stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Carl-Kristian Rundmanin filmografia ja esiintymiset
Televisio- ja lyhytelokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1986 | Kenkää korjaamassa | — |
| 1986 | Paasalusta | — |
| 1986 | Maailman paras | Paavo Nurmi nuorena |
| 1987 | Nonstop | nuorukainen |
| 1987 | Maailman pisin mies | — |
| 1988 | Raivo | — |
| 1988 | Rengas­matka | — |
| 1988 | Yötyö | poika |
| 1989 | Aito Halonen | Eero Lahtinen |
| 1989 | Raseri | Anders |
| 1990 | Juudas­peli | — |
| 1990 | Ei millään pahalla | Pekka, Marjan rakastaja |
| 1991 | Yön kevyt poltto­öljy | — |
| 1991 | Caprice Classic | Magnus Thomasson |
| 1991 | Suklaa­sydän | Sten |
| 1993 | Niin korkea taivas | Markku aikuisena |
| 1993 | Tuliainen | Jorma Kohonen |
| 1993 | Sota­poika | sota­poliisi |
| 1994 | Amerikan unelma | tullimies |
| 1999 | Älä sano mua prinsessaks! | isä |
| 1999 | Ihon aika | — |
| 2004 | Skene | diileri |
| 2005 | Puhdas pää­määrä | Antero Särkisalo |
| 2014 | Hyvän­tekijä | Juhani |
Televisio

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |

| 1986 | Tabu | — |
| 1987 | Piikkis | — |
| 1988 | Oudot jutut: Freeze | — |
| 1989 | Sinitaivas | Jussi |
| 1990 | Lottovoittajien maa | Johannes |
| 1990 | Lentsu | konstaapeli |
| 1991 | Häkkilinnut | Nisse |
| 1991 | Kvartetti | Toni |
| 1993 | Hobitit | Boromir |
| 1993 | Tuntemattomalle jumalalle | etsivä |
| 1996 | Pimeän hehku | Magnus Stolpe |
| 1996 | Herkku ja Partanen | Papu |
| 1993–1996 | Puhtaat valkeat lakanat | Eero Kurppa |
| 1997 | Kun taivas repeää | Eerik Halme |
| 1997 | Kadonnut näky | — |
| 1998 | Sydänten akatemia | Kim Saraste |
| 1998–1999 | Klubi | Antti Routa­vuori |
| 2000 | Isänmaan toivot | — |
| 2000 | Ratikka-Raimo | Jaska |
| 2001 | Taivas sinivalkoinen | Eerik Halme |
| 2002 | Kylmäverisesti sinun | Reijo Saavalainen |
| 2003 | Hovimäki | Otto Haglund |
| 2003 | Operaatio Stella Polaris | Pelle Skarén |
| 2006 | Kansakunnan käännekohta | ohjelman juontaja |
| 2006 | Akkaa päälle | Lindström |
| 2006 | Uudisraivaaja | Sarjala |
| 2006 | Ilonen talo | isä |
| 2006 | Team Ahma | auto­kauppias |
| 2007–2008 | Kotikatu | eversti Törmä |
| 2008 | Ketonen & Myllyrinne | Mikko |
| 2009–2011 | Helppo elämä | Tapio Mikkonen |
| 2009 | Uutishuone | Vesan isä |
| 2011–2014 | Taivaan tulet | Eetu |
| 2012 | Maailma on valmis | Pekka |
| 2013–2014 | Kansan mies | Mikko Vuorinen |
| 2014 | Mustat lesket | Lasse Koskinen |
| 2015 | Hinnalla millä hyvänsä | Matti Koivu­mäki |
| 2016–2019 | Syke | Olavi Kaskela |
| 2016 | Lola ylösalaisin | Birger Stenqvist |
| 2018 | Sorjonen | Juha-Matti Ilves |
| 2018 | Ratamo | eversti­luutnantti Salmi |
| 2018 | Ivalo | Jernberg |
| 2019 | Invisible Heroes | Risto Tuomi |
| 2020 | Paratiisi | Antti Koroma |
| 2020 | Kevyttä yläpilveä | Anssi |
| 2020 | Karppi | Paasi­joki |
| 2020 | Pohjolan laki | Iiro Salmenoja |
| 2021 | Roba | Jouni Rantala |
| 2021– | Maria Kallio | Pertti Ström |
| 2022 | True Story Suomi | lääkäri |
Teatteri

