stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ivanka Trump
Tausta ja yksityiselämä

Ivanka Trump on kiinteistömoguli Donald Trumpin ja tšekkoslovakialaissyntyisen Ivana Trumpin keskimmäinen lapsi. Hänen kutsumanimensä "Ivanka" on hänen virallisen etunimensä Ivana deminutiivi tšekin kielessä.
Trumpin vanhemmat erosivat, kun tytär oli 11-vuotias. Trump kävi Chapin School -tyttökoulua Manhattanilla ja sen jälkeen yksityistä Choate Rosemary Hallin sisäoppilaitosta Connecticutissa. Trump alkoi tehdä mallintöitä teini-ikäisenä ja esitteli mallinuransa aikana catwalkilla muun muassa Versacen vaatteita. Trump opiskeli Georgetownin yliopistossa ja Pennsylvanian yliopistossa ja valmistui taloustieteistä vuonna 2004. Seuraavana vuonna hän alkoi virallisesti työskennellä isänsä palveluksessa. Hän esiintyi myös tuomarina isänsä tositelevisiosarjassa Diili sen kuudennesta kaudesta vuoteen 2015. Trump julkaisi korumalliston vuonna 2007 ja loi oman muoti- ja elämäntyylibrändin The Ivanka Trump Collection.
Trump tapasi toisen kiinteistömoguliperheen pojan Jared Kushnerin vuonna 2005. He alkoivat pian seurustella ja menivät naimisiin vuonna 2009. Trump kääntyi miehensä uskontoon ortodoksijuutalaisuuteen. Perhe viettää uskontonsa sääntöjen mukaista sapattia. Heillä on kolme lasta. Isänsä virkaanastujaisten yhteydessä Ivankasta tuli ensimmäinen presidentin perheeseen (engl. First family) kuulunut henkilö, joka oli uskonnoltaan juutalainen.
Poliittinen ura

Kun Donald Trump nimitettiin republikaanien presidenttiehdokkaaksi vuonna 2016, Ivanka Trump piti puoluekokouksen keynote-puheen. Hänellä oli myös tärkeä osa Trumpin presidentinvaalikampanjassa. Kun Donald Trump oli valittu Yhdysvaltain presidentiksi, Ivanka muutti perheineen pääkaupunki Washingtoniin ja luopui monista liiketoimistaan. Hän jätti myös tuotemerkkinsä ja Trump Organizationin johdon. Donald Trumpin valinnan jälkeen moni yhdysvaltalainen tavarataloketju hylkäsi Ivanka Trump -tuotteet vedoten niiden huonoon myyntiin.
Ivanka Trumpista tuli presidentin neuvonantaja maaliskuussa 2017. Hän lakkautti muotibrändinsä heinäkuussa 2018 ja ilmoitti haluavansa keskittyä työhönsä Valkoisessa talossa.
Julkisuudessa Ivanka Trump on puhunut työssäkäyvien äitien toimeentulon puolesta, ja osittain siitä johtuen Donald Trump ajoi presidenttinä Yhdysvaltoihin lastenhoitouudistusta, joka takaisi kuuden viikon palkallisen äitiysloman.
Presidentti Donald Trump on ilmoittanut harkinneensa vuonna 2019 Ivanka Trumpin nimittämistä Maailmanpankin pääjohtajaksi, koska Ivanka Trump on presidentin mukaan "hyvä numeroiden kanssa" ja aiemmin USA:n YK-suurlähettilääksi, koska hän on presidentin mielestä "synnynnäinen diplomaatti". Ivanka Trump kuitenkin kieltäytyi pääjohtajuudesta pitäen työtään presidentin neuvonantajana merkittävämpänä ja suurlähettiläsnimitys kaatui Donald Trumpin mukaan epäoikeudenmukaisiin syytöksiin nepotismista.
Poliittinen ura > Trumpin presidenttikauden jälkeen

Yhdysvaltain kongressitalon valtauksen jälkeen Trump sanoi tammikuun 6. päivän komitealle, ettei uskonut vuoden 2020 presidentinvaaleissa esiintyneen laajamittaista vilppiä. Hän kertoi olevansa entisen oikeusministeri William Barrin kanssa samaa mieltä siitä, ettei väitteillä "varastetuista vaaleista" ole mitään pohjaa.
Marraskuussa 2022 Trump sanoi, ettei suunnitellut enää politiikkaan lähtemistä, vaan sanoi haluavansa keskittyä yksityiselämäänsä ja lapsiinsa.
Teokset

