stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maankäytön suunnittelu Suomessa

Helsingin Jätkäsaareen on kaavoitettu tiivistä kantakaupunkia. Kaupunginosan maankäytön suunnittelua ohjaa vuonna 2006 voimaan tullut osayleiskaava.
Maankäytön suunnittelulla Suomessa on tavoitteena luoda edellytykset hyvälle ja toimivalle elinympäristölle. Suunnittelua ohjataan valtakunnallisilla alueidenkäyttötavoitteilla sekä kaavoituksella. Niiden lisäksi maankäyttöä ohjataan kunnissa rakennusjärjestyksellä, maapolitiikalla sekä mahdollisilla erityisillä ohjelmilla. Suunnittelun ohjaus perustuu maankäyttö- ja rakennuslakiin.
Kaavoituksessa on kolme eri tasoa: maakuntakaava, yleiskaava ja asemakaava.  Maakuntakaava ohjaa maakunnan alueidenkäyttöä ja on yleissuunnitelma yhdyskuntarakenteesta. Yleiskaava puolestaan osoittaa alueiden käyttöpäämäärät ja toimintojen sijainnit kunnan sisällä. Yksityiskohtaisin on asemakaava,  jossa ohjataan rakentamista paikallisten olosuhteiden mukaan ja määritellään tarkasti, mitä saa rakentaa. Periaatteena on, että suunnittelun tarkentuessa suunniteltava alue pienenee.
Ministeriöistä ympäristöministeriö vastaa kaavoituksen yleisestä ohjauksesta sekä sitä koskevan lainsäädännön valmistelusta ja kehittämisestä. Maankäyttö- ja rakennuslain kokonaisuudistus on parhaillaan käynnissä. Tavoitteena on, että hallituksen esitys uudeksi maankäyttö- ja rakennuslaiksi valmistuisi vuoden 2021 loppuun mennessä.
Suunnittelun tavoitteet

Lain mukaan alueiden käytön suunnittelun tavoitteena on edistää:
turvallisen, terveellisen, viihtyisän, sosiaalisesti toimivan ja eri väestöryhmien, kuten lasten, vanhusten ja vammaisten, tarpeet tyydyttävän elin- ja toimintaympäristön luomista
yhdyskuntarakenteen ja alueiden käytön taloudellisuutta; muun muassa riittävän asuntotuotannon edellytyksiä
rakennetun ympäristön kauneutta ja kulttuuriarvojen vaalimista
luonnon monimuotoisuuden ja muiden luonnonarvojen säilymistä
ympäristönsuojelua ja ympäristöhaittojen ehkäisemistä
luonnonvarojen säästeliästä käyttöä
yhdyskuntien toimivuutta ja hyvää rakentamista
yhdyskuntarakentamisen taloudellisuutta
elinkeinoelämän toimintaedellytyksiä
palvelujen saatavuutta
liikenteen tarkoituksenmukaista järjestämistä, erityisesti joukkoliikenteen ja kevyen liikenteen toimintaedellytyksiä
Suunnitelun tulee olla vuorovaikutteista ja perustua riittävään vaikutusten arviointiin.
Suunnittelun ohjaustasot > Valtakunnan taso

Suomessa valtioneuvoston hyväksymät valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet ohjaavat koko maan kaavoitusta ottaen huomioon muun muassa kansainvälisten sopimusten ja EU-direktiivien asettamat velvoitteet. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset edistävät kaavoituksen ja muun alueidenkäytön suunnittelun järjestämistä kunnissa. Lisäksi ne valvovat, että kuntien kaavoituksessa otetaan huomioon valtakunnallisesti ja maakunnallisesti merkittävät asiat. Valtakunnantasolla pyritään myös eri alueiden tasapuoliseen kehittämiseen ja suunnitellaan esimerkiksi tiestöä, rataverkkoa, satamia ja voimalinjoja.
Suunnittelun ohjaustasot > Maakunnan taso

Maakuntien liitot suunnittelevat ja hyväksyvät maakuntakaavan, jossa valtakunnalliset alueidenkäyttöä ohjaavat tavoitteet sovitetaan yhteen maakunnallisten ja paikallisten tavoitteiden kanssa. Maakuntakaavassa suunnitellaan yleispiirteisesti alueiden käyttöä maakunnassa, mm. tielinjauksia ja muita liikenneyhteyksiä, vesihuoltoa, sekä maiseman- ja luonnonarvojen vaalimista. Maakuntakaava toimii ohjeena kuntakaavoitukselle.
Suunnittelun ohjaustasot > Kuntataso

