stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Β-oksidaatio
cis-sidokset > 3-cis

Esimerkiksi linolihappo (18:2 9,12-cis) sisältää 3-cis -sidoksen β-oksidaation edettyä kyllin pitkälle.
3-cis -sidosta ihmiset eivät voi hydratoida saatavilla olevin entsyymein, joten sen muuntaa 2-trans -sidokseksi 3,2-trans-enoyyli-CoA-isomeraasi (EC 5.3.3.8):
Sitten enoyyli-CoA-hydrataasi hydratoi trans-sidoksen kuten tyydyttyneiden rasvahappojen kohdalla ja β-oksidaatio tapahtuu ainakin kerran.
Luonnon monityydyttymättömissä rasvahapoissa cis-kaksoissidokset ovat tosin lähes poikkeuksetta kahden yksöissidoksen päässä toisistaan kuten vaikka linolihapossa. Siksi ensimmäisen kaksoissidoksen käsittelyn jälkeisen yhden β-oksidaatiokierroksen ja asyyli-CoA-dehydrogenaasin dehydrauksen jälkeen rasvahapossa on konjugoidut 2-trans- ja 3-cis -sidokset. 2,4-dienoyyli-CoA-reduktaasi (EC 1.3.1.34) pelkistää nämä sidokset NADPH avulla yhdeksi 3-trans -sidokseksi:
3,2-trans-enoyyli-CoA-isomeraasi muuntaa tuotteen kaksoissidoksen taas 2-trans -sidokseksi josta tuote menee β-oksidaation hydrataatiovaiheeseen.
Alla on kuvattu linolihapon loppuun asti etenevä β-oksidaatio, johon kaikki edellä kuvatut entsyymit osallistuvat.
trans-sidokset > 2-trans

Esimerkiksi linoelaidiinihappo (18:2 9,12-trans) sisältää 2-trans -sidoksen β-oksidaation edettyä ensimmäisestä kaksoissidoksesta seuraavaan.
Jos transrasvassa on 2-trans -sidos, enoyyli-CoA-hydrataasi hydratoi sidoksen ihmisillä ja reaktiot tästä eteenpäin jatkuvat normaalisti (katso Mitokondrio-oksidaatio). Muodostuu S- eli L-isomeeri:
trans-sidokset > 3-trans

Esimerkiksi elaidiinihappo (18:1 9-trans) sisältää 3-cis -sidoksen β-oksidaation edettyä kyllin pitkälle.
Jos trans-sidos on C3-4 välissä, 3,2-trans-enoyyli-CoA-isomeraasi siirtää ihmisillä sidoksen yhdellä hiilellä eteenpäin ja enoyyli-CoA-hydrataasi jatkaa tästä kuten yllä (2-trans osio). Isomeraasin reaktio on:
Hiililtään parittomat rasvahapot

Valtaosassa ruoan ja luonnon rasvahapoista ei ole paritonta lukumäärää hiiliä, kuten vaikka margariinihapossa (17:0) on, mutta keho pystyy hajottamaan näitäkin.
Rasvahapon yksöis- ja kaksoissidokset hajotetaan tapauskohtaisesti tässä artikkelissa kuvatuin tavoin kunnes jäljellä on 3 hiilinen propionihappo tioesteröitynä propionyyli-CoA:ksi. Ihmisillä propionyyli-CoA-karboksylaasi liittää hiilidioksidin propionyylin C2:teen eli karboksyloi sen. Muodostuu S-metyylimalonyyli-CoA. Metyylimalonyyli-CoA-rasemaasi muuttaa tämän R-metyylimalonyyli-CoA:ksi. Metyylimalonyyli-CoA-mutaasi muuttaa tämän sukkinyyli-CoA:ksi, joka menee sitruunahappokiertoon. Reaktio on:
Konjugoidut rasvahapot

