stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1981
Tapahtumia > Syyskuu

1. syyskuuta – MTV aloitti Kymmenen uutiset.
1. syyskuuta   – Keski-Afrikan presidentti David Dacko syrjäytettiin armeijan suorittamassa verettömässä vallankaappauksessa. Tämä oli jo kolmas vallankaappaus Keski-Afrikan tasavallan historiassa ja Dacko oli ollut niistä kaikissa mukana, kerran syrjäyttäjänä ja kahdesti syrjäytettynä.
7. syyskuuta – Epäilyt presidentti Urho Kekkosen sairastumisesta vahvistuivat, kun Suomessa vieraillut Etelä-Korean pääministeri Nam Duck Woo ei päässyt tapaamaan Kekkosta tämän "vilustuttua".
10. syyskuuta – Solidaarisuus vaati kokouksessaan Gdańskissa vapaita vaaleja Puolaan. Neuvostoliiton uutistoimisto TASS sanoi, että Solidaarisuuden kokous oli sosialismin ja Neuvostoliiton vastainen ja varoitti Solidaarisuuden valmistelevan vallankaappausta.
10. syyskuuta   – Liikenneturva ilmoitti, että Suomen tieliikenteessä oli vuoden 1980 aikana kuollut 551 ihmistä, mikä oli pienin luku sitten vuoden 1958.
11. syyskuuta – Presidentti Urho Kekkonen jäi kuukauden pituiselle sairauslomalle. Pääministeri Mauno Koivisto ryhtyi hoitamaan presidentin ja sisäministeri Eino Uusitalo pääministerin tehtäviä.
13.–14. syyskuuta – Norjassa käytiin suurkäräjävaalit. Vaalien suurin voittaja oli oikeistopuolue høyre ja suurkäräjät muuttui selvästi porvarienemmistöiseksi.
21. syyskuuta – Kansainvälistä rauhanpäivää vietettiin ensi kertaa.
21. syyskuuta   – Belize itsenäistyi.
21. syyskuuta   – Eliel Saarisen suunnittelema rakennushistoriallisesti arvokas Lahden kaupungintalo vaurioitui pahoin tulipalossa.
24. syyskuuta – Ryhmä armenialaisia terroristeja valtasi Turkin konsulaatin Pariisissa ja otti 60 panttivankia. Seuraavana päivänä poliisi lopetti kaappauksen konsulaattiin tekemällään rynnäköllä, jossa yksi henkilö kuoli ja viisi loukkaantui.
28. syyskuuta – Iranissa teloitettiin 110 islamilaisen hallituksen vastustajaa. Maassa oli kolmen kuukauden aikana teloitettu yli 1 200 ihmistä.
29. syyskuuta – Vapaan sivistystyön yhteisjärjestön pääsihteeri Helena Kekkonen sai puolet YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö Unescon rauhankasvatuspalkinnosta. Toinen puoli palkinnosta myönnettiin Partioliikkeen Maailmanjärjestölle WOSM:lle. Palkinto myönnettiin ensimmäisen kerran.
Tapahtumia > Lokakuu

