stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen urheilu 2001
Uinti

Pitkän radan maailmanmestaruuskilpailuissa 16.–29.7. Fukuokassa, Japanissa Tero Välimaa ylsi ainoana suomalaisena ratauimarina loppukilpailuun ja sijoittui 50 metrin perhosuinnissa seitsemänneksi. Jere Hård oli 50 metrin ja 100 metrin perhosuinnissa yhdeksäs ja Välimaa 100 metrin perhosuinnissa yhdestoista ja 200 metrin perhosuinnissa kuudestoista. Jarno Pihlava sijoittui 100 metrin rintauinnissa yhdeksänneksi ja 50 metrillä 16:nneksi. Anu Koivisto oli selkäuinnissa 50 metrillä kahdestoista, 100 metrillä neljästoista ja 200 metrillä viidestoista. Uimahypyissä Ville Vahtola ja Joona Puhakka sijoittuivat ponnahduslautahyppyjen parikilpailussa yhdeksänneksi. Puhakka oli yhden metrin ponnahduslaudalla viidestoista.
Lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 13.–16.12. Antwerpenissä, Belgiassa Jani Sievinen saavutti hopeaa 200 metrin sekauinnissa ja pronssia 100 metrin sekauinnissa, Anu Koivisto hopeaa 50 metrin selkäuinnissa ja pronssia 200 metrin selkäuinnissa sekä Tero Välimaa pronssia 50 metrin perhosuinnissa.
Voimanosto

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 24.–28.5. Frýdek-Místekissä, Tšekissä Raija Koskinen voitti kultaa alle 44-kiloisten sarjassa ja Pirjo Savola saavutti hopeaa alle 56-kiloisissa.
Miesten Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin 15.–18.11. Sotkamossa. Isäntämaa jäi ilman mitaleja; kuuden parhaan joukkoon ylsivät Sami Nieminen (67,5 kg), Ismo Lappi (75 kg), veljekset Seppo (82,5 kg) ja Jarmo Sohlman (90 kg) sekä Ove Lehto (125 kg).
Naisten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 28.11.–2.12. Frydlantissa, Tšekissä Mervi Sirkiä saavutti pronssia alle 52-kiloisten sarjassa ja Heini Laitinen alle 60-kiloisissa.
Voimistelu

Telinevoimistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 30.10.–4.11. Gentissä, Belgiassa Jari Mönkkönen sijoittui rekillä seitsemänneksi. Jani Tanskanen oli rekin karsinnassa Mönkköstä parempi mutta luovutti finaalipaikkansa tälle.
Joukkuevoimistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 29.–30.6. Tallinnassa, Virossa turkulainen Lahjan Tytöt saavutti hopeaa ja espoolainen Olarin Voimistelijat päätyi jaetulle pronssisijalle.
Yleisurheilu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 3.–12.8. Edmontonissa, Kanadassa Aki Parviainen saavutti keihäänheitossa hopeaa ja Arsi Harju kuulantyönnössä pronssia. Heli Koivula sijoittui kolmiloikassa viidenneksi, Mikaela Ingberg keihäänheitossa kuudenneksi ja Conny Karlsson kuulantyönnössä seitsemänneksi.
Sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa 9.–11.3. Lissabonissa, Portugalissa Timo Aaltonen sijoittui kuulantyönnössä neljänneksi.
German Svešnikov

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten miekkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Rooma 1960 | floretinjoukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Tokio 1964 | floretinjoukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | México 1968 | floretinjoukkuekilpailu |  |
German Aleksandrovitš Svešnikov (ven. Герман Александрович Свешников, 11. toukokuuta 1937 – 9. kesäkuuta 2003) oli Neuvostoliittoa edustanut miekkailija ja olympiavoittaja. Hänen aseenaan oli floretti.
Svešnikov voitti florettimiekkailun joukkuekilpailussa olympiakultaa Roomassa 1960. Se oli Neuvostoliiton kaikkien aikojen ensimmäinen miekkailun joukkuekultamitali. Tokion 1964 olympialaisissa Svešnikov voitti toisen kultamitalinsa. Méxicon 1968 olympialaisissa hän sai joukkuekilpailussa hopeaa ja sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa seitsemänneksi.
Henkilökohtaisen maailmanmestaruuden Svešnikov voitti 1962 ja 1966. Joukkuemestaruuden hän voitti kuudesti.
Saavutukset

