stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Särkisalon kirkko

| Särkisalon kirkko |
| --- | --- |
 Särkisalon kirkko
Sijainti:  Salo, Särkisalo
Rakentamisvuosi:  1760
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sankarihaudat
Isänmaan puolesta, För Fosterlandet 1939–1944
Särkisalon kirkko on Salon seurakunnan kirkko Särkisalossa Salossa. Vuonna 1760 valmistunut puurakenteinen kirkko on tyypiltään torniton, suorakaiteenmuotoinen pitkäkirkko, johon liittyvät sakaristo ja asehuone. Rakennuksen kaikissa osissa on jyrkkä satulakatto. Erillinen, puinen kellotapuli valmistui vuonna 1762.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Särkisalon kirkko Wikimedia Commonsissa
Särkisalon kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Särkiniemen kaivos

Särkiniemen kaivos oli Leppävirralla Kotalahden kaivoksen läheisyydessä Arkkuselän ja Särkilahden välisellä kannaksella sijainnut nikkelikaivos, joka oli toiminnassa vuosina 2007–2008. Kaivoksen toiminta päättyi vuoden 2008 lopulla kun nikkelin hinnan romahdus teki toiminnan kannattamattomaksi. Kaivoksen omistanut Finn Nickel hakeutui konkurssiin keväällä 2009. Vulcan Resources Ltd (myöhemmin Vulcan Kotalahti) osti kaivoksen konkurssipesältä, mutta teki itse konkurssin vuonna 2015.
Kaivoksesta louhittiin sen toiminnan aikana noin 100 000 tonnia kiveä avolouhoksesta ja maanalaisesta kaivoksesta. Särkiniemen kaivoksen malmia käsiteltiin Hituran kaivoksen rikastamolla ja syntynyt rikastushiekka sijoitettiin Hituran rikastushiekka-altaisiin. Kaivos tuotti 38 000 tonnia sivukiveä josta 25 000 tonnia käytettiin kaivoksen avolouhoksen täyttöön.
Kaivoksen toiminnan päätyttyä avolouhos on täyttynyt vedellä. Louhoslammen pintaveden pH on 3.0 ja lammen pohja on värjäytynyt keltaiseksi rikin ja raskasmetallien vuoksi. Louhoslammella uinti on kielletty. Avolouhokselta on valunut ylivuotovesiä lähimaastoon ja luohoksen reunalla on kuolleita puita. Sivukivialue on peitetty, osa sivukivestä on murskattu ja käytetty maanrakennukseen muun muassa tienpohjiin. Vuonna 2021 Pirkanmaan ely-keskus päätti tehdä kaivosalueen ympäristö- ja terveysriskie selvityksen valtion kustannuksella, koska kaivoksen aiemmat omistajat ovat tehneet konkurssin. Kaivoksen ympäristöhaitoista tärkein on nikkeli ja sen lisäksi kaivosalueelta kulkeutuu sulfaattia alapuolisiin vesistöihin. Kaivosalueen kunnostamisen on arvioitu maksavan noin miljoona euroa.
Aiheesta muualla

Drone-kuvat paljastavat järkyttävän ympäristötuhon Leppävirralla – Miksi kaivosyhtiöitä ei saada vastuuseen vahingoistaan?, Apu-lehti 7.5.2021
Jere Lahtinen : Särkiniemen vanhan kaivosalueen avolouhoksen veden laatu ja vesienkäsittelyn testaus teollisuuden sivutuotteilla,  Savonia-ammattikorkeakoulu, opinnäytetyö 2020
Suomi eilen elokuvan silmin

Suomi eilen elokuvan silmin oli TV2:ssa 2000-luvun alussa lähetetty televisio-ohjelma, jossa näytettiin vanhoja suomalaisia lyhytelokuvia. Juontajana oli Tuomo Kaminen. Elokuvia ohjelmaan valikoi ainakin Sepi Niemi. Tuottaja oli Filmaattiset Oy.
Susan Leigh Foster

