stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jesse Ventura
Politiikka

Jätettyään WWF:n lopullisesti taakseen 1990-luvun alussa, päätti Ventura ottaa erään high school -opettajansa neuvosta vaarin ja pyrkiä Brooklyn Parkin pormestariksi. Hän voitti helposti 18-vuotiaan vastaehdokkaansa ja toimi virassaan yhden kauden ajan 1991–1995. Muutaman vuoden päästä kauden päättymisen jälkeen hänet valittiin Minnesotan osavaltion kuvernööriksi, jona hän toimi neljä vuotta 1998–2002. Myöhemmin Ventura otti kantaa USA:n kuulustelumenetelmiin esim. waterboardingiin ja ilmoitti vastustavansa kiduttamista kuulusteluissa. Ventura on myös kritisoinut USA:n kauppasaartoa Kuubaa vastaan. Lisäksi Ventura on kritisoinut sekä demokraatteja ja republikaaneja ja pitää molempia yhtä korruptoituneina.
Poliittisen uran jälkeen Ventura on tehnyt muun muassa sarjaa nimeltä Conspiracy Theory with Jesse Ventura (sarjaa on Suomessa esittänyt JIM-kanava nimellä Salaliittoteoriat Jesse Venturan johdolla) ja julkaissut salaliittoteorioita käsitteleviä kirjoja.
Yksityiselämä

Ventura on ollut vuodesta 1975 lähtien naimisissa Theresa Larson Mastersin kanssa. Heillä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Jesse Ventura Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jesse Ventura Elonetissä.
WWE.com-profiili (englanniksi)
Lemland-Lumparlandin seurakunta

| Lemland-Lumparlands församling Lemland-Lumparlandin seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Lemlandin kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Porvoon hiippakunta
Rovastikunta:  Ahvenanmaan rovastikunta
Pääkirkko:  Lemlandin kirkko
Jäsenmäärä:  1 778 (2022)
– Osuus asukkaista:  71,2 %
Kirkollisvero:  1,70 %
Kirkkoherra:  Benny Andersson
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lemland-Lumparlandin seurakunta (ruots. Lemland-Lumparlands församling) on Porvoon hiippakunnan Ahvenanmaan rovastikuntaan kuuluva ruotsinkielinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Sen jäseniä ovat kaikki Lemlandissa tai Lumparlandissa kirjoilla olevat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jäsenet. Seurakunnan kirkkoina toimivat Lemlandin kirkko sekä Lumparlandin kirkko.
Historiaa

Lemlandin seura­kunta oli olemassa jo 1200-luvulla, ja se on mahdollisesti Ahvenan­maan vanhin seura­kunta. Lumparland oli siihen kuuluva kappeliseurakunta 1500-luvulta vuoteen 1961 saakka, jolloin se itsenäistyi omaksi seura­kunnakseen, mutta vuonna 1971 seura­kunnat yhdistettiin jälleen.
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Lemland-Lumparlandin seurakunnan kirkkoherroina:
2001→ Benny Andersson
Aiheesta muualla

Kotisivut
Jakson 3 alkuaine

Jakson 3 alkuaine on alkuaine, joka löytyy kolmannelta riviltä jaksollisesta järjestelmästä.
Kolmas rivi (jakso) sisältää kahdeksan alkuainetta: natrium, magnesium, alumiini, pii, fosfori, rikki, kloori ja argon. 3. jakson alkuaineet toteuttavat oktettisäännön. Kvanttimekaanisen atomimallin mukaan orbitaalit täyttyvät järjestyksessä: 3s ja 3p. Kaikilla 3. jakson alkuaineilla esiintyy luonnossa ainakin yksi vakaa isotooppi.
Jakson alkuaineista natrium, magnesium ja alumiini ovat metalleja, pii puolimetalli ja loput epämetalleja. Tavallisissa lämpötiloissa kloori ja argon ovat kaasuja, muut tämän jakson alkuaineet kiinteitä aineita.
Alkuaineet

