stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alankomaat
Aluejako

Alanko­maiden Euroopassa oleva osa on jaettu kahteentoista provinssiin (holl. provincie). Vuoden 2010 lopussa Karibialla olevien osien hallintoa muutettiin siten, että Alankomaiden Antillit hajotettiin, Curaçaosta ja Sint Maartenista tuli auto­nomisia alueita ja niiden lisäksi muodostettiin kolme erityis­asemassa olevaa kuntaa, Bonaire, St Eustatius ja Saba.
| Provinssit> Provinssi | Provinssit> Provinssi | Provinssit> Pääkaupunki | Provinssit> Pinta-ala (km²) | Provinssit> Väkiluku (1.1.2010) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Drenthe | Assen | &&&&&&&&&&&02641.&&&&002 641 | &&&&&&&&&0490981.&&&&00490 981 |
|  | Flevoland | Lelystad | &&&&&&&&&&&01417.&&&&001 417 | &&&&&&&&&0387881.&&&&00387 881 |
|  | Friesland | Leeuwarden | &&&&&&&&&&&03341.&&&&003 341 | &&&&&&&&&0646305.&&&&00646 305 |
|  | Gelderland | Arnhem | &&&&&&&&&&&04971.&&&&004 971 | &&&&&&&&01998936.&&&&001 998 936 |
|  | Groningen | Groningen | &&&&&&&&&&&02333.&&&&002 333 | &&&&&&&&&0576668.&&&&00576 668 |
|  | Lim­burg | Maastricht | &&&&&&&&&&&02150.&&&&002 150 | &&&&&&&&01122701.&&&&001 122 701 |
|  | Pohjois-Brabant | ’s-Hertogenbosch | &&&&&&&&&&&04916.&&&&004 916 | &&&&&&&&02444158.&&&&002 444 158 |
|  | Pohjois-Holland | Haarlem | &&&&&&&&&&&02671.&&&&002 671 | &&&&&&&&02669084.&&&&002 669 084 |
|  | Overijssel | Zwolle | &&&&&&&&&&&03325.&&&&003 325 | &&&&&&&&01130345.&&&&001 130 345 |
|  | Utrecht | Utrecht | &&&&&&&&&&&01385.&&&&001 385 | &&&&&&&&01220910.&&&&001 220 910 |
|  | Zeeland | Middelburg | &&&&&&&&&&&01787.&&&&001 787 | &&&&&&&&&0381409.&&&&00381 409 |
|  | Etelä-Holland | Den Haag | &&&&&&&&&&&02814.&&&&002 814 | &&&&&&&&03505611.&&&&003 505 611 |
Erityisasemissa olevat kunnat
|  | Bonaire | Kralendijk | &&&&&&&&&&&&0288.&&&&00288 | &&&&&&&&&&013389.&&&&0013 389 |
|  | Sint Eustatius | Oranje­stad | &&&&&&&&&&&&&021.&&&&0021 | &&&&&&&&&&&02886.&&&&002 886 |
|  | Saba | The Bottom | &&&&&&&&&&&&&013.&&&&0013 | &&&&&&&&&&&01737.&&&&001 737 |
Itsehallintoalueet
|  | Aruba | Oranjestad | &&&&&&&&&&&&0193.&&&&00193 | &&&&&&&&&0107138.&&&&00107 138 |
|  | Curaçao | Willemstad | &&&&&&&&&&&&0444.&&&&00444 | &&&&&&&&&0142180.&&&&00142 180 |
|  | Sint Maarten | Philips­burg | &&&&&&&&&&&&&034.&&&&0034 | &&&&&&&&&&037429.&&&&0037 429 |
Taulukon lähteet: provinssit Alanko­maissa, kunnat, ja itsehallintoalueet.
Väestö

