stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mario Kindelán

| Mitalit> Maa:  Kuuba.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kuuba.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kuuba.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Maa:  Kuuba> Miesten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sydney 2000 | 60 kg |  |
|  Kultaa | Ateena 2004 | 60 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa |  Houston 1999 | 60 kg |  |
|  Kultaa |  Belfast 2001 | 60 kg |  |
|  Kultaa |  Bangkok 2003 | 60 kg |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa |  Winnipeg 1999 | 60 kg |  |
|  Kultaa |  Santo Domingo 2002 | 60 kg |  |
| Väli-Amerikan ja Karibian kisat  | Väli-Amerikan ja Karibian kisat  | Väli-Amerikan ja Karibian kisat  |  |
|  Kultaa |  Ponce 1993 | 60 kg |  |
|  Kultaa |  Maracaibo 1998 | 60 kg |  |
Mario César Kindelán Mesa (s. 10. elokuuta 1971 Holguín) on kuubalainen entinen kevytsarjan (alle 60 kg) amatöörinyrkkeilijä ja kaksinkertainen olympiavoittaja.
Kindelán menestyskulku alkoi 1999 Pan-Amerikan kisojen voitolla. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän voitti kultamitalin, samoin kuin maailmanmestaruuden vuosina 1999, 2001 ja 2003 sekä toisen Pan-Amerikan kisojen voittonsa vuonna 2002. Ateenan olympialaisista 2004 hän voitti toisen olympiakultansa kukistaen loppuottelussa nuoren britannialaisen Amir Khanin.
Jo vuoden 2004 alussa Kindelán oli ilmoittanut lopettavansa uransa toisen olympiakultansa jälkeen. Hänen viimeiseksi ottelukseen jäi toukokuussa 2005 Ateenan hopeamitalistia Khania vastaan käyty uusintakamppailu, jonka hän hävisi pistein 19-13.
Mars Orbiter Mission

Taiteilijan näkemys MOM-luotaimesta.
Mars Orbiter Mission (MOM), epäviralliselta nimeltään Mangalyaan, on Intian avaruustutkimusjärjestö ISRO:n Mars-luotain, joka laukaistiin 5. marraskuuta 2013 Sriharikotassa sijaitsevasta avaruuskeskuksesta PSLV-kantoraketilla Maata kiertävälle radalle. Marsia kohti alus lähetettiin 1. joulukuuta 2013. Se asettui Marsin kiertoradalle syyskuussa 2014. Samalla ISRO:sta tuli neljäs Marsin saavuttanut avaruusjärjestö Roskosmoksen, NASA:n ja ESA:n jälkeen.
Luotaimessa on viisi tieteellistä instrumenttia, joilla tutkitaan planeetan pinnanmuotoja, mineralogiaa sekä kaasukehää.
Lennon vaiheet

5. marraskuuta 2013 – MOM laukaistiin maata kiertävälle radalle
11. marraskuuta 2013 – Yritys nostaa satelliitin kiertorataa epäonnistui, koska työntömoottori toimi liian vähän aikaa.
12. marraskuuta 2013 – MOM saatiin halutulle korkeammalle radalle uudella yrittämällä.
1. joulukuuta 2013 – Laukaisu Marsia kohti. Noin 22 minuuttia kestäneen polton aikana 440 newtonin työntövoimainen raketti lähetti luotaimen kohti Marsia.
700 miljoonan kilometrin ja 300 päivän matkan aikana luotain suorittaa tarvittavia suunnan muutoksia.
24. syyskuuta 2014 – MOM saapuu Marsiin.  Luotaimen rakettimoottorin polton on tarkoitus asettaa luotain 377 km x 80 000 km kiertoradalle.
Tieteellinen toiminta

