stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyyttö
Etymologia

Kyyttö-sanan alkuperäksi tarjotaan usein teoriaa, jonka mukaan sana on johdettu juovikkaan kyykäärmeen nimestä. Tälle ei kuitenkaan ole voitu esittää näyttöä, ja väitettä voidaan myös epäillä vääräksi sen perusteella, että kansanperinteessä kotieläimiä ei ole kutsuttu kielteisin sanoin. Vaarallista käärmettä kuvaava sana on voinut olla jopa tabu sanan karhu tavoin. On myös mahdollista, että kyykäärme on saanut nimensä kuvionsa mukaan eikä toisin päin.
Kyyttö sanana on voinut liittyä vatjalaisiin ja inkeriläisiin vaatteiden koristeiden nimiin. Se kuuluu itämerensuomalaisten kielten sanastoon ja on johdettavissa kanta-suomeen. Myös viron kielessä on sana küüt.
Kyytöt kansanperinteessä

Erään käsityksen mukaan nimitykset kyyttö ja kyyselkä johtuvat siitä, että karjatarhassa viihtyvä ja muniaan hautova tarhakäärme ymmärrettiin karjanjumalaksi tai sen edustajaksi. Sen kuvaa selässään kantavien lehmien uskottiin ilmeisesti olevan karjanjumalan tai -haltian erityisessä suosiossa ja menestyvän hyvin. Tarhan käärmeet olivat paitsi pyhiä myös kesyjä, ja niille annettiin aina maitotilkka uhriksi. Kyyttö-sana tunnetaan muun muassa kalevalamittaisesta kansanrunoudesta ja esiintyy Kalevala-eepoksessakin. Sana esiintyy myös Aleksis Kiven teksteissä.
Kyytöt kansanperinteessä > Esimerkkejä kansanrunoista

Tässä kansantarinassa emäntä käskee Kullervoa vastaavaa paimenta hakemaan kyytön. Toinen lehmän nimitys kirjo ei tarkoita suoranaisesti kyyttöä, vaan kuuluu kalevalaiselle runoudelle ominaiseen tyyliin, jossa toistellaan samansukuisia sanoja:
Ota nyt sie orja raukka,

Ota kyyttö kytkyestä

Sekä kirjo karjastani,

Paras lehmä paimenelta,

Soreinta soimeltani,

Kaunis kauran-syöjäseni! 
(SKVR:VI, 1113, Lempaala, 1854)
Tämän runon on laulanut sulhasen lupauksiin pettynyt morsian; häntä harmittaa, että talossa ei olekaan luvattua määrää lehmiä, vain muutama omapäinen elukka:
Sanottiin tässä olevan

Neittä tänne pyyvettäissä

Sata sarven kantajaa,

Tuhatta utaren tuojaa.

On täällä tuhat tulinen:

Yks on kyyttö kytkyessä,

Toinen vaajassa vasikka,

Sekkii nuorin nostettava,

Tervaköysin temmattava. 
(SKVR:VI2, 6527, Lappee, 1890)
Kyytöt kansanperinteessä > Muita merkityksiä ja samantapaisia sanoja

Sana kyyttö merkitsee muutakin kuin lehmän väritystä. Erilaisia juovikkaita asioita on kutsuttu tällä ja muilla käärmeisiin viittaavilla nimityksillä. Vatjan kielessä tšiutto merkitsee koristeraidoin kirjailtua paitaa. Suomen lounaismurteissa kärmet ja viron kielessä ja suomen inkeriläisessä murteessa ma(v)onnahka (suom. madonnahka l.käärmeennahka) ovat tarkoittaneet koristeraitoja.
Kyypäimet on koru, joka ulkomuotonsa perusteella on saanut ihmiset näkemään siinä kyyn päitä. Kyseessä on kaurisimpukka, joka esimerkiksi venäjässä ja sen sukukielissä tunnetaan nimellä zmeinaja golova tai zmeinyje golovy eli käärmeenpää(t).
Frank Jonke

