stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Euroopan unionin sisämarkkinat

Euroopan unionin jäsenvaltiot
     Euroopan unionin ulkopuolella olevat valtiot, jotka osallistuvat sisämarkkinoihin Euroopan talousalueen kautta tai joilla on kahdenvälisiä sopimuksia Euroopan unionin kanssa
Euroopan unionin sisämarkkinat on kokonaisuus, joka käsittää Euroopan unionin (EU) jäsenvaltioiden välisten kaupan esteiden poistamista kaupankäynnin vilkastuttamiseksi. Brittiläisessä kielenkäytössä Euroopan unionin sisämarkkinoihin viitataan yhteismarkkinoiden kehittyneenä muotona, single market.lähde?
EU:lla on myös muita sisämarkkinaulottuvuuksia, kuten Euroopan vapaakauppajärjestöön (EFTA) kuuluvia maita varten muodostettu Euroopan talousalue (ETA), johon kuuluvat EFTA:n kautta Islanti, Liechtenstein ja Norja. Sveitsi ei voi kuulua ETA:han suoraan, koska asiasta on kansanäänestyspäätös. Tämän vuoksi Sveitsi teki EFTA:sta riippumatta suoran sopimuksen EU:n kanssa samankaltaisista järjestelyistä kuin minkä muut EFTA-maat tekivät yhdessä EFTA:n kautta.lähde?
Muita sisämarkkinoiden kaltaisia yhteismarkkinoita pidemmälle meneviä kauppa-alueita ovat Caricomin yhteismarkkina, johon kuitenkin englannin kielellä viitataan jo sisämarkkinana sekä Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvoston yhteismarkkina.lähde?
Sisämarkkinoiden luomista pidetään yhtenä EU:n tärkeimmistä saavutuksista. Jäsenvaltioiden välisen kaupan ja vapaan kilpailun rajoitukset on vähitellen poistettu, mutta sisämarkkinat eivät vielä merkitse yhtä ainoaa talousaluetta. Jotkin talouden alat, lähinnä julkiset palvelut, on jätetty kansallisen lainsäädännön alaisuuteen ja yksittäisillä EU-mailla on edelleen päävastuu omasta verotuksestaan ja sosiaalisesta hyvinvoinnista.
Vuoden 1993 tavoite

Sisämarkkinoiden tavoitteet asetettiin valkoisessa kirjassa, jonka Jacques Delorsin johtama komissio julkaisi kesäkuussa 1985. Sen mukaan kaikki fyysiset, tekniset ja verotukselliset vapaan liikkuvuuden esteet yhteisössä tulisi kumota seitsemässä vuodessa. Tavoitteena oli vauhdittaa kaupan ja teollisuuden kasvua. Heinäkuussa 1987 voimaan tuli Euroopan yhtenäisasiakirja, jossa ensinnäkin laajennettiin yhteisön toimivaltaa sosiaalipolitiikassa, tutkimuksessa, ja ympäristöasioissa. Toiseksi siinä määrättiin sisämarkkinoiden perustamisesta asteittain vuoden 1992 loppuun mennessä, mikä tapahtuisi käytännössä satoja direktiivejä ja asetuksia käsittävän lainsäädäntöohjelman avulla. Kolmanneksi yhtenäisasiakirjassa päätettiin, että enemmistöäänestyksiä käytettäisiin yhä useammin ministerineuvostossa.
Sisämarkkinoiden toteutuminen > Fyysiset esteet

EU:n sisällä ei tehdä enää tavaroille rajatarkastuksia eikä ihmisille tullitarkastuksia.selvennä Poliisi voi tehdä tarkastuksia satunnaisesti osana järjestäytyneen rikollisuuden ja huumekaupan torjuntaa. Poliisiyhteistyötä sekä yhteistä turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa säädellään Schengenin sopimuksella, ja myös EU:hun vuoden 2004 jälkeen liittyneet maat ottavat Schengen-alueen säännöt käyttöön vähitellen.
Sisämarkkinoiden toteutuminen > Tekniset esteet

Useimpien tuotteiden osalta EU-maat soveltavat kansallisten sääntöjen vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta. Jos tuote on valmistettu laillisesti ja saatettu markkinoille jossain jäsenvaltiossa, se voidaan saattaa markkinoille myös kaikissa muissa jäsenvaltioissa. Myös palvelukaupan vapauttaminen on tullut mahdolliseksi, kun vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sovelletaan myös kansallisiin sääntöihin, jotka koskevat tiettyihin ammatteihin pääsyä tai niiden harjoittamista. Henkilöiden vapaa liikkuvuus ei ole kuitenkaan täysin toteutunut.
Sisämarkkinoiden toteutuminen > Veroesteet