Kunnat huolehtivat alueensa yksityiskohtaisemmasta maankäytön suunnittelusta. Kuntatason kaavamuodot ovat yleiskaava, asemakaava ja ranta-asemakaava. Kaavat määrittävät kunnan alueiden eri käyttötarkoitukset, kuten asumisen, työn, liikenneväylät ja puistot.
Yleiskaavalla määritetään kunnan kehityksen suuret linjat sekä kaava-alueen käyttö yleispiirteisesti. Isoissa kaupungeissa yleiskaavan laatiminen kestää useita vuosia. Se voidaan tehdä myös jatkuvasti päivittyvänä.  Yleiskaava voidaan tarpeen mukaan laatia joko koko kunnan kattavaksi yleiskaavaksi tai tiettyä osa-aluetta koskevaksi osayleiskaavaksi. Se voi myös olla useamman kunnan yhteinen. Yleiskaava ohjaa asemakaavaa. Yleiskaava voi olla sekä oikeusvaikutuksellinen että oikeusvaikutukseton. Yleiskaavan hyväksyy kunnanvaltuusto.
Asemakaavalla puolestaan määritellään yksityiskohtaisesti kunkin alueen käyttötarkoitus sekä ohjataan rakentamista. Asemakaavan voi kunnanvaltuuston sijasta hyväksyä myös kunnanhallitus tai lautakunta, jos kunnassa on niin päätetty. Asemakaavan laatiminen kestää yleensä yli vuoden. Runsas kolmannes asemakaavoista valmistuu kuitenkin alle vuodessa.
Ranta-asemakaava ohjaa pääasiassa rakentamisen järjestämistä ranta-alueella. Kaavassa annetaan yksityiskohtaiset määräykset loma-asutuksen ja alueen muun käytön järjestämisestä ranta-alueella. Kuntakeskusten ulkopuolisten ranta-alueiden asemakaavoitusta koskevat muusta asemakaavoituksesta poikkeavat säädökset ja käytännöt.
Rakennusjärjestys ohjaa rakentamista pääasiassa silloin, kun alueelle ei ole laadittu asemakaavaa.
Kaavaan vaikuttaminen ja kaavan julkaiseminen

Kuntalaisilla on oikeus osallistua ja vaikuttaa oma-aloitteisesti kunnan kaavoitukseen. Lisäksi lainsäädäntö edellyttää, että kaikentasoisia kaavoja laadittaessa niillä henkilöillä, joita kaavaratkaisu koskee, on mahdollisuus vaikuttaa siihen. Kaavoituksen käynnistymisestä tulee tiedottaa etukäteen, ja kaava täytyy asettaa ihmisten nähtäväksi ja kommentoitavaksi ennen sen hyväksymistä.
Kansalaiset voivat vaikuttaa maankäytön suunnittelussa tehtäviin ratkaisuihin muun muassa:
tekemällä aloitteen kaavoitukseen liittyen,
osallistumalla viranomaisten järjestämiin kaavoitusta ja sen mahdollista ympäristövaikutusten arviointia koskeviin tilaisuuksiin,
antamalla palautetta kaavoituksen eri vaiheissa tilaisuuksissa, kirjallisesti tai sähköisten kyselyiden ja palveluiden välityksellä,
jättämällä lausunnon, mielipiteen tai muistutuksen kaavan osallisuus- ja arviointisuunnitelmaan, kaavaluonnokseen tai -ehdotukseen,
olemalla yhteydessä päättäjiin tai viranomaisiin,
tekemällä lain vastaisesta kaavapäätöksestä valituksen hallinto-oikeuteen  tai
osallistumalla yhteiskunnalliseen toimintaan erilaisten yhteisöjen kautta tai oma-aloitteisesti.
Kaavaan vaikuttaminen ja kaavan julkaiseminen > Osallistuminen kaavaprosessin eri vaiheissa

