stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
KNM Nordkapp (1937)
Valmistus

Alus tilattiin Hortenin laivastontelakalta, missä köli laskettiin telakkanumerolla 123. Alus laskettiin vesille 18. elokuuta 1937.
Palvelus

Saksan hyökättyä Norjaan 9. huhtikuuta 1940 Nordkapp oli Pohjois-Norjassa 3. meripuolustusalueessa. Se pysäytti samana päivänä Glomfjordissa Narvikin eteläpuolella saksalaisen 6 031 tonnin tankkerin S/S Kattegatin, jonka piti tankata Narvikissa olleet kymmenen Saksan laivaston hävittäjää. Pysäytys johti lopulta tankkerin upottamiseen.
Alus sai 13. huhtikuuta määräyksen mennä Brønnøysundiin, jonne Saksan ilmavoimien Heinkel He 115 oli tehnyt pakkolaskun. Nordkapp oli 16.-22. huhtikuuta Sjonafjordissa liittoutuneiden laivasto-osastossa. Toukokuun ajan alus valvoi brittien laskemaa miinakenttää Andfjordenissa, kunnes se 24. toukokuuta kutsuttiin Bodøhön, jossa se avusti liittoutuneiden joukkojen evakuoinnissa. Alus pyrki 3. kesäkuuta rannikolle estääkseen saksalaisten etenemisen, mutta ilmapommitus pakotti aluksen vetäytymään Svolvaeriin.
Alus sai 7. kesäkuuta Svolværissä määräyksen pyrkiä liittoutuneiden hallussa olevaan satamaan. Se joutui vielä samana iltana ilmahyökkäykseen. Alus liittyi 9. kesäkuuta liittoutuneiden evakuointisaattueeseen, jonka mukana se saapui 12. kesäkuuta Tórshavniin Färsaarille.
Aluksen saavuttua 18. kesäkuuta Rosythiin se siirrettiin telakalle, josta se palasi palvelukseen 14. syyskuuta. Alus sijoitettiin 21. syyskuuta partioalukseksi Islantiin, josta se siirrettiin 9. syyskuuta 1943 Shetlantiin. Shetlannissa alus kuului osastoon, jonka muut alukset olivat KNM Horten, KNM Molde, KNM Narvik ja KNM Risør.
Alus suojasi 6. kesäkuuta 1944 Normandian maihinnousussa saattueen brittiläiselle sektorille. Se suojasi saattueita, kunnes alus vapautui 18. kesäkuuta operaatiosta. Alus lähti 11. syyskuuta Portlandista Aberdeeniin huollettavaksi, mistä se palasi palvelukseen 15. joulukuuta. Alus sijoitettiin Scapa Flowhun liitettynä Kotilaivastoon, missä tehtävässä se oli aina 1. tammikuuta 1945 saakka. Alus siirrettiin Lerwickiin Shetlantiin, jossa se viipyi Euroopan sotatoimien loppumiseen saakka.
Saksan Norjaan sijoitettujen joukkojen antauduttua alus lähti 18. toukokuuta Methilistä Norjaan, ja se saapui 20. toukokuuta uuteen kotisatamaansa Stavangeriin. Alus palveli merivartiostossa valvoen rannikkovesiä, kunnes se poistettiin palveluksesta. Alus makasi Hortenissa 29. heinäkuuta 1954 alkaen, kunnes se myytiin 1956 kalastusalukseksi. Alus nimettiin ensin Skaroodiksi ja se myytiin 1971 uudelle omistajalle, joka nimesi sen edelleen Tor Hugoksi. Alus upposi 27. marraskuuta 1972 Länsi-Afrikan rannikolla.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:HNoMS Nordkapp OPV (1937)
Käännös suomeksi
Shakin maailmanmestaruusottelu 2018

| --- | --- |
puolustava mestari : haastaja 
Magnus Carlsen : Fabiano Caruana 
 Magnus Carlsen :  Fabiano Caruana 
6 (3) : 6 (0) 
 
s. 30. marraskuuta 1990  27 vuotta   : s. 30. heinäkuuta 1992  26 vuotta  
Shakin maailmanmestaruusottelun 2016 voittaja  : Vuoden 2018 ehdokasturnauksen voittaja  
Elo-luku 2835 (maailmanlistan 1.) : Elo-luku 2832 (maailmanlistan 2.) 
← 2016 : 2021 →  

