stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Miles Away
Single

"Miles Away" (albumiversio) – 4:49
"Miles Away" (Radio Edit) – 3:43
"Miles Away"  – 4:48
"Miles Away" (albumiversio)  – 4:48
"Miles Away" (Thin White Duke Remix) – 6:10
"Miles Away" (albumiversio)  – 4:48
"Miles Away" (Thin White Duke Remix) – 6:10
"Miles Away" (Rebirth Remix) – 7:27
"Miles Away" (Johnny Vicious Club Mix) – 7:23
"Miles Away" (Radio Edit)
"Miles Away" (Thin White Duke Remix)
"Miles Away" (Morgan Page Remix)
"Miles Away" (Johnny Vicious Club Remix)
"Miles Away" (Johnny Vicious Warehouse Mix)
"Miles Away" (Rebirth Remix)
"Miles Away" (Aaron LaCrate & Samir B-More Gutter Remix)
"Miles Away" (Thin White Duke Remix) – 6:09
"Miles Away" (Johnny Vicious Club Mix) – 7:22
"Miles Away" (Johnny Vicious Warehouse Mix) – 8:18
"Miles Away" (Morgan Page Remix) – 7:07
"Miles Away" (Morgan Page Dub) – 7:10
"Miles Away" (Rebirth Remix) – 7:24
"Miles Away" (Aaron LaCrate & Samir B-More Gutter Mix) – 4:57
"Miles Away" (Radio Edit) – 3:43
"Miles Away" (Thin White Duke Edit) – 4:33
"Miles Away" (Morgan Page Edit) – 3:50
"Miles Away" (Johnny Vicious Club Mix Edit) – 4:37
"Miles Away" (Rebirth Edit) – 4:00
"Miles Away" (Aaron LaCrate & Samir B-More Gutter Edit) – 3:28
A1. "Miles Away" (Thin White Duke Remix) (6:09)
A2. "Miles Away" (Radio Edit) (3:43)
B1. "Miles Away" (Johnny Vicious Club Remix) (7:26)
B2. "Miles Away" (Morgan Page Dub) (7:08)
C1. "Miles Away" (Aaron LaCrate & Samir B-More Gutter Mix) (5:00)
Listasijoitukset

| Listat (2008) | sijoitus |
| --- | --- |
Itävalta (Ö3 Austria Top 40): 21
Belgia (Ultratop 50 Flanderi): 31
Belgia (Ultratop 50 Vallonia): 39
Kanada (Canadian Hot 100): 23
Tanska (Tracklisten): 39
Hollanti (Dutch Top 40): 10
Suomi (Suomen virallinen lista): 13
Ranska (SNEP): 54
Saksa (Media Control AG): 11
Japani (Japan Hot 100): 5
Espanja (Los 40 Principales): 1
Ruotsi (Sverigetopplistan): 25
Sveitsi (Swiss Music Charts): 32
Britannia (Britannian singlelista): 39
Yhdysvallat (Billboard Hot Dance Club Play): 2
Yhdysvallat (Billboard Hot Dance Airplay): 1
Yhdysvallat (Billboard Hot Singles Sales): 1
Yhdysvallat (Billboard Pop 100): 99
Aiheesta muualla

Hard Candy Madonnan virallisilla kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Mustalampi (Hirvensalmi)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°36′16″N, 26°34′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  oja Suonteeseen 
Järvinumero:  14.851.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,6 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,777 km  
Pinta-ala:  1,973 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Etelä-Savossa Hirvensalmella  Ripatin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 360 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Ylä-Suonteen lähialueeseen (14.851) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,6 metriä mpy.
Tallukka

