stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aarne Haapakoski
Teokset > Atorox-sarja

Atorox, ihmisten valtias, Helsinki: Mantere 1947
Atorox Kuussa: mielikuvitusromaani, Helsinki: Kansankirja 1947
Atorox Venuksessa: mielikuvitusromaani, Helsinki: Kansankirja 1947 Sarja: Atorox, 3. Osa
Atorox Marsissa: mielikuvitusromaani, Helsinki: Kansankirja 1947
Atoroxin paluu v. 2948: mielikuvitusromaani, Helsinki: Kansankirja 1948
Atorox Merkuriuksessa: mielikuvitusromaani, Helsinki: Kansankirja 1948
Atorox, koneihminen: neliosainen seikkailukuunnelma , Helsinki: Yleisradio 1989 (perustuu romaaneihin Atorox, ihmisten valtias ja Atorox kuussa )
Julkaistu myös äänikasettina, julkaisija: Yleisradio, tallennepalvelu p1991
Teokset > Muuta tuotantoa

Rintaman takana - Vapaussota-aiheinen seikkailunäytelmä (1933), Iltamaohjelmistoa 20, Hakkapeliitta (nimellä Arne Koski)
Mustalais-suon arvoitus (1931), Haapakoski
Madame Saahl'in salaisuus (1934) Haapakoski
Keskiyön murha (1941), Karma-sarja, Otava
Vihreä kummitus (1941), Karma-sarja, Otava
Peli on menetetty (1941) Karma-sarja, Otava
Ametistikruunu (1941), Karma-sarja, Otava
Kuolema kulkee yöllä (1941) Karma-sarja, Otava
Lasilinnan salaisuus (1941) Karma-sarja
Viisi tikaria (1941), Gummerus
Nuinnat nukkuvat (1942) Karma-sarja, Otava
Talo Dzersinskajan varrella (1942), Karma-sarja, Otava
Aavelaiva (1943), Karma-sarja, 144 s., Otava
Kiinalainen mysteeri (1943) Karma-sarja, Otava
Sininen paperipallo (1943) Horna-sarja, Lehtiyhtymä
Merirosvolaivurin aarre (1944), Lehtiyhtymä
Egyptiläinen tuhkauurna (1944) Horna-sarja, Lehtiyhtymä
Elävä ruumis (1944) Horna-sarja, Lehtiyhtymä
Kostaja (1944), Horna-sarja, Lehtiyhtymä
Johtolanka(1944), Horna-sarja, Lehtiyhtymä
Valkoinen kobra (1944), Horna-sarja, Lehtiyhtymä
Vakooja BZ 7 (1944), Ajan-kuva
Tanssiva kummitus (1945),Horna-sarja, Lehtiyhtymä
Punaisen härän hotelli (1945), Mantere
Ben Huronin testamentti (1945) Korkin seikkailuja 1, Lehtiyhtymä
Näkymätön murhaaja (1945) Horna-sarja, Lehtiyhtymä
El Mooron salaisuus (1945), Lehtiyhtymä
Temple-tornin vanki (1945), historiallinen trilogia 1, 397 s,Mantere
Aavekuningas (1946) historiallinen trilogia 2, Mantere
Kruununtavoittelijat (1946), historiallinen trilogia 3, Mantere
Valkoinen Lama (1946), Korkin seikkailuja 3, Lehtiyhtymä
Sherlock Holmesin veljenpoika puuttuu asiaan (1946) Lyhyt novelli
Kilroy oli täällä (1947), Mantere
Pyramidin vihreä nainen (1947), korkin seikkailuja 4, 111 s. Mantere
Rauniokaupunkin vanki (1948) Korkin seikkailuja 6, Mantere
Pietari Suuren testamentti (1948) Karma-sarja, Mantere
Ampiaisen arvoitus (1948) Karma-sarja, Mantere
Pirunsaaren vanki (1948) Karma-sarja, 172, Mantere
Tutankhamonin kaulanauha (1948), Mantere
Haaremin sankarit (1949), korkin seikkailuja 8, Mantere
Kuka näistä kuudesta (nimellä William B. Harrow) (1949), Tammi
Huuhkajalinnan kaviomarssi (1949), Mantere
Keltainen varjo (1950), Marjamaa
Purppurantekijä (1951)
Paksu-Bertta ja viidakon veijarit (1951), Korkin seikkailuja 11, Mantere
Sammakkosaaren sokkeloissa (1952), Korkin seikkailuja 12, Mantere
Salaisten paperien jäljillä (1953), Korkin seikkailuja 13, Marjamaa
Outsiderin mukana Egyptissä (1954)
Kaikki eivät purnanneet (nimellä Antti Rokka) (1955)
Nuku, rakkaani, nuku (nimellä Rigor Morton) (1956), Nide Oy
Kuolema pyramidin varjossa (nimellä Rigor Morton) (1956), Nide Oy
Yhdeksän ristiä (1956), Yhden illan dekkari -sarja,, Nide Oy
Abiel tähdistälukija (2007), Apali
Aiheesta muualla