Konjugoiduissa rasvahapoissa kuten rumeenihapossa (18:2 9-cis,11-trans) on vähintään kaksi kaksoissidosta, joita erottaa yksi yksöissidos kahden sijaan, kuten tyydyttymättömissä rasvahapoissa yleensä. Kaksoissidokset ovat siksi konjugoituneet ja niistä ei-kumpikaan, toinen tai molemmat voivat olla trans-sidoksia loppujen ollessa cis-sidoksia.
Δ3,5Δ2,4-dienoyyli-CoA-isomeraasi (EC 5.3.3.21) käsittelee ihmisillä 3,5-dienoyyli-CoA:n, jossa on 3-trans- ja 5-cis -sidokset. Muodostuu (2E,4E)-dienoyyli-CoA, jossa on C2-3 ja C4-5 välillä konjugoituneet trans-sidokset. Reaktio on:
2,4-dienoyyli-CoA-reduktaasi käsittelee tuotteen kuten alla ja tätä seuraava reaktio on 3,2-trans-enoyyli-CoA-isomeraasilla (katso 3-cis).
Energiasaanto

Keho varastoi rasvahappojen kemiallisen energian ATP:ksi, jota käytetään sitten kehossa tuomaan energiaa esimerkiksi entsyymien reaktioihin.
Oksidatiivinen fosforylaatio ei tapahdu täydellisesti, joten ATP:tä muodostuu karkeasti noin 1.5 per FADH2, 2.5 per NADH ja 10 per asetyyli-CoA. Yksittäisessä tyydyttymättömän sidoksen β-oksidaatiokierroksessa muodostuu näitä kaikkia aineita yksi, joten kierroksessa muodostuu kokonaisuudessaan 14 ATP:tä (1.5 + 2.5 + 10). Teoreettinen ATP-saanto olisi 2 per FADH2, 3 per NADH ja 12 per asetyyli-CoA (= 3 NADH + 1 FADH2 + 1 GTP).
Tyydyttyneelle rasvahapolle, jossa on parillinen määrä hiiliä, β-oksidaatio voi tapahtua n/2-1 -kertaa. n on hiilten lukumäärä. Kussakin asetyyli-CoA:ssa on kaksi hiiltä, joten kaava jaetaan kahdella, ja viimeissä β-oksidaatiokierroksessa muodostuu kaksi asetyyli-CoA -molekyyliä, joten kaavasta vähennetään yksi ja kaavan loppuun lisätään 10. Rasvahappo tulee kuitenkin β-oksidaation alussa liittää CoA-molekyyliin. Tämä vaatii 2 ATP:tä, jotka vähennetään lopullisesta kaavasta.
Siten tyydyttyneiden ja parillisen hiililuvun omaaville rasvahapoille ATP-saantokaava on:
Siten palmitiinihappo (16:0) tuottaa 106 ATP:tä, eli:
Kaava vastaa likimääräisesti todellisuutta jos β-oksidaation oletetaan tapahtuvan mitokondriossa, eikä osittain peroksisomissa (jossa erityisen pitkät rasvahapot käsitellään).
Karnitiini-sukkula -järjestelmä. CPTI karnitiiniasyylitransferaasi I, CPTII karnitiiniasyylitransferaasi II, translocase - karnitiini-asyylikarnitiinitranslokaasi.
Pristaanihappo.
What Lovers Do

