stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Albrekt II
Avioliitto ja lapset

Albrekt avioitui Wienissä 19. huhtikuuta 1422 Elisabet Luxemburgilaisen (unk.: Luxemburgi Erzsébet), (1409–1442) kanssa, joka oli kuningas Sigismund Luxemburgilaisen ja Barbara Celjeläisen ainoa lapsi.
Heille syntyi neljä lasta, joista viimeinen syntyi isänsä kuoleman jälkeen.
Anna (12. huhtikuuta 1432 – 13. marraskuuta 1462) Luxemburgin herttuatar, avioitui vuonna 1446 Saksin herttua, Türingenin maakreivi Vilhelm III:n (1425–1482) kanssa, joka kuului Wettin-sukuun,
Georg (16. helmikuuta 1435 – 16. helmikuuta 1435), kuoli kolmen tunnin ikäisenä
Elisabet Itävaltalainen (n. 1437 – 30. elokuuta 1505), avioitui vuonna 1454 Puolan kuningas Kasimir IV Jagiełłon kanssa, heille syntyi 13 lasta
Ladislaus Postumus (22. helmikuuta 1440 – 23. marraskuuta 1457), Böömin ja Unkarin kuningas Ladislaus V, kuoli naimattomana ilman perillistä
Kuningas ja kanssahallitsija puolison kanssa

Albrektin puoliso Elisabet Luxemburgilainen oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Sigismundin, Unkarin ja Böömin kuninkaan ainoa lapsi ja hänen odotettiin nousevan valtaistuimelle yhdessä puolisonsa kanssa. Isänsä kuoleman jälkeen 1437 Unkarin aateliset valitsivat Elisabetin ja hänen miehensä de facto tasa-arvoisiksi hallitsijoiksi. Hän ei kuitenkaan voinut täysin puolustaa asemaansa, koska Veszprémin piispa kieltäytyi luopumasta oikeudestaan ​​kruunata kuningatar, hallitsijan kruunasi perinteisesti Esztergomin piispa. Pariskunnan kruunajaiset pidettiin Székesfehérvárin basilikassa 1. tammikuuta 1438. Elisabet tunnustettiin kuitenkin kanssahallitsijaksi ja hän oli aktiivisesti mukana valtion asioissa.
Albrekt auttoi appeaan, Saksan kuningasta ja tulevaa keisaria, Sigismundia hussilaissodissa, mistä palkintona Sigismund nimitti Albrektin seuraajakseen ja myönsi hänelle Määrin rajakreivin arvonimen vuonna 1423. Sigismund kuoli vuonna 1437, ja Albrekt sekä hänen puolisonsa Elisabet Luxemburgilainen kruunattiin hänen seuraajinaan Unkarin kuninkaaksi ja kuningattareksi 1. tammikuuta 1438 Székesfehérvárissa (Albrekt I). Albrekt siirsi edeltäjänsä tavoin hovinsa Itävallasta Unkariin. Kuusi kuukautta kruunajaisten jälkeen Albrekt kruunattiin Böömin kuninkaaksi 29. kesäkuuta Prahassa, mutta böömiläisaatelisto ei tunnustanut hänen kuninkuuttaan, eikä Albrekt onnistunut saada Böömiä hallintaansa, vaan hän ajautui sotaan böömiläisiä ja näiden puolalaisia liittolaisia vastaan. Albrekt kruunattiin 18. maaliskuuta 1438 Frankfurtissa Saksan kuninkaaksi. Hänestä ei kuitenkaan koskaan tullut keisaria.
Perintö

