stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1986
Tapahtumia > Joulukuu

1. joulukuuta – Oy Kolmostelevisio Ab aloitti ohjelmatoiminnan.
1. joulukuuta   – Suomen Pankki laski liikkeelle uudistetut 50 ja 100 markan setelit sekä kokonaan uuden 1000 markan setelin.
2. joulukuuta – SKDL:n kansanedustaja ja eduskuntaryhmän puheenjohtaja sekä entinen ministeri Veikko Saarto siirtyi Kansaneläkelaitoksen johtajaksi ja erosi eduskunnasta. Uudeksi kansanedustajaksi tuli vuoden 1983 vaaleissa pudonnut toimitsija Pauli Uitto ja uudeksi eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi Lauha Männistö.
6. joulukuuta – Erikoispikajuna 57 Lapponia suistui raiteilta Lapualla.
7. joulukuuta – Näyttelijä Kristiina Halkola valittiin Demokraattisen vaihtoehdon (Deva) puheenjohtajaksi. Hänestä tuli Suomen ensimmäinen naispuoluejohtaja. Puoluekokous antoi julkilausuman, jonka mukaan Deva ei ollut päässyt riittävästi esille tiedotusvälineissä.
8. joulukuuta – Oikeuskansleri Jorma S. Aalto vapautti Johannes Virolaisen lopullisesti lahjusepäilyistä.
16. joulukuuta – Eduskunta hyväksyi koskiensuojelulain sekä samalla Keskustapuolueen ponsiehdotuksen, jossa hallitusta kehotettiin tutkimaan mahdollisuuksia Kollajan altaan rakentamiseksi Iijokeen sekä allashankkeen vaikutuksia alueen työllisyyteen.
17. joulukuuta – Alma-Atassa Kazakstanissa alkoivat kolmipäiväiset levottomuudet Kremlin nimitettyä Venäjältä kotoisin olleen Gennadi Kolbinin tasavallan johtoon Dinmuhamed Kunajevin tilalle.
19. joulukuuta – Neuvostoliiton korkein neuvosto päätti sallia maan tunnetuimman toisinajattelijan, ydinfyysikko Andrei Saharovin, ja hänen puolisonsa Jelena Bonnerin paluun sisäisestä maanpaosta Gorkin kaupungista Moskovaan. Saharov ja Bonner saapuivat Moskovaan 23. joulukuuta ja vaativat kaikkien mielipidevankien vapauttamista Neuvostoliiton vankiloista.
22. joulukuuta – Helsingin kaupungin uusi pääkirjasto avattiin Pasilassa.
22. joulukuuta   – Helsingin raastuvanoikeus julisti laittomaksi SKP:n edustajakokouksen päätöksen, jolla kahdeksan puolueen vähemmistön hallitsemaa piirijärjestöä oli erotettu puolueesta keväällä 1985.
23. joulukuuta – Voyager, Burt Rutanin suunnittelema lentokone pilotteinaan Dick Rutan ja Jeana Yeager, laskeutui ensimmäiseltä välilaskuttomalta ja -tankkauksettomalta maailmanympärilennolta.
28. joulukuuta − Salainen oikeudenkäynti ydinteknikko Mordechai Vanunua vastaan alkoi Israelin pääkaupungissa Jerusalemissa.
31. joulukuuta – Hovioikeudenneuvos Paavo Nikula nimitettiin Suomen ensimmäiseksi tasa-arvovaltuutetuksi. Hänen tärkeimmäksi tehtäväkseen tuli valvoa vuoden 1987 alusta voimaan astuvan tasa-arvolain toteutumista. Nikula oli toiminut oikeusministerinä Kalevi Sorsan toisessa hallituksessa vuosina 1978–1979.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Vuoden parhaaksi suomalaiseksi jazz-levytykseksi valittiin Vesa-Matti Loirin levyttämä kappale Naurava kulkuri.
Joel Hallikainen ja Timo Koivusalo tapasivat ensimmäisen kerran Neuvostoliiton Sotšissa Hallikaisen ollessa häämatkalla.
Suomen viimeinen kolmiomittaustorni valmistui.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Viktorija Amelina, ukrainalainen kirjailija (k. 2023)
3. tammikuuta – Lloyd Polite, Jr., yhdysvaltalainen R&B -laulaja
6. tammikuuta – Petter Northug, norjalainen maastohiihtäjä
8. tammikuuta – Carl-Oskar Bohlin, ruotsalainen poliitikko
14. tammikuuta – Une Bastholm, norjalainen poliitikko
24. tammikuuta – Mischa Barton, englantilainen näyttelijä
26. tammikuuta – Matt Heafy, japanilaissyntyinen laulaja ("Trivium")
26. tammikuuta – Eva Maydell, bulgarialainen poliitikko
27. tammikuuta – Sergei Litvinov, venäläinen moukarinheittäjä
28. tammikuuta – Miguel Torres, espanjalainen jalkapalloilija
31. tammikuuta – Megan Ellison, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
5. helmikuuta – Saara Pekkarinen, suomalainen keskimatkojen juoksija
6. helmikuuta – Dane DeHaan, yhdysvaltalainen näyttelijä
6. helmikuuta – Sopo Nižaradze, georgialainen laulaja, näyttelijä ja lauluntekijä
14. helmikuuta – Sara Melleri, suomalainen näyttelijä
14. helmikuuta – Tiffany Thornton, yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
15. helmikuuta – Valeri Božinov, bulgarialainen jalkapalloilija
15. helmikuuta – Adam Lundgren, ruotsalainen näyttelijä
