stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Norjan geologia

Norjan geologia käsittää Norjan geologiaan, kuten kallioperään, maaperään ja niistä löytyviin luonnonvaroihin liittyviä seikkoja.
Kallioperä

Norjan vanhin kallioperä on Lofoottien alueella, missä on 2 miljardia vuotta sitten syntyneitä syväkivilajeja, kuten graniittia ja syeniittiä. Noin 1650 miljoonaa vuotta sitten Norjan läntiseen osaan muodostui gneissialue. Noin 1050-920 miljoonaa vuotta sitten tapahtui Svekonorjalainen orogenia, joka vaikutti laajaan eteläisen Norjan kallioperän alueeseen. Tällöin tapahtui subduktio, jonka jäljiltä kallioperässä on rautamagmaattisia kivilajeja. Sen myöhäisemmässä vaiheessa, 1200-850 miljoonaa vuotta sitten orogeninen vaikutus sijoittui enimmäkseen pohjoisesta etelään suuntautuneeseen vyöhykkeeseen, joka ulottui Oslon alueelta Göteborgin alueelle.
Noin 420 miljoonaa vuotta sitten syntyivät Kaledonidit, kun muinaiset mantereet Baltica, Avalonia ja Laurentia törmäsivät ja yhtyivät toisiinsa. Kaledonien vuoristo ulottui aikoinaan nykyisen Skandinavian niemimaan ja Itä-Grönlannin alueelta nykyisten Skotlannin, Irlannin ja Pohjois-Amerikan alueelle. Nykyiset Skandit ovat osa siitä, mitä Kaledonidit olivat. Jurakaudella eteläisen Norjan alueella oli sedimenttikerrostumia, joita on säilynyt Stavangerin ja Bergenin murtovyöhykkeessä. Hardangeviddan ylätasanko syntyi Mioseenikaudella joen kulutuksen seurauksena. Nykyisin Hardangeviddan seudulla on useita vuonoja ja laaksoja. Ylätasangon seudulla sijaitsee muun muassa Norjan toiseksi suurin vuono Hardangerfjorden.
Kaivannaiset

Norja on maailman johtavien öljyntuottajien joukossa. Ensimmäiset öljykentät löydettiin Ekofiskin alueelta 1969. Öljyntuotanto oli huipussaan 2001. Maakaasua on tuotettu lisääntyvässä määrin vuodesta 1993. Trollin kaasukenttä Bergenin edustalla on maailman suurimpia merenalaisia maakaasukenttiä. Huippuvuorilla on kivihiilikaivos.
Norja on suunnitellut kaivosteollisuuden kehittämistä 2000-luvulla. Raudan ja nikkelin tuotanto on jäänyt aiemmin kaasu- ja öljyteollisuuden varjoon. Malmivaroissa on myös kultaa, hopeaa, kuparia ja sinkkiä. Aiemmin merkittävä magnesiumintuotanto ei ole nykyisin kannattavaa. Euroopan suurin titaanimalmiesiintymä on Lounais-Norjassa.
Norjassa louhitaan myös oliviinia ja muita teollisuusmineraaleja. Norjan länsirannikolla Aheimissa on maailman suurin hyödynnetty oliviiniesiintymä. Sitä käytetään perinteisesti metalliteollisuudessa, mutta sille on kehitetty uuttta mahdollista käyttöä hiilidioksidin sidonnassa.
Norja osana Baltian kilpeä.   Svekonorjalainen orogenia
  Kaledonidit
  Transskandinaavinen vyöhyke
Mustan kissan merirosvot

Mustan kissan merirosvot (jap. クロネコ海賊団) Kuroneko Kaizokudan) ovat kuvitteellisia merirosvoja One Piece manga- ja animesarjassa. Heidän kapteeninsa on Kuro, joka jätti miehistönsä kolmeksi vuodeksi tekeytyen hovimestariksi rikkaaseen perheeseen.
Osa tarinassa

