stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomalaiset eurokolikot

Suomalaiset eurokolikot ovat Suomelle lyötyjä eurokolikoita. Eurokolikoissa arvopuoli (klaava) on kaikissa euromaissa samanlainen, mutta tunnuspuolen (kruuna) jokainen euromaa suunnittelee itse omille kolikoilleen.
Suomen kansallisen puolen ovat suunnitelleet:
1–50 c: Heikki Häiväoja
1 €: Pertti Mäkinen
2 €: Raimo Heino
Vuosien 1999–2006 kolikoiden kansallisella puolella on pieni M-kirjain (katso sapelin kahvan alle), joka tulee rahat lyöneen Suomen Rahapajan toimitusjohtajan Raimo Makkosen sukunimen ensimmäisestä kirjaimesta. Tätä merkintää kutsutaan rahamestarin merkiksi. Vuodesta 2007 lyödyissä eurokolikoissa alettiin käyttää M-kirjaimen sijaan Rahapajan liikemerkkiä (runsaudensarvi josta tulee ulos kolikoita) ja kolikkoihin lisättiin Suomen maatunnus FI. Vuonna 2008 Rahapajan liikemerkki siirrettiin kolikon reunasta keskemmälle kolikkoa. Vuodesta 2011 alkaen Rahapajan liikemerkki muuttui (leijonavaakuna ympyrän sisällä).
Suomalaisia yhden ja kahden sentin kolikoita on lyöty suurehkoja määriä etupäässä keräilijöitä varten. Niitä ei Suomessa juuri tarvita maksuvälineinä, koska Suomessa, toisin kuin useimmissa muissa euromaissa, käteismaksut pyöristetään viidellä jaolliseen senttimäärään.
Eurokolikot > 1999–2006

| 0,01 € | 0,02 € | 0,05 € |
| --- | --- | --- |

Kuva-aiheena on vaakunaleijona. Heikki Häiväoja.
| 0,10 € | 0,20 € | 0,50 € |
Kuva-aiheena on vaakunaleijona. Heikki Häiväoja.
| 1 € | 2 € | Syrjäkirjoitus 2 € |
|  |  |   SUOMI FINLAND, jonka jälkeen on kolme leijonanpäätä. |
| Kuva-aiheena ovat lentävät laulujoutsenet. Pertti Mäkinen. | Kuva-aiheena on lakka. Raimo Heino. |   SUOMI FINLAND, jonka jälkeen on kolme leijonanpäätä. |
Eurokolikot > 2007

| 0,01 € | 0,02 € | 0,05 € |
| --- | --- | --- |
Kuva-aiheena on vaakunaleijona. Heikki Häiväoja.
| 0,10 € | 0,20 € | 0,50 € |
Kuva-aiheena on vaakunaleijona. Heikki Häiväoja.
| 1 € | 2 € | Syrjäkirjoitus 2 € |
|  |  |   SUOMI FINLAND, jonka jälkeen on kolme leijonanpäätä. |
| Kuva-aiheena ovat lentävät laulujoutsenet ja Karhijärvi. Pertti Mäkinen. | Kuva-aiheena on lakka. Raimo Heino. |   SUOMI FINLAND, jonka jälkeen on kolme leijonanpäätä. |
Eurokolikot > Lyöntimäärät

