stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaarela
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaarelan kaupunginosasivusto
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Bradbury Building

| Bradbury Building |
| --- | --- |

Osoite:  304 South Broadway, Los Angeles, Kalifornia
Koordinaatit:  34.050536°N, 118.247861°W
Valmistumisvuosi:  1893
Suunnittelija:  George H. Wyman
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bradbury Building on vuonna 1893 rakennettu arkkitehtoninen maamerkki Los Angelesissa. Talon rakennutti kaivosmiljonääri Lewis L. Bradbury ja sen suunnitteli George Wyman.
Keskiatrium
Rakennus tunnetaan ertityisesti lasikattoisesta keskiatriumistaan.
Bradbury Building on ollut lukuisten elokuvien, televisiosarjojen ja muiden fiktioteosten tapahtumapaikka. Sitä on hyödynnetty erityisesti tieteisfiktiossa. Esimerkiksi Blade Runnerin tunnettu loppukohtaus tapahtuu rakennuksen katolla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bradbury Building Wikimedia Commonsissa
Public Art in L.A. (Arkistoitu – Internet Archive) – Bradbury Building, A History (englanniksi)
Los Angeles Conservancy (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Bill Shankly

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: William Shankly
Syntymäaika: 2. syyskuuta 1913
Syntymäpaikka: Glenbuck, Skotlanti
Kuolinaika: 29. syyskuuta 1981 (68 vuotta)
Kuolinpaikka: Liverpool, Englanti
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1932–1933 1933–1949 |  Carlisle United FC  Preston North End FC | 016 (0) 296 (12) |
Maajoukkue
| 1938–1944 |  Skotlanti | 7 (0) |
Valmennusura
1949–1951 1951–1954 1954–1955 1956–1959 1959–1974:  Carlisle United FC  Grimsby Town FC  Workington AFC  Huddersfield Town FC  Liverpool FC
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Bill Shankly (2. syyskuuta 1913 Glenbuck, Skotlanti – 29. syyskuuta 1981 Liverpool, Englanti) oli yksi Ison-Britannian tunnetuimmista ja menestyksekkäimmistä jalkapallomanagereista. Hän johdatti Liverpool FC:n kolmeen mestaruuteen, kahteen FA Cupin voittoon ja UEFA Cupin voittoon 1960- ja 1970-luvulla.
Pelaajaura

Kaivoskylässä syntynyt Bill Shankly päätti nuoruudessaan ryhtyä ammattijalkapalloilijaksi usean veljensä tapaan. Shanklyn ensimmäinen ammattilaisjoukkue oli Carlisle United, mutta valtaosan urastaan hän pelasi keskikentällä Preston North Endissä vuosina 1933–1949. Otteluita Shanklylle kertyi Prestonissa yli 300. Hänen suurin saavutuksensa pelaajana oli FA Cupin voitto vuonna 1938. Toinen maailmansota haittasi Shanklyn pelaajauraa, vaikka hän jatkoikin Prestonissa vielä sodan jälkeen.
Shankly valittiin edustamaan myös Skotlannin maajoukkuetta. Ensimmäisen maaottelun hän pelasi 9. huhtikuuta 1938 Englantia vastaan. Shankly ehti pelata vain 5 virallista maaottelua ennen sotaa, ja lisäksi sen aikana 7 epävirallista Englanti–Skotlanti-maaottelua.
Meriitit pelaajana

