stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ipanat Pariisissa

| Ipanat Pariisissa> Rugrats in Paris: The Movie |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Stig Bergqvist  Paul Demeyer 
Käsikirjoittaja:   David N. Weiss  J. David Stem  Jill Gorey 
Tuottaja:   Gábor Csupó  Arlene Klasky 
Säveltäjä:  Mark Mothersbaugh
Pääosat:   Christine Cavanaugh  Elizabeth Daily  Tara Strong  Cheryl Chase  Cree Summer  Kath Soucie 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Netflix
Ensi-ilta:  17. marraskuuta 2000
Kesto:  78 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  $ 30 000 000
Edeltäjä:  Ipanat
Seuraaja:  Villit Ipanat
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ipanat Pariisissa (engl. Rugrats in Paris: The Movie) on vuonna 2000 julkaistu yhdysvaltalainen animaatioelokuva. Elokuvan ohjasivat Stig Bergqvist ja Paul Demeyer ja pääosaa esitti Christine Cavanaugh. Elokuva palkittiin Blimp Awardilla vuonna 2001.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Christine Cavanaugh  | … |  Chuckie Finster   |
|  Elizabeth Daily  | … |  Tommy Pickles   |
|  Tara Strong  | … |  Dil Pickles   |
|  Cheryl Chase  | … |  Angelica Pickles   |
|  Cree Summer  | … |  Susie Carmichael   |
|  Kath Soucie  | … |  Lil DeVille, Phil DeVille, Betty DeVille    |
|  Michael Bell  | … |  Drew Pickles, Chas Finster   |
|  Tress MacNeille  | … |  Charlotte Pickles   |
|  Casey Kasem  | … |  Hää DJ   |
|  Joe Alaskey  | … |  Isoisä Lou Pickles   |
|  Debbie Reynolds  | … |  Lulu Pickles   |
|  Jack Riley  | … |  Stu Pickles   |
|  Susan Sarandon  | … |  Coco LaBouche   |
|  John Lithgow  | … |  Jean-Claude   |
|  Julia Kato  | … |  Kira Watanabe   |
|  Melanie Chartoff  | … |  Didi Pickles   |
|  Kevin Richardson  | … |  sumo laulaja   |
|  Billy West  | … |  sumo laulaja   |
|  Dan Castellaneta  | … |  Pappi   |
|  Charles Adler  | … |  Komisario   |
|  Roger Rose  | … |  Finster hää DJ   |
Elokuvaan on tehty suomenkielinen jälkiäänitys, jonka toteutuksesta vastasi Uptempo.
Aiheesta muualla

Ipanat Pariisissa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ingvild Stensland

Ingvild Stensland
Ingvild Stensland (s. 3. elokuuta 1981) on norjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa vuoden 2014 loppuun mennessä 137 maaottelua ja tehnyt niissä kymmenen maalia. Ensimmäisen naisten maaottelunsa hän pelasi tammikuussa 2003.
Stensland on edustanut Norjaa MM-kilpailuissa 2007 ja 2011, olympialaisissa 2008 sekä EM-kilpailuissa 2005, 2009 ja 2013. Vuosien 2005 ja 2013 EM-kisoissa hän saavutti hopeamitalin.
Seuratasolla Stensland edustaa Stabækia.
Iktys

Iktys.
Iktys (Ikhthys) on alkukristillinen uskontunnustus ja ensimmäinen kristillinen symboli. Sen juuret ovat kreikankielisessä sanassa ἰχθύς (ikhthýs), joka tarkoittaa kalaa. Iktys tunnetaan myös nimellä Jeesus-kala. Eri kielissä sitä on liikkeellä vaihtelevissa kirjoitusasuissa translitteroinnista riippuen (esimerkiksi Ichthys, Ichthus).
Symbolin historiaa

