stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Herodias
Elämäkerta

Herodiaan isä oli Aristobulos IV, Herodes Suuren ja Mariamme I:n poika. Herodias meni puolestaan naimisiin Herodes Suuren ja Mariamme II:n pojan Herodes II:n kanssa. Herodias ja Herodes II saivat tyttären, jolle annettiin nimi Salome.
Vuoden 31 jaa. jälkeen Herodias erosi Herodes II:sta ja meni naimisiin hänen veljensä Herodes Antipaan kanssa. Tämä osoittautui aikanaan hyvin kiistanalaiseksi teoksi. Juutalaisen lain mukaan mies ei saanut avioitua veljensä eronneen vaimon kanssa (esim. 3. Moos. 18). Raamattu mainitsee Johannes Kastajan tämän avioliiton vastustajien johtohahmona (esim. Mark. 6:17, Matt. 14:34 ja Luuk. 3:18). Herodes Antipas pidätytti Johannes Kastajan, jota pidettiin vangittuna todennäköisesti Makhairassa nykyisessä Jordaniassa. Myöhemmin Herodes Antipas teloitutti Johannes Kastajan. Uuden testamentin kertomuksen mukaan tämä johtui siitä, että Herodes oli luvannut antaa Herodiaan tyttärelle "mitä vain hän pyytäisi". Kun tämä kuitenkaan ei osannut päättää, mitä pyytäisi, äitinsä neuvosta hän pyysi Johannes Kastajan päätä. Historiallista pohjaa tarinalla ei kuitenkaan ole.
Herodiaan veli Herodes Agrippa nousi Juudean kuninkaaksi vuoden 40 jaa. paikkeilla. Herodias sai vakuuteltua miehensä Herodes Antipaan lähtemään Roomaan pyytämään keisari Caligulalta Juudean kruunua itselleen. Ilmeisesti Agrippan onnistuneen mustamaalauksen takia Antipas ei saanutkaan kruunua, vaan hänet ja Herodias karkotettiin Lugdunumiin lähelle nykyistä Lyonia Ranskassa, eli tuolloiseen Galliaan. Hänen omaisuutensa Juudeassa annettiin Agrippalle. Agrippa olisi sallinut sisarensa paluun kotimaahansa, mutta tämä päätti jäädä miehensä kanssa maanpakoon.
Auran seurakunta

| Auran seurakunta |
| --- | --- |
 Auran kirkon sankarihautausmaa.
Suuntautuminen:  luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Turun arkkihiippakunta
Rovastikunta:  Paimion rovastikunta
Perustettu:  1917
Erotettiin:  Liedon seurakunnasta
Lakkautettu:  2021
Liitettiin:  Liedon seurakuntaan
kirkkoherra:  Torsten Sandberg
Pääkirkko:  Auran kirkko
Jäseniä:  3098, 77,7% kunnan väkiluvusta (v. 2016)
Aiheesta muualla
Auran seurakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Auran seurakunta on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Auran kunnan alueella. Seurakunta kuului Turun arkkihiippakuntaan ja Paimion rovastikuntaan. Auran seurakunta liitettiin vuoden 2021 alussa Liedon seurakuntaan. Seurakunnan viimeinen kirkkoherra oli Torsten Sandberg (ent. Torsti Äärelä), joka siirtyi seurakuntaliitoksen jälkeen Liedon seurakunnan kappalaiseksi.
Historia

Auran seurakunnan alue on kuulunut alun perin Liedon seurakuntaan. Alueelle muodostui Prunkkalan kappeliseurakunta 1636, jolloin Leppäkosken yläpuolella asuville myönnettiin oikeus pitää alueella kappalaista. Nykyinen kirkko on valmistunut 1804. Auran seurakunta muodostettiin 1917 Prunkkalan kappeliseurakunnasta ja Pöytyän seurakunnan eteläisistä kylistä.
Arkkihiippakunnan tuomiokapituli patisti Auran seurakuntaa seurakuntaliitokseen joko Pöytyän ja Liedon seurakunnan kanssa, sillä tuomiokapituli katsoi, ettei seurakunnalla ollut edellytyksiä jatkaa itsenäisenä. 2000-luvulla seurakunta oli usein julkisuudessa johtamiseen liittyvien ongelmien takia. Seurakuntaliitos Liedon kanssa toteutui vuoden 2021 alussa.
Toimipaikat

