stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kauhava
Talous > Elinkeinorakenne

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat peräkärryjä, ajoneuvojen ohjaamoita ja muoviosia valmistava MSK Group Oy, Pohjanmaan Osuuspankki ja Avain Säästöpankki.
Kauhavalaisia työnantajia:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Etelä-Pohjanmaan Osuuskauppa  Härmän kuntokeskus  Iisakki Järvenpää Oy  Junkkari Oy  Kauhavan kaupunki  Komiat  |  Lillbacka-yhtiöt  MSK Cabins Oy  MSK Group Oy  MSK Plast Oy  Pellon Group Oy  Piristeel  |  Safetor Oy Ltd  Skaala Ikkunat ja Ovet Oy  Sofor Oy  Unico Finland Oy  |
Koulutus

Kauhavan lukio on yrittäjyyteen, kansainvälisyyteen ja liikuntaan (lahjakkaiden urheilijoiden monilajiryhmä) profiloitunut yleislukio. Alahärmässä toimiva Härmän lukio on palvelu- ja matkailualan yrittäjyyteen profiloitunut yleislukio.
Kauhavalla sijaitsee Suomen Yrittäjäopisto. Lakkautukseensa vuoden 2014 loppuun asti kaupungissa toimi Lentosotakoulu, joka oli Ilmavoimien tärkein sotilasopetuslaitos.
Kulttuuri > Tapahtumat

Aprillipäivän aikoihin Kauhavan Kortesjärvellä järjestetään Valehtelun Suomen mestaruuskilpailut. Powerparkin ja LSK Business Parkin alueella järjestetään runsaasti tapahtumia mm. FHRA kiihdytyskilpailuja, Power Truck Show sekä erilaiset messut ja harrastealojen tapahtumat. Perinteisiä kesätapahtumia ovat Puukkofestivaalit ja Härmälääset Häjyylyt, PowerParkin juhannus ja Nordic King.
Herättäjäjuhlat järjestettiin Kauhavalla vuonna 2021.
Suviseurat järjestettiin Kauhavan entisellä lentokentällä vuonna 2023. Suviseurat järjestetään samalla alueella myös vuonna 2026.
Kulttuuri > Nähtävyydet

Fouga-patsas
Hawk-patsas
Iisakin Jussin tupa
Kalan torppa
Powerpark
Puukkomuseo
Saarimaan näkötorni
Suomen Jääkärimuseo
Kulttuuri > Ruoka

Kauhavan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla lihavelli, jossa on sianlihaa, herneitä, porkkanaa, ohraryynejä ja leipäjuuston paloja.
Kulttuuri > Urheilu

Pentti Nikula hyppäsi seiväshypyn maailmanennätyksen Kauhavalla vuonna 1962. Taistelulaji Han Moo Don alkukotina pidetään Kauhavaa.
Alahärmään PowerParkin lähelle on valmistunut uusi ravirata vuonna 2016. Nordic King juhannusravit järjestetään vuosittain.
Kauhavalaisia urheiluseuroja
Alahärmän Kisa
Hela-Kiekko
Kauhavan Kanuunat
Kauhavan ratsastusseura
Kauhavan Wisa
Kortesjärven Järvi-Veikot
Kortesjärven Mimmit
White Fox
Ylihärmän Junkkarit
Ylihärmän Pesis-Junkkarit
Kulttuuri > Viihde

