stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karl Johan Oskar von Numers

Karl Johan Oskar von Numers (15. joulukuuta 1814 Espoo – 10. heinäkuuta 1881 Helsinki) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies.
Von Numersin vanhemmat olivat tilanomistaja, kapteeni Claes Johan von Numers ja Henrietta Gustava Stiernschantz ja puolisot vuodesta 1858 kirjailija Hedvig Konstantia Fredrika Ehrenstam (k. 1863) ja vuodesta 1866 Herlofina Elisabet Kristina af Trolle (k. 1884). Von Numers tuli ylioppilaaksi 1833  ja suoritti tuomarintutkinnon 1839, varatuomarin arvon hän sai 1844 ja valtioneuvoksen arvon 1879. Von Numers oli senaatissa oikeusosaston ylimääräinen kopisti 1844, talousosaston ylimääräinen kopisti vuodesta 1845, kirkollistoimituskunnan kopisti vuodesta 1847, kanslisti vuodesta 1855 ja protokollasihteeri vuodesta 1858 sekä sotilastoimituskunnan esittelijäsihteeri 1873–1879.  Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1867, 1872 ja 1877–1878.
Professori Gustaf Sigurd Gideon von Numers oli Karl Johan Oskar von Numersin poika, samoin kuin upseeri, hovineuvos Karl Johan Agaton von Numers.
James Dobson

| James Dobson |
| --- | --- |
 James Dobson.
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. huhtikuuta 1936 (ikä 88) Shreveport, Louisiana, USA
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Ammatti:  psykologi, pastori, radiojuontaja
Puoliso:  Shirley Deere
Lapset:  2
Muut tiedot
Uskonto:  kristinusko
Tunnustuskunta:  evankelikalismi
James Clayton Dobson (s. 21. huhtikuuta 1936 Shreveport, Louisiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen psykologi ja konservatiivisen Focus on the Family -järjestön perustaja. Häntä pidetään eräänä Yhdysvaltojen vaikutusvaltaisimmista kristillisistä johtajista.
Dobson on kirjoittanut useita kirjoja, jotka pääasiallisesti käsittelevät kasvatusta ja perhe-elämää. Vuonna 2010 Dobson perusti Family Talk-järjestön. Dobson kannattaa lasten asianmukaista kurinalaisuutta ja perinteistä avioliittokäsitystä.
Aiheesta muualla

Focus on the Family -järjestön kotisivut (englanniksi)
Kawakaze-luokka

| Kawakaze / 江風型駆逐艦 |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  1 300 t (normaali) 1 580 t (kuormattu)
Pituus:  103,6 m (kokonaispituus)
Leveys:  8,8 m
Syväys:  2,8 m
Koneteho:  34 000 shp
Nopeus:  37,5 solmua
Miehistöä:  128
Aseistus
Meritorjunta:  3 × 12 cm/45 -tykkiä 6 × 53 cm torpedoputkea
Kawakaze-luokka (jap. 江風型駆逐艦, kawakaze-gata kuchikukan) oli keisarillisen Japanin laivaston kahden hävittäjän muodostama alusluokka.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kawakaze | Yokosukan laivastoarsenaali | 15. helmikuuta 1917 | 10. lokakuuta 1917 | 11. marraskuuta 1918 | poistettu 1. huhtikuuta 1934 |
| Tanikaze | Maizurun laivastoarsenaali | 20. syyskuuta 1916 | 20. heinäkuuta 1918 | 30. tammikuuta 1919 | poistettu 1. huhtikuuta 1935 |
Karl Johan Weckman

Karl Johan Björn Weckman (s. 23. marraskuuta 1933 Ruotsinpyhtää) on suomalainen maataloudentutkija ja professori. Hän oli vuosina 1969–1973 agronomi Helsingin yliopiston Malminkartanon koetilalla ja yliopiston maanviljelystalouden vt. professori (ruotsinkielinen virka) 1974–1975 ja professori (ruotsinkielinen virka) 1976–1997.
Iver Jåks

