stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Cotardin oireyhtymä
Oireet

Cotardin harhaluulon (Cotard delusion) eli itsensä kuolleeksi luulemisen tai oman olemassaolonsa kieltämisen lisäksi oireyhtymästä kärsivillä on havaittu tuttujen kasvojen, paikkojen tai rakennuksien tunnistamisen vaikeuksia ja derealisaatiota. He saattavat myös olettaa heiltä puuttuvan elintärkeitä elimiä, kuten aivot. Muut oireyhtymään liittyvät oireet vahvistavat Cotardin harhaluuloa korostamalla epätodellisuuden tunnetta, ja tekevät ympäristön hahmottamisesta hyvin haastellista ja pelottavaa syndroomasta kärsivälle.
Oireyhtymän on myös havaittu olevan yhteydessä vakavaan masennukseen tai psykoottiseen masennushäiriöön.
Oireet > Cotardin oireyhtymässä on havaittavissa kolme vaihetta:

Itämisvaihe: oireet kuten psykoottinen masennus, hypokondria
Kukkimisvaihe: oireyhtymän kehittyminen, olemassaolon kiistäminen
Krooninen vaihe: pitkittyneet vakavat harhaluulot, krooninen psykiatrinen masennus
Diagnoosi Cotardin oireyhtymästä ei vaadi hallusinaatioiden esiintymistä, mutta vahvat olemassaoloon liittyvät harhaluulot ovat verrattavissa skitsofreniasta kärsiviin.
Jules Dassin

|  |
| --- | --- |
 Jules Dassin vuonna 1970.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Julius Dassin
Syntynyt: 18. joulukuuta 1911 Middletown (Connecticut), Yhdysvallat
Kuollut: 31. maaliskuuta 2008 (96 vuotta) Ateena, Kreikka
Ammatti:  Ohjaaja, tuottaja, käsikirjoittaja
Puoliso:  Beatrice Launer (1933-1962)   Melína Merkoúri (1966-1994)
Lapset:  3, mukaan lukien Joe Dassin
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Jules Dassin (am. engl. ['dʒuːls 'dæsɪn], alk. Julius Dassin, 18. joulukuuta 1911 Middletown, Connecticut Yhdysvallat – 31. maaliskuuta 2008 Ateena, Kreikka) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan parhaiten 1940-luvulla tekemistään film noir -elokuvista. Dassin oli joutumaisillaan epäamerikkalaisen toiminnan komission kuulusteltavaksi, mutta lähti Eurooppaan. Dassin työskenteli Ranskassa ja asui viime vuotensa Ateenassa. Hän oli naimisissa Melina Mercourin kanssa. Heidän yhteinen elokuvansa Ei koskaan sunnuntaisin oli ehdokkaana kahden Oscarin ja Bafta-palkinnon saajaksi.
Joe ja Jules Dassin yhdessä Beatrice Launerin kanssa Pariisissa vuonna 1970
Dassinin isä oli venäjänjuutalainen parturi. Hänen poikansa Joe Dassin (1938–1980) oli tunnettu ranskalainen laulaja.
Filmografia

Niin tapahtui Pariisissa (Reunion in France) 1942, Yhdysvallat
Cantervillen kummitus (Canterville Ghost), 1944, Yhdysvallat
Two Smart People, 1946, Yhdysvallat
Raakaa voimaa (Brute Force), 1947, Yhdysvallat
Alaston kaupunki (The Naked City), 1948, Yhdysvallat
Varkaiden markkinat (Thieves' Highway), 1949, Yhdysvallat
Suurkaupungin laki (Night and the City),  1950, Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta
Rififi (Du Rififi chez les hommes), 1955, Ranska
Ikuinen vaellus (Celui qui doit mourir), 1957, Ranska, Italia
Laki (La Loi), 1958, Ranska
Ei koskaan sunnuntaisin (Ποτέ Την Κυριακή), 1960, Kreikka
Fedra (Phaedra), 1962, Kreikka, Yhdysvallat
Topkapi, 1964, Yhdysvallat
22.30 kesäiltana (10:30 P.M. Summer), 1966, Yhdysvallat
Kiristyvä kierre (Up Tight!), 1968, Yhdysvallat
Lupaus aamunkoitteessa (Promesse de l'aube), 1970, Ranska
Suhde (Circle of Two), 1980, Kanada
Aiheesta muualla

