stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kokemäki
Hallinto ja politiikka

Kokemäen kaupunginjohtajana toimii Teemu Nieminen. Hänet valittiin tehtäväänsä joulukuussa 2020. Niemisen edeltäjä oli Nina Kivi, joka irtisanoutui tehtävästään syyskuussa 2020. Hänet valittiin kaupunginjohtajaksi kesäkuussa 2018. Kiven edeltäjä oli Reijo Siltala, joka aloitti kaupunginjohtajana elokuussa 2014.
Kokemäen kaupunginvaltuustossa on 27 jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii Marjatta Sutinen. Kaudella 2021–2025 keskustalla on 8 paikkaa, SDP:llä 6, perussuomalaisilla 5, vasemmistoliitolla 4, kokoomuksella 3 ja kristillisdemokraateilla 1.
Kaupunginhallituksessa 9 jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii Juhani Seppälä.
| Vuoden 2021 kuntavaalien tulos Kokemäellä> Puolue | Vuoden 2021 kuntavaalien tulos Kokemäellä> Äänimäärä | Vuoden 2021 kuntavaalien tulos Kokemäellä> Prosenttimäärä | Vuoden 2021 kuntavaalien tulos Kokemäellä> Paikkamäärä | Vuoden 2021 kuntavaalien tulos Kokemäellä> Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomen Keskusta | 898 | 28,4 | 8 | 0 |
| Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 637 | 20,2 | 6 | -1 |
| Perussuomalaiset | 635 | 20,1 | 5 | +2 |
| Vasemmistoliitto | 478 | 15,1 | 4 | -1 |
| Kansallinen Kokoomus | 418 | 13,2 | 3 | -1 |
| Suomen Kristillisdemokraatit | 91 | 2,9 | 1 | +1 |
| Piraattipuolue | 2 | 0,1 | 0 | 0 |
Lähde:
Tunnettuja Kokemäellä syntyneitä tai vaikuttaneita henkilöitä

| --- | --- |
 Eemeli Aakula, kansanedustaja  Gust Aakula, amerikansuomalainen toimittaja ja anarkosyndikalisti  Gustaf Adolf Avellan, kielentutkija ja -kääntäjä  Helena Futtari, näyttelijä ja lausuja  Ari Hakahuhta, toimittaja  Teemu Heino, taekwondo-urheilija  Lars Hordeel, Ylä-Satakunnan ja Turun linnan vouti  E. J. Horelli, lääkintöneuvos  Erkki Horelli, maanviljelysneuvos  Toivo Horelli, poliitikko  Väinö Horelli, professori  Martti Jalkanen, Kokemäen kaupunginjohtaja 1984–2013  Frans Peter von Knorring, kirkkoherra, Ahvenanmaan koululaitoksen isä  Aapo Korkeaoja, performanssitaiteilija  Juha Korkeaoja, poliitikko  Teemu Lehtilä, näyttelijä  Svante Lehtonen, ammattiyhditysmies ja toimittaja  Kullervo Manner, toimittaja ja poliitikko  Mika Marila, alppihiihtäjä  Juhani Merikallio, radiotoimittaja  Saija Ketola, sarjakuvataiteilija :  Tyyne Paasivuori, kansanedustaja  Osmo Pertola, ”Kokemäen Uuno”, viihdetaiteilija  Antti Potila, entinen pääjohtaja  Pekka Puustinen, taloutieteilijä  Hilda Rintanen, kirjailija  Jorma Rudanko, oikeusneuvos  Seppo Ruohonen, energianeuvos  Erkki Ryömä, poliitikko  J. Savolainen, muusikko  Pablo Seppä, muusikko, näyttelijä  E. N. Setälä, professori, valtioneuvos  Reijo Siltala, tohtori, kaupunginjohtaja  Ville-Juhani Sutinen, runoilija, suomentaja ja kirjallisuuskriitikko  Jan Timoska, jalkapalloilija  Sampsa Timoska, jalkapalloilija  Matti Toivonen, toimittaja, laulaja ja humoristi  Pirjo Tuominen, toimittaja ja kirjailija  Telma Tuulos, koreografi  Verner Viitasaari, puutarhuri  Niilo Virtanen, Kominternin asiamies
Liikenneyhteydet

