stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teppo Eskelinen
Teokset

Tehostamisyhteiskunnan jäljet. (toim. yhdessä Eeva Jokisen ja Lilli Aini Rokkosen kanssa). Sophi 2023.
The revival of political imagination - Utopia as methodology. Zed books 2020
Enacting community economies within a welfare state (toim. yhdessä Tuuli Hirvilammin ja Juhana Venäläisen kanssa). Mayfly 2020.
Demokratia utopiana ja sen vastavoimat. Vastapaino 2019.
Tehostamistalous (toim. yhdessä Hannele Harjusen, Helena Hirvosen ja Eeva Jokisen kanssa). Sophi 2017.
Sorron rajat. Rosa Luxemburg poliittisen liikkeen, talouden ja siirtomaavallan teoreetikkona. Tutkijaliitto 2015.
The politics of ecosocialism – transforming welfare. (toim. yhdessä Kajsa Borgnäsin, Johanna Perkiön ja Rikard Warleniuksen kanssa). Routledge 2015.
Talous ja arvo (toim. yhdessä Suvi Heikkilän kanssa). Sophi 2013.
Tulosvaroitus (Matti Ylösen kanssa). Into 2011.
Kehityksen loppu. Into 2011.
Tieto ja globalisaatio (toim. yhdessä Olli-Pekka Moision ja Ilkka Kauppisen kanssa). Tampereen yliopisto 2011.
Hyvä talous. (Ville-Pekka Sorsan kanssa). Like 2011.
Putting global poverty in context. A philosophical essay on power, justice and economy. Jyväskylän yliopisto 2009.
Immateriaalitalous. Kapitalismin uusin muoto (yhdessä Ilkka Kauppisen, Hanna Kuuselan ja Otto Bruunin kanssa). Gaudeamus 2009.
Finanssikapitalismi. Jumala on kuollut (toim. yhdessä Otto Bruunin kanssa). Into 2009.
Aiheesta muualla

Eskelinen Teppo: Yksityisomaisuus ja yhteisomaisuus: filosofiasta globaalipolitiikkaan (Arkistoitu – Internet Archive) Filosofiakahvilan taltiointi, Kantti.net (MP3) 14.2.2015.
Toivo Holopainen

Toivo Holopainen (16. huhtikuuta 1929 Siilinjärvi – 26. kesäkuuta 2012 Helsinki) oli professori ja korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos.
Toivo Holopainen syntyi poliisi, maanviljelijä Vilho Holopaisen ja Hanna Heiskasen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1959 oli Sirkku Tuomi. Holopainen tuli ylioppilaaksi 1948 ja valmistui lainopin kandidaatiksi 1953. Oikeustieteen tohtoriksi hän väitteli Helsingin yliopistossa 1969. Hän toimi yliopiston konsistorinnotaarina 1953–1955, talousoikeuden assistenttina 1956–1965 ja hallinto-oikeuden vt. apulaisprofessorina, apulaisprofessorina ja professorina 1965–1988. Hän oli oikeustieteen tiedekunnan varadekaani 1975–1976 ja dekaani 1976–1984. Korkeimman hallinto-oikeuden ylimääräinen hallintoneuvos Holopainen oli 1972–1973, 1976 ja 1980 ja hallintoneuvos vuodesta 1988, mitä tehtävää hän hoiti vuoteen 1994 asti. Kirkolliskokouksen jäsen hän oli 1988–1991. Holopainen oli Helsingin yliopiston kanslerinsihteeri 1958–1961 ja 1966–1972. Hänellä oli myös useita luottamustoimia, mukaan lukien Savolaisen osakunnan kuraattorin tehtävä 1959–1961 ja inspehtorin tehtävä 1983–1987.
Thulin

AB Thulinverken oli ensimmäinen ruotsalainen lentokonetehdas Landskronassa.
Yhtiön historia