15 kilogramman tieteellinen hyötykuorma koostuu viidestä mittalaitteesta. 
Satelliitin on tarkoitus suorittaa mittauksia Marsin kiertoradalla vähintään 6 kuukauden ajan.
Lyman-Alpha Photometer (LAP) – fotometri, joka mittaa deuteriumin ja vedyn suhteellista runsautta yläkaasukehän Lyman-alfa -säteilyn perusteella. Deuterium/vety suhde auttaa arvioimaan kuinka paljon vettä häviää avaruuteen.
Methane Sensor For Mars (MSM) – mittaa Marsin ilmakehää mahdollisen metaanin varalta
Mars Exospheric Neutral Composition Analyser (MENCA) – analysoi neutraalien hiukkasten koostumusta
Thermal Infrared Imaging Spectrometer (TIS) – mittaa Marsin pinnan lämpötilaa ja emissiivisyyttä, mikä auttaa pinnan koostumuksen ja Mineralogian päättelemisessä
Mars Color Camera (MCC) – kuvaa Marsin pintaa näkyvän valon aallonpituudella
Mario Knoegler

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Mario Knoegler |  Mario Knoegler |  Mario Knoegler |  |
Maa:   Itävalta
Miesten ammunta
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Zagreb 2006 | 50 m pienoiskivääri, makuu, joukkue |  |
|  Hopeaa | Zagreb 2006 | 50 m pienoiskivääri, 3 asentoinen, joukkue |  |
|  Hopeaa | Zagreb 2006 | 300 m kivääri, 3 asentoinen, joukkue |  |
|  Pronssia | Zagreb 2006 | 300 m kivääri, 3 asentoinen |  |
|  Pronssia | Zagreb 2006 | 10 m ilmakivääri, joukkue |  |
Poikien ammunta
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1998 | 50 m pienoiskivääri, 3 asentoinen |  |
Mario Knoegler (s. 1979 Wels) on itävaltalainen kivääriampuja.
Knoegler on saavuttanut MM-kilpailuissa poikien sarjassa yhden hopean, sekä aikuisten sarjassa kolme hopeaa ja kaksi pronssia. Olympialaisissa hän on edustanut maataan Sydneyssä 2000, Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008.
Max Morlock

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Maximilian Morlock
Syntymäaika: 11. toukokuuta 1925
Syntymäpaikka: Nürnberg, Saksa
Kuolinaika: 10. syyskuuta 1994 (69 vuotta)
Kuolinpaikka: Nürnberg, Saksa
Pelipaikka: hyökkääjä
Junioriseurat
 ?–1940: Eintracht Nürnberg
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1940–1964 | 1. FC Nürnberg | 472 (294) |
Maajoukkue
| 1950–1958 | Länsi-Saksa | 26 (21) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Maximilian (”Maxl” tai ”Max”) Morlock (11. toukokuuta 1925 Nürnberg – 10. syyskuuta 1994 Nürnberg) oli saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Seuratasolla Morlock pelasi koko 24 vuotta kestäneen ammattilaisuransa 1. FC Nürnbergin riveissä. Maajoukkueessa hän pelasi 26 ottelua, joissa hän teki 21 maalia. Morlock pelasi yksissä arvokisoissa, vuoden 1954 MM-kisoissa, jotka Saksa voitti. Hän oli turnauksessa Saksan paras maalintekijä tehtyään kuusi maalia, joista yhden välierässä Itävaltaa vastaan ja yhden loppuottelussa Unkaria vastaan.
Mario Kart Tour

