stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oktadekaani
Aiheesta muualla

PubChem: Octadecane (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Octadecane (englanniksi)
ChemBlink: Octadecane (englanniksi)
https://phytochem.nal.usda.gov/phytochem/chemicals/show/59279 Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Octadecane] {en}}
Pherobase: Floral Compound – 18Hy (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical – 18Hy (englanniksi)
Yksinkertaisimmat hiilivedyt
| --- | --- |
Alkaanit: {| style="text-align:center;" |  | metaani | etaani | propaani | butaani | pentaani | heksaani | heptaani | oktaani | nonaani | dekaani | undekaani | dodekaani |- | CH4 | C2H6 | C3H8 | C4H10 | C5H12 | C6H14 | C7H16 | C8H18 | C9H20 | C10H22 | C11H24 | C12H26 |-  |}
Alkeenit: {| style="text-align:center;" |  |   | eteeni | propeeni | buteeni | penteeni | hekseeni | hepteeni | okteeni | noneeni | dekeeni | undekeeni | dodekeeni |- |   | C2H4 | C3H6 | C4H8 | C5H10 | C6H12 | C7H14 | C8H16 | C9H18 | C10H20 | C11H22 | C12H24 |-  |}
Alkyynit: {| style="text-align:center;" |  |   | etyyni | propyyni | butyyni | pentyyni | heksyyni | heptyyni | oktyyni | nonyyni | dekyyni | undekyyni | dodekyyni |- |   | C2H2 | C3H4 | C4H6 | C5H8 | C6H10 | C7H12 | C8H14 | C9H16 | C10H18 | C11H20 | C12H22 |-  |}
Liisa

| Liisa, Lisa |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Liisa: 19. marraskuuta
– ruotsinkielinen:  Lisa: 19. marraskuuta
– ortodoksinen:  Liisa: 24. huhtikuuta, 5. syyskuuta
Muunnelmia:  Liisi
Vastineita eri kielissä:  Elizabeth, Lise
Nimen alkuperä:  Elisabet
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Liisa on suomalainen naisen etunimi. Se on lyhentymä Elisabetista (Eliseba, hepr. ’Jumala on valani’ tai ’Jumala antaa avun’). Monissa maissa nimi esiintyy muodossa Lisa. Suomessa nimestä on käytössä myös muunnos Liisi. Liisa on ollut Suomen almanakassa Elisabetin perinteisenä päivänä 19. marraskuuta vuodesta 1950, Liisi vuodesta 1973. Liisa on yleinen myös yhdysnimien loppuosana. Liisa-nimen sisältäviä yhdysnimiä, joilla on Suomessa yli 500 kantajaa, ovat Anna-Liisa, Eeva-Liisa, Eija-Liisa, Maija-Liisa, Liisa-Maija, Marja-Liisa, Pirjo-Liisa, Pirkko-Liisa, Riitta-Liisa, Ritva-Liisa ja Sirkka-Liisa. Niitä annettiin erityisesti 1900-luvun puolenvälin tienoilla. Anna-Liisa on Suomen yleisin yhdysnimi.
Liisan yleinen lempinimi on Lissu.
Eri vuosikymmenillä nimi Liisa on annettu seuraavassa taulukossa mainitulle määrälle lapsia:
| Syntymävuodet | Miehiä | Naisia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- |
| –1899 | alle 5 | 3 080 | alle 3 085 |
| 1900–19 | 0 | 4 734 | 4 734 |
| 1920–39 | 0 | 30 262 | 30 262 |
| 1940–59 | alle 5 | 44 069 | alle 44 074 |
| 1960–79 | 0 | 10 915 | 10 915 |
| 1980–99 | 0 | 5 817 | 5 817 |
| 2000–09 | 0 | 1 907 | 1 907 |
| 2010–19 | 0 | 1 837 | 1 837 |
| Yhteensä | alle 10 | 102 621 | alle 102 631 |
Lisäksi nimi Lisa on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 3 532 naiselle ja muutamalle miehelle.
Liisa yhdysnimen osana > Eeva-Liisa

