stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kemin sarjakuvapäivät
Albumeja

Musta Naamio ja muita sarjakuvia Kemin pohjoismaisesta sarjakuvakilpailusta 2000.  Kemi:  Kemin sarjakuvakeskus, 2000.  ISBN 952-9686-22-6
Aiheesta muualla

Kemin sarjakuvapäivät (Arkistoitu – Internet Archive)
Gigi (kappale)

”Gigi” (lausutaan [ˈʒiːʒiː]) on Frederick Loewen säveltämä ja Alan Jay Lernerin sanoittama musiikkikappale Vincente Minnellin elokuvamusikaalista Gigi. Louis Jourdanin laulama kappale oli elokuvan suurin hitti ja se palkittiin parhaan laulun Oscarilla.
Ken

| Ken |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  11. toukokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Kenny
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Kenneth tai japanilainen, terve, voimakas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ken on miehen etunimi. Länsimaissa nimi käsitetään yleensä skotlantilaisperäisen Kennet-nimen lyhentymäksi, mutta nimi esiintyy myös Japanissa, jossa se johtuu tervettä tai voimakasta tarkoittavasta japanin kielen sanasta.
Suomessa nimi Ken on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 390 henkilölle. Kenin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 11. toukokuuta. Nimi lisättiin kalenteriin vuonna 2015.
Kuvitteellisia Kenejä

Ken, Barbien poikaystävä, varsinkin häntä esittävä Mattel-yhtiön nukke
Ken Daiba, G.B.C.-komitean puheenjohtaja anime- ja mangasarjassa Beyblade
Ken Ichijouji, animesarjassa Digimon Zero Two
Ken Masters, Street Fighter -videopelisarjan hahmo
Ken Ojala, tv-sarjassa Salatut elämät
Ken Park, Larry Clarkin samannimisen draamaelokuvan päähenkilö
Ken Parker, Giancarlo Berardin ja Ivo Milazzon luoma villin lännen sarjakuvahahmo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ken Wikimedia Commonsissa
Riccardo Giacconi

| Riccardo Giacconi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. lokakuuta 1931 Genova, Italia
Kuollut: 9. joulukuuta 2018 (87 vuotta) San Diego, Kalifornia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Italialainen  Yhdysvaltalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Milanon yliopisto
Instituutti:  Johns Hopkinsin yliopisto
Tutkimusalue:  Fysiikka
Palkinnot:   Nobelin fysiikanpalkinto (2002) Wolfin palkinto 1987
Riccardo Giacconi (6. lokakuuta 1931 – 9. joulukuuta 2018) oli italialaissyntyinen yhdysvaltalainen fyysikko. Hänelle myönnettiin Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 2002 tutkimuksista astrofysiikan alalla, erityisesti kosmisten neutronien havaitsemisesta.
Giacconin ominta alaa on röntgentähtitiede, ja hänen panoksensa on ollut merkittävät kosmisten röntgensäteilyn lähteiden löytämisessä. Koska ilmakehä absorboi röntgensäteilyä, kosmista röntgensäteilyä pitää mitata avaruudesta käsin. Giacconi kehitti siihen laitteita, ja löysi ensimmäiset röntgensäteilylähteet aurinkokuntamme ulkopuolelta.
Röntgentähtitieteen perustajina pidetyt Giacconi, Herbert Friedman ja Bruno Rossi saivat  Wolfin fysiikan palkinnon vuonna 1987.
Ghat

