stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anna Mäkelä
Kittilän kunnanjohtajana

Mäkelä valittiin Kittilän kunnanjohtajaksi vuonna 2010. Vuonna 2014 Kittilän kunnanvaltuusto kyseenalaisti Mäkelän luottamuksen kunnanjohtajana. Taustalla oli muun muassa Mäkelän kunnanhallituksen tietämättä tekemä tutkintapyyntö kunnan osittain omistaman Levi Ski Resortin toimitusjohtaja Jouni Palosaaresta. Kunnanhallituksen jäsenet saivat menettelystään asiassa myöhemmin Korkeimmasta oikeudesta tuomion virka-aseman väärinkäytöksestä. Valtuuston puheenjohtaja Inkeri Yritys (vas.) kuitenkin keskeytti Mäkelän erottamisprosessin syyskuussa 2014 vedoten Levi Ski Resortia ja kunnanhallitusta koskevaan esitutkintaan. Marraskuussa 2014 kunnanvaltuusto kuitenkin äänesti Mäkelän erottamisesta ja hänen irtisanomisensa pantiin täytäntöön välittömästi. Mäkelän mukaan irtisanominen oli lainvastainen ja hän ilmoitti valittavansa valtuuston päätöksestä Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen.
Pohjois-Suomen hallinto-oikeus antoi 4. helmikuuta 2016 erottamisasiassa päätöksen, jossa Kittilän kunnanvaltuuston päätös erottamisesta kumottiin asian valmistelun virheiden ja puutteiden takia. Kittilän kunta valitti hallinto-oikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka päätöksessään 3. kesäkuuta 2016 hylkäsi valituksen eikä muuttanut hallinto-oikeuden päätöstä. Lainvastaisesta irtisanomisesta käynnistettin myös rikostutkinta, jossa Kittilän kuntapäättäjiä epäiltiin virkarikoksista.
Lapin käräjäoikeudessa alkoi 11. syyskuuta 2018 käsittely, jossa käsiteltiin rikosasiana prosessia, jonka päätteeksi Mäkelä irtisanottiin, ja sitä, miten työnantaja Kittilän kunta sinä aikana kohteli Mäkelää. Mäkelä oli siinä asianomistajana. Käräjäoikeus vapautti kuntapäättäjät syytteistä. Mäkelä valitti tuomiosta hovioikeuteen, joka piti käräjäoikeuden tuomion voimassa toukokuussa 2021 antamassaan ratkaisussa. Hän anoi valituslupaa korkeimpaan oikeuteen, mutta sitä ei myönnetty, joten hovioikeuden päätös irtisanomiseen liittyvästä päätöksenteosta jäi voimaan. Kuntapäättäjien menettelystä Jouni Palosaarta koskevassa tutkintapyynnöstä Korkein oikeus antoi heille tuomion virka-aseman väärinkäytöksestä.
Alpo Rönty

Alpo Rönty (s. 1941) on suomalainen Hämeenlinnassa asuva lehtori ja suomentaja.
Rönty pääsi ylioppilaaksi 1961 Sotkamon yhteiskoulusta. Hän opiskeli kieliä ja toimi sitten vuodesta 1968 lähtien Lappeenrannassa englannin, latinan ja venäjän kielen opettajana.
Teoksia

Target: topically arranged reader with grammar exercises and tasks for pupils 1; tekijät Alpo Rönty ym. Otava 1976, 8. painos 1981
Target: topically arranged reader with grammar exercises and tasks for pupils 2; tekijät Alpo Rönty ym. Otava 1976, 5. painos 1982
Suomennoksia

Hammond Innes : Atlantin raivo : seikkailuromaani. Otava 1963 (alkuteos Atlantic fury)
Hammond Innes : Valkoinen vesi : romaani. Otava 1966 (alkuteos The Strode venturer )
Publius Ovidius Naso : Muodonmuutoksia: Metamorphoseon libri I-XV; suomennos, esipuhe ja hakemisto Alpo Rönty. WSOY 1997; suomentajan tarkistama uusi laitos julkaistu sähkökirjana WSOY 2018.
Publius Vergilius Maro : Aeneis.  Loki-kirjat, Helsinki 2000; suomentajan tarkistama uusi laitos julkaistu sähkökirjana WSOY 2021.
Neea River

