stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saint-Sauveur-le-Vicomte

| Saint-Sauveur-le-Vicomte |
| --- | --- |
 Château de Saint-Sauveur-le-Vicomte
 vaakuna
 Saint-Sauveur-le-Vicomte
 Koordinaatit: 49°23′12″N, 1°31′56″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Normandia
Departementti:  Manche
Arrondissementti:  Cherbourg
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  34,3 km²
Väkiluku (2013):  2 195
 – Väestötiheys:  64,1 as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saint-Sauveur-le-Vicomte on kunta Ranskassa Manchen departementissa Normandian alueella. Se sijaitsee Cotentin niemimaalla. Kunnan tärkein nähtävyys on sen 1000-luvulta peräisin oleva linna Château de Saint-Sauveur-le-Vicomte. Kunnassa oleva benediktiiniläisluostari Abbaye de Saint-Sauveur-le-Vicomte on myös perustettu 1000-luvulla. Luostari on tuhoutunut useaan kertaan. Viimeinen tuhoutuminen tapahtui toisen maailmansodan taisteluissa, mutta se on täysin entisöity.
Saint-Sauveur-le-Vicomten luostari
Tunnettuja kuntalaisia

Kirjailija Jules Barbey d’Aurevilly on syntynyt Saint-Sauveur-le-Vicomtessa ja sinne hänet on myös haudattu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Sauveur-le-Vicomte Wikimedia Commonsissa
Sandström

Sandström on ruotsinkielinen sukunimi. Sandström-nimisiä henkilöitä ovat:
Allan Sandström (1895–1950), suomalainen jääkärivänrikki ja kansakoulunopettaja
Annemi Sandström (s. 1985), suomalainen kilpauimari
Beatrice Sandström (1910–1995), ruotsalainen viimeisiä Titanicilta selviytyneitä henkilöitä
Bertil Sandström (1887–1964), ruotsalainen ratsastaja ja olympiamitalisti
Christian Sandström (s. 1972), suomalainen näyttelijä ja ohjaaja
David Sandström (s. 1975), ruotsalainen rumpali
Eino Santasalo (vuoteen 1906 Sandström, 1903–1961), suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja
Emil Sandström (1886–1962), ruotsalainen lakimies
Erik Sandström (1902–1982), suomalainen everstiluutnantti
Felix Sandström (s. 1997), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti
Folke Sandström (1892–1962), ruotsalainen ratsastaja ja olympiamitalisti
Henrik Sandström (s. 1952), suomalainen kestävyysjuoksija ja kunnanjohtaja
Ingvar Sandström (s. 1942), ruotsalainen maastohiihtäjä
Ivar Sandström (1889–1917), ruotsalainen lentämisen edelläkävijä
Jaana Sandström (s. 1963), suomalainen taloustieteilijä
Jan Sandström (s. 1954), ruotsalainen säveltäjä
Jan Sandström (s. 1978), ruotsalainen jääkiekkoilija
Jannike Sandström (s. 1983), suomalainen laulaja
Johan Sandström (1874–1947), ruotsalainen meritieteilijä
Jörgen Sandström, ruotsalainen muusikko
Lucas Sandström (s. 1990), ruotsalainen jääkiekkoilija
Nils Sandström (1893–1973), ruotsalainen yleisurheilija
Oskar Sandström (s. 1998), suomalainen jalkapalloilija
Paul Sandström (1899–1982), suomalainen pituushyppääjä
Peter Sandström (s. 1963), suomenruotsalainen kirjailija ja toimittaja
Ralf Sandström (s. 1945), suomalainen yritysjohtaja, kauppaneuvos
Roley Sandström (1897–1966), suomalainen jääkärimajuri
Tomas Sandström (s. 1964), ruotsalainen jääkiekkoilija
Tuula Sandström (s. 1942), suomalainen kirjailija, runoilija ja kääntäjä
Runar Sandström (1909–1985), ruotsalainen vesipalloilija
Sven-David Sandström (1942–2019), ruotsalainen säveltäjä
Tuukka Sandström (s. 1980), suomalainen lastenkirjailija, esseisti, suomentaja ja kustantaja
Ulf Sandström (s. 1964), ruotsalainen pianisti
Ulf Sandström (s. 1967), ruotsalainen jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Sandsundsfjärden

