stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ei asfaltti liiku
Se-yhtyeen levytys > Arvioita

Vuonna 1998 Rumba-lehdessä oli toimittajien äänestys kaikkien aikojen parhaimmista suomalaisista kappaleista, ja ”Ei asfaltti liiku” sijoittui sijalle 58. Nuorgam-nettijulkaisun Hannu Linkolan mukaan kappale ”kuuluu kiistatta suomalaisen uuden aallon ikonostaasiin”. Linkolan mukaan ”laulun sanat ovat kuin tuo välähdys, nopea ja unohtuva hetki, johon liittyy jotakin hahmottoman katkeraa. Lyriikat tuntuvat kiteyttävän koko jälkipuberteettisen ulkopuolisuuden tunteen. Omakohtainen laajenee yleiseksi, yleinen supistuu omakohtaiseksi”.
Pojat-yhtyeen levytys

Vuonna 1994 Pojat teki albumillisen vanhoja suomalaisia punk-kappaleita, nimeltään albumi on Punk it. Kappaleissa laulajina on alkuperäiset laulajat. ”Ei asfaltti liiku” on yksi levyn kappaleista. Tämän version kesto on 3:11.
Pojat-yhtyeen levytys > Tekijät

Miika Söderholm (kitara, taustalaulu),
Mikko Holmström (kitara, taustalaulu)
Pasi Pakarinen (bassokitara, taustalaulu),
Manu Ojanen (rummut, taustalaulu)
Yari (laulu)
Jani Viitanen (tuotanto)
Kirjallisuutta

Aarniala, Timo & Yari: Mä haluan elää.  Helsinki:  Johanna Kustannus, 1981.  ISBN 9789519484105 Sanoitus
Yari: Valojen ja varjojen lauluja.  Love Kustannus, 2000. Nuotinnos ja sanoitus
Huế

| Huế |
| --- | --- |

 Huế
 Koordinaatit: 16°28′N, 107°36′E 
Valtio:   Vietnam
Alue:  Bắc Trung Bộ
Väkiluku (2023):  1 236 393
 
 www.huecity.gov.vn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Huế (ransk. Hué, chữ Nôm: 化) on entinen Vietnamin pääkaupunki Sông Hương -joen (myös Hán nôm tai Perfume) varrella muutaman kilometrin päässä Etelä-Kiinan merestä Vietnamin läpi kulkevan rautatien varrella. Asukasluku on 303 000 asukasta (2009). Kaupungista on noin 660 kilometriä Hanoihin ja 1 100 kilometriä Hồ Chí Minhin kaupunkiin.
Huế oli 1600-luvulta 1800-luvulle hallinneen Nguyễn-dynastian pääkaupunki. Keisari Gia Long (Nguyễn Phúc Ánh) yhdisti maan 1802, jolloin kaupunki oli koko maan pääkaupunki aina vuoteen 1945, jolloin keisari Bảo Đại luopui vallasta ja kommunistihallitus siirsi pääkaupungin Hanoihin.
Vietnamin sodan aikana kaupunki sijaitsi Etelä-Vietnamin puolella, lähellä Pohjois-Vietnamin rajaa, mistä syystä se kärsi merkittäviä vaurioita etenkin vuoden 1968 Tết-hyökkäyksen aikaisen Huến taistelun  ja verilöylyn aikana.
Huến tärkeimmät muistomerkit ovat vielä ehjiä, ja ne kuuluvat Unescon maailmanperintökohteisiin.
Kaupungissa on 18 000 opiskelijan yliopisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Huế Wikimedia Commonsissa
| n k Vietnamin suurkaupungit ja maakunnat |
| --- | --- | --- |
| Maakuntatasoiset kaupungit |  Cần Thơ  Đà Nẵng  Hải Phòng  Hà Nội  Hồ Chí Minhin kaupunki  Huế  |  |
| Maakunnat |  An Giang  Bắc Giang  Bắc Kạn  Bạc Liêu  Bắc Ninh  Bà Rịa-Vũng Tàu  Bến Tre  Bình Định  Bình Dương  Bình Phước  Bình Thuận  Cà Mau  Cao Bằng  Đắk Lắk  Đắk Nông  Điện Biên  Đồng Nai  Đồng Tháp  Gia Lai  Hà Giang  Hà Nam  Hà Tĩnh  Hải Dương  Hòa Bình  Hậu Giang  Hưng Yên  Khánh Hòa  Kiên Giang  Kon Tum  Lai Châu  Lâm Đồng  Lạng Sơn  Lào Cai  Long An  Nam Định  Nghệ An  Ninh Bình  Ninh Thuận  Phú Thọ  Phú Yên  Quảng Bình  Quảng Nam  Quảng Ngãi  Quảng Ninh  Quảng Trị  Sóc Trăng  Sơn La  Tây Ninh  Thái Bình  Thái Nguyên  Thanh Hóa  Tiền Giang  Trà Vinh  Tuyên Quang  Vĩnh Long  Vĩnh Phúc  Yên Bái  |  |
Luettelo Pas-de-Calais’n kunnista