Neea River (oik. Neea Jokinen) on suomalainen laulaja-lauluntekijä.
Alkujaan Nurmijärveltä kotoisin olevan Riverin artistiura alkoi lapsuuden unelmasta ja sai käänteen Los Angelesissa, kun tuottaja löysi hänet Instagramin kautta. Tämä johti muuttoon ja verkostoitumiseen musiikkialan ammattilaisten kanssa, ja hänen kolmas biisinsä päätyi amerikkalaiseen elokuvaan. Palattuaan Suomeen hän teki kustannussopimuksen ja sävelsi hittejä, kuten ”Elämän ABC”. Sittemmin River on keskittynyt omaan uraansa, julkaissut viisi englanninkielistä kappaletta ja menestynyt riippumattomana artistina.
River julkaisi debyyttisinglensä ”All The Way” vuonna 2023 ja on sen jälkeen julkaissut kymmenen singleä, saavuttaen kansainvälistä menestystä soittolistoilla. Hän sai Vuoden Pop -ehdokkuuden Indie Awards 2025 -gaalassa.
Uuden Musiikin Kilpailu 2025

River kilpaili vuoden 2025 Uuden Musiikin Kilpailussa kappaleellaan ”Nightmares”. Englanninkielistä popmusiikkia tekevä River, joka on inspiroitunut Britney Spearsista, Rihannasta ja The Weekndistä, on aiemmin yrittänyt päästä UMK:hon. Hän on ollut mukana luomassa Puolan Euroviisuedustaja Blankan kappaletta ”Rodeo”. Itsevarmana River uskoi vahvasti ”Nightmares”-kappaleeseensa ja totesi Ylen haastattelussa: ”Tällä biisillä voitetaan Euroviisut.” Kappale sijoittui UMK 2025 -finaalissa viidenneksi.
Rein Ristlaan

| Rein Ristlaan> Viron kommunistinen puolue (EKP), ideologiasihteeri |
| --- | --- |
 1980 – tammikuu 1988  
Edeltäjä:  Vaino Väljas
Seuraaja:  Indrek Toome
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. huhtikuuta 1933 Tallinna, Viro
Kuollut: 31. joulukuuta 2007 Tallinna, Viro
Kansalaisuus:  viro
Tiedot
Puolue:  Viron kommunistinen puolue (EKP)
Rein Ristlaan (27. huhtikuuta 1933 Tallinna – 31. joulukuuta 2007 Tallinna) oli Neuvosto-Viron kommunistisen puolueen keskuskomitean ideologiasihteeri vuosina 1980–1988 eli oli kolmanneksi merkittävin sen aikaisessa Neuvosto-Viron poliittisessa hierarkiassa.
Rein Ristlaan kävi koulunsa Tallinnassa saavuttaen kemian insinöörin tutkinnon Tallinnan teknillisestä yliopistosta. Opiskeluvuosien ajan hän oli ollut kansallisesti suuntautunut eikä toiminut kommunistisessa nuorisojärjestössä.
Rein Ristlaan liittyi kommunistipuolueeseen 1963. Sen jälkeen hän oli Tallinnan kaupungin toimeenpanevan komitean varapuheenjohtajana ja vuodesta 1967 kaupunkikomitean sihteerinä. Vuodesta 1975 hän siirtyi kommunistipuolueen kaupan ja palvelualan yksikön johtajaksi.
Rein Ristlaanin huippukausi poliittisessa elämässä sijoittuu Viron kommunistisen puolueen silloisen johtajan Karl Vainon aikaan ja venäläisyyden aseman nousuun virolaisyhteiskunnassa. Ideologiasihteerin tehtävässään hänellä oli vastuu virolaisesta kulttuurista. Virolaiset toivoivat hänestä kovia kokeneen virolaisen kulttuurin suojelijaa, mutta toisin kävi. Virolaisen kulttuurin toimijat saivat kokea kovia hänen valtansa aikana. Ristlaanin kauden alkuun lokakuussa 1980 liittyy Neljänkymmenen kirje, jonka selvittelyssä kommunistipuolueen johto, Vaino ja Ristlaan etunenässä, pitivät tiukkaa linjaa. Myöhemmin 1980-luvulla kirjailijaliiton puheenjohtaja sekä joukko päätoimittajia erotettiin tehtävistään. Osana käynnistynyttä perestroika-aikaa Viron kommunistipuolueen päätöksellä ja valvonnassa perustettiin sitten ajan hengen mukaisesti uusia kulttuurilehtiä, Aja Pulss ja Vikerkaar.
Suomen televisio ja sen ohjelmien näkyminen Pohjois-Viroon ml. Tallinna aiheutti suurta huolta Rein Ristlaanin koko ideologiasihteerin virkauran ajan. Yritykset hallita läntisten televisio-ohjelmien vaikutusta ja lisääntyvän laivaliikenteen aiheuttaman kanssakäymisen vaikutuksia eivät enää onnistuneet.
Perestroika-ajan seurauksena vapautunut ilmapiiri johti Ristlaanin joutumiseen epäsuosioon. Ristlaanin uran käännekohta oli virolaisessa lehdistössä alkanut fosforiittikaivoksen rakentamista vastustava kirjoittelu. Sen hillitseminen ei enää onnistunut. Kommunistipuolueen johto johtajanaan Karl Vaino syytti entiseen nähden hallitsemattomasta tilanteesta Rein Ristlaania. Ristlaan erotettiin tammikuussa 1988. Tällöin elettiin juuri käynnistynyttä avointa keskustelua ja juuri käynnistyvää "laulavan vallankumouksen" aikaa, joka johti ensin Karl Vainon ja sitten koko puolueen häviöön.
Ideologiasihteerikauden jälkeen Ristlaan työskenteli vielä pari vuotta Neuvosto-Viron uskonnollisten asioiden valtuutettuna kadoten sitten virolaisesta julkisuudesta. Hän ei antanut valtakautensa jälkeen haastatteluja eikä kirjoittanut itse mitään valtakaudestaan.
VHF-monisuuntamajakka
Tekniikka ja käyttö > Tekniikka