Kokemäen kautta kulkevat Vihdin ja Porin välinen Valtatie 2, Nokian ja Porin välinen valtatie 11 sekä Rauman ja Kouvolan välinen valtatie 12.
Tampereen ja Porin välisellä rautatiellä liikennöivät matkustajajunat pysähtyvät Kokemäen rautatieasemalla (ent. Peipohjan asema). Aseman lähellä valtatie 2:n varrella on Helsingin ja Porin välisten pikavuorobussien pysäkki. Alkuperäinen Kokemäen rautatieasema sijaitsi nykyisestä asemasta noin kolme kilometriä Tampereen suuntaan. Muita Kokemäellä sijainneita rautatieliikennepaikkoja ovat olleet Risten ja Kyttälän asemat sekä Järilän seisake. Kyttälän ja Risten sekä vanhan Kokemäen aseman toiminnot lopetettiin vuonna 1983. Kokemäki–Rauma-radalla on vain tavaraliikennettä; rataosan henkilöliikenne lakkautettiin vuonna 1988.
Kokemäellä sijaitsee harrasteilmailun käytössä oleva Piikajärven lentokenttä. Lähin lentoasema on Porin lentoasema.
Vesiliikenne Kokemäenjoella on rajoitettua, sillä vesivoimalaitokset Kokemäellä ja Harjavallassa estävät lähes täysin pidemmän matkan liikenteen. Paikallinen veneily ja muu joen virkistyskäyttö on kuitenkin suosittua.
Liikenneyhteydet > Etäisyyksiä Kokemäeltä

Harjavalta 12 km
Helsinki 200 km
Huittinen 20 km
Hämeenlinna 140 km
Pori 40 km
Rauma 50 km
Tampere 95 km
Turku 90 km
Koulutus

Kokemäen kaupungin alakouluverkko on viime vuosina supistunut, kun perusopetusta luokille 1 – 6 antavia kouluja on suljettu. Jäljellä ovat Lähteenmäen koulu, Tulkkilan koulu ja Tuomaalan koulu. Kokemäen yhteiskoulun rakennuksissa toimivat yläkoulun luokat 6 – 9, erityisopetus, Kokemäen lukio ja sen aikuislinja sekä Kokemäen kansalaisopisto.
Ammatillista koulutusta tarjoavat kaksi toisen asteen ammatillisen koulutuksen kuntayhtymää. Satakunnan koulutusyhtymän eli SATAEDUn Kokemäen yksikön opetustilat sijaitsevat Peipohjassa. Saskyn SASKY tilat sijaitsevat Tulkkilasta pohjoiseen Kuoppalassa ja opistolle hankittu opetustarha Karimaan puutarha sijaitsee Paistilassa.
Yliopiston järjestämiä kursseja, joita tarjoavat Länsi-Suomen Kesäyliopisto ja Avoin yliopisto, voi opiskella Kokemäellä. Myös Huittisten musiikkiopiston sivupiste toimii Tulkkilassa. Tulkkilassa on Liikenneopiston toimipiste.
Aiemmin Peipohjassa toiminut Räisälän kansanopisto on nyttemmin lakkautettu.
Elinkeinoelämä

Kokemäellä toimii tällä hetkellä yli 400 yritystä. Graafinen ala, metalliteollisuus sekä kuljetusala ovat paikkakunnan avaintoimialoja. Myös maatalous (muun muassa erikoiskasvien viljely) ja uusimpana hyvinvointipalvelut ovat Kokemäellä vahvasti edustettuja.
Elinkeinoelämä > Suurimmat työnantajat

