stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Molekulaarinen jakaumafunktio
Molekulaarinen jakaumafunktio > Rotaatiojakaumafunktio

Rotaatioliikkeessä energiatasot ovat lähellä toisiaan, mutta erotettavissa toisistaan. Huoneen lämpötilassa, n. 298 K, useat rotaatiotilat ovat miehittyneet, koska rotaatioenergialtaan molekyyli on täysin virittynyt. Rotaatiojakaumafunktio lineaariselle molekyylille (esim. vety, H-H), joka oletetaan jäykäksi pyörijäksi ja jolla on kaksi vapausastetta on:
Tässä  I molekyylin hitausmomentti ja  \sigma  on symmetrialuku (so. samanlaisten suuntautumisien lukumäärä)C. Epälineaariselle molekyylille (esim. metaani) on huomioitava kolme vapausastetta ja täten kolme eri hitausmomenttia  A,B,C. Tällöin rotaatiojakaumafunktio on:
Jäykän pyörijän energiatasot ovat
Tässä  \mathrm {P}  on rotaatiovakio (pyörimisvakio) ja rotaatiokvanttiluku  i=0,1,2,.... Jokaisen rotaatioenergiatason monikerrainnaisuus (multiplisiteetti) on  2i+1.
Molekulaarinen jakaumafunktio > Vibraatiojakaumafunktio

Vibraatioliikkeessä energiatasot ovat selvästi erillään toisistaan, joten vain muutama alin tila on miehittynyt. Tämän vuoksi jakaumafunktio on laskettava summaamalla. Harmoniselle värähtelijälleD, jolla on vain yksi vapausaste (esim. kaksiatominen molekyyli) vibraatiojakaumafunktio on:
Tässä  \nu  on harmonisen värähtelijän värähdystaajuus,  Q_{v,0} on tarkka merkintä siitä, että kyseessä on vibraatiojakaumafunktio suhteessa molekyylin alimpaan vibratioenergiatasoon (se merkitään nollaksi).E Kun molekyylillä on  s-kappaletta vibraatiovapausastetta, vibraatiojakaumafunktioksi saadaan:
Tässä  \nu _{i} ovat eri värähdystaajuudet. Harmonisen värähtelijän energiatasot ovat
Tässä  \nu  on värähtelytaajuus (yksikössä s-1) ja  v=0,1,2,... on vibraatiokvanttiluku. Jokainen vibraatiotila voi olla vain kertaalleen miehittynyt (ei degeneraatiota).
Kaksiatomisella molekyylillä on vibraatioenergiaan suhteutettuja vapausasteita  3N-5=1 kappaletta. Epälineaariselle molekyylillä niitä on  3N-6 kappaletta.
Molekulaarinen jakaumafunktio > Elektroninen jakaumafunktio

Elektroninen jakaumafunktio on Boltzmannin lain mukainen:
Tässä  g_{i} on degeneraatio ja  E_{i} on molekyylin alimpaan elektroniseen tilaan suhteutettu tilan  i energia. Elektroniset energiatasot ovat usein selvästi erillään toisistaan, joten elektronisen perustilan lisäksi vain jotkut viritystilat pitää ottaa huomioon molekyylin ominaisuuksista. Usein kun peräkkäisten elektronienergiatasojen väli on hyvin suuri, siis  E_{e,0}\gg k_{B}T, niin  Q_{e,0}\simeq g_{0} tai peruselektronitilan degeneraatio. Tässä  g_{0} on elektroniselta energialtaan alimman elektronitilan miehittyminen. Kemiallisessa reaktiossa, jossa mukana on duplettitila (esim. radikaalilla) tai triplettitila (esim. aromaattiset molekyylit), spinnin degeneroituminen otetaan huomioon  g_{i}:lla.
Lisätieto