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| Vuosi | Esitys | Rooli |
| 2003 | Albert Speer – Hitlerin arkkitehti | Rudolf Hess / Ulf Schramm |
| 2003 | Pariisin kukko | Narcisse Soldignac |
| 2005 | Hitchcock ja blondi | Alex |
| 2005 | Tiimi | Klaus von Wreck |
| 2006 | Grönholms metod | Enric Font |
| 2006 | Pudotus­peli | Enric Font |
| 2006 | Kohtauksia eräästä avio­erosta | Mathew Molyneux |
| 2007 | Geneve | Henrik Rotko |
| 2008 | Täydellinen persikka | Almády |
| 2008 | Försäljarna | Richard Roma |
| 2012 | Kuninkaan puhe | Bertie |
| 2012 | Carnage | Mikke Huttunen |
| 2013 | Kungen | Björn Wahlroos |
| 2015 | Troikka | Manner­heim |
| 2015 | Om kärleken | — |
| 2016 | Tartuffe | Orgon |
| 2019 | Äkten­skaps­grejen | — |
| 2020 | Illallinen ystävien kanssa | — |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| Vuosi | Esitys | Rooli | Teatteri |
| 1987 | Luulosairas | Tuomas Diaforus / Pulcinella | Suomen Kansallisteatteri |
| 2001 | Kolme versiota elämästä | Hubert Finidori | Espoon kaupunginteatteri |
| 2002 | Juurakon Hulda | Taivaan­rannan­maalarin ääni | Lappeenrannan kaupunginteatteri |
| 2002 | Juurakon Hulda | tuomari Kaarle Kristian Soratie | Lappeenrannan kaupunginteatteri |
| 2004 | Kolme sisarta | Alexandr Ignatjevits Versinin | Lilla Teatern |
| 2005 | Vaarallisia suhteita | kreivi de Valmont | Espoon kaupungin­teatteri |
| 2010 | Cyrano de Bergerac | Cyrano de Bergerac | Ryhmäteatteri |
| 2011 | Saman­lainen onni | — | Teatteri Vantaa |
| 2011 | Soita minulle Billy | isä / Daniel / univormu­mies / Ron / vaatturi / Lew Raines / William / nuori rokkari | Teatteri Jurkka |
| 2017 | Seuraavat 500 vuotta | — | Espoon kaupungin­teatteri |
| 2018 | Syys­sonaatti | Viktor | Espoon kaupungin­teatteri |
| 2019 | Hamlet | Polonius, valtion­varain- ja tapain­ministeri | Turun kaupunginteatteri |
Aiheesta muualla

Carl-Kristian Rundman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Mietiskely

Albert Toft (1862–1949), The Spirit of Contemplation
Mietiskely tai kontemplaatio (< lat. contemplatio, 'tarkasteleminen') on syvällistä ajattelemista ja pohdiskelua.
Kreikkalainen filosofia

Mietiskely oli tärkeä osa Platonin filosofiaa. Platon ajatteli, että sielu voisi mietiskelyn kautta nousta tietämykseen Hyvän ideasta ja muista ideoista. Uusplatonistinen filosofi Plotinos ilmaisi myös, että mietiskely oli yksi tärkeimmistä komponenteista henosis-tilan saavuttamiselle. Plotinokselle korkein mietiskelyn tila oli kokea visio jumalasta, Monadista. Plotinos kuvaili tätä kokemusta teoksessaan Enneadit. Oppilaansa Porfyrioksen mukaan Plotinos oli kokenut tämän neljä kertaa. Plotinos kirjoitti kokemuksestaan Enneadien osassa 6.9.xx....selvennä
Islam

