stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Perussuomalainen Nuoriso
Ideologia > Energia-, ympäristö- ja aluepolitiikka

Perussuomalainen Nuoriso tavoittelee energiaomavaraista Suomea ja Euroopan unionia. Tämän saavuttaakseen järjestö esittää ydinvoiman rakentamisen lisäämistä sekä biomassan ja aurinkovoiman hyödyntämistä energianlähteenä. Tuulivoiman rakentaminen ei saa heikentää asuinalueiden viihtyvyyttä eikä aiheuttaa kohtuutonta haittaa eläimille. Lisäksi tuulivoimalla tuotetun sähkön määrän epäsäännöllisyys on kompensoitava säätövoimalla ja tuulivoimalat rakentavat yritykset on velvoitettava lailla purkamaan tuulimyllyt niiden käyttöiän päätyttyä. Turve ja fossiiliset polttoaineet tulee säilyttää varavoimanlähteinä. Energiainfrastruktuuri on pidettävä kotimaisessa omistuksessa ja sähkön hintapiikit on estettävä säätövoimalla ja tarvittaessa hintakatolla.
Järjestö kannattaa suden kannanhoidollista metsästystä. Järjestö vastustaa "tarpeettoman kunnianhimoisia, taloutta ja kuluttajia vahingoittavia ilmastotoimia" ja painottaa sen sijaan kansainvälisesti vaikuttavia ja kuluttajien kannalta oikeudenmukaisia ilmastotoimia, globaalia oikeudenmukaisuutta hiilinielujen suojelemisessa ja puhtaan siirtymän vauhdittamista lisäämällä kaivosteollisuutta Suomessa. Perussuomalainen Nuoriso kannattaa kaivosveron merkittävää nostoa kansallisomaisuuden myymisen kompensoimiseksi sekä vaatii kaivosalan yritysten rekisteröitymistä Suomeen ja kaivosteollisuuden ohjaamista suomalaisomisteisemmaksi valtiojohtoisesti.
Perussuomalainen Nuoriso tukisi haja-asutusalueiden elinvoimaisuutta tarjoamalla maaseudulle työn perässä muuttaville opintolainahyvityksen, hyödyntämällä EU-rahoitusta muuttotappioalueiden kehittämiseksi ja tarjoamalla Natolle mahdollisuuden perustaa sotilasosastoja lakkautettujen varuskuntien tilalle. Järjestö kannattaa alueellisten palveluiden kuten kouluverkon ja synnytyssairaaloiden säilyttämistä hajautettuna sekä hajauttaisi valtion virastoja lähemmäs niiden vastuualueita. Tieverkkoa ja rataverkkoa on korjattava kulkuyhteyksien parantamiseksi ja huoltoyhteyden kannalta tärkeiden kulkuyhteyksien kehittämistä. Järjestö suhtautuu kriittisesti vähän käytettyjen maakuntalentojen rahalliseen tukemiseen. Perussuomalainen Nuoriso lisäisi maatalousalan houkuttelevuutta nuorten keskuudessa lisäämällä alan koulutuspaikkoja, helpottamalla maatilojen omistajanvaihdoksia ja poistamalla maatalousmaan ja tuotantorakennusten myynnin luovutusvoittoveron kuolinpesää jakaessa silloin, kun omistus myydään aktiiviviljelijälle. Metsäpolitiikassa järjestö edistäisi metsäteollisuuden investointia ja metsäalan osaamisen vientiä ja pyrkisi suojelemaan metsiä oikeudenmukaisesti metsänomistajien vapaaehtoisuuteen perustuen.
Ideologia > Kieli- ja kulttuuripolitiikka

