stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Martinique
Maantiede

Martiniquen pinta-ala on yhteensä 1 128 neliökilometriä. Saari on noin 80 kilometriä pitkä ja noin 35 kilometriä leveä. Se on Ranskan merentakaisista alueista pienimpiä. Pinnanmuodoiltaan saari koostuu kolmesta massiivista. Saaren korkein vuori on tulivuori Mont Pelée, joka kohoaa 1 397 metrin korkeuteen. Saaren keskustassa on Carbetvuoristo, jonka korkein kohta on 1 195 metriin kohoava Piton Lacroix. Saaren eteläosassa on lisäksi 504 metrin korkuinen Mont Vauclin. Saaren jokia ovat etelässä Mont Vauclinilta alkunsa saavat Salée ja Pilote, keskiosissa Carbetvuoristosta virtaavat Lorrain, Galion, Capot ja Lézarde. Myös pohjoisosissa on jokia, mutta ne ovat hyvin pieniä. Saaren pohjoinen rannikko on jyrkkää kalliota, joka loivenee etelään mentäessä. Saaren kaksi suurta lahtea ovat Fort-de-France ja Marin. Martiniquen ilmasto vaihtelee kausittain vain vähän. Keskimääräinen lämpötila on 26 °C, ja keskimääräiset alimmat lämpötilat ovat 20–22 °C ja korkeimmat 30–32 °C. Keskimäärin 300 päivänä vuodessa koillisesta puhaltavat pasaatituulet viilentävät ilmastoa jonkin verran. Etelästä tulevat lämpimät ja kosteat tuulet tuovat ajoittain mukanaan hurrikaaneja. Sadetta tulee alueen pinnanmuodoista riippuen vuosittain 1 000–10 000 millimetriä.
Maantiede > Luonto

Martinique voidaan jakaa neljään kasvillisuusalueeseen, jotka ovat rannikko, alamaa, entinen metsävyöhyke ja ylimmät vuorten rinteet. Rannikolla on suuria mangroverämeitä, joista suurin sijaitsee Fort-de-Francen lahdella. Alamaan kasvillisuusvyöhyke ulottuu rannikolta noin 460 metrin korkeuteen. Sen kasvillisuuteen kuuluvat esimerkiksi erilaiset orkideat, saniaiset ja puista esimerkiksi mahonki. Alamaan yläpuolisilla alueilla on entinen metsävyöhyke, jossa kasvaa edelleen paikoittain suuria puita. 900 metristä ylöspäin kasvillisuus on harvaa muutamia metsiköitä lukuun ottamatta. Metsät kattavat saaren pinta-alasta yhteensä noin neljänneksen. Eläimiä saarella on vain vähän. Käärmeitä yritettiin epäonnistuneesti tuhota saarelta tuomalla sinne mungoja. Käärmeiden sijasta ne hävittivät paikallisia lintulajeja, joista osa hävisi kokonaan.
Talous

Martiniquen talous perustuu muiden Karibianmeren alueiden tavoin muutamalle maataloustuotteelle sekä matkailulle. Saari on myös hyvin riippuvainen Ranskan tuesta. Martiniquen elintaso kuuluu kuitenkin Karibian korkeimpiin. Maatalous tuotti vuoden 1997 arvion mukaan kuusi prosenttia bruttokansantuotteesta; teollisuus tuotti 11 prosenttia ja palvelut 83 prosenttia. Vuoden 2003 arvion mukaan Martiniquen bruttokansantuote oli 6,117 miljardia Yhdysvaltain dollaria, joka teki henkilöä kohden 14 400 dollaria. Paikallisen teollisuuden tuotteita ovat esimerkiksi kala- ja hedelmäsäilykkeet sekä virvoitusjuomat. Taloudellista tukea on pyritty ohjaamaan myös esimerkiksi jahtien ja urheiluveneiden rakentamiseen. Ennen tärkeän sokeriruo’on tuotanto on vähentynyt, ja sitä käytetään nykyisin pääasiassa rommin tuotantoon. Banaanin tuotanto on sitä vastoin lisääntynyt, ja sitä viedään eniten Ranskan mannermaalle. Suurin osa esimerkiksi lihasta ja vihanneksista joudutaan tuomaan muualta. Matkailu työllistää noin 11 000 henkilöä, ja se on ohittanut tärkeysjärjestyksessä maatalouden. Turisteja tulee etenkin risteilyaluksilla pääasiassa Ranskasta, Kanadasta ja Yhdysvalloista. Martinique on Karibian suosituimpia turistikohteita.
Liikenne

