stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keski-Suomen Sairaala Nova
Sairaala Novan käyttöönotto

Koronaviruspandemia hidasti Sairaala Novan valmistumista. SRV luovutti Sairaala Novan Keski-Suomen sairaanhoitopiirin käyttöön 30. lokakuuta 2020. Sairaala vihittiin käyttöön 1. joulukuuta 2020. Turkulainen yritys vastasi vanhasta keskussairaalasta Sairaala Novaan siirtyneiden sairaalatarvikkeiden puhdistamisesta. Keski-Suomen Sairaala Nova otettiin käyttöön 18.–19.1.2021. Ensimmäisenä sairaalaan siirtyivät psykiatriset potilaat, seuraavana päivänä siirtyivät potilaat päivystyksestä, päivystysosastolta ja vuodeosastoilta sekä teho-osastolta. Muutossa siirrettiin yhteensä 140 vuodeosaston ja teho-osaston potilasta pääosin ambulansseilla. Muuton arvioitiin olleen yksi Suomen suurimmista sairaalamuutoista.
Terveyskeskuksen toiminnoista Sairaala Novaan sijoittautuu keskustan ja Kuokkalan alueen asukkaiden terveysasemien vastaanotot, hammashoitola sekä vuodeosastoja. Nämä siirtyivät taloon 1. helmikuuta 2021.
Sairaala Novan tilat ja toiminta

Sairaala Nova jaettiin toiminnallisiin kokonaisuuksiin. Kuumassa sairaalassa sijaitsee päivystys, teho- ja valvontahoito, leikkaushoito, synnytykset sekä päivystysosasto. Vuodeosastot muodostavat oman kokonaisuuden. Elektiivisessä sairaalassa käydään poliklinikoilla ja päiväsairaalassa. Tukipalvelut huolehtivat muun muassa laboratoriosta, sairaala-apteekista ja välinehuollosta. Sairaalan sisäisiin tavaravirtoihin eli logistiikkaan on panostettu.
Sairaalan pinta-ala noin 100 000 brm2. Sairaalan pinta-ala on verrattavissa 19:ään jalkapallokenttään. Sairaalarakennus on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sairaalassa on yhteensä 368 sairaansijaa ja ne sijoittautuvat yhden hengen huoneisiin sairaalan kerroksiin 5–7. Sairaalassa on 10 synnytyssalia, 24 leikkaussalia, 32 teho- ja valvontapaikkaa, 12 pientoimenpide- ja skopiahuonetta, 215 vastaanottohuonetta, 75 päiväsairaalapaikkaa, 3 sädehoidon bunkkeria ja 3 magneettikuvauslaitetta. Sairaalan katolla sijaitsee helikopterilentopaikka (ICAO: EFJV), joka on tarkoitettu vain sairaankuljetuslentoja varten.
Sairaala Novan rakentamisen yhteydessä alettiin valmistelemaan uusia ICT-ratkaisuja. Niiden tarkoituksena oli tehostaa ja avustaa tiloissa tapahtuvaa toimintaa. Se automatisoi rutiinitehtäviä, eliminoi virheitä, parantaa prosesseja ja hoidon kohdentamista sekä logistiikkaa. Keski-Suomen sairaanhoitopiiri, Pohjois-Karjalan soteyhtymä Siun sote, Etelä-Savon soteyhtymä Essote ja Vaasan sairaanhoitopiiri valitsivat uuden asiakas- ja potilastietojärjestelmän yhdysvaltalaiselta tietojärjestelmätoimittajalta Cerneriltä. Aster – asiakas- ja potilastietojärjestelmän hankinta kuitenkin kaatui kun Keski-Suomen sairaanhoitopiirin valtuusto hylkäsi lokakuussa 2021 hankkeen jatkamisen. Perusteluina tälle olivat merkittävästi nousseet kustannukset sekä kuntien epäluottamus hanketta valmistellutta sairaanhoitopiiriä kohtaan. Myös lääkärit pitivät tietojärjestelmän käytettävyyttä huonona.
Sairaalan sisustuksen teemaksi otettiin Keski-Suomen kansallispuistot. Keski-Suomen sairaanhoitopiirin taidekokoelman teoksia siirrettiin Sairaala Novaan. Lisäksi sinne tehtiin myös uusia taidehankintoja. Uutta taidetta tuotti yhteensä 13 eri taiteilijaa.
Käyttöönoton yhteydessä uusittiin myös henkilökunnan työasut, potilasvaatteet, ja vuodevaatteet. Henkilökunta saa työasut työasuautomaatista.
Toiminnan muutokset aivan käyttöönoton kynnyksellä

