stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Titanic (soundtrack)
Vastaanotto > Listasijoitukset

Albumi nousi tammikuussa 1998 Yhdysvaltain Billboard 200 -albumilistan kärkeen, ja se pysyi ensimmäisellä sijalla kuusitoista peräkkäistä viikkoa, kunnes Dave Matthews Bandin albumi Before These Crowded Streets syrjäytti sen. Albumia myytiin yli 30 miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti, joista yli yksitoista miljoonaa kappaletta Yhdysvalloissa, jossa se myi multiplatinaa.
Albumi nousi kärkisijalle myös muissa maissa. Isossa-Britanniassa se hallitsi ensimmäistä sijaa kolme peräkkäistä viikkoa, ja se myi siellä 3x platinaa eli 900 000 kappaletta. Australiassa albumi myi 350 000 kappaletta eli 5x platinaa ja Kanadassa yli miljoona kappaletta eli timanttia. Suomessa albumia myytiin 73 509 kappaletta eli platinalevyn verran.
Alla on osittainen luettelo albumin kärkisijoista eri maissa. Myös sertifiointi on esitetty.
| Valtio | Paras sija | Sertifiointi> Myöntävä elin | Sertifiointi | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia | 1 | ARIA |  5x platinaa |  |
|  Kanada | 1 | CRIA |  timanttia |  |
|  Ranska | 1 | SNEP |  timanttia |  |
|  Saksa | 1 | IFPI |  5x kultaa |  |
|  Suomi | 1 | IFPI |  platinaa |  |
|  Sveitsi | 1 | IFPI |  3x platinaa |  |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | 1 | BPI |  3x platinaa |  |
|  Yhdysvallat | 1 | RIAA |  11x platinaa |  |
Vastaanotto > Palkintoja

| Vuosi | Palkinto | Kategoria | Vastaanottoja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | BAFTA Film Award | Anthony Asquith -palkinto elokuvamusiikista | James Horner | Ehdokkuus |
| 1998 | Blockbuster Entertainment Award | Paras kappale elokuvasta | Céline Dion | Voitti |
| 1998 | Blockbuster Entertainment Award | Paras ääniraita | Ei tietoja | Ehdokkuus |
| 1998 | BMI Film & TV Awards | Esitetyin kappale elokuvasta | Will Jennings | Voitti |
| 1998 | CFCA Award | Paras musiikki | James Horner | Voitti |
| 1998 | Golden Globe | Paras musiikki | James Horner | Voitti |
| 1998 | Golden Globe | Paras kappale | James Horner ja Will Jennings | Voitti |
| 1998 | MTV Movie Awards | Paras elokuvakappale | Céline Dion | Ehdokkuus |
| 1998 | Oscar-palkinto | Paras musiikki | James Horner | Voitti |
| 1998 | Oscar-palkinto | Paras laulu | James Horner ja Will Jennings | Voitti |
| 1998 | Satellite Award | Erinomainen musiikki | James Horner | Voitti |
| 1998 | Satellite Award | Erinomainen kappale | James Horner ja Will Jennings | Voitti |
| 1998 | Sierra Award | Paras kappale | James Horner ja Will Jennings | Voitti |
| 1999 | ASCAP Award | Esitetyin elokuvakappale | James Horner ja Will Jennings | Voitti |
| 1999 | BRIT Awards | Paras ääniraita | Ei tietoja | Voitti |
| 1999 | Grammy-palkinto | Elokuvaan, televisioon tai muuhun visuaaliseen mediaan tehty laulu | James Horner ja Will Jennings | Voitti |
| 1999 | Grammy-palkinto | Paras naispoplaulajan esitys | Céline Dion | Voitti |
| 1999 | Grammy-palkinto | Vuoden kappale | James Horner ja Will Jennings | Voitti |
| 1999 | Grammy-palkinto | Vuoden levytys | Humberto Gatica, Céline Dion, David Gleeson, James Horner, Simon Franglen ja Walter Afanasieff | Voitti |
Lähde: IMDb.
Sissel Kyrkjebø lainasi äänensä elokuvan soundtrack-albumille.
Tuote-etiketti

