stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hämeenlinna
Kulttuuri > Nähtävyyksiä

Hämeenlinnan tunnetuimpia matkailunähtävyyksiä ovat Hämeen linna, Museo Militaria, Hämeenlinnan raatihuone, Vankilamuseo, Hämeenlinnan taidemuseo, Hämeenlinnan kirkko, Vanajan kirkko, Sibeliuksen syntymäkoti, Palanderin kotimuseo, Vanajanlinna, Katisten kartano ja Ahveniston moottorirata. Matkailuelinkeino on yhteistyössä Hattulan ja Janakkalan alueella olevien kohteiden kanssa. Merkittävimpiä luontokohteita ovat Ahveniston olympiapuisto, Aulangon puistometsä, Kaupunginpuisto, Linnanpuisto, Hattelmalanharju sekä Evon retkeilyalue.
Hämeenlinnan nykyisellä alueella olevat keskiaikaiset harmaakivikirkot ovat hyvä esimerkki seurakuntien ylläpitämästä rakennustaiteesta. Aiemmin Hämeenlinnaan liitetyn Vanajan alueella on Vanajan kirkko, ja myöhemmin Hämeenlinnaan liitetyllä alueella ovat Rengon kirkko, Hauhon kirkko, Tuuloksen kirkko ja Lammin kirkko.
Hämeenlinnalainen kiistakapula on vanha, monenlaisessa käytössä toiminut ortodoksinen sotilaskirkko, jota on ehdotettu palautettavaksi kirkolliseen käyttöön. Valtio luovutti 1920-luvulla kirkon kellot korvauksetta niitä tarvitseville seurakunnille. Kirkon kelloja on muun muassa Sundin kirkossa Ahvenanmaalla, Sammaljoen kirkossa Sastamalassa ja Halkivahan kirkossa Urjalassa. 1920-luvulla alkuperäisen ulkoasunsa täysin menettäneessä ja kaupunginkirjastoksi muutetussa rakennuksessa toimii vuodesta 2014 erilaisten yhdistysten toimitilaksi tarkoitettu Kumppanuustalo.
Hämeenlinnassa Uhrikivenkadun varrella Kaurialassa oleva muinaismuisto, uhrikivi, sijaitsi omalla tontillaan keskellä teollisuusaluetta, josta se siirrettiin läheiseen puistoon vuonna 2010. Muinaisia uhrikiviä on myös mm. Sibeliuksenpuistossa, Hauholla ja Lammilla.
Kulttuuri > Tapahtumia

Hämeenlinnassa järjestettäviä tapahtumia ovat Ämyrock, Wanaja Festival, Mellakka Festival, Tomaatteja! Tomaatteja! -stand-up-komiikan festivaali, Hämeenlinnan lastentapahtuma Hippalot, Hämeen keskiaikafestivaali sekä maakunnallinen loppukesän messutapahtuma Elomessut. Vuosina 1975 ja 2007 asuntomessut järjestettiin Hämeenlinnassa. Vuodesta 2004 on kaupungin torilla järjestetty Hämeenlinna Hope -nuorisotapahtuma. Giants of Rock oli vuosina 1987–1992 Ahveniston moottoriradalla järjestetty rockfestivaali, jonka esiintyjät olivat alansa huippunimiä.
Kantolan kaupunginosaan avattiin 2015 uusi Kantolan tapahtumapuisto, jossa voi järjestää monenlaista tapahtumaa, muun muassa megaluokan konsertteja. Tapahtumapuistossa on jo esiintynyt AC/DC, Iron Maiden, Guns N' Roses ja Metallica.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Hämeenlinnan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla arkiateriana palvikinkku ja hapanleipä ja juhla-ateriana ruistaikinaan käärityt silakat eli kalaleipä, piimä ja olut sekä riistansylttääjän lintupaisti, joka tarkoittaa manteleilla sekä peruna- ja omenalohkoilla täytettyä fasaania.
Perinteinen hämeenlinnalainen pikaruoka on hotsi, joka valmistetaan keitinpiirakasta ja lenkkimakkarasta.
Kulttuuri > Ystävyyskaupungit

