stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viidakkoveitsi
Kulttuurialueellisia variaatioita

Panga on muunnelma joka esiintyy Itä- ja Etelä-Afrikassa. Tällä nimellä voi olla juurensa swahili etymologiassa, mutta pangaa ei pidä sekoittaa työkaluun jota käytetään panga-kalan käsittelyssä. Pangassa on leveämpi terä verrattuna macheteen ja siinä on yleensä keihäsmäinen tai atraimen kaltainen kärkiosa. Sitä käytettiin aseena Etelä-Afrikassa erityisesti 1980-luvulla sekä 1990-luvun alkupuolella Natalin maakunnassa. Edellisen konfiktin aikana se toimi aseena African National Congress sekä zulu-nationalistisen Inkatha Freedom -puolueen joukkojen välillä. Pangaa käytetään aseen lisäksi yleisesti sokeriruon leikkaamiseen.
Filippiiläinen boloveitsi on hyvin samankaltainen työkalu, mutta teräosa on painavampi antaen sille enemmän kärkiosalle leikkausvoimaa. Sodankäyntiin tarkoitettua pidempää ja kapeampaa boloa kutsutaan nimellä itak. Sitä käytettiin Filippiinien itsenäisyyssodassa espanjalaisia vastaan, ja myöhemmin se muotoutui itsenäisyystaistelijoiden tunnusmerkiksi. Boloveitsi löytyy useimmista filippiiniläisistä kodeista joissa sitä käytetään keittiössä ruoanvalmistuksessa.
Muita samankaltaisia työkaluja ovat Malesiassa ja Indonesiassa esiintyvät parang-veitsi sekä golok. Nämä veitset ovat kuitenkin usein lyhyempiä ja terältään paksumpia, ja niiden käyttöalue on puuston harvennuksessa. Nepalilaista kukria käytetään usein machetea lähellä oleviin samantyyppisiin tehtäviin. Myös kiinalainen sapeli dao on myös rakenteeltaan samankaltainen.
Eteläisessä Brasiliassa Rio Grande do Sulin maakunnassa machete on pääsääntöisesti alkuperäisasukkaiden käytössä. Sitä käytettiin tienraivaukseen viidakoissa sekä taistelussa Brasilian imperiumia vastaan farrapos sodassa (”War of Tatters”). Alueen asukkaat kutsuvat machetea nimellä ”facão” tai ”facón” (kirjaimellisesti ”iso veitsi”). Nykyaikana alueella miehet käyttävät machetea kuvaamaan taistelua tanssimalla tanssia nimeltä dança dos facões, (machete tanssi).
Valmistus

Macheten valmistuksessa lopputuloksen laadun perustana on oikein valitut valmistusmateriaalit sekä terän muoto. Aikoinaan paras ja kuuluisin valmistaja oli Collins Company Collinsvillen kaupungista, Connecticutin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yhtiön maine oli niin arvostettu että hyviä machete-veitsiä kutsuttiin nimellä ”un Collins.” Nykyään suurimpia macheten valmistajia ovat Cumberland Knife Works, Condor Tool and Knives sekä Tramontina.
1950-luvulta lähtien valmistusmäärien pienentyessä machete-veitsien laatu on heikentynyt. Nykyajan modernit tehtaalla tehdyt veitset ovat hyvin yksinkertaisia rakenteeltaan. Niiden terä kulkee koko rakenteen läpi ja säilä on valmistettu yhdestä teräslevystä. Tästä syystä terä on tasapaksu ilman kärjen kaarevaa muotoa, aiheuttaen teräosan heikentyneen leikkaustehon. Tämän lisäksi kahva on usein yksinkertainen kaksiosainen pyöristys ruodon ympärillä. Leikkuuterän muoto on yksipuolinen leikkaus, vaikkakin osa valmistajista tekevät teroittamiseen paremmin soveltuvia leikkauskulmia. Kahvaosaan on usein kiinnitetty pieni lenkki kantamisen ja kädessä pitämisen helpottamiseksi. Kuljetusta varten veitsen mukana tulee myös usein nahkainen tuppi. Vaikka tällä tavalla valmistettu machete on karu ja yksinkertainen, veitsen tuppi on usein koristeltu alueilla jossa machetea pidetään arvossa.
Terän kovuus on tärkeää macheten rakenteen takia. Veitsi ottaa vastaan suurta vääntöä sekä iskuvoimaa ohueen teräänsä nähden, joten kovuuden ollessa tarpeeksi hyvä kestävyys on toissijainen haluttu ominaisuus. Esimerkiksi jousiteräs (”spring steel”) kovuudet 1050–1095 soveltuvat hyvin macheten valmistukseen, vaikkakin paremmissa veitsissä käytetäänkin enemmän jälkimmäistä laatua, joita on myös melko helppo teroittaa. Ruostumaton teräs ei ole paras valinta sillä se ei kestä kovinkaan hyvin jatkuvia tärähdyksiä, mikä lisää terän hajoamisen todennäköisyyttä. Kovetuksen jälkeen monet terät lämpökäsitellään parhaan kovuuden varmistamiseksi. Tämä myös helpottaa teroittamista.
Hyvin valmistetussa machetessa on kärkiosan muodostava ulospäin kaareva tai tasainen kärki veitsen puolivälistä lukien. Laadukkaassa machetessa on myös usein teräosastaan hieman kahvasta kärkeen oheneva paksuus.
Populaarikulttuurissa