Viinipullon etiketti.
Säilyketölkkien etikettejä.
Tuote-etiketti on tuotteeseen tai sen pakkaukseen kiinnitetty lappu, kilpi, tarra tms., jossa annetaan tietoja tuotteesta. Tuotepakkaukseen erikseen liimattavaa etikettiä käytetään erityisesti silloin, kun pakkauksen muoto tai pinta tekee vaikeaksi ja kalliiksi painaa tuotetiedot suoraan pakkaukseen. Etiketti on osa tuotteen imagoa. Etikettejä käytetään runsaasti esimerkiksi elintarvikkeissa, juomapulloissa ja kosmetiikkatuotteissa.
Etiketit toimivat myös keräilykohteina.[lähde? ]
Ulkoasu

Tuote-etiketti on tavallisesti valmistettu etikettipaperista ja kiinnitetty tuotteeseen liimalla. Muita mahdollisia valmistusmateriaaleja ovat kankaat, muovi ja pahvi. Etiketin voi liiman sijasta kiinnittää tuotteeseen esimerkiksi nauhalla, niitillä tai tarralla. Etiketin teksti on painettu.
Sisältö

Etiketissä voi lukea muun muassa tuotteen nimi, logo, valmistaja, valmistajan logo, tuotteen esittely, ainesosat ja käyttöohje. Etiketissä voi lisäksi olla koristeita tai kuvia. Useissa maissa tuotteiden täytyy sisältää tuoteseloste, jonka sisältö voi olla lailla määritelty. Useimmiten tuoteselosteen täytyy kertoa tuotteen sisältö tai ainesosat, valmistuspäivä, viimeinen käyttöpäivä, käyttö- tai varastointiohjeet, valmistaja ja markkinoija. Tuoteselosteessa voi lukea myös erilaisia varoituksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuote-etiketti Wikimedia Commonsissa
Tuusulan käräjäoikeus

Tuusulan käräjäoikeus oli nimestään huolimatta Järvenpäässä sijainnut käräjäoikeus. Ennen käräjäoikeuksien verkostouudistusta se oli yksi Helsingin hovioikeuspiirin kuudesta käräjäoikeudesta. Sen tuomiopiiriin kuuluivat Järvenpää, Kerava, Tuusula, Mäntsälä ja Pornainen.
Tuusulan käräjäoikeuden toiminta päättyi 31.12.2018. Samalla syntyi uusi Itä-Uudenmaan käräjäoikeus, joka koostuu Vantaan, Hyvinkään ja Porvoon istuntopaikoista.
Tuusulan nuorisovaltuusto

| Tuusulan nuorisovaltuusto |
| --- | --- |
Toimiala:  Kaupungin vaikuttamistoimielin
Kotipaikka:  Tuusula, Suomi
Jäsenmäärä:  16 + 2 varajäsentä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuusulan nuorisovaltuusto (ruots. Tusby ungdomsfullmäktige; engl. The Youth Council of Tuusula) on vuonna 1998 perustettu uskonnollisesti ja puoluepoliittisesti sitoutumaton Tuusulan kunnan vaikuttamistoimielin. Se pyrkii parantamaan tuusulalaisten nuorten asemaa sekä heidän vaikuttamis- ja harrastusmahdollisuuksiaan. Nuorisovaltuusto on kuntalain 26 §:n edellyttämä nuorten vaikuttajaryhmä. Kunnanhallitus asettaa nuorisovaltuuston vaalituloksen perusteella. Nuorisovaltuusto tekee kannanottoja, lausuntoja ja aloitteita kunnanvaltuustolle sekä muille kunnan toimielimille nuorille tärkeistä asioista. Nuorisovaltuusto järjestää myös säännöllisin väliajoin maksuttomia tapahtumia nuorille, kuten Tuusulan taiteiden yössä olevan nuorisovaltuuston pisteen, jossa jaetaan tyypillisesti helium ilmapalloja. Nuorisovaltuusto kiertelee myös Tuusulan yläkouluilla, joissa nuorisovaltuutetut jakelevat nuorille tarroja ja muita oheistuotteita.
Tuusulan nuorisovaltuuston äänestetään kahdeksan jäsentä joka vuosi ja valtuutettujen toimikausi on kaksi vuotta. Kahdeksan valitun jäsenen lisäksi nuorisovaltuustoon valitaan kaksi varajäsentä.
Tušeti

