stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sivistysporvari

Sivistysporvari (saks. Bildungsbürger) on kaupunkilaista kouluttautunutta yhteiskuntaluokkaa kuvaava termi. Käsite on lähtöisin 1700-luvulta, jolloin se kuvasi erästä saksalaisissa valtakunnankaupungeissa noussutta yhteiskuntaluokkaa. Sivistysporvaristo muodostui korkealle kouluttautuneista kauppiassukujen jäsenistä, jotka arvostivat antiikin traditiota, tieteitä, sekä laajaa sivistystä.
Suomessa sivistysporvariaate vaikutti etenkin 1920- ja 1930-lukujen aikana, ja se kytkeytyy erityisesti tuon ajan kokoomuspuolueeseen. Sivistysporvarillista aatetta leimasivat isänmaallisuus, uskonnollisuus ja bolševismin vastaisuus. Aate oli luonteeltaan konservatiivinen. Se suhtautui varauksella sosiaalisiin uudistuksiin ja usein myös demokratiaan tai ainakin vasemmiston poliittiseen toimintaan. Suhtautuminen kansainvälisyyteen oli kahtalaista: toisaalta sivistysporvaristoa leimasi nationalismi, mutta toisaalta se myös haki vaikutteita eurooppalaisesta sivistyneistöstä.
Sivistysporvarillinen aate hiipui Suomessa noin 1960-luvulta alkaen. Tuolloin taloudellinen eliitti erkani kulttuurieliitistä, ja kulttuurieliitti alkoi yhä enemmän samaistua vasemmistolaisiin arvoihin. Samassa yhteydessä myös perinteiset porvarilliset arvot jäivät poliittisessa keskustelussa taka-alalle.
Nykykeskustelussa termiä sivistysporvari käytetään etenkin koulutuspoliittisessa keskustelussa, jossa sivistysporvarilla voidaan tarkoittaa myönteisesti koulutukseen suhtautuvaa oikeistopuolueen edustajaa. Tunnetuimmista suomalaisista poliitikoista esimerkiksi Petteri Orpo on luonnehtinut itseään sivistysporvariksi. Myös Wille Rydman on käynyt keskustelua käsitteestä ja myös tuonut esiin perinteiseen sivistysporvarilliseen aatteeseen kytkeytyviä kantoja, joskaan hän ei itseään kyseisellä termillä nimitä.
Nykyään sivistysporvarin käsitteeseen suhtaudutaan usein kriittisesti. Professori Vesa Vareksen mukaan sivistysporvari on nykykeskustelussa vanhentunut määre, sillä taiteellisesti ja tieteellisesti sitoutunut hyvin toimeen tuleva eliitti nykyään välttelee sitoutumista tämän kaltaisiin määrittelyihin. Kielitieteilijä ja dosentti Ilona Herlin puolestaan pitää käsitettä arkikielelle vieraana. Poliitikko Wille Rydmanin mukaan sivistysporvarin käsite on nykykeskustelussa lähinnä vasemmiston omaksuma tapa kuvata niitä keskustaoikeistolaisia poliitikkoja, jotka suhtautuvat myönteisesti vasemmistolaisiin kantoihin.
Paul Arizin

Paul Arizin
Paul Joseph Arizin (9. huhtikuuta 1928 Philadelphia, Pennsylvania – 12. joulukuuta 2006) oli yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan pieni laitahyökkääjä. Hän oli pituudeltaan 193-senttimetrinen ja edusti koko NBA-uransa Philadelphia Warriorsia. Arizin valittiin vuonna 1978 Naismith Memorial Basketball Hall of Fameen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paul Arizin Wikimedia Commonsissa
Al-Inšiqaq

Turkkilainen Koraani 1550-luvulta.
Al-Inšiqaq (arab. الانشقاق‎, al-inshiqaq, suom. Repeämisen suura) on Koraanin 84. suura. Theodor Nöldeken luokituksessa se on "mekkalainen"  järjestysnumerolla 29. Suurassa on 25 jaetta. Nimensä se on saanut ensimmäisessä jakeessa olevasta sanasta.
Sisältö

Jakeet 1–6 kertovat tuomiopäivästä.
Jakeet 7–15 kuvaa ihmisten erilaista kohtelua tuomiopäivänä sen mukaan, missä heidän kirjansa on.
Jakeissa 16–19 vannotaan, että "te vielä kuljette kerroksesta kerrokseen."
Jakeissa 20–36 valitetaan epäuskoa. Uskottomille on kerrottava "ilosanoma" tuskallisesta rangaistuksesta.
Suura 84 resitaationa
Ryan McGowan

