stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo henkilöistä suomalaisissa postimerkeissä
M

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leevi Madetoja (1987)  |   Leevi Madetoja vuoden 1987 postimerkissä.  |   |
Georg Malmstén (1999)
Mamba (2010)
Carl Erik Mannerheim (2008)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Carl Gustaf Emil Mannerheim (1937, 1941, 1952, 1967, 2017)  |   C G. E. Mannerheim vuoden 1937 postimerkissä.  |  C.G.E. Mannerheim vuoden 1941 postimerkissä.  |  C.G.E. Mannerheim vuoden 1952 postimerkissä.  |   |
Sophie Mannerheim (1992)
Marjo Matikainen (1994)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pierre Louis Moreau de Maupertuis (1986)  |   P. L. Moreau de Maupertuis vuoden 1986 postimerkissä. Ranskan Tiede-akatemian astemittaus Lapissa.  |   |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Oskar Merikanto (1968)  |   Oskar Merikanto vuoden 1968 postimerkissä.  |   |
Heikki Mikkola (1995)
Mika Myllylä (2001)
Outi Mäenpää (2013)
Timo Mäkinen (1995)
Tommi Mäkinen (2000)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aukusti Mäkipeska (1938)  |   Aukusti Mäkipeska vuoden 1938 postimerkissä.  |   |
N

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Johan Jakob Nervander (1955)  |   Johan Jakob Nervander vuoden 1955 postimerkissä.  |   |
Maria-Liisa Nevala (2010)
Nightwish (2015)
Sauli Niinistö (2013)
Pentti Nikula (1994)
Iivo Niskanen (2014)
Adolf Erik Nordenskiöld (2008)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Johan Mauritz Nordenstam (1938)  |   Johan Mauritz Nordenstam vuoden 1938 postimerkissä.  |   |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hj. Nortamo (1960)  |  Hj. Nortamo vuoden 1960 postimerkissä.  |   |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Paavo Nurmi (1945, 1973, 1997)  |  Paavo Nurmi vuoden 1945 postimerkissä.  |  Paavo Nurmi vuoden 1973 muistopostimerkissä.  |   |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Otto Nyberg (1955)  |   Otto Nyberg vuoden 1955 postimerkissä.  |   |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Matti Nykänen (1988)  |   Matti Nykänen vuoden 1988 postimerkissä.  |   |
P

Alli Paasikivi (1947)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Juho Kusti Paasikivi (1947, 1950, 1970)  |  J. K. Paasikivi vuoden 1947 postimerkissä.  |  J. K. Paasikivi vuoden 1950 postimerkissä.  |   J. K. Paasikivi vuoden 1970 postimerkissä.  |   |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Fredrik Pacius (1948)  |  Fredrik Pacius vuoden 1948 postimerkissä.  |   |
Esa Pakarinen (1999)
Hanna Pakarinen (2007)
Leena Palotie (2010)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Larin Paraske (1985)  |   Larin Paraske Kalevala 150 vuotta -postimerkissä vuodelta 1985.  |   |
Pertti Kurikan Nimipäivät (2015)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leonard von Pfaler (1956)  |   Leonard von Pfaler vuoden 1956 postimerkissä.  |   |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lauri Pihkala (1988)  |   Lauri Pihkala vuoden 1988 postimerkissä.  |   |
Popeda (2010)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Henrik Gabriel Porthan (1935)  |   Henrik Gabriel Porthan vuoden 1935 postimerkissä.  |   |
Ritva-Liisa Pohjalainen (2010)
Tanja Poutiainen (2008)
R

