stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vipera darevskii

| Vipera darevskii |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Kyykäärmeet Viperidae
Alaheimo::  Varsinaiset kyykäärmeet Viperinae
Suku::  Kyyt Vipera
Laji::  darevskii
Kaksiosainen nimi
 Vipera darevskii  Vedmederja, Orlov & Tunijev, 1986 
Alalajit
 Vipera darevskii darevskii  Vipera darevskii kumlutasi  Vipera darevskii olguni  Vipera darevskii uzumorum 
Katso myös
   Vipera darevskii Wikispeciesissä   Vipera darevskii Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vipera darevskii on harvinainen kyykäärmeiden heimoon kuuluva  matelija. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on määritellyt sen äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Sitä on tavattu vain Kaukasuksen alueella.
Sen pituus kuonosta peräaukkoon on yli 90 cm, ja häntä lisää vielä käärmeen kokonaispituutta.
Vipera darevskii -kyitä on tavattu Kaukasuksella Armeniassa alppiniityllä 2100–2700 metrin korkeudella. Turkissa on tehty varmistamattomia havaintoja kahdessa paikassa, joista toinen on lähellä Georgian rajaa, joten laji saattaa elää myös Georgian puolella. Sen uhanalaisuuteen vaikuttaa kotieläinten, nautakarjan ja lampaiden, laiduntaminen alppiniityillä.
Vadstena

| Vadstena |
| --- | --- |
 Sjögatan Vadstenan keskustassa.
 Vadstena
 Koordinaatit: 58°26′54″N, 14°53′23″E 
Valtio:  Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Kunta:  Vadstenan kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  3,41 km²
Väkiluku:  5 613
 – Väestötiheys:  1 646,0 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vadstena on taajama (kaupunki) Vadstenan kunnassa Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Asukkaita Vadstenassa oli vuoden 2010 lopussa noin 5 600. Taajama on Vadstenan kunnan keskustaajama, ja siellä sijaitseekin muun muassa kunnantalo.
Vadstena sijaitsee Ruotsin toiseksi suurimman järven Vätternin itärannalla. Vadstenan läpi kulkee riksväg 50 -tie Motalaan ja Ödeshögiin. 16 kilometrin päässä koillisessa sijaitsee Motala.
Vuonna 2017 Vadstena oli 20 ehdokkaan joukossa Arkitekturupproret-blogin (suom. arkkitehtuurikapina) yleisöäänestyksessä Ruotsin kauneimmasta kaupungista.
Historia

Vadstena alkoi kehittyä 1200-luvulla rakennetun ja 1360-luvulla birgittalaisluostariksi muutetun luostarin ympäristöön. Kuningatar Margareeta I myönsi Vadstenalle kaupunkioikeudet 8. joulukuuta 1400, ja pian sen jälkeen kaupunkiin rakennettiin raatihuone. Vadstenasta muotoutui keskiajalla tärkeä uskonnon ja kulttuurin keskus. Siellä oli muun muassa aikansa Pohjoismaiden suurin kirjasto. Ennen uskonpuhdistusta luostarin merkitys oli vähentynyt ja vuonna 1595 se suljettiin kokonaan. Nykyään luostari on jälleen toiminnassa. 1770-luvulla kaupungissa asui noin 1 400 asukasta, 1800-luvun jälkipuoliskolla yli 2 000 asukasta ja vuonna 2005 5 612.
Nähtävyyksiä

Vadstenan eteläosassa sijaitsee Kustaa Vaasan 1500-luvulla rakennuttama Vadstenan linna ja linnan vieressä sijaitsee Vadstenan lelumuseo. Pohjoiseen keskustasta sijaitsee Vadstenan luostari ja luostarikirkko. Keskellä keskustaa sijaitsee 1400-luvulta peräisin oleva Vadstenan raatihuone, joka on Ruotsin vanhin.
Vadstenan vaakuna on nykyisin koko kunnan vaakunana.
Vadstenan raatihuone on 1400-luvulta.
Vadstenan luostarin kirkko idän suunnalta.
Väkiluvun kehitys

