stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lee Cattermole

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Lee Cattermole
Syntymäaika: 22. maaliskuuta 1988 (ikä 36)
Syntymäpaikka: Stockton-on-Tees, Englanti
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 178 cm
Paino: 76 kg
Seura
Seura: VVV-Venlo
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2005–2008 | Middlesbrough | 69 | (3) |
| 2008–2009 | Wigan | 33 | (1) |
| 2009–2019 | Sunderland | 233 | (10) |
| 2019– | VVV-Venlo | 5 | (0) |
Maajoukkue
| 2007–2010 | Englanti U21 | 16 | (3) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 1. lokakuuta 2019.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 1. lokakuuta 2019.
Lee Cattermole (s. 21. maaliskuuta 1988) on englantilainen jalkapalloilija. Hän edustaa Alankomaiden pääsarjassa pelaavaa VVV-Venloa. Cattermole aloitti ammattilaisuransa Middlesbrough'ssa kaudella 2005–2006. Hän edusti kaudella 2008–2009 Wigan Athleticia ja sen jälkeen kymmenen kautta Sunderlandia.
Cattermole on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on myös edustanut Englantia alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa.
Cattermolen serkku on muusikko Paul Cattermole.
Leung Chun-ying

| Leung Chun-ying |
| --- | --- |
 Leung Chun-ying
Hongkongin hallintojohtaja
 1. heinäkuuta 2012 – 30. kesäkuuta 2017  
Edeltäjä:  Donald Tsang
Seuraaja:  Carrie Lam
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. elokuuta 1954 (ikä 70) Kuningatar Maryn sairaala, Brittiläinen Hongkong
Asuinpaikka:  4 Peel Rise
Puoliso:  Regina Leung
Lapset:  Leung Chuen-yan Leung Chai-yan Leung Chung-yan
Tiedot
 Nimikirjoitus
Leung Chun-ying (GBM, GBS, JP; kiin.: 梁振英; Jyutping: Loeng4 Zan3-jing1; s. 12. elokuuta 1954), yleisesti tunnettu nimellä CY Leung, on  Hongkongin hallintojohtaja, Kiinan erityishallintoalueen korkein viranhaltija. Leung sai vuoden 2012 maaliskuun hallintojohtajan vaalissa 1 200 -jäseniseltä valintakomitealta 689 ääntä, toiseksi tullut Henry Tang sai 285 ääntä. Leung valittiin hallintojohtajaksi viisivuotiskaudelle 25. maaliskuuta 2012 ja hän astui virkaan 1. heinäkuuta samana vuonna.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leung Chun-ying Wikimedia Commonsissa
Lee (joki)

| Lee |
| --- | --- |
 Lee Corkissa
Alkulähde:  Shehyvuoret
Laskupaikka:  Atlantti
Maat:  Irlanti
Pituus:  90 km
Valuma-alue:  1 253 km²
Lee (iiriksi An Laoi) on joki Irlannin tasavallassa. Se virtaa Shehy-vuorilta Corkin kreivikunnan länsirajalle, sieltä itään päin Corkin kaupungin läpi ja laskee lopulta mereen Corkin satamassa Irlannin etelärannikolla. Sen varrelle Corkista ylävirtaan on rakennettu vesivoimala. Siinä on Carrigadroidin ja Inniscarran tekojärvet. Joki on 90 kilometrin pituinen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lee (joki) Wikimedia Commonsissa
Kōhei Horikoshi

Kōhei Horikoshi (jap. 堀越 耕平, s. 20. marraskuuta 1986) on japanilainen mangataiteilija.
Hänet tunnetaan parhaiten supersankariaiheisen My Hero Academia -mangasarjan kirjoittajana ja kuvittajana. Sarja on julkaistu Shūeishan shōnen manga -lehdessä Weekly Shōnen Jump. Toho High Schoolista ja Nagoyan taideyliopistosta valmistunut Horikoshi on kotoisin Aichin prefektuurista. Hän oli entinen Yasuki Tanakan assistentti, joka loi mangasarjat Summer Time Rendering, Hitomi no Catoblepas ja Kagijin. Horikoshi kertoi, että hänen suosikkimangasarjansa lapsena olivat Dragon Ball, One Piece ja Naruto. Hän sai vaikutteita myös manga-artisti Yuko Osadasta. Horikoshi on myös amerikkalaisten supersankarisarjakuvien fani, joista hän eniten fanittaa Marvel Comicsia, joka oli yksi tärkeimmistä inspiraatioista My Hero Academiaan.
Laukko

