stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suuri pelko
Tapahtumat

Kun tieto Bastiljin valtauksesta saapui maaseudulle, alkoi siellä levitä erilaisia huhuja, joiden mukaan esimerkiksi aristokraatit ja ulkomaalaiset aikoivat kukistaa alkaneen vallankumouksen tai Bastiljista ja muista vankiloista vapautetut rikollislaumat riehuivat maaseudulla ryöstäen taloja, tappaen karjaa, tuhoten satoja ja polttaen kyliä. Väitteet voitiin yhdistää siten, että todelliset tai kuvitellut rosvojoukot olivat maasta paenneiden taantumuksellisten ylimysten aseistamia. Huhut saivat itsenäisesti alkunsa kuudella paikkakunnalla eri puolilla maata. Ne levisivät niin nopeasti, että myöhemmän ajan historioitsijoilla on ollut vaikeuksia niiden kulun selvittämisessä.
Huhuista seurasi suoranaiseksi joukkopsykoosiksi luonnehdittu yleinen paniikki. Kirkoissa soitettiin hätäkelloja, ja talonpojat aseistautuivat kiväärein, viikattein, heinähangoin ja kuokin ja lähtivät liikkeelle kuviteltua vihollista vastaan. Aseistettuja joukkoja muodostettiin, jos horisontissa oli nähty savua tai lähiseudulla tuntemattomia ulkopuolisia. Eräässä tapauksessa metsässä havaitut muukalaiset osoittautuivat lehmiksi.
Paniikkitunnelma vaihtui pian määrätietoiseen hyökkäykseen feodaalijärjestelmää vastaan. Kartanoita ja aatelislinnoja tuhottiin, niiden viljavarastoja ryöstettiin, maanherroja pahoinpideltiin ja maa- ja velkakirjoja tuhottiin. Monin paikoin talonpojat pakottivat seigneur-maanomistajia allekirjoittamaan asiakirjoja, joilla nämä luopuivat feodaalioikeuksistaan. Joillain paikkakunnilla seigneur-oikeuksista luopuminen tapahtui rauhanomaisesti. Feodaalijärjestelmän toiminta pyrittiin lamauttamaan polttamalla talonpojille määrättyjä rasituksia koskeneita asiakirjoja. ”Suuren pelon” aikana sai surmansa tiettävästi vain alle 20 ihmistä – historioitsija Georges Lefebvren mukaan varsinaisia murhia oli vain kolme – mutta omaisuutta varastettiin ja tuhottiin paljon. Aatelisia myös pakeni maasta.
Levottomuudet tapahtuivat lähinnä 19. heinäkuuta ja 6. elokuuta välisenä aikana. Rajuimpia tapahtumat olivat Franche-Comtén, Normandian, Elsassin, Hainaut’n ja Mâconnais’n alueilla. Pikardiassa ja Provencessa oli ollut talonpoikien kansannousuja jo ennen säätyjen kokoontumista Versailles’ssa. Suuri osa levottomuuksiin osallistuneista talonpojista uskoi kansalliskokouksen ja jopa kuninkaankin tukevan heidän taisteluaan maanherroja vastaan. Monilla seuduilla kapinallisia talonpoikaisjoukkoja johtivat miehet, jotka väittivät noudattavansa kuninkaan määräystä.
Seuraukset

Perustuslakia säätävä kansalliskokous oli huolissaan maaseudun tapahtumista, koska ne saattaisivat vaarantaa koko vallankumouksen. Lisäksi monet kansalliskokouksen edustajista olivat itse suurmaanomistajina huolissaan omaisuudestaan. Porvariston ja ylimystön välisten erimielisyyksien vuoksi kansalliskokous ei ollut saanut heinäkuun aikana juuri mitään tärkeitä päätöksiä tehtyä, mutta nyt sen oli pakko toimia nopeasti. Ajatus talonpoikien levottomuuksien nujertamisesta sotilaallisella voimalla hylättiin 3. elokuuta käydyssä istunnossa, sillä porvaristo pelkäsi sen voivan kääntyä iskuksi myös itse kansalliskokousta ja koko vallankumousta vastaan. Jäljelle jäi toinen vaihtoehto, myönnytysten tekeminen. Elokuun 4. ja 5. päivinä kansalliskokous päätti kumota säätyerioikeudet ja lakkauttaa feodaalijärjestelmän koko maassa.
Suuri osa talonpojista rauhoittui kuultuaan kansalliskokouksen tekemistä päätöksistä. Loput kapinat tukahdutettiin armeijan ja kansalliskaartien avulla.
Arvioita tapahtumien luonteesta

