stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Atsushi Uchiyama

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Atsushi Uchiyama
Syntymäaika: 29. kesäkuuta 1959 (ikä 65)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 167 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1982–1992 | Yamaha Motors | 195 (18) |
Maajoukkue
| 1984–1985 | Japani | 2 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Atsushi Uchiyama (jap. 内山 篤, Uchiyama Atsushi; s. 29. kesäkuuta 1959 Shizuoka) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Uchiyama debytoi Japanin maajoukkueessa syyskuussa 1984. Hän on pelannut kaksi maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Ashland

Ashland voi tarkoittaa seuraavia:
Yrityksiä

Ashland, yhdysvaltalainen kemikaaliyhtiö
Paikkoja

Ashland (New Brunswick), Kanada
Ashland (Alabama)
Ashland (Georgia)
Ashland (Illinois)
Ashland (Indiana)
Ashland (Kalifornia)
Ashland (Kansas)
Ashland (Kentucky)
Ashland (Louisiana)
Ashland (Länsi-Virginia)
Ashland (Maine)
Ashland (Massachusetts)
Ashland (Mississippi)
Ashland (Missouri)
Ashland (Montana)
Ashland (Nebraska)
Ashland (New Hampshire)
Ashland (New Jersey)
Ashland (Chemungin piirikunta, New York)
Ashland (Greenen piirikunta, New York)
Ashland (Oklahoma)
Ashlandin piirikunta, Ohio
Ashlandin yliopisto, Ohio
Ashland (Oregon)
Ashland (Pennsylvania)
Ashland (Virginia)
Ashland (Washington)
Ashland (Wisconsin)
Henkilöitä

Camila Ashland, yhdysvaltalainen näyttelijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ashland”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kasvuhakkerointi

Kasvuhakkerointi (engl. growth hacking) on yrityksen myynnin kasvattamiseen tähtäävää toimintaa perinteisistä markkinointimenetelmistä poikkeavilla tavoilla. Tavoitteena siinä on eri markkinointikeinoja kokeilemalla etsiä ne tavat, jotka kasvattavat myyntiä mahdollisimman kustannustehokkaasti ja nopeasti. Tyypillinen kasvuhakkeri kokeilee lyhyillä iteraatioilla monia eri menetelmiä, mittaa niiden tuloksia ja on valmis muuttamaan markkinointistrategiaa nopeasti tulosten perusteella.
Kasvuhakkeroinnin käytännön menetelmiä:

Sisältömarkkinointi
Hakukoneoptimointi
Hakukonemainonta
Sosiaalisen median markkinointimenetelmät
Web-analytiikka
Sähköpostimarkkinointi ja markkinointiautomaatio
Vaikuttajamarkkinointi
Referral-markkinointi
Webinaarit ja podcastit
Laskeutumissivut
Konversiotason optimointi
Käytettävyyden optimointi
Copywriting
A/B testaus
Online chat
Aiheesta muualla

Mikä ihmeen kasvuhakkerointi?[vanhentunut linkki]
Mitä on kasvuhakkerointi ja inbound-markkinointi?
Kasvottomat päivät

| Kasvottomat päivät Lassi Valtonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. elokuuta 2016
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Erno Laitinen
 Kesto: 37.54
 Levy-yhtiö: Sony Music
Lassi Valtosen muut julkaisut
| Kukin tyylillään 2011 | Kasvottomat päivät 2016 |   |
Singlet albumilta Kasvottomat päivät
 ”Naapurin tyttö” Julkaistu: 20. toukokuuta 2016  ”Piru istuu olkapäällä” Julkaistu: 12. elokuuta 2016
Kasvottomat päivät on suomalaisartisti Lassi Valtosen 26. elokuuta 2016 julkaistu toinen sooloalbumi. Albumin on tuottanut Erno Laitinen. Albumi ei menestynyt esikoislevyn mukaisesti, eikä se sijoittunut lainkaan Suomen viralliselle albumilistalle.
Albumin ensimmäinen single ”Naapurin tyttö” julkaistiin 20. toukokuuta 2016. Toinen single ”Piru istuu olkapäällä” julkaistiin 12. elokuuta 2016.
Albumi valittiin Soundin toimittajien mielestä vuoden 2016 10:nneksi parhaaksi suomalaiseksi albumiksi.
Kappaleet

Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Lassi Valtonen.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Piru istuu olkapäällä | 4.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Pahuus | 3.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Taikametsä | 3.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Naapurin tyttö | 3.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Myrskyn silmä | 3.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Yksi tupakka | 3.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Renttupoika | 3.46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Ravintolassa | 3.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Rento Reino | 3.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Huominen päivä | 5.02 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Soundi:
Arttu Kangas

| Arttu Kangas |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. heinäkuuta 1993 (ikä 31)
Yleisurheilija
Pituus:  185 cm
Paino:  120 kg
Laji:  kuulantyöntö
Seura:  Kankaanpään seudun Leisku
Valmentaja:  Jarmo Kangas
Ennätykset:  20,30 m (Raasepori 2016)
 Tietolaatikko päivitetty 1. syyskuuta 2021 
Arttu Aleksanteri Kangas (s. 13. heinäkuuta 1993 Kankaanpää) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edusti Kankaanpään seudun Leiskua. Vuoteen 2018 asti häntä valmensi Matti Yrjölä, sen jälkeen Mika Halvari ja vuonna 2021 Jarmo Kangas. Joulukuussa 2021 Kangas ilmoitti lopettavansa urheilu-uransa ja keskittyvänsä jatkossa opiskeluun ja perhe-elämään.
Ura

Kangas on voittanut seitsemän kertaa ulkoratojen SM-kultaa. Vaasan Kalevan kisoissa 2013 hän voitti työnnettyään ensimmäisen kerran urallaan yli 19 metriä (19,07). Kuopion Kalevan kisoissa 2014 hän voitti tuloksella 19,22 m. Porin Kalevan kisoissa 2015 Kangas voitti mestaruuden uransa siihen mennessä toiseksi parhaalla tuloksella 19,73, joka hyväksyttiin protestin jälkeen. Oulun Kalevan kisoissa 2016 hän voitti kultaa tuloksella 19,38, Seinäjoen Kalevan kisoissa 2017 tuloksella 19,53, Lappeenrannassa 2019 tuloksella 18,33 ja Tampereella 2021 tuloksella 18,63. Jyväskylän Kalevan kisoissa 2018 Kangas oli hopealla tuloksella 18,56 ja Turun Kalevan kisoissa 2020 tuloksella 18,21. Sisäradoilla hän on voittanut kultaa vuosina 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 ja 2019 sekä saanut hopeaa 2020. Kyröskosken kuulakarnevaaleilla 2012 Kangas sijoittui neljänneksi miesten kuulassa silloisella ennätyksellään 17,85. Vuonna 2013 Kangas voitti kuulakarnevaalit tuloksella 18,92.
Alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa Barcelonassa 2012 Kangas oli neljäs tuloksella 19,85 (6 kg kuula). Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2013 Kangas oli seitsemäs uudella ennätyksellään 18,94 metriä. Toukokuussa 2014 hän työnsi ikäluokkansa Euroopan kauden kärkituloksen 19,53. Zürichin EM-kisoissa 2014 Kangas karsiutui tuloksella 19,07. Prahan sisäratojen EM-kilpailuissa 2015 Kangas karsiutui finaalista jääden ilman tulosta. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015 hän oli yhdeksäs. Hän karsiutui loppukilpailusta Amsterdamin EM-kisoissa 2016, Belgradin sisäratojen EM-kilpailuissa 2017 ja Berliinin EM-kisoissa 2018.
Ura > Ennätykset

Kankaan ennätys miesten kuulantyönnössä on 20,30 metriä, jonka hän työnsi Karjaalla Raaseporissa 12. kesäkuuta 2016. Hallissa Kangas on työntänyt 20,18 metriä.
Vuonna 2010 Kangas työnsi viiden kilon kuulalla 20,71 metriä, joka oli 17-vuotiaiden Suomen ennätys. Kuuden kilon kuulaa hän on työntänyt 20,31 metriä.
Muuta

Arttu Kankaan veli Aaron Kangas on maaottelutason moukarinheittäjä.
Ari Puukka

Ari Väinö Uolevi Puukka (lempinimeltään Jatsi) on suomalainen muusikko, joka on tunnettu parhaiten Popedan alkuperäisenä kitaristina. Hän soitti yhtyeessä Popedan perustamisesta 1977 loppuvuoteen 1981. Puukka on ollut myös säveltämässä Popedan kappaleita. Puukan korvasi Costello Hautamäki.
Puukka on budoseura Zenshindojo ry:n perustajajäsen ja toiminut vuosikymmeniä ko. seuran budo-ohjaajana mm. Tampereen yliopistokaratessa. Ansioistaan liikuntakulttuurissa Puukka sai vuonna 2007 Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun ansiomitalin (SU am).
Diskografia > Popeda-albumit