| ”What Lovers Do” Maroon 5 ft>  SZA |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Red Pill Blues
 Äänitetty : 2017
 Julkaistu: 30. elokuuta 2017
 Tuottaja(t): Sam Farrar, Ben Billions, Jason Evigan, Noah Passovoy
 Tyylilaji: pop,
 Kesto: 03.19
 Levy-yhtiö: 222 Records, Interscope Records
Maroon 5:n muut singlet
| ”Cold” 2017 | ”What Lovers Do” 2017 | ”Wait” 2017 |
SZAn muut julkaisut
| ”Love Galore” 2017 | ”What Lovers Do” 2017 | ”Homemade Dynamite (Remix)” 2017 |
What Lovers Do on yhdysvaltalaisyhtye Maroon 5:n kappale, jolla vierailee myös yhdysvaltalaislaulaja SZA. Sen julkaisivat 222 Records sekä Interscope Records Maroon 5:n kuudennen, Red Pill Blues-studioalbumin kolmantena singlenä 30. elokuuta 2017. Kappaleen ovat sanoittaneet Adam Levine, SZA, Benjamin Diehl, Brittany Talia Hazzard, Elina Stridh, Jason Evigan, Oladayo Olatunji ja Victor Rådström, joista Evigan tuotti sen Sam Farrarin, Ben Billionsin ja Noah Passovoyn kanssa. Kappaleelle on toteutettu myös Joseph Kahnin ohjaama musiikkivideo, joka julkaistiin Maroon 5:n YouTube-kanavalla 28. syyskuuta 2017. Video kuvattiin Kalifornian Los Angelesissä elokuussa 2017.
"What Lovers Do" oli kaupallisesti kansainvälinen menestys, sen päästyä singlelistan viiden parhaan joukkoon Belgiassa (Vallonia), Brasiliassa, Italiassa, Kroatiassa, Malesiassa ja Venezuelassa sekä kymmenen parhaan joukkoon Alankomaissa, Australiassa, Belgiassa (Flanderi), El Salvadorissa, Filippiineillä, Hondurasissa, Irlannissa, Israelissa, Kanadassa, Libanonissa, Norjassa, Portugalissa, Skotlannissa, Slovakiassa, Sloveniassa, Sveitsissä, Tšekissä, Unkarissa, Uudessa-Seelannissa ja Yhdysvalloissa. Lisäksi se on myynyt Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Yhdysvalloissa kaksinkertaista, Italiassa ja Ruotsissa kolminkertaista ja Kanadassa nelinkertaista platinaa. Brasiliassa kappale ylitti myös timanttilevyrajan 160 000 myydyllä kopiolla.
Maroon 5 on esittänyt kappaleen ensi kertaa livenä Rock in Rio-tapahtumassa Rio de Janeirossa 16. syyskuuta 2017. Sen jälkeen he ovat esittäneet sen muun muassa The Ellen DeGeneres Showssa sekä Jimmy Kimmel Live!:ssa.
Käännös suomeksi
Tauno V. Mäki

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ylijohtaja Tauno V. Mäki 1961. |  Ylijohtaja Tauno V. Mäki 1961. |  Ylijohtaja Tauno V. Mäki 1961. |  |
Maa:   Suomi
Miesten ammunta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | 100 m hirvi, kerta- ja parilaukaukset |  |
Tauno Vilhelmi Mäki (6. helmikuuta 1912 Karinainen – 7. lokakuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen ampuja, olympiamitalisti, metsästysasiantuntija, maa- ja metsätalousministeriön kalastus- ja metsästysosaston ylijohtaja, agronomi, majuri ja eräkirjailija. Hän voitti pronssia Helsingin kesäolympialaisten 1952 hirviammunnassa.
Toiminta jatkosodassa

Jatkosodan aikana Mäki, silloiselta sotilasarvoltaan luutnantti, toimi Pohjois-Suomessa saksalaisten rintamavastuualueella Sallan alueen suomalaisena paikalliskomendanttina. Mäki toimi samalla myös alueella olevan Sallatuntureiden kupeessa sijainneen sotavankileiri 9F komendanttina. Historiantutkija Oula Silvennoisen mukaan Mäki tällöin kyyditsi erään Valpon virkailijan kanssa leiristä väkisin ulos sotavangin, ukrainalaisen Grigori Bondasin, ja myöhemmin ilmoitti, että vanki oli ammuttu pakoon pyrkiessään. Silvennoinen viittaa mahdollisuuteen, että vanki olisi ammuttu tarkoituksellisesti.
Teoksia

