Mali
Turvallisuustilanne > 2023 alkaen

Ranskan ex-presidentti Francois Hollande sanoi haastattelussaan tammikuussa 2023, että Wagner-ryhmä ei ole onnistunut tekemään Malista turvallisempaa. Hän sanoi, että venäläisten palkkasotureiden saapumisen jälkeen turvallisuustilanne on huonompi ja lisäsi, että jihadistit ovat laajentaneet hyökkäyksensä Malin etelä- ja keskiosaan, missä he eivät olleet aiemmin läsnä.
Maaliskuussa 2023 Malin väliaikainen hallitus ilmoitti lykkäävänsä perustuslakia koskevaa kansanäänestystä. Kyseessä oli tärkeä askel maan tiellä kohti vaaleja, joiden tarkoituksena on palauttaa demokratia vuoden 2020 sotilasvallankaappauksen jälkeen. Kansanäänestysksen lykkääntymisen myötä sotilajohtajat eivät ole saavuttaneer ensimmäistäkään määräaikaa aikataulussa, jonka se laati Malin palauttamiseksi siviilihallintoon.
Huhtikuussa 2023 uutisoitiin, että ISIS on saamassa jalansijaa Malin itäisellä Menakan alueella. Jihadistit ovat ottaneet seudun hallintaansa, eivätkä Malin viranomaiset pysty sitä syrjäyttämään. YK syytti 12. toukokuuta 2023 Malin armeijaa ja "ulkomaisia" taistelijoita siitä, että ne ovat teloittaneet ainakin 500 ihmistä jihadistien vastaisessa operaatiossa maan keskiosissa maaliskuun 2022 aikana. Wagnerin kapinan jälkeen Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov kertoi, että Wagnerin palkkasotureiden joukot jatkavat operaatioitaan Afrikassa.
Kesäkuussa sotilasjuntan ulkoministeri Abdoulaye Diop pyysi YK:n turvallisuusjoukkoja joukkoja poistumaan viipymättä. YK ilmoitti aikovansa lopettaa Malin rauhanturvaoperaation kuuden kuukauden kuluessa kesäkuun 2023 lopusta lähtien. YK:n turvallisuusneuvosto päätti 30.6.2023 yksimielisesti lopettaa kymmenen vuotta jatkuneen rauhanturvaoperaation Malissa. Operaatio päättyy puoli vuotta suunniteltua aikaisemmin, vuodenvaihteeseen 2023-2024 mennessä.
Toukokuussa 2021 maan varapresidentti, eversti Assimi Goïta syrjäytti väliaikaisen presidentin  Bah Ndaw ja pääministerin Moctar Ouane näiden tehtyä henkilövaihdoksia ilman hänen lupaansa. Tätä pidettiin tosiallisena sotilasvallankaappauksena, joka oli toinen 10 kuukauden sisään.
Toukokuussa 2023 julkaistun YK:n raportin mukaan on vahvoja viitteitä siitä, että malilaiset ja Wagnerin joukoiksi arvellut tappoivat yli 500 ihmistä viisi päivää kestäneessä operaatiossa Mouran kylässä Moptin alueella maaliskuussa 2022.
2022 ja 2023 ISIS-GS valtasi suuria alueita kaakkois-Malissa. Sen valtaan jäivät Ansongon ja Tidermènen alueet.
Kesäkuussa 2023 hyväksyttiin vuodesta 2017 viivästynyt perustuslain muutos. Maahan luotiin uusia hallintoalueita vuoden 2015 pohjoisen kapinallisten kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Presidentin valtaoikeuksia vahvistetaan. Ranskan kieli menetti virallisen kielen asemansa, ja siitä tuli työkieli. Virallisisiksi kieliksi Tuli 13 paikallista kieltä.
Islamistimilitantit tappoivat ainakin 49 siviiliä ja 15 sotilasta 7. syyskuuta 2023 Malin koillisosassa sotilasleirille ja veneeseen tehdyissä hyökkäyksissä.
BBC uutisoi marraskuussa 2023, että Malissa saksalaisia rauhanturvaajia Pohjois-Malissa palvelleet tulkit ja kääntäjät pelkäävät joutuvansa jihadistien väkivallan kohteiksi YK:n mission päätyttyä Malissa vuoden loppuun mennessä. Heidän mukaansa terroristit ovat sanoneet avoimesti, että he pitävät ketä tahansa ulkomaisille joukolle työskennelleitä vihollisina. Malissa pelätään tapahtuvan samaa kuin Afganistanissa, jossa tuhannet avustajat jäivät maahan Yhdysvaltain joukkkojen vetäydyttyä. Heistä useita on tapettu ja tai he piileskelevät maassa. Noin 900 malilaista on työskennellyt Malissa YK:n MInusman 12 tukikohdassa eri puolilla maata kääntäjinä, kuljettajina ja muina tukihenkilöinä.