Tallukka eli tallukas on etenkin Hämeessä ja Satakunnassa aiemmin käytössä ollut kankainen jalkine, jota pidettiin etenkin talvella. Jalkine ulottui aina nilkan yläpuolelle, usein puolisääreen. Tallukoita valmistettiin eri tavoin. Karkean sukan päälle voitiin ommella paksua verkaa tai sarkaa tai niitä voitiin valmistaa paksusta sarasta kengänteossa käytetyin menetelmin, jolloin niitä tukevoitettiin yhdensuuntaisin tikkauksin. Tallukan pohjana oli 4–6 kerrosta säkkikangasta pellavanyöreillä yhteen ommeltuina tai kiinteä huopa, jota suosittiin etenkin myöhemmällä ajalla. Myös konehihnaa käytettiin pohjan materiaalina. Lyhytvartisissa tallukoissa oli useimmiten samanlainen nauhoitus kuin kengissä, pitkävartiset valmistettiin huovikkaiden tavoin nauhattomiksi.
Taisto Heikkilä

Leo Taisto Antero Heikkilä (30. kesäkuuta 1930 – 19. maaliskuuta 2010) oli Kuopion teknillinen apulaiskaupunginjohtaja 1975–1979 ja työministeriön kansliapäällikkö 1980–1988. Hän on koulutukseltaan diplomi-insinööri. Hän sai kanslianeuvoksen arvon 1988.
Sámoksen kansainvälinen lentoasema

Sámoksen kansainvälinen lentoasema ”Aristarkhos Samoslainen” (kreik. Κρατικός Αερολιμένας Σάμου «Αρίσταρχος ο Σάμιος», Kratikós Aeroliménas Sámou «Arístarchos o Sámios», IATA: SMI, ICAO: LGSM, YPA: ΚΑΣΜ) on kansainvälinen lentoasema Sámoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren etelärannikolla aivan Pythagóreion kylän länsipuolella.
Sámoksen lentoasemaa.
Lentoasema aloitti toimintansa vuonna 1963. Se on omistettu antiikin aikaiselle tähtitieteilijä Aristarkhos Samoslaiselle. Lentoaseman kiitotien pituus on 2 044 metriä ja leveys 45 metriä. Lentoasema on rakennettu Heraionin läheiselle rannikkotasangolle noin kuuden metrin korkeudelle merenpinnasta.
Lentoasemaa on kritisoitu siitä, että se on eräs Euroopan vaarallisimmista lentoasemista. Kentän ympärillä on vuoria kaikilla paitsi meren puolella, jonka vuoksi koneiden täytyy lentää ensin vuorenrinteen suuntaisesti, tehdä tämän jälkeen jyrkkä käännös oikealle, laskeutua saman tien nopeasti alas kentälle ja jarruttaa tiukasti, sillä lyhyt kiitotie päättyy toisessa päässä suoraan merenrantaan.
Aegean Airlines ja Olympic Air lentävät kentälle säännöllisesti Ateenasta. Turistikaudella kentälle lennetään paljon suoria tilauslentoja ulkomailta, myös muun muassa Suomesta. Kentältä on matkaa Pythagóreioon noin 2,5 kilometriä ja saaren pääkaupunkiin Sámokseen noin 14 kilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sámoksen kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Kreikan lentoasemat ja lentokentät
| --- | --- |
Kansainväliset lentoasemat:  Alexandroúpolin kansainvälinen lentoasema · Ateenan kansainvälinen lentoasema · Chanián kansainvälinen lentoasema · Iraklionin kansainvälinen lentoasema · Kalamátan kansainvälinen lentoasema · Kaválan kansainvälinen lentoasema · Kefalonián kansainvälinen lentoasema · Korfun kansainvälinen lentoasema · Kosin kansainvälinen lentoasema · Límnoksen kansainvälinen lentoasema · Mytilínin kansainvälinen lentoasema · Ródoksen kansainvälinen lentoasema · Sámoksen kansainvälinen lentoasema · Thessalonikin kansainvälinen lentoasema · Zákynthoksen kansainvälinen lentoasema
Kansalliset lentoasemat:  Áktion lentoasema · Áraxoksen lentoasema · Astypálaian lentoasema · Chíoksen lentoasema · Ikarían lentoasema · Ioánninan lentoasema · Kálymnoksen lentoasema · Kárpathoksen lentoasema · Kastorián lentoasema · Kozánin lentoasema · Kytheran lentoasema · Mégaran lentoasema · Míloksen lentoasema · Mýkonoksen lentoasema · Náxoksen lentoasema · Néa Anchíaloksen lentoasema · Pároksen lentoasema · Santorínin lentoasema · Skiáthoksen lentoasema · Skýroksen lentoasema · Sýroksen lentoasema
Kunnalliset lentoasemat:  Kásoksen lentoasema · Kastelórizon lentoasema · Léroksen lentoasema · Siteían lentoasema
Entiset lentoasemat ja lentokentät:  Agrínion lentoasema · Andravídan lentoasema · Ellinikón kansainvälinen lentoasema · Epitálion lentoasema · Kastéllin lentoasema · Portochélin lentokenttä · Spártin lentoasema · Tríodoksen lentokenttä
Sotilas- lentokentät:  Agrínion sotilaslentokenttä · Alexándreian sotilaslentokenttä · Amygdaleónaksen sotilaslentokenttä · Andravídan sotilaslentokenttä · Dekéleian sotilaslentokenttä · Elefsínan sotilaslentokenttä · Lamían sotilaslentokenttä · Lárisan sotilaslentokenttä · Marathónaksen sotilaslentokenttä · Maritsán sotilaslentokenttä · Sédeksen sotilaslentokenttä · Stefanovíkeion sotilaslentokenttä · Tanágran sotilaslentokenttä · Trípolin sotilaslentokenttä · Tympákin sotilaslentokenttä
Syvälampi (Mikkeli, Mesiäniemi)

| Syvälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°46′57″N, 27°03′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Ylänneeseen 
Järvinumero:  14.929.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,3 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,628 km  
Pinta-ala:  2,313 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSyvälampi 
Syvälampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Mesiäniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Korpijoen valuma-alueeseen (14.929) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,3 metriä mpy.
Taina Valkonen

| Taina Valkonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. lokakuuta 1967 (ikä 57) Lappeenranta
Kansalaisuus:  suomalainen
Taiteilija
Ala:  kuvataide, performanssi, skenografia
Taina Valkonen (s.1967 Lappeenranta) on suomalainen kuvataiteilija, performanssitaiteilija ja skenografi.
Valkonen on tehnyt performanssia vuodesta 2001. Sitä ennen hän toimi 11 vuotta skenografina.
Hän teki nukketeatterinukkeja klassikoihin ”Pippuridino- Dunderdino” ja  ”Rosina ja Ritari von Rusina” Patrik Draken kanssa sekä ”Ali Baba ja 40 rosvoa” ja ”Pinokkio” Jack Witikkan kanssa  Teatteri Hevosenkengässä. Ali Baba ja 40 rosvoa -esityksen nuket ovat näytteillä  Helsingin Teatterimuseossa.
Nukketeatteri Vihreässä Omenassa Valkonen työskenteli vuonna 1997 näytelmässä ”Empiror´s new Clothes” Luis Z Boyn ( Norwich Puppet theatre) kanssa ja vuonna 2001 Nukketeatteri Vihreän Omenan 30-vuotisjuhlanäytelmässä ”Oksilla Otavan”..
Aiheesta muualla

Taina Valkosen soundcloud-tili
Taina Valkonen Muu ry:n Performanssipankissa
Taina Syrjämaa

Taina Syrjämaa (s. 1966) on suomalainen historioitsija, joka toimii yleisen historian professorina Turun yliopistossa. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Turun yliopistossa vuonna 1997.
Syrjämaa keskittyy tutkimuksessaan "ihmisten ja eläinten vuorovaikutuksen historiaan, liikkuvuuteen, kaupunkeihin ja materiaaliseen kulttuuriin." Aiemmin hän on tutkinut myös Italian historiaa.
Julkaisut

