stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jättiläisplaneetta
Kaasukääpiöt

Kaasukääpiöt eli mini-Neptunukset ovat Neptunusta pienempiä, mutta Maata paljon suurempia planeettoja, joilla on ympärillään paksu vetykaasukehä. Kaasukääpiöiden rakenne on tavallisimmin kiviytimen ympärillä jäätä ja vettä, ja uloinpana vetykaasukehä. Kaasukääpiöt ovat noin 2–4 Maan säteisiä. Niinpä niiden massa saattaa olla 2–20 Maan massaa, riippuen sisäisestä rakenteesta. Kaasukääpiöiden todennäköinen olemassaolo on johdettu teoreettisesti Uranuksesta ja Neptunuksesta ajattelemalla, että näitä pienempiä paksun vetykaasukehän omaavia planeettoja on eksoplanettojen joukossa. Noin 2,3 Maan massainen Kepler-11f on luultavasti kaasukääpiö.
Super-Jupiterit

Muilta tähdiltä on löydetty jupiteria noin 3–13 kertaa massiivisempia super-Jupitereita, muun muassa Kappa Andromedae b, jonka massa on 12–13 Jupiterin massaa, juuri ruskeaa kääpiötä pienempi.
Synty

Yleensä jättiläisplaneettojen uskotaan syntyneen siten, että noin 10–15 Maan massainen ydin kasautui ensin aurinkoa kiertävässä kiekkomaisessa kaasu- ja pölypilvessä. Kun ydin oli näin massiivinen, se keräsi kaasua itseensä. Prosessi olisi vienyt miljoonia vuosia. Uranuksen ja Neptunuksen varsinkin uskotaan vaellelleen kaasu- ja pikkuplaneettakiekossa ainakin muutaman AU:n verran synnyinsijoiltaan.
Yleisimmän teorian mukaan jättiläisplaneetat Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus ovat syntyneet niin, että alkuaurinkosumussa kivisiä ja jäisiä kappaleita sulautui törmäämällä toisiinsa pitkän ajan kuluessa noin 10–40 Maan massaiseksi ytimeksi, joka melko lyhyessä ajassa keräsi ympärilleen paksun vetyvaipan. Kilpaileva, mutta tutkijoiden piirissä melko epäsuosittu kiekkoepävakaisuusteoria väittää, että jättiläisplaneetat olisivat tiivistyneet suoraan alkuaurinkosumusta oman painovoimansa ansiosta. Aurinkokunnan jättiläisplaneetat ovat teorioiden mukaan vaeltaneet alkuperäisiltä syntymäpaikoiltaan joissain määrin ulospäin vuorovaikuttaessaan Aurinkoa ympäröivän kaasuista ja planetesimaaleista koostuvan sumukiekon kanssa, sekä häiritsemällä toistensa ratoja siihen asti, kun vakaa tila on saavutettu. Uranuksen ja Neptunuksen synty on nykyisten laskujen mukaan mahdotonta niillä etäisyyksillä, joilla ne nyt ovat.[lähde? ] Näillä etäisyyksillähän on vain jäisiä pikkuplaneettamaisia Kuiperin vyöhykkeen kohteita. Jättiläisplaneettojen sisemmät kuut ovat syntyneet jättiläisplaneettoja kiertäneestä jäähitusia ja pölyä ja suurempia kappaleita sisältäneestä kiekosta.
Synty > Kasautumisteoria