Capoeiran harjoittelijat usein esittävät maculelea (brasilialaisen taistelulajin muunnelma) machete näytösaseenaan.
Eräissä Amerikan mantereen kulttuureissa machetea pidetään parhaana aseena tapettaessa myyttistä taruolentoa nimeltä cadejo.
Televisiosarjassa Stargate Atlantis Ronon Dex käyttää machetea.
Machete on näkynyt muun muassa elokuvissa Vihreän timantin metsästys, Predator 2 ja Taistelija. Näkyvä osa veitsellä Perjantai 13. -elokuvasarjassa, jossa sarjamurhaaja Jason Voorhees käyttää pääaseenaan machetea.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viidakkoveitsi Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Machete
Machete ja sen tuppi
Elsalvadorilainen mies leikkaamassa kurpitsaa pitkäteräisellä viidakkoveitsellä.
Guatemalalainen viidakkoveitsi koristellussa tupessa
Käännös suomeksi
Zakaria Bakkali

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Zakaria Bakkali
Syntymäaika: 26. tammikuuta 1996 (ikä 28)
Syntymäpaikka: Liège, Belgia
Pelipaikka: laitalinkki
Pituus: 164 senttimetriä
Seura
Seura: Valencia
Pelinumero: 16
Junioriseurat
2003–2005: RFC Liège
2005–2008: Standard Liège
2008–2013: PSV
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2013–2015 | PSV | 16 | (3) |
| 2014–2015 | Jong PSV | 6 | (1) |
| 2015– | Valencia | 9 | (1) |
Maajoukkue
| 2013– | Belgia | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4. marraskuuta 2015.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 8. heinäkuuta 2015.
Zakaria Bakkali (s. 26. tammikuuta 1996) on belgialainen jalkapalloilija. Bakkalin vanhemmat ovat marokkolaisia. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Valenciaa ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Kaakkurilammi (Ylitornio)

| Kaakkurilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°38′23″N, 25°00′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Yliseen Palojokeen 
Järvinumero:  67.972.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,8 m  
Rantaviiva:  1,078 km  
Pinta-ala:  5,403 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkurilammi 
Kaakkurilammi  on Lapissa Ylitorniolla Raanujärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,4 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Keskisen Palojoen–Ylisen Palojoen alueeseen (67.972) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,8 metriä mpy.
Women’s Social and Political Union

Women’s Social and Political Unionin johtajia vuonna 1906 tai 1907: (vasemmalta) Flora Drummond, Christabel Pankhurst, Annie Kenney, Emmeline Pankhurst, tunnistamaton ja Charlotte Despard.
Women’s Social and Political Union (Naisten sosiaalinen ja poliittinen liitto, WSPU) oli Britanniassa vuosina 1903–1917 toiminut kansalaisjärjestö, joka kampanjoi naisten äänioikeuden puolesta aktivismin keinoin. Se tunnettiin naisten äänioikeusliikkeen jyrkkänä siipenä. Naispuolista äänioikeusaktivistia tarkoittava sana suffragetti (suffragette) oli alkujaan WSPU:n kannattajista käytetty pilkkanimitys, jota järjestö myös itse alkoi käyttää.
Merkitys

