stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
0DFx

| 0DFx> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1981–1983
Tyylilaji:  Hardcore punk
Kotipaikka:  Akron, Ohio, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Jim Friend "Jimi Imij", laulu   Tom Seiler "Tommy Strange", kitara   Mick Hurray "Mickey X-Nelson", rummut   Brad Warner "Brad No Sweat", basso  
Infobox OKNimi-testi OK: 
0DFx (tunnetaan myös Zero Defects tai Zero Defex) oli hardcore punk -yhtye. The Bursting Brains -yhtyeen Tom Seiler, The Nelsons -yhtyeen Mick Hurray ja V-Nervz -yhtyeen Jim Friend perustivat yhtyeen Akronissa, Ohiossa vuoden 1981 lopussa.
Jäsenet

Jim Friend "Jimi Imij" (laulu)
Tom Seiler "Tommy Strange" (kitara)
Mick Hurray "Mickey X-Nelson" (rummut)
Brad Warner "Brad No Sweat" (basso)
lyhytaikaiset jäsenet
Alan Litt "Alan Nelson" (basso)
Franklin Tarver "Frank N. File" (basso)
John Despins "Johnny Phlegm" (basso)
Diskografia > Studioalbumit

Zero Defex (2008)
Discography (2008)
Caught in a Reflection (2013)
Diskografia > EP:t

War Hero 7 (2007)
Drop the A-Bomb 7 (2008)
Brad Warner oli yhtyeen basisti
22978 Nyrola

| 22978 Nyrola |
| --- | --- |
 1999 VO24 
Löytäminen
Löytäjät:  Arto Oksanen,Harri Hyvönen ja Marko Moilanen
Löytöaika:  14. marraskuuta 1999
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,672 AU
Eksentrisyys:  0,187
Kiertoaika Auringon ympäri:  1595 päivää  4,37 vuotta
Inklinaatio:  11,3°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  7–15 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  13,2
22978 Nyrola tai Nyrölä on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysivät suomalaiset tähtiharrastajat Arto Oksanen, Harri Hyvönen ja Marko Moilanen vuonna 1999 Nyrölän observatoriossa, Jyväskylässä. Pikkuplaneetta sai nimensä löytöpaikan, Nyrölän kylän mukaan. Ennen kuin asteroidi sai oikean nimensä, se tunnettiin tunnuksella 1999 VO24. Koska Nyrölän absoluuttinen magnitudi (H) on 13,2, sen läpimitta on todennäköisesti seitsemän ja viidentoista kilometrin välillä. Nyrölä on ensimmäinen suomalaisten tähtiharrastajien löytämä taivaankappale.
227

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
1548

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

Se Wsi Testamenti, ensimmäinen suomenkielinen Uusi testamentti, painettiin
La Paz perustettiin
Syntyneitä

5. tammikuuta – Francisco Suárez, espanjalainen teologi ja filosofi (k. 1617)
30. elokuuta – Mary Seymour, brittiläinen prinsessa (k. 1550)
Francesco Andreini, italialainen näyttelijä (k. 1624)
Giordano Bruno, italialainen filosofi, okkultisti ja tähtitieteilijä (k. 1600)
Francisco Nagasakilainen, japanilainen lääkäri, fransiskaanitertiaari, kristitty marttyyri ja pyhimys (s. 1548)
Tomás Luis de Victoria, espanjalainen säveltäjä (k. 1611)
Kuolleita

1. huhtikuuta – Sigismund I, Puolan kuningas ja Liettuan suuriruhtinas (s. 1467)
3. kesäkuuta – Juan de Zumárraga, espanjalainen prelaatti ja Meksikon ensimmäinen piispa (s. 1468)
7. syyskuuta – Katariina Parr, Englannin leskikuningatar, kuningas Henrik VIII:n viimeinen puoliso (s. 1512)
Erik Fleming, suomalainen valtaneuvos, kartanonherra ja käskynhaltija
Ivar Fleming, suomalainen valtaneuvos
22

