stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nepal
Talous

1990-luvun alusta lähtien Nepalin talouspolitiikkaa on pyritty liberalisoimaan. Erityisesti julkisen sektorin osuutta viennissä on pyritty vähentämään. Valtionyhtiöitä on yksityistetty tai lakkautettu. Vuonna 2009 talouskasvu oli 4,7 %.
Kasvua tarvitaankin kipeästi, sillä Nepal on yksi maailman köyhimmistä ja vähiten kehittyneistä valtioista. Neljännes sen asukkaista elää köyhyysrajan alapuolella. Vuonna 2009 tulot henkilöä kohden olivat vain 420 dollaria.
Nykyisin Nepal on yksi Etelä-Aasian avoimimmista talouksista, ja se on erittäin vahvasti riippuvainen kaupasta. Kaupan ja bruttokansantuotteen suhde on noin 38 prosenttia. Tullimaksut ovat noin 11 prosentissa ja määriin liittyvät tullirajoitukset on poistettu lähes kokonaan. Nepal liittyi Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseneksi vuonna 2004 ja oli siten ensimmäinen vähiten kehittyneiden maiden (LDC) luetteloon kuuluva valtio WTO:ssa.
Talouden selkäranka on maatalous joka tarjoaa elinkeinon yli 71 % väestöstä ja tuottaa 32 % bruttokansantuotteesta. Vain neljännes maan pinta-alasta sopii viljelyyn, lisäksi kolmannes alasta on metsää ja loput vuoristoa. Tietyillä alueilla, kuten Kathmandun laaksossa, liikakansoitus on alkanut aiheuttaa ympäristöongelmia, ja metsien raivaus laitumiksi ja viljelymaaksi on johtanut eroosioon ja tulviin.
Teollisuus on keskittynyt maan eteläosiin Terai-alueelle ja työllistää vain kuusi prosenttia väestöstä. Se keskittyy maataloustuotteiden jalostamiseen (tupakka, juutti, sokeri, vilja ja palkokasvit).
Nepalin halki Himalajalta virtaavat joet antaisivat mahdollisuuden laajamittaiseen vesivoiman tuottoon, jolle olisi kysyntää sekä kotimaassa että Intiassa. Vuonna 2010 arvioitiin, että kapasiteetista oli valjastettu vasta yksi prosentti. Toistaiseksi voimalat perustuvat veden luonnollisen virtaamaan, varastoiminen tekoaltaisiin toisi mukanaan uusia ympäristöongelmia.
Suuri osa Nepalin vientitavaroista on niin sanottuja nousevia tuotteita, kuten tekstiilejä ja koruja. Niiden kaupalliset näkymät ovat kasvussa. Pitkän aikavälin kasvuedellytykset ovat suuret, mutta kokonaisviennin kasvu on hidasta. Kun tuontitavaroiden tarve kasvaa jatkuvasti, kauppavaje suurenee.
Nepalin kauppavajetta kompensoivat nepalilaisten ulkomailta lähettämät palkkarahat sekä merkittävä ulkomainen apu, jota se saa sekä kansainvälisiltä järjestöiltä (Maailmanpankki, Aasian kehityspankki, UNDP) että kahdenvälisenä apuna (Britannia, Yhdysvallat, Japani, Saksa ja Skandinavian maat). Vuonna 2011 Nepal sai kehitysapua yhteensä 892 miljoonaa dollaria eli 4,7 prosenttia bruttokansantulostaan. Nepal on yksi Suomen seitsemästä kehitysyhteistyön pitkäaikaisesta kumppanimaasta. Yhteistyö keskittyy tasa-arvoiseen koulutukseen, hyvään hallintoon, veteen ja sanitaatioon, metsien ja luonnonvarojen hallintaan sekä syrjäytyneiden ja köyhimpien toimeentuloon.
Intia on Nepalin ylivoimaisesti suurin kauppakumppani (lähes 80 % tuonnista ja 94 % viennistä), muita tuontimaita ovat Korea ja Kiina. Vientiä on eniten Intiaan, Bangladeshiin ja Italiaan.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Nepalin väkiluku oli 26 494 504 ja väentiheys 180,0 asukasta neliökilometrillä. Väestö sijoittui 5 423 297 kotitalouteen tai 4 005 institutionaaliseen yhteisöön (varuskunnat, asuntolat, luostarit). Väestönkasvu oli keskimäärin 1,35 prosenttia vuodessa vuosien 2001 ja 2011 välisenä aikana. Kotitalouden keskimääräinen koko pieneni vuosikymmenessä 5,44:stä 4,88:aan henkeen. Suurimmat keskimääräisen kotitaloudet löytyvät Rautahatin (6,44 henkeä) ja pienimmät Kaskin piirikunnasta (3,92). Maan kolmesta ekologisista päävyöhykkeistä etelän Terailla (alanko) asui 50,3 prosenttia väestöstä, kumpuvyöhykkeellä 43,0 prosenttia ja pohjoisen vuoristoalueilla 6,7 prosenttia väestöstä.
Nepalin väkiluvun kehitys vuosina 1911–2011 ilmenee oheisesta graafista.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 17,1 prosenttia väestöstä asui Nepalin 58 kaupungissa. Toukokuun ja joulukuun 2014 lainsäädännöllisillä muutoksilla muodostettiin runsaasti uusia kaupunkeja. Läheisten kyläsuunnittelukomiteoiden (VDC) alueita yhdistettiin toisiinsa, ja kaupunkien lukumäärä kasvatettiin 191:een. Muutosten seurauksena Nepalin kaupungistumisaste nousi 36,2 prosenttiin joulukuussa 2014.
Uusilla kaavoilla laskettu, vuotta 2011 kuvaava Inhimillisen kehityksen indeksi (hdi) Nepalille oli 0,490. Maan sisällä vaihtelu on suurta: Läntisen, Keskilännen ja Kaukolännen vuoriston väestölle lukema oli keskimäärin 0,398 ja puolestaan pääkaupunkiseudun Kathmandun laakson asukkaille 0,622. Erittäin alhainen hdi-indeksiarvo löytyi kahdeksasta läntisimmän Nepalin vuoristo- ja kumpuvyöhykkeen piirikunnasta ja kahdesta itäisen Terain piirikunnasta. Alhaisimmat, alle 0,400:n lukemat olivat Bajuran, Bajhangin, Kalikotin, Humlan, Achhamin, Rautahatin, Mahottarin, Jajarkotin, Rolpan ja Mugun piirikunnissa.
Väestö > Etninen koostumus ja kielijakauma

