stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Atomivoimamikroskooppi
Laitteen toiminta > Mittausmoodit > Dynaaminen moodi

Dynaamisessa moodissa AFM:n neulankärki pakotetaan värähtelemään näytteen suhteen. Kärjen liike voi olla joko amplitudimoduloitu (engl. amplitude modulation, AM), jolloin värähtelyn taajuus on vakio, ja mitataan värähtelyn amplitudin vaihtelua, tai taajuusmoduloitu (engl. frequency modulation, FM), jolloin värähtelyn amplitudi on vakio, ja mitataan värähtelyn taajuuden vaihtelua. FM-moodia kutsutaan myös ei-kontaktimoodiksi, koska FM-moodissa neulankärki ei yleensä tule kosketusetäisyydelle näytteestä. Nimitys on kuitenkin osittain harjaanjohtava, koska myös FM-moodissa voi etäisyys joskus olla niin pieni että voima kärjen ja näytteen välillä on repulsiivinen. AM-moodia käytetään eniten mittauksissa jotka suoritetaan normaalilämpötilassa ja -ilmanpaineessa sekä nesteissä, ja FM-moodia käytetään yleensä tyhjiömittauksissa.
Laitteen toiminta > Korkearesoluutio-AFM

Kun AFM:lla halutaan kuvantaa hyvin pieniä ja herkkiä näytteitä, kuten yksittäisiä molekyylejä tai muita pieniä hiukkasia, ongelmaksi muodostuu yleensä neulan kärjen liian voimakas vuorovaikutus näytteen kanssa. Erityisesti hiukkaset jotka eivät ole vahvasti sitoutuneen pintaan jolla ne sijaitsevat, helposti liikkuvat pinnalla toiseen kohtaan tai hyppäävät kiinni neulankärkeen, kun näytteen ja kärjen etäisyys on hyvin pieni. Tämän vuoksi hyvin korkean resoluution AFM-kuvien saamiseksi tehdään ns. kärjen funktionaalisaatio, jossa laitteen neulankärkeen kiinnitetään ylimääräinen hiukkanen, joka on joustava sekä kemiallisesti reagoimaton. Tällainen hiukkanen ei häiritse mitattavaa näytettä, vaan voi taipua sivuun lähestyttäessä. Näin mitattava signaali tulee enimmäkseen lyhyen kantaman Paulin repulsiosta jolloin havaitaan suuri kontrastiero atomien kohdalla. Tyypillinen hiukkanen jota käytetään on CO- eli häkämolekyyli. Tätä metodia käyttivät ensimmäisenä Leo Gross ryhmineen vuonna 2009 saamaan AFM:llä selkeän kuvan pentaseenimolekyylin rakenteesta.
Korkearesoluutiokuvaukseen tarvitaan tyypillisesti ultratyhjiö ( \sim 10^{-10} Pa), jotta näytepinta ei täyty epäpuhtauksista mittauksen aikana. Lisäksi tarvitaan matala lämpötila jotta kuvattavat hiukkaset eivät liiku liian paljon lämpövärähtelyiden vuoksi. Korkearesoluutiomittaukset tehdään käyttämällä FM-moodia sekä hyvin jäykkiä ulokepalkkeja ja pieniä värähtelyamplitudeja. Tyypillinen värähtelijä jota mittauksissa käytetään on niin sanottu qPlus-sensori, joka on tehty kelloissa käytettävästä kvartsiääniraudasta.
Atomiresoluution saavuttaminen yksittäisten molekyylien kuvauksessa on avannut paljon uusia mahdollisuuksia atomitason rakenteiden tutkimiseen ja uuden nanoteknologian kehitykseen. Kuitenkin AFM:llä kuvattavien rakenteiden täytyy olla kutakuinkin litteitä, mikä rajoittaa mahdollisia käyttökohteita. Esimerkiksi biologiset molekyylit ovat rakenteeltaan monesti vahvasti kolmiulotteisia, mikä tekee niiden kuvaamisesta AFM:lla haastavaa. Tätä ongelmaa on yritetty korjata koneoppimismenetelmiä käyttäen.
Kirjallisuutta

