stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lohikoski
Historiaa > Asuinalueen syntyminen

Pian tehtaan valmistumisen jälkeen rakennettiin ensimmäiset asuinrakennukset tehtaan viereen. Työntekijät saattoivat ostaa tai vuokrata tehtaan omistamia lähiympäristön maita. Kaavoittamaton maa oli edullista ja vapaata rakentaa. Tehdas oli vuokrannut sisällissotaan mennessä 72 tonttia, joista puolet tehtaalaisille. Tehtaan ympärille kasvoikin Jyväskylän ensimmäinen esikaupunkimainen asuinalue. Vuonna 1926 tehdas tilasi Wäinö Palmqvistilta ympäröivälle alueelle asemakaavan, jolle ei haettu virallista vahvistusta. Tontteja myytiin ja vuokrattiin merkityiltä paikoilta – myös vapaa rakentaminen jatkui. Tehdas rakensi 1920–1930-luvuilla 28 taloa työntekijöiden asunnoiksi, ja alueelta myytiin 151 tonttia.
Tehtaan ympäristö oli kaavan puuttumisen takia rakennuskiellossa vuosina 1939–1946. Asuntojen vähyys taas aiheutti 1940-luvulla työvoimapulan. Tehdas rakensi lisää asuntoja sekä lahjoitti, vuokrasi ja myi tonttejä lähistöltä. Työntekijöistä puolet asui tehtaan asunnoissa 1950-luvulle tultaessa.
Sodan jälkeen tehdas lahjoitti palveluksessaan olleille rintamamiehille ja kaatuneiden omaisille 75 tonttia vuosina 1945–1948. Näistä syntyi osittain Jyväskylän ja osittain maalaiskunnan alueella sijainnut Lahjaharju. Alue rakennettiin yhtenäisen suunnitelman mukaan. Yhtiö omisti myös läheisen, pääosin sodan jälkeen rakennetun Holstin alueen. Enemmistö Lahjaharjun asukkaista oli tehtaan työntekijöitä.
Lohikoski liitettiin Jyväskylän kaupunkiin vuoden 1941 alueliitoksessa.
Historiaa > Asemakaavan toteutus

Vuonna 1951 valmistui Lohikosken ensimmäinen asemakaava, jota ei kuitenkaan toteutettu. Lohikosken uusi asemakaava hyväksyttiin vuonna 1962, ja aluetta rakennettiin pääosin 1960- ja 1970-lukujen aikana. Alueen läpi johtavasta Tyyppäläntiestä muodostui keskeinen tie liikenteen kannalta. Rakennuskanta sisälsi paljon niin kerrostaloja kuin rivi- ja pientalojakin, ja asemakaavan rakennuskanta oli tiiviimpää ja luontoystävällisempää kuin aiemmin.  Päämääränä oli myös luoda selkeä lähiökeskusta, johon sijoitettiin vähittäiskaupan palvelut ja yleiset rakennukset. Vuonna 1966 Lohikoskelle rakennettiin kirjasto sekä ostoskeskus ja myös Lohikosken kirkko vihittiin käyttöön. Lohikosken koulu aloitti toimintansa syksyllä 1967, ja Lohikosken keskustaan rakennettiin päiväkoti vuonna 1982.
Historiaa > 2000-luku

Lohikosken keskustaan alettiin suunnitella maamerkiksi tarkoitetun tornitalon rakentamista. Vuonna 2005 hanke joutui julkisen kritiikin kohteeksi, mutta vuonna 2007 Jyväskylän kaupunginvaltuusto kuitenkin hyväksyi asemakaavamuutoksen, joka mahdollisti tornitalon rakentamisen. Vuonna 2012 valmistui 12-kerroksinen tornitalo "Majakka", joka sijoitettiin 2010-luvulla puretun ostoskeskuksen tontille. Entisessä ostoskeskuksessa vuodesta 1992 toiminut pub-ravintola Holvi lopetti toimintansa vuonna 2008, ja ostoskeskus oli jäänyt tyhjilleen sekä rappeutuneeseen kuntoon. Tontille rakennettiin myös kerrostalo ja uusi liikerakennus.
Kuvia