Työnantajan nimen perässä on työntekijöiden lukumäärä.
Kokemäen kaupunki, 320
Lehtosen Konepaja Oy (metallituotteiden valmistus), 140
Peiron Oy (metallien valu), 125
Cemt-Trans Oy, 110
Keski-Satakunnan terveydenhuollon kuntayhtymä, 82
Sinituote Oy, 80
Kokemäenjokilaakson ammattioppilaitos, 70
Kokemäen kihlakunnanvirasto, 51 (66)
Sasky, Kokemäki, 50
Finnamyl Oy (perunatärkkelysteollisuus), 25 (66)
Satakunnan verotoimisto Kokemäen toimipiste, 23 (30)
Palvelua Kokemäellä > Valtion palveluita

Kihlakunnanvirasto, KELA (auki kaksi päivää viikossa), tiemestaripiirin sivutoimisto, VR Kokemäen asema, Avena Siilot Oy:n viljavarasto ja Satakunnan veropiirin Kokemäen toimipiste sijaitsevat kaikki Kokemäen keskustaajamassa.
Palvelua Kokemäellä > Virkistäytyminen

Kokemäellä sijaitsee Juhannusraveistaan tunnettu ravirata. Muita virkistysmahdollisuuksia ovat esim. uimahalli, Pitkäjärven vapaa-ajankeskus, Ammattiopiston palloiluhalli, Haapahuhdan ratsastustalli, Risten JM- ja Motocross-rata, Järilän FK-rata, Järilän hiihtokeskus, Piikajärven lentokenttä sekä jäähalli Teljä Areena. Uusia projekteja ovat muun muassa golfkenttä Pitkäjärvelle sekä keskuspuisto Tulkkilantien varteen.
Palvelua Kokemäellä > Matkailukohteet

Historiallinen Pyhän Henrikin saarnahuone sijaitsee kaupungin keskustassa. Arkkitehti Pehr Johan Gylichin suunnitteleman kappelin sisällä on asumus, jossa Piispa Henrik tarun mukaan vietti viimeisen yönsä, ennen kuin Lalli surmasi hänet Köyliönjärven jäällä.
Kokemäellä on Kustaa III:n kivikirkko, joka on seissyt kallioisella kirkonmäellä Kokemäen keskustassa yli 200 vuotta. Kirkon ensimmäiset luonnokset piirsi J. Sytti ja niitä täydensi C. F. Adercrantz. Luonnonkivikirkko rakennettiin v. 1780–1786.
Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto perustettiin vuonna 1993. Pinta-alaltaan 27 km² kokoinen kansallispuisto koostuu lintujärvenä tunnetusta Puurijärvestä ja viidestä kermikeidassuosta; Aron-, Iso-, Kiettareen-, Korkea- ja Ronkansuosta. Järvellä pesi vuonna 1993 yli 30 lajia kokonaisparimäärän noustessa yli 1500 pariin.
Kokemäen matkailukohteet löytyvät www.kokemaenjokilaakso.com.
Muita tutustumisen arvoisia kohteita:
Asemapäällikön koti
Anttilan Puutarhatila/tilamyymälä
Karimaan puutarha
Kokemäen maatalousmuseo
Kokemäen Seuratalo
Kokemäen sähkömuseo
Kokemäen ulkomuseo
Käräjämäki
Ompelijan museokoti
Orjapaaden kalliot
Pyhän Marian kirkon sakaristo
Säpilän riippusilta
Villa Cumasta Kokemäen kaupunkiin -kulttuurireitistö
Palvelua Kokemäellä > Matkailijalle tärkeät palvelut

Kokemäen matkatoimisto
Palvelua Kokemäellä > Ruokakaupat

S-market Kokemäki
K-Supermarket Teljänportti
Lidl
Kauvatsan kyläkauppa
Tokmanni
Palvelua Kokemäellä > Ruokapaikat ja kahvilat

Kahvi ja ruokapaikka Salkkari
Teboil Kokemäki (kahvio ja pikaruokaa)
Belda Pizza-pizeria
Ravintola Vanha Silta
Grilli City-grilli
Café Uno
Palvelua Kokemäellä > Huoltoasemat/ tankkauspaikat

