stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2007
Tapahtumia > Maaliskuu

3. maaliskuuta Suomessa näkyi täydellinen kuunpimennys yöllä, kello 0.44–1.58 välillä
4. maaliskuuta – Viron parlamenttivaalit. Pääministeri Andrus Ansipin Reformipuolue sai 27,8 % äänistä, sen hallituskumppani Keskustapuolue 26,1 % ja opposition Isänmaan ja Res Publican liitto 17,9 % äänistä Sosiaalidemokraatit saivat 10,6 % äänistä ja ensimmäistä kertaa mukana olleet Vihreät 7,1 % ja kuusi paikkaa. Vaaleissa käytettiin ensimmäisinä valtakunnallisina vaaleina sähköistä äänestystä Internetin kautta. Hallitusta lähdettiin kokoamaan Reformipuolueen, IRP-liiton ja Sosiaalidemokraattien kesken Ansip pääministerinä.
5. maaliskuuta – Kansanedustaja Kimmo Sasi joutui kolariin valtatie 3:lla Ylöjärvellä. Onnettomuudessa kuoli toisena osapuolena olleen auton viljakkalalainen kuljettaja.
15. maaliskuuta – Suomen ensimmäisistä yksikamarisen eduskunnan vaaleista tuli kuluneeksi sata vuotta.
18. maaliskuuta – Suomen eduskuntavaalit 2007. Kokoomus sai 10 kansanedustajaa lisää ja SDP menetti kahdeksan. Perussuomalaiset, Vihreät ja RKP lisäsivät myös paikkamääräänsä. Keskusta menetti paikkoja, mutta säilytti asemansa suurimpana puolueena. Äänestysvilkkaus oli heikoin sitten vuoden 1945.
21. maaliskuuta – Historioitsija Kimmo Rentola paljasti Turussa järjestetyssä seminaarissa presidentti Urho Kekkosen kaavailleen vähän ennen eroaan, vuonna 1981, seuraajakseen Kansaneläkelaitoksen silloista johtajaa Jaakko Pajulaa. Pajula itse kiisti tienneensä mitään tällaisesta suunnitelmasta.
23. maaliskuuta – PlayStation 3 -pelikonsoli julkaistiin PAL-alueella ja Australiassa.
23. maaliskuuta – Iranin vallankumouskaarti vangitsi 15 brittiläistä merisotilasta, joiden se väitti olleen Iranin aluevesillä. Heidät luovutettiin 4. huhtikuuta.
24. maaliskuuta – Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut Mombasassa.
27. maaliskuuta – Helsinki-Vantaan lentoasemalla mitattiin 17,5 °C, mikä on uusi maaliskuun lämpöennätys.
31. maaliskuuta – ensimmäinen Earth Hour -tapahtuma järjestettiin Sydneyssä Australiassa.
Tapahtumia > Huhtikuu

3. huhtikuuta – Ukrainan presidentti Viktor Juštšenko ilmoitti hajottavansa parlamentin edustajien loikattua häntä vastustavan pääministerin Viktor Janukovytšin puolelle.
5. huhtikuuta – Kreikkalainen risteilyalus M/S Sea Diamond ajoi karille Välimerellä lähellä Santorínia ja upposi seuraavana päivänä.
5. huhtikuuta – Keskusrikospoliisi pidätti Porvoossa asuneen 55-vuotiaan ruandalaismiehen, jota epäiltiin osallisuudesta vuoden 1994 Ruandan kansanmurhaan. Porvoon käräjäoikeus vangitsi miehen seuraavana päivänä. Mies oli tullut Suomeen pakolaisena vuonna 2003, anonut turvapaikkaa ja työskennellyt sen jälkeen pappina Vaasan baptistiseurakunnassa.
16. huhtikuuta – Virginia Techin verilöyly: opiskelija Seung-Hui Chon ampui 32 ihmistä ja itsensä.
19. huhtikuuta – Mauritaniassa astui virkaansa maan ensimmäinen demokraattisesti valittu presidentti Sidi Ould Cheikh Abdallahi.