Albrektin kuoleman jälkeen vuonna 1440 Elisabet Luxemburgilainen toimi sijaishallitsijana, ja yritti saada kruunua vastasyntyneelle pojalleen Ladislaus V:lle, mutta ei kuitenkaan pystynyt estämään uuden Unkarin kuninkaan Vladislav III:n valintaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Albrekt II Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Sigismund Luxemburgilainen | Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan hallitsija  1438–1439 | Seuraaja: Fredrik III |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Sigismund Luxemburgilainen | Unkarin kuningas 1437–1437 | Seuraaja: Vladislaus I |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Albert II of Germany
Kuningas Albrekt II ja kuningatar Elisabet. Yksityiskohta Albrecht-alttarista Klosterneuburgin luostarissa.
Albrekt II Saksan kuningas, Antoni Boys Anton Waissin mukaan
Albrekt Unkarin kuningas, Chronica Hungarorum, János Thuróczy 1488
Käännös suomeksi
Sjöbon kunta

| Sjöbon kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Keskustaajama:  Sjöbo
Kuntakoodi:  1265
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  492,01 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  19 497
 – Väestötiheys:  39,6 as./km²
 
 www.sjobo.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sjöbon kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Sjöbon kunnantalo.
Sjöbon kunta (ruots. Sjöbo kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Sjöbo.
Kunnan maapinta-ala on 492,01 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 19 497 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 267,29 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 53,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1898 Södra Åsumin maalaiskuntaan perustettiin Sjöbon taajaväkinen yhdyskunta. Lövestadin maalaiskuntaan puolestaan perustettiin Lövestadin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1936.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Bjärsjölagård (Västerstad, Östraby, Östra Kärrstorp ja Öved)
Blentarp (Blentarp, Everlöv ja Sövde)
Vollsjö (Vollsjö, Brandstad ja Fränninge)
Östra Fär (Lövestad, Röddinge, Tolånga ja Vanstad)
Samalla Björkan, Ilstorpin ja Södra Åsumin maalaiskunnat yhdistettiin Sjöbon kauppalaksi ja Sjöbon taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Lövestadin lakkauttamisen vuoro oli vuoden 1960 lopussa.
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Sjöbon kauppala muutettiin Sjöbon kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon. Sjöbon kuntablokissa kuntaliitos suoritettiin vuonna 1974. Tuolloin Sjöbon kuntaan liitettiin kokonaan Blentarpin, Vollsjön ja Östra Färin kunnat. Bjärsjölagårdin kunta jaettiin: Östra Kärrstorp ja Öved liitettiin Sjöbon kuntaan ja muut osat Hörbyn kuntaan.
Väestönkehitys