15. helmikuuta – Amber Riley, yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
17. helmikuuta – Satu Aarnio, suomalainen malli ja juontaja, Miss Suomi 2008
22. helmikuuta – Sini-Maria Makkonen (”Sini Sabotage”), suomalainen rap-artisti ja DJ
25. helmikuuta – Justin Berfield, yhdysvaltalainen näyttelijä
25. helmikuuta – James Phelps, englantilainen näyttelijä
25. helmikuuta – Oliver Phelps, englantilainen näyttelijä, James Phelpsin kaksoisveli
1. maaliskuuta – Johnny Reed McKinzie (”Jay Rock”), yhdysvaltalainen rap-muusikko
3. maaliskuuta – Mehmet Topal, turkkilainen jalkapalloilija
14. maaliskuuta – Jamie Bell, englantilainen näyttelijä
17. maaliskuuta – Lene Vågslid, norjalainen poliitikko
19. maaliskuuta – Susanne Sundfør, norjalainen muusikko
24. maaliskuuta – Christian Rabjerg Madsen, tanskalainen poliitikko
28. maaliskuuta – Lady Gaga, yhdysvaltalainen muusikko
30. maaliskuuta – Sergio Ramos García (”Sergio Ramos”), espanjalainen jalkapalloilija
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Ireen Wüst, alankomaalainen pikaluistelija
9. huhtikuuta – Leighton Meester, yhdysvaltalainen näyttelijä
23. huhtikuuta – Jessica Stam, kanadalainen malli
25. huhtikuuta – Markus Virtanen, suomalainen näyttelijä
28. huhtikuuta – Jenna Ushkowitz, korealais-yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
1. toukokuuta – Adrian Lux, ruotsalainen musiikkituottaja ja DJ
1. toukokuuta – Konstantin Nikkari, suomalainen näyttelijä ja malli
2. toukokuuta – James Kirk, kanadalainen näyttelijä
6. toukokuuta – Marie Bjerre, tanskalainen poliitikko
13. toukokuuta – Robert Pattinson, englantilainen näyttelijä, malli ja muusikko
13. toukokuuta – Alexander Rybak, valkovenäläissyntyinen norjalainen laulaja (euroviisuvoittaja 2009)
20.toukokuuta - Matti Juhani Saari, suomalainen kouluampuja (k.2008
24. toukokuuta – Patrick Bantamoi, sierraleonelainen jalkapallomaalivahti
3. kesäkuuta – Rafael Nadal, espanjalainen tennispelaaja
5. kesäkuuta – Amanda Crew, kanadalainen näyttelijä
7. kesäkuuta – Kari Nessa Nordtun, norjalainen poliitikko
13. kesäkuuta – Keisuke Honda, japanilainen jalkapalloilija
13. kesäkuuta – Akihiro Ienaga, japanilainen jalkapalloilija
13. kesäkuuta – Mary-Kate ja Ashley Olsen, yhdysvaltalaiset näyttelijäkaksoset
13. kesäkuuta – Måns Zelmerlöw, ruotsalainen laulaja, muusikko ja juontaja
18. kesäkuuta – Richard Madden, skotlantilainen näyttelijä
26. kesäkuuta – Francisco Jiménez Tejada (”Xisco”), espanjalainen jalkapalloilija
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Agnes Monica, indonesialainen laulaja ja näyttelijä
2. heinäkuuta – Lindsay Lohan, yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
5. heinäkuuta – Piermario Morosini, italialainen jalkapalloilija (k. 2012)
14. heinäkuuta – Antti Kurvinen, suomalainen keskustalainen poliitikko ja ministeri
14. heinäkuuta – Ambruse Vanzekin, nigerialainen jalkapallomaalivahti
15. heinäkuuta – Arif Salum, norjalainen räppäri
19. heinäkuuta – Juho Paukku, suomalainen tennispelaaja
25. heinäkuuta – Juho Jokinen, suomalainen jääkiekkoilija
27. heinäkuuta – Courtney Kupets, yhdysvaltalainen telinevoimistelun olympiamitalisti ja maailmanmestari
31. heinäkuuta – Jevgeni Malkin, venäläinen jääkiekkoilija
4. elokuuta – Alex Sando Mendonça dos Santos (”Cicinho”), brasilialainen jalkapalloilija
4. elokuuta – Oleg Ivanov, venäläinen jalkapalloilija
8. elokuuta – Peyton List, yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
13. elokuuta – Wesley Taylor, yhdysvaltalainen näyttelijä
14. elokuuta – Terin Humphrey, yhdysvaltalainen telinevoimistelun olympiamitalisti ja maailmanmestari
15. elokuuta – Besik Kuduhov, venäläinen vapaapainija (k. 2013)
26. elokuuta – Heikki Hätönen, suomalainen salibandyn pelaaja
26. elokuuta – Cassandra Ventura (”Cassie”), yhdysvaltalainen R&B-laulaja
30. elokuuta – Ryan Ross, yhdysvaltalainen kitaristi ("Panic! at the Disco")
6. syyskuuta – Ville Liimatainen, suomalainen laulaja ("Flinch")
9. syyskuuta – Christian Ward (”Yung Berg"), yhdysvaltalainen rap-artisti
12. syyskuuta – Emmy Rossum, yhdysvaltalainen näyttelijä
14. syyskuuta – Berat Sadik, suomalainen jalkapalloilija
27. syyskuuta – Niklas Räsänen, suomalainen nyrkkeilijä
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