Omakotitaloja Tyyppäläntien varressa.
Kerrostalo Haavikadulla.
Holstin asuinaluetta.
Vuonna 1966 valmistunut kerrostalo Tyyppäläntiellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lohikoski Wikimedia Commonsissa
Lohikoski. Jyväskylä - kotikulmat]. Viitattu 29.9.2016.
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki:  1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja:  7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas:  13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo:  15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala:  22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi:  18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki
07 Keljo:  10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila:  16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo:  31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä:  58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola:  41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä:  65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka:  38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti:  80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Holstin omakotitaloaluetta.
1960-luvun kerrostaloja.
Puretun ostoskeskuksen tontilla sijaitseva liikerakennus vuonna 2017.
Karl Abiel Heikel

Karl Abiel Heikel (4. marraskuuta 1846 Oulu – 27. elokuuta 1919 Tyrvää) oli suomalainen lestadiolainen saarnaaja, evankelis-luterilaisen kirkon pappi ja Kittilän ensimmäinen kirkkoherra. Heikel oli vuonna 1880 perustetun Kristillisen kuukausilehden päätoimittaja vuoteen 1883 asti.
Karl Abiel Heikel vihittiin papiksi 22-vuotiaana vuonna 1868, ja hän toimi aluksi kirkkoherran apulaisena Ylitorniolla. Vuonna 1870 hän siirtyi kirkkoherran armovuoden saarnaajaksi Kittilään ja vuonna 1872 väliaikaiseksi kirkkoherraksi Sodankylään, josta hän palasi vuonna 1874 Kittilän vakituiseksi kirkkoherraksi. Heikelin on arvioitu olleen 1870-luvulla lestadiolaisen liikkeen tunnetuin pappi. Vuonna 1883 hän siirtyi kirkkoherraksi Pudasjärvelle ja sieltä vuonna 1889 Jyväskylän maaseurakuntaan. Muutto Jyväskylään merkitsi Heikelille etääntymistä lestadiolaisuudesta. Tyrvään kirkkoherran, evankelisen liikkeen johtajana tunnetun Johannes Bäckin kuoltua vuonna 1901 Heikel valittiin tämän seuraajaksi. Virkaansa Tyrvään kirkkoherrana Heikel vihittiin kuitenkin vasta vuonna 1904, ja hän toimi tässä virassa kuolemaansa saakka. Tyrväällä Heikel liittyi paikkakunnalla vahvasti vaikuttaneen Frans Hannulan edustamaan suuntaukseen. Ensimmäisellä sortokaudella hän kuului venäläistämispolitiikan suhteen myöntyvyyssuuntaukseen kirkonmiesten enemmistön tavoin. Vuonna 1904 Heikel osallistui Tyrvään yhteiskoulun perustamiseen. Virkakautensa viimeisinä vuosina Heikel joutui näkemään kansalaissodan tapahtumat ja Vammalan kauppalan lähes täydellisen tuhoutumisen suurpalossa. Myös Heikelin asunto, Tyrvään pappila, paloi perustuksiaan myöten.
Karl Abiel Heikel avioitui vuonna 1870 Augusta Hellmanin (1851–1930) kanssa. Perheeseen syntyi kaikkiaan 11 lasta, jotka suomensivat sukunimensä vuonna 1906 Heikinheimoksi. Karl Abiel Heikelin poikia olivat lääkintöneuvos, kansanedustaja Oskari Heikinheimo ja  jääkärieverstiluutnantti Jalo Heikinheimo. Karl Abiel Heikelin pojantytär oli opettaja ja Naisylioppilaiden Karjala-Seuran johtohahmo Anna-Liisa Heikinheimo. Hänen pojanpoikansa poika oli tunnettu musiikkikriitikko Seppo Heikinheimo. Karl Abiel Heikel ja Augusta Heikel on haudattu Tyrvään kirkon hautausmaalle nykyiseen Sastamalaan.
Teoksia

