus oli 430 ppm CO2e, ja se nousee yli 2 ppm vuosittain. Täten maapallon kestämä kasvihuonekaasumaksimi saatettiin raportin ennakoinnin mukaan saavuttaa jo vuonna 2016.
Raportin mukaan ilmastonmuutoksesta uhkaa tulla ihmiskunnan historian suurin ja laaja-alaisin markkinahäiriö. Sternin raportin mukaan seuraavien 10–20 vuoden investoinneilla on keskeinen vaikutus vuosisatamme ilmastoon. Toimenpiteemme voivat aiheuttaa taloudellisen ja yhteiskunnallisen hajaannuksen, kuten suuren sodan tai laman. Jos emme toimi tänään, aiheutuvia muutoksia on enää vaikeaa tai mahdotonta kääntää. Siksi raportin yhteenveto on, että nopeat toimenpiteet ovat välttämättömiä. Ilmastonmuutoksen pahimmilta vaikutuksilta välttyminen vaatii vuosittain investointeja noin yhden prosentin verran maailman bruttokansantuotteesta. Ellei vastatoimia tehdä, ilmastonmuutos aiheuttaisi noin 5–20 % pysyvän laskun bruttokansantuotteeseen. Vaikutukset olisivat pahimmat köyhillä alueilla. Välttymiskeinoiksi raportti ehdottaa muun muassa ympäristöveroja ympäristövaikutusten ja sosiaalisten vaikutusten minimoimiseksi.
Raporttia syytettiin ilmaston lämpenemisen riskin ja ilmastonmuutoksen kulujen yliarvioimisesta sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen vaikutusten ja hinnan aliarvioimisesta. Toisaalta monet luonnontieteilijät ovat arvioineet ilmastonmuutoksen vaikutukset pahemmiksi kuin Sternin raportti oletti.
Ilmaston lämpenemisen seuraukset Sternin raportin mukaan

Jäätiköiden sulaminen lisää tulvia, vähentää vesivaroja ja uhkaa kuudesosaa maailman väestöstä.
Satovähennykset jättävät satoja miljoonia ihmisiä ravinnotta. 4 °C nousu järkyttää koko maailman ravintotuotannon.
Kuumuus ja ravinnon puute lisää kuolleisuutta
Veden nousu uhkaa rantakaupunkeja, kuten Tokio, New York, Kairo ja Lontoo.
Myrskyt lisääntyvät
Amazonin sademetsät voivat olla uhattuna
Jään sulaminen uhkaa 1/20-osaa maailman ihmisasunnoista.
Metsät

Sternin mukaan metsien häviämisen ehkäisy on hyvin kustannustehokasta ilmastonmuutoksen torjuntaa. Raportin mukaan metsien väheneminen, joka vastaa 18 % päästöistä, on merkittävämpi ilmastonmuutoksen syy kuin koko maailman liikenne. Raportin mukaan luonnonmetsien säilytys edellyttää nopeita maailmanlaajuisia toimenpiteitä ja kansallista ja kansainvälistä tukea.
Syöttötariffi

Sternin mukaan syöttötariffi lisää uusiutuvaa energiaa enemmän ja halvemmalla kuin uusiutuvan energian kiintiöt. Tariffissa on keskeistä pitkäaikainen hintatakuu, joka on Saksassa 20 vuotta (s. 366). Raportin mukaan syöttötariffi on tuonut Saksassa kilpailua enemmän kuin velvoittava sertifikaatti Englannissa.
Raportin johtopäätökset

