stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tähden kehitys
Pääsarjavaihe

Pääsarjaksi kutsutaan Hertzsprungin–Russellin kaaviossa sen lävistäjän suuntaista vyöhykettä, jossa valtaosa tähdistä sijaitsee, koska ne viettävät valtaosan kehityskaarestaan siellä. Tänä aikana tähti saa energiansa yksinomaan vedyn fuusiosta ja sen tila pysyy vakaana. Ainoa muutos tapahtuu hyvin hitaasti tähden rakenteessa ja kirkkaudessa, kun ydinreaktiot kasvattavat heliumin suhteellista osuutta tähdessä ja kirkkaus kasvaa muutamia kymmeniä prosentteja. Pääsarjavaihe kestää 15 kertaa Aurinkoa massiivisemmalla tähdellä vain 10 miljoonaa vuotta, Auringolla 10 miljardia vuotta ja tähdellä, jonka massa on neljännes Auringon massasta, noin 70 miljardia vuotta. Aurinko on tällä hetkellä pääsarjavaiheensa puolessavälissä, joten sillä on yhä viisi miljardia vuotta aikaa vakaata hiljaiseloa; kirkkauden kasvusta kuitenkin johtuu, että elämä maapallolla alkaa käydä mahdottomaksi jo miljardin vuoden kuluessa valtamerten alkaessa höyrystyä pois.
Yli 1,5 kertaa Aurinkoa massiivisemmat tähdet kuuluvat ylempään pääsarjaan, jossa niiden ytimien lämpötila ylittää 18 miljoonaa astetta sallien energian tuoton suurimmaksi osaksi niin sanotussa hiilisyklissä, jossa hiili, typpi ja happi toimivat palamisreaktion katalyytteina. Hiilisykli on keskittynyt tähden kuumaan ytimeen, jossa syntyvän energiavuon määrä on niin suuri, ettei säteily riitä siirtämään kaikkea energiaa sieltä poispäin. Ytimessä tapahtuukin konvektiovirtauksia sekoittaen  samalla ytimen ainetta. Ytimen ulkopuolella on vetykerros, jossa ei tapahdu lainkaan ydinreaktioita pääsarjavaiheen aikana.
Massaltaan alle 1,5 kertaa Auringon suuruiset tähdet kuuluvat alempaan pääsarjaan, jossa energiaa tuotetaan niin sanotulla protoni-protoni-ketjulla. Koska ketju ei vaadi niin suurta lämpötilaa kuin hiilisykli, tapahtuvat ydinreaktiot suuremmalla alueella tähden sisuksissa, eikä konvektioita siellä pääse syntymään. Sen sijaan tähden ulko-osien alhaisen lämpötilan seurauksena kaasu on siellä siinä määrin läpinäkymätöntä, että säteily ei enää kykene kuljettamaan kaikkea energiaa ja ulko-osissa tapahtuu siten konvektiota. Tästä seuraa, että ylemmän ja alemman pääsarjan tähtien rakenteet ovat päinvastaiset.
Tähdet, joiden massa on 0,08–0,26 Auringon massaa, ovat kauttaaltaan konvektiivisia. Niissä aine sekoittuu koko ajan ja vetyvarasto on käytettävissä kokonaisuudessaan. Tästä seuraa, että vetyvarastojen loppuessa tähti kutistuu rauhallisesti valkoiseksi kääpiöksi. Kaikki kyseisen kokoluokan tähdet ovat yhä niin nuoria, etteivät ne tule vielä kymmeniin miljardeihin vuosiin poistumaan pääsarjasta.
Jättiläisvaihe

