stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lohja
Talous > Metalli- ja elektroniikkateollisuus

Elektroniikasta tuli 1990-luvulla merkittävä työllistäjä Lohjalla. Lohja Oy:n Lohja Microelectronics-yksiköstä kehittyneen Elcoteqin vuonna 1995 Gunnarlaan perustama tehdas työllisti vuoden 2006 lopulla 362 henkilöä. Elcoteq lopetti tehtaan elokuussa 2007 ja siirsi tuotannon Viroon ja Kiinaan. Pääkonttorin Elcoteq siirsi Luxemburgiin.
Palo- ja turvallisuusovia rakennus- ja telakkateollisuudelle valmistavan Saajos Oy:n pääkonttori ja tehdas sijaitsee Keskilohjalla. Muita tehtaita ovat Hyrlesin ohutlevytehdas, Enicsin elektroniikkatehdas, venevalmistaja Seliö Boats, puuntyöstökoneita valmistava Valon Kone sekä nanoteknologiaa hyödyntävät nLight Oy ja Photonium Oy.
Talous > Yritykset

Lohjan suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, kiinteistöpalvelut ja maanrakennus. Lohjan viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat GPV Finland (430), Swisspearl Tuotanto Suomi (135), Valon Kone (108), Pienryhmäkoti Puolenhehtaarin Metsä (98) ja Rosk'n Roll (95). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Sappi Finland Operations, GPV Finland, Lohjan Autokeskus, Autotalo Lohja ja Valon Kone.
Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Lohja on sijoittunut vuosina 2020–2024 keskikokoisten kuntien joukossa alimpaan neljännekseen sijalle 72. Lohjan sijoitus tutkimuksessa on kuudenneksi viimeinen. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Lohjalle on 2,62.
Talous > Julkistalous

Lohjan kaupungin verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 yli 113 miljoonaa euroa. Lohjan kunnallisveroprosentti on 7,90 prosenttia vuonna 2025. Lohjan viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Valon Kone, Länsi-Uudenmaan Säästöpankki, Swisspearl Tuotanto Suomi, GPV Finland ja Autotalo Lohja.
Liikenne

Lohjan sijaintia Valtatie 1:n/E18-moottoritien ja valtatie 2:n sekä Hanko–Hyvinkää-maantien (25) risteyskohdassa pidetään yhtenä kaupungin strategisena vahvuutena. Kaupungin logistisiin vahvuuksiin luetaan myös lyhyet etäisyydet Länsi-Uudellamaalla sijaitseviin Hangon ja Inkoon satamiin, Helsinki-Vantaan lentokentälle, Turkuun ja Helsinkiin.
Lohjan halki kulkee Hyvinkää–Karjaa-rata, mutta henkilöjunaliikenne radalla lakkautettiin vuonna 1983. Lohjalle on suunnitteilla ELSA-rata, eli niin kutsuttu Tunnin juna.
Liikenne > Etäisyyksiä

Karkkila 41 km
Helsinki 58 km
Somero 64 km
Salo 65 km
Turku 116 km
Väestö > Väestörakenne

Lohja on asukasluvultaan Suomen 25. suurin kunta. Lohjan asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 45 654 asukasta, mikä on 2,6 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Lohjan väkiluku on ollut laskeva 2010-luvulta lähtien. Lohjan väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 68,7 prosenttia, mikä on noin 16,6 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Lohjan väestöstä on 14,5 prosenttia. Työikäisiä Lohjalla on 55,0 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 30,5 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Lohjalla oli vuonna 2021 yhteensä 2 387 eli 5,2 prosenttia kaupungin asukkaista.
Väestö > Väestön kehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Lohjan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 37,610 | 37,610 |
| 1985 | 1985 |    | 39,754 | 39,754 |
| 1990 | 1990 |    | 41,632 | 41,632 |
| 1995 | 1995 |    | 42,499 | 42,499 |
| 2000 | 2000 |    | 43,786 | 43,786 |
| 2005 | 2005 |    | 45,361 | 45,361 |
| 2010 | 2010 |    | 47,341 | 47,341 |
| 2015 | 2015 |    | 47,353 | 47,353 |
| 2020 | 2020 |    | 45,975 | 45,975 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Kieli ja etnisyys