Taina Syrjämaa (toim.): Matkakuumetta: matkailun ja turismin historiaa. Turun yliopisto 1994.
Taina Syrjämaa: Visitez l'Italie: Italian state tourist propaganda abroad 1919–1943: administrative structure and practical realization (väitöskirja). Turun yliopisto 1997.
Taina Syrjämaa (toim.): Arjen muisti ja unohdus: jokapäiväinen elämä historian valoissa ja varjoissa. Turun yliopisto 1999.
Taina Syrjämaa ja Janne Tunturi (toim.): Eletty ja muistettu tila. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2002.
Taina Syrjämaa (toim.): Vallan juhlat – juhlivan vallan kulttuuri antiikista nykypäivään. Kirja-Aurora 2003.
Taina Syrjämaa, Pirkko Kanervo, Päivi Mäkelä ja Jari Niemelä: Kleion ja yliopiston palveluksessa: Turun Historiallinen Yhdistys 1923–2003. Turun Historiallinen Yhdistys 2003.
Auvo Kostiainen, Janne Ahtola, Leila Koivunen, Katariina Korpela ja Taina Syrjämaa: Matkailijan ihmeellinen maailma: matkailun historia vanhalta ajalta omaan aikaamme. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2004.
Taina Syrjämaa: Constructing Unity, Living in Diversity: A Roman Decade. Suomalainen Tiedeakatemia 2006.
Leila Koivunen, Taina Syrjämaa ja Ilse-Mari Söderholm (toim.): Turistin tilat: tilallisuus modernin matkustajan kokemuksena. Turun Historiallinen Yhdistys 2006.
Taina Syrjämaa: Edistyksen luvattu maailma: Edistysusko maailmannäyttelyissä 1851–1915. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2007.
Auvo Kostiainen ja Taina Syrjämaa (toim.): Touring the past: uses of history in tourism. Joensuun yliopisto 2008.
Anne Folke Henningsen, Leila Koivunen ja Taina Syrjämaa (toim.): Nordic perspectives on encountering foreignness. Turun yliopisto 2009. Saatavilla internetissä
Leila Koivunen ja Taina Syrjämaa (toim.): Samanaikaisuuksia: kansainvälisiä näköaloja vuoden 1911 maailmaan. Turun yliopisto 2010.
Tuomas Räsänen ja Taina Syrjämaa (toim.): Shared Lives of Humans and Animals: Animal Agency in the Global North. Routledge 2017.
Surahammar

| Surahammar |
| --- | --- |
 Surahammarin rautatieasema.
 Surahammar
 Koordinaatit: 59°42′26″N, 16°13′20″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västmanlandin lääni
Maakunta:  Västmanland
Kunta:  Surahammarin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  5,49 km²
Väkiluku:  6 179
 – Väestötiheys:  1 125,5 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Surahammar on samannimisen Surahammarin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västmanlandin läänissä ja Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 179 asukasta.
Väestönkehitys

| Surahammarin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 6 109 | 6 109 |
| 1965 | 1965 |    | 6 322 | 6 322 |
| 1970 | 1970 |    | 6 441 | 6 441 |
| 1975 | 1975 |    | 6 509 | 6 509 |
| 1980 | 1980 |    | 6 850 | 6 850 |
| 1990 | 1990 |    | 7 083 | 7 083 |
| 1995 | 1995 |    | 6 919 | 6 919 |
| 2000 | 2000 |    | 6 350 | 6 350 |
| 2005 | 2005 |    | 6 276 | 6 276 |
| 2010 | 2010 |    | 6 179 | 6 179 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Västmanlandin läänin kuntien keskustaajamat
Tata Steel

