stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Cumulus congestus

Valtava, kukkakaalimainen Cumulus congestus. Ennustaa sadekuuroja tai ukkoskuuroja ehkä jo tunnin kuluessa.
Tornimainen Cumulus congestus, takana kuituista cumulonimbus-pilven reunaa. Tämä näky ennustaa kesällä ukkosta viimeistään tunnin-parin sisään.
Cumulus congestus eli korkeaksi pullistunut kumpupilvi on valtava, möykkymäinen, tornimainen tai kukkakaalimainen kumpupilvi, joka ei ole vielä varsinainen ukkospilvi, muttei monestikaan enää kauniin ilman pilvi. Kesällä voi usein nähdä mahtavia, tornimaisia congestus-muotoja, jotka hajoavat pian.
Cumulus congestus saattaa sataa ja aiheuttaa lyhyen sadekuuron. Korkea kumpupilvi kasvaa aina ylöspäin pyrkien pian kehittymään kuuropilveksi. Varsinkin terävärajainen, jykevä Cumulus congestus kehittyy kesäisenä iltapäivänä ukkospilveksi. Valtavan kukkakaalimaisen congestuksen näkeminen aamu- tai iltapäivällä onkin lähes aina varma merkki iltapäiväkuuroista ja/tai ukkosesta ehkä jo tunnin-parin sisään. Mutta pehmeärajainen congestus ei tavallisesti ennakoi ukkosta, eikä myöskään välttämättä pieni tornimainen congestus.
Pilvessä tapahtuu voimakas virtaus ylöspäin. Pilvi saattaa olla tuulen vaikutuksesta vinossa. Näiden pilvien läpimitta on yleensä ainakin 5–10 astetta läheltä katsottuna. Cumulus congestus-pilven korkeus on muutama kilometri, ja se ulottuu jopa noin 5 kilometrin korkeuteen. Pilven alaraja on tyypillisesti 500–1500 m Suomessa. Tällaisen pilven alapinta on harmaa. Monesti pilvi on kukkakaalimainen, tornimainen tai kartiomainen. Nousunopeus pilvessä on 1–10 m/s.
Useinkin syntyvä kuuropilvi jää congestukseksi, kun se ei inversion takia pääse nousemaan. Inversion alla congestus alkaa muuttua kumpukerrospilveksi, Stratocumulukseksi.
Cumulus Congestus vs. Cumulonimbus calvus

Cumulonimbus calvus on korkea kumpupilvi, jonka yläosassa näkyy kuituisuutta, mutta alasin ei ole syntynyt. Tyylipuhtaassa calvuksessa näkyy kumpupilvimäinen yläosa, joka on muuttunut kuituiseksi ja epäteräväksi. Se ei ole vielä ehtinyt välttämättä nousta maksimikorkeuteen ja latistua troposfäärin yläosaan.
Kuvia

Valtavan suuri, kukkakaalimainen Cumulus congestus, joka on kehittymässä ukkospilveksi.
Cumulus congestus, joka leviää kumpukerrospilveksi Stratocumulus, koska pilven nousua estää inversiokerros.
Pieni tornimainen Cumulus congestus.
Cumulus congestus - pilvet venyvät viistoksi, kun ylhäällä tuulee hyvin nopeasti, alempana hitaammin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Über 2000 Wolken- und Wetterbilder
Karlsruher Wolkenatlas
Daedalus-projekti

