stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Päämäärä tuntematon

| Päämäärä tuntematon |
| --- | --- |
Kirjoittaja:  Panu Rajala
Aihe:  Väinö Linnan elämä Tuntemattoman sotilaan kirjoitusprosessin aikaan.
Kantaesitys:  Tampereen Komediateatteri (2017)
Päämäärä tuntematon on vuonna 2017 Tampereen Komediateatterilla ensi-iltansa saanut näytelmä. Sen on kirjoittanut Panu Rajala ja ohjannut Panu Raipia. Näytelmän kaikki 24 roolia esittää Tuukka Huttunen.
Näytelmän keskiössä on Väinö Linna, joka kirjoittaa teostaan Tuntematon sotilas. Kirjan monet hahmot, sekä muun muassa Linnaa ympäröivät kriitikot heräävät näytelmässä henkiin.
Tampereen Komediateatterin syksyn 2017 Päämäärä tuntemattoman esitykset myytiin loppuun kahdessa päivässä. Teatterin johtaja, näytelmän ohjaaja Panu Raipia kertoi ensi-ilta vastaanoton olleen yllättävän vahva.
Näytelmää on esitetty uudelleen Komediateatterilla ja myös ainakin Turussa ja Hämeenlinnassa.
Tekijät
Panu Rajala (kirjoittaja)
Panu Raipia (ohjaaja/lavastaja)
Ilari Kellokoski (videosuunnittelu)
Kaisa Loponen (pukusuunnittelu)
Tuukka Huttunen (roolit)
Aiheesta muualla

Panu Rajalan nettisivut - Päämäärä tuntematon
Tampereen Komediateatteri - Päämäärä tuntematon
Play (televisio-ohjelma)

| Play |
| --- | --- |
Kestoaika:  30 minuuttia
Pääosissa:  Piritta Hannula (2003–2004) Nuppu Stenros (2004–2005) Saara Ylitalo (2005) Thomas Puha Miika Huttunen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  6. syyskuuta 2003 – 17. joulukuuta 2005
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  94
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Nordisk Film & TV
Aiheesta muualla
IMDb
Play oli suomalainen tietokone- ja videopeleihin keskittynyt televisio-ohjelma, jota esitettiin Nelonen-televisiokanavalla. Ensimmäinen ohjelma esitettiin 6. syyskuuta 2003. Ohjelmalla oli historiansa aikana kolme juontajaa: Piritta Hannula, Nuppu Stenros sekä näyttelijä Saara Ylitalo.
Ohjelmassa esiteltiin viikoittain tulossa olevia pelejä ja esitettiin pelien arvosteluja. Arvostelun esittämisen jälkeen Thomas Puha ja Miika Huttunen kommentoivat peliä, kertoivat omista kokemuksistaan ja tarjosivat mahdollista lisätietoa arvostellusta pelistä ja sen taustoista. Lisäksi ohjelmassa oli viikoittain vaihtuva vieras, joka pelasi viikon peliä ja kertoi vaikutelmistaan lähetyksessä.
Myös MoonTV:llä oli aluksi Thomas Puhan, myöhemmin Elias Poutasen toimittama ohjelma Play, jonka nimi muuttui myöhemmin Playeriksi.
Aiheesta muualla

Ohjelman viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Po (täsmennyssivu)

Po tarkoittaa seuraavia:
Paimion rautatieasema, lyhenne Po, rautatieliikennepaikka.
pareto-optimaalisuus, PO, paretotehokkuus
Platforma Obywatelska, PO, Kansalaisplatformi, puolalainen puolue
Po, päähahmo elokuvasarjassa Kung Fu Panda
Po, joki Italiassa
Po, joki Yhdysvalloissa
Pô, kaupunki Burkina Fasossa
Polar Air Cargo, IATA-koodi PO, lentoyhtiö
polonium, kemiallinen merkki Po, alkuaine.
pitää olla, po.
puheena oleva, po.
Polyteknikkojen Orkesteri, espoolainen sinfoniaorkesteri
Henkilöt