| Tata Steel |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Julkinen osakeyhtiö
Osake:  BSE: 500470, NSE: TATASTEEL; osa BSE Sensex ja CNX Nifty -osakeindeksejä; ISIN: NE081A01012
Markkina-arvo:  72 788 crorea INR (15.12.2020)
ISIN:  INE081A01012
Perustettu:  26.8.1907
Toimitusjohtaja:  Thachat V. Narendran
Puheenjohtaja:  Natarajan Chandrasekaran
Kotipaikka:   Jamshedpur  831001, Intia
Toimiala:  Teräs 
Henkilöstö:  65 000
Kotisivu:  www.tatasteel.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tata Steel (aikaisemmin TISCO, Tata Iron and Steel Company Limited) on Aasian ensimmäinen ja Intian suurin yksityinen teräsyhtiö. Yhtiön osake on listattu sekä Bombayn pörssissä (BSE) että Intian kansallisessa pörssissä (NSE). Vuonna 2019 Tata Steel oli kokonaistuotantomäärällä mitattuna (30,15 Mt) maailman yhdeksänneksi suurin ja Intian suurin teräksenvalmistaja.
Tata Steelin tehdasaluetta Jamshedpurissa.
Teräsyhtiö Corus ilmoitti perjantaina 20. lokakuuta 2006 hyväksyneensä Tata Steelin ostotarjouksen. Yrityskauppa nosti Tatan tuollosessa tilanteessa maailman kuudenneksi suurimmaksi teräsyhtiöksi. Tata Steel maksaa Cooruksesta 4,3 miljardia puntaa eli noin 6,4 miljardia euroa. Kyseessä on Intian siihen asti suurin yrityskauppa. Tata Steel tuotti 4,4 miljoonaa tonnia terästä vuonna 2005. Sittemmin useat kiinalaiset teräksenvalmistajat ovat kasvaneet, ja Tata Steelin sijoitus maailmanlistalla on laskenut muutamalla sijalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tata Steel Wikimedia Commonsissa
Tasavallan palatsi

Tasavallan palatsi voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia rakennuksia:
Tasavallan palatsi (Berliini), vuosina  1976–2008 Berliinin keskustassa ollut rakennus  Spreejoen varrella
Tasavallan palatsi (Minsk), vuosina 1985–2001 rakennettu kongressi-, konsertti- ja teatteritalo Minskin keskustassa Valko-Venäjällä
Romanian parlamenttitalo, jota joskus kutsutaan Tasavallan palatsiksi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Palace of the Republic”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mäkilä

Mäkilä on suomalainen sukunimi. Nimi muistuttaa paljon sekä sisällöltään että synnyltään sitä paljon yleisempää nimeä Mäkelä, ja vanhoista asiakirjoista onkin välillä vaikeaa päätellä, kumpaa näistä nimistä tarkoitetaan. Vastaavaa e:n ja i:n vaihtelua esiintyy esim. nimien Nummela ja Nummila tapauksessa. Mäkilöitä asuu varsinkin Rauman seudulla. Tunnettuja nimenkantajia:
Sukunimi

Antti Mäkilä (s. 1989), jääkiekkoilija
Asko Mäkilä (1944–2012), jalkapalloilija
Eino Mäkilä (1915–1981), insinööri ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Eino Mäkilä (1929–2013), hammaslääkäri, professori
Elli Mäkilä (ent. Juuso, s. 1978), median ja mainonnan asiantuntija, toimittaja
Jali Mäkilä (s. 1965), kilpapurjehtija
Jarmo Mäkilä (s. 1952), taidemaalari
Jussi Mäkilä (s. 1974), pyöräsuunnistaja, maailmanmestari
Otto Mäkilä (1904–1955), taidemaalari
Petri Mäkilä (s. 1967 tai 1968), helluntailainen pastori, toimittaja ja kirjailija
Rauha Mäkilä (s. 1980), kuvataiteilija
Sasha Mäkilä (s. 1973), kapellimestari
Ville Mäkilä (s. 1990), jalkapalloilija
Sukunimi > Kuvitteellisia henkilöitä

Mäkilä, saita talousaliupseeri romaanissa Tuntematon sotilas
Muita

Mäkilän traktorimuseo, museo Somerolla
Mäkilän saha, sahateollisuusyritys Yläneellä Pöytyällä
Mustalampi (Iitti, Lapinkulma)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti
Koordinaatit:  60°57′47″N, 26°19′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.12)
Laskuoja:  oja Huhtalamminojaan 
Järvinumero:  14.121.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,5 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,141 km  
Pinta-ala:  6,562 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Kymessä Iitissä Lapinkulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Pyhäjärven lähialueeseen (14.121) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,5 metriä mpy.
Teijo Savijoki