Tušetin sijainti Georgian kartalla.
Dartlon kylä Tušetissa.
Tušeti (georg. თუშეთი) on pieni historiallinen alue Georgian itäosassa. Se sijaitsee Suuren Kaukasuksen rinteillä ja rajautuu Venäjän federaation Tšetšenian ja Dagestanin tasavaltoihin sekä Georgian Pšavin, Khevsuretin ja Kakhetin alueisiin. Alueen etnisesti georgialaista väestöä kutsutaan georgiaksi nimellä tušebi.
Historiallisesti Tušeti koostui neljästä vuoristoisesta asutuskeskuksesta Alazanin laaksossa (Tsova, Gometsari, Tšaghma ja Piriqiti Tušeti). Nykyään alue kuuluu Kakhetin hallintoalueen Akhmetan piirikuntaan ja koostuu kymmenestä kylästä, joista Omalo on suurin.
Maakunnan ensimmäiset asukkaat olivat Pšavista asumattomille vuoristoalueille paenneita georgialaisia, jotka olivat kapinoineet Iberian kristityn kuninkaan Mirian III:n 330-luvulla harjoittamaa pakkokäännytystä vastaan. Asukkaat kuitenkin myöhemmin käännytettiin kristinuskoon väkivalloin ja alistettiin Georgian kuninkaiden määräysvaltaan. 1400-luvulla Georgian kuningaskunnan hajottua Tušeti tuli Kakhetin kuninkaiden hallintaan. 1500-luvulla pohjoiskaukasialaiset batsit alkoivat asettua Tušetiin kuuluvan Tsovan rotkon alueelle. Kakhetin kuningas Levan (1520–1574) antoi heille maata Alvanin laaksosta vastineeksi sotilaspalvelusta. He ovat sulautuneet paikallisväestöön ja olleet perinteisesti kaksikielisiä (puhuneet georgiaa ja batsia). Nykyisin jälkimmäistä käytetään vain Zemo Alvanin kylässä.
Tušetilaiset ovat perinteisesti olleet lammaspaimenia, ja nykyäänkin lampaiden ja karjankasvatus ovat alueen pääelinkeinoja. Tušetin luonto on yksi Kaukasuksen vähiten pilaantuneista ja alue on suosittu paikka vaelluksille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tušeti Wikimedia Commonsissa
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2018 kokoonpanot

Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin 2018 osallistuvat maajoukkueet ovat ilmoittaneet 23 pelaajan kokoonpanon turnaukseen. Lopullinen joukkue tuli ilmoittaa 4. kesäkuuta 2018, kymmenen päivää ennen turnauksen alkamista.
Lohko A > Egypti

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 4. kesäkuuta 2018.
Lohko A > Saudi-Arabia

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 4. kesäkuuta.
Lohko A > Uruguay

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 2. kesäkuuta 2018.
Lohko B > Espanja

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 21. toukokuuta 2018.
Lohko B > Portugali

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 17. toukokuuta 2018.
Lohko C > Ranska

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 17. toukokuuta 2018.
Lohko C > Tanska

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 3. kesäkuuta 2018.
Lohko D > Argentiina

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 11. toukokuuta 2018.
Lohko D > Islanti

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 11. toukokuuta 2018.
Lohko D > Kroatia

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 4. kesäkuuta 2018.
Lohko E > Brasilia

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 14. toukokuuta 2018.
Lohko E > Costa Rica

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 14. toukokuuta 2018.
Lohko E > Serbia

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 1. kesäkuuta 2018.
Lohko F > Meksiko

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 4. kesäkuuta 2018.
Lohko F > Ruotsi

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 15. toukokuuta 2018.
Lohko F > Saksa

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 4. kesäkuuta 2018.
Lohko G > Belgia

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 4. kesäkuuta 2018.
Lohko G > Englanti

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 16. toukokuuta 2018.
Lohko H > Kolumbia

Lopullinen kokoonpano ilmoitettiin 4. kesäkuuta 2018.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tuvalun kansalaisuus

Tuvalun passi, jota maan kansalaiset voivat hakea
Tuvalun kansalaisuus on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Tuvalun valtion välillä. Maassa noudatetaan ius soli -periaatetta.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä

Tuvalun perustuslain mukaan syntyperäisiä kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, jotka ovat syntyneet maan alueella perustuslain tultua voimaan 15. syyskuuta 1986. Poikkeuksena tähän ovat sellaiset henkilöt, joiden vanhempi toimi diplomaattina. Mikäli henkilö syntyy ulkomailla, vähintään toisen vanhemmista tulee olla Tuvalun kansalainen.
Perustuslain mukaan myös Tuvalun alueelta löydetyt lapset, joita ei voida todentaa muiden maiden kansalaisiksi, katsotaan syntyperäisiksi Tuvalun kansalaisiksi.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella

Henkilö voi hakea Tuvalun kansalaisuutta, mikäli hän täyttää seuraavat ehdot:
Hän on asunut maassa vähintään 7 vuotta ja aikoo asua maassa pysyvästi
Hän on todistetusti nuhteeton
Hän kykenee elättämään itsensä
Hän tuntee Tuvalun kulttuuria ja tapoja
Hän antaa uskollisuudenvalan
Henkilöt, jotka ovat menneet naimisiin Tuvalun kansalaisuuden kanssa, voivat maan perustuslain nojalla rekisteröityä Tuvalun kansalaisiksi.
Kaksoiskansalaisuus

Tuvalu sallii kaksoiskansalaisuuden vuodesta 2009 lähtien. Tuvalun kansalaiset ovat myös Kansainyhteisön kansalaisia.
Uutelo

Uutelo on K. J. Gummeruksen keksimä uudissana, novellin nimitys. Sana ei kuitenkaan päätynyt laajaan yleiseen käytäntöön. Joskin sillä nimellä julkaistiin muutamia kirjoja ja yksittäisiä kertomuksia. Hänen oma novellinsa, 48-sivuinen "Veljekset" ilmestyi Stolpen kustannuksella 1862. Jyväskylän kirjapaino julkaisi 1890 kaksi Maurus Jokain kirjoittamaa uuteloksi nimettyä kertomusta, "Miranda" ja "Pa'ossa".
Kokoelmia

G. J. Eurén, Suomalaisia uuteloita Turku : G. W. Wilén, 1878.
K. J. Gummerus, Alkuperäisiä suomalaisia uuteloit. 1 (Stolpe 1865) sekä 2 ja 3 (1873)
Unkarilaisia uuteloita : Mauri Jokailta ja muilta, Brooklyn, (N. Y.) : Suomalais-amerikkalainen kustannusyhtiö, 1898.
Steen Steensen Blicher: Kuvaelmia Juutinmaalta 1 : tanskankielisistä uuteloista, suom. J. M. Salenius. Porvoossa : G. L. Söderström, 1867–1868.
Valkeakoskenkatu

Valkeakoskenkatu on katu Valkeakosken kaupungin ydinkeskustassa.
Reitti

Tie alkaa vanhalta Tehtaanaukiolta Tehtaankadun risteyksestä. Tie kulkee Keskusaukiolle hieman lounas-koillis-suuntaisesti kunnes jatkuu suoraan länsi-itä-suuntaisesti Ulvajankadulle asti ja sieltä edelleen Valkeakosken vanhan lukion ja kauppaoppilaitoksen luokse Oikokadulle. Ennen katu jatkui Kirkkotien ja Hakalantien kulmaukseen kirkolle asti, mutta 2000-luvun alussa loppuosa muutettiin kävelykaduksi läpikulkuliikenteen hiljentämiseksi.
Tuzlan kantoni

