stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kloori
Käyttö

Kloori voidaan erottaa klorideista hapettamalla tai elektrolysoimalla. Teollisuudessa erotus tehdään tavallisimmin elektrolysoimalla natriumkloridia. Laboratoriossa klooria valmistetaan antamalla kaliumpermanganaatin reagoida suolahapon kanssa. Kaikki kasvit tarvitsevat hivenaineena pienen määrän klooria, jota ne ottavat maasta Cl- -ionina. Kloorin tärkein tehtävä kasvissa on osallistua yhteyttämiseen.  Kloori osallistuu viherhiukkasissa yhdessä mangaanin kanssa veden hajotukseen, joka tuottaa yhteyttämisessä tarvittavan vedyn. Kloori osallistuu myös kasvin suolatasapainon ylläpitoon ja esimerkiksi ilmarakojen avautumisen ja sulkeutumisen säätelyyn.
Kloori on tärkeä kemikaali vedenpuhdistuksessa, desinfiointiaineena mm. uimahalleissa ja valkaisuaineena (mm. paperiteollisuudessa). Klooria käytetään myös  arkipäivän tuotteiden valmistuksessa. Lisäksi muun muassa PVC-muoveissa, lääkkeissä, tekstiileissä, maaleissa ja hyönteismyrkkyjen valmistuksessa käytetään klooria. Orgaaninen kemia käyttää klooria hapettimena ja korvautumisreaktioissa. Ilotulitteissa ja kiinanpommeissa saatetaan käyttää kloraattipohjaisia räjähteitä.
Klooria on käytetty myös taistelukaasuna ensimmäisessä maailmansodassa (ks. sinappikaasu) ja esimerkiksi Syyrian hallitus teki vuonna 2016 maan sisällissodassa kloorikaasuiskuja.
Myrkyllisyys

Kloorikaasu ärsyttää hengityselimiä ja silmiä erityisesti lapsilla ja vanhuksilla. Sen kaasumainen olomuoto ärsyttää limakalvoja ja nestemäisenä se polttaa ihoa. Pitkäaikainen altistus pienellekin määrälle kloorikaasua heikentää keuhkoja ja altistaa muille keuhkovaurioille.lähde?
Jo 3,5 miljoonasosaa klooria riittää hajun aistimiseen. Kloorille altistuessa ei kaasunpitoisuus saa ylittää 0,5 miljoonasosaa. Hetkellinen altistus suurelle kloorikaasupitoisuudelle voi johtaa keuhkopöhöön, jossa nestettä kerääntyy keuhkoihin, mikä puolestaan voi johtaa tukehtumiskuolemaan.lähde?
Suomessa tapahtui kloorionnettomuus Rauma-Raahe Oy:n tehtaalla Raumalla vuonna 1947, jolloin 19 ihmistä kuoli ja yli sata altistui kloorikaasulle.
Jos kloorivalkaisuainetta sekoittaa virtsa-aineeseen tai ammoniakkiin, voi syntyä myrkyllisiä höyryjä, jotka koostuvat mm. kloorista ja typpitetrakloridista.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
OVA-ohje (Arkistoitu – Internet Archive)
Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): Kloori (Arkistoitu – Internet Archive)
PubChem: Chlorine (englanniksi)
Luettelo kloorin isotoopeista The Isotopes Project Home Page (englanniksi)
DrugBank: Chlorine (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Chlorine (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Chlorine gas (englanniksi)
ChemBlink: Chlorine (englanniksi)
Periodictable: Technical data for Chlorine (englanniksi)
Argonne National Laboratory: Radiological and Chemical Fact Sheets to Support Health Risk Analyses for Contaminated Areas, Chlorine,  sivut 15-16 (englanniksi) (pdf)
Mindat: The Mineralogy of Chlorine (englanniksi)
Webmineral: Mineral Species containing Chlorine (Cl ) (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Chlorine (englanniksi)
Kloorikaasua lasiampullissa
Haisa

| Haisa> Αἷσα.Sijainti |
| --- | --- |
 Haisa
Koordinaatit:  40°18′33″N, 23°3′37″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Néa Kallikráteia(?), Néa Propontída, Chalkidikí, Keski-Makedonia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Krusis, Traakia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haisa (m.kreik. Αἷσα, lat. Haesa) eli Aisa (m.kreik. Αἶσα, lat. Aesa) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Néa Propontídan kunnan alueelle lähelle nykyistä Néa Kallikráteian kaupunkia.
Maantiede

