stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Georgian osavaltionyliopisto
Kuvia

GSU:n esittävien taiteiden Rialto-keskus
Oikeustieteellinen tiedekunta
Clarkstonin kampus
GSU:n koripalloareena
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Georgian osavaltionyliopisto Wikimedia Commonsissa
Käännös suomeksi
Hannu Syrjänen

| Hannu Syrjänen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. lokakuuta 1951 (ikä 73) Hollola
Muut tiedot
Yritys:  Sanoma
Asema:  toimitusjohtaja 2001–2011
Hallitusjäsenyydet:  Ilmarinen, pj. 2004–2011 Orion, pj. 2010–2017 VR-Yhtymä, pj. 2011–2019
Hannu Syrjänen (s. 2. lokakuuta 1951 Hollola) on suomalainen yritysjohtaja. Syrjänen toimi Sanoma-konsernin toimitusjohtajana vuosina 2001–2011.
Syrjänen valmistui ekonomiksi 1973 ja oikeustieteen kandidaatiksi 1979. Hän valmistui Stanfordin yliopiston SEP-ohjelmasta (Stanford Executive Program) vuonna 2001.
Hannu Syrjänen oli Rautakirjan toimitusjohtaja, varatoimitusjohtaja ja toimialajohtaja vuosina 1989–2001. Ennen Rautakirjaa hän toimi muun muassa Keskossa, TS-Yhtymässä johtajana, Wihurissa toimialajohtajana ja Lakimiesliiton Kustannuksen toimitusjohtajana. Syrjänen oli SanomaWSOY:n johtoryhmän jäsen 1999–2001 ja Sanoman toimitusjohtaja ja johtoryhmän puheenjohtaja 2001–2010. Syrjänen oli hallituksen puheenjohtaja Ilmarisessa vuosina 2004–2011, Viestinnän Keskusliitossa 2005–2006, Kansainvälisen kauppakamarin Suomen osastossa 2010–2011 ja Management Institute of Finland MIF:ssä 2012–2014. Hän oli hallituksen jäsen SanomaWSOY:ssä vuosina 2001–2010, East Officessa 2008–2010, Elinkeinoelämän keskusliitossa 2005–2006 ja Palvelutyönantajissa 1999–2001. Hän on ollut myös Helsinki Median hallituksen jäsen ja useiden Rautakirjan tytäryhtiöiden hallituksen puheenjohtaja.
Hannu Syrjänen on ollut Orionin hallituksen jäsen vuosina 2007–2017 ja hallituksen puheenjohtaja vuosina 2010–2017. Vuosina 2011–2019 hän on ollut myös VR-Yhtymän hallituksen puheenjohtaja. Syrjänen on ollut Realian hallituksen jäsen vuodesta 2011, Suomen Messut Osuuskunnan vuodesta 2012 ja John Nurmisen Säätiön hallituksen jäsen vuodesta 2012 alkaen.
Hannu Syrjänen valittiin media-alan Vuoden Vaikuttajaksi vuonna 2009.
Georgian parlamenttivaalit 2020

Georgian vuoden 2020 parlamenttivaalit pidettiin ensimmäisen kierroksen osalta 31. lokakuuta ja toisen kierroksen osalta 21. marraskuuta. Vaaleissa valiittiin kaikki maan 150 parlamenttiedustajaa seuraavaksi neljäksi vuodeksi.
Tausta

Geogian vaalijärjestelmän mukaan 77 edustajista valitaan suhteellisella vaalitavalla listavaaleissa, jossa koko maa on yksi vaalipiiri. Loput 73 valitaan enemmistövaalitavalla siten, että valituksi tulee se, joka saa vaalipiirinsä äänistä vähintään puolet. Ellei kukaan saa äänistä vaadittua vähimmäismäärää, vaalipiirissä järjestetään toinen kierros kahden ensimmäisellä kierroksella parhaiten menestyneen välillä. Vaalitapa oli kiistanaihe Georgiassa, ja sitä vastustettiin isoissa mielenosoituksissa Tbilisissä.
Määräaikaan mennessä vaaliin oli ilmoittaunut 66 puoluetta. Girtši lupasi, että jos se pääsee parlamenttiin, se arpoo Tesloja kaikkien äänestäneiden kesken. Rahat autojen ostamiseen se ottaisi saamastaan puoluetuesta.
Äänioikeus vaaleissa on kaikilla vähintään 18-vuotta täyttäneillä Georgian kansalaisilla.
Tulokset ja seurauksia