Martiniquelta on säännölliset meri- ja lentoyhteydet Ranskaan ja Pohjois-Amerikkaan. Pääsatama sijaitsee Fort-de-Francessa. Myös La Trinitessä ja Le Marinissa on satamat. Fort-de-Francesta itään Lamentinissa sijaitsee Aimé Césairen kansainvälinen lentoasema. Sisäitä liikennettä hoitavat paikalliset bussiyhtiöt ja pienet matkustajalaivat. Tieverkkoa oli vuonna 2000 yhteensä 2 105 kilometriä.
Väestöjakauma

Martiniquen väestö on taustaltaan sekalaista, ja eri etniset ryhmät ovat sekoittuneet voimakkaasti. Eurooppalaiset siirtolaiset olivat pääasiassa peräisin Normandiasta, Bretagnesta, Pariisista ja muista Ranskan osista. Ensimmäisten eurooppalaisten siirtolaisten jälkeen tuotiin orjia Afrikasta, ja heidän jälkeensä on tullut pieniä määriä siirtolaisia esimerkiksi Intiasta, Syyriasta ja Libanonista. Nykyisin siirtolaisia tulee muista Karibian osista, esimerkiksi Dominicalta ja Haitilta. Monet heistä ovat saarella laittomasti. CIA:n julkaiseman The World Factbookin mukaan väestöstä 90 prosenttia on taustaltaan afrikkalaista alkuperää tai afrikkalaisten, valkoisten ja intialaisten sekoituksia. Valkoisia on väestöstä viisi prosenttia, ja loput koostuvat pääasiassa itäaasialaisista ja kiinalaisista. Varhaisista siirtolaisista polveutuvasta valkoisesta väestöstä käytetään nimitystä békés. Ranskan mannermaalta hiljattain muuttaneita kutsutaan nimellä metros. Katolisten osuus Martiniquen väestöstä oli vuoden 1997 arvion mukaan 85 prosenttia. Protestantteja oli 10,5 prosenttia, muslimeja 0,5 prosenttia ja hinduja 0,5 prosenttia. Martiniquen virallinen kieli on ranska, jonka lisäksi saarella puhutaan martiniquen kreolia. Kreoliin on sekoittunut muun muassa ranskaa, englantia ja afrikkalaisia kieliä. Vähemmän puhuttuihin kieliin kuuluvat esimerkiksi vietnam, arabia ja kiina.
Kansalliset symbolit

Martiniquen epävirallinen lempinimi on Ile aux Fleurs eli kukkien saari. Toinen saaresta käytetty nimitys on Pays des Revenants, jolla viitataan paikkaan, jonne palataan mielellään. Myös puista gommier-nimellä tunnettua kalastusvenettä ja bakoua-hattua pidetään saaren symboleina. Saaren maskotti on kolibri. Saarella on epävirallinen lippu, joka juontaa juurensa 1700-luvulla ranskalaisten kauppalaivojen käyttämään lippuun. Lipussa kuvattu käärme on keihäskäärmeen sukulainen Bothrops lanceolatu, paikallisella nimellään fer-de-lance. Virallisissa yhteyksissä käytetään epävirallisen lipun sijasta Ranskan lippua.
Martiniquella ei ole ollut virallista lippua, mutta vuonna 2022 paikallishallinto järjesti neuvoa-antavan kansanäänestyksen aiheesta. Lisäksi merentakaiselle alueelle oli tarkoitus valita kansallislaulu. Lippuäänestyksen voitti aluksi ns. kolibrilippu. Tämä valinta oli kuitenkin kiistanalainen valinta, koska lipussa esiintynyt kolibri oli haettu Shutterstock-kuvapankista. Lipun suunnittelija Anaïs Delwaulle puolusti aluksi suunnittelemaansa lippua, mutta ilmoitti 23. tammikuuta, että haluaa ehdotuksensa pois kisasta, minkä johdosta toiseksi tunnut ehdotus esiteltiin Martiniquen kansalliskokoukselle uutena lippuehdotuksena. Helmikuussa 2023 kansalliskokous vahvisti uuden ns. punavihermustan lipun. Samassa yhteydessä merentakaisen alueen kansallislauluksi vahvistettiin Ansanm.
Kulttuuri > Kirjallisuus