Piirros Daedalus-projektin aluksesta
Daedalus-projekti oli vuosien 1973 ja 1978 välisenä aikana tehty tutkimus, jonka tarkoituksena oli saada aikaiseksi käytännöllinen tähtienvälinen miehittämätön avaruusluotain. Alan Bondin johtamassa projektissa oli mukana kymmenkunta tiedemiestä ja insinööriä.
Suunnitteluvaatimuksina olivat, että aluksen olisi pitänyt käyttää sen aikaisia tai silloisen lähitulevaisuuden teknologiaa. Aluksen olisi pitänyt myös saavuttaa määränpäänsä selvästi alle yhdessä ihmisiässä, sillä 50 vuoden lentoaikaa suunniteltiin.
Kohdetähdeksi valittiin Barnardin tähti, joka on 5,9 valovuoden päässä. Aiemmin kuviteltiin, että sillä olisi ainakin yksi planeetta.
Daedalus-ohjelmassa esitellään hyvin alustava tähtienvälisen aluksen hahmotelma.
Vastaava kuin Daedalus, mutta lähempänä nykyisin olemassa olevaa tekniikkaa on NASA:n Project Longshot.
Aiheesta muualla

Project Daedalus, The Encyclopedia of Astrobiology Astronomy and Spaceflight
The Daedalus Starship
Daljin joukkomurha

Daljin joukkomurha oli Kroatian sodassa tapahtunut veritöiden sarja, jossa serbien asejoukot ensin valtasivat Daljin kylän tappaen puolustajia ja myöhemmin surmasivat vankejaan. Dalj on hieman yli 5 000 asukkaan kylä Kroatiassa Tonavan varrella Serbian Vodvodinan rajalla. Puolisotilaalliset joukot ja armeija valtasivat Daljin 1. elokuuta 1991 samaan aikaan, kun oli määrä aloittaa Euroopan yhteisön ohjaamat neuvottelut Kroatian kriisin ratkaisemiseksi. Hyökkäyksen varhaisessa vaiheessa tuhannet ei-serbit pakenivat hyökkäyksen kohteena olleista Daljista, Erdutista ja Aljmašista. Taisteluissa kuoli seitsemän serbiä. Elokuussa Arkanin četnikit pidättivät ja tappoivat myös 11 kroaattisiviiliä, jotka haudattiin joukkohautaan muun muassa Ćelijeen. Serbien johtama panssareilla kulkeva liittoarmeija esti kevyesti aseistettuja kroaatteja tekemästä vastahyökkäystä Daljiin.lähde?
Serbien puolisotilaalliset joukot tappoivat 4. lokakuuta 1991 pidättämänsä 28 kroaattipoliisia ja veivät ruumiit myöhemmin läheiseen Tonavaan. Myöhemmin kiihkokansalliset serbit pahoinpitelivät vankejaan ja tappoivat näistä 35. Daljissa kuoli yhteensä ainakin 135 kroaattialähde?.
Kirjallisuutta

Dalj Massacre, Othniel Hermes, Bellum Publishing 2011, ISBN 6135751069, ISBN 9786135751062
Dance the Night Away (Creamin kappale)

Dance The Night Away on brittiläisen Cream-yhtyeen kappale toisella albumilla Disraeli Gears (1967).
Sen on säveltänyt basisti/laulaja Jack Bruce ja sanoittanut runoilija Peter Brown.
Kappale on erityisesti sanoitukseltaan esimerkki vuoden 1967 psykedeelisestä tyylistä. Toisaalta Peter Brown on todennut sanoituksen kuvaavan hänen elämäntapaansa ja -tilannettaan tuohon aikaan. Hän koki irrallisuutta ja asiat, jotka pitivät hänet todellisuudessa olivat seksi ja tanssiminen.
Kappaleen kitarointi osaksi 12 - kielisellä kitaralla ja lauluharmoniat ovat saaneet vahvoja vaikutteita The Byrds ja Buffalo Springfield - yhtyeiltä. Clapton on maininnut erityisesti Byrdsin "Eight Miles High" - kappaleen.  Byrds pyrki tähän aikaan luomaan uudenlaista "spacerockiksi" kutsumaansa musiikkia pyrkiessään pois varhaisesta folkrock-tyylistä.
Kappale koostuu kolmesta rakenteeltaan yhtenevästä säkeistöstä. Jack Bruce ja Eric Clapton laulavat kappaleen harmoniassa duettona.
Tor Edvin Dahl