Teijo Savijoki (s. 6. huhtikuuta 1963 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi ensimmäisen kerran Hämeenlinnan Pallokerhon edustusjoukkueessa kaudella 1979–1980 liigakarsinnassa Jokereita vastaan.[lähde? ] Ura jatkui HPK:ssa kaudelle 1987–1988 saakka. Sen jälkeen Savijoki pelasi Joensuun Kiekko-Pojissa, Forssan Palloseurassa ja Hyvinkään Ahmoissa.
Teijo Savijoki on opiskellut luokanopettajaksi Tampereen yliopistossa ja opinto-ohjaajaksi Joensuun yliopistossa.[lähde? ] Tällä hetkellä Teijo Savijoki on Kaurialan koulun opinto-ohjaaja.
Sámos (alueyksikkö)

| Sámoksen alueyksikkö Περιφερειακή ενότητα Σάμου> Alueyksikkö |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Kuntia:  2
Perustettu:  1.1.2011
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Sámos
Pinta-ala:  477,4 km²
Väkiluku (2011):  32 977
 – väestötiheys:  69,08 as./km²
Lyhenteet:  
 – NUTS:  EL412 (osa)
Sámoksen alueyksikkö (kreik. Περιφερειακή ενότητα Σάμου, Perifereiakí enótita Sámou) on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Pohjois-Egean saarten alueella ja sen hallinnollinen keskus on Sámos. Alueyksikön pinta-ala on 477,4 neliökilometriä ja asukasluku 32 977 (vuonna 2011).
Alueyksikkö käsittää Sámoksen saaren. Se perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä. Tuolloin aiempi Sámoksen prefektuuri (Νομός Σάμου, Nomós Sámou) lakkautettiin ja jaettiin kahteen alueyksikköön, Sámoksen alueyksikköön ja Ikarían alueyksikköön.
Kunnat

Vuoden 2019 Kleisthenes I -suunnitelmasta lähtien alueyksikkö jakaantuu kahteen kuntaan seuraavasti (väkiluvut perustuvat vuoden 2011 väestönlaskentaan, jolloin alueyksikkö muodostui yhdestä kunnasta, Sámoksen kunnasta):
|  | Kunta | Kuntakeskus | Väkiluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Anatolikí Sámos | Sámos | 20 513 |
| 2 | Dytikí Sámos | Karlóvasi | 12 464 |
Aiheesta muualla

Περιφερειακή ενότητα Σάμου (Arkistoitu – Internet Archive). Sámoksen alueyksikön kotisivu. (kreikaksi) (englanniksi)
Pohjois-Egean saarten alue
| --- | --- |
Chíoksen alueyksikkö:   Chíos  Oinoússes  Psará 
Ikarían alueyksikkö:   Foúrnoi Korseón  Ikaría 
Límnoksen alueyksikkö:   Ágios Efstrátios  Límnos 
Lesboksen alueyksikkö:   Länsi-Lesbos (Dytikí Lésvos)  Mytilíni 
Sámoksen alueyksikkö:   Anatolikí Sámos  Dytikí Sámos
Teijo Pynnönen

Teijo Johannes Pynnönen (s. 2. tammikuuta 1950 Kangasniemi) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kymmenottelija. Hän edusti Kangasniemen Kalsketta.
Kalevan kisoista Pynnönen saavutti kymmenottelun hopeaa vuonna 1976 ja pronssia vuonna 1972. Ennätyksikseen hän otteli seitsenottelussa pisteet 5113 pistettä (1977) ja kymmenottelussa pisteet 7532 (1976). Virallisiin kilpailuihin Pynnönen ei ole osallistunut vuoden 2012 jälkeen.
Teijo Mäenpää

| Teijo Mäenpää> Säkylän kunnanjohtaja |
| --- | --- |
 2009–  
Edeltäjä:  Jari Rantala
Henkilötiedot
Tiedot
Koulutus:  Hallintonotaari
Teijo Mäenpää on Säkylän kunnanjohtaja. Hänet valittiin virkaansa vuonna 2009, aluksi kunnanjohtajan sijaiseksi Ennen kunnanjohtajan virkaansa Mäenpää toimi Säkylän kunnansihteerinä.
Koulutukseltaan Mäenpää on hallintonotaari. Hän harrastaa metsästystä.
Teijo Kööpikkä