2. lokakuuta – Filip Berg, ruotsalainen näyttelijä
3. lokakuuta – Adrian Mariappa, englantilais-jamaikalainen jalkapalloilija
9. lokakuuta – Laure Manaudou, ranskalainen uimari
18. lokakuuta – Senni Eskelinen, suomalainen kanteleensoittaja
23. lokakuuta – Emilia Clarke, brittiläinen näyttelijä
30. lokakuuta – Thomas Morgenstern, itävaltalainen mäkihyppääjä
1. marraskuuta – Riku Nieminen, suomalainen näyttelijä, rumpali ja tanssija
8. marraskuuta – Aaron Swartz, yhdysvaltalainen tietokoneohjelmoija ja aktivisti
11. marraskuuta – Greta Salóme, islantilainen laulaja
22. marraskuuta – Jan Kolář, tšekkiläinen jääkiekkoilija
27. marraskuuta – Arba Kokalari, ruotsalainen poliitikko
4. joulukuuta – Nevin Galmarini, sveitsiläinen lumilautailija
8. joulukuuta – Amir Khan, brittiläinen nyrkkeilijä
11. joulukuuta – Tiina Elovaara, suomalainen kansanedustaja
24. joulukuuta – Ana Brenda Contreras, meksikolais-yhdysvaltalainen näyttelijä
30. joulukuuta – Ellie Goulding, brittiläinen laulaja
Ina Colada, saksalainen pop-laulaja
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Ernst Ruska, Gerd Binnig ja Heinrich Rohrer
Nobelin kemianpalkinto: Dudley R. Herschbach, Yuan T. Lee ja John Charles Polanyi
Nobelin lääketieteen palkinto: Stanley Cohen ja Rita Levi-Montalcini
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Wole Soyinka
Nobelin rauhanpalkinto: Elie Wiesel
Vuosi 1986 fiktiossa