Pas-de-Calais'n sijainti
Tämä on luettelo Pas-de-Calais’n departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 894 kuntaa.
(CUA) Communauté urbaine d’Arras, luotu vuonna 1998.
(CALL) Communauté d’agglomération de Lens-Liévin, luotu vuonna 2000.
(CAHC) Communauté d’agglomération d’Hénin-Carvin, luotu vuonna 2001.
(CAC) Communauté d’agglomération du Calaisis, luotu vuonna 2001.
(CAB) Communauté d’agglomération du Boulonnais, luotu vuonna 2000.
(ACom) Communauté d’agglomération de l’Artois, luotu vuonna 2002.
(CASO) Communauté d’agglomération de Saint-Omer, luotu vuonna 2001.
Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta

| Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta |
| --- | --- |

Perustettu:  1912 (2000)
Edustajiston puheenjohtaja:  Riina Ahvenus
Hallituksen puheenjohtaja:  Jarkko Hannula
Hallituksen varapuheenjohtaja:  Helena Maijanen
Toiminnanjohtaja:  Suvi Mäkeläinen
Jäseniä:  7000
Osoite:  Kuntokatu 3, L-rakennus, 33520 Tampere
Kattojärjestö:  Suomen opiskelijakuntien liitto SAMOK ry
Aiheesta muualla
Tamko
Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta (Tamko) on Tampereen ammattikorkeakoulussa toimiva ammattikorkeakoululain mukainen opiskelijakunta. Jäseniä opiskelijakunnassa on noin 7000 ja jäsenyys on vapaaehtoista. Opiskelijakunta on valtakunnallisen Suomen opiskelijakuntien Liiton jäsen. Opiskelijakunta julkaisee joka toinen viikko ilmestyvää Tamko Topics -jäsenkirjettä.
Opiskelijakunnan ylintä päätäntävaltaa käyttää 21-jäseninen edustajisto, joka valitaan vuosittain vaalilla. Se päättää opiskelijakunnan suurista toimintalinjoista ja resursseista. Edustajisto valitsee kalenterivuodeksi hallituksen, joka vastaa opiskelijakunnan käytännön toiminnasta ja hallinnosta. Edustajisto valitsee myös opiskelijaedustajat Tampereen ammattikorkeakoulun hallitukseen sekä tutkinto- ja opintotukilautakuntiin. Lisäksi edustajisto valitsee opiskelijakunnan ehdokkaat Opiskelijan Tampere ry:n, Campusravita Oy:n hallitukseen sekä Tampereen opiskelija-asuntosäätiön (TOAS) valtuuskuntaan.
Puheenjohtajat