Suomessa liikkeelle laskettujen euroarvoisten käyttökolikoiden lyöntimäärät, miljoonaa kappaletta
| Vuosi | 2,00 € | 1,00 € | 0,50 € | 0,20 € | 0,10 € | 0,05 € | 0,02 € | 0,01 € |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | 16,090 | 16,210 | 20,696 | 42,350 | 133,520 | 63,380 | 1,785 | 8,100 |
| 2000 | 8,680 | 36,639 | 67,097 | 0,500 | 167,449 | 56,660 | 13,937 | 7,600 |
| 2001 | 29,132 | 13,862 | 4,432 | 121,763 | 14,730 | 213,756 | 0,500 | 0,500 |
| 2002 | 1,386 | 14,114 | 1,147 | 100,759 | 1,499 | 101,824 | 0,659 | 0,659 |
| 2003 | 9,080 | 0,790 | 0,790 | 0,790 | 0,790 | 0,790 | 6,790 | 6,790 |
| 2004 | 9,029 | 5,529 | 0,629 | 0,629 | 0,629 | 0,629 | 8,024 | 9,690 |
| 2005 | 8,800 | 7,935 | 4,800 | 0,800 | 0,800 | 0,800 | ​5,800 | ​5,800 |
| 2006 | 8,500 | 1,705 | 6,850 | ​1,000 | ​1,000 | ​1,000 | 4,000 | 4,000 |
| 2007 | 5,200 | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 3,000 | 3,000 |
| 2008 | 8,300 | 1,000 | 8,000 | ​1,000 | ​1,000 | ​1,000 | ​1,500 | ​1,500 |
| 2009 | 6,300 | 1,000 | 7,000 | ​1,000 | ​1,000 | ​1,000 | ​1,000 | ​1,000 |
| 2010 | 4,000 | ​0,800 | ​0,800 | ​0,800 | ​0,800 | ​0,800 | ​0,800 | ​0,800 |
| 2011 | 6,800 | 0,800 | 3,800 | 8,800 | ​0,800 | ​0,800 | ​0,800 | ​0,800 |
| 2012​ | 6,800 | 0,800 | 4,800 | 10,800 | 10,800 | ​0,800 | ​0,800 | ​0,800 |
Suomalaiset euroarvoiset juhlarahat

Suomi julkaisee euroarvoisia juhlarahoja. Tyypillisesti joka vuosi liikkeelle lasketaan perusmetallinen 5 €:n kolikko, kaksi hopeista 10 €:n kolikkoa ja kultainen kolikko. Kultaisten juhlarahojen nimellisarvo on ollut 20 €, 50 € tai 100 €.
Luettelo julkaistuista juhlarahoista on Rahapajan sivuilla .
Suomalaiset euroarvoiset juhlarahat > 5 euroa

| Kuva | Aihe | Vuosi | Lyöntimäärä> Bu | Lyöntimäärä> Proof | Materiaali | Halkaisija | Paino |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Jääkiekon MM-kisat | 2003 | 150 000 | – | Kehä: Nordic Gold, Keskus: Kuparinikkeli | 35 mm | 20,2 g |
|  | Yleisurheilun MM-kilpailut | 2005 | 169 995 | 5 005 | Kehä: Kuparinikkeli, Keskus: Nordic Gold | 35 mm | 19,8 g |
|  | Ahvenanmaan demilitarisointi 150 vuotta | 2006 | 55 000 | – | Nordic Gold | 35 mm | 18,7 g |
|  | Suomen EU-puheenjohtajuus | 2006 | 100 000 | – | Kehä: Alumiinipronssi, Keskus: Kuparinikkeli | 27,25 mm | 9,81 g |
|  | Itsenäinen Suomi 90 vuotta | 2007 | 130 000 | 20 000 | Kehä: Kuparinikkeli, Keskus: Nordic Gold | 35 mm | 19,81 g |
|  | Suomalainen tiede ja tutkimus | 2008 | 25 000 | 20 000 | Kehä: Nordic Gold, Keskus: Kuparinikkeli | 35 mm | 19,6 g |
|  | 2012 jääkiekon MM-kisat | 2012 | 180 000 | 20 000 | Kehä: Alumiinipronssi, Keskus: Kuparinikkeli | 27,25 mm | 9,8 g |
: Maakuntarahat
|  | Varsinais-Suomi | 2010 | 90 000 | 30 000 | Kehä: Nordic Gold, Keskus: Kuparinikkeli | 27,25 mm | 9,8 g |
|  | Satakunta | 2010 | 90 000 | 30 000 | Kehä: Nordic Gold, Keskus: Kuparinikkeli | 27,25 mm | 9,8 g |
|  | Häme | 2011 | 100 000 | 20 000 | Kehä: Nordic Gold, Keskus: Kuparinikkeli | 27,25 mm | 9,8 g |
|  | Savo | 2011 | 100 000 | 20 000 | Kehä: Nordic Gold, Keskus: Kuparinikkeli | 27,25 mm | 9,8 g |
|  | Uusimaa | 2011 | 100 000 | 20 000 | Kehä: Nordic Gold, Keskus: Kuparinikkeli | 27,25 mm | 9,8 g |
|  | Karjala | 2011 | 100 000 | 20 000 | Kehä: Nordic Gold, Keskus: Kuparinikkeli | 27,25 mm | 9,8 g |
|  | Pohjanmaa | 2011 | 100 000 | 20 000 | Kehä: Nordic Gold, Keskus: Kuparinikkeli | 27,25 mm | 9,8 g |
|  | Lappi | 2011 | 100 000 | 20 000 | Kehä: Nordic Gold, Keskus: Kuparinikkeli | 27,25 mm | 9,8 g |
|  | Ahvenanmaa | 2011 | 100 000 | 20 000 | Kehä: Nordic Gold, Keskus: Kuparinikkeli | 27,25 mm | 9,8 g |
: Maakuntien rakennukset
|  | Jätkänkynttilä-silta, Lappi | 2012 | 55 000 | 10 000 | Kehä: Alumiinipronssi, Keskus: Kuparinikkeli | 27,25 mm | 9,8 g |
|  | Helsingin tuomiokirkko ja Uspenskin katedraali, Uusimaa | 2012 | 55 000 | 10 000 | Kehä: Alumiinipronssi, Keskus: Kuparinikkeli | 27,25 mm | 9,8 g |
Suomalaiset euroarvoiset juhlarahat > 10 euroa

