stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
M/S Jan Heweliusz
Käyttöhistoria

29. tammikuuta 1977 alus laskettiin vesille, ja heinäkuussa se luovutettiin puolalaisen Polskie Linie Oceanicznen omistukseen, joka rekisteröi sen Puolan lipun alle. Alus sai nimen Jan Heweliusz astronomi Johannes Heveliuksen (puol. Jan Heweliusz) mukaan. Kotisatamaksi tuli Gdynia. Tämän jälkeen alus aloitti liikennöinnin reitillä Świnoujście–Ystad. Elokuussa 1977 alus törmäsi laituriin Ystadissa. Törmäyksestä aiheutui laituriin vaurioita noin kymmenen metrin matkalta. Elokuussa 1978 alus sai 45 asteen kallistuman ja ajoi karille mutta pelastui. Maaliskuussa 1982 aluksen ollessa merellä tuli aluksen koneisiin vikaa.
19. elokuuta 1982 Jan Heweliusz kaatui Ystadin satamassa lastinaan muun muassa seitsemän vaunullista sementtiä. Onnettomuudessa loukkaantui kolme miehistön jäsentä. Alus saatiin seuraavien päivien aikana pelastettua ja hinattua telakalle korjaustöitä varten. Marraskuussa alus palasi jälleen liikenteeseen, mutta vielä saman kuukauden aikana se törmäili jälleen; tällä kertaa Ystadin aallonmurtajaan. Jälleen alus joutui telakalle muutamaksi päiväksi. 23. tammikuuta 1983 kaksi huonosti kiinnitettyä rekkaa pääsi kaatumaan aluksella, ja miehistö joutui kamppailemaan aluksen vakauttamiseksi. 8. syyskuuta 1986 erään rekan kylmäkone syttyi palamaan, ja tuli pääsi leviämään viiteen muuhunkin rekkaan, minkä jälkeen 23 matkustajaa ja osa miehistöstä pelastautuivat aluksesta pelastusveneellä. Osa miehistöstä jäi sammuttamaan paloa, ja lopulta palo sammui ja alus meni telakalle korjattavaksi.
Käyttöhistoria > Uppoaminen

13. tammikuuta 1993 kello 23.30 Jan Heweliusz lähti Świnoujściesta kohti Ystadia mukanaan muun muassa 34 matkustajaa, 29 miehistön jäsentä ja 29 rekkaa. Yöllä 14. tammikuuta alkoi myrsky. Itämerellä olivat tänä tammikuuna vallinneet hyvin vaikeat sääolot. Kello 3.28 alus lähetti radioviestin, jossa kerrottiin, että aluksella oli ongelmia lastin kanssa. Kello 4.35 Jan Heweliusz sai 30 asteen kallistuman, minkä jälkeen matkustajat saapuivat pelastautumisasemille. Päällikkö päätti yrittää ajaa aluksen kohti Saksan Kap Arkonaa. Kello 4.37 alus lähetti hätäsanoman. Kello 4.45 aluksen kallistuma oli jo 70 astetta. Kello 5.50 alus kaatui ympäri, ja kello 11.00 se upposi. Onnettomuudessa kuoli 54 ihmistä, joista kuusi oli ruotsalaisia.
Nykyisin Jan Heweliuszin hylyllä harrastetaan urheilusukellusta.
Aiheesta muualla

Fakta om Fartyg – M/S Jan Heweliusz (ruotsiksi)
Jan Heweliusz (puolaksi)
Świnoujściessa sijaitseva muistomerkki, jossa teksti: "Tym, którzy nie powrócili z Morza" (suom. 'Niille, jotka eivät palanneet mereltä').
MARK Suomen Markkinointiliitto

