stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pohjankurun rautatieasema
Historia

Asema avattiin vuonna 1899. Ratapihan länsipään matala ylikulkusilta rajoitti rantaradan tavaraliikennettä, kunnes se purettiin vuonna 1990. Alueella oli jo ennen rantaradan rakentamista kapearaiteinen yksityisrata.
Hangon rataa suunniteltiin 1860- ja 1870-luvuilla linjattavaksi Mustion, Antskogin ja Pohjankurun kautta ja edelleen Pohjanpitäjänlahden länsirantaa kohti Hankoa. Rata rakennettiin kuitenkin Karjaan ja Tammisaaren kautta. Ensimmäinen rautatie Pohjankuruun valmistui vuonna 1891, ja tätä kapearaiteista rataa pitkin hoidettiin raaka-aineiden ja valmiiden tuotteiden kuljetukset Fiskarsin ruukin ja Pohjankurun sataman välillä.
Valtionrautateiden piiriin Pohjankuru pääsi vuonna 1899, kun Karjaan ja Turun välinen rataosa avattiin liikenteelle. Pohjankurun asemarakennus valmistui Bruno Granholmin piirustusten mukaan samana vuonna, mutta maaperän suuren painumisen vuoksi rakennus siirrettiin jo vuonna 1901 lännemmäksi paalutetuille perustuksille. Rakennusta laajennettiin alkuperäistä rakennustapaa noudattaen vuonna 1913. Samoin piirustuksin rakennettiin myös Perniön, Paimion ja Piikkiön asemarakennukset samalla rataosalla.
Rautatieasema sijoittui Pohjankurun satamaan, joka oli tärkeä lastauspaikka ja höyrylaivalaituri Pohjanpitäjänlahden perukassa. Pohjan kirkonkylä jäi asemalta noin puolentoista kilometrin päähän, mutta vähitellen kirkonkylä ja Pohjankuru kasvoivat yhtenäiseksi taajamaksi. Rantaradan valmistumisen myötä liikenne Fiskarsin radalla vilkastui ja muuttui ympärivuotiseksi; aiemmin sillä oli liikennöity vain Pohjankurun sataman ollessa jäistä vapaa. Kapearaiteista rataa jatkettiin Fiskarsin omistamalle Åminneforsin terästehtaalle vuonna 1928. Liikenne Fiskarsiin jatkui vuoteen 1952 ja Åminneforsiin vuoteen 1958 saakka.
Paikallisjunaliikenne Pohjankuruun lakkautettiin vuonna 1977 ja henkilöliikenne kokonaisuudessaan vuonna 1979. Liikennepaikka jäi tavaraliikenteen käyttöön ja junakohtauspaikaksi. Rataosan kauko-ohjauksen valmistuttua vuonna 1993 liikennepaikka muutettiin miehittämättömäksi. Asemarakennus pysyi Ratahallintokeskuksen omistuksessa, koska sinne oli sijoitettu asetinlaite. Vuonna 2021 asemarakennus kunnostettiin ulkoa, ja se oli yksityisomistuksessa. Museovirasto on luokitellut Pohjankurun rautatieaseman ja sataman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Tunnelit

Pohjankurussa on Suomen ensimmäinen rautatietunneli, joka on 156 metrin pituinen ja rakennettu vuosien 1896–1897 aikana. Se on teollisuusradan käytössä. Toinen tunneli on 1964 rakennettu 345 metriä pitkä tunneli, josta kiskot on nyttemmin purettu. Niiden välissä on 1990 valmistunut 200 metriä pitkä rantaradan nykyinen Högbackan tunneli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohjankurun rautatieasema Wikimedia Commonsissa
Purple drank

Lusikallinen yskänlääkettä jota lisätään virvoitusjuomaan.
Purple drank on slangisana päihdyttävälle juomalle joka on sekoitus virvoitusjuomaa ja reseptillä saatavaa, kodeiinia ja prometatsiinia sisältävää yskänlääkettä. Seos tuli suosituksi Yhdysvaltojen eteläosan hip hop -yhteisössä 1990-luvulla, alun perin Houstonissa.
Juoma sekoitetaan yleensä Spritestä tai Mountain Dewista, joskus myös Jolly Rancher -makeisista, jotka makeuttavat juomaa. Purppuranvärinen sävy on peräisin yskänlääkkeessä olevista väriaineista. Käytettävän yskänlääkkeen määrä "voi ylittää jopa 25 kertaa suositellun annoksen." Seos on "tyypillisesti nautittu kahdesta sisäkkäin pidetystä styroksisesta kertakäyttömukista".[lähde? ]
Purple drankilla on lukuisia kutsumanimiä, mm. Purple drank, Lean, Syrup (siirappi), Barre, Texas tea (Teksasin tee), purple Jelly (purppura hyytelö), Dirty Sprite (likainen Sprite), Shnizz ja Tsikuni.
Vaikutukset

