stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alan Cumming
Yksityiselämä

Alan kirjoitti vuonna 2002 bestsellerin Tommy’s Tale, joka perustuu löyhästi hänen omiin kokemuksiinsa. Alan on biseksuaali.
Hän on mukana monissa hyväntekeväisyysjärjestöissä, joista tärkeimpiä ovat amfAR (American Foundation for AIDS Research) ja GLAAD (Gay and Lesbian against Defamation). Hän puolustaa seksuaalivähemmistöjen oikeuksia sekä vastusti George W. Bushia ja tämän politiikkaa koskien seksuaalivähemmistöjen avioliitto-oikeutta.  Cumming työskentelee Yhdysvalloissa Green Cardilla.
Alan Cumming asui vanhempiensa ja kuusi vuotta vanhemman isoveljensä Tomin kanssa Skotlannissa lähellä Dunkeldin kylää. Perhe muutti länsirannikolle Fassferniin, Fort Williamsin lähelle, Alanin ollessa hiukan yli yksivuotias. Alanin ollessa neljävuotias, perhe muutti itärannikolle Panmure Estateen, lähelle Carnoustien kaupunkia. Hänen isänsä oli väkivaltainen poikia kohtaan, ja joskus Alan on nostanut hänet syyksi ”kieroutumiseensa”.
Alan kävi Monikin Primary Schoolia ja lukion jälkeen työskenteli ”TOPS”-lehdessä. Opiskellessaan Royal Scottish Academy of Music and Drama -koulussa, tapasi hän siellä tulevan vaimonsa Hilary Lyonin. Hän valmistui 1985 ja samana vuonna hänen vanhempansa Alex ja Mary erosivat ja Alan meni naimisiin Hilaryn kanssa. Forbes Massonin kanssa hän kiersi ympäri Skotlantia tehden pantomiimia ”Victor and Barry” ja ”Victoria and Barbara”.
Vuonna 1993 Alan ja Hilary erosivat. Alan toimi koomisessa tv-sarjassa High Life, missä Masson myös näytteli ja mihin Alan teki muun muassa tunnusmusiikin. Alan oli jo pitkään työskennellyt kiertävissä teattereissa, mutta 1998 Cabaret, jossa Alan esitti MC:n osan, löi hänet lopullisesti suuremman yleisön tietoisuuteen Yhdysvalloissa. Alan muutti New Yorkiin ja tapasi Nick Philippoun, miehen jonka kanssa hän seurusteli on/off -suhteella aina vuoteen 2002.lähde?
Alan asuu New Yorkin Manhattanin Upper East Sidella koiriensa Honeyn (sekarotuinen) ja Leonin (chihuahua, nimi tullut Napoleonin mukaan) kanssa. Samassa taloudessa asuu myös Alanin aviomies, kuvittaja ja sarjakuvapiirtäjä Grant Shaffer, jonka kanssa Alan rekisteröi parisuhteensa Lontoon Greenwichissä 7. tammikuuta 2007. Honey on ollut mukana joissakin hänen elokuvistaan ja myös Alanin hajuveden mainoskampanjassa ”Cumming the Fragrance”, joka tuli ulos viime vuonna.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alan Cummingin virallinen kotisivu (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Väinö Sihvonen