Taulukossa listavaalien tulokset:
| Puolue | Ääniä | Osuus (%) | Paikkoja |
| --- | --- | --- | --- |
| KO | 928 004 | 48,22 | 60 |
| Yhdistynyt oppositio | 523 127 | 27,18 | 36 |
| Eurooppalainen Georgia | 72 986 | 3,79 | 5 |
| Lelo | 60 712 | 3.15 | 4 |
| SA | 60 671 | 3,15 | 4 |
| Patriootit | 60 480 | 3.14 | 4 |
| Girtši | 55 598 | 2,89 | 4 |
| Kansalaiset | 25 508 | 1,33 | 2 |
| Työväenpuolue | 19 314 | 1 | 1 |
Äänioikeutettuja: 3 511 853
Annettuja ääniä: 1 992 891
Enemmistövaalitavalla valituista paikoista kaikki menivät KO:lle.
Ensimmäisen kierroksen jälkeen 8. marraskuuta Tbilisissä järjestettiin mielenosoituksia, joihin osallistui arviolta 45 000 ihmistä. Mielenosoittajien mukaan vaalit olivat vilpilliset, minkä KO kielsi.
Hallan sellutehdas

Hallan sellutehdas oli Kotkassa  Hallan saarella sijainnut sellutehdas. Alueella toimi myös Hallan saha vuoteen 1986. Tehdas on lakkautettu 1938 ja rakennukset pääosin purettu. Kotkassa on toiminut myös kolme muuta sellutehdasta; Kotkan sellutehdas (Stora Enso) ja Sunila sekä lakkautettu Hovinsaaren sellutehdas.
Tehdasalueen rautatie ja kalusto

Tehtaalle on ollut rautatieyhteys Karhulan-Sunilan Rautatieltä ja sinne liikennöitiin Karhusalmen sillan kautta, joka sijaitsi sellutehtaan konttorirakennuksen vieressä. Sahan lopettaessa rautatien käytön, silta nostettiin radan päälle estämästä tukkirekkojen kulkua sahalle.
Tehdasalueen rautatie ja kalusto > Veturit

Nro 12 Valmet Move51m (siirretty  Voikkaan paperitehtaalta varaveturiksi)
Nro 13 Valmet Move51h/1960 (siirretty Kymin paperitehtaalta, käytössä 1979–1983)
Nro x Valmet Move5 502/1950 (hankittu uutena, käytössä vuoteen 1978)
Aiheesta muualla

http://vaunut.org
Nro 12 Valmet Move51m
Nro 13 Valmet Move51h/1960
Nro x Valmet Move5 502/1950
Haapaperhonen

| Haapaperhonen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Päiväperhoset Papilionoidea
Heimo::  Täpläperhoset Nymphalidae
Alaheimo::  Luotsiperhoset Limenitidinae
Tribus::  Limenitidini
Suku::  Luotsit Limenitis
Laji::  populi
Kaksiosainen nimi
 Limenitis populi  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Haapaperhonen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haapaperhonen (Limenitis populi) on täpläperhosten (Nymphalidae) heimoon kuuluva kookas päiväperhonen. Se on Suomen suurikokoisimpia perhoslajeja.
Koko ja ulkonäkö

Haapaperhonen on hyvin kookas perhoslaji: Uroksilla siipien kärkiväli on 69–80 mm ja naaraat voivat saavuttaa jopa 82–96 mm pituuden, tehden siitä satunnaisesti Suomen kookkaimman päiväperhosen. Siivet ovat väriltään mustanruskeat. Etusiivissä on muutamia valkeita, nauhamaisesti asettuneita täpliä. Etusiiven etureunassa on lisäksi yksinäinen valkoinen täplä sekä siiven kärjessä valkoiset ja punaiset täplät. Takasiipien laidoilla kulkee koristeellinen kuviointi, joka muodostuu valkoisesta, siipisuonten katkomasta nauhasta sekä sen ja siiven reunassa sijaitsevista oranssinpunaisista nuolenmuotoisista täplistä. Siipien alapinnat ovat oranssinruskeat ja niissä on leveä valkoinen, tummien siipisuonten katkoma nauha. Siipien tyvet ovat alapinnalta leveästi siniharmaat.
Koiraan yläpuoli
Koiraan alapuoli
Levinneisyys ja lentoaika

