stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
3223 Forsius

| 3223 Forsius> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  7. syyskuuta 1942
Muut nimet:  1932 HN, 1934 VP, 1940 GS, 1942 RN, 1951 YB1, 1957 JC, 1967 RC, 1979 OU14, 1980 RD5, 1982 DA3, 1982 DK6 ja A915 GD
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  20,149  km
Pyörähdysaika:  2,343 h
Albedo:  0,845
Absoluuttinen magnitudi:  11,3  ja 11,38
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,14 , 0,1437908  tai 0,1406666327298181
Inklinaatio:  10,06216 astetta tai 10,06348438315021 astetta
Keskianomalia:  344,02387 astetta tai 358,7056927907707 astetta
Kiertoaika:  4,21 vuotta ja 1 537,73296807028 vuorokautta
Periapsis:  2,2318727 au ja 2,240526103555732 au
Apoapsis:  2,982 au ja 2,974041812008461 au
Radan isoakselin puolikas:  2,6066910 au ja 2,607283957181294 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
3223 Forsius on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1942 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty almanakantekijä Sigfrid Aronus Forsiuksen mukaan.
Forsiuksen likimääräinen läpimitta on 27 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,61 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 3 kuukautta.
3272 Tillandz

| 3272 Tillandz> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  24. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1938 DB1, 1958 DO, 1972 HS, 1975 EH, 1980 TQ11 ja 1985 DP
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  5,686  km
Pyörähdysaika:  4,74961 h
Albedo:  0,261
Absoluuttinen magnitudi:  13,3  ja 13,55
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,09 , 0,0912176  tai 0,09223067251409715
Inklinaatio:  3,92479 astetta tai 3,924554908332099 astetta
Keskianomalia:  98,10960 astetta tai 206,643327911508 astetta
Kiertoaika:  3,36 vuotta ja 1 227,325419183492 vuorokautta
Periapsis:  2,0393746 au ja 2,036493551830024 au
Apoapsis:  2,449 au ja 2,450314914083139 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2440735 au ja 2,243404231758464 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
3272 Tillandz on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty lääketieteen professori Elias Tillandzin mukaan.
Tillandzin likimääräinen läpimitta on 10 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,24 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 4 kuukautta.
3281 Maupertuis

| 3281 Maupertuis |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  24. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1938 DZ, 1961 TP, 1970 AP ja 1979 TV
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  5,482  km
Pyörähdysaika:  6,7295 h
Albedo:  0,489
Absoluuttinen magnitudi:  12,9  ja 13,01
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,10 , 0,0975235  tai 0,09807082099805640
Inklinaatio:  5,99039 astetta tai 5,982928265156642 astetta
Keskianomalia:  130,50282 astetta tai 207,105876360672 astetta
Kiertoaika:  3,6 vuotta ja 1 315,769500993184 vuorokautta
Periapsis:  2,1205658 au ja 2,119467182316197 au
Apoapsis:  2,579 au ja 2,58038560360111 au
Radan isoakselin puolikas:  2,3497185 au ja 2,349926392958654 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
3281 Maupertuis on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Löytö on tehty Turussa, ja se on nimetty  Suomessa 1700-luvulla vierailleen ranskalaisen tutkijan mukaan.
Maupertuis’n likimääräinen läpimitta on 13 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,35 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 7 kuukautta.
3-kinuklidinyylibentsilaatti

| 3-kinuklidinyylibentsilaatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1-atsabisyklo[2.2.2]oktan-3-yyli-2-hydroksi-2,2-difenyyliasetaatti
CAS-numero:  6581-06-2
PubChem CID:  23056
SMILES:  C1CN2CCC1C(C2)OC(=O)C(C3=CC=CC=C3)(C4=CC=CC=C4)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C21H23NO3
Moolimassa:  337,404 g/mol
Sulamispiste:  164–165 °C
Kiehumispiste:  322 °C
3-kinuklidinyylibentsilaatti eli BZ (C21H23NO3) on bentsiilihapon ja 3-kinuklidinolin muodostama estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää kemiallisena aseena. 3-kinuklidinyylibentsilaatti on kemiallisten aseiden kieltosopimuksen liitteen 2 alainen kemikaali.
Ominaisuudet ja valmistus