Kun ytimen vetyvarasto on palanut loppuun ja muuttunut heliumiksi, alkaa tähti polttaa kuoressa sijaitsevaa vetyä, jolloin ulko-osat alkavat laajentua ja heliumytimen massa kasvaa. Tähden ydin kutistuu ja kuumenee. Kuuman ytimen säteily laajentaa ulkokerrokset. Aluksi pintalämpötila laskee, ja tähti muuttuu punaisemmaksi. Lopulta tähden valovoima alkaa kasvaa, ja se kohoaa HR-kaaviossa ylöspäin. Tähti on nyt punainen jättiläinen. Siirtymävaihe jättiläistähdeksi kestää keveillä tähdillä huomattavasti pidempään kuin suurimassaisilla tähdillä.
Alle 2,3 kertaa Auringon massaisen tähden ytimessä tiheys kasvaa siihen pisteeseen, että aine degeneroituu. Lämpötila puolestaan kasvaa siellä lopulta sataan miljoonaan asteeseen, jolloin helium alkaa fuusioitua hiileksi kolmialfaprosessissa. Normaalista aineesta poiketen degeneroitunut kaasu ei laajene lämpötilan kasvaessa, jolloin lämpötilan nousu vain kiihdyttää reaktioita edelleen. Lämpötilan noustessa edelleen aine ei enää pysy degeneroituneena ja muuttuu ionisoituneeksi ideaalikaasuksi, joka pyrkii nopeasti laajenemaan aiheuttaen räjähdyksen, heliumleimahduksen. Heliumin fuusioitumisen alkamisesta heliumleimahdukseen kuluu vain muutamia sekunteja. Tähden ulko-osat vaimentavat räjähdyksen, ja lopulta tähden rakenne muuttuu vastaamaan uutta tasapainotilaa. Heliumin loppuessa ytimestä tähdessä on kaksi kuorta, joista ulommassa tapahtuu vedyn fuusioituminen ja sisemmässä puolestaan heliumin. Rakenne on epävakaa ja saattaa aiheuttaa aineen sekoittumisen tai osan massasta purkautumisen avaruuteen. Esimerkiksi 0,6-1,0 Auringon massainen heliumia polttava tähti asettuu HR-kaaviossa ensin keltaisten jättiläistähtien "kansoittamaan" horisontaalihaaraan, jossa on muun muassa sykkiviä RR Lyrae-tähtiä. Sen jälkeen tähti kirkastuu taas asymptoottihaaraan, jossa on monia pitkäjaksoisia Mira-tyypin sykkiviä tähtiä. Tämän jälkeen 0,6-1,0 Auringon massainen tähti polttaa välillä heliumia, väliä vetyä hiili-happi-ytimen ympäröimässä kuoressa tähti muuttuu epävakaaksi ja sinkoaa ulkokerroksensa pois.
Raskaiden jättiläistähtien ytimessä lämpötila on suurempi ja aine harvempaa, joten degeneroitumista ei tapahdu. Helium alkaa fuusioitua ytimessä hiileksi rauhallisesti, kunnes heliumin loputtua ytimen tiivistyminen ja siitä aiheutuva lämpötilan nousu saavat aikaan vuoroin hiilen, hapen ja piin fuusioitumisen raskaammaksi alkuaineeksi aina rautaan asti. Lopulta tähdessä on kerroksittain eri alkuaineita, kevyimmät uloimpana ja raskaimmat ytimessä.
Kuolema ja jäänteet

