stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fröbelin Palikat (albumi)

| Fröbelin Palikat Fröbelin Palikat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1991
 Julkaistu: 1991
 Tyylilaji: lastenmusiikki
 Kesto: 40.08
 Levy-yhtiö: Base-Beat
Fröbelin Palikoiden muut julkaisut
|   | Fröbelin Palikat 1991 | Sutsisatsi 1993 |
Fröbelin Palikat on lastenmusiikkiyhtye Fröbelin Palikoiden vuonna 1991 julkaistu debyyttialbumi. Muutamat albumin kappaleet (”Leijonan metsästys”, ”Aistit”, ”Oli synkkä yö” ja ”Jumppalaulu”) äänitettiin uudestaan vuosina 1995 ja 1996 julkaistuille videoille Parhaat leikkilaulut 1 ja Parhaat leikkilaulut 2. Uudelleen äänitetyt versiot julkaistiin audioraitoina vuonna 2002 kokoelma-albumilla Parhaat palat.
Albumi koostuu pääosin uudelleen sovitetuista perinteisistä lastenlauluista lukuun ottamatta kappaleita ”Puhaltamaan” ja ”Pumppulaulu”, joka ovat Mats Lillrankin omat sävellykset. Lisäksi mukana on muutamia ruotsalaisen Mora Träsk -yhtyeen kappaleita (”Aamuin illoin”, ”Kassit käsissäin”, ”Aistit”, ”Viisi vauhtiveikkoa” ja ”Robotti-rock”) Lillrankin suomenkielisinä käännöksinä. Albumin ensimmäisten painosten kansilehti sisältää laulujen sanat ja leikkiohjeet. Uusimmissa painoksissa sanoja ja leikkiohjeita ei ole.
Kappaleet

Mukaan sä tuu  (Säv. Trad. San. Marja Arvola-Rantanen ) – 01.08
Pumppulaulu  (Säv. Trad. San. Mats Lillrank ) – 02.28
Aamuin, illoin ( Morgon, Middag, Kväll. Mora Träsk ) – 01.56
Valaskala – 01.26
Huugi-guugi – 01.59
Matilda Gorilla  (Säv. Mary Rice Suom. San. Heidi Ahonen ) – 02.34
Kassit käsissäin  (Lasse Gick  På Gatan. Mora Träsk ) – 02.02
Hämähäkki-rock  (Säv ja San. Trad) ) – 02.17
Aistit  (Sätt Ett Finger. Mora Träsk)  – 02.27
Puhaltamaan  (Säv ja San. Mats Lillrank)  – 02.01
Junan lähtö  (Säv ja San. Trad)  – 02.18
Ville ja Valle  (Säv. Eero Koivistoinen. San. Kirsi Kunnas)  – 01.21
Jumppalaulu  (Säv. Trad. San. Mats Lillrank)  – 01.32
Oli synkkä yö  (Säv ja San Trad)  – 01.43
Savusauna-rock  (Säv ja San Mikko Perkoila)  – 02.15
Viisi vauhtiveikkoa  (Fem Vilda Ungar. Mora Träsk)  – 02.06
Leijonan häntä  (Säv. Trad. San. Liisa Tenkku)  – 01.55
Leijonan metsästys (Säv ja San. Trad)  – 04.16
Robotti-rock  (Gå Utan Trå. Mora Träsk)  – 02.39
Kokoonpano

Mats Lillrank – kitara, laulu
Timo Nuutinen – basso, taustalaulu, huuliharppu raidalla 11
Ari Bergström – kosketinsoittimet, taustalaulu, basso raidalla 11
Hannu Mäkelä – rummut
Kokoonpano > Tuotanto

