stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yumileidi Cumbá

| Mitalit> Maa:   Kuuba.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Kuuba> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ateena 2004 | kuula |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Budapest 2004 | kuula |  |
Yumileidi Cumbá (s. 11. helmikuuta 1972, Guantánamo, Kuuba) on kuubalainen kuulantyöntäjä.
Cumbá osallistui 1992 Soulin nuorten MM-kisoihin, joissa sijoittui kuulassa neljänneksi tuloksella 17,06. Seuraavana vuonna hän oli toinen Keski-Amerikan mestaruuskilpailuissa. 1994 hän voitti Lissabonissa nuorten MM-hopeaa tuloksella 18,09. Seuraavana vuonna hän voitti pronssia Pan-Amerikan kisoissa, mutta karsiutui Göteborgin MM-kisoissa. Atlantan olympialaisissa 1996 hän karsiutui tuloksella 18,55.
Cumbá voitti 1998 Keski-Amerikan mestaruuden ja sijoittui yleisurheilun maailmancupissa neljänneksi työnnettyään 18,76. Seuraavana vuonna hän työnsi kuudenneksi Maebashin sisäratojen MM-kisoissa. Samana vuonna hän voitti Universiadit, sijoittui toiseksi Pan-Amerikan mestaruuskilpailuissa ja kuudenneksi Sevillan ulkoratojen MM-kisoissa. Hän oli kuudes myös Sydneyn olympialaisissa 2000.
Cumbá sijoittui viidenneksi Lissabonin sisäratojen MM-kisoissa 2001. Saman vuoden Edmontonin ulkoratojen MM-kisoissa hän oli kahdeksas, jonka jälkeen hän voitti Universiadit tuloksella 18,90. Seuraavana vuonna Cumbá työnsi toiseksi yleisurheilun maailmancupissa tuloksella 19,14. Vuonna 2003 hän oli Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa kuudes tuloksella 19,19, mutta karsiutui Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa. Vuonna 2004 hän voitti hopeaa Budapestin sisäratojen MM-kisoissa työnnettyään 19,31. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Ibero-Amerikan mestaruuden tuloksella 19,97 sekä olympiakultaa Ateenan olympialaisissa tuloksella 19,59.
Vuonna 2005 Cumbá oli neljäs Helsingin MM-kisoissa ja kuudes IAAF:n yleisurheilufinaalissa. Seuraavana vuonna hän työnsi Moskovan sisäratojen MM-kisoissa viidenneksi, IAAF:n yleisurheilufinaalissa kolmanneksi ja yleisurheilun maailmancupissa kolmanneksi. Osakan MM-kilpailuissa 2007 hän oli kahdestoista. Seuraavana vuonna hän karsiutui loppukilpailusta Pekingin olympialaisissa.
Ennätykset

Lähde: IAAF
Kuulantyöntö: 19,97 (2004)
Kiekonheitto: 42,84 (1993)
Vuorijärvi (Viitasaari, Honkakoski)

| Vuorijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°13′22″N, 25°46′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskupuro:  Vuorijärvenpuro Saarijärveen 
Järvinumero:  14.426.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132,5 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  3,074 km  
Pinta-ala:  16,915 ha  
Tilavuus:  0,0009851 km³ 
Keskisyvyys:  5,82 m  
Suurin syvyys:  17,5 m  
Saaria:  1 
 fiVuorijärvi 
Vuorijärvi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Honkakosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,9 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 985 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys on 17,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (14.426) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,5 metriä mpy.
Vuorijärvi (Ylöjärvi, Poikelus)

| Vuorijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°48′59″N, 23°36′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jakaman valuma-alue (35.34)
Laskuoja:  oja Petäjäjärveen 
Järvinumero:  35.341.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,9 m  
Rantaviiva:  0,833 km  
Pinta-ala:  1,365 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVuorijärvi 
Vuorijärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Poikeluksen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Jakaman–Kuusjärven alueeseen (35.341) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,9 metriä mpy.
Yrjänä Sauros

