stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Las Vegas Raiders
Historia

Raiders perustettiin vuonna 1960, jolloin se liittyi NFL:n kilpailevaan liigaan, American Football Leagueen (AFL). Vuonna 1970 liigojen yhdistyttyä Raiders asettui AFC:en.
Kun Oaklandin kaupunki ei omistaja Davisin vaatimuksista huolimatta kyennyt parantamaan Raidersin kotistadionia, vanhentuvaa Oakland Coliseumia, tyytymätön Davis siirsi joukkueen Los Angelesiin, jossa se pelasi vuosina 1982–1994 nimellä Los Angeles Raiders. Vuonna 1995 Davis siirsi joukkueen takaisin Oaklandiin. Ironisena juonenkäänteenä muuton syy oli sama kuin joukkueen lähtiessä Oaklandista: Los Angelesin kaupunki ei suostunut Davisin vaatimiin muutostöihin yli 100 000 katsojan ränsistyvällä kotistadionilla, Los Angeles Memorial Coliseumilla.
Vuonna 2017 Raiders päätettiin siirtää Oaklandista Las Vegasiin. Muuton taustalla olivat jälleen joukkueen kotistadionia koskevat kiistat. Raidersin omistajien mielestä Oakland ja Alamedan piirikunta eivät tehneet tarpeeksi töitä Raidersin uuden stadionin puolesta, kun taas Las Vegas ja Nevada lupasivat 750 miljoonaa dollaria julkista tukea uuden stadionin rakentamiseksi. 65 000 katsojaa vetävä, 1,6 miljardia euroa maksanut Allegiant Stadium valmistui kesällä 2020. Kausi 2019 oli joukkueen viimeinen kausi Oaklandissa.
Emanuel I (Portugali)

| Emanuel I |
| --- | --- |
 Emanuel I, Colijn de Coter (attr.) n. 1515-1517, rajattu
Portugalin kuningas
Valtakausi:  25. lokakuuta 1495 – 13. joulukuuta 1521
Edeltäjä:  Juhana II
Seuraaja:  Juhana III

Syntynyt:  31. toukokuuta 1469 Alcochete, Portugali
Kuollut:  13. joulukuuta 1521 (52 vuotta) Lissabon, Portugali
Puoliso:  Isabella Aragonialainen Maria Aragonialainen Eleonoora Itävaltalainen
Lapset:  Mikael Juhana III Isabella Beatriz Ludvig Ferdinand Afonso Henrik I Duarte Kaarle Maria
Suku:  Aviz
Isä:  Ferdinand
Äiti:  Portugalin Beatriz
Uskonto:  roomalaiskatolilaisuus
Nimikirjoitus:  
Emanuel I Onnekas (port. Manuel O Afortunado); (31. toukokuuta 1469 Alcochete – 13. joulukuuta 1521 Lissabon) oli Portugalin kuningas vuosina 1495–1521.
Suku

Emanuel I oli Portugalin prinssi Don Ferdinandin ja Portugalin infanta Beatrizin (1430–1506) yhdeksänneksi vanhin lapsi. Hänen äitinsä isoisä oli Portugalin kuningas Juhana I, ja hänen isänsä oli kuningas Edvard I:n poika. Hänen isänsä oli Afonso V:n nuorempi veli, joka kuoli vuosi Manuelin syntymän jälkeen.
Kuningas Afonso meni naimisiin yhden Manuelin sisaruksista perillisen Juhana II:n kanssa ja Bragançan voimakkaan herttuan kanssa. Liittyessään jäseneksi Johannes II teloitti Bragançan petoksesta syytettynä ja murhasi myöhemmin Manuelin ainoan eloonjääneen veljen epäiltynä salaliitosta. Mutta John laajensi suojansa Manuel-pojalle tehden hänestä Bejan herttua. Oman laillisen poikansa kuoltua vuonna 1491 John tunnusti Manuelin perillisekseen. Vaikka hän myöhemmin harkitsi jäljellä olevan poikansa Jorgen laillistamista, hän jätti lopulta kruunun Manuelille.
Emanuel varttui portugalilaisten aatelisukujen ja kuningas Juhana II:n välisen kiistan keskellä. Vuonna 1483 Fernando II, Braganzan herttua, Portugalin voimakkaimman feodaalisuvun johtaja, teloitettiin maanpetoksesta syytettynä. Emanuelin vanhempaa veljeä, Viseun herttua Diogoa syytettiin salaliiton johtamisesta kruunua vastaan, ja kuningas itse puukotti hänet kuoliaaksi vuonna 1484. Poikansa prinssi Afonson kuoleman ja epäonnistuneiden yritysten laillistaa hänen avioton poikansa Coimbran herttua Jorge de Lencastre, Juhana II nimitti Manuelin valtaistuimen perilliseksi. Manuel seurasi Juhanaa Portugalin kuninkaana vuonna 1495.
Avioliitot ja jälkeläiset

