stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
C. Benz Söhne
Historia

Carl Benz oli vuonna 1903 jättänyt perustamansa Benz & Cie. -yhtiön päivittäisten asioiden hoitamisen, protestina sille, että yhtiön johto oli syrjäyttänyt hänet autojen suunnittelun johdosta. Uuden perheyrityksen parissa hän pääsi toteuttamaan omia visioitaan autojen kehittämisestä.
Toinen Carlin pojista, Richard, toimi myös yrityksen johdossa ja vuonna 1912 hänestä tuli sen pääomistaja. Vuonna 1906 Benz poikineen sai valmiiksi ensimmäisen mallinsa prototyypin, jolla otettiin kokonaiskilpailun voitto vuoden 1908 Prinz-Heinrich-Fahrt-autokilpailussa. Auto oli 90 km/h:n huippunopeudella oman aikansa kärkikaartia. Vuonna 1909 10/18 PS, Serie B pääsi viimein sarjatuotantoon. Vuonna 1912 Carl Benz, joka oli edelleen Benz & Cie. -yhtiön hallituksen puheenjohtaja, palasi tämän yhtiön aktiivijohtoon ja hänen poikansa jatkoivat perheyrityksen pyörittämistä. Ensimmäiseen maailmansotaan saakka C. Benz Söhne valmisti ainoastaan yhtä henkilöautomallia, jota toki jatkuvasti ajantasaistettiin. Myyntimäärät pysyivät kuitenkin melko vaatimattomina.
Vuonna 1913 C. Benz Söhne aloitti ranskalaisella Henriod-rotaatioventtiilimoottorilla varustetun mallin suunnittelun, mutta hanke ei ednnyt sarjatuotantoasteelle.
Sodan päätyttyä yritys jatkoi henkilöautojen tuotantoa vanhoilla malleilla. Saksan sodanjälkeinen talouslama ja hyperinflaatio ajoivat kuitenkin pienen autotehtaan ahtaalle ja yritys luopui autojen valmistuksesta vuosien 1923–24 aikana. Benzin ja DMG:n fuusion yhteydessä Benzin perheyrityksestä tehtiin konepajayhtiö C. Benz Söhne GmbH, joka valmisti komponentteja konsernin hyötyajoneuvoihin.
Perinteikäs yhtiö pääsi 104 vuoden ikään, kunnes sen toiminta vuonna 2010 lakkautettiin.
Mallit

| Malli | Valmistettu | Moottori | Iskutilav>  | Teho | Huippunop>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Serie B (10/18 PS) | 1909–1910 | rivi-4 | 2608 cm³ | 18 hv | 85 km/h |
| Serie C, D, E, F (10/22 PS) | 1910–1911 | rivi-4 | 2608 cm³ | 22 hv | 70 km/h |
| Serie G, H, J, K (10/26 PS) | 1910–1914 | rivi-4 | 2608 cm³ | 26 hv | 80 km/h |
| Serie L (14/42 PS) | 1912–1923 | rivi-4 | 3560 cm³ | 42 hv | 85 km/h |
| Serie A (8/20 PS / 8/25 PS) | 1913–1923 | rivi-4 | 2090 cm³ | 20-25 hv | 75 km/h |
| Serie M (10/30 PS) | 1914–1921 | rivi-4 | 2608 cm³ | 30 hv | 85 km/h |
Luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1977

Tämä on luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuodelta 1977, joka sisältää Suomen Musiikkikauppiasliiton kerran kuussa kokoaman Mitä Suomi soittaa -listan ensimmäiselle sijalle yltäneet levyt.
Vuoden 1972 elokuusta vuoteen 1994 Suomen Musiikkikauppiasliitto kokosi Mitä Suomi soittaa -listan itse, koska ennen vuotta 1994 Suomessa ei ollut yhtä virallista albumilistaa.
| Kuukausi | Artisti | Albumi | Levy-yhtiö |
| --- | --- | --- | --- |
| tammikuu | Katri Helena | Lady Love | Scandia/Fazer |
| helmikuu | Marion | Marion 77 | EMI |
| maaliskuu | Eri esittäjiä | Finnhits 5 | Finnlevy/Fazer |
| huhtikuu | Eri esittäjiä | Finnhits 5 | Finnlevy/Fazer |
| toukokuu |  Electric Light Orchestra | A New World Record | Jet/CBS |
| kesäkuu |  Boney M. | Love for Sale | Hansa/Discophon |
| heinäkuu |  Smokie | Greatest Hits | RAK/EMI |
| elokuu |  Boney M. | Love for Sale | Hansa/Discophon |
| syyskuu |  Boney M. | Love for Sale | Hansa/Discophon |
| lokakuu | Eri esittäjiä | Finnhits 6 | Finnlevy/Fazer |
| marraskuu |  Baccara | Baccara | RCA/Discophon |
| joulukuu |  Baccara | Baccara | RCA/Discophon |
Myydyimmät albumit Timo Pennasen luoman listan mukaan

