stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Plan International
Plan International Suomen toiminta

Plan International Suomi on Suomen suurin kummijärjestö. Työssä on mukana yli 16 000 suomalaista kummia. Suomen ulkoministeriö rahoittaa Plan International Suomen toimintaa, ja se on yksi ulkoministeriön kumppanuusjärjestöstä. Myös EU tukee Planin toimintaa.
Vuonna 2019 säännöllisten lahjoittajien tuella ja kansainvälisen kattojärjestön avulla Plan International Suomi toteutti kehitysyhteistyöhankkeita, jotka edistivät Aasiassa, Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa tyttöjen koulutusta, nuorten työllistymistä, lasten ja nuorten osallistumista päätöksentekoon, seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja oikeuksia, suojelua ja varhaiskasvatusta. Vuoden 2019 päättyessä 16 724 Plan-kummia ja 10 788 tyttösponsoria tuki Planin hankkeita 50 ohjelmamaassa.
Läpileikkaavina teemoina Suomen Planin ohjelmatyössä ovat sukupuolten välinen tasa-arvo, kansalaisyhteiskunnan vahvistaminen, vammaisten ihmisten osallisuuden parantaminen, tieto- ja viestintäteknologian käyttö ohjelmien tehostamiseksi sekä varautuminen kriiseihin ennalta.
Plan International Suomen toiminta > Tyttöjen päivä ja tyttöjen oikeuksien edistäminen

Plan International Suomen vuoden kohokohta on kansainvälinen tyttöjen päivä. Kansainvälinen tyttöjen päivä 11.10. muistuttaa syrjinnästä, jota tytöt kohtaavat kaikkialla maailmassa ikänsä ja sukupuolensa takia. Toisaalta se on juhlapäivä, joka nostaa esiin tyttöjen voiman ja mahdollisuudet.
Plan International Suomi näkee, että tytöillä on sukupuolensa takia poikia heikommat lähtökohdat toteuttaa oikeuksiaan ja mahdollisuuksiaan. Tytöt kärsivät huonosta koulutuksesta, lapsiavioliitoista, väkivallasta, lapsikaupasta ja liian varhaisista raskauksista. Tytöt kehittyvissä maissa kokevat syrjintää ikänsä, sukupuolensa ja köyhyytensä takia.[lähde? ]
Näin ollen Plan International Suomi edistää maailman heikoimmassa asemassa olevien tyttöjen oikeuksia. Suomalaisten lahjoittajien ja ulkoministeriön tuella järjestö parantaa erityisesti teinityttöjen seksuaali- ja lisääntymisterveyttä Laosissa, Mosambikissa, Etiopiassa ja Ugandassa.
Plan International Suomen toiminnan muodot maailmalla > Kummitoiminta

Planin kummi tukee kummilasta ja hänen yhteisöään. Planin teemakummi tukee Aasian etnisten vähemmistöjen lapsia.
Kummilapsitoiminta on Planin toiminnan ydin. 30 euron kuukausittaisella kummimaksulla tukee paitsi yhtä Planin hankemaan kummilasta myös hänen läheisiään ja yhteisöään. Vuonna 2019 kummimaksuista 76 % käytettiin suoraan ohjelmatyöhön ja 24 % käytettiin muihin kuluihin.
Kummitoiminnassa tutustuu toisenlaiseen kulttuuriin ja perheeseen. Kummina voi seurata kummilapsen tai etnisen vähemmistön kehitystä ja saada tietoa, miten Planin työ heidän yhteisöissään etenee.
Kummien tuella Plan parantaa muun muassa lasten koulutusta, suojelua, terveyttä ja ravintoa. Lisäksi Plan auttaa yhteisöjä varautumaan ja sopeutumaan erilaisiin kriiseihin, kuten luonnonkatastrofeihin ja pandemioihin. Työ kummiyhteisöissä on pitkäkestoista. Plan jatkaa sitä, kunnes yhteisö pärjää omillaan. Planin tavoite on käyttää kolme neljäsosaa lahjoituksista ja muista varoista lasten elämää ja oikeuksia parantaviin ohjelmiin. Yksi neljännes menee ylläpitokustannuksiin, viestintään ja varainhankintaan.
Plan International Suomen toiminnan muodot maailmalla > Tyttösponsorit

