stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Savonlinnasali
Saimaa Summit

Saimaa Summit on yritys- ja yhteiskuntaelämän keskeisiin kysymyksiin suuntautuva foorumi. Sen järjestäjänä toimii Savonlinnasali Oy osakkaineen ja yhteistyökumppaneineen. Ensimmäiset foorumit järjestettiin heinäkuussa 2009, jolloin teemoja oli kolme: Media & Yhteiskunta, Ympäristö & Teknologia sekä Elämys & Talous. Heinäkuussa 2010 järjestetään kaksi foorumia, jotka ovat: Venäjä nyt- yritysseminaari sekä Taloutemme tulevaisuus. Saimaa Summit foorumit järjestetään kokous -ja konserttitalo Savonlinnasalissa.
Wanha Kasino
Massi

| Massi> Dek |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  43 minuuttia
Pääosissa:   Helena Af Sandeberg  Bianca Kronlöf 
Alkuperämaa:   Ruotsi
Alkuperäiskieli:  ruotsi, suomi
Verkko:    SVT1, SVT Play   Yle TV2, Yle Areena 
Julkaistu:  2021
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  8
Tuotanto
Ohjaaja(t):   Måns Månsson  Levan Akin  Mattias Johansson Skoglund 
Käsikirjoittaja(t):   Levan Akin  Sara Bergmark Elfgren  Mattias Johansson Skoglund 
Tuotantoyhtiö(t):   Nexiko  Inland 
Aiheesta muualla
IMDb 
Massi (ruots. Deg) on syksyllä 2021 julkaistu kahdeksanosainen ruotsalainen draamasarja. Sarjaa on Ruotsissa esitetty SVT1-televisiokanavalla ja SVT Play -suoratoistopalvelussa. Suomessa sarjaa on esittänyt Yle TV2 ja sen on julkaistu myös Yle Areenassa lokakuussa 2021.
Sarja kertoo varakkaasta perheestä olevasta Malousta, jonka sisustusliike on mennyt konkurssiin. Hän kuitenkin sattumalta löytää metsästä 47 miljoonan kruunun ryöstösaaliin ja päättää pitää rahat. Hän alkaa pyörittää rahanpesua varten leipomoa, vaikka hänellä ei ole alasta mitään kokemusta. Malou palkkaa leipomoon työntekijäksi Lianan, joka on sattumalta ryöstösaaliin alun perin varastaneen miehen vaimo. Kadonnutta ryöstösaalista alkavat etsiä myös alamaailman miehet.
Sarjassa näyttelee myös suomalaisnäyttelijä Laura Malmivaara, joka esittää toisen päähenkilöistä, Lianan, äitiä. Hahmot puhuvat keskenään suomea.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Helena Af Sandeberg  | … |  Malou   |
|  Bianca Kronlöf  | … |  Liana   |
|  Johan Hedenberg  | … |  Kangas   |
|  Philip Oros  | … |  Steffe   |
|  Olle af Klercker  | … |  Hugo   |
|  Nikole Baronas  | … |  Heaven   |
|  Laura Malmivaara  | … |  Karita   |
|  Eva Melander  | … |  Felicia   |
|  Willjam Lempling  | … |  Tom   |
|  Sunil Munshi  | … |  Joakim   |
|  Selma Caglar  | … |  Damla   |
|  Teddy Vidal  | … |  Leo   |
|  Roland Eriksson  | … |  Gunnar   |
|  Marall Nasiri  | … |  Tara   |
|  Erik Bolin  | … |  Joel   |
|  Samy Karlsson Fariat  | … |  Ibbe   |
Aiheesta muualla