Trump julkaisi vuonna 2009 kirjansa The Trump Card, joka tarjoaa omakohtaisia neuvoja liike-elämässä menestymiseen. Trumpin toinen kirja Women Who Work julkaistiin vuonna 2017.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ivanka Trump Wikimedia Commonsissa
Akaan kirkko

| Akaan kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko elokuussa 2007
Sijainti:  Sontulantie 2, Akaa
Koordinaatit:  61°09′57.3″N, 23°51′55.0″E
Seurakunta:  Akaan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1816-1817
Suunnittelija:  Carlo Bassi
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  800
Tyylisuunta:  uusgotiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Akaan kirkko eli Toijalan kirkko on Akaassa sijaitseva uusgotiikkaa edustava puinen, länsitornillinen, erivartinen ja sisäviisteinen ristikirkko. Kirkon suunnitteli arkkitehti Carlo Bassi Intendentinkonttorissa vuonna 1814, ja se rakennettiin vuosina 1816–1817. Kirkon kaikissa ristisakaroissa on kolmiopäädyt, ristikeskustassa on särmäkartiomainen katto. Sakaroiden sisäkatteena on lautaholvit, keskustassa puukupu. Korjauksissa 1800-luvun lopulla kirkon yksityiskohtia muutettiin koristeellisemmiksi ja torni uusittiin. Myöhempiä korjauksia on tehty vuosina 1908–1909, 1924, 1935 ja 1967. Istumapaikkoja kirkossa on 800 hengelle. Alttaritaulun Kristuksen kirkastuminen on maalannut Juho Forsell 1881, ja kirkon kattomaalaukset teki Kalle Carlstedt 1935. Kirkon järjestyksessä kolmannet, 27-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1982, ja kuorin lasimaalaukset hankittiin 1937. Akaan kirkko on ollut koko ajan samanniminen, vaikka vuosina 1946–2006 sen sijaintikuntana olikin Toijala.
Aiheesta muualla

Akaan kirkko seurakunnan arkistoidulla sivulla
| n k Perustiedot Wikidatassa: Akaan kirkko (Q19933214)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Akaa
katuosoite: Sontulantie 2, 37800 Toijala
koordinaatit: 61°09′57″N 23°51′55″E﻿ / ﻿61.1659°N 23.86521°E﻿ / 61.1659; 23.86521
HMS Ajax (1880)

| HMS Ajax |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Pembroken telakka
Kölinlasku:  21. maaliskuuta 1876
Laskettu vesille:  10. maaliskuuta 1880
Palveluskäyttöön:  30. maaliskuuta 1883
Loppuvaihe:  romutettu 1904
Tekniset tiedot
Uppouma:  8 510 t
Pituus:  85,3 m (runko) 91,7 m (kokonaispituus)
Leveys:  20 m
Syväys:  7,2 m
Koneteho:  6 000 shp
Nopeus:  13 solmua
Miehistöä:  345
Aseistus
Aseistus:  4 × 12,5" (320 mm) tykkiä 2 × BL 6" (152,4 mm) Mk II -tykkiä
HMS Ajax oli Britannian kuninkaallisen laivaston ensimmäinen vuonna 1880 vesillelaskettu Ajax-luokan rautaverhoiltu taistelulaiva. Sisaralus HMS Agamemnon otettiin palvelukseen vuorokautta aiemmin, vaikka sen rakentaminen aloitettiin kaksi kuukautta myöhemmin.
Suunnittelu ja valmistus

Ajaxin oli suunnitellut Nathaniel Barnaby Amiraliteetin vaatimusten mukaan. Aluksen tuli olla pienempi ja halvempi versio HMS Inflexiblestä kuitenkin ilman mastoja ja purjeita. Tulokseksi saatiin alus, jossa oli kaikki aiemman aluksen heikkoudet ja luovuttiin siinä saavutetuista hyvistä ominaisuuksista.
Aluksen tykit valittiin suurimmiksi mahdollisiksi alukseen kokoonnähden. Tykit asennettiin kahteen torniin aluksen keskelle yksi kummallekin laidalle.
Palvelus

