stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paulo (Lost)
Vastaanotto ja poistuminen sarjasta

Paulo kirjoitettiin sarjan kolmannelle kaudelle tarkoituksena esitellä lisää lennon 815 selviytyjiä. Sarjaan oli toisella ja kolmannella kaudella onnistuttu kirjoittamaan mukaan täysin uusia päähenkilöitä, mutta Paulo ja Nikki saivat katsojilta huonon vastaanoton. Niitä ei onnistuttu lisäämään muiden hahmojen juonikuvioihin, vaan ne koettiin ”kuokkavieraina”. Tuottaja-käsikirjoittaja Damon Lindelofin mukaan olisi ollut helpointa ”unohtaa” hahmot poistamalla ne seuraavista jaksoista, mutta lopulta käsikirjoittajat päättivät kuitenkin kirjoittaa hahmoille oman jaksonsa, jossa molemmat kuolevat.
Mieslahti

Mieslahti on Paltamon kunnassa sijaitseva kylä.
Mieslahti sijaitsee noin 7 kilometriä kunnan keskustasta itään valtatie 22:n varrella. Kylässä on noin 350 asukasta. Mieslahdesta on matkaa Kontiomäkeen 10 kilometriä, Kajaaniin 28 kilometriä ja Ouluun 150 kilometriä. Mieslahteen laskee pohjoisimpana pengerretty Miesjoki, sen alla pari puroa: Kylmänpuro ja Pitkäpuro. Pitkänperänlahti on matala ja siihen vedet tulevat lännestä lähinnä Hyrynsalmen reittiä pitkin Kiehimästä, Paltamon kirkonkylästä itäsuuntaan.
Mieslahden kylässä sijaitsevan Kainuun Opiston majoitusrakennus.
Mieslahdessa sijaitseva kansanopisto, Kainuun Opisto on perustettu vuonna 1909.
Mieslahteen laskee itäsuunnasta Miesjoki, johon myydään kalastuslupia. Mieslahden ranta on kalastajien suosima.
Mieslahti on kylärakenteeltaan sellainen, että sen pohjoispuolella sijaitsee varsinainen Mieslahden kylä ja eteläpuolella on Saviranta sekä siitä etelään Kajaanin puoleinen Jormua.
Mieslahden nähtävyyksiin kuuluu Posti-Kallen reitti, 17 kilometriä pitkä vanhaa Kalle Moilasen 25 kilometrin pituista postireittiä mukaileva polku, jonka varrella on muun muassa geokätköjä.
Talkkiesiintymä

Mieslahden talkkiesiintymästä on tehty koelouhintaa jo vuonna 1987 Myllykoski Oy:n toimesta. Yhdysvaltalainen Mondo Minerals omistaa nykyään suurimman osan esiintymästä, ja sen tarkoituksena on perustaa alueelle kaivos, josta louhittaisiin talkkia keskimäärin 150 000 tonnia vuodessa 20 vuoden ajan. Pohjois-Suomen aluehallintovirasto hylkäsi Mondo Mineralsin ympäristölupahakemuksen syksyllä 2013. Esiintymän ympäristössä on Natura 2000 -alueita, ja aluehallintoviraston mukaan varovaisuusperiaate huomioon ottaen ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kaivostoiminta vaikuttaisi viitasammakon ja liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikkoihin. Yhtiö aikoo hakea uudelleen kaivokselle ympäristö- ja vesienkäsittelylupaa muun muassa purkuputkimenettelyin. Purkuputken suuaukko sijaitsee Pitkänperänlahdella, joka on matala ja jossa veden virtaus on usein lännestä itään Kiehimänjoen vaikutuksen sekä tuulien pääsuunnan takia.lähde? Suunnitellun suuaukon lähellä on muun muassa yleinen uimaranta.
Mieslahden kylän alueelle on kuulunut myös Maailmankorven kaivospiiri Antinmäen aivan Jormuan metsästysmajan vieressä. Kaivospiiritoimitus kumottiin korkeimmassa hallinto-oikeudessa maaliskuussa 2017.
Kirjallisuutta

