stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pohjois-Karjalan maakuntaliitto

| Pohjois-Karjalan maakuntaliitto |
| --- | --- |
 Pielisjoen linna, jossa maakuntaliiton toimitilat sijaitsevat.
Perustettu:  1936
Tyyppi:  Kuntayhtymä
Toimiala:  Aluekehitys
Päämaja:  Pielisjoen linna, Siltakatu 2, 80100 Joensuu
Toiminta-alue:  Pohjois-Karjalan maakunta
Maakuntajohtaja:  Markus Hirvonen
Päätöksentekoelin:  Pohjois-Karjalan maakuntavaltuusto
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pohjois-Karjalan maakuntaliitto on kuntayhtymä, jonka jäseniä ovat kaikki Pohjois-Karjalan 13 kuntaa. Pohjois-Karjalan maakuntaliitto perustettiin 21.4.1936. Nykyisin se on yksi Suomen kahdeksastatoista maakunnan liitosta.
Maakuntaliiton tavoitteena on Pohjois-Karjalan tekeminen entistä paremmaksi paikaksi asua, opiskella, tehdä töitä ja yrittää. Liiton rooli aluekehityksessä on ennen muuta olla alueen toimijoiden yhteistyöjohtaja. Maakuntaliiton tehtäviä ovat maakunnan kehittäminen, maankäytön suunnittelu ja maakunnan etujen ajaminen.
Pohjois-Karjalan maakuntaliiton toiminnasta ja taloudesta päättää alueen kuntien valitsema Pohjois-Karjalan maakuntavaltuusto. Maakuntaliiton toimitilat ovat Joensuun vanhimmassa kivirakennuksessa, Pielisjoen linnassa. Liiton toimistossa työskentelee noin 40 henkilöä. Operatiivista toimintaa johtaa maakuntajohtaja Markus Hirvonen.
Aiheesta muualla

Virtamo, Pekka: Pohjois-Karjalan maakuntaliitto ry. 1936-1985: puoli vuosisataa maakunnallista yhteistyötä. 1986. Pohjois-Karjalan maakuntaliiton julkaisuja, 0551-1925; n:o 5.
Pieni Korpijärvi (Keuruu)

| Pieni Korpijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°23′07″N, 24°14′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Pihlajaveteen 
Järvinumero:  35.483.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,9 m  
Rantaviiva:  1,622 km  
Pinta-ala:  10,137 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Korpijärvi 
Pieni Korpijärvi  on Keski-Suomessa Keuruulla Sällinkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,1 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,9 metriä mpy.
Pieni Kulhalampi

| Pieni Kulhalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kyyjärvi
Koordinaatit:  63°06′02″N, 24°41′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyjärven valuma-alue (14.64)
Laskujoki:  Pekkasenjoki Pyhäräiseen 
Järvinumero:  14.647.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  170,9 m  
Pituus:  640 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  2,12 km  
Pinta-ala:  7,208 ha  
Tilavuus:  0.000049 km³ 
Keskisyvyys:  0,69 m  
Suurin syvyys:  1,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Kulhalampi 
Pieni Kulhalampi  on Keski-Suomessa Kyyjärvellä  Saunakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 640 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 49 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys on 1,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Kyyjärven valuma-alueella (14.64), jonka Pekkasenjoen valuma-alueeseen (14.647) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 170,9 metriä mpy.
Pieni Koukkulampi (Keuruu)

| Pieni Koukkulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°26′53″N, 24°15′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Lienjokeen 
Järvinumero:  35.483.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  169,7 m  
Rantaviiva:  0,95 km  
Pinta-ala:  2,535 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Koukkulampi 
Pieni Koukkulampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Lienperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 169,7 metriä mpy.
Pokémon Battle Revolution