Purple drankin vaikutukset vastaavat tyypillisiä kodeiinin ja prometatsiinin vaikutuksia. Juoman on kuvattu aiheuttavan euforiaa, motorisia häiriöitä, letargiaan, uneliaisuutta, sekavuutta ja dissosiaatiohäiriöitä. [lähde? ]
Houstonilainen kirjailija Lance Scott Walker totesi, että virvoitusjuoman, yskänlääkkeen ja karamellien erittäin makea yhdistelmä tarjoaa maun, joka pysyy kielellä pitkään. Tämä ilmiö on usein houkutteleva ensikäyttäjien kannalta.[lähde? ]
Purple drankia käytetään usein alkoholin ja/tai muiden lääkkeiden kanssa.
Vaikutukset > Käytön vaarat

Rap-artisti Lil Wayne joutui sairaalaan, minkä syynä väitettiin olevan purple drankin liiallinen nauttiminen; juoman nauttiminen yleensäkin voi olla vaarallista, sillä siinä olevan yskänlääkkeen määrä ylittää suositellut annokset usein kymmenkertaisesti. Prometatsiinin on myös havaittu tehostavan kodeiinin euforisoivaa vaikutusta aivoissa.[lähde? ]
Purple drankin käyttö saattaa aiheuttaa voimakkaan psyykkisen ja fyysisen riippuvuuden.[lähde? ]
Soja Murto

Soja Leea Murto (s. 1975 Kotka) on imatralainen kansallispukualalla toimiva pienyrittäjä, joka valmistaa kansallispukuja, kankaita ja puvun osia, on kehittänyt kansallispukukankaita sekä osallistunut mallipukujen valmistukseen.
Koulutus ja toiminta

Murto on tekstiili- ja vaatetusalan artesaani. Hän on opiskellut Lappeenrannassa ja toiminut yrittäjänä vuodesta 2001 lähtien. Murto kutoo  kansallispukujen kankaita ja –nauhoja sekä ompelee ja kirjoo kansallispukujen osia museoissa olevien esikuvien mukaan. Hän toimii aktiivisesti verkossa ja sosiaalisessa mediassa ja on verkostoitunut muiden kansallispukutoimijoiden kanssa. Hän on  Suomen kansallispukuyhdistys Raita Ry:n hallituksen jäsen ja valtakunnallisen vuosittain 5.8. järjestettävän kansallispukujen tuuletuspiknikin pääjärjestäjä. Murto on ommellut rouva Jenni Haukiolle 1.12.2017 lahjoitetun Jääsken kansallispuvun.
Tunnustukset ja palkinnot

Karjalan Liiton Pro Carelia -kunniamerkki 2022
Taitoliitto, Käsi- ja taideteollisuus Taito Ry:n kunniamainintapalkinto 2018
Suomen käsityön museon valitsema vuoden 2017 käsityöläinen
Taito-Finlandia 2017 -kilpailun finalisti
Vuoden 2017 Imatran Inkeri
Suomalaisen Kansantanssin Ystävien hopeinen ansiomerkki 2016
Kalevalaisten naisten liiton myöntämä Elsa Heporauta -palkinto 2010 yhdessä Tarja Alavan ja Tuula Pärnäsen kanssa
Sipoon lukio

Sipoon lukio
Sipoon lukio on toinen Sipoon lukiokoulutusta tarjoavista kouluista. Toinen on ruotsinkielinen Sibbo Gymnasium. Lukion rehtorina toimii Juha Kujanpää.
Sipoon lukio sijaitsee Sipoon keskustassa Nikkilässä. Koulussa oli lukuvuoden 2017 alussa noin 210 oppilasta. Koulu toimii vuonna 2007 käyttöönotetuissa moderneissa tiloissa yhdessä ammattikoulutusta tarjoavan Keuda Sipoon kanssa. Koulutusyhteenliittymä tunnetaan nimellä Sipoon Enter. Koulurakennus on saanut useita arkkitehtuuripalkintoja, mm. Chicago Athenaeum -palkinnon vuonna 2008. Rakennuksen on suunnitellut helsinkiläinen Arkkitehtitoimisto K2S.
Sipoon lukio perustettiin vuonna 1986. Sipoon suomenkielisen väestön voimakkaasti kasvaessa myös Sipoon lukion oppilasmäärä on noussut. Ylioppilaita valmistuu vuosittain 50–60. Myös ylioppilaiden määrä on ollut nousussa. Haku lukioon tapahtuu toisen asteen opintojen yhteishaun kautta. Lukio-opintoihin on mahdollista yhdistää ammattitutkintoon valmistavia opintoja.
Lukuvuonna 2010–2011 Sipoon lukiossa alkoi jääkiekkolinja. Siinä opiskelijalla on mahdollisuus yhdistää lukio-opinnot lajiharjoitteluun läheisessä Nikkilän jäähallissa.
Aiheesta muualla

Sipoon lukion verkkosivut
Sipoon lukio Facebookissa
Queenstown (Singapore)

Queenstownin sijanti Singaporen kartalla
Panoraamakuva Queenstownista
Queenstown (kiin. 女皇镇, tamiliksi குவீன்ஸ்டவுன்) on yksi Singaporen alueista (engl. urban planning area). Se sijaitsee Keskisellä suuralueella Etelä-Singaporessa. Queenstown rajoittuu lännessä Clementiin, pohjoisessa Bukit Timahiin, koillisessa Tangliniin, lännessä Bukit Merahiin ja etelässä Singaporensalmeen. Queenstown on nimetty kuningatar Elisabet II:n mukaan. Ennen kuin Queenstowniin rakennettiin asuntoja, alueella oli brittien sotilastukikohta. Se oli myös ensimmäinen satelliittikaupunki. Queenstownissa olevassa Har Par Villassa on esillä kiinalaista kulttuuria esittelevä huvipuisto. Queenstownissa on myös Holland Village, joka on tunnettu suuresta määrästä ravintoloita ja kahviloita. Queenstownissa on myös Singaporen kansallisen yliopiston.
asukasluku vuoden 2010 väestölaskennassa oli 98 502 ja vuoden 2015 ennusteessa 98 050. Alueen pinta-ala on 20,43 km2.
Aluejako

Queenstown jaetaan viiteentoista osa-alueeseen (engl. subzone).
| Nimi | Väkiluku (ennuste 2015) | Pinta-ala [km2] |
| --- | --- | --- |
| Commonwealth | 8 130 | 0,31 |
| Dover | 13 200 | 1,39 |
| Ghim Moh | 11 900 | 0,49 |
| Holland Drive | 14 230 | 0,46 |
| Kent Ridge | 1 080 | 1,83 |
| Margaret Drive | 10 520 | 0,96 |
| Mei Chin | 16 750 | 0,75 |
| National University of Singapore | 360 | 1,76 |
| One North | 620 | 2,03 |
| Pasir Panjang 1 | 4 010 | 1,08 |
| Pasir Panjang 2 | 3 520 | 0,85 |
| Port | 140 | 6,43 |
| Queensway | 280 | 0,63 |
| Singapore Polytechnic | 160 | 0,94 |
| Tanglin Halt | 13 160 | 0,53 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Queenstown (Singapore) Wikimedia Commonsissa
Porvoon seutukunta

| Porvoon seutukunta Borgå ekonomiska region |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  59 660 20:nneksi suurin 31.12.2021 
Porvoon seutukunta (ruots. Borgå ekonomiska region) on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 201.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maa- pinta-ala (km²) | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Askola | 4 679 | 212 | 22 | 8.9 % | 93 % | 3,8 % | 4 % |
|  | Myrskylä | 1 684 | 200 | 8 | 9.9 % | 88 % | 9 % | 4 % |
|  | Porvoo | 51 621 | 655 | 79 | 7.1 % | 63 % | 28 % | 8 % |
|  | Pukkila | 1 751 | 145 | 12 | 8.9 % | 97 % | 1 % | 3 % |
|  | yhteensä | 59 735 | 1 213 | 49 |  | 67 % | 24 % | 8 % |
Historia

