stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kehun kieli
Fonologia > Konsonantit

|  | Labiaali | Dentaali | Alveolaari | Palataali | Velaari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiili | p | b | t | d |  |  | k | g |
| Frikatiivi |  | s |  |  |  |
| Likvida |  |  | l |  |  |
| Puolivokaali |  |  |  | j | w |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puoliavoin | e |  | o |
| Avoin |  | a |  |
Kehussa on myös kaksi toonia: nouseva ja laskeva.
Lähde:
ROSC

Elottomuuden kesto tulee pyrkiä pitämään mahdollisimman lyhyenä.
ROSC (engl. return of spontaneous circulation) tarkoittaa sydänpysähdyksessä aikaa sydämen pysähdyksestä verenkierron spontaaniin uudelleen käynnistymiseen. Potilaan elvytyksen jälkeiseen ennusteeseen vaikuttavana yhtenä tekijänä on sydänpysähdyksen kesto ja se, onko painantaelvytys aloitettu heti elottomuuden toteamisen jälkeen.  Sydänpysähdyksen kesto vaikutaa aivovaurion syntyyn ja siksi on tärkeää minimoida tämä aika. Alilämpöisyys eli hypotermia antaa lisäaikaa potilaan elvyttämiselle.
Jakuutit

| Jakuutit |
| --- | --- |
 Perinneasuinen jakuuttinainen.
Väkiluku:  470 000
Asuinalueet:  Saha, Evenkia (Venäjä)
Kielet:  jakuutti
Uskonnot:  ortodoksisuus, šamanismi
Jakuutit eli sahat (jakuutiksi сахалар, sahalar) ovat turkkilais-tataarilainen kansa Itä-Siperiassa Sahan (ent. Jakutian) tasavallassa. Jakuutteja on yhteensä noin 450 000. Jakuutit muodostavat 45,5 prosenttia tasavallan väestöstä ja ovat näin suurin etninen ryhmä tasavallassa. Jonkin verran jakuutteja asuu myös Sahan naapurialueilla, muun muassa Evenkiassa. Idässä jakuuttien asuinalue ulottuu Ohotanmerelle. He puhuvat turkkilais-tataarilaiseen ryhmään kuuluvaa jakuuttia. Jonkin verran sekoittumista samalla alueella asuvien venäläisten ja evenkien kanssa on tapahtunut, mutta yleensä jakuuttien kanssa avioituneet jakuuttilaistuvat. Uskonnoltaan jakuutit ovat ortodokseja, mutta heillä on säilynyt paljon piirteitä ja tapoja omasta uskonnostaan.
Elinkeinot

Jakuuttien perinteisiä elinkeinoja ovat asuma-alueensa pohjoisosassa poronhoito, metsästys ja kalastus, etelässä lisäksi maanviljelys ja nautakarja- ja hevostalous. Jakuutit on myös tunnettu taitavina kauppiaina. Näiden perinteisten elinkeinojen lisäksi noin 30 % jakuuteista saa nykyisin elantonsa teollisuudesta, kaupasta ja hallinnosta.
Alueellinen sijoittuminen

| Jakuutit eräillä alueilla> Alue | Jakuutit eräillä alueilla> Määrä | Jakuutit eräillä alueilla> Prosenttia alueen väestöstä | Jakuutit eräillä alueilla> Tieto vuodelta |
| --- | --- | --- | --- |
| Sahan tasavalta | 432 290 | 45,539 | 2002 |
| Habarovskin aluepiiri* | 1 454 | 0,101 | 2002 |
| Moskovan kaupunkialue | 1 448 | 0,014 | 2002 |
| Irkutskin alue** | 992 | 0,038 | 2002 |
| Evenkia | 991 | 5,600 | 2002 |
| Pietarin kaupunkialue | 847 | 0,019 | 2002 |
| Primorjen aluepiiri | 703 | 0,034 | 2002 |
| Novosibirskin alue | 473 | 0,018 | 2002 |
| Magadanin alue | 469 | 0,257 | 2002 |
| Krasnojarskin aluepiiri | 332 | 0,011 | 2002 |
| Amurin alue | 314 | 0,035 | 2002 |
| Burjatia | 283 | 0,029 | 2002 |
| Sverdlovskin alue | 277 | 0,006 | 2002 |
| Moskovan alue | 242 | 0,004 | 2002 |
| Tšitan alue*** | 206 | 0,019 | 2002 |
| Altain aluepiiri | 145 | 0,006 | 2002 |
| Tomskin alue | 128 | 0,012 | 2002 |
| Sahalinin alue | 120 | 0,022 | 2002 |
| Krasnodarin aluepiiri | 114 | 0,002 | 2002 |
| Venäjän federaatio yhteensä | 443 852 | 0,306 | 2002 |
| Ukraina | 304 | 0,001 | 2001 |
* Sisältää Juutalaisten autonomisen alueen 
 ** Sisältää Ust-Ordan Burjatian autonomisen piirikunnan 
 *** Sisältää Agin-Burjatian autonomisen piirikunnan
Historia