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 31. tammikuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka:  Pickering, Ontario
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 189 cm
Junioriseurat
2004 2005–2006:  Notre Dame College  University of Louisville
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2007 2008 2008 2008 2009–2010 2011 2012–2013 2014–2015 |  Toronto Lynx  Italia Shooters  Jaro →  JBK (laina)  AC Oulu  FC Inter  Jaro  FC Edmonton | 2 (0) 11 (7) 0 (0) 4 (8) 44 (18) 20 (3) 21 (7)  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 31. joulukuuta 2012.
Frank Jonke (s. 30. tammikuuta 1985 Pickering, Ontario, Kanada) on kanadalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Jonke on edustanut Veikkausliigassa AC Oulua, FC Interiä ja FF Jaroa.
Ura

Jonke on pelannut uransa aikana kotimaassaan yliopistojoukkueissa sekä Toronto Lynxissä ja Italia Shootersissa. Kanadan pääsarjasta Jonke siirtyi Suomeen Jaroon 2008. Hän ei saanut peliaikaa ja pelasi lainasopimuksella Kakkosen JBK:ssa ja teki neljässä ottelussa kahdeksan maalia.
Kaudeksi 2009 Frank Jonke siirtyi Ykkösen AC Ouluun, jossa oli nostamassa seuraa Veikkausliigaan kaudeksi 2010. AC Oulun Veikkausliigajoukkueessa Jonke olikin keskeinen hyökkääjäpelaaja kaudella 2010 tehden kaikkiaan kahdeksan maalia. Jonke pääsi jälleen otsikkoihin vuonna 2010 Veikkausliigassa tehdessään neljä maalia AC Oulun voittaessa FC Honka 3–4 eli puolet miehen kauden kahdeksasta liigamaalista syntyi tuossa yhdessä ottelussa Espoossa..
Rahavaikeuksien vuoksi AC Oulu joutui luopumaan kauden 2011 Veikkausliigapaikastaan. Niinpä Frank Jonkekin etsi uuden seuran. Hän solmi kauden kestävän sopimuksen turkulaisen FC Interin kanssa. Jonke ei kuitenkaan pystynyt vakiinnuttamaan paikkaansa Inter-hyökkäyksessä. Hän teki kauden 2011 aikana kolme Veikkausliigamaalia. Seura ei jatkanut kuitenkaan hänen sopimustaan.
Kesäkuussa 2012 Jonke solmi loppukauden mittaisen sopimuksen Veikkausliigassa viimeisellä sijalla olevan FF Jaron kanssa.  Onnistuneen loppukauden ansiosta Jaro julkaisi joulukuussa 2012 tehneensä kauden 2013 kattavan sopimuksen Frank Jonken kanssa.
Frank Jonke on pelannut Veikkausliigassa kaikkiaan 65 ottelua ja tehnyt niissä 18 maalia kauden 2012 loppuun mennessä AC Oulun, FC Interin ja FF Jaron joukkueissa.
Heinäkuussa 2013 kotiottelussa FC Lahtea vastaan Jonke viimeisteli peräti neljä maalia Jaron voittaessa ottelun 7-1
Tilastot

Vain kansallisten sarjojen ottelut. Päivitetty 09. kesäkuuta 2012.
| Joukkue | Sarja | Kausi | Ottelut | Maalit | Syötöt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FF Jaro | Veikkausliiga | 2008 | 0 | 0 | 0 |
| →JBK (laina) | Kakkonen | 2008 | 4 | 8 | 0 |
| AC Oulu | Ykkönen | 2009 | 20 | 10 | 2 |
| AC Oulu | Veikkausliiga | 2010 | 24 | 8 | 3 |
| FC Inter | Veikkausliiga | 2011 | 20 | 3 | 2 |
| FF Jaro | Veikkausliiga | 2012 | 21 | 7 | 2 |
Aiheesta muualla

Frank Jonke AC Oulun sivuilla
Frank Jonke playhistoryn sivuilla
Filosofia ja tiede

Pallas Athene edusti antiikin kreikkalaisille viisautta.
Filosofian ja tieteen suhde on eräs filosofian määritelmään liittyvistä ongelmista.
Filosofian ja tieteen vuorovaikutus > Tieteen vaikutus filosofiaan

