stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Boolen algebra
Boolen algebran läheinen yhteys joukko-oppiin > Esimerkki atomittomasta Boolen algebrasta

Atomittomasta Boolen algebrasta saamme esimerkin valitsemalla  \mathbf {} E=[0,1) (Perusjoukkona  \mathbf {} E on nyt siis puoliavoin reaalilukuväli.) ja ottamalla alkioiksi ne osajoukot, jotka saadaan valitsemalla ensin  \mathbf {} n\in \{1,2,3,\cdots \} ja ottamalla sitten jokin unioni ("tyhjä unioni" antaa tyhjän joukon) muotoa  \mathbf {} [(m)/2^{n},(m+1)/2^{n}) olevista erillisistä puoliavoimista reaalilukuväleistä, missä  \mathbf {} m\in \{0,\cdots ,2^{n}-1\}. Esimerkiksi joukko
on tämän Boolen algebran alkio, joka on saatu unionina kolmesta annettua muotoa olevasta puoliavoimesta reaalilukuvälistä. Kyseessä on todella Boolen algebra, sillä tällaisiin joukkoihin sovelletut operaatiot antavat edelleen kyseistä muotoa olevia  \mathbf {} E:n osajoukkoja, mikä nähdään tarkastelemalla operaatiossa mukana olevia joukkoja suurimman niissä käytetyn  \mathbf {} n-arvon mukaisina. Esimerkiksi
missä leikkauksen ensimmäinen joukkokin on nyt tulkittu hienomman  \mathbf {} 1/2^{3}-jaon mukaisena. Yksikään tällainen epätyhjä joukko ei ole tämän Boolen algebran atomi, sillä jokaisessa joukossa  \mathbf {} A on käytetty jotain tiettyä  \mathbf {} n-arvoa, jota voidaan aina kasvattaa yhdellä ja näin "hienontamalla" voidaan ottaa alkuperäisen joukon aito epätyhjä osajoukko, joka  \mathbf {} P:ksi ottamalla nähdään, että  \mathbf {} A ei toteuta atomin määritelmää, sillä nyt (koska  \mathbf {} \emptyset \subset P\subset A)  \mathbf {} A\cap P=P\neq \emptyset ,A. Esimerkiksi
Boolen algebran läheinen yhteys joukko-oppiin > Äärellisistä Boolen algebroista

Boolen algebran sanotaan olevan äärellinen, jos sen alkioiden määrä on äärellinen. Äärellisille Boolen algebroille saadaan hyvin yksinkertainen joukko-opillinen esitysmuoto, sillä silloin voidaan perusjoukoksi  \mathbf {} E valita äärellinen joukko ja Boolen algebran alkioiksi kaikki  \mathbf {} E:n osajoukot. Äärellisen Boolen algebran kohdalla löydetään siis perusjoukko, josta voidaan käyttää kaikki osajoukot, mikä on yksinkertaisin tilanne. Tästä selvästi seuraa myös, että äärellisen Boolen algebran alkioiden lukumäärä on välttämättä muotoa  \mathbf {} 2^{n}, missä  \mathbf {} n\in \{1,2,3,\cdots \}. Yllä esimerkkinä annetussa atomittomassa Boolen algebrassa osajoukko-alkioiden määrä sen sijaan ei ole äärellinen, vaan se on numeroituvasti ääretön.
Boolen algebran läheinen yhteys joukko-oppiin > Joukko-opillisen Boolen algebran yhteys Sigma-algebraan

Joukko-opillista Boolen algebraa vaativampi perusjoukon  \mathbf {} E osajoukkojen kokoelma on sigma-algebra. Joukko-opilliselta Boolen algebralta vaaditaan, että alkioksi hyväksytyn osajoukon komplementti on myös alkioksi hyväksytty ja kahden (Tätä kautta induktiivisesti myös äärellisen monen.) alkioksi hyväksytyn osajoukon unioni on myös alkioksi hyväksytty, jolloin De Morganin laeista selvästi seuraa, että sama vaatimus toteutuu myös leikkauksen suhteen. Sigma-algebralta sen sijaan vaaditaan komplementti-ehto ja se, että numeroituvasti äärettömän monen (Boolen algebralla vain kahden) alkioksi hyväksytyn osajoukon unioni on myös alkioksi hyväksytty osajoukko, mikä on vaativampi ehto. Vastaavasti De Morganin laeista seuraa sigma-algebran kohdalla, että sigma-algebrassa myös numeroituvasti äärettömän monen alkioksi hyväksytyn osajoukon leikkaus on alkioksi hyväksytty osajoukko. Jokainen sigma-algebra on selvästi Boolen algebra, mutta käänteinen ei päde. Esimerkiksi yllä esitetty atomiton Boolen algebra ei ole sigma-algebra, sillä
mutta  \mathbf {} \{0\} koostuu vain yhdestä  \mathbf {} E=[0,1)-perusjoukon pisteestä ( \mathbf {} 0), eikä se siis selvästikään voi olla alkioksi hyväksytty  \mathbf {} E:n osajoukko, eli sigma-algebraa koskeva numeroituvasti äärettömän monen alkion leikkausta koskeva sääntö ei nyt toteudu, eli kyseinen Boolen algebra ei ole sigma-algebra.