Maankäyttö- ja rakennuslaissa ja -asetuksessa  on esitetty yleisiä vaatimuksia vuorovaikutteiselle suunnittelulle sekä osallistumisen toteuttamiselle ja siitä tiedottamiselle. Kansalaisten osallistumisen tarkka vaihe, menettelyt ja aikataulut suunnitellaan kaavakohtaisesti. Suunnitelma esitetään osallistumis- ja arviointisuunnitelmassa, jonka kaavoittava viranomainen laatii kaavan valmistelun aloitusvaiheessa. Kirjallisen kaavalausunnon, -mielipiteen ja -muistutuksen laatiminen on muodoltaan vapaa, mutta se tulee tehdä viranomaisen asettamassa määräajassa.
Kaavoituksen osallisia ovat kaavoitettavan alueen maanomistajat sekä ne, joiden asumiseen, työntekoon tai muihin oloihin kaava vaikuttaa merkittävästi. Lisäksi kaavoitukseen voivat osallistua ne viranomaiset ja yhteisöt, joiden toimialaan kaavoitus koskee.
Kaavaan vaikuttaminen ja kaavan julkaiseminen > Osallistuminen kaavaprosessin eri vaiheissa > Kaavoituksen vireilletulo

Ennen kaavoituksen käynnistymistä kaavoittavan viranomaisen tulee tiedottaa kaavan osallisille suunnittelun käynnistymisestä, lähtökohdista, aikataulusta ja osallistumiskäytännöistä.
Kaavaan vaikuttaminen ja kaavan julkaiseminen > Osallistuminen kaavaprosessin eri vaiheissa > Kaavan valmistelun aloitusvaihe

Kaavan valmistelun aloitusvaiheessa laaditaan osallistumis- ja arviointisuunnitelma, jossa kuvataan ja määritellään kaavoitettava kohde, kaavan tavoitteet, kaavoitusta varten tehtävät tai siinä hyödynnettävät selvitykset, vaikutusten arvioinnin toteuttaminen, kaavan keskeiset osalliset ja osallistamisen menettelyt sekä kaavan laatimisen aikataulu. Lisäksi siinä määritellään kunkin kaavoitusprosessin kannalta ne tahot, joilta kaavoittava viranomainen pyytää erikseen lausunnot osallisuus- ja arviointisuunnitelman luonnokseen, kaavaluonnokseen ja-kaavaehdotukseen.
Kaavoitusprosessin alkuvaiheessa kansalaiset ja kansalaisjärjestöt voivat vaikuttaa kaavan tavoitteisiin ja lähtökohtiin antamalla kirjallista palautetta osallistumis- ja arviointisuunnitelmaan ja kaavan valmisteluaineistoon ja osallistumalla kaavaluonnosta koskeviin erilaisiin keskustelu- ja työpajatilaisuuksiin.
Kaavaan vaikuttaminen ja kaavan julkaiseminen > Osallistuminen kaavaprosessin eri vaiheissa > Kaavan valmisteluvaihe

Kaavan valmisteluvaiheessa laaditaan kaavaluonnos, jossa määritellään alustavasti eri alueiden käyttötarkoitukset.
Kaavoittava viranomainen ilmoittaa kuulutuksella kaavaluonnoksen asettamisesta nähtäville sekä oikeudesta mielipiteen jättämiseen. Kuulutus on pantava julkisesti nähtäville kunnan ilmoitustaululle ja vähintään yhteen paikkakunnan sanomalehteen. Maakuntakaavan osalta vastaava ilmoitusvelvollisuus on kaikissa kaava-alueen kunnissa. Kuulutuksessa viranomainen ilmoittaa tahon, jolle mielipide osoitetaan.
Mielipiteen tekemiseen varataan aikaa vähintään 30 päivää, vaikutukseltaan vähäisen asemakaavan muutoksen osalta vähintään 14 päivää.
Lausuntopyyntö, johon on kirjattu lausunnon jättämisen määräaika sekä muut lausunnon jättämisen yksityiskohdat, toimitetaan osalliselle suoraan.
Kaavaan vaikuttaminen ja kaavan julkaiseminen > Osallistuminen kaavaprosessin eri vaiheissa > Kaavaehdotusvaihe