FA Cup: 1938
Hopeaa: 1937
Wartime Cup: 1941
Valmennusura

Shanklyn ura valmentajana alkoi samasta seurasta, josta hänen ammattilaisurakin oli alkanut. Hänet nimitettiin 3. divisioonassa pelanneen Carlislen manageriksi maaliskuussa 1949. Shanklyn ensimmäiset valmennusvuodet eivät tuoneet suurta menestystä, mutta hän teki silti seuroissa hyvää jälkeä. Carlislen jälkeen Shankly siirtyi saman sarjatason Grimsby Towniin, jota hän valmensi kaksi ja puoli vuotta. Grimsbystä hän vaihtoi 3. divisioonan pohjalla taistelleeseen Workington Towniin, jossa hän onnistui nostamaan joukkueen pois ahdingosta. Shankly siirtyi Workingtonista 1. divisioonassa pelanneen Huddersfield Townin apulaismanageriksi. Huddersfieldin pudottua 2. divisioonaan Shankly nostettiin erotetun Andy Beattien tilalle, mutta hänkään ei pystynyt nostamaan seuraa takaisin pääsarjatasolle.
Joulukuussa 1959 Shankly palkattiin Liverpoolin manageriksi. Liverpool oli pudonnut pääsarjatasolta 1954 ja pelasi nyt 2. divisioonassa. Shankly onnistui nostamaan Liverpoolin takaisin 1. divisioonaan kauden 1961–1962 päätteeksi ja vain kaksi vuotta myöhemmin Liverpool juhli jo mestaruutta pitkän tauon jälkeen. Shanklyn alaisuudessa seura voitti historiansa ensimmäisen FA Cupin 1965 ja mestaruuden jälleen vuosina 1966 ja 1973. Hän loi pohjan Liverpoolin menestykselle Euroopan kentillä johdatettuaan sen UEFA Cupin voittoon vuonna 1973. Shanklyn viimeiseksi jääneellä kaudella 1973–1974 Liverpool voitti jälleen FA Cupin.
Valmennusura > Meriitit valmentajana

Englannin mestaruus (3): 1964, 1966, 1973
Hopeaa: 1969, 1974
FA Cup (2): 1965, 1974
Hopeaa: 1971
Englannin 2. divisioona: 1962
Cup-voittajien Cup
Hopeaa: 1966
UEFA Cup: 1973
Uran jälkeen

Liverpoolin legendaksi nousseen Shanklyn yllättävä eroaminen aiheutti valtavasti porua. Paikalliset tehdastyöläiset jopa uhkasivat lakolla, ellei Shankly palaisi takaisin. Hän kuitenkin halusi viettää enemmän aikaa perheensä kanssa. Pian eläkkeelle jäämisen jälkeen Shankly nimitettiin Brittiläisen imperiumin upseeriksi (OBE).
Shankly kuoli 68-vuotiaana syyskuun 29. päivänä 1981 pian aiemmin syksyllä saamaansa sydänkohtauksen jälkeen.
Shankly valittiin englantilaisen jalkapalloilun Hall of Fameen sen perustamishetkellä vuonna 2002.
Aiheesta muualla

http://www.shankly.com/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Spartacus
LFC Online
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Phil Taylor | Liverpool FC:n päävalmentaja 1959–1974 | Seuraaja: Bob Paisley |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Bill Shanklyn patsas Anfieldin ulkopuolella
Tampereen lyseon lukio

| Tampereen lyseon lukio |
| --- | --- |

Sijainti:  F.E. Sillanpään katu 7, Tampere Väistötilat Pyynikintie 2, Tampere
Tyyppi:  lukio
Perustettu:  1884
Rehtori:  Jaana Nieminen
Luokat:  1–4 (lukio)
Opiskelijoita:  613
Verkkosivut
Tampereen lyseon lukio (myös Rellu) on tamperelainen lukio. Vuonna 1884 perustetussa oppikoulussa opiskeli aluksi ainoastaan poikia, ja se tunnettiin nimellä Tampereen reaalilyseo. Koulu toimi vuosina 1914−1973 poikakouluna nimellä Tampereen lyseo ja sen jälkeen vuoteen 1976 nimellä Pyynikin yhteislyseo. Nykyään oppilaitoksen rehtorina toimii Jaana Nieminen. Vuonna 1936 valmistunut koulurakennus sijaitsee Pyynikinrinteen kaupunginosassa, F.E. Sillanpään kadulla, Pyynikintorin tuntumassa.
Vuonna 1976 peruskoulu-uudistuksen yhteydessä perustetussa lukiossa toimivat yleislukion lisäksi Yhteiskuntatiedelinja (entiseltä nimeltään Eurooppa-linja) ja IB-linja.
Vuonna 2021 lukiossa oli 613 opiskelijaa, joista 133 kävi IB-lukiota.
Lukion historiaa