Ryan McGowan edustamassa Australiaa Maanosaliittojen cupissa 2017 Chileä vastaan.
Ryan James McGowan (s. 15. elokuuta 1989 Adelaide) on australialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 191-senttimetrinen ja edustaa Skotlannin mestaruussarjassa pelaavaa Livingstonia.
McGowan on pelannut urallaan kotimaansa lisäksi Skotlannissa, Kiinassa, Yhdistyneissä arabiemiraateissa, Englannissa ja Kuwaitissa. Hän on pelannut 22 ottelua Australian A-maajoukkueessa ja kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 2014 sekä Maanosaliittojen cupissa 2017.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ryan McGowan Wikimedia Commonsissa
Australian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2014
1 Ryan
2 Franjic
3 Davidson
4 Cahill
5 Milligan
6 Špiranović
7 Leckie
8 Wright
9 Taggart
10 Halloran
11 Oar
12 Langerak
13 Bozanic
14 Troisi
15 Jedinak
16 Holland
17 McKay
18 Galeković
19 McGowan
20 Vidošić
21 Luongo
22 Wilkinson
23 Bresciano
Valmentaja Postecoglou
Aaron Anttila

Aaron Anttila on Leijonaturva-nimisen yrityksen perustaja ja yrittäjä, joka on erikoistunut tarjoamaan huipputason turvapalveluja niin yksityishenkilöille kuin yrityksille. Hänen työnsä ja liiketoimintastrategiansa pohjautuvat vahvaan kunnianhimoon ja syvään sitoutumiseen turvallisuuden alaan, jossa hän on onnistunut luomaan itselleen vankan maineen asiantuntevana ja luotettavana toimijana.
Aaronin työssä yhdistyvät monipuolinen osaaminen, intohimo turvallisuusalan kehittämiseen sekä halu tarjota asiakkailleen parasta mahdollista palvelua. Hän uskoo vahvasti jatkuvan kehittymisen ja oppimisen tärkeyteen, sillä turvallisuuden kenttä on alati muuttuva ja kehittyvä alue, jossa innovatiiviset ratkaisut ja huipputeknologia ovat yhä tärkeämmässä roolissa. Aaronin tavoitteena on paitsi pysyä alan eturivissä, myös viedä koko turvallisuusala kohti entistä parempia ja turvallisempia käytäntöjä.
Hänen sitoutumisensa erinomaisuuteen ilmenee kaikessa, mitä hän tekee – olipa kyseessä asiakaspalvelu, palveluiden kehittäminen tai työntekijöidensä koulutus. Aaron ei tyydy keskinkertaisuuteen, vaan pyrkii aina asettamaan itselleen korkeimmat mahdolliset standardit. Hän arvostaa laatua ja luotettavuutta, ja hänen asiakkaitaan yhdistää luottamus siihen, että heidän turvallisuutensa on parhaassa mahdollisessa hoidossa.
↑  Meistä Leijonaturva - Omaisuutesi turvana!. Viitattu 17.3.2025. (englanniksi)
Ingombota

| Ingombota |
| --- | --- |
 Näkymä Ingombotan kunnasta Luandan kaupungin keskustassa.
 Ingombota
 Koordinaatit: 8.8161°S, 13.2385°E 
Valtio:   Angola
Maakunta:  Luandan maakunta
Aikavyöhyke:  UTC+1
Ingombota on kunta ja suurkaupunki Luandan kaupunginosa Angolan länsiosassa. Se oli aiempi kaupunkipiiri (Distrito urbano da Ingombota), joka vuoden 2024 aluehallinnollisessa uudistuksessa sai itsenäisen kunnan aseman ja nimettiin Luandan maakunnan hallintokeskukseksi.
Ingombota käsittää Luandan historiallisen, hallinnollisen ja kaupallisen ydinkeskustan. Sen kunnallisten toimintojen organisoinnista annettiin oma säädöksensä vuoden 2024 lopulla.
Historiallinen Pyhän Mikaelin linnoitus Luandassa (Fortaleza de São Miguel de Luanda) on vuonna 1576 valmistunut, alkujaan portugalilainen linnoitus.
Näkymä Luandan keskustaan (Ingombotan kuntaa) Pyhän Mikaelin linnoituksesta.
Käännös suomeksi
Aesculetum

