Maria Temrjukovna
Kuninkaallinen avioliitto

Vaikka Iivanan kerrotaan olleen mieltyneen kabardeihin kuuluneen Temrjukovnan kauneuteen, avioliitolla oli lähinnä poliittiset perusteet. Kabardit asuivat Kaukasiassa Astrahanin kaanikunnan etelärajan alueilla. Vuonna 1554 Iivana Julma valtasi kaanikunnan ja asetti sen vasallihallitsijakseen Derviş Alin. Kuitenkin jo seuraavana vuonna Derviş Ali nosti Venäjän valtaa vastustaneen kapinan, jonka Iivana taltutti 1556. Tällä kertaa Iivana rupesi vakiinnuttamaan valtaansa Kaukasiassa monin eri keinoin. Iivanan lailla kabardikansan hallitsija Temrjuk oli sodassa Krimin kaanikunnan kanssa, joten kabardit näyttäytyivät Iivanalle sopivina liittolaisina. Myös Temrjuk halusi hyvät välit Moskovan Venäjän kanssa. Hän oli julistanut itsensä Venäjän vasalliksi ja lähettänyt Moskovaan poikansa Salmukin, josta Iivana piti.
Liittolaissuhde vahvistettiin avioliitolla, jonka Iivana solmi Maria Temrjukovnan kanssa 21. elokuuta 1561. Iivanan edellinen vaimo Anastasia Romanovna oli kuollut elokuussa 1560, ja jo syyskuusta alkaen hän oli etsinyt uutta vaimoa, jonka kanssa solmittavalle avioliitolle oli etukäteen asetettu ulkopoliittisia tavoitteita. Iivana oli myös päättänyt, että tulevan vaimon täytyi tulla Venäjän ulkopuolelta, sillä hän ei halunnut avioliiton vahvistavan venäläisaateliston asemaa, kuten Anastasian kohdalla oli käynyt. Temrjukovna ei ollut ensimmäinen ehdokas, jota Iivana oli harkinnut, vaan hän oli aiemmin neuvotellut Puola-Liettuan kuninkaan Sigismund II:n kanssa naimakaupasta, joka olisi saattanut hänet yhteen Sigismundin sisaren Katariinan kanssa. Hän ehti myös harkita avioliittoa Ruotsin Kustaa Vaasan sukuun, mutta Kustaa kuoli syyskuussa 1560.
Iivanan ja Temrjukovnan avioliitosta ei ole juurikaan luotettavaa tietoa. Aikalaiskuvauksissa Marian kerrotaan olleen luonteeltaan villi ja julma, mutta luultavasti huhuihin perustuvat kuvaukset heijastavat venäläisten suhtautumista Marian taustaan. Vaikka Maria oli tšerkessi, häntä pidettiin vihattujen tataarikansojen edustajana. ”Tataarina” ja muslimitaustaisena Temrjukovnaa ei koskaan hyväksytty kansan ja hovin keskuudessa, vaikka hän liittyi Venäjän ortodoksiseen kirkkoon ja vaihtoi nimensä ennen häitä, jotka pidettiin hänen ollessaan noin 17-vuotias. Hän synnytti Iivanalle pojan Vasili Ivanovitšin, mutta tämä kuoli alle kolmen kuukauden ikäisenä. Maria Temrjukovna itsekin kuoli nuorena, vain noin 25-vuotiaana. Iivana epäili ja syytti venäläistä aatelistoa eli pajariluokkaa Marian myrkyttämisestä, samoin hän oli tehnyt aiemmin Anastasian kuollessa.
Vuosi Marian kuoleman jälkeen Iivana lahjoitti pyhän kolminaisuuden luostarille 1 500 ruplaa ja kultaisen astian, jotta luostarissa rukoiltaisiin Marian sielun puolesta. Hän oli menetellyt samoin, kun Anastasian kuolemasta oli kulunut vuosi, tosin lahjoitettu summa oli ollut tuolloin vain tuhat ruplaa. Historioitsija Florian mukaan tämä olisi osoittanut, että Iivana oli mieltynyt enemmän Mariaan kuin ensimmäiseen vaimoonsa, mutta lahjoitusten eroavuuksiin voi löytää muitakin syitä. Hallintonsa alkupuolella Iivana pyrki uudistamaan luostareita ja rajoittamaan niiden aineellista vaurautta, mutta omaksui myöhemmin höllemmän linjan kirkon varainkeruuseen. Iivana tuskin oli kovin hyvä puoliso Marialle tämän eläessä, sillä Anastasian kuoleman jälkeen hän näyttää sortuneen usein alkoholiin ja toisiin naisiin, joista muun muassa hänen neuvonantajansa ja ystävänsä Andrei Kurbski pyrki häntä varoittamaan.