Di Ventra, Massimiliano & Evoy, Stephane & Heflin, James R.: Introduction to nanoscale science and technology.  Kluwer Academic Publishers, 2004.  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Atomivoimamikroskooppi Wikimedia Commonsissa
Nanokoulu.net: Atomivoimamikroskopia
Kaavio AFM:n kärjen muodon ja saatavan kuvan suhteesta.
Kaaviokuva AFM:n mittausjärjestelystä.
CO-funkionaalisoidulla kärjellä saatu AFM-kuva pentaseenista.
Kaaviokuva CO-funktionaalisoidusta AFM-laitteen kärjestä.
Simuloitu FM-moodin CO-funktionalisoitu AFM-kuva pentaseenista. Vertaa yllä olevaan aitoon AFM-kuvaan.
La Moncelle

| La Moncelle |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 La Moncelle
 Koordinaatit: 49°41′23″N, 4°59′25″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Ardennes
Arrondissementti:  Sedan
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,4 km²
Väkiluku (2019):  135 
 – Väestötiheys:  100 as./km²
Kunnan numero:  08294
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Moncelle on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin viisi kilometriä Sedanin kaupungista itään.
Croix de Mac Mahon. Taustalla vuonna 1944 teloitettujen muistomerkki
Saksan–Ranskan sodassa käytiin ratkaiseva Sedanin taistelu 1. syyskuuta 1870. Taistelu alkoi kello 4.00 preussilaisten hyökkäyksellä Bazeillesiin. Kello 5.45 Ranskan marsalkka Patrice de Mac-Mahon saapui hevosella tarkkailemaan joukkojen asemia La Moncellen lähistölle. Vain vähän myöhemmin hän haavoittui. Tapahtuman muistoksi on pystytetty risti Croix de Mac Mahon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Moncelle Wikimedia Commonsissa
Kuru (Hausjärvi)

Kuru on kylä Hausjärvellä. Kylän asukkaat saavat elantonsa maataloudesta ja palveluista. Kylällä on myös pienimuotoista teollisuutta.
Hausjärven kuntakeskukseen Oittiin on Kurusta matkaa noin 12 kilometriä. Lähimmät kaupungit Riihimäki ja Hyvinkää sijaitsevat molemmatkin noin 15 kilometrin päässä.
Nimen alkuperä

Kylä lienee saanut nimensä maaston muodoista. Vanha kyläkeskus sijaitsi ojannotkon eli kurun välissä.
Hausjärvi-Seuran julkaisussa Oskari Lindroosin muistiinpanot mainitaan tarina kylän nimen syntymisestä. Tarinan mukaan maanmittarin esimies lähetti kaksi miestä tarkistamaan kylän maita. Heidän palatessaan esimies kysyi mitä miehet löysivät, johon miehet vastasivat siellä olleen suokurun ja vähän töyryäkin. Tähän esimies vastasi: "Olkoon se paikka sitten Kuru."
Historia

Kurussa oli 1500-luvun alussa seitsemän taloa: Mattila, Simola, Perttula, Temmola, Pietilä, Kannisto ja Pitkälä. Laajojen soiden takia halla koetteli maanviljelystä ja muuttoliike oli suuri. Nuijasota aiheutti lopulta kylän autioitumisen. Sodan pahin taistelu oli nykyisen Maisalan kohdalla sijainneella maantiesillalla, joka ylitti puron. Tämän muistoksi ojaa on kutsuttu Nuijaisten ojaksi ja siltaa Nuijaisten sillaksi. Kylä elpyi isojaon jälkeen 1700-luvulla, kun taloja jaettiin kahtia. Talojen jakoja tapahtui kylässä veljesten kesken vielä 1900-luvullakin ja vuosisadan puolivälissä kylään tuli siirtolaisasukkaita.
Kuruun perustettiin oma koulu 1902 ja koulurakennus valmistui 1904. Koulu lakkautettiin 2010.
Maisala

Kurussa sijaitsee Juhlatalo Maisala, joka rakennettiin nuorisoseuran taloksi 1922. Talo toimii kyläläisten toimintakeskuksena sekä erinäisten juhlien pitopaikkana.
Kyrene (mytologia)

