stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
One Laptop per Child
Vastaanotto

Halukkaat ostajamaat ovat usein kysyneet voisiko tietokonetta valmistaa omassa maassa. Projekti ei ollut varautunut poliittisiin näkökohtiin vaan keskittyi enemmän pölyä ja kolhuja kestävän laitteen suunnitteluun. Eräissä maissa puhtaan veden saaminen ja oikeat koulut ovat suurempi ongelma. Pitkän aikavälin vaikutuksesta koulutukseen on hyvin vähän varmaa tietoa. Kannettavien hyötyä kuitenkin on korostettu sillä, ettei opettajien koulutukseen panostaminen auta kun palkatut opettajat eivät ilmesty paikalle ja opettajat ovat lukutaidottomia. Pääsy informaatioon mahdollistaisi itse oppimisen.
Etelä-Amerikkaan on myyty koneita, mutta katkonainen sähkönjakelu sekä tuen ja koulutuksen puute opettajille ovat olleet ongelmana.
Kokeiluna OLPC jakoi Motorola Xoom -taulutietokoneita Etiopiassa. Pian lapset olivat oppineet kirjaimet ja myöhemmin oppineet poistamaan ohjelmiston, joka kytkee kameran pois käytöstä.
OLPC-projektiin liittyvän ohjelmat ovat jakaneet tietokoneita, joissa on artikkeleita Wikipediasta, opetusvideoita Khan Academysta ja paikallisiin koulutusohjelmiin muokattua materiaalia. Tietokoneet on suunnattu lapsille ja opettajille, joilla ei ole vakaata Internet-yhteyttä, ja niitä voi käyttää ilman kannettavaa tai taulutietokonetta. Nepalissa ja Ruandassa laitteet eivät ole henkilökohtaisia, vaan lapset käyttävät niitä vuorotellen, mikä vähentää kustannuksia ja laitteet pysyvät pääasiassa luokkahuoneissa.
Useat XO-1 kannettavat on todettu toimiviksi vielä kymmenen vuoden kuluttua: akut ja langaton verkko toimivat, ja niihin tulee yhä ohjelmistopäivityksiä. Muut kannettavat voivat tarvita muutoksia muutaman viikon jälkeen. OLPC:n omalaatuisen suunnittelun vuoksi laitetta väitetään vaikeamman varastaa.
Sugar Labs on OLPC-projektista syntynyt voittoa tavoittelematon järjestö, joka kehittää opetukseen tarkoitettuja ohjelmia (Sugar Learning Platform). Negroponten mukaan suurin virhe tehtiin kun Sugar ei ollut tavallinen sovellusohjelma normaalissa käyttöjärjestelmässä, vaan siihen liitettiin virranhallintaa ja langattoman verkon hallintaa. Negroponten mukaan sen olisi pitänyt olla siistimpi kuten sitä nyt tarjotaan "tikulta ajettavana". Vuonna 2009 julkaistu Sugar on Stick on USB-muistitikulta tai live-CD:ltä suoritettava versio.
Kirjallisuutta

Ames, Morgan G.: The Charisma Machine: The Life, Death, and Legacy of One Laptop per Child.  MIT Press, 2019.  ISBN 9780262537445  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta One Laptop per Child Wikimedia Commonsissa
TED Talk: Nicholas Negroponte: One Laptop per Child
OLPC:n kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
The Spectacular failure of One Laptop Per Child, Philanthoropydaily.com
Technology and Child Development: Evidence from the One Laptop per Child Program (englanniksi)
Nelly

| Nelly |
| --- | --- |
 Nelly 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. marraskuuta 1974 (ikä 50) Austin, Texas, Yhdysvallat
Muusikko
Taiteilijanimi:  Nelly 
Aktiivisena:  2000–
Tyylilajit:  rap
Yhtyeet:  St. Lunatics
Levy-yhtiöt:  Universal Records Fo'Reel Derrty Ent.
Aiheesta muualla
www.realnelly.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Nelly (oikealta nimeltään Cornell Iral Haynes, Jr., s. 2. marraskuuta 1974 Austin, Texas) on yhdysvaltalainen rap-artisti. Hänen kappaleitaan ovat muun muassa "Ride Wit Me", "Hot In Here", "Dilemma", "My Place", "Party People" ja "Just A Dream".
Lapsuus ja nuoruus

