stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1. heinäkuuta
Juhlapäiviä

Kanada: Canada Day (aiemmin nimellä Dominion Day), Kanadan virallinen juhlapäivä.
Hongkongin erityishallintoalue: Establishment Day.
Burundin itsenäisyyspäivä.
Ruandan itsenäisyyspäivä.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 1. heinäkuuta: |  |
:   Ympärysvaltojen joukkoja juoksuhaudassa Sommen offensiivin aikana. 1915 – Muotoilija ja keraamikko Birger Kaipiainen syntyi.  1916 – Sommen taistelu alkoi.  1961 – Yleisurheilija Carl Lewis syntyi.  1991 – Maailman ensimmäinen GSM-verkko (Radiolinja) aloitti toimintansa Suomessa.  1997 – Hongkong palautettiin Kiinalle.  2002 – Kansainvälinen rikostuomioistuin aloitti toimintansa.  
Katso myös: kalenteri ~ 30. kesäkuuta, 2. heinäkuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
10. heinäkuuta

10. heinäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 191. päivä (192. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 174 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Saima, Saimi
suomenruotsalainen kalenteri: Saima, Saimi
ortodoksinen kalenteri: Anton, Anttoni, Toni
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Sáibmi
vanhemmissa kalentereissa: Amalia, Amillius, Anund, Canutus, Israel, Kanutus, Knut, König, Solmu
Tapahtumia

988 – Dublin perustettiin Liffey-joen reunamille.
1212 – Suurpalo tuhosi suuren osan Lontoota, surmaten tuhansia.
1553 – Jane Greyn lyhyt kausi Englannin kuningattarena alkoi.
1584 – Balthasar Gérard murhasi Alankomaiden vapaustaistelija Vilhelm I Oranialaisen tämän kodissaan Delftissä.
1778 – Amerikan vallankumous: Ranskan kuningas Ludvig XVI julisti sodan Ison-Britannian kuningaskunnalle.
1789 – Alexander Mackenzie saapui Kanadan suurimman joen Mackenzien suistolle.
1796 – Carl Friedrich Gauss osoitti että jokainen positiivinen kokonaisluku voidaan esittää korkeintaan kolmen kolmioluvun summana.
1821 – Yhdysvallat otti vuoden 1819 Adams-Onís-sopimuksen perusteella haltuunsa Espanjan Floridan territorion.
1850 – Millard Fillmore vannoi virkavalan Yhdysvaltain 13. presidenttinä.
1890 – Wyoming hyväksyttiin Yhdysvaltain 44. osavaltioksi.
1912 – Hannes Kolehmainen ”juoksi Suomen maailmankartalle” Tukholman olympiakisojen 5 000 metrin kuuluisassa juoksussa.
1924 – Paavo Nurmi voitti tunnin välein 1 500 ja 5 000 m:n juoksut Pariisin olympialaisissa.
1925 – Uutistoimisto Itar-Tass perustettiin.
1940 – Toinen maailmansota: Vichyn hallitus perustettiin Ranskaan.
1940 – Toinen maailmansota: taistelu Britanniasta alkoi brittiläisen näkemyksen mukaan Luftwaffen hyökättyä brittien saattueita vastaan Englannin kanaalissa ja täten aloittaessa taistelun.
1941 – Toinen maailmansota: Jedwabnen joukkomurha Puolassa.
1941 – Toinen maailmansota: Suomen suurhyökkäys Neuvostoliittoon jatkosodassa.
1943 – Toinen maailmansota: Liittoutuneiden maihinnousu Sisiliassa alkoi.
1962 – Avaruustutkimus: tietoliikennesatelliitti Telstar laukaistiin maata kiertävälle radalle.
1973 – Bahama itsenäistyi Isosta-Britanniasta.
1976 – Dioksiinia pääsi ympäristöön Seveson tehdasonnettomuudessa Italiassa.
1985 – Coca-Colan reseptimuutosta seuranneen vastustuksen takia Coca-Cola julkaisi uudelleen vanhan reseptin ”Coca-Cola Classic” -nimisenä.
1985 – Greenpeacen alus Rainbow Warrior upotettiin Aucklandissa Uudessa-Seelannissa.
1991 – Boris Jeltsin aloitti viisi vuotta kestäneen presidenttikautensa ensimmäisenä yleisillä vaaleilla valittuna Venäjän presidenttinä.
1992 – Panaman entinen johtaja Manuel Noriega tuomittiin Miamissa 40 vuodeksi vankeuteen huume- ja rahankiristysrikoksista.
1994 – Aljaksandr Lukašenka valittiin Valko-Venäjän ja Leonid Kutšma Ukrainan presidentiksi.
2000 – Eurooppalainen ilmailu-, avaruus- ja sotateollisuusyhtiö EADS syntyi fuusion tuloksena.
2003 – Englanninkielinen wikikirjasto perustettiin.
2005 – Hurrikaani Dennis saapui Floridan luoteisrannikolle.
2017 – Irakin pääministeri Haider al-Abadi julisti virallisesti voiton Isis-järjestöstä Mosulin taistelussa.
Kuolleita

