stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Demokraattinen edistyspuolue
Historia

DPP:n juuret ovat ns. tangwai-liikkeessä, joka oli Kuomintangin oppositio. Se alkoi saada tuulta siipiinsä 1980- ja 1990-luvuilla, kun Taiwanin yksipuoluejärjestelmä alkoi murentua.
Puolueen puheenjohtajana oli toiminut vuosina 2014–2018 Tsai Ing-wen. Hän erosi vuoden 2018 kuntavaalitappion jälkeen.
Tsai Ing-wen ilmoitti eroavansa puolueen puheenjohtajan virasta hävittyään vuoden 2012 presidentinvaalissa istuvalle presidentille Ma Ying-jeoulle.
Vuoden 2016 vaaleissa DPP nousi Taiwanin parlamentin suurimmaksi puolueeksi.
Tammikuun 2016 presidentinvaaleissa voitti DPP:n ehdokas Tsai Ing-wen, josta tuli maan  ensimmäinen naispresidentti ja Kuomintangia edustaneen presidentti Ma Ying-jeoun seuraaja. Tammikuussa 2020 Tsai valittiin toiselle virkakaudelle Kiinan tasavallan eli Taiwanin presidenttinä saatuaan 57 prosenttia äänistä.
Ideologia ja näkemyksiä

DPP on keskusta-vasemmistolainen puolue ja on perinteisesti ollut Taiwanin itsenäistymisen kannattaja. Puolue on sekä CALDin että Liberal Internationalin jäsenpuolue.
Galleria

DPP:n edustajia Taiwan Pride 2005 -kulkueessa.
Huashanin rakennus, jossa puoluetoimisto sijaitsee.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Demokraattinen edistyspuolue Wikimedia Commonsissa
Iisalmen Kamera

Iisalmen Kamera oli vuodesta 1972 Iisalmessa järjestetty  valokuvaukseen, kaitafilmiharrastukseen ja elokuvaan keskittynyt kesätapahtuma.
Tapahtuman perustajiin kuului muiden yhdistysten ohella Iisalmen Kameraseura. Parin ensimmäisen kerran jälkeen tapahtuman suunnittelijana aloitti läänintaiteilijana tuolloin toiminut valokuvaaja Topi Ikäläinen. Vuoden 1974 tapahtuma koostui yhdeksästä valokuvanäyttelystä (mm. ”Neuvostoliitto tänään”), Risto Jarvan elokuvien näytöksistä, elokuvapoliittisesta keskustelusta sekä lasten ja eläkeikäisten elokuvanäytöksistä. Tapahtuman järjestäjinä oli neljä iisalmelaista yhdistystä, jotka saivat rahallista tukea opetusministeriöltä ja Iisalmen kaupungilta.
Vuoden 1976 tapahtumassa esitettiin osia tekeillä olleesta suomalais-neuvostoliittolaisesta yhteistyöelokuvasta Luottamus ja tavattiin sen tekijöitä. Viisi valokuvanäyttelyä esittivät muun muassa vuoden parhaita lehtikuvia Suomesta ja Ruotsista sekä Kalle Kultalan ja neuvostoliittolaisen Dmitri Baltermantsin tuotantoa. Taideteollinen korkeakoulu oli tuolloin yksi aktiivisista tapahtuman järjestäjistä.
Harrastajatapaamisesta alkunsa saanut Iisalmen Kamera oli 1980-luvun alkuun mennessä kehittynyt monipuoliseksi ammattilaisiakin kiinnostavaksi tapahtumaksi, jonka järjestäjiä olivat Taideteollisen korkeakoulun lisäksi Suomen elokuva-arkisto, Suomen elokuvasäätiö sekä Iisalmessa tuolloin työskennellyt valokuvauksen läänintaiteilija Jouko Kivimäki. Tapahtuma pani vuosien mittaan liikkeelle vanhojen valokuvien arkistointihankkeita useissa Suomen kunnissa. Keskeinen osa Iisalmen Kameraa olivat myös harrastajille ja ammattilaisille suunnatut lyhytkurssit. Tapahtuma sai toisaalta kritiikkiä paikallisten asukkaiden unohtamisesta, minkä perusteella heille alettiin suunnata viihteellisiä elokuvanäytäntöjä.
Tapahtuma järjestettiin 20. kerran kesällä 1991, jolloin tapahtuman teemana oli ympäristönsuojelu sekä valokuvissa että elokuvissa. Tuolloin muun muassa esitettiin yhdysvaltalaisen kokeellisen elokuvantekijän Stan Brakhagen tuotantoa. Festivaalin ohjelmistossa oli myös lastenelokuvia, kauhuelokuvia ja ympäristöaiheisia elokuvia.
1990-luvun puolenvälin tienoilla tapahtuma muuttui joka toinen vuosi järjestettäväksi biennaleksi, jollaisena se järjestettiin ainakin vuoteen 2009 asti. Vuonna 1995 tapahtuman päävieraaksi oli kutsuttu elokuvan Orlando ohjaaja Sally Potter, minkä lisäksi esitettiin muun muassa Julio Medemin ja Cynthia Beattin elokuvia. Kansainväliset valokuvanäyttelyt tulivat Belgiasta. Vuonna 1999 järjestettiin valokuvakilpailu, jossa palkittiin inuiitteja kuvannut Tiina Itkonen. Päävieraana oli ruotsalainen Lasse Jonsson takautuvalla valokuvanäyttelyllään Kaaoksesta kosmokseen.
Vihdin kunnanvaltuusto

| Kunnanvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Vihti
Valtuutettuja:  43
Johto:  Eerikki Viljanen (kesk.) (pj.)  Heidi Nieminen (sd.) (1. vpj.)  Tuija Sundberg (kok.) (2. vpj.)
Viimeisimmät vaalit:  13. kesäkuuta 2021
Äänestysprosentti:  54,5 % (2021)
Kokoontumispaikka:  Vihdin kunnanvirasto Asemantie 30 Nummela, Vihti
Vihdin kunnanvaltuusto on Vihdin kunnan kunnanvaltuusto ja ylin päättävä elin. Kunnanvaltuustossa on 43 jäsentä, jotka on valittu neljän vuoden toimikaudeksi kansanvaalilla.
Kaudella 2021–2025 valtuuston neljä suurinta puoluetta ovat Kansallinen Kokoomus (12), Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (8), Suomen Keskusta (7) ja Perussuomalaiset (6). Valtuuston puheenjohtajana toimii Eerikki Viljanen (kesk.). Varapuheenjohtajina toimivat Heidi Nieminen (sd.) sekä Tuija Sundberg (kok.).
Kunnanvaltuusto

| Vaalit | Puolue> KOK | Puolue> SDP | Puolue> PS | Puolue> KESK | Puolue> VIHR | Puolue> VAS | Puolue> KD | Puolue> RKP | Puolue> Muut | Paikat | Kunnanvaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1976 | 6 | 11 | 0 | 7 | 0 | 6 | 2 | 0 | 3 | 35 | Päivi Varpasuo (kok.) (1977–1983) |
| 1980 | 10 | 14 | 1 | 7 | 0 | 4 | 2 | 0 | 3 | 43 | Päivi Varpasuo (kok.) (1977–1983) |
| 1984 | 14 | 13 | 2 | 9 | 0 | 4 | 1 | 0 | 0 | 43 | Päivi Varpasuo (kok.) |
| 1988 | 14 | 14 | 1 | 9 | 0 | 4 | 1 | 0 | 0 | 43 | Päivi Varpasuo (kok.) |
| 1992 | 11 | 15 | 0 | 8 | 3 | 4 | 2 | 0 | 0 | 43 |  |
| 1996 | 13 | 14 | 0 | 10 | 2 | 3 | 1 | 0 | 0 | 43 | Pekka Viljanen (kesk.) (1997, 1999–2000) Päivi Varpasuo (kok.) (1998) |
| 2000 | 12 | 12 | 0 | 12 | 4 | 2 | 1 | 0 | 0 | 43 |  |
| 2004 | 12 | 13 | 0 | 11 | 3 | 3 | 1 | 0 | 0 | 43 | Anu Rajajärvi (sd.) |
| 2008 | 12 | 9 | 2 | 11 | 3 | 3 | 2 | 0 | 1 | 43 | Tiina Noro (kok.) (2009–2010, 2013–2014) Varpu-Leena Malmgrén (kesk.) (2011–2012, 2015–2017) |
| 2012 | 12 | 8 | 5 | 9 | 4 | 3 | 1 | 1 | 0 | 43 | Tiina Noro (kok.) (2009–2010, 2013–2014) Varpu-Leena Malmgrén (kesk.) (2011–2012, 2015–2017) |
| 2017 | 10 | 10 | 5 | 10 | 4 | 2 | 1 | 1 | 0 | 43 | Eerikki Viljanen (kesk.) |
| 2021 | 12 | 8 | 8 | 7 | 4 | 2 | 1 | 1 | 0 | 43 | Eerikki Viljanen (kesk.) |
Carter Hart