Texasissa syntynyt Cornell Haynes Junior joutui ilmavoimien palveluksessa työskennelleen isänsä takia muuttamaan asuinpaikkaansa usein. Haynesin perhe asui kolme vuotta Espanjassa. Nelly pitää kuitenkin kotipaikkanaan St. Louisia. Nellyn vanhemmat koettivat pitää poikaansa kaidalla tiellä kierrättämällä häntä sukulaisten luona. Vuonna 1993 Nelly muutti äitinsä kanssa pysyvästi University City -lähiöön. Nelly innostui koripallosta ja hip hop -musiikista.lähde?
Ura muusikkona

Nelly perusti koulukavereidensa kanssa St. Lunatics -nimisen yhtyeen, jonka "Gimme What Ya Got" -single muodostui paikalliseksi hitiksi University Cityssä vuonna 1996. Yhtye ei saanut levytyssopimusta, ja Nelly ryhtyi soolouralle.lähde?
Nelly on saanut musiikillisia vaikutteita etenkin Amerikan länsi- ja itärannikolta sekä etelän osavaltioista.
Nelly esitti kappaleensa "Dilemma" duettona Destiny's Child -yhtyeen Kelly Rowlandin kanssa. Dilemma on Nellyn uran menestynein kappale. Se oli ensimmäinen rap-kappale, joka pysyi Billboard-listalla ykkösenä peräti viikkoa. Nellyllä ja Elton Johnilla on miesartisteista eniten listaykkösviikkoja Billboard Hot 100 -listalla.lähde?
Nelly sai viisi Grammy-ehdokkuutta vuonna 2003.lähde?
Nelly on tehnyt yhteistyötä muun muassa Christina Aguileran, Missy Elliottin, Tim McGraw'n, Pharrell Williamsin, Snoop Doggin ja Justin Timberlaken kanssa.lähde?
Ura musiikin ulkopuolella

Vuonna 2002 Nelly näytteli sivuroolin elokuvassa Snipes. Samana vuonna Entertainment Weekly -lehti valitsi Nellyn maailman 39:nneksi vaikutusvaltaisimmaksi ihmiseksi. Hän on myös näytellyt elokuvassa The Longest Yard.lähde?
Nellyllä on oma vaatemallistonsa, Vokal and Apple bottoms.lähde?
Yksityiselämä

Nellyllä on kaksi lasta (s. 1994 ja 1999). Heidän äitinsä ei ole ollut julkisuudessa.lähde?
Nellyllä on kaksi sisarta, Jacqueline ja Donahue, mutta Jacqueline kuoli 31-vuotiaana maaliskuussa 2005 leukemiaan.lähde?
Diskografia > Studioalbumit

Country Grammar (2000)
Nellyville (2002)
Sweat (2004)
Suit (2004)
Brass Knuckles (2008)
5.0 (2010)
M.O. (2013)
Diskografia > Muut albumit

Da Derrty Versions: The Reinvention (2003)
Sweat / Suit (2005)
Sweatsuit (2005)
6 Derrty Hits (2009)
The Best of Nelly (2009)
Diskografia > Yhteisalbumit

Free City (St. Lunaticsin kanssa) (2001)
Who's the Boss (St. Lunaticsin kanssa) (2006)
Diskografia > Singlet

(Perässä listasijoitus Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listalta ja Britannian Top40-listalta)
Diskografia > Singlet > Albumin Country Grammar singlet