Iver Jåks vuonna 1956.
Iver Jåks (25. lokakuuta 1932 Kaarasjoki – 17. maaliskuuta 2007 Kaarasjoki) oli norjalainen taidemaalari, kuvanveistäjä, piirtäjä ja artesaani. Hän oli saamelainen.
Jåks suoritti opintoja Norjassa ja grafiikan alalla Kööpenhaminan taideakatemiassa. Hän sai teoksiinsa vaikutteita saamelaisesta kulttuurista ja uskonnosta. Hän käytti veistoksissaan ja installaatioissaan luonnonmateriaaleja, kuten puuta, sarvea, nahkaa ja kiveä. Hän myös kuvitti kirjoja ja koristeli julkisia rakennuksia, kuten Kaarasjoen saamelaismuseon ja Tromssan museon. Jåksin töitä ostivat kokoelmiinsa muiden muassa Norjan nykytaiteen museo ja Norjan kulttuurineuvosto. Hän sai useita palkintoja, kuten Norjan kulttuurineuvoston kunniapalkinnon (1992). Hänen retrospektiivinäyttelynsä pidettiin Norjan nykytaiteen museossa vuosina 1998–1999. Hänestä tehtiin vuonna 2002 Pyhän Olavin ritarikunnan ensimmäisen luokan ritari.
Jåks oli vuodesta 1958 naimisissa modisti Inger Karen Johanne Nielsenin kanssa.
Kanadanorapihlaja

| Kanadanorapihlaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Amygdaloideae
Suku::  Orapihlajat Crataegus
Laji::  flabellata
Kaksiosainen nimi
 Crataegus flabellata  (Bosc ex Spach) K.Koch 
Synonyymit
 Mespilus flabellata Spach (kantanimi) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanadanorapihlaja (Crataegus flabellata) on ruusukasveihin kuuluva puu- ja pensaslaji. Kasvi on alun perin kotoisin luoteisesta Pohjois-Amerikasta. Lisäksi se on levinnyt viljelykarkulaisena joissain Euroopan maissa, varsinkin Suomessa. Suomessa yleisesti viljelty aitaorapihlaja (Crataegus flabellata var. grayana, aiemmin myös Crataegus grayana) luokitellaan lajin muunnokseksi. Kanadanorapihlajan tyyppimuunnos (var. flabellata) muistuttaa muuten aitaorapihlajaa, mutta sen orapiikit ovat hieman pidemmät, lehtiruoti karvainen, heteitä on puolet vähemmän ja niiden ponnet ovat keltaisia.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kanadanorapihlaja – Crataegus flabellata
Kenian yleisvaalit 2013

Kenian yleisvaalit 2013 järjestettiin Keniassa 4. maaliskuuta 2013. Vaaleissa valittiin uusi presidentti, parlamentti, maakuntien kuvernöörit sekä maakuntaneuvostot. Presidentinvaaleissa oli kahdeksan ehdokasta. Heistä pääministeri Raila Odingalla ja varapääministeri Uhuru Kenyattalla oli noin 40 prosentin kannatus mielipidetutkimuksissa. Kenyatta on maan ensimmäisen presidentin Jomo Kenyattan poika. Odinga pyrki presidentiksi myös edellisissä vaaleissa 2007; silloin vaalien tulos johti väkivaltaisuuksiin, joissa kuoli yli tuhat ihmistä. Sen vuoksi turvallisuusjärjestelyitä tehostettiin näihin vaaleihin, jotta vastaava ei toistuisi.
Presidentinvaalissa ehdokkaista Uhuru Kenyatta sai 50.51% ja Raila Odinga 43.70% annetuista äänistä. Valituksi tulemiseen ensimmäisellä kierroksella vaadittiin 50% + yksi ääni.
Kamiamakusa

| Kamiamakusa (上天草市) |
| --- | --- |
 Matsushiman saaria
 lippu:  Symboli
 Kamiamakusan sijainti Kumamoton prefektuurissa
 Kamiamakusa
 Koordinaatit: 32°35′15″N, 130°25′50″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Kumamoton prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  126,15 km²
Väkiluku (07/2019):  26 966
 – Väestötiheys:  213,8 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Mänty
 – Kukka:  Kirsikka
 – Lintu:  Japaninrilli
 
