stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nikolaus Joseph von Jacquin
Teoksia

Enumeratio systematica plantarum (1760)
Selectarum Stirpium americanarum historia (Wien, 1763)
Observationes botanicae (Wien, 1764)
Hortus botanicus Vindobonensis (3 osaa) (1770–1776)
Floræ Austriacæ (5 osaa) (Wien, 1773–1778)
Icones plantarum rariorum (Wien, 1781–1793)
Anleitung zur Pflanzenkenntniss nach Linne’s Methode (Wien, 1785)
Collectanea austriaca ad botanicam, chemiam, et historiam naturalem spectantia, cum figuris in Vienna (Wien, 1786)
Plantarum rariorum Horti caesarei Schoenbrunnensis descriptiones et icones (1797-1804)
Norwegian Air Sweden

| Norwegian Air Sweden |
| --- | --- |

 IATA: D8  –  ICAO: NSZ 
Kutsukoodi:  REDNOSE
Perustettu:  2018
Laivaston koko:  31
Solmukohdat:  Arlandan lentoasema
Emoyhtiö:  Norwegian Air Shuttle
Kanta-asiakasohjelma:  Norwegian Reward
Yhtiön sivut:  www.norwegian.com/se
Norwegian Air Sweden AOC (IATA: D8, ICAO: NSZ, kutsukoodi: REDNOSE) on Norwegian Air Shuttlen ruotsalainen tytäryhtiö. Sen kotikenttä on Tukholman Arlandan lentoasema.
Historia

Norwegian Air Shuttle haki heinäkuussa 2018 toimilupaa Ruotsin viranomaisilta saadakseen lisää liikennöintioikeuksia Ruotsista ja muualta Pohjoismaista lähteville reiteille. Uusi tytäryhtiö sai nimekseen Norwegian Air Sweden (IATA: LE, ICAO: NSW, kutsukoodi: NORDIC) ja se aloitti toimintansa 6. joulukuuta 2018. Yhtiölle toimitettiin ja siirrettiin Norwegianin muilta tytäryhtiöiltä Boeing 737-800-, Boeing 737 MAX 8- ja Boeing 787-9 Dreamliner -koneita. Dreamlinerit poistuivat yhtiön laivastosta talousvaikeuksiin joutuneen Norwegianin ilmoitettua tammikuussa 2021 luopuvansa kaukolentotoiminnastaan ja keskittyvänsä Euroopan reitteihin.
Toukokuussa 2021 Norwegian alkoi siirtää Norwegian Air Swedenin lentokoneita uuden ruotsalaisen tytäryhtiön, Norwegian Air Sweden AOC:n, nimiin. Toukokuun lopulla vanha yhtiö asetettiin konkurssiin osana Norwegianin uudelleenjärjestelyjä. Lennot uuden toimiluvan alla alkoivat 1. marraskuuta 2021.
Laivasto

Maaliskuussa 2023 Norwegian Air Sweden AOC:n laivastoon kuului 31 lentokonetta:
28 Boeing 737-800
3 Boeing 737 MAX 8 (4 tulossa käyttöön)
Alkuperäinen Norwegian Air Sweden käytti toimintansa aikana seuraavia lentokoneita:
38 Boeing 737-800
13 Boeing 737 MAX 8
3 Boeing 787-9 Dreamliner
Norwegian Air Swedenin Boeing 737-800 vuonna 2020.
Nissan MS -pohjalevy

Nissan MS -pohjalevy on Nissanin kehittämä pohjalevy etuvetoisille autoille, joissa moottori on sijoitettu poikittain.
Mallit

