stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Scorn
Kehitys > Julkistaminen

Peli julkistettiin ensimmäisen kerran 12. marraskuuta 2014, ja sen trailerissa oli alfa-esivaiheen materiaalia, mitä seurasi epäonnistunut joukkorahoituskampanja Kickstarterissa joulukuussa 2014. Tästä huolimatta peli jatkui kehitystyössä suunnitellun kaksiosaisen julkaisun kanssa. Tammikuussa 2015 Scorn sai yksityistä rahoitusta sijoittajalta ja aloitti täyden kehityksen saman vuoden helmikuussa. Peli suunniteltiin julkaistavaksi kahdessa osassa:ensimmäinen oli nimeltään Dasein, saksalainen sana, joka tarkoittaa saksaksi "olemista" ja "maailmassa olemista" Martin Heideggerin filosofiassa. Myöhemmin kehittäjät ilmoittivat julkaisevansa pelin yhtenä kokonaisuutena erillisten osien sijaan, vaikka julkaisupäivää ei vielä ilmoitettu.
Vuonna 2017 Ebb Software julkaisi toisen Kickstarter-rahoituskampanjan, joka saavutti 150 000 euron tavoitteensa saman vuoden syyskuussa.
7. toukokuuta 2020 ilmoitettiin, että peli julkaistaan PC:lle ja että se on rajoitettu yksinoikeus Xbox Series X/S:lle, toimien 4K-resoluutiolla ja 60 ruudun ruudunpäivityksellä. Peliä ei julkaista edellisen sukupolven konsoleille, koska kehittäjät eivät halua käyttää aikaa luodakseen pelistä karsitumman version. Scorn julkaistaan myös Steamissa, Windows Storessa ja GOGissa.
29. syykuuta ilmoitettiin, että Scornin julkaisupäivää siirretään viikolla, jolloin se julkaistiin 14. lokakuuta 2022.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Virallinen YouTube-kanava
Scorn Steamissa
Virallinen Twitter-sivu
Suzanne Somers

Suzanne Somers vuonna 2005.
Suzanne Marie Somers (oik. Mahoney, 16. lokakuuta 1946 San Bruno, Kalifornia, Yhdysvallat – 15. lokakuuta 2023) oli kalifornialainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa Starsky ja Hutch (1975–1977), Three's Company (1977–1981), She's the Sheriff (1987–1989), Step by Step (1991–1998) ja Piilokamera (1998–2000).
Somers oli naimisissa Alan Hamelin kanssa vuodesta 1977 lähtien. Sitä ennen hän oli naimisissa Bruce Somersin kanssa vuosina 1965–1968, ja heillä on yksi lapsi, Bruce Somers Jr., joka on syntynyt marraskuussa 1965.
Hänellä on tähti Hollywoodin Walk of Famella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suzanne Somers Wikimedia Commonsissa
Suomalaisten punakaartilaisten muistomerkki

Aleksandr Schwer ja Viktor Tšebotarev, Suomalaisten punakaartilaisten muistomerkki, 1961.
Suomalaisten punakaartilaisten muistomerkki (ven. памятник финским красногвардейцам, pamjatnik finskim krasnogvardeitsam) on Suomen sisällissodassa keväällä 1918 teloitetuille suomalaisille punaisille vuonna 1961 pystytetty muistomerkki Viipurissa Venäjällä. Se on samalla toiminut myös teloitettujen Suomen punaisia tukeneiden venäläisten sotilaiden muistomerkkinä. Muistomerkki on kaupungin keskustasta neljä kilometriä Pietarin suuntaan.
Historia

Suomalaiset valkoiset valtasivat Viipurin punaisilta Viipurin taistelussa huhtikuun lopussa 1918. Vangeiksi saatuja punaisia ja venäläisiä sotilaita ryhdyttiin ampumaan joukoittain, kun voitonriemuisten valkoisten sotilaskuri höltyi. Teloitettuja oli lähes 600. Tappaminen tapahtui aluksi kaupungin keskustan tuntumassa, mutta myöhemmin toiminta siirtyi kuolleiden eläinten, kuten koirien hautauspaikkaan lähelle Ristimäen hautausmaata ja tästä johtuu nimitys "koirien hautausmaa".
Sisällissodan aikana Viipurissa kaatuneiden punaisten ruumiit laskettiin sankarihautaan Papulanmäelle. Sodan jälkeen sen olemassaolo oli mahdottomuus valkoisille, joten he komensivat punavankeja kaivamaan ruumiit ylös ja siirtämään ne "koirien hautausmaalle". Tarkoituksena oli myös osoittaa punaisille heidän paikkansa vallan vaihduttua kaupungissa. Teloitettujen omaiset suunnittelivat muistomerkkiä, jota rahoitettiin muun muassa postikorteilla. Suomen viranomaiset kuitenkin kielsivät muistomerkin pystyttämisen eikä teloitusten tai paikan olemassaolon muisteluun uskallettu vielä 1930-luvullakaan.
Viipurin siirryttyä Neuvostoliitolle leningradilainen arkkitehti Aleksandr Schwer suunnitteli ja tambovilainen kuvanveistäjä Viktor Tšebotarev muokkasi kivipaaden, jonka etupuolella on vuosiluku 1918 sekä suomalainen ja venäläinen työläinen kuvattuna alas laskettuine punalippuineen. Lisäksi venäläisen laskeman lipputangon kärjessä on kommunismin tunnus, sirppi ja vasara. Paaden vieressä sijaitsevaan graniittilaattaan on kirjoitettu venäjäksi ja suomeksi: "Tällä paikalla uinuvat suomalaisten valkokaartilaisten ja saksalaisten interventtien huhti- ja toukokuussa 1918 ampumat suomalaiset punakaartilaiset, jotka ovat miehuullisesti taistelleet Suomen työkansan asian puolesta. Ikuinen kunnia sankareille!" Patsaan takana lukee teksti venäjäksi ja suomeksi: "Merkkinä proletaarisesta solidaarisuudesta Suomen työkansan kanssa Neuvostoliiton työläisiltä. Huhtikuu 1961."
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Памятник расстрелянным финским красногвардейцам (Выборг) Wikimapia (venäjäksi)
Muistomerkin graniittilaatta.
Salusjärvi (Mänttä-Vilppula)

