stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Louis Rwagasore
Kunnianosoituksia

Bujumbaran stadion on nimetty Prinssi Louis Rwagasoren stadioniksi ( Stade du Prince Louis Rwagasore) ja sitä pitää kotikenttänään niin ikään Rwagasoren mukaan nimetty jalkapallojoukkue Prince Louis FC. Hänen monumentaalinen hautamuistomerkkinsä on Bujumbaran yläpuolisella kukkulalla. 13. lokakuuta, Rwagasoren kuolinpäivä, on Burundissa kansallinen muistopäivä. Hänen kasvonsa ovat Burundin 100 frangin setelissä.
Prinssin hyvä jälimaine johtuneen paljolti myös siitä, että hän ei koskaan joutunut kohtaamaan itsenäistyneen kotimaansa vaikeita ongelmia. Ratkaistavina olisivat olleet köyhyys, maanomistusolot ja koulutuskysymykset.
Käännös suomeksi
Ōi (Shinagawa)

Hankyū Ōimachi Garden Ours Inn -hotelli
Ōi (Shinagawa)
Ōi (jap. 大井) on Tokion kaupunginosa Shinagawan erillisalueella. Se sijaitsee Shinagawan eteläosassa JR Higashi-Nihonin Keihin–Tōhoku-rautatielinjan länsipuolella. Kaupunginosan koilliskulmalla on Ōimachin rautatieasema, risteysasema ja Ōimachi-linjan pääteasema. Ōi on asuin-, liike- ja teollisuusaluetta. Liiketoiminta on keskittynyt Ōimachin aseman ympäristöön.
Ōin kaupunginosan pinta-ala on 1,14 neliökilometriä, ja se jakautuu seitsemään osa-alueeseen, jotka on numeroitu Ōi 1-chōme–Ōi 7-chōme. Niissä on yhteensä 28 521 asukasta (elokuussa 2024). Kaupunginosan väestötiheys on siten noin 25 000 asukasta neliökilometrillä. Laajemmassa merkityksessä Ōi voi viitata Ōin alueeseen (Ōi-chiku), johon kuuluu Ōin lisäksi useita muita Shinagawan eteläosan kaupunginosia.
Historia

Paikannimen Ōi (’suurkaivo’) historia yltää keskiajalle Heian-kaudelle, sillä se mainitaan jo 900-luvulla kirjoitetussa Engishiki-lakikirjassa. Legendan mukaan alueella sijainneen kaivon vettä olisi käytetty Kōfuku-jin temppelin munkin ensikylpyyn.
Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla Ōin alue sijaitsi Shinagawan postiaseman eteläpuolella. Sinne perustettiin Suzugamorin teloituspaikka. Vielä 1800-luvun lopulla Meiji-kaudella Ōi oli lähinnä maaseutua. Valtiomies Itō Hirobumi rakennutti alueelle residenssin, ja hänet on haudattu Nishi-Ōin kaupunginosan puolelle. Seutu alkoi kaupungistua 1900-luvun alussa, kun Keikyū-rautatieyhtiö rakennutti sen läpi rautatielinjan. Vuonna 1914 valmistui rautatieministeriön Ōin-konepaja, nykyinen JR Higashi-Nihonin varikko Ōimachin aseman pohjoispuolella. 1900-luvun alkupuolella Ōiin alettiin rakentaa myös teollisuutta.
Toisen maailmansodan jälkeen Ōimachin rautatieaseman ympäristöä on vähitellen kehitetty liikenteen solmukohtana. 1980-luvulta lähtien aseman ympäristöön on noussut liike- ja toimistorakennuksia sekä korkeita asuintorneja. Odaiban viihdealueelle johtava Rinkai-linja ulotettiin Ōimachin asemalle vuonna 2002.
Kaupunkikuva ja rakennukset