WSPU:n vaikutuksesta naisten äänioikeuden säätämiseen Britanniassa on esitetty erilaisia näkemyksiä. Yhtäältä väkivaltaisen ja vandalistisen kampanjoinnin on sanottu vieraannuttaneen ihmisiä liikkeen tavoitteista ja jopa hidastaneen niiden toteutumista, toisaalta näkyvä aktivismi piti äänioikeuskysymystä jatkuvan huomion kohteena ja viranomaisten vastatoimet kuten nälkälakkolaisten pakkosyöttäminen käänsivät yleisen myötätunnon aktivistien puolelle.
WSPU toimi esikuvana yhdysvaltalaisen Alice Paulin perustamalle National Woman’s Party -järjestölle, joka myös kampanjoi naisten äänioikeuden puolesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Women’s Social and Political Union Wikimedia Commonsissa
Women's Social & Political Union (Suffragettes) (englanniksi) Spartacus Educational
Emmeline Pankhurst pidätettynä Buckinghamin palatsin portilla Lontoossa toukokuussa 1914.
Kaakkolammi (Tampere, Savonkylä)

| Kaakkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°42′24″N, 24°03′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pukalan valuma-alue (35.39)
Laskuoja:  Sorolanoja 
Järvinumero:  35.392.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,8 m  
Rantaviiva:  0,824 km  
Pinta-ala:  1,967 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolammi 
Kaakkolammi  on Pirkanmaalla Tampereella Savonkylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Lauttajärven–Hankajärven alueeseen (35.392) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,8 metriä mpy.
Zakaria Chihab

| Mitalit> Maa:   Libanon.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Libanon.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Libanon.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Maa:   Libanon> Miesten kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | 57 kg |  |
Zakaria Chihab (arab. زكريا شهاب‎, 5. maaliskuuta 1926 – marraskuu 1984) oli libanonilainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiamitalisti. Hän voitti hopeaa Helsingin kesäolympialaisissa 1952 alle 57-kiloisten sarjassa. Hän voitti neljä ottelua ja hävisi yhden. Napolin MM-kilpailuissa 1953 hän sijoittui samassa painoluokassa kuudenneksi.
Ystävän laulu (Jaakko Ryhäsen albumi)

| 20 suosikkia – Ystävän laulu Jaakko Ryhänen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1996
 Tyylilaji: Iskelmä
 Levy-yhtiö: Fazer Records/Warner Music Finland
20 suosikkia – Ystävän laulu on Jaakko Ryhäsen kokoelma-albumi vuodelta 1996. Levy on osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjaa.
Kappaleet

"Ilta Volgalla" – 2.50
"Mustanmeren valssi" – 3.00
"Uudelleen jos luokses tulla voisin" – 3.21
"Ilta Skanssissa" – 3.08
"Moskovan valot" – 2.35
"Äänisen aallot" – 3.10
"Ystävän laulu" – 2.46
"Ajomies" – 3.43
"Ilta Redillä" – 3.45
"Muuttuvat laulut" – 3.40
"Syysillan tuuli" – 1.53
"Rakovalkealla" – 3.23
"Laulu virran rannalla" – 2.49
"Matuska" – 4.09
"Lauluni aiheet" – 3.06
"Suviserenadi" – 3.12
"Puutarhan portilla" – 3.39
"Tallinnan illat" – 3.02
"Revontulten maa" – 3.15
"Neljän tuulen tiellä" – 3.16
Zakaria Abahassine

