15. kesäkuuta
Tapahtumia > 1500–

1502 – Kristoffer Kolumbus nousi ensimmäisenä eurooppalaisena maihin Martiniquen saarella.
1508 – Santo Domingon kuvernööri myönsi Juan Ponce de Leónille luvan tutkia ja valloittaa läheisen Borinquen saaren, joka ristittiin myöhemmin Puerto Ricoksi.
1510 – Espanjan kuningas Ferdinand Katolilainen antoi luvan käyttää Puerto Ricon alkuperäisasukkaita orjina. Saarelle oli tuotu saman vuoden alusta alkaen myös mustia orjia Afrikasta.
1514 – György Dózsan unkarilainen talonpoikaiskapina-armeija saapui Timișoaraan, jossa käydyssä taistelussa se kukistettiin.
1515 – Navarra liitettiin Kastiliaan Burgosin parlamentin asettamalla lailla.
1516 – Marj Dabikin taistelu: Osmanien sulttaani Selim I:n joukot voittivat al-Ghawrin mamelukit Aleppon lähellä pohjoisessa Syyriassa. Voiton myötä osmanit ulottivat valtaansa Lähi-itään.
1520 – Paavin bulla Exsurge Domine tuomitsi virallisesti Martti Lutherin kirjoitukset; näiden polttaminen alkoi Roomassa.
1521 – Konkistadori Hernán Cortés valtasi onnistuneesti asteekkien pääkaupungin Tenochtitlánin keskustan. Hän oli yrittänyt samaa viisi päivää aiemmin, mutta joutunut vetäytymään.
1524 – Francisco Hernández de Córdoba perusti Santiago de León de los Caballerosin kaupungin nykyiseen Nicaraguaan. Maan entinen pääkaupunki tunnetaan nykyään nimellä León.
1538 – Ranskalaiset ja espanjalaiset sopivat kymmenen vuoden aselevosta paavi Paavali III:n johdolla. Kesti aikansa ennen kuin sana rauhasta ylsi myös siirtomaihin uudelle mantereelle.
1567 – Kapinalliset lairdit löivät Carberry Hillin taistelussa Skotlannin kuningattaren Maria Stuartin ja hänen aviomiehensä Bothwellin jaarlin joukot.
1567 – Genova karkotti juutalaiset alueeltaan.
1567 – Brittiamiraali John Hawkins lähetti retkikunnan karanneen espanjalaisorjan johdolla marssimaan viidakon halki Riohachaan kaappaamaan sen rikkaudet ja siviilit.
1579 – Maailmanympäripurjehduksella ollut Francis Drake saapui Golden Hind -kaljuunallaan San Franciscon lahdelle. Hän julisti alueen kuuluvan Englannille.
1580 – Francis Drake onnistui kiertämään Hyväntoivonniemen maailmanympäripurjehduksellaan.
1580 – Espanjan Filip II julisti alankomaalaisen vapaustaistelijan Vilhelm I Oranialaisen lainsuojattomaksi.
1597 – Sir Anthony Shirley palasi Englantiin epäonnistuneelta tutkimus- ja valloitusmatkaltaan Afrikkaan ja Latinalaiseen Amerikkaan.
1624 – Vara-amiraali Gheen Huygen Schapenhamin hollantilaisretkikunta purjehti pois epäonnistuttuaan yrityksessä vallata Pisco espanjalaisilta.
1626 – Pyrkimyksessään lisätä kuninkaan valtaa Kaarle I hajotti toisen parlamenttinsa, joka piti kiinni perustuslaillisista oikeuksistaan.
1633 – Kaarle I vieraili Edinburghissa kruunattavana. William Drummond kirjoitti vierailusta kuningasta ylistäneen propagandanäytelmän.
1644 – Englannin sisällissota: Lyme Regisin saarto päättyi, kun eversti Robert Blaken alle tuhatpäinen armeija hävitti piirittäneiden rojalistien yli 6 000 miehestä koostuneen armeijan.