Po on seuraavien henkilöiden nimi:
Li Po, Li Bai (701–762), kiinalainen runoilija
Po Chü-i (772–846), kiinalainen runoilija.
Pojasjärvi

| Pojasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°52′17″N, 24°19′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Tornionjoen vesistö
Laskujoki:  Pojasjoki 
Järvinumero:  67.955.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,2 m  
Rantaviiva:  6,139 km  
Pinta-ala:  93,054 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPojasjärvi 
Pojasjärvi  on Lapissa Pellossa Konttajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 93 hehtaaria, se on 2,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Aalisjoen valuma-alueella (67.95), jonka Pojasjoen valuma-alueeseen (67.955) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,2 metriä mpy.
Radio Paitapiiska

Radio Paitapiiska oli Pohjanmaalla Kurikassa toiminut kaupallinen paikallisradio. Se syntyi tammikuussa 1985, jolloin asema sai toimiluvan paikalliselle radioasemalle. Radio Paitapiiska oli osa Kurikka-lehti Oy:tä. Vuonna 1991 Suomen paikallisradioliitto valitsi Paitapiiskan vuoden radioksi. Vuonna 2003 Paitapiiska siirtyi Kevyt Kanava Oy:n omistukseen.
Aiheesta muualla

Radio Paitapiiska | Paikallisradiot Verkkomuseo 1990luvunradioasemat.wordpress.com. Viitattu 5.6.2017.
Po (Kung Fu Panda)

| Po |
| --- | --- |
 Po Universal Studiosin avajaisissa 28.05.2011
Luoja(t):  Mark Osborne John Stevenson
Näyttelijä(t):  Alkuperäinen: Jack Black (elokuvat ja lyhytelokuvat) Mick Wingert (televisiosarjat ja videopelit) Eric Loomis (Legendaariset soturit) Austin Lee Matthews (Kuoleman taistelu) Suomeksi:  Tuomas Uusitalo
Ensi- esiintyminen:  Kung Fu Panda
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ping Xiao Po
Status:  Elävä kuollut
Ammatti:  Tarjoilija (isänsä herra Pingin ravintolassa) Hengellinen johtaja Lohikäärmesoturi (entinen) Mustavalkoinen soturi Kungfumestari
Sukupuoli:  Mies
Ikä:  20-30 vuotias
Asuinpaikka:  Rauhanlaakso
Suhteet
Vanhemmat:  Herra Ping (adoptioisä) Li Shan (biologinen isä) Nimeämätön biologinen äiti (oletettavasti kuollut)
Tutut:  Mestari Shifu Tiikeritär Kyy Apina Mantis Kurki Mestari Oogway
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mestari Ping Xiao Po (Kutsutaan Poksi; Syntymänimi pikku Lotus) on kuvitteellinen antropomorfinen isopanda. Hän on päähenkilö Kung Fu Panda -elokuvasarjassa. Posta tulee Lohikäärmesoturi ensimmäisessä elokuvassa. Häntä kutsutaan toisessa elokuvassa Mustavalkoiseksi soturiksi.
Kuvitteellinen historia