| Mario Kart Tour |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Nintendo EPD
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Google Play ja App Store
Ohjaaja:  Kosuke Yabuki Yugo Hayashi Shinya Fujiwara
Tuottaja:  Hideki Konno
Säveltäjä:  Ryo Nagamatsu
Ohjelmoija:  Erika Abe
Pelisarja:  Mario Kart
Pelimoottori:  Unity
Julkaistu:  WW 25. syyskuuta 2019
Lajityyppi:  ajopeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  USK 0 
Alusta:  Android, iOS
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
Mario Kart Tour on Nintendon kehittämä ja julkaisema ajopeli. Se on Mario Kart -pelisarjan neljästoista osa ja se julkaistiin Android sekä iOS-laitteille 25. syyskuuta 2019. Peli sisältää joka toinen viikko ladattavia teemaratoja erilaisilla cupeilla, jotka sisältävät kolme rataa sekä bonushaasteen. Mario Kart -pelisarjassa entuudestaan nähtyjen ratojen lisäksi Mario Kart Tour sisältää myös todellisuudessa sijaitseviin kaupunkeihin sijoittuvia ratoja.
Mario Kart Tour sai pääosin ristiriitaisen vastaanoton pelikriitikoilta, Metacriticin kokoamien 24 arvostelun keskiarvon ollessa 59/100. Peli oli kaupallinen menestys, sillä sitä ladattiin julkaisuviikon aikana yhteensä 90.1 miljoonaa kertaa. Huhtikuussa 2021 peliä oli ladattu yli 200 miljoonaa kertaa ja oli tuottanut 200 miljoonaa dollaria liikevaihtoa, joka teki siitä kaupallisesti Nintendon toiseksi myydyimmän mobiilipelin Fire Emblem Heroesin jälkeen.
Käännös suomeksi
Makslahti

| Глебычево Makslahti |
| --- | --- |
 vaakuna
 Makslahden kunta Viipurin piirin kartalla.
Valtio:  Venäjä
Alue/oblasti:  Leningradin alue
Piiri:  Viipurin piiri
Perustettu:  1. tammikuuta 2006
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  maalaiskunta
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku:  3 600
Postinumero:  188917
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Makslahti eli Glebytševo (ven. Глебычево) on maalaiskunta Viipurin piirin eteläosassa Leningradin alueella Venäjällä. Ennen sotia Suomeen kuuluessaan Makslahti oli Koiviston maalaiskuntaan kuulunut kylä, rautatieasema ja satama.
Maantiede ja väestö

Makslahden kunta käsittää Viipurinlahden suulla olevan Koivistonniemen ja sen tyven itäpuolella olevan alueen sekä Revonsaaren Viipurinlahdelta ja Kuningassaaren Koivistonniemen edustalta Viipurinlahden suulta. Naapurikuntia ovat Uuras ja Johannes pohjoisessa, Koivisto idässä ja etelässä sekä Tienhaara lännessä Viipurinlahden toisella puolella.
Kunnan keskustaajaman (Glebytševo, "Makslahti") lisäksi kuntaan kuuluvat Pribylovon ("Makslahti"), Putuksen (Vjazy) ja Römpötin (Klutševoje) maaseututaajamat.
Kunnassa on noin 3600 asukasta, joista 3400 keskustaajamassa.
Liikenne

Glebytševon kautta kulkee Viipurin ja Koiviston välinen maantie ja rautatie. Kuntakeskuksen aseman nimi on  Pribylovo (ent. Makslahden asema), siitä etelään sijaitsee Borin asema (ent. Lähteenmäki).
Elinkeinot

Paikkakunta tunnetaan keramiikkateollisuudestaan, erityisesti tulitiilten ja suurten julkisivulaattojen valmistuksesta. Nykyisin Glebytševski keramitšeski zavod valmistaa agglomeraattikeramiikkaa (tekokivituotteita) italialaisella erikoisteknologialla.
Glebytševo on sotilaspaikkakunta, jonka Pribylovon tukikohtaan on sijoitettu helikopterilaivue.
Historia > Makslahti Suomen Koiviston maalaiskunnassa