Kari Pesonen – äänittäjä, miksaaja (Base-Beat Studiot)
Hannu Heinisaari – kansikuva
RN Ruggiero di Lauria

| RN Ruggiero di Lauria |
| --- | --- |
 RN Ruggiero di Lauria

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Regio Cantiere di Castellammare di Stabia, Castellammare di Stabia
Kölinlasku:  3. elokuuta 1881
Laskettu vesille:  9. elokuuta 1884
Palveluskäyttöön:  1. helmikuuta 1888
Poistui palveluskäytöstä:  11. marraskuuta 1909
Tekniset tiedot
Uppouma:  9 886 t (normaali) 10 997 t (kuormattu)
Pituus:  105,9 m (kokonaispituus)
Leveys:  19,84 m
Syväys:  8,29 m
Koneteho:  10 591 ihp
Nopeus:  17 solmua
Miehistöä:  507
Aseistus
Aseistus:  4 × 17"/27 tykkiä 2 × 6"/32 tykkiä 4 × 4,7"/32 tykkiä 2 × 14" torpedoputkea
RN Ruggiero di Lauria (ital. Regia Nave Ruggiero di Lauria) oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1884 vesillelaskettu Ruggiero di Lauria -luokan pre-dreadnought-taistelulaiva.
Valmistus

Alus tilattiin Regio Cantiere di Castellammare di Stabialta Castellammare di Stabiasta, missä köli laskettiin 3. elokuuta 1881. Alus laskettiin vesille 9. elokuuta 1884 ja liitettiin laivastoon 1. helmikuuta 1888.
Palvelus

Alus poistettiin alusluettelosta 11. marraskuuta 1909.
Alaston satama

| Alaston satama> On the Waterfront |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Elia Kazan
Käsikirjoittaja:  Budd Schulberg
Tuottaja:  Sam Spieger
Säveltäjä:  Leonard Bernstein
Kuvaaja:  Boris Kaufman
Leikkaaja:  Gene Milford
Tuotantosuunnittelija:  Richard Day
Pukusuunnittelija:  Anna Hill Johnstone
Pääosat:  Marlon Brando Karl Malden Eva Marie Saint Rod Steiger Lee J. Cobb
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1954
Kesto:  108 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alaston satama on klassikkoelokuva vuodelta 1954. Elokuvan ohjasi Elia Kazan ja siinä oli pääosissa Marlon Brando, Karl Malden ja Eva Marie Saint. Elokuva oli ehdolla aikoinaan kahteentoista Oscar-palkintoon ja se sai niitä peräti kahdeksan. Elokuvaa pidetään nykyään yhtenä kaikkien aikojen suurimmista mestariteoksista. Elokuva perustuu Malcolm Johnsonin kirjoittamaan New York Sun -lehdessä vuonna 1948 julkaistuun 24-osaiseen artikkelisarjaan Crime on the Waterfront.
Elokuva valittiin vuonna 1989 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. The New York Timesin kriitikot valitsivat Alastoman sataman vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Juoni

Elokuva kertoo ahtaajien väkivaltaisesta ja korruptoituneesta elämästä. Sataman seutua hallitsee järjestäytynyt rikollisuus; sen näkyvimpiä hahmoja ovat Johnny Friendly (Lee J. Cobb) ja hänen apulainensa Charley Malloy (Rod Steiger). Charleyn veli Terry Malloy (Marlon Brando) on myös mukana rikollisjärjestön toiminnassa. Terry tapatuttaa epämiellyttäviä kysymyksiä kyselleen ystävänsä houkuttelemalla hänet katolle josta hänet työnnetään alas. Myöhemmin Terry tapaa murhatun miehen sisaren, Edie Doylen (Eva Marie Saint) ja rakastuu tähän. Terry alkaa katua tekemisiään ja rikollisjärjestöön kuulumista.
Sataman pappi Isä Barry (Karl Malden) vastustaa aktiivisesti rikollisjärjestöä ja kertoo Terrylle murhan tapahtuneen koska murhattu aikoi paljastaa Johnny Friendlyn ammattiyhdistystoiminnan korruptuneisuuden. Pappi pyytää Terryä asettumaan gangstereita vastaan, mutta Terry on vastahakoinen.
Terry alkaa kiintyä Edieen entistä syvemmin ja päättää sen takia ruveta käymään rikollisjärjestöä vastaan. Terryn veli yrittää saada Terryä luopumaan päätöksestään, mutta Terry ei taivu ja Terryn veli taipuu tämän tahtoon. Vähän myöhemmin Terryn veli tapetaan Johnny Friendlyn miesten murskatessa hänet ja naulatessa hänen ruumiinsa seinään. Silloin Terry päättää todistaa oikeudessa Friendlyä ja hänen rikollisjoukkoonsa vastaan.
Kuulusteluja seuraavana aamuna Friendlyn jengi pieksee hänet henkihieveriin. Terryn uhma ja rohkeus saa kuitenkin satamamiehet hänen puolelleen ja vastustamaan Friendlyn jengiä. Terry on voittanut.
Oscar-palkinnot > Voitetut

