stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harto Pasonen

Harto Pasonen (s. 6. kesäkuuta 1972) on suomalainen kirjankustantaja. Hänelle on myönnetty vuonna 2001 sarjakuvaneuvoksen arvo ansioistaan sarjakuvakustantajana. Hän on Arktinen Banaani -kustantamon sekä sen taustalla olevan Goodseller Finland Oy:n toimitusjohtaja.
Tradenomiksi opiskellut Pasonen ryhtyi sarjakuvakustantajaksi kiertäessään Suomea markkinoimassa Alpha-sarjakuvalehteään, joka ei kuitenkaan menestynyt. 1990-luvulla hän alkoi toimia ammattimaisena sarjakuvan kustantajana ja välittäjänä. Hän loi sarjakuvien välitys- ja jälleenmyyntiverkoston ja alkoi julkaista suomalaisten sarjakuvantekijöiden albumeja. Parhaimmillaan merkittävä osa uusista kotimaisista albumeista on ollut Pasosen kustantamia.
Vuosina 2006–2012 Pasosen julkaisemana ilmestyi myös Kirjain-kirjallisuuslehteä.
Kulkutarina

Kulkutarina eli kiertotarina tarkoittaa kertomuksen aihetta, joka on levinnyt laajalle, mutta jonka alkuperä on usein jäänyt hämärän peittoon. Kulkutarinoita on ollut jo muinaisaikoina, ja niitä on edelleen.
Monet keskiajan eurooppalaiset legendat kantoivat aineksia, jotka olivat selvästi sukua toisilleen. Kuitenkin nämä ainekset sijoitettiin eri legendoissa eri paikkoihin ja yhdistettiin eri henkilöihin, jotka olivat kertomuksen kertojalle tuttuja joko paikallisesta mytologiasta tai todellisuudesta. Esimerkiksi yksi laajalti Eurooppaan levinnyt taruaihe oli myytti kolmesta alkuasuttajasta.
Nykyaikaisista kaupunkitarinoista monet ovat kulkutarinoita.
Kristinehamn–Mora-rata

Kristinehamn–Mora-rata on Ruotsin rataverkkoon kuuluvan Inlandsbanan-radan eteläinen osuus. Rataosan pituus on 220 kilometriä, se on yksiraiteinen ja sähköistämätön, eikä sillä ole kauko-ohjausta tai kulunvalvontaa.
Alun perin rataosan rakensivat kaksi yksityistä rautatieyhtiötä. Linjan vanhin osuus on Kristinehamnista Persbergiin johtava osuus, jonka rakensi Östra Värmlands Järnväg (ÖWJ). Sen rakentaminen aloitettiin 1873, ja kokonaisuudessaan se avattiin liikenteelle 1. joulukuuta 1876.
Vuonna 1887 Mora Vänerns Järnvägsaktiebolag (MVJ) haki lupaa rakentaa rautatieyhteyden ÖWJ:n pääteasemalta Persbergistä Moraan sekä sivuradan Brintbodarnesta Malungiin. Persbergin ja Moran välinen osuus avattiin liikenteelle kolmessa osassa, joista viimeinen avattiin 1. marraskuuta 1891.
Korkkijalka