Jules Dassinin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  Museum of Modern Art  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Anthony Fauci

| Anthony Fauci |
| --- | --- |
 Anthony Fauci vuonna 2023.
Kansallisen allergia- ja infektiotautien instituutin pääjohtaja
 2. marraskuuta 1984–  
Presidentti:  Ronald Reagan George H. W. Bush Bill Clinton George W. Bush Barack Obama Donald Trump Joe Biden
Edeltäjä:  Richard Krause
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. joulukuuta 1940 (ikä 84) New York City, New York, Yhdysvallat
Ammatti:  immunologi
Puoliso:  Christine Grady (vih. 1985)
Lapset:  3
Aiheesta muualla
www.niaid.nih.gov/about/director
Anthony Stephen Fauci (s. 24. joulukuuta 1940 New York City, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen immunologi, joka on toiminut National Institutes of Healthin alaisen kansallisen allergia- ja infektiotautien instituutin pääjohtajana marraskuusta 1984 lähtien.
Hän kuuluu 2019–2020 koronaviruspandemian yhteydessä perustettuun Valkoisen talon koronavirustyöryhmään. Faucille ja eräille muille korona-aikana keskeisissä tehtävissä olleille oli valtion taholta järjestetty turvatoimia, sillä esimerkiksi Fauci sai tappouhkauksia. Presidentiksi tullessaan Donald Trump perui turvatoimet lähes ensitöikseen.
Faucin isovanhemmat muuttivat Italiasta Yhdysvaltoihin 1900-luvun vaihteessa.
Kunnianosoituksia

Presidential Medal of Freedom (USA, 2008)
Italian tasavallan ansioritarikunta (Italia, 2020)
Nousevan auringon ritarikunta (Japani, 2023)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anthony Fauci Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Venäjä 
Tieteilijät:  CiNii  Google Scholar  ORCID  Scopus 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef
Timo Huotinen

Timo Kullervo Huotinen (28. marraskuuta 1944 Helsinki – 15. elokuuta 2023) oli suomalainen urheilutoimittaja sekä urheiluseura- ja yhdistysaktiivi. Erityisesti Huotinen tunnettiin Suomen Tietotoimiston urheilutoimittajana ja helsinkiläisen urheiluseura Kiffenin johtomiehenä.
Huotinen teki suurimman osan työurastaan Suomen Tietotoimistossa. STT:n urheilutoimituksessa hän työskenteli 1965–1981 ja uudestaan vuodesta 1990 vuoteen 2007. Urheilutoimituksen esimies hän oli 1970–1980. Vuosina 1985–1990 hän työskenteli Savon Sanomien ja Turun Sanomien urheilutoimittajana Helsingissä. 1980-luvun alkuvuodet Huotinen toimi päätoimittajana aikakaus- ja sarjakuvalehtialalla.
Urheilutoimittajana Huotinen raportoi 12 olympialaiset vuosina 1968–2000. Kesäolympialaisissa hän työskenteli viidesti: Mexico City 1968, München 1972, Montreal 1976, Moskova 1980 ja Sydney 2000. Talviolympialaisiin hän osallistui seitsemästi: Grenoble 1968, Sapporo 1972, Innsbruck 1976, Lake Placid 1980, Albertville 1992, Lillehammer 1994 ja Nagano 1998.
Viime vuosinaan STT:ssä Huotinen kirjoitti erityisesti liikuntapolitiikasta ja alan kansalaistoiminnasta.
Seurajohtajana Kiffenissä Huotinen toimi vuodesta 1972.lähde? Vuosina 1988–2007 hän toimi Kiffenin puheenjohtajana. Aiemmin Huotinen osallistui myös Helsingin Kisa-Veikkojen ja Viipurin Urheilijoiden toimintaan.
Urheiluseuratoiminnan lisäksi Huotinen toimi aktiivisesti muun muassa Urheilutoimittajain Liitossa, Helsingin Urheilutoimittajissa ja jalkapallotoimittajien Pallo-Koplassa. Palloliitossa hän toimi pitkään eri valiokunnissa ja valtuustossa. Lisäksi hän osallistui aktiivisesti muun muassa kaupunginosa- ja puoluetyöhön (kokoomus).
Timo Huotinen sai Suomen Urheilun ansiomerkin vuonna 1991, Suomen Palloliiton kultaisen ansiomerkin 1998, SLU:n hopeisen ansiomerkin 2005, Palloliiton Helsingin piirin kultaisen ansiolevykkeen 2005 ja Liikuntakulttuurin ja urheilun kultaisen ansioristin 2006.
Saabo

