stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Päällystysosa
Sizer

Sizer päällystyskoneella päällysteaine on yleensä telojen alla kaukalossa, jolloin nestemäinen päällysteaine on kosketuksissa telan pintaan, josta se siirtyy paperiradalle. Kummankin telan pinnassa olevaa päällystemäärää säädetään yleensä kumisella palkilla, jota toimilaitteet profiloivat.
Ranskalainen suudelma

Nainen ja mies kielisuutelevat.
Ranskalainen suudelma eli kielisuudelma on romanttista tai seksuaalista mielihyvää tuottava ele, jossa kaksi ihmistä koskettelee toistensa kieliä ja suuontelon sisäosia. Tapahtuma voi kestää useita minuutteja, useimmiten seksuaalisen kanssakäymisen aikana. Kielisuudelmassa on eri tapoja kosketella ja hyväillä toisen kieltä, pyörittämällä, liikuttamalla sivulta sivulle. Kielisuudelmassa ei ole tarkoitus työntää kieltä toisen kurkkuun asti, vaan kielien päiden on tarkoitus helliä toisiaan huulien välittömässä läheisyydessä. Ranskalaista suudelmaa käytetään monen asian yhteydessä, esimerkiksi esileikkiin ja seksuaalisen mielihyvän ilmaisemiseen.
Pöytämusiikki (Biber)

Pöytämusiikin ensijulkaisun viulustemman latinankielinen nimiösivu
Pöytämusiikki (lat. Mensa sonora, seu Musica instrumentalis, sonatis aliquot liberiùs ſonantibus ad mensam; saks. Die klingende Taffel, oder Instrumentalische Taffel-Music, mit frisch-lautenden Geigen-Klang) on Heinrich Ignaz Franz Biberin Salzburgissa vuonna 1680 julkaisema sävellyskokoelma, joka sisältää kuusi hänen itsensä säveltämää sonaattia viululle, kahdelle alttoviululle ja continuolle.
Vuonna 1960 julkaisi Grazissa ja Wienissä toimiva Akademische Druck- u. Verlagsanstalt Erich Schenkin tieteellisesti toimittaman laitoksen Pöytämusiikista Denkmäler der Tonkunst in Österreich -sarjan 96. osana.
Aiheesta muualla

Pöytämusiikin vapaasti käytettävissä olevat partituuri ja viulustemma Petrucci Music Libraryssä
Päällysviitta

Päällysviitta (ven. Шинель, Šinel; 1842) on Nikolai Gogolin kirjoittama novelli, jota pituutensa vuoksi saattaa kuulla kutsuttavan myös romaaniksi. Päällysviitta kuvaa realistisesti 1800-luvun elämää päähenkilön tarinan ohella.
Päällysviitasta on tehty elokuvasovituksia vuosina 1919, 1926, 1952, 1959, 1997 ja 2001. Tauno Marttinen on säveltänyt kirjaan perustuvan oopperan vuonna 1963.
Tiivistelmä