1.1.2025 - Jarkko Hannula
1.1.2024 - 31.12.2024 Julia Väänänen
1.1.2023 - 31.12.2023 Linda Vallenius
1.1.2022 - 31.12.2022 Joonas Soukkio
1.1.2021 - 31.12.2021 Emmi Lainpelto
1.1.2020 - 31.12.2020 Emmi Lainpelto
1.1.2019 - 31.12.2019 Anna Laurila
2.5.2018 - 31.12.2018 Roope Paasonen
1.1.2018 - 2.5.2018 Jarno Setälä
1.1.2017 - 31.12.2017 Verna Rantala
1.1.2016 - 31.12.2016 Matti Aho
1.1.2015 - 31.12.2015 Heikki Alho
1.1.2014 - 31.12.2014 Roni-Tapio Kainulainen
1.1.2013 - 31.12.2013 Henri Mäntysaari
1.1.2012 - 31.12.2012 Sofia Kemppainen (o.s. Jalonen)
1.1.2011 - 31.12.2011 Jukka Latvala
1.1.2010 - 31.12.2010 Hanna Kallio-Kokko
1.1.2009 - 31.12.2009 Tessa Ekola
1.1.2008 - 31.12.2008 Ville Haveri
1.1.2007 - 31.12.2007 Markus Aalto
1.1.2006 - 31.12.2006 Aku Lantto
1.1.2005 - 31.12.2005 Mikko Piironen
1.1.2004 - 31.12.2004 Jukka Harjula
1.1.2003 - 31.12.2003 Riikka Töytäri
1.1.2002 - 31.12.2002 Elina Ahinko
1.1.2001 - 31.12.2001 Petri Hankonen
Aiheesta muualla

Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta
Tampereen ammattikorkeakoulu
Suomen ammattikorkeakoulujen opiskelijakunnat
ASK (Arcada) |
Copsa (Centria) |
O'Diako (Diak) |
Helga (Haaga-Helia) |
HAMKO (HAMK) |
HUMAKO (HUMAK) |
JAMKO (JAMK) |
Kaakko (XAMK) |
Kamo (Kajaanin AMK) |
POKA (Karelia) |
KOE (LAB) |
ROTKO (Lapin AMK) |
Laureamko (Laurea) |
METKA (Metropolia) |
Novium (Novia) |
OSAKO (OAMK) |
Polamk opk (Polamk) |
SAMMAKKO (SAMK) |
Savotta (Savonia) |
SAMO (SeAMK) |
TAMKO (TAMK) |
TUO (Turun AMK) |
VAMOK (VAMK) |
Skåhla (Ahvenanmaan AMK)
Helsingin Jalkapalloklubi (jääpallo)

| Helsingin Jalkapalloklubi |
| --- | --- |

Perustettu:  1907
Lakkautettu:  1963
Kotikunta:  Helsinki
Värit:           
 Kultaa:  5 (1921, 1923, 1924, 1928, 1937)
 Hopeaa:  4 (1925, 1927, 1946)
 Pronssia:  2 (1938, 1941)
Helsingin Jalkapalloklubi on vuonna 1907 perustettu helsinkiläinen jalkapalloseura. HJK:n lajivalikoimaan otettiin vuonna 1909 mukaan jääpallo, joka oli kesällä pelattavan jalkapallon rinnalla seuran talvinen pelattu ykköslaji. Jääpallo kuului HJK:n lajivalikoimaan 1960-luvun lopulle saakka. Seura on voittanut jääpallon Suomen mestaruuden viisi kertaa.
Historia > Ensimmäiset SM-kilpailut

Jääpallo otettiin HJK:n lajivalikoimaan 1909, ja se osallistui ensimmäistä kertaa Jääpallon SM-kilpailuun vuonna 1912. Se kuitenkin hävisi ensimmäisen kierroksen ottelunsa Helsingin IFK:lle murskaavasti 21-0. Seuraavan kerran HJK oli SM-kilpailussa mukana  vuonna 1915, tällä kertaa HIFK pudotti HJK avausottelussa jatkosta maalein 8-0. Seuraavana vuonna 1917 oli Kronohagens IF:n vuoro pudottaa HJK jatkosta ensimmäisellä kierroksella, maalein 3-1.
Kausi 1918 jäi sisällissodan takia väliin, eikä HJK selviytyt vielä kausina 1919 ja 1920 ensimmäistä kierrosta pidemmälle, kun paikallisvastustajat KIF ja HPS pudottivat sen jatkosta.
Historia > Menestys hiipuu

