stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ramansironta
Sovellukset

Ramansironnan avulla tutkitaan kemiassa aineiden rakenteita. Infrapuna- ja ramantutkimusten avulla voidaan selvittää pienten molekyylien symmetriaa ja suurten molekyylien funktionaalisia ryhmiä. Vertaamalla infrapuna- ja ramanspektrejä ryhmäteorian mukaisiin symmetriatarkasteluihin on voitu esimerkiksi todeta, että XeH4-molekyyli on rakenteeltaan tasomainen neliö eikä tetraedri. Kiinteiden aineiden tutkimuksessa ramansironnan avulla voidaan muun muassa tunnistaa eri kidemuotoja.
Biokemiassa ja lääketieteessä ramanspektroskopia on hyödyllinen erityisesti kahdesta syystä: Ensinnäkin veden ramansironta on heikkoa, mikä helpottaa vesiliuosten tutkimista. Toisekseen resonanssiramansironnassa tarvittavat näytemäärät ovat pieniä. Hemoglobiini- ja myoglobiiniproteiinien hemiryhmässä on porfyriinirengas, jonka elektronista siirtymää voidaan hyödyntää resonanssiramantutkimuksessa siten, että proteiinin muut osat eivät häiritse spektriä. Ramansironnan avulla voidaan tutkia myös lääkkeiden sitoutumista DNA:han. Lääketieteessä voidaan ramanspektroskopiaa käyttämällä erottaa tavallinen kudos ja syöpäkudos muun muassa rinnasta ja maksasta otetuista näytteistä. Kuituoptiikkaa käyttämällä on pystytty mittaamaan elävien lampaiden valtimoseinämien ramanspektrejä.
Teollisuudessa ramanspektroskopian avulla on muun muassa seurattu polymerointia maalinvalmistuksessa havainnoimalla, miten monomeerin hiili–hiili-kaksoissidoksen värähtelystä syntyvä ramansironta heikkenee prosessin edetessä. Ramansirontaa voidaan käyttää myös öljynjalostusteollisuudessa bensiinin ainesosien tutkimiseen ja metallinjalostuksessa koboltin, nikkelin ja kuparin ammoniakkikompleksien tunnistamiseen vesiliuoksessa. Ympäristötutkimuksessa ramansironnan avulla on mahdollista määrittää vesistöissä olevien ionien pitoisuuksia, kun ionin annetaan reagoida sopivan kompleksometrisen indikaattorin kanssa.
Kirjallisuutta

Kalliorinne, Kaarlo ym.: Fysikaalinen kemia 1: Kvanttikemia ja spektroskopia, s. 175­–180.  Kirjayhtymä, 1988.  ISBN 951-26-3250-0
Murto, Juhani: Ramanspektrometria.  (Moniste 8)  Helsingin yliopisto, fysikaalisen kemian osasto, 1975.
Aiheesta muualla

Ramansironnan historiasta ja merkityksestä American Chemical Societyn sivulla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Jukka Saarisen luento Luonnonfilosofian seurassa 13.11.2018: Raman-spektroskopian käyttö lääkkeen kehityksessä.
Kaavakuva ramansironnasta. Kuvassa molekyylin energia kasvaa ylöspäin kuljettaessa. Alin vaakaviiva kuvaa perustilaa ja seuraava vaakaviiva ensimmäistä viritystilaa. Virtuaalisia tiloja on merkitty katkoviivoilla. Rayleigh-sironnassa säteilyn taajuus ei muutu. Stokes-sironnassa molekyyli siirtyy perustilasta virtuaalisen tilan kautta ensimmäiseen viritystilaan. Anti-Stokes-sironnassa molekyyli on aluksi viritystilassa ja lopuksi perustilassa. Nuolten paksuudet kuvaavat summittaisesti sironnan voimakkuutta. Stokes-sironta on anti-Stokes-sirontaa voimakkaampaa, koska molekyylejä on enemmän perustilassa kuin viritystilassa. Kaksi laitimmaista nuolta vasemmalla esittävät tavallista absorptiota (A) ja emissiota (E).
Ranskan talous