Aesculetum oli tammilehto antiikin Rooman kaupungissa Italiassa. Se sijaitsi Campus Martiuksella. Jos Vicus Aesculeti -katu sai nimensä lehdosta, se sijaitsi ilmeisesti hieman pohjoiseen nykyisen Ponte Garibaldi -sillan pohjoispäästä.
Historiassa lehto mainitaan, kun kansankokous kokoontui sinne vuonna 287 eaa. säätämään Lex Hortensian.
Caprae palus

Caprae palus (myös Capreae palus; m.kreik. Αἰγὸς ἕλος, Aigos helos) oli allas tai suo antiikin Rooman kaupungissa Italiassa. Se sijaitsi Campus Martiuksella.
Caprae paluksen oletetaan ulottuneen Campus Martiuksen matalimmasta osasta, Pantheonin alueelta, kohti Tiberiä, mutta sen tarkkoja rajoja ei voida enää määrittää. Se tulisi mahdollisesti sijoittaa jonnekin Aedicula Caprarian ja Vicus Caprariuksen suuntaan. Joskus se on yritetty sijoittaa Via Nomentanan läheisyyteen, mutta tämä on varmuudella virheellinen tulkinta.
Roomalaisessa mytologiassa kerrotaan, että Romulus katosi Caprae paluksella roomalaisten näkyvistä ja nousi taivaaseen.
Kalle Wallius

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 2. tammikuuta 2003 (ikä 22)
Syntymäpaikka: Helsinki
Pelipaikka: puolustaja
Seura
Seura: Ilves
Junioriseurat
–2012: HPS
2013–2021: FC HJK
2022–2023: Bologna
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2019–2021 | Klubi 04 | 42 | (4) |
| 2023–2024 | IK Start | 12 | (0) |
| 2023–2024 | IK Start II | 9 | (3) |
| 2024 | → IFK Mariehamn | 7 | (0) |
| 2025– | Ilves | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2023– | Suomi U21 | 16 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 17. maaliskuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 17. maaliskuuta 2025.
Kalle Erik Juhani Wallius (s. 2. tammikuuta 2003 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Tampereen Ilvestä.
Wallius on HPS:n kasvatti, joka pelasi juniorivuosinaan myös HJK:ssa ja italialaisessa Bolognassa. Pelattuaan kaksi kautta norjalaisessa IK Startissa Wallius siirtyi kesällä 2024 lainaan IFK Mariehamniin. Tammikuussa 2025 hän teki kahden vuoden sopimuksen Ilveksen kanssa.
Lee Majdoub

Lee Majdoub (s. 31. maaliskuuta 1982). on libanonis-kanadalainen. Hänet tunnetaan roolistaan ​​agentti Stonena Sonic-elokuvasarjassa.
Auguraculum

| Auguraculum |
| --- | --- |
 Auguraculumin jäänteiksi tulkittuja raunioita Capitoliumilla.
Sijainti:  Rooma, Latium, Regio I Latium et Campania, Italia (nyk. Rooma, Latium, Italia)
Koordinaatit:  41°53′36″N, 12°29′02″E
Rakennustyyppi:  ennustuspaikka
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Auguraculum oli antiikin aikainen ennustuspaikka Rooman kaupungissa Italiassa. Se sijaitsi alun perin Capitolium-kukkulan pohjoisemman huipun Arxin itärinteessä.
Auguraculum oli avoin pyhitetty paikka (templum), josta otettiin julkiset auspiciat eli enteet sen jälkeen, kun Capitoliumista oli tullut osa Roomaa. Tämän avoimen tilan keskellä oli olkikattoinen lintujen tarkkailijan maja, joka säilytettiin alkuperäisessä muodossaan ainakin keisari Augustuksen aikaan asti. Auguraculum yhdistetään Santa Maria in Aracoeli -kirkon puutarhasta löydettyihin suorakulmaisen tasanteen jäännöksiin.
Paulus Diaconuksen väite, jonka mukaan Auguraculum olisi ollut muinainen nimi itse Arxille, on todennäköisesti virheellinen. Augustus siirsi Auguraculumin Palatiumille, ja 300-luvulla kirjoitettu Notitia urbis Romae mainitsee sen Palatiumin alueen yhteydessä nimellä Auguratorium.
Onslunda

| Onslunda |
| --- | --- |
 Onslundan kirkko
 Onslunda
 Koordinaatit: 55°35′53″N, 14°03′03″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Tomelilla
Väkiluku (31.12.2023):  446
Onslunda on taajama Tomelillan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 446 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Onslunda Wikimedia Commonsissa
Suomen presidentinvaali 1956