| Salusjärvi |
| --- | --- |
[[Tiedosto:Salussärkkä5.jpg Mänttä-Vilppula|250px|Salussärkällä kulkee maantie, josta järven näkee molemmilta puolilta.]] Salussärkällä kulkee maantie, josta järven näkee molemmilta puolilta.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°07′02″N, 24°14′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  Myllyoja 
Järvinumero:  35.419.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107 m  
Rantaviiva:  12,5259 km  
Pinta-ala:  1,59287 km²  
Tilavuus:  0,0104541 km³  
Keskisyvyys:  6,56 m  
Suurin syvyys:  16,87 m  
Saaria:  3 
 fiSalusjärvi 
Salusjärvi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 159 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Se on 4,0 kilometriä pitkä ja 2,3 kilometriä leveä. Järvellä on useita järvialtaita, joiden vedenpinnan korkeustaso on sama. Itäisin allas on Isopuoli, joka on L-kirjaimen muotoinen. Etelään työntyy Salussärkkää seuraava järvenselkä ja sen pohjoispäässä salmen itäpuolella sijaitsee itään työntyvä järvenselkä. Näiden välinen salmi on alle 1,5 metriä syvä. Eteläpää päättyy 700 metriä pitkään ja alle 130 metriä leveään Koivulahteen. Itäosassa työntyy itään 250 metriä pitkä Ilveslahti ja pohjoiseen 350 metriä pitkä ja 550 metriä leveä Viholanlahti. Salussärkkä on pitemmän harjujakson harjanne, joka ylettyy lähes koko järven matkan vedenpinnan yläpuolelle. Samaa harjujaksoa löytää Riihijärveltä, Ylä-Kolkilta ja Parannesjärveltä. Se jakaa järven itäiseen ja läntiseen osaan, joita yhdistää särkän pohjoispäässä kapea salmi tai uoma.
Läntinenpuoli on kolmialtainen järvenosa. Ensimmäinen osa on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se on yhteydessä 30 metriä leveän Ristasalmen kautta Junnilahteen, jolla toista osaa voidaan kutsua. Junninlahti on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on yhteydessä Vähäpuoleen noin 10 metriä leveän salmen kautta. Vähäpuolen eteläpäässä järvi levenee Leijalahtena. Kaikki järven salmet ja uoma ovat alle 1,5 metriä syviä tai painoin alle metrin syviä.
Järvessä on ilmoitettu olevan kolme saarta, jotka sijaitsevat kaikki Isollapuolella. Kartassa niitä voi nähdä kolmen saaren lisäksi vielä neljäs, joka on luoto. Kolmen saaren yhteispinta-ala on 0,21 hehtaaria, mikä on noin 0,13 % järven kokonaispinta-alasta. Keskellä Isonpuolen itäistä järvenselkää on Selkäkari. Sen eteläpuolella sijaitsee Harmaalahden matalikolla saari, joka on 40 metriä pitkä. Tämän vastarannalla Viholanlahdella on 30 metriä pitkä saari. Isonpuolen salmessa sijaitsee suurempi saari, joka on yli 50 metriä pitkä, ja sen koillispuolella pieni luoto. Selkäkari voidaan ajatella viidenneksi saareksi.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 10,5 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0105 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,6 metriä ja suurin syvyys on 16,9 metriä. Syvin kohta sijaitsee Isonpuolen itäosan keskellä Selkäkarin edustalla. Järvellä on vielä viisi muuta syvänteiden osaa, joissa on yli 15 metriä syvää.
Järven rantaviivan pituus on 12,5 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 0,32 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen metsämaata, mutta myös peltomaata on paljon. Isonpuolen rannoilla sijaitsee monia mäkiä, joiden rinteet laskevat järveen. Esimerkiksi etelärannalla mäet kohoavat yli 30 metrin korkeuteen. Järven ilmettä hallitsee myös Salussärkkä, joka jakaa järven kahtia. Asutus on haja-asutusta, joka muodostuu 30 taloudesta, joista seitsemän on maatiloja. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3481 ja seututieltä 346 haarautuvilta teiltä.
Luontoarvoja

Salussärkkä on harjuna erityisen hieno ja antaa autoilijallekin pikaisen näkymän kummallakin puolella levittäytyvälle järvelle. Suojelu on pelkästään maisemallista eikä alue sisälly Natura 2000-ohjelmaan. Se on maakunnallisesti arvokas harjualue ja rajoitukset sen metsänhoidossa alkaa näkyä puustossa tikankoloina sekä maakasvien luonnonmukaisuutena.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Salusjärven valuma-alueeseen (35.419) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,0 metriä mpy.
Järvi on Tarjanneveden alueeseen laskevan Salusjärven valuma-alueella sijaitsevana latvavesiä. Sen vuoksi järven kautta virtaa vain vähän vettä. Se saa pääosan vedestään valuma-alueelle tulevana sadantana. Salusjärvi valuma-alueella on kaksi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat etelässä sijaitseva Päijänne (3 ha), joka vaikuttaa harjujakson viereen muodostunelta supalta ja joka laskee Isopuolen Verkkolahteen, sekä pohjoisessa sijaitseva Pikku Innalanlammi (2 ha), joka laskee Viholanlahteen. Järven laskuoja on Myllyoja, joka laskee Tarjanteen Kolkinlahteen. Ojalla on pudotusta lähes 11 metriä.
Aiheesta muualla

https://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/134268/ay208.pdf?sequence=2
https://vasenkaista.fi/2017/06/pohjaslahti-%E2%80%92-kadonneen-kunnan-historiaa/
(35.4)
Luettelo Amerikan alkuperäiskansoista ja -heimoista
A