MARK Suomen Markkinointiliitto r.y. (vuoteen 2003 asti SML) on suomalainen järjestö, jonka tavoitteena on kehittää ja parantaa suomalaista markkinointialan osaamista sekä markkinoinnin tuloksellisuutta ja vastuullisuutta. Se pyrkii lisäämään tietämystä markkinoinnista kokonaisuudessaan ja sen merkityksestä sekä suomalaiselle yhteiskunnalle että suomalaisille yrityksille.
Mark perustettiin vuonna 1928. Sen näkyvin toimintamuoto on ollut vuodesta 1948 järjestetyt vuosittaiset Idea-päivät, joka on vuodesta 2012 lähtien yhdistetty Aalto-yliopiston kanssa toteutettavaksi StratMark Idea -tapahtumaksi. Mark on mukana myös monien markkinointialan kilpailujen järjestämisessä yksin tai yhdessä muiden alan järjestöjen kanssa. Näihin kuuluvat Kultajyvä-ilmoituskilpailu, Effie-kampanjakilpailu, Vuoden Markkinointiteko, Voitto-mainoselokuvakilpailu sekä Turun talousalueen Vuoden Mainos -kilpailu.
Mark on vuodesta 2006 ylläpitänyt Mainonnan ja markkinointiviestinnän suunnittelijat MAT ry:n vuonna 1959 perustamaa Iskulauserekisteriä. Järjestöllä on oma ammattikirjallisuutta julkaiseva kustannusyhtiö Mark Kustannus Oy.
Mark on jäsenenä kansainvälisissä järjestöissä Nordisk Marknadsförbund ja World Marketing Association (WMA).
Historiaa

MARK Suomen Markkinointiliitto perustettiin vuonna 1928. Se on Suomen ensimmäinen markkinoinnin alan järjestö. Markkinointiliiton historiaa löytyy Mikkelin Designmuseosta. Ne on toimitettu sinne keväällä 2022, kun yhdistyksen toimitilat Fabianinkadulta myytiin. www.markkinointiliitto.fi/mika-on-mark/mark-historia/
Johtohenkilöitä

Sanna Laakkio, toiminnanjohtaja (yhteistyö, verkostot ja hankkeet) 2017 –
Susanna Bäckström brändi, markkinointi, tapahtumat ja sisällöt 2019 -
Marika Siniaalto, Grapevine, puheenjohtaja 2020 -
Pasi Viherlaakso, Naisten Kaupunki Oy/City Shoppari, puheenjohtaja 2019-2020
Jonna Toikka, Google, puheenjohtaja 2017-2019
Lauri Sipilä, toimitusjohtaja 2009–2017
Kari Hämäläinen, toimitusjohtaja 1995–2008
Daniel Tuori, puheenjohtaja –2005
Orvo Lehmus, puheenjohtaja 1966–1967
Niilo Hentola, puheenjohtaja 1964–1965
Kirjallisuutta

Törmä, Topi: "Reklaamia ei voi välttää" : Reklaamimiesten Kerho 1927 - Suomen Myynti- ja Mainosyhdistys r.y. 1978. 1977.
Machado de Assis

| Machado de Assis |
| --- | --- |
 Machado de Assis noin 1896
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. kesäkuuta 1839 Rio de Janeiro
Kuollut: 29. syyskuuta 1908 (69 vuotta) Rio de Janeiro
Kansalaisuus:  brasilialainen
Ammatti:  kirjailija, runoilija, kriitikko
Kirjailija
Salanimi: Machado de Assis, Machado, "Bruxo do Cosme Velho"
Äidinkieli: portugali
Kirjallinen suuntaus: romantiikka, realismi
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Joaquim Maria Machado de Assis, (ääntämys: ʒoa'kĩ ma'riɐ ma'ʃadu dʒi a'sis), usein myös Machado de Assis, Machado tai Bruxo do Cosme Velho (21. kesäkuuta 1839 Rio de Janeiro Brasilia – 29. syyskuuta 1908 Rio de Janeiro) oli brasilialainen kirjailija ja runoilija. Häntä on yleisesti pidetty Brasilian kirjallisuuden merkittävimpänä kirjailijana. Elinaikanaan hän ei kuitenkaan ollut suosittu Brasilian ulkopuolella.
Machadon teoksilla on ollut suuri vaikutus 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun kirjallisiin koulukuntiin. José Saramago, Carlos Fuentes, Susan Sontag ja Harold Bloom ovat olleet hänen ihailijoitaan
Machadon proosa ja runot poikkeavat tyylillisesti toisistaan. Proosa on ankaran hienostunutta, runoissa taas hän käyttää maanläheistä sanastoa.
Suomennetut teokset