Väinö Sihvonen.
Väinö Ilmari Sihvonen (10. kesäkuuta 1889 Kangasniemi – 30. marraskuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen kemisti ja Teknillisen korkeakoulun fysikaalisen kemian ja sähkökemian professori. Hänet tunnetaan Outokumpu Oy:n käyttöön ottaman kuparin liekkisulatusmenetelmän teoreettisen pohjan kehittäjänä.
Sihvosen vanhemmat olivat kansakoulunopettajat Fabian Sihvonen ja Alma Elisabet Pylkkänen. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta reaalilyseosta 1907 ja opiskeli sitten kemiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1914 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1921. Hän teki useita opintomatkoja Saksaan, Ruotsiin, Sveitsiin, Italiaan, Tanskaan, Itävaltaan, Norjaan ja Englantiin.
Sihvonen oli aluksi tehdaskemistinä 1918–1919 ja fysiikan ja kemian luennoitsijana Helsingin työväenopistossa. Hän toimi Teknillisessä korkeakoulussa assistenttina, lehtorina vuodesta 1923 ja vuodesta 1936 fysikaalisen kemian ja sähkökemian professorina. Hän oli myös Helsingin yliopiston kemian dosenttina vuodesta 1925.
Sihvonen oli Suomalaisen Tiedeseuran jäsenenä vuodesta 1932. Suomen Kemistien Seuran sihteerinä hän oli 1921–1922 ja 1924–1925 sekä seuran puheenjohtaiana 1929–1930. Hän kuului Suomen Kemistilehden toimitukseen vuodesta 1928 ja oli eri komiteain asiantuntijana tai jäsenenä muun muassa niin sanotussa typpikomiteassa. Sihvonen julkaisi tieteellisiä tutkimuksia ja teknillisiä kirjoituksia etupäässä sähkö-, lämpö- ja valokemian alalta.
Sihvonen sai surmansa talvisodan alkamispäivänä Helsingin pommituksissa.
Väinö Sihvosen puoliso oli myöhempi Helsingin Kotitalousopettajaopiston johtaja Kerttu Sihvonen.
Julkaisuja

Lämpökemiallisia havaintoja. Omakustanne, Turku 1920
Die elektrolytische Oxydation der Weinsäure. Väitöskirja. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1921
Das Thermoquantum: Eine Arbeitshypothese. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1921
Beziehungen zwischen der chemischen Struktur schwefelhaltiger Anionen und den ultraroten Eigenschwingungen ihrer Salze. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1923
Aiheesta muualla

Suomen tiedettä : Väinö Sihvonen, Suomen Kuvalehti, 22.01.1938, nro 3, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Alankomaat 
Henkilöt:  DDB
Kuluntalahti

Kuluntalahti on kylä Kajaanissa valtatien 5 ja Iisalmen–Kontiomäen rautatien varrella, noin kahdeksan kilometrä koilliseen Kajaanin keskustasta. Kylä sijaitsee samannimisen Nuasjärven lahden pohjoispuolella. Kylän asukasluku on 439 (2004), koko Kuluntalahden alueen asukasluvun ollessa 903.
Kuluntalahdessa toimi talvisodan aikana Suomen ilmavoimien jäälle perustettu lentokenttä. Kuluntalahdessa on toiminut myös Kuluntalahden siirtorata, ja siellä on ollut myös oma rautatieasema. Sen läheisyydessä oleva Huoltovarmmuuskeskuksen öljyvarastö vaurioitui pahasti kevällä 2012, ja tuhansia litraoja öljyn ja veden seosta valui puroja myöten maastoon kohti Jormuanlahtea, joka kuitenkin saatiin pelastetuksi muun muassa Puolustusvoimien virka-apua käyttäen.
Kylässä sijaitsee myös Kajaanin ravirata.
Kuluntalahden koulu vihittiin käyttöön vuonna 1955. Sitä edelsi Jormuan koulupiiriin kuulunut Salmijärven koulu, jonka toiminta alkoi jo vuonna 1898, mutta oli kilometrien päässä niin Kuluntalahden kuin Jormuan keskeisimmistä osista, ja tiedetään eräiden oppilaiden asustaneen talven aikana koululla. Salmijärven koulu siirsi toimintansa Kuluntalahteen 1954, ja vanha rakennus purettu. Koulussa on kuusi luokkaa ja kolme opettajaa sekä esikoulu ja iltapäivätoimintaa.
Kuluntalahden alueella toimi Syvälammen kurssikeskus vuosina 1955–1971, jossa toimi Kainuuna ainoa metsänhoito-oppilaitos.
Urheiluseuroista on merkittävä Kuluntalahden Kunto, jolla on ollut ainakin ainakin hiihto- ja pesäpallotoimintaa. Kylän pitkäaikainen kauppa samoin kuin posti ja rautatieseisake onvat lakanneet toimimasta.
Suvenniemellä toimi saksalaisten Remmlerin veljeksien ylläpitämä Kuluntalahden eläintarha 1925–1939.
Ennen rautatietä kylässä oli kestikievareita 1600-luvulta aina 1930-luvulle. Vesiliikennöinti Nuasjärvellä oli toisaalta helppoa, mutta itse lahden mataluus ei houkutellut laivasataman rakentamista Kuluntaan; vain tukinuittosatamana lahti toimi tehokkaasti.
Historia