| Aihe | Vuosi | Lyöntimäärä> Bu | Lyöntimäärä> Proof | Materiaali | Halkaisija | Paino |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elias Lönnrot ja kansanrunous | 2002 | 40 000 | 40 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 27 g |
| Helsingin olympialaiset 50 vuotta | 2002 | 10 000 | 34 800 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 27,4 g |
| Anders Chydenius | 2003 | 30 000 | 30 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 27,4 g |
| C. G. E. Mannerheim ja Pietari | 2003 | 7 100 | 27 900 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 27,4 g |
| J. L. Runeberg ja runous | 2004 | 5 600 | 22 700 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 27,4 g |
| Tove Jansson ja lastenkulttuuri | 2004 | 50 000 | 20 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 27,4 g |
| 60 Rauhan vuotta | 2005 | 5 000 | 55 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 25,5 g |
| Tuntematon sotilas ja suomalainen elokuvataide | 2005 | 25 000 | 15 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 25,5 g |
| Johan Vilhelm Snellman | 2006 | 7 000 | 29 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 25,5 g |
| Eduskuntauudistus 100 vuotta | 2006 | 10 000 | 20 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 25,5 g |
| A. E. Nordenskiöld ja Koillisväylä | 2007 | 7 000 | 33 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 25,5 g |
| Mikael Agricola ja suomen kieli | 2007 | 6 000 | 24 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 25,5 g |
| Suomen lippu | 2008 | 9 000 | 26 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 25,5 g |
| Mika Waltari | 2008 | 5 000 | 15 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 25,5 g |
| Fredrik Pacius | 2009 | 7 000 | 28 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 25,5 g |
| Valtioneuvosto 200 vuotta | 2009 | 5 000 | 15 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 25,5 g |
| Eero Saarinen ja arkkitehtuuri | 2010 | 6 000 | 20 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 25,5 g |
| Minna Canth ja tasa-arvo | 2010 | 6 000 | 14 000 | 92,5 % hopeaa | 38,66 mm | 25,5 g |
| Konsta Jylhä ja kansanmusiikki | 2010 | 5 000 | 10 000 | 92,5 % hopeaa | 38,6 mm | 25,5 g |
Suomalaiset euroarvoiset juhlarahat > 20 euroa