Tämä lista on laadittu Timo Pennasen Sisältää hitin (2006) -kirjan tietojen perusteella ja lista näyttää vuoden jokaisen kuukauden myydyimmän albumin. Pennanen itse mainitsee kirjassaan, että kirjan albumilistat ennen vuotta 1994, on laadittu ottaen huomioon usea eri lista ja laskettu yhteen. Pennasen itse jälkeenpäin laatimat listat siis vastaavat joka tapauksessa äänitteiden todellista myyntiä. Toisin kuin Mitä Suomi soittaa -listalla, ei Pennanen ole kelpuuttanut eri esittäjien kokoelmia listalleen.
| Kuukausi | Artisti | Albumi | Levy-yhtiö |
| --- | --- | --- | --- |
| tammikuu | Katri Helena | Lady Love | Scandia/Fazer |
| helmikuu | Katri Helena | Lady Love | Scandia/Fazer |
| maaliskuu | Marion | Marion 77 | EMI |
| huhtikuu |  Boney M. | Take the Heat off Me | Hansa/Discophon |
| toukokuu |  Electric Light Orchestra | A New World Record | Jet/CBS |
| kesäkuu | Tapani Kansa | Mistä rakkaus alkoi | CBS |
| heinäkuu |  Smokie | Greatest Hits | RAK/EMI |
| elokuu |  Boney M. | Love for Sale | Hansa/Discophon |
| syyskuu |  Boney M. | Love for Sale | Hansa/Discophon |
| lokakuu |  Boney M. | Love for Sale | Hansa/Discophon |
| marraskuu |  Boney M. | Love for Sale | Hansa/Discophon |
| joulukuu |  Baccara | Baccara | RCA/Discophon |
| n k Albumilistan ykköset |
| --- | --- |
1966–1969:  1966  1967  1968  1969 
1970-luku:  1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:  1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:  1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:  2020  2021  2022  2023  2024  2025
Boreaali
Boreaalikauden kulttuureja

Suomen mesoliittinen kulttuuri
Maglemosen kulttuuri
Fosnan kulttuuri
Komsan kulttuuri
Kundan kulttuuri
Capsan kulttuuri
Suomusjärven kulttuuri
Tardenoisin kulttuuri
PPN B Lähi-idässä, jolloin maanviljely levisi laajalle
Aiheesta muualla

The Younger Dryas (Arkistoitu – Internet Archive)
Late-Glacial/Holocene transition (Arkistoitu – Internet Archive)
Early to mid Holocene calcareous tufa
Paleoclimate Reconstruction
The Flandrian (Arkistoitu – Internet Archive)
Central Europe
Antigonos II