Makslahti sijaitsee ennen sotia Suomelle kuuluneella alueella. Tuolloin nykyisen kunnan alue muodosti Koiviston maalaiskunnan pohjoisosan. Revonsaari kuitenkin kuului Johanneksen kuntaan ja  Kuningassaari Säkkijärven kuntaan.
Makslahti oli Koiviston maalaiskunnan suurimpia kyliä. Se levittäytyi laajalle, noin 8 km:n mittaiselle kaistalle Koivistonlahden rannalla. Varsinainen Makslahden kylä oli lahden perukalla, nykyisen Pribylovon taajaman paikalla. Vuonna 1925 avattu Makslahden asema ja Makslahden satama sijaitsivat pohjoisempana, lahden itärannalla, nykyisen Glebytševon kuntakeskuksen alueella. Tämän rautatieaseman nimi on nykyisinkin vastaavasti Pribylovo.
Makslahden alkuperäinen Thure Hellströmin suunnittelema asemarakennus valmistui vuonna 1924. Se osoittautui kuitenkin nopeasti pieneksi. Vuonna 1928 Makslahteen siirrettiin Inon asemarakennus, ja alkuperäinen siirrettiin Huuhanmäen pysäkille Jaakkimaan Karjalan radalle. Makslahden asemarakennus on myöhemmin tuhoutunut tulipalossa.
Makslahden satamasta kehittyi erittäin vilkas puutavaran vientisatama rautatien valmistuttua. Sen yhteyteen kasvaneesta Römpötistä muodostui käytännössä erillinen taajama nykyisen kuntakeskuksen alueelle. Römpötillä on nyttemmin viitattu kuntakeskuksesta vähän pohjoiseen sijaitsevaan Kljutševojen taajamaan.
Historia > Neuvostoliitto ja Venäjä

Sodan jälkeen paikkakunnan nimi vaihtui ensin tiheään. 1945 Viipurin piirin Pribylovon taajamassa perustettu Pribylovon kyläneuvosto muutti 1974 Glebytševon taajamaan ja nimettiin vuonna 1981 Glebytševon kyläneuvostoksi (Glebytševski selski sovet). 1993 nimeksi tuli Glebytševon kylähallinto (selskaja administratsija), 1994 Glebytševon  volosti (volost) ja kuntauudistuksessa 2006 Glebytševon maalaiskunta (selskoje poselenije). Alueen aiemmista taajamista Kamenka  (Kaaliala) lakkautettiin 2004.
Aiheesta muualla

Glebytševon epävirallinenn sivusto (runsas kuvitus) glebychevo.narod.ru (venäjäksi)
Karttagalleria glebychevo.narod.ru
Uusi vilkasliikkeinen lastauspaikka Makslahti, Suomen Kuvalehti, 09.10.1926, nro 41, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hallinnollinen keskus: Viipuri

Kunnat:
Antrea (Kamennogorsk) |
Enso (Svetogorsk) |
Johannes (Sovetski) |
Kivennapa (Pervomaiskoje) |
Koivisto (Primorsk) |
Kyyrölä (Krasnoselskoje) |
Kähäri (Gontšarovo) |
Makslahti (Glebytševo) |
Raivola (Roštšino) |
Tienhaara (Seleznjovo) |
Uuras (Vysotsk) |
Uusikirkko (Poljany) |
Viipuri (Vyborg)
Leningradin alueen sijainti
Luettelo maailman syvimmistä järvistä

