stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tempe (Arizona)

| Tempe |
| --- | --- |


 Tempe
 Koordinaatit: 33°25′46″N, 111°56′35″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Arizona
Piirikunta:  Maricopa
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Mark Mitchell
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  103,42 km²
Väkiluku (2019):  195 805
 – Väestötiheys:  1893,3 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-7
 
 http://www.tempe.gov/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tempe on kaupunki Maricopan piirikunnassa Arizonassa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 arvion mukaan 195 805. Kaupungin pinta-ala on noin 103,4 neliökilometriä, ja väestöntiheys on 1 893 asukasta neliökilometriä kohden.
Väestö

Tempessa asui vuoden 2019 arvion mukaan 195 804 asukasta, ja vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan siellä asui 161 719 asukasta. Vuosina 2010–2019 kaupungin väkiluku kasvoi 21,0 prosenttia. Asukkaista 67,8 prosenttia on ihonväriltään valkoisia. Suurimpia vähemmistöryhmiä ovat aasialaiset (8,9 %) ja mustat (6,5 %). Alkuperäisasukkaita on 2,7 prosenttia. Talouksien mediaaniset vuositulot olivat vuosina 2014–2018 54 210 dollaria, kun ne olivat samaan aikaan Arizonassa 56 213 dollaria ja koko Yhdysvalloissa 60 293 dollaria. Tempen asukkaista 21,3 prosenttia asui köyhyysrajan alapuolella, kun vastaava luku oli Arizonassa 14,0 prosenttia ja Yhdysvalloissa 11,8 prosenttia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tempe (Arizona) Wikimedia Commonsissa
Tamano

| Tamano (玉野市) |
| --- | --- |
 Unon satama
 vaakuna
 Tamanon sijainti Okayaman prefektuurissa
 Tamano
 Koordinaatit: 34°29′19″N, 133°56′55″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūgoku (San’yō)
Prefektuuri:  Okayaman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  103,58 km²
Väkiluku (2016):  61 681
 – Väestötiheys:  595 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Quercus phillyraeoides
 – Kukka:  Atsalea
 – Kala:  Sebastes inermis
 
 www.city.tamano.lg.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tamano (jap. 玉野市, Tamano-shi) on satama- ja teollisuuskaupunki Japanin Chūgokun alueella Okayaman prefektuurissa. Kaupungissa on 61 681 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 103,58 neliökilometriä. Tamano sijaitsee prefektuurin eteläosassa Seton sisämeren rannalla Okayaman eteläpuolella. Kaupunkioikeudet Tamano sai vuonna 1940.
Ennen Honshūn ja Shikokun saaret toisiinsa yhdistävän Seton suursillan valmistumista Tamanossa sijaitseva Unon satama toimi Takamatsuun johtavan lauttayhteyden lähtöpisteenä ja siten merkittävänä porttina Shikokulle. Nykyäänkin Unosta on laivayhteys Takamatsuun ja esimerkiksi Naoshiman, Teshiman ja Shōdoshiman saarille. Alueen pääteollisuuden ala on laivanrakennus ja muu metalliteollisuus; kaupungissa toimii muun muassa Mitsui zōsenin telakka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tamano Wikimedia Commonsissa
Tamanon kaupungin kotisivut (japaniksi)
Tempelhof-Schöneberg

Tempelhof-Schöneberg korostettuna Berliinin kartalla
Tempelhof-Schönebergiin kuuluvat kaupunginosat
Tempelhof-Schöneberg on yksi Berliinin 12 hallintoalueesta (saks. Bezirk), joilla on oma, paikallisvaaleissa valittu hallintonsa ja rajoitettu itsemääräämisoikeus.
Se muodostettiin vuonna 2001 liittämällä yhteen silloiset hallintoalueet Tempelhof ja Schöneberg.
Vuoden 2016 kesäkuun lopussa Tempelhof-Schönebergin asukasluku oli 345 024. Sen pinta-ala on 53,1 neliökilometriä ja asukastiheys 6 499 as./km².
Alueen hallinto on sijoitettu Schönebergin raatihuoneeseen. Alueella sijaitsee myös Tempelhofin lentoasema.
Tempelhof-Schönebergiin kuuluvat kaupunginosat (Ortsteil)