Vuonna 1947 HJK sijoittui sarjan keskivaiheille. Vuonna 1948 SM-sarjassa pelasi sotavuosien jälkeen tehtyjen sarjamuutosten takia 20 joukkuetta, ja sarjaa päätettiin jälleen supistaa. Sarjasta putosi yhteensä 8 joukkuetta, ja HJK oli Suomensarjaan putoajien joukossa. HJK pelasi SM-sarjan itälohkossa, eikä SM-sarjassa säilyminen ollut lähelläkään, se sijoittui lohkossa kahdeksanneksi.
Suomensarjakautena 1949 HJK voitti lohkonsa ja karsintaottelussa noususta se voitti Valkeakosken Hakan ja palasi SM-sarjaan. SM-sarjassa vuonna 1950 HJK kuitenkin putosi takaisin Suomensarjaan sijoituttuaan itälohkossa toiseksi viimeiseksi. Seuran hissiliike sarjatasojen välillä jatkui, se nousi kauden 1951 päätteeksi takaisin SM-sarjaan kaudeksi 1952. HJK säilytti sarjapaikkansa niukasti pareina seuraavana kautena, ja kaudella 1955 se sijoittui vielä SM-sarjassa neljänneksi. Kausi 1957 oli HJK:n viimeinen pääsarjatasolla, se putosi Suomensarjaan sijoituttuaan SM-sarjan yhdeksänneksi.
Seuraavina Suomensarjakausina HJK ei selviytynyt SM-sarjakarsintoihin asti. Vuonna 1960 seura voitti Suomensarjan lohkonsa, mutta nousua SM-sarjaan ei tullut. Seuraavina kausina HJK ei enää yltänyt yhtä korkealle.Jääpallon Suomensarja 1963 jäi HJK:n viimeiseksi Suomensarjassa, seuraavan kauden 1964 sarjapaikastaan se luopui. HJK jatkoi jääpalloilemista vielä muutamia vuosia piirisarjatasolla, mutta jääpallo poistui seuran ohjelmasta kokonaan 1960-luvun lopulla.
Seurassa pelanneita pelaajia

Armas Saarinen
Verner Eklöf
Yrjö Tuhkunen
Esko Pekonen
Kalle Ahlgren
Lauri Ruuttu
Kangaskääpä

| Kangaskääpä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Hymenochaetales
Heimo::  Hymenochaetaceae
Suku::  Coltricia
Laji::  perennis
Kaksiosainen nimi
 Coltricia perennis  (L.) Murrill 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kangaskääpä (Coltricia perennis) on sienilaji, joka on varsin yleinen sienilaji ainakin pohjoismaissa. . Sieni on sitkeä, kuiva ja jalallinen yleensä maassa kuten kankailla ja teillä kasvava. Sitä on tavattu esimerkiksi Lapin poropoluilla rivimäisinä muodostumina, ja se voi toimia lahottajana. Sen on myös todettu toimivan puuvartisten kasvien, jopa sianpuolukan juurisienenä.  Kangaskääpä on väriltään muunteleva punainen - keltainen - harmaahko. Alapinta yleensä ruskea, tiheäpillinen. Sitkeä ohut jalka on ruskea. Sienelle on luonteenomaista voimakas vyöhykkeisyys, joka voi olla havaittavissa pillikerroksessakin. Lakki on teräväreunainen, selkeästi suppilomainen.
Kangaskäävän taksonomia on sienten tapaan työn alla. Lähilaji C. cinnamomea on tavattu Hämeessä. Erikoista on, että kirjallisuudessa sientä pidetään yleensä yksivuotisena, perennis viittaa monivuotiseen ja venäjänkielinen nimi Сухлянка двухлетняя kaksivuotiseen lajiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kangaskääpä Wikimedia Commonsissa
Coltricia perennis, kangaskääpä @ Natural Fungi in Finland Kuvia.
Mykoweb.com: Coltricia perennis (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Coltricia perennis:  Wikidata: Q1963756  Wikispecies: Coltricia perennis  AusFungi: 60027206  BioLib: 125728  CoL: 5ZP4K  EoL: 1004934  EPPO: CLTCPE  GBIF: 2519915  iNaturalist: 118034  IndexFungorum: 356793  IRMNG: 10724528  MycoBank: 356793  NatureServe: 2.921273  NBN: NHMSYS0001478484  NCBI: 40426  NZOR: 17b3aa57-df1d-457d-aaa5-a7d7d4dd0ed8  NZPCN: 5416  Observation.org: 14868  Open Tree of Life: 569041  SpeciesFungorum: 356793  Laji.fi: MX.205583 
Boletus perennis:  Wikidata: Q21872031  AusFungi: 60027207  IndexFungorum: 200283  MycoBank: 200283  NZOR: 5271ac73-6cca-49be-9fe6-d26430bde302  SpeciesFungorum: 200283
Bulbouretraalirauhaset

