stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
MV-media
Historia > Janitskinin vetäytyminen

Heinäkuussa 2017 MV-lehti oli vajaan viikon suljettuna maksamattomien laskujen vuoksi. Ilja Janitskin kertoi, että taustalla kartoitetaan, miten sivuston rahoitus saataisiin pysyvämmälle ja vakaammalle pohjalle. Janitskinin mukaan MV-lehti oli saanut aiempaa vähemmän lukijoita sosiaalisen median kautta sen jälkeen, kun julkaisun Facebook-sivut ja lehden keskusteluryhmä poistettiin. Janitskin oli aiemmin kertonut, ettei aio enää maksaa julkaisun kustannuksia itse. Talousongelmien vuoksi Janitskinin tilinumeroa jaettiin keskustelupalstoilla, jotta sivustolle saataisiin rahalahjoituksia.
Ilja Janitskin ilmoitti 30. joulukuuta 2017 sulkeneensa MV-lehden toistaiseksi. Syyksi tähän hän ilmoitti pettymyksensä keskenään riiteleviin lehden tukijoihin ja lukijoihin. Muutamaa päivää myöhemmin sivusto alkoi kuitenkin toimia vapaaehtoisvoimin. Ilja Janitskin pyrki myymään sivuston mahdollisimman pian. Janitskinin mukaan MV-lehti oli tuolloin kahden viikon ”aikalisällä”, jonka aikana tuli saada asiat kuntoon sekä sivustolle uudet sopimukset ja vetäjät. Vuoden 2018 tammikuussa Janitskin ilmoitti jättäneensä MV-lehden lopullisesti. Helsingin Sanomien haastattelussa helmikuussa 2018 Janitskin kertoi saaneensa tarpeekseen ”isänmaallisten skenestä, siitä pelleilystä”.
Uudeksi vetäjäksi tuli Juha Korhonen, joka muutti sivuston nimen MV-mediaksi. Hänen mukaansa sivustosta on tarkoitus tehdä aiempaa siistitympi ja hyvätapaisempi. Kuitenkaan MV-media ei aio esimerkiksi liittyä Julkisen sanan neuvostoon.
Historia > Lokakuun 2018 tuomio

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi lokakuussa 2018 Ilja Janitskinin vastuullisena lehden sisällöstä 22 kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen MV-julkaisuun liittyvistä rikoksista. Oikeus katsoi, että MV-julkaisussa julkaistiin tapahtuma-aikoina lukuisia loukkaavia ja rasistisia kirjoituksia. Janitskin tuomittiin kaikkiaan 16 rikoksesta. Käräjäoikeuden mukaan  kirjoitusten julkaisemisella ei ole ollut sananvapauden näkökulmasta mitään julkista intressiä tai muutakaan hyväksyttävää syytä, ja kirjoitukset ovat leimanneet ja halventaneet asianomistajia äärimmäisen loukkaavalla tavalla.
Lehden avustajana T2-nimimerkillä toiminut nainen sai kolmen kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen kahdesta kiihottamisesta kansanryhmää vastaan, tekijänoikeusrikoksesta ja törkeästä kunnianloukkauksesta. Johan Bäckman tuomittiin Ylen toimittaja Jessikka Aron vainoamisesta sekä törkeästä kunnianloukkauksesta ja törkeään kunnianloukkaukseen yllyttämisestä vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Lisäksi vastaajat tuomittiin maksamaan asianosaisille kärsimyskorvauksia ja muita vahingonkorvauksia, tekijänoikeuslain mukaisia hyvityksiä ja vastapuolen oikeudenkäyntikuluja yhteensä lähes 240 000 euroa.
Historia > Janus Putkosen päätoimittajuus

