stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sonic Jam
Pelikokoelma

Pelit jotka sisältyvät tähän kokoelmaan ovat:
Sonic the Hedgehog 1991
Sonic the Hedgehog 2 1992
Sonic the Hedgehog 3 1994
Sonic & Knuckles 1994
Lisäksi kun valitaan Sonic & Knuckles, pelaajalla on mahdollisuus emuloida alkuperäisen kasetin "lock-teknologia" -toimintoa ja yhdistää Sonic & Knuckles johonkin kolmesta pelistä kokoelmassa. Tämä mahdollistaa seuraavien pelien pelaamisen:
Blue Sphere
Knuckles in Sonic 2
Sonic 3 & Knuckles
Sonic the Hedgehog -pelisarja
| --- | --- |
Tasohyppelyt:  Sonic the Hedgehog |  Sonic the Hedgehog 2 |   Sonic CD | Sonic the Hedgehog 3 |  Sonic & Knuckles |  Sonic Adventure | Sonic Adventure 2 |  Sonic Heroes | Sonic the Hedgehog (2006) |  Sonic Unleashed | Sonic the Hedgehog 4: Episode I | Sonic Colours | Sonic Generations | Sonic the Hedgehog 4: Episode II | Sonic Lost World | Sonic Boom: Rise of Lyric | Sonic Mania | Sonic Forces | Sonic Frontiers | Sonic Superstars
Käsikonsolipelit:  Sonic the Hedgehog | Sonic the Hedgehog 2 | Sonic Chaos | Sonic the Hedgehog: Triple Trouble | Sonic Blast | Sonic Pocket Adventure | Sonic Advance | Sonic Advance 2 | Sonic Advance 3 | Sonic Rush | Sonic Rush Adventure | Sonic Colours  | Sonic Generations | Sonic Lost World | Sonic Boom: Shattered Crystal | Sonic Boom: Fire & Ice
Ajopelit:  Sonic Drift | Sonic Drift Racing | Sonic R | Sonic Riders | Sonic Riders: Zero Gravity | Sonic & Sega All-Stars Racing | Sonic Free Riders | Sonic & All-Stars Racing Transformed | Team Sonic Racing
Spinoff-pelit:  Sonic Spinball | Dr. Robotnik’s Mean Bean Machine | Knuckles’ Chaotix | Tails’ Skypatrol | Tails Adventure | Sonic Labyrinth | Sonic 3D: Flickies’ Island | Sonic Shuffle | Sonic Pinball Party | Sonic Battle | Shadow the Hedgehog | Sonic Jump | Sonic Rivals | Sonic and the Secret Rings | Mario & Sonic at the Olympic Games | Sonic Rivals 2 | Sonic Chronicles: The Dark Brotherhood | Sonic and the Black Knight | Mario & Sonic at the Olympic Winter Games | Mario & Sonic at the London 2012 Olympic Games | Sonic Dash | Mario & Sonic at the Sochi 2014 Olympic Winter Games | Sonic Runners | Sonic Jump Fever | Mario & Sonic at the Rio 2016 Olympic Games | Sonic Dash 2: Sonic Boom | Mario & Sonic at the Tokyo 2020 Olympic Games
Kolikkopelit:  SegaSonic the Hedgehog | Sonic the Fighters
Uudelleenjulkaisut:  Sonic Jam | Sonic Mega Collection | Sonic Gems Collection | Sega Mega Drive Collection | Sega Mega Drive Ultimate Collection | Sonic Classic Collection | Sega Mega Drive Classics Collection | Sonic Origins
Julkaisemattomat pelit:  Sonic Crackers | Sonic X-treme
Muut pelit:  Ristar | Super Smash Bros. Brawl | Super Smash Bros. for Nintendo 3DS & Wii U | Super Smash Bros. Ultimate
Televisio -ja elokuvat:  Adventures of Sonic the Hedgehog | Sonic SatAM | Sonic the Hedgehog: The Movie | Sonic Underground | Sonic X | Sonic Boom | Sonic the Movie | Sonic the Movie 2 | Sonic Prime | Knuckles | Sonic the Hedgehog 3
Katso myös:  Sega | Sonic Team | Luettelo pelisarjan peleistä | Luettelo pelisarjan hahmoista
Sonic Labyrinth

| Sonic Labyrinth |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Minato Giken
Julkaisija:  Sega
Jakelija:  Nintendo eShop
Pelisarja:  Sonic the Hedgehog
Julkaistu:  1995
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3  USK 0 
Alusta:  Sega Game Gear
Jakelumuoto:  Pelimoduuli ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Sonic Labyrinth (jap. ソニックラビリンス) on Minato Gikenin kehittämä ja Segan julkaisema pulma-/tasohyppely, joka on julkaistu vuonna 1995 Sega Game Gearille.
Aiheesta muualla