Tapio Rautavaara (1999)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Robert Henrik Rehbinder (1936)  |  Robert Henrik Rehbinder vuoden 1936 postimerkissä.  |   |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lauri Kristian Relander (1983)  |  Lauri Kristian Relander vuoden 1983 postimerkissä.  |   |
Juho Rissanen (1973)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Isak Rothovius (1933)  |  Isak Rothovius vuoden 1933 postimerkissä.  |   |
Marion Rung (2007)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Johan Ludvig Runeberg (1948, 2004)  |   J. L. Runeberg vuoden 1948 postimerkissä.  |   |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Paavo Ruotsalainen (1977)  |   Paavo Ruotsalainen vuoden 1977 postimerkissä.  |   |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Risto Ryti (1941)  |   Risto Ryti vuoden 1941 postimerkissä.  |   |
Kimi Räikkönen (2007)
Matti Räty (2008)
Seppo Räty (1994)
S

Vili Saarijärvi (2016)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eliel Saarinen (1973)  |   Eliel Saarinen vuoden 1973 postimerkissä.  |   |
Tapio Saarinen (2008)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aleksanteri Saarvala (1945)  |  Ale Saarvala vuoden 1945 postimerkissä.  |   |
Riitta Salin (1994)
Esko Salminen (2013)
Aira Samulin (2010)
Helene Schjerfbeck (2006)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pedri Shemeikka (1985)  |  Pedri Shemeikka Kalevala 150 vuotta -postimerkissä vuodelta 1985.  |   |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Emil Nestor Setälä (1964)  |   E. N. Setälä vuoden 1964 postimerkissä.  |   |
Aino Sibelius (2004)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jean Sibelius (1945, 1957, 1965, 2004, 2015)  |  Jean Sibelius vuoden 1945 postimerkissä.  |  Jean Sibeliuksen muisto-postimerkki vuodelta 1957.  |   |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Frans Eemil Sillanpää (1980)  |   F. E. Sillanpää vuoden 1980 postimerkissä.  |   |
Jari Sillanpää (2012)
Miina Sillanpää (1992)
Saana-Maria Sinisalo (2012)
Hugo Simberg (1973)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Johan Vilhelm Snellman (1956, 2006)  |  J. V. Snellman vuoden 1956 postimerkissä.  |   |
Georg Magnus Sprengtporten (2008)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kaarlo Juho Ståhlberg (1945, 1965)  |  K. J. Ståhlberg vuoden 1945 postimerkissä.  |  K. J. Ståhlberg vuoden 1965 postimerkissä.  |   |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Torsten Stålhandske (1934)  |  Torsten Stålhandske vuoden 1934 postimerkissä.  |   |
Martti Suosalo (2013)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pehr Evind Svinhufvud (1931, 1944)  |  P. E. Svinhufvud vuoden 1931 postimerkissä.  |  P. E. Svinhufvudin muisto-postimerkki vuodelta 1944.  |   |
Edith Södergran (1992)
T

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Maunu II Tavast (1933)  |  Maunu II Tavast vuoden 1933 postimerkissä.  |   |
The Rasmus (2015)
Ellen Thesleff (1975)
Clas Thunberg (1994)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Zacharias Topelius (1948, 1968, 2018)  |   Zachris Topelius vuoden 1948 postimerkissä.  |   Zachris Topelius vuoden 1968 postimerkissä.  |   |
Leo-Pekka Tähti (2012)
V

Ritva Valkama (2013)
Lasse Virén (1994)
Olavi Virta (1999)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Artturi Ilmari Virtanen (1980)  |  A. I. Virtanen vuoden 1980 postimerkissä.  |   |
Laura Voutilainen (2012)
W

Mika Waltari (2008)
Antti Wihuri (2003)
Jenny Wihuri (2003)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hilda Wiik (1975)  |  Hilda Wiik. Maria Wiikin maalaus sisarestaan vuoden 1975 postimerkissä.  |   |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ivar Wilskman (1954)  |  Ivar Wilskman vuoden 1954 postimerkissä.  |   |
Y

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Arvo Ylppö (1987)  |  Arvo Ylppö vuoden 1987 postimerkissä.  |   |
Yö (2010)
Yölintu (2012)
Ö

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Robert Isidor Örn (1938)  |  Robert Isidor Örn  vuoden 1938 postimerkissä.  |   |
James Bartleman