Useimmat Aurinkokunnan syntyteoriat lähtevät nykyään liikkeelle siitä, että Aurinkoa ympäröi alussa kaasusta, pölystä ja jäähitusista koostunut esiplanetaarinen kiekko. Tässä alkuaurinkosumussa oli lumiraja, jonka sisäpuolella ei ollut jäähitusia korkean lämpötilan takia.  Yleensä tutkijat ajattelevat jättiläisplaneettojen syntyneen kasautumalla pienemmistä osasista pitkän ajan kuluessa. Alussa oli pölyhituisia, jotka törmäilivät toisiinsa pienellä nopeudella tarttuen kiinni. Ajan kuluessa syntyi kiven kokoisia, pikkuplaneettojen kokoisia planetesimaaleja jne kappaleita, vaikka osa törmäyksistä saattoikin pilkkoa kappaleita alkkutekijöihinsä. Planetesimaalit kasautuivat keskinäisissä törmäyksissä lopulta planeettojen ytimiksi niin sanotussa karkaavassa kasvussa, jossa isot kappaleet keräsivät pienempiä kappaleita itseensä. Kun planeetan ytimen koko kasvoi kriittisen rajan yli, se alkoi kerätä ympäröivästä esiplanetaarisesta kiekosta kaasua, lähinnä vetyä ja heliumia. Kriittinen raja on 5–15 Maan massaa, mikä saavutettiin ennen karkaavan kasvun loppua. Noin viiden Maan massaisia ytimiä saattoi syntyä 3–8 AU:n etäisyydellä ja 10 Maan massaa 3–7,5 AU:n etäisyydellä.[lähde? ] Alussa kaasun kertyminen oli hidasta, mutta tietyssä vaiheessa kertyminen alkoi ruokkia itseään ja kaasun kertyminen esimerkiksi jättiläisplaneettaan oli äärimmäisen nopeaa. Tämä alkoi noin 30 Maan massassa.
Jupiter ja Saturnus saattoivat syntyä siinä vaiheessa, missä esiplanetaarisessa kiekossa oli vielä runsaasti kaasua, tai sitä virtasi vielä kiekkoon sisään, toisin kuin pienemmät Uranus ja Neptunus. Tutkijoiden mukaan jättiläisplaneetat syntyivät vasta, kun esiplanetaarisen kiekon kaasu oli jo häviämässä ja sen alkuperäisestä määrästä oli jäljellä vain murto-osa. Alkujupiterin säde oli kaksi Jupiterin sädettä ja pintalämpötila 700 kelviniä. Teorian mukaan Jupiter loisti kasautuessa jopa 0,01 Auringon voimalla, mutta ainakin 1–6 Auringon voimalla. Jupiter avasi eräässä vaiheessa vetovoimallaan kaasusta ja planetesimaaleista koostuvaan esiplanetaariseen kiekkoon aukon, jossa ainakin alussa oli kaksi kaasun syöttövirtausta kohti Jupiteria. Tällöin Jupiterin kasvu hidastui.
Teoreetikot olettavat kasautumisteorian mukaisesti, että jättiläisplaneettojen muodostuminen olisi vaikeaa pienimaissaisille metalliköyhille tähdille. On väitetty, että jättiläisplaneettoja tuottaisi kaksi prosessia, joista toinen harvinaisempi ei riipu tähden metallipitoisuudesta. Nykyisen kasautumisteorian haastaa Gliese 876:n järjestelmä, jossa metallipitoisuus on alhainen. Tähden Fe/H −0,4–0,0 ja keskustähti on pienimassainen, 0,32 Auringon massaa. Tähdellä on kaksi Jupiterin massaista planeettaa.
Synty > Kiekkoepävakaisuusteoria

Jotkut tutkijat kannattavat ajatusta, jonka mukaan Aurinkokunan jättiläisplaneetat syntyivät kiekossa olevian häiriöiden luhistuttua oman painovoimansa ansiosta nopeasti, korkeintaan muutaman sadan-tuhannen vuoden sisään kasaan. Tämän kiekkoepävakaisuusteorian ongelmana on yleensä ollut se, että se vaatii suuria ainetiheyksiä.
Synty > Aikaskaalaongelma

Kasautumisteorioiden haasteena on ollut aika: monet teoriat vaativat Jupiterin synnyltä monia tai monia kymmeniä miljoonia vuosia, mutta muista tähdistä tehtyjen havaintojen mukaan jättiläisplaneettojen on täytynyt syntyä noin miljoonassa vuodessa.
Perinteisesti on ajateltu että jättiläisplaneettojen synty tapahtui jossain 5–10 AU:n etäisyydellä, missä oli tiheässä jäisiä, hiilivedystä koostuvia tervaisia ja kivisiä kappaleita noin 10–15 g/cm² pintatiheydellä. Kaasua saattoi olla 5×10-11 g/cm³. Erään laskelman mukaan pintatiheys ulkoplaneettojen kohdalla saattoi olla kaksi kertaa minimimassaisen aurinkosumun verran. Tällöin tietokonelaskelmat tuottavat miltei oikeanlaisia planeettoja lukuun ottamatta sitä, että Jupiterille tulee liian raskas ydin. Jupiterin kevyt ydin selitetään nykyään suurella oligarkkivaiheen törmäyksellä, joka tuhosi osan Jupiterin ytimestä. Nykyään Jupiterin väitetään niin sanotussa Grand Tack -mallissa syntyneen asteroidivyöhykkeellä, mutta Uranus ja Neptunus syntyivät 6–8 AU:n päässä Auringosta.
Aiheesta muualla