Kuluntalahti-nimitykseen on kaksi uskottavaa selitystä. Professori Alpo Räisänen on viitannut Kajaanin koskien kiertoon Kuluntajärven oikotaipaleen kautta Nuaksesta Oulujärven Jormuanlahteen Kuluntajärven kautta – eli kulku-kulenta-sanapariin. Toisaalta metsänhoitaja Ilmari Kosonen on viitaten samantapaisiin paikannimiin tullut tulokseen, jonka mukaan sana juontuu jääkauden jälkeisten kansojen jättämästä jonkin jo kadonneen kielen kulu-sanasta, joka tarkoittanee järviruokoa. Tähän voivat viitata esimerkiksi Rauman Kulamaa, Punkaharjun Kulennoinen ja Inarin Kulasjoki.
Kiertävien kansojen jälkeen saapuivat saamelaiset, joiden jättämää nimistöä ovat muun muassa lähiseudun Nuas, Leihu, Jormua ja Koutaniemi.
Suomalaiset ovat tulleet aluksi sekä Savon suunnasta lyhyen verovapauden houkuttamana ja osin pakolla etelästä että lännestä Limingan emäpitäjästä. Myös itään Kuhmossa asuviin karjalaisiin on yhteys. Kuluntalahden alue on kiinnostanut erityisesti kalavesien ja metsänriistan takia. Pähkinäsaaren rauhassa Kainuu ja niin myös Kuluntalahti olivat rajankäynnin ulkopuolella eli Ruotsin rajalta selvästi itään, mutta Venäjän rajalta selvästi länteen 
. Täyssinän rauha muutti tilanteen. Kustaa Vaasan sodan 1555–1557 aikana ja sitä seuraavien rappasotien aikana alueella oli levotonta, eivätkä uudisasutukset saaneet juurikaan olla rauhassa Kulunnan alueella. Lisäksi katovuosia on ollut ”pikku jääkauden” aikana tämän tästä.
Tunnettuja vaikuttajia Kuluntalahdelta

Adolf Rimpiläinen, ihmelääkkeistään tunnettu raatimies ja tervakauppias
Juho Heikkinen, "Hallan ukko", vietti lapsuutenssa Kuluntalahdella
Aleksanteri Fränti, edistyspuolueen kansanedustaja
Hemmi Tikkanen, pitkäaikainen maalaisliittolainen vaikuttaja
Aarno von Bell, sosiaalidemokraattinen kansanedustaja
Aiheesta muualla

Kainuun kylät: Kuluntalahden kylä (Arkistoitu – Internet Archive)
Uppsalan lääni

| Uppsalan lääni |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Uplanti ja Gästrikland
Maakäräjäkunta:  Uppsalan läänin maakäräjäkunta
Pääkaupunki:  Uppsala
Perustamisvuosi:  1634
Hallinto:  
 – Maaherra:  Peter Egardt
Pinta-ala:  
 – Maa:  8 192,07 km²
Väkiluku:  338 630
 – Väestötiheys:  41,3 as./km²
Symbolit:  
 – Läänikirjain:  C
 – Läänikoodi:  03
 