James Bartleman vuonna 2005.
James Karl Bartleman (24. joulukuuta 1939 Orillia, Ontario – elokuu 2023) oli kanadalainen kirjailija, diplomaatti sekä Ontarion varakuvernööri vuosina 2002–2007. Hän syntyi Port Carlingissa ja opiskeli Länsi-Ontarion yliopistossa.
Vuodesta 2007 hän toimi Kanadan Ontariossa sijaitsevan taiteeseen ja suunnitteluun suuntautuneen yliopiston kanslerina.
Kirjat

Out of Muskoka (2002)
On Six Continents (2004)
Rollercoaster: My Hectic Years as Jean Chrétien's Diplomatic Advisor (2005)
Raisin Wine: A Boyhood in a Different Muskoka (2007)
As Long as the Rivers Flow (2011)
Bagirmi

| Bagirmi > 1522–1897 |
| --- | --- |
   Bagirmi ja alueen muita valtioita 1880–luvulla saksankielisellä kartalla. 
Valtiomuoto:  Kuningaskunta
Uskonnot:  Islam Perinteiset uskot
Kielet:  Bagirmi
Seuraaja(t):   Ranska
Bagirmi oli Tšadjärven kaakkoispuolella nykyisen Tšadin alueella sijainnut islamilainen valtio vuosina 1522–1897. Eri historiansa vaiheissa se oli Kanem-Bornun ja Wadain herruuden alainen, kunnes siitä tuli lopulta osa Ranskan siitomaaimperiumia vuonna 1897. Bagirmissa puhuttua bagirmin kieltä puhutaan edelleen Tšadissa.
Historia

Perimätiedon mukaan Bagirmi kehittyi kylien liittoutumasta noin vuonna 1522. 1500-luvun aikana siitä kehittyi varsinainen valtio sen kuninkaiden eli mbangien johdolla. Islamista tuli maan johdon uskonto, mutta tavallinen kansa jatkoi suureksi osaksi perinteisten uskontojen harjoittamista. Alistamalla viereisiä heikompia valtioita ja osallistumalla orjakauppaan siitä tuli alueellisesti merkittävä valtio.
Kuningas Burkumanda I:n valtakaudella 1635–1665 Bagirimi ulottautui pohjoisessa Tšadjärveen saakka. Orjia saatiin pääasiassa maan eteläosista, ja orjakauppa muodosti maan talouden perustan. Vuosina 1650–1675 Bagirmi oli nimellisesti Kanem-Bornun herruuden alainen, mutta tämä ei estänyt paikallisia hallitsijoita järjestämästä orjienryöstöretkiä sen alueelle. Tehokkaammin Bagirmin alisti Wadain sulttaani Bagirmin hekennyttyä 1700-luvun loppupuolella. Sulttaani järjesti sotaretken Bagirmia vastaan vuonna 1805 ja valtasi maan pääkaupunki Massenyan, tappoi paikallisen kuninkaan ja tämän perheen sekä hävitti ja orjuutti suuren osan sen väestöstä. Hyökkäystä seuranneena aikana Wadain armeijat hävittivät maata vapaasti, kunnes sudanilainen rosvopäällikkö Rābiḥ az-Zubayr hyökkäsi maahan 1890-luvulla. Bagirmin viimeinen mbang Gaugrang II päätti yrittää pelastaa maansa liittoutumalla siirtomaitansa kuningaskunnan suuntaan laajentaneen Ranskan kanssa. Hän kirjoitti suojelusopimuksen ranskalaisen komendantti Émile Gentilin kanssa vuonna 1897, mikä käytännössä lakkautti maan itsenäisyyden.
Bagirmilainen ratsumies piirroksessa vuodelta 1901.
Dinosaurukset