Saabo kiinnitettynä Saab 95 -autoon.
Saabo oli Saabin vuosina 1964–1968 valmistama asuntovaunumalli. Se oli suunniteltu enimmillään neljälle henkilölle ja painoi 230 kiloa. Yhteensä Saaboja valmistui 390 kappaletta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saabo Wikimedia Commonsissa
Ljunga

| Ljunga |
| --- | --- |

 Ljunga
 Koordinaatit: 58°34′34″N, 16°18′20″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Kunta:  Norrköping
Väkiluku (31.12.2023):  745
Ljunga on taajama Norrköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 745 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ljunga Wikimedia Commonsissa
Kimstad

| Kimstad |
| --- | --- |
 Kimstadin kirkko
 Kimstad
 Koordinaatit: 58°32′56″N, 15°57′58″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Kunta:  Norrköping
Väkiluku (31.12.2023):  1 602
Kimstad on taajama Norrköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 603 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kimstad Wikimedia Commonsissa
Åselstad

| Åselstad |
| --- | --- |
 Åselstad
 Koordinaatit: 58°33′00″N, 16°13′00″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Kunta:  Norrköping
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Åselstad on asuinalue Norrköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Se muodosti oman taajamansa vuoteen 2016, jolloin se kasvoi yhteen Norrköpingin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Åselstad Wikimedia Commonsissa
Skärblacka

| Skärblacka |
| --- | --- |
 Skärblackan rautatieasema
 Skärblacka
 Koordinaatit: 58°34′54″N, 15°54′51″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Kunta:  Norrköpingin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  3,89 km²
Väkiluku:  4 059
 – Väestötiheys:  1 043 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skärblacka on taajama Norrköpingin kunnassa Ruotsissa.
Taajama sijaitsee noin 20 kilometriä Norrköpingin keskustasta länteen Motalajoen varrella Roxen- ja Glan-järvien välissä.
Talous

Skärblackan suurin työnantaja on Skärblackan sellu- ja paperitehdas, joka kuuluu BillerudKorsnäs-konserniin. Tehdas on perustettu 1870-luvulla, mutta nykyinen tehdas on vuodelta 1962, jolloin sen omisti Fiskeby AB. Tehtaalla on sellutehdas ja kuivatuskone sekä 4 toimivaa paperikonetta. Vuonna 2018 tehtaalla käynnistyy viides paperikone, joka on Valkeakoskelta siirretty Tervasaaren paperitehtaalla vuonna 2016 pysäytetty paperikone PK 7.
Skärblackan paperitehtaan paperikoneet:
PK 4 (fluting-kartonki)
PK 7 (konekiillotettu MG-paperi)
PK 8 (konekiillotettu MG-paperi)
PK 9 (säkkipaperi)
PK 10 (MG-paperi), joka on vanha Tervasaaren PK 7
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skärblacka Wikimedia Commonsissa
Öbonäs

| Öbonäs |
| --- | --- |
 Öbonäs
 Koordinaatit: 58°32′37″N, 16°12′01″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Kunta:  Norrköping
Väkiluku (31.12.2023):  665
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Öbonäs on taajama Norrköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 665 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Öbonäs Wikimedia Commonsissa
Gerard Martín