Korkkijalka oli suomalainen irlantilaista musiikkia soittava yhtye. Se syntyi Shandrum nimisenä vuonna 1982. Vuonna 1984 Kari Reimanin johtama yhtye esiintyi Helsingissä irlantilaisen Brendan Behanin näytelmässä Richard's Corkleg. Hi-Hat -levy-yhtiö halusi julkaista näytelmän musiikin levyllä, mutta vaati yhtyeen nimen suomentamista. Pian tämän jälkeen yhtyeen laulajaksi tuli dublinilainen arkkitehtiopiskelija Harry Bent.
Yhtyeessä ovat soittaneet myös muun muassa Petri Hakala ja Kurt Lindblad. Se on julkaissut kolme albumia ja tehnyt yhteistyötä Pertti Neumannin kanssa.
Alkuperäisimmässä kokoonpanossa Korkkijalka esiintyi Kaustisen Kansanmusiikkifestivaaleilla nimellä Vakkilainen, Vakkilainen and Friends. Kokoonpanona oli Vakkilaisen veljesten (Ari ja Timo) (viulu, kitara) lisäksi Kari Reiman (tambura) ja Christian Nilson (tinapillit ja bodhran). Tuolloin Kari Reimanin pääinstrumentti oli viulusta poiketen Bulgariasta hankittu tambura.
Intimiteatteri (ohjaaja Kurt Nuotio) otti yhteyttä Christian Nilsoniin tiedustellakseen voisiko löytyä yhtyettä esittämään elävää musiikkia suunnitteilla olevaan Brendan Behanin näytelmään "Richardin korkkijalka". Tällöin ensimmäinen versio Korkkijalasta näki päivänvalon. Ari Vakkilainen ei voinut osallistua projektiin perhesyiden takia. Kari Reiman siirtyi banjosta ja tamburasta viuluun.
Kun teatteriura oli Korkkijalalta päättynyt, yhtye jatkoi esiintymisiä erilaisissa folk/country-tilaisuuksissa. Helsinkiläinen panimo lanseerasi irlantilaistyyppisen oluen, jonka markkinointiin yhtye kiinnitettiin varsin pikaisesti, TV-mainontaa myöten[lähde? ].  Samaan aikaan yhtye jatkoi esiintymisiä Helsingissä varsinkin O'Malley's-pubissa. Näiden cèilidh-sessioiden seurauksena Korkkijalka sai uuden kitaristin, Markku Laurenin, sekä aidon irlantilaisen laulajan, Harry Bentin. Tämä kehittyi kokoonpanoksi, jolla Korkkijalka loi varsinaisen maineensa: Kari Reiman (viulu. mandola, laulu), Timo Vakkilainen (kitara, banjo, laulu), Christian Nilson (tinapilli, bodhran, laulu, säkkipilli), Markku Lauren (kitara, cittern, laulu), Harry Bent (laulu, lusikat, bodhran).
Myöhemmistä kokoonpanoista mainittakoon myöhemmät jäsenet Kalle Jämsen (kitara, mandoliini), Kurt Lindblad (tinapilli, huilu) - Kurt liittyi Korkkijalkaan Christian Nilsonin lopetettua perhesyiden vuoksi - sekä mandoliinivirtuoosi Petri Hakala.
Korkkijalka esiintyi Kaustisella 45 minuutin ajan soittamalla vain kolme sikermää, joskin kuhunkin kuului lähes tusina sävelmää. Korkkijalan viimeinen esiintyminen Kaustisella oli yhtyeen jäähyväiskonsertti, jolloin kaikki yhtyeessä soittaneet muusikot olivat kokoontuneet samalle lavalle Kaustisen Urheilutalolle.
Julkaisut

Richardin korkkijalka: kansan musiikkia Irlannista ‎(1984)
Korkleg ‎(1987)
Through The Grey Stone ‎(1989)
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Korkkijalalla koreasti
Kari Reimanin haastattelu
Konsta Punkka

Konsta Punkka (s. 28. tammikuuta 1994 Helsinki) on suomalainen itseoppinut luontokuvaaja. ”Oravakuiskaajaksi” kutsuttu Punkka tunnetaan lähietäisyydeltä otetuista villieläinten tilanne- ja muotokuvista, joissa eläimet katsovat usein suoraan kameraan.
Helsingissä syntynyt Punkka aloitti luonnon tutkimisen lapsena isoisänsä mukana kesämökillä Jämsässä. Valokuvauksesta hän kiinnostui aluksi kuvaamalla kavereidensa skeittailua. Varusmiespalveluksen jälkeen hän ei lähtenyt opiskelemaan, vaan päätti elättää itsensä valokuvaajana.
Syksyllä 2016 Yleisradio lähetti Punkan ja valokuvaaja Mikko Lagerstedtin Patagoniaan kuvaamaan guanakoja. Siitä syntyi Yle Areenassa julkaistu minisarja. Instagramissa Punkalla on 1,3 miljoonaa seuraajaa.
Aiheesta muualla