Auran nykyinen kirkko on valmistunut 1804. Hautausmaa sijaitsee kirkon vieressä. Vuonna 1977 valmistunut seurakuntatalo sijaitsee virastotalon vieressä.
Aiheesta muualla

Auran seurakunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Gertrud Adelborg

| Gertrud Adelborg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. syyskuuta 1853 Karlskronan kunta
Kuollut: 25. tammikuuta 1942 Gagnef
Kansalaisuus:   Ruotsi
Ammatti:  Opettaja
Gertrud Virginia Adelborg (10. syyskuuta 1853 Karlskrona – 25. tammikuuta 1942 Gagnef) oli ruotsalainen opettaja ja feministi. Adelborg oli näkyvästi mukana taistelussa naisten oikeuksien puolesta, ja vuonna 1907 hän sai Illis Quorum -arvomitalin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gertrud Adelborg Wikimedia Commonsissa
Gertrud V. Adelborg. Svenskt biografiskt lexikon.
Gertrud Virginia Adelborg. Svenskt kvinnobiografiskt lexikon.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi 
Taiteenala:  KulturNav 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Gertrud Adelborg
Käännös suomeksi
Ohio

Ohio [o'haio] on Yhdysvaltain osavaltio. Se sijaitsee Yhdysvaltojen koillisosassa Keskilännessä, Eriejärven eteläpuolella. Pinta-alaltaan Ohio on suhteellisen pieni, mutta siellä on noin 11,8 miljoonaa asukasta ja se on sekä väkiluvulla että bruttokansantuotteella mitaten Yhdysvaltojen seitsemänneksi suurin osavaltio. Tärkeimmät luonnonvarat ovat Alleghenyn laakion kivihiili ja maakaasu, ja osavaltion viljavassa länsiosassa kasvatetaan lypsykarjaa, maissia ja soijapapuja.
Osavaltio on saanut nimensä Ohiojoesta, joka kulkee osavaltion etelärajaa pitkin. Joen nimi on peräisin sanasta, joka tarkoittaa irokeesikielissä "isoa vettä".
Maantiede > Sijainti, koko ja maastonmuodot

Ohion pinta-ala on 116 096 km². Se on Yhdysvaltain 35. suurin osavaltio ja yksi pienimmistä osavaltioista Appalakien länsipuolella. Osavaltion keskeinen sijainti ja hyvät kulkuyhteydet Yhdysvaltojen eri osiin ovat olleet tärkeitä sen menestykselle. Ohion etelärajana on Ohiojoen pohjoisranta, tarkasti sanottuna vuoden 1793 matalimman vedenkorkeuden mukaan. Osavaltion rajanaapurit ovat Pennsylvania idässä, Michigan luoteessa, Indiana lännessä, Kentucky etelässä ja Länsi-Virginia kaakossa. Pohjoisessa, Eriejärven takana on Kanadan Ontario.
Suurin osa Ohiosta on tasankoa, joitain jääkauden jättämiä kukkuloita lukuun ottamatta. Luoteisosassa on Great Black Swampin kuivattu suoalue. Alueen joet laskevat pohjoisessa Eriejärven kautta Atlanttiin ja etelässä Ohiojokea ja Mississippiä pitkin Meksikonlahteen.
Maantiede > Ilmasto