Sonic Labyrinth MobyGamesissa (englanniksi)
Sonic Labyrinth Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Sonic the Hedgehog -pelisarja
| --- | --- |
Tasohyppelyt:  Sonic the Hedgehog |  Sonic the Hedgehog 2 |   Sonic CD | Sonic the Hedgehog 3 |  Sonic & Knuckles |  Sonic Adventure | Sonic Adventure 2 |  Sonic Heroes | Sonic the Hedgehog (2006) |  Sonic Unleashed | Sonic the Hedgehog 4: Episode I | Sonic Colours | Sonic Generations | Sonic the Hedgehog 4: Episode II | Sonic Lost World | Sonic Boom: Rise of Lyric | Sonic Mania | Sonic Forces | Sonic Frontiers | Sonic Superstars
Käsikonsolipelit:  Sonic the Hedgehog | Sonic the Hedgehog 2 | Sonic Chaos | Sonic the Hedgehog: Triple Trouble | Sonic Blast | Sonic Pocket Adventure | Sonic Advance | Sonic Advance 2 | Sonic Advance 3 | Sonic Rush | Sonic Rush Adventure | Sonic Colours  | Sonic Generations | Sonic Lost World | Sonic Boom: Shattered Crystal | Sonic Boom: Fire & Ice
Ajopelit:  Sonic Drift | Sonic Drift Racing | Sonic R | Sonic Riders | Sonic Riders: Zero Gravity | Sonic & Sega All-Stars Racing | Sonic Free Riders | Sonic & All-Stars Racing Transformed | Team Sonic Racing
Spinoff-pelit:  Sonic Spinball | Dr. Robotnik’s Mean Bean Machine | Knuckles’ Chaotix | Tails’ Skypatrol | Tails Adventure | Sonic Labyrinth | Sonic 3D: Flickies’ Island | Sonic Shuffle | Sonic Pinball Party | Sonic Battle | Shadow the Hedgehog | Sonic Jump | Sonic Rivals | Sonic and the Secret Rings | Mario & Sonic at the Olympic Games | Sonic Rivals 2 | Sonic Chronicles: The Dark Brotherhood | Sonic and the Black Knight | Mario & Sonic at the Olympic Winter Games | Mario & Sonic at the London 2012 Olympic Games | Sonic Dash | Mario & Sonic at the Sochi 2014 Olympic Winter Games | Sonic Runners | Sonic Jump Fever | Mario & Sonic at the Rio 2016 Olympic Games | Sonic Dash 2: Sonic Boom | Mario & Sonic at the Tokyo 2020 Olympic Games
Kolikkopelit:  SegaSonic the Hedgehog | Sonic the Fighters
Uudelleenjulkaisut:  Sonic Jam | Sonic Mega Collection | Sonic Gems Collection | Sega Mega Drive Collection | Sega Mega Drive Ultimate Collection | Sonic Classic Collection | Sega Mega Drive Classics Collection | Sonic Origins
Julkaisemattomat pelit:  Sonic Crackers | Sonic X-treme
Muut pelit:  Ristar | Super Smash Bros. Brawl | Super Smash Bros. for Nintendo 3DS & Wii U | Super Smash Bros. Ultimate
Televisio -ja elokuvat:  Adventures of Sonic the Hedgehog | Sonic SatAM | Sonic the Hedgehog: The Movie | Sonic Underground | Sonic X | Sonic Boom | Sonic the Movie | Sonic the Movie 2 | Sonic Prime | Knuckles | Sonic the Hedgehog 3
Katso myös:  Sega | Sonic Team | Luettelo pelisarjan peleistä | Luettelo pelisarjan hahmoista
La La Land (elokuva)