Po syntyi isopandojen kylässä. Vähän sen jälkeen ennustaja ennusti toisen elokuvan pääviholliselle Lordi Shenille, että Mustavalkoinen soturi tulisi tappamaan hänet, mikäli Shen jatkaisi elämäänsä samanlailla. Shen tajusi ennustajan puhuneen jostain isopandasta ja lähetti susi armeijansa tappamaan heidät kaikki. Pon isä Li Shan käski vaimonsa paeta heidän lapsensa kanssa, kun hän itse pidättelisi susia. Pon äiti piilotti lapsensa retikkakoriin, joka myöhemmin lähetettiin herra Pingille, Pon tulevalle adoptioisälle. Sudet ja Shen ilmeisesti saivat Pon äidin kiinni ja tappoivat hänet. Pon isä selvisi ja pakeni monen pandan kanssa salaiseen paikkaan luoden sinne uuden kylän.
Ensimmäisessä elokuvassa Mestari Oogway huomaa Pon olevan Lohikäärmesoturi ja jättää Shifun opettamaan häntä, kun hän itse lähti henkimaailmaan. Vaikean alun jälkeen Po oppii Kungfun ja voittaa Vuxin sormiotteen avulla Tai Lungin, jolle Shifu ja Hurja viisikko oli aikaisemmin hävinnyt. Voitettuaan Tai Lungin Posta tuli mestari.
Toisessa elokuvassa Po kohtaa menneisyytensä, mitä yrittää välttää, mutta Lordi Shenin perheen ennustajan avulla kohtaa sen ja saa sisäisen rauhan, josta Shifu on katkera, koska hän sai itse vasta sen. Pon selviää olevan aiemmin mainittu Mustavalkoinen soturi. Lordi Shen kuolee hänen ja Pon taistelussa aiheutuneeseen vahinkoonsa.
Kolmannessa elokuvassa Po tapaa biologisen isänsä Li Shanin ja muut pandat. Po oppii myöskin chin. Kun Po kohtaa päävihollisen Kain hän ei vielä osaa chitä eikä sen takia pärjää hänelle. Pon armeija pärjää Kain armeijalle, mutta Pon suunnitelma Kain voittamiseksi menee mönkään, kun ensimmäisessä elokuvassakin pääviholliseen Tai Lungiin käytetty Vuxin sormiote ei toimikkaan Kaihin. Sormiote toimii vain kuolevaiseen, jota Kai ei ole. Po kuitenkin keksii tehdä sen itseensä ja vie Kain näin henkimaailmaan. Po saa Tiikerittären ja pandojen avulla Chistä voimaa ja tuhoaa Kain. Oogwayn paljastettua, että Po voi vielä palata henkimaailmaan, Po palaa sinne, ja näin hänestä tulee elävä kuollut.
Pyykoskenmaa

Pyykoskenmaan metsäistä maisemaa
Pyykoskenmaa eli Isovedenmaa eli Pyykoski on Sastamalan Suodenniemen luoteiskulmassa sijaitseva kylä. Idässä se rajoittuu Peräkunnan kylään, pohjoisessa Ikaaliseen ja Kankaanpäähän ja lännessä ja etelässä Poriin. Pyykoskenmaalla on kaakkoiskulmassaan lyhyt yhteinen raja myös Sävin kylän kanssa.
Pyykoskenmaan pohjoisosassa on Isovesi-niminen järvi, josta hieman yli puolet on sen alueella.
Suodenniemeltä Kankaanpäähän johtava Kankaanpääntie (yhdystie 13083) kulkee Pyykoskenmaan halki. Kylästä on matkaa Kankaanpään keskustaan 22 kilometriä, Sastamalan keskustaan noin 50 kilometriä ja Tampereelle ja Poriin noin 75 kilometriä.
Pyykoskenmaan vanhat rajat (vahvistettu punaisella), ennen kuin kylän etelä- ja länsiosat liitettiin Laviaan 1800-luvun puolessa välissä.
Pyykoskenmaan historiaa

Pyykoskenmaan alue oli pitkään ilman vakituista asutusta olevaa erämaata. Vielä 1800-luvun alussa ympäröivien kylien asukkaat käyttivät aluetta karjan laitumena ja puunottoon. Vuonna 1831 tehdyn kartoituksen mukaan Pyykoskenmaan alueeksi mitattiin 5450 tynnyrinalaa. Alueen todettiin muodostuvan enimmäkseen metsästä ja joutomaasta, mutta siellä oli jo kuusi pientä uudistilaa. Nämä ensimmäiset tilat oli perustettu joko luvatta tai suullisesti tehdyn sopimuksen nojalla ja asukkaat uhattiin häätää, mutta lopulta he saivat luvan asettua tälle kruununmaaksi otetulle alueelle.
1800-luvun puoliväliin mennessä Pyykoskenmaan kylässä oli seitsemän taloa: Nisukoski (RNo 1), Majavesi (RNo 2), Pyykoski (RNo 3), Kivelä (RNo 4), Järvenpää (RNo 5), Isovesi (RNo 6) ja Kakkurilammi (RNo 7). Pian kylän etelä- ja länsiosat siirrettiin Suodenniemen pitäjästä Lavian osaksi ja liitettiin Aluskylän ja Niemen kyliin, jolloin taloista enää kolme eli Järvenpää (uusi RNo 1), Isovesi (uusi RNo 2) ja Kakkurilammi (uusi RNo 3) jäivät kooltaan supistuneen Pyykoskenmaan alueelle.
Pyykoskenmaa tänään

