stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hätikkäjärvi
Maantietoa

Järven pituus on 700 metriä, leveys 400 metriä ja sen pinta-ala on 22 hehtaaria. Järveen laskee yksi pelto- ja metsäoja lounaasta. Sen laskuoja lähtee järven itäpäästä ja juoksee mutkitellen polveilevan pelto- ja metsämaiseman läpi lähes viisi kilometriä ja laskee lopuksi Jouttijärveen. Ympäristö on pääasiassa metsää, mutta eteläpäässä ja luoteispäässä rantaan ulottuu kahden maatilan peltoja. Rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Etelärannassa sijaitsee Hätikän maatila ja eri puolilla järven rantoja sijaitsee toista kymmentä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2991. Nokian ja Vesilahden raja ylittää järven eteläpään niin, että lahdenpohjukasta noin 50 metriä sijaitsee Vesilahden puolella.
Lanajoki virtaa puolen kilometrin päässä lännessä, mutta Hätikkäjärvi laskee silti itään Pyhäjärven suuntaan.
Historiaa

Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Iso Joutsijärvi” ja se laski ”Wähä Joutsijärveen”.
Vuonna 1954 julkaistussa peruskartassa Hätikkäjärvi ja sen ympäristö on samanlainen kuin nykyäänkin. Vaikka rannoilta puuttuvat vielä vapaa-ajan asunnot, on itäpään pohjoisrannassa paikannimenä "Huvilavuori". Nimellä täytyy olla jokin muu selitys kuin asunto. Vapaa-ajan asuntoja on merkitty vuoden 1980 peruskarttaan järven etelärannalle vasta julkaisuvuoden jälkeiseen korjauspainokseen. Pohjoisrannalle niitä ilmaantuu vasta vuoden 1991 peruskarttaan. Järven kohdalla on kartoissa maininta "Tottijärven jakokunta".
Hukkajoki (joki)

| Hukkajoki |
| --- | --- |
Alkulähde:  Ala-Hukkanen
Laskupaikka:  Leväjärvi
Maat:  Suomi
Hukkajoki on joki Suomussalmella Ala-Hukkanen- ja Leväjärvi-nimisten järvien välillä.
Se on osa 35 km pitkää Naamankajoki–Hukkajoki–Tervajoki–Elätinjoki-kokonaisuutta. Se on yksi harvoista perkaamattomista joista kunnan alueella ja on ollut tunnettu elinvoimaisesta jokihelmisimpukkapopulaatiostaan.
Elokuussa 2024 Hukkajoessa kuoli jopa tuhansia jokihelmisimpukoita, kun joen yli ajettiin Stora Enson toimeksiantoon liittyen metsätyökoneilla. Tapauksessa epäillään törkeää luonnonsuojelurikosta.
Henri Häkkinen

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Peking 2008 | 10 m ilmakivääri |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Belgrad 2005 | 300m kivääri, 3x40,  joukkue |  |
|  Hopeaa | Deauville 2007 | 10m ilmakivääri |  |
|  Pronssia | Granada 2007 | 300m vapaakivääri,  3x40 |  |
Henri Mikael Häkkinen (s. 16. kesäkuuta 1980 Joensuu) on suomalainen kapteeni[lähde? ], kivääriampuja ja olympiamitalisti. Hän edustaa Joensuun Ampujia. Häkkinen on koulutukseltaan sotatieteiden maisteri ja toimii upseerina Riihimäen Viestirykmentissä (1. Viestikomppanian päällikkönä).
Olympialajissa 10 metrin ilmakiväärissä Häkkinen ampui EM-hopeaa Deauvillessa 2007. Hän hävisi kultaa voittaneelle Konstantin Prihodtšenkolle reilunselvennä pisteen. Häkkinen ampui peruskilpailussa tuloksen 596, jolla varmisti olympiapaikan Pekingiin 2008.
Pekingissä Häkkinen sai olympiapronssimitalin 10 metrin ilmakivääriammunnassa. Hän johti peruskilpailun jälkeen mutta putosi pronssille finaalikierroksilla. Kymmenen laukausta sisältäneessä finaalissa intialainen Abhinav Bindra ohitti Häkkisen seitsemännellä kierroksella ja voitti kultaa. Viimeisellä kierroksella Häkkisen ohitti vielä Kiinan Zhu Qinan. Häkkisen mitali on Suomen 20. ammunnan olympiamitali.
Häkkinen palkittiin Läpimurto-kategoriassa vuoden 2009 Suomen urheilugaalassa.
Ennätykset