Kauhavalla on kuvattu muutamia elokuvia kuten Antti Tuurin romaaneihin perustuvat Pohjanmaa, Talvisota, Ameriikan raitti ja Lakeuden kutsu sekä Aleksi Mäkelän ohjaama Häjyt ja Heikki Kujanpään Pieni pyhiinvaellus. Myös Antti Isotalosta kertova Härmästä poikia kymmenen sekä puukkojunkkareista kertova Pohjalaisia on kuvattu Kauhavalla Ylihärmän Kankaan kylässä. Kauhavalla on kuvattu mm. Yle TV2:n sarja Hyvien ihmisten kylä.
Paikkakunnalla on toiminut useita eri tyylisiä alueellista suosiota nauttivia yhtyeitä. Kansallisesti merkittävimpiä ovat 1970–1980-lukujen taitteessa huippukauttaan elänyt Hard Rock Sallinen, ja Micke Björklöfin blues-yhtye Micke Björklöf & Blue Strip, joka on osallistunut alan kilpailuun Saksassa. Yhtye äänitti erään levynsä New Orleansissa. Kolmas paikallinen yhtye on Kauhava Big Band.
Kauhava mainitaan myös monen tunnetunkin yhtyeen kappaleissa, kuten Zen Cafen Tämä on syksy ja Lauri Tähkä & Elonkerjuun Rakasta rintani ruhjeille sekä Pelle Miljoona Unitedin Järjetön Kauhavan ralli. Kansanlaulussa ”Isontalon Antti ja Rannanjärvi” uhkaillaan Kauhavan ”rumaa vallesmannia”.
Kauhavalla pidetyssä kattokökässä (kökkä = talkoot) on kirjoitettu muistiin lukuisia kansanlauluja.lähde?
Liikenne > Rautatie

Kauhavan rautatieasema on Pohjanmaan radan varrella noin 38 km Seinäjoelta pohjoiseen. Kesäisin junat pysähtyvät myös Härmän asemalla, josta on linja-autokuljetus PowerParkiin.
Liikenne > Etäisyyksiä Kauhavalta

Helsinki 396 km
Tampere 215 km
Turku 336 km
Oulu 286 km
Lahti 325 km
Kuopio 299 km
Jyväskylä 206 km
Pori 214 km
Vaasa 80 km
Seinäjoki 39 km
Lapua 17 km
Ylivieska 157 km
Hallinto ja politiikka > Hallinto

Kunnallisvaaleissa 2021 jakautuivat 43 paikkaa kaupunginvaltuustossa seuraavasti: keskusta 18 paikkaa, kokoomus 10 paikkaa, perussuomalaiset seitsemän paikkaa, SDP neljä paikkaa, kristillisdemokraatit kolme paikkaa ja Vapauden liitto yksi paikka. Kaupunginjohtajana toimii Vesa Rantala.
Hallinto ja politiikka > Kunnan- ja kaupunginjohtajat

1957–1983: Onni Laipio
1983–2008: Lasse Mäkinen
2009–2014: Harri Mattila
2015–2022: Markku Lumio
2022–2023: Liisa Salo (vt.)
2023–: Vesa Rantala
Hallinto ja politiikka > Politiikka

Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa. (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | KESK | KESK | KOK | KOK | PS | PS | SDP | SDP | KD | KD | VAS | VAS | VIHR | VIHR | muut | muut | Johto |
| Vuosi | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Johto |
| 2008 | 4 598 | 46,8 | 2 552 | 26,0 | 578 | 5,9 | 1 348 | 13,7 | 656 | 6,7 |  |  |  |  | 96 | 1,0 | 20,8 |
| 2012 | 3 968 | 46,3 | 2 028 | 23,6 | 871 | 10,2 | 1 005 | 11,7 | 618 | 7,2 |  |  | 73 | 0,9 | 15 | 0,2 | 22,7 |
| 2017 | 3 759 | 44,4 | 1 722 | 20,3 | 1 180 | 13,9 | 842 | 9,9 | 739 | 8,7 | 120 | 1,4 | 68 | 0,8 | 40 | 0,5 | 24,1 |
| 2021 | 3 051 | 40,8 | 1 782 | 23,8 | 1 329 | 17,8 | 650 | 8,7 | 644 | 8,6 |  |  |  |  | 22 | 0,2 | 17,0 |
Tunnettuja asukkaita

