stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haapsalun lastenkodin tulipalo
Tapahtumat

Vuonna 1950 rakennetussa yksikerroksisessa, puurakenteisessa lastenkodissa oli palon syttymishetkellä 37 lasta ja yhdeksän aikuista. Hätäkeskus sai ensimmäisen ilmoituksen palosta kello 14.30, lasten päiväuniaikaan. Samaan aikaan lastenkodista tuli myös automaattinen paloilmoitus. Palo syttyi sairastuvalla siivessä, jossa asui liikuntaesteisiä lapsia. Palomiesten saapuessa paikalle rakennus oli jo ilmiliekeissä.
Palo saatiin hallintaan kello 16.24, ja sammutustyöt lopetettiin 19.17. Tuli tuhosi rakennuksesta yhden siiven, ja muu rakennus kärsi lämpö- ja nokivahinkoja. Palossa kuolivat 21-vuotias Sergei, 20-vuotias Enar, 16-vuotias Liisi, 13-vuotiaat Jan, Sten ja Maarja, 12-vuotiaat Valeria, Björn ja Kristo sekä 7-vuotias Kevin. Lisäksi kymmenen lasta ja kaksi aikuista vietiin sairaalaan.
Lastenkodissa oli asianmukaiset paloturvallisuuslaitteet ja ne oli huollettu ja tarkastettu. Edellinen palotarkastus oli tehty kuukautta ennen paloa. Tutkimuksissa todettiin, että lastenkodin henkilökunta ei ollut syyllistynyt laiminlyönteihin turvallisuuden ja huollon suhteen. Ketään vastaan ei nostettu rikossyytteitä. Tutkimusten mukaan palon sytytti avotuli lähellä pohjoissiiven sisäänkäyntiä, mutta kenenkään ei todettu sytyttäneen paloa tahallaan tai huolimattoman tulenkäytön seurauksena. Lisätodisteiden puuttuessa tarkkaa syttymissyytä ei voitu selvittää.
Haines

| Haines |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 59°14′2″N, 135°26′49″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Alaska
Piirikunta:  Haines
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  55,8 km²
 – Josta vettä:  20,8 km² (37,26 %)
Väkiluku:  1 811
 – Väestötiheys:  51,7 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-9
 
   
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haines on kaupunki Alaskassa. Vuoden 2000 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 1 811. Näistä etnisesti oli 79,62 prosenttia valkoisia ("white") ja 13,86 prosenttia Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvia.
Historiaa

Alueen tlingit-ryhmä, chilkatit kutsuivat nykypäivän Hainesin aluetta nimellä Dtehshuh ("polun pää"). Nimi tuli polusta, jota pitkin tlingitit pystyivät kantamaan kanoottinsa sisämaahan. Polku alkoi Chilkatinjoelta ja päättyi Dtehshuhiin säästäen 32 kilometrin soutamisen Chilkatin niemimaan ympäri. North West Trading Companyn kauppaedustaja George Dickinson asettui Dtehshuhiin vuonna 1880. Vuonna 1881 chilkatit pyysivät Sheldon Jacksonia lähettämään alueelle lähetyssaarnaajia. Presbyteeripappi S. Young Hall lähetettiin paikalle. Hän rakensi Willardin lähetysaseman ja koulun Dtehshuhiin maalle, jonka chilkatit olivat antaneet kirkolle. Lähetysasema nimettiin Hainesiksi vuonna 1884 rouva F. E. Hainesin mukaan, joka oli ollut varojenkeruukomitean puheenjohtajana. Lähetysaseman ympärille avattiin neljä säilyketehdasta vuoteen 1900 mennessä.
Klondiken kultaryntäyksen aikaan 1898–1899 Haines kasvoi huoltokeskuksena, sillä Dalton Trail Chilkat Inletiltä Yukoniin oli kullankaivajien käyttämä reitti. Myös Hainesin läheltä 58 kilometrin päästä Porcupinen alueelta löydettiin kultaa vuonna 1899. Näihin aikoihin alettiin käyttää myös aluetta lähetysaseman ympärillä, ei vain itse lähetysasemaa.  Kun rautatie (White Pass and Yukon Route) saatiin valmiiksi läheiseen Skagwayn kaupunkiin Dalton Trail hylättiin ja Haines taantui taloudellisesti.
Lähetysasema lahjoitti maata Hainesin eteläpuolelta, johon Yhdysvaltojen armeija rakensi Fort William H. Sewardin linnoituksen vuonna 1904. Vuonna 1922 tukikohta sai uuden nimen: Chilkoot Barracks. Se oli Yhdysvaltojen armeijan ainoa asemapaikka Alaskassa ennen toista maailmansotaa. Toisen maailmansodan aikana se oli huoltopaikkana. Tukikohta lakkautettiin vuonna 1946 ja myytiin yksityiselle ryhmälle, joka kutsui sitä nimellä Port Chilkoot. Vuonna 1970 Port Chilkoot yhdistyi Hainesin kanssa. Vuonna 1972 Port Chilkoot valittiin kansallisesti historialliseksi paikaksi ja paikalle palautettiin sen alkuperäinen nimi Fort William H. Seward.
Viimeinen neljästä säilyketehtaasta suljettiin vuonna 1972 kalakantojen ehtymisen vuoksi. Metsätalous on ollut Hainesin alueelle tärkeä ala, mutta sekin on vähentynyt viime vuosina. Nykyään kaupungin tärkeä elinkeino on turismi. Monet turistit vierailevat loka-helmikuussa, jolloin valkopäämerikotkat näyttäytyvät Alaska Chilkatin valkopäämerikotkien suojelualueella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Haines Google Localissa
Helanterä