St1
Neste
Teboil
ABC
Gulf Kauvatsa
Palvelua Kokemäellä > Tapahtumat

Vastavirtarock-rockfestivaali ja muutakin ohjelmaa, kuten näyttelyitä, konsertteja ja rompetori järjestetään Kokemäellä kesäisin. Erikoisuutena voidaan mainita WC-rulliin liittyvät tapahtumat, mm. pituusheiton SM-kisat (v. 2008) ja wc-paperirullapyramidin rakentaminen (v. 2010).
Kokemäen raviradalla järjestettävät perinteiset kaksipäiväiset juhannusravit keräävät vuosittain paikalle tuhansia raviharrastajia.
Satasoitto -musiikkifestivaali järjestetään vuosittain elokuussa.
Palvelua Kokemäellä > Paikallislehdet

Valtaväylä
Jokilaakso
Sydän-Satakunta
Kulttuuri > Murre

Kokemäen alueella puhutun kielen perustana on Ala-Satakunnan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään.  Ala-Satakunnan murretta puhutaan paikallisin variaatioin Kokemäen ja Huittisten emäpitäjien alueella.
Ystävyyskaupungit

Põltsamaa, Viro
Lier, Norja
Falköping, Ruotsi
Hobro, Tanska
Kylät

Aakula, Askola, Haavasoja, Haistila, Hampula, Harola, Hassala, Herttola, Hintikkala, Huivoo, Hyrkölä, Häyhtiönmaa, Järilä, Kaarenoja, Kakkulainen, Kankaantausta, Kareksela, Kaukaritsa, Kaurula, Kauvatsa, Keipilä, Ketola, Kiettare, Kiusala, Kokemäen kartano, Korkeaoja, Koskenkylä, Krannila, Krootila, Kuittilo, Kukola, Kuoppala, Kuurola, Kyttälä, Köömilä, Laikko, Lempainen, Mattila, Meinikkala, Paistila, Pappila, Peipohja, Pelhola, Penttilä, Pirkkinäinen (Birknäs), Pukkala, Pumpala, Purjala, Pyhänkorva, Pälpälä, Rajaoja, Riste, Ronkka, Rudanko, Ruikkala, Ryytsälä, Sonnila, Säpilä, Talonen, Teikari, Tulkkila, Tuomaala, Vallila, Viikari, Villiö, Vitikkala, Vuolle (Vuoltee, ruots. Vuoltis), Ylistaro, Äimälä, Öykkäri
Kylät > Entisen Kauvatsan kunnan henkikirjakylät

