stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sture
Sture V: Nuorempi Sture-suku (Natt och Dag)

Kilpi: Jaettu kultaiseen ja siniseen osaan.
Kypärä: Kolme riikinkukon sulkaa kahden viirin välissä.
Nuorempi Sture-suku on Natt och Dag -suvun haara. Nimeä Sture käytti tässä suvussa ensimmäisenä Nils Bosson Natt och Dag, jonka äiti Karin Svensdotter Sture kuului edellä mainittuun sukuun (Sture IV). Hänen poikansa, valtionhoitaja Svante Niilonpoika, joka odottamatta kuoli vuonna 1512, ei itse käyttänyt Sture-nimeä. Sukunimen Sture otti jälleen käyttöön hänen poikansa Sten Sture nuorempi (noin 1402–1520), joka oli valtionhoitajana vuosina 1512–1520.
Kuningas Eerik XIV surmautti vuonna 1567 Sten Sturen pojan Svante Steninpoika Sturen ja tämän kaksi poikaa.
Sture VI: Vapaherrallinen suku nro 187 (Natt och Dag)

Kenraalimahuri Sten Arvidsson Natt och Dag ylennettiin vuonna 1720 vapaaherraksi ja sai ritaristolta ja aatelilta oikeuden käyttää nimeä Sture, koska hän oli sukua edellä mainitulle nuoremmalle Sture-suvulle. Suvun viimeinen jäsen oli hänen pojan­pojan­poikansa, kihla­kunnan­tuomari Sten Miles Sture (1806–1875).
Tunnettuja Stureja

Tässä luetelluista henkilöistä Sten Sture vanhempi kuului edellä mainittuun sukuun III.
Sven Sture (k. 1424), vitaaliveljien johtajia ja myöhemmin ritari.
Sten Sture vanhempi (1440–1503), Ruotsin valtionhoitaja 1470–1497 ja 1501–1503
Nils Bonpoika Sture, alk. Natt och Dag (k. 1494), ruotsalainen valtaneuvos
Svante Sture eli Svante Niilonpoika (1460–1512), Ruotsin valtionhoitaja 1504–1512 (ei itse käyttänyt Sture-nimeä)
Sten Sture nuorempi (1493–1520), Ruotsin valtionhoitaja 1512–1520, Svante Niilonpojan poika
Svante Steninpoika Sture (1517–1567), ruotsalainen valtioneuvos ja valtamarsalkka, Sten Sture nuoremman poika
Nils Svantenpoika Sture (1543–1567), ruotsalainen diplomaatti, Svante Steninpoika Sturen poika.
Anund Sturen sinetti vuodelta 1323, jossa on vaakunan kolme lumpeenlehteä.
Onkilampi (Mäntyharju, Kokkosenkylä)

| Onkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°18′14″N, 27°07′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.973.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,4 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,555 km  
Pinta-ala:  1,583 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiOnkilampi 
Onkilampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Kokkosenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ala-Kuhasen valuma-alueeseen (14.973) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä mpy.
Oksennuspussi

Ethiopian Airlinesin oksennuspussi.
Oksennuspussi on yleensä voimapaperista tai muovista valmistettu pussi, joita on usein saatavilla paikoissa ja tilanteissa, joissa oksentamiseen johtava pahoinvointi on yleistä. Tällaisia paikkoja ovat muun muassa julkiset kulkuneuvot, kuten lentokone.
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:   Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:   Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:   Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:   A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:   Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:   Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:   Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:   Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:   Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:   Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:   Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen
Nome (Norja)

Nome on Norjan kunta Telemarkin läänissä. Se perustettiin vuonna 1964 aiempien Lunden ja Hollan kuntien yhteenliittymänä, lukuun ottamatta Valebøn seurakuntapiiriä. Nome sijaitsee läänin keskiosissa naapureinaan Drangedal, Kviteseid, Midt-Telemark ja Skien. Kunnan asutuksen pääosa sijaitsee Norsjøstä länteen olevan vesistön reunamilla. Kunnassa on kaksi taajamaa, hallintokeskus Ulefoss sekä Bjervamoen (ent. Lunde). Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 6 559 asukasta.
Media