Konsta Punkan verkkosivusto
Konsta Punkka Nikon-kameramerkin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kesäkaverit

| Kesäkaverit |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Inari Niemi
Käsikirjoittaja:  Juuli Niemi
Tuottaja:  Jukka Helle Markus Selin Jesse Fryckman Oskari Huttu
Säveltäjä:  Joel Melasniemi
Kuvaaja:  Daniel Lindholm
Leikkaaja:  Hanna Kuirinlahti
Pääosat:  Anna Paavilainen Iina Kuustonen Minka Kuustonen Pihla Viitala
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Solar Films
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:  1. elokuuta 2014
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 319 845€
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesäkaverit on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut Inari Niemen ohjaama suomalainen draamakomedia. Sen on käsikirjoittanut Niemen sisar Juuli Niemi. Elokuvan pääosissa ovat Anna Paavilainen, Iina Kuustonen, Minka Kuustonen ja Pihla Viitala. Elokuvan tunnusmusiikkina kuullaan PMMP:n kappale Kesäkaverit.
Elokuvan ensi-ilta oli 1. elokuuta 2014.
Juoni

Iiris on ollut pitkään töissä pitkin Eurooppaa. Kun hän palaa Suomeen, hänen paras ystävänsä Karoliina on saanut tytöille töitä Hangosta. He lähtevät kohti Hankoa, kohti parasta kesää. Perillä he menevät töihin hankolaiseen kesäkahvilaan ja tapaavat siellä hassun ja vähän yksinkertaisen Eevan, jonka luokse tytöt lyöttäytyvät asumaan. Kesään sisältyy paljon alkoholia, miesseikkailuita ja sisarusten välisiä erimielisyyksiä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anna Paavilainen  | … |  Iiris   |
|  Iina Kuustonen  | … |  Karoliina   |
|  Minka Kuustonen  | … |  Eeva   |
|  Pihla Viitala  | … |  Hertta   |
|  Lauri Tilkanen  | … |  Jussi   |
|  Matleena Kuusniemi  | … |  Linda   |
|  Sampo Sarkola  | … |  Tommy   |
|  Eero Ritala  | … |  Olli   |
|  Milka Ahlroth  | … |  Liisa   |
|  Aku Hirviniemi  | … |  Akseli   |
Vastaanotto

Elokuva oli ehdolla neljässä Jussi-palkintokategoriassa: paras elokuva, paras naispääosa (Anna Paavilainen), paras naissivuosa (Minka Kuustonen) ja paras käsikirjoitus (Juuli Niemi).
Aiheesta muualla

Kesäkaverit Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kragerø Blad Vestmar

| Kragerø Blad Vestmar |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Amedia
Levikki:  5 453 (2020)
Perustettu:  1998
Päätoimittaja:  Espen Solberg Nilsen
Kotikunta:  Kragerø
Kotimaa:  Norja
Ilmestymistiheys:  ti ja pe
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kragerø Blad Vestmar (lyh. KV) on norjalainen vuonna 1998 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Kragerø. Se ilmestyy kahdesti viikossa ja kuuluu Amedia-konserniin. Lehden edeltäjät olivat vuonna 1844 perustettu Kragerø Blad ja 1867 perustettu Vestmar, jotka yhdistettiin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Henri Bonnefoy