Ketunpyytäjille (1957)
Hirvenmetsästys (1965)
Metsästyksen taito (1965, Tauno V. Mäki ja Yrjö Ylänne)
Metsästäjän tietokirja (1965)
Presidentti eräretkillä (1967, Tauno V. Mäki ja Urpo Levo)
Kalastajan tietokirja (1969, Tauno V. Mäki ja Heikki Pitkänen)
Riistanhoidon käsikirja (1976, Tauno V. Mäki ja Heikki Suomus)
Iloista kyytiä päämiehen mukana kairassa ja tunturissa (1975)
Erämiehen muistelmia I (1976)
Erämiehen muistelmia II (1977)
Eräpolku (1982, Pekka Reinikka ja Tauno V. Mäki)
Aiheesta muualla

Soikkanen, Mauri: / Mäki, Tauno Vilhelmi (1912–1983) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  12.1.2001. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Puola 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Munamiehen maailma

| Munamiehen maailma Munamies |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. toukokuuta 2011
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: huumorimusiikki
 Kesto: 46.51
 Levy-yhtiö: Universal Music Group
Listasijoitukset
  1.
Munamiehen muut julkaisut
|   | Munamiehen maailma 2011 | Munamiehen talvi 2011 |
Munamiehen maailma on Riku Niemisen luoman ja esittämän hahmon Munamiehen musiikkialbumi, joka ilmestyi 18. toukokuuta 2011. Se sisältää singlet ”Pidä huolta” ja ”Pomppufiilis”, sekä varta vasten Munamiehelle sävellettyjä kappaleita. Artisteina ovat muiden muassa Michael Monroe, Pedro Hietanen, ja kappaleiden sanoituksista vastaa ainakin Pekka Eronen.
Albumi ylsi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen listan ykkössijalle  ja ylitti myynnissä kultalevyrajan.
Kappaleet

Munamiehen maailma – 0.50
Munajuna – 3.55
Nimeni on muna – 3.13
Pomppufiilis – 2.25
Ystävyys – 3.41 (feat. Mikko Zetterberg)
Muna ja sen veli – 0.56
Vieri pois – 3.00 (feat. Michael Monroe)
Kennostoliitto – 3.09
Munanaa – 3.20
Pidä huolta – 3.12 (feat. Rajaton)
Con te Partiro – 3.00 (feat. Timo Harjakainen)
Usein öisin uneksin – 4.04
Tyrni tuli taloon – 5.55 (feat. Marja Tyrni)
Munan humppa – 3.10
Haudo mua – 3.00
Aiheesta muualla

Virallinen Facebook-sivu
Munamiehen virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Pomppufiilis-musiikkivideo
Villars

Villars voi tarkoittaa seuraavia:
Villars-les-Dombes, kunta Ainin departementissa Ranskassa
Villars-Fontaine, kunta Côte-d’Orin departementissa Ranskassa
Villars-sur-Glâne, kaupunki Fribourgin kantonissa Sveitsissä
Villars-les-Moines, Münchenwiler, kunta Bernin kantonissa Sveitsissä
Villars-Sainte-Croix, kunta Vaud’n kantonissa Sveitsissä
Villars-sous-Yens, kunta Vaud’n kantonissa Sveitsissä
Bougy-Villars, kunta Vaud’n kantonissa Sveitsissä
Claude de Villars (1653–1734), Ranskan marsalkka
Henry Gauthier-Villars (1859–1931), ranskalainen kirjailija ja musiikkikriitikko
Villars-luokka,1870-luvulla rakennettu Ranskan laivaston risteilijäluokka
FS Villars (1879), Ranskan laivaston Villars-luokan risteilijä
M/S Villars, alk. M/S Iberus, vuonna 1978 rakennettu rahtialus, myöhemmin kaapelilaiva.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Villars”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tyrinselän tuulivoimapuisto

