stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saltney Ferryn rautatieasema
Historia

Asema avattiin 1. kesäkuuta 1891 Chesteristä Denbighiin kulkeneen Mold Railwayn varrelle. Teknisesti ottaen asema oli todellisuudessa North Wales Coast Linen varrella, sillä Saltney oli linjan varrella ennen kohtaa, jossa Mold Railway erkani siitä. North Wales Coast Linella oli Saltney Ferryn kohdalla neljä raidetta. Asemalla oli kuitenkin vain yksi laiturisaareke, jolla pysähtyivät ainoastaan Mold Railwayn junat.
Saltney Ferry sijaitsi Mold Junctionin veturivarikon vieressä, ja rautatieläiset käyttivätkin asemaa ahkerasti. Asema kuitenkin suljettiin 30. huhtikuuta 1962, eikä siitä ole jäänyt mitään jäljelle.
Sam Kerr

Sam Kerr MM-kilpailuissa 2019.
Samantha May "Sam" Kerr (s. 10. syyskuuta 1993 Fremantle) on australialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Australian naisten maajoukkueessa 121 maaottelua ja tehnyt niissä 63 maalia. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi Australian kaikki neljä ottelua alusta loppuun ja teki yhteensä viisi maalia, yhden Italiaa ja neljä Kamerunia vastaan. Neljännesvälierässä Norjaa vastaan hän epäonnistui ottelun ratkaisseessa rangaistuspotkukilpailussa joukkueensa ensimmäisenä laukojana. Hänet nimettiin vuonna 2019 maajoukkueen kapteeniksi.
Kerr on sarjatasolla pelannut kotimaansa lisäksi Yhdysvalloissa, ja vuoden 2020 alusta lähtien hän on edustanut Englannin superliigassa pelaavaa Chelseaa. Hän voitti Englannin Superliigan mestaruuden kausina 2019–2020, 2020–2021, 2021–2022 ja 2022–2023. Hän oli liigan paras maalintekijä kausina 2020–2021 ja 2021–2022. Hän oli lehdistön valinta kausien 2021–2022 ja 2022–2023 parhaaksi pelaajaksi, ja ensin mainitulla kaudella myös liigapelaajat valitsivat hänet vuoden parhaaksi.
Sam Kerr vuonna 2010.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sam Kerr Wikimedia Commonsissa
Australian joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2019
1 Williams |
2 Simon |
3 Luik |
4 Polkinghorne |
5 Roestbakken |
6 Logarzo |
7 Catley |
8 Kellond-Knight |
9 Foord |
10 van Egmond |
11 De Vanna |
12 Micah |
13 Yallop |
14 Kennedy |
15 Gielnik |
16 Raso |
17 Fowler |
18 Arnold |
19 Gorry |
20 Kerr |
21 Carpenter |
22 Harrison |
23 Allen |
Valmentaja Milicic
Australian joukkue – Kesäolympialaiset 2020
1 Williams |
2 Kerr |
3 Cooney-Cross |
4 Polkinghorne |
5 Luik |
6 Logarzo |
7 Catley |
8 Kellond-Knight |
9 Foord |
10 van Egmond |
11 Fowler |
12 Carpenter |
13 Yallop |
14 Kennedy |
15 Gielnik |
16 Raso |
17 Simon |
18 Micah |
19 Nevin |
20 Grant |
21 Brock |
22 Arnold |
Valmentaja Gustavsson
Australian joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2023
1 Williams |
2 Nevin |
3 Luik |
4 Polkinghorne |
5 Vine |
6 Wheeler |
7 Catley |
8 Chidiac |
9 Foord |
10 van Egmond |
11 Fowler |
12 Micah |
13 Yallop |
14 Kennedy |
15 Hunt |
16 Raso |
17 Simon |
18 Arnold |
19 Gorry |
20 Kerr |
21 Carpenter |
22 Grant |
23 Cooney-Cross |
Valmentaja Gustavsson
Seraminmeri

