stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zahara de la Sierra

| Zahara de la Sierra |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Zahara de la Sierra
 Koordinaatit: 36°50′18″N, 5°23′24″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Andalusia
Maakunta:  Cádiz
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta
 – pormestari:  Juan Nieto Sánchez (PSOE)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  72 km²
Korkeus:  500 m
Väkiluku (2024):  1 355
 
 http://www.zaharadelasierra.es/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zahara de la Sierra on kunta Cádizin maakunnassa Andalusian itsehallintoalueella Espanjassa. Asukasluku on 1 355 (2024). Cádiziin on matkaa maanteitse noin 120 km ja Marbellaan noin 100 km.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zahara de la Sierra Wikimedia Commonsissa
22. tammikuuta

22. tammikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 22. päivä. Vuodesta on jäljellä 343 päivää (karkausvuonna 344).
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Visa
suomenruotsalainen kalenteri: Fridolf, Elof
ortodoksinen kalenteri: Timo, Anastasi, Nasto
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Juŋkil
vanhemmissa kalentereissa: Agneta, Friidolf, Tiera, Vincentius, Wincentius
Tapahtumia

1506 – Vatikaanivaltion sveitsiläiskaarti perustettiin 150 ensimmäisen kaartilaisen saavuttua paavi Julius II:n värväämänä Vatikaaniin.
1521 – Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija Kaarle V avasi Wormsin valtiopäivät.
1863 – Puolassa alkoi tammikuun kansannousu.
1901 – Edvard VII:stä tuli Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas hänen äitinsä kuningatar Viktorian kuoltua.
1905 – Pietarin Verisunnuntai, vuoden 1905 Venäjän vallankumouksen alku.
1918 – Ukrainan kansantasavalta julistautui itsenäiseksi.
1941 – Toinen maailmansota: brittijoukot valtasivat Tobrukin saksalaisilta.
1944 – Toinen maailmansota: liittoutuneet aloittivat Italian kampanjan osana Operaatio Shingleä (hyökkäys Italian Anzioon).
1946 – Lyhytikäiseksi jäänyt Kurdistanin tasavalta syntyi.
1946 – CIA:n edeltäjä Central Intelligence Group syntyi.
1952 – Ilmailu: ensimmäinen kaupallinen suihkumatkustajakone, BOAC:n (British Overseas Airways Corporation) de Havilland Comet aloitti liikennöinnin.
1957 – Israel vetäytyi Siinain niemimaalta, jonka se oli vallannut Egyptiltä 29. lokakuuta 1956.
1957 – Lelutehdas Wham-O toi markkinoille ensimmäiset frisbeet.
1973 – Ilmailu: tilauslennolla ollut Boeing 707 syttyi räjähdyksenomaisesti tuleen laskeuduttuaan Kanon lentoasemalle Nigeriassa, 176 ihmistä sai surmansa.
1973 – Nyrkkeily: George Foreman nousi raskaansarjan mestariksi tyrmäämällä Joe Frazierin.
1980 – Venäläinen toisinajattelija Andrei Saharov pidätettiin Moskovassa ja määrättiin vuosien sisäiseen karkotukseen Gorkiin.
1983 – Björn Borg päätti tennisuransa.
1984 – Applen ensimmäinen Macintosh-tietokone, Macintosh 128K, esiteltiin 18. Super Bowlin loppuottelun puoliajalla Ridley Scottin ohjaamassa ”1984”-televisiomainoksessa.
1984 – Hämeenlinnan rautatieasema vaurioitui pahoin tulipalossa, josta aiheutuivat miljoonien markkojen vahingot.
1997 – Madeleine Albrightista tuli Yhdysvaltain ensimmäinen naisulkoministeri.
2003 – Avaruustutkimus: viimeinen onnistunut yhteys Pioneer 10 -avaruusluotaimeen, kaukaisimpiin ihmisen tekemiin avaruusaluksiin.
2004 – Orkut.com-yhteisöpalvelu lanseerattiin.
2006 – Ukrainan Altševskissa petti lämmitysjärjestelmä, 60 000 ihmistä jäi pakkassäällä viikoiksi ilman lämpöä.
2006 – Aníbal Cavaco Silva valittiin Portugalin presidentiksi.
2006 – Evo Morales astui virkaan Bolivian ensimmäisenä alkuperäisväestöä (aimara) edustavana presidenttinä.
2009 – Barack Obama määräsi Yhdysvaltojen tiedustelupalvelut lopettamaan kidutuksen ja CIA:n sulkemaan salaiset vankilansa. Lisäksi Obama määräsi Guantanamo Bayn vankileirin sulkemisen vuoden kuluessa.
Okko Kangasniemi