Novelli kertoo nimineuvos Akaki Akakijevitšistä, joka työskentelee Pietarissa puhtaaksikirjoittajana. Akakijevitš on aina joutunut työpaikallaan kiusaamisen kohteeksi milloin mistäkin syystä. Koska hän on venäläiseen tapaan nuuka, ei hän ole viitsinyt hankkia uutta päällysviittaa vanhan, kuluneen tilalle. Pietarin talvi on kuitenkin kylmä, joten hän huomaa viittansa elämää ja säästää saadakseen tarvittavat rahat kokoon. Tämä säästeliäisyyden aika muuttaa häntä ja tuo elämään odottamisen ilon. Päivä, jolloin päällysviitta valmistuu vihdoin, onkin suuri. Viitastaan ylpeänä hän pukee sen töihinsä, ja kaikki työtoverit ihastelevat sitä. Hän saa jopa illanistujaisiin kutsun, johon hän vastahakoisesti myöntyy.
Hän ei jaksa kovin kauan istua iltaa tovereidensa kanssa, mutta on jo pimeän aika, kun hän alkaa tehdä kotimatkaa. Hänen päällysviittansa ryöstetään. Murtunut ja työtovereiden säälimä Akaki Akakijevitš saa neuvon kääntyä Tärkeän henkilön puheille varkaiden kiinnisaamiseksi.
Tärkeän henkilön nimi ja virka-asema on kirjassa hämärän peitossa, mutta hän oli muuttunut Tärkeäksi henkilöksi vasta äskettäin oltuaan siihen asti merkityksetön henkilö. Asema kymmenen virkamiehen kanslian johdossa ja kenraalin virka-arvo ovat nousseet Tärkeällä henkilöllä ns. hattuun. Hän yritti lisätä tärkeyttään monin erilaisin keinoin; esimerkiksi alempien virkamiesten oli oltava häntä vastassa portaissa hänen tullessa virkaansa, eikä kukaan saanut tulla hänen puheilleen suoraan, vaan kaiken oli tapahduttava äärimmäisen tiukassa järjestyksessä: kollegioregistraattorin oli ilmoitettava kuvernmenttisihteerille, kuvernmenttisihteerin nimineuvokselle tai muulle asianosaiselle ja vasta sitten oli asian tultava Tärkeälle henkilölle.
Tärkeän henkilön tavat olivat arvokkaat ja suurelliset. Hänen järjestelmänsä perustana on ankaruus. Kanslian henkilöstö oli asianmukaisen pelon varassa ja he jättivät työnsä ja odottivat asennossa seisten kun päällikkö kulki ohi. Hänen tavanomainen puheensa oli ankaraa ja muodostui lähes yksinomaan kolmesta lauseessa: "Kuinka te uskallatte?", "Tiedättekö kenelle te puhutte?", "Tiedättekö kuka edessänne seisoo?", joita hän oli harjoitellut peilin edessä etukäteen kotonaan jo viikkoa ennen virkansa ja kenraalin arvon saamista.
Tärkeän henkilön tapaamisessa arka Akaki Akakijevitš menee hiukan hämilleen ja joutuu palaamaan kotiinsa ilman päällystakkiaan vakavasti sairaana. Muutamaa päivää myöhemmin hän kuolee sairauteensa.
Päiviä Akakijevitšin kuoleman jälkeen alkaa kiertää huhuja haamusta, joka härnää päällysviittaan pukeutuneita ihmisiä. Myös poliisit yrittävät tätä saada kiinni mutta tuloksetta. Eräänä päivänä Tärkeä henkilö, joka oli pitänyt Akakijevitšille kuolettavan saarnan, tahtoo hyvittää ankarat sanansa mutta kuuleekin kuolemasta. Hän unohtaa asian hetkeksi ja viettää iltojaan juhlien. Matkalla rakastajattarensa luokse joku kuitenkin tarrautuu hänen päällysviittaansa, ja tämän jonkun hän tunnistaa Akaki Akakijevitšiksi. Akakijevitš tahtoo juuri tämän viitan ja saakin sen jättäen Tärkeän henkilön kauhistuneeksi. Tämän jälkeen kummittelevasta haamusta tai Akaki Akakijevitšistä ei kuulla enää koskaan.
Suomennokset

Päällystakki.  (Suomennoksen 1. p. ilmestynyt 1908 nimellä Viitta)  Suomentanut Huugo Jalkanen. Karisto, 1997.  ISBN 951-23-3646-4.
Päällysviitta.  (Valitut teokset. 1. osa)  Suomentanut Juhani Konkka; esipuheen kirjoittanut V. Kiparsky. WSOY, 1959.  ISBN 951-0-01571-7.
Päällystakki.  (kokoelmassa Pietarilaisnovelleja)  Suomentanut Esa Adrian. Otava, 1972.  ISBN 951-1-03545-2.
Viitta. Nimimerkki M. V:n suomennos julkaistu Valvoja-lehdessä nro 1–3/1883 digitoituna Kansalliskirjastossa. Viitta verkossa
Purserin lause

Purserin lause on geometriassa Ptolemaioksen lausetta yleistävä tulos ja Caseyn lauseen erikoistapaus, joka kuuluu seuraavasti:
Olkoon O kolmion ABC ympäri piirretty ympyrä, ja a = BC, b = CA, c = AB. Olkoot t = AT, u = BU, v = CV tangenttien pituudet kärjistä A, B, C toiselle ympyrälle K. Tällöin at = bu + cv.
Lauseen todistus on analoginen Ptolemaioksen lauseen kanssa. Välttämättömän osan todistus on annettu Art of Problem Solving -foorumilla.tarvitaan parempi lähde
Pursi