Emanuel avioitui kolme kertaa.
Hänen ensimmäisen puolisonsa oli Kastilian prinsessa Isabella Aragonialainen, joka oli Ferdinand Katolilaisen ja Isabella Katolilaisen vanhin tytär. Isabella oli ensin naimisissa Emanuelin veljen Afonson kanssa 1490–1491, kunnes Afonso sai surmansa ratsastusonnettomuudessa. Isabella naitettiin Emanuelille, heidät vihitiin 30. syyskuuta 1497. Isabella asetti avioliiton ehdoksi, että Emanuelin piti karkottaa juutalaiset Portugalista, ja näin tapahtui. Heille syntyi yksi lapsi:
Miguel de la Paz,
Emanuel avioitui toisen kerran 30. lokakuuta 1500 Isabellan nuoremman sisaren, Kastilian prinsessa Maria Aragonialaisen kanssa, joka oli Ferdinand Katolilaisen ja Isabella Katolilaisen kolmanneksi vanhin tytär. Heille syntyi kymmenen lasta, joista kahdeksan eli aikuisikään asti.
Kolmas puoliso Leonor de Austria oli edeltäjiensä veljen Filip Komean ja Juana Kastilialaisen vanhin tytär. Heidät vihittiin 16. heinäkuuta 1518.
Heille syntyi kaksi lasta, joista tytär Maria eli aikuiseksi.
infante, prinssi Carlos (18. helmikuuta 1520 – 15. huhtikuuta 1521), kuoli vuoden ikäisenä kuumeeseen
infanta, prinsessa Maria de Avíz, Viseun herttuatar (8. kesäkuuta 1521 – 10. lokakuuta 1577). Hänen kasvatuksestaan vastasi velipuoli Juhana III:n puoliso, leskikuningatar Leonorin nuorin sisar Caterina de Austria. Maria oli koulutukseltaan oppinut humanisti ja pysyi naimattomana sekä oli eräs Euroopan rikkaimmista prinsessoista.
Leskeksi jäänyt Leonor palasi Espanjaan.
Perintö

Emanuelin kuoli 52-vuotiaana joulukuussa 1521 ruttoon, hänet haudattiin perustamansa Mosteiro dos Jerónimos luostarin kirkkoon Belémiin.
Emanuel I ja toinen puoliso, kuningatar Maria Aragonialainen, tyttäret infanta Isabella ja infanta Beatriz Savoijn herttuatar sekä vas. heidän poikansa ikäjärjestyksessä. Colijn de Coter (attr.) n. 1515-1517
Emanuel I:n hautajaiset. Ofício dos Mortos António de Holanda (Livro de Horas de D. Manuel) 1517-1551
Miia Laitela