| Sjöbon kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 16 850 | 16 850 |
| 1955 | 1955 |    | 15 970 | 15 970 |
| 1960 | 1960 |    | 14 860 | 14 860 |
| 1965 | 1965 |    | 13 963 | 13 963 |
| 1970 | 1970 |    | 13 297 | 13 297 |
| 1975 | 1975 |    | 14 050 | 14 050 |
| 1980 | 1980 |    | 15 016 | 15 016 |
| 1985 | 1985 |    | 15 157 | 15 157 |
| 1990 | 1990 |    | 16 070 | 16 070 |
| 1995 | 1995 |    | 16 571 | 16 571 |
| 2000 | 2000 |    | 16 648 | 16 648 |
| 2005 | 2005 |    | 17 501 | 17 501 |
| 2010 | 2010 |    | 18 112 | 18 112 |
| 2015 | 2015 |    | 18 514 | 18 514 |
| 2020 | 2020 |    | 19 412 | 19 412 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 775 | 9,6 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 315 | 1,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 992 | 5,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 15 432 | 83,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 88 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 54 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 182 556 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 91 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,2 %
18–64-vuotiaat: 59,7 %
65 vuotta täyttäneet: 21,1 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 9,6 | 6,8 |
|   | jalostus | 28,0 | 25,5 |
|   | palvelut | 60,0 | 65,9 |
|   | tuntematon | 2,4 | 1,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 6 002 | 8 596 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 69,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 844 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sjöbo | 6 724 |
| 2 | Blentarp | 1 216 |
| 3 | Vollsjö | 836 |
| 4 | Sjöbo sommarby och Svansjö sommarby | 668 |
| 5 | Lövestad | 643 |
| 6 | Karups sommarby | 344 |
| 7 | Bjärsjölagård | 324 |
| 8 | Sövde | 291 |
| 9 | Äsperöd | 222 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Brandstad
Fränninge
Hemmestorps eke
Hemmestorps fure
Humlamaden och Hemmestorps boke*
Klasaröd
Ljungbacken
Råsåkra + Dalvik
Röddinge
Spjälla (norra delen)
Stenhaga + Ekslättsgård
Sövde sommarby
Tolånga
Vanstad
Övedskloster
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Humlamaden och Hemmestorps boke kuuluu osin myös Lundin kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Karups sommarby
Lövestadby
Svansjö sommarby + Sjöbo sommarby
Välleröd
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sjöbon kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 7 | 9 | 10 | 10 | 6 | 10 | 7 | 14 | 13 | 15 | 15 | 12 | 13 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 23 | 22 | 19 | 16 | 15 | 23 | 19 | 8 | 5 | 5 | 5 | 4 | 4 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 4 | 3 | 4 | 3 | 3 | 1 | 3 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 3 | 3 | 4 | 4 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 16 | 16 | 17 | 17 | 17 | 14 | 13 | 14 | 11 | 12 | 10 | 9 | 10 | 8 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 5 | 10 | 14 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 16 | 10 | 10 | 9 | 6 | 4 | 2 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Björkan piiri
Blentarpin piiri
Brandstadin piiri
Everlövin piiri
Fränningen piiri
Ilstorpin piiri
Lövestadin piiri
Röddingen piiri
Södra Åsumin piiri
Sövden piiri
Tolångan piiri
Vanstadin piiri
Vollsjön piiri
Östra Kärrstorpin piiri
Övedin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Sjöbo
Blentarp
Lövestad
Vollsjö
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Björka
Blentarp
Brandstad
Everlöv
Fränninge
Ilstorp
Lövestad
Röddinge
Skartofta*
Södra Åsum (Åsum)
Sövde
Tolånga
Vanstad
Vollsjö
Östra Kärrstorp (Kärrstorp)
Öved
Seurakunnat > Kirkot

Björkan kirkko
Blentarpin kirkko
Brandstadin kirkko
Everlövin kirkko
Fränningen kirkko
Ilstorpin kirkko
Lövestadin kirkko
Röddingen kirkko
Södra Åsumin vanha kirkko
Södra Åsumin kirkko
Sövden kirkko
Tolångan kirkko
Vanstadin kirkko
Vollsjön kirkko
Östra Kärrstorpin kirkko
Övedin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sjöbon kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sjöbo kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja maalaiskuntia koskevista artikkeleista.
Skånen läänin kunnat
Kartta Sjöbon kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Angel of Death (kappale)

| ”Angel of Death” Vader |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Revelations
 Äänitetty : Red Studio, Danzig helmikuu-maaliskuu 2002
 Julkaistu: 2002
 Tuottaja(t): Piotr Wiwczarek
 Tyylilaji: death metal
 Kesto: 11.51
 Levy-yhtiö: Empire Records
Vaderin muut singlet
| ”Xeper / North” 2000 | ”Angel of Death” 2002 | ”Beware the Beast” 2004 |
Angel of Death on puolalaisen death metal -yhtye Vaderin kappale ja single, joka on julkaistu vuonna 2002. Kappale on cover-versio Thin Lizzyn samannimisestä kappaleesta.
Kappaleet