| La La Land |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Damien Chazelle
Käsikirjoittaja:  Damien Chazelle
Tuottaja:   Fred Berger  Gary Gilbert  Jordan Horowitz  Marc Platt 
Säveltäjä:  Justin Hurwitz
Kuvaaja:  Linus Sandgren
Leikkaaja:  Tom Cross
Tuotantosuunnittelija:  David Wasco
Pukusuunnittelija:  Mary Zophres
Pääosat:   Ryan Gosling  Emma Stone 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Summit Entertainment
Levittäjä:  Summit Entertainment
Ensi-ilta:   2016-08-3131. elokuuta 2016 (Venetsian elokuvajuhlat)  2016-12-99. joulukuuta 2016 (Yhdysvallat)  2017-01-1313. tammikuuta 2017 (Suomi)  
Kesto:  128 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  30 miljoonaa dollaria
Tuotto:  443 miljoonaa dollaria
Katsojat:  256 358 (Suomessa)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
La La Land on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen romanttinen musikaali-draamakomedia, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Damien Chazelle. Sen pääosissa näyttelevät Ryan Gosling ja Emma Stone. Elokuva kertoo muusikosta ja näyttelijästä, jotka tapaavat ja rakastuvat Los Angelesissa.
La La Land sai ensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla 31. elokuuta 2016. Laajan teatterijulkaisun se sai 9. joulukuuta 2016 Yhdysvalloissa.
Elokuva sai erittäin hyvän vastaanoton ja se palkittiin kuudella Oscarilla parhaasta ohjauksesta, naispääosasta, musiikista, laulusta, lavastuksesta ja kuvauksesta. La La Land palkittiin myös seitsemällä Golden Globe -palkinnolla parhaasta  musikaali- tai komediaelokuvasta, ohjauksesta, käsikirjoituksesta, miespääosasta, naispääosasta, musiikista ja kappaleesta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ryan Gosling  | … |  Sebastian Wilder   |
|  Emma Stone  | … |  Mia Dolan   |
|  John Legend  | … |  Keith   |
|  Rosemarie DeWitt  | … |  Laura Wilder   |
|  Finn Wittrock  | … |  Greg   |
|  Jessica Rothe  | … |  Alexis   |
|  Sonoya Mizuno  | … |  Caitlin   |
|  Callie Hernandez  | … |  Tracy   |
|  J. K. Simmons  | … |  Bill   |
|  Tom Everett Scott  | … |  David   |
|  Meagen Fay  | … |  Mian äiti   |
|  Damon Gupton  | … |  Harry   |
|  Jason Fuchs  | … |  Carlo   |
|  Josh Pence  | … |  Josh   |
Tuotanto > Roolitus

Emma Stone esittää näyttelijäksi pyrkivää Miaa, joka työskentelee baristana kahvilassa Warner Bros.:n tontilla Los Angelesissa ja käy työnsä ohella koe-esiintymisissä. Stone oli pienestä pitäen pitänyt musikaaleista ja oli käynyt 8-vuotiaana katsomassa Les Misérables -esityksen, sanoen että ”lauluun puhkeaminen on ollut aina todellinen unelmani”, ja että hänen lempielokuvansa on Charlie Chaplinin romanttinen komedia Kaupungin valot vuodelta 1931. Hän opetteli cheertanssia lapsena ja vuoden verran balettia. Hän muutti Hollywoodiin äitinsä kanssa 15-vuotiaana tavoitellen uraa. Hänellä oli vaikeuksia saada edes koe-esiintymisiä tuona vuonna, ja usein hänet torjuttiin hänen laulettuaan tai puhuttuaan yhden repliikin. Stone lainasi henkilökohtaisia kokemuksiaan hahmoonsa, joista joitakin lisättiin elokuvaan.
Stone ja Chazelle tapasivat vuonna 2014, kun hän oli Broadwaylla esiintymässä Cabaretissa. Chazelle ja Hurwitz menivät New Yorkiin katsomaan hänen esiintymistään iltana jona hänellä oli nuha. He sopivat tapaamisen Brooklyn Diner -ravintolaan New Yorkissa, missä ohjaaja hahmotteli visionsa tulevalle elokuvalle. Vasta hänen onnistuneiden Cabaret -esitystensä aikana Stone alkoi puhua tosissaan Chazellen kanssa La La Landista, ja sai nähtävästi itseluottamusta show’sta. Valmistautuessaan rooliinsa Stone katsoi elokuvia, jotka olivat vaikuttaneet La La Landin käsikirjoitukseen, mukaan lukien Cherbourgin sateenvarjot ja Fred Astairen ja Ginger Rogersin yhteistöitä. Stone otti roolin vastaan, koska Chazelle oli niin intohimoinen hankkeesta.
Ryan Gosling näyttelee jazz-pianisti Sebastiania, joka elättää itsensä soittamalla keikkoja nuhruisissa baareissa, ja joka unelmoi oman klubinsa avaamisesta. Chazelle tapasi Goslingin baarissa lähellä tämän kotia Hollywood Hillsissä, kun Gosling oli aloittamassa The Big Shortin (2015) kuvauksia. Chazelle valitsi kaksikon rooleihinsa heti kun Summit osti elokuvan. Hän sanoi, että he kaksi ”ovat lähinnä vanhaa Hollywood-paria”, kuten Spencer Tracy ja Katharine Hepburn, Fred Astaire ja Ginger Rogers tai Myrna Loy ja William Powell. La La Land on kaksikon kolmas yhteistuotanto Hölmön hullun rakkauden (2011) ja Gangsterisodan (2013) jälkeen.
Tuotanto > Kuvaukset