"(Hot Shit) Country Grammar" (2000) – Yhdysvallat 7, Britannia 7
"E.I." (2000) – Yhdysvallat 15, Britannia 11
"Ride wit Me" (2001, City Spudin kanssa) – Yhdysvallat 3, Britannia 3
"Batter Up" (2001, Murphy Leen ja Alin kanssa) – Britannia 28
Diskografia > Singlet > Albumin Nellyville singlet

" #1" (2001) – Yhdysvallat 22
" Hot in Herre" (2002) – Yhdysvallat 1, Britannia 4
" Dilemma" (2002, Kelly Rowlandin kanssa) – Yhdysvallat 1, Britannia 1
" Air Force Ones" (2002, Kyjuanin, Murphy Leen ja Alin kanssa) – Yhdysvallat 3
" Work It" (2003, Justin Timberlaken kanssa) – Yhdysvallat 2, Britannia 6
" Pimp Juice" (2003) – Yhdysvallat 58
Diskografia > Singlet > Albumin Da Derrty Versions singlet

"Iz U" (2003) – Britannia 36
Diskografia > Singlet > Albumin Sweat singlet

"Flap Your Wings" (2004) – Yhdysvallat 52, Britannia 1
"Tilt Ya Head Back" (2004, Christina Aguileran kanssa) – Yhdysvallat 58, Britannia 5
"Na-Na-Na" (2005, Jazze Phan kanssa) – Yhdysvallat 65
Diskografia > Singlet > Albumin Suit singlet

"My Place" (2004, Jaheimin kanssa) – Yhdysvallat 4, Britannia 1
"Over and Over" (2004, Tim McGraw'n kanssa) – Yhdysvallat 3, Britannia 1
"N Day Say" (2005) – Yhdysvallat 64, Britannia 6
Diskografia > Singlet > Albumin Sweatsuit singlet

"Grillz" (2005, Paul Wallin, Alin ja Gippin kanssa) – Yhdysvallat 1, Britannia 24
"Nasty Girl" (2005, Notorious B.I.G:n, P. Diddyn, Jagged Edgen ja Avery Stormin kanssa) – Yhdysvallat 46, Britannia 1
Diskografia > Singlet > Albumin Brass Knuckles singlet

"Wadsyaname" (2007) – Yhdysvallat 43
"Party People" (2008, Fergien kanssa) – Yhdysvallat 40, Britannia 14
"Body on Me" (2008, Ashantin ja Akonin kanssa) – Yhdysvallat 42, Britannia 17
"Stepped on My J'z" (2008, Ciaran ja Jermaine Duprin kanssa) – Yhdysvallat 90
"Warrior" (2008, AT&T TEAM USA Soundtrackin single) – Yhdysvallat 96
"One & Only" (2008)
Diskografia > Singlet > Albumin 5.0 singlet

"Just a Dream" (2010) Yhdysvallat 12
"Move That Body" (2010) Yhdysvallat 54
"Long Gone" (2010)
Nelly on julkaissut menestyksekkään singlen "Shake Ya Tailfeather" elokuvan Bad Boys II soundtrackilla vuonna 2003. Vuonna 2005 julkaistiin singlet "Errtime", "Boom" ja "Fly Away" elokuvan The Longest Yard soundtrackilta.
Vuonna 2006 Janet Jackson julkaisi singlensä "Call on Me", jolla Nelly vierailee.
Aiheesta muualla

Nellyn kotisivu
Kiskobussi (kalustotyyppi)