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 23. heinäkuuta 1988 (ikä 36)
Syntymäpaikka: Jyväskylä, Suomi
Pelipaikka: oikea laitahyökkääjä
Pituus: 184 cm
Junioriseurat
1998–2005: JJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2010 | JJK | 84 | (7) |
| 2007–2009 | → FC Blackbird (laina) | 7 | (4) |
| 2008 | → Huima (laina) | 2 | (1) |
| 2011 | RoPS | 29 | (2) |
| 2012–2016 | STPS | 58 | (31) |
| 2017–2018 | Jippo | 25 | (8) |
| 2019 | FC Blackbird | 17 | (2) |
| 2021 | Rangers/2 | 4 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 226 | (56) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 5. helmikuuta 2022.
Zakaria Abahassine (s. 23. heinäkuuta 1988 Jyväskylä) on marokkolais-suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Abahassine on Jyväskylän Jalkapalloklubin kasvatti. Hän debytoi seuran edustusjoukkueessa kaudella 2006. Abahassine pelasi JJK:ssa viisi kautta ja oli mukana nostamassa joukkueen Kakkosesta pääsarjatasolle. Abahassine pelasi Veikkausliigassa edustaen JJK:ta ja Rovaniemen Palloseuraa kausina 2009–2011 yhteensä 66 ottelussa, tehden niissä kaksi maalia.
Abahassinen isä on marokkolainen ja äiti suomalainen. Hänen veljensä Jasin Abahassine on myös jalkapalloilija.
Åke Ekman

Åke Ekman vuonna 1932.
Åke Kay Ekman  (14. marraskuuta 1912 Helsinki – 17. syyskuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen pikaluistelija ja olympiaurheilija.
Ekman voitti Suomen-mestaruuden kahdesti peräkkäisinä vuosina 1931 ja 1932. 5 000 metrillä hän oli nopein molempina mestaruusvuosinaan sekä 1935. Garmisch-Partenkirchenin olympiakisoissa Ekman osallistui 1 500 metrin ja 5 000 metrin luisteluihin, joissa saavutti sijoitukset 20 ja 22.
Vääpelin kauhu

| Vääpelin kauhu |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Esko Töyri
Käsikirjoittaja:  Kaarlo Nuorvala Lasse Pöysti
Tuottaja:  Mauno Mäkelä
Säveltäjä:  Tapio Ilomäki
Kuvaaja:  Esko Töyri Ensio Suominen
Leikkaaja:  Nils Holm Kai Lappalainen
Tuotantosuunnittelija:  Kai Lappalainen
Pääosat:  Heikki Savolainen Lasse Pöysti Maija Karhi Leo Jokela
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi
Ensi-ilta:  19. heinäkuuta 1957
Kesto:  72 min
Alkuperäiskieli:  Suomi
Edeltäjä:  Tyttö lähtee kasarmiin
Seuraaja:  Sotapojan heilat
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vääpelin kauhu on Esko Töyrin ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1957. Se jäi kuvaajana pääasiallisen uransa tehneen Töyrin viimeiseksi ohjaukseksi.
Elokuvan on tuottanut Fennada-Filmi, ja se kuuluu yhtiön vuosina 1952–1958 tuottamaan seitsemän sotilasfarssin sarjaan. Spede Pasanen on siinä yhdessä ensimmäisistä rooleistaan.
Juoni

Teknikko Olavi Kaukonen saa yllättäen palvelukseenastumismääräyksen, jonka olisi kuulunut saada insinööri Kautonen. Kautoselta on jäänyt varusmiespalvelus suorittamatta, mutta Kaukonen vanhana sotaveteraanina ihmettelee, miksi hän on saanut kutsun. Hän lähtee kasarmille selvittämään asiaa. Samaan saapumiserään on sattunut myös "pärinäpoikia", joita kantahenkilökunta katselee tyytymättömänä, mutta toteaa heidänkin väessä oppivan tavoille.
Jatkossa edetään tuttujen sotilasfarssien kaavojen mukaan, ja juoneen on lisätty Kaukosen ja Liisan välille annos romantiikkaa. Välillä esitetään ajan henkeen kuuluvaa rock-musiikkia. Kaukosen poistuttua luvatta yksiköstään oikea Kautonen haetaan kotoaan varuskuntaan ja sekaannus selvitetään. Kaukonen kertoo olevansa sotaveteraani ja kertoo terveisensä Itä-Karjalasta. Muiden alokkaiden jäädessä suorittamaan palvelustaan Kaukonen lähtee kotimatkalle.
Arviot

