stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut
Sprinttiviesti

| Vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 |  Sveitsi Rahel Friederich Martin Hubmann Matthias Kyburz Judith Wyder |  Tanska Emma Klingenberg Tue Lassen Søren Bobach Maja Alm |  Venäjä Anastasija Tihonova Gleb Tihonov Andrei Hramov Galina Vinogradova |
| 2015 |  Tanska Emma Klingenberg Tue Lassen Søren Bobach Maja Alm |  Norja Elise Egseth Håkon Jarvis Westergård Øystein Kvaal Østerbø Anne Margrethe Hausken Nordberg |  Venäjä Tatjana Rjabkina Gleb Tihonov Andrei Hramov Galina Vinogradova |
| 2016 |  Tanska Cecilie Friberg Klysner Tue Lassen Søren Bobach Maja Alm |  Sveitsi Rahel Friederich Florian Howald Martin Hubmann Judith Wyder |  Ruotsi Lina Strand Gustav Bergman Jonas Leandersson Helena Jansson |
| 2017 |  Ruotsi Helena Jansson Jonas Leandersson Jerker Lysell Lina Strand |  Tanska Maja Alm Andreas Hougaard Boesen Tue Lassen Cecilie Friberg Klysner |  Sveitsi Elena Roos Florian Howald Martin Hubmann Sabine Hauswirth |
| 2018 |  Ruotsi Tove Alexandersson Emil Svensk Jonas Leandersson Karolin Ohlsson |  Sveitsi Elena Roos Florian Howald Fabian Hertner Judith Wyder |  Tanska Amanda Falck Weber Tue Lassen Jakob Edsen Maja Alm |
| 2021 |  Ruotsi Tove Alexandersson Emil Svensk Gustav Bergman Sara Hagström |  Norja Victoria Hæstad Bjørnstad Audun Heimdal Kasper Fosser Andrine Benjaminsen |  Sveitsi Simona Aebersold Joey Hadorn Martin Hubmann Elena Roos |
| 2022 |  Ruotsi Lina Strand Max Peter Bejmer Gustav Bergman Tove Alexandersson |  Iso-Britannia Charlotte Ward Ralph Street Kristian Jones Megan Carter-Davies |  Norja Ane Dyrkorn Lukas Liland Kasper Fosser Andrine Benjaminsen |
| 2024 |  Sveitsi Natalia Gemperle Riccardo Rancan Joey Hadorn Simona Aebersold |  Suomi Maija Sianoja Miika Kirmula Tuomas Heikkilä Venla Harju |  Norja Victoria Hæstad Bjørnstad Eirik Langedal Breivik Kasper Fosser Andrine Benjaminsen |
Aiheesta muualla

Kansainvälinen suunnistusliitto
Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut
1966 | 1968 | 1970 | 1972 | 1974 | 1976 | 1978 | 1979 | 1981 | 1983 | 1985 | 1987 | 1989 | 1991 | 1993 | 1995 | 1997 | 1999 | 2001 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023
Skoroszyce

| Skoroszycen kunta (Gmina Skoroszyce) |
| --- | --- |
 Voivodikunnan tie 401 Stary Grodkówin kylässä
 vaakuna
   Kunnan sijainti Nysan piirikunnassa
 Skoroszycen kunta
 Koordinaatit: 50°36′N, 17°23′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Opole
Piirikunta:  Nysa
 – Kunnanjohtaja:  Barbara Dybczak
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  104 km²
Väkiluku (2019):  6 199
 – Väestötiheys:  60 as./km²
Suuntanumero(t):  (+48) 77
Rekisterikilpi:  ONY
 
 Verkkosivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skoroszyce on maalaiskunta Nysan piirikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 6 199. Kunnan hallintokeskus on Skoroszycen kylä.
Kunnan kartta
Skoroszycen kunnan kymmenen kylää ovat Brzeziny, Czarnolas, Chróścina, Giełczyce, Mroczkowa, Makowice, Pniewie, Sidzina, Skoroszyce sekä Stary Grodków. Sen pinta-ala on noin 104 neliökilometriä. Tärkeimmät kunnan aluetta halkovat liikenneyhteydet ovat voivodikunnan tie 401, valtatie 46 sekä Nysa–Brzeg -välin rautatielinja. Skoroszyce rajautuu Grodkówin, Łambinowicen, Niemodlinin ja Pakosławicen kuntiin. Osa sen alueesta sijaitsee Wrocławin tasangolla ja osa Nysa Kłodzkan jokilaaksossa. Kunnan pinta-alasta noin 87 prosenttia on maatalouskäytössä ja noin neljä prosenttia metsää.
Vuoden 2019 joulukuussa 50,0 prosenttia Skoroszycen kunnan asukkaista oli naisia ja 50,0 prosenttia miehiä. Alle 18-vuotiaat muodostivat kunnan väestöstä 17,4 prosenttia, työikäiset 62,7 prosenttia ja eläkeikäiset 19,9 prosenttia. Väestön keski-ikä oli 40,8 vuotta. Skoroszycen kunnan työttömyysaste oli vuoden 2019 lopussa 5,8 prosenttia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skoroszycen kunta Wikimedia Commonsissa
Gmina Wiejska Skoroszyce (pdf) Opolen tilastokeskus. (puolaksi)
Sisustusarkkitehti

Sisustusarkkitehti on  sisustusalan ammattilainen, joka on keskittynyt erityisesti julkisten ja yksityisten liike- ja toimitilojen sekä asuntojen kokonaisvaltaiseen suunnitteluun, huonekalusuunnitteluun tai teolliseen muotoiluun.
Sisustusarkkitehdeilla on usein taiteen maisterin (MA) tai muotoilijan AMK (BA hons.) tutkinto. Suomessa sisustusarkkitehteja kouluttavat Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu, Metropolia Ammattikorkeakoulu, Savonia-ammattikorkeakoulu, LAB-Muotoiluinstituutti sekä Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu. Opinnot painottuvat sisustusarkkitehtuuriin, huonekalusuunnitteluun ja teolliseen muotoiluun. Jatkotutkintoina taiteen maisteri voi suorittaa taiteen lisensiaatin ja taiteen tohtorin tutkinnon.
Sisustusarkkitehdin työ edellyttää rakennuslainsäädännön ja rakennusmääräysten riittävää hallintaa sekä toiminnallista, taiteellista ja teknistä kokonaisosaamista. Lisäksi työssä vaaditaan hyvää tilan ja valon hahmotuskykyä, värisilmää sekä rakenteiden ja materiaalien tuntemusta.
Sisustusarkkitehti toimii yhteistyössä toimeksiantajien, tilan käyttäjien, arkkitehtien, urakoitsijoiden ja erikoissuunnittelijoiden (rakenne-, sähkö-, LVI-suunnittelijat) sekä kaluste-, valaisin- ja materiaalitoimittajien kanssa.
Alan ammattijärjestö on Sisustusarkkitehdit SIO ry, joka kuuluu Teollisuustaiteen Liitto Ornamoon. SIOn jäsenet voivat käyttää titteliä sisustusarkkitehti SIO. Toisin kuin monissa muissa EU-maissa ammatti ei ole Suomessa suojattu tai auktorisoitu.
Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto

| --- | --- |
 
Rooli:  Komission pääosasto
Virkakunta
Komissaari:  Mariya Gabriel
Pääjohtaja:  Marc Lemaître
Varapääjohtaja(t):  Signe Ratso Joanna Drake
Hallinto
Sijainti:  Euroopan komissio 1049 Bryssel Belgia
Verkkosivusto
 Pääosaston sivut
n k 
Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto (DG-RTD) on Euroopan komission Brysselissä sijaitseva tutkimuksesta vastaava osasto, jota johtaa Von der Leyenin komission innovoinnista ja nuorisoasioista vastaava komissaari Iliana Ivanova.
Pääsoaston johtajana toimii Marc Lemaître ja varapääjohtajina Signe Ratso ja Joanna Drake.
Organisaatio

Pääosasto jakautuu seuraaviin direktoraatteihin
Direktoraatti A - Koordinointi
Direktoraatti B - Eurooppalaisen tutkimusalueen (European Research Area, ERA) rakentaminen
Direktoraatti C - Tiede ja yhteiskunta
Direktoraatti D - Ihmiset, liikkuvuus ja Marie Curie-aktiviteetit
Direktoraatti E - Biotekniikka, maatalous ja elintarvikkeet
Direktoraatti F - Terveys
Direktoraatti G - Teollisuuden teknologiat
Direktoraatti H - Liikenne
Yksikkö 1: Strategia ja politiikka
Yksikkö 2: Pintaliikenne
Yksikkö 3: Ilmailu
Yksikkö 4: Hallinto
Direktoraatti I - Ympäristö
Direktoraatti J - Energia
Direktoraatti K - Yhteiskuntatieteet
Direktoraatti M - Investoinnit tutkimukseen
Direktoraatti N - Kansainvälinen tieteellinen yhteistyö
Direktoraatti R - Resurcsit
Pääosaston johtajat > Komisaarit

