stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vaasantien tuulivoimalaitos

| Vaasantien tuulivoimalaitos Pyhätunturin tuulivoimalaitos |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Kurikka
Koordinaatit:  62°30′47″N, 22°42′47″E
Sähköverkkoon:  1993–2001, 2003– 
Valmistunut:  1993 
Laajennettu:  siirretty 2003 
Perustaja:  Kemijoki Arctic Technology Oy 
Omistaja:  Hannu-Pekka Kivistö 
Voimalaitos
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Tuulivoimala:  Wind World W−2500 
Kapasiteetti:  0,22 MW  
Vuosituotanto:  0,10–0,14 GWh 
 fiVaasantien tuulivoimalaitos 
Vaasantien tuulivoimalaitos, eli myös Pyhätunturin- ja Kivistön tuulivoimalaitos , on Etelä-Pohjanmaalla Kurikan Jalasjärvellä nykyisin toimiva tuulivoimalaitos. Voimalaitoksen omistaa Hannu-Pekka Kivistö.
Yleistä

Pyhätunturille hankittu tuulivoimalaitoksen oli valmistanut tanskalainen Wind World, joka tuotti itse suunnittelemiaan tuulivoimalaitoksia vuosina 1987–1999. Viimeisenä vuonna sen osti Nordtank eikä sen omia malleja tarkottu enää markkinoille . Pyhätunturin voimala oli W-2500/220kW-mallia, jonka napakorkeus oli 31 metriä, tuuliturbiinin halkaisija oli 25 metriä ja sen kapasiteetti oli 220 kilowattia eli 0,22 megawattia. Kivistön ja Pyhätunturin voimala on kyseisen valmistajan ainoa tuulivoimalaitos Suomessa. Se tunnettiin Valtion tieteellisen tutkimuskeskuksen tilastoissa aluksi tunnuksella Pyhätunturi  ja myöhemmin ensin tunnuksella Jalasjärvi 1 ja myöhemmin tunnuksella Vaasantie . Nykyään sitä voi myös kutsua Kivistön tuulivoimalaitokseksi.
Pyhätunturivaihe

Pyhätunturilla on poikkeuksellisen hyvät tuuliolosuhteet ja siellä toimikin muutaman kilowatin pienvoimaloita ennen tämän voimalan rakentamista. Jäätävien olosuhteiden tutkimuksia varten pystytettiin vuonna 1993 Lappiin Pelkosenniemen Pyhätunturille Wind Worldin valmistama 220 kilowatin tuulivoimalaitos, joka instrumentoitiin tutkimustyötä ajatellen. Voimalan siivet oli varustettu lapalämmitysjärjestelmällä. Tuulivoimalalla tehtiin erilaisia tutkimuksia, jolla selvitettiin tuulivoiman tuottamisessa ilmeneviä ongelmia arktisessa talviympäristössä. Samalla, kun voimalaitoksella tehtiin lyhytkestoisia tutkimuksia, tuotti voimalaitos kantaverkkoon sähköenergiaa. Tutkimustyö tapahtui vuosina 1994–1996.
Tuulivoimalan omistajia olivat VTT Energia, Kemijoki Arctic Technology Oy ja Ilmatieteen laitos. Pyhätunturilla toimi myös Ilmatieteen sääasema. Kemijoki vastasi voimalan operatiivisesta toiminnasta. Voimalaitos siirtyi kokonaan Kemijoen omistukseen vuonna 1997. Kemijoki omisti myös Paljasselän, Lammasoaivin ja Oloksen I-vaiheen tuulivoimalaitokset. Fortum Oyj perusti 28.12.1998 tytäryhtiön Tunturituulen, joka osti Kemijoelta muut tuulivoimalaitokset paitsi Pyhätunturin voimalan, jonka purkamisesta ja osien varastoinnista uutisoitiin lokakuussa 2001. Kemijoki Arctic Technologyin edustaja kertoi haastattelussa, että kaikki arvokas voimalasta saatu tieto hyödynnetään uusien tuulivoimalaitoksien hankinnassa.
Alkuperäisen tuotantoarvion mukaan talvikuukausien, eli lokakuusta tammikuuhun, piti olla Lapissa toimivien voimaloiden parhaita tuotantokuukausia. Parhaat tuotantokaudet olivat kuitenkin maaliskuusta toukokuuhun ja syyskuusta lokakuuhun, sillä talvikuukausina voimalan siipien jäätymistä esiintyi lapalämmitysjärjestelmistä huolimatta. Pyhätunturin voimalalla tätäkin ongelmaa tutkittiin tarkasti, sillä jäätymistä esiintyi siipien lämmitysjärjestelmästä huolimatta satana päivänä vuodessa. Aluksi käytettiin siipiin liimattavia lämmitettäviä kalvoja, mutta ne vaihdettiin siipeen integroituihin lämmitysjärjestelmiin.
Tuulivoimala tuotti sähköenergiaa Pyhätunturilla kolmen viimeisenä vuonna (vuodet 1998–2001) 336 megawattituntia, 261 ja 295 megawattituntia vuodessa, eli keskimäärin 0,89 gigawattituntia vuodessa. Tuulivoimala irrotettiin erään tiedon mukaan kantaverkosta 3.9.2001. Samalla kerrottiin, että voimalaitos siirrettiin Jalasjärvelle.
Jalasjärvivaihe