Romppainen, Hannu: Muistojen Mieslahti. Kylä ja sen asukkaat Oulujärven rannalla.  Mieslahden kyläyhdistys, 2007.  ISBN 978-952-92-1985-8
Veikko Kerttula

| Veikko Kerttula> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. heinäkuuta 1940 Tampere
Kuollut: 11. marraskuuta 2022 (82 vuotta) Espoo
Ammatti:  elokuvaohjaaja käsikirjoittaja
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  Se tavallinen tarina (1972) Simpauttaja (1975)
Palkinnot
 Parhaan ohjauksen Jussi (1973), (1975) Se tavallinen tarina  Simpauttaja Elokuvataiteen valtionpalkinto (1968), (1975)  Intervisio -palkinto (1979) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Veikko Juhani Kerttula (23. heinäkuuta 1940 Tampere – 11. marraskuuta 2022 Espoo) oli suomalainen elokuvaohjaaja, televisio-ohjaaja ja näyttelijä.
Elämä

Kerttula suoritti humanististen tieteiden kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa, näytteli Ylioppilasteatterissa ja työskenteli 1960–70-luvuilla ohjaajana Mainos-TV:ssä ja 1980-luvulla Yleisradiossa. Tuloksena oli yli 30 tv-näytelmää kuten Tarinoita kerrottavaksi, minisarja Kunnon sotamies Svejkin seikkailuja, Oikeamieliset (1969), Taksikuski (1969) ja Kämppä (1970). Seuraavalla vuosikymmenellä Kerttula ohjasi televisiolle muun muassa elokuvat Se tavallinen tarina (1972) ja Simpauttaja (1975), jotka palkittiin parhaan ohjauksen Jusseilla. Edellinen perustuu Hannu Salaman samannimiseen romaaniin, jälkimmäinen Heikki Turusen. Kerttulan ainoa pitkän teatterielokuvan ohjaustyö on Veijo Meren romaaniin Jääkiekkoilijan kesä perustuva Iso vaalee (1983).
Näyttelijänä Kerttula muistetaan erityisesti pääosastaan Mikko Niskasen elokuvassa Hopeaa rajan takaa (1963). Hänen vastanäyttelijöinään olivat Jaakko Pakkasvirta ja Pertti Pasanen. Lisäksi Kerttula näytteli pienen roolin Matti Ijäksen elokuvassa Katsastus (1988).
Veikko Kerttulan puoliso oli Tupuna Vaissi vuosina 1964–1984.
Filmografia

