stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tupakoimattomana leikkaukseen
Tupakoimattomana leikkaukseen -toimintamallin vaikuttavuus > Tupakoinnin vaikutukset yhteiskuntaan

Tupakoinnista vuosittain johtuvat kokonaiskustannukset Suomessa olivat 1,5 miljardia euroa vuonna 2012. Tupakoinnin välittömät kustannukset eli esimerkiksi terveydenhuollon menot ja tupakoinnin aiheuttamat tulipalot aiheuttivat vuonna 2012 noin 290 miljoonan euron kulut. Tupakoinnin aiheuttamat tulonsiirrot, kuten sairauspäivärahat, ovat yhteenlaskettuna noin 327 miljoonaa euroa. Tästä lähes 300 miljoonaa oli suoria terveyskustannuksia, joihin lasketaan sairaaloiden, terveyskeskusten ja työterveyshuollon hoitokustannukset ja lääkeostot. Välilliset kustannukset, kuten potentiaaliset tuotannonmenetykset tupakoinnin vuoksi, olivat 840-930 miljoonaa euroa.  Tähän sisältyvät esimerkiksi sairauspoissaolojen ja tupakkataukojen aiheuttamat menetykset työajassa sekä tupakointiin liittyvät ennenaikaiset työkyvyttömyyseläkkeet.  Tupakoinnista aiheutuvat sairaanhoitokulut ovat suuremmat kuin esimerkiksi alkoholiin liittyvät. Tupakoinnista johtuvat sairaanhoitokulut olivat vuonna 2012 noin 210 miljoonaa euroa. Samana vuonna alkoholiin liittyvät sairaanhoitokulut olivat enintään 142 miljoonaa euroa.
Potilaan tupakoimattomuus ennen leikkausta tuo etuja itse potilaalle, mutta myös säästöjä sairaalalle ja kunnille tai sille maksavalle taholle. Esimerkiksi pelkästi syvästi infektoituneen leikkaushaavan kustannukset ovat keskimäärin lähes 20 000 euroa ja potilaan sairausloman kustannukset 48 000 euroa. Kustannukset voivat nousta jopa 100 000 euroon. 
Joka vuosi Suomessa leikataan kiireettömästi yli 40 000 henkilöä, jotka tupakoivat. Tupakoinnin lopettaminen ennen leikkausta vähentää leikkauskomplikaatioita, josta seuraa hoitojaksojen lyhentyminen ja uusintahoitojakson vähentyminen. Tämä vähentää kustannuksia ja parantaa sairaaloiden tuottavuutta.  Leikkauskomplikaation välittömät kokonaiskustannukset sairaalassa ovat keskimäärin 4600 € / hoitojakso . Tupakointi aiheuttaa työnantajalle arviolta noin 2000 euron kustannukset/tupakoiva työntekijä/vuosi.
HUS:n alueella voitaisiin säästää yli 2 miljoonaa euroa leikkausten jälkeisiä komplikaatioita vähentämällä. Luku sisältää vain ylimääräisten hoitopäivien hinnan, eikä esimerkiksi uusien poliklinikkakäyntien tai työkyvyttömyyden aiheuttamia kustannuksia.
Jo 3-10 minuutin mittainen keskustelu tupakoinnista lääkärin ja potilaan välillä nostaa lopettamisen todennäköisyyden 1,6-kertaiseksi ja yli 10 minuutin keskustelu 2,3-kertaiseksi. Lopettamiseen liitetty tuki lisää onnistumisen todennäköisyyttä edelleen.  (14) Lääkärin tekemä interventio auttaa tupakoinnin lopettamisessa, mutta vain alle 40 % tupakoivista suomalaisista on saanut lopetuskehotuksen lääkäriltä vuoden aikana.
Tupakoimattomana leikkaukseen -toimintamallin vaikuttavuus > Tupakoinnin vaikutukset yhteiskuntaan > Lääkehoidon hyöty lopettamisessa

