stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Singles Box Set 1975–1986
Aiheesta muualla

The Singles Box Set 1975–1986 discogs.com -sivustolla
Rainbow
| --- | --- |
Studioalbumit:  Ritchie Blackmore's Rainbow ·  Rising ·  Long Live Rock 'n' Roll ·  Down to Earth ·  Difficult to Cure ·  Straight Between the Eyes ·   Bent Out of Shape ·  Stranger in Us All
EP:t:  Jealous Lover
Livealbumit:  On Stage ·  Finyl Vinyl ·  Live in Germany 1976 ·  Live in Munich 1977 ·  Live Kölner Sporthalle 25.9.1976 ·   Live Düsseldorf Philipshalle 27.9.76 ·  Live Nürnberg Messezentrum 28.9.1976
Kokoelmat:  The Best of Rainbow ·  The Very Best of Rainbow ·  20th Century Masters – The Millennium Collection: The Best of Rainbow ·   Classic Rainbow ·  Pot of Gold ·  All Night Long: An Introduction ·  Catch the Rainbow: The Anthology ·   Winning Combinations: Deep Purple and Rainbow ·  Colour Collection ·  The Collection
Videot ja DVD:t:  Live Between the Eyes/The Final Cut ·  Live in Munich 1977
The Singles (Kissin albumi)

| The Singles Kiss |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1975–1984
 Julkaistu: 1985
 Formaatti: LP C-kasetti
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 53.72
 Levy-yhtiö: Concept Records
Kissin muut julkaisut
| Asylum 1985 | The Singles 1985 | Crazy Nights 1987 |
The Singles on yhdysvaltalaisen rockmusiikkia esittävän Kiss-yhtyeen kokoelma-albumi vuodelta 1985. Albumi ilmestyi ainoastaan Australiassa, jossa sen jakeli Concept Records lisenssillä, jonka se oli hankkinut Kissin varsinaiselta levy-yhtiöltä PolyGram Recordsilta.
Albumista on vuosien varrella muodostunut haluttu keräilykohde sen harvinaisuuden vuoksi, koska se julkaistiin ainoastaan Australiassa. Albumi ilmestyi sekä vinyylilevynä että C-kasettina.
Kappalelista

I Was Made For Lovin' You (säv./san./sov. Paul Stanley)
Rock and Roll All Nite (säv./san. Paul Stanley, sov. Gene Simmons)
Sure Know Something (säv./san./ Stanley, sov. Vini Poncia)
Shout It Out Loud (säv. Gene Simmons, Bob Ezrin, säv./sov. Paul Stanley)
Hard Luck Woman (säv./san./sov. Paul Stanley)
Shandi (säv./san./sov. Paul Stanley)
I (säv./san./sov. Gene Simmons, Bob Ezrin)
I Love It Loud (säv./san. Gene Simmons, sov. Vinnie Vincent)
Strutter '78 (säv./san./sov. Paul Stanley)
Talk To Me (säv./san./sov. Ace Frehley)
Beth (säv. Stan Pendigre, san. Peter Criss, sov. Bob Ezrin)
Detroit Rock City (säv./san. Paul Stanley, sov. Bob Ezrin)
Calling Dr. Love (säv./san./sov. Gene Simmons)
Then She Kissed Me (säv./san./sov. Barrie, Greenwich ja Spector, cover)
Lick It Up (säv./san./ Paul Stanley, sov. Vinnie Vincent)
Heaven's Fire (säv./san. Paul Stanley, sov. Desmond Child)
Kokoonpano

Paul Stanley - rytmikitara, laulu kappaleissa 1, 3-4, 6, 9-10, 12, 14-16
Gene Simmons - bassokitara, laulu kappaleissa 2, 7-8, 13
Ace Frehley - soolokitara, taustalaulu kappaleissa 1-7 9-10, 12-14
Peter Criss - rummut kappaleissa 2, 4, 5, 9, 12-14, laulu kappaleissa 5 ja 11
Anton Fig - rummut kappaleissa 1, 3, 6, 10
Eric Carr - rummut kappaleissa 7-10 15-16
Mark St. John - soolokitara kappaleessa 16
Vinnie Vincent - soolokitara kappaleissa 15, 8
Made in Sweden