Ōin alueeseen (Ōi-chiku) kuuluu Shinagawan erillisalueen eteläosa. Ōin kaupunginosa on tätä suppeampi alue, joka sijaitsee Ōimachin aseman lounaispuolella. Naapurikaupunginosia ovat lännessä Nishi-Ōi ja Futaba, pohjoisessa Hiromachi, idässä Higashi-Ōi ja Minami-Ōi sekä etelässä Ōtan erillisalueen Sannō. Ōi on asuin-, liike- ja teollisuusaluetta. Liiketoiminta tavarataloineen on keskittynyt Ōimachin aseman ympäristöön.
Ōin eteläosassa sijaitsee Shinagawan historiallinen museo. Uskonnollisiin rakennuksiin lukeutuu esimerkiksi Kashima-jinjan šintolainen pyhäkkö. Kaupunginosan etelärajalla Keihin–Tōhoku-linjan vierellä on arkeologinen kohde Ōmorin raakkutunkio.
Kōgaku-dōri, Ōin kaupunkikuvaa
Ōimachin rautatieasema, Atré-kauppakeskus
Ōmorin raakkutunkioille rakennettu puisto
Shinagawan historiallinen museo vuonna 2009
Liikenne

Ōin koilliskulmalla sijaitsee Ōimachin rautatieasema, merkittävä risteysasema. Sitä palvelevat JR Higashi-Nihonin Keihin–Tōhoku-linja, Tōkyū-rautatieyhtiön Ikegami-linja ja Tōkyō rinkai -pikarautatien Rinkai-linja.
Ōin läpi kulkee pohjois–eteläsuuntainen pääkatu Ikegami-dōri, joka johtaa Ōtan erillisalueen suuntaan. Pohjoisrajalla kulkee itä–länsisuuntainen Kuyakusho-dōri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ōi Wikimedia Commonsissa
| n k Shinagawan erillisalue |
| --- | --- | --- |
| Shinagawan alue |  Higashi-Shinagawa  Hiromachi  Kita-Shinagawa  Minami-Shinagawa  Nishi-Shinagawa  |  |
| Ōin alue |  Higashi-Ōi  Katsushima  Minami-Ōi  Nishi-Ōi  Ōi  |  |
| Ōsakin alue |  Higashi-Gotanda  Kami-Ōsaki  Nishi-Gotanda  Ōsaki  |  |
| Ebaran alue |  Ebara  Futaba  Hatanodai  Higashi-Nakanobu  Hiratsuka  Koyama  Koyamadai  Nakanobu  Togoshi  Yutakachō  |  |
| Yashion alue |  Higashi-Yashio  Yashio  |  |
| Muita alueita |  Gotanda  Odaiba  |  |
Punaperäkotinga

| Punaperäkotinga |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kotingat Cotingidae
Suku::  Kastanjakotingat Doliornis
Laji::  sclateri
Kaksiosainen nimi
 Doliornis sclateri  (Taczanowski, 1874) 
Katso myös
   Punaperäkotinga Wikispeciesissä   Punaperäkotinga Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punaperäkotinga (Doliornis sclateri) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Punaperäkotingaa tavataan kotoperäisenä Perun itäosissa. Sen kannaksi arvioidaan noin 3 600 yksilöä. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sen populaatio on pieni, ja vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia.
Sofia Virta

| Sofia Virta |
| --- | --- |
 Sofia Virta keväällä 2023
Vihreiden puheenjohtaja
 10.6.2023–  
Edeltäjä:  Maria Ohisalo
Kansanedustaja
 17.4.2019–  
Ryhmä/puolue:  Vihreä eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Varsinais-Suomen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. kesäkuuta 1990 (ikä 34) Kaarina
Asuinpaikka:  Kaarina
Ammatti:  terapeutti, opettaja, yrittäjä, kansanedustaja
Tiedot
Puolue:  Vihreä liitto
Koulutus:  kasvatustieteiden maisteri, ratkaisukeskeinen psykoterapiakoulutus, uusperheneuvojakoulutus
Aiheesta muualla
Kotisivu
Sofia Marjanna Virta (s. 21. kesäkuuta 1990 Kaarina) on suomalainen vihreitä edustava poliitikko ja puolueensa puheenjohtaja. Hän on toiminut kansanedustajana vuodesta 2019. Virta on myös alue- ja kaupunginvaltuutettu. Ennen kansanedustajaksi valintaa hän toimi myös yrittäjänä.
Virta valittiin vihreiden puheenjohtajaksi 10. kesäkuuta 2023, kun hän voitti vastaehdokkaansa Saara Hyrkön.
Koulutus ja työkokemus