Orjuuden aikana ja sen jälkeen Martiniquelle kehittyi rikas ja omaperäinen suullinen tarinaperinne. Paras esimerkki siitä ovat kansansadut, jotka kertovat ovelasta kanista (compère lapin). 1930-luvulla syntyi kirjallisuuteen ja filosofiaan keskittynyt négritude-aate, jonka tärkeimpiä vaikuttajia oli Martiniquella syntynyt Aimé Césaire. Aatteen taustalla oli mustien sosiaalisen tilanteen ja kulttuurin edistäminen sekä yhteyksien luominen afrikkalaisiin tapoihin. Césairen tapaan kirjoitti myös Édouard Glissant. Muita martiniquelaisia kirjailijoita ovat esimerkiksi Frantz Fanon, Patrick Chamoiseau ja Raphaël Confiant.
Kulttuuri > Uskonto

Ranskalaisen vaikutuksen takia katolisuus on saaren tärkein uskonto, vaikkakin saarella on myös muita ryhmiä, kuten adventistit. Kristinuskon rinnalla on säilynyt quimbois-nimellä tunnettu uskomusjärjestelmä. Siihen kuuluu muun muassa henkiparantaminen ja yrttien käyttö. Intialaisten siirtolaisten hindulaisuus on säilynyt saarella 1800-luvun muodossaan. Kuitenkin monet hindulaisuutta ja quimboisia harjoittavat kokevat itsensä ensisijaisesti katolisiksi. Martiniquelle on lisäksi jossain määrin levinnyt Jamaikalta alkunsa saanut rastafari-liike.
Kulttuuri > Musiikki

Beguine on Martiniquella kehittynyt tanssimusiikki, joka sai alkunsa 1930-luvulla. Sittemmin siitä kehittyi tunnetumpi zouk. Zoukin tekivät tunnetuksi Martiniquen ulkopuolella yhtyeet, kuten Kassav ja Compagnie Créole, ja se on paljolti korvannut käytössä beguinen. Gwo-ka on paikallinen omalaatuinen rummutustyyli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Martinique Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Martinique Wikimatkoissa
The active and festive guide of Martinique
History of Saint-Pierre and the volcanic eruption of the Mount Pelé in 1902
Discover Martinique through a collection of photos (Arkistoitu – Internet Archive)
Väli-Amerikan valtiot
| --- | --- |
Mantereen maat:   Belize  Costa Rica  El Salvador  Guatemala  Honduras  Meksiko  Nicaragua  Panama 
Saarivaltiot:   Antigua ja Barbuda  Bahama  Barbados  Dominica  Dominikaaninen tasavalta  Grenada  Haiti  Jamaika  Kuuba  Saint Kitts ja Nevis  Saint Lucia  Saint Vincent ja Grenadiinit  Trinidad ja Tobago 
Itsehallintoalueet:   Anguilla  Aruba  Bonaire  Brittiläiset Neitsytsaaret  Caymansaaret  Curaçao  Guadeloupe  Martinique  Montserrat  Navassa  Puerto Rico  Saba  Saint Barthélemy  Saint-Martin  Sint Eustatius  Sint Maarten  Turks- ja Caicossaaret  Yhdysvaltain Neitsytsaaret 
Fort-de-France piirroksessa 1700-luvulta.
St-Pierreä Mount Peléen purkauksen jälkeen vuonna 1902.
Martinique satelliittikuvassa.
Martiniquen metsää.
Aimé Césairen kansainvälinen lentoasema.
Vislanda

| Vislanda |
| --- | --- |
 Vislandan kirkko
 Vislanda
 Koordinaatit: 56°47′14″N, 14°26′51″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kronobergin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Alvesta
Väkiluku (2016):  1 813
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vislanda on taajama Alvestan kunnassa Kronobergin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 813 asukasta vuonna 2016. Vislanda on kasvanut rautatien varteen, ja siellä on muun muassa konepajateollisuutta.
Tunnettuja henkilöitä

Gunnar Olof Hyltén-Cavallius (1818–1889), etnologi ja diplomaatti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vislanda Wikimedia Commonsissa
Vuontisjärvi (täsmennyssivu)

Vuontisjärvi viittaa muun muassa seuraaviin:
Kylä tai kulmakunta

Vuontisjärvi, kylä Enontekiöllä
Järviä

Vuontisjärvi, järvi Enontekiöllä Ylikyrön kylässä
Vuontisjärvi, järvi Enontekiöllä Vuontisjärven kylässä
Vuontisjärvi, järvi Enontekiöllä Käsivarren erämaa-alueella
Vuontisjärvi, järvi Muoniossa
Vuontisjärvi, järvi Inarin Kaamasessa
Sukunimenä