A Suomalaiset vastineet ovat: pyörimisenergia ja värähtelyenergia. Translaatioenergia on liike-energiaa.
B Termisessä tasapainotilassa elektronisen jakaumafunktion arvo on tyypillisesti 1, koska usein selvästi erillään olevista elektronisista energiatasoista vain alin taso on käytössä (so. miehittynyt) ja se on singlettitila. Reaktioissa, joissa on mukana dupletti- tai triplettitilat,  g_{e} määräytyy spinnikerrannaisuuden mukaan. - Molekulaarisessa kokonaisjakaumafunktiossa on mukana myös ydinspin. Ydinspinnin osuus kemiallisessa reaktiossa on hyvin pieni.
C Esimerkiksi ammoniakilla  \sigma  on 3 ja metaanilla 12.
D Käytännössä kaksiatominen (so. diatominen) molekyyli on epäharmoninen värähtelijä ja sen potentiaalienergiaa pitää kuvata esim. morse-potentiaalilla.
E Alimman vibraatioenergiatason arvo on nolla huolimatta siitä, että se on puoli värähtelykvanttia 
harmonisen potentiaalikäyrän minimin yläpuolella. Täten molekyylin nollapiste-energia (NPE) on  {\frac {1}{2}}h\nu .
Kalle Lamberg

| Kalle Lamberg> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. helmikuuta 1987 (ikä 38) Paimio, Suomi
Ammatti:  Näyttelijä
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Pierre (Pahuus) Aapo ja Tuomas (Seitsemän veljestä) parodiahahmo Ensio Tapani Sorsa MTV3:n viihdeohjelmassa Kingi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kalle Lamberg (s. 11. helmikuuta 1987) on suomalainen näyttelijä. Komedian lajikseen jo nuorena ottanut Lamberg on näytellyt muun muassa Turun Linnateatterissa. Hän on työskennellyt Turun Nuoren Teatterin taiteellisena johtajana vuodesta 2012. Elokuussa 2016 Lamberg valittiin Turun Linnateatterin johtajaksi.
Myös sähköisissä medioissa Lambergin roolitehtävät painottuvat komedian, parodian ja osin farssin suuntaan. Televisiossa hän on näytellyt MTV3:n suorissa estradiviihdeohjelmissa Saturday Night Live ja Kingi. Visailuohjelmassa Stadi vs. Lande Kalle on esiintynyt ohjelman alusta, vuodesta 2017 alkaen kaudet 1-6 toisena juontajaparina. Elokuvataiteessa hän on tehnyt lähinnä sivuosia, kuten Kallosen roolin komediassa Luokkakokous 2 – Polttarit.
Ura

Lamberg sai ensikosketuksensa teatteritaiteeseen pikkupoikana Sauvon kesäteatterissa, jossa hän näytteli Henrik Ibsenin klassikkonäytelmässä Peer Gynt. Yhdeksänvuotiaana hän muutti Turkuun, missä hän meni myöhemmin Turun Nuoreen Teatteriin. Lukion jälkeen Lamberg suoritti Teatterikorkeakoulun.
Turun Linnateatterissa Lamberg on näytellyt muun muassa Aleksis Kiven klassikossa Seitsemän veljestä, komediassa Otto vai pano ja Råck. Lamberg on näytellyt myös Kotkan Kaupunginteatterissa ja Suomen Kansallisteatterissa, jossa hänellä oli rooli kappaleessa Pahuus.
Teatterin ohella Lamberg on näytellyt elokuva- ja televisiotuotannoissa, kuten Yleisradion draamadokumentissa Jääkärit (2015), MTV3:n draamasarjassa Roba (2016), MTV3:n suorassa komediasarjassa Saturday Night Live kevätkaudella 2016 sekä MTV3:n komediaohjelmassa Kingi kevätkaudella 2018. Syksyllä 2018 hän on mukana Posse-televisiosarjan viidennellä tuotantokaudella.
Lamberg valittiin kaikkien aikojen hauskimmaksi turkulaiseksi vuonna 2016.
Lamberg kihlautui viittomakielen tulkkina työskentelevän naisystävänsä, Maria Mattelmäen kanssa lokakuussa 2016. He menivät naimisiin syyskuussa 2020.
Lamberg valittiin positiivisimmaksi raisiolaiseksi vuonna 2019
Valikoitu rooliluettelo