Valerian ja Laureline -sarjakuva-albumin Liikkuvien vetten kaupunki (1968) tapahtumat sijoittuvat tähän vuoteen. Aikamatkaajat saapuvat ydinvahingon nostattaman vedenpaisumuksen vallassa olevaan New Yorkiin estämään toista aikamatkaajaa muuttamasta historiaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Avaruussukkula Challengerin räjähdys
Neuvostoliitto laukaisi Mirin ensimmäisen moduulin.
Ruotsin pääministeri Olof Palme murhattiin.
Tšernobylin ydinvoimalassa tapahtui kaikkien aikojen vakavin ydinonnettomuus.
Diego Maradona.
Nyosjärven kaasupurkauksessa kuollut lehmä.
Urho Kekkosen hautajaissaatto Helsingin Pohjoisesplanadilla.
Reinjokea puhdistetaan sveitsiläisen kemiantehtaan tulipalon aiheuttaman ympäristökatastrofin jälkeen.
Helsingin Pasilassa avattiin uusi pääkirjasto.
Jussi Ylikoski (kielentutkija)

| Jussi Ylikoski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1974
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  FT Oulun yliopisto (2009)
Tutkimusalue:  uralilaiset kielet
Jussi Ylikoski (s. 1974) on suomalainen saamelaiskieliin erikoistunut kielentutkija. Hän työskentelee Turun yliopiston suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professorina.
Ylikoski on aiemmin työskennellyt muun muassa Helsingin yliopistossa, alkuperäiskielten professorina Norjan arktisessa yliopistossa (UiT) Tromssassa 2014–2017 ja saamen kielen professorina Oulun yliopistossa 2017–2022.
Ylikoski on perehtynyt pääasiassa uralilaisten kielten kielioppiin (morfologiaan ja syntaksiin) ja ajoittain myös etymologiaan.
Ylikoski väitteli tohtoriksi vuonna 2009. Tutkimuksessaan hän vertasi nykyistä pohjoissaamea varhaisempaan kansankieleen ja muihin saamelaiskieliin. Vertailu paljasti monia kehityspiirteitä, jotka ovat selitettävissä pohjoismaisten valtakielten eli suomen, ruotsin ja norjan vaikutukseksi.
Ylikoski aloitti Finnisch-Ugrische Forschungen -aikakauskirjan päätoimittajana vuonna 2019. Hän on toiminut myös Suomalais-Ugrilaisen Seuran Aikakauskirjan (Journal de la Société Finno-Ougrienne) päätoimittajana vuosina 2005–2012 ja Sámi dieđalaš áigečála -tiedejulkaisun toimituskunnan jäsenenä ja päätoimittajana 2011–2017.
Themistios