Islamilaisessa perinteessä sanotaan, että Muhammad meni autiomaahan, kiipesi Hira -nimellä tunnetulle vuorelle ja eristäytyi muusta maailmasta. Ollessaan vuorella, hän mietiskeli elämää ja sen tarkoitusta.
Kristinusko

Idän kristillisissä kirkoissa mietiskelyllä viitataan Jumalan kirjaimelliseen näkemiseen tai näkyyn Jumalasta. Jumalan näkeminen tai hänen yhteydessä oleminen tunnetaan termillä theoria. Jumalan yhteyteen johtavaa jumalallistumisen prosessia harjoitetaan hesykasmin askeettisissa perinteissä. Hesykasmin tavoitteena on sydämen ja mielen sovittaminen yhdeksi (ks. nous).
Mietiskelyä kuvataan itäisessä ortodoksiassa asteittaisena. Tätä asteittaisuutta on käsitelty Johannes Siinailaisen kirjoittamassa Portaat -nimisessä kirjassa. Prosessia, joka johtaa vanhan syntisen miehen uudestisyntyneeksi Jumalan lapseksi ja todellisen luonteemme luokse hyvinä ja jumalallisina kutsutaan jumalallistumiseksi.
Tämä tarkoittaa sitä, että kun joku on Jumalan läsnäolossa, jumalallistettuna hänen kanssaan, sitten hän voi alkaa kunnolla ymmärtämään, ja siinä hetkessä "mietiskelemään" Jumalaa. Mietiskelyyn sisältyy tässä tapauksessa jonkin asian kokeminen sen sijaan, että saavuttaa rationaalisen ja perustellun ymmärryksen teoriasta (ks. gnosis). Niin kuin ymmärrykseen käytetään rationaalista ajattelua ja logiikkaa, niin tehdään päinvastoin kun kyseessä on Jumala (ks. Apofaattinen teologia).
Mietiskelyä pidetään läntisessä kristinuskossa usein mystisenä. Tätä mystisyyttä on käsitelty Ávilan Teresan ja Ristin Johanneksen kaltaisten kristillisen mystiikan teologien teoksissa. Benediktiinimunkki Cuthbert Butler on huomauttanut, että mietiskely -termiä käytettiin mystiikkaan viittaamiseen latinalaisessa kirkossa ja että "'mystiikka' on hyvin moderni sana".
Kristinusko > Mietiskely ja meditaatio

Kristinuskossa mietiskelyllä viitataan avoimeen mieleen, joka on suunnattu tietoisuuteen Jumalasta elävänä todellisuutenaselvennä. Tämä vastaa jossain mielessä sitä, mitä itämaisissa uskonnoissa kutsutaan samadhiksi. Meditaatiolla toisaalta viitattiin useiden vuosisatojen ajan lectio divinan kaltaisiin kognitiivisiin harjoituksiin. Lectio divina on benediktiiniläinen perinne, jossa luetaan pyhiä kirjoituksia, meditoidaan ja rukoillaan tavoitteena parantaa henkilön ja Jumalan välistä kommunikaatiota sekä pyhien kirjoituksien tuntemusta.
Mietiskelyä pidetään tärkeänä katolisuudessa. Katolisen kirkon yhtenä suurimpana teologina pidetty Tuomas Akvinolainen kirjoitti: "Hyvän yhteisön edellytys on, että on olemassa mietiskelyyn omistautuneita henkilöitä." Yksi hänen opetuslapsistaan, Josef Pieper, kommentoi: "Sillä mietiskely on asia, joka säilyttää ihmisyhteisön keskellä totuuden, joka on yhtä aikaa sekä hyödytön että mittapuu jokaiseen mahdolliseen käyttöön. Mietiskely on siis myös asia, joka pitää todellisen määränpään näkyvissä ja antaa merkitystä elämän jokaiselle käytännön teolle."
Katolinen Youcat-katekismus kommentoi erilaisia meditaatiotekniikoita kristillisestä näkökulmasta seuraavasti:
»Meditaatiosta voi olla suurta apua uskolle ja ihmispersoonan vahvistamiselle ja kypsymiselle. Mutta meditaatiotekniikat, jotka lupaavat kokemusta Jumalasta tai jopa yhdistymistä Jumalaan, ovat huijausta. Tällaisten valheellisten lupausten vuoksi monet uskovat olevansa Jumalan hylkäämiä, koska eivät kykene "tuntemaan" häntä. Jumalaa ei kuitenkaan voi pakottaa näyttäytymään minkään metodin avulla, vaan hän ilmaisee itsensä meille silloin ja siten kuin haluaa.»
Katolinen kirkko on laajemmin ottanut kantaa kristillisen meditaation ja muiden uskontojen meditaation eroihin dokumenteissa Kristillisen mietiskelyn aspekteista (Orationis formas, 1989) ja Jesus Christ the Bearer of the Water of Life: A Christian Reflection on the "New Age" (2003).
Katolisen kirkon katekismus käsittelee kristillistä meditaatiota eli mietiskelevää rukousta ja kontemplaatiota eli sisäistä rukousta kohdissa 2705-2724.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Joona Korteniemi: Kristillinen syvämietiskely Hapatusta.net
Nainen asettaa rukousnauhan sängyn vieressä olevan hartauskuvan päälle. The Walters Art Museum.
Mietiskelyä luonnossa.
Käännös suomeksi
Radion ja television historia Suomessa