Olympiakultaa floretin joukkuekilpailussa 1960 ja 1964
Olympiahopeaa floretin joukkuekilpailussa 1968
MM-kultaa floretin henkilökohtaisessa kilpailussa 1962 ja 1966
MM-kultaa floretin joukkuekilpailussa 1959, 1961, 1962, 1963, 1965 ja 1966
MM-pronssia floretin henkilökohtaisessa kilpailussa 1965
Suursaaren valtaus

Suursaaren valtaus oli suomalaisten tekemä sotilasoperaatio jatkosodassa 27. – 28. maaliskuuta 1942. Taistelussa strategisesti tärkeä Suomenlahden itäosassa sijaitseva Suursaari vallattiin takaisin Neuvostoliitolta. Taistelu oli ainoa suomalaisten tekemä hyökkäyssotatoimi asemasodan aikana.
Taustaa

Jo ennen talvisotaa Suomi sai Neuvostoliitolta useita nootteja, joissa vaadittiin alueluovutuksia. Koska Suursaari hallitsi meriväylää Leningradiin, kuului se loogisesti aluevaatimuksiin. Sodan uhan ollessa suuri lokakuussa 1939, saaren asukkaat evakuoitiin. Talvisodan puhjettua myös saaren muutaman kymmenen hengen vartiosto päätti lähteä saarelta. 3. joulukuuta Neuvostoliitto teki maihinnousun tyhjään saareen, ja lopullisesti se siirtyi Neuvostoliiton haltuun sodan päättäneessä Moskovan rauhassa.
Jatkosodan aikana, joulukuussa 1941, neuvostojoukot poistuivat Suursaarelta. Suomalaiset ottivat saaren pian sen jälkeen haltuunsa. Tammikuussa 1942 suomalaiset joutuivat kuitenkin vetäytymään noin 200 vihollissotilaan hyökkäyksen seurauksena.
Suomen sodanjohto päätti vallata Suursaaren takaisin. Iskun täytyisi tapahtua nopeasti, ennen kuin vihollinen ehtisi linnoittamaan saaren, ja ennen jäiden sulamista.
Valmistelut

Isku valmisteltiin äärimmäisen tarkkaan ja huolellisesti. Ensinnäkin oli tärkeää, että vihollinen ei saisi liian aikaisin tietää hyökkäyksestä. Kannakselta irrotettaville joukoille välitettiin huhu, että lähdettäisiin valtaamaan Sorokkaa. Illalla 26. maaliskuuta Suursaaresta lähetetyn viestin perusteella voidaan olettaa venäläisten vasta silloin saaneen vihiä hyökkäyksestä.
Suomalaisjoukot oli kuljetettava tarpeeksi lähelle Suursaarta, jotta perille päästäisiin yhden pimeän aikana. Iskua edeltävänä yönä aurattiin jäälle tie autoille, joilla joukot pystyttäisiin kuljettamaan 10–15 kilometrin päähän Suursaaresta. Naamiointiin kiinnitettiin paljon huomiota. 738 hevosta varustettiin valkoisilla lakanoilla, ja kaikki sukset, sauvat, aseet ynnä muut maalattiin valkoisiksi.
Myös tiedustelua tehostettiin merkittävästi. Tarkan tiedustelun ansiosta hyökkäyspäivänä vihollisesta oli jo suhteellisen selvä kuva, joka selkeytti operaatiota.
Hyökkäys