Sandsundsfjärden
| --- | --- |
Sijainti:  Pederören kunta, Pietarsaari Suomi
Pinta-ala:  159 ha
| --- | --- |
Tyyppi:  Järvi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Sandsundsfjärden on Natura-alue Pietarsaaren ja Pedersören kunnan alueella. Sandsundsfjärden on Luodonjärveen uoman (Bockholmskanalen) kautta yhteydessä oleva järvi. Järvi on Scirpus lacustre -tyyppinen, matala ja reheväkasvustoinen. Järvessä on ilmaversoiskasvillisuutta, järviruokoa, järvikaislaa, järvikortea ja osmankäämiä. Järvellä on myös avovesialueita. Lahden pohjoispäässä soistuneella rannalla on avoluhtaa ja pensasluhtaa. Metsät ovat paikoin rantalehtoa. Liito-oravasta on havaintoja järven itäpuolelta.
Järvellä on runsaasti pesimälinnustoa. Linnustoon kuuluu muiden muassa luhtakana ja luhtahuitti. Muuttoaikana alueella levähtää hanhia, joutsenia ja muita vesilintuja. Järven etelärannalla on lintutorni.
Sarka

Sarka voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
sarka, villakangas
sarka, maa-alue sarkajaossa, myöhemmin ojien välinen alue avo-ojitetussa pellossa
Suomen maatalousmuseo Sarka, valtakunnallinen maatalouden museo Loimaalla.
Sarka – Luova Pohjois-Savo, luovien alojen kehittämishanke vuosina 2008–2010.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sarka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Saksojen välinen raja

Entinen Itä-Saksan rajatolppa kuvattuna kesällä 2002.
Raja-aitaa Rasdorfin ja Geisan kohdalla.
Saksojen välinen raja oli Saksan liittotasavallan (Länsi-Saksan) ja Saksan demokraattisen tasavallan (Itä-Saksan) välinen raja vuosina 1949–1990. Rajan pituus oli 1 381 kilometriä ja varsinkin vuodesta 1961 lähtien se oli raskaasti vartioitu ja varustettu.
Länsi-Saksassa rajasta käytettiin usein termiä vyöhykeraja (saks. Zonengrenze), kun taas Itä-Saksassa virallinen nimitys oli DDR:n ja Saksan liittotasavallan valtioraja (saks. Staatsgrenze zwischen der DDR und der Bundesrepublik Deutschland).
Yhdysvaltain ja Ison-Britannian sekä Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeiden välinen raja määriteltiin toisen maailmansodan jälkeen ja se pysyi muuttumattomana, kun Länsi-Saksasta tuli liittotasavalta ja Itä-Saksan valtio perustettiin 1949.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Forum DDR Grenze (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
DW: Walled in! - The inner German border (video) (englanniksi)
Santtu Mäkinen

Santtu Vesa Mäkinen (s. 29. marraskuuta 1970 Tampere) on suomalainen entinen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija sekä maastojuoksija.
Mäkinen voitti urallaan kaikkiaan viisi SM-kultaa: 5 000 metrillä 1993 ja 1995 sekä 10 000 metrillä 1993, 1995 ja 1997. Hänellä on 5 000 metriltä neljä hopeaa (1991, 1996, 1997 ja 2000) ja kaksi pronssia (1990 ja 1999) sekä 10 000 metriltä kaksi hopeaa (1996 ja 1998) ja yksi pronssi (1999). Lisäksi Mäkinen juoksi puolimaratonilla pronssia 2002 ja maastojuoksun lyhyen radan kisassa hopeaa 1997.
Mäkisen ennätys 5 000 metrillä oli 13.36,06 (1997) ja 10 000 metrillä 28.43,78 (1993). Vuonna 1990 hän juoksi 2 000 metrillä sisäratojen 22-vuotiaiden Suomen ennätyksen 5.23,76.
Saghand

