Krooninen väsymysoireyhtymä
Oikeusturvaongelmat ja toimeentulo > Sosiaaliturvan saatavuus

Suomalaisilta CFS-potilailta puuttuu perustuslain takaama oikeus sairausperustaiseen sosiaaliturvaan, koska suomalaiset vakuutusyhtiöt eivät myönnä sairauslomaa tai työkyvyttömyyseläkettä kroonisen väsymysoireyhtymän perusteella ja koska Suomen vakuutusoikeus hyväksyy pääsääntöisesti vakuutusyhtiöiden kielteiset päätökset. ME on kansainvälisen ICD-tautiluokituksen määrittelemä sairaus. Vakuutusyhtiö Varman ylilääkäri Jan Schugkin mukaan suomalaiset vakuutusyhtiöt ovat kuitenkin päättäneet, ettei kyseessä olisikaan sairaus vaan "toiminnallinen häiriö". Schugkin mukaan edes niillä ME-potilailla, joiden työkyky on hyvin voimakkaasti alentunut, ei olisi juridista oikeutta sairauspäivärahaan tai työkyvyttömyyseläkkeeseen, koska heidän työkyvyttömyytensä johtuu toiminnallisesta häiriöstä eikä "sairaudesta, viasta tai vammasta". Yksityiset vakuutusyhtiöt saattavat myös katkaista esimerkiksi koronaa ammattitautina sairastavien korvaukset, vaikka heidän työkykynsä ei olisi palautunut. Tapaturma-asioiden korvauslautakunnan lääkärijäsenten puheenjohtajan mukaan pitkäaikaista koronaa sairastaville voidaan maksaa ammattitautikorvauksia vain jos, olisi olemassa menetelmiä, joilla pystyttäisiin todentamaan pitkittyneiden oireiden työkyvyttömyyden johtuvan koronasta.. Vakuutus- ja vahingonkorvausoikeuden professori Olli Norroksen mukaan ei ole kuitenkaan olemassa juridista estettä sille, että vakuutusyhtiöt katsoisivat vähäisemmätkin todisteet riittäviksi todisteeksi sairauden olemassaolosta tilanteessa, jossa  pitkittyneiden oireiden taustatekijöitä ei tunneta kunnolla. Suomalaisen lääkäriseura Duodecimin vuonna 2021 julkaisemassa hoitosuosituksessa todetaan lisäksi, ettei ME-taudissa ole kyse toiminnallisista oireista.
Kelan tehtäviin kuuluu myöntää kansaneläkelaissa mainittuja työkyvyttömyyseläkkeitä  pitkäaikaissairaille tai vammaisille henkilölle, joiden työkyky on alentunut siten, etteivät he kykene elättämään itseään ammattitaidolleen sopivalla työllä. Se ei tästä huolimatta myönnä työkyvyttömyyseläkettä tai kuntoutusutukea eikä edes sairauslomaa CFS-diagnoosin perusteella. CFS-potilas voi saada kuntoutustukea tai sairauseläkkeen ainoastaan siinä tapauksessa, että sairaus nimetään keskivaikeaksi tai vaikeaksi masennukseksi. Toisena ehtona on, että potilas suostuu toimintakykyään alentavien masennuslääkkeiden jatkuvaan käyttöön. Kela ei myöskään korvaa pääsääntöisesti CFS:n hoidossa käytettäviä apuvälineitä eikä CFS:n oireita lievittäviä hoitoja eikä myönnä myöskään omaishoidon tukea ME:tä sairastavia omaisia hoitaville.
Vuonna 2019 toteutetun suomalaisen kyselytutkimuksen mukaan yli puolet työttömyyskorvauksella elävistä ME-potilaista kokee tavanomaisten arjen menojen kattamisen erittäin vaikeaksi. Myös yli puolella työssäkäyvistä ME-potilaista oli eriasteisia toimeentulovaikeuksia, mikä saattoi liittyä sairauskuluihin ja siihen, että osa oli joutunut siirtymään osa-aikaisiin tai vähemmän kuormittaviin työtehtäviin. Vain 14 prosenttia vastaajista osallistui säännöllisesti työelämään. Kyselyssä selvisi myös, että monia työkyvyttömiä ME-potilaita juoksutetaan luukulta toiselle ja heidät velvoitetaan toimimaan työkykyisen tavoin, mikä aiheuttaa lisäkuormitusta.
Suomen CFS-yhdistyksen edustajat vierailivat jo vuonna 2015 sosiaali- ja terveysministeriössä valtiosihteeri Ulla-Maija Rajakankaan ja lääkintöneuvos Timo Keistisen luona kertomassa CFS-potilaiden hoitoon ja oikeusturvaan liittyvistä ongelmista. Yhdistys luovutti sosiaali- ja terveysministeriötä ja peruspalveluministeri Susanna Huovista varten laatimansa kirjelmän, jossa vaadittiin ministeriötä muun muassa turvaamaan CFS-potilaiden toimeentulon yhdenvertaisesti muiden potilasryhmien kanssa sekä ohjeistamaan lääkärikuntaa sairauden asianmukaisesta diagnosoinnista ja hoidosta.