stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen euroviisukarsinta 2008
Alkukarsinnat > 3. alkukarsinta (22.2.2008)

| Järjestys | Esittäjä | Kappale | Lauluntekijä(t) | Jatkossa | Ääniosuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jenna | "Sinua varten" | Risto Asikainen (säv. & san.), Ilkka Vainio (san.) | Ei | - |
| 2 | Cristal Snow | "Can't save me" | Cristal Snow (säv. & san.), Heikki Liimatainen (säv. & san.), Jimi Constantine (säv. & san.) | Kyllä | 27,4% |
| 3 | Vuokko Hovatta | "Virginia" | Kerkko Koskinen (säv.), Anna Viitala (san.) | Ei | - |
| 4 | Teräsbetoni | "Missä miehet ratsastaa" | Jarkko Ahola (säv. & san.) | Kyllä | 51,7% |
Alkukarsinnat > Toinen mahdollisuus (1.3.2008)

| Järjestys | Esittäjä | Kappale | Jatkossa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ninja | "Battlefield of love" | Ei |
| 2 | Jippu | "Kanna minut" | Ei |
| 3 | Crumbland | "Pleasure" | Kyllä |
| 4 | Hanna Marsh | "Broken flower" | Ei |
| 5 | Vuokko Hovatta | "Virginia" | Kyllä |
| 6 | Jenna | "Sinua varten" | Ei |
Finaali (1.3.2008)

| Järjestys | Esittäjä | Kappale | Jatkossa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Movetron | "Cupido" | Ei |
| 2 | Kristian Meurman | "Jos en sua saa" | Ei |
| 3 | Cristal Snow | "Can't save me" | Kyllä |
| 4 | Mikael Konttinen | "Milloin" | Ei |
| 5 | Teräsbetoni | "Missä miehet ratsastaa" | Kyllä |
| 6 | Kari Tapio | "Valaise yö" | Kyllä |
| 7 | Crumbland | "Pleasure" | Ei |
| 8 | Vuokko Hovatta | "Virginia" | Ei |
Finaali (1.3.2008) > Superfinaali

| Sija | Järjestys | Esittäjä | Kappale | Äänet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 5 | Teräsbetoni | "Missä miehet ratsastaa" | 38,9% |
| 2. | 6 | Kari Tapio | "Valaise yö" | 33,9% |
| 3. | 3 | Cristal Snow | "Can't save me" | 26,5% |
Aiheesta muualla

Koko karsintafinaali Ylen Elävässä arkistossa
Suomen euroviisukarsinta 2008 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suomen euroviisukarsinnat (1961–2011) ja Uuden Musiikin Kilpailu (2012–)
| --- | --- |
1960–:   1961  1962  1963  1964  1965  1966  1967  1968  1969 
1970–:   1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980–:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990–:   1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999 
2000–:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010–:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020–:   2020  2021  2022  2023  2024  2025
Syrjälän koulu

| Syrjälän koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Syrjäläntie 35/PL 87, 01801 Klaukkala
Koordinaatit:  60.3699°N, 24.7467°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Janne Taipale
Luokat:  1–6
Verkkosivut
Syrjälän koulu on Nurmijärven Klaukkalassa sijaitseva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6).
Koulurakennuksen yhteydessä toimii myös päiväkoulu. Myös ruotsinkielinen alakoulu Vendlaskolan toimii Syrjälän koulun kanssa samalla tontilla ja osin samoissa tiloissa.
Sofigate

| Sofigate Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  THE Business Technology Company.
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2003
Toimitusjohtaja:  Sami Karkkila
Kotipaikka:  Suomi
Toimiala:  konsultointi, tietohallinto, johtaminen, teknologia
Liikevaihto:  80 miljoonaa euroa (2018)
Henkilöstö:  550 (2019)
Kotisivu:  www.sofigate.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sofigate on vuonna 2003 perustettu digitalisaation ja bisnesteknologian johtamiseen ja kehittämiseen erikoistunut palveluyritys.
Sofigate-konserniin kuuluvat Sofigate Group Oy, Sofigate Oy, Sofigate Services Oy, Sofigate Business Technologies Oy, Sofigate Sweden AB, Sofigate Aps, Sofigate Ltd ja Business Technology Forum Oy .
Sofigaten palveluksessa on yli 550 työntekijää. Yrityksen seitsemän toimipistettä sijaitsevat Espoossa, Tampereella, Oulussa, Tukholmassa, Göteborgissa, Malmössä ja Kööpenhaminassa. Konsernin liikevaihto oli vuonna 2018 80 Me.
Palvelut

