stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Abduqodir Xusanov

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Abduqodir Xusanov Lensin pelaajana.
Henkilötiedot
Koko nimi: Abduqodir Xikmatjon oʻgʻli Xusanov
Syntymäaika: 29. helmikuuta 2004 (ikä 20)
Syntymäpaikka: Taškent, Uzbekistan
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 186 cm
Seura
Seura: Manchester City
Pelinumero: 45
Junioriseurat
–2022: FC Bunyodkor
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2022–2023 2023–2025 2025- | Enerhetyk-BDU Lens Manchester City | 35 (4) 24 (0) - (-) |
Maajoukkue
| 2020 2022 2022–2023 2023–2024 2023– | Uzbekistan U17 Uzbekistan U17 Uzbekistan U17 Uzbekistan U23 / olympiaj. Uzbekistan  | 2 (0) 2 (0) 14 (0) 9 (0) 18 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20. tammikuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 20. tammikuuta 2025.
Abduqodir Xikmatjon oʻgʻli Xusanov (s. 29. helmikuuta 2004 Taškent) on uzbekistanilainen jalkapalloiija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Manchester Cityä ja kuuluu myös Uzbekistanin jalkapallomaajoukkueeseen.
Seurajoukkueura

Xusanov siirtyi taškentilaisen FC Bunyodkorin alle 18-vuotiaiden joukkueesta valkovenäläiseen Enerhetyk-BDU Minskiin maaliskuussa 2022. Hän pelasi tulokaskaudellaan 27 Valko-Venäjän jalkapalloliigan ottelua, joissa hän teki kolme ja syötti neljä maalia. Kaudella 2023 hän pelasi kahdeksan ottelua ja teki yhden maalin.
Xusanov siirtyi ranskalaiseen Lensiin 450 000 eurolla heinäkuussa 2023. Hän pelasi kaudella 2023–2024 kaikkiaan 11 Ligue 1:n ottelua, näistä avauskokoonpanossa yhdeksän ottelua. Mestarien liigassa ja Eurooppa-liigassa hän pelasi kaksi ottelua. Kaudella 2024–2025 hän ehti kauden puoliväliin mennessä pelata 13 Ranskan pääsarjaottelua, kahta vaille kaikki avauskokoonpanossa.
Xusanov siirtyi Englannin Valioliigan Manchester Cityyn 40 miljoonan euron siirtosummalla tammikuussa 2025.
Maajoukkueura

Xusanov pelasi täyden ajan kaikissa kuudessa ottelussa Uzbekistanin voittaessa alle 20-vuotiaiden Aasian-mestaruuden 2023. Samana vuonna pelatuissa ikäluokan MM-kilpailuissa hän pelasi Uzbekistanin kaikki kolme ottelua alusta loppuun. Hän pelasi kolme ottelua Uzbekistanin saavuttaessa hopeaa alle 23-vuotiaiden Aasian-mestaruuskilpailuissa 2024. Saman vuoden Pariisin olympialaisissa hän pelasi täyden ajan Uzbekistanin kaikissa kolmessa ottelussa.
Xusanov pelasi ensimmäisen ottelunsa Uzbekistanin jalkapallomaajoukkueessa CAFA Nations Cupin ottelussa Omania vastaan kesäkuussa 2023. Hän pelasi kolme ottelua alusta loppuun vuonna 2024 järjestetyissä Aasian-mestaruuskilpailuissa. Kaikkiaan hän on 20. tammikuuta 2025 mennessä pelannut 18 A-maaottelua, joissa 14:ssä hän on ollut avauskokoonpanossa. Otteluista kymmenen on ollut MM-karsintaotteluita.
The 1975

