stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oppimismuotoilu
Historia

Yhdysvalloissa alkoi toisen maailmansodan aikana järjestelmällinen sotilaskoulutuksen kehittäminen, jossa keskeistä oli insinööritieteellinen työote ja järjestelmäsuunnittelun periaatteet. Samasta järjestelmällisyyden ja prosessikeskeisyyden periaatteesta lähtevä yhdysvaltalainen psykologi Robert Gagné oli yksi ensimmäisistä termin instructional design käyttäjistä. Robert Gagnén vuonna 1965 julkaistu teos Conditions of learning loi teoreettisen perustan instructional designille toimintatapana.
Termi learning design otettiin käyttöön 1990-luvun ja 2000-luvun taitteen tienoilla. Learning design painottaa käsitteenä enemmän oppijan, oppimisaktiviteettien ja oppimiskokemusten merkitystä, kun taas instructional design viittaa enemmän opetuskeskeiseen toimintatapaan. Yksi keskeisistä käsitteen learning design tai design for learning (“muotoilu oppimista varten") teoreetikoista on ollut brittiläinen Diana Laurillard 2000- ja 2010-luvuilla.
Termi instructional design on edelleen aktiivisessa käytössä. Myös kolmas englanninkielinen termi, learning experience design, on tullut 2010-luvulla käyttöön. Termi learning experience design perustuu käyttäjäkokemuksen muotoiluun (engl. user experience design, UXD) ja siten ohjelmistokehityksen terminologiaan.
Yhdet ensimmäisistä suomennoksen “oppimismuotoilu” käyttäjistä olivat liikkeenjohdon valmentajat Makke Leppänen ja Vilma Mutka vuonna 2015. Termi esiintyi ensin koulutuksen nimessä, “Oppimismuotoilijan sertifikaattivalmennus”. Termiä on sittemmin käytetty lukuisissa eri konteksteissa kuten valtionhallinnossa ja korkeakouluissa.
Keskeisiä piirteitä

Oppimismuotoilu ei ole toimintatapana tai toimialana täysin vakiintunut. Eri konteksteissa harjoitettavan oppimismuotoilun usein esiintyviä piirteitä ovat kuitenkin esimerkiksi:
Käyttäjälähtöisyys tai oppijakeskeisyys: Keskeistä oppimismuotoilulle eri konteksteissa on käyttäjän tarpeen, ei esimerkiksi sisällön tai pedagogisen menetelmän asettaminen keskiöön. Tässä suhteessa oppimismuotoilu on sukua palvelumuotoilulle ja käyttäjäkokemuksen muotoilulle.
Iteratiivinen luonne: Oppimismuotoilu perustuu iteratiivisesti eteneville kehityssykleille, joten sille keskeistä on jatkuvan kehityksen periaate.
Yhteiskehittäminen ja yhteistoiminnallisuus: Oppimismuotoilu tapahtuu useimmiten yhteiskehittämisen kautta siten, että prosessissa on mukana sisältöasiantuntija, prosessin fasilitoinnista vastaava henkilö ja oppimisprosessin muotoilija. Lisäksi mukana voi olla potentiaalinen oppija eli loppukäyttäjä.
Design thinking: “Design thinking eli muotoiluajattelu voidaan määritellä empatiaa, luovuutta ja ihmiskeskeisyyttä korostavaksi ongelmanratkaisutavaksi. Samat asiat nousevat keskeisiksi myös oppimismuotoilussa.”
Prosessiluontoisuus: oppimismuotoilussa hyödynnetään erilaisia osallistamisen työkaluja, fasilitointia, menetelmiä ja prosessimalleja. Tärkeämpää on usein laadukas prosessi, pikemminkin kuin ennalta määritelty oppisisältö.
Tutkimusperustaisuus: Oppimismuotoilun prosessit pyrkivät usein nojaamaan tutkimukseen, erityisesti oppimisen psykologiaan ja konstruktivistiseen kasvatustieteeseen.
Oppimismuotoilu Suomessa eri konteksteissa > Oppimismuotoilu osana koulutusteknologiaprojekteja