| Made in Sweden (II)> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1968–1971, 1975–1977
Tyylilaji:  rock, progressiivinen rock, jazz-rock
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Wlodek Gulgowski: kosketinsoittimet   Pekka Pohjola: basso   Peter Sundell: rummut   Georg "Jojje" Wadenius: kitara, laulu  
Entiset jäsenet:  Vesa Aaltonen: rummut   Tommy Körberg: laulu, lyömäsoittimet   Göran Ryd: laulu  
Levy-yhtiö:  Polydor Records   Love Records  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Made in Sweden oli ruotsalaiskitaristi Georg "Jojje" Wadeniuksen rekisteröimä yhtyenimi, jonka alla toimi ainakin kaksi eri kokoonpanoa. Ensimmäinen esiintyi Ruisrockissa vuonna 1970 ja teki viisi LP-levyäkin vuosina 1968-1970.
Albumit

Made in Sweden (with Love) (1968)
Snakes in a Hole (1969)
Live! At the Golden Circle (1970)
Made in England (1970)
Regnbågslandet (1970)
Best of (1971)
Where Do We Begin (1976)
Aiheesta muualla

Made in Sweden -historiikki, -diskografia ja -levyarvosteluita verkkosivustolla AllMusic.com (englanniksi)
Made in Sweden -diskografia tekijätietoineen ja eri julkaisuineen verkkosivustolla Discogs.com (englanniksi)
Made in Sweden -historiikki, -diskografia ja -levyarvosteluita verkkosivustolla ProgArchives.com (englanniksi)
Made in Sweden -albumeita kuunneltavissa suoratoistona verkkosivustolla Play.Spotify.com
Terelampi

| Terelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski, Viitasaari
Koordinaatit:  63°02′59″N, 25°29′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen pohjoisosan alue (14.43)
Laskupuro:  Rautapuro Kalmapuroon 
Järvinumero:  14.435.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,4 m  
Pituus:  810 m  
Leveys:  810 m  
Rantaviiva:  2,75 km  
Pinta-ala:  31,149 ha  
Tilavuus:  0,0014679 km³ 
Keskisyvyys:  4,71 m  
Suurin syvyys:  8,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiTerelampi 
Terelampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella ja Viitasaarella Terelän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 810 metriä pitkä, 810 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 1,47 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00147 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,7 metriä ja suurin syvyys on 8,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen pohjoisosan alueella (14.43), jonka Terelammen valuma-alueeseen (14.435) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,4 metriä mpy.
Suomen Varjoliitokerho

Suomen Varjoliitokerho ry on Suomen ensimmäinen pelkästään varjoliitoon keskittyvistä kerhoista. Se on perustettu vuonna 1991 ja aktiivisia lentäjiä kerhossa on noin 15. Kerho harjoittaa toimintaa kesäisin pääasiassa Joensuun ja Kiteen lentokentillä sekä talvella Pyhäselän jäällä. Rinnelentoa harrastetaan länsituulella Mustavaaralla sekä talvisin itätuulella Kolilla.
Aiheesta muualla

Suomen varjoliitokerho
The Magnificent Seven (vuoden 2016 elokuva)