Hämeenlinnalla on 11 ystävyyskaupunkia. Ystävyyskaupunkitoiminta alkoi 1940-luvulla.
Bærum, Norja v. 1950
Celle, Saksa v. 1971
Frederiksberg, Tanska v. 1947
Hafnarfjörður, Islanti v. 1950
Lucca, Italia v. 2019
Püspökladány, Unkari v. 1987
Tartto, Viro v. 1991
Toruń, Puola v. 1989
Tver, Venäjä v. 1954
Uppsala, Ruotsi v. 1940
Weimar, Saksa v. 1961
Virkistys > Retkeily

Hämeenlinnan alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Hämeenlinnan alueen kohteita ovat muun muassa Tervaniemen ulkoilualue, Hattelmalanjärven lintutorni, Ahveniston luontopolku, Aulangon puistometsä ja Hämeenlinnan kansallinen kaupunkipuisto, Sibeliuksen metsä sekä Honkalanrannan luonnonsuojelualue ja lintutorni. Rengossa sijaitsee  Valajärven Puhinniemi ja Kalvolassa Muulinjärven lintutorni. Lopen suunnalla sijaitsee Pääjärven virkistysalue.
Hämeenlinnan alueen luontoreittejä ovat Hämeen Ilvesreitti Hämeenlinnasta Renkoon, Rengosta Pitkäjärven rauniotielle ja Pitkäjärveltä Räyskälään, Jukolan metsäpolku, Olympiareitti Ahvenistolla, Aulangonjärven polku sekä Levonkorven kierros. Lammin alueella kulkee Untulan luontopolku, Lammin biologisen aseman luontopolku sekä Tiedeluontopolku.
Virkistys > Urheilu

Hämeenlinnan oma jääkiekkoseura on Hämeenlinnan Pallokerho (HPK), joka on voittanut Suomen mestaruuden kaudella 2005–2006 ja kaudella 2018–2019. Sen kotiottelut pelataan Ritari-areenaksi kutsutussa Rinkelinmäen jäähallissa. HPK Naisilla on edustusjoukkue jääkiekossa ja Hämeenlinnan Lentopallokerholla lentopallossa.
Moottoriurheilua varten on moottorirata Ahvenistolla. Hämeenlinnassa on kaksi aikuisten jalkapalloseuraa Hämeenlinnan Jalkapalloseura ja Hämeenlinnan Härmä. Naisten jalkapalloseura on Härmä. Hämeenlinnalla on myös oma salibandyjoukkue, Steelers, jonka kotihalli on Elenia Areena ja jolla on myös junioritoimintaa. Hämeenlinnassa toimii amerikkalaisen jalkapallon joukkue Hämeenlinna Huskies, joka pelaa Vaahteraliigassa. Vuonna 2011 perustettu Linna Rugby Club pelaa Rugbyn SM-sarjassa. Golfia voi pelata Aulangon Golfklubilla, Tawast Golfissa tai Linna Golfissa. Muualla Hämeenlinnan seudulla golfia voi pelata Hattula Golfissa ja Lepaa Golfissa. Hämeenlinnan uimaseura on kaupungin merkittävin uimaseura.
Eräs vanhimmista hämeenlinnalaisista urheiluseuroista on vuonna 1903 perustettu Hämeenlinnan Tarmo, jonka harjoittamiin lajeihin kuuluvat nykyisellään yleisurheilu, pyöräily, voimailu, keilailu, suunnistus ja karate. Tarmolla oli myös menestyksekästä jääkiekkotoimintaa 1930-luvulta 1970-luvulle saakka, jolloin toiminta keskitettiin Hämeenlinnan Pallokerholle.
Hämeenlinnassa on vuonna 1945 perustettu puulaakiurheilua järjestävä seura Hämeenlinnan Urheilunystävät. Kushin-Kan ry on hämeenlinnalainen kamppailulajiseura, jonka lajivalikoimiin kuuluu potkunyrkkeily, brasilialainen jujutsu, hokutoryu jujutsu ja karate. Hämeenlinnassa toimii myös Hämeenlinnan judoseura, joka kuuluu Suomen judoseurojen parhaimmistoon. Kilpacheerleadingseura HCT on toiminut Hämeenlinnassa vuodesta 2005 ja on edustanut Hämeenlinnaa niin kansallisissa kuin kansainvälisissä cheerleadingkilpailuissa. Olympialuokan soudussa Hämeenlinnaa edustaa vuonna 1999 perustettu Hämeenlinnan Soutajat (HmlS).
Kirjallisuutta

