stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Radiohead
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Radiohead Wikimedia Commonsissa
Radiohead.com, virallinen sivusto (englanniksi)
RHDiscog.com, laaja diskografia (englanniksi)
Radiohead Myspacessa (englanniksi)
Radiohead Last.fm:ssä (englanniksi)
Epävirallinen Radioheadin UKK (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Radiohead
| --- | --- |
Studioalbumit:   Pablo Honey  The Bends  OK Computer  Kid A  Amnesiac  Hail to the Thief  In Rainbows  The King of Limbs  A Moon Shaped Pool 
EP:t:   Manic Hedgehog (On a Friday)  Drill  Itch  My Iron Lung  No Surprises/Running from Demons  Airbag/How Am I Driving?  I Might Be Wrong  COM LAG (2plus2isfive) 
Kokoelmat:   Radiohead  Radiohead: The Best of 
Singlet:   "Creep"  "Anyone Can Play Guitar"  "Pop Is Dead"  "Stop Whispering"  "My Iron Lung"  "High and Dry"/"Planet Telex"  "Fake Plastic Trees"  "Just"  "Street Spirit (Fade Out)"  "Paranoid Android"  "Karma Police"  "No Surprises"  "Pyramid Song"  "Knives Out"  "There There"  "Go to Sleep"  "2 + 2 = 5"  "Jigsaw Falling into Place"  "Nude"  "House of Cards"/"Bodysnatchers"  "Reckoner"  "Harry Patch (In Memory Of)"  "These Are My Twisted Words"  "Supercollider / The Butcher"  "The Daily Mail / Staircase" 
Videotallenteet:   Live at the Astoria  7 Television Commercials  Meeting People Is Easy  The Most Gigantic Lying Mouth of All Time  In Rainbows – From the Basement 
Muut artikkelit:   Diskografia  Kappaleet  B-puolet ja muut harvinaisuudet  Nigel Godrich  Stanley Donwood  The Eraser  Jonny Greenwood Is the Controller 
Abingdonin koulu, jossa yhtye muodostettiin.
Thom Yorke esiintymässä Yhdysvalloissa vuonna 1998.
Jonny Greenwood on käyttänyt levytyksissä ja konserteissa useita erilaisia elektronisia instrumentteja Kid A:n ja Amnesiacin aikana.
Yorke konsertissa Lontoon Brixtonissa vuonna 2006.
Radiohead esiintymässä King of Limbs -kiertueella vuonna 2012.
Stanley Donwood ja Thom Yorke suunnittelivat yhtyeelle tämän karhulogon albumin Kid A mainoskampanjaa varten.
Odgers Berndtson

Odgers Berndtson on ylemmän johdon suorahakuun ja johtamisen konsultointiin keskittynyt yritys. Vuonna 2019 konsernin liikevaihto oli yli $286.6 miljoonaa. Odgers Berndtsonilla on 64 toimistoa 32 maassa. Konsernilla on noin 300 partneria maailmanlaajuisesti. Toimistoja on Euroopassa, Lähi-idässä, Pohjois-Amerikassa, Latinalaisessa Amerikassa, Afrikassa sekä Aasian ja Tyynenmeren alueella.
Odgers Berndtson on toiminut Suomessa vuodesta 1990. Odgers Berndtonin kumppaniyrityksiä ovat Pointer Search Finland, joka on perustettu 2018, ja Nordic Interim Finland, joka on perustettu 2013. Pointer Search Finland tarjoaa suorahaku- ja muita rekrytointipalveluita johtotason tehtäviin sekä muihin keskeisiin rooleihin keskisuurissa, ja pienemmissä kasvu- ja start up -yrityksissä. Nordic Interim Finland tarjoaa vuokrajohtajia, jotka auttavat yrityksiä muutoksen, kriisin, täyskäännöksen, liiketoiminnan kasvun tai kansainvälistymisen kanssa.
Vuoden 2023 alussa entinen kokoomuspoliitikko Piia-Noora Kauppi siirtyi Finanssiala ry:n toimitusjohtajan tehtävästä Odgers Berndtsonin osakkaaksi.
Aiheesta muualla

http://www.odgersberndtson.com/en-fi Odgers Berndtson Finland (englanniksi)
https://www.nordicinterim.fi/ Nordic Interim Finland
https://www.pointersearch.fi/en/pointer/ Pointer Search Finland
Rajat kiinni!