Tieteen kehitys synnyttää usein uusia filosofisia ongelmia tai muuttaa vanhojen ongelmien luonnetta. Eräitä esimerkkejä ovat evoluutioteoria, joka on muodostanut haasteen teleologiselle ajattelulle; kvanttimekaniikka, joka on muodostanut haasteen determinismille; neurotieteiden kehitys, joka on muodostanut haasteenselvennä mielenfilosofiassa pitkään vallinneelle mieli-ruumis-dualismille; sekä lääketieteen kehitys, joka on tuonut mukanaan paljon uusia eettisiä ongelmia.
Filosofian ja tieteen vuorovaikutus > Filosofian vaikutus tieteeseen

Filosofien taipumus kyseenalaistaa kaikki asiat tai spekuloida millä tahansa mielenkiintoisella on usein avannut uusia tutkimuskohteita tieteelle tai johtanut mullistuksiin tieteellisissä teorioissa. Toisaalta filosofiset ajatukset voivat yhtä lailla johtaa tieteilijöitä harhaan.
Filosofia vaikuttaa tieteeseen myös sen kautta, miten tiede määritellään ja rajataan. Tieteenfilosofia on filosofian osa-alue, joka tutkii muun muassa tieteellisen tiedon luonnetta, tieteellistä selittämistä ja päättelyä, sekä tieteellistä toimintaa.
Filosofia tieteenä

Eräs osa filosofian ja tieteen suhteen ongelma on kysymys siitä, onko filosofia itsessään tiedettä, toisin sanoen, onko tieteellinen filosofia mahdollista, millaista se on ja miten se suhtautuu muihin tieteenaloihin.
Erään näkemyksen mukaan filosofia voidaan lukea tieteeksi, jos sillä voidaan nähdä olevan oma erityinen tutkimuksen kohteensa ja jos se voi hyödyntää yleisiä tieteellisiä menetelmiä tutkimuksissaan. Filosofian tutkimuskohteesta ja menetelmistä on kuitenkin erilaisia näkemyksiä.
Filosofia tieteenä > Filosofian tutkimuskohde?

Monet filosofit ovat pyrkineet kohottamaan filosofian tieteiden joukkoon. Tämä ilmeni muun muassa 1900-luvulla pyrkimyksenä pois spekulatiivisesta metafysiikasta kohti tieteellistä tutkimusta logiikan, tietoteorian, etiikan jne. aloilla.
Historiallisesti filosofia on luettu tieteisiin tai jopa samaistettu niiden kanssa. Esimerkiksi antiikin Kreikassa filosofiaa ei pelkästään pidetty tieteenä, vaan se oli sama asia kuin tuon ajan tiede. Kaikki tiede oli syntynyt filosofiana, ja myös mm. matematiikka luettiin sen osaksi tai esiasteeksi (Platon). Aristoteles jakoi perustiedettä, filosofiaa, eri osiin (teoreettinen ja käytännöllinen filosofia).
Vasta uudella ajalla erityistieteet ovat irronneet filosofiasta yksi toisensa jälkeen. Tällöin on joskus vaikuttanut siltä, että siinä vaiheessa kun joku filosofian osa-alue on tullut nykyaikaiseksi tieteeksi, se on aina irrottautunut filosofiasta. Tällöin filosofialla ei vaikuttaisi olevan mitään omaa, erityistä tieteellistä tutkimuskohdetta. Erityistieteiden nähtiinkin joskus korvaavan filosofian.
Toiset sen sijaan ovat nähneet filosofian tehtävänä sen, että se kokoaa erityistieteiden tutkimustulokset yhteen yhtenäiseksi kokonaisuudeksi. Myöskään tällöin filosofialla ei kuitenkaan välttämättä olisi erityistä omaa tutkimuskohdettaan. Samoin jos filosofia rajattaisiin pelkästään esimerkiksi logiikkaan, erillisen 'filosofian' nimityksen säilyttäminen olisi turhaa.
Aristoteleelta on peräisin ajatus filosofiasta tieteenä, joka tutkii kaikkein yleisimpiä prinsiippejä. Esimerkiksi siinä missä erityistieteet käyttävät sellaisia käsitteitä kuin kausaliteetti (syy-seuraussuhde), paikka, aika jne. sellaisinaan, filosofia tutkii sen sijaan näitä käsitteitä itseään, niiden olemusta ja oikeutusta. Samoin kaikki tietäminen (tietoteoria) ja tiede itsessäänkin (tieteenfilosofia) ovat myös filosofisia ongelmia.
Filosofia voidaan tutkimuskohteensa puolesta määritellä suhteessa tieteeseen myös seuraavasti: filosofia käsittelee ensiksi niitä kysymyksiä, joihin tiede ei kykene (vielä tai mahdollisesti koskaan) vastaamaan: ja toiseksi sitä kysymystä, miksi tieteet eivät pysty vastaamaan näihin kysymyksiin. Lisäksi filosofian erityistä alaa ovat normatiiviset kysymykset (miten asioiden tulisi olla, mitä meidän tulisi tehdä, jne.), kun taas tieteet ovat deskriptiivisiä (tai positiivisia) eli kertovat miten asiat ovat.
Filosofia tieteenä > Filosofian tutkimusmenetelmä?

Toinen puoli kysymystä filosofian tieteellisyydestä on kysymys siitä, onko filosofialla joku erityinen tutkimusmenetelmänsä, tai voiko se hyödyntää yleisiä tieteellisiä menetelmiä tutkimuksissaan.
Eräs tieteellisen tiedon piirre on se, että tieteellinen tieto on perusteltua ja perustuu järjestelmälliseen tutkimukseen. Tämä on eräs tekijä, joka yhdistää filosofiaa ja tiedettä. Toinen yhdistävä tekijä on se, että kummassakin voidaan käyttää sekä deduktiivista että induktiivista päättelyä.
Toisaalta filosofian ei aina ole katsottu voivan hyödyntää kontrolloituja kokeita ja havaintoja, eikä sen tulosten ole katsottu olevan samalla tavalla empiirisesti kumottavissa kuin tieteiden tulosten. Tiedettä ja filosofiaa erottaa myös suhtautuminen tutkimustuloksiin. Tieteessä tutkimusten tulosten tulee muodostaa yhtenäinen kokonaisuus, ja ristiriitaisuudet nähdään yleensä virheinä tai riittämättömyyksinä. Tieteen oletetaan etenevän kohti konsensusta ja näin myös yleensä vähitellen käy. Filosofiassa puolestaan sen, että kaksi teoriaa on ristiriidassa keskenään, ei välttämättä katsota tarkoittavan sitä, että toinen teorioista olisi virheellinen.
Filosofia tieteenä > Filosofia ei-tieteenä

On myös filosofeja, jotka ovat kieltäneet tieteellisen filosofian mahdollisuuden, ja nähneet filosofian päämääränä tieteen sijasta esimerkiksi maailmankuvan muodostamisen. Toiset taas ovat muutoin hylänneet skientistisen ajatuksen filosofiasta joko yleiseen tiedekritiikkiin tai skeptisismiin perustuen, tai esimerkiksi siksi, ettei filosofia heidän mukaansa voi olla puolueeton tieteiden esittämien väittämien arvioija mikäli se lukee itsensä tieteiden joukkoon.
Jotkut filosofit, kuten Samuel Alexander ja Jacques Derrida, ovat kieltäneet myös sen, että filosofia olisi osallisena yleiseen tieteelliseen menetelmään, jossa tieteellisten johtopäätösten tulee perustua asianmukaisista premisseistä lähtien tehtyyn pätevään päättelyyn.
Jos filosofiaa ei lueta tieteeksi, se ei kuitenkaan tarkoita sitä, ettei filosofia tarjoaisi tietoa. Filosofisen tiedon voidaan nähdä ilmenevän esimerkiksi silloin, kun erilaisten käsitteiden luonnetta selvennetään; jokin paradoksi löydetään ja ratkaistaan; tai jotakin asiaa koskevaa skeptisismiä ehdotetaan tai se hylätään.
Jos filosofia luetaan tieteeksi, voidaan silti kysyä, onko se kuitenkin myös jotakin muuta kuin tiedettä? Monet filosofit filosofian historiassa ovat katsoneet, että filosofian ala olisi liian ahdas, jos se käsittäisiin pelkästään tieteeksi. Filosofiaa on sen historiassa usein yhdistynyt mietiskelyä, intuitiota ja tunteenomasta tietämistä, se on liittynyt usein läheisesti uskontoon ja sitä on esitetty taiteellisessa, esimerkiksi runollisessa, muodossa. Tätä ei kuitenkaan voida pitää filosofiana ainakaan sen tieteellisessä merkityksessä.
Juhani (Seitsemän veljestä)