Astrov	 (Vanja-eno, 2009)
Aapo / Tuomas (Seitsemän veljestä, 2010)
Pierre Tanguy	(Pahuus, 2012)
Lauri (Monsteri olohuoneessa, 2013)
Rooli (Kristian - idiootti iskussa, 2014)
Asiakas (Otto vai pano, 2015)
Filmografia

| Vuosi | Elokuva / Televisiosarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Miss Farkku-Suomi | Kurkku |
| 2012 | Elämää suurempaa | Sami |
| 2013 | Vihaan rakastaa sua | Vitun Ilkka |
| 2015 | Jääkärit |  |
| 2016 | Saturday Night Live | useita rooleja |
| 2016 | Onnenonkija | Joni |
| 2016 | Luokkakokous 2 – Polttarit | Henrik |
| 2016 | Roba | Pasi Lehto |
| 2017–2023 | Stadi vs. Lande | juontaja |
| 2017 | Kimmo | Jumala |
| 2017 | Olipa kerran elämä | oma itsensä |
| 2017 | 95 | Jonde |
| 2017 | Pää edellä | Santtu |
| 2018–2022 | Posse | juontaja |
| 2018 | Kingi | useita rooleja |
| 2018 | Onnela | Kaarle |
| 2021 | Karuselli | Elmeri |
| 2021 | Modernit miehet | tuottaja |
| 2022 | Hymyä! | Erkki Petman |
| 2023 | Maria Kallio | Mikko Lumijoki |
| 2023 | Jarkko Tammisen maailma | useita rooleja |
| 2024 | Vares X | Timppa |
| 2024 | Mikä joulu! | Petteri Punakuono |
| 2024 | Syke | Tero Syrjävaara |
| 2024 | Jeopardy! Suomi | juontaja |
| 2025 | Kaikki vs kaikki | Juontaja |
Aiheesta muualla

City.fi
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Elonet
Brestin alue

| Brestin alue Брэ́сцкая во́бласць Бре́стская о́бласть |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Brestin alueen sijainti Valko-Venäjän kartalla
 Koordinaatit: 52.10°N, 23.68°E 
Valtio:   Valko-Venäjä
Brestin alueen hallinnollinen jako:  3 kaupunkia ja 16 piiriä (raion)
Perustettu:  1939 (nykyrajat 1954)
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Brest
 – suurin kaupunki:  Brest (309 764 as.)  Muita kaupunkeja: Baranavitšy (168 240 as.), Pinsk (130 355 as.), Kobryn
Pinta-ala:  32 800 km² (4.)
Väkiluku (10/2009):  1 401 177
Kielet:  valkovenäjä, venäjä
BKT (2012):  48 230,751 mrd. BYR (eli 4,25 mrd. EUR tai 9,09 % Valko-Venäjän BKT:stä;  Huom. Tilastossa 16,0 % maan BKT:stä oli kohdentamatta alueille.)
Aikavyöhyke:  UTC+3
Symbolit:  
 – lippu:  Brestin alueen lippu
 – vaakuna:  Brestin alueen vaakuna
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  1 (2004–), Axx (2000–2004)
 – ISO 3166:  BY-BR
 
brest-region.by
Brestin alue (valkoven. Брэ́сцкая во́бласць, Brestskaja voblasts, ven. Бре́стская о́бласть, Brestskaja oblast) on Valko-Venäjän lounaisosassa sijaitseva maakunta (oblasti). Maakunnan tunnuseläimenä on visentti.
Perustietoja

Brestin alue on perustettu 1939 ja nykyiset rajansa se sai 1954. Alueen pinta-ala on 32 800 neliökilometriä. Vuoden 2009 väestönlaskennan perusteella alueella asui 1 401 177 ihmistä.
Alueen naapurina on etelässä Ukraina ja lännessä Puola. Pohjoispuolella sijaitsevat Valko-Venäjän Hrodnan ja Minskin alueet ja idässä Homelin alue.
Suurimmat kaupungit ja taajamat