Tampereen reaalilyseo aloitti toimintansa Tampereen Työväen Teatterin paikalla olleessa puutalossa. Koulutalo osoittautui pian liian pieneksi, joten koulu muutti vuonna 1890 uuteen rakennukseen Hallituskadun varrelle, missä se toimi vuoteen 1935 saakka. Tässä Aleksanterin kirkon vieressä sijaitsevassa talossa toimivat sittemmin ensin Tampereen Yhteislyseo ja sitten Tampereen yliopiston lastentarhanopettajakoulutus, kunnes talosta tuli Tampereen yhteiskoulun lukion lisärakennus. Jo 1910-luvulla koulua alkoi vaivata tilanpuute, ja alettiin anoa isompaa rakennusta, mutta vasta 1930-luvulla aloitettiin rakennustyöt Pyynikintorin reunalla. Koulu valmistui vuonna 1935 ja tällöin voitiin aloittaa muutto, mutta koulun varsinainen toiminta aloitettiin vasta vuonna 1936.
Valmistuessaan lyseon lukion rakennus oli yksi Suomen suurimmista kouluista. Koulun tontti oli pieni tilantarpeeseen verrattuna, joten kouluun tehtiin erikoisia arkkitehtonisia ratkaisuja.  Koulun sisätiloihin tuli maalauksia, jotka esittivät vertauskuvallisesti opiskeluun liittyviä asioita. Maalukset on entisöity vuosina 1989–1990 toteutetussa koulun peruskorjauksessa.
Sota-ajan jälkeen lyseoon tulivat ns. suuret ikäluokat. Koulussa oli jopa yli tuhat poikaa. Sotien jälkeinen aika on ollut myös muutosten aikaa Rellussa. Koulu sai oman ruokalan ja keittiön vuonna 1968.
Näkyvin muutos tapahtui vuonna 1973, jolloin tytöt tulivat Relluun. Tämän seurauksena koulun nimi päätettiin muuttaa Pyynikin yhteislyseoksi. Perinteikkään nimen hylkäämistä vastustettiin voimakkaasti, joten parin vuoden kuluttua koulu sai takaisin entisen nimensä. Kun Tampereella siirryttiin peruskouluun vuonna 1976, muuttui Rellu lyhyen välivaiheen kautta Tampereen lyseon lukioksi. Alimmat luokat jäivät pois ja niiden tilalle yhdistettiin ylimmät luokat kahdesta läheisestä koulusta. Vuonna 1982 siirryttiin kurssimuotoiseen lukioon ja vuonna 1995 aloitettiin muutos kohti luokatonta lukiota.
Vuoden 2024 tammikuussa Lyseon lukiossa aloitettiin arviolta vuoteen 2026 kestävä perusparannus. Tämän johdosta lukio siirtyi väistötiloihin osoitteessa Pyynikintie 2 sijaitsevaan Vanhaan tekuun. Hatanpään lukio siirtyy Pyynikintien tiloihin Lyseon lukion remontin valmistuttua.
Opintolinjat > Yleislukio

Lyseon lukiossa on laaja kurssivalikoima. Kielitarjonnassa ovat A-kielet englanti, saksa, ranska ja espanja, B1-kielenä voi opiskella ruotsia, B2-kielinä espanjaa, ranskaa ja saksaa sekä B3-kielinä espanjaa, ranskaa, saksaa ja venäjää. Koulussa tarjotaan myös suomi toisena kielenä -opetusta. Koululla on kattava tarjonta matemaattis-luonnontieteellisissä ja humanistis-yhteiskunnallisissa aineissa sekä taito- ja taideaineissa.
Opintolinjat > Yhteiskuntatiedelinja

Yhteiskuntatiedelinja (ent. Eurooppa-linja) on Tampereen lyseon lukion opintolinja, joka noudattaa erityisesti yhteiskunnallisiin asioihin painottunutta opetussuunnitelmaa. Linjan opiskelijat suorittavat tavallista lukiolinjaa laajemman kokonaisuuden yhteiskuntaopin kursseja ja opiskelevat englannin lisäksi vähintään yhtä vierasta kieltä. Opiskelijat tutustuvat lukion aikana myös yliopisto-opiskeluun suorittamalla vähintään viiden opintopisteen opinnot ja työelämään suorittamalla vähintään viikon työharjoittelun. Eurooppa-linjaan kuuluu opintomatkoja: ensimmäisenä vuonna opintomatka kohdistuu Helsinkiin ja kolmantena vuonna Brysseliin.
Opintolinjat > IB-linja