Koulutusteknologian saralla oppimismuotoilu nojaa vahvasti design based research -tutkimusmenetelmään. Kasvatustieteellisiä tutkimuksia on kritisoitu erityisesti siitä, etteivät ne ole yltäneet käytännön opetuksen tasolle, jonka vuoksi teorian ja pragmatiikan välistä kuilua on pyritty kaventamaan design-tutkimuksen avulla. Design-tutkimuksessa suunnittelu (design), itse tutkimus sekä konteksti ovat jatkuvassa vuoropuhelussa keskenään. Design-tutkimuksen tavoitteena on luoda merkityksellistä muutosta siihen kontekstiin, jonka sisällä se toimii. DBR valitaan lähestymistavaksi silloin kun halutaan syventää ymmärrystä oppimisesta kompleksisessa tosielämän kontekstissa, joka tekee DBR:sta loistavan apuvälineen silloin, kun halutaan rakentaa vaikuttavia koulutusteknologisia innovaatioita. DBR nostaa loppukäyttäjän suunnitteluprosessin keskiöön, jolloin loppukäyttäjää osallistetaan mukaan suunnitteluprosessiin aina prototyyppien suunnittelusta testaukseen, ja testauksesta jatkokehitysvaiheeseen – aina demon luomiseen saakka.
DBR on siis paljon muutakin kuin vain asiakaslähtöistä suunnittelua. Suunnittelu ei sinällään perustu vain taustatutkimuksen perusteella luotuihin loppukäyttäjäpersooniin, vaan tuotetta testataan iteratiivisissa sykleissä todellisen loppukäyttäjäjoukon kanssa. Käyttäjät osallistetaan jo prototyyppien rakenteluvaiheessa (esim. 20–100 testaajaa, kohderyhmän diversiteetti huomioitu), ja prototyyppejä luodaan useammassa syklissä (esim. 3–5 iteraatiota, jossa kussakin 3–5 rinnakkaista prototyyppiä), iteratiivisten syklien edetessä prototyyppejä “kutistetaan” ja ominaisuuksista muodostuu demo, joita päästään testaamaan laajemmalla loppukäyttäjäjoukolla.
Tärkeintä:
iteratiivisesti etenevät design-syklit
aitojen loppukäyttäjien osallistaminen osaksi suunnitteluprosessia
testiominaisuuksien variaatiot
Älä oleta, näytä. Kun teknologista ratkaisua halutaan testata, on rinnakkaisten prototyyppien luominen keskeisessä asemassa. Kun halutaan esim. testata edTech-sovelluksen “tuki” ominaisuutta, voisivat mahdolliset prototyyppivariaatiot olla esimerkiksi algoritmiin perustuva automaattipalaute etenemisestä, tutor-chat -ominaisuus, ohjaus live-tukipalveluihin, vertaistuki, ja niin edelleen. Iteratiivisissa design-sykleissä testataan myös aina käytettävyyden (UX-näkökulma) lisäksi tunnetta ( + kognitiiviset rajoitteet = LX-näkökulma).
Oppimismuotoilu Suomessa eri konteksteissa > Oppimismuotoilu korkeakouluissa

Suomalaisissa yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa oppimismuotoilu tuli aktiivisempaan käyttöön 2010-luvun loppuvuosina pedagogisen kehittämisen toimintatapana. Esimerkiksi Laurea-ammattikorkeakoulussa ja HAMK:ssa oppimismuotoilun soveltamiseksi on perustettu strategiaprojekteja vuoden 2019 aikana.
Tekniikan alan suomalaisten yliopistojen verkosto FITech on julkaissut vuonna 2019 Verkko-oppimisen muotoilukirjan ja Oppimismuotoilun työkalupakin.
Suomalaisissa korkeakouluissa on hyödynnetty brittiläislähtöistä ABC Learning Design -menetelmää sekä samankaltaista Carpe Diem -menetelmää. ABC LD ja Carpe Diem ovat oppimismuotoilun prosessiohjeita, joihin on liitetty myös joitain työpajojen fasilitointiin tarkoitettuja työkaluja.
Oppimismuotoilu Suomessa eri konteksteissa > Oppimismuotoilu organisaatioiden kehittämisessä