3. jakson alkuaineet ja niiden elektronirakenteet Bohrin atomimallin mukaan.
Alkuaineet > Atomisäde

Kun järjestysluku kasvaa kolmannessa jaksossa, atomisäde pienenee.
Alkuaineet > Elektronegatiivisuus

Kun järjestysluku kasvaa kolmannessa jaksossa, elektronegatiivisuus kasvaa. Paulingin asteikolla jakson alkuaineiden elektronegatiivisuudet ovat:
Na 0,9
Mg 1,3
Al 1,6
Si 1,9
P 2,2
S 2,6
Cl 3,2
Alkuaineet > Ionisoitumisenergia

Kun järjestysluku kasvaa kolmannessa jaksossa, kasvaa myös ionisoitumisenergia.
Alkuaineet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkuaine | Alkuaine | Alkuaine | Ryhmä | Elektronikonfiguraatio |
| 11 | Na | natrium | alkalimetalli | [Ne] 3s1 |
| 12 | Mg | magnesium | maa-alkalimetalli | [Ne] 3s2 |
| 13 | Al | alumiini | metalli | [Ne] 3s2 3p1 |
| 14 | Si | pii | puolimetalli | [Ne] 3s2 3p2 |
| 15 | P | fosfori | epämetalli | [Ne] 3s2 3p3 |
| 16 | S | rikki | epämetalli | [Ne] 3s2 3p4 |
| 17 | Cl | kloori | halogeeni | [Ne] 3s2 3p5 |
| 18 | Ar | argon | jalokaasu | [Ne] 3s2 3p6 |
Jaksollinen järjestelmä

| Ryhmä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # Nimi | 11 Na | 12 Mg |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 13 Al | 14 Si | 15 P | 16 S | 17 Cl | 18 Ar |

Lasketut kolmannen jakson atomien säteet pikometreinä.
Louis Van Hege

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Louis Marie Van Hege
Syntymäaika: 8. toukokuuta 1889
Syntymäpaikka: Uccle/Ukkel, Belgia
Kuolinaika: 24. kesäkuuta 1975
Kuolinpaikka: Uccle/Ukkel, Belgia
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 180 cm
Lempinimi: Luigi
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1907–1910 1910–1915 1919–1924 |  Royale Union Saint-Gilloise  AC Milan  Royale Union Saint-Gilloise | 42 (15) 88 (97) 104 (9) |
Maajoukkue
| 1910–1924 |  Belgia | 29 (11) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
| Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Belgia> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Antwerpen 1920 | miehet |  |
Louis Van Hege (8. toukokuuta 1889 Uccle/Ukkel – 24. kesäkuuta 1975 Ukkel) oli belgialainen jalkapalloilija, rattikelkkailija ja olympiavoittaja.
Van Hege voitti Belgian maajoukkueessa jalkapallon olympiakultaa Antwerpenin kotikisoissa 1920. Pariisissa 1924 Belgia oli yhdeksäs. Seuraurallaan Van Hege edusti belgialaista Royale Union Saint-Gilloisea ja italialaista AC Milania, jossa hän pelasi viisi vuotta tehden keskimäärin enemmän kuin yhden maalin ottelua kohden. Ura AC Milanissa loppui ensimmäisen maailmansodan alkaessa.
Jalkapallouransa lopetettuaan Van Hege siirtyi rattikelkkailun pariin. Tässäkin lajissa belgialainen kilpaili olympialaisissa: Lake Placidissa 1932 kahden miehen kelkoissa hänen sijoituksensa oli yhdeksäs.
Saavutukset > Jalkapallo

Olympiakultaa Antwerpen 1920
Belgian mestari 1909, 1910 ja 1923
Saavutukset > Rattikelkkailu

Yhdeksäs Lake Placidin talviolympialaisissa 1932 (kahden miehen kelkat)
Luettelo Guyanan kaupungeista