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku
Vuosikymmenet: I vuosikymmen eaa. · I vuosikymmen · 10-luku · 20-luku · 30-luku 40-luku · 50-luku · 60-luku · 70-luku · 80-luku · 90-luku · 100-luku
Vuodet: 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. 2 eaa. · 1 eaa. · 1 · 2 · 3 · 4 · 5 · 6 · 7 · 8 · 9 10 · 11 · 12 · 13 · 14 · 15 · 16 · 17 · 18 · 19 20 · 21 · 22 · 23 · 24 · 25 · 26 · 27 · 28 · 29 30 · 31 · 32 · 33 · 34 · 35 · 36 · 37 · 38 · 39 40 · 41 · 42 · 43 · 44 · 45 · 46 · 47 · 48 · 49 50 · 51 · 52 · 53 · 54 · 55 · 56 · 57 · 58 · 59 60 · 61 · 62 · 63 · 64 · 65 · 66 · 67 · 68 · 69 70 · 71 · 72 · 73 · 74 · 75 · 76 · 77 · 78 · 79 80 · 81 · 82 · 83 · 84 · 85 · 86 · 87 · 88 · 89 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109
Syntyneitä

Valeria Messalina (arvioitu vuosi), Rooman keisari Claudiuksen kolmas vaimo.
0 + 1 = 01

| 0 + 1 = 01 Cause For Effect |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2007
 Tyylilaji: fuusiojazz
 Kesto: 29.52
 Levy-yhtiö: Dies Irae Records
Cause For Effectin muut julkaisut
| 2001–2004 2006 | 0 + 1 = 01 2007 | Progressive and Minimalist Recording 2010 |
0 + 1 = 01 on suomalaisen Cause For Effect -yhtyeen kolmas albumi. Se on äänitetty Lohjan Sound Ateljee studiossa marraskuun lopussa 2006. Äänittäminen kesti yhteensä kaksi päivää. Levy miksattiin ja masteroitiin joulukuun 2006 ja tammikuun 2007 välisenä aikana. Dies Irae Records julkaisi albumin 28. helmikuuta 2007. Levy-yhtiö fuusioitui osaksi Stay Heavy Recordsia keväällä 2007.
Studiossa äänitettiin 34 kappaletta joista 33 päätyi albumille. Aikaisemmin yhtye oli äänittänyt albuminsa Tampereella ja soittanut kaksi bassoa albumille. Tällä kertaa bassoja on vain yksi, mutta se on jaoteltu neljälle raidalle. Kappaleet on soitettu yhdessä "livenä" sisään ja lauluosuudet lisätty jälkeenpäin.
Kansi ja albumin layout ovat yhtyeen käsialaa, levy-yhtiön ehdotuksesta pakkauksena CD-levylle käytettiin pahvista digipack-formaattia yleisemmän muovisen Jewel Case -formaatin sijaan. Kannessa on yhtyeen logo, albumin nimi ja kuva valkoisilla kohokirjaimilla valkoista taustaa vasten mikä oli levy-yhtiön idea.
Kappaleet on sävelletty kevään 2004 ja loppukesän 2006 välisenä aikana. Sanat on kirjoitettu kesän ja syksyn 2006 aikana.
Kappaleet

Multi-40 – 1.08
180° – 0.47
Horn Attenuation – 0.48
Morbide Acht – 0.53
Sector – 1.00
Substance and Energy – 0.36
Atavistic Alternation – 0.56
Primulator – 0.47
Volume 2+1 – 0.56
Proto Calculator – 0.47
Neutral Metro – 1.04
E.ax – 1.08
Logist – 0.52
-4 – 1.14
Totalistic Tutorial – 0.59
Molecular Fuel Storage Compactor – 1.18
Sirius-07 – 2.00
Paranormal Turbulence – 1.11
Terminus Translatum – 0.46
Herbal Infusion – 0.54
Solar-290 – 0.41
Metronomic – 1.23
Substic Tissue – 0.58
System Müller – 0.48
Logistic Executor – 0.46
Omni-Duo – 0.49
Smart Modus – 0.48
Process – 0.58
Onomatopoetism – 0.42
Potential Patient – 0.48
A2 – 0.42
Ruralistic Periferium – 0.41
Track and Field – 0.44
Kokoonpano

Tuomo Hohtari – basso, laulu
Ari – rummut
Arvostelut

Imperiumi.net:
656

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku
Vuosikymmenet: 590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku
Vuodet: 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709
Kuolleita

Peada, Mercian kuningas
Grimoald I (Grimoald vanhempi), Austrasian major domus
Adolf Slaby