27. huhtikuuta – Turkin presidentinvaaleissa järjestettiin ensimmäinen kierros, jonka korkein oikeus myöhemmin tuomitsi perustuslain vastaiseksi. Maassa päätettiin järjestää uudet vaalit.
27. huhtikuuta – Pronssisoturi-muistomerkki siirrettiin aamuyöllä pois Tallinnan Tõnismäeltä. Siirto aiheutti mellakoita Virossa ja Viron ja Venäjän välirikon.
Tapahtumia > Toukokuu

4. toukokuuta – Oikeusministeriön puoluerekisteristä poistettiin kaikkiaan kahdeksan puoluetta, jotka eivät olleet saaneet yhtään ehdokastaan eduskuntaan kaksissa peräkkäisissä vaaleissa. Rekisteristä poistettuja puolueita olivat muun muassa Suomen Työväenpuolue STP, Liberaalit ja Suomen Isänmaallinen kansanliike.
6. toukokuuta – Nicolas Sarkozy voitti Ranskan presidentinvaalin toisella kierroksella.
8. toukokuuta – Runoilija ja kääntäjä Matti Rossi sai kirjallisuuden valtionpalkinnon. Kokoomuksen kansanedustaja Ben Zyskowicz paheksui jyrkin sanoin Rossin palkitsemista viitaten tämän toimintaan 1970-luvulla. Taustalla oli Rossin ilmianto Suomessa tuolloin vierailleen unkarilaisen kirjailijan Dénes Kissin Neuvostoliittoa arvostelleen lausunnon johdosta. Palkinnon myöntänyt kulttuuriministeri Stefan Wallin ei ollut tiennyt Rossin menneisyydestä.
12. toukokuuta – Helsingin Hartwall Areena järjestetyn Eurovision laulukilpailun finaalin voitti Serbian Marija Šerifović kappaleella ”Molitva”. Kyseessä oli Serbian ensimmäinen osallistumiskerta itsenäisenä valtiona.
12. toukokuuta – Islannin alltingin vaalit. Geir Haarde jatkoi pääministerinä Itsenäisyyspuolueen ja sosiaalidemokraattisen Allianssin hallituksen johdossa.
16. toukokuuta – Nicolas Sarkozy vannoi virkavalan Ranskan tasavallan presidenttinä.
16. toukokuuta – Tallinnan synagoga, Viron ensimmäinen synagoga toisen maailmansodan jälkeen, vihittiin käyttöön.
17. toukokuuta – Lloyd Alexander, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1924)
24. toukokuuta – Irlannin vaalit. Päähallituspuolue Fianna Fáil sai 78/166 paikkaa, ja pääministeri Bertie Ahern siten jo kolmannen kauden. Hallituskumppani Edistykselliset demokraatit sai kuitenkin vain kaksi paikkaa.
24. toukokuuta – Nightwish-yhtye paljasti valinneensa uudeksi laulusolistikseen ruotsalaisen Anette Olzonin. Edellinen laulaja Tarja Turunen oli erotettu lokakuussa 2005.
27. toukokuuta – Espanjan paikallisvaalit mittasivat hallitsevan sosialistihallituksen kannatusta. Pääministeri José Luis Rodríguez Zapateron PSOE sai 34,9 prosenttia äänistä ja opposition Partido Popular 35,7 prosenttia. Molemmat puolet julistautuivat voittajiksi.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Korjakian autonominen piirikunta liitettiin Kamtšatkan alueen kanssa Kamtšatkan aluepiiriksi, jolloin Venäjän alueiden määrä väheni yhdellä.
1. heinäkuuta – Euroopan unionin puheenjohtajuus siirtyi Saksalta Portugalille.
3. heinäkuuta – Pakistanin Islamabadissa alkoi niin sanotun Punaisen moskeijan piiritys hallituksen joukkojen ja moskeijan radikaaliopiskelijoiden välisen aseellisen yhteenoton jälkeen. Moskeija vallattiin rynnäköllä 10. heinäkuuta, jolloin yhteenotossa kuoli jopa satoja.