| Okko Kangasniemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. kesäkuuta 2000 (ikä 24) Vantaa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  75 kg
Seura
Seura:  Sport
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  26
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  TUTO Hockey (Mestis) SaiPa (SML) KOOVEE (Mestis) Kiekko-Vantaa (Mestis) Ilves (SML)
Okko Kangasniemi (s. 13. kesäkuuta 2000 Vantaa) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa  SM-liigajoukkue Vaasan Sportissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Muuta

Kangasniemen isoveli Iikka pelaa hyökkääjänä SM-liigajoukkue Pelicansissa ja pikkuveli Totti pelaa hyökkääjänä Jokereiden U18-joukkueessa.
Villaluenga del Rosario

| Villaluenga del Rosario |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Villaluenga del Rosario
 Koordinaatit: 36°42′0″N, 5°23′0″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Andalusia
Maakunta:  Cádiz
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  57 km²
Korkeus:  858 m
Väkiluku (2015):  471
 
 http://www.villaluengadelrosario.es/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Villaluenga del Rosario on kunta Cádizin maakunnassa Etelä-Espanjassa. Kunnan väkiluku on noin 500 (2015).
Villaluenga del Rosario on yksi niistä 19 kylästä, jotka muodostavat Valkoisten kylien reitin (esp. Ruta de los pueblos blancos).
Kuvia

Kunnantalo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Villaluenga del Rosario Wikimedia Commonsissa
Vuoleenjoki

| Vuoleenjoki Авлога, Avloga |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue
Piiri:  Seuloskoi
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Vuoleenjoen valuma-alue
Pinta-ala:  385 km²  
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Syvä- ja Matalajärvet, Toksova
 :  60.2401°N, 60.2401°E
Laskupaikka:  Laatokka 
 :  60.4530°N, 30.7993°E
Sivu-uomat:  Sokelovanjoki, Vatioja,
Mittaustietoja
Laskukorkeus:  4,8 m  
Pituus:  54 km  
Muuta
Vuoleenjoki  (myös Aulokka, ven. А́влога, Avloga ) on Laatokkaan laskeva joki Leningradin alueen Seuloskoin piirissä. Sen pituus on 54 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 385 neliökilometriä.
Vuoleenjoki saa alkunsa Toksovan pohjoispuolelta Hittolan kylän vieressä sijaitsevista Syvä- ja Matalajärvistä. Se virtaa ensin kohti pohjoista, kääntyy Kuivaisin lähistöllä itään ja Vuolejärven (Волоярви, Volojarvi) kohdalla jälleen pohjoiseen laskien Ala-Miikkulaisin satamalahteen. Suurimmat sivujoet ovat Vatioja eli Vatijoki (ven. Ватйоки, Vatjoki) ja Sokelovanjoki (Сокилов, Sokilov). Vuoleenjokea saastuttavat maatalouden ja asutuksen jätevedet .
Joen keski- ja alajuoksulla oli ennen toista maailmansotaa Vuoleen ja Miikkulaisin luterilaisiin seurakuntiin kuuluneita inkeriläiskyliä. Suljettuun sotilasalueeseen kuuluva alajuoksu on nykyään täysin asumaton.
Vuoleenjoen valuma-aluetta vuoden 1954 kartassa
Huomioita

