stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jouhtinen (Viitasaari, Pohjoiskylä)
Maantietoa

Järvi on 700 metriä pitkä, 550 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 23 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Suotajärven valuma-alueeseen (14.427) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,7 metriä mpy.
Ildikó Schwarczenberger

| Mitalit> Naisten miekkailu.Maa:   Unkari. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten miekkailu.Maa:   Unkari. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten miekkailu.Maa:   Unkari. Olympialaiset  | Naisten miekkailu> Maa:   Unkari. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Montreal 1976 | floretti |  |
|  Hopeaa | München 1972 | floretin joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Montréal 1976 | floretin joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Moskova 1980 | floretin joukkuekilpailu |  |
Ildikó Schwarczenberger (9. syyskuuta 1951 Budapest – 13. heinäkuuta 2015) oli unkarilainen florettimiekkailija ja nelinkertainen olympiamitalisti. Schwarczenberger oli uransa aikana 161 cm pitkä ja painoi 60 kg.
Kalmalahden taistelu

Kalmalahden taistelun muistomerkki on Nikkilänmäentien varrella.
Kalmalahden taistelu käytiin Suomen sodan aikana 11. maaliskuuta 1808 Leppävirralla sodan alkuvaiheessa, kun Savon prikaati käskyn mukaan oli vetäytymässä Pohjois-Pohjanmaalle.
Savon prikaatin olisi tullut vetäytyä Juvan ja Joroisten kautta Kuopioon, Iisalmeen ja Ouluun. Se oli kuitenkin jäänyt joksikin aikaa Mikkeliin, jolloin venäläiset joukot olivat ennättäneet lähelle Mikkelin kirkonkylää Juvan ja Ristiinan teitä pitkin, jolloin saarrostusvaara lisääntyi. Lähtö Mikkelistä oli nopea: hevosia koottiin talonpojilta, elintarvikkeet varusvarastosta ja ylimääräiset vilja- ja heinävarat poltettiin. Ammusvaraston vanhat kiväärit jäivät venäläisten haltuun. Sata paleltunutta sotilasta jouduttiin jättämään kirkonkylän sairaalaan. Paleltumat olivat johtuneet ulkona seisomisesta viikkoa aikaisemmin yön yli, koska venäläisten oli uskottu olevan lähempänä Mikkeliä. Savon prikaati alkoi vetäytyä kohti Kuopiota Leppävirran ja Pieksämäen kautta.
7.3. Savon prikaati oli saapunut Leppävirralle, Nikkilänmäen ja kirkonkylän alueelle. Se oli tyytymätön taisteluitta perääntymisestä ja niin ikään vetäytymistä kritisoinut kapteeni G. Aminoff lähti tiedustelemaan 200 sotilaan kanssa Varkauden suuntaan venäläisten joukkojen etenemistä.