Yrjänä Sauros lokakuussa 2011.
Yrjänä Sauros (s. 3. huhtikuuta 1960) on helsinkiläinen performanssitaiteilija, muusikko, kirjailija ja näyttelijä.
Sauroksen esitykset koostuvat usein runonlausunnasta, erikoisista tarinoista ja monien instrumenttien kuten huuliharpun, kitaran ja saurofonin, joka on Sauroksen itse kehittämä jousisoitin, soitosta.
Runoilija, säveltäjä, muusikko ja poikkitaiteilija Sauros on kirjoittanut ja ohjannut kuunnelmia radiolle sekä säveltänyt niihin musiikin. Hän on tehnyt vastaavanlaisia teoksia myös näyttämölle mm. Q-teatteriin, Koko-teatteriin, Circo Aereolle, Helsingin kulttuuritaloille ja Kapsäkkiin.
Sauros on kehittänyt oman saurofoniksi kutsutun soittimen. Saurofoni on pianolanka, joka pingotetaan haluttuun kohtaan tilassa. Sen ääni on elektronisesti vahvistettu. Saurofoni esiintyy usein Sauroksen teoksissa sekä teoksissa, joihin hänet on pyydetty muusikoksi.
Sauros on esittänyt puheeseen, musiikkiin, saurofoniin ja liikkeeseen perustuvaa runouttaan yksin ja ryhmän kanssa Suomessa ja maailmalla, mm. New Yorkissa, Barcelonassa, Reykjavikissa, Puolassa, Ruotsissa, Saksassa, Venäjällä Moskovassa ja Pietarissa, Liettuassa sekä Bosnia ja Hertsegovinassa.
Sauros on laulanut sekä soittanut kitaraa ja kromaattista huuliharppua useiden eri artistien levyillä, elokuvissa ja teatteriesityksissä sekä esiintynyt televisiossa mm. ohjelmissa Hotelli Sointu ja Valopilkku. Sauroksen tytär on saksofonisti Adele Sauros.
Yrjänä Pietarinpoika

Yrjänä Pietarinpoika (oik.) Georg von Rosenin historiamaalauksessa Eerik XIV ja Kaarina Maununtytär vuodelta 1871.
Yrjänä Pietarinpoika (ruots. Jöran Persson; n. 1530 – 22. syyskuuta 1568 Tukholma) oli Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n sihteeri ja läheinen neuvonantaja, joka toimi myös runsaasti poliittisia tuomioita langettaneen kuninkaan lautakunnan syyttäjänä. Hänestä on yleensä annettu ruotsalaisessa historiankirjoituksessa varsin kielteinen kuva. Myöhemmin on kiistelty siitä, kuinka suuri vaikutusvalta hänellä todellisuudessa oli kuninkaaseen.
Yrjänä Pietarinpojan isä oli Salan kirkkoherra Pietari Juhananpoika. Yrjänä opiskeli 1550-luvun alussa Wittenbergin yliopistossa Saksassa. Hän tuli vuonna 1555 Kustaa Vaasan kanslian palvelukseen ja vuonna 1558 sihteeriksi herttua Eerikin hoviin Kalmarissa. Yrjänästä tuli kuninkaallinen sihteeri Eerikin noustua valtaistuimelle vuonna 1560. Yrjänä sai suuren vaikutusvallan maan hallintoon ja keräsi myös merkittävän omaisuuden. Hän toimi myös Eerik XIV:n perustaman kuninkaan lautakunnan prokuraattorina eli syyttäjänä. Ruotsin sisäisen valtakamppailun seurauksena lautakunnasta tuli 1560-luvun kuluessa työkalu, jota kuningas käytti vastustajiensa nujertamiseen. Syytettyjen penkille joutuivat muun muassa Juhana-herttua (1562–1563), Nils Sture (1566) ja muut niin sanotun Sture-puolueen johtajat (1567). Yrjänästä tuli varsinkin aatelin silmissä hallintoon kohdistuneen tyytymättömyyden pääkohde, varsinkin kun hänen katsottiin vaikuttaneen merkittävästi ylhäisaatelin etuoikeuksia karsineeseen kuninkaan läänityspolitiikkaan.
Vuoden 1567 niin sanottujen Sture-murhien jälkeen Eerik XIV:n ote maan johdosta alkoi kirvota mielisairauden seurauksena ja valtaneuvosto otti ohjat käsiinsä. Kuninkaan väitettiin olleen huonojen neuvonantajien harhaanjohtama ja Yrjänä nähtiin heistä päällimmäisenä, kaiken pahan alkujuurena. Häntä syytettiin valheellisten syytösten esittämisestä kuninkaan lautakunnassa syytettyinä olleita vastaan ja syyttömien väärästä kohtelusta. Yrjänä ja hänen vaimonsa Anna Antintytär tuomittiin kuolemaan 5. syyskuuta 1567, mutta tuomioita ei pantu täytäntöön vaan heitä pidettiin vankeina. Eerik XIV:n palattua vuoden 1568 alkupuolella johtamaan maata Yrjänä vapautettiin ja palautettiin aiempaan asemaansa. Kun Juhana ja Kaarle-herttua pian tämän jälkeen nousivat kapinaan kuningasta vastaan, tämä luovutti Yrjänän Tukholmaa piirittäville kapinallisille pelastaakseen oman asemansa. Yrjänän kuolemantuomio pantiin nyt toimeen teilaamalla. Piirittäjät surmasivat myös hänen iäkkään äitinsä, jota syytettiin noituudesta. Yrjänän vaimo ja lapset onnistuivat pakenemaan.
Yrjänän kolme poikaa toimivat myöhemmin kuningas Kaarle IX:n palveluksessa. Heistä yksi oli Erik Jöransson Tegel.
Yläneen työväentalo