Paras miespääosa - Marlon Brando
Paras elokuva - Sam Spiegel, tuottaja
Paras naissivuosa - Eva Marie Saint
Paras lavastus, mustavalkoelokuva - Richard Day
Paras kuvaus, mustavalkoelokuva - Boris Kaufman
Paras ohjaus - Elia Kazan
Paras leikkaus - Gene Milford
Paras alkuperäinen käsikirjoitus - Budd Schulberg
Oscar-palkinnot > Oscar-ehdokkuudet

Paras miessivuosa - Lee J. Cobb
Paras miessivuosa - Karl Malden
Paras miessivuosa - Rod Steiger
Paras musiikki - Leonard Bernstein
Saakelin sunnuntai

| Saakelin sunnuntai> Sunday Bloody Sunday |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Schlesinger
Käsikirjoittaja:  Penelope Gilliatt
Tuottaja:  Joseph Janni
Säveltäjä:  Ron Geesin
Kuvaaja:  Billy Williams
Leikkaaja:  Richard Marden Mary Kessell
Tuotantosuunnittelija:  Luciana Arrighi
Pääosat:  Glenda Jackson Peter Finch Murray Head Peggy Ashcroft
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  United Artists
Levittäjä:  United Artists Netflix
Ensi-ilta:  1971
Kesto:  110 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saakelin sunnuntai (Sunday Bloody Sunday) on John Schlesingerin ohjaama brittiläinen draamaelokuva vuodelta
1971. Homo- ja biseksuaalisuutta käsittelevä ihmissuhdedraama on kirjailija ja filmikriitikko Penelope Gilliattin (1932–1993) ainoaksi jäänyt käsikirjoitus ja ehkä ensimmäinen valtavirran elokuva, jossa nähdään kahden miehen välinen suudelma. Pääosia näyttelevät Peter Finch, Glenda Jackson ja heidän kummankin rakastajana Murray Head.
Juoni

Epätavallisessa kolmiodraamassa eronnut lontoolaisnainen Alex Greville (Jackson) ja lääkärimies Daniel Hirsh (Finch) ovat molemmat rakastuneita nuoreen biseksuaaliin kuvanveistäjään Bob Elkiniin (Head) ja myös tietävät toistensa olemassaolosta. Kun Alex eikä Daniel kykene kumpikaan etenemään suhteessaan, Bob tekee ratkaisun heidän molempien puolesta ja alkaa järjestellä muuttoa yksin Lontoosta New Yorkiin, jossa näkee taiteelleen paremmat markkinat.
Elokuva kuvaa 1970-luvun taitteen suurkaupungin kiireisten ammattilaisten hektistä elämäntapaa, joka ulottuu heidän työstään myös vapaa-aikaan. Tekstiplansseilla kerrotaan, mikä viikonpäivä on milloinkin menossa, lankapuhelimet pärisevät, keskusneidit yhdistävät puheluja ja ottavat muistiin viestejä, ja autolla juututaan ruuhkiin matkalla tapaamisesta toiseen.
Elokuva päättyy epätavallisesti Danielin monologiin suoraan kameralle.
Vastaanotto