| Ghat (Gat) غات |
| --- | --- |
 Ghatin medina.
 Ghat
 Koordinaatit: 24°57′52″N, 10°10′41″E 
Valtio:  Libya
Kunta:  Ghat
Väkiluku (2012):  5 330
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Elefanttia kuvaava kalliopiirros.
Ghat (myös Gat) on keidaskaupunki ja samannimisen piirikunnan keskus Libyan lounaisosassa lähellä Algerian rajaa. Sieltä on maantieyhteys Sebhaan (552 kilometriä) ja Tripoliin (1342 kilometriä) sekä lentokenttä. Asukkaita on 5 300 henkeä (vuonna 2012).
Keskellä Saharaa Acacusvuorten juurella sijaitseva Ghat oli aikaisemmin tärkeä karavaanikaupan keskus. Garamantit perustivat sen vanhemman asutuksen paikalle ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Myöhemmin se kuului puoli-itsenäisenä sulttaanikuntana Tassili-n-Addžerin tuaregivaltakuntaan. 1800-luvun alussa Ghat oli Murzuqin ohella yksi Fezzanin tärkeimmistä kaupungeista. Osmanit valtasivat sen vuonna 1875. Myöhemmin aluetta hallitsivat Ranska ja Italia. Saharan yli kulkeneen kaupan vähennyttyä syrjäinen paikkakunta on menettänyt merkitystään. Viime vuosikymmeninä siitä on muodostunut suosittu matkailukohde.
Seudulla asuu tuaregeja. Keitailla kasvatetaan taatelipalmuja, viljellään viljaa ja hoidetaan kasvimaita. Algeria ja Libya ovat kiistelleet Ghatin eteläpuolella olevan rajalinjan sijainnista.
Ghatissa vallitsee aavikkoilmasto. Lämpimintä on kesäkuusta elokuuhun, jolloin päivän keskilämpötila vaihtelee 25 °C:n ja 40 °C:n välillä. Viileintä on tammikuussa, jolloin päivän keskilämpötila vaihtelee 4 °C:n ja 20 °C:n välillä. Sadetta ei juurikaan saada, ja vuosittainen sadanta on alle 10 millimetriä.
Ghatin savitiilistä rakennettu vanha kaupunki eli medina on nykyään jäänyt autioksi. Sen keskellä sijaitsevat vuonna 900 rakennettu sudanilaistyylinen moskeija ja virallisena kokoontumispaikkana käytetty tornimainen rakennus. Medinan yläpuolella kohoaa turkkilaisten ja italialaisten pystyttämä linnoitus. Seudun suurin nähtävyys ovat Acacusvuorten Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvat muinaiset kalliopiirrokset. Niiden aiheet heijastavat Saharan luonnossa ja sen asukkaiden elintavoissa vuosituhansien aikana tapahtuneita muutoksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ghat Wikimedia Commonsissa
Gaussin yksikköjärjestelmä

Carl Gauss
Gaussin yksikköjärjestelmä (engl. Gaussian units) on fysiikassa yleisimmin käytetty cgs-järjestelmään pohjautuva sähköisten ja magneettisten suureiden yksikköjärjestelmä. Sitä sanotaan toisinaan myös yksin­kertaisesti cgs-järjestelmäksi, mikä kuitenkin on harhaan­johtavaa, koska cgs-järjestelmään kuuluu muitakin sähkö­suureiden yksikkö­järjestelmiä, kuten jäljempänä tarkemmin selitään.
Nykyään Gaussin järjestelmän on pitkälti tieteellisissäkin yhteyksissä syrjäyttänyt SI-järjestelmä, jonka käyttö yhä laajenee Gaussin järjestelmän kustannuksella. Muunnokset Gaussin ja SI-yksiköiden välillä eivät ole aivan yksinkertaisia, koska fysiikan suureiden määritelmätkin järjestelmissä poikkeavat toisistaan ja sen mukaisesti myös fysiikan lakeja esittävät kaavat, esimerkiksi Maxwellin yhtälöt, on esitettävä eri muodossa riippuen siitä, mitä järjestelmää käytetään. On myös suureita, jotka toisessa järjestelmässä ovat dimensiottomia eli niihin ei liity yksikköä, mutta jotka toisessa järjestelmässä ovat dimensiollisia.
Historia

