stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Svein Godwininpoika
Elämäkerta > Jaarlinarvo

Svein Godwininpoika korotettiin Herefordshiren jaarliksi vuonna 1043 tai 1044 isänsä Godwinin kuningas Edvard Tunnustajalle tekemien palvelusten ansiosta. Godwinin vanhimpana poikana Sveiniä koulittiin sotataidoissa ja johtamiskyvyissä: hän oli sotaherran poika ja sellaiseksi myös koulutettu. Ensimmäiset kolme vuotta Svein palveli kunniakkaasti Herefordshiren jaarlina ja huolehti varsinkin sotilaallisista asioista. Keskiajalla rauhan turvaamisessa Englannissa oli kenties vaikein tehtävä juuri tämän alueen jaarleilla, sillä walesilaiset kohdistivat jaarlikuntaan Walesin rajalla toistuvia hyökkäyksiä. Jo kuningas Offa (758–796) oli yrittänyt rauhoittaa tilannetta kaivattamalla 192 kilometriä pitkän puolustuslinjan Walesin ja Mercian välille. Myöhemmin Vilhelm Valloittajan aikana suurin osa linnoista ja suojavarustuksista rakennettiin tälle alueelle. Kaikista varotoimista huolimatta rauhan saattoi turvata vain vahva rajamaan (mark) lordi. Edvardilla ei ollut tehtävään parempaa vaihtoehtoa kuin Svein.
Svein oli vaikuttavan tehokas. Markin sotaherrana hän puolusti alueitaan hyvin voimakkaasti walesilaisia vastaan. Heti noustuaan valtaan hän etsi rauhaa vuonna 1039 valtaan tulleen Pohjois-Walesin kuninkaan Gruffyd ap Llywelynin kanssa. Rauha hyödytti kumpaakin osapuolta, sillä Gruffyd saattoi käydä walesilaisen kilpailijansa Deheubarthin kuninkaan Gruffydd ap Rhydderchin kimppuun ja walesilaisten taistellessa Svein jäi rauhaan. Vuonna 1046 Svein meni jopa niin pitkälle, että hyökkäsi liittolaisensa kanssa Etelä-Walesiin.
Elämäkerta > Abbedissan viettely ja maanpako

Palatessaan Walesin-sotaretkeltä Svein rakastui aikalaislähteiden mukaan Leominsterin abbedissaan Eadgifuun. Hän ryösti Eadgifun mukaansa ja piti tätä vuoden vankinaan. Hän vapautti Eadgifun vasta Canterburyn arkkipiispa Eadsigen ja Wellsin piispa Lyfingin puututtua asiaan. Rangaistuksena rikoksesta Svein karkotettiin Englannista.
Maanpakonsa aikana Svein matkusti ensin Flanderiin ja sitten Tanskaan, missä hän anglosaksien kronikan mukaan syyllistyi muihin rikoksiin. Tanskan kuningas Sven Estridinpoika oli toistuvasti ja tuloksetta pyytänyt apua englantilaisilta, ja matkan tarkoitus saattoi myös olla Godwinin tuenosoitus Tanskan kuninkaalle, joka taisteli Norjan Maunua vastaan.
Elämäkerta > Paluu Englantiin ja murha