1. lokakuuta – Henkilöautoon sijoitettu suuri pommi räjähti vilkkaalla ostoskadulla Libanonin pääkaupungissa Beirutissa. Ainakin sata ihmistä kuoli ja 250 haavoittui.
1. lokakuuta   – Kansainvälinen olympiakomitea myönsi vuoden 1988 talvikisat Kanadan Calgarylle ja kesäkisat Etelä-Korean Soulille.
2. lokakuuta – Suomalainen Pirjo Häggman valittiin ensimmäisenä naisena Kansainvälisen olympiakomitean jäseneksi.
5. lokakuuta – Uudenmaan lääninhallitus totesi Helsingin kaupungin johdon ylittäneen valtuutensa metrohankintojen yhteydessä.
6. lokakuuta – Islamilaiseen jihadiin kuuluneet sotilaat murhasivat Egyptin presidentin Anwar Sadatin paraatissa hänen Israelin kanssa neuvottelemansa rauhasopimuksen vuoksi.
6. lokakuuta   – Presidentti Urho Kekkosen sairauslomaa pidennettiin kuukaudella.
13. lokakuuta – Høyren puheenjohtaja Kåre Willoch muodosti Norjan ensimmäisen puhtaan oikeistohallituksen toisen maailmansodan jälkeen.
14. lokakuuta – Varapresidentti Hosni Mubarakista tuli Egyptin presidentti.
14. lokakuuta   – Oikeuskansleri Risto Leskinen määräsi nostettavaksi syytteet Finnvalcon johtoa vastaan yhteistoimintalain rikkomisesta.
16. lokakuuta – Elokuvan ”Uuno Turhapuron aviokriisi” ensi-ilta.
18. lokakuuta – Puolan kommunistisen puolueen keskuskomitea hyväksyi päätöslauselman, jonka nojalla maan hallitus voi tarvittaessa julistaa sotatilan. Puoluejohtaja Stanislaw Kania erosi ja hänen tilalleen nimitettiin pääministeri, kenraali Wojciech Jaruzelski.
21. lokakuuta – Andreas Papandreusta tuli Kreikan pääministeri.
26. lokakuuta – Tasavallan presidentti Urho Kekkonen erosi virastaan oltuaan siinä 1. maaliskuuta 1956 lähtien.
27. lokakuuta – Hallitus päätti, että Suomessa järjestetään presidentinvaalit 17.–18. tammikuuta 1982.
28. lokakuuta – U 137 -sukellusveneselkkaus: Ruotsi esitti Neuvostoliitolle vastalauseen sen vuoksi, että neuvostoliittolainen sukellusvene oli tunkeutunut syvälle Ruotsin aluevesille. Ruotsin rannikkovartiosto oli havainnut karille ajaneen sukellusveneen sotilasalueella Karlskronan edustalla. Sukellusveneen päällikkö selitti eksymisen ja karilleajon syyksi navigointivirheen ja kompassin rikkoutumisen, mikä ei tyydyttänyt Ruotsin hallitusta.
28. lokakuuta – Thrash metal -yhtye Metallica perustettiin.
Tapahtumia > Marraskuu

1. marraskuuta – Antigua ja Barbuda itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
7. marraskuuta – Moskovassa pidettiin lokakuun vallankumouksen 64. vuosipäivän juhlallisuudet. Puolustusministeri, marsalkka Dmitri Ustinov sanoi juhlapuheessaan Punaisella torilla, ettei Neuvostoliitto koskaan salli minkään valtion saavuttavan sotilaallista ylivoimaa Neuvostoliittoon nähden. Ruotsin ja muiden Pohjoismaiden – Suomea lukuun ottamatta – edustajat jäivät pois juhlallisuuksista lokakuisen sukellusvenevälikohtauksen vuoksi.
12. marraskuuta – Avaruussukkula Columbiasta tuli ensimmäinen toistamiseen avaruuteen laukaistu alus, kun se lähti matkaan Kennedyn avaruuskeskuksesta.
12. marraskuuta   – Helsingin raastuvanoikeus tuomitsi Tukholman kidutusliigan johtajan Jari Pullisen törkeästä ryöstöstä ja useista rikoksiin yllyttämisistä viideksi vuodeksi ja kuudeksi kuukaudeksi vankeuteen sekä lisäksi 11 vuodeksi ja kuudeksi kuukaudeksi vankeuteen hänen Ruotsissa tekemistään rikoksista. Pullinen istui vankilassa 13 vuotta ja vapautui vuonna 1994.
19. marraskuuta – Hallitus päätti, että presidentti Urho Kekkonen saa asua Tamminiemessä koko elinaikansa. Eduskunta hyväksyi vaalilain muutoksen, jolla presidentin valitsijamiesten lukumäärä nostettiin 300:sta 301:een.
21. marraskuuta – Brittiläinen Gibraltarille rekisteröity säiliöalus Globe Asimi katkesi kahtia Klaipėdan sataman edustalla Liettuassa. Kova myrsky paiskasi satamasta lähdössä olleen aluksen päin aallonmurtajaa, jolloin aluksesta vuoti mereen suuri määrä öljyä.
23. marraskuuta – Iran-Contra-skandaali: Ronald Reagan allekirjoitti salaisen määräyksen NSDD-17 antaen CIA:lle oikeuden värvätä ja tukea Nicaraguan Contra-sissejä.
23. marraskuuta   – Veronkiertoon erikoistunut tanskalainen kansanedustaja Mogens Glistrup tuomittiin jatketusta törkeästä veropetoksesta neljäksi vuodeksi vankeuteen ja neljän miljoonan kruunun sakkoihin. Glistrup uskoi tuomion tuovan edustamalleen Edistyspuolueelle lisää Tanskan ankaraan verotukseen kyllästyneitä äänestäjiä.
30. marraskuuta – Kylmä sota: Yhdysvallat ja Neuvostoliitto aloittivat Genevessä neuvottelut keskimatkan ydinaseiden vähentämisestä Euroopassa. Neuvottelut päättyivät tuloksettomina 17. joulukuuta.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