Virta on koulutukseltaan kasvatustieteiden maisteri, opettaja ja uusperheneuvoja. Hän on valmistunut ratkaisukeskeisestä psykoterapiakoulutuksesta.
Virta on työskennellyt muun muassa erityislastensuojelussa ja vaativan perhetyön parissa, opettajana, vanhuspalveluissa, kehitysvammaisten kanssa tehtävässä työssä ja hanketyöntekijänä mielenterveys- ja päihdeomaisia tukevassa kolmannen sektorin järjestössä. Virta on ollut kehittämässä Moip!- ja Kysy nuorelta -hankkeita.
Virta on palkkatyön ohella toiminut terapia- ja koulutusalan yrittäjänä ennen eduskuntaan nousemista.
Politiikka

Virta nousi kansanedustajaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Varsinais-Suomen vaalipiiristä. Virta nimeää itselleen tärkeiksi teemoiksi turvallisen lapsuuden, mielenterveydestä huolehtimisen sekä ihmisten nostamisen huono-osaisuudesta. Myös eläinten oikeudet, ympäristökysymykset sekä pk-yrittäjyyden tukeminen ovat hänelle tärkeitä teemoja. Virta korostaa tutkitun tiedon merkitystä päätöksenteossa.
Kansanedustajuuden lisäksi Virta toimii Kaarinan kaupunginvaltuuston ja Varsinais-Suomen aluevaltuuston jäsenenä ja Kaarinan vihreän valtuustoryhmän ja Varsinais-Suomen vihreän aluevaltuustoryhmän puheenjohtajana. Hän on myös Lounais-Suomen poliisin neuvottelukunnan jäsen.
Politiikka > Eduskunta

Sofia Virta on toisen kauden kansanedustaja. Hän oli ensimmäisen kerran ehdolla eduskuntaan vuoden 2019 vaaleissa ja tuli valituksi 4 289 äänellä. Hän lähti mukaan eduskuntavaaleihin nollabudjetilla ja nousi kansanedustajaksi yksittäisistä lahjoituksista koostuneella alle 2 500 euron vaalibudjetilla. Virta valittiin kansanedustajaksi toistamiseen vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Hän on puolueensa ainoa edustaja Varsinais-Suomen vaalipiiristä.
Virta on sosiaali- ja terveysvaliokunnan sekä työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan jäsen ja tulevaisuusvaliokunnan varajäsen. Hän edustaa vihreitä Lapsistrategiakomiteassa 2020−2021 ja Poliisiasiain neuvottelukunnassa. Hän toimii myös Eduskunnan nuorten mielenterveyden tukiryhmän puheenjohtajana sekä Eduskunnan mielenterveyspoliittisen neuvottelukunnan jäsenenä. Virta perusti eduskuntaan turvallisen odotus- ja vauva-ajan edistämisryhmän lokakuussa 2020 ja tuli valituksi ryhmän ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Ryhmän tarkoituksena on vahvistaa vauvamyönteistä yhteiskuntaa edistämällä perheystävällistä politiikkaa. Ryhmän toiminnalla lisätään päättäjien tietoisuutta odotus- ja vauva-ajan merkityksellisyydestä elämänvaiheena sekä sen vaikutuksista myöhempään elämään. Toiminnalla pyritään lisäämään päättäjien ymmärrystä vauvaperheiden tuen tarpeista ja toimivista tuen muodoista. Ryhmä kunnioittaa perheiden monimuotoisuutta sekä huomioi erilaiset polut vanhemmuuteen. Tammikuussa 2022 Virta perusti eduskuntaan eläinavusteisen työryhmän, jonka tarkoituksena on lisätä eläinavusteisen työskentelyn tunnettavuutta ja vakauttaa sen asemaa kouluissa sekä sosiaali- ja terveyspalvelujen joukossa. Virta toimii ryhmän puheenjohtajana.lähde?
Politiikka > Kuntapolitiikka