Elsa Vuontisjärvi (1937–2017), kirjailija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vuontisjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mæren kirkko

| Mæren kirkko Mære kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Steinkjer, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  310
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mæren kirkko (norj. Mære kirke) on Steinkjerin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mæren kirkko Wikimedia Commonsissa
Václav Ježek

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 1. lokakuuta 1923
Syntymäpaikka: Zvolen, Tšekkoslovakia
Kuolinaika: 27. elokuuta 1995 (71 vuotta)
Kuolinpaikka: Praha, Tšekki
Valmennusura
1964–1969 1969–1972 1972–1978 1978–1982 1982–1984 1984–1986 1986–1988 1990–1991 1993:  AC Sparta Praha  ADO Den Haag  Tšekkoslovakian maajoukkue  Feyenoord Rotterdam  AC Sparta Praha  FC Zürich  AC Sparta Praha  AC Sparta Praha  Tšekkien ja slovakkien edustus
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Václav Ježek (1. lokakuuta 1923 – 27. elokuuta 1995) oli tšekkiläinen jalkapallovalmentaja. Hän luotsasi Tšekkoslovakian Euroopan mestariksi 1976.
Ura

Ježek aloitti menestyksekkään valmennusuransa AC Sparta Prahassa 1964. Hänen johdollaan Sparta palasi mestaruuskantaan 10 vuoden tauon jälkeen keväällä 1965 ja uusi mestaruutensa 1967. Viiden vuoden jälkeen Ježek jätti Spartan ja siirtyi alankomaalaisen ADO Den Haagin peräsimeen. Ježekin johdolla seura eteni KNVB Cupin finaaliin 1972 ja Eredivisiessä pronssille.
Alankomaista Ježek palasi kotimaahansa 1972, jolloin hän aloitti Tšekkoslovakian maajoukkueen peräsimessä. Hän toteutti nuorennusleikkauksen ja luotsasi uudistuneen Tšekkoslovakian komeasti Euroopan-mestariksi 1976. Loppuottelussa kaatui Saksa rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Kunnia oli lyhytaikaista, kun Tšekkoslovakia jäi rannalle MM-kisoista 1978, ja Ježek joutui jättämään tehtävänsä.
Maajoukkuepestinsä jälkeen Ježek palasi jälleen Alankomaihin, missä toimi tällä kertaa Feyenoord Rotterdamin päävalmentajana. Parhaimmillaan Feyenoord sijoittui hänen alaisuudessa hopealle kaudella 1978–1979. Kolmen Feyenoord-kauden jälkeen Ježek palasi Sparta Prahan valmentajaksi ja palautti seuran 17 vuoden tauon jälkeen mestariksi kaudella 1983–1984. Kausi huipentui cupin voiton jälkeen ensimmäiseen tuplamestaruuteen 40 vuoteen. Menestyskauden jälkeen Ježek siirtyi sveitsiläisen FC Zürichin päävalmentajaksi.
Sveitsissä Ježek vietti kaksi kautta palaten 1986 jälleen Sparta Prahaan. Jälleen tuli menestystä, kun Sparta juhli kahta peräkkäistä mestaruusta, joista jälkimmäinen toi tuplan. Hän palasi Spartaan vielä kerran kaudeksi 1990–1991 ja kruunasi uransa seurassa kuudenteen mestaruuteensa.
Vuonna 1993 Ježekistä tuli Tšekkoslovakian hajoamisen jälkeen syntyneen lyhytikäisen Tšekkien ja slovakkien edustus -joukkueen päävalmentaja. Hän valmensi maajoukkuetta vuoden 1994 MM-kisojen karsinnoissa, joihin hänen pitkä uransa päättyi.
Ježek kuoli sydänkohtaukseen 71-vuotiaana Prahassa 27. elokuuta 1995.
Meriitit