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu / Vammaisurheilu.Vammaisyleisurheilun MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu / Vammaisurheilu.Vammaisyleisurheilun MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu / Vammaisurheilu.Vammaisyleisurheilun MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten yleisurheilu / Vammaisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Pariisi 2023 | Kuula F57 |  |
|  Pronssia | Kobe 2024 | Kuula F57 |  |
Teijo Kaj Kristian Kööpikkä (s. 7. lokakuuta 1980 Laihia) on suomalainen kuulantyöntäjä, joka sai pronssia kuulantyönnössä alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailussa vuonna 1999 tuloksella 18,01. Kööpikän paras tulos miesten kuulassa on ulkona 18,78 ja sisällä 18,84.
Kööpikkä sairastui 24-vuotiaana selkärankaperäiseen lihasrappeumaan ja lopetti urheilu-uransa. Hän aloitti kilpailemisen uudelleen vuonna 2023 paraurheilijana. Kööpikkä työntää kuulaa paraurheiluluokassa 57. Kööpikkä aloitti kilpailemisen helmikuussa hallikaudella työntämällä Helsingissä luokan uudeksi Suomen ennätykseksi 14,23. Saman vuoden heinäkuussa hän osallistui vammaisurheilun MM-kisoihin Pariisissa ja saavutti kuulantyönnön pronssia omassa luokassaan. Kööpikän tulos 14,80 oli luokan 57 uusi Suomen ennätys. Vuoden 2024 MM-kilpailuissa hän saavutti myös pronssia. Pariisin paralympialaisissa Kööpikkä sijoittui neljänneksi.
Kööpikkä on edustanut Laihian Lujaa ja vuodesta 2023 lähtien Rauman Urheilijoita. Hän on valmentanut muun muassa kuulantyöntäjä Kaisa Kymäläistä ja pikkuveljeään Timo Kööpikkää.
Taisto Harra

Taisto Asser Harra (29. joulukuuta 1924 Tampere – 20. marraskuuta 1996 Tampere) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Harra toimi Hämeen Yhteistyön päätoimittajana 1975–1981. Lehteä julkaisi SKP:n "taistolaisen" opposition hallitsema SKDL:n Pohjois-Hämeen piiri ja myös Harra lukeutui oppositiokommunisteihin.
Teoksia

Kyröskosken paperityöläisten historia: Kyröskosken osasto n:o 38 1906–1966.  Suomen Paperiteollisuustyöntekijöiden liiton osasto 38 1966 (yhdessä Reijo Sjöblomin kanssa)
Suutareita ja nahkureita.  Suomen Nahka-, Jalkine- ja Kumityöväen Liitto 1968
Jämsänkosken paperityöläiset 1907–1972.  1973
Naiset ovat sellaisia, rikosromaani.  1984
Puuttuva rengas, rikosromaani.  1985
Kulkujätkä ja punapää, romaani.  1986
Rusinapuu: tarina.  1987
Tuttu nimi, radiokuunnelma.  1987
Maakiila, romaani.  1988
Potti: tarina isosta rahasta.  1989
Isä ressu, radiokuunnelma.  1990
Taulukauppiaat, romaani.  1992
Esa Lavolan isompi ympyrä, jännitysromaani.  1995
Lumen valkea lakana: romaani rikoksesta.  1996
Seiskan sata vuotta: 1896–1996. Tampereen metallityöläisten ammattiosasto n:o 7.  1996