Nomessa ilmestyy kerran viikossa paikallislehti Kanalen.
Kuvia

Vrangfossin sulku Telemarkin kanavassa
Lunden kirkko
Romnesin kirkko
Ulefosin kartano
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nome (Norja) Wikimedia Commonsissa
Telemarkin läänin kunnat
Bamble
Drangedal
Fyresdal
Hjartdal
Kragerø
Kviteseid
Midt-Telemark
Nissedal
Nome
Notodden
Porsgrunn
Seljord
Siljan
Skien
Tinn
Tokke
Vinje
Norjan läänit | Norja
OmegaT

| OmegaT |
| --- | --- |

 OmegaT 3.1.9 kääntää LibreOfficea englannista baskiksi, "Project Files" ikkuna
Luoja:  Keith Godfrey
Kehittäjä:  Aaron Madlon-Kay Didier Briel Alex Buloichik Zoltan Bartko Tiago Saboga, et al.
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  28. marraskuuta 2002
Vakaa versio:  4.3.2 (26. tammikuuta 2020)
Tiedot
Alusta:  Microsoft Windows macOS Linux Solaris
Lisenssi:  GPLv3+
OmegaT on tietokoneavusteinen kielen kääntämisen (CAT, computer-assisted translation) ohjelma, joka on kirjoitettu Java-ohjelmointikielellä. Se on ilmaisohjelma, jonka kehitti alun perin Keith Godfrey vuonna 2000. Nykyisin sitä kehittää tiimi, jota johtaa Aaron Madlon-Kay.
OmegaT on tarkoitettu ammattikääntäjille. Sen ominaisuuksiin kuuluvat mukautettavat segmenttitoiminnot, jotka käyttävät säännöllisiä lausekkeita ja käännösmuistia. Se tunnistaa osittaiset vastaavuudet (käännösmuistin segmentti muistuttaa käännettävää segmenttiä vain osittain) ja laajentaa vastaavuuksia. OmegaT:n ominaisuuksiin kuuluvat myös vastaavuuksien hakeminen termitietokannoista ja sanakirjoista sekä hakutoiminto käännösmuistien ja lähdemateriaalien selaamiseen. Sisäinen oikeinkirjoituksen tarkistus perustuu Hunspellin kielioppaisiin.
OmegaT toimii Linuxilla, macOS:lla, Microsoft Windowsilla ja Solariksella, ja se vaatii Java 8:aa toimiakseen. Se on saatavilla 27 kielellä. Vuonna 2010 tehdyn kyselyn mukaan 458:sta ammattimaisesta kääntäjästä 1/3 käyttää OmegaT:tä yhtä paljon kuin Wordfastia, Déjà Vuta ja MemoQ:ta ja 1/8 yhtä paljon kuin markkinoita johtavaa Tradosta.
Historia

OmegaT:tä kehitti aluksi Keith Godfrey vuonna 2000. Se oli alun perin kirjoitettu C++-ohjelmointikielellä.
Ensimmäinen julkinen versio julkaistiin helmikuussa 2001, ja se oli kirjoitettu Javalla. Tämä versio käytti omaa käännösmuistiformaattiaan. Se pystyi kääntämään muotoilemattomia tekstitiedostoja ja HTML:ää sekä tekemään vain lohkotason segmentointia (esimerkiksi kappaleita virkkeiden sijaan).
Historia > Kehitys ja ohjelmistoversiot

OmegaT:n projektia isännöidään SourceForgen palvelussa. Kehitystiimiä johtaa Aaron Madlon-Kay.
Kuten monilla avoimen lähdekoodin projekteilla on tapana, myös OmegaT:n uusia versioita julkaistaan säännöllisesti. Yleensä niissä on korjattu 2-3 bugia ja päivitetty joitain ominaisuuksia. Ohjelmasta on saatavilla "standardiversio", johon kuuluu aina myös käyttöopas, ja "uusin" versio, johon kuuluu ominaisuuksia, joita ei ole vielä merkitty käyttöoppaaseen. Päivitetyt lähdekoodit ovat aina saatavilla SourceForgen versiohallinnasta.
Kuinka OmegaT toimii

