stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helsingin seudun liikenne
Liikenne > Raitiovaunut > HSL:n raitiovaunulinjat

1: Eira – Töölö – Sörnäinen (M) – Käpylä
1T: Länsiterminaali – Hietalahti – Töölö – Sörnäinen (M) – Käpylä (viikonloppuisin)
2: Pasilan as. – Töölö – Kamppi (M) – Rautatieasema – Aleksanterinkatu – Olympiaterminaali
3: Olympiaterminaali – Ullanlinna – Mannerheimintie – Alppila – Pikku Huopalahti
3N:  Olympiaterminaali – Ullanlinna – Mannerheimintie – Alppila – Meilahti
4: Munkkiniemi – Meilahti – Alppila – Lasipalatsi – Aleksanterinkatu – Katajanokka
6T: Eiranranta – Rautatieasema – Kruunuhaka – Katajannokan terminaali
7B: Sörnäinen (M) – Pasilan as. – Meilahden sairaala
7T: Länsiterminaali – Rautatieasema – Kruunuhaka – Katajannokan terminaali
8: Jätkäsaari – Ruoholahti (M) - Töölö –  Sörnäinen (M) – Arabia
8T: Länsiterminaali - Ruoholahti (M) - Töölö - Sörnäinen (M) - Arabia (viikonloppuisin)
9B: Sörnäinen (M) – Pasila – Ilmala
9T: Länsiterminaali – Rautatieasema – Kauppatori
9N: Jätkäsaari – Rautatieasema – Kauppatori (viikonloppuöisin)
10: Vallila – Mannerheimintie – Lasipalatsi – Ullanlinna
13: Nihti – Kalasatama (M) – Pasilan As. – Länsi-Pasila
15 (pikaraitiotie): Itäkeskus (M) – Viikki - Oulunkylän as. – Huopalahden as. – Leppävaaran as. – Keilaniemi (M)
Liikenne > Bussit

HSL:n verkostoon kuuluu kolme erityyppistä bussipalvelua. Yleisin näistä on sininen peruslinja, joita liikennöidään kaikkialla HSL-alueella. Vähemmän liikennöidyillä alueilla verkostoa täydentävät lähibusseiksi kutsutut palvelulinjat, joiden kalusto on tavallisia linja-autoja pienempää. Peruslinjoista poiketen lähibussit antavat matkustajan nousta tai jäädä pois missä tahansa kohtaa reittiä riippumatta pysäkkien sijainneista.
Näiden lisäksi HSL:n verkostossa on oransseja runkobussilinjoja, jotka kulkevat tihein vuorovälein ja laajoin liikennöintiajoin. Runkobussilinjoilla on käytössä avorahastus, joten lippua ei tarvitse näyttää kuljettajalle ja bussiin voi nousta etuovien lisäksi myös keskiovista.
20 Eira – Munkkivuori
30 Eira – Myyrmäki
40 Elielinaukio – Kannelmäki
200 Elielinaukio – Espoon keskus
300 Elielinaukio – Myyrmäki
400 Kamppi – Vantaankoski
500 Munkkivuori – Itäkeskus
510 Kivenlahti – Herttoniemi
520 Matinkylä – Martinlaakso
530 Matinkylä – Myyrmäki
560 Rastila – Myyrmäki
570 Mellunmäki – Lentoasema
600 Rautatientori – Lentoasema
Runkolinjojen muuttamisesta pikaraitioteiksi on keskusteltu HSL:n hallituksessa.
Liikenne > Bussit > Liikennöitsijät

Linja-autojen liikennöinti on jaettu lukuisten liikennöitsijöiden kesken. Liikennesopimuksia on ollut syksyllä 2024 näillä yrityksillä:
Nobina
Pohjolan Liikenne
Koiviston Auto Helsinki
Reissu Ruoti
Tammelundin Liikenne
Taksikuljetus
Åbergin Linja
Taksikuljetukset Harri Vuolle
Korsisaari
V-S Bussipalvelut
Entisiä liikennöitsijöitä Helsingin seudun paikallisliikenteessä ovat olleet:
Savonlinja (lopetti HSL-liikenteen ajamisen kesäliikenteen 2024 lopussa)
Tilausliikenne Nikkanen (lopetti HSL-liikenteen ajamisen kesäliikenteen 2024 lopussa)
Transdev (toiminta Suomessa päättyi 31. joulukuuta 2019)
Oy Andersson Ab (hävisi viimeiset isolla bussilla ajettevat HSL-linjansa syysliikenteen 2015 alusta alkaen)
Westendin Linja (meni konkurssiin lokakuussa 2012)
Ventoniemi (lopetti HSL-liikenteen ajamisen kesäliikenteen 2012 lopussa)
P. Tyllilä Linja (lopetti YTV-liikenteen ajamisen omalla bussilla kesäliikenteen 2009 lopussa)
Lähilinjat (lopetti vuoden 2006 lopussa)
Keskuslinja (lopetti YTV-liikenteen kesällä 2003)
Oy Liikenne Ab (lopetti kesällä 2001)
Metsälän Linja (lopetti kesällä 2001)
Liikenne > Lautat

Suomenlinnan lauttaa liikennöi Suomenlinnan Liikenne Oy. Suomenlinnan lautta kuuluu HSL:n järjestelmään.
Suomenlinnan Liikenne Oy aloitti toukokuussa 2023 lauttaliikenteen Laajasalon Kruunuvuorenrannan ja Kruunuhaan Meritullintorin välillä. Lautalla käy AB-vyöhykkeet sisältävät HSL:n liput, ja reittiä on tarkoitus liikennöidä enintään Kruunusiltojen valmistumiseen asti.
Liikenne > Kaupunkipyörät

Toukokuussa 2016 HSL avasi Helsingin uudistetun kaupunkipyöräjärjestelmän. Sähkölukittavat keltaiset kaupunkipyörät korvasivat aiemman, vuosina 2000 – 2010 toiminnassa olleen järjestelmän. Vuoden 2016 järjestelmä kattoi 500 polkupyörää, joilla pystyi ajamaan mille tahansa viidestäkymmenestä asemasta.
Vuoden 2017 kaupunkipyöräjärjestelmä kattoi 1 500 pyörää 150 asemalla. Järjestelmä laajeni Munkkiniemeen, Pasilaan ja Vallilaan. Helsingin 1 400 pyörän ja 140 aseman lisäksi Espoon Olarissa ja Matinkylässä oli sata pyörää ja kymmenen asemaa. Kesäkuussa 2019 kaupunkipyörät lanseerattiin myös Vantaalle, ja kokonaissuunnitelmaan pyöräasemia kuuluu sata kappaletta. Vantaan kaupunkipyöräverkko ei kuitenkaan ole yhteensopiva Helsingin ja Espoon järjestelmien kanssa.
Kaupunkipyörät on tuotettu yhdessä CityBikeFinlandin ja Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne Oy:n kanssa. Järjestelmää sponsoroi HOK-Elannon kauppaketju Alepa, jonka mainoksia on jokaisessa pyörässä. Mainosten vuoksi kaupunkipyöriä kutsutaan lempinimellä ”alepapyörät”.
Liikenne > Pikaraitiotiet

2020-luvulla HSL on panostamassa pikaraitioteihin Raide-Jokerin ja Kruunusillat-raitiotien rakentamisen yhteydessä. Nykyisen runkolinja 550:n korvaava Raide-Jokeri aloitti liikennöinnin 21. lokakuuta 2023. Sen on tarkoitus tarjota luotettavampaa liikennettä ja noin kolme kertaa tilavampaa kalustoa telibusseihin verrattuna. Vaunut ovat Helsingin raitioliikenteessä käytettävään Škoda Articiin perustuvia ForCity Smart Artic X54 -vaunuja. Linjan teemaväri on perinteitä mukaillen tummanvihreä, tosin raitioliikenteeseen verrattuna metallinhohtoisempi.
Helsingin kantakaupungista Kruunusiltojen kautta Kruunuvuorenrantaan kulkevan pikaraitiolinjaparin on tarkoitus aloittaa liikennöinti vuoden 2027 alussa. Kruunusilloilla käytetään samaa kalustoa kuin Raide-Jokerilla. Laajasalon lisäksi linjat tulevat palvelemaan muun muassa Merihaan ja Sompasaaren asukkaita sekä tarjoamaan nopean raideyhteyden Helsingin keskustasta Korkeasaaren eläintarhaan.
Suunniteltuja 2020-luvun lopussa ja 2030-luvun alussa toteutettavia hankkeita ovat Vihdintien pikaraitiotie ja Viikin–Malmin pikaraitiotie.
Ilme

HSL:n perustamisen yhteydessä kaikki seudun liikennepalvelut tulivat yhtenäisen ilmeen alle. HSL:n brändi perustuu vahvasti väreihin informaation välittämiseksi – punainen tarkoittaa vaaraa, sininen lisätietoa.
Jokaisella HSL:n liikennevälineellä on oma värinsä:
Bussin sininen
Raitiovaunun vihreä
Lähijunan violetti
Metron oranssi
Lautan vaaleansininen
Pikaraitiovaunun turkoosi
HSL:n visuaalisen ilmeen on suunnitellut designtoimisto Kokoro & Moi. Tekijät kuvaavat sitä seuraavasti:
»Ilme kuvastaa luotettavuutta, pirteyttä ja helppoa lähestyttävyyttä. Merkin kahdeksankulmainen muoto symboloi laajenevaa joukkoliikenneverkostoa. Merkin silmukat ilmentävät versovia silmuja, jotka kertovat uusista toimintamuodoista ja kumppanuuksista sekä ekologisista arvoista. Kahdeksan silmukkaa kuvaavat myös kaikkia ilmansuuntia ja viestivät toiminnan laaja-alaisuudesta. Tunnuksen keskellä kulkee kaksi graafista linjaa, jotka symboloivat yhdistyviä organisaatioita ja joukkoliikennettä kiskoineen, renkaineen ja karttalinjoineen.»
Lippujärjestelmä

HSL-alue jakautuu neljään vyöhykkeeseen A–D, jotka kaareutuvat Helsingin keskustan ympärille. Lippujärjestelmässä ostetaan lippu 2–4 vierekkäiselle vyöhykkeelle. Poikkeuksena on kuitenkin D-vyöhyke, jonka lipun voi ostaa myös omanaan. Myynnissä on kertalippuja, vuorokausilippuja ja kausilippuja, joita voi ostaa matkakortilla, mobiilisovelluksella tai lippuautomaatista. Kausilipun haltijat voivat myös ostaa lisävyöhykelipun, joka on alennettuun hintaan myytävä kertalippu. Busseissa kerta- tai vuorokausilipun pystyi aiemmin ostamaan myös kuljettajalta. Kuljettajien lipunmyynti keskeytettiin alun perin keväällä 2020 koronapandemian takia, mutta myöhemmin HSL päätti lopettaa lipunmyynnin busseissa pysyvästi.
Avorahastusmallin luonteesta johtuen HSL tekee pistotarkastuksia liikennevälineisiin. Matkalippujen tarkastajat käyvät läpi matkustajien lippuja ja antavat ilman asianmukaista matkalippua matkustaville tarkastusmaksun. HSL:n tarkastusmaksu on alkuperäisen lipun hinnan lisäksi 100 euroa.
Nykyinen lippujärjestelmä astui voimaan 27. huhtikuuta 2019. Lippujärjestelmäuudistuksen myötä vanhat matkakortit korvattiin uusilla HSL-korteilla ja Matkailijakorteilla, ja matkakortinlukijat sekä lipunmyyntiautomaatit korvattiin uusilla. Raitiovaununkuljettajien lipunmyynti korvattiin vaunuun sijoitettavalla automaatilla. Lippujärjestelmän uudistaminen aloitettiin vuoden 2017 lopussa. Vuonna 2023 lipunmyynti jakautui seuraavasti: mobiilisovellus 65 %, HSL-kortti 28 %, kertalippu 5 % ja muut 2 %. Lipputuloista 67 % kertyi AB-vyöhykkeeltä.
Heinäkuussa 2017 HSL:n asiakkuus- ja myyntijohtaja Mari Flink kertoi Yle Uutisille kuntayhtymän kiinnostuksesta lontoolaisen joukkoliikenneyhtymä Transport for Londonin lippujärjestelmää kohtaan, jossa matkakortin lisäksi matkan voi maksaa pankkikortilla, ja jossa järjestelmä laskee automaattisesti maksettavan rahamäärän matkan reittiin perustuen.
HSL on ottamassa käyttöön vuoden 2025 aikana uuden E-vyöhykkeen, johon kuuluvat Tuusulan ja Sipoon pohjoisosat sekä Järvenpää. Vyöhykkeen perustamisen jälkeen D-vyöhykkeelle ei voi enää ostaa yhden vyöhykkeen lippua. Muutos tehdään siksi, että Järvenpäästä matkustavien matkaliput eivät olisi kohtuuttoman edullisia suhteessa muualta HSL-alueelta matkustaviin. Järvenpää ei ole HSL:n jäsen, mutta järvenpääläiset ovat voineet käyttää HSL:n kertalipputuotteita, joita HSL:n jäsenkunnat subventoivat.
Lippujärjestelmä > Nykyinen lippujärjestelmä

| Vyöhyke | Alueet | Liput |
| --- | --- | --- |
| A | Helsingin keskustasta aina Lauttasaareen, Munkkiniemeen, Etelä-Haagaan, Koskelaan ja Kulosaareen asti | AB ABC ABCD |
| B | Helsinki (ympäröivät kaupunginosat) Espoo (itä) Vantaa (Kehä III:n sisäpuoli) Kauniainen | AB ABC ABCD BC BCD |
| C | Helsinki (Östersundomin suurpiiri) Espoo (länsi) Vantaa (Kehä III:n ulkopuoli) | ABC ABCD BC BCD CD |
| D | Kerava, Kirkkonummi, Siuntio, Sipoo, Tuusula | ABCD BCD CD D |
Lippujärjestelmä > Vanha lippujärjestelmä

Vanha kuntarajoihin perustuva lippujärjestelmä oli käytössä vuosina 1986–2019. Lippujärjestelmässä oli liput kuntien sisällä liikkumiseen, seutulippu sekä Lähiseutu 2 -lippu kuntien väliseen liikkumiseen sekä Lähiseutu 3 -lippu koko HSL-alueella liikkumiseen. Pelkillä raitiovaunuilla liikkumiseksi oli myynnissä myös raitiovaunu-kertalippuja.
| Tuote | Kortinlukijan painike | Alueet |
| --- | --- | --- |
| Sisäinen | 1 | Joko Helsinki  Vantaa  Espoo ja Kauniainen  Kerava, Sipoo ja Tuusula  Kirkkonummi ja Siuntio |
| Seutulippu | 2 | Helsinki, Vantaa, Espoo ja Kauniainen |
| Lähiseutu 2 | L | Koko HSL-alue poislukien Helsinki |
| Lähiseutu 3 | 3 | Koko HSL-alue |
| Raitiovaunulippu | 0 | Helsingin raitiovaunut |
Lipputulot

Vuonna 2018 Helsingin seudun liikenteen lipputulot olivat 370,1 miljoonaa euroa, ja seuraavana vuonna ne kasvoivat 383,1 miljoonaan. Vuonna 2020 lipputulot kuitenkin laskivat 243,3 miljoonaan euroon koronaviruspandemian aiheuttaman matkustajakadon vuoksi. HSL:n tulos oli tuolloin 71,7 miljoonaa euroa alijäämäinen, mikä on suurin alijäämä koko HSL:n historiassa. Vuonna 2021 lipputuloja kertyi vielä vähemmän, 235,3 miljoonaa euroa. Vuonna 2021 tehtiin 160 miljoonaa matkaa vähemmän kuin vuonna 2019. Vuoden 2023 aikana tulot palautuivat lähemmäksi koronapandemiaa edeltävää aikaa, kun tulot olivat 376,4 miljoonaa euroa.
| Vuosi | Lipputulot (milj>  euroa) |
| --- | --- |
2018: 370,1
2019: 381,1
2020: 243,3
2021: 235,3
2022: 309,7
2023: 376,4
Organisaatio

HSL on yksi Suomen suurimmista kuntayhtymistä, jonka yhdeksän jäsenkunnan alueella asuu yli 1,3 miljoonaa suomalaista. HSL työllisti vuoden 2020 lopussa 405 henkilöä.
Organisaatio > Jäsenkunnat

HSL:n perustivat vuonna 2010 Helsingin, Espoon, Vantaan, Kauniaisten ja Keravan kaupungit sekä Kirkkonummen kunta. Ne solmivat perussopimuksen, jossa määritellään kuntayhtiön tehtävät ja hallinto. Sipoon kunta liittyi HSL:ään vuoden 2012 alussa. Tuusulan kunta sekä Helsingin seudun ulkopuolinen Siuntion kunta liittyivät HSL:ään vuoden 2018 alussa.
| Kunta | Liittynyt | Väkiluku (30> 6.2022) |
| --- | --- | --- |
| Helsinki | 2010 | 660 658 |
| Espoo | 2010 | 300 505 |
| Vantaa | 2010 | 240 878 |
| Kirkkonummi | 2010 | 40 632 |
| Kerava | 2010 | 37 342 |
| Kauniainen | 2010 | 10 310 |
| Sipoo | 2012 | 22 257 |
| Tuusula | 2018 | 40 042 |
| Siuntio | 2018 | 6 236 |
| Yhteensä | Yhteensä | 1 358 860 |
Organisaatio > Jäsenkunnat > Tulevat jäsenkunnat

Järvenpään kaupunginvaltuusto päätti lokakuussa 2019 liittyä kuntayhtymän jäseneksi vuoden 2022 alusta alkaen, mutta maaliskuussa 2021 kaupunki ilmoitti, että liittyminen tapahtunee vuonna 2024. Kaupunki ei ole kuitenkaan liittynyt vieläkään kuntayhtymään.
Organisaatio > Jäsenkunnat > Mahdolliset jäsenkunnat

Kuntayhtymään voivat liittyä myös muut Helsingin seudun kunnat Järvenpää, Nurmijärvi, Mäntsälä, Pornainen, Hyvinkää ja Vihti.
Yhteensä Helsingin seudun 14 kunnassa asuu yli puolitoista miljoonaa ihmistä.
Kritiikki > Uudet matkakortinlukijat

HSL aloitti uusien matkakortinlukijoiden asentamisen liikennevälineisiin vuonna 2016. Uuden lukijan käyttöliittymä koettiin edelliseen verrattuna hankalaksi, joten HSL:ää kehotettiin suunnittelemaan käyttöliittymä uudestaan. Suurin osa kritiikistä keskittyi laitteen OK-napin vaikeakäyttöisyyteen.
Vuoden 2016 lopulla Yle raportoi HSL:n päätöksestä säilyttää käyttöliittymä. HSL:n projektipäällikkö Satu Rönnqvist selitti päätöstään: ”Vanhoilla matkakortinlukijoilla on ollut paljon näitä virhevalintoja, joista tehdään tuhansia hyvityshakemuksia HSL:lle vuosittain. Näitä pyritään tällä OK-painikkeella vähentämään.”
Maaliskuussa 2017 Yle raportoi HSL:n pohtivan vielä uuden matkakortinlukijan käyttöliittymää. HSL:n asiakkuus- ja myyntijohtaja Mari Flink kertoi yhtymän toteuttavan käyttäjätestejä liittyen matkakortinlukijoiden käyttömukavuuteen. HSL teki näiden käyttäjätestien jälkeen syksyllä 2017 kausilippujen leimausta nopeammaksi.
Kritiikki > Uuden toimitusjohtajan valintaprosessi

HSL:n ensimmäisen toimitusjohtaja Suvi Rihtniemen eläköityessä tämän seuraajaksi valittiin 3. marraskuuta 2020 Mika Nykänen. Nykänen siirtyy tehtävään Geologian tutkimuskeskuksen pääjohtajan paikalta, eikä tällä ole aikaisempaa kokemusta joukkoliikenteestä. HSL:n hallitus äänesti valinnasta, ja vaalin tuloksena HKL:n toimitusjohtaja Ville Lehmuskoski ja Nykänen saivat molemmat seitsemän ääntä, minkä jälkeen valinta ratkaistiin arvalla.
Uuden toimitusjohtajan valinta vuonna 2020 politisoitui muutamaa päivää ennen valintaa. Tehtävään valitulla Mika Nykäsellä on pitkä historia kokoomuksessa, ja jo tämän valintaa Geologian tutkimuskeskuksen johtoon on pidetty poliittisena. Ehdolla toimitusjohtajan tehtävään olivat Nykäsen lisäksi muun muassa HKL:n toimitusjohtaja Ville Lehmuskoski, OnniBus.comin perustaja Pekka Möttö sekä muita joukkoliikennealan konkareita.
Kritiikki > Opiskelija-alennuksen poistaminen fyysiselle matkakortille ladattavista kausilipuista

Kesäkuussa 2021 HSL päätti, että tammikuusta 2022 alkaen opiskelija-alennuksen saa vain HSL:n mobiilisovelluksen kautta ostetuista kausilipusta. Päätöstä perusteltiin uuteen tilipohjaiseen lippujärjestelmään varautumisella sekä sillä, ettei opiskelijoiden tarvitse enää käydä HSL:n palvelupisteessä päivittämässä alennusoikeuttaan matkakortille, koska opiskelijoiden oikeus alennukseen tarkistetaan Opetushallituksen digitaalisesta palvelusta. Tämän myötä lukukauden alkupäivien ruuhkien palvelupisteissä ennustettiin päättyvän.
Päätöksestä valitettiin hallinto-oikeuteen. Valittajan mukaan päätös pelkästään mobiilisovelluksessa saatavasta alennuksesta edellyttää, että opiskelijalla on käytössään älypuhelin, jossa on tarpeeksi uusi käyttöjärjestelmä. Lisäksi alennuksen saadakseen sovellusta tulee osata käyttää. Helsingin hallinto-oikeus hyväksyi valituksen ja kumosi HSL:n päätöksen. Hallinto-oikeus perusteli päätöstä muun muassa yhdenvertaisuudella. Hallinto-oikeuden mukaan HSL ei myöskään selvittänyt päätöksen vaikutuksia esimerkiksi opiskelijajärjestöjen kanssa. Päätöksen mukaan alennuksia myöntäessään HSL:n on noudatettava tasapuolisen kohtelun vaatimusta ja syrjintäkieltoa. Opiskelijoilla tulee olla oikeus alennukseen riippumatta siitä, mitä laitteita he omistavat.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
HSL – Helsingin seudun liikenne (Arkistoitu – Internet Archive)
HKL:n kotisivut
Harrastaja Arttu Kuukankorven sivut pääkaupunkiseudun bussiliikenteestä (Arkistoitu – Internet Archive)
Helsingin seudun joukkoliikenne
| --- | --- |
Raskas raideliikenne: Helsingin seudun lähijunaliikenne (linjat) • Helsingin metro (linjat: M1, M2)
Kevyt raideliikenne: Helsingin raitioliikenne (linjat) • Helsingin seudun pikaraitiotiet (linjat: 15)
Lauttaliikenne: Kruunuvuorenrannan lautta • Suomenlinnan lautta
Linja-autoliikenne Runkolinjat: Helsingin seudun linja-autoliikenne  20 • 30 • 40 • 200 • 300 • 400 • 500 • 510 • 520 • 530 • 560 • 570 • 600
Liikenteen tilaaja: HSL
Liikennöitsijät: Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne • Helsingin kaupungin liikennelaitos • VR • Nobina • Pohjolan Liikenne • Helsingin Bussiliikenne • Savonlinja • Tammelundin Liikenne • Åbergin Linja • Korsisaari • Reissu Ruoti • Tilausliikenne Nikkanen
Hankkeet: Espoon pikaraitiotiet • Kruunusillat • Tiederatikka • Tuusulanväylän pikaraitiotie • Vantaan pikaraitiotie • Vihdintien pikaraitiotie • Viikin–Malmin pikaraitiotie • Espoon kaupunkirata • Pisararata • Itämetro
HKL-Metroliikenteen liikennöimä M200-sarjan metrojuna Puotinharjussa.
Pääkaupunkiseudun Junakaluston Sm5 FLIRT-juna Lentoaseman rautatieasemalla.
Helsingin kaupunkipyörä.
HSL:n logo raitioliikenteelle.
HSL:n kosketusnäytöllinen matkakortinlukija ennen vyöhykeuudistusta.
Sudanin sisällissota

Sudanissa on käyty sisällissotaa lähes sen koko itsenäisyyden ajan; yli viisikymmentä vuotta. Joskus sodat jaetaan ensimmäiseen sisällissotaan 1955–1972, ja toiseen sisällissotaan 1982–2005, usein myös todetaan sodan jatkuneen 1955–2005 yhdentoista vuoden välirauhan yli. Sisällissotia käytiin hallituksen ja Etelä-Sudanin itsenäisyyttä tai itsehallintoa ajaneiden kapinallisten välillä.
Sudanin etelä- ja pohjoisosilla oli varsin erilainen tausta. Brittien siirtomaahallinnon alkuaikoina, vuoteen 1946 asti, Etelä- ja Pohjois-Sudania hallittiin erikseen. Eteläosassa elää kristittyjä ja animisteja, pohjoisessa muslimeita. Pohjoisen ja etelän välisessä konfliktissa kuoli arviolta kaksi miljoonaa ihmistä, ja neljä miljoona ihmistä joutui jättämään kotinsa.
Yksi sodan julmista piirteistä oli lapsisotilaiden käyttö. Heitä arveltiin 1990-luvulla olevan noin 9 000.
Osama bin Laden ja Al Qaida sekaantuivat sisällissotaan 1990-luvun alussa.
Rauhansopimus

Rauhansopimus vuodelta 2005 pääpiirteissään
Etelälle autonomia kuudeksi vuodeksi, sen jälkeen kansanäänestys
Asevoimien yhdistäminen
Öljytulojen tasajako
Valtion virkojen jako määrätyissä suhteissa
Islamilainen laki hallitsee pohjoisessa; šarian käytössä etelässä päättää vaaleilla valittu edustajisto.
Sopimusta vahvistamaan maahan tuli kymmenentuhatta YK:n rauhanturvaajaa. Näiden lisäksi Sudanissa on rauhanturvaajia Darfurin kriisin takia.
Aiheesta muualla

Kirkon ulkomaanapu 2007
Sudan tribune (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Suurjännitetasavirta

Kartta HVDC-kaapeleista Euroopassa. Punaisella rakennetut ja sinisellä katkoviivalla suunnitteilla olevat.selvennä
Suurjännitetasavirta (HVDC) on korkeajännitteistä tasavirtaa, jota käytetään sähkönsiirrossa maiden ja voimalaitoksista etäisten sähkön kulutusalueiden välillä. lähde?
Suurjännitetasavirta on erilainen teknologia kuin sähkönsiirtokaapeleiden tavanomainen vaihtovirta.
Suuri jännite mahdollistaa sähkönsiirron pitkillä etäisyyksillä vähäisimmin häviöin. Normaalisti käytetty vaihtovirta on helpompi muuntaa korkealle jännitteelle ja siirtää sähköverkon sisällä, mutta tasavirran avulla voidaan yhdistää sähköverkot, jotka eivät ole synkronissa. Tämän vuoksi suurjännitetasavirtaa käytetään pitkillä etäisyyksillä eri valtioiden ja sähköverkkojen välillä ja suurjännitetasavirtakaapeleita voidaan vetää merten poikki.lähde?
Esimerkiksi Kiinassa Kolmen rotkon pato yhdistyy Shanghaihin suurjännitetasavirtakaapelilla.
Yleistä

Suurjännitetasavirtakaapeleita on erityisesti Euroopassa ja Kiinassa.lähde? Pitkän etäisyyden sähkönsiirrolla uusiutuvan energian osuuden kasvattaminen sähköntuotannossa helpottuu, kun tuulivoiman sekä aurinkoenergian vaihtelevuus vähenevät, kun sähköä tuotetaan ja siirretään laajemmalta alueelta, jolloin paikalliset sääilmiöt eivät vaikuta sähköntuotantoon yhtä paljon.
Kiinassa ja Brasiliassa suurjännitetasavirtakaapeleita käytetään vesivoiman siirtämiseen kulutusalueille. Suurjännitetasavirtakaapelit tasaavat sähkön saatavuutta ja suurjännitetasavirtakaapelit ovat sen vuoksi vaihtoehto energian varastoinnille. Lisäksi vesivoimalla tuotetun sähkön laajempi hyödyntäminen ja ylimääräisen energian varastoiminen vesivoimaloiden patoaltaisiin lisäävät energiavarmuutta. Euroopassa on suunnitelmissa yhdistää Islannin ja Irlannin sähköverkot Isoon-Britanniaan. Tällöin uusiutuvan energian kehittäminen Islannissa ja Irlannissa mahdollistuvat ja Isossa-Britanniassa uusiutuvan energian osuus sähkönkulutuksesta kasvaa. Norjan vesivoimaa voidaan hyödyntää Isossa-Britanniassa ja Manner-Euroopassa suurjännitetasavirtakaapeleiden avulla. Saharan aavikolla tuotettua aurinkoenergiaa sekä Länsi-Afrikan tuulivoimaa saatetaan tulevaisuudessa siirtää Eurooppaan suurjännitetasavirtakaapelein. Esimerkiksi 15 prosenttia Euroopan sähkönkulutuksesta voitaisiin kattaa Saharassa tuotetulla aurinkoenergialla.
Toimittajat

ABB ja Siemens kilpailevat suurjännitetasavirran teknologiassa ja toimituksissa. Eräässä Siemensin suurjännitetasavirtakaapelissa häviö per 100 km on 0,9 prosenttia. Sahara Wind -hankkeen laskelmassa 3 500 kilometrin pituisen suurjännitetasavirtakaapelin keskimääräinen häviö olisi vain 7,5 prosenttia. ABB on kehittänyt hybridikatkaisijan suurjännitetasavirtaverkkoihin vuonna 2012.
Kaapeliyhteydet maailmassa

Vuonna 2018 maailmassa oli yli 200 HVDC-linjaa. Suomen ja Ruotsin välinen yhteys on nimeltään Fenno-Skan.
Kustannukset

Erään arvion mukaan 1 000 kilometrin pituisen HVDC-sähkökaapelin vetäminen Islannista Britteinsaarille maksaisi 3,5 miljardia euroa. Saksan ja Norjan välisen Nordlink-kaapelin pituus on 623 kilometriä, josta 516 kilometriä kulkee meren pohjassa. Nordlinkin kustannusarvio on 1,5–2 miljardia euroa.
UHVDC

ABB:n mukaan UHVDC-linja voidaan rakentaa 3000 kilometrin pituiseksi ja linjan sähkönsiirtokapasiteetti on 50 prosenttia korkeampi. Vuonna 2017 Intiassa on päätetty rakentaa yli 1800 kilometrin pituinen UHVDC-linja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
HVDC – a key solution in the future transmission system (Arkistoitu – Internet Archive)
Pioneer 5 (P-2)

| Pioneer 5 |
| --- | --- |
Alkuperäinen nimi:  Able 6, Pioneer P-2

Organisaatio:  Nasa
Valmistaja:  TWR Space & Technology Group 
Kohde:  Aurinkokeskeinen kiertorata
Laukaisu:  11. maaliskuuta 1960 klo 13.00 UTC Cape Canaveral Launch Complex 17A
Laukaisualus:  Thor-Able IV
Tehtävän kesto:  106 päivää
Massa:  43,2 kg
COSPAR ID::  1960-001A
Pioneer 5 (myös Pioneer V, Pioneer P-2 ja Able 6) oli Nasan maaliskuussa 1960 laukaisema Pioneer-ohjelman avaruusluotain. Pioneer 5 matkasi Auringonkeskeiselle kiertoradalle ja yhteys siihen katkesi 26. kesäkuuta 1960 36,4 miljoonan kilometrin pituisen matkan jälkeen. Luotain kiertää vieläkin Aurinkoa.