Tämä on luettelo maailman syvimmistä järvistä.
Luettelo > Keskisyvyyden mukaan

| Maanosittain |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Afrikka | Aasia | Eurooppa | Pohjois-Amerikka | Oseania | Etelä-Amerikka | Etelämanner |
| Sija | Järvi | Valtio | Alue | Syvyys (metreinä) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Baikal |  Venäjä | Siperia | &&&&&&&&&&&&0744.0400000744,4 |
| 2. | Tanganjika |  Tansania, Kongon demokraattinen tasavalta,  Burundi, Sambia | Afrikka | &&&&&&&&&&&&0570.&&&&00570 |
| 3. | Crater |  Yhdysvallat | Oregon | &&&&&&&&&&&&0350.&&&&00350 |
| 4. | Vostok |  Etelämanner |  | &&&&&&&&&&&&0344.&&&&00344 |
| 5. | Tahoe |  Yhdysvallat | Kalifornia, Nevada | &&&&&&&&&&&&0301.&&&&00301 |
| 6. | Adams |  Kanada |  Brittiläinen Kolumbia | &&&&&&&&&&&&0299.&&&&00299 |
| 7. |  Malawi |  Mosambik, Tansania, Malawi |  | &&&&&&&&&&&&0292.&&&&00292 |
| 8. |  Tazawa |  Japani |  | &&&&&&&&&&&&0280.&&&&00280,0 |
| 9. | Issyk Kul |  Kirgisia |  | &&&&&&&&&&&&0278.0400000278,4 |
| 10. |  Kivu |  Kongon demokraattinen tasavalta,  Ruanda |  | &&&&&&&&&&&&0240.&&&&00240 |
| 11. |  Matano |  Indonesia | Sulawesi | &&&&&&&&&&&&0240.&&&&00240 |
| 12. | Hornindalsvatnet |  Norja | Sognin ja Fjordane | &&&&&&&&&&&&0237.&&&&00237 |
| 13. |  Toba |  Indonesia | Sumatra | &&&&&&&&&&&&0216.&&&&00216 |
| 14. | Karakul  |  Tadžikistan |  | &&&&&&&&&&&&0210.&&&&00210 |
| 15. | Sarez  |  Tadžikistan |  | &&&&&&&&&&&&0202.&&&&00202 |
| 16. | Tinnsjå |  Norja | Telemark | &&&&&&&&&&&&0190.&&&&00190 |
| 17. | Kaspianmeri |  Iran, Venäjä,  Turkmenistan, Kazakstan, Azerbaidžan |  | &&&&&&&&&&&&0184.&&&&00184 |
| 18= | Teletskoje |  Venäjä |  | &&&&&&&&&&&&0174.&&&&00174 |
| 18= |  Ranau |  Indonesia | Sumatra | &&&&&&&&&&&&0174.&&&&00174 |
| 20. | Slocan |  Kanada | Brittiläinen Kolumbia | &&&&&&&&&&&&0171.&&&&00171 |
| 21. | Como |  Italia | Lombardia | &&&&&&&&&&&&0161.&&&&00161 |
| 22. | Azure |  Kanada | Brittiläinen Kolumbia | &&&&&&&&&&&&0157.0200000157,2 |
| 23. | Quesnel |  Kanada | Brittiläinen Kolumbia | &&&&&&&&&&&&0157.&&&&00157 |
| 24= |  Ohrid |  Pohjois-Makedonia,  Albania |  | &&&&&&&&&&&&0155.&&&&00155 |
| 24= |  Mjøsa |  Norja | Hedmark, Oppland ja Akershus | &&&&&&&&&&&&0155.&&&&00155 |
| 26. | Salsvatnet |  Norja | Nord-Trøndelag | &&&&&&&&&&&&0154.&&&&00154 |
| 27. | Geneve |  Sveitsi, Ranska |  | &&&&&&&&&&&&0153.&&&&00153 |
| 28. |  Singkarak |  Indonesia | Länsi-Sumatra | &&&&&&&&&&&&0149.&&&&00149 |
| 29. |  Yläjärvi |  Yhdysvallat, Kanada | Ontario, Michigan, Minnesota, Wisconsin | &&&&&&&&&&&&0147.&&&&00147 |
| 30. | Loch Ness |  Britannia | Skotlanti | &&&&&&&&&&&&0133.&&&&00133 |
| 31. | Great Central  |  Kanada | Brittiläinen Kolumbia | &&&&&&&&&&&&0124.&&&&00124 |
| 32. | Garibaldi |  Kanada | Brittiläinen Kolumbia | &&&&&&&&&&&&0119.&&&&00119 |
| 33. | Kuollutmeri |  Jordania, Palestiina,  Israel |  | &&&&&&&&&&&&0118.&&&&00118 |
| 34. |  Titicaca |  Peru,  Bolivia |  | &&&&&&&&&&&&0107.&&&&00107 |
| 35. | Gander  |  Kanada | Newfoundland | &&&&&&&&&&&&0105.0400000105,4 |
| 36. | Kauhakō |  Yhdysvallat | Havaiji | &&&&&&&&&&&&0105.&&&&00105 |
Luettelo Sveitsin NLA-liigassa jääkiekkoilleista suomalaisista