| Laji | Ennätys | Ennätys | Päivä | Paikka | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yleisen sarjan 10 m ilmakivääri | SE | 600 | 16.2.2008 | Pieksämäki | Joukkue SM |
| Yleisen sarjan 10 m ilmakivääri | FSE | 702.4 | 5.2.2006 | Hankasalmi |  |
| Yleisen sarjan 300 m vakiokivääri, 3×20 | SE | 588 | 25.8.2007 | Hamina | SM |
| Yleisen sarjan 300 m vapaakivääri,   60 | SE | 600 | 30.8.2008 | Oulu | SM |
| 300 m kiväärin pika-ammunta, 3×20 | SE | 576 | 30.8.2008 | Århus, Tanska | NMSC |
SE = Suomen ennätys, FSE = Finaali Suomen ennätys, SM = Suomen mestaruuskilpailut
Aiheesta muualla

Henri Häkkisen urheilijaprofiili (Arkistoitu – Internet Archive)
Infarkti

Infarkti on kudoksen kuolio, joka aiheutuu paikallisesta verenkierron häiriöstä. Tällainen häiriö voi olla esimerkiksi valtimon tukkeutuminen.
Hunajavahakas

| Hunajavahakas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Hygrophoraceae
Suku::  Helovahakkaat Hygrocybe
Laji::  reidii
Kaksiosainen nimi
 Hygrocybe reidii  Kühner 
Katso myös
   Hunajavahakas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hunajavahakas (Hygrocybe reidii) on kuperalakkinen ja oranssinpunainen sekä kellertäväreunainen vahakaslaji. Sen heltat ovat kullankeltaiset. Jalkakin on kullankeltainen. Malto on kellertävää. Maku on mieto mutta vahakas ei ole ruokasieni. Se kasvaa niityillä ja metsissä.
Hunajavahakas on usein sekoitettu mesivahakkaaseen (Hygrocybe marchii).
Iginio Straffi

Iginio Straffi
Iginio Straffi (s. 1965) on italialainen sarjakuvien piirtäjä, animaattori, käsikirjoittaja ja tuottaja. Hänet tunnetaan luomastaan Winx-piirrossarjasta. Muita Straffin tuottamia sarjoja ovat Hirviöallergiaa, Huntik ja PopPixie.
Aiheesta muualla

kotisivut
Iginio Straffi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Helsinki Freedom Records

| Helsinki Freedom Records |
| --- | --- |
Perustettu:  11. helmikuuta 2007
Perustajat:  Helsingin kaupungin nuorisoasiainkeskus
Tilanne:  Toiminnassa
Tyylilajit:  Hip hop
Kotimaa:   Suomi
Sijainti:  Helsinki
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helsinki Freedom Records eli HFR on Helsingin kaupungin nuorisoasiainkeskuksen perustama levy-yhtiö tai paremminkin levy-yhteisö. Artisteina toimivat pääkaupunkiseudun nuoret. HFR perustettiin 11. helmikuuta 2007 ja ensimmäisinä kiinnityksinä mukaan tuli noin 30 nuorta räppäriä. Alussa uusi artisti osallistuu yhteisten kokoelmien tekoon, ja jos hän osoittaa kehitystä ja peräänantamattomuutta musiikin tekoa kohtaan, hän voi saada oman soololevynsä. Freedom on nuorten itsensä antama nimi levy-yhteisölle.
Levy-yhteisön periaatteena on nostaa nuoria artisteja esiin. Artisti on kuitenkin vapaa lähtemään ilman sitoumuksia. Yhteisö pyrkii lisäämään yhteisöllisyyttä ja vastuuntuntoa. Kokoelmien ansiosta mahdollisimman moni nuori pääsee mukaan. Toiminnalla ei pyritä tuottamaan voittoa.
Eräät levy-yhteisön artistit ovat sittemmin lähteneet omille teilleen. Esimerkiksi vuonna 2008, Aisti & Emeto kiinnitettiin Ähky Recordsin artisteihin ja Retale Karma Musiikille. Alkuvuodesta 2010, Mikael Gabriel teki levytyssopimuksen Universal -levy-yhtiön kanssa.
Tuottajat

