stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oulonjärvi (Ruovesi)
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Tarjanneveden lähialueeseen (35.411) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,7 metriä mpy.
Ounagha

| Ounagha أوناغة |
| --- | --- |
 Ounagha
 Koordinaatit: 31°32′01″N, 9°33′13″W 
Valtio:  Marokko
Hallintoalue:  Marrakech-Tensift-Al Haouz
Provinssi:  Essaouira
Väkiluku (2004):  12 188
Aikavyöhyke:  UTC+0
 – Kesäaika:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ounagha (arab. أوناغة‎) on maalaiskunta (ransk. commune rurale) Marokossa Essaouiran provinssissa Marrakech-Tensift-Al Haouzin hallintoalueella. Asukkaita Ounaghassa oli vuoden 2004 väestönlaskennassa 12 188, joista 15 oli ulkomaalaisia. Kotitalouksia oli 2 367. Maalaiskunnan samannimisessä keskuksessa oli vuoden 2004 väestönlaskennassa 912 asukasta ja ympäröivällä maaseudulla puolestaan loput 11 276. Vuonna 1994 maalaiskunnassa oli 11 440 asukasta ja 2 053 kotitaloutta.
Ounagha rajautuu pohjoisessa Moulay Bouzarqtounen ja Had Dran maalaiskuntiin, idässä Lahsinaten maalaiskuntaan, kaakossa Ait Saidin maalaiskuntaan, etelässä Aguerdin maalaiskuntaan ja lännessä Essaouiran kuntaan.
Nailed to Metal – The Missing Tracks

| Nailed to Metal – The Missing Tracks U> D.O. |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Julkaistu: 25. elokuuta 2003
 Tuottaja(t): Stefan Kaufmann
 Tyylilaji: heavy metal
 Levy-yhtiö: AFM Records
Muut kannet
 Albumista on myös julkaistu dvd + cd boxset.
U.D.O:n muut julkaisut
| Man and Machine 2002 | Nailed to Metal – The Missing Tracks 2003 | Thunderball 2004 |
Nailed to Metal – The Missing Tracks on saksalaisen heavy metalia soittavan U.D.O:n livealbumi vuodelta 2003.
Kappaleet

Holy – 5.17
Raiders of Beyond – 4.11
Metal Heart – 5.39
X-T-C – 4.02
Drum Solo – 4.26
Fast as a Shark – 4.05
Princess of the Dawn – 8.00
Restless & Wild – 4.20
Thunder in the Tower – 4.51
Hard Attack – 6.22
Balls to the Wall – 8.47
Kokoonpano

Udo Dirkschneider (laulu)
Stefan Kaufmann (kitara)
Igor Giandola (kitara)
Fitty Wienhold (basso)
Lorenzo Milani (rummut)
Aiheesta muualla

Nailed to Metal (The Missing Tracks) discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Albumi Nailed to Metal – The Missing Tracks Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
U.D.O.
| Udo Dirkschneider • Sven Dirkschneider • Andrei Smirnov • Dee Dammers • Tilen Hudrap |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Animal House • Mean Machine • Faceless World • Timebomb • Solid • No Limits • Holy • Man and Machine • Thunderball • Mission No. X • Mastercutor • Dominator • Rev-Raptor • Steelhammer • Decadent • Steelfactory • We Are One • Game Over • Touchdown
Livealbumit:  "Live from Russia" • "Nailed to Metal – The Missing Tracks" • "Mastercutor Alive" • "Live in Sofia" • "Steelhammer - Live from Moscow" • "Navy Metal Night" • "Live in Bulgaria 2020 – Pandemic Survival Show"
EP:t:  24/7 • The Wrong Side of Midnight • Infected • Leatherhead
Singlet:  "They Want War" • "Heart of Gold" • "Faceless World" • "Two Faced Woman" • "Independence Day" • "Lovemachine" • "Dancing With An Angel" • "24/7" • "The Wrong Side of Midnight" • "Infected" • "Leatherhead" • "Metal Machine" • "Steelhammer" • "Decadent" • "Rising High" • "One Heart One Soul" • "Make the Move" • "Neon Diamond" • "We Are One" • "Metal Never Dies" • "Kids And Guns" • "Prophecy"
Videot:  "Nailed to Metal: The Complete History" • "Thudervision" • "Mastercutor Alive" • "Live in Sofia" • "Steelhammer: Live from Moscow" • "Navy: Metal Night" • "Live in Bulgaria 2020 – Pandemic Survival Show"
Pandox