Helsingin Sanomien arvostelu sarjasta, 11.10.2021
Samuli Sarkkila

Samuli (Samppa) Sarkkila (10. toukokuuta 1878 Pattijoki – 20. toukokuuta 1956 Raahe) oli suomalainen Raahessa asunut itseoppinut kansantaiteilija ja puuveistosten tekijä.
Pattijoelta kotoisin ollut Samuli Sarkkila oli siirtolaisena Amerikassa kahteen otteeseen. Hän kiersi Yhdysvalloissa ja Kanadassa ja oli kaivostyössä Alaskassa. Hän palasi Suomeen ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Sarkkila vaihtoi mukanaan tuomansa dollarit Suomen markoiksi ja kun Suomen markan arvo romahti hän menetti säästönsä ja joutui perumaan suunnittelemansa talonkaupat. Myös Sarkkilan morsian jätti hänet tällöin.
Sarkkila asui Raahessa Kirkkokatu 27:ssä sijainneen kauppias Heikki Nordströmin talon pihan pienessä leipurin mökissä. Hän hankki elantonsa tekemällä pieniä puuveistoksia ja reliefejä. Hän teki puuleikkauksista koostuvan elämäkertansa S. A. S. elämändarina. Ohuista vanerilevyistä koostunut kirja käsitti neljä osaa: lapsuus ja Amerikkaan lähtö (5 lehteä), Amerikassa olo ja Suomessa käynti (16 lehteä), toinen Amerikan matka ja Alaskaan tulo (10 lehteä), paluu uudelleen Suomeen ja asettuminen vanhuuden lepoon Raaheen (10 lehteä). Kirjan 150 kuvassa esiintyi 352 henkilöhahmoa ja 75 eläinhahmoa. Hän kokosi myös raahelaisia esittäneistä pienistä puuveistoksista henkilökarusellin jota hän esitteli katsojille markan pääsymaksusta. Saatuaan sakot huviveron maksamisen laiminlyönnistä Sarkkila särki henkilökarusellin ja poltti sen puuvitokset tupansa uunissa.
Sarkkilan puuveistoksia on nykyisin raahelaiskodeissa ja Raahen museoissa.
Marmoritapparakala

| Marmoritapparakala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Tetrakalat Characiformes
Heimo::  Tapparakalat Gasteropelecidae
Suku::  Carnegiella
Laji::  strigata
Kaksiosainen nimi
 Carnegiella strigata  (Günther, 1864) 
Katso myös
   Marmoritapparakala Wikispeciesissä   Marmoritapparakala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Marmoritapparakala (Carnegiella strigata vanh. Gasteropelecus strigatus) on tetrakaloihin kuuluva kala.
Koko ja ulkonäkö

Marmoritapparakala jää yleensä vajaat viisi senttiä pitkäksi. Sen hopeanhohtoinen, mustajuovainen ruumis on muodoltaan sopeutunut sieppaamaan ruokaa veden pinnasta.[lähde? ]
Alkuperä

Marmoritapparakala on peräisin Etelä-Amerikasta, Amazon- ja Caqueta-jokien vesistöistä.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Marmoritapparakala on rauhallinen parvikala, joka pysyttelee pinnan tuntumassa. Se hyppää helposti pois akvaariosta.
Vesiolot ja ravinto

Marmoritapparakalalle sopiva lämpötila-alue on 24–28 °C ja pH 5–8. Ne voivat syödä vain ruokaa joka kelluu pinnalla; kuivatut hyönteiset ja Tubifex-suvun torvimadot sopivat tähän oikein hyvin.
Aiheesta muualla

Harrastajan sivu
Luonto

Galunggung vuonna 1982. Kuvassa näkyy salamointia sekä tulivuorenpurkauksesta peräisin olevaa laavaa.
Luonnon ajatellaan usein tarkoittavan ympäristöä, jota ihminen ei ole havaittavasti muokannut. Kuva Monument Valleysta Yhdysvalloista.
Luonto tarkoittaa yleisimmin maaperää sekä vesi- ja ilmakehää kasveineen ja eläimineen, varsinkin vain vähän tai ei ollenkaan ihmisen muokkaamana elinympäristönä. Luontoa tutkivien tieteenalojen yhteisnimitys on luonnontiede.
Luonnontieteellisen näkemyksen mukaan ihminen on itsekin eläin ja osa luontoa. Tällöin ei ihmistä eikä hänen luomaa kulttuuriympäristöä voi pitää luonnon vastakohtana. Arkikielenkäytössä pidetään kuitenkin turhana korostaa kulttuuriympäristön eroa koskemattomasta, villistä luonnosta vaan käytetään pelkästään termiä luonto. Lisäksi arkisen kielenkäytön luonto-termiin sisältyy usein oletus, että tämä tarkoittaa pääasiassa elollista luontoa.
Luonnontieteissä luonto käsitetään kaiken kattavaksi olevaisuudeksi atomin osista tähtijärjestelmiin ja samalla tutkimuksen kohteeksi, johon sisältyy kaikki tutkittavissa oleva. Käytännössä tieteiden välisessä työjaossa inhimillisen kulttuurin tutkimus on ollut ennen muuta ihmistieteiden alaa.
Luonto-sanan merkityksiä