Pyykoskenmaan väkiluku on ajan mittaan pienentynyt, kuten muillakin haja-asutusalueilla on käynyt. Kylässä viljellään edelleen maata, minkä lisäksi sen metsiä käytetään metsätaloustarkoituksiin.
Aiheesta muualla

Pyykoskenmaata koskevia aineistoja Suodenniemen Topoteekissa
Selman juonet

| Selman juonet |
| --- | --- |
Kirjoittaja:  Aleksis Kivi
Kirjoitettu:  1869–1870
Alkuperäiskieli:  suomi
Tyylilaji:  komedia
Aihe:  rakkaus, raha, ahneus, taikausko
Tapahtumapaikka ja -aika:  terveysvesilähde metsäisessä seudussa lähellä pientä kaupunkia
Kantaesitys:  11. lokakuuta 1948
Kantaesityspaikka:  Helsingin Työväen Näyttämö
Henkilöt
Henkilöt:  Herman, vanha kartanon omistaja  Selma, hänen tyttärensä  Konrad, hänen poikansa  Kilian, Selman sulhanen  Thekla, Konradin morsian  Fokas, saita koroillaan-eläjä  Taavetti, hänen palvelijansa  Lääkäri 
Selman juonet on Aleksis Kiven vuosina 1869–1870 kirjoittama kaksinäytöksinen komedia. Se sai kantaesityksensä Helsingin Työväen Näyttämöllä lokakuussa 1948. Selman juonet kuuluu Kiven vähemmän tunnettuun tuotantoon. Näytelmä jäi Kiveltä kesken, ja Ilpo Tuomarila kirjoitti siihen loppuratkaisun runsaat sata vuotta myöhemmin. Selman juonien teemana on koronkiskuri Fokaan yritys päästä käsiksi Selman isän rahoihin avioliiton kautta. Puhdasta rakkautta edustavat voimat onnistuvat kuitenkin vesittämään Fokaan kierot aikeet.
Kirjoittaminen

Suomenkielinen teatteriharrastus oli viriämässä 1860-luvulla, mutta ongelmana oli suomenkielisten alkuperäisnäytelmien vähäinen määrä. Kivi oli kiinnittänyt asiaan huomiota Helsingin Suomalaisen seuran kokouksissa. Teatteritaidetta haluttiin edistää aloittamalla seuranäytännöt, ja Kaarlo Bergbom puolestaan kaavaili ammattimaisen suomalaisen teatterin perustamista. Bergbom oli ryhtynyt myös käytännön toimiin asian edistämiseksi: suomenkielinen ammattiteatteri oli pian saava lähtölaukauksensa.
Raha motivoi - varsinkin nälkävuosien aikana. Kiveä kohdanneet sairaudet monimutkaistivat ansaintalogiikan. Hänen ei ollut mahdollista tulla toimeen teoksistaan saamilla tuloilla. Marraskuussa 1868 Kivi kirjoitti Bergbomille Fanjunkarsista Helsinkiin. Hänen terveydentilansa oli huono ja taloustilanne heikko. Fanjunkars oli joutumassa vasaran alle, mutta Thiodolf Rein pelasti sen takauksellaan. Kivelle oli tosin maksettu Leasta tekijänpalkkiota 300 markkaa keväällä 1869, ja hän arveli uuden Sankarteos-näytelmänsä soveltuvan esitettäväksi myös maaseudulla.
Toukokuussa 1869 Kivi kirjoitti Bergbomille: "Minulla on yhtä ja toista muuta kirjoitettua, jota en ole vielä näyttänyt esiin." Työn alla on ollut kaksi näytelmää, mikä ilmenee Kiven Reinille joulukuussa 1869 lähettämästä kirjeestä. Kivi: "Ne kaksi näytelmää... jotka jälkeen joulun ovat valmiit, ne pidän minä parhaina kun koskaan ennen olen matkaansaattanut ---." Bergbom oli lukenut ensimmäisen aihion kyseisiin näytelmiin. Toinen Bergbomin tarkastama näytelmä oli Selman juonet, joka jäi lopulta viimeistelemättä. Kappaleesta on säilynyt osittain kaksi keskeneräistä laitosta.
Juoni