Ezra (Voittajafiilis)
Janne Oinas
Mats Takila
OP Beats
Puukko-Jere (Luomuhappo)
Pyhimys
Steen1
Sulva
Julkaistut albumit

Mr. KO - Boys from da past (12.10.2007)
HFR kokoelma vol. 1 (12.10.2007)
Mikael "MG" Gabriel - 5 miljoonaa muuta (11.2.2009)
Ambizionz - Chapter One (4.3.2009)
Aggressivos - Controversial Music (18.3.2009)
Carl Finer - From the Beginning to the End (2009)
HFR kokoelma vol. 2 (2010)
Flowboysfam - Hattutemppu (2011)
Dilemma & Miguel - Takinkääntäjät (2011)
Noah Kin - No Matter the Season (2011)
Jyrise - Ensi-ilta (2012)
Aiheesta muualla

Free Your Mind[vanhentunut linkki]
Helsinki Freedom Records Myspacessa (englanniksi)
Syvällä Pelissä, Amibizionzilta levy maaliskuussa[vanhentunut linkki]
Hukkajoki

| Hukkajoki |
| --- | --- |

Kirjailija:  Tiina Raevaara
Kansitaiteilija:  Timo Ketola
Kustantaja:  Teos
Julkaistu:  2012
Sivumäärä:  304
ISBN:  978-951-851-465-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Hukkajoki on Tiina Raevaaran romaani vuodelta 2012. Maagiseen realismiin luokiteltu kirja kertoo ihmisistä, jotka kohtaavat pienessä kainuulaisessa kylässä Hukkajoen rannalla.
Aiheesta muualla

Eija Komu: Hukkajoki (Arkistoitu – Internet Archive). Savon Sanomat 17.8.2012.
Jukka Koskelainen: Vanhat uskomukset voittavat rationalismin. Helsingin Sanomat 12.9.2012.
Soili Hämäläinen: Sisäisessä maailmassa maaginen on totta (Arkistoitu – Internet Archive). Kymen Sanomat 18.9.2012.
Jari O. Hiltunen: Monitasoinen luontokuvaus[vanhentunut linkki]. Satakunnan Kansa 20.8.2012.
Infantiili neuroaksonaalinen dystrofia

Infantiili neuroaksonaalinen dystrofia eli Seitelbergin tauti on yleensä peittyvästi periytyvänä pidetty harvinainen oireyhtymä, jossa neuronien aksonit surkastuvat. Useimmiten oireilu alkaa kävelyn heikentymisenä vammautuneen ollessa 14–18 kuukauden ikäinen, mutta varhaisempaa oireilua esiintyy joskus jo 6–8-kuukautisilla. Psykomotorinen taantuminen aiheuttaa esimerkiksi lihasheikkoutta. Kasvoissa ja käsissä voi esiintyä pakkoliikkeitä, ja joskus oireisto aiheuttaa alaraajahalvauksen.
Oireistoon liittyy etenevä kehitysvammaisuus, jonka yhteydessä tavataan silmävärvettä, silmähermojen surkastumista sekä näkö- ja kuulovammojen kehittymistä. Oireistolla on yhteys hengityselininfektioihin, jotka voivat kroonistua. Tyypillisesti vammautunut elää noin 10-vuotiaaksi.
Seitelbergerin tauti kuvattiin ensi kertaa vuonna 1952.
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2011

| Eurobasket 2011 |
| --- | --- |

Joukkueet:  24
Isäntämaa:   Liettua
Kaupungit:  Vilna, Kaunas, Šiauliai, Panevėžys, Klaipėda, Alytus
Ajankohta:  31. elokuuta–18. syyskuuta
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Espanja
–  Hopeaa:   Ranska
–  Pronssia:   Venäjä
Arvokkain pelaaja:   Juan Carlos Navarro
Vuoden 2011 koripallon EM-kilpailut pidettiin Liettuassa 31. elokuuta–18. syyskuuta. Kisat järjestettiin 37. kerran ja ne olivat toiset Liettuan järjestämät EM-kilpailut; edelliset olivat vuonna 1939.
Osallistuneet joukkueet