Vuoden 2006 tilastojen mukaan Alankomaiden puhutuin kieli oli hollanti, mutta maan pohjoisosassa on friisinkielinen ja eteläisimmässä osassa limburginkielinen vähemmistö. Itärajan tuntumassa puhutaan myös saksaa. Vuonna 2006 noin 87 prosenttia väestöstä puhui vieraana kielenä englantia, 70 prosenttia saksaa ja 29 prosenttia ranskaa.
Vuonna 2006 kolmasosalla Amsterdamin, Rotterdamin ja Haagin asukkaista sukujuuret olivat muualla kuin Euroopassa. Puolella Alankomaiden suurten kaupunkien nuorista asukkaista on tausta muualla kuin Euroopassa. Kaiken kaikkiaan noin 11 prosentilla Alankomaiden asukkaista on juuret muualla kuin Euroopassa. Vuonna 2005 arvioitiin, että 80,9 prosenttia alankomaalaisista oli hollantilaisia ja friisejä, 2,4 prosenttia oli indonesialaisia, 2,4 prosenttia saksalaisia, 2,2 prosenttia turkkilaisia, kaksi prosenttia surinamelaisia, 1,9 prosenttia marokkolaisia ja muita väestöryhmiä oli 6,8 prosenttia.
Alankomaalaiset ovat maailman pisimpiä ihmisiä. Vuonna 2001 syntynyt alankomaalainen mies on keskimäärin 182,9 cm pitkä ja saman ikäinen nainen keskimäärin 169,3 cm pitkä. Väestön pituus vaihtelee maantieteellisesti niin, että pohjoisen Friisinmaasta kotoisin olevat ovat 3–3,5 cm pitempiä kuin etelän limburgilaiset. Alankomaalaiset ovat pitäneet maailman ykkössijaa pituudessa vuodesta 1958 lähtien. Viimeisimmät sukupolvet ovat kuitenkin entistä lyhyempiä: aiempi, vuonna 1980 syntynyt sukupolvi saavutti jopa 183,9 cm pituuden miehillä ja 170,7 cm pituuden naisilla. Muutokset väestön pituudessa johtunevat muutoksista ravitsemuksessa.
2020-luvulle tultaessa maassa on syntynyt voimakas asuntopula, mikä johtuu muun muassa maahanmuutosta. Hollannin väestönkasvu johtuukin yksinomaan maahanmuutosta. 2020-luvulla Hollantiin on saapunut ennätyksellisen paljon maahanmuuttajia. Turvapaikan saaneet jäävät asumaan maahan keskimäärin muita maahanmuuttajia pidemmäksi aikaa, ja heillä on suhteellisen suuri vaikutus Alankomaiden väestönkasvuun. Hollannin turvapaikkajärjestelmän mukaan turvapaikanhakijat voivat saada muita kiireellisemmin asuntoja, jotka muuten menisivät hollantilaisille. Arviolta noin 5–10 prosenttia kohtuuhintaisista vuokra-asunnoista ohjataan turvapaikan saaneille.
Väestö > Uskonto

Vuonna 2015 Alankomaiden väestöstä enemmistö, 50,1 prosenttia, on uskontokuntiin kuulumattomia. Katoliseen kirkkoon kuuluu 23,7 prosenttia. Hollannin protestanttiseen kirkkoon (PKN) kuuluu 5,7 prosenttia ja muita protestantteja on 9,8 prosenttia. Muslimeja on 4,9 prosenttia, hinduja 0,6 prosenttia, buddhalaisia 0,4 prosenttia ja juutalaisia 0,1 prosenttia. Muita uskontoja edustaa 4,6 prosenttia väestöstä. Vuoden 2005 Eurobarometrissä 27 prosenttia hollantilaisista kielsi uskovansa minkäänlaiseen jumalaan ja Synovaten vuonna 2009 teettämän tutkimuksen mukaan joka viides uskoi Jumalan luoneen maailman kuudessa päivässä.
Talous