| The 1975 |
| --- | --- |
 The 1975 vuonna 2020.
Tiedot
Toiminnassa:  2002–
Tyylilaji:  indie rock, electronic rock, indie pop, new wave, pop rock, synthpop
Kotipaikka:   Manchester, Cheshire, Luoteis-Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Matthew Healy, laulu, kitara   Ross MacDonald, basso   Adam Hann, kitara   George Daniel, rummut  
Levy-yhtiö:  Dirty Hit   Vagrant Records   Interscope Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
The 1975 on brittiläinen indie rock -yhtye, joka perustettiin Manchesterissä vuonna 2002. Yhtyeen jäseniä ovat Matthew Healy (laulu, kitara), Adam Hann (kitara), George Daniel (rummut) ja Ross MacDonald (basso).
Yhtyeen debyyttialbumi The 1975 julkaistiin 3. syyskuuta 2013. Se sijoittui listaykköseksi Britannian albumilistalla 8. syyskuuta 2013 ja pysyi listalla kaikkiaan 14 viikkoa.
The 1975 esiintyi Kuala Lumpurissa Malesiassa elokuussa 2023, jolloin laulaja Matty Healy ja basisti Ross MacDonald suutelivat lavalla protestoidakseen maan seksuaalivähemmistöihin liittyviä lakeja. Keikka, ja samoin koko festivaali jolla he esiintyivät, keskeytettiin ja festivaalien järjestäjä vaatii yhtyeeltä kahden miljoonan euron korvauksia esiintymissopimuksen rikkomisesta, jossa yhtye oli suostunut "suostunut esityksensä aikana  noudattamaan kaikkia paikallisia ohjeistuksia ja säädöksiä”selvennä. Joiden mukaan homoseksuaalisuus on Malesiassa rangaistavaa ja siitä voi joutua jopa 20 vuodeksi vankeuteen.
Diskografia > Studioalbumit

1975 (2013)
I Like It When You Sleep, for You Are So Beautiful Yet So Unaware of It (2016)
A Brief Inquiry Into Online Relationships (2018)
Notes on a Conditional Form (2020)
Being Funny in a Foreign Language (2022)
Diskografia > EP:t

Facedown (2012)
Sex (2012)
iTunes Festival: London 2013 (2013)
Music for Cars (2013)
IV (2013)
Spotify Sessions (2013)
Rdio Sessions (2014)
Diskografia > Singlet

"The City" (2012)
"Chocolate" (2013)
"Sex" (2013)
"Girls" (2013)
"Settle Down" (2014)
"Robbers" (2014)
"Heart Out" (2014)
"Medicine" (2014)
"Love Me" (2015)
"UGH!" (2015)
"The Sound" (2016)
"Somebody Else" (2016)
"A Change of Heart" (2016)
"The 1975" (2019)
"People" (2019)
"Frail State of Mind" (2019)
"Me & You Together Song" (2020)
"The Birthday Party" (2020)
"Jesus Christ 2005 God Bless America" (2020)
"If You're Too Shy (Let Me Know)" (2020)
"Guys" (2020)
"Spinning" (No Romen & Charli XCX:n kanssa) (2021)
"Part of the Band" (2022)
"Happiness" (2022)
"I'm in Love with You" (2022)
"All I Need to Hear" (2022)
"About You" (2022)
"Oh Caroline" (2023)
"Looking for Somebody (To Love)" (2023)
"Now Is the Hour" (2023)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta The 1975 Wikimedia Commonsissa
Jyrki Ketola

Jyrki Ketola (31. toukokuuta 1964 Lestijärvi – 15. tammikuuta 2025 Helsinki) oli suomalainen metsäalan vaikuttaja ja yksi Suomen suurimmista metsänomistajista.
Ketola valmistui metsätalousinsinööriksi vuonna 1985. Hän työskenteli Metossa – Metsäalan asiantuntijoissa vuosina 1990–2013 ja vastasi sitten Taalerin metsäsijoituksista. Vuonna 2012 avattiin Ketolan mallin pohjalta Taalerin ensimmäinen metsärahasto. Ketola kirjoitti kahdenkymmenen vuoden ajan Metsälehti Makasiiniin kolumnia Rahapuu. Hänen viimeinen kolumninsa julkaistiin joulukuussa 2024. Ketola oli vuoden 2024 loppupuolella Suomen sadan suurimman metsänomistajan luettelossa 74. sijalla. Ketola omisti 1352 hehtaaria metsää. Hän kuoli 60-vuotiaana sairauskohtaukseen.
Boheemi