Haisan kaupunki sijaitsi Krusiissa nykyisen Chalkidikín niemimaan länsirannikolla. Alue ei antiikin aikana kuulunut Khalkidiken alueeseen, josta koko niemimaa on saanut nykyisen nimensä. Haisa sijoitetaan nykyisen Néa Kallikráteian kaupungin paikalle, josta on tehty siihen sopivia arkeologisia löytöjä, mutta paikkaa ei ole voitu vahvistaa aukottomasti. Samalla rannikolla kaupungista luoteeseen sijaitsi Gigonos ja kaakkoon mahdollisesti Brea. Haisan kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.
Historia

Haisan historiasta tiedetään vain vähän. Néa Kallikráteiasta löydetty asutus on ollut olemassa kreikkalaisena siirtokuntana viimeistään geometrisella kaudella 700-luvulla eaa. Se on ollut edelleen asuttu ainakin 400-luvulla eaa. ja vielä varhaisella kristillisellä kaudella. Herodotoksen mukaan Haisa antoi joukkoja Kserkseen käyttöön hänen hyökätessään Kreikkaan vuonna 480 eaa. Herodotos-käsikirjoituksissa kaupungista esiintyy nimimuotoa Lisai (Λίσαι), minkä arvellaan olevan kopiointivirhe, jossa alfa on muuttunut lambdaksi. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Haisa kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuonna 434/433 eaa. sekä mahdollisesti myös 425/424 ja 422/421 eaa.
Rakennukset ja löydökset

Néa Kallikráteiasta on löydetty keramiikan osia varhaiselta rautakaudelta ja geometriselta kaudelta sekä asutuksen jäänteitä ja hautoja 400-luvulta eaa.
KDM Hajen (P551)

| KDM Hajen |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Aalborg
Kölinlasku:  helmikuu 1988
Laskettu vesille:  6. elokuuta 1989
Palveluskäyttöön:  19. heinäkuuta 1990
Poistui palveluskäytöstä:  23. tammikuuta 2009 Liettuan laivastolle
Tekniset tiedot
Uppouma:  450 t
Pituus:  50,0 m (vesiraja) 54,0 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,0 m
Syväys:  2,60 m (norm) 3,00 m (max)
Koneteho:  1 × GE kaasuturbiini 5 680 hv 2 × MTU dieselmoottoria 5 440 hv
Nopeus:  18 solmua
Miehistöä:  19–29
Aseistus
Aseistus:  1 × 76 mm M/85 -tykki 2 × 12,7 mm konekivääriä
KDM Hajen (runkonumero P551) oli Tanskan laivaston Flyvefisken-luokan vartiolaiva.
Valmistus

Alus tilattiin Aalborgin telakalta, missä köli laskettiin helmikuussa 1988. Alus laskettiin vesille 6. elokuuta ja valmistui 19. heinäkuuta 1990.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 23. tammikuuta 2009 ja se luovutettiin Liettuan laivastolle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Žukas.
Haljärvi

| Haljärvi Гальозеро, Galozero |
| --- | --- |
Valtiot:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Kontupohjan piiri
Paikkakunta:  Kentjärvi
Koordinaatit:  62°06′50″N, 33°52′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Suojoki
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95 m
Pituus:  5,8 km
Leveys:  0,8 km
Rantaviiva:  13,7 km
Pinta-ala:  1,9 km²
Tilavuus:  0,0097 km³
Keskisyvyys:  5,1 m
Valuma-alue:  12,1 km²
 fiHaljärvi 
Haljärvi (lyydiksi Hal’d’äŕv, ven. Гальозеро, Galozero) on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Kentjärven kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 1,9 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 12,1 neliökilometriä ja keskisyvyys 5,1 metriä.
Haljärveen virtaa kaksi puroa. Se laskee puron kautta Homselänjärveen. Järven kalalajeja ovat hauki, särki, lahna, made, ahven ja kiiski.
Järven pohjoisrannalla sijaitsee Haljärven kylä.
Hajen-luokka (1954)

