stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo dystopiakirjoista
1800-luku

A Sojourn in the City of Amalgamation, in the Year of Our Lord, 19-- (1835) – Oliver Bolokitten
Pariisi 1900-luvulla (1863, julkaistu 1994) – Jules Verne
Vril: Tuleva rotu (1871) – Edward Bulwer-Lytton, alun perin The Coming Race
Erewhon (1872) – Samuel Butler
Begumin 500 miljoonaa (1879) – Jules Verne
The Fixed Period (1882) – Anthony Trollope
An Enemy of the People (1882) – Henrik Ibsen
The Republic of the Future (1887) – Anna Bowman Dodd
Caesar's Column (1890) – Ignatius L. Donnelly
Pictures of the Socialistic Future (1891) – Eugen Richter
The Repairer of Reputations (1895) – Robert W. Chambers
Aikakone (1895) – H. G. Wells
Kun nukkuja herää (1899) – H. G. Wells
1900-luku > 1900-vuosikymmen

Ensimmäiset ihmiset kuussa (1901) – H. G. Wells
The Purple Cloud (1901) – M. P. Shiel
Trylogia Księżycowa (1901–1911) – Jerzy Żuławski
Rautakorko (1908) – Jack London
Lord of the World (1908) – Robert Hugh Benson
The Machine Stops (1909) – E. M. Forster
1900-luku > 1910-luku

Philip Dru: Administrator (1912) – Edward Mandell House
When William Came (1913) – Saki
Herland (1915) – Charlotte Perkins Gilman
The Heads of Cerberus (1919) – "Francis Stevens" (Gertrude Barrows Bennett)
1900-luku > 1920-luku

R.U.R.: Rossum’s Universal Robots: Kollektiivinen draama, jossa on alkukomedia ja kolme näytöstä (1921) – Karel Čapek
Me (1921) – Jevgeni Zamjatin
Miasto światłości (1924) – Mieczysław Smolarski
Oikeusjuttu (1925) – Franz Kafka
1900-luku > 1930-luku

Monttu (1930) – Andrei Platonov
Uljas uusi maailma (1932) – Aldous Huxley
Meillä sitä ei voi tapahtua (1935) – Sinclair Lewis
Salamanterisota (1936) – Karel Čapek
Swastika Night (1937) – Katharine Burdekin
Hymni (1938) – Ayn Rand
Priglasheniye na kazn' (1938) – Vladimir Nabokov
1900-luku > 1940-luku

Pimeää keskellä päivää (1940) – Arthur Koestler
"If This Goes On—" (1940) – Robert A. Heinlein
Kallocain (1940) – Karin Boye
Routakuun aika (1942) – John Steinbeck
Piinattu planeetta (1945) – C.S. Lewis
Bend Sinister (1947) – Vladimir Nabokov
Ape and Essence (1948) – Aldous Huxley
Vuonna 1984 (1949) – George Orwell
Sometime Never: A Fable for Supermen (1948) – Roald Dahl
Peace In Our Time – Noël Coward (1947).
1900-luku > 1950-luku

Sähköpiano (myös nimellä Utopia 14) (1952) – Kurt Vonnegut
Fahrenheit 451 (1953) – Ray Bradbury
Love Among the Ruins (1953) – Evelyn Waugh
One (julkaistu myös nimellä Escape to Nowhere) (1953) – David Karp
Avaruuden kauppamiehet (1953) – Frederik Pohl ja C. M. Kornbluth
Kärpästen herra (1954) – William Golding
The Chrysalids (1955) – John Wyndham
Kadonnut menneisyys (1956) – Arthur C. Clarke
Minority Report (1956) – Philip K. Dick
Kun maailma järkkyi (1957) – Ayn Rand
The Rise of the Meritocracy (1958) – Michael Young, Baron Young of Dartington
Alas, Babylon (1959) – Pat Frank
Viimeinen kiitoshymni (1959) – Walter M. Miller, Jr.
The Big Time – Fritz Leiber (1957)
Living Space – Isaac Asimov (1956)
The Sound of His Horn – Sarban (1952)
1900-luku > 1960-luku