Perussuomalainen Nuoriso pitää kielipolitiikkansa lähtökohtana J. V. Snellmanin "yksi kieli, yksi mieli" -periaatetta eli suomen kielen kansallista ylivaltaa. Järjestö ajaa ruotsista luopumista toisena kansalliskielenä ja kuntien kaksikielisyyden itsemäärittelyoikeuden poistamista. Vähemmistökielen asema myönnettäisiin ainoastaan ruotsille, saamelle, karjalalle sekä suomalaiselle viittomakielelle. Kuntien kaksikielisyys määriteltäisiin uusiksi siten, että kunnat ovat aina suomenkielisiä ja toisena kielenä toimisi ruotsi tai saame, mikäli ruotsinkieliset tai saamenkieliset muodostavat yli 10% kunnan väestöstä. Järjestö luopuisi vieraskielisten yhteistöjen tukemisesta verorahalla kohdentaisi kulttuurituet suomalaisen kulttuurin ja kansallisen itsetietoisuuden edistämiseen sekä suomensukuisten vähemmistöjen kulttuurien ja kielten edistämiseen. Järjestö kyseenalaistaa yleisradion puolueettomuuden ja näkee sen markkinahäiriönä. Perussuomalainen Nuoriso esittää yleisradion budjetista leikkaamista kohdentamalla tuotannon kotimaisiin sisältöihin, uutisointiin, dokumentteihin ja ajankohtaisohjelmiin. Perussuomalainen Nuoriso ajaa Ahvenanmaan itsehallinnon lakkauttamista ja maakunnan aseman ja hallinnon yhdenmukaistamista muun Suomen kanssa.
Hallinto > Jäsenyys

Perussuomalaisen Nuorison jäseneksi voivat liittyä 15 vuotta täyttäneet luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka ovat hyvämaineisia ja rehellisiksi tunnettuja sekä hyväksyttävät yhdistyksen aatteen ja tarkoituksen. Jäsen ei saa kuulua muuhun puolueeseen tai olla muun puolueen nuoriso- ja tai opiskelijajärjestön jäsen. Täysi-ikäisiltä jäseniltä edellytetään Perussuomalaiset-puolueen jäsenyyttä. Nuorisojäseniä voivat olla alle 18-vuotiaat Suomen kansalaiset, joilta ei edellytetä puolueen jäsenyyttä. Nuorisojäsenten edellytetään hakevan puolueen jäsenyyttä vuoden sisällä täysi-ikäistymisestä ja he siirtyvät varsinaisiksi jäseniksi saatuaan puolueen jäsenyyden. Varsinaisia jäseniä voivat olla 18-29-vuotiaat Perussuomalaiset-puolueen jäsenet, jotka ovat Suomen kansalaisia. Varsinaiset jäsenet siirtyvät kannatusjäseniksi täytettyään 30 vuotta. Kannatusjäseninä voivat olla 30 vuotta täyttänyt Perussuomalaiset-puolueen jäsenet, jotka ovat Suomen kansalaisia tai oikeuskelpoiset yhdistykset, joilta ei edellytetä puolueen jäsenyyttä. Lisäksi järjestöllä voi olla kunniajäseniä sekä piiri- ja järjestöjäseniä. Perussuomalaisiin Opiskelijoihin voi liittyä 18 vuotta täyttäneet Perussuomalaiset-puolueen ja Perussuomalaisen Nuorison jäsenet, joilla on opiskeluoikeus suomalaiseen korkeakouluun.
Hallinto > Yhdistyksen kokous