Raportti toteaa, että ilmastonmuutos uhkaa vedensaantia, ravinnontuotantoa, terveyttä, maankäyttöä ja ympäristöä – lämpötilan kohotessa vaikutukset kumuloituvat. Raportin mukaan ilmastonmuutoksen johdosta sadat miljoonat ihmiset tulevat kärsimään nälkää, vesipulaa ja tulvia. Lähivuosien toimenpiteet ovat keskeisiä: Sternin mukaan pahimmat ilmastohaitat voidaan ehkäistä, jos toimiin ryhdytään välittömästi. Mitä vähemmän tehdään tänään, sitä vaikeampaa on sopeutua tulevaisuudessa. Seuraavien 10–20 vuoden investoinneilla on ratkaiseva merkitys ilmastoomme. Toimenpiteemme tänään ja tulevina vuosikymmeninä voivat luoda merkittävää taloudellista ja yhteiskunnallista sekasortoa. Näitä muutoksia on vaikeaa tai mahdotonta peruuttaa.
Sternin laskelmien mukaan ilmastomuutoksen riittävä torjunta varhaisessa vaiheessa on taloudellisesti kannattavaa. Raportti laskee, että taloudelliset vahingot voivat olla 5–20 % bruttokansantuotteesta, kun tärkeimpien vahinkoja vähentävien ehkäisytoimien kustannukset ovat ainoastaan 1 % bruttokansantuotteesta. Vaikka vahinkojen ehkäisyn kustannukset kaiken kaikkiaan ovat korkeat, ne ovat hallittavissa, vitkastelu on sen sijaan vaarallista ja kallista. Siirtyminen uusiutuvaan energiatalouteen toisi raportin mukaan uusia yrittäjyys- ja kasvumahdollisuuksia.
Raportin johtopäätösten mukaan päästörajoitusten tulisi perustua hiilimaksuihin, uusiutuvan energian teknologiapolitiikkaan ja kannustaa ja tukea kansalaisia kestäviin elintapoihin, ja kaikkien maiden tulisi osallistua torjumiseen. Kysymykseen voidaanko näin laajan konsensukseen todella päästä, Sternin toteaa, että monissa maissa kansalaisvaatimukset toimenpiteisiin kasvavat, kun ihmiset ymmärtävät riskien vakavuuden. Raportin mukaan hallinnon, talouselämän ja yhteiskunnan avoin ja laaja kansallinen ja kansainvälinen yhteistyö on tärkeää. Sternin raportin tarkoitus on vaikuttaa keskusteluun.
Aiheesta muualla

Sternin raportti luettavissa kokonaisuudessaan Internetissä
Ilmastonmuutos ja ilmaston lämpeneminen
| --- | --- |
Syyt:   Kasvihuoneilmiö  Kasvihuonekaasu  Hiilidioksidi  Metaani  Auringon aktiivisuus  Ilmaston viileneminen  Milankovićin jaksot  Vulkanismi  Laattatektoniikka  Termohaliinikierto 
Vaikutukset:   Ilmastopakolaisuus  Merien happamoituminen  Merenpinnan nousu  Tulvat  Sadannan muutokset  Kuivuuskaudet  Lämpöaallot  Äärimmäiset sääilmiöt  Trooppiset hirmumyrskyt 
Tiede:   Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC  Ilmastoherkkyys  Ilmastomalli  Palautekytkennät  Kaupunkisaarekeilmiö  Keskiajan lämmin kausi  Pieni jääkausi  Hiilinielu  Otsonikato  Historialliset vaikutukset 
Keskustelu ja politiikka:   Hillitseminen  Hinku-verkosto  Sopeutuminen  Kioton sopimus  Kööpenhaminan ilmastokokous  UNFCCC  Päästökauppa  Sternin raportti  Uusiutuva energia  Energiansäästö  Oregonin vetoomus  Energiapolitiikka  Euroopan unionin energiapolitiikka  Suomen energiapolitiikka  Kiinan energiapolitiikka
Sysmän helluntaiseurakunta

| Sysmän helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1948
Pääkirkko:  Pusukuja 8 19700 Sysmä
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sysmän helluntaiseurakunta on vuonna 1948 perustettu sysmäläinen helluntaiseurakunta. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Sysmän keskustassa Pusukujalla.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten lisäksi ehtoollisjuhlat, päiväkokoukset, sanan ja rukouksen illat. Lisäksi seurakunta tukee lähetystyötä Malesiassa.
Historia

Helluntaiherätys saapui Sysmään toisen maailmansodan jälkeen. Tuohon aikaan monet puhujat pitivät kokouksia runsaasti Sysmän seudulla. Uskovien määrä lisääntyi Sysmässä niin, että seurakunnan perustaminen tuli ajankohtaiseksi. Seurakunta järjestäytyi ennen perustamistaan kuitenkin yhdistykseksi.
Seurakunnan perustamiskokous pidettiin 18. kesäkuuta 1948 Kankaisten talossa. Seurakuntaan liittyi ensimmäisenä vuotena 28 jäsentä. Vuonna 1960 seurakunta päätti uuden rukoushuoneen rakentamisesta. Pääurakoitsijana oli rakennusurakoitsija Vuorinen ja talo valmistui muilta osin pääosin talkootyönä. Vihkiäisjuhla pidettiin 16. syyskuuta 1963.
Seurakunta aloitti lähetystyön vuonna 1970. Vuonna 1972 seurakunta hnakki yhteisen kokousteltan Hartolan helluntaiseurakunnan kanssa.
Sysmäläinen (albumi)