Haapaperhonen on levinnyt Keski-Euroopasta Keski-Aasian kautta Japaniin. Euroopassa sitä esiintyy pohjoisessa Fennoskandian keskiosissa saakka.
Suomessa laji ei ole koskaan ollut kovin yleinen ja hävisi ilmeisesti täysin 1960-luvulla. Sittemmin laji palasi, mutta havainnot harvenivat jälleen ennen vuosituhannen vaihdetta, jonka jälkeen se on taas hieman yleistynyt. Haapaperhosen esiintyminen painottuu vahvasti Itä-Suomeen ja Keski-Pohjanmaalle. Perhonen lentää kesä-heinäkuussa.
Elinympäristö ja elintavat

Haapaperhosen elinympäristöä ovat rehevät metsät, joissa kasvaa haapoja. Se käy harvoin kukilla, mutta perhosia voi löytää juomassa vettä lätäköistä tai imemässä nesteitä ulosteista ja eläinten raadoista. Niille maistuvat myös hiki ja pilaantuneet hedelmät.
Ravintokasvi

Toukan ravintokasveja ovat haapa ja muut poppelilajit.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Haapaperhonen (Limenitis populi)
Ötökkätieto: Haapaperhonen (Limenitis populi)
Suomen Perhoset: Haapaperhonen
HS.fi "Keisarinviitta ja haapaperhonen elävät yhä pohjoisempana" (19.1.2009)
Iltalehti: Haapaperhonen (Limenitis populi) (Arkistoitu – Internet Archive)
UniProt, Taxonomy: Limenitis populi (englanniksi)
Hausjärven seurakunta

| Hausjärven seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Hausjärven kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Tampereen hiippakunta
Rovastikunta:  Hämeenlinnan rovastikunta
Pääkirkko:  Hausjärven kirkko
Perustettu:  1855
Jäsenmäärä:  5 568 (2022)
– Osuus asukkaista:  69,3 %
Kirkollisvero:  1,75 %
Kirkkoherra:  Jussi Kauranne
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hausjärven seurakunta on seurakunta Kanta-Hämeessä, Hausjärven kunnassa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Hämeenlinnan rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Jussi Kauranne. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 6 118 jäsentä.
Kirkot

Hausjärven kirkko
Ryttylän kirkko
Mommilan kirkko
Gnosis

Syyrialais-egyptiläinen gnostilaisuus
Setiläisyys
Tuomaskristityt
Valentinolaisuus
Basilidelaisuus
Persialainen gnostilaisuus
Mandealaisuus
Manikealaisuus
Kristillisen gnostilaisuuden isät
Simon Magus
Kerinthos
Markion
Valentinos
Muita ryhmiä
Ofiitit
Barbelo-gnostikot
Kainiitit
Karpokratiaanit
Paulikiaanit
Bogomiilit
Kataarit
Gnostilaisuuden lähteet
Nag Hammadin kirjasto
Codex Tchacos
Muuta
Gnosis
malline: näytä • keskustele •
Osa artikkelisarjaa
Sanaa gnosis (m.kreik. γνώσις, "tieto") on käytetty useassa toisiaan sivuavassa merkityksessä.
Platonin filosofiassa gnosis, gnostike episteme ("ymmärrys yhdistyneenä tietoon") tarkoitti teoreettista tietoa joka perustuu matemaattiseen ymmärtämiseen, vastakohtana käytännön taidoille, praktike episteme ("ymmärrys yhdistyneenä käytäntöön").
Gnostilaisuudessa gnosis oli ensimmäinen itsetietoisuuden tila, pelastava ja vapauttava uskonnollis-mystinen tieto ihmisen alkuperästä ja päämäärästä. Se ei ole dogmaattinen, vaan suhtautuu suvaitsevaisesti muihin uskontoihin.  Valentinos opetti, että gnosis oli etuoikeutettua "sydämen tietoa" tai "oivallusta" maailmankaikkeuden henkisestä luonteesta. Tämä tieto toi pelastuksen pneumaatikoille eli henkisesti suuntautuneille ihmisille, jotka katsoivat olevansa ihmisryhmä, joka kykeni saavuttamaan tämän tiedon.
Heresiologeille eli kristillisille harhaoppien vastustajille gnosis ja gnostilaisuus merkitsi kaikkia niitä luonteeltaan esoteerisia uskomusjärjestelmiä, kuten gnostilaisuutta ja muita dualistisia järjestelmiä, jotka saivat jalansijaa ensimmäisellä ja toisella vuosisadalla. Myöhemmin termiä on käytetty viitattaessa esimerkiksi ruusuristiläisyyteen ja juutalaiseen kabbalaan.
Sanojen 'gnosis' ja 'gnostilaisuus' alkuperä > Gnosis