Laukko voi tarkoittaa:
Nimenä

Helena Laukko (s. 1957), järjestöjohtaja
Houston Laukko (1988–2012), ravihevonen
Louise Laukko (1992–2013), ravihevonen
Muut

Laukon kartano, kartano Vesilahdessa
Laukonsilta, Tampere
Laukontori, Tampereen Pyhäjärven rannalla sijaitseva tori
Laukon torpparihäädöt 1907
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laukko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristinusko Turkissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Turkissa. Turkin väestöstä vain pieni osa (0,2 prosenttia) kuuluu kristillisiin kirkkoihin. Virallisesti Turkki on maallistunut valtio, mutta sen enemmistöuskonto on islam. Vaikka uskonnonvapaus on taattu perustuslaissa, kirkoille on silti asetettu toimintarajoituksia. Ekumeenisen patriarkaatin teologinen tiedekunta Halkin saarella on ollut viranomaisten toimesta suljettuna vuodesta 1971 lähtien.
Historia > Apostolinen ja varhaiskristillinen aika

Kristinuskon ensimmäiset vaiheet sijoittuvat historialliseen Syyriaan, nykyisen Turkin alueelle, joka oli kristinuskon kannalta strategisesti merkittävä paikka. Vuoden 70 tienoilla Jerusalemista maanpakoon ajetut tai paennet Jeesuksen seuraajat asettuivat Syyrian Antiokiaan. Barnabas otti yhteyttä Paavaliin Syyrian Tarsoksessa ja toi hänet Antiokiaan. He toimivat ja opettivat seurakunnan keskuudessa, joita alettiin kutsua kristityiksi.
Turkin alueella syntyivät kristilliset seurakunnat Aleksandriaan, Edessaan, Tarsokseen, Ikonioniin, Troijaan, Pergamoniin, Sardesiin, Smyrnaan, Efesokseen, Hierapolikseen, Laodikeiaan, Filadelfiaan, Miletokseen ja Kolossaan. Ensimmäisellä vuosisadalla seurakuntia toimi myös Derbessä, Lystrassa, Antiokiassa, Pergessä ja Ataliassa. 100-luvulla seurakuntia syntyi Antiokiaan, Meliteneen, Kayseriin, Ankaraan, Nikomedeiaan, Amastraan, Sinopeen, Magnesiaan, Trallesiin sekä Lystraan.
Matteuksen evankeliumi on todennäköisesti peräisi Syyriasta. Vuoden 150 jälkeen assyrialaissyntyninen Tatianos kokosi evankeliumiharmonia Diatessaronin. Tätä käytettiin lähetystyössä Syyriasta ja Edessasta käsin eri puolille Aasiaa. Antiokia oli kristinuskon keskuspaikka, josta kristityt levittäytyivät eri puolille. Antiokia saavutti 400-luvulle mennessä patriarkaatin aseman kirkollisena, poliittisena ja taloudellisena keskuksena. Antiokia on myös yksi keskuksista, joista lähetystyö on lähtenyt liikkeelle. Antiokian patriarkaatti katsoi olevansa apostolien perustama. Edessa oli kristinuskon kolmas keskus ja merkittävä portti kristinuskon levittäytymisessä Aasiaan. Edessan yhteisön perustajana pidetään apostoli Taddeusta.
Parthialaisen rauhan kukoistuskaudella kristityt ja juutalaiset opiskelivat Edessassa hyvässä hengessä Raamatun kirjoituksia. Bardesanes rohkaisi kuningasta luomaan ystävälliset suhteet kristittyihin ja teki lähetystyötä kristinuskon nimissä. Bardesanes loi suhteita eri uskontojen välillä ja lopulta hänet julistettiin kirkonkiroukseen.
Historia > Valtionuskonto Bysantissa

Vuosina 306–337 Rooman valtakuntaa hallinnut Konstantinus Suuri siirsi valtakunnan pääkaupungin Bysanttiin. Hän uudisti ja laajensi kaupunkia, jolle antoi nimeksi Konstantinopoli. Kaupungista tuli kristittyjen uusi Rooma. Konstaninuksen aikana kristityt saivat vapaasti harjoittaa omaa uskoaan. Konstantinopoli vahvistettiin patriarkaatiksi vuonna 381 kaupungissa pidetyssä konsiilissa.
Historia > Kristittyjen vainot