Chazelle halusi, että elokuva kuvataan pääosin Los Angelesissa ja että musikaalikohtaukset kuvattaisiin 1950-luvun tyyliin yhdellä otolla kuin Ginger Rogersin ja Fred Astairen elokuvissa. Elokuvan kuvaukset alkoivat 10. elokuuta 2015. Elokuvaa kuvattiin yli 60 kohteessa Los Angelesissa, kuten Hollywood Hillsin taloilla, Hermosan rannalla ja Griffith Observatorylla. Elokuvan kuvaukset kestivät 40 päivää ja ne päättyivät syyskuussa 2015.
Ensimmäisenä kuvattiin elokuvan avauskohtaus moottoritiellä. Kuvaukset kestivät kaksi päivää ja mukana oli yli 100 tanssijaa. Chazelle vertasi kohtausta Follow the Yellow Brick Road -kohtaukseen elokuvassa Ihmemaa Oz (1939).
Chazelle ja elokuvan leikkaaja Tom Cross leikkasivat elokuvaa lähes vuoden. He keskittyivät erityisesti saadakseen elokuvan tunnelman juuri oikeaksi.
Musiikki

Elokuvan musiikin ja kappaleet sävelsi Chazellen Harvardin yliopiston luokkakaveri Justin Hurwitz. Kappaleet sanoitti Pasek and Paul, lukuun ottamatta kappaletta "Start a Fire", jonka sanoittivat John Stephens, Hurwitz, Marius De Vries ja Angelique Cinelu.
Julkaisu

La La Land sai ensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla 31. elokuuta 2016. Yhdysvalloissa elokuva tuli ensi-iltaan viidessä eri teatterissa 9. joulukuuta 2016, ja laajeni viikkoa myöhemmin 200 teatteriin.
Suomessa elokuvan ensi-ilta oli 13. tammikuuta 2017, jolloin se avasi pääkaupunkiseudulla, Tampereella, Turussa, Oulussa, Jyväskylässä, Joensuussa, Lahdessa ja Kuopiossa. Porissa se sai ensi-iltansa 27. tammikuuta.
Vastaanotto

| Vastaanotto> Yhteispisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Yhteispisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Metacritic: 93/100
Arvostelupisteet
Julkaisu: Pisteet
Episodi: 
Helsingin Sanomat: 
Iltalehti: 
Ilta-Sanomat: 
Hufvudstadsbladet:
Vastaanotto > Katsojat

La La Land oli ensi-iltaviikonloppunaan Suomen katsotuin elokuva 16 801 katsojalla. 18. kesäkuuta 2017 mennessä elokuva oli kerännyt Suomessa 255 753 katsojaa.
Vastaanotto > Arvostelut