| The Magnificent Seven |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Antoine Fuqua
Käsikirjoittaja:   Nic Pizzolatto  Richard Wenk 
Tuottaja:   Roger Birnbaum  Todd Black 
Säveltäjä:   Simon Franglen  James Horner 
Kuvaaja:  Mauro Fiore
Leikkaaja:  John Refoua
Tuotantosuunnittelija:  Derek R. Hill
Pukusuunnittelija:  Sharen Davis
Pääosat:   Denzel Washington  Chris Pratt  Ethan Hawke  Vincent D'Onofrio  Byung-hun Lee  Manuel Garcia-Rulfo  Martin Sensmeier  Peter Sarsgaard 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Metro-Goldwyn-Mayer Pictures  Columbia Pictures  LStar Capital  Village Roadshow Pictures  Pin High Productions  Escape Artists 
Levittäjä:  Columbia Pictures Hulu Xfinity Streampix Ivi.ru
Ensi-ilta:   2016-09-2323. syyskuuta 2016  
Kesto:  133 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Magnificent Seven on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen lännenelokuva, jonka on ohjannut Antoine Fuqua. Se on uudelleenfilmatisointi vuoden 1960 elokuvasta 7 rohkeata miestä, joka taas perustui Akira Kurosawan elokuvaan Seitsemän samuraita (1954).
The Magnificent Seven sai ensi-iltansa 23. syyskuuta 2016.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Denzel Washington   | … |  Sam Chisolm, palkkionmetsästäjä   |
|  Chris Pratt   | … |  Josh Farraday, uhkapeluri   |
|  Ethan Hawke   | … |  Goodnight Robicheaux, tarkka-ampuja   |
|  Vincent D'Onofrio   | … |  Jack Horne, metsästäjä   |
|  Lee Byung-hun   | … |  Billy Rocks, salamurhaaja   |
|  Manuel Garcia Rulfo   | … |  Vasquez, lainsuojaton   |
|  Martin Sensmeier   | … |  Red Harvest, komanssisoturi   |
|  Peter Sarsgaard   | … |  Bartholomew Bogue, elokuvan antagonisti   |
|  Haley Bennett   | … |  Emma Cullen   |
|  Matt Bomer   | … |  Matthew Cullen   |
|  Luke Grimes   | … |  Teddy Q   |
|  Sean Bridgers   | … |  Fanning   |
|  Billy Slaughter   | … |  Josiah   |
|  Cam Gigandet   | … |  McCann   |
|  Vinnie Jones   | … |     |
Aiheesta muualla

The Magnificent Seven Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tenet

| Tenet |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Christopher Nolan
Käsikirjoittaja:  Christopher Nolan
Tuottaja:   Christopher Nolan  Emma Thomas 
Säveltäjä:  Ludwig Göransson
Kuvaaja:  Hoyte van Hoytema
Leikkaaja:  Jennifer Lame
Tuotantosuunnittelija:  Nathan Crowley
Pukusuunnittelija:  Jeffrey Kurland
Pääosat:   John David Washington  Robert Pattinson  Elizabeth Debicki  Dimple Kapadia  Michael Caine  Kenneth Branagh 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Warner Bros. Pictures  Syncopy 
Levittäjä:  Warner Bros. Pictures
Ensi-ilta:   2020-8-2626. elokuuta 2020 (Suomi)  2020-9-33. syyskuuta 2020 (Yhdysvallat)  
Kesto:  150 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  205–225 miljoonaa dollaria
Tuotto:  363,1 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tenet on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut brittiläis-yhdysvaltalainen tieteistoimintatrilleri, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Christopher Nolan. Sen pääosia esittävät John David Washington, Robert Pattinson, Elizabeth Debicki, Dimple Kapadia, Michael Caine ja Kenneth Branagh.
Elokuvan kuvaukset alkoivat toukokuussa 2019, ja sitä kuvattiin seitsemässä maassa: Tanskassa, Virossa, Intiassa, Italiassa, Norjassa, Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa.
Tenetin alkuperäinen ensi-ilta oli suunniteltu olevan 17. heinäkuuta 2020, mutta koronaviruspandemian vuoksi ensi-iltaa siirrettiin neljä kertaa. Yhdysvalloissa Tenet tuli teatterilevitykseen vasta myöhemmin, syyskuussa 2020. Suomessa se sai ensi-iltansa 26. elokuuta 2020. Elokuva sai pääosin positiivisia arvosteluja kriitikoilta, ja se palkittiin parhaiden erikoistehosteiden Oscarilla vuoden 2021 gaalassa sekä se oli myös ehdolla parhaan lavastuksen palkintoon.
Asetelma