Kyrene (m.kreik. Κυρήνη) oli kreikkalaisessa mytologiassa lapiittien kuninkaan Hypseuksen tytär ja nymfi, joka oli tunnettu tavattomasta kauneudestaan.
Leijonan hyökättyä hänen isänsä lammaslauman kimppuun Kyrene paini paljain käsin sen kanssa. Paikalla ollut Apollon rakastui tähän välittömästi ja sieppasi Kyrenen mukaansa Libyaan. Täällä suhteesta syntyi Aristaios, ja Kyrene sai lahjaksi maa-alueen, joka tunnettiin Kyrenaikana. Sinne perustettiin myöhemmin Kyrenen kaupunki.
Koukkujärvi (Tampere)

| Koukkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°26′01″N, 23°47′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Moisionjoen valuma-alue‎ (35.24)
Laskuoja:  oja Koipijärveen 
Järvinumero:  35.242.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,1 m 
Rantaviiva:  1,241 km 
Pinta-ala:  0,05882 km² 
 fiKoukkujärvi 
Koukkujärvi  on Pirkanmaalla Tampereen Vuoreksessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Koukkujärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Se sijaitsee metsäalueella Tampereen eteläosassa alueella, johon on kohonnut Vuoreksen asuinalue. Siihen on kaivettu kaksi lyhyttä suo-ojaa ympäröivältä ojittamattomalta suolta. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sitä ympäröi jokaiselta suunnalta suo. Järvelle ei johda tietä. Lempäälän raja sijaitsee etelässä 100 metrin päässä.
Historiaa

Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa järven pohjoispäätä kiersi peltomaat. Muuten järvi oli autio. Pelto on metsitetty vuoden 1975 kartassa.
Kotkonlinna

| Kotkonlinna> Sijainti |
| --- | --- |
 Kotkonlinna
Koordinaatit:  61°10′50″N, 24°32′12″E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Hauho
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  ajoittamaton
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kotkonlinna on mahdollinen linnavuori Hämeenlinnassa Hauhon Vitsiälässä, missä Kotkonharju seuraa Hauhonselkää.
Mäkilinna

Luoteis-kaakkosuuntainen Kotkonharju, joka sijaitsee Hauhon kirkolta kilometrin luoteeseen, on sivuiltansa erittäin jyrkkä ja sen rinteillä on kivinen valli, joka on noin 50 metriä pitkä, 1,5–2 metriä leveä ja metrin korkea. Aidan tarkoitus on epäselvä eikä sitä ole onnistuttu ajoittamaan.
Tutkimuksia

Vaikka Hjalman Appelgren kertoo linnasta kirjassaan, ei hän mainitse tarkastaneensa kohdetta. Sen sijaan Oiva Keskitalo kävi vuosina 1945 ja 1952 tarkastamassa kohteen ja samoin Jyri Saukkonen vuonna 1983.
Historiaa

Hjalman Appelgren kertoo Suomen muinaislinnat -teoksessaan 1800-luvun lopussa toisen käden tietona, että harjulla oli ympyränmuotoinen "kivijaama". Mäellä on poltettu historian saatossa myös helavalkeita. Appelgren kertoo myös, että niin sanottu Hauhon komppania on viimeistään vuonna 1864 käyttänyt harjua leiri- ja harjoituspaikkanaan. Sotamiesten on kerrottu silloin vieritelleen paljon kiviä alas harjulta.
Kotkijärvi

| Kotkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°09′16″N, 24°40′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  Koskenoja 
Järvinumero:  35.774.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,5 m  
Rantaviiva:  5,281 km  
Pinta-ala:  80,688 ha  
Saaria:  5 
 fiKotkijärvi 
Kotkijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 81 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,5 metriä mpy.
Kyreneläisten aarrekammio

Kyreneläisten aarrekammio voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin rakennuksiin:
Kyreneläisten aarrekammio, Delfoi
Kyreneläisten aarrekammio, Olympia
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kyreneläisten aarrekammio”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Metsästys ajavan koiran avulla