When Darkness Calls – 5.18
Angel of Death – 6.33 (Thin Lizzy -cover)
Kokoonpano

Peter – laulu, kitarat
Mauser – kitarat
Saimon – bassokitara
Docent – rummut
Vader
| --- | --- |
Studioalbumit:   The Ultimate Incantation  De Profundis  Future of the Past  Black to the Blind  Litany  Revelations  The Beast  Impressions in Blood  Necropolis  Welcome to the Morbid Reich  Tibi et Igni  The Empire  Solitude in Madness 
Konserttitallenteet:   The Darkest Age: Live '93  Live in Japan 
EP:t:   Sothis  Kingdom  Reign Forever World  Blood  The Art of War  Lead Us!!!  Go to Hell 
Kokoelmat:   Reborn in Chaos  XXV 
Tribuuttialbumit:  Future of the Past
Demot:   Live in Decay  Necrolust  Morbid Reich 
Videot:   Vision and Voice  More Vision and the Voice  Night of the Apocalypse  ...And Blood Was Shed in Warsaw 
Splitit:  Nile / Vader
Singlet:   An Act of Darkness / I.F.Y.  Carnal / Black to the Blind  Xeper / North  Angel of Death  Beware the Beast  v.666  The Upcoming Chaos  We Are the Horde  Come and See My Sacrifice  Decapitated Saints 
Eri esittäjiä:   Slatanic Slaughter II – A Tribute to Slayer  Czarne zastępy – W hołdzie KAT  Originators of Northern Darkness - A Tribute to Mayhem  Tyrants From the Abyss - A Tribute to Morbid Angel  Seven Gates of Horror – A Tribute to Possessed  Ultimate Revenge  Metalmania 2003 
Katso myös:   UnSun  Spinal Cord  Dimmu Borgir  NYIA  Behemoth  Christ Agony  Slashing Death  Sweet Noise  Yattering
Ansarilattana

| Ansarilattana |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Laakamadot Platyhelminthes
Luokka::  Rhabditophora
Lahko::  Purolattanat Tricladida
Alalahko::  Continenticola
Heimo::  Geoplanidae
Alaheimo::  Bipaliinae
Suku::  Bipalium
Laji::  kewense
Kaksiosainen nimi
 Bipalium kewense  Moseley, 1878 
Katso myös
   Ansarilattana Wikispeciesissä   Ansarilattana Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ansarilattana (Bipalium kewense) on purolattanoihin (Tricladida) kuuluva laakamato. Se on kookas ja väritykseltään huomiota herättävän kelta-mustaraitainen.
Levinneisyys ja elinympäristö

Ansarilattana on kotoisin Kaakkois-Aasiasta, ja sen luonnollinen levinneisyys ulottuu Vietnamin pohjoisosista Kambodžan eteläosiin. Se on kuitenkin levinnyt ihmisen mukana yli 40:een maahan ja saavuttanut kosmopoliittisen levinneisyyden. Leviäminen tapahtuu pääasiassa eksoottisten kasvien ruukuissa, joiden multa sisältää matoja tai niiden kotelokoppia.
Luonnossa ansarilattana elää ylänkosademetsissä, mutta vieraslajina sitä tavataan pääasiassa kasvihuoneissa, puutarhoissa, taimitarhoissa, viljelyksillä ja lieroja kasvattavissa viljelylaitoksissa. Suomessa ansarilattanoita on tavattu satunnaisesti kasvihuoneissa.
Elintavat

Ansarilattana elää kosteassa maassa ja käyttää ravinnokseen lieroja. Se tainnuttaa saalinsa lihaksillaan ja myrkyllään. Ansarilattana on yksi harvoista selkärangattomista, jotka erittävät myrkyllistä tetrodotoksiinia. Pohjois-Amerikassa ansarilattana on tuholainen lieroja kasvattavissa viljelylaitoksissa.
Strykniini

