Egill Yksikätisen ja Ásmundr Berserkkiensurmaajan saaga
Saagassa mainitut itäiset ja pohjoiset paikat

Saagassa mainitun kuningas Hetryggrin kerrotaan hallitsevan Rúsinmaata (Rússía), jonka saagan kirjoittaja on sijoittanut Hunnienmaan (Húnaland) ja Venäjänmaan (Garðaríki) väliin. Näistä Hunnienmaa esiintyy myös Edda-runoudessa ja muissa muinaissaagoissa, mutta sen sijainti jää osittain epämääräiseksi. Sillä viitataan esimerkiksi Attilan valtakuntaan (Þiðreks saga af Bern) tai joidenkin arvioiden mukaan Westfalenin alueeseen tai Frankkien varhaiseen valtakuntaan (Völsungain saaga). Garðaríki, Venäjänmaa, taas viittasi Kiovan Rusiin; keskiajan saagakirjoittajille Garðaríki edusti kristittyjen hallitsijoiden hallitsemaa valtakuntaa, jonka asukkaat asuttivat tunnetun maailman laitamia ja elivät pakanakansojen ympäröiminä. Garðaríkin hallitsijoita pidettiin siksi usein samanarvoisina kuin skandinaavisia kuninkaita ja päälliköitä.
Tartaarien maa (isl. Tattaríá) on mahdollisesti saanut vaikutteita keskiajan Euroopassa tuntetemattomasta ilmestyneelle barbaarille annetusta nimityksesta ”tartar”. Termillä viitattiin Euroopassa esimerkiksi mongoleihin, jotka hätyyttelivät kristikuntaa 1200-luvulla hyökkäyksillään. Kaukaisena ja eksoottisena paikkana islantilaiset olisivat tunteneet Tattaríán hyvin huonosti. Vastaavilla kaukaisilla ja huonosti tunnetuilla alueilla ei oletettu elävän vain ihmisiä vaan myös erilaisia yliluonnollisia olentoja tai maagisia kykyjä omaavia eläimiä, ja ne saattoivat saagoissa edustaa myös tuonpuoleista maailmaa tai toista todellisuutta.
Egill lähtee saagassa ryöstöretkille Idäntielle (isl. Austrvegr), missä Egill tapaa sormuksesta kiistelevät jättiläiset sekä kääpiön, joka parantaa Egillin irtileikatun käden ja takoo sen tilalle miekan. Idäntie ei merkinnyt pelkästään merireittiä vaan myös idässä sijaitsevia alueita. Idäntielle sijoitettiin monia alueita, kuten esimerkiksi Vendien maa (Vindland/Wendland), jonka katsotaan viittaavan alueisiin Pohjois-Saksan ja Puolan alueella. Idäntielle sijoittui myös todennäköisesti Karjalan kannakseen ja Viipurin alueeseen viittaava Kirjálaland. Idäntiellä on voitu viitata myös nykyisen Venäjän, Suomen ja Baltian alueeseen.
Egill Yksikätisen saagassa jättiläisten maaksi mainittu Jötunheimr taas kuvataan sijoittuvaksi jonnekin pohjoiseen, mutta saagan kirjoittajan näkökulmasta sekin näyttäisi sijoittuneen jonnekin Idäntielle, koska Kotkanokan taistelu sormuksesta tapahtuu saagan mukaan Egillin Idäntielle tekemän ryöstöretken aikana. Jötunheimr oli kuitenkin saagakirjoittajankin näkökulmasta todennäköisesti pikemminkin myyttinen ja toiseen todellisuuteen kuuluva kuvitteellinen alue kuin todellinen paikka. Se, että islantilaisilla ei todennäköisesti ollut runsaasti henkilökohtaista kokemusta Idäntiestä, teki siellä sijainneista alueista otollisia Jötunheimrin kaltaisia yliluonnollisten olentojen asuinpaikkoja.
Saagan lopussa mainittu Serklanti (isl. Serkland) on poliittinen pikemmin kuin kulttuurinen käsite ja viittasi lähteestä riippuen esimerkiksi Vähä-Aasiaan, Palestiinaan, Pohjois-Afrikkaan, Mesopotamiaan tai maurien Espanjaan. Se on yhdistetty myös niihin Kaspianmeren ympäristön alueisiin, missä valmistettiin ja myytiin silkkiä.