Eeva-Liisa Haimelin (s. 1943), näyttelijä
Eeva-Liisa Inkeroinen (s. 1963), työmarkkinajuristi
Eeva-Liisa Isomaa (s. 1956), taidegraafikko
Eeva-Liisa Manner (1921–1995), kirjailija
Eeva-Liisa Moilanen (s. 1943), poliitikko
Eeva-Liisa Myllymäki, o.s. Kalliolahti (s. 1948), juoksija
Eeva-Liisa Poutanen (s. 1953), kemisti ja merentutkija
Eeva-Liisa Saarinen (s. 1952), mezzosopraano
Eeva-Liisa Sorainen (s. 1957), kuvanveistäjä ja keraamikko.
Liisa yhdysnimen osana > Eija-Liisa

Eija-Liisa Ahtila (s. 1959), videotaiteilija, ohjaaja, valokuvaaja
Eija-Liisa Löyttyniemi (s. 1939), taidemaalari.
Liisa yhdysnimen osana > Henni-Liisa

Henni-Liisa Stam (s. 1988), ääninäyttelijä ja näyttelijä
Liisa yhdysnimen osana > Impi-Liisa

Impi-Liisa Kilpeläinen (1888–1948), opettaja, toimittaja ja Mannerheimin Lastensuojeluliiton esitelmöitsijä ja kerhotoiminnan johtaja
Liisa yhdysnimen osana > Kreeta-Liisa

Kreeta-Liisa Yli-Säntti (s. 1991), jalkapallomaalivahti
Liisa yhdysnimen osana > Liisa-Maria

Liisa-Maria Lusti (s. 2004), virolainen seitsenottelija ja pituushyppääjä
Liisa-Maria Piila (1927–2002), toimittaja, tiedottaja, suomentaja ja pakinoitsija
Liisa-Maria Sneck (s. 1968), jääkiekkomaalivahti
Liisa yhdysnimen osana > Maija-Liisa

Maija-Liisa Bäckström (1922–2012), historiantutkija
Maija-Liisa Fredman (1916–2000), elokuvanäyttelijä
Maija-Liisa Friman (s. 1952), diplomi-insinööri ja yritysjohtaja
Maija-Liisa Harjanne, Maikki Harjanne (1944–2023), lastenkirjailija ja kuvittaja
Maija-Liisa Heini (1917–1988), toimittaja ja pakinoitsija
Maija-Liisa Isojärvi (1924–2018), opettaja, kirjailija, suomentaja
Maija-Liisa "Sesse" Koivisto (1932–2021), biologi ja tietokirjailija
Maija-Liisa Lahtinen (s. 1949), talousrikollinen, Urpo Lahtisen leski
Maija-Liisa Lindqvist (s. 1951), poliitikko
Maija-Liisa Majanlahti (1939–2017), näyttelijä
Maija-Liisa Márton (s. 1944), näyttelijä ja teatterivaikuttaja
Maija-Liisa Peuhu (s. 1942), näyttelijä
Maija-Liisa Rask (s. 1951), SDP:n kansanedustaja ja ministeri
Maija-Liisa Veteläinen (s. 1948), poliitikko
Maija-Liisa Virtanen (1911–1960), kääntäjä.
Liisa yhdysnimen osana > Mona-Liisa

Mona-Liisa Nousiainen (1983), maastohiihtäjä ja harmonikansoittaja
Liisa yhdysnimen osana > Pirkko-Liisa

Pirkko-Liisa Haarmann (1939–2021), oikeustieteen professori ja Korkeimman oikeuden jäsen
Pirkko-Liisa Kalliomäki (1942–2002), lääketieteen professori ja keksijä
Pirkko-Liisa Kyöstilä (s. 1957), diplomaatti
Pirkko-Liisa Lehtosalo-Hilander (s. 1934), arkeologi
Pirkko-Liisa Perttula (s. 1985), toimittaja-kirjailija.
Pirkko-Liisa Summa (1938–2013), toimittaja
Pirkko-Liisa Surojegin (s. 1950), kuvittaja, taidegraafikko ja kirjailija
Pirkko-Liisa Tikka (s. 1947), oopperalaulaja ja näyttelijä
Liisa yhdysnimen osana > Riitta-Liisa