Sää oli taistelussa selvästi hyökkääjien puolella. Illalla 26. maaliskuuta oli kuusi astetta pakkasta ja sivumyötäistä tuulta 10–16 metriä sekunnissa. Suomalaisjohto päätti aloittaa hyökkäyksen. Siirtyminen lähtöasemiin alkoi klo 19, joka onnistui suunnitelman mukaisesti.
H-hetken tullessa kello neljä aamulla, suomalaisjoukot alkoivat lähestyä saarta. Suursaareen tuli hyökätä sen jokaiselta puolelta, ja näin estää vihollisen mahdolliset evakuointiyritykset. Kaikki sujui suunnitelman mukaan, ja alkanut lumisade antoi näkösuojaa.
Saaren eteläkärki saatiin vallattua muutaman tunnin taistelujen jälkeen, noin kello kahdeksaan mennessä. Iltapäivään mennessä Suursaaren suurin kylä, Suurkylä saatiin vallattua. Pimeän tullessa venäläisjoukot pyrkivät pakenemaan saaresta saartorenkaan lävitse Lavansaareen. Suomalaisjoukot onnistuivat pysäyttämään vain noin joukkueen verran vihollissotilaita.
Seuraavana aamuna myös Suursaaren pohjoiskärki saatiin vallattua. Kaikki vihollispesäkkeet saatiin tuhotuksi iltaan mennessä.
Taistelun jälkeen

Kun Suursaaren tilanne selvisi 28. maaliskuuta viiden aikaan illalla 265 neuvostoliittolaissotilaan saapuessa sieltä Lavansaareen, päätti Neuvostoliiton sodanjohto välittömästi parantaa Leningradin edustalla sijaitsevien saarten puolustusta. Sekä Seiskariin että Lavansaareen lähetettiin jo seuraavana yönä hiihtorykmentti, ja myöhemmin Seiskarin puolustusta parannettiin merijalkaväkipataljoonalla ja jalkaväkirykmentillä.
Suursaaren valtauksen jälkeen suomalaisjoukot siirrettiin valtaamaan Tytärsaarta. 30. maaliskuuta noin 300 miehen vahvuinen suomalaisosasto valtasi saaren itselleen lyhyen taistelun jälkeen. Neuvostojoukkoja oli saaressa noin 70, joista noin 30 pääsi vetäytymään Lavansaareen. Puolustajien tappiot olivat 37 miestä. Neuvostoliitto yritti vielä kaksi kertaa vallata Tytärsaaren takaisin epäonnistuen kummallakin kerralla.
Aiheesta muualla

Lappalainen, Niilo: Suursaari toisessa maailmansodassa.  Helsinki:  WSOY, 1987.  ISBN 951-0-14497-5
YouTube: Suursaari 27-28.03.1942

Suursaaren korsukirkko 27. syyskuuta 1943.
Suomen urheilu 1998

Suomen urheilu 1998 käsittelee vuoden 1998 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Mika Häkkinen | Autourheilu |
| 2. | Mika Myllylä | Hiihto |
| 3. | Jani Soininen | Mäkihyppy |
| 4. | Tommi Mäkinen | Autourheilu |
| 5. | Teemu Selänne | Jääkiekko |
| 6. | Jari Litmanen | Jalkapallo |
| 7. | Samppa Lajunen | Yhdistetty |
| 8. | Valentin Kononen | Yleisurheilu |
| 9. | Miesten jääkiekkomaajoukkue | Jääkiekko |
| 10. | Eduard Hämäläinen | Yleisurheilu |
Lähde: 
Vuoden naisurheilijaksi valittiin ampuja Satu Pusila ja vuoden valmentajaksi jalkapallovalmentaja Antti Muurinen.
Olympialaiset

Naganon talviolympialaisissa 7.–22.2. Suomi saavutti kaksi kultamitalia, neljä hopeaa ja kuusi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui 11:nneksi.
Naganon talviparalympialaisissa 5.–14.3. Suomi saavutti seitsemän kultamitalia, viisi hopeaa ja seitsemän pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui yhdeksänneksi.
Suomi lähti hakemaan vuoden 2006 talviolympialaisten isännyyttä. Helsingin lisäksi kisapaikkoina olisivat Lahti sekä Norjan Lillehammer lähikuntineen. Helsinki oli yksi kuudesta tammikuun loppuun mennessä hakijakaupungiksi ilmoittautuneesta. Helsinki 2006 -hankkeen viralliset hakemuskirjat jätettiin 31.8. Kansainväliselle olympiakomitealle ja KOK:n arviointikomissio vieraili 15.–17.11. Suomessa.
Aerobic