Pursi on pienehkö purjealus. Polttomoottorien aikakaudella lähes kaikki purret ovat käyttötarkoitukseltaan huvipursia. Maapallolla on kuitenkin alueita, joissa pienehköjä purjealuksia käytetään edelleen ammatinharjoittamisessa esimerkiksi kalastuksessa, liikkumisessa ja tavaran siirtämisessä paikasta toiseen. 
Pursisanan johdannaisia ovat muun muassa huvipursi, päiväpursi, matkapursi, pursilippu ja pursiseura.
Purseri

Purseri on merenkulun ja ilmailualan ammatti ja matkustamon esimiehen titteli. Purseri työskentelee matkustajalaivoilla tai lentokoneissa ja hänen tehtäviinsä kuuluu matkustamon valmistelevat tehtävät. Tehtävien laajuus vaihtelee varustamon mukaan; niihin kuuluvat esimerkiksi tehtävien jako matkustamossa palvelevien henkilöiden kesken, matkan esittely ja kuulutukset, tarjoilutehtävät ja niiden valvominen, laivan tai lentokoneen varustaminen taloustarvikkeiden ja myyntituotteiden osalta. Purserin tulee tuntea myös turvallisuusvälineet ja toimenpiteet aluksella tai lentokoneessa.
Purren valitus

Akseli Gallen-Kallela, Purren valitus, 1907.
Purren valitus on Akseli Gallen-Kallelan öljyvärimaalaus vuodelta 1907. Maalauksen aihe liittyy löyhästi Kalevalaan, mutta se ei kuvaa mitään tiettyä runoa. Maalauksessa aloilleen asettunut soturi muistelee menneitä lahonneen sotapurtensa äärellä. Gallen-Kallela kertoi maalauksen kuvastaneen myös hänen silloista mielentilaansa.
Antellin valtuuskunta tarjoutui vuonna 1908 ostamaan Purren valituksen Suomen valtion kokoelmiin, mutta Gallen-Kallela ei halunnut sen päätyvän julkisiin kokoelmiin kenen tahansa jäljennettäväksi, ja myikin sen siksi suomalaista taidetta keränneelle Unkarin kulttuuriministeriön virkamiehelle Pál Majovskylle. Teos päätyi myöhemmin takaisin Suomeen, kun Suomen suurlähettiläänä Budapestissa toiminut ministeri Onni Talas osti sen Majovskylta. Vuonna 1961 Talaksen perikunta myi teoksen Kansallis-Osake-Pankille, joka sijoitti sen pääkonttorinsa uuteen pankkisaliin. Nykyään Purren valitus on osa Nordean Taidesäätiön kokoelmia.
Maalauksen leveys on 236 ja korkeus 156 senttimetriä. Maalauksen miehen mallina oli ruoveteläinen suutari Johannes Front (Rinta),[lähde? ] mutta lopulliseen työhön Gallen-Kallela maalasi ystävänsä kapellimestari Robert Kajanuksen kasvot.
Purjehdus kesäolympialaisissa 1952 – Star

Star -luokan purjehdus olympiakisoissa 1952 suoritettiin Harmajalla. Kilpailu käsitti seitsemän osakilpailua, joista kukin venekunta sai laskea hyväkseen kuusi parasta sijoitusta. 42 purjehtijaa 21 kansakunnasta otti osaa kilpailuun.
Olosuhteet Harmajalla

| Päivä | Lähtö | Taivas | Tuulen suunta | Tuulen voimakkuus (m/s) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20. heinäkuuta | I | Hyvä purjehdus sää | Lounas | 6-7 |
| 21. heinäkuuta | II | Tyynimeri, myöhemmin sadetta | Lounas | 1-2 myöhemmin 6-7 |
| 22. heinäkuuta | III | Suurenmoinen | Lounas | 10 |
| 23. heinäkuuta | IV |  | vaihteleva | 3-4 |
| 26. heinäkuuta | V | Sadetta | Lounas | 3-6 |
| 27. heinäkuuta | VI |  | Lounas | 4-6 |
| 28. heinäkuuta | VII | Kirkas ja aurinkoinen | vaihteleva | Kevyt |
Pyöräily kesäolympialaisissa 1912