OmegaT käsittelee käännöstyötä projektina, johon kuuluu kansioita, jotka on järjestetty hierarkisesti ja joilla on tarkat nimet. Käyttäjä kopioi kääntämättömät asiakirjat kansioon nimeltä /source/ (tai vastaaviin alakansioihin). Editor-ruutu esittää lähdemateriaalin yksittäisinä “segmentteinä”, joita voi kääntää yksi kerrallaan. Tarvittaessa OmegaT luo (osittain) käännetyt versiot /target/-nimiseen alakansioon.
Muut nimetyt kansiot sisältävät alakansioita, joita tarvitaan ohjelman automaattiseen toimintaan: /tm/ olemassa oleville käännöspareille, jotka ovat .tmx -muodossa, /tm/auto/ automaattisille käännöksille, jos käännöksen vastaavuus on 100%, /glossary/ termitietokannoille ja /dictionary/ StarDict- (ja tbx-) -sanakirjoille.
Kun käyttäjä kääntää segmentin Editor-ruudussa, OmegaT hakee automaattisesti /tm/-hierarkiassa olevista tmx-tiedostoista aiempia käännöspareja, joiden lähtökieliset virkkeet ovat samankaltaisia kuin käännettävät virkkeet. OmegaT esittää löydetyt virkkeet osittaisten vastaavuuksien ruudussa (Fuzzy Matches), josta ne voi siirtää näppäinoikotiellä Editor-ruudulle. Termitietokanta- (Glossary) ja Sanakirja- (Dictionary) -ruudut tarjoavat samankaltaisia automaattisia hakutoimintoja termitietokannoille ja sanakirjoille, jotka on tallennettu projektin vastaavasti nimettyihin kansioihin. Konekäännös-ruudun käyttö on vapaavalintaista, ja se näyttää Google Translaten ja vastaavien palveluiden tuottamia konekäännöksiä.
Kun käyttäjä lähtee segmentistä, OmegaT yleensä lisää lähde–kohde-parin tietokantaansa. Seuraavaksi se tallentaa tietokannan Translation Memory eXchange- (tmx-) -tiedostomuotoon myöhempää käyttöä varten. Sitä voi käyttää myöhemmin eri projekteissa, eri kääntäjät ja jopa eri CAT-ohjelmilla. Jos segmenttiin ei tehdä muutoksia, ne eivät luonnollisesti tallennukaan minnekään. Versioon 3.1 lisättiin asetus, jolla voi ohittaa käännöskohteet, jotka ovat identtisiä käännöksen lähteen kanssa (ilmaus on sama molemmilla kielillä), ja näppäinoikotie asetuksen ohittamiseen.
Käyttäjä voi missä tahansa vaiheessa luoda lähdemateriaaleista osittain käännettyjä versioita. Kannattaa huomata, että OmegaT kopioi lähdesegmentit sanatarkasti, jos niitä ei ole vielä käännetty. Käyttäjän kannattaa käyttää Validate menu -komentoa tarkistaakseen tägäys- ja muut virheet ennen kuin hän luo osittain käännetyn version. Versioon 3.1 lisättiin komento (ja näppäinoikotie), jolla voidaan rajoittaa toiminto vain juuri avoinna olevaan tiedostoon – esimerkiksi nopeaa päivittämistä varten.
Origo (kappale)

|  Origo |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Joci Pápai
Levy-yhtiö:  Magneoton
Kesto:  03:23
Tyylilaji:  kansanmusiikki, downtempo, romanimusiikki
Julkaistu:  4. tammikuuta 2017
Säveltäjä(t):  József Pápai
Sanoittaja(t):  József Pápai
Euroviisutiedot
Vuosi:  2017
Maa:  Unkari
Kieli:  unkari, romani
Sijoitus:  8.
Pisteet:  200
Sijoitus semifinaalissa:  2.
Pisteet semifinaalissa:  231
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Origo on unkarilaislaulaja Joci Pápain esittämä kappale, jolla hän edusti Unkaria vuoden 2017 Euroviisuissa.
Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa 11. toukokuuta, jossa se sijoittui toiseksi 231 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 200 pistettä ja saavutti sijan 8.
Pápai esittämässä kappalettaan Euroviisujen harjoituksissa.
October