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lontoo 1908 | 50 ja 100 yd pienoiskivääri, makuu, joukkue |  |
Henri Edmond Bonnefoy (17. lokakuuta 1887 Le Tremblois, Ranska – 9. elokuuta 1914 Cernay, Ranska) oli ranskalainen ampuja. Hän kilpaili vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa ja oli mukana joukkueessa saamassa pronssia 50 ja 100 jaardin pienoiskiväärin makuukilpailussa.
Bonnefoy kuoli ensimmäisessä maailmansodassa ollessaan 26-vuotias.
Aiheesta muualla

Henri Bonnefoy Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Kosmotras

Kosmotras (venäjäksi ЗАО Международная космическая компания “Космотрас”) on vuonna 1997 perustettu rakettitekniikkayhtiö. Se on venäläis-ukrainalais-kazakstanilainen yhteisyritys. Se myy Dnepr-kantoraketteja, joita se kehittää START-ydinaseriisuntasopimuksen mukaan romutettaviksi tuomituista R-36 eli SS-19-ohjuksista. Se tekee laukaisuja Baikonurin kosmodromilta ja Jasnystä. Vuoden 2010 lopulla Venäjällä alettiin puhua siitä, että Dnepr-laukaisut lopetetaan, joka merkitsisi parin laukaisun peruuntumista vuonna 2011 ja sitä, että mahdollisesti 70-80 laukaisua pitää tehdä jollain muulla kantoraketilla seuraavien 20 vuoden aikana. Iridium Next on vuonna 2011 pohtinut Dneprin käyttöä Falcon 9-raketin vararakettina.
Kosmotrasin omistus
Venäjä (50% osakkeista)
Venäjän avaruusjärjestö - johtaa toimintaa Baikonurissa
Venäjän puolustusministeriö – toimittaa SS-18 ohjuksia Kosmotrasille muutettaviksi kantoraketeiksi
JSC ASKOND – Hallintoyhtiö
JSC Rosobschemash - yhtiö joka koordinoi SS-18-ohjusten tuhoamista
FSUE konetekniikan suunnittelitoimisto - huoltaa laukaisutorneja jne., FSUE konetekniikan instituutti - tekninen tuki jne.
Ukraina (50% osakkeista)
Ukrainan avaruusjärjestö  - johtaa toimintaa Ukrainassa
Južnoje - raketin kokoonpanotehdas
Kazakstan
Energiaministeriö
“INFRAKOS” - Baikonurin hallinto
Aiheesta muualla

Kosmotras-yhtiön sivusto
Kosola

Kosolan koulu
Talvisotaan lähdön muistolaatta Kosolan koulun seinässä.
Kosola on kylä Kauhavalla, Etelä-Pohjanmaalla. Kosolanmäen nähtävyyksiin kuuluvat Iisakin Jussin tupa ja Veteraanitalo.
Kosolan koulu

Kosolan koulu on perustettu 1916. Nykyisin siellä opiskelevat peruskoulun vuosiluokat 1–6. Koulu sijaitsee Kosolantien, Hemmingintien, Luusantien ja Kauppatien risteyksessä. Oppilaita oli noin 150. Kesällä 2009 koulun päärakennus tuhoutui tulipalossa, mutta paikalle on nyt rakennettu uusi, arkkitehti Esa Säkkisen suunnittelema koulu.
Kirjailija Antti Tuuri on käynyt koulua, ja sittemmin hänen kirjoittamaansa Talvisota-elokuvaa kuvattiin koululla aidossa ympäristössä.
Kortteli

Viipuri koostuu kortteleista
Kortteli on katualueiden rajoittama kaupungin tai (asuin)alueen osa. Kaavoitetulla alueella kortteli on pienin katujen rajaama yhtenäinen rakennettu tai rakennettavaksi tarkoitettu alue, joka käsittää yhden tai useamman tontin. Ruutukaava-alueilla korttelit ovat tyypillisesti suorakaiteen muotoisia.
Sanan alkuperä