Seuraavissa diagrammeissa on kuvattu Vadstenan väestönkehitystä. Ensimmäinen diagrammi kuvaa Vadstenan kaupungin väestönkehitystä vuodesta 1570 vuoteen 1960. Jälkimmäisessä diagrammissa puolestaan on kuvattu Vadstenan taajaman väestönkehitystä vuodesta 1960 vuoteen 2010.
| Vadstenan kaupungin väestönkehitys 1570–1960 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1570 | 1570 |    | 1 031 | 1 031 |
| 1610 | 1610 |    | 1 033 | 1 033 |
| 1650 | 1650 |    | 541 | 541 |
| 1690 | 1690 |    | 812 | 812 |
| 1730 | 1730 |    | 863 | 863 |
| 1770 | 1770 |    | 1 398 | 1 398 |
| 1800 | 1800 |    | 1 316 | 1 316 |
| 1810 | 1810 |    | 1 361 | 1 361 |
| 1820 | 1820 |    | 1 714 | 1 714 |
| 1830 | 1830 |    | 1 786 | 1 786 |
| 1840 | 1840 |    | 1 952 | 1 952 |
| 1850 | 1850 |    | 2 225 | 2 225 |
| 1860 | 1860 |    | 2 411 | 2 411 |
| 1870 | 1870 |    | 2 399 | 2 399 |
| 1880 | 1880 |    | 2 398 | 2 398 |
| 1890 | 1890 |    | 2 198 | 2 198 |
| 1900 | 1900 |    | 2 328 | 2 328 |
| 1910 | 1910 |    | 2 548 | 2 548 |
| 1920 | 1920 |    | 2 896 | 2 896 |
| 1930 | 1930 |    | 2 922 | 2 922 |
| 1940 | 1940 |    | 2 954 | 2 954 |
| 1950 | 1950 |    | 3 494 | 3 494 |
| 1960* | 1960* |    | 4 462 | 4 462 |
Lähde: CyberCity vuosien 1570–1770 osalta ja Statistiska centralbyrån (SCB) vuosien 1810–1960 osalta.
Edellisessä kuviossa vuosien 1950 ja 1960 tiedot eivät ole keskenään vertailukelpoisia, sillä vuoden 1960 tiedoissa on mukana Sankt Perin kunta, joka liitettiin Vadstenan kaupunkiin vuoden 1952 kuntauudistuksen yhteydessä. Vadstenan kaupunki muodostui tuolloin Vadstenan ja Sankt Perin seurakunnista, joista Vadstenan seurakunnassa oli 4 097 asukasta ja Sankt Perin seurakunnassa 365 asukasta.
Seuraavasta kuviosta nähdään, että Vadstenan kaupungissa oli vuonna 1960 jonkin verran enemmän asukkaita kuin Vadstenan taajamassa samana vuonna. Suurimmillaan taajaman väkiluku oli vuonna 1995, jolloin siellä oli 5 744 asukasta.
| Vadstenan taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 4 031 | 4 031 |
| 1965 | 1965 |    | 4 522 | 4 522 |
| 1970 | 1970 |    | 4 926 | 4 926 |
| 1975 | 1975 |    | 5 294 | 5 294 |
| 1980 | 1980 |    | 5 305 | 5 305 |
| 1990 | 1990 |    | 5 527 | 5 527 |
| 1995 | 1995 |    | 5 744 | 5 744 |
| 2000 | 2000 |    | 5 651 | 5 651 |
| 2005 | 2005 |    | 5 612 | 5 612 |
| 2010 | 2010 |    | 5 613 | 5 613 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vadstena Wikimedia Commonsissa
Itä-Götanmaan läänin kuntien keskustaajamat
Vital Rymašeuski

Vital Anatoljevitš Rymašeuski (valkoven. Віталь Анатольевіч Рымашэўскі, s. 1975) on valkovenäläinen poliitikko. Hän oli vuoden 2010 presidentinvaaleissa Valko-Venäjän kristillisen puolueen ehdokkaana. Vaalien jälkeen Rymašeuski pidätettiin muiden oppositiojohtajien tavoin, ja hänet tuomittiin ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Vaalien vuosipäivänä Rymašeuski siepattiin ja hänet kyyditettiin pakettiautolla tuntemattomaan paikkaan. Ehdollisen koeaika päättyi vuonna 2013, minkä jälkeen Rymašeuski saa taas matkustaa ulkomaille.
Wait

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Wait tarkoittaa seuraavia asioita:
Wait, Beatlesin kappale vuoden 1965 albumilta Rubber Soul
Wait, M83:n kappale vuodelta 2012
Wait, Maroon 5:n kappale vuodelta 2018.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Wait”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Waishengren

Waishengren (kiin.: 外省人; pinyin: wàishěngrén; kirjaimellisesti: 'muiden provinssien ihmiset'), tai manterelaiset, on mandariinikiinankielinen nimitys han-kiinalaisille, jotka saapuivat Taiwanin saarelle Kiinan tasavallan vetäytymisen yhteydessä. Kyseessä ei ole virallinen termi, jota käytettäisiin esim. väestönlaskennassa. Waishengrenin vastakohta on benshengren (kiin.: 本省人; pinyin: bénshěngrén; kirjaimellisesti: 'tämän provinssin ihmiset'), jolla viitataan Taiwanissa jo ennen tasavallan vetäytymistä asuneisiin kiinalaisiin, jotka puhuvat pääsääntöisesti taiwania tai hakkaa. Lisäksi Taiwanissa asuu ennestään useita alkuperäiskansoja.
Maantieteellisesti manterelaiset sijoittuvat Taiwanin isoihin kaupunkeihin: 41 % pelkästään Taipein alueelle, kun taas 25 % muiden isojen kaupunkien (Keelung, Kaohsiung, Tainan ja Taichung) alueelle.
Perinteisesti manterelaiset ovat vastustaneet taiwanilaista nationalismia ja kannattaneet Kiinan yhdistymistä, mutteivat kommunistien johtamaa Kiinan kansantasavaltaa.
Waingapu

Waingapu, Sumba.
Waingapu on kaupunki Indonesiassa. Se on Sumban saaren suurin kaupunki ja sijaitsee saaren itäosissa. Kaupungissa on Sumban saaren tärkein lentokenttä. Sen lisäksi siellä on muun muassa satama. Kaupungin asukasluku on noin 10 710.
Valley of the Damned

| Valley of the Damned DragonForce |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Thin Ice- ja Herman Lin Lamer Luser -studioilla Englannissa heinä–lokakuussa 2002
 Julkaistu: 2003
 Tuottaja(t): Herman Li ja Sam Totman
 Tyylilaji: power metal
 Kesto: 51.44
 Levy-yhtiö: Noise
DragonForcen muut julkaisut
|   | Valley of the Damned 2003 | Sonic Firestorm 2004 |
Valley of the Damned on DragonForcen vuonna 2003 julkaistu debyyttialbumi. Kansikuva jouduttiin tekemään uudelleen ja bändille keksimään uusi nimi, koska yhtyeen silloinen nimi DragonHeart oli käytössä toisella yhtyeellä. Tämän takia tekijänoikeuskiistojen välttämiseksi tämä oli helpoin vaihtoehto.[lähde? ]
Kappaleet

Invocation of the Apocalyptic Evil – 0.13
Valley of the Damned – 7.12
Black Fire – 5.47
Black Winter Night – 6.30
Starfire – 5.53
Disciples of Babylon – 7.16
Revelations – 6.05
Evening Star – 6.39
Heart of a Dragon – 5.22
Where Dragons Rule – 5.56  (Japanin-version bonuskappale)
Jäsenet

ZP Theart – laulu
Sam Totman – kitarat
Herman Li – kitarat
Vadim Pružanov – koskettimet ja piano
Didier Almouzni – rummut
Diccon Harper – basso
Arvostelut

Imperiumi: 7/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Valley of the Damned Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Valley of the Damned Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Wainsteinin säätiö