| Pokémon Battle Revolution |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Genius Sonority
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo ja Nintendo eShop
Säveltäjä:  Tsukasa Tawada
Pelisarja:  Pokémon
Julkaistu:   14. joulukuuta 2006  25. kesäkuuta 2007  22. marraskuuta 2007  7. joulukuuta 2007
Lajityyppi:  Tietokoneroolipeli, taistelu
Pelimuoto:  Yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: E PEGI: 7+
Alusta:  Wii
Jakelumuoto:  Wiin 12 cm levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Pokémon Battle Revolution (jap. ポケモンバトルレボリューション, Pokemon Batoru Reboryūshon) on ensimmäinen Pokémon-peli Nintendon Wii-pelikonsolille. Se on myös ensimmäinen Wii-peli, joka käyttää Nintendo Wi-Fi Connectionia, ja myös langatonta yhdistettävyyttä Nintendo DS:ään. Peli julkaistiin Japanissa kaksi viikkoa Wiin julkaisun jälkeen, ja se julkaistiin muilla alueilla vuonna 2007.
Online

Voittaessa onlinessa saat pisteitä, jotka voit vaihtaa uusiin vaatteisiin hahmollesi.
Aiheesta muualla

Viralliset Pokémon Battle Revolutionin kotisivut (japaniksi)
Pokémon Battle Revolution (Arkistoitu – Internet Archive) IGN:ssä (englanniksi)
Artikkeli pelistä Serebii.net-sivustolla (englanniksi)
Pieni Kortejärvi (Virrat)

| Pieni Kortejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°11′45″N, 23°27′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskujoki:  Koroluoma 
Järvinumero:  35.416.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  165,5 m  
Rantaviiva:  0,568 km  
Pinta-ala:  1,624 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Kortejärvi 
Pieni Kortejärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Kantoperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Havanganjärven valuma-alueeseen (35.416) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 165,5 metriä mpy.
Siilinen

| Siilinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°04′20″N, 26°41′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Niemiseen 
Järvinumero:  14.927.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,8 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,383 km  
Pinta-ala:  0,813 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSiilinen 
Siilinen  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Haarajoen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 160 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Malloksen valuma-alueeseen (14.927) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,8 metriä mpy.
Sigh No More

| Sigh No More Gamma Ray |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : KARO Studios, Brackel, touko-kesäkuussa '91
 Julkaistu: 21. syyskuuta, 1991
 Tuottaja(t): Tommy Newton
 Tyylilaji: Heavy metal
 Kesto: 46.57
 Levy-yhtiö: Noise Records
Gamma Rayn muut julkaisut
| Heading for Tomorrow 1990 | Sigh No More 1991 | Insanity & Genius 1993 |
Sigh No More on Gamma Rayn vuonna 1991 julkaisema heavyalbumi.
Kappaleet

Changes – 5.41 (säv. Hansen-Scheepers-Schlächter-Wessel, san. Hansen-Wessel)
Rich & Famous – 4.36 (säv. &, san. Hansen)
As time goes by – 4.39 (säv. &, san. Hansen-Sielck)
(We won't) Stop the war – 3.44 (säv. &, san. Hansen-Wessel)
Father and Son – 4.22 (säv. Schlächter, san. Scheepers-Schlächter)
One with the World – 4.44 (säv. Hansen-Wessel, san. Hansen)
Start running – 3.54 (säv. Wessel, san. Scheepers)
Countdown – 4.17 (säv. &, san. Hansen)
Dream Healer – 6.16 (säv. Hansen, san. Hansen-Scheepers)
The Spirit – 4.16 (säv. Hansen-Wessel, san. Hansen-Scheepers)
Japanin-version live-bonuskappale:
Sail On – 4.08 (säv. &, san. Hansen)
Kokoonpano

Ralf Scheepers – laulu
Kai Hansen – kitara
Dirk Schlächter – kitara
Uwe Wessel – basso
Uli Kusch – rummut
Arvostelut

Imperiumi: 9-/10
Kaaoszine: 7/10
Metalliluola: 8+/10
Aiheesta muualla

Sigh No More Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Sigh No More Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Saint-Pierre

Saint-Pierre tai St. Pierre (suom. Pyhä Pietari) voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja

Saint-Pierre, Saint-Pierre ja Miquelonin pääkaupunki
Saint-Pierre, Saint-Pierre ja Miquelonin saari
Saint-Pierre, järvi Kanadassa
Saint-Pierre, kunta Italian Aostanlaaksossa
Havre-Saint-Pierre, kaupunki Quebecissä, Kanadassa
Woluwe-Saint-Pierre, kunta Brysselin alueella Belgiassa
Paikkoja > Ranskan kuntia

Saint-Pierre, Alpes-de-Haute-Provence
Saint-Pierre, Bas-Rhin
Saint-Pierre-sur-Dives, Calvados
Saint-Pierre, Cantal
Saint-Pierre, Haute-Garonne
Saint-Pierre, Jura
Saint-Pierre, Marne
Saint-Pierre, Martinique
Saint-Pierre, Réunion
Henkilöitä

Charles Irénée Castel de Saint-Pierre, abbé de Saint-Pierre (1658–1743), ranskalainen kirjailija
Georges St. Pierre (s. 1981), kanadalainen vapaaottelija
Jacques Henri Bernardin de Saint-Pierre (1737–1814), ranskalainen kirjailija
Martin St. Pierre (s. 1983), kanadalainen jääkiekkoilija
Muita merkityksiä

Saint-Pierre de Montmartre, keskiaikainen kirkko Pariisin Montmartrella
Pouligny Saint-Pierre, ranskalainen vuohenmaidosta valmistettu juusto
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Saint-Pierre”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Predator

Predator tarkoittaa seuraavia asioita:
Elokuvat:
Predator – saalistaja
Predator 2
Alien vs. Predator
Aliens vs. Predator 2
Predators
Predator, Predator-elokuvissa esiintyvä avaruusolento
Videopelit:
Predator
Predator 2
Predator: Concrete Jungle
Far Cry Instincts Predator
Batman versus Predator, sarjakuva
Albumit:
Predator, heavy metal -yhtye Acceptin albumi
The Predator, rap-artisti Ice Cuben albumi
Predator of the Empire, power metal -yhtye Steel Attackin albumi
RQ-1 Predator, miehittämätön lentolaite
Saalistaja (engl. predator), eliö, joka tappaa ja käyttää ravinnokseen muita eläviä eliöitä
Muita täsmennyksiä:
Alien vs. Predator
Predators
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Predator”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Popkatu

Popkatu on Joensuun kävelykeskustassa järjestettävä koko perheen viisipäiväinen karnevaalihenkinen kaupunkifestivaali, joka tarjoaa pääosin ilmaista ohjelmaa ja toimintaa lapsille, nuorille ja aikuisille. Popkatu järjestetään heinäkuussa Ilosaarirockia edeltävällä viikolla. Ensimmäisen kerran Popkatu järjestettiin vuonna 2001.
Popkadulla tarjotaan pääosin ilmaista ohjelmaa sekä kaupunkilaisille että kesävieraille. Tarjolla on musiikkia, teatteria, sirkustaidetta ja tanssia. Jokavuotisia ohjelmia ovat LastenPop, Alanko katutähdeksi? -katuesiintyjäkilpailu, ToriPop sekä klubit ravintoloissa.
Popkadun ohjelman järjestää Popkatu-yhdistys. Yhdistyksen tarkoituksena on tukea ja edistää esittävää katutaiteen harrastusta sekä kohottaa sen taiteellista tasoa ottaen huomioon erityisesti lapset ja nuoret
Popkatu 2007 -tapahtumassa oli mukana noin 90 esiintyjää tai esiintyjäryhmää. Vuoden uutuus oli Jaakko Teppo -ilta, jossa julkistettiin Jaakko Teppo -laulelmakilpailu.
Aiheesta muualla