Kolme vuotta ennen Olkihattujen saapumista, Kuro kyllästyi merirosvoelämäänsä ja merivoimilta pakoiluun, joten hän päätti lavastaa kuolemansa. Niinpä hän hyökkäsi seuraavaan merivoimien alukseen ja teurasti heidät Morgania lukuun ottamatta, joka vei Djangon hypnotisoiman Kuron näköisen miehistönsä jäseneksi. Morgan nousi urallaan ja Kuron oletettiin kuolleen vale-Kuron teloituksen jälkeen. Hän antoi kapteeninviran Djangolle ja hieman myöhemmin saapui pieneen kylään, jossa hän aikoisi toteuttaa suunnitelmansa "rauhan" saadakseen. Kuro otti nimen Kurahadoor ja palveli kolme vuotta Kayan perhettä. Kesken Kuron suunnitelmien Kayan vanhemmat kuolivat ja hänestä tuli Kayan läheinen hoitaja. Kun kolme vuotta tuli täyteen, Mustan kissan merirosvojen kapteeni Django saapui saarelle kuten he olivat sopineet Kuron kanssa. He puhuivat suunnitelmastaan surmata Kayan ja saada tämän perintö Djangon hypnotisoitua hänet allekirjoittamaan testamentin. Entisen miehistönsä tietämättään hän myös suunnitteli Mustan kissan merirosvojen tappamista.
Kun Luffy ja Usopp kuulivat keskustelun, Usopp yritti varoittaa kaikkia kyläläisiä, mutta kukaan ei valheittensa takia uskonut häntä. Olkihatut kuitenkin lupasivat auttaa häntä suojelemaan kylää. Luffyn ja muiden voitettua Mustan kissan merirosvot ja Kuro, he yhdessä pakenivat laivalleen ja lähtivät, huomaamattaan jättäen Djangon saarelle. Animen perusteella Kurosta tuli taas Mustan kissan merirosvojen kapteeni.
Merirosvolippu

Tavallinen Jolly Roger, mutta pääkallon tilalla on kissan pää.
Miehistö > Kuro

Seiyu: Kōichi Hashimoto
Ääninäyttelijä (4Kids): Jamie McGonnigel
Kapteeni (16,000,000)
Kuro
Miehistö > Siam ja Laikku

Laivavahteja
(Siam)
Seiyu: Masaya Onosaka
Ääninäyttelijä (4Kids): Eric Stuart
(Laikku)
Seiyu: Yasuhiro Takato
Ääninäyttelijä (4Kids): Jimmy Zoppi
Siam ja Laikku (シャム、Shamu, and ブチ, Buchi) ovat Kissalan poikia (Nyaban Brothers), jotka vahtivat Mustan kissan merirosvojen laivaa. He yrittivät aluksi näytellä heikkoja ja pelkureita, mutta Siamin päästyä lähelle Zoroa, alkoi taistelu. Molemmat heistä taistelivat Zoroa vastaan, mutta hävisivät. Django hypnotisoi Laikusta entistä voimakkaamman, mutta sekään ei riittänyt Zoron voittamiseen. Laikku on lihava ja Siam laiha kyttyräselkä.
Entiset jäsenet > Nugire Yainu

Seiyu: Masaya Onosaka
Nugire Yainu oli Mustan kissan merirosvo, jonka Django hypnotisoi uskomaan olevansa Kuro. Merivoimien Morgan hypnotisoitiin myös ja lähetettiin viemään vale-Kuroa teloitettavaksi. Nugire Yainu kuoli siis kolme vuotta sitten. Hänen nimensä kerrottiin One Piece Blue Data kirjassa.
Mustan kissan merirosvojen voimat

Suurin osa heistä on helposti voitettavissa, mutta Django hypnotisoi heidät uskomaan olevansa vahvempia taisteluissa. Kuron jälkeen Siam ja Laikku ovat ainoita, joista on vastusta.
-maailma
| --- | --- |
Olkihattupiraatit:   Monkey D. Luffy  Roronoa Zoro  Nami  Usopp  Sanji  Tony Tony Chopper  Nico Robin  Franky  Going Merry  Thousand Sunny 
Ystävät:   Nefertari Vivi  Portgas D. Ace 
Pääviholliset:   Buggy-klovni  Kuro  Don Krieg  Arlong  Baroque Works  Wapol  Bellamy  Ener  Foxy  CP9  Thriller Bark 
Maailmanhallitus:   Smoker  Aokiji 
Merirosvot:   Shanks Punatukka  Valkoparta  Mustaparta  Gold Roger 
One Piece -merirosvoryhmät:   Arlong-merirosvot  Bellamy-piraatit  Buggyn merirosvojoukko  Foxy-piraatit  Krieg-merirosvot  Merirosvoliittouma Apinatarha  Mustan kissan merirosvot  Mustaparta-merirosvot  Olkihattupiraatit  Peltikunkku-merirosvot  Punapää-merirosvot  Thriller Bark  Valkoparta-merirosvot 
Muita organisaatioita:   Maailmanhallitus  Merivoimat Merivoimien jäsenet  Kaapparilordi  Cipher Pol  Baroque Works  Skypiean papisto  Shandiat  Galley-La Company  Frankyn perhe  Yonkou 
Muuta:   One Piecen paikat  Grand Line
Motivaatio