↑  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Авлога.
Rolf Stranger

| Rolf Stranger |
| --- | --- |
 Stranger noin vuonna 1930.
Oslon pormestari
 1962–1963 1956–1959  
Suurkäräjäedustaja
 Oslon vaalipiiri 1945–1953  
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. tammikuuta 1891 Kristiania, Norja
Kuollut: 18. kesäkuuta 1990 (99 vuotta) Oslo, Norja
Ammatti:  johtaja, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Høyre
Rolf Stranger (15. tammikuuta 1891 Kristiania – 18. kesäkuuta 1990 Oslo) oli norjalainen yritysjohtaja ja Høyren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1945–1953 ja toimi Oslon pormestarina 1956–1959 sekä 1962–1963.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rolf Stranger Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Norja
Ubrique

| Ubrique |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Ubrique
 Koordinaatit: 36°41′0″N, 5°27′0″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Andalusia
Maakunta:  Cádiz
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  69,75 km²
Väkiluku (2015):  16 836
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ubrique on kunta Cádizin maakunnassa Espanjassa. Kunnan väkiluku on noin 17 000 (vuonna 2015).
Ubrique on yksi niistä 19 kylästä, jotka muodostavat Valkoisten kylien reitin (espanjaksi Ruta de los pueblos blancos).
Ubrique on tunnettu nahkatuotteiden valmistuksesta. Monien huippusuunnittelijoiden nahka-asusteet valmistetaan siellä.
Kuvia

Castillo de Fátima
Roomalaisten rakentaman kaupungin (Ocuri) rauniot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ubrique Wikimedia Commonsissa
Trypofobia

Trypofobia (kreik. τρύπα, trypa "reikä" ja φόβος, phobos "pelko") eli reikäpelko tai reikä- ja rykelmäkammo on epävirallinen fobia, joka ilmenee pelkona tai voimakkaana epämukavuutena nähdessä reiällisiä tai rykelmiä sisältäviä pintoja ja kuvioita. Tutkimusten mukaan noin 10-18 % aikuisväestöstä kokee jonkinasteista ahdistusta nähdessään pienten reikien rykelmiä.
Vaikka trypofobiaa ei ole virallisesti listattu DSM- tai ICD-luokituksissa, se täyttää DSM-5:n määrittelemät spesifisen fobian kriteerit. ICD-11 mahdollistaa myös epätavallisten fobioiden luokittelun, johon trypofobia voisi sisältyä.
Oireet

Trypofobian oireet voivat vaihdella lievästä epämukavuudesta voimakkaisiin reaktioihin. Tyypillisimpiä reaktioita reikien ja rykelmien näkemiseen ovat hikoilu, pahoinvointi ja vilunväristykset. Vakavammissa tapauksissa henkilö voi kokea jalkojen heikkouden tunnetta tai saada paniikkikohtauksen. Joillakin voi ilmetä myös voimakas tunne siitä, että he ikään kuin tippuisivat tai hukkuisivat edessään oleviin reikiin.
Laukaisevat tekijät

Trypofobiaa voivat laukaista useat erilaiset luonnolliset ja keinotekoiset kohteet. Yleisiä laukaisevia tekijöitä ovat esimerkiksi ampiaispesät, korallit ja reikäjuustot. Myös erilaiset ihovauriot ja mustekalan lonkerot saattavat aiheuttaa voimakkaan reaktion. Trypofobiasta kärsivät ihmiset voivat reagoida myös arkipäiväisiin asioihin kuten tien keskellä oleviin koloihin tai kivien pintarakenteisiin.
Historia ja alkuperä

Trypofobia on saanut laajempaa tunnettuutta internetin myötä. Vuonna 2013 julkaistu ensimmäinen tieteellinen tutkimus johti satoihin uutisartikkeleihin ja keskusteluihin sosiaalisessa mediassa. Tutkimusten mukaan jopa 64 prosenttia trypofobiasta kärsivistä on tutustunut ilmiöön internetin tai sosiaalisen median kautta.
Vaikka trypofobia on saanut paljon huomiota sosiaalisessa mediassa, sitä ei voida selittää pelkästään internetilmiönä. Monet yli 50-vuotiaat trypofobiasta kärsivät henkilöt ovat raportoineet kokeneensa oireita jo 1970- ja 1980-luvuilla.  Lisäksi tutkimukset osoittavat, että neljännes trypofoobikoista ei ole koskaan kuullut tilasta, mikä viittaa sen olevan ainakin osittain luontainen reaktio.
Trypofobialle on esitetty evolutiivisia selityksiä. Trypofobisia reaktioita aiheuttavien kuvioiden on havaittu muistuttavan myrkyllisten eläinten varoitusväritystä sekä ihosairauksien aiheuttamia muutoksia.
Giovanni Pierluigi da Palestrina

| Giovanni Pierluigi da Palestrina |
| --- | --- |
 Giovanni Pierluigi da Palestrina
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. helmikuuta 1525 Palestrina
Kuollut: 2. helmikuuta 1594 (69 vuotta) Rooma
Ammatti:  Kirkkomusiikin säveltäjä
Puoliso:  1. Lucrezia de Gorisi 2. Virginia Dormoli
Giovanni Pierluigi da Palestrina (1. helmikuuta 1525 Palestrina – 2. helmikuuta 1594 Rooma) oli italialainen säveltäjä.
Palestrina kuuluu merkittävimpiin kirkkomusiikin kehittäjiin. Hänen vaikutuksensa katolisen kirkon kirkkomusiikin kehitykseen oli valtava, ja hänen teostensa voidaan katsoa olevan renessanssipolyfonian huipentuma, samalla tavoin kuin Johann Sebastian Bachin tuotanto barokkimusiikin kontrapunktin huipentuma. Hän oli ensimmäinen taidemusiikin säveltäjä, jonka tyyliä tulevien sukupolvien säveltäjät tietoisesti jäljittelivät. Palestrina sävelsi satoja teoksia. Merkittävimpiä ovat muun muassa 104 messua ja 250 motettia.
Elämä

Ensimmäinen historiallinen lähde vuodelta 1537 kertoo Palestrinan eläneen tuolloin Roomassa, missä hänet on merkitty laulajaksi poikakuoron kokoonpanoon. Hän myös opiskeli musiikkia mahdollisesti Gaudio Mellin johdolla. Vuosina 1544–1551 hän toimi kotikaupunkinsa Palestrinan pääkirkon Sant'Agapiton urkurina, missä hän myös meni naimisiin vuonna 1547 Lucrezia de Gorisin kanssa.
Vuonna 1551 Paavi Julius III, joka oli aiemmin toiminut Palestrinan piispana, nimitti hänet Magister Cappellaeksi ja Magister Puerorumiksi Roomaan Vatikaaniin Juliuksen kappeliin (Cappella Giulia) kuuden scundin kuukausipalkalla.
Kolme vuotta myöhemmin ilmestyi hänen ensimmäinen teoksensa: kokoelma messuja, jotka hän omisti Julius III:lle. Teos oli myös ensimmäinen italialaissyntyisen säveltäjän tekemä messukokoelma; tuohon aikaan suurin osa italialaisen kirkollisen musiikin säveltäjistä oli hollantilaisia ja espanjalaisia. Julius III nimitti hänet 13. tammikuuta 1555 Sikstuksen kappelin kuoroon, minkä vuoksi hänen täytyi jättää virkansa Juliuksen kappelissa.
Kun uudeksi paaviksi tuli Paavali IV vuonna 1555, Palestrina ja kaksi muuta naimisissa ollutta laulajaa erotettiin Sikstuksen kappelin kuorosta. Palestrina hoiti seuraavina vuosikymmeninä samaa virkaa kuin Juliuksen kappelissa monissa Rooman kirkoissa ja kappeleissa muun muassa pyhän Johannes Lateranin 1555–1560 ja pyhän Maria Maggioren kirkossa 1561–1566. Hän palasi Juliuksen kappeliin 1571 ja jäi sinne loppuelämäkseen.
Palestrinan vaimo, kaksi poikaa ja veli kuolivat 1570-luvulla kolmessa ruttoepidemiassa. Jäätyään leskeksi hän harkitsi ensin pappisvihkimyksen ottamista, mutta meni kuitenkin uusiin naimisiin varakkaan lesken, Virginia Dormolin, kanssa. Vaimo turvasi hänen taloudellisen tilanteensa niin, että hän pystyi säveltämään täysipainoisesti kuolemaansa asti.
Palestrina kuoli 69-vuotiaana keuhkopussitulehdukseen, jonka hän oli saanut viimeistellessään kolmenkymmenen madrigaalin kokoelmaansa.
Musiikki

Palestrina tuotti satoja sävellyksiä, muun muassa 104 messua, 250 motettia, 33 magnificatia, 5 sarjaa lamentaatioita eli valitusvirsiä (lat. lamentatio), "valitus", (ital. lamentazioni), "valitusvirsi" sekä 140 madrigaalia. Palestrinan säveltäminä on pidetty myös yhdeksää urkuricercaria, mutta nykyisen musiikkitieteellisen tutkimuksen perusteella niiden autenttisuus on kyseenalaistettu. On oletettavaa, ettei Palestrina säveltänyt lainkaan puhdasta instrumentaalimusiikkia.
Palestrinan laajasta tuotannosta on löydettävissä monia eri musiikkityylejä. Hänen varhaistuotannossaan on paljon vaikutteita aikansa flaamilaisesta tyylistä, ja näitä piirteitä on havaittavissa myös monissa hänen tunnetuimmista teoksistaan, kuten Missa Brevisissä. Monissa Palestrinan teoksissa ei käytetä lainkaan polyfoniaa vaan perinteisempää yksiäänistä tyyliä.
"Palestrinan tyylin" eli pehmeän 1500-luvun polyfonisen sävellystyylin määritteli musiikkitieteilijä Johann Joseph Fux tutkittuaan ensin tarkasti Palestrinan tuotantoa. Tätä tyyliä opetetaan usein yliopistoissa kontrapunktin kursseilla renessanssipolyfoniana.
Palestrinan pääteoksiin luetaan paavi Marcellus II:lle omistettu Missa Papae Marcelli, joka legendan mukaan on sävelletty siinä tarkoituksessa, että se saisi Trenton kirkolliskokouksen luopumaan suunnitelmista kieltää polyfoninen kirkkomusiikki. Nykyisin kuitenkin arvellaan teoksen sävelletyn useita vuosia ennen kirkolliskokouksen alkua.
Palestrina oli aikanaan hyvin suosittu ja tunnettu, ja hänen maineensa jopa kasvoi seuraavalla vuosisadalla. Hän toimi monien häntä seuranneiden säveltäjien esikuvana, ja esimerkiksi J. S. Bach tutki ja esitti Palestrinan Missa Sine Nominea säveltäessään omaa kuuluisaa h-mollimessuaan. Konservatiiviset säveltäjät jatkoivat hänen esimerkkinsä mukaisesti roomalaisen koulukunnan mukaisen musiikin säveltämistä aina 1600-luvulle. Palestrinan musiikkia esitetään edelleen laajasti, ja sitä käytetään paljon kontrapunktin periaatteiden opettelussa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
LoveToKnow Free Online Encyclopedia
Catholic Encyclopedia
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  BMLO  Dizionario Biografico degli Italiani  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef 
Giovanni Pierluigi da Palestrina
Palestrinan Missa Papae Marcelli -teoksen Kyrie-osan alkutahdit.
Otto Jaatinen

| Otto Jaatinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. heinäkuuta 2003 (ikä 21) Iisalmi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  170 cm
Paino:  70 kg
Seura
Seura:  KeuPa HT
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  20
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Aik. seurat:  IPK (Mestis) JYP (SML)
Otto Niko Johannes Jaatinen (s. 15. heinäkuuta 2003 Iisalmi) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Ura