Nepalissa on kolme suurta etnistä ryhmää: indoarjalaiset, tiibetinburmalaiset ja Nepalin alkuperäisväestö, joka koostuu lukuisista pienemmistä ryhmistä.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan maassa puhutaan äidinkielenä 123 eri kieltä. Nepalin kieli, joka kirjoitetaan devanagarilla, on virallinen kansallinen kieli, jota yli 60 % väestöstä puhuu (äidinkielenään 44,6 %). Seuraavaksi yleisimpiä äidinkieliä ovat maithili (11,7 %), bhojpuri (6,0 %), tharu (5,8 %), tamang (5,1 %), newar (3,2 %), bajjika (3,0 %), magar (3,0 %), doteli (3,0 %) ja urdu (2,6 %). Yli 5-vuotiaista 65,9 prosenttia oli lukutaitoisia (2001 osuus oli 54,1 %); miehistä 75,1 % ja naisista 57,4 %. Korkein lukutaito on Kathmandun piirikunnassa (86,3 %) ja alhaisin Rautahatissa (41,7 %).
Väestö > Uskonto

Monet hindut ja buddhalaiset harjoittavat näistä molemmista uskonnoista piirteitä ottavaa välimuotoa. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 81,3 % on virallisesti hinduja, 9,0 % buddhalaisia, 4,4 % muslimeja, 3,1 % paikallisen Kirat-uskonnon kannattajia, 1,4 % kristittyjä ja 0,5% seuraa paikallista Prakriti-uskontoa. Hindulaisuus oli virallinen valtionuskonto 18. toukokuuta 2006 asti.
Kehityksen haasteet