 Lääninhallituksen sivut 
 Tilastotietojen lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan 1.1.2012. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uppsalan läänin kunnat.
Uppsalan lääni (ruots.    [ɵpːˈsɑːla]n - (ohje), Uppsala län, vanh. Upsala län ja aik. suom. Upsalan lääni) on lääni Tukholman pohjoispuolella Keski-Ruotsissa. Lääni sijaitsee Uplannin maakunnan länsi- ja pohjoisosassa. Muut osat Uplannista kuuluvat pääasiassa Tukholman lääniin. Läänin pääkaupunki on Uppsala. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Uppsalan läänin vaalipiirin.
Uppsalan läänillä on lyhyt maaraja myös Suomea vastaan, sillä osa Märketin majakkasaaresta Ahvenanmerellä kuuluu Östhammarin kuntaan ja Uppsalan lääniin.
Vuonna 2007 läänissä oli 1 682,03 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 20,5 prosenttia läänin maapinta-alasta.
Läänijaon kehitys > Vanhempaa historiaa

Kalmarin unionin aikaan ja myöhäiskeskiajalla nykyisen Uppsalan läänin alueella oli jonkin aikaa Stäkesin lääni, joka käsitti lännessä Bron kihlakunnan ja Håbon kihlakunnan sekä idässä Närdinghundran kihlakunnan. Ne sijaitsivat vanhan Mälarenilta Sigtunan kaupunkiin johtavan reitin (Gorveln-Skarven-Sigtunafjärden) varrella.
Uppsalan linnalääniin kuuluivat Uppsalan kaupungin lähellä sijainneet Ulleråkerin kihlakunta ja Vaksalan kihlakunta sekä pohjoisempana sijainneet Norundan kihlakunta ja Olandin kihlakunta, kuten myös vanhat Vendelin kihlakunta, Tierpin kihlakunta ja Vålan kihlakunta. Muilta osin Tiundaland ja Attundaland kuuluivat Tukholman voutikuntaan. 1400-luvun alusta lähtien Ulleråkerin ja Vaksalan kihlakunnat kuuluivat vastaperustettuun Uppsalan kartanon voutikuntaan. Ulleråkerin ja Vaksalan kihlakunnat oli 1400-luvulla useaan otteeseen läänitetty aatelismiehille; läänitysten välisenä aikana ne kuuluivat kruunulle. 1520-luvulta lähtien Tierpin, Vålan ja Norundan kihlakunnat kuuluivat samaan voutikuntaan. 1530-luvun lopussa muodostettiin Örbyhusin lääni Tierpin, Vendelin ja Vålan kihlakunnista, Älvkarlebyn, Västlandin, Österlövstan, Hållnäsin ja Valön pitäjistä Norra Rodenissa sekä Dannemoran ja Filmin pitäjistä. Vuonna 1549 Vålan kihlakunta liitettiin kuitenkin Salbergin lääniin kuuluneeseen Väsbyn kartanon voutikuntaan.
Lisäksi oli olemassa Östhammarin lääni, joka oli kooltaan pieni ja siihen kuului todennäköisesti vain nykyinen Frösåkerin kihlakunta. Östhammarin linna sijaitsi kaupungista pohjoiseen ja mainitaan jo Bo Jonsson Gripin aikana. Linna kuului kuningatar Filippan elatuslääniin, ja sen poltti kuningas Erikin vouti Roslagenin talonpoikien kapinoidessa vuonna 1434. Myöhemmin linna rakennettiin uudestaan.
Läänijaon kehitys > Uudempaa historiaa