Dm7-kiskobussi eli ”lättähattu”
Dm12-moottorivaunu
Kiskobussi (joskus myös kiskoauto) on rautateillä paikallisliikenteeseen käytetty, yleensä kevyehkö tai pienehkö moottorivaunu. Paikallisliikenteen moottorivaunuja käytettiin Suomessa yleisesti 1950-luvulta 1980-luvulle. Vuodesta 1954 alkaen hankittuja, vastaavia ruotsalaisia moottorivaunuja liitevaunuineen muistuttavia, suomalaisen Valmetin valmistamia siniharmaita kiskobusseja on kutsuttu lättähatuiksi. Nämä korvasivat aiemmin pienessä määrin hankitut puukoriset moottorivaunut sekä nopeampaan henkilöliikenteeseen tarkoitetut ja siirretyt Dm3- ja Dm4-moottorivaunut.
VR on hankkinut Tšekistä uusia moottorivaunuja, joille on Suomessa annettu tyyppimerkintä Dm12. Aiemmat ”lättähattu”-kiskobussit painoivat alle 20 tonnia, kun taas uudemmat, kuten VR:n käyttämä Dm12 painaa yli 50 tonnia. Lättähattujen kokoonpanoon kuului sekä moottorivaunuja että moottorittomia liitevaunuja, joista koottiin tarpeen mukainen juna. Enimmillään junassa oli kymmenen moottori- tai liitevaunua. Vastaavasti useampia Dm12-moottorivaunuja liitettiin yhteen matkustajakapasiteetin lisäämiseksi.
Suomalaiset paikallisliikenteen moottorivaunut

Dm1
Dm2 eli Puumotti
Ds1
Ds2
Dm3
Dm4
Dm6 eli Lättähattu
Dm7 eli Lättähattu
Dm10 eli Junttilan Salama (vain yksi valmistettu, romutettu)lähde?
Dm11 eli Mandolino (ei otettu käyttöön Suomessa, nykyisin liikennöivät Kuubassa)lähde?
Dm12 eli Peräkylän Pendolino (VR:n uusin moottorijuna vuodelta 2004)
Ruotsalaisia paikallisliikenteen moottorivaunuja

Y1, Fiatin valmistama dieselmoottorivaunu
Y6, Hilding Carlssonin kehittämä moottorivaunutyyppi, jota valmistettiin hieman muunneltuna lisenssillä myös Suomessa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiskobussi (kalustotyyppi) Wikimedia Commonsissa
Lätän matkassa
Piipunrassi

Piipunrassi on harjamainen, alun perin piipun puhdistukseen tarkoitettu väline.
Piipunrassi koostuu kolmesta noin 15–30 cm:n pituisesta rautalangasta, joiden väliin on kiinnitetty harjaksia. Karkeat harjakset on tarkoitettu irrottamaan lika piipun sisäpinnasta. Pehmeät harjakset on tavallisesti tehty puuvillasta. Harjasten spiraalimainen muoto mahdollistaa puhdistuksen vääntämisliikkeen suoran liikkeen muotoon.selvennälähde?
Yksinkertainen valkoinen piipunrassi.
Askartelukäyttöön tarkoitetut piipunrassit ovat usein pidempiharjaksisia, paksumpia ja saatavana useissa eri väreissä. Askartelukäyttöön tarkoitettujen piipunrassien harjakset on usein valmistettu nailonista eikä niissä ole lainkaan karkeampia harjaksia.lähde?
Ukkosen jyrähdys

Ukkosen jyrähdys (A Sound of Thunder) on yhdysvaltalaisen Ray Bradburyn tieteisnovelli, joka julkaistiin vuonna 1952. Kyseinen novelli käsittelee aikamatkustusta ja se kuuluu kuuluisimpiin aikamatkustuksesta kertoviin romaaneihin.
Tarinan lähtökohtiin kuuluu Time Safari, Inc. -niminen yhtiö, jonka liikeidea on tarjota asiakkailleen mahdollisuus metsästää menneisyydessä eläneitä suurpetoja, kuten esimerkiksi Tyrannosaurus rex -hirmuliskoja. Kirjan ajatuksiin kuuluu myös se, että pienikin muutos menneisyydessä voi muuttaa tulevaisuutta hyvinkin paljon. Tämän vuoksi Time Safari -yhtiö on asettanut tiukat ehdot sille, mitä menneisyydessä saa tehdä ja mitä ei. Novellissa dinosauruksia metsästävän aikamatkustajan jalkoihin jää perhonen. Palatessaan nykyaikaan hän huomaa monien asioiden muuttuneen.
Aiheesta muualla