Ailio, Julius: Hämeenlinnan kaupungin historia, I osa: Hämeen linnan esi- ja rakennushistoria.  Hämeenlinna:  Hämeenlinnan kaupunki, 1917.  Julkaisun verkkoversio (PDF). (Arkistoitu – Internet Archive)
Lindeqvist, K. O.: Hämeenlinnan kaupungin historia, II osa: Kaupungin historia Ruotsin vallan aikana.  Hämeenlinna:  Hämeenlinnan kaupunki, 1926.  Julkaisun verkkoversio (PDF). (Arkistoitu – Internet Archive)
Lindeqvist, K. O.: Hämeenlinnan kaupungin historia, III osa: Hämeenlinnan kaupungin historia vuosina 1809–75.  Hämeenlinna:  Hämeenlinnan kaupunki, 1930.  Julkaisun verkkoversio (PDF). (Arkistoitu – Internet Archive)
Koskimies, Y. S.: Hämeenlinnan kaupungin historia, IV osa: 1875–1944.  Hämeenlinna:  Karisto, 1966.
Teerijoki, Ilkka: Hämeenlinnan historia: ensimmäisestä maailmansodasta 2000-luvulle. Hämeenlinna: Hämeenlinnan kaupunki, 2014.
Hagman, Tyko: Kunnallishistoriallinen kertomus (Arkistoitu – Internet Archive), Hämeenlinnan kaupunki 1900 (sisältää tietoa esimerkiksi kaupunkilaisten kokemuksista pikkuvihan aikana)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hämeenlinna Wikimedia Commonsissa
Hämeenlinnan kaupungin kotisivut
Hämeen Keskiaikamarkkinat
Hämeenlinnan alueen portaali
Hämeenlinnan virtuaalinen kulttuuripolku (Arkistoitu – Internet Archive)
Häme-Wiki – Tarinoita ja tietoa Hämeestä
Kaupunginkirjaston paikallishistorialliset Lydia-sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvia Vanajaveden laakson kansallismaisemasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: Terveisiä Hämeenlinnasta
Tilastokeskus – Hämeenlinnan avainluvut
| n k Kanta-Hämeen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Forssa  Hattula  Hausjärvi  Humppila  Hämeenlinna  Janakkala  Jokioinen  Loppi  Riihimäki  Tammela  Ypäjä 
Entiset kunnat:  Hauho  Hämeenlinnan maalaiskunta  Kalvola  Koijärvi  Lammi  Renko  Tuulos  Tyrväntö (osa)  Vanaja 
Suomen 30 suurinta kuntaa väkiluvun mukaan (31. lokakuuta 2024)
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. Helsinki | 683 669 | 7. Jyväskylä | 149 263 | 13. Lappeenranta | 73 481 | 19. Porvoo | 51 698 | 25. Lohja | 45 670 |
| 2. Espoo | 319 811 | 8. Kuopio | 125 597 | 14. Vaasa | 70 382 | 20. Salo | 50 890 | 26. Nurmijärvi | 44 991 |
| 3. Tampere | 260 051 | 9. Lahti | 121 447 | 15. Hämeenlinna | 68 421 | 21. Kotka | 50 336 | 27. Tuusula | 42 112 |
| 4. Vantaa | 251 070 | 10. Pori | 83 375 | 16. Seinäjoki | 66 556 | 22. Kokkola | 48 372 | 28. Kirkkonummi | 41 610 |
| 5. Oulu | 216 174 | 11. Joensuu | 78 764 | 17. Rovaniemi | 65 673 | 23. Hyvinkää | 47 041 | 29. Rauma | 38 957 |
| 6. Turku | 205 949 | 12. Kouvola | 78 514 | 18. Mikkeli | 51 960 | 24. Järvenpää | 46 795 | 30. Kerava | 38 444 |
| n k  Pietari Brahen perustamat kaupungit |
| --- | --- |
 Hämeenlinna (1638)  Savonlinna (1639)  Raahe (1649)  Lappeenranta (1649)  Kristiinankaupunki (1649)  Kajaani (1650)  Hamina (1653)  Kuopio (1653)  Brahea (1653) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef 
Näkymä Aulangon tornista
Hämeenlinnan ydinkeskustaa, jossa Kauppatori.
Hämeenlinnan pitäjät.
Hämeenlinnan kaupunginosat kaupungin vuoden 2009 kuntaliitosta edeltäneellä alueella.
Hämeenlinnan vaakuna vuoteen 1956 asti.
Hämeenlinna 1850-luvulla.
Hämeenlinnan alueliitokset.
Hämeenlinnan kauppatori
Hämeenlinnan rautatieasema
Hämeenlinnan vapaakirkko maaliskuussa 2015.
Hämeenlinnan lyseon lukio
Hämeenlinnan taidemuseo Carl Ludvig Engelin suunnittelemassa vanhassa viljamakasiinissa.
Hämeenlinnan kirkko syyskuussa 2012.
Hämeen linna Vanajavedeltä nähtynä
Jean Sibeliuksen synnyinkoti
Ahveniston moottorirata
HMS Bicester (M36)