Elokuva sai erinomaisen vastaanoton Venetsian elokuvajuhlilla. Arvosteluja keräävän Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 93 % kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan keskiarvolla 8,7/10. Keräys perustuu 258 arviointiin. Metacriticissä elokuvalla on 93 pistettä 100:sta, mikä merkitsee ”yksimielisen ylistäviä” arvioita.
Helsingin Sanomien Veli-Pekka Lehtonen antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä ja kirjoitti: ”La La Land on lähes parasta, mitä Hollywood viime vuonna sai valmiiksi. La La Land on musikaali, ja kuin karamelli. Karamellia on kiva himoita, sitä on kiva ahmia ja lopuksi maha on täynnä makeaa. Mutta nälkä jää. Tässäkö tämä oli?” Episodin Maria Lättilä antoi elokuvalle täydet viisi tähteä ja totesi arvostelussaan:
”Whiplash-ohjaaja Chazelle on tehnyt sen taas. La La Land on yksi tämän vuoden merkittävimpiä ja parhaimpia elokuvia. Täydellinen se ei ole, mutta lähellä. Musikaalit ovat tarkoitettu utopiaksi, eskapistiseksi nautinnoksi ja tässä Chazelle onnistuu; katsoja unohtaa muun maailman elokuvaa katsoessaan. Justin Hurwitzin musiikki ja Chazellen visuaalinen näkemys kulkevat käsi kädessä ja Los Angeles muuttuu maagiseksi ihmemaaksi, jossa kaikki on mahdollista.”
Iltalehden Juho Rissanen antoi elokuvalle täydet viisi tähteä ja sanoi elokuvan olevan yksinkertaisesti täydellinen elokuva ja lajityypissään ehdoton mestariteos. Arvostelussaan hän kirjoitti:
”Elokuvana La La Land on kaikin puolin täydellinen. Chazellen käsikirjoitus ja ohjaus ovat maagisen taitavia. Filmin jokainen hetki kuljettaa tarinaa eteenpäin. Siinä ei ole mitään ylimääräistä ja joka ikinen leikkaus ja kameran liike on tarkkaan harkittu, mutta samalla kevyt ja sulava.”
Samoin Hufvudstadsbladetin Sara Ehnholm Hielm antoi elokuvalle viisi tähteä ja vertasi sitä Jacques Demyn elokuvamusikaaleihin.
Vastaanotto > Palkinnot ja ehdokkuudet

Venetsian elokuvajuhlilla Emma Stone palkittiin Mia Dolanin roolistaan parhaan naispääosan palkinnolla.
Elokuva teki historiaa Golden Globe 2017 -gaalassa, jossa se voitti ennätykselliset seitsemän Golden Globea, enemmän kuin mikään muu elokuva aikaisemmin.
Aiheesta muualla

La La Land Internet Movie Databasessa (englanniksi)
La La Land Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
La La Land Metacriticissä. (englanniksi)
La La Land Box Office Mojossa. (englanniksi)
Damien Chazelle käsikirjoitti La La Landin viisi vuotta ennen tuotannon alkua.
Emma Stone esittää elokuvan naispääosaa, näyttelijäksi pyrkivää Miaa.
Ryan Gosling esittää elokuvan miespääosaa, jazz-pianisti Sebastiania.
Griffith Observatory, yksi elokuvan kuvauspaikoista.
Sunshine Superman

| ”Sunshine Superman” Donovan |
| --- | --- | --- |

Tanskan painoksen kansikuva
Singlen tiedot
 Albumilta: Sunshine Superman
 B-puoli: ”The Trip”
 Äänitetty : EMI Studios, Lontoo
 Julkaistu: 1966
 Tekijä(t): Donovan
 Tuottaja(t): Mickie Most
 Tyylilaji: pop, rock, folk
 Kesto: 03.15
 Levy-yhtiö: Epic
Listasijoitukset
  Billboard Hot 100: 1.  Britannian singlelista. 2.
Donovanin muut singlet
| ”Remember the Alamo” 1966 | ”Sunshine Superman” 1966 | ”Mellow Yellow” 1967 |
Sunshine Superman on brittiläisen folkmuusikon Donovanin vuoden 1966 single. Kappale teki Donovanista maailmanlaajuisen tähden ja sijoittui Yhdysvaltain musiikkilistalla 1. sijalle ja Britannian musiikkilistalla 2. sijalle.
Simepreviiri

| --- | --- |

Simepreviiri
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(1R,4R,6S,7Z,15R,17R)-N-syklopropyylisulfonyyli-17-[7-metoksi-8-metyyli-2-(4-propan-2-yyli-1,3-tiatsol-2-yyli)kinolin-4-yyli]oksi-13-metyyli-2,14-diokso-3,13-diatsatrisyklo[13.3.0.04,6]oktadek-7-eeni-4-karboksamidi
Tunnisteet
CAS-numero: 923604-59-5
ATC-koodi: J05AP05
PubChem CID: 24873435
DrugBank: DB06290
Kemialliset tiedot
Kaava: C38H47N5O7S2 
Moolimassa: 749,946
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 62 %
Proteiinisitoutuminen: 99 %
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: 10–13 tuntia
Ekskreetio: ulosteiden mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: oraalinen
Simepreviiri (C38H47S2N5O7) on makrosyklisiin laktaameihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä hepatiitti C-infektioiden hoitamiseen.
Ominaisuudet ja käyttö