Rajat kiinni! oli suomalainen maahanmuuttoon kriittisesti suhtautuva kansanliike, joka sanoo toimivansa kontrolloimatonta pakolaisvirtaa vastaan. Liike syntyi syksyllä 2015, kun Euroopan siirtolaiskriisin myötä Suomeen saapui lyhyessä ajassa tuhansia turvapaikanhakijoita.
Erään tulkinnan mukaan liike aloitti toimintansa 30. elokuuta Salossa, kun taas toiset sanovat sen alkaneen Helsingissä, Torniossa ja Kemissä 19. syyskuuta 2015 pidetyissä mielenosoituksissa. Myöhemmin mielenosoitukset levisivät useille paikkakunnille eri puolille Suomea.
Tapahtumien järjestelyissä on liikkeen johdon lisäksi ollut mukana paikallisia toimijoita sekä muun muassa kansallismieliseksi luonnehdittu Suomen Sisu. Rajat kiinni! -liike toimii aktiivisesti myös Facebookissa, jossa sen ryhmässä on yli 9 000 jäsentä.
Tammikuun 2016 alussa Rajat kiinni! lähetti tiedotteen, jossa se irtisanoutui kaikesta puoluepoliittisesta vaikuttamisesta, koska haluaa saada aikaan nopeampia tuloksia. Liike on ilmeisesti jakaantunut entisen Uudenmaan läänin alueelta ja Tampereelta johdettuihin ryhmiin ja esimerkiksi Tampereella järjestettiin tammikuussa 2016 kaksi rinnakkaista Rajat kiinni! - mielenosoitusta.
Jakautumisen perimmäisenä syynä on mahdollisesti se, että Suomi Ensin -liike on pyrkinyt valjastamaan Rajat kiinni! -kansanliikkeen omiin puoluepoliittisiin päämääriinsä, vaikka Rajat kiinni! -kansanliikkeen lähtökohtainen kanta oli puoluepolitiikasta irtipysyttely. Jyväskylän yliopiston valtio-opin tutkijatohtori Tommi Kotosen mukaan Rajat kiinni -liikkeen toiminta lähentelee äärioikeistolaisuutta.
Mielenosoitukset > Syksy 2015