Ajax liitettiin amiraali Hornbyn komentamaan erikoistehtäväviirikköön elokuussa 1885. Sodanuhkan Venäjää vastaan hälvettyä alus siirrettiin vartioalukseksi Greenockiin, missä se palveli loppuajan lukuun ottamatta osallistumisia sotaharjoituksiin. Alus siirrettiin reserviin vuonna 1891 ja edelleen laivaston reserviin vuonna 1893 ja telakkareserviin vuonna 1901 ja myytiin romutettavaksi vuonna 1904.
Ajopiirturi

Ajopiirturin kiekko.
Ajopiirturi on laite, joka piirtää ajopiirturikiekolle kuvaajaa ajoneuvon nopeudesta ajan suhteen. Ajopiirturi on lakisääteisesti pakollinen kuorma- sekä linja-autoissa. Ajopiirtureita käytetään myös joissain liikennetraktoreissa. Suomessa piirturipakko astui voimaan vuonna 1978.
Ajopiirturin kiekosta nähdään ajoneuvon ajonopeus, kuljettu matka sekä kuljettajan työ- ja taukoajat. Kiekosta tulee näkyä kuka kiekolla on ajanut sekä kuljetettujen ajoneuvojen rekisterinumerot. Kiekko on aina kuljettajakohtainen. Kuljettajan on pidettävä ajossa mukanaan 28 edeltävän päivän kiekot. 28 päivän jälkeen säilytysvelvollisuus siirtyy ajoneuvon haltijalle yhden vuoden ajaksi.
Analoginen ajopiirturi.
Yksinkertaisimmillaan ajopiirturi on nopeusmittarin taakse asetettava, vakionopeudella pyörivä pahvikiekko, johon nopeusmittarin viisariin kiinnitetty neula piirtää nopeuden kuvaajaa ajan funktiona. Tällöin kiekko tulee vaihtaa uuteen vähintään 24 tunnin välein. Ajopiirturin läheisyydessä on valitsin, jolla piirturille kerrotaan tekeekö kuljettaja työtä, viettää taukoa tai odottaa esimerkiksi lastaukseen pääsyä. Uudet piirturit siirtyvät automaattisesti piirtämään ajamista, kun ajoneuvo alkaa liikkua, mutta vanhimmissa piirtureissa myös ajon valitseminen pitää suorittaa käsin. Yhteen ajopiirturiin voidaan asettaa kaksi piirturin kiekkoa, joista toinen on varakuljettajan. Kun varakuljettaja ja kuljettaja vaihtavat paikkaa, myös kiekkojen paikka piirturissa pitää vaihtaa.
Digitaalinen ajopiirturi

Uusissa, 1. toukokuuta 2006 jälkeen rekisteröidyissä kuorma- ja linja-autoissa pitää olla vanhan pahviselle kiekolle piirtävän ajopiirturin sijaan digitaalinen ajopiirturi. Niissä kuljettaja syöttää laitteeseen vuoron aluksi luottokortin kokoisen kuljettajakorttinsa. Kuljettajan pitää myös syöttää valtio, jossa ajo aloitetaan sekä ajon loputtua valtio, johon ajo lopetettiin. Ajopiirturi tallentaa tiedot ajoneuvosta, ajoajasta ja -nopeuksista sekä muista ennen pahviselle kiekolle mekaanisesti tallennetuista tiedoista sekä kuljettajakortille että ajopiirturin muistiin. Digitaalinen ajopiirturi voi ilmoittaa äänimerkein, kun lakisääteinen lepoaika lähestyy tai ajoaika on loppumaisillaan.
Aiheesta muualla

Liikenteen Turvallisuusvirasto TraFi – Digitaalinen piirturikortti
Digitaalinen ajopiirturi.
Akhaijit