Julkaistu lehdessä Aikakone 3/1991
Kinnin kirkko (Nordre Land)

| Kinnin kirkko Kinn kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Sijainti:  Nordre Land, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1956
Suunnittelija:  W. Swensen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  140
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kinnin kirkko (norj. Kinn kirke) on Nordre Landin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1956.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kinnin kirkko (Nordre Land) Wikimedia Commonsissa
Kustaa Loikkanen

Kustaa Loikkanen (kesk.) tulkkaamassa Urho Kekkosen ja Nikita Hruštšovin keskustelua Kekkosen 60-vuotis­päivillä syys­kuussa 1960.
Kustaa Adolf Loikkanen (15. huhtikuuta 1897 Pietari – 14. helmikuuta 1990 Espoo) oli suomalainen konsuli ja kääntäjä, joka toimi 1950- ja 1960-luvulla presidentti Urho Kekkosen henklökohtaisena venäjän kielen tulkkina tämän Neuvostoliiton-vierailuilla sekä venäläisten vieraillessa Suomessa.
Loikkanen toimi ulkoministeriön kielenkääntäjänä, ja hän oli venäjän kielen tulkkina mukana presidentti Kekkosen neuvotteluissa venäläisten kanssa. Kekkonen oli aikanaan opiskellut venäjää oppikoulussa mutta hänen kielitaitonsa ei riittänyt neuvotteluissa vaan hänen täytyi käyttää tulkkeja apuna. Loikkanen oli tulkkina muun muassa noottikriisin aikana 1961 Novosibirskissa käydyissä neuvotteluissa.
Loikkanen oli naimisissa Olga Kivekkään (1902–1985) kanssa. Olga Kivekäs oli kenraali Kaarlo Kivekkään ottotytär. Olga Kivekkään nimi oli alun perin Gulj Begim jonka isä Barakat oli afgaani  ja äiti Binazir oli  šugnani.
Kustaa Loikkanen on haudattu Ahveniston hautausmaalle Hämeenlinnaan.
Teoksia

Viinien avullako Suomi raittiiksi? Raittiusviikkotoimikunta, Helsinki 1931.
”Kotiviinit – kansamme vaara.” Kotiviinit. Naisten raittiuskeskuksen julkaisuja n:o 12, 13, 21. Helsinki 1936.
Miten raittiutta on mainostuksella edistettävä: Esitelmä Suomen 56. yleisessä raittiuskokouksessa Ilmajoella 28. 6. 1938. Raittiuden ystävät, Helsinki 1939.
Käännöksiä

Mario de Blasi: Finljandija: Fotoetjudy i nabroski. Tekstit Göran Stenius. Venäjän kielelle käännös Kustaa Loikkanen. Tammi 1967.
Parlament Finljandii. Toimittanut Einari Kaskimies. Perevod pervogo izdanija A. Štšerbakov, I. Semjonov-Tjan-Šanski. Perevod dopolnenii i ispravlenii k vtoromu izdaniju Kustaa Loikkanen. WSOY 1969.
Osmo Thiel: Lahti. Kuvatekstit Matti Käki. Ruotsinkielinen käännös Ann-Marie Ivars. Englanninkielinen käännös Diana Tullberg. Saksankielinen käännös Helga Thiel. Venäjänkielinen käännös Kustaa Loikkanen. Otava 1970.
Destroy Lonely