Riitta-Liisa Arranz (s. 1948), poliitikko
Riitta-Liisa Bovellan (s. 1972), pikajuoksija
Riitta-Liisa Haavisto (1930–2009), tekstiilitaiteilija ja vaatesuunnittelija
Riitta-Liisa Helminen (s. 1946), näyttelijä
Riitta-Liisa Ketamo (s. 1951), aitajuoksija ja viisiottelija
Riitta-Liisa Roponen (s. 1978), maastohiihtäjä.
Liisa yhdysnimen osana > Ritva-Liisa

Ritva-Liisa Harjumaa (1932–2022), kirjailija ja runoilija
Ritva-Liisa Karvetti (1929–2016), maatalous- ja ravitsemustieteilijä
Ritva-Liisa Korhonen (s. 1960), sopraano
Ritva-Liisa Pohjalainen (s. 1949), koru-, vaate- ja taidemuotoilija
Ritva-Liisa Relander (1930–2019), aikakauslehtitoimittaja
Ritva-Liisa Sumu (1945–1975), toimittaja
Ritva-Liisa Vainio (s. 1943), pesäpalloilija.
Liisa yhdysnimen osana > Sirkka-Liisa

Sirkka-Liisa Anttila (s. 1943), keskustalainen poliitikko ja ministeri
Sirkka-Liisa Ekman (1943–2020), sairaanhoitaja, lääkäri ja professori
Sirkka-Liisa Eriksson (s. 1958), matemaatikko
Sirkka-Liisa Forslund (1949–2011), ruotsinsuomalainen tanssija
Sirkka-Liisa Hahmo, kielitieteilijä
Sirkka-Liisa Jämsä-Jounela, kemian tekniikan professori
Sirkka-Liisa Kivelä (s. 1975), yleislääketieteen professori
Sirkka-Liisa Konttinen, valokuvaaja
Sirkka-Liisa Lampinen, korkeushyppääjä
Sirkka-Liisa Landry, shakinpelaaja
Sirkka-Liisa Leskinen (1938–2018), näyttelijä
Sirkka-Liisa Lonka, taiteilija
Sirkka-Liisa Lähteenoja, toimittaja, lehdenkustantaja, kirjailija
Sirkka-Liisa Sass (1938–2022), lauluntekijä, sanoittaja, kehotaiteilija
Sirkka-Liisa Sjöblom, kirjallisuuden suomentaja
Sirkka-Liisa Valle, iho- ja sukupuolitautien erikoislääkäri
Sirkka-Liisa Wilén (1927–2015), näyttelijä.
Liisa yhdysnimen osana > Ulla-Liisa

Ulla-Liisa Heino (1934–2023), kirjallisuuden suomentaja
Kuvitteellisia Liisoja ja Lisoja