Oppimismuotoilu organisaatioiden kehittämisessä viittaa holistisempaan ajatukseen, jossa oppimista tapahtuu kaiken aikaa ja kaikkialla työn lomassa ja työpaikoista muotoillaan oppimispaikkoja. Työelämässä oppiminen on ”arkipäiväistynyt”; oppiminen tapahtuu työn lomassa, työpaikalla ja entistä enemmän verkon välityksellä. Parhaimmillaan tämä tapahtuu mahdollisimman tiiviissä yhteiskehittelysuhteessa asiakkaiden, kumppaniverkoston ja ympäröivän ekosysteemin kanssa.
Kyky ajatella, oppia ja tehdä työtä ketterästi yhdessä on entistä kriittisempi menestystekijä, yksilöille ja organisaatioille. Tueksi tarvitaan jatkuvaa työssäoppimista vauhdittavia oppimissysteemejä ja -yhteisöjä, osaavaa oppimisen johtamista ja mahdollistavia organisaatiorakenteita. Oppimiskulttuurin ja –käytänteiden tulee aina olla linjassa liiketoiminta- ja muiden toiminnan tavoitteiden ja strategian kanssa.
Oppimismuotoilua Suomeen tuoneen Mukamas Learning Design Oy:n kehittämä Oppimismuotoilu organisaatioissa™ -konsepti ammentaa mm. systeemiteoreetikko ja johtamisasiantuntija Peter Sengen (1990) ajatuksista oppivista organisaatioista sekä Tiimiakatemian tiimioppimisen pedagogiikasta. Senge näkee organisaatioiden osaamispääoman rakentumisen systeemisenä, ei vain yksilöiden yhteenlaskettuna osaamisena. Tiimeissä ja yhteisöissä niin yksilöiden kuin koko organisaation yhteinen oppiminen nopeutuu. Kun uutta tietoa rakennetaan yhdessä, päästään pidemmälle kuin yksin olisi mahdollista.
Oppimismuotoilun ajatusten mukaisesti johtajan (valmentajan, esimiehen) tehtävä on fasilitoida oppimista. Johtamisen tehtävä on mahdollistaa turvallinen oppimisympäristö, jossa jokainen voi jakaa tietoa ja arjen tekemistä reflektoidaan yhdessä. Oppivassa organisaatiossa johtajan tehtävä on tukea ihmisten jatkuvan oppimisen asennetta. Oppimisen edistäminen on otettava osaksi arjen johtamista, toimintakulttuuria ja käytänteitä. Oppimista tukeva kulttuuri rakentuu pienistä, arjen päivittäisistä asioista.
Oppimismuotoilun elementtejä ovat mm. organisaation positiivinen oppimista arvostava strategia ja kulttuuri, riittävän yhteinen käsitys oppimisen tarpeista ja yhteisön tulevaisuudesta (jaettu visio) sekä arjen jatkuvaa oppimista tukevat käytännöt ja taidot (mm. tiimioppiminen, käytäntöyhteisöt, dialogi- ja fasilitointitaidot).
Oppimismuotoilu Suomessa eri konteksteissa > Oppimismuotoilu digitaalisissa koulutuksissa