| Yläneen työväentalo |
| --- | --- |
 Yläneen työväentalo
Osoite:  Haverintie 28
Sijainti:  Yläne, Pöytyä
Koordinaatit:  60°52′27″N, 22°25′04″E
Valmistumisvuosi:  1906
Suunnittelija:  rakennusmestarit K. J. Vallin ja R. Kajander
Rakennuttaja:  Yläneen Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Yläneen Työväenyhdistys Pelastaja ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  hirsi/lauta
Kerrosluku:  1 ½
Kerrosala:  356 m2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yläneen työväentalo pihan puolelta.
Yläneen työväentalo vuoden 1930 paikkeilla.
Yläneen työväentalo on Pöytyän kuntaan kuuluvan Yläneen keskustan läheisyydessä sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Yläneen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1901 ja yhdistys liittyi Sosialidemokraattiseen puolueeseen marraskuussa 1905. Vuoden 1905 lopussa yhdistyksessä oli 177 jäsentä, joista 76 oli naisia. Yhdistyksellä oli oma laulukuoro ja soittokunta. Lukusaliin oli tilattu seitsemän sanomalehteä.  Yhdistyksen jäsenistö koostui kartanoiden työntekijöistä ja käsityöläisistä. Yhdistys kokoontui alkuaikoina kartanonomistaja Frans Björnin omistamissa Uudessakartanossa ja Vanhassakartanossa. Oman talon rakentaminen lähti liikkeelle kartanonomistajan aloitteesta. Frans Björn kehotti yhdistystä rakentamaan oman talon Kappelniityn mäkeen Björnin omistamalle maalle. Björn nuorempi vuokrasi tontin työväenyhdistykselle 50 vuodeksi 50 pennin vuosivuokrasta ja myi kaksi vanhaa riihirakennusta yhdistykselle rakennustarpeiksi 50 markalla.
Rakennus

Ehdotukset työväentalon rakennussuunnitelmista tekivät yhdistyksen jäsenet rakennusmestarit K. J. Vallin ja R. Kajander. Jälkimmäisen piirustukset olivat pohjana talon rakentamiselle ja Kajander vastasi myös rakentamisesta, kun taas ikkunat ja ovet toteutettiin Vallinin suunnitelmien mukaan. Työväentalo oli alkujaan suorakaiteen muotoinen ja se maalattiin punaiseksi vuonna 1908. Taloa laajennettiin pihan puolelle vuonna 1917. Laajennusosaan tehtiin pikkusali, eteinen ja vahtimestarin asunto. Juhlasalin katto uusittiin yhdistyksen 50-vuotisjuhliin vuonna 1951. Talon peltikatto uusittiin vuosituhannen taitteessa.
Toimintaa työväentalolla

