stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oulu-UG – Hifistely vittuun
Aiheesta muualla

Sopan ja Liikalestin haastattelu Redrum-187 -sivustolla
Panasonic Lumix DMC-GH2

| Panasonic Lumix DMC-GH2 |
| --- | --- |

Tyyppi:  järjestelmäkamera
Kenno:  17,3 x 13,0 mm Live MOS
Korkein resoluutio:  4 608 × 3 456, 4 976 x 2 800 (16.0 megapikseliä)
Objektiivi:  Micro Four Thirds
Suljin:  tietokoneohjattu verhosuljin
Suljinajat:  60–1/4000 sekuntia
Valotustavat:  automaattinen, ajan esivalinta, aukon esivalinta, manuaali
Tarkennustavat:  automaattinen, manuaalinen, jatkuva, kasvojen tunnistus
Sarjakuvaus:  5 kuvaa sekunnissa
Etsin:  elektroninen, 1,53 megapikseliä
ISO-arvot:  100-12 800
LCD-näyttö:  3,0 tuumaa TFT LCD 460 000 pikseliä
Tallennusmedia:  SD/SDHC/SDXC
Akku:  1 200 mAh 7.2V
Paino:  392 g
Panasonic Lumix DMC-GH2 on syyskuussa 2010 julkaistu Micro Four Thirds -standardin mukainen järjestelmäkamera, ja GH1-kameran välitön seuraaja. Useimmilta ominaisuuksiltaan GH2 vastaa GH1:stä. GH2 mahdollistaa 4:3 lisäksi myös kuvasuhteet 16:9 samalla kuvan diagonaalilla (ja kuvasuhteet 3:2 ja 1:1 hieman pienemmällä diagonaalilla), ja siinä on huomattavasti edistyneemmät video-ominaisuudet kuin muissa Micro Four Thirds -kameroissa ja nykyaikaisissa järjestelmäkameroissa yleisemminkin. 
Kennon suuremman resoluution lisäksi tärkeimmät erot GH1:een nähden ovat
kosketusnäyttö (kuten G2:ssa),
sarjakuvaus 5 kuvaa sekunnissa (3:n sijaan), ja
video 23 Mb/s (17 Mb/s sijaan).
Videoformaatit > AVCHD

| kuvan laatu | kuvasuhde | resoluutio | kuvaa/s | dataa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FHD | 16:9 | 1080p 1 920 × 1 080 | 24 | 23 Mbit/s |
| FHD | 16:9 | 1080i 1 920 × 1 080 | 60 lomitettuna (tosiasiallisesti 24) | 17 Mbit/s |
| SH | 16:9 | 720p 1280 × 720 | 60 | 17 Mbit/s |
| H | 16:9 | 720p 1 280 × 720 | 60 | 13 Mbit/s |
| L | 16:9 | 720p 1 280 × 720 | 60 | 9 Mbit/s |
Videoformaatit > M-JPEG

| kuvan laatu | kuvasuhde | resoluutio | kuvaa/s | dataa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HD | 16:9 | 1 280 × 720 | 30 | ~8 MB/s |
| WVGA | 16:9 | 848 × 480 | 30 | ~3.5 MB/s |
| VGA | 4:3 | 640 × 480 | 30 | ~2.7 MB/s |
| QVGA | 4:3 | 320 × 240 | 30 | ~0.7 MB/s |
Pengo

Pengo voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Pengo, Sega-videopeli vuodelta 1982
Pengon kieli, intialainen vähemmistökieli
Unkarin pengő, Unkarin vanha rahayksikkö, joka oli käytössä vuosina 1927–1946
Polycarp Pengo (s. 1944), tansanialainen kardinaali.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pengo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pekka Sillanaukee

