stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yrjö K. Suominen
Teoksia

Nimellä Y. K. Suominen:
Studien über die Dichte der Körperbehaarung und die Haargruppierung bei den Finnen. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A 25, 4. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1925
"Lausuntoreaktion" arvostelemisesta. Duodecim 11/1940
Neljä ruokapalain aiheuttamaa mielisairaan henkilön äkkikuolemantapausta. Duodecim 11/1940
Syndroma adiei-tapaus. Duodecim 2/1941
Mielisairaslain ja -asetuksen tarkastelua. Suomen lääkäriliiton aikakauslehti 3/1941
Cachexia hypophysaria Simmondsi ja mielitauti, erityisesti jakomielisyys. Duodecim 1/1942
Mitä tarvitsemme pysyäksemme mahdollisimman kauan ajanmukaisina lääkäreinä. Suomen lääkäriliiton aikakauslehti 1/1942
Leveä heisimato mielitautia aiheuttamassa. Duodecim 2/1942
Kylkivälilihaksitta hengittäminen Landryn halvaustapauksessa. Duodecim 4/1942
Tapaus, jossa oli "skitsofrenia kuolemansyynä". Duodecim 11/1942
Hermosto-oireinen tuhkarokkotapaus. Duodecim 2/1943
Sota ja rotuhygienia. Sotilaslääketieteellinen aikakauslehti 1/1945, julkaistu aiemmin myös Suomen Kuvalehden numeroissa 37-38/1944
Kirjallisuutta

Ville Kivimäki : Murtuneet mielet. Taistelu suomalaissotilaiden hermoista 1939-1945. WSOY 2013 ISBN 9789510374665
Aiheesta muualla

Antropologeina Lapissa. Suomen Kuvalehdelle kirjoittanut lääket. kand. Y. K. Suominen, Suomen Kuvalehti, 11.09.1926, nro 37, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Luoka:Suomalaiset everstit
Suomisen Olli yllättää

| Suomisen Olli yllättää |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Orvo Saarikivi
Käsikirjoittaja:  Tuttu Paristo
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Väinö Haapalainen
Kuvaaja:  Armas Hirvonen
Leikkaaja:  Orvo Saarikivi 
Lavastaja:  Karl Fager
Pääosat:  Lasse Pöysti Kalevi Hartti Ekke Hämäläinen Topi Ruuth
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  26. elokuuta 1945
Kesto:  88 minuuttia
Alkuperäiskieli:   suomi
Edeltäjä:  Suomisen Olli rakastuu
Seuraaja:  Taas tapaamme Suomisen perheen
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomisen Olli yllättää on Orvo Saarikiven ohjaama mustavalkoinen suomalainen elokuva vuodelta 1945. Se valmistui kuudesta Suomisen perhe -elokuvasta viidentenä. Elokuva kertoo Helsingin Töölössä asuvan Suomisen Ollin ja hänen koulukavereidensa vaikeuksista palata sotamiehistä koulupojiksi.
Suomisen Olli yllättää esitettiin televisiossa ensimmäisen kerran 4. toukokuuta 1958. Elokuva on mustavalkoinen ja se on julkaistu DVD:nä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lasse Pöysti  | … |  Olli   |
|  Kalevi Hartti  | … |  Eka, Erkki Mäkelä   |
|  Ekke Hämäläinen  | … |  Paul, "Polle"   |
|  Topi Ruuth  | … |  Janne   |
|  Sirkka Osmala  | … |  Laura   |
|  Regina Heinonen  | … |  Ritva   |
|  Maire Suvanto  | … |  Pipsa   |
|  Yrjö Tuominen  | … |  isä, tuomari Suominen   |
|  Elsa Turakainen  | … |  äiti, Aino Suominen   |
|  Seija Saarikivi  | … |  Marja   |
|  Martti Saarikivi  | … |  Matti   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  Hilda   |
|  Eino Kaipainen  | … |  opettaja Kaisla, "Kuikka"   |
|  Topo Leistelä  | … |  rehtori   |
|  Jalmari Rinne  | … |  historian lehtori   |
|  Kaisu Leppänen  | … |  Zuleima Johansson   |
|  Kyllikki Forssell  | … |  nuorempi naisopettaja   |
|  Assi Nortia  | … |  Kirre   |
|  Maikki Sälehovi  | … |  vanhempi naisopettaja   |
|  Sylvi Palo  | … |  asfalttikukka   |
|  Aino Lohikoski  | … |  Kerttu-täti   |
|  Matti Aulos  | … |  tuomari   |
|  Onni Korhe  | … |  Nick   |
|  Oiva Ollikkala  | … |  Kuokkanen   |
|  Irja Koljonen  | … |  Pirre   |
|  Olavi Saarinen  | … |  vahtimestari   |
|  Veikko Laakso  | … |  poika   |
|  Leo Sarri  | … |  emigranttiryssä   |
|  Hilly Lindqvist  | … |  maatuska   |
|  Lempi Haukio  | … |  sisäkkö   |
|  Katri Jaakkola  | … |  palvelijatar   |
|  Veikko Linna  | … |  karkea mies   |
Arviot