Perussuomalaisessa Nuorisossa on vuosittaiin kaksi sääntömääräistä yhdistyksen kokousta, jotka ovat kevät- ja syyskokous. Kevätkokouksessa käsiteltävät sääntömääräiset asiat ovat muun muassa tilinpäätöksen, vuosikertomuksen ja toiminnantarkastajien tai tilintarkastajien lausuntojen esittäminen, tilinpäätöksen vahvistaminen, vastuuvapauden myöntäminen hallitukselle ja muille vastuuvelvollisille sekä jäsenaloitteiden ja niistä annettujen hallituksen lausuntojen käsittely. Syyskokouksessa käsiteltävät sääntömääräiset asiat ovat yhdistyksen toimintasuunnitelman, tulo- ja menoarvion sekä liittymis- ja jäsenmaksun vahvistaminen, toiminnantarkastajien ja tilintarkastajien valinta, hallituksen puheenjohtajan, varapuheenjohtajien, pääsihteerin ja muiden jäsenien sekä varajäsenten valinta ja jäsenaloitteiden ja niistä annettujen hallituksen lausuntojen käsittely.
Yhdistyksen kokouksissa nuorisojäsenet ja varsinaiset jäsenet ovat äänioikeutettuja ja heillä on yksi ääni. Henkilövaaleissa vaalikelpoisia ovat nuorisojäsenet ja varsinaiset jäsenet. Hallituksen jäseniltä edellytetään vähintään kuuden kuukauden ajan kokemusta esimerkiksi hallituksen varajäsenenä, yhdistyksen piiri- ja tai järjestöjäsenen tai puolueen paikallisyhdistyksen, piiri- tai järjestöjäsenen jäsenenä. Myös toiminta korkeakoulun opiskelijakunnassa, osakunnassa, ainejärjestössä tai kunnallisessa luottamustoimessa täyttää ehdon. Kokemusvaatimus ei koske hallituksen varajäsentä. Nuorisojäsenet eivät voi asettua ehdolle puheenjohtajistoon tai pääsihteeriksi.
Jäsenillä on oikeus tehdä jäsenaloitteita, jotka käsitellään yhdistyksen kokouksessa.
Hallinto > Hallitus

Yhdistyksen hallitus toimeenpanee yhdistyksen kokousten päätöksiä sekä sääntömääräisiä asioita. Yhdistyksen hallitukseen kuuluu syyskokouksessa valitut puheenjohtaja, pääsihteeri, 1–3 varapuheenjohtajaa sekä muut syyskokouksessa valitut hallituksen jäsenet. Puheenjohtajisto ja pääsihteeri valitaan vuodeksi kerrallaan, kun taas muut hallituksen jäsenet kahdeksi vuodeksi siten, että noin puolet ovat erovuorossa vuosittain.
Hallinto > Piiri- ja jäsenjärjestöt

Perussuomalaisen Nuorison jäsenjärjestöihin kuuluu puolueen valtakunnallinen opiskelijajärjestö Perussuomalaiset Opiskelijat.
Perussuomalaisen Nuorison piirit ovat:
Pirkanmaan Perussuomalainen Nuoriso
Uudenmaan Perussuomalainen Nuoriso
Keski-Suomen Perussuomalainen Nuoriso
Varsinais-Suomen Perussuomalainen Nuoriso
Oulun ja Kainuun Perussuomalainen Nuoriso
Pohjanmaan Perussuomalainen Nuoriso
Savo-Karjalan Perussuomalainen Nuoriso
Satakunnan Perussuomalainen Nuoriso
Hämeen Perussuomalainen Nuoriso
Lapin Perussuomalainen Nuoriso
Kaakkois-Suomen Perussuomalainen Nuoriso
Johtohenkilöt > Puheenjohtajat

Jenna Simula 2020
Miko Bergbom 2020–2022
Joakim Vigelius 2023
Lauri Laitinen 2023–
Johtohenkilöt > Varapuheenjohtajat

Asseri Kinnunen 2020
Laura Jokela 2020–2021 (1. vpj.)
Joakim Vigelius 2020–2022 (2020–2021 2. vpj, 2022 1. vpj.)
Ville Muilu 2020–2021 (3. vpj.)
Jonni Levaniemi 2022–2024 (2022–2023 2. vpj, 2024 3. vpj.)
Lauri Laitinen 2022 (3. vpj.)
Jani Viitanen 2023 (1. vpj.)
Ami Kimanen 2023–2024 (2023 3. vpj, 2024 2. vpj.)
Marcus Toppari 2024– (1. vpj.)
Nanna Väätäinen 2025 (2. vpj.)
Jyri Tallgren 2025 (3. vpj.)
Johtohenkilöt > Pääsihteerit

Antti Moisander 2020
Santeri Eskola 2020–2021
Laura Jokela 2021–2022
Jaakko Leppänen 2023
Eetu Saarenpää 2024
Liina Isto 2025
Craig Gordon