Veroesteitä on vähennetty yhdenmukaistamalla osittain kansallisia arvonlisäveroasteita. Jäsenvaltiot ja eräät muut valtiot, kuten Sveitsi, tekivät investointituottojen verotuksesta sopimuksen, joka tuli voimaan heinäkuussa 2005.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Euroopan unionin sisämarkkinat Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Saksa
Barbe-Q-Barbies

Niki Tuskassa 2013
Barbe-Q-Barbies on suomalainen Helsingistä kotoisin oleva vuonna 2002 perustettu rock-musiikkia soittava yhtye. Se on julkaissut neljä täyspitkää albumia: All Over You (2010), Breaking All the Rules (2013) Driven (2015) ja Borrowed Time (2019).
Yhtye on esiintynyt Suomen lisäksi Espanjassa, Britanniassa, Norjassa ja Virossa sekä lämmitellyt bändejä kuten W.A.S.P. ja New York Dolls. Syyskuussa 2013 Barbe-Q-Barbies esiintyi yhdessä brittiläisen Girlschoolin kanssa Helsingin Nosturissa.
Yhtye osallistui vuoden 2016 Uuden Musiikin Kilpailuun kappaleella "Let Me Out". Kappale pääsi kisan finaaliin, jossa sijoittui neljänneksi.
Jäsenet > Nykyinen kokoonpano

Laura – laulu  (2023- )
Heidi – kitara (2018–)
Ekkis – kitara
Minttu – basso
Niina – rummut
Jäsenet > Entiset jäsenet

Kaisa – Kitara   (2002–2018)
Katja –  Basso  (2002–2011)
Niki.  —  Laulu.  (2002—2023)
Diskografia > Studioalbumit

All Over You (2010)
Breaking All the Rules (2013)
Driven (2015)
Borrowed Time (2019)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Barbe-Q-Barbies Wikimedia Commonsissa
Yhtyeen verkkosivut
Laurikainen, Kata: Barbe-Q-Barbies on tosissaan maailmanvalloituksen kanssa (Arkistoitu – Internet Archive) Rytmi.com.
Boston

| Boston |
| --- | --- |
 Bostonin keskustaa.
 lippu:  vaakuna
 Boston Suffolkin piirikunnan kartalla.
 Boston
 Koordinaatit: 42°21′N, 71°4′W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Massachusetts
Piirikunta:  Suffolk
Väkiluku (2019):  692 600
 – Metropolialue:  4 552 402
Aikavyöhyke:  UTC-5
 – Kesäaika:  UTC-4
Lempinimi::  Beantown, The Hub (of the Universe) The Cradle of Liberty, City on the Hill, Athens of America
 
 www.cityofboston.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Boston on Yhdysvaltain Massachusettsin osavaltion pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee itärannikolla noin 320 kilometriä New Yorkista koilliseen. Boston on osavaltion suurin kaupunki ja Yhdysvaltain vanhimpia kaupunkeja. Sen perustivat Englannista saapuneet puritaanisiirtolaiset vuonna 1630. Kaupungissa oli vuoden 2019 väestönlaskennassa 692 600 asukasta. Esikaupunkeineen Bostonin, Worcesterin ja Providencen muodostamalla laajalla metropolialueella on asukkaita noin kahdeksan miljoonaa.
Bostonin esikaupungissa Cambridgessä sijaitsee Yhdysvaltain vanhin yliopisto Harvard sekä Massachusetts Institute of Technology (MIT) ja Boston University.
Maantiede

Boston sijaitsee Shawmutin niemellä Charles- ja Mysticjokien suulla. Joet laskevat Bostonin satamaan. Alkujaan niemimaalla oli kukkuloita ja sen erotti mantereesta suoalue, nyttemmin kukkuloita on tasoitettu ja suoaluetta täytetty ja kuivatettu.
Maantiede > Ilmasto