Akhaijit eli akhaialaiset (m.kreik. Ἀχαιοί, Akhaioí) on Homeroksen Iliaassa ja Odysseiassa muinaisista kreikkalaisista käytetty nimitys. Kreikkalaisista käytetään myös nimiä danaolaiset tai danait (Δαναοί, Danaoi) ja argolaiset (Ἀργεῖοι, Argeioi).
On mahdollista se, että akhaijit olivat muinaisen Kreikan heimo, joka oli Kreikan alueen ensimmäisiä indoeurooppalaisia (proto-)kreikkalaisia asukkaita pronssikaudella keskihelladiselta kaudelta noin 2000 eaa. alkaen. Monesti akhaijit liitetään ennen kaikkea myöhäishelladiseen mykeneläiseen kulttuuriin, joka tunnetaan muun muassa palatsikeskuksistaan Peloponnesoksella ja muualla Kreikassa. Mykeneläisenä aikana nimitys Akhaia viittasi lähes koko Peloponnesokseen, ja nimitys akhaijit sen asukkaisiin. Jotkut heettiläiset saattavat tarkoittaa akhaijeja, kun puhuvat läntisen Anatolian maasta nimeltä ahhijawa, viitaten mahdollisesti Vähän-Aasian rannikon mykeneläisiin.
Kreikan nk. pimeinä vuosisatoina pronssi- ja rautakauden taitteessa akhaijeja muutti muun muassa Lesbokselle, Samokselle, Kykladeille ja Kyprokselle. Myöhemmin historiallisella ajalla akhaijeilla viitattiin lähinnä Peloponnesoksen pohjoisosien Akhaian väestöön, joka koostui alueen vallanneista doorilaisista sekä alkuperäisistä akhaijeista. Alueella on nykyisin muun muassa Patraksen kaupunki. Antiikin Kreikan sodissa alue kuului Akhaian liittoon.
Akechi Mitsuhide

Akechi Mitsuhide.
Akechi Mitsuhide (明智 光秀, 1528 – 2. heinäkuuta 1582) oli daimio Oda Nobunagan kenraali, joka sittemmin petti Nobunagan ja pakotti tämän tekemään itsemurhan.
Mitsuhide oli Akechin linnaa Minon provinssissa hallinneen Akechi Mitsukuni poika. Hän palveli muun muassa Saitō-klaania ja Asakura Ujikagea kunnes siirtyi Nobunagan palvelukseen tämän valloitettua Minon vuonna 1566. Mitsuhide osoittautui päteväksi kenraaliksi, ja hänelle myönnettiin Sakamoto sekä kaksi piirikuntaa Ōmista vuonna 1571. Tämän jälkeen Mitsuhide lähetettiin rauhoittamaan Tamban alue, jonka myötä hänelle myönnettiin kyseinen alue sekä Kamiyaman linna.
Vuonna 1579 Mitsuhide sai haltuunsa Yakamin linnan Hatano Hideharulta esitettyään tälle sopineet rauhanehdot, mutta Nobunaga ei noudattanut näitä ehtoja vaan teloitti Hideharun. Useiden tarinoiden mukaan Hatanon perhe syytti Mitsuhidea petoksesta, ja murhasi tämän äidin.
Vuonna 1582 Mitsuhide johti armeijansa Honnojiin, minne Nobunaga oli majoittunut. Mitsuhiden joukot yllättivät tämän täysin, ja Mitsuhide pakotti valmiiksi haavoittuneen Nobunagan tekemään seppukun. Tämän jälkeen Mitsuhide kiirehti Kiotoon, missä keisari julisti hänet virallisesti shōguniksi. Mitsuhiden uskotaan toivoneen Nobunagan liittolaisesta Toyotomi Hideyoshista itselleen liittolaista, mutta sen sijaan Hideyoshi lähti yhdessä Tokugawa Ieyasun kanssa kostamaan Nobunagan kuoleman. Hideyoshi saavutti Mitsuhiden ensin, ja löi tämän Yamazakin taistelussa. Taistelusta paenneen Mitsuhiden sanotaan joutuneen lopulta maalaisroisto Nakamuran tappamaksi, vaikkakin joidenkin huhujen mukaan hän pakeni ja aloitti uuden elämän pappina nimellä Tenkai. Lyhyen valtakautensa johdosta Mitsuhidelle annettiin lempinimeksi ”kolmentoista päivän shōgun”.
Kansalaisopistojen liitto

| Kansalaisopistojen liitto KoL ry, Medborgarinstitutens förbund MiF rf |
| --- | --- |

Perustettu:  1919
Toimiala:  järjestöt, yhdistykset ja säätiöt
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  noin 200
Toiminnanjohtaja:  Jaana Nuottanen
Aiheesta muualla
Kansalaisopistojen liitto
Kansalaisopistojen liitto KoL ry, Medborgarinstitutens förbund Mif rf toimii vapaan sivistystyön, kansalaisopistojen ja opistolaisyhdistysten edunvalvojana.
Historia