Mikkelin kirjaston verkkojulkaisu Outsiderista (Arkistoitu – Internet Archive)
Klinge, Matti (päätoim.): Suomen kansallisbiografia 3 (Forsblom–Hirn), s. 402–403.  Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004.  ISBN 978-951-746-444-4  (kirjoittanut Mikko Uola)
Suomen kirjailijanimikkoseurat/Aarne Haapakoski
Kiveen hakatut: Aarne Haapakoski – Outsider Yle Areena podcast 13.04.2022
Outsider: Kalle-Kustaa Korkin ja Pekka Lipposen uusia seikkailuja Yle Areena podcast
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo 
Aarne Haapakosken hauta Malagan englantilaisella hautausmaalla Espanjassa.
Torronsuo

Syksyistä Torronsuota.
Torronsuo Tammelassa Kanta-Hämeessä on Suomen suurin luonnontilainen keidassuo. Suolla sijaitsee vuonna 1990 perustettu Torronsuon kansallispuisto.
Luonnonympäristö

Suohon rajoittuu laskettu ja umpeenkasvanut Talpianjärvi, joka myös kuuluu Torronsuon kansallispuistoon. Hieman kauempana on kokonaan kuivattu ja pelloksi tehty Kalliojärvi. Suon reunoille ulottuvat etelässä Paimionjoen sivujoen Pajulanjoen latvahaarat ja lännessä Loimijoen sivujoen Haapajoen latvahaarat. Suosta itään jatkuu karu ja harvaan asuttu Tammelan ylänkö, jonka reunamille suo sijoittuu.
Kulttuuriympäristö

Suon lähikyliä Tammelassa ovat Torro, Talpia, Kallio, Sukula, Riihivalkama, Patamo ja Letku. Suolle nimensä antanut Torron kylä sijaitsee Tammelasta katsoen suon takana, Talpian kylä sijaitsee suon saaressa. Suon poikki kulkee Someron ja Forssan välinen seututie 282.
Aiheesta muualla

Aartolahti, Toive: Torronsuo. Terra, 1965, 77. vsk, nro 2, s. 62–69.  Helsinki:  Suomen maantieteellinen seura.
Aartolahti, Toive: Torronsuo. Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistys. Vuosikirja, 1981, 50. vsk, s. 17–40.  Forssa:  Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistys.
Torkkomäki, Matti: Lounais-Hämeen kansallisaarteet: Torronsuo ja Liesjärvi.  [Jorvas]:  Taikametsä, 2001.  ISBN 951-96166-6-7
Sekauinti