| Saghand (pers>  ‏ساغند‎) |
| --- | --- |
 Näkymä talon katolta Saghandissa.
 Saghand
 Koordinaatit: 32°31′45.0″N, 55°14′34.0″E 
Valtio:   Iran
Provinssi:  Yazd
Maakunta:  Ardakan
Väkiluku (2006)  ():  190
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saghand (pers. ‏ساغند‎) on iranilainen paikkakunta, jossa on uraanikaivos. Paikka sijaitsee Yazdin provinssissa noin 185 kilometriä koilliseen Yazdn kaupungista ja 500 kilometriä Teheranista etelään. Kaivoksen perustamista ovat tukeneet kiinalaiset suorittamalla kaivamista ja toimittamalla laitteita. Vuoden 2006 väestönlaskennassa siellä asui 190 ihmistä.
Kaivostoiminta

Saghandin uraanikaivoksella arvioidaan olevan noin 1,5–1, 73 miljoonaa tonnia uraanimalmia, jonka pitoisuus on keskinkertainen, 553 ppm. Kaivoksen tuotantokapasiteetti on noin 132 000 tonnia uraanimalmia vuodessa. Kaivostoiminnan vaatima henkilömäärä on noin 220 henkeä.
Saghandin alueelta on löydetty myös rautaa ja muita metalleja sisältäviä mineraaleja.
Kuvia

Maatila Saghandissa.
Saghandilainen kuja jonka pääl­lä on vii­ni­köyn­nök­siä var­jos­ta­mas­sa sitä.
Auringonlasku Saghandissa.
Sorbonnen professori Pierre Bariand ret­ki­kun­nan 1970-luvulla ke­rää­mä näy­te rau­ta­pi­toi­ses­ta mi­ne­raa­lista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ardakan maakunta Wikimedia Commonsissa
Saghand (Sagend) – Iran Special Weapons Facilities GlobalSecurity.org. Viitattu 23.8.2020. (englanniksi)
Saghand Nuclear Threat Initiative – NTI. Viitattu 23.8.2020. (englanniksi)
Santastenlammi

| Santastenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°45′15″N, 24°00′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Turpoonjoen valuma-alue (35.98)
Laskujoki:  ei ole 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120-122,5 m
 fiSantastenlammi 
Santastenlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu  Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Lammen pituus on 60 metriä ja leveys 40 metriä. Lampeen ei laske ojia eikä siitä virtaa poiskaan vettä. Vuotuinen sadanta ja harjusta tuleva pohjavesi suotuvat suolle, joka on ojitettu Mustalammiin. Ranta on pääosin hiekkapohjaista metsämaastoa, jonne on rakennettu pari loma-asuntoa. Lammen eteläpuolelta kulkee yhdystie 2824. Noin 300 metriä itään sijaitsee toinenkin nimetön lampi, jolla on samantapainen syntytapa.
Tie kulkee Kolmannen Salpausselän harjujakson päällä ja Santastenlammi jää yhteen epätasaisen hiekkamuodostuman painaumaan. Esimerkiksi lähellä oleva Onkilammi on hyvää pohjavesialuetta, johon myös Santastenlammi kuuluu.
Sandsøyn kirkko

| Sandsøyn kirkko Sandsøy kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Harstad, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1888
Suunnittelija:  Ole Olsen Scheistrøen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sandsøyn kirkko (norj. Sandsøy kyrkje) on Harstadin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1888.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sandsøyn kirkko Wikimedia Commonsissa
Santuario de Nuestra Señora de Los Remedios