7. heinäkuuta – Valdis Zatlers astui virkaansa Latvian presidenttinä.
7. heinäkuuta – Seinäjoella pidetyillä 23. Tangomarkkinoilla valittiin tangokuninkaaksi Henri Stenroth Nivalasta ja tangokuningattareksi Jenna Bågeberg Kontiolahdelta.
7. heinäkuuta – Sveitsiläinen NewOpenWorld Corporation julkisti maailman seitsemästä uudesta ihmeestä järjestämänsä äänestyksen tulokset. Valituiksi olivat tulleet Petran kalliokaupunki Jordaniassa, Rio de Janeiron Kristus-patsas Brasiliassa, Machu Picchun inkakaupunki Perussa, mayaintiaanien porraspyramidi Chichén Itzá Meksikossa, Colosseum Roomassa Italiassa, Taj Mahal Intiassa ja Kiinan muuri. YK:n tiede- ja kulttuurijärjestö Unesco oli kyseenalaistanut äänestyksen tieteellisen perustan.
7. heinäkuuta – Kauhavalla sijaitsevassa huvipuisto PowerParkissa sattui onnettomuus, jossa surmansa sai yksi huvipuiston työntekijöistä.
15. heinäkuuta – Copa América 2007:n loppuottelu Venezuelassa päättyi Brasilian voittoon Argentiinasta 3–0.
15. heinäkuuta – Shimon Peres aloitti kautensa Israelin presidenttinä.
21. heinäkuuta – Seitsemäs Harry Potter -kirja Harry Potter and the Deathly Hallows ilmestyi.
22. heinäkuuta – Turkissa järjestettiin ennenaikaiset parlamenttivaalit presidentinvalintakriisin jälkeen. Valtaa jo aiemmin pitänyt AKP vahvisti asemiaan ja sai 550-jäseniseen parlamenttiin 341 edustajaa, vasemmistolainen CHP 99 ja nationalistinen MHP 70 edustajaa. Parlamenttiin nousi lisäksi 26 riippumatonta, joista 21 kurdien DTP-puolueen jäseniä.
25. heinäkuuta – Pratibha Patil astui Intian presidentin virkaan. Hänestä tuli Intian ensimmäinen naispresidentti.
27. heinäkuuta – Simpsonit-televisiosarjaan perustuva elokuva The Simpsons Movie sai ensi-iltansa sarjan kahdenkymmenen esitysvuoden jälkeen.
29. heinäkuuta – 2007 Tour de France päättyi Espanjan Alberto Contadorin voittoon.
31. heinäkuuta – YK:n turvallisuusneuvosto päätti yksimielisesti lähettää enimmäismäärältään 26 000 sotilaan rauhanturvajoukot Darfurin alueelle Sudaniin. Operaatiota kuvattiin YK:n rauhanturvatoiminnan historian suurimmaksi ja kalleimmaksi. Pääministeri Matti Vanhanen ilmoitti 14. elokuuta Suomen jättäytyvän operaation ulkopuolelle.
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta – Minneapolisin siltaturma.
2.–5. elokuuta – Assembly Summer ’07 -tapahtuma Helsingissä Hartwall Areenalla.
4. elokuuta – Nasa laukaisi Phoenix-luotaimen Marsiin.
8. elokuuta – Jangtsessa havaittiin yksinäinen kiinanjokidelfiini. Laji kuitenkin julistettiin myöhemmin sukupuuttoon kuolleeksi.
8. elokuuta – Tampereen poliisi pidätti nokialaisen sairaanhoitajan epäiltynä kahden kehitysvammaisen henkilön murhasta Ylöjärvellä sijaitsevassa Ylisen kuntoutuskeskuksessa ja kahdesta murhayrityksestä. Murhat ja niiden yritykset oli tehty insuliinilla. Viikkoa myöhemmin tutkimukset laajennettiin koskemaan myös yhtätoista sairaanhoitajan edellisessä työpaikassa, Nokian terveyskeskuksessa, sattunutta kuolemantapausta. Samaan aikaan paljastui vastaavanlainen henkirikos Lehtimäen opistossa Etelä-Pohjanmaalla.
