stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Meral Bedretdin

| Meral Bedretdin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Meral Bedretdin
Syntynyt: 7. maaliskuuta 1993 (ikä 31) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pelintekijä / Heittävä takamies
Pituus:  174 cm
Nyk. joukkue:   Tampereen Pyrintö
Sarja:  Naisten Korisliiga
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2008–2012 2010–2012 2012–2013 2013–2014 2013–2014 2014–:   Honka Akatemia → Espoo Team  United Woluwe  Tapiolan Honka → Honka Akatemia  Tampereen Pyrintö
Maajoukkueet
2012–:   Suomi
Ottelut (pisteet):  8 (7)
Meral Bedretdin (s. 7. maaliskuuta 1993 Helsinki) on uransa jo lopettanut suomalainen koripalloilija. Hän pelaa pääasiassa pelintekijänä mutta kykenee myös pelaamaan heittävänä takamiehenä. SM-pronssia ja Suomen cupin kertaalleen voittanut Bedretdin edustaa Naisten Korisliigassa pelaavaa Tampereen Pyrintöä ja on pelannut myös Suomen maajoukkueessa.
Maajoukkue

Bedretdin edusti Suomen B-nuorten maajoukkuetta 20 ottelussa 3,2 pisteen keskiarvolla ja A-nuorten maajoukkuetta 41 ottelussa 6,1 pisteen keskiarvolla. Hän teki ensiesiintymisensä aikuisten maajoukkueessa 1. kesäkuuta 2012 valmistavassa maaottelussa Liettuaa vastaan tehden kaksi pistettä. Kesällä 2012 Bedretdin edusti Suomea myös EM-karsinnoissa, joissa hän pääsi kentälle neljässä ottelussa seitsemästä tehden 0,7 pistettä, ottaen 0,1 levypalloa ja antaen 0,7 syöttöä ottelua kohden. Maajoukkueen piste-ennätyksensä Bedretdin teki 30. kesäkuuta 2012 Luxemburgia vastaan. Hän teki ottelussa neljä pistettä ja antoi kolme syöttöä. Vuoden 2013 Bedretdin pelasi Suomen haastajamaajoukkueessa, joka sijoittui universiadeissa 14:nneksi. Vuonna 2015 hänet nimettiin jälleen Suomen maajoukkuerinkiin.
Saavutukset

SM-pronssia 2011
Suomen cup 2011
Universiadit: 14. sija 2013
Pelityyli ja ominaisuudet

Bedretdinin siirryttyä Pyrintöön päävalmentaja Ilpo Rantanen kuvaili tämän pystyvän pelaamaan sekä pelintekijänä että heittävänä takamiehenä. Bedretdin pitää itseään puolustuspään pelaajana, joka pelaa aina täysillä. Puolustuksessa Bedretdin ottaa paljon vastaan vastustajien törmäyksiä: esimerkiksi kaudella 2014–2015 hän keräsi Pyrinnössä lähes 80 % vastustajille vihelletyistä hyökkääjän virheistä.
Bedretdin on kokenut Pyrinnön-aikanaan pelinsä monipuolistuneen ja saavansa enemmän itsestään irti, mistä hän on erityisesti kiittänyt joukkueen valmentaja Roope Tähkää. Bedretdinin ongelma on ollut pelin ajoittainen ailahtelevuus, minkä korjatakseen hän keväällä 2015 teki yritysyhteistyöllä parannuksia harjoitteluunsa ja ruokavalioonsa.
Yksityiselämä

Bedretdin on opiskellut ranskan kieltä Tampereen yliopistossa ja on kiinnostunut työskentelemään ranskan kielellä ja lasten parissa. Bedretdin on arvioinut opintojensa kestävän kuusi vuotta sisältäen välivuoden jossakin ranskankielisessä maassa. Hän tavoittelee koripalloammattilaisuutta ja vakituista maajoukkuepaikkaa.
Bedretdin on taustaltaan suomentataari.
Tilastot > Runkosarja