| Dinosaurukset |
| --- | --- |
 Eoraptor, hyvin tyypillinen varhainen dinosaurus.
 triaskausi–nykyaika (holoseeni)  (muut kuin linnut: triaskausi–liitukausi) 231,4–0 Ma (mahdollisesti jo noin 243 Ma)  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria  Owen, 1842
Lahkot
 Liskonlantioiset Saurischia  †Linnunlantioiset Ornithischia 
Katso myös
   Dinosaurukset Wikispeciesissä   Dinosaurukset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dinosaurukset eli hirmuliskot (Dinosauria) olivat mesotsooisella maailmankaudella elänyt hyvin menestyksekäs eläinryhmä. Ensimmäiset dinosaurukset kehittyivät triaskaudella noin 230 miljoonaa vuotta sitten, mutta niiden valtakausi alkoi vasta triaskauden joukkotuhon jälkeen, ja ne hallitsivat maapalloa jurakauden ja liitukauden ajan. Dinosaurukset kuolivat äkillisesti sukupuuttoon liitukauden joukkosukupuutossa noin 65 miljoonaa vuotta sitten. Joukkotuhon syynä on pidetty maahan iskeytynyttä asteroidia sekä tulivuorenpurkauksia. Joukkotuhosta selvisivät vain dinosauruksista polveutuvat linnut, joita on alettu viime vuosikymmeninä kutsua dinosauruksiksi, kun niiden samankaltaisuus on selvinnyt aiempaa paremmin.
Dinosaurukset olivat tasalämpöisiä maaeläimiä. Jotkin niistä olivat kasvinsyöjiä, jotkin lihansyöjiä ja jotkin kaikkiruokaisia. Dinosaurusten koko vaihteli suuresti: pienimmät olivat alle 200-grammaisia, ja mahdollisesti suurin oli 80–100 tonnin painoiseksi arvioitu Argentinosaurus, joka olisi siten ollut kaikkien aikojen suurin maaeläin.
Dinosaurukset jaetaan kahteen lahkoon niiden lantion rakenteen perusteella: liskonlantioisiin ja linnunlantioisiin. Ne puolestaan jaetaan moniin sivuryhmiin. Lajeja on löytynyt yli tuhat, ja lisää löydetään koko ajan.
Dinosaurukset määritteli omaksi ryhmäkseen ensi kertaa englantilainen Richard Owen vuonna 1841 ja keksi samalla niiden nimityksen. Dinosaurusten fossiileja on löydetty kaikilta mantereilta. 1900-luvun taitteessa fossiileja löydettiin etenkin Pohjois-Amerikan kuivilta seuduilta, ja nykyisin merkittävimmät löytöpaikat ovat Kiinassa ja Etelä-Amerikassa.
Nimeäminen ja rajaus

Nimi dinosaurus tarkoittaa hirmuliskoa (< kreikk. deinos, 'hirmuinen' ja sauros, 'matelija/lisko'), joka on myös niiden rinnakkaisnimi suomen kielessä. Nimen keksi vuonna 1842 englantilainen luonnontutkija Richard Owen. Eri dinosaurusten nimissä on erilaisia päätteitä ja muita osia, jotka kuvaavat niiden ominaisuuksia, esimerkiksi siivellisyyttä tai hampaita. Päätettä -saurus käytetään etenkin matelijamaisten eläinten nimissä, ja pääte -raptor (lat. 'rosvo') tarkoittaa saalistajaa ja petoa. Nimiä on annettu usein myös tutkijoiden ja löytöpaikkojen mukaan.
Linnut ovat polveutuneet pienistä liskonlantioisista, höyhenpeitteisistä Archaeopteryxin kaltaisista teropodeista. Silloin kun dinosauruksia vielä pidettiin pelkästään suurina krokotiilimaisina matelijoina, niiden käsitettiin poikenneen linnuista. 1980-luvulta alkaen lintujen ja niiden dinosaurus-esimuotojen anatomisten ja fysiologisten erojen on kuitenkin havaittu olevan luultua pienempiä. Sen vuoksi lintuja on alettu suoraan kutsua dinosauruksiksi. Sanan dinosaurus sanakirjamerkitys rajaa nimityksen kuitenkin yhä sukupuuttoon kuolleisiin matelijoihin.
Kehittyminen ja kukoistus