 https://www.city.kamiamakusa.kumamoto.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kamiamakusa (jap. 上天草市, Kamiamakusa-shi) on Japanin kaupunki Kumamoton prefektuurissa. Se sijaitsee Amakusasaarten koillisosassa Yatsushironmeren ja Ariakenmeren välissä Kyūshūn rannikon edustalla. Kaupunkiin kuuluu Amakusasaarten toisen pääsaaren Kamishiman itäosa ja lukuisia muita saaria, joista merkittävimpiä ovat Ōyanoshima, Iwajima ja Yushima. Kamiamakusassa on 26 966 asukasta (heinäkuussa 2019) ja sen pinta-ala on 126,15 neliökilometriä.
Pääosa kaupungin alueesta on jyrkkärinteistä, metsien peittämää vuoristoa; maataloustuotantoa on eniten muita saaria loivapiirteisemmällä Ōyanoshimalla, jossa se on keskittynyt etenkin mandariinien ja kukkien viljelyyn sekä maidon tuotantoon. Myös kalastus on merkittävä elinkeino. Paikallisia erikoisuuksia ovat kuruma-katkaravut ja sinitaskuravut. Lähes koko kaupunki kuuluu Unzen-Amakusan kansallispuistoon ja tunnetaan kauniista maisemistaan, esimerkiksi Matsushiman alueen lukuisille saarille. Turismi alueella alkoi kehittyä sen jälkeen, kun siltayhteys Kyūshūlle valmistui vuonna 1966. Kamiamakusan kaupunki perustettiin vuonna 2004, kun alueen neljä maaseutukaupunkia, Ōyano, Matsushima, Himedo ja Ryūgatake, liitettiin yhteen.
Kuvia

Amakusan viisi siltaa, satelliittikuva vuodelta 1974
Hidakevuori Tenmonkyōn sillalta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kamiamakusa Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Kaunislampi (Kinnula)

| Kaunislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kinnula
Koordinaatit:  63°14′33″N, 24°54′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  metsäoja 
Järvinumero:  14.448.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  181,4 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  1,323 km  
Pinta-ala:  7,365 ha  
Tilavuus:  0,0003694 km³ 
Keskisyvyys:  5,02 m  
Suurin syvyys:  10 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaunislampi 
Kaunislampi  on Keski-Suomessa Kinnulassa  Jäpänrannan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 480 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 369 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,0 metriä ja suurin syvyys on 10,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Leukunjoen valuma-alueeseen (14.448) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 181,4 metriä mpy.
Kaunis päivä

| ”Kaunis päivä” Anna Puu |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Anna Puu
 Julkaistu: 8. kesäkuuta 2009
 Tuottaja(t): Lasse Kurki, Knipi, Jukka Immonen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.51
 Levy-yhtiö: Sony Music
Anna Puun muut singlet
| ”C’est la vie” 2009 | ”Kaunis päivä” 2009 | ”Melankolian riemut” 2009 |
Anna Puu "”Kaunis päivä” -videolla.
Kaunis päivä on Anna Puun esikoisalbumin toinen single, joka julkaistiin digitaalisesti 8. kesäkuuta 2009.
Kappaleen on säveltänyt Knipi. Sen on sanoittanut Heimo Hatakka. Sen sovittivat Knipi, Jukka Immonen ja Lasse Kurki.
Atria on käyttänyt kappaletta Fresh -tuotesarjansa mainoksessa vuonna 2009.
Kappaleet

Kaunis päivä – 3.51
Musiikkivideo

Jukka Immosen ohjaama musiikkivideo esitettiin ensimmäisen kerran The Voice -kanavalla elokuun alussa 2009. Video on kuvattu studiolla, jossa Anna Puu levyttää kappaletta. Videolla esiintyvät myös levyn tuottajat Lasse Kurki ja Knipi, sekä trumpettia soittava Mikko Karjalainen.
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen latauslista: 6 
Suomen virallinen singlelista: 6 
Radiolista: 24
Kanadanmustikka

| Kanadanmustikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Ericales
Heimo::  Kanervakasvit Ericaceae
Alaheimo::  Vaccinioideae
Tribus::  Vaccinieae
Suku::  Puolukat Vaccinium
Laji::  angustifolium
Kaksiosainen nimi
 Vaccinium angustifolium  Aiton 
Katso myös
   Kanadanmustikka Wikispeciesissä   Kanadanmustikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanadanmustikka (Vaccinium angustifolium) on puolukoiden sukuun kuuluva laji, joka kasvaa luonnonvaraisena Kanadan itä- ja keskiosissa ja Yhdysvaltojen koillisosassa. Eteläisimmät esiintymisalueet ovat Länsi-Virginiassa ja läntisimmät Minnesotassa ja Manitobassa.
Kanadanmustikka on kesävihanta varpu, joka kasvaa parhaimmillaan 60 senttimetrin pituiseksi, mutta yleensä pituus on 35 cm tai vähemmän. Lehdet ovat kiiltävän sinivihreitä kesällä ja muuttuvat syksyllä purppuranvärisiksi. Kukat ovat valkoisia, 5 mm pitkiä. Marja on makea ja väriltään tummansinisestä mustaan.
Kanadanmustikka kestää metsäpaloja ja yleistyy usein alueilla, joilla on ollut metsäpalo. Joillakin alueilla se peittää laajoja alueita lähes ainoana lajina.
Kanadanmustikkaa kasvatetaan kaupallisesti Kanadassa ja Yhdysvaltojen Mainessa. Siitä on jalostettu Ruotsissa pakkasta kestävä lajike Putte.
Aiheesta muualla

United States Department of Agriculture (USDA): Vaccinium angustifolium (englanniksi)
Jakelujärjestelmä

Jakelujärjestelmällä tarkoitetaan sähkön jakelu- ja käyttöjärjestelmää. Vaihtosähköjärjestelmissä on yleensä yhdestä kolmeen jännitteistä vaihejohdinta, joita merkitään L1, L2 ja L3. Lisäksi maapotentiaaliin kytketty virran paluujohdin eli nollajohdin N ja suojaustarkoitukseen suojamaadoitusjohdin PE. Sähkönsiirtoverkko koostuu erilaisista jakelujärjestelmistä , jotka jaetaan maadoitustavan perusteella kolmeen perusjärjestelmätyyppiin: TN-, TT-, ja IT-järjestelmä.
Erilaiset jakelujärjestelmät

Jakelujärjestelmien tunnuksissa käytetyt kirjaimet on määritelty IEC 60364 -standardin mukaan seuraavasti:
Ensimmäinen kirjain:
T = yksi piste on kytkettynä suoraan maahan (lat. Terra).
I = kaikki jännitteiset osat on eristetty maasta, tai yksi piste on yhdistettynä maahan impedanssin kautta (eng. Isolated).
Toinen kirjain:
T = Jännitteelle alttiit osat on yhdistetty galvaanisesti suoraan maahan riippumatta jakelujärjestelmän maadoitustavasta.
N = Jännitteelle alttiit osat on yhdistetty jakelujärjestelmän maadoitettuun pisteeseen. (eng. Neutral)
Lisäkirjaimet:
S = erilliset (eng. Separated) nolla- ja suojamaadoitusjohtimet (N- ja PE-johdin).
C = yhteinen (eng. Combined) nolla- ja suojamaadoitusjohdin (PEN-johdin).
Erilaiset jakelujärjestelmät > TN-järjestelmät

TN-järjestelmässä yksi piste on maadoitettu ja sähkölaitteiston jännitteelle alttiit osat on yhdistetty maadoituspisteeseen suojamaadoitusjohtimella tai PEN-johtimella. TN-järjestelmä jaetaan kolmeen eri tyyppiin riippuen nolla- ja suojajohtimen järjestyksen perusteella:
TN-S-järjestelmässä on erillinen nolla- ja suojamaadoitusjohdin koko järjestelmässä.
TN-C-S-järjestelmässä on yhdistetty nolla- ja suojamaadoitusjohdin osassa järjestelmää.
TN-C-järjestelmässä on yhdistetty nolla- ja suojamaadoitusjohdin koko järjestelmässä.
Suomessa rakennusten sähköasennuksissa käytetään melkein aina TN-S- tai TN-C-järjestelmiä. TN-S-järjestelmän käyttö on pakollista lääkintätiloissa sekä palo- ja räjähdysalttiissa tiloissa.
Erilaiset jakelujärjestelmät > TT-järjestelmä

TT-järjestelmässä yksi piste on maadoitettu ja sähkölaitteistojen jännitteelle alttiit osat on maadoitettu erikseen
maadoituselektrodin avulla. Suomessa harvinainen järjestelmätyyppi maaperän suuren resistiivisyyden takia.
Erilaiset jakelujärjestelmät > IT-järjestelmä