Ahvenus, Jalonoja, Kauvatsa, Kotka, Kulkkila, Kuoppakoski, Lievikoski, Piilijoenmaa, Piitanoja, Puurila, Rutuna, Sampu, Työtilä, Yttilä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kokemäki Wikimedia Commonsissa
Kokemäen kaupunki
Tilastokeskus – Kokemäen avainluvut
| n k Satakunnan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Eura  Eurajoki  Harjavalta  Huittinen  Jämijärvi  Kankaanpää  Karvia  Kokemäki  Merikarvia  Nakkila  Pomarkku  Pori  Rauma  Siikainen  Säkylä  Ulvila 
Entiset kunnat:  Ahlainen  Hinnerjoki  Honkajoki  Honkilahti  Kauvatsa  Kiukainen  Kodisjoki  Kullaa  Köyliö  Lappi  Lavia  Luvia  Noormarkku  Porin maalaiskunta  Rauman maalaiskunta  Vampula 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 2 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Ilmakuva Kokemäeltä.
Piispa Henrik ja Lalli.
Töyhtöhyyppä
Tulkkilan silta
Kokemäen rautatieasema
Kokemäen lukio
Pyhän Henrikin Saarnahuone
Kokemäen kirkko
369 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku eaa. · 300-luku eaa. · 200-luku eaa.
Vuosikymmenet: 400-luku eaa. · 390-luku eaa. · 380-luku eaa. · 370-luku eaa. · 360-luku eaa. · 350-luku eaa. · 340-luku eaa. · 330-luku eaa. · 320-luku eaa. · 310-luku eaa. · 300-luku eaa. · 290-luku eaa.
Vuodet: 400 eaa. · 399 eaa. · 398 eaa. · 397 eaa. · 396 eaa. · 395 eaa. · 394 eaa. · 393 eaa. · 392 eaa. · 391 eaa. · 390 eaa. · 389 eaa. · 388 eaa. · 387 eaa. · 386 eaa. · 385 eaa. · 384 eaa. · 383 eaa. · 382 eaa. · 381 eaa. · 380 eaa. · 379 eaa. · 378 eaa. · 377 eaa. · 376 eaa. · 375 eaa. · 374 eaa. · 373 eaa. · 372 eaa. · 371 eaa. · 370 eaa. · 369 eaa. · 368 eaa. · 367 eaa. · 366 eaa. · 365 eaa. · 364 eaa. · 363 eaa. · 362 eaa. · 361 eaa. · 360 eaa. · 359 eaa. · 358 eaa. · 357 eaa. · 356 eaa. · 355 eaa. · 354 eaa. · 353 eaa. · 352 eaa. · 351 eaa. · 350 eaa. · 349 eaa. · 348 eaa. · 347 eaa. · 346 eaa. · 345 eaa. · 344 eaa. · 343 eaa. · 342 eaa. · 341 eaa. · 340 eaa. · 339 eaa. · 338 eaa. · 337 eaa. · 336 eaa. · 335 eaa. · 334 eaa. · 333 eaa. · 332 eaa. · 331 eaa. · 330 eaa. · 329 eaa. · 328 eaa. · 327 eaa. · 326 eaa. · 325 eaa. · 324 eaa. · 323 eaa. · 322 eaa. · 321 eaa. · 320 eaa. · 319 eaa. · 318 eaa. · 317 eaa. · 316 eaa. · 315 eaa. · 314 eaa. · 313 eaa. · 312 eaa. · 311 eaa. · 310 eaa. · 309 eaa. · 308 eaa. · 307 eaa. · 306 eaa. · 305 eaa. · 304 eaa. · 303 eaa. · 302 eaa. · 301 eaa. · 300 eaa. · 299 eaa.
Tapahtumia

Aleksanteri nousi Ferain tyranniksi.
Valsgärden kalmisto

| Valsgärden kalmisto> Valsgärde gravfelt |
| --- | --- |
 Valsgärden kalmistokumpuja
Sijainti
 Valsgärden kalmisto
Koordinaatit:  59°55′33.96″N, 17°37′35.04″E
Valtio:  Ruotsi
Historia
Tyyppi:  Kalmisto
Huippukausi:  Merovingi- ja Viikinkiaika
Valtakunta:  Ruotsi
Merkitys:  Laajassa kalmistossa loistohautoja
Aiheesta muualla
  Valsgärden kalmisto Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Loistoesineitä haudasta 8 entisöitynä Uppsalassa Gustavianum museossa.
Miekan kahvan koristeluita.
Haudan 8 kypärä läheltä näytettynä.
Haudan 6 kypärän valokuva vuodelta 1942
Valsgärden kalmisto sijaitsee Ruotsissa Uplannissa Uppsalan kunnassa, noin kolme kilometriä Vanhasta Uppsalasta pohjoiseen Valsgärden maatalon mailla. Se sijaitsee harjulla, jonka editse virtaa Fyrisån-joki leveän laakson keskellä. Kalmisto on merkittävä arkeologinen kohde, jonka avulla ymmärretään paremmin ruotsalaista rauta- ja viikinkiaikaa.
Historia