Alle kolmen auringon massaisilla tähdillä ytimen lämpötila ei nouse riittävän korkeaksi hiilen fuusioitumisen alkamiseksi. Lopulta säteilypaine puhaltaa tähden ulko-osat avaruuteen laajenevaksi kaasupilveksi, josta muodostuu planetaarinen sumu. Tähdestä jää jäljelle kuuma ydin, valkoinen kääpiö, joiden maksimimassa on 1,4 Auringon massaa. Ydinreaktiot ovat lakanneet, joten valkoinen kääpiö tiivistyy ja viilenee vähitellen. Se saavuttaa lopulta tasapainotilan, kun sen aine on kokonaisuudessaan degeneroitunut ja lämpö siirtynyt avaruuteen. Jäljelle on jäänyt musta kääpiö, kuollut tähti, joka voidaan havaita vain sen mahdollisesti muihin taivaankappaleisiin aiheuttaman painovoiman välityksellä.
3–15 Auringon massaisilla tähdillä tapahtuu lopulta heliumleimahduksen kaltainen hiili- tai happileimahdus, joka on paljon voimakkaampi. Tähti räjähtää supernovana, ja on mahdollista, että ytimestä ei jää mitään jäljelle. Yli 15 Auringon massaisilla tähdillä sisimmissä kerroksissa fuusioituminen jatkuu rautaan saakka, jonka jälkeen raskaampien alkuaineiden fuusio ei enää tuota energiaa, kuten ei myöskään raudan hajottaminen fissiossa kevyemmiksi alkuaineiksi. Ydinreaktiot lakkaavat, ja tähti alkaa luhistua kokoon hyvin nopeasti. Luhistumisessa vapautuva energia kasvattaa tähden kerrosten lämpötilaa huomattavasti, ja ulommissa osissa yhä olevat kevyemmät alkuaineet alkavat fuusioitua räjähdysmäisesti. Tähden ulko-osat räjähtävät muutamassa sekunnissa supernovana.
Räjähdyskään ei pysty keskeyttämään tähden sisimpien osien nopeaa luhistumista. Tiheyden kasvaessa protonit yhdistyvät elektroneihin ja muodostavat yhä tiiviimmin pakkautuvia neutroneita, jotka alkavat degeneroitua. Mikäli luhistuvan ytimen massa on alle tietyn rajan, todennäköisesti noin 3 Auringon massaa, saa degeneroituneiden neutronien aiheuttama degeneraatiopaine aikaan luhistumisen lakkaamisen. Tuloksena syntyy äärimmäisen tiivis neutronitähti. Mikäli massa kuitenkin ylittää edellä mainitun rajan, jota kutsutaan Oppenheimerin–Volkoffin massaksi, ei mikään voi enää estää ytimen luhistumista äärettömän pieneen ja tiheään tilaan, mustaksi aukoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tähden kehitys Wikimedia Commonsissa
Orionin Kotkasumu M16 on nuorten tähtien syntyalue.
Auringon kehitys HR-kaaviossa, jossa on x-akselina tähden pintalämpötila ja y-akselina kirkkaus.  Kun vety loppuu Auringon ytimestä, se kutuistuu ja kuumenee. Ulkokerrokset laajenevat, ja Auringosta tulee punainen jättiläistähti. Tämä muuttuu lopulta epävakaaksi singoten kaasukuoren. Tällöin Auringosta on tullut valkea kääpiö.
Auringonkaltaisen tähden ulko-osista jää jäljelle planetaarinen sumu, kuten kuvan Helixsumu (NGC 7293).
Konono Nº1

Konono Nº1
Konono Nº1 on vuonna 1978 Kinshasassa perustettu kinshasankongolainen yhtye. Sen täydellinen nimi on L'Orchestre Folklorique T.P. Konono No. 1 de Mingiedi. Yhtyeen perusti Angolassa vuonna 1933 syntynyt ja Kinshasaan vuonna 1949 muuttanut Mawangu Mingiedi. Yhtye soitti alun perin zombo-kansan rituaalimusiikkia norsunluusta valmistetuilla torvilla, mutta pian yhtyeessä nousivat keskeisimpään asemaan likembet. Yhtye levytti ensimmäistä kertaa kokoelmalla Zaire: Musiques Urbaines a Kinshasa.
Konono Nº1 on vahvistanut likembejä ja käyttänyt lyömäsoittimina muun muassa auton osia. Yhtyeen ensimmäinen Yhdysvalloissa julkaistu levytys oli Crammed Discs -levymerkillä ilmestynyt Congotronics. Yhtyettä kuullaan myös levyllä Congotronics 2: Buzz 'n' Rumble from the Urb 'n' Jungle. Vuonna 2010 ilmestyi Assume Crash Position. Yhtyeen jäsenet tekivät yhteistyötä Björkin kanssa laulussa "Earth Intruders". Hollantilainen rockyhtye The Ex on tehnyt coverversion Konono Nº1:n kappaleesta.
Transformers: The Game