Suomen suurruhtinaskunnan ensimmäinen kansalaisopisto on Tampereen työväenopisto, joka perustettiin vuonna 1899. 1900-luvun alussa perustettiin Oulun työväenopisto, Vaasan työväenopisto, Viipurin työväenopisto, Turun suomenkielinen työväenopisto ja Turun ruotsinkielinen työväenopisto. Kotkan työväenopisto alkoi toimia vuonna 1911, Helsingin työväenopisto vuonna 1914 ja Kuopion kansalaisopisto vuonna 1916. Opistojen opetus perustui pitkälti iltaluentoihin ja toverielämään, ja niiden ympärille syntyivät ensimmäiset opistolaisyhdistykset. Suomen Setlementtiliitto perustettiin vuonna 1918.
Historia > 1919–1999

Opistot alkoivat järjestäytyä ja vuonna 1919 toisessa Suomen työväenopistojen edustajakokouksessa päätettiin Työväenopistojen liiton perustamisesta. Sen tavoite oli edistää työväenopistoaatetta, valvoa opistojen yhteisiä etuja ja ylläpitää niiden välistä vuorovaikutusta.
Vuonna 1967 Työväenopistojen liitto vaihtoi nimekseen Kansalais- ja työväenopistojen liitto.
1970-luvun öljykriisin vuoksi julkisia menoja alettiin karsia, ja myös opistot joutuivat säästötoimiin. Hallituksen esitys valtion tulo- ja menoarvioksi vuodelle 1977 kielsi uuden opistohenkilöstön palkkaamisen ja pyrki rajoittamaan ”harrastusaineiden” opiskelua. Opistot vastustivat esitystä ja Kansalais- ja työväenopistojen liitto keräsi sitä vastustavaan adressiin 261 881 allekirjoitusta. Eduskunta ei hyväksynyt hallituksen esitystä. Opistot rajoittivat menojaan omatoimisesti, eikä lainsäädännöllisiä toimenpiteitä tarvittu.
Vuonna 1992 astui voimaan kansalaisopistolaki, osana koululakien uudistusprosessia, ja kansalaisopistot alkoivat tarjota aiempaa enemmän kursseja myös lapsille ja nuorille.
Historia > 2000-luku

Vuonna 2009 Kansalais- ja työväenopistojen liiton uudeksi nimeksi tuli Kansalaisopistojen liitto KoL ry, Medborgarinstitutens förbund Mif rf.
Organisaatio

Kansalaisopistojen liitto KoL ry:llä oli vuonna 2024 lähes 200 jäsentä, joista suurin osa ylläpiti kansalaisopistoa. Jäsenet ovat yleensä kuntia, kuntayhtymiä tai yksityisten opistojen ylläpitäjiä, kansalaisopistoja tai opistojen opiskelijayhdistyksiä.
Liiton päättävä elin on liittokokous, kun taas toimeenpanovallasta vastaa hallitus, jonka toimikausi on kolmivuotinen. Varsinainen liittokokous pidetään kesäkuussa kolmen vuoden välein. Kokouksessa valitaan hallituksen puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa sekä kahdeksan muuta jäsentä ja näiden henkilökohtaiset varajäsenet. Vuonna 2023 hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Sannasirkku Autio, joka on Vaasan opistojen johtava rehtori.
Liitto saa toiminnalleen yleisavustuksia ja hankekohtaisesti erityisavustuksia opetus- ja kulttuuriministeriöltä.
Liitto on jäsenenä muun muassa Elinkeinoelämän keskusliitossa, Pohjola-Nordenissa, 
Suomen pakolaisavussa ja Vapaassa sivistystyössä.
Se tekee yhteistyö myös muun muassa Suomen Kuntaliiton, aluehallintovirastojen, ELY-keskuksien, ministeriöiden, opetushallituksen, Suomen setlementtiliiton, Opintokeskukset ry:n ja Kansallisen koulutuksen arviointikeskus Karvin kanssa.
Toiminta

Kansalaisopistojen liitto toimii vapaan sivistystyön, kansalaisopistojen ja opistolaisyhdistysten edunvalvojana. Liiton tavoitteena on, että kaikki Suomessa asuvat voivat halutessaan kehittää itseään kansalaisopistojen kautta.
Liitto on vastustanut valtionosuuksien leikkauksia muun muassa keräämällä nimiä adressiin ja osallistumalla kannanottoihin muiden opetusalan järjestöjen kanssa
Liitto on myös tilannut vuonna 2018 julkaistun Itä-Suomen yliopiston aikuiskasvatustieteen professori Jyri Mannisen tekemän selvityksen. Mannisen mukaan kansalaisopistojen kursseille osallistuminen lisää hyvinvointia, itseluottamusta ja ystävyyssuhteita ja tuo arkeen ja työhön liittyvää uutta osaamista.
Kirjallisuutta