Shakin maailmanmestaruusottelussa 2018 hallitseva mestari Magnus Carlsen puolusti mestaruuttaan onnistuneesti Fabiano Caruanaa vastaan. Ottelu pelattiin Lontoossa 9.–28.11.2018. Pelaajat pelasivat klassisilla aikarajoilla 12 peliä, jotka kaikki päättyivät tasan. Ottelu lopulta ratkaistiin pelaamalla nopeaa shakkia.
Ehdokasturnaus

Hallitsevalle mestarille Magnus Carlsenille haettiin haastajaa kahdeksan pelaajan ehdokasturnauksessa Berliinissä Saksassa maaliskuussa 2018. Turnaukseen osallistui edellisen MM-ottelun hävinnyt Sergei Karjakin, neljä karsintakilpailuissa menestynyttä pelaajaa, kaksi korkean vahvuusluvun omannutta pelaajaa sekä turnausjärjestäjän villin kortin saanut Vladimir Kramnik. Turnauksessa kukin pelasi kutakin vastaan valkeilla ja mustilla eli kaikkiaan 14 peliä. Turnauksen voitti Fabiano Caruana, joka saavutti tuloksen 9/14. Hän voitti viisi peliä, pelasi tasan kahdeksan ja hävisi yhden.
Ottelun kulku

Kaikki 12 peliä klassisilla aikarajoilla päättyivät tasan. Ottelu ratkaistiin nopeammilla katkaisupeleillä keskiviikkona 28. marraskuuta. Kun Carlsen voitti kolme ensimmäistä peliä, neljättä ei tarvittu.
|  | Elo-luku | Klassinen> 1. 9.11. | Klassinen> 2. 10.11. | Klassinen> 3. 12.11. | Klassinen> 4. 13.11. | Klassinen> 5. 15.11. | Klassinen> 6. 16.11. | Klassinen> 7. 18.11. | Klassinen> 8. 19.11. | Klassinen> 9. 21.11. | Klassinen> 10. 22.11. | Klassinen> 11. 24.11. | Klassinen> 12. 26.11. | Nopea shakki> 13. 28.11. | Nopea shakki> 14. 28.11. | Nopea shakki> 15. 28.11. | Nopea shakki> 16. 28.11. | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Magnus Carlsen | 2835 | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | 1 | 1 | 1 | - | 6 (3) |
|  Fabiano Caruana | 2832 | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | 0 | 0 | 0 | - | 6 (0) |
Luettelo Suomessa pesivistä sorsalinnuista

