stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Soutu kesäolympialaisissa 1980
Mitalistit > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Yksikkö |  Pertti Karppinen |  Vasil Jakuša |  Peter Kersten |
| Pariairokaksikko |  Joachim Dreifke ja Klaus Kröppelien |  Zoran Pančić ja Milorad Stanulov |  Zdeněk Pecka ja Václav Vochoska |
| Pariaironelonen |  Itä-SaksaFrank Dundr Carsten Bunk Uwe Heppner Martin Winter |  NeuvostoliittoJuri Šapotška Jevgeni Barbakov Valeri Klešnjov Mikola Dovgan |  BulgariaMintšo Nikolov Ljubomir Petrov Ivo Rusev Bogdan Dobrev |
| Perämiehetön kaksikko |  Jörg Landvoigt ja Bernd Landvoigt |  Juri Pimenov ja Nikolai Pimenov |  Charles Wiggin ja Malcolm Carmichael |
| Perämiehellinen kaksikko |  Itä-SaksaHarald Jährling Friedrich-Wilhelm Ulrich Georg Spohr |  NeuvostoliittoViktor Pereverzjev Gennadi Krjutškin Aleksandr Lukjanov |  JugoslaviaDuško Mrduljaš Zlatko Celent Josip Reić |
| Perämiehetön nelonen |  Itä-SaksaSiegfried Brietzke Andreas Decker Stefan Semmler Jürgen Thiele |  NeuvostoliittoAleksei Kamkin Valeri Dolinin Aleksandr Kulagin Vitali Jelisejev |  Yhdistynyt kuningaskuntaJohn Beattie Ian McNuff David Townsend Martin Cross |
| Perämiehellinen nelonen |  Itä-SaksaDieter Wendisch Walter Dießner Ullrich Dießner Gottfried Döhn Andreas Gregor |  NeuvostoliittoArtūrs Garonskis Dimants Krišjānis Dzintars Krišjānis Žoržs Tikmers Juris Bērziņš |  PuolaGrzegorz Stellak Adam Tomasiak Grzegorz Nowak Ryszard Stadniuk Ryszard Kubiak |
| Kahdeksikko |  Itä-SaksaBernd Krauß Hans-Peter Koppe Ulrich Kons Jörg Friedrich Jens Doberschütz Ulrich Karnatz Uwe Dühring Bernd Höing Klaus-Dieter Ludwig |  Yhdistynyt kuningaskuntaDuncan McDougall Allan Whitwell Henry Clay Chris Mahoney Andrew Justice John Pritchard Malcolm McGowan Richard Stanhope Colin Moynihan |  NeuvostoliittoViktor Kokošyn Andrі Tištšenko Oleksandr Tkatšenko Jonas Pinskus Jonas Narmontas Andrei Lugіn Oleksandr Mantsevitš Іhar Maistrenko Hrihori Dmytrenko |
Mitalistit > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Yksikkö |  Sanda Toma |  Antonina Mahina |  Martina Schröter |
| Pariairokaksikko |  Jelena Hloptseva ja Larisa Popova |  Cornelia Linse ja Heidi Westphal |  Olga Homeghi ja Valeria Răcilă |
| Perämiehellinen pariaironelonen |  Itä-SaksaRamona Kapheim Silvia Frohlich Angelika Noack Romy Saalfeld Kirsten Wenzel |  NeuvostoliittoAntonina Pustovit Jelena Matijevskaja Olga Vasiltšenko Nadežda Ljubimova Nina Tšeremisina |  BulgariaMariana Serbezova Rumeliana Bontševa Dolores Nakova Anka Bakova Anka Georgieva |
| Perämiehetön kaksikko |  Ute Steindorf ja Cornelia Klier |  Malgorzata Dluzewska ja Czeslawa Koscianska |  Sijka Kelbetševa ja Stojanka Kurbatova |
| Perämiehellinen nelonen |  Itä-SaksaSybille Reinhardt Jutta Ploch Jutta Lau Roswietha Zobelt Liane Buhr |  BulgariaGinka Gjurova Marijka Modeva Rita Todorova Iskra Velinova Nadija Filipova |  NeuvostoliittoMarija Fadejeva Galina Sovetnikova Marina Studneva Svetlana Semjonova Nina Tšeremisina |
| Kahdeksikko |  Itä-SaksaMartina Boesler Kersten Neisser Christiane Köpke Birgit Schutz Gabriele Kuhn Ilona Richter Marita Sandig Karin Metze Marina Wilke |  NeuvostoliittoOlga Pivovarova Nina Umanets Nadežda Prištšepa Valentina Žulina Tatjana Stetsenko Jelena Terešina Nina Preobraženskaja Marija Pajun Nina Frolova |  RomaniaAngelica Aposteanu Marlena Zagoni Rodica Frintu Florica Bucur Rodica Arba Ana lliuta Maria Constantinescu Elena Bondar Elena Dobritoiu |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Itä-Saksa | 11 | 1 | 2 | 14 |
| 2. |  Neuvostoliitto | 1 | 9 | 2 | 12 |
| 3. |  Romania | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 4. |  Suomi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5. |  Bulgaria | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 6. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 7. |  Puola | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 7. |  Jugoslavia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 9. |  Tšekkoslovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Suojoki (täsmennyssivu)