Sekauinnin muodot
Sekauinnilla tarkoitetaan kilpailulajia, jossa uidaan joko sadan, kahdensadan tai neljänsadan metrin matka käyttäen perhos-, selkä-, rinta- ja vapaauinnin tekniikoita tässä järjestyksessä niin, että jokaisella tekniikalla uidaan yhtä pitkä matka. Sadan metrin sekauinnissa voidaan kilpailla vain lyhyemmällä eli 25:n metrin altaalla, koska uintitekniikkaa vaihdetaan käännöksen yhteydessä. Lisäksi sekauinnissa voidaan kilpailla viesteissä siten, että kukin uimari ui yhdellä tekniikalla. Sekauintiviestissä uintijärjestys on selkäuinti, rintauinti, perhosuinti ja vapaauinti. Erilainen uintijärjestys voidaan perustella sillä, että selkäuinnin lähtö suoritetaan vedestä.
Usein maailman parhaat sekauimarit menestyvät hyvin myös muissa uintilajeissa. Esimerkiksi menestynein suomalainen sekauimari Jani Sievinen on voittanut Euroopan mestaruuksia myös vapaauinnissa ja selkäuinnissa.
Menestyneitä sekauimareita

Ukrainan Jana Klotškova on viime vuosina noussut yhdeksi historian merkittävimmistä sekauimareista. Hän on voittanut jo neljä olympiakultaa ja rikkonut maailmanennätyksen 400:n metrin sekauinnissa sekä lyhyellä että pitkällä (50 metrin) altaalla. Hanna-Maria Seppälä on menestyksekkäin suomalainen naissekauimari. Hän voitti sadan metrin sekauinnissa kultamitalin Euroopan lyhyen radan mestaruuskilpailuissa vuonna 2005 ja puolusti menestyksellä mestaruuttaan Helsingissä vuonna 2006 lyhyen radan Euroopan mestaruusuinneissa. Lisäksi hän on lyhyen radan MM-kisoista saavuttanut hopeaa Shanghaissa 2006 että Manchesterista 2008. Hänellä on hallussaan myös 100m sekauinnin Euroopan ennätys.
Miesten puolella menestynein sekauimari kautta aikojen on Unkarin Tamás Darnyi. Darnyi voitti sekauinnissa neljä olympiakultaa ja jäi historiaan ensimmäisenä uimarina, joka alitti pitkällä altaalla 200 metrin sekauinnissa kahden minuutin rajan. Jani Sievinen rikkoi Darnyin tekemän maailmanennätyksen vuonna 1994 uimalla ajan 1.58,16. Ennätystä pidettiin syntyhetkenään yhtenä maailman kovatasoisimmista. Myöhemmin Yhdysvaltain Michael Phelps on alittanut Sievisen ajan useita kertoja ja parantanut maailmanennätystä yli kolmella sekunnilla. Muista suomalaisista Petteri Lehtinen saavutti muun muassa lyhyen radan MM-pronssin 400 metrin sekauinnissa vuonna 1993.
Ylitornion kunta

| Ylitornion kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Keskustaajama:  Matarenki (virall. ruots. Övertorneå eli Ylitornio)
Kuntakoodi:  2518
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  2 358,03 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  4 211
 – Väestötiheys:  1,8 as./km²
 