Pyöräily
Aika-ajon voittaja Rudolph Lewis.
Vuoden 1912 kesäolympialaisten pyöräily järjestettiin 7. heinäkuuta 1912 Ruotsissa. Tämä oli viides kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 123 osanottajaa 16 eri maasta. Tapahtumia oli kaksi, aika-ajo ja joukkueaika-ajo. Tämä on toistaiseksi ainoa kerta, kun olympialaisten pyöräilyssä ei ole mukana ratapyöräilyä.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Aika-ajo |  Rudolph Lewis |  Freddie Grubb |  Carl Schutte |
| Joukkueaika-ajo |  RuotsiErik Friborg Ragnar Malm Axel Persson Algot Lönn |  Yhdistynyt kuningaskuntaFreddie Grubb Leonard Meredith Charles Moss William Hammond |  YhdysvallatCarl Schutte Alvin Loftes Albert Krushel Walden Martin |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Etelä-Afrikka | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 1. |  Ruotsi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 4. |  Yhdysvallat | 0 | 0 | 2 | 2 |
ROPS (Runway Overrun Prevention System)

ROPS (Runway Overrun Prevention System) on Airbusin A350-koneessa oleva järjestelmä, jonka tarkoituksena on estää laskeutumisen meneminen pitkäksi.
Airbus testasi ROPS-järjestelmää Rovaniemen lentokentällä talvella 2016.
Ranskalainen sydänmato

| Ranskalainen sydänmato |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Sukkulamadot Nematoda
Luokka::  Secernentea
Lahko::  Strongylida
Heimo::  Metastrongylidae
Suku::  Angiostrongylus
Laji::  vasorum
Kaksiosainen nimi
 Angiostrongylus vasorum  (Baillet, 1866) Kamensky, 1905 
Katso myös
   Ranskalainen sydänmato Wikispeciesissä   Ranskalainen sydänmato Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ranskalainen sydänmato (Angiostrongylus vasorum) on koiraeläinten sydämessä loisiva, sydänmatotaudin aiheuttava sukkulamatolaji. Se on lankamainen mato, joka elää isäntäeläimen keuhkovaltimossa ja sydämen oikeassa kammiossa. Loisten väli-isäntinä toimivat etanat. Pääisäntä on kettu, mutta myös koira voi saada tartunnan. Sydänmatotartuntoja esiintyy paikoin yleisesti muun muassa Tanskassa, Englannissa, Ranskassa ja Venäjällä.
Isäntäeläin saa tartunnan syömällä loista kantavan etanan. Toukat tunkeutuvat ruoansulatuskanavasta suolen seinämän läpi ja vaeltavat sydämeen ja keuhkovaltimoon. Aikuiset loiset munivat verenkiertoon, ja kuoriutuvat toukat päätyvät keuhkoihin. Isäntäeläimen yskiessä toukat nousevat nieluun. Sieltä ne pääsevät ruuansulatuskanavaan ja lopulta ulosteiden mukana ympäristöön.
Sydänmatotaudin diagnosoiminen on ongelmallista. Tauti todetaan yleensä vasta pitkän ajan kuluttua tartunnasta. Varmistus tartunnalle saadaan, kun toukkia ja munia voidaan löytää koiran ulosteesta tai syljestä. Tautia voidaan hoitaa reseptivalmisteilla.
ROMmon

ROMmon Oy oli suomalainen tietoverkkojen mittaus- ja valvontajärjestelmiä valmistava ja markkinoiva yhtiö. ROMmon kehitti vuodesta 2001 helposti käyttöönotettavaa mittaus- ja monitorointijärjestelmää ammattilaisten käyttöön. [lähde? ]
F-Secure osti ROMmonin koko osakekannan 30. marraskuuta 2005. ROMmonin perustajana ja toimitusjohtajana toimi suomalainen Internet-pioneeri Petri Helenius. Yrityksen hallituksen puheenjohtajana toimi 2001–05 Harri Hursti. [lähde? ]
ROSTO

ROSTO on lyhenne venäjänkielisestä Российская оборонная спортивно-техническая организация:sta, mikä tarkoittaa Venäjän puolustuksellista urheilu-teknistä organisaatiosta. ROSTO perustettiin DOSAAFin työn jatkajaksi Neuvostoliiton purkaudutumisen alettua 25. syyskuuta 1991 ja vain Venäjän federaatioon liittyvän organisaation tarpeen muodostumisen vuoksi.
Pyhäjärven linnanmäki

| Pyhäjärven linnanmäki> Sijainti |
| --- | --- |
 Pyhäjärven linnanmäki
Koordinaatit:  60.73520575°N, 26.06885988°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Orimattila
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  rautakausi, keskiaika
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyhäjärven linnanmäki on Päijät-Hämeessä Orimattilan Artjärvellä sijaitseva mäkilinna.
Linnamäki