Meren ja jokien läheisyys pitää Bostonin ilmaston verrattain leutona verrattuna muihin pohjoisen suurkaupunkeihin. Bostonissa vuoden lämpimimmät kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, jolloin keskimääräinen päivän ylin lämpötila on 27,7 ja 26,6 °C. Kylmintä on tammikuussa, keskimääräinen alin -5,8 °C. Myös joulu-, helmi- ja maaliskuun keskimääräinen alin lämpötila on pakkasen puolella.
Hallinto

Bostonin kaupunginvaltuustossa on yhdeksän eri kaupunginosia edustavaa valtuutettua ja neljä, jotka edustavat koko kaupunkia. Valtuuston komiteat valmistelevat aloitteita, jotka ne tuovat sitten äänestykseen. Jos aloite saa valtuustossa enemmistön taakseen, se viedään pormestarille, joka voi vielä estää sen täytäntöönpanon veto-oikeudellaan.
Talous

Bostonin collegeilla ja yliopistoilla on tärkeä vaikutus kaupungin ja alueen talouteen. Ne eivät vain työllistä, mutta myös houkuttelevat korkean teknologian teollisuutta kaupunkiin ja lähialueille, kuten ohjelmisto- ja laiteyrityksiä sekä bioteknologiayrityksiä.
Bostonissa eniten työllistävät alat ovat terveydenhuolto, vakuutus- ja pankkitoiminta sekä korkeakoulutus. Nämä kolme tarjoavat noin kolme neljäsosaa työpaikoista. Vuonna 2011 Bostonissa oli 111 yksityistä yritystä, jotka työllistivät yli 500 henkeä. Suurin työnantaja oli Massachusettsin sairaala 14 000 työpaikallaan, toiseksi suurin Harvardin opetussairaala BWH (Brigham and Women’s Hospital), jossa oli 11 600 työpaikkaa, ja kolmantena Bostonin yliopisto (9 300 työpaikka).
Liikenne

Bostonin lentoasema, viralliselta nimeltään kenraali Edward Lawrence Loganin kansainvälinen lentoasema tai vain Loganin kansainvälinen lentoasema, on Yhdysvaltojen 19:nneksi vilkkain lentoasema, jonka läpi kulkee vuosittain 27 miljoonaa matkustajaa. Se perustettiin vuonna 1923.
Kotimaan liikennettä varten kaupungissa on kolme rautatieasemaa. Eteläisin asema toimii myös linja-autoasemana.
Bostonin metropolialueen joukkoliikennettä hoidetaan linja-autoilla, metrolla ja paikallisjunilla. Liikennelaitoksella eli MBTA:lla (Massachusetts Bay Transportation Authority) on myös yhteysaluksia, jotka kuljettavat matkustajia vesitse Hinghamista, Quincystä ja Hullista keskustaan. Yli 300 000 ihmistä käy päivittäin Bostonissa töissä. Pormestari on pyrkinyt edistämään myös pyöräilyn suosiota.
Väestö

Bostonin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 617 594 ja vuoden 2017 arvion mukaan 685 094. Bostonin metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä 4 552 402. Suur-Bostonin metropolialue on levittäytynyt viiteen piirikuntaan Massachusettsissa ja kahteen New Hampshiressä ja se oli Yhdysvaltain 10:nneksi suurin metropolialue. Bostonin kaupungin asukkaista 53 % oli vuonna 2010 taustaltaan valkoisia, 25,4 % afroamerikkalaisia, 9,3 % aasialaisia ja 19 % latinoja. Kaupungin asukkaista ulkomailla oli syntynyt 27,6 % ja 37,1 % puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia.
Urheilu

| Seura | Liiga | Kotikenttä | Perustettu | Mestaruudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Boston Red Sox | MLB, Baseball | Fenway Park | 1901 | 17 (11 American League & 6 World Series) |
| New England Patriots | NFL, Amerikkalainen jalkapallo | Gillette Stadium | 1960 | 5 |
| Boston Celtics | NBA, Koripallo | TD Banknorth Garden | 1946 | 17 |
| Boston Bruins | NHL, Jääkiekko | TD Banknorth Garden | 1924 | 6 |
| Boston Frenzy | ABA, Koripallo | NA | 2004 | 0 |
| New England Revolution | MLS, Jalkapallo | Gillette Stadium | 1995 | 0 |
| Boston Cannons | MLL, Lacrosse | Nickerson Field | 2001 | 0 |
Kuuluisia bostonilaisia