Kivistön tuulivoimalaitos sijaitsee valtatien 3 varrella pellolla, Jalasjärven rannalla sijaitsevalla Kivistön maatilalla. Sen omistaja avasi tuulivoimalaitoksen hankintaa seuraavasti. Kivistö näki vuonna 2001 voimalan myynti-ilmoituksen Tuulensilmä-lehden numerosta 8. Hän teki voimalasta sähköpostitse ostotarjouksen, joka lopulta voitti. Hankittuaan rakennusluvan, voimalaitos tuotiin Jalasjärvelle rekkakuljetuksena. Voimalaitoksen perustus on pinta-alaltaan 7 × 7 metriä ja se painaa 140 tonnia. Torni, konehuone ja siivet puhdistettiin ja siivistä poistettiin lapalämmitykset. Tuulivoimalan pystytys vaati kaksi nosturiauton käyntikertaa. Voimalaitos käynnistyi vuonna 2002 ja toimii edelleen.
Voimalaitos on ollut mukana VTT:n tuulivoimatuotannon vuositilastoja heinäkuusta 2003 alkaen. Se tuottaa Jalasjärvellä omistajan mukaan sähköenergiaa 100–140 megawattituntia vuodessa. VTT:n mukaan tästä energiasta johdettiin kantaverkkoon vuosina 2004–2010 keskimäärin 96 megawattituntia eli noin 0,096 gigawattituntia vuodessa.
Aiheesta muualla

Tuulen viemää. Tärveleekö tuulivoima maineensa Lapin tuntureilla?: käsikirjoitus, 20.02.2000, M.O.T. YLE
https://www.proagria.fi/uploads/archive/attachment/tuulivoima_julkaisut.pdf
Amanda Pilke