Kertomuksia hengellisistä liikunnoista Lapissa ja Pohjanmaalla viimeisinä kolmena-kymmenenä vuonna : 1-2 osa. Barck, Oulu 1873
Miten olen opettanut? : vastaus piispa G. Johanssonin "Laestadiolaisuus" -kirjaan. Tekijä, Heinola 1893
Jeesuksen Kristuksen elämä eli neljä evankeliumia : aikajärjestykseen yhdistettynä. Uusi suomennos W. Rudin'in mukaan.  Toimittaja, Tyrvää 1908
Saarna yleisessä pappeinkokouksessa Porissa elokuun 25 p:nä 1908 : myydään Porin Lutherilaisen kirkon ystäväin rukoushuoneen rakennusvelan lyhentämiseksi. Tekijä, Tyrvää 1908
Kimmo Mikander

Kimmo Mikander (s. 1971 Kerimäki) on ollut Kevan varatoimitusjohtaja maaliskuusta 2015. Aikaisemmin hän oli Mikkelin kaupunginjohtaja vuodesta 2007. Mikkelin kaupunginvaltuuston valitessa kaupunginjohtajaa hän voitti Arto Lepistön äänin 47–33. Aiemmin hän työskenteli kaupunginlakimiehenä. Joulukuussa 2014 hänet valittiin Kevan varatoimitusjohtajaksi yksimielisesti. Aiemmin vuonna 2014 hän haki Jyväskylän kaupunginjohtajaksi, mutta hävisi Timo Koivistolle äänin 47–20.
Mikander on oikeustieteen kandidaatti, kauppatieteiden maisteri ja maanmittausinsinööri. Hänellä on myös varatuomarin ja ekonomin arvot. Hänen puolueensa on kokoomus. Ennen muuttoaan Mikkeliin hän toimi Hirvensalmen kunnanvaltuuston ja -hallituksen jäsenenä.
Keskitetty kuusikulmioluku

Keskitetty kuusikulmioluku eli hex-luku (engl. Centered hexagonal number, hex number) on keskitetty kuvioluku, joka voidaan esittää kuviolla, jonka muodostaa merkitty piste keskellä sekä sen ympärillä joukko muita merkittyjä pisteitä, jotka muodostavat sisäkkäisiä kuusikulmioita ja yhdessä heksagonaalisen hilan.
| 1 |  | 7 |  | 19 |  | 37 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| +1 |  | +6 |  | +12 |  | +18 |
|  |  |        |  |                    |  |                                      |
Osoittautuu, että n:s keskitetty heksagonaalinen luku voidaan laskea kaavalla
Keskitetyn kuusikulmioluvun jako kuuteen kolmioon, jolloin jäljelle jää yksi. Kolmiot voidaan jälleen yhdistää pareittain, jolloin saadaan kolme n(n−1) pisteen muodostamaa suunnikasta.
Kaava voidaan esittää myös muodossa
mikä osoittaa, että n:s keskitetty kuusikulmio saadaan kertomalla  n-1:s kolmioluku kuudella ja lisäämällä tuloon 1.
Ensimmäiset kymmenen keskitettyä kuusikulmiolukua ovat 1, 7, 19, 37, 61, 91, 127, 169, 217 ja 271.
Voidaan todeta, että kymmenjärjestelmässä keskitettyjen kuusikulmiolukujen viimeinen numero vaihtelee toistaen lukusarjaa 1–7–9–7–1.
Keskitetyillä kuusikulmioluvuilla on käytännöllisiä sovelluksia materiaalien logistiikassa, esimerkiksi pakattaessa pyöreitä esineitä suurempaan pyöreään säiliöön, esimerkiksi nakkimakkaroita pyöreisiin tölkkeihin tai johtimia kaapeliin.
Ensimmäisten n keskitetyn kuusikulmioluvun summa on kuutio  n^{3}. toisin sanoen keskitetyt heksagonaaliset pyramidiluvut ja kuutioluvut ovat samoja lukuja, vaikka esittävätkin erilaisia kuvioita. Toisaalta keskitetyt kuusikulmioluvut voidaan käsittää peräkkäisten kuutiolukujen erotuksiksi, niin että keskitetyt kuusikulmioluvut ovat kuutioiden gnomoneja. Tämä ilmenee geometrisesti oheisesta kaaviosta. Erityisesti ne keskitetyt kuusikulmioluvut, jotka ovat alkulukuja, ovat kuutiollisia alkulukuja, jotka saadaan lausekkeesta
 p={\frac {x^{3}-y^{3}}{x-y}} joillakin kokonaislukuarvoilla x ja y. Esimerkiksi luku 7 saadaan tästä lausekkeesta, kun x = 2 ja y = 1, ja luku 19, kun x = 3 ja y = 2.
Luvun  (2n)^{2} ja n:nnen keskitetyn kuusikulmioluvun erotus on muotoa  3n^{2}+3n-1, kun taas luvun  (2n-1)^{2} ja n:nnen keskitetyn kuusikulmioluvun erotus on prooninen luku eli kahden peräkkäisen kokonaisluvun tulo  n(n-1).
Aiheesta muualla