Tyttösponssi-kuukausilahjoituksilla lahjoittaja tukee maailman heikoimmassa asemassa olevia tyttöjä. Tyttösponssi-lahjoitukset lähtevät 15 eurosta kuukaudessa. Tyttösponsoriksi voivat lähteä myös yritykset[lähde? ].
Tyttösponssi-kumppanina yritys tukee muun muassa
nuorten naisten mahdollisuuksia yrittäjyyteen ja itsenäiseen toimeentuloon
tyttöjen äänen kuulumista heidän yhteisöissään
tyttöjen mahdollisuuksia hyödyntää teknologiaa ja innovaatioita, jotka edistävät heidän koulutustaan ja turvallisuuttaan
liian varhaisten raskauksien torjumista
nuorten äitien mahdollisuuksia palata kouluun.
Plan International Suomen toiminnan muodot maailmalla > Kehitysyhteistyö

Plan International Suomen kehitysyhteistyö edistää kestävää kehitystä, lasten oikeuksien toteutumista ja köyhyyden vähentämistä. Säätiö käytti vuonna 2015 kehitysohjelmiin 11,2 miljoonaa euroa. Vuonna 2019 Suomen ulkoministeriön ja tyttösponsoreiden rahoittama nelivuotinen ohjelma käynnistettiin Etiopiassa, Laosissa, Mosambikissa, Myanmarissa ja Ugandassa. Ohjelman tavoitteena on, että 10–19-vuotiaat tytöt voimaantuvat ja välttyvät haitallisilta käytännöiltä, kuten lapsiavioliitoilta ja teiniraskauksilta. Vuoden 2019 aikana Planin työ vahvisti maiden osaamista etenkin seksuaali- ja lisääntymisterveysoikeuksista, digitaalisesta tiedonkeruusta ja vaikuttamistyöstä. Vuoden 2019 loppuun mennessä ohjelma tavoitti yli 46 500 nuorta.
Kehitysyhteistyö parantaa etenkin köyhimmissä ja vaikeimmissa olosuhteissa elävien lasten elämää. Planin kehitysyhteistyön perustana ovat ihmisoikeusperustainen lähestymistapa ja lapsikeskeinen yhteisökehitys. Plan tekee työtä lasten oikeuksien puolesta yhdessä lasten, heidän perheidensä ja yhteisöjensä, viranomaisten ja päätöksentekijöiden kanssa siten, että lapset ja aikuiset ovat aktiivisia toimijoita omassa kehityksessään. Plan Suomi on ulkoasiainministeriön kumppanuusjärjestö. Toimintaa tukevat myös Euroopan unioni ja lukuisat yritykset.
Plan International Suomen toiminnan muodot kotimaassa > Kotimaan työ

Plan on globaalikasvatuksen ammattilainen, joka tiedottaa, kouluttaa ja vaikuttaa. Plan myös tuottaa laadukasta oppimateriaalia globaalikasvatuksen käyttöön ja luo toimintamahdollisuuksia maailman – ja Suomen – muuttamiseksi. Lapset ja nuoret ovat Planin toiminnan moottori. Planin kotimaan työ tekee kehitysmaiden arjen ja lasten oikeudet tutuksi suomalaisille. Plan kouluttaa ja tiedottaa kehitysmaiden ajankohtaisista asioista ja lasten oikeuksista sekä tuottaa oppimateriaaleja globaalikasvatuksen tarpeisiin. Plan Suomi tarjoaa myös mahdollisuuksia monipuoliseen vapaaehtoistyöhön usealla paikkakunnalla Suomessa.[lähde? ]
Planin kotimaan toiminta jakaantuu
Planin lastenhallituksen toimintaan
maahanmuuttajatyöhön
vapaaehtoistoimintaan
lapsen oikeuksien lähettiläiden työhön
globaalikouluun ja
muuhun globaalikasvatukseen.
Plan International Suomen toiminnan muodot kotimaassa > Planin lastenhallitus

Planin lastenhallitus on nuorten vaikuttajaryhmä, johon kuuluu kaksikymmentä 11–18-vuotiasta nuorta eri puolelta Suomea. Lastenhallituksen tehtävä on tiedottaa lasten oikeuksista sekä kehitysmaiden lasten ja nuorten arjesta, edistää [lähde? ]lapsen oikeuksien toteutumista vaikuttamalla päättäjiin, tehdä kansainvälistä yhteistyötä ja välittää Plan Suomen toimintaan nuorten näkemystä.
Plan International Suomen toiminnan muodot kotimaassa > Planin maahanmuuttajatyö