2023–2024: Iliana Ivanova
2019–2023: Mariya Gabriel
Pääosaston johtajat > Pääjohtajat

2023– Marc Lemaître
2018–2022: Jean-Eric Paquet
2010–2018: Robert-Jan Smits
Pääosaston johtajat > Varapääjohtajat

2018– Signe Ratso
2021– Joanna Drake
2016–2021: Patrick Anthony Child
2009–2020: Wolfgang Burtscher
Aiheesta muualla

Tutkimusosaston sivusto (englanniksi)
Tuuloma

| Tuuloma Туло́ма, Tuloma |
| --- | --- |
 Murmanskin alue Venäjällä, alla kylän sijainti alueella.
 Tuuloma
 Koordinaatit: 68°49′5″N, 32°41′29″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Murmanskin alue
Piiri:  Kuolan piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3 248,05 km²
Väkiluku (2011):  2 400
 
 Kunnan kotisivu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tuuloman kunta Kuolan piirin kartalla.
Asutusta Päivessä.
Tuuloma (ven. Туло́ма, Tuloma) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Murmanskin alueen Kuolan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Tuulomajoen rannalla 17 kilometriä Kuolan kaupungista lounaaseen.
Kylässä on 2 200 ja kunnassa 2 400 asukasta (vuonna 2011).
Maantiede ja asutus

Tuuloman kunnan pinta-ala on 3 248,05 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Zaozjorskin suljettuun kaupunkiin, idässä Kuolan piirin Uuran ja Mežduretšjen, kaakossa Murmašin ja etelässä Ylä-Tuuloman kuntiin, lounaassa Petsamon piirin Nikkelin, lännessä Korzunovon ja luoteessa Petsamon kuntiin sekä pohjoisessa Pohjoisen jäämeren Muotkavuonoon. Pinta-alasta 68,2 % on metsää ja 13,9 % sotilas- tai muuta erikoisaluetta.
Kunnan alueella virtaavat Tuulomajoki, Pjaive, Vaalesjoki, Uurajoki (ven. Ura), Pelba ja Pak. Tuulomajoki muodostaa Ala-Tuuloman tekojärven. Järviä ovat Titovskoje, Zubtšatoje, Medvežje, Ponjavr, Naljavr, Urdozero ja Pjaivejavr. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, nikkeli ja turve. Suojeltuja luonnonmuistomerkkejä ovat kaksi siperiansembrametsikköä ja siperianlehtikuusimetsä.
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Päiven (ven. Pjaive) ja Nälin (Njal) rautatieasemat. Entiset Mokketin rautatieaseman sekä kuuden rata-aseman asutukset on lakkautettu. Kunnan alueella sijaitsee 19 puutarhapalsta- ja huvila-aluetta. Kesäasukkaiden määrä arvioidaan kahdeksi tuhanneksi.
Historia

Tuuloman kylä on syntynyt vesivoimalaitoksen rakentamisen yhteydessä vuonna 1935, jolloin Päive-Järven leiripaikka siirrettiin nykyisen kylän paikalle.
Liikenne, talous ja palvellut

Tuuloman kautta kulkee Kuolasta Ylä-Tuuloman kautta Lotan raja-asemalle johtava maantie. Kunnan pohjoisosassa kulkee Murmanskin ja Kolttakönkään raja-aseman välinen maantie sekä Kuolan–Nikkelin rata, jolla on Päiven, Nälin ja Mokketin asemat. Tuulomasta on linja-auto- ja reittitaksiyhteydet Ylä-Tuulomaan, Murmašiin ja Murmanskiin. Päiven ja Nälin asemilta erkanevat sivuradat Kilpjavriin ja Zaozjorskiin.
Kunnan talous perustuu maatalouteen. Tärkeimmät yritykset ovat Murmanskin kasvihuonekombinaatti ja maidon tuotantoon erikoistunut maatalousyritys Tuloma.
Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja pieni poliklinikka. Kylässä on ortodoksinen ja helluntaiseurakunnan kirkko.
Nähtävyydet ja matkailu