Bulbouretraalirauhaset eli Cowperin rauhaset ovat urospuolisille nisäkkäille, myös ihmiselle, tyypillisiä lisäsukupuolirauhasia.
Bulbouretraalirauhasten tehtävänä on tuottaa siemensyöksyä edeltävää nestettä eli esiliukastetta, joka neutralisoi virtsaputken happamuutta sekä liukastaa peniksen päätä.
Esiliukasteessa voi olla siittiöitä eli nainen voi tulla siitä raskaaksi.
Helsingin kulttuuri

Tämä artikkeli käsittelee Helsingin kulttuuria. Helsinki on Uudenmaan maakunnan kulttuurielämän keskus, jonka oppi-, taide- ja muut kulttuurilaitokset palvelevat koko maakunnan väestöä. Helsingin korottaminen Suomen pääkaupungiksi vuonna 1812 nosti kaupungin merkitystä henkisen elämän keskuksena, kun kaupungista tuli varuskunta- ja hallintokeskuksen lisäksi myös yliopistokaupunki. Helsingillä on keskeinen asema Suomen kulttuurielämässä, sillä siellä sijaitsee valtaosa Suomen tärkeimmistä museoista, oppi- tutkimus- ja taidelaitoksista, ja sinne on keskittynyt useimpien valtakunnallisten kulttuurijärjestöjen päätöksenteko.
Vuonna 2000 Helsinki oli yksi Euroopan kulttuuripääkaupungeista ja vuonna 2012 designpääkaupunki. Vuonna 2021 yhdysvaltalainen Time-lehti arvioi Helsingin paikaksi, josta voisi tulevaisuudessa kasvaa merkittävä kulttuuripesäke.
Kieli ja murteet

Helsingillä ei ole selkeää omaa murretta, mikä johtuu erityisesti sen asutushistoriasta. Helsinki on kielellisesti vanhaa ruotsinkielistä aluetta. Helsingin poliittisen ja kulttuurisen merkityksen kasvaessa kaupungin kielisuhteet muuttuivat. Vielä vuonna 1870 Helsingin asukkaista suomenkielisiä oli vain neljännes, ja vasta vuonna 1900 suomenkielisten osuus kaupungin väestöstä ylitti 50 prosenttia. Tämän johdosta Helsingissä ei ole kehittynyt omaa suomen kielen paikallismurrettaan. Helsingin suomi on kielimuotona nuori ja sekakoosteinen, sillä suomenkielistä väestöä on muuttanut kaupunkiin eri puolilta maata, eniten kuitenkin Etelä-Hämeestä ja Länsi-Uudeltamaalta.
Murreominaisuuksiltaan helsinkiläispuhe sijaitsee lähellä vanhaa kielirajaa. Monet helsinkiläispuheen keskeiset piirteet ovat ominaisia lähiseudun murteille kuten Espoon ja Helsingin pitäjän suomelle sekä Nurmijärven ja Tuusulan etelähämäläiselle murteelle. Helsinkiläisen suomen piirteisiin kuuluu muun muassa eräiden diftongien ääntyminen. Toinen yhdistävä piirre on pitkä vokaali tietyissä ilmauksissa. Karkeasti Helsingin murretta voisi pitää hämäläismurteena, vaikka se poikkeaa Nurmijärven ja Tuusulan murteista.
Sanastollisena ilmiönä Helsingissä esiintyy stadin slangia. Slangin poikkeaa äännerakenteeltaan runsaasti muista suomen kielen murteista muun muassa vieraiden äänteiden ja sananalkuisten konsonanttiyhtymien suosuimisen ja vokaalisoinnun puuttumisen vuoksi. Nämä äännepiirteet kuuluvat vain slangisanoihin, eivät Helsingissä käytettäviin yleissuomalaisiin sanoihin. Slangin käyttö rajautuu myös väestöllisesti, sillä slangi on ollut etupäässä poikien ja nuorten miesten kieltä.
Perinteet