Kaavaehdotus on kaavoittajien huolella valmistelema suunnitelma, jossa on pyritty ottamaan huomioon jätetyt lausunnot ja mielipiteet sekä kaavaa varten tehdyt taustaselvitykset ja vaikutusten arviointi.
Ennen päätöksentekoa kaavaehdotus asetetaan julkisesti nähtäville, siitä pyydetään lausunnot sekä annetaan mahdollisuus jättää kaavaehdotuksesta muistutus.
Muistutuksen tekemiseen varataan aikaa vähintään 30 päivää, vaikutukseltaan vähäisen asemakaavan muutoksen osalta vähintään 14 päivää.
Jos kaavaehdotusta tämän jälkeen muutetaan merkittävästi, se asetetaan uudelleen nähtäville.
Kaavaehdotusvaihe päättyy kunnan- tai maakuntavaltuuston päätökseen kaavan hyväksymisestä. Hyväksymisestä ilmoitetaan niille kunnan jäsenille ja muistutuksen tekijöille, jotka ovat kirjallisesti pyytäneet ilmoitusta
Kaavaan vaikuttaminen ja kaavan julkaiseminen > Osallistuminen kaavaprosessin eri vaiheissa > Muutoksenhaku  ja valittaminen

Maakunta- ja kunnanvaltuuston kaavaa koskevasta hyväksymispäätöksestä on oikeus valittaa hallinto-oikeuteen, mikäli tehty kaavapäätös on jollain tapaa lainvastainen. Alueellisia hallinto-oikeuksia ovat Helsingin, Turun, Hämeenlinnan, Vaasan, Itä-Suomen ja Pohjois-Suomen hallinto-oikeudet. Valitusaika on 30 päivää alkaen hyväksymispäätöksen asettamisesta julkisesti nähtäville.
Hallinto-oikeuden päätöksestä voi edelleen valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen, jos korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan.
Kaavaan vaikuttaminen ja kaavan julkaiseminen > Osallistuminen kaavaprosessin eri vaiheissa > Kaavan voimaantulo

Kaavan voimaantulosta kuulutetaan alueen kunnissa mahdollisten valitusten käsittelyn päätyttyä ja kaavan hyväksymispäätöksen näin tultua lainvoimaiseksi.
Kaavaan vaikuttaminen ja kaavan julkaiseminen > Osallisten mielipiteiden huomioon ottaminen kaavaprosessissa

Vastaanottavan viranomaisen tulee lukea kaikki saadut muistutukset ja lausunnot. Viranomaisen tulee myös vastata mielipiteen esittäjille, miten tämän mielipide on otettu huomioon. Jätetyistä muistutuksista ja lausunnoista laaditaan usein myös koosteet, joissa viranomaiset esittelevät, miten mielipiteet on otettu valmistelussa huomioon. Mikäli mielipiteiden johdosta kaavaan tehdään merkittäviä muutoksia, mielipiteestä, jossa muutosta on esitetty, voidaan keskustella kunta- tai maakuntahallituksessa.
Näkemykset osallistumisen vaikuttavuudesta kaavoitusprosessin eri vaiheissa vaihtelevat . Kaavoitusprosessin alkuvaiheessa kansalaiset voivat vaikuttaa tehokkaimmin kaavassa tutkittaviin vaihtoehtoihin . Kaikissa vaiheissa kansalaisten näkemysten huomioon ottamista helpottaa, jos näkemykset on perusteltu hyvin ja kohdistettu selkeästi niihin kysymyksiin, joihin kaavalla on pyritään vastaamaan .
Aiheesta muualla

Kattavasti tietoa eri kaavoitustyypeistä
Helsingin kaupungin kaavoitussivu
Kaavamerkinnät
Tampereen kaupungin tietopaketti kaavatasoista
Kaavoitus ja suojelu (Arkistoitu – Internet Archive) Rakennusperinto.fi
Sipoon kunnan kokoama kaavoitussanasto (Arkistoitu – Internet Archive)
Osallistu kaavoitukseen (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen Latu
Kaavamuotojen keskinäinen pätevyys. Kaavahierarkiassa ylimällä tasolla ovat valtakunnalliset alueiden käyttötavoitteet. Maakuntakaava ohjaa kunnan yleiskaavoitusta, joka taas toimii asemakaavoituksen perustana.
Keskustelutilaisuus Helsingin yleiskaavasta
Gondorin piiritys

