stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Re-Volt
Pelaaminen

Peli sisältää 28 autoa ja 13 kilparataa, joiden lisäksi pelissä on mukana erillinen Stunt Arena vapaata ajelemista ja tähtien keräämistä varten. Autot on luokiteltu viiteen eri luokkaan. Nämä luokat ovat Rookie (aloittelija), Amateur (amatööri), Advanced (kehittynyt), Semi-Pro ja Pro. Myös radat on jaettu eri ryhmiin niiden haastavuuden mukaisesti - helppoihin (Easy), keskitasoisiin (Medium), vaikeisiin (Hard) ja erittäin vaikeisiin (Extreme). Autot ja radat avautuvat Championship -moodin menestyksen mukaisesti.
Perinteisen ajamisen lisäksi kilpailujen aikana on saatavilla erilaisia aseita, joiden päätarkoituksena on häiritä vastustajia. Aseet saadaan ajamalla kentällä olevien salamoiden läpi, jonka jälkeen peli arpoo aseen. Mitä huonommin pelaajalla kilpailussa menee, sitä todennäköisempää on, että hän saa jonkun pelin paremmista aseista. Päinvastoin jos pelaaja menestyy kilpailussa hyvin, hän todennäköisimmin saa jonkun huonomman.
Autot

Rookie: RC Bandit, Dust Mite, Phat Slug, Col. Moss, Harvester, Dr. Drudge, Volken Turbo, Sprinter XL
Amateur: RC San, Candy Pebbles, Genghis Kar, Aquasonic, Mouse
Advanced: Evil Weasel, Panga TC, R6 Turbo, NY 54, Bertha Ballistics
Semi-Pro: Pest Control, Adeon, Pole Poz, Zipper, Rotor
Pro: Cougar, Humma, Toyeca, AMW
Radat

Easy: Toys in the hood 1, SuperMarket 2, Museum 2, Botanical Garden
Medium: Toy World 1, Ghost Town 1, Toy World 2
Hard: Toys in the hood 2, Toytanic 1, Museum 1
Extreme: SuperMarket 1, Ghost Town 2, Toytanic 2
Rautatienpuisto

Rautatienpuisto voi tarkoittaa seuraavia:
Rautatienpuisto, puisto Hyvinkäällä. Puistossa on Wäinö Aaltosen patsas Rautatienrakentajien muistomerkki
Rautatienpuisto, puisto Lappeenrannassa
Rautatienpuisto, entinen rautatieläisten asuinalue Riihimäellä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rautatienpuisto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Read My Scars

| ”Read My Scars” Diablo |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Eternium
 Äänitetty : Fantom Studio, Tampere
 Julkaistu: 2. joulukuuta 2003
 Formaatti: CDS
 Tekijä(t): Utriainen & Nygård
 Tuottaja(t): Utriainen & Nygård
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Kesto: 03.42
 Levy-yhtiö: Poko
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 3.
Diablon muut singlet
| ”Intomesee” 2002 | ”Read My Scars” 2003 | ”Mimic47” 2005 |
Read My Scars on Diablon kolmas single. Se julkaistiin 2. joulukuuta 2003 levymerkillä Poko Records.
Kappale debytoi Suomen virallisen singlelistan kolmannella sijalla, ja pysyi listalla yhteensä yhdeksän viikkoa.
Kappaleet

Read My Scars – 03.42
Kokoonpano

Rainer Nygård – kitara, laulu
Marko Utriainen – kitara
Aadolf Virtanen – basso
Heikki Malmberg – rummut
Pähkähullu Suomi