Radion ja television historia Suomessa käsittelee teknisiä radio- ja tv-laitteita sekä radio- ja tv-toimintaa Suomessa.
Radiotekniikan varhaisvaiheet Suomessa

Venäläinen Aleksandr Popov teki radioteknisiä kokeiluja, ja hän järjesti varhaisen radioyhteyden käytännön tarkoituksiin Suursaaren ja Kuutsalon välille vuonna 1900.
Tampereella Arvi Hauvosen rakentama 3NB Tampere-radioasema aloitti lähetystoimintansa vuonna 1923. Vuonna 1924 perustettiin Tampereen radioyhdistys. Samana vuonna Tammerkosken rantaan perustettiin Tammerkosken asema, jonka lähetysantenni oli vedetty kosken yli.
Yleisradiotoiminta

Yleisradio perustettiin vuonna 1926. Taajuusmoduloitua (FM) ULA-verkkoa alettiin rakentaa 1956. ULA-lähetysten äänenlaatu oli aikaisempia pitkillä (LW), keskipitkillä (MW) ja lyhyillä aalloilla (SW) tapahtuneita AM-lähetyksiä ratkaisevasti parempi, mutta lähetysasemien verkoston piti olla tiheämpi. AM-lähetykset jäivät käyttöön lähinnä ulkomaan lähetyksissä.
Kaupallinen radiotoiminta alkoi Suomessa vuonna 1985.
TV-toiminta

TV-toiminta alkoi Suomessa kokeiluilla vuonna 1955.
Yleisradio aloitti säännölliset televisiolähetykset 1. tammikuuta 1958. MTV perustettiin vuonna 1957 nimellä Oy Mainos-TV-Reklam Ab. MTV vuokrasi Yleisradion jakeluverkkoa vuoteen 1993 asti, jolloin se sai oman televisiokanavansa.
Yleisradion esimmäinen virallinen värilähetys oli presidentti Urho Kekkosen uudenvuodenpuhe 1.1.1969. Sen jälkeen väri levisi televisioon hitaasti. Vuonna 1970 väri-tv-lupia oli koko maassa 2 146. Vuotta myöhemmin niitä oli ostettu 8 280. Vuoden 1974 lopussa 114 215 katsojaa oli hankkinut itselleen väriluvan, kun radio- ja tv-lupia oli kaikkiaan 1 260 967. Väri ulottui TV-uutislähetyksiin asti vuonna 1977.
Maanpäälliset televisiolähetykset muuttuivat digitaalisiksi vuonna 2007.
Teräväpiirtolähetysten oli määrä korvata standardipiirron lähetykset 1. huhtikuuta 2020 alkaen, mutta hetki siirtyi myöhemmäksi oikeusjutun vuoksi. Muutos tapahtuu keväällä 2025, Ylen osalta maalis- ja muiden kanavien osalta kesäkuun lopussa.
Kirjallisuutta