Tenet-nimisen organisaation operaattorin (John David Washington) tehtävänä on estää kolmas maailmansota.
Elokuvan nimet ja tapahtumat viittaavat latinankieliseen palindromiin, joka muodostaa niin kutsutun taikaneliön:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| R O T A S |  | S A T O R |
| O P E R A |  | A R E P O |
| T E N E T |  | T E N E T |
| A R E P O |  | O P E R A |
| S A T O R |  | R O T A S |
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  John David Washington  | … |  protagonisti   |
|  Robert Pattinson  | … |  Neil   |
|  Elizabeth Debicki  | … |  Katherine ”Kat” Barton   |
|  Dimple Kapadia  | … |  Priya Singh   |
|  Michael Caine  | … |  Sir Michael Crosby   |
|  Kenneth Branagh  | … |  Andrei Sator   |
|  Martin Donovan  | … |  Fay   |
|  Fiona Dourif  | … |  Wheeler   |
|  Yuri Kolokolnikov  | … |  Volkov   |
|  Himesh Patel  | … |  Mahir   |
|  Clémence Poésy  | … |  Barbara   |
|  Aaron Taylor-Johnson  | … |  Ives   |
|  Denzil Smith  | … |  Sanjay Singh   |
Arvosteluja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Helsingin Sanomat Jussi Ahlroth: 
Episodi Jussi Huhtala: 
Muropaketti Tuukka Hämäläinen: 
Hufvudstadsbladet Martina Moliis-Mellberg: 
Voima Ilona Iida Simes:
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Tenet Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tenet Elonet.
Tenet Box Office Mojossa. (englanniksi)
Tenet Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
Tenet Metacriticissä. (englanniksi)
Sisäilmaongelma

Sisäilmaongelmalla viitataan usein sisäilmaperäisiin terveydellisiin haittoihin tai viihtyvyyshaittoihin. Sisäilmaperäisten terveydellisten haittojen yhteydessä on käytetty myös termiä ”sairas rakennus” -oireyhtymä. Se tarkoittaa joukkoa erilaisia rakennuksessa koettuja oireita, jotka kehittyvät vähitellen ja häviävät tai lievenevät muualla. Sisäilmaongelma liitetään usein kosteus- ja homevaurioon, vaikka sisäilmaongelmalla voi olla muitakin syitä.
Eduskunnan tarkastusvaliokunta tuli mietinnössään (2013) johtopäätökseen, että rakennusten kosteus- ja homevauriot lisäävät tilankäyttäjien terveysriskejä. Kosteus- ja homevaurioilla on ajallinen yhteys astman syntyyn ja pahenemiseen, hengitystieinfektioihin ja hengitystieoireiluun. Vaikka näyttö on vasta viitteellinen, hometutkimuksen mukaan on todennäköistä, että altistuminen kosteusvauriomikrobeille, muille mikrobiologisille tekijöille tai kemiallisille yhdisteille voi olla merkittävä oireilun aiheuttaja. Lisäksi vaurioiden ennaltaehkäisy ja oikein tehdyt korjaukset näyttävät vähentävän tilan käyttäjien sairastumisriskiä.
Viranomaisten toiminta