Kello 7 aamulla hän ilmoitti lähetin avulla prikaatin komentajalle, kenraaliluutnantti Johan Adam Cronstedtille, että venäläiset joukot ovat tulossa. Aminoff aikoi häiritä venäläisten etenemistä ja hiihtää osastonsa kanssa sitten metsien kautta Leppävirralle. Venäläiset etenivät Unnukan jäätä pitkin noin 1 600 sotilaan osastona kohti Leppävirtaa kirkonkylän suuntaan Sotasaareen asti. Heidän oikealla puolellaan oli lähes sulanutta heikkoa jäätä ja vasemmalla rannalle tiellä Savon prikaatin joukkoja. Huomattuaan tilanteen venäläisten eteneminen pysähtyi.
Majuri G. Ehrnrooth pyysi komentajalta lupaa hyökätä venäläisten kimppuun takaa päin ja vangita heidät. Ennen liikkeelle lähtöä kuitenkin komentaja Cronstedt kielsi hyökkäyksen. Tilaisuuden menettämisestä tyytymättömät joukot kuitenkin aloittivat laukausten vaihdon ja Savon prikaati ampui tykeillä noin kolmen tunnin ajan. Venäläisiä jäi vangeiksi kolme, suomalaisia kaatui yhdeksän eikä venäläisten muista tappioista ole tietoa. Tykkitulesta jäi Karlvikin kartanon rakennuksen seinään tykinlaukauksen reikä. Kulkupuheen mukaan Leppävirran kirkkoherra olisi varoituttanut venäläisiä heikoista jäistä. He eivät hyökänneet jäätä pitkin. Iltaan mennessä Savon prikaatin joukot vetäytyivät Vehmasmäkeen.
Taistelun muistoksi Leppävirran suojeluskunta pystytti vuonna 1933 kivisen muistomerkin, joka sijaitsee valtatien pohjoispuolella Nikkilänmäentien varrella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalmalahden taistelun muistomerkki Wikimedia Commonsissa
Suomen sota
| --- | --- |
Taistelut:  Ahvenanmaan kansannousu • Ahvenanmaan valtaus • Alavuden taistelu • Aron kahakka • Gotlannin miehitys • Helsinginrannan maihinnousu • Hörneforsin taistelu • Jauhiaisen salmen taistelu • Juuttaan taistelu • Jynkän taistelu • Kalmalahden taistelu • Kanttin kapina • Karstulan taistelu • Kauhajoen kapina • Kauhajoen taistelu • Kokkonevan taistelu • Koljonvirran taistelu • Kuopion valtaus • Lapuan taistelu • Lemun taistelu • Lintulahden taistelu • Nummijärven taistelu • Oravaisten taistelu • Palvan meritaistelu • Parjakannevan taistelu • Pitsundin taistelu • Pulkkilan taistelu • Pyhäjoen taistelu • Pälkjärven taistelu • Revonlahden taistelu • Rothin ja Spoofin sissiretki • Ruonan taistelu • Samelinlakson taistelu • Sandön taistelu • Siikajoen taistelu • Svartholman piiritys • Toivalan taistelu • Uumajan valtaus • Vaasan taistelu • Venäläiskivi • Viaporin piiritys • Vornan taistelu
Muuta:  Haminan rauha • Kainuun sopimus • kansannousut • Lohtajan aselepo • Olkijoen aselepo • Ruotsin vallankaappaus 1809 • Suomen lähetyskunta
Jouhtinen (Konnevesi)

| Jouhtinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°34′44″N, 26°06′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskuoja:  oja Ala-Tankoseen 
Järvinumero:  14.417.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,8 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  3,283 km  
Pinta-ala:  16,535 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJouhtinen 
Jouhtinen  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Tankolammen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,8 metriä mpy.
KW Studios

| KW Studios |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  yksityinen
Perustettu:  2014
Kotipaikka:   Lidköping Ruotsi
Kotisivu:  www.kw-studios.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
KW Studios (ennen Sector3 Studios) on ruotsalainen pelitalo. Studio on SimBinin perustajien perustama.
Yritys on perustettu vuonna 2014.
Tuotteet

RaceRoom Racing Experience
Aiheesta muualla

Yrityksen kotisivut
Kalle Palosen harmonikkamusiikkia

| Kalle Palosen harmonikkamusiikkia Kalle Palonen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2011
 Formaatti: CD-levy
 Levy-yhtiö: Salix
Kalle Palosen muut julkaisut
| Rakasta kärsi ja unhoita 1984 | Kalle Palosen harmonikkamusiikkia 2011 |   |
Kalle Palosen harmonikkamusiikkia on suomalaisen Kalle Palosen kokoelma-albumi vuodelta 2011.
Kappaleet

Iltatähti
Rakkaani
Suomen joutsen
Besame mucho
Kuinka voit unohtaa
Sinua kaipaan
Pienet kukkivat kummut
Laatokan linnut
Kohtalon tiellä
Sinä muistatko sen
Menneitä muistellessa
Mustalaisen soitto
Karjatilalliset
Kevään tervehdys
Rakkauden kyyneleitä
Lidia tango
Tangoserenaadi
Sun silmäs kertovat
Haaveita
Murtunut elämä
Kallehin on vapaus

| Kallehin on vapaus |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jorma Kurvinen
Kansitaiteilija:  Tomi Siukola
Genre:  sotaromaani
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1998
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  253
ISBN:  951-1-15602-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kallehin on vapaus on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.
Romaani kertoo suomalais-saksalaisen partion vaiheista, jossa se saa tehtäväkseen tuhota rajantakaisen partisaanikeskuksen. Kirjan päähenkilö on Jussi Laitila, joka joutuu kirjan loppupuolella Lapin sotaan ja saa huomata, että entisistä aseveljistä oli tullut vihollisia.
Karbi Anglongin piirikunta

Karbi Anglongin piirikunta (assamiksi কাৰ্বি আংলং জিলা, Kārbi Āṁlaṁ jilā, bengaliksi কার্বি আংলং জেলা, Kārbi Āṁlaṁ jelā) on yksi Intian Assamin osavaltion 27 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Morigaonin, Nagaonin ja Golaghatin piirikuntiin, lännestä Meghalayaan, etelästä Dima Hasaon piirikuntaan ja idästä Golaghatin piirikuntaan ja Nagalandiin. Nagaonin piirikunta jakaa Karbi Anglongin keskeltä kahteen erilliseen osaan.
In God We Trust

Motto 20 dollarin setelissä.
In God We Trust (suom. ”Jumalaan me luotamme”) on Yhdysvaltojen virallinen motto. Liittovaltion lisäksi sitä käyttää mottonaan myös Floridan osavaltio. Mottoa käytettiin ensimmäisen kerran vuonna 1864. Yhdysvaltojen virallinen tunnuslause siitä tuli vuonna 1956. Maan lakiin motto on määriltelty lauseella: ”’In God we trust’ is the national motto” (suom. ”’In God we trust’ on kansallinen motto”).
Moton hyväksyntä viralliseksi tunnuslauseeksi oli osa Yhdysvaltain kylmän sodan aikaisia toimia erottautua ateistisena valtiona esiintyneestä Neuvostoliitosta.
In God We Trust motto on myös Nicaraguassa käytässä muodossa En Dios Confiamos espanjankielisenä versiona Nicaraguan córdoban seteleissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta In God We Trust Wikimedia Commonsissa
Kalle Peronkoski

| Kalle Peronkoski |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Karl-Fredrik Valter Perón
Syntynyt: 16. toukokuuta 1908 Hanko
Kuollut: 6. helmikuuta 1974 (65 vuotta) Helsinki
Ammatti:  ohjaaja, elokuvaaja
Ohjaaja
Taiteilijanimet:  K. Peronkoski, Karl Perón
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Kalle (Karl) Peronkoski, myös: K. Peronkoski, ennen vuotta 1947 ja vuoden 1967 jälkeen Perón, oikealta nimeltään Karl-Fredrik Valter Perón (16. toukokuuta 1908 Hanko – 6. helmikuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen elokuvaaja ja elokuvaohjaaja.
Peronkoski aloitti elokuva-alalla 1930-luvun alussa kamera-assistenttina. Hänen ensimmäinen ohjauksensa oli lyhytelokuva Pellon perkaajia ja karjan kaitsijoita (1937). Ensimmäisessä Lapatossussakin (1937) hän toimi kamera-assistenttina, mutta kolmannessa, Tavaratalo Lapatossu & Vinskissä (1940), pääkuvaajana. Sotien aikana hän toimi TK-kuvaajana.
Peronkoski sai Jussi-palkinnon elokuvien Naiskohtaloita (palkittu 1948), Silja – nuorena nukkunut (palkittu 1956) ja Mies tältä tähdeltä (palkittu 1959) kuvauksesta. Kunniamaininnan hän sai 1946 elokuvasta Menneisyyden varjo.
Peronkoski on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Aiheesta muualla