Oppimismuotoilun hyödyntämisessä digitaalisten koulutusten suunnittelu- ja toteutusprosessissa on Suomessa edelläkävijänä ollut eOppiva, valtionhallinnon digitaalinen oppimisympäristö. Marraskuussa 2019 oppimispalvelussa oli lähes 30 000 uniikkia kirjautunutta käyttäjää, lähes puolimiljoonaa verkkosivuvierailua julkaisunsa (maaliskuu 2018) jälkeen sekä satoja koulutuksia muodostaen näin ollen yhden merkittävimmistä suomalaisista työhön sidotun digitaalisen oppimisen alustoista.
Digitaalisissa koulutuksissa korostuvat datan ja oppimisanalytiikan hyödyntäminen oppimismuotoilussa. Koulutuksista saadaan paljon erilaista dataa oppijoiden käyttäytymiseen liittyen mm. siitä mitä koulutuksia he suorittavat, mitkä osiot ovat koulutuksen sisällä suosituimpia, millaisella suoritusprosentilla koulutus käydään loppuun, kuinka kauan videoita jaksetaan katsoa, ja minkälaista palautetta sekä oppimisen itsearviointia oppijat tekevät. Näiden tietojen; datan, käyttökokemusten ja palautteen pohjalta muotoillaan uusi versio koulutuksesta.
Dataa digitaalisista koulutuksista saa halutessaan paljon. Datan tulkinnan suhteen on kuitenkin syytä olla varovainen. Tärkeintä ei ole verrata dataa muihin koulutuksiin, vaan ennen kaikkea kyseiselle koulutukselle asetettuihin tavoitteisiin.
Digitaalisissa koulutuksissa korostuu sisällöntuotanto, sillä hyvässä digitaalisessa koulutuksessa ei ole mitään ylimääräistä, vaan jokainen sekunti on tarkkaan harkittu. eOppivan sisällöntuotannossa käytetään 5min 30sec -mallia, joka on todettu optimaaliseksi digitaalisen koulutusmoduulin kestoajaksi.
Palvelumuotoilun työkaluista muokatut eOppivan oppimismuotoilucanvat ovat kaikkien vapaasti hyödynnettävissä CC-lisenssein. Kaikille avoimessa koulutuksessa Oppimisen uusi aika on myös mahdollista tutustua oppimismuotoiluun, digitaaliseen oppimiseen ja oppimisanalytiikkaan syvällisemmin.
Ryan Fraser

Ryan Fraser vuonna 2019.
Ryan Fraser (s. 24. helmikuuta 1994 Aberdeen) on skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pituudeltaan 163-senttimetrinen. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Southamptonia.
Fraser nousi Aberdeenin junioreista edustusjoukkueeseen ja pelasi Skotlannin Valioliigassa 21 ottelua kausina 2010–2013. Tammikuussa 2013 hän siirtyi Englannin ykkösliigassa silloin pelanneeseen Bournemouthiin, joka kauden päätteeksi nousi mestaruussarjaan. Fraser pysyi Bournemouthissa yli seitsemän vuotta lukuun ottamatta kautta 2015–2016, jonka hän pelasi lainalla mestaruussarjan Ipswich Townissa. Kaudesta 2016–2017 lähtien hän on pelannut Valioliigassa. Ensimmäisellä pääsarjakaudellaan hän pelasi 28 liigaottelua ja teki kolme maalia, kaudella 2017–2018 hän pelasi 26 liigaottelua ja teki viisi maalia, kaudella 2018–2019 tilastoihin kirjattiin 38 liigaottelua ja seitsemän maalia ja kaudella 2019–2020 hän pelasi 28 liigaottelussa ja teki yhden maalin.
Bournemouthin pudottua Valioliigasta Fraser siirtyi syyskuussa 2020 Newcastle Unitediin. Hän pelasi kaudella 2020–2021 kaikkiaan 18 valioliigaottelua ilman maaleja. Kaudella 2021–2022 hän teki kaksi maalia pelaamissaan 27 liigaottelussa. Kaudella 2022–2023 hän pelasi kahdeksassa sarjaottelussa ilman maaleja. Kaudella 2023–2024 hän pelasi lainalla Southamptonissa mestaruussarjaa. Elokuussa 2024 Fraser siirtyi Valioliigaan nousseen Southamptonin omistukseen.
Fraser on pelannut Skotlannin maajoukkueessa vuoden 2024 loppuun mennessä 26 ottelua ja tehnyt niissä neljä maalia, marraskuussa 2018 Kansojen liigan ottelussa Albaniaa, lokakuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Tšekkiä sekä maaliskuussa 2021 MM-karsintaotteluissa Israelia ja Färsaaria vastaan. Ensimmäisen A-maaottelunsa hän pelasi kesäkuussa 2017 Englantia vastaan ja toistaiseksi viimeisen marraskuussa 2022 ystävyysottelussa Turkkia vastaan. Kesällä 2021 pelatuissa Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän tuli kahdessa ottelussa vaihdosta kentälle.
Greg Taylor