Jaatinen aloitti jääkiekkoilun omien sanojensa mukaan 3–4-vuotiaana. Hän on Iisalmen Peli-Karhujen kasvatti. Jaatinen pelasi kaudella 2017–2018 IPK:n lisäksi myös kaksi ottelua lainalla Jokipoikien C-nuorten SM-sarjajoukkueessa. Kaudeksi 2018–2019 hän siirtyi Kalevan Pallon C-nuoriin, jonka kapteeniksi Jaatinen nousi. Kaudella 2020–2021 Jaatinen toimi seuran U18-joukkueen kapteenina.
Kaudella 2021–2022 Jaatinen debytoi miesten peleissä. Joulukuussa 2021 KalPan U20-joukkue lainasi hänet kasvattajaseuransa IPK:n Mestis-joukkueeseen, jossa Jaatinen pelasi kauden aikana kuusi runkosarjaottelua tehopistein 2+1=3. Kaudella 2022–2023 hän nousi KalPan U20-joukkueen kapteeniksi. Jaatinen voitti joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 8+38=46, joilla hän jakoi koko U20 SM-sarjan seitsemännen sijan Tapparan Leevi Sorvalin kanssa. Jaatinen voitti kauden päätteeksi U20 SM-hopeaa. Hän pelasi kauden aikana myös lainalla IPK:ssa kuusi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Kaudella 2023–2024 Jaatinen oli KalPan U20-joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 7+44=51. Hän pelasi kauden aikana myös neljä ottelua lainalla IPK:ssa.
Jaatinen siirtyi kaudeksi 2024–2025 vuoden mittaisella Mestis-sopimuksella KeuPa HT:hen. Hän harjoitteli kesällä 2024 myös seuran yhteistyöjoukkueen, JYPin SM-liigajoukkueen mukana. Marraskuussa KeuPa lainasi Jaatisen JYPiin, jossa hän teki liigadebyyttinsä 23. marraskuuta 2024 Turun Palloseuraa vastaan. Jaatinen merkittiin joukkueen nelossentteriksi laidoilleen Valtteri Aliranta ja Riku Tohila. Hän sai ottelussa jääaikaa 6.09 minuuttia. Liigauransa avausmaalin Jaatinen teki 3. tammikuuta 2025 myös Turun Palloseuraa vastaan. Hänen osumansa jäi JYPin 6–3-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi.
Muuta

Jaatinen valmistui ylioppilaaksi Kuopion klassillisesta lukiosta keväällä 2022. Hänen isoveljensä Eemil pelaa hyökkääjänä III-divisioonaa Liikunnan Riemun kakkosjoukkueessa ja pikkusiskonsa Emma pelaa hyökkääjänä Naisten Suomi-sarjaa Oulun Kärppien akatemiajoukkueessa. Sisarusten isä Jouni Jaatinen toimii Iisalmen Peli-Karhut Juniorit ry:n junioripäällikkönä ja äiti Niina Jaatinen puheenjohtajana. Sisarusten eno on pelannut puolustajana IPK:n miesten joukkueessa.
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2025

Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2025 olivat 49. jääkiekon alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut. Ne järjestettiin Kanadan pääkaupunki Ottawassa. Turnaus alkoi 26. joulukuuta 2024 ja päättyi loppuotteluun 5. tammikuuta 2025.
Otteluareenat

| Ottawa |
| --- | --- |
Canadian Tire Centre Kapasiteetti: 18 652: TD Place Arena Kapasiteetti: 9 000
Joukkueet

| --- | --- |
 Lohko A  Yhdysvallat   Suomi   Kanada (I)   Latvia   Saksa :  Lohko B  Ruotsi   Tšekki   Slovakia   Sveitsi   Kazakstan 
Lähde:
Turnauksen tuomaristo