Keväällä 2019 Janus Putkosesta tuli MV-lehden päätoimittaja. Aikaisemmin Putkonen on toimittanut maahanmuuttovastaista Verkkomedia-julkaisua. Putkonen on asunut Donetskin kapinallisalueella Itä-Ukrainassa ja pyörittänyt alueen kapinallishallinnon uutistoimistoa, lehdistökeskusta ja propagandasivustoja. Seura-lehden arvion perusteella MV-median pääasiallinen tulonlähde on kasinomainokset. Toiminta taloudellisessa mielessä pientä, mutta sillä pystyy tulemaan toimeen Itä-Ukrainan alueella. Tutkijatohtori Teemu Oivon mukaan on epätodennäköistä, että Venäjä rahoittaisi suomalaista vastamediaa suurilla summilla tai suoraan ohjailisi sisällön tuotantoa. Todennäköisesti motiivi Venäjän narratiivin toistamiselle on tähän liittyvän sisällön tuotannon helppous.
Sisältö > Yleistä

Ylen toimittaja Johanna Vehkoon Valheenpaljastaja-juttusarjan perusteella MV-lehti julkaisee keksittyjä uutisia, huhuja, huijauksia ja salaliittoteorioita sekoittavia artikkeleita. Seura-lehden analyysin mukaan uutisten lähteellä ei ole MV-lehden kannalta väliä, kunhan niissä käsitellään negatiivisessa valossa islamia, maahanmuuttoa tai valtamediaa. Sivuston jutuissa ei käytetä perinteistä journalistista tiedonhankintaa, kuten haastatteluja. Julkaistu sisältö on pääosin kopioitu muilta sivuilta tai sosiaalisesta mediasta, ja se on usein tarkastamatonta tai jopa perätöntä. Sivusto ei kirjoituksissaan kunnioita yksityisyyden suojaa, ja se julkaisee muun muassa nimiä ja valokuvia rikoksista epäillyistä henkilöistä. Tekstin seassa on paljon yhdyssana- ja muita kielioppivirheitä. Kirjoituksia yhdistää usein väite tai epäilys siitä, että totuudenmukaiset tiedot halutaan valtamediassa ”sensuroida”, vaikka MV-lehden sisällöstä lähes puolet on muista medioista kopioitua.
Muualta kopioitua sisältöä muokataan yleensä MV-lehden tyyliin sopivaksi. Uutiseen saatetaan lisätä lehden mielipide ja esimerkiksi maahanmuuttajien sijaan otsikossa puhutaan maahantunkeutujista. Sivuston kirjoitustyyli on vihaa lietsova ja artikkeleihin liitetyissä kommenttiketjuissa artikkeleiden kohteena olevia henkilöitä kommentoidaan alatyylisesti ja väkivallalla uhaten.  Useimpien MV-lehden julkaisemien juttujen loppuun on merkitty lähteet, mutta lähteistettyjen kohtien erotteleminen alkuperäisen uutisen tulkinnasta ja tarkistetusta faktasta on vaikeaa.
Tutkimusyhtiö MIR Link Oy toteutti verkkokyselynä lukijatutkimuksen MV-lehden toimeksiannosta marraskuussa 2015. Kyselyyn vastasi 11 221 MV-lehden lukijaa. Verkkojulkaisun lukijoiden mielestä MV-lehti on valtamedioita haastava, maahanmuuttokriittinen ja jossain määrin sensaatiohakuinen verkkosivusto.
Äärioikeisto Suomessa -kirjan kirjoittajan Mikael Brunilan mukaan uusnatsistinen Suomen vastarintaliike on saanut MV-lehdestä kantaansa tukevan liittolaisen, jolla on laaja levikki. Suomen vastarintaliikkeellä on oma osionsa MV-lehden keskustelualueella, ja se julkaisee Vastarintaliikkeen ”taisteluraportteja” ja tiedotteita.  MV-lehteä on myös verrattu sisällöltään juutalaisvastaiseen ja salaliittoihin keskittyvään Magneettimediaan, joka on nykyään Suomen vastarintaliikkeen aktiivien toimittama. Vastaavasti MV-lehden juttuja on julkaistu Magneettimedian paperiversiossa.
Yleisradion selvityksen mukaan Soldiers of Odinin johtajalla Mika Rannalla on yhteyksiä MV-lehteen.
Ylen trollitehdas-artikkelissa MV-lehteä pidettiin yhtenä useista verkossa Venäjän johdon näkemyksiä myötäilevistä suomenkielisistä sivustoista.
STT:n tammikuussa 2017 julkaistun tutkimuksen mukaan MV-lehden suljetussa Facebook-ryhmässä haaveillaan säännöllisesti poliittisesta väkivallasta. Lisäksi ryhmässä toistuvat toiveet pakolaisten kuolemista. Sittemmin keskusteluryhmä ja Facebook-sivut poistettiin.
Sisältö > Toimittajien mustamaalaaminen