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010–2011 | Espoo Team | SM-sarja | 4 | 40,0 % | 0,0 % | 50,0 % | 0,3 | 0,3 | 0,5 | 0,5 | 0,8 | 0,5 | – | 1,3 | 5 |
| 2011–2012 | Espoo Team | SM-sarja | 20 | 34,3 % | 29,8 % | 66,7 % | 0,3 | 1,1 | 1,4 | 1,0 | 2,4 | 1,4 | 0,1 | 4,6 | 91 |
| 2013–2014 | Tapiolan Honka | Korisliiga | 24 | 35,7 % | 25,3 % | 79,8 % | 0,5 | 2,8 | 3,3 | 2,0 | 4,3 | 1,6 | 0,2 | 7,8 | 187 |
| 2014–2015 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 25 | 38,6 % | 29,9 % | 74,8 % | 0,5 | 3,5 | 4,0 | 2,8 | 3,4 | 1,9 | 0,1 | 10,8 | 270 |
| Yhteensä | Yhteensä | Korisliiga |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Tilastot > Pudotuspelit

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010–2011 | Espoo Team | SM-sarja | 3 | – | – | – | – | 0,7 | 0,7 | 0,3 | – | 0,3 | – | – | – |
| 2011–2012 | Espoo Team | SM-sarja | 3 | – | 25,0 % | – | – | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,0 | 1,0 | – | 1,0 | 3 |
| 2013–2014 | Tapiolan Honka | Korisliiga | 3 | 20,0 % | 25,0 % | 91,7 % | 0,7 | 1,7 | 2,3 | 1,0 | 4,0 | 0,3 | – | 12,3 | 37 |
| Yhteensä | Yhteensä | Korisliiga |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
O = ottelut, 2p % = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä
Method of Fluxions

Isaac Newtonin vuonna 1736 julkaistun alkuperäisen The method of fluxions and infinite series teoksen kansi.
Method of Fluxions on englantilaisen matemaatikon ja fyysikon Isaac Newtonin kirjoittama teos. Fluxions valmistui vuonna 1671 ja se julkaistiin postuumisti vuonna 1736.[lähde? ] Fluxions (eli fluksionit) on Newtonin käyttämä matemaattinen termi, joka on vastaava kuin derivaatta. Integraaleja Newton nimitti fluenteiksi. Kirjassa Newton esittelee Woolsthorpen kartanossa kehittämäänsä differentiaalilaskentaa. Leibniz kehitti oman laskentamenetelmän vuonna 1673 ja julkaisi sen vuonna 1684, noin 20 vuotta ennen Newtonia. Nykyään käytössä on Leibnizin käyttämä merkintätapa, mutta edelleen mekaniikassa käytetään Newtonin merkitsemistapaa derivaatalle,  {\dot {x}}.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Method of Fluxions
Methone

Methone (m.kreik. Μεθώνη) voi viitata seuraaviin:
Methone, kreikkalaisessa mytologiassa yksi alkyonideista
Methone, Saturnuksen kuu
Methone, antiikin aikainen kaupunki Magnesiassa Thessaliassa
Methone, antiikin aikainen kaupunki Makedoniassa
Methana eli Methone, antiikin aikainen kaupunki Argoliissa
Mothone eli Methone, antiikin aikainen kaupunki Messeniassa
Metsäviiriäiset

| Metsäviiriäiset |
| --- | --- |
 Mustarintaviiriäinen (Odontophorus leucolaemus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Amerikanviiriäiset Odontophoridae
Suku::  Metsäviiriäiset Odontophorus  Vieillot, 1816
Katso myös
   Metsäviiriäiset Wikispeciesissä   Metsäviiriäiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metsäviiriäiset (Odontophorus) on amerikanviiriäisten heimoon kuuluva lintusuku. Siihen kuuluu 15 lajia, jotka elävät metsissä Costa Ricasta Brasiliaan, Paraguayihin, Boliviaan ja Peruun ulottuvalla alueella. Ne ovat suurikokoisia, vahvanokkaisia ja -jalkaisia lintuja, jotka muistuttavat ulkonäöltään peltopyytä.
Lajit