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Gerard Martín Langreo
Syntymäaika: 26. helmikuuta 2002 (ikä 22)
Syntymäpaikka: Esplugues de Llobregat, Espanja
Pelipaikka: vasen laitapuolustaja
Pituus: 186 cm
Seura
Seura: FC Barcelona
Pelinumero: 35
Junioriseurat
2019–2021: Cornellà U19
2021–2023: Cornellà
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2023-24 | Barcelona B | 41 | (0) |
| 2024– | FC Barcelona | 18 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 24. tammikuuta 2025.
Gerard Martín Langreo (s. 26. helmikuuta 2002 Esplugues de Llobregat, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa FC Barcelonaa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Martín teki tammikuussa 2025 uuden jatkosopimuksen FC Barcelonan kanssa. Sopimuksen odotetaan kestävän vuoteen 2028 saakka.
Varhainen elämä

Esplugues de Llobregatissa, Kataloniassa syntynyt Martín muutti perheensä kanssa 5-vuotiaana  Sant Andreu de la Barcaan.
Pelityyli

Martín toimii pääasiassa vasenpana laitapuolustajana, ja häntä on kuvattu "erittäin luotettavaksi merkkaamisessa ja päälläpelaamisessa".
Paavo Pesusieni ja Santa-Sanna pelastavat Tangalan

| Paavo Pesusieni ja Santa-Sanna pelastavat Tangalan> Saving Bikini Bottom: The Sandy Cheeks Movie |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Liza Johnson
Käsikirjoittaja:  Tom Stern Kaz
Tuottaja:  Jack Petrik
Kuvaaja:  Greg Gardiner
Leikkaaja:  Billy Weber
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Nickelodeon Movies
Levittäjä:  Netflix
Kesto:  82 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englannin kieli
Aiheesta muualla
IMDb
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paavo Pesusieni ja Santa-Sanna pelastavat Tangalan (engl. Saving Bikini Bottom: The Sandy Cheeks Movie) on yhdysvaltalainen animaatioelokuva, joka on Paavo Pesusieni -sarjan spin-off.
Elokuva julkaistiin Netflixiin 2. elokuuta 2024.
Ääninäyttelijät

| Alkuperäinen näyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Carolyn Lawrence | Jenni Sivonen | Santa-Sanna |
| Tom Kenny | Antti L. J. Pääkkönen | Paavo Pesusieni |
| Tom Kenny | Tom Kenny | Kari |
| Clancy Brown | Rauno Ahonen | johtaja Rapu |
| Bill Fagerbakke | Pasi Ruohonen | Patrik Tähtönen |
| Mr. Lawrence | Sasu Moilanen | Plankton |
| Rodger Bumpass | Antti Pääkkönen | Jalmari Kalmari |
| Johnny Knoxville | Markus Niemi | Sami |
| Craig Robinson | Juha Paananen | Sannan isä |
| Grey DeLisle | Katja Aakkula | Sannan äiti |
| Grey DeLisle | Carla Rindell | Sannan isoäiti |
| Ilia Isorelýs Paulino | Emma Louhivuori | Piia |
| Matty Cardarople | Panu Kangas | Kimi |
| Wanda Sykes | Netta Laurenne | Sue Nami |
Suomenkieliset sivuäänet: Emma Räsänen, Helmi Kallio, Jemina Haukka, Jeremy Kiberu, Kosmo Salminen, Martti Manninen, Rinna Paatso
Aiheesta muualla