Nissan Almera (N16) (2000–2006)
Nissan Almera Tino (2000–2006)
Nissan Primera (P12) (2001–2007)
Nissan Bluebird Sylphy (G10, N16) (2000–2012)
Nissan Sentra (B15) (2000–2006)
Nissan Serena (C24) (1999–2012)
Nissan Sunny (B15) (1998–2006)
Nissan Wingroad (Y11) (1999–2005)
Nissan X-Trail (T30) (2000–2007)
Renault Samsung SM3 (N17) (2002–2013)
Nissan Lucino

| Nissan Lucino |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani  Yhdysvallat
Valmistaja:  Nissan
Valmistusvuodet:  1994–2000
Muut nimet:  Nissan 200SX (coupé) Nissan Almera (hatchback) Nissan Pulsar (hatchback)
Korimalli:  2-ovinen coupé 3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Nissan 100NX Nissan Sunny (B13)
Teknisesti samankaltaisia:  Nissan Pulsar (N15) Nissan Sunny (B14)
Iskutilavuus:  1,5–2,0 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Nissan Lucino -nimeä käytettiin kahdesta täysin erillisestä Nissan-mallista vuosina 1994–2000. Ensimmäisenä esitelty malli oli kaksiovinen coupé-versio pohjoisamerikkalaisesta B14-Sunnysta. Vuonna 1995 markkinoille tulivat ainoastaan Japanissa myös kolmi- ja viisioviset hatchbackit, jotka olivat käytännössä samoja autoja kuin Nissan Almera ja Pulsar. Pohjois-Amerikassa coupé-korista Lucinoa myytiin nimellä Nissan 200SX.
Kolmiovinen Nissan Lucino.
Lucinossa oli 1,5- (105 hv), 1,6- (120/175 hv) tai 1,8-litrainen (140 hv) bensiinimoottori. Ainoastaan Pohjois-Amerikassa myytyyn 200SX-nimiseen malliin oli saatavana 2,0-litrainen (140 hv) moottori.
Viisiovinen Nissan Lucino.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nissan Lucino Wikimedia Commonsissa
Nissan Magnite

| Nissan Magnite |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Intia
Valmistaja:  Nissan
Valmistusvuodet:  2020–
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Teknisesti samankaltaisia:  Renault Kiger Renault Triber
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Renault–Nissan CMF-A+
Moottori:  R3
Iskutilavuus:  1,0 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali CVT-automaatti
Nissan Magnite on Nissanin vuodesta 2020 lähtien valmistama pieni crossover-tyyppinen automalli. Sitä myydään kehittyvillä markkina-alueilla, kuten Intiassa, Indonesiassa ja Etelä-Afrikassa. Magnite perustuu samalle perusrakenteelle kuin Renault Kiger.
Moottorina on kolmesylinterinen 1,0-litrainen, joka on saatavana sekä vapaasti hengittävänä 72-hevosvoimaisena että turboahdettuna 95-hevosvoimaisena versiona. Vapaasti hengittävässä versiossa voimansiirtona on viisivaihteinen manuaalivaihteisto, turboahdetun yhteyteen on valittavissa myös portaaton CVT-automaattivaihteisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nissan Magnite Wikimedia Commonsissa
Ådalen 31

| Ådalen 31 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bo Widerberg
Käsikirjoittaja:  Bo Widerberg
Perustuu:  Birger Normanin kirjaan Ådalen 31 tositapahtumista 1931
Kuvaaja:  Jörgen Persson
Leikkaaja:  Bo Widerberg
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  SF Studios
Levittäjä:  SF Studios Netflix
Ensi-ilta:  1969
Kesto:  114 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ådalen 31 on Bo Widerbergin käsikirjoittama ja ohjaama ruotsalainen draamaelokuva vuodelta 1969. Se pohjautuu Birger Normanin kirjaan Ådalen 31, joka kertoo Pohjois-Ruotsin Ådalenissa vuonna 1931 tapahtuneista, Ådalenin laukauksiksi kutsutusta välikohtauksesta, jossa Ruotsin puolustusvoimien joukot avasivat tulen lakkoilevien paperityöläisten mielenosoituskulkuetta kohti. Tulituksessa kuoli viisi ja loukkaantui viisi ihmistä.
Juoni