VOR-majakan vaakapolarisoitu lähete koostuu vertailusignaaleista ja muuttuvasta signaalista. Vertailusignaalin vaihe pysyy kaikissa suunnissa samana, kun taas muuttuvan signaalin vaihe muuttuu riippuen magneettisesta suunnasta VOR-vastaanottopaikkaan. Ainoastaan suunnassa 000° (360° = pohjoinen) muuttuvan signaalin vaihe on sama kuin vertailusignaalin. VOR-lähetteen vertailusignaalin ja muuttuvan signaalin vaihe-ero vastaa aina magneettista suuntaa VOR-majakalta vastaanottopisteeseen.
VOR-majakalla on kaksi antennia. Ympärisäteilevään antenniin syötetään vertailusignaali, joka luodaan 9960 MHz apukantoaallon avulla ja taajuusmoduloidaan 30 Hz:llä siten, että taajuuspoikkeama vaihtelee 480 Hz. Apukantoaalto puolestaan amplitudimoduloi ympärisäteilevän vertailusignaalin.
Muuttuva signaali tuotetaan syöttämällä VOR-kantoaalto pyörivään puoliaaltodipoliin, joka pyörii 30 kierrosta sekunnissa. Tämä aiheuttaa amplitudimodulaation 30 Hz taajuudella kantoaaltoon vastaanottopaikalla. Apukantoaaltoa moduloivan 30 Hz signaalin vaihe synkronoidaan pyörivän dipolin kanssa, jotta signaalit ovat samassa vaiheessa magneettiseen pohjoiseen nähden. Muuttuva signaali on 90° jäljessä vertailusignaalista magneettisiin suuntiin 090°, 180°, ja 270°.VOR-majakan lähettämien kahden 30 Hz signaalin vaihe-ero vastaanottopaikalla riippuu magneettisesta suunnasta VOR:lta.  Navigointivastaanottimella mitataan signaalien vaihe-ero, mikä auttaa määrittämään havaintopaikan sijainnin majakalta lähtevällä radiaalilla eli säteittäislinjalla. Radiaali on siis magneettinen suunta majakalta koneelle (QDR).
Vertailusignaalin vaihe-ero nollataan näyttölaitteen vaiheenkiertoelimellä OBS-nupin avulla, kunnes neula keskittyy. Vaiheenkiertoelin mahdollistaa koneen sijainnin tarkastelun suhteessa haluttuun radiaaliin. Navigointivastaanottimen piirit ilmaisevat myös TO/FROM-lipun (engl. ambiguity meter), joka osoittaa, onko pääasteikolle valittu suunta magneettinen suunta majakalta koneelle vai päinvastoin. Kun neula on keskellä ja FROM-lippu näkyvissä, pääasteikolla on koneen sijaintipaikan radiaali eli QDR. Kun neula on keskellä ja TO-lippu näkyvissä, pääasteikolla on radiaalin vastakkainen suunta eli käytännössä QDM. Kun signaalit ovat vastakkaisvaiheiset (vaihe-ero 180°), FROM-lippu on näkyvissä.
Majakan ylityksessä TO-lippu vaihtuu FROM-lipuksi. Näyttölaitteen OFF-lippu tulee hetkeksi näkyviin ja neula heilahtelee puolelta toiselle. Varoituslippu OFF on näkyvissä myös silloin, kun suuntakehältä valittu suunta poikkeaa ±90° koneen sijaintipaikan radiaalin suunnasta eli kone on majakan tasalla (lyh. ABM VOR). OFF-lippu näkyy myös, jos majakka on kantomatkan rajoilla tai ulkopuolella, jos VOR-majakka tai NAV-vastaanotin ei ole päällä, tai jos on valittu tyhjä taajuus. Näyttölaitteen neula poikkeaa keskiasennostaan osoittaen suunnan, jossa pääasteikolle valittu kohtilentosuunta on, kun lennetään kohti majakkaa ja TO-lippu on esillä. Näin ollen neulan poikkeaminen esimerkiksi oikealle tarkoittaa, että valittu kohtilentosuunta on sijaintipaikan oikealla puolella.
Tekniikka ja käyttö > VOR-majakan virittäminen ja käyttö