”Suuri pelko” muistutti monessa suhteessa muita 1700-luvun lopulla Euroopassa puhjenneita talonpoikaiskapinoita ja Ranskan aiempia talonpoikien levottomuuksia. Taustalla olivat köyhyyden syveneminen, tuhoutuneet sadot ja tyytymättömyys vero- ja maksutaakkaan. Erään käsityksen mukaan talonpoikien nousu oli riippumaton porvariston pääkaupungissa suorittamasta vallankumouksesta ja olisi tapahtunut joka tapauksessa, toisen käsityksen mukaan talonpoikien vallankumous oli seurausta porvarien vallankumouksesta.
Historiantutkija Mary Matossian esitti 1980-luvun lopulla teorian, jonka mukaan Ranskan talonpoikien vainoharhainen käytös oli seurausta torajyvän saastuttamien jauhojen syömisen aiheuttamasta myrkytyksestä, johon voi liittyä hallusinaatioita. Teoria ei ole saanut laajempaa kannatusta.
William Henry Keeler

William Henry Keeler (1996)

William Henry Keeler (4. maaliskuuta 1931 – 23. maaliskuuta 2017) oli katolisen kirkon yhdysvaltalainen pappi. Hän toimi Baltimoren arkkipiispana vuosina 1989–2007 ja sai nimityksen kardinaaliksi 1994. Keeler osallistui uuden paavin valintaan vuoden 2005 konklaavissa.
Keeler vihittiin papiksi 17. heinäkuuta 1955 ja piispaksi 21. syyskuuta 1979. Hänen edeltäjänsä Baltimoren hiippakunnassa oli William Donald Borders.
Tafjorden

| Tafjorden |
| --- | --- |
 Tafjord-vuonon suu nähtynä Norddalsfjordenilta
Sijainti:  Møren ja Romsdalin lääni,  Norja
Päävuono:  Storfjorden
Merialue:  Norjanmeri, Atlantin valtameri
Tafjorden on Norddalsfjordenin vuonon (Storfjordenin sivuvuono) perimmäinen osa. Se sijoittuu kokonaan Møren ja Romsdalin läänissä, Länsi-Norjassa sijaitsevan Norddalin kunnan alueelle.
Vuoden 1934 onnettomuus

Aamuyöllä 7. huhtikuuta 1934 Tafjordeniin putosi lähes kahden miljoonan neliömetrin kokoinen kallionlohkare, joka aiheutti vuonossa paikallisen tsunamin. Korkeimmillaan aallot olivat jopa 62-metrisiä. Ne aiheuttivat laajaa tuhoa läheisissä kylissä ja 41 ihmistä menehtyi.
Kallioseinä, josta irronnut kivilohkare aihetti vuoden 1934 katastrofin.
William Herald

| Mitalit> Maa:   Australia.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Australia.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Australia.Miesten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Australia> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Antwerpen 1920 | 4 × 200 m vapaauintiviesti |  |
William Sharp Hannah "Billy" Herald (1900 Glebe – 13. helmikuuta 1976) oli australialainen uimari ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Manly Swimming Clubia.
Herald osallistui olympialaisiin kerran, Antwerpenissa 1920. Hän sijoittui tuolloin neljänneksi 100 metrin vapaauinnissa ja ui maansa joukkueessa, joka voitti hopeaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä.
Suomi – A Symphonic Poem for Orchestra

| Suomi – A Symphonic Poem for Orchestra Heikki Sarmanto |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : loka–marraskuu 1983, MTV Music Recording Studiot, Helsinki
 Julkaistu: 1984
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Heikki Sarmanto
 Tyylilaji: taidemusiikki, jazz
 Levy-yhtiö: Finlandia Records (FA 913)
Heikki Sarmannon muut julkaisut
| Kuutamo metsässä 1983 | Suomi – A Symphonic Poem for Orchestra 1984 | Betonimylläri 1987 |
Suomi – A Symphonic Poem for Orchestra on Heikki Sarmannon albumi vuodelta 1984.
Kappaleet > A-puoli

Under Northern Skies – 6.44
Through Forests – 4.38
The Waters Flow – 4.35
And the Wind Blows – 4.20
Kappaleet > B-puoli