Bras Cubasin kuolemanjälkeiset muistelmat, suomentanut Hilkka Mäki. Like 1991.
Kuuluisuus ja muita kertomuksia, suomentanut Jyrki Lappi-Seppälä. Prometheus 2010.
Kuolematon ja muita novelleja, suomentanut Pirkka Valkama. Sammakko 2014.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Machado de Assis Wikimedia Commonsissa
Maastohiihto talviolympialaisissa 2018 – miesten yhdistelmähiihto

| Maastohiihto talviolympialaisissa 2018   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vapaa hiihtotyyli |  | miehet |  | naiset |  |
| Yhdistelmähiihto |  | miehet |  | naiset |  |
| Perinteinen |  | miehet |  | naiset |  |
| Viesti |  | miehet |  | naiset |  |
| Sprintti |  | miehet |  | naiset |  |
| Parisprintti |  | miehet |  | naiset |  |
| n · k ·  | n · k ·  | n · k ·  | n · k ·  | n · k ·  |  |
Maastohiihdon miesten yhdistelmähiihdon kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 11. helmikuuta 2018 Alpensian maastohiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.
Machaerus

| Machaerus |
| --- | --- |
 Machaerus, taustalla Kuollutmeri.
Sijainti
 Machaerus
Koordinaatit:  31°34′2″N, 35°37′27″E
Valtio:   Jordania
Historia
Tyyppi:  linnoitus
Alue:  Perea
Aiheesta muualla
  Machaerus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Machaerus on Jordaniassa sijaitseva Hasmonealaisen dynastian kaudella rakennettu ja Herodesin lisärakentama linnoitus. Linnoitus suojeli Pereaa Jordanin itäpuolella. Linnoituksen vieressä sijaitsi roomalais-bysanttilainen Machaberousin kylä. Nykyisin paikan vieressä on Mukawerin kylä, jonka nimi on johdettu linnoituksen nimestä.
Kohde

Machaerus sijaitsee kukkulalla Jordaniassa noin 30 kilometriä Madabasta Wadi Zerqa Ma'inin etelärannalla. Paikalla on nykyisin Mukawerin kylä, jonka nimi on johdettu muinaisen linnoituksen nimestä. Itse kohde käsittää kaksi erillistä osaa, varsinaisen linnoituksen Qal'at al-Mishnaqa ja roomalais-bysanttilaisen Machaberousin kylän linnoituksen koillispuolella. Linnoitus käsittää ylä- ja alakaupungin.
Kukkulan Hasmonealainen dynastian kautisiin osiin kuuluu kolme tornia kukkulan harjalla, sekä muuri kukkulan itä- ja eteläosassa. Alakaupungin luoteiskulmassa on torni samalta kaudelta, jolta on tehty löytöjä myöhäiseltä hellenistiseltä kaudelta. Torni on yhteydessä kiveen hakattuun vesisäiliöön, joka on säilynyt erityisen hyvin. Myöhempi Herodialainen palatsi-linnoitus on kooltaan itä-länsisuunnassa 110 metriä ja 60 metriä pohjois-eteläsuunnassa. Palatsilinnoitus jakautuu itä- ja länsiosaan. Itäosan keskellä on päällystetty aukio, jonka eteläpuolella on termit ja pohjoispuolella laconicum, sekä neliskulmaisia huoneita. Termitissä on jäänteitä mosaiikkilattiasta. Länsiosan pohjoisosassa on vesisäiliölle pystytetty peristyyli ja eteläosassa mahdollisesti triclinium.
Kylän raunioilta on löydetty kolme bysanttilaista  kirkkoa. Pohjoiselta kirkolta on löydetty mosaiikkeja vuodelta 603 jaa. Keskikirkko on rakennettu ehkä 600-luvun puolivälillä. Kolmatta kirkkoa ei ole tutkittu tarkemmin.
Historia