Kun kaikki tarpeelliset tiedot on selvitetty, majakka viritetään VHF/NAV-vastaanottimeen seuraavilla toimenpiteillä:
Vastaanotin kytketään päälle ja käyttökytkin asetetaan IDENT-asentoon tunnuksen kuuntelua varten.
Valitaan vastaanottimeen viritettävän majakan taajuus.
Morseaakkostunnus säädetään kuuluviin äänenvoimakkuusnupilla ja tarkistetaan, että se vastaa esim. kartalla annettuja tietoja.
Varmistetaan, että OFF-lippu ei ole näkyvissä.
OBS-nupista käännetään näyttölaitteen neula keskelle ja todetaan, että näyttö on summittaisesti oikea.
Ensimmäistä majakkaa virittäessä tarkastetaan vastaanottimen herkkyys ja toiminta kiertämällä suuntakehää + - 10° ja 180°, jolloin neulan ja TO/FROM-lipun pitäisi reagoida.
Tekniikka ja käyttö > Radiaalit ja lentosuunnat

VOR:n avulla suunnistettaessa käytetään nimitystä radiaali majakalta koneelle suuntautuvasta säteittäislinjasta. Radiaali, jolla kone sijaitsee, määritetään näyttölaitteen avulla kääntämällä suuntakehää OBS-nupista, kunnes FROM-lippu on näkyvissä ja neula keskellä. Pääasteikolla näkyvä suunta on magneettinen suunta majakalta koneelle eli QDR. Kohtilentoa ja poislentoa varten radiaali määritetään samalla tavalla, ja koneen sijainti suhteessa radiaaliin arvioidaan. Jos siis halutaan lentää esimerkiksi suoraan majakalle, käännetään OBS-nuppia, kunnes neula on keskellä ja TO-lippu näkyvissä.
Tekniikka ja käyttö > Tuulikorjauskulman hakeminen

Tuulikorjauskulman hakeminen tapahtuu siten, että ohjaussuunta valitaan ja säilytetään, ja VOR-näyttölaitteen neulan avulla seurataan koneen sijainnin muutoksia suhteessa radiaaliin.  Tuulikorjauskulma määritetään VOR-näyttölaitteen neulan liikkeen avulla. Neulan liikkuessa rauhallisesti kohti keskiasentoaan, suunnan muutos arvioidaan oikeaksi. Majakan ylityksen aikana neula voi heilahdella, mutta lento jatkuu viimeksi valitulla ohjaussuunnalla. Kun näyttö tasaantuu ja FROM-lippu näkyy, suunnistus jatkuu normaaliin tapaan.
Tekniikka ja käyttö > Hakeutuminen radiaalille

Radiaalille hakeutuminen suoritetaan kahdessa vaiheessa: koneen sijainti määritetään suhteessa haluttuun radiaaliin, ja ohjaussuunta valitaan siten, että kone lähestyy radiaalia sopivalla kulmalla, jonka jälkeen kone käännetään radiaalin suuntaan. Käytännön harjoituksissa VOR-näytön tulkinta ja sopivan hakeutumiskulman valitseminen saattavat aluksi tuntua vaikeilta, mutta kokemus tuo mukanaan taidon soveltaa toimenpiteitä joustavasti.
Tekniikka ja käyttö > VOR-järjestelmän ominaisuuksia

VOR-järjestelmässä saadaan suuntatieto majakalta koneelle riippumatta lentosuunnasta ja koneen asennosta. Taajuusalue ei ole kovin altis häiriöille, mutta näyttö rajoittuu optiseen horisonttiin (ns. radiohorisontti-ilmiö) ja maaston heijastukset voivat heikentää suuntimatarkkuutta. VFR-lentotoiminnassa VOR:n
hyödyt korostuvat, ja Suomessa on riittävä VOR-majakoiden verkko tukemaan tätä majakkaverkoston karsimisesta huolimatta (ks. alla). Kevytkoneiden laitteistojen virherajat ovat liikennekoneiden vastaavia suurempia, joten voi esiintyä suuntimavirheitä, mutta näyttö on yleensä luotettava.
Tekniikka ja käyttö > VOR:n käyttö VFR-suunnistuksen apuvälineenä

Hyvässä säässä ja tutussa maastossa VOR-suunnistustiedot eivät ole erityisen merkittäviä, mutta vaikeissa paikantamisolosuhteissa VOR tarjoaa arvokasta tukea. Suuntimia voidaan ottaa yksinkertaisesti OBS-nupin avulla, ja ristisuuntiman (kahta tai useampaa majakkaa hyödyntämällä) avulla saadaan summittainen sijainti. Poislento ja kohtilento majakalle ovat tavanomaista radiosuunnistusta, ja VOR:n
avulla  suunnistettaessa navigaatiotarkkuus paranee majakan lähestyessä.
Tekniikka ja käyttö > VOR mittarilentosuunnistuksessa

Vaikka GPS onkin syrjäyttämässä VOR:ia tärkeimpänä mittarisuunnistuslaitteena, on VOR-pohjaisia mittarilentoväyliä edelleen olemassa. Samoin VOR:iin pohjaavan odotuskuvion ja VOR-pohjaisten mittarilähestymismenetelmien lentäminen kuuluvat mittarilentäjän perustaitoihin.
Aiheesta muualla

Laitejärjestelmien valokuvia. Ilmailutietotekniset.
Markku Auvinen

Markku Auvinen (s. 1949) on suomalainen entinen kaupunginjohtaja, joka toimi Harjavallan ja Valkeakosken kaupunginjohtajana. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri ja puoluekannaltaan sosialidemokraatti.
Auvinen aloitti Suomen Työväen Säästöpankin Savonlinnan konttorin johtajana vuonna 1972, jolloin hänen kerrottiin olleen Suomen nuorin pankinjohtaja. Auvinen työskenteli myöhemmin Savonlinnan talousjohtajana, kunnes hänet valittiin Harjavallan kaupunginjohtajaksi vuonna 1997. Valkeakosken kaupunginvaltuusto valitsi Auvisen kaupunginjohtajaksi vuonna 2005, jolloin hän voitti äänestyksessä Jukka Alasentien lukemin 24–19. Auvinen jäi eläkkeelle heinäkuussa 2013.
Pertti Kataja

Pertti Aulis Ilmari Kataja (s. 11. tammikuuta 1942 Tammela) on Valkeakosken entinen kaupunginjohtaja. Hän on merkonomi, oikeustieteiden kandidaatti ja varatuomari. Kataja oli Vaasan liikevaihtoveroston jaostopäällikkö vuonna 1969, Valkeakosken kaupunginsihteeri vuosina 1969–1976 ja Valkeakosken kaupunginjohtaja vuodesta 1976 vuoteen 2005, jolloin jäi eläkkeelle. Hän oli Pielaveden tuomiokunnan notaari vuosina 1968–1969 ja Vaasan kulttuurilautakunnan sihteeri vuonna 1969, ja vuonna 1969 hänestä tuli Valkeakosken oikeus- ja järjestyslaitoksen pormestari. Hänen puolueensa on SDP.
Jukka Varonen

Jukka Varonen (s. 1961) on toiminut Valkeakosken kaupunginjohtajana sekä aikaisemmin talous- ja kehittämisjohtajana. Valkeakosken valtuuston valitessa kaupunginjohtajan maaliskuussa 2013 vt. kaupunginjohtaja Varonen voitti äänin 28-15 Anne Heusalan. Varonen kannatti kuntaliitoksia Valkeakosken seudulla ja toivoi, että Valkeakoski olisi vuonna 2030 yli 50 000 asukkaan kunta. Varonen irtisanoutui kaupunginjohtajan tehtävästä joulukuussa 2020.
Varonen työskentelee Tampereen kaupungin hallintojohtajana ja johtaa konserniyksiköistä hallintoyksikköä.
Tammikuussa 2023 Varonen siirtyy Turun kaupungin konsernihallinnon hallintojohtajaksi.
Valkeakosken kaupungintalo

| Valkeakosken kaupungintalo> Valkeakosken kauppalantalo |
| --- | --- |
Osoite:  Sääksmäentie 2 37600 Valkeakoski
Rakennustyyppi:  hallinto- ja virastorakennus
Valmistumisvuosi:  1956, laajennus 1999
Suunnittelija:  Risto-Veikko Luukkonen
Omistaja:  Valkeakosken kaupunki
Tyylisuunta:  modernistinen arkkitehtuuri
Julkisivumateriaali:  klinkkerilaatta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Valkeakosken kaupungintalo on vuonna 1956 valmistunut virastotalo Valkeakoskella.
Valkeakosken kaupungintalon suunnittelusta järjestettiin neljälle arkkitehtitoimistolle vuonna 1950 toteutettu kutsukilpailu, jonka voitti helsinkiläinen arkkitehtitoimisto Hytönen & Luukkonen. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Risto-Veikko Luukkonen. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1955.
Kaupungintalo sijaitsee Valkeakosken tehtaiden ja yhdyskunnan valtakunnallisesti merkittävässä rakennetussa ympäristössä.
Arkkitehtuuri

Kaupungintaloa on luonnehdittu arkkitehtuuriltaan erittäin korkealaatuiseksi esimerkiksi aikansa rakentamisesta, ja sitä pidetään aikansa virastoarkkitehtuurin hienona edustajana. Se sijaitsee maisemallisesti keskeisellä paikalla keskustan pääväylien varrella ja Valkeakosken kanavan ylittävän sillan päätteenä kanavan rannassa. Kaupungintalo lukeutuu Valkeakosken keskustan avainrakennuksiin, ja sillä on merkittävä symbolinen rooli kaupunkikuvassa. Kaupungintalon sisustuksen suunnitteli sisustusarkkitehti Lasse Ollinkari.
Kaupungintalo perusparannettiin vuonna 1999, jolloin sen yhteyteen rakennettiin laajennusosa. Uudisosa yhdistää toisiinsa kaupungintalon ja sen siipiosana toimineen entisen kanavakonttorin rakennuksen.
Historia

Kaupungintalon yhteydessä toimivat 1970-luvun alkuvuosiin asti Valkeakosken kirjasto ja työväenopisto.
Bambusilkkikerttunen

| Bambusilkkikerttunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Silkkikerttuset Scotocercidae
Suku::  Pensassilkkikerttuset Horornis
Laji::  acanthizoides
Kaksiosainen nimi
 Horornis acanthizoides  (Verreaux, 1871) 
Synonyymit
 Cettia acanthizoides 

Katso myös
   Bambusilkkikerttunen Wikispeciesissä   Bambusilkkikerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Bambusilkkikerttunen (Horornis acanthizoides) on kerttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Bambusilkkikerttusta tavataan Kiinassa ja Taiwanissa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Pihlaja (laulaja)

| Pihlaja |
| --- | --- |
 Pihlaja Joensuussa maaliskuussa 2024.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Titta Pihlajamaa
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1994 (ikä 30) Tampere
Muusikko
Taiteilijanimi:  Pihlaja
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2016–
Tyylilajit:  pop, R&B
Levy-yhtiöt:  Sony Music
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Pihlaja (oikealta nimeltään Titta Pihlajamaa) on suomalainen tamperelais-helsinkiläinen artisti ja lauluntekijä.
Hänen albuminsa Kirjoitettu tähtiin ja Paha Barbi ovat ylittäneet kultarajan Spotifyssa. Pihlaja on ollut ehdolla vuoden tulokkaaksi Emma-gaalassa vuonna 2021 sekä vuonna 2023 kategoriassa Vuoden Rap/R&B. Pihlajan tunnetuimpiin kappaleisiin kuuluvat ”Tatuoitu”, ”Mama sano”, ”Paha Barbi”, ”Pojat” feat. Yeboyah, ”Picasso” feat. costee sekä yhteiskappaleet ”Bändäri” Ettan kanssa ja ”Sisko” ABREUn kanssa. Hän levyttää Sony Music Finlandille.
Diskografia > Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Kirjoitettu tähtiin |  Julkaistu: 23. lokakuuta 2020  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Sony Music | 10  |  |
| Paha Barbi |  Julkaistu: 2022  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Sony Music | 7  |  |
| Modernin naisen modernit ongelmat |  Julkaistu: 31. tammikuuta 2025  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Sony Music | 9  |  |
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Flippaan” | 2016 | – | – |  |
| ”Laastareita” | 2017 | – | – |  |
| ”Aaveet” (feat. Adi L Hasla) | 2017 | – | 98  |  |
| ”Tekosyy” | 2017 | – | – |  |
| ”Valssi” | 2019 | – | – | Kirjoitettu tähtiin |
| ”Hengitän edelleen” | 2019 | – | – | Kirjoitettu tähtiin |
| ”Pimee” | 2019 | – | – | Kirjoitettu tähtiin |
| ”Picasso” (feat. Costee) | 2020 | – | – | Kirjoitettu tähtiin |
| ”Pojat” (feat. Yeboyah) | 2020 | 18  | 62  | Kirjoitettu tähtiin |
| ”Paha Barbi” | 2021 | – | – | Paha Barbi |
| ”Tatuoitu” | 2021 | 19  | 75  | Paha Barbi |
| ”Menee yli” (feat. Tippa) | 2022 | 20  | – | Paha Barbi |
| ”Bändäri” (Pihlaja x Etta) | 2022 | 2  | 28  | Ei bändäreit - EP |
| ”Bon appétit” | 2022 | – | – | Paha Barbi |
| ”Baby Baby” | 2022 | – | – | Paha Barbi |
| ”Heaven"  (feat. Fabe) | 2022 | 18  | – | Paha Barbi |
| ”Mama sano” | 2023 | 32  | 93  | Modernin naisen modernit ongelmat |
| ”Sisko”  (feat. Abreu) | 2023 | 4  | 45  | Modernin naisen modernit ongelmat |
| ”Kaikki järjestyy” | 2023 | – | – | Modernin naisen modernit ongelmat |
| ”Palamaan” | 2024 | 43  | – | Modernin naisen modernit ongelmat |
| ”Delulu” | 2024 | 29  | – | Modernin naisen modernit ongelmat |
| ”Encore” | 2024 | 32  | – | Modernin naisen modernit ongelmat |
| ”Vuosi” | 2025 | 40  | – | Modernin naisen modernit ongelmat |
| ”Modernin naisen modernit ongelmat” | 2025 | 30  | – | Modernin naisen modernit ongelmat |
Diskografia > Vierailijana

"Mä olen tässä" (Mikko Harju 2015)
”Tyhjää kohinaa” (Adi L Hasla, 2017)
”Uhkarohkeita” (Kostume, 2017)
”Kevät” (Adi L Hasla, 2018)
"Alax" (Jami Faltin, 2023)
"Onks se kuollu?" (NOTO, 2024)