Hex Number Wolfram MathWorld.
Kuvioluvut
| --- | --- |
Monikulmioluvut:   kolmioluvut  neliöluvut  viisikulmioluvut  kuusikulmioluvut  seitsenkulmioluvut  kahdeksankulmioluvut  yhdeksänkulmioluvut  kymmenkulmioluvut  yksitoistakulmioluvut  kaksitoistakulmioluvut 
Muita tasokuviolukuja::   keskitetyt neliöluvut  keskitetyt kuusikulmioluvut  tähtiluvut 
Pyramidiluvut:   tetraedriluvut  neliöpyramidiluvut  viisikulmiopyramidiluvut  kuusikulmiopyramidiluvut  seitsenkulmiopyramidiluvut 
Muut monitahokasluvut:   kuutioluvut  oktaedriluvut  Haűyn oktaedriluvut 
Monikulmiolukuja koskevia tuloksia:   Fermat’n monikulmiolause  Pollockin tetraedrilukuotaksuma  Pollockin oktaedrilukuotaksuma  Lagrangen neljän neliön lause 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Centered hexagonal number
Käännös suomeksi
Kesä ja yö

| ”Kesä ja yö” Eini |
| --- | --- | --- |

Vuoden 2010 CD-singlen kansikuva.
Singlen tiedot
 Julkaistu: 1984
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Fazer Finnlevy
”Kesä ja yö” on Einin esittämä musiikkikappale, joka levytettiin vuonna 1984 ja julkaistiin vuonna 1985 singlenä ”Kellot käy” -kappaleen kanssa. Kappaleen sävelsi Veikko Samuli ja sanoitti Raul Reiman.
Levytysaikaan kappale ei saanut suurta huomiota, mutta 2000-luvulla kappale nousi suosioon.
Kappale kuultiin Ere Kokkosen vuonna 1984 valmistuneessa elokuvassa Uuno Turhapuro armeijan leivissä, jossa Eini on cameoroolissa ja esittää sen ravintolakabinetissa juhliville Uuno Turhapurolle, Härski Hartikaiselle ja Sörsselssönille. Kappaleesta tehtiin myös erillinen musiikkiesitys, joka esitettiin ainakin MTV:n Levyraati-ohjelmassa.
Vuoden 1984 versio julkaistiin CD-levyllä ensimmäistä kertaa vasta vuonna 2012 kokoelmalevyllä Finnhits-kiertue 2012. Eini uudelleenäänitti kappaleen vuonna 2002 Poptorin julkaisemalle Hitit-kokoelmalle. Vuonna 2005 kappaleesta julkaistiin remix-versio.
Vuonna 2019 Kuopion Palloseuran voittaessa Suomen-mestaruuden jalkapallon Veikkausliigassa kappale oli joukkueen tunnuslaulu kauden aikana. Kuopion torilla pidetyissä mestaruusjuhlissa Eini lauloi kappaleen livenä paikalle saapuneille tuhansille kuopiolaisille.
Aiheesta muualla