Jakuuttien esi-isät saapuivat Sahan alueelle 900-luvulla Sajanin vuoristosta. Uusilla asuinsijoillaan he sekoittuivat pohjoisten alkuperäiskansojen kanssa ja niin syntyi nykyinen jakuuttikansa. Ensimmäinen kirjallinen maininta jakuuteista on vuodelta 1620, jolloin tataarit ilmoittivat heidät veronalaisikseen. Ensimmäinen venäläisten valloitusretki jakuuttien asuinalueelle tapahtui 1632, mutta vasta 1800-luvulla alue tuli kiinteämmin Venäjän yhteyteen. Jakuutteja alettiin käännyttää ortodoksikristityiksi 1600-luvulla, mutta he ovat säilyttäneet monia šamanistisia piirteitä. Jakuutteja oli 1930-luvun alussa noin 250 000.
Genetiikka

Jakuuttimiehet kuuluvat pääosin haploryhmään N. 86,2 prosenttia heistä kuuluu sen alaryhmään N1c ja 3,8 prosenttia kuuluu alaryhmään N1b-P43. Heidän muita haploryhmiään ovat muun muassa C-M217 (4,9%) ja R1a (3,5 %). Yleisimmät äitilinjan haploryhmät jakuuteilla ovat C (43,6 %) ja D (29,4 %).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jakuutit Wikimedia Commonsissa
Henkienmanaajat Helsingissä ja muualla. Jakuuttien maassa ei "noita-Kalliota" pantaisi kiinni, Suomen Kuvalehti, 10.09.1932, nro 37, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jakuuttien kansallistanssi Ohuoxaj
Keeper of the Seven Keys Part II

| Keeper of the Seven Keys Part II Helloween |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : toukokuu – kesäkuu 1988 Horus Sound -studio, Hannover, Länsi-Saksa
 Julkaistu: 29. elokuuta 1988
 Formaatti: CD, LP, C-kasetti
 Tuottaja(t): Tommy Hansen
 Tyylilaji: power metal
 Kesto: 54.33
 Levy-yhtiö: Noise
Helloweenin muut julkaisut
| Keeper of the Seven Keys Part I 1987 | Keeper of the Seven Keys Part II 1988 | Live in the U.K. 1989 |
Singlet albumilta Keeper of the Seven Keys Part II
 ”Dr. Stein” Julkaistu: heinäkuu 1988  ”I Want Out” Julkaistu: 31. lokakuuta 1988
Keeper of the Seven Keys Part II on saksalaisen metallimusiikkia esittävän Helloween-yhtyeen kolmas studioalbumi. Albumin tuotti myös yhtyeen edellisellä studioalbumilla Keeper of the Seven Keys Part I tuottajana toiminut Tommy Hansen, ja sen julkaisi levy-yhtiö Noise Records 29. elokuuta 1988. Albumi on nimensä mukaisesti musiikillinen jatko-osa edeltäjälleen, ja se edustaa musiikilliselta lajityypiltään power metalia. Keeper of the Seven Keys Part II jäi kitaristi Kai Hansenin viimeiseksi Helloweenissa, sillä hän erosi yhtyeestä albumia seuranneen kiertueen jälkeen.
Albumia pidetään yhtenä power metalin keskeisimmistä ja merkittävimmistä julkaisuista. Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”I Want Out” ja ”Dr. Stein”, joista muodostui Helloweenin uran keskeisimpiä kappaleita. Albumilla kitaristi Michael Weikathin ja laulaja Michael Kisken rooli kappaleiden säveltämisessä kasvoi, sillä aiemmin yhtyeen pääasiallisena lauluntekijänä toiminut Kai Hansen sävelsi albumille vain kolme kappaletta. Tämän vuoksi Keeper of the Seven Keys Part II:a on pidetty toisinaan kokonaisuudeltaan epätasaisempana kuin edeltäjäänsä.
Albumi nousi myös Billboard 200 -listalle Yhdysvalloissa. Brittiläinen Metal Hammer sijoitti Keeper of the Seven Keys Part II:n sijalle 32 vuonna 2009 laatimallaan sadan kaikkien aikojen parhaan metallialbumin listalla.
Kappalelista