IT-järjestelmässä ei mitään pistettä maadoiteta suoraan, mutta yksi piste voidaan maadoittaa impedanssin kautta. Sähkölaitteiston jännitteelle alttiit osat maadoitetaan. IT-järjestelmää käytetään kun halutaan varmistaa katkeamaton sähkönsyöttö. Käyttökohteita esimerkiksi sairaaloiden leikkaussalit, teollisuuden sähkönjakelu ja ohjauspiirit.
James Donald

James Robert MacGeorge Donald (18. toukokuuta 1917 Aberdeen, Aberdeenshire, Skotlanti – 3. elokuuta 1993 West Tytherley, Wiltshire, Englanti) oli skotlantilainen näyttelijä. Hänen näyttelijänuransa alkoi vuonna 1939. Hänet tunnetaan elokuvista Hän rakasti elämää (1956), Muukalaiset valovuosien takaa (1957), Kwai-joen silta (1957) ja Suuri pakoretki (1963). Hänet tunnetaan myös tv-sarjasta Hallmark Hall of Fame.
James Donald oli naimisissa Ann Donaldin kanssa, ja heillä on yksi lapsi.
Ehdokkuudet

Emmy (1962)
Aiheesta muualla

James Donald Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Karlonísi

| --- | --- |
Sijainti:  38°28′32″N, 21°02′36″E, Ithaka Ithaka, Jooniansaaret Kreikka
Saariryhmä:  Ekhinadit, Jooniansaaret
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Korkein kohta:  77  m 
Pinta-ala:  0,719 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Karlonísi (kreik. Καρλονήσι) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,719 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Karlonísi kuuluu Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Jari Hartikainen

Jari Hartikainen Pihtiputaan keihäskarnevaaleilla 1995.
Jari Hartikainen (s. 28. huhtikuuta 1967 Kajaani) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen keihäänheittäjä. Hartikainen edusti uransa aikana Lapinlahden Vetoa, Kajaanin Kipinää sekä Valkealan Kajoa. Hänen valmentajanaan toimi Jyrki Blom. Virallisissa kilpailuissa Hartikainen ei ole esiintynyt vuoden 2001 jälkeen.
Hartikaisen uran erikoisimpia saavutuksia ovat turbokeihään epävirallinen maailmanennätys 84,34 sekä kolmen kullan suora; vanginvartijoiden, sotilaiden ja poliisien suomenmestaruudet. Lisäksi hän saavutti muun muassa keihäskarnevaalien kolmannen sijan.
Kehitys

1988: 70,20 m
1989: 72,12 m
1990: 76,12 m
1991; –
1992: 78,02 m
1993: 78,84 m
1994: 81,28 m
1995: 81,28 m
1996: 80,64 m
1997: 82,10 m
1998: 80,10 m
1999: 74,05 m
2000: 75,47 m
2001: 70,24 m
Karl Johan Nybo

| Karl Johan Nybo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. toukokuuta 1978 (ikä 46) Kööpenhamina, Tanska
Kansalaisuus:   Tanska
Frisbeegolfaaja
Ura
Ammattilaisuran alku:  2006
Voitot:  40
Tämänhetkinen rating:  1031 (maaliskuu 2020)
Korkein rating:  1040
Palkintorahat:  67 193,07 $
Karl Johan Høj Nybo (s. 30. toukokuuta 1978 Kööpenhamina) on tanskalainen frisbeegolfaaja. Vuodesta 2006 ammatikseen frisbeegolfia pelannut Nybo on maailmanrankingin viidennellä sijalla.
Ura

Nybo aloitti ammattilaisuransa vuonna 2006. Ensimmäisen voittonsa ammattilaisurallaan Nybo saavutti elokuussa 2007 Tanskan-mestaruuskilpailuista. Nybo on saavuttanut urallaan 38 ammattilaisvoittoa, joista jokainen on tullut Pohjoismaiden, pääosin Tanskan, kilpailuissa. Rahaa Nybo on urallaan ansainnut reilut 59 tuhatta dollaria.
Karl Hedman