12. elokuuta – Porin kaupunkitulva, Suomen kaikkien aikojen pahin kaupunkitulva.
14. elokuuta – Pohjois-Irakissa Qahtaniyaissa ja Jazeerassa yazideita vastaan tehdyssä pommi-iskuissa kuoli jopa 500 ihmistä.
15. elokuuta – Voimakas maanjäristys vavisutti Pohjois-Perua.
18.–19. elokuuta – Enduron EM- ja SM-osakilpailut Heinolassa.
18. elokuuta– Presidentti Nursultan Nazarbajevin puolue sai Kazakstanin parlamenttivaaleissa 88 prosenttia äänistä ja kaikki parlamenttipaikat. Oppositio ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyjin vaalitarkkailijat syyttivät Nazarbajevia vaalivilpistä.
19. elokuuta– Örebrossa Ruotsissa ilmestyvä Nerikes Allehanda -lehti julkaisi Lars Vilksin pilapiirroksen, jossa profeetta Muhammedille oli piirretty koiran pää. Piirros herätti suurta suuttumusta eri puolilla islamilaista maailmaa ja myös ruotsalaiset muslimit vaativat Vilksiltä anteeksipyyntöä.
25. elokuuta – 2. syyskuuta – Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut Japanin Osakassa.
25. elokuuta – Kreikan hallitus julisti koko maan hätätilaan lähes koko kesän ajan riehuneiden maastopalojen vuoksi. Paloissa oli kuollut kymmeniä ihmisiä ja tuhannet olivat menettäneet kotinsa. Ainakin osaa paloista epäiltiin tahallaan sytytetyiksi.
27. elokuuta – Venäjällä pidätettiin kymmenen henkilöä epäiltyinä osallisuudesta toimittaja Anna Politkovskajan lokakuussa 2006 tehtyyn murhaan. Pidätettyjen joukossa oli yksi turvallisuuspalvelu FSB:n upseeri, yksi virassa ollut ja kolme entistä poliisia. Jutun tutkijoiden mukaan murha oli ollut tilaustyötä ja sen toimeksiantaja oleskeli ulkomailla.
28. elokuuta – Abdullah Gül valittiin Turkin presidentiksi pitkällisen kiistan ja ennenaikaisten vaalien jälkeen.
30. elokuuta – Enontekiöllä satoi talven ensilumi poikkeuksellisen aikaisin.
Tapahtumia > Lokakuu

4. lokakuuta – Sputnik 1:n laukaisusta tuli kuluneeksi 50 vuotta.
4. lokakuuta – Etelä-Korean presidentti Roh Moo-hyun ja Pohjois-Korean johtaja Kim Jong Il ilmoittivat Pohjois-Korean pääkaupungissa Pjongjangissa pitämänsä kolmipäiväisen neuvottelun päätteeksi pyrkivänsä lopettamaan maidensa välisen sotatilan ja solmimaan virallisen rauhansopimuksen.
10. lokakuuta – Vuonna 1991 lakkautettu sanomalehti Uusi Suomi alkoi ilmestyä Uusisuomi.fi -nimisenä verkkolehtenä.
12. lokakuuta – Tasavallan presidentti Tarja Halonen myönti tekstiilitaiteilija Vuokko Eskolin-Nurmesniemelle akateemikon arvonimen.
14. lokakuuta – Maantiejuoksun maailmanmestaruuskilpailut Italian Udinessa.
18. lokakuuta – Pakistanin entinen pääministeri Benazir Bhutto palasi kotimaahansa kahdeksan vuoden maanpaosta Arabiemiraateista. Presidentti Pervez Musharraf oli armahtanut Bhutton tälle vuonna 1999 korruption vuoksi langetetusta vankeustuomiosta.
21. lokakuuta – Kimi Räikkönen voitti Formula 1 -maailmanmestaruuden kolmantena suomalaisena kautta aikojen.
24. lokakuuta – Kiinan kansantasavallan ensimmäinen kuuluotain Chang’e 1 laukaistiin Pitkä marssi 3A -raketilla.