| Kilpailu | Päivämäärä | Kisapaikat | Maat |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisaisäntä | – | 1 |  Liettua |
| Osallistuivat 2010 MM-kilpailuihin | 28. elokuuta–12.syyskuuta 2010 | 9 |  Kroatia  Ranska  Saksa  Kreikka  Venäjä  Serbia  Slovenia  Espanja  Turkki |
| Selviytyivät karsinnasta | 2. elokuuta–29. elokuuta 2010 | 5 |  Belgia  Iso-Britannia   Israel  Makedonia  Montenegro |
| FIBA Europen päättämät laajennusjoukkueet | 5. syyskuuta 2010 | 7 |  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Georgia  Italia  Latvia  Puola  Ukraina |
| Jatkokarsinnasta | 9. elokuuta – 24. elokuuta 2011 | 2 |  Suomi  Portugali |
Areenat

Alkulohkojen pelit pelattiin neljällä eri areenalla. Areenat sijaitsevat Kaunasissa, Šiauliaissa, Panevėžysissa ja Klaipėdassa. Jatkolohkojen pelit pelattiin Siemens Arenassa ja pudotuspelit Žalgiris Arenassa.
| Kaupunki | Areena | Kapasiteetti | Valmistui |
| --- | --- | --- | --- |
| Vilna | Siemens Arena | 11 000 | Avattiin 2004 |
| Šiauliai | Šiaulių arena | 5 500 | Avattiin 2007 |
| Panevėžys | Cido Arena | 5 656 | Avattiin  2008 |
| Klaipėda | Švyturys Arena | 5 486 | Avattiin 2010 |
| Alytus | Alytus arena | 5 500 | Avattiin helmikuussa 2011 |
| Kaunas | Žalgiris Arena | 14 502 | Avattiin elokuussa 2011 |
Tulokset > Alkulohkot > Lohko A

| Joukkue | O | V | H | P+ | P- | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Espanja | 5 | 4 | 1 | 404 | 364 | 1,109 | 9 |
|  Liettua | 5 | 4 | 1 | 429 | 374 | 1,147 | 9 |
|  Turkki | 5 | 3 | 2 | 385 | 333 | 1,156 | 8 |
|  Iso-Britannia | 5 | 2 | 3 | 372 | 410 | 0,907 | 7 |
|  Puola | 5 | 2 | 3 | 401 | 424 | 0,945 | 7 |
|  Portugali | 5 | 0 | 5 | 344 | 430 | 0,800 | 5 |
Tulokset > Alkulohkot > Lohko B

| Joukkue | O | V | H | P+ | P- | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ranska | 5 | 5 | 0 | 438 | 391 | 1,120 | 10 |
|  Serbia | 5 | 4 | 1 | 432 | 386 | 1,119 | 9 |
|  Saksa | 5 | 3 | 2 | 377 | 357 | 1,056 | 8 |
|  Israel | 5 | 2 | 3 | 399 | 448 | 0,891 | 7 |
|  Italia | 5 | 1 | 4 | 380 | 405 | 0,938 | 6 |
|  Latvia | 5 | 0 | 5 | 385 | 424 | 0,908 | 5 |
Tulokset > Alkulohkot > Lohko C

| Joukkue | O | V | H | P+ | P- | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Makedonia | 5 | 4 | 1 | 362 | 337 | 1,074 | 9 |
|  Kreikka | 5 | 4 | 1 | 360 | 324 | 1,129 | 9 |
|  Suomi | 5 | 2 | 3 | 373 | 366 | 1,019 | 7 |
|  Kroatia | 5 | 2 | 3 | 396 | 404 | 0,980 | 7 |
|  Bosnia ja Hertsegovina | 5 | 2 | 3 | 380 | 409 | 0,929 | 7 |
|  Montenegro | 5 | 1 | 4 | 357 | 388 | 0,921 | 6 |
Tulokset > Alkulohkot > Lohko D

| Joukkue | O | V | H | P+ | P- | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 5 | 5 | 0 | 371 | 321 | 1,155 | 10 |
|  Slovenia | 5 | 4 | 1 | 356 | 324 | 1,098 | 9 |
|  Georgia | 5 | 2 | 3 | 352 | 343 | 1,026 | 7 |
|  Bulgaria | 5 | 2 | 3 | 339 | 357 | 0,949 | 7 |
|  Ukraina | 5 | 2 | 3 | 322 | 327 | 0,984 | 7 |
|  Belgia | 5 | 0 | 5 | 310 | 372 | 0,833 | 5 |
Tulokset > Jatkolohkot > Lohko E