Sofigate tarjoaa asiakkailleen digitalisaation ja teknologian johtamisen ja kehittämisen konsultointi- ja asiantuntijapalveluita.
Sofigate-konserniin kuuluva Business Technology Forum julkaisi uuden version alun perin vuonna 2009 julkaistusta Tietohallintomallista (Business Technology Standard) keväällä 2019.
Aiheesta muualla

Sofigate
Business Technology Standard
Angel Dive -video, tietohallintojohtajat laskeutuvat pää alaspäin Stadionin tornista
Stefan Karlsson

| Stefan Karlsson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. kesäkuuta 1971 (ikä 53) Espoo
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1999–
Merkittävät roolit:  Vronski Anna Karenina Mikko Virtanen Vadelmavenepakolainen
Aiheesta muualla
Elonet
Stefan Karlsson (s. 1. kesäkuuta 1971 Espoo) on suomalainen näyttelijä. Hän on tehnyt näyttämötaiteellista uraansa pääosin Turun kaupunginteatterissa.
Ura

Karlsson valmistui näyttelijäksi vuonna 1999 ja hänet kiinnitettiin Turun kaupunginteatteriin samana vuonna. Karlssonin näyttämötaiteellisia tehtäviä ovat olleet muun muassa Anna Kareninan Vronski ja Gooperin rooli Tennessee Williamsin klassikkonäytelmässä Kissa kuumalla katolla. Miika Nousiaisen tekstiin perustuvassa näytelmässä Vadelmavenepakolainen hän näytteli pääroolin. Fantasianäytelmässä Taru sormusten herrasta Karlsson näytteli Frodoa.
Teatterityönsä ohella Karlsson on näytellyt muutamissa kokoillan elokuvissa ja televisiotuotannoissa. Nelosen aikalaisdraamassa Headhunters hänellä oli Mikan rooli. Yle TV2:n epookkidraamassa Hovimäki hän näytteli pastori Aspia. Karlsson on tehnyt myös pari sivuosaa suosituissa Vares-elokuvissa.
Teatteri (valikoitu)

Pekka Töpöhäntä ja kellarijengi (2000)
Sunnuntai-illan unelmia (2001)
Viivi ja Wagner (2002)
Kolme iloista rosvoa (2003)
Janoisten kuningas (2004)
Konkurssisirkus (2004)
Romeo ja Julia (2008)
Tuolla puolen taivaanrajan (2009)
Anna Karenina (2010)
Kesäyön hymyilyä (2011)
Kakola (2012)
The Rocky Horror Show (2013)
Vadelmavenepakolainen (2014)
Breaking the waves (2015)
Kissa kuumalla katolla (2016)
Toc Toc (2016)
Tom of Finland (2017) musikaali
Kybersielut (2017)
Taru sormusten herrasta (2018)
Komisario Palmun erehdys (2019)
Niskavuoren nuori emäntä (2020)
Cabaret (2020 / 2023)
Veden varaan (2023)
Lou Salomé (2024)
Filmografia > Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitoksen tuotannot

Maalaispoika (1998) lyhyt fiktio
Kaikki hyvin (1998) lyhyt fiktio
Filmografia > Valkokangaselokuvat

Vares – Pahan suudelma (2011)
Ella ja kaverit 2 – Paterock (2013)
Vares – Sheriffi (2015)
Henkesi edestä (2015) kreditoimaton rooli
The Girl King (2015)
Filmografia > Televisiosarjat ja -elokuvat

Hovimäki (2002) 3. tuotantokausi
Headhunters (2004)
Naisia kaupungilla (2010)
Ei valoa tunnelissa (2011)
Aiheesta muualla

Avainsana: Stefan Karlsson
Yle.fi: Teaterrecension: Visuellt fyrverkeri då Åbo Stadsteater gör Sagan om ringen
ÅU: Teater. Kybersielut
Turun Sanomat: Kermavaahtoa ja partaveitsiä (Arkistoitu – Internet Archive)
Spazio vitale