Seudulla on lukuisia toisen maailmansodan taistelupaikkoja ja neuvostosotilaiden hautoja. Kunnan alueella sijaitsee 24 lomakylää. Se on murmanskilaisten suosima retkeily- ja vapaa-ajanviettopaikka.
Aiheesta muualla

Tuuloman kunnan sivusto (venäjäksi)
Tuuloman kunta Kuolan piirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Tuuloman kunta Murmanskin alueen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kaupunkikunnat:

Kuola (hallinnollinen keskus) – Kildinstroi – Molotšnyi – Murmaši – Tumannyi – Ylä-Tuuloma (Verhnetulomski)
Maalaiskunnat:
 Mežduretšje – Pušnoi  – Teriberka – Tuuloma (Tuloma) – Uura (Ura-Guba)
Turvotus

Turvotusta jalassa
Turvotuksella (ödeema, edeema, vesipöhö, vesitauti) tarkoitetaan nesteen kertymistä kudokseen soluvälitilaan. Keuhkoissa nestettä voi kertyä myös keuhkorakkuloihin. Normaalisti nestettä poistuu kudoksesta yhtä paljon kuin sinne kertyy, mutta erilaiset patologiset tekijät voivat häiritä tasapainoa. Turvotusta esiintyy esimerkiksi tulehdusalueella, liiallisen veden ja natriumin saannin seurauksena, raskauden aikana tai joidenkin lääkkeiden sivuvaikutuksena. Myös eräät systeemiset sairaudet aiheuttavat sitä. Lievä turvotus on yleensä vaaratonta, mutta voimakas turvotus voi aiheuttaa kudokseen hapenpuutteen, lisätä infektion riskiä ja hidastaa vaurion paranemista. Herkimmät elimet ovat keuhkot, joissa nesteen kertyminen estää kaasujenvaihtoa, ja aivot, joissa kallonsisäisen paineen kasvu heikentää verenkiertoa ja voi aiheuttaa aivokudoksen hernioitumisen (aivokudos työntyy alaspäin painaen aivorungon elintärkeitä keskuksia).
Turvotuksen syyt

Nesteen kertyminen kudokseen voi johtua veren hydrostaattisen paineen kasvusta tai osmoottisen paineen pienenemisestä, lymfakierron estymisestä, verisuonten läpäisevyyden lisääntymisestä tai natriumin ja veden kertymisestä kehoon.
Kun veren hydrostaattinen paine kasvaa, nestettä suodattuu enemmän verisuonista kudoksiin. Hydrostaattinen paine voi kasvaa paikallisesti esimerkiksi laskimon puristumisen, tukkeuman (trombi) tai läppien vajaatoiminnan vuoksi tai koko kehossa esimerkiksi kasvaneen veritilavuuden tai sydämen vajaatoiminnan takia.
Osmoottinen paine laskee, kun veressä ei ole tarpeeksi proteiineja. Tämä voi johtua vähentyneestä tuotannosta (maksan vajaatoiminta), riittämättömästä saannista ravinnossa (aliravitsemus) tai proteiinien menetyksestä virtsaan (nefroottinen oireyhtymä).
Lymfakierto voi estyä esimerkiksi tulehduksessa, imusolmukkeiden poiston vuoksi tai kasvaimen tukkiessa imukiertoa. Se voi heikentyä myös synnynnäisen poikkeavuuden vuoksi.
Verisuonten läpäisevyys lisääntyy allergisissa reaktioissa sekä palovammojen, infektioiden ja tulehdusten yhteydessä.
Natriumia ja vettä kertyy, jos munuaiset eivät pysty poistamaan niitä heikentyneen suodatuskykynsä tai vähentyneen verenvirtauksen vuoksi tai jos niiden takaisinotto munuaistiehyissä on liian voimakasta. Myös reniini-angiotensiini-aldosteronijärjestelmän lisääntynyt toiminta aiheuttaa natriumin ja veden kertymistä kehoon.
Patologiset, koko elimistöä koskevat syyt