Jussit jaettiin viidettä kertaa (dokumentti vuodelta 1948) Elävä arkisto, Yle
Hurmio (elokuva)

| Hurmio> Extase / Ekstase |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gustav Machatý
Käsikirjoittaja:   Frantisek Horký  Jacques A. Koerpel  Gustav Machatý  Vítězslav Nezval 
Tuottaja:  Moriz Grunhut
Säveltäjä:  Giuseppe Becce
Kuvaaja:   Jan Stallich  Hans Androschin 
Leikkaaja:  Antonín Zelenka
Tuotantosuunnittelija:  Bohumil Heš
Pääosat:   Hedy Lamarr  Aribert Mog  Zvonimir Rogoz 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Tšekkoslovakia
Tuotantoyhtiö:  Elektra Film
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:   Tšekkoslovakia  20. tammikuuta 1933  Itävalta  18. helmikuuta 1933  Suomi  31. joulukuuta 1933 
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  saksa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hurmio (Tšekkoslovakiassa Extase, Itävallassa Ekstase ja Symphonie der Liebe) on tšekkoslovakialainen elokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1933. Elokuvan on ohjannut Gustav Machatý ja pääosia näyttelevät Hedy Lamarr ja Zvonimir Rogoz.
Juoni

Vanhempi mies Emil ja nuori Eva avioituvat. Hääyöstä tulee Evalle pettymys, sillä tuore aviomies on ahdasmielinen ja kylmä. Elettyään jonkin aikaa onnettomassa avioliitossa Eva palaa isänsä luokse ja avioero laitetaan vireille.
Eräänä päivänä Eva lähtee ratsastusretkelle ja pysähtyy uimaan. Vaatteet hän jättää hevosen selkään. Hevonen kuitenkin lähtee harhailemaan ja Eva yrittää ottaa sitä kiinni. Nuori mies nimeltä Adam saa hevosen lopulta kiinni ja Eva piiloutuu pensaaseen häveten alastomuuttaan. Adam löytää kuitenkin naisen ja antaa vaatteet takaisin. Kun Eva yrittää lähteä, hän satuttaa jalkansa ja lopulta suostuu ottamaan Adamin avun vastaan.
Illalla Eva ei kuitenkaan saa Adamia pois mielestään ja lähtee miehen asumukselle. Empimisten jälkeen he viettävät yön yhdessä. Eva unohtaa helmikaulakorunsa miehen luo seuraavana aamuna.
Evan palatessa kotiin hän löytää sieltä entisen aviomiehensä Emilin, joka on odottanut Evaa koko yön. Emil yrittää taivutella Evaa, mutta nainen sanoo kaiken olevan ohitse. Emil lähtee ja tapaa sattumalta Adamin. Adam pyytää kyytiä kaupunkiin ja matkalla hän näyttää Emilille Evan kaulakorua. Samana iltana Emil istuu yksin hotellihuoneessa ja ampuu itsensä. Adam ja Eva ovat samassa hotellissa tanssimassa, eikä Eva kerro suhteestaan Emiliin Adamille.
Nuoripari suunnittelee junamatkaa Berliiniin. Odotellessa Adam nukahtaa, ja Eva astuu väärään junaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hedy Lamarr  | … |  Eva    |
|  Aribert Mog  | … |  Adam   |
|  Zvonimir Rogoz  | … |  Emil   |
|  Leopold Kramer  | … |  Evan isä   |
Aiheesta muualla