Kekkonen pitämässä radiopuhetta vaalien alla.
Suomen presidentinvaalin 1956 voitti Maalaisliiton ehdokas, pääministeri Urho Kekkonen. Hän löi valitsijamiesten suorittaman vaalin kolmannella kierroksella SDP:n ehdokkaan, puhemies K.-A. Fagerholmin äänin 151–149. Kekkosella oli valitsijamiesten joukossa 150 tunnettua kannattajaa, ja myöhemmin on esitetty monia arvailuja siitä, kuka Fagerholmin leiristä antoi ”ratkaisevan äänen” Kekkoselle.
Kokoomuksen ehdokkaana oli entinen pääministeri Sakari Tuomioja, RKP:n ehdokkaana toinen entinen pääministeri Ralf Törngren, SKDL:n ehdokkaana kansanedustaja Eino Kilpi ja Suomen Kansanpuolueen ehdokkaana Helsingin ylipormestari Eero Rydman. Myös 85-vuotias istuva presidentti J. K. Paasikivi tuotiin toisella äänestyskierroksella mukaan vaaliin niin sanottuna mustana hevosena, mutta Kekkosta Neuvostoliiton toiveen mukaisesti tukenut SKDL sai taktisella äänestyksellä estettyä Paasikiven pääsyn kolmannelle kierrokselle.
Tämä oli toinen kahdesta kerrasta, kun Suomen presidentinvaali ratkesi pienimmällä mahdollisella enemmistöllä; ensimmäinen kerta oli vuoden 1931 vaali.
Kampanjatunnukset

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue: Fagerholm − Kansan mies kansan johtoon
Maalaisliitto (Urho Kekkonen): Teot puhuvat − Sinun äänesi ratkaisee
Eino Kilven vaaliliitto: Rauhan mies presidentiksi
Suomen Kansanpuolue: Eero Rydman Tasavallan Presidentiksi
Kansallinen Kokoomus: Presidentiksi Tuomioja − lakimies, talousmies, valtiomies
Ruotsalainen Kansanpuolue: Törngren − President
Vaalitulokset > Valitsijamiesten vaalit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Äänioikeutetut | 2 597 738 | +110 508 |
| Äänestysaktiivisuus | 73,4 % | +9,6 |
| Vaaliliitto | Puolue | Valitsija- miehet | Äänet> Lukumäärä | Äänet> Osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Urho Kekkosen kannattajat | Maalaisliitto | 88 | 510 783 | 26,93 % |
| K.-A. Fagerholmin kannattajat | Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 72 | 442 408 | 23,33 % |
| Sakari Tuomiojan kannattajat | A+B | 57 | 372 973 | 19,66 % |
|  | A Kansallinen Kokoomus | 54 | 340 311 | 17,94 % |
|  | B Vapaamielisten Liitto | 3 | 32 662 | 1,72 % |
| Eino Kilven kannattajat | Suomen Kansan Demokraattinen Liitto | 56 | 354 575 | 18,69 % |
| Ruotsalainen kansanpuolue | Ruotsalainen kansanpuolue | 20 | 130 145 | 6,86 % |
| Eero Rydmanin kannattajat | Suomen Kansanpuolue | 7 | 85 690 | 4,52 % |
| Kirjoitetut listat | Kirjoitetut listat |  | 81 | 0,00 % |
| Yhteensä | Yhteensä | 300 | 1 896 655 | 100 % |
Lähde: Suomen virallinen tilasto
Valitsijamiehistä 39 oli naisia.
Vaalitulokset > Eniten ääniä saaneet valitsijamiesehdokkaat