Kemppainen, Pentti: Radio kuuluu kaikille! Kaupallisen radion historia Suomessa. Into, 2015.
Vihonen, Lasse: Radio sodissamme 1939-1945.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2011.  ISBN 978-952-222-224-4
Wiio, Juhani (toim.): Television viisi vuosikymmentä. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007.
Aiheesta muualla

Radiopioneerit tamperelaisella ullakolla. Ylen Elävä arkisto.
Televisiotoiminnan alku Suomessa.
Radio och TV hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Radion historiaa Suomessa ja maailmalla vuosina 1914 – 1929
Kun ULA-lähetykset saapuivat Suomeen – Radion historiaa Suomessa vuosina 1951 -1960
Kun televisio tuli Suomeen – Television historiaa Suomessa
Beata Rodas

| Beata Rodas> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntymäaika:  22. maaliskuuta 1995 (ikä 29)
Syntymäpaikka:  Seinäjoki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  tubettaja
Youtube-tiedot
Kanavan nimi:  Paqpa Runawaygirl123 (kanavan entinen nimi)
Muut nimet:  Beatafully
Aktiivisena:  2015–
Tyylilajit:  pelivideot, haastevideot
Tilaajamäärä:  yli 393 tuhatta (marraskuu 2024)
Katselukerrat:  yli 592,9 miljoonaa (marraskuu 2024)
Kanavan sisällön kieli:  suomi
Muiden kanavien nimet:  Paqpa2
Muiden kanavien tilaajamäärät:  32,6 tuhatta (marraskuu 2024)
Muiden kanavien katselukerrat:  yli 3,2 miljoonaa (marraskuu 2024)
Kanavan osoite
Beata Rodas eli Paqpa (s. 22. maaliskuuta 1995 Seinäjoki) on suomalainen pelivideoita tekevä tubettaja. Rodas teki ensimmäisen videonsa vuonna 2015. Rodaksen Youtube-kanava Paqpa sisältää pääosin pelivideoita ja naisen näkökulmasta tehtyjä videobloggauksia.
Kanavan nimi Paqpa tulee Rodaksen isän Counter-Strike-nimimerkistä. Aluksi Rodas teki videoita kokkiopintojensa ohessa. Valmistuttuaan hän alkoi tehdä videoita päätoimisesti, ja nykyään Rodas saa ansionsa kanavan mainostuloista. Syyskuussa 2024 Paqpan Youtube-kanavalla on yli 393 tuhatta tilaajaa ja yli 592,9 miljoonaa katselukertaa. Kanavan seuraajista suurin piirtein yhtä suuri osa on naisia ja miehiä. Kalevan mukaan Rodas oli vuonna 2020 yksi tunnistetuimmista suomalaisista tubettajista.
Ura > Tubettajana

Beata Rodaksella on kaksi Youtube-kanavaa. Ylen mukaan hän oli vuonna 2020 Suomen toiseksi suurituloisin tubettaja. Rodas tekee toisinaan yhteistyötä Miranda ”Namikolinx” Rönnbergin, Tiina-Maija ”Tinke” Anetjärven ja Janette ”Nedde” Lukkarisen kanssa. Vuonna 2024 he hankkivat yhteisen toimiston. Rodaksen muita kuin pelivideoita kuvaa usein Kuvaaja-nimeä käyttävä mies.
Ura > Tubettajana > Pääkanava

Beata Rodas loi pääkanavansa Paqpan 3. syyskuuta 2011 ja julkaisi ensimmäisen videonsa 3. toukokuuta 2015. Hänen kanavansa suosituin video toukokuussa 2024 on 13. marraskuuta 2018 julkaistu Maistetaan teidän inhokkiherkkuja, jolla on yli kaksi miljoonaa katselukertaa.
Ura > Tubettajana > Toissijainen kanava