| Pähkähullu Suomi> Helgalna Finland   Giniristi   Hullu Suomi |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Jukka Virtanen
Käsikirjoittaja:  Jukka Virtanen   Ere Kokkonen   Spede Pasanen
Tuottaja:  Pertti Pasanen
Säveltäjä:  Jaakko Salo   Simo Salminen  (musiikkikappale   Merci madame) 
Kuvaaja:  Osmo Harkimo   Kari Sohlberg
Leikkaaja:  Juho Gartz
Lavastaja:  Aimo Pöyhönen
Pääosat:  Spede Pasanen   Simo Salminen   Esko Salminen   Leo Jokela
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filmituotanto Spede Pasanen Oy
Ensi-ilta:   1967-8-2525. elokuuta 1967  
Kesto:  84 min (1 h 24 min)
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  302 000 mk
Tuotto:  155 000 mk
Katsojat:  noin 400 000
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pähkähullu Suomi on vuonna 1967 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, jonka on ohjannut Jukka Virtanen. Elokuva on Jukka Virtasen ja Ere Kokkosen toinen elokuva. Elokuva on myös Spede Pasasen kolmas elokuva, jossa hän on mukana tekijänä. Elokuva on myös kolmas Spede-elokuva. Elokuvan pääosissa nähdään Spede Pasanen, Simo Salminen, Esko Salminen ja Leo Jokela. Elokuvan vierailevina tähtinä nähdään television tietokilpailuohjelmien vetäjä Timo T. Kaukonen, toimittaja Anssi Kukkonen, uutisankkuri Heikki Kahila, tuleva liikemies Harry "Hjallis" Harkimo lapsena, radiotoimittaja Niilo Tarvajärvi, kilpahiihtäjä Eero Mäntyranta, moottoriurheilija Timo Mäkinen, kirjailija Väinö Linna, poliitikko Urho Kekkonen, kenraaliluutnantti Urpo Levo, missi Armi Kuusela, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä Gregory Peck, akateemikko Kustaa Vilkuna, poliitikko Yrjö Leino, poliitikko V. J. Sukselainen, Miss Suomi Inga-Britt Söderberg, keskimatkojen juoksijat Dan Waern, Olavi Salsola ja Olavi Vuorisalo sekä nyrkkeilijät: suomalainen Olli Mäki ja yhdysvaltalainen Davey Moore.
Elokuvaa kuvattiin Helsingissä, Espoossa, Hattulassa, Helsingin maalaiskunnassa, Sipoossa, Hämeenlinnassa, Kuhmoisissa, Lapualla, Kauniaisissa, Punkaharjulla, Savonlinnassa, Kuopiossa, Imatralla, Tampereella, Torniossa, Rovaniemellä, Kittilässä, Porvoon maalaiskunnassa ja Kouvolassa. Elokuva on julkaistu VHS:nä ja DVD:nä. Elokuva on esitetty televisiossa vuosina 1970, 1973, 1977, 1983, 1994, 2001, 2004, 2006 ja 2021.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Spede Pasanen  | … |  hiusöljymiljonääri William Njurmi   |
|  Simo Salminen  | … |  Simo, kulkuri, "chanson-laulaja Pierre Dumas"   |
|  Esko Salminen  | … |  Luigi Cravatto, Njurmen henkivartija   |
|  Leo Jokela  | … |  "herra keskivertosuomalainen", tyypillinen suomalainen veronmaksaja   |
|  Toivo Mäkelä  | … |  pääministeri   |
|  Jukka Virtanen  | … |  elokuvaohjaaja Jukka Lahtinen alias Top Secret Agent 1 AE Q   |
|  Ere Kokkonen  | … |  elokuvatuottaja Erkki Sormio alias Top Secret Agent 2 OE Q   |
|  Tarja-Tuulikki Tarsala  | … |  Miss Smith, William Njurmen sihteeri   |
|  Marja-Liisa Ståhlberg  | … |  Miss Suomi   |
|  Marita Nordberg  | … |  talon tyttö   |
|  Pirjo Pasanen  | … |  toimittaja Kielo Joki   |
|  Pentti Irjala  | … |  autoileva herra   |
|  Timo T. Kaukonen  | … |  ministeri   |
|  Matti Dahlberg  | … |  ministeri   |
|  Heikki Kuvaja  | … |  ministeri / hirviporukan jäsen   |
|  Paavo Huuskonen  | … |  ministeri   |
|  Raimo Virtanen  | … |  hirviporukan pomo   |
|  Anssi Kukkonen  | … |  urheiluselostaja   |
|  Heikki Kahila  | … |  tv:n uutistenlukija   |
|  Osmo Harkimo  | … |  salapoliisi   |
|  Antti Tarkiainen  | … |  tappelija laivalla   |