Bobby Sandimanie III  (s. 30. heinäkuuta 2001 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat), taiteilijanimeltään Destroy Lonely, on yhdysvaltalainen rap-artisti, laulaja ja lauluntekijä. Hänen debyyttistudioalbuminsa If Looks Could Kill (2023) debytoi Billboard 200 -listalla sijalla 18. Aikaisemmin hänen viides mixtapensa No Stylist (2022) oli saavuttanut hänen ensimmäisen kertansa listalla saavuttaen sijan 91.
Destroy Lonely teki 2021 levytyssopimuksen Playboi Cartin Opiumin kanssa, joka on Interscope Recordsin tytäryhtiö. Hän tekee usein yhteistyötä ystävänsä ja georgialaisen räppäritoverin Ken Carsonin kanssa.
| Destroy Lonely |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Bobby Sandimanie III
Syntynyt: 30. heinäkuuta 2001 (ikä 23) Atlanta, Georgia, Yhdysvallat
Ammatti:  rap-artisti, laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Destroy Lonely, Top Floor Boss, Lonely, The Darklord, Lone
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2015-
Tyylilajit:  hip hop, trap, rap
Levy-yhtiöt:  Opium
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]
Diskografia > Studioalbumit

If Looks Could Kill (2023)
Love Lasts Forever (2024)
Diskografia > Mixtapet

Darkhorse (2019)
Underworld (2020)
ᐸ/3 (2020)
Overseas (2020)
No Stylist (2022)
Vasto

| Vasto |
| --- | --- |
 Punta Pennan majakka
 lippu:  vaakuna
 Vasto
 Koordinaatit: 42°6′42″N, 14°42′30″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Abruzzo
Maakunta:  Chieti
Väkiluku (30.6.2016):  41 209
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.comune.vasto.ch.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Piazza Rossetti Vastossa.
Vasto on Adrianmeren rannalla sijaitseva kaupunki Italiassa Abruzzon alueella, Chietin maakunnassa. Kaupungin asukasluku oli 41 209 kesäkuun 2016 lopussa.
Perimätiedon mukaan kaupungin perusti kreikkalainen heeros Diomedes. Varhaisimmat arkeologiset löydökset ovat 1300-luvulta eaa. Kaupungin historialliset nähtävyydet ovat tehneet siitä suositun matkailukohteen.
Kaupungilla on ollut monta nimeä, latinaksi Histonium ja Mussolinin aikana vuosina 1938–1944 Istonio. Kaupungin suojeluspyhimys on arkkienkeli Mikael.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vasto Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Vasto Wikivoyagessa (englanniksi)
Kaupungin verkkosivusto
Chietin maakunta
Altino | Archi | Ari | Arielli | Atessa | Bomba | Borrello | Bucchianico | Canosa Sannita | Carpineto Sinello | Carunchio | Casacanditella | Casalanguida | Casalbordino | Casalincontrada | Casoli | Castel Frentano | Castelguidone | Castiglione Messer Marino | Celenza sul Trigno | Chieti | Civitaluparella | Civitella Messer Raimondo | Colledimacine | Colledimezzo | Crecchio | Cupello | Dogliola | Fallo | Fara Filiorum Petri | Fara San Martino | Filetto | Fossacesia | Fraine | Francavilla al Mare | Fresagrandinaria | Frisa | Furci | Gamberale |  Gessopalena | Gissi | Giuliano Teatino | Guardiagrele | Guilmi | Lama dei Peligni | Lanciano | Lentella | Lettopalena | Liscia | Miglianico | Montazzoli | Montebello sul Sangro | Monteferrante | Montelapiano | Montenerodomo | Monteodorisio | Mozzagrogna | Orsogna | Ortona | Paglieta | Palena | Palmoli | Palombaro | Pennadomo | Pennapiedimonte | Perano | Pietraferrazzana | Pizzoferrato | Poggiofiorito | Pollutri | Pretoro | Quadri | Rapino | Ripa Teatina | Rocca San Giovanni | Roccamontepiano | Roccascalegna | Roccaspinalveti | Roio del Sangro | Rosello | San Buono | San Giovanni Lipioni | San Giovanni Teatino | San Martino sulla Marrucina | San Salvo | San Vito Chietino | Sant’Eusanio del Sangro | Santa Maria Imbaro | Scerni | Schiavi di Abruzzo | Taranta Peligna | Tollo | Torino di Sangro | Tornareccio | Torrebruna | Torrevecchia Teatina | Torricella Peligna | Treglio | Tufillo | Vacri | Vasto | Villa Santa Maria | Villalfonsina | Villamagna
Kalmarin unioni