Svein palasi Englantiin 1049 ja pyysi anteeksiantoa kuninkaan edessä, mutta hänen paluunsa ei sopinut hänen veljelleen Haraldille tai serkulleen Beornille. Molemmat olivat hyötyneet Sveinin karkotuksesta ja olivat haluttomia luopumaan saamistaan eduista. Beorn näyttää olleen Sveinin paluun päävastustaja, mutta Svein onnistui silti saamaan Beornin tuen paluulleen. Sitten tapahtui jotakin yllättävää ja selittämätöntä. Beorn tapasi Sveinin Pevenseyssä, hyväksyi joukkojensa liittämisen Sveinin miehiin ja matkasi Sveinin kanssa kuninkaan luo Sandwichiin pyytämään armahdusta Sveinille. Serkukset nousivat maihin Godwinin perheen tärkeimpiin kuuluvan maatilan Boshamin lähellä, mutta pysähdyksen syytä ei tiedetä. Beorn murhattiin sen paikan tienoilla. Kun Beornin miehet huomasivat tapahtuneen, kuusi kahdeksasta laivasta jätti Sveinin, jonka oli jälleen pakko paeta Flanderiin, sillä hänet julistettiin sotilastuomioistuimessa nithingiksi, mieheksi vailla kunniaa (lainsuojaton), ja tuomion vahvisti myöhemmin witenagemotissa kuningas Edvard Tunnustaja.
Salaisuudeksi jää, miksi Svein surmasi serkkunsa Beornin. Murhassa ei juuri näytä olevan logiikkaa. Itse asiassa Beornin kuolema väistämättä heikensi Godwinin suvun valtaa, sillä Beornin ja Sveinin kanssa Godwinilla ja hänen sukupiirillään oli hallussaan neljä Englannin kuudesta suuresta jaarlikunnasta. Kaikki lähteet ovat kuitenkin yksimielisiä Sveinin syyllisyydestä rikokseen, samoin nykyiset tutkijat. Varsin epätavallista oli, että Svein palasi Englantiin seuraavana vuonna ja sai jaarlin arvonsa Edvardilta takaisin. Kuninkaan mielenmuutosta on selitetty Godwinin suurella vaikutusvallalla. Selitys voi olla myös Worcesterin piispan Ealdredin vaikutusvalta, sillä piispa oli paluumatkallaan Roomasta tavannut Sveinin ja vakuuttunut tämän katumuksesta.
Elämäkerta > Maanpako, katumus ja kuolema

Svein ei kuitenkaan saanut olla rauhassa, ja hänen aikansa Englannissa ei kestänyt kauan. Kun Godwinin perhe ajettiin maanpakoon 1051, Sveinin rangaistus oli kovempi kuin muiden; hänet julistettiin kapinan yhteydessä heti lainsuojattomaksi, kun Godwin ja muut veljet kutsuttiin neuvoston eteen kuultaviksi ja heille annettiin näin mahdollisuus puolustautua. Jälleen kerran Svein pakeni Flanderiin, missä hänen on täytynyt tuntea katumusta rikoksistaan. Ehkä hän arvioi kuluvan jonkin aikaa, ennen kuin hän ja hänen perheensä saisivat luvan palata, ja lähti siksi jalkaisin pyhiinvaellusmatkalle Roomaan ja Jerusalemiin, mistä palatessaan hän sai surmansa.
Jälkeläiset

Sveinin poika Haakon (s. n. 1040) joutui kuningas Edvardin panttivangiksi, ja hänet siirrettiin epäselvissä olosuhteissa Normandiaan Vilhelm Valloittajan huostaan. Haakon vapautettiin Harald Godwininpojan Normandian vierailun yhteydessä, minkä jälkeen hänestä ei ole säilynyt tietoja. Toinen poika, Tostig Reinald, osallistui 1068 epäonnistuneeseen kapinaan normannivalloittajia vastaan.
Arvioita

Jotkut historioitsijat ovat yrittäneet vähätellä Sveinin rikoksia tai löytää niille rationaalisia syitä, mutta useimmat ovat tulleet siihen johtopäätökseen, että Svein oli psykopaatti, joka ei pystynyt hallitsemaan väkivaltaista käytöstään. Vita Ædwardi Regis kuvaa häntä hirviöksi, jolle isän suuri valta antoi mahdollisuuden pahoihin tekoihin, ja ehkä vasta armeijan julistettua hänet nithingiksi hän tajusi ylittäneensä normaalin käytöksen rajat.
Herefordshire Walesin kupeessa
Syklopenteeni

