stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1995
Tapahtumia > Kesäkuu

1. kesäkuuta – Yhdysvalloissa Atlantin rannikolla alkoi vilkkain hurrikaanikausi 62 vuoteen.
1. kesäkuuta – Alankomaiden kuningatar Beatrix saapui valtiovierailulle Suomeen.
2. kesäkuuta – Yhdysvaltain ilmavoimien kapteeni Scott O’Gradyn F-16C-hävittäjä ammuttiin alas Bosnian yllä hänen valvoessaan Naton asettamaa lentokieltoaluetta. Hän pelastautui laskuvarjolla ja hänet poimittiin merijalkaväen helikopteriin 8. kesäkuuta.
2. kesäkuuta – Presidentti Martti Ahtisaari myönsi arkkiatrin arvonimen Helsingin yliopistollisen keskussairaalan sisätautiopin professorille Risto Pelkoselle.
5. kesäkuuta – Bosen–Einsteinin kondensaattia luotiin ensimmäisen kerran.
6. kesäkuuta – Hallitus antoi eduskunnalle turvallisuuspoliittisen selonteon, jonka mukaan Suomi ei enää ollut poliittisesti idän ja lännen välissä. Selonteossa esitettiin myös, että Suomi kouluttaisi erityisiä valmiusjoukkoja EU:n johdolla harjoitettavaa kriisinhallintaa varten. Selonteossa ei otettu kantaa Suomen mahdolliseen Nato-jäsenyyteen.
7. kesäkuuta – Kahdeksan puoluetta, jotka eivät olleet kaksissa perättäisissä eduskuntavaaleissa saaneet yhtään ehdokastaan eduskuntaan, poistettiin puoluerekisteristä. Joukossa oli toimintansa jo vuosia aiemmin lopettaneita puolueita, muun muassa SKP, SKDL ja DEVA.
11. kesäkuuta – Kansanedustaja Maija Perho valittiin Kokoomuksen uudeksi puoluesihteeriksi.
13. kesäkuuta – Presidentti Jacques Chirac ilmoitti Ranskan jatkavan Tyynen valtameren ydinkokeita.
13. kesäkuuta – Eduskunta muutti vaalilakia myöntämällä äänioikeuden kaikille, jotka olivat täyttäneet 18 vuotta viimeistään vaalipäivänä. Lainmuutos tuli voimaan vuoden 1996 alussa ja laki päti käytännössä ensimmäisen kerran vuoden 1996 kunnallisvaaleissa ja samana päivänä pidetyissä europarlamenttivaaleissa.
16. kesäkuuta – Kansainvälinen olympiakomitea myönsi vuoden 2002 talvikisat Yhdysvaltain Salt Lake Citylle.
18. kesäkuuta – Kansanedustaja, oikeustieteen kandidaatti Tuija Brax valittiin Vihreän liiton uudeksi puheenjohtajaksi. Puoluesihteeriksi valittiin sosiaalityöntekijä Sirpa Kuronen.
20. kesäkuuta – Vasemmistoliitto erotti kansanedustajat Mikko Kuopan ja Esko-Juhani Tennilän eduskuntaryhmästään sekä antoi varoituksen Veijo Puhjolle. Kaikki kolme olivat edellisenä päivänä äänestäneet hallituksen ja oman eduskuntaryhmänsä säästölakipäätöksiä vastaan.
26. kesäkuuta – Egyptin presidentti Hosni Mubarak yritettiin murhata hänen vieraillessaan Etiopian pääkaupungissa Addis Abebassa. Tekoon syyllisiksi epäiltiin sudanilaisia äärimuslimeja ja tapaus kiristi Egyptin ja Sudanin jo ennestään huonoja välejä.
27. kesäkuuta – Slovakia jätti jäsenhakemuksen Euroopan unionille.
29. kesäkuuta – Ainakin 520 ihmistä sai surmansa ostoskeskuksen romahtaessa Etelä-Korean pääkaupungissa Soulissa. Raunioista löydettiin elossa olleita uhreja vielä yli kymmenen päivää myöhemmin.