Elokuvassa seurataan toukokuun 1931 tapahtumia nuoren Kjellin kautta. Hän soittaa trumpettia paikallisessa työväen soittokunnassa ja haaveilee jazzmuusikon urasta. Hän ihastuu tehtaanjohtajan tyttäreen Annaan, joka tulee raskaaksi.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Peter Schildt  | … |  Kjell Andersson    |
|  Kerstin Tidelius  | … |  Karin, Kjellin äiti      |
|  Roland Hedlund  | … |  Harald, Kjellin isä   |
|  Martin Widerberg  | … |   Martin, Kjellin veli   |
|  Marie De Geer  | … |  Anna Björklund       |
|  Anita Björk  | … |  Hedvig, Annan äiti   |
|  Olof Bergström  | … |  tehtaanjohtaja Olof Björklund, Annan isä       |
|  Jonas Bergström  | … |  Nisse, Kjellin ystävä       |
|  Olle Björling  | … |  lakkorikkuri     |
|  Stefan Feierbach  | … |  Åke, Kjellin veli       |
|  Rolf Tourd  | … |  lääninpoliisipäällikkö Sune Pålman   |
Vastaanotto

Ådalen 31 voitti Grand Prix’n Cannesin elokuvajuhlilla ja toi Ruotsissa Guldbagge-palkinnot ohjaaja Widerbergille ja Kjellin isää näytelleelle Roland Hedlundille. Elokuva oli ehdolla vuoden parhaaksi vieraskieliseksi elokuvaksi sekä Oscar-palkintogaalassa että Golden Globessa. Voiton vei kuitenkin molemmissa Costa-Gavrasin poliittinen trilleri Z – hän elää!.
Aiheesta muualla

Ådalen 31 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ådalen 31 Elonet.
Ådalen 31 Svensk Filmdatabasissa (englanniksi, ruotsiksi)
Käännös suomeksi
Okslammi (Tammela)

| Okslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°56′08″N, 23°51′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  oja Pitkäjärvelle 
Järvinumero:  35.936.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,6 m 
Rantaviiva:  2,152 km 
Pinta-ala:  0,22139 km² 
 fiOkslammi 
Okslammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Vaihijoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 22,1 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 350 metriä. Siihen laskee useita suo-ojia, joista yksi tuo vettä puoli metriä ylemmältä Paskolammilta. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 1,8 kilometriä pitkä suo-oja Pitkäjärvelle, joka virtaa siihen Munalammin kautta.
Järven rantaviiva on 2,2 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa, joka on luoteispuolelta soistunutta. Rannoille on rakennettu runsaasti loma-asuntoja, joille johtaa tiet Lautaportaan suunnalta.
Nissan GT-R LM Nismo

| Nissan GT-R LM Nismo |
| --- | --- |
 Nissan GT-R LM Nismo Le Mansin 24 tunnin ajossa 2015.
Yleiset tiedot
Luokka:  Le Mans Prototype
Talli:   Nissan Motorsport
Suunnittelija(t):  Ben Bowlby
Kuljettajat:   Tsugio Matsuda  Lucas Ordóñez  Mark Shulzhitskiy  Harry Tincknell  Alex Buncombe  Michael Krumm  Olivier Pla  Jann Mardenborough  Max Chilton
Teknisiä tietoja
Renkaat:  M Michelin
Polttoaine:  Shell
Kilpailuhistoria
Debyytti:  Le Mansin 24 tunnin ajo 2015
Kilpailuja:  1
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
Palkintosijoja:  0
MM-pisteitä:  0
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Nissan GT-R LM Nismo on japanilaisen Nissanin valmistama LMP1-luokituksen mukainen prototyyppiauto. Nissan osallistui vuonna 2015 FIA World Endurance Championship -sarjaan, kilpaillen vain Le Mansin 24 tunnin ajossa.
22. joulukuuta 2015 Nissan ilmoitti lopettavansa LMP1-projektinsa välittömästi.
Tulokset