Lohjan väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 90,1 prosenttia, ruotsinkielisiä 3,5 prosenttia ja vieraskielisiä 6,4 prosenttia. Lohjalla asui vuoden 2023 lopussa 2 150 ulkomaan kansalaista, mikä on 4,7 prosenttia kaupungin väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on virolaiset, joita asuu Lohjalla 770 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat ukrainalaiset (221) ja venäläiset (135).
Väestö > Uskonto

Lohjan asukkaista 65,1 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 1,9 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 33,0 prosenttia väestöstä. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Lohjalla toimii Espoon hiippakuntaan kuuluva Lohjan seurakunta. Aikaisemmin nykyisen Lohjan alueella ovat toimineet myös Karjalohjan, Nummen, Pusulan ja Sammatin seurakunnat, jotka liitettiin Lohjan seurakuntaan vuonna 2013.
Kirkon herätysliikkeistä Lohjalla toimivat Kansan Raamattuseura, kansanlähetys, vanhoillislestadiolaisuus sekä herännäisyys. Lohja on viidenteen herätysliikkeeseen kuuluvan Kansan Raamattuseuran keskuspaikka. Kansan Raamattuseuralla on Lohjalla loma- ja kurssikeskus Vivamo. Uudenmaan Kansanlähetys järjestää säännöllistä toimintaa seurakunnan tiloissa. Vanhoillislestadiolaisilla on Lohjalla yli 260 jäsenen Lohjan rauhanyhdistys.  Herännäisyyttä edustavalla Herättäjä-Yhdistyksellä on Lohjalla oma paikallisosasto.
Helluntaiherätyksen piirissä Lohjalla toimivat noin 270 jäsenen, vuonna 1952 perustettu Lohjan helluntaiseurakunta sekä vuonna 2013 perustettu Lohjan Asemakirkko. Vapaakirkollisuuden piirissä Lohjalla toimii Lohjan vapaaseurakunta. Adventismin piirissä Lohjalla toimii vuonna 1934 perustettu Lohjan adventtiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lohjan alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta. Ortodoksisella seurakunnalla on Lohjalla Kaikkien pyhien tsasouna. Katolisen kirkon toimintakeskus Stella Maris toimi Lohjalla vuosina 1965–2017.
Taajamat

Vuoden 2020 lopussa Lohjalla oli 45 886 asukasta, joista 37 427 asui taajamissa, 7 806 haja-asutusalueilla ja 653:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Lohjan taajama-aste on 82,7 %. Lohjan taajamaväestö jakautuu kymmenen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2020) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lohjan keskustaajama* | 32 635 |
| 2 | Saukkola | 1 034 |
| 3 | Sammatin kirkonkylä | 976 |
| 4 | Pusula | 741 |
| 5 | Karjalohjan kirkonkylä | 622 |
| 6 | Nummen kirkonkylä | 475 |
| 7 | Ikkala | 269 |
| 8 | Vasarla | 240 |
| 9 | Nummela* | 234 |
| 10 | Röylä | 201 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Lohjan keskustaajama ulottuu pieniltä osin myös Siuntion kunnan alueelle. Nummelan taajama ulottuu pääosin Vihdin kunnan alueelle. Yhteensä Lohjan keskustaajamassa on 32 783 asukasta ja sen pinta-ala on 45,76 neliökilometriä.
Palvelut > Kaukolämpö

Lohjan Energiahuolto Oy Loher perustettiin vuonna 1982. Sen tehtävänä on hankkia, tuottaa ja jakaa lämpöenergiaa. Lohjan kaupunki omistaa yhtiön.
Palvelut > Koulutus

Lohjalla on runsaasti ensimmäisen ja toiseen asteen kouluja. Alakouluja on yhteensä 23 ja yläkouluja 5. Alakouluista kaksi ja yläkouluista yksi on ruotsinkielisiä. Lukioita on kaksi; suomenkielinen lukio, eli Lohjan Yhteislyseon lukio, joka on Suomen suurimpia, sijaitsee keskustassa, sekä Virkkalassa Källhagenin yläkoulun yhteydessä toimiva ruotsinkielinen Virkby Gymnasium. Vuoden 2013 alusta Lohjalla on kuntaliitoksen myötä ollut myös kolmas lukio, Nummi-Pusulan lukio.
Ammatillista koulutusta tarjoaa Länsi-Uudenmaan koulutuskeskus, jonka kahdessa Lohjan yksikössä voi opiskella yhteensä 17 eri ammattiin. Liikunta-alan ammatillista koulutusta tarjoaa Kisakallion urheiluopisto.
Ammattikorkeakoulutusta tarjoaa Laurea-ammattikorkeakoulun Lohjan yksikkö, jossa on sairaanhoitaja- ja tradenomi-koulutusta.
Yliopistokoulutusta järjestää Lohjalla Hiiden opisto, joka tarjoaa avointa yliopisto-opetusta monimuoto-opetuksena.
Muuta koulutusta tarjoavat muun muassa Länsi-Uudenmaan musiikkiopisto, Kisakallion urheiluopisto, Hiiden opisto, Lohjan kuvataidekoulu, Tanssikoulu Un Dos Tres sekä Tanssistudio Funka.
Palvelut > Jätehuolto

Lohjan jätehuollosta vastaa Länsi-Uudellamaalla toimiva Rosk´n Roll Oy Ab, josta 99,62 prosenttia omistavat kunnat, Hanko, Inkoo, Karkkila, Lohja, Raasepori, Siuntio ja Vihti. Rosk´n Roll ylläpitää vuonna 2000 valmistunutta Munkkaan jätekeskusta, jossa jätteitä käsitellään ja lajitellaan. Jätehuoltoon liittyvistä asioista vastaa Länsi-Uudenmaan jätelautakunta.
Palvelut > Liikuntapalvelut

Lohjalla on hyvät mahdollisuudet harrastaa useita urheilulajeja. Harjun urheilukeskuksesta löytyy urheilukentän lisäksi muun muassa jäähalli, uimahalli, keilailuhalli sekä keväällä 2008 käyttöön vihitty rullalautapuisto.
Tennarin liikuntahallissa puolestaan on palloiluhalli, kamppailu- ja voimailuhalli sekä sisä- ja ulkotenniskenttiä. Ulkoliikuntaan mahdollisuuksia tarjoavat kiintorastit, joita on Lohjalla kuudessa eri maastossa.
Kisakallion urheiluopistolla on mahdollista harrastaa monia urheilulajeja niin sisä- kuin ulkotiloissakin. Jäähallin, palloiluhallin ja curling-radan lisäksi opistolta löytyy hyvät tilat muun muassa telinevoimisteluun. Myös retkimelonta ja soutu kuuluvat lajivalikoimaan, sillä opisto sijaitsee Maikkalanselän rannalla. Luonnon keskellä sijaitseva Kisakallio tarjoaa myös hyvät reitit hiihtoon ja maastojuoksuun.
Kulttuuri > Kirjasto

Lohjan kaupunginkirjasto toimii Lohjan pääkirjaston ohella kirjastoauton ja yhdeksän sivukirjaston välityksellä. Lisäksi kirjastopalveluja tarjotaan Lukki-kirjastokimpan yhteisten palvelujen kuten verkkoaineistojen muodossa.
Kulttuuri > Teatteri

Kaupungissa toimii kolme harrastajateatteria, joista Lohjan teatterissa on ammattijohto. Teatteri on perustettu 1967, mutta toiminta on jo jatkunut yli sadan vuoden ajan. Teatteri toimii yhteistyössä muun muassa Lohjan kaupunginorkesterin ja Lohjan museon kanssa.
Kulttuuri > Musiikki

Lohjan kaupunginorkesteri on perustettu vuonna 1964. Orkesteri on muun muassa vieraillut Savonlinnan Oopperajuhlilla ja toiminut José Carreraksen sekä Plácido Domingon orkesterina heidän vieraillessaan Suomessa. Vuodesta 2010 lähtien Lohjan kaupunginorkesterin taiteellisena johtajana ja kapellimestarina on toiminut Esa Heikkilä.
Kulttuuri > Media

Seudun paikallislehti Länsi-Uusimaa ilmestyy Lohjalla. Ykkössanomat ilmestyi Lohjan Saukkolassa, mutta Salon Seudun Sanomat lakkautti sen vuonna 2015. Lisäksi Karkkilan Tienoo julkaisee ajoittain artikkeleita jotka koskettavat Lohjaa entisen Nummi-Pusulan suunnalla. Lohjalla ilmestyvät myös ilmaisjakelulehdet Länsi-Uusimaa Ilta (ent. Iltalohja) ja Ykkös-Lohja.
Kulttuuri > Tapahtumia Lohjalla

Lohjan Järvipäivät
Lohjan tenoripäivät on järjestetty jo vuodesta 1997 lähtien, vuoden 2010 jälkeen joka toinen vuosi. Tapahtuman aikana Lohjalla kuullaan sekä Suomessa että kansainvälisestikin tunnettuja alan huippuja.
Tanhuhovin markkinat
Lohjan Kesä ry järjestää kesäisin iltamia. Se toimii Lohjan Kaupungin Sivistystoimen alaisuudessa ja sen toimintaa ohjaa johtokunta, johon valitaan vuosittain eri kulttuurinalojen edustajia Lohjalta.
Menneen ajan Joulumarkkinat on järjestetty vuodesta 1994 lähtien. Tapahtumissa on tarjolla nuotion lämpöä, jouluisia herkkuja ja menneitten aikojen työtapojen ja juhlaruokien valmistuksen esittelyä.
Lohjan Tanssifestivaalit
Laurinpäivä on järjestetty vuodesta 1984 lähtien. Tapahtuman yhteydessä valitaan vuoden Lauri.
Virkkala-päivät
Omenakarnevaalit on järjestetty vuodesta 1992 lähtien. Niiden yhteydessä on vuosittain valittu Lohjan omenatyttö.
Lohjan Laulupäivät on järjestetty vuodesta 1992 lähtien. Tapahtumaan kuuluu sekä klassisen laulumusiikin konsertteja että lauluopetuskursseja.
Lohjan messut
Rantajamit
Hong Kong Challenge kalastuskilpailu
Kuhauistaja
Lohjanjärven ympäripyöräily on 1980-luvun alusta asti järjestetty vuosittainen pyöräilytapahtuma. Kaikille avoimessa tapahtumassa poljetaan noin 70 km:n pituinen kierros Lohjanjärven ympäri.
Kulttuuri > Murre

Lohjan alueella puhutun kielen perustana on Länsi-Uudenmaan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden itäryhmään. Lohjan murre muodostaa yhdessä Karjalohjan, Vihdin, Sammatin, Nummen, Pusulan, Karkkilan ja Pyhäjärven kanssa uusmaalaisten murteiden läntisen puoliskon eli Vihdin ryhmän. Lohjan ruotsinkielinen murre luetaan uudenmaanruotsin ryhmän länsi-uusimaalaisiin murteisiin.
Kulttuuri > Perinnekulttuuri

Lohjan kansallispuku on suunniteltu vuonna 1925. Puvun on suunnitellut Margit Forsström. Puku perustuu 1800-luvun kansan- ja kartanomuotiin sekä Selma Holmströmin muistoihin. Puvun liivi on musta ja hameessa on punaisella pohjalla punaisia, mustia ja sinisiä raitoja. Esiliina ja huivi ovat sinisiä. Puvun värit vaihtelevat alueelliset Etelä-Lohjan ja Pohjois-Lohjan välillä. Miesten puvun takki ja housu noudattavat samaa mallia Karjaan ja Snappertunan pukujen kanssa. Liivi on vastaavaa väriä kuin hame ja leikkauksen malli on Pohjan puvun mukainen.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Lohja kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti muun muasssa valmistamalla perunamakkaraa ja perunapuuroa. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Lohjan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla omenakaurapuuro ja omenalimppu sekä ruiskorppujauhosta ja voista tehdylle pohjalle rakennettu kermavaahto-hillojälkiruoka ”hiekkaa alla lunta päällä”.
Virkistys > Retkeily