Ohiossa vallitsee kostea mannerilmasto. Itäosan ylängöillä talvet ovat kylmiä ja kesät lämpimiä. Eteläosassa on lämpimintä, ja kasvukausi kestää siellä keskimäärin 198 päivää, muualla osavaltiossa 150–178 päivää. Yli puolet vuoden sateista saadaan toukokuusta lokakuuhun kestävän kasvukauden aikana. Clevelandissa on vuosittain 127 pakkaspäivää, jolloin vuorokauden alin lämpötila käy nollassa tai alempana. Columbuksessa niitä on 124 ja Cincinnatissa 99. Lunta sataa vuodessa Clevelandissa 143 cm, Columbuksessa 71 cm ja Cincinnatissa 61 cm.
Eriejärven lähellä avoveden vaikutus lumisateeseen on suuri, ja vallitsevien tuulensuuntien takia eniten lunta sataa järven itäpuolella. Neljänkymmenen vuoden jaksolla (1945–1985) keskimääräinen lumimäärä oli siellä 269 cm ja suurin yhden talven kertymä 410 cm. Lumipeite ei kuitenkaan ole yhtä paksu, koska lumi sulaa yleensä pois useita kertoja talvessa. Suurin Chardonin sääasemalla mitattu lumensyvyys samalla ajanjaksolla oli 86 cm joulukuussa 1962.
Maantiede > Luonto ja luonnonsuojelu

Cuyahoga Valleyn kansallispuisto on osavaltion ainoa kansallispuisto.
Ohiossa on 21 osavaltionmetsää. Niissä pyritään metsän monipuoliseen käyttöön: puuta korjataan kestävän kehityksen periaatteita noudattaen ja samalla luodaan suojapaikkoja eläimille, suojataan maaperää ja vesistöjä ja ajatellaan myös virkistyskäyttöä. Noin 88 prosenttia metsistä on yksityisessä omistuksessa. Talousmetsissä kasvaa punatammea, valkotammea ja mustajalopähkinää. Ohion kansallispuu ohionhevoskastanja kasvaa yleisenä osavaltion länsiosissa, missä maaperä on vähemmän hapanta, mutta sitä tavataan paikoin muuallakin paitsi aivan koillis- ja kaakkoisosissa.
Ohiossa elää noin 56 luonnonvaraista nisäkäslajia, 200 pesivää lintulajia, 84 lajia tai alalajia matelijoita ja sammakkoeläimiä, 170 kala-, 100 nilviäis- ja 20 äyriäislajia. Nisäkäslajeista uhanalaisia ovat mustakarhu, lumikenkäjänis, Neotoma magister -niminen jyrsijä ja koko Yhdysvalloissa harvinainen lepakkolaji indianansiippa (Myotis sodalis). Muita Ohiossa esiintyviä nisäkkäitä ovat kauriit, opossumit, ketut, haisunäädät, pesukarhut ja murmelit. Kanadanmajava ja villi kalkkuna on palautettu alueelle siirtoistutuksin.
Historia > Ennen eurooppalaisia

Ohion alueella on merkkejä muinaisista ihmisistä jo ajalta 9 000 vuotta eaa. Ensimmäiset löydöt liittyvät Clovis-kulttuuriin. Pohjois-Amerikan arkaaisen kauden loppuvaiheilla Ohiossa vaikutti Glacial Kame -kulttuuri, joka alkoi käydä kauppaa kauempana asuneiden kansojen kanssa.
Niin sanotulla itäisen metsämaan kaudella myös Ohiossa asutus alkoi vakiintua paikalleen. Ensimmäiset maanviljelijät asuivat vielä pienissä yhteisöissä, mutta kauden loppuvaiheilla kylät kasvoivat suuremmiksi ja Adenan kulttuurin ja erityisesti Hopewellin perinteen kaudella alettiin rakentaa suuria hautakumpuja. Myöhäisellä esihistoriallisella kaudella, ennen eurooppalaisten saapumista intiaanit asuivat suurissa kylissä, joita ympäröi usein paaluaita. Ohiosta on löytynyt tuolta ajalta kaksi intiaanien tekemiä kuvakumpua, Serpent Mound ja Alligator Mound. Esihistoriallisen ajan loppuvaiheessa Ohion keski- ja eteläosissa vaikutti Fort Ancientin kulttuuri, luoteisosissa Sanduskyn kulttuuri, koillisosissa Whittleseyn kulttuuri ja itäosissa Monongahelan kulttuuri.
Historia > Territorio ja osavaltio