| Strykniini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (4aR,5aS,8aR,13aS,15aS,15bR)-4a,5,5a,7,8,13a,15,15a,15b,16-dekahydro-2H-4,6-metanoindolo[3,2,1-ij]oksepiino[2,3,4-de]pyrrolo[2,3-h]kinolin-14-oni
CAS-numero:  57-24-9
PubChem CID:  441071
SMILES:  C1CN2CC3=CCOC4CC(=O) N5C6C4C3CC2C61C7=CC=CC=C75
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C21H22N2O2
Moolimassa:  334,4 g/mol
Sulamispiste:  275–285 °C
Tiheys:  1,36 g/cm3
Liukoisuus veteen:  veteen 160 mg/l (25 °C)
Puhdasta strykniininitraattia
Strykniini (C21H22N2O2)  on Etu- ja Taka-Intiassa kasvavan strykniinipuun (Strychnos nux-vomica) siemenistä saatu kuolettavan myrkyllinen alkaloidi. Yksi gramma ainetta riittää tappamaan noin kymmenen ihmistä. Strykniini kiihottaa hermoston toimintaa vaimentamalla ehkäisevien synapsien vaikutusta hermosolujen välisessä viestinnässä. Vastamyrkkynä käytetään muun muassa laksatiiveja ja kloraalihydraattia (C2H3Cl3O2 / Cl3CCH(OH)2).
Strykniini on väritön, kitkerä, kiteinen, pooliton eli veteen vaikeasti, mutta alkoholiin helposti liukeneva aine. Strykniini hajoaa alle kiehumislämpötilansa. Sitä käytetään muun muassa doping-aineena.
Strykniini mainitaan myös joissain kaunokirjallisuuden teoksissa kuten esimerkiksi Alexandre Dumasin kirjassa Monte-Criston kreivi ja Agatha Christien kirjassa Stylesin tapaus, joissa sitä käytetään tehokkaana myrkkynä. Strykniiniä käytetään myrkkynä myös Minna Canthin Sylvi-näytelmässä.  [lähde? ]
Aiheesta muualla

Strykniinin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: Strychnine (englanniksi)
KEGG: Strychnine (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Strychnine (englanniksi)
ChemBlink: Strychnine (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Strychnine (englanniksi)
Inchem: Strychnine (englanniksi)
Spyke

| Spyke |
| --- | --- |
Luoja(t):  Bob Skir & Steven E. Gordon
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  X-Men: Evolutionin jakso #5 Speed and Spyke
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Evan Daniels
Status:  Aktiivinen
Ryhmäsidokset:  Ryhmä-X, Morlokit
Voimat:  Sisään -ja ulosvedettävät luiset piikit, niiden heittäminen ja käsittely, itsekorjautuva iho, (myöhemmin) kyky luoda tulisia piikkejä, suojaavat suomut iholla.
Suhteet
Sukulaiset:  Storm|Ororo Munroe (täti)
Spyke (Evan Daniels) on X-Men: Evolution -animaatiosarjassa esiintyvä nuori poika, jolla on kyky kasvattaa luisia piikkejä kehostaan. Storm (Ororo Munroe) on hänen tätinsä. Vaikka hahmo luotiin pelkästään animaatiosarjaa varten, mutantteja samankaltaisine voimineen on olemassa.
Ampumahiihto talviolympialaisissa 2022 – naisten pikakilpailu

Ampumahiihdon naisten 7,5 kilometrin pikakilpailu talviolympialaisissa 2022 järjestettiin 11. helmikuuta 2022.
Alusliikennepalvelu