Popeda (1978)
Raswaa koneeseen! (1980)
Hullut koirat (1981)
Raakaa voimaa (live, 1981)
Kathryn Mitchell

| Kathryn Mitchell> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. heinäkuuta 1982 (ikä 42) Hamilton, Australia
Yleisurheilija
Pituus:  168 cm
Paino:  72 kg
Laji:  keihäänheitto
Seura:  Eureka AC/VIS
Ennätykset:  68,92 m (Gold Coast 2018)
 Tietolaatikko päivitetty 6. toukokuuta 2018 
Aiheesta muualla
Timanttiliiga
| Mitalit> Maa:  Australia.Naisten yleisurheilu.Kansainyhteisön kisat  | Mitalit> Maa:  Australia.Naisten yleisurheilu.Kansainyhteisön kisat  | Mitalit> Maa:  Australia.Naisten yleisurheilu.Kansainyhteisön kisat  | Maa:  Australia> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Gold Coast 2018 | keihäänheitto |  |
Kathryn Mitchell (s. 10. heinäkuuta 1982 Hamilton, Victoria) on australialainen keihäänheittäjä.
Lontoon olympialaisissa 2012 Mitchell sijoittui finaalissa yhdeksänneksi tuloksella 59,46 metriä. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 Mitchell sijoittui finaalissa viidenneksi heitettyään 63,77 metriä. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän oli kuudes tuloksella 64,36.
Mitchell paransi Oseanian ennätyksen Melbournessa helmikuussa 2018 lukemiin 67,58 ja 3. maaliskuuta samassa kaupungissa tulokseen 68,57 metriä. Huhtikuussa 2018 hän voitti kultaa Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa jälleen maanosan ennätystuloksella 68,92. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän oli kuudes. Hän karsiutui loppukilpailusta Eugenen MM-kilpailuissa 2022. Budapestin MM-kilpailuissa hän jäi pois loppukilpailusta loukkaannuttuaan verryttelyssä.
Kemicond-menetelmä

Kemicond menetelmä on Kemiran kehittämä lietteenkunnostusmenetelmä. Kemicond-menetelmässä liete hapotetaan ja hapetetaan. Hapotuksessa lietteeseen lisätään rikkihappoa. Rikkihapolla lietteen pH lasketaan neljään, jolloin metallisuolat ja hydroksidit liukenevat ja lietteen vettäpitävä geelimäinen rakenne hajoaa. Hapetuksessa lietteeseen lisätään vetyperoksidia. Hapettavassa ympäristössä hajoaa lietteen geelimäinen rakenne edelleen ja siitä vapautuu vettä.
Kemicond-käsitelty liete voidaan kuivata ruuvipuristimella, lingolla, suotonauha- tai kammiopuristimella. Lietteen tilavuus pienenee 25-30 % käsittelemättömään lietteeseen verrattuna. Kemicond-käsitelty liete on kuivauksen jälkeen kompostoitava. Kompostoinnille ei kuitenkaan ole asetettu vähimmäislämpötila-vaatimuksia.
Aiheesta muualla

Sakokaivolietteen kalkkistabilointi ohje (PDF) (Arkistoitu – Internet Archive)
Ari Rasilainen

Ari Petteri Rasilainen (s. 18. helmikuuta 1959 Helsinki) on suomalainen kapellimestari. Hän on toiminut vuodesta 2011 lähtien Saksassa Würzburgin musiikkikorkeakoulun professorina.
Ura