| Pandox Ab |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Kiinteistöyhtiö
Markkina-arvo:  13135.00 Milj.SEK
Perustettu:  1995
Toimitusjohtaja:  Anders Nissen
Kotipaikka:  Tukholma
Toiminta-alue:  Eurooppa, Amerikka
Toimiala:  Rahoitus
Kotisivu:  www.pandox.se
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pandox Ab on Ruotsalainen hotellisijoitusyhtiö. Pandox Ab omistaa 143 hotellia 15 maassa, joissa on yli 31 tuhatta huonetta (helmikuu 2018). Suomessa Pandoxin omistamia hotellikiinteistöjä ovat muun muassa Hilton Helsinki Kalastajatorppa, Scandic Continental Helsinki ja Cumulus Imatran Valtionhotelli. Pandox operoi itse 11:tä hotellia, pääosin Euroopassa. Pandox Ab aloitti toimintansa vuonna 1995. Pandox Ab toimii pääosin Pohjois-Euroopassa, mutta sillä on toimintaa myös muissa maissa. Yhtiön arvo on tällä hetkellä (tammikuu 2018) 14707.50 Milj. Ruotsin kruunua.
Historia

Pandox aloitti toimintansa Ruotsissa vuonna 1995. Se omisti silloin 18 kiinteistöä ja 3 pientä hotellia. Vuonna 1997 se listattiin Tukholman pörssiin. Vuonna 2000 Pandox laajeni muualle Pohjois-Eurooppaan ostamalla Scandicin. Vuonna 2015 Pandox Ab listattiin toista kertaa yhtiön historiassa Tukholman pörssiin.
Aiheesta muualla

Pandoxin omat sivut
Per Olsen (uimari)

| Per Olsen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. heinäkuuta 1934 (ikä 90) Oslo, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Uimari
Lajit:  100 m vapaauinti, 400 m vapaauinti
Seurat:  Oslo IL
Per Olsen (s. 24. heinäkuuta 1934 Oslo) on norjalainen uimari. Hän edusti Norjaa 100 metrin vapaauinnissa ja 400 metrin vapaauinnissa Helsingin kesäolympialaisissa 1952. Olsen kuului Oslo IL-seuraan.
Pahkavuori (vuori)

Pahkavuori on jäännösvuori Etelä-Pohjanmaalla Kurikassa. Sen korkeus on 186 metriä. Vuoren länsipuolella on kiinteä muinaisjäännös, tervahauta.
Pahkasika (täsmennyssivu)

Pahkasika tarkoittaa seuraavia:
pahkasiat (Phacochoerus), nisäkässuku
pahkasika (Phacochoerus africanus), nisäkäslaji
Pahkasika, aikakauslehti
A-10 Thunderbolt II, lempinimi Pahkasika, lentokone.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pahkasika”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pahkavaara

Pahkavaara on vaara ja kylä joka sijaitsee Ilomantsissa. Pahkavaaralla on kuvattu elokuvat Tukkijoella ja Kuningasjätkä.[lähde? ]
Pahkavaara on suojeltu Natura 2000-ohjelmassa.
Pandro S. Berman

| Pandro S>  Berman |
| --- | --- |
 Pandro S. Berman vuonna 1953.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Pandro Samuel Berman
Syntynyt: 28. maaliskuuta 1905 Pittsburgh, Pennsylvania
Kuollut: 13. heinäkuuta 1996 (91 vuotta) Beverly Hills, Kalifornia
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvatuottaja ja -leikkaaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Pandro Samuel Berman (28. maaliskuuta 1905 Pittsburgh, Pennsylvania – 13. heinäkuuta 1996 Beverly Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvatuottaja ja -leikkaaja.
Hän tuotti muun muassa elokuvan Jailhouse Rock (1957).
Valikoitu filmografia

