Kashmir
Kashmirin konflikti

Intia ja Pakistan ovat ajautuneet pahaan rajakiistaan Kashmirin alueesta. Kun Intia ja Pakistan itsenäistyivät vuonna 1947, alkoivat väkivaltaisuudet hindujen ja muslimien välillä. Muslimit halusivat liittyä Pakistaniin, hindut ja buddhalaiset Intiaan. Kashmirin maharadža Hari Singh viivytteli päätöstä Pakistaniin liittymisestä. Pomchissa alkoi muslimien mielenosoitus Pakistaniin liittymisen puolesta. Maharadžan laskuvarjojoukot ampuivat muslimimielenosoittajia. Tämän takia muslimit aloittivat Azad Kashmirissa sissisodan ja etenivät alueen pääkaupunkiin. Maharadža Singh pakeni Intiaan, ja päätti liittää Kashmirin Intiaan, minkä Intia vahvisti 26. elokuuta 1947, ja hyökkäsi seuraavana päivänä voimakkaasti muslimitaistelijoita vastaan. Kesken YK:n välitysyrityksen alkoi ensimmäinen Intian-Pakistanin sota, kun Pakistanin vakinaiset joukot tulivat voitettujen muslimisissien puolelle. 50-luvulla Intian vaaleilla valittu kansalliskokous äänesti pariin otteeseen Kashmirin Intian osaksi, mitä YK ja Pakistan eivät hyväksyneet, koska kyse ei ollut laajasta kansanäänestyksestä. Vuonna 1959 Kiina valtasi osia Kashmirista.
Vuonna 1965 Intia ja Pakistan sotivat, niin kuin 1971, jolloin taisteltiin myös Kashmirissa. Islamilainen aktivismi voimistui uudestaan 1980-luvun lopulla. Vuodesta 1987 lähtien alueella on ollut hindujen ja muslimien välillä jatkuvasti levotonta. Muslimiterroristit ja -mellakoitsijat ovat aiheuttaneet ongelmia, ja hindut ovat sortaneet Kashmirin alueen muslimeja. Hindutkin ovat syyllistyneet väkivaltaisiin mellakoihin.
Vuonna 1990 Intia lähetti sotilaita Kashmiriin pitämään järjestystä, mikä kiristi Intian ja Pakistanin välit äärimmilleen. Kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen mukaan intialaiset sotilaat rikkoivat 1990-luvulla ihmisoikeuksia muun muassa tekemällä joukkomurhia ja kiduttamalla ja raiskaamalla naisiakin. Intian poliisi ampui rauhallisia muslimimielenosoittajia ja niin edelleen.
Toukokuussa 1998 Intian joukot tekivät suuren hyökkäyksen muslimisissejä vastaan. Vuonna 1999 Pakistanin joukkoja ja muslimisissejä soluttautui Intian puolelle Jammu ja Kashmirissa ja katkaisivat tärkeän maantien. Tämän takia Intia vastasi ilmaiskuilla Pakistanin joukkoja ja muslimisissejä vastaan. Kargilin konflikti päättyi, kun Yhdysvaltain presidentti Bill Clinton kehotti Pakistania peräytymään kiistassa. Intia piti vuonna 2000 Kargilin kriisiä voitettuna.
Syksyllä ja alkutalvella vuonna 2001 pakistanilaiset terroristit tekivät iskun Kashmirin parlamenttiin ja myös Intian parlamenttiin New Delhissä. Tämä ajoi Intian ja Pakistanin lähes sodan partaalle.  Tämän jälkeen vuosina 2002–2006 Intia ja Pakistan liennyttivät välejään ja aloittivat rauhanneuvottelut.
Marraskuussa 2008 islamilaisterroristit tekivät muutaman päivän aikana automaattiasein ja käsikranaatein aseistautuneina terrori-iskujen sarjan, jossa kuoli 166 ja haavoittui 308. Intia syytti iskuista jälleen kerran Pakistania, mikä kiristi taas maiden välejä. 1980-luvun jälkeen Kashmirin levottomuuksissa on kuollut ainakin 40 000 ihmistä. Intia ja Pakistan ovat molemmat ydinasevaltioita, ja maiden välisellä uudella sodalla saattaisi olla vakavat seuraukset.
Kashmirissa puhkesi levottomuuksia vuonna 2016, kun intialaiset surmasivat muslimien keskuudessa suositun sissipäällikön. Vuonna 2019 islamistiryhmä Jaïsh-e-Mohammad teki terrori-iskun Intian armeijaa vastaan, mikä johti rajoitettuihin kahnauksiin maiden välillä. Intia poisti Kashmirin itsehallintoaseman elokuussa 2019.