Gaussin järjestelmä on perusteiltaan vanhempi kuin CGS-järjestelmä. Se on saanut nimensä saksalaisen matemaatikko ja fyysikko Carl Friedrich Gaussin mukaan. Hän laati 1830-luvulla yhdessä Weberin kanssa ensimmäisen huomattavan ehdotuksen sähkö­suureiden yksikkö­järjestelmäksi. Siinä tosin perusyksikköinä olivat millimetri, gramma ja sekunti. Gauss käytti järjestelmää ensin maan magneettikentän mittauksiin, mutta sen käyttö laajeni ennen pitkää muihinkin sähköisiin mittauksiin. Myöhemmin laadittu järjestelmä sai nimen Gaussin järjestelmä, vaikka se poikkeaa Gaussin ehdottamasta siinä, että pituuden yksikkönä on senttimetri.
British Associationin raportissa vuodelta 1873 ehdotettiin kahta samoille perusteille rakentuvaa järjestelmää, joista toisessa perusyksikköinä ovat jalka, graani ja sekunti, toisessa senttimetri, gramma ja sekunti. On myös ehdotettu järjestelmää, jossa perusyksikköinä olisivat jalka, pauna ja sekunti.
Vaihtoehtoiset yksikköjärjestelmät

Gaussin järjestelmän sijasta käytetään nykyisin yleensä SI-järjestelmää, jota sen varhaisemmissa muodoissaan on myös sanottu mekaanisten yksiköiden osalta MKS-järjestelmäksi, sähkö­yksiköillä täydennettynä MKSA-järjestelmäksi.
Gaussin järjestelmä on vain yksi CGS-järjestelmään kuuluvista sähkö­magneettisten suureiden yksikkö­järjestelmistä. Muita ovat sähköstaattinen järjestelmä (ESU),  sähkömagneettinen järjestelmä (EMU) ja Lorentz-Heavisiden järjestelmä.  Gaussin järjestelmä voidaan käsittää sähkö­staattisen ja sähkö­magneettisen järjestelmän yhdistelmäksi siten, että sähkö­suureille käytetään sähkö­staattisen, magneettisille suureille sähkö­magneettisen järjestelmän yksiköitä.
On myös yksikkö­järjestelmiä, joita sanotaan luonnollisiksi järjestelmiksi. Sellaisia ovat esimerkiksi atomaariset yksiköt ja Planckin yksiköt.
SI-järjestelmä ovat nykyisin yli­voimaisesti yleisimmin käytetty järjestelmä. Teknisillä ja käytännöllisillä aloilla se on ollut lähes yleis­maailmallisessa käytössä jo vuosi­kymmeniä, mutta esi­merkiksi teoreettista fysiikkaa ja tähtitiedettä käsittelevässä tieteellisessä kirjallisuudessa Gaussin järjestelmä oli vallitseva vielä jokin aika sitten, nykyisin tosin yhä vähemmän. Erityisesti atomifysiikassa ja kiinteän olomuodon fysiikassa Gaussin järjestelmä oli vielä 1970-luvulla lähes yksinomaisessa käytössä, pääasiassa koska atomitasolla ei sähkökentän voimakkuutta ja sähkövuon tiheyttä voida pitää kahtena eri suureena, minkä vuoksi oli luonnollista, että niillä oli sama Gaussin järjestelmässä sama yksikkö ja lukuarvo.
Luonnollisia yksiköitä käytetään enimmäkseen eräillä abstrakteilla teoreettisen fysiikan aloilla, varsinkin hiukkas­fysiikassa ja säieteoriassa.
Pääasialliset erot Gaussin ja SI-järjestelmän välillä > "Rationalisoidut" yksikköjärjestelmät