Themistios (m.kreik. Θεμίστιος, lat. Themistius; 317 – n. 387) oli kreikkalainen valtiomies, reetori ja filosofi. Hän syntyi Paflagoniassa ja opetti Konstantinopolissa, jossa hän pysyi suurimman osan elämäänsä lukuun ottamatta lyhyttä vierailua Roomassa.
Vaikka Themistios oli pakana, hänet valittiin Constantius II:n senaattiin vuonna 355. Hän toimi Konstantinopolin prefektinä vuonna 384 Theodosius I:n nimittämänä. Hänen tulkintansa Aristoteleen teoksista Toinen analytiikka, Fysiikka ja Sielusta ovat arvokkaita, mutta hänen puheensa, joissa hän ylistää aikansa keisareita ja vertaa heitä Platonin ihannefilosofiin ja jopa ihannefilosofin ideaan, ovat nöyristeleviä ja vailla suurta arvoa.kenen mukaan?
Themistios kirjoitti omat tulkintansa myös Aristoteleen teoksesta Taivaasta sekä Metafysiikan ensimmäisestä kirjasta, mutta ne ovat säilyneet ainoastaan hepreankielisinä versioina.
Filosofiassa Themistios oli eklektikko, eli hän yhdisteli erilaisia aikaisempia filosofioita. Hän katsoi, että Platon ja Aristoteles olivat samaa mieltä kaikissa oleellisissa asioissa, että Jumala on antanut ihmisille vapauden valita sellaisen palvonnan muodon, joka heitä itseään miellyttää, ja että kristinusko ja hellenismi ovat lähinnä yhden ja saman universaalin uskonnon kaksi eri muotoa.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3  4  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  IdRef
Prahan raitioliikenne

| Prahan raitioliikenne |
| --- | --- |
 Tatra T3R.P -raitiovaunu Tanssivan talon edessä.
 Prahan raitiolinjat
Tyyppi:  raitiotiejärjestelmä
Sijainti:  Praha, Tšekki
Avattu:  1875 (hevosraitiotie) 1891 (sähköraitiotie)
Pituus:  142,4 km  (linjojen kokonaispituus) 518km (raiteiden kokonaispituus)
Pysäkit:  600
Linjoja:  34 (25 päivälinjaa ja 9 yölinjaa) (25.3.2017)
Raideleveys:  1 435 mm
Sähköistys:  600 V tasavirta
Omistaja:  Prahan kaupunki
Liikennöitsijä(t):  Dopravní podnik hlavního města Prahy
Matkoja vuodessa:  373 434 000  (2018)
Aiheesta muualla
Dopravní podnik hlavního města Prahy
Prahan raitioliikenne on Tšekin tasavallan suurin raitiotiejärjestelmä, joka koostuu 142,4 kilometristä (kaksisuuntaista) rataa, 931 raitiovaunusta, 25 päiväliikenteen linjasta ja yhdeksästä yölinjasta. Raiteita on yhteensä 518 km. Liikennöitsijänä toimii Prahan kaupungin omistama Dopravní podnik hlavního města Prahy a.s. -yhtiö. Prahan raitiotiejärjestelmä (johon kuuluu myös Petřínin rinnehissi) kuljetti 324,4 matkustajaa vuonna 2012,  eli määrä oli kasvussa verrattuna vuoden 2011 312,9 miljoonaan matkustajaan. Prahan ensimmäinen hevosraitiolinja avattiin 1875, ja ensimmäinen sähköraitiovaunu alkoi liikennöidä vuonna 1891.
Vuonna 2019 Prahan raitioteillä oli 882 raitiovaunua, joten kalusto oli maailman suurimpia. Matkustajia oli 373 434 000 vuonna 2018 eli eniten Budapestin jälkeen
Prahan raitioteiden nykytila