Alkuperäisen sykäyksen Rajat Kiinni! -kansanliikkeen syntyyn antoi sekä Suomea kohdannut mittava pakolaiskriisi että kesällä 2015 kohahduttanut Olli Immosen (PS) lausunto, jossa hän julisti sodan monikulttuurisuuden painajaista vastaan. Liikkeen nimi syntyi mielenosoituksissa käytetystä iskulauseesta.
Salossa järjestettiin mielenosoitus maahanmuuttoaallon vastustamiseksi 30. elokuuta 2015.  Liikkeen myöhemmistä aktiiveista paikalla olivat ainakin Jani Salomaa, Pekka Kemppainen, Karin Zeiger ja Susanna Kaukinen. Ainakin Kemppainen ja Kaukinen on mainittu julkisuudessa perustajajäseniksi.
Pian sen jälkeen järjestettiin Rajat kiinni! -mielenosoitukset, jotka pidettiin 19. syyskuuta Helsingin Narinkkatorilla, Suomen ja Ruotsin välisellä rajaylityspaikalla Torniossa sekä vielä myöhemmin samana iltana Kemissä.
Suurin yksittäinen mielenosoitus oli 2. ja 3. lokakuuta järjestetty Rajat Kiinni! -mielenosoitus, joka järjestettiin ainakin kuudella paikkakunnalla sekä Suomessa että Tallinnassa. Mielenosoituksen järjestäjiksi ilmoitettiin Facebook-tapahtumassa mm. James Hirvisaari, Susanna Kaukinen, Pekka Kemppainen ja Eero Tillanen.   Lahden mielenosoituksessa puhui muun muassa James Hirvisaari ja sekä Lahdessa että Helsingissä luettiin Kristiina Ojulandin lähettämä tervehdys.
Pohjois-Suomen tapahtumien järjestäjä ja koollekutsuja oli torniolainen yrittäjä Raimo Toppala. Jokainen mielenosoitus keräsi noin 200–300 osallistujaa, mutta esimerkiksi Ruotsin poliisin arvion mukaan Torniossa oli jopa 600 rajalle ihmismuurin muodostanutta mielenosoittajaa. Syys–lokakuun aikana Torniossa pidettiin useita Rajat kiinni! -mielenosoituksia, joihin järjestettiin bussikuljetuksia myös muualta Suomesta. Niistä viimeisimpiin osallistui enää noin sata henkilöä.
Syksyn 2015 aikana mielenosoituksia järjestettiin Helsingin ja Tornion lisäksi ainakin Turussa, Tampereella, Lahdessa, Hämeenlinnassa, Jyväskylässä, Oulussa, Mikkelissä, Hyvinkäällä ja Savonlinnassa. Lahden tapahtumassa oli noin 300 mielenosoittajaa ja Hämeenlinnassa sata, mutta Tampereella, Mikkelissä ja Savonlinnassa nähtiin vain 20–30 henkilöä. Marraskuun lopussa Heinolan torilla järjestettyyn mielenosoitukseen ei ilmaantunut yhtään osallistujaa. Tapahtumat sujuivat pääosin rauhallisesti, mutta esimerkiksi Lahdessa poliisi ilmoitti korjanneensa talteen useita päihtyneitä mielenosoittajia.
Mielenosoitukset > Talvi ja kevät 2016

Talven ja kevään 2016 aikana Rajat kiinni! mielenosoitukset laajenivat Poriin, Kokkolaan, Kaarinaan, Raisioon, ja Rovaniemelle. Seinäjoella puolestaan järjestettiin 6. helmikuuta Rajat kiinni! -mielenosoitus, joka oli osa saksalaisen Pegidan yleiseurooppalaista maahanmuuttovastaista mielenosoituspäivää. Seinäjoen tapahtumaa olivat järjestämässä myös Suomen Sisu, Finnish Defence League sekä kadunturvajoukko 105th Guardians. Puhujina olivat muun muassa perussuomalaisten kansanedustaja Teuvo Hakkarainen ja Viron konservatiivisen kansanpuolueen edustaja. Tapahtumassa oli noin 200 osallistujaa. Rajat Kiinni! -liike osallistui Pegidan mielenosoitukseen tukimielenosoituksella myös Helsingissä.
Vuoden 2016 puolella järjestetyt mielenosoitukset eivät enää keränneet samanlaisia yleisömääriä kuin edellisenä syksynä. Rovaniemellä ja Kokkolassa oli noin sata osallistujaa, Porin soihtukulkueessa noin 60, Raisiossa parikymmentä ja Kaarinassa noin kymmenkunta ihmistä. Seinäjoen tapahtuman ohella suurin talven 2016 mielenosoituksista oli 30. tammikuuta Helsingissä järjestetty kulkue, johon osallistui parisataa henkilöä.
Rajat kiinni! -mielenosoituksissa on puhunut useita poliitikkoja, kuten entinen kansanedustaja James Hirvisaari, perussuomalaisten varapuheenjohtaja Sebastian Tynkkynen, saman puolueen kansanedustajat Teuvo Hakkarainen ja Olli Immonen, sekä Sinivalkoisen Rintaman kaupunginvaltuutettu Olavi Mäenpää. Puhujina ovat olleet myös muun muassa kirjailija Klaus Elovaara sekä kansalaisaktivistit Seppo Lehto ja Junes Lokka.
Mielenosoitukset > Loppuvuosi 2016