 www.overtornea.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ylitornion kunta (ruots. Övertorneå kommun, meänkieleksi Matarengi) on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Matarenki.
Kunnan keskustaajama ja kirkonkylä, Matarenki (aikaisemmin Matarengi), sijaitsee Tornionjoen länsirannalla vastapäätä Aavasaksaa. Sinne johtaa Suomen puolelta joen ylittävä silta. Yleisimmin paikalliset molemmin puolin rajaa kuitenkin ovat omaksuneet kunnalle ruotsinkielisen nimityksen Övertorneå, joka nimi ruotsin kielessä tarkoittaa sekä kuntaa että sen keskustaajamaa, mutta käytetään myös nimitystä Matarinki tai Matarenki.
Kunnan maapinta-ala on 2 358,03 neliökilometriä (31.12.2019) ja asukasluku 4 211 henkeä (31.12.2021).
Kunta sijaitsee Tornionlaaksossa, Haaparannan pohjoispuolella. Valtaosa kunnan asukkaista hallitsee meänkieltä tai suomea. Myös kylien ja luonnonpaikkojen nimet ovat suomenkielisiä tai suomenkielisten alkuperäisten nimien ruotsinnoksia. Ruotsin Ylitornio ja Suomen Ylitornio ja Pello olivat yksi ja sama pitäjä vuoteen 1809 saakka.
Vuonna 2007 kunnassa oli 22,43 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Armasjärvi
Suomesta Aavasaksalta otettu kuva Ruotsin Ylitornion kirkonkylän eli Matarengin suuntaan.
Suomen ja Ruotsin rajakyltti Tornionjoen kohdalla
Luhtiaitta 1600-luvulta Soukolojärvellä
Ylitornion pitäjä erotettiin Tornion pitäjästä vuonna 1482, jolloin sen nimenä oli Särkilax. Nykyisen nimen pitäjä sai vuonna 1620. Vuonna 1602 pitäjästä erotettiin Tornion lappalaisseurakunta (käsitti osia nykyisten Ruotsin, Suomen ja Norjan pohjoisosista), vuonna 1617 Hietaniemen pitäjä, Kengiksen ruukinseurakunta 1655 ja vuonna 1725 Pajalan pitäjä.
Alkuperäinen Ylitornion pitäjä sijaitsi Tornionjoen molemmilla puolilla. Jäljelle jääneen Ylitornion pitäjän itäosan Ruotsi luovutti Venäjälle Haminan rauhassa vuonna 1809. Nykyisin tällä alueella sijaitsevat Suomen Ylitornion (aiemmin Alkkula) ja Pellon (aiemmin Turtola) kunnat. Pitäjän länsiosasta erotettiin vielä Korpilompolon pitäjä vuonna 1856. Loppuosasta pitäjää tuli Ylitornion maalaiskunta vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Nykyiset rajansa Ylitornion kunta sai vuonna 1969, jolloin Hietaniemi liitettiin siihen takaisin.
Väestönkehitys

| Ylitornion kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 076 | 10 076 |
| 1955 | 1955 |    | 10 046 | 10 046 |
| 1960 | 1960 |    | 9 471 | 9 471 |
| 1965 | 1965 |    | 8 685 | 8 685 |
| 1970 | 1970 |    | 7 356 | 7 356 |
| 1975 | 1975 |    | 6 526 | 6 526 |
| 1980 | 1980 |    | 6 293 | 6 293 |
| 1985 | 1985 |    | 6 181 | 6 181 |
| 1990 | 1990 |    | 6 093 | 6 093 |
| 1995 | 1995 |    | 6 063 | 6 063 |
| 2000 | 2000 |    | 5 602 | 5 602 |
| 2005 | 2005 |    | 5 229 | 5 229 |
| 2010 | 2010 |    | 4 812 | 4 812 |
| 2015 | 2015 |    | 4 603 | 4 603 |
| 2020 | 2020 |    | 4 217 | 4 217 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Keskiyönaurinkoa Hietaniemessä
Kattilakoski Tornionjoessa
Jänkisjärven suo
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2019) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 132 | 26,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 160 | 3,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 948 | 22,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 2 059 | 47,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 948 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 19,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 16,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 012 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 16,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 160 306 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 67 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,8 %
18–64-vuotiaat: 54,9 %
65 vuotta täyttäneet: 27,4 %
Väestönkehitys > Yleisimmät syntymämaat