| HMS Bicester |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Vosper Thornycroft
Laskettu vesille:  4. kesäkuuta 1985
Palveluskäyttöön:  1988
Poistui palveluskäytöstä:  Kreikan laivastolle 2000 nimellä Europa
Tekniset tiedot
Uppouma:  750 t
Pituus:  60 m
Leveys:  9,8 m
Syväys:  2,2 m
Koneteho:  2-akselinen Napier Deltic -dieselmoottori 3 540 shp
Nopeus:  17 solmua
Miehistöä:  6 upseeria ja 49 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  1 × 30 mm MSI DS-30B automaattitykki 2 × Minigun 3 × 7,62 mm konekivääriä
HMS Bicester (viirinumero M36) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Hunt-luokan miinantorjunta-alus.
Valmistus

Alus tilattiin 14. joulukuuta 1982 Vosper Thornycroftilta. Se laskettiin vesille 4. kesäkuuta 1985 ja liitettiin laivastoon 1988.
Palvelus

Alus oli Persianlahdella 7. maaliskuuta 1991 alkaen.
Alus poistettiin palveluksesta 2000 ja myytiin Kreikalle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Europa.
Suomi-palkinto

Suomi-palkinto on opetus- ja kulttuuriministeriön vuosittain jakama kulttuuripalkinto. Se voidaan myöntää tunnustukseksi joko merkittävästä taiteellisesta urasta, huomattavasta taiteellisesta saavutuksesta tai lupaavasta läpimurrosta. Palkinto voidaan myöntää yksittäiselle taiteilijalle, työryhmälle, yhteisölle, yritykselle tai kulttuuritapahtumalle. Vuonna 2018 palkinnon suuruus oli 24 700 euroa.
Suomi-palkintoja alettiin jakaa vuonna 1993. Vuosina 1993–1994 Suomi-palkinnot korvasivat valtion taidetoimikuntien myöntämät valtionpalkinnot kulttuurin eri alojen edustajille. Vuoteen 1998 asti jaettiin myös Nuoren taiteen Suomi-palkintoja. Valtion taidetoimikuntien myöntämien valtionpalkintojen käytäntöön palattiin vuonna 1995, kuitenkin niin, että myös taidetoimikuntien omalle alalleen myöntämät palkinnot olivat vuosina 1995–1998 nimeltään Suomi-palkintoja. Vuodesta 1999 lähtien taidetoimikuntien myöntämät palkinnot ovat jälleen olleet nimeltään kunkin taiteenalan valtionpalkintoja.lähde?
Suomi-palkinnon saajat > 2000-luku

