stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Länsiromaaniset kielet

| Länsiromaaniset kielet> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Ranska, Iberian niemimaa, Italia ja Sveitsi
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  itaaliset kielet romaaniset kielet Länsiromaaniset kielet
 Ohje 
Romaanisten kielten luokittelu
Länsiromaaniset kielet ovat yksi indoeurooppalaisiin kieliin kuuluvien romaanisten kielten alaryhmistä. Niihin kuuluvat ainakin seuraavat kielet:
Galloromaaniseen ryhmään kuuluvat:
galloitaaliset kielet:
pääasialliset galloitalialaiset kielet, kuten piemonten kieli, liguuri, lombardin kieli, emilian kieli ja romagnolin kieli
venetsian kieli
Retoromaanisiin kieliin kuuluvat Sveitsin retoromaani, Dolomiittien alueen ladinin kieli, Friulin friulin kieli.
d’oïl-kielet (sisältää myös ranskan kielen).
arpitaani; aiemmin pidettiin d’oïl-kielten tai oksitaanin murteena, mutta se on kielitieteellisesti oma kieli, tai pikemminkin erillinen ryhmä kieliä, koska monet sen murteista eivät ole keskenään ymmärrettävissä.
Oksitaanoromaaniset kielet Etelä-Ranskassa ja lähialueilla ovat oksitaani ja katalaanin kieli.
Iberoromaaniseen ryhmään kuuluvat:
Länsi-iberian kielet: galego-portugalin kieli (portugalin kieli, galego, falan kieli, brasilianportugali ja portuñolin kieli), Asturleonin kielet (idästä länteen cantabrian kieli, asturian kieli, Leonésin kieli, mirandeesi, extremaduran kieli ja barranquenho) ja espanjalainen ryhmä (ladinon kieli ja espanjan kieli).
Itä-Iberian kielet tai katalaani (luokitellaan yleensä oksitaanoromaanisiin kieliin).
Pyreneiden Mosarabiset kielet (aragonian kieli ja sammunut mosarabin kieli).
Jotkut luokitukset lukevat Keski- ja Etelä-Italian murteet länsiromaanisiin kieliin; tämän tuloksena haaraa kutsutaan yleisesti länsi-itaalisiksi kieliksi. Muut luokitukset sijoittavat italodalmaattiset kielet itäromaanisiin kieliin. Sardinian kieli ei sovi länsi- eikä itäromaanisiin kieliin, sillä se on luultavasti eronnut aikaisessa vaiheessa muista romaanisista kielistä.
Nykyisin neljä eniten puhuttua länsiromaanista kieltä ovat espanjan kieli (noin 330 miljoonaa puhujaa äidinkielenään), portugalin kieli (noin 215 miljoonaa puhujaa äidinkielenään, 45 miljoonaa toisena kielenä, lähinnä portugalinkielisessä Afrikassa), ranskan kieli (n. 70 miljoonaa puhujaa äidinkielenään, 70 miljoonaa toisena kielenä lähinnä ranskankielisessä Afrikassa), ja katalaani (n. 12 miljoonaa puhujaa äidinkielenään). Monilla näistä kielistä on paljon ei-äidinkielisiä puhujia; tämä koskee erityisesti ranskaa, joka on laajalti käytössä koko Länsi-Afrikassa lingua francana.
Länsiaustraliankäärmeenkaulakilpikonna

| Länsiaustraliankäärmeenkaulakilpikonna |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Kilpikonnat Testudines
Heimo::  Chelidae
Suku::  Pseudemydura
Laji::  umbrina
Kaksiosainen nimi
 Pseudemydura umbrina  Siebenrock, 1901 
Katso myös
   Länsiaustraliankäärmeenkaulakilpikonna Wikispeciesissä   Länsiaustraliankäärmeenkaulakilpikonna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Länsiaustraliankäärmeenkaulakilpikonna (Pseudemydura umbrina) on äärimmäisen uhanalainen kilpikonna, joka elää Australian länsiosissa. Se on Australian uhanalaisin matelijalaji. Länsiaustraliankäärmeenkaulakilpikonnan kuori on melko litteä, ja vaihtelee väriltään kellanruskeasta lähes mustaan elinalueen mukaan.
Luostarivuoren koulu