|  Paula Rosti  | … |  Avun elokuvatyttö Paula Rosti, Top Secret Agentsien apuri   |
|  Marja Janhunen  | … |  tarjoilija saluunaravintolassa   |
|  Veikko Sinisalo  | … |  "Suohullu Pähkä"   |
|  Mauno Hyvönen  | … |  kertoja   |
|  Milja Vesterinen  | … |  Mirja Hulkkonen, maanviljelijä Hulkkosen tytär   |
|  Harry Harkimo  | … |  maanviljelijä Hulkkosen poika / onnellisen tapiolalaisperheen poika   |
|  Niilo Tarvajärvi  | … |  Tarvajärvi   |
|  Maria Harkimo  | … |  onnellisen tapiolalaisperheen tytär   |
|  Kalle Annala  | … |  pohjalainen isäntämies veneessä   |
|  Tuula Simonen  | … |  yläsängyn tyttö   |
|  Saina Sauru  | … |  vastavirtaan soutava nainen   |
|  Jorma Ampiala  | … |  pyssymies   |
|  Aate Pakkala  | … |  pappi   |
|  Matti Ruohola  | … |  kenkäkaupan myyjä   |
|  Heikki Nousiainen  | … |  tappelija laivalla / Nousiainen, kilpahiihtäjä nro 64   |
|  Juha Hyppönen  | … |  tappelija laivalla   |
|  Timo Nissi  | … |  tappelija laivalla   |
|  Paavo Piironen  | … |  tappelija laivalla   |
|  Eero Mäntyranta  | … |  kilpahiihtäjä   |
|  Pertti Melasniemi  | … |  Melasniemi, kilpahiihtäjä   |
|  Heikki Laurila  | … |  trion jäsen   |
|  Raimo Sarkio  | … |  trion jäsen   |
|  Erkki Valaste  | … |  trion jäsen   |
|  Mirella Mantovani  | … |  Luigin vaimo   |
|  Irma Kyrönmies  | … |  Irma Kyrönmies   |
|  Erik Lönnberg  | … |  Erik Lönnberg   |
|  Timo Mäkinen  | … |  mies autonratissa   |
Elokuvan avustajina toimivat Lapuan nuorisoseura ja sekakuoro sekä Suomen armeija.[lähde? ]
Näyttelijät > Muut esiintyjät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jumpan tytöt  | … |  tanssiryhmä metsälammen rannalla   |
|  "Pumpulit"  | … |  liftaritytöt Pyynikillä   |
|  Teatterikoulun toinen kurssi  | … |  tappelijoita laivalla   |
|  Tikkurilan moottorikerhon jäsneiä  | … |  Top Secret Agents'ien sijaisnäyttelijöitä moottoripyörällä takaa-ajojaksossa   |
|  Väinö Linna  | … |  oma itsensä   |
|  Urpo Levo  | … |  tasavallan presidentin adjutantti   |
|  Armi Kuusela  | … |  oma itsensä   |
|  Gil Hilario  | … |  oma itsensä   |
|  Kilim Voroshilov  | … |  oma itsensä   |
|  Gregory Peck  | … |  oma itsensä   |
"Pumpulit"-ryhmään kuuluivat Tuula Heinivaho, Ritva Larmila, Tarja Latva, Sirkka Rivioli ja Irma Sammal.
Näyttelijät > Muut esiintyjät > Arkistoaineisto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tauno Palo  | … |  "kulkuri" elokuvassa Kulkurin Valssi (1941)   |
|  Urho Somersalmi  | … |  Härmän häjy elokuvassa Pohjalaisia (1936)   |
|  Hugo Fräntilä  | … |  Härmän häjy   |
|  Kaarlo Kultalahti  | … |  Härmän häjy   |
|  Kalle Löf  | … |  Härmän häjy   |
|  herra Pyhälahti  | … |  Härmän häjy   |
|  Kustaa Vilkuna  | … |  Härmän häjy   |
|  Antti Virrankoski  | … |  Härmän häjy   |
|  Jukka Ylihärsilä  | … |  Härmän häjy   |
|  Aku Korhonen  | … |  Salttu elokuvassa Pohjalaisia   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  Kaisa elokuvassa Pohjalaisia)   |
|  Yrjö Leino  | … |  ministeri   |
|  V. J. Sukselainen  | … |  eduskunnan puhemies   |
|  Inga-Britt Söderberg  | … |  kilpailija n:o 21 Miss Europa -kilpailussa v. 1955   |
|  Dan Waern  | … |  mies Suomi - Ruotsi -yleisurheilumaaottelussa v. 1958 stadionilla   |
|  Olavi Salsola  | … |  mies Suomi - Ruotsi -yleisurheilumaaottelussa v. 1958 stadionilla   |
|  Olavi Vuorisalo  | … |  mies Suomi - Ruotsi -yleisurheilumaaottelussa v. 1958 stadionilla   |
|  Olli Mäki  | … |  mies nyrkkeilyn höyhensarjan MM-ottelussa 1962   |
|  Davey Moore  | … |  mies nyrkkeilyn höyhensarjan MM-ottelussa 1962   |
Muut tekijät