Dinosaurukset kuuluvat arkosaureihin, joihin kuuluvat myös esimerkiksi krokotiilieläimet, lentoliskot ja Postosuchus. Ensimmäiset dinosaurukset kehittyivät triaskaudella noin 235 miljoonaa vuotta sitten. Aluksi ne olivat pieniä, kaksijalkaisia eläimiä. Niiden takajalat kehittyivät pitkiksi ja suoriksi vartalon alle, toisin kuin muilla arkosaureilla, joiden jalat työntyivät ulos kyljistä. Tämä teki dinosauruksista muita matelijoita ketterämpiä ja mahdollisti niiden pitkäjaksoisen liikkumisen, sillä ne saattoivat asentonsa vuoksi kävellä ja hengittää samanaikaisesti. Kaksi varhaisinta dinosaurusta olivat Eoraptor ja Herrerasaurus. Muut dinosauruslajit olivat hyvin samantyyppisiä. Nämä varhaisimmat lajit olivat suurimmillaan parimetrisiä ja kolmetonnisia. Toistaiseksi ainoa tunnettu suurikokoinen varhainen laji oli kymmenmetrinen Ingentia prima, joka eli vain 15 miljoonaa vuotta ensimmäisten dinosaurusten jälkeen. Triaskauden lopulla eläneet prosauropodit, kuten Plateosaurus, olivat myöhempien sauropodien esi-isiä, pituudeltaan noin kymmenmetrisiä.
Jurakaudella 201–145 miljoonaa vuotta sitten dinosaurukset kehittyivät edelleen, ja niistä tuli maaeläinten hallitseva muoto. Joistain lajeista tuli jättiläisiä ja toisille kehittyi lentokyky. Panssaridinosauruksille kehittyi luulevyjä ja häntäpiikkejä suojaamaan niitä saalistajilta. Jurakauden loppupuolella elänyt varista pienempi Anchiornis saattoi olla yksi ensimmäisistä dinosauruksista, joka kykeni liitämään ilmassa. Lintujen lähisukulainen Archaeopteryx osasi jonkin verran jo lentää, muttei vielä kovin hyvin. Diplodocus kasvoi 33-metriseksi ja oli yksi suurimmista dinosauruksista. Myöhäisjurakauden yleisin suuri petodinosaurus oli 12-metrinen Allosaurus.
Liitukaudella 145–66 miljoonaa vuotta sitten jättiläismantereet hajosivat pienemmiksi mantereiksi. Sen seurauksena ilmasto-olot vaihtelivat aiempaa enemmän, jolloin dinosaurukset, kuten muutkin eläimet ja kasvit, saivat yhä enemmän alueellisia piirteitä ja kehittyivät entistä monimuotoisemmiksi. Muutokseen vaikutti joidenkin tutkijoiden mukaan myös uusien kukkakasvien syntyminen. Liitukaudella kehittyivät esimerkiksi Ceratopsia-ryhmä ja panssariselkäiset ankylosaurukset. Liitukauden puolivälissä elänyt 16-metrinen Spinosaurus oli mahdollisesti kaikkien aikojen suurin maapeto, ja samoihin aikoihin elänyt 35-metrinen Argentinosaurus ehkä suurin koskaan elänyt maaeläin. Tyrannosaurus rex eli aivan liitukauden lopulla.
Sukupuutto