Sairaala Novan toiminnanohjausjärjestelmää ei saatu valmiiksi ennen sairaalan käyttöönottoa. Tästä syystä esimerkiksi vastaanottojen tilavaraukset tuli tehdä käsin. Toukokuussa 2022 uutisoitiin, että toiminnanohjausjärjestelmän käyttöönotto on edelleen viivästynyt ja sairaanhoitopiiri pohti sen käyttöönoton jatkamista. Se ei toimi käytössä olevan potilastietojärjestelmän kanssa kunnolla. Järjestelmän kehitystyöhön käytettiin 11,9 miljoonaa euroa. Toiminnanohjausjärjestelmä ei toiminut ja sen käytöstä jouduttin pian luopumaan. Puhelinjärjestelmän toiminnassa on ollut myös ongelmia heti sairaalan käyttöönotosta lähtien, mutta potilasvahinkoja ei ole sen seurauksena tapahtunut. Potilashuoneista puuttuivat televisiot, mutta eri järjestöt ja yritykset ovat niitä sairaalalle lahjoittaneet.
Juuri ennen Sairaala Novan aukeamista Tampereen yliopistollisen sairaalan Sydänsairaala lähestyi Keski-Suomen sairaanhoitopiiriä. Se ilmaisi halukkuutensa ostaa sydänpotilaiden hoidon Keski-Suomen sairaanhoitopiiriltä ja käynnistää oman toimintansa Sairaala Novassa. Sairaanhoitopiirin valtuusto hyväksyi liiketoimintakaupan joulukuussa 2020. Sydänsairaalan toiminta käynnistyi Sairaala Novassa 1. helmikuuta 2021.
Vaativan hoidon keskittämisasetuksen johdosta Keski-Suomen sairaanhoitopiiri menetti vaativaa syöpäkirurgiaa maan viiteen yliopistosairaalaan kun valtionneuvoston päivittämä asetus astui voimaan 15. tammikuuta 2021. Tämän seurauksena Keski-Suomen sairaanhoitopiiri menetti arviolta 100 vaativinta syöpäleikkausta vuodessa eri yliopistosairaaloihin.
Myöhemmät toiminnan muutokset

Sairaalaan hankittiin keväällä 2021 Da Vinci -leikkausrobotti ensimmäisenä keskussairaalana Suomessa. Laitetta on tarkoitus käyttää syöpäleikkauksiin, vatsanpeitteiden tyrien, lantionpohjan laskeumien ja endometrioosin hoitoon. Tarkoitus on tehdä 300–350 leikkausrobottiavusteista toimenpidettä vuodessa.
Sairaalassa on jouduttu muuttamaan yhden hengen potilashuoneita kahden hengen potilashuoneiksi koska vuodeosastosiipiä on jouduttu ottaman muuhun käyttöön kuten kotiutusyksiköksi.
Sairaala Novaan avattiin maaliskuussa 2023 yhteensä 12 paikkainen nuorisopsykiatrian akuuttiosasto vakavasti oireileville 13-17 -vuotiaille nuorille. Sairaalan aikuispsykiatrian vuodeosastot ovat olleet voimakkaasti ylikuormittuneita. Aluehallintovirasto on tarkistuksissaan kinnittänyt riittämättömään henkilökuntamäärään huomiota. Sairaalassa suunniteltiin aiemmin suljetun vuodeosaston uudelleen avaamista psykoosipotilaille. Myös psykiatrian intensiivihoidon hoitajaresurssia vahvistettiin. Säästöä toivottiin syntyvän siitä, että Keski-Suomen alueen muualla hoidettavia potilaita voidaan jatkossa hoitaa alueen omassa sairaalassa. Syksyllä 2023 avattiin vielä yksi psykiatrian vuodeosasto. Syntyvät kustannukset katetaan esimerkiksi ostopalveluiden vähenmisen kautta syntyvistä säästöistä.  Osaston avaaminen helpotti psykiatrian vuodeosastojen ruuhkia. Tavoitteena on vielä kasvattaa psykoosiosaston paikkamäärää kymmenstä kahteentoista.
Marraskuussa 2023 sairaalan henkilöstö vetosi hyvinvointialueen johtoon sairaalan päivystyspoliklinikan ongelmien ratkaisemiseksi. Sen kuormitus on ollut pitkään niin korkea, että se vaarantaa henkilöstön sietokyvyn. Henkilöstö esitti adressissa huolen potilasturvallisuudesta. Kuormituksen pelätään aiheuttavan potilaiden kuolemia tai saavan aikaan haittatapahtumia. Syynä on se, ettei potilaille löydy jatkohoitopaikkoja ja nämä jäävät tästä syystä kuormittamaan päivystyspoliklinikkaa. Jatkohoitopaikan odotusaika voi olla kymmenistä tunneista jopa pariin vuorokauteen asti. Hoitohenkilökuntaa jatkohoitopaikoissa ei ole riittävästi, jotta kaikki hoitopaikat voitaisiin pitää auki. Sairaalaan suunniteltiin haitariosaston perustamista, jonne jatkohoitoa odottavat potilaaat voidaan siirtää odottamaan jatkohoitopaikan vapautumista ja tämän toivotaan vähentävän päivystyspoliklinikan kuormitusta. Siirtymäosasto avautui helmikuun 2024 alussa neljällä viiva kuudella vuodepaikalla ja paikkaluku on tarkoitus kasvattaa myöhemmin kahteentoista potilaspaikkaan.
Elokuussa 2024 tiedotettiin, että  neurologian poliklinikka, keuhkopoliklinikan unihoitajavastaanotto, onko-geriatrian poliklinikka ja perusterveydenhuollon ravitsemusterapiapalvelut sekä osittain liikuntalääketieteen poliklinikka ja sosiaalityöntekijät siirtyivät takaisin vanhan keskussairaalan yhteydessä sijaitsevaan F2-rakennukseen. Syynä tähän oli lisääntynyt tilan tarve sekä asiakas- ja käyntimäärien kasvu.
Palkintoja