International Baccalaureate Diploma eli IB-tutkinto on kansainvälinen englanninkielinen ylioppilastutkinto, jonka suorittaminen tarjoaa opiskelijoille mahdollisuuden päästä huippuyliopistoihin maailmalle.  Tampereen lyseon lukion IB-linjan opiskelijat ovat tunnettuja myös menestyksestään esimerkiksi Suomen Akatemian Viksu-kilpailussa ja Kerhokeskuksen Tutki-Kokeile-Kehitä -kilpailuissa. Tutkintoon kuuluva Theory of knowlegde -oppiaine kannustaa opiskelijoita ajattelemaan asioita pintaa syvemmältä. Kaikkien IB-opiskelijoiden on myös suoritettava liikunnallista, taiteellista, sosiaalista ja yhteiskunnallista aktiivisuutta vaativa CAS-projekti. Opinnot ovat haastavat, sillä niihin kuuluu paljon pakollisia työsuoritteita kuten laboratoriotöitä ja portfolioita.
Koulukirjasto

Kirjastossa on 24-paikkainen lukusali käsikirjastoineen sekä lainaosasto, jossa on noin 5 000 nidettä.
Tampereen lyseon lukion koulukirjasto on kuulunut vuodesta 2006 lähtien TOKI-verkkokirjastoon. Kirjastolla on nimikkeitä luetteloituna lähes 3 000. Vuonna 2011 kirjasto sai 2. palkinnon (15 000 €) Kopioston kilpailussa, jonka teemana oli Koulukirjasto – tilaa luovuudelle. Palkintosumma kohdistettiin uusien materiaalien hankintaan.
Opiskelijatoiminta > Rellun Toveri

Koulussa ilmestyy Rellun Toveri-blogilehti, jota toimitetaan opiskelijavoimin. Lehteä julkaistiin vuodesta 1996 lähtien Verkkotoveri-nimellä Aamulehden kouluille tarjoamalla julkaisupohjalla, joka lakkautettiin vuonna 2010. Vuodesta 2017 lehteä on julkaistu omalla verkkosivullaan nykyistä nimeään käyttäen.
Ennen verkkoaikaa koululehti oli vuosikymmenien ajan paperille tuotettu Toveri.
Opiskelijatoiminta > Vuokko-kerho

Koulun perinteikäs luontokerho Vuokko on ollut toiminnassa jo yli sata vuotta. Kerho perustettiin vuonna 1899. Vaikka Vuokko on luontokerho, se toimii myös monien koulun viihtyvyyteen ja koulunkäyntiin vaikuttavien asioiden edistäjänä. Vuokon toimintaan osallistuu kaikkien vuositasojen opiskelijoita. Kerholaiset julkaisevat Vuokko-blogia, joka tunnettiin aiemmin Vuokko-lehtenä.
Opiskelijatoiminta > Debate Club

Koulussa on monenlaisia arkista koulutyötä piristäviä kursseja. Yksi niistä on vuosittain järjestettävä Debate Club, joka valmentaa osallistujiaan The Federation of Finnish-British Societiesin järjestämään englanninkieliseen väittelykilpailuun. Tampereen lyseon lukion väittelytiimi on voittanut Pirkanmaan osakilpailun useana vuonna, viimeksi lukuvuonna 2011-2012. Alueellisten kilpailujen voittajakoulut osallistuvat Ison-Britannian suurlähetystössä kansalliseen loppukilpailuun.
Kansainvälinen toiminta