Sana kortteli johtuu latinan sanasta quartus, joka merkitsee neljäsosaa. Keskiajalla monet kaupungit jakautuivat neljään kaupunginosaan. Sen vuoksi sanan eri muunnelmat useissa kielissä, esimerkiksi ranskan quartier, tarkoittavat edelleenkin kaupunginosaa, vaikka niitä monissa kaupungeissa on enemmänkin. Tukholmassa sanaa (ruots. kvarter) käytettiin jo 1700-luvulla tarkoittamaan katujen rajoittamaa aluetta, ja seuraavalla vuosisadalla se omaksuttiin samaan merkitykseen Suomessakin. Englannissa, varsinkin amerikanenglannissa samassa merkityksessä käytetään sanaa block.
Helsingin keskusta-alueen vanhat korttelit on 1800-luvulla nimetty eläinten ja kasvien mukaan. Kaupungin muissa osissa korttelit on pelkästään numeroitu.
Muita yhteyksiä

"Korttelipoliisi" tarkoittaa lähipoliisia
"Kortteliralliksi" kutsutaan nuorison ajanviettotapaa, jossa ajoneuvoilla (yleensä autoilla) ajellaan näennäisen päämäärättömästi kortteleita ympäröiviä katuja pitkin
"Kortteli" pituusmitta = 14,8 cm.
"Kortteli" tilavuusmitta = 0,327 litraa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kortteli Wikimedia Commonsissa
Kris Bright

Kris Bright (s. 5. syyskuuta 1986 Auckland, Uusi-Seelanti) on uusiseelantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edusti kaudella 2012 Veikkausliigajoukkue Valkeakosken Hakaa. Kaudelle 2013 Bright solmi sopimuksen IFK Mariehamnin kanssa, mutta ei pelannut sen riveissä.
Bright on edustanut myös Uuden-Seelannin jalkapallomaajoukkuetta sekä juniori- että senioritasolla. Hän kuului joukkueeseen vuoden 2009 Confederations Cupissa.
Hartola (Intia)

Hartola (hindiksi हरतोला, Haratolā) on kylä Intiassa Uttarakhandin osavaltiossa Ramgarhin laaksossa 56 kilometriä Nainitalin kaupungista. Kylä sijaitsee noin 2 000 metrin korkeudessa vuoristoisella alueella. Isompaan Haldwaniin kaupunkiin on matkaa 72 kilometriä. Väestöä on noin 600 noin sadassa taloudessa.
Liikenneyhteydet

Lähin rautatieasema on Kathgodamissa ja Delhistä kulkee bussi Haldwaniin. Lähin lentokenttä on Pantnagarissa (104 km päässä).
Kulttuuriaukio

| Kulttuuriaukio> Kulturplatsen |
| --- | --- |
 Kulttuuriaukio syksyllä 2023
Sijainti:  Espoo
Kaupunginosa:  Tapiola
Infobox OKNimi-testi OK: 
Marimekkotalo (1989) aukion eteläreunassa
Kulttuuriaukio (ruots. Kulturplatsen) on kaupunkiaukio Tapiolan keskustassa kaakkoisessa Espoossa. Aukio on osa Tapiolan puutarhakaupungin valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.
Kulttuuriaukion itäreunalla sijaitsee Espoon kulttuurikeskus kirjastoineen. Eteläreunalla on niin sanottu Marimekkotalo ja länsireunalla Keilahalli. Kulttuurikeskuksen ja Marimekkotalon on suunnitellut arkkitehti Arto Sipinen. Pohjoisessa aukio rajautuu Tapionkenttään ja luoteessa Kaupinkallioon. Myös Tapiolan keskustorni ja Tapiontori liittyvät läheisesti Kulttuuriaukion kokonaisuuteen.
Kulttuuriaukiota on määrä uudistaa 2020-luvun aikana. Kulttuurikeskus aiotaan suojella asemakaavalla ja sitä laajennetaan Kulttuuriaukion pohjoispuolelle. Laajennustiloihin suunnitellaan teatteritoimintaa. Marimekkotaloa ja Keilahallia on esitetty purettaviksi.
Hartola (täsmennyssivu)