Historioitsija Josephus kirjoitti Machaerusista teoksessaan Juutalaissodan historia. Hänen mukaansa Machaerusin rakennutti alkujaan Alexander Jannaeus. Sen tarkoituksena oli suojella juutalaista Peraeaa nabatealaisia vastaan. Josephuksen mukaan Alexander varastoi linnoitukseen rikkauksiaan. (103–76 eaa.) ja että Gabinus tuhosi sen vuonna 57 eaa. Aristobulus II ja hänen poikansa Alexander Maccabeus piilottelivat sen raunioissa heidän paettuan Roomasta. Herodes jälleenrakennutti paikan vuoden 37 eaa. jälkeen, jolloin linnoitukseen kuului ylä- ja alakaupunki. Plinius kuvailee paikkaa alueen voimakkaimmaksi tukikohdaksi Jerusalemin jälkeen. Josephus kertoo edelleen teoksessaan Juutalaisten muinaisajat, että Johannes Kastaja vangittiin linnoitukseen, jossa hänet myöhemmin teloitettiin Herodes Antipasin käskystä. Ensimmäisen juutalaissodan aikana linnoituksen roomalainen varuskunta hylkäsi linnoituksen juutalaisille kapinallisille. Tämän jälkeen linnoitus oli tärkeä seloottien tukikohta, jollaisena se säilyi jonkin aikaa vielä Jerusalemin kukistumisen jälkeenkin. Vuonna 72 jaa. Lucilius Bassus piiritti linnoituksen ja rakennutti piiritysvarustuksia. Lopulta linnoituksen yläkaupunki antautui ja alakaupunki vallattiin ja poltettiin. Arkeologisia merkkejä linnoituksen myöhemmästä käytöstä ei juuri ole lukuun ottamatta muutamia kolikkoja keisari Trajanuksen valtakaudelta (97–117 jaa.).
Honoré Théodore Paul Joseph d'Albert tutki linnoituksen raunioita vuonna 1864. Vuonna 1965 jordanialaiset tutkijat kaivoivat esiin bysanttilaisen kirkon. Joseph Vardaman teki kaivauksia linnoituksella vuonna 1968 ja August Strobel kartoitti roomalaisten rakennuttamia piiritysvarustuksia. Studium Biblicum Franciscanum suoritti uusia kaivauksia linnoituksella vuosina 1978–1981. Tuolloin tunnistettiin yläkaupunki ja sen palatsilinnoitus, sekä alakaupounki kukkulan pohjoisrinteellä. Vuonna 1989 löydenttiin toinen bysanttilainen kirkko.
Rauniita palatsilinnoituksella.
Herodesin hallitsema alue. Kartalla Perea ja Machaerus.
Maastohiihto talviolympialaisissa 2018 – naisten 30 km perinteinen

| Maastohiihto talviolympialaisissa 2018   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vapaa hiihtotyyli |  | miehet |  | naiset |  |
| Yhdistelmähiihto |  | miehet |  | naiset |  |
| Perinteinen |  | miehet |  | naiset |  |
| Viesti |  | miehet |  | naiset |  |
| Sprintti |  | miehet |  | naiset |  |
| Parisprintti |  | miehet |  | naiset |  |
| n · k ·  | n · k ·  | n · k ·  | n · k ·  | n · k ·  |  |
Maastohiihdon naisten 30 kilometrin perinteisen hiihtotyylin kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 25. helmikuuta 2018 Alpensian maastohiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.
M/S Lofoten