Yhdysvallat liitti Ohion osaksi suurempaa Luoteisterritoriota vuonna 1787. Luoteisterritorio oli Yhdysvaltain ensimmäinen alue, jossa orjuus kiellettiin. Lain myötä Ohio nousi osavaltioksi, kun sen asukasluku ylitti 60 000:n rajan. Ohion liittyminen 17. osavaltiona Yhdysvaltoihin allekirjoitettiin 19. helmikuuta 1803. Columbuksesta tuli virallisesti osavaltion pääkaupunki vuonna 1816.
Vuoden 1812 sodan aikana Ohiossa käytiin merkittävä Eriejärven meritaistelu, jossa Oliver Hazard Perry sai brittilaivastosta ratkaisevan voiton. Sodan päätyttyä 1815 Uudesta-Englannista alkoi muuttoaalto Yhdysvaltain uusille läntisille alueille. Myös Ohioon muutti paljon uusia asukkaita, ja vuonna 1850 se oli Yhdysvaltain kolmanneksi väkirikkain osavaltio.
Kun talous alkoi kasvaa, osavaltiosta tarvittiin parempia tieyhteyksiä itään. 1820-luvulla aloitettiin National Road -nimisen tien ja kahden suuren kanavan, Ohion ja Erien kanavan ja Miamin ja Erien kanavan rakentaminen.
Ohio jakaantui poliittisesti 1860-luvulla ennen sisällissotaa, kuten koko Yhdysvallat. Pohjoisissa piirikunnissa kannatettiin orjuuden lakkauttamista, mutta eteläisillä piirikunnilla oli läheiset suhteet Ohiojoen toisella puolella oleviin Virginiaan ja Kentuckyyn. Ohiolaiset liittyivät kuitenkin innokkaina Unionin armeijaan, ja osavaltio täytti muutamassa päivässä sille asetetun 13 000 sotilaan kiintiön. Presidentti Lincolnin politiikkaa nousi osavaltiossa kuitenkin vastustamaan Copperhead-liike, joka vaati välitöntä rauhaa Konfederaation kanssa.
Ohion alue säästyi enimmäkseen sotatoimilta, sillä prikaatikenraali John Hunt Morganin johtama hyökkäys oli Konfederaation armeijan ainoa merkittävä sotatoimi Ohiossa. Monet Unionin merkittävimmät kenraalit olivat kotoisin Ohiosta, kuten Ulysses S. Grant, William Tecumseh Sherman ja Philip Sheridan.
Historia > Teollistuminen ja kaupungistuminen