Facial Justice (1960) – L. P. Hartley
"Harrison Bergeron" (1961) – Kurt Vonnegut
Powrót z gwiazd (1961) – Stanisław Lem
The Old Men at the Zoo (1961) – Angus Wilson
Kellopeliappelsiini (1962) – Anthony Burgess
The Wanting Seed (1962) – Anthony Burgess
Oraakkelin kirja – Philip K. Dick (1962)
Apinoiden planeetta (1963) – Pierre Boulle
Farnham's Freehold (1964) – Robert A. Heinlein
Nova Express (1964) – William S. Burroughs
The Penultimate Truth (1964) – Philip K. Dick
"Häpeä, Harlekiini!" sanoi Tiktak-mies (1965) – Harlan Ellison
Tilaa! Tilaa! (1966) – Harry Harrison
"I Have No Mouth, and I Must Scream" (1967) – Harlan Ellison
Pako tulevaisuudesta (1967) – William F. Nolan ja George Clayton Johnson
Tripodien aika 1: Viimeinen tukikohta (1967) – John Christopher
Palkkionmetsästäjä (1968) – Philip K. Dick
Camp Concentration  (1968) – Thomas M. Disch
Tripodien aika 2: Lyijykaupunki (1968) – John Christopher
Tripodien aika 3: Tulinen pyörre (1968) – John Christopher
Stand on Zanzibar (1968) – John Brunner
A Very Private Life (1968) – Michael Frayn
The Jagged Orbit (1969) – John Brunner
1900-luku > 1970-luku

This Perfect Day (1970) – Ira Levin
The Lorax (1971) – Dr. Seuss
Taivaan työkalu (1971) – Ursula K. Le Guin
Los Angeles: AD 2017 (1971) – Phillip Wylie
The World Inside (1971) – Robert Silverberg
334 (1972) – Thomas M. Disch
The Sheep Look Up (1972) – John Brunner
Rautainen unelma (1972) – Norman Spinrad
The Ultimate Solution – Eric Norden (1973)
Le Camp des saints (1973) – Jean Raspail
Osattomien planeetta (1974) – Ursula K. Le Guin
Anna kyynelten tulla, pyysi poliisi (1974) – Philip K. Dick
Walk to the End of the World (1974) – Suzy McKee Charnas
The Girl Who Owned a City (1975) – O. T. Nelson
Tornitalo (1975) – J. G. Ballard
The Shockwave Rider (1975) – John Brunner
Don't Bite the Sun (1976) – Tanith Lee
Woman on the Edge of Time (1976) – Marge Piercy
Hämärän vartija (1977) – Philip K. Dick
SS Lontoo – Len Deighton (1978)
Tukikohta (1978) – Stephen King
Alongside Night (1979) – J. Neil Schulman
Pitkä marssi (1979) – Stephen King nimellä Richard Bachman
1900-luku > 1980-luku

Yhdeksäs aste (1980) – Walter Tevis
Riddley Walker (1980) – Russell Hoban
Lanark (1981) – Alasdair Gray
Limes inferior (1982) – Janusz Zajdel
Juokse tai kuole (1982) – Stephen King nimellä Richard Bachman
HaDerekh LeEin Harod (1984) – Amos Kenan
Paradyzja (1984) – Janusz Zajdel
Sprawl-trilogia – William Gibson
Neurovelho (1984)
Kreivi Nolla (1986)
Mona Lisa (1988)
Dayworld (1985) – Philip José Farmer
Orjattaresi (1985)  – Margaret Atwood
In the Country of Last Things (1985) – Paul Auster
Moskva 2042 (1986) – Vladimir Voinovitš
Obernewtyn Chronicles (1987–2008) – Isobelle Carmody
The Domination (1988) – S. M. Stirling
The Sykaos Papers (1988) – E. P. Thompson
When the Tripods Came (1988) – John Christopher
The Proteus Operation – James P. Hogan (1985)
"Thor Meets Captain America" – David Brin (1986)
The Divide – William Overgard (1980)
"The Last Article" – Harry Turtledove (1988)
1900-luku > 1990-luku > Fiktio