Liisa, Leevi and the Leavingsin "Lahopää-Liisa"-kappaleen hahmo
Liisa, Liisan seikkailut ihmemaassa -kirjan päähenkilö (engl. Alice)
Lievestuoreen Liisa, Irwin Goodmanin hittikappale Lievestuoreen tehtaan varjossa asuvasta Liisasta
Lisa, elokuvassa Lisa – unelmien nainen
Liisa pien´, suomennettu versio marssilaulusta Lili Marleen
Liisa Rohtovaara, Karvinen-sarjakuvan lääkäri
Liisa pien, Hectorin kappale (1975)
Liisa Jetson (Jane Jetson), piirrossarjassa Jetsonit
Hentun Liisa, vanhan lorun hahmo, jonka merkitys on kuka tahansa muu: sinä, minä ja Hentun Liisa... Samaan loruun kuuluvat Puntun Paavo, Juortanan Jussi, Kapakka-Lassi ja Myllärin Matti.
Liisa Laitela (nyk. Kristiina Pohjonen), televisiosarjassa Salatut elämät
Liisa Salo, televisiosarjassa Salatut elämät
Liisa Valonen, televisiosarjassa Salatut elämät
Liisa, yksi keskeisistä henkilöistä elokuvassa Täältä tullaan elämä
Lisa Brandt, toinen päähenkilöistä Frank Perryn ohjaamassa draamaelokuvassa David ja Lisa
Lisa Cuddy, televisiosarjassa House
Lisa Simpson, piirrossarjassa Simpsonit
Liisa, hahmo lastenohjelmassa Barbapapa
Liisa, toinen päähenkilöistä animaatiosarjassa Kasper ja Liisa
Peukalo-Liisa, Andersenin sadun päähenkilö
Pikku-Liisa, Pikku-Kallen naispuolinen vastine
Liisa, Juhani Ahon romaanin Rautatie päähenkilö, Matin vaimo
Liisa Metsola, televisiosarjassa Metsolat
Liisa Tähtinen, televisiosarjassa Blondi tuli taloon
Liisa Vallaton (engl. Alice Mitchell), Ville Vallattoman äiti
Sirkka-Liisa Ruohojärvi, televisiosarjassa Salatut elämät
Muita Liisoja ja Lisoja

Mona Lisa, Leonardo da Vincin maalaus
Lisa von Lübeck, replika Hansaliiton koggilaivasta
lappuliisa, naispuolinen pysäköinninvalvoja, myös parkkipirkko, am.engl. Meter-maid. Uuden Suomen nimikilpailussa 1971 lappuliisa sai eniten ääniä; nimitys oli tosin jo käytössä.
ahkeraliisa, huonekasvi
mittaliisa, jolla mitataan esimerkiksi sukkapuikon paksuus
pissaliisa (myös lissu), pissis
Lissut-yhtye.
Ed Stafford

Ed Stafford (s. 26. joulukuuta 1975) on englantilainen tutkimusmatkailija ja retkeilijä; hänet tunnetaan ensimmäisenä ihmisenä, joka käveli Amazonjoen sen koko pituudelta.
Staffordin matka kesti 859 päivää ja hän pyrki tempauksellaan saamaan enemmän ihmisten tietoon Amazonin sademetsään kohdistuvaa tuhoutumista. Osan matkastaan hän kirjoitti blogia Prince’s Rainforests Projectille, ja matkan lopuksi blogi oli liitetty jo 300 eri artikkeliin.
Staffordin matkasta on kirjoitettu vuonna 2011 julkaistu kirja Walking the Amazon. Lisäksi siitä on tehty samanniminen televisiosarja.
1-metyylipiperatsiini

| 1-metyylipiperatsiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  109-01-3
PubChem CID:  53167
SMILES:  CN1CCNCC1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H12N2
Moolimassa:  100,16 g/mol
Sulamispiste:  −6 °C
Kiehumispiste:  138 °C
    
1-metyylipiperatsiini eli N-metyylipiperatsiini on heterosyklinen yhdiste ja piperatsiinijohdos, jota käytetään esimerkiksi syklitsiinin valmistuksessa. Yhdiste on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä ja sen sulamispiste on −6 °C ja kiehumispiste on 138 °C.
1-metyylipiperatsiinin molekyylikaava on C5H12N2, CAS-numero 109-01-3 ja moolimassa 100,16 g/mol.
Aiheesta muualla