Huoneenlämpötilassa 3-kinuklidinyylibentsilaatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain hieman veteen, mutta paremmin happoliuoksiin ja moniin polaarisiin orgaanisiin liuottimiin. Kemikaali hydrolysoituu emäksisissä olosuhteissa bentsiilihapoksi ja 3-kinuklidinoliksi. 3-kinuklidinyylibentsilaatin vaikutukset muistuttavat atropiinin vaikutuksia, ja yhdiste on muskariinisten kolinergisten reseptorien antagonisti. Aineelle altistumisen vaikutukset alkavat ilmetä noin puolen tunnin kuluttua altistumisesta aineelle, ovat voimakkaimmillaan noin 4–10 tunnin jälkeen ja voivat kestää jopa neljä vuorokautta. Yhdiste läpäisee veri-aivoesteen. Myrkytyksen oireita ovat sekavuus, hämmentyneisyys, näkö- ja kuulohallusinaatiot, muisti- ja tarkkaavaisuusongelmat ja psykomotoristen toimintojen heikentyminen. Oireet heikentyvät noin 2–4 vuorokauden kuluessa ja kyvyt palaavat normaaleiksi. 3-kinuklidinyylibentsilaatti on optisesti aktiivinen molekyyli ja R-enantiomeeri sitoutuu S-enantiomeeria voimakkaammin muskariinisiin kolinergisiin reseptoreihin.
3-Kinuklidinyylibentsilaattia voidaan valmistaa metyylibentsilaatin ja 3-kinuklidinolin välisellä vaihtoesteröintireaktiolla.
330 Adalberta

| 330 Adalberta |
| --- | --- |
 A910 CB 
 Adalbertan rata (sinisellä) verrattuna Jupiterin ja kiviplaneettojen ratoihin (harmaalla ja valkoisella).
Löytäminen
Löytäjät:  Max Wolf
Löytöaika:  2. helmikuuta 1910
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,47 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,85 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,09 AU
Eksentrisyys:  0,252
Kiertoaika Auringon ympäri:  1417 päivää  3,88 vuotta
Inklinaatio:  6,75°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  8–19 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  12,6
330 Adalberta on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Max Wolf vuonna 1910. Adalbertan pikkuplaneettanumero on pienempi kuin monien aiemmin löytyneiden pikkuplaneettojen kuten 500 Selinur tai 673 Edda, sillä Wolf oli aluksi uskonut löytäneensä uuden pikkuplaneetan 1892 X 18. maaliskuuta vuonna 1892, jolle hän antoi nimen 330 Adalberta. Myöhemmin kuitenkin selvisi ettei sitä ollut olemassa ja Wolf käytti jo antamansa nimen ja numeron uudelleen vuonna 1910 löytämälleen pikkuplaneetalle A910 CB. Koska Adalbertan absoluuttinen magnitudi (H) on 12,6, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 8–19 kilometriä.
3,4-lutidiini

| 3,4-lutidiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  3,4-dimetyylipyridiini
CAS-numero:  583-58-4
PubChem CID:  11417
SMILES:  CC1=C(C=NC=C1)C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C7H9N
Moolimassa:  107,152 g/mol
Sulamispiste:  -10,6 °C
Kiehumispiste:  179,1 °C
Tiheys:  0,9534 g/cm3
Liukoisuus veteen:  52 g/l (20 °C)
3,4-lutidiini (C7H9N) eli 3,4-dimetyylipyridiini on pyridiinijohdannaisiin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä lähtöaineena.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa 3,4-lutidiini on väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen ja liukenee myös etanoliin, asetoniin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Aine on heikko emäs ja sen pKa-arvo on 6,46. 3,4-lutidiinin 4-asemissa olevan metyyliryhmän protonit ovat poikkeuksellisen happamia ja äärimmäisen voimakas emäs kykenee ottamaan protonin vastaan.
3,4-lutidiinia esiintyy kivihiilitervassa, josta sitä eristetään tislaamalla.
3,4-lutidiinista valmistetaan muun muassa kinkomeronihappoa ja lääkeaineita kuten pentatsosiinia.
272 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
Tapahtumia

Pyrrhoksen kenraali Milon luovutti roomalaisille Taraksen kaupungin Pyrrhoksen kuoleman jälkeen.
Kuolleita

Pyrrhos, hyökättyään Spartaan ja torjutuksi tultuaan, jatkoi Argokseen, jossa hän kuoli.
3. Etelä-Pohjanmaan reservipataljoona

1. Etelä-Pohjanmaan reservipataljoona oli länsiarmeijan Bergströmin ryhmän N:o 5 Etelä-Pohjanmaan rykmenttiin kuuluva joukko-osasto. Pataljoona koottiin Vaasan piirin miehistä ja se järjestettiin Kolhossa 23. maaliskuuta 1918 ja lähetettiin rintamalle 27. maaliskuuta 1918. Tässä vaiheessa pataljoona käsitti 419 miestä.
Komentaja: majuri E. Colliander
Joukko-osastot

1. komppania
Päällikkö: aliupseeri Erik Kamis
2. komppania
Päällikkö: aliupseeri Erik Nylund.
3. komppania
Päällikkö: aliupseeri G. Degestedt
Konekiväärikomppania
Päällikkö: aliupseeri Matti Aittoniemi
3,5-lutidiini

| 3,5-lutidiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  3,5-dimetyylipyridiini
CAS-numero:  591-22-0
PubChem CID:  11565
SMILES:  CC1=CC(=CN=C1)C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C7H9N
Moolimassa:  107,152 g/mol
Sulamispiste:  -6,6 °C
Kiehumispiste:  171,9 °C
Tiheys:  0,944 g/cm3
Liukoisuus veteen:  33 g/l (20 °C)
3,5-lutidiini (C7H9N) eli 3,5-dimetyylipyridiini on pyridiinijohdannaisiin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä lähtöaineena.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa 3,5-lutidiini on väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen ja liukenee myös asetoniin ja dietyylieetteriin.  Aine on heikko emäs ja sen pKa-arvo on 6,15.
3,5-lutidiinia esiintyy kivihiilitervassa, josta sitä eristetään tislaamalla. Synteettisesti yhdistettä valmistetaan propanaldehydin, formaldehydin ja ammoniakin välisellä reaktiolla.
3,5-lutidiinia käytetään dinikotiinihapon ja lääkeaineiden kuten omepratsolin valmistamiseen.
3381 Mikkola