Rajat Kiinni! -kansanliike osallistui Vuosaaren 10. syyskuuta 2016 mielenosoitukseen yhtenä Pidetään Suomi Suomena! -mielenosoituksen järjestäjänä.  Liike kritisoi Peli Poikki! -mielenosoitusta omalla mielenosoituksellaan Helsingissä 24. syyskuuta 2016.
Mielenosoitukset > Vuosi 2017

Helsingin Sanomat raportoi 11. maaliskuuta 2017 Rajat Kiinni! -kansanliikkeen osallistuneen "Puhdistus"-mielenosoitukseen Helsingissä.
Vastamielenosoitukset

Rajojen sulkemista vaatineet mielenosoitukset synnyttivät myös vastamielenosoituksia. Lokakuun alussa Tornioon kokoontui noin 150 ihmistä avoimen ja rajattoman Tornio–Haaparannan puolesta. Syksyllä vastamielenosoituksia järjestettiin myös ainakin Tampereella, Lahdessa ja Jyväskylässä. Avoin Lahti -tapahtumassa oli noin 600 ja Tampereella hieman toistasataa vastamielenosoittajaa. Lokakuun alussa Helsingin Narinkkatorilla järjestettiin samanaikaisesti noin 200 osallistujan Rajat kiinni! -mielenosoitus sekä 300 ihmisen Loppu rasismille -mielenosoitus. Poliisi otti kiinni kuusi henkilöä, jotka edustivat eri osapuolia.
Tammikuussa 2016 Helsingissä järjestetyn kulkueen yhteydessä pidetty vastamielenosoitus keräsi paikalle noin 300 osallistujaa, joista kymmenkunta keppihevosin varustautunutta naista poistettiin paikalta. Helmikuun alussa Seinäjoella järjestetyn yleiseurooppalaisen tapahtuman kanssa pidettiin samaan aikaan Ei rasismia minun nimissäni! -vastamielenosoitus, johon osallistui noin sata ihmistä. Kevään aikana vastamielenosoituksia järjestettiin myös muun muassa Kokkolassa, jossa paikalla oli noin 40 henkeä, sekä Porissa, Tampereella ja Rovaniemellä, joissa nähtiin paikallisten Loldiers of Odin -ryhmien klovneiksi pukeutuneita mielenosoittajia. Rovaniemellä poliisi vei putkaan yhden pellen ja Tampereella kaksi.
Vastamielenosoituksissa ovat puhuneet muun muassa kansanedustajat Ville Niinistö ja Erkki Tuomioja sekä pastori Kai Sadinmaa ja ruotsalainen professori Peter Waara.
Kohut > Turun kaupunginvaltuuston häirintä