29. kesäkuuta – Albania ja Moldova hyväksyttiin Euroopan neuvoston jäseniksi.
Tapahtumia > Heinäkuu

2. heinäkuuta – Forbes uutisoi Bill Gatesin varallisuuden olevan 12,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä teki hänestä maailman rikkaimman henkilön.
5. heinäkuuta – Kiinan presidentti Jiang Zemin saapui vierailulle Suomeen ensimmäisenä Kiinan valtionpäämiehenä. Vierailuun osallistui arvovaltainen kiinalainen talouselämän valtuuskunta. Suomen ja Kiinan välillä allekirjoitettiin vierailun aikana kauppasopimuksia yhteensä noin 400 miljoonan markan arvosta.
6. heinäkuuta – Bosnian serbit aloittivat hyökkäyksen saarrettua YK:n ”suoja-alueeksi” julistamaa Srebrenican kaupunkia vastaan. Tapahtumat johtivat lopulta yli 8 000 muslimin kuolemaan Srebrenican joukkomurhan aikana.
7. heinäkuuta – Albanian viimeinen kommunistijohtaja Ramiz Alia vapautettiin albanialaisen tuomioistuimen päätöksellä vankilasta hänen ehdittyään kärsiä noin kolmanneksen yhdeksän vuoden vankeusrangaistuksestaan.
9. heinäkuuta – Ranskan laivasto pysäytti ympäristöjärjestö Greenpeacen Rainbow Warrior II -aluksen matkan Ranskan ydinkoealueelle Mururoan atollille Tyynellämerellä.
10. heinäkuuta – Burman eli Myanmarin sotilashallitus vapautti oppositiojohtaja Aung San Suu Kyin lähes kuusi vuotta kestäneestä kotiarestista.
11. heinäkuuta – Yhdysvallat ja Vietnam normalisoivat diplomaattiset suhteensa 20 vuotta Vietnamin sodan jälkeen.
12. heinäkuuta – Italian viranomaiset antoivat entistä pääministeriä Bettino Craxia koskevan kansainvälisen pidätysmääräyksen. Craxi, joka oli tuomittu poissaolevana 25 vuoden vankeuteen lahjusten ottamisesta, oleskeli maanpaossa Tunisiassa.
12. heinäkuuta – Eduskunnan oikeusasiamies Jacob Söderman nimitettiin Euroopan parlamentin ensimmäiseksi oikeusasiamieheksi.
14. heinäkuuta – Ruotsin kruununprinsessa Victoria täytti 18 vuotta ja sai oikeuden toimia isänsä kuningas Kaarle XVI Kustaan sijaishallitsijana.
16. kesäkuuta – Amazon.com aloitti toimintansa internetissä.
18. heinäkuuta – Montserratissa alkoi Soufrière Hillsin tulivuorenpurkaus. Useita vuosia kestänyt purkaus tuhosi saarta ja sen pääkaupungin. Suurin osa asukkaista joutui maanpakoon.
21.–26. heinäkuuta – Kiinan kansanarmeija ampui ohjuksia Taiwanin rannikon lähellä merisotaharjoituksessa Taiwanin presidentin Lee Teng-huin vierailtua Yhdysvalloissa.
25. heinäkuuta – Haagin kansainvälinen sotarikostuomioistuin asetti Bosnia ja Hertsegovinan serbijohtajan Radovan Karadžićin ja serbijoukkojen komentajan kenraali Ratko Mladićin syytteeseen sotarikoksista. Heistä annettiin kansainvälinen etsintäkuulutus. Karadžić saatiin kiinni heinäkuussa 2008, Mladić toukokuussa 2011.
25. heinäkuuta – Postipankin New Yorkin konttorin tappioiden ilmoitettiin vuosina 1992–1994 olleen paljon aiemmin kerrottua suuremmat. Alkuvuodesta oli puhuttu 100 miljoonan markan tappiosta, mutta nyt sen ilmoitettiin olevan jo 460 miljoonaa. Postipankin johto sanoi olleensa tietämätön New Yorkin konttorin toiminnasta.