| Tuzlan kantoni Tuzlanski kanton Tuzlanska županija |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Bosnia ja Hertsegovina
Entiteetti:  Bosnia-Hertsegovinan federaatio
Kuntia:  13
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tuzla
Pinta-ala:  2 649 km²
Väkiluku (2013):  477 278
 – väestötiheys:  180,2 as./km²
Tuzlan kantoni (bosn. Tuzlanski kanton, serb. Тузлански кантон, kroatiaksi Tuzlanska županija) on yksi Bosnia ja Hertsegovinan valtioon kuuluvan Bosnia-Hertsegovinan federaation kymmenestä kantonista. Se sijaitsee Bosnia ja Hertsegovinan koillisosassa ja rajautuu Serbitasavaltaan, Brčkon piirikuntaan ja Zenica-Doboj’n kantoniin. Tuzlan kantonin pinta-ala on 2 649 neliökilometriä ja siellä on 477 278 asukasta (vuonna 2013). Kantoni jakautuu 13 kuntaan: Banovići, Čelić, Doboj Istok, Gradačac, Gračanica, Kladanj, Kalesija, Lukavac, Sapna, Srebrenik, Teočak, Tuzla ja Živinice. Pääkaupunkina toimii Tuzla.
Enemmistönä ovat bosniakit (60 %), seuraavaksi eniten on serbejä (29 %) ja kroaatteja (9 %). Serbejä asuu enimmäkseen Tuzlassa, kroaatteja lisäksi Živinicessa ja Srebrenikissä.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuzlan kantoni Wikimedia Commonsissa
Bosnia ja Hertsegovinan federaation kantonit
Una-Sana
Posavina
Tuzla
Zenica-Doboj
Bosnian Podrinje
Keski-Bosnia
Hertsegovina-Neretva
Länsi-Hertsegovina
Sarajevo
Kantoni 10
Ulrika Westerlund

Ulrika Westerlund vuonna 2014.
Ulrika Westerlund on ruotsalainen journalisti ja HLBT-oikeusaktivisti. Hänet valittiin toukokuussa 2010 RFSL:n (Riksförbundet för homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter) johtoon. Hän oli tällöin 37-vuotias. Lisäksi hän on toiminut muun muassa Tukholman Priden puheenjohtajana ja Bang-lehden päätoimittajana. Hän on RFSL:n 17. puheenjohtaja ja kolmas nainen tässä tehtävässä. Hänen edeltäjänsä oli Sören Juvas.
Tuusulan pappila

| Tuusulan pappila> Tusby prästgård |
| --- | --- |
Sijainti:  Tuusula,  Uusimaa
Rakennustyyppi:  pappila
Valmistumisvuosi:  1820-luku
Rakennuttaja:  Tuusulan seurakunta
Omistaja:  yksityinen
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  laudoitus
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuusulan pappila (ruots. Tusby prästgård) on entinen kirkkoherran virka-asunto Tuusulassa Uudellamaalla. Pappila oli Tuusulan seurakunnan omistuksessa aina kevääseen 2018 asti, jolloin se myytiin yksityisasunnoksi.
Historia ja arkkitehtuuri

Tuusulan pappilan puinen päärakennus on valmistunut 1820-luvulla. Rakennuksen päätyyn on valmistunut tiilirakenteinen kirkkoherranvirasto arkistoholveineen vuonna 1936. Arkisto-osa oli usein rakennettu kivestä tai tiilestä, jotta se olisi tulenkestävä. Pappilan pihamaalla sijaitseva ulkorakennus on todennäköisesti vanhempi kuin itse päärakennus. Ulkorakennuksessa on asunut pappilan palvelus- ja työväkeä.
Pappilassa on tiilipäälysteinen mansardikatto ja luonnonkivinen kivijalka. Sen huomattavimpia piirteitä on puoliympyrää muistuttava lasitettu kuisti, josta aukeaa pariovet pappilaan sisälle.
Tuusulan pappila kuuluu osaksi kirkonkylässä sijaitsevaa, suojeltua Tuusulan Rantatien kulttuurimaisemaa.
Valkeakosken tehdasrata

Valkeakosken tehdasrata oli Myllysaaren paperitehtaan (Walkiakoski Oy, myöhemmin Tervasaaren paperitehdas) sisäistä liikennettä hoitanut 600 mm:n raideleveydelle rakennettu kapearaiteinen tehdasrata, joka valmistui 1906. Rata kulki tehdasalueelta nykyistä Valkeakoskenkatua pitkin Hakalan rannan halkoplaanille. Radan veturia kutsuttiin nimellä "Pässi" ja rataa nimellä "Pässirata". Rata purettiin tehdasalueelta todennäköisesti 1940-1950 -lukujen vaihteessa ja tehtaan sisäinen liikenne korvattiin autokuljetuksella.
Radasta on äärimmäisen vähän tietoa, mutta yksi radalla kulkeneista vetureista oli Smoschewer & Co.:n tehtailla Saksassa 1918 valmistunut höyryveturi (647/1919, 0-4-0)(kuva (Arkistoitu – Internet Archive)).
Aiheesta muualla