Yhteistyössä Tampereen Ammattiopiston kanssa kolu on mukana Student’s Voice -nimisessä Comenius-projektissa, joka jatkui vuoden 2012 loppuun. Projektin osallistujamaat ovat Ranska, Italia, Itävalta, Britannia ja Suomi. Vuosien 2012–2014 Comenius-projekti on nimeltään Young People: European Future. Tähän projektiin osallistutaan seitsemästä eri koulusta, jotka sijaitsevat kuudessa eri maassa: Suomessa, Espanjassa, Italiassa, Saksassa, Isossa-Britanniassa ja Puolassa. Kahden lukuvuoden aikana kolme opettajaa ja yli kaksikymmentä opiskelijaa on päässyt vierailemaan projektin kouluissa järjestetyissä tapaamisissa.
Lyseon lukiolla on ystävyyskoulut Molinassa, Espanjassa sekä Rennesissä, Ranskassa. Ystävyyskouluihin tehdään opintomatkoja noin joka toinen vuosi, välivuosina lyseolaiset toimivat ulkomaalaisten opiskelijoiden isäntinä Tampereella. Lyseon lukion opiskelijaryhmä osallistuu joka vuosi Cambridgen yliopiston järjestämään Science Festival -tapahtumaan Britanniassa. Koulussa käy varsin usein sekä kotimaisia asiantuntijoita että kansainvälisiä vieraita esiintymässä, luennoimassa tai tutustumassa koulun arkeen. Kenian Nairobissa  sijaitseva slummi Kibera on lyseon oma avustuskohde. Kiberaan on kohdistettu koulun taksvärkkipäivän tuotto; lisäksi on järjestetty muita tapahtumia, joiden tuotto on lähetetty suoraan Kiberaan.
Tampereen Reaalilyseon ja Tampereen Lyseon rehtoreita

Johan Stolpe 1884–1892
H. M. J. Relander 1892–1907
Eino Sakari Yrjö-Koskinen 1907–1916
K. J. Sadenius 1917-1919
Eero Ilvonen 1919–1920
F. V. Pesonen 1920–1927
K. A. Nieminen 1927–1938
Tunnettuja opiskelijoita

Tunnettuja Tampereen reaalilyseon ja Tampereen lyseon lukion opiskelijoita:
| --- | --- |
 Johanna Debreczeni, tangokuningatar  Timo Hellenberg, valtiotieteiden tohtori, kriisinhallinnan asiantuntija  Esko Häkli, ylikirjastonhoitaja  Pentti Iisalo, metsänhoitaja, Mannerheim-ristin ritari  Matti Jaakkola, rovasti  Petteri Järvinen, tietokirjailija  Teuvo Kallio, lakimies ja valtakunnansovittelija  T. M. Kivimäki, Suomen pääministeri, oikeustieteilijä ja diplomaatti  Rauno Korpi, jääkiekkovalmentaja  Maija Lehmusvirta, uutisankkuri  Topi Lehtipuu, oopperalaulaja  Lauri Letonmäki, toimittaja  Yrjö Länsipuro, diplomaatti  Martti Mikkola kenkätehtailija, teollisuusneuvos  Aarne Orjatsalo, näyttelijä, ohjaaja  Pekka Paavola, poliitikko ja kaupunginjohtaja  Eino Pekkala, poliitikko :  Mauno Pekkala, poliitikko, Suomen pääministeri  Lauri Pohjanpää, runoilija  K. N. Rantakari, toimittaja ja poliitikko  Jorma Reini, lakimies ja valtakunnansovittelija  Esko Rekola, ministeri  Eliel Saarinen, arkkitehti  Ismo Sajakorpi, ohjaaja  K. H. Seppälä, pappi  F. E. Sillanpää, kirjailija  Niilo Solja, poliitikko  Bertel Strömmer, arkkitehti  Hanna Tainio, poliitikko  Hannu Tarmio, kirjallisuusvaikuttaja  Kai Telanne, toimitusjohtaja  Tauno Tirkkonen, oikeustieteilijä  Antti Tulenheimo, poliitikko, Suomen pääministeri  Arvo Ylppö, lastentautiopin professori ja arkkiatri
Aiheesta muualla

Tampereen lyseon lukio
TOKI-verkkokirjasto
Comenius-projekti
Tampereen Realilyseo Tampereen Lyseo 1884-1924, Aamulehti, 13.12.1924, nro 289, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tampereen Lyseo 50-vuotias. Piirteitä koulun toiminnasta kuluneina vuosikymmeninä, Aamulehti, 29.09.1934, nro 262, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Frida Kahlo