138 – Hadrianus, Rooman keisari (s. 76)
1099 – Rodrigo Díaz de Vivar (”El Cid”), kastilialainen sotilaallinen ja poliittinen johtaja (s. 1044)
1103 – Eerik I Ejegod, Tanskan kuningas
1290 – Ladislaus IV, Unkarin kuningas (s. 1262)
1559 – Henrik II, Ranskan kuningas (s. 1519)
1584 – Vilhelm I Oranialainen, alankomaalainen ruhtinas (Alankomaiden perustaja) (s. 1530)
1653 – Gabriel Naudé, ranskalainen kirjastonhoitaja (libertiini) (s. 1600)
1851 – Louis Daguerre, ranskalainen taiteilija ja kemisti (dagerrotypian kehittäjä) (s. 1787)
1875 – Martin Harris, yksi Mormonin kirjan kolmesta todistajasta ja Joseph Smithin ensimmäinen kirjuri (s. 1783)
1884 – Paul Morphy, yhdysvaltalainen šakinpelaaja (epävirallinen maailmanmestari) (s. 1837)
1910 – Johann Gottfried Galle, saksalainen tähtitieteilijä (Neptunuksen löytäjä) (s. 1812)
1962 – Mikko Hovi, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1879)
1972 – Väinö Kamppuri, suomalainen taidemaalari ja professori (s. 1891)
1972 – Einari Vuorela, suomalainen kirjailija (s. 1889)
1978 – John D. Rockefeller III, yhdysvaltalainen suurliikemies (s. 1906)
1980 – Tauno Karilas, suomalainen kirjailija (s. 1900)
1985 – John Patrick Kavanagh, uusiseelantilainen roomalaiskatolinen piispa (s. 1913)
1989 – Melvin Jerome Blanc (”Mel Blanc”), yhdysvaltalainen ääninäyttelijä (s. 1908)
2006 – Šamil Basajev, tšetšeenijohtaja (s. 1965)
2013 – Sylvi Munkberg, suomalainen pöytätennispelaaja (s. 1928)
2015 – Omar Sharif, egyptiläinen näyttelijä (s. 1932)
2016 – Adrian Monger, australialainen soutaja (s. 1932)
Juhlapäiviä

Bahama: Itsenäisyyspäivä.
Mauritania: Asevoimien päivä (”Armed Forces Day”).
Meher Baban seuraajat: Hiljaisuuden päivän juhla (”Silence Day”).
Muinainen Latvia: Septinu Bralu Diena.
Suomi: Suomen kuvataiteen päivä.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 10. heinäkuuta: |  |
:   Giorgio de Chirico Suomessa vietetään Helene Schjerfbeckin ja Suomen kuvataiteen päivää. 1862 – Suomalainen taidemaalari Helene Schjerfbeck syntyi.  1871 – Ranskalainen kirjailija Marcel Proust syntyi.  1888 – Italialainen taidemaalari Giorgio de Chirico syntyi.  1924 – Paavo Nurmi voitti tunnin välein 1 500 ja 5 000 metrin juoksut Pariisin olympialaisissa.  1940 – Toinen maailmansota: taistelu Britanniasta alkoi brittiläisen näkemyksen mukaan Luftwaffen hyökättyä brittien saattueita vastaan Englannin kanaalissa.  1973 – Bahama itsenäistyi Britanniasta.  
Katso myös: kalenteri ~ 9. heinäkuuta, 11. heinäkuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Tärkkelys