Hartola tarkoittaa seuraavia asioita:
Hartola, ruots. Gustav Adolfs, kunta Suomessa
Hartola, kylä Intiassa.
Hartola, lampi Asikkalassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hartola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Henri Blowitz

Henri Blowitz. Vanity Fairin kuvitus 1889.
Henri Blowitz, alkujaan Heinrich Stephan Adolf Opper Blowitz (1825−1903) oli ranskalais-englantilainen sanomalehtimies, kotoisin Böömistä. Hän vietti nuoruudessaan kuljeksivaa elämää ja tuli 1874 The Timesin vakinaiseksi reportteriksi Pariisiin, jossa saavutti kuuluisuuden verrattomana tiedonhankkijana. Hänen suurin ansionsa oli taito pysyä läheisissä suhteissa merkitsevien henkilöiden kanssa. Hänen muistelmansa My memoirs (1903) herättivät ilmestyessään suurta huomiota.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henri Blowitz Wikimedia Commonsissa
Kentin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Kent Eskilstunassa vuonna 2008.
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 8 |  |
| ↙Kokoelmat | 1 |  |
| ↙EP:t | 1 |  |
| ↙Singlet | 28 |  |
| ↙Musiikkivideot | 26 |  |
Ruotsalaisen alternative rock -yhtye Kentin diskografia sisältää kahdeksan studioalbumia, joista kaksi on ilmestynyt englanniksi, yhden kokoelmalevyn, yhden kokoelmaboksin, yhden EP-levyn sekä 28 ruotsinkielistä ja kuusi englanninkielistä singleä.
Yhtyeen kokoonpanoon kuuluvat Joakim Berg (laulu ja kitara), Martin Sköld (basso ja koskettimet), Sami Sirviö (kitara ja koskettimet), Markus Mustonen (rummut, taustalaulu, koskettimet ja piano) ja se on perustettu Eskilstunassa vuonna 1990.
Albumi > Studioalbumit

| Vuosi | Tiedot | Listasijoitukset> Ruotsi | Listasijoitukset> Norja | Listasijoitukset> Suomi | Listasijoitukset> Tanska | Listasijoitukset> Alankomaat | Listasijoitukset> Venäjä | Kultalevyt | Myyntimäärät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Kent Ilmestynyt: 15. maaliskuuta 1995  Julkaisija: BMG Ariola  Muoto: CD | 22 | — | — | — | — | — |  Ruotsi: Kultaa |  Ruotsi: 20 000 |
| 1996 | Verkligen Released: 15. maaliskuuta 1996  Julkaisija: BMG  Muoto: CD, LP | 1 | — | — | — | — | — |  Ruotsi: Platina |  Ruotsi: 40 000 |
| 1997 | Isola Ilmestynyt: 12. marraskuuta 1997  Julkaisija: BMG  Muoto: CD, LP | 1 | 35 | 12 | — | 93 | — |  Ruotsi: 2× Platina  Norja: Kultaa |  Ruotsi: 80 000  Norja: 15 000 |
| 1999 | Hagnesta Hill Ilmestynyt: 5. joulukuuta 1999  Julkaisija: BMG  Muoto: CD, LP | 1 | 9 | 6 | — | — | — |  Ruotsi: 2× Platina |  Ruotsi: 80 000 |
| 2002 | Vapen & ammunition Ilmestynyt: 15. huhtikuuta 2002  Julkaisija: BMG  Muoto: CD, LP | 1 | 1 | 1 | 4 | — | — |  Ruotsi: 6× Platina  Norja: 2× Platina |  Ruotsi: 240 000  Norja: 60 000 |
| 2005 | Du & jag döden Ilmestynyt: 15. maaliskuuta 2005  Julkaisija: BMG  Muoto: CD, LP | 1 | 1 | 2 | 2 | — | — |  Ruotsi: 2× Platina |  Ruotsi: 80 000 |
| 2007 | Tillbaka till samtiden Ilmestynyt: 17. lokakuuta 2007  Julkaisija: Sony BMG  Muoto: CD, LP, Ladattava | 1 | 2 | 3 | 5 | — | — |  Ruotsi: 3× Platina |  Ruotsi: 120 000 |
| 2009 | Röd Ilmestynyt: 6. marraskuuta 2009  Julkaisija: Sony  Muoto: CD, LP, Ladattava | 1 | 4 | 4 | 6 | — | — |  Ruotsi: 2× Platina |  Ruotsi: 80 000 |
| 2009 | En plats i solen Ilmestynyt: 30. kesäkuuta 2010  Julkaisija: RCA, Sony  Muoto: CD, LP, Ladattava | 1 | 2 | 1 | 4 | — | — |  |  |
Albumi > Kokoelmat