Maailmanmestaruuskilpailuissa 30.7.–2.8. Santosissa, Brasiliassa Pertti ja Mari Sahlberg voittivat kultaa parien kilpailussa ja Tuuli Matinsalo saavutti hopeaa naisten kilpailussa.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 15.–16.5. Kiovassa, Ukrainassa Tuuli Matinsalo voitti kolmannen kerran kultaa naisten kilpailussa ja Pertti ja Mari Sahlberg saavuttivat pronssia parien kilpailussa.
Alppihiihto

Naganon talviolympialaisissa Kalle Palander sijoittui suomalaisten alppihiihtäjien kaikkien aikojen parhaalla olympiasijoituksella pujottelussa yhdeksänneksi.
Amerikkalainen jalkapallo

Suomen-mestaruuden voitti Helsinki Roosters voittamalla Vaahteramalja-ottelussa Turku Trojansin 42–26. Pronssille sijoittui rovaniemeläinen Arctic Circle Stars.
Ammunta

Maailmanmestaruuskilpailuissa 17.–29.7. Barcelonassa ja Zaragozassa, Espanjassa Satu Pusila voitti kultaa trapissa. Jani Eklund, Janne Himanka ja Timo Laitinen voittivat kultaa skeetin joukkuekilpailussa ja Pasi Wedman, Krister Holmberg ja Vesa Saviahde olympiakiväärin 60 laukauksen kilpailussa. Tapio Säynevirta saavutti hopeaa vapaakiväärin makuuammunnassa ja Juha Hirvi pienoiskiväärin makuuammunnassa.
Haulikkolajien Euroopan-mestaruuskilpailuissa 11.–14.6. Nikosiassa, Kyproksella Pia Julin voitti kultaa kaksoistrapissa, Satu Pusila trapissa maailmanennätyksellä 95 ja Maarit Lepomäki skeetissä.
Ampumahiihto

Naganon talviolympialaisissa Ville Räikkönen saavutti 10 kilometrillä pronssia ja Paavo Puurunen sijoittui samalla matkalla yhdeksänneksi. Miesten viestissä Suomi sijoittui kahdeksanneksi ja samaan ylsi myös Mari Lampinen 7,5 kilometrillä.
Maailmanmestaruuskilpailuissa 7.–8.3. Pokljukassa, Sloveniassa Ville Räikkönen sijoittui takaa-ajokilpailussa viidenneksi. Joukkuekilpailun maailmanmestaruuksista kilpailtiin 15.3. Hochfilzenissä, Itävallassa ja Suomen naisten joukkue saavutti pronssia kokoonpanolla Katja Holanti, Tiina Mikkola, Mari Lampinen ja Sanna-Leena Perunka. Miesten joukkuekilpailussa Suomi sijoittui neljänneksi.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 28.1.–1.2. Minskissä, Valko-Venäjällä Suomi saavutti naisten viestissä pronssia kokoonpanolla Satu Pöntiö, Anna-Liisa Rasi ja Annukka Mallat.
Autourheilu

Rallin maailmanmestaruussarjassa Tommi Mäkinen voitti kolmannen maailmanmestaruutensa. Kauden 13 osakilpailusta hän voitti Ruotsin rallin, Argentiinan rallin, Jyväskylän suurajot ennätyksellisesti viidennen peräkkäisen kerran, San Remon rallin ja Australian rallin.
Formula 1:n maailmanmestaruussarjassa McLarenilla ajanut Mika Häkkinen voitti maailmanmestaruuden ja Arrowsilla ajanut Mika Salo sijoittui 13:nneksi. Häkkinen voitti kauden 16 osakilpailusta kahdeksan: 8.3. Australian, 29.3.Brasilian, 10.5. Espanjan, 24.5. Monacon, 26.7. Itävallan, 2.8. Saksan, 27.9. Luxemburgin ja 1.11. päätöskisana ajetun Japanin Grand Prix'n.
Freestylehiihto