| Frida Kahlo |
| --- | --- |
 Frida Kahlo vuonna 1932.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. heinäkuuta 1907 Coyoacán, Meksiko
Kuollut: 13. heinäkuuta 1954 (47 vuotta) Coyoacán, Meksiko
Kansalaisuus:  meksikolainen
Taiteilija
Ala:  kuvataiteilija
Taidesuuntaus:  uusasiallisuus surrealismi
Kuuluisimpia töitä:  Kaksi Fridaa (1939) muut omakuvat
 Nimikirjoitus
Taiteen reunoilla
Suuntaukset
Art brut | Fantastinen realismi | Graffiti | ITE-taide | Kansantaide | Naivismi | Outsider-taide | Primitivismi | Visionaarinen taide
Tekijöitä Suomesta
Aleksanteri Ahola-Valo | Andreas Alariesto | Annukka Grönlund | Martti Innanen | Einari Junttila | Arto Ali-Eskola | Edvin Hevonkoski | Enni Id | Aleksandra Ionowa | Alice Kaira | Matias Keskinen | Nikolai Lehto | Jussi Löf | Kalervo Palsa | Matti Rutanen | Veijo Rönkkönen | Ilmari Salminen | Olli Seppänen | Kaarina Staudinger-Loppukaarre | Vihtori Storck | Ilkka Juhani Takalo-Eskola | Heikki Tuomela | Ensio Tuppurainen | Sigurd Wettenhovi-Aspa
Tekijöitä ulkomailta
William Blake | Aleksanteri Ahola-Valo | Banksy | Jean-Michel Basquiat | Hieronymus Bosch | Salvador Dalí | Jean Dubuffet  | Max Ernst | H. R. Giger | Alex Grey | Keith Haring | Edward Hicks | Frida Kahlo | Theodor Kittelsen | Mati Klarwein | Paul Kondas | Séraphine Louis | Gustave Moreau | Grandma Moses | Niko Pirosmani | Maria Primatšenko | Henri Rousseau
Frida Kahlo eli Magdalena Carmen Frieda Kahlo y Calderón (6. heinäkuuta 1907 Coyoacán, Meksiko – 13. heinäkuuta 1954 Coyoacán, Meksiko) oli meksikolainen taidemaalari, joka tunnettiin tuskaa, kuoleman läsnäoloa ja elon pimeää puolta ilmaisevista maalauksistaan. Kahlo maalasi laajan sarjan inhorealistisia omakuvia. Hän käytti voimakkaita värejä tyylillä, joka oli saanut vaikutteita Meksikon alkuperäiskansojen kulttuurista, mutta hänen tyylissään oli myös eurooppalaisia vaikutteita realismista, symbolismista ja surrealismista.
Elämä > Perhe

Kahlo syntyi vanhempiensa talossa Coyoacánissa, joka oli tuohon aikaan pieni kaupunki Méxicon laitamilla. Hänen isänsä oli Pforzheimissa Saksassa syntynyt valokuvaaja Carl Wilhelm Kahlo (1871–1941), joka Meksikoon muutettuaan otti uudeksi etunimekseen Guillermo. Pitkään luultiin, että Guillermo Kahlo oli juutalaista syntyperää, mutta uudempi sukututkimus osoittaa, että näin ei ollut. Äiti Matilde oli lähes lukutaidoton, syvästi uskonnollinen meksikolaisnainen.
Fridalla oli kaksi vanhempaa sisarta ja vuotta nuorempi pikkusisko.
Elämä > Lapsuus ja nuoruus

Kahlo sairasti kuusivuotiaana polion. Oltuaan yhdeksän kuukautta vuodepotilaana hän ontui, ja isä rohkaisi häntä tytöille epätyypillisiin urheiluharrastuksiin selän ja jalan kuntouttamiseksi.
Vuonna 1922 viisitoistavuotias Kahlo aloitti kuuluisan lukion Escuela Nacional Preparatoria yhtenä sen harvoista tyttöoppilaista. Samana vuonna kuuluisa meksikolainen taiteilija Diego Rivera maalasi kouluun seinämaalauksen.
Syyskuussa 1925 Kahlo oli liikenneonnettomuudessa, jossa bussi ja raitiovaunu törmäsivät. Metallinen kaide lävisti hänen lantionsa ja aiheutti useita murtumia. Kahlo oli viikkoja sairaalassa. Hänelle piti tehdä 35 leikkausta.
Kahlo alkoi maalata toipilasaikanaan, ja ensimmäinen omakuva valmistui seuraavana vuonna. Samaan aikaan Kahlo aktivoitui poliittisesti ja liittyi Kommunistiseen nuorisoliikkeeseen ja Meksikon kommunistipuolueeseen.