Spazio vitale (italiaksi: [ˈspattsjo viˈtaːle], ”elintila”) oli italialaisen fasismin alueellinen laajentumiskonsepti. Se määriteltiin seuraavasti: ”se osa maapalloa, jonka yli ulottuu joko elintärkeät vaatimukset tai laajentuva sysäys sellaiselle valtiolle, jolla on vahva yhtenäinen organisaatio ja joka pyrkii tyydyttämään tarpeitaan laajentumalla kansallisten rajojensa ulkopuolelle”. Spazio vitale oli vastaava käsite natsi-Saksan käsitteelle ”Lebensraumista”.
Spazio vitalen alueellinen laajuus kattaa Välimeren kokonaisuutena (Mare Nostrum - suom. "Meidän meremme") sekä Pohjois-Afrikan Atlantin valtameren rannoilta Intian valtamerelle saakka. Alue oli tarkoitus jakaa kahteen osaan: ”piccolo spazioon” (pieni tila), jossa oli määrä asua vain italialaisia, ja ”grande spazioon” (suuri tila), joka oli muiden kansojen asuttamaa, mutta Italian vaikutuspiirissä. Grande spazion kansakunnat joutuisivat Italian vallan ja suojelun alaisiksi, mutta omien kielien ja kulttuurien säilyttäminen sallittaisiin. Fasistinen ideologi Giuseppe Bottai vertasi tätä historiallista tehtävää muinaisten roomalaisten tekoihin ja totesi, että uudet italialaiset ”valaisevat maailmaa taiteillaan, kouluttavat sitä tiedoillaan ja antavat uusille alueilleen vankan rakenteen hallinnollisella tekniikallaan ja kyvyllään.”
Käännös suomeksi
Suomen euroviisukarsinta 2011

| Eurovision laulukilpailu 2011>  Suomen euroviisukarsinta |
| --- | --- |
Päivämäärä:  12. helmikuuta 2011
Tapahtumapaikka:  Caribia, Turku
Juontaja(t):  Jaana Pelkonen Tom Nylund
Kappaleiden määrä
Alkukarsinnoissa:  15
Semifinaalissa:  10
Finaalissa:  3
Voittaja:  Paradise Oskar ”Da Da Dam”
Suomi Eurovision laulukilpailussa 
 ◄ 2010  2012 ► 
Suomen euroviisukarsinta 2011 oli kilpailu, jossa Paradise Oskarin ”Da Da Dam” valittiin Suomen edustuskappaleeksi vuoden 2011 Eurovision laulukilpailuun.
Karsintamuoto oli sama kuin edeltävänä vuonna: suoran paikan karsintoihin sai 11 kutsuartistia sekä hallitseva tangokuninkaallinen. Lisäksi Yle järjesti internetissä 15 kappaleen avoimen kilpailun, josta kolme parasta pääsi itse karsintoihin. Kaikkiaan avoimeen kilpailuun lähetettiin 277 kappaletta. Kilpailun kolmesta alkukarsinnasta pääsi kustakin kolme kappaletta finaaliin sekä yksi tuomariston valitsema villi kortti.
Alkukarsinnat käytiin Tampereen Ristimäessä Ylen studioilla tammikuussa ja finaali 12. helmikuuta 2011 Turun Caribiassa. Finaali keräsi 659 000 televisiokatsojaa.
Alkukarsinnat

Jatkoon päässeet
Alkukarsinnat > 1. alkukarsinta (14.1.2011)

| Numero | Esittäjä | Kappale | Sija | Muuta | Lauluntekijä(t) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Automatic Eye | "I'm Not the One Who's Sorry" | 4. | Kutsukilpailusta | Pete Murto (säv. & san.), Jonas Olsson (säv.), Heikki Hiekkasalmi (säv.), Antti Aalto (säv.), Lauri Uusitalo (säv.) |
| 2 | Marko Maunuksela | "Synkän maan tango" | 2. | Tangokuningas | Mika Toivanen (säv. & san.) |
| 3 | Johanna Iivanainen | "Luojani mun" | 3. | Kutsukilpailusta | Johanna Iivanainen (säv.), Edu Kettunen (san.) |
| 4 | Jonna | "Puppets" | 5. | Kutsukilpailusta | Jonna (säv. & san.), Miika Colliander (säv.) |
| 5 | Cardiant | "Rapture in Time" | 1. | Avoimesta kilpailusta | Antti Hänninen (säv.), Lauri Hänninen (san.) |
Alkukarsinnat > 2. alkukarsinta (21.1.2011)