Tämä on luettelo Suomessa pesivistä sorsalinnuista parimäärä- ja uhanalaisuustietoineen.
| Tietellinen nimi ja järjestys | Nimi | Vähintään | Keskimäärin | Enintään | Uhanalaisuusluokka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anas platyrhynchos | Sinisorsa | 200 000 | 240 000 | 270 000 | elinvoimainen (LC) |
| Anas crecca | Tavi | 160 000 | 200 000 | 250 000 | elinvoimainen (LC) |
| Bucephala clangula | Telkkä | 110 000 | 120 000 | 130 000 | elinvoimainen (LC) |
| Somateria mollissima | Haahka | 69 000 | 110 000 | 160 000 | erittäin uhanalainen (EN) |
| Aythya fuligula | Tukkasotka | 34 000 | 59 000 | 80 000 | erittäin uhanalainen (EN) |
| Mareca penelope | Haapana | 31 000 | 37 000 | 46 000 | vaarantunut (VU) |
| Mergus merganser | Isokoskelo | 24 000 | 34 000 | 46 000 | silmälläpidettävä (NT) |
| Mergus serrator | Tukkakoskelo | 22 000 | 32 000 | 42 000 | silmälläpidettävä (NT) |
| Cygnus cygnus | Laulujoutsen | 8 600 | 11 000 | 12 000 | elinvoimainen (LC) |
| Anas acuta | Jouhisorsa | 4 100 | 10 000 | 18 000 | vaarantunut (VU) |
| Melanitta fusca | Pilkkasiipi | 4 900 | 10 000 | 16 000 | vaarantunut (VU) |
| Spatula clypeata | Lapasorsa | 6 300 | 8 800 | 11 000 | elinvoimainen (LC) |
| Branta leucopsis | Valkoposkihanhi | 6 000 | 7 000 | 8 000 | elinvoimainen (LC) |
| Cygnus olor | Kyhmyjoutsen | 4 500 | 6 800 | 9 500 | elinvoimainen (LC) |
| Anser anser | Merihanhi | 3 600 | 6 600 | 10 000 | elinvoimainen (LC) |
| Branta canadensis | Kanadanhanhi | 4 900 | 5 700 | 6 300 | arviointiin soveltumaton (NA) |
| Mergellus albellus | Uivelo | 2 000 | 3 500 | 5 500 | elinvoimainen (LC) |
| Clangula hyemalis | Alli | 1 500 | 1 800 | 2 000 | silmälläpidettävä (NT) |
| Anser fabalis fabalis | Taigametsähanhi | 1 000 | 1 700 | 2 500 | vaarantunut (VU) |
| Melanitta nigra | Mustalintu | 1 000 | 1 500 | 2 000 | elinvoimainen (LC) |
| Mareca strepera | Harmaasorsa | 700 | 1 100 | 1 500 | elinvoimainen (LC) |
| Spatula querquedula | Heinätavi | 500 | 1 000 | 2 000 | vaarantunut (VU) |
| Aythya ferina | Punasotka | 600 | 680 | 750 | äärimmäisen uhanalainen (CR) |
| Tadorna tadorna | Ristisorsa | 300 | 350 | 400 | vaarantunut (VU) |
| Aythya marila | Lapasotka | 100 | 150 | 200 | erittäin uhanalainen (EN) |
| Anser fabalis rossicus | Tundrametsähanhi | 25 | 50 | 100 | erittäin uhanalainen (EN) |
| Anser erythropus | Kiljuhanhi | 0 | 0 | 5 | äärimmäisen uhanalainen (CR) |
| Anser caerulescens | Lumihanhi | 0 | 0 | 1 | arviointiin soveltumaton (NA) |
Joose Kääriäinen

| Joose Kääriäinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1994 (ikä 29–30)
Ammatti:  näyttelijä, käsikirjoittaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  2009–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Joose Petteri Kääriäinen (s. 1994) on suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja, joka on tullut tunnetuksi vuonna 2009 perustetun Justimusfilms-ryhmän jäsenenä.
Filmografia

| Elokuva> Vuosi | Elokuva | Elokuva> Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2022 | Kummeli esittää: Kontio & Parmas -elokuva | Totalizer |
Lyhytelokuvat
| Vuosi | Lyhytelokuva | Rooli |
| 2016 | Rakkauden aikakaudet | Joona |
Televisiosarjat
| Vuosi | Sarja | Rooli |
| 2012 | Justimus | useita rooleja |
| 2014 | Putous | mies reiveissä |
| 2014 | Fuck the Police | Matias aka Moneycriminal |
| 2019–2022 | Justimus esittää: Duo | Joona |
| 2020 | Kaikki synnit | poliisimies |
| 2021 | Pala sydämestä | Valtteri |
| 2021 | Kummeli esittää: Kontio & Parmas | kolmas muskettisoturi |
| 2022 | True Story Suomi | kundi |
| 2022 | Justimus esittää: Kuuma peruna | useita rooleja |
TUL:n jalkapallomestaruuskilpailut 1929