Tapahtumia > Syyskuu

1. syyskuuta – Libyan johtaja Muammar Gaddafi ilmoitti, että noin 20 000–30 000 palestiinalaista tullaan karkottamaan Libyasta vastalauseena Israelin ja Palestiinan vapautusjärjestön PLO:n rauhanpyrkimyksille.
4. syyskuuta – Vuonna 1985 toimintansa lopettaneen, Laukaassa sijainneen Lievestuoreen sellutehtaan rakennukset räjäytettiin.
5. syyskuuta – Ranska aloitti ydinkokeiden sarjan Mururoan atollilla Tyynellä valtamerellä. Jo ensimmäinen ydinkoe aiheutti rajut mellakat Ranskalle kuuluvalla Tahitin saarella ja monissa Euroopan maissa.
11. syyskuuta – Kymmene Oy ja Yhtyneet Paperitehtaat Oy ilmoittivat yhdistyvänsä UPM-Kymmene Oy:ksi. Uudesta yhtiöstä tuli liikevaihdoltaan Euroopan suurin ja maailman viidenneksi suurin metsäalan yritys.
14. syyskuuta – Bosnian serbit suostuvat vetämään raskaat aseensa pois Sarajevosta, mikä päätti Naton ilmaiskut serbejä vastaan.
14. syyskuuta – Liettua ilmoitti sulkevansa Ignalinan ydinvoimalan vuoteen 2000 mennessä. Voimala suljettiin lopullisesti kuitenkin vasta vuoden 2009 lopussa.
19. syyskuuta – New York Times ja Washington Post julkaisivat Unabomberin 35 000-sanaisen manifestin Teollinen yhteiskunta ja sen tulevaisuus, jolla toivottiin että joku tunnistaisi kirjoittajan tai hän lopettaisi pommituskampanjansa.
22. syyskuuta – Korkeimman oikeuden jäsen, oikeustieteen lisensiaatti Lauri Lehtimaja valittiin uudeksi eduskunnan oikeusasiamieheksi.
25. syyskuuta – Palermossa Italiassa alkoi oikeudenkäynti mafiayhteyksistä syytettyä entistä pääministeriä Giulio Andreottia vastaan. Andreottin väitettiin jopa olleen mafiajärjestön jäsen.
26. syyskuuta – Ukraina hyväksyttiin Euroopan neuvoston jäseneksi. EN:ssa oli nyt 37 jäsenmaata.
26. syyskuuta – EU-parlamentaarikko Elisabeth Rehn nimitettiin YK:n ihmisoikeustarkkailijaksi entisen Jugoslavian alueelle.
26. syyskuuta – Presidentti Martti Ahtisaari matkusti kaksipäiväiselle valtiovierailulle Islantiin.
27. syyskuuta – Venäjän hallituksen asettama tutkimusryhmä vahvisti, että Jekaterinburgista vuonna 1991 löydetyt ruumiit kuuluivat siellä vuonna 1918 teloitetuille keisari Nikolai II:lle, hänen perheensä jäsenille ja heidän palvelijoilleen. Tutkimusryhmän mukaan kukaan keisariperheen jäsenistä ei ollut selvinnyt hengissä teloituksesta.
28. syyskuuta – Ranskalainen Bob Denard ja joukko palkkasotureita kaappaavat vallan Intian valtameren saarivaltio Komoreilla. Ranska tekee sotilaallisen väliintulon lokakuussa vangiten palkkasoturit.
Tapahtumia > Lokakuu

1. lokakuuta – Kymmenen syytettyä tuomittiin syyllisiksi World Trade Centerin pommi-iskuun 1993.
3. lokakuuta – O. J. Simpson vapautettiin syytteistä vaimonsa Nicole Brown Simpsonin ja tämän ystävän Ronald Goldmanin murhaan liittyen.
6. lokakuuta – Sveitsiläiset tähtitieteilijät Michel Mayor ja Didier Queloz ilmoittavat löytäneensä ensimmäisen eksoplaneetan. Planeetta kiertää tähteä 51 Pegasi.
6. lokakuuta – Radio NRJ Finland aloitti lähetykset.