Popkatu-tapahtuman viralliset sivut
Poplar

Poplar on Lontoon East Endin kaupunginosa Thames-joen varrella lähellä Canary Wharfia. Se on saanut nimensä jokivarren kosteikoissa kasvaneista harmaa- ja mustapoppeleista. Poplarin kylä kasvoi jokivarren telakoiden työläisten asuinpaikkana, varsinkin 1800-luvulla West India Docks-telakan perustamisen jälkeen.
Poplar oli aikoinaan itsenäinen kylä.  Kuuluisia rakennuksia ovat Pyhän Matteuksen kirkko 1600-luvulta, ja vuonna 1951 valmistunut vuokratalo Lansbury Estate.
1970-luvulla Poplarin asunnoista 97,6 prosenttia oli vuokrataloja.
Toisen maailmansodan jälkeen alue oli Lontoon köyhimpiä. Perheissä oli paljon lapsia mutta vähän rahaa, isät työskentelivät telakoilla tai apumiehinä. Kätilö Jennifer Worth on kuvannut aluetta muistelmissaan, joihin perustuu televisiosarja Hakekaa kätilö.
Broomfield streetin vuokrataloja ennen remonttia
Remontin jälkeen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Poplar Wikimedia Commonsissa
Sergi Gómez

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Sergi Gómez Solà
Syntymäaika: 28. maaliskuuta 1992 (ikä 32)
Syntymäpaikka: Arenys de Mar, Espanja
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 185 senttimetriä
Seura
Seura: Espanyol
Pelinumero: 24
Junioriseurat
1998–2004: Canet de Mar
2004–2006: Mataró
2006–2011: Barcelona
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2010–2014 | Barcelona B | 96 | (3) |
| 2010 | Barcelona | 0 | (0) |
| 2014–2018 | Celta | 111 | (1) |
| 2018–2021 | Sevilla | 54 | (0) |
| 2021– | Espanyol | 31 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 7. syyskuuta 2022.
Sergi Gómez Solà (s. 28. maaliskuuta 1992 Arenys de Mar, Katalonia, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Espanyolia. Gómez on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.
Seurajoukkueura

Sergi Gómez saapui FC Barcelonan nuorisoakatemiaan ollessaan 14-vuotias. Reservijoukkueessa Barcelona B:ssä hän on pelannut vuodesta 2010 lähtien.
Edustusjoukkuedebyyttinsä Gómez teki 14. elokuuta 2010 Supercopa de Españan ottelussa Sevillaa vastaan Barcelona-valmentaja Josep Guardiolan lepuutettua monia joukkueen vakiopelaajia. Gómez pelasi täydet 90 minuuttia ottelussa, jonka Barcelona hävisi 1–3.
Maajoukkueura

Sergi Gómez on pelannut Espanjan ikäkausimaajoukkueissa. Hän oli osa Espanjan joukkuetta, joka voitti alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden kesällä 2011.
Seurajoukkuetilastot

Päivitetty 17. syyskuuta 2011
| Seura | Kausi | Liiga> Ottelut | Liiga> Maalit | Cup> Ottelut | Cup> Maalit | Eurooppa> Ottelut | Eurooppa> Maalit | Muut> Ottelut | Muut> Maalit | Yhteensä> Ottelut | Yhteensä> Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Barcelona B | 2009–10 | 9 | 1 | - | - | - | - | - | - | 9 | 1 |
| Barcelona B | 2010–11 | 9 | 0 | - | - | - | - | - | - | 9 | 0 |
| Barcelona B | 2011–12 | 4 | 0 | - | - | - | - | - | - | 4 | 0 |
| Barcelona B | Yhteensä | 22 | 1 | - | - | - | - | - | - | 22 | 1 |
| Barcelona | 2010–11 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Barcelona | Yhteensä | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Uralla yhteensä | Uralla yhteensä | 22 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 23 | 1 |
Saavutukset

Barcelona
Supercopa de España: 2010
Espanjan alle 19-vuotiaat
Euroopan mestaruus: 2011
Aiheesta muualla