The War in 2020 – Ralph Peters (1991)
The Children of Men (1992) – P. D. James (1992)
Kolmannen valtakunnan salaisuus – Robert Harris (1992)
Snow Crash – Neal Stephenson (1992)
Parable of the Sower – Octavia E. Butler (1993)
Virtuaalivalo (1993) – William Gibson (1993)
The Diamond Age, or A Young Lady's Illustrated Primer (1994) – Neal Stephenson
Musiikkiuutisia – Jonathan Lethem (1994)
Infinite Jest (1996) – David Foster Wallace
Battle Royale – Kōshun Takami (1999)
The Ice People (1999) – Maggie Gee
'48 (1996) – James Herbert
Against the Day (1999) – Michael Cronin
Attentatet i Pålsjö skog (1996) – Hans Alfredson
Clash of Eagles (1990) – Leo Rutman
In the Presence of Mine Enemies – Harry Turtledove (2003, ensimmäiset 21 sivua olivat alun perin vuonna 1992 julkaistu novelli)
K is for Killing – Daniel Easterman
Making History (1996) – Stephen Fry
Timewyrm: Exodus (1991) (Doctor Who -romaani) – Terrance Dicks
1900-luku > 1990-luku > Nuorten aikuisten fiktio

The Giver (1993) – Lois Lowry
Among the Hidden (1998) – Margaret Peterson Haddix
2000-luku > 2000-vuosikymmen > Fiktio

Ella Minnow Pea – Mark Dunn (2001)
Feed – M. T. Anderson (2002)
Jennifer Valtiovalta – Max Barry (2003)
Oryx ja Crake – Margaret Atwood (2003)
In the Presence of Mine Enemies – Harry Turtledove (2003)
Asphalt – Carl Hancock Rux (2004)
Pilvikartasto – David Mitchell (2004)
Salajuoni Amerikkaa vastaan – Philip Roth (2004)
Curious Notions (2004) – Harry Turtledove
Divided Kingdom – Rupert Thomson (2005)
Ole luonani aina (2005) – Kazuo Ishiguro
Armageddon's Children – Terry Brooks (2006)
The Book of Dave (2006) – Will Self
Day of the Oprichnik (2006) – Vladimir Sorokin
Tie – Cormac McCarthy (2006)
Blind Faith – Ben Elton (2007)
Last Light – Alex Scarrow (2007)
Nontraditional Love – Rafael Grugman (2008)
World Made By Hand – James Howard Kunstler (2008)
Shades of Grey – Jasper Fforde (2009)
The Windup Girl – Paolo Bacigalupi (2009)
The Year of the Flood – Margaret Atwood (2009)
Z213: Exit – Dimitris Lyacos (2009)
Axis of Time, series – John Birmingham (2004–2007)
Collaborator – Murray Davies (2003)
Farthing, Ha'penny ja Half a Crown, -sarja – Jo Walton (2006–2008)
The Leader – Guy Walters (2003)
Resistance – Owen Sheers (2007)
Warlords of Utopia – Lance Parkin (2004)
2000-luku > 2000-vuosikymmen > Nuorten aikuisten fiktio