Turussa Rajat kiinni! -liike järjesti lokakuusta 2015 alkaen säännöllisiä parinkymmenen hengen mielenilmauksia kaupungintalon ulkopuolella Turun kaupunginvaltuuston kokousten aikana.
Iskulauseiden lisäksi mielenosoittajat ovat häirinneet valtuuston kokouksia muun muassa torvia soittamalla. Silminnäköijöiden mukaan paikalla on myös huudettu natsi-Saksan tuhoamisleireihin viittaavaa iskulausetta ”Rajat kiinni, uunit auki!”. Järjestystä ovat kaupungin omien vahtimestarien lisäksi olleet turvaamassa myös yksityiset vartijat sekä poliisi.
Tammikuun lopussa Turun kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Olli A. Manni ilmoitti kovaäänisten mielenosoitusten häiritsevän valtuuston työskentelyä niin, että hän olisi valmis estämään mielenosoittajien pääsyn istuntosalin ikkunoiden alle. Manni ei myöskään pitänyt viikoittain toistuvia tilaisuuksia enää mielenosoituksina vaan pelkkänä haitantekona. Myös useiden muiden kaupunginvaltuutettujen, kuten Ilkka Kantolan, Li Anderssonin ja Janina Anderssonin mukaan mielenosoitukset häiritsivät työskentelyä, koska metelöinti estää puheiden kuulemisen, mutta he eivät kuitenkaan olleet valmiit kieltämään niitä. Kaupungintalon edustalla on nähty myös vastamielenosoituksia. Maaliskuussa Turun kaupunki perui kolme hallinnoimiensa kiinteistöjen tilavarausta, koska niissä järjestettäviksi aiottujen Rajat kiinni! -keskustelutilaisuuksien teemat eivät soveltuneet kaupungin arvomaailmaan. Varaukset oli liikkeen sijasta tehty Maskussa toimivan sähköalan yrityksen nimissä.
Turun aktiiveista ainakin Mario Argenta on siirtynyt sittemmin Suomi Ensin! -yhdistykseen.
Kohut > Mielenosoitukset urheiluseuraa vastaan

Helsingin Tapanilassa Rajat kiinni! -liike piti helmikuusta 2016 lähtien useita urheiluseura Tapanilan Erää vastaan suunnattuja mielenosoituksia, sen järjestettyä turvapaikanhakijoille tarkoitettuja karatekursseja. Seura sai jo ennen mielenosoitusten alkua runsaasti vihapostia liikkeen aktiiveilta. Kovaääniset mielenosoitukset ovat aiheuttaneet häiriötä Tapanilan liikuntahallin muille käyttäjille, muun muassa lasten on kerrottu pelänneen niitä. Lisäksi huhtikuussa liikuntahallin kahvilan työntekijää häirittiin niin, että poliisi tutkii tapausta kunnianloukkauksena. Mielenosoituksissa on ollut mukana myös Soldiers of Odin -katupartion virolaisia jäseniä. Häiriöistä huolimatta poliisi ei suostunut siirtämään mielenosoittajia pois liikuntahallin edustalta.
Tapanilan mielenosoitusten pääasialliseksi järjestäjäksi voidaan katsoa Marco de Wit, joka sittemmin siirtyi Suomi Ensin! -yhdistykseen.
Kohut > Televisioesiintyminen

Tammikuussa 2016 syntyi kohu, kun Yleisradion Aamu-TV oli pyytänyt vieraakseen Rajat kiinni! -liikkeen perustajajäsenet Susanna Kaukisen ja Pekka Kemppaisen. Paheksuntaa herätti, että haastattelussa ei kysytty kriittisiä kysymyksiä liikkeen rasistisesta ideologiasta. Kaukinen oli aiemmin hyllytetty MV-lehden avustajien joukosta "rotuhygieniajuttujen" takia. Yleisradio pahoitteli myöhemmin tapahtunutta, todeten ettei haastattelu ”mennyt putkeen”.
Marco de Witin luotsaaman Suomi Ensin! -liikkeen tiedotuskanavaksi myöhemmin muodostunut Kansanliike.net julkaisi omana näkemyksenään tiedonannon, jossa se ilmoitti, etteivät liikkeen perustajiin kuuluvat Kaukinen ja Kemppainen ole liikkeen virallisia edustajia.
Kritiikki