| October U2 |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : heinäkuu – elokuu 1981, Windmill Lane Studios, Dublin
 Julkaistu: 16. lokakuuta 1981
 Tuottaja(t): Steve Lillywhite
 Tyylilaji: Post-punk rock
 Kesto: 41.08
 Levy-yhtiö: Island Records
U2:n muut julkaisut
| Boy 1980 | October 1981 | War 1983 |
Singlet albumilta October
 ”Fire” Julkaistu: 27. huhtikuuta 1981  ”Gloria” Julkaistu: 5. lokakuuta 1981
October on irlantilaisen rock-yhtye U2:n vuonna 1981 ilmestynyt toinen studioalbumi.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | "Gloria" | 4.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | "I Fall Down" | 3.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | "I Threw a Brick Through a Window" | 4.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | "Rejoice" | 3.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | "Fire" | 3.51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | "Tomorrow" | 4.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | "October" | 2.21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | "With a Shout (Jerusalem)" | 4.02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | "Stranger in a Strange Land" | 3.56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | "Scarlet" | 2.53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | "Is That All?" | 2.59 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Bono – laulu
The Edge – kitara, piano ja taustalaulu
Adam Clayton – basso
Larry Mullen Jr. – rummut
Arvosteluja

Helsingin Sanomat, verkkoliite:
Ortodoksinen trotskilaisuus

Ortodoksisella trotskilaisuudella tarkoitetaan trotskilaisuuden haaraa, joka filosofiansa ja metodiensa puolesta on lähempänä Lev Trotskin ja varhaisen Neljännen Internationaalin sekä Marxin ja Leninin näkemyksiä kuin muut trotskilaiset.
Onkilampi (Mäntyharju, Enonlahti)

| Onkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°22′03″N, 26°35′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Pankajärveen 
Järvinumero:  14.915.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,2 m  
Pituus:  550 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  1,215 km  
Pinta-ala:  3,216 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiOnkilampi 
Onkilampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Enonlahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 550 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Nurmaanjärven valuma-alueeseen (14.915) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 93,2 metriä mpy.
Oleg Taktarov

Oleg Taktarov on Venäjältä lähtöisin oleva uransa lopettanut UFC-ottelija ja elokuvanäyttelijä, joka kuuluu etniseltä taustaltaan suomensukuiseen kansaan, mareihin. Taktarov otteli UFC:ssä 1990-luvulla ja kuului maineikkaimpiin vapaaottelijoihin. Hän muun muassa voitti UFC 6 -turnauksen vuonna 1995.
Taktarov vuonna 2010
Ortodoksisuus, itsevaltius ja kansallisuus

Ortodoksisuus, itsevaltius ja kansallisuus (ven. Правосла́вие, самодержа́вие, наро́дность, Pravoslavije, samoderžavije, narodnost) on venäläinen doktriini ja poliittinen iskulause. Sen otti käyttöön vuonna 1832 Sergei Uvarov, ja siitä tuli keisari Nikolai I:n hallinnon (1825–1855) virallisen ideologian tunnuslause.
Sergei Uvarov esitteli doktriinin Nikolai I:lle laatimassaan raportissa, jossa hän suositteli koulutuksen kehittämistä ortodoksista kirkkoa, autokraattista hallintoa ja venäläistä ”kansanluonnetta” (narodnost) painottaville arvoille. Uvarov piti näitä kolmea tekijää Venäjän yhteiskuntaa määrittävinä. Hänen mukaansa ne myös olivat tekijöitä, jotka suojaisivat Venäjää Länsi-Euroopan oletetulta turmelevalta vaikutukselta. Uvarovin ajatusten pohjalta teologian ja antiikin tutkimuksen opetuksen sekä ammatillisen koulutuksen painoarvoa lisättiin. Filosofiaa pidettiin länsimaisten ajatusten levittämisen työkaluna, joten sen opetusta ratkaisevasti heikennettiin. Itsevaltiuteen kriittisesti suhtautuneita julkaisuja vastaan otettiin käyttöön tiukka sensuuri.
Ortodoksisuus, itsevaltius ja kansallisuus -sloganin heijastamat arvot pysyivät Venäjän politiikkaa ohjaavina periaatteina myös Nikolai I:n jälkeen. Nämä arvot vaikuttivat vahvasti venäläiseen nationalismiin. Niiden pohjalta harjoitettiin venäläistämistä, ei-ortodoksisten uskonnollisten ryhmien käännyttämistä ja etnisten vähemmistöjen oikeuksien rajoittamista. Vladimir Putinin aikana ortodoksisuuden, itsevaltiuden ja kansallisuuden arvoihin on viitattu usein samoin kuin muihin historiallisiin ajatuksiin sekä keisarikunnan että Neuvostoliiton ajoilta. Putin ja patriarkka Kirill jakavat näkemyksen venäläisen kansallisidentiteetin pyhyydestä ja ekseptionalismista. Kirill on pitänyt Venäjää kansainvälisen yhteisön omanatuntona ja Putinin hallintoa Jumalan ihmeenä. Putin puolestaan on viitannut ortodoksisuuden, itsevaltiuden ja kansallisuuden ajatukseen puolustaessaan näkemystä ortodoksikirkosta Venäjän kansan yhdistävänä tekijänä. Lisäksi hän on määritellyt ortodoksisen uskon Venäjän, Ukrainan ja Valko-Venäjän  yhdistäväksi tekijäksi.
Ootsä nähny Nikkee