1646 – Kolmikymmenvuotinen sota: Enghienin herttuan ja Gaston d'Orleansin joukot aloittivat Kortrijkin piirityksen. Kaupunki antautui kahden viikon kuluttua 28. kesäkuuta.
1648 – Ensimmäinen noitavaino-oikeudenkäynneistä seurannut teloitus Bostonin alueella. Rouva Margaret Jonesista tuli Uuden Englannin toinen noitana teloitettu.
1656 – Pohjan sota: Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik Vilhelm ja Ruotsin Kaarle X Kustaa solmivat liittolaisuussuhteen maiden välille Marienburgissa.
1702 – Espanjan perimyssota: Kaiserswerthin piiritys päättyi liittokunnan joukkojen voittoon ranskalaisesta varuskunnasta.
1703 – Vara-amiraali John Graydonin komennossa ollut laivasto-osasto saapui Jamaikan Port Royaliin. Liitettyään osastoon lisää aluksia Graydon jatkoi matkaansa hyökätäkseen ranskalaisia vastaan Newfoundlandissa.
1710 – Osmanien valtakunnan sulttaani Ahmed III erotti suurvisiirinä toimineen Köprülü Damat Numan paššan ja nimitti tilalle Baltacı Mehmet paššan.
1711 – Venäjän–Turkin sota 1710–1711: Baltacı Mehmet paššan johtama turkkilaisarmeija ylitti Tonavan marssiessaan kohti Moldovassa olleita Boris Šeremetevin venäläisiä joukkoja.
1742 – Sota Jenkinsin korvasta: Kapteeni Thomas Franklandin komentama fregatti HMS Rose hyökkäsi espanjalaisen saattueen kimppuun. Brittialus sai kaapattua kaappari Juan de León Fandiñon komentaman aluksen. Fandino oli juuri se kaappari, joka oli väitetysti leikannut kapteeni Robert Jenkinsin korvan antaen sodalle sen nimen.
1744 – Brittiläinen amiraali George Anson palasi maailmanympäripurjehdukseltaan.
1745 – Itävallan perimyssota: britit valtasivat Louisbourgin linnakkeen ranskalaisilta Nova Scotiassa Kanadassa. Linnakkeen antautumista edelsi puolitoista kuukautta kestänyt piiritys.
1765 – Paroni Robert Clive päätti noin kuukauden kestäneen korruptoituneen Bengalin hallintoneuvoston puhdistuksen osana alueella suorittamiaan uudistuksia.
1775 – Amerikan vallankumous: George Washington nimitettiin Yhdysvaltain armeijan ylipäälliköksi.
1776 – Yhdysvaltain vapaussota: Benedict Arnoldin johtamat amerikkalaisjoukot vetäytyivät Montrealista. Joukot yrittivät polttaa kaupungin hidastaakseen brittiarmeijan etenemistä.
1776 – Yhdysvaltain vapaussota: Delaware julistautui itsenäiseksi brittihallinnosta.
1777 – Vaaliruhtinaan palatsi paloi Bonnissa.
1778 – Yhdysvaltain vapaussota: brittiarmeija vetäytyi maitse Philadelphiasta.
1785 – Ensimmäinen lento-onnettomuus: Jean-François Pilâtre de Rozier ja Pierre Romain kuolivat yhdistetyn vety- ja kuumailmapallon maahansyöksyssä lähellä Wimereuxia Pas-de-Calaisissa yrittäessään ylittää Englannin kanaalin.
1794 – Kuukausia jatkuneet Vesuviuksen purkaukset saavuttivat huippunsa. Laavavirta peitti alleen Torre del Grecon historiallisen keskustan.
1796 – Ranskan vallankumoussodat: Itävalta-Teschenin arkkiherttua Kaarlen johtama Itävallan armeija hyökkäsi Ranskan joukkoja vastaan aloittaen Wetzlarin taistelun.
1797 – Kuninkaallisen laivaston 12. toukokuuta alkanut Noren kapina päättyi kapinallisten antautumiseen. Seuranneissa rangaistustoimenpiteissä teloitettiin yli 24 kapinallisjohtajaa.