| Syklopenteeni |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  142-29-0
PubChem CID:  8882
SMILES:  C1CC=CC1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H8
Moolimassa:  68,114 g/mol
Sulamispiste:  −135,1 °C
Kiehumispiste:  44,2 °C
Tiheys:  0,772 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,535 g/l (25 °C)
Syklopenteeni (C5H8) on sylkoalkeeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää polymeerien ja useiden muiden erikoiskemikaalien valmistuksen lähtöaineena.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa syklopenteeni on väritöntä nestettä ja sillä on bensiininkaltainen haju. Yhdiste liukenee vain vähäisessä määrin veteen, mutta liukenee useimpiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja bentseeniin. Syklopenteenin reaktiot ovat tyypillisiä alkeeneille. Esimerkiksi halogeenit reagoivat additioreaktioilla muodostaen halogenoituja syklopentaanijohdannaisia ja yhdiste voidaan hapettaa epoksidikseen syklopenteenioksidiksi. Additiolla reagoivat myös eräät nukleofiilit esimerkiksi metanoli, jolloin muodostuu metyylisyklopentyylieetteriä. Syklopenteeni voi reagoida sykloadditioilla esimerkiksi alkeenien, dieenien (Diels–Alder-reaktio) ja fotokemiallisella reaktiolla aromaattisten yhdisteiden kanssa.
Valmistus ja käyttö

Syklopenteeniä muodostuu maaöljyn krakkauksessa niin sanottuun C5-jakeeseen, jossa sitä on noin 4 %. Se voidaan erottaa jakeesta isopreenin ja piperyleenin poistamisen jälkeen, mutta sen pitoisuus on niin pieni, että tämä ei ole taloudellisesti kannattava valmistusmuoto. Teollisesti yhdistettä valmistetaankin pelkistämällä syklopentadieeniä selektiivisesti vedyttämällä. Katalyyttinä käytetään palladiumia.
Syklopenteeniä voidaan käyttää monomeerinä polymeerien valmistamiseen. Yhdiste polymerisoituu booritrifluoridin ja vetyfluoridin toimiessa katalyytteinä 1,2-additiopolymeeriksi poly(1,2-syklopentenyleeni)hartsiksi, mutta tärkeämpiä ovat renkaanavautumismetateesillä syntyvät polymeerit. Esimerkiksi volframiheksakloridin tai metalloseenien tai Ziegler–Natta-katalyyttien katalysoimana muodostuu elastomeerinä käytettävää polyolefiineihin kuuluvaa polysyklopenteeniä. Myös muita alkeeneja, esimerkiksi eteeniä tai propeenia voidaan käyttää ko-monomeereina syklopenteenin kanssa. Nämä parantavat muodostuvan polymeerin elastomeerisuutta. Syklopenteenistä voidaan valmistaa myös eräitä muita kemikaaleja kuten syklopentyyliamiinia.
Simo Syrjävaara

Simo Syrjävaara (s. 14. kesäkuuta 1943 Rauma) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja -vaikuttaja sekä entinen pelaaja.
Pelaajaurallaan Syrjävaara edusti Rauman Palloa, Åbo IFK:ta, Upon Palloa, Lahden Reipasta ja Kuusysiä. ÅIFK:ssa pelatessaan hän voitti Suomen cupin 1965. Maajoukkueessa Syrjävaara pelasi 26 A-maaottelua vuosina 1960–1968.
Peliuran päätyttyä Syrjävaara ryhtyi valmentajaksi. Palloliiton organisaatioon hän liittyi vuonna 1973 liiton ensimmäisenä päätoimisena valmentajana. Aluksi hän valmensi alle 23-vuotiaiden maajoukkuetta. Vuosina 1976–1978 Syrjävaara oli A-maajoukkueen valmentajana päävalmentaja Aulis Rytkösen kanssa. Miesten maajoukkueesta Syrjävaara siirtyi väliaikaiseksi päävalmentajaksi naisten maajoukkueeseen 1978 ja vuosina 1979–1990 hän valmensi poikien maajoukkueita. 1990-luvun hän toimi Palloliiton nuorisopäällikkönä. Vuoden 1999 lopussa Syrjävaara valittiin valmentajaksi Suomen futsalmaajoukkueeseen, jossa hän jatkoi eläkkeelle jäämiseensä asti vuoden 2004 lopussa.
Syrjävaara on palkittu urastaan useilla Palloliiton tunnustuksilla, kuten esimerkiksi Erik von Frenckell -mitalilla. Hänet on myös valittu vuoden valmentajaksi 1981, ja harrastejalkapallon SM-turnaus on nimetty hänen mukaansa Simo Syrjävaara Cupiksi. Vuonna 2008 Syrjävaara sai Captain’s Ball -palkinnon tunnustuksena pitkästä työstään jalkapallon hyväksi.
Synonymia