Suojoki voi viitata seuraaviin:
Suojoki, Ääniseen laskeva joki Karjalan tasavallassa Venäjällä. Tähän liittyy:
Suojoen vesistö, Ääniseen laskeva vesistö Karjalan tasavallassa Venäjällä
Suojoki, Kokemäenjokeen laskeva joki Huittisissa
Suojoki, joki Äänekoskella
Suojoki, kylä Naistenjärven kunnan eteläosassa Karjalan tasavallan Suojärven piirissä Venäjällä
Suojoki, kylä Somerniemellä Somerolla Suomessa
Sukunimenä:
Niilo Suojoki (1908–1969), suomalainen taidemaalari, Kuhmoisten Riihigallerian perustaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Suojoki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Soutu kesäolympialaisissa 1984

Soutu
Vuoden 1984 kesäolympialaisten soutu järjestettiin 30. heinäkuuta – 5. elokuuta 1984 Lake Casitasilla Yhdysvalloissa. Tämä oli 19. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 446 osanottajaa 30 eri maasta. Tapahtumia oli 14.
Mitalistit > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Yksikkö |  Pertti Karppinen |  Peter-Michael Kolbe |  Robert Mills |
| Pariairokaksikko |  Brad Alan Lewis ja Paul Enquist |  Pierre-Marie Deloof ja Dirk Crois |  Zoran Pancic ja Milorad Stanulov |
| Pariaironelonen |  Länsi-SaksaAlbert Hedderich Raimund Hörmann Dieter Wiedenmann Michael Dürsch |  AustraliaPaul Reedy Gary Gullock Timothy Mclaren Anthony Lovrich |  KanadaDoug Hamilton Mike Hughes Phil Monckton Bruce Ford |
| Perämiehetön kaksikko |  Petru Iosub ja Valer Toma |  Fernando Climent ja Luis María Lasúrtegui |  Hans Magnus Grepperud ja Sverre Løken |
| Perämiehellinen kaksikko |  ItaliaCarmine Abbagnale Giuseppe Abbagnale Giuseppe di Capua |  RomaniaDimitrie Popescu Vasile Tomoiagă Dumitru Răducanu |  YhdysvallatKevin Still Robert Espeseth Doug Herland |
| Perämiehetön nelonen |  Uusi-SeelantiLes O’Connell Shane O'Brien Conrad Robertson Keith Trask |  YhdysvallatDavid Clark Johnathan Smith Philip Stekl Alan Forney |  TanskaMichael Jessen Lars Nielsen Per Rasmussen Eric Christiansen |
| Perämiehellinen nelonen |  Yhdistynyt kuningaskuntaRichard Budgett Martin Cross Adrian Ellison Andy Holmes Steve Redgrave |  YhdysvallatEdward Ives Thomas Kiefer Michael Bach Greg Springer John Stillings |  Uusi-SeelantiBrett Hollister Kevin Lawton Barrie Mabbott Don Symon Ross Tong |
| Kahdeksikko |  KanadaBlair Horn Dean Crawford Michael Evans Paul Steele Grant Main Mark Evans Kevin Neufeld Pat Turne Brian McMahon |  YhdysvallatWalter Lubsen Andrew Sudduth John Terwilliger Christopher Penny Thomas Darling Fred Borchelt Charles Clapp Bruce Ibbetson Robert Jaugstetter |  AustraliaCraig Muller Clyde Hefer Samuel Patten Tim Willoughby Ian Edmunds James Battersby Ion Popa Stephen Evans Gavin Thredgold |
Mitalistit > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Yksikkö |  Valeria Răcilă |  Charlotte Geer |  Ann Haesebrouck |
| Pariairokaksikko |  Marioara Popescu ja Elisabeta Oleniuc |  Greet Hellemans ja Nicolette Hellemans |  Daniele Laumann ja Silken Laumann |
| Pariaironelonen |  RomaniaTitie Țăran Anișoara Sorohan Ioana Badea Sofia Corban Ecaterina Oancia |  YhdysvallatAnne Marden Lisa Rohde Joan Lind Virginia Gilder Kelly Rickon |  TanskaHanne Eriksen Birgitte Hanel Charlote Koefoed Bodil Steen Rasmussen Jette Hejli Sørensen |
| Perämiehetön kaksikko |  Rodica Arba ja Elena Horvat |  Elizabeth Craig ja Tricia Smith |  Ellen Becker ja Iris Völkner |
| Perämiehellinen nelonen |  RomaniaFlorica Lavric Maria Fricioiu Chira Apostol Olga Bularda Viorica Ioja |  KanadaMarilyn Brain Angela Schneider Barbara Armbrust Jane Tregunno Lesley Thompson |  AustraliaRobin Grey-Gardner Karen Brancourt Susan Chapman Margot Foster Susan Lee |
| Kahdeksikko |  YhdysvallatKristen Thorsness Kristine Norelius Shyril O'Steen Carie Graves Kathryn Keeler Harriet Metcalf Betsy Beard Carol Bower Jeanne Flanagan |  RomaniaMarioara Trașcă Lucia Sauca Doina Liliana Snep-Balan Aneta Mihaly Aurora Plesca Camelia Diaconescu Viorica Ioja Mihaela Armășescu Adriana Bazon-Chelariu |  AlankomaatWiljon Vaandrager Marieke van Drogenbroek Harriet van Ettekoven Catharina Neelissen Anne Quist Nicolette Hellemans Martha Laurijsen Greet Hellemans Lynda Cornet |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Romania | 6 | 2 | 0 | 8 |
| 2. |  Yhdysvallat | 2 | 5 | 1 | 8 |
| 3. |  Kanada | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 4. |  Länsi-Saksa | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 5. |  Uusi-Seelanti | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 6. |  Suomi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6. |  Italia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9. |  Australia | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 10. |  Belgia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 10. |  Alankomaat | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 12. |  Espanja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 13. |  Tanska | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 14. |  Jugoslavia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14. |  Norja | 0 | 0 | 1 | 1 |
Rolf Sandqvist

Sans title, 1954, Collezione Mosaici Moderni, Ravenna.
Rolf John "Sanken" Sandqvist  (21. marraskuuta 1919 Helsinki – 27. helmikuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, kuvataiteilija, taidegraafikko, kirjankuvittaja, teatterilavastaja ja pilapiirtäjä.
Ura

Rolf Sandqvist opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa ensin 1938–1939 ja taas sotien jälkeen 1944–1946, Helsingin yliopiston piirustussalissa 1939 sekä Pittsfield Art Schoolissa Yhdysvalloissa 1949. Sandqvist aloitti kuvataiteilijan uran puupiirroksilla, joista siirtyi temperamaalaukseen. Helsingin Sanomiin hän teki RS-signeerauksella Musta lintu -piirroksia, joita julkaistiin viikoittain lehden Lauantain Horisontti -osiossa. Pilapiirroksia hän teki myös mm. Arijoutsin Pippuriin.
Kirjailijanakin monipuolinen Sandqvist kirjoitti pakinoivaa proosaa, romaaneja ja matkakirjoja mutta julkaisi myös runoja, näytelmiä ja lastenkirjoja. Sandqvist oli maailmanmatkaaja, joka kiersi Etelä-Amerikassa, Afrikassa ja Kaukoidässä. Hänellä oli oma näyttely Ecuadorin pääkaupungissa Quitossa 1985.
Yksityiselämä