| Tor Edvin Dahl |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. syyskuuta 1943 (ikä 81) Oslo
Kansalaisuus:  norjalainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: David Torjussen
Äidinkieli: norja
Tuotannon kieli: norja
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Tor Edvin Dahl , salanimi David Torjussen, (s. 10. syyskuuta 1943 Oslo, Norja) on norjalainen kirjailija, joka on kirjoittanut niin tietokirjoja, romaaneja ja näytelmiä kuin nuortenkirjojakin. Hän on sukupolvensa tuotteliaimpia kirjoittajia. Epätasaisen tuotannon parhaimmistoa on kaunokirjallisuus ja erityisesti rikosromaanit.
Dahlilta on suomennettu joitakin nuortenkirjoja sekä Ruijasta kertova kuvateos.
Dahlin vanhemmat olivat helluntailaisia, ja helluntailaisuudella on suuri merkitys hänen teostensa taustalla. Helluntailaisuusympäristö on teoksissa usein tapahtumapaikka, ja uskonnollinen problematiikka on kaiken kaikkiaan keskeistä hänen tuotannossaan. Hän on kirjoittanut myös rikosromaaneja, aiemmin nimellä David Torjussen, myöhemmin omalla nimellä. Tuotantoon kuuluu myös runsaasti kuunnelmia
Suomennetut teokset

Ante: nuori poroisäntä (Ante). suom. Helinä Kuusiola. Helsinki: Kirjaneliö, 1976 ISBN 951-600-353-2.
Operaatio Merimies (Operasjon Sjømann), suom. Pirkko Talvio-Jaatinen. Otava, 1978 ISBN 951-1-04750-7.
Operaatio Murtovaras (Innbruddet på "Møllestua kafé), suom. Pirkko Talvio-Jaatinen. Otava, 1978 ISBN 951-1-04751-5.
Operaatio Vaarallinen mies (En farlig mann), suom. Pirkko Talvio-Jaatinen. Otava, 1979 - (Otavan nuortenkirjoja.). ISBN 951-1-05324-8.
Operaatio Vallankaappaus (Kampen om juniorklubben), suom. Pirkko Talvio-Jaatinen. Otava, 1979 - (Otavan nuortenkirjoja.). ISBN 951-1-05323-X.
Ruijan kuvia (Finnmarksbilder), Tor Edvin Dahl, Karen McFarlane, Nils A. Somby ; suom. Maija-Liisa Zetterberg. Otava, 1982 ISBN 951-1-06667-6.
Palkinnot ja tunnustukset

1973: Rivertonprisen teoksesta Etterforskning pågår
1973: Gyldendals legat
1974: Sarpsborgprisen
1988: Kultur- og kirkedepartementets oversetterpris for barne- og ungdomslitteratur
Dalneretšensk

| Dalneretšensk Дальнере́ченск |
| --- | --- |
 lippu
 Primorjen aluepiiri Venäjällä, alla kaupungin sijainti aluepiirissä
 Dalneretšensk
 Koordinaatit: 45.9309°N, 133.7267°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Primorjen aluepiiri
Perustettu:  1859lähde?
Kaupungiksi:  1917
Väkiluku (2010):  27 604
Aikavyöhyke:  UTC+10 (MSK+7)
 