Alankomaat lähti toisen maailmansodan jälkeen Euroopan yhdentymisen edelläkävijäksi. Se oli mukana muun muassa Euroopan hiili- ja teräsyhteisössä.
Alankomaiden merkittävimmät luonnonvarat ovat Pohjanmeren maakaasu ja -öljy sekä hedelmällinen maaperä. Merkittävimmät vientituotteet ovat elintarvikkeet, koneet ja kulkuneuvot. Alankomaat on ollut elektroniikkateollisuuden edelläkävijä Philipsin johdolla. Muun muassa CD-levy on Philipsin lanseeraama. Alankomaiden 1920-luvulta asti menestyksellinen lentokonetehdas Fokker meni konkurssiin vuonna 1996 kilpailijoiden, etenkin brasilialaisen Embraer-yhtiön, vallatessa sen markkinat.
Vuonna 2023 palvelusektori tuotti 69.6 prosenttia maan bruttokansantuotteesta, teollisuus 18,7 prosenttia ja maatalous 1,7 prosenttia. Tärkeimpiä maatalouden tuotteita ovat maito, sokerijuurikkaat, perunat, sianliha, sipulit, vehnä, kana, tomaatti, juurekset ja vuohenmaito.
2000-luvun alussa Alankomaat tuotti 60 prosenttia maailman leikkokukista ja 65 prosenttia kukkasipuleista. Siellä on viljelty kukkasipuleita myyntiin yli 400 vuoden ajan. Tyypillisiä sipulikasveja ovat tulppaanit, narsissit, gladiolukset, liljat, amaryllikset ja krookukset. Leikkokukiksi kasvatetaan krysanteemeja, ruusuja, gerberoita ja freesioita. Myös afrikkalaisia leikkokukkia tulee Euroopan markkinoille Alankomaiden kautta suurin määrin.
Rotterdamin syväsatama Europoort vilkastuttaa talouselämää. Se työllistää suoraan noin 150 000 ihmistä, ja sen kautta kulkee vuosittain noin 450 miljoonaa tonnia rahtia.
Talous > Liikenne

Alankomaissa on yhteensä 27 lentokenttää, joista kahdella on yli kolmen kilometrin pituinen kiitotie. Schipholin kansainvälinen lentoasema oli vuonna 2021 Euroopan kolmanneksi ja maailman 12. vilkkain matkustajamäärillä mitattuna. Maan toiseksi vilkkain Eindhovenin lentoasema palvelee sekä siviili- että sotilasliikennettä.
Rautatietä on lähes 2 900 kilometriä ja moottoritietä 2 500 kilometriä, maantietä yhteensä 136 827 kilometriä. Yli 50-tonnisille aluksille soveltuvia vesireittejä on 6 215 kilometriä. Satamakaupunkeja ovat Amsterdam, IJmuiden, Moerdijk, Rotterdam, Terneuzen ja Vlissingen. Rotterdamin satama Maasjoen suulla on yksi maailman rahtimäärältään suurimmista ja nykyaikaisimmista satamista. World Shipping Councilin vuoden 2020 tilastojen mukaan sen kautta kulki 14,35 miljoonaa TEU-yksikköä eli konttia. Se sijoittui tilastoissa Euroopan suurimmaksi ja maailman kymmenenneksi suurimmaksi rahtiliikennesatamaksi.
Kanavien verkoston ansiosta Alankomaissa on Euroopan tihein sisämaan vesiväylien verkosto. Kanavia pitkin pääsee kaupungista toiseen, ja niillä liikkuu kesäisin paljon huvialuksia. Vuonna 2004 arvioitiin, että kolmannes Alankomaiden sisällä liikkuvasta rahdista viedään vesireittejä pitkin. Vesireitit jatkuvat myös Saksaan ja Ranskaan Reiniä pitkin ja Belgiaan ja Ranskaan Mausea pitkin.
Kulttuuri