Adolf Slaby. Valokuva: Nicola Perscheid.
Adolf Slaby (1849–1913) oli saksalainen sähköinsinööri. Hän oli vuodesta 1882 sähkötekniikan professorina ja 1894–1895 rehtorina Charlottenburgin teknillisessä korkeakoulussa. Hänet nimitettiin 1902 kunniaprofessoriksi Berliinin yliopistoon. Hänen ansionsa lennättimen alalla ovat merkittävät.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adolf Slaby Wikimedia Commonsissa
1545

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

Trenton kirkolliskokous alkaa
19. heinäkuuta – Englannin laivaston lippulaiva Mary Rose upposi.
Syntyneitä

Lady Mary Grey, Jane Greyn nuorempi sisar ja Henrik VII:n tyttärentyttärentytär (k. 1578)
Kuolleita

12. elokuuta – Charles Brandon, Suffolkin ensimmäinen herttua (s. 1484)
Tang-dynastia

Tang-dynastian Kiina (keltainen alue). Tummemmalla ovat ne alueet, jotka olivat joko Tang-dynastian Kiinan alaisuudessa, sen liittolaisia tai konfliktissa sen kanssa.
|  Kiinan historia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
MUINAINEN
Kolme hallitsijaa ja viisi keisaria
Xia-dynastia 2070–1600 eaa.
Shang-dynastia 1600–1046 eaa.
Zhou-dynastia 1122–256 eaa.
  Läntinen Zhou-dynastia
  Itäinen Zhou-dynastia
    Kevättä ja syksyä
    Taistelevat läänitysvaltiot
SUURVALTA
Qin-dynastia 221 eaa.–206 eaa.
Han-dynastia 206 eaa.–220 jaa.
  Läntinen Han-dynastia
  Xin-dynastia
  Itäinen Han-dynastia
Kolme kuningaskuntaa 220–280 jaa.
  Wei, Shu Han & Wu
Jin-dynastia 265–420 jaa.
  Läntinen Jin
|   Itäinen Jin | 16 kuningaskuntaa 304–439 jaa. | 16 kuningaskuntaa 304–439 jaa. | 16 kuningaskuntaa 304–439 jaa. |  |  |  |  |
Eteläinen ja pohjoinen dynastia 420–589 jaa.

Sui-dynastia 581–619 jaa.
Tang-dynastia 618–907 jaa.
| 5 dynastiaa & 10 kuningaskuntaa 907–960 jaa. | Liao-dynastia 907–1125 jaa. | Liao-dynastia 907–1125 jaa. | Liao-dynastia 907–1125 jaa. |  |  |  |  |

Song-dynastia 960–1279 jaa. : 
|   Pohjoinen Song |  | L. Xia-dyn. |  |  |  |  |  |
|   Eteläinen Song | Jin-dynastia |  |  |  |  |  |  |
Yuan-dynastia 1271–1368 jaa.
Ming-dynastia 1368–1644 jaa. 
Qing-dynastia 1644–1911 jaa. 
NYKYAIKA
Kiinan tasavalta 1911–1949
| Kiinan kansantasavalta 1949–nyt |  Kiinan tasavalta  (Taiwanissa) |  Kiinan tasavalta  (Taiwanissa) |  Kiinan tasavalta  (Taiwanissa) |  |  |  |  |
 Kiina historian aikajana Kiinan dynastiat Kiinan sotilashistoria Kiinan taidehistoria Kiinan tekniikan ja tieteen historia Kiinan koulutuksen historia 
malline: näytä • keskustele • 
Tang-dynastia (唐朝 [táng cháo]) hallitsi Kiinaa 618–907. Se oli Kiinan toinen ”suuri dynastia” (大唐 "Suuri Tang"; edellinen oli Han-dynastia), joka pystyi yhdistämään koko valtavan maan, levittämään kulttuuriaan ja sulauttamaan itseensä naapurimaiden ja -kansojen kulttuurit. Ulkomaankauppa Keski-Aasiaan ja Kaakkois-Aasian saaristoihin saakka kukoisti ja toi suuria määriä ulkomaisia kauppiaita pääkaupunki Chang'aniin. Chang'an oli tuolloin maailman suurin kaupunki. Buddhalaisuus kulkeutui Koreaan ja Japaniin, mutta Tang-Kiinan viralliseksi opiksi muovautui kungfutselaisuus. Merkittävänä keksintönä laattakirjapaino keksittiin Tang-kaudella ja siten kirjallisuus levisi entistä useampien käsiin.
Dynastian synty ja kukoistuskausi