| Sija | Ehdokas | Puolue | Äänet | Vaalipiiri |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Väinö Leskinen | Fagerholmin vaaliliitto | 11 195 | Helsingin kaupungin vaalipiiri |  |
| 2 | Jussi Saukkonen | Tuomiojan vaaliliitto | 10 551 | Turun läänin eteläinen vaalipiiri |  |
| 3 | Väinö Tanner | Fagerholmin vaaliliitto | 9 445 | Helsingin kaupungin vaalipiiri |  |
| 4 | Teuvo Aura | Tuomiojan vaaliliitto | 8 584 | Helsingin kaupungin vaalipiiri |  |
| 5 | Olavi Kajala | Fagerholmin vaaliliitto | 8 163 | Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri |  |
| 6 | Esa Kaitila | Rydmanin vaaliliitto | 7 951 | Helsingin kaupungin vaalipiiri |  |
| 7 | Tyyne Leivo-Larsson | Fagerholmin vaaliliitto | 7 930 | Helsingin kaupungin vaalipiiri |  |
| 8 | Sylvi-Kyllikki Kilpi | Kilven vaaliliitto | 7 671 | Helsingin kaupungin vaalipiiri |  |
| 9 | Oskari Lehtonen | Tuomiojan vaaliliitto | 7 455 | Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri |  |
| 10 | Hertta Kuusinen | Kilven vaaliliitto | 7 118 | Uudenmaan läänin vaalipiiri |  |
Lähde:
Vaalitulokset > Valitsijamiesten suorittama vaali

| Ehdokas | Puolue | 1>  kierros | 2>  kierros | 3>  kierros |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Urho Kekkonen | Maalaisliitto | 88 | 102 | 151 |
| K. A. Fagerholm | SDP | 72 | 114 | 149 |
| J. K. Paasikivi | Kokoomus | -- | 84 | -- |
| Sakari Tuomioja | Kokoomus, VL | 57 | -- | -- |
| Eino Kilpi | SKDL | 56 | -- | -- |
| Ralf Törngren | RKP | 20 | -- | -- |
| Eero Rydman | KP | 7 |  | -- |
Lähde: Tasavallan presidentin kanslia
Neuvostoliiton toimet

Neuvostoliitto kannatti alkuaan Paasikiven uudelleenvalintaa hänen korkeasta iästään huolimatta, sillä vain hänen katsottiin nauttivan tarpeeksi suurta kannatusta Neuvostoliiton vastustamien ehdokkaiden kuten Tannerin torjumiseksi. Kesäkuussa 1955 Neuvostoliiton suurlähettiläs Viktor Lebedev ilmoitti Paasikivelle, että tämän toivottiin vielä jatkavan presidenttinä. Paasikiven omakin kiinnostus heräsi, joten pääministeri Kekkonen tunnusteli syksyllä mahdollisuutta jatkaa poikkeuslailla Paasikiven presidenttikautta kuudella vuodella. Kekkonen teki ehdotuksen vain Paasikiven mieliksi sitä tosissaan kannattamatta, ja se torjuttiin odotetusti eri puolueissa. Maalaisliitossa sen nähtiin estävän Kekkosen oman presidenttiyden, SDP:ssä ja kokoomuksessa sen pelättiin edistävän sitä. Paasikivi pysyi sivussa vaalikilvasta, mutta katsoi edelleen olevansa käytettävissä, jos häntä pyydettäisiin tarpeeksi suurella enemmistöllä suostumaan jatkokaudelle.
Myös Porkkalan palautus liittyi Neuvostoliiton pyrkimyksiin vaikuttaa presidentinvaaleihin: vaikka päätöksen ensisijaiset syyt olivat kansainvälisessä politiikassa, asian sopiminen suomalaisten kanssa ajoitettiin tarkoituksella vaalien alle ja järjestettiin siten, että kunnian siitä saisi Suomessa ensisijaisesti Paasikivi ja toissijaisesti Kekkonen. Näin edistettiin Paasikiven valintaa mutta samalla parannettiin kaiken varalta myös Kekkosen mahdollisuuksia, koska molemmat olivat Neuvostoliitolle mieluisia ehdokkaita.
Vain pari päivää ennen lopullista presidentinvaalia Neuvostoliitto siirsi tukensa Kekkoselle. Kekkonen ja hänen luottomiehensä Kustaa Vilkuna keskustelivat asiasta 11.–12. helmikuuta Helsingissä olleiden KGB:n edustajien Mihail Kotovin ja Viktor Vladimirovin kanssa, ja Neuvostoliiton johtaja Nikita Hruštšov tiettävästi teki asiaa koskeneen päätöksen 13. helmikuuta. Seuraavan päivän iltana SKP:n johtoon kuuluneet Ville Pessi ja Hertta Kuusinen kutsuttiin tapaamaan Kotovia ja Vladimirovia, jotka kehottivat heitä pitämään huolen, että SKDL:n valitsijamiehet tukisivat vaalissa Kekkosta ja tarvittaessa myös estäisivät Paasikiven valinnan. Pessille ja Kuusiselle näytetty Neuvostoliiton ulkoministerin Vjatšeslav Molotovin allekirjoittama sähke vahvisti ohjeen.
Vaalitoimitus > Ensimmäinen kierros