Sassanidien dynastian aikana elvytettiin zarathustralaisuus ja pyrkimykset kruunun ja zarathustralaisuuden sulauttamiseksi alkoivat. Tästä seurasi kristittyjen teloituksia. Perimätiedon mukaan vuoden 344 pitkäperjantaina toimeenpantiin sadan kristityn johtajan mestaus. Historioitsija Sozomen mukaan vuosien 339–348 välisenä aikana teloitettiin satoja tuhansia ihmisiä. Myöhempi tutkimus on pitänyt tätä lukua kuitenkin liian korkeana.
Historia > Kristinuskon myöhemmät vaiheet

Turkin alue kuuluu historiallisesti Bysantin valtakuntaan. Bysantti oli keskiajalla viimeinen suurkaupunki ja siellä oli enemmän asukkaita kuin missään kristillisessä kaupungissa. Idän ja lännen välisellä rajalla sijatsevasta kaupungista tuli tärkeä taloudellinen ja kulttuurisen vuorovaikutuksen keskus.
Muslimitaustaiset turkkilaiset saapuivat alueelle 1000-luvulla ja valloittivat vähitellen koko Bysantin valtakunnan. Konstantinopoli menetettiin muslimeille vuonna 1453. Ottomaanien valtakunta kattoi laajimmillaan Lähi-idän, Kaakkois-Euroopan ja Pohjois-Afrikan. Valtakunta menetti suuren osan alueistaan 1800-luvun lopulla. Valtakunnan loppua leimaa Vähässä-Aasiassa vuosisatoja asuneiden armenialaisten kansanmurha vuonna 1915.
Kristittyjä, erityisesti ortodokseja, oli Turkissa vielä 1900-luvun alussa useita miljoonia. Itäisten ortodoksien hengellinen johtaja Konstantinopolin patriarkaatti sijaitsee Istanbulissa. Armenialaisia ja syyrialaisia ortodokseja asui aiemmin Turkin itä- ja kaakkoisosissa. Nykyisin ryhmittymät ovat pääosin keskittyneet Istanbuliin tai muuttaneet pois maasta. Suurin osa Turkin protestanteista on ulkomaalaistaustaisia. Jotkin evankeliset ja korealaiset kirkot tekevät lähetystyötä Antakyassa.
Laimi

Laimi on latvialaista alkuperää oleva naisen etunimi, jonka merkitys on onni. Latviassa siitä tunnetaan myös muoto Laima, Liettuassa Laime. Sillä oli Suomessa nimipäivä 4. toukokuuta vuosina 1929–1949.  Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Laimi on Suomessa annettu 1 669 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt ennen vuotta 1940. Vuosina 2000–2009 syntyneitä Laimi-nimisiä on vain 9, 2010-luvulla syntyneitä 25.
Tunnettuja Laimi-nimisiä

Laimi Leidenius (1877–1938), suomalainen lääkäri, Helsingin yliopiston ensimmäinen naisprofessori
Laimennusmenetelmä

Laimennusmenetelmällä kalibroidaan avokanavien virtausmittauksia muun muassa prosessiteollisuudessa.
Laimennusmenetelmässä tunnetun pitoisuuden omaavaa merkkiaineliuosta syötetään tasaisella tunnetulla nopeudella mitattavaan virtaukseen. Alajuoksulta, missä merkkiaine on sekoittunut virtauksen poikkipinnan yli, otetaan näytevirtaus, josta määritetään merkkiainepitoisuus. Referenssiarvo virtaukselle lasketaan pumppausnopeuden ja merkkiaineen laimennussuhteen osamääränä.
Menetelmä on standardoitu (ISO 9555-2 avokanavat ja ISO 2975/III putket). Akkreditointipäätöksen mukainen paras mittausepävarmuus laimennusmenetelmällä suoritettaville kalibroinneille on 1,0 prosentti.
Aiheesta muualla