Kun Sui-dynastia oli kaatunut kilpailevien sotilaskomentajien hallintoon, näistä yksi, Li Yuan, joka oli syntyjään todennäköisesti jostakin turkkilaisesta kansasta, onnistui kukistamaan muut sotilaskomentajat turvautumalla maan koillisosien ei-kiinalaisiin aristokraatteihin. Ensimmäisinä vuosinaan uuden Tang-dynastian keisarina hän ja hänen poikansa, kehittivät keinoja joilla pohjoisen kansoille saatiin varmistetuksi riittävästi ruokaa. Niin he saivat rauhoitetuksi sekä nälkäiset talonpojat että riitaisat klaanit.
Ensimmäiset Tang-dynastian keisarit tekivät runsaasti yhteiskunnallisia uudistuksia. Rikoslaki uudistettiin, samoin maatalous-, vero-, sotilas- ja koulutusjärjestelmät. Ulkomaanpolitiikkaa leimasi laajennushalu. Tuyuhun-kansa ja läntisten tölös-turkkilaisten  Länsiturkkilainen kaanikunta kukistettiin 657. Tiibet, jossa valtaa oli pitänyt mahtava tiibetiläinen Tufan-kuningaskunta, vallattiin 600-luvun lopussa. Valtio ulottui Vietnamin Annamista Korean Koguryo-kuningaskunnan rajoille. (Silla valtasi Koguryon 668).
Etelän ylimystön taloudellinen voima aiheutti dynastialle kuitenkin ongelmia. Heidän joukostaan nousi Kiinan historian varsinaisista keisareista ainoa nainen keisarinna Wu Zetian; muut johtoasemaan nousseet naiset eivät uskaltaneet julistautua keisareiksi. Hän katkaisi Tang-dynastian perustamalla Toisen Zhou-dynastian (690–705). Hänen hallintoajastaan lähtien valittiin työntekijät hallintotehtäviin lähes yksinomaan keisarillisessa virkatutkinnossa menestymisen perusteella. Hän luopui vallasta 72-vuotiaana hoviherrojen hankkiuduttua eroon hänen kahdesta rakastajastaan.
Tang-dynastian huipentuma oli keisari Xuanzongin valtakausi. Hän kukisti keisarinna Wein vallankaappausyrityksen, mutta koillisen aatelisten ja uusien oppineiden virkamiesten välinen kilpailu merkitsi valtakunnan yhtenäisyyden päättymistä. Varsinainen isku Tang-dynastian vallalle oli kuitenkin An Lushanin johtama kapina vuonna 755.
Hallinto

Tang-dynastian poliittisen järjestelmän perustana toimi jo Qin-dynastian ajoilta periytyvä keskusjohtoinen hallintokoneisto. Tämän byrokraattisen järjestelmän ansiosta erityisen voimakkaita keisareita ei tarvittu, sillä hallinto toimi joka tapauksessa hierarkkisen hovijärjestelmän alapuolella. Joistakin edeltäjistään poiketen Tang-dynastia ei kuitenkaan jakanut prinsseille puoli-itsenäisiä kuningaskuntia.
Hallinto > Keskushallinto

Luettelo Tang-dynastian keisareista on sivulla Tang-dynastian keisarit.
Chang'anin keskushallitusta johti Valtioasiain osasto (perint.: 尚書省, yksink.: 尚书省, pinyin: shàng shū shěng), joka koostui kuudesta ministeriöstä (六部 [liù bù]):
Henkilökuntaministeriö (吏部 [lìbù])
Veroministeriö (perint.: 戶部, yksink.: 户部, pinyin: hùbù)
Seremoniaministeriö (perint.: 禮部, yksink.: 礼部, pinyin: lǐ bù)
Sotaministeriö (兵部 [bīngbù])
Oikeusministeriö (刑部 [xíngbù])
Työministeriö (工部 [gōngbù])
Lisäksi valtavaa hallintoasiakirjamäärää käsitteli kaksi osastoa, sihteeristö (perint.: 中書省, yksink.: 中书省, pinyin: zhōng shū shěng) ja kansliavirasto (perint.: 門下省, yksink.: 门下省, pinyin: mén xià shěng), joita johtivat pääministerit (宰相 [zǎi xiàng]).
Hallituksen nimelliset johtajat olivat Kolme ohjeistajaa (perint.: 三師, yksink.: 三师, pinyin: sān shī) ja Kolme herttuaa (三公 [sān gōng]). Tosin nämä virka-asemat olivat usein tyhjiä. Sensoraatti (perint.: 御史臺, yksink.: 御史台, pinyin: yùshǐtái) perustettiin itsenäiseksi elimeksi valvomaan hallintokoneiston toimivuutta, johtajanaan pääsensori (御史大夫 [yùshǐ dàfu). Yhdeksän temppelin (九寺 [jiǔ sì]) ja Viiden johtajiston (perint.: 五監, yksink.: 五监, pinyin:  wǔ jiān) virastot valvoivat erityistehtäviä, kuten uhrauksia, viihdettä, kansallisia vilja-aittoja sekä keisarillisia aarrekammioita.
Julkisiin virkoihin nimitettiin virkatutkinnon suorittaneita oppineita (perint.: 進士, yksink.: 进士, pinyin: jìnshì). Virkatutkintoa johti itse keisari, ja siihen sisältyi useita kokeita, joissa piti pääasiassa tulkita kungfutselaisia klassikoita. Tämä oppinut virkamiehistö katsottiin sopivaksi vastapainoksia hovin eunukkeja, keisarinnojen klaaneja ja perinteisiä aristokraattisia perheitä vastaan. Järjestelmä jatkui ja kehittyi myöhempien dynastioiden aikana.
Oikeusjärjestelmä perustui uuteen lakikirjaan nimeltä Táng lǜ shū yì (perint.: 唐律疏義, yksink.: 唐律疏义), joka koostui kahdesta osasta, rikoslaista (律 [lǜ]) ja hallintolaista (令 [lìng]).
Hallinto > Paikallishallinto

Paikallishallinto oli kuin pienoiskopio keskushallinnosta. Prefektuureja (州 [zhōu]) johti prefekti (刺史 [cìshǐ]) ja piirikuntia (perint.: 縣, yksink.: 县, pinyin: xiàn) piirikunnan tuomari (令 [lìng]). Eräs Tang-dynastian aikaisista piirikunnan tuomareista oli tuomari Di Renjie, joka on Kiinan kirjallisuuden tunnetuin ”salapoliisihahmo”, jonka Robert Van Gulik on kirjoissaan tuonut länsimaissakin tunnetuksi nimellä Tuomari Dee. Sotilaallisesti tärkeimmillä alueilla prefektuuri oli nimeltään komentoalue (都督府 [dūdūfǔ]), ja sitä johti komentaja (都督刺史 [dūdū cìshǐ]).
Kaikki yksiköt oli ryhmitetty tarkistuspiireiksi (道 [dào]). Erityisen tärkeitä olivat protektoraatit (perint.: 都護府, yksink.: 都护府, pinyin: [dūhùfǔ]), joita kansoittivat pääosin ei-kiinalaiset heimot Tang-Kiinan rajoilla. Pohjoisrajalle luotiin erityinen sotilaallinen piirikunta (perint.: 藩鎮, yksink.: 藩镇, pinyin: fānzhèn) hallinnolliseksi yksiköksi, jota johti sotilaskomissaari (perint.: 節都使, yksink.: 节都使, pinyin: jiédūshǐ). Valvontakomissaarien (安察使 [āncháshǐ]) puolestaan piti kiertää maata valvomassa paikallisia kuvernöörejä. Erityisaloille, kuten suolamonopolin valvontaan, oli erityskomissaareja.
Hallinto > Armeija

Kuten jo edeltävän Sui-dynastian, myös Tang-dynastian puolustus perustui paimentolaisista koostuvaan ”asevelvollisten” jalkaväkeen, jotka rauhan aikana olivat peltotöissä, mutta sodan syttyessä heidät kutsuttiin aseisiin puolustamaan lähialueitaan. Nämä sotilaat olivat usein selvästi motivoituneempia kuin aiempien dynastioiden käyttämät palkka-armeijat.
Hyökkäyssodassa sen sijaan turvauduttiin ratsuväkeen. Toimivan ratsuväen kokoaminen vaikeutui huomattavasti sen jälkeen kun keskushallinto menetti otteensa Sisä-Aasiasta, sillä hevoset tuotiin tavallisesti lännestä, eikä niitä kasvatettu keskeisessä Kiinassa.
Talous