Aamulehti arvioi elokuvaa: "Suomisen Olli yllättää jatkaa onnistuneesti Suomisen Ollin jo perinteitä omaavaa filmikuvausta." Suomen Sosialidemokraatti luonnehti elokuvan käsikirjoitusta "liian ulkokohtaiseksi ja pintapuoliseksi". Elokuva on aiheeltaan vakava, mutta eräs vuoden 2012 kriitikko piti sitä silti pinnallisena komediana.
Huomioita

Suomisen Olli yllättää keräsi teatterikatsojia kohtalaisen hyvin. Pöysti kirjoitti ylioppilaaksi keväällä 1945, ja elokuvan kuvaukset päästiin aloittamaan sen jälkeen. Lauraa näytellyt Osmala löydettiin Pöystin ystäväpiiristä.
Aiheesta muualla

Telvis
Vasemmalta Polle (Hämäläinen), Zuleima (Leppänen), Eka (Hartti) ja Olli (Pöysti).
Radio Patmos

| Radio Patmos> Kuuluvuus | Radio Patmos> Internet, osavaltakunnallinen pitkäaikais- ja lyhytaikaisluvilla |
| --- | --- |
Alajärvi: 106,0 MHz
Helsinki (väliaik.): 107,4 MHz
Iisalmi: 105,4 MHz
Jyväskylä: 89,0 MHz
Kangasala: 91,9 MHz
Kokkola: 101,3 MHz
Kouvola (väliaik.): 95,2 MHz
Kuopio: 102,6 MHz
Lahti (väliaik.): 101,0 MHz
Lappeenranta: 104,3 MHz
Lapua: 93,6 MHz
Mikkeli: 105,4 MHz
Mänttä-Vilppula: 106,6 MHz
Oulu: 102,0 MHz
Pihtipudas: 97,8 MHz
Pori: 89,1 MHz
Raahe: 101,5 MHz
Riihimäki (väliaik.): 107,0 MHz
Rovaniemi: 107,8 MHz
Savonlinna: 94,4 MHz
Tornio: 101,3 MHz
Turku: 90,1 MHz
Vaasa: 92,5 MHz
Äänekoski: 89,2 MHz
Mediatiedot
Omistaja:  Patmos Lähetyssäätiö
www.patmos.fi
Internet-lähetys
Radio Patmos on suomalainen kristillinen radiokanava, jonka omistaa Patmos Lähetyssäätiö. Radio Patmos kuuluu internetissä sekä pitkä- ja lyhytaikaisilla toimiluvilla radiossa. Pitkäaikainen ohjelmistolupa on voimassa 1. lokakuuta 2016 alkaen ja on voimassa vuoden 2029 loppuun. Elokuussa 2021 kuuluvuusalue laajeni Lappeenrantaan. Lokakuussa 2022 Radio Patmos sai toimiluvan Jyväskylään, Lapualle ja Sotkamoon. Syyskuussa 2023 Radio Patmos oli toiminnassa 20 pysyvällä FM-taajuudella ja aikaväillä 1.10.–31.12.2023 neljällä väliaikaisella FM-taajuudella.
Radio Patmos on ei-kaupallinen kanava eli se ei myy ohjelma- tai mainosaikaa ja toimii lahjoitusvaroin. Kanavalla on Helsingin Haagassa syksyllä 2016 rakennettu moderni digitaalinen studio ja lähettämö.
Kanavan ohjelmisto koostuu ajankohtaisesta hengellisistä ohjelmista, haastatteluista, paneelikeskusteluista, raamattuopetuksesta ja musiikista. Kanavan muita vakioaiheita ovat lähetystyö ja Israel.
Radio Patmoksen päätoimittaja on Helvi Jääskeläinen. Aikaisemmin päätoimittajana on ollut Leo Meller.
Ohjelmia