Rasilainen opiskeli orkesterinjohtoa Sibelius-akatemiassa Jorma Panulan johdolla, sekä Berliinissä Arvid Jansonsin oppilaana. Ennen kapellimestariuransa alkua Rasilainen toimi Radion sinfoniaorkesterin äänenjohtajana. Lisäksi hän on esiintynyt kamarimuusikkona.
Rasilainen toimi Lappeenrannan kaupunginorkesterin johtajana vuosina 1985–1989. Vuodet 1989–1994 hän oli Tampereen kaupunginorkesterin taiteellisena johtajana sekä vierailevana kapellimestarina. Tampereelta Rasilainen siirtyi Norjaan, jossa hän työskenteli Norjan radion orkesterin johtajana vuodet 1994–2002. Vuosina 1993–1997 hän toimi myös Jyväskylä Sinfonian ylikapellimestarina.
Vuodet 2002–2011 Rasilainen oli Ludwigshafenissa Rheinland-Pfalzin filharmonisen orkesterin ylikapellimestarina. Toukokuussa 2011 hänet nimitettiin Würzburgin musiikkikorkeakoulun orkesterin- ja kuoronjohtamisen professoriksi.
Vierailevana kapellimestarina Rasilainen on toiminut muun muassa Aalborgin sinfoniaorkesterissa vuodesta 2002 lähtien sekä Pori Sinfoniettassa vuosina 1999–2005. Lisäksi hän on vierailijana johtanut useita radio-orkestereita Saksassa, muun muassa Berliinin, Stuttgartin, Leipzigin, Kölnin ja Hannoverin orkestereita. Rasilainen on johtanut myös Jyväskylän kamariorkesteria.
1980-luvulla Rasilainen vietti useita kesiä Sysmässä, jonne hän perusti vuonna 1986 Sysmän Suvisoitto -festivaalin. Hän toimi tapahtuman taiteellisena johtajana vuoteen 1994 saakka.
Ari Rasilainen on johtanut eri orkestereita yli 50:llä levytyksellä.
Aiheesta muualla

Ari Rasilaisen johtamia levytyksiä.
Pitkäaikainen Sysmän Sisun ja Hyvinkään Tahkon kannattaja Ari Rasilainen (PDF) (sivu 9) Sysmän Sisun kausijulkaisu 2010. Sysmän Sisu ry. Arkistoitu 2.6.2012. Viitattu 28.9.2012.
Rasilainen, Ari hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Atso Almila | Tampereen kaupunginorkesterin kapellimestari 1989-1994 | Seuraaja: Leonid Grin |
Kiban

| Kiban |
| --- | --- |
 Kiban
 Koordinaatit: 13°34′43″N, 7°21′15″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Koulikoron alue
Piiri:  Banamban piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  12 400
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiban on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Se sijaitsee yhdeksän kilometriä Banambasta itään. Kunnassa on 12 400 ja kylässä 8 800 asukasta (vuonna 2009).
Kibanin kunta rajoittuu pohjoisessa ja idässä Banamban piirin Toukoroban, etelässä Duguwolowulan ja lännessä Banamban kuntiin.
Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat soninkeja, bambaroita ja fulbeja. Puhutuimmat kielet ovat bambara ja soninke. Vallitseva uskonto on islam.
Kibanin kautta kulkee Bamakosta Nionoon johtava maantie RN27. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, lehmänpapu, maapähkinä, maissi ja maapapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Kibanissa pidetään viikoittaiset markkinat.
Kinsarvikin kirkko

| Kinsarvikin kirkko Kinsarvik kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2005.
Sijainti:  Ullensvang, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  250
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kinsarvikin kirkko (norj. Kinsarvik kyrkje) on Ullensvangin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
Kuvia

Kirkkosali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kinsarvikin kirkko Wikimedia Commonsissa
Kinastinlampi

| Kinastinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°42′56″N, 26°19′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ala-Suonteen alue (14.84)
Laskuoja:  oja Vesahonlampeen 
Järvinumero:  14.841.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,1 m  
Pituus:  440 m  
Leveys:  340 m  
Rantaviiva:  1,466 km  
Pinta-ala:  11,096 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKinastinlampi 
Kinastinlampi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Marjotaipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 440 metriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Ala-Suonteen lähialueeseen (14.841) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,1 metriä mpy.
Kasvoton mies (vuoden 1995 elokuva)