Valitsijamiehet kokoontuivat 15. helmikuuta 1956 Eduskuntatalossa. Puheenjohtajana toimi pääministeri Kekkonen ja sihteerinä eduskunnan sihteeri Olavi Salervo. Tilaisuus alkoi kello 15.00 ja itse äänestys kello 15.20. Ensimmäisellä kierroksella kaikki valitsijamiehet äänestivät puolueidensa omia ehdokkaita. Äänten julkiluvun päätyttyä alkoi kello 15.45 neuvottelutauko.
Vaalitoimitus > Kolmas kierros

Ratkaiseva kolmas äänestys alkoi kello 20.36. Fagerholmia äänestivät SDP:n ohella kokoomus ja Vapaamielisten Liitto, jotka pitivät häntä vasemmistolaisuudestaan huolimatta pienempänä pahana, koska Kekkosella katsottiin olevan läheisemmät suhteet kommunisteihin. Tapa, jolla Paasikivi oli pudotettu kolmannelta kierrokselta, oli herättänyt etenkin kokoomuslaisissa niin voimakasta tuohtumusta, että vastahakoisetkin kääntyivät Fagerholmin kannalle Kekkosen voiton estämiseksi. Kun Kekkosen tiedettiin saavan Maalaisliiton ja SKDL:n 144 ääntä, vaa’ankieleksi jäivät RKP:n ja kansanpuolueen ryhmät, jotka jakautuivat kahtia. Ryhmien ja valitsijamiesten omien ilmoitusten mukaan Kekkosta olisi äänestänyt viisi kansanpuolueen seitsemästä valitsijamiehestä ja yksi RKP:n kahdestakymmenestä. Tällöin äänet olisivat menneet tasan 150–150, jolloin presidentti olisi valittu arvalla ja kumpi tahansa olisi voinut voittaa. Kekkonen sai kuitenkin lopulta 151 ääntä ja Fagerholm 149.
Äänestyksen tulos alkoi olla selvillä kello 20.55, ja vaalin lopputulos julistettiin kello 21.12. Kekkosen vastustajana tunnettu SDP:n puoluesihteeri Väinö Leskinen sai lukea äänestysliput ääneen. Tilaisuus radioitiin suorana lähetyksenä, ja juuri tästä yhteydestä sanat ”Kekkonen, Kekkonen, Kekkonen…” tulivat kuuluisiksi. Tunnetun joskin mahdollisesti vasta myöhemmin keksityn tarinan mukaan Kekkonen olisi myös vitsaillut Leskiselle, että tämä oli juuri pitänyt elämänsä parhaan puheen. Todettuaan tulleensa valituksi Kekkonen julisti vaalitoimituksen päättyneeksi kello 21.14. Vaalitoimitus oli kokonaisuudessaan ennätyksellisen pitkä; se kesti yli kuusi tuntia. Jo yksin ensimmäisen ja toisen kierroksen välinen valitsijamiesten neuvottelutauko muodostui nelituntiseksi eli pitemmäksi kuin yksikään siihenastinen presidentinvaali kokonaisuudessaan. Vuoden 1925 presidentinvaali oli kestänyt yhteensä kolme tuntia ja 50 minuuttia.
Vaalin lopputuloksessa huomiota herätti varsinkin kansanpuolueen enemmistön asettuminen Kekkosen taakse. Tätä ja puolueen muuta toimintaa vaalin aikana pidettiin oikeistossa suoranaisena petoksena. Petturin leiman sai myös ainoaksi Kekkosta äänestäneeksi RKP:n valitsijamieheksi päätelty Verner Korsbäck, joka ensin kiisti mutta myöhemmin tunnusti tekonsa. Kokoomuksen valitsijamies Margit Borg-Sundman jopa sylki vihapäissään Korsbäckiä kasvoihin vaalituloksen ratkettua. Korsbäckin nimitystä toiseksi maatalousministeriksi vuonna 1962 on väitetty Kekkosen myöhästyneeksi vastapalvelukseksi hänelle. Kansanpuolue taas otettiin Maalaisliiton vaatimuksesta mukaan jo seuraavaan, maaliskuussa 1956 nimitettyyn Fagerholmin II hallitukseen, joskin se sai vain yhden ministerinsalkun. Päähallituspuolue SDP:n vaatimuksesta Kaitilaa ei nimitetty ministeriksi, koska hänen toimintaansa presidentinvaalin aikana pidettiin kaikkein röyhkeimpänä.
Jälkiarvioita