Through Fire and Stone – 4.23
The Grain Grows – 3.31
Towards the New Age – 4.19
In the Spirit of the Wilderness – 6.47
Muusikot

Heikki Sarmanto – piano, sähköpiano
Jorma Katrama – kontrabasso
Juhani Aaltonen – alttosaksofoni, piccolo, huilut, sopraano-, altto- ja tenorisaksofoni
Esko Rosnell  – rummut, lyömäsoittimet
Kari Lindstedt – sello
Ilmo Saaristo – sello
Helsingin kaupunginorkesteri – jouset
Maija Hapuoja – laulu
Muusikot > Tuotanto

Heikki Sarmanto – tuottaja, miksaus
Harri Suttinen – miksaus, äänitys
Aiheesta muualla

Suomi – A Symphonic Poem for Orchestra  discogs.com -sivustolla
Tamadabanpäivännouto

| Tamadabanpäivännouto> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malvales
Heimo::  Päivännoutokasvit Cistaceae
Suku::  Päivännoudot Helianthemum
Laji::  bystropogophyllum
Kaksiosainen nimi
 Helianthemum bystropogophyllum  Svent. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Tamadabanpäivännouto (Helianthemum bystropogophyllum) on päivännoutokasvien (Cistaceae) heimoon, päivännoutojen (Helianthemum) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on endeeminen laji Gran Canarian saarella. Nykyään laji on harvinaistunut sekä uhanalainen, ja sitä tavataan nykyisin vain saaren lounaisosissa Inaguan vuoristoalueella.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tamadabanpäivännouto (Helianthemum bystropogophyllum)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Helianthemum bystropogophyllum (englanniksi)
William Henry Pickering

William Henry Pickering vuonna 1909.
William Henry Pickering (15. helmikuuta 1858 – 17. tammikuuta 1938) oli yhdysvaltalainen tähtitieteilijä ja Edward Charles Pickeringin veli.
Pickering löysi Saturnuksen yhdeksännen kuun Phoeben.
Käännös suomeksi
Super Extra Gravity

| Super Extra Gravity The Cardigans |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2005
 Julkaistu: 2005
 Tuottaja(t): Tore Johanson
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 40.03
 Levy-yhtiö: Stockholm Records
Listasijoitukset
  15. (albumilista)
The Cardigansin muut julkaisut
| Long Gone Before Daylight 2003 | Super Extra Gravity 2005 |   |
Super Extra Gravity on The Cardigans -yhtyeen kuudes albumi, joka julkaistiin Saksassa ja Irlannissa 14. lokakuuta 2005 ja Britanniassa 17. lokakuuta 2005. Levyn tuottajana toimi Tore Johansson, joka tuotti myös Gran Turismo -albumin ja on sittemmin työskennellyt Franz Ferdinandin kanssa. Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”I Need Some Fine Wine and You, You Need to Be Nicer” ja ”Don’t Blame Your Daughter (Diamonds)”.
Kappaleet

Losing a Friend – 3.44
Godspell – 3.29
Drip Drop Teardrop – 2.54
Overload" – 3.18
I Need Some Fine Wine and You, You Need to Be Nicer – 3.33
Don’t Blame Your Daughter (Diamonds) – 3.37
Little Black Cloud – 3.26
In the Round – 4.17
Holy Love – 4.07
Good Morning Joan – 3.37
And Then You Kissed Me II – 4.01
Bonus Tracks – 0.22 (UK bonus track)
Give Me Your Eyes – 3.23 (UK bonus track)
Slow – 4.03 (UK bonus track)
Singlet

I Need Some Fine Wine and You, You Need to Be Nicer (2005)
Don’t Blame Your Daughter (Diamonds) (2006)
Kolmas single olisi ollut ”Godspell”, mutta sitä ei julkaistu.
Arvostelut