| Kausi | Talli | Luokka | Renkaat | Nro | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 |  Nissan Motorsport | LMP1 | M |  |  | SIL  | SPA  | LMN  | NÜR  | COA  | FUJ  | SHA  | BHR  | - | - |
| 2015 |  Nissan Motorsport | LMP1 | M | 21 |  Tsugio Matsuda  Lucas Ordóñez  Mark Shulzhitskiy |  |  | Kesk. |  |  |  |  |  | - | - |
| 2015 |  Nissan Motorsport | LMP1 | M | 22 |  Harry Tincknell  Alex Buncombe  Michael Krumm |  |  | NC |  |  |  |  |  | - | - |
| 2015 |  Nissan Motorsport | LMP1 | M | 23 |  Olivier Pla  Jann Mardenborough  Max Chilton |  |  | Kesk. |  |  |  |  |  | - | - |

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Nissan GT-R LM Nismo
Käännös suomeksi
Nokian lukio

Nokian lukio on Nokialla sijaitseva lukio, jossa on noin 380 oppilasta ja 30 opettajaa. Lukion rehtorina toimii Juha Sainio.
Koulun historia yltää Laatokan Karjalaan ja vuoteen 1919, jolloin Jaakkiman yhteiskoulu perustettiin. Koulun toiminta päättyi, kun se sodan seurauksena menetti kotipaikkansa ja evakuoitiin 3. maaliskuuta 1940. Kotipaikaton Jaakkiman yhteiskoulu muutti Nokialle vuonna 1940. Koulu on toiminut nimellä Nokian lukio vuodesta 1976.
Vuonna 1940 rakennettu koulurakennus remontoitiin vuonna 1998, jolloin se sai muun muassa nykyaikaisen auditorion, joka on myös Nokian Työväen Teatterin käytössä. Vuonna 2022 Nokian lukio siirtyi yhteinäiskouluksi Silta-nimiselle kampukselle.
Aiheesta muualla

Nokian lukion verkkosivut
Nokian kirkko

| Nokian kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko jouluaattona 2005
Sijainti:  Pirkkalaistie 22, Nokia
Koordinaatit:  61°28′47″N, 023°31′55″E
Seurakunta:  Nokian seurakunta
Rakentamisvuosi:  1837
Suunnittelija:  Carl Ludvig Engel
Materiaali:  tiili
Istumapaikkoja:  780
Tyylisuunta:  uusklassinen
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nokian kirkko, sankarihaudat kesällä 2008
Nokian kirkko on arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnittelema tiilinen uusklassista tyylisuuntaa oleva kirkkorakennus Nokian kaupungissa. Kirkko on Nokian seurakunnan pääkirkko ja valmistunut vuonna 1837.
Kirkko sijaitsee korkealla harjulla ja sitä ympäröi vanha hautausmaa. Rakennuksen esikuvana pidetään Rooman Pantheonia – kirkkosali on pohjamuodoltaan täysi ympyrä ja kupoli ulottuu koko salin ylle. Kattoa kuvioi 216 nelikulmiota, joiden sisällä on 1080 suurikokoista nastaa.
Kirkon urut ovat Kangasalan urkutehtaan vuonna 1974 valmistamat ja niissä on 32 äänikertaa. Urut rakennettiin kirkon vuosina 1973–1974 tapahtuneen korjauksen yhteydessä. Kirkkoa on korjattu myös myöhemmin, vuonna 1996, jolloin muun muassa uusittiin kalkkikivilattia.
Nokian seurakunnalla on neljä muuta kirkkoa: Pinsiön, Siuron, Suoniemen ja Tottijärven kirkot.
Nokian kirkon sankarihautausmaan muistomerkin on suunnitellut kuvanveistäjä Arvi Tynys vuonna 1943.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nokian kirkko ja Maatialan pappila Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY. Museovirasto.
Virtuaalikuvaa Nokian kirkosta seurakunnan www-sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilmapanoraamakuva Nokian kirkosta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Nikolaus Lenau