| Miia Laitela |
| --- | --- |
 Miia Laitela sarjan toisessa jaksossa vuonna 1999.
Näyttelijä(t):  Venla Saartamo
Kesto:  1999–2002
Ensi- esiintyminen:  Osa 1: Pihlajakadun asukkaat kokevat järkytyksen (25. tammikuuta 1999)
Viimeinen esiintyminen:  Osa 540: Tunteellinen totuusleikki (17. tammikuuta 2002)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Miia Kristiina Laitela
Status:  kuollut
Ammatti:  Pääsi ylioppilaaksi, ei ammattia, oli töissä Ismon kaupassa
Sukupuoli:  nainen
Ikä:  19 vuotta
Kotipaikka:  Helsinki
Kuolinsyy:  aivokasvain
Suhteet
Vanhemmat:  Ismo Laitela Kristiina Pohjonen
Sisarukset:  Kalle Laitela Sanni Pohjonen (siskopuoli, kuollut)   Ressu Mattila (velipuoli)
Puoliso(t):  Saku Salin
Lapset:  Ei ole (oli raskaana, teki abortin)
Lastenlapset:  Ei ole
Isovanhemmat:  Kalervo Laitela (isoisä, kuollut)  Kaija Laitela (isoäiti, kuollut)
Tädit ja sedät:  Hanne ”Hani” Laitela (tätipuoli)
Sisarusten lapset:  Ilja Taalasmaa (siskopuolen poika, kuollut)   Toivo Taalasmaa (velipuolen poika)
Tutut:  Mika Paju (ex poikaystävä)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Miia Kristiina Laitela (15. joulukuuta 1981 – 23. toukokuuta 2001, televisiossa 17. tammikuuta 2002) oli Venla Saartamon esittämä kuvitteellinen hahmo saippuasarjassa Salatut elämät vuosina 1999–2002. Miia nähtiin sarjasta tehdyssä spin-off-sarjassa Pihlajasatu kesällä 2018, sekä toisella kaudella kesällä 2019.
Yleistä > Luonne ja ulkonäkö

Miia on luonteeltaan kiltti ja ystävällinen nuori nainen, joka ei halunnut kenellekään mitään pahaa. Toisinaan Miia oli liiankin hyväuskoinen ja esimerkiksi erään uskonlahkon johtaja, Toivo Karhu, sai aivopestyä hänet. Lopulta Miia kuitenkin pääsi lahkosta eroon ja jatkoi tunnollista opiskeluaan lukiossa.
Sarjan alussa, keväällä 1999, Miialla oli rastat, jotka hän sittemmin leikkasi kevään aikana pois. Jäljelle jäi lyhyt, vaalea kampaus, jonka hän kasvatti pidemmäksi ja värjäsi myöhemmin punaiseksi. Ennen kuolemaansa Miian hiukset olivat jälleen vaaleat. Miia pukeutui niin kylmiin kuin lämpimiinkin sävyihin, riippuen hieman vuodenajasta. Hänen päällään nähtiin toisinaan myös kirkkaita värejä, kuten kirkkaanoranssi nahkatakki. Miia käytti myös paljon erilaisia kaulakoruja ja pantoja.
Yleistä > Perhe ja muut ihmissuhteet

Sarjan alkaessa Miia oli lukioikäinen tyttö, jonka perheeseen kuuluivat isä Ismo Laitela sekä isoveli Kalle Laitela. Ismo yksinhuoltajana yritti pitää huolta lapsistaan, mutta kärsi vihanhallintaongelmista, joiden seurauksena hän löi Miiaa ja Kallea useamman kerran. Miian ja Kallen äiti, Liisa Laitela, oli kuollut syöpään ennen sarjan alkua ja kolmikko muisteli edesmenneeksi luultua Liisaa aika ajoin yhdessä. Vuosia Miian kuoleman jälkeen selvisi, että kuolleeksi luultu Liisa-äiti olikin selvinnyt syövästä ja elää nimellä Kristiina Pohjonen. Kristiinalla on myös toinen tytär Sanni Pohjonen, joka näin ollen on Miian ja Kallen siskopuoli sekä velipuoli Ressu, joka on Ismon ja Salla Mattilan lapsi.
Miian ystäviä olivat pitkäaikainen ihastus ja sittemmin poikaystävä Saku Salin, lapsuudenystävä Silja Salin, neuvoja ihmissuhteissa antava Jenni Vainio, sekä sisarukset Aamu ja Teemu Korhonen, joista jälkimmäinen oli ihastunut Miiaan. Miia seurusteli Mika Pajun kanssa, kunnes tämä menehtyi auto-onnettomuuden seurauksena.
Yleistä > Asunto