| TUL:n jalkapallomestaruuskilpailujen kausi 1929 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  ?
Ajankohta:  13.elokuuta – 22.syyskuuta
Mestari:  Turun Veikot
  ← 1928 :  1930 → 
TUL:n jalkapallomestaruuskilpailut 1929 olivat kymmenennet Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuskilpailut. Kauden aikana liitto erotti jäsenyydestään useita seuroja, mm. Helsingin Jyryn. Turun Veikot ennätti voittaa jalkapallomestaruuden ennen kuin lukuisat aktiiviurheilijat, mm. koko jalkapallojoukkue, erosivat siitä ja perustivat uuden seuran, joka sai nimekseen Turun Toverit. Veikot erotettiin TUL:sta marraskuussa. Se jatkoi vielä kommunistijohtoisena, kunnes seura kesällä 1930 lakkautettiin.
Mestaruuskilpailu

Kilpailut käytiin karsintajärjestelmällä, jossa joukkue putosi kilpailusta tappion kärsittyään.
Luettelo Suomessa pesivistä pääskyistä ja kiitäjistä

Tämä on luettelo Suomessa pesivistä pääskyistä ja kiitäjistä. Suomessa pesii kolme pääskylajia sekä tervapääsky. Pääskyt kuuluvat pääskyjen heimoon ja varpuslintujen lahkoon ja tervapääsky kiitäjien heimoon ja kirsku- eli kiitäjälintujen lahkoon.
| Tietellinen nimi ja järjestys | Nimi | Lahko | Heimo | Vähintään | Keskimäärin | Enintään | Uhanalaisuusluokka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hirundo rustica | Haarapääsky | Varpuslinnut | Pääskyt | 97 000 | 110 000 | 130 000 | vaarantunut (VU) |
| Apus apus | Tervapääsky | Kiitäjälinnut | Kiitäjät | 75 000 | 100 000 | 150 000 | erittäin uhanalainen (EN) |
| Delichon urbicum | Räystäspääsky | Varpuslinnut | Pääskyt | 40 000 | 52 000 | 70 000 | erittäin uhanalainen (EN) |
| Riparia riparia | Törmäpääsky | Varpuslinnut | Pääskyt | 16 000 | 19 000 | 22 000 | erittäin uhanalainen (EN) |
W62-ydinkärki

W62-ydinkärki on yhdysvaltalainen vetypommin sisältävä ydintaistelukärki, joka kehitettiin 1960-luvulla. Sitä käytettiin Minuteman III -ohjuksissa, joissa se korvattiin aluksi W78-ydinkärjillä ja sitten kokonaan LGM-118A Peacekeeper -ohjusten W87-kärjillä. Minutemaneissa pystyi olemaan kolme itsenäistä W62-kärkeä kerrallaan. Kärjen tuhovoiman uskotaan olevan 170 kilotonnia TNT:tä.
Käännös suomeksi
Aitomaksasammalet (lahko)

| Aitomaksasammalet |
| --- | --- |
 Kantokorvasammal Jungermannia leiantha
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Maksasammalet Marchantiophyta
Luokka::  Aitomaksasammalet Jungermanniopsida
Alaluokka::  Aitomaksasammalet Jungermanniidae
Lahko::  Aitomaksasammalet Jungermanniales  H. Klinggr
Katso myös
   Aitomaksasammalet (lahko) Wikispeciesissä   Aitomaksasammalet (lahko) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aitomaksasammalet (Jungermanniales) on maksasammalten lahko Jungermanniopsida-luokassa.
Alalahkoja ja heimoja