| Tyrinselän tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Humppila, Jokioinen, Ypäjä
Koordinaatit:  60°52′16″N, 23°18′00″E
Rakentaminen alkoi:  2016
Sähköverkkoon:  2016 
Valmistunut:  2016
Laajennettu:  2021 
Kustannus:  44–45 miljoonaa €
Perustaja:  Megatuuli Oy 
Rakennuttaja:  Megatuuli Oy 
Omistaja:  Aquila Capital 
Operaattori:  OX2 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Sähköasema:  1
Puistojännite:  20 kV 
Liittymisjännite:  110 kV 
Korkeus:  135–153 m 
Pinta-ala:  2,7 km² 
Tuulivoimalat:  4 × Nordex N131 (3,0 MW) , 4 × Nordex N149 (4,3 MW) 
Kapasiteetti:  29,2 MW  
Vuosituotanto:  99 GWh 
 fiTyrinselän tuulivoimapuisto 
Tyrinselän tuulivoimapuisto, tai myös Tyyrinselkä 1 ja 2, on Kanta-Hämeessä Humppilassa, Jokioisissa ja Ypäjällä sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 8 tuulivoimalaitosta ja joiden kokonaiskapasiteetti on 29 megawattia, ja vuosituotanto 99 gigawattituntia. Tuulivoimapuiston on rakentanut Megatuuli Oy, sen omistaa Tuulivoimapuisto Tyrinselkä Oy, joka on Aquila Capitalin tytäryhtiö, ja sitä operoi OX2.
Tyrinselän ensimmäisen vaiheen (Jokioisten voimalat) investointien arvo oli noin 26 miljoonaa euroa ja toisen vaiheen (Humppilan ja Ypäjän voimalat) investoinnin arvo oli noin 18–19 miljoonaa euroa.
Yleistä

Tuulivoimapuisto sijaitsee kolmen kunnan raja-alueella Tyrinselällä, joka on ympäröivää maastoa korkeampi selänne. Kolme tuulivoimalaitosta sijaitsee Ypäjän puolella, neljä Jokioisissa ja yksi Humppilassa. Tuulipuiston pituus on 2,1 kilometriä, leveys 1,9 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä. Voimalat sijaitsevat Mustakansan, Tyrinselän, Rotikkosuon, Luolamäen, Kärrinkallioiden, Vahteriston ja Kaitalamminmäen seuduilla. Tuulivoimaloille ja sähköasemalle on rakennettu huoltotiet, jotka alkavat Humppilan Vitikasta.
Jokioisten neljä tuulivoimalaitosta ovat saksalaisten Nordexin valmistamaa N131-mallia, jonka napakorkeus on 144,5 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 131 metriä, ja jonka kapasiteetti on 3,0 megawattia. Nämä voimalat olivat valmistuessaan Suomen korkeimmat. Myöhemmin tuulivoimapuistoa laajennettiin neljällä tuulivoimalaitoksella, jotka ovat Nordexin mallia N149. Niiden tuuliturbiinin halkaisija on 149 metriä ja kapasiteetti 4,3 megawattia. Kolmella Ypäjällä sijaitsevan tuulivoimalan napakorkeus on 145 metriä ja Humppilassa olevan 155 metriä. Esimerkiksi tornin alaosa painaa 80 tonnia. Voimalat sijaitsevat 135–153 metrin korkeudella mpy.
Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa 20 kilovoltin jännitteellä alueen kaakkoispuolella sijaitsevalle ja tuulivoimapuiston ensimmäisessä vaiheessa rakennetulle sähköasemalle. Sieltä tuotettu sähkö johdetaan 110 kilovoltin jännitteellä Carunan omistamaan siirtolinjaan, joka oli olemassa ennen tuulivoimapuiston rakentamista.
Chavannes