Kävelevät koneet -sarja (2001) – Philip Reeve
Noughts and Crosses – Malorie Blackman (2001)
The House of the Scorpion – Nancy Farmer (2002)
Among the Barons (Shadow Children #4) – Margaret Peterson Haddix (2003)
Among the Betrayed (Shadow Children #3) – Margaret Peterson Haddix (Simon & Schuster, 2003)
The City of Ember – Jeanne DuPrau (Random House, 2003)
Among the Brave (Shadow Children #5) – Margaret Peterson Haddix (Simon & Schuster, 2004)
The Bar Code Tattoo – Suzanne Weyn (Scholastic, 2004)
The People of Sparks – Jeanne DuPrau (Yearling, 2004)
Among the Enemy (Shadow Children #6) – Margaret Peterson Haddix (Simon & Schuster, 2005)
Checkmate – Malorie Blackman (2005)
Pretties – Scott Westerfeld (Simon Pulse, 2005)
Uglies – Scott Westerfeld (Simon Pulse, 2005)
Among the Free (Shadow Children #7) – Margaret Peterson Haddix (Simon & Schuster, 2006)
Bar Code Rebellion – Suzanne Weyn (Scholastic, 2006)
Genesis – Bernard Beckett (Houghton Mifflin Harcourt, 2006)
Life as We Knew It – Susan Beth Pfeffer (2006)
Specials – Scott Westerfeld (2006)
Vieras – Stephenie Meyer (2008)
Extras – Scott Westerfeld (Simon & Schuste], 2007)
Incarceron – Catherine Fisher (Hodder & Stoughton, 2007)
Unwind – Neal Shusterman (Simon & Schuster, 2007)
The Dead and the Gone – Susan Beth Pfeffer (2008)
The Declaration – Gemma Malley (Bloomsbury Publishing, 2008)
From the New World – Yusuke Kishi (Kodansha Novels, 2008)
Gone – Michael Grant (2008)
Nälkäpeli – Suzanne Collins (Scholastic, 2008)
The Resistance – Gemma Malley (Bloomsbury Publishing, 2008)
Sapphique (2007) – Catherine Fisher (2008)
Vihan liekit – Suzanne Collins (2009)
The Forest of Hands and Teeth – Carrie Ryan (2009)
Maze Runner – Labyrintti – James Dashner (2009)
2000-luku > 2010-luku > Fiktio

Abandon the Night – Joss Ware (2010)
Beyond the Night  (2010)
Embrace the Night Eternal (2010)
Night Betrayed (2011)
Ensimmäinen siirtokunta (2010) – Justin Cronin
Super Sad True Love Story (2010) – Gary Shteyngart
Ready Player One (2011) – Ernest Cline
Night Forbidden (The Envy Chronicles #5) (2012) – Joss Ware
Shimoneta (2012) – Hirotaka Akagi
Bleeding Edge (2013) – Thomas Pynchon
The Bone Season (2013) – Samantha Shannon
The Circle (2013) – Dave Eggers
Uusi maa (2013) – Margaret Atwood
Night Resurrected (The Envy Chronicles #6) (2013) – Joss Ware
Siilo (2013) – Hugh Howey
Siirros (2014)
Kohtalo (2015)
Dominion (2014) – C. J. Sansom
Tempted – the Night (The Envy Chronicles #6.5) (2015) – Colleen Gleason
Alistuminen (2015) – Michel Houellebecq
The Madagaskar Plan (2015) – Guy Saville
Kadotus (2018) — Leena Krohn
2000-luku > 2010-luku > Nuorten aikuisten fiktio

Tarkoitettu (2010) – Ally Condie
Matkijanärhi (2010) – Suzanne Collins
Monsters of Men (2010) – Patrick Ness
Maze runner II - Poltettu maa (2010) – James Dashner
Across The Universe (2011) – Beth Revis
Rajalla (2011) – Ally Condie
Maze runner III - Tappava lääke (2011) – James Dashner
Delirium: Rakkaus on harhaa (2011) – Lauren Oliver
Outolintu (2011) – Veronica Roth
Legend (2011) – Marie Lu
Shatter Me (2011) – Tahereh Mafi
The Unwanteds (2011) – Lisa McMann
Wither (2011) – Lauren DeStefano
Article 5 (2012) – Kristen Simmons
Blood Zero Sky (2012) – J. Gabriel Gates
Kapinallinen (2012) – Veronica Roth
The Selection (2012) – Keira Cass
Perillä (2012) – Ally Condie
Revealing Eden (2012) – Victoria Foyt
Paljaan taivaan alla (2012) – Veronica Rossi
UnWholly (2012) – Neal Shusterman
5. aalto (2013) – Rick Yancey
Uskollinen (2013) – Veronica Roth
Champion (2013) – Marie Lu
Prodigy (2013) – Marie Lu
Unravel Me (2013) – Tahereh Mafi
The Infinite Sea (2014) – Rick Yancey
The Last Human (2014) – Ink Pieper
Red Rising (2014) – Pierce Brown
Golden Son (2015) – Pierce Brown
Morning Star (2016) – Pierce Brown
The Last Star (2016) – Rick Yancey
Käännös suomeksi
Luettelo Norjan sarjoissa pelanneista suomalaisista jalkapalloilijoista