Perssoniellineae
Perssoniellaceae
Schistochilaceae
Lophocoleineae
Pseudolepicoleaceae - seittisammalet
Trichocoleaceae - harsosammalet
Grolleaceae
Mastigophoraceae
Herbertaceae
Vetaformataceae
Lepicoleaceae
Phycolepidoziaceae
Lepidoziaceae - haarusammalet
Lophocoleaceae - limisammalet
Brevianthaceae
Chonecoleaceae
Plagiochilaceae - kastesammalet
Cephaloziinae
Adelanthaceae
Jamesoniellaceae - kaulussammalet
Cephaloziaceae - pihtisammalet
Cephaloziellaceae - rahtusammalet
Scapaniaceae – kinnassammalet
Jungermanniinae
Myliaceae - näivesammalet
Trichotemnomataceae
Balantiopsidaceae
Acrobolbaceae
Blepharidophyllaceae
Arnelliaceae - turjansammalet
Jackiellaceae
Calypogeiaceae - paanusammalet
Delavayellaceae
Jungermanniaceae – korvasammalet
Solenostomataceae
Geocalycaceae – ryytisammalet
Gyrothyraceae
Antheliaceae – kuurasammalet
Gymnomitriaceae – hopeasammalet
Aiheesta muualla

ITIS: Jungermanniales (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q141240  Wikispecies: Jungermanniales  APNI: 237426  BOLD: 397492  EoL: 4098  EPPO: 1JNGO  GBIF: 381  iNaturalist: 55253  IRMNG: 11656  ITIS: 14210  NBN: NHMSYS0000066243  NCBI: 3199  NZOR: 843a218f-38ab-492a-b6dc-a02d42d5903b  Open Tree of Life: 56621  Paleobiology Database: 55128  Tropicos: 35206235  WFO: wfo-9000000278
Vararahasto

Vararahasto tarkoittaa kirjanpidossa joidenkin suomalaisisten yhtiöiden taseessa olevaa oman pääoman erää. Vararahasto vaihtelee yhtiömuodoittain.
Osakeyhtiön vararahasto

Suomalaisessa osakeyhtiössä vararahasto on sidottua omaa pääomaa. Vararahastoa ei voi enää nykyisin perustaa tai kartuttaa.
Vararahasto on voinut syntyä vanhan osakeyhtiölain aikana, kun yhtiön osakkeista on osakeannissa maksettu niiden nimellisarvoa korkeampi hinta. Vararahasto on voinut kertyä myös yhtiöjärjestyksen määräyksen takia. Yhtiöjärjestyksessä voidaan määrätä voittovaroille jakorajoitteita siten, että tietty osa voitosta on siirrettävä vararahastoon.
Osakeyhtiön vararahastoa voi käyttää tappioiden kattamiseen ja osakepääoman korottamiseen. Tällöin rahasto pienenee. Jos vararahastoa alennetaan muuten, siitä on kuulutettava yhtiön velkojille.
Myös asunto-osakeyhtiössä voi olla vanha, ennen vuotta 1992 syntynyt vararahasto.
Osuuskunnan vararahasto

Suomalaisen osuuskunta voi kerryttää sääntömääräistä vararahastoa  ylijäämistään. Lakisääteinen vararahasto poistui lainsäädännöstä 1.7.2019.
Jos osuuskunnan jäseniltä peritään liittyessä liittymismaksu, jota ei palauteta kun jäsen eroaa osuuskunnasta, liittymismaksu kirjataan hyvän kirjanpitotavan mukaisesti vararahaston lisäykseksi.
Aikaisemmassa lainsäädännössä osuuskunnan vararahastoa sai alentaa seuraavista syistä: alijäämän kattaminen, varojen jakaminen, rahojen siirto vararahastosta vapaan oman pääoman rahastoon tai osuuspääomaan tai osakepääomaan.
Luettelo Suomessa pesivistä kyyhkylinnuista