| --- | --- |
 Yrjö Alanen, pappi ja kirjailija  Alanen (Kauhavan suku)  Micke Björklöf, muusikko  Jarkko Finni, yleisurheilija (kymmenottelija)  Kalevi Haapoja, näyttelijä  Susanna Haapoja, poliitikko  Aimo Huhtala, eversti  Jussi Huhtala, toimittaja ja kirjailija  Adolf Hägglund, ”Kauhavan ruma vallesmanni”  Feeli Isosomppi, Mannerheim-ristin ritari numero 70  Kullervo Jylhä, muusikko  Iisakki Järvenpää, puukkotehtaan perustaja  Juho Heikki Kala, suomalainen päätoimittaja ja tilastokonttorin johtaja  Päiviö Kangas, opettaja, kirjailija ja kuoronjohtaja  Tapani Kangas, muusikko  Tapio Kangasniemi, lentopalloilija  Lyyli Karppinen, kudottaja, yrittäjä ja yritysjohtaja  Hellevi Keko, valokuvamalli  Jukka Kemppinen, professori, tieteen ja taiteen toimija  Valto Klemola, eläinlääkäri, virkamies ja professori  Antti Korkealaakso, yleisurheilija (aitajuoksija) :  Antti Kurvinen, kansanedustaja, ministeri  Svante Korkiakoski, näyttelijä  Matti Laurila, eversti  John Lauttamus, amerikansuomalainen kirjailija  Jorma Lillbacka, yrittäjä  Vesa Mäkelä, näyttelijä  Sari Peltoniemi, muusikko ja kirjailija  Jussi Pernaa, jääkiekkoilija  Veikko Pihlajamäki, poliitikko  Iivo Polvi, kansanedustaja  Jaakko Pukkila eli ”Pukkilan Jaska”, puukkojunkkari  Martti Rantanen, kappalainen ja kansanedustaja  Seppo Sallinen, muusikko  Hellevi Salminen, kirjailija  Martti Sinisalmi, Porin kaupunginjohtaja  Matti Sippola, nuorisoseuran perustaja  Antti Tuuri, kirjailija  Kyösti Virrankoski, poliitikko  Pentti Virrankoski, professori, historioitsija  Raimo Vistbacka, kansanedustaja
Ystävyyskunnat

Rapla, Viro
Aegviidu, Viro
Rygge, Norja
Jevnaker, Norja
Skærbæk, Tanska
Lemvig, Tanska
Vimmerbyn kunta, Ruotsi
Nybro, Ruotsi
Hultsfred, Ruotsi
Garður, Islanti
Þorlákshöfn-Ölfus, Islanti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauhava Wikimedia Commonsissa
Kauhavan kotisivut
Tilastokeskus – Kauhavan avainluvut
| n k Etelä-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alajärvi  Alavus  Evijärvi  Ilmajoki  Isojoki  Isokyrö  Karijoki  Kauhajoki  Kauhava  Kuortane  Kurikka  Lappajärvi  Lapua  Seinäjoki  Soini  Teuva  Vimpeli  Ähtäri 
Entiset kunnat:  Alahärmä  Jalasjärvi  Jurva  Kortesjärvi  Lehtimäki  Nurmo  Peräseinäjoki  Seinäjoen maalaiskunta  Töysä  Ylihärmä  Ylistaro 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Kartta nykyisen Kauhavan alueen kuntaliitoksista
Kauhavan vaakuna vuoden 2008 loppuun saakka.
Kauhavan kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema.
Wallia

| Wallia |
| --- | --- |
 
Visigoottien kuningas
Valtakausi:  415–418
Edeltäjä:  Ataulf
Seuraaja:  Teoderik I