Britannian Bafta-palkintogaalassa elokuva palkittiin vuoden parhaana ja Schlesinger parhaana ohjaajana. Myös Jackson ja Finch palkittiin rooleistaan ja Richard Marden parhaasta leikkauksesta. New York Film Critics Circle palkitsi elokuvan käsikirjoituksen vuoden parhaana. Elokuva tuotti myös muun muassa neljä Oscar-ehdokkuutta (Finch, Jackson, Schlesinger ja Gilliatt) ja parhaan englanninkielisen ulkomaisen elokuvan Golden Globen.
Saakelin sunnuntai valittiin 1900-luvun vaikuttavimpien brittiläisten elokuvien joukkoon BFI:n kyselyssä vuonna 1999. The New York Timesin kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Triviaa

Kolminkertaiseksi pääosa-Oscarin voittajaksi aikuisiällään edennyt Daniel Day-Lewis tekee elokuvassa 13-vuotiaana pienen sivuroolin yhtenä autoja naarmuttavista pojista.
RN Sardegna (1890)

| RN Sardegna |
| --- | --- |
 RN Sardegna

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  La Spezian laivastontelakka
Kölinlasku:  24. lokakuuta 1885
Laskettu vesille:  20. syyskuuta 1890
Palveluskäyttöön:  16. helmikuuta 1895
Poistui palveluskäytöstä:  alusluettelosta 4. tammikuuta 1923
Tekniset tiedot
Uppouma:  13 641 t (normaali) 15 426 t (kuormattu)
Pituus:  130,73 m (kokonaispituus)
Leveys:  23,44 m
Syväys:  8,84 m
Koneteho:  22 800 ihp
Nopeus:  20,3 solmua
Miehistöä:  794
Aseistus
Aseistus:  4 × 13,5"/30 tykkiä 8 × 6"/40 tykkiä 16 × 4,7"/40 tykkiä 20 × 57 mm/43 tykkiä 10 × 37 mm/30 tykkiä 5 × 450 mm torpedoputkea
RN Sardegna (ital. Regia Nave Sardegna) oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1890 vesillelaskettu Re Umberto -luokan pre-dreadnought-taistelulaiva.
Valmistus

Alus tilattiin La Spezian laivastontelakalta, missä köli laskettiin 24. lokakuuta 1885. Alus laskettiin vesille 20. syyskuuta 1890 ja liitettiin laivastoon 16. helmikuuta 1895.
Palvelus

Alus poistettiin alusluettelosta 4. tammikuuta 1923.
Pandora (laulaja)

| Anneli Magnusson |
| --- | --- |
 Pandora esiintyy Karlstadin Blue Moon Barissa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. kesäkuuta 1970 (ikä 54)
Lapset:  1
Muusikko
Taiteilijanimi:  Pandora
Aktiivisena:  1993–
Tyylilajit:  eurodance
Aiheesta muualla
www.pandora.se
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Pandora (oik. Karin Anneli Catarina Pandora Magnusson, s. 20. kesäkuuta 1970 Västerås, Ruotsi) on ruotsalainen eurodance-laulaja. Suurinta suosiotaan hän nautti 1990-luvulla erityisesti Pohjoismaissa.
Ura