Vuoden 2019 lopussa Ylitornion kunnassa oli 4 299 asukasta, joista 2 059 oli Ruotsissa syntyneitä.
Suomi (795)
Afganistan (41)
Eritrea (34)
Norja (29)
Somalia (28)
Thaimaa (26)
Iran (7)
Saksa (6)
Turkki (3)
Neuvostoliitto (3)
Syyria (2)
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 7,8 | 8,2 |
|   | jalostus | 16,4 | 18,1 |
|   | palvelut | 72,4 | 70,8 |
|   | tuntematon | 3,4 | 2,9 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 1 770 | 1 947 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 90,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 52,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 275 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Matarenki (ruots. Övertorneå, aiemmin Matarengi) | 1 917 |
| 2 | Juoksenki (ruots. Juoksengi) | 350 |
| 3 | Hietaniemi (ruots. Hedenäset) | 270 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Kuivakangas (nimenä ollut myös Nedre Kuivakangas)
Pello
Rantajärvi
Risudden (suom. Vitsaniemi)
Svanstein (suom. Turtola)
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Aapua
Haapakylä
Kentänpää
Kuivakangas
Neistenkangas
Pello
Poikijärvi
Pudas
Rantajärvi
Soukolojärvi
Svanstein (suom. Turtola)
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Jänkisjärvi
Maaherra+Aili+Kieri
Niemis (norra delen)
Vitsaniemi
Muita paikkakuntia

Alkkula (ruots. Alkullen), Hepokangas, Koivukylä, Korva (tai Torakankorva), Lampisenpää, Luppio (ruots. Niemis), Maunu, Niskanpää, Orjasjärvi, Potila, Päkkilä (ruots. Bäckesta), Ruskola, Valkeakoski, Vyöni, Yli Kuittasjärvi
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ylitornion kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 0 |  |
|   | Keskustapuolue | 12 | 12 | 11 | 10 | 11 | 11 | 8 | 10 | 5 | 6 | 8 | 6 | 7 | 6 |  |
|   | Liberaalit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 16 | 17 | 17 | 18 | 17 | 19 | 16 | 20 | 13 | 13 | 14 | 16 | 10 | 9 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 6 | 6 | 5 | 5 | 5 | 4 | 3 | 3 | 4 | 4 | 3 | 4 | 2 | 1 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | 6 | 4 | 9 | 8 | 7 | 3 | 9 | 5 |  |
|   | Yhteensä  | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 35 | 35 | 35 | 31 | 31 | 25 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Hietaniemen piiri (Hietaniemi distrikt)
Turtolan piiri (Svansteins distrikt)
Ylitornion piiri (Övertorneå distrikt)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Övertorneå
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Hietaniemi
Svanstein
Svansteins kbfd*
Övertorneå (Matarengi, Särkilax)
Övertorneå kbfd*
Seurakunnat > Kirkot

Hietaniemen kirkko
Svansteinin kirkko
Matarengin kirkko
Nähtävyydet

Matarengin puukirkko, jossa on 1600-luvulta peräisin olevat, Ruotsin vanhimmat käytössä oleva kirkkourut
Hietaniemen puukirkko (tuhoutui tulipalossa 2023)
Luppiovaara
Elokuvateatteri Röda Kvarn
Tunnettuja ylitorniolaisia

Ida Aidanpää-Immonen, aitajuoksija
Malin Buska, näyttelijä
Linus Omark, NHL-jääkiekkoilija
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ylitornion kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Ylitornion kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Övertorneå kommun – Kunta- ja pitäjäjaon kehitys on käännöstä kuntaa ja pitäjää koskevista artikkeleista.
Norrbottenin läänin kunnat
Kartta Ylitornion kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Vuoden 1972 kesäolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 1972 kesäolympialaisissa oli mukana urheilijoita 121 eri maasta, ja he kilpailivat 196 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ensimmäinen oli Neuvostoliitto.
Mitalitaulukko