Yksi ero Gaussin ja SI-järjestelmän välillä on, missä kaavoissa esiintyy tekijä 4π. SI-järjestelmän sähkö­magneettisia yksiköitä sanotaan "rationalisoiduiksi", koska niitä käytettäessä tekijä 4π ei esiinny eksplisiittisesti Maxwellin yhtälöissä. Sitä vastoin käänteisen neliön laeissa kuten Coulombin laissa sekä Biot'n ja Savartin laissa  tämä tekijä esiintyy nimittäjässä tekijän r2 yhteydessä. "Ei-rationalisoidussa" Gaussin järjestelmässä (mutta ei Lorentzin-Heavsiden järjestelmässä) asian laita on päin­vastoin: tekijä 4π esiintyy kahdessa Maxwellin yhtälöistä, mutta ei Coulombin eikä Biot'n ja Savartin laissa. (Tosin SI-järjestelmässäkin tekijä 4π kyllä esiintyy magneettivakion lukuarvossa, joka on 4π · 10-7 H/m. Tämän vuoksi eräiden magneettisten suureiden yksiköiden suhteet SI- ja Gaussin järjestelmässä, samoin kuin sähköyksiköidenkin suhteet SI- ja sähköstaattisessa CGS-järjestelmässä, ovat kymmenen potensseja.)
Rationalisoidussa järjestelmässä Coulombin laki esitetään muodossa:
missä tekijä 1/ε0, on samalla sähkövuon tiheyden D ja sähkökentän voimakkuuden E suhde:
ja
Tällöin vuon tiheys etäisyydellä r pistemäisestä varauksesta on sama kuin varauksesta lähtevä sähkövuo jaettuna r-säteisen pallon pinta-alalla. Jos varauksen yksikkö valitaan siten, että sähkövakio ε0 saa arvon 1, sähkövuon tiheys D on tyhjiössä jo määritelmän perusteella yhtä suuri kuin sähkö­kentän voimakkuus E. Gaussin lain mukaan suljetun pinnan läpäisevä sähkövuo on tällöin yhtä suuri kuin sen sisällä oleva varaus Q.
Ei-rationalisoidussa järjestelmässä käänteisen neliön laki voidaan esittää
Mutta vaikka tässä ei esiinny tekijää 1/ε0, sillä itse asiassa on arvo 4π, eikä Gaussin lakia voi esittää ilman, että siinä esiintyy tekijä 4π.
Pääasialliset erot Gaussin ja SI-järjestelmän välillä > Varauksen yksikkö