John Adams
John Quincy Adams
Samuel Adams
Ben Affleck
Aerosmith
Crispus Attucks
Dropkick Murphys
Rock-yhtye Boston
Bobby Brown
Charles Bulfinch
John Singleton Copley
Norm Crosby
James Michael Curley
Dick Dale
Matt Damon
Albert DeSalvo
Michael Dukakis
Mary Dyer
Ralph Waldo Emerson
Chris Evans
Guster
Anthony Michael Hall
Jaakko Hintikka
Oliver Wendell Holmes
Madeline Kahn
John F. Kennedy
Robert Kennedy
John Cena (West Newburysta Bostonin vierestä)
Joseph P. Kennedy
John Kerry
Howie Long
Robert Lowell
Cotton Mather
Sean McDonough
Will McDonough
Samuel Morse
New Edition
New Kids on the Block
Leonard Nimoy
Conan O’Brien
George Patton
Sylvia Plath
Edgar Allan Poe
Sumner Redstone
Paul Revere
Richard Scarry
Louis Sullivan
Donna Summer
Maura Tierney
Barbara Walters
Mark Wahlberg
Eli Roth
Denis Leary
Kuvia

1700-luvulla rakennettu Old State House. Taustalla korkeita rakennuksia 1800- ja 1900-luvuilta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin viralliset kotisivut (englanniksi)
Matkaopas aiheesta Boston Wikivoyagessa (englanniksi)
Bostonin ilmastodiagrammi.
North End, Bostonin vanhin kaupunginosa, jossa on ollut eurooppalaisten siirtolaisten asutusta 1630-luvulta lähtien.
Bostonin keskustaa
Bostonin metron punaisen linjan juna.
Boston Red Soxien baseball-ottelu Fenway Parkilla.
BMW 5-sarja (E60)

| BMW E60 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Egypti  Indonesia  Intia  Kiina  Meksiko  Saksa  Thaimaa  Venäjä
Valmistaja:  BMW
Valmistusvuodet:  2003–2010
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen farmari
Luokka:  E-segmentti
Edeltäjä:  BMW E39
Seuraaja:  BMW F10
Teknisesti samankaltaisia:  BMW E63
Tekniset tiedot
Moottori:  R4 R6 V8 V10
Iskutilavuus:  2,0–5,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  takaveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen sekventaali 7-vaihteinen sekventaali 6-vaihteinen automaatti
BMW E60 on BMW 5-sarjan viidennen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 2003–2010. Se korvasi edeltäneen E39-mallin ja seuraajaksi tuli F10.
BMW 5-sarja (E60) 2003–2010

BMW 5-sarjan viides sukupolvi tuli markkinoille syksyllä 2003 neliovisena sedanina. Se oli vuonna 2001 esitellyn 7-sarjan (E65) jälkeen toinen malli, jossa näkyi BMW:n uusi, aluksi voimakkaasti mielipiteitä jakanut muotoilusuuntaus. Sisätiloiltaan uusi 5-sarjalainen oli edeltäjäänsä tilavampi. Myös painoa oli saatu pudotettua kokonaan alumiinisen alusta- ja jousitusrakenteen ansiosta. Farmarimalli Touring saapui keväällä 2004.
Vuoden 2004 Euro NCAP -kolaritestistä BMW E60 sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Vuonna 2007 E60 sai pienen kasvojenkohotuksen, jonka näkyvin muutos oli uusi etupuskuri, mutta pieniä uudistuksia tehtiin kauttaaltaan. Myös tietoviihdejärjestelmän käyttöliittymää päivitettiin ja sisustuksen komponentteja uudistettiin. Uutena vaihteistona oli kuusiportainen sekventaalivaihteisto (SMG), jonka sai 530i- ja 550i-mallien yhteyteen lisävarusteena manuaali- tai automaattivaihteiston sijasta.
BMW M5

Suorituskykyinen urheilumalli M5 saapui markkinoille vuonna 2005. Sen voimanlähteenä oli 5,0-litrainen V10-moottori, jonka teho on 507 hevosvoimaa. Voimansiirtona oli kuusivaihteinen manuaalivaihteisto tai seitsemänportainen sekventaalivaihteisto. M5-mallia valmistettiin sekä sedan- että farmarikorisena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta BMW 5-sarja (E60) Wikimedia Commonsissa
BMW E61 Touring
Facelift-mallin BMW 530i.
BMW M5
BMW M5 Touring
FC Kiisto