Keski-Suomen Sairaala Nova palkittiin sairaaala-arkkitehtuuria käsitelleessä European Healthcare Design Awards -palkintogaalassa 14. kesäkuuta 2022 Lontoossa. Se voitti Healthcare Design -kategorian (pinta-ala yli 25 000 m2).
Lääketieteen opiskelijayhdistyksiä edustava Suomen Medisiinariliitto palkitsi Novan terveysaseman vuonna 2022 "Kandiystävällinen terveyskeskus" -tunnustuksella.
Sairaala Novan Päivystys ja Anestesiologian ja tehohoidon klinikka ja palkittiin Nuorten Lääkärien Yhdistyksen (NLY) koulutuspaikkakyselyn perusteella tammikuussa 2024 Suomen parhaana koulutuspaikkana. Täydet viisi tähteä saivat myös Sairaala Novan Konservatiivinen palvelualue, Operatiivinen palvelualue, Lastentaudit, Kirurgia ja Radiologia.  Sairaala Novan Kirurgia ja Operatiivinen palvelualue saivat saivat 25. tammikuuta 2023 Lääkäripäivillä Kestomenestyjät -tunnustuksen menestyksestään NLY:n ja Lääkäriliiton koulutusolosuhteita kartoittaneissa kyselyissä. Anestesiologian ja tehohoidon klinikka palkittiin koulutuspaikkakyselyssä myös tammikuussa  2022. Se sai täydet pisteet eli kyselyyn vastanneet suosittelisivat sitä koulutuspaikaksi muille lääkäreille. Viisi tähteä saivat myös Operatiivinen palvelualue, Kirurgia sekä Psykiatrian palvelualue.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keski-Suomen Sairaala Nova Wikimedia Commonsissa
Keski-Suomen Sairaala Nova, verkkosivut
Fimlab, verkkosivut
Jyväskylän Nova terveysasema, verkkosivut
Sydänsairaala Nova, verkkosivut
Suomen lentopaikat
| --- | --- |
Lentokentät:   Aavahelukan lentokenttä  Ahmosuon lentokenttä  Alavuden lentokenttä  Alavuden varalaskupaikka  Euran lentokenttä  Forssan lentokenttä  Genbölen lentokenttä  Granbodan lentoasema  Haapajärven lentokenttä  Haapamäen lentokenttä  Haapaveden lentokenttä  Hailuodon lentokenttä  Hangon lentokenttä  Hollolan lentokenttä  Hyvinkään lentokenttä  Hämeenkyrön lentokenttä  Iisalmen lentokenttä  Ilvesjoen lentokenttä  Immolan lentokenttä  Jyrkän lentokenttä  Jämijärven lentokenttä  Kalajoen lentokenttä  Kauhajoen lentokenttä  Kauhavan lentokenttä  Kemijärven lentokenttä  Kiikalan lentokenttä  Kiteen lentokenttä  Kiuruveden lentokenttä  Kivijärven lentokenttä  Kuhmon lentokenttä  Kumlingen lentokenttä  Kymin lentokenttä  Kärsämäen lentokenttä  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Lieksa-Nurmeksen lentokenttä  Martiniiskonpalon lentokenttä  Menkijärven lentokenttä  Mäntsälän yksityinen lentokenttä  Mäntän lentokenttä  Naarajärven lentokenttä  Nummelan lentokenttä  Oripään lentokenttä  Piikajärven lentokenttä  Pokan lentokenttä  Pudasjärven lentokenttä  Punkaharjun lentokenttä  Pyhtään lentokenttä  Pyhäsalmen lentokenttä  Raahe-Pattijoen lentokenttä  Rantasalmen lentokenttä  Ranuan lentokenttä  Räyskälän lentokenttä  Savikon lentokenttä  Selänpään lentokenttä  Sodankylän lentokenttä  Sulkaharjun lentokenttä  Suomussalmen lentokenttä  Teiskon lentokenttä  Torbackan lentokenttä  Tuulikki-Vampulan lentokenttä  Ummeljoen lentokenttä  Vaalan lentokenttä  Varkauden lentokenttä  Viitasaaren lentokenttä  Vuotson lentokenttä  Wredebyn lentokenttä  Ylivieskan lentokenttä  Ähtärin lentokenttä 
Sairaalat ja muut:   Hernesaaren helikopterikenttä  Iin kevytlentopaikka  Jorvin sairaala  Jäkäläpää  Keski-Suomen Sairaala Nova  Kuopion yliopistollinen sairaala  Laajalahti  Lusin varalaskupaikka  Meilahden tornisairaala  Nivalan varalaskupaikka  Oulun yliopistollinen sairaala  Pohjois-Karjalan keskussairaala  Rautavaaran lentokeskus  Seinäjoen keskussairaala  Tervon varalaskupaikka 
Keski-Suomen Sairaala Novan rakennustyömaa heinäkuussa 2017.
Keski-Suomen Sairaala Novan pääkäytävä kuvattu toisesta kerroksesta kohti sisäänkäyntiä NOVA 2.
Keski-Suomen Sairaala Novan julkisivu Kukkumäentien puolelta
Ribäckenin tuulivoimapuisto