Luostarivuoren koulu, Yrjö Sadeniemi ja Magnus Schjerfbeck 1926, lisärakennus Aarne Ehojoki 1968.
Luostarivuoren koulu on vuosiluokkien 1–9 yhtenäiskoulu Turun keskustassa.  Koulun yläluokat 7–9 toimivat Samppalinnan mäellä ja alakoululuokat Martin yksikössä urheilupuiston läheisyydessä sekä Kerttulin yksikössä. Yläkoulun kanssa samoissa tiloissa toimii myös Luostarivuoren Lyseon lukio. Luostarivuoren koulu on vuosiluokkien 1–9 yhtenäiskoulu ja oppilasmäärä on noin 800. Alakoululuokat toimivat Martin ja Kerttulin yksiköissä ja yläkoululuokat Luostarivuoren yksikössä. Koulussa toimivat yleisluokkien lisäksi ruotsin kielikylpy-, kuvataide- sekä urheiluluokat (yläkoulussa).
Koulun johtajattaret ja rehtorit

Olga Lemberg (johtajatar 1882–1919)
Naëma Lemberg (johtajatar 1919–1925, rehtori 1925–1935)
Armas Ensiö (rehtori 1935–1953)
Toivo Lehtovaara (rehtori 1953–1965)
Aili Suvanto (rehtori 1965–1974)
Terttu Kivivuori (rehtori 1974–1976)
Ossi Miller (rehtori 1976–1997)
Hannu Isolauri (rehtori 1997–2018)
Henri Littunen (rehtori 2018–)
Aiheesta muualla

Luostarivuoren koulun omat sivut
Luostarivuoren koulu 1920-luvun lopulla. Koulun valokuva-arkisto.
Lisärakennus. Arkkitehti Aarne Ehojoki 1968.
Länsialbaynbikol

| Länsialbaynbikol> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Filippiinit
Puhujia:  260,000 (2009)
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet keskifilippiiniläiset kielet bikol-kielet
ISO 639-3:  fbl
 Ohje 
Länsialbaynbikol on bikol-kieli, jota puhutaan Filippiinien Albayn provinssissa Luzonin saaren eteläosassa. Kieltä puhui SIL Internationalin mukaan äidinkielenä 260,000 ihmistä vuonna 2009.
Länsialbaynbikol kuuluu bikol-kielten sisämaahaaraan ja on läheistä sukua buh’inoninbikolille, liboninbikolille ja mirayanbikolille. Kaikki neljä luokiteltiin ISO 639 -kielitunnusstandardissa alun perin yhdeksi kieleksi (”albaynbikol”), mutta tammikuussa 2010 luokittelua muutettiin ja kaikille varianteille annettiin erilliset kielikoodit.
Länsi-Somalian vapautusrintama

Länsi-Somalian vapautusrintaman lippu.
Länsi-Somalian vapautusrintama oli Etiopian Ogadenissa toiminut somalien separatistinen aseellinen liike. Sillä oli huomattava osuus esimerkiksi Etiopian ja Somalian välisessä Ogadenin sodassa vuosina 1977–1978. Somalian vetäydyttyä järjestön toiminta hiipui ja nykyisin se on käytännössä lakannut kokonaan.
MUSIS