Hakalan rannan halkoplaanin kuvia (Arkistoitu – Internet Archive) joissa näkyy myös 600 mm kiskot
Umbajärvi

| Umbajärvi  Умбозеро (Umbozero) |
| --- | --- |

Valtiot:  Venäjä
Paikkakunta:  Murmanskin alue, Kirovskin kaupunkipiirikunta
Koordinaatit:  67°40′51″N, 34°24′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Umbajoki
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149 m
Pituus:  44  km
Leveys:  10  km 
Pinta-ala:  422 km²
Keskisyvyys:  15 m
Suurin syvyys:  115 m
Valuma-alue:  2 130 km2 
 fiUmbajärvi 
Umbajärvi tai Umpjaur (ven. Умбо́зеро, Umbozero) on suuri järvi Kuolan niemimaan länsiosassa Venäjän Murmanskin alueella. Järvi laskee Umbajokea etelään Vienanmereen. Järven länsipuolella nousee Hiipinän tunturimassiivi ja sen itäpuolella Lujaurtunturit;  Umbajärvi sijaitsee näiden vuorten erottamien läntisen Imandrajärven ja itäisen Luujärven välissä. Umbajärvi on 44 km pitkä, 10 km leveä ja  pinta-alaltaan 422 km². Se on Murmanskin alueen järvistä syvin, syvimmillään 115 metrin ja keskimäärin 15 metrin syvyinen. Järvestä kalastetaan taimenta, nieriää, muikkua ja haukea.
Ulrika Lindberg

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ulrika Lindberg vuonna 2013. |  Ulrika Lindberg vuonna 2013. |  Ulrika Lindberg vuonna 2013. |  |
Maa:   Ruotsi
Naisten uimahypyt
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | München 1972 |  kerroshypyt |  |
|  Hopeaa | München 1972 | ponnahduslautahypyt |  |
|  Hopeaa | Montreal 1976 | kerroshypyt |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Belgrad 1973 | kerroshypyt |  |
|  Hopeaa | Belgrad 1973 | ponnahduslautahypyt |  |
|  Pronssia | Cali 1975 | kerroshypyt |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Wien 1974 | kerroshypyt |  |
|  Kultaa | Wien 1974 | ponnahduslautahypyt |  |
Ulrika Lindberg (o.s. Knape, s. 26. huhtikuuta 1955 Göteborg) on entinen ruotsalainen uimahyppääjä, olympiavoittaja ja maailmanmestari.
Lindberg – tuolloin vielä Knape – hallitsi naisten uimahyppyjä 1970-luvun alkupuolella. Münchenin olympialaisissa 1972 hän voitti kultaa kerroshypyissä ja hopeaa ponnahduslautahypyissä. Belgradin MM-kilpailuissa 1973 hän voitti niin ikään kultaa kerroshypyissä ja oli toinen ponnahduslaudalla. Wienin EM-kilpailuissa 1974 hän voitti molemmat lajit.
Calin MM-kilpailuissa 1975 Knape saavutti pronssia kerroshypyissä. Seuraavana vuonna hän sai hopeaa kerroshyppykilpailussa Montrealin olympialaisissa. Ruotsin-mestaruuden hän voitti urallaan 38 kertaa. Hänen valmentajansa oli Gunnel Weinas.
Knape valittiin Vuoden kerroshyppääjäksi 1972–1974, ja hän sai Svenska Dagbladetin kultamitalin 1972. Hän on naimisissa Ruotsin parhaisiin uimahyppääjiin kuuluneen Mathz Lindbergin kanssa. Heidän tyttärensä Anna Lindberg on kuulunut maailman parhaisiin uimahyppääjiin 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä.
Tuusulan koulukeskus

| Hyrylän koulukeskus |
| --- | --- |

Sijainti:  Sahatie 1, 04300 Tuusula
Koordinaatit:  60.3900°N, 25.0219°E
Tyyppi:  suomenkielinen yläkoulu
Perustettu:  1957
Luokat:  7–9 (yläkoulu) 
Verkkosivut
Hyrylän koulukeskus sijaitsee Tuusulan kunnan Hyrylässä Tuusulanväylän ja Sahatien risteyksessä osoitteessa Sahatie 1. Koulukeskuksessa toimii Hyrylän yläaste.Koulukeskuksessa toiminut Hyrylän lukio on muuttanut uuteen Lukio- ja kulttuuritalo Monioon Elokuussa 2023.
Hyrylän koulukeskuksessa on kärsitty sisäilmaongelmista. Siksi opetusta on järjestetty väistötiloissa. Tuusulan kunnan suunnitelmissa on rakentaa uusi, oppilasmäärältään suurempi luokka-asteiden 0-9 koulukeskus Rykmentinpuistoon. Valmistuttuaan uusi koulukeskus korvaisi nyt sisäilmaongelmaiset sekä tiloiltaan vanhentuneet Hyökkälän ja Hyrylän koulukeskukset sekä tiloiltaan vanhentuneen Mikkolan koulun perusopetuksen sekä vaativan erityisopetuksen. Tuusulan teknisessä lautakunnassa kesäkuussa 2020 hyväksytyn tavoiteaikataulun mukaisesti Rykmentinpuiston koulukeskus rakennettaisiin vuosina 2022-2024 ja valmistuisi syksyksi 2024.
Aiheesta muualla

Tuusulan lukion sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Ulvajanniemi

Ulvajanniemi on Valkeakosken 10. kaupunginosa. Alue on rakennettu pääosin 1950-luvulla silloisen Kuitu Oy:n Säterin tehtaan työläisiä varten. Aluetta on sittemmin täydennetty 1970-luvulla korkeilla elementtitaloilla.
Alueen pääkatu Kaaritie kiertää alueen läpi ja Seututie 310 eli Kangasalantie kulkee sen ohi. Ulvajanniemi sijaitsee Mallasveden rannalla, joka tarjoaa hyvät virkistysmahdollisuudet. Ulvajanniemen takana sijaitsee lehtoalue. Ennen Ulvajanniemessä oli kauppa, mutta enää palveluita ei ole.
Ulvajanniemessä sijaitsee Valkeakosken Energian rakentama biolämpökeskus. Vesi kuumennetaan polttamalla pellettejä, mikä on ympäristöystävällisempää kuin öljyn polttaminen.
Uluotsin hallitus

Jüri Uluotsin hallitus oli 12. lokakuuta 1939 – 21. kesäkuuta 1940 toiminut Viron hallitus, jota johti pääministeri Jüri Uluots. Edeltävän Kaarel Eenpalun hallituksen aikana oli solmittu Viron ja Neuvostoliiton avunantosopimus, joka mahdollisti Neuvostoliiton puna-armeijalle tukikohtia Viron tasavallan alueella. Uluotsin hallitus toimi niin sanotun tukikohtakauden hallituksena Virossa.
Hallitus erotettiin Neuvostoliiton vaatimuksesta 21. kesäkuuta 1940 sen jälkeen, kun Neuvostoliiton joukot olivat miehittäneet Viron 17. kesäkuuta. Miehityksen seurauksena presidentti Konstantin Päts joutui nimittämään Johannes Varesin johtaman niin sanotun kansanhallituksen. Uluotsin hallituksen seuraajana Viron tasavallan laillisena hallituksena voi pitää Otto Tiefin hallitusta, joka astui virkaansa saksalaisten miehitysjoukkojen poistuessa Tallinnasta 18. syyskuuta 1944.
Neuvostoliiton miehitysviranomaiset pidättivät kaikki Uluotsin hallituksen jäsenet lukuun ottamatta Jüri Uluotsia, joka onnistui piiloutumaan pidättäjiltään.
| Ministeri | Nimi |
| --- | --- |
pääministeri: Jüri Uluots
ulkoministeri: Ants Piip
sisäministeri: August Jürima, varapääministeri 28. lokakuuta 1939 alkaen
oikeusministeri: Albert Assor
maatalousministeri: Artur Tupits
opetusministeri: Paul Kogerman
talousministeri: Leo Sepp
puolustusministeri: Nikolai Reek
liikenneministeri: Nikolai Viitak
sosiaaliministeri: Oskar Kask
ministeri: Ants Oidermaa