Ensimmäiset Ohion uudisasukkaat olivat maanviljelijöitä, ja teollisuuden ensimmäinen aalto kasvoi maatalouden varaan. Tupakkaa ja elintarvikkeita alettiin jalostaa teollisesti jo varhain, ja maataloudelle alettiin tuottaa työkaluja ja koneita. Vuosien 1850 ja 1880 välillä teollisuustuotannon arvo kasvoi kaksi kertaa suuremmaksi kuin maatalouden, mihin vaikutti sisällissodan luoma kysyntä. Sodan jälkeen teollisuusyritykset kasvoivat varsinkin Suurten järvien läheisyydessä, ja lisää työvoimaa muutti Euroopasta. Ohion pohjoisosissa, Toledossa, Clevelandissa ja Youngstownissa alettiin tuottaa rautaa ja terästä Suurten järvien kautta tuodusta rautamalmista ja Ohiojoen laakson kivihiilestä. Clevelandilainen John D. Rockefeller perusti 1870-luvulla Standard Oilin, josta tuli pian maan johtavia öljy-yhtiöitä, ja Benjamin Goodrichin perustaman B. F. Goodrich Companyn ansiosta Akronista tuli ”maailman kumipääkaupunki”. Teollistumisen myötä myös osavaltion poliittinen valta kasvoi, ja vuosina 1880–1930 Yhdysvaltain presidenteistä kahdeksan oli ohiolaisia.
Maaseudun ja pikkukaupunkien asukkaat pääsivät kasvaviin kaupunkeihin lähijunilla, joita otettiin käyttöön 1800-luvun loppupuolella. Autot veivät kuitenkin lähijunien suosion, ja 1930-luvulle tultaessa suurin osa junayhteyksistä oli lakkautettu.
Ohion poliittinen ilmapiiri muuttui selvästi 1800-luvun lopussa, kun progressivistit vaikuttivat osavaltion hallinnossa. Ohion poliittisia uudistajia olivat muun muassa Tom L. Johnson ja Samuel M. Jones. He pyrkivät parantamaan työväenluokan elinolosuhteita ja ulottamaan palvelut kaikille asukkaille. Monet progressivistit liittyivät Ku Klux Klaniin 1920-luvulla. Järjestö olikin aktiivinen Ohiossa, ja monet korkeat virkamiehet olivat sen jäseniä.
Historia > Lama ja toinen maailmansota

1930-luvun lama iski pahasti Ohioon, ja vuoteen 1933 mennessä yli 40 prosenttia tehdastyöläisistä ja 67 prosenttia rakennustyöläisistä oli työttöminä. Toledossa jopa 80 prosenttia tehtaiden työntekijöistä menetti työpaikkansa. Monet työttömyyden koettelemat perheet muuttivat maaseudulle voidakseen kasvattaa ruokaa itselleen.
Toisen maailmansodan aikana noin 839 000 ohiolaista palveli Yhdysvaltojen armeijassa. Osavaltiossa oli sotatarvikkeita valmistavia yrityksiä, joiden palvelukseen muutti työvoimaa myös muista osavaltioista. Näin sota piristi jälleen Ohion taloutta laman jälkeen.
Historia > Toisen maailmansodan jälkeen

Saint Lawrencen vesitien valmistumisen jälkeen 1959 Ohion kaupungeista oli vesiyhteys ulkomaille, ja Eriejärven rantakaupungit kasvoivat. Samaan aikaan kaupungit alkoivat kuitenkin rappeutua, kun keskiluokkaiset perheet muuttivat esikaupunkeihin ja keskusta-alueille jäi asumaan enimmäkseen köyhiä. Koulut ja muut palvelut eivät enää saaneet kaupunkien keskustoissa tarpeeksi tuloja, ja rotujen sekoittumiseen pyrkivä politiikka aiheutti levottomuuksia.
1960-luvulla Clevelandin lähiöissä oli rotumellakoita, joissa useita ihmisiä sai surmansa. Vuonna 1968 Clevelandista tuli ensimmäinen Yhdysvaltojen suurkaupunki, jonka pormestariksi nousi mustaihoinen, kun Carl Stokes valittiin tehtävään. Kansalaisoikeusliike pyrki saamaan mustia ja valkoisia lapsia samoihin kouluihin, jotta rodut sekoittuisivat.
Vietnamin sodan vastaiset mielenosoitukset kiihtyivät Richard Nixonin ilmoitettua sodan laajentumisesta Kambodžaan. Kentin osavaltionyliopistossa tapahtui 4. toukokuuta 1970 ampumavälikohtaus, jossa neljä opiskelijaa kuoli ja yhdeksän haavoittui kansalliskaartin sotilaiden avattua tulen heitä kohti. Tapaus herätti maanlaajuisia protesteja, minkä vuoksi sadat yhdysvaltalaiset yliopistot joutuivat sulkemaan ovensa.
Osavaltio joutui pahoihin talousvaikeuksiin 1970-luvun loppupuolella, ja Clevelandin kaupunki hakeutui jopa velkajärjestelyyn. Sen jälkeen monet ohiolaiset yritykset on myyty muualta tulleille sijoittajille, ja osia niiden toiminnasta on siirretty muualle. Teollisuuden rooli työllistäjänä on pienentynyt selvästi. Sen osuus kansantuotteesta on enää noin viidennes, kun taas palvelusektori on kasvanut ja tuottaa yli puolet kansantuotteesta. Palvelusektori ei ole kuitenkaan pystynyt korvaamaan kokonaan teollisuustuotannon katoamista, ja työttömyys on ollut ongelma.
Hallinto ja politiikka

Osavaltion johdossa on kuvernööri. Hänet valitaan neljän vuoden kaudelle, ja sama henkilö voidaan valita korkeintaan kahdelle kaudelle. Vuodesta 2019 Ohion kuvernöörinä on ollut republikaanien Mike DeWine. Osavaltiolla on ollut 64 kuvernööriä, joista 26 on ollut republikaaneja, 20 demokraatteja, 8 demokraattis-republikaanisen puolueen ja 10 muiden puolueiden edustajia.
Osavaltion lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 33 jäsentä ja alahuoneessa eli edustajainhuoneessa 99 jäsentä. Alahuoneen jäsenet valitaan yhden edustajan vaalipiireistä. Vaalikausi on kaksi vuotta, ja sama henkilö voidaan valita korkeintaan neljäksi kaudeksi. Vaaleja pidetään parillisina vuosina. Kolmea alahuoneen vaalipiiriä edustaa yksi senaattori. Vuonna 2013 senaattoreista 23 kuuluu republikaaneihin ja 10 demokraatteihin.
Vuoden 2020 presidentinvaaleissa Donald Trump sai 53,3 % Ohiossa annetuista äänistä ja Joe Biden 45,2 %. Yhdysvaltain edustajainhuoneessa Ohion 15 edustajasta 10 on republikaaneja ja 5 demokraatteja. Yhdysvaltain senaatissa Ohion osavaltiota edustavat republikaani J.D. Vance ja demokraatti Sherrod Brown.
Ohio on jaettu 88 piirikuntaan. Pinta-alaltaan suurin on Ashtabula ja väkiluvultaan Franklin.
Ohio kuuluu niihin osavaltioihin, joissa kuolemanrangaistus on edelleen käytössä. Toukokuuhun 2013 mennessä Ohiossa on teloitettu yhteensä 391 murhasta tuomittua vankia. Teloitukset tehdään myrkkyruiskeella, ja Ohio otti ensimmäisenä käyttöön ns. yhden ruiskeen menetelmän, jonka tarkoituksena on estää virhetilanteissakin teloitettavan hidas tuskallinen tukehtuminen.
Talous > Elinkeinoelämä