Äänitys: Paul Jyrälä
Kuva-assistentti: Risto Inkinen (B-kuvaaja)
Ääniassistentti: Erkki Kivi (apulaisäänittäjä)
Musiikkiäänitys: Jouko Ahera (Scandia-Studio)
Äänimixaus: Tuomo Kattilakoski (Finnvox Oy)
Järjestäjä: Matti Dahlberg
Kuvaussihteeri: Elina Katainen
Musiikin sovitus: Esko Linnavalli (Alkusoitto)
Laulujen sanoitus: Jukka Virtanen
Muusikot: Irma Tapio (laulu), Heikki Laurila (kitara, mandoliini), Raimo Sarkio (kitara), Erkki Valaste (kitara, marakassit), Kai Lind (laulu), Vieno Kekkonen (laulu), Ritva Mustonen (laulu) ja Esko Salminen (laulu)
Jaakko Salon orkesteri
Kuvauspaikat

"Hirvestys", "Ponu-baari", "sotaharjoitukset" ja "taisteluhävittäjän ohjaamo"-kohtaukset kuvattiin Panssariprikaatin harjoitusalueella Parolannummella Hattulassa.
"Romanttinen fantasia"-kohtaus kuvattiin Aulangonpuistossa Hämeenlinnassa.
"Simon asumus" rakennettiin Aimo Pöyhösen huvilan maa-alueelle Harjunsalmeen, joka sijaitsee Kuhmoisissa.
"Juhla-ateria"-kohtaus lavastettiin Turuntien, nykyisen Turunväylän varren metsikössä Kasavuorenportin kohdalla Kauniaisissa.
"Njurmen ja Simon automatkaa" kuvattiin Punkaharjulla.
"Njurmi ja Simo kysyvät linnaa" ja "kummittelu"-kohtaukset kuvattiin Savonlinnan Olavinlinnassa.
"Njurmi ja Simo Kuopiossa"-kohtaukset kuvattiin Kuopion torilla, "Veljmies"-patsaalla torilla sekä Puijon näkötornilla sekä sen pyörivässä torniravintolassa kuvattiin "pyörivä ravintola"-kohtaus. Kaikki edellä mainitut paikat sijaitsevat Kuopiossa.
"Njurmi ja Simo Imatralla"-kohtaus kuvattiin Imatrankoskella Imatralla.
"Naiset hyppäävät auton kyytiin"-kohtaus kuvattiin Pyynikinharjulla Tampereella.
"Näkymä Haaparantaan"-kohtaus kuvattiin Torniossa.
"Panorointi yli kaupungin"-kohtaukset kuvattiin Rovaniemellä.
"Njurmi ja Simo Lapissa"-kohtaus kuvattiin Kittilän Pallastunturilla.
"Luigi saa toimeksiannon", "aamuserenadi Luigille", "Luigi ja Miss Suomi puistossa", "Luigin vaimo saapuu", "lehdistötilaisuus" ja "Luigin aamutoimet"-kohtaukset kuvattiin Haikon kartanolla Porvoon maalaiskunnassa.
Kuvauspaikat > Kuvauspaikat Helsingissä