Tšekkoslovakian mestaruus (6): 1965, 1967, 1984, 1987, 1988, 1991
Tšekkoslovakian cup (2): 1984, 1988
Euroopan mestaruus: 1976
Tšekkoslovakian vuoden valmentaja (2): 1987, 1988
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Karel Kolský Dušan Uhrin Ján Zachar Jozef Jarabinský | AC Sparta Prahan päävalmentaja 1964–1969 1982–1984 1986–1988 1990–1991 | Seuraaja: Milan Navara Vladimír Táborský Jozef Jarabinský Dušan Uhrin |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Vujadin Boškov | Feyenoord Rotterdamin päävalmentaja 1978–1982 | Seuraaja: Hans Kraay |
Muistan sua Elaine (albumi)

| Muistan sua Elaine Pirkka-Pekka Petelius |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : huhtikuu 1984
 Studio : Takomo-studiot
 Julkaistu: 1984
 Formaatti: LP-levy (SLP 702)   C-kasetti (SMK 702)   CD-levy (4509-97021-2)
 Tuottaja(t): Pedro Hietanen
 Tyylilaji: iskelmä, pop, huumori
 Kesto: 30.56
 Levy-yhtiö: Finnlevy
 Levymerkki: Scandia
Listasijoitukset
  Suomi: 1. (kesäkuu 1984, 3 viikkoa)
Pirkka-Pekka Peteliuksen muut julkaisut
|   | Muistan sua Elaine 1984 | Pimpparauta 1985 |
Singlet albumilta Muistan sua Elaine
 ”Muistan sua Elaine” / ”Tahiti” Julkaistu: 1984 (KS 1009)  ”Bulu bulu bulu” / ”Siperia” Julkaistu: 1984 (KS 1105)
Muistan sua Elaine on suomalaisnäyttelijä Pirkka-Pekka Peteliuksen debyyttialbumi, joka julkaistiin kesällä 1984. Osa albumin kappaleista on esitetty television sketsiviihdesarjassa Velipuolikuu.
Keväällä singlenä julkaistu albumin nimikkokappale nousi isoksi hitiksi ja oli parhaimmillaan listaykkösenä singlemyyntilistoilla. Itse albumi kohosi kesällä 1984 kolmen viikon ajaksi Suomen musiikkilistojen listaykköseksi.
Albumi saavutti kultalevyrajan vuonna 1984 ja sitä on myyty 27 000 kappaletta.
Albumi julkaistiin Scandia-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. CD-levynä albumi julkaistiin Fazer Music -levymerkillä vuonna 1994.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Pedro Hietanen.
Kappaleet > A-puoli

Muistan sua Elaine – 2.36 (säv. Alvar Kosonen, san. Matti Jurva)
Tahiti – 2.30 (säv. Walter Rae, san. Dagmar Parmas)
Bulu bulu bulu – 2.34 (säv. Harry Bergström, san. A. Puhto)
Niilin rannalla – 2.44 (säv. U. Mattila, san. T. Elomaa)
Marie Marie – 2.40 (säv. Marc Roland – Johannes Brandt, suom. san. M. A. Numminen)
Siperia – 2.26 (säv. Karl Rüster, san. tunt.) (*)
Kappaleet > B-puoli

Budapestin yössä – 2.12 (alkup. ”Puszta Fox”, säv. Mihaly Erdelyi, suom. san. Saukki)
Isabell – 2.30 (säv. Jules Sylvain, san. tuntem.)
Saharan lilja – 2.55 (säv. & san. Georg Malmstén) (*)
Danakil – 2.29 (säv. & san. Jussi Pirstos)
Abessinia – 2.40 (säv. & san. U. Talka)
Itämainen idylli – 2.40 (säv. & san. Kullervo Linna)
(*) Äänitearkiston tietojen mukaan kappaleen ”Marie Marie” sanoittanut Erkki Uotila ja kappaleen ”Saharan lilja” sanoittanut R. R. Ryynänen
Kokoonpano > Pedro Hietasen berberi-orkesteri

Pedro Hietanen – piano, harmonikka
Pave Maijanen – bassokitara, kuoro (kamelikuoro)
Luumu Kaikkonen – orkesterikitara
Pepa Päivinen – tenorisaksofoni, alttosaksofoni
Seppo Rannikko – tenorisaksofoni, alttosaksofoni
Markku Johansson – trumpetti
Tom Bildo – vetopasuuna
Aale Lindgren – oboe
Markku Hannola – ksylofoni
Hannu Lemola – rummut
Kokoonpano > Tuotanto

Pedro Hietanen – sovittaja ja tuottaja
Dan Tigerstedt – äänittäjä (äänitetty huhtikuussa 1984, Takomo-studiot)
Markus Heikkerö – kannen suunnittelu ja valokuvan retushi
Kaj Ewart – valokuvat (Studico)
Aiheesta muualla