| Juhani |
| --- | --- |
 Juhani Esko Salmisen näyttelemänä Turun kaupunginteatterin Seitsemässä veljeksessä.
Luoja(t):  Aleksis Kivi
Näyttelijä(t):  Ossi Elstelä Hugo Hytönen Wilho Ilmari Eino Kaipainen Edvin Laine Tauno Palo Helge Ranin Esko Salminen Veikko Sinisalo Yrjö Tuominen
Ensi- esiintyminen:  Seitsemän veljestä
Viimeinen esiintyminen:  Seitsemän veljestä
Henkilötiedot
Status:  suuren maatilan perillinen, vanhin poika
Ammatti:  maanviljelijä
Sukupuoli:  mies
Ikä:  25 (romaanin lopussa n. 35)
Kotipaikka:  Toukola, Häme
Asuinpaikka:  Toukola, Häme
Luonteenpiirteet:  tunneihminen, maskuliininen, itsepäinen, kiivas
Suhteet
Vanhemmat:  Juhani
Sisarukset:  Tuomas, Aapo, Simeoni, Timo, Lauri, Eero
Puoliso(t):  Männistön Venla
Lapset:  useita, mm. Juhannes
Sisarusten lapset:  useita
Muut sukulaiset:  Härkämäen tytär, Konkkalan Hindrikka, Kuokkalan kaksostyttäret, Seunalan Anna (kälyjä)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Juhani on Aleksis Kiven luoma kuvitteellinen henkilö ja yksi keskeisistä hahmoista Kiven 1870 julkaistussa romaanissa Seitsemän veljestä. Hän on vanhin Jukolan veljeksistä: romaanin alussa 25-vuotias. Kuopus Eero on Juhania kahdeksisen vuotta nuorempi. Juhanin veljistä Tuomas ja Aapo sekä Timo ja Lauri ovat kaksosia.
Henkilökuva

Fyysisesti Juhani on kuten veljensä: tukeva ja harteikas sekä varsin ruskeaihoinen. Hänen hiuksensa ovat vielä enemmän hampunkarvaiset kuin hänen veljiensä. Hartioidensa leveyden suhteen hän häviää Tuomaalle, joka on veljeskatraan harteikkain. Juhani on hyvin äkkipikainen, määräilevä ja oppii hitaasti asioita. Toisaalta hän on verbaalisesti lahjakas ja yltää usein jopa runolliseen ilmaisuun – suuttuessaan hän vertaa itseään ladattuun kanuunaan, joka odottaa paukahtamistaan. Tyynnyttyään hän toteaa: "Sydämmeni verinen lammikko lainehtii vielä, lainehtii kauan."
Juhani on myös ainoa veljeksistä, joka on kirjan alkaessa käynyt kotikylänsä Toukolan ulkopuolella. Hän on Turun-käynyt mies. Juhani on veljesten johtohahmo, mutta kuuntelee myös muiden mielipiteitä. Hänen auktoriteettinsa kuitenkin horjuu sikäli, että muut veljekset eivät myönnä hänelle kuritusoikeutta. Juhanin usein esiin ottama kurinpitomenetelmä on selkäsauna. Hänellä on niukalti omia ideoita ja hankalissa paikoissa johdon ottavat Tuomas ja Aapo. Juhani oppii lukemaan viimeisenä ja on myös toinen kahdesta veljeksestä, jotka seisoivat Lukkarin talon nurkassa.
Juhani on luonnonlapsi ja täynnä miehistä uhoa. Hän pohtii usein, millainen oikean miehen tulee olla ja päätyy toteamaan, että miehen sydämen on oltava "aina kova kuin valkoinen harakankivi". Miehekkyydestään huolimatta hänen tunne-elämänsä on ailahtelevaa: hänen mielialansa vaihtelee nopeaan tahtiin syvän surun ja suuren ilon välillä. Suuttuessaan hän päästää kaiken raivonsa valloilleen, mutta leppyy pian yhdestä sanasta ja alkaa osoittaa katumusta. Seitsemän veljeksen lopussa Juhani menee avioon "suulaan ja riitaisan" Männistön Venlan kanssa, johon tutustutaan jo romaanin alussa ja josta muutkin veljekset ovat jossain määrin kiinnostuneita. Juhani alkaa isännöidä Jukolan maatilan toista puoliskoa. Pariskunnalle syntyy useita lapsia ja liitosta muodostuu pienistä riidoista huolimatta onnellinen.
Eräissä Seitsemän veljeksen kohdissa Juhani nousee kuutta veljeään perusteellisempaan tarkasteluun. V. A. Koskenniemi vertasi Juhania kaikessa monimuotoisuudessaan William Shakespearen ja Miguel de Cervantesin luomiin rikkaisiin hahmoihin.
Aleksis Kiven itsensä on kerrottu olleen Juhanin kaltainen: aggressiivinen ja impulsiivinen. Hän kävi useita tappeluita ja suuttui äkkiarvaamatta.
Tulkitsijoita > Teatteri

Suomalainen Teatteri teki Seitsemän veljeksen ensimmäisen näyttämöversion vuonna 1898. Juhanina oli Alex Rautio. Sen jälkeen Seitsemän veljestä on ollut teattereiden kestosuosikki ja aiheesta on tehty myös uustulkintoja. Juhanin roolin ovat tulkinneet useat niin sanotut tähtinäyttelijät, kuten Tauno Palo, Veikko Sinisalo ja Yrjö Tuominen.
Ritva Holmbergin dramatisoimassa ja Kalle Holmbergin ohjaamassa Turun kaupunginteatterin menestyksekkäässä Seitsemässä veljeksessä 1970-luvulla Juhania näytteli Esko Salminen. Niin ikään tunnettuja Juhani-näyttelijöitä ovat olleet Ossi Elstelä, Kauko Helovirta, Hugo Hytönen, Wilho Ilmari, Kalevi Kahra, Eino Kaipainen, Kalervo Nissilä, Helge Ranin, Axel Slangus ja Reino Valkama. Myös oopperalaulaja Eino Rautavaara on tehnyt Juhanin roolin.
2000-luvulla Jukolan esikoisen roolin ovat näytelleet muun muassa Pekka Räty Lahden kaupunginteatterissa ja Tommi Raitolehto Tampereen Työväen Teatterissa. Turun Linnateatterin Seitsemässä veljeksessä kesällä 2010 veljekset näyteltiin neljän miehen voimin. Jukka Rasila näytteli Juhanin ja Simeonin roolit.
Turun kaupunginteatteriin Seitsemän veljestä palasi vuonna 2017 Lauri Maijalan dramatisoimana ja ohjaamana. Juhanin roolin näytteli Joonas Saartamo. Saman vuoden kesänä Ryhmäteatteri antoi oman suositun näkemyksensä Kiven teoksesta. Juhanin roolin näytteli Santtu Karvonen.
Tulkitsijoita > Elokuva ja televisio

Wilho Ilmarin elokuva Seitsemän veljestä (1939) on romaanin toistaiseksi ainoa filmatisointi, siinä Juhania näyttelee Edvin Laine. Jouko Turkan televisiosarjassa Seitsemän veljestä (1989) Juhanin roolissa nähtiin Kai Lehtinen.
Kirjallisuutta

Uotila, Jussi: Aleksis Kiven Seitsemän veljestä : luonnekuvia.  Turku:  Turun Aleksis Kivi -kerho, 1989.  ISBN 952-90-1615-8  (suomeksi)
Aiheesta muualla

Seitsemanveljesta.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Seittemän veljestä (Arkistoitu – Internet Archive)
Koskesta voimaa / Kesäteatteri / Pyynikin kesät
Jääkiekon SM-liigakausi 2009–2010

| --- | --- |
Järjestyksessä:  35.
Joukkueita:  14
Runkosarja
Runkosarja alkoi:  10. syyskuuta 2009
Runkosarja päättyi:  20. maaliskuuta 2010
Voittaja:  JYP
Pistepörssin voittaja:   Jori Lehterä (Tappara)
Paras pelaaja:   Jori Lehterä (Tappara)
Pudotuspelit
Päiväys:  23. maaliskuuta –  28. huhtikuuta 2010
Mestari:  TPS
Hopeaa:  HPK
Pronssia:  JYP
Paras pelaaja:   Ilari Filppula (TPS) 
Pistepörssin voittaja:   Janne Laakkonen (HPK)
Liigakarsinnat
Liigajoukkue:  Ilves
Mestisjoukkue:  Jokipojat
Karsinnan voittaja:  Ilves
 
Alempi sarjataso:  Mestis
 ← 2008–2009 2010–2011 → 
Jääkiekon SM-liigakausi 2009–2010 oli jääkiekon SM-liigan 35. kausi. Neljätoista pelaavaa joukkuetta ovat samat kuin neljällä edelliskaudella. Mestarina kauteen lähti Jyväskylän JYP. Mestaruuden voitti Turun Palloseura, joka voitti loppuotteluissa Hämeenlinnan Pallokerhon voitoin 4–1. Kauden televisiointioikeudet sai URHOtv.
Kausi alkoi 10. syyskuuta 2009 ja pudotuspelit alkoivat 23. maaliskuuta 2010. Jokainen joukkue pelasi 58 ottelua runkosarjassa ja kaudella pelattiin runkosarjassa yhteensä 406 ottelua. Helmikuussa liigassa oli tauko Vancouverin talviolympialaisten jääkiekkoturnauksen vuoksi.
Liigakarsinta muuttui täksi kaudeksi ja Mestiksen voittajalla oli mahdollisuus pelata SM-liigassa seuraavalla kaudella, mikäli se voittaisi ”paras seitsemästä” -muotoisen karsinnan runkosarjan viimeiseksi jäänyttä joukkuetta vastaan. Karsintasarjassa Ilves säilytti liigapaikkansa Jokipoikia vastaan otteluvoitoin 4–1.
Rauman Lukko teki SM-liigan ennätyksen voittamalla 14 ottelua putkeen kauden ensimmäisestä ottelusta alkaen. Lukko paransi Tapparan nimissä ollutta ennätystä kolmella ottelulla.
Joukkueet

| Joukkue | Kotikaupunki | Päävalmentaja | Pelaajabudjetti | Kotiareena | Kapasiteetti | Kapteeni |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Blues | Espoo |  Petri Matikainen | &&&&&&&&02200000.&&&&002 200 000 | Barona-areena | &&&&&&&&&&&06798.&&&&006 798 |  Toni Kähkönen |
| HIFK | Helsinki |  Kari Jalonen | &&&&&&&&02500000.&&&&002 500 000 | Helsingin jäähalli | &&&&&&&&&&&08200.&&&&008 200 |  Kim Hirschovits |
| HPK | Hämeenlinna |  Jukka Rautakorpi | &&&&&&&&01900000.&&&&001 900 000 | Patria-areena | &&&&&&&&&&&05360.&&&&005 360 |  Jukka-Pekka Laamanen |
| Ilves | Tampere |  Heikki Mälkiä | &&&&&&&&01650000.&&&&001 650 000 | Tampereen jäähalli | &&&&&&&&&&&07600.&&&&007 600 |  Pasi Määttänen |
| Jokerit | Helsinki |  Hannu Jortikka | &&&&&&&&02650000.&&&&002 650 000 | Hartwall Areena | &&&&&&&&&&013349.&&&&0013 349 |  Antti-Jussi Niemi |
| JYP | Jyväskylä |  Risto Dufva | &&&&&&&&02000000.&&&&002 000 000 | Synergia-areena | &&&&&&&&&&&04618.&&&&004 618 |  Juha-Pekka Hytönen |
| KalPa | Kuopio |  Pekka Virta | &&&&&&&&01735000.&&&&001 735 000 | Kuopion jäähalli | &&&&&&&&&&&05225.&&&&005 225 |  Sami Kapanen |
| Kärpät | Oulu |  Mikko Haapakoski | &&&&&&&&03000000.&&&&003 000 000 | Oulun Energia -areena | &&&&&&&&&&&06614.&&&&006 614 |  Ilkka Mikkola |
| Lukko | Rauma |  Rauli Urama | &&&&&&&&02500000.&&&&002 500 000 | Kivikylän Areena | &&&&&&&&&&&05400.&&&&005 400 |  Antti Laaksonen |
| Pelicans | Lahti |  Mika Toivola | &&&&&&&&01650000.&&&&001 650 000 | Isku-areena | &&&&&&&&&&&04910.&&&&004 910 |  Erik Kakko |
| SaiPa | Lappeenranta |  Ari-Pekka Selin | &&&&&&&&01200000.&&&&001 200 000 | Kisapuiston jäähalli | &&&&&&&&&&&04847.&&&&004 847 |  Ville Koho |
| Tappara | Tampere |  Mikko Saarinen | &&&&&&&&01750000.&&&&001 750 000 | Tampereen jäähalli | &&&&&&&&&&&07600.&&&&007 600 |  Janne Ojanen |
| TPS | Turku |  Kai Suikkanen | &&&&&&&&01550000.&&&&001 550 000 | Turkuhalli | &&&&&&&&&&011820.&&&&0011 820 |  Aki-Petteri Berg/ Ville Vahalahti | |
| Ässät | Pori |  Pekka Rautakallio | &&&&&&&&01550000.&&&&001 550 000 | Porin jäähalli | &&&&&&&&&&&06481.&&&&006 481 |  Matti Kuparinen |
Runkosarja > Sarjataulukko

| Sijoitus | Joukkue | Otteluita | 3P | 2P | 1P | 0P | TM | PM | ME | P | P/O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | JYP | 58 | 31 | 6 | 6 | 15 | 173 | 132 | +41 | 111 | 1,91 |
| 2. | KalPa | 58 | 31 | 5 | 6 | 16 | 164 | 135 | +29 | 109 | 1,88 |
| 3. | Lukko | 58 | 30 | 5 | 7 | 16 | 178 | 136 | +42 | 107 | 1,84 |
| 4. | HIFK | 58 | 30 | 6 | 2 | 20 | 185 | 152 | +33 | 104 | 1,79 |
| 5. | HPK | 58 | 26 | 3 | 7 | 22 | 153 | 154 | -1 | 91 | 1,57 |
| 6. | TPS | 58 | 25 | 6 | 2 | 25 | 169 | 169 | 0 | 89 | 1,53 |
| 7. | Tappara | 58 | 24 | 4 | 6 | 24 | 181 | 181 | 0 | 86 | 1,48 |
| 8. | Blues | 58 | 19 | 9 | 7 | 23 | 145 | 155 | -10 | 82 | 1,41 |
| 9. | Kärpät | 58 | 21 | 7 | 4 | 26 | 150 | 163 | -13 | 81 | 1,40 |
| 10. | Jokerit | 58 | 22 | 4 | 4 | 28 | 144 | 157 | -13 | 78 | 1,34 |
| 11. | SaiPa | 58 | 20 | 6 | 5 | 27 | 154 | 176 | -22 | 77 | 1,33 |
| 12. | Pelicans | 58 | 18 | 6 | 7 | 27 | 166 | 197 | -31 | 73 | 1,26 |
| 13. | Ässät | 58 | 18 | 7 | 4 | 29 | 151 | 170 | -19 | 72 | 1,24 |
| 14. | Ilves | 58 | 17 | 0 | 7 | 34 | 155 | 191 | -36 | 58 | 1,00 |