Hopeaa rajan takaa (1963)
Iso vaalee (1983)
Katsastus (1988)
Aiheesta muualla

Veikko Kerttula Elonetissä.
Veikko Kerttula Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| n k Parhaan ohjauksen Jussi-palkinnot |
| --- | --- |
1944–1959:  Hannu Leminen (1944)  Valentin Vaala (1945)  ei jaettu (1946)  Valentin Vaala (1947)  Roland af Hällström (1948)  ei jaettu (1949)  Toivo Särkkä (1950)  Matti Kassila (1951)  Valentin Vaala (1952)  Edvin Laine (1953)  Matti Kassila (1954)  Matti Kassila (1955)  Edvin Laine (1956)  Matti Kassila (1957)  ei jaettu (1958)  Jack Witikka (1959) 
1960–1979:  ei jaettu (1960)  ei jaettu (1961)  Maunu Kurkvaara (1962)  Mikko Niskanen (1963)  Mikko Niskanen (1964)  ei jaettu (1965)  Risto Jarva (1966)  Mikko Niskanen (1967)  Risto Jarva ja Mikko Niskanen (1968)  Edvin Laine, Jörn Donner ja Timo Bergholm (1969)  Erkko Kivikoski (1970)  Risto Jarva (1971)  Mikko Niskanen (1972)  Erkko Kivikoski, Rauni Mollberg ja Veikko Kerttula (1973)  Rauni Mollberg (1974)  Jaakko Pakkasvirta ja Veikko Kerttula (1975)  ei jaettu (1976)  Heikki Partanen, Katariina Lahti ja Riitta Rautoma (1977)  Risto Jarva ja Rauni Mollberg (1978)  Timo Linnasalo (1979) 
1980–1999:  ei jaettu (1980)  Pirjo Honkasalo, Pekka Lehto ja Erkko Kivikoski (1981)  Mikko Niskanen (1982)  Mika Kaurismäki (1983)  Heikki Partanen ja Tapio Suominen (1984)  Timo Humaloja (1985)  Matti Ijäs ja Rauni Mollberg (1986)  ei jaettu (1987)  Åke Lindman (1988)  Pekka Parikka (1989)  Pekka Parikka (1990)  Aki Kaurismäki (1991)  Mika Kaurismäki (1992)  Aki Kaurismäki (1993)  Veikko Aaltonen (1994)  Aleksi Mäkelä (1995)  Markku Pölönen 	(1996)  Aki Kaurismäki (1997)  Olli Saarela (1998)  Markku Pölönen (1999) 
2000–2019:  Olli Saarela (2000)  Olli Saarela (2001)  Jarmo Lampela (2002)  Aki Kaurismäki (2003)  Jarmo Lampela (2004)  Markku Pölönen (2005)  Aku Louhimies (2006)  Aku Louhimies (2007)  Petri Kotwica (2008)  Dome Karukoski (2009)  Klaus Härö (2010)  Dome Karukoski (2011)  Aki Kaurismäki (2012)  Maarit Lalli (2013)  Pirjo Honkasalo (2014)  Jukka-Pekka Valkeapää (2015)  Aleksi Salmenperä (2016)  Juho Kuosmanen (2017)  Antti-Jussi Annila (2018)  Aleksi Salmenperä (2019) 
2020–2039:  Miia Tervo (2020)  Zaida Bergroth (2021)  Juho Kuosmanen (2022) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Ritva  Elonet
Pistetalo

Pistetalo Helsingborgissa.
Pistetalo on asuinkerrostalo, jossa on vain yksi porrashuone. Porrashuoneeseen liittyy useita päällekkäisissä tasoissa olevia itsenäisiä asuinhuoneistoja.
Porraskäytävä on sijoitettu yleensä rakennuksen keskelle. Yhdessä kerroksessa voi olla enemmän asuntoja kuin lamellitaloissa.lähde?
Korkeaa pistetaloa nimitetään tornitaloksi.
Statiinit