Maissitärkkelystä
Tärkkelys on polysakkaridi eli niin sanottu monimutkainen hiilihydraatti, jonka kemiallinen kaava on muotoa (C6H10O5)n. Tärkkelys on rakenteeltaan glukoosiyksiköistä koostuva ketju, joka voi olla myös haarautunut. Haarautumatonta tärkkelystä kutsutaan amyloosiksi ja haarautunutta amylopektiiniksi.
Kasvit valimistavat tärkkelystä vararavinnokseen yksinkertaisemmista monosakkarideista fotosynteesin avulla.
Etenkin peruna- ja maissitärkkelystä käytetään usein kastikkeiden suurustamiseen. Teollisuudessa tärkkelystä käytetään liimojen, paperien, alkoholin, tekstiilien ja tärkin valmistuksessa.
Koostumus

Tärkkelys on valkoinen ja rakeinen molekyyli, joka ei liukene kylmään veteen eikä alkoholiin. Sen kemiallinen kaava on (C6H10O5)n. Se on polysakkaridi, jossa glukoosimonomeerit ovat liittyneet toisiinsa. Tärkkelys voi olla yksinkertainen haarautumaton polymeeri amyloosi, jonka haarautunut muoto on amylopektiini.
Biokemia

Kaikki vihreät kasvit valmistavat tärkkelystä. Sitä muodostuu vihreiden lehdissä ylimääräisestä glukoosista. Tärkkelys toimii kasvin ravintovarastona.
Kasvit varastoivat tärkkelyksen viherhiukkasiin ja erilaisiin muihin varastoihin, kuten juuriin, mukuloihin tai siemeniin. Kun kasvi tarvitsee tärkkelystä, tietyt entsyymit ja vesi hajottavat sen perusosiin eli glukoosimonomeereihin, josta kasvisolu saa ravintoa.
Ihmisissä ja muissa eläimissä tärkkelys hajoaa puolestaan sokerimolekyyleiksi. Polysakkaridien eli siis myös tärkkelyksen pilkkomiseen elimistö käyttää monia ruoansulatusentsyymejä, joten tärkkelyksen verensokeria kohottava vaikutus on hitaampi kuin glukoosin.
Valmistus ja käyttö

Tärkkelystä käytetään raaka-aineena makeutusaineiden sekä orgaanisten happojen, kuten sitruuna-, maito-, omena- ja glukonihapon valmistukseen elintarviketeollisuuden käyttöön. Tärkkelystä käytetään myös tärkkelysjohdannaisten aminohappojen valmistukseen, joista esimerkkinä lysiini, treoniini, tryptofaani, metioniini ja kysteiini.
Tärkkelysteollisuuden tärkeimpiä raaka-ainekasveja ovat maissi, vehnä, peruna ja kassava. Tärkkelystä valmistetaan murskaamalla tai jauhamalla tärkkelyspitoiset kasvinosat. Siitä syntynyt massa sekoitetaan veteen ja sen jälkeen tahnasta poistetaan epäpuhtaudet ja se kuivataan.
Suurin osa ruoasta saatavista hiilihydraateista on tärkkelystä. Tärkkelyksen lähteitä ovat mm. perunat ja viljaruoat.
Kemiallisesti modifioituja eli muunnettuja tärkkelyksiä ja niiden E-koodit:
E1404 Hapetettu tärkkelys
E1410 Monotärkkelysfosfaatti
E1412 Ditärkkelysfosfaatti
E1413 Fosfatoitu ditärkkelysfosfaatti
E1414 Asetyloitu ditärkkelysfosfaatti
E1420 Tärkkelysasetaatti
E1422 Asetyloitu ditärkkelysadipaatti
E1440 Hydroksipropyylitärkkelys
E1442 Hydroksipropyyliditärkkelysfosfaatti
E1450 Natriumoktenyylisukkinaattitärkkelys
E1451 Asetyloitu hapetettu tärkkelys
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fineli:Tärkkelyksen lähteet ruoka-aineissa
Molekyyligastronomiaa.fi: Anu Hopia, Tärkkelyksen kemiaa
Helsingin yliopisto, Kemian opetuksen keskus: Biomuovia tärkkelyksestä (pdf)
Hannu Lamberg: Tärkkelys ja tärkkelysteollisuus, Jyväskylän yliopisto, Kemian laitos, Pro gradu -tutkielma, 11.2.2016 (pdf)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Starch (englanniksi)
Chemigate: Our daily starch, 31.8.2017 (englanniksi)
Ruokavirasto: Elintarvikeparanteiden valvontaohje -lisäaineet, aromit ja entsyymit, Ruokaviraston ohje (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
| --- | --- |
Pääjoukko:   aldoosi  ketoosi  pyranoosi  furanoosi 
Geometria:   pentoosit  heksoosit  heptoosi  sykloheksaanikonformaatio  anomeeri  mutarotaatio 
Suuri / pieni:   glyseraldehydi  dihydroksiasetoni  erytroosi  treoosi  erytruloosi  sedoheptuloosi 
Pentoosit:   riboosi  arabinoosi  ksyloosi  lyksoosi  ribuloosi  ksyluloosi 
Heksoosit:   glukoosi  galaktoosi  mannoosi  guloosi  idoosi  taloosi  alloosi  altroosi  fruktoosi  sorboosi  tagatoosi  psikoosi  fukoosi  ramnoosi 
Disakkaridit:   sakkaroosi  laktoosi  trehaloosi  maltoosi  sellobioosi 
Polysakkaridit:   glykogeeni  tärkkelys  selluloosa  kitiini  amyloosi  amylopektiini  stakyoosi  inuliini  dekstriini  pullulaani 
Glykosaminoglykaanit:   hepariini  kondroitiinisulfaatti  hyaluronaani  heparaanisulfaatti  dermataanisulfaatti  kerataanisulfaatti 
Aminoglykosidit:   kanamysiini  streptomysiini  tobramysiini  neomysiini  paromomysiini  apramysiini  gentamisiini  netilmysiini  amikasiini
Eino Kiuru