Seraminmeren sijainti.
Seraminmeri (indonesiaksi Laut Seram) on Tyynenmeren merialue, joka sijaitsee Seramin ja Burun välissä.
Seraminmeri on IHO:n merialuejaottelun mukaan osa Indonesialle kuuluvaa Itä-Intian saaristoa. Seraminmeri rajautuu etelässä Seramin ohella Bandanmereen, luoteessa Molukkienmereen, pohjoisessa Halmaheranmereen sekä idässä Uuteen-Guineaan ja Arafuranmereen.
Satakieli lauloi yöllä

| Satakieli lauloi yöllä |
| --- | --- |
Kirjailija:  Reijo Mäki
Kieli:  suomi
Genre:  jännitys
Kustantaja:  Weilin+Göös 
Julkaistu:  1987
Sivumäärä:  267
ISBN:  951-35-4171-1
Sarja: Vares
Edeltävä:  Moukanpeli
Seuraava:  Marraskuu on musta hauta
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Satakieli lauloi yöllä on kolmas Reijo Mäen kirjoittama kirja ja Vares-kirjasarjan toinen kirja. Se julkaistiin vuonna 1987.
Vares törmää lentokentällä lomamatkalta saapuessaan naiseen, joka osoittautuu aikuisviihteestä tutuksi tulleeksi Ilona Salamanderiksi. Nainen katoaa ja hänen entinen työnantajansa, Rolle-pornolehden kustantaja Rolf Vetelinen palkkaa Vareksen selvittämään tilannetta. Vares huomaa pian katoamisen liittyvän suuryrityksen määräysvallan kaappaushankkeeseen.
Kirjan tapahtumat sijoittuvat Turkuun.
Aiemmassa teoksessa esiintyvistä hahmoista kirjassa esiintyy Vareksen on-off tyttöystävä Janatuinen. Uutena kestohahmona esitellään rikostutkija Jaakko Hautavainio.
Saariselän Tunturihotelli

Saariselän Tunturihotellin logo.
Santa's Hotel Tunturi, entinen Saariselän Tunturihotelli, on Inarin Saariselällä sijaitseva hotelli. Hotellissa on yhteensä 260 huonetta, neljä ravintolaa sekä kahdeksan kokoustilaa. Santa's Hotel Tunturi on vuode- ja ravintolan asiakaspaikoilla mitaten Lapin suurin hotelli. Hotelli kuuluu Sava-Group-konserniin sekä Santa's Hotels -ketjuun, johon kuuluvat myös Santa's Hotel Santa Claus sekä Santa's Hostel Rudolf Rovaniemeltä.
Historia

Rovaniemeläinen Lapin Lasten Ystävät ry rakensi vuosina 1952-1953 Saariselälle Laanilan Tunturimaja -nimisen rakennuksen, josta Tunturihotellin toiminnan voidaan katsoa alkaneen. 1950-luvun lopulla rakennukset siirtyivät Virkamiesliiton omistukseen, jolloin liitto jatkoi hotellin toiminnan kehittämistä Saariselän Retkeilykeskus -nimisenä.
Vuonna 1985 retkeilykeskuksen nimi muutettiin Saariselän Tunturihotelliksi. Tunturihotelli ajautui konkurssiin vuonna 1992 yhdessä Virkamiesliiton kanssa, ja uudeksi omistajiksi tulivat vuonna 1993 rovaniemeläiset liikemiehet Seppo Aho ja Timo Hietala sekä Matkailunkehitys Nordia Oy.
Vuonna 2007 Seppo Ahon omistama Sava-Group osti Saariselän Tunturihotellin kiinteistöyhtiön koko osakekannan, ja yritys päätyi kokonaisuudessaan rovaniemeläisen Ahon perheyhtiön omistukseen. Vuoden 2011 alusta alkaen hotellin markkinointinimenä on ollut Santa's Hotel Tunturi.
Huoneet

Santa's Hotel Tunturissa on 260 huonetta, ja niissä noin tuhat vuodepaikkaa. Huoneet ja huoneistot sijaitsevat kuudessa eri majoitusrakennuksessa, jotka ovat Ahma, Kontio, Sopuli, Näätä, Paraspaikka ja Gielas. Hotellissa on 96 kahden hengen hotellihuonetta, 77 saunallista kahden hengen hotellihuonetta, seitsemän saunallista sviittiä ja 80 saunallista huoneistoa.
Ravintolat

Hotellissa on neljä ravintolaa, joista Pirtti, Siula ja Lutto sijaitsevat päärakennuksessa yhdessä vastaanoton kanssa. Neljäs ravintola Kaltio sijaitsee Gielas-rakennuksessa. Lisäksi piha-alueella on puurakenteinen, ravintolakäytössä oleva kota. Asiakaspaikkoja neljässä ravintolassa on hieman yli 2 000.
Aiheesta muualla

Hotellin historia (Arkistoitu – Internet Archive)
Raudanjärvi

Raudanjärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Raudanjärvi, järvi Kuhmossa
Raudanjärvi, järvi Kuhmoisissa
Raudanjärvi, järvi Muuramessa
Raudanjärvi, järvi Pihtiputaalla.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Raudanjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Päätelaitetunnistus

Päätelaitetunnistus tarkoittaa internetin yhteydessä sitä, että kun päätelaite ottaa yhteyttä johonkin palveluun, sen tyyppi tunnistetaan tavalla tai toisella. Joskus tätä tapahtumaa kutsutaan historiallisista syistä myös selaintunnistukseksi (engl. browser detection). Kuitenkin päätelaitetunnistus kuvaa tätä toimintaa parhaiten, koska käytettävä laite voidaan tunnistaa myös muutenkin kuin käytettäessä selainta. Esimerkiksi MMS-viestejä haettaessa matkapuhelin lähettää vastaavia tunnistetietoja kuin selain web-sivuja selattaessa.
Selaintunnistuksella ja päätelaitetunnistuksella pyritään usein eri lopputulokseen. Selaintunnistuksella on aina 1990-luvun puolesta välistä lähtien pyritty erottamaan eri valmistajien internet-selaimet, jotta niiden erilaiset tavat toteuttaa muun muassa JavaScript-koodia tai käsitellä muuten HTML-koodia voitaisiin korjata. Päätelaitetunnistuksella pyritään taas selvittämään itse laitteen ominaisuuksia, kuten esimerkiksi näytön fyysistä leveyttä tai tukea DRM, Java, Flash ym. ominaisuuksille.
Ongelma

Päätelaitteiden kirjo etenkin matkapuhelimissa on aiheuttanut ongelmia sisällön tuottamisessa niihin. Web-sivuja toteutettaessa PC:ssä käytettävissä selaimista usein löytyy tuki Flash-animaatioille ja sivujen suunnittelussa voidaan olettaa näytön resoluution leveydeksi lähemmäs tuhatta pikseliä. Matkapuhelimissa näytön resoluution leveydet vaihtelevat hieman yli sadasta Nokia Communicatorin 800 pikseliin yleisempien resoluutioiden ollessa kahden ja kolmen sadan paikkeilla puhumattakaan laitteiden muista ominaisuuksista, jotka vaihtelevat niiden kyvystä käsitellä web-sivuissa yleisiä CSS-, JavaScript- ja Flash-komponentteja.
Web-sivujen toteuttamisen lisäksi päätelaitteiden moninaisuus vaikeuttaa ladattavien sisältöjen toteutusta aina lataustapahtumasta formaatteihin. Soittoäänten ja logojen kohdalla ongelmaksi muodostuvat tekijänoikeudet ja niiden suojaaminen. DRM (Digital rights management) ominaisuudet vaihtelevat päätelaitteittain ja mikäli jokin tiedosto on suojattu eri suojauksella kuin mitä päätelaite tukee, ei tiedostoa voi avata. Vastaavasti esimerkiksi Symbian-alustasta ja Adoben Flash lite -teknologiasta on useita eri versioita, jotka vaativat oikean formaatin ladattavasta sovelluksesta yhteensopivuuden mahdollistamiseksi.
Päätelaitteiden moninaisuus (device fragmentation) muodostaa sen perusongelman, jota päätelaitetunnistus (device detection) pyrkii ratkaisemaan.
Päätelaitetunnistusteknologia

Päätelaitetunnistus perustuu useimmiten HTTP-otsakkeiden tulkintaan. Otsakkeista luetaan pääasiassa user-agent, accept, ja x-wap-profile kenttiä, mutta hyvä päätelaitetunnistus hyödyntää lukuisia muitakin kenttiä. Näitä kenttiä verrataan päätelaitetietokannassa oleviin tietoihin ja päätellään mikä päätelaite on kyseessä.
Ratkaisut

Päätelaitetunnistus voidaan ratkaista useassa eri paikassa sisällöntuotantoketjua ja usealla eri tavalla. Eri paikkoja ovat selain, sovelluspalvelin, välityspalvelin ja operaattorin verkko. Päätelaitetunnistuksen antamia tietoja hyödynnetään sisällön sovituksessa (content adaptation) tai uudelleenohjauksessa.
Ratkaisut > Selain

Selaimessa ei itse päätelaitetunnistusta voi tehdä, koska päätelaitetunnistus tarkoittaa lähtökohtaisesti nimenomaan sen päätelaitteen tunnistusta, jossa selain sijaitsee. Selain voi kuitenkin toteuttaa sellaisia toimia, joilla helpotetaan päätelaitteiden moninaisuuden aiheuttamia ongelmia. Tunnetuin näistä toiminnoista on sisällön sovitus. Selain voi muokata web-sivun rakennetta esimerkiksi niin, että sivuttaissuuntainen vieritys poistetaan, jolloin sivun selaaminen helpottuu. Selain voi myös lisätä tietoa päätelaitteesta HTTP-otsakkeihin, joita palvelin voi hyödyntää sisällön muokkaamisessa.
Ratkaisut > Välityspalvelin

Välityspalvelimella tarkoitetaan kolmannen osapuolen palvelinta, jonka kautta HTTP-liikenne kulkee. Välityspalvelin voi muokata web-sivun rakennetta, pienentää kuvia ja jopa vaihtaa kuvan formaattia, poistaa sellaisia komponentteja, jotka eivät toimi päätelaitteessa. Välityspalvelimet tekevät tunnistuksen päätelaitetietokannasta hyvin samaan tapaan kuin sovelluspalvelimet. Välityspalvelimen tekemä sisällön sovitus tuottaa kuitenkin huonompaa laatua kuin sovelluspalvelimen tekemä johtuen geneerisestä rakenteesta. Välityspalvelin tekee sovituksen samojen sääntöjen mukaan kaikelle sisällölle kun taas sovelluspalvelin voi tehdä muutoksen sisällöstä riippuen yksilöidysti.
Ratkaisut > Sovelluspalvelin

Sovelluspalvelin tarkoittaa sitä palvelinta, jolla julkaistava web-sivu tai ladattava sisältö sijaitsee. Web-sivut julkaistaan useimmin julkaisujärjestelmän (CMS) kautta. Sovelluspalvelimella tapahtuva päätelaitetunnistus antaa web-sivun omistajalle tai muun aineiston haltijalle parhaan mahdollisuuden vaikuttaa päätelaitteen saamaan sisältöön ja käyttökokemukseen. Mikäli päätelaitteen tunnistaa ja sisältöä muokkaasiihen sopivaksi aineiston omistaja, lopputulos on luultavasti parempi kuin silloin, jos muokkauksen tekee ulkopuolinen, joka ei tunne sisältöä.
Sovelluspalvelimella päätelaitetunnistus voidaan tehdä monella eri tavalla. Yleisimmät tavat ovat verkosta ladattavien profiilien käyttö, skriptien käyttö ja päätelaitetietokantojen käyttö (device repository).
Ratkaisut > Operaattori

Operaattori ja välityspalvelin kuvaavat toiminnoiltaan samankaltaista päätelaitetunnistusta. Oikeastaan operaattoriratkaisussa operaattori yleensä käyttää jotain kaupallisista välityspalvelinratkaisuista. Ero operaattorivetoisen päätelaitetunnistuksen / sisällön sovituksen ja kolmannen osapuolen välityspalvelinratkaisun välillä on se, että operaattorin tapauksessa kuluttaja ei voi itse valita käyttääkö hän ratkaisua vai ei. Operaattorin käyttämistä sisällön pakotetusta muokkauksesta on syntynyt paljon keskustelua sisällönkehittäjien keskuudessa. Esimerkiksi Vodafonen käyttämä Novarran välityspalvelinratkaisu on vaikeuttanut monien Britanniassa toimivien mobiilisivujen ansaintamallia.
Kaupalliset ratkaisut > Selain

Opera Mobile
Doris Suomalaisen Anygraaf Oy:n selain
Kaupalliset ratkaisut > Välityspalvelin

Novarra
Openwave Openweb (Arkistoitu – Internet Archive)
Infogin
Volantis transcoder (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaupalliset ratkaisut > Sovelluspalvelin

Movila Detection Suomalaisen Movila Oy:n päätelaitetunnistus
DetectRight (Arkistoitu – Internet Archive)
DeviceAtlas
Ilmaiset ratkaisut > Selain

Opera Mini
Minimo
Skyfire (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilmaiset ratkaisut > Välityspalvelin

Google gwt
Yahoo OneSearch
PhoneFavs
Mowser
Skweezer
Mobleo (Arkistoitu – Internet Archive)
loband (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilmaiset ratkaisut > Sovelluspalvelin

DetectFree (Arkistoitu – Internet Archive) Suomalaisen Movila Oy:n päätelaitetunnistus
WURFL
Sarthe

Sarthe on Ranskan departementti numero 72, joka on saanut nimensä Sarthe-joen mukaan. Departementti sijaitsee Länsi-Ranskassa Pays de la Loiren  hallintoalueella. Departementti on pinta-alaltaan 6 206 neliökilometriä ja siellä on 565 718 asukasta (2011). Sarthen pääkaupunki on Le Mans. Sarthe on jaettu edelleen kolmeen arrondissementtiin, 40 kantoniin ja 375 kuntaan.
Sarthen departementti syntyi Ranskan vallankumouksen yhteydessä 4. maaliskuuta 1790. Sarthe muodostettiin osasta Mainen provinssia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sarthe Wikimedia Commonsissa
Sarthen departementin kotisivut (ranskaksi)
Richard Norris

| Mitalit> Maa:   Iso-Britannia.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Iso-Britannia.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Iso-Britannia.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Iso-Britannia> Miesten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Helsinki 1952 |  |  |
Richard Owen Alfred Norris (10. joulukuuta 1931 Mumbai, Brittiläinen Intia – 25. elokuuta 2012 Pretoria, Etelä-Afrikka) oli brittiläinen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.
Norris kuului Ison-Britannian olympiapronssia voittaneeseen joukkueeseen Helsingissä 1952.
Norris kuoli 80-vuotiaana 25. elokuuta 2012.
Sammute

Sammute on aine, jolla palo yritetään sammuttaa.
Hyvän sammutteen vaatimuksia

Sammutteen tulisi olla halpaa, helposti saatavilla, helposti käytettävää, vaaratonta käyttäjälleen ja ympäristölleen, sen tulisi sammuttaa palo nopeasti ja sen tulisi aiheuttaa mahdollisimman vähän lisävahinkoja. Nämä ominaisuudet eivät yhdisty yleisesti missään sammutteessa, vaan sammute on valittava tilanteen mukaan. Esimerkiksi halonikaasut sammuttavat erittäin tehokkaasti, ovat kohtuullisen halpoja ja käsisammuttimiin ja sammutusjärjestelmiin varastoituina helppokäyttöisiä, mutta varastosäiliöt pitää täyttää huoltoliikkeessä ja halonit ovat niin vaarallisia ilmakehän otsonikerrokselle, että niiden käyttö on kielletty monissa maissa lähes kokonaan.
Joitakin tavallisia sammutteita > Vesi

Tavallisin ensisijaisesti jäähdyttävä sammute on vesi. Nestemäiseen veteen sitoutuva lämpö kuljettuu pois palosta veden valuessa maahan. Tehokkaampaa on kuitenkin saada vesi höyrystymään, sillä yhden kilogramman vettä lämmittäminen nollasta sataan astetta Celsiusta sitoo energiaa noin 419 kJ, mutta saman määrän kiehuttaminen sata-asteisesta vedestä sata-asteiseksi vesihöyryksi sitoo noin 2260 kJ. Höyry leviää palavasta tilasta ympäröivään ilmaan, sillä se on ilmaa kevyempää. Mikäli höyryllä on reitti kulkea ulkoilmaan, se sotkee sammutettavaa tilaa vähemmän kuin nestemäinen vesi. Mitä pienempinä pisaroina vesi saadaan paloon, sitä paremmin se höyrystyy.
Vesi myös tukahduttaa tehokkaasti. Nestemäinen vesi eristää palavan aineen ilmasta ja vesihöyry syrjäyttää ilman. Litrasta nestemäistä vettä tulee normaalipaineessa 1700 litraa sata-asteista höyryä.
Vesi on palokuntien ensisijaisesti käyttämä sammute. Monissa paloautoissa on sisään rakennettu vesisäiliö ja pumppu. Veteen voidaan lisätä sen pintajännitystä alentavaa kemikaalia, jolloin se tunkeutuu helpommin kuituisiin ja hienojakoisiin kiinteisiin aineisiin. Vesi on myös sammutusvaahdon pohjana.
Vettä käytetään yleisesti myös alkusammutuksessa. Rakennuksissa on pikapaloposteja ja rakennuspaloposteja, jotka on kytketty vesijohtoverkkoon. Sankoruisku on perinteinen ja tehokas alkusammutin. Monissa sisätiloissa säilytettävissä käsisammuttimissa on vesipohjaista sammutetta. Alkusammutuksessa vettä voidaan levittää myös improvisoiduin välinein. Paloa rajoittamaan tarkoitetuissa sprinkler-järjestelmissä on vettä.
Vesi johtaa hyvin sähköä, joten jännitteisiin palokohteisiin sitä käytettäessä täytyy noudattaa tiettyjä jännitteestä ja veden virtausnopeudesta riippuvia turvaetäisyyksiä. Rakennuksia sammutettaessa vesi sotkee ja vahingoittaa rakenteita varsinkin, jos paljon vettä jää höyrystymättä.
Joitakin tavallisia sammutteita > Hiilidioksidi

Hiilidioksidikaasu tukahduttaa palon syrjäyttämällä ilman. Se haihtuu ilmaan melko nopeasti jälkiä jättämättä, joten se soveltuu erityisen hyvin käytettäväksi sisätiloissa elektroniikan ja tietokoneiden sekä ruoan keskellä. Ulkotiloissa tuuli hajottaa hiilidioksidipilven nopeasti, jolloin sammutusvaikutus jää vajaaksi.
Hiilidioksidia käytetään kiinteissä sammutusjärjestelmissä, joilla suojataan esimerkiksi tietokonesaleja. Myös hiilidioksidia sisältäviä käsisammuttimia on olemassa. Sammuttimissa ja sammutusjärjestelmissä kaasu on puristettu säiliöön korkeaan paineeseen. Purkautuessaan kaasu jäähtyy voimakkaasti ja on suuttimen suulla noin -70 °C. Hiilidioksidin ominaislämpökapasiteetti on melko pieni, joten palossa sen jäähdytysvaikutus ei ole merkittävä. Kylmästä hiilidioksidista voi kuitenkin saada paleltuman.
Hiilidioksidi johtaa hyvin heikosti sähköä, joten sitä on turvallista käyttää jännitteisiin kohteisiin niin läheltä kuin normaalitilanteen turvaetäisyydet sallivat.
Joitakin tavallisia sammutteita > Sammutusjauhe

Sammutusjauheen pääainesosa on kaliumkarbonaatti. Sen ensisijainen sammutusvaikutus on inhibitio. Liekkeihin suihkutetun sammutusjauheen hiukkaset purkavat palossa virittyneiden molekyylien varauksia ja tekevät ne heikommin keskenään reagoiviksi. Hehkupalon päälle levitetty sammutusjauhe tekee aineen päälle ilmaa huonosti läpäisevän kuoren, jolloin myös hehkupalo tukahtuu. Leivinjauheessa käytettävä natriumvetykarbonaatti on kemiallisesti melko lähellä sammutusjauheen koostumusta.
Sammutusjauhetta käytetään pääasiassa käsisammuttimissa. Myös joissakin paloautoissa on sammutusjauheen levittämiseen käytettävä laitteisto.
Sammutusjauhe johtaa heikosti sähköä, joten sitä on turvallista käyttää jännitteisiin kohteisiin niin läheltä, kuin normaalitilanteen turvaetäisyydet sallivat. Eräs sammutusjauheen huono puoli on sen sotkevuus: hienojakoinen pöly leviää herkästi ja tekee sen tahrimat sähkölaitteet käyttökelvottomiksi.
Richard Norris Williams

| Richard Norris Williams |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. tammikuuta 1891  Geneve 
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Tennispelaaja
Kätisyys:  oikeakätisyys
Palkintorahat:  -USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  4.
Voitot/tappiot:  77–23
Grand Slam -turnauksissa
Yhdysvaltain avoimet:  Voitto (1914, 1916)
Aiheesta muualla
ITF
ATP
| Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten tennis. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten tennis. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten tennis. Olympialaiset  | Maa:  Yhdysvallat> Miesten tennis. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Pariisi 1924 | Sekanelinpeli |  |
Richard ”Dick” Norris Williams II (29. tammikuuta 1891 Geneve, Sveitsi – 2. kesäkuuta 1968), tunnetaan myös nimellä R. Norris Williams, oli yhdysvaltalainen tennispelaaja.
Davis Cupissa Williams edusti maataan kymmenessä maaottelussa. Hänet valittiin International Tennis Hall of Fameen vuonna 1957. Hän oli tenniksen maailmanlistalla parhaimmillaan neljäntenä. Hänen parhaimpiin suorituksiinsa kuuluivat olympiakulta sekanelinpelissä Pariisissa 1924 ja kaksi Yhdysvaltain mestaruuskilpailujen kultamitalia kaksinpelissä. Wimbledonissa hän voitti nelinpelin mestaruuden vuonna 1920.
Williams selviytyi uponneesta Titanic-laivasta vuonna 1912.
Ruissalon telakka

Ruissalon telakka on alue Turun Ruissalon Hevoskarin niemessä. Alueen omistaa Turun kaupunki, joka on vuokrannut sen vuoteen 2062 asti Rederi AB Fakir -yhtiölle. Telakka sijaitsee Natura-alueella ja se kuuluu valtakunnallisesti arvokkaaseen Ruissalon ja Hirvensalon maisema-alueeseen.
Historia

Insinööri Alexander Crichton perusti Hevoskarin niemeen vuonna 1889 veneveistämön, jonka nimi oli Turun Veneveistämö – Åbo Båtvarf. Telakalla valmistettiin yli 5800 puu- ja teräsalusta. Aluksia myytiin ulkomaille, yhteensä viidelle eri mantereelle.
Vuonna 1892 veistämön osti varakonsuli G.A. Lindblom. Lukuisten omistajamuutosten jälkeen yhtiöstä tuli osakeyhtiö vuonna 1907.
Veistämö rakensi aluksi purjeveneitä, mutta kun venemoottorit alkoiva yleistyä 1900-luvun alussa, alettiin valmistaa moottoriveneitä. Veistämössä tehtiin esimerkiksi soutu-, purje- ja moottoriveneitä, kookkaita huvialuksia ja työveneitä viranomaisille. Torpedoveneitä ja miinanraivaajia ostivat keisarillisen Venäjän laivasto ja myöhemmin Suomen laivasto.
Tunnettuja veistämön aluksia ovat muun muassa nykyisin Forum Marinumille kuuluva kirjailija Göran Schildtin Daphne, laivanvarustaja Hans von Rettigin Clipper, akateemikko Yrjö Väisälän Johanna ja Henrik Ramsaylle tehty Regina.
Turun Veneveistämö – Åbo Båtvarv -veistämön toiminta päättyi vuonna 1954, jolloin Turun kaupunki lunasti yhtiön vuokraoikeuden, rakennukset ja telakan 15 miljoonalla markalla Rakennukset siirtyivät Turun sataman käyttöön.
Joakim Håkansin yhtiö Rederi AB Fakir vuokrasi vuonna 2013 Turun kaupungilta käyttöönsä Ruissalon telakan. Kaupungin käyttöön jäi noin puolet alueen rakennuksista, joiden tiloissa toimi esimerkiksi Turun ympäristötoimi ja Ruissalon luontokeskus Tammenterho.
Tammikuussa 2016 Joakim Håkans lisäsi omistustaan ostamalla Ruissalon telakalta laiturit ja kolme rakennusta: autokorjaamo- ja varastorakennuksen, luontokoulurakennuksen ja suulin. Vuoteen 2040 asti vuokrattu pienvenesataman laiturialue toimii vierasvenesatamana. Samalla Turun kaupungin luontokoulu muutti Turun yliopiston ylläpitämään Ruissalon kasvitieteelliseen puutarhaan.
Huhtikuussa 2018 Håkans osti Westin-salin, joka oli toiminut veistämösalina.
Alue

Ruissalon telakka sijaitsee Ruissalon Hevoskarin niemessä. Alueen pinta-ala on 2,7 hehtaaria.
Organisaatio

Telakan toiminnasta vastaa Rederi AB Fakir -yhtiö. Telakan liikevaihto on noin miljoona euroa ja se työllistää kesäisin noin 70 henkilöä ja talviaikaan noin 20 henkilöä. Telakan kaupallisena johtajana toimii Julius Håkans, joka vastaa mun muassa ravintolatoiminnasta.
Toiminta

Telakka toimii klassikkoveneiden korjaustelakkana, joka työllistää itsenäisiä puuseppäyrittäjiä. Paikalla on myös neljä tapahtumasalia, kaksi ravintolaa, kahvila, kesäteatteri, sisustusliike, sepän paja ja Alfons Håkansin toimisto.
Telakalla on peruskorjattu esimerkiksi Parkki Sigyn vuonna 2020.
830-neliöisessä Lindblom-salissa järjestetään konsertteja ja juhlia. Sali sai nimensä turkulaiselta venesuunnittelija Jarl Lindblomilta.