| M/S Lofoten |
| --- | --- |
 M/S Lofoten
Tyyppi:  matkustajalaiva
IMO-numero:  5424562
Omistaja:  Hurtigruten Group ASA
Rakennustelakka:  A/S Aker Mekaniska Verksted, Oslo, Norja
Rakennusnumero:  547
Vesillelasku:  7. syyskuuta 1963
Luovutettu:  27. helmikuuta 1964
Tekniset tiedot
Pituus:  87,40 m
Leveys:  13,26 m
Syväys:  7,35 m
Bruttovetoisuus (GT):  2 621
Koneisto:  1 x 7-sylinterinen B&W -dieselmoottori
Koneteho:  2480 kW
Nopeus:  16,0 kn
Hyttipaikkoja:  233
Matkustajia:  233
Lähteet:  http://www.faktaomfartyg.se/lofoten_1964.htm
M/S Lofoten on norjalaisen Hurtigruten Group ASA -varustamon omistama Norjassa vuonna 1964 valmistunut matkustajalaiva. Se on nykyisin liikennöivän Hurtigruten-laivaston toiseksi vanhin alus.
Rakentaminen

Alus tilattiin A/S Aker Mekaniska Verkstediltä Oslosta Norjasta. Sen köli laskettiin telakkanumerolla 547 ja alus laskettiin vesille 7. syyskuuta 1963 kumminaan Asbjörg Bergsmo. Alus luovutettiin 27. helmikuuta 1964 Stokmarknesiin Norjaan rekisteröidylle Vesteraalens Dampskibsselskap A/S:lle.
Liikennöintihistoria

Alus aloitti 5. maaliskuuta 1964 liikennöinnin osana Hurtigrutenia Bergenistä Kirkenesiin. Aluksen voimansiirto uusittiin 1980 Aalborgs Vaerftilla Ålborgissa Tanskassa. Se maalattiin uudestaan 1985. Tammikuussa 1988 yhtiö fuusioitui Narvikiin rekisteröidyn Ofotens Dampsskibsselskap A/S:n kanssa muodostaen Ofotens og Vesteraalens Dambsskibsselskap A/S:n, jonka kotipaikkana oli Narvik. Syyskuussa alus myytiin Finnmark Fylkesrederi & Ruteselskapille Hammerfestiin, mutta alus jatkoi liikennöintiä Hurtigrutenilla. Alus myytiin tammikuussa 1996 takaisin Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskapille.
Alus oli modernisoitavana vuonna 2002 ja se palasi liikenteeseen 12. joulukuuta. Vuonna 2003 alus oli kesän risteily käytössä ja talven Hurtigrutenilla. Maaliskuussa 2006 alus rekisteröitiin Narvikiin rekisteröidylle Hurtigruten ASA:lle.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
M/S Lofoten Hurtigruten ASA. Viitattu 14.01.2012. (englanniksi)
Länsi-Midlands

| Länsi-Midlands West Midlands |
| --- | --- |
 Länsi-Midlandsin sijainti Englannissa.
  
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Maa:  Englanti
Hallinto:  
 – suurin kaupunki:  Birmingham (1,1 milj. as.)
Pinta-ala:  13 000 km²
Väkiluku (2021):  6 miljoonaa
 – väestötiheys:  458 as./km²
Länsi-Midlands (engl. West Midlands) on yksi Englannin yhdeksästä alueesta (region). Alueet muodostavat Englannin aluejaon ylimmän tason. Vuoden 2021 väestönlaskennassa Länsi-Midlandsissa oli 6 miljoonaa asukasta ja sen pinta-ala oli 13 000 neliökilometriä. Lähes 3 miljoonaa alueen asukkaista elää Birminghamin ja Wolverhamptonin muodostamalla suurkaupunkialueella, jossa on paljon teollisuutta.
Nykyään aluejakoa käytetään lähinnä tilastointiin, mutta se luotiin alun perin vuonna 1994 osana John Majorin konservatiivihallituksen aluehallintouudistusta. Uudistuksen myötä eri puolille Englantia perustettiin hallintovirastoja (government office), joiden toiminta ulottui useiden kreivikuntien ja yhtenäishallintopiirien alueelle. Länsi-Midlandsin hallintoviraston toimipaikka oli Birminghamissa. Alueelliset virastot lopettivat toimintansa maaliskuussa 2011 David Cameronin hallituksen päätöksellä.
Osa-alueet