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Invitation | Michael Weikath | 1.06 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Eagle Fly Free | Weikath | 5.08 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | You Always Walk Alone | Michael Kiske | 5.08 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Rise and Fall | Weikath | 4.22 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Dr. Stein | Weikath | 5.03 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | We Got the Right | Kiske | 5.07 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Save Us | Kai Hansen | 5.15 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | March of Time | Hansen | 5.13 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | I Want Out | Hansen | 4.39 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Keeper of the Seven Keys | Weikath | 13.37 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 54.33 |  |  |  |  |  |  |
| Expanded Edition -painoksen bonuslevy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Savage | Kiske | 3.25 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Livin’ Ain’t No Crime | Weikath | 4.42 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Don’t Run for Cover | Kiske | 4.45 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Dr Stein (remix)  | Weikath | 5.05 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Keeper of the Seven Keys (remix)  | Weikath | 13.52 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 31.49 |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Michael Kiske – laulu
Kai Hansen – soolo- ja rytmikitara
Michael Weikath – soolo- ja rytmikitara
Markus Grosskopf – basso
Ingo Schwichtenberg – rummut ja lyömäsoittimet
Arvostelut

Allmusic:
Aiheesta muualla

Keeper of the Seven Keys Part II Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Keeper of the Seven Keys Part II Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Helloween |
| --- | --- |
 Andi Deris  Michael Weikath  Sascha Gerstner  Markus Grosskopf  Daniel Löble   Entiset jäsenet: Kai Hansen  Ingo Schwichtenberg  Michael Kiske  Roland Grapow  Uli Kusch  Stefan Schwarzmann 
Studioalbumit:  Helloween  Walls of Jericho  Keeper of the Seven Keys Part I  Keeper of the Seven Keys Part II  Pink Bubbles Go Ape  Chameleon  Master of the Rings  The Time of the Oath  Better Than Raw  Metal Jukebox  The Dark Ride  Rabbit Don't Come Easy  Keeper of the Seven Keys: The Legacy  Gambling with the Devil  7 Sinners  Straight Out of Hell  My God-Given Right  Helloween 
Livealbumit:  Live in the UK  High Live  Keeper of the Seven Keys: The Legacy World Tour 2005–2006  United Alive in Madrid 
Kokoelmat:  Pumpkin Tracks  The Best, The Rest, The Rare  Karaoke Remix Vol. I  Karaoke Remix Vol. II  Metal Jukebox  Treasure Chest  Unarmed – Best of 25th Anniversary  Ride The Sky - The Very Best Of The Noise Years 1985 - 1998  Sweet Seductions - Best Of 
Videot:  The Pumpkin Video  High Live  Hellish Videos  Keeper of the Seven Keys: The Legacy World Tour 2005–2006  Live on 3 Continents  Masters of Rock  Sweet Seductions - Best Of  United Alive 
Muuta:  Helloweenin diskografia  Gamma Ray  Masterplan  Ride the Sky  Past in Different Ways
Kuka pelkää postimiestä?

| Kuka pelkää postimiestä?> Budbringeren |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Pål Sletaune
Käsikirjoittaja:  Pål Sletaune Jonny Halberg
Tuottaja:  Dag Nordahl Peter Boe
Säveltäjä:  Joachim Holbek
Kuvaaja:  Kjell Vassdal
Leikkaaja:  Pål Gengenbach
Lavastaja:  Karl Júlíusson
Pääosat:  Robert Skjærstad Andrine Sæther
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Norja
Tuotantoyhtiö:  MovieMakers AS
Levittäjä:  SF Studios Norge
Ensi-ilta:   21. helmikuuta 1997
Kesto:  83 min
Alkuperäiskieli:  norja
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuka pelkää postimiestä? tai Postinkantaja (norj. Budbringeren, kansainvälisessä levityksessä Junk Mail) on norjalainen vuonna 1997 ensi-iltaan tullut mustaa huumoria edustava komediaelokuva ja Pål Sletaunen esikoisohjaus. Se palkittiin muun muassa parhaan elokuvan, parhaan naispääosan ja parhaan miespääosan Amandalla. Elokuva kertoo laiskasta ja välinpitämättömästä Roy-nimisestä oslolaisesta postinkantajasta, joka sattumien kautta ajautuu rikollisiin piireihin.
Aiheesta muualla