Planin maahanmuuttajatyötä on tehty vuodesta 2010. Sen pääkohderyhmänä ovat oppivelvollisuusiän loppupuolella tai sen jo päätyttyä Suomeen muuttaneet nuoret ja heidän huoltajansa. Päätavoitteena ovat yhdenvertaisuus, syrjäytymisen ehkäiseminen sekä aktiivinen kansalaisuus. Vuosittain käynnissä on noin 6-8 projektia, joihin osallistuu noin 1800 nuorta ja huoltajaa.[lähde? ]
Toiminnassa mukana olevat nuoret ja huoltajat edustavat noin 40 kansallisuutta ja ryhmät ovat erittäin heterogeenisia. Maahanmuuttajatyön eri kokonaisuuksien kesto vaihtelee kertaluonteisista käynneistä noin vuoden pituiseen vertaisryhmätyöskentelyyn.[lähde? ]
Vuonna 2020 hankkeita on ollut seitsemän. Teemoina hankkeissa ovat koulutus, työelämä, vapaa-aika, vaikuttaminen ja vapaaehtoisuus, demokratiakasvatus, sukupolvisuhteet ja luontosuhde.[lähde? ]
Pääosa työstä keskittyy pääkaupunkiseudulle, mutta kaksi hanketta toimii myös Tampereella. Koulutamme myös valtakunnallisesti muita nuorisoalan- sekä koulutusalan toimijoita. Koronakriisin myötä myös verkkototeutukset ovat yleistymässä ja niiden käyttö laajentaa toimintaympäristöämme.
Talous > Rahoitus

Planin työn pääasiallisia rahoittajia ovat yksityiset, kummitoiminnan ja muiden lahjoitusten kautta mukana olevat ihmiset, ulkoministeriö, EU sekä yritykset. Lisäksi Plan saa rahoitusta muun muassa Suomen opetus- ja kulttuuriministeriöltä, Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskukselta (STEA) sekä YK:lta ja muilta kansainvälisiltä järjestöiltä. Kalenterivuonna 2019 Plan käytti kokonaistuotoistaan 76 prosenttia ohjelmatyöhön. Uusien tukijoiden hankkimisen, hallinnon ja tietoteknologian osuus tuotoista oli 24 prosenttia. Kalenterivuoden 2019 kokonaistuotote olivat yhteensä 17,1 miljoonaa euroa, kun taas vertailuksi tilivuonna 2012-2013 Plan Suomen tuotot olivat 14 miljoonaa euroa.[lähde? ]
Plan International Suomen vastaanottama EU:n rahoitus oli vuonna 2019 kaikkiaan 0,3 miljoonaa euroa. Kotimaan työtä rahoittivat opetus- ja kulttuuriministeriö, Opetushallitus (OPH), aluehallintovirasto (AVI), Suomen Kulttuurirahasto (SKR) sekä Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus (STEA) yhteensä 0,9 miljoonalla eurolla. Kummiuden avulla Suomen Plan keräsi kalenterivuoden aikana yhteensä 6,1 miljoonaa euroa. Muita yksityislahjoituksia saimme kalenterivuonna 2,3 miljoonaa euroa.[lähde? ]
Suurin syy yksityislahjoitusten kasvuun kuluneina vuosina on vuonna 2015 aloitettu katuvarainhankinta. Vuonna 2019 katuvarainhankinnan sekä digitaalisten ja muiden kanavien kautta Suomen Plan hankki 3 267 uutta kummia ja 5 261 uutta kuukausilahjoittajaa.[lähde? ]
Yritysyhteistyön projekti- ja lahjoitustuotot olivat 0,5 miljoonaa euroa.
| Rahoituksen lähde | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 110 000 euroa | 110 000 euroa | 110 000 euroa | 20 000 euroa | 20 000 euroa | 20 000 euroa |
Johto ja hallitus