Hurmio katsottavissa ja ladattavissa Internet Archivessa (saksaksi)
Ecstasy (1933). Turner Classic Movies – TCM. Arkistoitu 31.1.2020. Viitattu 17.6.2022. (englanniksi)
Kalliojärvi (Lempäälä)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Lempäälä
Koordinaatit:  61°23′23″N, 23°41′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.217.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,5 m 
Rantaviiva:  0,745 km 
Pinta-ala:  0,02275 km² 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Lempäälän erämaassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Kalliojärvi on osana Sikojoen valuma-aluetta, vaikka sillä ei ole laskuojaa.
Maantietoa

Järvi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Se sijaitsee kallioisen ylängön loivassa painaumassa olevalla suolla. Vaikka Kalliojärvellä ei ole varsinaista laskuojaa, sen katsotaan kuuluvan Sikojoen valuma-alueeseen. Kalliojärven länsipuolella oleva suo laskee vetensä vähäistä ojaa pitkin Kapittulansuolle ja edelleen Latikkaojaa pitkin Sikojokeen. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä ja rannat ovat paikoin leveääkin suota. Järven etelä- ja kaakkoispuolella on kallioisia mäkiä. Muilta osin maasto on louhikkoista moreenipohjaista korpimaastoa. Järvellä on kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Lempäälän Nurmesta tai Asemakylästä.
Historiaa

Vuoden 1975 peruskartassa järven lähelle ei ollut vielä rakennettu teitä eikä järvelle ollut rakennettu vielä mitään. Seuraavassa vuoden 1980 kartassa näkyy järven pohjoispuolelle ilmaantunut metsäautotie. Pohjoisrannalle ilmaantui 1991 karttaan kaksi vapaa-ajan asuntoa. Myöhemmin etelärannalle ilmestyy kolmas vapaa-ajan asunto.
On esitetty, että järven läheisyydessä olisi jatkosodan aikana ollut metsäkaartilaisten asumus.
Kalle Peltola

Kenkätehdas Kalevan entinen tehdasrakennus Tammelan kaupunginosassa
Kalle Peltola (13. lokakuuta 1881 Eräjärvi – 27. syyskuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen Tampereella toimineen Kenkätehdas Oy Kalevan perustaja ja toimitusjohtaja.
Korkeakoskelta kotoisin ollut Kalle Peltola meni 1898 työhön Korkeakosken kenkätehtaalle, jonka oli perustanut Edward Wallenius edellisenä vuonna. 1900-luvun alussa Peltola lähti siirtolaisena Yhdysvaltoihin ja pääsi siellä työhön kenkätehtaaseen. Hän palasi Korkeakoskelle vuonna 1907 mutta lähti sitten uudelleen Yhdysvaltoihin kehittyäkseen ammatissaan. Kenkäteollisuuden käyttämien koneiden asiantuntijaksi kehittynyt Peltola palasi 1914 Yhdysvalloista ja asettui Kööpenhaminaan toimien sitten amerikkalaisen kenkäteollisuuden koneita valmistaneen United Shoe Machinery Corporationin kiertävänä koneasentajana Suomessa ja Skandinavian maissa. Hän tutustui Pohjolan kenkätehtaisiin ja Suomessa hän työskenteli kenkätehtaissa Helsingissä, Vaasassa ja Tampereella.
Kenkätehdas Oy Kaleva aloitti toimintansa vuoden 1928 alussa vaatimattomissa tiloissa Sukkavartaankadun varrella. Elite-tuotemerkillä valmistetut naistenkengät saivat heti suuren suosion ja tehtaasta kasvoi Suomen johtava naistenkenkien valmistaja. Kalle Peltola oli yhtiön toimitusjohtaja ja hänen veljensä Severus Peltola teknillinen johtaja. Mallisuunnittelusta vastasi Toivo Kaukoranta. Tehdas valmisti ensimmäisenä toimintavuonna 12 000 kenkäparia ja työntekijöitä oli 30-40. 1930-luvun lopulla vuotuinen valmistusmäärä oli jo 120 000 - 130 000 kenkäparia. Keväällä 1938 tehdas alkoi valmistaa myös miesten kenkiä, tuotemerkkinä oli Käy-Yli. Vuonna 1935 Kalle Peltola vieraili useissa Euroopan maissa, muun muassa Englannissa tutustuen naistenkenkien valmistukseen ja markkinointiin. Vuonna 1937 valmistui Tampereen Tammelan kaupunginosaan Tammelan urheilukentän viereen uusi nelikerroksinen tehdasrakennus, jonka suunnitteli rakennusinsinööri Veikko Kallio.
Aiheesta muualla