Pekka Sillanaukee (s. 1964 Tampere) on suomalainen terveysteknologiayrittäjä. Hän on toiminut hedelmöityshoitoklinikka Ovumia Oy:n johtotehtävissä vuodesta 2007.
Sillanaukee valmistui orgaaniseksi kemistiksi 1989 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1992. Hänet nimitettiin lääketieteellisen biokemian dosentiksi Tampereen yliopiston lääketieteelliseen tiedekuntaan 1993.
Sillanaukee on ollut osajulkaisijana noin 120 tieteellisessä alkuperäisartikkelissa, katsauksessa tai yhteenvedossa. Hänen tieteellinen työnsä on käsitellyt mm. kliinistä ja lääketieteellistä biokemiaa, alkoholi-, aivo- ja sydänsairauksia sekä laboratoriodiagnostisten testien ja prosessien kehittämistä. Hänellä on myös neljä kansainvälistä patenttia.
Sillanaukee on työskennellyt tutkijana Tampereen yliopistossa ja yliopistollisessa sairaalassa sekä kliinisenä tutkijana Alkon tutkimuslaboratorioissa 1987–1993. Tämän jälkeen hän on toiminut johtajana ja liiketoimintadivisioonan jäsenenä Pharmacia & Upjohn Inc:ssä (nykyisin osa Pfizer Inc konsernia) 1994–1999, toimitusjohtajana FIT Biotech Oyj:ssä 1999–2004, yrittäjänä ja toimitusjohtajana Ovumia Oy:ssä, toimitusjohtana Tutor Invest Oy sekä hallituksen jäsenenä tai puheenjohtajana mm. Innokas yhtymä Oy:ssä, Bioretec Oy:ssä, Nordic Senior Services Oy:ssä, Paavolankoti Oy:ssä, OS-Service Oy:ssä ja ESO-International AS:ssä.
Sillanaukee on vuodesta 2014 keskittynyt hedelmöityshoitomenetelmien ja -teknologian kehittämiseen sekä Ovumian liiketoiminnan laajentamiseen.
Koulutus

FK, Jyväskylän yliopisto, matemaattisluonnontieteellinen tiedekunta, kemian ja solubiologian laitokset, 1989.
FT, Tampereen yliopisto, lääketieteellinen tiedekunta, biolääketieteen laitos, 1992
Lääketieteellisen biokemian dosentti, Tampereen yliopisto, Lääketieteellinen tiedekunta, 1993.  Dosentin pätevyys Karoliininen Instituutti, Tukholma, 1998.
Liikkeenjohtamisen opinnot Helsingin kauppakorkeakoulussa 1993-1994, Tukholman kauppakorkeakoulussa 1995-1998, Lontoon kauppakorkeakoulussa 1998-1999 ja Aalto yliopistossa 2011.
Patentit

Use of sialic acid determination for determining alcohol consumption.,
An improved method for diagnosing alcohol abuse.
Immunoassay and Kit for IgA Antibodies Specific for Acetaldehyde Adducts. ,
Immunochemical methods.
Aleksandra

| Aleksandra, Alexandra |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Aleksandra: 11. syyskuuta
– ruotsinkielinen:  Alexandra: 11. syyskuuta
– ortodoksinen:  Aleksandra: 23. huhtikuuta
Muunnelmia:  Sandra
Vastineita eri kielissä:  Alessandra, Alexandrie
Nimen alkuperä:  muinaiskreikan ”miesten puolustaja”
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aleksandra ja Alexandra ovat kansainvälisiä naisen etunimiä, joita käytetään myös Suomessa. Nimet ovat feminiinimuotoja miehen nimestä Alexander
(suomalaisittain Aleksanteri), jonka alkuperä puolestaan on muinaiskreikan ”miesten puolustajaa”, ”sotilasta” merkitsevässä nimessä Alexandros.
Aleksandrat ja Alexandrat tilastoissa

Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut kirjoilla 31 801 Aleksandra-nimistä naista ja alle 15 miestä. Vastaavasti Alexandra-nimisiä naisia on ollut rekisterissä 17 044 ja miehiä alle 20.
Tunnettuja Aleksandroja ja Alexandroja > Hallitsijasukujen jäseniä

Aleksandra Aleksandrovna Romanov (1842–1849), Venäjän suuriruhtinatar, Aleksanteri II:n ensimmäinen tytär
Aleksandra Fjodorovna (1790–1860), Preussin prinsessa ja Venäjän keisarinna, Nikolai I:n puoliso
Aleksandra Fjodorovna (1872–1918), Hessen-Darmstadtin prinsessa ja Venäjän keisarinna, Nikolai II:n puoliso
Aleksandra Georgijevna (1870–1891), venäläinen suuriruhtinatar, alkujaan Kreikan ja Tanskan prinsessa
Aleksandra Iosifovna (1830–1911), venäläinen suuriruhtinatar, suuriruhtinas Konstantin Nikolajevitš Romanovin puoliso.
Aleksandra Lisowska, Roxelana, Hurrem Sultan (n. 1504–1558), osmanien valtakunnan sulttaani Suleiman Suuren puoliso
Aleksandra Pavlovna Romanova (1783–1801), venäläinen suuriruhtinatar
Aleksandra Petrovna (1838–1900), venäläinen suuriruhtinatar, Nikolai Nikolajevitš Romanovin puoliso
Kuningatar Alexandra (1844–1925), Ison-Britannian kuningatar & Tanskan prinsessa
Alexandra (1921–1993), Kreikan ja Tanskan prinsessa, Jugoslavian kuningatar, kuningas Pietari II:n puoliso
Alexandra (s. 1936), Yhdistyneen kuningaskunnan prinsessa, Kentin herttua Georgen tytär
Fredriksborgin kreivitär Alexandra (s. 1964), Tanskan prinssi Joachimin ensimmäinen vaimo
Tunnettuja Aleksandroja ja Alexandroja > Muita Aleksandroja

