stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Elli Aaltonen
Työura > Kritiikki

Elli Aaltosen johtajakaudella toimeentulotuki siirtyi Kelan vastuulle. Tämän seurauksena tukien maksu kärsi kohtuuttomista viivästyksistä. Kelan johto ei ollut osannut arvioida muutoksen seurauksia ja oli budjetoinut liian vähän henkilökuntaa. Aaltonen sai voimakasta kritiikkiä osakseen ja hän joutui pyytämään epäonnistumistaan anteeksi Kelan asiakkailta. Aaltonen itse syytti Kelan epäonnistumisesta edellistä johtajaa, Liisa Hyssälää.  Eduskunnan oikeusasiamies antoi toiminnasta huomautuksen Aaltosen johtamalle Kelalle, joka oli toiminut lainvastaisesti ja viivästyttänyt tukien käsittelyä.
Aiheesta muualla

Elli Aaltosen kolumnit Länsi-Savon sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Elli Aaltosen blogi (Arkistoitu – Internet Archive)
YouTube: Haastattelussa ylijohtaja Elli Aaltonen
Kelan uusi pääjohtaja: ”Miksi ylläpidämme järjestelmää, joka maksaa ihmiselle olemisesta?” Suomen Kuvalehti.  26.11.2016.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Liisa Hyssälä | Kelan pääjohtajat 2017–2019 | Seuraaja: Outi Antila |
Katri Laine

Katri Helena Laine (o.s. Soini; 25. marraskuuta 1891 Helsinki – 19. huhtikuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen historioitsija. Hän tutki varsinkin kotitalousopetuksen historiaa. Laine kirjoitti useita kotitalouden oppikirjoja. Hänen vuonna 1927 julkaisemastaan kansakoulujen oppikirjasta Kotitalouteni otettiin 12 painosta.
Katri Laineen isä oli kirjailija Wilho Soini. Hänen sisaruksiaan olivat kirjailijat Yrjö ja Elsa Soini. Laine kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta vuonna 1911 ja valmistui kotitalousopettajaksi 1912, kansakoulunopettajaksi 1913 ja filosofian kandidaatiksi 1920. Tohtoriksi hän väitteli vuonna 1935 aiheenaan 1700-luvun pellavanviljely ja -kehruu Suomessa. Laine oli vuosina 1918–1921 Maataloushallituksen kotitalouden tarkastaja, 1928–1937 Kouluhallituksen kotitalous- ja käsityöopetuksen tarkastaja ja 1937–1957 maataloushallituksen kotitalousosaston päällikkö. Hän osallistui Lotta Svärd -järjestön toimintaan ja kirjoitti lottien käyttöön tarkoitettuja oppikirjoja Suomen historiasta. Sotavuosina hän johti toimikuntaa, joka pohti naisten työpalvelua.
Katri Laineen puolisona oli vuodesta 1921 lehtori ja historiantutkija Eevert Laine.
Julkaisuja

Kotitalouteni: Oppikirja kansakouluille, 1927 (kaikkiaan 12 painosta).
Ruokatalous 1, Ravinto-oppi; kirj. Carl Tigerstedt ja Katri Laine. WSOY 1927
Ruokatalous 2, Keittiökirja. WSOY 1927
Keittiöstä ruokapöytään. WSOY 1930
Helsingin käsityökoulu 1881–1931, 1931.
Kotitalouskoulujen alkuvaiheita Suomessa 1850–1900. 1931.
Otavalan Pellavanviljely- ja Kehruukoulu: Ruotsi-Suomen pellavanviljely- ja kehruupolitiikkaa 1700-luvulla. 1935. (SHS: Historiallisia tutkimuksia 21.)
Suomen talousseuran arkisto. Helsinki 1938
Benvikin kartano Peter Johan Bladhin kotina ja liikeyritysten keskustana. Helsinki 1939
H. G. Porthan ja kotitalousneuvonta vv. 1801-1802. Helsinki 1939
Suomen Talousseura pellavanjalostuksen elvyttäjänä. 1943 (Acta Agral. Fenn. 53.)
Helsingin kasvatusopillinen talouskoulu 1891–1940. 1942.
Lotat ja isänmaan historia 1: Mannerheim ja isänmaani. Lotta-Svärd, 1942.
Pikkulotat ja isänmaan historia. Lotta-Svärd, 1942.
Yhteiskuntaoppi, asioimiskirjoitus ja kotikirjanpito: Kauppa- ja teollisuusministeriön ammattikasvatusosaston julkaisema oppikirja. Kauppa- ja teollisuusministeriön ammattikasvatusosasto, Helsink 1945
Maatalousnaiset 1797–1947. Maatalousnaisten keskusjohtokunta, 1948.
Suomennoksia