Muuan huomattava ero SI-järjestelmän ja Gaussin järjestelmän välillä koskee varauksen yksikön määritelmää. SI-järjestelmässä sähkö­suureisiin liittyy erityinen perusyksikkö, sähkö­virran yksikkö ampeeri. Tästä seuraa, ettei myöskään varauksen yksikköä, coulombia (1 C = 1 As, ampeeri­sekunti) voi esittää pelkästään mekaanisista perus­yksiköistä (metri, kilogramma, sekunti) johdettuna yksikkönä. Sitä vastoin Gaussin järjestelmässä sähkö­varauksen yksikkö, statcoulombi (statC) eli franklin (Fr), on mekaanisista perusyksiköistä (senttimetri, gramma, sekunti) johdettu yksikkö:
Esimerkiksi Coulombin laki saa Gaussin järjestelmässä yksinkertaisesti muodon:
missä F on varausten välillä vaikuttava voima, Q1 ja Q2 kyseessä olevat varaukset ja r niiden välinen etäisyys. Jos Q1 ja Q2 on ilmoitettu stat­coulombeina, saadaan kaavasta voima dyneinä.
Sitä vastoin SI-järjestelmässä Coulombin laki on esitettävä muodossa:
missä ε0 on sähkövakio (tyhjiön permittiivisyys), joka on dimensiollinen suure. Sen dimensio on varaus2 aika2 massa−1 pituus−3. Ilman tekijää ε0 tämän kaavan molemmat puolet eivät saisi SI-järjestelmässä samaa dimensiota. Sen sijaan Gaussin järjestelmässä vakiota  ε0 ei itse asiassa edes ole (tai se on määritelmän mukaan 1). Tämä esi­merkki osoittaa, miten jotkin dimensiolliset luonnonvakiot voidaan poistaa fysiikan yhtälöistä määrittelemällä yksiköt sopivalla tavalla. SI-järjestelmässä 1/ε0 on samalla sähkövuon tiheyden ja sähkökentän voimakkuuden suhde, kun taas Gaussin järjestelmän rationalisoiduissa versiossa vuon­tiheys tyhjiössä on sama kuin sähkö­kentän voimakkuus.
Koska varaus­yksikkö perustuu mekaanisiin perus­yksikköihin eli pituuden, ajan ja massan yksikköihin, mekaanisten yksiköiden ja sähkö­magneettisten ilmiöiden välinen suhde on Gaussin järjestelmässä selkeämpi kuin SI-järjestelmässä. Esityisesti valonnopeus c on sellaisenaan näkyvissä sähkö­magneettisissa kaavoissa kuten Maxwellin yhtälöissä (katso jäljempää), kun taas SI-järjestelmässä se on niissä vain implisiittisesti mukana, relaation  \mu _{0}\epsilon _{0}=1/c^{2} kautta.
Toisin sanoen eräs sähkö­magnetismin huomattava piirre on, että yhdistämällä sähkö­staattisia ja magneto­staattisia mittauksia jokin suure voi saada nopeuden yksikön, vaikka mittaukset eivät koskisikaan mitään fysikaalista nopeutta. Historiallisesti tätä suuretta on sanottu "absoluuttisen sähkö­magneettisen varausyksikön ja absoluuttisen sähkö­staattisen varausyksikön suhteeksi".) Maxwell kiinnittikin 1800-luvulla huomiota siihen, että tämä suure, jonka Wilhelm Eduard Weber ja Rudolf Kohlrausch olivat mitanneet, oli huomattavan lähellä Hippolyte Fizeaun ja Léon Foucault'n mittaamaa valon­nopeutta. Tämä "yhteen­sattuma" auttoi osaltaan häntä muotoilemaan Maxwellin yhtälöt. Kun Maxwellin yhtälöt estetään Gaussin järjestelmän mukaisessa muodossa, näkyy selvästi, miten c sitoo toisiinsa sähkö­staattiset ja magneto­staattiset suureet, kun taas SI-järjestelmässä tämä yhteys on jonkin verran hämärtynyt.
Pääasialliset erot Gaussin ja SI-järjestelmän välillä > Magnetismin yksiköt

Gaussin järjestelmässä, toisin kuin SI-järjestelmässä, sähkö­kentällä E ja magneetti­kentällä B on sama dimensio. Tästä syystä eri järjestelmissä magneettivuon tiheys B saa hyvin eri suuret arvot, joiden suhde on valonnopeus c. Sama koskee muitakin magneettisia suureita kuten magneetti­kentän voimakkuutta H ja magnetoitumaa M. Esimerkiksi taso­polaroituneen sähköma­gneettiseen aaltoon liittyvien sähkö- ja magneetti­kenttien suhde saa Gaussin järjestelmässä muodon |E(r,t)|=|B(r,t)| ja SI-järjestelmässä muodon |E(r,t)|=c|B(r,t)|.
Pääasialliset erot Gaussin ja SI-järjestelmän välillä > Polarisaatio ja  magnetoituminen

Muutkin polarisaatioon ja magnetoitumiseen liittyvät yksiköt määritellään Gaussin järjestelmässä toisin kuin SI-järjestelmässä. Erityisesti Gaussin järjestelmässä seuraavilla suureilla on sama dimensio: sähkökentän voimakkuus E, sähkövuon tiheys D, polarisaatiotiheys P, magneettivuon tiheys B, magneettikentän voimakkuus H ja magnetoituma M. On myös huomattava, että sähköinen ja magneettinen suskeptibiliteetti ovat sekä Gaussin että SI-järjestelmässä dimensiottomia suureita, mutta saman aineen suskepti­bili­teetit saavat eri luku­arvot eri järjestelmissä.
Yhtälöt eri järjestelmissä