25. maaliskuuta 2017 Prahan raitioteillä oli:
25 päivällä kulkevaa linjaa: 1–26 (19 puuttuu). Linjaa 23 liikennöidään nostalgiasyistä alkuperäisillä Tatra T3 -vaunuilla.
Yhdeksän yölinjaa: 91–99 (ennen 29.4.2017 51–59).
Yksi museoraitiolinja, 41, joka liikennöi ainoastaan viikonloppuisin huhtikuusta lokakuulle.
Päivälinjat liikennöivät klo 4:30:sta yhteen asti yöllä. Suurin osa linjoista kulkee joka päivä aamuvarhaisesta yöhön asti, mutta osa linjoista liikennöi vain tiettyinä aikoina (yleensä vain arkipäivisin tai ruuhka-aikaan).
Prahan raitioteiden nykytila > Yöraitiovaunut

Yöraitiovaunut liikennöivät keskiyöstä viiteen tai kuuteen asti. Yölinjojen reitit erovat päiväsajasta, koska raitiovaunut korvaavat öisin myös metroa. Kaikki linjat kulkevat keskustassa Lazarskán kautta; tosin muitakin vaihtopysäkkejä on olemassa. Lazarskálla matkustajat voivat vaihtaa viiden minuutin aikana kaikkien linjojen välillä, vaikka yölinjoja liikennöidään vain puolen tunnin välein. Yölinjoilla liikennöivät raitiovaunut aloittavat noin klo 20:00 tavallisilla linjoilla siirtyen yölinjoille keskiyön aikaan, ja ne palaavat varikolle aamuliikenteen alkaessa.
Historia > Hevosraitiotie

Hevosraitiovaunujen liikennöinti alkoi 23. syyskuuta 1875 Karlinin ja Kansallisteatterin välisellä linjalla. Raitiotien omistaja ja liikennöitsijä oli belgialainen Eduard Otlet. Raitiotie kulki teatterille pitkin Národní Třída -katua. Rata kulki osapuilleen nykyisen metrolinjan B suuntaan. Vuonna 1876 rataa jatkettiin Kansallisteatterilta länteen Újezdin keskuksen kautta Smíchovin rautatieasemalle. Vuonna 1882 raitiotie jatkettiin Vinohradyyn ja Žižkoviin. Ne olivat tuolloin Prahan itsenäisiä esikaupunkeja, mutta ne on liitetty myöhemmin Prahan kaupunkiin. Vuonna 1883 raitioteiden kokonaispituus oli 19,43 kilometriä.
Historia > Sähköraitiotiet

Vuonna 1891 avattiin ensimmäinen sähköraitiolinja, joka johti Letnán suositulle virkistysalueelle. Linja kulki Petřínin rinnehissin yläpäästä Jubileen näyttelypaviljongille Ovenecká-kadun kautta. Kahden vuoden jälkeen linja jatkettiin kuvernöörin huvilalle, jonne oli matkaa 1,4 km. 19. maaliskuuta 1896 František Křižík avasi toisen, tärkeämmän raitiolinjan. Linja kulki Florencista Libeňiin ja Vysočanyyn, ja se yhdisti teollisuusalueet keskellä oleviin asuinalueisiin.
Prahan raitioteiden nopea kasvu jatkui, ja toinen uusi linja avattiin vuonna 1897. Tälle kertaa kyseessä oli esikaupunkilinja Smíchovista Košířeen. Se sai nimekseen "Hlaváčkovan sähköraitiotie". Myöhemmin avattiin myös uusi henkilörautatie Královskésta Vinohradyyn. Prahan ja Vinohradyn välimatka oli 5,8 kilometriä, sillä oli 17 asemaa ja se kulki Nové měston (Uuden kaupungin) läpi.
Yllä mainitun rautatien, joka kulki Andělin ja Smíchovin välillä, ansiosta toiselta puolelta kaupunkia voitiin tarjota suora yhteys Košířesta Vinohradyyn. Lopulta perustettiin kunnallinen "Prahan liikenneyhtiö".
Vuonna 1898 yhtiö osti hevosraitiotien. Tämän jälkeen rakennettiin uusia ratoja samalla, kun olemassa olevia raiteita sähköistettiin.
Historia > 1900-luvun alku