Animaatio (Arkistoitu – Internet Archive)
Käenkaali-oravanmarjatyyppi

Käenkaali-oravanmarjatyyppi (OMaT) on Suomen metsätyyppiopin mukainen lehtotyyppi, joka muistuttaa lehtomaisten kankaiden käenkaali-mustikkatyyppiä sillä erotuksella, että käenkaali-oravanmarjatyypissä on multamaannos ja käenkaali-mustikkatyyppiä rehevämpi kasvullisuus. Käenkaali-oravanmarjatyyppiin kuuluu 1,4 % Etelä-Suomen metsämaista, mikäli samaan luokkaan luetaan myös HeOT, FT ja VT.
Kenttäkerros

Kenttäkerroksessa käenkaali-oravanmarjatyypin lehdolle tyypillisiä kasveja ovat käenkaali ja oravanmarja, minkä lisäksi kyseisessä lehtotyypissä on myös ruohoja, heiniä sekä lehtosammalia. Käenkaali-mustikkatyypin tapaan käenkaali-oravanmarjatyypissä on myös mustikkaa ja seinäsammalta, mutta vähemmän kuin käenkaali-mustikkatyypissä. Myös lehtosammalta ja suikerosammalta voi esiintyä. Kukista tyypillisiä lajeja ovat lehto-orvokki, lehtotähtimö, tesma, lehtokuusama, koiranheisi, näsiä, pähkinäpensas, tuomi, kotkansiipi, lehtopähkämö ja taikinamarja.
Puulajit

Lehdossa puina on yleensä lehtipuita, mutta joissain tapauksissa myös kuusikko voi olla hallitseva.
Metsätyyppiopin mukaiset Suomen metsien kasvupaikkatyypit, suotyypit ja suoyhdistymätyypit
| --- | --- |
Lehtometsätyypit:    lehto
Kangasmetsätyypit:    lehtomainen kangas | tuore kangas | kuivahko kangas | kuiva kangas | karukkokangas
Suotyypit:    suometsät (korpi | luhta | räme) ja avosuot (neva | letto)
Suoyhdistymätyypit:    keidassuo | aapasuo | palsasuo
Laimdota Straujuma

| Laimdota Straujuma |
| --- | --- |

Latvian pääministeri
 22.1.2014–11.3.2016  
Presidentti:  Andris Bērziņš Raimonds Vējonis
Edeltäjä:  Valdis Dombrovskis
Seuraaja:  Māris Kučinskis
Latvian maatalousministeri
 25.10.2011–22.1.2014  
Pääministeri:  Valdis Dombrovskis
Edeltäjä:  Jānis Dūklavs
Seuraaja:  Jānis Dūklavs
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. helmikuuta 1951 (ikä 73) Mežvidi
Tiedot
Puolue:  Yhtenäisyys
Laimdota Straujuma (s. 24. helmikuuta 1951) on latvialainen poliitikko ja maan entinen pääministeri. Straujuma nimitettiin Latvian pääministeriksi tammikuussa 2014 Valdis Dombrovskisin erottua tehtävästä Riian kauppakeskuksen romahdusonnettomuuden jälkeen. Hän on ensimmäinen nainen Latvian pääministerinä. Straujuman johtama keskusta-oikeistolainen koalitio sai äänienemmistön lokakuun 2014 parlamenttivaaleissa. Straujuma ilmoitti joulukuussa 2015 eroavansa pääministerin tehtävistä. Hallituksen sisällä oli ollut erimielisyyksiä ja pääministerin johtamistapaa oli arvosteltu virkamiesmäisen harmaaksi. Uudeksi pääministeriksi nimitettiin 11. maaliskuuta 2016 Māris Kučinskis.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laimdota Straujuma Wikimedia Commonsissa
Lehdistötiedote