Kuviollinen esitys

Venn-diagrammia voidaan käyttää kuviolliseen esitykseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Boolen algebra Wikimedia Commonsissa
Venn-diagrammit leikkaukselle, unionille ja komplementille.
Gage Goncalves

| Gage Goncalves> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. tammikuuta 2001 (ikä 24) Mission, Brittiläinen Kolumbia
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Tampa Bay Lightning
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
NHL-varaus:  62. varaus, 2020 Tampa Bay Lightning
Gage Goncalves (s. 16. tammikuuta 2001 Mission, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Goncalves edustaa NHL-joukkue Tampa Bay Lightningia.
Ennen NHL-uraansa hän pelasi WHL-juniorisarjassa Everett Silvertipsin joukkueessa. Tampa Bay Lightning varasi hänet toisella kierroksella 62. varausvuorolla vuoden 2020 NHL:n varaustilaisuudessa. Goncalves on pelannut 37 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt yhden maalin ja seitsemän syöttöä eli yhteensä kahdeksan tehopistettä. Uran tilastot päivitetty 26. helmikuuta 2025.
1923

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1923 oli normaalivuosi, joka alkoi maanantaista.
Tapahtumia > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Forssa, Haaga ja Valkeakoski erotettiin kauppaloiksi Tammelan, Huopalahden ja Sääksmäen kunnista. Edellisenä vuonna Valkealasta erotettu Kouvola muuttui kauppalaksi. Koijärvi erotettiin Tammelasta itsenäiseksi kunnaksi.
6. tammikuuta – Helsingissä järjestettiin Suomen ensimmäinen julkinen radiokonsertti, joka koostui gramofonimusiikista.
10. tammikuuta – Liettua miehitti ja liitti Memelin alueen itseensä.
11. tammikuuta – Ruhrin miehitys: Ranska ja Belgia miehittivät Ruhrin alueen pakottaakseen Saksan jatkamaan velanmaksuaan.
27. tammikuuta – Saksan kansallissosialistisen puolueen (NSDAP) ensimmäiset puoluepäivät alkoivat Münchenissä.
30. tammikuuta – Presidentti K. J. Ståhlberg nimitti Suomen Pankin pääjohtajaksi lakitieteen kandidaatti Risto Rytin. Edellinen pääjohtaja Otto Stenroth oli erotettu hänen syyllistyttyään valuuttakeinotteluun.
5. helmikuuta – Ensimmäiset Salpausselän kisat alkoivat Lahdessa.
15. helmikuuta – Tampereen Kattohuopatehdas Oy:n puinen kaksikerroksinen vuonna 1865 rakennettu tehdasrakennus, jossa sijaitsi kaksi paperikonetta ja puuhiomo tuhoutui tulipalossa Tampereella. Tulipalossa kuoli neljä tehtaan työntekijää ja aineelliset vahingot olivat yli kaksi miljoonaa markkaa.
19. helmikuuta – Säveltäjä Jean Sibelius johti kuudennen sinfoniansa ensiesityksen Helsingissä.
23. helmikuuta – Eduskunta sääti luonnonsuojelulain.
3. maaliskuuta – Yhdysvaltalaisen Time-aikakauslehden ensimmäinen numero ilmestyi.
9. maaliskuuta – Vladimir Lenin sai kolmannen sairauskohtauksen, joka vei hänet vuoteenomaksi ja teki puhekyvyttömäksi. Hän erosi Neuvostoliiton johdosta.
10. maaliskuuta – Alfred Rosenberg tuli Saksan kansallissosialistisen puolueen pää-äänenkannattajan Völkischer Beobachterin päätoimittajaksi.
Tapahtumia > Huhtikuu–kesäkuu

17. huhtikuuta – Yli 200 ihmistä menetti kotinsa Varkaudessa riehuneessa suurpalossa.
24. huhtikuuta – Irlannin sisällissota päättyi.
1. toukokuuta – Adolf Hitler ja joukko hänen kannattajiaan järjestivät aseellisen mielenosoituksen Münchenissä tarkoituksenaan häiritä sosialistien vappujuhlia. Poliisi riisui joukon aseista.
12. toukokuuta – J. V. Snellmanin patsas paljastettiin Suomen Pankin edustalla Helsingissä.
25. toukokuuta – Eduskunta hyväksyi ilmailulain.
26. toukokuuta – 27. toukokuuta – Ranskassa järjestettiin ensimmäinen Le Mansin 24 tunnin ajo.
9. kesäkuuta – Sotilasvallankaappaus Bulgariassa.
18. kesäkuuta – Tulivuori Etna purkautui Italiassa. 60 000 ihmistä jäi kodittomaksi.
Tapahtumia > Heinäkuu–syyskuu

6. heinäkuuta – Neuvostoliiton ensimmäinen perustuslaki astui voimaan.
20. heinäkuuta – Pancho Villa salamurhattiin.
24. heinäkuuta – Lausannen sopimus: Turkin rajat sovittiin Kreikan, Bulgarian ja ensimmäisen maailmansodan voittajien kanssa.
2. elokuuta – Yhdysvaltain presidentti Warren G. Harding kuoli toimessaan, varapresidentti Calvin Coolidgesta tuli uusi presidentti.
3. elokuuta – Suomen vt. sisäministerinä toiminut oikeusministeri Otto Åkesson määräsi vangittavaksi yli 200 johtavaa suomalaista kommunistia, joukossa kaikki 27 Sosialistisen työväenpuolueen kansanedustajaa.
1. syyskuuta – Suuri Kantōn maanjäristys ja sitä seuranneet tulipalot tuhosivat Tokion ja Jokohaman, 140 000 ihmistä menetti henkensä.
4. syyskuuta – Kahdeksan henkilöä hukkui Salmissa kun Oy Hosainoffin sahan työläisiä Tulemajoen yli kuljettanut vene kaatui virrassa. Pienikokoisessa veneessä oli kaikkiaan 17 henkilöä, joista 9 saatiin pelastettua.
6. syyskuuta – Italia miehitti lyhytaikaisesti Korfun italialaisen upseerin murhan jälkeen. Kansainliitto protestoi asiaa.
8. syyskuuta – Seitsemän Yhdysvaltain laivaston hävittäjää ajoi navigointivirheen vuoksi rantaan Kaliforniassa, jolloin 23 laivaston sotilasta kuoli. Tapaus tuli tunnetuksi Honda Pointin katastrofina (engl. Honda Point Disaster).
13. syyskuuta – Miguel Primo de Rivera nousi Espanjan johtoon sotilasvallankaappauksen seurauksena.
Tapahtumia > Lokakuu–joulukuu

2. lokakuuta – Saksalainen 1 450 tonnin ruislastia Pietarista Vaasaan tuomassa ollut rahtilaiva Adrana ajoi sakeassa sumussa karille ja upposi Vaasan saaristossa Korsnäsin edustalla. Laivan miehistö ja kapteeni pelastuivat.
11. lokakuuta – Rakenteilla olleen teräsbetonisen Korian rautatiesillan holvikaaren rakennustelineet sortuivat Kymijokeen. Sillan vastavalettu holvikaari ei kuitenkaan pudonnut jokeen ja sen vauriot saatiin korjattua niin että silta voitiin ottaa käyttöön 1925.
15. lokakuuta – Ruotsalaisen Toll & Co:n puinen moottorialus Valborg törmäsi Viipurissa Kirkkosaaren rautatiesillan kääntöosaan vaurioittaen sitä. Törmäyksen seurauksena Saimaan kanavan liikenne keskeytyi useiksi päiviksi sillan korjaustöiden vuoksi ja rautatieliikenne häiriytyi pahasti.
16. lokakuuta – Walt Disney ja hänen veljensä Roy O. Disney perustivat The Walt Disney Companyn alun perin nimellä Disney Brothers Studio.
29. lokakuuta – Kemal Atatürk julisti Turkin tasavallan perustetuksi. Atatürkista tuli uuden tasavallan presidentti ja tasavallan uudeksi pääkaupungiksi tuli Istanbulin asemesta Ankara.
30. lokakuuta – Munakan rautatieonnettomuus : Seinäjoki-Vaasa-radalla Kyrönjoen ylittävä Munakan rautatiesilta vaurioitui pahoin ja useita tavaravaunuja tuhoutui kun junassa lastina ollut suuri höyrykattila tarttui sillan rakenteisiin. Rautatieliikenne radalla keskeytyi pitkäksi aikaa.
1. marraskuuta – Bruno Lucander perusti Suomen ensimmäisen lentoyhtiön, Aero O/Y:n (nykyinen Finnair).
1. marraskuuta – Suomen ensimmäiset säännölliset yleisradiolähetykset alkoivat Tampereella.
8. marraskuuta – Oluttupavallankaappaus: Adolf Hitler johti natseja epäonnistuneessa vallankaappausyrityksessä Münchenissä. Poliisi ja armeija tukahduttivat yrityksen seuraavana päivänä.
11. marraskuuta – Erkki Karun ohjaaman Nummisuutarit-elokuvan ensi-ilta oli Helsingissä.
1. joulukuuta – Pohjois-Italiassa Scalven laaksossa Bergamon maakunnassa Glenon padon murtumisen seurauksena syntyneissä tulvissa kuoli ainakin 356 ihmistä.
6. joulukuuta – Pääministeri Stanley Baldwinin johtamat protektionistista tullipolitiikkaa ajaneet konservatiivit menettivät Ison-Britannian parlamentin alahuoneen vaaleissa 86 paikkaa ja enemmistöasemansa. Vaalien voittajia olivat Ramsay MacDonaldin Labour-puolue ja Herbert Henry Asquithin Liberaalipuolue.
7. joulukuuta – SDP teki hallitukselle välikysymyksen Sosialistisen Työväenpuolueen kansanedustajien vangitsemisen vuoksi. Hallitus sai luottamuslauseen.
21. joulukuuta – Ranskan laivaston ilmalaiva Dixmude räjähti ilmassa ja syöksyi Välimereen Sisilian rannikon edustalla. Onnettomuudessa menehtyi 50 ihmistä. Ilmalaiva oli alun perin rakennettu ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheessa Saksan laivastolle L 72 nimisenä ja sitä oli tarkoitus käyttää New Yorkin pommittamiseen. Sodan jälkeen se luovutettiin sotakorvauksena Ranskaan ja se teki ensilentonsa heinäkuussa 1920.
29. joulukuuta – Matkaselkä–Suojärvi-rata valmistui vuodenvaihteessa.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Seinäjoen seudulla Nurmon rajalta Ilmajoelle ulottuvalla alueella oli pahoja syystulvia runsaiden sateiden seurauksena.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Valentina Cortese, italialainen näyttelijä (k. 2019)
1. tammikuuta – Milt Jackson, yhdysvaltalainen jazzmuusikko (k. 1999)
1. tammikuuta – Valo Radev, bulgarialainen elokuvaohjaaja (k. 2001)
8. tammikuuta – Larry Storch, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2022)
10. tammikuuta – Pehr-Olof Sirén, suomalainen näyttelijä (k. 1986)
11. tammikuuta – Gertrud Sigurdsen, ruotsalainen poliitikko (k. 2015)
12. tammikuuta – Eva Hemming, suomalainen näyttelijä ja tanssitaiteilija (k. 2007)
12. tammikuuta – Alice Miller, sveitsiläinen psykologi ja kirjailija (k. 2010)
17. tammikuuta – Jussi Valtakoski, suomalainen teatteriammattilainen (k. 2010)
18. tammikuuta – Eino Lehtonen, suomalainen näyttelijä ja ohjaaja (k. 2010)
19. tammikuuta – Jean Stapleton, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2013)
22. tammikuuta – Diana Douglas, bermudalainen näyttelijä (k. 2015)
22. tammikuuta – Friedrich Zehm, saksalainen säveltäjä (k. 2007)