Virta oli ensimmäistä kertaa ehdolla kuntavaaleissa 2017 ja hänet valittiin Kaarinan kaupunginvaltuustoon 289 äänellä. Hän oli tuolloin valtuuston nuorin jäsen ja puolueensa ääniharava saaden kotikunnassaan kolmanneksi eniten ääniä, vaikka oli ensi kertaa ehdolla. Virta toimi Kaarinan kaupunginhallituksen, Varsinais-Suomen maakuntavaltuuston ja Varsinais-Suomen lastensuojelukuntayhtymävaltuuston jäsenenä sekä Varsinais-Suomen lastensuojelukuntayhtymävaltuuston tarkastuslautakunnan jäsenenä vuosina 2017–2021.
Virta uusi paikkansa kaupunginvaltuustossa kuntavaaleissa 2021 ollen kotikuntansa äänikuningatar 701 äänellä. Hän toimii Kaarinan sosiaali- ja terveyslautakunnan jäsenenä sekä vihreän valtuustoryhmän puheenjohtajana.
Politiikka > Aluepolitiikka

Vuoden 2022 aluevaaleissa Virta valittiin Varsinais-Suomen aluevaltuustoon 1 763 äänellä. Hän oli Varsinais-Suomen vihreän listan eniten ääniä saanut ehdokas ja hänet valittiin valtuustoryhmän puheenjohtajaksi.
Politiikka > Vihreät

Virta toimii vihreiden hyvinvointityöryhmän puheenjohtajana yhdessä kansanedustaja Noora Koposen kanssa. Työryhmän toimialaan kuuluvat köyhyyden vähentäminen, toimeentulo, sosiaaliturva sekä sosiaali- ja terveyspolitiikka.lähde?
Keväällä 2023 hän ilmoittautui ehdolle vihreiden puheenjohtajan tehtävään. Virta sai 2 760 ääntä vihreiden jäsenäänestyksessä uudesta puheenjohtajasta, ja voitti näin vastaehdokkaansa Saara Hyrkön, joka sai 1 941 ääntä.
Yksityiselämä

Virralla on vuonna 2019 syntynyt tytär. Vuosina 2014–2020 Virta seurusteli vuonna 1978 syntyneen miehen kanssa. Mies tuomittiin joulukuussa 2022 kolmen kuukauden ehdolliseen vankeuteen Virtaan kohdistuneista pahoinpitelyistä. Mies määrättiin lähestymiskieltoon syksyllä 2022 ja uudelleen 2023.
Virta on toiminut aiemmin Lounais-Suomen doggien puheenjohtajana. Syyskuussa 2023 hänet nimitettiin HC TPS:n hallitukseen.
Kemin Lämärit

| Kemin Lämärit |
| --- | --- |

Perustettu:  1972
Kaupunki:   Kemi
Kotiareena:  Timitec Areena
– kapasiteetti:  1110
Sarjataso:  III-divisioona
Värit:                
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kemin Lämärit on kemiläinen jääkiekkoseura, joka pelaa kaudella 2021–2022 III-divisioonassa Lapin lohkossa. Joukkueen kotihallina toimii Timitec Areena.
Kasvatit pääsarjatasolla

Harri Aho
Eveliina Huttula
Olli Nikupeteri
Aiheesta muualla

Joukkueen virallinen sivu
Juniorit (Arkistoitu – Internet Archive)
Maljojen ässä

Rider-Waite-Smith tarot-pakan Maljojen ässä
Maljojen ässä on tarot-pakan pienen arkanan kortti.
Rider-Waite-Smith-pakan kortissa näkyy suuri käsi, joka ilmestyy taivaalle pilvien lomasta ja pitää maljaa, josta virtaa vettä alhaalla olevaan lampeen suihkulähteen tavoin. Maljaa kohti laskeutuu valkoinen kyyhky, joka symboloi rauhaa ja toivoa.
Panssariprikaati (Parola)