Kauppatori - Senaatintori - Johanneksen kirkko - Mannerheimintie Lasipalatsin kohdalla (ilmakuvat)
Munkkivuori (maanviljelijä Hulkkosen tytär ja poika)
Hietaniemen uimaranta ("muutamia rinnastuksia")
Siltasaari (ilmakuva)
Pitkäsilta (hylätty veronmaksaja)
Pitkänsillanranta ("herra keskivertosuomalaisen" haastattelupaikka, Njurmi johtaa vihtakulkuetta)
Veturitie (rakennustyömaita auton ikkunasta)
Osmo Harkimon talon edusta, Taivaanvuohentie 14 (tapiolalaisperhe)
Ourit (veneen kastaminen)
rakennustyömaa Vuosaaressa (peruskiven muuraus)
Lauttasaaren vanha silta (sillan vihkiminen)
Sibeliuksenpuisto - Paavo Nurmen patsas Mäntymäentien varrella (kiertoajelu)
Laukkaniemi (kesätynnyrisauna, Njurmi hoippuu saunasta)
Eduskuntatalo - Suomen kansallismuseo - Marsalkka Mannerheimin ratsastajapatsas nyk. Mannerheiminaukiolla - Presidentinlinna - Pohjoinen Esplanadikatu 1 - Lastenlinna, Lastenlinnantie 2 (Helsingin nähtävyyksiä)
Helsingin lääninvankila, Vyökatu 1-3 ("aikuisten linna")
Kauppatori - Lönnrotinkatu - Mannerheimintie Kaivokadun kohdalla - Aleksanterinkatu Mannerheimintieltä nähtynä (kaupunkinäkymiä)
Pertti Pasasen asunnon piha, Laukkaniementie 1 (Njurmi pakenee saunasta)
Mannerheimintie - Kaivopiha - Kolmen sepän patsas - Tähtitornin vuori (ministerit jahtaavat Njurmea)
Korkeasaari (hirvi, karhu, pesukarhu, pöllö, susi)
Kallvik (Kielo Joki tapaa kulkurit)
Kampintori (salapoliisi menee puhelinkioskiin)
Santahamina (Kollaan muistoja)
Fredrikinkatu 61 (Njurmi kertoo tehtävästään Simolle)
Liisankatu 14 (pako kattoja pitkin)
Armfeltintie 6 (Luigin serenadi tytölle)
Meilahti (pesäpallo-ottelu)
Salmisaarenranta (tappelu laivassa)
Lauttasaarensalmi (pako veneellä)
Laakson urheilukenttä (hiihtokilpailun lähtö)
Stadionin maauimala (uimahyppytorni)
Suomen Kansallisteatterinn edusta Rautatientorilla (presidentti Urho Kekkonen eli "se lähti")
Aleksanteri II:n patsas Senaatintorilla (hiihtokilpailun juottoasema)
Mechelininkatu (hiihtäjä liikennevaloissa)
Suomen Ladun toimiston sisäänkäynti, Korkeavuorenkatu 25 - rautatieasema (hiihtäjän reitti)
huonekaluliikkeen parveke Vallilassa (ministerit tavoittavat Luigin parvekkeelta)
Olympiastadion (Njurmi ja Simo päihittävät vastustajansa)
Filmituotanto Spede Pasasen toimisto, Fredrikinkatu 61 (uutistenlukija televisiossa, pääministerin työhuone)
Parvisfilmin koeteatteri, Fredrikinkatu 30 (koeteatteri)
Merihotelli, Hakaniemenranta 3 (kabinetti)
Pertti Pasasen asuintalon sauna, Laukkaniementie 1 (Njurmen saunotus)
puhelinkioski Kampintorilla (salapoliisi puhelinkopissa)
tavaratalo Pukeva, Kaisaniemenkatu 9-11 (kenkämyymälä)
rahti Silja II Salmisaarenrannassa (mies laskeutuu köydellä laivasta)
Kuvauspaikat > Kuvauspaikat Espoossa