Suomen kieleen sana luonto on etymologisesti tullut mytologisten luontokäsitysten kautta. Jo Mikael Agricola käytti sanaa merkityksessä ’ulkomaailma, luomakunta; luonnonjärjestys; laatu, ominaisuus; luonne’. Sana on johdos verbistä luoda, ja sen lähin kantasana on luonta merkityksessä ’luominen’.
Luonto tieteen näkökulmasta

Tieteessä luonnon tutkimus jakautuu elollisen luonnon tutkimukseen eli biologiaan ja elottoman luonnon tutkimukseen eli geotieteisiin, sisältäen maantieteen, geologian ja meritieteen, hydrologian ja limnologian että meteorologian sekä tähtijärjestelmien ja kaikkeuden tutkimuksen, käsittäen tähtitieteen, fysiikan ja kemian. Geologinen ajanlasku jaottelee maapallon historian vaiheita maapallon synnystä alkaen.
Biologian tutkimuksen kohteita ovat eläimet, kasvit, sienet ja mikrobit, joita tarkastelevat:
eläintiede
kasvitiede
mikrobiologia
evoluutiobiologia
ekologia
aiemmin eläneitä eläinlajeja tutkii paleontologia fossiilien avulla
Elollisen luonnon monimuotoisuus vaikeuttaa aivan selkeiden rajojen vetämistä joidenkin eliöiden kohdalla siihen, mihin pääryhmään se olisi luokiteltava systematiikassa.
Maapallon alueet luokitellaan myös eri kasvi- ja eläinmaantieteellisiin alueisiin:
trooppinen vyöhyke
subtrooppinen vyöhyke
lauhkea vyöhyke
kylmä vyöhyke ja arktinen alue
Luonnonilmiöt

Luonnonilmiöitä ovat muun muassa:
aika ja avaruus
painovoima
aurinko, maapallo ja kuu
vuorokausi
varsinkin lähellä sen napa-alueita, vuodenaikojen kevät, kesä, syksy ja talvi kierto on ympäristöä leimaava ilmiö.
sää ja ilmasto
mantereet ja mannerten liikkuminen
tulivuoret
meret, merivirrat ja vuorovesi
yhteyttäminen
lisääntyminen ja seksuaalisuus
syntymä ja kuolema
evoluutio
Luonnonsuojelu

Luonnonsuojelulla tarkoitetaan luonnon suojaamista ihmisen vahingoittavalta toiminnalta. Luonnonsuojelussa pyritään pitämään alueita ihmisen toiminnan ulkopuolella tavoitteena suojella siellä eläviä olioita. Biodiversiteetti eli elollisen luonnon monimuotoisuus nähdään luonnonsuojelussa tärkeänä.
Ympäristönsuojelussa pyritään suojaamaan luontoa ja samalla ihmistä ihmisen omien toimien aiheuttamilta ympäristöongelmilta, jotka saattavat uhata myös ihmisen olemassaoloa. Ympäristösuojelun tavoitteena on kestävä kehitys.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Luonto ja ympäristösivut Suomen luonnonsuojeluliiton sivuilta (Arkistoitu – Internet Archive).
Monsuunipilviä.
Sateenkaari.
Lunta puiden oksilla.
Samuli Suhonen

| Samuli Suhonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. tammikuuta 1980 (ikä 44) Kuopio, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Seve
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  Vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  81 kg
Seura
Seura:  KalPa
Sarja:  SM-liiga
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1996–2011
Aik. seurat:  Kiekko-Vantaa (Mestis) Blues (SML) Pelicans (SML)
Samuli Suhonen (s. 7. tammikuuta 1980) on suomalainen jääkiekkoilija.
Samuli Suhonen oli KalPan kasvatti, mutta siirtyi Jokereihin jo juniorina. Ennen tätä Suhonen kävi pelaamassa pari kautta Kiekko-Vantaassa. KalPa hankki Suhosen takaisin Kiekko-Vantaasta kauden 2000–2001 jälkeen. KalPassa Suhonen pelasi Mestistä ja SM-Liigaa kevääseen 2006 asti jonka jälkeen hän siirtyi Espoon Bluesiin, yhden Espoossa pelatun SM-Liigakauden jälkeen tie vei syksyllä 2007 Lahden Pelicansiin jossa Suhonen pelasi tammikuuhun 2010 asti, jolloin Suhonen siirtyi loppukaudeksi Elitserien-seura MODO Hockeyyn. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi taas KalPaan josta siirtyi kesken kauden Italiaan Bolzanon joukkueeseen.. Kauden 2010–2011 jälkeen hän lopetti jääkiekkouransa.
Santorínin roomalaiskatolinen hiippakunta

| Santorínin hiippakunta Επισκοπή Θήρας Dioecesis Sanctoriensis |
| --- | --- |
 Hiippakunnan katedraali Johannes Kastajan katedraali Firássa.
Kirkkokunta:  katolinen kirkko
Osa kirkkoa:  ecclesiastical province of Naxos, Andros, Tinos and Mykonos
Seurakuntia:  1
Jäseniä:  500 eli 4 % alueen väkiluvusta (2017)
Perustettu:  1204
Tuomiokirkko:  Johannes Kastajan katedraali
Santorínin hiippakunta (kreik. Επισκοπή Θήρας, Episkopí Thíras, lat. Dioecesis Sanctoriensis) on katolinen hiippakunta Kreikassa. Se on Náxoksen, Ándroksen, Tínoksen ja Mýkonoksen arkkihiippakunnan alaisuudessa.
Hiippakunta käsittää osan Kykladien saarista, tärkeimpänä Santorínin saariryhmän. Siihen kuuluu yksi seurakunta, jonka jäsenmäärä vuonna 2017 oli 500. Hiippakunnan katedraali eli piispanistuin on Firássa sijaitseva Johannes Kastajan katedraali.
Katolisen kirkon läsnäolo Santorínilla kuten muualla Kykladeilla on peräisin venetsialaisvallan ajalta. Hiippakunta on perustettu vuonna 1204.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Santorínin roomalaiskatolinen hiippakunta Wikimedia Commonsissa
Michael Goodliffe

| Michael Goodliffe |
| --- | --- |
 Michael Goodliffe, Aubrey Davidson-Houstonin maalaus. Goodliffe esittää maalauksessa Hamletia.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. lokakuuta 1914 Bebington, Britannia
Kuollut: 20. maaliskuuta 1976 (61 vuotta) Lontoo
Ammatti:  näyttelijä
Michael Goodliffe (1. lokakuuta 1914 Bebington, Britannia – 20. maaliskuuta 1976 Lontoo) oli brittiläinen näyttelijä.
Goodliffe syntyi 1. lokakuuta 1914 Cheshiren Bebingtonissa. Hän oli kirkkoherran poika. Hän aloitti näyttelijänuransa Stratford Festivalissa. Goodliffe joutui toisen maailmansodan aikana sotavangiksi. Hän jatkoi näyttelijänuraansa vuonna 1948, kun hän esiintyi elokuvassa Osasto X 43. Seuraavat kolme vuosikymmentä Goodliffe näytteli upseerien, diplomaattien ja liikemiesten rooleja. Hän näytteli myös Robert Walpolea elokuvassa Rob Roy – Ylämaan sankari (1953), kreivi de Dunois'ta elokuvassa Kuninkaan jousimies (1954) ja Charles Gilliä elokuvassa The Trial of Oscar Wilde (1960). Goodliffe ei koskaan näytellyt elokuvan pääosaa, mutta oli television johtava mies Britanniassa, etenkin televisiosarjan Sam (1973–1975) kautta.
Goodliffe sairastui masennukseen ja kuoli hyppäämällä wimbledonilaisen sairaalan ikkunasta ulos 20. maaliskuuta 1976.
Aiheesta muualla