Amanda Pilke (s. 2. toukokuuta 1990 Tammisaari) on suomalainen näyttelijä.
Elämä

Pilkkeestä tuli näyttelijä 11-vuotiaana, kun hänet valittiin Helmiä ja sikoja -elokuvan (2003) Saaran rooliin 400 tytön joukosta. Tenavatähdeksi tähtäävän Saaran rooli oli yksi elokuvan pääosista. Elokuva nousi koko vuoden kolmanneksi katsotuimmaksi kotimaiseksi elokuvaksi.
Pilke esiintyi Jonnan roolissa Karjalan kunnailla -televisiosarjassa, joka alkoi marraskuussa 2007 Yle TV2:ssa. Aleksi Mäkelän Älä unta nää -televisioelokuvassa hän oli yhdessä pääosista, kuten myös Dome Karukosken Kielletty hedelmä -elokuvassa. Pilke voitti osastaan Kielletyssä hedelmässä parhaan naissivuosan Jussi-palkinnon vuonna 2010.
2010-luvun alussa Pilke sairastui ortoreksiaan. Aku Louhimiehen ohjaamassa synkässä Vuosaari-elokuvassa (2012) Pilke näytteli vaativan roolin, johon kuului seksikohtauksia. Pilkkeen mukaan Louhimiehen ohjauksessa oli vaikeaa pysyä tasapainossa ja kokea luottamusta. Pilkkeen mukaan ohjaaja uteli näyttelijältä henkilökohtaisia tietoja ja käytti niitä sitten näyttelijää vastaan. Louhimiehen muissa elokuvissa esiintyneet näyttelijät ovat kertoneet, että Louhimiehen pyrkimyksenä on rikkoa naisnäyttelijöiden itsetunto. Antti J. Jokisen Puhdistus-elokuvassa (2012) Pilkkeellä oli rankka rooli venäläismafian seksiorjana. Pilkkeen mukaan yhteistyö Jokisen kanssa toimi saumattomasti, mutta Vuosaaren ja Puhdistuksen roolit yhdessä olivat hänelle voimakas kokemus. Niiden jälkeen hän oli henkisesti lopussa. Hän kieltäytyi uusista näyttelijärooleista. Sen sijaan hän työskenteli muun muassa päiväkodissa, ekokaupassa, kahvilassa, kasvisravintolassa, tehtaassa ja siivoojan tehtävissä. Kymmenen vuoden tauon jälkeen hän palasi näyttelijän töihin Rosvopankki-sarjassa.
Yksityiselämä

Vuonna 2013 Pilke tapasi tulevan miehensä ja meni avioon samana vuonna. Heillä on kaksi lasta. He asuvat Varsinais-Suomessa ja harjoittavat buddhalaisuutta.
Filmografia

| Vuosi | Sarja tai elokuva | Rooli | Tyyppi |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Amanda | Amanda Pilke | Dokumentti |
| 2003 | Helmiä ja sikoja | Saara Mäkinen | Elokuva |
| 2007–2012 | Karjalan kunnailla | Jonna Sahioja | Tv-sarja |
| 2007 | Kotikatu | Tini | Tv-sarja |
| 2008 | Älä unta nää | Heli | Tv-elokuva |
| 2009 | Kielletty hedelmä | Maria | Elokuva |
| 2009 | Voimala | Amanda Pilke | Tv-sarja |
| 2009 | Ne Salmiset | Amanda Pilke | Tv-sarja |
| 2009 | Ei kenenkään maa | Blondi | Lyhytelokuva |
| 2010 | Matkalla jossain Suomessa | Amanda Pilke | Dokumentti |
| 2010–2011 | Virta | Janina Virta | Tv-sarja |
| 2011 | Maailman parantaja | Jessi | Minisarja |
| 2012 | Näin me se tehtiin: Vuosaari | Amanda Pilke | Dokumentti |
| 2012 | Vuosaari | Milla | Elokuva |
| 2012 | Puhdistus | Zara | Elokuva |
| 2018 | Syke | Tuija Peltonen | Tv-sarja |
| 2020 | Pohjolan laki | Rinna Hämäläinen | Tv-sarja |
| 2021 | Modernit miehet | Roosa | Tv-sarja |
| 2023 | Rosvopankki | Salla Nurminen | Tv-sarja |
Aiheesta muualla

Amanda Pilke Elonetissä.
Amanda Pilke Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ängeslevä, Heta: Amanda Pilke pääsi omana itsenään pitkälle Savon Sanomat.  13.2.2009.
Hurmas, Mira: Jussi-palkittu Amanda Pilke teki rajun roolin Louhimiehen elokuvassa vuonna 2012 – katosi sitten julkisuudesta: avautuu nyt raskaista kokemuksista alalla Ilta-Sanomat.  20.3.2018.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Alankomaat 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  IdRef
Kiinanaavikkokissa

| Kiinanaavikkokissa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Suku::  Kissat Felis
Laji::  bieti
Kaksiosainen nimi
 Felis bieti  Milne-Edwards, 1892 
 Kiinanaavikkokissan levinneisyys
Katso myös
   Kiinanaavikkokissa Wikispeciesissä   Kiinanaavikkokissa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiinanaavikkokissa (Felis bieti) on osissa Kiinaa vuoristoseuduilla metsissä, tasangoilla ja heinikoilla tavattava keskikokoinen kissalaji. Kiinanaavikkokissa on yksi huonoiten tunnetuista kissaeläimistä.  Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt sen vaarantuneeksi lajiksi.
Taksonomia