Miia ehti asua Pihlajakadulla kahdessa eri asunnossa. Alun perin heidän perheensä oli muuttanut B-rappuun, asuntoon B7, joitakin vuosia ennen sarjan alkua, Liisan kuoleman (tai oikeastaan valekuoleman) jälkeen. Miia muutti hetkellisesti asumaan yhteen silloisen poikaystävänsä Mika Pajun kanssa keväällä 2000, mutta palasi takaisin kotiin lopullisesti Mikan kuoleman myötä. Vuonna 2001 joutui Miia muuttamaan Keravalle, sillä Ismo oli hätäpäissään tehnyt kaupat keravalaisesta omakotitalosta heidän Pihlajakadulla sijaitsevaa kerrostaloasuntoaan vastaan haaveenaan perustaa perhe Raunin kanssa. Uutta perhettä ei kuitenkaan syntynyt ja Rauni muutti Poriin. Miiakaan ei ollut innostunut muutosta, mutta päätyikin asumaan Salineille saatuaan työn Sofian lastenhoitajana heidän luonaan melkein Miian entisen asunnon vieressä, Pihlajakatu 23:n asunnossa B9. Miia asui Salinien luona aina kuolemaansa asti.
Yleistä > Työelämä

Miia auttoi isäänsä Ismoa tämän omistamassa kioskimaisessa kaupassa Ismon Valinnassa niin usein kuin koulukiireiltään ehti, etenkin sarjan alkuaikoina. Alettuaan seurustelemaan Sakun kanssa keväällä 2001, Miia sai työn Sofia-vauvan lastenhoitajana Salineilla. Hanna oli alussa hänen taitoihinsa todella tyytyväinen, mutta aivokasvaimen myötä Miia unohti eräänkin kerran Sofian olemassaolon kokonaan ja lähti Aamun kanssa kahvila Barbaariin kahville jättäen Sofian yksin kotiin.
Yleistä > Muuta

Miia on mainittu sarjassa usein myös vuosia kuolemansa jälkeen, muun muassa Riku Jääskeläisen ja Annika Sievisen kuolemien aikaan sekä Miian äidin Kristiina Pohjosen (ent. Liisa Laitela) saavuttua sarjaan. Varsinkin keväällä 2016 aiheutti hämmennystä, kun Kristiina sai muistinmenetyksen ja luuli Miian olevan elossa eikä muistanut toista tytärtään Sannia. Kristiina toi kotiinsa Miian kaksoisolennon, Kirsi Huovisen, joka esitti Kristiinalle koko ajan olevansa Miia ja myöhemmin muutti Italiaan. Miian hautakivikin näytettiin pitkästä aikaa sarjassa huhtikuussa 2016, kun Kristiinan toinen tytär Sanni Pohjonen todisti Kristiinalle, että Miia on kuollut ja halusi äitinsä muistavan Sannin olevan tyttärensä.
Miian kuolemaa on katsojien mukaan pidetty yhtenä sarjan kohutuimmista ja rankimmista käänteistä kautta aikojen. Lisäksi Miia ja Saku on äänestetty useampaan otteeseen koko sarjan parhaaksi pariksi.
Elämä Pihlajakadulla > Ihastus Sakuun ja Ismon väkivaltaisuus

Sarjan ensimmäisen tuotantokauden aikana Miian juonikuviot liittyivät lähinnä hänen perheeseensä ja Miia nähtiin usein kohtauksissa joko kotona tai kaupalla. Miia vietti myös aikaa yhdessä naapurissa asuvan Siljan kanssa. Siljan isoveli Saku Salin, joka oli Kallen paras ystävä, ja Miian suurin rakkaus sarjan aikana. Parin välillä kipinöi ensimmäisestä tuotantokaudesta alkaen aina Miian kuolemaan saakka. He suutelivat ensimmäisen kerran Pihlajakatu 23 B:n kellarissa. Samaisen jakson lopussa Ismo sortui lyömään Miiaa ensimmäistä kertaa koskaan suututtuaan tälle siitä, että oli tavannut Sakun, josta Ismo ei pitänyt. Miia kuitenkin halusi edelleen tavata Sakua ja pari päätyi suutelemaan uudemman kerran uimahallissa. Saku kuitenkin tiedosti vahvasti sen, ettei Ismo pitänyt hänestä. Sakulla oli niskassaan muutama syyte rikoksista, joista hän selviytyi ehdollisella tuomiolla. Hän ei halunnut Miian joutuvan ongelmiin takiaan ja jätti tämän parin alettua seurustella vain pari päivää aiemmin.
Elämä Pihlajakadulla > Suhde Mikaan, raskaus ja Mikan kuolema