Naganon talviolympialaisissa Janne Lahtela saavutti hopeaa ja Sami Mustonen pronssia miesten kumparelaskussa. Lauri Lassila täydensi suomalaismenestyksen viidennellä sijallaan. Naisten kumparelaskussa Minna Karhu sijoittui kuudenneksi.
Hiihtosuunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 21.–24.1. Rosenaussa, Itävallassa Raino Pesu voitti kultaa pikamatkalla ja Liisa Anttila normaalimatkalla sekä Mervi Anttilan ja Terhi Holsterin kanssa viestissä. Liisa Anttila saavutti lisäksi pronssia pikamatkalla. Pekka Varis saavutti normaalimatkalla hopeaa, ja viestissä Jukka Lanki, Matti Keskinarkaus, Raino Pesu ja Vesa Mäkipää sijoittuivat pronssille.
Jalkapallo

Suomen A-maajoukkue aloitti syys-lokakuussa vuoden 2000 Euroopan-mestaruuskilpailujen karsinnat voittamalla kotiottelussaan Moldovan 3–2, häviämällä vierasottelun Pohjois-Irlannille 1–0 ja voittamalla vierasottelussa Turkin 1–3.
Antti Muurisen valmentama Helsingin Jalkapalloklubi selviytyi ensimmäisenä suomalaisjoukkueena Mestarien liigan lohkovaiheeseen. HJK voitti ensimmäisellä karsintakierroksella armenialaisen FC Jerevanin yhteismaalein 5–0 ja toisella karsintakierroksella ranskalaisen FC Metzin yhteismaalein 2–1. Syys-joulukuussa pelatussa lohkovaiheessa HJK voitti kotiottelussaan portugalilaisen Benfican 2–0 sekä pelasi tasan saksalaisen Kaiserslauternin kanssa kotona 0–0 ja Benfican kanssa vieraissa 2–2 mutta hävisi muut kolme otteluaan eikä selviytynyt jatkoon. Marraskuista kotiottelua alankomaalaista PSV Eindhovenia vastaan seurasi 34 146 katsojaa.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti valkeakoskelainen FC Haka, hopeaa sai Vaasan Palloseura ja pronssille sijoittui helsinkiläinen Pallokerho-35.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi, hopeaa sai helsinkiläinen Malmin Palloseura ja pronssille sijoittui kolmas helsinkiläisjoukkue FC Kontu.
Judo

Euroopan-mestaruuskilpailuissa 14.–17.5. Oviedossa, Espanjassa Timo Peltola sijoittui seitsemänneksi alle 100-kiloisten sarjassa.
Jääkiekko

Naganon talviolympialaisissa Suomi saavutti jääkiekosta kaksi pronssimitalia. Hannu Aravirran valmentama miesten maajoukkue voitti puolivälierissä Ruotsin 2–1, hävisi välierissä Venäjälle 4–7 mutta voitti pronssiottelussa Kanadan 3–2. Teemu Selänne (4+6) ja Saku Koivu (2+8) olivat pistepörssin kärkinimet kymmenellä tehopisteellään. Rauno Korven valmentama naisten maajoukkue hävisi niin Yhdysvalloille kuin Kanadallekin 2–4 ja jäi pronssiotteluun, jossa se voitti Kiinan 4–1. Riikka Nieminen oli pistepörssin ykkönen (7+5).
Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 1.–17.5. Sveitsissä Suomi saavutti hopeaa. Suomi voitti välierien ensimmäisessä ottelussa Tšekin 4–1 ja pelasi toisessa välierässä tasan 2–2. Ensimmäisessä loppuottelussa Suomi hävisi Ruotsille 0–1 ja toinen loppuottelu päättyi maalittomaan tasapeliin. Kisojen tähdistökentälliseen valittiin suomalaisista puolustaja Jere Karalahti ja hyökkääjä Ville Peltonen.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Helsingin IFK, hopeaa sai Tampereen Ilves ja pronssille sijoittui Helsingin Jokerit. Runkosarjan voittanut Turun Palloseura hävisi puolivälierissä Kiekko-Espoolle.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti jyväskyläläinen JyP HT, hopeaa sai Oulun Kärpät ja pronssille sijoittui Kiekko-Espoo.
Jääpallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Helsingin IFK, joka voitti loppuottelussa paikallisvastustajansa Botnia-69:n 4–2. Pronssille sijoittui porilainen Narukerä.
Karate