Petelius esittää ensimmäisen kerran kappaleen ”Muistan sua Elaine” Velipuolikuu-televisiosarjassa
Luettelo tekoälyhankkeista

Tämä on luettelo tekoälyhankkeista. Luettelo käsittää nykyiset ja aiemmat, luokittelemattomat ja merkittävät tekoälyhankkeet.
Erikoishankkeet > Aivohankkeet

Blue Brain Project, jossa yritetään luoda synteettiset aivot takaisinmallintamalla nisäkkäiden aivot molekyylitasolle asti.
Google Brain, Google X:ään kuuluva syväoppimisprojekti, jonka tavoitteena on saada aikaan ihmisen tasoinen tai sitä vastaava älykkyys.
Human Brain Project, kymmenvuotinen tieteellinen tutkimushanke, joka perustuu exascale-supertietokoneisiin.
Erikoishankkeet > Internet-aktivismi

Serenata de Amor, hanke julkisten menojen analysoimiseksi ja poikkeamien havaitsemiseksi.
Erikoishankkeet > Kognitiivinen arkkitehtuuri

4CAPS, joka on kehitetty Carnegie Mellon -yliopistossa Marcel A. Justin johdolla.
ACT-R, kehitetty Carnegie Mellon -yliopistossa John R. Andersonin johdolla.
AIXI, Marcus Hutterin IDSIA:ssa ja ANU:ssa kehittämä Universal Artificial Intelligence.
CALO, DARPA:n rahoittama, 25 laitoksen pyrkimys yhdistää monia tekoälyä koskevia lähestymistapoja (luonnollisen kielen käsittely, puheentunnistus, konenäkö, todennäköisyyslogiikka, suunnittelu, päättely, monet koneoppimisen muodot) tekoälyavustajaksi, joka oppii auttamaan toimistoympäristön hallinnassa.
CHREST, jota kehittivät Fernand Gobet Brunel-yliopistossa ja Peter C. Lane Hertfordshiren yliopistossa.
CLARION, kehitetty Ron Sunin johdolla Rensselaer Polytechnic Institutessa ja Missourin yliopistossa.
CoJACK, ACT-R:n innoittama laajennus JACK-monitoimiagenttijärjestelmään, joka lisää agenteille kognitiivisen arkkitehtuurin realistisemman (ihmisen kaltaisen) käyttäytymisen aikaansaamiseksi virtuaaliympäristöissä.
Copycat, jonka ovat laatineet Douglas Hofstadter ja Melanie Mitchell Indianan yliopistossa.
DUAL, kehitetty Bulgarian uudessa yliopistossa Boicho Kokinovin johdolla.
FORR, jonka on kehittänyt Susan L. Epstein New Yorkin kaupunginyliopistossa.
IDA ja LIDA, jotka on kehitetty Stan Franklinin johdolla Memphisin yliopistossa.
OpenCog, joka on kehitetty OpenCog Frameworkin avulla.
Proseduraalinen päättelyjärjestelmä, jonka kehittivät Michael Georgeff ja Amy L. Lansky SRI Internationalissa.
Psi-teoria, joka on kehitetty Dietrich Dörnerin johdolla Bambergin yliopistossa, Saksassa.
Soar, kehitetty Allen Newellin ja John E. Lairdin johdolla Carnegie Mellon -yliopistossa ja Michiganin yliopistossa.
Society of Mind ja sen seuraaja Marvin Minskyn ehdottama The Emotion Machine.
Subsumption-arkkitehtuurit, joita on kehittänyt esimerkiksi Rodney Brooks.
Erikoishankkeet > Liike ja manipulointi

AIBO, kodin robottilelu, syntyi Sonyn Computer Science Laboratory (CSL) -laboratoriossa.
Cog, MIT:n kognitiotieteen ja tekoälyn teorioiden tutkimiseen kehittämä robotti, jonka valmistus on lopetettu.
Erikoishankkeet > Luonnollisten kielten käsittely