Tämä on luettelo Suomessa pesivistä kyyhkylinnuista. Sepelkyyhky on Suomen runsaslukuisin kyyhkylintu.
| Tietellinen nimi ja järjestys | Nimi | Vähintään | Keskimäärin | Enintään | Uhanalaisuusluokka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Columba palumbus | Sepelkyyhky | 310 000 | 340 000 | 360 000 | elinvoimainen (LC) |
| Columba livia | Kalliokyyhky | 21 000 | 25 000 | 31 000 | elinvoimainen (LC) |
| Columba oenas | Uuttukyyhky | 4 500 | 5 200 | 6 400 | elinvoimainen (LC) |
| Streptopelia decaocto | Turkinkyyhky | 150 | 200 | 250 | erittäin uhanalainen (EN) |
| Streptopelia turtur | Turturikyyhky | 0 | 1 | 5 | äärimmäisen uhanalainen (CR) |
Pääskytangara

| Pääskytangara |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tangarat Thraupidae
Suku::  Tersina
Laji::  viridis
Kaksiosainen nimi
 Tersina viridis  (Illiger, 1811) 
Alalajit
 T. v. grisescens  T. v. occidentalis  T. v. viridis 
Katso myös
   Pääskytangara Wikispeciesissä   Pääskytangara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pääskytangara (Tersina viridis) on tangaroihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa.
Koko ja ulkonäkö

Pääskytangara kasvaa 15–16 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Pääskytangarakoiras on päästään, selästään ja rinnastaan vihertävän sininen. Naama ja kurkku ovat mustat. Siipien ja pyrstön sulat ovat mustat ja sinireunaiset. Koiraan vatsa on valkoinen ja sinisissä kyljissä on mustia raitoja. Naaraspääskytangara on vihreä lukuun ottamatta keltaista vatsaa. Naaraan kyljissä on tummanvihreitä raitoja.
Levinneisyys ja elintavat

Pääskytangaran levinneisyyalue on hyvin laaja ja ulottuu Panaman eteläosista itään Ranskan Guayanaan ja yhtenäisenä Argentiinaan ja Brasilian rannikolle. Lajin elinympäristöä ovat kosteat vuoristometsät ja niiden läheiset pensaikot ja ruohomaat. Pääskytangara liikkuu jopa sadan linnun parvissa ja sen ravintoa ovat hyönteiset ja hedelmät. Se pesii tangaroille epätyypillisesti jokien hiekkatörmissä.
Naaras
AS-28

AS-28 noustuaan pintaan Beringinmerellä
AS-28 on Venäjän laivaston Priz-luokan minisukellusvene, joka on 13,5 metriä pitkä, 5,7 metriä korkea ja voi työskennellä 1 000 metrin syvyydessä.
Onnettomuus elokuussa 2005