Tohtori Enoch Thulin  perusti vuonna 1913 yhdessä Oscar Askin kanssa Aeroplanvarved i Skåne-yhtiö (AVIS). Se rakensi kaksi Blériot XI -konetta nimellä Thulin A. Thulin osti toisen osakkaan pois vuonna 1914, kun ilmailuala alkoi kehittyä ensimmäisen maailmansodan seurauksena. Yhtiö vaihtoi nimensä muotoon AB Enoch Thulins Aeroplanfabrik (AETA) . Loput 21 Bleriot-kopiota tehtiin uudistuneessa yhtiössä. Morane-Saulnier 3L konetta valmistettiin nimellä Thulin B ja Morane-Saulnier Parasolia nimellä Thulin D, molempien valmistus alkoi syksyllä 1914.
Enoch Thulin perusti lentokoulun, jonka pari konetta tuotiin Suomeen valkoisille joukoille. Thulinin tehdas myi koneita Tanskalle ja Hollannin laivaston lentojoukoille.
Yhtiö ajautui rahoitusvaikeuksiin jo I maailmansodan aikana ja ajautui konkurssiin vuonna 1920. Ruotsin (tulevat) ilmavoimat ostivat lentokoneita mm. Itävallan Phönix-tehtaalta. Viranomaiset halusivat kaksitasoja, Thulin valmisti lähinnä 1-tasoja.
Vuonna 1920 Thulin alkoi valmistaa autoja. Autotuotanto jatkui vuoteen 1928.
Vuonna 1922 yhtiö muuntui muotoon AB Thulinverken.
Yhtiö valmisti myös ajoneuvojen jarruja. Tämä johti yhtiön jarrutuotannon sulautumiseen vuonna 1958 vuonna 1913 perustettuun Svenska AB Bromsregulator-yhtiöön. Loppuosa Thulinverkenistä on nykyisin osa SAB Wabco AB-yhtiötä. Sen on vuodesta 2004 alkaen omistanut ranskalainen  Faiveley Transport.
Valmistus > Lentokoneet

Thulin A (Blériot XI)
Thulin B (Morane-Saulnier Type 3L)
Thulin C (Albatros B.II)
Thulin D (Morane-Saulnier Parasol)
Thulin E
Thulin FA
Thulin G
Thulin H
Thulin K
Thulin L
Thulin LA
Thulin M
Thulin N
Thulin NA
Valmistus > Autot

Thulin A
Thulin B
Valmistus > Moottoripyörät

Thulin MC I
Thulin MC II
Thulin MC II
Aiheesta muualla

Landskronan ilmailuhistoria v. 1909-1920 (Arkistoitu – Internet Archive)
Landskronan autoiluhistoria v. 1919-1940 (Arkistoitu – Internet Archive)
Tonteri (sukunimi)

Tonteri on Suomessa esiintyvä germaanisperäinen sukunimi. Se on suojattu sukunimi kuten nykyään kaikki Suomessa käytetyt sukunimet. Ulkopuolinen ei voi ottaa nimekseen Tonteri ilman laillista hyväksyttävää syytä.
Nykyisin Tonteri nimi on tavallinen muun muassa seuraavilla paikkakunnilla:
Hartola (53 henkeä)
Töysä (19)
Pertunmaa (16)
Vanhimmat tiedot Tonder, Tonteri-nimistä ovat Etelä-Karjalasta. Jääsken tilikirjoihin on merkitty Staffa tond 1546 l. tonderijn 1546 ja l tondheri 1564, vuonna 1625 oli Jääsken lautamiehenä Lasse Tonteri. Antreassa on kirjattu Thomas Tonderi 1726 ja Tuomas Tonteri 1888. Raudussa on Tontereita asunut ainakin 1700-luvulla, ja Kivennavalla on Tonteri kiteytynyt Tonterin kylänkin nimeksi. Siirtolaisinaselvennä Tontereita on sotien jälkeen tullut runsaasti ennen kaikkea Hämeeseen Antreasta ja Vuoksenrannasta, mutta jonkin verran myös Kirvusta, Vuokselasta ja Kivennavalta, Tonder-nimisiä (74) Muolaasta. Pohjanmaalta on kirjattu Jåp tonderssn 1543. Nimen taustalla on ilmeisesti germaanista lainaa oleva Donder, Donner, Dunder (suomeksi 'ukkonen'), joka on voinut esiintyä varhaisena sotilasnimenäkin.
Tonteri-nimisiä