| Hajen-luokka |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  720 t (standardi) 785 t (kuormattu) noin 900 t (sukelluksissa)
Pituus:  64,5 m (vesiraja) 66,0 m (kokonaispituus)
Leveys:  5,1 m
Syväys:  5,0 m
Koneteho:  1-akselinen 2 x 12-sylinteristä turboahdettua H-V Pielstick PA-4 -dieselmoottoria 1 660 hv 2 x ASEA-sähkömoottori 1 700 kW
Nopeus:  16 solmua (pinnalla) 20 solmua (sukelluksissa)
Miehistöä:  44
Aseistus
Meritorjunta:  4 x 533 mm M/54 torpedoputkea miinoja
Hajen-luokka oli Ruotsin merivoimien kuuden 1950-luvun lopulla valmistetun sukellusveneen muodostama alusluokka.
Taustaa

Toisen maailmansodan päättyessä Ruotsin merivoimat totesi muiden maiden tavoin, että maan sukellusveneiden suunnittelu oli Kriegsmarinen sodan lopulla käyttöönottamien uusien sukellusveneiden erityisesti tyyppine XXI ja XXIII myötä jäänyt jälkeen ja vanhanaikaiseksi. Voittoisat liittoutuneet suojelivat mustasukkaisesti haltuunsa saamista sukellusveneistä keräämiään tietoja eikä puolueettomalla Ruotsilla ollut siten pääsyä tutustumaan uusiin innovaatioihin.
Onneksi vasta valmistunut Saksan laivaston tyypin XXI sukellusvene U-3503 (Oberleutnant zur See Deiring) oli sodan lopulla 8. toukokuuta 1945 upotettu Ruotsin aluevesille Göteborgin edustalle (57°39′N, 11°44′E). Laivasto nosti 24. elokuuta 1946 veneen, joka kuljetettiin Karlskronaan tutkittavaksi ennen romuttamista.
Alukset

Alusten suunnittelu alkoi 1940-luvun lopulla, mutta valmistus viivästyi perehdyttäessä Saksan laivaston tyypin XXI aluksesta tehtyihin löytöihin. Alukset olivat pienempiä kuin tyypin XXI alukset, mutta siitä huolimatta ne olivat aikanaan suurimpia Ruotsissa valmistettuja sukellusveneitä.
| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Hajen | Kockums, Malmö | 1953 | 11. joulukuuta 1954 | 28. helmikuuta 1957 | poistettu alusluettelosta 1. heinäkuuta 1980 |
| HMS Sälen | Kockums, Malmö | 1953 | 3. lokakuuta 1955 | 8. huhtikuuta 1957 | poistettu alusluettelosta 1. heinäkuuta 1980 |
| HMS Valen | Karlskronavarvet, Karlskrona | 1953 | 21. huhtikuuta 1955 | 4. maaliskuuta 1957 | poistettu alusluettelosta 1. heinäkuuta 1980 |
| HMS Bävern | Kockums, Malmö | 1955 | 3. helmikuuta 1958 | 29. toukokuuta 1959 | poistettu alusluettelosta 1. heinäkuuta 1980 |
| HMS Illern | Kockums, Malmö | 1955 | 14. marraskuuta 1957 | 31. elokuuta 1959 | poistettu alusluettelosta 1. heinäkuuta 1980 |
| HMS Uttern | Kockums, Malmö | 1955 | 14. marraskuuta 1958 | 15. maaliskuuta 1960 | poistettu alusluettelosta 1. heinäkuuta 1980 |
Haksin seisake

Haksin seisake on rautatien seisake Porvoon museorautatiellä. Se avattiin vuonna 1931 osana Keravan ja Porvoon välistä liikennettä. Alun perin seisake sijaitsi kolmisen sataa metriä lopullista paikkaa lännempänä, kunnes paikkaa vaihdettiin todennäköisesti 1940- tai 1950-luvulla.
Seisakkeen 11-metrinen laituri on lyhin Suomessa rautatien henkilöliikenteen käytössä oleva laituri. Seisakkeella pysähtyvät museojunat. Säännöllinen kaupallinen matkustajaliikenne Porvooseen loppui 1981.
Haksin seisakkeen luona oli myös Porvoon Liikenteen bussilinjan nro 4 päätepysäkki. Bussiliikenne loppui kesällä 2015.
Aiheesta muualla

vaunut.org: Haksin seisake ja päätepysäkki nähtynä museojunasta
| n k Perustiedot Wikidatassa: Haksin seisake (Q10518700)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: rautatieasema
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Porvoo
koordinaatit: 60°25′N 25°33′E﻿ / ﻿60.41°N 25.55°E﻿ / 60.41; 25.55
Hahtuvapilvi