Syntynyt:  385 Visigoottien valtakunta
Kuollut:  418
Suku:  Balt
Wallia oli visigoottien kuningas vuosina 415–418. Hän seurasi kuninkaana Ataulfia, joka oli murhattu vuonna 415. Wallian valtakauden aikana roomalaiset hyväksyivät visigootit liittolaisikseen (foederati) ja kannustivat heitä sotimaan Iberian niemimaan muita barbaariheimoja vastaan. Visigootit hyökkäsivätkin alaaneja ja vandaaleja vastaan, joista osa pakeni Galiciaan sveebien luokse. Vuonna 418 keisari Honorius antoi visigooteille luvan asettua Galliaan Akvitania Secundan ja Narbonensiksen provinsseihin. Wallia puolestaan salli Galla Placidian palata takaisin kotiinsa. Wallia kuoli pian visigoottien asetuttua Akvitaniaan. Hänen seuraajansa valtaistuimella oli Teoderik I.
Robert von Gerdten

| Robert von Gerdten> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. lokakuuta 2002 (ikä 22) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Vegu, Kerttu
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  179 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  IPK
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  22
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  HIFK (Champions HL) Jukurit (SML) Kiekko-Espoo (Mestis)
Robert von Gerdten (s. 7. lokakuuta 2002 Espoo) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuissa.
Ura

Von Gerdten on Espoon Jääklubin kasvatti. Hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Espoo Bluesiin. Kaudella 2016–2017 von Gerdten oli C-nuorten SM-sarjassa Blues Akatemian tehokkain puolustaja tehoilla 4+6=10. Kaudella 2017–2018 hän toimi Bluesin C-nuorten varakapteenina. Von Gerdten oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 8+17=25. C-nuorten SM-sarjassa hän oli tehoilla 5+14=19 Bluesin paras syöttäjä Verner Miettisen kanssa sekä tehokkain puolustaja. Von Gerdten oli myös joukkueen kolmanneksi paras pistemies Miettisen (11+14=25) ja Lari-Henrik Postin (15+11=26) jälkeen. Von Gerdten voitti kauden päätteeksi C-nuorten Suomen-mestaruuden. Hänet valittiin sarjan toiseen tähdistökentälliseen.
Kaudeksi 2019–2020 von Gerdten siirtyi Helsingin IFK:n organisaatioon. Kaudella 2021–2022 hän oli tehoilla 5+24=29 seuran U20-joukkueen kolmanneksi paras pistemies ja tehokkain puolustaja. Von Gerdten nousi samalla kaudella myös HIFK:n SM-liigajoukkueeseen. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan avauskierroksella 26. elokuuta 2021 vieraissa sveitsiläistä ZSC Lionsia vastaan. Von Gerdten merkittiin HIFK:n seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 6.04 minuuttia ja Von Gerdten keräsi teholukeman +1. Von Gerdten pelasi kolme CHL-ottelua ilman tehopisteitä, mutta hän ei kuitenkaan debytoinut SM-liigassa.
Von Gerdten siirtyi kaudeksi 2022–2023 Mikkelin Jukureiden U20 SM-sarjajoukkueeseen. Hän oli tehoilla 8+17=25 joukkueen tehokkain puolustaja. Von Gerdten nousi myös seuran SM-liigajoukkueeseen, jossa hän teki liigadebyyttinsä runkosarjan neljännellä kierroksella 21. syyskuuta 2022 Rauman Lukkoa vastaan. Von Gerdten merkittiin Jukureiden seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 7.19 minuuttia. Von Gerdten pelasi joukkueessa kauden ainana seitsemän runkosarja- ja kaksi CHL-ottelua ilman tehopisteitä. Maaliskuussa 2023 Jukurit lainasi hänet loppukaudeksi Mestis-joukkue Kiekko-Espooseen. Von Gerdten pelasi siellä kolme runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2 ja 11 playoff-ottelua tehden kolme syöttöpistettä. Hän voitti kauden päätteeksi Mestiksen mestaruuden.
Kaudeksi 2023–2024 von Gerdten siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Iisalmen Peli-Karhuihin. Hänen varsinainen tulokaskautensa toi 35 runkosarjaottelussa tehot 7+6=13 ja 13 pudotuspeliottelussa kaksi syöttöpistettä. Von Gerdten voitti kauden päätteeksi Mestiksen mestaruuden. Toukokuussa 2024 hän teki IPK:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Äkkiä viime kesänä