Vaikka aikalaisarvioissa alkoi jo olla kyllästymistä sotilasfarsseihin, saa tämä elokuva kiitostakin, ja sitä jopa pidettiin siihenastisista sotilasfarsseista parhaana. Kaikki eivät pitäneet siitä, esimerkiksi Juha Nevalainen (Ilta-Sanomat) luonnehtii: "Kevyt kuin valtion kukkaro ja suruton kuin poliitikon omatunto."
Erään myöhemmän kriitikon mukaan elokuvassa on avointa asennekasvatusta. Toinen näkee siinä tarkasteltavan sodan käyneen sukupolven ja elokuvan tekoajan nykynuorison välistä kuilua, mutta kriitikko katsoo, että yhteiskunnallinen ajattelu ei yllä pitkälle. Hauskimpana kohtauksena pidetään jaksoa, jossa tanssitaan rokkia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Heikki Savolainen  | … |  teknikko Olavi Kaukonen   |
|  Lasse Pöysti  | … |  Jaska   |
|  Maija Karhi  | … |  Liisa   |
|  Heikki Heino  | … |  kapteeni Kärki   |
|  Leo Jokela  | … |  Pena   |
|  Seppo Kolehmainen  | … |  maisteri Gustaf Kukkola, alokas   |
|  Ernest Ervasti  | … |  alikersantti   |
|  Santeri Karilo  | … |  vääpeli Halla   |
|  Mirjam Salminen  | … |  vääpelin vaimo   |
|  Pentti Viljanen  | … |  varuskersantti Turunen   |
|  Tauno Söder  | … |  korpraali Söder, päivystäjä   |
|  Mauri Jaakkola  | … |  alokas   |
|  Leni Katajakoski  | … |  Margit Kärki   |
|  Elvi Saarnio  | … |  1. akka pihalla   |
|  Matti Lehtelä  | … |  Masa   |
|  Sylva Rossi  | … |  Vieno, 2. akka pihalla   |
|  Helge Herala  | … |  insinööri Olavi Kautonen   |
|  Bengt-Åke Warg  | … |  steppaava alokas   |
|  Pentti Irjala  | … |  ylikersantti   |
|  Tommi Rinne  | … |  korpraali   |
|  Ilppo Nummelin  | … |  alokas   |
|  Aimo Hiltunen  | … |  korpraali   |
|  Jorma Nerkko  | … |  alokas   |
|  Spede Pasanen  | … |  alokas   |
|  Pertti Palo  | … |  vartiosotilas   |
|  Lauri Lammela  | … |  alokas   |
|  Pentti Lähteenmäki  | … |  alokas / sotamies   |
|  Matti Jaakkola  | … |  alokas / sotamies   |
|  Jussi Hirki  | … |  alokas   |
|  Pertti Mankki  | … |  alokas   |
|  Bo Luther  | … |  rokkaava alokas   |
|  Jarno Hiilloskorpi  | … |  rokkaava alokas   |
|  Kai Fogelholm  | … |  rokkaava alokas   |
|  Keijo Komppa  | … |  ylikersantti   |
Aiheesta muualla

Yle Areena: Vääpelin kauhu
Vääräjärvi (Suonenjoki)

| Vääräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°34′07″N, 26°57′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pieksäjärven valuma-alue (14.79)
Laskujoki:  Vääränpuro Kourujärveen 
Järvinumero:  14.799.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,6 m  
Pituus:  3,7 km  
Leveys:  540 m  
Rantaviiva:  8,973 km  
Pinta-ala:  53,197 ha  
Tilavuus:  0,00175831 km³ 
Keskisyvyys:  3,31 m  
Suurin syvyys:  17 m  
Saaria:  1 
 fiVääräjärvi 
Vääräjärvi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Mäkränkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 3,7 kilometriä pitkä, 540 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 53 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 2 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,76 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00176 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 17,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 9,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Kourujoen valuma-alueeseen (14.799) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,6 metriä mpy.
Åke Forsell

Åke Erik Rafael Forsell (25. toukokuuta 1932 Helsinki – 1. joulukuuta 2015 Kauniainen) oli suomalainen muusikko ja myyntijohtaja.
Forsell opiskeli Svenska handelshögskolanissa ja Helsingin yliopiston historiallis-kielitieteellisessä tiedekunnassa. Hän teki elämäntyönsä 3M-yhtiössä.
Vuonna 1942 Forsell aloitti viulunsoiton opinnot Sibelius-Akatemiassa, mutta vaihtoi 1940-luvun lopulla instrumenttinsa klarinettiin sekä saksofoniin. Hän soitti ammattimaisesti muiden muassa Ossi Runteen, Erik Lindströmin ja Herbert Katzin orkestereissa. Eläkkeelle jäätyään hän soitti myös Jazz Society Big Bandissa, Raimo Virtasen orkesterissa ja Happy Swing Bandissa. Hän kuului myös maineikkaaseen Kaffilajengi-yhtyeeseen.
Åke Borg

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Åke Borg |  Åke Borg |  Åke Borg |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Pariisi 1924 | 4 × 200 m vapaauintiviesti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Bologna 1927 | 4 × 200 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Budapest 1926 | 4 × 200 m vapaauintiviesti |  |
Claes Åke Borg (18. elokuuta 1901 Tukholma – 6. kesäkuuta 1973 Tukholma) oli ruotsalainen uimari ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Stockholms KK:ta.
Borg osallistui olympialaisiin kerran, Pariisissa 1924. Hän putosi tuolloin välierissä 1 500 metrin vapaauinnissa ja sijoittui neljänneksi 400 metrin vapaauintimatkalla. Borg ui myös maansa 4 × 200 metrin vapaauintiviestijoukkueessa, joka voitti pronssia. Hän sai samasta lajista pronssia EM-kisoissa 1926 ja hopeaa vuoden 1927 EM-kilpailuissa.
Myös Åken kaksosveli Arne oli uimari.
Vääräjärvi (Viitasaari, Paloranta)

| Vääräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°14′17″N, 25°48′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Koliman alue (14.47)
Laskupuro:  Myllypuro Kolimaan 
Järvinumero:  14.472.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,9 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  360 m  
Rantaviiva:  1,846 km  
Pinta-ala:  4,859 ha  
Tilavuus:  0,0001153 km³ 
Keskisyvyys:  2,37 m  
Suurin syvyys:  5,2 m  
Saaria:  1 
 fiVääräjärvi 
Vääräjärvi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Palorannan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 530 metriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 115 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 5,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Koliman alueella (14.47), jonka Koliman lähi-alueeseen (14.472) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,9 metriä mpy.
Zumarraga

| Zumarraga |
| --- | --- |

 vaakuna
 Zumarraga
 Koordinaatit: 43°4′59″N, 2°19′0″W 
Valtio:   Espanja
Itsehallintoalue:   Baskimaa
Maakunta:   Gipuzkoa
Comarca:  Urola Garaia
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  18,23 km²
Korkeus:  356,9 m
Väkiluku (2017):  9 848
 – Väestötiheys:  540 as./km²
 
 zumarraga.eus 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zumarraga (esp. Zumárraga) on kunta Baskimaassa Espanjassa.
Zumarraga sijaitsee Urola-joen laaksossa. Naapurikunnat ovat Antzuola, Azkoitia, Azpeitia, Ezkio-Itsaso, Gabiria, Legazpi ja Urretxu.
Zumarragan väkiluku oli vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan 9 848.
Zumarraga
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zumarraga Wikimedia Commonsissa
Ystävän laulu (Erkki Junkkarisen albumi)

| Ystävän laulu Erkki Junkkarinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1989
 Formaatti: LP-levy, C-kasetti
 Tyylilaji: tango, humppa, iskelmä
 Levy-yhtiö: Bluebird
Erkki Junkkarisen muut julkaisut
| Onnen maljat 1980 | Ystävän laulu 1989 | Sua ilman 1990 |
Ystävän laulu on Erkki Junkkarisen albumi vuodelta 1989. Kyseessä on Junkkarisen ensimmäinen levy lähes kymmenen vuoden tauon jälkeen. Kappaleet sovitti Pauli Granfelt, jonka studio-orkesteri soittaa levyllä. Albumin nimikkokappaleen on säveltänyt venäläinen Vladimir Vysotski ja suomeksi sanoittanut Juha Vainio. Kappale ilmestyi jo muutamia vuosia aiemmin Arja Saijonmaan esittämänä.
Kappaleet

Ystävän laulu
Yölintu
Tuo suru jonka sain
Tangokavaljeeri
Vanha savupirtti
Kappale kauneinta Suomea
Akselin ja Elinan häävalssi
Jos aikaa vaan saan
Se jääköön huomiseen
Viimeinen suudelma
Yhden kesän rakastin
Kuinka sua kaipaan