Kreikkalaiset, roomalaiset ja monet muut kulttuurit käyttivät kalasymbolia ennen kristinuskoa. Pakanallisissa uskonnoissa Iktys oli muinaisen kreikkalaisen jumalattaren Atargatisin jälkeläinen ja se tunnettiin monissa myyteissä nimillä Tigrata, Afrodite, Pelagia tai Delfiini. Sana myös tarkoittaa ”kohtua” ja ”delfiiniä” joissakin kielissä. Ennen kuin kristinusko otti kalasymbolin käyttöönsä, se tunnettiin pakanallisissa kulttuureissa merkityksillä ”suuri äiti” ja ”kohtu”. Sen yhteys hedelmällisyyteen, syntymiseen ja naisen luonnolliseen voimaan oli tunnettu myös kelttiläisten parissa ja muissa pakanallisissa kulttuureissa Pohjois-Euroopassa. Tietyissä ei-kristillisissä uskonnoissa kala tunnettiin myös uudelleensyntymisen ja elämän voiman symbolina.
Iktyksen symboliikkaa

Iktys ei ole vain kala, vaan se on akronyymi. Toisaalta se voidaan tulkita myös akrostikoniksi. Tästä yksinkertaisesta kalaa muistuttavasta kuviosta muodostuu alkukristillinen uskontunnustus. Sana iktys sisältää kreikkalaiset kirjaimet:
Ioota (Ι)
Khii (Χ)
Theeta (Θ)
Ypsilon (Υ)
Sigma (Σ)
Näistä kirjaimista voidaan johtaa alkukristillinen uskontunnustus:
Kreikkalaisin kirjaimin:  Ἰησοῦς Χριστὸς Θεοῦ Υἱὸς Σωτήρ  (Iesous Khristos Theou Hyios Soter)
Latinalaisin kirjaimin:  Iēsūs Khristos Theū (H)yios Sōtēr
Eli iktyksessä on viisi kirjainta, jotka ovat uskontunnustuksen sanojen alkukirjaimet. Uskontunnustus on suomeksi:
Iktyksen uskontunnustuksen omaisen sisällön uskotaan saaneen alkunsa Martan sanoista:
Iktyksen uskotaan myös liittyvän Jeesuksen lukuisiin kalavertauksiin sekä siihen, että opetuslapset olivat kalastajia ja Jeesus teki heistä ”ihmisten kalastajia”.
Iktys -symbolin käyttö salaisena symbolina kristittyjen vainojen aikaan on todennäköisesti myöhempää spekulaatiota. Tarinan mukaan kristitty saattoi löytää uskonveljensä huitaisemalla jalallaan puolihuolimattomasti kaaren hiekkaan. Jos toinen henkilö oli kristitty, hän tajusi kaaren merkityksen ja täydensi kuvion iktykseksi omalla, vastakkaiseen suuntaan aukeavalla, kaarellaan.
Nykyajan sovelluksia

Nykyään iktystä tavataan usein autojen peräluukun vasemmalle puolelle kiinnitettynä uintisuunta kohti tien keskiviivaa, eli vasemmalle. Se kertoo auton omistajan olevan kristitty – tai ainakin sen, että kyseisen auton on joskus omistanut kristitty. Iktystä käytetään myös organisaatioiden logopohjana tai allekirjoituksena sähköpostiviestin lopussa, muodossa <><.
Kuvia

Iktys ja psalmi 23 skootterissa.
Symboli auton takaluukussa.
Muunnelma.
Kolme kalaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iktys Wikimedia Commonsissa
Iktys.
Ingvill Måkestad Bovim

Ingvill Måkestad Bovim
Ingvill Måkestad Bovim (s. 7. elokuuta 1981) on norjalainen keskimatkojen juoksija.
Bovim sijoittui 800 metrin juoksussa kahdeksanneksi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1998. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 Bovim jäi alkueriin 1 500 metrillä ajalla 4.07,49. Sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 Bovim jäi samalla matkalla myös alkueriin. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän selviytyi loppukilpailuun, jossa sijoittui kuudenneksi ajalla 4.06,85.
Bovimin ennätys 1 500 metrillä on 4.02,20, jonka hän juoksi Rietissä elokuussa 2010. 800 metriä hän on juossut parhaimmillaan Norjan ennätysaikaan 1.59,82 Zagrebissa syyskuussa 2010.
Ingvild Snildal