MV-lehdestä kriittiseen sävyyn kirjoittaneet toimittajat ovat päätyneet törkykirjoittelun kohteeksi. Kirjoittelu on pyrkinyt vähättelemään kohteidensa uskottavuutta, ja heistä on voitu kirjoittaa tavalla, joka sisältää kunnianloukkauksen tai yksityisyyttä loukkaavan tiedon levittämisen tunnusmerkit.
Lännen Median toimittaja Juha Vainio teki 28. maaliskuuta 2015 MV-lehteä taustoittavan jutun vihasivusto tienaa yritysten mainoksilla. Juttua tehdessään hän tiedusteli kotimaisilta yrityksiltä, miksi nämä mainostavat ”rasistisella” sivustolla. Jutussa käsiteltiin myös sivuston ylläpitäjän Ilja Janitskinin rikostaustaa. Vainion jutun seurauksena monet yritykset kielsivät mainostensa näyttämisen MV-lehden sivuilla ja Google poisti mainospaikkansa verkkosivulta. Jutun julkaisun jälkeen MV-lehden Facebook-sivun ylläpitäjä kutsui Vainiota ”mediamaailman torakaksi ja häpeäksi” ja MV-lehden verkkosivulla julkaistiin juttu ”Juha Vainio, toimittaja joka mustamaalasi MV-Lehden, on paljastunut valehtelijaksi!!”. MV-lehti tarjosi myös vinkkipalkkiota lukijoille, joilla olisi kerrottavanaan arkaluontoisia tietoja Vainiosta tai muista toimittajista.  Keväällä 2016 Sanomalehtien liitto antoi Vainion kirjoittamalle uutiselle vuoden 2015 Parhaan jutun -tunnustuksen.
MV-lehti on toiminut saman tyyppisesti muitakin toimittajia kohtaan, jotka ovat lähteneet tiedustelemaan yksittäisiltä mainostajilta miksi nämä käyttävät MV-lehteä markkinointikanavanaan: MV-lehti julkaisi Savon Sanomien toimittajan Iida Muhosen nimen ja kasvokuvan hänen kirjoitettuaan Itä-Suomen yliopiston mainoksesta MV-lehden sivuilla. Jussi Korhosen tehdessä juttua Seura-lehteen Kärkkäinen Oy:n ja MV-lehden yhteistyöstä MV-lehti julkaisi Korhosen Juha Kärkkäiselle lähettämät kysymykset sisältäneet sähköpostit yhteystietoineen ja antoi ymmärtää tämän toimivan laittomasti. Vaikka MV-lehti menetti paljon mainostajia sitä koskevien juttujen seurauksena, myöhemmin samana vuonna MV-lehti sai uusia mainostajia nettipelisivustoista ja myös Juha Kärkkäisen omistama Kärkkäinen Oy mainosti sivustolla.
Rikosoikeuden professori Kimmo Nuotion mukaan MV-lehden harjoittamassa tiedonkeruussa on kyse ”toimittajien psyykkaamisesta”. Hän pitää tällaista hyökkäystä sananvapautta ja tiedotusvälineitä kohtaan huolestuttavana.
Sisältö > Tekijänoikeusongelmat