Rolf Sandqvistin vanhemmat olivat isännöitsijä John Sandqvist ja Anna Höglund. Erottuaan ensimmäisestä puolisostaan Sandqvist eli kuolemaansa asti avoliitossa näyttelijä Vappu Jurkan kanssa.
Rolf Sandqvistin lapsia ovat Matti 1945, Ola 1946, Tom ja Sam 1954 sekä Vappu Jurkan kanssa yhteiset lapset Ville 1960 ja Kalle 1964. Pojista Tom Sandqvist on Ruotsissa asuva kirjailija ja taiteentutkija, joka on kirjoittanut isästään elämäkerran Pappa, min pappa ja lapsuudestaan puolifiktiivisen romaanin Det turkiska huset.
Teokset > Kirjoittajana

Rolle onnea etsimässä. Porvoo: WSOY 1944
Alberts bok. Helsingfors: Söderström 1946
Fjärilsväg. Helsingfors: Söderström 1947
Person. Helsingfors: Söderström 1948
Rolle ja hänen ystävänsä. Porvoo: WSOY 1950
Sommarflanör i Amerika. Stockholm: Fahlcrantz & Gumælius 1950
Taskspelaren. Helsingfors: Söderström 1957
Mitt kära krig. Borgå: Söderström 1967
Himmelsberget. Helsingfors: Söderström 1980
Teokset > Kuvittajana

Aapeli: Onko koira kotona: pakinoita. Porvoo: Söderström 1960
Aapeli: Puuhevonen pakkasessa: familjäärejä kertomuksia triviaaleista aiheista. Porvoo: WSOY 1962
Aapeli: Sipuleita: lapsellisia juttuja. Porvoo: WSOY 1956
Bueno de Mesquita, Irene: Miehet ovat porsaita. Helsinki: Kustannustalo 1953
Hälli, Matti & Rolf Sandqvist: Ystävämme Andersson. Helsinki: Otava 1945
Hälli, Matti & Rolf Sandqvist: Vanha mukava Andersson. Helsinki: Otava 1946
Hälli, Matti & Rolf Sandqvist: Sinisellä Saimaalla seilattiin. Helsinki: Otava 1957
Juva, Kerttu & Rolf Sandqvist: Niin tehtiin tupa. Helsinki: WSOY 1953
Kaksiparta: Pukkisänky. Forssa: Forssan kirjapaino 1957
Outakoski, Antti: Samekiela kiellaoahpa. Rovaniemi: Saamelaisten yhdistys 1976
Paloheimo, Oiva: Tirlittan: orpotyttö ihmisten ihmemaassa. Porvoo: Söderström 1975
Pesonen, Leo Alarik: Retkeilyllä Helsingin historiassa: Piirroksin somistanut Rolf Sandqvist. Helsinki: Otava 1946
Roine, Raul & Rolf Sandqvist: Tonttujen tepposet. Helsinki: Taidekorttikeskus 1948
Sale, Charles: Mestarismies. Jyväskylä: Gummerus 1998
Sandholm, Åke: Kärnvirke: sommarhistorier från skärgården. Helsingfors: Schildt 1945
Kirjallisuutta

Sandqvist, Tom: Pappa, min pappa: En bok om författaren och konstnären Rolf Sandqvist. Helsingfors: Söderström 1997
Sandqvist, Tom: Det turkiska huset: En berättelse på liv och död. Helsingfors: Söderströms 2002
Aiheesta muualla

Rolf Sandqvistin muistokirjoitus Hufvudstadsbladetissa.
Sonab

Sonab on ruotsalainen äänentoistoalan tuotemerkki, jonka historia ulottuu kaiutinsuunnittelija Stig Carlssonin (1925–1997) vuonna 1966 perustamaan yritykseen Sonab AB. Nykyisin Sonab on julkisten tilojen langattomia kaiutinjärjestelmiä markkinoivan Sonab Audio AB:n tavaramerkki. 1980-luvulla Sonab tunnettiin myös L. M. Ericssonin radiopuhelinmerkkinä sen ostettua Sonab-tuotemerkin ja radiopuhelintoiminnan 1978.
Historiaa

Stig Carlssonin ensimmäinen markkinoille tuoma kaiutinkonstruktio oli pientä tykkiä muistuttava ”Kolboxen”, lyhyiden puujalkojen varassa vinossa asennossa oleva katkaistu kartio, joka oli muotoiltu huolellisesti ja valmistettiin taivutetusta puusta. Teknisesti se oli bassorefleksikaiutin, joka muodostui neljästä eri suuntiin avautuvasta diskanttikaiuttimesta, 8-tuumaisesta keskiäänielementistä ja 10-tuumaisesta bassoelementistä. Kaiutinparia myytiin vuosina 1959–1962 yhdessä esivahvistimen kanssa nimellä Elektronlund Lund Ortho Acoustical System 1001, lyhennettynä LOAS 1001, sekä myös nimellä Audio-Nike 101. Järjestelmiä valmistettiin vain muutamia satoja kappaleita.
Seuraava malli oli muodoltaan yksinkertaisempi suorakulmainen Lund OA-25 eli ”McProud”, jonka kaiutinelementit avautuivat suoraan ylöspäin laatikon yläpinnasta. Se loi suunnan tuleville Carlsson-kaiuttimille ja oli myös 1966 perustetun Sonab AB:n ensimmäinen tuote. Carlsson-kaiuttimet tulivat siitä lähtien olemaan lattialla seisovia laatikoita, jotka oli helppo sijoittaa kuunteluhuoneeseen, koska kaiutin säteili ääntä vinosti ylöspäin läpi kaiuttimen yläosan korimaisen ritilän, eikä vaakasuoraan kuten useimmat kaiuttimet. Carlsson- tai Sonab-merkillä myydyt kaiuttimet voitiin sijoittaa kiinni seinään, ja ne pyrkivät hyödyntämään äänen heijastumista seinistä ja muista pinnoista, kun useimmat kaiutinsuunnittelijat pyrkivät minimoimaan heijastuksia.
Vuonna 1966 Carlssonin suunnittelemia kaiuttimia valmistamaan perustettu Sonab AB joutui talousvaikeuksiensa vuoksi valtion omistaman Statsföretagin (nyk. Procordia) haltuun vuonna 1969. Ruotsin valtio antoi Sonabille tuotekehitysvaroja, ja parhaimmillaan tuhatkunta ihmistä pääkonttorissa (Vällingby) sekä kahdessa tehtaassa (Skellefteå ja Gävle) työllistänyt yritys toi markkinoille Carlsson-merkkisiä kaiuttimia. Markkinoille tuotiin myös Sonab-merkkisiä viritinvahvistimia, C-kasettidekkejä ja levysoittimia, mutta ne hankittiin muilta valmistajilta. Kaiutinmalliston lippulaiva oli Sonab OA-2212, jossa oli 12 eri suuntiin säteilevää diskanttielementtiä, kaksi keskiäänielementtiä ja kaksi bassoelementtiä. Suosituin malli oli yli 100 000 kappaletta myynyt Sonab OA-5, josta tuli Ruotsin kaikkien aikojen eniten myyty hifikaiutinmalli.
Vuonna 1978 yritys lopetettiin sen laajennuttua tappiollisesti radiopuhelinalalle. Sonab AB:n lopettamisen jälkeen Stig Carlsson jatkoi kautinten suunnittelua ja valmistamista pienimuotoisemmin, kun taas Sonabista tuli Ericssonin radiopuhelinmerkki.
1990-luvun alussa Sonab-tuotemerkki joutui Ericssonilta omistajalle, joka myi sillä halpoja Aasiassa valmistettuja kaiuttimia. Yrittäjä otti käyttöön myös Carlsson-tuotemerkin, jota ei ollut suojattu kunnolla vaikka Stig Carlsson käytti sitä yhä omien kaiutintensa merkkinä.
Vuonna 1987 Ruotsin kuninkaallinen musiikkiakatemia palkitsi Stig Carlssonin säveltaiteen edistämismitalilla (Medaljen för tonkonstens främjande), jota on jaettu lähinnä muusikoille. Carlsson kuoli 1997.
Käännös suomeksi
Sikjärvi

| Sikjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°18′41″N, 25°05′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Ikkelinlahteen 
Järvinumero:  35.786.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,6 m  
Rantaviiva:  0,991 km  
Pinta-ala:  3,84 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSikjärvi 
Sikjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Auttoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,6 metriä mpy.
Sulo Huhma

Sulo Albert Huhma, vuoteen 1935  Hällström (12. syyskuuta 1893 Helsinki – 23. marraskuuta 1970 Madeira) oli suomalainen osuustoimintaliikkeen vaikuttaja ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Huhman vanhemmat olivat työmies Albert Hällström ja Matilda Friman ja puoliso vuodesta 1918 Alina Adele Hellström. Huhma kävi neljä luokkaa Helsingin normaalilyseota 1903–1910 ja suoritti Helsingin kauppakoulun 1911. Opintomatkoja hän teki useisiin eri maihin. Huhma oli SOK:n Helsingin konttorin konttoristi 1913–1915, SOK:n pääkonttorin ruokatavaraosaston konttoristi 1915–1917 ja marja- ja sienikaupan neuvoja 1917–1919, SOK:n Tampereen konttorin ruokatavaramyyjä ja kirjeenvaihtaja 1919–1927, SOK:n pääkonttorin ruokatavaraosaston apulaishoitaja ja sittemmin elintarvikeosaston hedelmä- ja säilykekaupan hoitaja 1927–1941, SOK:n Kokkolan konttorin johtaja 1941–1957 ja Helsingin konttorin johtaja vuodesta 1958. Hän oli myös Oy Sokle Ab:n toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja 1941–1958 ja hänellä oli useita osuustoiminnallisia ja muita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Huhma sai 1960.
Sulo Honkanen

Sulo Emil Honkanen (1. tammikuuta 1905 Turku – 10. heinäkuuta 1962 Iisalmi) oli suomalainen kuvataiteilija. Muotokuviakin tehnyt Honkanen kuvasi iisalmelaisia ja yläsavolaisia näkymiä maisemamaalauksissaan.
Honkanen kävi oppikoulua Iisalmessa vuosina 1915–1919, josta siirtyi Kajaanin yhteiskouluun. Kadettikoulussa hän oli vuosina 1923–1924. Honkanen opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1930–1934 ja teki opintomatkan Ruotsiin vuonna 1936 sekä oli professori Wilho Sjöströmin oppilaana. Vuonna 1935 Honkanen opetti piirustusta ja kaunokirjoitusta Iisalmen yhteislyseossa. Sotavuosien jälkeen Honkanen toimi opettajana Iisalmen Kuvaamataidekerhossa.
Honkanen järjesti ensimmäisen yksityisnäyttelynsä Iisalmen seurahuoneella vuonna 1933. Siilinjärven seurakunta päätti vuonna 1934 tilata Siilinjärven kirkon alttaritaulun Honkaselta, ja hän toteutti alttaritaulun yhdessä Santeri Salokiven kanssa. Nuoruusvuosinaan Honkanen oli innokas urheilija.
Honkanen oli suojeluskuntaupseeri. Toisessa maailmansodassa hän toimi jalkaväenkomppanian päällikkönä vuosina 1939–1940 ja 1941–1944. Sotilasarvoltaan Honkanen oli luutnantti. Honkasen vanhemmat olivat kirjansitoja Eemil Viktor Honkanen ja Maria Vilhelmiina (o.s. Ihalainen). Puoliso oli kassanhoitaja Hulda Sofia (o.s. Kavander).
Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 1993

Suomen jääkiekkomaajoukkue vuoden 1993 maailmanmestaruuskisoissa jotka järjestettiin Saksassa.
Kokoonpano

Päävalmentaja:  Pentti Matikainen
| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja | Joukkue (1992-1993) |
| --- | --- | --- | --- |
| MV | 30 | Markus Ketterer |  Jokerit |
| MV | 35 | Sakari Lindfors |  HIFK |
| MV | 31 | Ari Sulander |  Jokerit |
| P | 2 | Mikko Haapakoski |  TPS |
| P | 8 | Kari Harila |  TPS |
| P | 4 | Erik Hämäläinen |  Jokerit |
| P | 7 | Waltteri Immonen |  Jokerit |
| P | 5 | Timo Jutila |  Tappara |
| P | 12 | Janne Laukkanen |  HPK |
| P | 88 | Ville Sirén |  Luleå HF |
| H | 15 | Mika Alatalo |  Lukko |
| H | 13 | Saku Koivu |  TPS |
| H | 14 | Jari Korpisalo |  Ässät |
| H | 40 | Mika Nieminen |  Luleå HF |
| H | 20 | Marko Palo |  HPK |
| H | 27 | Timo Peltomaa |  Ilves |
| H | 24 | Juha Riihijärvi |  JyP HT |
| H | 22 | Timo Saarikoski |  Lukko |
| H | 16 | Keijo Säilynoja |  Jokerit |
| H | 10 | Esa Tikkanen |  New York Rangers |
| H | 28 | Jarkko Varvio |  HPK |
| H | 11 | Vesa Viitakoski |  Tappara |
| H | 26 | Juha Ylönen |  HPK |
Suojärven rata

Suojärven rata on Venäjällä sijaitseva, Petroskoin ja Suojärven välinen rautatie.[lähde? ] Se kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin.
Suolahden yhtenäiskoulu

| Suolahden yhtenäiskoulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Telakkakatu 15, 44200 Suolahti, Äänekoski
Koordinaatit:  62.5629°N, 25.8699°E
Tyyppi:  suomenkielinen yhtenäiskoulu
Rehtori:  Mika Lehtonen
Opiskelijoita:  636 (2021, luokka-asteet 1-9)
Verkkosivut
Suolahden yhtenäiskoulu on Äänekosken Suolahden taajamassa toimiva yhtenäiskoulu.  Vuonna 2021 Suolahden koulua kävi noin 640 perusasteen opiskelijaa. Heistä noin 300 oli alakoulun (luokka-asteet 1-6) ja 340 yläkoulun (7-9) oppilaita.
Ennen yhtenäiskoulun uudisrakennuksen valmistumista (2019) Asemakadun koulu oli osa Suolahden yhtenäiskoulua.
Suolahden keskustaajamassa sijaitseva yhtenäiskoulu on perustettu vuonna 2018, kun aiemmat Telakkakadun koulu ja Asemakadun koulu yhdistettiin. Uusi yhtenäiskoulun koulurakennus otettiin käyttöön keväällä 2019, vaikka virallinen avaus oli vasta joulukuussa 2019. Suolahden uimahalli toimii koulun yhteydessä ja lähistöllä sijaitsee myös jäähalli.
Sulkavanjärvi (Mäntsälä)

| Sulkavanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Mäntsälä
Koordinaatit:  60°45′47″N, 25°13′20″E
Järvinumero:  19.005.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,2 m 
Rantaviiva:  4,88 km 
Pinta-ala:  0,96 km² 
Tilavuus:  0,001 km³ 
Keskisyvyys:  1 m 
Suurin syvyys:  3,6 m 
 fiSulkavanjärvi 
Sulkavanjärvi on runsasravinteinen ja erittäin matala järvi Mäntsälän luoteisosassa pohjoisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 96 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 67 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Sulkavanjärven rannat ovat soistuneet. Järven pituus kaakosta luoteeseen on noin 1,7 kilometriä. Järven koillisosan Suolahti leventää järven pohjoisosan yli kilometrin mittaiseksi, järven eteläosan leveys on noin puoli kilometriä. Saaria ei ole. Sulkavanjärven koillisosassa Anikanniemen luoteispuolella sijaitsee 3,6-metrinen syvänne, suurin osa altaasta on melko tasasyvyistä, korkeintaan 1,2 metriä. Valuma-alueella harjoitettava maatalous kuormittaa Sulkavanjärveä. Sen ekologinen tila oli vuonna 2019 välttävä, vesitilavuus on 973 000 kuutiometriä eli 973 miljoonaa litraa.
Sulkavanjärven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta lähtee laskuoja Sulkavanniemen länsipuolitse länteen kohti Mustijokea. Sulkavanjärven kaakkoispuolella sijaitsee Suojärvi ja etelässä Kilpijärvi.
Sulkavanjärven tärkeimmät saaliskalat ovat hauki ja kuha. Järvessä esiintyy myös ankerias, made, pasuuna, suutari ja useita muita kalalajeja. Sulkavanjärvi on merkittävä lintujärvi.
Sulkavanjärvi (19.005.1.001) kuuluu Sulkavanjärven valuma-alueeseen (19.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Mustijoen vesistössä (19). Sulkavanjärvi on Sulkavanjärven alueen toiseksi laajin vakavesi. Alueeseen kuuluu kuusi vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Suojärvi, Sulkavanjärvi, Pursijärvi, Rutajärvi, Lammikko ja Lammijärvi. Mäntsälän 30:stä järvestä Sulkavanjärvi on kuudenneksi laajin.
Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 1997

Suomen jääkiekkomaajoukkue vuoden 1997 maailmanmestaruuskisoissa jotka järjestettiin Suomessa.