Päätoimittajien seurassa
Come Home
Ajankohtafoorumi
Toimittajien tunti
Päivän pakina
Luterilainen messu, SLEY
Marttyyrien matkassa
Open Doors
Kaksin käsin maailmaan
Patmos tänään
Kirjanurkka
Olen rinnallasi hetken
Yksi tie
STT:n uutiset
Kansainväliset uutiset
Suomi rukoilee
Maan ääriin asti
Taivaan ja maan väliltä (yhteislähetykset Radio Dein kanssa)
Ilosanomapiiri
Viikon Ahvio
Patmoksen luontoretki
Politiikan viikkokatsaus
Johdatus kristilliseen dogmatiikkaan
Avainmedian uutisia
Pyörätuolipastori
Lähetyksen veteraaanit
Aamuvieras
Evankelistan eväitä
Vuorisen vartti
Iltahartaus
Radio Patmoksen aamuhartaus
Kujalla
Kuuluvuusalueet ja taajuudet

Radio Patmos on kuunneltavissa pysyvillä toimiluvilla seuraavilla taajuuksilla. Väliaikaisluvat merkitty tähdellä.
| Paikka | Taajuus (MHz) |
| --- | --- |
Alajärven Lehtimäki: 106,0
Helsinki (*): 107,4
Iisalmi Iimäki: 105,4
Jyväskylä: 89,0
Kokkolan Pimjalo: 101,3
Kouvola (*): 95,2
Kuopion Vehmasmäki: 102,6
Lahti (*): 101,0
Lappeenranta: 104,3
Lapua: 93,6
Mikkelin Majavesi: 105,4
Mänttä-Vilppulan Mäntänvuori: 106,6
Oulu: 102,0
Pihtiputaan Ilosvuori: 97,8
Pori: 89,1
Raahen Pattijoki: 101,5
Riihimäki (*): 107,0
Rovaniemi: 107,8
Savonlinnan Yläkuona: 94,4
Tornion Laivakangas: 101,3
Turun Metsämäki: 90,1
Vaasan Klemettilä: 92,5
Äänekosken Noropohja: 89,2
Aiemmin kanava on kuulunut tilapäisillä radioluvilla mm. Eurajoella, Helsingissä, Hollolassa, Hyvinkäällä, Hämeenlinnassa, Joensuussa, Jyväskylässä, Kaarinassa, Kokkolassa, Kouvolassa, Kuopiossa, Lappeenrannassa, Lapualla, Porvoossa ja Ylöjärvellä.
Aiheesta muualla

Radio Patmoksen kotisivu
Suomuluri

| Suomuluri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kaijat Psittaculidae
Suku::  Sateenkaarilurit Trichoglossus
Laji::  chlorolepidotus
Kaksiosainen nimi
 Trichoglossus chlorolepidotus  (Kuhl, 1820) 
Katso myös
   Suomuluri Wikispeciesissä   Suomuluri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suomuluri (Trichoglossus chlorolepidotus) on sateenkaarilurien sukuun kuuluva kaija.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 23 cm. Aikuisen linnun höyhenpuku on yleisväriltään vihreä. Rinnan ja vatsan höyhenet ovat keltaisia levein vihrein reunoin saaden ne näyttämään suomumaisilta. Pyrstön alapeitinhöyhenet, reidet ja kupeiden alaosa ovat vihreät voimakkain keltaisin kuvioin. Siipien alapeitinhöyhenet ja siipisulkien alapinnalla oleva leveä vyö ovat oranssinpunaiset. Nokka punainen,  iiris oranssinkeltainen ja koivet harmaanruskeat. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuorella linnulla iiris on vaaleanruskea ja nokka ruskehtava keltaisin täplin.
Esiintyminen