Kun kaunis nainen kutsuttiin kenkätehtaaseen..., Kuva, 30.03.1938, nro 7, s. 30, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jouhtinen (Äänekoski)

| Jouhtinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°36′29″N, 25°53′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskupuro:  puro Leväseen 
Järvinumero:  14.411.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138 m  
Pituus:  800 m  
Leveys:  730 m  
Rantaviiva:  2,756 km  
Pinta-ala:  32,167 ha  
Saaria:  1 
 fiJouhtinen 
Jouhtinen on Keski-Suomessa Äänekoskella Suolahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 800 metriä pitkä, 730 metriä leveä ja sen pinta-ala on 32 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari ja sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ala-Keiteleen lähi-alueeseen (14.411) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138 metriä mpy.
Jurassic Bark

Jurassic Bark (suomenkielinen nimi TV-esityksessä ”Jurassic pizza” ja DVD-julkaisussa ”Esihistoriallinen haukahdus”) on yhdysvaltalaisen animaatiotelevisiosarjan Futuraman neljännen tuotantokauden seitsemäs jakso. Se lähetettiin ensimmäistä kertaa Fox Broadcasting Companylla Yhdysvalloissa 17. marraskuuta 2002. Jakson juoni keskittyy Fryhyn, joka löytää fossilisoituneen version koirastaan Seymourista ennen kuin hänet jäädytettiin. Fry pyrkii saamaan lemmikkinsä takaisin eloon. Jakso oli ehdolla Emmy-palkinnolle, mutta hävisi Simpsonien 14. tuotantokauden jaksolle ”Kolme miestä ja Homer”.
Ile Jokinen (radiotoimittaja)

Ilkka ”Ile” Jokinen (s. elokuu 1966) on suomalainen toimittaja ja radiojuontaja, joka on työskennellyt muun muassa Radio Novassa. Hän on kirjoittanut kirjan Pyöräbongari, joka ilmestyi vuonna 2011.
Jokinen työskenteli Radio Novalla vuodesta 1997 lähtien, kunnes hänet irtisanottiin yt-neuvotteluissa helmikuussa 2016.
Jokinen on yksi toukokuussa 2016 aloittaneen radioaseman Helmiradion juontajista. Aseman omistaa Sanoma-konserni.
 Elokuun lopulla 2018 Ilta-Sanomat uutisoi hänen eronneen Helmiradion palveluksesta. Huhtikuussa 2020 Keskisuomalainen uutisoi Jokisen olevan yksi uuden Jyväskylässä aloittavan radiokanavan Radio Keskisuomalaisen juontajista.
Jokinen on opiskellut Turussa Paasikivi-Opistossa tiedotusopin linjalla ja Laajasalon opiston radiolinjalla Helsingissä. Ennen radiouraansa hän työskenteli toimittajana muun muassa sanomalehti Turun Sanomissa ja kaupunkilehti Turkulaisessa.
Julkaisut

Jokinen, Ile: Pyöräbongari: välähdyksiä satulan ja sarvien välistä.  Helsinki:  Minerva, 2011.  ISBN 978-952-492-544-0.
Jouhtinen (Viitasaari, Haarala)

| Jouhtinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°01′17″N, 26°11′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskujoki:  Välijoki Mäntyjärveen 
Järvinumero:  14.427.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126 m  
Pituus:  710 m  
Leveys:  520 m  
Rantaviiva:  2,186 km  
Pinta-ala:  19,061 ha  
Tilavuus:  0,0005044 km³ 
Keskisyvyys:  2,65 m  
Suurin syvyys:  4,9 m  
Saaria:  1 
 fiJouhtinen 
Jouhtinen  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Haaralan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 710 metriä pitkä, 520 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,1 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 504 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 4,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Suotajärven valuma-alueeseen (14.427) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126 metriä mpy.
Inkeroinen