Lecture 7: Gas Giant = Jovian Planets (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Howell, Elizabeth: Gas Giants: Facts About the Outer Planets SPACE.com.  29.3.2018. Viitattu 27.10.2018 (englanniksi).
Williams, Matt: What are Gas Giants? Universe Today.  9.8.2017. Viitattu 27.10.2018 (englanniksi).
Gas Giant Interiors: 2003 NASA.  23.10.2003, päivitetty 30.1.2018. Viitattu 27.10.2018 (englanniksi).
Aurinkokunnan jättiläisplaneettojen massat suhteessa toisiinsa.
Aurinkokunnan jättiläisplaneettojen kokovertailu. Vasemmalta oikealle: Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus. Aurinko taustalla samassa mittakaavassa.
Honkalampi (Liperi)

| Honkalampi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Liperi
Koordinaatit:  62°37′00″N, 29°29′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Laskujoki:  Honkapuro
Järvinumero:  04.324.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,5 m 
Rantaviiva:  4,51 km 
Pinta-ala:  0,5 km² 
Tilavuus:  0,0035 km³ 
Keskisyvyys:  7,3 m 
Suurin syvyys:  20,9 m 
 fiHonkalampi 
Honkalampi on saareton järvi Liperissä Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 49,6 hehtaaria. Honkalampi sijaitsee Joensuun keskustaajaman tuntumassa noin 13 kilometriä Joensuun keskustasta länteen.
Maantiede

Honkalammen pituus kaakosta luoteeseen on 1,5 kilometriä. Pohjoisrannan noin 200 metriä pitkä niemimaa jakaa järven kaakkoiseen ja luoteiseen osaan, joista luoteinen on huomattavasti syvempi. Eteläisin järvenosa on Kotilahti, jonka länsipuolella on Uittoniemi ja itäpuolella Paloniemi. Vajaa neljäsosa Honkalammesta on enintään kolme metriä syvä ja runsaasti yli neljäsosa on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, 21 metriä, sijaitsee järven luoteisosassa, kaakkoisosan syvin kohta on noin 13 metriä.
Joensuun keskustasta länteen ulottuva kaupunkimainen asutus päättyy Honkalammen paikkeilla. Järven rannoilla on pientaloja, mutta Kotilahden rannat ovat suhteellisen koskemattomia. Järven pohjoisen rannan vieritse kulkee maantie ja rautatie. Honkalampi laskee Kotilahden rannalta alkavaa Honkapuroa itään Oriveteen (75,9 metriä mpy).
Honkalammen vesitilavuus on 3 495 500 kuutiometriä.
Honkalampi (04.324.1.002) kuuluu Honkapuron-Ylämyllynpuron valuma-alueeseen (04.324), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pyhäselän alue (04.32) ja ensimmäinen on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Honkalampi on Honkapuron-Ylämyllynpuron valuma-alueen laajin vakavesi. Alueeseen kuuluu Honkalammen lisäksi Nuottilampi, Mustalampi ja Paha-Särki.
Hollmén

Hollmén on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Arno Hollmén (s. 1930), lääkäri ja professori
Edvard Hollmén (1902–1979), jalkapalloilija
Heikki Hollmén (1966–1993), kiekonheittäjä
Lauri Hollmén (1935–2020), arkkitehti ja tietokirjailija
Pauli Hollmén (1924–2011), liikemies ja talousrikollinen
Regina Hollmén (s. 1958), jalkapalloilija
Saija Hollmén (s. 1970), arkkitehti
Hilda Huntuvuori, ent. Hollmén (1887–1968), opettaja ja kirjailija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Herb Gardiner

Herb Gardiner
Herbert Martin Gardiner (8. toukokuuta 1891 Winnipeg, Manitoba, Kanada – 11. tammikuuta 1972) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Gardiner pelasi Montreal Canadiensissa ja Chicago Blackhawksissa National Hockey League -liigassa. Hän ehti edustaa myös WCHL:n Calgary Tigers -seuraa.
Saavutuksia