Tukholman läänin ja Uppsalan läänin käsittänyt Upplandin lääni oli olemassa vuosina 1634–1640 ja 1655–1713. Näiden ajankohtien välissä vuosina 1641–1654 alue oli jaettuna kahteen lääniin. Vuonna 1714 tehtiin alueen uusi ja lopulliseksi jäänyt jako kahteen lääniin.
Uppsalan läänin ja Södermanlandin läänin välinen raja muuttui hieman 1940-luvulla nykyisten Enköpingin ja Strängnäsin kuntien välillä tehdyn rajansiirron vuoksi. Vuoden 1952 kuntauudistus ei muuttanut Uppsalan läänin rajoja. Sen sijaan vuonna 1971 nykyinen Knivstan kunta ja osia nykyisestä Östhammarin ja Uppsalan kunnista liitettiin Tukholman läänistä Uppsalan lääniin. Samalla Upplands-Bron kunta liitettiin Uppsalan läänistä Tukholman lääniin. Lisäksi Västmanlandin läänistä liitettiin Uppsalan lääniin entinen Fjärdhundran maalaiskunta, joka tuli kuulumaan Enköpingin kuntaan.
Vuonna 2005 Ruotsin valtiopäivät päätti vielä, että Hebyn kunta liitetään Västmanlandin läänistä Uppsalan lääniin vuoden 2007 alusta lähtien. Hebyn kunta kuuluu kokonaan Uplannin maakuntaan, joten lännessä Uplannin maakunnan ja Uppsalan läänin rajat ovat lähes samat. Salan kuntaan kuuluva Tärnan pitäjä kuuluu tosin vielä Västmanlandin lääniin.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Punaisessa kentässä kultainen valtakunnanomena. (ruots. I rött fält ett riksäpple av guld.)
Vaakuna on sama kuin Uplannin maakunnan vaakuna. Se vahvistettiin läänin vaakunaksi vuonna 1939. Lääninhallitus oli jo pitkään käyttänyt vaakunaa, vaikka Uppsalan lääni käsittää vain osan Uplannin maakunnasta. Kun lääninhallitus käyttää vaakunaa tunnuksenaan, niin sen päällä on kuninkaankruunu.
Maantiedettä

Läänin suurimmat taajamat
Maantiedettä > Suurimmat taajamat

Vuonna 2010 Uppsalan läänissä sijaitsi 68 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Uppsala | &&&&&&&&&0140454.&&&&00140 454 |
| 2 | Enköping | &&&&&&&&&&021121.&&&&0021 121 |
| 3 | Bålsta | &&&&&&&&&&014147.&&&&0014 147 |
| 4 | Sävja | &&&&&&&&&&&09684.&&&&009 684 |
| 5 | Knivsta | &&&&&&&&&&&07081.&&&&007 081 |
| 6 | Storvreta | &&&&&&&&&&&06347.&&&&006 347 |
| 7 | Skutskär** | &&&&&&&&&&&05767.&&&&005 767 |
| 8 | Tierp | &&&&&&&&&&&05587.&&&&005 587 |
| 9 | Östhammar | &&&&&&&&&&&04534.&&&&004 534 |
| 10 | Björklinge | &&&&&&&&&&&03269.&&&&003 269 |
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Kahdella asteriskilla (**) merkityt taajamat sijaitsevat osittain toisen läänin alueella. Taulukossa on siinä tapauksessa ilmoitettu taajaman tässä läänissä asuvan väestön määrä.
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,0 | 1,8 |
|   | jalostus | 18,6 | 18,4 |
|   | palvelut | 78,5 | 79,1 |
|   | tuntematon | 0,9 | 0,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 137 918 | 160 964 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 85,7 |  |
Valtiopäivävaalit

Uppsalan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Uppsalan läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 11 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 13 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 30,11 | 4 |
|   | Keskustapuolue | 8,30 | 1 |
|   | Liberaalit | 7,85 | 1 |
|   | Kristillisdemokraatit | 5,70 | 1 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 27,37 | 3 |
|   | Vasemmistopuolue | 5,51 | 1 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 8,83 | 1 |
|   | Ruotsidemokraatit | 4,65 | 1 |
|   | Muut | 1,67 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 13 |
Maakäräjäkunta

Uppsalan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Uppsalan läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Uppsalan lääni on jaettu seuraaviin 3 vaalipiiriin:
Uppsala läns södra (11 kiinteää paikkaa)
Uppsala läns mellersta (40 kiinteää paikkaa)
Uppsala läns norra (12 kiinteää paikkaa)
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 71 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 27,41 | 20 |
|   | Keskustapuolue | 7,95 | 6 |
|   | Liberaalit | 8,44 | 6 |
|   | Kristillisdemokraatit | 5,28 | 4 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 31,13 | 22 |
|   | Vasemmistopuolue | 6,26 | 4 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 8,72 | 6 |
|   | Ruotsidemokraatit | 3,62 | 3 |
|   | Muut | 1,19 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 71 |
Läänin kunnat