Metsästys ajavan koiran avulla perustuu koiran kykyyn seurata hajuaistinsa avulla pakenevaa riistaeläintä. Jahdin alkaessa ajava koira etsii riistaeläimen sen jättämien hajujälkien avulla. Riistaeläimen löydyttyä alkaa ajo, jota metsästäjät voivat seurata passipaikoiltaan koiran ajohaukkua kuunnellen. Ajavan koiran avulla metsästettäviä riistaeläimiä ovat metsäjänis, rusakko, kettu, supikoira, metsäkauris, valkohäntäpeura ja hirvi. Ajavia koirarotuja on lukuisia. Suomessa tunnetuimpia niistä ovat suomenajokoira, dreeveri, beagle ja mäyräkoira. Lähes mikä tahansa metsästysvietin omaava koira voi toimia ajavana koirana, jos sen ominaisuudet ja kokemukset sen mahdollistavat.[lähde? ]
Menestyksekäs ajavalla koiralla metsästäminen – niin kuin metsästäminen yleensäkin – vaatii metsästäjältä tietoa ja kokemusta. Seuraavat tämän artikkelin osat sisältävät kokemusperäistä tietoa eri riistaeläinten metsästämisestä ajavan koiran avulla.[lähde? ]
Jäniksen metsästäminen ajavan koiran avulla > Kolme nyrkkisääntöä

Seuraavat kolme nyrkkisääntöä ovat hyödyksi ainakin metsäjänistä metsästettäessä. Luultavasti ne toimivat myös rusakkojahdissa.
Valitse hyvä passipaikka: Tärkein hyvän passipaikan ominaisuus on, että jäniksen oletetaan kulkevan ko. maastonkohdan kautta paetessaan koiraa. Tätä metsästäjä arvioi aiemman metsästyskokemuksensa perusteella. Jos jänis on kerran nähty menevän jostain kohdasta, voi sen olettaa käyttävän samaa reittiä uudelleenkin. Hyvältä passipaikalta on riittävä pitkälle ulottuva näkymä jäniksen oletettuun tulosuuntaan.[lähde? ]
Ole liikkumatta passissa: Paetessaan jäniksen tärkeimmät aistit ovat näkö- ja kuuloaisti. Mitä hitaammin koira jänistä ajaa sitä enemmän jänis ehtii tarkkailla ympäristöään. Jos mahdollista, se pysähtyy välillä kuuntelemaan ja paikallistaa pian passipaikalla liikuskelevan metsästäjän. Näköaistillaan jänis havaitsee erityisesti liikkeet. Jänis voi ohittaa polun varressa täysin liikkumatta seisovan ihmisen muutaman metrin päästä huomaamatta tätä, mutta pienikin liike todennäköisesti paljastaa metsästäjän. Siksi asekin on hyvä nostaa ammuntaan hitain, nykimättömin liikkein.[lähde? ]
Vaihda passia harkiten: Usein saaliin saa kärsivällisin metsästäjä, joka on jaksanut pysyä valitsemassaan passipaikassa muita pidempään. Joskus passipaikkaa on kuitenkin syytä vaihtaa. Passin vaihtaminen tulisi tapahtua ripeästi ja silloin, kun jäniksen oletetaan olevan mahdollisimman kaukana. Haukkuva koira jäniksen ja metsästäjän välissä peittää passin vaihtamisesta aiheutuvia ääniä.[lähde? ]
Jäniksen metsästäminen ajavan koiran avulla > Vuodenajan vaikutus

Jäniksen metsästysaika on pitkä alkaen syyskuun alusta ja päättyen helmikuun loppuun. Metsästyskauteen sisältyy siis alkusyksyn lähes kesäisiä päiviä, syksyisiä metsästyssäitä ja keskitalven pakkas- ja lumiolosuhteita. Jäniksen värikin vaihtuu metsästyskauden aikana kesän harmaanruskeasta talven lumivalkoiseen. Aivan erityinen aika jänisjahtikaudessa on silloin, kun jänis on jo vaihtanut talvivalkoiseen, mutta maasto on vielä lunta vailla. Jänis jurottaa eli pysyy makuupaikallaan viimeiseen asti. Liikkeellä valkoinen jänis erottuu hyvin tummassa maastossa.[lähde? ]
Alkusyksystä jänis käyttää rohkeasti polkuja ja traktoriuria liikkumiseen. Se saattaa loikkia tietä pitkin jopa satojen metrien matkoja ja tehdä paluuperänsä tielle. Myöhemmin syksyllä tiet eivät ole enää suosiossa, vaan ne ylitetään mahdollisimman nopeasti ja huomaamattomasti.[lähde? ]
Monien mielestä parasta aikaa jänisjahdissa on kuitenkin ensilumen aika. Kun lunta on maassa 5-20 cm helpottaa se usein myös koiran ajotyötä. Useimmat koirat ajavat pidempään ja varmemmin nimenomaan lumikelillä. Loppukaudesta maan keski- ja pohjoisosissa lunta alkaa olla jo niin koiralle kuin metsästäjällekin liikaa, että metsästys olisi mielekästä.[lähde? ]
Jäniksen metsästäminen ajavan koiran avulla > Jäniksen iän vaikutus