| Ribäckenin tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Maalahti
Koordinaatit:  62°48′50″N, 21°32′06″E
Rakentaminen alkoi:  kevät 2019 
Sähköverkkoon:  2020 
Valmistunut:  syyskuu 2020 
Rakennuttaja:  Suvic 
Omistaja:  IKEA Suomi 
Operaattori:  OX2 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  20–25 m 
Pinta-ala:  1,7 km² 
Tuulivoimalat:  5 × Nordex N149 (4,5 MW) 
Kapasiteetti:  22,5 MW  
Vuosituotanto:  80 GWh 
 fiRibäckenin tuulivoimapuisto 
Ribäckenin tuulivoimapuisto on Pohjanmaalla Maalahden Ribäckenin ja Björknäsin kulmakuntien lähellä sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 5 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 23 megawattia ja vuosituotanto on noin 80 gigawattituntia. Tuulivoimapuiston on rakentanut OX2, sen omistaa Ribäcken Vindpark AB, joka on IKEA Suomen tytäryhtiö, ja sitä operoi OX2.
Yleistä

Voimala-alue sijaitsee Flatbergenin kallioisella metsäalueella, joka jää Hömossenin suoalueen ja Ribäckenin puron väliin. Tuulipuiston pituus on 1,9 kilometriä, leveys 1,2 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Voimaloiden huollossa hyödynnetään metsäalueella risteileviä metsäautoteitä.
Tuulivoimalaitokset ovat saksalaisen Nordex Accionan valmistamaa N149-mallia, jonka napakorkeus on 125,5 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 149,1 metriä, ja jonka kapasiteetti on 4,5 megawattia. Voimalat sijaitsevat 20–25 metrin korkeudella mpy.
Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa alueen pohjoispuolella sijaitsevalle Långmossan tuulivoimapuistolle, jossa maakaapeliin liitetään mukaan Långmossan tuottama sähkö. Yhteinen maakaapelilla toteutettu siirtolinja päätyy Petolahden sähköasemalle. Siellä sähkön jännite nostetaan kantaverkkoon sopivaksi.
Historiaa