| Aihe | Vuosi | Lyöntimäärä> Bu | Lyöntimäärä> Proof | Materiaali | Halkaisija | Paino |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yleisurheilun MM-kilpailut | 2005 | – | 30 000 | 90 % kultaa | 13,9 mm | 1,73 g |
| Rauha ja turvallisuus | 2009 | 3 500 | 11 500 | 92,5 % hopeaa | 38,61 mm | 33,62 g |
| Lapset ja luovuus | 2010 | 3 500 | 10 000 | 92,5 % hopeaa | 38,61 mm | 33,62 g |
Suomalaiset euroarvoiset juhlarahat > 50 euroa

| Aihe | Vuosi | Lyöntimäärä> Bu | Lyöntimäärä> Proof | Materiaali | Halkaisija | Paino |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahataiteen juhlaraha | 2003 | – | 10 600 | Kehä: 92,5 % hopeaa, Keskus: 75 % kultaa | 27,25 mm | 12,89 g |
| Suomen EU-puheenjohtajuus | 2006 | – | 8 000 | Kehä: 92,5 % hopeaa, Keskus: 75 % kultaa | 27,25 mm | 12,8 g |
Suomalaiset euroarvoiset juhlarahat > 100 euroa

| Aihe | Vuosi | Lyöntimäärä> Bu | Lyöntimäärä> Proof | Materiaali | Halkaisija | Paino |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ensimmäinen suomalainen kultaeuro | 2002 | – | 25 000 | 90 % kultaa | 22 mm | 8,64 g |
| Albert Edelfelt ja maalaustaide | 2004 | – | 8 500 | 90 % kultaa | 22 mm | 8,64 g |
| Itsenäinen Suomi 90 vuotta | 2007 | – | 9 000 | 91,7 % kultaa | 22 mm | 8,48 g |
| Suomen sota ja autonomian synty (1808-1809) | 2008 | – | 6 700 | 91,7 % kultaa | 22 mm | 8,48 g |
| Porvoon valtiopäivät 200 vuotta | 2009 | – | 7 500 | 91,7 % kultaa | 22 mm | 6,78 g |
| Suomalainen raha 150 vuotta | 2010 | – | 7 000 | 91,7 % kultaa | 22 mm | 5,65 g |
Aiheesta muualla

Valtiovarainministeriön tiedote EU:n laajentumisen erikoisrahasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Valtiovarainministeriön tiedote YK-erikoisrahasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomalaiset juhlarahat (Suomen Rahapaja)
Suomalaiset juhlarahat (suomen moneta)[vanhentunut linkki]
Suomen juhlarahat tietoineen ja kuvineen
Suomen Pankin tiedote eurokolikoiden lyöntimääristä
Keraily.info: Suomi erikoiseurot 2004-2012
The Andrew Lloyd Webber Collection

| The Andrew Lloyd Webber Collection Sarah Brightman |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1997
 Tuottaja(t): pääosin Andrew Lloyd Webber ja Nigel Wright
 Tyylilaji: musikaali
 Kesto: 66.12
 Levy-yhtiö: Really Useful Records
Sarah Brightman muut julkaisut
| Timeless 1996 | The Andrew Lloyd Webber Collection 1997 | Eden 1998 |
The Andrew Lloyd Webber Collection on englantilaisen laulajattaren Sarah Brightmanin albumi joka on julkaistu vuonna 1997. Se koostuu kokonaan tunnetun säveltäjän ja Brightmanin ex-miehen Andrew Lloyd Webberin eri musikaaleihin säveltämistä lauluista.
Kappaleet