Rodas perusti 17. joulukuuta 2021 PaqpaShorts-kanavan aikomuksenaan ladata sinne shorts-videoita. Hän latasi ensimmäisen videon samana päivänä. Hän latasi 112 videota 13. joulukuuta 2022 mennessä, mutta sen jälkeen hän ei julkaissut kanavalle mitään kymmeneen kuukauteen, kunnes ilmoitti julkaisevansa sinne pelivideoita. Kuitenkin myös pääkanavalle tulisi sellaisia, mutta harvemmin. Sittemmin Paqpa muutti kanavan nimeksi Paqpa2.
Ura > Kirjallisuus

Rodas on mukana vuonna 2021 julkaistussa Tammen kustantamassa Pet Agents -kirjasarjan kuudennessa osassa Lumen saartamat. Pet Agents 6. Rodas on mukana myös saman yrityksen kustantamassa vuoden 2023 huhtikuussa julkaistussa Luokkakuva-kirjassa.
Rodas kirjoitti Tammen kustantaman kirjan Paqpan maailma. Väritä tie mielikuvitukseen!. Kirja julkaistiin 2. toukokuuta 2024.
Rodas kirjoitti myös toisen kirjan Paqpan maailma. Väritä jännät reissut!, joka julkaistaan päivälleen vuosi ensimmäisen jälkeen eli 2. toukokuuta 2025. Kirjan kustantaa ensimmäisen tavoin Tammi.
Ura > Televisio

Rodas oli vuonna 2023 vieraana Yle Summerin Spill the Tea -sarjan ensimmäisen kauden 3. jaksossa PAQPA VALHEENPALJASTUSKOKEESSA.
Ura > Ääninäyttelijänä

Rodas on ääninäytellyt pääroolia elokuvassa Rumble: Monsterit kehässä. Hänen mukaansa se oli hänen ensimmäinen roolinsa ääninäyttelijänä.
Yksityiselämä

8. kesäkuuta 2024 Rodas kertoi muuttaneensa kahdeksi kuukaudeksi Japaniin. Hän kuitenkin päätti jäädä sinne vielä pidemmäksi aikaa. Hän palasi noin kolmen kuukauden päästä syyskuun alussa.
Talousrikos

Pohjanmaan käräjäoikeus tuomitsi 19. huhtikuuta 2024 Rodaksen 10 kuukauden ehdolliseen vankeuteen törkeästä veropetoksesta ja kirjanpitorikoksesta. Käräjäoikeus katsoi, että on kiistatonta, että Rodas ansaitsi toiminimellään 182 000 euroa ilmoittamatta siitä Verohallinnon rekisteriin tai ilmoittamatta tuloja vuonna 2019. Käräjäoikeuden mukaan Rodas ei myöskään ollut tehnyt sitä, mitä kirjanpitolaki edellyttää yksityisiltä elinkeinonharjoittajilta. Käräjäoikeus piti tekoja tahallisina. Oikeudessa Rodas oli kiistänyt syyllistyneensä rikoksiin. Rodas perui tuomion seurauksena osallistumisensa vuoden 2024 Tubeconiin.
Filmografia

| Elokuva ja televisiosarja> Vuosi | Elokuva ja televisiosarja> Nimi | Elokuva ja televisiosarja> Rooli | Elokuva ja televisiosarja> Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | Rumble: Monsterit kehässä | Winnie Coyle (ääni) | päärooli |
| 2023 | Spill the Tea | Itsenään | kausi 1 jakso 3 |
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Vuosi | Palkintogaala | Kategoria | Tulos | Vastaanottajat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | Tubecon Awards | Vuoden pelivaikuttaja | Ehdokkuus | Beata Rodas |
| 2022 | Creator Awards Finland | Vuoden pelit ja pelaaminen | Voitto | Beata Rodas |
| 2024 | Tubecon Awards | Vuoden pelivaikuttaja | Ehdokkuus | — |
Teokset

Rodas, Beata: Paqpan maailma. Väritä tie mielikuvitukseen!.  Tammi, 2.5.2024.  ISBN 9789520461768
Rodas, Beata: Paqpan maailma. Väritä jännät reissut!.  Tammi, 2.5.2025.  ISBN 9789520472498
Aiheesta muualla

Paqpa Youtubessa
Paqpa Instagramissa
Paqpa Twitterissä
HMS Ulvön (M77)

| HMS Ulvön |
| --- | --- |
 HMS Ulvön Ystadissa 3. maaliskuuta 2025.

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Karlskronavarvet
Laskettu vesille:  29. huhtikuuta 1992
Palveluskäyttöön:  9. lokakuuta 1992
Tekniset tiedot
Uppouma:  360 t
Pituus:  47,5 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,6 m
Syväys:  2,3 m
Koneteho:  4 x V8 dieselmoottoria, 1 072 kW
Nopeus:  15 solmua
Miehistöä:  30
Aseistus
Aseistus:  1 x 40 mm lvakan M/48 2 x 7,62 mm ksp M/58 2 x Elma-sukellusveneentorjuntaheitintä syvyyspommeja miinoja
HMS Ulvön (runkonumero M77) oli Ruotsin laivaston Landsort-luokan miinantorjunta-alus, joka modernisoitiin Koster-luokan alukseksi.
Valmistus

Alus tilattiin lokakuussa 1988 Karlskronan laivastontelakalta. Alus laskettiin vesille 29. huhtikuuta 1992 ja valmistui 9. lokakuuta.
Palvelus

Alus on palveluksessa 2015.
Edvard Rosenlund

Edvard Rosenlund (5. tammikuuta 1895 Tammisaari – 28. lokakuuta 1939 Tukholma) oli suomalainen Pelastusarmeijan brigadööri ja lähetysupseeri.
Rosenlund muutti 12-vuotiaana Helsinkiin ja hän liittyi jo 14-vuotiaana Pelastusarmeijaan. Rosenlund oli kolme vuotta Pelastusarmeijassa sotilaana ja kauppa-osaston varastonhoitajana. Hän meni 1913 Pelastusarmeijan kadettikouluun ja vuonna 1914 19-vuotispäivänään hänet lähetettiin Hollannin Itä-Intiaan lähetyssaarnaajana. Siellä hän oppi pian monia kieliä kuten englannin, hollannin, malaijin, jaavan ja eräitä muita paikallisia kieliä. Hän työskenteli aluksi eri paikoissa Jaavalla, Sumatralla ja Borneossa ja 1920-luvun alusta lähtien Keski-Celebeksellä toradjaheimojen keskuudessa. Hänellä oli hyvä kyky mukautua olosuhteisiin. Keski-Celebeksellä hän oppi paikallisen kielen niin hyvin, että saattoi kääntää raamatun historian toradjan kielelle. Tämän käännöksen hyväksyi ja julkaisi brittiläisulkomalnen raamattuseura. Rosenlund johti jonkin aikaa erästä Pelastusarmeijan spitaalisiirtolaa Sumatralla. Jaavalla hän toimi kadettikoulun johtajana sekä Keski-Jaavan piiripäällikkönä. Rosenlund saapui kesäkuussa 1939 perheineen Suomeen viettääkseen lomansa kotimaassa, mutta pian havaittiin hänen potevan jotain troopillista tautia, joka viimein aiheutti hänen kuolemansa Tukholman Serafimer-sairaalassa lokakuun 1939 lopulla.
Edvard Rosenlund oli naimisissa Pelastusrmeijan brigadööri Hildur Rosenlundin (s. 1893) kanssa.
Kristuksen kärsimyskertomus

Kristus orjantappuralla kruunattuna, Annibale Carraccin maalaus.
Kristuksen kärsimyskertomus eli passio (suom. kärsimys) on kristinuskon termi, jolla tarkoitetaan Jeesuksen elämän viimeisiä vaiheita.  Kertomus alkaa Jeesuksen tulolla Jerusalemiin ja päättyy hänen ristiinnaulitsemiseensa. Kertomus on Raamatun kaikissa evankeliumeissa.
Kärsimyskertomus sisältää mm. Jeesuksen tulon Jerusalemiin aasilla ratsastaen, viimeisen aterian, Juudaksen kavalluksen Getsemanen puutarhassa ja Jeesuksen pidätyksen ja kuulustelun. Jeesuksen ruoskinnan sekä ristiinnaulitsemisen ja kuoleman.
Kristityt muistelevat Jeesuksen kärsimystä hiljaisella viikolla, joka alkaa palmusunnuntaista ja päättyy pääsiäissunnuntaihin, jolloin juhlitaan Jeesuksen ylösnousemusta.
Vanhassa testamentissa