Lohjan alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Lohjan alueella sijaitsevia kohteita ovat muun muassa Porla, Talvian hiidenkirnu, Lohjajärvi ja Ämmänuuninkallio, Karkalin luonnonpuisto, Torholan luola ja luonnonsuojelualue sekä Pumminmäen lippaluola ja luonnonsuojelualue.  Saukkolassa sijaitsee Savijärven luonnosuojelualue, lintutorni ja Äijäsmäki. Lohjansaaressa sijaitsee Kirkniemen lintutorni. Pusulan alueella sijaitsee Pusulanjärven lintutorni ja Nummen alueella Keräkankareen ulkoilualue sekä Kylmälähde. Nummi-Pusulassa sijaitsee myös Antaisenkannaksen virkistysalue ja Kaskisten Pirunkirkko.
Lohjan alueen luontoreittejä ovat muun muassa Lahokallion luontopolku, Lohjanharjun reitit, Liessaaren luonto- ja hyvinvointipolku, Paloniemen luonto- ja kulttuuripolku,  Karnaistenkorven tarinapolku, luontopolku sekä Korkiamäen lenkki. Virkkalan alueella kulkee Pähkinäniemen luontopolku. Ikkalassa on myös oma luontopolku. Karjalohjan alueella sijaitsee Tammiston arboretumin polut. Lohjalla sijaitsee myös Paavolan luontopolku ja tammi. Lohjalta Karkkilaan kulkee myös Kuuden järven melontareitti.
Luonnonsuojelu

Lohjan kaupungin alueella on harjujensuojeluohjelmassa kolme aluetta.
| Luonnonsuojelualue | tunnus | sijainti | pinta-ala | luonnonsuojeluohjelma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keräkankareen harjualue | HSO010013 |  | 171 ha | harjujen suojeluohjelma |
| Lohjanharjun harjualue | HSO010007 |  | 200 ha | harjujen suojeluohjelma |
| Ojamonkankaan harjualue | HSO010006 |  | 120 ha | harjujen suojeluohjelma |
Hallinto ja politiikka > HUS ja hyvinvointialue

Julkisten terveys-, sosiaali- ja pelastuspalveluiden osalta Lohja kuuluu Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueeseen. Sairaalatoiminnasta vastaa HUS-yhtymän alainen Lohjan sairaala. Hyvinvointialueella on Lohjan alueella kolme terveyskeskusta: Pusulan terveysasema, Karjalohjan terveysasema sekä Sammatin terveysasema. Lohjan perhepalvelutoiminnasta vastaavat Aurlahden perhekeskus sekä perhekeskus Purje. Neuvolatoiminnasta vastaavat Aurlahden, Mäntynummen, Nummen, Sammati ja Karjalohjan neuvolat.
Vammaispalveluiden osalta Lohjalla toimii useita yksiköitä, kuten Keskilohjan asumipalvelut, Saukkolan ryhmäkodit, Lohjan ryhmäkoti sekä asumisyksiköt Veijolantiellä ja Myllykalliolla. Päiväaikaista toimintaa on Saukkolassa ja Lohjalla sekä lyhytaikaista hoitoa Lohjalla. Palveluasumisen osalta Lohjalla toimii kahdeksan hyvinvointialueen ylläpitämää hoivakotia: Kultakartano, Kultakodit, Kuntoutuskoti Mäntylä, Niilonpirtti, Palvelukeskus Iltarusko, Palvelukeskus Tupala ja Ryhmäkoti Kotola, Pentikulma ja Ryhmäkoti Tuomenkukka sekä seitsemän yksityistä hoivakotia. Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksella on kaupungissa Lohjan paloasema.
Hallinto ja politiikka > Kaupungin päätöksenteko

Lohjan kaupungin ylin päättävä toimielin on kaupunginvaltuusto, jossa on 51 valtuutettua. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii SDP:n Joona Räsänen. Lohjan kaupunginhallituksen muodostaa 13 valtuuston valitsemaa jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii kokoomuksen Pekka Luoma.
Vuonna 2021 valitun kaupunginvaltuuston suurin puolue on kokoomus (11 paikkaa, 20,6 %), toiseksi suurin SDP (11 paikkaa, 19,9 %) ja kolmanneksi suurin on perussuomalaiset (8 paikkaa, 16,2 %). Muut paikat: vihreät (6 paikkaa, 11,0 %), Meidän Lohja (4 paikkaa, 8,9 %), keskusta (4 paikkaa, 8,1 %), vasemmistoliitto (4 paikkaa, 7,6 %), kristilisdemokraatit (2 paikkaa, 4,4 %) ja RKP (1 paikka, 2,5 %).
Hallinto ja politiikka > Kaupunginjohtaja

Lohjan kaupunginjohtajaksi valittiin toukokuussa 2015 Pielaveden entinen kunnanjohtaja Mika Sivula. Ennen häntä kaupunginjohtajana toimi Lohjan aiempi sivistysjohtaja, valtiotieteiden maisteri Simo Juva (2008-2015). ja ennen häntä Elina Lehto-Häggroth (marraskuusta 2002 elokuuhun 2008). Ennen Lehtoa yhdistynyttä Lohjaa johti vanhan kaupungin johtaja Juhani Rinne ja vanhan kunnan johtaja Pekka Myllyniemi.
Hallinto ja politiikka > Kaksikielisyys

Lohjan kaupungin ei kielilainsäädännön perusteella tarvitsisi olla kaksikielinen, sillä väestöstä ruotsinkielisiä on alle kuusi prosenttia. Kaksikielisyys perustuukin kaupungin omaan tahtoon: kaupunginvaltuusto esitti yksimielisesti valtioneuvostolle 26. syyskuuta 2001, että valtioneuvosto määräisi Lohjan edelleen kaksikieliseksi kaudelle 2003–2012. Kautta jatkettiin myös vuosille 2013–2023. Kaupunginvaltuuston mukaan kaksikielisyys on etu seudullisessa yhteistyössä, uusien asukkaiden houkuttelussa sekä pyrkimyksessä säilyttää nykyinen ruotsinkielinen väestö.lähde? Kaksikielisyydellä on myös historiallinen tausta, sillä alueella on asunut ruotsinkielistä väestöä jo keskiajalta lähtien. Ennen vuoden 1997 alun kuntaliitosta Lohjan kunta oli kaksikielinen (suomi enemmistökielenä) ja Lohjan kaupunki yksikielisesti suomenkielinen.
Hallinto ja politiikka > Ystävyyskaupungit

Lohjalla on kolme ystävyyskaupunkia:
Växjön kunta, Ruotsi
Ringerike, Norja
Skagaströnd, Islanti
Lisäksi Ruotsin Lidingön kunta on Lohjan kummikaupunki.
Ludwig Wittgensteinin elämäkerta

| Ludwig Wittgenstein |
| --- | --- |
 Ludwig Wittgenstein vuonna 1930.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1889 Wien, Itävalta
Kuollut: 29. huhtikuuta 1951 (62 vuotta) Cambridge, Englanti
Ludwig Josef Johann Wittgenstein (26. huhtikuuta 1889 Wien, Itävalta – 29. huhtikuuta 1951 Cambridge, Englanti) oli itävaltalais-englantilainen filosofi.
Wittgenstein syntyi vuonna 1889 Wienissä kahdeksanlapsisen perheen nuorimmaksi lapseksi. Hän oli lapsena kiinnostunut tekniikasta, ja valmistuttuaan Berliinin teknillisestä korkeakoulusta hän lähti opiskelemaan ilmailutekniikkaa Englantiin. Hän kiinnostui matematiikan ongelmista ja siirtyi opiskelemaan filosofiaa Cambridgen yliopistoon Bertrand Russellin oppilaaksi. Russell vakuuttui pian siitä, että Wittgenstein olisi oikea henkilö jatkamaan hänen työtään filosofisen logiikan alueella. Wittgenstein ei kuitenkaan pitänyt yliopiston ilmapiiristä ja muutti asumaan Norjaan vuonna 1913.
Palvellessaan Itävalta-Unkarin armeijassa ensimmäisen maailmansodan aikana Wittgenstein kirjoitti ainoan hänen elämänsä aikana julkaistun filosofisen teoksensa Tractatus logico-philosophicuksen. Teos julkaistiin vuonna 1921. Sodan jälkeen Wittgenstein vetäytyi filosofin uraltaan ja siirtyi kansakoulunopettajaksi Itävaltaan. Hän kuitenkin palasi filosofian pariin ennen kaikkea Moritz Schlickin ansiosta ja palasi Cambridgeen vuonna 1929. Samana vuonna hänelle myönnettiin tohtorin arvo. Hän alkoi luennoida Cambridgessä, ja vuonna 1936 hänet nimitettiin professoriksi. Hän käsitteli vuosien aikana luennoillaan muun muassa kielifilosofiaa sekä matematiikan ja psykologian filosofiaa. Hän kirjoitti ja muokkasi myöhäiskautensa pääteosta Filosofisia tutkimuksia vuodesta 1936 aina elämänsä loppuun saakka. Teos julkaistiin kaksi vuotta hänen kuolemansa jälkeen.
Wittgenstein luopui professuurista vuonna 1946 keskittyäkseen työhönsä. Hän asui viimeiset vuotensa Irlannissa sekä ystäviensä luona Cambridgessä, Oxfordissa ja Yhdysvalloissa ja kirjoitti tänä aikana paljon. Hän kuoli Cambridgessä 29. huhtikuuta 1951 eturauhassyöpään.
Norjaan