Susan Leigh Foster on yhdysvaltalainen professori ja tanssintutkija, joka työskentelee Kalifornian yliopistossa.
Fosterin teos Reading Dancing on yksi alan perusteoksia ja yhä käytössä. Hän käsittelee siinä tanssivan kehon katsomista ja tanssiesityksen vastaanottoa. Vuonna 2010 häneltä ilmestyi Choreogaphing Empathy, jossa hän pohtii tanssijan liikettä katsojan fyysisessä kokemuksessa. Hän on aiemmin työskennellyt tanssijana ja koreografina, mutta ryhtyi tutkimustyöhön, koska tanssin vastaanotto oli 1970-luvulla leimallisesti romanttista ja harrastelijamaista.
Foster kävi vuonna 2012 luennoimassa Suomessa Sivuaskel-festivaalilla.
Storå (Tanska)

| Storå |
| --- | --- |
 Storå virtaa Holstebron läpi.
Alkulähde:  Ikast  56°5′45″N, 9°17′48″E
Laskupaikka:  Pohjanmeri  56°19′16″N, 8°18′3″E
Maat:  Tanska
Pituus:  104 km
Alkulähteen korkeus:  70 m
Valuma-alue:  1 465 km²
Storå on joki Tanskassa Jyllannin niemimaan pohjoisosassa. Se on noin 100 kilometriä pitkä ja maan toiseksi pisin joki. Storå saa alkunsa Ikastin kaakkoispuolelta, virtaa luoteeseen kohti Holstebrota ja laskee Pohjanmereen Vembin lounaispuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Storå Wikimedia Commonsissa
Sudenveri

| Sudenveri |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jenny Kangasvuo
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Teos
Julkaistu:  2012
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  312
ISBN:  978-951-851-444-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Sudenveri on Jenny Kangasvuon vuonna 2012 ilmestynyt esikoisromaani. Se sai Kuvastaja-palkinnon vuonna 2013.
Aiheesta muualla

Sari Peltoniemi: Kosmoskynän kymmenen kysymystä – Haastattelussa Jenny Kangasvuo. Kosmoskynä 4/2003.
STT: Kirjailija: Uskottava ihmissusi ei raatele neitoja (Arkistoitu – Internet Archive). Ilta-Sanomat 10.9.2012.
Saara Henriksson: Jenny Kangasvuo: Sudenveri. Osa Tähtivaeltaja 4/2012:n artikkelista.
Toni Jerrman: Kirjallinen helmi syntyy myyteistä ja naiseudesta. Helsingin Sanomat 25.10.2012.
Soikkeli, Markku: Ihmissusi sujahtaa uusioperheeseen. Turun Sanomat.  13.9.2012. Arkistoitu 5.6.2014.
Jenni Kinnunen: Sudenveri. Oulun ylioppilaslehti 10/2012.
Maria Loikkanen: Sudenveri[vanhentunut linkki]. Savon Sanomat 27.11.2012.
Elli Leppä: Sudenveri. Tähtivaeltaja 4/2012.
Susan Kuivalainen

| Susan Kuivalainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  tutkimusosaston osastopäällikkö, dosentti
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Turun yliopisto (VTM 1997, VTT 2004)
Väitöstyön ohjaaja:  Olli Kangas & Veli-Matti Ritakallio
Instituutti:  Eläketurvakeskus
Tutkimusalue:  köyhyys, eläkkeet
Palkinnot:  Kunnallisalan kehittämissäätiön nuoren tutkijan tunnustuspalkinto 2005
Susan Kuivalainen on suomalainen valtiotieteiden tohtori ja köyhyystutkija. Hän on työskennellyt Eläketurvakeskuksen tutkimusosaston päällikkönä 2013 alkaen. Kuivalainen toimii myös Strategisen tutkimusneuvoston käynnistämän Demography-tutkimusohjelman johtajana vuosina 2021-2027. Tätä ennen hän työskenteli tutkimusprofessorina Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella (2011-2013) sekä sosiaalipolitiikan professorina Turun yliopistossa (2007-2011). Kuivalainen nimettiin vuonna 2014 Turun yliopiston sosiaalitieteiden laitokselle sosiaalipolitiikan dosentiksi.
Kuivalaisen tutkimusalueita ovat muun muassa köyhyys, eläkeläisten ja ikääntyvien toimeentulo, eläketurvan riittävyys, sukupuolten väliset eläke-erot sekä kansalaisten näkemykset eläketurvasta ja luottamus eläketurvaan.
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1957