Brestin alue jakautuu 16 piiriin (raion). Alueen suurimmat kaupungit ovat Brest, Baranavitšy, Pinsk ja Kobryn.
Oheisessa taulukossa Brestin alueen yli 10 000 asukkaan taajamat ovat asukasluvun mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Väkiluvut perustuvat vuoden 2009 lokakuun väestönlaskentaan.
| Sija | Taajama | Valkovenäjäksi | Venäjäksi | Väkiluku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Brest | Брэст | Brest (Брест) | 309 764 |
| 2. | Baranavitšy | Баранавiчы | Baranovitši (Барановичи) | 168 240 |
| 3. | Pinsk | Пінск | Pinsk (Пинск) | 130 355 |
| 4. | Kobryn | Ко́брын, Ко́брынь | Kobrin (Ко́брин) | 51 166 |
| 5. | Bjaroza | Бяро́за | Berjoza (Берёза) | 29 357 |
| 6. | Luninets | Лунінец | Luninets (Лунинец) | 23 608 |
| 7. | Ivatsevitšy | Івацэвічы | Ivatsevitši (Ивацевичи) | 22 958 |
| 8. | Pružany | Пружаны | Pružany (Пружаны) | 19 032 |
| 9. | Ivanava | Іванава | Ivanovo (Иваново) | 16 086 |
| 10. | Drahitšyn | Драгічын | Drogitšin (Дроги́чин) | 14 744 |
| 11. | Hantsavitšy | Ганцавічы | Gantsevitši (Ганцевичи) | 13 894 |
| 12. | Žabinka | Жабінка | Žabinka (Жабинка) | 13 084 |
| 13. | Mikaševitšy | Мікашэ́вічы | Mikaševitši (Микашевичи) | 13 016 |
| 14. | Belaazjorsk | Белаазёрск | Beloozjorsk (Белоозёрск) | 12 519 |
| 15. | Stolin | Сто́лін | Сто́лин | 12 462 |
| 16. | Malaryta | Малары́та | Malorita (Малори́та) | 11 751 |
| 17. | Ljah’avitšy | Ляхавічы | Ljahovitši (Ляховичи) | 10 997 |
Alle 10 000 asukkaan kaupunkeja tai hallintopiirin keskustaajamia Brestin alueella ovat mm. Davyd-Haradok (David-Gorodok), Kamjanets (Kamenets), Kosava (Kossovo) ja Vysokaje (Vysokoje).
Maakunnan osa-alueet

Aluehallinnollisesti suoraan Brestin alueen alaisuuteen kuuluu kolme suurinta kaupunkia ja 16 hallintopiiriä (raion). Nämä maakunnan osa-alueet ovat (asukasluvut 2009 väestönlaskennasta):
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Brest (309 764 as.)  Baranavitšy (168 240 as.)  Pinsk (130 355 as.)  Kobrynin piiri (88 037 as.)  Stolinin piiri (80 695 as.)  Luninetsin piiri (73 200 as.)  Bjarozan piiri (66 988 as.) |  Ivatsevitšyn piiri (59 906 as.)  Pružanyn piiri (52 511 as.)  Pinskin piiri (51 997 as.)  Ivanavan piiri (43 586 as.)  Drahitšynin piiri (42 948 as.)  Baranavitšyn piiri (41 902 as.) |  Brestin piiri (39 426 as.)  Kamjanetsin piiri (39 143 as.)  Hantsavitšyn piiri (31 170 as.)  Ljah’avitšyn piiri (30 498 as.)  Malarytan piiri (25 780 as.)  Žabinkan piiri (25 031 as.) |
Liikenneyhteyksiä