Ruotsalainen OX2 suunnitteli tuulipuiston rakentamista Ribäckenin metsäalueelle osana IKEA Suomelle toteutettua Castle-tuulivoimahanketta. Hanke käsitti Ribäckenin lisäksi viereisen Långmossan, Ponsivuoren sekä Verhonkulman tuulipuistot. Tuulipuiston osayleiskaavan valmistelu aloitettiin tammikuussa 2018 ja siitä järjestettiin kuuleminen helmi-maaliskuussa 2018. Kaavaehdotus julkistettiin huhtikuun ja toukokuuna alun aikana. Kunnanhallitus hyväksyi kaavan toukokuussa ja kunnanvaltuusto kesäkuussa 2018. Kaavassa rajoitettiin viiden tuulivoimalaitoksen enimmäiskorkeudeksi 250 metriä.
Hankkeen rakentaminen alkoi keväällä 2019. Vaikka OX2 olikin rakennuttajan roolissa, on rakentamisesta vastannut Suvic Oy kokonaan itse. Sille kuului kokonaisvastuullisesti rakentaa maanrakennustyöt, voimaloiden perustukset, sähköverkko, tietoliikenneverkko ja sähköasema. Kun tuulivoimapuisto valmistui, otti OX2 sen vastaan ja myi sen syyskuussa 2020 IKEA:lle. OX2 vastaa tuulipuiston hallinnoinnista eli sen operoinnista.
Aiheesta muualla

Maalahden tuulipuistot Ribäcken ja Långmossa (kyselytutkimus), IRO, 2021
Francesca

| Francesca |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Cecca 
Vastineita eri kielissä:  Fanny, Fanni, Frances, Francisca, Franciska, Françoise, Fransiska, Franziska 
Nimen alkuperä:  latinan franciscus ’ranskalainen’
Infobox OKNimi-testi OK: 
Francesca on italialainen naisen etunimi. Se on Francesco-miehennimen feminiininen vastine. Molemmat nimet juontuvat latinan sanasta franciscus, jonka merkitys on ’ranskalainen’.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Francesca on joulukuuhun 2024 mennessä ollut Suomessa etunimenä noin 410–430 naisella. Nimi ei esiinny almanakassa. Suomenruotsalaisessa kalenterissa on kuitenkin samaa alkuperää olevat nimet Fransiska ja Fanny.
Tunnettuja Francescoja

Francesca Baudin (s. 1993), italialainen maastohiihtäjä
Francesca Bertini (1892–1985), italialainen näyttelijä
Francesca Bonnemaison i Farriols (1872–1949), katalonialainen kirjastonhoitaja ja aikuiskasvattaja
Francesca Caccini (n. 1587–1640), italialainen säveltäjä, luutisti ja laulaja
Francesca Roomalainen (1384–1440), italialainen mystikko ja pyhimys
Francesca Halsall (s. 1990), englantilainen uimari
Francesca Jones (s. 2000), brittiläinen tennispelaaja
Francesca Kirby (s. 1993), englantilainen jalkapalloilija
Francesca Lindh (s. 1931), italialaissyntyinen suomalainen keramiikkataiteilija
Francesca Lollobrigida (s. 1991), italialainen pikaluistelija ja olympiamitalisti
Francesca Lucchi, Fanny Salvini-Donatelli (1815–1891), italialainen oopperalaulaja
Francesca Marsaglia (s. 1990), italialainen alppihiihtäjä
Francesca Martinez (s. 1978), englantilainen koomikko ja näyttelijä
Francesca Michielin (s. 1995), italialainen laulaja
Francesca Neri (s. 1964), italialainen näyttelijä
Francesca Peppucci (s. 1993), italialainen poliitikko
Francesca ”Frankie” Sandford (s. 1989), englantilainen laulaja-lauluntekijä
Francesca Sanvitale (1928–2011), italialainen kirjailija
Francesca Schiavone (s. 1980), italialainen tennispelaaja
Francesca Simon (s. 1955), yhdysvaltalainen kirjailija
Francesca Woodman (1958–1981), yhdysvaltalainen valokuvaaja
Lobeliat