Alankomaiden kulttuuria leimaa kaksi jakolinjaa: jako urbaaniin Randstadin kulttuuriin ja maaseudun kulttuuriin sekä maaseudun jakaantuminen Reinjokea pitkin protestanttiseen pohjoiseen ja katoliseen etelään.
Kulttuurin kehittymiseen on vaikuttanut voimallisesti myös kalvinismi kohtuullisuuden, vaatimattomuuden ja yhdenvertaisuuden ihanteineen. Niinpä varakkaat kauppiaatkin rakennuttivat varsin vaatimattomia kaupunkitaloja kanaalien varrelle ranskalaisten ja brittien suosimien kartanoiden ja linnojen sijasta. Siisteys ja järjestys ovat arkkitehtuurin ja kodinsisustuksen tavoitteina. Myös ruokaa on pidetty välttämättömyytenä enemmän kuin ylellisyytenä. Alankomaalaisen keittiön perinneruokiin kuuluvat hernekeitto, kaalipata, ranskanperunat majoneesin kanssa ja silli. Vain lähimpiä ystäviä kutsutaan päivälliselle, mutta kahvittelu on yleinen sosiaalisen kanssakäymisen muoto niin kodeissa kuin työpaikoillakin. Kahvin kanssa tarjotaan tavallisesti yksi keksi, ei seitsemän sortin kakkuvalikoimia. Alankomaiden perinnemaisemissa laiduntaa lypsykarjaa, ja maitotuotteet, voi ja juusto ovat perinteisiä maataloustuotteita. Juustoa tuotetaan paljon vientiin. 60 prosenttia vientijuustosta on goudaa, kakkossijalla on edam.
Alankomaiden maalaustaiteen varhaisvuosien suuria nimiä olivat Pieter Brueghel vanhempi ja Hieronymus Bosch. Kultakaudelta tunnetaan ennen kaikkea Rubens (1577–1640) ja Rembrandt (1606–1669) mutta myös Johannes Vermeer ja Frans Hals. 1800-luvulla oli vähemmän menestystä, kunnes vuosisadan loppupuolella nousi Vincent van Gogh (1853–1890). 1900-luvulla Piet Mondrian oli De stijl -liikkeen kärkinimiä.
Unescon maailmanperintöluettelossa on Alankomaista kahdeksan kohdetta. Niistä yksi, Vattimeri, on Saksan kanssa jaettu luontokohde. Kulttuurikohteita ovat Amsterdamin puolustusrintama, Droogmakerij de Beemster (Beemsterin polderi), Ir. D.F. Woudagemaal (D.F. Woudan höyrypumppaamo), Kinderdijk-Elshoutin myllyverkosto, Rietveld-Schröder-talo, Schokland ympäristöineen ja Grachtengordelin kanava-alue Amsterdamissa.
Vaikka Alankomaat on Euroopan unionin jäsenvaltio, se kuitenkin poikkeaa näkyvästi muista maista joissain vapaa-ajan viettoon liittyvissä asioissa. Alankomaat on muun muassa ainoa Euroopan maa, jossa kannabistuotteiden myynti on sallittua, kuitenkin vain erityisissä ’coffee shopeissa’. Lisäksi se on yksi harvoista EU-maista, joissa bordellit ovat sallittuja.
Vincent van Gogh, Tähtikirkas yö, 1889
Hollantilaiset puukengät
Kinderdijkin tuulimyllyjä
Tulppaanipeltoja Keukenhofissa
Kulttuuri > Urheilu