| Joukkue | O | V | H | P+ | P- | Koriero | Pst | Keskinäiset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Espanja | 5 | 4 | 1 | 405 | 340 | 1,191 | 9 | 1–0 |
|  Ranska | 5 | 4 | 1 | 383 | 388 | 0,987 | 9 | 0–1 |
|  Liettua | 5 | 3 | 2 | 405 | 397 | 1,020 | 8 |  |
|  Serbia | 5 | 2 | 3 | 388 | 412 | 0,942 | 7 |  |
|  Saksa | 5 | 1 | 4 | 345 | 379 | 0,910 | 6 | 1–0 |
|  Turkki | 5 | 1 | 4 | 331 | 341 | 0,991 | 6 | 0–1 |
Tulokset > Jatkolohkot > Lohko F

| Joukkue | O | V | H | P+ | P- | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 5 | 5 | 0 | 355 | 310 | 1,145 | 10 |
|  Makedonia | 5 | 4 | 1 | 338 | 313 | 1,079 | 9 |
|  Kreikka | 5 | 3 | 2 | 348 | 336 | 1,036 | 8 |
|  Slovenia | 5 | 2 | 3 | 337 | 337 | 1,000 | 7 |
|  Suomi | 5 | 1 | 4 | 338 | 372 | 0,909 | 6 |
|  Georgia | 5 | 0 | 5 | 329 | 377 | 0,873 | 5 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kisojen viralliset kotisivut (englanniksi) (liettuaksi)
Eurobasket Lithuania (englanniksi)
YLE (Arkistoitu – Internet Archive)
Mukana olevat maat
Siemens Arena
Šiaulių arena
Kyrkösjärvi

| Kyrkösjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Seinäjoki, Ilmajoki
Koordinaatit:  62°44′39″N, 22°47′51″E
Järvinumero:  42.071.2.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,3 m 
Rantaviiva:  19 km
 fiKyrkösjärvi 
Kyrkösjärvi on Kyrönjoen tulvien säännöstelemiseksi rakennettu tekojärvi. Se kuuluu Seinäjoen valuma-alueeseen ja sijaitsee Seinäjoen ja Ilmajoen rajalla. Kyrkösjärven tekojärven vesipinta-ala on 640 hehtaaria, ja sen valuma-alue on 82 000 hehtaaria. Alun perin järvi oli 1960-luvulla pieni soinen lampi, mutta ruoppauksen ja Seinäjoen uudelleenohjaamisen jälkeen siitä tuli tulvavesien säännöstelyallas. Allas täytettiin ensimmäisen kerran 1980. Rantaviivaa järvellä on noin 19 kilometriä.
Kyrkösjärven padon yhteydessä keskussairaalan Y-talon kohdalla on Kyrkösjärven voimalaitos, jonka putouskorkeus on 42 metriä, rakennusvirtaama 20 m³/s ja koneteho 7,3 MW. Voimalaitokselta vesi johdetaan 1,4 km:n pituiseen tyhjennystunneliin, joka kulkee sairaala-alueen alla ja päättyy Seinäjokeen lähellä kaupungin keskustaa.
Järven rannalla on uimapaikka ja kauempana turvevoimala, joka tuottaa vastapaineprosessilla sähköä ja kaukolämpöä. Järven rannoilla kasvaa lähinnä havumetsää, mutta paikoin rannat ovat räme- ja sekametsävaltaisia. Vesi on ruskehtavaa humuspitoista, soista vettä. Kyrkösjärvellä on myös paljon suuria ajelehtivia ja paikoilleen jumittuneita turvesaarekkeita sekä turvelauttoja.
Kalastus Kyrkösjärvellä