| Äkkiä viime kesänä> Suddenly, last summer |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joseph L. Mankiewicz
Käsikirjoittaja:   Tennessee Williams  Gore Vidal 
Tuottaja:  Sam Spiegel
Säveltäjä:   Malcolm Arnold  Buxton Orr 
Kuvaaja:  Jack Hildyard
Leikkaaja:   William Hornbeck  Thomas Stanford 
Pääosat:   Elizabeth Taylor  Katharine Hepburn  Montgomery Clift 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:   USA 22. joulukuuta 1959  Suomi 8. huhtikuuta 1960 
Kesto:  114 min.
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Äkkiä viime kesänä (Suddenly Last Summer) on yhdysvaltalainen Joseph L. Mankiewiczin ohjaama draamaelokuva vuodelta 1959, joka perustuu Tennessee Williamsin samannimiseen näytelmään. Se kertoo nuoresta miehestä, joka kuolee epäselvissä oloissa matkallaan Euroopassa. Nuorukaisen äiti (Katharine Hepburn) haluaa, että mukana matkalla olleelle serkulle (Elizabeth Taylor) tehdään lobotomia, koska tämä on menettänyt järkensä nähtyään serkkunsa kuolevan. Lääkäri (Montgomery Clift) ei suostu tekemään leikkausta, vaan alkaa tutkia nuorukaisen kuolemaa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Elizabeth Taylor  | … |  Catherine Holly   |
|  Katharine Hepburn  | … |  Violet Venable   |
|  Montgomery Clift  | … |  tohtori Cukrowicz   |
|  Albert Dekker  | … |  tohtori Lawrence J. Hockstader   |
|  Mercedes McCambridge  | … |  Grace Holly   |
|  Gary Raymond  | … |  George Holly   |
Lähde:
Vastaanotto

Sekä Taylor että Hepburn olivat osistaan Oscar-ehdokkaina. The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.
Iltalehdessä kesän 1981 televisioesityksen alla Aune Kämäräinen kirjoitti elokuvan olevan puhdasta dialogivetoista draamaa, joka ei pääse irti teatterimaisuudestaan. Hepburn tulkitsee hänestä loistavasti hermoherkkää Violetia tukahduttavine äidinrakkauksineen, kun taas Taylorin näyttelemä Kathy on elämän alkuvoimaa, viettiä ja terveyttä edustava nainen, joka Sebastianin kohtalosta järkyttyneenä on suljettu sairaalaan. Aivokirurgi (Clift) on sivustakatsoja, joka saa tapahtumat liikkelle kysymyksillään.
Aiheesta muualla

Suddenly, Last Summer. Turner Classic Movies – TCM. Arkistoitu 7.8.2021. Viitattu 2.6.2022. (englanniksi)
Kirjallisuutta

Infante, C. Carbera: ”Williamsia Mankiewiczin tapaan (Äkkiä viime kesänä)”, Filmihullu 6/2012.
Paraguarí

| Paraguarí |
| --- | --- |
 Paraguaría
 lippu
 Paraguarí
 Koordinaatit: 25°38′S, 57°9′W 
Valtio:  Paraguay
Departementti:  Paraguarí
Väkiluku (2022):  20 678
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Paraguarí on Paraguarín departementin pääkaupunki Paraguayssa. Sen asukasluku oli vuoden 2022 väestönlaskennassa 20 678.
Maantiede

Paraguarí sijaitsee Paraguayn Paraguarín departementissa noin 66 kilometrin päässä maan pääkaupunki Asunciónista. Alue on osa Brasilian ylängön länsiosan etelärinteitä, joihin kuuluvat kohti pääkaupunkia lännessä jatkuvat Cordillera de los Altosin vuoret.
Historia