AIML, XML-murre luonnollisen kielen ohjelmistoagenttien luomiseen.
Apahce Lucene, suorituskykyinen ja monipuolinen tekstihakukirjasto, joka on kirjoitettu kokonaan Javalla.
Apache OpenNLP, koneoppimiseen perustuva työkalupakki luonnollisen kielen tekstin käsittelyyn. Se tukee yleisimpiä NLP-tehtäviä, kuten tokenisointia, lauseiden segmentointia, puhekielen osamerkintöjä, nimettyjen entiteettien erottelua, kappalemäärittelyä ja jäsennystä.
Artificial Linguistic Internet Computer Entity, palkittu luonnollisen kielen käsittelyyn tarkoitettu chatterbot.
ChatGPT, keskustelurobotti, joka on rakennettu OpenAI:n GPT-3.5- ja GPT-4-perheen (maksullinen) suurten kielimallien päälle.
Cleverbot, Jabberwackyn seuraaja, jossa on nyt 170 miljoonaa keskusteluriviä, Deep Context, fuzziness ja rinnakkainen prosessointi. Cleverbot oppii noin 2 miljoonasta käyttäjän vuorovaikutuksesta kuukaudessa.
ELIZA, Joseph Weizenbaumin vuonna 1966 kehittämä kuuluisa tietokoneohjelma, joka parodioi ihmiskeskeistä terapiaa.
FreeHAL, itseoppiva keskustelusimulaattori (chatterbot), joka käyttää semanttisia verkkoja organisoidakseen tietämystään jäljitelläkseen hyvin lähellä ihmisen käyttäytymistä keskusteluissa.
GigaChat, venäläisen Sberbankin chatbot.
GPT-3, OpenAI:n vuonna 2020 kehittämä kielimalli, joka pystyy tuottamaan tekstiä, jota on vaikea erottaa ihmisen kirjoittamasta tekstistä.
Jabberwacky, Rollo Carpenterin kehittämä chatbot, jonka tavoitteena on simuloida luonnollista ihmiskeskustelua.
LaMDA, Googlen kehittämä neuraalisten keskustelukielimallien perhe.
Mycroft, ilmainen ja avoimen lähdekoodin älykäs henkilökohtainen avustaja, joka käyttää luonnollisen kielen käyttöliittymää.
PARRY, toinen varhainen keskustelurobotti, jonka kirjoitti Kenneth Colby vuonna 1972 ja joka yritti simuloida vainoharhaista skitsofreenikkoa.
SHRDLU, Terry Winogradin MIT:ssä vuosina 1968-1970 kehittämä varhainen luonnollisen kielen käsittelyä käyttävä tietokoneohjelma.
SYSTRAN, samannimisen yrityksen konekäännösteknologia, jota käyttävät muun muassa Yahoo!, AltaVista ja Google.
Erikoishankkeet > Musiikki

Melomics, bioinspiroitu teknologia musiikin säveltämiseen ja syntetisointiin, jossa tietokoneet kehittävät oman tyylinsä sen sijaan, että jäljittelisivät muusikoita.
Erikoishankkeet > Pelit

AlphaGo, Googlen kehittämä ohjelmisto, joka pelaa kiinalaista lautapeliä Go
Chinook, tietokoneohjelma, joka pelaa englantilaista lautapeliä; ensimmäinen, joka voitti maailmanmestaruuden kilpailussa ihmisiä vastaan.
Deep Blue, IBM:n kehittämä shakkia pelaava tietokone, joka voitti Garri Kasparovin vuonna 1997.
Halite, Two Sigman vuonna 2016 luoma tekoälyohjelmointikilpailu.
Libratus, pokeritekoäly, joka voitti maailmanluokan pokerinpelaajat vuonna 2017 ja jonka on tarkoitus olla yleistettävissä muihin sovelluksiin.
Matchbox Educable Noughts and Crosses Engineoli tekoälytutkija Donald Michien vuonna 1961 suunnittelema ja rakentama mekaaninen tietokone, joka oli tehty 304 tulitikkuaskista.
Quick, Draw! on Googlen kehittämä verkkopeli, jossa pelaajia haastetaan piirtämään kuva esineestä tai ideasta, minkä jälkeen neuroverkon avulla arvotaan, mikä piirros on.
Samuel Checkers-peliohjelma (1959) oli maailman ensimmäisiä menestyksekkäitä itseoppivia ohjelmia ja sellaisena hyvin varhainen osoitus tekoälyn (AI) peruskäsitteestä.
Stockfish AII, avoimen lähdekoodin shakkimoottori, joka on tällä hetkellä korkeimmalla sijalla monissa tietokoneshakkiluokituksissa.
TD-Gammon ohjelma, joka oppi pelaamaan maailmanluokan backgammonia osittain pelaamalla itseään vastaan.