Linnamäki sijaitsee Artjärven kirkosta 1,2 kilometriä etelälounaaseen Kinttulan kartanon länsipuolle samassa niemen itäkärjessä, joka pistää Pyhäjärvelle sen pohjoisrannasta. Linnapiha on 40×40 metrin kokoinen tasoitettu kenttä, jota kiertää kivivalli. Valli on todennäköisesti jäänne puuvarustuksesta, joka on suojannut linnaan hakeutuneita suoralta hyökkäykseltä. Linnapihalla on myös kuoppa, jonka pohjalle on ladottu kiviä. Keskustelua ovat herättäneet ”käräjäkivet”, joita on myös arveltu olleen osa kivivallia. Länsirinteellä on jäänteitä mahdollisesta etuvarustuksesta ja vallin muissa kohdissa on varustettujen porttiaukkojen jäänteitä. Lainnalaueella olevan pengerretyn alueen tutkimuksissa paljastui tiilipohjustettu 7×20 metrina alue. Tiilet oli vain ladottu paikoilleen ilman laastia.
Tutkimuksia

Linnamäellä on suoritettu arkeologinen kaivaus vuonna 1939 (Osmo Krohn). Muuten linnaa on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1859 (C. A. Gottlund), 1876 (R. Hausen), 1908 (Sara Backman), 1969 (Anna-Liisa Hirviluoto), 1999 (Satu Koivisto), 2003 (Veli-Pekka Suhonen), 2011 (Esko Tikkala ja Päivi Taipale) ja 2012 (Teemu Tiainen, Sami Raninen ja Anna-Mari Liira).
Historiaa

Linnamäki arvioidaan olleen käytössä ainakin rautakaudella ja keskiajalla. Se on sijainnut saaressa ennen 1600-luvulla tapahtunutta Pyhäjärven pinnanlaskua. Tästä syystä se tunnetaan vanhoissa kartoissa myös Linnaniemi-nimellä. Säilyneen kivivallin pituudeksi havaittiin 1800-luvun lopussa vielä noin 85 metriä. Monien muiden linnavuorien tavoin on myös Pyhäjärven linnanmäen varustuksia hävitetty vuosien varrella. Linnavuorta tiedetään tuhotun ainakin 1800-luvulla, jolloin vallien kiviä on otettu rakennusaineeksi. Kansanjuhlien yhteydessä kiviä on myös vieritetty huvin vuoksi Pyhäjärveen. Mäki on ollut lehtimetsäinen, mutta talvella 2010–2011 tehtiin koneellinen metsänkaato, jolla lähes koko puusto poistettiin.
Pursaklar

| Pursaklar |
| --- | --- |

 Pursaklar
 Koordinaatit: 39°55′N, 32°51′E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Ankaran maakunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Selçuk Çetin
Väkiluku (2019):  150 488
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pursaklar on piirikunta Turkin Ankaran maakunnassa ja Ankaran kaupungissa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Pursaklarin väkiluku oli 150 488.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pursaklar Wikimedia Commonsissa
Priscilla Pointer

| Priscilla Pointer |
| --- | --- |
 Priscilla Pointer ja Michael Dunn näytelmässä The Inner Journey.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Priscilla Marie Pointer
Syntynyt: 18. toukokuuta 1924 (ikä 100) New York, New York
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Priscilla Marie Pointer (s. 18. toukokuuta 1924 New York, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Elämä

Pointer syntyi New Yorkissa ja aloitti uransa teatterissa. Hänen vanhempansa Augusta Leonora (o.s. Davis) ja Kenneth K. Pointer olivat taiteilijoita. Pointer avioitui vuonna 1947 televisio-ohjaaja ja tuottaja Jules Irvingin kanssa, ja he saivat kolme lasta. Avioliitto kesti hänen miehensä kuolemaan asti vuonna 1979. Yksi heidän lapsistaan on Amy Irving on näyttelijä joka oli naimisissa Steven Spielbergin kanssa. Jules Irvingin kuoltua hän solmi vuonna 1981 uuden avioliiton näyttelijä Robert Symondsin kanssa. Hän jäi leskeksi miehen kuoltua eturauhassyöpään 23. elokuuta 2007.
Ura