Nikotiiniriippuvuuden hoidossa tehokkainta on lääkehoidon ja tuen yhdistäminen.  Hoitoa tehostaa, jos lääkehoitoon voidaan liittää esimerkiksi hoitajan tai apteekin antama tuki.
Terveystaloustieteellisten tutkimusten perusteella tupakoinnin lopettaminen lääkehoidon avulla on yhteiskunnan näkökulmasta erittäin kustannusvaikuttavaa. Lääkehoitoja tehostamalla voitaisiin saavuttaa huomattava määrä laatupainotettuja lisäelinvuosia ja välttyä ennenaikaisilta sairauksilta ja kuolemilta.
Pitkän aikavälin ennusteissa tehokkaan lääkehoidon avulla vältytään jopa 3000 tupakkasairaudelta ja 1300 ennenaikaiselta kuolemalta sekä saavutetaan jopa yli 50 miljoonan euron säästöt.
Aiheesta muualla

Suomen terveyttä edistävät sairaalat ja organisaatiot
Eroontupakasta.fi
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Syöpäjärjestöt / tupakka ja syöpä
Heikki Ekroos Potilaan lääkärilehti
Tupakoinnin lopettaminen ennen leikkausta - potilasohje (Arkistoitu – Internet Archive)
Koivusipilä, Anu; Tarnanen, Kirsi; Jalonen, Jouko; Mattila, Ville Leikkaukseen valmistautuminen - lisätietoa potilaalle (Arkistoitu – Internet Archive)
Neuvonen, Pertti Tupakointi ennen leikkausta on suuri komplikaatioriski – Pirkanmaalla potilaita kannustetaan savuttomuuteen (Arkistoitu – Internet Archive)
Heino, Anne Tays alkaa vierottaa leikkauspotilaita tupakasta – tupakointi voi perua toimenpiteen
Kilta (ainejärjestö)

Kiltojen tärkeänä tehtävänä on uusien opiskelijoiden integroiminen ylioppilaselämään. Kuvassa tamperelaisia fukseja vappuna 2007.
Kilta on yleinen nimitys teekkarien ainejärjestölle. Ensimmäinen kilta, Kemistikilta, perustettiin vuonna 1891 silloisen Polyteknillisen opiston eli tulevan Teknillisen korkeakoulun yhteyteen. Muita yli 100 vuotta vanhoja kiltoja ovat Maanmittarikilta (1901), Arkkitehtikilta (1908), Rakennusinsinöörikilta (1913), Koneinsinöörikilta (1915), Sähköinsinöörikilta (1921) ja Kemistklubben (1923).
Killoilla on suuri merkitys paikallisen teekkarikulttuurin edistämisessä ja ylläpitämisessä. Ne huolehtivat fuksien eli uusien opiskelijoiden tutoroinnista sekä toimivat koulutusohjelmansa opiskelijoiden yhdyssiteenä. Käytännössä killat järjestävät jäsenilleen toimintaa ja erilaisia tapahtumia, kuten illanviettoja, saunailtoja, sitsejä, vuosijuhlia sekä ekskursioita.
Kiltojen toiminta on paikallistasolla melko samanlaista, mutta valtakunnallisesti vaihtelu on suurta. Saman alan kiltojen yhteistyö on kuitenkin merkittävää. Tunnetuimpia lienevät rakennusteekkareiden SRT-päivät, koneteekkareiden Kirkastusjuhlat, sähköteekkareiden Sähköpäivät, tietoteekkareiden Titeenien taistot, kemianopiskelijoiden Kemiat Kohtaa ja bioteekkareiden RekomBIOnaatio.
Killan jäsenen tunnusmerkkinä on haalarit, joiden väri määräytyy killan mukaan. Paikkakunnittain haalarien värit ovat kiltakohtaisia. Vaikka joillakin eri paikkakuntien saman alan killoilla on samanväriset haalarit, ei valtakunnallista värisäännöstöä kuitenkaan ole.
Kiltahuone on killan jäsenille tarkoitettu taukohuone, jossa voi esimerkiksi opiskella, rentoutua tai pitää kokouksia. Osa killoista omistaa jopa kokonaisen talon, kuten Oulun Arkkitehtikilta.
Oulun yliopistossa nimitystä kilta käyttävät myös eräät muidenkin kuin teekkarien ainejärjestöt.
Julius Reini

| Julius Reini> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. toukokuuta 2000 (ikä 24) Genk, Belgia
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Reiska
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  Tuto
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  14
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
Aik. seurat:  Hermes (Mestis) HPK (SML)
Julius Reini (s. 18. toukokuuta 2000 Genk, Belgia) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Tutossa. Hän toimii joukkueen varakapteenina.
Ura > Seuraura