| Ootsä nähny Nikkee Nikke Ankara |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 27. huhtikuuta 2018
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 42.19
 Levy-yhtiö: Universal Music / M-Eazy Music
Listasijoitukset
  3.
Nikke Ankaran muut julkaisut
| Nikke tulee kotiin 2015 | Ootsä nähny Nikkee 2018 |   |
Singlet albumilta Ootsä nähny Nikkee
 ”En tiiä sun nimee (feat. Ollie)” Julkaistu: 8. tammikuuta 2016  ”Ettei nyt vaan sattuis mitään” Julkaistu: 30. maaliskuuta 2016  ”Mona Lisa” Julkaistu: 3. elokuuta 2016  ”Pisamat” Julkaistu: 25. marraskuuta 2016  ”Kaadutaan (feat. Irina)” Julkaistu: 29. marraskuuta 2017  ”Rikkinäinen prinsessa” Julkaistu: 16. helmikuuta 2018  ”Kiitos ja anteeks” Julkaistu: 23. huhtikuuta 2018
Ootsä nähny Nikkee on Nikke Ankaran toinen studioalbumi, joka julkaistiin 27. huhtikuuta 2018. Levy myi jo ennakkoon tuplaplatinaa.
Kappalelista

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kiitos ja anteeks | 3.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Ootsä nähny Nikkee | 2.44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Ettei nyt vaan sattuis mitään | 3.06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Pahoi poikii (mukana Julma H) | 4.33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Luotiliivit (mukana Olli Antonio) | 3.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Mona Lisa | 3.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Pelipoika (mukana Ollie) | 3.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Kaadutaan (mukana Irina) | 3.52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Rikkinäinen prinsessa | 3.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Pisamat | 3.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | En tiiä sun nimee (mukana Ollie) | 3.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Tuuleen | 3.36 |  |  |  |  |  |  |  |
Oozaru

Oozaru on Akira Toriyaman luoma mangahahmo, joka esiintyy Dragon Ball-, Dragon Ball Z- ja Dragon Ball GT -sarjoissa. Jos hahmo haluaa muuttua oozaruksi eli jättiapinaksi, pitää olla täysikuun aika, hahmon pitää kuulua saiyalaisten rotuun ja sillä täytyy olla häntä.
Vegeta muuttui oozaruksi taisteltuaan Gokua vastaan. Hän loi kuun taivaalle, katsoi sitä ja muuttui. Oozaru muuttuu takaisin, jos sen häntä leikataan tai se katkeaa. Häntä kasvaa takaisin vain kerran.
Kultainen jättiapina
Golden oozaru on voimakkaampi jättiapina, joka nähdään vain Dragonball GT:ssä.
Aiheesta muualla

Daizenshuu - Sayalaisten muodonmuutos (englanniksi)
Ooze Aalto

| Ooze Aalto Eevil Stöö |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. lokakuuta 2021
 Levy-yhtiö: Katakombi Records
Eevil Stöön muut julkaisut
| Marsipan Wave 2021 | Ooze Aalto 2021 | Puolikas Tiili 2022 |
Ooze Aalto on suomalaisen rap-artisti Eevil Stöön yhdessä JV:n kanssa lokakuussa 2021 julkaistu albumi.
Kappaleet