Kalastusta on Kyrkösjärvellä harjoitettu jo kymmenien vuosien ajan. Järvi tunnetaan erityisen hyvin kuhan vetouistelusta ja ison hauen virvelikalastuksesta. Kyrkösjärven kuhakanta on viime vuosien aikana pysynyt samanlaisena. Keskimääräinen kuha painaa noin 600 grammaa, mutta Kyrkösjärvestä saadaan vuosittain 5–8-kiloisiakin. Lisäksi järveen on istutettu kirjolohta. Järven ahvenet ovat pienikokoisia, mutta niitä on paikoin runsaasti. Talvella järvestä pilkitään pääosin ahventa.
Tunnetuimmat kalapaikat ovat Kyrkösjärven keskellä sijaitseva kapeikko, voimalasta tuleva lämpövesiputki sekä pohjoispuolen uimarannat.
Vesiliikenne Kyrkösjärvellä

Kyrkösjärveä käytetään yleisesti veneilyyn ja melomiseen.
1970-luvulla tehdyssä hankesuunnitelmassa Kyrkösjärven tekojärven odotettiin monipuolistavan Seinäjoen seudun urheilua, kun se toisi mukanaan melonnan, soudun ja purjehduksen. Odotukset ovat toteutuneet purjehdusta lukuun ottamatta.
Kyrkösjärven veneily perustuu lähinnä kalastukseen. Uusin venelaituri valmistui vuonna 2015 Seinäjoen asuntomessuille.
Kyrkösjärven tekojärveä on käytetty melontaan koko sen historian ajan. Melonnan puitteet nousivat uudelle tasolle vuonna 2017, jolloin melontaseura Kyrönjoen Koskihäjyt käynnisti Kyrkösjärven melontaelämyshankkeen. Hankkeeseen kuuluu neljän vajan melontakeskus, suuri laituri ja 20 kilometrin mittainen Kyrkösjärven vesielämysreitti. Manner-Suomen maaseutuohjelmaan kuuluva 150 000 euron hanke valmistuu kesällä 2018. Hankkeessa annetaan myös nimet yli 30:lle Kyrkösjärven saarelle ja luodolle. Aikaisemmin vain Kyrkösjärven suurimmalla saarella on nimi, Perämäki.
Kyrkösjärven melontakeskus oli puolivalmis syyskuussa 2017.
Hukkakartukas

| Hukkakartukas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 {{{status}}} 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthopoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Staphyliniformia
Yläheimo::  Haiskiaismaiset Staphylinoidea
Heimo::  Lyhytsiipiset Staphylinidae
Alaheimo::  Staphylininae
Tribus::  Xantholinini
Suku::  Nudobius
Laji::  lentus
Kaksiosainen nimi
 Nudobius lentus  (Gravenhorst, 1806) 
Katso myös
   Hukkakartukas Wikispeciesissä   Hukkakartukas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hukkakartukas (Nudobius lentus) on lyhytsiipisten (Staphylinidae) heimoon kuuluva laji. Hukkakartukasta esiintyy Suomessa laajasti ja se elää petona havupuiden kuoren alla kaarnakuoriaisten ja sarvijäärien syömäkuvioissa. Hukkakartukkaan toukat ja aikuiset saalistavat ravinnokseen tuholaisten toukkia ja koteloita. Aikuinen hukkakartukas on pituudeltaan noin 7 mm.
Hukkakartukas on luonnollinen vihollinen ainakin seuraaville lajeille: ukkoniluri (Dendroctonus micans), vaippaniluri (Hylurgops palliatus), kirjanpainaja (Ips typographus), kuusentähtikirjaaja (Pityogenes chalcographus), Pityokteines curvidens ja aitomonikirjaaja (Polygraphus poligraphus).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Hukkakartukas (Nudobius lentus)
iNaturalist: Hukkakartukas (Nudobius lentus)
Kari Heliövaara: UPM Metsiemme kovakuoriaisia, Hukkakartukas (Nudobius lentus) sivu 8 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
UniProt: Taxonomy - Nudobius lentus (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Nudobius lentus (englanniksi)
Käfer der Welt: Nudobius lentus, kuva (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Nudobius lentus (englanniksi)
Hukka ja Mama (albumi)