Synonymia (kreikan συνωνυμία sananmukaisesti 'yhteisnimisyys') tarkoittaa sanojen samamerkityksisyyttä. Synonyymit ovat sanoja, jotka tarkoittavat samaa asiaa, esimerkiksi iso ~ suuri, pieni ~ vähäinen, totinen ~ vakava, ilta ~ ehtoo. Synonyymeillä voi olla pieniä merkityseroja, mutta pääasiassa ne tarkoittavat lähes samaa asiaa. Useimmiten synonyymien välillä on tyyliero, joten synonyymeja voi varsin harvoin käyttää aivan samoissa asiayhteyksissä. Esimerkiksi peti, sänky ja vuode ovat synonyymeja, koska ne viittaavat samaan käyttötarkoitukseen, mutta niillä on kullakin oma tyyliprofiilinsa ja käyttökonventionsa:
Ota vuoteesi (*sänkysi, *petisi) ja käy.
Riisipeti (*riisisänky, *riisivuode).
Monilla tärkeillä riistaeläimillä on suomen kielessä samamerkityksisiä sanoja. Niitä käytettiin aikanaan varsinaisen nimen asemesta, koska siten uskottiin vältettävän huono metsästysonni. Kettu on tarkoittanut alun perin vain nahkaa, jonka hankkimiseksi repoa pyydettiin. Karhulle on annettu monta nimeä, kuten otso ja mesikämmen. Niiden avulla voitiin välttää lausumasta karhun oikeaa nimeä, joka oli entisaikaan oksi.
Kirjallisuutta

Jäppinen, Harri (toim.): Synonyymisanakirja.  Helsinki:  WSOY, 1989 (3. painos 2003).  ISBN 951-0-15783-X
Leino, Antti & Leino, Pirkko: Synonyymisanasto.  Helsinki:  WSOY, 1990 (3. painos 2001).  ISBN 951-1-10450-0
Länsimäki, Maija: Kanaa riisipedillä. Helsingin Sanomat 18.5.1999. Verkkoversio (Arkistoitu – Internet Archive)
Syklododekatrieeni

| Syklododekatrieeni |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1,5,9-syklododekatrieeni
CAS-numero:  706-31-0
PubChem CID:  12668
SMILES:  C1CC=CCCC=CCCC=C1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C12H18
Moolimassa:  162,264 g/mol
Sulamispiste:  –17 °C
Kiehumispiste:  240 °C
Tiheys:  0,892 g/cm3
Syklododekatrieeni (C12H18) on syklinen eli rengasrakenteinen trieeni eli kolme kaksoissidosta sisältävä alkeeni. Yhdistettä käytetään polymeeriteollisuudessa polymeerien lähtöaineena.
Ominaisuudet

Syklododekatrieenillä on neljä geometristä isomeeriä (1Z,5Z,9Z)-, (1E,5E,9E)-, (1Z,5Z,9E)- ja (1Z,5E,9E)-syklododekatrieenit. Niistä pysyvimmät ovat (1Z,5E,9E)- ja (1E,5E,9E)-isomeerit ja kaupallista merkitystä on lähinnä (1Z,5E,9E)-isomeerillä.
Huoneenlämpötilassa syklododekatrieeni on väritöntä, veteen liukenematonta nestettä. Yhdisteelle on tyypillistä muodostaa komplekseja siirtymämetallien kanssa. Syklododekatrieeni reagoi monien tyypillisten alkeenien tavoin ja muodostaa esimerkiksi epoksidin ja halogeenien kanssa additiotuotteita. Yhdisteen kaksoissidokset voidaan pelkistää selektiivisesti, jolloin muodostuu syklododekadieeniä tai syklododekeenia. Korkeammassa lämpötilassa ja paineessa muodostuu syklododekaania. Syklododekatrieeni voidaan hapettaa syklododekanoliksi hapen avulla ja dodekaanidihapoksi.
Valmistus ja käyttö