Elisa stadion
FC Kiisto on Vaasan Kiiston jalkapallotoimintaa hoitava itsenäinen rekisteröity yhdistys. FC Kiisto ry perustettiin 5. joulukuuta 1999 ja itse Vaasan Kiisto vuonna 1904. Seuran edustusjoukkue pelaa kaudella 2017 Kolmosessa. Seuran paras saavutus on Kakkosen lohkovoitto kaudella 2008, minkä myötä se nousi Ykköseen kaudeksi 2009. Kakkosessa seura on pelannut kausina 2000–2008,  2010–2012 ja 2015. Futsalin puolella seuran edustusjoukkue pelaa kaudella 2019-2020 toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, Futsal Ykkösessä. Kaudella 2018-2019 Kiisto selvitti tiensä cup-kilpailussa neljän parhaan joukkoon ja täten myös Final Four turnaukseen asti
Joukkueen pelipaita ja -sukat ovat keltaiset ja pelihousut mustat. Vierasotteluita pelataan tarvittaessa kokomustassa peliasussa.
Olosuhteet

Joukkue pelaa kotiottelunsa pääasiassa Elisa stadionilla.
Juniorijoukkueet

Kiistolla oli nuorten joukkueet vuosina 1955–1956, mutta varsinaisesti nuorten toiminta käynnistyi 1971 ja jatkuu yhä vahvana. Seuralla on joukkueet lähes jokaisessa ikäluokassa.
Aiheesta muualla

Seuran sivusto
| n k Futsal-Ykkönen |
| --- | --- |
Joukkueet (2024-25):  Alastaron Urheilijat  AS Moon  Esbo Bollklubb  FC Kiisto  FC Kurenpojat  Ilves FS  Joutsan Seudun Pallo  KF Kosova  Tervakosken Pato  Tervarit  Toijalan Pallo-49  TP-Kaarle 
| n k Miesten jalkapallon TUL:n mestarit |
| --- | --- |
TUL:n jalkapallomestaruus:  1920: Kullervo  1921: Kullervo  1922: Kullervo  1923: Kullervo  1924: Kullervo  1925: Kullervo  1926: Töölön Vesa  1927: Jyry  1928: Kullervo  1929: TuWe  1930: Vesa  1931: ViTo  1932: TP-V  1933: TaTo  1934: TP-V  1935: Töölön Vesa  1936: Töölön Vesa  1937: KTP  1938: TP-V  1939: KTP  1940: TP-V  1941: keskeytettiin  1942: ei pelattu  1943: TP-V  1944: ei pelattu  1945: Kullervo  1946: TP-V  1947: KTP  1948: RTU  1949: KTP  1950: KTP  1951: KTP  1952: KTP  1953: Turun Pyrkivä  1954: Turun Pyrkivä  1955: Karihaaran Tenho 
TUL Cup:  1973: Into  1974: Turun Pyrkivä  1975: Turun Pyrkivä  1976: Into  1977: MiPK  1978: Turun Pyrkivä  1979: JyPK  1980: OTP  1981: KTP  1982: PPT  1983: KTI  1984: Elo  1985: PPT  1986: OTP  1987: PPT  1988: Elo  1989: OTP  1990: PPT  1991: OTP  1992: VanPa  1993: FC Jazz  1994: TP-V  1995: Ponnistus  1996: FC Jazz  1997: TP-V  1998: FC Jazz  1999: Kajaanin Haka  2000: PP-70  2001: PP-70  2002: FC Jazz  2003: PP-70  2004: KooTeePee  2005: KooTeePee  2006: Kiisot  2007: TP-V  2008: KTP  2009: Warkaus JK  2010: KooTeePee  2011: JyPK  2012: KooTeePee  2013: ei pelattu  2014: Sisu-Pallo  2015: ei pelattu  2016: TP-V  2017: Toejoen Veikot  2018: MiPK  2019: MiPK  2020: ei pelattu  2021: ei pelattu  2022: ToTe  2023: TP-V  2024: TP-V
Kyläkauppa