Santuario de Nuestra Señora de Los Remedios kirkon alttari
Santuario de Nuestra Señora de Los Remedios on katolinen kirkko Cholulassa Meksikossa. Sen rakensivat espanjalaiset Cholulan pyramidin, joka on maailman suurin monumentti, päälle vuonna 1594. Kirkko on merkittävä katolinen pyhiinvaelluskohde.
Kirkko on kärsinyt maanjäristyksistä.
Kirkko pyramidin päällä
Santtu Äyräväinen

| Santtu Äyräväinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1984 (ikä 40)
Kansalaisuus:   Suomi
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  191 cm
Paino:  108 kg
Pelipaikka:  tukimies
Pelaajaura
Seurat:  Porvoon Butchers   Oslo Vikings   Assindia Cardinals   New Yorker Lions   Helsinki Roosters
Pääsarjaura:  2002–2020
Santtu Äyräväinen (s. 22. maaliskuuta 1984) on suomalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Pelipaikaltaan hän oli tukimies. Äyräväinen on yksi Suomen menestyneimpiä amerikkalaisen jalkapallon pelaajia 11 Suomen mestaruudellaan. Hän edusti urallaan Porvoon Butchersia ja Helsinki Roostersia, sekä norjalaista Oslo Vikingsia ja saksalaisia Assindia Cardinalsia ja New Yorker Lionsia.
Äyräväinen on Porvoon Butchersin kasvatti. Hän siirtyi Porvoosta ensin Norjaan, sitten Saksaan, kunnes palasi Porvooseen kaudeksi 2012. Vuodesta 2014 eteenpäin hän edusti Helsinki Roostersia. Äyräväinen lopetti uransa kauden 2020 jälkeen. Lopettamishetkellä hänellä oli Vaahteraliigan kuudenneksi eniten taklauksia sekä useampi liigan ennätys.
Saksalainen ratsuponi

| Saksalainen ratsuponi |
| --- | --- |

Tyyppi::  ratsuponi
Alkuperä ja nimet
Alkuperämaa::   Saksa
Rodun syntyaika::  1970-luku
Esiintyminen ja käyttö
Käyttötarkoitus::  lasten kilparatsu
Ominaisuudet
Korkeus::  142–152 cm
Värit::  kaikki sallitaan
Saksalainen ratsuponi on Saksassa kehitetty ratsuponirotu, joka on kehitetty soveltuvaksi kaikkiin ratsastuksen lajeihin. Ratsuponi sopii myös sellaisille ratsastajille, jotka eivät pidä isoista puoliverisistä.
Ominaisuudet

Rotumääritelmän mukaan saksalaisen ratsuponin tulee olla korkeudeltaan mieluiten 138–148 cm. Sen tulee olla ponityyppinen, urheilullinen ja hienostunut ratsuponi. Pään tulee olla pieni suurin eloisin silmin sekä pienin korvin; kaulan ja leuan liitoksen tulee olla selkeä; kaulan tulee olla pitkä ja hyvinsijoittunut; sään tulee olla selkeä ja lanteen pitkä. Liikkeiden tulisi olla tarkat, rytmikkäät, ilmavat ja joustavat, ja takaosan työnnön tulee olla selkeä. Luonteen tulisi olla rehellinen ja hyväntahtoinen, esiintymishaluinen, rohkea ja tasainen.
Historia