Soundi:
Aiheesta muualla

Jortikka, Jorma: Super Extra Gravity. Soundi 11/2005.
Tamadabansinipallo

| Tamadabansinipallo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Ratamokasvit Plantaginaceae
Suku::  Sinipallot Globularia
Laji::  ascanii
Kaksiosainen nimi
 Globularia ascanii  Bramwell & G.Kunkel 
Katso myös
   Tamadabansinipallo Wikispeciesissä   Tamadabansinipallo Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Tamadabansinipallo (Globularia ascanii) on sinipalloihin (Globularia) kuuluva kasvilaji. Se on Kanariansaarilla Gran Canarian saaren luoteisosassa Tamadaban alueella kasvava kasvilaji. Laji on luokiteltu Espanjassa äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Lajin uhkina ovat muun muassa satunnaiset villiytyneet vuohet, kilpailu muiden kasvien kanssa, ajoittaiset kuivuudet ja maanvyörymät sekä alueella olevan leirintä- ja virkistysalueen luomat uhat.
Tamadabansinipallo voi kasvaa 80 cm korkeaksi. Sen varret ovat kasvutavaltaan pystyjä ja lehdellisiä. Lehdet ovat ehyitä, tummanvihreitä, kaljuja ja muodoltaan suikeita – suurimmillaan 10 cm pitkiä ja 1,5 cm leveitä. Kukinnot sijaitsevat varsien yläosissa ja ovat pallomaisia. Kukintoja on yleensä neljästä kuuteen kappaletta, mutta joskus kymmenenkin. Kukintoperät ovat yleensä 2–3 cm, joskus jopa 5 cm pitkiä. Kukintojen halkaisija on enintään 2 cm. Kukat ovat valkoisia ja niissä on sininen keskusta.
Tamadabansinipallo kasvaa kallioilla ja kallionhalkeamissa. Sen seuralaislajeja ovat muun muassa kanarianmänty (Pinus canariensis), kanariankistus (Cistus symphytifolius), puukellokanerva (Erica arborea), kanarianlaakeriheisi (Viburnum rigidum), kanarianorjanlaakeri (Ilex canariensis), kiiltopensaskaunokki (Cheirolophus arbutifolius) ja kaitakistus (Cistus monspeliensis).
Aiheesta muualla

Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Globularia ascanii (englanniksi)
Säynätlampi (Kangasniemi)

| Säynätlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°57′28″N, 26°38′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Puulaan 
Järvinumero:  14.923.1.062
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,9 m  
Pituus:  2,7 km  
Leveys:  810 m  
Rantaviiva:  7,496 km  
Pinta-ala:  95,649 ha  
Tilavuus:  0,00194805 km³ 
Keskisyvyys:  2,04 m  
Suurin syvyys:  9 m  
Saaria:  4 
 fiSäynätlampi 
Säynätlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 2,7 kilometriä pitkä, 810 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 96 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan 4 saarta. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 1,95 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00195 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 9,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,9 metriä mpy.
Yhdystie 8523

Yhdystie 8523 on Iin kunnan alueella kulkeva yhdystie, joka alkaa Yli-Olhavan kylästä seututie 855 risteyksestä ja päättyy Oijärven kylälle. Tien pituus on noin 23 kilometriä ja se on koko matkaltaan päällystetty.
Säynätjärvi (Mikkeli, Santara)

| Säynätjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°49′48″N, 26°58′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Luotijärveen 
Järvinumero:  14.923.1.102
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,3 m  
Pituus:  920 m  
Leveys:  490 m  
Rantaviiva:  2,83 km  
Pinta-ala:  12,087 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSäynätjärvi 
Säynätjärvi tai Säynetjärvi on Etelä-Savossa Mikkelissä  Santaran lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 920 metriä pitkä, 490 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,3 metriä mpy.
Yhdystie 8484

Yhdystie 8484 eli Kiviniementie–Virpiniementie on Suomen tieverkon osuus seututieltä 847 Virpiniemeen. Tien pituus on noin kuusi kilometriä, ja se johtaa Kellon keskuksesta Kiviniemen kautta Virpiniemeen, jatkuen yksityistienä Virpiniemen urheilukeskukseen. Tie kulkee koko matkallaan Oulun kaupungin alueella.
Tien Virpiniemeen johtava osa rakennettiin 1950-luvun lopulla Virpiniemen öljysataman tarpeita varten.
Yhdystie 8791

Yhdystie 8791 on Suomen tieverkon yhdystieosuus Vaalan ja Vaalan Järvikylän välillä. Tie haarautuu Vaalan kirkonkylän pohjoispuolella valtatieltä 22 ja päättyy Vaalan kirkonkylän liikenneympyrässä seututien 800 risteykseen. Tien pituus on 2,5 kilometriä.
Säynätlampi (Äänekoski)

| Säynätlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°37′20″N, 25°55′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskuoja:  oja Iso-Jurvoon 
Järvinumero:  14.418.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,5 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,658 km  
Pinta-ala:  2,308 ha  
Tilavuus:  0.000092 km³ 
Keskisyvyys:  3,96 m  
Suurin syvyys:  7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSäynätlampi 
Säynätlampi  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Vihijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 91 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,0 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,5 metriä mpy.
Yhdystie 8794

Yhdystie 8794 on Vaalassa sijaitseva Suomen tieverkon yhdystieosuus Veneheiton ja Nuojuankankaan välillä. Tie haarautuu Veneheitossa seututieltä 800, ohittaa Neittävän ja Nuojuan kylät, ylittää Oulu–Kontiomäki-radan ja päättyy Nuojuankoskella yhdystien 8792 risteykseen. Tien pituus on 21 kilometriä.
Teenage Mutant Ninja Turtles: The Score

| Teenage Mutant Ninja Turtles: The Score Brian Tyler |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Julkaistu: 5. elokuuta 2014
 Tuottaja(t): Brian Tyler
 Tyylilaji: Elokuvamusiikki
 Kesto: 70.02
 Levy-yhtiö: Atlantic Records
muut julkaisut
| Teenage Mutant Ninja Turtles: Music from the Motion Picture 2007 | Teenage Mutant Ninja Turtles: The Score 2014 |   |
Singlet albumilta Teenage Mutant Ninja Turtles: The Score
 ”Shell Shocked” Julkaistu: 22. heinäkuuta 2014
Teenage Mutant Ninja Turtles: The Score on vuoden 2014 Teenage Mutant Ninja Turtles elokuva-albumi, jonka on säveltänyt Brian Tyler. Sen julkaisi Atlantic Records.
Kappaleet

Teenage Mutant Ninja Turtles – 4.45
Adolescent Genetically Altered Shinobi Terrapins – 4.31
Splinter vs. Shredder – 6.25
Origins – 6.02
Brotherhood – 1.19
Turtles United – 4.10
Rise of the Four – 3.34
The Foot Clan – 3.17
Shell Shocked – 6.47
Project Renaissance – 1.57
Shortcut – 4.41
Shredder – 5.59
Cowabunga – 4.35
99 Cheese Pizza – 1.49
Adrenaline – 6.26
Buck Buck – 4.11
TMNT March – 2.07
Sulbaktaami

| --- | --- |


Sulbaktaami
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(2S,5R)-3,3-dimetyyli-4,4,7-triokso-4λ6-tia-1-atsabisyklo[3.2.0]heptaani-2-karboksyylihappo
Tunnisteet
CAS-numero: 68373-14-8
ATC-koodi: J01CG01
PubChem CID: 130313
DrugBank: DB09324
Kemialliset tiedot
Kaava: C8H11NO5S 
Moolimassa: 233,248
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 148–151 °C 
Liukoisuus veteen: liukenee veteen
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 38 %
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio: renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: intravenoosi
Sulbaktaami (C8H11SNO5) on sulfoneihin ja beetalaktaameihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä käytetään lääketieteessä antibioottien tehoa lisäävänä aineena.
Ominaisuudet ja käyttö

Sulbaktaami on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste on vesiliukoista. Aine on optisesti aktiivista ja sen ominaiskiertokyky on +251.Sulbaktaami itsessään on antibioottina teholtaan heikko tehoten lähinnä eräisiin Neisseria- ja Acinetobacter sukujen lajeihin. Sen sijaan se sitoutuu bakteerien tuottamiin beetalaktamaasientsyymeihin ja estää niiden toiminnan. Tämä parantaa beetalaktaamiantibioottien kuten penisilliinien ja kefalosporiinien tehoa. Sulbaktaamia käytetään yhdessä esimerkiksi ampisilliinin, metslosilliinin ja kefoperatsonin kanssa.
Valmistus

Sulbaktaami on puolisynteettinen yhdiste. Ensimmäisessä vaiheessa 6-aminopenisillaanihaposta tehdään diatsoniumsuola, joka sitten bromataan. Muodostuvan tuoteen tioeetteriryhmä hapetetaan sulfoniksi ja bromiatomit pelkistetään vedyttämällä.
Yhdystie 8540