| Sysmäläinen Marko Haavisto & Poutahaukat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 19. lokakuuta 2018
 Kesto: 41.15
 Levy-yhtiö: KHY Suomen Musiikki
Marko Haaviston muut julkaisut
| Outolintu 2015 | Sysmäläinen 2018 | 2005 2021 |
Sysmäläinen on Marko Haavisto & Poutahaukat -yhtyeen studioalbumi. Se julkaistiin 19. lokakuuta 2018.
Kappaleet

Iso mut – 2.35
Soittorosvo – 3.17
Uutta lunta – 3.18
Kuin muukalainen – 3.45
Maria – 3.30
Sysmäläinen sekatyömies – 3.28
Humppastar – 3.33
Made in Heaven – 3.21
Suopelto – 4.09
Kyiden valtakunta – 3.23
Hurry, please hurry! – 2.20
Keskiyön cowboy – 4.30
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Symptomatic of a Greater Ill

| Symptomatic of a Greater Ill Darc Mind |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1995–1997
 Julkaistu: 29. elokuuta 2006
 Tuottaja(t): G.M. Web D, X-Ray, C. Escalante, Nick Wiz
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 43.00
 Levy-yhtiö: Anticon
Darc Mindin muut julkaisut
|   | Symptomatic of a Greater Ill 2006 | Bipolar 2006 |
Symptomatic of a Greater Ill on yhdysvaltalaisen hip hop -yhtye Darc Mindin esikoisalbumi. Se äänitettiin vuosina 1995–1997, mutta julkaistiin vasta vuonna 2006 Anticon-yhtiöllä.
Kappaleet

Visions of a Blur
U da One
Seize the Phenom
Knight of the Roundtable
I'm Ill
Covert Op
Give Me Time
BMOC
Fever Pitch
Rhyme Zone
Outside Looking In
Arvostelut

AllHipHop:
Allmusic:
IGN: 7.8/10
PopMatters:
Aiheesta muualla

Albumi Discogs-sivustolla (englanniksi)
Tuulen poika

Tuulen poika on kirjailija Joni Skiftesvikin kirjoittama novellikokoelma, joka ilmestyi syksyllä 1985 WSOY:n kustantamana. Kokoelma sisältää 12 novellia. Niminovellin lisäksi kirjan tunnetuin novelli on Katsastus[lähde? ], joka on yksi niistä kolmesta novellista, joita Skiftesvik käytti alkuperäismateriaalina kirjoittaessaan käsikirjoitusta Matti Ijäksen ohjaamaan tunnettuun tv-elokuvaan Katsastus. Skiftesvik palkittiin kirjasta Kalevi Jäntin palkinnolla.
Tuulen poika on kirjoitettu rahtilaivamatkalla Etelä-Amerikkaan, Brasiliaan ja Argentiinaan. Siinä on kaksi sisällöltään rahtilaivamatkaan sijoittuvaa novellia, Metku ja Nainen joka halusi nähdä albatrossin.
Tuulella ei ole ystävää

Nuottijulkaisun kansi.
Tuulella ei ole ystävää (U vetra net nikakogo druga tai Pesnja o druge) on Andrei Petrovin (1930–2006) säveltämä laulu neuvostoliittolaisesta elokuvasta Put k pritsalu (1962), joka on esitetty Suomen televisiossa nimellä Matka satamaan.
Sen on levyttänyt Tapio Rautavaara nimellä ”Hiljainen satama” (1963, san. Heikki Saari), mutta tunnetummaksi nousi Heikki Aarvan levytys ”Tuulella ei ole ystävää” samalta vuodelta. Se ylsi levymyyntitilaston kymmenennelle tilalle joulukuussa 1963 ja oli Finndiscin Safir-levymerkin parhaiten menestynyt julkaisu. Sen sanoituksen on tehnyt Erik Lindström nimimerkillä Hillevi, ja saman sanoitusversion ovat levyttäneet myös Arja Saijonmaa vuonna 1983, Eila Pienimäki vuonna 1990 ja Arja Havakka vuonna 1999.
Kappaletta ei pidä sekoittaa Vladimir Vysotskin Ystävän lauluun, jonka alkuperäisnimi on myös Pesnja o druge.