Chavannes voi tarkoittaa seuraavia:
Chavannes, kunta Drômen departementissa Ranskassa
Chavannes-de-Bogis, kunta Vaud’n kantonissa Sveitsissä
Chavannes-des-Bois, kunta Vaud’n kantonissa Sveitsissä
Chavannes-près-Renens, kunta Vaud’n kantonissa Sveitsissä
Chavannes-sur-Reyssouze, kunta Ainin departementissa Ranskassa
Chavannes-sur-Suran, kunta Ainin departementissa Ranskassa
Chavannes-le-Veyron, kunta Vaud’n kantonissa Sveitsissä
Pierre Puvis de Chavannes (1824–1898) ranskalainen taidemaalari.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Chavannes”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Eerikinkatu (Turku)

Näkymä Eerikin- ja Aninkaistenkadun risteyksestä Kauppatorin suuntaan.
Eerikinkatu (ruots. Eriksgatan) on yksi Turun ruutukaavakeskustan pääkaduista. Se kulkee Aurajoen suuntaisena Multavierunkadulta Sairashuoneenkadulle. Kauppiaskadun ja Kristiinankadun välillä Eerikinkatu on sallittu ainoastaan joukkoliikenteelle.
Historia

Eerikinkatu tunnettiin aiemmin nimellä Pyhän Eerikin katu (ruots. S:t Eriksgatan). Vuonna 1890 asetettu nimitoimikunta lyhensi kadun nimen Eerikinkaduksi.
Kohteita kadun varrella

Eerikinkadun varrella sijaitsevat muiden muassa:
Eerikinkatu 1–3: Turun seurakuntien toimitiloja
virastotalo Erik Lindroos 1956–1957
diakoniakeskus ja nuortentalo Veijo Kahra, 1961
Eerikinkatu 7: Lintula
Albert Richardtson, 1930–1931
piharakennus Erik Bryggman, 1936
entinen Kino-Palatsi
Eerikinkatu 10: Hamburger Börs
Eerikinkatu 11: Sokos Wiklund
Kauppatori
Hansakortteli, jossa Eerikinkadun puolella sijaitsevat:
Eerikinkatu 13, Turun ruotsalainen teatteri, Pehr Johan Gylich 1839
Eerikinkatu 15, Antintalo, Karl Viktor Reinius 1891
Eerikinkatu 17, liiketalo, Selim A. Lindqvist 1913
Eerikinkatu 14: KOP-kolmio
Viljo Revell 1962
Eerikinkatu 16: Kauppahalli
Gustaf Nyström, 1893–1896
Eerikinkatu 18: entinen Cygnaeuksen koulu
Selim Lindqvist ja Bruno Granholm 1886–1887
nykyisin Panimoravintola Koulu
Eerikinkatu 21: entinen Pääposti
Selim Savonius ja  Torsten Montell 1933 lähde?
Eerikinkatu 23: Seurahuone
Erik Bryggman ja Ilmari Ahonen 1928
Eerikinkatu 24: Turun VPK:n talo
Karl Victor Reinius 1891–1892
Eerikinkatu 26: KELAn toimitalo
Aarne Ehojoki 1971
Eerikinkatu 30: Turun työväentalo
Ilmari Ahonen 1939–1940
Eerikinkatu 34: entinen kaasulaitos
Arthur Kajanus 1899
nyt Siirtolaisuusinstituutti
Eerikinkatu 35: Turun keskuspaloasema
J. Eskil Hindersson, 1913–1916
Eerikinkatu 40-42: Turun poliisitalo
Poikkikadut

Multavierunkatu
Aninkaistenkatu
Brahenkatu
Kauppiaskatu
Aurakatu
Kristiinankatu
Humalistonkatu
Eskelinkatu
Käsityöläiskatu
Ursininkatu
Koulukatu
Puistokatu
Sairashuoneenkatu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eerikinkatu (Turku) Wikimedia Commonsissa
Näkymä Eerikinkadulta Koulukadun ja Puistokadun välillä.
St. Erik Eerikin- ja Kristiinankadun kulmauksessa.
Galimov