Kalmarin unioni oli vuosina 1397–1523 Pohjoismaissa sijainnut Tanskan, Norjan ja Ruotsin valtakuntien muodostama personaaliunioni. Personaaliunionissa jäsenvaltakunnat säilyttivät omat lakinsa ja valtaneuvostonsa, mutta niillä oli yhteinen hallitsija. Kalmarin unionin alueisiin kuuluivat myös Färsaaret, Grönlanti, Islanti, suuri osa Suomea, pieni osa Pohjois-Saksaa sekä Shetlanti ja Orkneysaaret, jotka siirtyivät 1470-luvulla Skotlannin hallintaan.
Historia > Sota Hansaliiton kanssa

Slesvigin herttuakunta eteläisessä Tanskassa oli nauttinut puolinaista itsenäisyyttä 1320-luvulta alkaen. Tanskan hallitsijat olivat vuosien saatossa yrittäneet useasti saada herttuakuntaa uudelleen hallintaansa, mutteivat siinä onnistuneet. Eerik Pommerilainen päätti hakea Lyypekistä tukea vaatimukselleen liittoutumalla Jordan Pleskowin puolueen kanssa kaupungin sisäisessä valtataistelussa. Kun Lyypekki ei kuitenkaan puolestaan osoittanut tukeaan Eerikin vaatimukselle, alkoi Eerik suosia hollantilaisia ja englantilaisia kauppiaita ja vaatia tullimaksuja kaikilta laivoilta, jotka kulkivat Tanskan salmien läpi. Tilanne kärjistyi sodaksi vuonna 1426, ja Hansaliitto saartoi Tanskan salmet.
Sotaonni oli ensimmäisinä vuosina Eerikin puolella, mutta kääntyi 1430-luvulle tultaessa ja Eerik joutui vetäytymään eteläiseltä Juutinmaalta 1431. Sota päättyi Vordingborgin rauhaan vuonna 1435.
Historia > Eerikin vastaiset kapinat

Hansaliiton ja Slesvigin kanssa käyty pitkä ja kallis sota oli yhtenä osasyynä Ruotsissa syntyneeseen kapinaliikkeeseen, jonka johtoon asettui aatelismies Engelbrekt Engelbrektinpoika. Sodan vuoksi veroja oli korotettu valtakunnassa ja satamien saarrot haittasivat vientiä. Toisena kiistakapulana olivat Eerikin tekemät nimitykset siviili- ja kirkollisvirkoihin. Ruotsalaiset kokivat hänen suosivan itselleen uskollisia tanskalaisia ja saksalaisia ruotsalaisten kustannuksella.
Eerik joutui lopulta myöntymään moniin kapinallisten vaatimuksiin. Kalmarissa heinä-elokuussa 1436 pidetyssä kokouksessa Eerikiä edusti Tanskan valtaneuvosto ja hansalaiset lähettiläät, jotka sitoutuivat siihen, että hallitsija jatkossa noudattaisi Ruotsin lakeja ja tapoja. Ruotsalaisia linnoja ja läänityksiä sai jatkossa antaa vain ruotsalaisille ja Ruotsin valtaneuvoston suositusten mukaisesti. Ruotsalaiset vastavuoroisesti myönsivät tanskalaisille omistusoikeuden heidän Ruotsin puolella oleviin perintötiloihinsa. Rahvas oli kuitenkin tyytymätön sopimukseen ja puhkesi vielä toinen kansannousu, ns. Puken kapina, joka taltutettiin vuonna 1437.
Myös Norjassa kapinoitiin, kun Anund Sigurdinpoika Bolt asettui talonpoikaisen kapinaliikkeen johtoon, joka vastusti voutien mielivaltaa maassa. Myös Norjassa Eerik joutui antamaan periksi monille kapinallisten vaatimuksille. Oslossa helmikuussa 1437 sovitussa rauhassa hän armahti kapinalliset ja takasi, ettei rahvaan oikeuksia enää poljettaisi. Jatkossa norjalaisiin virkoihin ei voitaisi enää nimetä tanskalaisia, elleivät he olleet naimisissa norjalaisten kanssa.
Suomessa vastarintaan nousi talonpoika nimeltä David Ylä-Satakunnassa. Seppo Suvanto on nähnyt Davidin kapinan taustalla olleen kartanotalouden kehityksen, eli maanomistuksen siirtymisen talonpoikien käsistä aatelisille.
Historia > Kuninkaanvaihdos