Priscilla Pointer esitti vuosina 1969–1973 Adrienne Harris Raineytä sarjassa Where the Heart Is ja vuosina 1981–1983 Rebecca Barnes Wentworthia sarjassa Dallas.
Pointer on televisiouransa ohella esiintynyt monissa elokuvissa, joista tunnetuimpien joukkoon lukeutuu Carrie (1976).
Rantasalmen kirjasto

| Rantasalmen kirjasto Toenperän kirjasto |
| --- | --- |
 Rantasalmen kirjasto toimii Rantasalmen kirkonkylällä kunnantalon kanssa samassa rakennuksessa.
Sijainti:  Poikkitie 2, 58900 Rantasalmi 
Koordinaatit:  62.06818°N, 28.30006°E
Tyyppi:  kunnankirjasto
Kotisivut
Rantasalmen kirjasto on Rantasalmen kirkonkylällä toimiva yleinen kirjasto. Se on osa Joroisten ja Rantasalmen yhteistä Toenperän kirjastoa. Rantasalmen kirjaston tilat sijaitsevat samassa rakennuksessa Rantasalmen kunnantalon kanssa.
Toenperän kirjastolla on myös aluekirjastoauto Jasso Toenperä, jonka toimintaan osallistuu Rantasalmen ja Joroisten kirjastojen ohella myös Juvan kunta. Vuonna 2018 kolmen kunnan yhteisen - tässä vaiheessa Juvan kunnankirjasto oli vielä mukana kirjastoliittoumassa - Toenperän kirjaston kokoelmiin kuului 172 857 nidettä, joista 150 292 oli kirjoja. Lainaajia näissä kirjastoissa oli yhteensä 4 968. He lainasivat yhteensä 248 011 nimikettä ja tekivät fyysisiä kirjastokäyntejä käyntejä 171 387 kertaa. Lainoista lähes kolmannes (78 799) tehtiin kirjastoauton kautta.
Toenperän kirjasto kuuluu Etelä-Savon maakunnassa ja Pohjois-Savon eteläosassa toimivaan, kunnankirjastojen muodostamaan Lumme-kirjastokimppaan.
Pöytätenniksen Euroopan-mestaruuskilpailut

EM-Kisoja 2012.
Pöytätenniksen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin ensi kerran vuonna 1958 ja turnausta järjestää Euroopan pöytätennisliitto. Vuoteen 2002 asti ne järjestettiin joka toinen vuosi. Nykyisin pelataan parittomina vuosina joukkueiden ja parillisina vuosina kaksin- ja nelinpelien mestaruuksista. Vuosina 2009–2013 sekanelinpelin mestaruuskilpailut järjestettiin erikseen.
Kisat

1958 Budapest
1960 Zagreb
1962 Berliini
1964 Malmö
1966 Lontoo
1968 Lyon
1970 Moskova
1972 Rotterdam
1974 Novi Sad
1976 Praha
1978 Duisburg
1980 Bern
1982 Budapest
1984 Moskova
1986 Praha
1988 Pariisi
1990 Göteborg
1992 Stuttgart
1994 Birmingham
1996 Bratislava
1998 Eindhoven
2000 Bremen
2002 Zagreb
2003 Courmayeur
2005 Århus
2007 Belgrad
2008 Pietari
2009 Stuttgart (joukkueet, miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit), Subotica (sekanelinpelit)
2010 Ostrava (joukkueet, miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit), Subotica (sekanelinpelit)
2011 Gdańsk–Sopot (joukkueet, miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit), Istanbul (sekanelinpelit)
2012 Herning (miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit), Buzău (sekanelinpelit)
2013 Schwechat (joukkueet, miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit), Buzău (sekanelinpelit)
2014 Lissabon (joukkueet)
2015 Jekaterinburg
2016 Budapest (kaksin- ja nelinpelit)
2017 Luxemburg (joukkueet)
2018 Alicante (kaksin- ja nelinpelit)
2019 Nantes (joukkueet)
2020 Varsova (kaksin- ja nelinpelit)
2021 Cluj-Napoca (joukkueet)
2022 München (kaksin- ja nelinpelit)
Käännös suomeksi
Ohad Naharin