1. tammikuuta 2001 Myrskylä ja Pukkila siirtyivät Loviisan seutukunnasta Porvoon seutukuntaan.
1. tammikuuta 2011 Sipoo siirtyi seutukunnasta Helsingin seutukuntaan.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen.
| Porvoon seutukunnan väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 45 234 | 45 234 |
| 1980 | 1980 |    | 46 105 | 46 105 |
| 1985 | 1985 |    | 47 620 | 47 620 |
| 1990 | 1990 |    | 50 116 | 50 116 |
| 1995 | 1995 |    | 51 491 | 51 491 |
| 2000 | 2000 |    | 53 283 | 53 283 |
| 2005 | 2005 |    | 55 594 | 55 594 |
| 2010 | 2010 |    | 57 662 | 57 662 |
| 2015 | 2015 |    | 58 972 | 58 972 |
| 2020 | 2020 |    | 59 201 | 59 201 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Askolan kunnan kotisivut
Myrskylän kunnan kotisivut
Porvoon kaupungin kotisivut
Pukkilan kunnan kotisivut
Uudenmaan maakunnan seutukunnat
| --- | --- |
Helsingin seutukunta:   Espoo  Helsinki  Hyvinkää  Järvenpää  Karkkila  Kauniainen  Kerava  Kirkkonummi  Lohja  Mäntsälä  Nurmijärvi  Pornainen  Sipoo  Siuntio  Tuusula  Vantaa  Vihti 
Loviisan seutukunta:   Lapinjärvi  Loviisa 
Porvoon seutukunta:   Askola  Myrskylä  Porvoo  Pukkila 
Raaseporin seutukunta:   Hanko  Inkoo  Raasepori 
Entinen Lohjan seutukunta:   Karjalohja  Karkkila  Lohja  Nummi-Pusula  Sammatti  Vihti
Silmikivi

| Silmikivi> The Spiderwick Chronicles: The Seeing Stone |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Holly Black & Tony DiTerlizzi
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia, nuortenkirjallisuus
Julkaistu:  toukokuu 2003
Suomennos
Suomentaja:  Ulla Lempinen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2004
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  126
ISBN:  951-0-28898-5
Sarja: Spiderwickin kronikat
Edeltävä:  Haltijakirja
Seuraava:  Lucindan salaisuus
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Silmikivi (engl. The Seeing Stone) on Holly Blackin ja Tony DiTerlizzin kirjoittama lasten fantasiakirja vuodelta 2003. Se on Haltijakirjasta alkaneen Spiderwickin kronikat -sarjan toinen osa. WSOY julkaisi Ulla Lempisen tekemän suomennoksen vuonna 2004.
Aiheesta muualla

Risingshadow.fi: Kirjan tietoja
| --- | --- |
Kirjat:   Haltijakirja  Silmikivi  Lucindan salaisuus  Rautapuu  Mulgaratin raivo 
Muut kirjat:   Lammenneidon laulu  Arthur Spiderwickin luonto-opas: Ihmeellinen maailma ympärillämme 
Hahmot:  Luettelo hahmoista
Muuta:   Elokuva  Videopeli  Soundtrack
Queenswayn metroasema

Queenswayn metroasema on Lontoon metron Central Linen asema Westminsterin alueella Lontoossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se sijaitsee Bayswater Roadin ja Queenswayn risteyksessä Kensington Gardensin luoteispuolella. Asema on Lontoon matkakortin maksualueella 1. Asemalta on noin 200 metrin matka Circle- ja District-linjojen Bayswaterin asemalle.
Historia

Queenswayn asema avattiin 30. heinäkuuta 1900 osana Central London Railwayta nimellä Queen’s Road. Nykyisen nimensä asema sai 1. syyskuuta 1946. Alkuperäinen Harry Bell Measuresin suunnittelema asemarakennus on edelleen käytössä.
Asema oli suljettuna toukokuusta 2005 kesäkuuhun 2006 aseman hissien uudistustöiden vuoksi.
Metrojuna saapuu asemalle
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Queenswayn metroasema Wikimedia Commonsissa
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Notting Hill Gaten metroasema (en) ▷ Ealing Broadway (en) / West Ruislipin asema (en) |  |  Central Line |  | Lancaster Gaten metroasema ▷ Eppingin metroasema / Hainaultin metroasema / Woodfordin metroasema |
muokkaa wikidataa
Prosessioikeus

Oikeuden vaaka
Oikeusjärjestys
Julkisoikeus
Valtiosääntöoikeus
Hallinto-oikeus
Finanssioikeus
Rikosoikeus
Prosessioikeus
Eurooppaoikeus
Kansainvälinen oikeus
Yksityisoikeus
Henkilöoikeus
Varallisuusoikeus
Perhe- ja jäämistöoikeus
Työoikeus
Kauppaoikeus
Ympäristöoikeus
Urheiluoikeus
Lääkintä- ja bio-oikeus
Kansainvälinen yksityisoikeus
Oikeuden yleistieteet
Oikeusteoria
Oikeushistoria
Oikeussosiologia
Oikeustaloustiede
Oikeuden ja sukupuolen tutkimus
Oikeusinformatiikka
Prosessioikeus on oikeudenala, joka sääntelee oikeudenkäyntimenettelyä tuomioistuimissa ja niitä muita keinoja, joilla kansalaiset voivat oikeusvaltiossa saada oikeussuojaa. Prosessioikeudelliset normit (prosessinormit) määrittävät sen menettelyn, joilla oikeudelliset konfliktit ratkaistaan, eivätkä siten puutu varsinaisen aineellisen oikeussuhteen sisältöön. Prosessinormit ovat siten välineitä, joilla aineellista oikeutta toteutetaan: aineellinen oikeus edellyttää toteutuakseen prosessioikeuden olemassaoloa.
Prosessioikeuden alaan kuuluu laajassa merkityksessä paitsi oikeudenkäyntimenettely tuomioistuimessa (ns. klassinen prosessioikeus), myös tuomion pakkotäytäntöä ja maksukyvyttömyysmenettelyjä sääntelevä insolvenssioikeus sekä tuomioistuinmenettelyn ulkopuolinen, ns. vaihtoehtoinen riidanratkaisu. Tuomioistuinprosessi jakautuu puolestaan kolmeen prosessilajiin, joita ovat siviiliprosessi, rikosprosessi ja hallintoprosessi. Suomen tuomioistuinlaitos on kuitenkin vain kaksijakoinen: siviili- ja rikosasiat käsitellään yleisissä tuomioistuimissa ja hallintolainkäyttöasiat puolestaan erillisissä hallintotuomioistuimissa.
Prosessioikeudellinen yleislaki Suomessa on vuoden 1734 lakiin kuuluva, myöhemmin moneen kertaan modernisoitu oikeudenkäymiskaari (OK), joka sisältää keskeiset säännöt sekä siviili- että rikosprosessista. Merkittävä osa rikosprosessia koskevista säännöksistä on kuitenkin sittemmin sijoitettu oikeudenkäynnistä rikosasioissa annettuun lakiin (ROL). Hallintoprosessia puolestaan sääntelee laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa.
Prosessiperiaatteet

Suomen perustuslain mukaan jokaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi tuomioistuimessa asianmukaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä (PL 21.1 §). Pelkkä muodollinen oikeus päästä tuomioistuimeen ei siis riitä, vaan yhteiskunnan on taattava kansalaisille myös tosiasiallinen mahdollisuus saada oikeutta. Oikeudenmukainen oikeudenkäynti on siis jokaiselle kuuluva perusoikeus.
Oikeusperiaatteet ovat oikeusjärjestelmään ja sen eri osiin eli oikeudenaloihin sisältyviä keskeisiä normatiivisia arvoja ja tavoitteita. Prosessioikeuden alaan kuuluvia oikeusperiaatteita kutsutaan prosessiperiaatteiksi. Periaatteet täsmentävät ja täydentävät varsinaisina ratkaisunormeina olevia oikeussääntöjä. Ne voidaan jakaa menettelyperiaatteisiin, rooliperiaatteisiin ja ratkaisuperiaatteisiin.
Menettelyperiaatteet ohjaavat itse oikeudenkäyntimenettelyä, sen muotoa ja ulkoista etenemistä. Keskeisiä menettelyperiaatteita ovat:
kontradiktorinen periaate eli vastapuolen kuulemisen periaate
julkisuusperiaate
suullisuusperiaate
välittömyysperiaate
keskitysperiaate
Rooliperiaatteet määrittävät asianosaisten ja tuomioistuimen roolia ja keskinäistä suhdetta oikeudenkäynnissä. Ratkaisuperiaatteet puolestaan ohjaavat käsittelyn jälkeen tapahtuvaa tuomioistuimen ratkaisutoimintaa.
Tuomioistuimet

Suomen tuomioistuinjärjestelmä jakautuu yleisiin tuomioistuimiin, hallintotuomioistuimiin ja erityistuomioistuimiin. Yleisiä tuomioistuimia ovat käräjäoikeudet, hovioikeudet ja korkein oikeus. Yleisissä tuomioistuimissa käsitellään rikos- ja riita-asioita sekä eräitä hakemusasioita. Prosessilajeista niissä tulevat siis sovellettavaksi siviili- ja rikosprosessi.
Hallintotuomioistuimia ovat hallinto-oikeudet sekä korkein hallinto-oikeus. Ne ovat yleisiä tuomioistuimia hallinto-oikeudellisissa asioissa ja menettely niissä on hallintoprosessia. Erityistuomioistuimia ovat mm. työtuomioistuin, markkinaoikeus ja valtakunnanoikeus. Lisäksi eräät tuomiovaltaa käyttävät lautakunnat ovat rinnastettavissa erityistuomioistuimiin.
Tuomioistuimen jäseniltä eli tuomareilta edellytetään tuomitsemisen vaatimaa ammattitaitoa sekä kykyä ja tahtoa tuomita oikein. Tuomarin tulee hallita oikeusjärjestys ja kyetä soveltamaan oikeusnormeja konkreettisiin tapauksiin, ja hänen tulee lisäksi olla vapaa kaikenlaisista ulkoisista vaikutteista, jotka voisivat vaikuttaa hänen puolueettomuuteensa. Siksi tuomarin yleisistä ja erityisistä kelpoisuusehdoista säädetään laissa. Yleisillä kelpoisuusehdoilla tarkoitetaan ominaisuuksia, joita henkilöltä edellytetään, jotta hän voisi ylipäätään toimia tuomarina. Erityiset kelpoisuusehdot puolestaan varmistavat, että tuomari on yksittäisessä jutussa esteetön (jäävitön) eli vapaa sellaisesta henkilökohtaisesta suhteesta asiaan tai asianosaisiin, joka voisi horjuttaa luottamusta hänen puolueettomuuteensa.
Jotta tuomioistuin voisi käsitellä yksittäistä asiaa, sillä tulee olla siihen toimivalta. Tuomioistuimen on aina viran puolesta tarkistettava oma toimivaltansa ennen asian käsittelyä. Toimivalta jakautuu neljään elementtiin:
Oikeusasteellinen toimivalta liittyy oikeusaste- eli instanssijärjestykseen. Esimerkiksi rikos- ja riita-asiat tulee lähes aina panna ensi asteessa vireille käräjäoikeudessa, ei hovioikeudessa tai korkeimmassa oikeudessa.
Asiallinen toimivalta jakaa asiat niiden laadun perusteella eri tuomioistuimiin: rikos- ja riita-asiat käsitellään pääsääntöisesti yleisissä tuomioistuimissa ja hallintoasiat hallintotuomioistuimissa. Lisäksi tietyt asiat tulee erityisen säännöksen nojalla käsitellä erityistuomioistuimissa.
Alueellinen toimivalta jakaa asiat maantieteellisen sijainnin perusteella esimerkiksi johonkin tiettyyn Suomen 20 käräjäoikeudesta.
Kansainvälinen toimivalta liittyy siihen, ovatko Suomen tuomioistuimet ylipäänsä toimivaltaisia käsittelemään asiaa, vai pitäisikö se käsitellä jonkin toisen valtion tuomioistuimessa.
Prosessilajit > Siviiliprosessi

Siviiliprosessissa eli riita-asiain oikeudenkäynnissä käsitellään yksityisoikeudellisista oikeussuhteista johtuvia riitaisuuksia. Oikeudenkäynti riita-asiassa riippuu aina asianosaisten tahdosta ja edellyttää näiden tekemää aloitetta eli kannetta. Kanteen nostanutta osapuolta kutsutaan kantajaksi ja hänen vastapuoltaan vastaajaksi. Siviiliprosessia koskevat säännökset ovat pääosin oikeudenkäymiskaaressa (OK).
Valtaosa riita-asioista on dispositiivisia (tahdonvaltaisia), eli sellaisia, joista asianosaiset voisivat sopia keskenään vapaasti ilman oikeudenkäyntiä. Tällaisissa asioissa mahdollisuus sopia säilyy myös oikeudenkäynnin ollessa vireillä, ja asianosaiset voivat tuomioistuinta sitovasti esim. tehdä sovinnon tai jättää vetoamatta johonkin seikkaan. Joissakin asioissa on kuitenkin haluttu rajoittaa tätä asianosaisten disponointi- eli määräämisoikeutta säätämällä, ettei sovintoa ole mahdollista tehdä. Tällaisia asioita kutsutaan indispositiivisiksi (virallisvalvontaisiksi), ja niissä oikeussuhteen muuttaminen edellyttää tuomioistuimen antamaa tuomiota. Indispositiivisia ovat mm. monet lapsen oikeutta koskevat asiat.
Prosessilajit > Rikosprosessi

Rikosprosessissa eli rikosasiain oikeudenkäynnissä käsitellään rikosoikeudelliseen vastuuseen liittyviä kysymyksiä. Rikosprosessissa yleensä syyttäjä väittää, että on tapahtunut rikos ja vaatii siitä vastaajalle eli syytetylle rangaistusta. Rikosprosessissa voidaan kuitenkin käsitellä myös rikokseen perustuvia yksityisoikeudellisia vaatimuksia, kuten vahingonkorvausta. Rikosprosessi tuomioistuimessa käynnistyy useimmiten syyttäjän nostamasta syytteestä.
Toisin kuin siviiliprosessissa, rikosprosessissa tuomittavia rikosoikeudellisia seuraamuksia ei voida saada aikaan vapaaehtoisesti, vaan ne voidaan toteuttaa vain tuomioistuimen antamalla tuomiolla. Julkisella vallalla on vastuu rikosoikeudellisen vastuun toteuttamisesta. Edes syytetyn tunnustus ei sido tuomioistuinta, vaan tuomioistuimen on aina tutkittava juttu kokonaisuudessaan.
Keskeisiä vaatimuksia rikosprosessissa ovat myötävaikuttamattomuusperiaate ja syyttömyysolettama. Myötävaikuttamattomuusperiaate (itsekriminointisuoja) takaa vastaajalle oikeuden olla myötävaikuttamatta oman syyllisyytensä selvittämiseen: rikoksesta epäillyllä ja syytetyllä on oikeus vaieta, eikä hänellä ole oikeudenkäynnissä velvollisuutta pysyä totuudessa. Syyttömyysolettaman mukaan taas todistustaakka vastaajan syyllisyydestä on aina syyttäjällä, ja näytön ollessa epäselvä syyte on hylättävä.
Prosessilajit > Hallintoprosessi

Hallintoprosessissa eli hallintolainkäytössä ratkaistaan hallinto-oikeudelliset eli julkisen vallan käyttöön liittyvät konfliktit. Siinä viranomaisen hallintoasiassa tekemään ratkaisuun eli hallintopäätökseen tyytymätön voi hakea päätökseen muutosta hallintotuomioistuimelta. Hallintoprosessin katsotaan yleensä (esimerkiksi yliopistollisessa oppituolijaossa) kuuluvan hallinto-oikeuteen, mutta asiallisesti siinä on kysymys oikeusprosessista samoin kuin siviili- ja rikosprosessissakin.
Suomessa hallintoprosessia sääntelee nykyisin yleislakina oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annettu laki (808/2019) eli hallintoprosessilaki, jota täydentävät lukuisten muiden lakien hallintoprosessuaaliset säännökset. Hallintoprosessin perusmuoto eli muutoksenhaku hallintoviranomaisen päätökseen käynnistyy valittajan tekemästä valituksesta, jos tällä on asiassa valitusoikeus ja jos muitakin prosessinedellytyksiä noudatetaan. Prosessissa ei lähtökohtaisesti ole kahta toisilleen vastakkaista asianosaista kuten siviili- ja rikosprosessissa, vaan ainoastaan valittajat ovat prosessin varsinaisia asianosaisia asian muiden mahdollisten yksityisten asianosaisten ohella. Hallintoprosessilaki on kuitenkin monissa suhteissa rinnastanut hallintoviranomaisen osapuolena asianosaisiin, näin myös jatkovalitusoikeuden osalta. Erikseen säännelty kaksiasianosaissuhde on käytössä veroasioiden muutoksenhakuprosesseissa. Osapuoliasetelmien monimuotoisuuden vuoksi hallintoprosessilain valmistelussa hylättiin ajatus asianosaiskäsitteen määrittelemisestä laissa. Prosessissa noudatetaan virallisperiaatetta, jonka mukaan tuomioistuin johtaa prosessia aktiivisesti, huolehtii siitä, että asia tulee riittävästi selvitetyksi ja hankkii tarvittaessa itse selvitystä.