Brestin alueen läpi kulkevat suurimmat valtatiet ovat:
M1 eli E30-moottoritie, joka kulkee lounaasta koilliseen reitillä Brest–Baranavitšy–Minsk–Orša koko Valko-Venäjän. Tätä eurooppatietä pidetään laadultaan Valko-Venäjän parhaimpana tienä. Se jatkuu lännempänä Puolan Varsovaan ja idässä Moskovaan. Moottoritiellä on tietullauspisteitä, joissa ulkomaisilta ajoneuvoilta peritään tienkäyttömaksua. (Välimatka Brest–Minsk 348 km)
M10 eli itä-länsisuuntaisesti Valko-Venäjän eteläosat halkova valtatie (Brest–Kobryn–Pinsk–Homel 535 km, josta Brest–Pinskin liittymä 174 km). Täsmällisemmin: tämä valtatie alkaa lännessä Kobrynin kaupungista, Kobrynin etelä- ja länsipuolella yhteyttä nimitetään M1 (E30) -moottoritieksi.
M11 (eurooppatie E85) vajaa 70 km Baranavitšyn lounaispuolelta pohjoiseen Lidaan suuntautuva ja Liettuan rajalle kohti Vilnaa jatkuva valtatie.
Eurooppatie E85, joka alkaa pohjoisessa Liettuan Klaipėdan satamasta, kulkee Valko-Venäjän länsiosien yli Ukrainan länsiosiin, ja jatkaa edelleen mm. Romanian Bukarestiin. Valko-Venäjällä tämän eurooppatien pohjoisosa kulkee nimellä M11, keskiosa kantatienä P2 (kulkee moottoritien M1 suuntaisesti sen pohjoispuolella satakunta kilometriä) ja eteläosa on numeroitu M12:ksi.
M12 (E85) Kobrynin kaupungista etelään Ukrainaan johtava valtatie (Kobryn–Ukrainan raja 56 km).
Rautatieyhteyksistä merkittävimpiä ovat Minsk–Baranavitšy–Brest ja poikittaisyhteys Brest–Pinsk–Homel. Brestistä ratayhteys jatkaa Puolaan. Vilna–Lida–Baranavitšy-rata kulkee pohjois-eteläsuuntaisesti Brestin alueen itäosien poikki ja jatkaa etelässä Ukrainan länsiosiin.
Vesiliikenneyhteyksistä Dneprin sivujoki Pripet ulottuu navigoitavana Pinskin kaupunkiin. Sieltä liikennöitävä jokireitti jatkuu Pina-haaraa pitkin jonkin matkaa.  Pripetin ja Bugin välille aikanaan rakennettu, Mustanmeren ja Itämeren vesistöalueet yhdistävä kanavayhteys jatkaa reittiä Muhavetš-joelle, jota pitkin pääsee Kobrynin kaupungista Brestiin. Lisäksi Puolassa Itämereen laskevan Veikselin sivuhaara Bug kulkee Brestin länsipuolitse ja muodostaa rajajoen Puolan kanssa. Yhteys Brestin satamasta Bug-joelle ei ole toistaiseksi liikennöitävissä.
Brestissä on myös lentoasema.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Brest Region. Summary. (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Brestin maakuntaan keskittynyt sivusto (venäjäksi) (ja hiukan myös (englanniksi))
Brestin maakuntaan liittyviä yhteystietoja turisteille (venäjäksi)
Kattavasti tietoa Brestin alueen hallintopiireistä ja niissä olevista kaupungeista karttoineen (venäjäksi) (dorogiby.info)
Karttoja Brestin alueen hallintopiireistä (venäjäksi)
Karttoja Brestin alueen hallintopiireistä (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi), osaksi (englanniksi)
Kuvia Brestin alueesta paikkakunnan nimen mukaan luokiteltuna (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (globus.tut.by)
Berestia land (Albertan ja Toronton yliopistojen Ukraina-tietosanakirjan artikkeli, korostaa ukrainalaista historiankirjoitusta ja -tutkimusta) Internet Encyclopedia of Ukraine, IEU. 2013. Canadian Institute of Ukrainian Studies (CIUS, University of Alberta/University of Toronto), encyclopediaofukraine.com. Viitattu 14.3.2014. (englanniksi)
Regiony (venäjäksi) (president.gov.by)
Brestkaja oblast (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (by.all.biz)
Valko-Venäjän alueet
Brestin alue
Homelin alue
Hrodnan alue
Mahiljoun alue
Minsk
Minskin alue
Vitsebskin alue
Jarno Leppälä

| Jarno Leppälä |
| --- | --- |
 Jarppi kauppakeskus Lanternan edessä Helsingin Roihupellossa elokuussa 2010.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jarno Juhani Leppälä
Syntynyt: 11. elokuuta 1979 (ikä 45) Seinäjoki
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Jarno2, Jarppi, Jarppi Leppälä
Merkittävät roolit:  Duudsonit Ice Age-elokuvasarja
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb
Elonet
Jarno ”Jarppi” Juhani Leppälä (s. 11. elokuuta 1979 Seinäjoki) on Duudsonit-stuntryhmän jäsen ja televisiopersoona.
Ura

Leppälän ura alkoi Duudsonit-ryhmän televisio-ohjelmissa 2000-luvun alussa. Hän oli ryhmän kanssa mukana myös maailmanlaajuisen levityksen saaneessa Jackass 3D -elokuvassa (2010). Leppälä oli vastaanottamassa palkintoa tammikuussa 2011, kun Duudsonit palkittiin Kultaisella Venlalla parhaasta kotimaisesta televisio-ohjelmasta. Hän oli samassa gaalassa ehdolla myös Suomen parhaan televisioesiintyjän kategoriassa.
Leppälä osallistui vuonna 2011 Tanssii Tähtien kanssa -kisaan, parinaan Anna-Liisa ”Ansku” Bergström. Pari sijoittui kilpailussa toiseksi. Leppälä on toiminut myös juontajana ja ääninäyttelijänä.
Yksityiselämä

Leppälä valmistui ylioppilaaksi vuonna 1998 Seinäjoen lukiosta, minkä jälkeen hän opiskeli rakennustekniikkaa Seinäjoen ammattikorkeakoulussa, mutta keskeytti opintonsa.
Leppälällä on kaksi lasta.
Filmografia > Televisiosarjat

Maailmankiertue (2001–2003)
Viva La Bam (2003–2005)
Duudsoni Elämää (2004)
Duudsonit (2006–2015)
Piilokamerapäälliköt (2008)
Teräspallit (Duudsoneiden Turvallisuuslaboratorio-osio, 2010)
Duudsonit Amerikassa (2010)
Tanssii tähtien kanssa (2011)
Duudsonit tuli taloon (2012–)
Lauantaiprojekti (2012)
Paparazzit (2012)
Posse (2014–2022)
Kirppiksen kingi (2020–)
Kioski (2021)
Filmografia > Elokuvat

Duudsonit-elokuva (2006)
Ice Age 2 (ääni, 2006)
Bam Margera Presents: Where the ♯$&% Is Santa? (2008)
Minghags (2009)
Ice Age 3: Dinosaurusten aika (ääni, 2009)
Up – kohti korkeuksia (ääni, 2009)
Jackass 3D (2010)
Ice Age 4: Mannerten mullistus (ääni, 2012)
Ice Age 5: Törmäyskurssilla (ääni, 2016)
Ice Age: Buck Wildin seikkailut (ääni, 2022)
Aiheesta muualla

Leppälän tiedot Extreme Duudsoneiden virallisilla sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jarno Leppälä Elonetissä.
Jarno Leppälä Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| n k Duudsonit |
| --- | --- |
 Jukka Hildén  Jarno Laasala  Jarno ”Jarppi” Leppälä  Hannu-Pekka ”HP” Parviainen 
Elokuvat:  Duudsonit-elokuva  Bam Margera Presents: Where the f*ck Is Santa?  Minghags  Jackass 3D 
TV-sarjat:  Maailmankiertue  Viva La Bam  Duudsoni Elämää  Duudsonit  Piilokamerapäälliköt  Teräspallit  Duudsonit Amerikassa  Duudsonit tuli taloon  Posse  Duudsonit: Päällikkö 
DVD:t ja VHS:t:  Downhill Glamour  Empire Style  Dogwalk  Maailmankiertue 1  Maailmankiertue 2  Maailmankiertue 3  Duudsoni Elämää  Duudsonit-elokuva  Duudsonit – Ylpeän Häjy Mahtiboksi  The Dudesons 1. tuotantokausi  Duudsonit 2. kansainvälinen tuotantokausi  Duudsonit 3. kansainvälinen tuotantokausi  Duudsonit – Päällikköboksi  Duudsonit 4. kansainvälinen tuotantokausi  Duudsonit tuli taloon – 1. tuotantokausi  Duudsonit tuli taloon – 2. tuotantokausi  Duudsonit tuli taloon – 3. tuotantokausi 
Bibliografia:  Duudsonit – jekkukirja  Duudsonit – 100 tapaa pelastua tylsyydeltä  Duudsonit: Härmästä Hollywoodiin 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Elonet
Caesarsalaatti

Caesarsalaattiannos.
Caesarsalaatti on yksinkertainen salaatti, joka sisältää romainesalaatin lehtiä, paahdettuja tai valkosipuli-öljy-sekoituksessa paistettuja leipäkuutioita eli krutonkeja ja parmesaanijuustoa kastikkeessa, joka valmistetaan kananmunankeltuaisesta, oliiviöljystä, sitruunamehusta, worcesterkastikkeesta tai sardelleista, valkosipulista, sinapista ja mustapippurista. Salaatista tehdään usein täyteläisempi lisäämällä siihen esimerkiksi kypsennettyä kanaa, rapeaa pekonia tai katkarapuja.
Historiaa

Caesarsalaatin kehitti ravintoloitsija Caesar Cardini, italialaissiirtolainen, joka työskenteli ravintoloissa Meksikossa ja Yhdysvalloissa. Cardini asui San Diegossa Kaliforniassa mutta työskenteli rajan takana Tijuanassa kieltolain aikana. Hänen tyttärensä Rosa (1928–2003) muisteli, että Cardini keksi salaatin 4. heinäkuuta 1924, kun Yhdysvaltain itsenäisyyspäivän juhlinta oli tyhjentänyt keittiön raaka-aineista. Oli käytettävä, mitä sattui olemaan, ja Cardini keksi myös mennä sekoittamaan salaatin kastikkeen asiakkaiden pöydän ääreen.
Valmistus

Caesarsalaatista ja etenkin sen kastikkeesta on lukemattomia reseptejä. Alun perin kastike valmistettiin raa'asta munankeltuaisesta, mutta salmonellavaaran vuoksi keltuainen voidaan joidenkin reseptien mukaan kuumentaa ja hyydyttää varovasti hyvin miedolla lämmöllä ja koko ajan vatkaten, ettei siitä tule kokkareista. Sitten sen annetaan jäähtyä ennen muiden aineiden lisäämistä.
Joissakin resepteissä parmesaani laitetaan kastikkeeseen eikä lastuina tai raasteina itse salaattiin. Vahvanmakuisen sardellimurskan sijasta kastikkeeseen suositellaan worcesterkastiketta, jonka yksi päämausteista on sardelli.
Caesarsalaatin kastikkeita on saatavilla myös pullotettuina valmiskastikkeina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Caesarsalaatti Wikimedia Commonsissa
Max Westergård

| Max Westergård> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. syyskuuta 2007 (ikä 17) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  74 kg
Seura
Seura:  Frölunda HC
Sarja:  SHL
Pelinumero:  18
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2025–
    
Max Westergård (s. 3. syyskuuta 2007 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Ruotsissa SHL:ssä pelaavaa Frölundaa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Westergård Hän pelaa pääasiassa seuran J20-joukkueessa.
Ura > Seuraura