Syklododekatrieeniä valmistetaan oligomerisoimalla butadieeniä. Katalyyttinä reaktiossa voidaan käyttää titaanitetrakloridia organoalumiiniyhdisteiden läsnä ollessa. Tällöin muodostuu pääasiassa (1Z,5E,9E)-isomeeriä. Katalyyttinä voidaan käyttää myös nikkeliä, jolloin muodostuu erityisesti (1E,5E,9E)-syklododekatrieeniä. Yhdiste puhdistetaan mahdollisista sivutuotteista tislaamalla.
Syklododekatrieeniä käytetään useissa orgaanisen kemian synteeseissä lähtöaineena. Siitä valmistetaan muun muassa laurolaktaamia, dodekaanidihappoa, aminododekaanihappoa, joita käytetään polymeerien valmistuksessa ja palonestoaineena paisutetussa polystyreenissä eli styroksissa (EPS) ja suulakepuristetussa polystyreeni (XPS) -eristeissä käytettyä Tukholman sopimuksessa kiellettävää heksabromisyklododekaania (HBCD).
Syklododekatrieeni pelkistetään ensin vedyttämällä katalyyttien läsnä ollessa syklododekaaniksi, joka hapetetaan
 ilman ja boorihapon avulla syklododekanolin ja syklododekanonin seokseksi. Kun tätä seosta hapetetaan väkevällä
 typpihapolla, muodostuu dodekaanidihappoa.
Aiheesta muualla

Rakennuslehti:  Rakennuseristeissä käytetty palonsuoja-aine kielletään maailmanlaajuisesti, 10.05.2013
ChemBlink: (1Z,5E,9E)-Cyclododecatriene (englanniksi)
Syklo-oktatetraeeni

| Syklo-oktatetraeeni |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  629-20-9
PubChem CID:  637866
SMILES:  C1=CC=CC=CC=C1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C8H8
Moolimassa:  104,144 g/mol
Sulamispiste:  –4,7 °C
Kiehumispiste:  140,6 °C
Tiheys:  0,921 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Syklo-oktatetraeeni (C8H8) on rengasrakenteinen eli syklinen polyeeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä esimerkiksi organometalliyhdisteiden ligandina.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa syklo-oktatetraeeni on kullankeltaista nestettä. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin. Yhdisteen konformaatio on niin kutsuttu ammekonformaatio, jossa neljä renkaan atomeista ovat korkeammalla kuin neljä muuta. Yhdisteessä vuorottelevat yksinkertaiset ja kaksinkertaiset sidokset, joiden sidospituudet ovat 146,2 pm ja 133,4 pm. Syklo-oktatetraeeni reagoi tavanomaisen polyeenin tavoin additioreaktioilla. Syklo-oktatetraeenille on tyypillistä isomeroitua bisyklo[4.2.0]okta-2,4,7-trieeniksi. Aine voidaan hapettaa suberiinihapoksi tai tereftaalidialdehydiksi ja se reagoi veden kanssa elohopea(II)sulfaatin läsnä ollessa muodostaen fenyyliasetaldehydiä ja voidaan myös isomeroida styreeniksi. Vedyttämällä siitä voidaan pelkistää 1,5-syklo-oktadieeniä tai syklo-okteenia. Syklo-oktatetraeeni muodostaa organometalliyhdisteitä useiden siirtymämetallien sekä lantanoidien ja aktinoidien kanssa; esimerkiksi uranoseenia ja muita sandwich-rakenteisia yhdisteitä. Koordinoituminen voi tapahtua usealla eri tavalla ja syklo-oktatetraeenin haptisuus voi olla 2, 4, 6 tai 8.
Valmistus ja käyttö