Greg Taylor vuonna 2019.
Greg Taylor (s. 5. marraskuuta 1997 Greenock, Skotlanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän on pituudeltaan 171-senttimetrinen. Hän edustaa Skotlannin Valioliigassa pelaavaa Celticiä.
Taylor siirtyi Rangersin junioreista Kilmarnockiin vuonna 2014. Hän pelasi Kilmarnockissa 111 valioliigaottelua vuosina 2016–2019 ja teki niissä yhden maalin. Hän siirtyi Celticiin syyskuussa 2019. Hän on pelannut Celticissä 128 valioliigaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. Hän on voittanut liigamestaruuden vuosina 2020, 2022, 2023 ja 2024 sekä Skotlannin cupin vuosina 2020, 2023 ja 2024. Hän on pelannut Mestarien liigassa 12 ottelua, Eurooppa-liigassa kolme ottelua ja Konferenssiliigassa yhden ottelun.
Taylor pelasi Skotlannin alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi Skotlannin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran kesäkuussa 2019 EM-karsintaottelussa Belgiaa vastaan. Hän on pelannut kesäkuun 2024 puoliväliin mennessä 14 A-maaottelua, joissa hän on ollut avauskokoonpanossa kymmenen kertaa. Hän kuuluu Skotlannin joukkueeseen EM-kilpailuissa 2024.
Perussuomalainen Nuoriso

| Perussuomalainen Nuoriso |
| --- | --- |

Perustettu:  4. maaliskuuta 2020
Toimiala:  poliittinen nuoriso- ja opiskelijajärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  475
Pääsihteeri:  Liina Isto
Puheenjohtaja:  Lauri Laitinen
Hallitus (2025):  Marcus Toppari, 1. vpj. Nanna Väätäinen, 2. vpj. Jyri Tallgren, 3. vpj. Noora Korpela Ava Vuorenpää Ville Heinikainen Elias Rosengrén Jonni Levaniemi Ami Kimanen Timo Ilonen
 Tunnuslause: Valoa poliittiseen pimeyteen 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Perussuomalainen Nuoriso on perussuomalaisten nuoriso- ja opiskelijajärjestö. Se perustettiin 4. maaliskuuta 2020 aiemman nuorisojärjestön Perussuomalaiset Nuoret tilalle.
Perussuomalaisen Nuorison ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Jenna Simula, ja hänen seuraajakseen tehtävässä valittiin vielä samana vuonna Miko Bergbom. Vuonna 2022 puheenjohtajaksi valittiin Joakim Vigelius ja vuonna 2023 Lauri Laitinen.
Nuorisojärjestön jäsenyys edellyttää kuulumista varsinaiseen Perussuomalaiset-puolueeseen.
Perussuomalaiseen Nuorisoon kuuluu 475 jäsentä vuonna 2024.
Historia

Järjestö perustettiin, kun aiempi nuorisojärjestö Perussuomalaiset Nuoret ei hyväksynyt sääntömuutosta, jolla yhdistyksen jäseniksi olisivat päässeet vain puolueen jäsenet. Perussuomalaiset Nuoret hakeutui konkurssiin keväällä 2020.
Tammikuussa 2021 Perussuomalaisen nuorison puheenjohtaja Miko Bergbom ja kansanedustaja Jani Mäkelä pyysivät kansalaisia raportoimaan opetuksen puolueellisuudesta lähettämällä järjestölle viestejä, kuvia ja kokemuksia. Bergbomin mukaan perussuomalaisia on yhdistetty rasismiin. Opettajien ammattijärjestö piti toimintaa ilmiantokampanjana ja Opetushallitus ilmoitti, että se ei hyväksy opettajien painostamista, maalittamista tai uhkailua.
Ideologia > Periaatteet