Karl Hedman on seuraavien suomalaisten henkilöiden nimi:
Karl Hedman (1864–1931), lääkäri, taidekeräilijä
Karl Hedman (s. 1951), balettitanssija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karl Hedman”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Iso-Maso

| Iso-Maso |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°37′26″N, 25°48′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskupuro:  puro Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.411.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,6 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,501 km  
Pinta-ala:  1,452 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Maso 
Iso-Maso on Keski-Suomessa Äänekoskella Ruotinkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 110 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria, se on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ala-Keiteleen lähi-alueeseen (14.411) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy.
Karlo Stipanić

| Mitalit> Maa:  Jugoslavia.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Jugoslavia.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Jugoslavia.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Maa:  Jugoslavia> Miesten vesipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | México 1968 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Tokio 1964 | joukkuekilpailu |  |
Karlo Stipanić (s. 8. joulukuuta 1941 Crikvenica, Kroatia) on Jugoslaviaa edustanut entinen vesipalloilija. Hän kuului kultaa voittaneeseen Jugoslavian miesten joukkueeseen vuoden 1968 kesäolympialaisissa Méxicossa ja oli lisäksi mukana saamassa hopeaa vuoden 1964 kesäolympialaisissa Tokiossa.
Vuoden 1972 kesäolympialaisissa Münchenissä Stipanić sijoittui joukkueensa kanssa viidenneksi.
Jacobus Johannes Fouché

| Jacobus Johannes Fouché |
| --- | --- |
 Jacobus Johannes Fouché vuonna 1968.
Etelä-Afrikan 2. valtiollinen presidentti
 10. huhtikuuta 1968 – 9. huhtikuuta 1975  
Edeltäjä:  Charles Robberts Swart
Seuraaja:  Nicolaas Johannes Diederichs
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1898  Weepener, Oranjen vapaavaltio
Kuollut: 23. syyskuuta 1980 (82 vuotta)  Kapkaupunki, Kapmaan provinssi, Etelä-Afrikka
Puoliso:  Letta McDonald
Tiedot
Puolue:  Kansallispuolue
Jacobus Johannes Fouché (6. kesäkuuta 1898 – 23. syyskuuta 1980) oli eteläafrikkalainen poliitikko. Fouché toimi maan presidenttinä vuodesta 1968 vuoteen 1975.
Käännös suomeksi
Kawakaze (1917)

| Kawakaze / 江風 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Yokosukan laivastoarsenaali
Kölinlasku:  15. helmikuuta 1917
Laskettu vesille:  10. lokakuuta 1917
Palveluskäyttöön:  11. marraskuuta 1918
Poistui palveluskäytöstä:  1. huhtikuuta 1934
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 300 t (normaali) 1 580 t (kuormattu)
Pituus:  103,6 m (kokonaispituus)
Leveys:  8,8 m
Syväys:  2,8 m
Koneteho:  34 000 shp
Nopeus:  37,5 solmua
Miehistöä:  128
Aseistus
Aseistus:  3 × 120 mm/44 -tykkiä 6 × 533 mm torpedoputkea
Kawakaze (jap. 江風) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1918 valmistunut Kawakaze-luokan hävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1917 hankinnoissa Yokosukan laivastontelakalta, missä köli laskettiin 15. helmikuuta 1917. Alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 10. lokakuuta ja valmistui 11. marraskuuta 1918.
Palvelus

Alus poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1934.
Iver Holter

| Iver Holter |
| --- | --- |
 Iver Holter 1895.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. joulukuuta 1850 Gausdal, Oppland, Norja
Kuollut: 27. tammikuuta 1941 (90 vuotta) Oslo, Norja
Kansalaisuus:  Norja
Ammatti:  säveltäjä, kapellimestari
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Iver Holter (13. joulukuuta 1850 Gausdal, Oppland, Norja – 27. tammikuuta 1941 Oslo, Norja) oli norjalainen säveltäjä. Hän toimi vuodesta 1886 Kristianian musiikkiyhdistyksen kapellimestarina. Holterin sävellystuotantoon kuuluu muun muassa sinfonia, jousikvartetto ja kaksi kantaattia.
Holterin merkittävyys aikansa norjalaisessa musiikkielämässä perustuu hänen monipuoliseen toimintaansa, ei niinkään sävellystuotantoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iver Holter Wikimedia Commonsissa
Karhurompaanlampi

| Karhurompaanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°27′44″N, 24°49′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  67.983.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  170,3 m  
Rantaviiva:  0,703 km  
Pinta-ala:  2,58 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarhurompaanlampi 
Karhurompaanlampi  on Lapissa Ylitorniolla Mellajärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Meltosjoen valuma-alueella (67.98), jonka Kiimajoen–Mustijoen valuma-alueeseen (67.983) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 170,3 metriä mpy.