Lovastatiini.
Statiinit eli HMG-CoA-reduktaasin estäjät ovat maksan kolesterolintuotantoa vähentäviä lääkeaineita. Statiinit vähentävät merkittävästi veriseerumin LDL-kolesterolin pitoisuutta ja suurentavat hieman HDL-kolesterolin pitoisuutta. Statiineilla on myös jonkin verran valtimon sisäkalvon pullistumia ehkäisevää tehoa.
Statiinien käyttö vähentää sepel- ja aivovaltimotautien sekä alaraajojen valtimotaudin riskiä, mutta lisää aivoverenvuodon riskiä.
Statiineja käytetään sydän- ja verisuonisairauksiin liittyvien terveysongelmien ennaltaehkäisyyn familiaalista hyperkolesterolemiaa sairastavilla ja muilla ihmisillä, joiden kolesteroliarvot eivät ole suositusten rajoissa. Sydän- ja verisuonisairauksia sairastavien kohdalla puhutaan sekundaaripreventiosta ja muiden kohdalla primaaripreventiosta.
Statiinilääkitys vähentää familiaarista hyperkolesteromiaa sairastavien kokonaiskuolleisuutta lähes kuusi prosenttia, mikä johtuu sydänkuolleisuuden vähenemisestä lähes puolella primaaripreventiossa ja lähes 25 prosentilla sekundaaripreventiossa.
Statiinit vähentävät sydäntapahtuman riskiä keskimäärin 20-25 prosentilla ja kokonaiskuolleisuutta 10 prosenttia LDL-kolesterolin alentuessa noin 1 millimoolin litraa kohden. Eläkeikäisten sydänsairaiden kokonaiskuolleisuus vähenee statiinilääkityksen myötä jopa noin 20 prosenttia. Statiinien käyttö ei vähennä kuitenkaan kokonaiskuolleisuutta niillä  eläkeikäisillä, joilla ei ole todettua sydän- ja verisuonisairautta.
Statiinit näyttäisivät aiheuttavan joillekin potilaille älyllisten toimintojen heikkenemistä ja toisilla taas parantavan niitä siten että statiinien negatiivinen ja positiivinen vaikutus kumoavat toisensa väestötasolla. Simvastatiinilla on havaittu olevan myös kouristuksia vähentävää vaikutusta osalla potilaista, vaikka se voi myös lisätä tai aiheuttaa niitä.
Ensimmäiset statiinit löydettiin 1970-luvulla eristämällä ne Aspergillus- ja Penicillium -homesienistä.
Vaikutusmekanismi

Maksa muodostaa kolesterolisynteesin alkuvaiheessa mevalonaattia aineesta nimeltä 3-hydroksi-3-metyyliglutaryylikoentsyymi A (HMG-CoA). HMG-CoA-reduktaasi toimii kolesterolisynteesin katalyyttina.
Statiinit estävät HMG-CoA-reduktaasin toimintaa, mistä aiheutuu, että maksa tuottaa vähemmän kolesterolia. Maksasolut kompensoivat kolesterolintuotannon vähenemistä lisäämällä LDL-reseptoriensa määrää. Tämä johtaa siihen, että maksaan saapuu verestä enemmän "pahana kolesterolina" tunnettua LDL-kolesterolia, mikä johtaa veressä olevan LDL-kolesterolin vähenemiseen.
Statiinit vähentävät veren LDL- ja kokonaiskolesterolipitoisuuksia noin 30–40 prosenttia ja triglyseridipitoisuuksia 10–20 prosenttia. Sydän- ja verisuonitauteja aiheuttavan apolipoproteiini B:n määrä veressä saattaa kuitenkin jäädä liian suureksi siinäkin tapauksessa, että potilaan LDL-kolesterolin määrä saadaan viitearvojen sisälle.
Teho ja hyöty-haittasuhde

Vuonna 2012 julkaistussa 27 satunnaistettuun kliiniseen tutkimukseen perustuvassa tutkimuskatsauksessa havaittiin, että statiinihoito alensi sydäntapahtuman riskiä 20-25 prosentilla ja vähensi 10 prosenttia kaikkien potilasryhmien kokonaiskuolleisuutta, kun LDL-kolesterolia alennettiin statiinihoidolla 40 mg/dL (eli noin 1.0 mmol/l). Intensiivisempi statiinihoito vähensi sydäntapahtuman riskiä vielä 15 prosenttia lisää.
Vuonna 2019 julkaistussa 23 satunnaistettuun ja kontrolloituun kliiniseen tutkimukseen perustuvassa tutkimuskatsauksessa havaittiin, että yli 64-vuotiaiden sydänsairaiden kokonaiskuolleisuus väheni 20 prosenttia, mutta oireettomien potilaiden kokonaiskuolleisuus ei vähentynyt lainkaan. Vuonna 2020 julkaistiin vastaavanlainen 17 tutkimukseen perustuva katsaus, jonka tulos oli lähes sama: statiinien käyttö vähensi iäkkäiden sydänsairaiden kokonaiskuolleisuutta 18 prosentilla, mutta ei terveiden.
Lääketieteellisiä hoitoja puolueettomasti arvioivan brittiläisen NNT-tietokannan mukaan sydänsairaiden potilaiden statiinihoito pelastaa viiden käyttövuoden aikana hengen yhdeltä prosentilta hoitoa saaneista. Tämän lisäksi 2,5 prosentilta hoitoa saaneista estyy ei-kuolemaan johtava sydänkohtaus ja yhdeltä prosentilta estyy aivohalvaus.
Haittavaikutukset