Sana 'gnostilaisuus' on nykyaikaista alkuperää, vaikkakin se perustuu antiikin ajalta peräisin olevaan käsitteistöön: se tulee kreikan kielen 'tietoa' merkitsevästä sanasta gnosis (γνώσις). Gnosis itsessään viittaa kuitenkin hyvin erikoistuneeseen tiedon lajiin, joka on sukua sekä kreikankielisen sanan alkuperäiselle merkitykselle että sen käytölle erityisesti platonistisessa filosofiassa.
Päinvastoin kuin jotkut nykyiset kielet, muinaiskreikka kykeni erottamaan erilaisia tietämisen lajeja tai tasoja. Näitä voidaan kuvata toisaalta propositionaaliseksi tiedoksi, jossa henkilö tietää jotakin, minkä on saanut tietoonsa epäsuorasti toisten antamien kuvausten perusteella, kuten "Tiedän että Berliini on Saksassa", ja toisaalta tiedoksi, jonka henkilö on saanut suoran osallistumisen kautta, kuten "Tunnen Berliinin, olen käynyt siellä monesti".
Gnosis viittaa kuitenkin vielä toisenlaiseen tietoon. Jos joku on uskonnollisessa merkityksessä 'gnostilainen', se ei tarkoita, että hänellä olisi tietoa tavanomaisessa merkityksessä, vaan että hän on tietyllä tavalla vastaanottavainen mystiselle tai esoteeriselle kokemukselle jumaluudesta. Suurimmassa osassa gnostilaisia järjestelmiä tämä 'tieto' jumaluudesta on itsessään pelastuksen aikaansaava tekijä. Tämä 'tieto' yhdistetään yleisesti sisäiseen 'tietämykseen' tai itsetutkiskeluun, jota muun muassa Plotinos korosti filosofiassaan. Ennen uskonnollista merkitystä termiä 'gnostilainen' käytettiin kuitenkin filosofisessa merkityksessä useissa antiikin filosofisissa perinteissä, mikä täytyy pitää mielessä termin uskonnollista käyttöä tutkiessa.
Sanojen 'gnosis' ja 'gnostilaisuus' alkuperä > Uusplatonismi ja Plotinoksen Gnostilaisia vastaan

Plotinoksen kirjoitus, joka tunnetaan nimellä Gnostilaisia vastaan on varsinaiselta nimeltään Niitä vastaan, jotka katsovat kaikkeuden luojan ja kaikkeuden itsensä olevan pahoja. Kirjoitus löytyy toisen Enneadin yhdeksännestä osasta. Plotinos on osoittanut kirjeen joukolle oppilaitaan, jotka olivat ilmeisesti omaksuneet muita kuin Plotinoksen ajatuksia maailman synnystä ja luonteesta. Plotinos esittää kirjoituksen kuitenkin tarkoitetuksi niin sanotuille 'gnostikoille'.
Gnosis eri uskonnoissa