Nasjonalbiblioteket (norjaksi)
Svensk Filmdatabas (ruotsiksi)
Kyrillos ja Methodios

Kyrillosta ja Metodiosta kuvaava ikoni
Kyrillos (noin 827–869) ja Methodios (noin 815–885) (myöhemmin Pyhä Kyrillos ja Pyhä Methodios) olivat 800-luvulla Thessalonikissa syntyneet veljekset, joista tuli kristinuskon lähetyssaarnaajia kasaarien parissa ja Määrissä. He edistivät muinaiskirkkoslaavin käyttöä liturgisena kielenä ja kehittivät kyrillisen kirjaimiston edeltäjän glagoliittisen kirjaimiston.
Tosiasiassa Kyrilloksen kastenimi oli Konstantinos, ja hän toimi filologina ja yliopistonopettajana Konstantinopolissa. Methodioksen alkuperäistä nimeä ei ole vieläkään saatu selville, mutta hän oli munkki ja työskenteli jossakin  elämänvaiheessa myös hallintomiehenä.
Aiheesta muualla

Johannes Paavali II: Kiertokirje Slavorum apostoli (Slaavien apostolit) pyhistä Kyrilloksesta ja Methodioksesta 1985
Avala-torni

| Avala-torni> Авалски торањ |
| --- | --- |
 Avala-torni
Tiedot
Sijainti:  Belgrad, Serbia
Rakennettu:  alkuperäinen 1961–1965   nykyinen 2006–2010
Avajaiset:  alkuperäinen 1965   nykyinen 2010
Käyttötarkoitus:  Televisio- ja radio-torni
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  Uglješa Bogutović   Slobodan Janjić
Tekniset tiedot
Kerroksia:  38
Hissien määrä:  2
Korkeus
Antenni:  204,5 m
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Avala-torni (serb. Авалски торањ, Avalski toranj) on 204,5 metriä korkea televisio- ja radiotorni Serbiassa. Avala-torni sijaitsee Avala-vuoren päällä Belgradin kaupungissa Serbiassa. Alkuperäinen torni valmistui vuonna 1965, mutta se tuhoutui Naton joukkojen pommittaessa kaupunkia vuonna 1999 Kosovon sodan aikana.  Tornin jälleenrakentaminen aloitettiin 21.12.2006 ja se valmistui 21.4.2010. Avala-torni on Serbian korkein torni.
Tornin suunnitelivat arkkitehdit Uglješa Bogdanović ja Slobodan Janjić. Alkuperäisen tornin rakentaminen aloitettiin vuonna 1961 ja se valmistui vuonna 1965. Alkuperäinen torni oli 202,87 metriä korkea kun taas uusi torni on 204,5 metriä korkea.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Avala-torni Wikimedia Commonsissa
Kaaba