Reini syntyi Belgian Genkissä, kun hänen isänsä Juha Reini pelasi tuolloin jalkapalloa KRC Genkissä. Reini muutti perheineen Kokkolaan nelivuotiaana, kun Juha palasi Kokkolan Pallo-Veikkoihin. Julius Reini aloitti jääkiekkoilun Kokkolan Hermeksessä, josta hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Turun Palloseuraan. Reini toimi kaudella 2016–2017 seuran C-nuorten kapteenina.
Heinäkuussa 2019 TPS lainasi Reinin koko kauden 2019–2020 kattavalla sopimuksella kasvattajaseuransa Kokkolan Hermeksen Mestis-joukkueeseen. Hänen tulokaskautensa toi siellä 44 runkosarjaottelussa tehot 4+7=11. Reini pelasi myös neljä Suomen Cupin ottelua tehopistein 1+2=3. Toukokuussa 2020 hän teki Hermeksen kanssa uuden, vuoden mittaisen sopimuksen. Reini voitti kaudella 2020–2021 koko Mestiksen pudotuspelien jäähypörssin 32 minuutillaan. Hän voitti kauden päätteeksi hopeaa. Kesäkuussa 2021 Reini teki Hermeksen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudeksi 2021–2022 hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi.
Elokuussa 2022 Reini teki 1+1-vuotisen ja syyskuun loppuun asti kestävän tryoutin sisältävän sopimuksen SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhon kanssa. Hän sai tililleen ensimmäisen liigaottelunsa kauden 2022–2023 avauskierroksella 14. syyskuuta 2022 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Reini merkittiin HPK:n seitsemänneksi puolustajaksi. Reini jäi ottelussa kuitenkin ilman peliaikaa. Ensimmäiset jääaikansa SM-liigassa hän sai seuraavassa ottelussa 16. syyskuuta 2022 Mikkelin Jukureita vastaan. Reini merkittiin heti HPK:n ykköspuolustajapariin Juuso Hietasen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 17.28 minuuttia. Reini sai myös syöttöpisteen Aleksi Mustosen tekemään maaliin. Liigauransa avausmaalin hän teki 21. lokakuuta 2022 Oulun Kärppiä vastaan. Tuomo Nukari ja Arto Mäkilä valitsivat Reinin ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Kaikkiaan hän pelasi tulokaskautensa aikana 44 runkosarjaottelua tehopistein 1+7=8. Helmikuussa 2023 Reini teki HPK:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2023–2024, marraskuussa 2023 HPK lainasi Reinin yhden ottelun ajaksi Mestis-joukkue Forssan Palloseuraan. Joulukuussa seura vuokrasi hänet toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella hänen aiempaan seuraansa Kokkolan Hermekseen, jossa Reini pelasi 12 ottelua.
Kaudeksi 2024–2025 Reini palasi Mestikseen ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Tutoon. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi.
Ura > Maajoukkueura