1-metyylipiperatsiini (CID 53167) (englanniksi)
ChemBlink: 1-Methylpiperazine (englanniksi)
Tom Evans

| Tom Evans |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. kesäkuuta 1947
Kuollut: 19. marraskuuta 1983 (36 vuotta)
Ammatti:  muusikko laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Aktiivisena:  1966–1983
Tyylilajit:  rock ja voimapop 
Soittimet:  bassokitara ja kitara 
Yhtyeet:  Badfinger
Levy-yhtiöt:  Apple Records ja Manticore Records 
Aiheesta muualla
www.tomevans.info
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Thomas "Tom" Evans (5. kesäkuuta 1947 – 19. marraskuuta 1983) oli brittiläinen muusikko ja laulaja-lauluntekijä.
Hän toimi myös pop/rock-yhtye Badfingerin basistina 1960-luvun lopusta vuoteen 1975, jolloin Badfinger hajosi Peter Hamin itsemurhan takia.
Kahdeksan vuotta Hamin kuolemasta ja Badfingerin hajoamisesta Evans teki itsemurhan marraskuussa 1983.
Evans ja Ham ovat tehneet yhdessä kappaleen "Without You" (suom. ilman sinua).
Tom Evans meni naimisiin Marianne Evansin kanssa 18. toukokuuta 1973. Heillä on lapsi nimeltä Stephen.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Arvid Lindman

| Arvid Lindman |
| --- | --- |

Ruotsin pääministeri
 29. toukokuuta 1906 – 7. lokakuuta 1911  
Monarkki:  Oskar II Kustaa V
Edeltäjä:  Karl Staaff
Seuraaja:  Karl Staaff
 2. lokakuuta 1928 – 7. kesäkuuta 1930  
Monarkki:  Kustaa V
Edeltäjä:  Carl Gustaf Ekman
Seuraaja:  Carl Gustaf Ekman
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. syyskuuta 1862 Österbybruk, Ruotsi
Kuollut: 9. joulukuuta 1936 (74 vuotta) Croydon, Lontoo, Englanti
Puoliso:  Annie Almström
Tiedot
Puolue:  Maltillinen kokoomus
Salomon Arvid Achates Lindman (19. syyskuuta 1862 Österbybruk – 9. joulukuuta 1936 Croydon Englanti, lento-onnettomuus) oli ruotsalainen poliitikko ja teollisuusmies.
Arvid Lindman syntyi Österbybrukissa, teollisuusmiehen Emil Achates Lindmanin poikana. Hän meni naimisiin 1888 Anna Lovisa "Annie" Almströmin kanssa, joka oli teollisuusmiehen Robert Almströmin ja Eva Pålmanin tytär. He saivat kolme lasta.
Lindman kävi laivaston sotakorkeakoulun ja yleni amiraaliksi. Poliitikkona hän edusti maltillista konservatismia. Vuosina 1912–1935 hän oli Lantmannapartietin puheenjohtaja parlamentissa. Lindman oli myös johtaja Telegrafstyrelsenissä 1904–1907, mutta oli virkavapaalla suurimman ajan. Toimitusjohtajana hän oli Iggesunds brukissä vuosina 1892–1903 ja samoin Strömbacka bruks AB:ssa 1903–1923.
Vuosina 1906–1911 ja 1928–1930 hän oli oikeistohallitusten pääministerinä. Hänen ensimmäinen hallituksensa toteutti muun muassa miesten yleisen äänioikeuden.
Vuosina 1913–1935 hän oli Allmänna valmansförbundetin puheenjohtaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arvid Lindman Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Karl StaaffCarl Gustaf Ekman | Ruotsin pääministeri 1906-19111928-1930 | Seuraaja: Karl StaaffCarl Gustaf Ekman |
| n k Ruotsin pääministerit |
| --- | --- | --- |
:  De Geer  Posse  Thyselius  Themptander  Bildt  Åkerhielm  Boström  von Otter  Boström  Ramstedt  Lundeberg  Staaff  Lindman  Staaff  Hammaskjöld  Swartz  Edén  Branting  De Geer  von Sydow  Branting  Trygger  Branting  Sandler  Ekman  Lindman  Ekman  Hamrin  Hansson  Pehrsson-Bramstorp  Hansson  Erlander  Palme  Fälldin  Ullsten  Fälldin  Palme  Carlsson  Bildt  Carlsson  Persson  Reinfeldt  Löfven  Andersson  Kristersson 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  IdRef
Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