Paraguarí oli alkujan jesuiittojen lähetysasema ja varsinaisen kaupungin siitä teki kuvernööri Agustín Fernando de Pinedo vuonna 1775.
Espanjalaisvallan alkaessa romahtaa syttyi Argentiinan itsenäisyyssota. Argentiinalaiset pyrkivät ulottauttumaan myös Paraguayn alueelle. Vuonna 1811 heidät kuitenkin lyötiin Paraguarín taistelussa, mikä vaikutti itsenäisen paraguayn muodostumiseen. Myöhemmin kaupunki oli Paraguayn armeijan historiallisen tykistörykmentin ja koulun kotipaikkakuntna.
Nykyinen kaupunki on ympäröivän maaseudun kaupan keskus. Asunciónin pääkaupunkiseudun (zona centrral) kasvaessa Paraguarísta tuli etenkin pääkaupunkiin vietävien maataloustuotteiden logistinen piste.
Väestö

Paraguarín asukasluku oli Paraguayn vuoden 2022 väestönlaskennanssa 20 678.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paraguarí Wikimedia Commonsissa
Santo Tomásin katedraali.
Kirjallisuusvuosi 2018

Kirjallisuusvuosi 2018 käsittelee vuoden 2018 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Vuosi 2018 oli Topeliuksen juhlavuosi
Tieteiskirjallisuuden kokous Worldcon pidettiin 16–20. elokuuta 2018.
Turun kansainväliset kirjamessut pidettiin 5.–7. lokakuuta 2018
Helsingin keskustakirjasto Oodi avattiin yleisölle 5. joulukuuta.
Nobelin kirjallisuuspalkintoa ei jaettu Me Too -kampanjan takia: kuusi Ruotsin akatemian jäsentä erosi huhtikuussa vastalauseena akatemian jäsenen Jean-Claude Arnaultin käytökselle muita jäseniä, näiden tyttäriä, puolisoita ja kansliatyöntekijöitä kohtaan. Vuoden 2018 palkinto tosin jaettiin vuonna 2019, kun akatemia oli saatu toimintakykyiseksi, ja sen sai puolalainen Olga Tokarczuk.
Julkaisuja

Pat Barker – The Silence of the Girls
Dick Forsman – Petolinnut Suomen luonnossa
Yuval Noah Harari – 21 oppituntia maailman tilasta
Kari Hotakainen – Tuntematon Kimi Räikkönen
Kaisa Ijäs – Aurinkokello. Runoja.
Olli Jalonen – Taivaanpallo
Teemu Keskisarja – Saapasnahka-torni – Aleksis Kiven elämänkertomus
Stephen King – Elevation (suom. Keveys)
Tommi Kinnunen – Pintti
Jyrki Laukkanen & Kyösti Partonen – Folland Gnat Suomen ilmavoimissa
George R. R. Martin – Fire & Blood (suom. Tuli ja veri, 2024)
Matti Mörttinen – Sauli Niinistö : Mäntyniemen herra
Michelle Obama – Becoming (suom. Minun tarinani, 2018)
Hannu Rajaniemi – Kesämaa
Sally Rooney – Normal People
Mirkka Lappalainen – Pohjoisen noidat : oikeus ja totuus 1600-luvun Ruotsissa ja Suomessa
Kari Stenman – Brewster Model 239 Suomen ilmavoimissa
Kari Stenman & Karolina Holda – Suomen ilmavoimien pommittajat
Jarkko Tontti – Perintö
Jarkko Tontti – Vedeera vaarallisilla vesillä
Risto Uimonen – Sauli Niinistö : tasavallan presidentti
Enni Vanhatapio – Absentia (esikoisromaani)
Tuomo Yli-Huttula – Presidentti ja porvarivalta
Myydyimmät kirjat joulukuussa