| Kaaba> ٱلْكَعْبَة (al-Kaʿba) |
| --- | --- |

Perustiedot
Sijainti:  Masjid al-Haram, Mekka, Hejaz, Saudi-Arabia
Koordinaatit:  21°25′21″N, 39°49′34.2″E
Rakennustyyppi:  Temppeli
Uskonnollinen käyttö:   Hadž  Umrah 
Arkkitehtuuri
Valmistumisvuosi:  Esi-islamilainen aika
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaaba (arab. الكعبة‎‎‎, al-Kaʿbah, suom. ’kuutio’) on Saudi-Arabiassa sijaitsevassa Mekan kaupungissa oleva temppeli, joka on islaminuskon pyhin paikka. Kaaban ympärille on rakennettu suuri moskeija, Masjid al-Haram. Muslimit suorittavat päivittäiset rukouksensa kaikkialla maailmassa kohti Kaabaa. Moskeijat pyritään rakentamaan niin, että niiden keskiakseli osoittaa Mekkaan. Mekan suunnan (qibla) osoittaa moskeijan rukoushallissa erityinen syvennys, mihrab.
Šarian eli islamilaisen lain tärkeimmät velvoitteet ilmaistaan islamin viitenä peruspilarina, ja niistä yksi on suuri pyhiinvaellus eli hadž. Se suoritetaan islamilaisen vuoden 12:nnen ja viimeisen kuukauden Dhu-l-Hijjah’n toisella viikolla (8.–12. päivänä). Jokaisen muslimin tulisi tehdä pyhiinvaellus Mekkaan kerran elämässään jos mahdollista. Vuosittain sen toteuttaa noin 2,5 miljoonaa muslimia, mutta laskettuna kaikista osuus on vähäinen. Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan maista 17 % muslimeista kertoo tehneensä pyhiinvaelluksen, mutta Kaakkois-Aasian muslimeista vain 8 %. Ainoastaan muslimit voivat päästä Kaabaan, sillä Mekka on muilta kielletty.
Rakennus

Kaaba on kuution muotoinen, noin 15 metriä korkea ja sivuiltaan hieman yli kymmenmetrinen (noin 11 x 12,5 m), koruton, ikkunaton kivirakennus. Se ei ole rakenteeltaan ainutlaatuinen, sillä Arabian niemimaalla etenkin Jemenissä on tehty vastaavia kuutionmuotoisia ja ikkunattomia pyhäköitä, jotka luovat vaikutelman luolasta. Rakennukset olivat pieniä ja toimivat joko pienen kylän kappeleina tai yksityisinä rukouspaikkoina. Niille oli ominaista tilan jakaminen kahdella kolmen pylvään rivillä. Sellainen oli myös Mekan Kaabassa, mutta myöhemmin se korvattiin yhdellä pylväsrivillä. Islamilainen perimätieto kertoo, että pylväät tuotiin Sanaan Abrahamin kirkosta, ja muutoksen teki al-Zubayr.
Kaaba on rakennettu Mekan läheltä louhitusta harmaasta graniitista ja marmorista, ja sitä on uudistettu lukuisia kertoja. Rakennuksen ulkopuolella on kaareva muuri, joka muistuttaa jäännettä kirkoille ominaisesta kuorista (apsis). Rakennuksen nurkat suuntautuvat noin neljään pääilmansuuntaan siten, että rakennuksen keskiakseli osoittaa luoteeseen Jerusalemiin, ja myös kaareva muuri on luoteisseinustalla.  Kaaban ainoa ovi on koillisseinällä parin metrin korkeudessa oleva Bāb ar-Raḥmah ( arab. باب الرحمة , kään. "armon ovi"). Temppelin sisätila ei tavallisesti ole käytössä.
Kaaban lattia on marmorista. Sisäseinien alaosa on verhoiltu marmorilla ja kivitauluilla, joissa on Koraanin säkeitä. Yläpuoli on verhoiltu vihreällä kankaalla, johon on kirjailtu Koraanin lauseita kultalangalla. Katosta riippuu lamppuja, ja lattialla on pieni pöytä suitsukeastioita varten. Myös kastemaljalla on ollut paikkansa. Sisällä on ollut kaksi pylväsriviä, nykyisin vain yksi, jossa on kolme pylvästä.
Kaaba on tuhoutunut tai sitä on rikottu useasti ja korjattu useita kertoja. Vuonna 930 šiialainen äärilahko vei Kaaban mustan kiven pois ja piti sitä hallussaan 20 vuotta lunnaita vastaan.
Rakennus > Kaaban osat