Tempelhof
Schöneberg
Friedenau
Lichtenrade
Mariendorf
Marienfelde
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto Berliinin kaupunki. (saksaksi)
Berliinin hallintoalueet
Charlottenburg-Wilmersdorf
Friedrichshain-Kreuzberg
Lichtenberg
Marzahn-Hellersdorf
Mitte
Neukölln
Pankow
Reinickendorf
Spandau
Steglitz-Zehlendorf
Tempelhof-Schöneberg
Treptow-Köpenick
Taape tähtenä

| Taape tähtenä |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Armand Lohikoski
Käsikirjoittaja:  Reino Helismaa
Tuottaja:  Anelma Vuorio
Säveltäjä:  George de Godzinsky
Kuvaaja:  Esko Töyri
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Armand Lohikoski Esko Töyri
Pääosat:  Tuija Halonen Tarmo Manni Matti Aulos Leo Jokela
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Mainoselokuva Oy
Ensi-ilta:  1962
Kesto:  70 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Taape tähtenä on Armand Lohikosken ohjaama elokuva vuodelta 1962. Elokuva toisintaa Teuvo Tulion ohjaamaa, päätähden oikkujen vuoksi puolituntiseksi jäänyttä elokuvaa Se alkoi omenasta, joka kertoo Tabe Slioorin kohuelämästä. Tuija Halonen nousee tässä jatkopalassa Taabeksi ja diivaksi. Taustoja tuntematta elokuvasta ei välttämättä saa paljon irti, mutta suomalaisesta julkkishistoriasta kiinnostuneelle se kertoo yhdestä vaiheesta.
Aikalaiskritiikissä elokuva sai murska-arviot: ”– – jälleen on saavutettu suomalaisen elokuvan uusi nollaraja”. Myöhemmässä Helsingin Sanomien kritiikissä Arto Pajukallio toteaa, että Taape tähtenä elokuva on paitsi löyhämoraalista draamaa, myös tuottajan julkean kostonhimoinen satiiri Slioorista, jonka oikkujen vuoksi edellinen yritys meni myttyyn. Tuija Halonen loistaa diivana koko rahan edestä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tuija Halonen  | … |  scripti, Taape   |
|  Tarmo Manni  | … |  näyttelijä, ”Persilian prinssi Ahmed”   |
|  Matti Aulos  | … |  näyttelijä,”Alarik”   |
|  Leo Jokela  | … |  Kallu, näyttelijä   |
|  Ossi Elstelä  | … |  ohjaaja   |
|  Sakari Jurkka  | … |  tuottaja   |
|  Veikko Linna  | … |  järjestäjä Puhakka   |
|  Tauno Söder  | … |  lakimies   |
|  Toimi Kiviharju  | … |  kuvaaja   |
|  Armas Jokio  | … |  lavastaja   |
|  Paavo Kuoppala  | … |  kulissimies Romppanen   |
|  Kerttu Salmi  | … |  Sanni   |
|  Irja Rannikko  | … |  näyttelijä, ”Edla, Alarikin vaimo”   |
|  Spede Pasanen  | … |  Jöns, henkivartija   |
Aiheesta muualla

Taape tähtenä Elonet.
Terttu Sarkkinen

Terttu Sarkkinen
Marja Terttu Merihaara (o.s. Sarkkinen; 13. elokuuta 1931 Saloinen – 23. heinäkuuta 2023 Oulu) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja keihäänheittäjä, joka voitti Kalevan kisoissa 1953 Suomen mestaruuden tuloksella 41,64. Lisäksi hän voitti kaksi hopeaa Kalevan kisoista vuosina 1950 ja 1955. Hän edusti Saloisten Reipasta ja Oulun Pyrintöä. Hänen ennätyksensä oli 43,96. Merihaara voitti silloisella nimellään Terttu Sarkkinen Suomi–Ruotsi maaottelussa vuonna 1953 keihäänheiton tuloksella 42,97.
Merihaara kävi Raahen opettajaseminaarin, josta valmistui vuonna 1956. Hän oli sen jälkeen neljä vuotta Yppärin kyläkoulun opettajana ja tuli sitten kotikuntaansa Saloisiin ja toimi Saloisten alueen kouluilla koko työelämänsä, viimeiset vuodet Haapajoen koululla.
Taksi (televisio-ohjelma)