24. lokakuuta – Eduskunta hyväksyi kauppa- ja teollisuusministeriön ja työministeriön yhdistämisen työ- ja elinkeinoministeriöksi vuoden 2008 alussa.
25. lokakuuta– Tšadin poliisi otti maan pääkaupungin N'Djamenan lentokentällä kiinni kuusi ranskalaisen Zoen arkki -avustusjärjestön työntekijää, jotka aikoivat viedä Ranskaan 103 orvoiksi ilmoittamaansa pikkulasta ”humanitaarisena pelastusoperaationa”. Työntekijät tuomittiin kuudeksi vuodeksi pakkotyöhön, mutta heidät siirrettiin ranskalaisiin vankiloihin presidentti Nicolas Sarkozyn vetoomuksen jälkeen. Myöhemmin ilmeni, etteivät lapset olleet orpoja, vaan heidät oli käytännössä ryöstetty vanhemmiltaan. Tapauksen pelättiin vahingoittaneen eurooppalaisten vapaaehtoisjärjestöjen mainetta afrikkalaisten silmissä.
26. lokakuuta – Applen Mac OS X 10.5 -käyttöjärjestelmä (”Leopard”) julkistettiin.
26. lokakuuta – Eduskunta hyväksyi perintöveron uudistuksen, jolla verotettavan perinnön arvon alaraja nostettiin 3 400 eurosta 20 000 euroon. Samalla perintövero erotettiin lahjaverosta, jota ei kevennetty vastaavalla tavalla. Uudistus tuli voimaan vuoden 2008 alussa.
27. lokakuuta – Argentiinassa pidettiin presidentti- ja parlamenttivaalit. Uudeksi presidentiksi valittiin Cristina Fernández de Kirchner.
Kaarina Drombergille, Matti Väistölle ja Kari Urpilaiselle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi.
29. lokakuuta – Kanadalainen rock-yhtye Rush esiintyi Hartwall Areenalla. Konsertti oli yhtyeen ensimmäinen Suomessa.
29. lokakuuta – Dai Hong Danin kaappaus: somalialaiset merirosvot hyökkäsivät Somalian edustalla MV Dai Hong Dan -nimiseen pohjoiskorealaiseen rahtialukseen ja saivat sen noin vuorokaudeksi hallintaansa.
Tapahtumia > Marraskuu

7. marraskuuta – Jokelan koulusurmat Tuusulassa. Yhdeksän ihmistä ampuja mukaan lukien sai surmansa ja 12 haavoittui.
7. marraskuuta – Presidentti Mihail Saakašvili julisti Georgiaan kahden viikon poikkeustilan opposition voimakkaiden mielenosoitusten vuoksi. Saakašvili syytti Venäjää mielenosoitusten tukemisesta ja kutsui Georgian Moskovan-suurlähettilään kotiin.
8.–11. marraskuuta – Karjala-turnaus Hartwall Areenalla.
8. marraskuuta – Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Suomen valtion maksamaan suurlähettiläs Alpo Rusille 70 000 euron korvaukset aiheettomaksi osoittautuneen vakoiluepäilyn aiheuttamista ansionmenetyksistä ja henkisistä kärsimyksistä. Lisäksi valtion maksettavaksi määrättiin oikeudenkäynti- ja asianajokuluja runsaat 105 000 euroa. Rusi oli alun perin vaatinut puolen miljoonan euron korvauksia. Valtio valitti päätöksestä hovioikeuteen.
10. marraskuuta – Kirkolliskokous hyväksyi evankelisluterilaisen kirkon seurakuntavaalien äänioikeusikärajan alentamisen 18 vuodesta 16 vuoteen.
21. marraskuuta – Suomen jalkapallomaajoukkue pelasi Portugalin kanssa maalittoman tasapelin 0–0 ja menetti mahdollisuutensa EM-lopputurnaukseen 2008.
23. marraskuuta – Matkustaja-alus M/S Explorer upposi lähellä Etelämannerta.
25. marraskuuta – Quiet Riot -yhtyeen laulaja Kevin DuBrow löydettiin kuolleena hotellihuoneestaan Las Vegasissa.
27. marraskuuta – Yleisradion hallintoneuvosto päätti lakkauttaa YLE Extra -televisiokanavan ja siirtää sen toiminnan muille kanaville. Samalla peruttiin päätös Radio Peilin muuttamisesta valtakunnalliseksi. Kumpaakin ratkaisua perusteltiin säästösyillä.
28. marraskuuta  – Nokian kaupungin vesikriisi alkoi
29. marraskuuta – Pakistanin Pervez Musharraf vannoi ensimmäisen kerran virkavalan siviilipresidenttinä kahdeksan vuotta sotilasvallankaappauksensa jälkeen.
Tapahtumia > Joulukuu

2. joulukuuta – Slovenian presidentinvaalit. Presidentiksi valittiin sosiaalidemokraattien asettama diplomaatti Danilo Türk.
2. joulukuuta – Venäjän duuman vaalit. Vladimir Putinia tukeva Yhtenäinen Venäjä keräsi yli 60 % äänistä.
2. joulukuuta – Venezuelan presidentti Hugo Chávez hävisi niukasti kansanäänestyksen ajamansa perustuslakiuudistuksen hyväksymisestä.
3. joulukuuta – Työväenpuolueen Kevin Ruddista tuli Australian uusi pääministeri. Hän allekirjoitti ensimmäisenä toimenaan Kioton sopimuksen.
3.–14. joulukuuta – YK:n ilmastokonferenssi Balilla.
6. joulukuuta – Suomi vietti 90. itsenäisyyspäiväänsä.
8. joulukuuta – EU:n ja Afrikan huippukokous Lissabonissa. Tšekin ja Britannian pääministerit boikotoivat tilaisuutta Robert Mugaben läsnäolon vuoksi.
10. joulukuuta – Led Zeppelin esiintyi Lontoossa uudelleenkoottuna.
10. joulukuuta – Cristina Fernández de Kirchner aloitti kautensa Argentiinan presidenttinä.
12. joulukuuta – Jääkiekon SM-liiga langetti jääkiekkoilija Jere Karalahdelle väliaikaisen pelikiellon häneen kohdistuneen huumerikosepäilyn vuoksi.
13. joulukuuta – Lissabonissa allekirjoitettiin Euroopan unionin perussopimusten uudistamiseksi Lissabonin sopimus, joka korvasi kansanäänestyksissä hylätyn perustuslaillisen sopimuksen.
19. joulukuuta – Etelä-Korean presidentinvaalit.
20. joulukuuta – Marilyn Manson esiintyi Helsingin jäähallissa.
21. joulukuuta – Yhdeksän uutta maata liittyi Schengenin sopimukseen.
23. joulukuuta – Thaimaassa ensimmäiset parlamenttivaalit syyskuun 2006 sotilasvallankaappauksen jälkeen.
23. joulukuuta – Uzbekistanin presidentti Islam Karimov valittiin uudelle seitsemänvuotiselle virkakaudelle. Lähes 20 vuotta maata hallinneen Karimovin ilmoitettiin saaneen äänistä yli 88 prosenttia. Länsimaissa vaalit tuomittiin vilpillisiksi.
27. joulukuuta – Kenian presidentinvaalit: viivästyneen äänenlaskun jälkeen keskusvaalilautakunta julisti 30.12. presidentti Mwai Kibakin saaneen niukan voiton toisella kaudelle, mikä sai opposition mellakoimaan.
28. joulukuuta – Nepalin parlamentti päätti luopua vuodesta 1769 lähtien voimassa olleesta monarkiasta ja muuttaa maan tasavallaksi hallituksen ja sitä vastustaneiden maolaississien välisen rauhansopimuksen mukaisesti. Kuningas Gyanendra luopui vallasta huhtikuussa 2008.