Reini on pelannut yhden poikien maaottelun.
Muuta

Reinin isä Juha on entinen Suomen jalkapallomaajoukkuepuolustaja, joka pelasi Juliuksen syntymän aikaan ammattilaisena Belgiassa.
Toyota F1

|  Toyota |
| --- | --- |

Koko nimi:  Panasonic Toyota Racing
Päämaja:   Köln, Nordrhein-Westfalen, Saksa
Tunnetuimmat kuljettajat:   Mika Salo  Olivier Panis  Jarno Trulli  Ralf Schumacher  Timo Glock
Moottorit:  Toyota
Renkaat:  B Bridgestone
Saavutukset Formula 1:n MM-sarjassa
Ensimmäinen kilpailu:  Australian GP 2002
Kilpailuja:  140
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  3
Nopeimpia kierroksia:  3
MM-pisteitä:  278,5
Viimeinen kilpailu:  Abu Dhabin GP 2009
Toyota F1 eli Panasonic Toyota Racing oli japanilaisen autovalmistaja Toyotan Formula 1 -talli, joka kilpaili F1-sarjassa 2002–2009.
Formula 1

Toyota kilpaili vielä 1990-luvun puolivälissä Rallin MM-sarjassa, mutta vuonna 1995 se suljettiin MM-sarjasta, koska tallin autojen turboista löytyi sääntöjenvastaisia osia. Tämän jälkeen Toyota keskittyi rata-autoilun puolelle. Ennen F1:siä Toyota kilpaili Le Mansin 24 tunnin ajossa. Vuonna 2000 Toyota kertoi ensin tallin tulevan mukaan F1-sarjaan kaudella 2001. Toyota siirsi aikatauluaan vuodella myöhemmäksi, koska talli oli jo pitkällä V12-moottorin suunnittelussa, kun FIA ilmoitti, että kaudesta 2001 lähtien käytettäisiin V10-moottoria. Toyota vahvisti kesäkuussa, että se osallistuu kaudelle 2002. Myöhemmin FIA langetti Toyotalle 12 miljoonan dollarin sakot tallin siirrettyä osallistumisen vasta kaudelle 2002.
Toyota nimitti britti Allan McNishin ensimmäisen auton testikuljettajaksi. 23. maaliskuuta 2001 Toyota esitteli testiautonsa, joka sai nimekseen TF101. Mika Salo oli kehittämässä autoa Toyotan noustessa MM-sarjaan seuraavalla kaudella.
Formula 1 > Kolme ensimmäistä kautta, alkuvaikeudet (2002–2004) > 2002

Toyota lähti debyyttikauteensa suurella budjetilla. Mika Salo sai tallikaverikseen Allan McNishin, jolla oli pitkä autourheilu-ura takana. Hän kuitenkin kilpaili vasta nyt ensimmäistä kertaa F1:sissä. Toyotan käytti kaudella Michelinin renkaita ja TF102-autoa, jonka suunnittelusta vastasi Gustav Brunner.
Kausi sujui Toyotan osalta heikosti, sillä se jäi häntäpään tallien, Minardin ja Arrowsin tasolle. Mika Salo avasi kauden vakuuttavasti sijoittumalla kuudenneksi avauskilpailussa Australiassa ja kolmannessa kilpailussa Brasiliassa.
Kauden päätteeksi McNish sai lähtöpassit huonojen esitystensä takia. Toyota irtisanoi myös tallin ainoat pisteet tuoneen Salon kesken sopimuskauden. Tallipäällikkö Ove Andersson kertoi kauden jälkeen, että "Salo oli liian negatiivinen". Ilta-Sanomat mainitsee syinä "Salon toistuvat manaukset menopelin hitaudesta" sekä Salon väheksyvät lausunnot tallin politiikassa F1 Racing -lehdessä. Vuoden 2002 lopussa Salo neuvotteli vielä Renault'n kanssa testikuljettajan paikasta kaudeksi 2003, mutta lopetti F1 uransa.
Valmistajien MM-sarjassa Toyota sijoittui kymmenenneksi kahdella pisteellään.
Formula 1 > Kolme ensimmäistä kautta, alkuvaikeudet (2002–2004) > 2003