Arvi Tonteri (1912–1942), suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija
Hannu Tonteri (s. 1950), suomalainen pankinjohtaja, kauppaneuvos
Jerem Tonteri (s. 1973), suomalainen elokuvaleikkaaja, ohjaaja ja käsikirjoittaja
Kristina Tonteri-Young, suomalais-uusiseelantilainen näyttelijä ja balettitanssija
Pekka Tonteri (1880–1953), suomalainen maanviljelijä ja SDP:n kansanedustaja
Pertti Tonteri (s. 1943), suomalainen kirjailija
Roope Tonteri (s. 1992), suomalainen lumilautailija
Tolstoi (suku)

Tolstoin suvun aatelisvaakuna vuonna 1798 ilmestyneessä kirjassa.
Tolstoi on vanha venäläinen kreivillinen aatelissuku, johon on kuulunut monia Venäjän historian merkkihenkilöitä. Tunnetuin heistä on 1800-luvun merkittävä kirjailija Lev (Leo) Tolstoi.
Perimätiedon mukaan suvun kantaisä olisi ollut vuonna 1353 Tšernigoviin jostain Saksan alueelta muuttanut Indris-niminen mies. Eräs hänen jälkeläisistään oli Andrei Haritonovitš Tolstoi, joka asui 1400-luvulla Moskovassa ja sai Moskovan suuriruhtinas Vasili Tjomnyilta lisänimen Tolstoi (suom. paksu). Suvusta aateloitiin ensimmäisenä Andrei Vasiljevitš Tolstoi, joka 1600-luvulla puolusti Tšernigovia hetmani Brjuhovetskilta. Hänen poikansa Pjotr Tolstoi oli Pietari Suuren luotettu, joka sai vuonna 1724 kreivin arvon. Arvo otettiin pois hänen pojiltaan Pjotrilta ja Ivanilta, mutta palautettiin heidän jälkeläisilleen vuonna 1760.
Tunnettuja sukuun kuuluneita

Pjotr Andrejevitš Tolstoi (1645–1729), diplomaatti, valtiomies
Pjotr Aleksandrovitš Tolstoi (1769–1844), kenraali, diplomaatti, edellisen pojanpojan poika
Aleksandr Ivanovitš Osterman-Tolstoi (1770–1857), kenraali, kunnostui Ostrovnon taistelussa vuonna 1812
Fjodor Tolstoi (1783–1873), kuvanveistäjä
Aleksei Konstantinovitš Tolstoi (1817–1875), kirjailija
Dmitri Tolstoi (1823–1889), valtiomies
Lev Tolstoi (1828–1910), kirjailija
Lev Lvovitš Tolstoi (1869–1945), kirjailija, edellisen poika
Aleksei Nikolajevitš Tolstoi (1883–1945), tieteiskirjailija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tolstoi (suku) Wikimedia Commonsissa
Tobias Kamke

| Tobias Kamke |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. toukokuuta 1986 (ikä 38)
Kansalaisuus:   Saksa
Tennispelaaja
Pituus:  178 cm
Paino:  74 kg
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  2 424 107 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  64. (31.1.2011)
Voitot/tappiot:  63–102
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  2. kierros (2012, 2013)
Ranskan avoimet:  2. kierros (2010, 2011, 2013, 2014)
Wimbledon:  3. kierros (2010)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2013)
Nelinpeli
Voitot/tappiot:  7–24
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Tobias Kamke (s. 21. toukokuuta 1986 Lyypekki) on saksalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut ATP-listan sijalla 64 lokakuussa 2011. Kamke valittiin vuonna 2010 ATP-kiertueen vuoden tulokkaaksi.
Aiheesta muualla