| Vuosi | Tiedot | Listasijoitukset> Ruotsi | Listasijoitukset> Norja | Listasijoitukset> Suomi | Listasijoitukset> Tanska | Listasijoitukset> Alankomaat | Listasijoitukset> Venäjä | Kultalevyt | Myyntimäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | B-sidor 95-00 Ilmestynyt: 29. marraskuuta 2000  Julkaisija: BMG  Muoto: CD | 2 | 31 | 18 | — | — | — |  Ruotsi: Platina |  Ruotsi: 40 000 |
Albumi > Levyboksit

| Vuosi | Tiedot | Listasijoitukset> Ruotsi | Listasijoitukset> Norja | Listasijoitukset> Suomi | Listasijoitukset> Tanska | Listasijoitukset> Alankomaat | Listasijoitukset> Venäjä | Kultalevyt | Myyntimäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Box 1991-2008 Ilmestynyt: 29. lokakuuta 2008  Julkaisija: Sony BMG  Muoto: CD | 1 | 38 | 18 | — | — | — |  Ruotsi: Kultaa |  Ruotsi: 20 000 |
Albumi > EP:t

| Vuosi | Tiedot | Listasijoitukset> Ruotsi | Listasijoitukset> Norja | Listasijoitukset> Suomi | Listasijoitukset> Tanska | Listasijoitukset> Alankomaat | Listasijoitukset> Venäjä | Kultalevyt | Myyntimäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | The hjärta & smärta EP Ilmestynyt: 2. marraskuuta 2005  Julkaisija: Sony BMG  Muoto: CD | 1 | 2 | 1 | 2 | — | — |  Ruotsi: 2× Platina |  Ruotsi: 80 000 |
Singlet > Ruotsinkieliset

| Vuosi | Single | Albumi | Listasijoitukset> Ruotsi  | Listasijoitukset> Norja  | Listasijoitukset> Suomi  | Listasijoitukset> Tanska  | Listasijoitukset> Venäjä  | Listasijoitukset>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | "När det blåser på månen" | Kent | — | — | — | — | — |  |
| 1995 | "Som vatten" | Kent | — | — | — | — | — |  |
| 1995 | "Frank" | Kent | — | — | — | — | — |  |
| 1995 | "Jag vill inte vara rädd" | Kent | — | — | — | — | — |  |
| 1996 | "Kräm (så nära får ingen gå)" | Verkligen | 4 | — | — | — | — |  |
| 1996 | "Halka" | Verkligen | 36 | — | — | — | — |  |
| 1996 | "Gravitation" | Verkligen | 14 | — | — | — | — |  |
| 1997 | "Om du var här" | Isola | 3 | — | — | — | — |  |
| 1998 | "Saker man ser" | Isola | 22 | — | — | — | — |  |
| 1998 | "747" | Isola | 28 | — | — | — | — |  |
| 1999 | "Musik non stop" | Hagnesta Hill | 3 | 14 | 9 | — | — |  |
| 2000 | "En himmelsk drog" | Hagnesta Hill | 12 | — | 11 | — | — |  |
| 2000 | "Kevlarsjäl" | Hagnesta Hill | 23 | — | — | — | — |  |
| 2000 | "Chans" | B-sidor 95-00 | 14 | — | — | — | — |  |
| 2000 | "Spökstad" | B-sidor 95-00 | — | — | — | — | — |  |
| 2002 | "Dom andra" | Vapen & Ammunition | 1 | 8 | 5 | — | 113 |  |
| 2002 | "Kärleken väntar" | Vapen & Ammunition | 2 | 19 | 16 | — | — |  |
| 2002 | "FF / VinterNoll2" | Vapen & Ammunition | 2 | 9 | 10 | — | — |  |
| 2005 | "Max 500" | Du & jag döden | 1 | 1 | 4 | 6 | 291 |  |
| 2005 | "Palace & Main" | Du & jag döden | 1 | — | 5 | — | — |  |
| 2005 | "Den döda vinkeln" | Du & jag döden | 14 | — | — | — | — |  |
| 2007 | "Ingenting" | Tillbaka till samtiden | 2 | 2 | 17 | 11 | — |  |
| 2007 | "Columbus" | Tillbaka till samtiden | 3 | — | — | — | — |  |
| 2008 | "Generation Ex" | Tillbaka till samtiden | 9 | — | — | — | — |  |
| 2008 | "Vy från ett luftslott" | Tillbaka till samtiden | 31 | — | — | — | — |  |
| 2009 | "Töntarna" | Röd | 1 | 1 | 5 | — | — |  |
| 2009 | "Hjärta" | Röd | 30 | — | — | — | — |  |
| 2010 | "Idioter" | Röd | 33 | — | — | — | — |  |
Singlet > Englanninkieliset

| Vuosi | Single | Albumi | Listasijoitus> Ruotsi  | Listasijoitus> Norja  | Listasijoitus> Suomi  | Listasijoitus> Tanska  | Listasijoitus> Alankomaat  | Listasijoitus> Venäjä  | Listasijoitus> Yhdistynyt kuningaskunta  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | "If You Were Here" | Isola | — | — | — | — | 90 | — | 158 |
| 1998 | "Things She Said" | Isola | — | — | — | — | — | — | — |
| 1999 | "747" | Isola | — | — | — | — | — | — | 61 |
| 1999 | "If You Were Here" (reissue) | Isola | — | — | — | — | — | — | — |
| 2000 | "Music Non Stop" | Hagnesta Hill | — | — | — | — | — | — | — |
| 2000 | "Heavenly Junkies" | Hagnesta Hill | — | — | — | — | — | — | — |
| 2000 | "More than Hagnesta Hill" | Hagnesta Hill | — | — | — | — | — | — | — |
Singlet > Muut kappaleet

| Vuosi | Single | Albumi | Listasijoitus> Ruotsi  | Listasijoitus> Norja  | Listasijoitus> Suomi  | Listasijoitus> Tanska  | Listasijoitus> Venäjä  | Listasijoitus>  | Listasijoitus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | "Dom som försvann" | The hjärta & smärta EP | — | 8 | — | — | — |  |  |
| 2006 | "Nålens öga" | ei albumilla | 3 | — | — | — | — |  |  |
| 2007 | "Min värld" | ei albumilla | 36 | — | — | — | — |  |  |
| 2007 | "Tick Tack" | ei albumilla | 56 | — | — | — | — |  |  |
| 2008 | "Det kanske kommer en förändring" | ei albumilla | 18 | — | — | — | — |  |  |
| 2008 | "Berlin" | Tillbaka till samtiden | 39 | — | — | — | — |  |  |
| 2009 | "2000" | ei albumilla | 1 | — | — | — | — |  |  |
| 2010 | "Sverige" | Vapen & ammunition | 46 | — | — | — | — |  |  |