Elokuva Netflixissä
Paavo Pesusieni
| --- | --- |
Hahmot:: Paavo Pesusieni | Patrik Tähtönen | Jalmari Kalmari | Einari Rapu | Santa-Sanna | Sulevi Plankton | Kaarina | Rouva Pöhö | Helmi Rapu | Merenneitomies ja Merirokkopoika | Luettelo Paavo Pesusieni -hahmoista
Luettelot:: Luettelo televisiosarjan Paavo Pesusieni jaksoista
Tuotantokaudet::  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  KPL1  PTS1 
Televisiosarjat:: Paavo Pesusieni | Korallileiri: Paavon lapsuusvuodet | Patrik Tähtönen Show
Elokuvat:: Paavo Pesusieni – elokuva (2004) | Paavo Pesusieni kuivalla maalla (2015) | Paavo Pesusieni vapaalla jalalla (2020) | Paavo Pesusieni ja Santa-Sanna pelastavat Tangalan (2024)
Videopelit:: Atlantis SquarePantis | Battle for Bikini Bottom | Creature from the Krusty Krab | Employee of the Month  | Globs of Doom | Legend of the Lost Spatula | Lights, Camera, Pants! | The SpongeBob SquarePants Movie | Operation Krabby Patty | Revenge of the Flying Dutchman | SuperSponge | The Yellow Avenger | Unite! | Battle for Volcano Island | Freeze Frame Frenzy | Attack of the Toybots | Nicktoons Racing | Underpants Slam
Diskografia:: Original Theme Highlights | The SpongeBob SquarePants Movie | The Yellow Album | The Best Day Ever
Simonstorp

| Simonstorp |
| --- | --- |
 Simonstorpin kirkko
 Simonstorp
 Koordinaatit: 58°47′07″N, 16°09′16″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Kunta:  Norrköping
Väkiluku (31.12.2023):  261
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Simonstorp on taajama Norrköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 261 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Simonstorpissa sijaitsee palokuntamuseo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Simonstorp Wikimedia Commonsissa
Mikko Peltola (juontaja)

| Mikko Peltola |
| --- | --- |
 Mikko Peltola Helsingin kirjamessuilla 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. maaliskuuta 1974 (ikä 50)
Ammatti:  juontaja, toimittaja
Muut tiedot
Lempinimet:  Peltsi
Mikko ”Peltsi” Peltola (s. 16. maaliskuuta 1974 Helsinki) on suomalainen juontaja ja toimittaja.
Elämä

Peltola tuli alun perin tunnetuksi televisiossa juontaessaan Yleisradion Summeria. Hän vakiinnutti paikkansa yhtenä Suomen kuunnelluimmista radiojuontajista tehdessään Radiomafian aamuohjelmaa yhdessä Juuso Myllyrinteen kanssa. Radiojuontajan tehtäviensä ohella Peltola on toiminut lisäksi lukuisissa TV-ohjelmissa, kuten Summeri-, Tiikeri- ja Sohva-nuortenohjelmissa. Peltola on toiminut myös muissa suuremmissa televisiotuotannoissa kuten Emma-gaala 2004–2008 ja Halosenniemen joulu sekä hyväntekeväisyyskampanjoissa. Myllyrinteen siirryttyä muihin tehtäviin Peltola jatkoi radiotoimittajan työssä YleX:n aamuohjelman juontamista yhdessä ensin Juha ”Juhalahti” Lahden ja myöhemmin Marja Hintikan ja Ari Auran (nyk. Hursti) sekä Ilkka ”Ile” Uusivuoren kanssa. Vuoden 2008 alussa Peltola siirtyi juontamaan YleX Iltapäivää yhdessä Uusivuoren ja Jussi "Insinööri" Putkosen kanssa. Peltola oli Ylen Hyvän Nenäpäivä-varainkeruu- ja -tiedotuskampanjan kasvo vuosina 2007 ja 2009. Peltola juonsi viimeisen lähetyksensä YleX:ssä 31. joulukuuta 2009.
Peltola on palkittu Telvis-gaalassa suosituimpana radiojuontajana vuosina 2004, 2005 ja 2006. Lisäksi yhdessä Juuso Myllyrinteen kanssa Peltola valittiin Vuoden radiotoimittaja -palkinnon saajaksi Musiikki & Median Industry Awards -tapahtumassa vuonna 2003.
Aktiivisena pyöräilijänä tunnettu Peltola valittiin vuonna 2007 vuoden pyöräilijäksi sekä hänet palkittiin Liikenneturvan Tiedotuspalkinnolla työstään pyöräilykypärän käytön edistäjänä. Hän on työssään aktiivisesti puhunut pyöräilykypärän käytön edistämisen puolesta.
Vuosina 2008 ja 2009 Peltola juonsi Suomen euroviisukarsinnan ja toimi euroviisujen kommentaattorina Jaana Pelkosen kanssa. Vuonna 2010 Peltola juonsi vielä Pelkosen kanssa viisukarsinnat, mutta ei ollut enää kommentaattorina Oslon kansainvälisissä viisulähetyksissä. Peltola on toiminut myös Seinäjoen Tangomarkkinoiden, Erätulilla- ja Peltsin Lappi -televisio-ohjelmien juontajana.
Vuosina 2017–2018 Peltola teki ohjelmaa Peltsin kova vuosi, jossa hänellä oli suoritettavanaan kuusi pitkää kestävyysurheiluhaastetta luonnossa. Ensimmäinen haaste oli merimelonta Helsingistä Hankoon ja toinen polkujuoksu 140 km pitkä Karhunpolku-vaellusreitti Pohjois-Karjalassa.
Vuonna 2019 Peltola teki yhdessä Tom Nylundin kanssa ohjelmasarjan Itämeren suojelijat Peltsi ja Tom, jossa he kävivät tutustumassa ihmisiin, jotka ovat tehneet jotain hyvää Itämeren hyväksi.
Tammikuussa 2025 järjestyssä Kultainen Venla -gaalassa Peltolan poika Osmo voitti Vuoden esiintyjän yleisöpalkinnon ja heidän sarjansa Peltsi ja Osmo Vuoden sarja -yleisöpalkinnon.
Yksityiselämä

Mikko Peltola meni naimisiin 2009 sairaanhoitaja-avovaimonsa Anun kanssa. Vuonna 2010 he saivat tyttären ja vuonna 2012 heille syntyi poika, jolla on Downin oireyhtymä.
Peltola harrastaa kalastusta ja hän suoritti kalastusoppaan ammattitutkinnon vuonna 2012. Syksyllä 2013 hän julkaisi yhdessä Mika Wickströmin kanssa kirjan Peltsin kala-apajat.
Teokset

Peltsin kala-apajat, 2013
Peltsin matkassa: Järvi-Suomen kiehtovat ottipaikat, 2016
Peltsin Lapissa, 2017
Peltsi ja Osmo, 2024
Kirjallisuutta

Peltsin matkassa: Järvi-Suomen kiehtovat ottipaikat, Mikko Peltola, Mika Wickström, Tammi 2016
Peltsin Lapissa, Mikko Peltola, Mika Wickström, Tammi 2017
Aiheesta muualla

Yle Areena – Mikko "Peltsi" Peltola
Mikko "Peltsi" Peltola: ”Yllätä kala” Heikelä Korporaatio. 28.08.2013. Radio Rock. Viitattu 31.8.2013.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 2 
Taiteenala:  MusicBrainz 2 
Henkilöt:  Ritva 2  Elonet  Yle
Marby och Marbystrand

| Marby och Marbystrand |
| --- | --- |
 Marby och Marbystrand
 Koordinaatit: 58°36′10″N, 16°17′24″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Kunta:  Norrköping
Väkiluku (31.12.2023):  308
Marby och Marbystrand on taajama Norrköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 308 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marby och Marbystrand Wikimedia Commonsissa
Varisto (Vantaa)

| Varisto> Varistorna |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Varisto korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Myyrmäen suuralue
Kaupunginosa nro:  14
Pinta-ala:  2,5  km² 
Väkiluku:  2 298 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  2 254 kpl   (31.12.2013)
Postinumero(t):  01660, 01720, 01650, (01620)
Lähialueet:  Martinlaakso, Myyrmäki, Vapaala, Hämeenkylä, Petikko
Varisto (ruots. Varistorna) on Vantaan Myyrmäen suuralueeseen kuuluva runsaan 2 200 asukkaan kaupunginosa. Se sijaitsee Kehä III:n ja Vihdintien risteyksen kaakkoispuolella.
Variston naapurikaupunginosina ovat Martinlaakso idässä, Myyrmäki kaakossa, Vapaala Luhtitien toisella puolella etelässä ja Hämeenkylä Vihdintien takana lännessä. Kehä III:n pohjoispuolella sijaitsee Petikko yritys- ja virkistysalueineen.
Variston yritysalue Kehä III:n eteläpuolella on liike- ja teollisuusaluetta, jonne ovat sijoittuneet esimerkiksi Kauppakeskus Viisari suurine huone­kalu­myymälöineen sekä Fur Center, jossa järjestetään turkishuutokauppoja.
Alueella sijaitsee myös metsäisempi Raappavuori vesitorneineen. Kaakossa ulkoilualue jatkuu saumattomasti Myyrmäen urheilupuiston suuntaan. Eteläisessä Varistossa on omakotitalo- ja rivitaloasutusta, kaksi päiväkotia ja yhtenäiskoulu. Myös Pellaksen alue Myyrmäen vesitornin eteläpuolella kuuluu Varistoon.
Varistossa sijaitsee myös Varistonniityt-niminen puistoalue, jota kutsutaan myös nimellä Ankkalampi. Ankkalampi on yleinen koiranulkoilutusalue ja kesäiltojen viettopaikka.
Varistossa järjestettiin asuntomessut 1977. Osa messualueen taloista on purettu ja paikalle tullaan rakentamaan uusia asuinrakennuksia.
Variston palveluja

Hämeenkylän koulu (peruskoulun 1.–9. luokat)
K-Supermarket Herkkupähkinä (lakkautettu marraskuussa 2024)
Kauppakeskus Viisari
Neste -huoltoasema, jonka yhteydessä pikaruokaravintoloita
Varistonniityn ja Luhtituvan päiväkodit
Attendon vanhainkoti
Cityvarasto ja Pelican pienvarastoyritykset
Tokmanni
Puuilo
Busseja Varistosta kulkee Helsinkiin, Myyrmäkeen, Kalajärvelle, Perusmäkeen, Aviapolikseen ja Kaivokselaan (palvelulinja). Martinkyläntieltä pääsee myös Leppävaaraan ja Vantaankosken asemalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varisto (Vantaa) Wikimedia Commonsissa
Variston tennis
Hämeenkylän koulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Variston Neste K[vanhentunut linkki]
K-Supermarket Herkkupähkinä (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Vantaa |
| --- | --- | --- |
 Uusimaa  Helsingin seutukunta  Pääkaupunkiseutu 
| Myyrmäen suuralue |  Askisto  Hämeenkylä  Hämevaara  Kaivoksela  Linnainen  Martinlaakso  Myyrmäki  Petikko  Vantaanlaakso  Vapaala  Varisto  |  |
| Kivistön suuralue |  Keimola  Kiila  Kivistö  Lapinkylä  Luhtaanmäki  Myllymäki  Piispankylä  Riipilä  Seutula  Vestra  |  |
| Aviapoliksen suuralue |  Lentokenttä  Pakkala  Tammisto  Veromies  Viinikkala  Ylästö  |  |
| Tikkurilan suuralue |  Hakkila  Helsingin pitäjän kirkonkylä  Hiekkaharju  Jokiniemi  Koivuhaka  Kuninkaala  Ruskeasanta  Simonkylä  Tikkurila  Viertola  |  |
| Koivukylän suuralue |  Asola  Havukoski  Ilola  Koivukylä  Päiväkumpu  Rekola  |  |
| Korson suuralue |  Jokivarsi  Korso  Leppäkorpi  Matari  Metsola  Mikkola  Nikinmäki  Vallinoja  Vierumäki  |  |
| Hakunilan suuralue |  Hakunila  Itä-Hakkila  Kuninkaanmäki  Länsimäki  Länsisalmi  Ojanko  Rajakylä  Sotunki  Vaarala  |  |
Sisäilmaongelmien vuoksi purkupäätöksen huhtikuussa 2016 saanut Hämeenkylän koulun päärakennus keväällä 2016.