Suomuluri esiintyy yleisenä Koillis-Australiassa Queenslandin Cooktownista Uuden Etelä-Walesin Illawaran alueelle sekä joillakin rannikon edustan saarilla. Ne ovat vaelluslintuja, jotka vaeltavat ravinnon perässä.
Lajin esiintymisalueen laajuus on 100 000–1 000 000 neliökilometriä ja sen kanta on elinvoimainen.
Elinympäristö

Suomulurit elävät avoimissa metsissä, savanneilla ja teepuutiheiköissä.
Lisääntyminen

Laji on ilmeisesti yksiavioinen. Pesintää tapahtuu koska tahansa toukokuun ja helmikuun välillä. Pesä sijaitsee tavallisesti korkealla puunkolossa. Naaras munii kaksi tai harvoin kolme munaa. Haudonta kestää noin 25 päivää ja ilmeisesti vain naaras hautoo. Molemmat emot ruokkivat poikasia kolmasti päivässä. Poikaset lähtevät pesästä 6–7 viikon ikäisinä.
Ravinto

Suomulurit liikkuvat usein suurissa parvissa ja ruokailevat enimmäkseen eukalyptuspuissa. Ne syövät siitepölyä, mettä, kukkia, siemeniä, marjoja ja hedelmiä. Niiden nokka ja kieli ovat erilaistuneet siten, että nokka on kapea ja kielen päässä on eräänlainen harja siitepölyn nuolemista varten.
Kristian I

| Kristian I |
| --- | --- |
 Kristian I, tuntemattoman taiteilijan maalaus, Ruotsin kansallismuseo, Tukholma
Tanskan kuningas
Valtakausi:  1. syyskuuta 1448 – 21. toukokuuta 1481
Kruunajaiset:  28. lokakuuta 1449
Edeltäjä:  Kristoffer Baijerilainen
Seuraaja:  Hannu
Norjan kuningas
Valtakausi:  13. toukokuuta 1450 – 21. toukokuuta 1481
Kruunajaiset:  2. elokuuta 1450
Edeltäjä:  Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde
Seuraaja:  Hannu
Ruotsin kuningas
Valtakausi:  23. kesäkuuta 1457 – 23. kesäkuuta 1464
Kruunajaiset:  29. kesäkuuta 1457
Edeltäjä:  Eerik Akselinpoika Tott ja Jöns Pentinpoika Oxenstierna valtionhoitajat
Seuraaja:  Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde

Syntynyt:  helmikuu 1426 Oldenburg
Kuollut:  21. toukokuuta 1481 (55 vuotta) Kööpenhamina
Puoliso:  Dorotea Brandenburgilainen
Lapset:  Olavi Knuut Hannu Margareeta Fredrik I
Suku:  Oldenburg
Isä:  Dietrich
Äiti:  Helvig Schauenburgilainen
Uskonto:  roomalaiskatolinen
Kristian I Oldenburgilainen (tansk. Christian 1);  (helmikuu 1426 – 21. toukokuuta 1481) oli tanskalainen monarkki ja Kalmarin unionin maiden unionikuningas: Tanskan kuningas vuosina 1448–1481, Norjan kuningas vuosina 1450–1481 ja Ruotsin kuningas vuosina 1457–1464). Hän oli myös Schleswigin ja Holsteinin herttua vuosina 1460–1481.
Kristian I oli ensimmäinen Oldenburgin hallitsijasukua edustanut Tanskan kuningas. Suku hallitsi Tanskaa yhtäjaksoisesti hänestä alkaen aina vuoteen 1863 asti.
Suku

Christianin vanhemmat olivat kreivi Diderik "Onnekas" von Oldenburg und Delmenhorst (k. 1440) ja tämän toinen puoliso Hedevig von Holstein (k. 1436).
Kuningas

Kristian valittiin Tanskan kuninkaaksi vuonna 1448 edellisen kuninkaan Kristofer Baijerilaisen kuoltua ilman perillistä. Ruotsin kuninkaaksi oli aiemmin valittu Kaarle Knuutinpoika Bonde, mikä johti kiistaan unionikuninkuudesta. Kaarle Knuutinpoika otti pian myös Norjan kruunun, mutta joutui luovuttamaan sen Kristianille 1450. Tanska ja Ruotsi joutuivat sotaan vuonna 1451.
Kristian sai vallattua syrjäytetyn unionikuninkaan Eerik Pommerilaisen hallitseman Gotlannin tämän sovittua tanskalaisten kanssa. Vuonna 1457 Ruotsissa puhkesi kapina, ja Kaarle syrjäytettiin. Kapinajohtajat Jöns Pentinpoika Oxenstierna ja Eerik Akselinpoika Tott kutsuivat Kristianin Ruotsin kuninkaaksi, ja hänet kruunattiin 23. kesäkuuta 1457. Kristian hankki itselleen myös Schleswig-Holsteinin vuonna 1460. Tämä aiheutti kuitenkin suuren velkataakan, ja Kristian joutui kiristämään veroja.
Uppsalan arkkipiispa Jöns Pentinpoika Oxenstierna lupasi vuonna 1463 Uplannin talonpojille omin päin verohelpotuksia, mikä johti hänen vangitsemiseensa. Tämä synnytti arkkipiispan tukijoiden kapinan, jonka päätteeksi Kristian joutui pakenemaan Ruotsista Tanskaan vuonna 1464. Ruotsin kuninkaaksi nousi jälleen Kaarle Knuutinpoika.
Avioliitto ja jälkeläiset

Kristian avioitui lokakuussa 1449 edeltäjänsä Kristofer Baijerilaisen lesken Dorotea Brandenburgilaisen kanssa.
Heille syntyivät lapset:
• Olof (syyskuu 1450–1453/1455), kuoli alle 5-vuotiaana
• Knut (1451–n. 1455), kuoli noin 4-vuotiaana
• Hannu
• Margrete (1456–1487), avioitui 1469 Skotlannin kuningas Jaakko III:n kanssa, heille syntyi kolme poikaa, joista vanhin oli kuningas Jaakko IV
• Fredrik I
Perintö

Kristian kuoli vuonna 1481 ja hänet on haudattu Roskilden tuomiokirkkoon. Hän on Englannin ja Skotlannin Jaakko I:n kaukainen esi-isä tyttärensä Margreten kautta, ja sitä kautta sukua nykypäivän brittimonarkeille.
Mikko Suomi

Mikko Suomi (s. 1976) on turkulainen kirjailija ja muusikko.
| Mikko Suomi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1976 Turku
Kirjailija
Tyylilajit:  Trilleri, Dekkari, lastenkirjat
Aiheet:  historia, salatieteet, salaliittoteoriat, rikokset, Turku
Esikoisteos:  Atlantiksen perilliset
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
  [ Muokkaa Wikidatassa ]
Kirjailija

Mikko Suomen esikoisteos on seikkailukertomus Atlantiksen perilliset ilmestyi vuonna 2012. Taisto Rautanen -kirjojen sarjaa jatkoi Decodex-kustantamon julkaisema Punaisen lohikäärmeen silmä vuonna 2020. Mikko Suomen seuraava kirja, Mediapinta Oy:n julkaisema Pseudologia fantastica ilmestyi 10. tammikuuta 2021. Teos Melioristi on ilmestynyt elokuussa 2021. Mikko Suomen uusin kirja Salapoliisikoirat Hyhmä ja Huurre on ilmestynyt 16.12.2024 kustantajana Valmiixi.
Taisto Rautanen -sarja

Atlantiksen perilliset vuodelta 2012 oli ensimmäinen osa laajempaa kirjasarjaa. Atlantiksen perillisissä esiteltiin turkulainen, historiantutkija Taisto Rautanen sekä hänen apurinsa. Taisto Rautanen kumppaneineen jatkaa seikkailujaan teoksessa Punaisen lohikäärmeen silmä vuodelta 2020. Kirjailijan antamien tietojen perusteella (tieto julkaistu muun muassa kirjailijan kotisivulla) Taisto Rautanen -sarjaan on tulossa useita jatko-osia.
Humoristiset dekkarit

Mikko Suomen dekkari Pseudologia fantastica on yhdistelmä perinteistä salapoliisiromaania, tietokirjaa ja huumorikirjallisuutta. Elementit toimivat tasapainottavasti kertomuksessa, jonka keskiössä ovat tavalliset arjen sankarit Timo ja Tiina. Tiinan elämän seuraamista jatketaan Mikko Suomen uusimmassa teoksessa Melioristi. Luvialle sijoittuvassa maalaiskomediallisessa dekkarissa on niin ikään tietokirjamaisia elementtejä.
Lastenkirjat

Joulukuussa 2024 ilmestynyt Salapoliisikoirat Hyhmä ja Huurre on kirjailija Mikko Suomen uusin aluevaltaus. Tämä kirja on yli viisi vuotiaille tarkoitettu lastenkirja, jossa koirat ja muutkin eläimet seikkailevat kuvitteellisessa Varjovirranmaassa. Kirjan pääosassa on koiranpentu Hyhmä, joka haaveilee isoveljensä Huurteen jalanjäljissä olevansa jonain päivän salapoliisikoira. Varjovirranmaan seikkailun pyörteisiin on sotkeutunut myös kettu Ketale, vääryystieteen maisteri sekä Varjovirranmaata hallitsevat itseään viisaana pitävät soturikanat johtajanaan Klaus-ylikukko. Salapoliisikoirat Hyhmä ja Huurre on jännittävä seikkailutarina ystävyydestä, avuliaisuudesta ja rohkeudesta.
Teokset

Atlantiksen perilliset. Julkaisuvuosi 2012. ISBN 9789525964325.
Punaisen lohikäärmeen silmä. Julkaisuvuosi 2020. ISBN 9789527421017
Pseudologia fantastica. Julkaisuvuosi 2021. ISBN 978-952-81-1021-7
Melioristi. Julkaisuvuosi 2021. ISBN 9789527421031
Salapoliisikoirat Hyhmä ja Huurre. Julkaisuvuosi 2024. ISBN 978-952-5965-82-7
Muusikkona

Mikko Suomi on omalla nimellään julkaiseva multi-instrumentalistimuusikko. Suomen musiikillinen pohja on rockmusiikissa ja metallissa. Nuorena aikuisena Suomella oli laajasti bänditoimintaa ja kokoonpanot vaihtuivat tiuhaan. Yhteinen nimittäjä kaikissa projekteissa oli kuitenkin raskaampi sähkökitaravetoinen melodinen heavy. Bändien lähinnä demotasolle jääneet tuotannot olivat yhdistelmä klassista heavymusiikkia ja ysärivaikutteita sekä melodisen deathmetalin raskautta. Tältä pohjalta ja näillä vaikutteilla on syntynyt toista tuhatta laulua sekä suomenkielisenä että englanninkielisenä. Mikko Suomen englanninkielinen albumi Hymnal ilmestyi 13. marraskuuta 2023 ja samaan teemaan kuuluva suomenkielinen albumi Ikuisen yön valtakunta 27. marraskuuta 2023. Vuonna 2024 artistilta on ilmestynyt useampi eri aihepiirejä käsittelevä albumi. Viimeisin kaksiosaisen teemalevyn ensimmäinen osa Tarocs, pt 1, jossa käsittelyssä ovat tarot-korttien suuri arkana ja erityisesti numerot 0 - X.
Tammikuussa 2023 julkaistun tiedotteen mukaan turkulainen death metalin pioneeri Cerebrum tekee paluun. Myös Mikko Suomi on jälleen mukana Cerebrumissa. Mikko Suomi soittaa ja laulaa myös Vargtass -nimisessä progeyhtyeessä.
Muusikkona > Diskografia

MMXXII (2022)
Kakskytkakskytkaks (2022)
We’r’one (2022)
Minä olen salaliittoteoria (2022)
It’s about time (2022)
Paha Pastori (2022)
The River (2023)
Hymnal (2023)
Ikuisen yön valtakunta (2023)
Leftovers (2024)
Just Another Last Song (2024)
Fistful of Earwyrms (2024)
Tarocs, pt. 1 (2024)
Aiheesta muualla

Mikko Suomen kotisivut
Punaisen lohikäärmeen silmä -kirja-arvostelu (Arkistoitu – Internet Archive)
Mikko Suomi, spotify
Cerebrum, spotify
Vargtass, spotify
Salapoliisikoirat Hyhmä ja Huurre, kustantajan sivuilla
Suomisen Ollin tempaus

| Suomisen Ollin tempaus |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Orvo Saarikivi
Käsikirjoittaja:  Tuttu Paristo
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Martti Similä
Kuvaaja:  Armas Hirvonen
Leikkaaja:  Orvo Saarikivi Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Karl Fager
Pääosat:  Lasse Pöysti Kalevi Hartti Maire Suvanto Yrjö Tuominen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  2. marraskuuta 1942
Kesto:  81 minuuttia
Alkuperäiskieli:   suomi
Edeltäjä:  Suomisen perhe
Seuraaja:  Suomisen taiteilijat
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomisen Ollin tempaus on Orvo Saarikiven ohjaama mustavalkoinen suomalainen elokuva vuodelta 1942 ja toinen kuudesta Suomisen perhe -elokuvasta.
Suomisen Ollin tempaus kertoo kahden helsinkiläisen perheen elämästä muutamana toukokuun lopun päivänä talvisodan päätyttyä, välirauhan ja säännöstelyn aikaan 1941. Sen teema on yhteiskuntaluokkien kohtaaminen. Suomisen Ollin tempaus tuo valkokankaille virkamies-Suomisten rinnalle työläis-Suomiset. Maanviljelijäväestöä edustaa Mattilan väki Hämeestä. Sosiaaliryhmänä Suomisen virkamiesperhe edusti aikanaan vain noin kolmea prosenttia Suomen väestöstä. Sekä porvarisperhe, työläisperhe että maalaisperhe tulevat elokuvassa mallikelpoisesti toimeen keskenään.
Elokuvan ohjaajan vaihduttua Toivo Särkästä Orvo Saarikiveen varatuomari Suominen ei enää seikkaillut liike-elämässä, vaan oli nyt hieman syrjemmälle siirretty lempeän huolehtiva, mutta tarvittaessa johtajuutta osoittava perheen pää. Päärooleihin nousivat selkeästi perheen keskimmäiset lapset Olli (Lasse Pöysti) ja Pipsa (Maire Suvanto).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lasse Pöysti  | … |  Olli Suominen   |
|  Maire Suvanto  | … |  Pipsa Suominen   |
|  Kalevi Hartti  | … |  Jaska Suominen   |
|  Elsa Turakainen  | … |  äiti, Aino Suominen   |
|  Yrjö Tuominen  | … |  isä, varatuomari Väinö Suominen   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  Hilda, Suomisten kotiapulainen   |
|  Sirkka Sipilä  | … |  Elina Suominen   |
|  Unto Salminen  | … |  Lasse Lehtovaara   |
|  Hugo Hytönen  | … |  vaari, Aino Suomisen isä, lehtori   |
|  Sasu Haapanen  | … |  maalari Suominen, Jaskan isä   |
|  Irja Kuusla  | … |  rouva Suominen, Jaskan äiti   |
|  Jalmari Rinne  | … |  suomenkielen opettaja   |
|  Aino Lohikoski  | … |  Mattilan emäntä   |
|  Eero Leväluoma  | … |  Mehtonen, saksan kielen opettaja   |
|  Topo Leistelä  | … |  rehtori   |
|  Aku Peltonen  | … |  maalaiskonstaapeli   |
|  Edvin Kajanne  | … |  Mattilan isäntä   |
|  Veikko Linna  | … |  Väinö Suomisen työtoveri / uutistenlukijan ääni radiossa   |
|  Martti Saarikivi  | … |  Matti Suominen   |
|  Seija Saarikivi  | … |  Marja Suominen   |
|  Kaarina Polsa  | … |  Hilkan henkilöllisyyden Ollille kertova tyttö   |
|  Varma Lahtinen  | … |  Lassen vuokraemäntä   |
|  Onni Korhonen  | … |  lääkäri sairaalan käytävällä   |
|  Eeva-Liisa Perho  | … |  sairaanhoitajatar   |
|  Kaija Suonio  | … |  vaarin palvelija   |
|  Hilly Lindqvist  | … |  kahvila-ruokala Olumpian emäntä   |
|  Eija Hiltunen  | … |  kahvila-ruokala Olumpian tarjoilijatar   |
|  Kalle Rouni  | … |  raivausleirin päällysmies   |
|  Kyösti Käyhkö  | … |  Helsingin asemapoliisi   |