Vuoden 1956 vaalin erikoisuuksiin kuului, että ratkaisevalla kierroksella kokoomuslaiset äänestivät presidentiksi kirkosta eronnutta ruotsinkielistä vasemmistolaista (Fagerholmia) ja kansandemokraatit porvarillista ehdokasta (Kekkosta). Kokoomuksen puoluesihteeri Niilo Honkala luonnehti tilannetta ”varsin merkilliseksi” humoristisin sanoin:
»...tamperelainen vuorineuvos äänesti presidentiksi helsinkiläistä sosialistia, 11 pappismiestä äänesti kirkosta eronnutta henkilöä, suurelta enemmistöltään supisuomalainen valitsijamieskunta äänesti yksimielisenä ruotsinkielistä miestä, professorit ja tohtorit äänestivät opilliselta sivistykseltään verraten vähälle jäänyttä puoluepoliitikkoa ja innokkaat raittiusihmiset Alkoholiliikkeen pääjohtajaa.»
Fiktiossa

Suomalaisen televisiosarjan Nyrkki vuonna 2019 valmistunut ensimmäinen tuotantokausi on vuoden 1956 presidentinvaaleihin sijoittuva fiktiivinen agenttiseikkailu. Myös vuoden 2008 televisiosarjassa Piru ja peijooni on vuoden 1956 vaalin taustaa dramatisoidusti kuvaava jakso.
Aiheesta muualla

Doria.fi − Presidentinvaalit 1956, Tilastollisen päätoimiston julkaisu
Kun Kekkonen presidentiksi valittiin Yle Areena
Smedstorp

| Smedstorp |
| --- | --- |

 Smedstorp
 Koordinaatit: 55°33′01″N, 14°06′37″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Tomelilla
Väkiluku (31.12.2023):  415
Smedstorp on taajama Tomelillan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 415 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Smedstorp Wikimedia Commonsissa
Spjutstorp

| Spjutstorp |
| --- | --- |

 Spjutstorp
 Koordinaatit: 55°34′54″N, 14°00′57″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Tomelilla
Väkiluku (31.12.2023):  213
Spjutstorp on taajama Tomelillan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 213 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Spjutstorp Wikimedia Commonsissa
Brösarp

| Brösarp |
| --- | --- |

 Brösarp
 Koordinaatit: 55°43′28″N, 14°06′09″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Tomelilla
Väkiluku (31.12.2023):  721
Brösarp on taajama Tomelillan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 721 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brösarp Wikimedia Commonsissa
Lunnarp

| Lunnarp |
| --- | --- |
 Lunnarpin meijeri
 Lunnarp
 Koordinaatit: 55°32′34″N, 14°02′36″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Tomelilla
Väkiluku (31.12.2023):  314
Lunnarp on taajama Tomelillan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 314 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lunnarp Wikimedia Commonsissa
Jydske Vestkysten

| Jydske Vestkysten |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  Jysk Fynske Medier
Kokonaislevikki:  26 400 (2019)
Perustettu:  1991
Kotikunta:  Esbjerg
Kotimaa:  Tanska
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  tanska
Aiheesta muualla
Kotisivu
Jydske Vestkysten on tanskalainen päivittäin ilmestyvä alueellinen sanomalehti, jonka kotikunta on Esbjerg. Lisäksi sillä on yhdeksän paikallistoimitusta.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (tanskaksi)
Al-Šuruq

| al-Šuruq |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Perustettu:  2009
Kotikunta:  Kairo
Kotimaa:  Egypti
Aiheesta muualla
Kotisivu
Al-Šuruq (ar. الشروق, ’auringonnousu’) on Egyptin luetuimpia sanomalehtiä. Se on perustettu vuonna 2009 ja ilmestyy päivittäin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (arabiaksi)