Motivaatio on psykologian käsite, joka tarkoittaa käyttövoimaa tai halua, mikä on kaikkien eliöiden toiminnan syynä.
Motivaation käsitettä on käytetty kuvaamaan sitä:
mikä aktivoi organismin (aktivaatio)
mikä saa organismin valitsemaan juuri tietyn vasteen tai käyttäytymisen (valinta/selektio ja ohjaaminen)
miksi eliö vastaa samaan ärsykkeseen välillä eri tavoilla (valmius vasteeseen).
Yksinkertaisesti motivaatioteorian tulisi vastata kysymykseen ”Miksi käyttäydymme siten kuin käyttäydymme?”. Erääksi motivaatioteorioiden jaoksi on ehdotettu niin sanottua push–pull-dikotomiaa: toisissa teorioissa oletetaan jokin ”työntävä”, organismin sisäinen motivaatiovoima (perinteisesti tension tai sisäisen jännitteen vähentäminen, tension reduction), toisissa taas jokin ”vetävä”, organismin ulkopuolella oleva motivaatiovoima (perinteisesti palkkiot ja rangaistukset). Hedonistisia motivaatioteorioita yhdistää korostus organismin pyrkimisestä nautinnon tavoitteluun ja ahdistuksen tai kivun välttämiseen. Tärkeitä motivaatiokäsitteitä ovat muun muassa vietti, tarve, tavoite, vaisto, kausaaliattribuutio ja flow.
Motivaatiosta voidaan sanoa sen olevan toiminnan voima. Se suuntaa ja virittää suoritukseen, joka onnistuu ihmisen valmiuksista riippuen. Motivaatiotaso vaihtelee eri tilanteissa ja eri aikoina hyvin paljon. Motivaatio on käyttäytymistä virittävien ja ohjaavien tekijöiden järjestelmä. Motivaatio on se psyykkinen tila, millä vireydellä, aktiivisuudella ja ahkeruudella yksilö tietyssä tilanteessa toimii saavuttaakseen tavoitteensa. Motivaatiosta riippuu, millä halulla ihminen käyttää omia resurssejaan työn suorittamiseksi. Motivaatio tulee motiiveista ja niiden aikaansaamasta tilasta tulee motivaatio.
Modernia motivaatiotutkimusta edustaa amerikkalaisen psykologian professori Steven Reiss'n laaja empiirinen motiivitutkimus vuosilta 1995–1998. Reiss'n ryhmä sai selville laajojen empiiristen ja tieteellisten tutkimusten avulla, että ihmisiä yhdistää kulttuurista riippumatta yli 400 erilaista motiivia. Nämä  voidaan ryhmitellä 16 elämän perusmotiiviksi. Motivaatio on seurausta näistä motiiveista. Jokaisella ihmisellä on täysin yksilöllinen motiivien järjestys ja intensiteetti eli motivaatioprofiili, jota voidaan mitata validilla ja luotettavalla Reiss Motivaatioprofiili-työkalulla eli RMP:llä. Nämä perusmotiivit ovat valta, riippumattomuus, uteliaisuus, hyväksyntä, järjestys, säästäminen/keräily, kunnia, idealismi, sosiaaliset kontaktit, perhe, status, kosto/voittaminen, romantiikka/esteettisyys, syöminen, ruumiillinen aktiivisuus, ja rauhallisuus/mielen rauha.
Motivaatioteoriat
tarveteoriat (sisältöteoriat)
prosessiteoriat (kognitiiviset teoriat)
Työmotivaatio
Erilaisista motivaatioista > Fysiologiset tarpeet

Ainakin pinnallisesti helpoimmat motivaatiotavat analysoida ovat selvät fyysiset tarpeet. Näitä ovat nälkä, jano ja kivun välttäminen. Näiden toimintatapojen perimmäisten syiden analysointi voi hyödyttää esimerkiksi etologiaa, vertailevaa psykologiaa sekä fysiologista psykologiaa. Edellä mainittuihin tarpeisiin liittyvät hormonaaliset ja aivoprosessit ovat samantyyppisiä ainakin kaikilla nisäkkäillä ja todennäköisesti kaikilla selkärangattomilla. Pitää ottaa kuitenkin huomioon, että ihmisillä jopa nämä perustavanlaatuiset motivaatiot muuntuvat ja välittyvät sosiaalisten ja kulttuurillisten vaikutteiden läpi. Esimerkiksi yksikään nälän tutkimus ihmisillä ei voi ohittaa syömishäiriöitä kuten anorexia nervosaa tai liikalihavuutta, joiden vastineita ei eläinmaailmassa tunneta. Jopa eläimillä on selvää, etteivät aikaisemmat homeostaattiset ”tyhjennys-yltäkylläisyys”-mallit ole enää riittäviä, koska monet eläimet syövät varotoimena etukäteen, eivätkä vasta sitten kun nälkä on jo tullut. Esimerkkinä tästä talviuni.
Erilaisista motivaatioista > Muita biologisia motivaatioita

Seuraavalla tasolla ovat motivaatiot, joilla on selvä biologinen perusta, mutta joita ei tarvita eläimen välittömään eloon jäämiseen. Näitä ovat muun muassa seksi, jälkeläisistä huolehtiminen ja aggressio. Näidenkin motivaatioiden tapauksessa fysiologinen perusta on samanlainen ihmisillä ja eläimillä, mutta sosiaalisen ympäristön monimutkaisuus on suurempi ihmisillä (tai ehkä vain ymmärrämme monimutkaisuuden paremmin omalla lajillamme). Näillä aloilla huomioita on tehty muun muassa käyttäytymisekologiassa ja sosiobiologiassa, jotka tarjosivat uusia tulkintoja sekä eläinten että ihmisten käyttäytymisestä 1900-luvun viimeisillä vuosikymmenillä, joskin sosiobiologisten tulkintojen laajentaminen ihmisiin on kiistanalaista.
Ehkä samanlainen mutta eri tasolla on motivaatio uuden stimulaation saamiseksi. Eri yhteyksissä on mainittu tutkiminen, uteliaisuus tai seksuaalisen kiihottumisen hakuisuus. Ratkaiseva tekijä tällaisten motivaatiotyyppien tutkimisessa on onko niissä homeostaattista osaa, eli kasautuvatko ne ajan mittaan, jos niitä ei välillä saada tyydytettyä. Tämä on keskeinen osa 1900-luvun alun seksiä koskevissa päätelmissä, joita esimerkiksi Sigmund Freud ja Konrad Lorenz ovat tehneet. Samaa ideaa käytetään paljon myös motivaatiota käsittelevässä populaaripsykologiassa. Viime vuosikymmenten paremmin tutkittuun tietoon perustuvat päätelmät viittaavat kuitenkin siihen, että edelliset motivaatiot ovat tilanteeseen liittyviä ja ne esiintyvät, kun niitä tarvitaan (tai näyttää siltä, että tarvitaan) varmistamaan eläimen sopivuus ympäristöön, jonka jälkeen ne tyyntyisivät ilman seurauksia, kun tilanne on ohi.
Erilaisista motivaatioista > Toissijaiset tavoitteet

Biologiset tarpeet luovat yleensä voimakkaampia tunteita, ja ne ovat siten voimakkaampia kuin toissijaiset tarpeet. Tätä kuvataan esimerkiksi Abraham Maslow’n mallissa (tarpeiden hierarkia). Ero voidaan tehdä myös suoran ja epäsuoran motivaation välillä. Suorassa motivaatiossa toiminta tyydyttää tarpeen, kun taas epäsuorassa motivaatiossa toiminta tyydyttää välivaiheen tavoitteen, joka puolestaan johtaa tarpeen tyydyttämiseen. Työympäristössä raha käsitetään tyypillisenä epäsuorana motivaation keinona, kun taas työtyytyväisyys ja miellyttävä sosiaalinen ympäristö ovat suorempia motivaattoreita. Tämä esimerkki kuitenkin korostaa hyvin sitä, että epäsuora motivaatiokeino (raha) kohti tärkeää tavoitetta (ruoan ostaminen, vaatteet jne.) voi hyvinkin olla voimakkaampi kuin suora motivaatio, jonka miellyttävä työympäristö aiheuttaa.
Erilaisista motivaatioista > Kiristys

Ilmiselvin motivointikeino on kiristäminen, jossa kivun tai muun negatiivisen seurauksen välttämisellä on välitön vaikutus. Kun kiristäminen on pysyvää, katsotaan sen olevan orjuuttamista. Vaikka kiristys katsotaan moraalisesti tuomittavaksi, monissa filosofisissa suuntauksissa harjoitetaan sitä kuitenkin usein vankeja kohtaan. Modernin kapitalismin kriitikot väittävät, että ilman sosiaalisia turvaverkkoja palkkaorjuus on väistämätöntä. Onnistunut kiristäminen luonnollisesti voittaa onnistuessaan muut motivaation muodot.
Erilaisista motivaatioista > Itsehillintä

Motivaation itsehillintä ymmärretään yhä enemmän tunneälyn osaksi. Yksilö voi olla erittäin älykäs älykkyyden perinteisen määritelmän mukaan (kuten monet älykkyystestit sen mittaavat) mutta ei motivoitunut käyttämään tätä älykkyyttään tiettyyn tehtävään. Victor Vroomin ”odotusarvoteoria” (engl. expectancy-value theory, 1964) kertoo, milloin ihmiset päättävät käyttää itsehillintää saavuttaakseen tietyn tavoitteen. Itsehillintä on usein asetettu vastakkain automaattisten prosessien, kuten ärsyke–vaste (stimulus-response), kanssa behavioristi B. F. Skinnerin paradigman mukaan.
Ohjaava motivaatio

Motivaation ohjausta ja hallintaa ei vielä ymmärretä täysin. Motivaatiokoulutukseen on monia erilaisia lähestymistapoja, mutta kriitikot pitävät useita näistä pseudotieteinä. Jotta ymmärrettäisiin miten motivaatiota voidaan ohjailla, on ensin tärkeää ymmärtää miksi monilta ihmisiltä puuttuu motivaatiota.
Viime vuosina työhön liittymättömät toiminnot, kuten internet-surffaus, ovat alkaneet enenevässä määrin huolestuttaa teollistuneiden maiden työnantajia. Monet yritykset ovat käyttäneet kieltoja taktiikkana käydä tämän uhan kimppuun, toiset taas yrittävät asettaa rajoja ja puuttuvat vain kaikkein räikeimpiin tapauksiin. Jopa kotikäyttäjien keskuudessa internet-riippuvuus on nostanut päätään. Samanlainen huolestuneisuus ympäröi myös videopelejä sekä televisiota.
Tämä voidaan selittää itseään vahvistavalla palautesilmukalla. Edellä mainitut toimet voivat luoda monenlaisia nopeita, positiivisia tunnepalautteita – komediasarjojen huumori, saippuaoopperoiden korvikeperheet, toimintaelokuvien, videopelien vapauttama endorfiini tai uutispalvelinten tyydyttämä uteliaisuus. On tunnettua, että aivojen hermoverkkojen yhteydet vahvistuvat, kun niitä harjoitetaan, mikä tarkoittaa sitä, että usein on helpointa jatkaa saman tekemistä kuin tehdä jotain muuta. Täten päivittäinen tapa voi ajan mittaan synnyttää psyykkistä riippuvuutta josta on vaikea päästä eroon.
Avainkysymys motivaation kannalta onkin: mitkä teot aiheuttavat positiivisen tunnereaktion ja mitkä eivät? Vastauksia näihin kysymyksiin tutkitaan neuropsykologiassa. Tähän mennessä tiedetään, että useimmille ihmisille toiminta, johon liittyy voimakas audiovisuaalinen heräte, aiheuttaa voimakkaamman tunnereaktion. Toisaalta puhtaasti tekstipohjainen tieto ei ole kovin motivoivaa. Tämä tuntuu intuitiivisesti järkevältä, jos ajatellaan että lukeminen on ylemmän aivokuoren harjoitettu toiminto, kun taas suuret aivoalueet ovat synnynnäisesti omistettu käsittelemään audiovisuaalista syötettä. Tämäntyyppiselle informaatiolle on vain yksinkertaisesti enemmän väyliä aivokuoren prosessoivilta alueilta alemmille tunnealueille limbiseen systeemin. Tuntuu siis loogiselta, että motivaatiota voi helpommin luoda käyttäen multimediaa.
Koska ihmiset ovat sosiaalisia eläimiä, näyttää myös siltä, että sosiaaliset suhteet näyttelevät suurta roolia motivaation synnyssä. Toistaiseksi ei tiedetä paljoakaan siitä, miten ihmisaivot käsittelevät sosiaalisia suhteita, mutta voidaan väittää, että sosiaaliset suhteet ovat erittäin voimakkaita tunteiden avulla koodattuja, yhteenliittyviä muistoja. Ajatus, joka on liitetty näihin muistoihin, laukaisee tietyn tunteen. Tästä seuraa, että negatiiviset sosiaaliset suhteet todennäköisesti pienentävät motivaatiota ja vaistomainen halu toimia täytyy korvata näissä suhteissa kiristyksellä. Niin opettajille kuin johtajillekin näyttää olevan tärkeää pystyä pitämään hyviä suhteita yllä, jotta he voivat luoda motivoivan ilmapiirin. Henkilökohtaiset syyt voivat kuitenkin olla tämän esteenä, minkä vuoksi useat motivaatioiden ohjauskurssit yrittävät opettaa johtajia löytämään muita kanavia purkaa henkilökohtaiset tunteensa kuin työntekijöihinsä.
Ohjaava motivaatio > Järjestäytyneisyys

Suorien motivaatiokeinojen lisäksi aikaisessa vaiheessa on myös abstraktimpia motivaatiokeinoja, mutta ehkä kuitenkin käytännöllisempiä itsemotivointiin. Käytännössä jokainen motivaation ohjekirja sisältää ainakin yhden kappaleen omien tavoitteiden ja tehtävien kunnollisesta organisoinnista. Yleensä ehdotetaan, että on erittäin tärkeää pitää listaa tehdyistä ja tekemättömistä tehtävistä samalla siirtäen osa motivaatiosta tehtävien itsensä suorittamisesta listan ylläpitämiseen, josta muodostuu rutiinia.
Valmiiden tehtävien listan katsomista voidaan pitää motivoivana, koska se voi luoda tunteen siitä, että on saavuttanut jotain. Useimmissa elektronisissa tehtävälistoissa on tämä ominaisuus, tosin usein ero tehtyjen ja keskeneräisten töiden välillä ei ole selkeä. Tehdyt työt yksinkertaisesti poistetaan sen sijaan, että ne sijoitettaisiin erilliseen tehtyjen töiden listaan.
Toisentyyppiset tiedonjärjestämistavat voivat myös olla motivoivia, esimerkiksi miellekartat (mindmap) ajatusten järjestämiseksi. Tällä tavoin aivojen hermoverkko voidaan opettaa keskittymään annettuun tehtävään. Yksinkertainen tapa ajatusten korostamiseen on bullet-point-luettelo, ja se voi joskus olla jopa hyödyllisempi vähemmän visuaalisesti suuntautuneille ihmisille.
Sosiologia on jättänyt vähemmälle huomiolle erään kiinnostavan piirteen, nimittäin roolipelien riippuvuutta aiheuttavan luonteen. Tämä peli toimii kokemuspisteiden (experience points) ja tasojen (levels) periaatteella, joka motivoi pelaajaa jatkamaan. Kun pelaajalla on tarpeeksi pisteitä, hän voi edetä seuraavalle tasolle ja saada siten korkeamman statuksen mahdollisessa yhteisössä. Vaikka monilla sähköisillä motivointijärjestelmillä on yksinkertainen prioriteettien käsite, vain muutamat käyttävät hyväkseen mahdollisuutta käyttää pisteitä motivaatiotekijänä.
Ohjaava motivaatio > Lääkkeet

Jotkut kirjoittajat, erityisesti transhumanistisessa liikkeessä ovat ehdottaneet, että käytettäisiin ns. älylääkkeitä (smart drugs) jotka tunnetaan myös nootropiineina eli ”motivaation parantajina”. Monien näiden lääkkeiden vaikutuksia aivoihin ei ymmärretä hyvin ja niiden laillisuustilanne tekee avoimet kokeet usein vaikeiksi. On kuitenkin fakta, että jotkut historian tuottavimmista taiteilijoista ovat olleet huumeiden tai lääkkeiden käyttäjiä, vaikkakaan ei ole selvää onko tämä korrelaatio syy-seuraus luontoista.
Ohjaava motivaatio > Opetuksessa

Motivoinnilla voi olla hyvin suuri vaikutus siihen, miten oppilaat oppivat ja suhtautuvat käsiteltävään asiaan. Motivoinnin avulla voi
ohjata käyttäytymistä tiettyjä päämääriä kohti
johdattaa suurempaan yrittämiseen ja energisyyteen
nostaa toiminnan aloittamishalua ja ylläpitokykyä
parantaa kognitiivista prosessointia
päätellä, mitkä seuraukset ovat vahvistavia
johtaa parempaan suorituskykyyn
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Motivaatio Wikimedia Commonsissa
Nuutinlampi (Heinola)

| Nuutinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°22′28″N, 26°11′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  Joutjoki Kiekkastenjokeen 
Järvinumero:  14.174.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,8 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  0,978 km  
Pinta-ala:  5,326 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNuutinlampi 
Nuutinlampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Komeankylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,3 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pajujärvien valuma-alueeseen (14.174) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,8 metriä mpy.
Noidan kirot

| Noidan kirot |
| --- | --- |
 Jantukka, lappalainen tietäjä (Hannes Närhi).
Ohjaaja:  Teuvo Puro
Käsikirjoittaja:  Teuvo Puro Väinö Kataja (romaani)
Tuottaja:  Erkki Karu
Kuvaaja:  Frans Ekebom
Leikkaaja:  Erkki Karu
Pääosat:  Hannes Närhi   Einar Rinne   Heidi Blåfield-Korhonen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi Oy
Ensi-ilta:  19. syyskuuta 1927
Kesto:  82 minuuttia (22 kuvaa/s)
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Noidan kirot on vuonna 1927 valmistunut suomalainen mykkäelokuva, jonka on ohjannut Teuvo Puro. Elokuva perustuu Väinö Katajan romaaniin Noidan kirot vuodelta 1914 ja sen ensi-ilta oli 19. syyskuuta 1927 Kino-Palatsi-teatterissa Helsingissä. Noidan kiroja pidetään yhtenä ensimmäisistä suomalaisista kauhuelokuvista. (Arkistoitu – Internet Archive)
Elokuvan musiikin on säveltänyt vuonna 2010 Yleisradion tilauksesta Tapio Tuomela. Sen esittää Radion sinfoniaorkesteri Jan Söderblomin johdolla. Helsingin Sanomien Hannu-Ilari Lampilan mukaan elokuva olisi ilman musiikkia esitettynä aavemainen ja tahattoman koominen. Musiikin ansiosta "katsojasta tuntuu siltä, että hän seuraa tapahtumia niiden keskeltä".
Juoni

Lappiin sijoittuvan elokuvan alussa Heidi Blåfield-Korhosen esittämä Selma saapuu miehensä Simon (Einar Rinne) kanssa tämän kotitaloon Utuniemeen. Hän saa kuulla Simon sisarelta sokealta Elsalta (Kaisa Leppänen) Utuniemen talon synkästä historiasta. Talon paikalla asui muinoin saamelainen šamaani ja noita Jantukka (Hannes Närhi), jonka suomalaiset uudisasukkaat surmasivat.
Tapahtumat kerrotaan takaumana. Uudisasukasjoukko saapuu veneillä Utuniemeen ja saartaa Jantukan majan. Jantukka surmaa yhden hyökkääjistä varsijousella mutta jää lopulta alakynteen. Suomalaiset sokaisevat Jantukan ja jättävät hänet kuolemaan. Ennen kuolemaansa Jantukka langettaa kirouksen, jonka mukaan jokainen Utuniemellä sijaitsevalle seidalle istuva tulee kokemaan elämässään surua ja onnettomuutta.
Selma on kuunnellut Elsan tarinaa ja istunut samalla huomaamatta seidan päälle. Saatuaan tietää kirouksesta hän lähtee pelästyneensä pois seidan luota. Vähän myöhemmin Selma kohtaa rannassa joukon humalaisia tukkijätkiä, joista yksi, tukkipäällikkö Paksu-Sakari (Yrjö Tuominen), ajaa häntä takaa ja raiskaa hänet.
Utuniemen Simo pääsee asiasta selville Selman tultua raskaaksi. Hän aikoo surmata raiskaajan mutta tuhoaa kuitenkin ensin seidan ja heittää sen jäännökset järveen. Takaa-ajoon lähtenyt Simo tavoittaa etsimänsä miehen mutta armahtaa tämän lopulta. Teko johtui noidan asettamasta kirouksesta, ja kun seita on tuhottu myös siihen liittynyt kirous on menettänyt voimansa.