Uppsalan läänissä on nykyään kahdeksan kuntaa. Ennen vuotta 2007 kuntia oli seitsemän, sillä Hebyn kunta kuului aikaisemmin Västmanlandin lääniin. Vuonna 2003 perustettiin uudelleen Knivstan kunta. Tätä ennen läänissä oli vain kuusi kuntaa. Uppsalan kunta on sekä pinta-alaltaan että väkiluvultaan ylivoimaisesti suurin kunta.
| Kuntakoodi | Kunta | Keskustaajama | Kunnan väkiluku (31> 12.2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0305 |  Håbon kunta | Bålsta | &&&&&&&&&&019715.&&&&0019 715 |
| 0319 |  Älvkarlebyn kunta | Skutskär | &&&&&&&&&&&09089.&&&&009 089 |
| 0330 |  Knivstan kunta | Knivsta | &&&&&&&&&&014965.&&&&0014 965 |
| 0331 |  Hebyn kunta | Heby | &&&&&&&&&&013381.&&&&0013 381 |
| 0360 |  Tierpin kunta | Tierp | &&&&&&&&&&020077.&&&&0020 077 |
| 0380 |  Uppsalan kunta | Uppsala | &&&&&&&&&0200001.&&&&00200 001 |
| 0381 |  Enköpingin kunta | Enköping | &&&&&&&&&&040015.&&&&0040 015 |
| 0382 |  Östhammarin kunta | Östhammar | &&&&&&&&&&021387.&&&&0021 387 |
Väestönkehitys

| Uppsalan läänin väestönkehitys 1810–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1810 | 1810 |    | 80 577 | 80 577 |
| 1820 | 1820 |    | 80 216 | 80 216 |
| 1830 | 1830 |    | 81 742 | 81 742 |
| 1840 | 1840 |    | 85 294 | 85 294 |
| 1850 | 1850 |    | 89 323 | 89 323 |
| 1860 | 1860 |    | 92 536 | 92 536 |
| 1870 | 1870 |    | 100 519 | 100 519 |
| 1880 | 1880 |    | 111 019 | 111 019 |
| 1890 | 1890 |    | 121 091 | 121 091 |
| 1900 | 1900 |    | 123 863 | 123 863 |
| 1910 | 1910 |    | 128 171 | 128 171 |
| 1920 | 1920 |    | 136 718 | 136 718 |
| 1930 | 1930 |    | 138 201 | 138 201 |
| 1940 | 1940 |    | 138 098 | 138 098 |
| 1950 | 1950 |    | 154 660 | 154 660 |
| 1960 | 1960 |    | 167 722 | 167 722 |
| 1970 | 1970 |    | 217 730 | 217 730 |
| 1980 | 1980 |    | 243 585 | 243 585 |
| 1990 | 1990 |    | 268 835 | 268 835 |
| 2000 | 2000 |    | 294 196 | 294 196 |
| 2010 | 2010 |    | 322 500 | 322 500 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Mahdolliset aluejaotuksen muutokset saattavat heikentää tietojen vertailtavuutta eri vuosina.
Vuoden 2011 lopussa 17,8 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 13,9 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 7 303 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia läänin väestöstä.
Seuraavista vuoden 1984 lopun mukaisista tiedoista puuttuu tuolloin Västmanlandin lääniin kuulunut Hebyn kunta. Kyseisten tietojen mukaan 7,9 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 7 724 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,1 prosenttia läänin väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 194 768 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,5 %
18–64-vuotiaat: 62,6 %
65 vuotta täyttäneet: 17,0 %
Väestönkehitys > Väestö maakunnittain