Kivi ei kehitellyt Selman juoniin varsinaista uutta juonta, vaan hän käytti hyväkseen lähinnä omien aiempien näytelmiensä juonikaavoja ja luonnekuvia. Henkilöasetelma muistuttaa lähinnä Karkurien vastaavaa.
Selman juonet sijoittuu Suomen maaseutukartanoiden säätyläisten maailmaan. Lemmenpareja on kaksi: Selma ja Kilian sekä Thekla ja Konrad, joka on Selman veli. Kilian ja Konrad ovat koulukavereita, jälkimmäinen on vastikään palannut kaukomatkoilta.
Juoni > Ensimmäinen näytös

Tapahtumapaikkana on terveyslähde nimeltä mainitsemattoman pikkukaupungin lähellä. Varakas ja saita Achilles Fokas halajaa rikkaan kartanonherran Hermanin tytärtä Selmaa motiivinaan maallinen mammona. Lääkäriystävänsä avulla hän valehtelee saavansa halvauksen, jollei pääse heti purjehtimaan avioliiton satamaan. Selman isä Erik Bonifacius Herman on asian kuultuaan suostuvainen antamaan tyttärensä Fokaalle. Kilpakosijana on luonnontutkija Kilian, joka on Selman sydämen valittu. Nuoret kehittävät viekkaan juonen Fokaan aikomuksia vastaan. Taikauskoinen Fokas on nähnyt pahaenteisen unen, johon hän haluaa selitystä noidalta Lappalais-Matilta. Selma on saanut tietoonsa tämän aikeen. Konrad puolestaan on palannut salaa kotiseudulleen, ja Selma pukee hänet Lappalais-Matiksi. Konrad saa tehtäväkseen selittää Fokaan unen isänsä Hermanin kuullen - tarkoituksena paljastaa Fokaan itsekkyys.
Herman uskoo vielä tässä vaiheessa, että Konrad on kuollut: "Hän oli minun poikani, ja rakastinpa häntä, vaihka olikin hän vallaton poika. Ulos mailmalle hänen lähetin, mutta rahaa kirjoitti hän perään, rahaa, rahaa ja rahaa taas." Näytelmän alku on Fokaan, Hermanin ja lääkärin vuoropuhelua. Ensimmäisen näytöksen loppu on puolestaan Selman, Kilianin, Konradin ja Theklan juonittelua.
Juoni > Toinen näytös

Sama paikka kuin edellisessä näytöksessä.
Noidaksi pukeutuneena Konrad ennustaa ensin isällensä, että tämän poika saapuu pian kotiin. Konrad: "Kutsuittepa neitoa tässä teidän ainoaksi lapseksenne, ja kuitenkin näen hengessä teidän uljaan poikanne lähestyvän kotoansa", johon Herman: "Näet väärin taas. Poikani on kuollut." Konrad: "Hän elää, ja kohta seisoo hän edessänne." Ennustuksen toteutuminen edellyttää, että Herman suostuu erääseen Konradin pyyntöön. Herman lupaa. Kaikki muut poistuvat näyttämöltä, paitsi noita-Konrad, joka jää vartoomaan Fokasta. Kun Fokas astuu lavalle, noitana esiintyvä Konrad kertoo Fokaan unennäön tismalleen oikein ja onnistuu saamaan tämän luottamuksen. Noita-Konrad ennustaa Fokaalle synkkiä aikoja, mikäli tämä nai Selman. Fokas luopuu Selmasta ja valitsee tämän kasvattisiskon Theklan, joka on varakas perijätär ja salaa kihlattu Konradin kanssa. Thekla saapuu paikalle, kuten Konrad on juuri ennustanut. Fokas on valmis kosimaan Theklaa, joka on kuitenkin juonessa mukana.
Selman juonien käsikirjoitus päättyy tähän.
Juoni > Tulkinta loppuratkaisusta