Lentokyvyttömät dinosaurukset kuolivat sukupuuttoon lyhyessä ajassa liitukauden lopulla noin 65,5 miljoonaa vuotta sitten. Samalla katosivat myös esimerkiksi lentoliskot ja joutsenliskot sekä yli puolet maapallon eläimistä. Teropodeista jurakaudella kehittyneistä linnuista osa selvisi joukkotuhosta, ja ne ovat ainoita nykyään eläviä dinosaurusten kladiin kuuluvia eliöitä.
Sukupuuton syystä ei ole päästy varmuuteen, mutta lukuisia teorioita on esitetty. Monen tutkijan mielestä joukkosukupuuttoon vaikutti samanaikaisesti useampi kuin yksi tekijä. Sukupuuton nopeudesta on myös eri käsityksiä: jotkut tutkijat uskovat sen tapahtuneen muutamassa tuhannessa vuodessa, mutta toisten mukaan se tapahtui asteittain ja alkoi jo kauan ennen liitukauden loppua.
Ensimmäisen pääteorian mukaan dinosaurusten katoamista selittää liitukauden aikana alkanut ilmastonmuutos. Maapallon keskilämpötila laski, ja vuodenaikojen vaihtelut olivat entistä selkeämpiä. Merenpinta kohosi, mikä saattoi johtaa maanpäällisten elinpaikkojen pirstoutumiseen ja pienentyneiden eläinpopulaatioiden altistumiseen ympäristön muutoksille.
Toisen pääteorian mukaan laajat tulivuorenpurkaukset aiheuttivat lyhytaikaisen ilmaston lämpenemisen sekä laajoja savu- ja tuhkapilviä. Sen seurauksena kasvit kuolivat ja niiden myötä myös kasvinsyöjäeläimet ja niitä saalistavat pedot. Lounais-Intian Deccanin tasangon laavakerroksesta on havaittu 750 000 vuoden aikana tapahtuneissa tulivuorenpurkauksissa purkautuneen laavaa 1,2–1,3 miljoonaa kuutiokilometriä. Liitukauden lopun kolme suurta tulivuorenpurkausta osuivat lähelle dinosaurusten häviämistä.
Kolmannen pääteorian mukaan liitukauden lopulla Jukatanin niemimaan kohdalle törmäsi komeetta tai asteroidi. Törmäyksestä todennäköisesti seurasi maailmanlaajuisia metsäpaloja, kylmän sään jakso auringon säteilyn estyttyä ja tätä ilmakehän kohonneen hiilidioksidipitoisuuden vuoksi seurannut lämpökausi.
Muita, vähemmän suosittuja teorioita ovat esimerkiksi ensimmäisten kukkakasvien aiheuttamat myrkytykset, nisäkkäiden harjoittama dinosaurusten munien tuhoaminen, supernovan säteily tai kulkutaudit.
Olosuhteet

Ensimmäisten dinosaurusten ilmestyessä kaikki mantereet olivat yhdistyneenä Pangea-supermantereeksi. Sen vuoksi myöhäisen triaskauden ja varhaisen jurakauden dinosauruslajit olivat enimmäkseen samoja kaikkialla päin maapalloa. Kun Pangea alkoi hajota triaskauden lopulla, Aasian ja Pohjois-Amerikan lajit alkoivat eriytyä toisistaan. Myöhäisellä jurakaudella pohjoiset ja eteläiset mantereet eriytyivät toisistaan. Liitukauden lopulla Euroopassa oli suuria saaria ja niillä saaristo-oloihin sopeutuneita dinosauruksia. Pohjois-Amerikan itä- ja länsiosien välissä oli meri, joka aiheutti sen, että idän ja lännen dinosauruslajistot erosivat toisistaan.
Maapallolla vallitsi dinosaurusten aikana mesotsooisella kaudella lämmin ja leuto kasvihuoneilmasto, jonka aikana ei ollut napajäätiköitä. Triaskaudella Pangeasta suuri osa oli autiomaata. Sen hajotessa jurakaudella tulivat viileämmät ja kosteammat olosuhteet, joissa kukoistivat havupuut, käpypalmut ja saniaiset. Liitukausi oli lämmintä aikaa, ja kasvisto muistutti jo nykyajan kasvistoa.
Ominaisuuksia > Tärkeimmät ja yhteiset piirteet