Hahtuvapilvi (Altocumulus)
Ufoa muistuttava mantelipilvi Altocumulus lenticularis.
Hehkuvia altocumulus-pilviä auringon noustessa.
Altocumulus-lautta
Altocumulus-pilviä elokuisella taivaalla kolme päivää kylmän rintaman jälkeen. Kuvassa näkyy myös hieman ohuen verhopilven näköistä tasaista pilvipintaa, jota rikkoo ilman nousu alemmasta kerroksesta.Tämä altocumulus on korkealla.
Altocumulus-pilvi kuvan keskellä laikkuna, ja ylempiä cirruspilviä.
Hahtuvapilvi (Altocumulus) on keskipilvi, jonka alaraja on tyypillisesti 2–3 kilometrin korkeudessa. Se on usein valkeista tai harmaista pienistä laikuista, kokkareista tai nauhoista koostuva ohut lautta. Monesti pilvissä on aaltomaisia kuvioita. Parhaimmillaan hahtuvapilvet ovat kauniita "lammaspilviä". Monesti hahtuvapilvi on valkea, tai horisontin lähellä autereen ruskehtavaksi värjäävä.
Pilven syntyminen

Hahtuvapilviä muodostuu muun muassa laskeutuvista verhopilvistä ja lauttamaiseksi leviävistä kuuro- ja kumpupilvistä. Hahtuvapilvissä esiintyy usein hattaroita, jotka voivat lisääntyessään yhdistyä yhtenäiseksi ja laaja-alaiseksi pilvilautaksi.
Tuntomerkit ja ominaisuudet

Hahtuvapilvi voi muodostua jääkiteistä tai vesipisaroista, jotka ovat usein alijäähtyneitä. Pilvi on noin 2 000/2 400 – 6 100 metrin korkeudessa. Se on keskimäärin palleropilveä tummempi. Hyvin yleinen kumpukerrospilvi on hahtuvapilveä suuresti muistuttava pilvi, mutta sen pilvilaikut ovat suurempia ja tummempia. Hahtuvapilven laikkujen koko 30 asteen korkeudella on 1–5 astetta eli 2–10 kuun tai auringon läpimittaa, stratocumuluksen laikut ovat suurempia. Tämä vastaa ojennetun käden pikkurilliä – kolmea ojennetun käden sormea.
Hahtuvapilvi esiintyy laajoina 160–320 kilometrin levyisinä alueina. Nämä pilvet ovat tavallisesti alle sata metriä paksuja. Hahtuvapilviä on monesti kylmän rintaman edellä, ja kesäisin ne enteilevät ukkosta jos päivä on lämmin sekä kostea ja varsinkin jos taivaalla on sameutta, vaikka niissä ei olisikaan vallinharjapilvelle ja kokkarepilvelle tyypillisiä muotoja.
Altocumulus lenticularis eli mantelipilvi on linssiä muistuttava pilvi, joka monesti tuo mieleen ufon.
Varsinkin ohuet hahtuvapilvet tuottavat Auringon ja Kuun ympärille väripilviä ja värikkäitä kehiä, ja joskus harvoin haloilmiöitä. Hahtuvapilviä syntyy muun muassa kumpupilvien ja kuuropilvien kohotessa ja hajotessa, ja myös verhopilvistä.
Hahtuvapilvien jako