Eerik ei hyväksynyt valtaneuvostonsa Kalmarissa neuvottelemaa sopimusta. Tanska ja Ruotsi olivat vaalikuningaskuntia, joten kun Eerik vuonna 1438 nimesi serkkunsa Pommerin herttua Bogislav IX:nnen perijäkseen, tarkoitti se vallankaappausyritystä. Tanskan valtaneuvosto vastasi pyytämällä Eerikin sisarenpoikaa Kristoffer Baijerilaista Tanskan valtakunnan suojelijaksi. Vastaavasti Ruotsissa valittiin Kaarle Knutinpoika Bonde valtionhoitajaksi. Virallisesti Eerik syrjäytettiin valtaistuimelta kesäkuussa 1439 ja Kristoffer nousi unionikuninkaaksi 1440.
Kristoffer oli edeltäjäänsä huomattavasti heikompi kuningas ja valta oli valtaneuvostojen käsissä. Toisaalta Kristofferin aikana laadittiin uusi maanlaki ja nautittiin pitkästä rauhanjaksosta. Rahvaan silmissä Kristofferin valtakautta kuitenkin leimasivat nälänhädät ja hän saikin pilkkanimen Pettukuningas.
Historia > Unionin palauttaminen

Gotlannin kiistan sovittelua oli tarkoitus jatkaa Avaskärissä. Tanskalaiset kuitenkin aloittivat neuvottelut vaatimalla kuningatar Dorotea Brandenburgilaisen huomenlahjan lunastamista. Kuningatar Dorotea oli Kristian I:n puoliso ja edesmenneen kuningas Kristofferin leski. Avioituessaan Kristofferin kanssa hänelle oli myönnetty huomenlahjana merkittäviä läänityksiä kaikissa kolmessa kuningaskunnassa, joista Kristian nyt siis vaati Ruotsin osuutta. Tilanne johti sotaan Ruotsin ja Tanskan välillä.
Sota johti vakaviin taloudellisiin ongelmiin Ruotsissa. Tanska häiritsi ruotsalaisten kaupankäyntiä Itämerellä ja verojenkeräys rajamailla vaikeutui. Vuonna 1453 Kaarle alkoi suunnitella kirkon omaisuuden reduktiota kruunulle sodan rahoittamiseksi, joka asetti hänet vastakkain kirkon mahtimiesten kanssa. Arkkipiispa Jöns Pentinpoika Oxenstiernan johtama kapina puhkesi vuonna 1457, kun myös sotaonni oli kääntynyt Kaarlea vastaan. Kaarle joutui pakenemaan Danzigiin ja valtionhoitajiksi asetetut Jöns Pentinpoika ja Eerik Akselinpoika Tott hyväksyivät Kristianin kuninkuuden myös Ruotsissa.