Miia jäi haikailemaan Sakun perään, mutta naistenmiehenä tunnettu Saku löysi kainaloonsa tuota pikaa äkkiä uuden tyttöystävän. Myöhemmin Sakun kautta Miia tutustui tämän uuteen ystävään, Mika Pajuun. Hän ajatteli jo päässeensä yli Sakusta ja aloitti seurustelemaan Mikan kanssa. Yllättäen Sakun mustasukkaiset tunteet nousivat pintaan ja hän yritti ehdoin tahdoin rikkoa Mikan ja Miian suhteen. Sakun yrityksistä huolimatta pari pysyi yhdessä ja Miia oli onnellinen, kun jopa Ismo piti Mikasta. Kevätkauden 2000 alussa Miia sai tietää tulleensa vahingossa raskaaksi. Miia piilotteli salaisuutta pitkään, ja vaikka halusikin ensin pitää lapsen, hän muutti mieltään. Miia sai huonoon oloonsa tukea Sakulta, jolloin heidän välinsä lämpenivät uudelleen. Ismo ja Mika yrittivät molemmat estellä Miiaa, joka kuitenkin päätyi aborttiin, koska tunsi ettei ole valmis äidiksi. Aborttia ei kuitenkaan voitu tehdä valittuna päivänä, jolloin Miia sattui olemaan kuumeessa. Wanhojen juhlissa Miia ja Saku olivat tiiviisti yhdessä ja suutelivatkin, mutta Mika saapui paikalle ja näki heidät. Mika sairasti diabetesta ja menetti järkytyksen seurauksena tajunsa, koska oli unohtanut ottaa insuliininsa. Alkoholin ja kannabiksen vaikutuksen alaisena Saku joutui ajamaan autoa Miian käskystä auttaakseen Mikaa. Ajaessaan Saku törmäsi puuhun aiheuttaen Mikan kuoleman. Miialle tehtiin abortti pian Mikan kuoleman jälkeen, vaikka Mikan isä, Tapani Paju, yrittikin painostaa Miiaa pitämään lapsen.
Elämä Pihlajakadulla > Nooalaiset-lahko, "kuolleista nouseminen" ja lähtö Lontooseen

Miia oli pitkään vaisu näiden tapahtumien jälkeen, mutta löysi Nooalaiset-lahkon ja liittyi siihen. Saku elätteli toiveita hänen ja Miian suhteen, mutta Miia ei ollut valmis seurustelemaan kenenkään kanssa. Myöhemmin Saku sai vihiä Nooalaiset-lahkosta, jonka toiminta oli aivopessyt Miian lähes kokonaan. Muut Miian läheiset uskoivat toiminnan olevan harmitonta, kunnes Saku päätti alkaa etsimään todisteita. Hän ryhtyi itsekin lahkon jäseneksi saadakseen tietää, mitä siellä oikeasti tapahtuu. Hänelle ja Miialle järjestettiin lahkossa häät syksyllä 2000. Saku ei kuitenkaan ollut valmis sanomaan "tahdon", joten hän lähti ja Miia jäi yksin lahkoon. Lahkossa johtajana ollut Toivo Karhu sai Miian aivan sekaisin eikä Miia halunnut enää lähteä Nooalaisten luota. Miia osallistui Toivon keksimään lahkon rituaaliin, jossa hänen luultiin kuolleen, mutta siitä huolimatta Saku uskoi, että Miia elää. Miia palasi Pihlajakadulle oltuaan selvittelemässä ajatuksiaan jonkin aikaa maailmalla ja onnellisten jälleennäkemisten jälkeen hän myönsi Sakulle olleensa väärässä Toivon suhteen ja Sakun toiveet suhteesta Miian kanssa nousivat jälleen pintaan. Miialle sitä tärkeämpää oli kuitenkin näpäyttää Toivoa ja saada kaikki Nooalaiset-lahkon jäsenet tietoisuuteen Toivon oikeasta luonteesta. Saku ryhtyi mukaan juoneen, joka päättyy siihen, kun Toivo sytytetään liekkeihin Miian pyydettyä tätä tekemään "ihmeen". Toivo itse uskoi, ettei tuli voi voittaa häntä, mutta hän kuitenkin kuoli. Miia järkyttyi Toivon kuolemasta ja päätti matkata pois Suomesta, Lontooseen asti, Toivon rahakätköstä löytyneillä rahoilla. Ensin Miia pyysi Sakua mukaan, mutta Sakun isä Jukka ei pitänyt ajatuksesta, sillä halusi Sakun käyvän lukion loppuun. Miia ja Saku viettivät yhteisen yön, jonka jälkeen Miia lähti lentokentälle Kallen kanssa kertomatta Sakulle suunnitelmastaan Jukan toivetta kunnioittaen. Saku ehti lentokentälle Miian perään, mutta Miia lähti silti matkaan ilman Sakua, joka päätti unohtaa Miian.
Elämä Pihlajakadulla > Paluu Lontoosta, pelko Ramista ja suhde Sakun kanssa