Syklo-oktatetraeenia valmistetaan tyypillisimmin etyynistä Walter Reppen kehittämällä syklotetramerisaatioreaktiolla. Katalyyttinä käytetään nikkeliyhdisteitä kuten nikkelisyanidia.
Yhdistettä muodostuu myös, kun barreleeni altistetaan säteilylle eli fotolysoidaan. Välivaiheena muodostuu kvadrisyklaanin kaltainen molekyyli.
Syklo-oktatetraeenia käytetään lähtöaineena orgaanisen kemian synteeseissä esimerkiksi suberiinihapon ja organometalliyhdisteiden valmistuksessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Syklo-oktatetraeeni Wikimedia Commonsissa
Jussi Aaltonen (täsmennyssivu)

Jussi Aaltonen -nimisiä henkilöitä ovat:
Jussi Aaltonen (s. 1965), laulaja, Mustat Enkelit -yhtyeen jäsen
Jussi Aaltonen (s. 1989), jääpalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jussi Aaltonen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Syklododekaani

| Syklododekaani |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  294-62-2
PubChem CID:  9268
SMILES:  C1CCCCCCCCCCC1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C12H24
Moolimassa:  168,312 g/mol
Sulamispiste:  60,8 °C
Kiehumispiste:  244 °C
Tiheys:  0,82 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Syklododekaani (C12H24) on sykloalkaaneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden kemikaalien valmistamiseen. Syklododekaania esiintyy kasvien tuoksuissa sekä semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa syklododekaani on valkoista ja vahamaista kiinteää ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin.
Valmistus ja käyttö

Syklododekaania valmistetaan pelkistämällä syklododekatrieeniä vedyn avulla. Katalyyttinä reaktiossa käytetään nikkeliä ja reaktio tapahtuu 200 °C:n lämpötilassa ja 10–15 bar paineessa.
Syklododekaania käytetään muiden yhdisteiden valmistukseen ja siitä saatavia yhdisteitä käytetään muun muassa polymeeriteollisuudessa lähtöaineina. Syklododekaani voidaan hapettaa ilman avulla boorihapon toimiessa katalyyttinä syklododekanolin ja syklododekanonin seokseksi. Näistä voidaan valmistaa edelleen muun muassa laurolaktaamia ja dodekaanidihappoa. Syklododekaania voidaan käyttää vanhojen, haurauiden ja helposti murentuvien materiaalien suojaukseen. Syklododekaanipinnoitus suojaa materiaaleja myös kosteudelta. Muita tähän tarkoitukseen käytettyjä yhdisteitä ovat muun muassa mentoli ja kamfeeni.
Aiheesta muualla

Pherobase: Floral Compound - cyclododecane (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - cyclododecane (englanniksi)
Sými (kunta)

| Sými Sýmin kunta Σύμη Δήμος Σύμης |
| --- | --- |
 Sýmin kunnantalo.
 Kunnan sijainti
 Sými
 Koordinaatit: 36°35′N, 27°50′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Ródos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  6903
 – Kuntakeskus:  Sými
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  65,754 km²
Väkiluku (2011):  2 590
 – Väestötiheys:  39,39 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  856 00
Suuntanumero(t):  224x0
Rekisterikilpi:  ΚΧ, ΡΟ, ΡΚ
 
 www.symi.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sými (kreik. Σύμη eli Δήμος Σύμης, Dímos Sýmis) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ródoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kunnan pinta-ala on 65,754 neliökilometriä ja väkiluku 2 590 (2011). Kunnan kuntakeskus on Sýmin kaupunki.
Sýmin kunta sijaitsee Välimeressä lähellä Turkin rannikkoa. Kunta käsittää koko Sýmin saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat seuraavat pienemmät saaret: Agía Marína, Artikonísi, Chondrós, Diavátes (Karavalonísi ja Megalonísi), Gialesíno, Kouloúndros, Marmarás, Nímos, Oxiá, Pláti, Sesklí ja Troumpéto. Saaret kuuluvat Dodekanesian saariryhmään.
Kunnan osat