Osa MV-lehden julkaisemasta materiaalista on ollut muualta luvattomasti kopioitua. Asia nousi suurempaan julkisuuteen huhtikuussa 2015, kun Jussi Korhonen kirjoitti Seura-lehden verkkosivustolla oman kirjoituksensa luvattomasta kopioinnista.
Elokuussa 2015 Sanoma ja Otavamedia ilmoittivat selvittävänsä, onko MV-lehti syyllistynyt tekijänoikeusrikkomuksiin. Helsingin Sanomien päätoimittajan Päivi Anttikosken mukaan verkkosivustolla oli julkaistu luvatta parikymmentä Helsingin Sanomien, Ilta-Sanomien sekä Taloussanomien artikkelia. Otavamedian mukaan MV-lehti oli julkaissut luvatta Otavamedian omistaman Suomen Kuvalehden yhden kokonaisen artikkelin.
Syyskuussa 2015 MV-lehti käytti muokattua eroakirkosta.fi-sivuston mainosbanneria, johon MV-lehti oli lisännyt luvattomasti tekstin: ”Kirkko tukee islamisaatiota Sinun rahoillasi!”. Asian noustua julkisuuteen MV-lehti pahoitteli tapahtunutta, ja Janitskin kertoi luulleensa, että mainosbanneria saa käyttää vapaasti.
20. toukokuuta 2017 MV-lehti julkaisi Iltalehdeltä osin kopioidun julkaisunsa yhteydessä väärän ihmisen kuvan. Julkaisu käsitteli Iltalehden uutisoimaa raiskaustapausta. Seuraavana päivänä kuvassa esiintynyt mies teki MV-lehdestä rikosilmoituksen, ja tapausta tutkitaan kunnianloukkauksena. MV-lehti poisti väärän kuvan julkaisustaan myöhemmin samana päivänä.
Kritiikkiä

Journalisti-lehden Paula Sallisen mukaan MV-lehteä pidetään yleisesti vihasivustona. Sivuston ei katsota edustavan perinteistä journalismia, eikä se toimi journalistin ohjeiden mukaisesti. Sitä on arvosteltu tarkastamattomien tai jopa keksittyjen uutisten levittämisestä ilman lähdekritiikkiä sekä ihmisten yksityisyyden loukkaamisesta. Tampereen yliopiston rauhan- ja konfliktintutkimuskeskuksen tutkija Samu Pehkonen mainitsee MV-lehden yhtenä esimerkkinä vihapuheesta.
Helsingin Sanomien Hanna Mahlamäen mukaan MV-lehti näyttää uutissivustolta, mutta ”journalismista siinä ei ole kyse”; ”MV lietsoo ennakkoluuloja, herättelee huhuja ja on paljastavinaan ihmeellisiä asioita maailmasta”. MV-lehdellä on vastaavia kansainvälisiä esikuvia, jotka hakevat mainostuloja keksityillä ja sensaatiohakuisilla jutuilla. Tällaisia sivustoja yhdistää Mahlamäen mukaan ajatus siitä, että kaikki mahdollinen tieto on kenen tahansa kyseenalaistettavissa ja kumottavissa.
City-lehden Panu Janssonin mukaan MV-lehden uutisointityyli lisää kansan vihaa ja pelkoa. Hän kyseenalaistaa hyödyn, jonka seksuaalirikollisen kuvan näkemisestä saa.
Long Playn toimittajan Hanna Nikkasen mukaan ”MV-lehden kaltaiset verkkojulkaisut tahkoavat nyt mainosvoittoja ja voimistavat poliittista äärilaitaa levittämällä oman lukijakuntansa mielestä uskottavia ’esimerkkejä totuudesta’”. Hän vertasi MV-lehteä Enkeli-Elisan tapaukseen: Vaikka ”koulukiusatun Elisan” elämä ja kuolema olikin mielikuvituksen tuotetta, tarinaa jakaneet pitivät sitä ”esimerkkinä totuudesta”. Jutun levittämistä oikeutettiin sillä, että se kosketti lukijoita tai herätti keskustelua.
Kritiikkiä > Mainostajiin vetoaminen

5. tammikuuta 2016 MV-lehti kirjoitti Sosialidemokraattisten Opiskelijoiden (SONK) entisen puheenjohtajan Anette Karlssonin blogikirjoituksesta. Jutun otsikossa väitettiin, että Karlson ”puolustaa laittoman maahantulijan oikeutta raiskaamiseen”. Jutun julkaisemisen jälkeen SONK päätti puuttua tilanteeseen. Opiskelijajärjestö vetosi avoimella kirjeellä MV-lehden ja myös Ilja Janitskinin omistamien Uber Uutisten sivuilla mainostaviin yrityksiin, ja kehotti niitä poistamaan mainoksensa sivustolta. Kokoomusnuoret liittyivät pian boikottiin vedoten mainostajiin, etteivät ne rahoittaisi ilmoituksillaan vihapuheita ja valheita levittäviä julkaisuja, kuten MV-lehteä. Yhdeksän poliittisen nuorisojärjestön 11. tammikuuta allekirjoittamassa kannanotossa vedottiin yrityksiin, että ne lopettaisivat valheellisia uutisia julkaisevien sivustojen tukemisen mainosrahoilla, mikäli ne eivät tue sivuston kantaa. Kampanjan tarkoituksena on Demokraatin mukaan kertoa mainostajille, että he rahoittavat ”vihapuhetta, rasismia ja valheellista tietoa levittävää mediaa”.
26. tammikuuta 2016 poliittiset opiskelija- ja nuorisojärjestöt toimittivat valtakunnansyyttäjänvirastolle tutkintapyynnön MV-lehdestä. Järjestöt pyysivät virastoa kokoamaan yksittäiset rikosilmoitukset yhteen. Perusteina olivat sananvapauden väärinkäyttö, yhteiskuntarauhan rikkominen ja häirinnän ja loukkausten jatkumisen laajamittaisuus sekä pitkäkestoisuus. Lisäksi tutkintapyynnössä todettiin, että MV-lehti on pyrkinyt turvaamaan toimintansa toimimalla ulkomailta käsin. Vetoomuksen allekirjoittajina olivat Kristillisdemokraattiset Nuoret, Keskustan opiskelijaliitto, Kokoomuksen opiskelijaliitto Tuhatkunta, Svensk Ungdom (RKP-nuoret), Sosialidemokraattiset nuoret, Sosialidemokraattiset opiskelijat, Vasemmistonuoret, Vasemmisto-opiskelijat ja Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liitto (ViNO).
Aiheesta muualla

MV-lehti
Ilja Janitskinin haastattelu Youtubessa (1.8.2016)
Vainio, Juha: Asiantuntija valejutuista: Vietävissä olevia löytyy suuri joukko Turun Sanomat.  30.3.2015. Arkistoitu 7.9.2015. Viitattu 24.8.2015.
Rantanen, Matias: Miksi viha kerää klikkauksia? Nuorten Lääkärien Yhdistys.  24.4.2015. Arkistoitu 2.1.2018. Viitattu 1.1.2018.
Kakkori, Satu: Jyväskylän mellakan silminnäkijä joutui räyhälehden silmätikuksi Keskisuomalainen.  4.8.2015. Arkistoitu 22.12.2015. Viitattu 1.1.2018.
Muhonen, Iida: Itä-Suomen yliopiston mainos päätyi vihasivustolle Savon sanomat.  21.3.2015.
Vastuutonta ”journalismia” (pääkirjoitus) Kaleva.fi.  31.3.2015.
Tossavainen, Reijo: Perinteinen media salaa ja vääristelee tarkoitushakuisesti (blogikirjoitus) Imatralainen.  20.9.2015. Arkistoitu 2.1.2018. Viitattu 1.1.2018.
Junkala, Jenni: Nettihölynpölyä vastustava bloggaava juristi Saku Timonen: Kaksi merkkiä paljastaa huuhaan Me Naiset.  21.9.2015.
Mäntymaa, Eero; Rissanen, Juha; Hurtta, Anna; Toivonen, Janne: Näin somehuhusta tulee "totta" – tarkastelussa kolme vastamedian uutista  1.11.2015. Yle Uutiset.
Mäntymaa, Eero: "Kansa on kyllästynyt manipulointiin, kontrolliin ja valehteluun" – tämän vuoksi MV-lehteä luetaan  1.11.2015. Yle Uutiset.
Mäntymaa, Eero; Tuominen, Stina; Hurtta, Anna; Toivonen, Janne: Holokausti on myytti ja muita väitteitä – näin toimii suomalainen vastamedia  1.11.2015. Yle Uutiset.
Ylinen Tervalammi (Pori)

Ylinen Tervalammi on melko pieni Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi. Se sijaitsee Kairilan kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa Satakunnan maakunnassa. Järvi saa vetensä läheisiltä soilta ja laskee vetensä Keskiseen Tervalampeen. Ylinen Tervalammi on osa luonnonsuojelualuetta. Järven korkeus on 62 mpy ja  pinta-ala noin kahdeksan hehtaaria .
Tony Gustavsson

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Tony Gustavsson
Syntymäaika: 14. elokuuta 1973 (ikä 51)
Syntymäpaikka: Sundsvall, Ruotsi
Seura
Seura: avoin
Tehtävä: päävalmentaja
Valmennusura
2004:  Degerfors IF (apuv.)
2005:  Degerfors IF
2006–2009:  Hammarby IF
2010:  Kongsvinger IL
2012:  USA (naiset) (apuv.)
2012–2014:  Tyresö FF
2014–2019:  USA (naiset) (apuv.)
2019:  GIF Sundsvall
2020–2024:  Australia (naiset)

Tony Gustavsson (s. 14. elokuuta 1973) on ruotsalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.
Ura

Gustavsson edusti peliurallaan IK Bragea, Ytterhogdalia ja IFK Sundsvallia Ruotsin alasarjoissa. Valmennusuransa pohjat Gustavsson on hankkinut opiskelemalla Örebron yliopistossa, ja hän onkin ensimmäinen ruotsalaisvalmentaja, jolla on alan akateeminen tutkinto.
Gustavsson aloitti valmennusuransa 2004 Degerfors IF:n kakkosvalmentajana ja oli nostamassa yhdessä päävalmentaja Dave Mossonin kanssa seuran Superettaniin. Gustavsson jatkoi joukkueen päävalmentajana kaudella 2005, ja onnistui säilyttämään seuran niukin naukin Superettanissa. Kausi 2006 jäi Gustavssonin viimeiseksi Degerforsissa ja päättyi Superettanin sijalle 11.
Lokakuussa 2006 Gustavsson teki 3+2-vuotisen sopimuksen tukholmalaisseura Hammarby IF:n kanssa ja siirtyi marraskuussa Anders Linderothin seuraajaksi seuran peräsimeen. Ensimmäinen kausi Bajenin kanssa päättyi tasaisessa Allsvenskanissa sijalle 6.
Kausi 2008 sujui vielä Hammarbyn osalta kohtuullisesti, mutta kausi 2009 toi mukanaan suuria ongelmia. Bajen vajosi putoamiskamppailuun ja pelilliset esitykset ovat olleet kehnoja. Lopulta seura sai tarpeekseen ja erotti Gustavssonin tehtävistään elokuun viimeisenä päivänä 2009. Potkuja oli edeltänyt 3–0 tappio Kalmar FF:lle.
Huhtikuussa 2010 hän palasi valmennustehtäviin Norjan Tippeligaeniin nousseen Kongsvingerin päävalmentajana.  Hän ei onnistunut pelastamaan Kongsvingeriä putoamiselta ja jätti tehtävänsä kauden jälkeen.
Huhtikuussa 2012 Gustavssonista tuli Yhdysvaltain naisten jalkapallomaajoukkueen apuvalmentaja.  Hän luotsasi Pia Sundhagen kanssa Yhdysvallat olympiakultaan Lontoossa 2012. Elokuussa 2012 Gustavsson jatkoi uraansa Damallsvenskanissa pelaavan Tyresön päävalmentaja.  Gustavssonin johdolla seura voitti seurahistoriansa ensimmäisen Damallsvenskanin mestaruuden 2012.  Kaudella 2013 joukkue oli vielä liigassa toisena, mutta kesällä 2014 seura joutui konkurssin takia luopumaan sarjapaikastaan.
Tyresön konkurssin jälkeen Gustavsson palasi Yhdysvaltain naisten jalkapallomaajoukkueen apuvalmentajaksi. Gustavsson oli mukana voittamassa Yhdysvaltain valmennustiimissä naisten MM-kultaa kahdesti, vuosina 2015 ja 2019. Hän jätti Yhdysvallat MM-lopputurnauksen 2019 jälkeen päävalmentaja Jill Ellisin erottua myös tehtävistään.
Syyskuun alussa 2019 Gustavssonista tuli Allsvenskanin jumboksi juuttuneen GIF Sundsvallin päävalmentaja. Hän ei onnistunut pelastamaan Giffarnaa putoamiselta ja jätti seuran kauden päätteeksi.
Syyskuussa 2020 Gustavssonista tuli Australian naisten jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja. Gustavssonin johdolla Matildat osallistui neljään arvoturnaukseen, olympialaisiin 2020 ja 2024, Aasian mestaruuskisoihin 2022 sekä MM-lopputurnaukseen 2023. Parhaaksi saavutukseksi jäi MM-kisojen historiallinen nelossija. Pronssiottelussa Australia kärsi tappion Ruotsille. Gustavsson jätti tehtävänsä olympiaturnauksen 2024 päätyttyä jo alkulohkoon.
Meriitit > Päävalmentajana

Damallsvenskan: 2012
Meriitit > Apuvalmentajana

Maailmanmestaruus (2): 2015, 2019
Olympiakultaa: 2012 (apuv.)
Levin pujottelu

| Levi Black |
| --- | --- |
Paikkakunta::  Kittilä, Suomi
Lähtö:: 438 m
Maali:: 258 m
Korkeusero:: 180 m
Pituus:: 655 m
Maksimijyrkkyys:: 52 %
Keskijyrkkyys:: 27,5 %
Levi Black heinäkuussa 2005.
Levin pujottelu on yksi alppihiihdon maailmancupin osakilpailuista. Pujottelu kilpaillaan Levi Black -rinteessä.
Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran helmikuussa 2004, jolloin kilpailivat vain naiset. Historiallisen kilpailun voitti Tanja Poutiainen, jolle voitto maailmancupissa oli myös uran ensimmäinen. Kaudella 2006–2007 Levillä kilpailivat myös miehet, naisten lisäksi. Levi oli myös tuon kauden avauskilpailuna, kun alkuperäinen kauden aloitus Itävallan Söldenissä peruttiin. Levin kilpailu on jouduttu perumaan lämpimän sään vuoksi kausilla 2007–2008, 2011–2012 ja 2015–2016. Kilpailun voittaja on saanut palkintoporon vuodesta 2013 alkaen.
Kärkikolmikot

Yhdysvallat on menestynein maa 9 voitolla (6 toista sijaa ja 1 kolmas sija). Toiseksi menestynein maa on Itävalta 7 voitolla (8 toista sijaa ja 10 kolmatta sijaa). Kolmanneksi menestynein maa on Slovakia 6 voitolla (1 toinen sijaa ja 3 kolmatta sijaa).
Kärkikolmikot > Naiset

| Kausi | Päivämäärä | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003–2004 | 28.2.2004 |  Tanja Poutiainen |  Elisabeth Görgl |  Maria Riesch |
| 2003–2004 | 29.2.2004 |  Maria Riesch |  Elisabeth Görgl |  Martina Ertl |
| 2005–2006 | 10.3.2006 |  Janica Kostelić |  Anja Pärson |  Kathrin Zettel |
| 2005–2006 | 11.3.2006 |  Anja Pärson |  Janica Kostelić |  Nicole Hosp |
| 2006–2007 | 11.11.2006 |  Marlies Schild |  Nicole Hosp |  Kathrin Zettel |
| 2007–2008 | 10.11.2007 | Siirrettiin lumenpuutteen vuoksi Reiteralmiin. | Siirrettiin lumenpuutteen vuoksi Reiteralmiin. | Siirrettiin lumenpuutteen vuoksi Reiteralmiin. |
| 2008–2009 | 15.11.2008 |  Lindsey Vonn |  Maria Pietilä-Holmner |  Maria Riesch |
| 2009–2010 | 14.11.2009 |  Maria Riesch |  Lindsey Vonn |  Tanja Poutiainen |
| 2010–2011 | 13.11.2010 |  Marlies Schild |  Maria Riesch |  Tanja Poutiainen |
| 2011–2012 | 12.11.2011 | Peruttiin lumenpuutteen takia. | Peruttiin lumenpuutteen takia. | Peruttiin lumenpuutteen takia. |
| 2012–2013 | 10.11.2012 |  Maria Höfl-Riesch |  Tanja Poutiainen |  Mikaela Shiffrin |
| 2013–2014 | 16.11.2013 |  Mikaela Shiffrin |  Maria Höfl-Riesch |  Tina Maze |
| 2014–2015 | 15.11.2014 |  Tina Maze |  Frida Hansdotter |  Kathrin Zettel |
| 2015–2016 | 14.11.2015 | Peruttiin lumenpuutteen takia. | Peruttiin lumenpuutteen takia. | Peruttiin lumenpuutteen takia. |
| 2016–2017 | 12.11.2016 |  Mikaela Shiffrin |  Wendy Holdener |  Petra Vlhová |
| 2017–2018 | 11.11.2017 |  Petra Vlhová |  Mikaela Shiffrin |  Wendy Holdener |
| 2018–2019 | 17.11.2018 |  Mikaela Shiffrin |  Petra Vlhová |  Bernadette Schild |
| 2019–2020 | 23.11.2019 |  Mikaela Shiffrin |  Wendy Holdener |  Katharina Truppe |
| 2020–2021 | 21.11.2020 |  Petra Vlhová |  Mikaela Shiffrin |  Katharina Liensberger |
| 2020–2021 | 22.11.2020 |  Petra Vlhová |  Michelle Gisin |  Katharina Liensberger |
| 2021–2022 | 20.11.2021 |  Petra Vlhová |  Mikaela Shiffrin |  Lena Dürr |
| 2021–2022 | 21.11.2021 |  Petra Vlhová |  Mikaela Shiffrin |  Lena Dürr |
| 2022–2023 | 19.11.2022 |  Mikaela Shiffrin |  Anna Swenn-Larsson |  Petra Vlhová |
| 2022–2023 | 20.11.2022 |  Mikaela Shiffrin |  Wendy Holdener |  Petra Vlhová |
| 2023–2024 | 11.11.2023 |  Petra Vlhová |  Lena Dürr |  Katharina Liensberger |
| 2023–2024 | 12.11.2023 |  Mikaela Shiffrin |  Leona Popović |  Lena Dürr |
| 2024–2025 | 16.11.2024 |  Mikaela Shiffrin |  Katharina Liensberger |  Lena Dürr |