Thora Holm : Arkileipää ja juhlaleipää. Minerva, Helsinki 1928
Kirjallisuutta

”Kotitalouden ja kotiteollisuuden historian tutkija ja järjestöaktiivi Katri Laine”, Oma pöytä: Suomalaiset naiset historiankirjoittajina, s. 241–249.  (Toimittaneet Elina Katainen, Tiina Kinnunen, Eva Packalén ja Saara Tuomaala)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2005.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Alankomaat
Amira

| Amira |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  arab. ’prinsessa’
Infobox OKNimi-testi OK: 
Amira on arabialaisperäinen naisen etunimi, joka merkitsee prinsessaa. Se on johdettu miehennimestä Amir (arab. ’prinssi’, ’emiiri’).
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuuhun 2024 mennessä tilastoitu noin 560–570 Amira-nimistä naista.
Tunnettuja Amiroja

Amira Casar (s. 1971), ranskalainen näyttelijä
Amira Chokairy (s. 1995), suomalainen pikajuoksija
Amira Hass (s. 1956), israelilainen toimittaja ja kirjailija
Amira Khalifa (s. 1974), suomalainen näyttelijä
Amira Mohamed Ali (s. 1980), saksalainen poliitikko
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Amira (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Kalju (nimi)

| Kalju |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Nimen alkuperä:  virolainen nimi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalju on virolainen miehen etunimi. Sen vironkielinen merkitys on ’kallio’.
Suomessa Kalju on harvinainen etunimi. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuoteen 2024 mennessä ollut virallisena nimenä noin 90–100 miehellä.
Tunnettuja Kaljuja

Kalju Lepik (1920–1999), virolainen runoilija
Kalju Saaber (s. 1944), virolainen kirjailija
Kalju Saareke (1926–2015), virolainen balettitanssija, tanssipedagogi ja koreografi
Ajokkaat

| Ajokkaat |
| --- | --- |
 Meriajokas Zostera marina
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Ajokaskasvit Zosteraceae
Suku::  Ajokkaat Zostera  L.
Katso myös
   Ajokkaat Wikispeciesissä   Ajokkaat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ajokkaat eli isoajokkaat (Zostera) on vesikasvisuku ajokaskasvien heimossa. Siihen kuuluu 12 lajia, joiden levinneisyysaluetta ovat maailman kaikki valtameret. Ajokkaat ovat tyypillisesti monivuotisia uposkasveja, joilla on suikertava juurakko ja nauhamaiset lehdet.
Lajeja

Pohjoismaissa kasvaa kolme ajokaslajia:
kaita-ajokas (Zostera angustifolia)
meriajokas (Zostera marina)
pikkuajokas (Zostera noltii, syn. Nanozostera noltii)
Yleisin on meriajokas, jota kasvaa Pohjoismaissa Atlantin rannikolla laajasti ja Itämeren eteläosassa. Suomessa meriajokasta esiintyy harvinaisena lounaisrannikolla ja laji on silmälläpidettävä.
Muut ajokaslajit:
Z. asiatica, Z. caespitosa, Z. capensis, Z. capricorni, aimoajokas (Zostera caulescens), Z. japonica, Z. mucronata, Z. muelleri, Z. nigricaulis, Z. novazelandica, Z. polychlamys ja Z. tasmanica.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Isoajokkaat – Zostera
ITIS: Zostera (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Zostera (englanniksi)
Flora of China: Zostera (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q157371  Wikispecies: Zostera  AlgaeBase: 42995  APDB: 196058  APNI: 64834  BOLD: 411814  CoL: 8W4TW  eFloraSA: Zostera  EoL: 101383  EPPO: 1ZOSG  FloraBase: 20934  FNA: 135358  FoAO2: Zostera  FoC: 135358  GBIF: 2863960  GRIN: 13069  iNaturalist: 52616  IPNI: 27873-1  IRMNG: 1109962  ITIS: 39073  NBN: NHMSYS0021060374  NCBI: 27257  NZOR: 6e89f194-40bd-4a2f-928c-3140ef6ad0a4  Open Tree of Life: 637473  Paleobiology Database: 214093  PLANTS: ZOSTE  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:27873-1  Tropicos: 40028828  VASCAN: 1843  VicFlora: 1361e1be-bf84-434f-bdf0-6b5d09d71872  WFO: wfo-4000041285  WoRMS: 144233
Markus Nenonen

| Markus Nenonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. lokakuuta 1992 (ikä 32) Jämsänkoski, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Nessu, Sikaranne
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  94 kg
Seura
Seura:  HC Plzeň
Sarja:  Tšekin Extraliga
Pelinumero:  7
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–
Aik. seurat:  JYP-Akatemia (Mestis) JYP (SML) Sport (SML) Tappara (SML) HPK (SML) IK Oskarshamn (SHL) TPS (SML)
Markus Nenonen (s. 29. lokakuuta 1992 Jämsänkoski) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Tšekin Extraligan HC Plzeňissä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Nenonen on tehnyt miesten peleissä uransa aikana enemmän maaleja kuin syöttöpisteitä.
Ura > Maajoukkueura

Nenonen on pelannut Suomen A-maajoukkueessa kymmenen ottelua tehopistein 1+1=2. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Channel One Cupin 16. toukokuuta 2021 Prahan O2 Arenassa pelatussa avausottelussa Tšekkiä vastaan. Nenonen merkittiin Suomen nelosketjun vasempaan laitaan toisen debytantin, Juuso Pärssisen sekä Markus Nurmen viereen. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki seuraavassa ottelussa 19. joulukuuta 2021 Moskovan TsSKA Arenassa Kanadaa vastaan, kun Nenonen viimeisteli Suomelle 4–1-loppulukemat vastustajan tyhjään maaliin. Hän putosi viimeisten joukossa vuoden 2022 MM-joukkueesta.
Hankmo

Kylien sijainnit Pohjanmaan maakunnassa. Västerhankmo punaisella, Österhankmo sinisellä.
Hankmo on Mustasaaren kunnassa sijaitseva kahden kylän, läntisen ja itäisen (Västerhankmo ja Österhankmo) muodostama kyläkokonaisuus. Kylät kuuluivat vuoteen 1973 asti Koivulahden kuntaan. Lisäksi Hankmo tarkoittaa myös Kyröjoen suussa sijaitsevaa niemimaata, joka aikoinaan on ollut suistosaari. Hankmon länsipuolella sijaitsee toinen suuri niemimaa Petsmo. Hankmossa sijaitsee ruotsinkielinen kyläkoulu Hankmo skola.
Hankmon nimestä