Yle Elävä arkisto: Eini: Kesä ja yö
Kavantojärvi

| Kavantojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°46′06″N, 24°44′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kavannonsalmi 
Järvinumero:  67.963.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,5 m  
Rantaviiva:  6,31175 km  
Pinta-ala:  1,00744 km²   
Tilavuus:  0,00124365649 km³ 
Keskisyvyys:  1,21 m  
Suurin syvyys:  4,54 m  
Saaria:  1 
 fiKavantojärvi 
Kavantojärvi  on Lapissa Pellossa Lampsijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 101 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä, se on 2,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0012 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 4,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Kavantojärven alueeseen (67.963) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy.
Kaulusvarpuspöllö

| Kaulusvarpuspöllö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Varpuspöllöt Glaucidium
Laji::  brodiei
Kaksiosainen nimi
 Glaucidium brodiei  (Burton, 1836) 
Katso myös
   Kaulusvarpuspöllö Wikispeciesissä   Kaulusvarpuspöllö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaulusvarpuspöllö (Glaucidium brodiei) on pöllöihin kuuluva lintu. Sitä tavataan Itä-Aasian maissa Bangladeshissa, Bhutanissa, Bruneissa, Kambodžassa, Kiinassa, Intiassa, Indonesiassa, Laosissa, Malesiassa, Myanmarissa, Nepalissa, Pakistanissa, Taiwanissa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Afganistanista se on ehkä hävinnyt.
Sen luontaista elinpiiriä ovat lauhkean vyöhykkeen metsät ja pensastot sekä subtrooppiset ja trooppiset kosteat metsät ja korkeiden seutujen pensastot. Se on Aasian pienin pöllö, kooltaan 15 cm ja painaa 60 grammaa.
Alalajit

Sillä on neljä alalajia:
Glaucidium brodiei borneense Sharpe, 1893
Glaucidium brodiei brodiei (Burton, 1836)
Glaucidium brodiei pardalotum (Swinhoe, 1863)
Glaucidium brodiei sylvaticum (Bonaparte, 1850)
Aiheesta muualla

Kaulusvarpuspöllö (Glaucidium brodiei) BirdLife International Data Zone. (englanniksi)
Kausi (urheilu)

Kausi tarkoittaa urheilusarjassa olevaa ajanjaksoa vuodesta, jonka aikana pelataan pelataan kyseisen kauden otteluita.selvennä Kausi voi alkaa esimerkiksi keväällä ja loppua syksyllä, jolloin joukkueet pitävät taukoa talvella. Kausi voi alkaa myös syksyllä ja loppua keväällä tai olla koko vuoden kestävä. Joukkuelajeissa pelataan yleensä runkosarjaselvennä. Runkosarjan aikana parhaiten pelanneet joukkueet pääsevät pudotuspeleihin. Pudotuspelien voittajajoukkue on kyseisen kauden ja sarjan voittaja. Toisissa lajeissa kaudella ei ole runkosarjaa ja pudotuspelejä, vaan kauden aikana olevista kilpailuista saadaan pisteitä, jolloin eniten pisteitä saanut on voittaja.
Karl-Theodor zu Guttenberg

| Karl-Theodor zu Guttenberg |
| --- | --- |

Saksan puolustusministeri
 28. lokakuuta 2009–1. maaliskuuta 2011  
Edeltäjä:  Franz Josef Jung
Seuraaja:  Thomas de Maizière
Saksan talous- ja teknologiaministeri
 10. helmikuuta 2009–27. lokakuuta 2009  
Edeltäjä:  Michael Glos
Seuraaja:  Rainer Brüderle
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. joulukuuta 1971 (ikä 52) München, Baijeri, Länsi-Saksa
Puoliso:  Stephanie zu Guttenberg
Tiedot
Puolue:  CSU
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.zuguttenberg.de
Guttenbergin suvun linna Baijerissa jossa hän asuu
Karl-Theodor zu Guttenberg (s. 5. joulukuuta 1971 München, Saksan liittotasavalta, koko nimi Karl Theodor Maria Nikolaus Johann Jacob Philipp Franz Joseph Sylvester Freiherr von und zu Guttenberg) on saksalainen Baijerin kristillissosiaalisen unionin (CSU) poliitikko. Hänet nimitettiin 10. helmikuuta 2009 talousministeriksi Merkelin I hallitukseen. Merkelin II hallituksessa hän oli puolustusministeri 1. maaliskuuta 2011 saakka, kunnes hän erosi plagiointisyytösten vuoksi. Hän oli aiemmin puolueensa puoluesihteeri.
Zu Guttenberg on opiskellut valtiotieteitä ja oikeustiedettä. Hänen vuonna 2007 hyväksytty oikeustieteen alan väitöskirjansa käsittelee perustuslakia Yhdysvalloissa ja Euroopan unionin alueella. Vuonna 2011 hän ilmoitti luopuvansa tohtorinarvostaan ja myönsi väitöskirjassa olevan "vakavia puutteita". Hän on ollut sukuyrityksen Guttenberg GmbH:n toimitusjohtaja ja Die Weltin toimittaja. Myöhemmin myös Bayreuthin yliopisto epäsi zu Guttenbergin tohtorin arvon.
Hänet valittiin Saksan liittopäiville ensimmäisen kerran 2002 ja uudestaan 2005. Hän on keskittynyt erityisesti ulkopolitiikkaan. Isoisänsä perinnettä noudattaen hän on kannattanut voimakkaasti Saksan ja Yhdysvaltojen ystävyyttä ja Atlantin ylittävää yhteistyötä. Hän on parlamentissa arvostellut voimakkaasti laitavasemmistolaista puoluetta Die Linkeä, jolla hänen mukaansa on yhteyksiä terrorismiin, esimerkiksi kolumbialaiseen terroristijärjestö FARCiin.
Zu Guttenbergin virallinen aatelisarvo on Reichsfreiherr, jolla viitataan Pyhän saksalais-roomalaiseen keisarikunnan aikana saatuun suvun aatelisarvoon.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Zu Guttenbergin sivusto (saksaksi)
Kirjauskonnot

Kirjauskonnot ovat uskontoja, joilla on pyhiä kirjoituksia. Tällaisia uskontoja ovat esimerkiksi zarathustralaisuus, juutalaisuus, kristinusko, islam, hindulaisuus ja taolaisuus.[lähde? ]
Pyhien kirjoitusten asema ja auktoriteetti vaihtelevat eri uskonnoissa. Kristinuskossa esimerkiksi ajatellaan, että Raamatun ovat kirjoittaneet ihmiset, mutta jumalallisen inspiraation vallassa. Islamissa taas katsotaan, että Koraani on Jumalan puhetta ja että sitä ei ole luotu, vaan se on ollut ikuisesti olemassa.[lähde? ]
Kansainvälinen Suomalais-Ugrilainen Kongressi

Kansainvälinen Suomalais-Ugrilainen Kongressi (englanniksi International Congress for Fenno-Ugric Studies, venäjäksi Международный конгресс финно-угроведов, lyhyenä CIFU) on fennougristiikan viiden vuoden välein järjestettävä tieteellinen kongressisarja. Ensimmäisen kerran se järjestettiin Budapestissä vuonna 1960, kymmenes, vuonna 2005 järjestetty niin sanottu riemukongressi kokoontui Joškar-Olassa, Marin tasavallassa.
Kuvaus

Kansainvälinen Suomalais-Ugrilainen Kongressi CIFU on fennougristiikan – laajemmassa ymmärryksessä uralistiikan – merkittävin ohjelmasarja, ammatillinen foorumi. Tapahtumiin osallistuu suomalais-ugrilaisten ja myös muiden kansojen tutkijoita. Ensimmäisessä kongressissa osanottajien määrä oli alle sata henkeä, mutta vuonna 2005 läsnäolijoita oli jo noin 600. Kansainvälinen Suomalais-Ugrilainen Kongressi on myös suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvien kansojen kulttuurin ja historian tutkimuksen tärkein kansainvälinen tiedetapahtuma.
Historiaa

Fennougristiikan tutkijat olisivat halunneet järjestää kansainvälisiä tapaamisia jo 1930-luvulla. Toisen maailmansodan jälkeisinä kylmän sodan aikoina kansainvälisten tiedetapahtumien järjestäminen rautaesiripun halki ei ollut helppo tehtävä. Vuonna 1955 Szegedissä ja sekä vuonna 1958 Helsingissä oli suomalais-ugrilaisessa teemassa otettu esiin ajatus kongressista. Vuonna 1947 Neuvostoliitossa oli järjestetty ensimmäinen yhteinen suomalais-ugrilainen konferenssi. Lopulta tutkijat järjestivät ensimmäisen kansainvälisen suomalais-ugrilaisen kongressin Budapestissa. Sen taustavoimina oli muutamia arvostettuja ja vaikutusvaltaisia tutkijoita, kuten suomalaiset Lauri Posti ja Kustaa Vilkuna, unkarilainen Gyula Ortutay, venäläinen Boris Serebrennikov, virolainen Paul Ariste ja tuolloisessa DDR:ssä vaikuttanut saksalainen Wolfgang Steinitz.
Kongressi jouduttiin koronaviruspandemian takia siirtämään, eli vuoden 2020 sijaan XIII kongressi järjestettiin vuonna 2022.
I 1960 – Unkari, Budapest
II 1965 – Suomi, Helsinki
III 1970 – Neuvostoliitto, Viro (silloin: Viron SNT), Tallinna
IV 1975 – Unkari, Budapest
V 1980 – Suomi, Turku
VI 1985 – Neuvostoliitto, Komin tasavalta (silloin: Komi ASNT), Syktyvkar
VII 1990 – Unkari, Debrecen
VIII 1995 – Suomi, Jyväskylä
IX 2000 – Viro, Tartto
X 15.–20. elokuuta 2005 – Venäjä, Marin tasavalta, Joškar-Ola. Tapahtumaan tuli osallistujia 16 maasta yhteensä noin 600 henkeä, joista noin 200 oli Marin tasavallasta. Kongressin järjesti Marin Yliopisto. Työ oli yhdessä 25 sektiossaselvennä. Sektioiden ohessa oli 4-4 symposiumia ja järjestettiin pyöreän pöydän neuvotteluja.
XI 9.–14. elokuuta 2010 – Unkari, Piliscsaba. Kongressin keskeisenä teemana oli uralilaisten eli suomalais-ugrilaisten ja samojedien kansojen yhteiskunnallinen, kulttuurillinen ja kielellinen tilanne sekä tulevaisuudennäkymät.
XII 2015 – Suomi, Oulu
XIII 21.–26. elokuuta 2022 – Itävalta, Wien
XIV elokuu 2025 – Viro, Tartto
Keuruun Pallo

Keuruun Pallo (KeuPa) on vuonna 1950 perustettu keuruulainen urheiluseura. Seuran lajeihin kuuluu muun muassa jalkapallo, jota se on korkeimmillaan pelannut Kakkosessa.
Jääkiekko ja luistelu irtautuivat vuonna 1995 Keuruun Pallosta itsenäiseksi seuraksi, KeuPa HT:ksi.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Lapin luonto

Tämä artikkeli kertoo Lapin luonnosta. Hallinnollisesti Lappi kattaa Lapin maakunnan, Perämeren pohjukasta Kilpisjärvelle ja Utsjoelle ulottuvan lähes 100 000 neliökilometrin laajuisen alueen. Alueella elää ihmisiä ja poroja kumpiakin noin 200 000 eli molempia noin kaksi eläintä neliökilometrillä. Luonnonmaantieteellisesti Lappi on kuitenkin enemmän kuin Lapin maakunta, sillä Suomen rajojen ulkopuolella samantapaista Lappia on Ruotsissa (Norrbottenin lääni), Norjassa (Tromssan ja Finnmarkin lääni) ja Venäjällä (Kuolan niemimaa). Tästä neljän valtakunnan maasta käytetään yleisesti nimeä Pohjoiskalotti. Kölivuoristoa pitkin luonnonmaantieteellinen Lappi ja saamenkulttuurin alue ulottuvat kuitenkin Jyväskylän korkeudelle (62 °N) asti.