Luettelo Sveitsin NLA-liigassa jääkiekkoilleista suomalaisista. Jo vuonna 1916 perustetussa Sveitsin pääsarjassa ensimmäisinä suomalaisina pelasivat HC Luganon Henry Leppä ja EV Zugin pelaajavalmentaja Jorma Peltonen kaudella 1976–1977.
NLA:n suomalaiset kaudella 2018–2019

Santeri Alatalo (EV Zug)
Eero Elo (SCL Tigers)
Mikko Haapakoski (SC Bern, apuvalmentaja)
Henrik Haapala (HC Lugano)
Tommi Hämäläinen (Lausanne HC, apuvalmentaja)
Kari Jalonen (SC Bern, päävalmentaja)
Tuomo Kärki (HC Lugano, taitovalmentaja)
Jani Lajunen (HC Lugano)
Petteri Lindbohm (Lausanne HC)
Perttu Lindgren (HC Davos)
Tommi Niemelä (Lausanne HC, apuvalmentaja)
Aki Näykki (SC Bern, maalivahtivalmentaja)
Ville Peltonen (Lausanne HC, päävalmentaja)
Harri Pesonen (SCL Tigers)
Toni Rajala (EHC Biel)
Anssi Salmela (EHC Biel)
Jussi Silander (HC Lugano, apuvalmentaja)
Samuel Tilkanen (SC Bern, videovalmentaja)
Antti Törmänen (EHC Biel, päävalmentaja)
Kaksoiskansalaisia

Niki Sirén ja Ari Sulander ovat hankkineet myös Sveitsin kansalaisuuden.
NLA:ssa ovat pelanneet myös Suomen passin omaavina, mutta Sveitsissä kiekko-oppinsa saaneina Krister Cantoni, Robin Leone, Lassi Laakso, Larri Leeger ja Keijo Weibel. Lisäksi NLA:ssa on esiintynyt Ruotsinkin passin omaava Dennis Saikkonen. Rapperswil-Jona Lakersin sopimuspelaajiin kuuluu tällä hetkellämilloin? Sveitsin ja Suomen kaksoiskansalainen Ron Martikainen. Myös Ruotsin ja Suomen kaksoinkansalainen Josef Boumedienne sekä Yhdysvaltain ja Suomen kaksoiskansalainen Mike Vaskivuo ovat pelanneet liigassa.
Sveitsin-mestaruuden voittaneet suomalaiset

Ari Sulander (ZSC Lions 2000, 2001, 2008 ja 2012)
Kari Eloranta (HC Lugano 1988 ja 1990)
Reijo Ruotsalainen (SC Bern 1989 ja 1991)
Petteri Nummelin (HC Lugano 2003 ja 2006)
Lauri Mononen (SC Bern 1979)
Timo Jutila (SC Bern 1997)
Ville Sirén (SC Bern 1997)
Kari Martikainen (ZSC Lions 2000)
Niklas Hagman (HC Davos 2005)
Jukka Hentunen (HC Lugano 2007)
Ville Peltonen (HC Lugano 2007)
Ville Koistinen (HC Davos 2015)
Perttu Lindgren (HC Davos 2015)
Lauri Korpikoski (ZSC Lions 2018)
Suomalaisten henkilökohtaiset saavutukset > Arvokkain pelaaja

Petteri Nummelin (2003)
Suomalaisten henkilökohtaiset saavutukset > Paras maalivahti

Ari Sulander (1999 ja 2008)
Suomalaisten henkilökohtaiset saavutukset > Pistepörssin voitto (PostFinance Top Scorer)

Ville Peltonen, 48, 28+44=72 (2003–2004)
Petteri Nummelin, 43, 18+39=57 (2002–2003)
Suomalaisten henkilökohtaiset saavutukset > Valinta tähdistökentälliseen

Petteri Nummelin (2004 ja 2009)
Perttu Lindgren (2016)
Mikko Mäenpää (2016)
Kimmo Rintanen (2009)
Ville Peltonen (2004)
Ari Sulander (2004)
Reijo Ruotsalainen (1991)
Kari Eloranta (1990)
Suomalaisvalmentajat NLA:ssa