The Phantom of the Opera  (sanat Charles Hart, musikaalista Phantom of the Opera)  4:21
The Unexpected Song  (sanat Don Black, musikaalista Song & Dance)  2:56
Chanson d'enfance  (sanat Don Black ja Charles Hart, musikaalista The Aspects of Love)  3:55
All I Ask of You  (sanat Charles Hart, musikaalista Phantom of the Opera)  4:10
Don't Cry For Me Argentina  (sanat Tim Rice, musikaalista Evita)  5:54
Another Suitcase In Another Hall  (sanat Tim Rice, musikaalista Evita)  3:21
Love Changes Everything  (sanat Don Black ja Charles Hart, musikaalista The Aspects of Love)  3:34
Amigos para siempre  (sanat Don Black, Barcelonan kesäolympialaisten tunnuslaulu)  4:36
Memory  (sanat Trevor Nunn T.S. Eliotin mukaan, musikaalista Cats)  3:58
Gus: The Theatre Cat  (sanat T.S. Eliot, musikaalista Cats)  5:11
Anything But Lonely  (sanat Don Black ja Charles Hart, musikaalista Cats)  2:57
Macavity: The Mystery Cat  (sanat T.S. Eliot, musikaalista Cats)  4:46
Tell Me On A Sunday  (sanat Don Black, musikaaleista Tell Me On A Sunday ja Song & Dance)  3:45
Wishing You Were Somehow Here Again  (sanat Charles Hart, musikaalista Phantom of the Opera)  3:31
Pie Jesu  (sanat David R. Murray, musikaalista Requiem)  3:55
The Music of the Night  (sanat Richard Stilgoe, musikaalista Phantom of the Opera)  5:22
Tampa

| Tampa |
| --- | --- |
 Tampan keskustaa.
 lippu

 Koordinaatit: 27°58′05″N, 82°28′35″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Florida
Piirikunta:  Hillsborough
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  441,9 km²
 – Josta vettä:  151,6 km² (34,31 %)
Korkeus:  14,6 m
Väkiluku (2020):  384 959
 – Väestötiheys:  1 215,8 as./km²
 – Metropolialue:  2 870 569
Aikavyöhyke:  UTC−5 (kesäaika UTC−4)
Lempinimi::  Cigar City, The Big Guava, T-Town, Jook City
 
 tampagov.net 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tampa on Yhdysvaltain Floridan osavaltion kaupunki, joka sijaitsee Floridan niemimaan länsirannikolla olevan Tampa Bayn lahden rannikolla. Tampa on Floridan kolmanneksi suurin kaupunki, jonka väkiluku vuonna 2020 oli 384 959. Tampan, St. Petersburgin ja Clearwaterin metropolialueella asukkaita on noin 2,9 miljoonaa.
Tampa perustettiin vuonna 1849, ja vuonna 1850 siellä asui 974 ihmistä. Varsinaisen kasvuhuippunsa Tampa koki vuoden 1883 jälkeen, kun kaupungin alueelta löydettiin fosfaattia. NHL-joukkue Tampa Bay Lightning, NFL-joukkue Tampa Bay Buccaneers ja MLB-joukkue Tampa Bay Rays tulevat Tampasta.
Väestö

Kaupungin asukkaista 43 prosenttia on valkoisia, 23,27 prosenttia latinalaisamerikkalaisia, 22,7 prosenttia afroamerikkalaisia ja 3,76 prosenttia aasialaisia. 91,5 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 34,6 vuotta.
Kuvia kaupungista

Raymond James Stadium.
Tampan kansainvälinen lentoasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tampa Wikimedia Commonsissa
Tekokukka

Silkkikukkia
Paperikukka
Lasikukka
Tekokukka (myös tekokasvi, keinokukka tai keinokasvi) on kukkaa tai kasvia jäljittelevä sisustuselementti.
Tekokukat ovat helppohoitoisia, koska ne eivät tarvitse kastelua tai hoitoa. Ne myös sietävät hyvin viileyttä, auringon paahdetta ja valon vähäisyyttä. Valmistustekniikalla voidaan tehdä myös puita, kuten laakeripuu ja oliivipuu. Aidoista kasveista poiketen jäljitelmät eivät puhdista ilmaa. Tekokukat sopivat myös allergikoille.
Materiaaleja

Polyesteri
Paperi
Nailonsukkahousut
Silkki
Savi
Lasi
Vaha
Muovi
Historia

Emma Fürstenhoff oli ruotsalainen floristi, joka 1800 luvulla oli kansainvälisesti tunnettu vahasta tehdyistä kukistaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tekokukka Wikimedia Commonsissa
The Avengers (yhtye)

The Avengers oli vuosina 1962–1964 toiminut suomalainen rautalankayhtye. Yhtye on perustettu Helsingin vuonna 1962. Siinä soittivat Aikka Hakala (rummut), Ilkka Salminen (basso), Reima Nurmi (komppikitara) sekä Vesa Salmela (soolokitara), jolla oli ensimmäinen Suomessa sunburst-värinen Fender Stratocaster -kitara. Kesällä 1963 yhtyeeseen liittyi laulusolisti Harri Saave, jota kutsuttiin Sörsseliksi. Samaan aikaan yhtyeeseen liittyi vielä urkuri Kari Olki, joka oli ilmeisesti ensimmäinen kitarayhtyeessä vaikuttanut urkuri.
The Avengers oli mukana kitarayhtyeiden ensimmäisessä SM-kilpailussa Expo-hallissa kevättalvella 1963, missä he herättivät levytuottaja Osmo Ruuskasen huomion. Seuraus tästä oli se, että yhtye sai levyttää Philips-merkille kaksi rautalankasingleä. Niistä ensimmäinen oli 14.8.1963 levytetty "Taikayö / Leskiäidin tyttäret". Sitä seurasi 9.10.1963 taltioitu "Juoksuhauta-twist / Volgan rannalla".
The Avengers hajosi alkuvuonna 1964 asepalveluksen takia, ja Saave toimi vuoden kuluttua Harry & The Hound-Dogsin laulusolistina. Muista jäsenistä Hakala ja bassoon siirtynyt Salmela soittivat 60- ja 70-lukujen vaihteessa Smokings-yhtyeessä, josta Hakala siirtyi heinäkuussa 1971 Jussi Raittisen The Boys -yhtyeeseen.
Särkijärvi (Jämsä, Eväjärvi)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°48′33″N, 24°54′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Pirttijärveen 
Järvinumero:  35.723.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131 m  
Rantaviiva:  1,231 km  
Pinta-ala:  3,922 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin Eväjärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Kuusjärven eteläpuolella mäkien välisellä suoalueella. Järven etelärannat ovat Särkisaaren rinnettä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat suota tai avosuota.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,0 metriä mpy. Järveen on johdettu muutama metsäoja ja sen läpi virtaa vanhastaan Myllyoja, joka on toinen Kuusjärven laskuojista. Oja jatkaa Särkijärvestä Pirttijärveen ja sitten Vekuriin. Lopulta vesireitti laskee Eväjärveen.
Historiaa

Vuoden 1965 peruskartassa jarveen laskeva Myllyoja on kylänrajana, mikä viittaa vanhaan ojaan. Kuusjärvestä on merkitty myös toinenkin laskuoja Vekuriin, mutta se on ollut aina rinnakkainen oja tai sitten se on myöhemmin syvennetty rinnakkaiseksi ojaksi. Ilman dokumenttia asiaa ei voi tarkentaa, mutta usein syynä on ollut tukinuitto. Saman kartan mukaan Särkijärveen ei tullut muita ojia, mutta seuraavassa vuoden 1981 kartassa eteläinen Isosuo ja Särkisaaren itäpuoli oli ojitettu. Viimeksi mainitun ojan kuivatusvedet oli johdettu Särkijärveen. Viereisen maatilan peltoa ulottui Myllyojan uomaan asti. Pellot metsitettiin 1980-luvulla.
Säkkiväline

Säkkiväline Oy oli vuonna 1967 erilliseksi yhtiöksi perustettu yritys, jonka suomalaiset paperisäkkien valmistajat perustivat aiemmin 1960-luvulla markkinoimaan jätesäkkejä ja edistämään jätesäkkimenetelmän käyttöä. Lassila & Tikanoja osti 1989 sen osakkeista 74 prosenttia.
Säkkiväline oli noteerattuna Helsingin pörssissä 1989 alusta vuoteen 1995, jolloin Lassila & Tikanoja osti loputkin osakkeet, ja Säkkivälineestä tuli sen kokonaan omistama tytäryhtiö.
Säkkiväline teki yritysostoja lajentaakseen toimintaansa jätteiden kuljetukseen, siivoukseen, teollisuuden puhtaanapitoon sekä vahinkosaneeraukseen, ja 1980-luvun lopulla tuli mukaan kiinteistöhuolto. Säkkivälineen liikevaihto kasvoi 1990-luvulla, ja ennen vuosituhannen vaihdetta sen osuus Lassila & Tikanojan liikevaihdosta oli jo lähes puolet. Siitä tuli toimialan johtava yritysselvennä Suomessa, kun se osti keväällä 2000 WM Ympäristöpalvelut Oy:n. Ongelmajätehuolto tuli myöhemmin osaksi Säkkivälineen palveluja. Kiinteistönhuollossa otettiin käyttöön käytönohjaus, johon sisältyi ympärivuorokautinen keskusvalvomo.
Säkkiväline sulautui maaliskuussa 2002 emoyhtiöön, ja nimi katosi julkisuudesta.
Aiheesta muualla

Yhtiön osakehistoriaa Pörssitiedossa
Tahdon luottaa (albumi)

| Tahdon luottaa G-Powered |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. toukokuuta 2011
 Tyylilaji: trance, eurohouse
 Kesto: 51.31
 Levy-yhtiö: K-Tuotanto
G-Poweredin muut julkaisut
| Trust 2010 | Tahdon luottaa 2011 |   |
Tahdon luottaa on suomalaisen eurodance-yhtye G-Poweredin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 18. toukokuuta 2011. Kyseessä on yhtyeen kolmas suomenkielinen albumi.
Monet albumin kappaleista julkaistiin englanninkielisinä versioina jo yhtyeen kolmannella albumilla Trust, mutta mukana on myös uutta sisältöä, kuten remix-versiot kappaleista ”Kuka enää välittää”, ”Enemmän” ja ”Pidät huolta”. Lisäksi levyn avausraitana oleva kappale ”Ota luoksesi”, joka julkaistiin alun perin yhtyeen debyyttialbumilla Odottanut oon, on tällä albumilla uudelleensovitettuna versiona.
Kappaleet

Ota luoksesi – 3.51 (säv. ja san. Miia Rautkoski)
Lähelläsi sun – 3.41 (säv. Rautkoski, Mikko Mertanen, san. Kimmo Korpela, Rautkoski, Tuuli Korpela)
Kohti unelmaa – 3.30 (säv. Rautkoski, san. Kimmo Korpela, Rautkoski)
Kuka enää välittää – 3.34 (säv. ja san. Rautkoski)
Pidät huolta – 3.19 (säv. Rautkoski, san. Kimmo Korpela)
Anna mulle siivet – 3.09 (säv. Rautkoski, san. Kimmo Korpela, Rautkoski)
Tahdon luottaa – 3.27 (säv. Rautkoski, Mertanen, san. Kimmo Korpela)
Sä et lähde – 3.16 (säv. Rautkoski, san. Kimmo Korpela)
Musta maa – 4.02 (säv. Rautkoski, Mertanen, san. Rautkoski, Tuuli Korpela)
Sä tiedät kaiken – 3.41 (säv. Rautkoski, san. Kimmo Korpela)
Tän päivän – 3.42 (säv. Rautkoski, san. Kimmo Korpela, Tuuli Korpela)
Kuka enää välittää (Aurium Remix) – 4.18
Enemmän (Audile Remix) – 4.12
Pidät huolta (Akustinen Remix) – 3.49
Arvostelut