| Numero | Esittäjä | Kappale | Sija | Muuta | Lauluntekijä(t) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Soma Manuchar | "Strong" | 5. | Kutsukilpailusta | Ellen T. (säv. & san.), Antti C. (säv. & san.) |
| 2 | Paradise Oskar | "Da Da Dam" | 1. | Avoimesta kilpailusta | Axel Ehnström (säv. & san.) |
| 3 | Jimi Constantine | "Party to Party" | 4. | Kutsukilpailusta | Jimi Constantine (säv. & san.), Axel (säv. & san.), Pekko Haimi (säv. & san.), Tracy Lipp (säv. & san.) |
| 4 | Milana Misic | "Sydämeni kaksi maata" | 3. | Kutsukilpailusta | Juha Tikka (säv.), Susanna Haavisto (san.) |
| 5 | Father McKenzie | "Good Enough" | 2. | Avoimesta kilpailusta | Tobias Granbacka (säv. & san.) |
Alkukarsinnat > 3. alkukarsinta (28.1.2011)

| Numero | Esittäjä | Kappale | Sija | Muuta | Lauluntekijä(t) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eveliina Määttä | "Dancing in the Dark" | 4. + Sai villin kortin | Kutsukilpailusta | Axel Johansson (säv. & san.), Mats Tärnfors (säv. & san.), Tracy Lipp (säv. & san.) |
| 2 | Sami Hintsanen | "Täältä maailmaan" | 2. | Kutsukilpailusta | Antti Kleemola (säv.), Mikko Karjalainen (san.) |
| 3 | Tommi Soidinmäki | "Seis!" | 5. | Kutsukilpailusta | Petri Laaksonen (säv.), Kyösti Salokorpi (san.) |
| 4 | Saara Aalto | "Blessed with Love" | 3. | Avoimesta kilpailusta | Saara Aalto (säv. & san.) |
| 5 | Stala & SO. | "Pamela" | 1. | Kutsukilpailusta | Sampsa A. Stala (säv. & san.), Sami J. (säv.) |
Finaali

Suomen finaali järjestettiin lauantaina 12. helmikuuta Turun Caribia-areenalla. Finaalin juontajina toimivat Jaana Pelkonen ja Tom Nylund. Euroviisuehdokkaiden lisäksi finaalissa esiintyivät myös viulisti Linda Lampenius ja ruotsalainen lauluyhtye Gentlemen. Finaalia oli mahdollista seurata vaihtoehtoselostuksella Ylen verkkosivuilla. Vaihtoehtoselostuksen juonsivat Katja Ståhl ja Harri Hakanen. Keltaisella taustavärillä olevat kappaleet pääsivät superfinaaliin.
| Sija | Järjestys | Esittäjä | Kappale | Lauluntekijä(t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | Eveliina Määttä | "Dancing in the Dark" | Axel Johansson (säv. & san.), Mats Tärnfors (säv. & san.), Tracy Lipp (säv. & san.) |
|  | 2 | Sami Hintsanen | "Täältä maailmaan" | Antti Kleemola (säv.), Mikko Karjalainen (san.) |
|  | 3 | Milana Misic | "Sydämeni kaksi maata" | Juha Tikka (säv.), Susanna Haavisto (san.) |
|  | 4 | Paradise Oskar | "Da Da Dam" | Axel Ehnström (säv. & san.) |
|  | 5 | Cardiant | "Rapture in Time" | Antti Hänninen (säv.), Lauri Hänninen (san.) |
|  | 6 | Johanna Iivanainen | "Luojani mun" | Johanna Iivanainen (säv.), Edu Kettunen (san.) |
|  | 7 | Father McKenzie | "Good Enough" | Tobias Granbacka (säv. & san.) |
|  | 8 | Marko Maunuksela | "Synkän maan tango" | Mika Toivanen (säv. & san.) |
|  | 9 | Saara Aalto | "Blessed with Love" | Saara Aalto (säv. & san.) |
|  | 10 | Stala&SO. | "Pamela" | Sampsa A. Stala (säv. & san.), Sami J. (säv.) |
Finaali > Superfinaali

| Sija | Esittäjä | Kappale | Äänet (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Paradise Oskar | "Da Da Dam" | 46.7% |
| 2 | Saara Aalto | "Blessed with Love" | 40.7% |
| 3 | Father McKenzie | "Good Enough" | 12.6% |
Aiheesta muualla

Ylen euroviisusivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen euroviisukarsinta 2011 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suomen euroviisukarsinnat (1961–2011) ja Uuden Musiikin Kilpailu (2012–)
| --- | --- |
1960–:   1961  1962  1963  1964  1965  1966  1967  1968  1969 
1970–:   1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980–:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990–:   1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999 
2000–:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010–:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020–:   2020  2021  2022  2023  2024  2025
Suomen luokkasota

| Suomen luokkasota : historiaa ja muistelmia |
| --- | --- |

Kirjailija:  Aarne Halonen (toim.)
Genre:  luokkasotakirjallisuus
Kustantaja:  Amerikan Suom. Sos. Kustannusliikkeiden Liitto
Julkaistu:  1928
Sivumäärä:  528

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Suomen luokkasota : historiaa ja muistelmia on vuonna 1928 Yhdysvalloissa julkaistu Aarne Halosen toimittama kirja, joka sisältää Suomen sisällissodan punaisten muistelmia. Kyseessä on ensimmäinen sodan tapahtumia punaisten näkökulmasta kuvaava historiateos. Suomen viranomaiset laskivat teoksen ”kiihotuskirjallisuuden” joukkoon ja sen maahantuonti sekä hallussapito olivat pitkään kiellettyjä.
Taustaa

Amerikansuomalaisten sosialistien sisällissodan kymmenvuotismuistoksi kokoama Suomen luokkasota on ensimmäinen teos, joka käsitteli rintamatapahtumia punaisten kertomana, ja johon oli koottu laajemmin punaisten omia aikalaiskertomuksia. Aikaisemmin oli julkaistu ainoastaan Otto Wille Kuusisen ja Kullervo Mannerin sisällissotaa kriittisesti analysoivat teokset sekä työväenjärjestöjen toimittamia kaatuneiden muistojulkaisuja. Lisäksi punaisia avustanut venäläinen upseeri Mihail Svetšnikov oli julkaissut kirjan punakaartin sodankäynnin strategioista. Kirjoitustyössä käytettiin hyväksi Massachusettsin Worcesteriin perustettua Suomen luokkasodan arkistoa, jonne amerikansuomalaiset työväenliikkeen aktiivit olivat keränneet sisällissotaa koskevaa aineistoa.
Suomen luokkasota on luonteeltaan propagandistinen ja edustaa äärivasemmistolaista näkemystä. Valkoisten puolella taistelleen Thure Svedlinin Nya Argus -lehteen kirjoittaman arvion mukaan se kuitenkin antaa agitatorisesta luonteestaan huolimatta lisävalaistusta tapahtumien ymmärtämiseen. Myöhemmin samana vuonna ilmestyi myös sotaa sosialidemokraattisesta näkökulmasta käsittelevä historiateos Kärsimysten teiltä.
Kielto ja takavarikot

Suomen luokkasota ilmestyi Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön kustannusliikkeen julkaisemana Wisconsinin Superiorissa, jossa se painettiin Työmies-lehden kirjapainossa. Kirjaa painettiin ilmeisesti 3 000 kappaletta ja sitä oli Pohjois-Amerikan ohella myynnissä Ruotsissa sekä Neuvostoliitossa. Tammikuussa 1929 Suomeen toimitettiin Työväen kirjallisuuden edistämisyhdistyksen tilaama tuhannen kappaleen erä. Etsivä Keskuspoliisi oli saanut lähetyksestä vihiä ja takavarikoi kirjat jo Helsingin satamassa, kun teoksen hallussapito katsottiin vuoden 1919 painovapauslakiin liittyvän niin sanotun ”sosialistilain” mukaan rikokseksi. Viranomaisten haaviin jäi myös erä kirjoja, joita yritettiin salakuljettaa maahan Haaparannan kautta kananhoito-oppaina.
Päätoimittaja Yrjö Jääskelän mukaan hevoskuormallinen kirjoja onnistuttiin kuitenkin salakuljettamaan Kemiin, josta ne Karihaaran työväentalon kautta viettiin Ouluun ja sieltä edelleen junalla Tampereelle. Kirjoja takavarikoitiin muun muassa vuoden 1928 suuren kommunistijutun yhteydessä syytettyjen hallusta. Keväällä 1929 kirjaa takavarikoitiin Kemissä ja Torniossa. Esimerkiksi kemiläinen kommunisti Hugo Kaikkala tuomittiin sakkoihin kiihotuskirjallisuuden hallussapidosta, kun häneltä oli Kemin rautatieasemalla tavattu 12 kappaletta kirjaa.
Sisältö

Suomen luokkasodan luvuista suurin osa käsittelee sotatapahtumia sekä valkoista terroria. Kirja sisältää katsauksen Suomen työväenliikkeen historiaan sekä sotaa edeltäviin tapahtumiin. Lisäksi siinä käsitellään muun muassa punaisten hallintoa, vallankumousoikeuksia ja kansanvaltuuskunnan toimintaa.  Mukana on myös amerikansuomalaisten toimintaan liittyviä artikkeleita sekä Arne Halosen kirjoittama esipuhe ja William Lahtisen lyriikkaa. Omalla nimellään kirjoittivat Halosen ohella muun muassa Kullervo Manner, Otto Vilmi, Väinö Jokinen, Yrjö Sirola, Lauri Letonmäki, Akseli Toivola, Artturi Sivenius, Kalle Lepola, Jukka Lehtosaari, Kössi Kaatra, Lauri Luoto, Tuure Lehén, Santeri Nuorteva, A. T. Hill ja Henry Askeli.
Kullervo Manner selostaa omassa kirjoituksessaan seitsemän pääopetusta, jotka sisällissota hänen näkemyksensä mukaan antoi Suomen työväelle. Punaupseeri Akseli Toivola puolestaan tekee laajan esityksen punaisten sodankäynnistä tukeutuen Neuvostoliitossa säilytettyihin punakaartien omiin arkistoihin ja asiakirjoihin. Lisäksi teoksessa on lukuisia rivimiesten muisteluita eri rintamilta, joissa kerrotaan myös Aunuksen ja Muurmannin tapahtumista. Jukka Lehtosaaren kirjoitus käsittelee vankileirejä ja selosta valtiorikosoikeuksien tuomioperusteita. Santeri Nuorteva kuvaa toimintaansa kansanvaltuuskunnan diplomaattisena edustajana. Heidän ohellaan mukana on lukuisia nimimerkeillä kirjoitettuja entisten punakaartilaisten muistelmia. Lisäksi teoksessa on nimimerkki ”Entisen valkoisen” kertomus hänen kokemuksistaan valkoisessa armeijassa. Kirjassa on noin 200 kuvaa.
Aiheesta muualla