8. lokakuuta – Helsingin juhlaviikkojen todettiin ylittäneen budjettinsa 8,5 miljoonalla markalla. Juhlaviikkojen järjestäjän, Helsinki-viikon säätiön, koko hallitus erosi.
12. lokakuuta – Iltapäivälehti Expressen kertoi Ruotsin varapääministerin Mona Sahlinin käyttäneen hallituksen luottokorttia yksityisiin menoihinsa. Asiasta nousi kohu ja Sahlinin nousussa ollut poliittinen ura katkesi.
15. lokakuuta – Irakin presidentin Saddam Husseinin ilmoitettiin tulleen valituksi uudelle virkakaudelle 99,96 prosentin ääniosuudella.
16. lokakuuta – Sadat tuhannet afroamerikkalaiset osallistuvat Louis Farrakhanin koolle kutsumaan miljoonan miehen marssiin Washingtonissa.
17. lokakuuta – Presidentti Martti Ahtisaari matkusti viralliselle vierailulle Isoon-Britanniaan.
20. lokakuuta – Merita Pankki myi Kansallis-Osake-Pankin vuonna 1984 ostaman, Zürichissä Sveitsissä toimineen Nordfinanz-Bankin sveitsiläiselle Union Bancaire Privée -pankille kahdella miljardilla markalla.
20. lokakuuta – Naton pääsihteeri Willy Claes eroaa korruptiosyytteiden takia. Espanjalainen Javier Solana nousee hänen seuraajakseen.
22.–24. lokakuuta – Yhdistyneet Kansakunnat piti 50-vuotisjuhlakokouksensa New Yorkissa. Kokoukseen osallistuivat 150 jäsenmaan edustajat.
25. lokakuuta – Kaakkois-Aasiassa sattui täydellinen auringonpimennys.
27. lokakuuta – Latvia jätti ensimmäisenä Baltian maana jäsenhakemuksen Euroopan unionille.
30. lokakuuta – Québecin separatistit hävisivät täpärästi kansanäänestyksen Kanadasta eroamisesta.
30. lokakuuta – Tulitikkujen valmistus Suomessa loppui, kun viimeinen tulitikkutehdas Finn-Match Jyväskylän mlk:n Vaajakoskella siirtyi ruotsalaiselle Swedish Matchille, joka lopetti tehtaan toiminnan.
Tapahtumia > Joulukuu

1. joulukuuta – Presidentti Martti Ahtisaari myönsi ministerin arvonimen Sanoma Osakeyhtiön suuromistajalle Aatos Erkolle.
5. joulukuuta – Ranska ilmoitti palaavansa Naton sotilaalliseen toimintaan, josta se oli eronnut presidentti Charles de Gaullen johdolla vuonna 1966.
7. joulukuuta – Kirjailija Hannu Mäkelä sai Finlandia-palkinnon Eino Leinon elämää kuvaavasta teoksestaan Mestari.
12. joulukuuta – Ruandan vuoden 1994 kansanmurhaa käsitellyt kansainvälinen erikoistuomioistuin nosti ensimmäiset syytteet kahdeksaa henkilöä vastaan.
12. joulukuuta – Elintarvikkeiden kuluttajahinnat olivat kauppa- ja teollisuusministeriön mukaan laskeneet 11 prosenttia vuoden takaisesta.
13. joulukuuta – Helsingin käräjäoikeudessa alkoi oikeudenkäynti Eka-yhtymän entistä johtoa vastaan. Pääjohtaja Eero Rantalaa ja kahta muuta johtoryhmän jäsentä syytettiin säästökassarikoksesta sekä säästökassa-asiakkaiden ja valtiovarainministeriön harhauttamisesta Eka-yhtymän konkurssin yhteydessä.
14. joulukuuta – Daytonin rauhansopimus allekirjoitettiin Pariisissa. Bosnian sota päättyi.
14. joulukuuta – Pääkaupunkiseudun paikallisradion Radio Ykkösen lähetykset päättyivät.
15. joulukuuta – Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätöksen seurauksena syntyi Bosman-sääntö.
20. joulukuuta – Yhdysvaltalaisen matkustajakoneen maahansyöksyssä Kolumbiassa sai 157 ihmistä surmansa.