Hart Trophy 1927 (paras pelaaja)
Hockey Hall of Fameen 1958
Aiheesta muualla

Herb Gardiner The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Nels Stewart | Hart Memorial Trophyn voittaja 1927 | Seuraaja: Howie Morenz |
Helunan häämatka

| Helunan häämatka |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sakari Jurkka
Käsikirjoittaja:  Roy (Tapio Vilpponen)
Tuottaja:  Veikko Itkonen
Säveltäjä:  Harry Bergström
Kuvaaja:  Kalle Peronkoski
Leikkaaja:  Veikko Itkonen
Lavastaja:  Roy
Pääosat:  Sirkka-Liisa Wilén Sakari Jurkka Pentti Viljanen Emmi Jurkka
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Veikko Itkonen
Ensi-ilta:  16. syyskuuta 1955
Kesto:  66 minuuttia
Alkuperäiskieli:  Suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helunan häämatka on Sakari Jurkan ohjaama suomalainen mustavalkoinen komediaelokuva vuodelta 1955. Sen on käsikirjoittanut nimimerkki Roy eli Tapio Vilpponen.
Juoni

Heluna-lehmä ja hänen emäntänsä nousevat sisävesilaivaan, joka matkaa järvellä laiturilta toiselle. Laivaan nousee eräältä laiturilta teatteriseurue, mistä aluksen päällikön tytär (Sirkka-Liisa Wilén) on innoissaan, sillä hän haaveilee teatteriurasta. Hänen isänsä (Reino Valkama) ei hyväksy moisia suunnitelmia. Tytär onnistuu kuitenkin pääsemään esiintyjäksi seurueeseen, mutta isä lukitsee hänet ennen esitystä hyttiin. Tytär keplottelee itsensä kuitenkin vapaaksi ja ehtii esittämään osansa. Juoneen on nivottu myös poliisi Vihulaisen (Heimo Lepistö) kuljettama rosvo-Aapeli (Armas Jokio).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sirkka-Liisa Wilén  | … |  Salli, kapteenin tytär   |
|  Sakari Jurkka  | … |  Kalle eli säveltäjä Sussupowhisky   |
|  Pentti Viljanen  | … |  Jalmari, Voutilaisen renki   |
|  Emmi Jurkka  | … |  Eliisa, kamreerska   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  Amadeus, kamreeri   |
|  Oke Tuuri  | … |  Tossu Vetelä, teatteriryhmän johtaja   |
|  Reino Valkama  | … |  kapteeni   |
|  Eero Kosteikko  | … |  Lukki   |
|  Armas Jokio  | … |  Myrsky-Aapeli   |
|  Hannes Veivo  | … |  Veka   |
|  Oiva Sala  | … |  lukkari   |
|  Kerttu Salmi  | … |  Justiina   |
|  Ville-Veikko Salminen  | … |  Ville, lämmittäjä   |
|  Helvi Aunio  | … |  puvustonhoitaja   |
|  Kaarlo Wilska  | … |  Kaaleppi   |
|  Tuukka Soitso  | … |  autonkuljettaja Hoippanainen   |
|  Allu Kosonen  | … |  muusikko   |
|  Kauko Kotilainen  | … |  Eemeli, laivamies   |
|  Heimo Lepistö  | … |  poliisi Vihulainen   |
|  Rauha Rentola  | … |  Manta   |
|  Irja Rannikko  | … |  Tiltu   |
|  Pentti Irjala  | … |  hinaajan kippari   |
|  Seppo Sariola  | … |  Hiski, hinaajan laivamies   |
|  Sylva Rossi  | … |  Sylvi, lihava donna   |
|  Maikki Länsiö  | … |  "hyvä haltijatar"   |
|  Laila Rihte  | … |  diiva   |
|  Matti Aulos  | … |  Aku   |
|  Eino Katajavuori  | … |  "kamariherra"   |
|  Jorma Metsävainio  | … |  "paashi"   |
|  Eero Paganus  | … |  ensirakastaja   |
|  Anton Soini  | … |  1. ukko laivalla   |
|  Väinö Parviainen  | … |  2. ukko laivalla   |
|  Arttu Suuntala  | … |  laulava laivamies   |
|  Lauri Lammela  | … |  laivamies   |
|  Veikko Linna  | … |  Voutilaisen isäntä   |
|  Roy  | … |  mies laivalla   |
|  Olle Åkerblom  | … |  autonkuljettaja   |
|  Annikki Linnoila  | … |  ikäneito laivalla   |
|  Sointu Kouvo  | … |  täti laivalla   |
|  Esko Jantunen  | … |  kulissipoika   |
|  Mirja Tiirikka  | … |  kassaneiti    |
Tuotanto