Helsingin VTS-keskus.
Alusliikennepalvelu (engl. vessel traffic service, lyh. VTS) on nimitys toiminnoille, jotka pyrkivät parantamaan meriliikenteen tehokkuutta ja sujuvuutta sekä merenkulun turvallisuutta. Palvelun avulla pyritään ennalta ehkäisemään onnettomuuksia vesialueilla sekä ympäristöhaittoja, joita mahdollisiset onnettomuudet voisivat aiheuttaa.
Maailmanlaajuisesti alusliikennepalvelu on käytössä yli 25 rannikkovaltiossa. VTS-palvelu on käytössä ainakin jossain mitassa kaikissa Itämeren maissa. Usein VTS-keskus on sijoitettu lennonjohtotornia muistuttavaan korkeaan rakennukseen, josta on hyvä näkyvyys keskeiselle satama-alueelle tai muulle keskeiselle meriteiden osalle kuten vilkasliikenteiseen salmeen (esimerkiksi Iso-Belt, Englannin kanaali, Malakansalmi Singaporen edustalla).
Norjalaista meriliikennekeskusta. Huomaa kaukoputket, joilla havaitaan lähistön alusliikennettä.
Aberdeenin satama-alueella sijaitseva, myös VTS-palveluista vastaava meriliikennekeskus
VTS-keskus Hollannissa
Lissabonin sataman meriliikennekeskuksen rakennus Portugalissa
St Helierin VTS-keskus
VTS-palvelukeskuksissa työskentelevät alusliikenneohjaajat ylläpitävät ajantasaista liikennetilannekuvaa kameroiden, AIS- ja tutkainformaation sekä meri-VHF-radioilla lähetettyjen ilmoitusten avulla. Alusliikenneohjaajat seuraavat myös alusliikennettä vastuualueillaan, antavat tietoa muun muassa turvalaitteiden ja väylien käytettävyydestä ja kunnosta sekä liikenteestä VTS-alueella. VTS:n antamiin palveluihin kuuluu navigointiapu, tiedonannot ja alusliikenteen järjestely. Aluksille saatetaan välittää tietoa myös merisäästä, vuorovedestä ja jäätilanteesta.
VTS-järjestelmä Suomessa

Suomessa VTS-palvelusta vastaa Traffic Management Finland. Suomessa alukset, joiden suurin pituus on vähintään 24 metriä, ovat velvollisia osallistumaan alusliikennepalveluun.
Suomessa toimi vuoden 2012 syksyllä kaikkiaan viisi VTS-keskusta. Kaikkia Suomen rannikon keskeisimpiä kauppamerenkulun väyliä suurimpiin satamiin valvotaan Helsingin ja Turun VTS-keskuksista. Lisäksi Saimaalla on Saimaa VTS (Lappeenranta), joka seuraa Saimaan syväväylän liikennettä. Vuonna 2011 päätettyä kolmen Länsi-Suomen VTS-keskuksen yhdistämistä Turkuun ei oltu toteutettu ainakaan vuoden 2012 syksyyn mennessä. VTS-keskusten vastuualueet ja alusten menettelytavat näillä alueilla liikuttaessa on kuvattu alusten päällystölle tarkoitetuissa ohjeissa.
Alusliikennepalvelu on käytössä periaatteessa vuorokauden ympäri vuoden jokaisena päivänä. Saimaa VTS suljetaan kuitenkin talvisin Saimaan kanavan kiinniollessa.
Aiheesta muualla

Merenkulkulaitos: VTS – Vessel Traffic Service (Arkistoitu – Internet Archive)
Venäjän Itämeren alueen VTS-palvelun sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (rosmorport.ru)
Sturgeon

Sturgeon tarkoittaa seuraavia asioita:
Theodore Sturgeon, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija
Sturgeon (sukellusveneluokka), sukellusveneluokka
USS Sturgeon, alusten nimiä
Sturgeon-luokka (hävittäjä), torpedovenehävittäjäluokka
HMS Sturgeon (1894), Sturgeon-luokan torpedovenehävittäjä
HMS Sturgeon (1917), R-luokan hävittäjä
HMS Sturgeon (73S), S-luokan sukellusvene.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sturgeon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aluslampi (Suonenjoki, Jauhomäki)

| Aluslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°37′08″N, 27°02′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Tuomaisenlampeen 
Järvinumero:  14.713.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,6 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,862 km  
Pinta-ala:  4,245 ha  
Suurin syvyys:  4,6 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Aluslampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Jauhomäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 360 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Koskeloveden alueeseen (14.713) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,6 metriä mpy.