20. joulukuuta – Eduskunta hyväksyi äänin 147–7 suomalaisten rauhanturvaajien osallistumisen Nato-johtoiseen Bosnia ja Hertsegovinan rauhanturvaoperaatioon. Ennen päätöstä eduskunta oli joutunut muuttamaan rauhanturvalakia operaatioon liittyvän voimankäytön mahdollisuuden vuoksi. Suomalaisen rauhanturvaosaston pääjoukko, 288 miestä, matkusti Bosnia ja Hertsegovinaan helmikuussa 1996.
23. joulukuuta – Puolan uusi presidentti Aleksander Kwaśniewski astui virkaansa.
24.–26. joulukuuta – Suomessa oli 1900-luvun kylmin joulu. Maan eteläosassa mitattiin monin paikoin 25–30 pakkasasteen lukemia.
24. joulukuuta – Kirgisian presidentti Askar Akajev valittiin uudelle virkakaudelle. Hänen ilmoitettiin saaneen 72 prosenttia annetuista äänistä.
28. joulukuuta – Ilmanlaatu oli Pääkaupunkiseudulla poikkeuksellisen huono.
31. joulukuuta – Viimeinen Lassi ja Leevi -sarjakuvastrippi julkaistiin.
31. joulukuuta – Työministeriön tilaston mukaan laman aikaan vuoden 1995 lopussa oli työttömiä 478 297 eli 19,6 prosenttia työvoimasta.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Kesäkuu – Näyttelijä Sharon Stone sai Golden Globen parhaana naispääosana elokuvasta Casino, hän oli samasta roolista myös Oscar-ehdokkaana.
Heinäkuu – Irak ilmoitti vetäytyvänsä yhteistyöstä YK:n UNSCOM-asetarkastajien ja IAEA:n kanssa, jos kauppasaartoa maata vastaan ei pureta 31. elokuuta mennessä. YK:n turvallisuusneuvoston jäsenmaiden välit alkoivat rakoilla.
Heinäkuu – Saddam Hussein paljasti Irakin biologisten ja ydinaseiden ohjelman laajuuden lankonsa, Hussein Kamil al Majidin, loikkauksen jälkeen.
Huumoriyhtye Punatähdet perustettiin.
Andrew Wiles todisti Fermat’n suuren lauseen.
Kaarinan ja Paimion välinen E18-tien moottoritieosuus avattiin liikenteelle.
Syntyneitä

4. tammikuuta – Astrid Hoem, norjalainen poliitikko
17. tammikuuta - Miisa Rotola-Pukkila, mediavaikuttaja
19. tammikuuta – Sakari Mäkinen, suomalainen lentopalloilija
16. helmikuuta – Denzel Curry, yhdysvaltalainen räppäri ja laulaja-lauluntekijä
24. helmikuuta – Janne Puhakka, suomalainen jääkiekkoilija (k. 2024)
13. maaliskuuta – Mikaela Shiffrin, yhdysvaltalainen alppihiihtäjä
2. toukokuuta – Yook Sung-jae, eteläkorealainen laulaja ja näyttelijä (”BtoB”)
2. toukokuuta – Lucy Dacus, yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä
17. toukokuuta – Atte Mäkinen, suomalainen jääkiekkoilija
19. toukokuuta – Kenny Schrub, ranskalainen tietokonepelaaja
24. toukokuuta – Josef Wenzel, Liechtensteinin perintöprinssi
27. toukokuuta – Eveliina Tammenlaakso (”Evelina”), suomalainen laulaja ja lauluntekijä
4. kesäkuuta – Matias Hangasmaa, suomalainen näyttelijä
7. kesäkuuta – gla1ve, tanskalainen Counter-Strike: Global Offensive -pelaaja
1. heinäkuuta - Krzysztof Piątek, puolalainen jalkapalloilija
4. heinäkuuta – Artturi Lehkonen, suomalainen jääkiekkoilija
9. heinäkuuta – Georgie Henley, englantilainen näyttelijä
22. elokuuta – Dua Lipa, englantilainen laulaja ja lauluntekijä
24. elokuuta – Mia Saarinen, suomalainen näyttelijä
1. syyskuuta – Nathan MacKinnon, kanadalainen jääkiekkoilija