Kalmisto on osa jääkauden loppuvaiheissa syntynyttä Uppsalaåsenin harjujaksoa. Kivikaudella laakso oli vielä merenpohjaa, mutta maankohoamisen seurauksena se kohosi merenpinnan yläpuolelle kivikauden lopussa ja pronssikauden alussa. Nykyään kalmiston korkein kohta on 25 metriä merenpinnan yläpuolella. Harjun laki huuhtoutui ranta-aallokossa paljaaksi, mutta laakson syvänteet jäivät saven peittoon. Ensimmäinen selvä merkki ihmisistä on hauta numero 57. Sen jälkeen kumpualuetta lienee käytetty jatkuvasti.
Valsgärdenissä alkoi maanviljely harjujen hieta-alueilla ja karjanhoito alavilla niityillä. Aurojen kehittyessä viljelymaiksi valittiin  laakson savimaita. Vanhoissa asiakirjoissa mainitaan lähiseudun maatiloista Ensta (vuonna 1302), Fullerö (1299), Hämringe (1365) ja Vallskog (1321). Valsgärde mainitaan pienenä maatilana vasta 1540. Silloin sillä ei ollut enää rautakauden suurtilan mainetta ja asemaa.
Valsgärden harjun käyttö voidaan jakaa kahteen vaiheeseen: Ensimmäinen alkaa alueen kohoamisesta merestä ja päättyy kansainvaellusajan loputtua. Toinen, intensiivisempi, jatkuu sekä vendel- (vastaa Suomen merovingikautta) että viikinkikauden ajan ja päättyy 1100-luvulla viimeisiin hautauksiin.
Historia > Tutkimus

Uppsalan yliopiston tutkijaseminaari tutki kalmistoa arkeologisesti vuosina 1928−1952. Aluksi löytyi venehauta ja muutama polttokuoppahauta. 1930-luvulla tutkittiin maaston syvennyksiä, kuten hautaa nro 57 vuonna 1932. Hienot hauta-antimet toivat tutkimukselle julkisuutta. Polttohautoja tutkittiin enemmän vuosina 1950−1952. Tässä vaiheessa alettiin suunnitella koko harjun kaivamista. Suunnitelmaa valmisteltiin koekaivanteiden ja -kuoppien sarjalla. Kalmistoa ei ole vieläkään tutkittu kokonaan – etenkin alueen varhaisvaiheista on vähän tietoa – joten lisätutkimuksia on odotettavissa.
Monet Valsgärden kaivauksien tuloksista on julkaistu erillisinä monografioina. Erityisesti rikkaimmat venehautaukset ovat saaneet kukin oman esityksensä. Niitä ovat julkaisseet Arwidsson (vuosina 1942, 1954 ja 1977), Dyfverman (1929), Fridell (1930) ja Odencrants (1933).
Kalmisto

Kalmistoalueen maanpäällisiä rakenteita näkyi runsaasti jo ennen ensimmäisten kaivauksien aloittamista. Harjulla erottui erillisiä maakumpuja ja kivilatomuksia, joiden reunakivetykset muodostivat pyöreitä, nelikulmaisia tai epäsäännöllisiä asetelmia. Reunakivetyksen sisäpuoli oli usein kivetty täyteen. Kuopparivistöt muodostivat erikoisen, laivalatomusta muistuttavan kuvion. Hautakammioiden romahdettua oli syntynyt kuoppia, joiden alla oli hauta-antimia ja vainajan jäännöksiä. Myös venehautauksien painumisesta syntyneet pitkittäiset, veneen muotoiset painaumat erottuivat maastosta helposti ja muodostivat pitkiä rinnakkaisten kuoppien rivejä. Harjun poikki kulkee raivattu ja tasoitettu tie. Sen arvellaan olevan peräisin rautakauden alkupuoliskolta. Myöhemmin harjuun kaivettiin neljä hiekkakuoppaa erään maatilan käyttöön. Niiden vuoksi on ilmeisesti tuhoutunut monta hautaa.
Haudat, joita tutkittiin 24 vuotta, ovat pääasiassa vendel- ja viikinkiaikaisia. Kalmistossa on 15 polttamatonta venehautaa ja 15 muuta ruumis- ja kammiohautausta, joista noin puolet on ajoitettu aikaan ennen 700 jaa. Lisäksi kalmistossa on vähintään 62 polttohautausta ja joukko muita arkeologisia kohteita. Viikinkiajan päättyessä venehautaukset loppuivat. Niiden tilalle tulivat 1000-luvulla kammiohautaukset. Niitä on löydetty viisi.
Kalmisto > Ensimmäiset merkit ihmistoiminnasta

Viikinkiajan aktiivisuuden takia monet merkit aiemmasta toiminnasta ovat saattaneet tuhoutua. Harjulta tunnetaan 17 rakennetta, jotka eivät liity hautauksiin. Niihin sisältyy kulttuurikerroksia ja jäänteitä nuotioista. Mäeltä ei kuitenkaan tunneta yhtään asuinpaikkaa, ja se onkin saattanut olla liian jyrkkäpiirteinen asumiseen. Erään haudan täytemaasta löytyi piistä valmistettu nuolenkärki, joka on peräisin myöhäiseltä kivikaudelta tai pronssikauden alusta
Esiroomalaiselta rautakaudelta (vuodesta 500 eaa. ajanlaskun alkuun) tunnetaan ainakin neljä ruumishautaa, jotka sijaitsevat mäen korkeimmalla kohdalla. Yksi niistä on ajoitettu noin 350 eaa. Joitakin yhtä vanhoja hautoja on voinut jäädä myöhempien hautausten alle, mistä tunnetaan useita esimerkkejä. Sen jälkeen hautalöydöissä on yllättäen 400 vuoden aukko, sillä seuraava ruumishautaus on ajoitettu myöhäisen roomalaisen rautakauden (päättyi 400 jaa.) loppupuolelle. Polttohautauksia on ajoitettu seuraavaksi vasta kansainvaelluskaudelle (400–550 jaa.) kahdessa haudassa. Vaikuttaa siltä, että kalmistoa käytti pieni yhteisö, joka hautasi vainajat mäen huipulle vievän tien kummallekin puolelle.
Kalmisto > Kansainvaellusaika ja vendelkausi

Kansainvaellusajan hautauksia on löydetty vain mäen eri puolilta kaukaa toisistaan, mikä saattaa johtua siitä, että viikinkiajan runsaat hautaukset ovat tuhonneet varhaisempia hautoja. Kansainvaellusajalla on tehty ainakin kammiohaudat (24 ja 20) ja polttohauta 49. Hauta 82 kuuluu myös tälle ajanjaksolle, ja sen alle on jäänyt edellä mainittu laivalatomus.
Vendelkauden (550–800 jaa.) haudat ovat samantapaisia. Kukkulan länsipuolen hautauksista osa on voinut tuhoutua hiekanotossa. Haudasta 82 löytyi esimerkiksi keihäänkärki, miekka, karhunkynsiä ja hevosen jäänteet. Hauta on merkitty esineistön perusteella miehen haudaksi ilman DNA-testiä. Samoin on päätelty, että kammiohautaan 29 laskettu korkea-arvoinen henkilön on ollut mies. Polttohaudassa 63 on korkea-arvoisen naisen hautaus. Vendelkauden keskivaiheella joidenkin hautausten status kasvaa. Tältä jaksolta ovat venehaudat 5, 6 ja 7 sekä polttohautaus 57, joka on korkea-arvoisen naisen hautaus. Haudat on tehty esiroomalaisen rautakauden hautausten päälle. Vendelkauden loppupuolelle ajoittuu yksi polttohautaus, numero 99.
Kalmisto > Viikinkiaika