Toyota lähti toiseen kauteensa uusien kuljettajien, Olivier Panisin ja Cristiano da Mattan voimalla. Da Matta oli tallille jo entuudestaan tuttu, kun hän oli voittanut Toyotan moottoreilla CART-sarjan mestaruuden edellisellä kaudella.
Kauden parhaaksi saavutukseksi jäi Panisin ajama viides sija Saksan GP:sta. Tämän lisäksi hän ajoi kahdesti kahdeksanneksi ja da Matta sijoittui neljästi pisteille. Toyota sijoittui lopulta valmistajien MM-sarjassa kahdeksanneksi 16 pisteellä.
Formula 1 > Kolme ensimmäistä kautta, alkuvaikeudet (2002–2004) > 2004

Toyota jatkoi kaudella 2004 kilpakuljettajinaan da Matta ja Panis. Tallipäällikkönä toiminut Ove Andersson siirtyi osa-aikaeläkkeelle ja luovutti paikkansa Tsutomu Tomitalle, joka jatkoi virassaan vuoteen 2007 saakka. Lisäksi Toyota hankki Renault-tallista uudeksi tekniseksi johtajaksi Mike Gascoynen. Talli kilpaili kaudella TF104-autolla.
Kausi sujui kuitenkin jälleen suurista odotuksista huolimatta heikosti. Toyota onnistui saavuttamaan ainoastaan yhdeksän MM-pistettä. Kauden valopilkkuna oli Monacon GP, jossa da Matta oli kuudes ja Panis kahdeksas. Panis ajoi vielä kahdesti pisteille, mutta da Matta ei kyennyt enää keräämään lisää pisteitä kauden aikana. Kauden heikoin suoritus nähtiin Kanadan GP:ssa, kun molemmat autot hylättiin sääntöjenvastaisten jarrujen takia.
Toyota sijoittui valmistajien MM-sarjassa edelliskauden tapaan kahdeksanneksi, mutta keräsi seitsemän pistettä vähemmän.
Formula 1 > Talli kamppailee palkintosijoista (2005–2006) > 2005

Ennen kauden 2005 alkua Toyota oli jälleen vaihtanut molemmat kuljettajansa. Edellisellä kaudella kahdessa viimeisessä kilpailussa ajanut Jarno Trulli sai rinnalleen Williamsilta siirtyneen Ralf Schumacherin. Talli kehitti käyttöönsä TF105-auton, jolla kyettiin kamppailemaan palkintosijoista. Toyota alkoi myös toimittaa asiakasmoottoreita Jordanille.
Kausi alkoi lupaavasti, kun Trulli ajoi avausosakilpailussa Australiassa toiseen lähtöruutuun. Seuraavissa kahdessa kilpailussa hän selviytyi maaliin toisena ja pääsi näin ensimmäisenä Toyota-kuljettajana palkintokorokkeelle. Espanjan GP:ssa hän sijoittui viimeistä kertaa kaudella palkintosijalle, ollen kolmas. Yhdysvaltain GP:n aika-ajoissa Trulli valtasi paalupaikan, mutta Michelin-renkaita käyttäneet tallit, joihin myös Toyota lukeutui, vetäytyivät kilpailusta. Schumacher ajoi maaliin kolmantena Unkarissa ja Kiinassa. Hän myös saavutti paalupaikan Japanissa ja kilpailun nopeimman kierroksen Belgiassa.
Kausi 2005 on jäänyt tallin historian parhaaksi kaudeksi. Toyota saavutti 88 MM-pistettä, viisi palkintosijaa, kaksi paalupaikkaa sekä yhden nopeimman kierroksen. Valmistajien MM-sarjassa talli sijoittui neljänneksi.
Formula 1 > Talli kamppailee palkintosijoista (2005–2006) > 2006

Toyota jatkoi vanhoilla kuljettajillaan kaudella 2006. Talli oli siirtynyt käyttämään Bridgestonen renkaita TF106-autossaan.
Talli ei ollut enää yhtä kilpailukykyinen kuin edelliskaudella. Ralf Schumacher toi tallille kauden ainoaksi jääneen palkintosijan Australian GP:stä. Tämän lisäksi hän toi autonsa maaliin pisteille kuudesti. Jarno Trullin kauden paras suoritus tapahtui Yhdysvaltain GP:ssa, jossa hän ajoi maaliin neljäntenä. Hän ylsi tämän lisäksi pisteille kauden aikana neljästi. Vain Toyota kotikilpailussa, Japanin GP:ssa molemmat tallin kuljettajat ylsivät pisteille.
Valmistajien MM-sarjassa Toyota sijoittui kuudenneksi saavuttaen 35 MM-pistettä ja yhden palkintosijan. Talli hävisi lopulta yhden pisteen erolla viidennen sijan kamppailun BMW Sauberille.
Formula 1 > Yhteistyö Williamsin kanssa (2007–2009) > 2007

Toyota jatkoi edelleen vanhojen kuljettajiensa kanssa kaudella 2007. Uusi TF107 julkistettiin 12. tammikuuta Kölnissä. Talli alkoi toimittaa moottoreita paluuta takaisin huipulle hamuavalle Williamsille.
Auto ei ollut enää yhtä kilpailukykyinen kuin edelliskaudella. Kauden kolme ensimmäistä kisaa tuottivat viisi MM-pistettä. Kauden loput GP:t eivät menneet yhtä hyvin kuin kolme ensimmäistä ja talli saavutti vain vaatimattomat kahdeksan pistettä. Kauden koho kohtia olivat kuudennet sijat Yhdysvaltojen ja Unkarin GP:istä.
Valmistajien MM-sarjassa Toyota sijoittui kuudenneksi kuin myös viime kautena mutta saavuttaen 32 MM-pistettä vähemmän.
Yhteensä Toyota saavutti 13 pistettä. Kausi kuuluu Toyotan F1 historian huonoimpiin.
Formula 1 > Yhteistyö Williamsin kanssa (2007–2009) > 2008

Kaudella 2008 kuljettajina olivat saksalainen Timo Glock ja italialainen Jarno Trulli. Toyota esitteli uuden TF108 autonsa 10. tammikuuta Kölnissä, Saksassa.
Kausi alkoi melko hyvin kun Jarno Trulli ajoi kauden toisessa GP:ssä neljänneksi, ja Bahrainissä kuudenneksi. Turkissa ja Monacossa ei Toyotan autoja ei pisteillä nähty. Kanadan GP:ssä tallin molemmat kuljettajat ajoivat pisteille, Glock neljäs ja Trulli kuudes. Ranskassa Toyota saavutti kauden ensimmäisen palkintopallisijoituksensa, Trullin ollessa kolmas. Trulli kävi kovan taiston kolmannesta sijasta Heikki Kovalaisen kanssa. Britannian ja Kiinan GP:istä Toyota saavutti vain kaksi pistettä.
Formula 1 > Yhteistyö Williamsin kanssa (2007–2009) > 2009

Toyota aloitti kauden vahvasti Trullin ajaessa kolmanneksi Australiassa ja Glockin Malesiassa. Bahrainissa Trulli lähti paalupaikalta ja Glock kakkosruudusta mutta Trulli joutui taipumaan kolmanneksi Glockin pudottua seitsemänneksi. Singaporen GP:ssä Glock ajoi toiseksi ja Trulli japanissa. 4. marraskuuta Toyota ilmoitti vetäytyvänsä F1-sarjasta.
Menestys kilpailuittain > Saavutukset

Palkintosijat
| Nro | Kilpailu | Pisteitä |
| --- | --- | --- |
| 1 | Malesian GP 2005 | 8 |
| 2 | Bahrainin GP 2005 | 8 |
| 3 | Espanjan GP 2005 | 6 |
| 4 | Unkarin GP 2005 | 6 |
| 5 | Kiinan GP 2005 | 6 |
| 6 | Australian GP 2006 | 6 |
| 7 | Ranskan GP 2008 | 6 |
| 8 | Unkarin GP 2008 | 8 |
| 9 | Australian GP 2009 | 6 |
| 10 | Malesian GP 2009 | 3 |
| 11 | Bahrainin GP 2009 | 6 |
| 12 | Singaporen GP 2009 | 8 |
| 13 | Japanin GP 2009 | 8 |
Paalupaikat
| Nro | Kilpailu |
| --- | --- |
1: Yhdysvaltain GP 2005
2: Japanin GP 2005
3: Bahrainin GP 2009
Nopeimmat kierrokset
| Nro | Kilpailu |
| --- | --- |
1: Belgian GP 2005
2: Bahrainin GP 2009
3: Euroopan GP 2009
Kuljettajat

Mika Salo (2002)
Allan McNish (2002)
Olivier Panis (2003–2004)
Cristiano da Matta (2003–2004)
Ricardo Zonta (2004–2005)
Jarno Trulli (2004–2009)
Ralf Schumacher (2005–2007)
Timo Glock (2008–2009)
Kamui Kobayashi (2009)
Henkilökunta

Ove Andersson
Tsutomu Tomita
Tadashi Yamashina
Noritoshi Arai
Yoshiaki Kinoshita
John Howett
Richard Cregan
Jens Marquardt
Gustav Brunner
Mike Gascoyne
Norbert Kreyer
Ange Pasquali
Ossi Oikarinen
Humphrey Corbett
Pascal Vasselon
Luca Marmorini
Mark Gillan
Dieter Gass
Frank Dernie
Remi Decorzent
Francesco Nenci
Gianluca Pisanello
Juan Pablo Ramirez
Gerard Lecoq
Sponsorit

AOL Time Warner (2002–2003)
Avex Inc. (2002–2004)
BBS (2002–2004)
CATIA (2002–2004)
CRP (2002–2004)
EMC² Information Storage (2002–2009)
EOS (2002–2005)
Esso (2002–2006)
KTC (2002–2009)
Magneti Marelli (2002–2009)
MAN (2002–2009)
Météo France (2002–2004)
Nolan (2002–2005)
Panasonic (2002–2009)
Parkpre (2002)
Ratiopharm (2002)
Sika (2002–2004)
Sparco (2002–2005)
St. Georges (2002–2005)
Technogym (2002–2004)
Travelex (2002–2004)
Vuarnet (2002–2005)
Wella (2002–2004)
Yamaha (2002–2004)
Angelika Busch (2003–2004)
DEA (2003–2005)
DLR (2003–2004)
Ebbon-Dacs (2003–2008)
Future Sports (2003–2006)
KDDI (2003–2009)
Kärcher Cleaning Systems (2003–2005)
M.B.A. Production (2003–2004)
Michelin (2003–2005)
Pocklington (2003–2004)
Puma (2003)
ZF Sachs (2003–2005)
BMC Software (2004–2007)
Dassault Systèmes (2004–2009)
Denso (2004–2009)
ESPN STAR Sports (2004)
Intel (2004–2006)
Pertinence - Software Solutions (2004)
Time Inc. (2004–2008)
Toyoda Machine Works (2004–2005)
Alpinestars (2006–2009)
Bridgestone (2006–2009)
Nautilus Inc. (2006–2007)
Takata (2006–2009)
EuroWind GmbH (2006)
DanTrim (2007)
Esprit (2007)
Kingfisher Airlines (2007)
Würth (2008–2009)
The Dark Knight (2008)
Chiemsee (2009)
RE/MAX (2009)
World Food Programme by ALJ (2009)
Deutsche Post (2009)
Toyotan moottoreita käyttäneet tallit