Kansainvälisen Planin pääsihteeriksi valittiin syyskuussa 2015 Anne-Birgitte Albrectsen. Plan Suomi Säätiön pääsihteerinä toimii Ossi Heinänen. Plan International Suomen hallituksen puheenjohtaja on Paula Salovaara.
Plan International Suomen toiminnasta vastaava hallitus kokoontuu vuoden aikana viisi kertaa.[lähde? ]
Koska olen tyttö -kampanja

Planin maailmanlaajuinen Koska olen tyttö -kampanja paransi vuosina 2012–2018 erityisesti tyttöjen koulutustasoa ja suojelua. Kampanjalla Plan tuki vahvasti YK:n vuosituhattavoitteiden saavuttamista. Plan kampanjoi tyttöjen oikeuksien puolesta siksi, että tytöillä on oikeus tasavertaisiin mahdollisuuksiin ja myös siksi, että tyttöihin sijoittaminen kannattaa. Tyttöihin sijoittaminen murtaa köyhyyden kierteen. Koulutettu tyttö ei jätä köyhyyttä perinnöksi lapsilleen. Tyttöjen tasavertaisten oikeuksien parantaminen hyödyttää myös poikia.
Vuonna 2018 käynnistyi maailmanlaajuinen Girls Get Equal -kampanja, joka korostaa tyttöjen asemaa tasa-arvotyön etulinjassa.
Muuta

Vuonna 1999 tehdyssä tutkimuksessa selvisi, että 350 000:sta Planin tukemasta lapsesta neljä prosenttia oli kuolleita, kadonneita tai heitä ei ollut lainkaan olemassa. Perheiden ja lasten liikkuvuus kehitysmaissa on kehittyneitä maita suurempaa. Ihmiset joutuvat muuttamaan olosuhteiden pakosta mutta palaavat takaisin toimeentulomahdollisuuksien parannuttua tai ongelmien lievennyttyä. Planin mukaan tämä selittää myös sen, että kaikki kummilapset eivät olleet tavoitettavissa laskentahetkellä. Seurantatutkimus osoitti, että suurin osa lapsista perheineen palasi vähitellen kotiseudulleen. Perheiden liikkuvuus on yksi niistä tekijöistä, joiden vuoksi Plan kohdentaa apunsa koko yhteisöön yksittäisen kummilapsen sijaan.lähde tarkemmin?
Plan lopetti yllättäen vuonna 2020 kummilapsitoiminnan Sri Lankassa toimittuaan siellä 38 vuotta. Kummilapsia oli 20 000. Perusteluna oli maan huomattava talouskasvu. Perusteluja ei ole pidetty uskottavina, sillä tuen toiminnassa ollut maakunta Uva on maan köyhimpiä ja yli viidesosa sen väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella. Selvitysten mukaan kyse oli sisäisistä ristiriidoista. Toimintakulut olivat suhteettomat avustukseen käytettyihin varoihin nähden.
Tunnustuksia

Vuonna 2019 Plan International Suomi sai Future Workplace -sertifikaatin erittäin hyvistä tuloksista työhyvinvointikyselyssä.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Plan International Suomi
Plan International
Rebecca Ross

| Rebecca Ross> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: Atlanta 
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: englanti
Tyylilajit:  fantasia
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Rebecca Ross on yhdysvaltalainen kirjailija, joka kirjoittaa sekä nuorille että aikuisille suunnattua fantasiaa. Hän on kirjoittanut muun muassa duologiat The Queen’s Rising, Elements of Cadence ja Letters of Enchantment. Vuoteen 2023 mennessä Rossin kirjoja oli käännetty 13 kielelle.
Molemmat Rossin Letters of Enchantment -duologian osista nousivat The New York Timesin bestseller-listan ensimmäisiksi. Sarjan ensimmäinen osa Divine Rivals valittiin useille vuoden 2023 parhaita kirjoja luetteleville listoille ja se voitti vuoden parhaan nuorten fantasiakirjan Goodreads Choice -palkinnon.
Teoksia > The Queen’s Rising

The Queen’s Rising (2018)
The Queen’s Resistance (2019)
Teoksia > Elements of Cadence