Veikko Itkosen tarjotessa ohjaustyötä Orvo Saarikivelle tämä kieltäytyi käsikirjoituksen luettuaan. Elokuva oli lajityypiltään puskafarssi voimakkaasti karrikoituine hahmoineen.
Työnimenä oli mainittu S/S Susanna. Nimi vaihdettiin mielenkiintoisempaan vaikka astutettavaksi kuljetettava Heluna-lehmä onkin sivuosassa. Aluksena käytettiin vanhaa Merenkulkuhallituksen yhteysalusta. Ulkokuvat otettiin Laajasalossa ja Saimaalla, ja studio oli rakennettu Haagan työväentalolle.
Elokuvan ensi-ilta oli 16. syyskuuta 1955 Kalevassa ja Rexissä Helsingissä.
Vastaanotto

Kriitikoiden arvio elokuvasta oli murskaava. ”...filmi on juuri sellainen, kuin nimi lupaa, yhtä viheliäisen törkeä.” Muidenkaan arvostelijoiden oli vaikeaa nähdä tuotoksessa mitään hyvää.
Julkaisut

Helunan häämatka sai televisioensi-iltansa syyskuussa 1982. Elokuva keräsi ruutujen ääreen noin 1,1 miljoonaa katsojaa, eli lähes neljäsosa suomalaisista katsoi ”räiskyvän kesäiseksi hullutteluksi” luonnehdittua farssia. VLMedia Oy julkaisi Helunan häämatkan DVD:nä vuonna 2018. DVD:n takakannessa julkaisua mainostetaan virkkeellä ”Kotimainen puskafarssi vuodelta 1955!”.
Hermann Helgesen

| Mitalit>  Norja.Miesten voimistelu.Olympialaiset  | Mitalit>  Norja.Miesten voimistelu.Olympialaiset  | Mitalit>  Norja.Miesten voimistelu.Olympialaiset  |  Norja> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Antwerpen 1920 | Joukkue, vapaa systeemi |  |
Hermann Aldryk Trostrup Helgesen (s. 28. helmikuuta 1889 – 1. helmikuuta 1963) oli norjalainen voimistelija. Hän oli mukana Norjan hopeaa voittaneessa joukkueessa Antwerpenin olympialaisissa 1920.
Aiheesta muualla

Databaseolympics.com
Huiluharakkataskut

| Huiluharakkataskut |
| --- | --- |
 Huiluharakkatasku (Kittacincla malabarica)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Huiluharakkataskut Kittacincla  Gould, 1836
Katso myös
   Huiluharakkataskut Wikispeciesissä   Huiluharakkataskut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Huiluharakkataskut (Kittacincla) on sieppojen heimoon kuuluva lintusuku. John Gould kuvasi suvun tieteelle vuonna 1836.
Lajit

Sukuun kuuluu ainakin seuraavat neljä lajia:
Huiluharakkatasku (Kittacincla malabarica)
Filippiinienharakkatasku (Kittacincla luzoniensis)
Mustaharakkatasku (Kittacincla nigra)
Cebunharakkatasku (Kittacincla cebuensis)
Hermann Henselmann
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hermann Henselmann Wikimedia Commonsissa
Huilujuoksija

| Huilujuoksija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kaljukkaat Eupetidae
Suku::  Eupetes  Temminck, 1831
Laji::  macrocerus
Kaksiosainen nimi
 Eupetes macrocerus  Temminck, 1831 
Katso myös
   Huilujuoksija Wikispeciesissä   Huilujuoksija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Huilujuoksija eli  malakanloistotimali, aikaisemmalta nimeltään malaijanliejutimali(Eupetes macrocerus) on varpuslintujen lahkoon kuuluva lintulaji. BirdLife Suomi lukee sen kuuluvaksi kaljukkaiden heimoon, mutta toisinaan se luetaan ainoaksi lajiksi heimoon Eupetidae.
Levinneisyys