Viljo Tarkiainen teki arvionsa näytelmän loppuratkaisusta: Herman ei halua antaa tytärtään Fokaan kaltaiselle lurjukselle, Konrad paljastaa oikean henkilöllisyytensä, Hermanin puolestaan on pakko pitää noidalle antamansa sana ja luvata Selma Kilianin morsiameksi. Konrad ja Thekla ilmaissevat myös keskinäisen kiintymyksensä. Kaksi nuorta pariskuntaa päätyvät samaan aikaan onnelliseen loppuun. Säilyneessä osassa on lisäksi Selman ennustus Konradille, joka viittaa Tarkiaisen muotoilemaan loppuratkaisuun.
Kieli

Selman juonien sanasto on värikästä ja ruotsalaisvaikutteista. Agraarin ja urbaanin kielen eroja siinä ei ole erityisesti korostettu, näytelmän hahmot ovat kielellisesti lähempänä toisiaan kuin esimerkiksi Kihlauksen henkilöt. Ruotsalaisvaikutteista suomea kutsutaan myös kyökkisuomeksi, jolle on tyypillistä ruotsista lainatut lauserakenteet, kielen rakenteiden epämääräinen hallinta ja lainasanojen taaja käyttö.
Esitykset

Aleksis Kiven Seura kantaesitti Selman juonet Helsingin Työväen Näyttämöllä 11. lokakuuta 1948. Tampereen Teatteri esitti näytelmää kaudella 1950–1951. Suomen Kansallisteatterin Willensaunassa Selman juonia näyteltiin 1991–1992 kaikkiaan 37 kertaa. Esitykset saivat noin viisi tuhatta katsojaa. Roolitus oli: Karin Pacius (Selma), Jukka Rantanen (Konrad), Juhani Laitala (Kilian), Merja Vartia (Thekla), Risto Aaltonen (Herman), Heikki Nousiainen (Fokas) ja Seppo Kolehmainen (lääkäri, Taavetti).
2000-luvulla Selman juonia on näytelty muun muassa Nurmijärven Taaborinvuorella Hannu Huuskan ohjaamana.
Televisioelokuva

MTV tuotti Selman juonista televisioelokuvan vuonna 1984. Ilpo Tuomarila kirjoitti loppuratkaisun Kiven keskeneräiseen näytelmään nimen omaan MTV:n televisioelokuvaa varten. Selman juonet ohjasi Seppo Wallin.
Kirjallisuutta

Kivi, Aleksis: Kihlaus, Leo ja Liina, Selman juonet. Kriittinen editio.  (Toim. Pentti Paavolainen (päätoimittaja), Sakari Katajamäki, Ossi Kokko, Petri Lauerma, Juhani Niemi ja Jyrki Nummi)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2015.
Aiheesta muualla

National Library of Finland: Kivi, Aleksis
Finna: Kihlaus : Leo ja Liina ; Selman juonet : kriittinen editio (Arkistoitu – Internet Archive)
Helmet: Selman juonet
Rainbow Warrior

Rainbow Warrior (suom. sateenkaarisoturi) on käsite William Willoyan ja‎ Vinson Brownin kirjasta Warriors Of The Rainbow: Strange And Prophetic Indian Dreams (1962). Tarinaa on kuitenkin pidetty aitona intiaanien folklorena. Se voi tarkoittaa seuraavia:
Greenpeacen laivoja:
Rainbow Warrior (1955)
Rainbow Warriorin tapaus, ensimmäisen Rainbow Warriorin upottamisesta vuonna 1985
Rainbow Warrior (1957) eli Rainbow Warrior II
Rainbow Warrior (2011) eli Rainbow Warrior III
Sateenkaaren soturit (The Rainbow Warrior), Rainbow Warriorin upottamisesta kertova televisioelokuva 1990-luvulta
Rainbow Warrior, Greenpeace-aiheinen videopeli vuodelta 1989.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rainbow Warrior”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Psykologinen nativismi