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Craig Sinclair Gordon
Syntymäaika: 31. joulukuuta 1982 (ikä 42)
Syntymäpaikka: Edinburgh, Skotlanti
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 194 senttimetriä
Seura
Seura: Celtic
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2002–2007 2007–2012 2014– | Hearts Sunderland Celtic | 139 (0) 13 (0)  |
Maajoukkue
| 2004– | Skotlannin | 52 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 10. marraskuuta 2007.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 8. marraskuuta 2018.
Craig Sinclair Gordon (s. 31. joulukuuta 1982 Edinburgh, Skotlanti) on skotlantilainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Celticiä ja on aiemmin pelannut myös Englannin Valioliigassa Sunderlandin joukkueessa. Hän on Skotlannin maajoukkueen ykkösmaalivahti ja on pelannut 52 maaottelua. Elokuussa 2007 Gordon siirtyi Sunderlandiin yhdeksällä miljoonalla punnalla. Summa on Britannian suurin, joka on maksettu maalivahdista.
Stuart Armstrong

Stuart Armstrong lokakuussa 2019.
Stuart Armstrong (s. 30. maaliskuuta 1992 Inverness) on skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edusti kausina 2018–2024 Englannin Valioliigassa ja mestaruussarjassa pelannutta Southamptonia. Hän on pelannut Skotlannin maajoukkueessa vuodesta 2017.
Armstrong aloitti pääsarjauransa Skotlannin Valioliigassa Dundee Unitedin joukkueessa marraskuussa 2010. Hän pelasi seurassa vajaan viiden kauden aikana 127 liigaottelua ja teki niissä 18 maalia. Kaudella 2013–2014 hän teki liigassa kahdeksan maalia, joista yhden vierastasapelissä mestarijoukkue Celticia vastaan, ja Skotlannin cupissa kolme maalia, joista yhden voittoisassa välieräottelussa Rangersia vastaan. Seuraavalla kaudella hän teki liigassa kuusi maalia, joista yksi oli voittomaali kotiottelussa Celticia vastaan. Helmikuussa 2015 hän siirtyikin Celticiin.
Armstrong pelasi Celticissa neljänä kautena 98 liigaottelua ja teki niissä 23 maalia. Celtic voitti jokaisella kaudella mestaruuden ja kahdesti cupin. Kaudella 2016–2017 Armstrong teki liigassa 15 maalia ja oli sarjan maalintekijätilastossa jaetulla neljännellä sijalla, tosin oman joukkueensa tilastossa vasta kolmantena. Tuolla kaudella hän pelasi Mestarien liigassa viisi ottelua ja seuraavalla kaudella neljä.
Kesällä 2018 Armstrong siirtyi englantilaisseura Southamptoniin. Ensimmäisellä kaudellaan hän pelasi Valioliigassa 29 ottelua ja teki niissä kolme maalia. Kaudella 2019–2020 hän teki viisi maalia pelaamissaan 30 liigaottelussa. Seuraavalla kaudella hän pelasi Valioliigassa 33 ottelua ja teki neljä sekä syötti viisi maalia. Kaudella 2021–2022 hän pelasi 25 valioliigaottelua ja teki kaksi maalia. Seuraavalla kaudella hän teki 32 ottelussa kaksi maalia. Kaudella 2023–2024 Southampton pelasi mestaruussarjassa, jossa Armstrong pelasi 42 ottelua ja teki viisi sekä syötti seitsemän maalia. Hän loukkaantui huhtikuussa eikä pelannut nousukarsintaotteluissa.
Armstrong pelasi Skotlannin alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Ensiesiintymisensä Skotlannin A-maajoukkueessa hän teki maaliskuussa 2017 MM-karsintaottelussa Sloveniaa vastaan. Hän pelasi Skotlannin kaikki kolme ottelua vuonna 2021 järjestetyissä EM-kilpailuissa ja kahdessa niistä avauskokoonpanossa. Hän on tehnyt maalin syyskuussa 2017 MM-karsintaottelussa Liettuaa vastaan ja lokakuussa 2019 EM-karsintaottelussa San Marinoa vastaan, kaksi maalia kesäkuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Armeniaa vastaan sekä yhden maalin marraskuussa 2023 EM-karsintaottelussa Norjaa vastaan. Kesäkuun 10. päivään 2024 mennessä hän on pelannut 50 maaottelua, joissa hän on ollut 27 kertaa avauskokoonpanossa.
Saarenkylän kirjasto