Ecuadorinviiriäinen (Odontophorus melanonotus)
Kolumbianviiriäinen (Odontophorus strophium)
Liekkiniskaviiriäinen (Odontophorus guttatus)
Marmoriviiriäinen (Odontophorus gujanensis)
Mustakorvaviiriäinen (Odontophorus melanotis)
Mustarintaviiriäinen (Odontophorus leucolaemus)
Naamioviiriäinen (Odontophorus atrifrons)
Panamanviiriäinen (Odontophorus dialeucos)
Rusorintaviiriäinen eli leppärintaviiriäinen (Odontophorus speciosus)
Sepelviiriäinen (Odontophorus erythrops)
Silmälasiviiriäinen (Odontophorus hyperythrus)
Tähtiviiriäinen (Odontophorus stellatus)
Täpläsiipiviiriäinen (Odontophorus capueira)
Venezuelanviiriäinen (Odontophorus columbianus)
Viirunaamaviiriäinen (Odontophorus balliviani)
Mineriitti

Kuitusementtilevyä, mahdollisesti mineriittiä, omakotitalon julkisivussa.
Mineriitti oli Partekin ja myöhemmin Minerit Oy:n kauppanimi valmistamalleen kuitusementtilevylle, joka oli Suomessa etenkin 1960–1970-luvuilla suosittu julkisivu- ja vesikatemateriaali. Useimmiten levy oli väriltään vaaleanharmaata tai kellertävää. Levyt olivat normaalisti kooltaan joko 600×3 000 mm tai 250×400 mm. Ennen vuotta 1979 valmistettu sileä mineriittilevy sisältää noin 10–20 prosenttia asbestikuitua, vuodesta 1979 eteenpäin sileissä mineriittilevyissä on käytetty asbestin sijaan sellukuitua. Aaltolevyissä, kuten Vartti ja Tuplavartti, asbesti on korvattu muilla kuiduilla vasta 1.8.1988 eteenpäin. Sileiden kuin aaltolevyjenkin asbestipitoisuutta arvioitaessa tulee huomioida että varastoon tuotettuja eriä on myyty edellä mainittujen ajankohtien jälkeenkin ns. varasto tyhjäksi-periaatteella.
Mineriittiä on kutsuttu myös eterniitiksi tuotenimen Eternit pohjalta.
Minna Canth - Kertomuksia

Minna Canth - Kertomuksia on Minna Canthin kirjoittamasta 21 novellista koottu kokoelma. Kirjoitelmat ovat aikaisemmin ilmestyneet lehtikirjoituksissa ja muissa novellikokoelmissa vuosien 1878 ja 1919 välillä. Kertomukset on kustantanut BTJ Kustannus, ja se on BTJ Klassikot -sarjan kahdestoista osa. Kirja ilmestyi ensimmäisen kerran 2008.
Minerva (täsmennyssivu)