 dalnerokrug.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dalneretšensk (ven. Дальнере́ченск) on kaupunki Primorjen aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ussuriin laskevan Bolšaja Ussurkan rannalla 412 kilometriä Vladivostokista pohjoiseen. Kaupunki on Dalneretšenskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Vladivostokin ja Habarovskin välinen rautatie. Väestönlaskennan (2010) mukaan asukkaita oli 27 604 henkeä.
Paikkakunta on saanut alkunsa Baikalin kasakoiden vuonna 1895 perustamasta asutuksesta. Vuonna 1917 siitä tuli kaupunki. Vuoteen 1972 saakka kaupungin nimenä oli Iman Bolšaja Ussurkan entisen nimityksen mukaan. Nimeä muutettiin Neuvostoliiton ja Kiinan konfliktia seuranneen kiinalaisperäisten nimitysten venäläistämiskampanjan aikana.
Nykyään Dalneretšenskissä on lähinnä puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Dalneretšensk Primorjen aluepiirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Primorjen aluepiirin  ja piirit
Anutšino •
Arsenjev •
Artjom •
Bolšoi Kamen •
Dalnegorsk •
Dalneretšensk •
Dalneretšensk •
Fokino •
Hanka •
Hasan •
Horol •
Jakovlevka •
Kavalerovo •
Kirovski •
Krasnoarmeiski •
Lazo •
Lesozavodsk •
Mihailovka •
Nadeždinskoje •
Nahodka •
Oktjabrski •
Olga •
Partizansk •
Partizansk •
Pogranitšyi •
Požarskoje •
Škotovo •
Spassk •
Spassk-Dalni •
Ternei •
Tšernigovka •
Tšugujevka •
Ussurijsk •
Vladivostok
Jean-Baptiste Camille Corot

| Jean-Baptiste Camille Corot |
| --- | --- |
 Omakuva, n. 1835.
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. heinäkuuta 1796 Pariisi, Ranska
Kuollut: 22. helmikuuta 1875 (78 vuotta) Pariisi, Ranska
Kansalaisuus:  ranskalainen
Taiteilija
Ala:  taidemaalari
Taidesuuntaus:  Barbizonin koulu
Kuuluisimpia töitä:  maisemat
 Nimikirjoitus
Jean-Baptiste Camille Corot (16. heinäkuuta 1796 Pariisi –  22. helmikuuta 1875 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari. Corot’n laajan tuotannon painopisteenä oli maisemamaalaus, mutta hän maalasi myös runsaasti muotokuvia. Hänen taiteelleen on ominaista hienovarainen värisävyjen käyttö ja hieman surumielinen tunnelma. Hän oli ensimmäisiä ulkoilmamaalareita, jotka käyttivät alla prima- eli kertamaalaustekniikkaa.
Elämänvaiheita > Varhaisvuodet

Camille Corot oli verkatehtailijan ja kuuluisan muotitaiteilijan poika. Bourbon-restauraation aikaan äidin onnistui tehdä perheestä varakas. Poika laitettiin kasvamaan maaseudulle sukulaisten luokse, jotta tästä kasvaisi vahva ja terve. Kansakoulua vastanneen koulun jälkeen tuleva taiteilija laitettiin lyseoon Rouenin, missä hänen holhoojansa vei hänet usein iltakävelylle ja opetti haaveilun voiman. Koulussa Corot’a kiinnosti lähinnä kirjallisuus.
Vanhemmat toivoivat pojastaan liikemiestä. Ensimmäisessä oppipojan paikassa todettiin, että Corot ei osoita alalle taipumuksia. Toisessa paikassa hänet otettiin juoksupojaksi, mutta hänet nähtiin usein kaupungilla katselemassa taivasta syvissä mietteissä tai tutkien näyteikkunoita. Koska hänellä oli suuri halu piirtää ja maalata, hän osallistui yksityisen taidekoulun iltaisin pidettyihin elävän mallin piirustuksen tunneille.
Elämänvaiheita > Taiteilijaksi