Lenau 1839.
Nikolaus Lenau, oikea nimi Nikolaus Franz Niembsch Edler von Strehlenaun, (25. elokuuta 1802 Csatád, lähellä Temesvária, Unkari – 22. elokuuta 1850 Oberdöbling, lähellä Wieniä) oli itävaltalainen runoilija.
Kirjailijanimellä Nikolaus Lenau tunnettu Strehlenaun syntyi 1802 Unkarissa Csatádissa lähellä Temesvária. Hän opiskeli Itävallan yliopistoissa osaamatta suuntautua millekään erikoisalalle ja keskeytti opinnot perittyään 1831 pienen omaisuuden. Hän lähti Stuttgartiin saadakseen runoelmansa julkisuuteen ja joutui siellä svaabilaiseen runoilijapiiriin. joka vaikutti elähdyttävästi ja rauhoittavasti hänen mieleensä. Vuonna 1832 hän sisäisen levottomuuden ajamana matkusti Amerikkaan, mutta ei viihtynyt uuden maailman materialistisessa yhteiskunnassa, vaan palasi jo seuraavana vuonna Saksaan.
Julkaisemillaan runoelmilla hän oli saavuttanut mainetta, ja hän kohtasi kaikkialla tunnustusta ja myötätuntoa. Hänen synkkämielisyytensä kävi kuitenkin yhä raskaammaksi, ja 1844 hän sairastui mieleltään parantumattomasti. Hän kuoli 1850 Oberdöblingissä lähellä Wieniä. Hän julkaisi kaksi runokokoelmaa Gedichte (1832) ja Neuere Gedichte (1838), eeppiset runoelmat Savonarola (1837), Die Albigenser (1842) ja katkelman Don Juan (1844) sekä Faust-nimisen draaman (1836). Toinen draamateos Der Zuav julkaistiin hänen kuoltuaan. Lenau on italialaisen Giacomo Leopardin rinnalla runoilijoista onnettomimpia. Hänen tunnelmallisesta lyriikastaan huokuu syvä luonnontunne. Hän on Heinrich Heinen ja Möriken ohella Goethen jälkeisen saksalaisen lyriikan mestareita.
Suomennettuja runoja

Lenaun runojen suomennoksia on julkaistu muun muassa antologioissa Sata runoa (suom. Valter Juva, WSOY 1926) ja Laulujen virta (suom. Arvi Kivimaa, WSOY 1936).
Kaislalaulu (Sata runoa)
Kevät (Laulujen virta)
Kevään kuolema (Laulujen virta)
Kolme mustalaista (Sata runoa)
Syksy (Laulujen virta)
Taivaan murhe (Laulujen virta)
Viivy minuss', synkkä silmä! (Sata runoa)
Virralla (Sata runoa)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lisää luettavaa aiheesta Nikolaus Lenau on Wikiaineistossa
Onttonen

Onttonen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Lotta Jurica o.s. Onttonen, näyttelijä ja vaatesuunnittelija
Markku Onttonen (1947–2004), käsikirjoittaja ja ohjaaja
Veikko Onttonen (1923–1996), kirjailija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Étienne de La Boétie

| Étienne de La Boétie |
| --- | --- |
 Tony Noël, Monument à Étienne de La Boétie, 1892. Patsas Sarlat-la-Canédassa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1530
Kuollut: 1563
Kirjailija
Pääteokset:  Discours de la servitude volontaire
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Étienne de La Boétie (1530–1563) oli ranskalainen humanistinen oppinut, kirjailija ja virkamies. Hän oli Michel de Montaignen läheinen ystävä.
Tausta

La Boétie opiskeli ensin klassisia humanististia tieteitä ja sitten oikeustiedettä Orléansissa, jonka oikeustieteellinen tiedekunta oli painottunut humanistisesti. Hänestä tuli 23-vuotiaana virkamies Bordeaux’n parlamenttiin.
Ystävyys Michel de Montaignen kanssa