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1957 käytiin Tukholmassa Tukholman Olympiastadionilla 14. ja 15. syyskuuta.
Tulokset

| Lopputulokset | pisteet |
| --- | --- |
Suomi: 208
Ruotsi: 201
| Laji | 1>  | 2>  | 3>  | 4>  | 5>  | 6>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | B. Malmroos (R) 10,8 | S-O. Westlund (R) 10,9 | S. Löfgren (R) 10,9 | B. Strand (S) 10,9 | P. Rekola (S) 10,9 | O. Huumonen (S) 11,1 |
| 200 m | B. Malmroos (R) 21,5 | V. Hellsten (S) 21,6 | P. Rekola (S) 21,6 | B. Strand (S) 21,8 | S-O. Westlund (R) 21,9 | U. Brandqvist (R) 22,0 |
| 400 m | V. Hellsten (S) 47,5 | P. Rekola (S) 47,7 | A. Pettersson (R) 48,0 | G. Bränsström (R) 48,0 | L. Johnsson (R) 48,0 | E. Kivelä (S) 48,6 |
| 800 m | D. Waern (R) 1.48,9 | O. Vuorisalo (S) 1.48,9 | O. Salonen (S) 1.49,5 | O. Salsola (S) 1.49,8 | R. Gotfridsson (R) 1.50,8 | S-B. Andersson(R) 1.51,2 |
| 1500 m | O. Vuorisalo (S) 3.42,1 | D. Waern (R) 3.42,6 | O. Salsola (S) 3.45,8 | G. Moberg (R) 3.47,0 | R. Gottfridsson (R) 3.52,6 | - |
| 5000 m | J. Kakko (S) 14.26,8 | E. Tuomaala (S) 14.27,0 | E. Rantala (S) 14.27,2 | K. Lund (R) 14.31,2 | K. Lundh (R) 14.39,8 | J. Ahlberg (R) 14.58,4 |
| 10000 m | E. Rantala (S) 29.37,4 | R. Åhlund (R) 29.40,2 | U. Julin (S) 29.58,2 | E. Tuomaala (S) 29.59,2 | S. Olsson (R) 30.10,2 | E. Nyberg (R) 31.44,0 |
| 110 m aidat | O. Andersson (R) 14,7 | T. Tammenpää (S) 14,8 | R. Siukola (S) 14,8 | O. Mildh (S) 14,9 | L. Karlstedt (R) 15,0 | C-E. Jöhnemark (R) 15,0 |
| 400 m aidat | P-O. Trollsås (R) 52,1 | O. Mildh (S) 52,4 | P. O. Schwartz (R) 52,7 | S. O. Eriksson (R) 53,6 | H. Koskelainen (S) 53,9 | L. Lindberg (S) 54,3 |
| 3000 m esteet | L. Helander (R) 8.56,0 | I. Auer (S) 8.56,8 | G. Tjörnebo (R) 9.00,6 | S. Laine (S) 9.03,0 | S. Lundgren (R) 9.05,2 | R. Karvonen (S) 9.10,8 |
| 4 x 100 m viesti | Ruotsi (Trollsås, Malmroos, Westlund, Löfgren) 41,3 | Suomi (Ketola, Mikkonen, Strand, Huumonen) 42,0 |  |  |  |  |
| 4 x 400 m viesti | Suomi (Mildh, Kivelä, Rekola, Hellsten) 3.11,3 | Ruotsi (Brännström, Lundgren, Johansson, Pettersson) 3.12,9 |  |  |  |  |
| Korkeus | S. Pettersson (R) 207 | R. Dahl (R) 204 | B. Nilsson (R) 201 | E. Salminen (S) 198 | O. Ahonen (S) 198 | E. Simelius (S) 195 |
| Seiväs | E. Landström (S) 435 | M. Sutinen (S) 430 | R. Lundberg (R) 430 | L. Lind (R) 420 | J. Piironen (S) 410 | S. Rinaldo (R) 410 |
| Pituus | J. Valkama (S) 767 | L. Koponen (S) 727 | W. Porrassalmi (S) 725 | A. Eriksson (R) 716 | B. Strand (R) 701 | E. Bergman (R) 696 |
| Kolmiloikka | K. Rahkamo (S) 15,60 | R. Norman (R) 15,32 | S. Eriksson (R) 15,23 | M. Järvi (S) 15,02 | L. Karlbom (R) 14,79 | T. Lehto (S) 14,69 |
| Kuula | E. Uddebom (R) 16,75 | R. Koivisto (S) 15,85 | T. von Wachenfeldt (R) 15,76 | E. Mäkinen (S) 15,61 | R. Leino (S) 15,57 | J. Eklund (R) 14,96 |
| Kiekko | L. Arvidsson (R) 53,97 | Ö. Edlund (R) 51,49 | E. Uddebom (R) 51,26 | C. Lindroos (S) 50,37 | Å. Envik (S) 48,49 | P. Repo (S) 47,63 |
| Moukari | B. Asplund (R) 60,15 | V. Hoffren (S) 59,89 | K. Noren (R) 56,43 | O. Halmetoja (S) 55,56 | A. Ringström (R) 54,70 | S. Kuronen (S) 51,72 |
| Keihäs | E. Ahvenniemi (S) 78,94 | N. Sillanpää (S) 76,05 | V. Kuisma (S) 75,80 | P-A. Berglund (R) 71,90 | J. Smiding (R) 71,57 | G. Sjöström (R) 67,80 |
Lisätietoa:

taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit)
lajeissa pisteet: 7,5,4,3,2,1; viestissä pisteet 5,2
Asplundin voittotulos moukarinheitossa oli uusi Ruotsin ennätys
Arvidsonin voittotulos kiekonheitossa oli uusi Ruotsin ennätys
Valkaman voittotulos pituushypyssä oli uusi Suomen ennätys
Suomen Salosen juoksu (aika 3 min 45,5 s) hylättiin 1500 m:n juoksussa ratatuomareiden ilmoituksen vuoksi kilpailun juryn toimesta. Suomen esittämä vastaprotesti hylättiin. Juryn puheenjohtajana oli norjalainen.
10000 m:n juoksun aikana kerroksen jäänyt Ruotsin Nyberg auttoi maamiestään Åhlundia toimimalla tuulenhalkojana parin kierroksen ajan sääntöjen vastaisesti. Suomen joukkueen johdolle ilmoitettiin, että Nybergin juoksu hylätään tapauksen johdosta. Näin ei kuitenkaan käynyt.
Tasavallan presidentin palkinnot saivat Ahvenniemi ja Trollsås. Ruotsalainen Kabom-pokaali annettiin Asplundille.
Lähteet:

Helsingin Sanomat 15.9. ja 16.9. v. 1957
Suvlaki

| Suvlaki |
| --- | --- |
 Suvlakivartaita ja pitaleipää.
Alkuperä
Alkuperämaa:  Kreikka
Tiedot
Ruokalaji:  pääruoka
Tyyppi:  lihavarras
Pääainesosat:  porsaanliha
Muunnelmat:  mm. lampaan- tai kananliha
Suvlaki tai souvlaki (kreik. σουβλάκι, souvláki, monikossa σουβλάκια, souvlákia) on kreikkalainen ruokalaji, joka koostuu maustetuista lihapaloista grillattuna vartaassa tai tikussa. Liha on yleensä porsaan-, lampaan- tai kananlihaa, harvemmin esimerkiksi miekkakalaa tai katkarapuja. Vartaassa voi olla lihan ohella myös kasviksia, kuten paprikaa ja sipulia.
Suvlakilautanen: lihavarras sekä ranskanperunoita, riisiä ja kasviksia.
Lammassuvlakilautanen: lihavartaita ja kreikkalaista salaattia.
Kreikan kielen souvláki on diminutiivi sanasta soúvla eli varras – souvláki tarkoittaa siis ”pientä varrasta”. Grillatut lihavartaat ovat Egeanmeren alueella hyvin vanha ruoka, ja muun muassa minolaisesta Akrotírista on löydetty eräänlaisen lihavarrasgrillin jäänteet 1600-luvulta eaa. Suvlaki kehittyi nykymuotoonsa 1900-luvulla, jolloin siitä tuli kreikkalaista katuruokaa. Siirtolaisten mukana ruokalaji levisi muun muassa Yhdysvaltoihin. Turkkilaisessa keittiössä suvlakeja vastaa şiş kebap ja venäläisessä keittiössä saslik. Näistä muista versioista kreikkalainen suvlaki eroaa lähinnä siinä, että se on ollut perinteisesti ennen kaikkea porsaanlihaa, ei lampaanlihaa.
Suvlakiliha marinoidaan usein oliiviöljystä ja sitruunamehusta tehdyssä, tyypillisesti valkosipulilla, oreganolla, suolalla ja pippurilla maustetussa marinadissa. Vartaat voidaan maustaa oreganolla myös grillaamisen jälkeen. Ravintola-annoksissa suvlakin kanssa tarjoillaan usein ranskanperunoita, riisiä, tsatsikia, kreikkalaista salaattia ja pitaleipää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suvlaki Wikimedia Commonsissa
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1960