Helsingin keskustassa on useita perinteitä, jotka kokoavat monet helsinkiläiset yhteen. Uudenvuoden vastaanotto on järjestettiin pitkään Senaatintorilla 1930-luvun alusta vuoteen 2019 saakka. Juhla siirtyi 2020-luvun vaihteessa kansalaistorille. Juhla oli luonteeltaan alkujaan isänmaallinen ja uskonnollinen, ja virsi Jumala ompi linnamme kuului pitkään ohjelmaan. Nykyisin ohjelma koostuu pormestarin puheesta, esiintyjistä ja ilotulituksesta.
Vuodesta 1930 lähtien Senaatintorille on pystytetty myös suuri joulukuusi. Samana vuonna on saanut alkunsa myös monet muut jouluperinteet. Senaatintori on ollut keskeinen paikka myös Lucia-kulkueelle. Aleksanterinkatu on kulkueen perinteinen reitti ja Lucia kruunataan Helsingin tuomiokirkossa. Aleksanterinkadulla on perinteisesti järjestetty joulukatu, joka avataan marraskuun lopulla. Joulukatuun kuuluvat myös erinäiset näyteikkunat, joista tunnetuin on Stockmannin tavaratalon näyteikkuna. Joulukuun aikana Helsingissä järjestetään joulumyyjäisiä ja -markkinoita, joulupolkuja, talojen joulukoristeluja. Katukuvaan kuuluvat myös tiernapoikien esitykset sekä Pelastusarmeijan joulupadat.
Joulu on Helsingin vuoden suosituin kirkkopyhä. Jouluperinteisiin kuuluvat myös haudalla käyminen ja kynttylän sytyttäminen. Helsingissä vietetään aattohartauksia niin kirkoissa kuin hautausmaiden kappeleissa. Joulun henkeen kuuluu myös vähävaraisten jouluateria, jonka järjestämisestä vastaa Hurstin perheen nimeä kantava kristillinen yhdistys. Muita jouluperinteitä ovat joulusaunat. Julkisten saunojen lisäksi erityistä joulusanaa lämmitetään Helsingin historiallisen keskustan Torikortteleissa.
Presidentinlinnan edessä on myös perinteitä, kuten vartiomiesten seisominen presidentinlinnan edessä presidentin ollessa paikalla. Vahdinvaihto tapahtuu aina saman tradition mukaisesti ja vahtivuoron aikana vartiomies seisoo paikallaan hievahtamatta. Presidentinlinnassa järjestetään itsenäisyyspäivänä juhlavastaanotto, joka on jatkanut 1920-luvulta lähtien valtiopäivätanssiaisten perinnettä.
Vapun viettoon Helsingissä liittyvät opiskelijatapahtumien lisäksi työväenliikkeen mielenosoitusmarssit sekä kristillinen Jeesus-marssi. Pääsiäisenä Helsingissä esitetään tuomiokirkon liepeillä kristilliseen perinteeeseen liittyvä Via Crucis-kärsimysnäytelmä. Vanhempaan perinteeseen liittyy myös Seurasaaren pääsiäisvalkeat -tapahtuma.
Helsingissä järjestetään vuosittain lokakuun alussa silakkamarkkinat, joka on pitkän kaupunkimarkkinaperinteen elovoimainen jäänne. Uudempiin perinteisiin kuuluu Helsinki-päivän viettäminen 12. kesäkuuta vuodesta 1959 lähtien. Historiallisena päivänä on korostettu ajankohtaisia tapahtumia. Pitkäikäisimpiä perinteitä avointen ovien lisäksi ovat pormestarin aamukahvit kaupungintalolla.
Perinteet > Opiskelijaperinteet