Tobias Kamke ATP:n sivuilla (englanniksi)
Tobias Kamke ITF:n sivuilla (englanniksi)
On The Rise... Tobias Kamke atpworldtour.com (englanniksi)
Tourist Trophy

| Tourist Trophy: The Real Riding Simulator |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Polyphony Digital
Julkaisija:  SCEE
Jakelija:  Sony Interactive Entertainment
Pelisarja:  Gran Turismo
Pelimoottori:  Gran Turismo 4
Julkaistu:   31. toukokuuta 2006
Lajityyppi:  Ajopeli
Pelimuoto:  Yksinpeli Moninpeli (2 pelaajaa)
Ikäluokitus:  PEGI: 3+
Alusta:  PlayStation 2
Jakelumuoto:  DVD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Tourist Trophy: The Real Riding Simulator tai Tourist Trophy on 31. toukokuuta 2006 Euroopassa julkaistu moottoripyöräpeli PlayStation 2 - konsolille. Pelin kehitti Polyphony Digital, joka on tunnettu Gran Turismo -pelisarjastaan. Peli on myös Gran Turismo 4:n ohella ainoa PlayStation 2-peli, joka tukee 1080i-resoluutiota.
Tonstadin kirkko

| Tonstadin kirkko Tonstad kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Sijainti:  Sirdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1852
Suunnittelija:  Hans Ditlev Franciscus Linstow
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tonstadin kirkko (norj. Tonstad kyrkje) on Sirdalin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1852.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tonstadin kirkko Wikimedia Commonsissa
Tourville-luokka

| Tourville-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  4 580 t (standardi) 6 100 t (kuormattu)
Pituus:  152,75 m
Leveys:  15,80 m
Syväys:  6,60 m
Koneteho:  58 000 shp (43 251 kW)
Nopeus:  32 solmua (59 km/h)
Miehistöä:  24 upseeria, 160 aliupseeria ja 115 miehistönjäsentä
Aseistus
Meritorjunta:  6 × MM38 Exocet 2 × L5 torpedoputkea (10 × L5 mod4 torpedoa) 1 × Creussot-Loire 100 mm/55 Mle 1968 4 × 12,7 mm konekivääriä 2 × Westland Lynx WG13
Ilmatorjunta:  1 × Crotale Navale EDIR (24 × ohjusta) 2 × 20 mm modèle F2
Tourville-luokka (tyyppi F67) oli Ranskan laivaston kolmen sukellusveneentorjuntafregatin muodostama alusluokka. Alusten aseistuksena olevat merimaaliohjukset ja Crotale-ilmatorjuntaohjukset mahdollistivat kuitenkin muutkin tehtävät.
Vuosina 1994-1996 Tourville ja De Grasse modernisoitiin SLASM-sukellusveneentorjuntajärjestelmällä sekä aktiivisella erittäin matalalla taajuudella toimivalla VLF-kaikuluotaimella.
Suunnittelu

Luokan alukset olivat suurennettuja versioita Aconit-luokan fregateista (tyyppi F65). Niiden propulsiojärjestelmänä oli kaksiakselinen höyryturbiinikoneisto. Ne oli varustettu kahden Lynx WG13 -helikopterin vaatimilla tiloilla. Luokka oli ensimmäinen, joka varustettiin laivakäyttöön suunnitelluin Crotale-ohjuksin. Malafon-järjestelmä asennettiin rakennettaessa, mutta se poistettiin 1980-luvun lopun  modernisointien yhteydessä.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Palvelukseen | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tourville | Arsenal de Lorient | 16. maaliskuuta 1970 | 13. toukokuuta 1972 | 21. kesäkuuta 1974 | palveluksesta 16. kesäkuuta 2011 |
| Duguay-Trouin | Arsenal de Lorient | 26. helmikuuta 1971 | 1. kesäkuuta 1973 | 17. syyskuuta 1975 | palveluksesta 13. heinäkuuta 1999 |
| De Grasse | Arsenal de Lorient | 14. kesäkuuta 1972 | 30. marraskuuta 1974 | 1. lokakuuta 1977 | palveluksesta 5. toukokuuta 2013 |
Tonstad

| Tonstad |
| --- | --- |

 Tonstad
 Koordinaatit: 58°39′45″N, 6°43′00″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Agder
Kunta:  Sirdal
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,3 km²
Väkiluku (2023):  880
 – Väestötiheys:  676,9 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tonstad on taajama Sirdalin kunnassa Agderin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 1,3 neliökilometriä ja asukasluku 880 vuonna 2023.
Vuosina 1903–1960 Tonstad oli itsenäinen kunta.
Tonstadin kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tonstad Wikimedia Commonsissa
Tuulikki Jokinen

Tuulikki Jokinen (o.s. Puttonen, s. 3. helmikuuta 1962 Laukaa) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen aitajuoksija. Hänen seuranaan oli vuoteen 1986 saakka Vaajakosken Kuohu, jonka jälkeen hän siirtyi urheilemaan Hämeenlinnan Kisan riveihin. Hän vastasi itse omasta valmennuksestaan. Kalevan kisoista Jokinen saavutti pronssia 400 metrin aitajuoksusta vuonna 1987. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kisoista pronssia sekä 400 metrin juoksusta vuonna 1988 että 300 metrin aitajuoksusta vuonna 1989. Virallisissa kilpailuissa Jokinen ei ole esiintynyt vuoden 1989 jälkeen.
Tuulikki Hämäläinen

| Tuulikki Hämäläinen> Ministeri sosiaali- ja terveysministeriössä |
| --- | --- |
 Holkerin hallitus 1.3.1990–25.4.1991  
Edeltäjä:  Tarja Halonen
Seuraaja:  Terttu Huttu-Juntunen
Kansanedustaja
 26.3.1983–23.3.1999  
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. marraskuuta 1940 Helsinki
Kuollut: 23. lokakuuta 2023 (82 vuotta)
Ammatti:  ekonomi
Tiedot
Puolue:  SDP
Tuulikki Katriina Hämäläinen (o.s. Ojala, 25. marraskuuta 1940 Helsinki – 23. lokakuuta 2023) oli suomalainen toimittaja ja SDP:n kansanedustaja ja ministeri.
Hämäläisen vanhemmat olivat laitosmies Jaakko Kustaa Ojala ja kutoja Alma Anna-Liisa Hellberg. Hämäläinen pääsi ylioppilaaksi 1959 ja suoritti ekonomin tutkinnon 1964. Hän oli Valtion tietokonekeskuksessa sihteerinä 1963–1964, Radion uutistoimituksessa politiikan ja työmarkkina-asioiden erikoistoimittajana 1965–1983 sekä sosiaali- ja terveysministerin poliittisena sihteerinä 1979–1980.
Hämäläinen oli SDP:n kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä 1983–1999. Hän oli eduskunnan maa- ja metsätalousvaliokunnan varapuheenjohtajana 1983–1986, talousvaliokunnan puheenjohtajana 1995–1998 ja valtiovarainvaliokunnan varapuheenjohtajana 1995. Hämäläinen toimi II sosiaaliministerinä Holkerin hallituksessa 1990–1991 alanaan sosiaali-, alkoholi- ja tasa-arvoasiat.
Hämäläinen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1982 ja 1988 presidentinvaaleissa. Hän oli mukana kunnallispolitiikassa Hyvinkään kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 1977, valtuuston puheenjohtajana 1984–1987 sekä kaupunginhallituksen puheenjohtajana 1981–1984.
Toivo Hokkanen

Oiva Toivo Hokkanen (7. elokuuta 1895 Mikkeli – 1. kesäkuuta 1918) oli suomalainen taidemaalari.
Hokkanen opiskeli Taideteollisen keskuskoulun iltakursseilla 1914 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1915–1916.
Suomen sotasurmat 1914–1922 tietokannan mukaan Hokkanen olisi ammuttu Usmanassa tai Paanajärvellä elokuussa 1918 hänen ollessaan mukana Itä-Karjalan retkikunnassa.
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Toivo Hokkanen
Tobias Hysén

Tobias Hysén
Glenn Tobias Hysén (s. 9. maaliskuuta 1982 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija.
Hysén on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän voi pelata myös keskikentällä hyökkäävässä roolissa.
Hysén on edustanut Allsvenskanin IFK Göteborgia vuodesta 2007 lähtien. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Ruotsin maajoukkueessa vuonna 2005.
Hysénin isä Glenn on entinen jalkapalloilija. Myös hänen velipuolensa Alexander ja Anton ovat jalkapalloilijoita.
Aiemmat seurat

2002–2003  Häcken (Superettan)
2004–2006  Djurgården (Allsvenskan)
2006–2007  Sunderland (Mestaruussarja)
Saavutukset

Allsvenskanin mestaruus 2005
Ruotsin cupin voitto 2004, 2005, 2008
Ruotsin supercupin voitto 2008
Englannin Mestaruussarjan voitto 2007
Allsvenskanin paras maalintekijä (jaettu) (18 maalia) 2009
Trond Henriksen

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Trond Børge Henriksen
Syntymäaika: 28. huhtikuuta 1964 (ikä 60)
Syntymäpaikka: Trondheim, Norja
Lempinimi: Rambo
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1983–1993 |  Rosenborg BK | 193(10) |
Maajoukkue
|   |  Norjan maajoukkue | 20(0) |
Valmennusura
  2006–2007 2007–2008 2009–2012 2018–2020 2020:  Rosenborg Juniorit  Rosenborg BK (apuv.)  Rosenborg BK  Rosenborg BK (apuv.)  Rosenborg BK (apuv.)  Rosenborg BK
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Trond Henriksen (s. 28. huhtikuuta 1964) on norjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja.
Ura pelaajana

Henriksen pelasi koko kymmenvuotisen uransa ajan Rosenborg BK:n joukkueessa. Hän oli voittamassa Nils Arne Eggenin dynastiassa viittä Norjan mestaruutta ja kolmea cupia. Suoraviivaisesta pelityylistään tunnettu Henriksen oli suosittu Rosenborg-kannattajien keskuudessa, ja sai lempinimen Rambo. Hän pitää hallussaan Rosenborgin keltaisten korttien ennätystä 29 varoituksellaan.
Meriitit pelaajana
Norjan mestaruus (5): 1985, 1988, 1990, 1992, 1993
Hopeaa (2): 1989, 1991
Norjan Cup (3): 1988, 1990, 1992
Hopeaa: 1991
Ura valmentajana

Henriksen työskenteli peliuransa jälkeen postinjakajana kunnes siirtyi Rosenborgin juniorivalmentajaksi. Knut Tørum nosti Henriksenin apuvalmentajakseen kaudella 2006. Tørumin erottua tehtävistään lokakuussa 2007 Henriksen siirtyi Rosenborgin päävalmentajaksi. Hän hoiti tehtäviään kesäkuun alkuun 2008, jolloin ruotsalainen Erik Hamrén siirtyi Rosenborgin peräsimeen.  Henriksenin johdolla RBK pelasi kaudella 2008 yhdeksän ottelua ja oli Hamrénin tullessa päävalmentajaksi Tippeligaenissa viidentenä (4-1-4) 10 pistettä sarjakärki Stabæk IF:ää perässä. Henriksen jatkoi Hamrénin ja myöhemmin Nils Arne Eggenin apuvalmentajana.
Henriksen siirtyi kauden 2012 jälkeen edustusjoukkueen valmennustiimistä Rosenborgin junioritoiminnan koordinaattoriksi. Valmennustehtäviin hän palasi tammikuussa 2018, kun hänestä tuli Rosenborgin II-joukkueen päävalmentaja. Kesällä 2018 hän palasi edustusjoukkueen apuvalmentajaksi.
Kesäkuussa 2020 Henriksen korvasi potkut saaneen Eirik Hornelandin Rosenborgin päävalmentajana. Rosenborg korvasi Henriksenin Åge Hareidella elokuussa 2020.
Thomas Rüfenacht

| Thomas Rüfenacht |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. helmikuuta 1985 (ikä 39) Meggen, Sveitsi
Kansalaisuus:   Sveitsi  Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–
Aik. seurat:  SCL Tigers (NLA) EHC Visp (NLB) Lausanne HC (NLB) Genève-Servette HC (NLA) EV Zug (NLA) HC Lugano (NLA) SC Bern (NLA) HC Ambrì-Piotta (NLA)
Thomas Rüfenacht (s. 22. helmikuuta 1985 Meggen, Sveitsi) on sveitsiläis-yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Seuraura

Rüfenacht syntyi Sveitsissä, mutta muutti jo lapsena perheineen Yhdysvaltoihin. Hän suoritti siellä high schoolin sekä sotakoulu Culver Military Academyn, jonka jälkeen Rüfenacht palasi kaudeksi 2003–2004 Sveitsiin ja siirtyi SC Langnaun organisaatioon. Hän pelasi kauden aikana SCL Tigersin National League A -joukkueessa kymmenen runkosarja- ja yhden playout-ottelun tehden yhden maalin. Kaudella 2004–2005 Rüfenacht pelasi siellä 13 runkosarjaottelua.
Kaudeksi 2005–2006 Rüfenacht siirtyi Sveitsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle National League B:n EHC Vispiin. Kaudella 2006–2007 hän jakoi tehoilla 26+35=61 joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Terry Yaken kanssa kanssa ja oli sijoittui sisäisessä pistepörssissä toiseksi hänen jälkeensä. Kaudeksi 2007–2008 Rüfenacht siirtyi jatkamaan NLB-uraansa Lausanne HC:hen, jonka toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies hän oli tehoilla 26+29=55. Rüfenacht vahvisti loppukaudella myös NLA-joukkue Genève-Servette HC:tä, jossa hän pelasi kolme runkosarja- ja viisi playoff-ottelua. Kaudella 2008–2009 Rüfenacht oli Lausannen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Alain Miévillen jälkeen tehoilla 22+29=51. Hän voitti kauden päätteeksi NLB:n mestaruuden. Rüfenacht pelasi kauden aikana myös yhden NLA-ottelun lainalla Servettessä.
Rüfenacht siirtyi kaudeksi 2009–2010 NLA-joukkue EV Zugiin. Hänen ensimmäinen kokonainen kautensa liigassa toi 44 runkosarjaottelussa tehot 8+8=16 ja 13 playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Kaudella 2010–2011 Rüfenacht sijoittui 119 minuutillaan NLA:n jäähypörssissä kolmanneksi. Kaudella 2011–2012 hän voitti liigan jäähypörssin 112 minuutillaan. Kaudeksi 2012–2013 Rüfenacht siirtyi HC Luganoon. Hän oli tehoilla 14+17=31 joukkueen toiseksi paras maalintekijä Ilkka Heikkisen kanssa sekä sijoittui sisäisessä pistepörssissä kolmanneksi. Kaudella 2013–2014 Rüfenacht oli 11 osumallaan Luganon kolmanneksi paras maalintekijä.
Kaudeksi 2014–2015 Rüfenacht siirtyi SC Berniin, jossa hän voitti kauden aikana Sveitsin Cupin. Kauden 2015–2016 päätteeksi Rüfenacht voitti Sveitsin-mestaruuden, kuten myös kauden 2016–2017 päätteeksi, jolloin hänet valittiin NLA:n pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Ura > Maajoukkueura

Rüfenacht edusti Sveitsiä Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Hän pelasi myös MM-kilpailuissa vuosina 2014 ja 2017. Yhteensä Rüfenacht on pelannut 46 A-maaottelua tehopistein 3+9=12. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 5. huhtikuuta 2013 Fribourgissa Venäjää vastaan. Rüfenacht sai ottelussa myös syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Matthias Bieberin tekemään maaliin. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki Euro Hockey Challengessa 24. huhtikuuta 2015 Grenoblessa Ranskaa vastaan.
Muuta

Rüfenachtin isoveli Dan on entinen jääkiekkomaalivahti, joka pelasi urallaan kaksi NLA-ottelua SCL Tigersissa kaudella 2004–2005.
Toivo Hossola

Toivo Hossola (28. maaliskuuta 1895 Joutsa – 21. syyskuuta 1946) oli suomalainen agronomi ja päätoimittaja.
Hossolan vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Hossola ja Wilhelmiina Ala-Hulikkala. Hän pääsi ylioppilaaksi 1916 ja valmistui agronomiksi 1921. Hossola teki vuonna 1923 opintomatkan Skandinavian maihin ja Saksaan.
Hossola oli Ahlmanin maamieskoulussa opettajana 1921–1923, Suomen sianjalostusyhdistyksen konsulenttina 1923–1925, Karjatalous- ja Karjantuote-lehtien toimitussihteerinä 1925–1929 sekä Suomen laidunyhdistyksen toiminnanvalvojana ja rahastonhoitajana 1928-1933. Hän oli Suomenmaa-lehden taloudenhoitajana 1929–1933 ja lehden vastaavana toimittajana 1929. Tämän jälkeen Hossola oli Kirjapaino Oy Maan toimitusjohtajana 1932–1933 ja Pietarsaaren Konepaja Oy:n pääedustajana vuodesta 1933. Osastosihteerinä toiminut Hossola oli vuodesta 1939 lähtien kansanhuoltoministeriön yleisen osaston työvoimatoimiston päällikön agronomi Mikael Johannes Kaltion apulaisena.
Toivo Hossola oli naimisissa vuodesta 1921 Anni Sofia Paasosen kanssa.
Julkaisuja

Sianhoidon opas. Tekijä, Tampere 1926, 2. painos ja uudemmat Suomen sianjalostusyhdistys, Helsinki/Kangasala 1926, 5. painos 1933, ruotsiksi nimellä Kortfattad handledning i svinskötsel ; övers. av W. Schulman. Finlands Svinavelsförening, Tammerfors 1927, 2. painos 1932
Yleinen kotieläinnäyttely Lahdessa kesäk. 23-26 p:nä 1927: kertomus. Lahti 1928 (toimittaja)
Tolsa (Kirkkonummi)

Tolsa (ruots. Tolls) on kunnanosa Kirkkonummella. Tolsa sijaitsee Kirkkonummen keskustasta noin kolme kilometriä itään päin.
Tolsan halkoo Kantatie 51. Tolsan eteläinen osa on omakotitaloaluetta. Kantatien 51 pohjoispuolella sijaitsee Tolsan rautatieasema sekä Laajakallion asuinalue, jonka joissain yhteyksissä mainitaan olevan Tolsan aluetta, kun taas toisinaan sen mainitaan olevan oma taajamansa. Tolsan vanha-alue kuitenkin käsittää alueen Drusibackanin länsipuolelta vanhan Tolsan koulun ympäristön eli Länsiväylän eteläpuolen.