Simepreviiri sitoutuu hepatiittiviruksen proteaaseihin kuuluvaan entsyymiin NS3/4A. Sitoutuessaan entsyymiin yhdiste inaktivoi sen ja viruksen lisääntyminen estyy. Simepreviiri tehoaa hepatiittiviruksen genotyyppeihin HCV-1 ja HCV-4. Virus saattaa kehittää vastustuskyvyn simepreviiriä vastaan ja tämän vuoksi sitä käytetään ribaviriinin ja pegyloidun interferoni-α:n kanssa tai vaihtoehtoisesti yhdessä sofosbuviirin kanssa. Lääkeaine hyväksyttiin markkinoille Yhdysvalloissa vuonna 2013 ja Euroopan unionin alueella vuonna 2014.
Haittavaikutukset

Tyypillisiä simepreviirin aiheuttamia haittavaikutuksia voivat olla iho-oireet esimerkiksi ihottuma ja herkkyys auringolle, huonovointisuus, ummetus ja tavallista suurempi veren bilirubiinipitoisuus.
Konkurssi

Konkurssiin menneen yrityksen  tietokonemyymälä Isossa-Britanniassa heinäkuussa 2005.
Konkurssi on lakisääteinen menettely, jossa selvitetään maksukyvyttömän velallisen ja hänen kaikkien velkojiensa taloudelliset suhteet. Konkurssissa velallisen kaikki omaisuus siirtyy konkurssipesälle velkojien määräysvaltaan. Varat muutetaan rahaksi ja jaetaan velkojille lain mukaisessa järjestyksessä.
Konkurssissa yrityksen liiketoiminta tavallisesti lakkaa. Liiketalouden näkökulmasta konkurssi poistaa markkinoilta toimijat, joiden liiketoiminta ei ole kannattavaa. Luottotappioriskin ja yleisen luotettavuuden vuoksi konkurssilla varmistetaan, että vain riittävän maksukykyiset yritykset saavat toimia markkinoilla.
Konkurssi ei ole rangaistus. Konkurssi, johon ei liity väärinkäytöksiä, on luonnollinen osa markkinoiden toimintaa. Kansantalouden näkökulmasta konkurssi vapauttaakin yrityksen tuotantoresurssit ja muun pääoman uudelleenkäytettäväksi, toivottavasti tehokkaammin.
Konkurssin nimitys tulee latinan sanasta concursus. Sana viittaa velkojien väliseen kilpailuun maksunsaannista.
Valtio ei voi mennä konkurssiin. Suomessa myöskään kunta ei voi mennä konkurssiin.
Historiaa

Jo muinaisessa Babyloniassa voitiin perustaa osakeyhtiöitä ja mennä takaukseen ja tehdä konkurssi. Myös varhainen roomalainen oikeus tunsi konkurssin. Jos omaisuus ei kattanut velkoja, velallinen vastasi veloistaan ruumiillaan. Jo ennen ajanlaskun alkua konkurssi muuttui niin, että se kohdistui velallisen omaisuuteen ja vapauteen velkavankeutena.
Keskiajan lopulla konkurssioikeus kehittyi Pohjois-Italian kaupunkivaltioissa. Konkurssi käsitti muun muassa velkojien valitsemat toimijat varojen hoitamiseen ja realisointiin, tuomioistuinmenettelyn ja julkisen haasteen. Italiankielinen nimitys banca rotta tarkoittaa kauppiaan rikkilyötyä kauppapaikkaa tai -penkkiä. Ranskassa konkurssioikeus kehittyi italialaisen järjestelmän pohjalta 1600-luvulta alkaen.
Ruotsi-Suomen konkurssioikeus kehittyi 1600-luvun lopulla italialais-ranskalaisen konkurssioikeuden vaikutuksesta. Vuoden 1734 kauppakaari kokosi konkurssia koskevat säännökset (16 ja 17 luku). Suomessa annettiin konkurssisääntö vuonna 1868. Sen esikuva oli Ruotsin konkurssilaki 1862, joka rakentui italialais-ranskalaiselle konkurssitraditiolle. Konkurssisääntö korvattiin Suomessa konkurssilailla vasta vuonna 2004. Velkavankeus poistettiin jo 1895.
Konkurssi Suomessa