Gnosis on monesti yhdistetty tai sitä on pidetty jopa synonyyminä useiden eri kulttuurien tai uskontojen ajatuksille, kuten:
Valaistuminen – buddhalaisuus
Moksha – hindulaisuus
Jumalan valtakunta – kristinusko
Hurmio, tempaus – Platon (ekstaattisessa merkityksessä, ei kristillisen ylöstempauksen merkityksessä)
Irfan – sufilaisuus
Sisäinen valo ja ääni – Sant Mat
Aiheesta muualla

Gnostilainen Seura: Gnosis - sisäinen tietoisuus (suomeksi)
The Gnosis Archive – tekstejä (englanniksi)
Heiricus Auxerrelainen

Heiricus (Eric) Auxerrelainen (lat. Heiricus Autissiodorensis tai Altissiodorensis) (841–876) oli ranskalainen benediktiinimunkki sekä skolastinen filosofi ja teologi.
Heiricus toimi Pyhän Germanus Auxerrelaisen luostarin oblaattina nuorelta iältä. Hän opiskeli Lupus Servatuksen ja Haimo Auxerrelaisen kanssa. Hänen omiin oppilaisiinsa kuuluivat muun muassa Remigius Auxerrelainen ja Hucbaldus.
Heiricus oli osallisena keskiajan universaalikiistassa ennen kaikkea glossillaan Aristoteleen kategorioita käsittelevään teokseen Categoriae decem. Siinä hän kannatti kantaa, jonka mukaan ainoastaan partikulaarit eli yksilöoliot ovat olemassa. Näkemyksen mukaan esimerkiksi valkoinen ja musta eivät ole olemassa sellaisenaan, vaan aina jos joku puhuu niistä, hänen on viitattava esimerkiksi valkoiseen ihmiseen tai mustaan hevoseen. Koska inhimillinen ymmärrys ei voi käsittää kaikkia yksilöitä, se kokoaa tällaiset viittaukset yhteen (coarctatio < lat. coarctare, "koota yhteen") yhden sanan alle (universaaliksi). Näin yksilöistä muodostetaan ajatus lajeista, edelleen suvuista ja lopulta substanssista. Kanta voitaisiin muuten tulkita nominalismiksi, mutta toisissa kohdissa Heiricus kannatti maltillista realismia.
Muita Heiricuksen teoksia olivat Pyhän Germanuksen runomuotoinen elämäkerta Miracula sancti Germani sekä  saarnakokoelma Collectaeum.
Aiheesta muualla

Bautz, Friedrich Wilhelm: Heiricus von Auxerre Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon. (saksaksi)
The School of Auxerre (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Hanhivaara (sukunimi)

Hanhivaara on suomalainen sukunimi.
Tunnettuja Hanhivaaroja

Antti Hanhivaara (1985–2006?), Inarissa kadonnut eräopas
Pietari Hanhivaara (1833–1926), lestadiolainen maallikkosaarnaaja ja uudenheräyksen pioneeri
Kuvitteellisia Hanhivaaroja

Lauri Hanhivaara, poliisi Pentti Kirstilän dekkareissa
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Golf olympialaisissa

Golf on järjestetty kesäolympialaisissa ensimmäisen kerran vuonna 1900 ja toisen kerran vuonna 1904. Pitkän tauon jälkeen golfista tuli olympialaji jälleen kesäolympialaisista 2016 alkaen. Olympiagolfin menestynein maa on Yhdysvallat.
Tapahtumat

|  Golf> Kilpailumuoto |  Golf> 1900 |  Golf> 1904 |  Golf> 2016 |  Golf> 2020 |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |  Golf>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miesten yksinpeli | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naisten yksinpeli | X | - | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Miesten joukkuepeli | - | X | - | - |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Mitalitaulukko

| Golfin olympiamitalit> Sija | Golfin olympiamitalit> Maa | Golfin olympiamitalit> Kultaa | Golfin olympiamitalit> Hopeaa | Golfin olympiamitalit> Pronssia | Golfin olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 5 | 3 | 5 | 13 |
| 2 |  Iso-Britannia | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 3 |  Kanada | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3 |  Etelä-Korea | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5 |  Uusi-Seelanti | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 6 |  Japani | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 |  Ruotsi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 |  Slovakia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 |  Kiina | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 9 |  Kiinan Taipei | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 8 | 8 | 9 | 25 |
Päivitetty: 22.11.2023
Lähde: Olympic Analytics – Medals by Countries – Golf olympanalyt.com. Viitattu 22.11.2023. (englanniksi)
Hapari