Kivilampi ("Tarvajärvi", Luigi uimassa tytön kanssa)
näkymiä Tapiolasta, mm. Keskustorni ja Keskusallas (Njurmen nähtävyyskierros)
Kunnarlantien tienoot (Njurmi ja Simo saavat auton)
Jorvi (pako minimoottoripyörällä)
Tapiolan uimahalli (Njurmen nähtävyyskierros)
Kuvauspaikat > Kuvauspaikat Helsingin maalaiskunnassa

Helsingin lentoasema (Njurmi saapuu Suomeen)
Rekolanoja Hiekkaharjussa (pako moottoriveneellä)
Kuvauspaikat > Kuvauspaikat Sipoossa

suo Katrineholmintien (nro. noin 110) varressa ("Suohullu Pähkä")
laituri Katrineholmintien (nro. noin 158) päässä (Njurmi ja Simo hyppäävät laiturilta)
Kuvauspaikat > Kuvauspaikat Lapualla

Lapuan ulkomuseon päärakennus (juustopiirakan havittelu / pestautuminen töhin, aamuherätys)  ja museoalue (Simo pelastaa Njurmen häistä)
Alajoki (kylvötöissä, lato) ja lato Alajoella (Njurmi ja maalaistalon tyttö ladossa)
Lapuanjoki (vastavirtaan soutu)
Tiitun talo, Liiverintie 3 (Njurmi ja Simo maataloustöissä) ja Suutalan talo (kanala) Liuhtarinkylässä
Latosaari (talkootanssit)
Lapuan Nuorisoseuran talo ("Pierre Dumas" esiintyy)
Kuvauspaikat > Kuvauspaikat Kouvolassa

ravintola Kultainen Kannus, Hansakeskus, Keskikatu 4 (Lievestuoreella)
ravintola Speden Saluuna, Hansakeskus, Keskikatu 4 (Njurmi ja Simo pakenevat salaisia agentteja)
Taustaa

Itsenäisen Suomen 50-vuotisjuhlavuoden innoittamana syntynyt komedia Pähkähullu Suomi oli ensimmäinen niistä kolmesta elokuvasta (Pähkähullu Suomi, Noin 7 veljestä ja Fakta homma), jotka Jukka Virtanen ohjasi yksin, ja myös ensimmäinen elokuva, jonka tuotti kokonaisudessaan Filmituotanto Spede Pasanen Ky (myöh. Oy). Käsikirjoitus oli Millipillerin käsikirjoitusryhmästä tutun kolmikon "Virtanen - Kokkonen - Pasanen"-käsialaa. Kaikki kolme esiintyivät myös elokuvassa näyttelijöinä. Elokuvan yleisömenestys oli vuoden ylivoimaisesti paras.[lähde? ] Katsojia elokuva sai noin 400 000, mutta siitä ei ole täysin varmaa.[lähde? ]
Televisioesitykset

| Päivämäärä | Kanava | Katsojamäärä |
| --- | --- | --- |
| 14.12.1970 | MTV1 | 1 710 000 |
| 13.8.1973 | MTV1 | 1 410 000 |
| 30.6.1977 | MTV2 | 1 437 000 |
| 30.6.1983 | MTV2 | 946 000 |
| 13.2.1994 | MTV3 | 601 000 |
| 6.12.2001 | MTV3 |  |
| 1.8.2004 | MTV3 |  |
| 7.5.2006 | MTV3 |  |
Aiheesta muualla