Nepal kuuluu maailman köyhimpiin maihin. Vielä 1950-luvun alussa maassa ei ollut kouluja, sairaaloita, teitä, tietoliikenneyhteyksiä, sähköjä tai teollisuutta. Siitä lähtien maa on toteuttanut suunnitelmallisesti talousuudistuksia ja pyrkinyt parantamaan elinoloja.
Edistystä on tapahtunut monilla alueilla. YK:n tavoitteen mukaisesti äärimmäinen köyhyys eli alle yhdellä dollarilla päivässä elävien määrä oli mahdollista puolittaa vuoteen 2015 mennessä. Myös lapsikuolleisuus on laskussa. Perheen lapsiluku on 4–5, ja alle 15-vuotiaiden osuus kaikista nepalilaisista on 50 prosenttia.selvennä Imeväiskuolleisuus on noin 6,6 prosenttia. Jopa 9 prosenttia lapsista kuolee alle viisivuotiaana. Vain kolmannes naisista käyttää ehkäisyä.
Vuoden 2010 raportissa arvioitiin, että köyhyys oli vähentynyt ja alakoulua käyvien osuus kasvanut, mutta koulun keskeyttäjien joukko oli edelleen suuri. Ala-asteella tyttöjen ja poikien osuus oli yhtä suuri, mutta yläasteella tavoitteeseen oli vielä matkaa. Alle viisivuotiaiden kuolleisuus ja äitiyskuolleisuus oli pienentynyt, mutta maaseudun ja kaupunkien ero oli suuri. Tartuntatautien torjunta vaati ponnisteluja. Ympäristötavoitteet saattoivat jäädä saavuttamatta. Juomavesitavoite vaati entistä enemmän ponnisteluja: viidesosa nepalilaisista eli ilman puhdasta juomavettä. Saniteettitilat puuttuivat jopa 57 prosentilta ihmisistä. Kehitys oli kuitenkin ollut huomattavaa: vuonna 1990 puhdasta juomavettä sai alle puolet väestöstä ja saniteettitila oli vain kuudella prosentilla.
Köyhyys on keskittynyt maaseudulle ja maan länsiosaan. Huonoimmassa asemassa ovat dalit eli kastittomat ja alkuperäiskansojen jäsenet. Maaseudulla on paljon omavaraistalouden avulla eläviä pienviljelijöitä, ja monen tilukset ovat niin pieniä, ettei niistä huonoina satovuosina saa riittävää toimeentuloa. Noin 70 % maatiloista on alle yhden hehtaarin suuruisia. Vuosituhattavoitteiden saavuttaminen on vaikeaa juuri maaseudulla. Esimerkiksi saniteettitilat vuonna 2010 oli vain 37 prosentilla maalaisista ja 78 prosentilla kaupunkilaisista. Myös lääkäreistä on maaseudulla huutava pula: siellä potilaita on lääkäriä kohti 30-40 kertaa niin paljon kuin kaupungeissa.
Naisten ja miesten välinen tasa-arvo ei ole toteutunut. Vuonna 2011 naisista lukutaitoisia oli noin 47 prosenttia, kun miehistä 71 prosenttia osasi lukea. Arviolta kaksi kolmesta kouluikäisestä käy koulua, ja erot tyttöjen ja poikien välillä ovat suuret. Kolmannen asteen opiskelijoista enää viidennes on tyttöjä. Erityisesti maan köyhässä länsiosassa noudatetaan chhaupadia, jossa naiset ja teinitytöt säännöllisesti eristetään yhteisöstä uskonnollisista syistä kuukautistensa ajaksi useaksi päiväksi. Eristyksen aikana naiset ja tytöt asuvat ladoissa ja pihavajoissa, eivätkä he esimerkiksi saa käydä koulua tai syödä muuta kuin leipää ja riisiä.
Nepalin yliopistoista vanhin ja suurin on vuonna 1959 perustettu Tribhuvanin yliopisto, jossa opiskeli 78 % maan yliopisto-opiskelijoista vuonna 2016 (vuonna 2014 yli 400 000 opiskelijaa). Seuraavaksi suurimpia olivat Pokharan yliopisto (osuus 7,2 %) ja Kathmandun yliopisto.
Kulttuuri > Uskonto

Uskonto säätelee nepalilaisten elämää monin tavoin ja on mukana arjessa ja juhlassa kokonaisvaltaisesti. Lähes jokaisessa kadunkulmassa on temppeli tai palvontapaikka, jonka edustalla oleva riisikulho ei ole koskaan tyhjä. Yksin Kathmandun laaksossa on 2 700 pyhättöä. Erilaisia hindulaisia juhlia on runsaasti, ja niistä suurimmat ovat Durga-jumalattaren kunniaksi vietetty Dashain ja valon juhla Tihar. Nepalissa käytetään kolmea kalenteria: länsimaista, virallista Bikram Sambhat -aurinkokalenteria ja kuukalenteria. Uskonnolliset juhlat määräytyvät kuukalenterin mukaan, joten niillä ei ole tarkkaan määrättyä paikkaa gregoriaanisessa kalenterissa, vaan ne siirtyvät vuodesta toiseen.
Kulttuuri > Kastilaitos

Kastilaitos on osa nepalilaista kulttuuria. Ylimpänä ovat korkeat hindukastit, alempiin kasteihin kuuluvat hindut ja muiden uskontojen harjoittajat ovat pitkään eläneet marginaalissa. Perinteisesti ylimmät kastit ovat omistaneet maan ja olleet muutenkin taloudellisesti ja poliittisesti etuoikeutettuja. Nykyisin kastiin perustuva syrjintä on periaatteessa laitonta. Kuitenkin vuonna 1991 noin 80 prosenttia korkeista siviili- ja sotilasviroista oli kahden ylimmän kastin jäsenten hallussa. Kasti vaikuttaa myös ruokailutapoihin: korkeiden kastien edustajat ovat tiukkoja kasvissyöjiä eivätkä koske alkoholiin, kun taas alempikastiset saattavat syödä sikaa.
Kulttuuri > Kulttuurikohteet

Unescon maailmanperintöluettelossa on Nepalista kaksi kulttuurikohdetta (Kathmandun laakso ja Buddhan syntymäpaikka Lumbini) ja kaksi luontokohdetta (Chitwanin kansallispuisto ja Sagarmāthān kansallispuisto).
Kulttuuri > Media

Nepalissa ilmestyy runsaasti lehtiä ja toimii useita radiokanavia ja kaapelitelevisioasemia. Niissä ilmaistaan varsin rohkeasti mielipiteitä, mutta viestimien edustajiin on kohdistunut jatkuvasti poliittisten ryhmittymien väkivaltaa ja painostusta.
Maan vanhin sanomalehti on Gorkhapatra. Muita päivittäisiä lehtiä ovat Kantipur ja englanninkieliset Kathmandu Post ja Rising Nepal.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan noin puolella nepalilaisista oli radio ja kolmasosalla televisio. Matkapuhelin oli 84 prosentilla kaupunkilaisista, 64 prosentilla koko väestöstä. Internetin ulottuvilla oli vain 3,3 prosenttia väestöstä.
Vuonna 2012 internetiin pääsi 2,7 miljoonaa käyttäjää. Etenkin Facebook oli suosittu viestintäkanava.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Nepalissa kunnon ateriaan kuuluu aina riisiä. Sitä tarjotaan yleensä linssimuhennoksen eli dalin ja keitettyjen vihannesten eli tarkarin kanssa. Siellä, missä riisi ei kasva, sen voi korvata maissista tai hirssistä tehty paksu puuro. Siellä missä on paljon vehnää, voidaan tarjota lisäksi roti-nimistä leipää.
Kulttuuri > Urheilu

Nepal on osallistunut kesäolympialaisiin vuodesta 1968 ja talviolympialaisiin vuosina 1924 ja 2010. Toistaiseksi ainoan mitalin toi vuonna 1924 vuorikiipeilijä Tejbir Bura. Nepalin jalkapallomaajoukkueen parhaat saavutukset ovat Etelä-Aasian mestaruuskisojen kolmas sija vuonna 1993 ja South Asian Gamesin voitot vuosilta 1984 ja 1993. Aasian-mestaruus- ja maailmanmestaruuskilpailuihin se on osallistunut harvoin eikä ole koskaan selvinnyt karsinnoista. Se oli marraskuussa 2010 FIFA:n rankingissa sijalla 163. Kriketti on kasvattamassa suosiotaan, Nepalin maajoukkue nousi maailman krikettiliigan neljänteen divisioonaan vuonna 2010 ja sijoittui heti kolmanneksi. Maaliskuussa 2024 se oli yksipäiväisten maaottelujen rankingissa 15:ntenä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomi-Nepal-seura
Suomen suurlähetystö Kathmandussa
Ulkoasiainministeriö: Kehityspolitiikka: Nepal (Arkistoitu – Internet Archive)
Ulkoasiainministeriön kehityspoliittinen viestintä: Nepal (Arkistoitu – Internet Archive)
Glacial Lakes and Glacial Lake Outburst Floods in Nepal. – International Centre for Integrated Mountain Development, Kathmandu, March 2011 (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Aiheesta muualla > Uutisia Nepalista

National News Agency, Nepal (Nepalin kansallinen uutistoimisto) (Arkistoitu – Internet Archive) (nepaliksi), (englanniksi) (rss.com.np)
Kantipur Online (englanniksi) (kantipuronline.com)
Nepali Times (englanniksi) (nepalitimes.com)
Annapurna Post (nepaliksi) (annapurnapost.com)
The Annapurna Express (englanniksi) (theannapurnaexpress.com)
Nepali Online Media (hakemistosivu) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (nepalionlinemedia.com)
Kantipur TV (live, matala resoluutio) (nepaliksi) (kantipurtv.com)
| n k Aasian valtiot |
| --- | --- | --- |
| Itsenäiset valtiot |  Afganistan  Armenia1  Azerbaidžan1  Bahrain  Bangladesh  Bhutan  Brunei  Etelä-Korea  Filippiinit  Georgia1  Indonesia  Intia  Irak  Iran  Israel  Itä-Timor  Japani  Jemen  Jordania  Kambodža  Kazakstan1  Kiina  Kirgisia  Kuwait  Kypros1  Laos  Libanon  Malediivit  Malesia  Mongolia  Myanmar  Nepal  Oman  Pakistan  Pohjois-Korea  Qatar  Saudi-Arabia  Syyria  Singapore  Sri Lanka  Tadžikistan  Thaimaa  Turkki1  Turkmenistan  Uzbekistan  Venäjä1  Vietnam  Yhdistyneet arabiemiirikunnat  |  |
| Kiistanalaiset valtiot |  Abhasia1  Etelä-Ossetia1  Palestiina  Pohjois-Kypros1  Vuoristo-Karabah1  Taiwan  |  |
| Erityisalueet |  Akrotíri ja Dekéleia  Brittiläinen Intian valtameren alue  Hongkong  Joulusaari  Kookossaaret  Macao  |  |
1Lasketaan kuuluvaksi myös Eurooppaan.
Ensimmäinen Rana-suvun pääministeri Jang Bahadur toisen vaimonsa kanssa
Maolaisia kapinallisia Rolpassa.
Pushpa Kamal Dahal, Nepalin pääministeri vuodesta 2022.
Nepalin seitsemän maakuntaa (9/2015-) ja niiden 75 piirikuntaa.
Nepalin vyöhykkeet
Nepalin kehitysalueet
Nepalin kartta
Maisema Kathmandun ja Tiibetin väliseltä tieltä
Nepalilaisille sherpoille matkailu on tärkeä tulonlähde.
Riisin puhdistusta Nepalissa
Kolme sadhua Kathmandussa
Lapsia maaseudulla
Yksi Bhaktapurin temppeleistä
Scandinavian Airlines

| Scandinavian Airlines |
| --- | --- |

 IATA: SK  –  ICAO: SAS 
Kutsukoodi:  SCANDINAVIAN
Perustettu:  1. syyskuuta 1946
Laivaston koko:  133
Kohteiden määrä:  121
Tunnuslause:  We are travelers
Solmukohdat:   Kööpenhamina (CPH)  Tukholma–Arlanda (ARN)  Oslo–Gardermoen (OSL) 
Emoyhtiö:  SAS Group
Tytäryhtiö(t):  SAS Connect
Kotipaikka:  Solna, Tukholma, Ruotsi
Kanta-asiakasohjelma:  EuroBonus
Allianssi:  SkyTeam
Avainhenkilö(t):   Anko Van der Werff (toimitusjohtaja)  Carsten Dilling (puheenjohtaja) 
Yhtiön sivut:  www.flysas.com
Scandinavian Airlines, usein lyhennetty muotoon SAS, aiemmin Scandinavian Airlines System, on Ruotsin ja Tanskan kansallinen lentoyhtiö ja Skandinavian suurin lentoyhtiö.
SAS lentää yli 125 kohteeseen Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Aasiassa ja Afrikassa. Sen solmukohtia ovat Kööpenhaminan lentoasema, Gardermoenin lentoasema Oslossa ja Arlandan lentoasema Tukholmassa. Sen emoyhtiö on SAS Group.
SAS kuului perustajajäsenenä Star Alliance -lentoyhtiöallianssiin vuosina 1997–2024. Vuonna 2023 lentoyhtiökonserni Air France-KLM osti suurista talousvaikeuksista kärsineestä SAS:sta noin 20 prosentin omistusosuuden, ja samalla SAS vaihtoi allianssia. Syyskuusta 2024 lähtien SAS on kuulunut SkyTeamiin.
Yhtiön laivastossa oli lokakuussa 2022 130 lentokonetta. SAS:n laivasto koostuu Airbus A319, A320, A321, A330, A350 XWB, 737-700 ja Bombardier CRJ 900 -konetyypeistä.
Historia > Perustaminen ja alkuvuodet

Jo 1930 luvun lopulla tanskalainen Det Danske Luftartselskab (DDL), norjalainen Det Norske
Luftfartselskap (DNL) ja ruotsalainen Aktiebolaget Aerotransport (ABA) suunnittelivat Bergenistä New Yorkiin kulkevaa matkustajaliikennereittiä, mutta suunnitelmat keskeytyivät natsi-Saksan miehitettyä Tanskan ja Norjan. Hanketta vietiin kuitenkin salassa eteenpäin myös toisen maailmansodan aikana. Puolueettoman Ruotsin SILA (Swedish Intercontinental Airlines) sitoutui ostamaan amerikkalaisia Douglas DC-4 -koneita heti sodan päätyttyä, ja myös tanskalaisten onnistui salakuljettaa hankkeeseen oma ennakkomaksunsa. Sodan jälkeen SILA osti Yhdysvalloista vielä useita  Boeing B-17-pommikoneita yhden dollarin kappalehinnalla ja Saab-yhtiö muunsi ne matkustajakoneiksi. Näillä entisillä  ”Lentävillä linnoituksilla” aloitettiin reittilennot Tukholmasta New Yorkiin 27. kesäkuuta 1945, vain pari kuukautta Saksan antautumisen jälkeen, ja DC-4-koneet saatiin liikenteeseen seuraavana vuonna.
Näin SAS sai virallisesti vuonna 1946 alkunsa, kun mainitut Tanskan, Ruotsin ja Norjan valtioiden lentoyhtiöt perustivat yhteisyrityksen lentämään Atlantin ylittävää liikennettä. Yhtiöt aloittivat tämän jälkeen yhteistoiminnan Euroopan reiteillä 1948 ja lopulta yhdistyivät nykyiseksi SAS-konsortioksi 1951.
Vuonna 1949 SAS laajensi reittivalikoimaansa Thaimaan Bangkokiin, jonne se lensi Keski-Euroopan ja Keski-Aasian välilaskujen kautta. Pari vuotta myöhemmin tämä reitti jatkettiin ulottumaan Tokioon asti. Vuonna 1954 Tokioon samoin kuin uutena kohteena Los Angelesiin alettiin lentää pohjoisnavan läheltä kulkevaa arktista reittiä. Lyhyemmillä reiteillä SAS oli Air Francen rinnalla ensimmäisiä ranskalaisen Caravelle-suihkukoneen käyttäjiä.
1960-luvun taitteessa SAS aloitti uraauurtavan ja pitkän yhteistyön uuden thaimaalaisyhtiön Thai Airwaysin kanssa operoimalla tämän nimissä lennettäviä reittejä SAS:n kalustolla, johdolla ja henkilöstöllä. SAS meni myös 30 prosentin osuudella mukaan Thai Airwaysin omistajaksi.
Vuonna 1960 SAS meni mukaan myös hotellibisnekseen ostamalla Kööpenhaminasta upouuden Royal Copenhagen -hotellin, josta tuli SAS Royal Hotels -ketjun alku. Samoihin aikoihin perustettiin myös SAS:n tilauslentoyhtiö Scanair sekä erillinen xcateringyhtiö.
Historia > 1980-luvun kriisi ja Jan Carlzon

Yhdysvaltojen lentoliikenne vapautettiin sääntelystä 1980-luvun taitteessa, mikä merkitsi SAS:lle kovenevaa kilpailua. Kannattavuudeltaan hyvien 17 vuoden jälkeen SAS teki ensi kertaa tappiota vuonna 1980, mikä johtui muun muassa jäykästä ja isoksi paisuneesta hallintoportaasta. Uusi pääjohtaja Jan Carlzon, joka oli tehnyt hyvää työtä jo SAS:n omistamissa Vingresor-matkatoimistossa ja kotimaanlentoyhtiö Linjeflygissä, terävöitti SAS:n strategiaa liikematkustusta korostavaksi, organisoi yhtiötä, koulutti henkilökuntaa ja sai näin kannattavuuden palautettua.
Historia > Paikallisten lentoyhtiöiden ostaminen

SAS hankki itselleen asteittain enemmän hallintaa Skandinavian lentomarkkinoista ostamalla osittain tai kokonaan paikallisia lentoyhtiöitä, kuten Braathens ja Widerøe Norjassa, Linjeflyg ja Skyways Ruotsissa, sekä Cimber Tanskassa. Vuonna 1989 SAS osti 18,4 % osuuden Continental Airlinesin emoyhtiöstä Texas Air Corporationista pyrkimyksenä luoda maailmanlaajuinen allianssi. Myöhemmin tämä osuus myytiin eteenpäin. 1990-luvulla SAS osti 20 % osuuden British Midlandsista. SAS osti 95 % Spanairista, Espanjan toiseksi suurimmasta lentoyhtiöstä. SAS osti myös Air Greenlandista 95 % osuuden.lähde?
Historia > Star Alliancen perustaminen

SAS perusti toukokuussa 1997 maailmanlaajuisen lentoyhtiöallianssi Star Alliancen Air Canadan, Lufthansan, Thai Airways Internationalin ja United Airlinesin kanssa. Neljää vuotta aiemmin SAS:n yritys yhdistyä KLM:n, Austrian Airlinesin ja jo-lakkautetun Swissairin kanssa epäonnistui. Tämän suunnitelman nimi oli Alcazar, ja sen tavoitteena oli luoda Euroopan suurin lentoyhtiö, Symphony.lähde?
Historia > 2000-luku

Scandinavian Airlines osti Braathensin vuonna 2001. Nimeä SAS Braathens käytettiin vuodesta 2005 vuoden 2007 kesäkuun ensimmäiseen päivään saakka, jolloin Norjan-toiminnoista muodostettiin SAS Norge. Vuonna 2003 yhtiö perusti halpalentoyhtiön SAS Snowflake. Snowflake lopetti toimintansa 21. lokakuuta 2004.
Vuonna 2004 SAS jaettiin neljään yhtiöön: SAS Scandinavian Airlines Sverige AB, SAS Scandinavian Airlines Danmark A/S, SAS Braathens AS ja SAS Scandinavian International AS. SAS Braathens uudelleenbrändättiin SAS Scandinavian Airlines Norge AS:ksi vuonna 2007. Vuonna 2009 neljä yhtiötä yhdistettiin jälleen yhdeksi, ja SAS Scandinavian System AB syntyi.
Mats Jansson aloitti SAS:n konsernijohtajana lokakuussa 2006. Janssonin aikana SAS oli rankasti tappiollinen yhtiö, minkä takia se on joutunut tekemään rajuja leikkauksia. Elokuussa 2010 iloitettiin, että Jansson lähtee SAS:sta syksyn aikana.
Marraskuussa 2015 alkaneen ja lokakuussa 2016 päättyneen tilikauden aikana yhtiön lennoilla kulki noin 29 miljoonaa matkustajaa, joista noin 1,3 miljoonaa tilauslennoilla. Yhtiön liikevaihto oli noin 39,5 miljardia Ruotsin kruunua ja nettotulos 1,3 miljardia Ruotsin kruunua. Täysipäiväisiä työntekijöitä on 10 710.
Norjan valtio ilmoitti 27. kesäkuuta 2018, että se oli myynyt kaikki omistamansa osakkeet institutionaalisille sijoittajille hintaan 63 miljoonaa euroa. SAS:ssa ei siis enää ole norjalaisomistusta.
Yhtiön helmikuussa 2020 julkaisemassa mainoksessa väitettiin, että skandinaaviset perinteet ja kulttuuri ovat vain tuontitavaraa, ja niitä ei oikeasti ole olemassa. Mainos sai runsaasti vihaista palautetta ja boikottikehoituksia. Palautteesta huolimatta yhtiö kertoi seisovansa mainoksen takana.
SAS:n imoitettiin helmikuussa 2022 olevan suurissa taloudellisissa vaikeuksissa. Lokakuussa 2023 pääomasijoitusyhtiö Castlelake ilmoitti ostavansa 32 prosenttia SAS:n osakkeista, Tanskan valtio ilmoitti lisäävänsä omistustaan SAS:issa 21,8 prosentista 25,8 prosenttiin ja Air France-KLM ilmoitti ostavansa 19,9 prosenttia SAS:n osakkeista. Tässä yhteydessä SAS siirtyi Star Alliancesta SkyTeamiin. SAS:n osakkeiden noteeraus Tukholman, Kööpenhaminan ja Oslon pörsseissä loppuivat vuonna 2024.
Kohteet > Kaupunkitilastot

Tässä tilastossa on SAS:n kiireisimmät lentokentät, tilanne maaliskuulta 2014.
| Sija | Lentoasema | Lähtöjä päivässä | Kohteita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kööpenhamina (CPH) | 435 | 86 |
| 2 | Tukholma (ARN) | 410 | 73 |
| 3 | Oslo (OSL) | 287 | 64 |
| 4 | Bergen (BGO) | 129 | 49 |
| 5 | Stavanger (SVG) | 118 | 35 |
| 6 | Trondheim (TRD) | 116 | 44 |
| 7 | Göteborg (GOT) | 57 | 17 |
| 8 | Bodø (BOD) | 55 | 19 |
| 9 | Tromssa (TOS) | 49 | 31 |
| 10 | Lontoo (LHR) | 31 | 5 |