Länsi-Midlands jakautuu kuuteen muodolliseen kreivikuntaan, joita ovat Staffordshire, Shropshire, Warwickshire, Worcestershire, Länsi-Midlandsin metropolikreivikunta ja Herefordshire. Muodolliset kreivikunnat jakautuvat edelleen seuraaviin osa-alueisiin:
| Muodollinen | Hallinnollinen | Tyyppi | Väkiluku (2021) | Pinta-ala (km²) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Staffordshire | Staffordshire | kk. | 876 000 | 2 620 |
| Staffordshire | Stoke-on-Trent | yhp. | 258 000 | 93 |
| Shropshire | Shropshire | ykk. | 324 000 | 3 197 |
| Shropshire | Telford ja Wrekin | yhp. | 186 000 | 290 |
| Warwickshire | Warwickshire | kk. | 597 000 | 1 975 |
| Worcestershire | Worcestershire | ” | 604 000 | 1 741 |
| Länsi-Midlands (mkk.) | Wolverhampton | mkp. | 264 000 | 69 |
| Länsi-Midlands (mkk.) | Dudley | ” | 323 000 | 98 |
| Länsi-Midlands (mkk.) | Walsall | ” | 284 000 | 104 |
| Länsi-Midlands (mkk.) | Sandwell | ” | 342 000 | 86 |
| Länsi-Midlands (mkk.) | Birmingham | ” | 1 140 000 | 268 |
| Länsi-Midlands (mkk.) | Solihull | ” | 216 000 | 178 |
| Länsi-Midlands (mkk.) | Coventry | ” | 345 000 | 99 |
| Herefordshire | Herefordshire | kk. | 187 000 | 2 180 |
Väestö

Vuonna 2021 Länsi-Midlandsissa oli noin 6 miljoonaa asukasta ja suurimpia asutuskeskuksia olivat:
| Asutuskeskus | Muodollinen kreivikunta | Väkiluku (2021) |
| --- | --- | --- |
| Birmingham | Länsi-Midlands | 1 100 000 |
| Coventry | Länsi-Midlands | 344 000 |
| Stoke-on-Trent | Staffordshire | 261 000 |
| Wolverhampton | Länsi-Midlands | 234 000 |
| Telford | Shropshire | 157 000 |
| Solihull | Länsi-Midlands | 108 000 |
| Worcester | Worcestershire | 105 000 |
| West Bromwich | Länsi-Midlands | 103 000 |
| Sutton Coldfield | Länsi-Midlands | 93 000 |
| Nuneaton | Warwickshire | 89 000 |
| Redditch | Worcestershire | 82 000 |
| Rugby | Warwickshire | 78 000 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Länsi-Midlands Wikimedia Commonsissa
Englannin alueet
Suur-Lontoo
Kaakkois-Englanti
Lounais-Englanti
Länsi-Midlands
Luoteis-Englanti
Koillis-Englanti
Yorkshire ja Humber
Itä-Midlands
Itä-Englanti
Länsi-Midlandsin rataverkosto.
Maastohiihto talviolympialaisissa 2018 – miesten 50 km perinteinen

| Maastohiihto talviolympialaisissa 2018   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vapaa hiihtotyyli |  | miehet |  | naiset |  |
| Yhdistelmähiihto |  | miehet |  | naiset |  |
| Perinteinen |  | miehet |  | naiset |  |
| Viesti |  | miehet |  | naiset |  |
| Sprintti |  | miehet |  | naiset |  |
| Parisprintti |  | miehet |  | naiset |  |
| n · k ·  | n · k ·  | n · k ·  | n · k ·  | n · k ·  |  |
Maastohiihdon miesten 50 kilometrin perinteisen hiihtotyylin kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 24. helmikuuta 2018 Alpensian maastohiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.
Lämpöherkkyys