Eila Hiltunen, kuvanveistäjä
Katri Helena Kalaoja-Rajala, taiteilija
Kaisa Korhonen, ohjaaja
Juhani Pallasmaa, arkkitehti
Oiva Toikka, muotoilija
Jorma Uotinen, baletinjohtaja
Sven Willner, kirjailija
Taru Mäkelä, elokuvaohjaaja ja Raija Talvio, elokuvakäsikirjoittaja/leikkaaja
Henri Roth, Jari Majanen, Antti Seppänen ja Jouni Malinen, Galilei 2: Seikkailujen saari -tietokonepelin tekijäryhmä
Tommi Grönlund, kuvataiteilija ja Petteri Nisunen, arkkitehti
Veikko Huovinen, kirjailija
Mieskuoro Huutajat
Kaarina Kaikkonen, kuvanveistäjä
Annikki Karvinen, muoti- ja tekstiilitaiteilija
Timo Koivusalo, elokuvaohjaaja ja tuottaja
Ralf Långbacka, ohjaaja
Tero Saarinen, tanssija ja koreografi
Esa-Pekka Salonen, kapellimestari ja säveltäjä
Lasse Pöysti, professori
Jorma Hynninen, oopperalaulaja
Anna-Mari Kähärä, muusikko
Fredrik Lång, kirjailija
Oulun kansainvälinen lastenelokuvien festivaali
Pirkko Saisio, kirjailija
Unto Suominen, lasinpuhaltaja
Riitta Vainio, tanssipedagogi
Maaria Wirkkala, taiteilija
Umayya Abu-Hanna, toimittaja
Claes Andersson, kirjailija
Eero Hiironen, kuvanveistäjä
Tuija Kokkonen, näytelmäkirjailija
Erkki Kurenniemi, taiteilija
Olli Mustonen, muusikko
Kaisa Rastimo, elokuvaohjaaja
Ari Tenhula, tanssija ja koreografi
Marjukka Vainio, valokuvaaja
Erik Bruun, graafikko
Pirjo Hassinen, kirjailija
Kristiina Hurmerinta, näyttelijä-ohjaaja
Mauno Järvelä, muusikko
Jukka "J.” Karjalainen, muusikko
Kuutti Lavonen, taiteilija
Susanna Leinonen, koreografi-tanssija
Kristiina Tuura, elokuvaohjaaja
Anita Välkki, oopperalaulaja
Eero Aarnio, muotoilija
Galaxy-yhtye
Arto Halonen, ohjaaja
Sampo Karjalainen ja Aapo Kyrölä, Habbo-virtuaaliyhteisön kehittäjät
Susanna Mälkki, kapellimestari
Sirkku Peltola, ohjaaja
Juha Siltanen, kirjailija
Saila Susiluoto, runoilija
Värttinä-yhtye
Bengt Ahlfors, kirjailija, ohjaaja
Mikko Heiniö, professori, säveltäjä
Harri Larjosto, valokuva- ja mediataiteilija
Auli Mantila, elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja
Markku Nieminen, perinteenkerääjä, kulttuurintutkija, kirjailija
Marianna Uutinen, kuvataiteilija
Globe Hope Ltd (toimitusjohtaja Seija Lukkala), eettinen kulttuurivientiyritys
Lars Huldén, kirjailija, kääntäjä
Zinaida Lindén, kirjailija
Sini Länsivuori, tanssitaiteilija
Meta4, jousikvartetti
Veijo Rönkkönen, Ite-taiteilija
Rakkautta ja anarkiaa, elokuvafestivaali.
Pirkko Anttila, professori
Faces-festivaali,
Kassandra r.y, taideprojekti
Ilmari Lahdelma ja Rainer Mahlamäki, arkkitehdit
Nihil Interit r.y, runoyhdistys
Marko Vuoriheimo, muusikko
Anastasia Lapsui, elokuvataiteilija
Maria Vuorio, kirjailija
Osmo Rauhala ja Kuutti Lavonen, kuvataiteilijat
Eppu Normaali, rockyhtye
Circo Aereo ry, nykysirkus
Suomi-palkinnon saajat > 2010-luku

Hannu-Pekka Björkman, näyttelijä
Leena Krohn, kirjailija
Kaisa ja Christoffer Leka, graafinen suunnittelu
Magnus Lindberg, säveltäjä
Marja Rak, vaatesuunnittelija
Juba Tuomola, sarjakuvataiteilija
Lähde
Njassa, toimittaja
Jussi Lehtonen, näyttelijä
Monsp Records, levy-yhtiö
Nuoren Voiman Liitto ry
Ravintolapäivä-työryhmä
Meiju Niskala, esitystaiteilija
Lähde
Matti Hagelberg, sarjakuvataiteilija ja kuvittaja
Anna Krogerus, näytelmäkirjailija
Heikki Paasonen, valosuunnittelija
Jarmo Saari, säveltäjä, muusikko ja tuottaja
Sami Tallberg, keittiömestari ja kirjailija
Kaisa Viitanen, toimittaja, ja Katja Tähjä, valokuvaaja
22-Pistepirkko, rockyhtye
Lähde
Ellips förlag, kustantamo
Suomesta Galleria sekä Jari Haanperä, mediataiteilija
Juha Jokela, näytelmäkirjailija
Jyrki Karttunen, koreografi
Pekka Lehto, elokuvaohjaaja
PMMP, yhtye
Salla Simukka, kirjailija
Lähde
Hilja Grönfors, laulaja
Kalle Hamm sekä Dzamil Kamanger, kuvataiteilijapari
Susanna Kuparinen, teatteriohjaaja
Jukka Nykänen, pianisti
Timo Parvela, kirjailija
Ville Ranta, sarjakuvataiteilija
Timo Salminen, kuvaaja
Taide- ja kulttuurikeskus Kaarisilta
Popeda, rockyhtye
Lähde
Adel Abidin, kuvataiteilija
Hassan Blasim, kirjailija ja elokuvaohjaaja
Nura Farah, kirjailija
Kenneth Greve, koreografi
Aulis Sallinen, säveltäjä
Birgitta Ulfsson, näyttelijä
Entressen kirjasto
Lähde
Saara Aalto, laulaja
Ville Hara ja Anu Puustinen, Avanto Arkkitehdit
Sirpa Kähkönen, kirjailija
Kasperi Laine, muusikko-äänisuunnittelija
Jani Leinonen, taiteilija
Mikkelin Poikateatteri
Matti Salminen, kamarilaulaja ja professori
Saara Turunen, kirjailija ja ohjaaja
Lähde
Neil Hardwick, kirjailija-ohjaaja
Anna-Leena Härkönen, kirjailija-näyttelijä
Dome Karukoski, elokuvaohjaaja
Yrjö Kukkapuro, sisustusarkkitehti
Hannu Lintu, kapellimestari
Alma-Sofia Miettinen, muusikko
Mäntän kuvataideviikot
Pikku Kakkonen
Pori Dance Company
Lähde
Remu Aaltonen, muusikko
Jyrki Kiiskinen, kirjailija
Paola Suhonen, muotoilija ja vaatesuunnittelija
Selma Vilhunen, elokuvaohjaaja
Alt Arkkitehdit
Finnish Game Jam
Koko Jazz Club
Lähde
Kukin palkittu sai 22 000 euroa paitsi kunniakirjalla palkittu Amos Rex
Marja Helander, valokuva- ja videotaiteilija
Ilona Jäntti, sirkustaiteilija, koreografi
Klaus Mäkelä, kapellimestari
Pirjo Kääriäinen, muotoilija
Helsinki Poetry Connection, lavarunokollektiivi
Lainsuojattomat, teatterifestivaali
Ruskeat Tytöt Media, media
Raekallio Corp., Valtteri Raekallion tanssiryhmä
Amos Rex -ilmiö, kunniakirja.
Suomi-palkinnon saajat > 2020-luku

Kukin palkittu sai 17 000 euroa.
Mikko Alatalo, laulaja ja lauluntekijä
Eero Aho, näyttelijä
Virpi Suutari, elokuvaohjaaja
Anna-Riikka Carlson, kustantaja
Fröbelin Palikat -lastenmusiikkiyhtye
Ilosaarirock-festivaali
Hiljainen kansa -ympäristötaideteos, Suomussalmen kunta ja Työpaja Hanslankarit
Kukin palkittu sai 15 000 euroa.
Ujuni Ahmed, ihmisoikeusaktivisti
Alli Haapasalo, elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Veikko Halmetoja, kuraattori
Kirsi Kaulanen, kuvanveistäjä
Kaija Pakarinen, näyttelijä
Sanna Salmenkallio, säveltäjä ja viulusti
Jaakko Teppo, lauluntekijä ja kansantaiteilija
Yläkaupungin Yö -kaupunkifestivaali.
Kukin palkittu saa 15 000 euroa lukuun ottamatta kunniakirjalla palkittua Suomen Kansallisoopperan ja -baletin Areenakiertuetta.
Anna Brotkin, käsikirjoittaja
Katja Gauriloff, elokuvaohjaaja
Elina Knihtilä, näyttelijä, professori
Kaari Martin, koreografi, tanssija ja Roni Martin, säveltäjä, muusikko
Päivi Nisula, oopperalaulaja
Sofi Oksanen, kirjailija
Iiu Susiraja, kuvataiteilija
Maija Vilkkumaa, muusikko
Suomen Kansallisoopperan ja -baletin Areenakiertue (kunniakirja)
Kukin palkittu saa 14 250 euroa lukuun ottamatta kunniakirjalla palkittua Suomen lasimuseota
Maaretta Jaukkuri, professori
Siri Kolu, kirjailija
Tiina Lymi, ohjaaja
Outi Pieski, kuvataiteilija
Dalia Stasevska, kapellimestari
Pajtim Statovci, kirjailija
Teatteri Sirkus Suosalo
Björn Weckström, kuvanveistäjä, korutaiteilija
Suomen lasimuseo (kunniakirja)
Aiheesta muualla

Suomi-palkinto opetus- ja kulttuuriministeriön sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Lauri Jouppi

Lauri Jouppi (28. maaliskuuta 1893 Seinäjoki – 12. maaliskuuta 1951 Seinäjoki) oli Seinäjoen ensimmäinen kauppalanjohtaja. Jouppi tuli ylioppilaaksi Vaasan lyseosta vuonna 1912, suoritti ylemmän oikeustutkinnon Helsingin yliopistossa 1923 ja sai varatuomarin arvon 1926. Hän oli vuosina 1919–1920 Seinäjoen Säästöpankin kamreerina ja piti 1923–1926 omaa asianajotoimistoa.
Lapin rovastikunta

| Lapin rovastikunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Oulun hiippakunta
Jäsenmäärä:  22 488 (2021)
– Osuus asukkaista:  72,6 %
Lääninrovasti:  Tuomo Huusko
Oulun hiippakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lapin rovastikunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Oulun hiippakuntaan kuuluva rovastikunta. Siihen kuuluvat Enontekiön, Inarin, Kittilän, Pelkosenniemen, Kolarin, Muonion, Sodankylän ja Utsjoen luterilaiset seurakunnat.
Lääninrovastina on kirkkoherra Tuomo Huusko Inarin seurakunnasta.
Modem

Modem on helsinkiläinen syntetisaattoriduo, johon kuuluvat Tytti Roto sekä Ville Valavuo. Molempien duon jäsenten taustalla on useita indie- ja vaihtoehtomusiikkiin keskittyviä kokoonpanoja, Roto tekee musiikkia Ty Rox-taiteilijanimellä muun muassa Ghost World- ja Kissa-yhtyeiden ohessa. Valavuo tunnetaan esimerkiksi Kohti Tuhoa -yhtyeen kitaristina. Kokoonpanon esikoisalbumi Megalomania ilmestyi huhtikuussa 2024. Albumin julkaisi Modem Age Records, tyylillisesti siinä yhdistellään elektronista tanssimusiikkia ja retroelementtejä. Duo tekee musiikkia vintagesoittimien, kuten Roland Juno-106 -syntetisaattorin ja Moog Subsequentin sekä kokoonpanon Davideksi nimeämän rumpukoneen avulla. Yhtyeen soundia sekä sanoituksia kuvaillaan dystooppisiksi ja lyriikat ovat suomenkielisiä.
Jäsenet

Tytti Roto
Ville Valavuo
Diskografia > Albumi:

Megalomania (2024, Modem Age Records)
Diskografia > Singlet:

Goodbye Horses (2024)
Kamera (2024)
Un chant d'amour (2023)
Elokuvia/ Autofiktio tuplasingle (2022)
Luxuria / Trabant tuplasingle (2022)
Aiheesta muualla

Yhtyeen sivu Alt Agencyn verkkosivuilla
Hugh Laurie

| Hugh Laurie |
| --- | --- |
 Hugh Laurie vuonna 2009.
Henkilötiedot
Koko nimi:  James Hugh Calum Laurie
Syntynyt: 11. kesäkuuta 1959 (ikä 65) Oxford, Oxfordshire, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  näyttelijä, koomikko, muusikko, laulaja, käsikirjoittaja, kirjailija, ohjaaja ja tuottaja
Puoliso:  Joanne ”Jo” Green (vih. 1989)
Lapset:  3
Näyttelijä
Aktiivisena:  1981–
Merkittävät roolit:   George  Musta kyy  Bertram ”Bertie” Wooster  Kyllä Jeeves hoitaa  Gregory House  House  Richard Onslow Roper  Yövahti 
Palkinnot
  Parhaan miespääosan Golden Globe  2005, 2006 House  Parhaan miessivuosan Golden Globe  2016 Yövahti  
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
James Hugh Calum Laurie (s. 11. kesäkuuta 1959 Oxford) on englantilainen näyttelijä, muusikko ja käsikirjoittaja.
1980- ja 1990-luvuilla Laurie tuli laajalle yleisölle tunnetuksi aisaparinsa Stephen Fryn kanssa television komediasarjoista, kuten Musta kyy ja Kyllä Jeeves hoitaa. Hän näytteli Gregory Housea draamasarjassa House vuosina 2004–2012. Roolisuorituksestaan tohtori Housena hänet on palkittu kahdella Golden Globella ja kahdella Screen Actors Guild -palkinnolla. Hänet palkittiin uransa kolmannella Golden Globella roolisuorituksestaan draamasarjassa Yövahti (2016), jossa hän näyttelee asekauppias Richard Onslow Roperia. Hän sai vuonna 2016 televisio­urastaan tähden Hollywood Walk of Famelle.
Näyttelijänuransa ohella Laurie on lisäksi julkaissut kirjailijana romaanin Järein asein (1996) ja muusikkona kaksi studioalbumia: Let Them Talk (2011) ja Didn’t It Rain (2013).
Lapsuus ja nuoruus

James Hugh Calum Laurie syntyi Oxfordissa 11. kesäkuuta vuonna 1959. Hänen isänsä oli olympiakultaa voittanut soutaja ja lääkäri William ”Ran” Laurie (1915–1998) ja äitinsä Patricia Laurie (o.s. Laidlaw, 1916–1989), ja hänellä on kolme vanhempaa sisarusta. Hän varttui Oxfordissa ja kävi koulua Dragon Schoolissa.
Laurie sittemmin kävi koulua Eton Collegessa, jossa hän isänsä jalanjälkiä seuraten souti menestyksekkäästi kilpaa. Opiskellessaan arkeologiaa ja antropologiaa Selwyn Collegessa Cambridgen yliopistossa hän liittyi yliopiston soutujoukkueeseen ja osallistui Cambridgen joukkueessa Cambridge–Oxford-soutukilpailuun vuonna 1980. Lisäksi hän liittyi yliopiston sketsikomediaa esittävään Footlights-teatteriseurueeseen, jossa hän tapasi silloisen kanssanäyttelijän ja tyttöystävän Emma Thompsonin kautta Stephen Fryn, jonka kanssa hän muodosti koomikkoparin. Hän myöhemmin toimi myös Footlightsin puheenjohtajana. Laurie teatteriseurueineen palkittiin Edinburghin taidejuhlien palkinnolla The Cellar Tapes -revyystä vuonna 1981.