| Kasvoton mies> Mannen utan ansikte |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Erkki Ruuhinen, 1995.
Ohjaaja:  Lauri Törhönen
Käsikirjoittaja:  Lauri Törhönen Pertti Takatalo
Perustuu:  Mikkelin panttivankidraamaan
Tuottaja:  Jörn Donner
Säveltäjä:  Heikki Laakso
Kuvaaja:  Robert Nordström
Leikkaaja:  Heikki Ahola
Lavastaja:  Timo Jyllikoski
Pääosat:  Tom Pöysti Jonna Järnefelt
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Jörn Donner Productions Oy
Ensi-ilta:  24. helmikuuta 1995
Kesto:  79 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kasvoton mies (Mannen utan ansikte) on suomalainen, ruotsinkielinen draamaelokuva vuodelta 1995. Vuoden 1986 Mikkelin panttivankidraamaan perustuvan tarinan käsikirjoittivat Pertti Takatalo ja Lauri Törhönen, joka myös ohjasi elokuvan. Pääosaa Jakomäen pankkiryöstäjänä näyttelee Tom Pöysti.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tom Pöysti  | … |  pankkiryöstäjä   |
|  Jonna Järnefelt  | … |  pankkivirkailija, panttivanki autossa   |
|  Stina Rautelin  | … |  pankkivirkailija, panttivanki autossa   |
|  Dominic Landon  | … |  pankin asiakas, panttivanki autossa   |
|  Birgitta Ulfsson  | … |  pankkiryöstäjän äiti   |
|  Anders Larsson  | … |  pankinjohtaja   |
|  Heidi Fredriksson  | … |  pankkivirkailija   |
|  Margit Lindeman  | … |  pankkivirkailija   |
|  Janina Berman  | … |  pankkivirkailija   |
|  Stina Engström  | … |  pankkivirkailija, yksinhuoltaja-äiti   |
|  Karin Pacius  | … |  pankkivirkailija   |
|  Rabbe Smedlund  | … |  pankin asiakas   |
|  Henrika Andersson  | … |  pankin asiakas   |
|  Heidi Krohn  | … |  vapaaksi pääsevä pankin asiakas   |
|  Harri Hyttinen  | … |  vapaaksi pääsevä pankin asiakas   |
|  Sten Johansson  | … |  ulosottomies   |
|  Stefan Möller  | … |  ulosottomies   |
|  Jari Järvimaa  | … |  Karhu-ryhmän päällikkö   |
|  Mats Holmqvist  | … |  megafoniin puhuva poliisi   |
|  Raimo Häyrinen  | … |  panttivangeille viittilöivä poliisi   |
|  Åke Lindman  | … |  presidentin ääni   |
|  Susanne Ringell  | … |  sisäministerin ääni   |
|  Minna Rosenström  | … |  tunnistamaton rooli   |
|  Sanna Henrickson  | … |  tunnistamaton rooli   |
|  Henrik Ulfvens  | … |  radiotoimittajan ääni   |
|  Mikko Alanen  | … |  tunnistamaton rooli   |
|  Charles Hazard  | … |  huoltoaseman asiakas   |
|  Kaarina Hazard  | … |  huoltoaseman asiakas   |
Vastaanotto

Elokuva sai ensi-iltansa helmikuussa 1995 muttei menestynyt kovin hyvin teatterikierroksellaan eikä arvosteluissa. Elokuun 1995 ja heinäkuun 1996 televisioesityksissä se sai yhteensä yli miljoona katsojaa.
Alanne (järvi)

| Alanne |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°11′57″N, 24°51′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  Pitkälänoja 
Järvinumero:  35.788.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,9 m  
Rantaviiva:  9,145 km  
Pinta-ala:  66,561 ha  
Saaria:  3 
 fiAlanne 
Alanne, tai toisinaan myös Alanne-Vitajärvi, on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 67 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Kartan mukaan järvellä on kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,9 metriä mpy.
Kiuruveden lentokenttä

Kiuruveden lentokenttä (ICAO: EFRV) on Kiuruveden Haapakummussa sijaitseva vuonna 1975 perustetun Ilmailukerho Kiurun Siivet ry:n hoitama lentopaikka. Kenttä sijaitsee noin seitsemän kilometrin päässä Kiuruveden keskustasta pohjoiseen.
Kiuruveden lentokenttää alettiin rakentaa vuonna 1979 ja kentän kiitotie asvaltoitiin 1989–1991. 2000-luvun alussa lentotoiminta alkoi hiipua ja kenttä alkoi metsittymään. Kenttää alettiin kunnostaa syksyllä 2016 raivaamalla vesakoita, paikkaamalla kiitotietä ja poistamalla kentän eteläpäästä parin hehtaarin alueelta puustoa. Kentän asvaltoitu kiitotie on 840 metriä pitkä ja 18 metriä leveä. Kentällä on lentokonehalli ja sen yhteydessä lennonvalmistelutila ja toimisto. Polttoaineen jakelupistettä kentällä ei ole. Kentän eteläpäässä on myös 180 x 20 metrin nurmikkorata lennokkiharrastajille. Lisäksi kentän vieressä on koiraharrastajien agility-halli ja kentän länsipuolella on urheiluautoilijoiden maastorata.
Kiuruveden lentokenttä on vilkkaassa käytössä kesäaikaan kun siellä on lennokkitoiminnan lisäksi myös trike- ja ultrakevytilmailua.
Kathryn Morris

Kathryn Morris (s. 28. tammikuuta 1969 Cincinnati, Ohio) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Kathryn tunnetaan naispääosasta televisiosarjassa Todistettavasti syyllinen ja hän on vieraillut sarjassa Xena. Sen lisäksi hän on näytellyt muun muassa elokuvissa Minority Report (2002), Paycheck (2003) ja Mindhunters (2004).
Aiheesta muualla

Kathryn Morris Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kathryn Morris NNDB:ssä
Kirstin koulu

Kirstin koulu on Espoon keskuksessa sijaitseva peruskoulu. Aikaisemmin koulua tunnettiin nimellä Keski-Espoon koulu. Kirstin koulun rakennus valmistui vuonna 1977. Koulu toimi aikaisemmin ala- ja yläasteena, mutta tilan puutteessa yläaste poistettiin koulusta.
Kirstin koulussa on noin 500 oppilasta. Koulun rehtorina toimii Pauliina Pertamo.
Koulun oppilaista 69 prosenttia oli vieraskielisiä vuonna 2022, joka oli enemmän kuin missään Espoon kaupungin alakouluissa.
Kirstin talo

Kirstin museotalo
Kirstin talo on Vanhassa Raumassa sijaitseva historiallinen asuinrakennus ja nähtävyys. Kirstin taloa hallinnoi Rauman museo.
Kirstin talo edustaa tyypillistä Vanhan Rauman parituparakentamista. Se on rakennettu todennäköisesti 1730- tai 1740-luvuilla, sillä kaupungin asemakartassa vuodelta 1756 mainitaan Kirsti asutuksi, kun se vielä 1720-luvun lopun asutuskartassa esiintyi autiotonttina. Kirstissä on viimeisimpänä asunut merimiesperhe, joten nykyinen sisustus on myös merihenkinen kuivattuine meritähtineen ja merimieskirstuineen. Kirstille oli valmiina myös muokkaussuunnitelma vuodelta 1901, mutta se jäi toteuttamatta.
Kirsti on avoinna yleisölle toukokuun puolivälistä elokuun loppuun.
Ashin Jinarakkhita

| Ashin Jinarakkhita> Tee Boan-an.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. tammikuuta 1923 Bogor, Länsi-Jaava Alankomaiden Itä-Intia
Kuollut: 8. huhtikuuta 2002 (79 vuotta) Jakarta, Indonesia
Kansalaisuus:  indonesialainen
Ammatti:  buddhalainen munkki
Titteli:  mahabikkhu
Muut tiedot
Uskonto:  buddhalaisuus
Etnisyys:  indonesiankiinalainen
Ashin Jinarakkhita (23. tammikuuta 1923 – 18. huhtikuuta 2002) oli indonesialainen buddhalainen munkki, joka elvytti buddhalaisuuden Indonesiassa 1900-luvulla.
Varhainen elämä

Jinarakkhita syntyi vuonna 1923 indonesiankiinalaiseen perheeseen ja sai alkujaan nimeksi Tee Boan-an (kiin.: 戴滿安). Lukioaikana Tee tutustui hollantilaiseen Reighin, joka puolestaan kuului teosofiseen seuraan ja esitteli sen toimintaa Teelle. Valmistuttuaan Tee aikoi jatkaa opintojaan Bandungissa, mitä ei tosin kestänyt kuin vain vuosi, kun Japani hyökkäsi Indonesiaan. Japanilaiset sulkivat koulut ja lähettivät oppilaat kotiin. Tee alkoi tämän jälkeen toimia vapaaehtoisena soppakeittiössä. Hän myös pyrki syventymään teosofiaan parhaansa mukaan vieraillessaan muun muassa Yogyakartassa.
Sodan jälkeen Tee hakeutui opiskelemaan matematiikkaa ja kemiaa Alankomaihin Groningenin yliopistoon, jossa hän opiskelujen ohella pääsi teosofisiin piireihin. Lisäksi hän opiskeli sanskritia ja paalia Gerardus van der Leeuwinin avulla. Hän myös alkoi luennoida teosofian piireissä ja suoritti uskonnonopettajille suunnattuja opintoja. Nämä saivat Teen kiinnostumaan buddhalaisuudesta, ja hän päätti lopettaa luonnontieteiden opintonsa ja syventyä buddhalaisuuteen. Hän palasi Indonesiaan vuonna 1951 vietettyään Alankomaissa viisi vuotta.