Gondorin piiritys, tunnettu myös nimellä Minas Tirithin piiritys, on kuvitteellinen taistelu J. R. R. Tolkienin fantasiakirjassa Taru sormusten herrasta. Taistelu on osa Sormuksen sotaa ja saa alkunsa, kun Sauron lähettää Mordorista liikkeelle armeijan, jota johtivat Nazgûlit. Yhteenotto päättyy Gondorin voittoon, ja pian taistelun päätyttyä käynnistyy Mustan portin taistelu.
Mordor oli taistelussa pitkään voitolla, kunnes Rohan saapui auttamaan Gondoria ja Aragorn toi mukanaan valapatot vainajat osana Pelennorin kenttien taistelua.
Gunnar Engelberg

| Gunnar Engelberg> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1887 Valtimo
Kuollut: 8. tammikuuta 1952 (64 vuotta) Helsinki
Muut tiedot
Uskonto:  Baptismi
Gunnar Enkovaara, vuoteen 1936 Engelberg, (22. maaliskuuta 1887 Valtimo – 8. tammikuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen saarnaaja ja leipurimestari. Engelberg tuli tunnetuksi Helsingin baptistiseurakunnan johtajana vuosina 1923–1932.
Elämäkerta

Engelberg oli pappissukua, mutta lääkäri kielsi Gunnarin opiskelun huonon näön vuoksi. Gunnar Engelberg lähetettiin Pietariin kondiittorikouluun ja sieltä palauttuaan hän perusti leipomoliikkeen Käkisalmeen, josta hän muutti Helsinkiin.
Helsingissä Gunnar Engelberg osallistui baptistiseurakunnan toimintaan ja kondiittoriliikkeen johtajana auttoi seurakuntaa toimimaan. Vuonna 1923 Engelberg valittiin seurakunnan saarnaajaksi ja esimieheksi. Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1932 saakka.
Engelbergiä on kuvattu armoitetuksi herätyspuhujaksi ja hengelliseksi opettajaksi, jonka käytös oli arvovaltaista ja hyvätapaista. Engelberg tuli valituksi useisiin luottamustehtäviin. Engelberg joutui vuonna 1911 käräjille vastaamaan aikuiskasteesta, mutta häntä ei tuomittu.
Teokset

Mestarin käskystä.  Helsinki:  Tekijä, 1931.
Pedon merkki!.  Helsinki:  Tekijä, 1931.
Guatemalan luterilainen kirkko

| Iglesia Luterana en Guatemala (ILG) Guatemalan luterilainen kirkko |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Teologia:  tunnustuksellinen luterilaisuus
Johtaja:  Abdiel Orozco
Yhteistyötahoja:  Kansainvälinen luterilainen neuvosto
Toiminta-alue:  Guatemala
Seurakuntia:  9
Jäseniä:  4 200
Kotisivu:  http://cptlnguatemala.org/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Guatemalan evankelis-luterilainen kirkko (Iglesia Luterana en Guatemala (ILG)) on luterilainen kirkko, joka toimii Guatemalassa Keski-Amerikassa. Kirkon jäsenmäärä on noin 4 200.
Nykytilanne

Kirkolla on 9 seurakuntaa, joissa on noin 4 200 jäsentä. Kirkko kuuluu tunnustukselliseen luterilaiseen Kansainväliseen luterilaiseen neuvostoon. Kirkolla on oma teologinen oppilaitos, Centro Luterano De Estudios Teologicos (CLET).
Aiheesta muualla

Kirkon kotisivut
Giresunin maakunta

Giresun maakunta Turkissa
Giresun maakunta (turk. Giresun) on maakunta pohjoisessa-Turkissa Mustanmeren rannalla. Giresun maakunnan pääkaupunki on Giresun.
Vuoden 2015 lopussa arvioitu väkiluku oli 426 686.
Piirikunnat

Giresun maakunta on jaettu 16 piirikuntaan.
| --- | --- |
 Alucra  Bulancak  Çamoluk  Çanakçı  Dereli  Doğankent  Espiye  Eynesil:  Giresun  Görele  Güce  Keşap  Piraziz  Şebinkarahisar  Tirebolu  Yağlıdere
Aiheesta muualla

Giresun Weather Forecast Information (Arkistoitu – Internet Archive)
Giresun Media
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Fireworks (Bonfiren albumi)

| Fireworks Bonfire |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1987
 Tuottaja(t): Michael Wagener
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 42.50
 Levy-yhtiö: BMG
Bonfiren muut julkaisut
| Don't Touch the Light 1986 | Fireworks 1987 | Point Blank 1989 |
Fireworks on saksalaisen hard rock -yhtye Bonfiren toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1987.
Kappaleet

Ready 4 Reaction – 3.43 (säv. Lessmann, Ziller, Maier-Thorn, Deisinger)
Never Mind – 3.39 (säv. Lessmann, Ziller, Maier-Thorn, Deisinger)
Sleeping All Alone – 3.35 (säv. Lessmann, Ziller, Maier-Thorn, Jack Ponti)
Champion – 3.31 (säv. Lessmann, Ziller, Maier-Thorn, Deisinger)
Don't Get Me Wrong – 3.25 (säv. Lessmann, Ziller, Maier-Thorn, Deisinger)
Sweet Obsession – 3.02 (säv. Joe Lynn Turner, Jack Ponti, Lessmann, Ziller, Maier-Thorn, Deisinger)
Rock Me Now – 4.15 (säv. Lessmann, Ziller, Maier-Thorn, Deisinger)
American Nights – 3.42 (säv. Lessmann, Ziller, Maier-Thorn, Marc Ribler)
Fantasy – 4.41 (säv. Lessmann, Ziller, Maier-Thorn, Deisinger)
Give It A Try – 4.32 (säv. Lessmann, Ziller, Maier-Thorn, Deisinger)
Cold Days – 4.24 (säv. Lessmann, Ziller, Maier-Thorn, Deisinger)
Kokoonpano

Claus Lessmann – laulu
Hans Ziller – kitara, taustalaulu
Horst Maier-Thorn – kitara, taustalaulu
Joerg Deisinger – basso, taustalaulu
Kokoonpano > Vierailijat

Ken Mary – rummut
Aiheesta muualla

Fireworks (Bonfiren albumi) Discogsissa (englanniksi)
Albumi Fireworks (Bonfiren albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Gripsholm

Gripsholm tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Gripsholmin lääni, linnalääni Ruotsissa Södermanlandissa 1300-1600-luvuilla
Gripsholmin linna, linna Ruotsissa
Schloss Gripsholm, Kurt Tucholskyn romaani vuodelta 1931
Schloß Gripsholm, Kurt Tucholskyn romaaniin perustuva länsisaksalainen elokuva vuodelta 1963
M/S Gripsholm, Swedish American Linen linjalaiva vuosina 1925–1954
M/S Gripsholm, Swedish American Linen linjalaiva ja risteilijä vuosina 1957–1975
M/S Gripsholm, Transocean Toursin risteilijä vuosina 1996–1997
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Gripsholm”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Gone Again

| Gone Again Patti Smith |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. kesäkuuta 1996
 Tuottaja(t): Malcolm Burn Lenny Kaye
 Tyylilaji: rock, protopunk
 Kesto: 55.52
 Levy-yhtiö: Arista Records (BMG)
Patti Smithin muut julkaisut
| Dream of Life 1988 | Gone Again 1996 | Peace and Noise 1997 |
Gone Again on amerikkalaisen laulaja-lauluntekijä Patti Smithin kuudes albumi. Gone Again on Smithin toinen soolojulkaisu, ja se julkaistiin 18. kesäkuuta 1996.
Levyntekoa edelsi usean Smithin läheisen ja kollegan poismeneminen. Levy sisältää tribuutteja ja viittauksia niin hänen edesmenneeseen aviomieheensä kuin Kurt Cobainiinkin ja levyä hallitsee tunne menetyksestä. Kappale About a Boy kertoo Cobainista, ja viittaa Nirvana-yhtyeen lauluun About a Girl.
Kappaleet

Gone Again – 3.17
Beneath the Southern Cross – 4.35
About a Boy – 8.16
My Madrigal – 5.09
Summer Cannibals – 4.10
Dead to the World – 4.17
Wing – 4.53
Ravens – 3.57
Wicked Messenger – 3.47 (Bob Dylan -cover)
Fireflies – 9.36
Farewell Reel – 3.55
HMS Juno (F52)

| HMS Juno |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John I. Thornycroft and Company, Woolston
Kölinlasku:  16. heinäkuuta 1964
Laskettu vesille:  24. marraskuuta 1965
Palveluskäyttöön:  18. heinäkuuta 1967
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1995
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 251 t (kuormattu)
Pituus:  113,4 m
Leveys:  12,5 m
Syväys:  5,5 m
Koneteho:  30 000 shp
Nopeus:  28 solmua
Miehistöä:  251-263
Aseistus
Aseistus:  2 × kaksiputkisena 4,5"/L45 Mk.6 -tykkinä 1 x Sea Cat GWS.22 2 x Oerlikon 20 mm 1 x Mk.10 Limbo 1 x Westland Wasp
HMS Juno (viirinumero F52) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Leander-luokan fregatti.
Valmistus

Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista, missä köli laskettiin 16. heinäkuuta 1964. Se laskettiin vesille 24. marraskuuta 1965 ja valmistui 18. heinäkuuta 1967.
Palvelus

Alus siirrettiin koululaivaksi 1985 ja myytiin romutettavaksi 1995.
HMS Kale (1904)

| HMS Kale |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Hawthorn Leslie and Company, Hebburn
Kölinlasku:  16. helmikuuta 1904
Laskettu vesille:  8. marraskuuta 1904
Palveluskäyttöön:  elokuu 1905
Poistui palveluskäytöstä:  uponnut osuttuaan miinaan 1919
Tekniset tiedot
Uppouma:  525 t 615 t (max)
Pituus:  68,73 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,19 m
Syväys:  2,74 m
Koneteho:  7 000 ihp
Nopeus:  25,5 solmua
Miehistöä:  70
Aseistus
Aseistus:  4 × QF 12 naulan 12 cwt laivatykki 2 × 18" torpedoputkea
HMS Kale oli Britannian kuninkaallisen laivaston River-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin osana vuosien 1903-1904 laivasto-ohjelmaa Hawthorn Leslie and Companyltä Hebburnista Newcastle upon Tynestä, missä köli laskettiin 16. helmikuuta 1904. Alus laskettiin vesille 8. marraskuuta ja valmistui elokuussa 1905.
Palvelus

Alus upposi osuttuaan miinaan 27. maaliskuuta 1918 Pohjanmerellä.
Maksuhäiriömerkintä

Maksuhäiriömerkintä voidaan rekisteröidä kuluttajan asemassa olevan yksityishenkilön luottotietoihin pitkittyneen maksulaiminlyönnin seurauksena usealla eri tavalla. Joulukuusta 2022 lähtien yksittäinen maksuhäiriömerkintä säilyy luottotietorekisterissä kuukauden maksun suorittamisen jälkeen. Suomessa luottotietorekistereitä pitävät Bisnode Finland ja Suomen Asiakastieto Oy. Luottotietorekisterin tarkoituksena on auttaa luotonantajia välttämään luottotappioita.
Yleisyys

Vuoden 2020 lopussa maksuhäiriömerkintä oli Suomen Asiakastiedon mukaan 392 200 suomalaisella. Yleisimpiä merkinnät olivat 30–34-vuotiailla, joista 13,5 prosentilla oli maksuhäiriömerkintä. Miehillä maksuhäiriömerkinnät olivat kaikissa ikäryhmissä yleisempiä kuin naisilla. Maksuhäiriöisten osuus oli suurin 30–39-vuotiailla miehillä, joista maksuhäiriömerkintä oli 16,1 prosentilla. Maakunnittain tarkasteltuna eniten maksuhäiriöisiä oli Päijät-Hämeen maakunnassa (9,6 %) ja vähiten Ahvenanmaan maakunnassa (4,5 %).
Eri tyyppiset maksuhäiriöt

Perusteet maksuhäiriömerkinnän syntymiselle on määritelty luottotietolaissa. Maksuhäiriömerkintöjä on useita erilaisia, ja niillä on erilaiset voimassaoloajat.
Perintäkirje ei automaattisesti aiheuta maksuhäiriömerkintää. Maksuhäiriömerkinnästä voi tulla aikaisintaan noin kahden kuukauden kuluttua eräpäivästä. Siitä on varoitus perintäkirjeessä. Tieto ensimmäisen maksuhäiriömerkinnän saamisesta toimitetaan ilman erillistä pyyntöä. Luottotietoyhtiöiltä on oikeus saada tietoa omista merkinnöistä.