Sepon kauppa -kyläkauppa Köyliön Yttilässä.
Kyläkauppa on haja-asutusalueella toimiva kauppa.
Kyläkaupat ovat välttämättömiä haja-asutusalueiden asuttavuuden kannalta. Kyläkaupoista on kehittynyt monipuolisia palvelukeskuksia, joissa on päivittäistavaroiden lisäksi usein saatavissa rauta- ja maataloustuotteita sekä matkailu- ja ravintolapalveluja.
Työ- ja elinkeinoministeriön määritelmän mukaan kyläkaupan edellytyksiä ovat:
»sijainti kaupunki- tai kuntakeskuksen taikka muun siihen verrattavan taajaan asutun alueen ulkopuolella, päivittäistavaroiden vuosimyynti on alle kaksi miljoonaa euroa ja päivittäistavaroiden myyntipinta- ala on vähemmän kuin 400 neliömetriä.»
Määritelmää on päivitetty vastaamaan uutta tilannetta Pellervon taloudellisen tutkimustoimiston julkaisemassa Kyläkauppaselvityksessä:
»Päivittäistavarakaupan yksikkö luokitellaan kyläkaupaksi, kun
myymälän päivittäistavaroiden myyntipinta-ala < 400 m²
päivittäistavaramyynti vähemmän kuin 2 miljoonaa euroa / vuosi
sijainti: haja-asutusalue pohjautuen Tilastokeskuksen määritelmään
myymälä voi olla kausimyymälä (esim. avoinna vain kesäkaudella)
myymälässä voi tehdä kaikki päivittäiset ostokset (ei sisällä elintarvikealan erikoismyymälöitä esim. liha- tai kalamyymälät, suoramyyntihallit, elintarvikekioskit, kahvilat, halpahallit)
ei sisällä huoltamoiden yhteydessä olevia myymälöitä
myymäläautomyyntiä ei huomioida (pelkkä myymäläauto, mutta ei myymälää)»
Kyläkauppojen lukumäärä on viime vuosina vähentynyt noin 30 myymälällä vuodessa, ja kokonaismäärä on vuonna 2017 alle 300 myymälää.> Samalla kyläkauppojen kokonaismyynti on kuitenkin viime vuosina kasvanut.
Työ- ja elinkeinoministeriön jo usean vuoden ajan maksama kyläkaupan investointituki on varmistanut asukaspohjiltaan elinkelpoisten kyläkauppojen kilpailukykyä. Tukea saaneiden kyläkauppojen keskimyynti on selvästi kasvanut.
Kyläkauppojen määrä on vähentynyt viime vuosikymmeninä rankasti. Vielä vuonna 1980 Suomessa oli yli 3 400 kyläkauppaa, mutta niiden määrä pieneni 1990-luvun aikana alle tuhanteen (vuonna 1999 915 kpl). Vuoden 2001 lopussa Suomessa oli jäljellä enää vain 747 kyläkauppaa. Vuonna 2017 kyläkauppoja oli enää vain 241.
Kyläkauppojen määrä Suomessa eri vuosina

1980: 3 417 kpl kappaletta
1986: 2 431
1992: 1 476
1995: 1 308
1996: 1 203
1997: 1 134
1998: 1 054
1999: 915
2000: 813
2001: 747
2002: 704
2003: 664
2004: 634
2005: 611
2006: 563
2007: 534
2008: 507
...
2016: 275
2017: 241
Kyläkauppojen asema on merkittävä maaseudun elinvoimaisuuden ja asuttavuuden kannalta. Nykyaikana monista vielä hengissä olevista kyläkaupoista onkin pyritty kehittämään kylien palvelukeskuksia, joissa tarjotaan esimerkiksi kierrätys-, alkoholi-, kirjasto- ja postipalveluita.
Kirjallisuutta

Hannu Asikainen: Pohjois-Karjalan kyläkaupat 1977–2002. Joensuu 2003
Keski-Suomen Opisto

Keski-Suomen Opisto toimi vuosina 1912–2017 Yrjö Blomstedtin suunnittelemassa rakennuksessa Suolahdessa.
Keski-Suomen Opisto on vuonna 1894 perustettu sitoutumaton kansanopisto, joka toimii vuodesta 2018 alkaen Äänekosken keskustassa. Vuosina 1912–2017 alun perin Äänekoskelle perustettu opisto sijaitsi Suolahdessa, mutta muutti sieltä takaisin Äänekosken keskustaajamaan siirtyessään Koskelan Setlementin alaisuuteen.
Suolahdessa toimiessaan opisto antoi yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä ammatillista lisäkoulutusta. Koskelan Setlementin alaisuudessa ensimmäiset kurssit pidettiin kesällä 2018, jolloin tulevien vuosien opintotarjonta ei ollut vielä täysin selvillä. Suunnitelmissa oli täydennyskoulutusta tanssinopettajille, kansalaisopiston opettajille, koululaisten aamu-ja iltäpäivätoiminnan ohjaajille ja mahdollisesti myös kestävään kehitykseen ja monikulttuurisuuteen liittyviä opintoja.
Ammatillinen koulutus