Hyvin nuori jänis (ns. sänkipoika) pysyy huonosti ajossa. Jo muutaman kierroksen jälkeen se piiloutuu, eli menee lymöön, niin hyvin, että usein koiran on sitä mahdoton löytää. Miten jäniksen poikanen sen tekee, on arvoitus, josta metsästäjien keskuudessa on esitetty monia arvailuja.[lähde? ]
Vanha ja kokenut jänis pysyy yleensä parhaiten ajossa. Se ilmeisesti ymmärtää, ettei (ainakaan hitaasti ajava) koira voi saada sitä kiinni. Joskus tällaisen vanhan jäniksen näkee leikittelevän peltoaukealla aivan koiran edessä. Toisaalta vanha jänis osaa parhaiten hallita metsästystilanteen. Yksinäisen metsästäjän on tällaista jänistä lähes mahdotonta saada saaliikseen, koska jänis kykenee tarkkailemaan koiran ja metsästäjän liikkeitä. Kun metsästäjiä on useita, on tilanne jänikselle paljon vaikeampi ja usein se päätyykin saaliiksi.[lähde? ]
Jäniksen metsästäminen ajavan koiran avulla > Jahtitottumuksia

Jänistä voi metsästää ajavan koiran avulla hyvin monella tapaa, mutta varsin yleisesti on käytössä toimintatapa, jossa koira päästetään hakukomennon saattelemana etsimään riistaeläintä metsästäjien jäädessä odottelemaan ajon alkamista. Odotellessa voidaan esimerkiksi sytyttää nuotio ja tarinoida hiljaisesti sen lämmössä.[lähde? ]
Kun ajo alkaa kuulostellaan kaikessa rauhassa, mihin se alkaa suuntautua. Vasta sitten aletaan rauhallisesti siirtyä passipaikoille. Passipaikoista on hyvä sopia, että kukin jahtiin osallistuva metsästäjä tietää, missä muut ovat passissa.[lähde? ]
Jäniksen metsästäminen ajavan koiran avulla > Nuoren koiran kouluttaminen jänisajuriksi

Tärkeintä lienee, että koira pääsee mahdollisimman usein metsään harrastamaan mielipuuhaansa. Riistaeläimen hakemisessa ei ole syytä koiraa liiemmälti auttaa, vaan ainoastaan varata riittävästi aikaa itsenäiseen hakemiseen. Haussa autettu koira tottuu odottamaan isännältä apua. Tärkeää on vain sitkeästi olla paikallaan ja antaa koiran hakea itsenäisesti. Mikäli koiran kanssa aina kuljetaan metsässä ja ikään kuin ohjataan sitä jäniksen jäljelle, ei siitä koskaan tulee laajasti hakevaa koiraa. Tästä syystä vanhemmilla, hieman huonosti liikkuvilla 'isännillä' onkin usein hyvin laajalta hakevat koirat.[lähde? ]
Yleensä innokas ja jo hieman syttynytkin ajurinalku ei juuri koulutusta kaipaakaan. Tärkeintä on viedä koira metsään ja ottaa vaikka hyvä kirja mukaan ja odottaa mitä tuleman pitää. Kun koira on syttynyt jänikselle se yleensä etsii ja ajaa sitä itsestään viettiensä viemänä. Isännän tehtäväksi jää nauttia ajosta.[lähde? ]
Monilla nuorilla koirilla on usein taipumusta jättää hukan selvittäminen kesken kun tilanne on hankala eikä hukka tahdo selvitä. Tällöin tulee isäntä mieleen ja koiraa palaa hukalta isännän luo. Nyt isännän pitää vain innostaa koiraa ja ohjata sitä takaisin oletetulle hukkapaikalle. Näin koira oppii, ettei ajoa saa jättää kesken vaan hukkaa on sitkeästi selvitettävä. Myös hukkaa, kuten haullakin, on vältettävä selvittämästä koiralle valmiiksi, sillä se oppii helposti pyytämään apua jatkossakin.[lähde? ]
Mikäli koira syttyy nuorena ajamaan on isännän tärkeää pitää jalat maassa. Alle puolivuotias penikka saattaa päästellä vaikka pimeästä pimeään, kuten aikuinen koira parhaassa tapauksessa. Tällaisen koiran kanssa isännän pitää olla tarkkana ja hillitä koiraa, koska fysiikka ei ole vielä riittävä koko päivän ajorasitukseen etenkään paljossa lumessa.[lähde? ]
Ketun metsästäminen ajavan koiran avulla

Ketun metsästäminen ajavan koiran avulla on hyvin paljon samanlaista kuin jäniksen metsästäminen ajavan koiran avulla. Eroina voidaan pitää ketun laajempaa pakoaluetta sekä vielä jänistäkin tarkempia aisteja.[lähde? ]
Supikoiran metsästäminen ajavan koiran avulla

Supikoira on hidas juoksija. Tästä syystä supikoiraa ei voi varsinaisesti ajattaa, vaan koira saa ajettavan melko nopeasti kiinni, jolloin tapahtuu pysäytys. Näin ollen pysäyttävät koirat esim. terrierit, mäyräkoirat ja pystykorvat ovat supijahdissa omimmillaan.[lähde? ]
Metsäkauriin metsästäminen ajavan koiran avulla

Metsäkauriin metsästykseen saa käyttää ajavaa koiraa, jonka säkäkorkeus ei saa ylittää lakiin määriteltyä 39 cm. Tällöin koiran suhteellisen hidas ajovauhti ei pakota kaurista pakenemaan täyttä vauhtia, vaan se pikemminkin "hölkkää" eteenpäin. Näin passimies saa mahdollisesti enemmän reagointiaikaa. Kauris on varovainen eläin, joten pienetkin rasahdukset, äänet, liikkeet tai metsästäjän aiheuttama "sotku"  saattavat saada sen muuttamaan suuntaa.[lähde? ]
Hirven metsästäminen ajavan koiran avulla

Hirvieläinten osalta on otettava huomioon lain vaatimus ajavan koiran maksimissaan 39 cm:n säkäkorkeudesta. Tämä määräys pohjautuu eläinsuojelullisiin näkökohtiin.
Aihepiirin sanastoa

ajo = Metsästystilanne, jossa koira seuraa riistaeläimen jälkeä haukkuen innokkaasti[lähde? ]
haku = Ajoa edeltävä tilanne, jossa koira etsii riistaeläintä tämän jättämien yöjälkien perusteella.[lähde? ]
hukka = Tilanne, jossa ajava koira kadottaa ajettavan riistaeläimen jäljet joko tilapäisesti tai lopullisesti[lähde? ]
passi = paikka, jossa metsästäjä odottaa ajossa olevan riistaeläimen saapumista ampumistarkoituksessa[lähde? ]
syttynyt = kuvaa koiraa joka on ymmärtänyt jäniksenajon "perusteet", eli osaa haukkuen ajaessaan.[lähde? ]
karkko jänis= jahdissa olevan jäniksen lisäksi alueella oleva jänis.[lähde? ]
La Garita

La Garita -kaldera.
La Garita -kaldera on suuren tulivuorenpurkauksen synnyttämä kaldera Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kalderan alueella oli purkauksia 40–25 miljoonaa vuotta sitten, todellinen jättiläispurkaus tapahtui 28–26 miljoonaa vuotta sitten oligoseenikaudella. Suurimman purkauksen tilavuus on arviolta 5 000 km3. Tämä purkaus on suurin tunnettu tulivuorenpurkaus koskaan. Kalderan koko on 35 × 75 km. Kalderassa tapahtui ainakin 7 purkausta 1,5 miljoonan vuoden sisään.
Aiheesta muualla

The Mid-Tertiary Ignimbrite Flare-Up (Arkistoitu – Internet Archive)
La Moraleja

La Moraleja on varakas asuinalue Alcobendasin kaupungissa Madridin itsehallintoalueen pohjoisosassa Espanjassa. La Moraleja on espanjalainen versio Beverly Hillsistä, ja siellä asuu Espanjan varakkaimpia henkilöitä. La Moralejassa on suuria kartanoita, muutamia ylellisiä golfkenttiä, Espanjan kalleimpia yksityiskouluja ja urheilukerhoja.
La Moralejassa asuu rikkaita ja kuuluisia henkilöitä, kuten poliitikkoja, näyttelijöitä, liikemiehiä ja urheilijoita. La Moralejassa asuu tai on asunut José Antonio Camacho, Ava Gardner, David Beckham, Ronaldo, Belinda Peregrin ja Gonzalo Higuaín.[lähde? ]
Kuvia

Iglesia de Nuestra Señora de la Moraleja
Centro de Ocio Herón Diversia
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
La Moralejan esittelyä Expaticassa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
La Giralda

La Giralda
La Giralda on Sevillan katedraalin 104 metriä korkea kellotorni ja yksi tunnetuimpia maamerkkejä Espanjan Sevillassa. Vuosina 1184–96 pystytetty La Giralda rakennettiin alun perin viereisen moskeijan minareetiksi ja vartiotorniksi. Se edusti almohadien arkkitehtuuria. Kristityt valloittivat kuningas Alfonso X:n johdolla Sevillan takaisin muslimeilta vuonna 1248. Moskeija purettiin ja sen paikalle rakennettiin katedraali. Minareetti muutettiin sen kellotorniksi.
Vuonna 1356 tornia ravisteli voimakas maanjäristys, joka tuhosi tornin kuparikupolit. Tornia uudistettiin vuosina 1560–1568, jolloin sitä muun muassa korotettiin neljällä kerroksella. Kupolien tilalle pystytettiin italialainen Faith-pronssipatsas.
Kelloja La Giraldassa.
La Giralda lisättiin yhdessä Sevillan katedraalin kanssa UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1987.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sevillan katedraalin kotisivut (espanjaksi)
Kuopio Festivals

| Kuopio Festivals ry |
| --- | --- |
Perustettu:  21.01.2003
Toimiala:  Kulttuuritapahtumat
Kotipaikka:  Kuopio
Aiheesta muualla
www.kuopiofestivals.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuopio Festivals ry tuottaa tapahtumia, myy tapahtumapalveluja ja välittää ohjelmapalveluja. Kuopio Festivals toteuttaa tapahtumat ammattitaidolla tai on tukena tapahtuman suunnittelussa. Yhdistyksen kautta löytyvät myös tarvittavat alihankintapalvelut (tekniikka, graafinen suunnittelu yms. ).
Vuonna 2014 yhdistyksen päätuotanto oli Kuopion kaupungin kanssa yhteistyössä järjestettävä Kuopio Juhlii -tapahtuma 29.-31.8.2014. Lisäksi Kuopio Festivals on myynyt tuotantotyötä muun muassa Runopuulaakille, Kirjakantille ja Täydenkuun Tansseille. Kuopio Festivalsin oma tuotanto Minnan päivät järjestettiin tänä vuonna kuudetta kertaa 19.3-21.3.2015.
Kuopio Festivals on aktiivisesti mukana Luovien alojen yhdistys Pro Myllyn toiminnassa.
Kuopio Festivals ry on myös sosiaalinen työllistäjä tarjoten työ- tai harjoittelupaikkoja oppilaitosten opiskelijoille, Työ- ja elinkeinotoimiston kautta työelämävalmennukseen tai työharjoitteluun sekä mahdollisuuksia kuntouttavaan työhön.
Toiminnan perusarvoja ovat läpinäkyvyys, avoimuus, yhteisöllisyys, jatkuva oppiminen ja kehittyminen, ihmisten arvostaminen sekä tahto ja taito aitoon yhteistyöhön julkisen, kolmannen ja yrityssektorin välimaastossa.