Lajit:
Altocumulus castellanus, vallinharjamainen
Altocumulus floccus, kokkareinen
Altocumulus stratiformis, kerrosmainen
Altocumulus lenticularis, mantelipilvi, monesti "ufomainen" pilvi
Muunnokset:
Altocumulus duplicatus, kaksinkertainen
Altocumulus translucidus, läpikuultava
Altocumulus opacus, läpinäkymätön
Altocumulus radidatus, säteittäinen
Altocumulus undulatus, aaltomainen
Altocumulus lacunosus, kennomainen
Altocumulus praecipitatio, satava
Lisäpiirteitä:
Altocumulus virga, sadejuovainen, monesti sadejuovainen altocumulus-laikku muistuttaa meduusaa tai jäätelötötteröä
Altocumulus mamma, utaremainen
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Altocumulus (Arkistoitu – Internet Archive)
WW2010: University of Illinois
American Meteorological Society's Glossary of Meteorology
Stormeyes, sivusto myrskyharrastajille (englanniksi)
Weather Photography
Airline Pilots site, tietosivusto lentäjille (englanniksi)
Uploaded photo and explanation
Australian Cloud Atlas
From Atmospheric Science Department at University of Wyoming (Arkistoitu – Internet Archive)
Markku Hakanen

| Markku Hakanen |
| --- | --- |
 Hakanen 1960-luvulla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. elokuuta 1946 (ikä 78) Kangasala, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1963–1974
Seurat:  Ilves (SM-sarja)
Markku Juhani Hakanen (s. 17. elokuuta 1946 Kangasala) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, joka pelasi SM-sarjassa vuosina 1963–1974 ja voitti kaksi Suomen-mestaruutta.
Hakanen edusti koko SM-sarjauransa ajan Tampereen Ilvestä. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 251 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 91 + 49 = 140 ja jäähymääränsä 90 minuuttia. Hakanen voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1966 ja 1972  sekä saavutti lisäksi neljä SM-hopeaa ja kolme SM-pronssia.
Hakasen veljet Reijo ja Matti ovat myös jääkiekkoilijoita.
SM-tilastot

| Kausi | Sarja | O | M | S | P | R |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1963‑1964 | SM-sarja | 18 | 5 | 2 | 7 | 4 |
| 1964-1965 | SM-sarja | 18 | 13 | 4 | 17 | 8 |
| 1965-1966 | SM-sarja | 19 | 12 | 2 | 14 | 4 |
| 1966-1967 | SM-sarja | 22 | 10 | 2 | 12 | 6 |
| 1967-1968 | SM-sarja | 20 | 6 | 9 | 15 | 4 |
| 1968-1969 | SM-sarja | 22 | 8 | 6 | 14 | 4 |
| 1969-1970 | SM-sarja | 22 | 15 | 9 | 24 | 2 |
| 1970-1971 | SM-sarja | 32 | 6 | 7 | 13 | 16 |
| 1971-1972 | SM-sarja | 17 | 1 | 2 | 3 | 10 |
| 1972-1973 | SM-sarja | 32 | 8 | 6 | 14 | 20 |
| 1973-1974 | SM-sarja | 29 | 7 | 0 | 7 | 12 |
| YHT. |  | 251 | 91 | 49 | 140 | 90 |
Galleria

Ali Saadetdin, Markku Hakanen, Väinö Kolkka (1960-luku).
Pekka Leimu, Markku Eiskonen, Markku Hakanen (1960-luku).
Halai Aiksonides

| Halai Aiksonides> Ἁλαὶ Αἰξωνίδες |
| --- | --- |
 Apollon Zosterin temppelin rauniot.
Sijainti
 Halai Aiksonides
Koordinaatit:  37°51′8″N, 23°46′12″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Voúla, Vári-Voúla-Vouliagméni, Attika
Historia
Tyyppi:  demos
Perustettu:  508 eaa.
Kulttuuri:  antiikin Kreikka
Alue:  Attika
Kaupunki:  Ateena
Fyle:  Kekropis
Trittys:  paralia
Demonyymi:  Halaieus (Ἁλαιεύς)
Bulen jäseniä:  6
 :  10 (vsta 307 eaa.)
 :  ei tiedossa (vsta 201 eaa.)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Halai Aiksonides (m.kreik. Ἁλαὶ Αἰξωνίδες, Halai Aiksōnides, lat. Halae Aexonides) oli antiikin aikainen Kekropis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen paralia-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.
Halai Aiksonides sijaitsi Attikan lounaisrannikon suunnassa lähellä Aiksonen demosta. Se sijoitetaan suunnilleen nykyisen Voúlan kaupungin pohjoisosan tienoille Vári-Voúla-Vouliagménin kunnan alueelle. Demos sai Halai-nimensä suolantuotannostaan. Aiksoneen viittaava lisänimi Aiksōnides erotti sen toisesta samannimisestä demoksesta, Halai Arafenideestä.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin kuusi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin 10 bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Halaieus (Ἁλαιεύς).
Halai Aiksonideessa sijaitsi Apollon Zosterin temppeli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Halai Aiksonides Wikimedia Commonsissa
Kekropis-fyle
| --- | --- |
Asty:  Daidalidai · Ksypete · Melite
Paralia:  Aiksone · Halai Aiksonides
Mesogeios:  Athmonon · Epieikidai · Flya · Pithos · Sypalettos · Trinemeia
Hajarayn