| Hukka ja Mama Hukka ja Mama |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. huhtikuuta 2016
 Formaatti: CD, LP, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Lasse Hukka
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 36.38
 Levy-yhtiö: Fried Music
Hukan ja Maman muut julkaisut
|   | Hukka ja Mama 2016 |   |
Singlet albumilta Hukka ja Mama
 ”Selja” Julkaistu: tammikuu 2014  ”Ei ole pohjaa” Julkaistu: 24. huhtikuuta 2015  ”Peilipallon alla” Julkaistu: 30. lokakuuta 2015  ”Sun pitäs olla mun” Julkaistu: 11. maaliskuuta 2016
Hukka ja Mama on saman nimisen suomalaisen popduon 1. huhtikuuta 2016 julkaistu esikoisalbumi.
Albumin ensimmäisellä singlellä, ”Selja”, yhtye osallistui vuoden 2014 Uuden Musiikin Kilpailuun. Albumilta on julkaistu myös singlet ”Ei ole pohjaa”, ”Peilipallon alla” ja ”Sun pitäis olla mun”.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Selja | Lasse Hukka | 3.22 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Sun pitäs olla mun | Lasse Hukka | 3.26 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Olen kuin pieni lapsi | Lasse Hukka | 4.06 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Koska tuulee niin | Lasse Hukka | 2.31 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Aquarius | Lasse Hukka | 4.11 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Ei ole pohjaa | Lasse Hukka | 3.38 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Peilipallon alla | Lasse Hukka | 3.44 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Ajaa mopoa | Lasse Hukka | 3.16 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Vain kotka lentää aurinkoon | Daniel Robles, Tuula Valkama | 2.46 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Pölyhiukkasia ilmassa | Lasse Hukka | 5.43 |  |  |  |  |  |  |
ISO 3166-2:KN

Saint Kitts ja Nevisin kuntajako.
ISO 3166-2:KN on ISO-standardointijärjestön standardi, joka määrittää geokoodit Saint Kitts ja Nevisille. ISO 3166-2:KN on ISO 3166-2 -standardin osajoukko, joka määrittää kahden osavaltion (Saint Kittsin ja Nevisin saaret) ja 14 kunnan koodit.
Koodit

Koodin ensimmäinen osa on ISO 3166-1 -standardin mukainen Saint Kitts ja Nevisin maakoodi ”KN” ja toinen osa on aluekohtainen tunnus, joka koostuu osavaltioilla yhdestä kirjaimesta ja kunnilla kahdesta numerosta.
Koodit > Osavaltiot

| Koodi | Alue |
| --- | --- |
KN-K: Saint Kitts
KN-N: Nevis
Koodit > Kunnat

| Koodi | Alue | Osavaltio |
| --- | --- | --- |
| KN-01 | Christ Church Nichola Town | K |
| KN-02 | Saint Anne Sandy Point | K |
| KN-03 | Saint George Basseterre | K |
| KN-04 | Saint George Gingerland | N |
| KN-05 | Saint James Windward | N |
| KN-06 | Saint John Capisterre | K |
| KN-07 | Saint John Figtree | N |
| KN-08 | Saint Mary Cayon | K |
| KN-09 | Saint Paul Capisterre | K |
| KN-10 | Saint Paul Charlestown | N |
| KN-11 | Saint Peter Basseterre | K |
| KN-12 | Saint Thomas Lowland | N |
| KN-13 | Saint Thomas Middle Island | K |
| KN-15 | Trinity Palmetto Point | K |
Hukkabasket

| Hukkabasket |
| --- | --- |

Koko nimi:  Hukkabasket
Kaupunki:  Sipoo
Kultaa:  0
Hopeaa:  0
Pronssia:  0
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hukkabasket on sipoolainen koripalloseura.
Seura perustettiin vuonna 1989. Sillä on edustusjoukkueet sekä miehissä että naisissa. Miesten edustusjoukkue on pelannut parhaimmillaan III-divisioonassa kaudella 1994–1995. Seuran junioritoiminta aloitettiin kaudella 2005–2006, jolloin sen lisenssimäärä kolminkertaistui, ja jolloin Hukkabasket oli prosentuaalisesti eniten lisenssimääräänsä kasvattanut koripalloseura koko Suomessa. Kaudella 2014–2015 seuran junioritoiminta kattoi pojissa A-, B- ja C-poikien sekä minipoikien ikäluokat ja tytöissä B- sekä minityttöjen ikäluokat. Lisäksi seura järjesti koripallokoulua. Seuran tunnetuin kasvatti lienee Mikael Aalto.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut