stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
One More Light
Taustaa

Linkin Park aloitti seitsemännen studioalbuminsa nauhoitukset loppuvuodesta 2015, jolloin Mike Shinoda kertoi NME:lle, ettei tiedä vielä miltä se tulee kuulostamaan, mutta ei ainakaan samalta kuin yhtyeen edellinen albumi, vuonna 2014 julkaistu The Hunting Party. Tammikuussa 2016 yhtye julkaisi Facebook-sivuillaan tekstin ”takaisin töihin tällä viikolla” sekä sen yhteydessä kuvan Chester Benningtonista laulamassa. Helmikuussa 2017 Linkin Park julkaisi sosiaalisen median tileillään promovideoita, joissa Mike Shinoda ja Bennington työskentelivät uuden albumin parissa. Shinoda kertoi yhtyeen seuraavan uutta toimintatapaa albumin tuottamisessa. Brad Delson tarkensi, että he ovat tehneet niin monta äänitettä, että heille on selvää kuinka tehdä äänite, ja he eivät halunneet mennä helpointa tietä tällä kertaa. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin kappale ”Heavy” 16. helmikuuta 2017. Sillä vierailee poplaulaja Kiiara.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Nobody Can Save Me | 3.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Good Goodbye (feat. Pusha T & Stormzy) | 3.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Talking to Myself | 3.51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Battle Symphony | 3.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Invisible | 3.34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Heavy (feat. Kiiara) | 2.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Sorry For Now | 3.23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Halfway Right | 3.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | One More Light | 4.15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Sharp Edges | 2.58 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Kaaoszine:
Soundi:
PRASU

PRASU oli ensisijaisesti Keski-Pohjanmaalla 11–13 kertaa vuodessa ilmestynyt, poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton ilmaisjakelulehti (lehteä jaettiin joitakin tuhansia kappaleita myös Keski-Suomen puolelle). Lehden nimi tuli murresanasta ”prasu”, joka tarkoittaa tulta tai nuotiota. Lehden jakelun määrä oli noin 15 000 – 20 000 kpl. Lehteä julkaisi yksityisessä omistuksessa oleva Prasumedia Oy. Lehden ISSN-numero on 2243-4399.
Ensimmäinen numero ilmestyi 2012.
Nurmilampi (Mikkeli, Ihastjärvi)

| Nurmilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°50′10″N, 27°13′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Syrjälampeen 
Järvinumero:  14.932.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,7 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,519 km  
Pinta-ala:  1,08 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNurmilampi 
Nurmilampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Ihastjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 230 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,7 metriä mpy.
Peitenauha

Peitenauha on valkoista teippiä, jolla voidaan korjata kuulakärkikynän tai tussin jälki, liimaamalla valkoista peitanauhaa korjattavan kohdan päälle. Nauhan päälle voi kirjoittaa tai piirtää uudelleen aivan kuten paperille.
Peitenimi

Peitenimi tarkoittaa esimerkiksi sotilasoperaatiolle tai henkilölle annettua salanimeä, koodinimeä.
Peitenimien käyttö kuuluu salaamistarkoituksessa käytettävään erityisesti sotilaalliseen koodiin, peitekieleen. Peitenimi on peitekielinen salanimi.
Peitenimet ovat osa salaisen viestinnän kryptografiaa: peitenimet ovat koodeja, jotka korvaavat selväkielisen tekstin kokonaisia sanoja koodatussa tekstissä. Yksittäisten merkkien korvaaminen puolestaan on salakirjoitusta.
Laajasti tunnetuiksi tulleita ovat esimerkiksi II maailmansodan operaatioiden peitenimet kuten Operaatio Overlord (Normandian maihinnousu 1944) ja Operaatio Barbarossa (Saksan hyökkäys Neuvostoliittoon 1941).
Eräissä tapauksissa peitenimi on nykyään pikemminkin perinne ja osa medianäkyvyyttä kuin minkäänlainen turvallisuusjärjestely. Esimerkiksi Barack Obaman "peitenimi" Renegade kerrottiin Washington Postissa, kun hänestä tuli presidenttiehdokas. Nimen antoi Valkoisen talon viestintäosasto WHCA.
Otaminlampi

| Otaminlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Lemi
Koordinaatit:  61°02′13″N, 27°37′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  oja Jäkälänjärveen 
Järvinumero:  14.192.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,4 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  0,786 km  
Pinta-ala:  4,368 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiOtaminlampi 
Otaminlampi  on Etelä-Karjalassa Lemillä Tuuliaisen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,4 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 78,4 metriä mpy.
Pauli Saukkonen

Pauli Saukkonen (s. 20. heinäkuuta 1933 Parikkala) on suomalainen kielentutkija ja emeritusprofessori. Hän on ollut Oulun yliopiston suomen kielen professori vuodesta 1967. Hän on tutkinut stilistiikkaa, semantiikkaa ja kielen teoriaa.
Saukkosen puoliso on Maria-Liisa Nevala.
Teokset

Suomen kielen taajuussanasto, 1978 (useita tekijöitä)
Mistä tyyli syntyy, 1984
Peitetoiminta

Peitetoiminnalla tarkoitetaan virkavallan pakkokeinoa esitutkinnan aikana.
Poliisilain muutos vuonna 2001 antoi poliisille mahdollisuuden peitetoimintaan ja valeostoihin vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi. Peitetoiminnan avulla poliisi hankkii tietoa rikoksesta tai rikollisryhmästä soluttautumalla mahdollisimman lähelle kohdetta. Hän voi toimia peiteammatissa, esimerkiksi tarjoilijana tai autonkuljettajana, tai osallistua rikollisryhmän toimintaan, mutta ei laittomiin tekoihin. Lähtökohtana on, että peitepoliisi ei saa tehdä rikosta eikä aloitetta rikoksen tekemiseen.
Peitetoiminnan pitää pysyä salassa, jotta se on tehokasta ja turvallista. Sen vuoksi laki antaa soluttautujalle mahdollisuuden antaa peiteltyä tai harhaanjohtavaa tietoa, esimerkiksi hänelle voidaan luoda valehenkilöllisyys.
Peitetoiminnasta voi päättää vain keskusrikospoliisin päällikkö ja suojelupoliisille kuuluvissa asioissa sen päällikkö. Poliisin on kuitenkin saatettava Helsingin käräjäoikeuden ratkaistavaksi, onko henkilöä syytä epäillä sellaisesta rikoksesta, jonka tutkinnassa peitetoimintaa saa käyttää. Käräjäoikeus tutkii samalla myös, onko peitetoimintaa pidettävä tarpeellisena rikollisen toiminnan suunnitelmallisuuden, järjestäytyneisyyden tai ammattimaisuuden vuoksi.
Sisäministeriö antaa vuosittain oikeusasiamiehelle kertomuksen poliisin peitetoiminnasta.
Pecetto Torinese

| Pecetto Torinese |
| --- | --- |

 Pecetto Torinese
 Koordinaatit: 45°1′N, 7°45′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  398 m
Väkiluku:  4 052
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.comune.pecetto.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pecetto Torinese (piemonteksi Psè ) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 4 052 asukasta.
Pauli Siitonen

| Pauli Siitonen |
| --- | --- |
 Siitonen vuonna 1972.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. helmikuuta 1938 Simpele
Kuollut: 20. huhtikuuta 2024 (86 vuotta) Espoo
Ammatti:  poliisi, maastohiihtäjä
Pauli Ensio Siitonen (3. helmikuuta 1938 Simpele – 20. huhtikuuta 2024 Espoo) oli suomalainen maastohiihtäjä. Ammatiltaan hän oli poliisi ja hän edusti Helsingin Poliisi-Voimailijoita. Pitkän matkan hiihtoihin erikoistunut Siitonen voitti Vasaloppetin vuonna 1973, Finlandia-hiihdon vuosina 1976–1980 ja Saksassa käytävän König-Ludwig-Lauf-kilpailun vuosina 1974, 1976–1979 ja 1981.
Siitosta pidetään hiihdon luistelutyylin kehittäjänä. Hän oppi tyylin seuratoveriltaan Alpo Virtaselta Helsingin Poliisi-Voimailijoista. Kerran jäätyään kärjestä hän lepuutteli puutuneita jalkojaan ja otti hiihdossaan Virtasta matkien sivuaskelia – eli luisteli. Hän ällistyi vauhdista ja voitti kyseisen hiihdon. Siitonen kiersi 1970-luvulla paljon ultrapitkien matkojen hiihtokisoja Keski-Euroopassa ja niinpä saksaksi luistelutyyli tunnettiin pitkään nimellä Siitonen-schritt.
Pro Urheilu -palkinnon Siitonen sai vuonna 2009.
Aiheesta muualla

Muistokirjoitus, Helsingin Sanomat 4.5.2024
Pauli Siljamäki

Pauli Aatos Matias Siljamäki (14. huhtikuuta 1920 Teuva – 20. heinäkuuta 2000 Pori) oli suomalainen metsänhoitaja ja metsätalouden asiantuntija, joka sai metsäneuvoksen arvonimen.
Siljamäen vanhemmat olivat maanviljelijä Sameli Siljamäki ja Hulda Ulriika Hirviniemi ja puoliso vuodesta 1949 toiminnanjohtaja Anneli Sisko Synnöve Sane. Siljamäki tuli ylioppilaaksi Kauhajoen yhteislyseosta 1940 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1948. Metsätaloudellisen virkatutkinnon hän suoritti 1949 ja alemman oikeustutkinnon Helsingin yliopistossa 1951. Siljamäki oli Metsähallituksen harjoittelijametsänhoitaja 1948–1949 ja ylimääräinen metsänhoitaja 1949–1951 ja Metsätieteellisen tutkimuslaitoksen arviointiryhmän johtaja 1951–1953.
Siljamäki oli Parkanossa Satakunnan metsänhoitolautakunnan (vuodesta 1968 piirimetsälautakunta) piirimetsänhoitaja 1953–1968 ja Porissa päämetsänhoitaja 1968–1983. Hän oli myös metsänopin opettaja Siikaisten maatalousoppilaitoksessa 1955–1960 ja Parkanon yhteiskoulussa 1955–1968. Parkanon kunnanhallituksen varapuheenjohtaja Siljamäki oli 1959–1968 ja kunnanvaltuuston jäsen 1961–1968, minkä lisäksi hänellä oli lukuisia muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen Siljamäki sai 1982. Hänen mukaansa on nimetty muistometsikkö Porissa 1983.
Aiheesta muualla

Niklas Jensen-Eriksen: Pauli Siljamäki Biografiasampo.
Orson (sarjakuva)

Orson (engl. U.S. Acres) on yhdysvaltalaisen Jim Davisin luoma sarjakuva, jota ilmestyi sanomalehdissä vuosina 1986-1989. Davis on tunnettu myös toisesta sarjakuvastaan Karvinen.
Hahmot

Orson (Orson Pig): Orson-porsas on sarjan päähenkilö. Hän asui yhdessä äitinsä ja veljiensä kanssa elämänsä ensimmäiset viikot. Sen jälkeen hänet siirrettiin toiselle maatilalle, jossa hän oleskeli sarjan loppuun asti. Hänellä on vilkas mielikuvitus ja hän keksii aina kaikkea hulvatonta. Kun joku on pulassa, Orson tekeytyy supersankariksi Ponteva possuksi (Power Pig). Joskus hän eläytyy mielikuvassaan salaista agenttia 00-Orsonia ja hänen salainen ase on kakku naamalle.
Roi (Roy Rooster): Roi on ylimielinen kukko, joka yrittää päästä kanojen kanssa treffeille . Hänet tunnetaan hyvin aamuisesta herätyksestään, jossa hän trumpettia töräytellen herättää sarjan muut hahmot, ja tekee päivän aikana heille kepposia.
Polo (Wade Duck): Polo on pelkurimainen ankka, jolla on uimarengas mahansa ympärillä. Hän pelkää melkein kaikkea, paitsi itseään.
Bää (Bo Sheep): Bää on huonomuistinen lammas. Hänen siskonsa Lanoliini on veljensä täysi vastakohta.
Lanoliini (Lanolin Sheep): Tyttölammas, joka on veljensä Bään vastakohta. Hän on erittäin ärtyisä.
Kirjuri (Booker): Kirjuri on pieni tipu, jota Orson hautoi. Orson oli ensimmäinen, jonka Kirjuri näki synnyttyään, jonka takia tämä pitää tätä äitinään.
Myssykkä (Sheldon): Kirjurin veli. Myssykkä on osittain kuoriutunut kananmuna. Myssykkä-tipu ei päässyt kuorestaan kokonaan pois, joten ainoastaan hänen jalkansa näkyvät.
Hahmot > Sivuhahmoja

Mortti, Kalle ja Valtteri (Mort, Gort, & Wart): Orsonin veljiä. Kolme isoa häjyä sikaa, yrittävät varastaa vihenneksia Orsonin tilalta.  (Vastakohta hahmoille Kolme pientä porsasta)
Retu (Fred Duck): Retu on lentäjäankka, Polon serkku.
Liero mato, jota Kirjuri jahtaa eikä saa hengiltä.
Näätä
sekä suomentamattomia hahmoja englanninkielisestä wikipediasta: (The Weasel), (The Fox), (Chloe), (Edward R. Furrow), (Aloysius), (Plato), (Cameo Guest Star).
Piirrossarja

Orsonin farmi (Orson's Farm) on esiintynyt Karvisen piirrossarjassa alusta asti ja se pyöri ohjelmassa vielä sarjakuvankin jälkeen. Suomessa 1990-luvulla Orsonia ei vielä ollut Karvisen 15-minuuttisissa jaksoissa. Vasta 2010-luvulla sarja tuli puolituntisena liittäen Karvista ja Orsonia. Sarjan puolituntisia jaksoja alkoi MTV3 Juniorissa 31. elokuuta 2010, Subissa alkoi kesällä 2011 ja MTV3ssa syksyllä 2011. 
Yleensä näissä jaksoissa piilee opetus. Joissakin Orson taas opettaa jotakin. Esimerkiksi kerran hän opetti Pololle ja katsojille piirretyn tärkeimmät asiat.
Orsonin lyhykäiset (Orson's Farm Quickie) ovat jaksojen lisänä puolen minuutin pätkiä. Suurin osa näistä lyhykäisistä on keksitty tv-sarjaa varten. Vain muutama on otettu suoraan sunnuntaisarjoista.
Piirrossarja > Näyttelijät ja roolit

| Ääninäyttelijä | Äänirooli |
| --- | --- |
Gregg Berger: Orson
Thom Huge: Roi, Kalle-sika?
Howard Morris: Polo, Kalle-sika?
Julie Payne: Lanoliini
Frank Welker: Myssykkä, Kirjuri, Bää, Mortti-sika
Sekä muita ääninäyttelijöitä: ja äänirooleja.
Pentti Eerikäinen

Pentti Olavi Eerikäinen (s. 1946) on suomalainen  filosofian maisteri ja toimittaja. Eerikäinen on toiminut vakituisena avustajana useissa suomalaisissa aikakauslehdissä, kuten Nykypostissa, Alibissa ja Hymyssä. Vuonna 1989 Eerikäinen oli perustamassa Se!-lehteä (Suomalaisten erikoislehti!), johon hänet nimitettiin erikoistoimittajaksi ja myöhemmin toimituspäälliköksi. Vuosina 1997–2003 Pentti Eerikäinen työskenteli lehden päätoimittajana. Alkuvuosina Se!-lehden levikki oli yli 100 000 kappaletta. Eerikäinen kirjoittaa säännöllisesti Karprint Oy:n lehtiin sekä toimii rikoslehti Alibin avustajana.
Pentti Eskola

Pentti Eskola voi tarkoittaa seuraavia:
Pentti Eskola (1883–1964), suomalainen geologi
Pentti Eskola (s. 1938), suomalainen yleisurheilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pentti Eskola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
PPT (tiedostomuoto)

Power Point Table on Microsoftin esitysgrafiikkaa varten kehittämä tiedostomuoto, jota käytetään Microsoft Power Point -ohjelmassa, joka sisältyy Microsoft Office -toimisto-ohjelmakokonaisuuteen.
Tiedostomuoto tarjoaa mahdollisuuden nopeaan esityksen rungon laadintaan avainsanoineen ja niihin liittyvine kuvineen.
Microsoft Power Point -taulukkoja kykenee lukemaan myös maksuton Open Office -toimisto-ohjelmakokonaisuuteen kuuluva Open Office Impress -ohjelma. Myös Microsoftilla on olemassa lukuohjelma, Microsoft Power Point 2003 Reader, jonka avulla voi lukea Power Point -taulukoita, mutta jolla ei pysty tekemään niitä, kuten Microsoft Power Point 2003:lla tai Open Office 2.0 Impressillä.
Aiheesta muualla

Microsoft Power Point 2003 Reader suomenkielisenä
Open Office 2.0 Impress (englanniksi)
Pauli Poranen

Pauli Poranen (s. 24. huhtikuuta 1958 Rautio) on suomalainen näyttelijä, joka on esiintynyt ja työskennellyt useissa suomalaisissa elokuvissa. Poranen on näytellyt KOM-teatterissa 1984–1989, Helsingin kaupunginteatterissa 1990–1996 ja 2000-vuosikymmenen puolivälissä Rovaniemen Teatterissa. Teatterikiinnitysten jälkeen hän on toiminut freelancerina ja yrittäjänä paitsi teattereissa ja elokuvissa myös televisiosarjoissa ja radiokuunnelmissa.
Poranen on näytellyt yli 30 elokuvassa, tunnetuimpana roolina alikersantti Lehto Rauni Mollbergin Tuntemattomassa sotilaassa (1985).
Myöhemmällä urallaan Poranen on toiminut Voionmaan koulutuskeskuksen elokuvanäyttelijälinjan vastaavana opettajana.
Poranen opiskeli Teatterikorkeakoulussa 1980-luvun alussa ja valmistui teatteritaiteen maisteriksi. Hän on asunut lapsuutensa ja käynyt kansakoulun Kokkolan Ykspihlajassa.
Aiheesta muualla

Pauli Poranen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pauli Poranen Elonetissä.
Paavo Kiiski

Paavo Kiiski (6. helmikuuta 1942 Oulu – 3. tammikuuta 2022 Lahti) oli suomalainen kuoronjohtaja, musiikinopettaja ja suomalaisen musiikkikasvatuksen kehittäjä. Hän sai musiikkineuvoksen arvonimen vuonna 1995.
Kun Suomeen perustettiin musiikkiluokat vuonna 1966, Kiiski oli perustamassa ensimmäisiä musiikkiluokkia Lahteen. Hän toimi itse alusta pitäen musiikkiluokkien opettajana Harjun ja Lotilan kouluissa. Vuodesta 1976 hän työskenteli musiikinopettajana Tiirismaan yläkoulussa ja lukiossa. Kiiski kehitti musiikkiluokkapedagogiikkaa suomalaisiin oloihin mukauttamansa Kodály-metodin pohjalta. Hän piti kymmeniä Kodály-metodiin pohjautuneita kursseja eri puolilla Suomea ja oli Klemetti-Opiston Kodály-metodiikan säveltapailuseminaarien pääopettaja vuosina 1969–1994. Kiiski oli mukana laatimassa peruskoulujen musiikin ensimmäistä opetussuunnitelmaa. Hän toimi lisäksi musiikin valtakunnankouluttajana ja opetti Sibelius-Akatemiassa säveltapailua sekä musiikkiluokkapedagogiikkaa. Hän oli Hämeen läänintaiteilija.
Kiiski johti lähes 30 vuoden ajan Lahden Mieskuoroa. Hän johti myös useita muita lahtelaisia kuoroja ja Lahden musiikkiluokkien kuoroja. Orimattilan Mieslaulajien taiteellisena johtajana hän oli vuosina 2006–2018. Kiiski sävelsi lisäksi omaa musiikkiaan ja teki sovituksia erilaisille kokoonpanoille. Hän oli mukana tekemässä musiikin oppikirjoja. Kiiski oli Sulasolin puheenjohtaja ja sitten taiteellinen johtaja vuosina 1994–2006. Hänelle myönnettiin Vuoden lahtelaisen arvonimi, Hämeen läänin taidepalkinto, Sulasolin Klemetti-palkinto (1991) ja kultainen kunniamerkki (2002) sekä Lahti-mitali. Vuonna 1995 hänestä tuli musiikkineuvos. Kiiski oli 12. maaliskuuta 2005 alkaen Suomen Mieskuoroliiton kunniajäsen.
Kiiski kuoli 79-vuotiaana Salpausselän kuntoutussairaala Jalmarissa.
Paul Villard

Paul Villard
Paul Villard (28. syyskuuta 1860 – 13. tammikuuta 1934) oli ranskalainen kemisti ja fyysikko. Villard löysi kolmannen radioaktiivisuuden muodon, gammasäteilyn, vuonna 1900; se todettiin n. vuonna 1912 sähkömagneettiseksi säteilyksi, jonka aallonpituus oli röntgen-säteitäkin lyhyempi. Toisin kuin hiukkassäteily, gammasäteily ei vaikuta ytimen koostumukseen.
Pell City

| Pell City |
| --- | --- |


 Pell City
 Koordinaatit: 33°34′15″N, 86°16′26″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Alabama
Piirikunta:  St. Clair
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  71,15 km²
 – Maa:  64,00 km²
Väkiluku (2010):  7 945
 
 pell-city.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pell City on kaupunki St. Clairin piirikunnassa Alabaman osavaltiossa Yhdysvalloissa.  Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 7 945.
Paul Vieille

Paul Vieille
Paul Marie Eugène Vieille (2. syyskuuta 1854 – 14. tammikuuta 1934) oli ranskalainen kemisti, joka kehitti savuttoman ruudin vuonna 1886. Se tunnettiin nimellä la Poudre B tai Poudre Blanche (valkoinen ruuti).
Ruutien ja rakettien kiinteiden ajoaineiden palamisnopeutta säätelee Vieillen laki.
Osogbo

| Osogbo |
| --- | --- |

 Osogbo
 Koordinaatit: 7°46′N, 4°34′E 
Valtio:  Nigeria
Osavaltio:  Osun
Väkiluku (2006):  156 694
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Osogbo tai Oshogbo on Nigerian Osunin osavaltion pääkaupunki. Kaupunki on tunnettu Unescon maailmanperintökohteesta Osun-Osogbo-lehdosta ja siellä vuosittain järjestettävästä juhlasta. Osogbon kaupungin perustajien on väitetty aloittaneen juhlaperinteen 1400-luvulla.
Vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan kaupungin väkiluku on 156 694 henkeä.
Historia

Kaupungin varhaisimmat asuttajat olivat ijeshoja, jotka kuuluvat jorubakansaan. Osogbon laajeneminen nopeutui 1800-luvulla, kun fulanivalloittajia paenneet oyolaiset jorubat saapuivat alueelle. Ennen tätä pakolaisaaltoa Osogbo oli pieni kylä.
Siirtomaavalta Britannia alkoi tuottaa puuvillaa Osogbossa vuonna 1907. Samoihin aikoihin seudulle rakennettiin rautatie, joka auttoi yhdistämään Osogbon muuhun Nigeriaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Osogbo Wikimedia Commonsissa
Paavo Myllylä