Minerva voi tarkoittaa seuraavaa:
Minerva, jumalatar roomalaisessa mytologiassa, kreikkalaisen Pallas Athenen vastine.
93 Minerva, asteroidi
Minerva (auto), belgialainen automerkki, jota valmistettiin 1902–1938
Minerva, suomalainen rockyhtye.
Minerva-riutta, luotojen ja karien muodostama ryhmä Tyynessä valtameressä
Minerva skolan, helsinkiläinen ruotsinkielinen peruskoulu
Minerva Osakeyhtiö, suomalainen kirjakauppa ja kirjaluetteloiden kustantamo vuosina 1896–1912
Minerva, suomalainen kirjankustantamo 1917–1934
Minerva Kustannus, suomalainen kirjankustantamo, perustettu 1991
Minerva, Suomen akateemisten naisten liiton jäsenlehti.
Minerva, naisen etunimi. Tunnettu nimenkantaja:
Minerva Pappi, suomalainen masteroija
Minerva, Juba Tuomolan luoma sarjakuvahahmo
Minerva, Simo Halisen ohjaama elokuva vuodelta 1997
Lääketieteellinen tutkimuslaitos Minerva, Biomedicum Helsingissä sijaitseva tutkimuskeskus
Lääkärikeskus Minerva, Raumalla toimiva yksityinen lääkärikeskus
Minerva sukunimenä:
Francesco Minerva (1904–2004), italialainen katolinen arkkipiispa
Keijo Minerva (s. 1951), suomalainen muusikko, laulaja ja ohjelmapalveluyrittäjä
HMS Minerva (1759), 32-tykkinen viidennen luokan alus
HMS Minerva (1780), 38-tykkinen viidennen luokan alus
HMS Minerva (1781), 29-tykkinen varastolaiva
HMS Minerva (1805), 32-tykkinen viidennen luokan alus
HMS Minerva (1820), 46-tykkinen viidennen luokan alus
HMS Minerva (1895), Eclipse-luokan panssarikansiristeilijä
HMS Minerva (1925), rannikkomiinalaiva
HMS Minerva (F45), Leander-luokan fregatti
RN Minerva (1892), Italian kuninkaallisen laivaston käytössä ollut Partenope-luokan torpedoristeilijä
Minerva-luokka, Italian laivaston 1980-luvulla rakennettu korvettiluokka.
Saronikós (Korinthia)

| Saronikós Σαρωνικός |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Saronikós
 Koordinaatit: 37°49′00″N, 22°56′00″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Korinthia
Kunta:  Kórinthos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  420103
Väkiluku (2011):  5 260
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saronikós (kreik. Σαρωνικός; virallisesti Δημοτική Ενότητα Σαρωνικού, Dimotikí Enótita Saronikoú) on yksi Kórinthoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korinthian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 5 260 (vuonna 2011).
Saronikóksen kunnallisyksikkö käsittää alueen Kórinthoksen kunnan keskiosissa, mukaan lukien alue Saroninlahden rannalla, josta kunnallisyksikkö on saanut nimensä. Kunnallisyksikön suurin asutus on Athíkian kylä.
Saronikós oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kórinthoksen kuntaan yhdessä Ássos-Léchaion, Solygeían ja Tenéan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Saronikóksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Ioánnis | Ágios Ioánnis | 375 |
| Athíkia | Alamánnos | 170 |
| Athíkia | Athíkia | 1 834 |
| Athíkia | Taksiarkkien luostari (Moní Taxiarchón) | 34 |
| Galatáki | Áno Almyrí | 35 |
| Galatáki | Galatáki | 438 |
| Galatáki | Káto Almyrí | 703 |
| Galatáki | Loutrá Oraías Elénis | 1 145 |
| Galatáki | Néa Almyrí | 24 |
| Galatáki | Ntrássa | 41 |
| Galatáki | Rytó | 110 |
| Galatáki | Thyméli | 9 |
| Katakáli | Arakoúkia | 77 |
| Katakáli | Katakáli | 106 |
| Katakáli | Sideróna | 31 |
| Katakáli | Vlasaíika | 128 |
Yhteensä: 5 260
Sebastián Aguilera de Heredia

Sebastián Aguilera de Heredia (1561–1627) oli espanjalainen säveltäjä ja urkuri.
Aguilera syntyi Zaragozassa ja sai musiikinopetuksensa samassa kaupungissa. Hän sai 24-vuotiaana katedraalin urkurin toimen Huescassa. Vuonna 1603 hänet nimitettiin Zaragozan katedraalin urkuriksi. Aguilera kuoli vuonna 1627.
Sebastián Aguilera de Heredia sävelsi urku- ja vokaalimusiikkia.
Röyttälompolo (eteläinen)

| Röyttälompolo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°24′32″N, 24°44′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Röyttäjoki 
Järvinumero:  67.995.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152,3 m  
Rantaviiva:  0,827 km  
Pinta-ala:  3,017 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRöyttälompolo 
Röyttälompolo  on Lapissa Ylitorniolla Mellajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Mellajoen latvaosan valuma-alueeseen (67.995) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 152,3 metriä mpy.
Melkein julkkis

| Melkein julkkis> Almost Famous |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Cameron Crowe
Käsikirjoittaja:  Cameron Crowe
Tuottaja:  Ian Bryce Cameron Crowe
Säveltäjä:  Nancy Wilson
Kuvaaja:  John Toll
Leikkaaja:  Joe Hutshing
Pääosat:  Patrick Fugit Billy Crudup Kate Hudson Jason Lee Frances McDormand Philip Seymour Hoffman Noah Taylor Zooey Deschanel Jimmy Fallon
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Dreamworks
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:  2000
Kesto:  122 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  60 000 000 USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Melkein julkkis (Almost Famous) on Cameron Crowen ohjaama romanttinen draamakomedia. Tarina kertoo 1970-luvulla Rolling Stone -lehdelle Stillwater-yhtyeestä juttua tekevästä teinijournalistista. Elokuva on puoliksi omaelämäkerrallinen, sillä ohjaaja itse oli teini-ikäisenä kyseisen lehden kirjoittaja. Elokuva sai ensi-iltansa vuonna 2000. Se sai neljä Oscar-ehdokkuutta ja voitti Oscarin käsikirjoituksesta.
Vuonna 2016 Melkein julkkis äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Patrick Fugit  | … |  William Miller, Crowen alter ego   |
|  Billy Crudup  | … |  Russell Hammond, Stillwater-yhtyeen kitaristi   |
|  Jason Lee  | … |  Jeff Bebe, Stillwater-yhtyeen laulaja   |
|  Noah Taylor  | … |  Dick Roswell, Stillwater-yhtyeen manageri   |
|  Frances McDormand  | … |  Elaine Miller, Williamin äiti    |
|  Zooey Deschanel  | … |  Anita Miller, Williamin sisko   |
|  Kate Hudson  | … |  Penny Lane, bändäri   |
|  Fairuza Balk  | … |  Sapphire, bändäri   |
|  Anna Paquin  | … |  Polexia Aphrodisia, bändäri   |
|  Bijou Phillips  | … |  Estrella Starr, bändäri   |
|  Jimmy Fallon  | … |  Stillwater-yhtyeen uusi manageri Dennis Hope   |
|  Philip Seymour Hoffman  | … |  journalisti Lester Bangs   |
|  Terry Chen  | … |  journalisti Ben Fong-Torres   |
Soundtrack

Elokuvan soundtrack sisältää muun muassa seuraavat kappaleet:
Simon & Garfunkel: America
Elton John: Tiny Dancer, Mona Lisas and Mad Hatters
Thunderclap Newman: Something in the Air
Led Zeppelin: Misty Mountain Hop
Aiheesta muualla

Melkein julkkis Internet Movie Databasessa (englanniksi)
SMS Zenta

| SMS Zenta |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Polan laivastontelakka, Pola
Kölinlasku:  8. elokuuta 1896
Laskettu vesille:  18. elokuuta 1897
Palveluskäyttöön:  28. toukokuuta 1899
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 16. elokuuta 1914
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 313 t (standardi) 2 503 t (kuormattu)
Pituus:  96,88 m (kokonaispituus) 96,00 m (vesiraja)
Leveys:  11,73 m
Syväys:  4,24 m
Koneteho:  8 160 ihp
Propulsio:  2-akselinen, 4-sylinterinen VTE-höyrykone, 8 × Yarrow-kattilaa
Nopeus:  20,8 solmua
Miehistöä:  308
Aseistus
Aseistus:  8 × Skoda 12 cm/40 -tykkiä 8 × Skoda 47 mm/44 -tykkiä 2 × Hotchkiss 47 mm/33 -tykkiä 2 × 8 mm konekivääriä 2 × 45 cm torpedoputkea
SMS Zenta oli Itävalta-Unkarin laivaston Zenta-luokan panssarikansiristeilijä, joka upposi 16. elokuuta 1914 Antivarin taistelussa.
Valmistus

Insinööri J. Kuchinkan suunnittelema alus tilattiin Polan laivastontelakalta (nyk. Pula), missä köli laskettiin 8. elokuuta 1896. Alus laskettiin vesille 18. elokuuta 1897 ja liitettiin laivastoon 28. toukokuuta 1899.
Palvelus

Alus lähti 10. marraskuuta 1899 Kaukoitään. Se osallistui 2. kesäkuuta 1900 Takunlahdella käytyyn taisteluun, jolloin maihin lähetettiin merisotilaita. Seuraavan vuoden alun alus oli Itä-Aasian laivueessa, kunnes se lähti 7. heinäkuuta kotimatkalle. Alus saapui Polaan lokakuussa.
Alus lähti 15. lokakuuta 1902 Afrikkaan ja Etelä-Amerikkaan, mistä se palasi 10. lokakuuta 1903 Polaan. Vuodesta 1904 alus oli "kesälaivueessa" eli torpedokoulutuslaivueessa, kunnes se siirrettiin 1908 reservilaivueeseen. Alus oli reservissä vuoteen 1912.
Alus lähetettiin 28. heinäkuuta 1914 kuuden torpedoveneen ja hävittäjän kanssa saartamaan Montenegron rannikkoa. Alus kohtasi 16. elokuuta SMS Ulanin kanssa ympärysvaltojen laivasto-osaston, mistä seuranneessa Antivarin taistelussa se upotettiin tunnin taistelun jälkeen. Ulan pääsi vaurioituneena pakenemaan.
Sapotillapuu

| Sapotillapuu |
| --- | --- |
 Sapotillapuun lehtiä ja hedelmiä
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Sapotillakasvit Sapotaceae
Alaheimo::  Sapotoideae
Suku::  Sapotillapuut Manilkara
Laji::  zapota
Kaksiosainen nimi
 Manilkara zapota  (L.) P.Royen 
Katso myös
   Sapotillapuu Wikispeciesissä   Sapotillapuu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sapotillapuu eli makeasapotillapuu (Manilkara zapota) on ikivihreä, alun perin Keski-Amerikassa kasvava puu. Siitä saadaan chicle-massaa, jota käytetään purukumin raaka-aineena. Nykyään sapotillapuu on levinnyt myös Afrikkaan ja Aasiaan.
Ulkonäkö ja koko

Sapotillapuu kasvaa avomaalla 18 metriä, metsässä jopa 30 metriä korkeaksi. Sen lehdet ovat ikivihreät, vahapintaiset, noin 10 cm pitkät ja 3 cm leveät. Kukat ovat pienet, kellomaiset. Hedelmät ovat 5–10 cm pitkiä, pyöreitä tai soikeita. Hedelmät ovat raakoina kumimaisia ja härmän peitossa, kypsän hedelmän hedelmäliha muistuttaa päärynää.
Sapotillapuusta on jalostettu viljelylajikkeita.
Levinneisyys

Sapotillapuu kasvaa luonnonvaraisena Jukatanilla ja muualla Etelä-Meksikossa sekä Belizessä ja Guatemalassa.
Käyttö

Sapotillapuun tärkein tuote on sen maitiaisneste, joka sisältää 15 % luonnonkumia ja 30 % hartsia.
Puun eri osista on myös tehty yrttiteetä, joita on käytetty yskän ja vatsavaivojen lievitykseen.
Sapotillapuun kypsiä hedelmiä syödään jälkiruokana. Niistä tehdään hilloa tai sorbettia, ja mehua, josta voidaan käyttää etikkaa.
Siemenessä on saponiinia ja sapotiniinia. Yli 6 siemenen syöminen aiheuttaa oksennusta ja vatsakipua.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Sapotillapuu eli makeasapotillapuu (Manilkara zapota)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Manilkara zapota (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Manilkara zapota (englanniksi)
Sarong

Jaavalaiset miehet käyttävät usein sarongia uskonnollisissa ja vapaamuotoisissa tilaisuuksissa. Nämä miehet on kuvattu Surabayassa Itä-Jaavalla.
Sarong (malaijia) on pitkä putkimainen tai suorakaiteen muotoinen kangas, jota käyttävät sekä naiset että miehet hamemaisena vaatekappaleena Kaakkois- ja Etelä-Aasiassa, Arabian niemimaalla, Afrikan sarvessa ja monilla Tyynenmeren saarilla. Kangas on usein hyvin värikäs, ja se on joko kuosiin kudottua tai painettua. Kuviot voivat olla eläin- tai kasviaiheisia, ruutukuvioita tai ne on voitu valmistaa solmuvärjäyksellä.
Länsimaissa sarong tuli tunnetuksi 1930–1950-lukujen eksotiikalla ratsastavien elokuvien, kuten Dorothy Lamourin tähdittämän Kaksi iloista merimiestä Balissa myötä. Siitä ei koskaan tullut yleisesti käytettyä vaatekappaletta lännessä, mutta ajoittain muotisuunnittelijat tuovat sen uudelleen esiin urheilu- tai rantavaatemallistoissaan.
Khmer-tanssijalla on yllään batiikkivärjätty kambodžalainen sampot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sarong Wikimedia Commonsissa
Romney Sandsin rautatieasema

Romney Sandsin rautatieasema on kapearaiteisen Romney, Hythe and Dymchurch Railwayn liikennepaikka Kentin kreivikunnassa Englannissa. Liikennepaikka sijaitsee Romney Marshin niemellä. Asema on ns. saariasema, eli asemarakennus sijaitsee välilaiturilla raiteiden välissä.
Historia

Alun perin liikennepaikka avattiin toukokuussa 1928 nimellä Maddieson's Camp läheisen lomakylän mukaan. Toista maailmansotaa edeltävänä aikana aseman paikkaa osoittivat pelkät aseman nimikilvet. Sodan jälkeisissä perusparannustöissä kaksiraiteinen osuus muutettiin yksiraiteiseksi, ja asemalle rakennettiin betoninen seisakelaituri. Asema säilyi muuttumattomana vuoteen 1973 saakka.
Vuonna 1973  asemalle päätettiin rakentaa sivuraide junien kohtaamista varten, jotta tunnin vuorovälein hoidettava liikenne New Romneyn ja Dungenessin välillä olisi mahdollista. Maanomistussuhteista johtuen sivuraiteen rakentaminen oli kuitenkin mahdotonta, joten asema siirrettiin lopulta lomakylään johtavan tien toiselle puolelle. Sivuraide rakennettiin talvella 1973–1974 yhdessä raiteiden välissä olevan laiturin ja lipputoimiston kanssa.
Lomakylä on edelleen toiminnassa, mutta omistussuhteiden muutoksen myötä se on nimetty uudelleen. Tämän vuoksi myös liikennepaikka nimettiin uudelleen Romney Sandsiksi suunnilleen vuonna 1980.
War Departmentin sivurata

Vuosina 1929–1951 silloinen Maddieson's Campin liikennepaikka oli risteysasema, josta alkoi sisämaahan johtava sotaministeriön sivurata. Rata rakennettiin ministeriön pyynnöstä hoitamaan Dengeen perustetun salaisen, akustiseen lentoliikenteen valvontaan tarkoitetun tukikohdan liikennettä. Tukikohdan toiminta oli menestyksekästä, mutta tutkan kehittäminen teki sen tarpeettomaksi lähes välittömästi.
Sotaministeriöllä oli oma veturi, jolla hoidettiin tukikohdan liikennettä. Veturia säilytettiin Hythen veturitalleilla, ja sillä oli lupa liikennöidä koko rautatiellä tarpeen mukaan. Veturi on myös ainoa muun kuin rautatieyhtiön omistama veturi, joka on ollut pidempiaikaisessa liikenteessä RH&DR:n omistamalla radalla.
Toisen maailmansodan jälkeen sivurata oli tavaraliikenteen käytössä kuuden vuoden ajan. Liikenne päättyi vuonna 1951, ja sivurata purettiin saman vuoden loppuun mennessä.
Aiheesta muualla

Romney, Hythe and Dymchurch Railway: Romney Sands station (Arkistoitu – Internet Archive)