Vuonna 1822 vanhemmat ymmärsivät, että heidän pojastaan ei tule liikemiestä. He myönsivät Corot’lle vuotuisen määrärahan, jonka hän sai käyttää kuten halusi. Hän perusti ateljeen ja palkkasi itselleen opettajan, Achille-Etna Michallon. Kävi vain niin onnettomasti, että vain kolmen kuukauden jälkeen aloituksesta Michaillon kuoli.
Vaikka Michallonin opetus jäi valitettavan lyhyeksi, sillä oli kuitenkin vaikutus Corot’n taiteeseen. Michallon oli ollut Jacques-Louis Davidin oppilas ja oppinut sekä klassistista- että ulkoilmamaalausta. Corot muisteli vanhana tehneensä ensimmäiset ulkoilmamaalauksensa juuri Michallonin kanssa. Michallon oli neuvonut oppilastaan maalaamaan kaiken suurenmoisuuden jonka edessään näkee.
Uudeksi opettajakseen Corot sai Jean-Victor Bertinin. Bertinin kanssa jatkettiin ulkoilmamaalausta ja nyt myös kopioitiin kasvitietteellisiä kuvia kasveista. Seuraavat vuodet kuluivat luonnossa, välillä maalattiin Seine- joen varsien näkymiä, välillä teline pystytettiin metsään ja maalattiin metsänäkymiä. Lisäksi maalattiin yksityiskohtaisia tutkielmia kasveista. Näin Corotista tuli vannoutunut ulkoilmamaalari.
Corot teki myös kolme pitkää Italian matkaa, jotka olivat hyvin tärkeitä hänen taiteellisen kehityksensä kannalta. Hänen Italiassa tekemänsä öljyväriluonnokset ovat nykyään jopa yhtä arvostettuja kuin hänen myöhemmät valmiit työnsä. Ensimmäisen ja pisimmän Italian matkansa Corot aloitti marraskuussa vuonna 1825. Corot maalasi paljon muotokuvia Espanjalaisilla portailla oleskelleista, henkilöistä, mutta ei tyylillä kuin muut ranskalaiset taiteilijat. Hän ei tehnyt malleistaan sentimentaalisia tai pittoreskeja tulkintoja, kuten kollegansa.
Rooman suuriin taideaarteisiin Corot ei juurikaan perehtynyt. Hän kävi joissakin kirkoissa ja gallerioissa, mutta sen sijaan hän maalasi katunäkymiä, joissa oli raunioita ja kirkkaita taivaita. Farnesen puutarhat, Colosseum ja Castel dell`Angelo olivat Corotá kiehtoneita näkymiä. Hän vieraili myös Napolissa ja kotiinsa Ranskaan hän palasi Venetsian kautta vuonna 1828.
Ranskassa Corot vieraili vuonna 1829 Välimeren rannalla ja kävi samalla ensimmäistä kertaa Barbizonissa. Paikkakunnan mukaan sai nimensä maisemaalareiden koulukunta. Tämä tarkoitti luonnostelua ulkona ja maalauksen tekemistä valmiiksi vasta ateljeessa. Kriitikot antoivat hänelle kehuja kovin varovaisesti.
Kesä- heinäkuussa vuonna 1830 Ranskassa oli poliittista kuohuntaa joka johti Heinäkuun vallankumoukseen. Corot’a ei poliittinen kuohunta kiinnostanut mitenkään. Hän tosin vetäytyi pahimpien levottomuuksien ajaksi Chartresiin ja maalasi siellä sarjan maalauksia kaupungin katedraalista.
Työtapa ,tyyli ja perintö

Corot tutki tarkoin sitä, miten erilaiset valaistusolosuhteet vaikuttivat maisemaan. Hän pyrki tallettamaan maalauksiinsa tietyn hetken, jolloin valaistus teki maisemasta erityisen puhuttelevan. Useimmiten tuo hetki ajoittui aamunkoittoon tai iltahämärään. Tämä Corot’n kiinnostus hetkellisten vaikutelmien tallentamiseen teki hänestä tärkeän esikuvan impressionisteille.
Yhtenä Ranskan 1800- luvun maalaustaiteen koulukunnista voi pitää Barbizonin koulukuntaa. Koulukunnan jäsenet olivat kiinnostuneita maisemamaalaamisesta ja luonnosta. Ryhmään kuului Corot'n ohella muun muassa Jean-François Millet ja Théodore Rousseau. Heitä kiinnosti maiseman kuvaaminen luonnollisena ja valon vaihtelua kuvattiin sävyillä eikä kirkkailla väreillä. Vaikka Ranska kävi Corot'n aikana läpi suuria yhteiskunnallisia muutoksia ja teollistui, kummatkaan eivät hänen maalauksissaan näy.Ne kuvaavat kauniita maisema luonnollisesti.
Corot piti itseään miehenä, jota hänen oman aikansa muodit ja virtaukset eivät liikuta. Kuitenkin häntä pidetään modernin taiteen edelläkävijänä. New Yorkin Modernin taiteen museon perustaja, Alfred Barr, pitää häntä modenismin edelläkävijänä yhdessä Paul Cézannen kanssa. Hänen mielestään Corot oli impressionismin oikea isä.
Corot maalasi myös henkilökuvia, mutta ne oli tarkoitettu vain hänen läheisilleen. Nämä teokset tulivat julkisuuteen vasta 1900-luvun alussa. Teoksissa on sekä herkkiä perhekuvia että taiteilijan viimeisinä vuosinaan tekemiä nuoria, mietteliäitä naishahmoja.
Aikoinaan suositun ja arvostetun Corot’n teoksista on liikkeellä väärennöksiä. Niitä tehtiin jo taiteilijan eläessä, mutta erityisen paljon 1920-luvulla. Hän onkin  yksi väärennetyimpiä 1800-luvun maalaustaiteen taiteilijoista. Corot’n väitetään olleen tästä jopa ylpeä, ja väitetään, että hän olisi merkinnyt osan väärennyksistä aidoiksi töikseen. Väärennösten lisäksi Corot sai töilleen useita heikkotasoisia matkijoita.
Valikoituja maalauksia

Hagar erämaassa, maalattu vuonna 1835.
Silenus, maalattu vuonna 1838.
Romani ja tamburiini, noin vuodelta 1862.
Myrsky, Pas de Calais, maalattu noin 1870.
Sibylla, noin vuodelta 1870.
Kylpevä Diana, noin vuosilta 1873–1874.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jean-Baptiste Camille Corot Wikimedia Commonsissa
Helena Partanen: Camille Corot, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 9.6.1929, nro 23, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Artuk.org
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 2  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Auckland  South Australia  FID  KulturNav 2  MusicBrainz  Museum of Modern Art  Musée d'Orsay  National Gallery of Canada  Victoria  Photographers' Identities  RKD Artists  SIKART  Städel  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  Dictionnaire historique de la Suisse  SNAC  IdRef  Te Papa (New Zealand) 
Jean-Baptiste Camille Corot: La Trinité-des-Monts, nähtynä Villa Medicistä, maalattu vuosina 1825–1828.
Jean-Baptiste-Camille Corot: Nainen sinisessä mekossa. Maalattu vuonna 1874.
Laos

Laosin demokraattinen kansantasavalta eli Laos on 7,1 miljoonan asukkaan sisämaavaltio Kaakkois-Aasiassa. Sen rajanaapureita ovat Thaimaa, Myanmar (entinen Burma), Kiina, Vietnam ja Kambodža. Maa on köyhä ja vuoristoinen. Laos on entinen Ranskan siirtomaa ja virallisesti sosialistinen valtio, jonka kulttuuria sävyttää buddhalaisuus. Laosin sademetsissä elää harvinaisia eläinlajeja.
Maan nimi

Laosin nimi laon kielellä on Muang Lao [laau]. Kun Laos oli Ranskan vallassa, ranskalaiset kirjoittivat maan nimen monikossa les Laos. Tämä kirjoitusasu on vakiintunut myös muihin kieliin.
Maantiede > Sijainti ja fyysinen maantiede

Laos on sisämaavaltio, jonka naapurimaat ovat Kiina, Myanmar, Thaimaa, Vietnam ja Kambodža. Sen pinta-ala on 236 800 neliökilometriä. Vettä pinta-alasta on noin 6 000 neliökilometriä. Laosilla on maarajaa yhteensä 5 274 kilometriä. Vietnamin vastainen raja on 2 161 kilometriä pitkä.
Laos on vuoristoinen valtio, ja vuoristot ja ylätasangot peittävät yli 70 prosenttia maan pinta-alasta. Keskeisin vuoristo on luoteesta kaakkoon kulkeva Annamin ylänkö. Muita pienempi ylänköalueita ovat Xieng Khouangin ylänkö maan pohjoisosassa ja Bolavenin ylänkö eteläosassa. Laosin korkein kohta Phou Bia (2 817 metriä) sijaitsee pääkaupunki Vientianen pohjoispuolella. Xieng Khouangin ylänköön kuuluu esihistoriallisista löydöistään tunnettu Ruukkujen tasanko. Maan keskiosassa on puolestaan Annamin ylänköön kuuluva karstialue, jossa on monia kalkkikiviluolia ja -solia sekä pystysuoria vuorenseinämiä.
Laosin ainoat merkittävät alankoalueet sijaitsevat Mekongjoen varrella. Joki kulkee koilliseen ja etelään ja muodostaa Myanmarin vastaisen rajan ja osan Thaimaan-rajasta. Suurin osa Laosin joista on Mekongin sivujokia, ja ne virtaavat idän ylängöiltä länteen. Itäisessä Laosissa on kuitenkin joitakin jokia, jotka virtaavat itään Vietnamiin ja laskevat Tonkininlahteen. Niistä merkittävin on Ma.
Maantiede > Ilmasto

Laosissa on trooppinen monsuuni-ilmasto. Sadekausi on huhtikuun puolivälistä lokakuun puoliväliin, jolloin säätä hallitsee kostea lounaismonsuuni. Sadekauden aikana sataa yleensä noin 75 prosenttia koko vuoden sadannasta. Sademäärä vaihtelee pohjoisen laaksojen 1 300 millimetristä etelän vuoristojen 3 700 millimetriin. Lämpötilat ovat korkeita läpi vuoden. Esimerkiksi Vientianessa keskimääräinen päivän ylin lämpötila vaihtelee joulukuun 28:n ja huhtikuun 34 asteen välillä. Vain pohjoisen vuorilla on joitakin viileämpiä jaksoja silloin, kun kylmää ilmaa purkautuu mannerilmaston alueelta Kiinasta.
Maantiede > Luonto

Laos on metsäinen maa, sillä noin 80 % maasta on metsien peitossa. Noin puolet metsistä on edelleen luonnontilassa, enimmäkseen trooppista sademetsää. Metsiä uhkaavat kuitenkin kaskiviljely, metsäpalot, luvallinen ja luvaton hakkuu ja polttopuiden hankkiminen.
Laosiin on perustettu kansallisia biodiversiteetin suojelualueita. Niistä tärkeimpinä pidetään Annamin ylängön ikivihreitä metsiä, keskisen Indokiinan kalkkikivikarstia, Mekongin tasangon kuivia dipterokarpuskasvien muodostamia metsiä, Bolavenin ylänköä, maan pohjoisosan ylänköalueita ja Mekongjokea. Alueilla suojellaan harvinaisia, vastikään löydettyjä nisäkäslajeja, joita ovat esimerkiksi saola, jättimuntjakki ja toinen muntjakkilaji Muntiacus truongsonensis. Hin Nam Mon suojelualueella elää seitsemän yöaktiivista apinalajia, ja Nakai-Nam Theun alueella elää 430 lintulajia.
Maassa elää ainakin 130 uhanalaista eläinlajia ja useita uhanalaisia kasveja. Näihin kuuluu orkideoita,eläimistöön puolestaan indokiinantiikeri, kauluskarhu, aasiannorsu, jalohirviin kuuluva lyyrysarvi eli tamengi (Rucervus eldii), herttua-apina, gibboneita, iravadindelfiini, jättihaimonni  ja siaminkrokotiili.
Historia > Varhainen historia

Nykyisen Laosin aluetta hallitsivat pronssikaudelta alkaen Mekong-joen laaksoon syntyneet ruhtinaskunnat. Monien Dvaravati-kuningaskunta toi alueelle therevada-buddhalaisuuden 600- ja 700-luvulla.  Vuonna 1354 nykyisen Laosin alueelle perustettiin Lan Xangin kuningaskunta eli ”Miljoonan elefantin maa”, joka oli olemassa 1700-luvulle saakka. 1700-luvulla Siam (nykyinen Thaimaa) otti valtansa alle Laosin hajanaiset ruhtinaskunnat ja vuonna 1829 Thaimaan kuningas Jessadabodindra jälleen valloitti maan.
Historia > Siirtomaa-aika ja toinen maailmansota

Vuonna 1893 Laos liitettiin osaksi Ranskan Indokiinaa. Laosilaiset saivat kuitenkin toimia suhteellisen itsenäisesti, vaikka Luang Prabangin kuningaskunnan aluetta lukuun ottamatta maahan asetettiin ranskalaiset virkamiehet. Toisen maailmansodan aikana Laos oli Japanin miehittämänä.
Historia > Itsenäisyys

Heti toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 Laos julistautui itsenäiseksi, mutta ranskalaiset joukot kuitenkin palasivat maahan ja heinäkuussa 1949 Laos sai vain rajoitetun itsehallinnon Ranskan alaisuudessa. Käytännössä Laos oli vahvasti sidoksissa Ranskaan ennen kuin se vuonna 1954 saavutti täyden itsenäisyyden perustuslaillisena monarkiana. Pian itsenäistymisensä jälkeen Laos joutui osalliseksi Indokiinan sotaan ja sitä seuranneeseen Vietnamin sotaan. Yhdysvallat pommitti Laosia tuhotakseen pohjoisvietnamilaisten huoltoreitit ja suojapaikat.
Kommunistinen Pathet Lao -liike nousi valtaan vuonna 1975, jolloin kuningas Savang Vatthana joutui luopumaan kruunustaan. Laosista tuli kansantasavalta, ja sen ensimmäiseksi presidentiksi nousi prinssi Souphanouvong, joka johti maata vuoteen 1991 saakka. Todellisuudessa maa oli täysin Vietnamin vallan alainen. Vuonna 1986 Laos aloitti Neuvostoliiton esimerkin rohkaisemana talousuudistukset, jotka johtivat maan kohti markkinataloutta. Yhdysvaltain kaksikymmentä vuotta jatkunut kauppasaarto Laosissa päättyi vuonna 1995.
Vuonna 2006 hallitukselle antautui 400 hmong-vähemmistöön kuuluvaa kapinallista, jotka olivat eläneet vuorilla lainsuojattomina kommunistien valtaantulosta 1975 alkaen. Antautuneet siirrettiin sotilasrekkoihin, eikä heidän tilanteestaan ole tietoa. Armeija valvoo jäljellä olevia hmong-kapinallisten yhteisöjä käyttämällä keinoja, jotka täyttävät kansanmurhan kriteerit. Paenneilta turvapaikanhakijoilta saadaan toistuvasti tietoa ihmisoikeusloukkauksista. Vuonna 2008 hmongeista tehtiin dokumentti Hunted Like Animals. Yhdysvalloissa maanpaossa eläviä hmongeja on toistuvasti syytetty vallankumousvehkeilystä.
Vuonna 2013 Laos liittyi Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseneksi.
Vuonna 2016 valittiin  Bounnhang Vorachith Laosin presidentiksi ja hallitsevan kommunistisen Laosin kansan vallankumouspuolueen (LPRP) johtajaksi  Choummaly Sayasonen seuraajana. Samana vuonna Barack Obama vieraili Laosissa ensimmäisenä virassa olevan Yhdysvaltain presidenttinä.