A River Enchanted (2022)
A Fire Endless (2022)
Teoksia > Letters of Enchantment

Divine Rivals (2023)
Ruthless Vows (2023)
Teoksia > Muita teoksia

Sisters of Sword and Song (2020)
Dreams Lie Beneath (2021)
Return of the Boogeyman

| Return of the Boogeyman |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Deland Nurse
Käsikirjoittaja:  Deland Nurse
Säveltäjä:  David Porcelino
Pääosat:  Suzanna Love Kelly Galinda Omar Kaczmarczyk
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Ensi-ilta:  1994
Kesto:  76 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  The Boogeyman osa 2: Tappajan paluu
Seuraaja:  Bloodsuckers
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Return of the Boogeyman tai Boogeyman 3 on vuonna 1994 valmistunut toinen jatko-osa kauhuelokuvalle The Boogeyman – sakset kurkulla. Elokuvan on ohjannut Deland Nurse.
Elokuva oli edeltäjänsä tavoin erittäin pahasti kritisoitu ja se sortui The Boogeyman osa 2: Tappajan paluu -elokuvan tavoin myös näyttämään suurimmaksi osaksi elokuvasta takaumina toimivaa kuvamateriaalia edellisistä elokuvista. Kuten kakkososa, myös tämä ilmestyi ainoastaan videolevitykseen. Yhdysvalloissa elokuvan julkaisi Sony Pictures.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Suzanna Love   | … |   Lacey   |
|   Kelly Galindo   | … |   Annie   |
|   Omar Kaczmarczyk   | … |   Tohtori Ricky Love   |
Aiheesta muualla

Return of the Boogeyman Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Reuss

| Reuss |
| --- | --- |
 Reussjokea Luzernissa.
Alkulähde:  Gotthardin sola, Uri
Laskupaikka:  Bruggissa Aareen
Maat:  Sveitsi
Pituus:  164 km
Alkulähteen korkeus:  2 431 m
Valuma-alue:  3 425 km²
Reuss on joki Sveitsissä. Joki on pituudeltaan 164,4 kilometriä ja sen valuma-alue on 3 425 neliökilometriä. Se on Reinin, Aaren ja Rhônen jälkeen Sveitsin neljänneksi pisin joki. Reussin alkulähde sijaitsee Gotthardin massiivissa, 2 431 metrin korkeudessa.
Reussin suurimpia sivujokia ovat Kleine Emme ja Lorze.
Reuss virtaa muun muassa Andermattin, Göschenenin, Altdorfin ja Luzernin sekä Vierwaldstätterseen läpi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reuss Wikimedia Commonsissa
Reus

| Reus |
| --- | --- |
 Plaça de Prim ja Espanjan grande Joan Primin patsas.
 lippu:  vaakuna

 Reus
 Koordinaatit: 41°9′21.6″N, 1°6′28.8″E 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Katalonia
Maakunta:  Tarragona
Comarca:  Baix Camp
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kaupunki
 – Pormestari:  Carles Pellicer Punyed
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  52,82 km²
Väkiluku (2017):  103 123
 – Väestötiheys:  1952,3 as./km²
 
 www.reus.es 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Reus on kaupunki Tarragonan maakunnassa Espanjassa. Kaupunki on Baix Campin comarcan pääkaupunki ja sijaitsee 12 kilometrin päässä Tarragonasta. Reusin väkiluku oli 103 123 asukasta vuonna 2017. Pinta-ala on 52,82 neliökilometriä. Kaupunki kuuluu Camp de Tarragonan metropolialueeseen.
Kaupungista on kotoisin urheiluseura Reus Deportiu, joka on rullaluistinhockeyn moninkertainen Espanjan- ja Euroopan-mestari, ja siitä eriytynyt jalkapalloseura CF Reus Deportiu.
Kuvia

Plaça del Mercadal
Casa Navàs
Casa Rull
Prioral de Sant Pere de Reus
Palau Bofarull
Rinus Michels

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Marinus Jacobus Hendricus Michels
Syntymäaika: 9. helmikuuta 1928
Syntymäpaikka: Amsterdam, Pohjois-Hollanti, Alankomaat
Kuolinaika: 3. maaliskuuta 2005 (77 vuotta)
Kuolinpaikka: Aalst, Itä-Flanderi, Belgia
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1946–1958 |  AFC Ajax | 264 (122) |
Maajoukkue
| 1950–1954 |  Alankomaiden maajoukkue | 5 (0) |
Valmennusura
1965–1971 1971–1975 1974 1975–1976 1976–1978 1979–1980 1980–1984 1984–1985 1986–1988 1988–1989 1990–1992:  AFC Ajax  FC Barcelona  Alankomaiden maajoukkue  AFC Ajax  FC Barcelona  Los Angeles Aztecs  1. FC Köln  Alankomaiden maajoukkue  Alankomaiden maajoukkue  Bayer 04 Leverkusen  Alankomaiden maajoukkue
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Rinus Michels (9. helmikuuta 1928 – 3. maaliskuuta 2005) oli alankomaalainen jalkapalloilija ja myöhemmin jalkapallovalmentaja.
Ura

Michels tunnetaan niin sanotun "totaalisen jalkapallon" kehittäjänä. Hän käytti tuota pelityyliä muun muassa Alankomaiden maajoukkueessa, jota hän valmensi vuosina 1974, 1984–1985, 1986–1988 ja 1990–1992. Michelsin valmennuksessa joukkue eteni 1974 MM-hopealle, 1988 Euroopan-mestaruuteen ja 1992 EM-kolmoseksi, (pronssia ei jaettu)
Pelaajaurallaan Michels edusti AFC Ajaxia 264 ottelun verran vuosina 1946–1958. Maaleja otteluissa syntyi 122 kappaletta. Vuosina 1947 ja 1957 hän voitti seurassa Alankomaiden mestaruuden. Michels pelasi myös synnyinmaansa maajoukkueessa viiden A-maaottelun verran.
Michels teki paluun Ajaxiin vuonna 1965, valmentajan ominaisuudessa. Ensimmäisten kuuden vuoden aikana hän johdatti seuran neljään mestaruuteen ja kolmeen cup-voittoon. Menestystä tuli myös kansainvälisillä kentillä, vuonna 1971 Ajax voitti Euroopan cupin Michelsin luotsaamana. Ajax voitti saman tittelin myös kahtena seuraavana vuotena, mutta Ajaxissa totaalisen jalkapallon ja paitsioansan käyttöönoton aloittanut Michels oli jo ehtinyt siirtyä uusien haasteiden perään. Vuonna 1971 alkanut pesti espanjalaisessa FC Barcelonassa toi hänen merittilistalleen Espanjan mestaruuden vuonna 1974, jonka jälkeen hän siirtyi pian maajoukkueen valmennustiimiin.
Kansainvälinen jalkapalloliitto FIFA valitsi Michelsin vuonna 1999 vuosisadan valmentajaksi.
Michels kuoli belgialaisessa sairaalassa vuonna 2005 sydänleikkauksen jälkeen.
Meriitit valmentajana

Euroopan mestaruus: 1988
MM-hopeaa: 1974
Euroopan Cup: 1971
Hopeaa: 1969
Alankomaiden mestaruus (4): 1966, 1967, 1968, 1970
Alankomaiden cup (3): 1967, 1970, 1971
Espanjan mestaruus: 1974
Espanjan cup: 1978
Saksan cup: 1983
Reititysprotokolla

Reititysprotokolla on reititykseen käytettävä protokolla, jolla Internetin välittävät laitteet eli reitittimet vaihtavat keskenään tietoa Internetin ja lähiverkkojen rakenteesta. Internet-reitityksessä Internet on jaettu autonomisiin järjestelmiin, ja reititystä harjoitetaan niiden sisällä (Interior Gateway Protocol, IGP) ja välillä (Exterior Gateway Protocol, EGP).
Reititysprotokollilla jaetaan tietoa reititettävistä protokollista. Internetissä itse reititettävällä protokollalla tarkoitetaan käytännössä IP:tä, mutta yritysten sisäverkoissa saatetaan yhä käyttää esimerkiksi Novellin IPX-protokollaa.
Sisäiset reititysprotokollat

Yleisimmät sisäiset reititysprotokollat ovat
RIP
RIPv2
IGRP
EIGRP
OSPF
IS-IS
Ulkoiset reititysprotokollat

Autonomisten järjestelmien yhdistelmiä eli internetejä ei juuri ole julkista Internetiä lukuun ottamatta. Sen takia autonomisten järjestelmien välillä käytettäviä reititysprotokollia ei ole Internetissä standardiksi muodostuneen BGP-protokollan lisäksi kuin EGP, joka ei ole juuri missään käytössä.
Metriikat ja hallinnolliset etäisyydet

Eri reititysprotokollilla on keskenään erilaiset metriikat, joiden perusteella reititin valitsee parhaan reitin kohteeseen. Reitin metriikan arvoon voivat vaikuttaa esimerkiksi käytettävissä oleva kapasiteetti, reitin luotettavuus, reitin pituus, hinta tai viive. Jos reititin käyttää yhtäaikaisesti useata eri reititysprotokollaa, ei kahden eri protokollan tarjoamaa reittitietoa voida suoraan verrata keskenään. Esimerkiksi RIP saattaa ilmoittaa metriikaksi 4, kun taas OSPF saattaa tarjota samalle reitille arvoa 880. Reititysprotokollien keskinäinen "paremmuus" ratkaistaankin usein laitteissa hallinnollisella etäisyydellä (engl. administrative distance). Hallinnollisissa etäisyyksissä pienempi luku on luotettavampi arvo, ja pienintä etäisyyttä käyttävän reititysprotokollan tarjoama reittitieto asennetaan reititystauluun. Sen reititysprotokollan reittiä ei käytetä, jolla on suurempi hallinnollinen etäisyys. Esimerkiksi Ciscon reitittimissä oletusarvoiset hallinnolliset etäisyydet ovat:
| Hallinnolliset etäisyydet> Reitin lähde | Hallinnolliset etäisyydet> Hall. etäisyys |
| --- | --- |
Suoraan kytketty: 0
Staattinen reitti: 1
Enhanced IGRP summary route: 5
External BGP: 20
Internal Enhanced IGRP: 90
IGRP: 100
OSPF: 110
IS-IS: 115
RIP: 120
EGP: 140
External Enhanced IGRP: 170
Internal BGP: 200
Tuntematon: 255
Rihtniemi (täsmennyssivu)

Rihtniemi voi tarkoittaa seuraavia:
Paikannimi

Rihtniemi, kylä Pyhärannassa
Sukunimi

Elja Rihtniemi (vuoteen 1908 Högman, 1891–1935), sotilas ja juristi, Volter Rihtniemen poika
Juha Rihtniemi (1927–1971), kansanedustaja, Kansallisen kokoomuksen puheenjohtaja 1965–1971, Elja Rihtniemen poika
Irma Rihtniemi-Koski (1926–1981), kansanedustaja, Elja Rihtniemen tytär
Suvi Rihtniemi (s. 1954), diplomi-insinööri ja helsinkiläinen kunnallispoliitikko, Juha Rihtniemen tytär
Volter Rihtniemi (vuoteen 1908 Högman, 1861–1938), filosofian tohtori ja Kajaanin opettajaseminaarin johtaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rihtniemi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Leroy Jenkins

Leroy Jenkins voi tarkoittaa seuraavia:
Leroy Jenkins (1932–2007) yhdysvaltalainen säveltäjä ja free jazz -viulisti
Leroy Jenkins, yhdysvaltalainen tietokonepelaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leroy Jenkins”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Reissumies (leipä)

Erilaisia ruisleipiä, vasemmassa alakulmassa Reissumies-leipiä.
Reissumies on Fazer-konserniin kuuluvan Oululaisen vuodesta 1978 valmistama valmiiksi halkaistu ruissämpylä ja sen ympärille vähitellen kehitetty tuoteperhe. Reissumies-leivät on alusta asti leivottu Fazerin Lahden leipomossa suomalaisesta viljasta, paitsi Reissumies Kaura, joka valmistetaan Vantaalla.
Isojen, leipäveitsellä leikattavien leipien rinnalle alkoi Suomessa 1970-luvulla tulla ostettuja tai itse leivottuja vehnäpohjaisia sämpylöitä, ja ideaa sovellettiin myös ruisleipiin. Reissumies oli ensimmäinen valtakunnallisesti markkinoitu ”palaleipä”. Ensimmäisenä valmiiksi auki revittyjä ruisleipäpaloja oli alkanut valmistaa tamperelainen Linkosuo vuonna 1974. Sittemmin tästä muissa maissa tuntemattomasta leipätyypistä on tullut Suomessa erittäin suosittu. Reissumiehen kilpailijoita tuotekategoriassa ovat Vaasan Ruispalat ja Fazerin Ruispuikula muunnelmineen.