| Panssariprikaati |
| --- | --- |
 Panssariprikaatin joukko-osastotunnus.
Toiminnassa:  1942–1944 Panssaridivisioona 1946–1952 Kevyt prikaati 1952– Panssariprikaati
Valtio:  Suomi
Puolustushaarat:  Suomen maavoimat
Osa joukkoa:  Maavoimat
Koko:  1 700 varusmiestä
Tukikohta:  Parola Riihimäki
Kalusto:  Leopard 2, BMP-2, 23ITK95, 35ITK88, NASAMS II, MT-LBV, K9 Thunder
Värit:  
Marssi:  Parolan marssi
Sodat ja taistelut:  Kuuterselän taistelu
Vuosipäivät:  28. kesäkuuta
Komentajat
Nykyinen komentaja:  eversti Juhana Skyttä
Tunnettuja komentajia:  Ruben Lagus,  Ari Puheloinen  Pekka Toveri
Panssariprikaati (PSPR, aik. PsPr) on Parolannummella Hattulassa sijaitseva Suomen maavoimien joukko-osasto. Panssariprikaati kouluttaa miehistöä Leopard 2A4- ja 2A6 -taistelu- sekä BMP-2-rynnäkköpanssarivaunuille, jalkaväkeä sekä tykistö- ja ilmatorjuntamiehistöä.
Sodanajan yksikkönä toimii useita taisteluosastoja ja ilmatorjuntajoukkoja, joiden pääkalustona ovat Leopard 2A4 ja 2A6 -taistelupanssarivaunut ja BMP-2 -rynnäkköpanssarivaunut. Mekanisoidussa taisteluosastossa on hieman alle kaksituhatta miestä ja 29 taistelupanssarivaunua. Taisteluosaston panssarihaupitsipatteriston kalustona on neuvostoliittolaisvalmisteinen 122 panssarihaupitsi 74 ja nykyään on koulutuksessa myös uusi panssarihaupitsi K9 Thunder eli "Moukari".
Johto

Prikaatin komentajana ja varuskunnan päällikkönä aloitti huhtikuussa 2024 eversti Juhana Skyttä. Prikaatin johdossa toimivat lisäksi apulaiskomentaja ja esikuntapäällikkö (ep).
Komentajat

Prikaatin komentajina ovat toimineet:
eversti Sven Björkman 1942–1944
kenraalimajuri Antero Svensson Kevyt prikaati 1944–1946
kenraalimajuri Kaarlo Aleksanteri Heiskanen 1946–1949
kenraalimajuri Kai Savonjousi vs. 1946–1949, kevyt prikaati ja panssaripr. 1949–1955
kenraalimajuri Arvi Kurenmaa 1955–1959
kenraalimajuri Tauno Kopra 1959–1960
kenraalimajuri Lauri Sotisaari 1960–1961
kenraalimajuri Olli Korhonen 1961–1965
kenraalimajuri Kaarlo Leinonen 1965–1966
kenraalimajuri Matti Hannila 1966
eversti Olavi Liukkonen 1966–1967
eversti Unto Matikainen 1967–1969
eversti Kalevi Sarva 1969–1976
eversti Olli Tikka 1976–1979
eversti Matti Aaltonen 1979–1983
eversti Kalevi Tarvainen 1983–1987
eversti (1980) Lasse Wächter 1987–1990
eversti Antero Leirimaa 1990–1993
eversti Kari Kokkonen 1993–1996
eversti Esko Janatuinen 1996–1999
prikaatikenraali Ari Puheloinen 1999–2000
eversti Timo Suutarinen 1. heinäkuuta 2000 – 31. tammikuuta 2002
eversti Kyösti Halonen 1. helmikuuta 2002 – 31. joulukuuta 2004
eversti Ilkka Pitkänen 1. tammikuuta 2005 – 31. heinäkuuta 2007
eversti Keijo Suominen 1. elokuuta 2007 – 31. maaliskuuta 2011
prikaatikenraali Pekka Toveri 1. huhtikuuta 2011 – 31. joulukuuta 2013
eversti Pekka Järvi 1. tammikuuta 2014 – 30. kesäkuuta 2017
eversti Kari Nisula 1. heinäkuuta 2017 – 31. maaliskuuta 2019
eversti Tero Ylitalo 1. huhtikuuta 2019 – 31. heinäkuuta 2021
eversti Rainer Kuosmanen 1. elokuuta 2021 – 31. maaliskuuta 2024
eversti Juhana Skyttä 1. huhtikuuta 2024 –
Puolustusvoimauudistus