MUSIS (Multinational Satellite-based Imagery System for Surveillance, Reconnaissance and Observation) on eräiden EU-maiden kehittämä sotilaallinen kaukokartoitussatelliittijärjestelmä. Maat ovat Saksa, Ranska, Italia, Espanja, Belgia ja Kreikka. Ensimmäinen satelliitti laukaistaneen vuonna 2015.  Huhtikuussa 2010 julkisuudessa – yhdysvaltalaisessa lähteessä – on esitetty, että MUSIS-hanke olisi kuivumassa kokoon.  Vuoden 2010 lopulla Ranska tilasi kaksi MUSIS-satelliittia EADS Astriumilta yhden miljardin euron hintaan.  Vuoden 2011 huhtikuussa Belgian puolustusministeriön edustaja on väittänyt MUSIS-hankkeen olevan keskeytymässä. Ilmeisesti Ranskan tilasikin vuoden 2010 lopussa kaksi CSO-satelliittia, jotka toteuttavat Atrium ja Thales Alenia.  Valmistuksen jako kilpailijoiden kesken vaikuttaa "lead market"-tyyppiseltä yritystuelta.
Optinen osa satelliittijärjestelmästä on perua Ranskan Helios-vakoilusatelliiteista ja Ranskan Pleiades-ohjelman vuonna 2010 laukaistavasta Orfeo-satelliitista. Tutka osuus satelliittijärjestelmästä perustuu Saksan SAR-Lupe-satelliitteihin ja Italian COSMO-Skymed-satelliitteihin – näitä satelliitteja on piakkoinmilloin? taivaalla kaikkiaan yhdeksän kappaletta. Espanjan SEOSAT-satelliiteista tulee osa tätä järjestelmää.
MVV

MVV tarkoittaa seuraavia asioita:
maedi-visna-virus, retrovirus
Maatschappelijke Voetbal Vereniging Maastricht, alankomaalainen jalkapalloseura
Münchner Verkehrs- und Tarifverbund, Münchenin kaupungin liikennelaitos.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”MVV”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
MVS

MVS tai mvs voi tarkoittaa seuraavia:
miljoona vuotta sitten
maanviljelysseura
MVS (autovalmistaja)
Multiple Virtual Storage, IBM:n suurkoneiden käyttöjärjestelmä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”MVS”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix

|  Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix  |
| --- | --- |

Rata:  Long Beachin katurata
Sijainti:  Long Beach, Kalifornia, Yhdysvallat
Ratatyyppi:  Katurata
Radan pituus:  3,275 km
Kilpailun pituus:  75 kierrosta, 245,625 km
Eniten voittoja
Kuljettajat:    Clay Regazzoni,  Mario Andretti,  Carlos Reutemann,  Gilles Villeneuve,  Nelson Piquet,  Alan Jones,  Niki Lauda,  John Watson (1) 
Tallit:  Ferrari (3)
Viimeisin kilpailu (1983):
Voittaja:   John Watson   (McLaren-Ford)
Voittoaika:  1:53.34,889
Toinen:   Niki Lauda   (McLaren-Ford)
Kolmas:   René Arnoux   (Ferrari)
Paalupaikka
Kuljettaja:   Patrick Tambay   (Ferrari)
Paaluaika:  1.26.117
Nopein kierros
Kuljettaja:   Niki Lauda   (McLaren-Ford)
Kierrosaika:  1.28.330 (kierroksella 42)
Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix oli Long Beachin katuradalla Etelä-Kaliforniassa järjestetty Formula 1 -sarjan osakilpailu vuosina 1976–1983.
Long Beachin rata oli ahdas katurata, ”Yhdysvaltain Monacon GP”. Kilpailu on harvinainen siinä mielessä, että sitä ei ole kukaan voittanut useammin kuin kerran. Viimeisen kilpailun voitti John Watson, joka teki samalla voittoennätyksen voittamalla mahdollisimman kaukaa kärkipaikasta, 22. lähtöruudusta.
Voittajat

| Kausi | Kuljettaja | Valmistaja | Rata | Raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1976 |  Clay Regazzoni | Ferrari | Long Beach | Raportti |
| 1977 |  Mario Andretti | Lotus-Ford | Long Beach | Raportti |
| 1978 |  Carlos Reutemann | Ferrari | Long Beach | Raportti |
| 1979 |  Gilles Villeneuve | Ferrari | Long Beach | Raportti |
| 1980 |  Nelson Piquet | Brabham-Ford | Long Beach | Raportti |
| 1981 |  Alan Jones | Williams | Long Beach | Raportti |
| 1982 |  Niki Lauda | McLaren-Ford | Long Beach | Raportti |
| 1983 |  John Watson | McLaren-Ford | Long Beach | Raportti |
Lárnakan alue

| Lárnakan alue Επαρχία Λάρνακας> Alue |
| --- | --- |
 Sijainti
 Koordinaatit: 34°53′N, 33°28′E 
Valtio:   Kypros
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Lárnaka
Pinta-ala:  1 041 km²
Väkiluku (2011):  143 192
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CY-03
Lárnakan alue (kreik. Επαρχία Λάρνακας, Eparchía Lárnakas, turk. Larnaka kazası) on yksi Kyproksen tasavallan kuudesta alueesta. Se käsittää Kyproksen saaren kaakkoisosan, ja sen pinta-ala on noin 1 129 neliökilometriä. Alueen hallinnollinen keskus on Lárnaka.
Lárnakan alue on de jure kokonaisuudessaan osa Kyproksen tasavaltaa, mutta de facto vain osaksi sen hallussa, ja pienemmältä osaltaan Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja Turkin miehittämä vuodesta 1974. Kyproksen tasavaltaan kuuluvan osan pinta-ala on noin 1 041 neliökilometriä ja väkiluku 143 192 (2011). Pohjois-Kyprokseen kuuluva Lárnakan alueen pohjoisin osa, jonka pinta-ala on noin 88 neliökilometriä, on liitetty Pohjois-Kyproksen hallinnossa Lefkoşan alueeseen eli Pohjois-Kyproksen hallussa olevaan Nikosian alueen osaan. Siellä sijaitsee neljä kylää, Ársos, Meloúseia, Pérgamos ja Tremetousiá.
Lárnakan alueella sijaitsee Kyproksen tasavallan tärkein lentokenttä, Lárnakan kansainvälinen lentoasema. Lárnakan alueen itäosassa sijaitsee siitä erotettu Ison-Britannian sotilastukikohta-alue Dekéleia.
Kunnat ja yhdyskunnat

Lárnakan alueen kunnat (dímos, merkitty lihavoituna) ja yhdyskunnat (koinótita) de jure on luetteloitu alla. Asutukset, jotka ovat de facto Pohjois-Kyproksen puolella, ovat suluissa. Perässä oleva numero vastaa karttakuvaa. Numerointi on kreikankielisen aakkosjärjestyksen mukainen.
Agía Ánna (3)
Ágioi Vavatsiniás (4)
Ágios Theódoros (5)
Alaminós (7)
Alethrikó (8)
Anafotída (9)
Anglisídes (2)
Aplánta (10)
Aradíppou (11)
(Ársos) (12)
Athiénou (6)
Avdelleró (1)
Choirokoitía (57)
Delíkipos (15)
Dromolaxiá-Meneoú (16)
Kalavasós (18)
Kaló Chorió (19)
Káto Drys (20)
Káto Léfkara (21)
Kelliá (22)
Kíti (24)
Kivisíli (23)
Klavdiá (25)
Kofínou (28)
Kórnos (26)
Kósi (27)
Lágeia (29)
Lárnaka (30)
Léfkara (45)
Livádia (31)
Marí (33)
Maróni (34)
Mazotós (32)
Melíni (35)
(Meloúseia) (36)
Menógeia (37)
Mosfilotí (38)
Odoú (41)
Orá (42)
Ormídeia (43)
(Pérgamos) (47)
Perivólia (46)
Petrofáni (48)
Psematisménos (58)
Psevdás (59)
Pýla (49)
Pyrgá (50)
Skarínou (51)
Softádes (52)
Tersefánou (53)
Tóchni (54)
(Tremetousiá) (55)
Troúlloi (56)
Vavatsiniá (13)
Vávla (14)
Voróklini (44)
Xylofágou (40)
Xylotýmvou (39)
Zýgi (17)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lárnakan alue Wikimedia Commonsissa
Επαρχιακή Διοίκηση Λάρνακας. Lárnakan aluehallinnon verkkosivut. (kreikaksi)
Kyproksen alueet
Famagustan alue
Kyrenian alue
Lárnakan alue
Limassolin alue
Nikosian alue
Páfoksen alue
Lárnakan alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Aradíppou · Athiénou · Dromolaxiá-Meneoú · Lárnaka · Léfkara · Livádia
Yhdyskunnat (koinótita):  Agía Ánna · Ágioi Vavatsiniás · Ágios Theódoros · Alaminós · Alethrikó · Anafotída · Anglisídes · Aplánta · Ársos · Avdelleró · Choirokoitía · Delíkipos · Kalavasós · Kaló Chorió · Káto Drys · Káto Léfkara · Kelliá · Kíti · Kivisíli · Klavdiá · Kofínou · Kórnos · Kósi · Lágeia · Marí · Maróni · Mazotós · Melíni · Meloúseia · Menógeia · Mosfilotí · Odoú · Orá · Ormídeia · Pérgamos · Perivólia · Petrofáni · Psematisménos · Psevdás · Pýla · Pyrgá · Skarínou · Softádes · Tersefánou · Tóchni · Tremetousiá · Troúlloi · Vavatsiniá · Vávla · Voróklini · Xylofágou · Xylotýmvou · Zýgi
Lárnakan alueen kunnat ja yhdyskunnat. Kunnat merkitty keltaisella.
Lárisan diakroninen museo

| Lárisan diakroninen museo Διαχρονικό Μουσείο Λάρισας |
| --- | --- |
 Lárisan diakroninen museo.
Tyyppi:  arkeologinen museo
Sijainti:  Lárisa, Thessalia, Kreikka
Perustettu:  2015
Kotisivut:  dml.culture.gr
Koordinaatit:  39°37′5″N, 22°23′35″E
 fiLárisan diakroninen museo 
   
Lárisan diakroninen museo (kreik. Διαχρονικό Μουσείο Λάρισας, Diachronikó Mouseío Lárisas) on arkeologinen museo Lárisan kaupungissa Kreikassa. Se esittelee seudun historiaa esihistorialliselta ajalta nykyajalle saakka.
Historia ja rakennus

Museo avattiin 28. marraskuuta 2015. Sen rakennushanke kesti 20 vuotta. Arkkitehtuurikilpailu käynnistyi vuonna 1984, ja museo rakennettiin vuosina 1996–2006.  Uusi museo korvasi vanhan Lárisan arkeologisen museon (Αρχαιολογικό Μουσείο Λάρισας, Archaiologikó Mouseío Lárisas), joka toimi Gení Tzamín moskeijassa eli Uudessa moskeijassa 1950-luvulta vuoteen 2011 saakka. Kreikalle tavanomaisemman esihistoriallista ja antiikin aikaa esittelevän arkeologisen museon konseptin sijaan uusi museo keskittyy koko historiaan, ja siksi sen nimessä on sana diakroninen, ”läpiaikainen”, ”ajaton”. Museorakennus sijaitsee Mezoúrlon kukkulalla kaupungin eteläosassa. Sen koko on 1 500 neliömetriä ja se koostuu 11 näyttelysalista.
Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu esineistöä Lárisan, Kardítsan ja Tríkalan alueyksiköiden alueilta. Yhteensä museoesineitä on noin 2 000. Museon salien teemat ovat:
Sali 1: Paleoliittinen kausi
Sali 2: Neoliittinen kausi
Salit 3–4: Pronssikausi ja varhainen rautakausi
Salit 5–6: Arkaainen ja klassinen kausi
Salit 7–8: Hellenistinen ja roomalainen kausi
Sali 9: Varhainen kristillinen kausi
Sali 10: Bysanttilainen kausi
Sali 11: Osmanivallan aika
Museon sisätiloja.
Larnaks.
Pyhä Georgios, ikoni 1700-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lárisan diakroninen museo Wikimedia Commonsissa
Διαχρονικό Μουσείο Λάρισας – Diachronic Museum of Larissa. (kreikaksi) (englanniksi)
Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix 1978

|  Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix 1978  |
| --- | --- |
 4 osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 1978. 
Päivämäärä:  2. huhtikuuta 1978
Sijainti:  Long Beachin katurata, Yhdysvallat
Ratatyyppi:  Katurata
Radan pituus:  3,250 km
Kilpailun pituus:  80 kierrosta, 261,695 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Carlos Reutemann   (Ferrari)
Paaluaika:  1.20,636
Palkintokoroke
Voittaja:   Carlos Reutemann   (Ferrari)
Toinen:   Mario Andretti   (Lotus)
Kolmas:   Patrick Depailler   (Tyrrell)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Alan Jones   (Williams)
Kierrosaika:  1.22,215 (kierroksella 27)
Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix 1978 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 2. huhtikuuta 1978 Long Beachin katuradalla. Kilpailun voitti Carlos Reutemann.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 11 |  Carlos Reutemann | Ferrari | 80 | 1.52.01,301 | 1 | 9 |
| 2 | 5 |  Mario Andretti | Lotus-Ford | 80 | + 11,061 | 4 | 6 |
| 3 | 4 |  Patrick Depailler | Tyrrell-Ford | 80 | + 28,951 | 12 | 4 |
| 4 | 6 |  Ronnie Peterson | Lotus-Ford | 80 | + 45,603 | 6 | 3 |
| 5 | 26 |  Jacques Laffite | Ligier-Matra | 80 | + 1.22,884 | 14 | 2 |
| 6 | 35 |  Riccardo Patrese | Arrows-Ford | 79 | + 1 krs. | 9 | 1 |
| 7 | 27 |  Alan Jones | Williams-Ford | 79 | + 1 krs. | 8 |  |
| 8 | 14 |  Emerson Fittipaldi | Fittipaldi-Ford | 79 | + 1 krs. | 15 |  |
| 9 | 36 |  Rolf Stommelen | Arrows-Ford | 79 | + 1 krs. | 18 |  |
| 10 | 17 |  Clay Regazzoni | Shadow-Ford | 79 | + 1 krs. | 20 |  |
| 11 | 10 |  Jean-Pierre Jarier | ATS-Ford | 75 | + 5 krs. | 19 |  |
| 12 | 8 |  Patrick Tambay | McLaren-Ford | 74 | Ulosajo | 11 |  |
| Kesk. | 20 |  Jody Scheckter | Wolf-Ford | 59 | Ulosajo | 10 |  |
| Kesk. | 19 |  Vittorio Brambilla | Surtees-Ford | 50 | Vaihteet | 17 |  |
| Kesk. | 15 |  Jean-Pierre Jabouille | Renault | 43 | Turbo | 13 |  |
| Kesk. | 12 |  Gilles Villeneuve | Ferrari | 38 | Ulosajo | 2 |  |
| Kesk. | 1 |  Niki Lauda | Brabham-Alfa Romeo | 27 | Sytytys | 3 |  |
| Kesk. | 3 |  Didier Pironi | Tyrrell-Ford | 25 | Vaihteet | 22 |  |
| Kesk. | 37 |  Arturo Merzario | Merzario-Ford | 17 | Vaihteet | 21 |  |
| Kesk. | 9 |  Jochen Mass | ATS-Ford | 11 | Jarrut | 16 |  |
| Kesk. | 2 |  John Watson | Brabham-Alfa Romeo | 9 | Vaihteet | 5 |  |
| Kesk. | 7 |  James Hunt | McLaren-Ford | 5 | Ulosajo | 7 |  |
| DNS | 18 |  Rupert Keegan | Surtees-Ford |  |  |  |  |
| DNS | 16 |  Hans Joachim Stuck | Shadow-Ford |  |  |  |  |
| DNQ | 30 |  Brett Lunger | McLaren-Ford |  |  |  |  |
| DNQ | 23 |  Lamberto Leoni | Ensign-Ford |  |  |  |  |
| DNPQ | 32 |  Keke Rosberg | Theodore-Ford |  |  |  |  |
| DNPQ | 25 |  Hector Rebaque | Lotus-Ford |  |  |  |  |
| DNPQ | 39 |  Danny Ongais | Shadow-Ford |  |  |  |  |
| DNPQ | 24 |  Derek Daly | Hesketh-Ford |  |  |  |  |
Luovuustekniikka

Luovuustekniikat ovat ideoinnin ja ongelmanratkaisun, esimerkiksi tuotekehitystoiminnan tueksi kehitettyjä työmenetelmiä. Kuten teknisessä lähestymistavassa yleensäkin niin luovuustekniikoiden taustalla ei ole kovin syvällistä itse luovuuskäsitteen tarkastelua vaan luovuustekniikat ovat hyvin käytännönläheisiä. Niiden yleisenä periaatteena on saada jonkin asian käsitykset pois normaaleista olettamuksista ideana, että ongelmien ratkaisu saattaa olla oletetun ratkaisujoukon ulkopuolella. Luovuustekniikat ovat menetelmiä, joiden avulla voidaan saada aikaan nokkelia oivalluksia perinteisten ratkaisujen sijaan. Luovuustekniikoita tai -menetelmiä käytetään joko yksin tai ryhmissä. Nykyisin puhutaan usein innovatiivisuudesta, kun tavoitteena on pyrkiä saattamaan ideoita käytännön tasolle. Innovatiivisuus on siis käytännön tuotteina ja ilmiöinä toteutuvaa luovuutta
Luova ongelmanratkaisu

Luovassa ongelmanratkaisussa yhdistetään tietoja ja asioita niin, että tulos on tekijälleen uusi. Se edellyttää luovia ajattelutapoja ja asenteita sekä erityisiä kykyjä ja taitoja. Luova ongelmanratkaisu on prosessi, johon kuuluu ongelman tai parannusmahdollisuuden huomaaminen, siihen liittyvien tosiasioiden, näkemysten ja tavoitteiden tunnistaminen, sekä lähestymistapojen ja ideoiden tuottaminen, ideoiden arvioiminen, valitseminen ja toteuttaminen.
Luovan ongelmanratkaisuprosessin välttämätön ehto on kaikkien ryhmän jäsenten positiivinen asenne, asioiden ja ideoiden tasavertainen käsittely ja ongelmien näkeminen haasteina, sekä ongelmanratkaisuun sitoutuminen.
Positiivinen asenne ilmenee ideoiden myönteisenä käsittelynä. Puutteiden esittäminen on rakentavaa, esimerkiksi 3+ ja Miten -tekniikka. Myönteisyys tekee ideoinnista miellyttävää, ja osoittaa ryhmälle, mikä ideassa on hyvää ja mistä suunnasta löytyy lisää hyviä ideoita.
Luovuustekniikoiden käyttötarkoitukset

Luovuustekniikoita käytetään elinkeinoelämässä, kun halutaan kehittää organisaatiota, tuotteita tai tuotteen markkinointistrategioita.
Luovuustekniikoita ovat:
aivoriihi (eng. Brainstorming)
synektiikka
Edward de Bonon useat mallit kuten ajattelun kuusi hattua (six thinking hats),
Systematic Inventive Thinking eli SIT
tuplatiimi
rentoutus ja mietiskely
fläppitaulutekniikka
Appelsiini/banaani
ongelman hahmottamisessa SWOT-analyysi, käsitekartta ja kalanruotoanalyysi
Luovuusmenetelmien menestyminen perustuu niiden tuloksellisuuteen.
Luigi Castagnola

| Mitalit> Maa:   Italia. Olympialaiset .Miesten vesipallo | Mitalit> Maa:   Italia. Olympialaiset .Miesten vesipallo | Mitalit> Maa:   Italia. Olympialaiset .Miesten vesipallo | Maa:   Italia> .Miesten vesipallo |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Montreal 1976 | joukkuekilpailu |  |
Luigi Castagnola (s. 14. maaliskuuta 1953 Sori) on italialainen entinen vesipalloilija. Hän kilpaili vuoden 1976 kesäolympialaisissa Montrealissa ja kuului siellä hopeaa saaneeseen joukkueeseen. Tämä oli hänen ainoa olympiaesiintymisensä. Hänen seuransa oli Rari Nantes Sori.
Lääkeainemetabolia

Lääkeainemetabolia on prosessi, jonka myötä elolliset oliot muokkaavat lääkeaineita. Tyypillisesti lääkeaine muokataan entsyymien toimesta sellaiseen muotoon, että elimistö pystyy poistamaan sen. Yleisemmin vierasainemetabolia on joukko aineenvaihdunnan reaktioketjuja, jotka muokkaavat vierasaineita eli sellaisia aineita, joita ei normaaliolosuhteissa esiinny eliön elimistössä, esimerkiksi myrkkyjä ja lääkeaineita. Ihmiselimistössä tärkein vierasaineita metaboloiva elin on maksa. Farmakokinetiikka on tieteenala, joka tutkii lääkeaineiden muokkautumista elimistössä.
Vierasainemetabolia jaetaan neljään vaiheeseen:
Vaihe 0:ssa vierasaine kulkeutuu sisään soluun
Vaihe I:ssä vierasainetta muokataan funktionalisaatioreaktiossa
Vaihe II:ssa vierasainetta muokataan konjugaatioreaktiossa
Vaihe III:ssa vierasaine kuljetetaan ulos solusta.
Funktionalisaatioreaktiossa vierasaineeseen liitetään funktionaalinen ryhmä esimerkiksi hapetusreaktion myötä. Tärkein funktionalisaatiojärjestelmä on sytokromi P450 -entsyymiperhe, jota ihmisellä esiintyy erityisesti maksassa. Konjugaatioreaktiossa puolestaan vierasaineeseen liitetään suurempi molekyyli.
Vierasainemetaboliareaktioissa alun perin ei-aktiivinen lääkeaine voi muuttua aktiiviseksi tai päinvastoin. Myös aktiivisesta lääkeaineesta voi muuttua toinen aktiivinen lääkeaine. Eri lääkkeiden vaikutus perustuu eri metaboliareitteihin.
Lyhdykit

| Lyhdykit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Parsakasvit
Suku::  Lyhdykit Albuca  L.
Katso myös
   Lyhdykit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lyhdykit (Albuca) on parsakasvisuku, joka on läheinen valkotähdikeille (Ornithogalum). Osalla lajeista kukat kasvavat samaan tapaan hyvin runsaskukkaisena tähkämäisenä terttuna. Lyhdykkien suvussa on 166 lajia Afrikassa ja Arabiassa luonnonvaraisina esiintyviä sipulikasveja.
Lajeja

keltalyhdykki (Albuca abyssinica)
alpukka (Albuca setosa) (Sama nimi alpukka on myös sarpiokasveihin kuuluvalla kasvilla Albidella nymphaeifolia.)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Albuca
Suomen Lajitietokeskus: Lyhdykit – Albuca.