| Hajarayn |
| --- | --- |
 Hajarayn
 Koordinaatit: 15°29′24″N, 48°20′15″E 
Valtio:  Jemen
Maakunta:  Hadramaut
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hajarayn on kaupunki Jemenin Hadramautin alueella.
Maantiede

Hajarayn sijaitsee Jemenin Hadramautissa Jabal Hajarayn-nimisen vuoren kupeessa ja Wadi Du'an-nimisen wadin varrella. Ympäröivä seutu on rikasta maatalousaluetta. Vieressä kulkee maantie al-Mukallasta Shibamiin. Kaupunkia leimaavat suuret tiilitalot ja kapeat kadut.
Historia

Hajaraynin lähiseudulta on löydetty jäänteitä jo islamia edeltävältä ajalta, jolloin seudulla käytiin suitsukekauppaa. Raydun on lähellä sijaitseva vanha rauniokaupunki. Al-Hamadani mainitsee Hajaraynin nimellä al-Hajaran. Hänen kirjoittaessaan paikkakunta koostui varsinaisesti kahdesta erillisestä kaupungista, Khawdun ja Dammun, wadin vastakkaisilla puolilla. Viereisellä vuorella oli linnoitus, jonne sittemmin rakennettiin Shibamin Ku'aytien palatsi.
Talous ja väestö

Kaupunkia ympäröivällä maaseudulla myydään durraa. Viljelmiä kastellaan kanavilla ja syvillä kaivoilla.
Seudun asukkaat ovat pääasiassa sunnalaisia muslimeja. Paikallisilla on historiallisia yhteyksiä Jaavalle ja osa heistä puhuu malaijia.
Halikarnassoksen teatteri

| Halikarnassoksen teatteri |
| --- | --- |
 Halikarnassoksen teatteri.
Sijainti:  Halikarnassos, Kaaria (nyk. Bodrum, Turkki)
Koordinaatit:  37°02′24″N, 27°25′18″E
Rakennustyyppi:  kreikkalainen teatteri
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Halikarnassoksen teatteri oli antiikin aikainen kreikkalainen teatteri Halikarnassoksessa Vähässä-Aasiassa, nykyisessä Turkissa. Sen rauniot sijaitsevat nykyisen Bodrumin kaupungin pohjoisosassa.
Halikarnassoksen teatterin rauniot.
Halikarnassoksen teatteri rakennettiin hellenistisellä kaudella tai jo klassisen kauden lopulla. Tarkemmasta ajoituksesta on esitetty erilaisia arvioita: joskus se on ajoitettu jo Mausolloksen ajalle 300-luvulle eaa., joskus viimeistään 200-luvun eaa. alkupuolelle ja joskus puolestaan 100-luvun eaa. lopulle. Lopullisen muotonsa teatteri sai roomalaisella kaudella 100-luvulla jaa., jolloin sitä muutettiin ja laajennettiin. Sitä ei kuitenkaan ilmeisesti muutettu koskaan varsinaiseksi roomalaiseksi teatteriksi.
Teatteri sijaitsi kaupungin akropoliin kaakkoisosassa ja sen katsomo avautui etelään. Se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra. Sen katsomon halkaisija oli noin 86 metriä ja orkhestran halkaisija noin 18 metriä. Katsomossa oli tilaa noin 10 000–13 000 hengelle. Skene- eli näyttämörakennus oli kaksikerroksinen jo hellenistisen kauden vaiheessa. Roomalaisella kaudella se rakennettiin uudestaan.
Teatteri oli suhteellisen hyvin säilynyt vielä vuonna 1815, mutta nykyisin siitä on jäljellä vain vähäisiä osia. Teatterin kaivaukset suoritettiin vuonna 1973 Umit Serdaroglun johdolla. Kaivausten jälkeen sen katsomon alaosaa on kunnostettu vuosina 1976 ja 1985 sekä 2000–2003, ja sitä käytetään nykyisin erilaisiin esityksiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Halikarnassoksen teatteri Wikimedia Commonsissa
Hallitusneuvos (arvonimi)