Haparia Vattimeren rannalla Terschellingissä.
Hapari on Etelä-Karjalan murteissa esiintyvä murresana, joka tarkoittaa meren rantaan tuomaa tavaraa. Hapari voi olla esimerkiksi luonnosta peräisin olevia puunrunkoja, mereen pudonneita esineitä tai haaksirikoista peräisin olevia esineitä.
Sana hapari on peräisin venäjän kielen sanasta habár, joka voi tarkoittaa muun muassa hyötyä, voittoa, etua tai onnea. Yleiskielinen nimitys samalle asialle on hylkytavara.
Hapatusruukku

Vesilukollinen käymisruukku ja keraamiset painot
Hapatusruukku eli käymisruukku on elintarvikkeiden hapattamiseen käytetty astia. Sen erikoismuoto on vesilukollinen käymisruukku, jossa ilman kulkeutuminen ruukun sisälle on estetty vesilukolla. Ruukussa voidaan valmistaa esimerkiksi hapankaalia.
Heinäveden terveysasema

| Heinäveden terveysasema |
| --- | --- |
Osoite:  Sairaalantie 4, 79700 Heinävesi
Sijainti:  Heinävesi
Koordinaatit:  62.42225°N, 28.62727°E
Heinäveden terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heinäveden terveysasema on Heinäveden kunnassa sijaitseva julkisen palvelun terveysasema. Se on avoinna arkisin kello 8-16. Palvelujen tuottamisesta vastaa Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä (Siun sote).
Terveysaseman aukioloaikojen ulkopuolella eli iltaisin, öisin ja viikonloppuisin Heinävedeltä voi hakeutua kiireellistä hoitoa tarvitessaan  Pohjois-Karjalan keskussairaalan yhteispäivystykseen Joensuussa (Tikkamäentie 16, J2-talon katutaso).
Aiheesta muualla

Heinäveden terveysasema[vanhentunut linkki] (suomi.fi)
Hapanvelli

Hapanvelli on kaakkoissuomalainen perinneruoka, joka muistuttaa hernekeittoa mutta on maultaan happamampi. Hapanvellin valmistukseen käytetään muun muassa ruistaikinajuurta, perunaa ja herneitä. Hapanvellin valmistus vie useamman tunnin, sillä jo kuivattujen herneiden liotus voi kestää jopa 12 tuntia.  Perinteisesti hapanvelli nautitaan voisilmän, ruisleivän ja kylmän maidon kera.
Hapanvelli on Virolahden kunnan perinneruoka. Kunnassa järjestetään kesäisin Virolahti-viikko, jonka aikana hapanvelliä on myynnissä päivittäin. Virolahti-viikon aikana valitaan myös Hapanvelliemäntä, jonka tittelin saa parhaan hapanvellin keittäjä.
Haukkakehrääjät

| Haukkakehrääjät |
| --- | --- |
 Isohaukkakehrääjä (Chordeiles minor)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kehrääjälinnut Caprimulgiformes
Heimo::  Kehrääjät Caprimulgidae
Suku::  Haukkakehrääjät Chordeiles  Swainson, 1832
Katso myös
   Haukkakehrääjät Wikispeciesissä   Haukkakehrääjät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haukkakehrääjät (Chordeiles) on kehrääjien heimoon kuuluva kehrääjälintusuku. Haukkakehrääjiin kuuluu BirdLife Suomen mukaan viisi lajia.
Sukuun kuuluvia lajeja

Antillienhaukkakehrääjä (Chordeiles gundlachii)
Harmaahaukkakehrääjä (Chordeiles acutipennis)
Isohaukkakehrääjä (Chordeiles minor)
Pikkuhaukkakehrääjä (Chordeiles pusillus)
Särkkäkehrääjä (Chordeiles rupestris)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Chordeiles (englanniksi)
Greystoke: Legenda Tarzanista, apinain kuninkaasta

| Greystoke: Legenda Tarzanista, apinain kuninkaasta> Greystoke: The Legend of Tarzan, Lord of the Apes |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Hugh Hudson
Käsikirjoittaja:   P.H. Vazak  Michael Austin 
Tuottaja:   Hugh Hudson  Stanley S. Cante 
Säveltäjä:   Sir Edward Elgar  John Scott 
Kuvaaja:  John Alcott
Leikkaaja:  Anne V. Coates
Tuotantosuunnittelija:  Stuart Craig
Pukusuunnittelija:  John Mollo
Pääosat:   Ralph Richardson  Ian Holm  James Fox  Christopher Lambert  Andie MacDowell 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Iso-Britannia
Tuotantoyhtiö:   Warner Bros.  Edgar Rice Burroughs Inc.  WEA Records 
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  30. maaliskuuta 1984
Kesto:  143 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotto:  45 858 563 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Greystoke: Legenda Tarzanista, apinain kuninkaasta (engl. Greystoke: The Legend of Tarzan, Lord of the Apes) on vuonna 1984 ilmestynyt yhdysvaltalainen seikkailudraamaelokuva.  Edgar Rice Burroughsin luomaan Tarzaniin perustuvan elokuvan ohjasi Hugh Hudson ja käsikirjoitti P.H. Vazak yhdessä Michael Austinin kanssa. Pääosassa esiintyvät Ralph Richardson, Ian Holm, James Fox, Christopher Lambert ja Andie MacDowell.
Elokuva huomioitiin kolmella Oscar-ehdokkuudella, parhaasta sivuroolista, käsikirjoituksesta ja maskeerauksesta.
Juoni

Eletään 1800-lukua, kun rikas Claytonin perhe on matkustamassa laivalla Afrikkaan. Onnettomuuden sattuessa he haaksirikkoutuvat rannalle, jossa perhe joutuu selviytymään tuntemattomassa viidakossa. Claytonin perheen äiti on raskaana ja synnyttää pojan, John Claytonin. Myöhemmin gorilla perheen ohikuljettua heidän puumajastaan gorillat panikoituvat ihmisten läsnäolosta ja tappavat Johnin vanhemmat. Naarasgorilla ottaa huostaansa heidän vauvansa ja kasvattaa hänet viidakossa. Kaksikymmentä vuotta myöhemmin kapteeni Phillippe D'Arnot matkaa miehistöineen samaiseen viidakkoon metsästysretkelle, jossa he löytävät hylätyn puumajan, joka kuului Claytonin perheelle. D'Arnot ottaa tehtäväkseen löytää kadonneen pojan ja tuoda hänet takaisin sivilisaatioon.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Christopher Lambert  | … |  Tarzan/John Clayton III   |
|  Ralph Richardson  | … |  Greystoken kuudes Jaarli   |
|  Ian Holm  | … |  Kapteeni Philippe d'Arnot   |
|  James Fox  | … |  Lordi Charles Esker   |
|  Andie MacDowell  | … |  Jane Porter   |
|  Cheryl Campbell  | … |  Leidi Alice Clayton   |
|  Ian Charleson  | … |  Jeffson Brown   |
Näyttelijät > Apinat

Nukkeasuissa esiintyneet.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  John Alexander  | … |  White Eyes   |
|  Christopher Beck  | … |  Droopy Ears   |
|  Ailsa Berk  | … |  Kala   |
|  Peter Elliott  | … |  Silverbeard   |
|  Mak Wilson  | … |  Figs   |
Heippes

| Heippes |
| --- | --- |

 vaakuna
 Heippes
 Koordinaatit: 48°59′40″N, 5°17′38″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Meuse
Arrondissementti:  Verdun
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  10,48 km²
Väkiluku (2017):  76
Aikavyöhyke:  UTC+1
Postinumero:  55220
Suuntanumero(t):  55241
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Heippes on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 76 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 10,48 neliökilometriä.
Heippesin väkiluku on kasvanut neljällä henkilöllä vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 72 asukasta. Myös vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 72.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heippes Wikimedia Commonsissa