Rajat kiinni! -liikettä on arvosteltu rasistisuudesta  ja siitä, että se käyttää seksuaalirikoksia ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa tekosyynä rasismiin ja kiihottamiseen kansanryhmää vastaan. Liikettä on kutsuttu myös tekopyhäksi, koska sen tilaisuuksien järjestäjinä ja puhujina on ollut naisiin kohdistuneista väkivaltarikoksista tuomittuja.  Liikkeen julkinen Facebook-ryhmä on myös herättänyt runsaasti paheksuntaa rasismin ja jopa väkivaltaan yllyttävän sisältönsä vuoksi. Ryhmässä on esitetty tappouhkauksia muun muassa poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaiselle sekä sisäministeri Petteri Orpolle. Liikkeen Ryhmään on kuulunut myös poliitikkoja, kuten perussuomalaisten kansanedustajat Juho Eerola, Olli Immonen, Mika Niikko ja Teuvo Hakkarainen.
Poliisia puolestaan on syytetty vastamielenosoittajien sananvapauden rajoittamisesta. Vastamielenosoittajia on usein poistettu paikalta tai jopa otettu kiinni heidän mielestään kevyin perustein. Vertailukohtana on käytetty muun muassa Pride-kulkueita, joiden yhteydessä vastamielenosoittajien on annettu rauhassa ilmaista mielipiteitään. Rajat kiinni! -liikettä vastustaneita on poistettu paikalta ainakin Helsingissä, Tampereella ja Rovaniemellä, jossa poliisi oli myös pyytänyt vastamielenosoitusta lopettamaan ennen Rajat kiinni! -tapahtuman alkua. On myös esitetty väitteitä, etteivät viranomaiset anna vastamielenosoituksille lupaa Rajat kiinni! -tapahtumien läheisyyteen. Huhtikuussa 2016 poliisin toimista tehtiin kantelu eduskunnan oikeusasiamiehelle.
Aiheesta muualla

Rajat kiinni! -liikkeen kotisivut.
Rajat kiinni! -infopalvelu (Arkistoitu – Internet Archive).
800-luku eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 900-luku eaa. · 800-luku eaa. · 700-luku eaa.
Vuosikymmenet: 900-luku eaa. · 890-luku eaa. · 880-luku eaa. · 870-luku eaa. · 860-luku eaa. · 850-luku eaa. · 840-luku eaa. · 830-luku eaa. · 820-luku eaa. · 810-luku eaa. · 800-luku eaa. · 790-luku eaa.
800-luku eaa. oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 899–800 eaa.
Tärkeitä tapahtumia

Kushin kuningaskunta
Foinikialaiset perustivat Karthagon (813 eaa.)
Arjalaiset aloittivat vaelluksen Vähään-Aasiaan, Persiaan ja Intiaan.
Tärkeitä henkilöitä

Granhammarin mies, nykyisen Ruotsin alueella elänyt henkirikoksen uhri
Shalmaneser III, Assyrian kuningas (858 eaa. – 824 eaa.)
Homeros (epävarma)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 800-luku eaa. Wikimedia Commonsissa
Verotus

Verotus on yhteisnimitys kaikille niille toimille, joita verojen määräämisessä, maksuunpanossa, kantamisessa, oikaisemisessa, perinnässä ja verovalvonnassa tarvitaan. Valtion tuloja, lähinnä valtion verotusta, koskevaa kutsutaan myös sanalla fiskaalinen.
Veron määritelmä

Vero tarkoittaa vero-oikeudellisesti yksityisen (verovelvollisen) julkiselle vallalle (veronsaajalle) maksamaa julkisyhteisön yksipuolisesti määräämää pakollista ja lakimääräistä rahasuoritusta, johon julkisen vallan eli veronsaajan puolelta ei liity välitöntä vastasuoritusta. Vero on siis eräänlaista vastikkeetonta pakkoperintää, josta päättää nykyisin yleensä demokratia. Veronsaaja ei suorita maksajalle siitä välitöntä vastiketta, vaan veroilla rahoitetaan julkisyhteisöjen toimintaa niiden hoitaessa keskeisiä palveluita yhteiskunnassa.
Verot eroavat veronluonteisista maksuista siinä, että veronluonteinen maksu on korvausta jonkin edun käyttämisestä. Veron ja maksun välinen raja ei aina kuitenkaan ole selvä. Julkisyhteisöt tarjoavat verovarojen avulla erilaisia merkittäviä palveluita, mutta ne eivät ole suorassa yhteydessä veron maksuun/ maksajaan. Verojen ei siis suoraan voida katsoa olevan korvausta saaduista yhteiskunnan palveluista.
Sana vero ja sen saamenkielinen vastine ovat tarkoittaneet alun perin uhria.
Verojen jaottelu > Välitön ja välillinen vero