Myydyin kotimainen kaunokirja: Olli Jalonen, Taivaanpallo
Myydyin käännöskaunokirja: Lars Kepler, Lazarus
Myydyin lasten- ja nuortenkirja: Jeff Kinney, Neropatin päiväkirja : Kylmää kyytiä
Myydyin tietokirja: Kari Hotakainen, Tuntematon Kimi Räikkönen
Myydyin pokkari: Yuval Noah Harari, Sapiens: Ihmisen lyhyt historia
Palkintoja

Kirsi Kunnas
N. K. Jemisin – The Stone Sky
Olli Jalonen – Taivaanpallo
Silvia Hosseini – Pölyn ylistys
Susinukke Kosola – Varisto
Kaija Rantakari – Koko meren laajuus
Maija Sirkjärvi – Barbara ja muita hurrikaaneja
Siiri Enoranta: Tuhatkuolevan kirous.  Helsinki:  WSOY, 2018.  ISBN 978-951-0-42965-5
Jaana Nikula
Kaarina Hazard
Olga Tokarczuk (jaettu vuonna 2019)
Andrew Sean Greer – Less
Marjo Niemi – Kaikkien menetysten äiti
Elämäntyöpalkinto kielihistorian professori Kaisa Häkkinen työstä sanaston tutkijana
psykologi Perttu Immonen, Suomen rahvaan historia
ravitsemustieteen professori Mikael Fogelholm
tiedetoimittaja, diplomi-insinööri Sisko Loikkanen
kirjailija-kirjastonhoitaja Kari Vaijärvi
tähtitieteen professori Heikki Oja
filosofian maisteri ja toimituspäällikkö Joonas Pörsti
ilmastonmuutosta käsittelevän teoksen työryhmä Hyvän sään aikana - Mitä Suomi tekee, kun ilmasto muuttaa kaiken
Seppo Hentilä, Satu Kaski, Katleena Kortesuo, Pertti Koskimies, Jake Nyman
Seppo Aalto – Kapina tehtailla – Kuusankoski 1918
Seppo Hentilä: Pitkät varjot : Muistamisen historia ja politiikka . Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Siltala, 2018. ISBN 9789522345141
Kunniamaininta: Tuomas Aivelo: Loputtomat loiset.  Helsinki:  Like, 2018.  ISBN 9789520117412
Victor LaValle – The Changeling
Fonda Lee – Jade City
Kaarlenvaltikka

| Kaarlenvaltikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Näivekasvit Orobanchaceae
Suku::  Kuusiot Pedicularis
Laji::  sceptrum-carolinum
Kaksiosainen nimi
 Pedicularis sceptrum-carolinum  L. 
Katso myös
   Kaarlenvaltikka Wikispeciesissä   Kaarlenvaltikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaarlenvaltikka (Pedicularis sceptrum-carolinum) on suurikokoinen, itäisessä ja pohjoisessa Euroopassa kasvava näivekasvi. Kaarlenvaltikka on suurin Suomessa kasvava kuusiolaji ja sukulaistensa tavoin puoliloinen, joka käyttää muilta kasveilta saamaansa ravintoa, mutta yhteyttää myös itse.
Kaarlenvaltikka on Ruotsin Västerbottenin maakuntakukka.
Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen kaarlenvaltikka kasvaa 40–80 cm korkeaksi. Varsi on kalju, haaraton, jäykkä ja väriltään usein ruskeanpunainen. Maanmyötäiset ruusukelehdet ovat kapeita, parijakoisia tai pariosaisia, liuskat leveitä ja nyhälaitaisia. Varsilehdet puuttuvat kokonaan tai varren tyviosassa on muutamia pieniä lehtiä. Kukat ovat varren latvassa tavallisesti 2–4 kukan kiehkuroina. Kukka on keltainen lukuun ottamatta alahuulta, joka on punalaitainen. Kukan noin kolme senttiä pitkän teriön suu on umpinainen ja torvi on väljä. Kaarlenvaltikka kukkii Suomessa heinä-elokuussa.
Levinneisyys

Kaarlenvaltikan päälevinneisyysalue ulottuu Fennoskandiasta, Baltiasta ja Puolasta Venäjän läntisiin osiin. Satunnaisemmin lajia tavataan Alpeilla, Siperiassa ja Pohjois-Kiinassa. Suomessa kaarlenvaltikka on melko yleinen pohjoisessa, erityisesti Itä-Lapissa ja Kainuussa. Lajia tavataan harvinaisena myös Pohjanmaalla, Keski-Suomessa sekä Kaakkois-Suomessa, mutta Varsinais-Suomesta Pohjois-Karjalaan ulottuvalla vyöhykkeeltä se puuttuu lähes kokonaan.
Elinympäristö

Kaarlenvaltikka viihtyy kosteilla kasvupaikoilla. Sitä voi tavata karujen järvien, jokien ja purojen avorannoilla ja vähäturpeisilla tulvaniityillä, tihkupaikoilla ja soistumilla. Lajia tavataan myös ihmisen muokkaamassa ympäristössä kuten laidun- ja venerannoilla, kosteilla hakamailla ja ojissa. Suomessa laji on harvinaistunut maan eteläosissa etenkin soiden ja metsien ojitusten takia.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Kaarlenvaltikan (Pedicularis sceptrum-carolinum) levinneisyys Suomessa.
Pohjolan kasvien pauloissa: Pedicularis sceptrum-carolinum - kaarlenvaltikka
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q161654  Wikispecies: Pedicularis sceptrum-carolinum  BioLib: 40923  CoL: 75WHY  EoL: 2894889  EPPO: PEASC  EUNIS: 184226  FNA: 200021135  FoC: 200021135  GBIF: 7333052  iNaturalist: 470980  IPNI: 807613-1  NCBI: 321412  Open Tree of Life: 914300  Panarctic Flora: 810702  Plant List: kew-2550317  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:807613-1  Tropicos: 29202456  WFO: wfo-0000475188  Laji.fi: MX.39656
Himocast

Himocast on suomalainen podcast seksistä ja seksuaalisuudesta. Ohjelmaa tekevät kirjailija-taiteilija Jenni Janakka ja bloggaaja, seksuaalikasvattaja Kaisa Merelä.
Ohjelmaa voi kuunnella podcast-sovelluksilla ja Podplayssa. Himocast aloitti joulukuussa 2018. Jaksoissa esiintyvät tekijät Janakka ja Merelä, joiden lisäksi osassa jaksoissa on vieraita.
Vieraat

Susanna Ruuhilahti. 3. Yhden illan jutut, 22. Tajunnanräjäyttävää seksiä ja 23. Pitkän suhteen kipinä.
Chike Ohanwe. 14. Flirttailu
Eino Nurmisto. 26. Sateenkaari
Iida Åfeldt. 27. Raskaus ja keho
Lotta Jäppinen. 35. Lesboilua
Mirva Hämäläinen. 58. Avoimet suhteet
Katja Välikangas 62. Pilluilo
Kirjallisuutta

Janakka, Jenni & Merelä, Kaisa: Himokirja.  Kustantamo S&S.  ISBN 9789515251091
Luettelo Kanadan rautatieyhtiöistä
Kansalliset päärautatiet

| Rautatien nimi | Käyttäjäyritys | Toimialue |
| --- | --- | --- |
| Canadian National Railway | Canadian National Railway Company | Kanada |
| Canadian Pacific Railway | Canadian Pacific Railway Company | Kanada |
Matkustaja ja lähiliikenne

| Rautatien nimi | Käyttäjäyritys | Toimialue |
| --- | --- | --- |
| Agence métropolitaine de transport |   | Montreal |
| Capital Railway (O-Train) | OC Transpo | Ottawa |
| GO Transit |   | Suur-Toronto |
| Rocky Mountaineer |   | Brittiläinen Kolumbia, Alberta |
| VIA Rail Canada |   | Kanada |
| West Coast Express | TransLink | Vancouver |