| Transformers: The Game |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Traveller's Tales Vicarious Visions (DS) Savage Entertainment (PSP)
Julkaisija:  Activision
Suunnittelija:  Flint Dille John Zuur Platten
Säveltäjä:  Steve Jablonsky Pieter A. Schlosser
Pelisarja:  Transformers
Pelimoottori:  Bionicle Heroes
Julkaistu:  NA 19. kesäkuuta 2007NA 26. kesäkuuta 2007EU 20. heinäkuuta 2007
Lajityyppi:  kolmannen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 12 / 7 DS ESRB: T  Virheellinen ESRB-arvo / E10+ DS
Alusta:  Nintendo DS, PlayStation 2, PlayStation 3, PlayStation Portable, Wii, Microsoft Windows, Xbox 360
Jakelumuoto:  Blu-ray, DVD, UMD, optinen levy, pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK    : 
Transformers: The Game on Traveller's Talesin kehittämä kolmannen persoonan ammuntapeli. Se perustuu elokuvaan Transformers. Peli on julkaistu vuonna 2007 PlayStation 2, PlayStation 3, PlayStation Portable, Wii, Xbox 360 ja Windows -alustoille.
Pelattavuus

Pelissä voi valita kaksi päätehtävää, joko suojella maapalloa Autoboteilla tai tuhota se Decepticoneilla.
PlayStation 3, Xbox 360 ja Windows -versioissa pelattavuus on samankaltainen. Tiettyjen tehtävien suorituksista pelin aikana avautuu bonus materiaalia, kuten kuvia sarjakuvista ja elokuvasta. Mukana on myös Optimus Primen ja Megatronin The Transformers -animaatiosarjan versiot bonuksena, sekä Jazzin, Starscreamin ja Optimus Primen alkuperäiset väritykset elokuvaversion muotoihin.
Pelattavuus > Wii

Wii poikkeaa muista konsolipeleistä, sillä se käyttää hyväkseen erilaisia ohjausjärjestelmää liikkeiden ja hyökkäysten tekemiseen. Molempien käsien ohjauksen avulla pelaaja voi hakata jäljiteltyjä hyökkäyksiä tai heittämiä kohteita. Pelattavien hahmojen määrä on kuitenkin sama kaikkien muiden paitsi Nintendo DS:n ja PlayStation Portablen kanssa.
Pelattavuus > PlayStation 2

PlayStation 2 ei poikkea juurikaan muiden pelialustoiden versioista, mutta sen grafiikka on hieman huonompi. Myös hahmot kuten Optimus Prime on alkuperäisen ja Robo-Vision versiona, sekä Megatron on The Transformers sarjan näköinen. Jazz ja Starscream ovat samoja kuten elokuvassa, mutta heidän värityksensä on alkuperäisen sarjan mukaiset.
Pelattavuus > PlayStation Portable

PlayStation Portable poikkeaa hyvin paljon muiden pelikoneiden versioista. Toisin kuin muissa voi valita kaksi eri tarinaa, kun taas PSP:ssä on vain yksi juoni Autobottien ja Decepticonien varalle. Pelissä voi kuitenkin valita eniten pelattavia hahmoja, joita on yhteensä 20 kappaletta.
Hahmot