Kuvan Hurricane Mk.1 vuonna 1942 Tiiksjärvellä.
Urho Paavo Johannes  "Pampsa" Myllylä (s. 1918) oli suomalainen hävittäjälentäjä ja hävittäjä-ässä. Hän taisteli Lentolaivue 26:ssa ja Lentolaivue 28:ssa sekä Lentolaivue 34:ssa, käyttäen Morane-Saulnier M.S.406- ja Messerschmitt Me 109 G-konetyyppejä joilla saavutti 21 ilmavoittoa. Myllylä taisteli myös Talvisodassa. Hän oli osastonsa mukana, lentämässä Britanniasta ostettuja Hawker Hurricane Mk I -hävittäjiä (tunnus aluksi HU, sittemmin HC) Britanniasta Suomeen, Talvisodan lopulla.
Myllylä oli luutnantin arvoisena Jatkosodassa. Myllylä saavutti taisteluvoittoja useista eri konetyypeistä, näitä olivat ainakin: LaGG-3, Iljushin Il-2, Jakovlev Jak-9 ja Lavotškin La-5 sekä Petljakov Pe-2. Luutnantti Myllylä lensi ainakin seitsemällä eri koneyksilöllä MT-hävittäjiä (MT-209 , MT-216, MT-229, MT-406, MT-409, MT-445, MT-458). Vihollisen ilmatorjuntatuli ampui hänet alas jatkosodan kriisivaiheissa, Nuijamaan yläpuolella. Myllylä pelastautui koneestaan hyppäämällä laskuvarjolla.
Peltolammin kirjasto

| Peltolammin kirjasto |
| --- | --- |
 Peltolammin koulun ja kirjaston väistötilojen sisäänkäynti.
Sijainti:  Säästäjänkatu 16, 33840 Tampere
Johtaja:  Taina Sahlander (2016–)  Ritva-Liisa Kauppinen (2005–2016)  Irene Niemelä (1986–2004)
Kotisivut
Peltolammin kirjasto on Tampereen Peltolammilla sijaitseva kirjasto.
Kirjasto sai tilat Peltolammin koululta, johon kirjastotilojen rakentaminen aloitettiin vuonna 1986. Kirjasto avattiin asiakkaille 20. maaliskuuta 1987. Sisustuksen suunnitteli sisustusarkkitehti Reijo Ojanen.
Kirjasto muutti väistötiloihin tammikuussa 2020. Samassa rakennuksessa on myös koulu, esiopetus, neuvola ja kouluterveydenhoito. Väistötila korvaa vanhan koulurakennuksen, jossa oli sisäilmaongelmia. Peltolammin hyvinvointikeskus valmistuu noin vuonna 2025.
Orleja (järvi)

| Orleja Орлея |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Pustoškan piiri
Koordinaatit:  56°09′47″N, 29°20′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Nevedrjankan valuma-alue
Laskuoja:  oja Nevedroon
Järvinumero:  01030000111102000025892
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161 m 
Pituus:  5,5 km 
Leveys:  1,3 km 
Pinta-ala:  4,87 km² 
Tilavuus:  0,015 km³ 
Keskisyvyys:  3 m 
Suurin syvyys:  8 m 
Valuma-alue:  42,3 km² 
Saaria:  1 
 fiOrleja 
Orleja (ven. Орлея) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pustoškan piirissä.
Maantietoa

Järvi on 5,5 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 4,87 neliökilometriä eli 487 hehtaaria. Järvi on ilmoitettua kapeampi, sillä se taittuu lounaispäästään L-kirjaimen muotoon ja sen sakara on 1,3 kilometriä pitkä. Järvi on kuitenkin kapeimmillaan vain 300 metriä leveä. Sillä on yksi pieni saari, joka sijaitsee sen keskivaiheilla. Järvi on kahdeksan metriä syvä, vaikka sen keskisyvyys on vain kolme metriä. Se on metsä- ja suomaiden ympäröimä, mutta metsämaat ovat kuitenkin niittyjen ja peltomaiden pirstomat. Järven lähesyydessä sijaitsevat pienet kylät Jakimovo (ven. Якимово), Šamolovo (ven. Шамолово) ja Tortšilovo (ven. Торчилово). Alueen suurin taajama Šalahovo (ven. Шалахово) sijaitsee viereisen Vološnojärven rannassa.
Luontoarvoja

Orlejan rannat ja -pohja ovat hiekkamaata, joka kivikkoisena on peittynyt mutaan. Siinä on runsaasti eri kalalajeja: hauki, ahven, lahna, kuha, säyne, suutari, made, pasuri, karppi, rantanuoliainen, mutakala, törö, salakka, pasuri ja ruutana, sekä joitakin Rutilus-suvun kalalajeja. Järvessä elää myös rapu.