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ingvild Snildal |  Ingvild Snildal |  Ingvild Snildal |  |
Maa:   Norja
Naisten uinti
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Pronssia | Rooma 2009 | 50 m perhosuinti |  |
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Debrecen 2012 | 100 m perhosuinti |  |
|  Pronssia | Debrecen 2012 | 50 m perhosuinti |  |
| EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Hopeaa | Eindhoven 2010 | 100 m perhosuinti |  |
|  Pronssia | Istanbul 2009 | 50 m perhosuinti |  |
Ingvild Nicoline Nerdrum Snildal (s. 25. elokuuta 1988 Asker, Norja) on norjalainen uimari, perhosuinnin MM-mitalisti ja Euroopan-mestari.
Snildal osallistui arvokilpailuihin ensimmäisen kerran Helsingin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2006. Hän sai pronssia 50 metrin perhosuinnissa Rooman MM-kilpailuissa 2009 ajalla 25,58. Välierässä hän oli tehnyt ennätyksensä 25,53. 100 metrin perhosuinnissa hän oli samoissa kilpailuissa seitsemäs ajalla 56,96. Lyhyen radan EM-kilpailuissa hän sai Istanbulissa 2009 pronssia 50 metrin perhosuinnissa ajalla 25,10 ja Eindhovenissa 2010 hopeaa 100 metrin perhosuinnissa ajalla 57,46.
Snildal voitti 100 metrin perhosuinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuden Debrecenissä 2012 ajalla 58,04. Lisäksi hän sai pronssia 50 metrin perhosuinnissa.
Ilma Virtala

Ilma Virtala (oik. Ilma Karoliina Näätänen, o.s. Virtanen; 24. lokakuuta 1886 Nousiainen – 31. joulukuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, professori Esko Näätäsen äiti.
Ilma Virtala toimi hierojana Helsingissä. Hän kirjoitti Suomen aiheisiin liittyneet romaanit Valkea kansa, Kosken laulu, Jääkärin sisko, Tuomion jälkeen ja näytelmän Heikki Ortela. Lisäksi Virtala kirjoitti avioliittoromaanin Anja rouva. Myöhempinä vuosinaan hän laati enimmäkseen uskonnollisia kirjoitelmia toimien muun muassa Viikkosanomien, Emäntälehden ja viimeksi myös Kotimaa-lehden vakinaisena avustajana.
Teoksia

Anja rouva. Kirja, Helsinki 1917
Jääkärin sisko: Romaani. Gummerus 1918
Valkea kansa. Gummerus 1918
Tuomion jälkeen: Kertomuksia. Tietäjä, Tampere 1919
Kosken laulu: Avioliittotarina. Gummerus 1922
Heikki Ortela, nelinäytöksinen kuvaelmasarja Pohjanmaalta 1917–18. Otava 1924
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Ilma Virtalan e-kirjoja Projekti Lönnrotilta
Islamilainen tasavalta

Islamilainen tasavalta on joidenkin islamilaisia lakeja käyttävien valtioiden nimitys. Näiden maiden sekulaarisuusaste vaihtelee suuresti, ja esimerkiksi puolisekulaarin Pakistanin kohdalla nimitys on pelkästään maan kulttuuri-identiteetin symboli.
Monille muslimijohtajille islamilaisen tasavallan käsite on tietynlainen teokraattinen valtio, jossa ei ole monien Lähi-idän maiden tavoin monarkiaa, ja jonka lainsäädäntö perustuu ainakin osittain šariaan. Se on usein nähty kompromissina islamilaisen  kalifaatin ja sekulaarin tasavaltalaisuuden ja nationalismin välillä. Esimerkki tällaisesta valtiosta on Iran.
Luettelo islamilaisista tasavalloista

| Valtio | Perustettu |
| --- | --- |
 Afganistan: 7. joulukuuta 2004
 Iran: 1. huhtikuuta  1979
 Mauritania: 28. marraskuuta 1960
 Pakistan: 23. maaliskuuta 1956
Iku Tukiainen

| Ilkka Tukiainen> Henkilötiedot.Muusikko |
| --- | --- |
Taiteilijanimi:  Iku Tukiainen
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1977–
Tyylilajit:  suomirock
Soittimet:  kitara, laulu
Yhtyeet:  mm. Iku
Levy-yhtiöt:  Pro-records, Propaganda
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ilkka "Iku" Tukiainen on suomalainen muusikko. Hänen yhtyeitään ovat olleet muun muassa Iku, Bloodshot Rollin, Nova, Mike Ortiz Band, Wanha Laine, Villi Linja, Jussi Hakulisen yhtye, Kinsky, Amazing Sound Orchestra, Noin 7 veljestä, Neumann Duo ja Toinen Kierros. Iku Tukiainen vaikuttaa nykyisin mainitussa Iku-yhtyeessä. Tukiainen toimii Iku-yhtyeen laulaja-kitaristina ja keulakuvana.
Vuonna 2003 uudelleen kootun Iku-yhtyeen kolmas albumi oli Tähtihetkiä. Neljännen Ikun kesällä 2006 ilmestyneen Musta Herra -albumin materiaali on pääosin Wanha Laine -yhtyeen kappaleita päivitettyinä 2000-luvulle, ja se sisältää paljon rankempaa materiaalia kuin muut Ikun levyt. Mustan Herran julkaisi Propaganda records. Albumi Suomirock-ilta ilmestyi vuonna 2008. Liikkuvat taa -albumi valmistui vuonna 2010. Lopulta kaikki saduksi muuttuu eepos ilmestyi alkuvuonna 2013. Uusin Iku-yhtyen albumi on helmikuussa 2015 ilmestynyt Dreamlandia
Vuonna 2010 Ilkka kokeili myös osallistua X-Factoriin.
Ammatiltaan Tukiainen on maalari
Iku Tukiaisen bändihistoriikki

1977–1980: Bloodshot Rollin
1981–1982: Nova, myöhemmin Mike Ortiz Band
1981–1985: Wanha Laine
1985: Villi Linja
1985–1986: Jussi Hakulinen, myöhemmin Kinsky
1987: Amazing Sound Orchestra
1987–1994: Iku
1992–? : Noin 7 veljestä
1996–1999: Neumann Duo
1997–2002: Toinen Kierros
2003– : Iku
Diskografia > Albumit

Jussi Hakulinen: Vaaleanpunainen majatalo (Poko Rekords, 1985)
Kinsky: Valtaa ja voimaa (Poko, 1986)
Iku: Mustaa valoa (West Coast, 1990)
Iku: Ruusua ja Ohdakkeita (Kill City, 1991)
Toinen Kierros: Tyylirikkoja Heiskasen Baarin Jukeboxissa (PRO 2002, Pro-records, 1999)
Toinen Kierros: Kulta Groove (PRO 2006, Propaganda records, 2001)
Iku: Tähtihetkiä (PRO 2036, Propaganda records, 2004)
Iku: Musta herra (PRO 2053, Propaganda records, 2006)
Iku: Suomirock-ilta  (PRO 2063, Propaganda records, 2008)
Iku: Liikkuvat taa (Pilke 004, Pilke, 2010)
Iku: Lopulta kaikki saduksi muuttuu (Pilke 011, Pilke, 2013)
Iku: Dreamlandia (KILLCD 19, Kill City, 2015)
Diskografia > Singlet