| Taksi |
| --- | --- |

Kestoaika:  30 minuuttia
Pääosissa:  Eva Pieti Kassu Jande Joonas Teppo Mummi Santeri Jarmo Koski
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Jim
Esitetty:  17. syyskuuta 2012 – 22. marraskuuta 2012
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  37
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Aito Media
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Taksi on suomalainen tositelevisio-ohjelma, jossa seurataan jokaisessa jaksossa kahdeksan tavallisen taksikuskin kyydittämiä asiakkaita viikonloppuöisin. Taksikuskeina toimii Eva, Pieti, Kassu, Jande, Joonas, Teppo, Mummi ja Santeri. Ohjelman kertojana toimii Salatut elämät -sarjasta tuttu näyttelijä Jarmo Koski. Ensimmäinen jakso esitettiin Jim-kanavalla 17. syyskuuta 2012, ja asiakkaana nähtiin strippari Irina Tundra.
Jaksot

| Jakso | Nimi | Taksikuskit | Ensiesitys |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Päin punaisia | Eva ja Pieti | 17. syyskuuta 2012 |
| 2 | Taiteiden yök | Santeri ja Kassu | 18. syyskuuta 2012 |
| 3 | Keksityöläinen | Mummi ja Teppo | 19. syyskuuta 2012 |
| 4 | MM11-erikoisjakso | Kassu ja Jande | 20. syyskuuta 2012 |
| 5 | Tangolaulua taksissa | Kassu ja Mummi | 24. syyskuuta 2012 |
| 6 | Kineettinen sydän | Eva ja Teppo | 25. syyskuuta 2012 |
| 7 | Aggressiivisuusgeeni iskee | Santeri ja Joonas | 26. syyskuuta 2012 |
| 8 | Tarinoita Kalliosta | Kassu ja Jani | 27. syyskuuta 2012 |
| 9 | Tulevaisuuden toivot | Jani ja Teppo | 1. lokakuuta 2012 |
| 10 | Poronsäilyketippi | Santeri ja Pieti | 2. lokakuuta 2012 |
| 11 | Väärinkäsityksiä | Eva ja Kassu | 3. lokakuuta 2012 |
| 12 | Merirosvoja ohoi! | Mummi ja Jani | 4. lokakuuta 2012 |
| 13 | Politiikkaa | Eva ja Pieti | 8. lokakuuta 2012 |
| 14 | Yölintuja | Teppo ja Mummi | 9. lokakuuta 2012 |
| 15 | Tyttöystävä kyydissä | Joonas ja Jande | 10. lokakuuta 2012 |
| 16 | Musiikkivideotähdet kyydissä | Kassu ja Pieti | 11. lokakuuta 2012 |
| 17 | Hevosjuttuja | Santeri ja Kassu | 15. lokakuuta 2012 |
| 18 | Lautapelimysteeri | Jani ja Mummi | 16. lokakuuta 2012 |
| 19 | Kaljakelluntaa | Pieti ja Jande | 17. lokakuuta 2012 |
| 20 | Koodikieltä | Eva ja Kassu | 18. lokakuuta 2012 |
| 21 | Romantiikkaa ilmassa | Kassu | 22. lokakuuta 2012 |
| 23 | Huonojen vitsien ilta | Mummi ja Santeri | 23. lokakuuta 2012 |
| 24 | Matka Jakomäkeen | Pieti ja Eva | 24. lokakuuta 2012 |
| 25 | Intialainen hikka | Kassu ja Joonas | 25. lokakuuta 2012 |
| 26 | Salaliitto | Kassu ja Teppo | 29. lokakuuta 2012 |
| 27 | Maailmanloppu | Joonas ja Kassu | 30. lokakuuta 2012 |
| 28 | Mr. Finland -kisat | Teppo ja Mummi | 31. lokakuuta 2012 |
| 29 | Soturiprinsessa iskee | Kassu ja Pieti | 1. marraskuuta 2012 |
| 30 | Ensitreffien huumaa | Teppo ja Pieti | 12. marraskuuta 2012 |
| 31 | Kimppakyytiläisiä | Joonas ja Kassu | 13. marraskuuta 2012 |
| 32 | Veteraanihuumoria | Mummi ja Jani | 14. marraskuuta 2012 |
| 33 | Hääjuttuja | Jande | 15. marraskuuta 2012 |
| 34 | Karhuryhmä iskee | Jani ja Santeri | 19. marraskuuta 2012 |
| 35 | American Idol | Eva ja Joonas | 20. marraskuuta 2012 |
| 36 | Kohtalokkaita kyytejä | Mummi ja Teppo | 21. marraskuuta 2012 |
| 37 | Hankalia asiakkaita | Jande ja Pieti | 22. marraskuuta 2012 |
Aiheesta muualla