Ohad Naharin (syntynyt 1952) (hepreaksi: אוהד נהרין) on israelilainen tanssija, koreografi ja Batsheva Dance Companyn taiteellinen johtaja.
Elämäkerta

Ohad Naharin syntyi vuonna 1952 Kibbutz Mizrassa. Hän kasvoi taiteellisessa kodissa, kirjoitti tarinoita, sävelsi musiikkia ja maalasi. Hänen isänsä oli psykodraamaan erikoistunut psykologi ja näyttelijä, joka esiintyi Habima ja Haifa Teatterissa. Hänen äitinsä oli Feldenkreis - ohjaaja, koreografi ja tanssija. 
 Naharin aloitti kuitenkin muodollisen tanssikoulutuksen  vasta 22-vuotiaana. Ensimmäisen vuoden aikana ollessaan Batsheva Dance Companyssa Martha Graham vieraili Israelissa ja pyysi häntä liittymään hänen tanssiryhmäänsä, joka sijaitsee New Yorkissa. Hän opiskeli Juilliardissa ja School of American Balletissa.
Vuonna 1978 hän meni naimisiin Mari Kajiwaran kanssa, joka oli kotoisin New Yorkista ja työskenteli Alvin Alileyn tanssijana. Vuonna 2001 hän kuoli syöpään 50-vuotiaana.
Ohad on nykyään naimisissa Eri Nakamuran kanssa, joka työskentelee tanssijana Batsheva Dance Companyssa. Heillä on yhteinen tytär.
Batsheva Dance Company

Vuonna 1990 Naharin nimitettiin taiteelliseksi johtajaksi Batsheva Dance Companyyn, mikä käynnisti ryhmän uuteen vaiheeseen. Ryhmä on kansainvälinen, joka koostuu yksilöllisesti ainutlaatuisista tanssijoista niin Israelista kuin ulkomailta. Tanssijoita kehotetaan vahvistamaan omia luovia lahjojaan.
Naharin tunnistettava tyyli ja tekniikka on kehittynyt aikansa myötä Batshevassa. Hänen tyylillensä on ominaista "uskomattoman joustavat raajat ja rangat, syvälle maadoitettu liike, räjähtävyys ja elinvoima, joka nappaa katsojan kauluksesta." Hänen tanssijansa eivät harjoittele peilin edessä. Tämän avulla he välttyvät itse-kritiikiltä ja tuntevat liikkeen sisältä, ei ulkoapäin. Naharinin tiedetään olevan varautunut ja yksityisyyden haluinen henkilö, joka näkyy myös harjoitussaleissa. Hän ei suutu tai korota ääntään, mutta kommentoi rakentavasti ja rauhallisesti. Koska hän on myös musiikillisesti koulutettu, Naharin työskentelee joskus myös sävellysten parissa.
Gaga

Ohjaamisensa ja opettamisensa aikana Batshevassa Naharinin kehitti Gagan, liikekielen ja pedagogiikan, jota harjoitetaan companyssa ja joka karakterisoi israelilaista nykytanssia. Harjoitus, joka kestää kodifioinnin ja korostaa harjoittajan somaattista kokemusta, Gaga on nimetty liikekieleksi, ei tanssitekniikaksi. Monet ovat huomanneet, että Gaga-tunnit koostuvat opettajan ohjaamasta improvisaatioharjoittelusta, joka perustuu opettajan antamiin mielikuviin. Naharin kertoo, että tällaisen harjoittelumenetelmän tarkoitus tarjoaa rungon tai "turvaverkon" tanssijoille päästääkseen ulos omalta mukavuusalueeltaan. Kuvailun, jota käytetään tanssijoiden ohjaamisessa läpi improvisaation, on tarkoitus auttaa tanssijaa ilmaisemaan liikettä ainutlaatuisin tavoin niillä kehonosilla, jotka yleensä jäävät ilman huomiota muissa tanssin tekniikoissa. Yksi esimerkki on mielikuva "Luna", joka viittaa meheviin, puoliympyrän mallisiin (kuten kuu,"luna") alueisiin sormien ja varpaiden välillä. Ideologiseen vaatimukseen kuuluu, että peilejä ei käytetä Gagan aikana.