Wittgenstein lähti lokakuussa 1913 kohti Norjaa, Sognevuonon varrella sijaitsevaa Skjoldenin kylää. Skjolden oli hänelle ihanteellinen paikka työskennellä, ja hänen siellä viettämänsä vuosi oli yksi hänen elämänsä tuotteliaimmista: jo muutaman viikon päästä hän kertoi kirjeessään Russellille olevansa vakuuttunut, että kaikki logiikan lauseet voitaisiin johtaa yhdestä peruspropositiosta. Tämä peruslause ilmaisisi menetelmän, jolla olisi mahdollista määrittää jokaisen logiikan lauseen totuusarvon riippumatta sen elementaarilauseiden totuusarvoista. Myöhemmin hän kehitti tällaisen menetelmän totuustaulumetodin muodossa.
Ennen joulua 1913 Wittgenstein kuitenkin masentui uudelleen. Hän vietti joulun Wienissä perheensä parissa, mikä aiheutti hänelle lisää ahdistusta. Vuoden alussa Wittgenstein ja Russell riitautuivat kirjeenvaihdossaan, ja Wittgenstein ilmoitti, ettei kirjoittaisi Russellille tai tapaisi häntä enää koskaan. Russell sai lepytettyä hänet, mutta heidän suhteensa ei ollut tämän jälkeen yhtä läheinen kuin ennen. Maaliskuussa 1914 George Edward Moore tuli Skjoldeniin tapaamaan Wittgensteinia. Kaksi viikkoa kestäneen vierailun jokaisena iltana Wittgenstein kertoi Moorelle edistymisestään logiikassa ja myös saneli hänelle huomautuksia, jotka on julkaistu teoksen Muistikirjoja 1914–1916 liitteenä. Huomautuksissa keskeisessä asemassa on erottelu näyttämisen ja sanomisen välillä. Palattuaan Cambridgeen Moore tiedusteli, soveltuisiko Wittgensteinin Norjassa kirjoittama tutkielma Logik opinnäytetyöksi tämän Bachelor of Arts -tutkintoa varten, mutta koska tekstistä puuttuivat johdanto ja lähdemerkinnät, se ei kelvannut. Wittgenstein raivostui tästä ja lähetti Moorelle vihaisen kirjeen, joka katkaisi heidän ystävyyssuhteensa usean vuoden ajaksi, vaikka Moore ei ollut päättänyt siitä, kelpasiko teksti opinnäytetyöksi.
Kaikki Wittgensteinin Norjassa kirjoittamat tekstit, myös Logik, ovat hävinneet. Mooren lähdön jälkeen hän alkoi rakentaa taloa Skjoldeniin suunnitelmanaan jäädä Norjaan pidemmäksi aikaa, ehkä jopa lopullisesti. Hän kuitenkin lähti ennen talon valmistumista kesäkuussa 1914 Wieniin. Hän suunnitteli viettävänsä alkukesän perheensä kanssa, lomailevansa Pinsentin kanssa, käyvänsä Englannissa tapaamassa ystäviään ja palaavansa syksyllä Skjoldeniin.