1956
Tapahtumia > lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Saksalainen suuramiraali Karl Dönitz vapautettiin Berliinissä sijainneesta Spandaun vankilasta hänen kärsittyään loppuun kymmenen vuoden vankeusrangaistuksensa.
2. lokakuuta – Presidentti Urho Kekkonen ja rouva Sylvi Kekkonen matkustivat ensimmäiselle valtiovierailulleen Ruotsiin.
9. lokakuuta – Oulun–Kontiomäen radalla tapahtui Rovan junaonnettomuus
10. lokakuuta – Suomi liittyi Unescon jäseneksi.
17. lokakuuta – Elisabet II kytki sähköverkkoon maailman ensimmäisen kaupallisen ydinvoimalan Calder Hallissa. Maailman ensimmäinen ydinvoimala oli jo käytössä Obninskissa Neuvostoliitossa.
23. lokakuuta – Unkarin kansannousu kommunistihallitusta vastaan, väkijoukot täyttivät Budapestin kadut. Turvallisuuspoliisi ÁVO avasi tulen ja Varsovan liiton joukot vyöryivät Unkariin.
29. lokakuuta – Suezin kriisi: Israel hyökkäsi Siinain niemimaalle ja työnsi egyptiläisjoukot Suezille asti.
29. lokakuuta – Tangerin kansainvälinen kaupunki liitettiin jälleen Marokkoon.
31. lokakuuta – Suezin kriisi: Britannia ja Ranska aloittivat Egyptin pommitukset.
1. marraskuuta – Pääministeri Imre Nagy ilmoitti Unkarin eronneen Varsovan liitosta ja julisti maan puolueettomaksi.
1. marraskuuta − Presidentti Nasser julisti koko Egyptin poikkeustilaan ja ilmoitti maan olevan sodassa Ranskaa ja Britanniaa vastaan.
4. marraskuuta – Neuvostoliiton lisäjoukkoja saapui Unkariin. Tulitaukoon 10. marraskuuta mennessä 7 000 sotilasta ja 25 000–50 000 kapinoijaa sai surmansa.
6. marraskuuta – Yhdysvaltain republikaanipuolueen Dwight D. Eisenhower valittiin uudelle kaudelle hänen voitettuaan vaaleissa demokraattihaastaja Adlai Stevensonin.
7. marraskuuta – Suezin kriisi: YK:n yleiskokous vaati Britanniaa, Ranskaa ja Israelia vetäytymään heti Egyptistä.
9. marraskuuta − Presidentti Urho Kekkonen vahvisti hallitusmuodon muutoksen, jonka nojalla Suomessa otettiin käyttöön ns. varapääministerijärjestelmä vuoden 1957 alussa.
9. marraskuuta – Toivo Särkän ohjaama elokuva Juha sai ensiesityksensä Helsingissä. Elokuva pohjautui Juhani Ahon samannimiseen romaaniin ja pääosissa olivat Eino Kaipainen, Elina Pohjanpää ja Veikko Uusimäki. Kyseessä oli Suomen ensimmäinen värielokuva.
12. marraskuuta − Sudan, Marokko ja Tunisia hyväksyttiin YK:n jäsenmaiksi.
14. marraskuuta – Taistelut päättyivät Unkarissa. Vangittu pääministeri Imre Nagy kuljetettiin tuntemattomaan paikkaan.
16. marraskuuta − Lahdessa paljastettiin Essi Renvallin veistämä runoilija J. H. Erkon muistopatsas.
17. marraskuuta – Suezin kanavan alueelle lähtevä suomalainen YK-komppania muodostettiin Helsingissä. Komppaniaan oli hakenut 1 779 miestä, joista valittiin 268.
22. marraskuuta – Kesäolympialaiset alkoivat Melbournessa.
23. marraskuuta – Suezin kriisi aiheutti bensiinin säännöstelyn Britanniassa.
30. marraskuuta – Pentti Linnosvuo voitti vapaapistooliammunnan Melbournen olympialaisissa. Suomalaisurheilijat saivat kaikkiaan kolme kultamitalia, yhden hopeamitalin ja 11 pronssimitalia.
2. joulukuuta – Fidel Castron kapinallisryhmä nousi maihin Kuubassa. Vain 12 selvisi hengissä maihinnoususta, he pakenivat vuorille ja aloittivat sissisodan hallitusta vastaan.
4. joulukuuta – Itävalta ilmoitti, että sen alueelle oli paennut yli 110 000 unkarilaista.
8. joulukuuta – Presidentti Urho Kekkonen ja puolustusvoimain komentaja kenraali Kaarlo Heiskanen tarkastivat Suezin alueelle lähtevän suomalaisen YK-komppanian Kaartin kasarmin pihalla Helsingissä.
10. joulukuuta – Suomalainen YK-komppania lähti viidellä yhdysvaltalaisella joukkojenkuljetuskoneella Helsinki-Vantaan lentoasemalta Suezin alueelle.
12. joulukuuta – Japani hyväksyttiin YK:n jäseneksi.
12. joulukuuta – Jugoslavian entinen varapresidentti Milovan Ðilas tuomittiin kolmeksi vuodeksi kuritushuoneeseen ”valtiota vahingoittavan propagandan levittämisestä”. Ðilas oli sanonut länsimaisille lehdille kirjoittamassaan artikkelissa Unkarin tapahtumien merkitsevän kommunismin loppua.
19. joulukuuta – Ruotsi, Irak ja Kolumbia hyväksyttiin YK:n turvallisuusneuvoston jäseniksi kaudelle 1957–1958.
24. joulukuuta – Mielenosoittajat räjäyttivät Suezin kanavan rakennustöiden johtajan, ranskalaisen insinöörin Ferdinand de Lessepsin vuonna 1899 pystytetyn pronssipatsaan Port Saidissa huutaen samalla Ranskan ja Ison-Britannian vastaisia iskulauseita.
28. joulukuuta – Kiinan kansantasavalta ilmaisi tukensa Neuvostoliiton Unkarin-politiikalle.