Antigonos II kuvattuna tetradrakman kolikossa.
Antigonos II Gonatas (noin 319–239 eaa.) oli Makedonian kuningas 276–239 eaa. Hänen isänsä oli Demetrios I, Antigonos I:n poika.
Demetrioksen kuollessa Antigonos alkoi kutsua itseään Makedonian kuninkaaksi, mutta ei noussut valtaistuimelle kuin vasta vuonna 276 eaa. Tässä välissä hallitsivat Makedonian kuninkaina mm. Pyrrhos, Lysimakhos ja Ptolemaios Keraunos. Ptolemaioksen kuoltua taistelussa kelttejä vastaan vuonna 279 eaa. alkoi Makedonian historiassa sekava ajanjakso, joka loppui vasta sen jälkeen kun Antigonos pääsi valtaan vuonna 276 eaa. Antigonos pystyi julistautumaan kuninkaaksi sen jälkeen kun hän kukisti keltit vuonna 277 eaa. Lysimakheian taistelussa.
Vuonna 274 eaa. Pyrrhos palasi Italiasta ja hyökkäsi Makedoniaan. Pyrrhos sai armeijan puolelleen ja maan vallattua, mutta hän kuoli pian vuonna 272 eaa. taistellessaan Peloponnesoksella. Antigonos sai taas vallattua Makedonian itselleen.
Vuosina 266 eaa. – 262 eaa. Antigonos soti Ateenan johtamaa liittoa vastaan. Loput hänen hallituskaudestaan oli verrattaen rauhallista. Antigonos tunnettiin myös tieteiden ja taiteiden tukijana. Antigonos kuoli noin 80-vuotiaana, ja hänen poikansa Demetrios II seurasi häntä kuninkaana.
Antigonos II Gonatas on Jukka M. Heikkilän romaanin Antigonos, jumalten poika (2000) päähenkilö.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Sosthenes | Makedonian kuningas Antigonidien hallitsijasuku | Seuraaja: Pyrrhos |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Pyrrhos | Makedonian kuningas | Seuraaja: Demetrios II |
Tataarikirjallisuus

Tataarikirjailijat Ğəlimcan İbrahimov ja Şəhit Əxmədiyev (1928).
Tataarikirjallisuus (tat. Татар әдәбияты, Tatar ədəbiyətı) sisältää turkkilaisen tataarinkielen kirjallisuutta ja runoutta, sekä tulkinnasta riippuen joitain siihen vaikuttaneita muinaisturkkilaisia-, persialaisia-, ja arabialaisia teoksia. Tataari on virallinen kieli Venäjään kuuluvassa Tatarstanin tasavallassa. Sitä kirjoitettiin aina 1900-luvun alkuun arabialaisella kirjaimistolla ja sittemmin kyrillisesti, joskin latinalainen versio on rajatussa käytössä. Suomessa tataarit käyttävät latinalaista kirjaimistoa.
Tataarin kielenhuollosta vastaa Tatarstanin tiedeakatemian kielen, kirjallisuuden ja taiteen instituutti (koko nimeltään Ğalimcan İbrahimovin mukaan nimetty Tatarstanin tiedeakatemian kielen, kirjallisuuden ja taiteen instituutti; Татарстан Республикасы Фәннәр Академиясенең Галимҗан Ибраһимовисемендәге Тел, әдәбият һәм сәнгать институты). Se perustettiin vuonna 1939, jolloin se oli alkuun Neuvostoliiton tiedeakatemian alaisuudessa. Nykyisen nimensä se sai vuonna 1967.
Vítor Pereira

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Vítor Manuel de Oliveira Lopes Pereira
Syntymäaika: 26. heinäkuuta 1968 (ikä 56)
Syntymäpaikka:  Espinho, Portugali
Pituus: 176 senttimetriä
Seura
Seura:  Wolverhampton Wanderers
Tehtävä: päävalmentaja
Valmennusura
2002–2003:  Padroense (juniorit)
2003–2004:  Porto (juniorit)
2004–2005:  Sanjoanense
2005–2007:  Espinho
2007–2008:  Porto (juniorit)
2008–2010:  Santa Clara
2010–2011:  Porto (apuvalmentaja)
2011–2013:  Porto
2013–2014:  Al-Ahli
2015:  Olympiakos
2015–2016:  Fenerbahce
2017:  TSV 1860 München
2017–2020:  Shanghai SIPG
2021:  Fenerbahce
2022:  Corinthians
2023:  Flamengo
2024:  Al-Shabab
2024–:  Wolverhampton Wanderers

Vítor Manuel de Oliveira Lopes Pereira (s. 26. heinäkuuta 1968 Espinho, Portugali) on portugalilainen jalkapallovalmentaja. Joulukuusta 2024 lähtien hän on toiminut Wolverhampton Wanderersin päävalmentajana.
Meriitit

Kiinan mestaruus: 2018
Kreikan mestaruus: 2015
Portugalin mestaruus: 2011–12, 2012–13
Portugalin supercup: 2011, 2012
Aiheesta muualla

Vítor Pereiran esittely Porton kotisivustolla (portugaliksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: André Villas-Boas | Porton päävalmentaja 2011–2013 | Seuraaja: Paulo Fonseca |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Aleksandar Ilić | Al-Ahlin päävalmentaja 2013–2014 | Seuraaja: Christian Gross |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Míchel | Olympiakosin päävalmentaja 1–6/2015 | Seuraaja: Marco Silva |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: İsmail Kartal Emre Belözoğlu | Fenerbahcen päävalmentaja 2015–8/2016 7–12/2021 | Seuraaja: Dick Advocaat İsmail Kartal |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Kosta Runjaic | TSV 1860 Münchenin päävalmentaja 1–6/2017 | Seuraaja: Daniel Bierofka |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: André Villas-Boas | Shanghai SIPG:n päävalmentaja 2018–2020 | Seuraaja: Ivan Leko |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Sylvinho | Corinthiansin päävalmentaja 2–12/2022 | Seuraaja: Fernando Lázaro |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Dorival Júnior | Flamengon päävalmentaja 1–4/2023 | Seuraaja: Jorge Sampaoli |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Igor Bišćan | Al-Shababin päävalmentaja 2–12/2024 | Seuraaja: Fatih Terim |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Gary O’Neil | Wolverhampton Wanderersin päävalmentaja 12/2024– | Seuraaja: – |
2020

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2020 (MMXX) oli karkausvuosi, joka alkoi keskiviikosta ja päättyi torstaihin. Se oli 2020-luvun ensimmäinen vuosi.
Tapahtumia > Helmikuu

2. helmikuuta – Kiinalaisen Wuhanin kaupungin hallinto määräsi koronaviruksen oireita osoittavat henkilöt erityiselle karanteenivyöhykkeelle hallintopakon uhalla.
4. helmikuuta – Tampere–Pori-radan sähköistys valmistui Mäntyluotoon saakka.
5. helmikuuta – Ensimmäinen virkasyyte Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpia vastaan kaatui Yhdysvaltain senaatissa.
5. helmikuuta – Pegasus Airlinesin matkustajalentokone suistui kiitotieltä, katkesi rungostaan ja syttyi palamaan Sabina Gokchenin kansainvälisellä lentoasemalla Istanbulissa. Koneessa oli tapahtumahetkellä 177 matkustajaa, joista 52 loukkaantui.
6. helmikuuta–29. helmikuuta – Finnair perui kaikki tämän aikavälin lennot Manner-Kiinaan SARS-CoV-2:n aiheuttaman koronavirusepidemian takia.
8. helmikuuta – Irlannin parlamenttivaalit. Eniten paikkoja Dáil Éireannissa sai keskusta-oikeistolaispuolue Fianna Fáil ja eniten ääniä vasemmistonationalistinen puolue Sinn Féin.
9. helmikuuta – Vuoden 2020 Oscar-palkinnot jaettiin Hollywoodissa. Parhaan elokuvan palkinnon sai eteläkorealainen Parasite.
19. helmikuuta – 11 ihmistä kuoli Saksan Hanaussa tapahtuneessa, äärioikeistolaisessa tarkoituksessa tehdyssä terrori-iskussa.
22. helmikuuta – Etelä-Sudanin presidentti Salva Kiir Mayardit ja kapinallisjohtaja Riek Machar solmivat yhteishallituksen yli kuusi vuotta kestäneen sisällissodan päätteeksi.
29. helmikuuta – Slovakian parlamenttivaalit 2020.
Tapahtumia > Maaliskuu

1. maaliskuuta – Luxemburg muutti ensimmäisenä maana julkisen liikenteen maksuttomaksi koko valtion alueella.
2. maaliskuuta – Israelissa pidettiin kolmannet Knessetin vaalit alle vuoden sisällä.
3. maaliskuuta – Irlantilaiset Yvonne Farrell ja Shelley MacNamara saivat arkkitehtuurin Pritzker-palkinnon.
11. maaliskuuta – WHO julisti maailmassa laajalle levinneen koronavirusepidemian pandemiaksi.
12. maaliskuuta – Suomessa Valtioneuvosto suositteli koronaviruspandemian vuoksi, että toukokuun loppuun saakka kaikki yli 500 henkilön yleisötapahtumat peruutetaan.
12. maaliskuuta – Ulkoministeriö kehotti suomalaisia välttämään kaikkea matkustamista ulkomaille koronaviruspandemian vuoksi.
13. maaliskuuta – Presidentti Donald Trump julisti Yhdysvaltoihin poikkeustilan koronavirusepidemian vuoksi.
13. maaliskuuta – Jääkiekon SM-liigakausi lopetettiin ennenaikaisesti koronaviruspandemian vuoksi ja jääkiekon Suomen mestaruus vuodelta 2020 päätettiin jättää myöntämättä.
16. maaliskuuta – Suomen hallitus teki päätöksen valmiuslain käyttöönotosta koronaviruspandemian vuoksi. Julkiset kokoontumiset rajoitettiin kymmeneen henkilöön sekä muun muassa kirjastot, museot, teatterit ja urheiluhallit suljettiin.
17. maaliskuuta – Euroopan jalkapalloliitto päätti siirtää Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut vuoteen 2021. Turnaus olisi ollut tarkoitus järjestää 12. kesäkuuta–12. heinäkuuta 2020 kahdessatoista eri Euroopan maassa.
18. maaliskuuta – Euroopan yleisradiounioni ilmoitti, että Eurovision laulukilpailu 2020 peruutetaan. Aikaisemman suunnitelman mukaan se olisi pidetty 12.–16. toukokuuta Rotterdamissa.
18. maaliskuuta – Kaikki Suomen peruskoulut sekä oppilaitokset suljettiin koronaviruspandemian vuoksi ja opiskelijat siirtyivät etäopetukseen. Koulut olivat suljettuna toukokuun puoliväliin asti.
20. maaliskuuta – Koronaviruspandemia aiheutti ensimmäisen kuolemantapauksen Suomessa. Tällöin Suomessa oli vahvistettu noin 500 tartuntaa.
21. maaliskuuta – Kansainvälinen jääkiekkoliitto ilmoitti, että vuoden 2020 jääkiekon MM-kisat on peruttu. Turnaus olisi järjestetty toukokuussa Sveitsissä. Jääkiekon MM-kisat on peruttu viimeksi toisen maailmansodan aikaan vuonna 1944. Suomi jatkoi hallitsevana maailmanmestarina vuoteen 2021 asti.
22. maaliskuuta – Kroatian pääkaupungissa Zagrebissa tapahtui 5,3 momenttimagnitudin suuruinen maanjäristys.
24. maaliskuuta – Kansainvälinen olympiakomitea ilmoitti Tokion kesäolympialaisten siirtyvän vuoteen 2021 koronaviruspandemian vuoksi. Alun perin olympialaiset olisi järjestetty 24. heinäkuuta–9. elokuuta 2020.
27. maaliskuuta – Pohjois-Makedoniasta tuli Naton jäsen.
28. maaliskuuta – Uudenmaan sulku: Uudenmaan maakunta eristettiin muusta Suomesta koronaviruspandemian seurauksena. Eristys päättyi 15. huhtikuuta.
Tapahtumia > Huhtikuu

4. huhtikuuta – Ravitsemisliikkeet poislukien henkilöstöravintolat suljettiin koko Suomessa ulosmyyntiä lukuun ottamatta valtioneuvoston päätöksellä koronaviruksen leviämisen hillitsemiseksi.
6. huhtikuuta – Tavarataloketju Stockmann jätti yrityssaneeraushakemuksen Helsingin käräjäoikeudelle.
15. huhtikuuta – Etelä-Korean parlamenttivaalit 2020. Enemmistön kansalliskokoukseen sai Demokraattinen puolue.
18.–19. huhtikuuta – Joukkoampumisessa Kanadan Nova Scotiassa sai surmansa 23 ihmistä.
20. huhtikuuta – Suomessa vahvistettiin ensimmäiset adoptiot samaa sukupuolta olevien avioparien perheisiin.
26. huhtikuuta – Serbian parlamenttivaalit 2020.
Tapahtumia > Toukokuu

8. toukokuuta – Elokuvaohjaaja Pirjo Honkasalolle myönnettiin taiteen akateemikon arvonimi.
14. toukokuuta – Varhaiskasvatus ja peruskoulut avattiin lähiopetukselle porrastetusti Suomen hallituksen päätöksellä. Myös toisen asteen oppilaitokset ja korkeakoulut avattiin lähiopetukselle hallitusti ja porrastetusti hallituksen päätöksellä.
20. toukokuuta – Intian valtamerellä ja Bengalinlahdella vallinnut trooppinen hirmumyrsky, sykloni Amphan rantautui Intian Itä-Bengalin rannikolle.
20. toukokuuta – Menthol-savukkeiden myyntikielto Euroopan unionin jäsenmaissa tuli voimaan.
22. toukokuuta – 97 ihmistä kuoli, kun Pakistan International Airlinesin lento 8303 syöksyi maahan lähellä Karachia.
26. toukokuuta – Afroamerikkalaisen George Floydin kuolema poliisiväkivallan seurauksena Minneapolisissa synnytti rasisminvastaisia mielenosoituksia eri puolilla Yhdysvaltoja sekä myös muualla maailmassa.
27. toukokuuta – Montenegro julisti ensimmäisenä Euroopan maana tukahduttaneensa koronaviruksen.
30. toukokuuta – SpaceX laukaisi Crew Dragon Demo-2 -lennon kohti Kansainvälistä avaruusasemaa.
Tapahtumia > Kesäkuu

1. kesäkuuta – Uusi tieliikennelaki astui voimaan Suomessa, minkä johdosta aloitettiin muun muassa liikennemerkkien uudistus. Uusien liikennemerkkien siirtymäaika on kymmenen vuotta, joten 1.6.2030 asti teiden varsilla tulee olemaan sekä uusia että vanhoja liikennemerkkejä.
1. kesäkuuta – Koronavirusepidemian takia asetettuja rajoituksia lievennettiin Suomessa: muun muassa ravintolat, kahvilat, kirjastot, museot ja urheilutilat avattiin sekä enintään 50 hengen julkiset kokoontumiset sallittiin.
5. kesäkuuta – Katri Kulmuni ilmoitti eroavansa valtiovarainministerin tehtävästä viestintäpalvelujen ostoista syntyneen arvostelun seurauksena. Hän kuitenkin jatkoi keskustan puheenjohtajana. Valtiovarainministerin virkaan siirtyi Matti Vanhanen, ja Vanhasen tilalle eduskunnan puhemieheksi valittiin Anu Vehviläinen.
8. kesäkuuta – Seattlessa, Yhdysvalloissa mielenosoittajat julistivat perustetuksi Capitol Hillin autonomisen vyöhykkeen.
10. kesäkuuta – Olof Palmen murhatutkimuksen pääsyyttäjä Krister Petersson tiedotti, että tapaus suljetaan, koska murhaajan uskotaan olleen vuonna 2000 kuollut Stig Engström.
23. kesäkuuta – Meksikossa Oaxacan osavaltiossa tapahtui 7,4 momenttimagnitudin suuruinen maanjäristys.
27. kesäkuuta – Islannin presidentinvaali 2020
29. kesäkuuta – Ranskan entinen pääministeri François Fillon tuomittiin kavalluksesta viiden vuoden vankeusrangaistukseen.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Euroopan unionin puheenjohtajuus siirtyi Kroatialta Saksalle.
10. heinäkuuta - Jyväskylän Palokassa syttyi Palokan senioritalon tulipalo, jossa evakuoitiin noin 170 ihmistä.
12. heinäkuuta – Puolan presidentinvaalit 2020. Andrzej Duda äänestettiin jatkamaan presidenttinä.
18. heinäkuuta – Nantesin katedraalin pääurut tuhoutuivat mahdollisessa tuhopoltossa.
30. heinäkuuta – Nasa laukaisi Mars 2020 -luotaimen, jonka mukana kulkee Mars-mönkijä. Luotaimen on tarkoitus laskeutua Marsiin helmikuussa 2021.
Tapahtumia > Elokuu

2. elokuuta – SpaceX suoritti onnistuneen miehitetyn avaruuslennon neljäntenä tahona kautta aikojen, kun Crew Dragon Demo-2 -lennon ”Endeavour” Crew Dragon -alus laskeutui Atlanttiin.
3. elokuuta – Kymenlaaksossa Iitin ja Kouvolan (entisen Jaalan kunnan) rajalla sijaitseva, uittokanavaksi alkujaan rakennettu noin viiden ja puolen kilometrin pituinen Kimolan kanava avattiin vesiliikenteelle.
4. elokuuta – Yli 100 ihmistä kuoli ja noin 3 000 loukkaantui, kun Libanonin pääkaupungissa Beirutissa tapahtui kaksi räjähdystä.
9. elokuuta – Valko-Venäjän presidentinvaali 2020.
11. elokuuta – Yhdysvaltain demokraattisen puolueen presidenttiehdokas Joe Biden valitsi varapresidenttiehdokkaakseen senaattori Kamala Harrisin.
19. elokuuta – Malin presidentti Ibrahim Boubacar Keïta erosi ja hajotti parlamentin armeijan vallankaappauksen seurauksena.
25. elokuuta – Maailman terveysjärjestö tiedotti, että villi poliovirus on saatu hävitettyä Afrikasta.
26. elokuuta – Ainakin 23 ihmistä Haitissa ja Dominikaanisessa tasavallassa surmannut hurrikaani Laura rantautui Texasin ja Louisianan rannikolle, mistä evakuoitiin myrskyn tieltä yli puoli miljoonaa ihmistä.
28. elokuuta – Shinzō Abe ilmoitti eroavansa Japanin pääministerin virasta.
29.-30. elokuuta – Italian tornadosarja 2020: Voimakkaat myrskyt ravistelivat Pohjois- ja Keski-Italiaa ja aiheuttivat kolme tornadoa. Pohjois-Italiassa myrskyt vahingoittivat satoja maaseudulla ja aiheuttivat vahinkoja infrastruktuurille ainakin Veronan ja Genovan kaupungeissa. Kaksi ihmistä loukkaantui.
Tapahtumia > Syyskuu

2. syyskuuta – Saksan hallitus tiedotti, että Saksassa hoidettavana ollut venäläinen oppositiopoliitikko Aleksei Navalnyi oli myrkytetty elokuussa Novitšok-hermomyrkyllä.
5. syyskuuta – Annika Saarikko valittiin Suomen Keskustan uudeksi puheenjohtajaksi.
14. syyskuuta – Tutkijaryhmä löysi Venuksen kaasukehästä fosfiinia, mikä tutkijoiden mukaan viittaa joko tuntemattomaan kemialliseen prosessiin tai mikrobitason elämään.
16. syyskuuta – Yoshihide Suga valittiin Japanin pääministeriksi.
27. syyskuuta – Armenia ja Azerbaidžan ottivat sotatilalait käyttöön uudestaan syttyneiden rajakonfliktien takia.
29. syyskuuta – Koronaviruspandemian aiheuttamien kuolemantapausten määrä koko maapallolla ylitti miljoonan ihmisen rajan.
29. syyskuuta – Tasavallan presidentin kanslia tiedotti, että vuoden 2020 itsenäisyyspäivän vastaanotto on peruttu koronaviruspandemian vuoksi.
Tapahtumia > Lokakuu

2. lokakuuta – Yhdysvaltain presidentillä Donald Trumpilla todettiin koronavirustartunta.
20. lokakuuta – Avaruusluotain OSIRIS-REx otti tomua ja soraa sisältävän näytteen Bennu-asteroidin pinnalta.
21. lokakuuta – Psykoterapiakeskus Vastaamo tiedotti, että sen asiakasrekisteri on joutunut tietomurron ja kiristyksen kohteeksi ja mahdollisesti jopa kymmenien tuhansien asiakkaiden luottamuksellisia tietoja on päätynyt vääriin käsiin.
27. lokakuuta – Monika Fagerholm sai Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon kirjastaan Kuka tappoi bambin?.
30. lokakuuta – Egeanmeren maanjäristys aiheutti tuhoa Turkin Izmirissä ja Kreikan Samosissa. Turkissa kuoli ainakin 114 ja Kreikassa kaksi ihmistä. Loukkaantuneita oli ainakin 1054.
31. lokakuuta – Yhdeksän vuotta viivästynyt Berliinin–Brandenburgin lentoasema avattiin Saksassa.
31. lokakuuta – Harvinaisen voimakas pyörremyrsky, taifuuni Goni rantautui Filippiineille.