Inkeroinen tai Inkeröinen voi tarkoittaa seuraavia asioita:
inkeroinen eli inkeroiskieli, Inkerissä puhuttava itämerensuomalainen kieli
inkerikot eli inkeroiset, Inkerissä asuva kansa
Inkeroinen, taajama Kouvolassa, osa Inkeroisten kaupunginosaa.
Inkeroinen, Kouvolan kaupunginosa.
Inkeroisten rautatieasema, rautatieasema Kotka–Kouvola-radan varressa
Inkeroinen, Iconcrashin albumi vuodelta 2011.
Aku Inkeroinen (s. 1986), salibandyn pelaaja
Eeva-Liisa Inkeroinen (s. 1963), työmarkkinajuristi
Einar Inkeroinen (1903–1956), Kauppalehden päätoimittaja
Juha-Pekka Inkeröinen (s. 1988), jalkapalloilija
Katja Inkeroinen (s. 1964), pesäpalloilija
Mikael Inkeroinen (s. 1975), kolmiloikkaaja
Suvi-Pilvi Inkeroinen (s. 1984), elokuvanäyttelijä, -tuottaja ja apulaisohjaaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Inkeroinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalman kukka

| Kalman kukka |
| --- | --- |

Nimi:  Kalman kukka
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistumisvuosi:  1895
Teostyyppi:  Puupiirros
Materiaali:  Paperi (maalauspohja)
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Kalman kukka on taiteilija Akseli Gallen-Kallelan puupiirros vuodelta 1895. Tämä pieni työ, kooltaan 16,5 × 14,5 cm, lahjoitettiin Ateneumin taidemuseoon seuraavana vuonna 1896.
Moni-ilmeinen ja vivahteikas Kalman kukka on kaiverrettu suurisyisen mäntykiekon pintaan. Kyseessä on oman esikoistyttären muistoksi tehty puupiirros. Gallen-Kallelan Marjatta-tytär kuoli maaliskuussa 1895. Piirroksessa oleva runo on Gallen-Kallelan laatima.
Puupiirroksen historiaa

Gallen-Kallela matkusti loppuvuodesta 1894 Berliiniin opiskelemaan grafiikan alkeita ja varsinkin puupiirrosten tekemistä. Gallen-Kallelan matka katkesi, kun hänen tyttärensä kuoli yllättäen kurkkumätään kotimaassa. Toipuakseen surustaan Gallen-Kallela matkusti vaimonsa kanssa Berliiniin ja Lontooseen keväällä 1895. Hän hankki matkallaan grafiikan tekoon tarvittavat välineet.
Kalman kukasta valmistui erilaisia versioita ja niitä pidetään suomalaisen taidegrafiikan alkuna.
Aiheesta muualla

Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Teos Googlen Art Projectissa
Ilmari Martikainen

Ilmari Martikainen (28. toukokuuta 1941 – 12. tammikuuta 2019) oli suomalainen Kolilla elänyt luonto-opas, kauppapuutarhuri, maanviljelijä sekä kulttuuri- ja luontopersoona. Hänen roolinsa oli merkittävä Kolin kansallispuiston perustamisessa. Kolin kansallispuiston perustamisen jälkeen hän oli kehittämässä alueen luontomatkailua muun muassa Herajärven kierros -vaellusreitin osalta. Hän oli myös yhtenä tekijänä ”Koli – kansallismaisema” -kirjaan sekä ”Kasken kierros” -reittioppaaseen Kolin kansallispuiston luontopoluista.