Huilujuoksijaa tavataan Bruneissa, Indonesiassa, Malesiassa ja Thaimaassa. Laji on vielä paikoin yleinen, mutta se on vähenemässä suhteellisen nopeasti elinympäristöjen tuhoutumisen takia, ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Kajal Agarwal

| Kajal Agarwal |
| --- | --- |
 Kajal Agarwal vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1985 (ikä 39) Bombay, Maharashtra, Intia
Ammatti:  näyttelijä, malli
Puoliso:  Gautam Kitchlu (vih. 2020)
Näyttelijä
Aktiivisena:  2004–
Merkittävät roolit:  Indu / Mithravinda Devi (Magadheera)
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Kajal Agarwal (s. 19. kesäkuuta 1985 Bombay, Maharashtra, Intia) on intialainen näyttelijä, joka on esiintynyt telugun-, tamilin- ja hindinkielisissä elokuvissa.
Agarwal syntyi punjabiperheeseen Bombayssa. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli vuonna 2004 valmistunut hindinkielinen Kyun...! Ho Gaya Na. Vuonna 2007 hän sai roolin telugunkielisestä elokuvasta Lakshmi Kalyanam, jonka jälkeen hän on saanut paljon rooleja erityisesti telugunkielisissä elokuvissa. Varsinaisen läpimurtonsa hän teki elokuvalla Magadheera, josta tuli ilmestyttyään vuonna 2009 kaikkien aikojen menestynein telugunkielinen elokuva. Hänen esittämänsä kaksoisrooli tuotti hänelle vuoden parhaan naisnäyttelijän Filmfare Awards South -ehdokkuuden. Ensimmäisen merkittävän palkintonsa hän voitti vuoden 2010 elokuvallaan Brindaavanam. Muita hänen taloudellisesti menestyneitä elokuviaan ovat olleet vuoden 2010 Darling, jolla hän sai toisen Filmfare Awards South -ehdokkuutensa, ja vuonna 2011 ilmestynyt Mr. Perfect.
Yksityiselämä

Agarwal meni naimisiin yrittäjä Gautam Kitchlun kanssa Mumbaissa 30. lokakuuta 2020.
Filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Kieli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Kyun...! Ho Gaya Na | Diyan kaveri | hindi |  |
| 2007 | Lakshmi Kalyanam | Lakshmi | telugu |  |
| 2007 | Chandamama | Mahalakshmi | telugu |  |
| 2008 | Pourudu | Samyukhta | telugu |  |
| 2008 | Pazhani | Deepti | tamili |  |
| 2008 | Aatadista | Sunnanda | telugu |  |
| 2008 | Saroja | Pooja | tamil |  |
| 2008 | Bommalattam | Anitha | tamili |  |
| 2009 | Modhi Vilayadu | Easwari Lakshmiram | tamili |  |
| 2009 | Magadheera | Indu / Mithravindha Devi | telugu | Parhaan naisnäyttelijän Filmfare Awards South -ehdokkuus |
| 2009 | Ganesh Just Ganesh | Divya | telugu |  |
| 2009 | Arya 2 | Geethanjali | telugu |  |
| 2010 | Om Shanti | Meghana | telugu |  |
| 2010 | Darling | Nandini | telugu | Parhaan naisnäyttelijän Filmfare Awards South -ehdokkuus |
| 2010 | Naan Mahaan Alla | Priya Sudharsan | tamili |  |
| 2010 | Brindaavanam | Bhoomi | telugu | Parhaan naisnäyttelijän CineMAA Awards -palkinto |
| 2011 | Mr. Perfect | Priya | telugu | Parhaan naisnäyttelijän Filmfare Awards South -ehdokkuus |
| 2011 | Veera | Chitti | telugu |  |
| 2011 | Singham | Kavya Bhosle | hindi | Parhaan naisensikertalaisen Filmfare Awards -ehdokkuus |
| 2011 | Dhada | Rhea | telugu |  |
| 2012 | Business Man | Chitra | telugu |  |
| 2012 | Maattrraan | Anjali | tamili |  |
| 2012 | Thuppakki | Nisha | tamili | Parhaan naisnäyttelijän CineMAA Awards -palkinto |
| 2012 | Sarocharu | Sandhya | telugu |  |
| 2013 | Special 26 | Priya Chauhan | hindi |  |
| 2013 | Baadshah | Janaki | telugu |  |
| 2013 | Naayak | Madhu | telugu |  |
| 2013 | All in All Azhagu Raja | Chitra Devi Priya | tamili |  |
| 2014 | Jilla | Shanthi | tamili |  |
| 2014 | Yevadu | Deepthi | telugu |  |
| 2014 | Govindudu Andarivadele | Satya | telugu | Parhaan naisnäyttelijän Filmfare Awards South -ehdokkuus |
| 2015 | Temper | Shanvi | telugu |  |
| 2015 | Maari | Sridevi | tamili |  |
| 2015 | Paayum Puli | Sowmya | tamili |  |
| 2015 | Size Zero | Itsenään | telugu | Cameoesiintyminen |
| 2015 | Inji Iduppazhagi | Itsenään | tamili | Cameoesiintyminen |
| 2016 | Sardaar Gabbar Singh | Arshi | telugu |  |
| 2016 | Brahmotsavam | Kashi | telugu |  |
| 2016 | Do Lafzon Ki Kahani | Jenny | hindi |  |
| 2016 | Janatha Garage | Itsenään | telugu | Erikoisesiintyminen laulussa ”Pakka Local” |
| 2016 | Kavalai Vendam | Divya | tamili |  |
| 2017 | Khaidi No. 150 | Lakshmi | telugu |  |
| 2017 | Nene Raju Nene Mantri | Radha | telugu |  |
| 2017 | Vivegam | Yazhini | tamili |  |
| 2017 | Mersal | Anu Pallavi | tamili |  |
| 2018 | Awe | Kali | telugu |  |
| 2018 | MLA | Indu | telugu |  |
| 2018 | Kavacham | Samyukta | telugu |  |
| 2019 | Sita | V. Sita Mahalakshmi | telugu |  |
| 2019 | Ranarangam | Geetha | telugu |  |
| 2019 | Comali | Rithika Mohan | tamili |  |
| 2021 | Mosagallu | Anu | telugu |  |
| 2021 | Mumbai Saga | Seema Rao | hindi |  |
| 2021 | Hey Sinamika |  | tamili |  |
| 2021 | Acharya |  | telugu |  |
| 2021 | Ghosty |  | tamili |  |
| 2021 | Indian 2 |  | tamili |  |
| 2021 |  Paris Paris |  | tamili |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kajal Agarwal Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kajal Agarwal Allmoviessa (englanniksi)
Hoffmannin kertomukset