31. joulukuuta – Suomen Pankki lopetti vuosina 1964–1993 käytössä olleiden hopeisten yhden markan kolikoiden, vuosina 1972–1993 käytettyjen viiden markan kolikoiden ja vuosina 1967–1985 lyötyjen juhlarahojen lunastamisen. Suomen Pankki myi palautetut kolikot valtiovarainministeriölle, minkä jälkeen ne sulatettiin uusien rahojen raaka-aineeksi.
Syntyneitä

Marokon prinssi Muhamed III.
21. tammikuuta – Luke Littler, englantilainen dartsinpelaaja
5. maaliskuuta – Roman Griffin Davis, brittiläinen lapsinäyttelijä
21. maaliskuuta – Ethan Nwaneri, englantilainen jalkapalloilija
21. huhtikuuta – Isabella, Tanskan prinsessa
29. huhtikuuta – Espanjan prinsessa Sofía de Todos los Santos de Borbón y Ortiz, kuningas Felipe VI:n ja Letizian toinen tytär
7. toukokuuta – Abigail Byskata, suomalainen jääkiekkoilija
14. toukokuuta – Enni Virjonen, suomalainen yleisurheilija
13. heinäkuuta – Lamine Yamal, espanjalainen jalkapalloilija
3. marraskuuta – Ever Anderson, yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
18. joulukuuta – James Windsor, kuningatar Elisabet II:n lapsenlapsi.
20. joulukuuta – Gavin McKenna, kanadalainen jääkiekkoilija
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Albert Fert ja Peter Grünberg
Nobelin kemianpalkinto: Gerhard Ertl
Nobelin lääketieteen palkinto: Martin Evans, Oliver Smithies ja Mario Capecchi
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Doris Lessing
Nobelin rauhanpalkinto: Al Gore ja YK:n hallitusten välinen ilmastonmuutospaneeli IPCC
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 2007 Wikimedia Commonsissa
Haukivuoren kirkko – 2007 Mikkelissä.
Suolahden kirkko – 2007 Äänekoskella.
Ban Ki-moon aloitti vuoden 2007 alusta alkaen kautensa YK:n pääsihteerinä.
Talvimyrsky koetteli Pohjois-Amerikkaa helmikuussa 2007.
Suremaan kokoontuneita opiskelijoita Virginia Techin verilöylyn jälkeen.
Nicolas Sarkozy voitti Ranskan presidentinvaalit.
Eurovision laulukilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa Suomessa ja kilpailun voitti Serbian Marija Šerifović kappaleellaan Molitva.
Metsäpalo Zakynthoksen saarella.
Pratibha Patilista tuli Intian ensimmäinen naispresidentti.
Minneapolisin siltaturmassa kuoli ainakin yhdeksän ihmistä.
Maanjäristyksen tuhoja Perun Piscossa.
Kimi Räikkönen voitti Formula 1 -maailmanmestaruuden.
Jokelan koulusurmat tapahtuivat 7. marraskuuta.
Cristina Fernández de Kirchner aloitti kautensa Argentiinan presidenttinä.
Alessandro Cagliostro

Alessandro Cagliostro
Alessandro Cagliostro (1743? – 26. elokuuta 1795) oli italialainen seikkailija, okkultisti, väärentäjä ja vapaamuurari. Kreivi Cagliostro on salanimi, ja hän oli todellisuudessa Giuseppe Balsamo, lähtöisin kunniallisesta sisilialaisesta juutalaisperheestä.
Oman kertomansa mukaan Cagliostro syntyi Arabian Medinassa vuonna 1749. Hän matkusteli nuorena itämailla muun muassa Mekassa ja Kairossa. Hän oli ollut Althotas-nimisen tietäjän oppilaana, ja hänet oli vihitty Egyptin mysteereihin, ja Maltan ritareiden parissa hän oli kertomansa mukaan opiskellut alkemiaa, Kabbalaa ja magiaa.
Esittäytyminen Euroopassa

Maltan ritarikunnan suurmestari Pinton suosituskirjeet avasivat hänelle tien Italian ja jopa Vatikaanin ylhäisöpiireihin. Roomassa hän nai vuonna 1770 kansannaisen Lorenza Felicianin, jonka kanssa hän matkusti Espanjaan, koska Roomassa inkvisitio epäili häntä kerettiläisyydestä. Vuosien päästä pariskunta päätyi Lontooseen. Siellä Cagliostro vihittiin vapaamuurariksi vuonna 1776–1777, vihkijänä mahdollisesti kreivi Saint-Germain.