Asteekit
Apassit
Arapahot
Attiwendaronkit
Algonkinit
Abnakit
Araukaanit
Algonquinit
Arawakit
aleutit
atikamekwit
ahtnat
antonianot
achomawit
atsugewit
accohannock
algonquian
abenakit
alseat
applegatet
Ais
B

babinet
bearlaket
bearriverit
beathukit
bannockit
bella bellat
bella coolat
C

| --- | --- |
 Cherokeet  Comanchet  Cheyennet  Caygat  Chibchat  chilcotinit  chipewyat  creet  carrierit  cahuillat  campot  chemehuevit  chukchansit  chumashit  chilulat  chimarikot  costanoanat  cupenot  canibat  conoyt :  chemehuevit  cayuset  celilat  columbianit  coeur d´alenet  colvillet  chasta costat  chehalisit  chemakumit  chetcot  chilliwakit  chinookit(upper ja lower)  chinook jargonit  clatsopit  clatskaniet  comoxit  coosit  coquillet(lower ja upper)  cowichan  cowlitz(lower ja upper)
D

Dakotat
degexit´anit
dieguenot
duwamishit
E

Eriet
Eskimot
esselenit
etcheminit
eyakit
F

fernandenot
foxit
flatbowit
flatheadit
fountainit
G

Guarnit
Gros Vèntret
Gabrielinot
Giaminat
gosiutet
galicet
H

Huronit
Huarochirit
Haidot
haidat
huicholit eli wixarikat
huasteekit
hanit
haret
holikachukt
huchnomit
hupat
ho-chunkit
hopewellit
haihait
haislat
halkomelemit
heiltsukit
hohit
I

Inkat
Irokeesit
inuiitit
innut
inland tlingit
ipait
illinoisit(upper)
J

Jurunat
jicirillo-apassit
jupikit
jamulit
juanenot
john dayt
kalispelit
kittitasit
klamathit
klikitatit
kootenait
K

| --- | --- |
 Kuikurut  kaskat  kolkhanit  koyukon  kutchin  kamia  karok  katot  kiliwat  kitanemukit  klamathit  konomihut  konkowit  kumeyaay :  kickapoot  kawiisut  kosot  kalapuyat  kimsquitit  kitimatit  klallamit  klemtut  klikkitatit  koskimot  kwalhioquat  kwakiutlit  kwantlemit  kwatamit
L

lassikit
luisenot
laurentianit
lenni-lenapet
loup a
loup b
lakesit
lillooetit
lower snaket
lummit
lushootseedit
M

| --- | --- |
 Mohavkit  Mohikaanit  Mayat  Muyscayat  Mamaiuraanit  Mustajalat  Mohavet  Modocit  Maidut  mountainit  middle tananat  mattolet  mesa Grandet  mission indiansit  miguelenot  miwokit  monachet :  maliseet  mascoutenit  massachusett  menomineet  miamit  mingot  mahican  montauk  munsee  micmacit  monot  multnomah  molalat  makahit  muckleshootit  musqueamit
N

Navajot
Nottowayt
Nez Pèrket
naskapit
niskhat
northern tutchonet
nakipat
nisenanit
nomlakit
nongatlit
nantikocet
narragansettit
natickit
neutralit
nigissingit
nipmucit
nicolat
nanaimot
niskwallit
nooksackit
nisquallyt
O

Onondagat
Oneidat
Ottawat
ojibwat
ohlonet
ojibwet
oji-creet
owennin laakson-intiaanit
okanaganit
P

Pawneet
pimat
pomot
paipait
paiutet
patwinit
paugusettit
passamaquoddyt
penobscotit
peoriat
pequot
petunit
pocumtuckit
poospatuckit
potawotomit
powhatanit
panamintit
paviotsot
palusit
pend´orelleisit
pentlatchit
puyallupit
Q

Quinaultit
Quechanit
Quirpit
Quileutet
R

rumsenit
ramapough mountain-intiaanit
rock creekit
roqueriverit
S

| --- | --- |
 Senecat  Shoshonit  Susuquehannokit  Siouxit  sekanit  slaveyt  southern tutchonet  salinanit  san clementet  san nicolasiit  santa catlinat  serranot  shasta tribet  sinkyonet  saulteauxit  saukit  schaghticoket  secotanit  shawneet  shinnecockit  souriquoianit :  southern paiutet  sahaptinit  sanpoilit  shushwapit  spokanet  saanichit  samishit  sauk-suiattlet  secheltit  shoalwater bay tribet  siletzit  siuslawit  skagit  skokomishit  sliammonit  snohomishit  stòt  songishit  sooket  squaxin island tribet  stillaguamishit  swinomishit
T

| --- | --- |
 Tuscarorat  Tionontatit  Tolteekit  Tehuelcet  tli chot  tagishit  tahltanit  tanacrossit  tanainat  tasttinet  tsetsaut  tsimishianit  tachet  tachi tribet  tatawiamit  tipait  tolowat  tongvat  tsunungwe :  tubatulabal  tarrantinet(abenakit,micmacit)  timbishat  teninot  thompsonit  tygh  tygh valleyt  tananat(lower ja upper)  taitit  takelmat  taliot  tillamookit  tlatlasikoalat  tlingitit  tolowa-tututnit  tsimishianit  tulalipit  twanat
U

unalachtigot
unamit
unquachogit
utet
upper chinookanit
upper nisguallyt
umatillat
umpaquat(lower ja upper)
V

Voodoot
W

Warraut
wet´suwetenit
wailakit
wappot
washoet
whilkut
wintut
wintunit
wiyotit
wixarikat
wyandot
wampanoagit
wappingerit
wawenocit
weat
wenrot
wind(tuuli)river(joki)shoshonit
washot
walla wallat
wanapumit
wascot
Y

Yahganit
yellow knifet
yahit
yanat
yocha dehet
yokutsat
yukit
coast yukit
yurok
yakimat
Z

Zunit
zapoteekit
Suohirvenjäkälä

| Suohirvenjäkälä |
| --- | --- |
 Suohirvenjäkälä (Cetrariella delisei) näyte.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Maljajäkälät Lecanorales
Heimo::  Karpeet Parmeliaceae
Suku::  Suohirvenjäkälät Cetrariella
Laji::  delisei
Kaksiosainen nimi
 Cetrariella delisei  (Schaer.) Nyl. 
Synonyymit
 Cetraria delisei 
Katso myös
   Suohirvenjäkälä Wikispeciesissä   Suohirvenjäkälä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suohirvenjäkälä (Cetrariella delisei) on suohirvenjäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Se on pensasmainen ja jopa 10 senttimetriä korkea. Muodostaa runsaasti haaroittuneita typpäitä. Väriltään se on vaalean kullanruskea, latvasta tummempi.
Kasvaa soilla ja hyvin märillä paikoilla. Esiintyy lähes koko Suomessa, mutta yleisimpänä Pohjois-Suomessa. Suohirvenjäkälä muistuttaa isohirvenjäkälää (Cetraria islandica subsp. islandica). Suohirvenjäkälän jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy gyroforahappoa (C24H20O10) ja hiaskiinihappoa (C24H20O11).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Suohirvenjäkälä (Cetrariella delisei)
Luopioisten kasvisto: Suohirvenjäkälä (Cetrariella delisei)
UniProt: Taxonomy - Cetrariella delisei (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Cetrariella delisei (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Cetrariella delisei (englanniksi)
Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Cetraria delisei (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Cetraria delisei (englanniksi)
Magnesian stadion

| Magnesian stadion |
| --- | --- |
 Magnesian stadionin rauniot.
Sijainti:  Magnesian arkeologinen alue, Tekin, Germencik, Aydın, Turkki
Koordinaatit:  37°50′52″N, 27°31′08″E
Rakennustyyppi:  kreikkalainen stadion
Valmistumisvuosi:  1. vuosisata / 100-luku jaa.
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Magnesian stadion oli antiikin aikainen kreikkalainen stadion Magnesian kaupungissa Vähässä-Aasiassa, nykyisessä Turkissa.
Magnesian stadion rakennettiin roomalaisella kaudella arviolta ensimmäisellä vuosisadalla jaa. ja uusittiin 100-luvulla jaa.
Stadion sijaitsi kaupungin muurein ympäröidyn alueen lounaisosassa. Se oli rakennettu pohjois-eteläsuunnassa kukkuloiden väliseen laaksoon, missä sen katsomo hyödynsi luonnonrinteitä. Rakennus oli tyypillinen U-kirjaimen muotoinen kreikkalainen stadion, joka avautui pohjoispäästään. Stadionin kentän pituus oli 189 metriä. Katsomossa oli tilaa arviolta noin 30 000–40 000 hengelle.
Stadionin kaivauksia on suoritettu vasta 2000-luvun puolella. Se on kaivettu vain osittain, mutta se on säilynyt nykyaikaan poikkeuksellisen hyvin.
Luettelo Kuun vuorista ja vuoristoista

Luettelo Kuun vuorista ja vuoristoista
| Nimi | Leveyspiiri/pituuspiiri | Halkaisija | Korkeus | Nimen alkuperä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mons Agnes | 18.6°N, 5.3°E | 1 km |   | Kreikkalainen naisen nimi |
| Mons Ampère | 19.0°N, 4.0°W | 30 km | 3.0 km | André-Marie Ampère, fyysikko |
| Mons André | 5.2°N, 120.6°E | 10 km |   | Ranskalainen miehen nimi |
| Mons Ardeshir | 5.0°N, 121.0°E | 8 km |   | Ardashir, persialainen (Iranilainen) keisari |
| Mons Argaeus | 19.0°N, 29.0°E | 50 km |   | Mount Erciyas, Asia Minor |
| Mons Blanc | 45.0°N, 1.0°E | 25 km | 3.6 km | Mont Blanc, vuori Alpeilla |
| Mons Bradley | 22.0°N, 1.0°E | 30 km | 4.2 km | James Bradley, tähtitieteilijä |
| Mons Delisle | 29.5°N, 35.8°W | 30 km |   | Nimetty läheisen Delislen kraatterin mukaan |
| Mons Dieter | 5.0°N, 120.2°E | 20 km |   | Saksalainen miehen nimi |
| Mons Dilip | 5.6°N, 120.8°E | 2 km |   | Intialainen miehen nimi |
| Mons Esam | 14.6°N, 35.7°E | 8 km |   | Arabialainen miehen nimi |
| Mons Ganau | 4.8°N, 120.6°E | 14 km |   | Afrikkalainen miehen nimi |
| Mons Gruithuisen Delta | 36.0°N, 35.9°W | 20 km |   | Nimetty läheisen Gruithuisenin kraatterin mukaan |
| Mons Gruithuisen Gamma | 36.6°N, 40.5°W | 20 km |   | Nimetty läheisen Gruithuisenin kraatterin mukaan |
| Mons Hadley | 26.5°N, 4.7°E | 25 km | 4.6 km | John Hadley, keksijä |
| Mons Hadley Delta | 25.8°N, 3.8°E | 15 km | 3.5 km | Nimetty läheisen Mount Hadleyn mukaan |
| Mons Hansteen | 12.1°S, 50.0°W | 30 km |   | Nimetty läheisen Hansteenin kraatterin mukaan |
| Mons Herodotus | 27.5°N, 53.0°W | 5 km |   | Nimetty läheisen Herodotuksen kraatterin mukaan |
| Mons Huygens | 20.0°N, 2.9°W | 40 km | 4.7 km | Christian Huygens, tähtitieteilijä |
| Mons La Hire | 27.8°N, 25.5°W | 25 km | 1.5 km | Philippe de la Hire, tähtitieteilijä |
| Mons Maraldi | 20.3°N, 35.3°E | 15 km | 1.3 km | Nimetty läheisen Maraldin kraatterin mukaan |
| Mons Moro | 12.0°S, 19.7°W | 10 km |   | Antonio Lazzaro Moro, luonnontieteilijä |
| Mons Penck | 10.0°S, 21.6°E | 30 km | 4. km | Albrecht Penck, maantieteilijä |
| Mons Pico | 45.7°N, 8.9°W | 25 km | 2. km | Tarkoittaa espanjaksi "huippua" |
| Mons Piton | 40.6°N, 1.1°W | 25 km | 2.3 km | Mount Piton, vuori Teneriffalla |
| Mons Rümker | 40.8°N, 58.1°W | 70 km | 0.5 km | Karl Ludwig Christian Rümker, tähtitieteilijä |
| Mons Usov | 12.0°N, 63.0°E | 15 km |   | Mihail A. Usov, geologi |
| Mons Vinogradov | 22.4°N, 32.4°W | 25 km | 1.4 km | Aleksandr Pavlovitš Vinogradov, kemisti |
| Mons Vitruvius | 19.4°N, 30.8°E | 15 km | 2.3 km | Nimetty läheisen Vitruviuksen kraatterin mukaan |
| Mons Wolff | 17.0°N, 6.8°W | 35 km | 3.5 km | Paroni Christian von Wolff, filosofi |
Vuoristot

| Nimi | Leveyspiiri/pituuspiiri | Halkaisija | Nimen alkuperä |
| --- | --- | --- | --- |
| Montes Agricola | 29.1°N, 54.2°W | 141 km | Georgius Agricola, luonnontieteilijä |
| Montes Alpes | 46.4°N, 0.8°W | 281 km | Alpit, Eurooppa |
| Montes Apenninus | 18.9°N, 3.7°W | 401 km | Apenniinit, Italia |
| Montes Archimedes | 25.3°N, 4.6°W | 163 km | Nimetty läheisen Arkhimedeen kraatterin mukaan |
| Montes Carpatus | 14.5°N, 24.4°W | 361 km | Karpaatit, Eurooppa |
| Montes Caucasus | 38.4°N, 10.0°W | 445 km | Kaukasus, Eurooppa |
| Montes Cordillera | 17.5°S, 81.6°W | 574 km | "Vuorijono" espanjaksi |
| Montes Haemus | 19.9°N, 9.2°E | 560 km | Muinaiskreikan nimi Balkanvuorille |
| Montes Harbinger | 27.0°N, 41.0°W | 90 km | Airut englanniksi ("hämärän airut Aristarkhoksen kraatterin yllä") |
| Montes Jura | 47.1°N, 34.0°W | 422 km | Jura-vuoristo, Eurooppa |
| Montes Pyrenaeus | 15.6°S, 41.2°E | 164 km | Pyreneet, Eurooppa |
| Montes Recti | 48.0°N, 20.0°W | 90 km | "suora vyöhyke" latinaksi |
| Montes Riphaeus | 7.7°S, 28.1°W | 189 km | Muinaiskreikan nimi Ural-vuorille, Venäjä |
| Montes Rook | 20.6°S, 82.5°W | 791 km | Lawrence Rook, tähtitieteilijä |
| Montes Secchi | 3.0°N, 43.0°E | 50 km | Nimetty läheisen Secchin kraatterin mukaan |
| Montes Spitzbergen | 35.0°N, 5.0°W | 60 km | "Terävät huiput" saksaksi, muistuttaa Spitsbergen-saaria |
| Montes Taurus | 28.4°N, 41.1°E | 172 km | Taurusvuoret, Vähä-Aasia |
| Montes Teneriffe | 47.1°N, 11.8°W | 182 km | Teneriffa, saari |
Aiheesta muualla

Digital Lunar Orbiter Photographic Atlas of the Moon
USGS: Moon nomenclature
USGS: Moon nomenclature: mountains
Suohopeatäplä

| Suohopeatäplä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Päiväperhoset Papilionoidea
Heimo::  Täpläperhoset Nymphalidae
Alaheimo::  Kaposiivet ja hopeatäplät Heliconiinae
Suku::  Boloria
Laji::  aquilonaris
Kaksiosainen nimi
 Boloria aquilonaris  (Stichel, 1908) 
Katso myös
   Suohopeatäplä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suohopeatäplä (Boloria aquilonaris) on rämeillä, niityillä ja rannoilla tavattava oranssinmusta perhoslaji. Se on melko tavallinen laji Suomessa. Siipien kärkiväli on noin 3 senttiä. Se lentää kesäkuun lopusta heinäkuun lopulle. Toukat elävät karpaloilla, suokukilla ja orvokeilla ja talvehtivat.
Kuvaus

Suohopeatäplä
△ Suohopeatäplä
Magnesium-antimoniakku

Magnesium-antimoniakku tai antimoni-suola-magnesium-akku on yhdentyyppinen sulasuola-akku, joka on suunniteltu erityisesti suurten energiamäärien varastointiin.