Sergi Gómezin tilastot Soccerway-sivustolla (englanniksi)
Espanyol – Primera División
1 García |
2 Gil |
3 Pedrosa |
4 Cabrera |
5 Calero |
6 Lozano |
7 Puado |
8 Bare |
9 Joselu |
10 Darder |
12 Vinícius |
13 Lecomte |
14 Oliván |
16 Lazo |
17 Braithwaite |
19 D. Gómez |
20 Expósito |
21 Melamed |
22 Vidal |
23 Montes |
24 S. Gómez |
25 Fernández |
Valmentaja Martínez
Porraslimaseitikki

| Porraslimaseitikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Cortinariaceae
Suku::  Seitikit Cortinarius
Laji::  trivialis
Kaksiosainen nimi
 Cortinarius trivialis  J.E. Lange 
Katso myös
   Porraslimaseitikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Porraslimaseitikki (Cortinarius trivialis, aikaisemmin "porrasjalkainen limaseitikki") on kupera Lapissa asti yleisenä kasvava seitikkilaji. Se on väriltään punaruskea. Seitikin tunnistaa ennen kaikkea hyvin limaisesta pinnasta. Heltat ovat vaaleat ja ruskettuvat sienen vanhetessa. Sieni on saanut nimensä siitä että sienen lima muodostaa porrasmaisia vöitä lakin pinnalle. Seitikki kasvaa erityisesti haavan ja raidan seuralaisena, tienvarsilla ja ojanpenkoilla. Porraslimaseitikki on yleinen koko maassa.
Porrassalmen Risti

Porrassalmen risti on mitali. Se tunnetaan myös nimellä Savon Prikaatin risti. Mitali on malliltaan perinteinen, ja sen tunnuksena on joukko-osaston tunnus. Mitalissa on vuosiluku 1789, joka viittaa Porrassalmen taisteluun. Risti vahvistettiin 13. kesäkuuta 1975 ja otettiin käyttöön 6. joulukuuta 1977. Ristin on suunnitellut Jaakko Koskinen.
S10

| S10 |
| --- | --- |
 S10 vuonna 2021.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Stien den Hollander
Syntynyt: 8. marraskuuta 2000 (ikä 23) Abbekerk, Alankomaat
Ammatti:  laulaja, räppäri, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  S10
Laulukielet:  englanti, hollanti
Aktiivisena:  2017–
Tyylilajit:  hip hop,emo rap
Levy-yhtiöt:  Noah's Ark
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Stien den Hollander (s. 8. marraskuuta 2000 Abbekerk, Alankomaat), tunnettu myös taiteilijanimellään S10, on alankomaalainen laulaja, räppäri ja lauluntekijä. Hän aloitti musiikkiuransa vuonna 2016 ja allekirjoitti levytyssopimuksen alankomaalaisen hip hop-musiikkiin erikoistuneen levy-yhtiön Noah's Arkin kanssa. Vuonna 2019 hän julkaisi debyyttialbuminsa nimeltä Snowsniper, joka voitti myöhemmin Edison-palkinnon. S10 edusti Alankomaita vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa kappaleella ”De diepte”. Hän kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 10. toukokuuta, sijoittui semifinaalin toiseksi ja pääsi finaaliin. 14. toukokuuta pidetyssä finaalissa S10 sijoittui 11:nneksi.
Varhaiselämä ja koulutus

Den Hollander ja hänen kaksoisveljensä syntyivät 8. marraskuuta 2000  Abbekerkissä, Pohjois-Hollannissa. Syntymästään lähtien hänellä ei ole ollut juurikaan yhteyttä biologiseen isäänsä. Den Hollander varttui Abberkerkissä ja myöhemmin Hoornissa, jossa hän kävi lukiota. Suoritettuaan MAVO-opetussuunnitelman vuonna 2018, hän on opiskellut Utrechtin Herman Brood Academie -koulussa.
Läpi teinivuosien Den Hollander on kärsinyt mielenterveyden häiriöistä, kuten masennuksesta ja kuuloharhoista. Hänellä on myös diagnosoitu kaksisuuntainen mielialahäiriö.
Ura