Sýmin kunta muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |  |
| --- | --- | --- |
| Chondrós (saari) | 0 |  |
| Diavátes (saaret) | 0 |  |
| Emporeiós | 17 |  |
| Gialesíno (saari) | 0 |  |
| Kouloúndros (saari) | 0 |  |
| Marathoúnta | 0 |  |
| Marmarás (saari) | 0 |  |
| Nímos (saari) | 0 |  |
| Panormítis | 23 |  |
| Pédi | 107 |  |
| Roukouniótis | 74 |  |
| Sesklí (saari) | 0 |  |
| Sykídi | 1 |  |
| Sými | 2 354 |  |
| Xísos | 14 |  |
Yhteensä: 2 590
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sými Wikimedia Commonsissa
Δήμος Σύμης (Arkistoitu – Internet Archive). Sýmin kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Etelä-Egean saarten alue
| --- | --- |
Ándroksen alueyksikkö:  Ándros
Kálymnoksen alueyksikkö:   Agathonísi  Astypálaia  Kálymnos  Leipsoí  Léros  Pátmos 
Kárpathos-Kásoksen alueyksikkö:   Kárpathos  Kásos 
Kéa-Kýthnoksen alueyksikkö:   Kéa  Kýthnos 
Kosin alueyksikkö:   Kos  Nísyros 
Míloksen alueyksikkö:   Kímolos  Mílos  Sérifos  Sífnos 
Mýkonoksen alueyksikkö:  Mýkonos
Náxoksen alueyksikkö:   Amorgós  Náxos ja Pienet Kykladit 
Pároksen alueyksikkö:   Antíparos  Páros 
Ródoksen alueyksikkö:   Chálki  Megísti  Ródos  Sými  Tílos 
Sýroksen alueyksikkö:  Sýros-Ermoúpoli
Thíran alueyksikkö:   Anáfi  Folégandros  Íos  Síkinos  Thíra 
Tínoksen alueyksikkö:  Tínos
Francesco Ziggiotti

Francesco Ziggiotti (s. 21. toukokuuta 1931) on italialainen keihäänheittäjä.
Ziggiotti sijoittui Bernin EM-kilpailuissa 1954 keihäänheitossa 13:nneksi tuloksella 65,66 m. Hän voitti keihäänheiton Italian mestaruuden vuonna 1954 tuloksella 66,61 m.
Syrdarja

| Syrdarja |
| --- | --- |
 Syrdarjan valuma-alue ja Araljärven entinen rantaviiva.
Alkulähde:  Narynin ja Karadarjan yhtymäkohta
Laskupaikka:  Araljärvi
Maat:  Tadžikistan, Uzbekistan, Kazakstan
Pituus:  2 212 km
Alkulähteen korkeus:  476 m
Virtaama:  738lähde? m³/s
Valuma-alue:  219 000 (800 000) km²
Syrdarja (kirjoitettu myös Syr-Darja, kaz. Сырдария; tadžikiksi Сирдарё; uzb. Sirdaryo;
pers. ‏سيردريا‎, vanhalla ajalla Jaksartes) on 2 212 kilometriä pitkä joki Keski-Aasiassa Tadžikistanin, Uzbekistanin ja Kazakstanin valtioiden alueella. Se on pohjoisempi kahdesta suuresta Araljärveen laskevasta joesta; eteläisempi on Amudarja.
Syrdarja alkaa sen kahden latvajoen, Narynin ja Karadarjan yhtymäkohdasta; nämä latvajoet saavat alkunsa Tienšan-vuorilta Kirgisian ja itäisen Uzbekistanin alueelta. Syrdarja virtaa luoteeseen ja länteen ja juostessaan jakaa vetensä Keski-Aasian tuottavimman puuvillankasvatusalueen kastelujärjestelmiin. Joen valuma-alue on noin 800 000 km², mutta vain noin 200 000 km² tästä todella tuottaa vettä jokeen. Joen virtaus on vähäinen, kastelujärjestelmät kuluttavat suurimman osan vedestä ja se käytännössä kuivuu ennen kuin saavuttaa Araljärven. Tämän seurauksena järvi on kutistunut murto-osaan entisestä koostaan.
Syrdarjan varrella olevia kaupunkeja ovat Kokand, Hudžand, Qızılorda ja Turkistan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Syrdarja Wikimedia Commonsissa
Syrdarjan silta Tadžikistanin Hudžandissa.
Syrdarja Baikonurissa, taustalla joen ylittävä putki.