| Autobotit | Pelattavat hahmot> PC | Pelattavat hahmot> Xbox 360 | Pelattavat hahmot> PS3 | Pelattavat hahmot> PS2 | Pelattavat hahmot> Wii | Pelattavat hahmot> PSP | Pelattavat hahmot> NDS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Optimus Prime: Kyllä
Bumblebee: Kyllä
Ironhide: Kyllä
Jazz: Kyllä
| Ratchet | On mukana | On mukana | On mukana | On mukana | On mukana | Kyllä | Kyllä |
| Hound | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Kyllä | Ei |
Decepticonit:  
| Decepticonit | PC | Xbox 360 | PS3 | PS2 | Wii | PSP | NDS |
Megatron: Kyllä
Barricade: Kyllä
Starscream: Kyllä
Blackout: Kyllä
| Scorponok | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | On mukana | Ei |
| Bonecrusher | On mukana | On mukana | On mukana | On mukana | On mukana | Kyllä | Ei |
| Brawl | On mukana | On mukana | On mukana | On mukana | On mukana | Kyllä | Kyllä |
| Shockwave | On mukana | On mukana | On mukana | On mukana | On mukana | Kyllä | Ei |
| Thundercracker | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Kyllä | Ei |
On mukana, esiintyy pelissä, mutta ei ole pelattavana hahmona.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Peter Cullen  | … |  Optimus Prime   |
|  Mark Ryan  | … |  Ironhide, Hoist   |
|  Andrew Kishino  | … |  Jazz, Bobby Bolivia, sotilas   |
|  Daniel Ross  | … |  Starscream, Hound   |
|  Fred Tatasciore  | … |  Ratchet, Sideswipe, Drone   |
|  Frank Welker  | … |  Megatron   |
|  Keith David  | … |  Barricade   |
|  Noah Nelson  | … |  Blackout, Scorponok, Drone   |
|  David Sobolov  | … |  Brawl   |
|  Daniel Riordan  | … |  Bonecrusher, Shockwave, Drone   |
|  Keith Szarabajka  | … |  Drone   |
|  Shia LaBeouf  | … |  Sam Witwicky   |
|  Megan Fox  | … |  Mikaela Banes   |
|  Seth Bleiler  | … |  Thundercracker   |
|  Steve Blum  | … |  Trailbreaker   |
|  Eric Passoja  | … |  Wheeljack   |
Aiheesta muualla

Transformers -pelin kotisivu
Transformers
Bumblebee.
Konon

Konon (m.kreik. Κόνων, Konōn, lat. Conon) voi viitata seuraaviin:
Conon de Béthune (n. 1160–1219), ranskalainen truveeri
Konon Ateenalainen (ennen 443 – n. 389 eaa.), sotapäällikkö peloponnesolaissodan ja Korintin sodan aikana
Konon Ateenalainen nuorempi (toimi 318 eaa.), edellisen pojanpoika
Konon Samoslainen (n. 280–220 eaa.), tähtitieteilijä ja matemaatikko
Konon (1. vuosisata eaa./jaa.), grammaatikko
Konon, kirjailija
Konon (630–687), paavi vuosina 686–687
Olga Konon (s. 1989), valkovenäläinen, myös Puolaa ja Saksaa edustanut sulkapalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Konon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Toonstruck

| Toonstruck |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Burst Studios
Julkaisija:  Virgin Interactive
Jakelija:  Steam ja GOG.com
Julkaistu:  1996
Lajityyppi:  seikkailupeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  USK 6 
Alusta:  MS-DOS
Jakelumuoto:  CD-ROM
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Toonstruck on Burst Studiosin kehittämä ja Virgin Interactiven julkaisema seikkailupeli. Peli on julkaistu vuonna 1996 MS-DOSille.
Pelissä Christopher Lloydin esittämä animaattori Drew Blanc ajautuu omaan piirrosmaailmaansa. Peli yhdistää videokuvaa (FMV) ja animoitua ympäristöä.
Juoni

Drew Blanc on Fluffy Fluffy Bun Bun Show -animaatiosarjan alkuperäinen luoja ja animaattori. Sarja on saavuttanut suuren suosion, mutta siinä esiintyvät söpöt, puhuvat jänishahmot ällöttävät häntä. Blancin itsensä arvostama luomus, Flux Wildly, sarkastinen ja näsäviisas purppura olento, ei ole hänen yrityksistään huolimatta saanut omaa ohjelmaansa. Blancin pomo, Sam Schmaltz, antaa hänelle tehtävän kehittää yhtiön menestyssarjaan uuden hahmon seuraavaan aamuun mennessä. Masentunut ja äkillisestä luovuuskatkosta kärsivä taiteilija kuitenkin nukahtaa pian työnsä ääreen. Hän herää varhain aamulla ja huomaa televisionsa olevan päällä, ja Fluffy Fluffy Bun Bun Show:n alkavan. Yhtäkkiä Blanc siirtyy kaksiulotteiseen piirrosmaailmaan, jossa asustavat hänen omat luomuksensa. Pian hän tapaa sekä Flux Wildlyn että Fluffyn ja huomaa, että kuvitteellinen paratiisi on turmeltumassa, ja sen aiheuttaa uusi ilkeä hahmo, joka käyttää aseenaan sädettä, joka muuttaa sekä lempeän lapsekkaat maisemat että piirroshahmot synkiksi, vääristyneiksi ja aikuismaisiksi versioiksi itsestään. Blanc saa yhdessä Fluxin kanssa tehtäväkseen etsiä ja pysäyttää ilkimyksen ja palauttaa rauhan ja harmonian maahan. Vastineeksi hän saa turvallisen paluumatkan takaisin omaan maailmaansa.
Pelaaminen

Toonstruck käyttää minimalistista osoita-ja-klikkaa (engl. point-and-click) -käyttöliittymää, missä ainoa jatkuvasti näkyvä käyttöliittymäelementti on "pohjaton säkki" (engl. Bottomless Bag), jossa säilytetään pelaajan keräämiä esineitä. Osoittimen ikoni vaihtuu kohteesta riippuen valkoisesta hansikkaasta nuoleen.
Jatko-osa

Pelin julkaisuversio sisältää vain puolet alun perin suunnitellusta materiaalista. Juuri ennen betaversion julkaisua peli puolitettiin. Ylijääneestä materiaalista suunniteltiin pelille jatko-osaa, jota ei kuitenkaan koskaan julkaistu. Joitakin käyttämättömiä taustoja, animaatioita ja kuvia alkuperäisestä pelistä on nähtävillä peliä tehneen animaattorin kotisivuilla.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Christopher Lloyd  | … |  Drew Blanc   |
|  Dan Castellaneta  | … |  Flux Wildly   |
|  Tim Curry  | … |  Count Nefarious   |
|  David Ogden Stiers  | … |  King Hugh   |
|  Ben Stein  | … |  Sam Schmaltz   |
|  Tress MacNeille  | … |  Fluffy Fluffy Bun Bun   |
Aiheesta muualla

Toonstruck MobyGamesissa (englanniksi)
Toonstruck Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kiteen lentokenttä

Kiteen lentokenttä sijaitsee Itä-Suomessa Kiteellä valtatie 6:n läheisyydessä. Keski-Karjalan Ilmailukerho ry ja Joensuun harrasteilmailijat käyttävät kenttää purjelentotoimintaan. Kentällä on kiitotievalot ja valaistu asemataso.
Aiheesta muualla