Wanha Laine: Teatteri / Pala maata, pala taivasta (Polarvox, 1984)
Villi Linja: Harharetket / Aitiopaikka (Poko, 1985)
Villi Linja: Haaksirikko / Noidankehä (Poko, 1985)
Jussi Hakulinen: Yö, jota koskaan ei ollutkaan / Varkaat, Kulkurit (Poko, 1985)
Kinsky: Joulu Avaruudessa (Poko, 1985)
Kinsky: Lumilinna (4 biisin maxi, Poko, 1986)
Kinsky: Sankareiden maa / Kesäkuu (Poko, 1986)
Amazing Sound Orchestra: Hey Hey Friday Night / Happy Summerholiday (Finnlevy, 1987)
Iku: Kohti tuntematonta / Myöhässä taas (Flamingo, 1988)
Iku: Tämän päivän turhuus / Pelon varjot (West Coast Records, 1989)
Iku: Erämaat / Bukarest palaa (West Coast Records, 1990)
Iku: Ruusuja ja Ohdakkeita / Marjanpoimijat (Kill City, 1991)
Iku: Sisko (4 biisin maxi, 1993)
Iku: Haloo (Haloo / Jumalten juomaa / Oot mun kaikuluotain / Hiekkarantojen kuningatar) (CD, 1994)
Noin 7 veljestä: 8 biisin CD (1996)
Toinen Kierros: Joulukuun yhdeksäs / Tekstiviesti / Harmonia (Propaganda records, 2000)
Toinen Kierros: Kiiltokuvia / Kaikkien Ei-Kenenkään maa / Onko sinulla varaa (Propaganda records, 2001)
Iku: Melankoliaa / Tähtihetkiä (PRO 2038, Propaganda records, 2004)
Iku: Nostakaa maljat / Pieni tarina / Missä olet? (Propaganda records 2004)
Iku: Pieni tarina / Yövuoro iskelmätehtaalla / Lapsuuden ystävä (PRO 2042, Propaganda records, 2004)
Iku: Musta Herra / Näen ja kuulen (Propaganda records, 2006)
Iku: Yksin itken sateeseen / Tänä keväänä (Propaganda records, 2006)
Iku: Unohdetut / Elämän syksy (PRO 2057, Kill City, 2007)
Iku: Pieni tarina (2010) / Mediapersoona (Pilke 001, Pilke, 2010)
Iku: Suvilaulu (Pilke 002, Pilke. 2010)
Iku: Siipiesi suojaan (Pilke 003, Pilke, 2010)
Iku: Varjo vain (Pilke 005, Pilke. 2011)
Iku: Juostaan tuuleen (Pilke 006, Pilke. 2011)
Iku: Haltiatar (Pilke 007, Pilke, 2012)
Iku: Painolasti (Pilke 008, Pilke, 2012)
Iku: Merirosvolippu (Pilke 009, Pilke, 2012)
Iku: Ota minut mukaasi (Pilke 010, Pilke, 2012)
Iku: Mopoautoparkki (Pilke 012, Pilke, 2013)
Iku: Piiri Pienen Kaupungin (Pilke 013, Pilke, 2013)
Iku: Sydän päättää (Pilke 014, Pilke, 2014)
Lisäksi levyjä on kokoelmilla ja CD-uudelleenjulkaisuja on ilmestynyt eri koosteella.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Iku Tukiainen Discogs-tietokannassa
Propaganda Myspacessa (englanniksi)
Iso Orjajärvi

| Iso Orjajärvi |
| --- | --- |
 Iso Orjajärvi ja Athabascajärvi
Valtiot:  Kanada 
Paikkakunta:  Luoteisterritoriot 
Koordinaatit:  61°40′00″N, 114°00′00″W
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Mackenzie
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  156  m 
Pituus:  480  km
Leveys:  109  km 
Rantaviiva:  3 057  km 
Pinta-ala:  27 200 km²
Tilavuus:  1 580 km³
Suurin syvyys:  614 m
Valuma-alue:  971 001 km2 
 fiIso Orjajärvi 
Iso Orjajärvi (engl. Great Slave Lake) on Kanadan Luoteisterritorioiden toiseksi suurin järvi Ison Karhujärven jälkeen ja Pohjois-Amerikan syvin järvi (614 m). Sen pituus on 480 km ja leveys suurimmillaan 109 km. Järven pinta-ala on 27 200 km² ja tilavuus 1 580 km³.  Järven laskujoki on Kanadan pisin joki, Beaufortinmereen laskeva Mackenzie. Järven nimi on peräisin pohjoisamerikkalaisesta Slavey-intiaanikansasta.
Historia