Pähkähullu Suomi Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pähkähullu Suomi Elonet. (suomeksi)
Renault Kiger

| Renault Kiger |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Intia
Valmistaja:  Renault
Valmistusvuodet:  2021–
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Teknisesti samankaltaisia:  Nissan Magnite Renault Triber
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Renault–Nissan CMF-A+
Moottori:  R3
Iskutilavuus:  1,0 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen robotti CVT-automaatti
Renault Kiger on Renault’n vuodesta 2021 lähtien Intian markkinoille valmistama pieni crossover-tyyppinen automalli.
Moottorina on kolmesylinterinen 1,0-litrainen, joka on saatavana sekä vapaasti hengittävänä 72-hevosvoimaisena että turboahdettuna 100-hevosvoimaisena versiona. Vapaasti hengittävässä versiossa voimansiirtona on viisivaihteinen manuaalivaihteisto tai viisiportainen Easy-R-robottivaihteisto. Turboahdetussa versiossa on viisivaihteinen manuaalivaihteisto tai portaaton CVT-automaattivaihteisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Renault Kiger Wikimedia Commonsissa
Renault-mallit
| --- | --- |
Nykyiset:  Alaskan | Arkana | Austral | Captur | Kiger | Kwid | Triber | Twingo | Clio | Duster | Sandero | Mégane | Kangoo | Scénic | Taliant | Talisman | Espace | Koleos
Numeraaliset:  3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 25 | 30
Nimelliset:  Alliance/Encore | Fluence | Fuego | Kadjar | Medallion | Safrane | Premier | Torino | Rodeo | Avantime
Toisen maailmansodan jälkeiset:  4CV | Caravelle | Colorale | Dauphine | Dauphinoise | Floride | Frégate | Ondine
Maailmansotien väliset:  Celtaquatre | Juvaquatre | Nervastella | Primaquatre | Reinastella | Viva Grand Sport | Vivaquatre | Vivasix
Ensimmäistä maailmansotaa edeltävät:  10CV | 12CV | 35CV | 40CV | 50CV / 50/60CV | A | AG/AG-1 | B | C | D | E | G/H/J | L/M | N(a)/N(b)/S | N(c)/Q/U(a/e) | R/T | U | AS/V | X/X-1 | Y
Alpine–Renault:  A106 | A108 | A110 | A305 | A310 | A610/GTA
Renault Sport:  Clio Renault Sport | Spider | Mégane Renault Sport | Clio V6 Renault Sport
Konseptit:  Alpine 210 RS | Altica | Argos | BRV | Espace F1 | EPURE | EVE | Egeus | Etoile Filante | Fiftie | Initiale | Koléos | Laguna | Mégane | Next | Racoon | Scénic | Talisman | VESTA 2 | Wind | Steppe
Paketti- ja kuorma-autot:  Estafette | Fourgonette | Kangoo | Express | Kerax | Magnum | Mascott | Master | Messenger | Midlum | Trafic | 50-sarja
Dacia-merkki:  Lodgy | Logan | Sandero | Duster | Dokker
Renault-Samsung Motors:  SM3 | SM5 | SM7
Renpenningin oireyhtymä

Renpenningin oireyhtymä on X-kromosomissa peittyvästi periytyvä oireyhtymä, joka aiheuttaa muun muassa kehitysvammaisuutta, lievää lyhytkasvuisuutta ja poikkeavat kasvonpiirteet. Oireyhtymä ilmenee toisistaan hieman poikkeavissa muodoissa, jotka johtuvat PQBP1-geenin mutaatiosta. Renpenningin oireyhtymää esiintyy lähinnä miehillä. Sen aiheuttavaa geenivirhettä kantavat naiset ovat lähes aina oireettomia tai hyvin vähäoireisia.
Renpenningin oireyhtymästä kärsivillä lapsilla sekä painon kehitys että pituuskasvu ovat usein heikentyneet. Motoriset ja kielelliset kehitysviiveet ovat tyypillisiä, ja noin kahdella kolmesta potilaasta on keskivaikea tai vaikea kehitysvamma. Lisäksi oireyhtymään saattaa liittyä epilepsia. Renpenningin oireyhtymä aiheuttaa mikrokefaliaa. Sille luonteenomaisia kasvonpiirteitä ovat pitkänomaiset, kolmiomaiset kasvot, ylöspäin suuntautuneet silmäluomien raot, harventuneet kulmakarvat, kookas nenä, muodoltaan poikkeavat korvat sekä lyhyt vako nenän ja ylähuulen välissä. Murrosiässä voidaan usein havaita kivesten poikkeuksellinen pienikokoisuus. Renpenningin oireyhtymässä voi ilmetä selkärangan ja selän alueen, joskus myös käden lihasatrofia. Pään kannattelu voikin olla vaikeaa. Noin viidesosasssa tapauksista esiintyy sydämen, suulaen, silmien ja peräaukon rakennepoikkeamia. Tällaisiin voivat kuulua suulakihalkio, kolobooma ja peräaukon umpeutuma.
Renpenningin oireyhtymän esiintyvyydeksi vastasyntyneillä on arvioitu alle yksi miljoonasta. Erotusdiagnostisesti huomionarvoinen tila on esimerkiksi Smith–Lemli–Opitzin oireyhtymä. Renpenningin oireyhtymän hoito on oireenmukainen. Oireisto on kuvattu vuonna 1962 ja nimetty Hans Renpenningin mukaan.
Bülent Korkmaz