YK julisti vuodet 1981–1990 kansainväliseksi vesihuollon vuosikymmeneksi.
Yhdysvalloissa esiteltiin videopeli nimeltä ”Pac-Man”.
IBM PC ja MS-DOSin versio 1.0 julkaistiin.
Ghawarin öljykentän tuotantomäärä oli ennätykselliset 5,7 miljoonaa barrelia päivässä.
Vuotta 1981 vietettiin Suomessa J. V. Snellmanin juhlavuotena. Snellmanin syntymästä oli 12. toukokuuta tullut kuluneeksi 175 vuotta ja kuolemasta 4. heinäkuuta sata vuotta. Kuvanveistäjä Terho Sakki suunnitteli juhlavuoden kunniaksi Snellman-mitalin.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Alexandra Babitzin, suomalainen laulaja
8. tammikuuta – Leanne Baker, uusiseelantilainen tennispelaaja
15. tammikuuta – Armando Christian Pérez (”Pitbull”), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
21. tammikuuta – Dany Heatley, kanadalainen jääkiekkoilija
25. tammikuuta – Alicia Keys, yhdysvaltalainen R&B/soul-laulaja, pianisti ja näyttelijä
26. tammikuuta – Antti Tuuri, suomalainen televisiotoimittaja
27. tammikuuta – Toni Järvinen, suomalainen jalkapalloilija
28. tammikuuta – Elijah Wood, yhdysvaltalainen näyttelijä
29. tammikuuta – Pekka Olkkonen, kitaristi (Stam1na)
31. tammikuuta – Julija Natšalova, venäläinen laulaja (k. 2019)
31. tammikuuta – Justin Timberlake, yhdysvaltalainen laulaja
4. helmikuuta – Risto Mattila, suomalainen lumilautailija
9. helmikuuta – The Rev oik. Jimmy Sullivan, Avenged Sevenfold -yhtyeen rumpali (k. 2009)
9. helmikuuta – Tom Hiddleston, brittiläinen näyttelijä
12. helmikuuta – Qiana Chase, yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä
16. helmikuuta – Jenny Kallur, ruotsalainen pika- ja aitajuoksija
17. helmikuuta – Paris Hilton, yhdysvaltalainen laulaja, näyttelijätär ja malli (Hilton-hotelliketjun perijätär)
17. helmikuuta – Joseph Gordon-Levitt, yhdysvaltalainen näyttelijä
19. helmikuuta – Ebba von Sydow, ruotsalainen toimittaja ja muotiblogin pitäjä
24. helmikuuta – Georg Späth, saksalainen mäkihyppääjä
2. maaliskuuta – Bryce Dallas Howard, yhdysvaltalainen näyttelijä
3. maaliskuuta – Cristina Scarlat, moldovalainen laulaja
4. maaliskuuta – Ariza Makukula, portugalilainen jalkapalloilija
6. maaliskuuta – Riwandi Wahit, bruneilainen jalkapalloilija
10. maaliskuuta – Niklas Wykman, ruotsalainen poliitikko
11. maaliskuuta – David Anders, yhdysvaltalainen näyttelijä
15. maaliskuuta – Mikael Forssell, suomalainen jalkapalloilija
18. maaliskuuta – Ingrid Olava, norjalainen muusikko ja näyttelijä
23. maaliskuuta – Maria Malmer Stenergard, ruotsalainen poliitikko