Nyström, Samu: Unelma sivistyneestä kansakunnasta - Kansalaisopistojen liitto 100 vuotta, 2019
Aiheesta muualla

Kansalaisopistojen liitto
Akhilleion (Joonia)

| Akhilleion> Ἀχιλλεῖον |
| --- | --- |
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Huippukausi:  400–300-luku eaa.
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Joonia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Akhilleion (m.kreik. Ἀχιλλεῖον, Akhilleīon, lat. Achilleum tai Achilleium) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.
Akhilleionin tiedetään sijainneen jossakin päin Maiandros-joen (nyk. Menderes) laaksoa. Tämän perusteella se voidaan erottaa samannimisestä frurionista eli linnoituksesta, joka Stefanos Byzantionlaisen mukaan sijaitsi lähellä Smyrnaa.
Akhilleionin historiasta ei tiedetä paljoakaan. Kaupunki tunnetaan ennen kaikkea Ksenofonin Hellenikassa olevian mainintojen perusteella, jolloin se on ollut olemassa poliksena ainakin klassisella kaudella 400- ja 300-luvuilla eaa.
Lauri Kirves

Lauri Kalervo Kirves (24. huhtikuuta 1914 Viipuri – 25. tammikuuta 1985 Helsinki) oli Suomen Metsäteollisuuden Keskusliiton pitkäaikainen toimitusjohtaja.
Lauri Kirveksen vanhemmat olivat postiljooni Antti Kirves ja Gustava Räsänen ja puoliso vuodesta 1937 Anna Marjatta Paloheimo. Kirves tuli ylioppilaaksi 1931 ja valmistui kauppatieteiden kandidaatiksi 1943. Hän toimi konttoripäällikkönä Helsingin Osuuskaupassa 1936–1942 ja Vako-yhtiössä 1942–1945. Suomen Tukkukauppiaiden Liiton johtaja Kirves oli 1945–1950 ja toimitusjohtaja 1950–1960. Suomen Metsäteollisuuden Keskusliiton toimitusjohtajana hän työskenteli 1961–1979. Hänellä oli myös useita kansallisia ja kansainvälisiä luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Kirves oli reservin majuri (1968).
Aiheesta muualla

Lauri Kirves talar om vår framtid. (Haastattelu) Affärsmagasinet Forum, 04.04.1973, nro 1973-06, s. 16-17.  ISSN 0533-070X  Artikkelin verkkoversio. (ruotsi)
Kesyhiiri

| Kesyhiiri |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Heimo::  rottaeläimet Muridae
Suku::  kotihiiret Mus
Laji::  M. musculus
Kolmiosainen nimi
 Mus musculus domisticus  Schwarz and Schwarz, 1943 
Katso myös
   Kesyhiiri Wikispeciesissä   Kesyhiiri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesyhiiri on kotihiirestä (Mus musculus) jalostettu lemmikkieläin. Se on yleistynyt lemmikkieläimenä 1900-luvun lopusta alkaen, mutta vuoden 2000 jälkeen suosio on kasvanut huomattavasti.
Historia

Hiirten värimuunnoksia ja muita erityisiä ominaisuuksia on jalostettu vuosisatoja. Aikakaudelta 307–1641 eaa. on löydetty dokumentteja kiinalaisten haltuunottamista valkoisista hiiristä. Kesyhiirten suosio nousi 1700-luvulla Japanissa, kun kansan suosio erilaisten värien jalostamiseen nousi.
Nimitys kesyhiiri yleistyi 1800-luvulla eurooppalaisten ja aasialaisten kesken, kun hiirien kasvatus ja myynti nousivat. Kesyhiirten lisääntynyt määrä kasvatti kiinnostusta myös hiirikokeisiin, etenkin genetiikassa.
Biologia > Anatomia

Kesyhiirinaaras painaa noin 25–50 grammaa ja uros 35–70 grammaa.
Hiiren hampaat kasvavat läpi sen elämän, joten hiirellä täytyy olla jyrsittävää hampaiden terveellisen pituuden ylläpitoon.
Biologia > Käyttäytyminen

Kesyhiiret ovat erittäin älykkäitä jyrsijöitä. Hiiret ovat älykkäämpiä kuin gerbiilit tai hamsterit, mutta ne eivät ole älykkäämpiä kuin rotat.
Hiiret ovat vilkkaita ja hämäräaktiivisia jyrsijöitä.
Kesyhiirten ominaishaju on melko voimakas, mutta urosten haju on huomattavasti suurempi kuin naaraiden. Uros käyttää hajua reviirin merkitsemiseen. Uroshiiret ovat reviiritietoisia, ja käyttäytyvät usein toisia uroksia kohtaan väkivaltaisesti. Uroshiiret elävät yksin, ellei kuviossa ole ryhmä naaraita.
Kesyhiirinaaraat viihtyvät laumoissa ja hyötyvät lajitoverien seurasta. Lemmikkihiirten kohdalla naaraita suositellaan asuttaa vähintään kolmen yksilön ryhmissä.
Kesyhiiret ovat kesyjä, mutta saaliseläiminä pelkäävät ihmistä, ellei hiiri ole heihin tottunut.
Biologia > Ruokavalio

Kesyhiiren ruokavalion alustana toimii monipuolinen siemensekoitus. Siemensekoituksen lisäksi hiiret tarvitsevat pieniä määriä vihreitä, kuten salaattia tai herneitä. Syömätön tuoreruoka pitää poistaa häkistä ettei se homehdu. Valmistettu maustamaton liha, kana tai kala tarjoaa hiirelle hyvän proteiinilähteen.
Hiirelle voi myös tarjota valmistettua puuroa, riisiä, perunaa, makaronia ja spagettia.
Tarkista onko ruokatuote turvallista, ennen kuin annat sen hiirellesi ensi kertaa.
Hiirten vesi pitää vaihtaa päivittäin. Monet omistajat suosivat vesikuppeja pullojen yli.
Hiirtä suositellaan ruokkimaan illalla, sillä tällöin ne ovat aktiivisimmillaan.
Biologia > Elinkaari

Kesyhiiret elävät yleensä noin 1–2 vuotta. Kesyhiiren luovutusikä on viisi viikkoa.
Hiirten kuolinsyy on yleensä vanhuus, kasvaimet tai hengityselinsairaudet.
Biologia > Elinkaari > Kesyhiiren hoito

Jyrsimistarkoitukseen voi terraarioon laittaa esimerkiksi myrkyttömiä puiden oksia, kuivia leivänkannikoita, WC-paperirullia, pahvinpalasia, laatikoita, ynnä muuta sellaista. Muuta mukavaa virikettä kiipeilyä harrastaville kesyhiirille ovat muun muassa tunnelit, köysi (esimerkiksi sisalköysi), riippumatot, tikapuut, putket ja puhtaat, ulkoa kerätyt myrkyttömät puiden lehdet, esimerkiksi koivun.
Kaikki ulkoa tuotu kannattaa käyttää uunissa (esimerkiksi 100 °C noin 30 minuuttia), jotta loiset ja muut ei-toivotut vierailijat pysyvät poissa.
Asumukseksi hiiret tarvitsevat terraarion, vanhan akvaarion verkkokannella tai muovisesta varastolaatikosta muokatun terraarion, johon on vähintään kahdelle sivulle (ja kattoon) tehty aukot, jotka verkotetaan tiheäsilmäisellä jyrsijäverkolla.
Kesyhiiri, kuten mikä tahansa muukin lemmikki kannattaa hankkia vastuulliselta kasvattajalta. Vastuullisia kasvattajia löytyy ympäri Suomen ja niitä voi etsiä esimerkiksi sosiaalisesta mediasta. Kasvattajia löytyy niin "virallisia kasvattajanimellisiä" kun "nimettömiä epävirallisiakin", silti he voivat olla yhtä päteviä.
Aiheesta muualla > Syventävää tietoa lemmikkihiirten hoitoon

Suomen Näyttely- ja lemmikkihiiret ry
Hiirifoorumi (Arkistoitu – Internet Archive)
Hiiren pääkallo
Ajattelu

Keskittynyttä ajattelua.
Ajattelu on informaation mentaalista esitystä ja käsittelyä, sekä näiden vuorovaikutusta.