Puolustusvoimauudistuksessa vuonna 2015 Riihimäen silloinen Viestirykmentti liitettiin Panssariprikaatiin. Panssarikoulu siirtyi Maasotakoulun alaisuuteen, kuten Viestikoulukin, mutta ne toimivat edelleen entisillä paikoillaan Panssariprikaatin alueilla.
Harjoitusalueet

Panssariprikaati harjoittelee sekä Parolannummen harjoituskentällä että Hämeenlinnassa Hätilän ampuma-alueella. Muita prikaatin harjoitusalueita ovat mm. Lohtaja, Niinisalo, Rovajärvi, Hälvälä ja Padasjoki.
Panssarisoittokunta

Prikaatiin kuului myös alueen joukkoja ja maanpuolustusjärjestöjä palveleva sotilassoittokunta Panssarisoittokunta, jonka päällikkönä toimi vuosina 2011–2013 musiikkimajuri Pasi-Heikki Mikkola. Panssarisoittokunta lakkautettiin syksyllä 2013, ja soittajat jakautuivat muihin soittokuntiin. Vuonna 2015 Panssariprikaatin alaisuudessa aloitti aiemmin Hämeen rykmentissä Lahdessa toiminut Puolustusvoimien varusmiessoittokunta.
Varuskunta-alueen taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

Parolannummen varuskunta-alueella on monia muistoteoksia esikuntarakennuksen lähettyvillä Kunniapolulla.
| Teos | Paikka | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mannerheim-ristin ritareiden muistomerkki | Parolannummen urheilukentän (Lippukentän) itälaita, Pyhätie (100 m Parolannummentien itäpuolella) | 61.0336°N, 24.3561°E | Grönvall, Claes-JohanClaes-Johan Grönvall | 2002 |  |  |
| Panssarimuistomerkki | Parolannummen urheilukentän (Lippukentän) itälaita, Pyhätie (100 m Parolannummentien itäpuolella) | 61.034°N, 24.3557°E | Aaltonen, MattiMatti Aaltonen | 1959 |  |  |
| Parolan lentokentän muistomerkki | Parolannummen urheilukentän itälaita, Pyhätie (100 m Parolannummentien itäpuolella) | 61.0343°N, 24.3554°E |  | 1996 |  |  |
| Jatkosodan 5. divisioonan (ns. Ilvesdivisioonan) muistomerkki | Parolannummen urheilukentän itälaita, Pyhätie (100 m Parolannummentien itäpuolella) | 61.0347°N, 24.3551°E |  | 1991 |  |  |
| Rynnäkkötykki Sturmgeschütz 40 Ausführung G, Ps. 531-6 "Liisa" | Parolannummen urheilukentän (Lippukentän) itälaita, Pyhätie (100 m Parolannummentien itäpuolella) | 61.0333°N, 24.3564°E |  |  |  |  |
Panssariprikaatin joukkoyksiköt ja perusyksiköt

Panssariprikaatin alaisuuteen 1.1.2015 lähtien kuuluvat:
Panssariprikaatin joukkoyksiköt ja perusyksiköt > Joukkoyksiköt

Hämeen Panssaripataljoona (HÄMPSP)
Panssarijääkärikomppania (PSJK)
Panssarivaunukomppania (PSVK)
Panssaripioneerikomppania (PSPIONK)
Sotilaspoliisikomppania (SPOLK)
Helsingin Ilmatorjuntarykmentti (HELITR)
Panssari-ilmatorjuntapatteri (PSITPTRI)
1. Ohjusilmatorjuntapatteri (2. OITPTRI)
2. Ohjusilmatorjuntapatteri (3. OITPTRI)
Johtokeskuspatteri (JOKEPTRI)
Jääkäritykistörykmentti (JTR)
Panssarihaupitsipatteri (PSHPTRI)
Panssarikranaatinheitinkomppania (PSKRHK)
Panssariviestikomppania (PSVIESTIK)
Parolan huoltopataljoona (PARHP)
Autokomppania (AUTOK)
1. Panssarihuoltokomppania (1. PSHK/PSPR)
2. Panssarihuoltokomppania (2. PSHK/PSPR)
Puolustusvoimien Varusmiessoittokunta (PVVMSK)
Kuljetuskeskus
Materiaalikeskus
Elektronisen sodankäynnin keskus (ELSOKESK)
1. Elektronisen sodankäynnin komppania (1. ELSOK)
2. Elektronisen sodankäynnin komppania (2. ELSOK)
Panssariprikaatin joukkoyksiköt ja perusyksiköt > Lakkautettuja yksiköitä

Viesti- ja tulenjohtopatteri (V- JA TJPTRI/JTR)
Johtamisjärjestelmäkomppania (JOJÄK/JTR)
Panssarintorjuntakomppania (PSTK)
Panssarivaunupataljoona (PSVP)
Hämeen jääkäripataljoona (HÄMJP)
Panssarisoittokunta (PSSK)
Hämeen ilmatorjuntapatteristo (HÄMITPSTO)
Panssariviestipataljoona (PSVIESTIP)
PsvP:n aikaisempi nimi on Panssarirykmentin Panssarivaunupataljoona, ja sen komentajana ovat toimineet mm. everstiluutnantti Heikki Mikkola 1954–1955 ja evl Martti Frick 1959–1961. Yksikön muututtua Panssarivaunupataljoonaksi komentajia olivat Martti Frick, Reino Raitasaari, Kalevi Tarvainen ja Tauno Ylänne. Pataljoona liitettiin Panssariprikaatiin 1986 maaliskuun alusta. Panssarivaunupataljoona ja Hämeen jääkäripataljoona yhdistettiin vuonna 2003 nykyiseksi Hämeen panssaripataljoonaksi.
Varsinais-Suomen ilmatorjuntarykmentin lakkautuksen yhteydessä perustettiin Panssariprikaatiin Hämeen ilmatorjuntapatteristo vuonna 2003. Patteristo muutti nimeään vuonna 2007 kun itsenäisenä joukko-osastona lakkautettu Helsingin ilmatorjuntarykmentti perustettiin uudelleen osaksi prikaatia.
Varuskunnassa on aikaisemmin toiminut myös vuonna 1962 Tikkakoskelle siirtynyt, ilmavoimiin kuulunut Ilmavoimien Viestipataljoona (IlmavVP) sekä mm. Panssaritiedustelukomppania sekä 4. ja 2. Erillinen Viestikomppania (4. ja 2. ErViestiK). 4. Erillinen Autokomppania (4. ErAutoK) on muuttanut nimensä Autokomppaniaksi (AUTOK).
Lakkautussuunnitelma