Guyanan kartta
Georgetown, Guyanan pääkaupunki
Bartica
Tämä on luettelo Guyanassa sijaitsevista kaupungeista.
Bartica
Corriverton
Georgetown
Ituni
Lethem
Linden
Mabaruna
New Amsterdam
Parika
Linajärv (Jõuga)

| Linajärv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Itä-Virumaa
Kunnat:  Alutaguse
Koordinaatit:  59°09′17″N, 27°23′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Alajõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  ei ojia
Järvinumero:  VEE2034900
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  53 m  mpy. 
Pituus:  0,2 km  
Leveys:  0,07 km  
Rantaviiva:  0,456 km  
Pinta-ala:  1,1 ha  
Suurin syvyys:  5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLinajärv 
Linajärv (myös Jõugu järv, 3. Jõuküla järv) on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnan Jõugan kylässä sijaitseva järvi. Se on umpijärvi, joka on yksi Jõugajärvistä.
Maantietoa

Järvi on 200 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se muodostaa kahden muun järven kanssa järviryhmän, joka sijaitsee Iisakun kautta kulkevalla harjujaksolla (vir. Iisaku–Illuka-oosistik). Vaikka järvet sijaitsevat lähekkäin, niiden välillä ei ole ojia tai puroja.
Järven ympärillä kohoavat kymmenmetriset jyrkät rinteet. Myös järven rannat ovat jyrkkiä ja järven syvyys on  5 metriä. Se on saareton ja autio, vaikka sen eteläpäähän tuleekin metsätie. Jõugasta Kuremäelle johtava maantie ohittaa järven sen luoteispuolelta.
Luontoarvoja ja luokittelu

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (vir. pehme- ja heledaveeline järv). Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (vir. oligotroofne tai vähetoiteline, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.
Jõugan järviryhmässä ovat myös Pesujärv ja Liivjärv. Ne ovat kaikki syntyneet viime jääkauden jälkeen Pesujärven yhteydessä esitetyllä tavalla. Järvet sijaitsevat vierekkäin, mutta niiden välillä ei ole ojia. Ne ovat siis umpijärviä. Järven vesi tulee sadannasta ja pohjavedestä. Koska sen vesi ei vaihdu, jäävät järveen joutuneet ravinteet sinne. Järvet ovat olleet oligotrofisia, mutta ihmisten käyttäytymisen vuoksi ne ovat hitaasti rehevöitymässä. Järvessä elää vain ruutana eikä muita kalalajeja ei ole tavattu. Järvissä on paksu mutapohja, mutta ovat silti vielä yli 5–9 metriä syviä. Kesäisin järvissä korostuu vihreä vedenväri, mikä johtuu levien (Gonyostomum semen) suuresta määrästä. Mainittu levä ja järvessä elävät harvasukasmadot ja äyriäiset ovat reliktejä viime jääkaudelta.
Järvi sisältyy Alutagusen kansanpuistoon (vir. Alutaguse rahvuspark).
Vesistösuhteita

Linajärv katsotaan kuuluvan Alajõen valuma-alueeseen, vaikka sillä ei olekaan laskuojaa. Alajõgi laskee Peipsijärven pohjoisosan länsirantaan. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Luettelo Nigerin kaupungeista

Tämä on luettelo Nigerissä sijaitsevista kaupungeista.
Niger
Abalagh
Agadez
Arlit
Ayourou
Bilma
Birnin-Konni
Diffa
Dosso
Gaya
Maradi
N'guigmi
Niamey
Tahoua
Tchin-Tabaraden
Tillabéri
Timia
Zinder
Lennart Pinomaa

| Lennart Pinomaa |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1901 Mikkeli
Kuollut: 13. tammikuuta 1996 (94 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Koulutus ja ura
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  systemaattinen teologia
Tunnetut työt:  Voittava usko: Lutherin aatemaailman peruspiirteet Kuka Luther todella oli
Lennart Bernhard Pinomaa (vuoteen 1933 Gulin; 13. huhtikuuta 1901 Mikkeli – 13. tammikuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen teologi ja Helsingin yliopiston systemaattisen teologian ylimääräinen professori vuosina 1948–1968. Hän sai kansainvälistä tunnustusta Martti Luther -tutkimuksistaan ja kirjoitti Luther-aiheisia tutkielmia, kuten Voittava usko: Lutherin aatemaailman peruspiirteet ja Kuka Luther todella oli.
Pinomaan veljiä olivat eversti Lauri Gulin ja professori, piispa Eelis Gulin. Hänen tyttärensä on professori Mirja Saari.
Teokset