| Ranskan talous |
| --- | --- |
 La Défense on merkittävä liikekaupunginosa Pariisissa.
Valuutta:  euro
Jäsenyydet:  G8, EU, Maailman kauppajärjestö
Tilastot
BKT:  4,0 biljoonaa dollaria (PPP, 2024)
- per asukas:  60 340 dollaria (PPP, 2024)
- kasvu:  0,7 % (2024)
- toimialoittain:  maatalous 1,7 % teollisuus 19,5 % palvelut 78,8 % (2017)
Inflaatio:  1,2 % (2017)
Köyhyysrajan alle jäävien määrä:  14,2 % (2015)
Gini-kerroin:  29,3 (2016)
Työvoima:  30,68 milj. (2017)
- toimialoittain:  maatalous 2,8 % teollisuus 20 % palvelut 77,2 % (2016)
Työttömyys:  8,8 % (tammikuu 2019)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  549,9 mrd. dollaria (2017)
Vientituotteet:  koneet ja kuljetusvälineet, lentokoneet, muovit, kemikaalit, lääkkeet, rauta ja teräs, juomat
Merkittävimmät vientimaat:  Saksa 14,8 %, Espanja 7,7 %, Italia 7,5 %,  Yhdysvallat 7,2 %,  Belgia 7 %, Iso-Britannia 6,7 % (2017)
Tuonti:  601,7 mrd. dollaria (2017)
Tuontituotteet:  koneet ja varusteet, kuljetusneuvot, raakaöljy, lentokoneet, muovit, kemikaalit
Merkittävimmät tuontimaat:  Saksa 18,5 %, Belgia 10,2 %, Alankomaat 8,3 %, Italia 7,9 %, Espanja 7,1 %, Iso-Britannia 5,3 %, Yhdysvallat 5,2 % (2017)
Julkinen talous
Julkinen velka:  111,1 % BKT:sta (2022)
Budjetin tulot:  1,392 bilj. dollaria (2017)
Budjetin menot:  1,459 bilj. dollaria (2017)
Alijäämä:  -2,6 % BKT:sta (2017)
Ranskan talous on markkinavetoinen sekatalous. Se on kehittynyt maatalousvaltaisesta teollisuusvaltaiseksi ja 1900-luvun jälkipuoliskolla edelleen palveluvaltaiseksi. Ranskan bruttokansantuote kasvoi voimakkaasti toisen maailmansodan jälkeisinä kolmena vuosikymmenenä, ja ajanjaksoa on kutsuttu termillä "trente glorieuses". Sen jälkeen kasvu on tasaantunut. Pohjois-Ranska kehittyi 1980-luvulle asti etelää nopeammin, sittemmin Etelä-Ranskan talouskasvu on ollut pohjoista pirteämpää. Ranska on Euroopan unionin johtava maatalousmaa, ja suuri osa sen pinta-alasta on viljelty. Maa tunnetaan eritoten viineistään. Teollisuuden painopiste on maan pohjoisosassa. Energiantuotannosta ydinvoiman osuus on suuri.
Ranskan bruttokansantuotteen arvo on vuonna 2024 noin 3,1 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Ranskan palveluyhteiskunta heijastuu talouteen: 79,3 % ranskalaisista saa elantonsa palvelualalta, 18,3 % teollisuudesta ja 2,4 prosenttia maataloudesta. Ranska kuuluu G7-maihin.
Tuotanto > Maatalous

Ranskassa tuotetaan runsaasti erilaisia elintarvikkeita. Maatiloista kolmannes on alle kymmenen hehtaarin kokoisia. Länsimaalaisesta näkökulmasta maatilojen koko on suhteellisen pieni, mutta silti Ranska on Yhdysvaltojen jälkeen maailman toiseksi suurin maataloustuotteiden viejä. Yli puolet maan pinta-alasta on tehokkaassa viljelyksessä.
Ranskassa on Euroopan maista eniten nautakarjaa. Maidontuottajana se on Saksan jälkeen toiseksi suurin. Lampaita kasvatetaan erityisesti maan eteläosissa. Lampaanmaitoa Ranska tuottaa neljänneksi eniten Euroopassa. Vuonna 2020 sen tuotanto oli 297 miljoonaa litraa. Suurin osa lampaanmaidosta menee juuston valmistukseen.
Erikoisuutena Ranskan maataloudessa on se, että Ranskan Guyanassa tuotetut tuotteet katsotaan kotimaisiksi. Niinpä Ranskassa tuotetaan mm. kotimaisia banaaneja ja sokeriruokoa.
Tärkeimmät vientituotteet ovat vehnä, maissi, ohra ja sokerijuurikas. Suuret alueet erityisesti Burgundissa ja Champagnessa, Bordeaux'n ja Rhônen laaksossa ovat viininviljelyksessä. Ranska onkin Euroopan ja maailman suurin viinintuottaja.
Tuotanto > Teollisuus