Aleksandra Akimova (1922–2012), neuvostoliittolainen lentosuunnistaja
Aleksandra Antonova (1932–2014), venäläinen saamelaiskielten tutkija, kirjailija, opettaja ja kääntäjä
Aleksandra Boikova (s. 2002), venäläinen taitoluistelija
Aleksandra Ekster (1882–1949), venäläinen taidemaalari ja muotoilija
Aleksandra Elbakjan (s. 1988), kazakstanilainen ohjelmistosuunnittelija ja tieteen avoimen saatavuuden puolestapuhuja
Aleksandra Fedoriva (s. 1988), venäläinen pikajuoksija
Aleksandra Gorjatškina (s. 1998), venäläinen shakin suurmestari
Aleksandra Gripenberg, alkujaan Alexandra (1857–1913), suomalainen naisasianainen, kirjailija ja poliitikko
Aleksandra Hvostova (n. 1762–1852), venäläinen kirjailija
Aleksandra Ionowa (1899–1980), suomenvenäläinen kuvataiteilija
Aleksandra Išimova (1805–1881), venäläinen lastenkirjailija
Aleksandra Ivošev (s. 1974), serbialainen kilpa-ampuja
Aleksandra Kollontai (1872–1952), venäläinen kirjailija, feministi ja diplomaatti
Aleksandra Kostenjuk (s. 1984), venäläinen shakin suurmestari
Aleksandra Kravtšenko, Anna Kravtšenko (1890–1984), venäläinen bolševikki, valistustyöntekijä ja lastenkirjailija
Aleksandra Krunić (s. 1993), serbialainen tennispelaaja
Aleksandra Kustova (s. 1998), venäläinen mäkihyppääjä
Aleksandra ”Sandra” Lehtinen (1873–1954), suomalainen poliitikko, SDP:n kansanedustaja
Aleksandra Leonova (s. 1964), venäläinen koripalloilija
Aleksandra Lindroos (1861–1968), yksi pitkäikäisimmistä suomalaisista
Aleksandra Lisowska (s. 1990), puolalainen kestävyysjuoksija
Aleksandra Marinina (s. 1957), venäläinen rikoskirjailija
Aleksandra Matysiak (s. 1995), puolalainen karateka
Aleksandra Mirosław (s. 1994), puolalainen kiipeilijä ja maailmanmestari
Aleksandra Natalli-Świat (1959–2010), puolalainen poliitikko
Aleksandra Natševa (s. 2001), bulgarialainen kolmiloikkaaja
Aleksandra Pahmutova (s. 1929), venäläinen säveltäjä
Aleksandra Pankina (s. 1972), valkovenäläinen soutaja
Aleksandra Rahmanova (1898–1991), venäläinen kirjailija
Aleksandra Skotšilenko (s. 1990), venäläinen pasifisti, kuvataiteilija, muusikko ja mielipidevanki
Aleksandra Sokolovskaja (1872–1938), venäläinen vallankumouksellinen, Lev Trotskin puoliso
Aleksandra Soldatova (s. 1998), venäläinen rytminen voimistelija
Aleksandra Stepanova (s. 1995), venäläinen taitoluistelija ja jäätanssija
Aleksandra Streltšenko (1937–2019), venäläinen laulaja
Aleksandra Szwed (s. 1990), puolalainen näyttelijä
Aleksandra Totkova (s. 2005), bulgarialainen lead-kiipeilijä
Aleksandra Trusova (s. 2004), venäläinen taitoluistelija
Aleksandra Tšudina (1923–1990), neuvostoliittolainen yleisurheilija
Aleksandra Vinitskaja (1847–1914), venäläinen kirjailija
Aleksandra Katarzyna Wielgomas, Luna (s. 1999), puolalainen laulaja ja lauluntekijä
Aleksandra Vojneska (s. 1981), pohjoismakedonialainen pikajuoksija
Aleksandra Wozniak (s. 1987), kanadalainen tennispelaaja
Aleksandra Železnova, alk. Alexandrine Armfelt (1866–1933), suomalais-venäläinen kreivitär ja säveltäjä
Aleksandra Žvirblytė (s. 1966), liettualainen pianisti
Kuvitteellisia Alexandroja