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Bülent Cesur Korkmaz
Syntymäaika: 24. marraskuuta 1968 (ikä 55)
Syntymäpaikka: Malatya, Turkki
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 180 cm
Seura
Seura:  Antalyaspor
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1986–2005 |  Galatasaray | 430 | (15) |
Maajoukkue
| 1990–2005 |  Turkki | 102 | (2) |
Valmennusura
2005:  Gençlerbirliği (apuv.)
2006:  Erciyesspor
2007:  Bursaspor
2007–2008:  Gençlerbirliği
2009:  Galatasaray
2009–2010:  FK Baku
2011–2012:  Karabükspor
2012–2013:  Istanbul BB
2014–2015:  Erciyesspor
2009–2013:  Trabzonspor
2014–2015:  Mersin İY
2018–:  Antalyaspor
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Bülent Korkmaz (s. 24. marraskuuta 1968) on turkkilainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Kesäkuusta 2018 lähtien hän on toiminut Antalyasporin päävalmentajana.
Ura pelaajana

Korkmaz pelasi koko menestyksekkään uransa Galatasarayssa. Hän aloitti seuran organisaatiossa 11-vuotiaana juniorimaalivahtina, mutta vaihtoi pian pelipaikkaa puolustajaksi. Tämä vaihdos kannatti ja Korkmazista tuli yksi Galatasarayn seurahistorian pidetyimmistä pelaajista. Hän edusti seuraa kaikkiaan 21 vuotta ja pelasi 630 liigaottelua. Eurokentillä Korkmazista tuli 13 pelaaja, joka on pelannut yli 100 ottelua UEFA:n seurajoukkueturnauksissa.
Korkmazin pitkän uran aikana Galatasaray dominoi Turkin jalkapalloa ja menestyi myös Euroopassa. Hänen, ja monen muun Galatasaray-pelaajan ura huipentui UEFA Cupin voittoon kaudella 1999/2000. Liigamestaruuksia Korkmaz voitti kaikkiaan kahdeksan. Galatasarayn kapteeninnauhaa Korkmaz kantoi vuosina 2000–2005.
Turkin maajoukkueessa Korkmaz pelasi vuosina 1990–2005 kaikkiaan 102 A-maaottelua ja teki kaksi maaottelumaalia. Hän on maalivahti Rüştü Reçberin ja hyökkääjälegenda Hakan Şükürin jälkeen eniten maaotteluja pelannut turkkilaispelaaja. Korkmaz kuului MM-pronssia 2002 voittaneeseen joukkueeseen. Hän edusti Turkkia myös EM-kisoissa 1996.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Turkin mestaruus (8): 1988, 1993, 1994, 1997, 1998, 1999, 2000, 2002
Turkin Cup (6): 1991, 1993, 1996, 1999, 2000, 2005
President Cup (5): 1988, 1991, 1993, 1996, 1997
Chancellor Cup (2): 1990, 1995
TSYD Cup (6): 1988, 1992, 1993, 1998, 1999, 2000
UEFA Cup: 2000
UEFA Super Cup: 2000
MM-pronssia: 2002
FIFA Confederations Cupin pronssia: 2003