Saksalaista ratsuponia alettiin kehittää 1960-luvulla, jolloin Saksan poniyhdistyksissä koettiin tarvetta kehittää suurikokoinen lastenratsu kansallisiin ja kansainvälisiin kilpailuihin. Tärkeänä tavoitteena oli yhdistää poneille tyypillinen luonne, tyyppi ja yhteistyöhalukkuus isompien ratsuhevosten urheilullisuuteen.
Jalostuksen alkuvaiheissa pyrittiin helppoon ratkaisuun. Kilpaponien tuottamiseksi yhdessä sukupolvessa arabianhevos- ja englannintäysioriita käytettiin vuonohevos- ja haflingertammoille. Nämä risteytykset eivät kuitenkaan tuottaneet haluttua tulosta.
Muutamat saksalaiset kasvattajat toivat maahan brittiläisiä poneja, lähinnä welsh-ponia, ja jalostivat niitä keskenään mutta myös risteyttivät paikallisten hevosten sekä arabianhevosten, angloarabien, englannintäysiveristen ja joidenkin lämminveristen hevosten kanssa. Vuoteen 1975 saksalaisen ratsuponin tyyppi oli kehitetty. Ensimmäiset ratsuponityypin yksilöt osoittivat kykynsä paikallisissa, kansallisissa ja kansainvälisissä kilpailuissa. Joitakin erityisen hyvälaatuisia oreja käytettiin parantamaan rotua entisestään. Myöhemmin näitä oreja sekä parhaita tammoja alettiin testata ja hyväksyä siitokseen jalostuksen järjestelmällisyyden lisäämiseksi ja rotutyypin parantamiseksi.
1990-luvulla rotua yritettiin parantaa risteyttämällä siihen trakehneria, hannoverinhevosta ja holsteininhevosta, mutta yritys epäonnistui; risteytysjälkeläisiin ei tullut tarpeeksi haluttua ponin tyyppiä ja ominaisuuksia. Nykyisin saksalaisen ratsuponin jalostukseen käytetään tiettyjä sukuja.
Käyttö

Saksanratsuponia käytetään kouluratsastukseen, esteratsastukseen, kenttäratsastukseen sekä muihin eurooppalaisen ratsastusperinteen lajeihin.
Saksan X armeijakunta

| X armeijakunta |
| --- | --- |

Toiminnassa:  15. lokakuuta 1935 - 1945
Valtio:   Saksa
Puolustushaarat:   Maavoimat
Koko:  useita divisioonia
Sodat ja taistelut:  Toinen maailmansota
X armeijakunta  oli Saksan maavoimien yhtymä toisessa maailmansodassa.
Perustaminen

Wehrkreis X perusti alue-esikunnan 1. lokakuuta 1935 Hampuriissä sijainneesta Reichswehrin ratsuväkiarmeijakunnasta.
Historia

Armeijakunta asetettiin liikekannalle 26. elokuuta 1939 ja syyskuussa se kuului Puolan valtausta varten koottuun Etelän armeijaryhmän 8. armeijaan. Puolan taisteluiden aikana armeijakunta oli mukana Bzurajoen ja Varsovan taisteluissa.
Armeijakunta oli joulukuusta 1939 alkaen Ranskan vastaisella rajalla Niederrheinin alueella osana armeijaryhmä B:n 6. armeijaa. Tammikuussa se siirrettiin saman armeijaryhmän 18. armeijaan ja kesäkuussa armeijaryhmän reserviksi. Heinäkuussa armeijakunnan joukot osallistuivat Dunkerquen ja Kanaalin rannikon puolustukseen osana armeijaryhmä A:n 6. armeijaa ja myöhemmin osana 9. armeijaa.
Armeijakunta siirrettiin 1. tammikuuta 1941 Puolaan armeijaryhmä B:n 4. armeijaan ja edelleen 1. huhtikuuta Itä-Preussiin saman armeijaryhmän 18. armeijaan. Toukokuussa se kuului armeijaryhmä C:n 16. armeijaan, jonka mukana se aloitti etenemisen Neuvostoliittoon operaatio Barbarossan alkaessa 22. kesäkuuta 1941.
Armeijakunta oli pohjoisen armeijaryhmän mukana edettäessä Leningradiin ja kaupunkia piirittäessä. Se oli vetäytyi armeijaryhmän mukana puna-armeijan aloitettua etenemisensä Kuurinmaalle, jossa armeijaryhmä nimettiin armeijaryhmä Kuurinmaaksi. Armeijakunta antautui toukokuussa 1945 puna-armeijalle.
Komentajat