28. maaliskuuta – Julia Stiles, yhdysvaltalainen näyttelijä
31. maaliskuuta – Juho Vehmanen, suomalainen basisti
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta – Markus Vanhala, suomalainen kitaristi
6. huhtikuuta – Heikki Pärnä, suomalainen korkeushyppääjä
7. huhtikuuta – Amund Maarud, norjalainen muusikko
9. huhtikuuta – Charlotte Frogner, norjalainen näyttelijä
9. huhtikuuta – Eric Harris, yhdysvaltalainen opiskelija, joka oli toinen Columbine High Schoolin ammuskelijoista (k. 1999)
17. huhtikuuta – Hanna Pakarinen, suomalainen laulaja (Suomen ensimmäisen Idols-kilpailun voittaja)
18. huhtikuuta – Milan Jovanović, serbialainen jalkapalloilija
19. huhtikuuta – Hayden Christensen, kanadalainen näyttelijä
22. huhtikuuta – Madis Kallas, virolainen poliitikko
24. huhtikuuta – David Karlsson, ruotsalainen jääpalloilija
25. huhtikuuta – Laura Birn, suomalainen näyttelijä
26. huhtikuuta – Mika Niemi, suomalainen jääkiekkoilija
28. huhtikuuta – Jessica Alba, yhdysvaltalainen näyttelijä
3. toukokuuta – Fernando Menegazzo, brasilialainen jalkapalloilija
8. toukokuuta – Andrea Barzagli, italialainen jalkapalloilija
12. toukokuuta – Rami Malek, yhdysvaltalainen näyttelijä
15. toukokuuta – Patrice Evra, ranskalainen jalkapalloilija
19. toukokuuta – Elina Hietala, suomalainen näyttelijä
25. toukokuuta – Tuukka Mäntylä, suomalainen jääkiekkoilija
28. toukokuuta – Adam Green, yhdysvaltalainen laulaja
27. toukokuuta – Akira Suzuki (”Reita”), japanilainen basisti (”the GazettE”)
31. toukokuuta – Marlies Schild, itävaltalainen alppihiihtäjä
1. kesäkuuta – Amy Schumer, yhdysvaltalainen näyttelijä
5. kesäkuuta – Jade Goody, brittiläinen julkisuuden henkilö (k. 2009)
7. kesäkuuta – Anna Kurnikova, venäläinen tennispelaaja
8. kesäkuuta – Pär Sundström, ruotsalainen basisti (”Sabaton”)
9. kesäkuuta – Takashima Kouyou (”Uruha”), japanilainen kitaristi (”the GazettE”)
9. kesäkuuta – Natalie Portman, israelilais-yhdysvaltalainen näyttelijä
11. kesäkuuta – Dan Ahti Tolppanen (”Uniikki”), suomalainen rap-artisti
12. kesäkuuta – Agustina García, argentiinalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti
12. kesäkuuta – Adriana Lima, brasilialainen huippumalli
13. kesäkuuta – Chris Evans, yhdysvaltalainen näyttelijä
16. kesäkuuta – Ola Kvernberg, norjalainen jazzmuusikko
21. kesäkuuta – Brandon Flowers, yhdysvaltalainen laulaja (”The Killers”)
25. kesäkuuta – Simon Amman, sveitsiläinen mäkihyppääjä
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