| Lobeliat |
| --- | --- |
 sinilobelia (Lobelia erinus).
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Kellokasvit Campanulaceae
Alaheimo::  Lobelioideae
Suku::  Lobeliat Lobelia  L.
Synonyymit
 etelänkellot (Hypsela C.Presl)  kellolobeliat (Pratia Gaudich.) 
Katso myös
   Lobeliat Wikispeciesissä   Lobeliat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lobeliat eli viuhkalobeliat, aikaisemmin nuottaruohot (Lobelia) on kasvisuku kellokasvien heimossa. Siihen kuuluu 440 lajia, joita kasvaa enimmäkseen trooppisilla ja lämpimillä alueilla.
Lobelialajeja

tulilobelia eli punalobelia (Lobelia cardinalis)
pylväslobelia (Lobelia columnaris)
käpylobelia (Lobelia deckenii)
nuottaruoho (Lobelia dortmanna)
sinilobelia eli riippalobelia, elvikki, sinielvikki (Lobelia erinus)
raippalobelia (Lobelia giberroa)
rohtolobelia (Lobelia inflata)
kalminlobelia (Lobelia kalmii)
pilarilobelia (Lobelia keniensis)
kitulobelia (Lobelia minutula)
paalulobelia (Lobelia rhynchopetalum)
tähkälobelia (Lobelia siphilitica)
turkkilobelia (Lobelia telekii)
sinisiipilobelia (Lobelia tenuior)
liekkilobelia (Lobelia tupa)
sahalobelia (Lobelia urens)
etelämerenlobelia (Lobelia valida)
tarhalobelia (Lobelia × speciosa)
kellolobelia (Lobelia pedunculata)
mustelobelia (Lobelia sessilifolia)
rakettilobelia (Lobelia thapsoidea)
rodriguesinlobelia (Lobelia vagans)
Lobeliat Suomessa

Suomessa kasvaa kaksi luonnonvaraista lobelialajia. Nuottaruohoa tavataan Lapin eteläosien korkeudelle asti. Se on kirkasvetisissä karuissa järvissä kasvava pohjalehtinen vesikasvi, jolla on vaaleansinisen valkoiset kukat. Etelä-Afrikasta kotoisin oleva sinilobelia on harvoin villiintynyt koristekasvi.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Lobeliat (viuhkalobeliat) – Lobelia
ITIS: Lobelia (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Lobelia (englanniksi)
Flora of China: Lobelia (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q158182  Wikispecies: Lobelia  APDB: 192212  APNI: 86121  CoL: 8VYZ5  eFloraSA: Lobelia  EPPO: 1LOBG  FloraBase: 22133  FNA: 118775  FoC: 118775  GBIF: 2756426  GRIN: 6918  iNaturalist: 48039  IPNI: 30001605-2  ITIS: 34503  NBN: NHMSYS0000460415  NCBI: 4382  NZOR: f75bf1d7-3d90-4a0f-be51-624fbff63fe6  Open Tree of Life: 1086294  PLANTS: LOBEL  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30001605-2  Tropicos: 40008039  VASCAN: 1362  VicFlora: b144e0ba-60d7-471f-8b0d-df1d9dd9b708  WFO: wfo-4000022035  WoRMS: 1435887
Rantakukat

| Rantakukat |
| --- | --- |
 Särmärantakukka (Lythrum alatum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Myrtales
Heimo::  Rantakukkakasvit Lythraceae
Suku::  Rantakukat Lythrum  L.
Synonyymit
 ojakaalit (Peplis L.) 
Katso myös
   Rantakukat Wikispeciesissä   Rantakukat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rantakukat (Lythrum) on rantakukkakasvien (Lythraceae) heimon tyyppisuku. Siihen kuuluu 40 lajia, joita esiintyy Euraasiassa, Amerikassa ja Afrikassa.
Lajeja