Yhdystie 8540 on Suomen tieverkon osuus Pudasjärven Kipinän kylästä Oulun Pahkalan kaupunginosan halki Yli-Iihin. Tien pituus on 39 kilometriä. Kunnanrajalle asti tien nimi on Yli-Iintie, Oulun rajalla tie muuttuu Pahkalantieksi.
Tien varrella sijaitsee tunnettu Kierikkikeskus.
Ympäristöministeriö on kaavaillut tietä seututieksi, ja ehdottanut sitä yhdistettäväksi mahdollisesti Iin ja Yli-Iin väliseen seututiehen 851.
Teenage Mutant Ninja Turtles: The Original Motion Picture Soundtrack

| Teenage Mutant Ninja Turtles: The Original Motion Picture Soundtrack Useita artisteja |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Julkaistu: 16. maaliskuuta 1990
 Tyylilaji: soundtrack, rap, techno
 Kesto: 44.08
 Levy-yhtiö: SBK Records
muut julkaisut
|   | Teenage Mutant Ninja Turtles: The Original Motion Picture Soundtrack 1990 | Teenage Mutant Ninja Turtles II The Secret of the Ooze: The Original Motion Picture Soundtrack 1991 |
Teenage Mutant Ninja Turtles: The Original Motion Picture Soundtrack on vuoden 1990 Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat elokuva-albumi. Sen julkaisi SBK Records 16. maaliskuuta 1990. Levyllä kuultiin muun muassa artisteja kuten MC Hammer, Hi Tek Three ja Partners in Kryme.
Kappaleet

MC Hammer - This Is What We Do – 4.56
Hi Tek Three - Spin That Wheel – 3.51
Riff - Family – 4.50
Spunkadelic - 9.95 – 4.02
Partners in Kryme - Turtle Power – 4.20
Johnny Kemp - Let The Walls Come Down – 4.09
Saint Paul - Every Heart Needs A Home – 5.08
John Du Perez - Shredder's Suite – 4.25
John Du Perez ft. Kevin Clash - Splinter's Tale I & Splinter's Tale II – 5.28
Orchestra on the Half Shell - Turtle Rhapsody – 3.45
Wolvega

| Wolvega Wolvegea |
| --- | --- |
 Wolvegan vanha raatihuone Grietenijhuis.
 Wolvega
 Koordinaatit: 52°53′N, 6°0′E 
Valtio:   Alankomaat
Provinssi:   Friesland
Perustettu:  ennen vuotta 1218
Väkiluku:  12 581
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wolvega (länsifriisiksi Wolvegea) on kaupunki Alankomaissa Frieslandin provinssissa.
Noin 12 500 asukkaan Wolvega on Frieslandin yhdeksänneksi suurin kaupunki ja Weststellingwerfin kunnan keskuspaikka.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tafalla

| Tafalla |
| --- | --- |
 Rakennus (1800-luku) Tafallassa
 lippu:  vaakuna
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Navarra
Maakunta:  Navarra
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  98,29 km²
Väkiluku (2016):  10 660
 – Väestötiheys:  108 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tafalla on kunta ja kaupunki Nafarroan maakunnassa Baskimaan Espanjan puoleisessa osassa. Tafallan väkiluku on noin 10 700 (2016).
Kuvia

Plaza de Don Francisco de Navarra, taustalla kaupungintalo.
Iglesia de San Pedro
Iglesia de Santa Maria
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tafalla Wikimedia Commonsissa
Words (kappale)

| ”Words” F>  R. David |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Words
 B-puoli: ”When the Sun Goes Down”
 Äänitetty : 1982
 Julkaistu: 1982
 Formaatti: 7"- ja 12" vinyyli
 Tekijä(t): Robert Fitoussi
 Tuottaja(t): Frédéric Leibovitz
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.27
 Levy-yhtiö: Carrere
Listasijoitukset
  1. (joulukuu 1982)
Words on F. R. Davidin vuonna 1982 julkaistu musiikkikappale. Kappaleen singlelevyä myytiin 8 miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti. Muun muassa Suomessa, Itävallassa, Norjassa, Ruotsissa ja Saksassa kappale nousi musiikkilistojen kärkeen.
Käännöskappaleet

Kappaleesta on tehty kaksi suomenkielistä käännöskappaletta. Ensimmäinen käännöskappale oli nimeltään "Helli mua hiljaa", jonka esitti ensimmäisenä Berit vuonna 1983. Myöhemmin samana vuonna kappaleen esitti myös Mona Carita. Vuonna 1994 Hausmylly teki kappaleesta oman käännöskappaleen nimeltä "Jos".