Tämä on luettelo Norjan sarjoissa pelanneista suomalaisista jalkapalloilijoista. Pelaajista on mainittu kaikki heidän norjalaisseuransa sekä sarjakaudet. Ne pelaajat, jotka ovat pelanneet sekä ylimmällä että alemmilla tasoilla, on mainittu vain ylimmällä tasolla pelanneiden listassa. Siinä tapauksessa myös pelaajan alemman sarjatason seurat on mainittu, ja niiden seurojen nimet, joiden kanssa pelaaja on pelannut ylimmällä sarjatasolla, on vahvennettu.
Ylin sarjataso

Timo Pirilä - FK Mjölner 1989
Kari Arkivuo - Sandefjord 2006-08
Otto Fredrikson - Lillestrøm SK 2006-
Tuomas Haapala - Sandefjord 2006-07
Jukka Hakala - IK Start 2002-03, Sogndal 2004, Notodden FK 2006-09
Janne Hietanen - Tromsø IL 2005
Juhani Himanka - Lillestrøm SK 1982
Keijo Huusko - Lyn 2005, Strømsgodset IF 2006-2007, Tromsø IL 2008-
Olli Isoaho - Moss FK 1989
Ville Jalasto - Aalesunds FK 2009-
Toni Kallio - Molde FK 2004-07
Miika Koppinen - Tromsø IL 2000-05, 2008-, Rosenborg BK 2006-07
Peter Kopteff - Viking FK 2002-05, Aalesunds FK 2008-
Tero Koskela - Fredrikstad FK 2004-05, Hønefoss BK 2006-07
Toni Koskela - Molde FK 2007-08
Mika Kottila - SK Brann 1999
Toni Kuivasto - Viking FK 2001-03
Tuomo Könönen - Odd Grenland 2006-08
Ville Lehtinen - FK Bodø/Glimt 2002-04
Mathias Lindström - Fredrikstaf FK 2005
Sami Mahlio - Odd Grenland 1999-2002, Sandefjord 2003, Pors 2004-2005, Tøllnes 2006
Jon Masalin - Notodden FK 2006-2007, HamKam 2008-
Miikka Multaharju - Fredrikstad FK 2006-07
Juha Pasoja - HamKam 2006-09
Mike Peltola - Fk Bodø/Glimt 2001-02
Pasi Rasimus - Lillestrøm SK 1990
Aki Riihilahti - Vålerenga IF 1999-2000
Janne Saarinen - Rosenborg BK 2001-03
Juska Savolainen - Rosenborg BK 2008-09
Christian Sund - Stabaek 2005-06
Kimmo Tauriainen - IK Start 2002
Hannu Tihinen - Viking FK 2000-02
Marko Tuomela - Tromsø IL 1998-2000
Hermanni Vuorinen - Fredrikstad FK 2006
Ville Väisänen - Bryne FK 2003
Jarkko Wiss - Molde FK 1999, Lillestrøm SK 1999, Moss FK 2000
Harri Ylönen - SK Brann 1999-2001
Alemmat sarjatasot