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1960 käytiin Helsingissä Helsingin Olympiastadionilla 28. ja 29. heinäkuuta.
Lisätietoa:

taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit)
lajeissa pisteet: 7,5,4,3,2,1; viestissä pisteet 5,2
maksaneita katsojia oli 1. päivänä 42307 ja 2. päivänä 45389
Rahkamon voittotulos kolmiloikassa oli uusi Suomen ennätys
Tasavallan presidentin maljat annettiin Waernille ja Rahkamolle maaottelun päättäjäisissä Kalastajatorpalla.
Lähteet:

Helsingin Sanomat 29.7. ja 30.7. v. 1960
Sílvia Alberto

| Sílvia Alberto |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. toukokuuta 1981 (ikä 43) Lissabon, Portugali
Kansalaisuus:  Portugali
Ammatti:  televisiojuontaja, näyttelijä
Muut tiedot
Aktiivisena:  2000–
Sílvia Alberto (s. 18. toukokuuta 1981) on portugalilainen televisiojuontaja ja näyttelijä. Hän työskentelee RTP:n televisioverkolle. Alberto juonsi vuoden 2018 Eurovision laulukilpailun yhdessä Catarina Furtadon, Daniela Ruahin ja Filomena Cautelan kanssa.
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1956

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1956 käytiin Helsingissä Helsingin Olympiastadionilla 8. ja 9. syyskuuta.
Tulokset

| Lopputulokset | pisteet |
| --- | --- |
Suomi: 209
Ruotsi: 201
| Laji | 1>  | 2>  | 3>  | 4>  | 5>  | 6>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | V. Hellsten (S) 10,7 | S-O. Westlund (R)10,8 | B. Malmros (R) 10,9 | P. Rekola (S) 11,0 | L-G. Hultgren (R) 11,1 | L. Ketola (S) 11,1 |
| 200 m | V. Hellsten (S) 21,3 | J. Carlsson (R) 21,6 | P. Rekola (S) 22,0 | G. Bränsström (R) 22,1 | B. Malmros (R) 22,2 | A. Mäkelä (S) 22,4 |
| 400 m | V. Hellsten (S) 47,4 | G. Bränsström (R) 48,1 | A. Pettersson (R) 48,6 | L. Johnsson (R) 48,7 | P. Rekola (S) 48,8 | E. Kivelä (S) 49,0 |
| 800 m | O. Salsola (S) 1.48,3 | D. Waern (R) 1.48,6 | T. Kontio (S) 1.49,5 | J. Kakko (S) 1.50,8 | H. Ring (R) 1.50,8 | R. Gotfridsson (R) 1.51,2 |
| 1500 m | D. Waern (R) 3.43,6 | O. Salsola (S) 3.43,8 | J. Kakko (S) 3.45,2 | I. Eriksson (R) 3.46,6 | O. Vuorisalo (S) 3.49,6 | O. Åberg (R) 3.56,8 |
| 5000 m | I. Taipale (S) 14.32,6 | E. Tuomaala (S) 14.32,8 | M. Huttunen (S) 14.33,8 | B. Källevågh (R) 14.34,4 | C. Lund (R) 14.40,8 | R. Carlsson (R) 15.05,0 |
| 10000 m | I. Taipale (S) 29.53,8 | R. Åhlund (R) 29.57,2 | E. Tuomaala (S) 29.58,2 | U. Julin (S) 30.34,8 | S. Jönsson (R) 31.02,2 | K-E. Larsson (R) 32.00,0 |
| 110 m aidat | C-E. Jöhnemark (R) 15,0 | R. Siukola (S) 15,0 | O. Andersson (R) 15,1 | P-E. Johansson (R) 15,2 | T. Tammenpää (S) 15,3 | R. Koivu (S) 15,4 |
| 400 m aidat | O. Mildh (S) 52,7 | S-O. Eriksson (R) 53,1 | K-G. Jonsson (R) 53,1 | L. Lindberg (S) 53,8 | K. Karlsson (R) 54,1 | R. Suominen (S) 55,2 |
| 3000 m esteet | O. Rinteenpää (S) 8.47,6 | S. Laine (S) 8.54,0 | C. Söderberg (R) 8.57,6 | I. Auer (S) 8.58,8 | H. Nordberg (R) 9.05,8 | G. Tjörnebo (R) 9.06,2 |
| 4 x 100 m viesti | Ruotsi (Trållsås, Malmroos, Christersson, Westlund) 41,4 | Suomi (Rasinperä, Ketola, Rekola, Hellsten) 42,0 |  |  |  |  |
| 4 x 400 m viesti | Suomi (Rekola, Kivelä, Mildh, Hellsten) 3.13,0 | Ruotsi (Brännström, Månsson, Johnsson, Pettersson) 3.13,0 |  |  |  |  |
| Korkeus | B. Nilsson (R) 200 | S. Pettersson (R) 197 | E. Salminen (S) 194 | H. Rantala (S) 194 | G. Svensson (R) 190 | J. Illi (S) 190 |
| Seiväs | E. Landström (S) 440 | R. Lundberg (R) 435 | L. Lind (R) 430 | J. Piironen (S) 430 | M. Sutinen (S) 425 | I. Allard (R) 400 |
| Pituus | W. Porrassalmi (S) 761 | J. Valkama (S) 760 | T. Wåhlander (R) 740 | B. Johansson (R) 709 | H. Ylinen (S) 698 | S. Palmqvist (R) 694 |
| Kolmiloikka | S. Eriksson (R) 15,38 | T. Lehto (S) 15,38 | R. Norman (R) 15,08 | L. Karlbom (R) 15,05 | M. Järvi (S) 14,95 | K. Rahkamo (S) 14,86 |
| Kuula | E. Uddebom (R) 16,61 | Y. Ijäs (S) 16,11 | R. Koivisto (S) 15,95 | J. Lemos (R) 15,29 | U. Nummelin (S) 15,21 | J. Eklund (R) 14,82 |
| Kiekko | L. Arvidsson (R) 51,68 | E. Uddebom (R) 50,91 | Ö. Edlund (R) 48,94 | A. Ilvonen (S) 47,86 | P. Lammi (S) 46,43 | Å. Envik (S) 45,89 |
| Moukari | B. Asplund (R) 58,56 | A. Nostaja (S) 57,48 | V. Hoffren (S) 56,21 | K. Noren (R) 55,97 | O. Halmetoja (S) 55,93 | A. Ringström (R) 52,00 |
| Keihäs | K. Fredriksson (R) 75,53 | S. Nikkinen (S) 73,98 | G. Sjöström (R) 73,48 | O. Kauhanen (S) 73,03 | A. Seppälä (S) 69,02 | P-A. Berglund (R) 68,90 |
Lisätietoa:

taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit)
lajeissa pisteet: 7,5,4,3,2,1; viestissä pisteet 5,2
maksaneita katsojia oli 1. päivänä 50000 ja 2. päivänä 50000
Hellstenin voittotulos 100 m:n juoksussa sivusi Suomen ennätystä ja hänen 200 m:n voittotulos oli uusi Suomen ennätys
Pitkässä viestissä Suomen ankkuri Hellsten oli 10 m perässä Ruotsin ankkuria viimeisessä vaihdossa, mutta tavoitti tämän juuri maaliviivalla. Hellstenin aika lentävällä lähdöllä oli 46,0 s. Ruotsin viestin ankkuri ei omin voimin ylittänyt kokonaan maaliviivaa kaatuessaan, vaan hänet sääntöjen vastaisesti autettiin maaliin. Viestin päätyttyä Suomen kvartetti vaadittiin yleisön toiveesta kunniakierrokselle.
Salsolan voittotulos 800 m:n juoksussa oli uusi Suomen ennätys, ja Waern sivusi Ruotsin ennätystä tuloksellaan
Asplundin tekemät kaksi parasta suoritusta moukarinheitossa olivat parempia kuin Ruotsin ennätys
kolmiloikassa Ericksonin 2. paras hyppy oli 15,18 m ja Lehdon 15,15 m, vastaavasti
3000 m:n esteissä viimeiseksi jäänyt Ruotsin Tjörnebo oli aiemmin nimeltään Gunnar Karlsson (maaottelu 1954)
Yleisurheilumaaottelun päätäjäiset olivat ravintola Adlonissa. Salsola sai kunniapalkintona Tasavallan presidentin maljan. Waern ja Porrassalmi saivat kellot. Hellsten sai kaksi Parker-täytekynää ja kultaiset kalvosinnapit.
Lähteet:

Helsingin Sanomat 9.9. ja 10.9. v. 1956
Steve Mandanda

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Steve Mandanda Mpidi
Syntymäaika: 28. maaliskuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Kinshasa, Zaire
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 187 senttimetriä
Paino: 88 kilogrammaa
Seura
Seura: Rennes
Pelinumero: 30
Junioriseurat
2001–2005: Le Havre
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2005–2008 | Le Havre | 67 | (0) |
| 2007–2008 | → Marseille | 34 | (0) |
| 2008–2016 | Marseille | 300 | (0) |
| 2016–2017 | Crystal Palace | 9 | (0) |
| 2017–2022 | Marseille | 135 | (0) |
| 2022– | Rennes | 13 | (0) |
Maajoukkue
| 2003–2006 | Ranska U21 | 17 | (0) |
| 2008 | Ranska B | 2 | (0) |
| 2008– | Ranska | 35 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 24. joulukuuta 2022.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 24. joulukuuta 2022.
| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Maa:   Ranska> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Venäjä 2018 | jalkapallo |  |
|  Hopeaa | Qatar 2022 | jalkapallo |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Ranska 2016 | jalkapallo |  |
Steve Mandanda Mpidi (s. 28. maaliskuuta 1985 Kinshasa, Zaire) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Ranskan Ligue 1:ssä pelaavaa Rennesiä. Tämän lisäksi hän edustaa Ranskan jalkapallomaajoukkuetta.
Seurajoukkueura

Mandanda teki debyyttinsä Le Havren joukkueessa elokuussa 2005 eikä päästänyt neljässä ensimmäisessä ottelussaan yhtään maalia. Hän pelasi 30 sarjaottelua ensimmäisellä kaudella ja 37 ottelua toisella kaudella. Hänen esityksensä koettiin kiinnostaviksi toisissa joukkueissa. Hänen oli tarkoitus siirtyä englantilaiseen Aston Villaan mutta siirto jäi toteutumatta. Kaudeksi 2007–2008 hän siirtyi lainasopimuksella Marseilleen. Vuosi myöhemmin siirto muuttui pysyväksi. Hän voitti Ranskan-mestaruuden vuonna 2010, Ranskan liigacupin 2010, 2011 ja 2012 sekä supercupin 2010 ja 2011.
Kesällä 2016 Mandanda siirtyi englantilaisseura Crystal Palaceen mutta loukkaantuminen katkaisi hänen kautensa yhdeksän liigaottelun jälkeen. Kesällä 2017 hän palasi Marseilleen, jossa hän kesään 2022 mennessä pelasi yhteensä 469 liigaottelua, 47 peliä Mestarien liigassa ja 28 ottelua Eurooppa-liigassa. Hän siirtyi Ligue 1:n Rennesiin ilmaissiirrolla kesällä 2022.
Maajoukkueura

Mandanda pelasi Ranskan nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi ykkösmaalivahtina alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2006, kun Ranska ylsi välieriin. Ranskan A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran toukokuussa 2008. Arvokilpailuissa hän on pelannut vain jatkoon pääsyn kannalta merkityksettömät alkulohko-ottelut Tanskaa vastaan vuoden 2018 maailmanmestaruuskilpailuissa, joissa Ranska voitti maailmanmestaruuden, ja Tunisiaa vastaan MM-kilpailuissa 2022, joissa Ranska saavutti hopeaa. Varamaalivahtina hän on ollut mukana MM-kilpailuissa lisäksi vuonna 2010 sekä EM-kilpailuissa vuosina 2008, 2012, 2016 (jolloin Ranska saavutti EM-hopeaa) sekä 2021. Hän on pelannut kaikkiaan 35 maaottelua, joista kahdeksan on ollut MM- ja neljä EM-karsintaotteluita.
Suomen Kansallisoopperan ja -baletin balettioppilaitos

Suomen Kansallisoopperan ja -baletin balettioppilaitos on vuonna 1942 Suomen Kansallisoopperan yhteyteen tullut balettioppilaitos. Se toimi sitä ennen yksityisenä oppilaitoksena. Vuonna 1956 se muuttui ammattiin johtavaksi oppilaitokseksi.
Kansallisbaletin yhteydessä toimii Suomen Kansallisoopperan ja -baletin balettioppilaitos. Suomen Kansallisoopperan Balettikoulu muuttui Balettioppilaitokseksi 1. elokuuta 1998, jolloin se siirtyi osaksi Suomen virallista koulutusjärjestelmää: peruskoulun suoritettuaan oppilas voi pyrkiä toisen asteen ammatillista koulutusta antavalle, 180 osaamispisteen mittaiselle tanssijan perustutkintoon johtavalle linjalle. Ammattiopinnot kestävät kolme vuotta. Oppilaitosta ylläpitää Suomen Kansallisoopperan ja -baletin säätiö. Balettioppilaitoksen rehtori on Satu Ristlakki. Aikaisempia oppilaitoksen rehtoreita ovat olleet muun muassa Hannele Niiranen ja Marko Kallio.
Suomen Kansallisoopperan ja -baletin balettioppilaitoksen järjestämä toisen asteen ammatillinen koulutus valmistaa tanssialan perustutkinnon suorittaneita tanssijoita. Opinnot antavat valmiudet siirtyä koulutusta vastaaviin tanssin ammattitehtäviin ja jatkokoulutukseen. Oppilaitoksen suuntautumisvaihtoehto on baletti. Ammatillisessa koulutuksessa balettitekniikan ja nykytanssin lisäksi opetusohjelmaan sisältyy baletin repertuaari- ja pas de deux -opetusta, karakteri- ja jazztanssia, ilmaisuaineita, kehonhuoltoa, musiikkia sekä tanssin historiaa. Opiskeluaikana ammattiopetuksen opiskelijoilla on mahdollisuus työssäoppimiseen Kansallisbaletin produktioissa.
Stine Stengade

Stine Stengade (s.1. toukokuuta 1972, Tanska) on tanskalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan elokuvista En kaerlighedshistorie (2001), Prag (2006) ja Koodinimi liekki ja sitruuna (2008).
Palkinnot

Robert (2002)
Bodil (2002)
Ehdokkuudet

Robert (2009)
Bodil (2002
Valikoitu filmografia

En kaerlighedshistorie (2001)
Prag (2006)
Koodinimi liekki ja sitruuna (2008)
Yksityiselämä

Stengade on naimisissa ohjaaja Ole Christian Madsenin kanssa, heillä on kaksi lasta. Stengade on ollut kerran aikaisemmin aviossa.
Aiheesta muualla

Stine Stengade Internet Movie Databasessa. (englanniksi)