| Carter Hart |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. elokuuta 1998 (ikä 26) Sherwood Park, Alberta, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  82 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Everett Silvertips (WHL) Lehigh Valley Phantoms (AHL) Philadelphia Flyers (NHL)
NHL-varaus:  48. varaus, 2016 Philadelphia Flyers
Carter Hart (s. 13. elokuuta 1998 Sherwood Park, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti, joka edusti viimeksi NHL-seura Philadelphia Flyersia.
Ura > Junioriura

Hart aloitti uransa WHL:n Everett Silvertipsissä kaudella 2014–15 pelaten nollapelin ensimmäisessä kokonaisessa ottelussaan vain 16-vuotiaana.
Kaudella 2015–16 Hartista tuli selkeä Silvertipsin ykkösmaalivahti ja häntä pidettiin parhaana maalivahtina kesän 2016 NHL:n varaustilaisuuteen. Hän olikin ensimmäinen varattu maalivahti vuoden tilaisuudessa, kun Philadelphia Flyers valitsi hänet toisella kierroksella numerolla 48. Kauden 2015–16 päätteeksi Hart valittiin koko CHL:n parhaaksi maalivahdiksi.
Kaudella 2016–17 Hart pelasi vähemmän nuorten MM-kisojen takia, mutta pelasi kuitenkin edelliskauttaan paremmin. Kauden päätteeksi Hart valittiin WHL:n parhaaksi maalivahdiksi, mutta CHL:n parhaan maalivahdin palkinto jäi saamatta.
Kaudella 2017–18 Hart tasoitti WHL:n ja CHL:n maalivahtien kaikkien aikojen nollapelitilaston kärjen 26 nollapelillä junioriuransa aikana. Kauden päätteeksi hän voitti ensimmäisenä sarjan historiassa kolmatta kertaa WHL:n parhaan maalivahdin palkinnon. Lisäksi hän voitti myös WHL:n parhaan pelaajan palkinnon. Hart voitti kauden päätteeksi toista kertaa CHL:n parhaan maalivahdin palkinnon ensimmäisenä juniorisarjan historiassa.
Ura > Ammattilaisura

Hart aloitti kaudella 2018–19 Philadelphia Flyersin farmijoukkue Phantomsissa, mutta hänet nostettiin 17.12.2018 Flyersiin ja sai uransa ensimmäisen NHL-voiton seuraavana päivänä Detroit Red Wingsiä vastaan. Ottelu päättyi 3–2, ja Hart valittiin ottelun ykköstähdeksi. Hänestä tuli samalla nuorin (20v 127pv) voittanut maalivahti Flyersin historiassa ja nuorin koko NHL:ssä sitten Carey Pricen vuonna 2007. Tammikuussa 2019 Hart valittiin NHL:n kuukauden tulokkaaksi pelatessaan yhdeksän ottelua, joissa hän pelasi tuloksin 6-2-1. Hänen torjuntaprosenttinsa oli 93.1% ja päästettyjen maalien keskiarvo 2.33.
Elokuussa 2021 Hart teki Flyersin kanssa kolmivuotisen ja yhteensä 11,9 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Tammikuussa 2024 Flyers tiedotti Hartin jättäytyvän pois joukkueen toiminnasta henkilökohtaisista syistä. 30. tammikuuta 2024 Hartin yhdessä Dillon Dubén, Cal Footen Michael McLeodin kanssa käskettiin antautua Londonin poliisille, jotta heistä tulisi syytettyjä seksuaalirikokseen, joka tapahtui vuonna 2018 heidän pelattua Kanadan nuorten maajoukkueessa. Helmikuussa 2024 Londonin poliisi tiedotti Hartin olevan syytetty raiskauksesta.
Heinäkuussa 2024 Flyers ei tehnyt Hartille sopimustarjousta, joten hänestä tuli rajoittamaton vapaa agentti.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Slovakia 2019 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2018 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Kanada 2017 | jääkiekko |  |
Hart oli mukana vuonna 2015 Ivan Hlinkan muistoturnauksessa voittamassa kultaa, mutta peliaika jäi vähemmälle.
Hart valittiin vuoden 2017 nuorten MM-kisoihin. Hän aloitti kakkosmaalivahtina, mutta tilanne muuttui välierissä Connor Ingramin pelatessa huonosti. Hart oli hyvin pelatun välierän jälkeen finaalissa Kanadan maalilla, mutta sieltä tuli kitkerä tappio Yhdysvalloille rangaistuslaukauksilla 5–4, ja Kanada jäi hopealle kotikisoissaan.
Hart valittiin myös vuoden 2018 kisoihin, mutta tällä kertaa selkeänä ykkösvahtina. Hart oli mukana tekemässä historiaa, kun Kanada pelasi alkusarjassa Yhdysvaltoja vastaan nuorten kisojen ensimmäisessä ulkoilmapelissä. Pelin Kanada hävisi rangaistuslaukauksilla 4–3. Loppukisat Hartilla sujui hyvin ja finaalissa kaatui Ruotsi 3–1 Kanadan voittaessa kultaa.
Theo Lindstein