Anders Eriksson - Bryne FK 1993, Lyn 1994-95
Mika Halmetniemi - Raufoss IL 1994
Kaj Huuhka - Egersund IK
Kimmo Hörkkö - Raufoss IL 2007
Petri Jalava - Nybergsund 2001-02
Jani Keula - Nybergsund 2002
Esko Kähkönen - Hammerfest 1996, 1999, 2001
Valtter Laaksonen - Sogndal 2008-, Stavanger IF 2009
Paul Lindholm - SK Vard 1994-95
Jani Modig - Asker 2008
Jaakko Nyberg - Kongsvinger IL 2002-05, Bryne FK 2006-08
Tomas Nygård - Raufoss IL 2000-02
Janne Oinas - Kjelsås 1998
Markus Paija - Nybergsund 2003-04
Max Peltonen - FK Mjølner 1995
Janne Räsänen - Hønefoss 2005-07
Jorma Savolainen - Hammerfest 2002
Toni Tervonen - Haugesund 1999
Teemu Turunen - Sogndal 2009
Juho Vahla - Hammerfest 2001-03, Mø IL 2004-06
Mikko Vilmunen - Alta IF 2008-09
Mika Wallden - Nybergsund 2002
G. A. Serlachius

Gustaf Adolf Serlachius.
Gustaf Adolf Serlachius (5. marraskuuta 1830 Ilomantsi – 13. kesäkuuta 1901 Mänttä) oli suomalainen tehtailija, proviisori, kauppaneuvos (1896) ja suomalaisen puunjalostusteollisuuden pioneereja. Hän suoritti farmasiatutkinnon 1849 ja proviisorintutkinnon 1853. Serlachius aloitti uransa apteekkarina Tampereella vuonna 1858.
Kymmenen vuoden apteekkarin uran jälkeen Serlachius perusti vuonna 1868 Mänttään puuhiomon. Puuhiomon perustamisen taustalla oli yhteistyö Fredrik Idestamin kanssa, joka oli perustanut aiemmin oman puuhiomonsa, jota Serlachius oli alkanut hoitaa Idestamin matkojen aikana. Vuonna 1881 Serlachius laajensi toimintaansa paperitehtaalla. Seuraavana vuonna 1882 Serlachius perusti toisen puuhiomon Vilppulaan.
Serlachius myötävaikutti niin Hangon ja Kööpenhaminan välisen laivaliikenteen avaamiseen kuin rautatieliikenteeseenkin: pitkälti hänen vaikutuksestaan Pohjanmaalle kulkevan radan rakennus suunnattiin kulkemaan Näsijärven itäpuolitse.
Serlachius toimi perustamansa yhtiön toimitusjohtajana aina kuolemaansa, vuoteen 1901 asti. G. A. Serlachius Osakeyhtiö perustettiin seuraavana vuonna.
Elämäkerta > Varhaisvuodet

Gustaf Adolfin isä Gustaf oli Ilomantsin nimismies ja äiti Sofia leppävirtalaisen makasiininhoitajan tytär. Gustaf Adolf oli perheen kuudesta lapsesta toiseksi vanhin. Jäämistöluettelon mukaan perhe omisti ulkomaisia huonekaluja ja jalometalleja. Perheen kotikieli ruotsi ja varallisuus erottivat sen ympäristössä asuneista karjalaisista.
Perheen isä kuoli 51-vuotiaana vuonna 1843, jolloin Gustaf Adolf oli  12-vuotias. Vuonna 1845 perhettä kohtasi tilintarkastuksen jälkeen kova isku: heidän piti maksaa laamannille 700 ruplan velka ja 30 tynnyriä viljaa. Jälkeenpäin on huhuttu, että isä oli tehnyt kavalluksen, mikä ei välttämättä ole totta. Leski sai leskeneläkettä vain 120 ruplaa vuodessa, joten hän ei mitenkään voinut selvitä veloista. Gustaf Adolf joutui lopettamaan koulunsa Kuopiossa juuri ennen lukiota varattomuuden vuoksi ja hänen oli etsittävä itselleen paikka, josta saisi ammatin.
Elämäkerta > Apteekkarin oppiin

Luultavasti äitinsä tuttavuuksien avulla Gustaf Adolf pääsi Mikkeliin Per Anders Sundbergin apteekkiin apteekkarin oppiin. Ala ei häntä kiinnostanut, mutta ”nälkä pakottaa koiran kahleisiin”, kuten hän totesi myöhemmin. Koulutuksen alkuvaiheessa tärkeintä oli totteleminen, ja päivä venyi erinäisine tehtävineen viisitoistatuntiseksi. Vuonna 1846 Gustaf Adolf lopetti Mikkelissä ja siirtyi Helsinkiin F. M. Maexmontanin apteekkiin.
Helsingissä Serlachius olisi halunnut suorittaa ylioppilastutkinnon, mutta esteenä oli varattomuus. Maexmontan suhtautui nuoreen Serlachiukseen lempeästi, hän sai asua apteekkarin kodissa, missä häntä kohdeltiin kuin omaa lasta. Edellisen paikan ylitiukasta kurista ei ollut tietokaan. Maexmontan takasi nuorukaisen ottaman lainan, minkä turvin hän opiskeli farmasian tutkinnon. Lainalla hän avusti myös äitiään ja nuorempia sisaruksiaan, kuten kunnon pojan kuuluikin. Farmasian tutkinnon myötä tuleva tehtailija aloitti nousun sosiaalisessa hierarkiassa.
Farmaseuttina Serlachius aloitti Porissa Souranderin apteekissa. Tämän työpaikan hän menetti dramaattisesti Porin palossa 22. toukokuuta 1852.
Elämäkerta > Tampereen apteekkari

Porin työpaikan tuhoudutta Serlachius siirtyi Turkuun, missä hän työskenteli Tuomiokirkon apteekissa. Vuonna 1853 hän suoritti Collegium Medicumille proviisorin tutkinnon. Tämä tarkoitti oikeutta hoitaa apteekkia omalla vastuulla. Seuraavana arvoasteikossa oli apteekkari. Pian tämän jälkeen hän sai mielenkiintoisen työtarjouksen Tampereelta.
Serlachiuksen työnantaja apteekkari A. W. Tennberg kuoli vuonna 1856. Häntä neljä vuotta palvellut Serlachius tajusi tilaisuutensa tulleen ja osti työpaikkansa 80 000 ruplalla. Samalla summalla olisi voinut ostaa suuren maatilan. Nuorta miestä ajoi eteenpäin halu nousta sosiaalisessa arvoasteikossa ja halu vaurastua.
Tullessaan apteekkariksi G. A. Serlachius päätti rakennuttaa apteekilleen uuden kiinteistön. Turvatakseen markkinat Tampereen ympäristössä hän perusti sivupisteen Kangasalle. Tämä kasvatti Serlachiuksen velkataakkaa muutamalla tuhannella ruplalla. Selvitäkseen menoistaan hän etsi itselleen sivuansioita. Hän alkoi myydä kirjoja, vaikka kirjakauppaan vaadittiin erillinen lupa. Hän myi myös ilmoitustilaa Hämäläinen-sanomalehteen ja metsästäjille tarkoitettuja erikoisvaunuja. Tilikirjojen mukaan lääkkeinä myytiin muun muassa kuppaussarvia, napavöitä ja sormustinkukkaa sydänvaivoihin. Toimintatarmo ajoi hänet myös innostumaan valokuvauksesta. Hänen nimiinsä onkin laitettu ensimmäiset, vuonna 1863 otetut Tamperetta esittävät valokuvat. Kasvavan teollisuuden tarpeisiin Serlachius valmisti ja välitti teollisuuskemikaaleja.
Liikematkallaan Lempäälään Serlachius yöpyi helsinkiläisen apteekkarioppimestarinsa serkun, Karl Wilhelm Maexmontanin luona. Serlachius ihastui perheen tyttäreen Aliceen, ja nuoret avioituivat vuonna 1859. Morsian oli tuolloin 18- ja sulhanen 28-vuotias.
Tampereen aikanaan Serlachius otti innolla osaa kulttuurielämään. Hän oli kaupungin ensimmäisen kirjaston tilintarkastaja, kannatti kaupungin kamariorkesteria ja välitti ”piljettejä” hengellisiin tilaisuuksiin.
G. A. Serlachius taiteessa

Gallén maalasi myöhemmin kuuluisaksi tulleen muotokuvan mesenaatistaan tämän tehtaassa vuonna 1887. Patruuna näyttää siinä ikäistään vanhemmalta ja tutkijat ovat löytäneet siitä symboliikkaa, kuten koneet, paperisuikaleet ja taustalla ahkeroivan nimettömäksi ja kasvottomaksi jäävän työläisen. Axel Solitander on tulkinnassaan esittänyt, että muotokuva ei hehkuta kunniaa, valtaa ja vaurautta vaan henkii vaivoja, vastuksia ja taisteluita, jotka teollisuuden esitaistelijan oli pakko kohdata. Maalaus sai valtion palkinnon vuonna 1888 ja oli esillä Suomen osastolla Pariisin maailmannäyttelyssä 1889.
Gallén maalasi myös muotokuvat Serlachiuksen vävystä Wladimir Jurveliuksesta (1887), tyttärestä Sissi Serlachiuksesta (1889), vaimosta Alice Serlachiuksesta (1889) ja pojasta Axel Serlachiuksesta (1917).
Emil Wikström teki G.A. Serlachiuksesta kipsimedaljongin vuonna 1897.
Kari Heiskanen kirjoitti ja ohjasi Helsingin kaupunginteatteriin 2013 näytelmän "ristiriitaisesta, räyhähenkisestä, roisia kieltä viljelevästä ja erittäin impulsiivisesta" patruuna Serlachiuksesta. Teemu Keskisarjan Vihreän kullan kirous -kirjaan perustuvan näytelmän ensiversiossa  pääosaa esittää Pertti Sveholm.
Yksityiselämä

Serlachius kuului Serlachius-sukuun.
Serlachius oli naimisissa Alicen kanssa ja heillä oli kolme lasta, Axel, Sissi ja Thyra sekä ainakin kolme lasta, jotka olivat kuolleet vauvoina. Perheen kodissa oli taiteen lisäksi laaja kirjasto, johon kuului niin kotimaisia julkaisuja kuin englantilaisia kuvalehtiäkin. Perhe lomaili eurooppalaisissa kylpylöissä, esimerkiksi Karlsbadissa ja Rivieralla, ja perheen tyttäret opiskelivat Sveitsissä ja Pariisissa. Koko perhe osallistui kansainvälisiin teollisuusnäyttelyihin, joissa oli oma osasto myös taiteelle.
Aiheesta muualla

Paperiperkele. Serlachius Museot. Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 5.2.2022.
Mäntän patruunat: Gustaf Adolf Serlachius, 1830–1901. Pirkanmaan teollisuushistoria – Mänttä. Arkistoitu 10.3.2016. Viitattu 5.2.2022.
Mäntän seudun juhlapäivä. G. A. Serlachius Oy. ollut toiminnassa 60 vuotta, Aamulehti, 16.09.1928, nro 254, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Apteekkari lähti kosken rannalle. Suomen Kuvalehti 1.11.1930, nro 44, s. 20. (Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.)
Serlachius, Gustaf Adolf hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef 
Akseli Gallen-Kallela: Kauppaneuvos Gustaf Adolf Serlachiuksen muotokuva (1887).
Mary Shelley

| Mary Shelley |
| --- | --- |
 Mary Shelley Richard Rothwellin maalaamassa muotokuvassa, 1840
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. elokuuta 1797 Somers Town, Lontoo, Iso-Britannia
Kuollut: 1. helmikuuta 1851 (53 vuotta) Chester Square, Lontoo, Iso-Britannia
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tyylilajit:  kauhukirjallisuus, runous, matkakertomukset, lasten kirjallisuus, novellit, kirjeet, artikkelit, käännökset
Kirjallinen suuntaus: Romantiikka, Kauhuromantiikka
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Mary Wollstonecraft Shelley (o.s. Godwin, 30. elokuuta 1797 Somers Town, Lontoo – 1. helmikuuta 1851 Chester Square, Lontoo) oli englantilainen kirjailija. Shelley tunnetaan teoksestaan Frankenstein (Frankenstein, or The Modern Prometheus), joka julkaistiin vuonna 1818.