Miia kuitenkin palasi takaisin Lontoosta jo tammikuussa 2001 esitetyssä jaksossa, oltuaan noin puolitoista kuukautta poissa sarjan tapahtumista. Hän näki yllätyksekseen Saku halaamassa Virpi Hurmetta rapussa. Miia päätti piiloutua Sakulta ja olla kertomatta tälle ollenkaan olevansa Suomessa. Hän valehteli aluksi perheelleenkin olevan vain pikaisella käynnillä Suomessa, kunnes jatkaisi matkaa. Todelliseksi syyksi Lontoosta lähtemiseen paljastui kuitenkin Rami Hirvonen, joka oli alkanut pakkomielteisesti seurailemaan Miiaa Lontoossa. Lopulta Rami saapui Laiteloiden kotiovelle Suomeen ja Miia joutui pakenemaan tätä häkkivarastoon asti pelätessään tämän pakkomielteisyyttä. Saku pelasti Miian, joka oli ehtinyt hätäpäissään tunnustaa rakastavansa Sakua. Jotta Rami jättäisi Miian rauhaan, he esittivät jonkin aikaa seurustelevansa ja yrittivät jopa oikeasti aloittaa suhteensa uudelleen onnistumatta kuitenkaan. Esitys upposi Ramiin, joka häipyi kuvioista. Miian ja Sakun välit haalenivat lähes olemattomiksi, vaikka toisinaan ruudussa nähtiin molemminpuolisia rakkaudenosoituksia. Maaliskuussa 2001 esitetyssä jaksossa he saivat lopulta kaikkien ongelmiensa jälkeen välinsä kuntoon ja alkoivat seurustelemaan, mutta juuri tuolloin Sakun oli aika lähteä armeijaan.
Elämä Pihlajakadulla > Muutto Salineille ja aivokasvain

Sakun lähdettyä armeijaan, Miia toimi Salinien perheessä Sofian lapsenvahtina ja korvaukseksi siitä hän sai asua Sakun huoneessa, mutta huimaaminen ja muut oireet vaikeuttivat Miian kykyjä hoitaa Sofiaa. Keväällä 2001 esitetyissä jaksoissa Miialla esiintyi usein pahoinvointia ja kevään 2001 päätösjaksossa hän pyörtyi Teemun käsivarsille. Lääkäri tutki Miian ja syyksi hän ilmoitti aliravitsemuksen. Miia uskoi pitkään sen olevan ainoa syy hänen huonovointisuudelleen, kunnes hän meni käymään tietokonetomografiassa, jossa selvisi, että hänellä on pahanlaatuinen aivokasvain eli syöpä aivoissa. Kuultuaan huonot uutiset hän lähti lääkärinsä luvalla Lappiin lomailemaan yhdessä Ismon, Aamun, Teemun, Kallen ja tämän poikaystävän Kuisman kanssa. Miian yllätykseksi myös Saku ilmestyi paikan päälle ja kertoi armeijansa päättyneen. Miia oli onnellinen Sakun armeijan päättymisestä, mutta oli siitä huolimatta vaisu. Saku huomasi tämän, mutta Miia ei kertonut totuutta aivokasvaimestaan Sakulle vielä pitkään aikaan. Sitä ennen hän sai kuitenkin kerrottua salaisuutensa ensin Kallelle ja sitten Teemulle, josta tuli hänen tukihenkilönsä. Sakulle hän uskaltautui kertomaan vasta marraskuussa 2001 esitetyssä jaksossa.
Elämä Pihlajakadulla > Kuolema

Vaikka Miia ja Saku uskoivat ja toivoivat Miian parantuvan, sädehoidot eivät enää tehonneet kasvaimeen eikä se pienentynyt. Lisäksi kasvainta olisi ollut äärimmäisen vaikea leikata, mikä selvisi jo syksyllä 2001, kun Miia sai tietää kasvaimesta. Miia pyörtyi ja joutui sairaalaan useamman kerran eikä enää uskonut omaan parantumiseensa. Miia päätti itse lopettaa hyödyttömät sädehoidot ja muuttaa Salinien luokse asumaan niin pitkäksi aikaa, kuin vielä eläisi. Miia uurasti ahkerasti ylioppilaskirjoituksissa aivokasvaimesta huolimatta ja sai ylioppilastodistukseensa neljä L:ää. Miia vietti Salineilla ylioppilas- ja muistelujuhlan, jossa Inka Haapala esitti Miian laulun Siniseen. Miia oli tällöin jo erittäin heikossa kunnossa. Inkan esittäessä kappaletta Miia liikuttui kyyneliin ja pyysi, että kappale esitettäisiin hänen hautajaisissaan. Miia kuoli Salinien luona seuraavana aamuna. Hän hengitti syvään ja piti Sakua kädestä viimeisen kerran. Ismo ja Kalle näkivät tapahtuman taustalla. Miia kuoli sarjan 540. jaksossa, johon sarjan oli alkuperäisen sopimuksen mukaan tarkoitus päättyä. Jakson nimeksi oli annettu Tunteellinen totuusleikki, joka viittaa Miian ja Sakun yhteiseen totuusleikkiin, jota he pelasivat ensimmäisen kerran Wanhojen juhlissa. Myöhemmin he pelasivat sitä ystävänpäivänä esitetyssä jaksossa  vuonna 2001, kun Saku oli pelastanut Miian pakkomielteiseltä Ramilta. Miian kuolema esitettiin televisiossa 17. tammikuuta 2002, mutta sarjassa esitetyn hautakiven mukaan hän kuoli 23. toukokuuta 2001, juuri ennen virallisia ylioppilasjuhlia.
Ankkurikenttä

| Ankkurikenttä> Rakennuksen tiedot |
| --- | --- |
Sijainti:  Ankkuritie 1 62900 Alajärvi
Koordinaatit:  63°00′07″N, 23°48′08″E
Omistaja:  Alajärven kaupunki
Kenttä:  Luonnonnurmi, 100 m × 65 m
Käyttäjät
 Yleisurheilu: Alajärven Ankkurit Jalkapallo: Järviseudun Pallokerho 
Katsojakapasiteetti
 200 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Ankkurikenttä on Alajärven kaupungissa sijaitseva yleisurheilukenttä, jolla voi myös pelata jalkapalloa. Yleisurheilukenttä koostuu 400m juoksuradasta jolla on 6 rataa ja pääsuoralla 8 rataa. Juoksu-, hyppy sekä heittopaikoilla on kestopinnoite, joka on uusittu vuonna 2021.
Kentän keskusta on nurmella sekä työntöalue hiekalla. Kentän ulkopuolella myös harjoitusalue moukarinheitolle.
Ankkurikentällä pidetään vuosittain Alajärven Osuuspankin sponsoroimat Hippokisat. Hippokisat ovat suunnattu 2 -13 vuotiaille. Alajärvellä Hippokisat ovat olleet suuressa suosiossa saaden usein yli 150 osallistujaa ja jopa yli 180 vuonna 2024.
Ankkurikenttä näkyy myös vahvasti Alajärven kaupungin mainonnassa. Valtatie 16:n varrella on Seppo Leinosen kuvittama 4,5m x 9m kokoinen mainoskyltti, jossa on Alajärven nimikkolinnun sinitiaisen lisäksi kuva Ankkurikentästä.
Contender