AS-28:n ilmoitettiin 5. elokuuta 2005 juuttuneen pohjalla kalastusverkkoon. Ilmoitus tuli sen jälkeen kun Kamšatkan Petropavlovskin Radio 3:n toimitukseen oli tullut itkuinen puhelinsoitto, jossa naisääni kertoi sukellusveneen uponneen. Vene oli juuttunut 190 metrin syvyyteen edellisenä päivänä vajaan kahdenkymmenen kilometrin päähän Kamšatkan niemimaalta, mutta asiasta ei ollut tiedotettu.
Radiolähetyksen jälkeen tieto levisi muihin Venäjän tiedotusvälineisiin ja Venäjän Tyynenmeren laivasto ilmoitti, että minisukellusvene oli juuttunut pohjaan kalastusverkkojen vuoksi. Koska alueella ei toimittajien saamien tietojen mukaan ollut harjoitettu kalastusta (myöhemmin ilmenee, että verkko oli todennäköisesti salametsästäjien) ja koska ilmoitettua sukellusvenettä voitiin myös käyttää merikuuntelusensoreiden huoltamiseen ilmeni, että sukellusvene oli juuttunut kuuntelulaitteiston antennissa olevaan 60 tonnin painoisen ankkurin kaapeliin, koska näkyvyys laitteistoa kiertäessä oli ollut niin heikko.
Venäjä ei kuitenkaan Kurskin onnettomuuden tapaan kieltäytynyt avusta, vaan Britannian kuninkaallinen laivasto kuljetti paikalle miehittämättömän Scorpio 45:n (engl. Remotely operated underwater vehicle,ROUV) ja Yhdysvaltain laivasto kaksi paranneltua Super Scorpiota. Kommodori Ian Richesin johtamassa pelastusryhmässä oli 29 jäsentä. Pelastusoperaatio toteutettiin kaksi tuntia aikaisemmin paikalle saapuneella brittien Scorpiolla. Brittien tuloa odotellessa yrittivät venäläiset alukset tuloksetta nostaa sukellusvenettä vaijerilla pohjasta hinatakseen sen matalammalle.
Miehistö vietti lämpöä pitäviin pukuihin pukeutuneena sähköä säästäen pimeässä kolme vuorokautta lämpötilan laskiessa 4 asteeseen. Seitsemän minisukellusveneen miehistönjäsentä pelastettiin 7. elokuuta Scorpion leikattua pienoissukellusvenettä pidättelevän antennin ja kalastusverkon. Minisukellusvene nousi pintaan sunnuntaina kello 16:26 paikallista aikaa. Pelastumisen jälkeen miehistö vietiin sairaalaan tutkittavaksi.
Seuraukset

Minisukellusveneen tehtävänä oli kapteeni Valeri Lepetjukhan mukaan tarkastaa kuuntelulaite. Tarkastaessaan merikuuntelusensorin antennia sitä eri puolilta he kiersivät roikkuvaa kaapelia ja juuttuivat verkkoon. He eivät voineet palata, koska ei ollut valoa peruutussuuntaan.
Minisukellusveneessä oli seitsemän hengen miehistö, joista yksi oli sukellusveneen suunnitelleen yrityksen apulaispääsuunnittelija. Hänen mukaansa ei kyseistä minisukellusvenettä olisi pitänyt ensinkään käyttää kyseiseen operaatioon, vaan laivaston miehittämättömiä kauko-ohjattavia kapseleita.
Seuraukset > Syyllisten etsiminen

Venäjän Tyynenmeren laivaston apulaissyyttäjä Roman Kolbanovin mukaan he epäilevät sukellusveneen matkalle valmistelleen ja matkaa valvoneiden upseereiden syyllistyneen toistaiseksi tarkemmin määrittelemättömiin laiminlyönteihin.
Seuraukset > Venäjän pelastustoimintaa kohennetaan

Venäjän puolustusministeri Sergei Ivanovin mukaan hän vaatii pelastustoiminnan olevan tärkeiden asioiden joukossa ja mainitsi, että heillä kyllä oli Super Scorpionia vastaava laite, mutta että sen purkaminen kuljetuskuntoon ja kuljettaminen Pohjoiselta laivastolta Tyynenmeren laivastolle olisi kestänyt enemmän aikaa kuin avunpyyntö briteille. Hän lisäksi mainitsi Venäjän hankkivan varusteineen kaksi Scorpio 45:ä, ja etteivät venäläiset varusteet ole yhteensopivia niiden kanssa. Venäjän presidentti Vladimir Putin valtuutti puolustusministerin myöntämään mitalit pelastajille.
Venäjän laivaston yleisesikunnan päällikkö ilmoitti perjantaina 12. elokuuta 2005 RIA-Novostille, että Venäjä hankkii Britanniasta noin kolmen miljoonan dollarin Panther-robottisukellusveneen, mikä toimii Venäjän oloissa Scorpio 45:ä paremmin.
Seuraukset > Pelastusoperaation kustannukset