Vanha testamentti sisältää useita profetioita Jeesuksen elämän eri vaiheista, myös kiusauksista ja kärsimyksistä, ja Uudessa testamenttissa näihin profetioihin viitataan joko suoraan tekstin sisällöllä tai joissakin käännöksissä on käytössä viittauksia kulloisenkin jakeen profetaaliseen tai samankaltaiseen edeltävään tekstiin.
Jesajan kirjassa viitataan Messiaan kokemaan väkivaltaan ja kiusauksiin:
»Niinkuin monet kauhistuivat häntä-sillä niin runneltu, ei enää ihmisenkaltainen, oli hänen muotonsa, hänen hahmonsa ei ollut ihmislasten hahmo...Hän oli ylenkatsottu, ihmisten hylkäämä, kipujen mies ja sairauden tuttava, jota näkemästä kaikki kasvonsa peittivät, halveksittu, jota emme minäkään pitäneet. Mutta totisesti, meidän sairautemme hän kantoi, meidän kipumme hän sälytti päällensä. Me pidimme häntä rangaistuna, Jumalan lyömänä ja vaivaamana, mutta hän on haavoitettu meidän rikkomustemme tähden, runneltu meidän pahain tekojemme tähden. Rangaistus oli hänen päällänsä, että meillä rauha olisi, ja hänen haavainsa kautta me olemme paratut. Me vaelsimme kaikki eksyksissä niinkuin lampaat, kukin meistä poikkesi omalle tielleen. Mutta Herra heitti hänen päällensä kaikkien meidän syntivelkamme. Häntä piinattiin, ja hän alistui siihen eikä suutansa avannut; niinkuin karitsa, joka teuraaksi viedään, niinkuin lammas, joka on ääneti keritsijäinsä edessä, niin ei hän suutansa avannut. Ahdistettuna ja tuomittuna hänet otettiin pois, mutta kuka hänen polvikunnastaan sitä ajatteli? Sillä hänet temmattiin pois elävien maasta; minun kansani rikkomuksen tähden kohtasi rangaistus häntä. Hänelle annettiin hauta jumalattomain joukossa; mutta rikkaan tykö hän tuli kuoltuansa, sillä hän ei ollut vääryyttä tehnyt eikä petosta ollut hänen suussansa. Mutta Herra näki hyväksi runnella häntä, lyödä hänet sairaudella. Jos sinä panet hänen sielunsa vikauhriksi, saa hän nähdä jälkeläisiä ja elää kauan, ja Herran tahto toteutuu hänen kauttansa. Sielunsa vaivan tähden hän saa nähdä sen ja tulee ravituksi. Tuntemuksensa kautta hän, minun vanhurskas palvelijani, vanhurskauttaa monet, sälyttäen päällensä heidän pahat tekonsa. Sentähden minä jaan hänelle osan suurten joukossa, ja väkevien kanssa hän saalista jakaa; sillä hän antoi sielunsa alttiiksi kuolemaan, ja hänet luettiin pahantekijäin joukkoon, hän kantoi monien synnit, ja hän rukoili pahantekijäin puolesta.» 
(Jes. 52:14, 53:3-12, Raamattu 33/38)
Psalmien kirja viittaa ristiinnaulitsemisen tapahtumiin:
»Jumalani, Jumalani, miksi minut hylkäsit?...mutta minä olen mato enkä ihminen, ihmisten pilkka ja kansan hylky. Kaikki, jotka minut näkevät, pilkkaavat minua, levittelevät suutansa, nyökyttävät ilkkuen päätään: "Jätä asiasi Herran haltuun. Hän vapahtakoon hänet, hän pelastakoon hänet, koska on häneen mielistynyt. » 
(Ps. 22:1,7-9, Raamattu 33/38)