Kolumbian historia
Historia > 2010-luku ja Havannan rauhanneuvottelut

Vuoden 2010 presidentinvaalit voitti maan puolustusministerinä toiminut Juan Manuel Santos.. FARC vapautti vuoden 2011 alussa useita panttivankeja rauhaneleenä hallitukselle. Istuva presidentti Santos voitti presidentinvaalit kesäkuussa 2014 ja pääsi toiselle kaudelle. Hän puhui vahvasti rauhan puolesta ja hänen vaalilauseensa oli: ”con paz haremos más” (rauhalla saavutamme enemmän). Santosin muita vaaliteemoja olivat muun muassa asevelvollisuudesta luopuminen ja tasa-arvoisempi koulutuspolitiikka.
Hänen vastaehdokkaanaan oli Óscar Iván Zuluaga, joka olisi ryhtynyt koviin toimiin FARCia vastaan. Zuluaga olisi toiminut Uriben tavoin. Hän olisi keskeyttänyt rauhanneuvottelut FARCin kanssa. Santosin vastaehdokas Zuluaga kutsui sotatoimia terrorisminvastaiseksi operaatioksi kiistäen näin ollen sen, että Kolumbiassa käytäisiin sisällissotaa. Vastaehdokas syytti Venezuelaa diktatuuriseksi valtioksi. Santos taas haki diplomaattisempaa lähestymistapaa suhtautumisessa FARCiin ja Venezuelaan. Zuluagan vaalikampanjaa varjosti niin sanottu hakkeriskandaali.
Santos ei ole yltänyt suosiossa edeltäjänsä tasolle. Santosin vaalivoitto ei näyttänyt varmalta vielä kesäkuun 2014 alussa . Arvostelijat ovat sanoneet Santosia vähemmän huonoksi vaihtoehdoksi. Santosin ensimmäisellä presidenttikaudella säädettiin vapaakauppasopimuksen nojalla kyseenalainen laki (”Ley970”), mikä olisi antanut esimerkiksi Monsantolle monopoliaseman siementen tuottamisessa. Laki hyllytettiin sittemmin laajojen mielenosoitusten ja lakkojen jälkeen. Santosia on toisaalta kiitelty rauhaan tähtäävästä politiikasta. FARCin ja hallituksen käymissä rauhanneuvotteluissa on saavutettu merkittäviäkin tuloksia. Tähän asti suurimpana saavutuksena voidaan pitää sopua maauudistuksesta, mikä takaisi mailtaan aseellisen konfliktin takia lähtemään joutuneet olevan oikeutettuja korvauksiin. Santosin kaudella tehty maauudistus tunnetaan nimellä ”La Ley de Victimas y Restitución de Tierras”. Rauhanneuvotteluissa otettiin takapakkia, kun presidentti Santos jäädytti rauhanneuvottelut FARCin kanssa marraskuussa 2014 kenraali Rubén Darío Alzaten jouduttua siepatuksi. Rauhanneuvotteluja jatkettiin jälleen joulukuussa 2014 FARCin vapautettua siepatun kenraalin, joka sittemmin erosi virastaan.
Rauhanneuvotteluissa saavutettiin historiaa huomioimalla seksuaalivähemmistöt yhtenä neuvottelujen osapuolena. Hallitus ja FARC ottivat jälleen askeleita lähemmäksi rauhaa syyskuussa 2015, kun osapuolet pääsivät sopuun muun muassa totuuskomission perustamisesta ja sodan uhrien korvauksista. Presidentti Santosin mukaan konfliktin osapuolten on tarkoitus saada rauhansopimus puolessa vuodessa. Yhdysvaltain varapresidentti Joe Biden on sanonut Yhdysvaltain tukevan Kolumbian rauhanneuvotteluita. Myös Kiina on ilmaissut tukensa rauhanponnisteluille. Kiina on luvannut lahjoittaa kahdeksan miljoonaa dollaria sodanjälkeiseen aikaan. Hallitus ja Farc solmivat rauhansopimuksen Havannassa elokuussa 2016. Kolumbiassa järjestettiin rauhansopimuksesta kansanäänestys 2.10.2016. Niukka enemmistö äänesti rauhansopimusta vastaan.  Jatkoneuvotteluissa marraskuussa solmittu sopimus hyväksyttiin kongressissa. Siihen oli tehty monia opposition vaatimia muutoksia. Lopullisesti Kolumbian hallitus ilmoitti 15. elokuuta 2017, että FARCia vastaan käytä konflikti oli päättynyt, kun järjestön loputkin asekätköt oli luovutettu YK:n edustajille. FARCista muodostettiin perinteine puolue, jolle luvattiin 10 paikkaa kongressista vuoteen 2026 saakka.
Santosin jälkeen presidentiksi valittiin Iván Duque vuonna 2018. Hän astui virkaan 7. elokuuta 2018. Hänen vastaehdokkaansa oli vasemmiston  ehdokas Gustavo Petro. Duquen ennakoidaan tarttuvan vasemmistosissiliike Farcin kanssa solmittuun rauhansopimukseen. Marraskuussa 2019 maassa syntyi mielenosoitusaalto, kun kansan keskuuteen levisi huhu eläkeiän nostamisesta ja nuorten minimipalkan pienentämisestä.