Lehdistötiedote on tiedotusvälineille lähetettävä teksti, joka on tarkoitettu uutisena julkaistavaksi. Lehdistötiedotteita lähettävät pääasiassa eri organisaatiot, kuten yritykset, järjestöt ja yhdistykset. Joskus myös julkisuuden henkilöt lähettävät lehdistötiedotteita. Yleensä lehdistötiedotteen sisältö liittyy johonkin ajankohtaiseen tapahtumaan, jolla lähettäjän arvion mukaan on uutisarvoa. Lehdistötiedotteen kehitti yhdysvaltalainen Ivy Lee.
Aikaisemmin tiedotteet lähetettiin postitse tai faksilla, nykyisin sähköposti on yleisin lähetystapa. Tiedotteiden teosta ja lähettämisestä huolehtivat organisaatioiden tiedottajat tai viestintäosastot. Lehdistötiedotteet ovat osa organisaation ulkoista viestintää. Usein etenkin pienet yritykset ulkoistavat viestinnän joko kokonaan tai osittain viestintätoimistolle, mainostoimistolle tai viestintäkonsultille. Tiedotteiden jakelu voidaan hoitaa myös esimerkiksi uutistoimistojen tai tiedotepalveluiden kautta.
Tiedotteiden jakelusta vastaavat kokoavat tai hankkivat muuten eri tarkoituksiin soveltuvia jakelulistoja. Sanomalehtien ja aikakauslehtien sekä sähköisten viestimien toimitusten lisäksi jakelulistoissa on usein myös tiedotteen alaan erikoistuneita vapaita toimittajia ja tiedotusvälineiden asiantuntija-avustajia.
Suomessa arvopaperimarkkinalaki asettaa pörssiyhtiöille velvollisuuden tiedottaa viivytyksettä yhtiön arvopaperin arvoon olennaisesti vaikuttavat päätökset ja muut seikat. Tiedotusta valvoo Rahoitustarkastus.
Tiedotteen muoto

Tiedotusvälineet käyttävät tiedotteita uutisten aineistona. Tätä tarkoitusta varten tiedotteiden laatijat kirjoittavat ne usein perinteisen journalistisen uutisen muotoon. Uutismaisia tunnusmerkkejä tiedotteissa on esimerkiksi se, että lähettäjän kannanotot esitetään usein yrityksen jonkin johtajan haastattelurepliikkinä. Tällaisen haastattelurepliikin laatii kuitenkin useimmiten tiedottaja, eikä repliikin sanojaksi mainitulla henkilöllä välttämättä ole repliikin muodon kanssa paljoakaan tekemistä. Toisinaan tiedotusväline saattaa julkaista tiedotteen sellaisenaan tai vain hiukan muokattuna, mutta usein toimitus käyttää vain tiedotteen asiatiedot ja rakentaa uutisen niitä ja muita tietoja käyttäen. Tähän voi vaikuttaa tiedotteen mainos- ja PR-luonne.
Tiedotteen lopussa on usein muutaman rivin perustiedot lähettävästä organisaatiosta sekä lisätietoja antavien henkilöiden yhteystiedot.
Joissakin tapauksissa tiedotteessa on toivomus aikaisimmasta mahdollisesta julkaisuajankohdasta eli niin sanottu embargo.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ohjeita tiedotteen laatimiseen
Millainen on hyvä tiedote, STT Viestintäpalvelut
Milloin julkaista lehdistötiedote (englanniksi)
Kuinka kirjoittaa vaikuttava lehdistötiedote mainostaaksesi yritystäsi (englanniksi)
Lehdistötiedotteen optimoinnin pääperiaatteet (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Lisieux

Basilique Sainte-Thérèse kirkko Lisieux'ssa
Lisieux on kaupunki ja kunta Calvadosin departementissa Basse-Normandien hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 23 166 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Lisieux'n pinta-ala on 13 neliökilometriä.
Lishu

Vasemmalla kirjoitusta Kaishu tyylillä, ja oikealla Lishu tyylillä
Lishu (perint.: 隸書, yksink.: 隶书, pinyin: lìshū) eli kirjurikirjoitus on Qin-dynastian aikana kehitelty kiinalainen myös arkipäivän käyttöön soveltuva kirjoitustyyli. Lishu muistuttaa läheisesti nykyisinkin yleisessä käytössä olevaa ns. normaalikirjoitusta. Lishu kehittyi pitkän ajan kuluessa. Vaikka lishun suosio hiipui Qin-dynastian jälkeen se säilyi pitkään yhtenä tärkeimmistä käsikirjoitustyyleistä. Lishussa ei ole sinettikirjoitukselle ominaista pyöreitä viivamuotoja, vaan merkkien muodot ovat selkeästi vaaka- tai pystyviivoja muunnelmineen. Lishu tyylin ominaispiirre on oikealle suuntautuvan alimmaisen siveltimenvedon lopun vahva korostaminen, eräänlainen paksunnos.
Myöhemmän Han-dynastian (25–220 jaa.) aikana kehiteltiin nykyisinkin yleisessä käytössä olevat kirjoitusmerkkityylit: kaishu eli normaalikirjoitus, xingshu eli sujuva kirjoitus ja caoshu eli ruohokirjoitus.
Kyhmypallokala

| Kyhmypallokala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Pallokalat Tetraodontidae
Suku::  Monotrete
Laji::  palembangensis
Kaksiosainen nimi
 Monotrete palembangensis  (Bleeker, 1852) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyhmypallokala (Monotrete palembangensis, vanh. Tetraodon palembangensis) on suurikokoinen aasialainen makean veden pallokalalaji. Sitä pidetään joskus akvaarioissa.
Ulkonäkö ja koko

Kyhmypallokala voi kasvaa lähes 20 cm pitkäksi. Väritys on oranssinkeltaisen ja ruskean täplikäs, silmät punaruskeat. Se on muodoltaan laatikkomainen, ja voi muiden pallokalojen tapaan pullistaa itsensä kaksin- tai kolminkertaiseksi välttääkseen joutumasta syödyksi.
Alkuperä ja elinympäristö

Kyhmypallokaloja elää joki- ja järvivedessä Laosissa, Thaimaassa, Malesiassa ja Indonesiassa. Se ei vaaniessaan kaivaudu hiekkaan, joten pohjan materiaalilla ei ole niin väliä, mutta luolat, kasvitiheiköt ja muut piilopaikat ovat sille mieluisia.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Kyhmypallokala on melko aggressiivinen laji. Se ei yleensä yritä syödä itseään isompia kaloja, mutta akvaariossa sitä suositellaan pidettäväksi varmuuden vuoksi yleensä erossa muista lajeista. Se ei uiskentele yhtä aktiivisesti ympäriinsä kuin monet muut pallokalat, vaan vaanii saalista ja hyökkää sitten sen kimppuun nopealla syöksyllä. Se kutee jonkun materiaalin pinnalle, toisinaan luoliin. Koiras vartioi mätiä.
Vesiarvot ja ravinto

Kyhmypallokala elää koko ikänsä makeassa vedessä, jonka pitäisi olla keskikovaa (kovuus 8–20 °H) ja neutraalia tai lievästi emäksistä (pH 6,8–7,6). Sopiva lämpötila on 24–28 °C. Kala on herkkä huonolle vedenlaadulle. Kyhmypallokala syö pieniä kuorellisia selkärangattomia: simpukoita, kotiloita ja äyriäisiä. Sen pitää saada kovakuorista ruokaa, koska sen hampaat kasvavat jatkuvasti ja kehittyvät muuten ongelmaksi. Kala on niin rauhallinen, että se kuluttaa vähän, ja usein riittää, että sitä ruokitaan joka toinen päivä.
Muuta

Kyhmypallokalan monissa ruumiinosissa on hermomyrkkyä. Koska se on passiivinen köllöttelijä, eikä välttämättä liikahda muulloin kuin syömään tulleessaan, se ei ole kovin suosittu akvaariokala. Kyhmypallokala kuului 1900-luvulla sukuun Tetraodon. Samaa tieteellistä nimeä on aiemmin käytetty myös rengaspallokalasta.
Aiheesta muualla

Hagelberg & Jalava: Palloshow Suomalaisten harrastajien kokemuksia ja kuvia
Lisi Wahl

Lisi Wahl (vas.) Pariisissa 1890-luvulla.
Louise (Lisi) Carolina Wahl (o.s. Borgström; 4. helmikuuta 1878 Sipoo – 13. maaliskuuta 1960) oli suomalainen kotitalouden edistäjä.
Wahlin vanhemmat olivat maanviljelysneuvos Georg Borgström ja Hilda Sofia Charlotta Hagströmer. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1921 professori Walter Wahl.
Wahl kävi tyttökoulun ja Taideteollisen keskuskoulun ja opiskeli sitten 1904–1905 Lontoossa Art & Craft -laitoksessa.
Wahl oli Turun ruotsalaisen marttapiirin varapuheenjohtaja 1921–1924, Åbo Väv- och syskolan johtokunnan puheenjohtaja 1923–1924, ruotsinkielisen marttajärjestön Finlands svenska Marthaförbundin varapuheenjohtaja 1925–1930, puheenjohtaja 1930–1948, kunniapuheenjohtaja 1948, Högvallan kotitalousseminaarin johtokunnan puheenjohtaja 1932–1948, varapuheenjohtaja vuodesta 1948, Nordens husmodersförbundin puheenjohtaja 1940.
Lisette Oropesa