3. heinäkuuta – Jefferson Vieira da Cruz, brasilialainen jalkapalloilija
7. heinäkuuta – Brian Elwin Haner (”Synyster Gates”), yhdysvaltalainen kitaristi (”Avenged Sevenfold”)
16. heinäkuuta – Jukka Koskinen, suomalainen basisti
19. heinäkuuta – Sakari Saikkonen, suomalainen tanssija ja akrobaatti
19. heinäkuuta – Elsa Saisio, suomalainen näyttelijä
21. heinäkuuta – Paloma Faith, englantilainen laulaja ja näyttelijä
23. heinäkuuta – Lisa Aisato, norjalais-gambialainen kuvittaja ja lastenkirjailija
23. heinäkuuta – Luiz Fernando Gonçalves da Silva (”Luizão”), brasilialainen jalkapalloilija
23. heinäkuuta – Jarkko Nieminen suomalainen tennispelaaja
28. heinäkuuta – Frank Kjosås, norjalainen näyttelijä
29. heinäkuuta – Fernando Alonso, espanjalainen Formula 1 -kuljettaja (vuosien 2005 ja 2006 maailmanmestari)
31. heinäkuuta – Gabriel Andre, kanadalainen alamäkiluistelija ja jääkiekkoilija
4. elokuuta – Ushma Karnani, suomalainen näyttelijä ja laulaja
4. elokuuta – Meghan (o.s. Markle), Sussexin herttuatar, yhdysvaltalainen prinssi Harryn puoliso ja entinen näyttelijä
4. elokuuta – Florian Silbereisen, saksalainen laulaja, näyttelijä ja televisiojuontaja
5. elokuuta – Jesse Williams, yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
8. elokuuta – Roger Federer, sveitsiläinen tennispelaaja
8. elokuuta – Harel Skaat, israelilainen laulaja
10. elokuuta – Piret Hartman, virolainen poliitikko
11. elokuuta – Marisanna Jarva, suomalainen Keskustan kansanedustaja
20. elokuuta – Ben Barnes, brittiläinen näyttelijä
25. elokuuta – Rachel Bilson, yhdysvaltalainen näyttelijä
30. elokuuta – Tomasz Majewski, puolalainen kuulantyöntäjä ja olympiavoittaja
1. syyskuuta – Susanna Laine, suomalainen juontaja, näyttelijä ja toimittaja
4. syyskuuta – Beyoncé Knowles, yhdysvaltalainen laulaja
4. syyskuuta – Jero, Jerome Charles White Jr., yhdysvaltalainen laulaja
8. syyskuuta – Risto Katajisto (”Vivian Sin'amor”), suomalainen kitaristi, (”Lovex”)
11. syyskuuta – Dylan Klebold, yhdysvaltalainen opiskelija, joka oli toinen Columbine High Schoolin ammuskelijoista (k. 1999)
12. syyskuuta – Jennifer Hudson, yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä
17. syyskuuta – Umurbek Bazarbayev, turkmenistanilainen painonnostaja
17. syyskuuta – Ossi-Petteri Grönholm, suomalainen jääkiekkoilija
17. syyskuuta – Bakari Koné, norsunluurannikkolainen jalkapalloilija
21. syyskuuta – Nicole Richie, yhdysvaltalainen laulaja
22. syyskuuta – Janne Niskala, suomalainen jääkiekkoilija ja maailmanmestari
26. syyskuuta – Christina Milian, yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja, lauluntekijä, tuottaja, tanssija ja malli
26. syyskuuta – Serena Williams, yhdysvaltalainen tennispelaaja
28. syyskuuta – Venla Saartamo, suomalainen näyttelijä
30. syyskuuta – Dominique Moceanu, yhdysvaltalainen telinevoimistelun olympiavoittaja
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Jamelia Davis (”Jamelia”), laulaja