Jordan (2005)
Midland (2006)
Williams (2007–2009)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toyota F1 Wikimedia Commonsissa
Toyotan viralliset Formula 1 -kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Formula 1 -valmistajat
| --- | --- |
Kaudella 2024:  Red Bull Racing  Mercedes  Ferrari  McLaren  Aston Martin Aramco  Alpine  Williams  RB  Kick Sauber  Haas 
Entiset valmistajat:  AFM  AGS  Alfa Romeo  AlphaTauri  Alta  Amon  Andrea Moda  Apollon  Arrows  Arzani-Volpini  Aston-Butterworth  ATS (Italia)  ATS (Saksa)  BAR  Behra-Porsche  Bellasi  Benetton  BMW Sauber  Boro  Brabham  Brawn  BRM  BRP  Bugatti  Caterham  Cisitalia  Coloni  Connaught  Connew  Cooper  Dallara  De Tomaso  Derrington-Francis  Eagle  Eifelland  Emeryson  EMW  ENB  Ensign  ERA  EuroBrun  Ferguson  FIRST  Fittipaldi  Fondmetal  Footwork  Force India  Forti  Frazer Nash  Fry  Gilby  Gordini  Hesketh  Hill  HWM  Honda  HRT  Jaguar  JBW  Jordan  Kauhsen  Klenk  Kojima  Kurtis Kraft  Lancia  Larrousse  LDS  LEC  Leyton House  Life  Ligier  Lola  Lotus  Lotus  Lyncar  Maki  Manor  March  Martini  Marussia  Maserati  Matra  McGuire  Merzario  Midland  Milano  Minardi  Modena  Onyx  OSCA  Osella  Pacific  Parnelli  Penske  Porsche  Prost  Racing Point  RAM  Rebaque  Renault  Rial  Sauber  Scarab  Scirocco  Shadow  Shannon  Simtek  Spirit  Spyker  Stebro  Stewart  Super Aguri  Surtees  Talbot  Talbot-Lago  Tec-Mec  Tecno  Theodore  Token  Toleman  Toro Rosso  Toyota  Trojan  Tyrrell  Vanwall  Veritas  Virgin  Williams (FWRC)  Wolf  Zakspeed 
Indianapolis 500 -tallit (1950–1960):  Adams  Deidt  Del Roy  Dunn  Elder  Epperly  Ewing  Hall  Kuzma  Langley  Lesovsky  Marchese  Meskowski  Moore  Nichels  Olson  Pankratz  Pawl  Phillips  Rae  Schroeder  Sherman  Stevens  Sutton  Trevis  Turner  Watson  Wetteroth 
Japanilaiset Formula 1 -tallit
Honda
Kojima
Maki
Super Aguri
Toyota
McNish Ranskan GP:ssa 2002.
Da Matta keräsi kauden 2004 aikana kolme MM-pistettä. Kuva Yhdysvaltain GP:sta.
Jarno Trulli vastasi tallin parhaasta suorituksesta sijoittumalla kahdesti toiseksi.
Schumacher ja Trulli Kanadan GP:ssa, missä Trulli sijoittui kuudenneksi.
Ricardo Zonta korvasi loukkaantuneen Ralf Schumacherin Yhdysvaltain GP:n aika-ajossa vuonna 2005.
Greg Eagles

| Greg Eagles |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. lokakuuta 1970 (ikä 54) Milwaukee, Wisconsin, Yhdysvallat
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  George Byrd Gregg Eagles Greg Eales
Aktiivisena:  1993–
Merkittävät roolit:  Grim (The Grim Adventures of Billy & Mandy)
Aiheesta muualla
IMDb 
Greg Eagles (s. 28. lokakuuta 1970 Milwaukee, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka on ääninäytellyt animaatiosarjassa The Grim Adventures of Billy & Mandy.
Ura

Eagles aloitti uransa vuonna 1993 ja varsinaisesti ääninäyttelemisen vuonna 1995 lyhytanimaatiossa Buy One, Get One Free. Seuraavana vuonna hän aloitti ääninäyttelemisen useissa videopeleissä, kuten Metal Gear Solid ja Fallout 2. Samalla Eagles teki pieniä äänirooleja animaatioihin, kuten Dexterin laboratorio, Tehotytöt, Batman of the Future ja The Zeta Project. Vuonna 2001 hän tuli tunnetuksi Grimmin ääniroolista animaatiosarjassa The Grim Adventures of Billy & Mandy, jonka roolissa Eagles oli vuoteen 2007 asti. Hän toimi sarjan aikana myös sarjakuvasankari Luke Cagen äänenä videopelissä Marvel: Ultimate Alliance. Hän on toiminut myös Aku Akun äänenä Crash of the Titansista lähtien Crash Bandicoot -pelisarjassa.
Aiheesta muualla

TV.com (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz