Egtvedin tyttö
Tutkimuksista tehdyt päätelmät > Tytön hiukset, hampaat ja kynnet

Arkusta löytyi pään kohdalta 27 hammasta ja niiden avulla pääteltiin tytön ikä. Hän on ollut kuolleessaan 16–18-vuotias. Tytöltä ovat säilyneet myös keskipitkät hiukset ja kynnet. Hiukset olivat olleet takaa vapaana ja ne ulottuivat hänen olkapäillensä, mutta edestä ne olivat leikattu lyhyiksi. Tutkijat ovat analysoineen hiuksista, hampaista ja kynsistä löytyviä hivenaineita määrittääkseen tytön asuinseudun. Koska hiukset ja kynnet kasvavat hitaasti ja samalla niihin kertyy ravinnosta tulevia hivenaineita, voidaan niistä tehdä johtopäätöksiä ravinnon laadusta ja ravinnon kasvualueesta. Analyysin tulokset poikkesivat paikallisista vertailutuloksista niin paljon, joten tytön asuinpaikkaa alettiin etsiä muualta kuin Tanskasta. Hivenaineista strontiumin eri isotooppien jakauma näyttelee etsinnässä tärkeää osaa.
Näytteiden strontiumin isotooppipitoisuudet poikkeavat Tanskasta ja Pohjois-Saksasta saatuihin vertailunäytteisiin. Tytön mahdollisia asuinpaikkoja ovat voineet siten olla Ruotsi, Norja, Länsi- tai Etelä-Eurooppa. Kun samalla huomioitiin yleistidot varhaispronssikauden tilanteesta, ilmoitettiin asuinseudun vahvimmaksi ehdokkaaksi Etelä-Saksan Schwarzwaldin ympäristö. Koska kynnet ja pitkät hiukset kasvavat hitaasti, tallentuu niihin hivenaineita pitkältä ajanjaksolta. Analyysissä leikattiin 23 senttimetriä pitkästä hiusnäytteestä ja sormen kynnestä näytteitä eri kohdista, jotka vastasivat ajallisesti eri aikoja lähimenneisyydessä. Ajankohdat voitiin päätellä tuntemalla hiusten ja kynsien normaalit kasvunopeudet. Tutkijat ovatkin voineet kertoa, että tyttö oli matkustanut edestakaisin Etelä-Saksan ja Tanskan välillä elämänsä viimeisen 23 kuukauden aikana. Matkaa on ilmeisesti taitettu veneellä, sillä muuten on vaikea ymmärtää niin pitkän matkan taittaminen useaan kertaan. Noin 13–15 kuukautta ennen kuolemaansa hän oli hivenainevertailun mukaan elänyt samankaltaisissa oloissa, missä hän oli syntynyt. Tämän jälkeen hän oli matkustanut toiseen elinympäristöön, mikä on voinut olla Tanskan Jyllanti. Vietettyään siellä 9–10 kuukautta, hän oli palanut takaisin alueelle, joka on muistuttanut hänen synnyinseutujaan, ja oli viettänyt siellä 4–6 kuukautta. Täältä hän oli matkustanut Egtvediin, missä hän oli ehtinyt viettää aikaa vähintään kuukauden ennen kuolemaansa. Paluun jälkeisen ajan lyhyys havaittiin juuri kynsien pitoisuuksista.
Tytön hammaskiilteestä saadaan tietoa ympäristön kemiallisista piirteistä hampaiden muodostumisen aikaan eli kun tyttö oli ollut noin 3–4-vuotias. Näyte ei vastaa Tanskassa saatavaa vastaavaa hivenainejakaumaa, joten nämä ikävuodet oli tyttö viettänyt muualla. Tytön hiuksista yritettiin eristää myös geneettistä perimää, mutta perimä oli tuhoutunut tammiarkun kosteassa ja happamassa olosuhteessa liikaa. Hiusnäytteiden hiili-isotooppien jakaumasta voitiin kuitenkin päätellä ravinnon sisältämän proteiinin laatu. Hän oli yleensä nauttinut ravinnoksi ei-merellistä proteiinia, mutta tällaisten vaiheiden välissä (matkoilla) saatiin merkkejä vähäproteiinisesta ravinnosta.
Tutkija Kristian Kristiansen Göteborgin yliopistosta kertoo, että Tanskassa ja Etelä-Saksassa oli varhaispronssikaudella olemassa kaksi tiivistä yhteisöä, joiden arkeologiset löydöt ovat molemmissa rikkaat ja melko samankaltaiset. Yhteisöt olivat mahdollisesti olleet kuningaskuntia tai ainakin päällikkökuntia ja ne olivat käyneet keskenään tiiviistä kauppaa. Kristiansenin arvaus on, että Egtvedin tyttö olisi naitettu Tanskaan kaupallisten siteiden vahvistamiseksi. Osa tutkijoista pitää tyttöä naimattomana.