Taisteluhelikopterihankintasuunnitelmien yhteydessä vuoden 2005 paikkeilla suunniteltiin säästötoimena Panssariprikaatin lakkauttamista.lähde?
Panssariprikaatin kaluston uusimiseen löytyi kuitenkin kustannustehokas ratkaisu Saksasta, joka myi muodollisesta hinnasta kylmän sodan loppumisen ja siihen liittyneen määrärahojen leikkausten vuoksi käytettyjä Leopard 2A4 -vaunujaan ympäri maailmaa.
Panssarivaunujen käyttöä aselajinsa mukaisessa ryhmityksessä on epäilty siksi, että ilma-alivoimatilanteessa ne on helppo tuhota.
Tämän vuoksi on ryhdytty suunnittelemaan keveämpiä konetykeillä varustettuja rynnäkköpanssarivaunuja jalkaväen taistelun tukemiseksi. Suomessa jalkaväen prikaatien tehostamiseen tähtäävä Prikaati 2005 sisältää Karjalan prikaatille CV9030-rynnäkkövaunut.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Panssariprikaatin kotisivut
Panssarikillan kotisivut
| n k Suomen maavoimien joukko-osastot |
| --- | --- | --- |
|  Maavoimien esikunta  Jääkäriprikaati  Kaartin jääkärirykmentti  Kainuun prikaati  Karjalan prikaati  Maasotakoulu  Panssariprikaati  Porin prikaati  Utin jääkärirykmentti  |  Maavoimien esikunta  Jääkäriprikaati  Kaartin jääkärirykmentti  Kainuun prikaati  Karjalan prikaati  Maasotakoulu  Panssariprikaati  Porin prikaati  Utin jääkärirykmentti  |  |
Luettelo Suomen maavoimien kalustosta
Hattula
| --- | --- |
Kyliä ja taajamia: Kivijoki • Koski • Lepaa • Mervi • Nihattula • Parola • Parolannummi • Pekola • Rahkoila • Sattula
Luonto: Alajärvi • Iso Tähilammi • Lehijärvi • Leteensuo • Pikku Tähilammi • Retulansaari • Sotkajärvi • Vanajavesi
Nähtävyyksiä: Hattulan Kotikirkko • Hattulan Pyhän Ristin kirkko • Hattulan uusi kirkko • Mierolan silta • Panssarimuseo • Parolan leijona • Ryysyranta • Tenholan linnavuori • Tyrvännön kirkko • Tyrvännön sakaristo
Muuta: Ahlbackan kartano • Hattulan vaakuna • Lepaan puutarhaopisto • Panssariprikaati • Parolan lentokenttä • Parolannummen kenttäalttari • Parolan rautatieasema • Parolan Visa • Pekolan Isku • Satulinna • Tyrvännön lentokenttä • Vesunnin kartano
Panssariprikaatin varusmiehet ja henkilökunnan tunnistaa mustasta baretista, jossa on hopeanvärinen kyrassieerikypärä. Talvisin baretin asemesta käytetään mustaa turkislakkia.
Panssariprikaatin Leopard 2A4 itsenäisyyspäivän paraatissa Lahdessa 2006 Aleksanterinkadulla
Hattulan vaakuna
Aarnisammal

| Aarnisammal |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen 
Suomessa::  Vaarantunut 
   
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Ryhmä::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Lahko::  Dicranales
Heimo::  Schistostegaceae
Suku::  Aarnisammalet Schistostega
Laji::  pennata
Kaksiosainen nimi
 Schistostega pennata  (Hedw.) F.Weber & D.Mohr 
Katso myös
   Aarnisammal Wikispeciesissä   Aarnisammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aarnisammal (Schistostega pennata) on lehtisammallaji aarnisammalten heimossa. Se on pieni, kooltaan alle yhden senttimetrin ja hyvin litteäversoinen. Leveät ja teräväkärkiset lehdet ovat varrella kahdessa rivissä. Lajin pitkäikäisissä alkeisrihmoissa on valoa heijastavia soluja, jotka erottuvat varjoisilla kasvupaikoilla vihreän hohteensa vuoksi. Laji on Suomessa vaarantunut.
Aiheesta muualla

Luopioisten kasvisto: Aarnisammal (Schistostega pennata)
ITIS: Schistostega pennata (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q179213  Wikispecies: Schistostega pennata  BioLib: 91429  EoL: 929231  EPPO: ZCHPE  EUNIS: 197415  FNA: 240002105  GBIF: 2679339  iNaturalist: 168594  IRMNG: 10346290  ITIS: 16064  NatureServe: 2.125476  NBN: NHMSYS0000310606  NCBI: 70141  Observation.org: 20381  Open Tree of Life: 836471  Plant List: tro-35182612  PLANTS: SCPE9  Tropicos: 35182612  WFO: wfo-0001194633  Laji.fi: MX.44016