Helmikuussa Helsingissä vietetään penkkariperinnettä, joka on abiturienttien merkkipäivä koulutyön loppumisen ja lukuloman alun kunniaksi. Perinteeseen kuuluu penkkariautojen kulkue. Vanhojenpäivän tansseja on vietetty helsinkiläiskouluissa 1930–1940-luvuilta lähtien. Vuodesta 1992 lähtien Helsingin jäähallissa on järjestetty suurtanssiaiset ja juhla on kehittynyt yhä enemmän eleganssia korostaviksi päätöstanssiaisiksi.
Helsinkiläisen vapun tunnetuin perinne on Mantan lakitus. Juhlimisen tyyli on vaihdellut muodollisen isänmaallisesta karnevalistiseen hurvitteluun. Erityisen näkyviä ja kuuluvia vapun juhlijoita ovat tekniikan alan yliopisto-opiskelijat. Teekkareiden vappuun kuuluvat uusien teekkareiden kasteet, kulkueet, tempaukset ja huumorijulkaisut. Ylioppilaiden vanhimpia vapun kokoontumispaikkoja ovat olleet Esplanadi, Kaivopuisto ja Kaisaniemi.
Museot ja kulttuuriperintö

Helsingin kaupungissa on yli 40 kulttuurihistoriallista museota. Helsingin kaupungin lähihistoriaa koskevat kulttuurihistorialliset velvoitteet kuuluvat Helsingin kaupunginmuseon vastuulle. Museovirastoon kuuluvia museoita ovat Suomen kansallismuseo, Tamminiemi ja Seurasaari. Valtiolliseen Kansallisgalleriaan kuuluvat Ateneumin taidemuseo, Nykytaiteen museo Kiasma ja Sinebrychoffin taidemuseo.
Helsingin vanhimmat museot sijaitsevat kantakaupungissa ja niiden kokoelmat on perustettu 1800-luvun lopulla. Suomen kansallismuseo esittelee suomalaisten vaiheita esihistoriasta 1800-luvulle ja se toimii kansallisromanttista arkkitehtuuria esittelevässä rakennuksessa. Taidetta ja nykytaidetta edustavia museoita ovat Helsingin taidehalli luonnontieteelisen museon vieressä, helsinkiläisten taidekokoelmasta huolehtivat Helsingin taidemuseo HAM sekä kokeilevaa nykytaidetta, modernismia ja muinaisia kulttuureita esittelevä Amos Rex.
Designia ja arkkitehtuuria esitteleviä museoita ja kokoelmia ovat Kaartinkaupungin alueella sijaitseva Designmuseo, joka tallentaa kotimaisen muotoilun historiaa. Designmuseon naapurissa sijaitsee Arkkitehtuurimuseo, joka esittelee kotimaista ja ulkomaista arkkitehtuuria sekä kaupunkikulttuuria. Arabianrannassa sijaitsee Designmuseo Arabia, joka esittelee suomalaista keramiikka- ja lasimuotoilun historiaa. Kuusisaaressa sijaitsevat vuonna 1965 perustettu Didrichsenin taidemuseo, jossa yhdistyy arkkitehtuuri, veistospuisto, taidekokoelmat sekä vieraiden kulttuurien esineistö sekä Villa Gyllenbergin kotimuseo, joka esittelee suomalaista taidetta 1700-luvulta 1970-luvulle.
Erikoismuseoita ja vierailukeskuksia ovat Helsingin olympiastadionilla sijaitseva Urheilumuseo, joka esittelee suomalaisen urheilun tärkeitä hetkiä. Pasilassa sijaitseva Musiikkimuseo Fame esittelee Suomen musiikin historiaa, nykypäivää ja tulevaisuutta. Kaapelitehtaalla sijaitsevat kotimaista ja kansainvälistä nykyvalokuvaa ja valokuvauksen historiaa esittelevä Suomen valokuvataiteen museo, suomalaista ruoka- ja juomakulttuuria esittelevä Hotelli- ja ravintolamuseo sekä Teatterimuseo. Senaatintorin kupeessa sijaitsee Suomen Pankin rahamuseo. Helsingin yliopistomuseo ylläpitää yliopiston kulttuuriperintö sekä esine-, taide- ja valokuvakokoelmia. Sörnäisissä toimii Lastentarhamuseo.
Historiallisiin merkkihenkilöihin liittyviä museoita ovat sodanjälkeiseen historiaan ja presidentteihin liittyvä Tamminiemi, Kaivopuiston huvila-alueella sijaitseva Mannerheim-museo, joka toimi Suomen marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheimin kotina sekä  Töölönlahdella sijaitseva Hakasalmen huvila.
Museot ja kulttuuriperintö > Luonnonhistorialliset museot