1900-luvun alussa perustettiin monopoliyhtiö kaupungin joukkoliikenteen järjestämiseksi. Yhtiö alkoi sähköistää hevosraitioteitä, ja pian Otlet Prahan raitiovaunut tulivat sähköyhtiöidenkilpailijoiden hallintaan. Monopolin kasvaessa yhtiö osti suurimman osan kilpailijoidensa radoista. Viimeinen yksityinen raitiotie, František Křižíkin rata, siirtyi kaupungille vuoteen 1907 mennessä. Vuonna 1905 sähköistystyöt saatiin valmiiksi. Myös viimeinen hevosraitiotie, joka kulki pitkin Kaarlensiltaa, sähköistettiin (tämäkin oli František Křižíkin hanke). Kaarlensillan ylittävää linjaa liikennöitiin vuoteen 1908 asti.
Historia > Ensimmäinen maailmansota

Sota rasitti raitioteitä. Koska hevosvetoisesta liikenteestä oli pulaa, raitiovaunuja käytettiin sotatarpeiden, polttoaineen, raaka-aineiden ja ruoan kuljetukseen. Lisäksi ampumatarvikkeiden tarpeen vuoksi raitiovaunuja sulatettiin metalliksi, jota käytettiin kranaateiden ja pommien valmistukseen. Tämä heikensi kuljetuskykyä entisestään. Tälle tuli loppu vasta, kun juuri muodostettu Tšekkoslovakian ensimmäinen tasavalta allekirjoitti rauhansopimuksen.
Historia > Ensimmäinen tasavalta

Raitioteitä laajennettiin jälleen, lähinnä Prahan laajentuneen pääkaupunkiseudun uusiin kaupunginosiin kuten Dejviceen, Nusleen ja Žižkoviin. Vuonna 1927 verkoston pituus ylitti sadan kilometrin rajan. Tällöin liikenteeseen tuli uusia yksisuuntavaunuja, ja kääntöraiteet korvattiin kääntösilmukoilla.
Historia > Toisen maailmansodan jälkeinen aika

Vuonna 1951 kaksiakselisia raitiovaunuja alettiin korvata uusilla, nykyaikaisilla ČKD:n valmistamilla vaunuilla: aluksi Tatra T1:llä ja vuodesta 1962 alkaen Tatra T3:lla.
1960-luvulla aloitettiin Prahan raitioteiden ensimmäisten maanalaisten osuuksien rakentaminen. Kun työt olivat yhä käynnissä, hanke muuttuikin tavallisen metrojärjestelmän rakentamiseksi, ja raitioliikenteen odotettiin loppuvan kokonaan kuten suurimmassa osassa lännen kaupunkeja. Tuolloin useita tärkeitä raideosuuksia, kuten Venceslauksen aukion rata, purettiin.
1980-luvulla kommunistinen hallitus ymmärsi kuitenkin nykyaikaisen raitiotiejärjestelmän hyödyt ja alkoi tilata uusia raitiovaunuja kuten Tatra KT8D5:iä ja lisää Tatra T3:ia. Uusia ratoja rakennettiin, ja niistä suurin osa valmistui pian samettivallankumouksen jälkeen. Vallankumouksen jälkeen ei ole juuri avattu uusia ratoja, vaan on keskitytty enemmän olemassa olevin raiteiden ja kulkuneuvojen uudistamiseen, mistä on aiheutunut suuria liikennekatkoja joka kesä. Uusia ratoja ovat jatkeet Sídliště Řepyyn (1988), Ohradasta Palmovkaan (1990), Modřanyyn (1995), Hlubočepystä Sídliště Barrandoviin (2003) ja Laurovásta Radlickáseen (2008).
Historia > Verkoston suunniteltu kehitys

