Wärtsilä
Historia > Oy Wärtsilä Ab (1965–1990)

Vuonna 1965 monialakonsernin nimi muutettiin muotoon Oy Wärtsilä Ab. Konserniin kuului telakoiden lisäksi muun muassa Arabian posliinitehdas, Abloy, Nuutajärven lasitehdas, paperikonetehdas Järvenpäässä sekä nousevana alana dieselmoottorien valmistus. Dieseleitä tehtiin Turun telakan yhteydessä sekä Onkilahden Konepajalla Vaasassa.lähde?
Vuonna 1969 Tampella, Valmet ja Wärtsilä allekirjoittivat TVW-sopimuksen, jonka mukaan vastuu paperi- ja kartonkikoneista jaettiin kolmen yrityksen kesken koneiden valmistamien lopputuotteiden perusteella. Wärtsilän vastuulle tulivat hienopaperikoneet. Lisäksi muodostettiin yhteinen TVW-markkinointiorganisaatio. Vuonna 1970 Wärtsilän vanha konepaja siirretiin Helsingin Sörnäisistä Kone- ja Siltarakennuksen teollisuustontilta Järvenpäähän. Konepaja erikoistui paperikoneiden valmistukseen.lähde?
Vuonna 1974 Wärtsilä alkoi rakentaa Turun Pernoon uutta telakkaa. Vuonna 1978 Wärtsilästä tuli ruotsalaisen Boforsin NOHAB-dieselliiketoiminnan pääomistaja, mikä edesauttoi Wärtsilän kansainvälistymistä.
1970-luvun lopulla Wärtsilässä tehtiin toimialajärjestelyitä. Vuonna 1979 sekä Wärtsilän Taalintehtaan että Fiskarsin metallituotanto siirrettiin Ovakon vastuulle. Taalintehtaan päätuote oli rakennusteräs. Taalintehtaan työntekijämäärä oli ennen yhdistymistä pudonnut yli 1 150:stä 470:een.
Wärtsilän paperikoneita Suomessa:lähde?
Jämsänkosken paperitehdas, PK3, toiminnassa vuodesta 1960.
Tervasaaren paperitehdas, PK6, toiminnassa vuosina 1966–2007.
Kymin paperitehdas, Kuusanniemi, PK7, toiminnassa vuosina 1970–2006.
Kymin paperitehdas, päällystyskone C1, toiminnassa vuosina 1969–1989.
Veitsiluodon paperitehdas PK2, toiminnassa vuosina 1962-2021.
Veitsiluodon paperitehdas, päällystyskone, toiminnassa vuodesta 1972.
Vuonna 1983 Wärtsilän osakkeita alettiin myydä myös Tukholman pörssissä. Kaikki Turun telakkatoiminnot siirrettiin Pernoon. Seuraavana vuonna Wärtsilä listautui myös Lontoon pörssissä. Se osti loput NOHAB-dieselliiketoiminnan osakkeet.
Vuonna 1986 Wärtsilä osti Rosenlewilta Ulvilasta sen Automation-yksikön, joka sai uudeksi nimekseen Cimcorp. Kaupan tarkoitus oli tukea hitsausta robotiikkaosaamisella. Wärtsilä osti myös amerikkalaisen GCA Robotics:in ja liitti sen Cimcorpiin. Cimcorp kehitti Wärtsilälle hitsausrobotin laivanlohkojen hitsaukseen, mutta hanke epäonnistui.lähde?
Wärtsilä alkoi toimia Intiassa 1980-luvulla. Se toimitti sinne sähkögeneraattoreita tukemaan teollisuuslaitoksia, joille sähkökatkokset aiheuttivat ongelmia.
Wärtsilä Diesel erotettiin erilliseksi tytäryritykseksi 1980-luvulla.lähde?
1970- ja 1980-luvulla länsimaiden telakkateollisuus kärsitelakkakriisistä, kun Japani ja Etelä-Korea hallitsivat maailmanmarkkinoita. Selvitäkseen kriisistä Valmet ja Wärtsilä liittoutuivat ja alkoivat tehostaa toimintaansa vuonna 1986. Ne yhdistivät telakkansa Wärtsilä Meriteollisuus -nimisen yrityksen alle alkuvuonna 1987, ja toimitusjohtajaksi nimitettiin Pekka Laine. Wärtsilä omisti uudesta yhtiöstä 70 prosenttia ja Valmet 30 prosenttia. Hallituksen puheenjohtajana toimi vuorineuvos Tor Stolpe. Paperikoneiden tuotanto taas siirrettiin Valmetin vastuulle. Wärtsilän Järvenpään yksikkö, joka teki paperinkoneiden jälkikäsittelylaitteita, siirtyi osaksi Valmetin tytäryhtiö Valmet Paperikoneet Oy:tä.
Wärtsilän Meriteollisuutta rasitti erityisesti Valmetin saama tilaus Neuvostoliitolle toimitettavasta 11 arktisesta tankkerista, sillä niiden toimituksesta tuli raskaasti tappiollista. Samaan aikaan Suomen valtio luopui telakkatuista. Tilanne huipentui Suomen teollisuushistorian siihen asti suurimpaan konkurssiin 23. lokakuuta 1989. Samalla useat yhtiön alihankkijoina toimineet yhtiöt ajautuivat vaikeuksiin. Yhtiön toimintaa jatkoi Masa-Yards. Pieneksi kutistunut emo-Wärtsilä oli lähellä joutua nurkanvaltauksen uhriksi.lähde? Wärtsilä sopi yhdistymisestä toisen monialayhtiön, Oy Lohja Ab:n, kanssa.
Keväällä 1990 Wärtsilä luopui posliininvalmistaja Arabiasta. Sen kuluttajatavaratuotteet siirtyivät Hackmanille kuten myös Wärtsilän 30 prosentin osuus Iittala-Nuutajärvestä.
Oy Wärtsilä Ab sulautui Oy Lohja Ab:n kanssa loppuvuonna 1990, kun Lohjasta tuli sen pääosakas.  Uuden yhtiön nimi Metra Oy (Metalli ja Rakennus) saatiin Fiskarsiin kuuluneelta Bronto Skylift Oy:ltä, joka oli aiemmin toiminut jonkin aikaa Metra-nimellä. Metran strategiaksi määriteltiin rakentamiseen liittyvät toiminnat ja dieselmoottorit.