Uppsalan läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 338 630 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
| Maakunta | Väkiluku (31> 12.2011) |  % |
| --- | --- | --- |
| Uplanti | 337 350 | 99,6 |
| Gästrikland | 1 280 | 0,4 |
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Länsstyrelsen i Uppsala län (ruotsiksi)
Landstinget i Uppsala län (ruotsiksi)
Uppsala universitet (ruotsiksi)
Upplandsstiftelsen (ruotsiksi)
Regionfakta – Fakta och perspektiv om Uppsala län (ruotsiksi)
Lista över landshövdingar 1634 till nutid (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Uppsala län
Uppsalan läänin kunnat
Ruotsin läänit
| --- | --- |
Nykyiset läänit:   Blekingen lääni  Gotlannin lääni  Gävleborgin lääni  Hallandin lääni  Itä-Götanmaan lääni  Jämtlandin lääni  Jönköpingin lääni  Kalmarin lääni  Kronobergin lääni  Länsi-Götanmaan lääni  Norrbottenin lääni  Skånen lääni  Södermanlandin lääni  Taalainmaan lääni  Tukholman lääni  Uppsalan lääni  Värmlannin lääni  Västerbottenin lääni  Västernorrlandin lääni  Västmanlandin lääni  Örebron lääni 
Lakkautetut läänit:   Göteborgin ja Bohusin lääni  Kristianstadin lääni  Malmöhusin lääni  Skaraborgin lääni  Tukholman kaupunki  Älvsborgin lääni 
Käännös suomeksi
Yutong

Yutong (kiin.: 宇通客车; pinyin: Yǔtōng kèchē; virallisesti Zhengzhou Yutong Group Co., Ltd, kiin.: 郑州宇通客车股份有限公司; pinyin: Zhèngzhōu Yǔtōng Kèchē gǔfèn yǒuxiàn gōngsī) on vuonna 1963 perustettu kiinalainen linja-autojen valmistaja. Pääsääntöisesti tuotanto on Kiinassa, mutta 2015 yhtiö laajensi tuotantoa myös Venezuelaan. Yutong valmistaa useita erimallisia kaupunkiliikenteen ja kaukoliikenteen linja-autoja. Linja-autoja on runsaasti liikenteessä Aasiassa, Afrikassa, Euroopassa ja Etelä-Amerikassa.
Nykyisin Yutong on maailman suurin bussien valmistaja. Vuonna 2017 myynti nousi isoissa ja keskisuurissa busseissa aina 67 268 kappaleeseen, ja niistä 24 865 oli sähkölinja-autoja.lähde? Vuonna 2018 yritys valmisti yli 95 000 linja-autoa, joista 25 000 sähköbusseja. Suomessa Yutongin linja-autoja käyttävät muun muassa Pohjolan Liikenne, Tammelundin Liikenne ja Åbergin Linja.
Bussimallit Suomessa

Pohjolan Liikenne tilasi HSL-liikenteeseen 33 kpl Yutong E12-sähköbusseja, jotka olivat ensimmäiset Suomeen tilatut Yutongin sähköbussit. Nämä bussit aloittivat liikennöinnin Espoon Leppävaarassa ja Keravalla elokuussa 2019 .
Yutong E12 lisäksi Suomesta löytyy myös E15- ja U12-mallisia busseja.
Bussimallit Suomessa > Kaupunkilinja-autot

Yutong E7-palveluauto
Yutong E9
Yutong E12
Yutong E15 (telibussi)
Yutong U12
Yutong U13
Yutong U15 (telibussi)
Yutong U18 (nivelbussi)
Bussimallit Suomessa > Seutulinja-autot

Yutong ICE12
Yutong T12E
Yutong T15E (telibussi)
Suomeen Yutong-sähköbusseja maahantuo YES-EU Oy.
Galleria

Yutongin johdinauto Shanghaissa.
Yutongin linja-auto Sofiassa, Bulgariassa.
Yutongin minibussi Gansussa, Kiinassa.
Yutong-sähköbussi Turussa.