Wainsteinin säätiö eli Leo ja Regina Wainsteinin säätiö oli 1928–2003 toiminut suomalainen säätiö, joka tuki kuvataidetta.
Säätiön perustivat kauppaneuvos Leo Wainstein ja hänen puolisonsa Regina Wainstein vuonna 1928 Suomeen saapumisensa muistoksi ja kiitollisuuden osoitukseksi. Säätiö jakoi vuosittain korkotulonsa apurahoina ja lahjoitti veistoksia. Säätiön lahjoituksia ovat Aarre Aaltosen Ilmatar ja sotka Helsingin Sibelius-puistossa, Matti Hauptin Aino Turun Asemanpuistossa ja sama teos marmoriveistoksena Turun taidemuseossa. Säätiö sulautettiin vuonna 2003 Suomen Kulttuurirahastoon, jossa sen nimenä on nykyisin Leo ja Regina Wainsteinin rahasto.
Leo Wainstein (1883–1978) oli odessalaissyntyinen asianajaja, myöhemmin pääkonsuli ja kauppaneuvos. Regina Wainstein o.s. Trilling oli syntyisin Białystokista. Wainstein osti Åbo Klädesfabrikin (Turun Verkatehdas) 1924.
Säätiö on vuonna 1938 julkaissut 29-sivuisen kirjasen Leo ja Regina Wainsteinin säätiö: 1928-1938.
Viisjaagu järv

| Viisjaagu järv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Tartumaa
Kunnat:  Elvan kunta
Koordinaatit:  58°15′45″N, 26°26′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Elva jõen valuma-alue
Laskuoja:  oja Elva jõgeen
Järvinumero:  VEE2092400
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  34,7  m 
Rantaviiva:  2,091 km
Pinta-ala:  25,8  ha 
Keskisyvyys:  7,4 m
Suurin syvyys:  13 m
Valuma-alue:  6,7 km²
 fiViisjaagu järv 
Viisjaagu järv  on Virossa Tartumaalla Elvan kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järveen laskee etelästä Vissi järven kaksi ojaa ja luoteisrantaan koljmen lammen yhteinen laskuoja. Sen pohjoispäästä lähtee suoraksi kaivettu nimetön oja, joka laskee pohjoisessa Elva jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,7 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,4 metriä ja suurin syvyys 13 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0019 kuutiokilometriä eli 1,9 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat ovat metsää tai pellon suojavyöhykettä. Järven rannassa tai rannan läheisyydessä asutaan kuudessa talossa. Yksi taloista on nimeltään Viisjaagu.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi (vir. kareda veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Järvi heinäkuussa 2015
Vilkas Group

| Vilkas Group oy |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Enemmän kuin verkkokauppa
Perustettu:  1995
Toimitusjohtaja:  Markku Korkiakoski
Kotisivu:  https://www.vilkas.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vilkas Group oy on vuonna 1995 perustettu verkkokauppatoimittaja, joka toimii Suomen lisäksi myös Ruotsissa ja Norjassa. Vilkas tarjoaa verkkokauppa-alustoja yrityksille. Vilkkaan asiakkaana on yli 2 000 verkkokauppaa, ja se työllistää 23 työntekijää. Yrityksen toimipiste sijaitsee Tampereella. Vilkkaan toimitusjohtaja on Markku Korkiakoski.
Toimintamalli

Vilkas myy kolmea eri verkkokauppa-alustaa erilaisiin tarpeisiin. Lisäksi Vilkkaan palveluihin kuuluvat muun muassa ulkoasun muokkaukset, verkkokaupan analytiikka ja markkinointipalvelut.
Verkkokauppaindeksi

Vilkas Group julkaisee neljästi vuodessa verkkokauppaindeksin, joka kuvaa verkkokaupankäynnin kehitystä Suomessa. Verkkokauppaindeksin tausta-aineisto on kerätty Vilkas Groupin asiakkaiden verkkokaupoista vuoden 2006 alusta alkaen. Indeksiin vaikuttavat tilausten lukumäärä, euromääräinen myynti sekä keskimääräinen ostoskori.
Vienan Karjala (lehti)

Vienan Karjalan etusivu heinäkuussa 2008.
Vienan Karjala on Petroskoissa vienankarjalan murteella ilmestynyt sanomalehti. Lehti määritteli itsensä "Karjalan rahvahan lehdeksi", Karjalan kansan lehdeksi. Vuoden 2014 alussa Vienan Karjala ja livvinkielinen Oma Mua yhdistyivät. Oma Mua -nimellä jatkava lehti ilmestyy kerran viikossa vienankarjalaksi ja livvinkarjalaksi.
Ennen yhdistymistä Vienan Karjala ilmestyi kaksi kertaa kuussa. Perustamisvuosi on 1999, jolloin karjalankielinen lehdistö jaettiin kahdeksi. Vuosina 2011–2013 Vienan Karjala ilmestyi neljä kertaa kuussa.
Viimeinen päätoimittaja oli Olga Melentjeva . Lehteä julkaisi Karjalan tasavallan hallitus ja Karjalan rahvahan liitto. Kustantaja oli Periodika, joka kustantaa myös Karjalan Sanomia, Oma Mua -lehteä ja Kodima-lehteä.
Aiheesta muualla

Vienan Karjala -lehti (Arkistoitu – Internet Archive)
Ville Taulo

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 14. elokuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Lahti, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja puolustaja
Pituus: 185 cm
Seura
Seura: HIFK
Pelinumero: 21
Junioriseurat
1996–2002: Reipas
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2003–2007 | FC Lahti | 98 | (10) |
| 2008–2009 | HJK | 29 | (0) |
| 2009 | → Klubi 04 | 5 | (0) |
| 2010–2012 | Taranto | 5 | (0) |
| 2011 | → AC Bellinzona (laina) | 3 | (0) |
| 2012 | → FC Lahti (laina) | 9 | (0) |
| 2012 | Alta IF | 4 | (0) |
| 2013– | HIFK | 24 | (2) |
| Yhteensä | Yhteensä | 177 | (12) |
Maajoukkue
| 2001 | Suomi U16 | 5 | (0) |
| 2003 | Suomi U18 | 6 | (3) |
| 2004 | Suomi U19 | 5 | (1) |
| 2005–2006 | Suomi U21 | 11 | (0) |
| 2005–2006 | Suomi | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 31. heinäkuuta 2015.
Ville Taulo (s. 14. elokuuta 1985 Lahti) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa HIFK:ta. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja tai keskuspuolustaja.
Taulo edusti kaudella 2007 Veikkausliigassa pelaavaa FC Lahtea, mutta kaudeksi 2008 tiet erkanivat. Taulo solmi kaksivuotisen pelaajasopimuksen HJK:n kanssa.
Veikkausliigassa Taulo on pelannut 60 ottelua, ja tehnyt niissä seitsemän maalia. Suomen maajoukkueessa hän on pelannut kolme ottelua A-maajoukkuetasolla ja lisäksi lukuisia juniorimaaotteluita. Hän on ollut muun muassa RKC Waalwijkin sekä NEC Nijmegenin testattavana.
Aiheesta muualla

Taulo Tähtipelaajaesittelyssä Nelosen Veikkausliigasivuilla[vanhentunut linkki]
Taulo PlayerHistory.com-tietokannassa (englanniksi)
Profiili Vekkausliigan sivuilla
Veli-Matti Lindström

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Veli-Matti Lindström |  Veli-Matti Lindström |  Veli-Matti Lindström |  |
Maa:   Suomi
Miesten mäkihyppy
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Salt Lake City 2002 | joukkuekilpailu |  |
| Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Planica 2004 | joukkuekilpailu |  |
| Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Karpacz-Szklarska 2001 | joukkuemäki |  |
|  Kultaa | Karpacz-Szklarska 2001 | normaalimäki |  |
|  Hopeaa | Saalfelden 1999 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Štrbské Pleso 2000 | joukkuemäki |  |
| Euroopan nuorten olympiafestivaalit  | Euroopan nuorten olympiafestivaalit  | Euroopan nuorten olympiafestivaalit  |  |
|  Kultaa | Štrbské Pleso 1999 | normaalimäki |  |
|  Hopeaa | Štrbské Pleso 1999 | joukkuemäki |  |
Veli-Matti Olavi Lindström (s. 15. marraskuuta 1983 Nastola) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja olympiamitalisti.
Seuratasolla Lindström edustaa Lahden Hiihtoseuraa. Kaudesta 2007–2008 lähtien häntä ovat valmentaneet Kai Lahtinen ja Kimmo Kykkänen. Tätä ennen häntä valmensi kauden 2002 loppuun Heikki Moisander ja sen jälkeen Ari Saukko.
Toukokuussa 2005 Lindströmin pohjeluu murtui ja hän joutui pitämään pitkään taukoa harjoittelusta. Hän palasi mäkiharjoittelun pariin saman vuoden heinäkuussa.
Saavutuksia

2002 Salt Lake City: olympiahopeaa K120 metrin joukkuemäkikilpailussa, normaalimäen viides
2004 Planica: lentomäen MM-hopea joukkuemäkikilpailussa (henkilökohtaisesti vuonna 2002 neljäs ja 2004 kahdeksas)
kaksi kultaa junioreiden MM-kisoissa normaalimäessä ja joukkuemäkikilpailussa Karpacz-Szklarskassa 2001, Strbske Plesossa 2000 joukkuemäessä kolmas ja Saalfeldenissä 1999 normaalimäessä kolmas sekä joukkuemäessä toinen
maailmancupin yhteispisteissä 2005 77., 2004 15., 2003 22., 2002 19., 2001 18., osakilpailuissa viisi kertaa kolmen parhaan joukossa (henkilökohtaisissa kilpailuissa)
kaksi SM-kultaa
Rukan suurmäen mäkiennätys 148 metriä (2001)
Hypännyt Planicassa vuonna 2003 kaadutun ME-hypyn 232.5 metriä
Aiheesta muualla

Veli-Matti Lindström Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Lindström SHL:n tietokannassa
Vadim Šipatšov

| Vadim Šipatšov |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. maaliskuuta 1987 (ikä 37) Tšerepovets, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Dinamo Minsk
Sarja:  KHL
Pelinumero:  87
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–
Aik. seurat:   Severstal Tšerepovets (RSL/KHL)  HK Belgorod (RUS-2)  SKA Pietari (KHL)  Vegas Golden Knights (NHL)  SKA Pietari (KHL)  Dinamo Moskova (KHL)  Ak Bars Kazan (KHL) 
Vadim Aleksandrovitš Šipatšov (ven. Вадим Александрович Шипачёв; s. 12. maaliskuuta 1987 Tšerepovets, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija ja maailmanmestari, joka pelaa KHL-joukkue Dinamo Minskissä. Šipatšov on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Elite Prospects -sivuston Ulf Anderssonin mukaan hänen vahvuuksiinsa kuuluu pelisilmä, luistelu, hyökkäyspään vaistot ja kiekonhallinta. Šipatšovilla on kuitenkin parannettavaa kokonaisvaltaisessa pelaamisessa ja fyysisissä väännöissä.
Pelaajaura > Pohjois-Amerikka ja NHL 2017

Toukokuussa 2017 NHL-varaamaton Šipatšov solmi NHL:n laajennusjoukkue Vegas Golden Knightsin kanssa kahden vuoden ja yhdeksän miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen. Hän teki syksyn 2017 neljässä harjoitusottelussa kuitenkin vain yhden syöttöpisteen ja Šipatšov lähetettiin harjoitusleirin päätteeksi yllättäen lopulta AHL-joukkue Chicago Wolvesin vahvuuteen. Hän ei kuitenkaan liittynyt joukkueen vahvuuteen, vaan harjoitteli usean viikon yksin, kunnes Erik Haulan loukkaantuminen vapautti Šipatšoville paikan Golden Knightsin kokoonpanosta. Hän teki NHL-debyyttinsä kauden 2017–2018 viidennessä ottelussa 15. lokakuuta 2017 Boston Bruinsia vastaan. Šipatšov teki ottelussa myös NHL-uransa avausmaalin, joka jäi Golden Knightsin 3–1-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Hän keräsi ottelusta teholukeman +2. Šipatšov valittiin ottelun kolmostähdeksi. Kolmen ottelun jälkeen hänet lähetettiin taas farmiin, kun Jonathan Marchessault palasi sairastuvalta Golden Knightsin kokoonpanoon.
Pelaajaura > Paluu Venäjälle 2017-

Vegas Golden Knightsin ja Šipatšovin sopimus purettiin, jonka jälkeen Šipatšov siirtyi takaisin KHL-seura SKA Pietariin loppukauden mittaisella sopimuksella. Kaudeksi 2018-19 Šipatšov siirtyi kaksivuotisella sopimuksella KHL-seura Dinamo Moskovaan. Kesäkuussa 2019 Dinamon ja Šipatšovin välistä sopimusta jatkettiin yhdellä lisävuodella eli 2021 kevääseen asti kestäväksi. Kaudeksi 2019-20 Šipatšov nimitettiin Dinamon kapteeniksi.
Maajoukkueura

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Šipatšov Euro Hockey Challengen ottelussa Sveitsiä vastaan huhtikuussa 2011. |  Šipatšov Euro Hockey Challengen ottelussa Sveitsiä vastaan huhtikuussa 2011. |  Šipatšov Euro Hockey Challengen ottelussa Sveitsiä vastaan huhtikuussa 2011. |  |
Miesten jääkiekko
Maa:   Venäläiset olympiaurheilijat
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pyeongchang 2018 | jääkiekko |  |
Maa:   Venäjän olympiakomitea
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Peking 2022 | jääkiekko |  |
Maa:   Venäjä
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Minsk 2014 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Tšekki 2015 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Venäjä 2016 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Saksa/Ranska 2017 | jääkiekko |  |
Šipatšov oli voittamassa olympiakultaa venäläisten olympiaurheilijoiden joukkueessa Pyeongchangissa 2018 ja olympiahopeaa Venäjän olympiakomitean joukkueessa Pekingissä 2022. Jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi joukkueen kapteenina. Šipatšov on edustanut Venäjää MM-kilpailuissa vuosina 2014, 2015, 2016 ja 2017, joista ensimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen, vuoden 2015 turnaus hopeaan sekä vuosien 2016 ja 2017 turnaukset pronssiin. Šipatšovin vuoden 2014 turnaukseen mahtui myös kolmen ottelun mittainen pelikielto, jonka hän sai taklattuaan alkulohkon ottelussa Suomen Pekka Jormakkaa olkapäällä päähän. Jormakka makasi jäällä neljä minuuttia tajuttomana ja palasi kaukaloihin seuraavan kerran puolivälierissä. Ottelun erotuomaristo ei viheltänyt tilanteesta lainkaan rangaistusta, mutta IIHF katsoi osuman olleen päähän kohdistunut taklaus, josta olisi pitänyt tuomita ottelurangaistus. Šipatšovin taklaus tulkittiin myös tietoiseksi valinnaksi.
Šipatšov voitti vuoden 2016 turnauksen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 6+12=18 ja hänet valittiin tähdistökentälliseen. Valmennus valitsi Šipatšovin turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Tanskaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Venäjän ottelun parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2017 turnauksessa Šipatšov toimi Venäjän varakapteenina. Hänet valittiin taas alkulohkossa Tanskaa vastaan pelatun ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Šipatšov pelasi myös maailmancupissa vuonna 2016.
Yhteensä hän on pelannut 110 A-maaottelua tehopistein 27+62=89. Šipatšov teki A-maajoukkuedebyyttinsä 10. helmikuuta 2011 LG Hockey Gamesin Mytištšissä pelatussa avausottelussa Suomea vastaan.