Suomen Natura 2000 -alueet
Tämä on luettelo Suomen Natura 2000 -alueista. SCI-alue (Sites of Community Importance) on Euroopan unionin luontodirektiivin mukaisesti yhteisön tärkeänä pitämä alue. SPA -alue (Special Protection Area) on Euroopan unionin lintudirektiivin tarkoittama erityissuojelualue, ja SAC (Special Areas of Conservation) on erityisten suojelutoimien alue.
Luettelossa kohteet ovat virallisen Natura-nimen mukaisia. Usein samaan Natura-alueeseen kuuluu useita eri kohteita maastossa ja Natura-nimi on annettu jonkin maastokohteen mukaisesti, esimerkiksi Rauvolanlahti-nimiseen Natura-alueeseen FI0200060 kuuluu Rauvolanlahden lisäksi Friskalanlahti ja Kulhon saari.
Euroopan Natura 2000 -tietokannassa suojelualueista annetaan 1) sijainti, 2) nimi, maatunnus (FI) ja koodinumero, 3) erityiset lajit, 4) yleiskuvaus ja merkitys, 5) suojelun tila ja 6) kartta. Karttahaussa saa jopa tarkempaa tietoa kohteista. Ahvenanmaata varten on tehty erillinen karttahaku. Euroopan ympäristökeskuksen sivuilla on lajikohtaista tietoa, kuten monellako Natura 2000 -alueella ilvestä suojellaan.

| 1400043 | Sandön | Föglö | 60 | 60°04' | 20°26' |
| 1400044 | Ängesjö | Hammarland | 8 | 60°16' | 19°43' |
| 1400045 | Näsgärdan | Hammarland | 5 | 60°14' | 19°40' |
| 1400046 | Brändö (Bovik) | Hammarland | 0,5 | 60°17' | 19°39' |
| 1400047 | Signilskär - Märket | Hammarland | 21030 | 60°14'59" | 19°17'49" |
| 1400048 | Läggningsbådan | Hammarland | 3 | 60°24'31" | 19°39'07" |
| 1400049 | Lökö | Hammarland | 11 | 60°22' | 19°43' |
| 1400050 | Kattnäs | Hammarland | 0,5 | 60°11' | 19°41' |
| 1400051 | Utängarna | Jomala | 0,5 | 60°06' | 19°51' |
| 1400052 | Kasberget | Jomala | 10 | 60°08' | 19°57' |
| 1400053 | Blacksund | Kumlinge | 24 | 60°21' | 20°47' |
| 1400054 | Mörskär | Kökar | 803 | 59°46' | 21°09' |
| 1400055 | Karlbybådar | Kökar | 716 | 59°44' | 20°44' |
| 1400056 | Idö - Brunnskär | Kökar | 56 | 59°52' | 20°55' |
| 1400057 | Örskär - Fjällskär | Kökar | 6 | 59°59' | 21°01' |
| 1400058 | Lågskär | Lemland | 1059 | 59°50'23" | 19°55'42" |
| 1400059 | Södra Järsö | Lemland | 32 | 60°00' | 20°00' |
| 1400060 | Norra Espholm | Maarianhamina | 0,5 | 60°04' | 19°57' |
| 1400061 | Västra Espholm | Maarianhamina | 9 | 60°03' | 19°57' |
| 1400062 | Knöppelskär - Pargrund - Kråkskär | Saltvik | 103 | 60°26' | 20°14' |
| 1400063 | Toböle | Saltvik | 1 | 60°22' | 20°01' |
| 1400064 | Rannö | Saltvik | 405 | 60°32' | 20°12' |
| 1400065 | Stenverka | Vårdö | 38 | 60°21' | 20°22' |
| 1400066 | Gloet | Vårdö | 28 | 60°21' | 20°19' |
| 1400067 | Vikarskären | Vårdö | 1505 | 60°23' | 20°28' |
| 1400069 | Uddhagarna 1 | Eckerö | 5,1 | 60°09' | 19°33' |
| 1400070 | Uddhagarna 2 | Eckerö | 6,6 | 60°09' | 19°33' |
| 1400071 | Del av lgh. 26: 0, Storby | Eckerö | 0,5 | 60°13' | 19°33' |
| 1400072 | Del av gårdstomt i Kyrkoby | Eckerö | 0,5 | 60°12' | 19°36' |
| 1400073 | Del av stugtomt, Torp | Eckerö | 0,5 | 60°10' | 19°30' |
| 1400074 | Del av lgh. 17: 1, Torp | Eckerö | 0,5 | 60°11' | 19°32' |
| 1400075 | Lillsundet | Eckerö | 7,5 | 60°10' | 19°39' |
| 1400076 | Gloviken | Finström | 14,9 | 60°16' | 19°49' |
| 1400077 | Husöfjärden | Finström | 72,7 | 60°16' | 19°50' |
| 1400078 | Karlträsk | Hammarland | 17 | 60°11' | 19°44' |
| 1400079 | Moren | Jomala | 4 | 60°10' | 19°51' |
| 1400080 | Del av lgh. Jomala 6: 0, Jomala gård | Jomala | 0,5 | 60°10' | 19°59' |
| 1400081 | Näset | Kumlinge | 35 | 60°20' | 20°44' |
| 1400083 | Del av oljehamnsområdet | Maarianhamina | 0,5 | 60°05' | 19°56' |
| 1400084 | Del av lgh. 1: 0, Prästgården | Sund | 50 | 60°15' | 20°06' |
| 1400085 | Del av lgh. 6: 20, Bomarsund | Sund | 0,5 | 60°12' | 20°14' |
| 1400086 | Del av lgh. 2: 13, Vargata | Vårdö | 0,5 | 60°14' | 20°21' |
| 1400087 | Del av lgh. 2: 13, Vargata | Vårdö | 0,5 | 60°14' | 20°21' |
| 1400088 | Del av lgh. 5: 32, Vargata | Vårdö | 0,5 | 60°14' | 20°20' |
| 1400089 | Del av lgh. 2: 16, Lövö | Vårdö | 0,5 | 60°14' | 20°20' |
| 1400090 | Svenstjälpa | Vårdö | 195 | 60°14' | 20°25' |
Aldikarbi