| Theo Lindstein> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. tammikuuta 2005 (ikä 20) Gävle, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura:  Brynäs IF
Sarja:  SHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
NHL-varaus:  29. varaus, 2023 St. Louis Blues
Theo Lindstein (s. 5. tammikuuta 2005 Gävle, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on puolustaja ja hän laukoo vasemmalta. Lindstein pelaa kaudella 2024–2025 lainasopimuksella SHL-joukkue Brynäs IF:ssä. Hänellä on tulokassopimus NHL-joukkue St. Louis Bluesin kanssa kauden 2026–2027 loppuun saakka.
Lindsteinin kasvattajaseura on Strömsbro IF. St. Louis Blues varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 29. varausvuorolla vuoden 2023 NHL:n varaustilaisuudessa.
Valira (joki)

| Valira |
| --- | --- |
 Valira Andorran kartalla
Maat:  Andorra, Espanja
Kunnat:  Andorra, Alt Urgell (en)
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Pinta-ala:  591,6 km2
Joen uoman kohteita
Laskupaikka:  Segre-joki
Sivu-uomat:  Valira del Nord, Valira d’Orient, Madriu
Taajamat:  Andorra la Vella
Mittaustietoja
Pituus:  39 km
Keskivirtaama:  10,3 kuutiometriä sekunnissa
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Valira on Andorrassa ja Espanjassa sijaitseva joki, joka on Segre-joen sivu-uoma. Valira on Andorran pisin joki, ja sen kaksi päähaaraa Valira del Nord ja Valira d’Orient muodostavat siellä Y-kirjaimen muotoisen päälaakson, jossa asuu suurin osa maan väestöstä. Pisimmillään Valira on 39 kilometriä pitkä Valira d’Orientin alku-uomasta Segre-joelle, josta 28 kilometriä on Valira d’Orientin sivu-uomaa ja 11 kilometriä Valiran pääuomaa. Valira del Nordin sivu-uoman pituus puolestaan on 24 kilometriä. Sivu-uomat yhdistyvät Les Escaldesissa.
Fantasporto

Fantasporto eli Porton kansainväliset elokuvafestivaalit on Portossa, Portugalissa vuosittain pidettävä elokuvafestivaali.
Ensimmäinen Fantasporto-festivaali pidettiin vuonna 1981.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (portugaliksi)
Dario Naamo