| 3381 Mikkola> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  15. lokakuuta 1941
Muut nimet:  1941 UG, 1949 XG, 1974 HG ja 1977 BE
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  3,81  km
Albedo:  0,639
Absoluuttinen magnitudi:  13,2  ja 13,31
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,20 , 0,2065575  tai 0,2063711819225624
Inklinaatio:  4,21508 astetta tai 4,214070371895309 astetta
Keskianomalia:  43,40423 astetta tai 94,21911996055232 astetta
Kiertoaika:  3,84 vuotta ja 1 403,328153663956 vuorokautta
Periapsis:  1,9465443 au ja 1,946814790099784 au
Apoapsis:  2,960 au ja 2,959294327298283 au
Radan isoakselin puolikas:  2,4532895 au ja 2,453054558708697 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
3381 Mikkola on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tähtitieteilijä Seppo Mikkolan (s. 1947) mukaan.
Mikkolan likimääräinen läpimitta on 10 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,45 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 10 kuukautta.
303 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku eaa. · 300-luku eaa. · 200-luku eaa.
Vuosikymmenet: 400-luku eaa. · 390-luku eaa. · 380-luku eaa. · 370-luku eaa. · 360-luku eaa. · 350-luku eaa. · 340-luku eaa. · 330-luku eaa. · 320-luku eaa. · 310-luku eaa. · 300-luku eaa. · 290-luku eaa.
Vuodet: 400 eaa. · 399 eaa. · 398 eaa. · 397 eaa. · 396 eaa. · 395 eaa. · 394 eaa. · 393 eaa. · 392 eaa. · 391 eaa. · 390 eaa. · 389 eaa. · 388 eaa. · 387 eaa. · 386 eaa. · 385 eaa. · 384 eaa. · 383 eaa. · 382 eaa. · 381 eaa. · 380 eaa. · 379 eaa. · 378 eaa. · 377 eaa. · 376 eaa. · 375 eaa. · 374 eaa. · 373 eaa. · 372 eaa. · 371 eaa. · 370 eaa. · 369 eaa. · 368 eaa. · 367 eaa. · 366 eaa. · 365 eaa. · 364 eaa. · 363 eaa. · 362 eaa. · 361 eaa. · 360 eaa. · 359 eaa. · 358 eaa. · 357 eaa. · 356 eaa. · 355 eaa. · 354 eaa. · 353 eaa. · 352 eaa. · 351 eaa. · 350 eaa. · 349 eaa. · 348 eaa. · 347 eaa. · 346 eaa. · 345 eaa. · 344 eaa. · 343 eaa. · 342 eaa. · 341 eaa. · 340 eaa. · 339 eaa. · 338 eaa. · 337 eaa. · 336 eaa. · 335 eaa. · 334 eaa. · 333 eaa. · 332 eaa. · 331 eaa. · 330 eaa. · 329 eaa. · 328 eaa. · 327 eaa. · 326 eaa. · 325 eaa. · 324 eaa. · 323 eaa. · 322 eaa. · 321 eaa. · 320 eaa. · 319 eaa. · 318 eaa. · 317 eaa. · 316 eaa. · 315 eaa. · 314 eaa. · 313 eaa. · 312 eaa. · 311 eaa. · 310 eaa. · 309 eaa. · 308 eaa. · 307 eaa. · 306 eaa. · 305 eaa. · 304 eaa. · 303 eaa. · 302 eaa. · 301 eaa. · 300 eaa. · 299 eaa.
Tapahtumia

Demetrios joukkoineen valloittaa Peloponnesoksen. Sen seurauksena hänet valitaan Makedoniaa vastaan käytävän sodan johtajaksi Istmoksen kokouksessa.
35 Leukothea

| 35 Leukothea |
| --- | --- |
 Valokäyrämittausten avulla luotu kolmiulotteinen malli Leukotheasta.
Löytäminen
Löytäjät:  R. Luther
Löytöaika:  19. huhtikuuta 1855
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,99 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,31 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,67 AU
Eksentrisyys:  0,227
Kiertoaika Auringon ympäri:  1891 päivää  5,18 vuotta
Inklinaatio:  7,93°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  103 km
Pyörähdysaika:  31,89 h
Albedo:  0,066
Asteroidiluokka:  C
35 Leukothea (symboli: ) on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi R. Luther vuonna 1855. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Leukothea-jumalattaren mukaan. Leukothea on kooltaan melko suuri, sillä sen läpimitta on noin 103 kilometriä. Pikkuplaneetta pyörähtää akselinsa ympäri noin 31,89 tunnissa.
Asteroideja oli aluksi pidetty planeettoina, mutta kun yhä uusia rupesi löytymään nopeasti lisää vuodesta 1845 (Astraea löydettiin kyseisenä vuonna) lähtien, niin ne menettivät asemansa 1850–1860-luvulla. Vuonna 1851 J. F. Encke oli keksinyt ruveta merkitsemään asteroideja niiden vanhojen syblolien sijasta ympyröidyillä numeroilla, mutta siitäkin huolimatta Leukothealle ja muutamille muille vuoden 1851 jälkeen löydetyille asteroideille (esim. Bellona) luotiin omat symbolit. Leukothean symboli esittää entisaikaista majakkaa.
20. Waffen-SS:n krenatööridivisioona

| 20>  Waffen-SS:n krenatööridivisioona |
| --- | --- |
 20. Waffen-SS:n krenatööridivisioona
Toiminnassa:  24. tammikuuta 1944 – 8. toukokuuta 1945
Valtio:   Saksa
Puolustushaarat:   Waffen-SS
Aselajit:  Jalkaväki
Osa joukkoa:  pohjoinen armeijaryhmä keskustan armeijaryhmä
Koko:  divisioona (15 000 sotilasta)
Sodat ja taistelut:  Narvan taistelu Sinimäkien taistelu Kuurinmaan motti Veikselin ja Oderin taistelu
Komentajat
Tunnettuja komentajia:  Franz Augsberger
20. Waffen-SS:n krenatööridivisioona (1. virolainen) (saks. 20. Waffen-Grenadier-Division der SS (estnische Nr. 1)) oli virolaisista vapaaehtoisista koottu Waffen-SS:n divisioona, jonka runkona käytettiin virolaisista koottua virolainen 3. SS-vapaaehtoisprikaati (saks. 3. Estnischen SS-Freiwilligen Brigade). Virolaisista koottiin ensimmäinen saksalainen joukko-osasto 1942, vuosi sen jälkeen kun Saksa hyökkäyksessään Neuvostoliittoon oli ottanut haltuunsa Viron sosialistisen neuvostotasavallan alueen.
Perustaminen

Divisioona perustettiin pohjoisen armeijaryhmän selustassa joulukuussa 1943 käyttäen runkona virolaista 3. SS vapaaehtoisprikaatia ja Viron legioonaa, jotka olivat osallistuneet armeijaryhmän taisteluihin lokakuusta 1943 ja elokuusta 1942. Kaikkiaan divisioona vastaanotti 15 000 vapaaehtoista. Divisioonan virallinen perustamispäivä on 24. tammikuuta 1944.
Palvelus

Siirryttyään rintamalle alkuvuodesta 1944 divisioona osallistui vetäytymiseen Leningradin edustalta, Narvan taisteluun, Sinimäkien taisteluun sekä Kuurinmaan motista käytyihin taisteluihin. Syyskuun puolivälissä lupasi joukkojen vetäytyä Virosta toivoivat divisioonan miehet vapautuvansa Saksan riveistä, ja monet pakenivat siirtyen metsiin käymään sissisotaa etenevää puna-armeijaa vastaan.
Loput divisioonasta evakuoitiin Saksaan Neuhammerin harjoitusalueelle, missä se täydennettiin taisteluvahvuuteen. Divisioonaan kuului 11 000 virolaista ja 2 500 saksalaista, kun se lähetettiin itärintaman keskustan armeijaryhmään joulukuussa. Divisioona kärsi raskaita tappioita Veikselin ja Oderin taisteluissa, ja se joutui saarroksiin 17. maaliskuuta 1945 Oberglogaun-Falkenbergin-Friedbergin alueella Saksan XI armeijakunnan joukkojen mukana. Divisioona murtautui motista 19. maaliskuuta menettäen kaiken raskaan kalustonsa.
Divisioona jäänteet vetäytyivät Böömiin. Se joutui keskustan armeijaryhmän mukana Prahan itäpuolella Deutsch-Brodin mottiin, missä divisioona oli edelleen sodan päättyessä.
Joukkoyksiköt

45. SS:n vapaaehtoinen krenatöörirykmentti (1. virolainen)
46. SS:n vapaaehtoinen krenatöörirykmentti (2. virolainen)
47. SS:n vapaaehtoinen krenatöörirykmentti (3. virolainen)
20. SS:n vapaaehtoinen tykistörykmentti
20. SS:n divisioonan vapaaehtoinen tiedustelupataljoona
20. SS:n panssarijääkäripataljoona
20. SS:n vapaaehtoinen ilmatorjuntapatteristo
20. SS:n vapaaehtoinen pioneeripataljoona
20. SS:n vapaaehtoinen viestiosasto
20. SS:n vapaaehtoinen huoltoyksikkö
Komentajat

Divisioonankomentajina olivat Viron Legioonan komentajana 20. elokuuta 1942 aloittanut SS-Brigadeführer Franz Augsberger, joka kaatui 19. maaliskuuta 1945. Tämän jälkeen komentajina olivat 19. maaliskuuta 1945 Hans-Joachim Muetzelfeldt sekä vielä samana päivänä komentajana aloittanut SS-Brigadeführer Berthold Maack.
Populaarikulttuuri

1944 (elokuva)
Virolaiset SS-veteraanit tukijoineen juhlimassa Sinimäen taistelujen 65-vuotispäivää.
305 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku eaa. · 300-luku eaa. · 200-luku eaa.
Vuosikymmenet: 400-luku eaa. · 390-luku eaa. · 380-luku eaa. · 370-luku eaa. · 360-luku eaa. · 350-luku eaa. · 340-luku eaa. · 330-luku eaa. · 320-luku eaa. · 310-luku eaa. · 300-luku eaa. · 290-luku eaa.
Vuodet: 400 eaa. · 399 eaa. · 398 eaa. · 397 eaa. · 396 eaa. · 395 eaa. · 394 eaa. · 393 eaa. · 392 eaa. · 391 eaa. · 390 eaa. · 389 eaa. · 388 eaa. · 387 eaa. · 386 eaa. · 385 eaa. · 384 eaa. · 383 eaa. · 382 eaa. · 381 eaa. · 380 eaa. · 379 eaa. · 378 eaa. · 377 eaa. · 376 eaa. · 375 eaa. · 374 eaa. · 373 eaa. · 372 eaa. · 371 eaa. · 370 eaa. · 369 eaa. · 368 eaa. · 367 eaa. · 366 eaa. · 365 eaa. · 364 eaa. · 363 eaa. · 362 eaa. · 361 eaa. · 360 eaa. · 359 eaa. · 358 eaa. · 357 eaa. · 356 eaa. · 355 eaa. · 354 eaa. · 353 eaa. · 352 eaa. · 351 eaa. · 350 eaa. · 349 eaa. · 348 eaa. · 347 eaa. · 346 eaa. · 345 eaa. · 344 eaa. · 343 eaa. · 342 eaa. · 341 eaa. · 340 eaa. · 339 eaa. · 338 eaa. · 337 eaa. · 336 eaa. · 335 eaa. · 334 eaa. · 333 eaa. · 332 eaa. · 331 eaa. · 330 eaa. · 329 eaa. · 328 eaa. · 327 eaa. · 326 eaa. · 325 eaa. · 324 eaa. · 323 eaa. · 322 eaa. · 321 eaa. · 320 eaa. · 319 eaa. · 318 eaa. · 317 eaa. · 316 eaa. · 315 eaa. · 314 eaa. · 313 eaa. · 312 eaa. · 311 eaa. · 310 eaa. · 309 eaa. · 308 eaa. · 307 eaa. · 306 eaa. · 305 eaa. · 304 eaa. · 303 eaa. · 302 eaa. · 301 eaa. · 300 eaa. · 299 eaa.
Tapahtumia

Roomalaiset valloittavat samnialaisten pääkaupungin Bovianumin.
Seleukos myy Aleksanterin valtakunnan pohjoisintialaiset maakunnat, Belutsistanin ja Afganistanin Magadhan kuninkaalle Tsandraguptalle viidestäsadasta sotanorsusta.
20 × 138 mm B

20x138mmB patruuna
20 × 138 mm B on 20 mm patruuna jota käytettiin kevyissä panssari- ja ilmatorjunta-aseissa etenkin toisen maailmansodan aikaan. Patruuna oli käytössä etenkin Natsi-Saksan, Italian, Sveitsin ja Suomen armeijoissa. Patruunan kehitti sveitsiläinen Waffenfabrik Solothurn asetehdas ja se tunnetaan myös nimellä pitkä Solothurn erotuksena saman tehtaan 20x105 mm B lyhyt Solothurn -patruunasta.
Kuvaus

20 × 138 mm B-patruunassa ammuksen halkaisija on 20 mm, hylsyn pituus on 138 mm ja B on merkki vyökantahylsystä (engl. belted case) eli hylsyn tyvessä on paksunnos. Patruunan kehitti sveitsiläinen Waffenfabrik Solothurn, jonka saksalainen Rheinmetall osti vuonna 1929 kiertääkseen Versailles’n rauhassa Saksalta kiellettyjen ilmatorjunta-aseiden kehityksen. Patruunan kokonaispituus ammuksen ja hylsyn kanssa on 20 cm. Lähtönopeus aseesta ja ammuksesta riippuen on noin 800-900 m/s.
Tuotanto

20 x 138 mm B-patruunaa valmistettiin eri maissa ja eri tehtaissa runsain määrin etenkin toisen maailmansodan aikana mutta myös sen jälkeenkin. Eri käyttötarkoituksiin ja aseisiin tehtiin sirpale- ja panssarikranaatteja, valojuovalla tai ilman, mahdollisella sytytyspanoksella ja tasa- tai venekantaisilla ammuksilla. Etenkin ilmatorjuntaan tarkoitetuissa kranaateissa oli usein eri tyyppisiä itsetuhomekanismeja. Sota-aikana materiaalien säästämiseksi voitiin messinki- tai kuparoidusta teräksestä tehdyt hylsyt vaihtaa fosfatoituihin teräshylsyihin. Myös johtorenkaiden kupari voitiin vaihtaa raudaksi.
Tuotanto > Tuotanto Suomessa

Suomeen 20 x 138 B patruuna tuli juuri ennen Talvisotaa hankittujen saksalaisten 20 ItK 30 BSW ilmatorjuntatykkien myötä ja patruuna otettiin käyttöön myös Lahti L-39 panssarintorjuntakivääriin. Suomessa ryhdyttiin valmistamaan panssarikranaatteja vuoden 1940 alussa kun Tikkakoski Oy:ltä tilattiin 100 000 kpl ammuksia ja hylsyjä jotka ladattaisiin Valtion kivääritehtaalla. Ensimmäisen erän yhteydessä kuitenkin huomattiin että valmistettujen hylsyjen suu oli 0,1 mm liian tiukka joka johti liian suureen paineeseen. Hylsyt oli tehty vahvemmiksi kuin saksalaiset esikuvat ja valmistuneiden hylsyjen suut jouduttiin kalvamaan 0,05 mm ohuemmiksi ongelman ratkaisemiseksi. Koko 100 000 ammuksen tilaus saatiin valmiiksi 3.3.1941 mennessä. Osa ammuksista oli varustettu valojuovalla. Tikkakoskelta tilattiin 400 000 kpl lisää panssarivalojuovakranaatteja syksyllä 1940 jotka tehdas myös itse latasi. 1942 tuotanto vaihdettiin panssarikranaateista sirpalekranaatteihin, ensin Lahti L-39 panssaritorjuntakivääreihin tarkoittuihin "korsupatruunoihin" jotka oli tarkoitettu vihollisen pesäkkeitä vastaan panssarivaunujen tultua liian vahvasti panssaroiduiksi. Korsupatruunoita tehtiin yhteensä 212 000 kappaletta. 1944 ryhdyttiin valmistamaan ilmatorjuntaan tarkoitettuja sirpalekranaatteja mutta tästä tilauksesta vain osa ehdittiin tehdä ennen Moskovan välirauhaa. Lisäksi Suomessa tehtiin 10 000 ammuksen koe-erä fosforisytytyspatruunoita ja koulutuskäyttöön latausharjoituspatruunoita ilman ruutia tai räjähdysainetta.
Käyttö

20 x 138 mm B-patruunaa käytettiin seuraavissa aseissa:
Sveitsi
Solothurn S-18/1000 ja Solothurn S-18/1100 panssarintorjuntakiväärit
Saksa
2 cm Flak 30/38 ilmatorjuntatykit
2 cm KwK 30/38 panssarivaunukanuunat
Italia
Breda M35 ilmatorjuntatykki
Cannone-Mitragliera da 20/77 (Scotti) ilmatorjuntatykki
Suomi
Lahti L-39 panssarintorjuntakivääri
20 ITK 40 VKT ilmatorjuntatykki