Michael Goodliffe Internet Movie Database. Seattle:  Amazon.com. (englanniksi)
Schwabach (kirjaintyyli)

Schwabach
Schwabach on kirjaintyyli tai kirjainlaji, joka kuuluu goottilaisiin kirjaintyyppeihin. Saksassa goottilaisesta bastardista eriytyi pienikokoinen schwabach, joka muotoiltiin 1480-luvun alussa. Schwabachista tuli myöhemmin Lutherin reformaatiopamflettien kirjaintyyppi. Schwabachin suosio väheni 1500-luvun lopussa, kun sen syrjäytti jäykempi ja hieman kookkaampi fraktuura.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Schwabach (kirjaintyyli) Wikimedia Commonsissa
Typografia
| --- | --- |
Typografit ja kirjainmuotoilijat:   Jonathan Barnbrook  Saul Bass  Ed Benguiat  Morris Fuller Benton  Neville Brody  Frederic Goudy  Claude Garamond  Eric Gill  Tomi Haaparanta  Nicolas Jenson  Edward Johnston  Donald Knuth  Rudolf Koch  Sami Kortemäki  Zuzana Ličko  William Morris  Stanley Morison  Jan Tschichold  Carol Twombly  Wolfgang Weingart  Hermann Zapf  Gudrun Zapf-von Hesse 
Kirjaintyylit ja -lajit:   Anfangi  Antiikva  Arial  Baskerville  ITC New Baskerville  Calibri  Comic Sans  Egyptienne  Fraktuura  Garamond  Gill Sans  Helvetica  Palatino  Times Roman  Unsiaali  Verdana 
Merkit:   Alduksen lehti ❦  Asteriski *  Ät-merkki @  Englannin punta £  Ampersandi &  Jokerimerkki  Kappaleen merkki ¶  Luetelmamerkki  Luettelo matemaattisista merkeistä  Plus-miinusmerkki ±  Promille ‰  Prosentti %  Pykälämerkki §  Risti †  Ristikkomerkki #  Rub el Hizb ۞  Tekijänoikeusmerkki ©  Tilde ~  Valuuttamerkki ¤  Yläpuolinen indeksointipilkku 
Suuntaukset:   Amerikan uusi aalto  Dekonstruktivismi  Postmodernismi  Sveitsiläinen tyyli 
Muut aiheet:   Aakkoslaji  CamelCase  Glyyfi  Goottilaiset kirjaintyypit  Kapiteeli  Kirjain  Kirjaintyyppi  Kursiivi  Ligatuuri  Logo  Lorem ipsum  Orpo- ja leskirivit  Painokirjaimet  Sans-serif  Serif  TrueType  Web Open Font Format  X-korkeus  Yliviivaus  Ylleviivaus  Ylä- ja alaindeksi
Masami Kubota

| Mitalit> Maa:   Japani.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Japani> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Melbourne 1956 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Melbourne 1956 | nojapuut |  |
|  Pronssia | Melbourne 1956 | renkaat |  |
Masami Kubota (jap. 久保田 正躬; s. 6. joulukuuta 1931 Osakan prefektuuri) on japanilainen entinen voimistelija ja kolminkertainen olympiamitalisti. Hän sai vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa hopeaa sekä joukkuevoimistelussa että nojapuissa ja lisäksi pronssia renkaissa.
Matilde Camus

| Aurora Matilde Gómez Camus |
| --- | --- |
 Matilde Camus
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. syyskuuta 1919 Santander, Espanja
Kuollut: 28. huhtikuuta 2012 (92 vuotta) Santander, Espanja
Kansalaisuus:   Espanja
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Salanimi: Matilde Camus
Aiheesta muualla
www.matildecamus.com
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Matilde Camus (26. syyskuuta 1919 – 28. huhtikuuta 2012) oli espanjalainen runoilija.
Runous

Voces (1969)
Vuelo de estrellas (1969)
Manantial de amor (1972)
Bestiario poético (1973)
Templo del Alba (1974)
Siempre amor (1976)
Cancionero de Liébana (1977)
Corcel en el tiempo (1979)
Perfiles (1980)
He seguido tus huellas (1981)
Testigo de tu marcha (1981)
Testimonio (1982)
La preocupación de Miguel Ángel (1982)
Tierra de palabras (1983)
Coral montesino (1983)
Raíz del recuerdo (1984)
Cristales como enigmas (1985)
Sin teclado de fiebre (1986)
Santander en mi sentir (1989)
Sin alcanzar la luz (1989)
El color de mi cristal (1990)
Tierra de mi Cantabria (1991)
Amor dorado (1993)
Ronda de azules (1994)
Vuelo de la mente (1995)
Reflexiones a medianoche (1996)
Mundo interior (1997)
Fuerza creativa (1998)
Clamor del pensamiento (1999)
Cancionero multicolor (1999)
La estrellita Giroldina (1999)
Prisma de emociones (2000)
Vivir, soñar, sentir (2005)
Cancionero de Liébana (2006)
Motivos alicantinos
Aiheesta muualla

Matilde Camus
Saarijärvi (Kouvola, Kuisma)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
 Näkymä rannasta Karjolahdelle
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°12′08″N, 26°53′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskupuro:  puro Toloseen
Järvinumero:  14.985.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,3 m  
Pituus:  1,609 km  
Leveys:  1,587 km  
Rantaviiva:  8,41175 km  
Pinta-ala:  86,8917 ha   
Tilavuus:  0,0110855 km³  
Keskisyvyys:  12,76 m  
Suurin syvyys:  47,15001 m  
Saaria:  3 
 fiSaarijärvi 
Näkymä Karjolahteen päin.
Saarijärvi on melko syvä metsäjärvi Kouvolan pohjoisosassa Kymenlaakson maakunnassa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 38 kilometriä pohjoiskoilliseen. Osa järven rannoista kuuluu Repoveden kansallispuistoon.
Maantietoa

Saarijärvi on 1,6 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 87 hehtaaria. Nimettyjä lahtia ovat Karjolahti, Pyrstiönlahti ja Kampusenlahti. Siinä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 4,33 hehtaaria eli noin noin 4,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi on yli hehtaarin suuruisia ja kolmas on alle aarin kokoinen. Laajin saari on järven luoteisosan Aholansaari ja järven lounaisosassa sijaitsee Iivanansaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 11,09 miljoonaa kuutiometriä eli 0,01109 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 12,8 metriä. Sen syvänteessä on 47,2 metriä syvää. Noin neljäsosa Saarijärvestä on vähintään 20 metriä syvä. Syvintä on järven itäosassa, jossa sijaitsee noin 2,5 hehtaaria laaja vähintään 40 metriä syvä alue. Kaakkoinen ranta syvenee paikoin jyrkästi, 30 metrin syvyyskäyrä kulkee lähimmillään noin 30 metrin päässä rantaviivasta. Noin kymmenesosa järven vesitilavuudesta on yli 25 metrin syvyydessä. Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 1,6 kilometriä. Saarijärven läheisyydessä sijaitsee Tolosen ohella lukuisia pieniä järviä ja lampia. Järven rannat ovat metsämaata, joka kohoaa paikka paikoin noin 30–40 metriä järven pintaa korkeammalle.
Luontoarvoja

Osa järven rannoista sijaitsee Repoveden kansallispuistossa, mutta sen vesialue ei kuulu siihen. Järven pohjoisrannat ja lounaisrannat sekä molemmat suuret saaret kuuluvat Aarnikotkan metsän luonnonsuojelualueeseen. Suojelualueella sijaitsee myös retkeilijöille tarkoitettu Savottakämppä ja erilaiset huoltorakennukset, jonne johtaa tie Voikoskelta. Savottakämpän pysäköintialue on hyvä lähtöpaikka moneen kohteeseen suuntautuvalle retkeilylle. Järven itärannat kuuluvat kansallispuistolle, mutta länsirannat kuuluvat yksityiselle omistajalle. Suuri osa järven koillisosasta jää Pahkajärven ampuma-alueen puolelle eikä se ole retkeilijöiden käytettävissä.
Vesistösuhteita

Saarijärvi (14.985.1.005) kuuluu Koskijärven valuma-alueeseen (14.985), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Saarijärvi on Koskijärven valuma-alueen laajin vakavesi. Toiseksi laajin on Koskijärvi. Koskijärven valuma-alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Saarijärven lounaiskolkasta lähtee laskuoja etelään laskien Toloseen (95,3 metriä mpy.)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saarijärvi Wikimedia Commonsissa
(14.9)
Schwabenin hallintopiiri

| Schwaben |
| --- | --- |
 Lippu:  Vaakuna
 Piirin sijainti Saksassa
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Piirikuntia:  10 + 4
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Augsburg
Pinta-ala:  9 993 km²
Väkiluku (31.12.2023):  1 962 086
 – väestötiheys:  196 as./km²
 
Hallintopiirin internetsivut
Schwabenin hallintopiiri on yksi saksalaisen Baijerin osavaltion seitsemästä hallintopiiristä (saks. Regierungsbezirke). Se sijaitsee Lounais-Baijerissa ja kattaa Schwabenin alueen Baijerin puoleisen itäosan. Hallintopiirin keskuskaupunkina toimii Augsburg. Hallintopiirin pinta-ala on 9 993 neliökilometriä, ja siellä oli 1 962 086 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Schwabenin hallintopiiri jakautuu kymmeneen piirikuntaan (saks. Landkreise) ja neljään piirivapaaseen kaupunkiin (saks. kreisfreie Städte). Piirivapaita eli piirikuntiin kuulumattomia kaupunkeja Schwabenissa ovat Augsburg, Kaufbeuren, Kempten ja Memmingen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Schwabenin hallintopiiri Wikimedia Commonsissa
Hallintopiirin internetsivut (saksaksi)
Piirin hallinnon internetsivut (saksaksi)
Saksan hallintopiirit
| --- | --- |
Baden-Württemberg:   Freiburg  Karlsruhe  Stuttgart  Tübingen 
Baijeri:   Ala-Baijeri  Mittelfranken  Oberfranken  Oberpfalz  Schwaben  Unterfranken  Ylä-Baijeri 
Hessen:   Darmstadt  Gießen  Kassel 
Nordrhein-Westfalen:   Arnsberg  Köln  Detmold  Düsseldorf  Münster
Matka (astia)

Suurempi saviastia on matka
Matka tai matki tarkoittaa Intiassa saviastiaa, jonka sisältö pysyy viileänä veden haihtumisen viedessä astiasta lämpöä pois[lähde? ]. Matka vaatii kuivaa ilmanalaa, jossa haihtuminen on suurta. Matka-astiaa käytetään kesällä, ei talvella. Matkan historia ulottunee Indus-kulttuuria edeltävälle ajalle.
Teko

Tämän tyyppisen saviastian tekoon käytetään kahdenlaista savea: pinnalta otettua ja syvempää noin kolmen metrin syvyydestä otettua. Muotoilun jälkeen saviastiaa poltetaan viisi päivää. Matka-tyyppisiä saviastioita käytetään nykyään Intiassa, Pakistanissa ja Sri Lankassa.
Muita haihtumisjäähdytteisiä astioita

Muitakin kuivaan ilmastoon sopivia jäähdytysastioita on. Nykyaikaa ovat mm. poltetusta savesta tehdyt Mitticool-jääkaapit, joista haihtuva vesi pystyy säilyttämään maidon kolme päivää ilman sähköä. Arabialaisessa kulttuurissa matkaa vastaa saviastian sisällä oleva saviastia, joiden välissä on haihtuvaa vettä [lähde? ]. Tätä kutsutaan mm nimellä zeer.
Schwab’s Pharmacy

Schwab’s Pharmacyn ruokalista
Schwab’s Pharmacy (usein myös Schwab’s Drug Store) oli osoitteessa 8024 Sunset Boulevard Hollywoodissa, Los Angelesissa sijainnut apteekki. Se oli näyttelijöiden ja elokuvateollisuuden muiden työntekijöiden suosima oleskelupaikka vuonna 1983 tapahtuneeseen purkamiseensa asti. Kuten monet apteekit Yhdysvalloissa, se myi lääkkeiden lisäksi muun muassa jäätelöä ja kevyitä aterioita.
Schwab’s suljettiin lokakuussa 1983. Liikkeen viimeinen omistaja oli tuolloin 72-vuotias Leon Schwab.