Bordeaux’n parlamentissa työskennellessään La Boétie tapasi Michel de Montaignen vuonna 1557. La Boétie kuoli punatautiin vuonna 1563. Montaigne toimitti La Boétien teokset ja julkaisi ne postuumisti, minkä jälkeen hän aloitti kirjailijanuransa, mahdollisesti täyttääkseen ystävänsä menettämisen jättämän tyhjyyden. Esseissään Montaigne kirjoitti, että hänen ja La Boétien ystävyys oli täydellistä ja jakamatonta.
Tuotanto

La Boétien kirjoitus Discours de la servitude volontaire eli Le Contr’un ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1574 osana kokoelmateosta. Sitä on pidetty monarkian vastaisena pamflettina ja siitä on otettu Ranskassa uusi painos aikoina, jolloin on käyty taistelua demokratian puolesta: vuosina 1789, 1835 ja 1857, jolloin se julkaistiin Brysselissä Napoleon III:n vastaisena. Kirjoitusta on tulkittu useilla eri tavoin. Discours de la servitude volontaire  on La Boétien ainoa säilynyt teos. Hänen tiedetään myös kääntäneen Ksenofonin ja Plutarkhoksen kirjoituksia sekä kirjoittaneen latinan ja ranskankielisiä runoja Petrarcan tyyliin.
Aiheesta muualla

Oeuvres complètes d'Estienne de La Boétie (Paul Bonnefanin toimittama Étienne de La Boétien kootut teokset vuodelta 1892) Gallica. Ranskan kansalliskirjasto. (ranskaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Étienne de La Boétie Wikimedia Commonsissa
La Boétien synnyintalo Sarlat-la-Canédassa.
Nuolivaaran tuulivoimapuisto

| Nuolivaaran tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Kemijärvi, Salla
Koordinaatit:  66°52′44″N, 27°52′08″E
Sähköverkkoon:  joulukuu 2022 
Valmistunut:  2023
Kustannus:  yli 100 miljoonaa € 
Rakennuttaja:  wpd Suomi Oy 
Omistaja:  wpd Suomi Oy 
Operaattori:  wpd Suomi Oy 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Sähköasema:  1 (Pohjukankumpu )
Korkeus:  235–280 m 
Pinta-ala:  12,6 km² 
Tuulivoimalat:  17 × Nordex N163 (5,7 MW) 
Kapasiteetti:  96,7 MW  
Vuosituotanto:  300 GWt 
 fiNuolivaaran tuulivoimapuisto 
Nuolivaaran tuulivoimapuisto on Lappissa Kemijärven ja Sallan kuntarajalla Nuolivaarojen ympäristössä sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 17 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 97 megawattia ja vuosituotanto on noin 300 gigawattituntia. Tuulivoimapuiston on rakentanut, sen omistaa ja operoi wpd Suomi Oy.
Yleistä

Tuulivoimapuisto sijaitsee noin 25 kilometriä Kemijärveltä koilliseen Kemijärven ja Sallan kuntarajalla. Voimala-alueen maanomistajina ovat Kemijärven yhteismetsä ja Sallan puolella Metsähallitus. Tuulipuisto sijaitsee alueella, jonka paikannimiä ovat esimerkiksi Pikku Nuolivaara, Iso Nuolivaara, Pohjukankumpu, Kuninkaankuusikko, Pahavaara ja Kaikonvaara. Tuulipuiston tieverkko muodostuu huoltoteistä voimaloiden luokse alueen halki pohjois-eteläsuunnassa kulkevalta tieltä. Se liittyy pohjoisessa yhdystiehen 9643 ja etelässä Joutsijärvellä valtatiehen 5. Tuulipuiston pituus on 5,6 kilometriä, leveys 2,5 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 8,7 neliökilometriä. Tuulipuistoksi hankealueen pinta-ala on 12,6 neliökilometriä . Voimalat sijaitsevat 235–280 metrin korkeudella mpy. Kaksi voimalaa sijaitsee Kuninkaankuusikossa Sallan puolella ja loput Kemijärven puolella.
Tuulivoimalaitokset ovat kaikki saksalaisen Nordexin valmistamaa Delta 4000-alustalle kehitettyä N163/5.7-mallia, jonka napakorkeus on 160 metriä , tuuliturbiinin halkaisija 163 metriä, ja jonka kapasiteetti on 5,7 megawattia.
Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan puistomuuntajilta maakaapeleilla 20 kilovoltin jännitteellä alueen keskivaiheella, Pohjukankummulla, sijaitsevalle sähköasemalle. Sieltä tuotettu sähkö johdetaan 110 kilovoltin siirtolinjaa myöten 32 kilometriä lounaaseen Kellarijängälle, jossa sähkö kytketään kantaverkkoon.
Historiaa