| Vuoden 1972 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1972 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1972 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1972 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1972 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1972 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Neuvostoliitto | 50 | 27 | 22 | 99 |
| 2 |  Yhdysvallat | 33 | 31 | 30 | 94 |
| 3 |  Itä-Saksa | 20 | 23 | 23 | 66 |
| 4 |  Länsi-Saksa | 13 | 11 | 16 | 40 |
| 5 |  Japani | 13 | 8 | 8 | 29 |
| 6 |  Australia | 8 | 7 | 2 | 17 |
| 7 |  Puola | 7 | 5 | 9 | 21 |
| 8 |  Unkari | 6 | 13 | 16 | 35 |
| 9 |  Bulgaria | 6 | 10 | 5 | 21 |
| 10 |  Italia | 5 | 3 | 10 | 18 |
| 11 |  Ruotsi | 4 | 6 | 6 | 16 |
| 12 |  Iso-Britannia | 4 | 5 | 9 | 18 |
| 13 |  Romania | 3 | 6 | 7 | 16 |
| 14 |  Suomi | 3 | 1 | 4 | 8 |
| 14 |  Kuuba | 3 | 1 | 4 | 8 |
| 16 |  Alankomaat | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 17 |  Ranska | 2 | 4 | 7 | 13 |
| 18 |  Tšekkoslovakia | 2 | 4 | 2 | 8 |
| 19 |  Kenia | 2 | 3 | 4 | 9 |
| 20 |  Jugoslavia | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 21 |  Norja | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 22 |  Pohjois-Korea | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 23 |  Uusi-Seelanti | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 24 |  Uganda | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 25 |  Tanska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 26 |  Sveitsi | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 27 |  Kanada | 0 | 2 | 3 | 5 |
| 28 |  Iran | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 29 |  Kreikka | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 29 |  Belgia | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 31 |  Itävalta | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 31 |  Kolumbia | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 33 |  Argentiina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33 |  Etelä-Korea | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33 |  Libanon | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33 |  Meksiko | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33 |  Mongolia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33 |  Pakistan | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33 |  Tunisia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33 |  Turkki | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 41 |  Etiopia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 41 |  Brasilia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 43 |  Espanja | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 43 |  Ghana | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 43 |  Nigeria | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 43 |  Niger | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 43 |  Jamaika | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 43 |  Intia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 195 | 195 | 210 | 600 |
Lähde: Munich 1972 olympic.it. Viitattu 19.1.2016. (englanniksi)
Antikythera

Antikytheran saarta. Kástron kukkula ja sen linnoituksen rauniot.
| --- | --- |
Sijainti:  35°52′N, 23°18′E, Kythera Saaret, Attika Kreikka
Saariryhmä:  Jooniansaaret
Merialue:  Välimeri
Korkein kohta:  Plagára, 378
Pinta-ala:  20,43 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  68
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Antikythera (kreik. Αντικύθηρα, Antikýthira, [ˌɑndiˈkiθirɑ], transl. myös Antikíthira, Andikýthira) on Kreikan saari ja entinen kyläkunta Välimeressä. Se kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Kytheran ja Kreetan välissä. Saaren pinta-ala on 20,43 neliökilometriä ja asukasluku 68 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Antikythera kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Pääosa saaren asukkaista on vanhuksia. Kesäaikana väkiluku kasvaa yli viidensadan.
Kreetalta saapuneet asukkaat asuttivat saaren myöhäisellä neoliittisella kaudella ja varhaisella pronssikaudella, mutta minolaiskauden ja 300-luvun eaa. lopun välillä sieltä ei ole löydetty merkkejä asutuksesta. Myöhemmin saarta ovat vuorollaan hallinneet roomalaiset, bysanttilaiset, arabimerirosvot, venetsialaiset, britit ja ranskalaiset. Osaksi Kreikkaa saari liitettiin vuonna 1864. Italia miehitti Antikytheran toisen maailmansodan aikana, ja vuosina 1943–1944 saari oli Saksan hallussa. Nykyisin saaren väkiluku on laskussa, vaikka infrastruktuuria on kehitetty.
Etymologia

Saarella on aikojen saatossa ollut useita nimiä. Antiikin aikana saari tunnettiin nimellä Aigilia (m.kreik. Αἰγιλία) tai Aigila (Αἴγιλα). 1600-luvulle saakka sitä kutsuttiin nimillä Sigilio ja Lioi. Italiankielisellä nimellä Cerigotto se tunnettiin 1700-luvulta lähtien. Pohjoispuolella sijaitseva suurempi Kytheran saari tunnettiin samoihin aikoihin nimellä Cerigo. Nimi Cerigotto tarkoittikin ”pientä Cerigoa”. Nimi Antikythera otettiin käyttöön myöhemmin.