Välittömän veron maksaa se, jolle vero on määrätty. Näitä ovat Suomessa muun muassa tulovero, yhteisövero, lähdevero ja kiinteistövero. Käytännössä välittömän veron maksu tapahtuu usein siten, että tulon maksaja suorittaa maksettavasta erästä ennakonpidätyksen.
Välillinen vero siirretään jonkin toisen maksettavaksi: esimerkiksi arvonlisävero määrätään myyjälle, joka lisää veron tuotteen hintaan, jolloin veron maksaa kuluttaja. Myös valmisteverot ovat välillisiä veroja.
Jako välittömiin ja välillisiin ei ole yksiselitteinen, vaan siihen liittyy usein kysymys verotuksen kohtaannosta. Kohtaanto tarkoittaa sitä, kuka viime kädessä maksaa veron aiheuttaman rasituksen. Tutkijat lähtevät usein siitä, että maksaja on luonnollinen henkilö. Muodollinen kohtaanto nähdään verolakia luettaessa.selvennä lähde?
Verojen jaottelu > Suhteellinen, progressiivinen ja regressiivinen vero

Suhteellinen vero eli tasavero on sellainen, jota kaikki maksavat yhtä suuren veroprosentin mukaan. Progressiivisen veron veroprosentti on sitä suurempi, mitä suurempi veron perusteena oleva rahasumma on. Monissa maissa tulovero on progressiivinen; näin on myös Suomessa. Regressiivisen veron veroprosentti pienenee verotettavan summan kasvaessa.
Verotuksen tavoitteet

Julkisen sektorin toiminnan rahoittaminen eli verojen fiskaalinen tavoite on verotuksessa tärkeintä.lähde? Lisäksi veroilla on erilaisia poliittisia tavoitteita: tulonjakopoliittisia, sosiaalipoliittisia, terveyspoliittisia, kasvupoliittisia, suhdannepoliittisia, työllisyyspoliittisia, elinkeinopoliittisia sekä ympäristöpoliittisia tavoitteita. Verorahoilla tuotetaan julkisia palveluita kuten koulutusta ja terveydenhuoltoa, jotka ovat maksuttomasti tai pientä maksua vastaan käytettävissä.
Veroilla voidaan vaikuttaa sosiaalipoliittisesti, esimerkiksi tulonsiirtoina kotitalouksille (lapsilisä). Progressiivisella ansiotulojen verotuksella pyritään tasaamaan ihmisten välisiä tuloeroja. Veroilla voidaan vaikuttaa taloudelliseen toimintaan joko suhdanteiden tai muiden syiden takia (avustukset yrityksille ja maataloudelle). Niillä voi olla aluepoliittisia tavoitteita tai tarkoitus ohjata ihmisten toimintaa haluttuun suuntaan terveyden (tupakkavero, makeis- ja virvoitusjuomavero) tai ympäristön (ympäristövero) vuoksi.
Verotuksessa puhutaan ohjaavasta ja neutraalista verotuksesta edeltävän tarkoittaessa johonkin kannustamista tai estämistä. Neutraali tarkoittaa, ettei verotus vaikuta verovelvollisen valintoihin. Verot voivat yrittää ehkäistä jotakin toimintaa tai ne voivat kannustaa johonkin toimintaan (verovähennykset, veronhuojennus). Ne ovat hienovaraisempi yhteiskunnan ohjauskeino kuin suorat käskyt tai kiellot. Erilaisten tavoitteiden tarkka kohdistaminen haluttuun ryhmään, ja vain siihen, tekee verolait kuitenkin helposti kovin monimutkaisiksi.
Verotuksen periaatteet

Etuperiaatteella tarkoitetaan, että kansalaisten tulisi maksaa veroa sen mukaan, kuinka suuri hyöty heillä on julkisen vallan toiminnasta (merkitys veropolitiikassa nykyään vähäinen). Veronmaksukykyisyyden periaatteella tarkoitetaan, että jokaisen tulisi maksaa veroja taloudellisten voimavarojensa mukaan. Tehokkuusperiaate tarkoittaa, että verot tulisi kerätä mahdollisimman pienin kustannuksin ja että verotus toteutuisi kaikkien kansalaisten kohdalla. Oikeudenmukaisuudenperiaate jaetaan usein horisontaaliseen ja vertikaaliseen oikeudenmukaisuuteen horisontaalisen tarkoittaessa sitä, että samanlaisessa taloudellisessa asemassa olevia verovelvollisia tulisi käsitellä samalla tavoin. Vertikaalinen oikeudenmukaisuus käsitetään usein niin, että eri tulotasoilla täytyy maksaa eri määrä veroja.
Verojärjestelmä

Verojärjestelmä on yhteiskunnassa kannettavien verojen muodostama kokonaisuus. Verojärjestelmään kuuluvat kaikki verolajit ja verojen hyöty- sekä haittavaikutukset.
Yksittäisillä veroilla on aina haittapuolia. Järkevää veropolitiikkaa voidaankin tehdä vain vertailemalla eri veroja ja tarkastelemalla verotusta kokonaisuutena.
Verojen määrä vaihtelee eri valtioissa riippuen julkisten palvelujen määrästä ja julkisen sektorin toimintojen tehokkuudesta. Pohjoismaisissa hyvinvointivaltioissa verotus on suhteellisesti korkea, koska yhteiskunta rahoittaa monia asioita (mm. sosiaaliturvan, julkisen terveydenhuollon, koulutuksen, julkisen liikenteen jne.). Alhaisemman verotuksen maissa nämä menot tulee maksaa itse, mistä huolimatta ostovoima on yleensä merkittävästi parempi.lähde? Yleensä korkeammissa tuloluokissa erotus korkean verotuksen ja matalan verotuksen maiden välillä on merkittävä. Veroparatiisi on paikka, jossa verotus on vähäistä. Nämä ovat usein saaria (Jersey, Guernsey, Bermuda, Cayman jne.) tai kaupunkivaltioita, esimerkiksi Monaco, Liechtenstein, Singapore, Hongkong ja Andorra.
Kokonaisveroaste mittaa julkisen vallan keräämien verojen ja veronluonteisten maksujen suhdetta bruttokansantuotteeseen. Kokonaisveroaste, mukaan lukien sosiaaliturvamaksut, oli vuonna 2010 Suomessa 42,1 %, mikä oli EU-maiden kuudenneksi korkein. EU-maiden keskiarvo oli 35,6 %.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Verotus Wikimedia Commonsissa
Rauhanaate

Rauhanmerkki, pasifistien tunnus.
”Johtajat haluavat sotaa ja julistavat sodan; johdettavat sotivat”. Pilapiirros vuodelta 1910.
Uskonnollisia johtajia koolla World Day of Prayer for Peace -tapahtumassa Italian Assisissa vuonna 2011.
Rauhanaate eli pasifismi merkitsee sodanvastaisuutta ja pyrkimystä saavuttaa tavoitteet täysin väkivallattomin keinoin ja samalla ennaltaehkäistä konflikteja. Absoluuttinen pasifismi hylkää kaiken väkivallankäytön yhteiskunnassa pyrkien saavuttamaan tavoitteensa täysin väkivallattomin keinoin. Osa pasifisteista saattaa hyväksyä jonkinlaiset valtion sisäiset pakkokeinot tai väkivallan itsepuolustuksena. Sodan oikeutusta käsittelee etiikan osa-alue, sodan etiikka.