wpd Finland Oy alkoi suunnitella tuulipuistoa jo vuonna 2012. YVA-menettelyn arviointiohjelma saapui Lapin ELY-keskukselle kesäkuussa 2015, jolloin se laitettiin näkyville ja järjestettiin siihen liittyvä yleisötilaisuus elokuussa. Tilaisuuden jälkeen arviointiohjelmasta sai esittää mielipiteitä tai lausuntoja, joiden pohjalta yhteysviranomainen laati lausuntonsa syyskuussa 2015. Yhtiö toimitti lokakuussa 2017 YVA-menettelyn arviointiselostuksen ELY-keskukselle. Siitä järjestettiin uusi yleisötilaisuus ja hankkeeseen oli tilaisuus antaa lausuntoja joulukuuhun mennessä. Yhteysviranomainen anoi niiden perusteella lausunnon arviointiselostuksesta helmikuussa 2018. Hanke alkoi 11 neliökilometrin suuruisena, siinä olisi enintään 17 tuulivoimalaitosta, joiden kapasiteetti olisi 3–5 megawattia. Tuulivoimaloiden korkeus olisi enintään 230 metriä ja tuuliturbiinin halkaisija 126–131. YVA-selostuksessa yksittäisten voimaloiden kapasiteetiksi tarkennettiin 3,45–4,2 megawattia johtuen ilmeisesti valmistajien malliston muutoksista. Tuulipuisto arveltiin olevan valmiina tuotantoon viimeistään vuonna 2020. YVA-menettely valmistui alkukesästä 2018. Voimala-alueen osayleiskaavat olivat lainvoimaisia vuonna 2020 ja rakennusluvat saivat lainvoiman Kemijärvellä syksyllä 2020 ja Sallassa keväällä 2021.
Tuulivoimapuiston tiestön, kaapeloinnit ja voimaloiden perustusten rakentaminen aloitettiin keväällä 2021 ja voimaloiden pystytysvaihe alkoi kesällä 2022. Voimalaitokset laivattiin Kemin satamaan ja kuljetettiin 250 kilometriä Kemijärvelle ja sieltä noin 40 kilometriä voimala-alueelle. Tammikuussa 2023 oli pystytetty 10 tuulivoimalaitosta, joista ensimmäiset tuottivat sähköä jo joulukuussa 2022. Ensimmäiset tuulivoimalat nosti irlantilainen nosturiyritys Windhoist, mutta sen toiminnan keskeytti konkurssi. Uusi nosturiyritys oli Nostokonepalvelu Oy ja asennusyritykseksi valittiin saksalainen Müller. Elokuussa uutisoitiin kaikkien voimaloiden olevan pystyssä ja tuottivat sähköä. Voimaloiden yksikkökapasiteetti olikin 5,7 megawattia, jolloin tuulipuiston kapasiteetiksi tuli boin 100 megawattia.
Nzinga (kuningatar)

| Nzinga |
| --- | --- |
 Nzinga piirroksessa 1800-luvulta.
Ndongon ja Matamban kuningatar

Syntynyt:  noin 1582
Kuollut:  17. joulukuuta 1663 (80–81 vuotta)
Nzinga (myös Jinga tai Nzingha) oli Ndongon ja Matamban kuningatar nykyisen Angolan alueella. Hän johti vastarintaa tuolloin alueella valtaansa levittäneitä portugalilaisia vastaan.