Pandoran ura alkoi vuonna 1993, jolloin hän tutustui Hit Vision -tuotantoryhmään. Pandoran debyyttisinglestä ”Trust Me” tuli suuri menestys, ja se nousi vuoden 1993 myydyimmäksi singleksi. Esikoisalbumi One of a Kind saavutti kultalevyn Ruotsissa ja Suomessa.lähde?
Kakkosalbumi Tell The World julkaistiin 1995, ja sitä myytiin Skandinaviassa yli 100 000 kappaletta. Levyltä julkaistiin kolme singleä: ”Don’t You Know”, ”The Naked Sun” ja ”Tell the World”.lähde?
Kolmas albumi Changes julkaistiin 1997, ja se oli Pandoran maailmanlaajuinen ensijulkaisu uuden levy-yhtiön, Universal Musicin, kanssa. Pandora teki jälleen yhteistyötä luovan tiiminsä Ankelius/Andersson/Johansson kanssa. Singlejulkaisuja albumilta olivat ”A Little Bit”, ”The Sands of Time” ja ”Smile’n’Shine”.lähde?
Vuosina 2003 ja 2004 Pandora osallistui Ruotsin Euroviisukarsintoihin kappaleilla ”You” sekä ”Runaway” saavuttamatta suurempaa menestystä.lähde?
Vuonna 2005 julkaistiin Pandoran yhdeksäs albumi nimeltään 9 Lives, ja se oli hänen ensimmäinen julkaisunsa Ruotsissa yhdeksään vuoteen. Levyä seurasi kiertue Ruotsissa ja Suomessa.lähde?
Vuonna 2007 julkaistiin Pandoran uusin albumi Celebration, joka on tehty yhteistyössä United Dj’s ryhmän kanssa. Levy sisältää päivitetyt versiot Pandoran suurimmista hiteistä. Muun muassa JS16 on miksannut kappaleita levylle. Levyltä julkaistiin myös neljä singleä: ”Trust Me”, ”Don't You Know”, ”Tell The World” ja ”On a Night Like This”. Levyn julkaisun jälkeen Pandora on konsertoinut ahkerasti Suomessa ja kiertänyt yökerhoja.lähde?
Vuonna 2020 Pandora oli mukana Masked Singer Suomen 1. tuotantokaudella Peacock-hahmona. Tammikuussa 2021 Pandoran tiedotettiin olevan yksi Uuden Musiikin Kilpailu 2021 seitsemästä finalistista yhdessä Teflon Brothers -yhtyeen kanssa kappaleella ”I Love You”. He sijoittuivat kilpailussa toiseksi.
Yksityiselämä

Pandora on ollut kihloissa suomalaisen entisen jääkiekkoilija Mikko Peltosen kanssa vuodesta 2014 lähtien. He tapasivat vuonna 2013. Heillä on yhteinen asunto Vantaalla, ja Pandoralla on myös asunto Ruotsissa, jossa hän asuu poikansa kanssa. Pandoran äiti Sylvia Magnusson kuoli vuonna 2024.
Diskografia > Albumit

One of a Kind (1993)
Tell the World (1995)
Tell the World (1996, Japanissa)
Changes (1997)
Best of Pandora (1997)
This Could Be Heaven (1998)
Hitbox (1998)
Pandora Nonstop (1998)
Breathe (1999)
Blue (1999)
No Regrets (1999, Japanissa)
A Little Closer (2000)
Won’t Look Back (2002)
9 Lives (2003, Japanissa)
9 Lives (2003)
United Dj's vs. Pandora - Celebration (2007)
Head up high (2011)
Diskografia > Singlet

"Trust Me" (1993)
"One of a Kind" (1993)
"Come on and Do It" (1993)
"Something's Gone" (1993)
"Don't You Know" (1995)
"The Naked Sun"  (1995)
"Tell the World" (1995)
"One of Us" (1996)
"A Little Bit" (1997)
"The Sands of Time" (1997)
"Smile’n’Shine" (1997)
"Single Life" (1998)
"Show Me What You Got" (1998)
"This Could Be Heaven" (1998)
"Mr. Right" (1998)
"You Drive Me Crazy" (1998)
"You’ll Be Alright" (1999)
"You Don't Want to Know" (1999)
"Won’t Look Back" (1999)
"No Regrets" (1999)
"I Need to Know" / "Every Second Beat" (2000)
"I Won’t Look Back" (2002)
"Don’t Worry" (2002)
"When I’m Over You" (2002)
"A Love Like This" (2003)
United Dj’s vs. Pandora - ”Trust Me" (2007)
United Dj’s vs. Pandora - ”Don't You Know" (2007)
United Dj’s vs. Pandora - ”Tell The World" (2007)
United Dj’s vs. Pandora - ”On a Night Like This" (2007)
"Kitchy Kitchy" (Pandora feat. Bloom 06) (2009)
You Believed (Pandora feat. Matt Hewie) (2010)
X3M feat. Pandora - ”Drottningen av Åland” (2012)
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto.
MySpace-sivusto.
Pandora | the unofficial fanpage. (englanniksi)
Suomen sinkkulistan ykkönen Pandora vierailee Lista TOP 40 -ohjelmassa 23.2.1995. Yle Areena.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz
Juan Manuel Molina

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Juan Manuel Molina |  Juan Manuel Molina |  Juan Manuel Molina |  |
Maa:   Espanja
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Helsinki 2005 | 20 km kävely |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | München 2002 | 20 km kävely |  |
Juan Manuel Molina (s. 15. maaliskuuta 1979 Cieza, Murcia, Espanja) on espanjalainen kävelijä.
Molina käveli neljänneksi 1998 yleisurheilun nuorten MM-kisoissa Annecyssä 10 000 metrin ratakävelyssä ajalla 42.09,75. Seuraavana vuonna hän oli 20 kilometrin kävelyssä kävelyn maailmancupissa kolmaskymmeneskolmas ajalla 1.27.00. Vuonna 2001 hän sijoittui kävelyn Euroopan cupissa kymmenenneksi ajalla 1.21.51. Seuraavana vuonna hän voitti matkan EM-pronssia Münchenin EM-kisoissa ajalla 1.20.36. 2002 hän oli kävelyn maailmancupissa kahdeksas, samoin 2004. Ateenan olympialaisissa 2004 Molina sijoittui viidenneksi. Hän voitti seuraavana vuonna MM-pronssia Helsingin MM-kisoissa ajallaan 1.19.44. Samana vuonna hän voitti universiadit.
Molina sijoittui 2006 kävelyn maailmancupissa kahdenneksitoista. Osakan MM-kilpailuissa 2007 hän käveli 16:nneksi. Vuoden 2008 maailmancupissa hän oli kahdeksas. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui 12:nneksi, Berliinin MM-kilpailuissa 2009 24:nneksi ja Barcelonan EM-kisoissa 2010 yhdeksänneksi.
Ennätykset

Lähde: IAAF
5 000 metrin ratakävely: 18.54,03 (2007)
10 000 metrin ratakävely: 39.30,36 (2004)
10 kilometrin kävely: 38.46 (2006)
20 000 metrin ratakävely: 1.22.31,8 (2001)
20 kilometrin kävely: 1.19.19 (2008)
50 kilometrin kävely: 3.55.12 (2006)
Peter Forsskål

| Peter Forsskål |
| --- | --- |
 Peter Forsskålin muotokuva vuodelta 1760.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Peter (Pehr) Forsskål
Syntynyt: 11. tammikuuta 1732 Helsinki, Suomi
Kuollut: 11. heinäkuuta 1763 (31 vuotta) Jerim, Jemen
Kansalaisuus:  suomalais-ruotsalainen
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Carl von Linné
Tutkimusalue:  luonnontieteilijä, tutkimusmatkailija ja filosofi
Peter (Pehr) Forsskål (11. tammikuuta 1732 Helsinki, Suomi – 11. heinäkuuta 1763 Jerim, Jemen) oli suomalais-ruotsalainen luonnontieteilijä, tutkimusmatkailija ja filosofi, suomalaisen klassisen liberalismin uranuurtaja.
Nuoruus ja opinnot

Peter (Pehr) Forsskål syntyi 11. tammikuuta vuonna 1732 Helsingin kirkkoherran, alun perin Sauvosta kotoisin olevan Johan Forsskåhlin (1691–1762) perheeseen. Ensimmäiset yhdeksän vuotta perhe asui Helsingissä ja myöhemmin perhe muutti Ruotsin Uplantiin ja edelleen Tukholmaan.
Forsskål kirjautui Uppsalan yliopistoon 10-vuotiaana vuonna 1742. Hän suoritti yliopistossa opintoja teologisessa tiedekunnassa vuosina 1751–1753, opiskeli arabiaa ja seurasi ahkerasti Carl von Linnén luentoja. Vuosina 1753–1756 hän opiskeli arabiaa ja filosofiaa Göttingenin yliopistossa, missä hän valmistui maisteriksi vuonna 1756 empiristisiä periaatteita puolustaneella teoksella Dubia de principiis philosophiae recentioris.
Väitöskirjan aiheuttamat myrskyt

Tieteen vapaus edellytti Forsskålin mielestä myös yhteiskunnallista vapautta. Palattuaan vuonna 1756 Uppsalaan Forsskål nimitettiin taloustieteen dosentiksi. Voidakseen luennoida myös filosofiasta ja valtio-opista hän jätti tarkastettavaksi väitöskirjansa kansalaisvapaudesta, De libertate civili. Ajan ahdasmieliseen ilmapiiriin teos oli kuitenkin liian radikaali, eikä sitä sen vuoksi tarkastettu. Myöhemmin Forsskål onnistui kuitenkin saamaan painoluvan teoksensa hiukan muutetulle ruotsinkieliselle versiolle Tankar om borgerliga friheten. Kirjasta otettiin 500 kappaleen painos vuonna 1759. Kirjassa hän kiteytti valistuksen yhteiskunnalliset vaatimukset pariinkymmeneen teesiin, joissa edellytettiin muun muassa paino- ja elinkeinovapautta sekä uskonnollista suvaitsevaisuutta. Kirja voitiin tulkita epäsuoraksi arvosteluksi hattupuoluetta vastaan, ja se herätti ilmestyttyään suurta kohua ja muun muassa painokanteen. Myssypuolueen kannattajat ottivat Forsskålin kuitenkin suojelukseensa, ja hän pystyi ansaitsemaan elatuksensa puolueeseen lukeutuneen kreivi Christer Hornin perheen kotiopettajana.
Kirjan aiheuttamaan kritiikkiin Forsskål vastasi: ”Vapautta on ylläpidettävä vapaudella, nimittäin valtakunnan vapautta kirjoittamisen vapaudella, kuten Englannissa tapahtuu.”
Väitöskirja ja sen nostattama keskustelu antavat syyn kutsua Forsskålia ensimmäiseksi tieteellisen tutkimuksen vapautta johdonmukaisesti puolustaneeksi suomalaiseksi. Hän vastusti tieteellistä dogmaattisuutta ja katsoi, että totuus edellytti jatkuvaa etsintää ja että siihen saattoi pyrkiä erilaisin keinoin. Sen takia tiede edellytti paitsi kriittisyyttä myös suvaitsevaisuutta. Epäkohtiin ja tyytymättömyyteen voitiin vastata joko verellä tai musteella. Forsskålin mukaan Ruotsin oli valittava jälkimmäinen, mikä edellytti valistuneen yleisön luomista. Tavoitteeksi oli tällöin asetettava kansalaisvapauden toteuttaminen kaikilla yhteiskunnan tasoilla. Suurin uhka kansalaisvapaudelle oli itsevaltius, mutta myös vapaudellaan ylpeilevässä valtiossa saattoivat ihmiset todellisuudessa sortaa toisiaan. Tämän takia vääryys saattoi jäädä näkymättömiin, minkä vuoksi jokaisen oli voitava tuoda julki ne asiat, jotka hänen mielestään loukkaavat yleistä etua. Kansalaisvapauden tuli ulottua niin talouteen kuin valtiokoneistoonkin. Forsskål vastusti kirjoituksissaan muun muassa hitaaksi ja tehottomaksi katsomaansa ammattikuntapakkoa. Forsskålin Ruotsissa esittämät yhteiskunnalliset ajatukset jäivät elämään ja niitä puolusti valtiopäivillä ja kirjoituksissaan muun muassa Anders Chydenius.
Tutkimusmatkat

Arabian kielen taitoisena Forsskål osallistui vuonna 1761 Tanskan kuninkaan kustantamaan luonnontieteelliseen retkikuntaan, joka matkasi Egyptiin, Jemeniin ja Syyriaan. Retken idea oli lähtöisin Göttingenin yliopiston professori Johann David Michaelisilta, joka puolestaan vakuutti Tanskan silloisen ulkoministerin, kreivi Bernstorffin ja hänen kauttaan retkelle saatiin kuningas Fredrik V:n hyväksyntä. Alkuvuodesta 1759 Michaelis pyysi entistä oppilastaan Forsskålia osallistumaan retkelle luonnontutkijana. Forsskålin akateeminen tulevaisuus Ruotsissa oli epävarma hänen vapaamielisten ideoidensa vuoksi. Forsskål suostui ajatukseen, mutta esitti muutamia reunaehtoja. Ensiksikin hänen oli saatava 500 riksin vuotuinen stipendi ja toiseksi professorin arvo ja kolmanneksi matkan päätyttyä vielä 300 riksin vuotuinen eläke loppuiäkseen. Tanskan kuningas myöntyi ehtoihin ja kesällä 1760 Forsskål sai Kööpenhaminan yliopiston filosofian professuurin.
Retkikuntaan kuuluivat Forsskålin lisäksi tanskalainen lääkäri Christian Carl Kramer, kulttuurin tutkija professori Fredrik Christian von Haven, maanmittari Carsten Niebuhr, kuvataiteilija Georg Wilhelm Baurenfeind sekä entinen husaari Berggren. Matkan aikana Forsskål suoritti arvokkaita tutkimuksia ja havaintoja niin kasvi- kuin eläintieteenkin alalla mutta kuoli 11. heinäkuuta vuonna 1763 malariaan Jerimissä, Jemenissä. Ensimmäisenä retkikunnasta sairastui professori von Haven. Hän kuoli Jemenin Mokassa toukokuussa 1763. Baurenfiend ja Berggren kuolivat laivamatkalla Mokasta Intian Bombayhin. Helmikuussa 1764 lääkäri Kramer kuoli Bombayssa. Retkikunnan ainoa eloonjäänyt, saksalainen Carsten Niebuhr julkaisi hänen luonnontieteelliset tutkimuksensa 300 eläin- ja 800 kasvilajista, joita pidettiin kauan Arabian eläimistöä ja kasvistoa koskeva perusteoksena. Vuonna 1950 Forsskålin matkapäiväkirja julkaistiin nimellä Resa till den lycklige Arabien.
Suuri osa Forsskålin keräämistä kasveista tuhoutui matkalla takaisin Tanskaan ja lopuistakin iso osa pilaantui, koska asianomaiset professorit Tanskassa suhtautuivat asiaan lähinnä vihamielisesti. Forsskål oli ollut hankauksessa ao. professorien kanssa jo ennen lähtöään eikä asiat olleet millään tavoin parantuneet. Forsskålin kadonneeksi luultu matkapäiväkirja julkaistiin vasta vuonna 1950.
Kirjallisuutta

Hansen, Thorkild: Onnellinen Arabia: Tanskalainen retkikunta 1761–1767.  Suomentanut Niiniluoto, Marja. Porvoo:  WSOY, 1963.