särmärantakukka (Lythrum alatum)
karvaojakaali (Lythrum borysthenicum, syn. Peplis borysthenica)
kerirantakukka (Lythrum hyssopifolia)
pikkurantakukka (Lythrum junceum)
ojakaali eli kaljuojakaali (Lythrum portula, aiemmin Peplis portula)
pohjanrantakukka eli rantakukka (Lythrum salicaria)
neulasrantakukka (Lythrum thymifolia)
etelänrantakukka (Lythrum virgatum)
tarharantakukka (Lythrum × scabrum)
Suomessa on tavattu luonnonvaraisena viisi rantakukkalajia. Yleisin on pohjanrantakukka, jota kasvaa napapiirin korkeudelle asti. Se on korkeahko ruohovartinen rantakasvi, jolla on sinipunainen latvaterttukukinto. Ojakaali kasvaa harvinaisehkona Etelä-Suomessa ojissa, lammikoissa ja rannoilla. Kolme muuta, kerirantakukka, pikkurantakukka ja neulasrantakukka, ovat yksittäin havaittuja satunnaiskasveja.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Rantakukat – Lythrum
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Lythrum
ITIS: Lythrum (englanniksi)
Flora of China: Lythrum (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q156845  Wikispecies: Lythrum  APDB: 192312  APNI: 82555  BioLib: 40117  BOLD: 121649  CoL: 5HWH  eFloraSA: Lythrum  EoL: 61653  EPPO: 1LYTG  FloraBase: 21800  FNA: 119221  FoAO2: Lythrum  FoC: 119221  GBIF: 3188731  GRIN: 7083  iNaturalist: 58937  IPNI: 30002863-2  IRMNG: 1028845  ITIS: 27077  NBN: NHMSYS0000460545  NCBI: 13128  NZOR: 2cc9b388-96d0-40c2-8847-6c6162976a3f  Open Tree of Life: 886850  PLANTS: LYTHR  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30002863-2  Tropicos: 40010731  VASCAN: 1384  VicFlora: 42192f56-fd23-4339-9be2-8be596daba5a  WFO: wfo-4000022585  WoRMS: 415590
Rauta(II)

| Rauta(II)sulfaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  7720-78-7
PubChem CID:  24393
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  FeSO4
Moolimassa:  151,91 g/mol 169,936 g/mol (monohydraatti) 223.984 g/mol (tetrahydraatti) 242.0 g/mol (pentahydraatti) 278.076 g/mol (heptahydraatti)
Ulkomuoto:  sinivihreitä tai valkoisia kiteitä
Sulamispiste:  64 °C
Kiehumispiste:  90 °C
Tiheys:  1,898 g/cm3
  
Rauta(II)sulfaatti eli rautavihtrilli tai ferrosulfaatti on kemiallinen yhdiste, jonka kemiallinen kaava on FeSO4. Sitä tavataan luonnossa kidevedellisinä hydraatteina. Mineraaleista rozeniitti koostuu rauta(II)sulfaattitetrahydraatista (FeSO4·4H2O) ja melanteriitti rauta(II)sulfaattiheptahydraatista (FeSO4·7H2O).
Terästä pintakäsiteltäessä rikkihapolla syntyy sivutuotteena suuria määriä rautavihtrilliä.
Sitä käytetään teollisuudessa pelkistimenälähde? ja lääkkeenä raudanpuuteanemian hoidossa. Vedenpuhdistuksessa rauta(II)sulfaattiheptahydraattia käytetään saostamaan vesistöjä rehevöittäviä fosfaatteja (PO43−). Rauta(II)sulfaattia käytetään myös pigmentti- eli väriaineiden raaka-aineena sekä värjäyksessä puretusaineena eli mordanttina. Rauta(II)sulfaatista voidaan valmistaa myös rautaoksidia (FeO). Rauta(II)sulfaattiheptahydraattia syntyy suuria määriä titaanidioksidin (TiO2) valmistusprosessin sivutuotteena, kun titaanipitoisena raaka-aineena käytetään ilmeniittiä.
Rauta(II)sulfaattiheptahydraattia
Rauta(II)sulfaatti on haitallista ihmiselle nieltynä, sekä ärsyttää ihoa ja silmiä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rauta(II)sulfaatin kemiaa
PubChem: Iron(II) sulfate (englanniksi)
PubChem: Ferrous sulfate monohydrate (englanniksi)
PubChem: Ferrous sulfate heptahydrate (englanniksi)
ChemBlink: Ferrous sulfate (englanniksi)
ChemBlink: Ferrous sulfate monohydrate (englanniksi)
ChemBlink: Ferrous sulfate tetrahydrate (englanniksi)
ChemBlink: Ferrous sulfate heptahydrate (englanniksi)
Mindat: Rozenite (englanniksi)
Mindat: Melanterite (englanniksi)