Helanterä on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Antti Helanterä (s. 1971), virkamies ja diplomaatti, suurlähettiläs Moskovassa
Heikki Helanterä (s. 1974). biologi
Lauri Helanterä, vuoteen 1934 Helander (1891–1962), yritysjohtaja, pikaluistelija, luisteluvalmentaja
Yrjö Helanterä, alk. Helander (1896–1969), seiväshyppääjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
HMS Flying Fish (J370)

| HMS Flying Fish |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Redfern Construction, Toronto, Kanada
Kölinlasku:  30. lokakuuta 1943
Laskettu vesille:  16. helmikuuta 1944
Palveluskäyttöön:  14. lokakuuta 1944
Poistui palveluskäytöstä:  Ceylonille 1951
Tekniset tiedot
Uppouma:  850 t
Pituus:  68,58 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,82 m
Syväys:  2,59 m
Koneteho:  2 000 shp
Nopeus:  16,5 solmua
Miehistöä:  85
Aseistus
Aseistus:  1 × QF 4" (102 mm) Mk V -ilmatorjuntatykki 8 × Oerlikon 20 mm
HMS Flying Fish (viirinumero J370) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Algerine-luokan miinanraivaaja toisessa maailmansodassa. Aluksen piti olla alun perin Kanadan laivaston HMCS Tillsonburg, mutta siitä luovuttiin jo ennen vesillelaskua ja siirrettiin Britannialle.
Valmistus

Alus tilattiin nimellä HMCS Tillsonburg Torontosta Redfern Constructionilta, missä köli laskettiin 30. lokakuuta 1943 telakkanumerolla 55. Alus laskettiin vesille 16. helmikuuta 1944 ja otettiin palvelukseen 14. lokakuuta.
Palvelus

Alus luovutettiin 1951 Ceylonille, jossa se oli samalla perustettavana olevan laivaston ensimmäinen alus HMCyS Vijaya. Alus oli estämässä salakuljetusta sekä valvomassa laittomien siirtolaisten liikkumista. Se teki koulutuspurjehdukset Malediiveille ja Burmaan. Alus piti osallistua 1952 Britteinsaarilla kuningatar Elizabeth II:n kruunajaisten yhteydessä pidettyyn laivastokatselmukseen, mutta telakalla tehtävien korjausten vuoksi se ei kuitenkaan osallistunut varsinaiseen katselmukseen.
Alus upposi 1963 myrskyssä Mannarinlahdella.
Helasvuo

Helasvuo on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Antero Helasvuo (1941–2023), suomentaja
Esa Helasvuo (s. 1945), säveltäjä, sovittaja, pianisti ja Sibelius-Akatemian lehtori
Maija Helasvuo (s. 1968), kuvanveistäjä
Marja-Liisa Helasvuo (o.s. Alanko, s. 1962), suomen kielen professori
Mikael Helasvuo (s. 1948), huilutaiteilija ja huilunsoiton professori, Veikko Helasvuon poika
Pekka Helasvuo (s. 1948), viulisti ja kapellimestari, Esa Helasvuon veli
Veikko Helasvuo (1916–1993), musiikkipedagogi, rehtori
Tuija Hakkila-Helasvuo (s. 1959), pianotaiteilija, Mikael Helasvuon puoliso
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Henoteismi