1. lokakuuta – Rupert Friend, englantilainen näyttelijä
3. lokakuuta – Zlatan Ibrahimović, ruotsalainen jalkapalloilija
8. lokakuuta – Tim Draxl, australialainen näyttelijä ja laulaja
14. lokakuuta – Aliaune Damala Bouga Time Puru Nacka Lu Lu Lu Badara Akon Thiam (”Akon”), yhdysvaltalainen laulaja
15. lokakuuta – Christina Santiago, yhdysvaltalainen malli
15. lokakuuta – Pamela Tola, suomalainen näyttelijä
16. lokakuuta – Caterina Scorsone, kanadalainen näyttelijä
19. lokakuuta – Heikki Kovalainen, suomalainen Formula 1 -kuljettaja
22. lokakuuta – Samuli Vauramo, suomalainen näyttelijä
23. lokakuuta – Elina Valtonen, suomalainen Kokoomuksen kansanedustaja ja Suomen ulkoministeri
27. lokakuuta – Jenni Dahlman, suomalainen malli
28. lokakuuta – Uke Yutaka (”Kai”), japanilainen rumpali (”the GazettE”)
30. lokakuuta – Ivanka Trump, yhdysvaltalainen malli ja liikenainen
31. lokakuuta – Frank Iero, yhdysvaltalainen kitaristi (”My Chemical Romance”)
2. marraskuuta – Monica Iozzi, brasilialainen näyttelijä ja toimittaja
3. marraskuuta – Diego López Rodríguez, espanjalainen jalkapallomaalivahti
10. marraskuuta – Kjell Junior Wallmark (”Brolle”), ruotsalainen laulaja
18. marraskuuta – Vittoria Puccini, italialainen näyttelijä
20. marraskuuta – Andrea Riseborough, englantilainen näyttelijä
25. marraskuuta – Barbara ja Jenna Bush, George W. Bushin tyttäret
28. marraskuuta – Dan Petronijevic, kanadalainen näyttelijä
29. marraskuuta – Kristin Auestad Danielsen, norjalainen kirjailija
29. marraskuuta – Mikko Savola, suomalainen Keskustan kansanedustaja
30. marraskuuta – David Constantine Brooks (”Mavado”), jamaikalainen reggaemuusikko ja näyttelijä
2. joulukuuta – Britney Spears, yhdysvaltalainen laulaja
7. joulukuuta – Teemu Rajamäki, suomalainen basisti
10. joulukuuta – Paula Vesala, suomalainen laulaja (”PMMP”)
13. joulukuuta – Amy Lee, yhdysvaltalainen laulaja (”Evanescence”)
15. joulukuuta – Michelle Dockery, englantilainen näyttelijä (Downton Abbey)
17. joulukuuta – Wacław Kiełtyka, puolalainen muusikko ja säveltäjä
19. joulukuuta – Bjørnar Moxnes, norjalainen poliitikko
20. joulukuuta – Janna Hurmerinta, suomalainen pop- ja soullaulaja, lauluntekijä ja pianisti
22. joulukuuta – Cheek, suomalainen rap-artisti
24. joulukuuta – Dima Bilan, venäläinen laulaja
27. joulukuuta – Emilie de Ravin, australialainen näyttelijä
28. joulukuuta – Sienna Miller, yhdysvaltalais-englantilainen näyttelijä ja malli
28. joulukuuta   – Mika Väyrynen, suomalainen jalkapalloilija
31. joulukuuta – Jimi Constantine, suomalainen laulaja/kitaristi
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Nicolaas Bloembergen, Arthur Schawlow ja Kai Siegbahn
Nobelin kemianpalkinto: Kenichi Fukui ja Roald Hoffmann
Nobelin lääketieteen palkinto: Roger Sperry, David Hubel ja Torsten Wiesel
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Elias Canetti
Nobelin rauhanpalkinto: YK:n pakolaisjärjestö
Tapahtumia aiheittain > Kirjallisuus

Sonja O. kävi täällä – Anja Kauranen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1981 Wikimedia Commonsissa
Ronald Reagan astui Yhdysvaltain presidentin virkaan.
Vapautettuja panttivankeja palaamassa kotiin Iranista panttivankikriisin jälkeen.
Gro Harlem Brundtland.
Lahden suurhalli vihittiin käyttöön.
Columbiasta tuli ensimmäinen avaruuteen laukaistu avaruussukkula.
Haapaveden vanha puukirkko paloi tuhopoltossa.
Hylje, Suomen ensimmäinen öljyntorjunta-alus.
Ensimmäiset AIDS-tapaukset havaittiin.
Kansas Cityn Hyatt Regency -hotelli onnettomuuden jälkeen.
Music Television aloitti lähetyksensä.
Belize itsenäistyi.
Lahden kaupungintalo vaurioitui pahoin tulipalossa.
Egyptin presidentti Anwar Sadat murhattiin.
Tasavallan presidentti Urho Kekkonen erosi virastaan oltuaan siinä yli 25 vuoden ajan.
Antigua ja Barbuda itsenäistyi.
Wojciech Jaruzelski julisti Puolan sotatilaan.
Laulujoutsen valittiin Suomen kansallislinnuksi.
Bahia (1909)

| Bahia |
| --- | --- |
 Bahia

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Armstrong Whitworth, Elswick
Kölinlasku:  19. elokuuta 1907
Laskettu vesille:  20. tammikuuta 1909
Palveluskäyttöön:  21. toukokuuta 1910
Poistui palveluskäytöstä:  uponnut rääjähdyksessä 4. heinäkuuta 1945
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 100 t
Pituus:  122,38 m (kokonaispituus)
Leveys:  11,89 - 11,91 m
Syväys:  4,75 m
Nopeus:  25 solmua (46 km/h)
Miehistöä:  320-357
Aseistus
Aseistus:  10 × 120 mm/L50 tykkiä 6 × 47 mm/L50 tykkiä 2 × 457 mm torpedoputkea
Bahia oli Brasilian laivaston Bahia-luokan risteilijä (port. cruzador). Alus tuhoutui räjähdyksessä 4. heinäkuuta 1945.
Valmistus

J. R. Perrettin suunnittelema alus tilattiin Armstrong Whitworthilta Britteinsaarilta, missä köli laskettiin 19. elokuuta 1907 telakkanumerolla 809. Alus laskettiin vesille 20. tammikuuta 1909 ja otettiin palvelukseen 21. toukokuuta 1910.
Palvelus

Alus palveli ensimmäisessä maailmansodassa 1917–1918 Brasilian laivaston osastossa Afrikan luoteisrannikolla, mistä se siirtyi hieman ennen sodan päättymistä Välimerelle. Thornycroftin telakan tuella Companhia Nacional de Navegação Costeira Rio de Janeirosta modernisoi 1925–1926 aluksen. Alukselle asennettiin uudet Brown Curtis-turbiinit ja öljykäyttöiset Thornycroft-kattilat korvasivat aiemmat hiilikattilat. Aluksen savuhormeja pidennettiin, ja niiden lukumäärä kasvoi kahdesta kolmeen. Alukselle asennettiin tulenjohtokone ja osa kolmen naulan tykeistä korvattiin neljällä kolmen tuuman ilmatorjuntatykillä. Lisäksi torpedoputkien lukumäärä tuplattiin ja ne muutettiin 21-tuumaisiksi.
Brasilian liityttyä toiseen maailmansotaan alus aloitti sukellusveneidentorjunnan ja saarronmurtajien etsinnän sekä saattuetehtävät Atlantilla. Kesällä 1944 se siirrettiin Italiaan, missä alus palveli lähinnä koillisessa laivasto-osastossa. Alus suojasi sodan kuluessa kaikkiaan 64 saattuetta Recifen ja Rion välillä ja osallistui yhteentoista muuhun operaatioon, joihin kuului muun muassa Dakarin ja Natalin välisen reitin valvonta. Alukselle tehdyistä sodan aikaisista muutoksista ei ole tarkkoja tietoja, mutta sille asennettiin ainakin kaikuluotain ja kaksi syvyyspomminheitintä ja 300 syvyyspommia sekä mahdollisesti ilmatorjuntaa täydennettiin 20 millimetrin tykeillä.
Alus osallistui 1945 meripelastustehtäviin lennätettäessä amerikkalaisjoukkoja Eurooppaan. Tällaisen tehtävän aikana alus tuhoutui räjähdyksessä 4. heinäkuuta.
Jooninen

C:stä alkava jooninen moodi.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Jooninen on Heinrich Glareanin vuonna 1547 antama nimi hänen määrittelemälleen uudelle kirkkosävellajille, hänen käyttämänsä numeroinnin mukaan 11. moodille, jossa sävelala ulottui C:stä oktaavia korkeammalla olevaan C:hen, ja jonka dominanttina (tenor) toiminut G jakoi puhtaan kvintin laajuiseen pentakordiin (kokoaskel-kokoaskel-puoliaskel-kokoaskel) ja puhtaan kvartin laajuiseen tetrakordiin (kokoaskel-kokoaskel-puoliaskel): C D E F G + G A B C. Tämä asteikko on oleellisesti sama kuin myöhemmän tonaalisen musiikin duuriasteikko.
Ennen Glareania vallinneen käsityksen mukaan kirkkosävellajeja oli kahdeksan: autenttiset asteikot jotka alkavat sävelistä D, E, F ja G
 sekä niiden plagaaliset vastineet, joilla oli autenttisen kanssa yhteinen päätössävel (finalis), mutta joiden sävelala alkoi kvarttia alempaa.
Glareanin 12. moodi oli joonisen moodin plagaalinen muunnos, hypojooninen. Siinäkin finalis-sävelenä oli C, mutta sävelala ulottui sen alapuolella olevasta G:stä seuraavaan ylempään G:hen, ja tenor -sävelenä oli E.
Jo keskiajalla oli lyydisessä sävellajissa usein käytetty H:n sijasta puoliaskelen verran alempaa B:tä, jolloin tämä asteikko oli sekin aivan joonisen eli nykyisen duuriasteikon kaltainen, vaikkakin toisella korkeudella kuin C:stä alkava jooninen. Ennen Glareania ei joonista asteikkoa kuitenkaan ollut tunnustettu omaksi sävellajikseen.
Jo vuosisatoja on yleensä ajateltu, että duuri ja molli, joihin lähes koko myöhempi eurooppa­lainen klassinen musiikki perustuu, syntyivät joonisesta ja aiolisesta kirkko­sävel­lajista, kun soinnullisuus syrjäytti renessanssin aikaisen polyfonian. Tämä käsitys kuitenkin yksin­kertaistaa asiaa liiaksi. Onkin väitetty, että Glareanin uudet moodit olivat lähinnä vain teoreetikkojen alustava ja sellaisena lyhyt­aikaiseksi jäänyt yritys selittää aikansa ilmiöitä, jotka vähitellen johtivat kirkko­sävel­lajien korvautumiseen duurilla ja mollilla.
Aiheesta muualla

Jooninen moodi kitaralle sovitettuna at GOSK.com
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ionian mode
Käännös suomeksi
Bernardo Ruiz

Bernardo Ruiz
Bernardo Ruiz Navarrete (s. 8. tammikuuta 1925) on espanjalainen maantiepyöräilijä. Hänet muistetaan maailmalla vuoden 1948 Espanjan ympäriajon voittajana.
Ruiz voitti Katalonian ympäriajon vuonna 1945. Hän saavutti menestystä myös Ranskan ympäriajossa, jonka kokonaiskilpailussa hän parhaimmillaan saavutti kolmannen sijan vuonna 1952.
Venlojen viesti

Venlojen viesti on vuosittain Suomessa järjestettävä naisten viestisuunnistuskilpailu. Samassa yhteydessä järjestetään myös miesten kilpailu Jukolan viesti.
Venlojen viestin lähtö Lappeenrannassa 2016.
Venlojen viestiin osallistuu niin kansainvälisiä kilpasuunnistajia kuin kuntoilijoitakin. Kaikki joukkueet suunnistavat samat rastivälit.
Historia

Vuosina 1951–1977 kilpailu käytiin Venlojen juoksu -nimisenä yksilökilpailuna. Venlojen juoksun menestyksekkäin urheilija on Irja Niemelä (o.s. Petäjä) neljällä voitollaan.
Osanottajamäärien kasvaessa vuodesta 1978 alkaen kilpailu muutettiin Venlojen viestiksi. Vuosina 1978–1980 viesti oli kolmiosuuksinen ja vuodesta 1981 alkaen kilpailu on käyty neliosuuksisena. Venlojen viestin pituus on ollut kokonaisuudessaan 23–31 km ja yksittäiset osuudet 4,5–9,2 km.