| Aldikarbi |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  [(E)-(2-metyyli-2-metyylisulfanyylipropylideeni)amino] N-metyylikarbamaatti
CAS-numero:  116-06-3
PubChem CID:  2086
SMILES:  CC(C)(C=NOC(=O)NC)SC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C7H14N2O2S
Moolimassa:  190,263 g/mol
Sulamispiste:  100 °C
Tiheys:  1,2 g/cm3
Liukoisuus veteen:  6 g/l (25 °C)
Aldikarbi on karbamaatteihin kuuluva hyönteismyrkky. Sitä käytetään muun muassa ripsiäisiä, kirvoja, hämähäkkejä ja punkkeja vastaan, mutta tehokkainta se on loisiviin sukkulamatoihin.
Aldikarbi on antikoliiniesteraasi eli se estää koliiniesteraasien toiminnan, jolloin välittäjäaine asetyylikoliini ei hajoa hermostossa ja seuraa kolinergisen järjestelmän yliaktivoituminen. Se on myös nisäkkäille hyvin myrkyllistä ja sen LD50 on 0,8 mg/kg.
Aldikarbin kemiallinen kaava on C7H14N2O2S, moolimassa 190,263 g/mol ja CAS-numero 116-06-3. Aldikarbi on palavaa, väritöntä kiteistä ainetta, jonka sulamispiste on 100 °C, tiheys 1,2 g/cm3 ja liukoisuus veteen 25 °C:ssa 0,6 g/100 ml.
Aiheesta muualla

Aldikarbin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: Aldicarb (englanniksi)
Toxin, Toxin-Target Database (T3DB): Aldicarb (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Aldicarb (englanniksi)
ChemBlink: Aldicarb (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Aldicarb
Käännös suomeksi
Viron tiedeakatemia