Rakennuksen itäiseen kulmaan on kiinnitetty nykyisin hopeisella kehyksellä koossa pidetty musta kivi al-Hajar al-Aswad, (Arab. الحجر الأسود) joka perinteisen näkemyksen mukaan on Aadamin ajoilta ja peräisin Paratiisista. Alkuperältään musta kivi on mahdollisesti meteoriitti. Toisena mahdollisuutena on pidetty sitä, että se on Saudi-Arabian Rub al-Khaliin osuneen meteoriittitörmäyksen lasittamaa ainesta Wabarin (Al-Hadida) meteoriittikraatterista. Antiikin aikana betyylien eli pyhien kivien palvonta oli laajalle levinnyttä Lähi-idässä.
Kaaban sisäänkäynti eli armon ovi Bāb ar-Raḥmah (arab. باب الرحمة).
Mīzāb ar-Raḥmah on Kaaban sivussa sijaitseva kultainen vesikouru joka lisättiin sen jälkeen kun pyhäkkö rakennettiin uudelleen vuonna 1627, kun vuoden 1626 tulva aiheutti kolmen seinän romahtamisen.
Kaaban kolmea puolta ympäröivä viisto rakenne tunnetaan nimellä Shadherwaan (arab. شاذروان). Rakenne lisättiin vuonna 1627 Mīzāb ar-Raḥmahin kanssa suojaamaan pyhäkön perustusta sadevedeltä.
Hatīm joka tunnetaan myös nimellä Hijr Ismail, on matala puoliympyrän muotoinen muuri joka oli osa alkuperäistä Kaabaa. Muuri on vastapäätä Kaaban luoteisseinää.
Al-Multazam, on noin 2 metriä pitkä osa seinää mustan kiven ja oven välillä. Pyhiinvaeltajan on toivottavaa koskettaa tätä Kaaban aluetta tai suorittaa dua täällä.
Maqam Ibrahim eli Ibrahimin asema on lasista ja metallista rakennettu kaappi, jonka sisällä sanotaan olevan jäljennös Abrahamin jalanjäljistä. Abrahamin sanotaan seisoneen kaapissa olevalla kivellä rakentaessaan Kaabaa poikansa Ismaelin kanssa.
Mustan Kiven kulma joka on hieman kaakkoon Kaaban keskustasta.
Rukn al-Yamani (arab. الركن اليمني) eli Jemenin kulma, joka tunnetaan myös nimellä Rukn-e-Yamani tai Rukn-e-Yemeni, on kulma joka hieman lounaaseen päin Kaaban keskustasta.
Rukn ush-Shami (arab. الركن الشامي) eli Syyrian kulma, joka tunnetaan myös nimellä Rukn-e-Shami, on kulma joka on hieman luoteeseen päin Kaaban keskustassa.
Rukn al-'Iraqi (arab. الركن العراقي) eli Irakin kulma on kulma joka on hieman koiliseen päin Kaaban keskustassa.
Kaaban ulkopuoli on suurimman osan vuotta verhottu suurella mustalla brokadikankaalla (kiswah), johon on kirjottu kultaisilla langoilla islamin uskontunnustus ja Koraanin säkeitä. Uusi kiswah valmistetaan Egyptissä joka vuosi ja tuodaan pyhiinvaeltajien mukana Mekkaan. Joka vuosi suuren pyhiinvaelluksen aikaan kiswah korvataan valkoisella kankaalla, joka vastaa väriltään pyhiinvaeltajien valkoista asua ja symbolisoi siirtymistä pyhään tilaan (ihram). Pyhiinvaelluksen lopuksi uusi kiswah asetetaan paikoilleen ja vanha leikataan paloiksi, jotka myydään matkamuistoina pyhiinvaeltajille.
Marmoriviiva joka auttaa pyhiinvaeltajia laskemaan kierroksensa Kaaban ympäri.
Rituaalit

Pyhiinvaellukseen kuuluu tawaf eli temppelin kiertäminen seitsemään kertaan ja mustan kiven suuteleminen tai koskettaminen mikäli mahdollista. Hyväksyttävänä pidetään myös kiven osoittamista, sillä läheskään kaikki eivät pääse koskettamaan kiveä. Kivi on musta, mutta tarinan mukaan se oli alun perin Paratiisista tullessaan maitoa valkoisempi. Väri muuttui sitä suudelleiden pyhiinvaeltajien syntien vuoksi mustaksi.
Kaaba avataan kahdesti vuodessa seremoniallista siivoamista varten: viisitoista päivää ennen Ramadanin eli paastokauden alkua ja viisitoista päivää ennen pyhiinvaellusta. Kaaban siivoaminen on hyvin korkea kunniatehtävä, johon osallistuu Mekan kuvernöörin johdolla korkea-arvoisia kunniavieraita eri puolilta maailmaa. Siivoojat lakaisevat Kaaban lattian yksinkertaisilla luudilla.
Kaaban historia