Kiinanaavikkokissan taksonomiaa ei tunneta kunnolla. Geneettisen tutkimuksen perusteella se saattaa olla pikemminkin villikissan (Felis silvestris) alalaji. Sen määrittely omaksi lajikseen perustuu esimerkiksi morfologisiin eroihin ja mahdolliseen sympatriaan aasialaisen villikissan kanssa. Muuten lajia pidetään monotyyppisenä, eli sitä ei jaeta omiin alalajeihinsa.
Koko ja ulkonäkö

Kiinanaavikkokissa on kissaksi keskikokoinen. Sen ruumiinrakenne on vanttera. Yleispiirteiltään se muistuttaa suurehkoa kesykissaa. Ruumiin pituus on 60–84 cm ja hännän pituus 29–35 cm. Painoa on 5,5–9 kg. Turkki on pitkä ja tiheä. Talviturkki on keltaisen harmaa ja kesäturkki keltaisen tai harmaan ruskea. Joillakin yksilöillä on selvästi erottuvia raitoja ruumiin sivuilla ja raajoissa. Vatsa, leuka ja alahuuli ovat valkoisia. Korvat ovat kolmikulmaiset ja suhteellisen pitkät. Niiden päässä on karvatupsu. Silmät ovat väriltään vaaleansiniset.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kiinanaavikkokissan levinneisyysaluetta ei tunneta kovin tarkasti. Se käsittää osia Kiinan Gansun ja Qinghain maakunnista, sekä Xinjiangin ja Sisä-Mongolian autonomisista alueista. Historiallisesti sitä on tavattu myös Sichuanin, Ningxian ja Tiibetin alueilla.
Lajia tavataan vuoristoseuduilla metsissä, tasangoilla ja heinikoilla. Sen elinympäristö on 2 500–5 000 metrin korkeudella merenpinnasta.
Elintavat

Lajin elintavat tunnetaan huonosti. Laji on yksi huonoiten tunnetuista kissaeläimistä. Lisääntymiskautta lukuun ottamatta se elää todennäköisesti yksin. Se liikkuu öisin ja hämärässä. Kiinanaavikkosissat käyttävät suojapaikkoinaan puiden juurien alustaa, aluskasvillisuutta ja kivikkoja. Ne voivat myös hyödyntää murmelien ja mäyrien kaivamia pesäkoloja.
Kiinanaavikkokissan saaliseläimiä ovat tsokorit (Eospalax, Myospalax), peltomyyrät, pikat ja jänikset. Tsokoreja kissa kuuntelee niiden maanalaisista käytävistä, josta ne havaittuaan se kaivaa ne nopeasti esille. Sama tekniikka toimii talvisin lumipeitteen alla kulkevien jyrsijöiden pyydystämisessä. Se voi saalistaa myös lintuja kuten fasaaneja. Sen tiedetään käyvän joskus myös siipikarjan kimppuun. Kiinanaavikkokissalle uhan voivat muodostaa susi, maakotka ja koirat.
Lisääntymiskausi ajoittuu tammikuun ja maaliskuun väliselle ajalle. Tiineys kestää 60 päivää. Suurin osa pennuista syntyy toukokuun paikkeilla. Pennut itsenäistyvät noin 7–8 kuukauden ikäisinä.
Uhat ja suojelu

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt kiinanaavikkokissan vaarantuneeksi lajiksi. Täysikasvuisia yksilöitä on arviolta noin 10 000 ja kantojen uskotaan pienentyvän.
Pääasiallisia uhkia lajille on jyrsijöiden myrkyttäminen tuhoeläiminä, sekä laiton metsästys turkkien takia. Laji kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen II ja sillä on suojeltu asema Kiinassa.
12. elokuuta

12. elokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 224. päivä (225. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 141 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Kiira, Kira, Klaara
suomenruotsalainen kalenteri: Kira, Klara
ortodoksinen kalenteri: Foti, Fotios, Valo
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Šealggá
vanhemmissa kalentereissa: Clara, Heljä, Herman, Philolaus
Tapahtumia

1099 – Ensimmäinen ristiretki: Ascalonin taistelu. Ristiretkeläiset voittivat saraseenit ja Godefroy de Bouillon perusti Jerusalemin kuningaskunnan.
1323 – Pähkinäsaaren rauha: Ruotsi ja Novgorod sopivat ensimmäistä kertaa yhteisestä rajasta (Ruotsin itäraja kulki nyky-Suomen halki).
1788 – Anjalan liitto syntyi.
1851 – Isaac Singerille myönnettiin patentti hänen keksimästään ompelukoneesta.
1877 – Asaph Hall löysi Marsin kuun Deimoksen.
1898 – Espanjan ja Yhdysvaltojen sota päättyi aselepoon.
1898 – Havaijin lippu laskettiin ʻIolanin palatsissa monimutkaisessa liittymisseremoniassa ja se korvattiin Yhdysvaltain lipulla, mikä symboloi vallansiirtoa Havaijin tasavallalta Yhdysvalloille.
1914 – Ensimmäinen maailmansota: Yhdistynyt kuningaskunta julisti sodan Itävalta-Unkarille. Brittiläisen imperiumin valtiot liittyivät sotaan mukaan automaattisesti.
1953 – Ydinkoe: Neuvostoliitto räjäytti ensimmäisen vetypomminsa.
1960 – Echo 1, ensimmäinen tietoliikennesatelliitti, laukaistiin radalleen.
1981 – IBM julkisti IBM PC:n, varhaisen henkilökohtaisen tietokoneen, mikä teki PC:stä vakavasti otettavan tuotteen myös yritysmaailmassa.
1985 – Ilmailu: Boeing 747 -jumbojet törmäsi Takamagaharavuoreen Japanissa Japan Airlinesin lennolla 123. Tässä maailman pahimmassa yksittäistä lentokonetta kohdanneessa lento-onnettomuudessa sai 520 ihmistä surmansa.
1991 – Metallican 5. studioalbumi Metallica ("The Black Album") julkaistiin.
1992 – Kanada, Meksiko ja Yhdysvallat ilmoittivat saaneensa neuvotelluksi Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimuksen (North American Free Trade Agreement, NAFTA).
1994 – Woodstock '94 -festivaali käynnistyi.
1994 – Major League Baseball -sarjan pelaajat menivät lakkoon. Baseballin World Series jouduttiin perumaan.
2000 – Venäläinen sukellusvene Kursk upposi Barentsinmerellä.
2012 – MTV3 Scifi lopetti lähetyksensä.
2017 – Kiira-myrsky velloi Uudenmaan ja Kymenlaakson maakunnissa.
Juhlapäiviä

YK: Kansainvälinen nuorisopäivä (”International Youth Day”). Vietetty vuodesta 2000.
Yorkshire Dalen alue Yorkshiressä: Glorious Twelfth (metsäkanojen metsästyskausi alkaa).
Diskordianismi: Zaraday.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 12. elokuuta: |  |
:   Muhammad Zia ul-Haq 1323 – Pähkinäsaaren rauha määritti Ruotsin (ja Suomen) ensimmäisen itärajan.  1788 – Anjalan liitto syntyi.  1887 – Itävaltalainen fyysikko Erwin Schrödinger syntyi.  1924 – Pakistanilainen kenraali ja sotilasdiktaattori Muhammad Zia ul-Haq syntyi.  1981 – IBM julkisti IBM PC:n, varhaisen henkilökohtaisen tietokoneen, mikä teki PC:stä vakavasti otettavan tuotteen myös yritysmaailmassa.  2000 – Venäläinen ydinsukellusvene Kursk upposi Barentsinmerellä.  
Katso myös: kalenteri ~ 11. elokuuta, 13. elokuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Esko (Minnesota)

Esko on kunnallishallinnoton alue ja väestölaskennallinen asuinpaikka Minnesotan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Carltonin piirikunnassa noin 25 kilometriä Duluthin kaupungista lounaaseen. Asukasluku vuoden 2010 väestölaskennassa oli 1 869. Eskon asukkaat ovat enimmäkseen Suomesta, Ruotsista ja Norjasta 1900-luvun alussa muuttaneiden maahanmuuttajien jälkeläisiä.
Alex Esko -niminen mies perusti erääseen tienristeykseen kaupan vuonna 1919, jolloin risteystä alettiin sanoa Esko's Corneriksi. Seuraavana vuonna alueelle perustettiin koulu, ja myöhemmin paikannimi lyhennettiin Eskoksi.
Eskon historiallinen seura julkaisi vuonna 2014 kirjan Esko's Corner, ISBN 978-1-887317-61-0.
New Ulm

| New Ulm |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 44°18′43″N, 94°27′47″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Minnesota
Piirikunta:  Brown
Hallinto:  
 – Pormestari:  Joel T. Albrecht
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  23,3 km²
 – Josta vettä:  0,5 km² 
Korkeus:  274 m
Väkiluku (2000):  13 594
 – Väestötiheys:  597,8 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
 
 http://www.ci.new-ulm.mn.us/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hermann-muistomerkki New Ulmissa.
New Ulm on kaupunki Brownin piirikunnassa Minnesotassa Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 13 594. New Ulm on piirikunnan pääkaupunki.
Kaupungin perustivat 1854 saksalaiset siirtolaiset. Ulm on kaupunki Baden-Württembergin osavaltiossa Etelä-Saksassa.
Roope Olenius

| Roope Olenius |
| --- | --- |
 Roope Olenius Cannesin elokuvajuhlilla 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1987 Pori, Suomi
Ammatti:  elokuvantekijä, näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Roope Olenius (s. 1987 Pori) on palkittu suomalainen elokuvaohjaaja, tuottaja ja näyttelijä.
Filmografia

Free Skate (2022) - Ohjaaja, Tuottaja
Red Static (2021) - Näyttelijä (Jussi), Tuottaja
Ex-Onnelliset (2020) - Näyttelijä (Kai)
Tuftland (2017) - Ohjaaja, Tuottaja, Käsikirjoitus
Bunny the Killer Thing (2015) - Näyttelijä (Jari)
Yksityiselämä

Olenius asuu Espoossa yhdessä puolisonsa Veera W. Vilon ja heidän kolmen lapsensa kanssa. Olenius on puhunut avoimesti pitkäaikaissairastavansa tyypin 1 diabetesta.
Aiheesta muualla

Roope Olenius Elonet.
Hattunen, Emmi: Suomalaisen kauhukomedian tähdet mukana kansainvälisessä tuotannossa Episodi.  25.3.2015.
Vatka, Miia: Kotimainen junttikauhuelokuva palkittiin jälleen maailmalla - Kyrsyä -Tuftland vahvasti esillä Cannesissa Iltalehti.  10.5.2018.
Acting for Film Graduate Stars in Finnish Comedy ‘Bunny The Killer Thing‘ NYFA – New York Film Academy.  17.3.2014. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Morgenshtern (rap-artisti)

| Morgenshtern> Моргенштерн |
| --- | --- |
 Morgenshtern vuonna 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ališer Tagirovitš Valejev
Syntynyt: 17. helmikuuta 1998 (ikä 26) Ufa, Baškortostan, Venäjä
Ammatti:  rap-artisti, tubettaja
Puoliso:  Dilara Zinatullina (vih. 2021)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Morgenshtern 1st July MamaVirgin DeeneS MC
Laulukielet:  venäjä
Aktiivisena:  2010–
Tyylilajit:  rap, trap
Soittimet:  kitara ja kosketinsoitin 
Levy-yhtiöt:  Yoola Music Sony Music Group Zhara Music Atlantic Records Group
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ališer Tagirovitš Morgenštern (ven. Алишер Тагирович Моргенштерн; s. Ališer Tagirovitš Valejev, ven. Алишер Тагирович Валеев; 17 helmikuuta 1998 Ufa, Baškortostan), taiteilijanimeltään Morgenshtern, on venäläinen rap-artisti. Hän on tehnyt yhteistyötä muun muassa Lil Pumpin ja Fetty Wapin kanssa. Ennen rap-uraa hän oli tubettaja.
Ura

Morgenshtern syntyi keskiluokkaiseen perheeseen Ufassa vuonna 1998. Teininä hän vaihtoi sukunimekseen Morgenštern. Hänen alkuperäinen sukunimensä oli Valejev.
Hän oli kiinnostunut musiikista jo pienenä. Hän julkaisi ensimmäisen musiikkivideonsa vuonna 2010. Hän opiskeli yliopistossa, mutta hänet erottiin YouTube-videoidensa vuoksi. Hänellä oli myös oma yhtye, MMD Crew.
Hän julkaisi ensimmäisen albuminsa ”Hate Me” vuoden 2018 helmikuussa. Saman vuoden lokakuussa hän julkaisi toisen albuminsa ”До того как стал известен” (Do togo kak stal izvesten, ’ennen kuin minusta tuli kuuluisa’).
Tammikuussa 2019 hän julkaisi kolmannen albuminsa ”Улыбнись, дурак!” (Ulybnis’, durak!, ’hymyile, typerys!’)
Tammikuussa 2020 hän julkaisi hänen menestyneimmän albuminsa ”Легендарная пыль” (Legendarnaja pyl’, ’legendaarinen pöly’). Ensimmäisen kahden päivän aikana julkaisusta albumia striimattiin someverkosto VK:ssa 21 miljoonaa kertaa.
Huhtikuussa 2021 hän lahjoitti hyväntekeväisyyteen orpolapsille 666 666 ruplaa. Saman vuoden toukokuussa hän julkaisi kaksi albumia, Million Dollar: Happiness ja Million Dollar: Business.
F-liiga (naiset)

| F-liiga |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi Naisten F-liigan kausi 2024–2025 

Laji:  salibandy
Maa(t):   Suomi
Perustettu:  1988
Edeltäjä:  Naisten SM-sarja (1988–2000) Naisten Salibandyliiga (2000–2020)
Toimitusjohtaja:  Kimmo Nurminen
Joukkueita:  12
Hallitseva mestari:  TPS
Eniten mestaruuksia:  Classic (9)
Sarjataso:  1.
Alempi taso:  Inssi-Divari
TV:  Ruutu+
Sivusto:  fliiga.com
F-liiga on salibandyn naisten korkein sarjataso Suomessa. Aikaisempaa nimeä Naisten Salibandyliiga on käytetty kaudesta 2000–2001 lähtien, mutta Suomen mestaruudesta on pelattu jo kaudesta 1988–1989 asti. Nykyinen nimi F-liiga otettiin käyttöön keväällä 2020 liigan brändiuudistuksen yhteydessä. F-liigassa pelaa 12 joukkuetta.
Vuosina 2017–2020 käytössä ollut logo.
Sarjajärjestelmä > Runkosarja

Runkosarjassa pelaa 12 joukkuetta. Runkosarjassa joukkueet kohtaavat kahdesti, eli jokainen joukkue pelaa runkosarjassa 22 ottelua. Yhteensä otteluita pelataan runkosarjassa 132. Runkosarjan jälkeen joukkueet sijoilta 1.-8. jatkavat playoffseihin.
Sarjajärjestelmä > Pudotuspelit

Puolivälierissä runkosarjan voittaja valitsee vastustajansa puolivälieriin 5.-8. sijoittuneista joukkueista. Tämän jälkeen runkosarjan kakkonen valitsee jäljelle jääneistä kolmesta joukkueesta ja viimeisenä kolmas valitsee kahdesta valitsematta jääneestä vastustajansa. Runkosarjan neljäs kohtaa kolmen edelliseltä valitsematta jääneen.
Välierissä ja finaaleissa otteluparit muodostuvat sijoitussarjan sijoitusten mukaan, paras vs. heikoin jne. Kotietu ottelusarjoissa on aina sijoitussarjassa paremmin menestyneellä.
F-liigan naisten sarjan puolivälierät ja välierät pelataan paras viidestä -järjestelmällä (3 voittoa) ja finaalit paras seitsemästä -järjestelmällä (4 voittoa). Pronssimitalit ratkaistaan yksittäisessä pronssiottelussa.
Sarjajärjestelmä > Karsinnat

Runkosarjan kaksi viimeistä joukkuetta (11. ja 12.) pelaavat F-liigakarsinnassa naisten Divarin kuuden parhaan joukkueen kanssa. F-liigakarsinnassa pelataan kaksivaiheiset pudotuspelit paras viidestä järjestelmällä ja karsinnan 2. vaiheen voittajat (kaksi joukkuetta) pelaavat F-liigassa kaudella 2024-25.