Taksi Telsuoppaassa
Tempe (täsmennyssivu)

Tempe voi viitata seuraaviin asioihin:
Maantiede

Témpi eli Tempe, sola Kreikassa.
Tempe, kaupunki Arizonassa.
Tempe, Sydneyn esikaupunkialue Australiassa.
Tempe, järvi Indonesiassa.
Ravinto

tempe, ruoka-aine
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tempe”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Völklingen

| Völklingen |
| --- | --- |
 Völklingenin rautaruukki
 vaakuna
 Völklingen
 Koordinaatit: 49°15′00″N, 06°50′00″E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Saarland
Hallintopiiri:  Saarbrücken
Hallinto:  
 – Pormestari:  Klaus Lorig
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  67,06 km²
Korkeus:  182–328 m
Väkiluku (2006):  40 561
 – Väestötiheys:  604,8 as./km²
 
 www.voelklingen.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Völklingen on kaupunki Saarlandin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee lähellä Ranskan rajaa Saarjoen varrella noin 10 kilometriä länteen osavaltion pääkaupungista Saarbrückenistä. Kaupungissa on 40 561 (30. kesäkuuta 2006) asukasta.
Historia

Völklingen mainittiin ensimmäisen kerran historian kirjoituksissa vuonna 822 nimellä Fulcolingas, ja se oli seuraavien vuosisatojen ajan lähinnä maaseutukeskus. Rauta- ja hiililöydökset aloittivat varhaisen teollistumisen. Saksan vanhin rautasulattamo perustettiin nykyiseen Gaislauternin kaupunginosaan vuonna 1572, ja vuonna 1616 sinne perustettiin ensimmäinen lasitehdas.
Kolmikymmenvuotisen sodan aikana Völklingenin asukasluku väheni melkein 84 prosentilla. Vuonna 1797 Campo Formion rauhassa koko Reinin vasemmanpuoleinen alue Völklingen mukana luovutettiin Ranskalle. Waterloon taistelun jälkeen 1815 Völklingen siirtyi Preussin hallintaan.
Vuonna 1873 Völklingenissä perustettiin rautaruukki, joka oli merkittävässä roolissa alueen kehittymisellä. Rautaruukki listattiin vuonna 1994 Unescon maailmanperintöluetteloon. Valinnan perusteluissa mainitaan, että Vöklingenin rautaruukissa sovellettiin ensimmäisenä maailmassa monia harkkoraudan valmistamisessa tarvittavia keksintöjä ja menetelmiä, joten se on loistava esimerkki 1800-luvun ja 1900-luvun alun harkkorautatehtaista. Rautaruukki (saks. Völklinger Hütte) kuuluu Euroopan teollisen perinteen reittiin.
Kuvagalleria

Pyhän Eligiuksen kirkko
Vanha rautaruukki
Rautaruukin käsityöläisten kuja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Völklingen Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut (saksaksi)
Völklingenin rautaruukki Unescon sivuilla (englanniksi) (ranskaksi)
Unescon maailmanperintökohteet Saksassa
Aachenin tuomiokirkko
Alppien paalutalot
Augustusburg ja Falkenlust
Bamberg
Bauhaus-kohteet Weimarissa ja Dessaussa
Bayreuthin oopperatalo
Bergpark Wilhelmshöhe
Berliinin modernistiset asuinalueet
Corveyn luostari
Darmstädter Künstlerkolonie Mathildenhöhe
Dessau-Wörlitzin puutarha
Fagus-Werk
Hedeby ja Danevirke
Hildesheimin tuomiokirkko ja Mikaelinkirkko
Karpaattien ja Saksan pyökkimetsät
Kaupungintalo ja Rolandin patsas Bremenin torilla
Keski-Reinin laakson yläosa
Kölnin tuomiokirkko
Le Corbusierin arkkitehtoniset työt
Lorschin luostari
Luther-muistomerkit Eislebenissä ja Wittenbergissä
Lyypekki
Maulbronnin luostari
Messelin kaivoksen fossiilialue
Museumsinsel Berliinissä
Muskaunpuisto (jaettu Puolan kanssa)
Naumburgin katedraali
Quedlinburg
Rammelsbergin kaivokset, Goslar ja Ylä-Harzin vesihuoltojärjestelmä
Regensburg
Reichenaun luostarisaari
Roomalaiset monumentit, tuomiokirkko ja Liebfrauen-kirkko Trierissä
Rooman rajalinjat (jaettu Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa)
Sanssouci, Neues Palais, Charlottenburgin linna
Speicherstadt ja Kontorhausviertel Hampurissa
Speyerin tuomiokirkko
Stralsund ja Wismar
Vattimeri (jaettu Alankomaiden ja Tanskan kanssa)
Völklingenin rautaruukki
Wartburgin linna
Weimar
Wiesin pyhiinvaelluskirkko
Würzburgin linna
Zollvereinin hiilikaivokset Essenissä
Waysted