Tässä osiossa luetellaan tärkeimmät sähkö­opin kaavat sekä Gaussin että SI-järjestelmän mukaisessa muodossa.
Yhtälöt eri järjestelmissä > Maxwellin yhtälöt

Maxwellin yhtälöt on tässä esitetty sekä makro­skooppisessa että mikro­skooppisessa muodossa, kuitenkin ainoastaan differentiaali­muodossa (ei siis integraali­muodossa).
| Nimi | Gaussin järjestelmässä | SI-järjestelmässä |
| --- | --- | --- |
| Gaussin laki sähkökentille (makroskooppinen) |  \nabla \cdot \mathbf {D} =4\pi \rho _{f} |  \nabla \cdot \mathbf {D} =\rho _{f} |
| Gaussin laki sähkökentille (mikroskooppinen) |  \nabla \cdot \mathbf {E} =4\pi \rho  |  \nabla \cdot \mathbf {E} =\rho /\epsilon _{0} |
Gaussin laki magneettikentille:  \nabla \cdot \mathbf {B} =0
| Faradayn induktiolaki |  \nabla \times \mathbf {E} =-{\frac {1}{c}}{\frac {\partial \mathbf {B} }{\partial t}} |  \nabla \times \mathbf {E} =-{\frac {\partial \mathbf {B} }{\partial t}} |
| Ampèren ja Maxwellin laki  (makroskooppinen): |  \nabla \times \mathbf {H} ={\frac {4\pi }{c}}\mathbf {J} _{f}+{\frac {1}{c}}{\frac {\partial \mathbf {D} }{\partial t}} |  \nabla \times \mathbf {H} =\mathbf {J} _{f}+{\frac {\partial \mathbf {D} }{\partial t}} |
| Ampèren ja Maxwellin laki  (mikroskooppinen): |  \nabla \times \mathbf {B} ={\frac {4\pi }{c}}\mathbf {J} +{\frac {1}{c}}{\frac {\partial \mathbf {E} }{\partial t}} |  \nabla \times \mathbf {B} =\mu _{0}\mathbf {J} +{\frac {1}{c^{2}}}{\frac {\partial \mathbf {E} }{\partial t}} |
Yhtälöt eri järjestelmissä > Muita peruslakeja

| Nimi | Gaussin järjestelmässä | SI-järjestelmässä |
| --- | --- | --- |
| Lorentzin voiman lauseke |  \mathbf {F} =q\left(\mathbf {E} +{\frac {1}{c}}\mathbf {v} \times \mathbf {B} \right) |  \mathbf {F} =q\left(\mathbf {E} +\mathbf {v} \times \mathbf {B} \right) |
| Coulombin laki |  \mathbf {F} ={\frac {q_{1}q_{2}}{r^{2}}} |  \mathbf {F} ={\frac {1}{4\pi \epsilon _{0}}}{\frac {q_{1}q_{2}}{r^{2}}}   |
| Sähkökenttä pistevarauksen ympärillä |  \mathbf {E} ={\frac {q}{r^{2}}} |  \mathbf {E} ={\frac {1}{4\pi \epsilon _{0}}}{\frac {q}{r^{2}}} |
| Biot’n ja Savartin laki |  \mathbf {B} ={\frac {1}{c}}\oint {\frac {Id\mathbf {l} \times \mathbf {\hat {r}} }{r^{2}}} |  \mathbf {B} ={\frac {\mu _{0}}{4\pi }}\oint {\frac {Id\mathbf {l} \times \mathbf {\hat {r}} }{r^{2}}} |
Yhtälöt eri järjestelmissä > Dielektriset ja magneettiset materiaalit