25. tammikuuta – Arvid Carlsson, vuoden 2000 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ruotsalainen tiedemies (k. 2018)
30. tammikuuta – Leonid Gaidai, venäläinen elokuvaohjaaja (k. 1993)
30. tammikuuta – Ilta Liukku, suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija (k. 2003)
31. tammikuuta – Norman Mailer, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 2007)
2. helmikuuta – Svetozar Gligorić, serbialainen shakin suurmestari (k. 2012)
4. helmikuuta – Belisario Betancur, Kolumbian presidentti 1982–1986 (k. 2018)
9. helmikuuta – Mary Barnes, englantilainen taidemaalari (k. 2001)
10. helmikuuta – Ahti Karjalainen, Suomen pääministeri, moninkertainen ulkoministeri ja Suomen Pankin johtaja (k. 1990)
10. helmikuuta – Cesare Siepi, italialainen oopperalaulaja (k. 2010)
12. helmikuuta – Franco Zeffirelli, italialainen ooppera- ja elokuvaohjaaja (k. 2019)
13. helmikuuta – Charles Elwood Yeager (”Chuck Yeager”), yhdysvaltalainen lentäjä (ylitti ensimmäisenä äänennopeuden) (k. 2020)
17. helmikuuta – Hwang Jang-yop, pohjoiskorealainen poliitikko (k. 2010)
20. helmikuuta – Matti Pihlaja, suomalainen näyttelijä (k. 1973)
24. helmikuuta – Fred Steiner, yhdysvaltalainen säveltäjä (k. 2011)
28. helmikuuta – Charles Durning, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2012)
9. maaliskuuta – Benito Jacovitti, italialainen sarjakuvapiirtäjä (k. 1997)
9. maaliskuuta – Walter Kohn, vuoden 1998 Nobelin kemianpalkinnon saanut itävaltalais-yhdysvaltalainen fyysikko (k. 2016)
10. maaliskuuta – Val Logsdon Fitch, vuoden 1980 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 2015)
12. maaliskuuta – Wally Schirra, yhdysvaltalainen astronautti (k. 2007)
22. maaliskuuta – Marcel Mangel (”Marcel Marceau”), ranskalainen miimikko (k. 2007)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta – Gloria Henry, amerikkalainen näyttelijä (k. 2021)
4. huhtikuuta – Gene Reynolds, amerikkalainen näyttelijä (k. 2020)
4. huhtikuuta – Peter Vaughan, brittiläinen näyttelijä (k. 2016)
5. huhtikuuta – Ernest Mandel, saksalais-belgialainen vallankumousteoreetikko (k. 1995)
5. huhtikuuta – Nguyễn Văn Thiệu, Etelä-Vietnamin presidentti (k. 2001)
9. huhtikuuta – Pia Hattara, suomalainen näyttelijä (k. 2015)
12. huhtikuuta – Aune Haarla, suomalainen radiotoimittaja (k. 1976)
13. huhtikuuta – Don Adams, yhdysvaltalainen komedianäyttelijä (k. 2005)
14. huhtikuuta – Roberto De Vicenzo, argentiinalainen golfaaja (k. 2017)
25. huhtikuuta – Francis Graham-Smith, brittiläinen tähtitieteilijä ja Astronomer Royal
27. huhtikuuta – Pekka Jauho, suomalainen fysiikan professori, akateemikko ja VTT:n pääjohtaja (k. 2015)
30. huhtikuuta – Ghedi Lönnberg, suomalainen näyttelijä (k. 2003)
1. toukokuuta – Joseph Heller, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1999)
3. toukokuuta – Pekka Haarla, suomalainen toimitusjohtaja, konsuli ja poliitikko (k. 2021)
5. toukokuuta – Cathleen Synge Morawetz, kanadalais-yhdysvaltalainen matemaatikko (k. 2017)
10. toukokuuta – Heydər Əliyev, Azerbaidžanin presidentti (k. 2003)
16. toukokuuta – Merton Miller, vuoden 1990 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen ekonomisti (k. 2000)
26. toukokuuta – Roy Dotrice, brittiläinen näyttelijä (k. 2017)
26. toukokuuta – James Arness, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2011)
27. toukokuuta – Heinz Alfred Kissinger (”Henry Kissinger”), vuoden 1973 Nobelin rauhanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen diplomaatti (k. 2023)
27. toukokuuta – Sumner Redstone, yhdysvaltalainen liikemies (k. 2020)
28. toukokuuta – György Ligeti, unkarilais-itävaltalainen säveltäjä (k. 2006)
28. toukokuuta – Karl Vaino, virolainen kommunistipoliitikko (k. 2022)
29. toukokuuta – Oiva Kiiski, suomalainen näytelmäkirjailija (k. 2006)
29. toukokuuta – Eugene Wright, yhdysvaltalainen jazzbasisti (k. 2020)
31. toukokuuta – Rainier III, Monacon ruhtinas (k. 2005)
2. kesäkuuta – Lloyd Shapley, vuoden 2012 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen matemaatikko ja taloustieteilijä (k. 2016)
3. kesäkuuta – Pauli Raunio, suomalainen ortopedi (k. 2000)
4. kesäkuuta – Jukka Uunila, suomalainen urheilujohtaja (k. 2021)
6. kesäkuuta – V. C. Andrews, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1986)
10. kesäkuuta – Aase Nordmo Løvberg, norjalainen oopperalaulaja (k. 2013)
12. kesäkuuta – Juan Arza, espanjalainen jalkapalloilija (k. 2011)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

2. heinäkuuta – Wisława Szymborska, vuoden 1996 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut puolalainen runoilija, esseisti, kriitikko ja kääntäjä (k. 2012)
6. heinäkuuta – Wojciech Jaruzelski, puolalainen kenraali ja Puolan presidentti (k. 2014)
10. heinäkuuta – Arne Grimstad, norjalainen kirjailija ja toimittaja (k. 2019)
10. heinäkuuta – Hans Villius, ruotsalainen historioitsija (k. 2012)
12. heinäkuuta – Paavo Tiilikainen, suomalainen poliitikko ja ministeri (k. 2007)
14. heinäkuuta – René G. Favaloro, argentiinalainen sydänkirurgi (k. 2000)
17. heinäkuuta – Matti Maijala, suomalainen Keskustan kansanedustaja, pankinjohtaja ja kunnallisneuvos (k. 2007)
21. heinäkuuta – Olavi Ahonen, suomalainen näyttelijä (Tuntematon sotilas) (k. 2000)
21. heinäkuuta – Rudolph A. Marcus, vuoden 1992 Nobelin kemianpalkinnon saanut kanadalainen kemisti
22. heinäkuuta – Bob Dole, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (k. 2021)
24. heinäkuuta – Per Erik Wahlund, ruotsalainen kirjailija (k. 2009)
1. elokuuta – Erling Stordahl, norjalainen muusikko ja vammaisaktivisti (k. 1994)
2. elokuuta – Szymon Perski (”Shimon Peres”), vuoden 1994 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Israelin presidentti (k. 2016)
9. elokuuta – Hillevi Lagerstam, suomalainen näyttelijä (k. 1998)
9. elokuuta – Marjatta Väänänen, suomalainen poliitikko, kansanedustaja ja ministeri (Keskusta) (k. 2020)
10. elokuuta – Rhonda Fleming, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2020)
13. elokuuta – Veikko Tähkä, suomalainen psykologi, psykoanalyytikko ja professori (k. 2012)
15. elokuuta – Naim Frashëri, albanialainen näyttelijä (k. 1975)
15. elokuuta – Rose Marie, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2017)
16. elokuuta – Johannes Rinne, Johannes, Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa 1987–2001 (k. 2010)
21. elokuuta – Veikko Haakana, suomalainen kirjailija (k. 2018)
23. elokuuta – Leo Leandros, kreikkalainen muusikko
25. elokuuta – Reima Pietilä, suomalainen arkkitehti (k. 1993)
29. elokuuta – Richard Attenborough, englantilainen näyttelijä (k. 2014)
30. elokuuta – Gerhard Wimberger, itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari (k. 2016)
1. syyskuuta – Rocky Marciano, yhdysvaltalainen nyrkkeilijä (k. 1969)
5. syyskuuta – Jaakko Jokelin, suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja (k. 1985)