Kari Eloranta (Rapperswil 2002–2005, 2007)
Mikko Haapakoski (Bernin apuvalmentaja 2018–)
Tommi Hämäläinen (Lausannen apuvalmentaja 2018–)
Waltteri Immonen (EV Zugin apuvalmentaja 2008–2018)
Kari Jalonen (Bern 2016–, Sveitsin-mestaruus 2017)
Hannu Jortikka (Bern 1993–1994)
Petri Karjalainen (Davosin apuvalmentaja 2005–2008, Sveitsin-mestaruus 2007)
Rauno Korpi (Zug 1999–2000)
Tuomo Kärki (Luganon taitovalmentaja 2016–)
Timo Lahtinen (Arosa 1985–1986, Bern 1986–1988, Lugano 1994–1995)
Tommi Niemelä (Lausannen apuvalmentaja 2018–)
Aki Näykki (Bernin maalivahtivalmentaja 2018–)
Jorma Peltonen (EV Zugin pelaajavalmentaja 1976–1977)
Ville Peltonen (Lausanne 2018–, SC Bernin apuvalmentaja 2016–2018)
Pekka Rautakallio (Rapperswil 1994–1998, Bern 1999–2001, Zürich 2001–2003, Ambrì-Piotta 2005–2007)
Kimmo Rintanen (Klotenin apuvalmentaja 2013–2014)
Jukka Ropponen (Zürichin mv-valmentaja 2003–2012)
Jussi Silander (Luganon apuvalmentaja 2016–)
Esa Sirén (SC Langnaun apuvalmentaja 2005–2006)
Alpo Suhonen (Ambrì-Piotta 1978–1979, Kloten 1994–1996, Zürich 1996–1997, Bern 2004–2006, Sveitsin-mestaruus 1995 ja 1996)
Raimo Summanen (Rapperswil 2009)
Juhani Tamminen (Sierre 1990–1991, Zürich 2005–2006)
Samuel Tilkanen (Bernin videovalmentaja 2016–, Sveitsin-mestaruus 2017)
Pekka Tirkkonen (Kloten 2016–2018)
Jarmo Tolvanen (Bernin apuvalmentaja 2000–2001)
Antti Törmänen (Bern 2011–2013, Biel 2017–, Sveitsin-mestaruus 2013)
Hannu Virta (Lugano 2009)
Juhani Wahlsten (Davos 1987–1988)
Petteri Nummelin on NLA:n kaikkien aikojen tehokkain puolustaja tehtyään 467 runkosarjaottelussa tehot 150+346=496. Hän on myös Ron Wilsonin ohella liigan ainoa pistepörssin voittanut puolustaja. Nummelin valittiin NLA:n tähdistökentälliseen vuosina 2004 ja 2009.
Ari Sulander torjui ZSC Lionsille neljä Sveitsin-mestaruutta sekä yhden Mestarien liigan mestaruuden ja sen myötä myös Victoria Cupin NHL-joukkue Chicago Blackhawksia vastaan vuonna 2009. Hänet valittiin NLA:n parhaaksi maalivahdiksi vuosina 1999 ja 2008 sekä tähdistökentälliseen vuonna 2004.
Kimmo Rintanen on NLA:n kaikkien aikojen tehokkain suomalaispelaaja ja hän jakaa myös liigan kaikkien aikojen pistepörssin kahdeksannen sijan Normand Dupontin kanssa tehtyään 481 runkosarjaottelussa tehot 218+335=553. Rintanen valittiin NLA:n tähdistökentälliseen vuonna 2009.
Jussi Markkanen pelasi neljä kautta EV Zugissa.
Niklas Hagman oli voittamassa Sveitsin-mestaruutta HC Davosissa NHL:n työsulkukaudella 2004–2005, jolloin hän muodosti joukkueen ykkösketjun kanadalaisten NHL-tähtien Joe Thorntonin ja Rick Nashin kanssa. Suomalaisista työsulkupelaajista kauden aikana NLA:ssa pelasivat myös Olli Jokinen, Niko Kapanen ja Kimmo Timonen. Hagman pelasi liigassa sittemmin myös ZSC Lionsissa loppukaudella 2013–2014.
Ville Peltonen voitti NLA:n pistepörssin kaudella 2003–2004 ja valittiin samana vuonna liigan tähdistökentälliseen. Vuonna 2007 hän voitti HC Luganossa Sveitsin-mestaruuden.
Alpo Suhonen valmensi ZSC Lionsin kahdesti Sveitsin-mestaruuteen vuosina 1995 ja 1996.
Matias Mustonen (korkeushyppääjä)