Waysted oli brittiläinen hard rock -yhtye, jonka perustivat entinen UFOn basisti Pete Way ja skotlantilainen solisti Fin Muir vuonna 1982. Yhtye julkaisi neljä studioalbumia ennen kuin hajosi vuonna 1987. Yhtye teki paluun vuonna 2003, ja oli toiminnassa Pete Wayn kuolemaan vuoteen 2020 asti.
Yhtyeen albumit Vices ja Waysted ylsivät Britannian albumilistalle, Vices parhaimmillaan sijalle 78. ja Waysted parhaimmillaan sijalle 73.
Diskografia > Studioalbumit

Vices (1983)
Waysted (1984)
The Good the Bad the Waysted (1985)
Save Your Prayers (1986)
Wilderness of Mirrors (2000)
Back from the Dead (2004)
The Harsh Reality (2007)
Totally Waysted (2008)
Diskografia > Livealbumit

You Won’t Get Out Alive (2000)
Boot from the Dead (2005)
Organised Live Chaos (2006)
Jäsenet

Pete Way – bassokitara (1982–1987, 2003–2020)
Fin Muir – laulu (1982–1985, 2003–2020)
Chris George – kitara (2004–2020)
Paul Haslin – rummut (2003–2020)
Nacho Jase – kitara (2007–2020)
Jäsenet > Entiset jäsenet

Neil Wilkinson – kitara (2007)
Danny Vaughn – laulu, tamburiini (1985–1987)
Johnny Dee – rummut (1985–1987)
Jimmy DiLella – kosketinsoittimet, kitara (1985–1987)
Paul Raymond – kosketinsoittimet, kitara (1982–1984)
Ron E. Kayfield – kitara (1982–1983)
Frank Noon – rummut (1982–1984)
Barry Bennedetta – kitara (1983)
Decca Wade – rummut (1984)
Neil Shepard – kitara (1984)
Andy Parker – rummut (1984–1985)
Paul Chapman – kitara (1984–1987; 2003–2004)
Phil Taylor – rummut (1985)
Jerry Shirley – rummut (1985)
Martin Chaisson – kitara (1987)
Eric Gamens – kitara (1987)
Jon Deverill – laulu (1987)
Aiheesta muualla

Yhtyeen MySpace -sivu
Yhtyeen Facebook -sivu
Tallis Scholars

The Tallis Scholars on brittiläinen kuoro, joka tunnetaan varsinkin renessanssin ajan hengellisen musiikin teosten tulkinnoistaan. Ryhmän perusti vuonna 1973 sen johtaja Peter Phillips. Tallis Scholars on esiintynyt eri puolilla maailmaa ja julkaissut lukuisia levytyksiä. Levy-yhtiö Gimell Records perustettiin vuonna 1981 sen toimintaa varten.
Kuoro on saanut useita palkintoja, ja sen perustaja Phillips on vuodesta 2005 lähtien ollut Ranskan Ordre des Arts et des Lettres’n Chevalier.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Gimell-levy-yhtiön viralliset sivut (englanniksi)
Tchirozérine

| Tchirozérine |
| --- | --- |
 Tchirozérine
 Koordinaatit: 17°6′19.3″N, 7°49′41.16″E 
Valtio:  Niger
Alue:  Agadez
Departementti:  Tchirozérine
Väkiluku (2001):  10 032
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tchirozérine on kaupunki Tchirozérinen departementissa Agadezin alueella Nigerissä.
Kaupungissa oli vuonna 2001 10 032 asukasta, joista naisia oli 5 027 ja miehiä 5 005. Vuonna 1988 Tchirozérinen väkiluku oli 5 523.
Tchirozérinen läheisyydessä hiilikaivoksen luona sijaitsee Société Nigérienne de Charbon d'Anou Ararenin (SONICHAR) kaksi 16 megawatin lämpövoimalaitosyksikköä. Yksiköt käyttävät polttoaineenaan hiiltä. Yksikköjen tuottamaa energiaa johdetaan Agadezin kaupunkiin ja sen lähialueille. Lisäksi Nigerin uraanikaivokset käyttävät voimalaitosyksikköjen energiaa.
Tbilisin valtionyliopisto

| Ivane Džavakhišvilin Tbilisin valtionyliopisto> ივანე ჯავახიშვილის სახელობის თბილისის სახელმწიფო უნივერსიტეტი |
| --- | --- |
 Yliopiston logo
 engl. Ivane Javakhishvili Tbilisi State University 
Tyyppi:  julkinen
Rehtori:  Džaba Samušia
Henkilökunta:  n. 2 000
Opiskelijoita:  n. 22 000
Sijainti:   Tbilisi,  Georgia
Sivusto:  https://www.tsu.ge
Tbilisin valtionyliopisto, virallisesti Ivane Džavakhišvilin Tbilisin valtionyliopisto (georg. ივანე ჯავახიშვილის სახელობის თბილისის სახელმწიფო უნივერსიტეტი, Ivane Javakhishvilis sakhelobis Tbilisis sakhelmts'ipo universit'et'i), on georgialainen yliopisto. Se on perustettu vuonna 1918, mikä tekee siitä Kaukasian vanhimman julkisen yliopiston.
Opiskelijoita yliopistossa on noin 22 000 ja henkilökuntaa noin 2 000 henkilöä. Yliopistolla ei ole keskuskampusta, vaan sen käytössä olevat rakennukset sijaitsevat ympäri pääkaupunkia.
Hallinnollisesti yliopisto jakautuu seitsemään tiedekuntaan:
Luonnontieteellinen tiedekunta
Humanistinen tiedekunta
Yhteiskuntatieteellinen tiedekunta
Psykologian ja pedagokiikan tiedekunta
Taloustieteellinen tiedekunta
Lääketieteellinen tiedekunta
Oikeustieteellinen tiedekunta
Vuonna 2022 yliopiston rehtoriksi valittiin Džaba Samušia.
Théâtre du Châtelet

Théâtre du Châtelet
Rakennuksen sivu Seinejoen yli nähtynä.
Théâtre du Châtelet eli Châtelet-teatteri on teatteri sekä ooppera- ja konserttitalo Pariisissa 1. arrondissementin alueella. Se sijaitsee place du Châtelet -aukion varrella Seinejoen pohjoisrannalla.
Théâtre du Châtelet’n rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Gabriel Davioud ja se rakennettiin vuosina 1860–1862 keisarillisen teatterin (théâtre impérial) käyttöön. Vastapäätä Châtelet-aukion toiselle laidalle rakennettiin samoihin aikoihin kaupunginteatteri Théâtre de la Ville, joka on myös Davioudin suunnittelema. Kahden teatterin rakentaminen symmetrisesti aukion vastakkaisille puolille oli osa paroni Haussmannin kaupunkiuudistusta Pariisissa. Vuodesta 1979 Théâtre du Châtelet on kuulunut Pariisin kaupungille.
Igor Stravinskyn Petruška-baletin kantaesitys oli Théâtre du Châtelet’ssa vuonna 1911. Vuodesta 1929 alkaen teatteri keskittyi pitkäksi aikaa operetteihin. Lontoolainen Philharmonia-orkesteri toimi teatterin vakio-orkesterina 1990-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Théâtre du Châtelet Wikimedia Commonsissa
Théâtre du Châtelet’n kotisivu (ranskaksi)
Théâtre du Châtelet (englanniksi) Pariisin virallinen matkailusivusto
Tallinna–Paldiski-rata

Tallinna–Paldiski-rata (vir. Tallinna–Paldiski raudtee) on Viron rataverkkoon kuuluva rataosuus. Se valmistui vuonna 1870 ja on alkuaan osa Paldiskista, Tallinnan ja Narvan kautta Pietariin kulkevaa rautatietä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tallinna–Paldiski-rata Wikimedia Commonsissa
Teräskirjohapero

| Teräskirjohapero |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycetina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Russulales
Heimo::  Haperot ja rouskut Russulaceae
Suku::  Haperot Russula
Laji::  grisea
Kaksiosainen nimi
 Russula grisea  Fr. ss. Gillet 
 Teräskirjohaperon levinneisyysalue
Katso myös
   Teräskirjohapero Wikispeciesissä   Teräskirjohapero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teräskirjohapero (Russula grisea) on vihreänharmaa haperolaji. Lajin kuvasi ensimmäiseksi August Johann Georg Karl Batsch. Se on Suomessa elinvoimainen (LC).
Käännös suomeksi
Tallipiha

Tallipihan rakennuksia.
Tallipiha on entinen ratsuhevosten ja vaunujen toimipaikaksi rakennettu puutalomiljöö, joka sijaitsee Tampereella entisellä Finlaysonin tehdasalueella osoitteessa Kuninkaankatu 4. Nykyisin se toimii ympärivuotisena ostos- ja tapahtumapaikkana.
Tallipiha rakennettiin 1800-luvulla. Sen rakennukset ovat runsaasti koristeltuja edustaen 1800-luvun loppuvaiheen kansallisromantiikkaa sekä venäläis-karjalaista arkkitehtuuria. Tallipihalla sijaitsivat Nottbeckin suvun hevostallit, ja lisäksi siellä oli talousrakennuksia ja palvelusväen, kuten hevosten hoitajien ja kuskien, asuntoja. Korttelista tuli tehtaan kuorma-ajureiden tukikohta 1900-luvun alkuvuosina, kun Nottbeckit eivät enää asuneet viereisessä Finlaysonin palatsissa. Tällöin tallipihaa alettiin kutsua Ajurikortteliksi. Tallipihan rakennuksissa asuttiin 1960-luvulle saakka. Alue pääsi pahasti rappeutumaan ennen kuin kaupunki lunasti sen vuonna 1995. Tallipiha kunnostettiin 1990-luvun lopussa matkailukohteeksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tallipiha Wikimedia Commonsissa
Tallipihan kotisivut
Tchibanga

| Tchibanga |
| --- | --- |
 vaakuna
 Tchibanga
 Koordinaatit: 2°56′S, 10°59′E 
Valtio:  Gabon
Maakunta:  Nyanga
Departementti:  
Väkiluku (2013):  30 042
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tchibanga on eteläisessä Gabonissa sijaitsevan Nyangan provinssin pääkaupunki. Kaupungissa oli noin 30 000 asukasta vuoden 2013 väestönlaskennassa, ja sen väkiluku on kasvanut nopeasti: vuonna 2003 asukkaita oli noin 15 000, mutta myös huomattava määrä Kongon tasavallasta tulleita pakolaisia. Kaupunki sijaitsee Nyanga-joen rannikolla ja lähellä Ivelan putouksia. Kaupungissa on lentokenttä.
Tallinna–Mõisaküla-rata

Tallinna–Mõisaküla-rata (vir. Tallinna–Mõisaküla raudtee) oli Viron rataverkkoon kuuluva rautatie, joka kulki Tallinnasta Lellen ja Pärnun kautta Mõisakülaan Latvian pohjoisrajalle.
Rata oli kokonaisuudessaan käytössä vuoteen 2000, jolloin Pärnu–Mõisaküla-radan liikenne päättyi. Vuoteen 2018 asti junat kulkivat Pärnuun asti. Sen jälkeen käytössä on ollut vain Tallinna–Lelle-osuus, jota käyttävät Tallinnan ja Viljandin välillä kulkevat junat.
Rataosat

Rata koostuu kolmesta osasta.
Tallinna–Lelle-rautatie rakennettiin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa osana kapearaiteista Tallinna–Viljandi-rataa. Rautatie otettiin virallisesti käyttöön elokuussa 1901. Rata muutettiin leveäraiteiseksi useassa vaiheessa 1960- ja 1970-luvuilla. Rataosan pituus on 71,9 kilometriä.
Lelle–Pärnu-rautatie rakennettiin alun perin kapearaiteiseksi ja otettiin käyttöön vuonna 1928. Rata muutettiin leveäraiteiseksi vuosina 1971–1976. Rataosan pituus on 69,5 kilometriä. Rata oli sähköistämätön. Liikenne rataosalla päättyi joulukuussa 2018.
Pärnu–Mõisaküla-rautatie oli alun perin kapearaiteinen rata, joka otettiin käyttöön vuonna 1896. Rata muutettiin leveäraiteiseksi vuosina 1975–1981. Rataosan pituus on 48,6 kilometriä. Rataa käyttivät Riikaan kulkevat junat vuoteen 1992 asti. Liikenne rataosalla päättyi lopullisesti vuonna 2000.