Eino Kiuru
Eino Antti Kiuru (ven. Эйно Семёнович Ки́уру, Eino Semjonovitš Kiuru; 18. tammikuuta 1929 Pukero – 27. tammikuuta 2015 Lappeenranta) oli inkeriläinen kansanperinteen tutkija ja kielenkääntäjä. Hän keräsi, tutki ja julkaisi inkeriläistä kansanrunoutta sekä käänsi muun muassa Kalevalan venäjän kielelle yhdessä Armas Mišinin kanssa. Hän loi uransa Neuvostoliitossa ja Venäjällä ennen muuttoaan Suomeen vuonna 2004.
Kiuru aloitti Rumpalin kylässä koulunkäynnin suomenkielisessä koulussa, mutta opetuskieli vaihdettiin jo ensimmäisellä luokalla venäjäksi. Hänen isänsä oli vangittuna vuonna 1937. Vuonna 1938 Kiurun perhe siirrettiin kylän muun väestön kanssa Berngardovkaan lähelle Seuloskoita. Vuonna 1942 perhe evakuoitiin Leningradin piirityksen johdosta Krasnojarskin aluepiiriin. Vuonna 1946 Kiuru palasi perheensä kanssa Leningradiin, josta perhe kuitenkin siirtyi Sortavalaan. Kiuru valmistui finanssiopistosta Sortavalassa vuonna 1949 ja Petroskoin yliopiston suomalais-ugrilaiselta osastolta vuonna 1957. Hän työskenteli vuosikymmenten ajan Neuvostoliiton tiedeakatemian ja Petroskoin Karjalan tiedekeskuksen palveluksessa.
Kiuru teki vuodesta 1967 alkaen lukuisia kenttätyömatkoja Inkeriin. Hän muun muassa tallensi inkerikkojen itkuvirsiä ja kalevalamittaista runoutta. Armas Mišinin kanssa Kiuru käänsi venäjäksi Kalevalan ja Alku-Kalevalan ("Runokokous Väinämöisestä") sekä toimitti kokoelman inkeriläistä runoutta. Kiuru käänsi suomesta venäjäksi myös muun muassa Pentti Haanpään ja Paavo Rintalan kirjallisuutta. Hän sai Karjalan tasavallan "vuoden ihminen" -tunnustuksen vuosina 1999 ja 2000. Vuonna 2000 hän sai Venäjän presidentiltä kunniamerkin "ansioista isänmaalle". Lisäksi Kalevalaseura myönsi Kiurulle ja Mišinille tunnustuspalkinnon vuonna 2008.
Vuosina 1998–2004 Kiuru toimi Karjalan suomalaisten Inkeri-Liiton varapuheenjohtajana ja Inkeri-Liiton edustajana Ulkosuomalaisparlamentissa. Vuonna 2004 hän muutti puolisonsa kanssa Suomeen.
Nu metal