Alexandra, Rolf De Heerin elokuvassa Alexandran suunnitelma
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aleksandra Wikimedia Commonsissa
Peltosaaren koulu

| Peltosaaren koulu |
| --- | --- |
 Peltosaaren koulu syyskuussa 2019.
Sijainti:  Kalevankatu 5-11, Riihimäki (Kalevantalo) Telluskatu 8, Riihimäki (alkuperäinen koulurakennus)
Perustettu:  1977
Luokat:  1–5 (peruskoulu), esikoulu
Opiskelijoita:  220
Peltosaaren koulu on koulu Riihimäen Peltosaaressa. Koulussa toimivat peruskoululuokat 1–5 ja sen alaisuudessa on myös esikoululuokkia. Koulussa tarjotaan myös opetusta kehitysvammaisille sekä valmistavaa opetusta maahanmuuttajille. Oppilaita on 220. Alkuperäinen koulurakennus on nykyisin poissa koulukäytöstä sisäilmaongelmien takia ja koulutoiminta on siirretty väistötiloihin Kalevantaloon.
Historia

Peltosaaren koulun alkuperäisen koulurakennuksen on suunnitellut arkkitehti Osmo Sipari ja se valmistui vuonna 1977 Koulussa on järjestetty perusopetusta valmistumisestaan lähtien ja se on toiminut koko olemassaolonsa ajan alakouluna. Koulurakennuksen yhteydessä oli myös laaja piha-alue liikuntakenttineen.
Peltosaaren koulussa otettiin käyttöön älytaulut ja tablet-laitteet opetuksessa vuonna 2015. Koulun toimintakulttuurin keskeinen ajatus on inklusiivinen työote. Peltosaaren koulu on saanut CoE (Center of Excellence) -tunnustuksen tekemästään työstä opetusteknologian avulla. Tunnustuksen perusteina on opetusteknologian monipuolinen ja mielikuvituksellinen käyttö opetuksessa.
Peltosaaren koulun ensimmäinen rehtori oli Hannu Huotari. Tunnettuja koulun entisiä oppilaita ovat mm. jääkiekkoilija Janne Lahti sekä näyttelijänä ja televisiojuontajana uraa luonut Joes Teka.
Toukokuussa 2018 Peltosaaren koululla järjestettiin Lähiöfest-tapahtuma.
Peltosaaren koulun alkuperäisessä rakennuksessa on ollut sisäilmaongelmia, joihin ei löydetty syytä. Tästä syystä Peltosaaren koulu on toiminut väistötiloissa Kalevantalolla syksystä 2019 lähtien. Vanhaa koulurakennusta odottaa purkaminen. Koulun kohtalo nosti suurta keskustelua mm. Riihimäen kaupunginvaltuustossa syksyllä 2018.
Lokakuussa 2020 vanhassa koulurakennuksessa järjestettiin tilojen tyhjennys, jossa koulusta sai tulla hakemaan tavaraa veloituksetta. Tilaisuudesta perittiin kuitenkin sisäänpääsymaksu, jonka tuotot käytetään oppilaiden hyväksi. Tarjolla oli mm. askartelutarvikkeita, paperia, kirjoja, toimistokalusteita, tuoleja, pöytiä, pienkoneita ja pianoja. Kyseisiä tavaroita ei voitu siirtää nykyisiin väistötiloihin sisäilmaongelmien vuoksi. Arvokkaimmat tavarat myytiin Kiertonetin kautta.
Pentatonix