Viron tiedeakatemian rakennus, joka on rakennettu vuosina 1865–1868 ja jonka on suunnitellut arkkitehti Martin Gropius. Rakennus sijaitsee Tallinnassa osoiteessa Kohtu tänav 6.
Viron tiedeakatemia (vir. Eesti Teaduste Akadeemia) on vuonna 1938 perustettu Virossa toimiva, korkeatasoisen tieteen tekemistä edustava ja edistävä järjestö, joka osaltaan tuo esille Viron tiedekenttää kansallisesti ja kansainvälisesti. Tiedekakatemian ensisijaisena tavoitteena on tukea tietoon pohjautuvan Viron rakentamista, edistää uuden osaamisen soveltamista taloudellisen kasvun ja elämisen laadun parantamiseksi Virossa sekä edesauttaa tieteen ja tieteellisen ajattelutavan yleistä arvostusta.
Viron tiedeakatemia nojautuu tekemisessään jäsentensä osaamiseen ja järjestää erilaista toimintaa tavoitteidensa saavuttamiseksi. Tiedeakatemia antaa riippumatonta ja korkeatasoista tieteellistä asiantuntija-apua ja tiedepoliittisiä neuvontaa, edistää korkeatasoista tiedettä, edistää yleisön tietämystä tieteestä ja tieteentekijöistä, kannustaa tutkimusyhteistyötä kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.
Viron tiedeakatemiaan kuuluu yhteensä 78 varsinaista ja 21 ulkomaista jäsentä.
Viron tiedeakatemian puheenjohtajina ovat toimineet:
1938–1940 Karl Schlossmann
1946–1950 Hans Kruus
1950–1968 Johan Eichfeld
1968–1973 Arnold Veimer
1973–1990 Karl Rebane
1990–1994 Arno Köörna
1994–2004 Jüri Engelbrecht
2004–2014 Richard Villems
2014– Tarmo Soomere
Aiheesta muualla

Viron tiedeakatemia torjuu jyrkästi kaasuputken (2.8.2007) (Arkistoitu – Internet Archive) (mtv.fi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: et:Eesti Teaduste Akadeemia
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki 2  Kroatia  Puola 
Muut:  IdRef 
Käännös suomeksi
Etilefriini

| Etilefriini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (RS)-3-[2-(etyyliamino)-1-hydroksietyyli]fenoli
CAS-numero:  709-55-7
PubChem CID:  3306
SMILES:  OC(c1cc(O)ccc1)CNCC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H15NO2
Moolimassa:  181,232 g/mol
Liukoisuus veteen:  0,0637 g/l (20 °C)
Etilefriini (C10H15NO2.) on matalan verenpaineen kohottamiseen tarkoitettu, sympatomimeetteihin kuuluva lääkeaine. Sitä käytetään ortostaattisen  hypotension eli pystyasennossa ilmenevän verenpaineen haitallisen laskun hoidossa. Etilefriini on fenyyliefriinin (metaoksedriinin) N-etyylianalogi. Se on suoravaikutteinen sympatomimeettinen aine, jolla on suuri affiniteetti alfa1- ja beeta1- reseptoreihin. Myös beeta2-reseptorit saattavat aktivoitua suuremmilla annoksilla.
Etilefriini nostaa sydämen iskutilavuutta ja pystyy siten lisäämään sydämen supistumiskykyä ja minuuttitilavuutta. Sillä on myös laskimotonusta ja keskuslaskimopainetta lisäävä vaikutus, minkä johdosta kiertävä verimäärä lisääntyy. Etilefriini lisää systolista verenpainetta enemmän kuin diastolista painetta ja lievää kronotrooppista vaikutusta (= sydämen syke nousee) on havaittu. Sitä annostellaan injektiona tai tabletteina. Oraalisesti nautittuna se imeytyy ruoansulatuskanavasta ja vaikuttaa 20 minuutissa.
Aiheesta muualla

PubChem: Etilefrine (englanniksi)
Kegg:  Etilefrine (englanniksi)