Hoffmannin kertomukset (ransk. Les Contes d'Hoffmann) on Jacques Offenbachin säveltämä ooppera, jossa on prologi, 3 näytöstä ja epilogi. Teos on vuodelta 1880, Offenbach ehti saada teoksesta vain pianopartituurin valmiiksi ennen kuolemaansa. Tämän jälkeen Ernest Guiraud orkesteroi sen ja vei sen Pariisin Opéra-comiqueen. Oopperan kantaesitys  oli vuonna 10. helmikuuta 1881. Teos esitettiin Suomessa ensimmäisen kerran 14. huhtikuuta 1912 Kotimaisessa oopperassa.
Henkilöt

Hoffmann, runoilija – tenori
Niklaus, Hoffmannin seuralainen – altto
Lindorf, ministeri – bassobaritoni
Coppelius, optikko – bassobaritoni
Mirakel, tohtori – bassobaritoni
Dapertutto, taikuri – bassobaritoni
Andres, Stellan palvelija – tenori
Cochenille, Spalanzanin palvelija – tenori
Franz, Crespelin palvelija – tenori
Pittichianaccio, Giuliettan kääpiö – tenori
Olympia, mekaaninen nukke – sopraano
Antonia, laulajatar – sopraano
Giulietta, kurtisaani – sopraano
Stella, oopperalaulajatar – sopraano
Spalanzani, fysiikan professori – tenori
Schlemil, Giuliettan rakastaja – basso
Crespel, Antonian isä – basso
Antonian äidin ääni – mezzosopraano
Luther, kapakan isäntä – basso
Nathanael, ylioppilas – tenori
Hermann, ylioppilas – baritoni
ylioppilaita, Spalanzanin vieraita – kuoro
Huom. Lindorfin, Coppeliuksen, Mirakelin ja Dapertutton, Andresin, Cochenillen, Franzin ja Pittichianaccion sekä Olympian, Antonian, Giuliettan ja Stellan osat esittää yleensä sama laulaja.
Synopsis > Tapahtumapaikka ja -aika

Prologi ja epilogi Lutherin kellariravintolassa Nürnbergissä, ensimmäinen näytös Spalanzanin luona, toinen näytös Crespelin asunnossa Münchenissä ja kolmas näytös Giuliettan palatsissa Venetsiassa; 1800-luvun alku.