Matias Mustonen voitti SM-pronssia Kalevan Kisoissa Jyväskylässä heinäkuussa 2018.
Matias Otto Eemeli Mustonen (s. 21. huhtikuuta 1997) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa Lempäälän Kisa Yleisurheilua ja hänen valmentajanaan toimii Pekka Koskinen. Kalevan kisoista Mustonen on saavuttanut korkeushypyn hopeaa vuosina 2022 ja 2023 sekä pronssia vuonna 2018. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän oli toinen vuonna 2022 sekä kolmas vuosina 2020 ja 2021. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran vuonna 2019. Ennätyksikseen hän on hypännyt ulkoradoilla 217 cm (2021) ja hallissa 213 cm (2021).
Maalipallo kesäparalympialaisissa 2012

Miesten ottelu: Ruotsi - Liettua
Vuoden 2012 kesäparalympialaisten maalipallo järjestettiin 29. elokuuta – 9. syyskuuta 2012 Copper Boxissa, Lontoossa. Tämä oli kymmenes kerta kun laji oli mukana paralympialaisten ohjelmassa virallisena lajina.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kulta | Hopea | Pronssi |
| Miesten turnaus |  Suomi |  Brasilia |  Turkki |
| Naisten turnaus |  Japani |  Kiina |  Ruotsi  |
Miesten turnaus > Alkulohkot > A-lohko

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Turkki | 5 | 4 | 1 | 0 | 26 | 6 | 13 |
|  Brasilia | 5 | 3 | 0 | 2 | 30 | 20 | 9 |
|  Liettua | 5 | 2 | 2 | 1 | 33 | 20 | 8 |
|  Suomi | 5 | 2 | 0 | 3 | 16 | 24 | 6 |
|  Ruotsi | 5 | 1 | 2 | 2 | 16 | 25 | 5 |
|  Iso-Britannia | 5 | 0 | 1 | 4 | 9 | 35 | 1 |
Miesten turnaus > Alkulohkot > B-lohko

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Iran | 5 | 4 | 0 | 1 | 32 | 20 | 12 |
|  Kiina | 5 | 3 | 1 | 1 | 20 | 14 | 10 |
|  Belgia | 5 | 3 | 1 | 1 | 19 | 16 | 10 |
|  Algeria | 5 | 2 | 0 | 3 | 18 | 17 | 6 |
|  Etelä-Korea | 5 | 1 | 0 | 4 | 18 | 28 | 3 |
|  Kanada | 5 | 1 | 0 | 4 | 16 | 28 | 3 |
Naisten turnaus > Alkulohkot > C-lohko

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kiina | 4 | 4 | 0 | 0 | 28 | 4 | 12 |
|  Iso-Britannia | 4 | 2 | 1 | 1 | 10 | 9 | 7 |
|  Brasilia | 4 | 2 | 0 | 2 | 8 | 15 | 6 |
|  Suomi | 4 | 1 | 1 | 2 | 10 | 13 | 4 |
|  Tanska | 4 | 0 | 0 | 4 | 3 | 18 | 0 |
Naisten turnaus > Alkulohkot > D-lohko

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | 4 | 3 | 0 | 1 | 6 | 3 | 9 |
|  Japani | 4 | 2 | 1 | 1 | 5 | 3 | 7 |
|  Ruotsi | 4 | 2 | 1 | 1 | 11 | 11 | 7 |
|  Yhdysvallat | 4 | 2 | 0 | 2 | 9 | 4 | 6 |
|  Australia | 4 | 0 | 0 | 4 | 7 | 17 | 0 |