Hallitusneuvoksen nimi ja arvo on tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko 8 700 euroa tai 2 200 euroa.
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1935. Vuosien 1918–2013 aikana hallitusneuvoksen arvonimi on myönnetty kuudelle henkilölle.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Nro | Päivämäärä | Henkilö | Ammatti tai arvo | Kotipaikka | Lähteet |
|  1.  | 30.4.1935  | Esko Riekki | Etsivän keskuspoliisin päällikkö  | Helsinki  |   |
|  2.  | 30.9.1938  | Max Dittmar | esittelijäneuvos | Helsinki  |   |
|  3.  | 12.10.1939  | Juhana Minni | esittelijäneuvos | Helsinki  |   |
|  4.  | 12.5.1972  | Matti Rautapää | vanhempi hallitussihteeri | Helsinki  |   |
|  5.  | 6.12.1980  | Kyösti Jousimaa  | poliisiylitarkastaja | Helsinki  |   |
|  6.  | 8.12.1989  | Olli Närvä | osastopäällikkö, lainopin kand.  | Helsinki  |   |
Hadrianus

| Hadrianus |
| --- | --- |
 
Rooman keisari
Valtakausi:  9. elokuuta 117 – 10. heinäkuuta 138
Edeltäjä:  Trajanus
Seuraaja:  Antoninus Pius

Syntynyt:  24. tammikuuta 76 Italica, Hispania
Kuollut:  10. heinäkuuta 138 (62 vuotta) Baiae, Italia
Puoliso:  Vibia Sabina
Lapset:  Lucius Aelius (adoptoitu)  Antoninus Pius (adoptoitu)
Suku:  Nerva–Antoninus
Isä:  Publius Aelius Hadrianus Afer
Äiti:  Domitia Paulina
Caesar Publius Aelius Traianus Hadrianus Augustus (synt. Publius Aelius Hadrianus, yleisesti Hadrianus) (24. tammikuuta 76 – 10. heinäkuuta 138) oli Rooman keisari, joka hallitsi vuosina 117–138.
Varhainen elämä

Publius Aelius Hadrianus syntyi todennäköisesti Italicassa, Hispaniassa. Hänen isänsä Publius Aelius Hadrianus Afer oli roomalaista senaattorisukua ja keisari Trajanuksen serkku. Äiti Domitia Paulina oli kotoisin Gadesista (nyk. Cádiz).
Nuoren Hadrianuksen kerrotaan olleen taiteellisesti ja matemaattisesti lahjakas sekä kiinnostunut kreikkalaisesta kulttuurista.
Kun Hadrianuksen isä kuoli, hänen kasvatuksensa annettiin Trajanuksen ja Publius Acilius Attianuksen hoidettavaksi. Hadrianus ohjattiin jo varhain virkauralle. Kun Trajanuksesta tuli keisari, hänestä ja hänen vaimostaan Pompeia Plotinasta tuli Hadrianuksen kasvattivanhemmat.
Hadrianus järjestettiin 24-vuotiaana naimisiin Vibia Sabinan kanssa, joka oli keisarin sisarentyttären tytär. Hadrianuksen kerrotaan tosin pitäneen nuorista miehistä ja naimisissa olevista naisista, mutta pari oli naimisissa Vibian kuolemaan saakka - vaikkakin ilman jälkeläisiä. Avioliiton kautta Hadrianus sai hyvät suhteet keisarilliseen sukuun.
Hadrianus osallistui Trajanuksen sotaretkille Daakiaan 101–102 ja 105–106. Hän sai korkeita virkoja ja pääsi konsuliksi vuonna 108. Trajanus ei kuitenkaan vielä tuolloin adoptoinut Hadrianusta eikä nimennyt häntä seuraajakseen.
Konsulikautensa jälkeen Hadrianus oli jostain syystä lähes vuosikymmenen ajan poissa politiikan huipulta ja matkusti Kreikkaan. Hän sai tärkeän paikan Syyrian maaherrana Trajanuksen sotiessa Parthiassa.