Perussuomalaisen Nuorison sääntöjen mukaan yhdistys uskoo "kansallismielisyyteen ja kansallisvaltiokeskeisyyteen". Aatteensa yhdistys linjaa pohjautuvan suomalaiskansalliseen identiteettiin ja sen yhteiskunnalliseen vahvistamiseen. Perussuomalaisen Nuorison periaateohjelman mukaan yhdistys on ylpeästi konservatiivinen, mikä tarkoittaa sitä, ettei asioita muuteta muuttamisen ilosta vaan perustellusti. Järjestö haluaa pitää yllä suomalaisia perinteitä, suomen kieltä, suomalaista historiankirjoitusta sekä vaalia suomalaista luontoa, suomalaista eränkäyntiperinnettä sekä jokamiehenoikeuksia. Perussuomalainen Nuoriso kannattaa yhteisöllisyyttä, velvollisuuden tuntoa Suomen kansaa ja isänmaata kohtaan, yksilönvapauksia, avointa päätöksentekoa, yrittäjyyttä, ihmislähtöistä valtiota ja perinteisiä arvoja.
Ideologia > Euroopan unioni sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikka

Perussuomaalinen Nuoriso tarjoaa kahta vaihtoehtoa Suomen EU-politiikkaan: Euroopan unioni korjataan sisältä päin tai siitä erotaan edellä mainitun epäonnistuessa. Euroopan unionin sisällä Perussuomalainen Nuoriso pyrkii luomaan järjestelmän euroeron mahdollistamiseksi ilman eroa Euroopan unionista. Perussuomalainen Nuoriso vastustaa yhteisvelkaa, EU-tason veroja sekä EU-armeijaa ja painottaa sitä, että jokaisen jäsenmaan on otettava itse vastuu omasta taloudenhoidosta. Järjestö haluaa palauttaa Euroopan unionin "eurooppalaisten kansallisvaltioiden väliseksi kauppaliitoksi" ja pysäyttää Euroopan unionin liittovaltiokehitys. Perussuomalainen Nuoriso haluaa kiristää rajavalvontaa niin Euroopan unionin ulkorajoilla kuin sisärajoilla ja vastustaa turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten taakanjakoa jäsenmaiden kesken. Mikäli Suomi eroaisi Euroopan unionista, esittää järjestö vapaan kaupankäynnin säilyttämistä Euroopan unionin kanssa jäämällä sisämarkkinoihin ja kytkemään uusi kansallinen valuutta euroon siirtymän ajaksi.
Ulkopolitiikassa Perussuomalainen Nuoriso ajaa suomalaisten edunvalvontaa sekä länsimaisten arvojen edistämistä maailmalla. Kehitysavun vastineena kohdemaalta edellytetään palautettavien vastaanottamista. Järjestö kannattaa Suomen Nato-jäsenyyttä ja tavoittelee Venäjä- ja Kiina-riippuvuuksien katkaisemista. Ulkoisessa turvallisuudessa Perussuomalainen Nuoriso painottaa puolustuskyvyn kehittämistä määrärahoja ja koulutusmääriä lisäämällä ja poistamalla rajoitteita irtautumalla jalkaväkimiinat kieltävästä Ottawan sopimuksesta ja Ahvenanmaan demilitarisoinnista ja laajentamalla asevelvollisuus koskemaan myös ahvenanmaalaisia. Perussuomalainen Nuoriso ei kannata naisten asevelvollisuutta, mutta kannattaa kutsuntojen ulottamista naisiin. Lisäksi järjestö ajaa siviipalvelusjärjestelmän kehittämistä maanpuolustushenkisemmäksi, antaen siviilipalveluksen käynneille valmiudet toimia kriisi- ja sotatilanteessa ei-sotilaallisissa tehtävissä. Järjestö kannattaa Suomen rajanylityspaikkojen sulkemisesta ja muiden kuin suomalaisten maahanpääsyn estoa poikkeustilanteessa. Sisäisessä turvallisuudessa Perussuomalainen Nuoriso kannattaa poliisin ja Suojelupoliisin määrärahojen ja poliisien määrän kasvattamista. Perussuomalainen Nuoriso haluaa antaa suomalaisille laajemmat oikeudet puolustaa itseään hätävarjelutilanteissa.
Ideologia > Talouspolitiikka