Psykologinen nativismi on näkemys, jonka mukaan tietyt taidot ovat synnynnäisiä ja sisäänrakennettuja aivoihin jo syntymähetkellä. Näkemys poikkeaa empirismistä, jonka mukaan tieto perustuu kokemukseen ja aivoihin on sisäänrakennettuna ainoastaan mekanismi, jonka avulla ne voivat oppia ympäristöstään.
Joidenkin nativismin kannattajien mukaan tietyt uskomukset tai mieltymykset on sisäänrakennettuna aivoihin. Esimerkiksi moraalisia intuitioita tai mieltymykset väreihin voivat olla synnynnäisiä. Vähemmän vakiintunut näkemys on, että ympäristö tarjoaa aivoille erikoistuneita oppimisvälineitä. Tämä näkemys poikkeaa empirismistä ainoastaan siinä suhteessa, että oppimistapahtuma joka muuntaa kokemuksen tiedoksi voi nativistien mukaan olla monimutkaisempi kuin mitä empiristit pitävät mahdollisena. Empiristit ovat kuitenkin pääsääntöisesti sitä mieltä, että oppiminen ei rajoitu ainoastaan behaviorismin mukaiseen oppimiseen.
Filosofiassa

Nativismilla on juuret filosofiassa. Erityisesti se kehittyi reaktiona John Locken ja David Humen empiristisiin näkemyksiin. Hume oli esittänyt vankkoja loogisia argumentteja, joiden mukaan ihmiset eivät voi päätellä kausaalisuutta aistihavainnoista. Ihminen kykenee ainoastaan päättelemään, että kaksi tapahtumaa sattuu peräkkäin tai samanaikaisesti. Yksi vastaus tähän argumenttiin on, että sellaisten käsitteiden joita ei voida oppia, kuten kausaalisuus, täytyy olla olemassa jo ennen mitään kokemusta ja näin ollen niiden täytyy olla sisäänrakennettuna aivoihin.
Filosofi Immanuel Kant esitti teoksessaan Puhtaan järjen kritiikki, että mieli on tietoinen asioista a priori. Kantin mukaan ihmiset syntymästä lähtien joutuvat kokemaan kaikki asiat suhteessa aikaan ja paikkaan.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Psychological nativism
Käännös suomeksi
Poikasoturi

Poikasoturi on eteläafrikkalainen kansansatu. Kauan sitten kammottava hirviö riehui basutojen kylässä. Se söi kaikki eläimet ja ihmiset paitsi yhtä raskaana olevaa naista, joka oli piiloutunut karsinaan. Vatsansa täyteen syönyt hirviö juuttui vuorensolaan. Samana päivänä nainen synnytti täysikasvuisen aseistautuneen nuorukaisen. Pojan nimeksi annettiin Moshanyana (eräissä versioissa Ditaolane) eli "pikkupoika". Äiti kertoi tapahtuneista kauheuksista pojalleen. Poika tappoi hirviön saman tien. Kun hän avasi sen mahan, kaikki syödyt ihmiset pääsivät elävinä ulos.
Playback

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Playback voi viitata:
Universal Playback, brittiläinen yhtiö
Playback, laulaja, jonka laulu on nauhoitettu etukäteen
Playback, kauhuelokuva vuodelta 2012
Musiikki

"Playback", kappale Carlos Paiãolta
Playback, Tom Petty and the Heartbreakersin albumi vuodelta 1995
Playback, The Appletree Theatren albumi vuodelta 1967
Playback, Sam Lazarin albumi vuodelta 1962
Playback, SSQ:n albumi vuodelta 1983
Playback, Phi Life Cypherin albumi vuodelta 2006
Kirjallisuus

Playback, Raymond Chandlerin romaani
Playback, kanadalainen verkkolehti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Playback”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.