| Saarenkylän kirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Napapiirintie 24, 96900 Saarenkylä
Koordinaatit:  66°31.36′N, 25°47.00′E
Kotisivut
Saarenkylän kirjasto on yksi Rovaniemen kaupunginkirjaston toimipisteistä. Vuoteen 2005 asti se oli Rovaniemen maalaiskunnan pääkirjasto.
Makuaine

Makuaine on ruokaan lisättävä makua parantava aine. Alkuruokiin ja pääruokiin sopivia makuaineita ovat esimerkiksi fondi ja natriumglutamaatti, kun taas jälkiruokiin sopii esimerkiksi kaakao ja suklaa. Suomessa kehitetyssä männylle maistuvassa jäätelötyypissä käytetään makuaineena nuorten mäntyjen uusista vuosikasvustoista uutettua ainetta.
Makuaineita käytetään muissakin tuotteissa kuin ruoassa. Esimerkiksi sähkötupakan käyttäjä imee keuhkoihinsa niillä maustettua höyryä ja niitä lisätään eläinten lääkkeisiin, jotta ne söisivät tabletit vapaaehtoisesti.
Orjadynastia (Delhi)

| Orjadynastia > 1206–1290 |
| --- | --- |
   Delhin sulttaanikunta orjadynastian aikana. 
Pääkaupunki:  Delhi
Delhin sulttaanikuntaa 1200-luvulla hallinnut orjadynastia on saanut nimensä siitä että sen merkittävimmät hallitsijat Qutb al-Din Aibak, Iltutmiš ja Balban olivat kaikki olleet orjasotilaita ennen valtaan nousuaan. Dynastian ensimmäinen sulttaani oli Qutb al-Din Aibak, joka oli nuorena ghuridien sulttaanin orja. Aibak nousi tämän sotilasjohtajaksi. Sulttaanin kuoltua Aibak jäi hallitsijaksi ghuridien valloittamille alueille, mihin hän perusti Delhin sulttaanikunnan vuonna 1206.
Albakin jälkeen valtaan nousi Iltutmiš vuonna 1210, joka oli ollut Aibakin orja. Iltutmiš oli myös Qutb-ud-Dinin vävy.  Iltutumišin jälkeläiset hallitsivat Delhiä Iltutumišin kuoltua. He eivät olleet vahvoja hallitsijoita, vaan aatelin ohjattavissa. Iltutumišin tytär Raziya oli ensimmäinen naispuolinen muslimihallitsija. Hänet syrjäytettiin sulttaanin paikalta. Seuraava merkittävä sulttaani oli Balban, joka hallitsi maata 20 vuotta sulttaanin visiirinä ja tämän kuoltua 20 vuotta sulttaanina. Balbanin kuoltua vallan kaappasi tämän sotilasjohtaja Firuz Khalji, joka aloitti Khalji-dynastian ja lähes 90 vuotta hallinnut orjadynastia päättyi.
Reissumies (Tapio Rautavaaran albumi)

Reissumies on Tapio Rautavaaran levytyksistä koottu neljän LP-levyn kansio, joka julkaistiin vuonna 1981. Sen julkaisi Valitut Palat. Vuonna 1992 kokoelma oli myynyt niin paljon, että siitä myönnettiin kultalevy.
Kappaleet > Levy 1 – Reppu ja reissumies > A-puoli

Reppu ja reissumies
Menen enkä meinaa
Poika oli Pohjan Torniosta
Talvella Tailkkalan markkinoilla
Kulkurin valssi
Jätkän lauantai
Kappaleet > Levy 1 – Reppu ja reissumies > B-puoli

Pelimannin penkillä
On aivan sama
Ralli
Huutolaispojan laulu
Joensuun Elli
Kulkuripoika
Souvaripoikia
Kappaleet > Levy 2 – Lauluni aiheet > A-puoli

Lauluni aiheet
Karjalan kaunis Kerttu
Yölinjalla
Korttipakka
Viimeinen vossikka
Ontuva Eriksson
Kappaleet > Levy 2 – Lauluni aiheet > B-puoli

Vanhan jermun purnaus
Tuopin jäljet
Vangin laulu
Päivänsäde ja menninkäinen
En päivääkään vaihtaisi pois
Kulkurin iltatähti
Kappaleet > Levy 3 – Rakovalkealla > A-puoli

Rakovalkealla
Neljän tuulen tiellä
Inarinjärvi
Pohjolan yö
Laulu Dneprille
Lapin jenkka
Emma
Kappaleet > Levy 3 – Rakovalkealla > B-puoli

Reissumies ja kissa
Iltalaulu tukkikämpällä
Vain merimies voi tietää
Kulkurin kaiho
Peltoniemen Hintriikan surumarssi
Sininen uni
Kappaleet > Levy 4 – Isoisän olkihattu > A-puoli

Isoisän olkihattu
Lentävä hollantilainen
Laulajan ystävä
Anttilan keväthuumaus
Tuo aika toukokuun
Kulkuriveljeni Jan
Kappaleet > Levy 4 – Isoisän olkihattu > B-puoli

Linnunrata
Juokse sinä humma
Ruusuja lurjukselta
Kulkuri ja joutsen
Laivat puuta, miehet rautaa
Häävalssi
Kärkelä (Kiikala)

Kärkelä on kylä Kiikalassa Salossa. Kylä sijaitsee Kiikalan läntisessä osassa ja rajautuu lännessä Kiikalan Revän ja Perttelin Haalin, etelässä Kiikalan Rekijoen, idässä Kiikalan Hirvelän sekä pohjoisessa Kuusjoen Kanungin ja Someron Talvisillan kyliin.
Luonto

Kylä rajoittuu etelässä Uskelanjoen sivujokeen Terttilänjokeen ja kylän pohjoisosissa sen takamaiden halki virtaa Uskelanjoen sivujoki Rekijoki. Rekijoen ja sen sivuhaaran Pikkujoen eli Ruokkijoen varsilla kylän alueelle ulottuu Rekijokilaakson Natura 2000 -suojelualue.
Historia

Asutushistoriallisesti Kärkelä on osa Perttelin Haalin kylän ympärille muodostunutta Haalin jakokuntaa, jonka kylistä Haali ja Pitkäkoski ovat kuuluneet Pertteliin ja Kärkelä ja Revä Kiikalaan.
Jakokunnan kylistä sekä Perttelin Haalin ja Pitkäkosken että Kiikalan Kärkelän ja Revän kylät ovat olleet rälssimaata, joka on ollut aatelisten hallussa jo keskiajalta lähtien. 1500-luvulla Kärkelä ja Revä kuuluivat yhdessä viereisen Haalin kylän kanssa Hornin suvulle, ja 1600-luvulla kylien talot olivat joko Haalin kartanon alaisia tai kuuluivat Haalin kartanon omistajasukujen muualla asuville jäsenille, jolloin kylien taloja viljelivät yleensä lampuodit.
Vuosina 1729–1815 Kärkelän kylän kaksi taloa ja Revän yksi talo olivat Haalin kartanon lampuotitaloja, ja vuosina 1816–1813 Revä ja Kärkelä, joka nyt oli yhdistetty tilaksi, olivat Haalin kartanon ulkotiloina. Vuosina 1832–1880 Revää ja Kärkelää omisti Someron Jurvalan kartanon omistaja luutnantti Wilhelm Gadolin ja sen jälkeen Kärkelä, jota myös toisinaan on nimitetty Kärkelän kartanoksi, on ollut itsenäisenä tilana.
Liikenne

Kylän kautta kulkevat kantatieltä 52 Perttelistä Ison-Hiiden, Rekijoen, Kärkelän ja edelleen Hirvelän kautta yhdystielle 2410 Somerolla johtava yhdystie 2403 sekä kylän keskustassa tästä erkaneva, kantatielle 52 Kuusjoella johtava yhdystie 2405. Revän suuntaan johtaa tästä erkaneva paikallistietasoinen yhdystie Reväntie.
Palvelut

Vuodesta 1902 Kärkelässä toimi Kärkelän kansakoulu, jonka piiriin ensin kuuluivat myös Rekijoen, Kesälän, Revän ja Hirvelän kylät. Myöhemmin näihin kyliin perustettiin omat koulunsa ensin 1920-luvulla Rekijoelle ja Hirvelään sekä Hirvelän kylän takamaalle Uuteen-Hirvelään ja sittemmin vuonna 1948 myös Kärkelän kylän takamaille Perkiöön yhdessä Kuusjoen kanssa. Vuonna 1964 Kärkelän ja Perkiön koulupiirit yhdistettiin niin, että Perkiön koulu jatkoi toimintaansa Kärkelän koulun nimellä. Vuonna 1966 myös Hirvelän koulu lopetettiin ja Hirvelän koulupiiri yhdistettiin Kärkelän koulupiiriin. Kärkelän koulu lakkautettiin vuonna 1996. Sen jälkeen Kärkelän lapset kävivät koulua Rekijoen koulussa kunnes senkin toiminta loppui vuonna 2014. 2020-luvun alussa lähimmät koulut olivat Hiidessä ja Komisuolla.
Jo vuonna 1891 Kärkelän kartanossa mainitaan olleen myös meijeri, ja vuonna 1903 Kärkelässä aloitti toimintansa osuusmeijeri, jonka toiminimeksi tuli Kiikalan Osuusmeijeri. Sen toiminta lakkasi vuonna 1970, jolloin se liitettiin turkulaiseen Maito-Auraan.
Kärkelässä on toiminut vuonna 1903 perustetun Kiikalan Rekijoen Osuuskassan, sittemmin Kiikalan Rekijoen Osuuspankin jatkajana Salon osuuspankin, myöhemmin Lounaismaan Osuuspankin konttori, joka Rekijoen koulun tavoin on palvellut koko Rekijoen kyläkeskuksen vaikutusaluetta. Vuonna 2019 Lounaismaan Osuuspankilla ei enää ollut konttoria Kiikalassa.
En päivääkään vaihtaisi pois (albumi)

| En päivääkään vaihtaisi pois Tapio Rautavaara |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1946–1979
 Julkaistu: 1995
 Formaatti: 5CD, 5MC
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Tapio Rautavaaran muut julkaisut
| Kulkuri ja joutsen 1994 | En päivääkään vaihtaisi pois 1995 | Suomiviihteen legendat – Tapio Rautavaara 1997 |
En päivääkään vaihtaisi pois – Sata levytystä vuosilta 1946–1979 on Tapio Rautavaaran viiden levyn kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1995.
Kappaleet > CD 1: Isoisän olkihattu; Levytyksiä 1946–52

Reissumies ja kissa – 2.57 (säv. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa)
Lokki – 3.11 (säv. trad., san. tuntematon)
Yhteinen Susannamme – 2.42 (Oh, Susanna!, es. yhdessä Helismaan kanssa, säv. Stephen Foster, san. J. Alfred Tanner, sov. Harry Bergström)
Kulkuri ja joutsen – 3.28 (Lite grann från ovan, säv. Lasse Dahlquist, san. Reino Helismaa)
Rakovalkealla – 3.28 (säv. ja san. Reino Helismaa, sov. Kari Aava)
Isoisän olkihattu – 3.11 (säv. ja san. Tapio Rautavaara, sov. Georg Malmstén)
Hawaiji-idylli – 3.00 (säv. ja san. Matti Jurva)
Auringon lapset – 2.59 (elokuvasta Auringon lapset, säv. Georg Malmstén, san. Erkki Karu, sov. Georg Malmstén)
Tuo aika toukokuun – 2.55 (Sous les ponts de Paris, säv. Vincent Scotto, san. Tapio Rautavaara, sov. Georg Malmstén)
Älä unhoita minua – 3.22 (säv. ja san. trad.)
Vain merimies voi tietää – 2.56 (säv. Tapio Rautavaara, san. Heikki Saari, sov. Georg Malmstén)
Menen enkä meinaa – 3.03 (säv. Tapio Rautavaara, san. Heikki Saari, sov. Georg Malmstén)
Kun minä kotoani läksin – 2.48 (säv. trad., san. Tapio Rautavaara)
Lauluni aiheet – 3.01 (säv. ja sov. Kari Aava, sov. Reino Helismaa)
Ontuva Eriksson – 3.45 (säv. Tapio Rautavaara, san. Oiva Paloheimo, sov. Georg Malmstén)
Laivat puuta, miehet rautaa – 3.05 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa)
Balladi Peter Greysta – 2.58 (säv. ja san. Usko Kemppi, sov. Tapio Ilomäki)
Joutsen – 3.11 (säv. Fredrik Ehrström, san. Johan Ludvig Runeberg, suom. Yrjö Veijola)
Kesäilta – 2.58 (säv. George de Godzinsky, san. trad.)
Sininen uni – 3.28 (säv. Tapio Rautavaara, san. Martti Haavio, sov. George de Godzinsky)
Kappaleet > CD 2: Pohjolan yö; Levytyksiä 1953–56

Juokse sinä humma – 3.23 (säv. ja san. Tapio Rautavaara, trad.)
Pohjolan yö – 2.30 (säv. ja sov. George de Godzinsky, san. Kaarlo Nuorvala)
Menninkäisten maa – 3.08 (I bergakungens land, säv. Ulf Peder Olrog, san. Saukki)
Orpopojan valssi – 3.15 (säv. trad., san. J. Alfred Tanner, sov. George de Godzinsky)
Ruusuja lurjukselta – 3.17 (säv. ja sov. Pentti Viherluoto, sov. Veikko Lavi)
Merenkyntäjä Mikko Andersson – 2.40 (säv. trad., san. Tapio Rautavaara, sov. George de Godzinsky)
Kulkurien kuningas – 2.06 (The Vagabond King, säv. Brian Hooker, Rudolf Friml, san. Martti Jäppilä)
Unohtunut kitaravalssi – 2.54 (säv. trad., san. Tapio Rautavaara, sov. George de Godzinsky)
Kotimaani ompi Suomi – 3.13 (säv. ja san. trad., sov. Mikko von Deringer)
Iltalaulu tukkikämpällä – 3.05 (säv. ja san. Tapio Rautavaara, sov. George de Godzinsky)
Kulkurin valssi – 2.55 (säv. trad., san. J. Alfred Tanner, sov. George de Godzinsky)
Vanha riimu – 2.54 (There's a Bridle Hangin’ on the Wall, säv. Carson J. Robinson, san. Ilpo Kallio)
Maan ja meren vanki – 2.52 (säv. Tapio Rautavaara, san. Yrjö Jylhä, sov. George de Godzinsky)
Väliaikainen – 2.52 (säv. Matti Jurva, san. Tatu Pekkarinen, sov. Kaarlo Valkama)
Danakil – 2.34 (säv. ja san. Jussi Pirstos, sov. Matti Viljanen)
Kulkuriveljeni Jan – 3.11 (säv. Tapio Rautavaara, san. Asser Tervasmäki, sov. George de Godzinsky)
Lentäjän valssi – 2.58 (Flygarevalsen, säv. Fred Winter, Jules Sylvain, Valdemar Dalquist, san. Asser Tervasmäki)
Huutolaispojan laulu – 3.03 (säv. ja san. trad., sov. George de Godzinsky)
Hiljaa juuri kuin lammen laine – 3.09 (säv.  Ion Ivanovici, san. Vesa Nuotio, sov. George de Godzinsky)
Sylvian joululaulu – 3.04 (säv. Karl Collan, san. Zachris Topelius, suom. Elina Vaara, Martti Korpilahti, sov. Mikko von Deringer)