Viikinkiajan ensimmäiset polttohaudat (59 ja 67) ovat kalmiston länsipäässä. Kauden alussa on tehty neljä venehautausta kalmiston länsipuolelle. Polttamattomat hautaukset liittyvät selvästi korkea-arvoisiin ja polttohautaukset matala-arvoisiin henkilöihin. Kuitenkin polttohautaus 66, joka on mahdollisesti myös miehen ja naisen yhteishautaus, on varsin rikas hauta-antimiltaan. Se on lisäksi aseeton, mikä on poikkeuksellista Valsgärdessä ja muissa saman aikakauden hautauksissa Uppsalan lähiympäristössä. Hautaan oli laskettu runsaasti eläinuhreja ja -seuralaisia. Lisäksi miekkahaudat 13 ja 14 ovat peräisin 800-luvulta. 900-luvulla polttohautausten osuus vähenee. Niihin on haudattu korkea-arvoisia naisia (hautanumerot 85 ja 94) tai matalampiarvoinen henkilö (86), ja ne sijaitsevat samanaikaisten venehautojen (numerot 2, 3 ja 4) muodostamassa ryppäässä. Tämän kauden haudoista korkean statuksen hautoja on noin kaksi kolmasosaa.
Viikinkiajan loppupuolella tehtiin edelleen runsaasti venehautoja. Ne sijoitettiin kalmiston länsipäähän edellisten hautojen pohjoispuolelle. Haudat 12 ja 15 on tehty lähes samanaikaisesti, ja niitä seuraavat vene- ja kammiohaudat järjestyksessä 10, 1, 9, 11, 23, 22, 28, 26 ja 25. Kolme viimeistä hautaa ovat peräisin 1000- tai 1100-luvulta. Kristinusko ei aluksi vaikuttanut hautaamiseen paljoakaan, mutta lopulta hautaukset ovat todennäköisesti siirtyneet kalmistosta kirkkojen hautausmaille. Viikinkiajan loppupuolen polttohautaukset ovat harvassa (haudat 73a ja b sekä ehkä 77), eikä niissä ole merkkejä naisten hautaamisesta. Tämän jälkeen kalmisto jäi pois käytöstä.
Kalmisto > Yleisiä huomioita

Valsgärden kalmisto on poikkeuksellinen, koska sen hautoja ei ole juuri ryöstelty. Hauta-antimia on löytynyt enimmäkseen miesten haudoista, mutta niiden perusteella haudoista on saatu selville melko kattava kronologia, josta ei voi puuttua montakaan hautausta. Kronologiseen järjestykseen on voitu määrittää 15 venehautaa vendelkauden alusta viikinkikauden loppuun ja 5 kammiohautausta 1000-luvulta. Hautausten välinen aika on keskimäärin noin 30 vuotta, ja jos ajatellaan että tämä olisi yhden sukupolven aika, eliitin hautaukset tunnetaan koko ajanjaksolta. Naisille tehtiin ilmeisesti polttohautaus kolme kertaa useammin kuin miehille.
Kalmisto > Valsgärden laivalatomus

Eräs harjun rakennelmista on pieni laivalatomus, jota ei ole rakennettu kivistä, kuten yleensä. Laivalatomuksesta vihjaavat vain 14 säännöllisesti sijaitsevaa kuoppaa, ja myös latomuksen keskellä on kuoppa, joka saattaa kuulua muodostelmaan. Kivet on voitu poistaa myöhemmin, kuten Itämeren alueen laivalatomuksissa on joskus havaittu. Toinen vaihtoehto on, että kivet on korvattu puisilla pylväillä, jotka ovat sittemmin lahonneet.
Laivalatomus on 9 metriä pitkä ja 4,2 metriä leveä, joten pituuden suhde leveyteen on 1 : 2,1 ja voidaan puhua leveästä latomuksesta. Se on asetettu lähes pohjois-eteläsuuntaan, mutta hieman myötäpäivään käännettynä. Latomuksen ajoittaminen on hankalaa. Sen päälle on myöhemmin tehty hauta 82, joten sen pitää olla viimeistään vendelajalta. Varhaisimmalle rakennusajalle voida asettaa takarajaa, mutta yleisesti latomusten arvellaan olevan venehautauksia vanhempia. Latomuksella oli vielä symbolinen tehtävä, mutta se menetti merkityksensä, kun hautaan alettiin laskea oikeita veneitä.
Museonäyttely

Valsgärden esineistöä pidetään näytteillä Uppsalan Gustavianum-museossa.
Kirjallisuutta

Marten Stenberger. Vorgeschichte Schwedens. Nordische Vorzeit Band 4. Wachholtz Verlag, Neumünster, 1977 ISBN 3529018058
Arwidsson, Greta (1942) Valsgärde 6 (Almqvist & Wiksells Boktryckeri-A.B. Uppsala)
Arwidsson, Greta (1954) Valsgärde 8 (Almqvist & Wiksells Boktryckeri-A.B. Uppsala)
Arwidsson, Greta (1977) Valsgärde 7 (Berlingska Boktryckeriet. Uppsala)