Konkurssin tarkoitus on maksukyvyttömän yrityksen toiminnan lopettaminen ja varojen jako velkojien kesken. Tätä kutsutaan likvidaatioksi. Konkurssilla ei tavoitella liiketoiminnan jatkamista paitsi, jos sillä turvataan paremmat jako-osuudet velkojille.
Konkurssimenettelyä sääntelee konkurssilaki. Suomessa nykyisin voimassa oleva konkurssilaki tuli voimaan 1. syyskuuta 2004. Sitä ennen oli voimassa vuonna 1868 säädetty konkurssisääntö.. Konkurssin eräitä vaikutuksia koskevia säännöksiä löytyy useista muistakin laeista, kuten muun muassa työsopimuslaista.
Konkurssi Suomessa > Konkurssiin asettaminen

Jotta velallinen voidaan asettaa konkurssiin, sen tulee olla konkurssikelpoinen. Konkurssikelpoisia ovat luonnolliset henkilöt ja useimmat yhteisöt. Konkurssikelpoisia ovat osuuskunta, osakeyhtiö, avoin yhtiö, laivanisännistöyhtiö, henkilöstörahasto, sijoitusrahasto, maksulaitos sekä luotto- ja vakuutuslaitokset, mukaan lukien työeläkevakuutuslaitokset, tiekunta, uittoyhteisö, ojitusyhteisö ja keskivedenkorkeuden alentamista varten perustettu yhteisö. Konkurssikelpoisia ovat myös säätiö, rekisteröity yhdistys, asumisoikeusyhdistys, yliopisto ja kuolinpesä. Myös konkurssipesä voidaan asettaa konkurssiin. Oikeushenkilö säilyy konkurssikelpoisena, vaikka se olisi purettu tai poistettu rekisteristä.
Konkurssikelpoisia eivät ole valtio, kunta, Ahvenanmaan maakunta, valtion liikelaitos, itsenäinen julkisoikeudellinen laitos (muu kuin yliopisto) tai evankelisluterilainen ja ortodoksinen kirkko tai näiden seurakunta tai seurakuntayhtymä. Konkurssikelpoisia eivät myöskään ole rekisteröimätön yhdistys, yrityksen sivuliike tai muu epäitsenäinen osa, siviiliyhtiö (yhteisomistussuhde), elinkeinoyhtymä tai verotusyhtymä.
Konkurssiin asettamisen edellytyksenä on, että velallinen on maksukyvytön. Maksukyvyttömyys tarkoittaa, että velallinen on muutoin kuin tilapäisesti kykenemätön maksamaan velkojaan niiden erääntyessä. Yritysten välisissä suhteissa tilapäinen maksukyvyttömyys ei voi kestää muutamaa kuukautta pidempään. Merkiksi maksukyvyttömyydestä käy muun muassa maksujen julkinen lakkauttaminen, tulokseton ulosotto ja konkurssiuhkaisen maksukehotuksen maksamatta jättäminen. Viimeksi mainitulla tarkoitetaan, että velkoja on todistettavasti lähettänyt velalliselle maksukehotuksen selvästä ja erääntyneestä saatavasta, ja velallinen ei ole sitä viikon kuluessa maksanut. Maksukehotuksessa on mainittava konkurssin uhka.
Velallinen asetetaan konkurssiin joko velallisen omasta tai velkojan hakemuksesta. Kun velkoja hakee konkurssia, hakemukseen on liitettävä selvitys saatavasta, jonka perusteella konkurssia haetaan. Kun velallinen itse hakee konkurssia, riittää normaalisti se, että velallinen ilmoittaa olevansa maksukyvytön. Konkurssiasian käsittelee se tuomioistuin, jonka alueella yhtiön hallintoa Suomessa pääasiassa hoidetaan; konserniin kuuluvan yhtiön hakemus voidaan käsitellä myös siinä käräjäoikeudessa, joka olisi toimivaltainen samaan konserniin kuuluvan toisen yhtiön konkurssissa.