Dinosaurukset ovat matelijoita, joilla on yhteinen esiäiti ja joita yhdistää joukko tarkasti määriteltyjä anatomisia piirteitä. Dinosaurukset erottaa muista arkosauruksista usea piirre. Dinosauruksilla on suorat jalat, joiden reisiluun pää kääntyy täysin sisäänpäin ja kiinnittyy avonaiseen nivelkuoppaan. Niiden jalkojen luut ovat pitkiä, ja nilkka muistuttaa saranaa eikä kierry ulospäin. Dinosaurusten eturaajojen uloimmat sormet ovat surkastuneet. Dinosauruksilla ei ole kallon otsan parillista luuta (postfrontale), ja niillä on hyvin pitkä olkaluun harjanne. Sääriluun alapää on poikkeuksellisen suuri ja suorakaiteen muotoinen. Dinosaurusten kehityksen myötä monet näistä piirteistä muuttuivat.
Kaikkien dinosaurusten yhteisiä luurangon piirteitä ovat:
sieraimen ja silmän välinen aukko
pitkä ja solakka kaula
olkanivelen kuoppa osoittaa taaksepäin ja lievästi ulospäin
olkaluussa on erityisen pitkä harjanne lihasten kiinnittymistä varten
ulommat sormet ovat yleensä lyhyitä, joskus kokonaan kadonneet
lantiomalja on kokonaan avoin, jotta reisiluun pää solahtaa siihen tiukasti
reisiluun kärki haarautuu luun varresta toiseen suuntaan
lantion takaosan luukielekkeet toimivat lisäalueina, joihin lihakset voivat kiinnittyä
ristiluu on yleensä tanakka
häpyluu on yleensä pitkä
sääriluun päässä oleva luinen harjamainen ulkonema on hyvin kehittynyt
pohjeluu on solakka
nilkka on yksinkertainen ja nivelmäinen
jalkapöydänluut ovat yleensä pitkät ja solakat, ja ensimmäinen ja viides luu ovat yleensä lyhyitä.
Dinosauruksen lantioita oli kahdentyyppisiä: liskonlantioita ja linnunlantioita. Linnunlantioisten dinosaurusten häpyluu osoitti taaksepäin, mikä antoi kasvinsyöjien suurille sisäelimille tilaa. Lihansyöjien liskonlantiossa häpyluu osoitti eteenpäin, jolloin se tuki vatsan ja jalan lihaksia.
Ominaisuuksia > Koko

Suurimmat dinosaurukset ovat suurimpia maalla koskaan eläneitä eläimiä. Kaikkein suurimpia niistä olivat pitkäkaulaiset, kasveja syöneet sauropodit. Useimpien paleontologien mielestä suurin dinosaurus oli Argentinosaurus, joka painoi karkeasti arvioituna 88–110 tonnia ja oli noin 35 metriä pitkä. Arviot Argentinosauruksen painosta vaihtelevat paljon, koska siitä on säilynyt vain vähän fossiileja, lähinnä selkärangasta, kylkiluista ja jalan alaosasta. Titanosaurusten joukossa on muitakin lajeja, joista jotkin saattavat olla vielä Argentinosaurustakin suurempia, mutta niistäkin on säilynyt vain hyvin vähän fossiileja. Patagotitan mayorumin arvioidaan kuuden yksilön fossiilien perusteella painaneen 69 tonnia ja olleen 37 metriä pitkä. Brachiosaurusta pidettiin aikoinaan 80 tonnin painoisena ja kaikkein painavimpana dinosauruksena, mutta nykyisin sen arvioidaan olleen korkeintaan 50-tonninen.
Yksi pisimpiä dinosauruksia oli myös Supersaurus vivianae, mahdollisesti noin 34 metriä. Korkein oli mahdollisesti Sauroposeidon proteles. Se ylsi arviolta 17 metrin korkeuteen, mutta arvio on fossiilien vähäisyyden johdosta tehty sitä muistuttavan Giraffatitan brancain pohjalta.
Jos lintuja ei lasketa mukaan, pienin maalla liikkuva dinosaurus oli mahdollisesti Parvicursor, joka oli 38 senttimetriä pitkä ja painoi alle 170 grammaa.