Vastavalmistunut työväentalo oli kunnan ensimmäinen julkinen kokoontumistila eivätkä poliittiset raja-aidat olleet esteenä työväentalon tapahtumiin osallistumiselle. Talolla järjestettiin iltamia ja tansseja, jotka houkuttelivat erityisesti nuorta väestöä. Taloa käytettiin myös kuntakokousten pitopaikkana sekä hääjuhliin. Yhdistyksen oma näytelmäseura kukoisti 1930-luvulla. Elokuvien esittäminen aloitettiin talolla sotien jälkeen ja sitä varten talon toiseen päätyyn rakennettiin tiilinen konehuone. Elokuvien esittämisestä vastasi Yläneen Elokuvat Oy, joka vuokrasi tilat yhdistykseltä. Toiminta oli kannattavaa muutaman vuoden. 1950-luvun alkupuolella osakeyhtiö lopetti esitykset. Vaikka toiminta oli tappiollista, työväenyhdistys jatkoi elokuvien esittämistä aina vuoteen 1963 asti. Television yleistyminen kodeissa hiljensi työväentalon toimintaa. 1960—1970-luvuilla taloa käytettiin kunnan nuorisotilana ja kokousten pitopaikkana. Talolla on järjestetty tanssileirejä ja sitä on käytetty majoitustilana Pyhän Henrikin vaelluksella. Paikallinen Himolan teatteri on käyttänyt taloa 2010-luvulla. Vahtimestarin asunnossa asuu vuokralainen.
Wiklöf Holding

| Wiklöf Holding Ab |
| --- | --- |
Toimitusjohtaja:  Nils Lampi
Toiminta-alue:  Suomi, Ruotsi
Toimiala:  vähittäiskauppa, hotellitoiminta, liikenne, rakennusala
Liikevaihto:  2,5 milj. € (12/20)
Tilikauden tulos:  2,6 milj. € (12/20)
Tytäryhtiöt:  Alandia Top Show Ab Best-Hall Oy Bra-Kök Ab DLP Drinks Logistics Partner Ab Mathias Eriksson Ab Hotell Arkipelag Ab Mariehamns Parti Ab ME Group Oy MP-Svenska AB Skärgårdshavets Helikoptertjänst Ab Wiklöf Hotel Services Ab Oy Ålands Turist & Konferens Ab
Omistaja:  Anders Wiklöf
Kotisivu:  www.wiklofholding.fi/fi/wiklof-holding
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wiklöf Holding Ab on Ahvenanmaalla toimiva monialakonsernin holdingyhtiö, joka omistaa 12 yritystä. Niistä muodostuva konserni työllisti vuonna 2012 noin 620 henkilöä ja tuotti liikevaihtoa 349 miljoonaa euroa. Kauppaneuvos Anders Wiklöfin omistama Wiklöf Holding on Suomen suurin yhden yksityishenkilön omistama yritys. Se on myös ensimmäinen Suomen Yrittäjien valtakunnallisen yrittäjäpalkinnon voittanut ahvenanmaalaisyritys. Sen toimialoja ovat kauppa, turismi, helikopteripalvelut, logistiikka ja teollisuushallit. Konserni omistaa yhdessä pääomistajansa kanssa myös noin 20 % Ålandsbanken Abp:sta.
Logistiikka-alalla Wiklöf Holding huolehtii ruotsinlaivojen tavaralogistiikasta ja taxfree-kaupasta. Skärgårdshavets Helikoptertjänst Ab on Suomen vanhin pelastushelikopteriyritys. Wiklöf omistaa lisäksi Maarianhaminassa Alandica-kulttuuri- ja kongressitalon liiketoiminnan, hotelli Arkipelagin, Byggvaruhuset-rautakaupan ja Mathis-supermarketin, Godbyssä Mattssons-supermarketin, Ahvenanmaan suurimman päivittäistavarakaupan K-Supermarket Kantarellenin sekä Kokkolassa Hotelli Kokkolan. Kälviällä toimii teollisuushallitoimittaja Best-Hall Oy.
Yrityksen perustaja Anders Wiklöf on perustanut Itämerta suojelevan säätiön Ålandsfonden för Östersjöns framtid.
Aiheesta muualla