Perussuomalainen Nuoriso kannattaa vastuullista talouspolitiikkaa ja valtion budjetin tasapainottamista. Järjestö haluaa kannustaa työntekoon vastikkeellisella sosiaaliturvalla, tulonlisäysten aiheuttamien etuusleikkausten porrastamisella ja alentamalla tuloverotuksen progressiota. Perussuomalainen Nuoriso ajaa kokonaisveroasteen ja autoilun verotuksen alentamista sekä yleisradioveron puolittamista. Poliittisten nuorisojärjestöille maksettavan tuen järjestö siirtäisi suoraan puoluetuen alaiseksi, säätäen samalla puoluetukeen lakisääteisen minimiosuuden nuorisojärjestöille. Järjestö kannattaa pienten ja keskisuurten yritysten kasvun tukemista arvonlisäverorajan korottamisella 30 000 euroon, helpottamalla rahoituksen saatavuutta, vähentämällä palkkauksen sivukuluja ja lisäämällä paikallista sopimista. Perussuomalainen Nuoriso kannattaa työmarkkinajärjestöjen verovapauksien purkamista säilyttäen ainoastaan työmarkkinaosapuolten jäsenmaksujen verovähennysoikeuden. Järjestö suhtautuu kriittisesti Alkoon ja Veikkaukseen. Alkon monopoliasema pyritään purkamaan asteittain mahdollistamalla alkoholin etämyynti ja viinien myynti ruokakaupoissa. Rahapelikoneet halutaan siirtää kaupoista erillisiin pelisaleihin ja kasinoille. Järjestön mukaan valtion omistusten ja valtiollisten monopolien on perustuttava tosiasiallisille ja perustellulle tarpeelle. Taloudellisen huoltosuhteen korjaamisessa Perussuomalainen Nuoriso kannattaa taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävää maahanmuuttoa ja suomalaisten lastenhankinnan tukemista sosiaalipoliittisin keinoin. Perussuomalainen Nuoriso kannattaa eläkejärjestelmän vakauttamista eläkekatolla ja indeksijarrulla, jotka kohdentuisivat hyvätuloisiin eläkeläisiin. Järjestö kannattaa kehitysavusta leikkaamista, rajaamista ja sen kehittämistä ehdollisemmaksi ja tavoitteellisemmaksi. Perussuomalainen Nuoriso kannattaa eurosta eroamista.
Ideologia > Koulutuspolitiikka

Perussuomalainen Nuoriso ajaa inkluusiosta luopumista, kohtuullisempia luokkakokoja, älylaitteiden opetukseen liittymättömän käytön kieltämistä peruskoulun oppitunneilla, itsenäisen opiskelun vähentämistä peruskoulussa ja pääsykokeiden painottamista opiskelijavalinnoissa. Kiusaamisen torjumiseksi järjestö esittää rikosoikeudellisen vastuuikärajan alentamista 14 vuoteen ja vakavien rikosten kohdalla harkinnanvaraisesti 12 vuoteen. Ammattikoulujen lähiopetusta halutaan lisätä. Perussuomalainen Nuoriso haluaa turvata lainsäädännöllä opetuksen puolueettomuuden ja sananvapauden kaikilla opetusasteilla ja poistaa ylioppilaskuntien pakkojäsenyyden. Järjestö kannattaa pakollisesta ruotsin opetuksesta luopumista. Lisäksi järjestö lisäisi liikunnan määrää opetuksessa ja säilyttäisi katsomuksellisen uskonnon opetuksen uskontokuntiin kuuluville oppilaille. Perussuomalainen Nuoriso haluaa turvata eri koulutusohjelmien tarjonnan ympäri maata ja lisätä työelämään tutustumisen jaksojen määrää tai kestoa peruskouluissa ja toteuttaa myös lukioissa.