Kyläkokonaisuudesta on suomeksi käytetty myös nimeä Hanganmaa. Vanhoista asiakirjoista löytyvät muodot Hankama, Hankamoy (1443), Hankkamaa (n. 1490) ja Hankkmo. Nimen alkuosaan sisältyy vanhan riistanpyyntivälineen nimi hanka tai hangas, joka esiintyy paikannimissä muuallakin Suomessa (Hankasalmi, Hankavesi, Hankamäki). Loppuosa "maa" tarkoittaa suurta saarta, jollainen Hanganmaa oli ennen kuin se maankohoamisen vuoksi kuroutui kiinni mantereeseen nykyiseksi niemimaaksi. Läheisen Petäjänmaan (Petsmo) tapaan myös tämä paikannimi on varhaisten suomalaisten antama.
Anders Johan Forsberg ja Johannes Sand pajansa edessä Västerhankmossa ja ensimmäiset heidän tekemänsä hankmot 1910.
Andrei Karejev

| Andrei Karejev |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. marraskuuta 1994 (ikä 30) Novokuznetsk, Venäjä
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  73 kg
Seura
Seura:  HK Vitjaz
Sarja:  KHL
Pelinumero:  31
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2013–
Aik. seurat:  Metallurg Novokuznetsk (KHL) Ariada Volžsk (VHL) Zauralje Kurgan (VHL) HK Neftehimik Nižnekamsk (KHL) Toros Neftekamsk (VHL) TPS (SML) Salavat Julajev Ufa (KHL) HK Spartak Moskova (KHL) Dinamo Minsk (KHL)
Andrei Karejev (s. 19. marraskuuta 1994 Novokuznetsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa KHL-joukkue HK Vitjazissa.
Pelaajaura

Karejev on pelannut KHL:ää Metallurg Novokuznetskin paidassa vuosina 2014–2016. Loppukauden 2016–2017 Karejev pelasi Neftehimik Niznekamskin paidassa.
Kaudeksi 2017–2018 Karejev siirtyi KHL-joukkue Salavat Julajev Ufan riveihin. Kaudella 2018–2019 Karejev pelasi seurassa 17 ottelua torjuntaprosentilla 92,6 ja päästettyjen maalien keskiarvolla 2,33. Karejev on valittu KHL:n viikon maalivahdiksi kahdesti urallaan.
Toukokuussa 2020 Karejev solmi sopimuksen SM-liigajoukkue Turun Palloseuran kanssa. Hän pelasi TPS:ssä kaksi kautta. Kauden 2021–2022 jälkeen hän siirtyi takaisin KHL-seura Salavat Julajev Ufaan.
Työväen Joulualbumi

Työväen Joulualbumi 1944.
Työväen Joulualbumi oli Suomen Sosialidemokraattisen Sanomalehtimiesliiton vuosina 1925-1947 julkaisema joululehti.
Savannah (Ghana)

Savannah Ghanan kartalla.
Savannah on yksi Ghanan 16 hallintoalueesta. Sen pääkaupunki on Damongo, pinta-ala 34 790 km² ja väkiluku vuoden 2021 laskennassa 653 266.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Savannah (Ghana) Wikimedia Commonsissa
Ghanan hallintoalueet
Ahafo
Ashanti
Bono East
Bono
Central
Eastern
Greater Accra
North East
Oti
Pohjois-Ghanan hallintoalue
Savannah
Upper East
Upper West
Volta
Western
Western North
Eeva Kuuskoski

| Eeva Kuuskoski |
| --- | --- |
 Kuuskoski heinäkuussa 2013.
Suomen sosiaali- ja terveysministeri
 Sorsan IV hallitus 6.5.1983–29.4.1987 Ahon hallitus 26.4.1991–23.4.1992  
Edeltäjä:  Vappu Taipale Mauri Miettinen
Seuraaja:  Helena Pesola Jorma Huuhtanen
Kansanedustaja
 24.3.1979–23.3.1995  
Vaalipiiri:  Turun läänin eteläinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. lokakuuta 1946 (ikä 78) Aura
Ammatti:  lääkäri
Puoliso:  Juha Vikatmaa (vih. 1973; k. 1974) Pentti Manninen (vih. 1991)
Tiedot
Puolue:  Suomen Keskusta
Muut puolueet:  Kansallinen Kokoomus (vuoteen 1980)
Koulutus:  lääketieteen lisensiaatti (1972) erikoislääkäri (1982)
Aiheesta muualla
www.eevakuuskoski.fi
Eeva Maija Kaarina Kuuskoski (ent. Kuuskoski-Vikatmaa, o.s. Kuuskoski, s. 4. lokakuuta 1946 Aura) on suomalainen lääkäri ja poliitikko. Hän oli Kokoomuksen kansanedustaja 1979–1980 ja Keskustan kansanedustaja 1980–1995. Hän toimi sosiaali- ja terveysministerinä 1983–1987 ja 1991–1992.
Ennen poliittista uraansa Kuuskoski toimi pitkään lastenlääkärinä Turun kaupungin kunnallisessa terveydenhuollossa.
Opinnot

Kuuskoski kirjoitti ylioppilaaksi Elisenvaaran yhteiskoulusta vuonna 1966. Hän opiskeli Turun yliopistossa ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi kesällä 1972. Lastentautien erikoislääkäriksi Kuuskoski valmistui vuoden 1982 lopulla. Hän opiskeli Turun yliopistossa myös yhteiskuntatieteitä, muun muassa sosiologiaa, sosiaalipolitiikkaa, taloustiedettä ja filosofiaa.
Poliittinen ura

Eduskuntaan Kuuskoski valittiin vuoden 1979 vaaleissa kokoomuksen ehdokaslistalta Turun eteläisestä vaalipiiristä. Kansanedustajauransa ensimmäisen vuoden aikana hän siirtyi keskustapuolueen edustajaksi. Ennen valintaansa kansanedustajaksi Kuuskoski oli istunut Turun kaupunginvaltuustossa vuodesta 1973. Hän ei enää asettunut ehdolle vuoden 1980 kunnallisvaaleissa.
Kuuskoski toimi sosiaali- ja terveysministerinä Kalevi Sorsan punamultahallituksessa 1983–1987. Vuonna 1990 hän pyrki keskustan puheenjohtajaksi mutta hävisi äänestyksessä Esko Aholle. Keskustan oppositiokauden päätyttyä vuoden 1991 eduskuntavaalien jälkeen Kuuskoski nimitettiin keskustan Esko Ahon johtaman porvarihallituksen sosiaali- ja terveysministeriksi. Hän erosi tehtävästä keväällä 1992 hallituksen tekemien säästöpäätösten vuoksi. Kuuskoski koki, ettei sosiaali- ja terveysministeriölle annettu sananvaltaa säästötoimien kohdentamisesta. Kuuskoski asettui Muutos 94 -kansanliikkeen ehdokkaaksi presidentinvaaleissa 1994 muttei menestynyt. Vuoden 1995 eduskuntavaaleissa hän ei enää ollut ehdolla.
Kunnallisvaaleissa 2008 Kuuskoski asettui ehdokkaaksi Helsingissä, mutta jäi ensimmäiseksi varavaltuutetuksi jättäen taakseen kuitenkin muiden muassa keskustan valtuustoryhmän puheenjohtajan Sole Molanderin. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Kuuskoski oli keskustan ehdokkaana Helsingin vaalipiirissä, muttei tullut valituksi.
Myöhempi ura

Poliittisen uran jälkeen Kuuskoski työskenteli Mannerheimin Lastensuojeluliitossa ensin ohjelmajohtajana 1995–1997 ja sitten pääsihteerinä vuodesta 1998. MLL:n liittohallitus irtisanoi hänet kesäkuussa 2007 hovioikeudessa vahvistetun pahoinpitelytuomion vuoksi. Kuuskoski sai sakkotuomion entisen lapsiasiamiehen Helena Molanderin pahoinpitelystä. Tapahtuma liittyi lapsiasiamiehen toimen lakkauttamiseen 2004. Helsingin käräjäoikeus oli aiemmin hylännyt syytteet pidettyään Molanderin kertomusta horjuvana.
Kuuskoski toimi sosiaali- ja terveysministeri Liisa Hyssälän poliittisena valtiosihteerinä 19. tammikuuta – 24. toukokuuta 2010 ja ministeriksi siirtyneen Juha Rehulan valtiosihteerinä 24. toukokuuta 2010 – 22. kesäkuuta 2011.
Kuuskoski toimi Sosiaali- ja terveysjärjestöjen yhteistyöyhdistys YTY ry:n pääsihteerinä 2007–2010.
Kuuskoski oli Eläkeliiton puheenjohtaja 2015–2018.
Yksityiselämä

Kuuskosken setä oli entinen korkeimman hallinto-oikeuden presidentti ja Suomen pääministeri Reino Kuuskoski. Vuonna 1973 Kuuskoski avioitui kokoomuksen kansanedustajan ja puolueen remonttimiehiin kuuluneen Juha Vikatmaan kanssa. Vikatmaa teki itsemurhan vain 33-vuotiaana joulukuun 1974 alussa ja Kuuskosken tytär kuoli seuraavana vuonna heti synnytyksen jälkeen.
Kuuskoski avioitui toimittaja Pentti Mannisen kanssa vuonna 1991. Kuuskosken tytär Josefiina syntyi saman vuoden kesäkuussa.
Luettelo Suomen lasitehtaista
Kirjallisuutta

Annala, Vilho: Suomen lasiteollisuus 1681–1931. I osa. Ruotsin vallan aika 1681–1809.  Helsinki:  Otava, 1931.
Annala, Vilho: Suomen lasiteollisuus vuodesta 1681 nykyaikaan. II osa. Kehitys vuoden 1809 jälkeen. Ensimmäinen nide.  Helsinki:  Suomen lasiteollisuusliitto, 1948.
Annala, Vilho: Suomen lasiteollisuus vuodesta 1681 nykyaikaan. II osa. Kehitys vuoden 1809 jälkeen. Toinen nide.  Helsinki:  Suomen lasiteollisuusliitto, 1948.
Aiheesta muualla

Suomalaisissa lasitehtaissa tuotettuja lasiesineitä: Designlasi.com
Lasiteollisuutemme viettää tänään 250-vuotismuistojuhlaa, Helsingin Sanomat, 26.09.1931, nro 260, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Keltaorakaunokki

| Keltaorakaunokki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Carduoideae
Suku::  Kaunokit Centaurea
Laji::  solstitialis
Kaksiosainen nimi
 Centaurea solstitialis  L. 
Katso myös
   Keltaorakaunokki Wikispeciesissä   Keltaorakaunokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltaorakaunokki eli orakaunokki (Centaurea solstitialis) on yksivuotinen asterikasvi. Se kasvaa 30–80 senttimetriä korkeaksi. Varsi on haarova, siipipalteinen ja karvainen. Mykerön uloimmissa kehtosuomuissa on vankka, 10–15 millimetriä pitkä kärkipiikki ja lyhyitä sivupiikkejä. Mykerön kukat ovat vaaleankeltaiset.
Keltaorakaunokki esiintyy alkuperäisenä Etelä- ja Kaakkois-Euroopassa, Pohjois-Afrikassa, Lähi-idässä, Kaukasiassa ja Keski-Aasiassa. Tulokaslajina sitä kasvaa ympäri maailman paikoitellen kaikissa maanosissa. Suomessa keltaorakaunokki on harvinainen, muutaman kerran 1980-luvulla ja aiemmin tavattu satunnaistulokas.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Orakaunokki – Centaurea solstitialis
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q2068262  Wikispecies: Centaurea solstitialis  APDB: 100870  APNI: 58383  APSA: 286-138-2a  BioLib: 41526  Calflora: 1853  Cal-IPC: centaurea-solstitialis  CoL: S7GJ  eFloraSA: Centaurea_solstitialis  EoL: 467678  EPPO: CENSO  EUNIS: 153444  FEIS: censol  FloraBase: 7917  FNA: 242416255  FoAO2: Centaurea solstitialis  FoIO: CENSOL  GBIF: 3128888  GISD: 263  GRIN: 9827  iNaturalist: 52588  IPA: 4390  IPNI: 191626-1  IRMNG: 10598824  ISC: 12043  ITIS: 36972  MichiganFlora: 276  NatureServe: 2.136039  NBN: NBNSYS0000004511  NCBI: 347529  NSWFlora: Centaurea~solstitialis  NZOR: 5c6d05f3-d30d-4e84-b10f-265425e10587  NZPCN: 3632  Open Tree of Life: 852752  PFI: 6026  Plant List: gcc-134792  PLANTS: CESO3  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:191626-1  SANBI: 3205-6  Tropicos: 2700499  VASCAN: 2972  VicFlora: 47a77b75-f837-4445-b72a-0ae8841075ff  WisFlora: 7150  WoI: 2462  WFO: wfo-0000035974  Laji.fi: MX.39902
Raskone

Raskone Oy on hyötyajoneuvoja huoltava ja korjaava yritys, jolla on 20 korjaamoa eri puolilla Suomea. Vuonna 2023 yhtiön liikevaihto oli noin 57 miljoonaa euroa ja sillä oli noin 500työntekijää. Raskoneen omistaa monialakonserni Relais Group.
Raskone huoltaa ja korjaa hyötyajoneuvoja raskaasta kalustosta kevyisiin hyötyajoneuvoihin, perävaunuihin sekä kuljetuskaluston päällirakenteisiin. Korjaamoverkostossa tehdään myös vauriokorjaukset merkkiriippumattomasti. Palveluvalikoimaan kuuluu lisäksi moottorien ja vaihteistojen kunnostukset.
Raskoneella on teknistä osaamista erityisesti Mercedes-Benz-, Volvo- ja Scania-merkeissä.
Aiheesta muualla

Raskoneen verkkosivusto
Kustaa Perho

| Kustaa Perho |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 1.8.1929–8.6.1944  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Turun eteläinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. helmikuuta 1885 Karjala Tl
Kuollut: 8. kesäkuuta 1944 (59 vuotta) Helsinki
Ammatti:  piirisihteeri
Kustaa Verner Perho (vuoteen 1906 Suovanen, synt. Granberg, 13. helmikuuta 1885 Karjala Tl − 8. kesäkuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1929–1944. Hän oli vuosikymmenten ajan vaalipiirinsä keskeisimpiä sosialidemokraattisia järjestötoimijoita, joka työskenteli piirisihteerinä, järjestäjänä ja puhujana.
Elämä > Nuoruus

Kustaa Perho syntyi Karjalan pitäjän Karjalankylässä Kustaava Granbergin (myöh. Viljanen, 1861-1922) aviottomana lapsena. Hän työskenteli pienestä pitäen toistakymmentä vuotta renkinä, kunnes ryhtyi kirvesmieheksi. Perholla ei ollut mahdollisuutta käydä edes kansakoulua, mutta hän oppi luku- ja kirjoitustaidon omatoimisesti ja hankki myöhemmin sivistystä itseopiskelulla. Vuonna 1905 Perho liittyi Mynämäen työväenyhdistykseen. Turkuun muutettuaan Perho kävi käsityökoulun 1908–1909, jonka jälkeen hän työskenteli muun muassa Pahaniemen Veneveistämöllä ja Sosialistin kirjakaupan kehystämössä. Perho kuului myös Sosialistin Kirjapaino-osuuskunnan hallitukseen. Syksyllä 1913 hän kärsi osuuskunnan vastaavalle langetetun kolmen kuukauden vankilatuomion, joka tuli ennakkosensuurina pidettyjen pakkokappaleiden painoasiamiehelle toimittamisen laiminlyönnistä. Vuodesta 1914 lähtien Perho työskenteli Sosialistin kiertävänä asiamiehenä. Turun kirvesmiesten ammattiosaston puheenjohtajana toiminut Perho valittiin tammikuussa 1917 jäsenäänestyksellä Suomen Puutyöntekijäin Liiton puheenjohtajaksi, mutta hän kieltäytyi ottamasta tehtävää vastaan vähäisestä äänestysaktiivisuudesta johtuen.
Elämä > Sisällissota

Helmikuun vallankumouksen jälkeen keväällä 1917 Perho valittiin Turun elintarvikelautakunnan jäseneksi. Marraskuun yleislakon aikana Perhosta tuli Raision Työväen järjestyskaartin päällikkö. Sisällissodan aikana Perho toimi punaisten lääninkomissaari Rudolf Wilhelm Östermanin määräyksestä nimismiehen virkaa vastaavassa tehtävässä Raision, Naantalin maalaiskunnan ja Ruskon järjestyspäällikkönä sekä Raision vallankumousoikeuden syyttäjänä. Järjestyspäällikkönä hänen tehtäviinsä kuului lähinnä erilaisten lupa-asioiden hoitaminen. Punaisten vetäydyttyä Turun seudulta Perho jäi paikoilleen ja hänet vangittiin Raisiossa huhtikuun lopussa. Syksyllä Perho tuomittiin valtiopetoksesta kahdentoista vuoden kuritushuonerangaistukseen. Hänet armahdettiin Tammisaaren pakkotyölaitoksesta tammikuussa 1920.
Elämä > Kansanedustajana

Vapautumisensa jälkeen Perho valittiin sosialidemokraattien Turun läänin eteläisen vaalipiirin piirisihteeriksi. Vuonna 1921 hän erosi kommunistien valtaamasta Turun kirvesmiesten ammattiosastosta. Pari vuotta myöhemmin Perho yritti liittyä takaisin osastoon, mutta häntä ei hyväksytty enää jäseneksi. Raision Pahaniemessä asuessaan Perho osallistui aktiivisesti Raision työväenyhdistyksen toimintaan. Hän oli myös Raision kunnanvaltuuston varapuheenjohtaja. Vuonna 1929 Perho valitttiin eduskuntaan. 1930-luvun alussa Perho muutti Maarian Muhkuriin, jonka jälkeen hänet valittiin Maarian kunnanvaltuuston jäseneksi. Perho oli myös presidentin valitsijamies vuosina 1937, 1940 ja 1943. Kustaa Perho kuoli sydänkohtaukseen eduskunnassa kesäkuussa 1944. Hänet on haudattu Marian hautausmaalle.
Perhe

Kustaa Perhon ensimmäinen puoliso oli Taivassalossa syntynyt Ellida Josefina Nieminen (o.s. Helander, 1872-1910), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1908. Leskeksi jäätyään Perho avioitui vuonna 1913 raisiolaisen Anna Erika Suomisen (1885-1956) kanssa.
PGL Major Copenhagen 2024

PGL Major Copenhagen 2024 oli järjestyksessään ensimmäinen Counter-Strike 2:ssa pelattu major-turnaus Counter-Strike: Global Offensiven jälkeen. Se pelattiin Kööpenhaminassa Tanskassa 17. – 31. maaliskuuta 2024.
Turnauksen voitti Natus Vincere finaalissa 2–1 karttavoitoin FaZe Clania vastaan. Turnauksen MVP-tittelin sai Justinas ”jL” Lekavičius. Navissa pelannut Aleksi ”Aleksib” Virolainen voitti historian ensimmäisenä suomalaisena major-turnauksen.