Suomen luokkasodan digitoitu versio Internet Archive.
Solomon Golomb

Solomon Golomb suunnilleen vuonna 2011.
Solomon Wolf Golomb (30. toukokuuta 1932 Baltimore, Maryland – 1. toukokuuta 2016 La Cañada Flintridge, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen matemaatikko, jonka tutkimuskohteita olivat kryptografia, kombinatoriikka, lukuteoria ja matemaattinen peliteoria.
Solomon Golombin isä oli rabbi ja kielitieteen professori. Solomon opiskeli Johns Hopkinsin yliopistossa ja suoritti vuonna 1951 alemman tutkinnon. Hän suoritti omien sanojensa mukaan ”kaksi kertaa niin paljon kursseja kuin muut”. Hän jatkoi opintoja vuoden Hopkinsissa ja sen jälkeen Harvardissa. Harvardin aikanaan hän teki kesätöitä Baltimoren lähellä Glenn Martin -yhtiössä. Harvardin tieteellisen koulutuksen ja Glenn Martinin sovelletun työn yhdistelmä oli ensiarvoisen tärkeä hänen tulevalle uralleen. Kesätyöstä syntyivät hänen ensimmäiset siirtorekistereitä koskevat tuloksensa, jotka julkaistiin vuonna 1955 Glenn Martinin teknisenä raporttina.
Vuoden 1955–1956 Golomb vietti Fulbright-stipendiaattina Oslon yliopistossa tutkien alkulukupareja. Sinä aikana hän myös tapasi tulevan vaimonsa, tanskalaisen opiskelijan nimeltä Bo. Golomb valmistui tohtoriksi Harvardista vuonna 1957. Hänen väitöskirjansa Problems in the Distribution of the Prime Numbers käsitteli analyyttistä lukuteoriaa. Palattuaan Yhdysvaltoihin Golomb työskenteli Caltechin Jet Propulsion Laboratoryssä digitaalisen tiedonsiirron ja informaatioteorian parissa. Vuonna 1963 hän siirtyi professoriksi Etelä-Kalifornian yliopistoon, jossa hän sitten pysyi yli puoli vuosisataa.
Golombin tunnetuin työ liittyy siirtorekistereihin, joita käytetään muun muassa tutkassa, kryptografiassa ja tietoliikenteessä. Hänen mukaansa on nimetty Golomb-koodit, Golombin vakio ja Golombin viivaimet. Golomb oli myös hyvin aktiivinen viihdematematiikassa ja tutki muun muassa polyominoja, joista sai myöhemmin innoituksensa tietokonepeli Tetris (”tetromino tennis”). Golomb kirjoitti yli 200 tutkimusartikkelia ja seitsemän kirjaa. Hän itse sai yhden patentin, mutta yli kymmenessätuhannessa patentissa viitataan hänen töihinsä. Golomb sai lukuisia palkintoja ja tunnustuksia, muun muassa jäsenyyden kolmessa tiedeakatemiassa (Yhdysvaltain kansallinen tiedeakatemia, National Academy of Engineering ja American Academy of Arts and Sciences), kaksi IEEE:n palkintoa ja Franklin-mitalin.
Spawn

| Spawn |
| --- | --- |

Luoja(t):  Todd McFarlane
Kustantamo:  Image Comics
Ensiesiintyminen:  Spawn nro 1 (toukokuu 1992)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Albert Francis "Al" Simmons
Status:  aktiivinen
Pituus:  182 cm
Edelliset ryhmäsidokset:  CIA
Henkilöllisyydet:  The One Hellspawn
Spawn on Image Comicsin antisankarisarjakuvahahmo, jonka loi Todd McFarlane. Spawnia julkaistaan Yhdysvalloissa samannimisessä sarjakuvalehdessä.
Spawnin ensiesiintyminen tapahtui lehtensä ensimmäisessä numerossa toukokuussa 1992. Al Simmons oli CIA:n agentti ja ammattimainen salamurhaaja, kunnes hänen oma pomonsa tapatti hänet ja sen seurauksena lähetetään helvettiin. Tehtyään sopimuksen demoni Malebolgian kanssa, jotta hän näkisi vaimonsa viimeisen kerran, Al Simmons palasi kuolleista Spawnina, ja huomasi vaimonsa menneen naimisiin parhaan ystävänsä kanssa ja saaneen tämän kanssa yhteisen lapsen.
Spawnista on tehty elokuva ja animaatiosarja televisioon. Spawn esiintyy myös ladattavana bonushahmona Mortal Kombat 11-pelissä.
Susana Martinez

| Susana Martinez |
| --- | --- |

New Mexicon 31. kuvernööri
 1. tammikuuta 2011 – 1. tammikuuta 2019  
Varakuvernööri:  John Sanchez
Edeltäjä:  Bill Richardson
Seuraaja:  Michelle Lujan Grisham
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. heinäkuuta 1959 (ikä 65)  El Paso, Texas, Yhdysvallat
Puoliso:  Chuck Franco
Tiedot
Puolue:  Republikaanit
Uskonto:  katolisuus
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.governor.state.nm.us
Susana Martinez (s. 14. heinäkuuta 1959) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän on New Mexicon kuvernööri tammikuusta 2011 lähtien. Martinez on New Mexicon ensimmäinen naispuolinen kuvernööri ja ensimmäinen latinalaistaustainen nainen kuvernöörinä Yhdysvalloissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Susana Martinez Wikimedia Commonsissa