| Pentatonix |
| --- | --- |
 Pentatonix vuonna 2015
Tiedot
Toiminnassa:  2011–
Tyylilaji:  a cappella
Kotipaikka:   Arlington, Texas
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Scott Hoying Kirstin Maldonado Kevin Olusola Mitch Grassi Matt  Sallee
Entiset jäsenet:  Avi Kaplan
Levy-yhtiö:  RCA Madison Gate
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pentatonix (lyhenne PTX) on yhdysvaltalainen a cappella -yhtye, joka on kotoisin Arlingtonista, Texasista. Yhtyeen jäsenet ovat Scott Hoying, Kirstin Maldonado, Kevin Olusola, Mitch Grassi sekä ennen myös Avi Kaplan, joka ilmoitti lähdöstään ryhmästä 12.5.2017. Yhtyeen musiikki on yleensä popmusiikkia, joka sisältää covereita toisten artistien lauluista, joskus potpurin muodossa. Yhtyeen kappaleet sisältävät kuitenkin osia alkuperäisistä kappaleista. Pentatonixin musiikkia määrittää heidän oma laulutyylinsä, tiukka lauluharmonia, laaja laulun riffittely, matala ja vakaa bassolauluääni sekä monipuolinen vokaalisointu ja beatboxaus. Yhtye on voittanut kolme Grammy-palkintoa.
Pentatonix syntyi vuonna 2011 ja pääsi julkisuuteen voitettuaan samana vuonna NBC:n laulukilpailun The Sing-Offin. Voiton ansiosta he saivat 200 000 dollaria ja levytyssopimuksen Sony Musicin kanssa. Laulukilpailun ja Epic-levy-yhtiöstä lähdön jälkeen, Pentatonix perusti YouTube-kanavan ja jakoi tekemäänsä musiikkia Sony Picturen omistaman levy-yhtiön Madison Gate Recordsin kautta. Yhtiö julkaisee pääosin elokuvamusiikkia. Pentatonix on yhteydessä faneihinsa monen sosiaalisen median kautta.
Pentatonixilla on YouTubessa 20 miljoonaa tilaajaa ja enemmän kuin 6 miljardia näyttökertaa. Pentatonixin virallinen YouTube-kanava PTXofficial on 13. tilatuin musiikkikanava YouTubessa ja 44. tilatuin kaikista kanavista. Heidän katsotuin musiikkivideonsa on tribuutti Daft Punkin kappaleesta, jolla on yli 233 miljoonaa näyttökertaa. Tribuutti palkittiin parhaan musiikkisovituksen Grammy-palkinnolla vuonna 2015. Yhtye voitti palkinnon myös seuraavana vuonna sovituksellaan ”Dance of the Sugarplum Fairy” -kappaleesta. Vuonna 2017 Pentatonix sai kolmannen Grammynsa, kun he voittivat parhaan duon tai ryhmän country-esityksen Grammy-palkinnon ”Jolene”-kappaleen yhteisesityksestä Dolly Partonin kanssa.
Bassolaulaja Avi Kaplan erosi yhtyeestä toukokuussa 2017. Kaplanilta on tämän jälkeen ilmestynyt soolomateriaalia. Myös Kirstin Maldonadolta on ilmestynyt soolomateriaalia samoihin aikoihin julkaisemalla soolosinglen Break A Little Mitch Grassi ja Scott Hoying muodostavat Superfruit-nimisen duon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pentatonix Wikimedia Commonsissa
Osmankäämit

| Osmankäämit |
| --- | --- |
 Leveäosmankäämi (Typha latifolia)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Osmankäämikasvit Typhaceae
Suku::  Osmankäämit Typha  L.
Katso myös
   Osmankäämit Wikispeciesissä   Osmankäämit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Osmankäämit (Typha) on noin 30 lajia käsittävä kasvisuku osmankäämikasvien heimossa. Sen lajit esiintyvät kosteissa paikoissa. Lajit kasvavat kaikissa maapallon ilmastovyöhykkeissä tropiikista viileään. Suomessa esiintyy kaksi lajia: leveäosmankäämi (Typha latifolia) ja kapeaosmankäämi (Typha angustifolia).
Lajeja ja risteymiä

Typha angustifolia – kapeaosmankäämi eli kapealehtiosmankäämi
Typha domingensis – etelänosmankäämi
Typha latifolia – leveäosmankäämi eli leveälehtiosmankäämi
Typha laxmannii – siro-osmankäämi
Typha minima – pikkuosmankäämi
Typha orientalis – vaskiosmankäämi
Typha shuttleworthii
Typha × glauca – iso-osmankäämi (leveä- ja kapeaosmankäämin risteymä)
Käyttö

Leveä- ja kapeaosmankäämiä käytetään koristekasveina lammikoiden rannoilla ja kuivakukka-asetelmissa. Lisäksi osmankäämien mehevästä juurakosta on tehty hätäleipää. Toisen maailmansodan aikana Saksan Passauhun perustettiin tehdas valmistamaan osmankäämien juurakosta ns. Typha-jauhoa. Australiassa sikäläisen osmankäämilajin nuoria versoja on syöty myös salaattina, ja juurakoista on punottu narua. Osmankäämi tuntuu villaiselta.
Muuta

Osmankäämi on kuvattuna entisen Kälviän kunnan vaakunassa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Osmankäämit (Typha)
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Osmankäämit (Typha)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Typha (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Typha (englanniksi)
Flora of China: Typha (englanniksi)
Oulun ammattikorkeakoulu

| Oulun ammattikorkeakoulu |
| --- | --- |

Perustettu:  1996
Rehtori:  Heidi Fagerholm
Toimipaikat:  Oulu, Oulainen
Opiskelijamäärä:  9 000
Kotisivu:  oamk.fi
Kotkantien kampus
Oulun ammattikorkeakoulu (Oamk) on Oulun seudulla toimiva ammattikorkeakoulu. Oamkissa on noin 9 000 opiskelijaa ja 460 työntekijää. Oamkin toimipisteet sijaitsevat Oulussa ja Oulaisissa. Lisäksi projektiluonteista toimintaa on useilla paikkakunnilla Pohjois-Suomessa.
Opiskelijakuntana toimii Oulun ammattikorkeakoulun opiskelijakunta (OSAKO).
Koulutus > Tutkintoon johtava koulutus

Oamkissa koulutusta järjestetään kuudella koulutusalalla:
informaatioteknologia
kulttuuri
liiketalous
luonnonvara-ala
sosiaali- ja terveysala
tekniikka
Oamkissa on tarjolla ammattikorkeakoulututkintoon johtavaa koulutusta 28:ssa tutkinto-ohjelmassa, joista kahdessa opetus on kokonaan englanniksi. Tarjolla on myös 23 ylempään ammattikorkeakoulututkintoon johtavaa tutkinto-ohjelmaa, joista viidessä opetus on kokonaan englanniksi.
Koulutus > Ammatillinen opettajankoulutus

Oamkin Ammatillinen opettajankoulutus (lempinimeltään Amok) on Suomen pohjoisin ammatillisten opettajien, opinto-ohjaajien ja erityisopettajien kouluttaja. Opetusta järjestetään Oulussa, Rovaniemellä, Kajaanissa ja Kemi-Tornion alueella. Verkko-opiskeluryhmissä voi opiskella maantieteellisestä sijainnista riippumatta. Ammatillinen opettajankoulutus järjestää opettajan ammattiin pätevöittäviä 60 opintopisteen (ects) laajuisia opettajan pedagogisia opintoja, ammatillisen erityisopettajan opintoja, opinto-ohjaajan opintoja sekä opetus- ja koulutusalan täydennyskoulutusta sekä kehittämispalveluita.
Opettajankoulutusta on saatavilla suomeksi ja englanniksi.
Tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotyö

Opetuksen lisäksi Oamkin toinen perustehtävä on tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotyö (tki-työ). Tki-työllä tuetaan Oulun seudun ja koko Pohjois-Suomen kehitystä. Tki-työtä ohjaavat Oamkin strategiassa 2020–2030 määritellyt painoalat ja yhteiset kehittämiskohteet.
Lisäksi tki-työtä ohjaa Oulun kaupungin, Oulun yliopiston, VTT:n ja Technopoliksen kanssa solmittu sopimus, Oulun innovaatioallianssi. Muiden perustajajäsenten tavoin Oamk on sitoutunut kehittämään toimintaansa sovituille innovaatioaloille, investoimaan sovittuihin infrastruktuureihin ja kehittämään mekanismeja yhteiseen käyttöön.
Oulun ammattikorkeakoulu Oy

Oamk oli vuoden 2013 loppuun asti osa Oulun seudun koulutuskuntayhtymää. Vuoden 2014 alusta Oamkin ylläpitomalliksi tuli osakeyhtiö. Tätä varten on perustettu Oulun ammattikorkeakoulu Oy.[lähde? ]
Oulun seudun ammattikorkeakoulun nimi vaihtui vuoden 2014 alusta Oulun ammattikorkeakouluksi, mutta lyhenne Oamk pysyi samana.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Oulun ammattikorkeakoulu
Muuta Ouluun liittyvää
Paavo Pitkänen (kirjailija)

Paavo (Paavi) Pitkänen (18. tammikuuta 1908 Uusikirkko Vpl – 4. toukokuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen pankinjohtaja ja kirjailija.
Pitkäsen vanhemmat olivat rautatievirkailija Knut Pitkänen ja Aino Ihanelma Salokannel (ent. Willberg). Hän pääsi ylioppilaaksi 1928 Iisalmen yhteislyseosta.
Pitkänen kirjoitti myös libreton Ahti Sonnisen oopperaan Haavruuva (1975) ja toimi käsikirjoittajana Åke Lindmanin ohjaamassa Kultala-elokuvassa.[lähde? ]
Teoksia

Lemmenlenkillä Lapissa.   WSOY 1949
Noita ja neljätoista : muutama muistelus suurista selkosista.  WSOY 1963
Kultaa ja kivikirveitä : tähdenvälejä Ivalojoen kullan 100-vuotistaipaleelta.   Lapin matkailijayhdistys, Rovaniemi 1968
Puhuva tunturi : tarinaa Lapin kairoilta, kuvat Anna-Maaret Pitkänen.  Weilin & Göös 1972
Kavalkadi ja purpuri : muistikuvia vieraskirjan puumerkkien viereltä.  Weilin & Göös 1973
Tapahtui Lapissa : kertomuksia pohjoisilta palkisilta, kuvat Anna-Maaret Pitkänen.  Weilin & Göös 1974
Kuurtaneen jättiläinen Heikki Klemetti, kuorotaiteemme suurmies.    Suomen laulajain ja soittajain liitto 1975
Ivalojoen kultalat, toimittajat Martti Hanhivaara, Keijo Kaskimies ja Paavo Pitkänen.  Lapin Kultala-säätiö, Inari 1984
Puhuva tunturi ja muita kertomuksia.  WSOY 1991
Paras miespääosa komediasarjassa (Primetime Emmy)

Paras miespääosa komediasarjassa on yksi Primetime Emmy -palkinnon palkintokategorioista.
Voittajat ja ehdokkaat > 1990-luku

| Vuosi | Voittaja | Ohjelma | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1990 | Ted Danson | Cheers |  John Goodman – Roseanne  Richard Mulligan – Empty Nest  Craig T. Nelson – Coach  Fred Savage – Kesä 68 |
| 1991 | Burt Reynolds | Pallo hukassa |  Ted Danson – Cheers  John Goodman – Roseanne  Richard Mulligan – Empty Nest  Craig T. Nelson – Coach |
| 1992 | Craig T. Nelson | Coach |  Ted Danson – Cheers  John Goodman – Roseanne  Kelsey Grammer – Wings  Jerry Seinfeld – Seinfeld |
| 1993 | Ted Danson | Cheers |  Tim Allen – Koti kuntoon  John Goodman – Roseanne  Jerry Seinfeld – Seinfeld  Garry Shandling – The Larry Sanders Show |
| 1994 | Kelsey Grammer | Frasier |  John Goodman – Roseanne  Paul Reiser – Hulluna sinuun  Jerry Seinfeld – Seinfeld  John Laroquette – The John Larroquette Show |
| 1995 | Kelsey Grammer | Frasier |  John Goodman – Roseanne  Paul Reiser – Hulluna sinuun  Jerry Seinfeld – Seinfeld  Garry Shandling – The Larry Sanders Show |
| 1996 | John Lithgow | Kolmas kivi auringosta |  Kelsey Grammer – Frasier  Paul Reiser – Hulluna sinuun  Jerry Seinfeld – Seinfeld  Garry Shandling – The Larry Sanders Show |
| 1997 | John Lithgow | Kolmas kivi auringosta |  Michael J. Fox – Spin City  Kelsey Grammer – Frasier  Paul Reiser – Hulluna sinuun  Garry Shandling – The Larry Sanders Show |
| 1998 | Kelsey Grammer | Frasier |  Michael J. Fox – Spin City  John Lithgow – Kolmas kivi auringosta  Paul Reiser – Hulluna sinuun  Garry Shandling – The Larry Sanders Show |
| 1999 | John Lithgow | Kolmas kivi auringosta |  Michael J. Fox – Spin City  Kelsey Grammer – Frasier  Paul Reiser – Hulluna sinuun  Ray Romano – Kaikki rakastavat Raymondia |