Kiteen kaupunki – Lentokenttä (Arkistoitu – Internet Archive)
VFR Suomi/Finland – Kiteen lentopaikka (Arkistoitu – Internet Archive)
Lentopaikat.fi – Kiteen lentopaikka
Suomen lentopaikat
| --- | --- |
Lentokentät:   Aavahelukan lentokenttä  Ahmosuon lentokenttä  Alavuden lentokenttä  Alavuden varalaskupaikka  Euran lentokenttä  Forssan lentokenttä  Genbölen lentokenttä  Granbodan lentoasema  Haapajärven lentokenttä  Haapamäen lentokenttä  Haapaveden lentokenttä  Hailuodon lentokenttä  Hangon lentokenttä  Hollolan lentokenttä  Hyvinkään lentokenttä  Hämeenkyrön lentokenttä  Iisalmen lentokenttä  Ilvesjoen lentokenttä  Immolan lentokenttä  Jyrkän lentokenttä  Jämijärven lentokenttä  Kalajoen lentokenttä  Kauhajoen lentokenttä  Kauhavan lentokenttä  Kemijärven lentokenttä  Kiikalan lentokenttä  Kiteen lentokenttä  Kiuruveden lentokenttä  Kivijärven lentokenttä  Kuhmon lentokenttä  Kumlingen lentokenttä  Kymin lentokenttä  Kärsämäen lentokenttä  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Lieksa-Nurmeksen lentokenttä  Martiniiskonpalon lentokenttä  Menkijärven lentokenttä  Mäntsälän yksityinen lentokenttä  Mäntän lentokenttä  Naarajärven lentokenttä  Nummelan lentokenttä  Oripään lentokenttä  Piikajärven lentokenttä  Pokan lentokenttä  Pudasjärven lentokenttä  Punkaharjun lentokenttä  Pyhtään lentokenttä  Pyhäsalmen lentokenttä  Raahe-Pattijoen lentokenttä  Rantasalmen lentokenttä  Ranuan lentokenttä  Räyskälän lentokenttä  Savikon lentokenttä  Selänpään lentokenttä  Sodankylän lentokenttä  Sulkaharjun lentokenttä  Suomussalmen lentokenttä  Teiskon lentokenttä  Torbackan lentokenttä  Tuulikki-Vampulan lentokenttä  Ummeljoen lentokenttä  Vaalan lentokenttä  Varkauden lentokenttä  Viitasaaren lentokenttä  Vuotson lentokenttä  Wredebyn lentokenttä  Ylivieskan lentokenttä  Ähtärin lentokenttä 
Sairaalat ja muut:   Hernesaaren helikopterikenttä  Iin kevytlentopaikka  Jorvin sairaala  Jäkäläpää  Keski-Suomen Sairaala Nova  Kuopion yliopistollinen sairaala  Laajalahti  Lusin varalaskupaikka  Meilahden tornisairaala  Nivalan varalaskupaikka  Oulun yliopistollinen sairaala  Pohjois-Karjalan keskussairaala  Rautavaaran lentokeskus  Seinäjoen keskussairaala  Tervon varalaskupaikka
Ketvenjärvi (Virrat)

| Ketvenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°13′36″N, 23°49′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.417.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,1 m  
Rantaviiva:  0,586 km  
Pinta-ala:  1,586 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKetvenjärvi 
Ketvenjärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Siekkiskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Siekkisjärven valuma-alueeseen (35.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,1 metriä mpy.
Kr

Kr tarkoittaa seuraavia:
Comores Aviation, IATA-koodi KR, lentoyhtiö
Etelä-Korea, ISO 3166-1 -koodi KR, valtio tai muu maantieteellinen alue
Kainuun rajavartiosto, KR, Kainuussa ja Koillismaalla rajaa vartioiva rajavartiolaitoksen osasto
Kalevan Rasti, KR, suomalainen urheiluseura
kanuri, ISO 639-1 -koodi kr, kieli
Karjaan rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Kr, rautatieasema Suomessa
Keewatin Railway Company, lyhenne KR, kanadalainen rautatieyhtiö
Knattspyrnufélag Reykjavíkur, KR, islantilainen jalkapallojoukkue
Kouvolan Ratsastajat, KR, suomalainen urheiluseura
.kr, Etelä-Korean Internet-maatunnus
kranaatti, kr, räjähdysammus
kruunu, kr, usean eri maan rahayksikkö
krypton, kemiallinen merkki Kr, alkuaine
Veljekset Karhumäki, IATA-koodi KR, lentoyhtiö.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kr”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kosti

| Kosti |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  21. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  6. maaliskuuta, 19. syyskuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Konstantin
Nimen alkuperä:  Konstantin
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kosti on suomalainen miehen nimi. Nimi on annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 3 930  suomalaiselle.