| Contender |
| --- | --- |


Suurin pituus (LOA):  4,88 m
Leveys:  1,5 m
Syväys:  1,447 m
Paino:  83 kg
Purjepinta-ala (iso ja fokka):  11 m2
LYS:  1,33
Miehistö:  1 trapetsilla
Contender on yhden purjehtijan trapetsijolla. Kansainvälisen Contender-veneluokan on suunnitellut australialainen Bob Miller vuonna 1968, ja tarkoituksena oli, että siitä olisi tullut Olympialuokka. Vene on suosittu Euroopassa ja Australiassa, mutta sillä purjehditaan aktiivisesti myös USA:ssa ja Kanadassa.
Contenderia purjehditaan trapetsilta eli venettä ohjataan ja käsitellään "ilmassa roikkuen". Veneen käsittely vaatii hyvien fyysisten ominaisuuksien, ketteryyden ja notkeuden, lisäksi myös hyviä veneenkäsittely- ja purjehdustaitoja päästääkseen edes alkuun. Contender-purjehtijan ihannepaino on varsin laaja – luokassa on ollut hyvin erikokoisia kansainvälisiä mestareita aina 60 kg:stä yli 90 kg:aan.
2000-luvulla kansainvälisiin purjehduskilpailuihin on osallistunut noin 150 Contender-purjehtijaa.
Aiheesta muualla

Finnish Contender Associotion
International Contender Association (Arkistoitu – Internet Archive)
International Sailing Federation
Mietaa (elokuva)

| Mietaa |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mikko Jokipii
Käsikirjoittaja:   Aapeli Autio  Hanne Aro  Mikko Jokipii  Heli Kärnä 
Tuottaja:  Mikko Jokipii
Kuvaaja:  Aapeli Autio
Leikkaaja:  Aapeli Autio
Pääosat:   Iida Hietamäki  Eelis Kakkonen  Ina Aura  Marjukka Otsomaa  Annu Valtasaari  Kaisla Jaakonaho 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Mukula ry
Levittäjä:  Kuusan Kino
Ensi-ilta:  8. marraskuuta 2024
Kesto:  75 min.
Alkuperäiskieli:  suomi
Edeltäjä:  Kasino
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mietaa on Mikko Jokipiin ohjaama suomalainen komediaelokuva, joka tuli ensi-iltaan marraskuussa 2024.
Mietaan nuorisoseura Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla on yksi Suomen suurimmista nuorisoseuroista. Mietaa tunnetaan esiintymis- ja tanssipaikkana, jossa järjestetään tapahtumia niin nuorille kuin aikuisille.
Elokuva sijoittuu uudenvuoden aattoon 2003, jolloin Tiinan (Iida Hietamäki) teini-ikäinen pikkusisko Juulia (Annu Valtasaari) karkaa Mietaan nuorisoseuralle juhlimaan.
Elokuva on itsenäinen jatko-osa Kasino-elokuvalle, joka tuli ensi-iltaa 2020.
Elokuvan on tuottanut Mukula ry ja sen levittää elokuvateattereihin Kuusan Kino.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Pertti Avolan mielestä Mietaa on hyvä esimerkki pienellä budjetilla tehdystä amatöörituotannosta, jollaiset tavoittavat paikallisia ilmiöitä usein raikkaammin ja hauskemmin kuin ammattilaistuotannot. Kovin korkealle ei tähdätä, mutta huumoria saadaan irti paikallisista tyypeistä ja ilmiöistä, kuten tanssipaikan parkkipaikalla päivystävästä Jeesus-bussista. Avola kehuu harrastelijanäyttelijöiden heittäytymiskykyä ja elokuvan aitoa tuntumaa maaseudun oloihin. ”Ei haittaa, vaikka tekniset arvot eivät ammattituotantojen tasolle aivan ylläkään.”
Aiheesta muualla

Mietaa-elokuvan traileri Youtubessa