Galimov on muun muassa seuraavien venäläisten henkilöiden sukunimi:
Aleksandr Galimov (1985–2011), jääkiekkoilija
Ansel Galimov (s. 1991), jääkiekkoilija
Artjom Galimov (s. 1999), jääkiekkoilija
Emil Galimov (s. 1992), jääkiekkoilija
Stanislav Galimov (s. 1988), jääkiekkomaalivahti.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hirvenpääsauva

Hirvenpääsauva on kivikaudella käytössä ollut sauva, jonka päähän on veistetty hirven päätä muistuttava nuppi. Sauvat on useimmin valmistettu sarvesta ja joskus hirven luusta. Useita hirvenpääsauvoja on löydetty Baltian ja Venäjän kalmistoista ja suoarkeologisilta asuinpaikoilta. Merkkejä niiden käytöstä on löydetty laajalta alueelta, joka kattaa Fennoskandian ja Itä-Euroopan alueet Uralille saakka.
Hirvenpääsauvoja tiedetään käytetyn jo mesoliittisella kivikaudella noin 7 000 eaa. alkaen ja nuorimmat tunnetut sauvat sijoittuvat metallikauden alkuun noin 1 500 eaa. Kalliopiirroksissa ja -maalauksissa on kuvattu hirvenpääsauvoja niiden käyttötilanteissa. Kuvat ajoitetaan alle 6 000 eaa. ja yli 2 000 eaa.
Hirvenpääsauvat > Käyttö

Hirvenpääsauvat ovat osa yleisempää tapaa kuvata jokin eläinhahmo esineeseen, joka voi olla stoola, sauva, symbolinen lyömäase, koriste tai idoli. Elämeksi voidaan toisaalta valita myös karhu, peura, vesilintu, käärme, villisika tai mammutti. Jos hirvi tai muu eläin veistetään esimerkiksi lusikkaan, sitä voidaan pitää vain koristeena, vaikka nykyaikana ei voida olla aivan varmoja kivikautisesta tarkoituksesta. Mikäli eläinpää sijaitse lyhyen sauvan päässä, sauvalla otaksutaan tehdyn jotain maagista. Kuvattu eläin edustaa silloin magiassa jotain tavoiteltavaa kohdetta. Hirvenpääsauvan tapauksessa kohde saattaisi olla hirven haltija tai hirvi itse.
Hirvenpääsauvat > Peurasaaren kalmisto Äänisellä

Venäjän Karjalassa Äänisjärven pohjoisosassa olevalta suuremmalta Peurasaarelta on sen mesoliittisesta kalmistosta löytynyt hirvenpääsauva (kuva ), joka on ehkä tunnetuista sauvoista näyttävin. Se on 51 senttimetriä pitkä, ja sen pään pituus on korvan takaa mitattuna turvan kärkeen 16 senttimetriä. Sen niskassa on viisi kampamaista uloketta sarjassa kuvaamassa hirven niskaharjaa ja silmien takaa kohoaa kaksi pitkää korvaa. Sauva löytyi haudasta vainajan rinnuksilta. Vainajalle annetut runsaat antimet saivat tutkijat pitämään tätä shamaanina.
Samasta kalmistosta tunnetaan myös kaksi muutakin sauvaa. Ne ovat rakenteeltaan yksinkertaisempia. Suurempi sauva on 41 senttimetriä pitkä, ja sen pää on 18 senttimetriä pitkä. Sauvan piirteet ovat lahoamisen takia epätarkat. Kolmas sauva on lyhyin. Pää on 15 senttimetriä pitkä ja sille on veistetty korva sekä hirvelle ominaisella tavalla muotoiltu turpa. Sauvan varsi on vain 20 senttimetriä pitkä. Sauvat on ajoitettu noin 7 000 eaa. − noin 5 500 eaa. (kuva ).
Hirvenpääsauvat > Zvejniekin kalmisto