Maataloudessa Tang-dynastian aikana otettiin uudelleen käyttöön Pohjoisen Wei-dynastian aikana kehitetty tasaisestijaetun maan järjestelmä (均田法 [jūntiánfǎ]), jotta maa ei keskittyisi liiaksi suurille maanomistajille. Järjestelmän mukaan viljelijöille annettiin samansuuruinen maaomaisuus, ja heidän oli maksettava veroa viljana, tekstiileinä tai muuna materiaalina sekä työ- tai sotilaspalveluna. Järjestelmän toteuttamiseksi tarvittiin tarkat väestönlaskennassa saatavat tiedot talouksien määrästä.
Aristokratia onnistui kuitenkin lakia hyväksikäyttämällä keplottelemaan itselleen enemmän maata, ja käytännössä suurin osa viljelijöistä oli Kiinassa vuokraviljelijöitä aina Kansantasavallan perustamiseen saakka 1949. Myös buddhalaiset luostarit olivat suuria maanomistajia, mikä olikin yksi syy valtion penseälle suhtautumiselle buddhalaisuutta kohtaan.
Ulkomaankauppaa käytiin ahkerasti eritoten Kaakkois-Aasiaan, Koreaan, Japaniin ja Intiaan. Jotta vilja ja muut tuotteet saataisiin helposti kuljetettua kohdealueille, Suurta kanaalia eli Keisarinkanavaa pidennettiin. Pääasialliset vientituotteet olivat tee, silkki ja riisi. Teen juonti levisi Tang-kaudella munkeilta yleiseksi tavaksi. Koska rajoilla olevat paimentolaiset vaikeuttivat kauppatavaroiden kulkua maata pitkin, kulki ulkomaankauppa suurelta osin meren yli. Kiinalaiset kauppatavarat kulkeutuivat edelleen myös arabimaihin ja Persiaan.
Taide ja kulttuuri

Merkittävin Tang-dynastian kulttuurimuodoista lienee ollut kirjallisuus, erityisesti runous. Useat Kiinan kuuluisimmista runoilijoista elivät Tang-kaudella, muun muassa Li Bai, Wang Wei, Du Fu, Meng Haoran ja Li Shangyin. Useita tuhansia Tang-kauden runoja on tallennettu Qing-dynastian aikana kerättyyn kokoelmaan Quan Tang shi (全唐詩). Runoja kirjoittivat monet kansanosat, keisareista prostituoituihin. Kirjallisuuden leviämistä auttoi laattakirjapainon kehittäminen. Aluksi sillä painettiin buddhalaisia sutria, myöhemmin muutakin. Vanhin säilynyt painettu kirja on peräisin vuodelta 868.
Runojen lisäksi Tang-kaudella kirjoitettiin huomattava määrä tietokirjoja. Useita tietosanakirjoja kerättiin, sekä yleisluontoisia että tietylle alalle erikoistuneita. Julkaistiin myös useita sanakirjoja, muun muassa kaksi kirjaa joissa kuvailtiin kiinan tuonaikaista ääntämystä, Qieyun (切韻) ja Tang yun. Molemmat ovat historian saatossa hävinneet. Lisäksi kirjoitettiin lukuisia kommentteja kungfutselaisiin klassikoihin ja näitä klassikoita kaiverrettiin myös kivilaatoille Chang’anissa vuonna 837.
Muista taiteenlajeista keramiikka ja posliinitaide olivat hyvin edustettuja Tang-dynastian aikana. Yhdellä värillä maalatut taideteokset korvautuivat Tang-dynastian aikana kolmiväritaiteella. Keramiikassa usein näkyy ratsastajia ja selvästi Keski-Aasiasta peräisin olevia ihmisiä, mistä tulee esille Tang-dynastian kansainvälisyys. Arabialaisen ja persialaisen vaikutuksen ansiosta kulta ja hopea olivat suosittuja materiaaleja. Erityisesti keisarinna Wu Zetianin kaudella tehtiin myös lukuisia buddhalaisia veistoksia.
Maalaustaide muistutti Jin-dynastian taidetta, kuvaten pääasiassa hovielämää, mutta myös joitakin maisemamaalauksia Tang-kaudelta on säilynyt. Kalligrafia oli myös suosittua, kuten se on Kiinassa ollut lähes kaikkina aikoina. Tang-dynastian ajalta ovat peräisin myös Kiinan vanhimmat pystyssä olevat rakennukset. Valitettavasti kovin montaa ei enää ole jäljellä; merkittävimmät lienevät Iso villihanhipagodi ja Pieni villihanhipagodi Xi’anissa sekä Nanchan-luostarin Suuri halli Wutaivuorella Shanxissa.