Britannian laivastoasiamies Jonathan Halloway ilmoitti tiedotusvälineille, että pelastusoperaation alustavaksi hinnaksi muodostuu noin 205 000 puntaa, mikä sisältää myös kuljetukset C-17-kuljetuskoneella. Venäjän Tyynenmeren laivaston syyttäjänviraston arvion mukaan kustannukset ovat vähintään 10 miljoonaa ruplaa. Syyttäjänvirasto jatkaa kokonaisvahingon arvioimista ja määrittelee asiasta vastuullisena pidettävien henkilöiden joukkoa. Summassa ei ole vielä Venäjän Yhdysvalloilta ja Japanilta pyytämää arviota Yhdysvaltain laivaston ja Japanin meri-itsepuolustusvoimien osuudesta koko pelastusoperaatiossa.
Seuraukset > Tiedotus miehistön terveydentilasta takkuaa

Radio 3:n mukaan Koillis-Venäjän asevoimien sairaanhoidosta vastaavan Jevgeni Petrovin mukaan asioita hoitava ryhmä ei anna mitään tietoa miehistön tilasta sotilassairaalassa Radio 3:n, Kamšatkan STS-television tai Kamšatskoje Vremja-sanomalehdelle. Perusteeksi esitetään, ettei se ole puhelimessa keskusteltava asia. Radio 3 epäilee lehtimiesten laillisten oikeuksien loukkaamisesta, koska tapaus ei ole sotilassalaisuus oltuaan esillä joukkotiedotusvälineissä.
Aiheesta muualla

Pravdan uutisointia onnettomuudesta
Tintin seikkailut

Tintti-sarjakuvissa useimmin esiintyvät vakiohahmot eturivissä vasemmalta oikealle: professori Tuhatkauno (vihreässä takissa), kapteeni Haddock, Tintti, poliisietsivät Dupont ja Dupond, oopperalaulaja Bianca Castafiore sekä Milou-koira.
Tintin seikkailut (ransk. Tintin [tɛ̃tɛ̃]), lyhyemmin pelkkä Tintti, on belgialaisen sarjakuvataiteilija Hergén luoma sarjakuva. Tintti on yksi 1900-luvun tunnetuimmista ja luetuimmista eurooppalaisista sarjakuvista: sitä on myyty yli 200 miljoonaa kappaletta ja käännetty yli 50 kielelle.
Päähenkilö Tintti on nuori lehtimies ja matkailija, jonka rinnalla kulkevat uskollinen koira Milou, kapteeni Haddock, professori Tuhatkauno ja monet muut hahmot.
Hergéä on kehuttu selkeästä mutta silti ilmeikkäästä piirrostyylistään, mukaansatempaavista tarinoista ja myöhempien kirjojen tarkasta taustatutkimuksesta. Sarja sisältää monia eri lajityyppejä, kuten meriseikkailua (Yksisarvisen salaisuus ja Rakham Punaisen aarre) ja tieteisfantasiaa (Päämääränä kuu ja Tintti kuun kamaralla). Kaikille Tintti-kirjoille, poliittisiin tarkoituksiin tehtyä ensimmäistä Tinttiä Neuvostojen maassa lukuun ottamatta, on ominaista tilannekomiikan runsaus, jonka rinnalle myöhemmissä kirjoissa tulee myös hienostuneempaa satiiria.
Ensimmäisissä Tinteissä seikkailun juoni on hyvin yksinkertainen, ja Tintti lähinnä törmäilee paikasta toiseen vieraalla maaperällä. Myöhemmissä Tinteissä kertomusten juonet ovat monimutkaisempia ja niissä on tehty seikkailun ympäristöä koskevaa taustatyötä realistisuuden lisäämiseksi. Mielenkiintoinen kokeilu on sarjan osa Castafioren korut, jossa tapahtumapaikkana toimii jatkuvasti kapteeni Haddockin kotikartano ja joka ei ole muiden Tintti-kirjojen tapaan seikkailukertomus.