Intro – 0.34
Salaiset femmat – 3.20
Pääkallo (feat. OPA) – 3.04
Rikkinäinen luuri (feat. Asa ja Dxxxa D) – 4.21
JV solo – 1.42
Skit – 1.31
Jengi – 2.59
Tyypit joita aika venaa – 2.20
Lasauttaja – 1.58
Aamusta iltaan (feat. Ice Dawg) – 3.02
Outro – 0.52
Onttolan rautatieasema

Onttolan rautatieasema (lyh. Ont) on linjavaihde Suomen rataverkolla rataosalla Pieksämäki–Joensuu. Se sijaitsee Joensuussa noin seitsemän kilometrin päässä Joensuun rautatieasemalta. Vaikka asema sijaitsee Joensuun puolella, Onttolan alue on varsinaisesti Kontiolahden kunnan puolella.
Historia

Onttolan puurakenteinen kaksikerroksinen asemarakennus valmuistui vuonna 1926, ja sen suunnitteli Jarl Ungern. Onttola avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1927.
Onttolan asemalla oli aikanaan vilkas tavara- ja henkilöliikenne läheisen rajavartioston kasarmialueen vuoksi. Onttolan asema muutettiin miehittämättömäksi 1. kesäkuuta 1969, ja henkilöliikenne lakkautettiin 1. kesäkuuta 1975. Nykyisin Onttolan liikennepaikkaa käytetään öljy- ja kaasuvaraston kuljetuksiin.
Alkuperäinen asemarakennus purettiin kesällä 1999 ja sen hirsirunko siirrettiin Nurmekseen, jossa se kunnostettiin lomakylä LomaSirmakan vastaanoton toimitilaksi. Asema vihittiin uuteen käyttöönsä kesällä 2005.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: Kuvia Onttolan rautatieasemalta
Kuva asemasta LomaSirmakan käytössä
Nuhjakka (Heinola, Ahvenisto)

| Nuhjakka |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°16′38″N, 26°29′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Höyhtöseen 
Järvinumero:  14.179.1.068
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,6 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,478 km  
Pinta-ala:  1,487 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNuhjakka 
Nuhjakka  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Ahveniston kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,6 metriä mpy.
Suomen Kansan Sinivalkoiset

| Suomen Kansan Sinivalkoiset |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1993 (sit. KR) 2001 (SKS)
Lopetti:  2010 (de facto)
Johto:   Olavi Mäenpää (pj.) 
Ideologia:  nationalismi
Poliittinen kirjo:  äärioikeisto
Toimisto:  oli Turussa
Kansanedustajia:  0 / 200 (2007)
Kunnanvaltuustot:  1 / 10 412 (2008)
Kotisivu:  Suomen Kansan Sinivalkoiset
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen Kansan Sinivalkoiset – Finlands Folkets Blåvita (SKS) oli suomalainen kansallismielinen puolue, jota johti turkulainen Olavi Mäenpää. Yhdistys ilmoitti päämääräkseen Suomen "kansallisen olemassaolon turvaamisen muukalaistulvan ja yhteiskunnallisen rappion uhatessa".
Liike perustettiin nimellä Sitoutumaton kansanrintama 15. huhtikuuta 1993 ja rekisteröitiin yhdistyksenä 10. maaliskuuta 1994. Vuonna 1997 nimeksi vaihdettiin Kansallinen Rintama ja nimi Suomen Kansan Sinivalkoiset otettiin käyttöön vuonna 2001. Yhdistys oli puoluerekisterissä vuosina 2002–2007. Puolueen kannatus ja toiminta keskittyivät Turkuun, mutta SKS:llä oli yhteyshenkilöitä eri puolilla maata.
Järjestöä on pidetty radikaalioikeistolaisena. Puolueen rekisteröitymistiedotteessa tuomittiin vuonna 2002 äärioikeistolaisuus ja kerrottiin järjestön olevan ”työläisten ja vähäosaisten asialla – Edesmenneen Veikko Vennamon tapaan”. Puheenjohtaja Mäenpää sijoitti puolueen vasemmistoon helmikuussa 2007 pienpuolueiden vaalitentissä. Sen sijaan varapuheenjohtaja Antero Manninen ilmoitti eduskuntavaalikampanjassaan olevansa "oikeasti oikealla".