9. syyskuuta – Daniel Carleton Gajdusek, vuoden 1976 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen lääketieteilijä (k. 2008)
11. syyskuuta – Sylvia van der Moer (”Petronella”), hollantilainen Lapissa toiminut kullankaivaja (k. 2014)
12. syyskuuta – Kyllikki Villa, suomalainen maailmanmatkaaja, suomentaja ja kirjailija (k. 2010)
16. syyskuuta – Sakari Jurkka, suomalainen näyttelijä (k. 2012)
20. syyskuuta – Helinä Viitanen, suomalainen näyttelijä (k. 2013)
30. syyskuuta – Max Jakobson, suomalainen diplomaatti, elinkeinoelämän vaikuttaja ja ministeri (k. 2013)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

3. lokakuuta – Olli Tikka, suomalainen upseeri ja prikaatinkomentaja (k. 2012)
4. lokakuuta – John Charles Carter (”Charlton Heston”), yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Ben-Hur) (k. 2008)
5. lokakuuta – Glynis Johns, brittiläinen näyttelijä (k. 2024)
7. lokakuuta – Osmo Harkimo, suomalainen elokuvaaja (k. 2007)
8. lokakuuta – Reidar T. Larsen, norjalainen poliitikko (k. 2012)
10. lokakuuta – Nicholas Parsons, brittiläinen televisio- ja radiojuontaja ja näyttelijä (k. 2020)
10. lokakuuta – Murray Walker, brittiläinen Formula 1 -selostaja (k. 2021)
13. lokakuuta – Helena Eeva (”A. Kajo”, ”Helen Neva”, ”L. Suolakivi”, ”Arvi Tarvainen”, ”Asser Tervasmäki”, ”Tjärbacka”, ”Aarne Torniainen”), suomalainen iskelmäsanoittaja (k. 1960)
18. lokakuuta – Elisabeth Schweigaard Selmer, norjalainen poliitikko (k. 2009)
29. lokakuuta – Roy Lichtenstein, yhdysvaltalainen pop-taiteilija (k. 1997)
4. marraskuuta – Gunvor Sandkvist, suomalainen näyttelijä (k. 2014)
6. marraskuuta – Armas Vainio, suomalainen kuvataiteilija ja taiteilijaprofessori (k. 2003)
8. marraskuuta – Jack Kilby, vuoden 2000 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen keksijä ja insinööri (k. 2005)
12. marraskuuta – Poul Søgaard, tanskalainen poliitikko (k. 2016)
16. marraskuuta – Kantha Rao, intialainen näyttelijä (k. 2009)
18. marraskuuta – Alan Shepard, yhdysvaltalainen astronautti (k. 1998)
20. marraskuuta – Nadine Gordimer, vuoden 1991 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut eteläafrikkalainen kirjailija (k. 2014)
23. marraskuuta – Reto Perl, sveitsiläinen jääkiekkoilija ja olympiamitalisti (k. 1987)
25. marraskuuta – Mauno Koivisto, Suomen tasavallan presidentti 1982–1994 (k. 2017)
30. marraskuuta – Antti Suviranta, suomalainen lakimies ja professori (KHO:n presidentti) (k. 2008)
1. joulukuuta – Maurice de Bevere (”Morris”), belgialainen sarjakuvapiirtäjä (k. 2001)
2. joulukuuta – Maria Callas, kreikkalais-yhdysvaltalainen oopperalaulaja (k. 1977)
2. joulukuuta – Jørgen Peder Hansen, tanskalainen poliitikko (k. 1994)
5. joulukuuta – Vladimir Tendrjakov, venäläinen kirjailija (k. 1984)
13. joulukuuta – Philip Anderson, vuoden 1977 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen teoreettinen fyysikko (k. 2020)
15. joulukuuta – Freeman Dyson, englantilaissyntyinen yhdysvaltalainen fyysikko ja matemaatikko (k. 2020)
15. joulukuuta – Jon Ola Norbom, norjalainen poliitikko (k. 2020)
23. joulukuuta – James Stockdale, yhdysvaltalainen amiraali (k. 2005)
26. joulukuuta – Sakari T. Lehto, suomalainen teollisuusjohtaja ja ministeri (k. 2006)
27. joulukuuta – Péter Hajdú, unkarilainen kielitieteilijä (k. 2002)
27. joulukuuta – Kaarlo Pitsinki, suomalainen poliitikko ja maaherra (k. 2015)
30. joulukuuta – Carl-Göran Ekerwald, ruotsalainen kirjailija
30. joulukuuta – Sara Lidman, ruotsalainen kirjailija (k. 2004)