Keski-Suomen Opiston tarjontaan kuului Suolahdessa ammatillista koulutusta seuraavasti: nuoriso- ja vapaa-ajanohjauksen perustutkinto, koulunkäyntiavustajan ammattitutkintoon valmistava koulutus ja lasten ja nuorten erityisohjaajan ammattitutkintoon valmistava koulutus.
Vapaan sivistystyön linjat

Ammatillisen koulutuksen lisäksi Keski-Suomen Opisto toteutti Suolahdessa kansanopistojen yleisen sivistystyön tehtävää tarjoamalla avoimen korkeakoulun tai yliopiston opintolinjan ja nuorille suunnattuja välivuosilinjoja ”RokkiBreikki” ja ”TaideBreikki” sekä kesäkursseja, kuten soitto- ja laululeirejä lapsille, lausuntakursseja sekä kansainvälisiä musiikkikursseja.
Historia

Kansanopistotyö Keski-Suomessa alkoi Keski-Suomen Maamiesseuran ja Hämäläis-Osakunnan yhteistyönä. Maaliskuun 28. päivänä 1894 pidettiin Jyväskylässä kannatusyhdistyksen ja kuntien edustajien kokous, jossa päätettiin yhdistyksen säännöistä ja johtokunnasta, sekä määrättiin opiston sijoituspaikaksi Äänekoski. 1.11.1894 Keski-Suomen Kansanopisto aloitti työnsä sitoutumattomana maakuntaopistona. Ensimmäisinä vuosina rehtorina toimi pastori Kaarlo Kerkkonen. Suolahteen Keski-Suomen opisto siirtyi vuonna 1912, jolloin arkkitehti Yrjö Blomstedtin suunnittelema opistorakennus valmistui. Keski-Suomen Opiston rehtorina on toiminut vuodesta 1990 FM, opetusneuvos Hannu Salvi.
Keski-Suomen kansanopiston kannatusyhdistyksen aloitteesta Koskelan setlementti haki talousvaikeuksiin joutuneen opiston ylläpitolupaa, ja opisto yhdistettiin siihen vuoden 2018 alusta. Jo kolme vuotta aiemmin Suolahden kampuksella lopetti toimintansa Humanistinen ammattikorkeakoulu. Keski-Suomen Opiston ammatillinen koulutus siirtyi Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopiston (Poke) alaisuuteen syksyllä 2017. Konsertti- ja kokoustilana toimineen, kampukselle vuonna 1989 valmistuneen Suolahtisalin kunto on niin huono, että sen tulevaisuus on epävarma. Salin korjaus maksaisi lähes yhtä paljon kuin uuden rakentaminen.
Aiheesta muualla

Opiston historiaa
Opiston historiaa Äksä-lehdessä
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keski-Suomen Opisto Wikimedia Commonsissa
Keski-Suomen Opisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Hyvän Tuulen Laulajat

Hyvän Tuulen Laulajat on vuonna 1972 perustettu kotkalainen viihteellistä musiikkia laulava sekakuoro. Kuoron ensimmäinen ja pitkäaikainen johtaja oli Kalevi Ukkola. Hänen jälkeensä kuoroa ovat johtaneet Risto Raikaslehto ja Reijo Paavola. Nykyinen taiteellinen johtaja on Mikko Hauhia.
Hyvän Tuulen Laulajien ensimmäinen albumi, Ilta Kotkassa, julkaistiin vuonna 1979. Kuoro on esiintynyt tunnettujen laulajien, kuten Juha ”Watt” Vainion ja Veikko Lavin, kappaleilla. Se laulaa muun muassa Vainion levytyksissä "Yksinäinen saarnipuu", ”Vanhojapoikia viiksekkäitä” ja ”Albatrossi”.
Albumit

Ilta Kotkassa (1979)
Päivin öin (1984)
Hyvää tuulta Vepan tapaan (1989)
Kaikki paitsi purjehdus on turhaa (1999)
Aiheesta muualla

Hyvä Tuulen Laulajien kotisivut
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz
Luettelo Ypäjän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Ypäjän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Ypäjän kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.