Sana "Kaaba" esiintyy Koraanissa kaksi kertaa (5:95, 97), mutta Kaaban sijaintia ei kerrota. Kaabasta kertoo ensimmäisenä Ibn Ishaq kadonneessa Muhammed-elämäkerrassaan 700-luvun lopulta.
Islaminuskon mukaan ensimmäinen ihminen Aadam rakensi Kaaban temppelin, ja Abraham ja hänen poikansa Ismael rakensivat sen vedenpaisumuksen jälkeen uudelleen. Nämä profeetat edustivat islamia, mutta uskonnonharjoitus alkoi sen jälkeen rappeutua ja pakanallistua. Kaaban verhoamisen uskotaan periytyvän jo esi-islamilaiselta ajalta, mutta peitteen vaihtamisen uskotaan keksityn kalifi Umarin aikaan.
Islaminuskon mukaan Kaaba oli profeetta Muhammedin aikana 600-luvun alussa useiden eri heimojumalien palvontapaikkana, mutta sitä hallitsi Muhammadin oma heimo quraiš. Beduiinit ja muiden arabialaiskaupunkien asukkaat tekivät joka vuosi Mekkaan yhdistetyn pyhiinvaelluksen ja kauppamatkan, joka on nykyisen islamilaisen pyhiinvaellusperinteen taustalla. Alettuaan julistaa islamia Muhammed joutui pakenemaan Mekasta Medinaan vuonna 622. Palattuaan valloittajana vuonna 630, hän määräsi Kaaban puhdistettavaksi pakanallisista patsaista ja kaikista monijumaluuden merkeistä. Muhammed kaatoi kaikki epäjumalankuvat vain osoittamalla niitä kepillä.
Kaaban seinillä kerrotaan olleen maalauksia, joiden aiheina oli Abraham, Jeesus, Maria ja enkelit. Islamilaisen perimätiedon mukaan Mekan valloittanut Muhammed löysi Kaaban seiniltä kuvia Abrahamista sekä Neitsyt Mariaa ja lasta esittävän maalauksen. Ibn Hisham kirjoittaa Muhammed-elämäkerrassa, että ”kun Jumalan lähettiläs meni temppeliin sisälle Mekan valloituksen päivänä, hän näki siellä enkelien kuvia ja muuta. Hän näki myös Abrahamin kuvattuna ennustamassa arpanuolet käsissään”. Tämä sai Muhammedin suuttumaan, ja hän käski hangata kuvat pois.
Islamilaisen perimätiedon mukaan Kaaba vahingoittui ja sitä uusittiin 700-luvun alussa, jolloin Abdallah ibn al-Zubayr kapinoi Mekassa kalifi Abd al-Malikia vastaan. Tämän kenraali al-Hajjaj ibn Yusuf valloitti Mekan ja korjasi pyhäkön sodassa saamat vauriot.
Islamilainen perimätieto Kaabasta ei ole saanut vahvistusta historiallisista lähteistä, sillä ne eivät tunne Mekkaa, sen pyhäkköä tai quraiš -heimoa ennen 700-luvun puoliväliä. Mekka ei liioin esiinny Arabian niemimaan pyhiinvaelluskohteiden joukossa, vaikka lähteet luettelevat 16 muuta kohdetta. Kaabaa ja Muhammedia koskeva islamilainen perimätieto on peräisin vasta 700-luvulta. Tällöin Ibn Ishaq julkaisi profeetan ensimmäisen, nyt kadonneen elämäkerran, joka on säilynyt Ibn Hishamin ja muiden referaattina 800- ja 900 -luvuilta.
Galleria

Kaaba vuonna 1718.
Kaaba ympäristöineen vuonna 1880.
Kaaba vuonna 1910 julkaistussa teoksessa.
Kaaba ympäristöineen 2010.
Vain osa pyhiinvaeltajista mahtuu sisälle pyhäkköön samanaikaisesti.
Kaaba kierretään seitsemän kertaa Tawafissa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaaba Wikimedia Commonsissa
Lyhyt johdatus Islamiin (islamopas.com)
Islamin oppi ja elämäntapa (peda.net)
The Black Stone - I, II, III (englanniksi) (islamweb.net)
Pervaiz Habibullah: Al-Hajar al-Aswad (The Holy Black Stone) (englanniksi) (irfi.org)
Kaaban rakennepiirustus

Kaaban musta kivi on kiinnitetty Kaaban itäiseen kulmaan hopeisella kehyksellä.
Pyhiinvaeltajia mustalla kivellä.