Lisette Oropesa
Lisette Oropesa (s. 29. syyskuuta 1983 New Orleans) on yhdysvaltalais-espanjalainen ooppera- ja konserttilaulaja, äänialaltaan sopraano.
Oropesa syntyi kuubalaisille vanhemmille. Hänen äitinsä työskenteli musiikinopettajana ja sopraanona. Oropesa itse opiskeli nuorena huilunsoittoa ja sittemmin Louisiana State Universityssa Robert Graysonin johdolla laulua. Vuonna 2005 hän voitti Metropolitan Opera National Council Auditionsin finaalin. Hän liittyi Metropolitan-oopperan Lindemann Young Artists Development Programiin, josta valmistui vuonna 2008.
Ensimmäisen esiintymisensä Metropolitan-oopperan lavalla Oropesa teki vuonna 2007, jolloin hän korvasi laulajan, jonka oli määrä esiintyä Susannan roolissa Wolfgang Amadeus Mozartin oopperan Figaron häät esityksessä. Sittemmin hän on esiintynyt Metropolitan-oopperassa muun muassa Nibelungin sormuksen (Richard Wagner), Hannun ja kertun (Engelbert Humperdinck) ja La traviatan (Giuseppe Verdi) esityksissä. Oropesan oopperaohjelmistoon on kuulunut rooleja italian-, ranskan- ja saksankielisissä teoksissa. Metropolitan-oopperan lisäksi hän on esiintynyt esimerkiksi La Scalassa, Pariisin oopperassa ja Baijerin osavaltionoopperassa. Hänet on nähty myös Savonlinnan oopperajuhlilla.
Oropesa piti ensimmäisen resitaalinsa soololaulajana Park Avenue Armoryssa New Yorkissa vuonna 2016. Hän on tulkinnut myös konserttiohjelmistoa muiden muassa Clevelandin orkesterin, Philadelphian orkesterin ja Rooman Accademia Nazionale di Santa Cecilian kanssa. Oropesa on levyttänyt sekä oopperaa että konserttiohjelmistoa ja tehnyt laulusolistina resitaalilevyjä.
Työnsä ohella Oropesa on kilpaillut maratonjuoksijana. Hän pääsi Runner's World -lehteen vuonna 2014. Oropesa noudattaa vegaanista ruokavaliota. Hänelle myönnettiin Espanjan kansalaisuus vuonna 2019.
Lee Calhoun

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Melbourne 1956 | 110 m aidat |  |
|  Kultaa | Rooma 1960 | 110 m aidat |  |
Lee Calhoun (23. helmikuuta 1933 Laurel, Mississippi, Yhdysvallat – 22. kesäkuuta 1989) oli yhdysvaltalainen pika-aitajuoksija ja kaksinkertainen olympiavoittaja.
Calhoun aloitti korkeushyppääjänä mutta paransi vuonna 1956 ennätystään pika-aidoissa 14,4 sekunnista 13,5:een. Yhdysvaltain mestaruuskilpailuissa Jack Davis juoksi alkuerissä 110 metrin aitajuoksun maailmanennätyksen 13,4 s, mutta loppukilpailussa Calhoun oli voittaja ajallaan 13,6 s. Olympiakarsinnoissa nämä kaksi jakoivat voiton keskenään. Melbournen olympialaisissa Calhoun voitti kultaa juostuaan 1,9 m/s:n vastatuulessa ajan 13,5 s. Davis sai saman ajan mutta hävisi muutamalla senttimetrillä.
Olympialaisten välivuosina Calhoun sai kilpailukiellon myytyään häänsä televisiolle. Vuonna 1960 hän voitti Yhdysvaltain olympiakarsinnat ajalla 13,4 s, ja 21. elokuuta hän juoksi Bernissä ajan 13,2 s ja sivusi Martin Lauerin maailmanennätystä. Kaksi viikkoa myöhemmin Rooman olympialaisissa hän voitti kultaa ajalla 13,8 s. Voitto oli jälleen niukka, ja Willie May sai saman loppuajan.
Henkilökohtaiset ennätykset

100 jaardia 9,7 s
110 metrin aitajuoksu 13,2 s (ME)
220 jaardin aitajuoksu (kaarteella) 22,9 s
Korkeushyppy 190 cm