Westergård on Tapparan kasvatti. Hän siirtyi 14-vuotiaana Rauman Lukon U16-joukkueeseen kaudeksi 2021–2022. Westergård oli pudotuspeleissä joukkueen paras pistemies tehoilla 5+8=13, joilla hän jakoi U16 SM-sarjan pistepörssin toisen sijan Jokereiden Joonas Paqvalinin kanssa edellään HIFK:n Aleksi Tuovinen. Kaudella 2022–2023 Westergård voitti U18 SM-hopeaa.
Kaudeksi 2023–2024 Westergård siirtyi vain 16-vuotiaana Ruotsiin ja Frölundan J18-joukkueeseen. Hän oli J18 Nationellissa joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehtyään 17 ottelussa tehot 12+21=33, joilla Westergård voitti koko eteläisen divisioonan piste- ja syöttöpörssin. Hän jakoi myös Frölundan sisäisen tehotilaston voiton Ivar Stenbergin kanssa lukemalla +17. Kaudella 2024–2025 Westergård debytoi SHL:ssä. Hän teki SHL-debyyttinsä vain 17-vuotiaana 4. maaliskuuta 2025 Rögleä vastaan. Hänet merkittiin Frölundan kakkosketjun oikeaan laitaan Mikael Ruohomaan ja Ivar Stenbergin viereen. Westergård sai ottelussa jääaikaa reilut 14 minuuttia ja hänelle merkittiin teholukema –1. Westergård sai myös yhden kahden minuutin jäähyn korkeasta mailasta.
Ura > Maajoukkueura

Westergård pelasi alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2024, jolloin hän oli kolmella osumallaan Suomen paras maalintekijä. Westergård pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2023. Yhteensä hän on pelannut 47 poikien maaottelua.
Pekka Saarnio

| Pekka Saarnio |
| --- | --- |
 Pekka Saarnio puhuu Helsingin kaupunginvaltuustossa vuonna 1972.
Kansanedustaja
 19.11.1996–23.3.1999  
Ryhmä/puolue:  Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Helsinki
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. toukokuuta 1945 Helsinki
Kuollut: 23. helmikuuta 2020 (74 vuotta) Helsinki
Ammatti:  toimittaja
Tiedot
Puolue:  SKDL, Vasemmistoliitto
Pekka Olavi Saarnio (15. toukokuuta 1945 Helsinki – 23. helmikuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen vasemmistoliittolainen poliitikko ja toimittaja. Saarnio oli pitkäaikainen Helsingin kaupunginvaltuutettu ja entinen kansanedustaja. Hän työskenteli muun muassa Terä-lehden päätoimittajana 1966–1968 sekä Kansan Uutisten urheilutoimittajana 1967–1994.
Poliittinen ura

Saarnio nousi ensi kerran kaupunginvaltuustoon vuonna 1968 Suomen Kansan Demokraattisen Liiton listoilta. Saarnio vaikutti tuohon aikaan varsinkin Suomen Demokraattisessa Nuorisoliitossa, joka oli SKDL:n nuorisojärjestö. Saarnio työskenteli 1960-luvulla SDNL:n Terä-lehden toimittajana, päätoimittajana ja tiedotussihteerinä sekä 1970-luvulla koko liiton puheenjohtajana ja pääsihteerinä.
Saarnio kuului 1980-luvun alussa Helsingin kaupunginhallitukseen. Hän sai vuonna 1984 11 kuukauden ehdollisen vankeustuomion Naurissaaren lahjusjupakassa otettuaan vastaan 30 000 markan lahjukset kahdelta yritykseltä. Hänet erotettiin kaupunginvaltuustosta tuomion johdosta. Tunnustettuaan lahjusten ottamisen Saarnio sai lempinimen Reilu-Pekka.
Vaaleissa 1988 hänet valittiin jälleen kaupunginvaltuustoon yhden kauden mittaisen tauon jälkeen. Saarnio toimi kansanedustajana vuosina 1996–1999 noustuaan varasijalta Outi Ojalan tilalle. Vuosituhannen vaihteessa Saarnio oli Yleisen Lehtimiesliiton puheenjohtaja. Saarnion pitkä ura kaupunginvaltuutettuna loppui vuonna 2017 kun hän ei enää asettunut ehdolle.