Luonnontieteellinen keskusmuseo muodostettiin vuonna 1913 ja siihen kuuluvat Luonnontietellinen museo, Kaisaniemen kasvitieteellinen puutarha, Kumpulan kasvitieteellinen puutarha sekä Kumpulan geologiset kokoelmat. Kasviteteelliset puutarhat esittelet monenkirjavia kasveja.
Helsingin observatorio toimii yliopistomuseon tähtitieteen yleisökeskuksena. Vanhankaupunginkoskella sijaitseva Tekniikan museo esittelee ajan, ihmisen ja teknologian suhdetta. Museoon kuuluu myös Voimalamuseo.
Museot ja kulttuuriperintö > Arkistot

Suomen Kansallisarkisto säilyttää kansalliseen kulttuuriperintöön kuuluvia asiakirjoja. Kansallisarkiston päätoimipaikka sijaitsee Senaatintorin laidalla. Helsingin kaupungin­arkisto vastaa kaupungin pysyvästi arkistoiduista asiakirjatiedoista. Helsingin kaupunginarkisto on perustettu vuonna 1945. Kaupunginarkisto sijaitsee Kallion virastotalolla.
Valtion instituutioihin liittyviä arkistoja ovat myös eduskuntatyötä tallentava Eduskunnan arkisto sekä Ulkoministeriön arkisto, joka palvelee ministeriöitä ja muita viranomaisia sekä tallentaa Suomen ulkopolitiikan ja kansainvälisten suhteiden aineistoa. Helsingin yliopiston kirjasto säilyttää yhdistysten, ylioppilasosakuntien, säätiöiden, kartanoiden, lehtien sekä yliopistoa lähellä olevien instituutioiden asiakirja-aineistoja. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkisto tallentaa kirjailijoiden, kansankirjoittajien sekä kirjallisten yhteisöjen arkistoja ja Svenska Litteratursällskapet i Finland ylläpitää suomenruotsalaista kulttuuria koskevaa aineistoa. Suomen Urheiluarkisto tallentaa  suomalaisten urheilujärjestöjen ja yhdistysten asiakirjoja sekä henkilöiden lahjoittamia kokoelmia.
Toimihenkilöarkisto on Akavan, STTK:n ja niiden jäsenjärjestöjen yhteinen päätearkisto. Keskustan ja Maaseudun arkisto tallentaa puoluetoiminnan ohella Keskustan eduskuntaryhmän, piiri- ja kunnallisjärjestöjen sekä paikallisosastojen arkistoja. Vasemmistolaisen työväenliikkeen ja kansalaisjärjestöjen asiakirjallista historiaa tallentaa Kansan Arkisto ja sosialidemokraattisen työväenliikkeen ja palkansaajaliikkeen kulttuuriperintöä tallentaa Työväen Arkisto.