Henry Murger vuonna 1854
Romantiikka
Caspar David Friedrich, , 1818.
Pääsuunnat
Romantiikka | Kansallisromantiikka
Muut virtaukset
Düsseldorfin koulukunta | Hudson River -koulukunta |  Goottikulttuuri | Karelianismi
Aiheet
Vastavalistus | Romantiikan musiikki | Pittoreski | Subliimi | Yhtenäistaideteos | Boheemi | Ossianin laulut | Maailmantuska
Teokset
Medusan lautta | Vapaus johtaa kansaa
Tekijät
Ivan Aivazovski | Albert Bierstadt | William Blake | John Constable | Eugène Delacroix | Robert Wilhelm Ekman | Caspar David Friedrich | Henry Fuseli | Théodore Géricault | Francisco de Goya | Aleksander Lauréus | Friedrich Overbeck | Vasili Tropinin | William Turner
Boheemi on 1800-luvulla Ranskassa yleistynyt termi, joka kuvaa taiteilijoita ja kirjailijoita, jotka viettävät erikoista ja epäsäännöllistä elämää.
Alun perin sana boheemi tarkoitti Tšekin historiallisen alueen Böömin (lat. Bohemia) asukasta. lähde? Nykymerkitys tulee ranskalaisten 1400-luvun uskomuksesta, jonka mukaan romanit tulivat Böömistä. Alkuperäiset boheemit taiteilijat muistuttivat ranskalaisten mielestä vaeltelevia mustalaisia, jotka elivät vakiintuneiden yhteiskunnallisten tapojen ulkopuolella, vähät välittäen sovinnaisempien piirien paheksunnasta.
Boheemeihin elämäntapoihin kuului poikkeukselliset, perinteisten ja yleisten tahojen kanssa pahasti ristiriidassa olleet poliittiset näkemykset, vakaumukset ja mielipiteet joita heijastettiin käytännössä usein varsin vapaamielisen seksuaalisuuden harjoittamisen, materiaalisesti erittäin vaatimattoman elämäntavan ja vaihtoehtoisen/vapaaehtoisen köyhyyden kautta. Lisäksi boheemikulttuuriin kuuluu eräänlainen "kurjuuden romantisointi".
014028978X 
Henri Murgerin novellikokoelma Scènes de la vie de bohème (Boheemielämää, 1845) popularisoi termin Ranskassa. Sen teemat esiintyivät paljolti myös myöhemmin Giacomo Puccinin oopperassa La bohème (1896). Englanniksi termi yleistyi William Makepeace Thackerayn romaanissa Vanity Fair (1848), ja Britanniassa boheemin elämäntavan aikakaudeksi lasketaan erityisesti 1900-luvun kolme ensimmäistä vuosikymmentä, viktoriaanisen ajan lopusta toiseen maailmansotaan.
Association Sportive des Forces Armées Royales (AS.FAR)

AS.FAR joukkue kaudella 2007–2008.
Association Sportive des Forces Armées Royales (arab. نادي الجيش الملكي‎) on marokkolainen jalkapalloseura. Marokon pääsarjassa pelaava AS.FAR perustettiin vuonna 1958. Joukkueen menestys vuodet sijoittuvat 1960-luvulle, jolloin se voitti Marokon pääsarjan kuudesti, sekä 2000-vuosikymmenelle saavutettuaan menestystä kotimaan lisäksi Afrikan Confederation Cupissa. Samasta kaupungista on myös paikalliskilpailija FUS Rabat.
Saavutukset > Kotimaan saavutukset

Marokon mestaruus (12): 1961, 1962, 1963, 1964, 1967, 1968, 1970, 1984, 1987, 1989, 2005, 2008
Marokon cup (12): 1959, 1971, 1984, 1985, 1986, 1999, 2003, 2004, 2007, 2008, 2009, 2020
Saavutukset > Kansainväliset saavutukset

Afrikan Mestarien liiga: 1985
Afrikan Confederation Cup: 2005
Hopeaa: 2006
Afrikan Cup-voittajien cup
Hopeaa: 1997
CAF Super Cup
Hopeaa: 2005
Trofeo Colombino
4. sija: 1968
Entisiä pelaajia

Salahdine Hmied (1983–1989)
Abdelkrim el-Hadrioui (1992–1996)
Ibrahim el-Bahri (2004–2007)
Päävalmentajat

| Kausi | Valmentaja |
| --- | --- |
1995–1996:  Jesualdo Ferreira
1997–1998:  Henri Depireux
2001–2003:  Alain Giresse
2003–2006:  Mohamed Fakhir
2008–2010:  Mohamed Fakhir
2009–2010:  Walter Meeuws
2011–:  Fathi Jamal
Aiheesta muualla

Kannattajien kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Afrikan Confederation Cupin voittajat
| --- | --- |
2000-vuosikymmen: 2004  Hearts of Oak ● 2005  FAR Rabat ● 2006  ES Sahel ● 2007  CS Sfaxien ● 2008  CS Sfaxien ● 2009  Stade Malien
2010-luku: 2010  FUS de Rabat ● 2011  Maghreb Fès ● 2012  AC Léopards ● 2013  CS Sfaxien ● 2014  Al-Ahli ● 2015  ES Sahel ● 2016  TP Mazembe ● 2017  TP Mazembe
Kruunupyynjoen vesistö

| Kruunupyynjoen vesistö  (Suomen päävesistö: 48) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa
Vesistöalueen tai valuma−alueen tietoja
Merialue:  Itämeren valuma-alue
Päävesistöalue:  Kruunupyynjoen vesistö (48)
Vesistöjako:  Kruunupyynjoen alaosan alue (48.001), Kruunupyynjoen keskiosan alue (48.002), Rekijärvsjön alue (48.003), Peckassjön alue (48.004), Porasjoen alaosan alue (48.005), Porasjoen yläosan valuma-alue (48.006), Raisjoen valuma-alue (48.007), Särsbäckenin valuma-alue (48.008), Jöusbäckenin valuma-alue (48.009)
Laskujoki:  Kruunupyynjoki
Laskupaikka:  Kruunupyy, Luodonjärvi, Perämeri 
Koordinaatit:  63°46′05″N, 22°56′24″E
Mittaustietoja
Valuma-alue:  787,65 km²  
Järvisyys:  2,81 % 
Alueen pituus:  100 km  
Alueen leveys:  20 km  
Pääuoma:  140 km  
Keskiylivirtaama:  34,3 m³/s  
Keskivirtaama:  6,4 m³/s  
Keskialivirtaama:  0,76 m³/s  
 fiJoki laskee Perämereen LuodonjärviLuodonjärvessä Kruunupyyssä. 
Kruunupyynjoen vesistö (ruots. Kronoby ås avrinningsområde, vesistöaluetunnus 48) on Suomen päävesistöalue Etelä-Pohjanmaalla, Keski-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla. Sen laskujoki Kruunupyynjoki laskee Perämeren Luodonjärveen. Vesistöalueen pinta-ala on 787,65 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,81 %.
Yleistä > Vesistön sijainti

Kruunupyynjoen vesistöalue sijaitsee karkeasti määriteltynä Lappajärven ja meren välissä. Se on noin 100 kilometriä pitkä mutta keskimäärin vain noin 8 kilometriä leveä. Vesistöalueen alajuoksun alueet kuuluvat pääasiassa Kruunupyyn kuntaan, mutta reunat voivat ulottua lounaassa Pedersören puolelle. Keskijuoksulla se sijaitsee edelleen Kruunupyyssä, mutta ulottuu itäpuolella Kaustisen ja Vetelin puolelle ja länsipuolella Evijärven puolelle. Latvavesien kapea valuma-alue sijaitsee maakuntarajoja seuraten Vetelin, Lappajärven, Vimpelin ja Perhon alueilla. Kruunupyynjoen vesistö rajautuu lounaassa kokonaan Ähtävänjoen vesistöalueeseen (47) ja koillisessa Perhonjoen vesistöalueeseen (49). Pohjoisessa lyhyen vedenjakajan takana sijaitsee Kokemäenjoen vesistön (35) laaja alue. Merenrannikolla joensuun ympäristö luetaan kootusti Perämeren rannikkoalueeseen (84).
Yleistä > Vesistöalueen jako

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Kruunupyynjoen alaosan alue (48.001) → Luodonjärvi → Perämeri
Jöusbäckenin valuma-alue (48.009)
Kruunupyynjoen keskiosan alue (48.002)
Särsbäckenin valuma-alue (48.008)
Rekijärvsjön alue (48.003)
Peckassjön alue (48.004)
Raisjoen valuma-alue (48.007)
Porasjoen alaosan alue (48.005)
Porasjoen yläosan valuma-alue (48.006)
Yleistä > Vesistöalueen maankäyttö

Vesistöalueen valuma-alueesta on metsämaata, avoimia kangasmetsiä ja kalliomaita 75,3 %, maatalousalueita 13,1 %, kosteikkoja ja soita on 6,3 % ja rakennettuja alueita on 2,9 %. Maa-alueiden lisäksi on kokonaispinta-alasta vesistöjä 2,4 %.
Yleistä > Kalastus

Kalastustutkimuksessa vuodelta 2014 selvisi, että valuma-alueen alajuoksulla toimii 30 verkoilla, katiskoilla, ongella, vavalla ja pilkkimällä pyytävää kalastajaa. Heidän keskimääräinen saaliinsa oli 17 kilogrammaa ja se muodostui ahvenesta, kiiskestä, hauesta, särjestä, salakasta, säyneestä ja mateesta. Saalis oli saatu kesäisin keskimäärin 10 päivän kalastuksella. Yläjuoksulla ja Terjärvillä kalasti noin 200–300 kalastajaa. Jokikalastuksen tärkein saalis muodostui ahvenesta, hauesta ja lahnasta, ja järvikalastuksen hauesta, ahvenesta, lahnasta, särjestä ja mateesta. Tärkeimmät kalastusvälineet täällä ovat verkot, katiskat ja vieheet. Saaliskalojen lisäksi vesistössä elää kivisimppu sekä istutuskaloina harjusta, taimenta, siikaa ja kuhaa. Luodonjärveen istutettuja lasiankeriaita on noussut jokeen Kruunupyyn taajamassa. Joen rapukanta on ollut vahva, mutta se taantui 1960-luvulla rapuruttoon. Rapu palasi 1980-luvulla, mutta rutto tuhosi sen uudelleen vuonna 1992. Vuonna 2014 tavattiin Kruunupyyn taajaman yläpuolella muutama rapu. Kalastus on kiellettyä Kruunupyyn taajama-alueen molempien säännöstelypatojen alla sekä 200 metrin säteellä Grundforsin säännöstelypadosta.
Yleistä > Virtaamia

Kruunupyynjoen virtaamia on mitattu Kruunupyyssä olevalla mittausasemalla vuodesta 1993, ja seuraavat tunnusluvut ovat vuosilta 1993–2008. Joen keskivirtaama on 6,4 kuutiometriä sekunnissa (MQ, m³/s), keskiylivirtaama on 34,3 m³/s (MHQ) ja keskialivirtaama 0,76 m³/s (MNQ). Suurin mittaushistorian virtaama on 60 m³/s ja pienin 0,1 m³/s. Oheisessa kuvaajassa on kuukautiset keskivirtaamat eri kuukausina. Vuosi 2019 ei ole sikäli normaali, että talvella virtaamat ovat lumettomuudesta johtuen varsin suuret kun taas edellisenä vuonna oli paljon lunta. Kevättulva alkoi maaliskuun lopulla ja se oli sekä huhtikuussa että toukokuussa varsin raju. Vuoden 2019 syksyllä oli kuvaajan perusteella voimakkaita tulvia.
Yleistä > Koskien käyttö

Kruunupyynjoessa on vuoden 1980 koski-inventoinnin mukaan 26 koskea, joista 7 on rakennettua vesimyllykoskea. Porasenjoessa sijaitsee 15 koskea, joista kolme on rakennettuja. Kaikki vesistöalueen rakennetut kosket ovat pääuomassa. Nyt 2010-luvulla on 11 koskea kunnostettu kalojen kutualueiksi ja kalastajille koskikalastusalueiksi. Porasenjoen yläjuoksulla on pitkä jokiosuus, jonne on rakennettu joenuomaan peräti 29 pohjapatoa . Grundforsin yläpuolelle on rakennettu säännöstelypato 1950-luvulla ja siinä on myös kalatie. Paikalle on myös lupa rakentaa vesivoimalaitos. Laitoksen kaavailtu tehokapasiteetti olisi 0,3 megawattia ja arvioitu vuosituotanto 0,9 gigawattituntia .
Pääuoma

Kruunupyyjoen vesistön pääuomaan kuuluu sen alajuoksulla Kruunupyynjoki, joka laskee vetensä kahta suuhaaraa myöten Luodonjärveen ja noin 9 kilometriä pitkään merenlahteen, jonka pohjukka on nimeltään Jåksholmsfjärden ja pohjoisosat Bysundet. Osa vedestä virtaa Jåksholmsfjärden Boholmskanalenia myöten Öjanjärveen. Karttanimiä seuraten voidaan Kruunupyynjoeksi nimettyä uomaa seurata nousemalla joea ylöspäin. Se virtaa tämän nimisenä vesistöalueiden kolmannen jakovaiheen Kruunupyynjoen alaosan- (48.001), Kruunupyynjoen keskiosan- (48.002) ja Rekijärvsjön (48.003) alueilla. Rekijärvsjön alue alkaa Djupsjönistä, joka on tässä tekstissä Kruunupyynjoen alku. Kartasta mitattuna Kruunupyynjoki on noin 68 kilometriä pitkä.
Djupsjönin lasku-uomassa sijaitsee Grundforsenissa säännöstelypato, joka pitää yläpuolisia järviä Djupsjönin, Tvärasjönin, Långverkasjönin ja Peckassjönin vedenpintoja lähes samalla korkeudella. Säännöstelypadolta Peckassjönin lounaisrantaan on 5,8 kilometriä pitkä. Pääuoman tämä osuus virtaa Peckassjön alueella (48.004) ja seuraavat Porasjoen alaosan alueella (48.005). Peckassjönin eteläosaan laskee 1,7 kilometriä pitkä Krokuånin joki, joka muodostuu Vähätkylissä, kun kaakosta tulevaan Porasenjokeen yhtyy lounaasta tuleva Svartbäcken. Uoman pituus Svartbäckenistä Sääksjärveen on 41 kilometriä, Sääksjärven selänylitys tuo 1,4 kilometriä lisää. Seuraava osuus päättyy Porasjärveen noin 28 kilometrin jälkeen. Joki kuitenkin haarautuu Mustapuroksi ja Porasenjoki latvaksi. Mustapuron valuma-alueen pinta-ala on 17 neliökilometriä, kun Porasenjoen latvan valuma-alue on 28 neliökilometriä . Siksi kuuluu Porasenjoki pääuomaan latva-alueillakin. Järven ylitys ja jatkoksi vaikeasti valittava latvaoja tuo pääuomalle enää pari kilometriä lisää pituutta. Pääuoman kokonaispituus on kartasta mitattuna 146 kilometriä, mutta toisinaan näkee pituudeksi mainitun 140 kilometriä . Porasenjoen pituus on mittauksien mukaan yli 70 kilometriä. Joen mutkainen kulku saattaa tehdä pituusarvosta suuremmankin.
Pääuoman sivu-uomia > Kruunupyynjoen sivu-uomia

Taulukossa on luettelo Kruunupyynjokeen yhtyvistä sivu-uomista joensuusta alkaen. Sivu-uomien etäisyys joensuusta on mitattu Luodonjärven rannasta. Taulukon tietojen lähteet on lueteltu taulukon alle ja kullakin riville on vielä yksilöity solujen tiedot.
| Sivu-uoman nimi   | Pääuoman kohta   | Etäisyys (km *)   | Pituus (km)   | Virtaama MQ (m³/s) | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Kruunupyynjoki laskee Luodonjärveen ja Bysundetin merenlahteen
| Gammleån | Åminnsstan | 5 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Tränusbäcken | Åminnsstan | 6 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Stordiksbäcken | Sandbacken | 12 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| oja Kainsmossenilta | Skutnabba | 17 |  |  | 12 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Starrmossbäcken | Skutnabba | 23 |  |  | 15 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Jöussbäcken | Skutnabba | 26 | 6 |  | 45 | 2,2,2,4,–,4 |  |
| Kivijärvbäcken | Kivijärvi | 37 |  |  | 25 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Holmmossbäcken |  | 41 |  |  |  | 2,–,2,–,–,– |  |
| Stenbäcken |  | 46 |  |  | 19 | 2,–,2,–,–,3 |  |
| oja Lanjärviltä | Bexar | 47 |  |  | 11 | 2,2,2,–,–,3 |  |
Herbarsforsflagan
| Storbäcken | Smedjebacken | 50 | 13 |  | 62 | 2,2,2,4,–,4 |  |
| Nylandsbäcken | Smedjebacken | 50 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Mossabäcken | Smedjebacken | 50 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| oja Sågslampista | Teerijärvi | 56 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Hömossdiket | Teerijärvi | 59 |  |  | 20 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| oja Hemsjönistä | Teerijärvi | 61 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
Rekjärv, Kortjärvsjön
| Märabäcken | Kortjärvsjön | 65 |  |  | 11 | 2,2,2,–,–,3 |  |
Joki alkaa Terjärvien Djupsjönistä, jonne laskevat yläjuoksulta pääuomaan  kuuluvat Krokuån ja Porasenjoki.
Lähteet: 1 = sivujoen oma artikkeli, 2 = Karttapaikan verkkopalvelu, 3 = katsottu Suomen ympäristökeskuksen VALUE-palvelusta (), 4 =
Pääuoman sivu-uomia > Krokuån ja Porasenjoken sivu-uomia

Niin kutsuttuihin Terjärviin, jotka ovat Grundforsin säännöstelypadon takia yhtenäistä järveä, laskee vajaa kaksi kilometrinen Krokuån ja tähän vuorostaan Porasenjoki. Ne muodostavat yhdessä pääuoman yläjuoksun. Siihen yhtyviä sivu-uomia on luetteloitu alla olevaan taulukkoon vastaavalla tavalla kuin edellä.
| Sivu-uoman nimi   | Pääuoman kohta   | Etäisyys (km *)   | Pituus (km)   | Virtaama MQ (m³/s) | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Porasenjoki laskee lyhyen Kronoånin ja Terjärvien kautta Kruunupyynjokeen
| Törvesbäcken | Haltas | 0 |  |  | 21 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Raisjoki | Haltas | 0 | 16 |  | 77 | 2,2,2,4,–,4 |  |
| Fårbäcken | Vähätkylät | 4 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Särsbäcken | Isokylä | 8 | 5 |  |  | 2,2,2,2,–,– |  |
| Pesuoja |  | 16 | 4 |  | 21 | 2,–,2,2,–,3 |  |
| Hämeenoja |  | 22 |  |  |  | 2,–,2,–,–,– |  |
| Kontopuro |  | 31 |  |  | 10 | 2,–,2,–,–,3 |  |
Sääksjärvi
| Ruununoja | Sääksjärvi | 43 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Vääpekki | Sääksjärvi | 46 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| oja Hyöveijinnevalta |  | 48 |  |  |  | 2,–,2,–,–,– |  |
| oja Ruolanninnevalta |  | 49 |  |  |  | 2,–,2,–,–,– |  |
| oja Rahkanevalta |  | 58 |  |  |  | 2,–,2,–,–,– |  |
| Mustapuro | Hallapuro | 63 |  |  | 17 | 2,2,2,–,–,3 |  |
Joki alkaa Porasjärvestä, jonne laskee muutama parikilometrinen oja
Lähteet: 1 = sivujoen oma artikkeli, 2 = Karttapaikan verkkopalvelu, 3 = katsottu Suomen ympäristökeskuksen VALUE-palvelusta (), 4 =
Aiheesta muualla

Vesistöennusteet: Kruunupyynjoen vesistö, vesi.fi
Puro, Helena: Ähtävänjoen, Kruunupyynjoen ja Purmonjoen yhteistarkkailu – Turvetuottajien kuormitusja vesistötarkkailu 2019 (PDF) (raportti) 9.4.2020. Eurofins Ahma Oy.
Pohjoisen Rannikko-Pohjanmaan kalatalousalue – Käyttö- ja hoitosuunnitelma (PDF) Österbottens Fiskarförbund.
Kruunupyynjoen kalataloudellinen kunnostus, Länsi-Suomen ympäristölupavirasto
Elina ja Sofia

| Elina Sofia> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2018–
Kotipaikka:   Lahti
Jäsenet:  Elina   Sofia  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Elina (s. 2008) ja Sofia (s. 2011) ovat lahtelainen tubettajakaksikko, joka julkaisee äitinsä Aura Marttisen kanssa Elina Sofia -youtubekanavaa. Elina ja Sofia ovat sisaruksia.
Elina ja Sofia tekivät ensin vaalivideoita, joissa he haastattelivat vuoden 2018 presidenttiehdokkaita. Saatuaan videoista positiivista palautetta he jatkoivat videoiden tekemistä YouTubeen. Vuonna 2019 he osallistuivat ensimmäistä kertaa Tubeconiin.
Tubettamisen lisäksi he näyttelevät elokuvassa Perhereissu ja ääninäyttelivät Frozen II -elokuvassa lapsi Annaa (Sofia) ja lapsi Elsaa (Elina). Perhereissu-elokuvan julkistaminen viivästyi koronaviruspandemian vuoksi. Se julkaistiin 2022. Helsingin Sanomien Tuomo Yrttiaho piti elokuvaa haparoivana mutta sympaattisena indietuotantona.
Tammi on julkaissut useita Marttisen ja Elina ja Sofian kirjoja.
Jouni Backman

| Jouni Backman |
| --- | --- |
 Jouni Backman Suomi-areena-tapahtumassa 2014.
Suomen ympäristöministeri
 Lipposen II hallitus 31.5.2002–17.4.2003  
Edeltäjä:  Satu Hassi
Seuraaja:  Jan-Erik Enestam
II sisäasiainministeri
 Lipposen I hallitus 13.4.1995–15.4.1999  
Kansanedustaja
 21.3.1987–20.3.2007 20.4.2011–21.4.2015  
Ryhmä/puolue:  Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Etelä-Savon vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. maaliskuuta 1959 (ikä 65) Savonlinna
Puoliso:  Anja Hannele Kosonen (1987–)
Tiedot
Puolue:  SDP
Koulutus:  ylioppilas (1978)
Jouni Ensio Backman (s. 30. maaliskuuta 1959 Savonlinna) on suomalainen SDP:tä edustava poliitikko. Hän toimi kansanedustajana 1987–2007 ja 2011–2015 ja ministerinä Lipposen ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa. Kansanedustajuuden jälkeen hän on toiminut Sitran vanhempana neuvonantajana.
Backman on ollut Savonlinnan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1985–1995 ja uudelleen vuodesta 2005 sekä valtuuston puheenjohtaja vuosina 2009–2012.