Kauppaneuvos Anders Wiklöf (1946–). Suomen talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisu (maksullinen). Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. (maksullinen)
Ylälampi (Luumäki)

| Ylälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  61°00′48″N, 27°11′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Alalampeen 
Järvinumero:  14.186.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,7 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,699 km  
Pinta-ala:  3,031 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlälampi 
Ylälampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Pöljön kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,7 metriä mpy.
Yhdystie 8240

Yhdystie 8240 on Limingan Tupoksen taajamasta Tyrnävän kirkonkylän kautta Muhoksen Kylmälänkylään johtava yhdystie. Tie alkaa seututieltä 847, ja päättyy yhdystielle 8250, ja sen pituus on 57 kilometriä.
Tupoksesta Tyrnävän kunnanrajalle tien nimi on Tyrnäväntie. Kunnanrajalta Tyrnävän kirkonkylälle seututien 827 liikenneympyrään tien nimi on Tupostie. Kirkonkylällä tien nimi on noin kahden kilometrin ajan Kirkkotie, ja siitä eteenpäin Kylmäläntie. Muhoksen kunnanrajalla tien nimi vaihtuu Kalettomantieksi.
Liikenneviraston tierekisteritietojen mukaan vuonna 2012 Tupoksen ja Tyrnävän kirkonkylän välisellä tieosuudella ajoi keskimäärin noin 2 600 ajoneuvoa vuorokaudessa. Vuonna 2020 rakennettiin katuvalot Tupoksen ABC-liikenneaseman risteyksestä eteenpäin Tyrnävän kirkonkylälle saakka olevalle tieosuudelle, jonka investointi maksoi 300 000 euroa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdystie 8240 Wikimedia Commonsissa
Liittymät Limingan Tupoksesta Muhoksen Kylmälänkylään
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
 :   Tyrnäväntie (1+1), päällystetty
|  |  |  | Tupoksen liittymä |   Ouluntie (itään)   Ouluntie (länteen) Vesikarintie (pohjoiseen) | Oulu, Kempele Liminka Tupos;   alkaa |
|  |   |   |  |  Vanhalankuja |   |
|  |   |   |  |  Peräojantie |   |
|  |  |  | Tupoksen eritasoliittymä |        Pohjantie | Jyväskylä Oulu |
|  |   |   |  | Rytiniementie Tuposkorva | Vihiludon Kala ABC Tupos |
|  |  |  |  Limingan ja Tyrnävän kunnanraja |  |  |
 :   Tupostie (1+1), päällystetty
|  |   |   |  |  Rajakorventie |  Rajakorpi |
|  |   |   |  |  Peräojantie |  |
|  |   |   |  |  Linjaojantie |  |
|  |   |   | Jokisilta | Jokisillantie | Jokisilta |
|  |   |   |  |  Nikulantie |  Murto |
|  |  |   |  | Ängeslevänjoki |  |
|  |   |   |  | Jokisillantie Ängesleväntie | Jokisilta Ängeslevä |
|  |   |   |  |  Partaantie |  Parras |
|  |   |   |  | Ojalantie |  |
|  |   |  |  | Aapramintie Salosentie |  |
|  |   |   |  |  Härmäntie |  Härmä |
|  |   |   |  | Pirkolankuja |  |
|  |   |   |  |  Aavanlaita |  |
|  |   |  |  | Saapastie Ahintie |  |
|  |   |   |  | Tehtaantie |  |
|  |   |  |  |  Villentie |  |
|  |   |  |  | Joonaantie Valiontie |  |
|  |   |  | Tyrnävän kirkonkylä |   Vanhatie   Muhostie | Ala-Temmes Muhos |
 :   Kirkkotie (1+1), päällystetty
|  |   |  |  | Roustinpolku Ylitalontie |  |
|  |   |  |  | Kaitatie Sepäntie |  |
|  |   |  |  | Kaakilantie Pakarintie |  |
|  |   |  |  |  Reinontie |  |
|  |   |  |  | Kiilatie Ollilantie |  |
|  |   |  |  | Umpikuja |  |
|  |   |  |  | Ranta-Kaakilantie |  |
|  |   |  |  | Uimapolku |  |
|  |   |  |  |  Isosuontie | Isosuo |
 :   Kylmäläntie (1+1), päällystetty
|  |   |  |  | Suorsanranta |  |
|  |   |  |  |  Kivitie |  |
|  |   |  |  |  Lippolantie |  |
|  |   |  |  | Keskikyläntie Pöksäntie | Keskikylä  |
 :   Kylmäläntie (1+1), päällystämätön
|  |   |  | Suutarinkylä |  Jauran metsäautotie |  |
|  |   |  |  | Pihlajarannantie | Pihlajaranta  |
|  |   |  |  |  Suutarinjärventie |  |
|  |   |  |  | Pihlajarannantie | Pihlajaranta  |
|  |   |  |  |  Jauran metsäautotie |  |
|  |  |  |  Tyrnävän ja Limingan kunnanraja |  |  |
|  |   |  |  |  Jauran metsäautotie |  |
|  |   |  |  | Ränniläntie |  |
|  |  |  |  Limingan ja Muhoksen kunnanraja |  |  |
 :   Kalettomantie (1+1), päällystämätön
|  |   |  |  |  Näätäsuontie |  |
|  |   |  |  | Järvitie |  |
|  |   |  |  | Takalontie |  |
|  |  |  | Kylmälänkylä |   Kylmälänkyläntie | Kestilä Muhos;   päättyy |
Muhoksen kunnanraja yhdystiellä 8240, Tyrnävän kirkonkylän ja Kylmälänkylän välisellä tieosuudella.
Yhdistyneen kuningaskunnan ympäristöpolitiikka

Hallinto
Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti
Yhdistyneen kuningaskunnan alahuone
Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuone
Johto
Kunninkaalliset: Charles III
Pääministeri
Vaalit
Puolueet
Poliitikot
Energiapolitiikka
Ympäristöpolitiikka
Ihmisoikeudet
Teemasivu:Politiikka
n • k •
Osa artikkelisarjaa
Yhdistyneen kuningaskunnan ympäristöpolitiikkaan liittyvät paikalliset ja maailmanlaajuiset ympäristökysymykset ja kansainväliset, valtiolliset ja kunnalliset sopimukset ja ohjauskeinot, keskustelu, tutkimus ja rahoitus. Ympäristöpolitiikkaan vaikuttavat puolueet, rahoittajat, asukkaat, yhteisöt, yhdistykset, kansalaisliikkeet ja lehdistö. Ympäristöpolitiikka vaikuttaa lajien monimuotoisuuteen ja kansanterveyteen.
Ympäristöjärjestöt

Britannian ympäristöjärjestöihin sisältyvät Greenpeace, National Trust, Royal Society for Protection of Birds, Royal Society for Nature Conservation ja WWF.
Ilma

Pahin koskaan raportoitu smog oli Lontoossa joulukuussa 1952. Rikkidioksidin ja pienhiukkasten määrä olivat molemmat 5000µg/m3. Britannian terveysministeriön mukaan kuolleisuus kasvoi kahden viikon aikana 4000 ylimääräisellä kuolleella. Tim Flanneryn mukaan 12 000 lontoolaista menehtyi savusumussa vuonna 1952.
Saastuneet maat

Britanniassa käytettiin teollisuuden ja hiilikaivosten saastuneiden maiden puhdistukseen 267 miljoonaa euroa vuonna 1993. Kokonaiskustannuksiksi arvioitiin 9 mrd. € 15 vuoden aikana.
Dumppaus

Britannia lopetti teollisuusjätteiden dumppauksen meriin vuoden 1993 alussa ja lietteen dumppauksen vuoden 1999 alussa. Sellafieldin ydinjätteen jälleenkäsittelylaitoksen radioaktiivinen jäte vietiin Irlannin merelle. Ydinjäte kulkeutuu Skotlannin rantaa pitkin Pohjanmerelle. Lisäksi on 14 muuta pienempää ydinjätepaikkaa.
Ympäristöjupakat > Onnettomuudet

Flixborough 1974: sykloheksaanihöyry räjähti ja 28 ihmistä kuoli
Essex 1985: liikenneonnettomuudessa 500 litraa organofosfaatteja vapautui ja saastutti 20 km Thames-jokea haitallisesti kaloille, niveljalkaisille ja linnuille. Joen palautuminen kesti kaksi vuotta. Pitkäaikaisvaikutuksia sedimentissä ei tutkittu.
Aiheesta muualla

Britannian ilmastotutkimuskeskus (Arkistoitu – Internet Archive)
Hadley Center (Arkistoitu – Internet Archive)
Saarto (työtaistelu)

Saarto on järeä työväestön asettama työtaistelutoimenpide. Se tarkoittaa, että joltakin työpaikalta, kulkuneuvolta tai kokonaiselta teollisuudenalalta estetään työvoiman saanti. Suomessa saarrosta on säädetty lailla vuonna 1931. Saarron lievempiä muotoja ovat hakusaarto ja ylityökielto.
Saartoa on käyttänyt muun muassa Suomen Merimies-Unioni vuonna 2012 muuatta vietnamilaista alusta kohtaan. Korkein oikeus totesi saarron lainvastaiseksi, koska alus kulki vieraan maan lipun alla.
Wrong (albumi)

| Wrong NoMeansNo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1989
 Julkaistu: 1989
 Tyylilaji: punk rock, jazzcore
 Kesto: 50.50
 Levy-yhtiö: Alternative Tentacles
NoMeansNon muut julkaisut
| Small Parts Isolated and Destroyed 1988 | Wrong 1991 | The Sky Is Falling and I Want My Mommy 1991 |
Wrong on punk rock -yhtye NoMeansNon neljäs studioalbumi. Se nauhoitettiin ja julkaistiin vuonna 1989. Albumia on yleisesti pidetty yhtyeen parhaana.
The Collector's Guide to Heavy Metal kutsui sitä yhtyeen parhaaksi albumiksi ja antoi sille 10 pistettä 10:stä, väittäen että Wrong oli merkittävin yhdistäjä aggressiivisen punk rockin ja heavy metalin välillä.
Kappalelista

It's Catching Up – 3.29 (säv. NoMeansNo, san. NoMeansNo)
The Tower – 5.11 (säv. NoMeansNo, san. NoMeansNo)
Brainless Wonder – 1.34 (säv. NoMeansNo, san. NoMeansNo)
Tired of Waiting – 1.47 (säv. NoMeansNo, san. NoMeansNo)
Stocktaking – 3.05 (säv. NoMeansNo, san. NoMeansNo)
The End of All Things – 5.10 (säv. NoMeansNo, san. NoMeansNo)
Big Dick – 3.15 (säv. NoMeansNo, san. NoMeansNo)
Two Lips, Two Lungs and One Tongue – 1.46 (säv. NoMeansNo, san. NoMeansNo)
Rags and Bones – 5.05 (säv. NoMeansNo, san. NoMeansNo)
Oh No! Bruno! – 3.06 (säv. NoMeansNo, san. NoMeansNo)
All Lies – 6.27 (säv. NoMeansNo, san. NoMeansNo)
Kappalelista > CD reissue:n bonusraidat

"Life in Hell"  – 3:54
"I Am Wrong"  – 7:01
Kappalelista > 2005 CD reissue:n bonusraidat

"State of Grace" - 5:29
"End of the World" - 3:28
Kokoonpano

Rob Wright (muusikko) – basso, laulu
John Wright (muusikko) – rummut
Andy Kerr – kitara, laulu
Arviot

Allmusic link (Arkistoitu – Internet Archive)
Rolling Stone link (Arkistoitu – Internet Archive)
Sputnik Music link
Amazon link
Guaranteed Reviews link[vanhentunut linkki]