Zvejniekin kalmistosta pohjois-Latviasta on löydetty yhteishaudasta numero 274−278 hirvenpääsauva, joka oli vain 12 senttimetriä pitkä ja vaikuttikin katkenneelta. Hirven turpa on tunnistettavissa, sen silmät ovat ulkonevat ja korvat ovat taaksepäin taipuneet. Sauva on kytketty kampakeraamiseen kulttuuriin ja ajoitettu noin vuodelle 4 000 eaa.
Hirvenpääsauvat > Šventojin kalmisto

Liettuassa Šventojiissa tutkitusta kalmistosta on löydetty kolme hirvenpääsauvaa. Vain kaksi sauvoista voidaan varmuudella tunnistaa hirveksi niiden turvan, silmien ja korvien muotoilun perusteella. Sauvat on löydetty kalmistosta Šventoji 3B. Toisesta kalmistosta Šventoji 4B löytyi pieni litteä sauvan tynkä, joka esittää hirvi- tai peuraeläintä. Se on vain 14 senttimetriä pitkä. Sauvat ajoitetaan asuinpaikan mukaan ajalle 4 000−3 000 eaa., ja ne kytketään Narvan kulttuuriin.
Hirvenpääsauvat > Lehtojärven hirvenpää

Rovaniemen Lehtojärvellä löydettiin järven tuntumasta suosta 37 senttimetrinen männystä tehty hirvenpääveistos. Se on ajoitettu vuodelle 5790 eaa., mikä tekee siitä mesoliittisen kivikauden esineen. Pään takana on veistetty kolot kiinnitystä varten, mutta vartta ei löydetty. Yleisin arvaus on, että hirvenpää kuului veneen keulakuvaksi. Yhtään mesoliittista venettä ei tunneta, joten käyttötapa jää siltä osin vielä auki.
Hirvenpääsauvat > Muita löytökohteita

Kuolan niemimaalla olevasta Peurasaaren kalmistosta on löydetty 12 hirvenpääsauvaa. Muita muualla olevia löytökohteita tiedetään useita: Majak II, Modlona, Riigikula III Narvassa sekä Villa Etelä-Virossa, Malmutan suisto, Kretuonas I, Zamostje 2, Sahtyš I, Volodary, Tšornaja Gora, Tokjoen kalmisto, Annin Ostrov, Šigir (kuva ) ja Kalmatski Brod.
Hirvenpääsauvat > Peuranpääsauvat

Pohjois-Euroopassa on hirvenpääsauvojen variaationa ollut peuranpääsauvoja. Kuolan Peurasaaren kalmistosta on löydetty 7 sauvaa, joiden valmistus ja rakenne poikkeavat muista hirvenpääsauvoista. Näitä on ollut käytössä vain lyhyen aikaa ja niitä pidetään valtavirrasta poikkeavana ilmiönä.
Hirvenpääsauvat > Kiviset hirvenpääesineet

Kivestä valmistettuja hirvenpääaseita tiedetään vain viisi ja niiden levinneisyysalue rajoittuu Etelä-Suomeen ja Karjalaan. Kivinen hirvenpäähän on porattu reikä, johon puinen varsi on kiinnietty. Kuuluisin lienee Huittisten hirvenpää, joka on mesoliittinen alkuperältään (kuva ). Myös neoliittisen Säkkijärven hirvenpään ja Kuusamon hirvenpään katkelmat kuulunevat tähän ryhmään (kuva ). Kortesjärveltä löytyi pahasti hajonnut hirvenpää (kuva ). Myös Venäjällä tunnetaan kolme hirvenpäistä kiviesinettä: Kalmatskiy Brod, Petroskoi (Petrozavodsk) ja Karjalan Pyhäjärvi.
Huittisten hirvenpää, vuolukiveä
Hirven muotoinen seremonia"kirves"