Anfechtung als Hintergrund des Evangeliums in der Theologie Luthers, 1943
Ei uskoa ilman rakkautta, 1944
Existenzielle Charakter der Theologie Luthers: Das Hervorbrechen der Theologie der Anfechtung und ihre Bedeutung für das Lutherverständnis, 1940
Faith victorious: An introduction to Luther's theology, 1963
Ihmeellinen rakkaus, 1945
Jumalan valtakunta ja maallinen yhteisö Augustinuksen teoksessa De civitate Dei, 1941
Jumalan viha: Dogmihistoriallinen katsaus, 1936
Ken uskoo, hän kestää, 1978
Kristillisyys elämän voimana, 1941
Kuka Luther todella oli. 1. p. 1976, 2. p., 1995
Luther-tutkielmia, 1939
Lutherin kilvoitteleva usko, 1952
Maa, kuule Herran sana, 1975
Puhuuko Jumala todella? Lennart Pinomaa, 1975
Rutaa shingaku gairon, 1968
Saako ihminen vastauksen: Fyysikko, biologi, filosofi ja teologi etsivät maailmankuvaa, 1967
Sieg des Glaubens: Grundlinien der Theologi Luthers, 1964
Teologian tie, 1963
Teologinen aikakauskirja hakemisto 1896–1935, register 1896–1935, 1935
Uusi elämä: Pyhitysajatusta koskevia tutkielmia, 1942
Voittava usko: Lutherin aatemaailman peruspiirteet. 1959, 3. tark. ja korj. p., 1979
Zorn Gottes in der Theologie Luthers: Ein Beitrag zur Frage nach der Einheit des Gottesbildes bei Luther, 1938
Lähteitä

Peura, Simo: In memoriam Lennart Pinomaa [*13.04.1901 †13.01.1996]. Lutherjahrbuch 65 (1998), s. 11–14.
"Jos tällainen mies..." Kurkijokelainen 45/1976 (12.11.).
Aiheesta muualla

Peura, Simo: / Pinomaa, Lennart (1901–1996). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  28.2.2001. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Lennart Petrell

| Lennart Petrell |
| --- | --- |
 Lennart Petrell Edmonton Oilersin harjoitusleirillä vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1984 (ikä 40) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Lennu, Petrol
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  95 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–2020
Seurat:  Karhu-Kissat (II-div.) HIFK (SML) Edmonton Oilers (NHL) Oklahoma City Barons (AHL) Genève-Servette HC (NLA) Luleå HF (SHL)
NHL-varaus:  190. varaus, 2004 Columbus Blue Jackets
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Suomi 2004 | jääkiekko |  |
Lennart Petrell (s. 13. huhtikuuta 1984 Helsinki) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija, tätä nykyä tv-persoona ja asiantuntija, joka muistetaan etenkin pitkästä urastaan SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ssa. Isokokoinen Petrell (191 cm / 95 kg) on pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Vuonna 2004 Columbus Blue Jackets varasi Petrellin NHL:ään 6. kierroksella varausnumerolla 190.
Petrellin vahvuudet ovat fyysisessä pelissä, taklaamisessa, karvaamisessa ja kiekonriistoissa. Hän on myös kohtalaisen hyvä maalintekijä ja häntä on luonnehdittu voimahyökkääjäksi. Näiden ominaisuuksien ja pitkän HIFK-taustan vuoksi hän on kannattajien keskuudessa erittäin suosittu, HIFK-ikoniksikin mainittu.
Ura

Lennart Petrellin jääkiekko-opit ovat alun perin Karhu-Kissoista, jossa hän kiekkoili nuorimpina junnuaikoinaan mutta myöhemmin hän siirtyi HIFK:n juniorijoukkueeseen. Juniorina Petrell pelasi myös KoJo:ssa ja Jokereissa. Nuorempana B-juniorina Petrell kiekkoili Karhu-Kissoissa (2000–2001), ja oli mukana nostamassa joukkuetta B-junioreiden SM-sarjaan.
"Lennun" ura lähti nousuun kaudella 2003–2004, jolloin HIFK voitti A-nuorten SM-pronssia, Petrellin voittaessa pudotuspelien pistepörssin (10 ottelussa 6+7=13). Samalla kaudella hän teki debyytin myös miesten SM-liigaan, josta myös tuli SM-pronssia. Samalla kaudella tuli myös kolmas arvomitali, kun Petrell oli alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa mukana voittamassa MM-pronssia Helsingin MM-kisoissa. On hyvin harvinaista, että yksi pelaaja saavuttaa yhden kauden aikana kaksi SM-tason mitalia ja yhden MM-tason mitalin.
Petrell voitti kultaa HIFK:n mukana keväällä 2011. Pelaajavalinnoistaan tavallisesti harvapuheinen päävalmentaja Jukka Jalonen myönsi huhtikuussa 2011, että ilman loukkaantumista Petrell olisi ollut saman kevään MM-kisajoukkueessa. Onnistuneen kauden jälkeen Petrell teki yksivuotisen sopimuksen NHL-joukkue Edmonton Oilersin kanssa. Kauden 2012–2013 alun Petrell pelasi kuitenkin kasvattajaseurassaan HIFK:ssa NHL:n työsulun takia.
Kaudella 2014–2015 Petrell pääsi juhlimaan Champions Hockey Leaguen voittoa Luleå HF:ssä.
Kaudeksi 2016–2017 Petrell palasi vuoden mittaisella sopimuksella Helsingin IFK:hon ja teki seuran kanssa toukokuussa 2017 kahden vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Hänet nimettiin myös joukkueen kapteeniksi.
Petrell lopetti uransa kaudella 2020–2021. Hänen uraa HIFK:ssa, jossa hän pelasi 14 kautta, muistettiin peliä edeltävällä seremonialla 30. lokakuuta 2021.
Rullakiekkoura

Kesällä 2007 Petrell valittiin rullakiekon MM-kisoihin Saksan Landshutiin.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Lennart Petrell Jatkoaika-sivustossa:  (Arkistoitu – Internet Archive), ,
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Arttu Luttinen | Helsingin IFK:n kapteeni SM-liigassa 2017–2019 | Seuraaja: Jere Sallinen |
Limingan lakeus

Limingan lakeutta.
Limingan lakeus on valtakunnallisesti tunnettu laaja ja yhtenäinen viljelyskäyttöön otettu tasankoalue Pohjanlahden rannalla Limingan, Lumijoen, Tyrnävän, Kempeleen, ja Oulun alueella Pohjois-Pohjanmaalla. Alueen pinta-ala on noin 25 000 hehtaaria. Tasankoalue on maisemallisesti erikoislaatuinen viljelysalue, ja alueella sijaitsee kansainvälisesti arvokkaita kosteikkoalueita.
Limingan lakeus on lähes täysin tasainen alue, jonka peltomaisemaa sävyttävät lukuisat kylät, ladot sekä viljelyalueiden ojissa kasvava puusto ja pensaikot. Alue on lähes puuton, ja paikoitellen vapaa näkyvyys on useita kilometrejä. Liminganlahden rantaruovikot ja -niityt ovat luonnollinen osa lakeuden maisemaa. Alueen halki virtaavat sekä Liminganjoki, Temmesjoki, Tyrnävänjoki että Ängeslevänjoki.
Limingan kirkonkylän ja Tyrnävän välisellä alueella alueen tasankomaisuus korostuu, sillä maanpinta nousee kymmenen metriä merenpinnan yläpuolelle vasta 15 kilometrin päässä merenrannasta. Tasankoalue on vanhaa maankohoamisrantaa. Alueen maakerrostumissa yleisin maalaji on savi, jota esiintyy paikoitellen jopa 50 metrin paksuisina kerroksina.
Limingan- ja Temmesjokien varsien asutus on alkanut varhain, jo 1500-luvulla alueella oli paikoitellen tiheää asutusta. Asutuskeskukset ovat syntyneet pääasiassa jokiuomien tuntumaan luonnollisten kulkureittien varsille.
Limingan lakeuksien kuvaajana on tullut tunnetuksi erityisesti taidemaalari Vilho Lampi (1898–1936). Kirjailija Paavo Rintala (1930–1999) on kertonut vaikuttimikseen vuonna 1959 ilmestyneen Lammen elämästä kertovan romaanin Jumala on kauneus kirjoittamiselle sen, että hän halusi näyttää oululaisille ja varsinkin tasankoviljelijöille, kuinka upeita maisemia heillä on.
Aiheesta muualla

Ymparisto.fi: Limingan lakeus
Lakeuden kulttuuripolku (Arkistoitu – Internet Archive)
Limingan niityt, Suomen Kuvalehti, 19.08.1933, nro 34, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Limingan niittyjen mysteerio, Suomen Kuvalehti, 15.07.1939, nro 28, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Limingan niittyjen pulmaa pohditaan, Suomen Kuvalehti, 26.08.1939, nro 34, s. 23, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Liminka
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Ala-Temmes · Heinijärvi · Kedonperä · Ketunmaa ·  Lapinkangas · Limingan kirkonkylä · Rantakylä · Tikkaperä · Tupos · Virkkula
Vesistöt:  Liminganjoki · Liminganjärvi · Temmesjoki · Ängeslevänjoki · Valkiaisjärvi
Muuta Liminkaan liittyvää:  Escurial · Hannu Krankka · Kirkko · Jäähalli · Liminganlahti · Limingan lakeus · Limingan musiikkiviikot · Liminganportti · Linnukkapatsas · Museoalue · Rantakylän kappeli · Rautatieasema
Luettelo kitarakonsertoista

Tämä on luettelo kitaralle ja orkesterille sävelletyistä konsertoista. Kitarakonsertot on järjestetty säveltäjän sukunimen mukaan.
Malcolm Arnold: Kitarakonsertto opus 67
Mario Castelnuovo-Tedesco: Kitarakonsertto D-duuri, opus 99
Mauro Giuliani: Kolme kitarakonserttoa (opukset 30, 36 ja 70)
Kimmo Hakola: Kitarakonsertto
Wulfin Lieske: LUXOR (sähkökitarakonsertto)
Joaquín Rodrigo: Concierto de Aranjuez
Joaquín Rodrigo: Fantasía para un gentilhombre
Jukka Tiensuu: Kitarakonsertto
Heitor Villa-Lobos: Kitarakonsertto
Aki Yli-Salomäki: Smaller and Smaller
Locminé

| Locminé (Logunec'h) |
| --- | --- |
 Place de la République
 vaakuna
 Locminé
 Koordinaatit: 47°53′15″N, 2°50′04″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bretagne
Departementti:  Morbihan
Arrondissementti:  Pontivy
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,9 km²
Väkiluku (2018):  4 437 
 – Väestötiheys:  913 as./km²
Kunnan numero:  56117
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Locminé (bretoniksi Logunec'h) on kunta läntisessä Ranskassa Morbihanin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee noin 25 kilometriä Pontivyn kaupungista etelään.
Locminé tarkoittaa suomeksi "munkkien paikkaa", joka kertoo kaupungin alkuperästä. Kaupunki on kehittynyt 600-luvulla perustetun luostarin ympärille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Locminé Wikimedia Commonsissa
Jackson

Jackson tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja > Kaupunkeja

Jackson, Alabama
Jackson, Kalifornia
Jackson, Georgia
Jackson, Kentucky
Jackson, Michigan
Jackson, Minnesota
Jackson, Mississippi (osavaltion pääkaupunki)
Jackson, Missouri
Jackson, Ohio
Jackson, Tennessee
Jackson, Wyoming
Paikkoja > Piirikuntia

Jacksonin piirikunta, useita piirikuntia Yhdysvalloissa
Henkilöitä

Jackson on myös yleinen englanninkielinen sukunimi. Jackson-nimisiä henkilöitä:
Henkilöitä > Presidenttipari

Andrew Jackson (1767–1845), Yhdysvaltain 7. presidentti 1829–1837
Rachel Jackson (1767–1828), presidentti Andrew Jacksonin puoliso
Henkilöitä > Muusikkosuku

Jackson on yhdysvaltalainen muusikkosuku, johon kuuluvat:
Joseph Jackson (1928–2018), muusikko
Katherine Jackson (s. 1930), muusikko, edellisen puoliso
Edellisten lapset:
Rebbie Jackson (s. 1950), laulaja
Jackie Jackson (s. 1951), laulaja
Tito Jackson (1953–2024), laulaja ja kitaristi
Jermaine Jackson (s. 1954), laulaja ja basisti
La Toya Jackson (s. 1956), laulaja
Marlon Jackson (s. 1957), laulaja
Michael Jackson (1958–2009) laulaja, tanssija, popin kuningas
Randy Jackson (s. 1961), laulaja
Janet Jackson (s. 1966), laulaja, näyttelijä, tanssija, aktivisti ja tuottaja
Muita suvun jäseniä:
Prince Jackson (s. 1997), Michael Jacksonin poika
Henkilöitä > Kuvitteellisia

Daniel Jackson, fiktiivinen henkilö Tähtiportti -televisiosarjassa ja -elokuvassa
Percy Jackson, Rick Riordanin kirjasarjan päähenkilö
Muita merkityksiä

Jackson Guitars, kitaravalmistaja
The Jackson 5, amerikkalainen popyhtye
M36 Jackson (oik. M36 Gun Motor Carriage), toisen maailmansodan aikainen panssarintorjuntavaunu
Jackson, Billy Edd Wheelerin ja Jerry Leiberin kappale vuodelta 1963
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jackson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Michael Jackson
Stonewall Jackson
Look Away

|  Look Away |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Darude feat. Sebastian Rejman
Levy-yhtiö:  Warner Music Finland
Kesto:  3.00
Tyylilaji:  pop
Julkaistu:  22. helmikuuta 2019
Säveltäjä(t):  Ville Virtanen Sebastian Rejman
Sanoittaja(t):  Ville Virtanen Sebastian Rejman
Euroviisutiedot
Vuosi:  2019
Maa:  Suomi
Kieli:  englanti
Sijoitus semifinaalissa:  17.
Pisteet semifinaalissa:  23
Video:  videolinkki
Aikajärjestys
 ◄ ”Monsters” (2018) 
 ”Looking Back” (2020) ► 
Look Away on suomalaisen DJ:n Daruden kappale, jolla hän edusti Suomea vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa yhdessä Sebastian Rejmanin kanssa. Kappale valittiin edustuskappaleeksi maaliskuussa 2019 Uuden Musiikin Kilpailussa. Vuoden 2019 UMK oli kutsukilpailu, jossa oli mukana ainoastaan Darude kolmella eri kappaleella. ”Look Away” sai kilpailussa eniten ääniä sekä kansainvälisiltä raadeilta että yleisöäänestyksessä. Kappale ei kuitenkaan menestynyt hyvin Eurovision laulukilpailussa, vaan se jäi ensimmäisessä semifinaalissa viimeiselle sijalle 23 pisteellä.
Kappaleen musiikkivideo julkaistiin videopalvelu YouTubessa 22. helmikuuta 2019.
Darude ja Sebastian Rejman esittämässä kappalettaan Euroviisujen harjoituksissa.
Luettelo Australian pääministereistä

Tämä on luettelo Australian pääministereistä.