Kehityssuunnitelmiin kuuluu monien ratojen jatkeita, joista kolmen suunniteltiin alkavan vuoteen 2020 mennessä. Nämä olivat radat Divoká Šárka–Dědiná, Sídliště Barrandov–Holyně–Slivenec ja Modřany–Libuš.
Varikot

Raitioteillä on seitsemän käytössä olevaa varikkoa:
Hloubětínin raitiovaunuvarikko
Kobylisyn raitiovaunuvarikko
Motolin raitiovaunuvarikko
Pankrácin raitiovaunuvarikko
Strašnicen raitiovaunuvarikko
Vokovicen raitiovaunuvarikko
Žižkovin raitiovaunuvarikko
Střešovicen raitiovaunuvarikko ei ole enää liikennekäytössä, mutta siellä sijaitsee Prahan joukkoliikennemuseo.
Kalusto

Prahan joukkoliikenneyhtiöllä on nykyisin 968 tavallisessa liikennöinnissä käytettävää raitiovaunua. Vaunutyyppejä on useita klassisista Tatra T3-vaunuista aina nykyaikaisiin Škoda 15 T -matalalattiaraitiovaunuihin asti. Raitiovaunut on sijoitettu seitsemälle raitiovaunuvarikolle ympäri kaupunkia. Lisäksi yhtiöllä on joukkoliikennemuseossa säilytettäviä museoraitiovaunuja ja useita erikoistarkoituksiin, kuten opetusajoihin tai lumenauraukseen käytettäviä vaunuja, joten raitiovaunuja on yhteensä yli tuhat.
Kalusto > Tatra T3 muunnelmineen

Lähes koko entisen Itäblokin alueella yleiset Tatra T3 -raitiovaunut muunnelmineen muodostavat kaluston perustan, sillä niitä valmistettiin Prahassa suuret määrät sekä omaan käyttöön että vientiin. Yli puolet Prahan vanhoista raitiovaunuista on uudistettu 2000-luvun ensimmäisten kymmenen vuoden aikana. Vaunuihin vaihdettiin uudet ajomoottorit ja sähkölaitteet, asennettiin matkustajainformaatiojärjestelmä sähköisine linjakilpineen ja kuulutuksineen ja matkustamo kunnostettiin. Uudistetut vaunut saivat sarjatunnuksen Tatra T3R.P, jossa R tarkoittaa uudistettua ja P käytetyn sähkölaitteiston tyyppiä. Sekä alkuperäiset että uudistetut T3:t ovat olleet niin menestyksekkäitä, että liikennöitsijä päätti myös valmistaa uusia, alkuperäiseen suunnitteluun perustuvia raitiovaunuja, joissa on matalalattiainen keskiosa.
Kalusto > Uudemmat raitiovaunut

1980-luvulla haluttiin kuljetuskyvyltään suurempia raitiovaunuja. Tätä varten hankittiin Tatra KT8D5 -nivelraitiovaunuja, ja niitä toimitettiin 49 kappaletta. Kaikki KT8D5:t on sittemmin uusittu ja varustettu matalalattiaisella väliosalla. Samettivallankumouksen jälkeen liikennöitsijä päätti lopettaa kyseisen vaunutyypin tilaamisen ja tilasi sen sijaan 150 tavallisen pituista Tatra T6A5 -raitiovaunua. Pian näiden vaunujen toimituksen jälkeen perinteinen prahalainen raitiovaununvalmistaja, ČKD Tatra, meni konkurssiin ja uusien vaunujen toimitus keskeytyi useiksi vuosiksi.
Sekä vammaisten että suuren yleisön suurten vaateiden jälkeen Prahan liikennöitsijä päätti tilata uusia matalalattiaraitiovaunuja Škoda Transportationilta. 60 Porschen suunnittelemaa Škoda 14 T -raitiovaunua toimitettiin vuosina 2005–2009. Niiden jälkeen toimitettiin 250 nykyaikaisempaa täysmatalaa Škoda 15 T -raitiovaunua vuodesta 2010 alkaen.