Ohion bruttokansantuote vuonna 2010 oli 478 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista seitsemänneksi suurin.
Vuonna 2013 julkaistujen tilastojen mukaan Ohion suurimmat työnantajat olivat Wal-Mart (49 000 työntekijää), Cleveland Clinic (41 000), Krogerin ruokakauppaketju (39 000) ja ilmavoimien Wright-Pattersonin tukikohta Daytonissa (30 000).
Maatalous on suurin talouden sektori, ja vuonna 2009 se tuotti 98 miljardia dollaria. Osavaltiossa on yli 75 000 maatilaa, joista noin puolella on karjaa. Maatalous tarjoaa töitä lähes miljoonalle ihmiselle, mikä on seitsemäsosa Ohion työpaikoista. Ohiossa tuotettua maitoa, siipikarjaa ja munia myös jalostetaan paikallisesti. Maanviljelyn tärkeimpiä tuotteita ovat maissi ja soijapavut. Osavaltiossa tuotetaan myös monia muita elintarvikkeita, kuten hunajaa, talvivehnää, heinää, tomaatteja, omenoita, sieniä ja vaahterasiirappia. Tomaattituotteiden ja emmental-juuston tuottajana Ohio on suurimpia osavaltioita.
Ohiossa tuotetaan myös viiniä. Lämpötila ja maaperä sopivat viininviljelyyn monilla alueilla, ja vuonna 2006 osavaltion 97 viinitarhassa tuotettiin yli 2 650 000 litraa viiniä. Monet viinitarhat ovat myös matkailuyrityksiä.
Ohio on ollut Yhdysvaltain suurin amerikanravurien kasvattaja, mutta putosi seitsemänneksi vuonna 2011. Kun rahapeliautomaattikasinot sallittiin hevosratojen yhteydessä, hevoskasvatus elpyi ja laajeni kaksinkertaiseksi. Amerikanravureiden kasvatuksella on merkittävä vaikutus Ohion maanviljelyyn.
Hevosurheilu on merkittävä osa Ohion urheiluelämää ja taloutta, ja se työllistää noin 16 000 henkeä joko suoraan tai välillisesti.
Osavaltion itäosissa on louhittu kivihiiltä 1800-luvun alkupuolelta asti. Öljyä ja maakaasua saatiin 1800-luvun lopulla, mutta lähteet ovat ehtyneet. 1960-luvulla löytyi uusia lähteitä, joiden varaan syntyi jalostusteollisuutta, mutta nykyisin jalostukseen käytetään lähinnä tuontiraaka-aineita. Ohiosta louhitaan vuorisuolaa ja teollisuusmineraaleja. Noin 90 % osavaltion energiasta tuotetaan kivihiilellä ja 10 % ydinvoimalla. Ydinvoimalat sijaitsevat Erien rannalla.
Talous > Liikenne

Ohiossa on 37 lentoasemaa, joista suurimpia ovat Akron-Cantonin, Cleveland-Hopkinsin, Daytonin ja Port Columbuksen lentoasemat sekä Toledo Express -lentoasema.
Suuria satamia Ohiossa on kaksi: Lorainin satama ja Toledon satama Eriejärven rannalla. Valtiollisella matkustajajunayhtiöllä Amtrakilla on osavaltiossa seitsemän asemaa: Alliance, Bryan, Cincinnati, Cleveland, Elyria, Sandusky ja Toledo.
Kun Ohio liittyi Yhdysvaltojen osavaltioksi, sinne tarvittiin kunnollinen tie. National Road rakennettiin kongressin rahoituksella kivestä riittävän vahvaksi kestämään uudisasukkaiden raskaat vankkurit ja postivaunut. Se oli ensimmäinen liittovaltion rahoittama valtatie. Myös ensimmäinen rannikolta rannikolle kulkenut tie, Lincoln Highway, kulki Ohion läpi, ja Ohion tiilitehtailijat osallistuivat sen rahoittamiseen. Tie syntyi teollisuusyritysten rahoilla ja valmistui vuonna 1913. Nykyisin Ohiossa kulkee 21 Interstate-valtatietä, joista kaksinumeroisia pääteitä ovat I-70, I-71, I-72, I-75, I-76, I-77, I-80 ja I-90.
Väestö > Väestöjakauma

Vuosien 2010–2012 tietojen mukaan Ohiossa on 11,5 miljoonaa asukasta. Heistä 83,4 % on valkoisia. Yhdysvalloissa on syntynyt 96,1 % ja englantia puhuu kotikielenä 93,5 %. Nämä osuudet ovat suurempia kuin Yhdysvalloissa keskimäärin.
Köyhyysrajan alapuolella elää 14,8 % väestöstä; liittovaltion keskiarvo on 14,3 %. Kotitalouksissa on keskimäärin 2,46 henkilöä, ja kotitalouden mediaanitulot vuosina 2007-2011 olivat 48 071 dollaria. Koko liittovaltion vastaavat luvut ovat 2,6 henkeä ja 52 762 dollaria.
Ohiolaisista suuri osa on kristittyjä: suurimmat ryhmät ovat roomalaiskatoliset, evankeliset protestantit ja muut protestantit. Vuonna 2008 tehdyssä kyselytutkimuksessa 79 % ohiolaisista äänestäjistä sanoi käyvänsä kirkossa ainakin muutamia kertoja vuodessa ja 38 % ainakin kerran viikossa. Ohion itäosassa Berlinin kylän ympäristössä on maailman suurin amissien yhdyskunta, johon kuuluu noin 40 000 jäsentä.
Ohiolaisten elämäntapa edustaa niin hyvin koko Yhdysvaltojen teollistunutta, kaupungistunutta ja sekoittunutta väestöä, että siellä testataan usein uusia ideoita ja tuotteita ja tutkitaan kansakunnan asenteita.
Väestö > Suurimmat kaupungit