| Nu metal |
| --- | --- |
Alkuperä:  heavy metal, alternative metal, groove metal, rap metal, industrial metal, funk metal, thrash metal, grunge, hardcore punk, hip hop
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Kehittymisen ajankohta:  1990-luvun alku
Tyypillisiä soittimia:  sähkökitara, bassokitara, rummut, levysoitin, syntetisaattori, sampleri, räppäys, murinalaulu
Kornia pidetään ensimmäisenä varsinaisena Nu metal -yhtyeenä.
Nu metal (tunnetaan myös nimillä nü metal tai aggro-metal) (nu on muunnos englanninkielisestä sanasta new, ’uusi’; new ja nu lausutaan samalla tavalla, /njuː/ tai /nu/) on metallimusiikin lajityyppi. Termin "nu metal" uskotaan olevan median keksimä termi, ei kenenkään yksittäisen artistin. Nu metalin katsotaan syntyneen 1990-luvun alussa. Tyylin edelläkävijöitä olivat mm. Korn, Mr Bungle, Faith No More, Rage Against the Machine sekä Helmet.
Monet ensimmäisistä nu metal -yhtyeistä olivat kotoisin Kaliforniasta. Ensimmäisenä varsinaisena nu metal -yhtyeenä pidetään Kornia. Kornin ns. nu metal -levyt ovat Korn, Life is Peachy ja Follow the Leader. Korn julkaisi ensimmäisen numetal-demon, P.O.D:n Snuff the Punkia pidetään kuitenkin ensimmäisenä nu metal -albumina. Se julkaistiin tammikuussa 1994 ja Kornin debyytti samana syksynä.
Korn ja useat muut nu metalliksi luokiteltavat yhtyeet eivät pidä musiikkiaan kutsuttavan sillä nimellä. Nu metal on metalcoren tapaan usein vihattu tyylilaji perinteisen metallin kuuntelijoiden piireissä. Kyseisiä tyylilajeja kutsutaankin usein haukkumanimillä "UN-metal", "Poser metal", "Emo-metal" ja "Mallcore".
Nu metallin ominaispiirteisiin kuuluvat matalalle viritetyt kitarat ja bassokitara, raskaat ja junnaavat riffit. Monien nu metal -yhtyeiden tyylissä on vaikutteita rap-musiikista. Nu metal -riffit ovat yksinkertaisia, synkkiä ja niitä toistetaan paljon kappaleen aikana.
Tunnettuja nu metal -yhtyeitä

Adema
Breaking Benjamin
Deftones
Disturbed (albumit The Sickness ja Believe)
Dope
Guano Apes
Hollywood Undead
Kittie
Korn
Linkin Park (albumit Hybrid Theory ja Meteora)
Limp Bizkit
Metallica (albumi St. Anger)[lähde? ]
Mudvayne
P.O.D.
Papa Roach
Shinedown
Skindred
Slipknot (albumi Slipknot)
Staind (Vanha tuotanto)
System of a Down
Apulanta (albumit Heinola 10 ja Hiekka, EP Make Nu Metal Great Again sekä jotkin singlejen b-puolet)
Blind Channel
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nu metal Wikimedia Commonsissa
Metallimusiikin tyylilajit
Alternative metal
Avantgardemetalli
Djent
Black metal
Death metal
Doom metal
Extreme metal
Folk metal
Funk metal
Glam metal
Goottimetalli
Grindcore
Hard rock
Heavy metal
Industrial metal
Kristillinen metallimusiikki
Metalcore
Neoklassinen metalli
Power metal
Progressiivinen metalli
Rapcore
Sinfoninen metalli
Stoner rock
Thrash metal
Viikinkimetalli
Eino Kivivuori

Eino Kivivuori vuonna 1956.
Kustaa Eino Kivivuori (27. toukokuuta 1900 Mietoinen – 7. huhtikuuta 1966 Turku) oli suomalainen vuorineuvos, joka toimi Raision Tehtaat Oy:n ensimmäisenä pääjohtajana ja yhtiön merkittävänä kehittäjänä. Hän oli myös Mekes Oy:n toimitusjohtaja ja yhteiskunnallinen taustavaikuttaja.
Eino Kivivuoren vanhemmat olivat Kaarlo Kustaa Kivivuori ja Venla Sofia Mannerjärvi. Hän kävi maamieskoulun Vehmaalla ja valmistui vuonna 1925 maatalousteknikoksi Mustialan maanviljelysopistosta. Hän työskenteli aluksi kansanopiston opettajana, mutta siirtyi 1930 Keski-Suomen Maataloustuottajain Liiton ja 1937 Varsinais-Suomen Maataloustuottajain Liiton sihteeriksi. Kivivuori ajoi voimakkaasti vehnän jauhamiseen erikoistuneen kauppamyllyn perustamista Varsinais-Suomeen, koska maakunnassa ei entuudestaan ollut sellaista ja alueen viljelijöiden oli vaikea saada vehnäänsä myydyksi isojen vehnämyllyjen ostaessa raaka-aineensa ulkomailta. Hänet nimitettiin itseoikeutetusti vuonna 1939 perustetun Oy Vehnä Ab:n toimitusjohtajaksi. Raisioon rakennettu mylly aloitti toimintansa 1942 ja sitä laajennettiin sotien jälkeen.
Niin ikään Kivivuoren aloitteesta perustettiin 1950 rypsiöljyn valmistamista varten Oy Kasviöljy – Växtolje Ab ja 1956 Margariini Oy. Hän johti kaikkia kolmea yritystä sekä niiden yhteiseksi hallintoyhtiöksi 1959 perustettua Raision Tehtaat Oy:tä samoin kuin Keksi Oy:tä vuoteen 1961 saakka. Suuren teollisuuslaitoksen johtajanakin Kivivuori säilytti maanviljelijöiden edunvalvojan katsantokannan. Kivivuori joutui kuitenkin eroamaan yhtiöidensä johdosta vuoden 1961 margariiniskandaalin seurauksena, kun ilmeni, että Raision Tehtaiden margariinissa oli käytetty ihmisravinnoksi kelpaamattomia aineksia.
Kivivuorella oli paljon yhteiskunnallisia luottamustehtäviä ja hänet tunnettiin Maalaisliiton taustavaikuttajana sekä Urho Kekkosen lähipiirin jäsenenä. Hän toimi vuosina 1956–1964 Maakansa-lehden kustannusyhtiön johtokunnan puheenjohtajana ja kuului Kekkosen vaalikampanjoita tukeneen Maaseudun Yhteisvaliokunnan Säätiön johtokuntaan. Kivivuoren erottamiseen Raision Tehtaiden johdosta vaikuttikin margariiniskandaalin ohella myös se, että hän oli yhtiön johtokunnan tietämättä antanut Maaseudun Yhteisvaliokunnan Säätiölle huomattavan määrän taloudellista avustusta vuoden 1962 presidentinvaaleja varten. Asian paljastuttua johtokunnan enemmistönä olleet Kekkosen vastustajat antoivat luottamuspulan vuoksi Kivivuorelle potkut.
Tämän jälkeen Kivivuori tuli 1962 perustetun Mekes Oy:n toimitusjohtajaksi. Sen tarkoituksena oli verkostoida noin 400 pientä metalliteollisuusalan yritystä ja luoda siten työpaikkoja maaseudulle. Lisäksi yhtiö rakensi oman tehtaan Parkanoon. Kivivuori jäi eläkkeelle Mekesistä 1965. Kaksi vuotta myöhemmin kannattamaton yritys teki konkurssin.
Kivivuori osallistui asiantuntijana Suomen kahdenvälisiin kauppaneuvotteluihin Neuvostoliiton ja Kiinan kanssa. Hän sai vuorineuvoksen arvonimen vuonna 1960.
21. heinäkuuta

21. heinäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 202. päivä (203. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 163 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Johanna, Hanna, Jenni, Jenna, Jonna, Hannele, Hanne, Joanna
suomenruotsalainen kalenteri: Johanna, Joanna, Jonna, Jenna, Jenny, Hanna, Hannele
ortodoksinen kalenteri: Maria, Johannes, Juhani, Juha, Simeoni, Simana
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Hánná, Juhánná, Johánná
vanhemmissa kalentereissa: Daniel, Kaiho, Praxedes, Sara