Turnauksen tuomaristoon kuuluu 12 päätuomaria ja 11 linjatuomaria.
| --- | --- |
 Päätuomarit  Andris Ansons   Riku Brander   Michael Campbell   Mads Frandsen   Christoffer Holm   Mikael Holm   Jan Hribik   Mike Langin   Sean MacFarlane   Peter Stano   Michael Tscherrig   Kristian Vikman :  Linjatuomarit  Albert Ankerstjerne   Nick Briganti   Jake Davis   Oto Durmis   Shane Gustafson   Onni Hautamäki   Daniel Hynek   Tommi Niittylä   Anders Nyqvist   Tarrington Wyonzek   Dāvis Zunde 
Lähde:
Alkusarjan ottelut > Sijoitusottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. tammikuuta 2025 | Saksa  | 4–3 |  Kazakstan | Canadian Tire Centre, Ottawa |  |
11.00 (18.00): 
| 11.00 (18.00) | (1–2, 2–1, 1–0)  | (1–2, 2–1, 1–0)  | (1–2, 2–1, 1–0)  | Yleisömäärä: 6 177 |  |
| 11.00 (18.00) |  | Raportti |      | Yleisömäärä: 6 177 |  |
11.00 (18.00): 
11.00 (18.00): 
11.00 (18.00): 
11.00 (18.00): 
11.00 (18.00): 
11.00 (18.00): 

| Kazakstanin joukkue putosi maailmanmestaruuskisojen 1. divisioonan A-lohkoon vuodeksi 2026. | Kazakstanin joukkue putosi maailmanmestaruuskisojen 1. divisioonan A-lohkoon vuodeksi 2026. | Kazakstanin joukkue putosi maailmanmestaruuskisojen 1. divisioonan A-lohkoon vuodeksi 2026. | Kazakstanin joukkue putosi maailmanmestaruuskisojen 1. divisioonan A-lohkoon vuodeksi 2026. | Kazakstanin joukkue putosi maailmanmestaruuskisojen 1. divisioonan A-lohkoon vuodeksi 2026. |  |
Pudotuspelit

Lohkosijoitukset ennen pudotuspelejä:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  2. tammikuuta |  2. tammikuuta |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  2. tammikuuta |  2. tammikuuta |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Ruotsi | 3 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Ruotsi | 3 |  |  | 4. tammikuuta | 4. tammikuuta |  |  |  |  |
|   |  Latvia | 2  |  |  | 4. tammikuuta | 4. tammikuuta |  |  |  |  |
|   |  Latvia | 2  |  |  |  Ruotsi | 3 |  |  |  |  |
|   |  2. tammikuuta |  2. tammikuuta |  |  |  Ruotsi | 3 |  |  |  |  |
|   |  2. tammikuuta |  2. tammikuuta |  |  |  Suomi (ja.) | 4  |  |  |  |  |
|   |  Yhdysvallat | 7 |  |  |  Suomi (ja.) | 4  |  |  |  |  |
|   |  Yhdysvallat | 7 |  |  |  |  |  |  | 5. tammikuuta | 5. tammikuuta |
|   |  Sveitsi | 2  |  |  |  |  |  |  | 5. tammikuuta | 5. tammikuuta |
|   |  Sveitsi | 2  |  |  |  |  |  |  |  Yhdysvallat (ja.) | 4 |
|   |  2. tammikuuta |  2. tammikuuta |  |  |  |  |  |  |  Yhdysvallat (ja.) | 4 |
|   |  2. tammikuuta |  2. tammikuuta |  |  |  |  |  |  |  Suomi | 3  |
|   |  Suomi | 5 |  |  |  |  |  |  |  Suomi | 3  |
|   |  Suomi | 5 |  |  | 4. tammikuuta | 4. tammikuuta |  |  |  |  |
|   |  Slovakia | 3  |  |  | 4. tammikuuta | 4. tammikuuta |  |  |  |  |
|   |  Slovakia | 3  |  |  |  Yhdysvallat | 4 |  |  |  |  |
|   |  2. tammikuuta |  2. tammikuuta |  |  |  Yhdysvallat | 4 |  |  |  |  |
|   |  2. tammikuuta |  2. tammikuuta |  |  |  Tšekki | 1  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Tšekki | 4 |  |  |  Tšekki | 1  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Tšekki | 4 |  |  |  |  |  |  | 5. tammikuuta | 5. tammikuuta |
|   |  Kanada | 3  |  |  |  |  |  |  | 5. tammikuuta | 5. tammikuuta |
|   |  Kanada | 3  |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 2 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 2 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Tšekki (rl.) | 3  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Tšekki (rl.) | 3  |
Lähteet: