Alfons Håkans
Historia > Laajentuminen Baltiassa (2013)

Vuonna 2010 Alfons Håkansilla oli noin 30 alusta, joista suurin osa oli jäänmurtoon soveltuvia hinaajia. Yhtiö toimi kaikissa Suomen satamissa Kaskisten ja Haminan välillä. Kun Arctia Shippingin jäänmurtaja Botnica oli estynyt, valtio vuokrasi aluksi yhdeksi kuukaudeksi yhtiön omistaman Zeus-jäänmurtajan. Keväällä 2011 Alfons Håkans vuokrasi Suomenlinnan kuivatelakan Helsingistä. Lokakuussa Suomen valtio teki ensimmäistä kertaa pitkäaikaisen vuokrasopimuksen yksityisen yrityksen omistamasta jäänmurtajasta. Viideksi vuodeksi talvikausiksi vuokrattu Zeus avusti kauppamerenkulun kannalta kriittisten meriväylien jäänmurrossa. Yhtiöllä oli noin 40 alusta ja sen toimintaan kuului Suomenlinnan telakka- ja laivakorjaustoiminnan lisäksi vaativat merikuljetukset, offshore -tehtävät ja meripelastus. Vuonna 2013 Alfons Håkans vuokrasi Ruissalon telakan Turun kaupungilta käyttöönsä vuoteen 2062 asti. Suomenlinnan ja Ruissalon telakan vuokraukset mahdollistivat Håkansin omavaraisuuden huolloissa, sekä asiakkaiden palvelun pienalusten huolloissa Ruissalossa että suurten alusten telakoinneissa Suomenlinnassa.
Joulukuussa 2013 Alfons Håkans kertoi ostavansa Virossa toimivan AS PKL -satamahinaajavarustamon. PKL:llä oli neljätoista hinaajaa, jotka sijaitsivat Virossa Tallinnan, Sillamäen, Muugan ja Paldiskin satamissa sekä Latviassa Riian ja Ventspilsin satamissa. PKL:n omisti luxembourgilainen sijoitusrahasto Amber Trust. Kun finanssikriisi iski vuonna 2008, Amber Trustin tavoitteena oli saada tuottoa sijoituksestaan, ja se alkoi etsiä ulospääsyä eli myyntiä omistamalleen osuudelle PKL:stä. Tämä myyntipaine teki PKL:stä houkuttelevan ostokohteen, ja Alfons Håkans Oy käytti tilannetta hyväkseen laajentaakseen toimintaansa Baltiassa.
PKL:n hankinta ei ollut yksinkertaista. Vuoden 2008 finanssikriisi oli vaikeuttanut lainojen saantia erityisesti merenkulun sektorilla, jota pidettiin yleisesti korkean riskin alana. Suomalaiset pankit eivät olleet halukkaita rahoittamaan hanketta, sillä hinaajavarustamon luottokelpoisuus oli heikentynyt globaalin talouskriisin myötä. Tämä oli erityisen ongelmallista, koska Alfons Håkans Oy tarvitsi merkittävää rahoitusta PKL:n ostoa varten.
Håkansit neuvottelivat pitkään Skandinaviska Enskilda Bankenin (SEB) kanssa varmistaakseen yrityskaupan rahoituksen. Rahoituksen vakuutena oli yhtiön sekä Håkansin suvun henkilökohtainen omaisuus. SEB:n rahoituksen ehtona oli myös, että Joakim Håkans sitoutuisi henkilökohtaisesti hankkeeseen, mikä merkitsi, että hänen oli oltava mukana vakuuksissa osana perheen ylisukupolvista sitoutumista liiketoimintaan. Lisäksi kaupan rahoituksessa auttoi Håkansin onnistunut liiketoimi, jossa yhtiö myi kaksi jäävahvistettua hinaajaa, Tritonin ja Poseidonin, hollantilaiselle varustamolle. Näiden hinaajien myynti vapautti tarvittavaa pääomaa, joka kevensi Håkansin velkataakkaa ja auttoi turvaamaan lisärahoituksen PKL:n ostoon.
Stefan Håkansin mukaan yrityskauppa tuki yhtiön tavoitetta olla yksi pohjoisen Itämeren satamahinaus- ja jäänmurtoalan merkittävimpiä toimijoita. PKL:n oston myötä Alfons Håkans saavutti merkittävän aseman Baltian satamissa, ja yrityksestä tuli koko Itämeren alueen suurin toimija satamahinauksen ja jäänmurron alalla. Yritysoston myötä Alfons Håkansista tuli Suomen ja Baltian maiden suurin varustamo alusten lukumäärässä laskettuna, jolloin sillä oli yhteensä yli 40 hinaajaa.  Yrityskaupan jälkeen Stefan Håkans vetäytyi sivuun yhtiön toiminnasta ja hänen poikansa Joakim Håkans otti johtovastuun yrityksestä. PKL-kaupan myötä syntyi uusi yksikkö, Alfons Hakans AS, jonka pääkonttori sijaitsee Tallinnan Noblessnerissa.