Tässä esitetään kenttien lausekkeet dielektrisissä aineissa. Yksinkertaisuuden vuoksi oletetaan, että väliaine on homogeeninen, isotrooppinen ja ei-dispersiivinen, niin että sen permittiivisyys on vakio.
| Gaussin järjestelmässä | SI-järjestelmässä |
| --- | --- |
 \mathbf {D} =\mathbf {E} +4\pi \mathbf {P} :  \mathbf {D} =\epsilon _{0}\mathbf {E} +\mathbf {P} 
 \mathbf {P} =\chi _{e}\mathbf {E} :  \mathbf {P} =\chi _{e}\epsilon _{0}\mathbf {E} 
 \mathbf {D} =\epsilon \mathbf {E} 
 \epsilon =1+4\pi \chi _{e}:  \epsilon /\epsilon _{0}=1+\chi _{e}
missä
E and D ovat sähkökentän voimakkuus ja sähkövuon tiheys;
P on polarisaatiotiheys;
\epsilon  on väliaineen suhteellinen permittiivisyys;
\epsilon _{0} on tyhjiön permittiivisyys eli sähkövakio (esiintyy SI-järjestelmässä, mutta on merkityksetön Gaussin järjestelmässä); ja
\chi _{e} on sähköinen suspektibiliteetti.
Aineen suhteellinen permittiivisyys ( \epsilon  Gaussin järjestelmässä ja  \epsilon /\epsilon _{0} SI-järjestelmässä) on dimensioton suure, jolla on sama arvo kummassakin järjestelmässä. Myös aineen sähköinen suskeptibiliteetti on kummassakin järjestelmässä dimensioton, mutta samallekin aineelle sillä on eri lukuarvo eri järjestelmissä:
Seuraavassa esitetään lausekkeet magneettisten väliaineiden kenttäsuureille. Tässäkin oletetaan, että väliaine on homogeeninen, isotrooppinen ja ei-dispersiivinen, niin että sen permeabiliteetti on vakio.
| Gaussin järjestelmässä | SI-järjestelmässä |
| --- | --- |
 \mathbf {B} =\mathbf {H} +4\pi \mathbf {M} :  \mathbf {B} =\mu _{0}(\mathbf {H} +\mathbf {M} )
 \mathbf {M} =\chi _{m}\mathbf {H} 
 \mathbf {B} =\mu \mathbf {H} 
 \mu =1+4\pi \chi _{m}:  \mu /\mu _{0}=1+\chi _{m}
missä
B ja H ovat magneettivuon tiheys ja magneettikentän voimakkuus,
M on  magnetoituma
\mu  on väliaineen suhteellinen permeabiliteetti
\mu _{0} on tyhjiön permeabiliteetti eli magneettivakio (esiintyy SI-järjestelmässä, mutta on merkityksetön Gaussin järjestelmässä), ja
\chi _{m} on magneettinen suskeptibiliteetti.
Väliaineen suhteellinen permeabiliteetti ( \mu  Gaussin ja  \mu /\mu _{0} SI-järjestelmässä) on dimensioton suure, ja sen arvo on sama kummassakin järjestelmässä. Myös magneettinen suskeptibiliteetti on kummassakin järjestelmässä dimensioton, mutta samallekin aineelle sillä on eri luku­arvo eri järjestelmissä:
Yhtälöt eri järjestelmissä > Vektori- ja skalaaripotentiaali

Sähkö- ja magneettikentät voidaan kirjoittaa myös vektori­potentiaalin A ja skalaari­potentiaalin  φ avulla seuraavasti:
| Nimi | Gaussin järjestelmässä | SI-järjestelmässä |
| --- | --- | --- |
Sähkökentän voimakkuus (staattinen):  \mathbf {E} =-\nabla \phi 
| Sähkökentän voimakkuus (yleinen) |  \mathbf {E} =-\nabla \phi -{\frac {1}{c}}{\frac {\partial \mathbf {A} }{\partial t}} |  \mathbf {E} =-\nabla \phi -{\frac {\partial \mathbf {A} }{\partial t}} |
Magneettivuon tiheys:  \mathbf {B} =\nabla \times \mathbf {A}
Yksiköt ja niiden nimet