Suurin osa Ranskan teollisuudesta on viime vuosiinmilloin? asti ollut valtion omistuksessa. Sittemmin Ranska on alkanut yksityistää valtionyhtiöitään. Merkittävimmät teollisuuskeskittymät ovat Pariisi, Lille, Nantes, Strasbourg, Lyon, Grenoble, Marseille ja Toulouse. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat teräksen tuotanto, autojen, lentokoneiden, aseiden ja erilaisten koneiden valmistus, öljynjalostus, sekä tekstiilit ja kemikaalit. Tunnettuja ranskalaisia vientimerkkejä ovat Renault, Peugeot sekä monet muoti- ja kosmetiikka-alojen tuotteet.
Mineraalivarat ovat vähäiset, mutta maasta löytyy rautamalmia, sinkkiä ja uraania. Suurin osa maan energiasta tuotetaan ydinvoimalla.. Ranska on Euroopan johtava ydinvoiman tuottaja. Suurimmat ydinvoimayhtiöt ovat Areva, EDF ja GDF Suez.lähde? Vuonna 2023 Ranska tuotti sähköstään 65% ydinvoimalla, suuremman osuuden kuin mikään muu maa maailmassa.
Tuotanto > Palvelut

Ranska on maailman suosituimpia matkailumaita. Vuonna 2019 siellä vieraili 90 miljoonaa ulkomaista matkailijaa ja matkailun osuus bruttokansantuotteesta on noin kahdeksan prosenttia. Muun muassa Etelä-Ranskan Nizza on suosittu matkailualue, mutta myös pääkaupunki Pariisi on suosittu matkailukohde. Suosittuja osia ovat myös vuoristoinen Chamonix'n seutu ja Lounais-Ranska, joka tunnetaan punaviineistään ja gastronomiastaan.
Ranskan julkisen talouden alijäämä (1959–2006)
Tuonnin ja viennin kehitys
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ranskan talous Wikimedia Commonsissa
Observatory of Economic Complexity: France (englanniksi)
Maailman kauppajärjestön (WTO:n) jäsenet
Albania
Angola
Antigua ja Barbuda
Arabiemiirikunnat
Armenia
Argentiina
Australia
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belize
Benin
Bolivia
Botswana
Brasilia
Britannia
Brunei
Burkina Faso
Burundi
Chile
Costa Rica
Djibouti
Dominica
Dominikaaninen tasavalta
Ecuador
Egypti
El Salvador
Etelä-Afrikka
Etelä-Korea
Euroopan unioni
Fidži
Filippiinit
Gabon
Gambia
Georgia
Ghana
Grenada
Guatemala
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Honduras
Hongkong
Indonesia
Intia
Islanti
Israel
Jamaika
Japani
Jordania
Kambodža
Kamerun
Kanada
Kenia
Keski-Afrikka
Kiina
Kirgisia
Kolumbia
Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon tasavalta
Kuuba
Kuwait
Lesotho
Liechtenstein
Macao
Madagaskar
Makedonian tasavalta
Malawi
Malediivit
Malesia
Mali
Marokko
Mauritania
Mauritius
Meksiko
Moldova
Mongolia
Mosambik
Myanmar
Namibia
Nepal
Nicaragua
Niger
Nigeria
Norja
Norsunluurannikko
Oman
Pakistan
Panama
Papua-Uusi-Guinea
Paraguay
Peru
Qatar
Ruanda
Saint Kitts ja Nevis
Saint Lucia
Saint Vincent ja Grenadiinit
Salomonsaaret
Sambia
Saudi-Arabia
Senegal
Sierra Leone
Singapore
Sri Lanka
Suriname
Swazimaa
Sveitsi
Taiwan
Tansania
Thaimaa
Togo
Tonga
Trinidad ja Tobago
Tšad
Tunisia
Turkki
Uganda
Ukraina
Uruguay
Uusi-Seelanti
Venezuela
Venäjä
Vietnam
Yhdysvallat
Zimbabwe
| --- | --- |
EU:n jäsenmaat:   Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro
Tolvantijärvi

| Tolvantijärvi Толванд, Tolvand |
| --- | --- |
 Tolvantijärvi itärannan tieltä nähtynä.
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Murmanskin alue
Piiri:  Kantalahden piiri
Paikkakunta:  Zaretšensk
Koordinaatit:  66°53′24″N, 31°02′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Valuma-alue:  Koutajoki
Järveen tulevat joet:  Voitajoki, Ala-Viermajoki
Laskee:  Iijavan tekojärveen
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,8 m
Pituus:  30 km
Leveys:  6 km
Pinta-ala:  52,7 km²
Valuma-alue:  829 km²
 fiTolvantijärvi 
Tolvantijärvi (myös Tolvantojärvi, Torvantojärvi; ven. То́лванд, Tolvand) on Koutajoen vesistön kuuluva järvi Murmanskin alueen Kantalahden piirin Zaretšenskin kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 52,7 neliökilometriä ja valuma-alueen laajuus 829 neliökilometriä.
Tolvantijärveä ympäröivät havumetsää kasvavat kukkulat ja paikoin suot. Tärkeimmät tulojoet ovat Voitajoki (ven. Voita) ja Ala-Viermajoki (Nižni Verman). Tolvantijärvi on yhteydessä Louhtajärveen (Lohtjarvi). Se laski aikaisemmin Tolvantijoen kautta Koutajärveen, mutta vuonna 1960 vedet ohjattiin Iijavan tekojärveen.
Tolvantijärven rannalla ei ole asutusta.
Richard Tom

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten painonnosto. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten painonnosto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lontoo 1948 | 56 kg |  |
Richard Tom (8. marraskuuta 1920 Kanton, Kiina – 20. helmikuuta 2007 Havaiji, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen painonnostaja ja olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Lontoon olympialaisissa 1948 alle 56-kiloisten sarjassa. Tom nosti yhteistuloksen 295 kiloa ja jäi voittajasta 12,5 kiloa. Punnerruksessa Tomin tulos oli 87,5 kg, tempauksessa 90 kg ja työnnössä 117,5 kg.
Delio Toledo

Delio César Toledo (s. 10. helmikuuta 1976 Cecilio Báez, Paraguay) on paraguaylainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on seuratasolla edustanut Colegialesia, italialaista Udinesea, Cerro Porteñoa, espanjalaista Espanyolia, kolme kautta saman maan Real Zaragozaa sekä turkkilaista Kayserisporia.
Toledo debytoi Paraguayn maajoukkueessa vuonna 1999. Yhteensä hän on pelannut 35 maaottelua, viimeisen vuonna 2008, ja tehnyt niissä neljä maalia. Hän oli mukana vuoden 2006 MM-kisoissa ja pelasi joukkueen ensimmäisessä ottelussa Englantia vastaan 82 minuuttia.
Seurat

1996–1998: Club Atlético Colegiales (Paraguay)
1998–1999: Udinese (Italia)
1999–2000: Cerro Porteño (Paraguay)
2000–2001: RCD Espanyol (Espanja)
2003–2006: Real Zaragoza (Espanja)
2006–2010: Kayserispor (Turkki)
Tokiwa (1898)

| Tokiwa / 常盤 |
| --- | --- |
 Tokiwa

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Armstrong Whitworth, Elswick
Kölinlasku:  6. tammikuuta 1897
Laskettu vesille:  6. heinäkuuta 1898
Palveluskäyttöön:  19. toukokuuta 1899
Poistui palveluskäytöstä:  upposi ilmahyökkäyksessä 9. elokuuta 1945
Tekniset tiedot
Uppouma:  9 856 t
Pituus:  124,36 m
Leveys:  20,45 m
Syväys:  7,43 m
Koneteho:  18 000 shp
Nopeus:  21,5 solmua
Miehistöä:  726
Aseistus
Aseistus:  4 × 8″ tykkiä 14 × 6″ tykkiä 12 × QF 12 naulan 12 cwt -laivatykkiä 7 × 2,5 naulan tykkiä 5 × 14″ torpedoputkea
Tokiwa (jap. 常盤) oli keisarillisen Japanin laivaston toukokuussa 1899 valmistunut Asama-luokan panssariristeilijä. Alus upposi ilmahyökkäyksessä  9. elokuuta 1945.
Valmistus

Philip Wattsin suunnittelema alus tilattiin osana vuoden 1896 hankintoja Armstrong Whitworthilta Elswickistä, missä köli laskettiin 6. tammikuuta 1897 telakkanumerolla 662. Alus laskettiin vesille 6. heinäkuuta 1898 ja valmistui 18. toukokuuta 1899.
Palvelus

Alus siirrettiin vuonna 1920 koululaivaksi, ja se luokiteltiin 1. luokan rannikkopuolustusalukseksi 1. syyskuuta 1921. Seuraavana vuonna se muutettiin miinalaivaksi, jolloin sen taaempi tykkitorni poistettiin ja sen paikalle asennettiin miinanlaskuvälineistö. Alus kykeni kuljettamaan kerralla 200–300 miinaa. Aluksella tapahtui kolmen miinan räjähdysonnettomuus elokuussa 1927, jolloin alus vaurioitui pahoin. Alus oli vuodesta 1930 aina vuoteen 1940 reservissä. Alus modernisoitiin vuosina 1937–1938, jolloin sen kattilat vaihdettiin kahdeksaan Kampon-kattilaan, pääosa jäljellä olevasta aseistuksesta poistettiin ja miinakapasiteetti kasvatettiin 500 miinaan. Samalla aluksen nopeus laski 16 solmuun.
Tokiwa palautettiin 1940 palvelukseen miinasodankäynnin koululaivana. Toisen maailmansodan lopulla alus toimi enenevässä määrin miinalaivana. Alus osui miinaan vuonna 1945, ja se joutui ilmahyökkäykseen 9. elokuuta 1945 Ominaton edustalla, jolloin aluksen konehuoneeseen osui ja se jouduttiin ajamaan maihin uppoamisen estämiseksi. Aluksen jäljellä ollut kahdeksan tuuman tykkitorni oli poistettu vuonna 1943, joten sodan päättyessä aluksen aseistuksena oli neljä kuusituumaista kasematteihin sijoitettua tykkiä, yksi kolmituumainen ilmatorjuntatykki sekä joukko kevyempiä ilmatorjunta-aseita.
Toive (nimi)

| Toive |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Toivikki ja Toivo
Infobox OKNimi-testi OK: 
Toive on suomalainen etunimi, jota on käytetty sekä naisen että miehen nimenä. Useimmiten se on naisennimi. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Toive on elokuuhun 2021 mennessä ollut Suomessa etunimenä noin 140–160 naisella ja noin 40–60 miehellä. Suosituimmillaan nimi oli 1900-luvun alkupuoliskolla.
Toive voi olla muunnelma joko naisennimestä Toivikki tai miehennimestä Toivo. Toive-nimi on saatettu antaa lapselle, koska sen yleiskielinen merkitys viestii siitä, että lapsen syntymä on ollut vanhempien toiveiden täyttymys.
Nimeä on mahdollista taivuttaa kahdella tapaa: ”Toiveen” tai ”Toiven”. Jälkimmäinen tapa ottaa välimatkaa yleisnimeen.
Nimipäivä

Helsingin yliopiston almanakkatoimiston julkaisemassa hevosten nimipäiväkalenterissa Toive viettää nimipäivää 29. joulukuuta.
Tunnettuja Toive-nimisiä

Toive Aartolahti (s. 1934), maantieteilijä ja professori
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Toive (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Tolfenaamihappo

| --- | --- |

Tolfenaamihappo
Systemaattinen (IUPAC) nimi
2-(3-kloori-2-metyylianilino)bentsoehappo
Tunnisteet
CAS-numero: 13710-19-5
ATC-koodi: M01AG02
PubChem CID: 610479
Kemialliset tiedot
Kaava: C14H12NClO2 
Moolimassa: 261,704 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 207 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Tolfenaamihappo on fenamaatteihin, kuten mefenaamihappokin, kuuluva, tulehdusta ja kipua lievittävä tulehduskipulääke. Tolfenaamihappoa käytetään migreenin ja muiden päänsärkyjen hoitoon, hammassärkyyn, kuukautiskipuihin, nivelrikkoon, reumaattisiin ja muihin sidekudossairauksiin liittyvien kiputilojen hoitoon, luusto- ja lihasperäisiin kipuihin ja pinnalliseen laskimontukkotulehdukseen. Hyvä teho on todettu eritoten kuukautiskipujen ja migreeninkivun lievityksessä. Tolfenaamihappo tunnetaan kauppanimellä Clotam®.
Tolfenaamihapon vaikutus perustuu prostaglandiini- ja leukotrieenisynteesin estoon, joka vaikuttaa edelleen kipua ja tulehdusta vähentävästi.
Tolfenaamihapon tehoa on tutkittu myös krapulaoireisiin. Sen havaittiin vähentävän merkittävästi päänsärkyä, pahoinvointia, oksentelua, ärsytystä, vapinaa, janoa ja suun kuivuutta. Myös tolfenaamihapon tehottomuudesta krapulan hoidossa on näyttöä.
Aiheesta muualla

PubChem: Tolfenamic acid (englanniksi)
KEGG: Tolfenamic acid (englanniksi)
ChemBlink: Tolfenamic acid (englanniksi)
Kipulääkkeet eli analgeetit
| --- | --- |
Tulehduskipulääkkeet:  asetyylisalisyylihappo |  deksibuprofeeni | diflunisaali |  diklofenaakki | etorikoksibi | flurbiprofeeni |  ibuprofeeni |  indometasiini |  ketoprofeeni | ketorolaakki | mefenaamihappo | meloksikaami |  naprokseeni | parekoksibi | piroksikaami | propyfenatsoni |  rofekoksibi |  selekoksibi | sulindaakki | tolfenaamihappo | valdekoksibi
Opioidit:  alfentaniili |  buprenorfiini |  dekstropropoksifeeni |  dihydrokodeiini |  endorfiini | etyylimorfiini |  fentanyyli |  heroiini |  hydrokodoni | hydromorfoni | karfentaniili |  kodeiini |  metadoni |  morfiini |  nalbufiini |  oksikodoni |  oksimorfoni | pentatsosiini |  petidiini | propoksifeeni |  remifentaniili |  sufentaniili |  tebaiini | tilidiini |  tramadoli
Muut:  parasetamoli |  kannabinoidit (lääkekannabis)
Tonavankiiski

| Tonavankiiski |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Ahvenet Percidae
Suku::  Kiisket Gymnocephalus
Laji::  schraetser
Kaksiosainen nimi
 Gymnocephalus schraetser  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Tonavankiiski Wikispeciesissä   Tonavankiiski Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tonavankiiski (Gymnocephalus schraetser) on ahventen (Percidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sen pituus on tavallisesti 15–25, korkeintaan 30 senttimetriä. 
Tonavankiisket kutevat huhti-toukokuussa, ja mätimunia on noin 10 000. Lajin uhanalaisuusluokitus on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan elinvoimainen.
Tofan kieli

| Tofan kieli |
| --- | --- |
Oma nimi:  Тоъфа
Muu nimi:  tofalarin kieli
Tiedot
Alue:   Venäjä Irkutsk ja sen lähialue
Puhujia:  30
Kirjaimisto:  kyrillinen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  turkkilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  ei ole
ISO 639-2:  tyv
ISO 639-3:  kim
 Ohje 
Tofan kieli (aikaisempi nimitys karagassi; tofaksi тоъфа дыл, tofa dıl) on Venäjällä Irkutskin alueella asuvien tofalarien puhuma turkkilainen kieli.
Levinneisyys ja puhujamäärä

Tofalarit asuvat Sajanvuoriston itäosassa Tuvan ja Krasnojarskin aluepiirin rajalla Irkutskin alueen Nižneudinskin piirissä. Tofalarien asuttamia taajamia ovat Alygdžer, Nerha ja Verhnjaja Gutara.
Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 722 tofalaria ja 323 tofan kielen puhujaa. Kansallisuudeltaan tofalareista 42,8 % ilmoitti äidinkielekseen tofan ja 55,5 % venäjän. Vuoden 2002 väestölaskennassa rekisteröitiin 837 tofalaria ja 378 tofan puhujaa. Tarkempi tilasto osoittaa, että Irkutskin alueen 723 tofalarista kaikki osaavat venäjää, mutta vain 114 puhuu tofaa.
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 93 tofan puhujaa.
Historia ja murteet

Perinteisen luokittelun mukaan tofa kuuluu turkkilaisten kielten uiguurilais-oguusilaisen ryhmän uiguurilais-tukyilaiseen alaryhmään. Sen lähin sukukieli on tuva, jonka murteena sitä voidaan myös pitää. Uudemman näkemyksen mukaan tofa, tuva sekä Mongolian alueella puhuttavat uiguuri-urjanhai ja tsaatan muodostavat sajanilaisen alaryhmän.
Tofan kielessä on säilynyt paljon muinaisturkkilaisia ja muinaisuiguurilaisia piirteitä. Fonetiikassa on havaittavissa kettiläinen substraatti. Sanastossa on vaikutteita mongolista, burjaatista ja venäjästä. Murre-erot ovat vähäisiä.
Ensimmäinen tofan kielen tutkija oli suomalainen M. A. Castrén, jonka kielioppi ja sanasto julkaistiin vuonna 1857.
Aiemmin liikkuvan kansan perinnetieto on kulkenut tarinoissa ja saduissa, joita ei kirjoitettu, mutta niitä on merkitty muistiin 1900-luvun viimeiseinä vuosikymmeninä. Näissä korostuvat metsästys, eläimet, luonnon kauneus ja muun muassa Dag-Eezy -niminen vuorenhaltia.
Kirjakieli

Vuonna 1989 laadittiin kyrilliseen kirjaimistoon perustuva, lisämerkein täydennetty tofan kirjaimisto. Sen jälkeen tofaksi on julkaistu muutamia äidinkielen oppikirjoja. Kieltä opetetaan aineena kolmessa koulussa.
Tofan kirjaimisto
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Б б | В в | Г г | Ғ ғ | Д д | Е е | Ә ә |
| Ё ё | Ж ж | З з | И и | I i | Й й | К к | Қ қ |
| Л л | М м | Н н | Ң ң | О о | Ө ө | П п | Р р |
| С с | Т т | У у | Ү ү | Ф ф | Х х | Һ һ | Ц ц |
| Ч ч | Ӌ ӌ | Ш ш | Щ щ | Ъ ъ | Ы ы | Ь ь | Э э |
| Ю ю | Я я |  |  |  |  |  |  |
Nykytilanne

Elvyttämistoimista huolimatta tofan kieltä voidaan pitää kuolevana kielenä. Sitä käyttävät etupäässä vanhukset. Asiantuntija-arvion mukaan tofaa puhuu sujuvasti alle 2 % tofalareista.
Aiheesta muualla

Endangered Languages of Siberia: The Tofa Language (englanniksi)
Ethnologue: Karagas (englanniksi)
Turkkilaiset kielet
azeri
baškiiri
dolgaani
gagauzi
hakassi
haladži
jakuutti
karaiimi
karakalpakki
karatšai-balkaari
kaškai
kazakki
krimintataari
kumykki
nogai
salaari
šoori
tataari
tofa
tšuvassi
turkki
turkmeeni
tuva
uiguuri
uzbekki
Matti Tolonen (lääkäri)

Matti Tolonen (s. 1941) on lääketieteen tohtori (Turun yliopisto, 1974) ja toiminut työterveysopin professorina Tampereen yliopistossa, asiantuntijalääkärinä sosiaali- ja terveysministeriössä sekä ylilääkärinä lääkintöhallituksessa ja Työterveyslaitoksessa. Hän toimi 1980-luvulla Maailman Terveysjärjestön (WHO) asiantuntijana (temporary adviser) Euroopan aluetoimistossa Kööpenhaminassa ja päämajassa Genevessä.
Hän on toiminut lääkärinä sairaaloissa ja yksityisvastaanotolla sekä työterveyslääkärinä muun muassa Suomen IBM:ssä, Mercantilessa, Fazerilla ja Stockmannilla. Nykyään Tolonen on eläkkeellä ja asuu Espanjassa.
Tutustuttuaan Kaarlo Jaakkolan ja Antti Arstilan kautta ravintolisien käyttöön Tolonen on 1980-luvun alusta alkaen markkinoinut nimeään kantavia ravintolisiä.
Kesällä 2009 Tolonen toi Suomeen luontaistuotteena myytävän berberiinin.
Asiantuntija kumosi vuonna 2011 Iltalehdessä Tolosen kolesterolimielipiteet ja sanoi tämän vain pyrkivän edistämään omaa yritystoimintaansa.
Teokset

Suuri kolesterolihuijaus. Kolesterolilääkkeiden edut ja haitat.  Readme.fi, 2011.  ISBN 978-952-2204-57-8
Näring och mental hälsa.  Facinet Oy, 2008.  ISBN 978-952-5428-17-9
Ravitsemus ja mielenterveys.  Karprint Oy, 2008.  ISBN 978-952-9748-52-5
Voita masennus luonnollisesti.  Karprint Oy, 2005.  ISBN 978-952-9748-50-1
Tohtori Tolosen terveysoppi.  Loimaa:  HD-Kustannus, 2005.