Englantilainen turkkuri Samuel Hearne tutki Ison Orjajärven aluetta vuonna 1771. 1930-luvulla alueelta löydettiin kultaa, mikä johti territorion pääkaupungin Yellowknifen perustamiseen. Järven rannoilla sijaitsevat nykyisin myös Fort Providencen, Hay Riverin ja Fort Resolutionin pikkukaupungit.
Liikenne

Talviaikana järvi jäätyy kauttaaltaan niin vahvaan jäähän, että se kestää ajoneuvoyhdistelmän painon. Järvi on pohjoiseen Kanadaan, Copperminen kylään johtavan rekkareitin varrella.
Ikänäkö

| Ikänäkö |
| --- | --- |

Luokitus
ICD-10:  H52.4
ICD-9:  367.4
MedlinePlus:  001026
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Kuva normaalin näkökyvyn omaavan silmin...
...ja ikänäköisen näkemä kuva. Ikänäön myötä mykiö ei enää tarkenna kylliksi ja silmästä tulee kaukotaitteinen. Ikänäkö korjataan pluslaseilla.
Ikänäkö eli presbyopia tarkoittaa useimmille noin 45–50 vuoden iässä kehittyvää lähelle näkemisen vaikeutumista. Lyhyesti sanottuna se ilmenee niin, että kyky tarkentaa katse lähietäisyydelle heikkenee, ja lähelle ja kauas katsottaessa tarvitaan eri linssivahvuudet silmälaseille.
Fysiologinen perusta ikänäölle on silmien mykiön asteittainen jäykistyminen iän myötä, jolloin mykiö ei enää pysty tarkentumaan lähellä oleviin kohteisiin. Mykiön lisäksi myös sitä ympäröivän kapselipussin joustavuus vähenee, ja sädelihaksen toiminnan viive vaikeuttaa pienellä painetun tekstin näkemistä. Normaalisti näkevillä ja kaukotaitteisilla ikänäkö ilmeneekin siten, että luettaessa pienellä painettua tekstiä sitä pitää lukea yhä kauempaa, kunnes "kädet eivät enää riitä".
Ikänäkö kehittyy yleensä noin 45 ikävuoden jälkeen, ja silmälasien linssejä on vahvennettava säännöllisesti, kunnes ikänäkö vakiintuu suunnilleen 60–65 vuoden iässä. Ikänäkö korjataan silmälaseilla tai leikkauksella. Ikänäköä ilmenee myös likinäköisillä, joilla se korjataan pienentämällä linssien miinusta, jolloin likinäköinen tarvitsee kahdet lasit: lukulasit pienemmällä miinuksella ja normaalit miinuslasit tai vaihtoehtoisesti moniteholinsseillä varustetut lasit. Laseissa voi myös olla toinen linssi lähinäköä ja toinen kauas katsomista varten. Likinäköisillä lähinäkö voi myös parantua niin, ettei lukulaseja tarvita lainkaan.
Ikänäköä korjataan eri menetelmin  ja myös leikkauksella joko niin kutsutulla monovisio­menetelmällä tai linssileikkauksella.
Ikänäköä korjaavia linssileikkauksia on tehty 2000-luvulta lähtien. Ikänäköleikkauksen kanssa samankaltaisella tekniikalla tehtävä kaihileikkaus on yleisin kirurginen toimenpide Suomessa, ja niitä tehdään koko maailmassa noin 14 miljoonaa vuodessa. Ensimmäinen kaihileikkaus tehtiin Suomessa vuonna 1950, ja tekomykiötekniikkaan perustuvat harmaakaihileikkaukset yleistyvät 1980-luvulla.
RLE-linssileikkaus

RLE-linssileikkaus (RLE = Refractive Lens Exchange) on ikänäön korjamiseen käytettävä leikkausmenetelmä, jossa silmän mykiö korvataan keinotekoisella linssillä. Leikkausmenetelmä on samanlainen kuin harmaakaihileikkauksessa, mutta 0-linssin sijaan silmään asennetaan taittovirheen mukainen linssi yksilöllisillä vahvuuksilla. Toisin kun laser-leikkauksissa, linssinvaihtoleikkauksen jälkeen hoitotulos on pysyvä, eikä myöskään harmaakaihi pääse kehittymään.
Ikänäön korjaamiseen käytettävässä linssileikkausmenetelmässä linssinvaihdon jälkeen harmaakaihia ei pääse enää kehittymään. Tavallinen harmaakaihileikkaus eroaa linssileikkauksesta siinä, että linssi korjaa sekä lähi- että kaukonäön. Käytettävä linssi valitaan yksiköllisesti taittovirheestä ja korjaustarpeesta riippuen.
Paitsi ikänäköä, uudella linssillä voidaan myös korjata muita mahdollisia taittovirheitä sekä haja­taitteisuutta.
Linssileikkaus voidaan tehdä myös niin sanottua yksiteholinssiä käyttäen. Linssileikkauksesta käytetään tällöin nimitystä RLE Monofokal, jolloin lukulaseja tarvitaan leikkauksen jälkeen. Moniteholinsseillä tehtävässä silmäleikkauksessa, RLE Multifokal, pyritään silmälasittomuuteen.
Monovisio-menetelmä

Monovisio-menetelmästä puhutaan silloin, kun ikänäkö korjataan siten, että toinen silmä saadaan näkemään tarkasti kauas ja toinen lähelle. Tällöin näkö korjataan tai silmät leikataan siten, että toinen silmä on likitaittoinen (myooppinen) ja toinen normaali (emmetrooppinen) eli näkee tarkasti lähelle ja kauas ilman silmälaseja (vahvuus 0). Joillekin tämä ratkaisu sopii ongelmitta, mutta toisista tuntuu, että silmät eivät osaa tehdä yhteistyötä. Silmien yhteispelin ongelmia ilmenee todennäköisemmin silloin, kun silmien taittoero on suuri. Siksi monovisiomenetelmässä ”lähinäkösilmän” näkökyky korjataan vain harvoin 40 cm:n etäisyyteen asti (vastaa -2,5 dioptrian likitaittoisuutta). Lähisilmän likitaittoisuudeksi valitaan usein -1,5 – -0,75, jolloin tarkan näön alue on noin 60/70 cm – 1 m. Käytännössä monet pystyvät näkemään myös tätä lähemmäksi.
Monovisiomenetelmä on käytössä laserleikkauksissa ja laitettaessa silmänsisäisiä IOL-linssejä (IOL= Intra Ocular Lenses). Ennakkotutkimuksessa näitä menetelmiä verrataan muihin menetelmiin kuten RLE-linssileikkausmenetelmään silmänsisäisiä moniteholinssejä käyttäen. Monovisiolaserleikkaus on yleensä hyvä menetelmä ikänäön varhaisvaiheessa (n. 38–44-vuotiaille). Tässä vaiheessa silmät pystyvät vielä tarkentumaan lähelle, mutta ongelmia on odotettavissa pian, jos silmät leikataan niin, että kummallakin silmällä näkee kauas täydellisesti. Menetelmä soveltuu myös ikääntyneille potilaille RLE Monovisio -menetelmän vaihtoehdoksi.
Monovisiolinssiä suositellaan monesti silloin, kun ei ole varmaa, sopeutuuko potilas moniteholinssin haittoihin, mutta hän haluaa silti vähentää riippuvuuttaan silmälaseista lähelle katsottaessa enemmän kuin mitä pelkkä etäisyyden korjaaminen antaisi ja jos potilaan arvioidaan pystyvän sopeutumaan silmien taittoeroon. Tämä testataan usein piilolinsseillä ennen leikkausta.
PresbyLASIK-menetelmä SUPRACOR

PresbyLASIK-menetelmä SUPRACOR on laserleikkausmenetelmä, jonka avulla ikänäköä hoidetaan tekemällä sarveiskalvosta monitehoinen. Menetelmällä korjataan sekä lähi- että kaukonäköä. PresbyLASIK on (FS-)LASIK-leikkaus, jossa sarveiskalvo muotoillaan monitehoiseksi siten, että sen eri alueet kaareutuvat eri tavoin ja taittavat valoa eri vahvuuksilla. Yleensä siirrytään sarveiskalvon keskellä olevalta lähinäköalueelta asteittain kaukonäköä varten muotoilluille reuna-alueille. Kyseessä on kompromissiratkaisu, jonka avulla saadaan toimiva näkökyky sekä lähelle että kauas, mutta näön laatu saattaa heikentyä. Haittavaikutuksia voi olla myös heikentynyt kontrastinäkö, huonontunut pimeänäkö tai heikentynyt näöntarkkuus.
Crystalens

Crystalens eli "mukautuva" silmänsisäinen linssi on Bausch & Lombin silmänsisäinen linssi, jonka pitäisi siirtyä silmässä niin, että sen taittovahvuus mukautuu lähinäköön henkilön katsoessa lähelle. Periaatteena on, että linssin siirtyminen silmän sisällä 1 mm:n eteenpäin vaikuttaa lähinäköön noin 1 dioptrian verran. Linssin siirtyminen tapahtuu, kun sen ympärillä olevat sädelihakset supistuvat silmän yrittäessä nähdä lähelle. Valitettavasti silmän liike on osoittautunut vaikeaksi ennustaa, eikä menetelmällä ole saatu yhtä hyviä tuloksia kuin esimerkiksi kolmiteholinssillä.
Irakin vapautuksen komitea

Irakin vapautuksen komitea (engl. Committee for the Liberation of Iraq (CLI)) on yhdysvaltalainen hallituksesta riippumaton kansalaisjärjestö, jonka tavoitteena oli vapauttaa Irak Saddam Husseinista. Sillä on yhteyksiä oikeistolaisten Project for the New American Century ja American Enterprise Institute -ajatushautomoiden kanssa, jotka ovat vaikuttaneet Yhdysvaltain ulkopoliitikan muotoutumiseen presidentti George W. Bushin aikana. The Washington Postin marraskuussa 2002 julkaiseman artikkelin mukaan komitea pyrkii Naton laajentamiseen. Saddam Husseinin kukistamisen jälkeen komitea lopetti tiedottamisensa verkkosivuillaan, mutta sillä on edelleen toimisto.
Ruotsalainen iltapäivälehti Expressen julkaisi artikkelin otsikolla Utrikesminister Carl Bildt till salu, jonka mukaan Ruotsin ulkoasiainministeri Carl Bildt olisi värvätty syksyllä 2002 edistämään suunnitteilla olleen Irakin sodan päämääriä.
Ison-Beltin sillan junaturma

| Ison-Beltin sillan junaturma |
| --- | --- |
 Onnettomuusjunan kanssa samanmallinen IC4-juna.
Päivämäärä:  2. tammikuuta 2019
Aika:  7.35 (CET)
Paikka:  Ison-Beltin silta (läntinen silta)
Valtio:  Tanska
Liikennöitsijä(t):  DSB (matkustajajuna) DB Cargo (tavarajuna)
Sää:  myrskyinen
Turman kuvaus:  matkustajajuna törmäsi vastaantulevasta tavarajunasta pudonneeseen puoliperävaunuun
Turman syy:  voimakas tuuli
Tiedot
Junia osallisena:  2
Matkustajia yht.:  131
Kuolleita:  8
Loukkaantuneita:  16
Ison-Beltin sillan junaturma tapahtui 2. tammikuuta 2019 kello 7.35 paikallista aikaa Sjællandin ja Fynin saaret yhdistävällä Ison-Beltin sillalla Tanskassa, kun Kööpenhaminaan matkalla ollut matkustajajuna törmäsi sillalla vastaantulevan tavarajunan lavalta pudonneeseen puoliperävaunuun. Silta oli jo ennen onnettomuutta suljettu tieliikenteeltä myrskytuulen vuoksi. Junaturmassa kuoli kahdeksan matkustajaa ja 16 loukkaantui, joista kaksi vakavasti. Kyseessä on Tanskan vakavin junaonnettomuus yli 30 vuoteen.