Lupaus.net:
Aiheesta muualla

Tahdon luottaa discogs.com -sivustolla
Tapio Heinonen (albumi)

| Tapio Heinonen Tapio Heinonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1970
 Formaatti: LP-levy
 Tyylilaji: Iskelmä
 Levy-yhtiö: Columbia
Tapio Heinosen muut julkaisut
|   | Tapio Heinonen 1970 | Julian Grimau 1970 |
Tapio Heinonen on Tapio Heinosen vuonna 1970 ilmestynyt esikoisalbumi. Albumista julkaistiin yhteensä kaksi uusintapainosta samana vuonna, toinen nimellä Julian Grimau, jossa kappaleet ovat erilaisessa järjestyksessä.
Kappaleessa ”Nähdä saa ken tietää mitä tahtoo” soittaa tuntematon ruotsalainen kokoonpano.
Kappaleet > A-puoli

Eilen kun mä tiennyt en – 2.45 (Hier encore / Yesterday When I Was Young, säv. Charles Aznavour, san. Reino Bäckman, sov. Seppo Rannikko)
Don Juan – 3.45 (säv. Gilbert Bécaud, san. Chrisse Johansson, sov. Seppo Rannikko)
Monta vuotta sitten kello 10 – 1.50 (säv. ja san. Kari Tuomisaari, sov. Seppo Rannikko)
Samanlainen onni – 4.23 (Les moulins de mon cœur / Windmills of Your Mind, säv. Michel Legrand, san. Alan Bergman, Marilyn Bergman, suom. Juha Vainio, sov. Seppo Rannikko)
Minä tiedän sen sillä rakastan vain sinua – 2.08 (säv. ja san. Kari Tuomisaari, sov. Seppo Rannikko)
Julian Grimau – 2.44 (Cancion de Grimau, säv. trad., san. Kari Tuomisaari, sov. Seppo Rannikko)
Kappaleet > B-puoli

Danny Boy – 4.05 (Londonderry Air, säv. trad., san. Frederick Edward Weatherly, suom. Chrisse Johansson, sov. Seppo Rannikko)
Palaan sua hakemaan – 3.31 (Je reviens te chercher, säv. Gilbert Bécaud, san. Pierre Delanoe, suom. Chrisse Johansson, sov. Seppo Rannikko)
Jossain on kukka ruusun – 3.51 (L’Important c’est la rose, säv. Gilbert Bécaud, san. Kari Tuomisaari)
Marie Marie – 3.10 (”On työni ystäväin, nuo rivit kirjojen–”, säv. Gilbert Bécaud, san. Pierre Delanoe, suom. Chrisse Johansson, sov. Seppo Rannikko)
Aina lähtee juna jonnekin – 3.22 (On prend toujours un train quelque part, säv. Gilbert Bécaud, san. Louis Amade, suom. luultavasti Chrisse Johansson, sov. Marcus Österdahl)
Nähdä saa, ken tietää mitä tahtoo – 2.54 (Den som lever får se vad som händer, säv. Bengt Sundström, san. Tapio Heinonen)
Kokoonpano

Seppo Rannikko – kapellimestari
Juhani Aaltonen, Paroni Paakkunainen ja Esa Pethman – huilu
Asser Sipilä – oboe
Ossi Runne – trumpetti
Seppo Peltola – pasuuna
Esa Katajavuori – piano, urut, klavinetti
Heikki Laurila ja Raimo Sarkio – kitara, mandoliini ja balalaikka
Heikki Annala ja Ilkka Willman – basso
Matti Oiling ja Matti Koskiala – rummut, lyömäsoittimet
Jaakko Santasalo, Jussi Pesonen ja Olavi Pälli – viulu
Esa Kamu – alttoviulu
Heikki Rautasalo – sello
Antti Joki – äänittäjä
Tekoa (Gush Etzion)

| Tekoa |
| --- | --- |
 Näkymä kohti Tekoaa Herodionilta.
 Tekoa
 Koordinaatit: 31°39′11″N, 35°13′45″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Juudea ja Samaria
Perustettu:  1975
Väkiluku (2018):  3 882
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tekoa (hepr. ‏תקוע‎) on Israelin siirtokunta Palestiinan Länsirannalla. Se on perustettu vuonna 1975 ja sen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 3 882.Tekoa sijaitsee Palestiinan Länsirannalla Gush Etzionin siirtokunta-alueella palestiinalaisen Tuqu'n kylän vieressä.
Paikallista maisemaa.