2. syyskuuta – Aleksander Barkov, suomalainen jääkiekkoilija
19. syyskuuta – Emil Hallberg, suomalainen näyttelijä ja tanssija
29. syyskuuta – Julien Baker, yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä
10. lokakuuta – Mikko Kauppila, suomalainen näyttelijä
13. lokakuuta - Jimin, eteläkorealainen laulaja ja tanssija
15. lokakuuta – Jakob Pöltl, itävaltalainen koripalloilija
28. lokakuuta – Glen Kamara, suomalainen jalkapalloilija
30. lokakuuta – Mauri Hermundsson (”Mustiga Mauri”), ruotsalainen tubettaja ja televisiojuontaja
3. marraskuuta – Kendall Jenner, yhdysvaltalainen malli ja televisiopersoona
12. marraskuuta – Romina Pourmokhtari, ruotsalainen poliitikko
23. marraskuuta – Erika Jänkä, suomalainen ampumahiihtäjä
1. joulukuuta – Natalia Kuikka, suomalainen jalkapalloilija
18. joulukuuta – Nelli Matula, suomalainen laulaja ja lauluntekijä
30. joulukuuta - V (laulaja), eteläkorealainen laulaja ja näyttelijä
Molly Nutley, ruotsalainen näyttelijä ja ohjaaja
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Martin Perl ja Frederick Reines
Nobelin kemianpalkinto: Paul J. Crutzen, Mario J. Molina ja Frank Sherwood Rowland
Nobelin lääketieteen palkinto: Edward Lewis, Christiane Nüsslein-Volhard ja Eric Wieschaus
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Seamus Heaney
Nobelin rauhanpalkinto: Józef Rotblat
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1995 Wikimedia Commonsissa
Suomi, Ruotsi ja Itävalta liittyivät Euroopan unioniin.
Kōben maanjäristyksen tuhoja.
Kansallis-Osake-Pankki ja Yhdyspankki ilmoittivat yhdistyvänsä.
Maaliskuun alussa Suomen tupakkalaki kiristyi, muun muassa nuuskan myynti kiellettiin.
Oklahoma Cityn pommi-iskun jälkiä.
Helsingissä juhlitaan Suomen historian ensimmäistä jääkiekon MM-kultamitalia toukokuussa 1995.
Srebrenican joukkomurhan uhrien jäännöksiä avatussa joukkohaudassa.
Microsoftin Windows 95 -käyttöjärjestelmä tuli myyntiin.
Bosnian serbit räjäyttivät Sarajevoa surmaten useita siviilejä, minkä vastareaktiona Nato teki ilmaiskuja serbejä vastaan.
Suomen ilmavoimat ottivat käyttöönsä ensimmäiset F-18D Hornet -hävittäjänsä.
Pendolinot tulivat Suomen rautateille.
Daytonin rauhansopimus allekirjoitettiin Pariisissa 14. joulukuuta.
Ólafur Ragnar Grímsson

| Ólafur Ragnar Grímsson |
| --- | --- |

Islannin 5. presidentti
 1. elokuuta 1996–31. heinäkuuta 2016  
Pääministeri:  Davíð Oddsson Halldór Ásgrímsson Geir Haarde Jóhanna Sigurðardóttir Sigmundur Davíð Gunnlaugsson Sigurður Ingi Jóhannsson
Edeltäjä:  Vigdís Finnbogadóttir
Seuraaja:  Guðni Thorlacius Jóhannesson
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. toukokuuta 1943 (ikä 81) Ísafjörður, Islanti
Ammatti:  poliitikko
Puoliso:  Guðrún Katrín Þorbergsdóttir (1974–1998)  Dorrit Moussaieff (2003–)
Tiedot
Puolue:  Kansan liitto
Uskonto:  Islannin kirkko
 Nimikirjoitus
Ólafur Ragnar Grímsson (s. 14. toukokuuta 1943 Ísafjörður) on Islannin viides presidentti, joka oli virassa 1996–2016. Hänet valittiin uudelleen vuosina 2000, 2004, 2008 ja 2012.
Ura

Ólafur aloitti poliittisen uransa keskustalaisessa Edistyspuolueessa, mutta siirtyi myöhemmin vasemmistolaiseen Kansan liittoon. Kansan liiton puheenjohtajana hän toimi 1987–1995 ja valtiovarainministerinä 1988–1991.
Joulukuussa 2009 Islannin parlamentti Allting hyväksyi 3,8 miljardin euron korvaukset Britannialle ja Alankomaille Icesave-pankin kaatuessa menetetyistä varoista. Presidentti käytti päätökseen veto-oikeuttaan ja määräsi maaliskuussa 2010 järjestettäväksi kansanäänestyksen, jossa korvaukset kaatuivat. Joulukuussa 2010 hyväksyttiin uusi sopimus, jonka mukaan Islanti korvaa varat vuosien 2016–2046 välillä noin kolmen prosentin korolla. 20. helmikuuta 2011 Ólafur käytti jälleen veto-oikeuttaan. Pääministeri Jóhanna Sigurðardóttir oli pettynyt.
72-vuotias Ólafur ei aikonut asettua enää ehdolle 25. kesäkuuta 2016 pidettävissä presidentinvaaleissa, mutta kun pääministeri Sigmundur Davíð Gunnlaugsson ja kaksi muuta ministeriä jäivät kiinni veroparatiisikytköksistään Panaman tietovuodon vuoksi Ólafur ilmoitti sittenkin asettuvansa ehdolle. Hän perusteli ehdokkuuttaan sanomalla, että "poikkeukselliset tapahtumat vaativat tasapainon tuomista islantilaisille".
Pääministeri pyysi Ólafuria hajottamaan hallituksen ja Alltingin. Ensimmäistä kertaa Islannin historiassa presidentti ei suostunut pyyntöön hajottaa hallitus, vaan ilmoitti haluavansa neuvotella ensin muiden pääpuolueiden johtajien kanssa. Lopulta päätettiin järjestää ennenaikaiset parlamenttivaalit syksyllä 2016, mutta pääministeri jatkoi puolueensa johtajana, vaikka erosikin epävirallisesti pääministerin tehtävistä.
25. huhtikuuta 2016 kävi ilmi, että Ólafurilla oli itselläkin kytköksiä veroparatiiseihin, vaikka hän oli haastattelussa kieltänyt sen. Ólafurin puolison Dorrit Moussaieffin nimi mainittiin Panama-papereissa. Moussaieffin perheyritys Moussaieff Jewelers Limited omisti osan Brittiläisille Neitsytsaarille  rekisteröidystä veroparatiisiyhtiöstä. The Reykjavik Grapevine -sanomalehden mukaan tilinpäätökset paljastavat kytkökset yhtiöiden välillä vuodesta 1999 ainakin vuoteen 2005. Ólafur ei ole toistaiseksi joutunut eroamaan, mutta päätti ettei sittenkään asetu vaaleihin ehdolle. Hän on kiistänyt syyllistyneensä mihinkään väärinkäytöksiin.
Yksityiselämä

Ólafur on ollut kahdesti naimisissa. Hänen ensimmäinen vaimonsa Guðrún Katrín Þorbergsdóttir kuoli leukemiaan vuonna 1998. Toukokuussa 2003 hän meni naimisiin israelilaissyntyisen Dorrit Moussaieffin kanssa. Moussaieff on toinen ulkomaalainen, joka on ollut naimisissa Islannin presidentin kanssa; presidentti Sveinn Björnssonin vaimo oli tanskalainen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ólafur Ragnar Grímsson Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Vigdís Finnbogadóttir | Islannin presidentti 1996–2016 | Seuraaja: Guðni Thorlacius Jóhannesson |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi
ECHL

| ECHL |
| --- | --- |
 ECHL:n logo
Laji:  jääkiekko
Maa(t):  Yhdysvallat ja Kanada
Perustettu:  1988
Joukkueita:  27
Hallitseva mestari:  Newfoundland Growlers
Eniten mestaruuksia:  Hampton Roads Admirals, Alaska Aces & South Carolina Stingrays (3)
Ylempi taso:  AHL
Aiheesta muualla
Sivusto
ECHL (aiemmin East Coast Hockey League) on Yhdysvalloissa toimiva ammattilaisjääkiekkoliiga, jossa pelaa 27 joukkuetta. Liiga on perustettu vuonna 1988. Joukkueet on jaettu kahteen konferenssiin, jotka puolestaan on jaettu kahteen tai kolmeen divisioonaan. ECHL toimii farmiliigana AHL-liigalle.
Historia

East Coast Hockey League perustettiin vuonna 1988, kun Atlantic Coast Hockey League eli ACHL ja All-American Hockey League eli AAHL yhdistyivät. Ensimmäisellä kaudella liigassa pelasi viisi joukkuetta: Carolina Thunderbirds, Erie Panthers, Johnstown Chiefs, Knoxville Cherokees ja Virginia Lancers. Näistä yhtäkään ei ole enää olemassa.
East Coast Hockey Leaguen nimeksi vaihtui pelkkä ”ECHL”, kun West Coast Hockey League eli WCHL lopetti toimintansa syksyllä 2002 ja se yhdistyi East Coast Hockey Leagueen. ECHL otti mukaan kaikki kuusi entistä WCHL-joukkuetta sekä takasi laajennuspaikan Las Vegasille, Ontariolle ja Renolle, joissa oli suunnitteilla WCHL-joukkue. Liigaan liittyivät lopulta Las Vegas Wranglers, Alaska Aces, Bakersfield Condors, Fresno Falcons, Idaho Steelheads, Long Beach Ice Dogs ja San Diego Gulls.
ECHL oli laajimmillaan kaudella 2003–2004, jolloin liigassa pelasi 31 joukkuetta. Joukkueiden määrä on vaihdellut paljon vuosien saatossa. ECHL on kehittänyt helppoa, faniystävällistä internet-palvelua. Nykyään miltei jokaisella joukkueella on oma nettiradio ja sarjan otteluita pystyy seuraamaan internetissä.
Kesällä 2010 liigajakoon tehtiin muutoksia. Vanhat ”Kansallinen konferenssi” ja ”Amerikan konferenssi” muutettiin Itäiseksi ja Läntiseksi konferenssiksi. Läntisen divisioonan nimeksi tuli Vuoristodivisioona ja Itäisen divisioonan nimeksi Atlantin divisioona. Myös joukkueiden jakautumista divisiooniin muutettiin.
Kauden 2013–2014 jälkeen ECHL:ssa tehtiin jälleen muutoksia liigajakoon. Molemmista konferensseissa poistettiin vuonna 2010 luodut Atlantin divisioona ja Vuoristodivisioona. Evansville IceMen, Fort Wayne Komets ja Kalamazoo Wings siirrettiin itäisestä konferenssista Läntisen konferenssin Keskilännen divisioonaan. Ainoastaan Itäisen konferenssin Eteläinen divisioona pysyi muuttumattomana. Kaudelle 2014–2015 liigaan tuli myös uusi seura Indy Fuel, kun aikaisemmin pelannut seura Trenton Titans lopetti toimintansa. Lisäksi CHL-liiga liitettiin osaksi ECHL:ää kaudeksi 2014–2015.
Liigassa pelanneet seurat

Trenton Titans (1999–2013)
Las Vegas Wranglers (2003–2014)
Bakersfield Condors (1998–2015)
Greenville Road Warriors (2010–2015)
San Diego Gulls (2003–2006)
Long Beach Ice Dogs (2003–2007)
Fresno Falcons (2003–2009)
Ontario Reign (2008–2015)
Evansville IceMen (2012–2016)
Colorado Eagles (2011–2018)
Alaska Aces (2003–2018)
Aiheesta muualla

ECHL.com
Pohjois-Amerikan jääkiekkosarjat
| --- | --- |
Huippuammattilais: NHL
AAA-taso (High): AHL
AA-taso (Mid): ECHL
A-taso (Low): SPHL | FHL | LNAH
Käännös suomeksi