(Muiden kuin sähkö- ja magneettisten suureiden yksiköiden osalta katso cgs-järjestelmä.)
Alla olevassa taulukossa on lueteltu sähkö- ja magneettisten suureiden nimet ja tunnukset Gaussin järjestelmässä sekä niiden suuruudet vastaavina SI-yksikköinä.
| Suure | Tunnus | SI -yksikkö | Gaussin yksikkö | Suhde (lauseke)  SI-yksikkö  Gaussin yksikköinä | Suhde (lukuarvo)  SI-yksikkö  Gaussin yksikköinä | Gaussin yksikkö  SI-yksikköinä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sähkövaraus | q | C | statcoulombi StatC (franklin Fr) | 10-1 c | 2 997 924 580 | 3,335 · 10-10 |
| sähkövirta | I | A | 10−1 c) Fr/s | 10-1 c | 2 997 924 580 | 3,335 · 10-10 |
| potentiaali, jännite | φ V | V | statvoltti (StatV) | 108 c-1 | 0,003 356 4 | 299,792458 |
| sähkökentän voimakkuus | E | 1 V/m] | statV/cm | (106 c−1) | 3,33564 · 10-5 | 29 979,2458 |
| magneettivuon tiheys | B | T | gaussi G | 104 | 10 000 | 0,0001 ↔ (104)   |
| magneettikentän voimakkuus | H | 1 A/m | Oe | 4π 10−3 | 0,0125664 | 79,57747 |
| magneettinen momentti | μ | 1 A·m² | erg/G | 103 | 1000 | 0,001 |
| magneettivuo | Φm | 1 Wb | G·cm² | 108 | 108 | 10-8 |
| resistanssi | R | 1 Ω | s/cm | 109 c−2 | 1,11265·10-12 | 898 755 178 736,81764 s/cm |
| ominaisresistanssi | ρ | 1 Ωm | sekunti | 1011 c−2 | 1,11265·10-11 | 8 987 551 787,3681764 |
| kapasitanssi | C | 1 F | senttimetri | 10−9 c2 | 898 755 178 736,81764 | 1,11265 · 10-12 |
| induktanssi | L | 1 H | s2·cm | 109 c−2 | 1,11265 · 10-12 | 898 755 178 736,81764 |
Näissä lausekkeissa c tarkoittaa lukua 29 979 245 800 ≈ 3·1010, joka on valon­nopeuden lukumäärä yksiköissä cm/s. Yksiköiden välisiä muunnoksia ilmaistaessa käytetään usein merkkiä "↔" yhtäläisyysmerkin "=" asemesta, esimerkiksi 1 C ↔ 2 997 924 580 Fr, koska Gaussin yksiköt vastaavat tiettyjä SI-yksikköjä, mutta eivät ole samaa dimensiota, minkä vuoksi yhtälöissä tai kaavoissa on yleensä väärin korvata 1 C arvolla 2 997 924 580 Fr.
On ehkä yllättävää, että kapasitanssi voidaan mitata sentti­metreinä. Tällä on kuitenkin konkreettinen merkitys: pallopinnan, jonka säde on 1 cm, ja äärettömän kaukana olevan kohteen välinen kapasitanssi tyhjiössä on Gaussin yksiköissä 1 cm.
Toinen yllättävä seikka on, että ominaisresistanssin yksikkö on sekunti. Tällekin on fysikaalinen tulkinta: jos levykondensaattori varataan, mutta sen levyjen välinen eriste päästää lävitseen tietyn vuoto­virran, kondensaattori menettää vähitellen varauksensa vuotoverran vuoksi. Jos eristeen ominais­resistanssi on X sekuntia, levyjen varaus pienenee puoleen 0,05 X sekunnissa (0,05 = ln 2 / 4π). Tämä tulos ei riipu kondensaattorin koosta, muodosta tai varauksesta, ja näin ollen tämä osoittaa perustavan yhteyden resistanssin ja ajan yksiköiden välillä.