Sydämen vajaatoiminta aiheuttaa veren pakkautumista laskimoihin, jolloin nestettä suodattuu kudokseen enemmän kuin elimistö pystyy sitä poistamaan. Oikean kammion vajaatoiminnassa nestettä kertyy laskimoiden verenkierron heikentymisen seurauksena molempiin alaraajoihin sekä maksaan ja pernaan. Vasemman kammion vajaatoiminnassa nestettä kertyy keuhkolaskimon verenkierron heiketessä keuhkoihin, ja tilan kroonistuessa kehittyy myös sydämen oikean kammion vajaatoiminta.
Munuaisten vajaatoiminnassa munuaiskerästen heikentynyt suodatuskyky aiheuttaa nesteen ja natriumin kertymistä kehoon, lisääntynyt läpäisevyys taas proteiinien karkaamista virtsaan. Munuaisten vähentyneen verenvirtauksen vuoksi esimerkiksi ateroskleroottisesti ahtautuneen munuaisvaltimon takia vähentää alkuvirtsan määrää ja nesteen eritystä. Vajaatoiminta voi aiheuttaa myös nesteen kertymistä keuhkoihin.
Maksan vajaatoiminta esimerkiksi rasvoittumisen tai kirroosin vuoksi kerryttää nestettä vatsaonteloon (askites). Maksan proteiinien tuotanto vähenee, jolloin veren osmottinen paine laskee ja turvotusta voi esiintyä muuallakin elimistössä. Maksan toiminnan vähetessä myös sen verenkierto heikkenee, jolloin porttilaskimopaine nousee. Tämä aiheuttaa mm. verentungosta ja turvotusta pernassa sekä tehostaa rinnakkaisverenkiertoa (suonikohjut portti- ja onttolaskimon välisissä verisuoniyhteyksissä). Maksan vajaatoimintaa aiheuttavat esimerkiksi alkoholi, hepatiitit, maksan kasvaimet ja jotkin lääkeaineet.
Suolistossa proteiinien imeytymistä voivat heikentää esimerkiksi keliakia, suolen lyhyys, Crohnin tauti, amyloidoosi ja tulehduskipulääkkeiden aiheuttama enteropatia. Proteiinien riittämätön saanti ravinnosta aiheuttaa kvašiorkorina tunnetun turvotustilan, joka on yleinen erityisesti kehitysmaissa.
Eräiden lääkeaineiden sivuvaikutuksina saattaa esiintyä turvotusta. Näitä ovat mm. jotkin verenpainelääkkeinä käytettävät kalsiumkanavan salpaajat ja verisuonten laajenemista aiheuttavat lääkeaineet sekä osa tulehduskipulääkkeistä ja hormonivalmisteista. Myös kortikosteroidit aiheuttavat pitkäaikaiskäytössä turvotusta.
Jotkin sairaudet, kuten Cushingin oireyhtymä tai hereditaarinen andioödeema, voivat aiheuttaa laaja-alaista turvotusta.
Paikalliset syyt

Alaraajojen turvotus on yleinen oire, jota esiintyy etenkin ylipainoisilla. Jo pelkästään lämmin ilma tai pitkään paikallaan seisominen tai istuminen aiheuttavat veren kertymistä alaraajoihin, mikä puolestaan johtaa molempien alaraajojen turvotukseen. Toisen alaraajan turvotusta voi esiintyä muuallakin elimistössä lymfakierron estyessä tai heikentyessä. Syynä voi olla esimerkiksi imusolmukkeen kasvain tai niiden puuttuminen leikkauksen vuoksi tai laskimon verenkierron estävä tukkeuma. Joskus turvotuksen syy voi olla ulkoinenkin, esimerkiksi yläreunastaan tiukka sukka.
Infektioiden ja tulehdusten yhteydessä verisuonten läpäisevyys kyseisellä alueella lisääntyy, mikä aiheuttaa paikallista nesteen kertymistä kudokseen. Nesteen mukana alueelle kulkee mm. immuunipuolustuksen soluja ja vasta-aineita torjumaan taudinaiheuttajia. Turvotuksen lisäksi alueella havaitaan yleensä verenkierron lisääntymisestä johtuvaa punoitusta ja tulehdusalueen lämpenemistä sekä kipua.
Kudostason muutokset

Keuhkoissa nestettä kertyy ensin soluvälitilaan. Kun sen kapasiteetti ylittyy, nesteen kertyminen jatkuu keuhkorakkulatilaan, mikä aiheuttaa diffuusiomatkan pidentyessä kaasujenvaihdon heikkenemistä. Akuutissa sydämen vajaatoiminnassa keuhkoihin kertyy vaalean edeemanesteen lisäksi myös punasoluja, jos verisuonien verentungos on voimakas. Tilan kroonistuessa keuhkoihin ilmestyy nk. sydänvikasoluja eli hemosideriiniä sisältäviä makrofageja.
Sydämen toimintahäiriöön liittyvä veren kertyminen maksasuoniin tekee maksasta ns. muskottimaksan, jossa maksan leikkauspinta näkyy kirjavana. Veri kertyy erityisesti maksan lohkojen 3. vyöhykkeelle, ja kroonisissa tiloissa maksassa nähdään fibroosia sekä mahdollisesti keskuslaskimoiden välille muodostuneita sidekudosjuosteita. Tilaa nimitetään kardiogeeniseksi kirroosiksi. Akuutissa verentungoksessa maksasolujen välissä nähdään puolestaan paljon punasoluja.
Pernassa turvotuksen syitä ovat maksan porttilaskimopaineen nousu, sydämen oikean puolen vajaatoiminta ja pernan laskimopaineen nousu esimerkiksi tukkeuman vuoksi. Veren kertyminen suoniin aiheuttaa plasman ja punasolujen kertymistä pernan soluvälitilaan. Tilan kroonistuminen voi johtaa fibroosiin pernakudoksessa.
Turvotuksen taustan selvittely

Toisen alaraajan turvotus johtuu yleensä paikallisesta veren- tai lymfakierron häiriintymisestä, kun taas esimerkiksi molempien alaraajojen turvotus, askites tai laajempialainen turvotus ovat merkkejä koko kehoa koskevasta patologisesta prosessista, esimerkiksi sydämen vajaatoiminnasta. Keuhkojen nestekertymää ja sydämen toimintaa voidaan arvioida kuuntelututkimuksen ja röntgenkuvien avulla. Ultraäänitutkimusta voidaan käyttää apuna sydämen, maksan, munuaisten ja pernan koon ja toiminnan määrittämisessä sekä askiteksen arvioinnissa. Huolellinen esitietojen kerääminen potilaalta ravinnon suhteen voi paljastaa ruokavaliosta johtuvan turvotuksen syyn.
Myös laboratoriokokeilla voidaan tutkia eri elinten toimintaa. Verestä voidaan määrittää perusverenkuvan lisäksi CRP:n, kreatiniinin, albumiinin, kaliumin, natriumin, ALAT:n, TSH:n, glukoosin ja proBNP:n pitoisuudet veressä. Virtsasta voidaan määrittää sen proteiini- ja punasolupitoisuudet, jotka kertovat munuaisten suodatuskyvystä. Jos munuaiset toimivat normaalisti, proteiineja ja punasoluja ei juuri havaita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turvotus Wikimedia Commonsissa
Sisuviina

| Sisuviina |
| --- | --- |
Tyyppi:  viina
Alkoholiprosentti:  37,5 tai 39 %
Valmistaja:  Anora Group
Alkuperä:   Suomi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sisuviina on suomalainen Anora Groupin valmistama viina, jota myydään 37,5 ja 39 prosenttin vahvuisena. Tuotetta myydään sekä 0,70 että 1,0 litran muovipulloissa.
Vuonna 2015 Sisuviina oli Suomen 7. myydyin viina. 0,7 litran pullo Sisuviinaa sisältää 1 470 kilokaloria energiaa.
Someone Put Your Hand Out

| ”Someone Put Your Hand Out” Michael Jackson |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 1991
 Julkaistu: 1992
 Formaatti: kasetti
 Tuottaja(t): Michael Jackson, Teddy Riley
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Epic Records
Muut kannet
 Kasetin takakansi.
Someone Put Your Hand Out on Michael Jacksonin ja Teddy Rileyn kirjoittama kappale, joka julkaistiin kasetille Pepsin tukemana Dangerous World Tour -kiertueen aikana vuonna 1992. Kappale julkaistiin uudelleen The Ultimate Collection -kokoelmaboxin mukana vuonna 2004.
Kappalelista

Kasetti (Epic982789)
Someone Put Your Hand Out - 5:25
Dangerous Medley (Highlights from the "Dangerous" album) - 6:15
Black or White
Can't Let Her Get Away
Dangerous
Who Is It
Remember The Time
Give In To Me
Heal The World
Albumiversio (The Ultimate Collection)
Someone Put Your Hand Out - 6:03
Tyystänjärvi

| Tyystänjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°39′44″N, 24°24′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Niemisjoen valuma-alue (35.47)
Laskujoki:  Tyystänjoki Kivijärveen 
Järvinumero:  35.475.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  180,3 m  
Rantaviiva:  1,981 km  
Pinta-ala:  10,433 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTyystänjärvi 
Tyystänjärvi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Mäkikylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,4 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Niemisjoen valuma-alueella (35.47), jonka Tyystänjoen valuma-alueeseen (35.475) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 180,3 metriä mpy.
Sharon Van Etten

Sharon Van Etten
Sharon Van Etten on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. New Jerseyssä syntynyt ja varttunut ja Brooklynissa asuva Van Etten on julkaissut kolme sooloalbumia. 7. helmikuuta 2012 ilmestynyt Tramp debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -albumilistalla sijalla 75.
Diskografia > Albumit

Because I Was In Love (2009)
Epic (2010)
Tramp (2012)
Remind Me Tomorrow (2019)
We've Been Going About This All Wrong (2022)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sharon Van Etten Wikimedia Commonsissa
Solin

| Solin Salona |
| --- | --- |
 Salonan kylpylän rauniot
 Solin
 Koordinaatit: 43°31′54″N, 16°29′41″E 
Valtio:   Kroatia
Maakunta:  Split-Dalmatia
Väkiluku (2011):  23 926
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Solin on kaupunki Kroatiassa. Se sijaitsee noin 8 kilometrin päässä Splitistä Adrianmeren rannalla. Solin sijaitsee samalla paikalla kun antiikin aikainen Salona, joka oli Rooman valtakunnan Dalmatian provinssin pääkaupunki ja keisari Diocletianuksen oletettu syntymäpaikka. Kaupunki tuhoutui 600-luvulla avarien ja slaavien hyökkäysten aikana ja kaupungin väestö muutti asumaan Diocletianuksen palatsin lähistölle, josta myöhemmin muodostui Splitin kaupunki. Keskiajalla Solin oli yksi Kroatian tärkeimmistä kaupungeista.
Nykyisin Solinissa on noin 24 000 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Solin Wikimedia Commonsissa
Kroatian kaupungit
Bakar
Beli Manastir
Belišće
Benkovac
Bjelovar
Biograd na Moru
Buje
Buzet
Čabar
Čakovec
Čazma
Cres
Crikvenica
Đakovo
Daruvar
Delnice
Donja Stubica
Donji Miholjac
Drniš
Dubrovnik
Duga Resa
Dugo Selo
Đurđevac
Garešnica
Glina
Gospić
Grubišno Polje
Hrvatska Kostajnica
Hvar
Ilok
Imotski
Ivanec
Ivanić-Grad
Jastrebarsko
Karlovac
Kastav
Kaštela
Klanjec
Knin
Komiža
Koprivnica
Korčula
Kraljevica
Krapina
Križevci
Krk
Kutina
Labin
Lepoglava
Lipik
Ludbreg
Makarska
Mali Lošinj
Metković
Mursko Središće
Našice
Nin
Nova Gradiška
Novalja
Novi Marof
Novi Vinodolski
Novigrad
Novska
Obrovac
Ogulin
Omiš
Opatija
Opuzen
Orahovica
Oroslavje
Osijek
Otočac
Ozalj
Pag
Pakrac
Pazin
Petrinja
Pleternica
Ploče
Poreč
Požega
Pregrada
Prelog
Pula
Rab
Rijeka
Rovinj
Samobor
Senj
Šibenik
Sinj
Sisak
Skradin
Slatina
Slavonski Brod
Slunj
Solin
Split
Stari Grad
Supetar
Sveti Ivan Zelina
Trilj
Trogir
Umag
Valpovo
Varaždin
Varaždinske Toplice
Velika Gorica
Vinkovci
Virovitica
Vis
Vodice
Vodnjan
Vrbovec
Vrbovsko
Vrgorac
Vrlika
Vukovar
Zabok
Zadar
Zagreb
Zaprešić
Zlatar
Županja