Jalkapallo on Alankomaiden suosituin urheilulaji, ja sitä pelaa lähes kaksi miljoonaa ihmistä. Maan miesten maajoukkue on saanut hopeaa kolmesti MM-turnauksessa vuosina 1974, 1978 ja 2010. Toukokuussa 2017 se oli FIFA-rankingissa sijalla 32, mutta parhaimmillaan joukkue on ollut peräti sijalla kaksi. Maan kolme suurta jalkapallojoukkuetta ovat AFC Ajax, Feyenoord Rotterdam ja PSV Eindhoven, ja legendaarisia pelaajia Johan Cruijff, Marco van Basten, Frank Rijkaard ja Ruud Gullit. Alankomaiden pääsarjaa Eredivisieta seurasi kaudella 2009–2010 paikan päällä keskimäärin 19 668 ihmistä ottelua kohden.
Alankomaat on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1900 alkaen. Se isännöi Amsterdamissa pidettyjä vuoden 1928 kesäkisoja. Eniten mitaleita maa on saanut pikaluistelussa, uinnissa ja pyöräilyssä. Alankomaiden menestynein olympiaurheilija mitalien määrässä on Anky van Grunsven, jolla on yhdeksän mitalia.
Retkiluistelu on suosittu ja perinteikäs harrastus. Alankomaissa on luisteltu kanavia pitkin yli 1 000 vuotta ja kun vuonna 2009 kanavat jäätyivät pitkästä aikaa, peräti 2,3 miljoonaa alankomaalaista lähti kanaville luistelemaan. Kuuluisin luistelutapahtuma, 11 kaupunkia kiertävä Elfstedentocht, on yritetty järjestää vuodesta 1909 mutta se on onnistunut vasta 15 kertaa. Ilmastonmuutoksen myötä tapahtuman ennustetaan muuttuvan yhä harvinaisemmaksi. Hollantilaisten aloitteesta vastaavaa kilpailua alettiin järjestää Kuopion seudulla Kallavedellä 1980-luvulla.
Alankomaat on menestynyt pikaluistelumaa ja laji on myös hyvin suosittu siellä. Maa on olympialaisten toiseksi menestynein pikaluistelumaa yhdessä Norjan kanssa. Tunnettuja alankomaalaisia pikaluistelijoita ovat muun muassa miesten 5 000 metrin maailmanennätystä hallussaan pitävä Sven Kramer ja naisten matkoilla menestynyt Ireen Wüst.
Myös uinti on tärkeää alankomaalaisille. Alankomaalaisista yli 15-vuotiaista noin 95 prosenttia osaa uida ja maa on saanut olympialaisista 57 mitalia. Alankomaat on hallinnut varsinkin naisten uintia, jossa se on saanut muun muassa 12 olympiamitalia 4 × 100 metrin vapaauinnista ja yhdeksän mitalia sadan metrin vapaauinnin henkilökohtaisesta kilpailusta. Judo on myös suosittua Alankomaissa. Tunnettuja judokoita ovat muun muassa Anton Geesink, Willem Ruska, Angelique Seriese, Mark Huizinga ja Edith Bosch.
Alankomaat on näkyvillä potkunyrkkeilyssä ja alankomaalainen potkunyrkkeily on käytännössä tyylisuuntaus potkunyrkkeilyssä. Alankomaalainen potkunyrkkeily on aggressiivista ja lyönnit ovat tärkeässä osassa.
Usvaa putkeen (albumi)

| Usvaa putkeen Tuomari Nurmio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. helmikuuta 2019
 Kesto: 41.30
 Levy-yhtiö: Vallila Music House
Listasijoitukset
  1. (albumilista)    1. (fyysinen albumilista)
Tuomari Nurmion muut julkaisut
| Dumarillumarei 2017 | Usvaa putkeen 2019 | Maailman onnellisin kansa 2021 |
Usvaa putkeen on Tuomari Nurmion studioalbumi, joka julkaistiin 1. helmikuuta 2019 levymerkillä Vallila Music House.
Kappaleet

Usvaa putkeen – 2.39
Pikajuna helvettiin – 2.30
Rasva-Rainer – 3.30
Älä itke Iines – 2.31
Kova luu – 2.43
Maanantai – 3.08
Ei kukaan pääse pakoon – 2.50
Tuhma hauva – 2.05
Lasten mehuhetki – 3.10
Luuta ja nahkaa – 4.01
Hei spuge – 3.50
Lihava rakkaus – 3.05
Hunajainen paholainen – 2.28
Huda Huda – 2.54
Maailman onnellisin kansa (Tuomari Nurmion albumi)

| Maailman onnellisin kansa Tuomari Nurmio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 11. kesäkuuta 2021
 Levy-yhtiö: Vallila Music House
Listasijoitukset
  5. (albumilista)    1. (fyysinen albumilista)
Tuomari Nurmion muut julkaisut
| Usvaa putkeen 2019 | Maailman onnellisin kansa 2021 |   |
Maailman onnellisin kansa on Tuomari Nurmion studioalbumi, joka julkaistiin 11. kesäkuuta 2021 levymerkillä Vallila Music House.
Kappaleet

Bellman – 2.09
Maailman onnellisin kansa – 4.10
Hullu pappi – 2.18
Meistä kauneimmat – 2.01
Kesäkumi 21 – 2.22
Nakukuvakohu – 4.36
Rock ‘n’ Roll ei delaa koskaan – 1.35
Palli-Nasse pakana – 2.17
Romuluuranko – 3.20
Tapsalle kalja! – 2.34
Kyllä mä maailmalle velkani maksan – 1.51
Taiteellinen testamentti – 3.41
Kozelštšanin Jumalanäiti

Kozelštšinan Jumalanäiti tai usein myös Kozelštšanin Jumalanäiti (ven. Козельщанская икона Божией Матери,   Kozelštšanskaja ikona Božijei Materi) on Kozelštšinan kylästä nimensä saanut Jumalanäitiä eli Neitsyt Mariaa esittävä ikonityyppi, jonka tunnetuimpia kappaleita pidetään ihmeitätekevinä ikoneina. Yksi alkuperäisen ikonin ihmeitätekevänä pidetty ikonikopio on Uspenskin katedraalissa Helsingissä. Sitä pidetään eräänä Suomen ortodoksisen kirkon merkittävimmistä ikoneista.
Ukrainan Kozelštšinan Jumalanäidin ikoni

Ikonityyppi on saanut nimensä Venäjän keisarikunnan Pultavan kuvernementin Kobeljakyn kihlakunnan (ven. Kobeljaki) alueella sijainneen Kozelštšinan kylän (ven. Козельщина, Kozelštšina, ukr. Козе́льщина, Kozelštšyna) ja siellä sijainneen maatilan mukaan. Kerrotaan, että kylällä maatilan omistaneen kreivi Vladimir I. Kapnistinin vanhin tytär Maria parani 21. helmikuuta 1881 maatilan ikonin edessä rukoillessaan. Edellisvuonna Maria-neito oli nyrjäyttänyt nilkkansa ja myöhemmin myös hartianivelet olivat menneet sijoiltaan tuskaa ja raajojen tunnottomuutta aiheuttaen. Tieto odottamattomasta parannusihmeestä levisi, ja väkeä alkoi tulla tämän italialaista ikonimaalausperinnettä edustavan ikonin luo rukoilemaan. Ikonille rakennettiin tilapäinen kappeli jo kahden kuukauden kuluttua ja sitten tiilistä tehty kirkko. Kirkon yhteyteen käynnistettiin naisluostari vuonna 1891.  Useita ikoniin liittyviä, ihmeeksi tulkittuja tapahtumia on kirjattu tämän jälkeen.
Nykyisin aiempi kylä on Ukrainan Pultavan alueen Kozelštšynan piirin keskus, Kozelštšynan kaupunkityyppinen taajama. Paikkakunnan tärkein nähtävyys on Moskovan patriarkaatin yhteyteen kuuluvan Ukrainan ortodoksisen kirkon Pultavan hiippakunnan, neuvostovuosien jälkeen 1990-luvulla uudelleen avattu Jumalansynnyttäjälle omistettu luostari (koordinaatit 49.2155°N, 33.8518°E), jonka kirkkoon neuvostoaikana Kiovassa piilossa ollut ikoni palautettiin vuonna 1993.  Myös Ukrainan suurimmalla ortodoksisella kirkolla (Kiovan patriarkaatti) on esimerkiksi Donetskissa Kozelštšinan Jumalanäidin ikonille omistettu kirkko.
Helsingin Uspenskin katedraalin ikoni

Ainakin yhtä Kozelštšinan Jumalanäidin ikonista painamalla tehtyä ikonikopiota pidetään ihmeitä tekevänä. Tämä pyhäinkuva on alkuperäisteosta pienempi, 21 × 26 cm2 kokoinen painokuva, jossa kuitenkin iho-osat on maalattu. Kerrotaan, että Kronstadtin rovasti, myöhemmin pyhitty Johannes Kronstadtilainen lähetti kuvan viipurilaisen Kravotinskin perheen parantumattomasti sairaan Anna-tyttären siunaukseksi, koska ei itse päässyt käymään sairaan luona. Anna parani kuvan äärellä pidetyn rukoushetken jälkeen. Perheen äiti päätti lahjoittaa Pultavassa 1885 painetun, ihmeitätekeväksi uskomansa Jumalanäidin ikonikuvan paikalliselle seurakunnalle, Viipurin esikaupungin Sorvalin Uspenien kirkkoon. Viipurilaiset ortodoksit alkoivat käydä ahkerasti kuvaa kunnioittamassa. Kuvalle punottiin riisa kultalangoista ja valmistettiin kehys, johon osa kiitollisten rukoilijoiden lahjoittamista lukuisista jalokivistä ja kultakoruista kiinnitettiin. Talvisotaan saakka pyhäinkuva oli Viipurin Jumalansynnyttäjän kuolouneen nukkumisen kirkossa.
Nykyisin kuva on Helsingin ortodoksisen seurakunnan Uspenskin katedraalissa, kirkkosalin pohjoisseinällä. Tämä Kozelštšinan Jumalanäidin ikoni nousi suuren yleisön tietoisuuteen, kun tiedotusvälineet uutisoivat ikonin tulleen varastetuksi helsinkiläiskirkosta kesäkuussa 2010.  Ikoni kuitenkin löydettiin usean kuukauden kuluttua tunnontuskiin tulleen varkaan kerrottua seuraavana talvena ikonin kätköpaikan maastossa. Kuva saatiin vaurioistaan huolimatta korjattua Valamon luostarin konservointilaitoksella. Ikoni palasi Uspenskin katedraaliin elokuussa 2011.
Helsingin Uspenskin katedraalin Kozelštšinan Jumalanäiti vieraili tammikuussa 2012 Virossa. Matkan jälkeen raportoitiin uusista, ikonin välityksellä toteutuneiksi uskotuista ihmeistä.
Ortodoksinen kirkko viettää Kozelštšanin Jumalanäidin ikonin muistojuhlaa vuosittain helmikuun 21. päivänä, ensimmäisen kirjatun ihmeteon vuosipäivänä.
Katso myös - Suomen muut ihmeitätekevät ikonit

Konevitsan Jumalanäiti, Valamon luostari, Heinävesi
Valamon Jumalanäiti, Valamon luostari, Heinävesi
Suloisesti suuteleva Jumalanäiti, Valamon luostari, Heinävesi
Jerusalemin Jumalanäiti, Lintulan luostari, Heinävesi
Jumalanäidin Akatistos -ikoni, Suomen ortodoksinen kirkkomuseo, Kuopio
Aiheesta muualla

Kuvia ikonityypin ikoneista, mm. Kozelštšinan kylä, Ukraina; Kozelštšinan kylä, Pultavan kuvernementti, Ukraina 1894; Pietari, Venäjä 1890; Venäjä 1800-luku; Pyhän Nikolain luostari, Gomel, Valko-Venäjä (Kozelštšanskaja ikona Božijei Materi. Ikony.) (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (alchevskpravoslavniy.ru)
Kozelštšinan naisluostarin osoite Ukrainassa (venäjäksi) (sobory.ru)
Papisto tervehtii Kozelštšinan Jumaläidin ikonia toisessa, Gorodokin naisluostarissa Ukrainassa (video) (youtube.com)
Skazanije o jalenii i tšdesah Kozelštšanskoi ikony Presjatoi Bogiridntsy s priloženijem akafista. Jumalansynnyttäjän ikonin legendasta ja ihmeteoista yms, 58 sivua, ladattavissa zip-pakattuna pdf- tai doc-tiedostona. (venäjäksi) (p-seminaria.ru)
Varastettu ikoni matkaa kotiin (8/2011) (yle.fi)
Uspenskin varastettu ikoni löytyi hs.fi. 8.2.2011. Arkistoitu 14.2.2011. Viitattu 19.12.2013.
Ortodoksien tärkeä ikoni varastettu Yle.fi. 9.6.2010.[vanhentunut linkki]
Kahla, Elina, 2001: Kozelshtshinon ihmeitätekevä Jumalanäidin ikoni. Ikonimaalari, numero 2/2001, sivut 12–14.
Aune Jääskinen, 2001: Kozelshtshinon Jumalanäidin ihmeitätekevät ikonit Suomessa. Ikonimaalari, numero 2/2001, sivut 15–16.
Ukrainan Pultavan alueen Kozelštšynan taajaman Jumalansynnyttäjälle omistetun luostarin kirkko
Kozelštšinan Jumalanäidin ikoni Uspenskin katedraalissa Helsingissä (2015).
Luettelo Virtain julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Virtain julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Virtain kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Raamatun käsikirjoitukset

Codex Alexandrinus, folio 41v, sisältää Luukkaan evankeliumin loppuosan sekä jokaisen kirjan lopussa olleen koristekuvion.
Raamatun käsikirjoitukset ovat käsin kirjoitettuja kopioita Raamatun tai sen osien varhaisimmista säilyneistä teksteistä. Saman Raamatun kirjan eri käsikirjoituksissa on tyypillisesti eroavaisuuksia, jotka johtuvat joko tahattomista kopiointivirheistä tai kirjurien tekemästä tahallisesta toimitustyöstä. Käsikirjoituksia tutkitaan tieteellisesti muun muassa kodikologiassa ja eksegetiikan tekstikritiikissä.
Vanhan ja Uuden testamentin varhaisimmat käsikirjoitukset on kirjoitettu papyrukselle tai pergamentille. Nämä eivät säily hyvin, ja yhtään alkuperäistä Raamatun käsikirjoitusta ei olekaan säilynyt. Varhaisimmat Vanhan testamentin käsikirjoitukset ovat löytyneet Kuolleenmeren kääröjen (200 eaa. – 100 jaa.) joukosta ja ne ovat säilyneet huonossa kunnossa käsikirjoituspalasina. Uuden testamentin varhaisimmat käsikirjoitukset ovat 100-luvulta jaa. peräisin olevia papyruskatkelmia. Suurin osa Raamatun käsikirjoituksista on peräisin keskiajalta.
Käsikirjoitusten lajeja

Käsikirjoitukset voidaan jakaa papyrus- ja pergamenttikäsikirjoituksiin.
Käsikirjoitusten lajeja > Papyruskäsikirjoitukset

Papyrus oli yleisin kirjoitusmateriaali Rooman valtakunnassa ajanlaskumme ensimmäisinä vuosisatoina. Papyrus oli materiaalina hyvin hauras, murentui käytössä, eikä kestänyt kosteutta ja oli epäkäytännöllinen kirjamuodossa. Siksipä kaikki säilyneet käsikirjoitukset ovatkin säilyneet hautautuneena paikoissa, joissa on äärimmäisen kuivaa — esimerkiksi Egyptissä.
Käsikirjoitusten lajeja > Pergamenttikäsikirjoitukset

Egyptissä papyruskääröjä käytettiin ainakin kahdeksannelle vuosisadalle asti, vaikka pergamenttia oli käytetty jo ennen Kristuksen syntymää. Kolmannella vuosisadalla pergamentti syrjäytti papyruksen kaikkialla muualla. Neljännen vuosisadan alussa pergamenttikirjat ottivat papyruskääröistä selkävoiton. Hallituskaudellaan Konstantinus käski Eusebioksen teettää 50 käsikirjoitusta pergamentille Bysantin kirkkojen käyttöön.
Käsikirjoitusten lajeja > Palimpsestikäsikirjoitukset

Useat tärkeimmistä käsikirjoituksista ovat palimpsesteja. Palimpsesti on antiikkinen tai keskiaikainen, useimmiten pergamentille kirjoitettu käsikirjoitus, jonka alkuperäinen teksti on myöhemmin pyyhitty raaputtamalla pois ja korvattu uudella tekstillä. Kirjoitusmateriaalia kierrätettiin usein sen kalleuden takia. Monissa tapauksissa vanhempi teksti pystytään erottamaan uudemman tekstin alta, joko paljaalla silmällä tai sitten modernin tekniikan avulla.