Vapaamuuraritoiminta

Cagliostro kierteli sitten Euroopan ylhäisöpiireissä ja suoritti monenlaisia ihmetekoja. Hän saavutti riemuvoittoja spiritististen voimien ja ihmeparannusten mestarina ja myi pitkästyneelle aatelistolle ihmeitä tekeviä eliksiirejä. Hän perusti muurariloosit muun muassa Englantiin, Saksaan ja Venäjälle ja kuuluisan Lyonin loosin Ranskaan. Looseihin hän kutsui mukaan aatelistoa ja perusti looseja myös naisille.
Cagliostro käytti seremoniallista magiaa osoittaakseen valistuksen ajan vapaamuurareille henkimaailman todellisuuden. Looseissa pidetyissä näytöksissä hän muutti vettä viiniksi ja suurensi Ranskan lähettilään kardinaali de Bernis'n sormuksenkiven. Hän kantoi rinnallaan egyptiläisiltä maagikoilta saamaansa ruusu-ristiä, jossa yhdistyivät egyptiläiset ja juutalaiset mysteerit.
Vapaamuuraritoiminta > Takaiskuja

Pitkään Cagliostro oli Ranskan hovin suosiossa, mutta sotkeutui sitten kuningatar Marie Antoinetten mainetta tahranneeseen ”kaulakoruskandaaliin” ja joutui siksi moneksi kuukaudeksi Bastiljin vankilaan. Siellä Cagliostro kirjoitti lennokkaan ja mielikuvituksekkaan puolustuskirjasen, joka teki hänestä rahvaan ja lehdistön lemmikin. Kun todisteita häntä vastaan ei löydetty, hänet vapautettiin, ja hänen käskettiin poistua maasta. Hän lähti jälleen Englantiin. Siellä ranskalainen vakooja Theveneau de Morande väitti hänen olevan Giuseppe Balsamo, mutta Cagliostro kielsi väitteet.
Vapaamuuraritoiminta > Viimeiset vuodet

Vuonna 1789 pariskunta tapasi Roomassa kaksi henkilöä, jotka halusivat saada vihkimyksen egyptiläisiin riitteihin. Nämä paljastuivat kuitenkin inkvisition vakoojiksi, ja pariskunta pidätettiin.
Cagliostro teljettiin Castel Sant'Angelon vankilaan, ja kreivitär kuoli pian tämän jälkeen luostarissa Rooman Trasteveressä. Cagliostro tuomittiin kuolemaan syytettynä vapaamuuraritoiminnasta, mutta paavi Pius VI muutti tuomion elinkautiseksi. Cagliostro kuoli San Leon linnakkeessa 26. elokuuta 1795.
Cagliostro ja Casanova

Casanova käytti Cagliostroa aiheena kirjoittamassaan pamfletissa Soliloque d'un penseur (1786). Casanova kertoo, että Cagliostro väärensi Casanovan hänelle kirjoittaman suosituskirjeen niin taitavasti, että Casanova ei itse erottanut aitoa väärennöksestä. Cagliostro esitteli myös tekemäänsä Rembrandt-jäljennöstä, joka oli parempi kuin aito. Hannu Mäkelä kysyy Casanova-elämäkerrassaan, montako piirrosta Cagliostro ehti elämänsä aikana tehdä ja missä museoissa niitä mahtaa yhä olla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aija Tuukkala: Nostradamus ja Cagliostro, Ruusu-Risti.net
Extensive Article on Count Cagliostro from Acadine.org (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Cagliostro Biography from TheMystica.com (englanniksi)
Cagliostro Biography from DJMcAdam.com (englanniksi)
Cagliostro Biography from The Psychic Investigator (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Eino Auer : Giuseppe Onnenonkija, Seura, 26.07.1939, nro 30, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot