Helsingin satamarata
Historia > Rakentaminen ja käyttöönotto

Satamaradan rakennustyöt alkoivat Kampin ja Hietalahden välisellä osuudella 7. joulukuuta 1891. Rakennustöitä johti kaupungin nimittämä satamarakennusvaltuuskunta ja valvoi rautatiehallitus. Rakentaminen edellytti pakkolunastuksia. Työ oli aikaansa nähden suurimittainen kallioleikkauksineen, pengerryksineen ja siltoineen. Harkkokivistä valmistettuja tukimuureja rakennettiin yhteensä 1 500 metriä. Louhinnoissa ja Hietalahden pengerryksessä käytettiin apuna Englannista tilattua höyrykäyttöistä rautatienosturia, jonka nostokyky oli 2,5 tonnia. Louhinnoista kertynyttä kiviainesta pystyttiin hyödyntämään muissa töissä: esimerkiksi Rautatiekatujen välisen kuilun kiviainesta käytettiin Jätkäsaareen rakennettuun aallonmurtajaan.
Sekä kiskot että useita vaihteita ja vaunuja tilattiin Saksasta vuosina 1892–1893. Hietalahdenaltaan ylittävä kääntösilta, Helsingin vanhin silta, valmistui vuoden 1893 aikana. Samana vuonna valmistui yhteys Merisatamaan ja Eteläsatamaan. Ensimmäinen juna Eteläsatamaan ajoi 16. joulukuuta 1893, ja rata vihittiin käyttöön seuraavana keväänä 8. huhtikuuta 1894, jolloin se ulottui Vanhan kauppahallin kohdalle. Valtionrautatiet otti radan liikennöitäväkseen joulukuussa 1894.
Theodor Tallqvistin asemakaavaehdotuksessa Katajanokalle olisi tarvittu kääntöpöytiä. Vuonna 1894 insinööri Herman Norrmén kuitenkin muokkasi ehdotusta niin, ettei kääntöpöytiä tarvittu. Norrménn ei myöskään varannut uuteen kaavaan yhteyttä Katajanokalta Pohjoisrantaan. Radan jatko-osuus Katajanokalle valmistu 27. syyskuuta 1895. Samana vuonna Makasiinilaiturilla otettiin käyttöön vaunuvaaka. Kauppatorilla radan rakennustöihin kuului kääntösiltojen rakentamisen lisäksi maantäyttöjä: Vironallasta täytettiin ja Keisariluodonlaituria levennettiin merelle. 1890-luvun lopulla valmistui Hietalahden telakka-alueen rataverkko, johon kuului sekä leveä- että kapearaiteisia ratoja.
Radan alkupäässä sijaitseva Läntisen Viertotien eli nykyisen Mannerheimintien ylikulkusilta oli valmistuessaan Suomen ensimmäinen betonisilta. Kyseessä on raudoittamaton betonisilta, joita rakennettiin ennen teräsbetonirakentamisen yleistymistä. Vastaavasti Kaivopuistoon louhitusta 74-metrisestä Kaivopuiston tunnelista tuli Suomen ensimmäinen rautatietunneli.  Vuonna 1967 Katajanokalle asennettiin Suomen ensimmäiset urakiskoista tehdyt rautatieraiteet.
Rautatien valmistuminen kehitti satama-alueita ja pani liikkeelle aiempia suunnitelmia, joita ei ollut vielä toteutettu. Satamiin saatiin paljon uusia nostureita, ja Hietalahden sataman laajentaminen alkoi. Länsisatama syntyi lopulta vuonna 1912, kun Hietasaari ja Jätkäsaari yhdistettiin penkereellä mantereeseen. Kiskot Jätkäsaareen valmistuivat vuonna 1916 ja Salmisaareen vuonna 1925. Pistoraidetta Merisatamasta Munkkisaareen alettiin rakentaa vuonna 1916, ja Hernesaareen sitä jatkettiin vuosina 1943–1946 Ford Oy:n kokoonpanotehdasta varten. Katajanokalla rakennettiin kapearaiteiset rilliradat Helsingin keskusvankilaan ja Valmetin telakalle. Sivuraidetta suunniteltiin myös Hietaniemen hautausmaalle; noin kilometrin pituinen rata olisi haarautunut Leppäsuolta ja kulkenut Hietaniemenkadun reunaa pitkin. Lisäksi 1920-luvulla suunniteltiin Kaivopuiston ja Suomenlinnan välistä rautatiesiltaa Suomenlinnan telakan tarpeisiin.