Armeijakunnan komentajina toimivat:
jalkaväenkenraali Wilhelm Ulex  26. elokuuta - 15. lokakuuta 1939
tykistönkenraali Christian Hansen 15. lokakuuta 1939 - toukokuuta 1942
panssarikenraali Otto von Knobelsdorff touko-kesäkuu 1942
tykistönkenraali Christian Hansen kesäkuu 1942 - 1. heinäkuuta 1943
kenraaliluutnantti Otto Sponheimer 1. -31. heinäkuuta 1943
tykistönkenraali Christian Hansen 1. elokuuta - 4. marraskuuta 1943
jalkaväenkenraali Thomas-Emil von Wickede 4. marraskuuta 1943 - 23. kesäkuuta 1944
jalkaväenkenraali Friedrich Köchling 23. kesäkuuta - 3. syyskuuta 1944
jalkaväenkenraali Hermann Foertsch 21. syyskuuta - 21. joulukuuta 1944
kenraaliluutnantti Johannes Mayer 21.-27. joulukuuta 1944
tykistönkenraali Siegfried Thomaschki 27. joulukuuta 1944 - antautumiseen
Seppo Saari

Seppo Saari (17. syyskuuta 1943 Tampere – 8. toukokuuta 2012 Kemijärvi) oli suomalainen luonto­valo­kuvaaja. Saari voitti vuonna 1983 Vuoden luontokuva -kilpailun kuvalla karhusta, joka kävelee lumihangessa. Häneltä ilmestyi karhua käsittelevä valokuvateos Karhu vuonna 1983.
Muutettuaan Kemijärvelle 1972 Saari kiinnostui uhanalaisista lintulajeista. Erityishuomion kohteeksi hän otti muuttohaukan, mutta myös muut haukat, merikotka ja pöllöt saivat hänen huomionsa. Hän kartoitti muuttohaukan esiintymispaikkoja ja kuvasi niiden elämää. Hän rengasti ennätysmäiset 400 muuttohaukan poikasta.
Työelämässä Saari toimi Kemijärvellä sellutehtaan suunnitteluteknikkona.
Saksan XXVII armeijakunta

| XXVII armeijakunta |
| --- | --- |

Toiminnassa:  elokakuu 1939 - toukokuu 1945
Valtio:   Saksa
Puolustushaarat:   Maavoimat
Koko:  useita divisioonia
Sodat ja taistelut:  Alankomaiden ja Belgian valtaus toukokuu 1940 Ranskan valtaus kesäkuu 1940 Viazman taistelu lokakuu 1941 Rzhevin taistelut joulukuu 1941 - tammikuu 1943 Smolenskin taistelu elo-lokakuu 1943 Orsa marraskuu 1943 - kesäkuu 1944 Itä-Preussi elo-lokakuu 1944 Narev tammikuu 1945 Danzig helmi-maaliskuu 1945 Oder huhtikuu 1945
Saksan XXVII armeijakunta  oli Saksan maavoimien yhtymä toisessa maailmansodassa. Se osallistui sekä länsirintaman että itärintaman taisteluihin.
Perustaminen

Wehrkreis VII perusti armeijakunnan esikunnan elokuussa 1939, jolloin siihen liitettiin 16., 69., 211. ja 216. jalkaväkidivisioona.
Historia

Syyskuussa 1939 armeijakunta ryhmitettiin Alankomaiden vastaiselle rajalle. Se osallistui sotatoimiin ensi kerran Saksan hyökätessä Ranskaan armeijaryhmä C:n osana. Toukokuussa armeijakunnan joukot ylittivät Alankomaiden ja Belgian rajan edeten kohti Roubaixia, jossa se osallistui Ranskan 1. armeijan saartamiseen. Myöhemmin se eteni Reinin itärantaa Colmariin. Sotatoimien päätyttyä armeijakunta jäi Ranskan itäosiin miehitysjoukkoina.
Armeijakunta liitettiin operaatio Taifuunissa Keskustan armeijaryhmän 9. armeijaan. Sen pohjoinen sivusta eteni Kalininiin, mutta joukot joutuivat vetäytymään Rzevin tasangolle puna-armeijan aloitettua vastahyökkäyksensä. Armeijakunta kärsi suuria tappioita vuoden 1942 Rzhevin puolustustaisteluissa ja se vetäytyi alueelta operaatio Büffelin aikana.
Saksan 4. armeijaan liitetty armeijakunta osallistui syksyllä 143 taisteluihin Smolenskin ympäristössä torjuessaan puna-armeijan operaatio Suvorovia. Vuoden 1944 alussa armeijakunta vetäytyi Orsaan Minskin ja Moskovan välisen tien varteen. Operaatio Bagrationin alkaessa armeijakuntaa vastaan hyökkäsi 3. Valko-Venäjän rintaman joukot. Puna-armeijan saatua läpimurron pohjoisempana armeijakunta joutui saarroksiin Minskin itäpuolella. Läpimurrossa 5. heinäkuuta armeijakunta tuhoutui lähes täysin komentajan kenraali Paul Völckersin sekä kahden divisioonankomentajan joutuessa sotavangeiksi.
Armeijakunta perustettiin nopeasti uudelleen heinä-elokuussa ja se sijoitettiin Itä-Preussiin. Se liitettiin 2. armeijaan, jonka mukaan armeijakunta osallistui Itä-Preussiin hyökänneiden puna-armeijan joukkojen torjuntaan. Se joutui piiritetyksi Itämeren rannikolle Danzigiin, jossa se jälleen tuhoutui. Esikunta evakuoitiin ja siihen liitettiin täydennysjoukkoja uudelleen perustettaessa. Armeijakunta liitettiin 3. panssariarmeijaan ja toukokuussa sen jäänteet antautuivat Yhdysvaltain joukoille 4. toukokuuta Ludwigslustin pohjoispuolella.
Komentajat

Armeijakunnan komentajina toimivat:
jalkaväenkenraali Karl Ritter von Prager  26. elokuuta - 6. marraskuuta 1939
jalkaväenkenraali Alfred Wäger  6. marraskuuta 1939 - 23. joulukuuta 1941
kenraaliluutnantti Eccard Freiherr von Gablenz 24. joulukuuta 1941 - 3. tammikuuta 1942
jalkaväenkenraali Joachim Witthöft 3. tammikuuta - 1. heinäkuuta 1942
kenraalieversti Walter Weiss 1. heinäkuuta 1942 - 10. helmikuuta 1943
kenraaliluutnantti Karl Burdach 10. helmikuuta - 8. kesäkuuta 1943
jalkaväenkenraali Paul Völckers 8. kesäkuuta - 21. lokakuuta 1943
kenraaliluutnantti Vincenz Müller 21.-26. lokakuuta 1943
jalkaväenkenraali Paul Völckers 26. lokakuuta 1943 - 8. heinäkuuta 1944
jalkaväenkenraali Hellmuth Priess 27. heinäkuuta - 21. lokakuuta 1944
tykistönkenraali Maximilian Felzmann 26. lokakuuta 1944 - 14. huhtikuuta 1945
jalkaväenkenraali Walter Hörnlein 15. huhtikuuta 1945 - antautumiseen
Ryppyrasvaa

| Ryppyrasvaa Tyyne ja Martta |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 17. kesäkuuta 2011
 Tuottaja(t): Petri Kokko
 Tyylilaji: huumorimusiikki
 Kesto: 32.38
 Levy-yhtiö: Poptori
Tyynen ja Martan muut julkaisut
| On nainen kaunis ihiminen 2010 | Ryppyrasvaa 2011 |   |
Ryppyrasvaa on Tyyne ja Martta -huumoriduon toinen pitkäsoittoalbumi. Martta (Tarja Jykylä) on kirjoittanut kaikkien kappaleiden tekstit. Kappaleiden tuottaja on Petri Kokko
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut Tarja Jykylä.
Sukkahousut kestää – 2.19
Alupöksyt – 2.23
Paperimies – 2.37
Mä oon sun nainen – 2.51
Ryppyrasvaa – 3.43
Erotiikkatango – 3.16
Namupala – 2.48
Mies jos olla saisin – 2.31
Kännykkäjenkka – 1.43
Seksikäs mies – 2.49
Nettirakas – 2.28
Jenkkakahvat – 3.10
Kokoonpano

Minna Mänty-Sorvari – laulu
Tarja Jykylä – laulu
Kokoonpano > Muut tekijät

Tomi Kerminen – kannen suunnittelu
Miguel Vera – valokuvat
Petri Kokko – tuottaja, äänittäjä
Aiheesta muualla

Ryppyrasvaa discogs.com -sivustolla
Sena Irie

| Sena Irie> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  入江聖奈
Syntynyt: 9. tammikuuta 2000 Yonago
Kansalaisuus:   Japani
Nyrkkeilijä
Aktiivisena:  2019–
Painoluokka:  57 kg
Sena Irie (jap. 入江聖奈, s. 9. tammikuuta 2000 Yonago) on japanilainen nyrkkeilijä.
Irie on kilpaillut vuodesta 2019 lähtien. Irie osallistui vuoden 2019 MM-kilpailujen 57 kg sarjaan. Irie voitti kahdessa ensimmäisessä ottelussa turkkilaisen Satı Burcun ja argentiinalaisen Leonela Sánchezin. Hän hävisi kuitenkin puolivälierissä Nesthy Peteciolle. Vuonna 2020 Irie varmisti paikan Tokion olympialaisten 57 kg sarjaan Aasian ja Oseanian olympiakarsintaturnauksesta.
Huhtikuuhun 2021 mennessä Irie on kilpaillut amatööriurallaan kahdeksan ottelua, josta on voittanut kuusi.
Futsal-Kakkonen

| Futsal-Kakkonen |
| --- | --- |
Laji:  Futsal
Maa(t):  Suomi
Sarjataso:  3
Ylempi taso:  Futsal-Ykkönen
Alempi taso:  Futsal-Kolmonen
Futsal-Kakkonen on Suomen futsalin kolmanneksi korkein sarjataso. Sarjaa pelataan Palloliiton piirien järjestäminä. Lohkovoittajat karsivat Ykkösen paikasta.
Sarjan joukkueet kaudella 2021–2022 > Etelä

AC Stoppi, Helsinki
Esbo Bollklubb/FS, Espoo
Esbo Bollklubb/Suvela, Espoo
FC Fortuna, Helsinki
Golden Futsal Team/2, Espoo
Helsingin Jalkapalloklubi
Marmiksen Kuula, Helsinki
FC Viikingit/S.C.P, Helsinki
Käpylän Sekunda/VasU, Helsinki
PK-35, Helsinki
Sarjan joukkueet kaudella 2021–2022 > Itä

Futsalseura Feeniks, Jyväskylä
Kouvolan Jalkapallo
JKV
Liikunnan Riemu/2, Jyväskylä
River Vuoksi, Imatra
Sarjan joukkueet kaudella 2021–2022 > Pohjoinen

AS Moon, Raahe
FC Kurenpojat, Pudasjärvi
FC Nets, Oulu
Haukiputaan Pallo, Oulu
Kemin Palloseura
Medicinall Bollklubben I Uleåborg, Oulu
Puleward City, Oulu
Tervarit/Joga Bonito, Oulu
Sarjan joukkueet kaudella 2021–2022 > Länsi > A (Turku)

FC Halikko, Salo
FC Nations United, Turku
Pihlavan Työväen Urheilijat
Piikkiön Palloseura, Kaarina
Raisio Futis
Turun Pallokerho 2
Turun Weikot