Continental – hupainen avioero (The Gay Divorcee) (1934)
Naisen orja (Of Human Bondage) (1934; Bette Davis)
19-vuotiaana (Alice Adams) (1935)
Top Hat (1935)
Maria Stuart (Mary of Scotland) (1936)
Saanko luvan? (Shall We Dance?) (1937; ei mainittu teksteissä)
Suuri hetki (Stage Door) (1937)
Notre Damen kellonsoittaja (The Hunchback of Notre Dame) (1939; Charles Laughton)
Revyytyttö (Ziegfeld Girl) (1941)
Rio Rita (1942)
Lohikäärmeen satoa (Dragon Seed) (1944)
Yli esteitten (National Velvet) (1944)
Laulu Venäjästä (Song of Russia) (1944; uncredited)
Dorian Grayn muotokuva (The Picture of Dorian Gray) (1945; Hurd Hatfield)
Kolme muskettisoturia (The Three Musketeers) (1948)
Rouva Bovary (Madame Bovary) (1949)
Morsiamen isä (Father of the Bride) (1950; Spencer Tracy ja Joan Bennett)
Ivanhoe (1952)
Zendan vanki (The Prisoner of Zenda) (1952)
Pyöreän pöydän ritarit (Knights of the Round Table) (1953)
Oma kyyhkyslakkamme (The Long, Long Trailer) (1954)
Älä käännä heille selkääsi (Blackboard Jungle) (1955)
Risteysasema (Bhowani Junction) (1956)
Teetä ja sympatiaa (Tea and Sympathy) (1956)
Jailhouse Rock (1957)
Karamazovin veljekset (The Brothers Karamazov) (1958)
Äiti tietää rakkaudesta (The Reluctant Debutante) (1958)
Ei rahasta (Butterfield 8) (1960)
Nuoruuden suloinen lintu (Sweet Bird of Youth) (1962)
Kosketus onneen (A Patch of Blue) (1965)
Aiheesta muualla

Pandro S. Berman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pace, Eric: Pandro Berman, 91, a Producer of Classic Films The New York Times.  15.7.1996. Viitattu 9.11.2022. (englanniksi)
Muntingiaceae

| Muntingiaceae |
| --- | --- |
 Mätimarjapuu (Muntingia calabura)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Ylälahko::  Rosanae
Lahko::  Malvales
Heimo::  Muntingiaceae  C.Bayer, M.W.Chase & M.F.Fay
Suvut
 Dicraspidia  Muntingia – mätimarjapuut  Neotessmannia 
Katso myös
   Muntingiaceae Wikispeciesissä   Muntingiaceae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Muntingiaceae on pieni trooppinen kasviheimo koppisiemenisten Malvales-lahkossa. Heimon kolmesta lajista tunnetuin on mätimarjapuu (Muntingia calabura).
Tuntomerkit

Muntingiaceae-heimon kasvit ovat puita, joiden aineenvaihdunta tuottaa ellaghappoa. Karvat ovat tähtimäisiä tai kimppuina. Lehtiasento on kaksirivinen. Lehdet ovat hammaslaitaisia, sulka- tai kourasuonisia, vinotyvisiä ja korvakkeettomia. Varressa on korvakemaisia esilehtiä. Kukat sijaitsevat ryhmissä ja ovat neli- tai viisilukuisia. Verhiö on tyveltään yhdistynyt, teriö lyhytkyntinen ja sulkeutuneena laskostunut, ja heteitä on paljon. Kukassa on leveä pohjuskehrä eli diskus, jossa mesiäinen sijaitsee. Yhdislehtisessä sikiäimessä on 5–7 emilehtä ja sen on kehänpäällinen tai -alainen. Istukat ovat aksiletyyppisiä tai lapaistukoita, kun sikiäin on monilokeroinen. Vartalo on tukeva, luotti kulmikas tai enemmän tai vähemmän pallomainen. Hedelmä on toisinaan verhiön suojaama. Siemenessä on niukka ravintovarasto eli endospermi.
Levinneisyys

Heimo kasvaa trooppisessa Amerikassa.
Luokittelu

Muntingiaceae sisältää kolme lajia kolmessa suvussa:
Dicraspidia
Dicraspidia donnell-smithii
Muntingia – mätimarjapuut
Muntingia calabura – mätimarjapuu
Neotessmannia
Neotessmannia uniflora
Eräät piirteet saattavat viitata siihen, että heimon asema Malvales-lahkossa on melko basaalinen, evoluutiopuun tyveen kuuluva. Loiskasviheimo Cytinaceae näyttää olevan lähin sukulainen.
Cronquist (1981) sijoitti mätimarjapuun Flacourtiaceae-heimoon, joka nykyään on hajonnut useamman heimon kesken Malpighiales-lahkossa, ja Neotessmannia-lajin lehmuskasveihin (Tiliaceae), jotka ovat nykyään osa malvakasveja (Malvaceae). Takhtajan (1997) sijoitti molemmat lehmuskasveihin.
Aiheesta muualla

Dicraspidia, kuva: https://c1.staticflickr.com/3/2821/9131291520_19aba9a68d_z.jpg
Nb

Nb tarkoittaa seuraavia:
nanobarni, tunnus nb, pinta-alan yksikkö
N.B., Natasha Bedingfieldin albumi vuodelta 2007
New Brunswick, postilyhenne NB, Kanadan provinssi
niobium, kemiallinen merkki Nb, alkuaine
norja (bokmål), ISO 639-1 -koodi nb, kieli
Sterling Airlines, IATA-koodi NB, lentoyhtiö.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nb”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Olesno

| Olesno |
| --- | --- |
 Kaupungintalo
 lippu:  vaakuna
 Olesnon piirikunta (Olesnon kaupunki tekstillä ”m. Olesno”) ja sen naapuripiirikunnat
 Olesno
 Koordinaatit: 50°52′30″N, 18°25′00″E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Opole
Piirikunta:  Olesno
Kunta:  Olesno
Kaupunginoikeudet:  1292
Hallinto:  
 – Pormestari:  Sylwester Lewicki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15 km²
Väkiluku (2019):  9 407
 – Väestötiheys:  624 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  46-300
Suuntanumero(t):  +48 077
Rekisterikilpi:  OOL
 
 Verkkosivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Olesno (historiallisesti saks. Rosenberg) on kaupunki Olesnon kunnassa Olesnon piirikunnassa Opolen voivodikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 9 407. Olesno on sekä kuntansa että piirikuntansa hallintokeskus.
Maantiede

Olesnon pinta-ala on 15 neliökilometriä. Sen alue sijaitsee fyysis-maantieteellisesti Równina Opolskan (”Opolen tasanko”) ja Wyżyna Woźnicko-Wieluńskan (”Woźnikin-Wielunin ylänkö”) alueiden rajalla. Stobrawą-joki virtaa kaupungin läpi.
Historia

Olesno sai Magdeburgin kaupunginoikeudet ennen vuotta 1292, milloin se oli osa Wrocławin herttuakuntaa. Se kuului vuodesta 1294 Opolen herttuakuntaan ja vuodesta 1327 Böömin kuningaskuntaan. 1400-luvulla kaupunki kärsi hussilaissodissa mittavia vahinkoja. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana Olesno paloi useita kertoja. Vuonna 1532 Olesno liitettiin Habsburgien monarkiaan. Vuonna 1708 kulkutauti surmasi valtaosan kaupungin väestöstä. Vuonna 1742 Olesnosta tuli osa Preussin valtiota.
Vuonna 1816 Olesnosta tuli Opolen hallintopiirissä Olesnon piirikunnan hallintokeskus. Olesnolaiset osallistuivat vuonna 1921 Sleesian kolmanteen kansannousuun. Vaikka ”Olesnon kansannousua” oli suunniteltu jo ennen Sleesian ensimmäistä kansannousua, kaupunki jäi kansanäänestyksen perusteella Saksaan. Toisessa maailmansodassa 1945 Neuvostoliitto miehitti kaupungin. Sodan taisteluissa tuhoutui 70 prosenttia kaupungin rakennuksista. Vuonna 1945 Olesno liitettiin Puolaan.
Talous

Olesnon työttömyysaste oli vuonna 2019 3,5 prosenttia. Työssäkäyvistä asukkaista 38,3 prosenttia työskentelee maatalousalalla, 31,1 prosenttia teollisuus- ja rakennusalalla, 10,9 prosenttia palvelualalla ja 0,9 prosenttia rahoitusalalla.
Väestö

Vuoden 2019 joulukuussa Olesnossa asui 9 407 asukasta, joista 52,4 prosenttia oli naisia ja 47,6 prosenttia miehiä. Vuonna 1995 kaupungin väkiluku oli 10 699. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 14,6 prosenttia, työikäisten 60,8 prosenttia ja eläkeikäisten 24,6 prosenttia. Väestön keski-ikä oli 44,2 vuotta.
Liikenneyhteydet

Olesnon alueen läpi kulkevat Kołobrzeg–Bytom-välillä sijaitseva valtatie 11, voivodikunnan tiet 494, 487 ja 901 sekä Kaletysta Wrocławiin kulkeva rautatielinja 143. Kaupungin tieverkon pituus on yhteensä noin 55,5 kilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olesno Wikimedia Commonsissa
Nailpin

Nailpin on vuonna 2001 perustettu belgialainen rockyhtye. Se on julkaissut kolme albumia 12 To Go, White Lies and Butterflies ja III. Tunnetuimpia kappaleita ovat "The Ending", "This Coma" ja "They Don't Know". Yhtye on ollut lämmittelijänä Avril Lavignen ja Bon Jovin keikoilla.
Jäsenet

Sean, rummut ja laulu
Shaun, kitara ja taustalaulu
Todts, basso ja taustalaulu
Dave, kitara
Corné, rummut (vain keikoilla)
Jäsenet > Entiset jäsenet

Niko, laulu (2/2006 asti)
Aiheesta muualla

Official Website (Arkistoitu – Internet Archive)
MySpace
PureVolume (Arkistoitu – Internet Archive)
Nailed by the Hammer of Frankenstein

| ”Nailed by the Hammer of Frankenstein” Lordi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Scare Force One
 Julkaistu: 19. syyskuuta 2014
 Tuottaja(t): Mikko Karmila
 Tyylilaji: hard rock, heavy metal
 Kesto: 03.18
 Levy-yhtiö: Sony Music
Lordin muut singlet
| ”The Riff” 2013 | ”Nailed by the Hammer of Frankenstein” 2014 | ”Hug You Hardcore” 2016 |
Nailed by the Hammer of Frankenstein on Lordin ensimmäinen single yhtyeen seitsemänneltä studioalbumilta Scare Force One. Kappale julkaistiin digitaalisena singlenä 18. syyskuuta 2014. Kappaleesta julkaistiin myös musiikkivideo, joka koostuu kappaleen sanoituksista ja niiden kertoman tarinan sarjakuvaversiosta.
Nailed by the Hammer of Frankenstein toimi Lordin avauskappaleena yhtyeen Tour Force One 2015 -kiertueella.
Kappaleet

Nailed by the Hammer of Frankenstein – 3.18
Kokoonpano

Mr. Lordi – laulu
Amen – kitara
OX – basso
Mana – rummut
Hella – koskettimet
Aiheesta muualla

Virallinen lyric-video
Kappaleen sanat
Nailed by the Hammer of Frankenstein Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Nailed by the Hammer of Frankenstein Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Namsskogan familiepark

| Namsskogan familiepark |
| --- | --- |

Sijainti:  Namsskogan, Norja
Avattu:  1989
Kävijämäärä:  50 000/vuosi
Aiheesta muualla
Verkkosivut
 n • k • 
Namsskogan familiepark on Namsskoganissa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva huvipuisto ja eläintarha. Se on avattu vuonna 1989 ja siellä käy vuodessa noin 50 000 ihmistä. Eläintarhassa on edustettuna noin kolmekymmentä lajia, muun muassa karhuja, susia, ilveksiä, ahmoja, hirviä, lampaita ja kanoja. Huvipuistossa on muun muassa kiipeilyrata, vaijeriliuku ja kanootteja sekä laitteita lapsille.
Aiheesta muualla

Puiston verkkosivut (norjaksi) (englanniksi)
Metsäkato Indonesiassa

Metsäkato Indonesiassa on puuston ja metsien hävitystä, jota tapahtuu lähes koko Indonesiassa.  
Hävityksen tahti on kiihtynyt 2000-luvulla: virallisten tilastojen mukaan vuosina 2000–2005 metsää tuhottiin 310 000 hehtaaria vuodessa, vuosina 2006–2010 690 000 hehtaaria vuodessa. Nämä luvut ovat osoittautuneet aliarvioiksi. Uudempien, satelliittitietoja hyödyntävien ja viljellyn ja aarniometsän erottelevien tutkimusten mukaan vuonna 2012 tuhottiin 840 000 hehtaaria luonnontilaista metsää.
Vuonna 2011 Indonesiassa säädettiin hakkuita säätelevä laki. Metsien tuhoutuminen on silti jatkunut, ja tuhoja lisäsivät vuonna 2015 El Ninoon liittyneet laajat metsäpalot jotka ilmeisesti saivat alkunsa metsänraivauksesta ja kulotuksesta.
Greenpeacen mukaan Indonesian metsäkato oli maailman nopeinta jo vuonna 2007. Indonesia menetti joka tunti 300 jalkapallokentän verran metsää. Metsää hakattiin laittomasti, ja metsämaata raivattiin palmuöljypuille.
Sademetsät

Sademetsä on Indonesian suurin rikkaus. Sumatralla on suosademetsiä, jotka kasvavat metrien paksun turpeen päällä. Ne ovat maailman suurin yksittäinen hiilivarasto. Suosademetsien hakkuut ja turpeen poltto tekevät Indonesiasta maailman kolmanneksi suurimman kasvihuonepäästöjen aiheuttajan. Indonesian valtio omistaa sademetsiä, mutta alkuperäiskansoilla on ollut käyttöoikeuksia.
Hallinto

Indonesian ympäristöministeri Rachmat Witoelar edustai presidentti Susilo Bambang Yudhoyonoa ilmastokokouksessa vuonna 2009. HS kysyi ympäristöministeriltä syyskuussa 2009: Mitä metsäkadolle on tehtävissä? ”Indonesian suurin ongelma on kurin puute. Kyllä täällä tiedetään, mikä on ympäristölle haitallista. Metsiä pitäisi ajatella enemmän hyvinvoinnin ja hiilensidonnan kannalta. Nyt vatsan täyttäminen menee saasteiden vähentämisen edelle.” Elokuussa 2009 säädettiin uusi ympäristölaki, joka ympäristöministerin mukaan lisää YVA-prosesseja, metsien ennallistamista ja antaa ministeriön tutkijoille poliisivaltuuksia. Ministerin mukaan kaivosyhtiöt toimivat rajoituksetta jopa luonnonsuojelualueilla. Uudelleen metsitys maksaisi 10 mrd. €.
Metsäkato

Maailmanpankin mukaan palmuöljyn viljely on merkittävä syy metsäkadon kasvuun. Metsäpäätöksissä kylä- tai aluepäälliköitä saattaa uhata jopa vankilatuomiot. Indonesian metsistä on kaskettu viljelymaata kasveille, kuten maissi, riisi, kumipuu ja öljypalmu. Helsingin Sanomien mukaan metsiä ovat hamunneet maanviljelijöiden lisäksi ainakin selluyritykset April ja Sinar Mas. April jakoi paikallisille keksejä ja paaston jälkeisen aterian hyvittelynä kylän viereen tulevasta akaasiaplantaasista.
Indonesian sademetsät ovat maailman kolmanneksi laajimmat Brasilian ja Kongon jälkeen. Metsän pinta-ala on noin neljäsosa Amazonin sademetsästä, mutta vuonna 2012 Indonesia hakkasi laajemman alueen kuin Brasilia. Suhtellinen tuho on maailman suurin.
Down to Earth (ympäristö- ja ihmisoikeusjärjestö Britanniassa) mukaan paperi- ja selluteollisuus on tärkeä vaikuttaja Indonesian metsäkatoon.  Metsä tarjoavat elannon kymmenille miljoonille maalaisille ja alkuperäiskansojen asukkaille. Indonesian metsien monimuotoisuus on suuri. 70 % puunkeruusta on laitonta. Sen lisäksi laajoja luonnonmetsiä kaadetaan laillisesti ja muokataan puuplantaaseiksi sellutehtaille. Puuplantaasit aiheuttavat ekologisia ja sosiaalisia ongelmia.
Metsäkato > Etelä-Kalimantan

Virallisten tietojen mukaan Etelä-Kalimantanin maakunnan koko on 3,7 milj. ha ja väestö 3 milj. asukasta. Indonesian metsäministeriön mukaan vuonna 2003 Etelä-Kalimantanin metsäkato oli 3,8 % vuodessa. Metsäosaston mukaan vuonna 1999 Etelä-Kalimantanilla oli virallisesti metsää 1,84 milj. ha ja todellisuudessa 1,14 milj. ha. vuonna 2005. Jos vauhti jatkuisi vakiona 3,8 %/vuosi ja luvut ovat oikeita, vuonna 2013 alueen metsäkato olisi yli 25 % vuoteen 2005 verrattuna ja vuonna 2020 45 %.
Tulvat ja maanvyörymät

Metsäkato heikentää maan vedenpidätyskykyä lisäten maanvyöryjä ja tulvia.
Korruptio

Korruption ehkäisy on heikkoa Indonesian metsäalalla. Human Rights Watchin mukaan (2010 ja 2009) laittomasta puunkeruusta, korruptiosta tai väärinkäytöksistä vastuulliset henkilöt joutuvat harvoin vastuuseen. Puolet Indonesian puusta kaadettiin laittomasti ja verottomasti vuosina 2003–2006. Tuloja menetettiin yhteensä 2 mrd. dollaria vuonna 2006.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
“Wild Money”: The Human Rights Consequences of Illegal Logging and Corruption in Indonesia’s Forestry Sector December 2009, 75 s. HRW.
Indonesia Forests Greenpeace
Hakattua metsää ja ojankaivuuta tupakkaplantaasilla 1890-1905
Nc

Nc tarkoittaa seuraavia asioita:
Uusi-Kaledonia, ISO 3166-1 -koodi NC, valtio tai muu maantieteellinen alue
nanocoulombi, tunnus nC, sähkövarauksen yksikkö
Pohjois-Carolina, postilyhenne NC, Yhdysvaltain osavaltio
National Jet Systems, IATA-koodi NC, lentoyhtiö
Northern Air Cargo, IATA-koodi NC, lentoyhtiö
numeerinen ohjaus, NC, englannin sanoista numerical control, työstö- tai muun koneen käyttö sovitun koodin mukaisilla komennoilla
hätämerkki, NC, viestilipuilla N ja C välitettävä sanoma.
N.C., "no chord", ei sointua. Reaalisointumerkinnöissä ilmaisee seästyksetöntä nuottia.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nc”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mitä tuli tehtyä

| Mitä tuli tehtyä |
| --- | --- |

Kestoaika:  60 minuuttia
Pääosissa:  Lorenz Backman Sami Minkkinen Minttu Mustakallio  Kari Hietalahti
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  10. maaliskuuta 2012 – 24. toukokuuta 2014
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  22
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Yellow Film & TV
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Mitä tuli tehtyä on viihdeohjelma, jossa jokaisessa jaksossa hypnotisoidaan yksi julkisuudesta tuttu henkilö ja hypnoosin jälkeen henkilö näkee studioyleisön edessä kuvanauhalta Mitä tuli tehtyä. Juontajana toimii Lorenz Backman ja Hypnotistina Sami Minkkinen. Ensimmäinen tuotantokausi alkoi Nelonen-kanavalla 10. maaliskuuta 2012. Toinen tuotantokausi alkoi 22. maaliskuuta 2014 ja mukaan ohjelmaan liittyi Minttu Mustakallio ja Kari Hietalahti.
Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1 | Joanna Kuvaja | 10. maaliskuuta 2012 |
| 2 | Oskari Katajisto | 17. maaliskuuta 2012 |
| 3 | Tiina Jylhä | 24. maaliskuuta 2012 |
| 4 | Jani Sievinen | 31. maaliskuuta 2012 |
| 5 | Jethro Rostedt | 7. huhtikuuta 2012 |
| 6 | Noora Hautakangas | 14. huhtikuuta 2012 |
| 7 | Wilson Kirwa | 21. huhtikuuta 2012 |
| 8 | Amin Asikainen | 28. huhtikuuta 2012 |
| 9 | Heidi Sohlberg | 5. toukokuuta 2012 |
| 10 | Viivi Pumpanen | 12. toukokuuta 2012 |
| 11 | Sara Chafak | 19. toukokuuta 2012 |
| 12 | Martina Aitolehti | 26. toukokuuta 2012 |