Vuonna 2016 Den Hollander julkaisi omakustanteisen mini-albumin nimeltä Antipsychotica, jonka hän äänitti Applen kuulokkeillaan ja julkaisi äänentoistopalvelu SoundCloudiin. Pian julkaisemisen jälkeen, häneen otti yhteyttä alankomaalainen räppäri Jiggy Djé, jonka levy-yhtiön kanssa Den Hollander allekirjoitti levytyssopimuksen vuonna 2017. Seuraavana vuonna Den Hollander julkaisi toisen mini-albuminsa nimeltä Lithium. Kappaleissaan hän käsittelee usein mielenterveyden häiriöiden kanssa kamppailemista, joka on hänelle tärkeä aihe.
Vuonna 2019 hänen debyyttialbuminsa Snowsniper julkaistiin. Albumin nimi viittaa suomalaiseen tarkka-ampujaan Simo Häyhään. Den Hollander sanoo tiedotusvälineissä albumin kertovan "kylmäsydämisyydestä, eristäytyneisyydestä" ja siitä, että "pohjimmiltaan sotilas pyrkii rauhaan, kuten minä pyrin rauhaan itse". Albumi voitti Edison-palkinnon helmikuussa 2020. Saman vuoden marraskuussa Den Hollander julkaisi toisen studioalbuminsa nimeltä Vlinders, joka sijoittui 5. sijalle Dutch Album Top 100 -listalla.
Diskografia > Studioalbumit

Snowsniper (2019)
Vlinders (2020)
Diskografia > EP:t

Antipsychotica (2017)
Lithium (2018)
Diamonds (2019)
Diskografia > Singlet

Gucci veter (2017)
Storm (2018)
Ik heb jouw back (2019)
Laat mij niet gaan (2019)
Alleen (2019)
Love = Drugs (2020)
Maria (2020)
Achter ramen (2020)
Adem je in (2021)
Onderweg (2021)
Schaduw (2021)
De diepte (2022)
Petjärvi (Mäntyharju)

| Petjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°23′29″N, 27°03′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  Huhtionoja Kallaveteen 
Järvinumero:  14.972.1.046
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,3 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  660 m  
Rantaviiva:  5,121 km  
Pinta-ala:  25,105 ha  
Saaria:  2 
 fiPetjärvi 
Petjärvi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Lyytikkälän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 660 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Kallaveden alueeseen (14.972) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,3 metriä mpy.
Porraskoski

Porraskoski on kylä ja samanniminen koski Hämeenlinnassa. Ennen kuntaliitosta Porraskoski kuului Lammin kuntaan.
Porraskosken kylät ovat muodostuneet Kuohi- ja Nerosjärven alueille. Tätä reittiä ovat käyttäneet jo eränkävijät aikojen alussa. Siitä todisteena on Porraskoskelta löytynyt kivikirves. Myöhemmin reittiä on käytetty mm. puun uittoon. Maatalous ja puun uitto ovat olleet merkittäviä tulonlähteitä kyläläisille. Nykyään reittiä käytetään enimmäkseen melontaan, esimerkiksi Suomi Meloo -tapahtumassa.
Porraskosken ensimmäinen saha perustettiin jo 1700-luvulla. Lammin kunta rakennutti koskeen sähkölaitoksen, joka valmistui vuonna 1921. Samana vuonna valaistiin Lammin kirkko ensi kertaa sähkövalolla. Yöllä  15. – 16. marraskuuta 1924 vesi mursi osan Porraskosken sähkölaitoksen padosta niin että padon alapuolella ollut sahalaitos tuhoutui. Vahingot nousivat satoihintuhansiin markkoihin ja koko Lammin pitäjä jäi ilman sähköä.
Porraskoskella on paljon puhtaita vesistöja, ja niiden ympärillä on paljon toimintaa. Kylässä on ollut myös useita täyshoitoloita. Porraskosken kesäasutus alkoi lisääntyä 1960-luvulla, ja nykyäänkin siellä on paljon kesämökkejä.
Porraskoskesta on kirjoitettu kyläkirja, jonka painos oli 500 kappaletta.