| Sija | Kaupunki | 2010 väkiluku | 2010 metropolialueen väkiluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Columbus | 787 033 | 1 998 002 |
| 2 | Cleveland | 396 815 | 2 077 240 |
| 3 | Cincinnati | 296 943 | 2 130 151 |
| 4 | Toledo | 287 208 | 651 429 |
| 5 | Akron | 199 110 | 703 200 |
| 6 | Dayton | 141 527 | 841 502 |
| 7 | Parma | 81 601 | (1) |
| 8 | Canton | 73 007 | 404 422 |
| 9 | Youngstown | 66 982 | 565 773 |
| 10 | Lorain | 64 097 | (1) |
1kuuluvat Suur-Clevelandiin
Väestö > Koulutus

Ohio uudisti koulujärjestelmäänsä vuonna 2010, jolloin oppimistavoitteita korotettiin matematiikassa, englannin kielessä, luonnontieteessä ja yhteiskuntaopissa. Muutosten syynä oli havainto, että 40 prosenttia collegen aloittavista oppilaista ei ollut saanut koulussa riittäviä lähtötasotietoja, ja työnantajien pelko pätevän työvoiman loppumisesta. Uudistukset tulevat vaiheittain voimaan vuoteen 2016 mennessä. Nykyisin Ohion koulujärjestelmä sijoittuu 50 osavaltion joukossa 11. sijalle.
Ohiossa toimii kymmeniä julkisia ja yksityisiä yliopistoja. Vuoden 2013 4IU:n vertailussa parhaiksi arvioitiin seuraavat yliopistot:
Ohion osavaltionyliopisto (Columbus)
Cincinnatin yliopisto (Cincinnati)
Case Western Reserve yliopisto (Cleveland)
Kentin osavaltionyliopisto (Kent)
Bowling Greenin osavaltionyliopisto (Bowling Green)
Ohion yliopisto (Athens)
Akronin yliopisto (Akron)
Wrightin osavaltionyliopisto (Dayton)
Daytonin yliopisto (Dayton)
Toledon yliopisto (Toledo)
Kulttuuri > Perinteitä ja tapahtumia

Ohion maaston, väestön ja elinkeinojen monimuotoisuus näkyy myös kulttuurissa. Maanviljelyyn, lasinpuhallukseen ja hiilikaivoksiin liittyy omia perinteitään, ja amissit, somalit, arabit ja latinot ovat säilyttäneet omia tapojaan.
Osavaltion nimikkopuu on ohionhevoskastanja, tunnuseläin valkohäntäpeura, kansallislintu punakardinaali, vihannes tomaatti, juoma tomaattimehu, kukka punainen neilikka ja villikukka isokolmilehti. Hevoskastanja oli aluksi Ohion osavaltionyliopiston urheilujoukkueiden symboli, mutta siitä on tullut koko osavaltion tunnuskuva. Kiiltävien hevoskastanjan hedelmien on ajateltu tuottavan onnea.
Akronin kaupungissa järjestetään vuosittain heinäkuussa mäkiautojen Amerikan mestaruuskilpailu. Vuonna 2013 kisa järjestettiin 76. kerran ja siihen osallistui 430 kilpailijaa.