Väriä vaihtava sormus edestä päin tarkasteltaessa. Kuvassa on nähtävissä vihertävä väriä vaihtanut alue.
Lämpöherkkyys eli termokromia on aineen ominaisuus vaihtaa väriä lämpötilan muutoksen seurauksena. Muutos voi olla käyttötarkoituksesta riippuen lukuisia kertoja toistettavissa tai pysyvä. Esimerkki tästä on väriä vaihtava sormus, joskin lämpöherkkyydellä on muitakin käytännön sovelluksia kuten tuttipullo, joka vaihtaa väriä kun neste on jäähtynyt juomakelpoiseksi, lämpöherkkien tuotteiden kuten lääketieteellisten valmisteiden tai pakastetun ruoan kuljetusolosuhteiden varmistamiseen käytetyt indikaattorit ja turvapainosovellukset. Lämpöherkkä painoväri lisää myös suosiotaan tarkastelijan huomion kiinnittävänä suunnitteluelementtinä.
Lämpöherkkyys on yksi monista värinmuutoksen lajeista. Lämpöherkkä painatus on yksi Suomen passin turvatekijöistä.
Havainnollistus toistettavasta lämpöherkkyydestä.
Havainnollistus pysyvästä lämpöherkkyydestä.
Orgaaniset materiaalit

Kaksi yleisintä lämpöherkkyyden toimintaperiaatetta perustuvat nestekiteisiin ja leukoväriaineisiin. Nestekiteitä käytetään tarkkuutta vaativissa sovelluksissa, sillä niiden reaktio voidaan suunnitella tarkoille lämpötilaeroille, mutta niiden värivalikoima on toimintaperiaatteen vuoksi rajallinen. Leukoväriaineet mahdollistavat laajemman värivalikoiman, mutta tarkan reaktiolämpötilan asettaminen niille on vaativampaa.
Orgaaniset materiaalit > Lämpötilaan reagoivat nestekiteet

Jotkin nestekiteet kykenevät muuttumaan eri värisiksi eri lämpötiloissa. Tämä muutos johtuu materiaalin kristallirakenteen kyvystä heijastaa tiettyjä aallonpituuksia valikoivasti, koska se kykenee muuttumaan matalan lämpötila-alueen kristallimuodon, anisotrooppisen kiraalin tai nemaattisen muodon ja korkean lämpötila-alueen isotrooppisen nestemäisen muodon välillä. Ainoastaan nemaattisella mesofaasilla on lämpöherkkiä ominaisuuksia, mikä rajoittaa materiaalin toiminnallista lämpötila-aluetta.
Kiertyneessä nemaattisessa muodossa molekyylit ovat suuntautuneet kerroksittain suunnan muuttuessa säännöllisesti, mistä seuraa niiden tasainen jakaantuminen. Kiteiden läpi kulkeva valo aiheuttaa kerroksissa Braggin diffraktion, ja suurimman konstruktiivisen interferenssin aallonpituus heijastuu takaisin, mikä koetaan väriaistimuksena. Lämpötilan muutos kristalleissa voi vaikuttaa kerrosten väliseen välimatkaan ja siten heijastuvaan aallonpituuteen. Lämpöherkkien nestekidenäyttöjen väri voi siis vaihdella heijastamattoman (mustan) ja spektrivärien välillä, lämpötilasta riippuen: tyypillisesti korkeassa lämpötilassa sini-violettina ja matalassa lämpötilassa puna-oranssina. Se, että sininen on lyhyempi aallonpituus kuin punainen, osoittaa, että etäisyys kerrosten välillä pienenee lämmitettäessä.
Orgaaniset materiaalit > Leukoväriaineet

Lämpöherkät väriaineet perustuvat leukoväriaineiden kemiallisiin seoksiin. Värinmuutos tapahtuu yleensä värittömän leukomuodon ja värillisen muodon välillä. Väriaine siirretään materiaalille yleensä mikrokapseloituna pigmenttinä sideaineeseen sekoitettuna.
Lämpöherkkien painovärien toiminnallinen osa koostuu yleensä ainakin kolmesta komponentista: väriaine, kehitin ja liuotin, jotka on eristetty ympäristöltä suojaaviin useimmiten epoksista tai melamiiniresiinistä valmistettuihin polymeerikapseleihin. Lämpöherkän painovärin sisältämien mikrokapseleiden koko on tyypillisesti noin kymmenkertainen perinteisesti painoväreissä käytettäviin pigmentteihin verrattuna.
Altistuminen UV-säteilylle, liuottimille ja korkeille lämpötiloille lyhentää leukoväriaineiden ja niihin perustuvien painovärien elinikää. Yli 200–230 °C lämpötila aiheuttaa tyypillisesti peruuttamatonta vahinkoa leukoväriaineille. Jo yli 140 °C:n lämpötila voi aiheuttaa vaurioita. Jotkin yhdisteet kestävät valmistusprosessin aikana tapahtuvaa lyhytaikaista altistusta noin 250 °C:n lämpötilalle. Mikäli väriainetta sisältävät polymeerikapselit vaurioituvat, väri menettää kykynsä muuttua lämmön vaikutuksesta. Leukoväriaineisiin perustuvilla painoväreillä on yleensä verrattain heikko valonkesto.
Esimerkkinä käytännön sovelluksesta on Hypercolor-muoti, jossa kideviolettilaktonia, heikkoa happoa, ja erotettavissa olevaa suolaa dodekanoliin liuotettuna sisältävät mikrokapselit kiinnitetään kankaaseen. Kun liuotin on kiinteä, väriaine on sen laktoni leukomuodossa. Liuottimen sulaessa suola hajoaa, pH mikrokapselin sisällä laskee, väriaine protonoituu, sen laktonirengas aukeaa, ja sen absorboimien aallonpituuksien spektri siirtyy huomattavasti, jonka seurauksena se näkyy syvän violettina. Tässä tapauksessa näkyvä lämpöherkkyys on itse asiassa halokromaattisuutta.
Orgaaniset materiaalit > Leukoväriaineet > Paperit

Lämpöherkkää paperia käytetään lämpötulostimissa. Esimerkkinä tästä on fluoraaniväriaineen ja oktadesyylifosfonaattihapon kiinteällä seoksella kyllästetty paperi. Tämä seos on vakaa kiinteässä olomuodossa. Kun happo sulaa, väriaine altistuu nestemäisessä muodossa kemialliselle reaktiolle ja saa protonoidun värillisen muodon. Tämä tila jää pysyväksi kun materiaali muuttuu jälleen kiinteäksi.
Epäorgaaniset materiaalit

Lähes kaikki epäorgaaniset yhdisteet ovat jossain määrin lämpöherkkiä. Useissa tapauksissa puhutaan kuitenkin vain vähäisestä värinmuutoksesta. Esimerkiksi, titaanidioksidi ja sinkkioksidi ovat valkoisia huoneenlämmössä, mutta kuumennettaessa muuttuvat keltaiseksi. Vastaavasti indium(III)oksidi on keltainen ja tummuu kelta-ruskeaksi, kun sitä kuumennetaan. Lyijymonoksidia kuumennettaessa tapahtuva värinmuutos on samanlainen. Värin muutos liittyy muutoksiin näiden materiaalien sähkökemiallisissa ominaisuuksissa, kuten viritystilassa.
Lämpöherkkään väriaineeseen perustuvan painovärin toimintaperiaate.
Esimerkki lämpöherkästä t-paidasta. Värin muuttamiseen sinisestä turkoosiin käytettiin hiustenkuivainta.