Rakennuksiin liittyvät terveyshaitat saivat laajempaa julkisuutta ensimmäisen kerran 1970-luvun lopulla, kun huomattiin että tilankäyttäjät raportoivat epäspesifejä oireita rakennuksiin liittyen. Maailman terveysjärjestö WHO julkaisi ensimmäisen arvionsa sairas rakennus -oireyhtymästä 1986, jolloin se arvioi terveydellisiä sisäilmaongelmia esiintyvän 10–30 % uusista toimistorakennuksista. Eräät asiantuntijat suosittavat luopumista sairas rakennus -oireyhtymän käsitteestä sitä mukaa, kun ihmisten tuntemiin ongelmiin löytyy rakennukseen ja sen sisäilmaan liittyviä syitä. Olisi parempi puhua rakennukseen liittyvistä sairauksista, esimerkkinä kosteusvauriomikrobeille altistumisesta seurannut astma, formaldehydin aiheuttama silmätulehdus ja huonosta ilmanvaihdosta johtuva päänsärky.
Suomen Lääkärilehti (7/2007) julkaisi ns. Majvik II -suosituksen "Kosteusvauriomikrobeihin liittyvien oireiden selvittely". Suosituksen laati asiantuntijaryhmä, johon kuului henkilöitä muun muassa Työterveyslaitoksesta, silloisesta Kansanterveyslaitoksesta (nyk. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos) sekä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiristä. Vaikka Majvik II asiantuntijaryhmä piti ongelman mittakaavaa merkittävänä, sen mukaan julkisuudessa on esiintynyt pahoja ylilyöntejäkin, jotka ovat herättäneet ihmisissä liioiteltuja kosteus- ja "home"-pelkoja. Asiantuntijaryhmän mukaan kosteusvauriomikrobien lisäksi rakennusmateriaalit voivat hajotessaan kosteuden vaikutuksesta tuottaa kemiallisia hajoamistuotteita, jotka saattavat aiheuttaa oireita.
Huolimatta lääkäreille suunnatusta ohjeistuksesta eduskunnan tarkastusvaliokunta totesi mietinnössään 2013, että rakennusten terveellisyyteen ei suhtauduta riittävällä vakavuudella. Oireilevien ja sairastuneiden potilaiden tutkimukset, hoito ja tuki ovat valiokunnan mielestä heikosti järjestettyjä. Monet sairastuneet ihmiset ovat kokeneet itsensä väliinputoajiksi ja huonosti kohdelluiksi. Valiokunta korostaakin potilaan asianmukaista hoitoa ja auttamisen tärkeyttä, vaikka aina ei löydetäkään oireille ja sairauksille lääketieteellisiä syitä. Ristiriitatilanteissa potilaan tarve saada hoitoa painaa valiokunnan mielestä enemmän kuin oireiden ja sairauden lääketieteellisten syiden tarkka selvittäminen. Valiokunnan mielestä tilanteen korjaamista auttaa jo sekin, jos ihmisille rehellisesti kerrotaan, mitä aihealueesta tällä hetkellä tiedetään ja mitä ei tiedetä.
Helsingin seudun yliopistollisen keskussairaalan infektiosairauksien klinikan ylilääkärinä työskennellyt Professori Ville Valtonen kritisoi vuonna 2017 Kansaneläkelaitosta, suomalaisia vakuutusyhtiöitä ja Työterveyslaitosta siitä, että ne rikkovat lakia, kun eivät myönnä homesairaille heille kuuluvia lakisääteisiä etuuksia.
Sisäilmaongelma ja rakentaminen

Sisäilmaongelmien mittakaava on Suomessa kansantaloudellisesti merkittävä. Eräs tähän johtaneista syistä on, että rakennuskannan todellista korjaustarvetta ei tunnisteta. Kosteus- ja homevaurioista aiheutuvia terveyshaittoja ja kansantaloudellisia menetyksiä ei ole kyetty vähentämään käytössä olevin keinoin, eikä uusien kosteusvaurioiden syntyä ole pystytty estämään. Rakentamisen laadussa ei ole tapahtunut parannusta ja rakennusten kunnossapidossa ja korjauskulttuurissa on edelleen merkittäviä puutteita. Kosteus- ja homevaurioiden ennalta ehkäisemiseen ja korjaamiseen sekä vaurioista aiheutuvien haittojen huomioimiseen on liittynyt monia puutteita ja koettuja epäkohtia, jotka vaikeuttavat ja hidastavat olennaisesti tilanteen korjaamista. Rakennusten terveelliseksi saamiseen liittyvät isot epäonnistumisen riskit, merkittävät tieto- ja tutkimustarpeet, asiantuntemuksen ja osaamisen puute sekä ongelmat käytetyissä menetelmissä ja toimintatavoissa.
Sisäilmaongelman tunnistaminen mittauksin

Sosiaali- ja terveysministeriö suosittelee sisäilmaongelman tunnistamiseen Asumisterveysohjeen mukaisia menetelmiä. Ohjeessa on mainittu kemiallisten ja mikrobiologisten epäpuhtauksien määriä ja fysikaalisia oloja kuvaavia lukuja, joskaan ne eivät ole luonteeltaan sitovia. Ohjearvot perustuvat pääasiassa aikaisemmin terveydenhoitolain nojalla julkaistuihin suosituksiin, terveydensuojeluviranomaisten käytännön kokemuksiin, kansainvälisiin julkaisuihin sekä mikrobiologisilta ohjearvoiltaan erityisesti THL:n tutkimuksiin. STM toteaa, että terveyshaittaa ei yleensä aiheudu, kun mitatut olosuhteet asunnossa tai muussa oleskelutilassa ovat niiden mukaisia. Toisaalta Työterveyslaitoksen teettämissä menetelmäartikkeleissa todetaan, ettei laitoksen käyttämiä mittausmenetelmiä voi käyttää terveysvaaran arvioinnissa. Toisin sanoen sisäilmaongelmat nähdään käytännössä rakennuksen teknisenä kuntoarviona. Jos tekniset arvot eivät ylity, tilat luokitellaan viranomaistasolla käyttökelpoisiksi. Vaikka sisäilmaongelmaa pidetään ensisijaisesti terveyttä uhkaavana haittana, terveydellisiä seurauksia ei voida osoittaa STM:n suosittelemilla menetelmillä rakennuksesta johtuviksi.
Sisäilmaongelmien aiheuttajat

Usein sisäilmaongelmat yhdistetään homeeseen, mutta aiheuttajiin lukeutuu monet eri tekijät. Terveydelle vaarallisimpia ovat alle 0,1 mikrometrin kokoiset nanopartikkelit.  Kosteus ja home muodostavat noin 3% sisäilmaongelmista, 50% muodostuu ulkoa tulevista PM2,5 kokoisista partikkeleista (ilmansaasteet, hiukkaspäästöt, siitepöly), 16% sisältä tulevista PM2,5 partikkeleista (pienhiukkaset vaatteista ja tavaroista, kemikaalipäästöt kuiduista ja pintamateriaaleista), 16% radonista, 7% bioaerosoleista, 4% hiilimonoksidista, 2% kaasumaisista yhdisteistä (VOC) ja 2% passivisesta tupakoinnista.   Myös puutteellinen ilmanvaihto ja siihen liittyvät tekijät voivat aiheuttaa sisäilmaongelmia.  Vanhoissa rakennuksissa on käytetty kyllästysaineena ja homeen estoaineena kemikaaleja (kivihiilipiki, kreosoottiöljy ja kloorifenolit), jotka ovat ovat nykyisin kiellettyjä.
THL:n ja Helsingin yliopiston tutkimuksen mukaan lasten vanhempien tietoisuus ja huoli koulurakennuksen mahdollisista sisäilmaongelmista lisää oireiden raportointia sisäilmakyselyissä.
Sisäilmaongelmien tutkimusperinteet > Homeongelma

Sisäilmaongelmien tutkiminen aloitettiin nykyisessä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa vuonna 1983. Sisäilmaongelmia on tutkittu laitoksessa siis yli kolmenkymmenen vuoden ajan ensisijaisesti homeongelmana. Mahdollisesti pitkästä tutkimusperinteestä johtuen sisäilmaongelmat mielletään nykyäänkin homeesta johtuviksi ongelmiksi. Tutkimustyön tuloksena on ollut, että kosteusvaurioituneissa rakennuksissa mikrobit ovat erilaisia lajiltaan ja määrältään verrattuna vaurioitumattomiin rakennuksiin. Terveydelliset haitat on kyetty liittämään mikrobivaurioiden olemassaoloon ulkomaisissa tutkimuksissa.  Tutkijat ovat hakeneet oireilun syytä homeiden lisäksi materiaaliemissioista ja allergeeneista.
Sisäilmaongelmien tutkimusperinteet > Allergeenit ja tavanomaiset ärsykkeet

HYKS:n iho- ja allergiasairaalan yhteyteen perustettiin vuonna 1995 sisäilmapoliklinikka. Sinne alettiin ohjata yliherkkyyksistä kärsiviä potilaita, joiden terveysoireiden syyksi epäiltiin koti- tai työympäristöä. Kotikäynneillä havaitut yleisimmät löydökset ovat vahvistaneet käsitystä, etteivät ihmiset yleensä osaa tunnistaa asumis- ja työympäristössä ilmeneviä tavanomaisia ärsykkeitä eivätkä näin ollen myöskään korjata niitä. Kotikäyntien perusteella yleisimmät löydökset olivat puutteellinen ilmanvaihto (82 % tapauksista), kosteus- ja homevauriot (62 %), sisustus- ja materiaaliongelma (57 %), tupakointi (30 %) ja lemmikkieläimet (29 %).
Sisäilmaongelmien tutkimusperinteet > VOC-ongelma

Tiedetään, että kosteusvaurioituminen voi käynnistää materiaalin kemiallisen hajoamisen ja että uudet materiaalit saattavat toimia sisäilman haitta-aineiden päästölähteinä. Työterveyslaitos on julkaissut erilaisia sisäilman viitearvoja haihtuville orgaanisille yhdisteille (VOC-yhdisteet). Näitä ovat muun muassa ammoniakki ja formaldehydi. Viitearvojen ylittyminen tulkitaan epätavalliseksi VOC-aineen lähteeksi, eikä niitä voi käyttää terveysriskin arvioinnissa.
Sisäilmaongelmien tutkimusperinteet > Toksisuusongelma

Home- ja VOC-tutkimusten ideana on ollut löytää yksittäisiä altisteita, joiden terveysvaikutuksia voitaisiin tutkia. Toisaalta tiedetään, että hengitettävä sisäilma on aina monimutkainen seos eri lähteistä peräisin olevia yhdisteitä, joiden pitoisuudet vaihtelevat. Näiden aineiden yhteisvaikutukset voivat olla ennalta arvaamattomia, sillä samanaikainen altistuminen pienillekin pitoisuuksille useita toksisia yhdisteitä voi johtaa vakavampiin terveyshaittoihin kuin mitä nämä aineet yksinään aiheuttavat. Koska yksittäisten aineiden mittaaminen ei useinkaan voi johtaa terveysperusteisiin tulkintoihin, on lähdetty tutkimaan solukokeilla vasteperusteista toksisuutta huonepöly- ja ilmanäytteistä. Professori Salkinoja-Salosen tutkimusryhmässä onkin onnistuttu erottelemaan valituskohteet terveistä kohteista toksisuusmittausten avulla.
Toksisuuden tutkimista varten perustettiin ToxTest-hanke vuonna 2010. Hankkeen lopputulos oli, että tutkimusryhmät jäivät erimielisiksi lopputulosten tulkinnasta. Viidestä tutkimusryhmästä kaksi julkaisi tuloksensa, kolme jätti raportoimatta. Lisäksi tulokset analysoinut tutkimusryhmä jätti raportoimatta oleellista tietoa muun muassa viitearvojen määrityksistä ja muista korrelaatiotulkinnan kannalta välttämättömistä tiedoista. Täten ulkopuoliset tahot eivät käytännössä ole päässeet arvioimaan menetelmän onnistumista.
Ratkaisuja sisäilmaongelmiin

Ratkaisumalli riipuu itse ongelmasta. Jotkin ongelmat vaativat rakenteellisia korjauksia (home, kousteusvauriot), kun taas toisten kohdalla tilanne voidaan ratkaista erilaisilla ilmansuodattimilla.
Aiheesta muualla

Jani Mäkelä: Kloorianisolit – vanhan talon haju (pdf)
Ilmanlaatumittari.
Laaja homevaurio seinässä.
Tenero-Contra

| Tenero-Contra |
| --- | --- |

 vaakuna
 Tenero-Contra
 Koordinaatit: 46°11′10″N, 08°50′31″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Ticino
Piirikunta:  Locarno
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3,69 km²
Korkeus:  209 m
Väkiluku (2019):  3 223
 – Väestötiheys:  873 as./km²
Postinumero:  6598
 
 http://www.tenero-contra.ch/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tenero-Contra on kunta Locarnon hallintoalueella Ticinon kantonissa Sveitsin eteläosassa. Kaupunkirakenteellisesti se on osa Locarnoa.
Maantiede

Tenero-Contra sijaitsee Ticinon keskiosassa Maggiorejärven koillisrannalla. Koillisessa Tenero-Contra rajoittuu Lago di Vogornoon, joka on noin sadan miljoonan kuutiometrin kokoinen tekojärvi. Idässä Tenero-Contra rajoittuu Verzasca-jokeen. Tenero-Contra kuuluu Navegnan piirikuntaan, jonka pinta-ala on 52 neliökilometriä ja asukasluku noin 19 000. Maantie-etäisyys Zürichistä on 195 kilometriä etelään ja Luganosta 35 kilometriä pohjoiseen.
Tenero-Contran frazionet ovat Tenero ja Contra.