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Dario Felix Naamo
Syntymäaika: 14. toukokuuta 2005 (ikä 19)
Pelipaikka: oikea laitapuolustaja
Pituus: 174 cm
Seura
Seura: St. Pölten
Pelinumero: 47
Junioriseurat
0000–2018: KäPa
2018–2021: Honka
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2022–2023 | Honka Akatemia | 16 | (1) |
| 2022–2023 | Honka | 24 | (1) |
| 2024 | SJK | 21 | (0) |
| 2024 | → St. Pölten (laina) | 6 | (0) |
| 2025– | St. Pölten | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2019 | Suomi U15 | 3 | (0) |
| 2021–2022 | Suomi U17 | 8 | (0) |
| 2022–2023 | Suomi U18 | 7 | (0) |
| 2023 | Suomi U19 | 4 | (0) |
| 2023– | Suomi U21 | 5 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 9. tammikuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 9. tammikuuta 2025.
Dario Naamo (s. 14. toukokuuta 2005) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän edustaa Itävällan 2. Ligassa pelaavaa St. Pölteniä.
Naamo pelasi ensimmäisen ottelunsa Veikkausliigassa 2. heinäkuuta 2022, kun hänen edustamansa FC Honka pelasi kotonaan 1–1-tasapelin IFK Mariehamnia vastaan. Naamo tuli ottelussa kentälle 87. minuutilla. Ottelu jäi hänen ainoakseen Veikkausliigassa kaudella 2022.
Luettelo vuonna 1933 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1933 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
Tammikuu

8. tammikuuta – Anna Sarlin, suomalainen laulunopettaja (s. 1862)
9. tammikuuta – Daphne Akhurst, australialainen tennispelaaja (s. 1903)
14. tammikuuta – Emanuel Aromaa, suomalainen suutari, poliitikko ja kansanedustaja (SDP) (s. 1873)
26. tammikuuta – Sulho Aavikko, suomalainen näyttelijä (s. 1886)
29. tammikuuta – Fred. Olsen, norjalainen laivanvarustaja (s. 1857)
Helmikuu

7. helmikuuta – Albert Apponyi, unkarilainen kreivi ja poliitikko (s. 1846)
14. helmikuuta – Ilmari Ahma, suomalainen kirjallisuuden suomentaja (s. 1884)
Maaliskuu

4. maaliskuuta – Julius Ailio, suomalainen senaattori, poliitikko, Suomen opetusministeri 1926–1927, kansanedustaja (SDP) ja arkeologi (s. 1872)
6. maaliskuuta – Alexandrine Armfelt, suomalais-venäläinen säveltäjä (s. 1866)
9. maaliskuuta – Bernhard Folkestad, norjalainen taidemaalari (s. 1879)
11. maaliskuuta – Karl Viktor Paasivirta, suomalainen opettaja, maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1854)
15. maaliskuuta – Väinö Ossian Anthoni, suomalainen tuomari, Rauman pormestari 1906–1915, varatuomari, oikeusneuvosmies ja laamanni (s. 1868)
18. maaliskuuta – Luigi Amedeo, italialainen tutkimusmatkailija, Espanjan kuninkaan Amadeus I:n poika ja Italian laivaston komentaja 1914–1917 (s. 1873)
23. maaliskuuta – Asta Nørregaard, norjalainen taidemaalari (s. 1853)
Huhtikuu

1. huhtikuuta – Salvador Rueda, espanjalainen runoilija (s. 1857)
3. huhtikuuta – Aimé Rutot, belgialainen arkeologi (s. 1847)
4. huhtikuuta – P. A. Sahlstén, suomalainen lyseon rehtori ja oppikirjojen tekijä (s. 1861)
7. huhtikuuta – Kaarle Stefan, Itävallan arkkiherttua ja Itävalta-Unkarin laivaston suuramiraali (s. 1860)
Toukokuu

3. toukokuuta – Anton Alfthan, suomalainen Suomen Sokeri Oy:n johtaja 1919–1927 ja vuorineuvos (s. 1856)
8. toukokuuta – Victor Nordan, norjalainen arkkitehti (s. 1862)
13. toukokuuta – Paul Ernst, saksalainen kirjailija (s. 1866)
20. toukokuuta – Gunder Anton Jahren, norjalainen poliitikko (s. 1858)
29. toukokuuta – Johan Henrik Rye Holmboe, norjalainen poliitikko (s. 1863)
Kesäkuu

29. kesäkuuta – Roscoe Arbuckle, yhdysvaltalainen mykkäelokuvanäyttelijä, koomikko, ohjaaja ja käsikirjoittaja (s. 1887)
Heinäkuu

11. heinäkuuta – Ove Rode, tanskalainen poliitikko (s. 1867)
24. heinäkuuta – Eero Alpi, suomalainen näytelmäkirjailija, toimittaja ja suomentaja (s. 1885)
Elokuu

11. elokuuta – Haldor Larsen Børve, norjalainen arkkitehti (s. 1857)
27. elokuuta – Hugo Kalima, suomalainen maanviljelijä, toimittaja ja valtiopäivämies (s. 1851)
30. elokuuta – Kustaa Ahmala, suomalainen kirvesmies, poliitikko ja kansanedustaja (SDP) (s. 1867)
Lokakuu

2. lokakuuta – Arnarulunnguaq, grönlantilainen alkuperäisasukas ja tutkimusmatkailija (s. 1896)
3. lokakuuta – Juhana Heikki Ala-Hanho, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1843)
5. lokakuuta – Renée Adorée (oik. Jeanne de la Fonte), ranskalainen näyttelijä (s. 1898)
18. lokakuuta – Oskar Friman, suomalainen painin olympiavoittaja (s. 1893)
26. lokakuuta – Erik Enge, norjalainen poliitikko (s. 1852)
lokakuussa – Helena Sarno, suomalainen kirjailija (s. 1892)
Marraskuu

22. marraskuuta – Eemeli Korpivaara, suomalainen sotaylituomari, varatuomari ja korkeimman oikeuden oikeusneuvos (s. 1883)
Joulukuu

14. joulukuuta – Lauri Vilho Laitinen, suomalainen maanviljelijä, nimismies ja valtiopäivämies (s. 1858)
25. joulukuuta – Bertel Alanco, suomalainen taidemaalari (s. 1888)
Tuntematon päivämäätä

Gustaf Ankarcrona, ruotsalainen taidemaalari (s. 1869)
Cerasus

| Cerasus |
| --- | --- |
 Kirsikoita
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Tuomet Prunus
Alasuku::  Cerasus  Mill.
Katso myös
   Cerasus Wikispeciesissä   Cerasus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cerasus on ruusukasveihin lukeutuvan Prunus-suvun alasuku, johon kuuluvat varsinaiset kirsikat. Sen lajit poikkeavat varsin paljon muista Prunus-suvun hedelmäpuista eli luumuista, aprikooseista, manteleista ja persikoista.
Kuvaus

Kirsikkapuun hedelmiä ovat kirsikat. Sana kirsikka viittaa sekä kirsikkapuuhun että sen hedelmään. Kirsikka on kivihedelmä eli luumarja, joten hedelmät sisältävät kiven, jonka halkaisija on tyypillisesti 0,5–1 cm ja joka puolestaan sisältää puun siemenen. Hedelmien väri vaihtelee vaaleanpunaisesta tummanpunaiseen, myös mustia tai keltaisia tunnetaan.
Viljely

Kirsikoiden tuotannossa tärkeimmät lajit ovat imeläkirsikka eli linnunkirsikkapuu (Prunus avium) ja hapankirsikka eli etikkakirsikka (Prunus cerasus). Kummallakin lajilla on runsaasti erilaisia lajikkeita. Suomessa paremmin menestyvän hapankirsikan kaksi päätyyppiä ovat kuulasmarjat ja morellit. Etelä-Ruotsissa voidaan viljellä molempia lajeja, mutta Suomen ilmasto on yleensä liian ankara imeläkirsikalle. Vain lounaissaariston kasvuolosuhteet saattavat edesauttaa marjasadon onnistumiseen. Imeläkirsikkaa viljellään kuitenkin jopa Vaasan korkeudella. Talvituhojen lisäksi myös keväthallat vahingoittavat kirsikkaa. Kirsikoita tulee istuttaa lähekkäin pölytyksen onnistumisen vuoksi.
Taudit ja tuholaiset

Kirsikkapuilla voi olla useita eri tauteja ja tuholaisia. Hedelmäpuiden sienitaudeista kirsikkapuu saa toisinaan harmaakiiltotaudin. Sillä voi myös ilmetä haulitautia, joka vaikuttaa sen lehtiin. Sen pahimmat taudit ovat kirsikkarupi ja versomuumiotauti. Myös useat tuholaiset, kuten kirsikkakirva, kirsikkakoi ja kirsikkaetanainen voivat häiritä sen kasvua.
Käyttö

Kirsikat eivät kypsy enää korjuun jälkeen. Kirsikoita nautitaan tuoreena tai ne jalostetaan hilloiksi, marmeladeiksi ja niitä käytetään aineosana monissa tuotteissa kuten jogurteissa ja leivonnaisissa. Kirsikkamehua valmistetaan puristamalla tai linkoamalla. Myös hedelmäviiniä tai -viinaa voidaan valmistaa. Kirsikkapuita istutetaan myös niiden koristeellisuuden vuoksi.
Kirsikkalajeja

Prunus avium – imeläkirsikka
Prunus cerasus – hapankirsikka
Prunus pensylvanica – pilvikirsikka
Prunus mahaleb – veikselinkirsikka
Aiheesta muualla

Fineli: Kirsikan ravintosisältö (Arkistoitu – Internet Archive)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Prunus subg. Cerasus:  Wikidata: Q2946681  Wikispecies: Prunus subg. Cerasus  APNI: 112474  EoL: 31410  GRIN: 20151  IPNI: 60431613-2  Tropicos: 27806035 
Cerasus:  Wikidata: Q13174500  APDB: 189258  BOLD: 415262  FNA: 106151  FoC: 106151  GBIF: 3030265  GRIN: 13894  iNaturalist: 363890  IPNI: 30000351-2  IRMNG: 1273393  NZOR: b35eeecd-3924-4fa0-9b34-fa6b676726c6  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30000351-2  Tropicos: 40004264  WFO: wfo-4000007328 
Kirsikankukkia Itä-Siperiassa
Kantoninkiina

| Kantoninkiina |
| --- | --- |
 Sinisellä väritetty alue on kantoninkiinaa puhuva alue Kiinassa.
Oma nimi:  粵語 / 粤语 [jyt² jy¹³]
Muu nimi:  kantoni
Tiedot
Alue:   Kiina – Hongkong – Macao
Puhujia:  noin 75 miljoonaa
Kirjaimisto:  kiinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  sinotiibetiläiset kielet
Kieliryhmä:  siniittiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  yue
ISO 639-3:  yue
 Ohje 
Puhuttua kantoninkiinaa
Kantoninkiina (perint.: 粵語; yksink.: 粤语; Jyutping: Jyut6 jyu5; pinyin: Yuèyǔ, kirjaimellisesti ”Yue-kieli”) on siniittinen kieli, jota puhutaan enimmäkseen kaakkoisessa Manner-Kiinassa, Hongkongissa, Macaossa, kiinalaisten vähemmistöjen keskuudessa Kaakkois-Aasiassa ja monien kantoninperäisten ulkokiinalaisten keskuudessa. Kielen nimi tulee Kantonista, joka on Guangdongin maakunnan pääkaupunki.
Hongkongin ja Macaon peruslakien mukaan toinen virallinen kieli on "kiina". Vaikka asiaa ei tätä enempää tarkenneta, kantoninkiina on de facto virallinen kieli molemmilla erityishallintoalueilla.
Eri alueilla puhutaan erilaisia kantonin murteita. Merkittävin on Kantonin murre, jota tarkoitetaan useimmiten kantoninkiinasta puhuttaessa. Kantonin murre on lingua franca sekä Guangdongin maakunnassa että ulkomaalaisessa kantonilaisessa ympäristössä, ja sitä puhuu 70 miljoonaa ihmistä. Murretta puhutaan myös Hongkongissa, joka on Etelä-Kiinan alueen taloudellinen ja kulttuurinen pääkaupunki. Kantonin murteen lisäksi Taishanin murre, yksi sei yap- eli siyi (四邑) -murteista, pysyy elinvoimaisena. Muut kantonin murteet ovat kuolleet tai kuolemassa.
Yhteensä kantoninkiinaa puhuu maailmassa noin 75 miljoonaa ihmistä, joista noin 60 miljoonaa asuu Guangdongin maakunnassa, Hongkongissa tai Macaossa. Popularisoitunut kantoninkielinen media (huomattavimpina Hongkongin elokuvat, televisiosarjat ja cantopop), eristäytyneisyys ja kantoninkiinankielisten merkittävä asema talouselämässä lupailevat kielelle omaa elämäänsä. Useimmat wuxia-elokuvat Guangdongista on alun perin kuvattu kantoninkiinaksi ja sen jälkeen dubattu mandariinikiinaan, englantiin tai molempiin. Kantoninkiina on merkittävä kieli länsimaissa ja Kaakkois-Aasiassa asuvien kiinalaisten keskuudessa, sillä 1950-luvulle saakka suurin osa kiinalaisista maahanmuuttajista oli nimenomaan kantoninkielisiä.