Jumalan olemassaolo
Agnostisismi
Ateismi
Deismi
Henoteismi
Monoteismi
Panenteismi
Panteismi
Polyteismi
Teismi
Jumalatodistukset
Kaikkivaltius
Kaikkivoipaisuuden paradoksi
Kosmologinen todistus
Luonnollinen teologia
Ontologinen todistus
Pahan ongelma
Teleologinen todistus
Jumalausko
Usko
Uskonnollisuus
Uskonnon alkuperä
Uskonto
Uskovainen
Jumaluusoppi
Teologia
Uskonnonfilosofia
malline: näytä • keskustele •
Osa artikkelisarjaa
Henoteismi (kreikkaa: εἷς, heis 'yksi' + θεός, theos 'jumala') tarkoittaa monijumalaista uskontoa, jossa on yksi pääjumala tai jumalten joukosta kulloinkin palvonnan kohteeksi valitaan korkein tai jopa "ainoa" jumala. Henoteismi on toisinaan toiminut välivaiheena tavallisesta polyteismista monoteismiin siirryttäessä.[lähde? ] Käsite henoteismi on Max Müllerin kehittämä.
Henoteismi eroaa monolatriasta siinä, että henoteismissä keskitytään yhden jumalan palvontaan, vaikkakin myönnetään, että myös muut jumalat saattavat olla palvonnan arvoisia, kun taas monolatriassa muiden jumalien ei katsota olevan palvonnan arvoisia, vaikkakaan niiden olemassaoloa ei sinällään kielletä. Tyypillinen esimerkki henoteismista on sellainen, että jokin kansa tai heimo palvoo vain yhtä jumalaa, jota se pitää omana jumalaan, mutta uskoo olevan muita jumalia, jotka ovat vastaavasti muiden kansojen ja heimojen jumalia. Tällainen kansa tai heimo uskoo siis moneen jumalaan mutta on uskollinen vain yhdelle.
Ekhnaton yritti käännyttää egyptiläiset yksijumalaisiksi Aton-jumalan palvojiksi.
Henoteismi oli tyypillistä muun muassa myöhemmän antiikin uskonnolliselle elämälle. Vaikkakin antiikin Kreikan ja Rooman uskonnot olivat monijumalaisia, klassisen antiikin aikana monijumalaisesta uskonnosta kehittyi filosofian vaikutuksesta erilaisia tulkintoja. Usein Zeus (tai Juppiter) käsitettiin ylimmäksi, kaikkivaltiaaksi ja kaikkitietäväksi jumalaksi sekä muiden jumalten kuninkaaksi ja isäksi. 1800-luvulla syntynyt mormonismi on myös luonteeltaan henoteististä.[lähde? ]
Maijastina Kahloksen mukaan koulutetummat piirit olivatkin myöhäisantiikin aikana käytännössä yksijumalaisia. Uusplatonilainen filosofi Plotinos opetti, että perinteisen uskonnon jumalien yläpuolella oli ”Yksi”. Maksimos Madauralainen jopa katsoi, että vain hullu kieltäisi yhden Jumalan olemassaolon. Kristillisessä uusplatonismissa kristinuskon Jumala on usein samaistettu uusplatonistiseen ”Yhteen”.
Käännös suomeksi
Haines (täsmennyssivu)

Haines voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Paikat

Haines, kaupunki Alaskassa
Hainesin piirikunta, piirikunta Alaskassa
Henkilöt

Avril Haines (s. 1969), yhdysvaltalainen juristi ja virkamies
David Cawthorne Haines (1970–2014), brittiläinen ISIS-järjestön teloittama avustustyöntekijä
Jackson Haines (1840–1875), yhdysvaltalainen balettitanssija ja taitoluistelija
Larry Haines (1918–2008), yhdysvaltalainen näyttelijä
Randa Haines (s. 1945), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
Tim Haines, brittiläinen kirjailija, elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -tuottaja
Henkilöt > Kuvitteelliset

Steve Haines, henkilöhahmo videopelissä Grand Theft Auto V
Hasparren

Saint Jean Baptisten kirkko
Hasparren on kunta Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 5 477 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Hasparrenin pinta-ala on 77 neliökilometriä.
Heinkel He 112

| Heinkel He 112 |
| --- | --- |

Tyyppi:  hävittäjä
Alkuperämaa:   Saksa
Valmistaja:  Heinkel Flugzeugwerke
Heinkel He 112 oli saksalainen 1930-luvulla valmistettu hävittäjälentokone. Koneen suunnittelivat Walter ja Siegfried Günter. He 112 oli yksi neljästä Luftwaffen ensimmäistä hävittäjäkilpailua varten suunnitellusta hävittäjäprototyypistä. Se oli suorituskyvyltään hyvin lähellä Messerschmittin suunnittelemaa Bf 109:ää, mutta tuotekehityksen nopeus muodostui kilpailun ratkaisevaksi tekijäksi. Messerschimitt Bf 109 oli tuotantovalmis, kun taas Heinkelin kehitys oli selvästi vielä kesken. Luftwaffe valitsi Bf 109:n saadakseen vaatimukset täyttävän suorituskyvyn omaavan hävittäjäkoneen heti tuotantoon. Lisäksi Bf 109 oli halvempi valmistaa kuin He 112. [lähde? ]
Osa päättäjistä piti kuitenkin enemmän He 112 -koneesta, ja myös niitä päätettiin tilata pieni määrä. [lähde? ]
Koesarjan kone mallista Heinkel He 112 Romanian kuninkaallisten ilmavoimien tunnuksilla.
He 112 U -nimeä käytettiin myös Heinkel He 100 -koneesta, joka oli kuitenkin täysin uudelleen suunniteltu kone. [lähde? ]
Nopeus- ja tarjouskilvoissa oli poliittisia ulottuvuuksia (eri tehtaiden johdon suosio Hermann Göringin lähipiireissä) ja teollisuuspoliittisia linjauksia, joissa Heinkelin tuotettavaksi oli rajattu pommikoneet. Heinkelin johtaja kiisteli jatkuvasti Luftwaffen johdon kanssa. Tästä syystä He 112:ta valmistettiin lopulta vain 98 kappaletta, joista Espanjan ilmavoimille toimitettiin 15 kpl, Japanin ilmavoimille 30 kpl, Unkarin ilmavoimille 3 kpl ja Romanian ilmavoimille 24 kpl. [lähde? ]
Saksa kieltäytyi myymästä Suomelle Messerschmitt Bf 109 -hävittäjiä, mutta tarjosi sen sijaan vuonna 1938 Suomen ilmavoimille He 112:sta. Konetta pidettiin kuitenkin liian kalliina Fokker D.XXI:n verrattuna. [lähde? ]
Myöhemmin He 112 -hävittäjää käytettiin testialustana rakettimoottoreille, jolloin siitä tuli yksi ensimmäisistä rakettimoottorista voimansa saaneista prototyyppikoneista. [lähde? ]
Rintamapalveluksessa

Heinkel He 112:n V6-versio oli mukana Espanjan sisällissodassa saksalaisen vapaaehtoisjoukon Legion Condorin riveissä 1936–1939.
30 kappaletta Heinkel He 112-B2 -koneita oli hankittu Romanian ilmavoimiin elokuussa 1939. Kesällä 1941 romanialaiset Heinkel He 112:t olivat mukana operaatio Barbarossassa saksalaisten rinnalla. Koneet joutuivat heti ankaraan taistelukäyttöön ja kärsivät suuria tappioita riittämättömien suorituskyky- ja lento-ominaisuuksiensa vuoksi. Vähitellen Heinkel He 112:t vedettiin koulutuskäyttöön aina sodan päättymiseen saakka.
Tekniset tiedot

Lähde: [lähde? ]
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 1
Pituus: &&&&&&&&&&&&&&09.03000009,3 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&&09.01000009,1 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&03.06500003,65 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&&017.&&&&0017 m²
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&&01620.&&&&001 620 kg
Lentopaino: &&&&&&&&&&&02250.&&&&002 250 kg
Suurin lentoonlähtöpaino: &&&&&&&&&&&02250.&&&&002 250 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Junkers Jumo 210Ea -V12-moottori; &&&&&&&&&&&&0500.&&&&00500 kW (&&&&&&&&&&&&0680.&&&&00680 hv)
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0510.&&&&00510 km/h
Lentomatka: &&&&&&&&&&&01000.&&&&001 000 km (He 112B-2)
Lakikorkeus: &&&&&&&&&&&09500.&&&&009 500 m
Aseistus
2 × 20 mm MG FF tykkejä
2 × 7,92 mm MG 17 konekiväärejä
10 kg pommeja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heinkel He 112 Wikimedia Commonsissa
Heinkel He 112:n käyttäjämaat.
Helanen

Helanen on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Klas Robert Helanen (ent. Helander, 1864–1929), juristi ja senaattori
Markus Helanen (s. 1976), jääkiekkoilija
Mikko Helanen (s. 1980), salibandyn pelaaja
Olavi Leonard Helanen (ent. Helander, 1869–1931), juristi, tuomiokapitulin sihteeri ja Kemin ja Oulun pormestari
Tarja Helanen (1955–2021), Vihreän liiton liittosihteeri
Vilho Helanen (ent. Helander, 1899–1952), kirjailija, tieteilijä, poliitikko, AKS:n puheenjohtaja ja toimittaja, Klas Robert Helasen poika.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Harald Czudaj

Harald Czudaj ja jarrumies Axel Jang maansa mestaruuskilpailuissa vuonna 1990.
Harald Czudaj (s. 14. helmikuuta 1963 Wemsdorf, DDR) on saksalainen entinen rattikelkkailija, olympiavoittaja ja Stasin agentti. Hän edusti uransa aikana Itä-Saksaa ja myöhemmin Saksan liittotasavaltaa.
Ura

Czudaj aloitti uransa SG Dynamo Zinnwald -seurassa. Ensimmäiset arvokisamitalinsa hän saavutti vuoden 1990 MM-kilpailuista St. Mortizista, kun hän saavutti miehistön kapteenina hopeaa sekä kahden että neljän miehen kilpailuista. Seuraavana vuonna Altenbergin MM-kisoista hän saavutti pronssia neljän miehen kilpailussa.
Vuonna 1992 Czudajn johtama nelikko (Tino Bonk, Axel Jang, Alexander Szelig) voitti Euroopan mestaruuden. Samana vuonna Czudaj myönsi toimineensa Itä-Saksan salaisen poliisin Stasin ilmiantajana salanimellä "Ralf Richter" ja lähettäneensä ainakin kymmenen raporttia seuratoveriensa tekemisistä vuosina 1988–1990. Czudaj pyysi tekemisiään anteeksi ja hänen annettiin kilpailla Albertvillen olympialaisissa. Hänen johtamansa nelikko sijoittui kuudenneksi.
Czudajn uran kirkkain kruunu olivat 1994 Lillehammerin olympialaiset, missä hän neljän miehen kelkan pilottina voitti olympiakultaa yhdessä Karsten Brannaschin, Olaf Hampelin ja Alexander Szeligin kanssa. Vuonna 1995 sama nelikko saavutti EM-pronssia. Samana vuonna hän saavutti pilottina neljän miehen kelkkailussa myös MM-pronssia. Czudaj voitti vielä  neljän miehen kelkkailussa uransa toisen Euroopan mestaruuden vuonna 1998 sekä EM-pronssia vuonna 1999.
Czudaj lopetti aktiiviuransa vuonna 2001 ja on sittemmin toiminut valmentajana. Vuonna 2006 Torinon olympialaisissa hän valmensi Alankomaiden maajoukkuetta.
Arvokisamitalit

Olympialaiset
1994
Maailmanmestaruuskilpailut
1990
1991
1995
Euroopanmestaruuskilpailut
1992
1995
1998
1999
Hardangerinvuono

| Hardangerinvuono> norj. Hardangerfjorden |
| --- | --- |

 Hardangerinvuonon sijainti.
Sijainti:  Vestland, Norja
Merialue:  Atlantin valtameri
Väestökeskittymät:  Odda Leirvik
Vuonon ominaisuudet
Suurin pituus:  179 km
Suurin leveys:  2–10 km
Syvin kohta:  860 m
Näkymä vuonolle Kvamista.
Hardangerinvuono,  myös Hardangervuono, (norj. Hardangerfjorden) on Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva 179 kilometriä pitkä vuono. Se on Norjan toiseksi suurin ja koko maailman kolmanneksi suurin vuono. Vuonon enimmäissyvyys on 800 metriä. Folgefonnan jäätikkö sijaitsee vuonon varrella. Myös Hardangerviddan ylätasanko ja Hardangerviddan kansallispuisto sijaitsevat vuonon itäpuolella.
Hardangerinvuonon suu aukeaa Pohjanmereen Bergenin eteläpuolella. Vuonosta itään haarautuu Eidfjorden ja etelään Sørjorden, joka kiertää Folgefonna-jäätikön. Vuonon ympärillä sijaitsee 13 kuntaa: Bømlo, Eidfjord, Etne, Granvin, Jondal, Kvam, Kvinnherad, Odda, Sund, Sveio, Tysnes, Ullensvang ja Ulvik. Kuntien yhteisväkiluku on noin 70 000.
Hardangerinvuonossa on Norjan suurin kalankasvattamotiheys.
Sivu- ja osavuonot

Hardangerinvuonon sivu- ja osavuonot lännestä itään:
Bømlafjorden
Børøyfjorden
Førdespollen
Sagvågsfjorden
Halsnøyfjorden
Bjoafjorden
Ålfjorden
Ølsfjorden
Etnefjorden
Melen
Skånevikfjorden
Matrefjorden
Åkrafjorden
Klosterfjorden
Husnesfjorden
Kvinnheradsfjorden
Onarheimsfjorden
Øynefjorden
Sildafjorden
Maurangsfjorden
Hissfjorden
Samlafjorden
Ytre Samlafjorden
Indre Samlafjorden
Fyksesund
Granvinsfjorden
Utnefjorden
Sørfjorden
Eidfjorden
Osafjorden
Bagnsfjorden
Ulvikafjorden
Simadalsfjorden
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hardangerinvuono Wikimedia Commonsissa
Hardangerfjord.com (norjaksi) (saksaksi) (englanniksi)
Harmaakirjorastas

| Harmaakirjorastas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rastaat Turdidae
Suku::  Kenttärastaat Geokichla
Laji::  princei
Kaksiosainen nimi
 Geokichla princei  (Sharpe, 1873) 
Synonyymit
 Zoothera princei 
Katso myös
   Harmaakirjorastas Wikispeciesissä   Harmaakirjorastas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaakirjorastas (Geokichla princei) on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Harmaakirjorastasta tavataan Afrikan länsiosissa. Lajin kannan kokoa ei tiedetä, mutta sitä on kuvattu hyvin harvinaiseksi, joskin joillain Liberian alueilla paikallisesti yleiseksi. Se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi.
Herta Oberheuser

Herta Oberheuser
Herta Oberheuser (15. toukokuuta 1911 Köln, Saksa – 24. tammikuuta 1978 Linz am Rhein, Länsi-Saksa) oli saksalainen natsilääkäri Ravensbrückin keskitysleirillä 1940–1943. Hän joutui sodan jälkeen vastaamaan sotarikossyytteisiin Nürnbergin lääkärioikeudenkäynnissä. Hänet tuomittiin 20 vuoden vankeusrangaistukseen.
Harald Bohr

Harald Bohr (vas.) Ja Luitzen Egbertus Jan Brouwer (oik.) 1932 kansainvälisessä matematiikan kongressissa Zürichissä.
Harald August Bohr (22. huhtikuuta 1887 Kööpenhamina – 22. tammikuuta 1951 Kööpenhamina) oli tanskalainen matemaatikko. Hän oli fyysikko Niels Bohrin nuorempi veli.
Matematiikka

Bohr toimi pitkään Kööpenhaminan yliopiston professorina. Hänen tutkimuksensa käsittelivät pääasiassa analyysiin liittyviä lähes jaksollisia funktioita. Hän työskenteli pitkään G. H. Hardyn kanssa. Hän keksi muun muassa kompleksilukuja koskevan Bohrin epäyhtälön.
Jalkapallo

Bohr oli myös erinomainen jalkapalloilija. Hän pelasi Tanskan maajoukkueessa ja saavutti Tanskan riveissä olympiahopeaa vuoden 1908 kesäolympialaisissa tehden turnauksessa kaksi maalia. Veljensä tavoin hän edusti seurajoukkuetasolla Akademisk Boldklubia, vuodesta 1903 vuoteen 1909.
Haarahaukat

| Haarahaukat |
| --- | --- |
 Haarahaukka (Milvus migrans)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Suku::  Haarahaukat Milvus  Lacépède, 1799
Katso myös
   Haarahaukat Wikispeciesissä   Haarahaukat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haarahaukat (Milvus) on haukkojen heimoon kuuluva päiväpetolintusuku. Haarahaukkojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan nykyään kolme lajia. Äskettäin afrikanhaarahaukka on erotettu omaksi lajikseen haarahaukasta.
Haarahaukkoihin kuuluvia lajeja

Haarahaukka (Milvus migrans)
Isohaarahaukka (Milvus milvus)
Afrikanhaarahaukka ("Milvus aegyptius")
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Milvus (englanniksi)
Herta Bothe

Herta Bothe elokuussa 1945.
Herta Bothe (3. tammikuuta 1921 Teterow, Mecklenburg, Saksa – 16. maaliskuuta 2000) oli saksalainen toisen maailmansodan aikana keskitysleirivartijana toiminut SS-nainen. Hänet tuomittiin sodan jälkeen vankilaan sotarikoksista, mutta vapautettiin myöhemmin.
Vuonna 1938 (17-vuotiaana) Bothe auttoi isäänsä Teterowissa puukaupassa, ja sen jälkeen työskenteli tehtaassa ja Natsi-Saksan sairaaloissa sairaanhoitajana. Vuonna 1939 Bothesta tuli BDM:n jäsen, ja hän menestyi esimerkillisesti urheilussa.
Syyskuussa 1942 Bothe nimitettiin leirinvartijaksi Ravensbrückin keskitysleirille. Entinen sairaanhoitaja sai neljän viikon koulutuksen, jonka jälkeen hänet siirrettiin Aufseheriniksi Stutthofin leirille lähelle Danzigia (nykyinen Gdańsk). Siellä hänet tunnettiin ”Stutthofin sadistina”. Heinäkuussa 1944 Oberaufseherin Gerda Steinhoff lähetti hänet Bromberg-Ostin alaleiriin.
24-vuotias Bothe oli 21. tammikuuta 1945 mukana vankien kuolemanmarssilla Puolasta Bergen-Belseniin. Matkalla Bergen-Belseniin hän ja vangit olivat väliaikaisesti Auschwitzin keskitysleirillä ja saapuivat perille Bergen-Belseniin helmikuun lopussa 1945.
Leirissä Bothe oli 60 naisvangin päällikkö. Leiri vapautettiin 15. huhtikuuta 1945.
Bothen sanotaan olleen pisin nainen, joka pidätettiin. Bothe erosi myös muista SS-naisista, sillä hän ei käyttänyt mustia nahkasaappaita vaan siviilikenkiä. Liittoutuneiden sotilaat pakottivat hänet hautaamaan leirillä kuolleiden ruumiita. Hän muisteli 60 vuotta myöhemmin, etteivät työhön komennetut SS-sotilaat saaneet käyttää hansikkaita, ja hän pelkäsi saavansa lavantaudin. Hän sanoi, että ruumiit olivat niin mätiä, että raajat irtosivat hautaamisessa. Hän muisteli myös haudattavien olleen niin painavia, että hänen selkänsä kipeytyi. Hänet pidätettiin ja vietiin vankilaan Cellessa.
Belsen-oikeudenkäynnissä Bothen todettiin olleen ”julma leirinvartija”, ja hänet tuomittiin kymmeneksi vuodeksi vankilaan vankien uhkailusta pistoolilla. Hänet vapautettiin vankilasta jo 1951 brittihallituksen armahtamana. Vapauduttuaan hän meni naimisiin ja vaihtoi nimensä Herta Langeksi.
Heinilä

Heinilä on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Kalevi Heinilä (1924–2022), liikuntatieteilijä ja Jyväskylän yliopiston rehtori
Kristian Heinilä (s. 1976), kilpapurjehtija
Sonny Heinilä (s. 1966),  saksofonisti ja huilisti
Terhi Heinilä (s. 1962), Naisjärjestöjen keskusliiton pääsihteeri.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.