Maailmanmestaruuskilpailuissa 15.–18.10. Rio de Janeirossa, Brasiliassa Sari Laine saavutti hopeaa alle 53-kiloisten sarjassa ja Marianne Tarva pronssia alle 60-kiloisissa. Sijoille 5–8 ylsivät Kimmo Obiora alle 70-kiloisten sarjassa ja Jussi Immonen alle 75-kiloisissa.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 8.–10.5. Belgradissa, Jugoslaviassa Sari Laine saavutti hopeaa avoimessa luokassa ja pronssia alle 53-kiloisten sarjassa.
Keilailu

Joukkueiden maailmancupissa 18.–24.10. Hoofddorpissa, Alankomaissa Suomen naisten joukkue voitti loppuottelussa Yhdysvallat pistein 389–371. Voittajajoukkueeseen kuuluivat Pauliina Aalto, Katriina Kukkula, Heidi Larnia, Reija Lundén, Jaana Strömberg ja Krista Ylönen. Miesten kilpailussa Suomi sijoittui kolmanneksi.
Joukkueiden Euroopan-cupissa 3.–6.6. Malmössä, Ruotsissa Suomen naisten joukkue voitti mestaruuden. Voittajajoukkueessa keilasivat Pauliina Aalto, Heidi Larnia, Reija Lundén, Anette Råback, Jaana Strömberg ja Krista Ylönen. Miesten kilpailussa Suomi sijoittui kahdeksanneksi.
Henkilökohtaisessa Euroopan-cupissa 23.–26.9. Odensessa, Tanskassa Katriina Kukkula voitti naisten mestaruuden ja Kai Virtanen sijoittui miesten kilpailussa toiseksi.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti kolmannen peräkkäisen kerran helsinkiläinen Torpan Pojat, hopeaa sai Kouvolan Kouvot ja pronssille sijoittui espoolainen Tapiolan Honka.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti kuudennen peräkkäisen kerran Forssan Alku, hopeaa sai Äänekosken Huima ja pronssille sijoittui lahtelainen SB-Girls.
Käsipallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti viidennen peräkkäisen ja kaikkiaan 17. kerran karjaalainen BK-46 häviämättä kauden aikana kertaakaan, hopeaa sai Grankulla IFK ja pronssille sijoittui Riihimäen Cocks.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen Sparta, hopeaa sai niinikään helsinkiläinen Dicken ja pronssille sijoittui Helsingin IFK / Comets.
Lentopallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti kuopiolainen KuPS-Volley, hopeaa sai Perttelin Peikot ja pronssille sijoittui Keski-Savon Pateri.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Valkealan Kajo, hopeaa sai Oriveden Ponnistus ja pronssille sijoittui Euran Raiku.
Lumilautailu

Naganon talviolympialaisissa Minna Hesso sijoittui naisten lumikourussa kuudenneksi ja Sebu Kuhlberg miesten lumikourussa seitsemänneksi.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 16.–18.1. Fieberbrunnissa, Itävallassa Markus Hurme voitti miesten lumikourussa kultaa, Jussi Oksanen sijoittui kuudenneksi ja Sami Hyry oli kahdeksas. Naisten lumikourussa Minna Hesso saavutti pronssia, Nita Arpiainen sijoittui viidenneksi ja Satu Järvelä oli kahdeksas.
Melonta

Maailmanmestaruuskilpailuissa 3.–6.9. Szegedissä, Unkarissa Kimmo Latvamäki sijoittui kajakkiyksiköiden 200 metrillä viidenneksi, Mikko Keso ja Kalle Mikkonen kajakkikaksikoiden 200 metrillä kuudenneksi, Lauri Palmroth, Jani Krappe, Pete Pitkänen ja Marko Vasenius kajakkinelosten 200 metrillä kahdeksanneksi sekä Jenni Honkanen kajakkiyksiköiden 200 metrillä yhdeksänneksi.
Moottoripyöräily

Jääspeedwayn joukkueiden maailmanmestaruuskilpailuissa helmi-maaliskuussa Göteborgissa Suomi saavutti pronssia joukkueella Jari Ahlbom, Antti Aakko ja Aki Ala-Riihimäki.
Enduron maailmanmestaruussarjassa Kari Tiainen saavutti hopeaa nelitahtisten yli 500-kuutioisten luokassa sekä Juha Salminen pronssia kaksitahtisten 125-kuutioisissa ja Jani Laaksonen kaksitahtisten 250-kuutioisissa. Joukkueiden maailmanmestaruuskilpailussa 10.–15.11. Traralgonissa, Australiassa Suomi voitti kultaa. Mestarijoukkueeseen kuuluivat Mika Ahola, Vesa Kytönen, Jani Laaksonen, Juha Salminen, Petteri Silván ja Kari Tiainen.
Trialin maailmanmestaruussarjassa Joachim Hindrén sijoittui 12:nneksi.
Moottoriveneily

Offshore 3 (1,3 l) -luokan maailmanmestaruuden elokuussa Näsijärvellä Tampereella voittivat Tapio Tiihonen ja Arto Pulkkinen.
Offshore 3 (6 l) -luokan maailmanmestaruuden elokuussa Englannissa voittivat Iiro Saarinen ja Petri Jokinen.
Paini

Kreikkalais-roomalaisen painin maailmanmestaruuskilpailuissa 27.–30.8. Gävlessä, Ruotsissa Marko Yli-Hannuksela sijoittui alle 76-kiloisten sarjassa yhdeksänneksi, Marko Asell alle 85-kiloisissa kymmenenneksi ja Ari Härkänen alle 69-kiloisissa 12:nneksi.
Kreikkalais-roomalaisen painin Euroopan-mestaruuskilpailuissa 23.–26.4. Minskissä, Valko-Venäjällä Terho Kettunen sijoittui alle 58-kiloisten sarjassa neljänneksi, Tomi Rajamäki alle 85-kiloisissa kuudenneksi sekä Marko Yli-Hannuksela alle 76-kiloisissa ja Juha Ahokas alle 130-kiloisissa seitsemänneksi.
Painonnosto

Maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 10.–15.11. ensi kertaa Suomessa. Kisakaupunkina oli Lahti ja kisoihin osallistui 332 nostajaa 72 maasta. Karoliina Lundahl voitti kultaa alle 75-kiloisten sarjassa. Susanna Samuelsson sijoittui alle 69-kiloisissa kymmenenneksi ja Janne Kanerva alle 105-kiloisissa 12:nneksi.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 28.4.–3.5. Riesassa, Saksassa Karoliina Lundahl sijoittui alle 75-kiloisten sarjassa kuudenneksi, Jyrki Welling alle 62-kiloisissa ja Susanna Samuelsson alle 69-kiloisissa kahdeksanneksi, Diana Back alle 75-kiloisissa yhdeksänneksi sekä Jarkko Welling alle 62-kiloisissa, Jaarli Pirkkiö alle 85-kiloisissa ja Riitta Pirkkiö alle 63-kiloisissa kymmenenneksi.
Pesäpallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Oulun Lippo, hopeaa sai helsinkiläinen Kaisaniemen Tiikerit ja pronssille sijoittui Kiteen Pallo -90.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Vihdin Pallo, hopeaa sai Oulun Lippo ja pronssille sijoittui Jyväskylän Kiri.
Naisten Itä–Länsi-ottelun 27.6. Sotkamossa voitti Itä kotiutuslyöntikilpailun jälkeen 2–1 (5–4, 2–6, 0–0, 2–1).
Miesten Itä–Länsi-ottelun 28.6. Sotkamossa voitti Itä jaksoin 2–0 (6–5, 13–0).
Pesäpallon sopupeliskandaali sai alkunsa, kun elokuussa epäiltiin joidenkin miesten Superpesiksen otteluiden tulosten olleen etukäteen sovittuja. Veikkaus sulki 13.8. vedonlyönnin havaittuaan kolmen ottelun kohdalla poikkeuksellisia vetoja. Tapaus eteni rikostutkintaan ja sopupeliin syyllistyneitä seuroja pudotettiin alemmille sarjatasoille.