Statiinien käyttö aiheuttaa haittavaikutuksia etenkin iäkkäille käyttäjille.
Haittavaikutukset > Ääreishermoston rappeuma

Statiinien käyttö 16-kertaistaa riskin sairastua perifeeriseen neuropatiaan eli ääreishermoston rappeumaan.
Haittavaikutukset > Dementia

Statiinit aiheuttavat etenkin yli 75-vuotiaille käyttäjille usein kognitiivisia ongelmia. Vuonna 2021 julkaistun yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan aivo-veriesteen läpäisevien lipofiilisten statiinien kuten simvastatiinin, atorvastatiinin ja lovastatiinin käyttö kaksi- ja puolinkertaistaa lieviä kognitiivisia ongelmia omaavien riskin sairastua dementiaan. Riskin suureneminen kyseiselle tasolle koski niitä, jotka olivat saaneet kokonaiskolesterolinsa 5,33 mmo/l eli hyvin lähelle tavoitetasoa tai vielä alhaisemmaksi.
Haittavaikutukset > Muu aivoterveys ja hormonitasojen lasku

Statiinit aiheuttavat etenkin yli 75-vuotiaille käyttäjille usein väsymystä.
Vuonna 2015 julkaistussa satunnaistetussa kaksoissokkotutkimuksessa havaittin, että statiinit aiheuttavat unihäiriöitä. Statiinien käyttö lisäsi myös vanhenevien naisten aggressiivisuutta mutta vähensi miesten aggressivisuutta etenkin niillä naisilla ja miehillä, joiden aggressiivisuuden taso oli lähtötilanteessa matalampaa kuin muilla. Miesten aggressiivisuuden väheneminen liittyi siihen, että statiinien käyttö vähensi heidän testosteronitasojaan. Tutkittavat nauttivat 20 milligrammaa simvastatiinia tai 40 milligrammaa pravastatiinia. Kaloilla tehdyissä tutkimuksissa on havaittu, että statiinilääkitys saa aikaan aggressiivista käytöstä ja aivojen serotoniinipitoisuuden vähenemistä.
Statiinit voivat aiheuttaa myös seksuaalielämän häiriöitä.
Haittavaikutukset > Aivoverenvuoto

Vuonna 2021 julkaistun tieteellisessä tutkimuskatsauksessa havaittiin, että statiinihoito lisäsi aivoverenvuodon riskiä keskimäärin 15 prosentilla ja korkea-annoksinen hoito yli 50 prosentilla. Riski lisääntyi kaikilla potilasryhmillä, ja aiemmin aivoverenvuodon sairastaneiden riski jopa nelinkertaistui.
Haittavaikutukset > Diabetes

Aiemmin luultiin, että statiinit lisäisivät vain lievästi aikuistyypin diabeteksen riskiä. Kokeellisissa interventiotutkimuksissa on havaittu sittemmin, että statiinien käyttäjillä ilmenee tutkimuksesta riippuen 25–48 prosenttia enemmän diabetekseen sairastumista kuin plaseboa nauttineilla. Esimerkiksi vuonna 2017 julkaissa suomalaisessa väitöstutkimuksessa havaittiin, että statiinihoito lisäsi kuuden hoitovuoden aikana 46 prosentilla kakkostyypin diabeteksen esiintyvyyttä. Osanottajien insuliiniherkkyys väheni keskimäärin 24 prosenttia ja insuliinineritys 12 prosenttia. Rosuvastatiini, atorvastatiini ja simvastatiini lisäsivät diabetesriskiä eniten ja pravastatiini vähiten.
Haittavaikutukset > Keskivartalolihavuus

Statiinien on havaittu aiheuttavan keskivartalolihavuutta samassa suhteessa kun se alentaa potilaiden LDL-kolesterolin tasoa.
Haittavaikutukset > Lihasvauriot

Lääketieteellisiä hoitoja puolueettomasti arvioivan brittiläisen NNT-tietokannan mukaan statiinihoito aiheuttaa viiden käyttövuoden aikana 10 prosentille potilaista lihasvaurion.
Lihaksiin kohdistuvat haittavaikutukset ovat harvinaisia kontrolloiduissa tutkimuksissa, mutta niitä on esiintynyt väestöseurantatutkimuksissa 5-20 prosentilla statiinien käyttäjistä. Syynä eroihin saattaa olla se, etteivät kontrolloituihin tutkimuksiin osallistuneet potilaat ole olleet edustava otos statiinien käyttäjistä, jotka ovat usein iäkkäitä, monisairaita ja monilääkittyjä. Myös esimerkiksi alkoholismi altistaa statiinien aiheuttamille lihashaitoille. Statiinin aiheuttamat lihasoireet katoavat yleensä muutamassa viikossa lääkkeen lopetuksen jälkeen, mutta vuonna 2010 julkaistun ranskalaistutkimuksen mukaan lähes kolmannes lihasten hermotukseen kohdistuneita haittavaikutuksia saaneista kärsi lihasoireista edelleen puolen vuoden kuluttua lääkityksen lopettamisesta ja 17 prosentilla esiintyi edelleen kohonneita kreatiinikinaasipitoisuuksia.
Statiinien aiheuttama lihashaitta alkaa usein muutaman kuukauden sisällä hoidon aloituksesta, mutta se saattaa alkaa myös vasta vuosien kuluttua. Raajalihaksissa saattaa esiintyä kipua, heikkoutta tai kramppeja. Oireettomassa myopatiassa esiintyy pelkkää veriplalsman kreatiinikinaasipitoisuuden suurenemista. Rhabdomyolyysissa luurankolihasten tuhoutumisesta syntyvä myoglobinuria vaurioittaa munuaisia. Auotimmuunireaktioksi epäilty nekrotisoiva myopatia jatkaa etenemistä, vaikka statiinilääkitys lopetettaisiin. Lihasoireet pitää aina tutkia erikseen, koska niihin saattaa liittyä lihaskudoksen hajoamista, mikä voi aiheuttaa jopa kuolemaan johtavia munuaisvaurioita. Statiinien käyttäjillä esiintyy myös muita enemmän tuki- ja liikuntaelimistön kipuja ja pehmytkudosvammoja kuten nyrjähdyksiä, venähdyksiä ja luiden sijoiltaanmenoja.
Haittavaikutukset > Maksavauriot ja haimatulehdus

Statiinit saattavat tulehduttaa ja vaurioittaa maksaa etenkin silloin, kun niiden rinnalla käytetään muita maksatoksisia aineita kuten alkoholia tai kalsiumkanavasalpaajia. Statiinien käyttö saattaa lisätä myös haimatulehduksen esiintymistä.
Haittavaikutukset > Näkökyky

Statiinit voivat aiheuttaa näöntarkkuuden heikentymistä ja muita näköhäiriöitä.
Suomessa käytetyt statiinilääkkeet

Statiineihin kuuluvat seuraavat lääkkeet:
| Statiini | Kuva | Tuotenimi | Valmistus | Metabolia  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atorvastatiini |  | Orbeos, Lipitor, Torvast | Synteettinen | CYP3A4  |
| Fluvastatiini |  | Lescol, Lescol XL | Synteettinen | CYP2C9  |
| Lovastatiini |  | Mevacor, Altocor, Altoprev | Käyminen.  Löytyy luonnosta osterivinokkaasta ja  punaisesta riisistä. | CYP3A4  |
| Pravastatiini |  | Pravachol, Selektine, Lipostat | Käyminen, johdannainen. | ei CYP liitännäinen  |
| Rosuvastatiini |  | Crestor | Synteettinen | CYP2C9 ja CYP2C19  |
| Simvastatiini |  | Zocor, Lipex | Käyminen, johdannainen. | CYP3A4 |
Lisäksi on olemassa serivastatiini, mevastatiini ja pitavastatiini, jotka eivät ole Suomessa myynnissä.lähde?
Kirjallisuutta

Leino Utriainen: Statiinin uhrit.  Atar Kustannus, 2013.  ISBN 978-952-7015-02-5
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Terveyskirjasto: Statiini
Zbigniew Namysłowski

Namysłowski Zakopanessa, Puolassa vuonna 2007.
Zbigniew Jacek Namysłowski (9. syyskuuta 1939 Varsova, Puola – 7. helmikuuta 2022) oli puolalainen jazz-alttosaksofonisti, huilisti, sellisti, pasunisti, pianisti ja säveltäjä. Namysłowski tunnetaan kenties parhaiten yhteistyöstään Krzysztof Komedan kanssa. Hän on levyttänyt myös Leszek Możdżerin, Michał Urbaniakin ja Andrzej Trzaskowskin kanssa.
Diskografiaa

Lola (1964; Decca Records)
Winobranie (1973)
Kuyaviak Goes Funky (1975)
Mozart Goes Jazz (1998)
Jazz & Folk - Namyslowski Quartet & Górale (2000)
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (puolaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  Europeana
Alfonso III (Aragonia)

| Alfonso III |
| --- | --- |
 
Aragonian ja Valencian kuningas sekä Barcelonan kreivi
Valtakausi:  1285–1291
Kruunajaiset:   2. helmikuuta 1286 (Valencia)  9. huhtikuuta 1286 (Zaragoza) 
Edeltäjä:  Pietari III
Seuraaja:  Jaakko II

Syntynyt:  4. marraskuuta 1265 Valencia
Kuollut:  18. kesäkuuta 1291 (25 vuotta) Barcelona
Hautapaikka:  Barcelonan katedraali; aik. San Franciscon luostari, Barcelona
Suku:  Barcelona
Isä:  Pietari III
Äiti:  Konstantia Sisilialainen
Uskonto:  roomalaiskatolisuus
Alfonso III eli Alfonso Vapaamielinen (4. marraskuuta 1265 – 18. kesäkuuta 1291) oli Aragonian kuningas vuosina 1285–1291 isänsä Pietari III:n jälkeen. Hän valloitti vuonna 1286 Mallorcan kuningaskunnan. Alfonso II joutui kohtaamaan veljensä Jaakko II:n, paavin sekä Ranskan kuninkaan vihamielisyyttä, mutta vaaran hetkellä Englannin kuninkaan Edvard I:n onnistui saada rauha aikaiseksi.
Alfonsolla ei ollut lapsia, joten häntä seurasi ennenaikaisen kuoleman jälkeen hänen veljensä.
Alfonso III on haudattu Barcelonaan, Kataloniaan.
Arian-Kartli

Arian-Kartli (georg. არიან-ქართლი) oli maa, jota keskiaikainen georgialainen kronikka Georgian kääntymys (georg. მოქცევაჲ ქართლისაჲ, Moktsevaj Kartlisaj) väittää Kartlin (Kaukasian Iberian, Keski- ja Itä-Georgian) georgialaisten aikaisemmaksi kotimaaksi.
Kronikoihin sisältyy myyttejä Aleksanteri Suuren kampanjasta sisä-Georgiaan. Aleksanterin kerrotaan tuoneen nimeämättömän "Arian-Kartlin kuninkaan" pojan Azon yhdessä seuraajiensa kanssa Kartlin tärkeimpään kaupunkiin Mtskhetaan ja antaneen hänelle tehtäväksi hallinnoida Kartlia poissa ollessaan. 1000-luvun georgialainen munkki ja kirjailijakuningas Davit IV:n opettaja Arsen kommentoi asiaa seuraavasti:
»Me georgialaiset olemme Arian-Kartlista saapuneiden tulokkaiden jälkeläisiä, me puhumme heidän kieltään ja kaikki Kartlin kuninkaat ovat heidän kuninkaidensa jälkeläisiä.»
Keskiaikaisten georgialaisten kirjoittajien Arian-Kartliksi kutsuman valtion tunnistaminen on ongelmallista. Se näyttää olleen olemassa ennen Aleksanteri Suuren Lähi-idän valloitusta, mutta "kuningaskunnan" tarkkaa sijaintia, sen perustamisaikaa tai sen hallitsijoiden identiteettiä ei voida päätellä jäljelle jääneiden dokumenttien perusteella. Nimensä perusteella sillä vaikuttaa olevan yhteys muinaiseen Iraniin ("arjalainen Kartli" eli "iranilainen Kartli"), ja antiikin lähteet ovat päätelleet maan sijainneen Akemenidien valtakunnan valtapiirin sisällä. Herodotoksen luettelo Akemenidien valtakunnan provinsseista, joka asettaa esigeorgialaiset heimot 13. ja 19. satraappikuntien alueille, on tässä mielessä huomattava. Nämä alueet vastaavat osittain Georgian historiallisia lounaisalueita, jonne useat georgialaiset tutkijat, erityisesti Giorgi Melikišvili, ovat asettaneet Arian-Kartlin. Varhaisella georgialaisella Karlin/Iberian kuningaskunnalla, josta aletaan selvästi kertoa hellenistisen kauden lähteissä, näytti olleen samanlaiset siteet Iraniin kuin Arian-Kartlilla. Cyril Toumanoff liittää alueen Ptolemaioksen Aranēhen (kreik. ‘Αράνη) ja heettiläisten Harranaan.
Moldovan vaakuna

Moldovan vaakuna
Moldovan vaakuna (rom. Stema Republicii Moldova) on Moldovan kansallistunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Se koostuu kotkasta, jonka päällä on vaakunakilpeä. Kotkalla on valtikka, oliivipuun oksa ja suussaan risti. Vaakunan keskellä on alkuhärkä. Tämän yläpuolella on Aurinko, oikealla puolella Kuu ja vasemmalla kukkanen. Vaakunaa käytetään myös Moldovan lipussa. Vaakunassa on samat värit kuin Moldovan lipussa: punainen, keltainen ja sininen. Romanian vaakunassa on sama kuvio. Vaakuna otettiin käyttöön 3. marraskuuta 1990, kun se lisättiin valtion lippuun.
Moldovan lain mukaan vaakunan tulee esiintyä mm. seuraavissa paikoissa:
presidentin, parlamentin, korkeimman oikeuden, hallituksen käyttämissä tiloissa sekä Moldovan suurlähetystöissä
tiloissa, joissa presidentti johtaa puhetta, parlamentti kokoontuu, oikeus kuulee tapauksia ja tiloissa, joissa suoritetaan vihkimisiä tai lasten syntymien rekisteröintejä
virallisissa asiakirjoissa, jotka liittyvät presidentin, parlamentin, hallituksen, ministeriöiden ja muun julkishallinnon tehtävien hoitamiseen
presidentin, parlamentin tai hallituksen julkaisemat asiakirjat
valtion valvomissa lottokupongeissa ja seteleissä
Aikaisemmat versiot

Pietari I Mushatin sinetti. 1387
Vaakuna Stephenin sinetillä
Ruhtinaskunnan vaakuna. 1586
Moldovan ruhtinaskunnan vaakuna. 1849
Bessarabian maakunnan vaakuna. 1878
Moldovan demokraattisen tasavallan vaakuna. 1917–1918
Moldavian sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna. 1940–1941
Moldavian sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna. 1981–1990