stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
UHO Production
Artisteja

Amplifire
Brüssel Kaupallinen
Dominia
Iiwanajulma
Kypck
Lambs
Lissut
Martti Vainaa & Sallitut aineet
Morley
New Dawn Foundation
Arto Rinne
The Skreppers
Tuiran Miliisi
Tuhattaituri

Tuhattaituri on Otavan peruskoulun matematiikan oppimateriaalisarja. Tuhattaituri on suunnattu esikoululaisille sekä luokille 1-6. Kirjasarjassa opetellaan mm. yhteen- ja vähennuslaskuja ja kertolaskuja sekä jakolaskuja. Tuhattaituri koostuu ns. neljän peräkkäisen sivun tuntikokonaisuuksista. Oppikirjan kappaleissa ensimmäisellä aukeamalla on perustehtävät sekä kotitehtävät (luokilla 3-6 kotitähtävät on sijoitettu lisätehtävä-aukeamalle, seuraavalla aukeamalla lisätehtävät.
Tuhattaiturin näkökulma matematiikan opettamiseen on toiminnallinen ja sarjassa tähdätään matemaattisen ajattelun ja matemaattisen itsetunnon kehittämiseen. Jokaisen oppikirjan välissä on Tuhattaiturin kuori, josta lötyy materiaalia opetuksen ja opiskelun konkretisoimiseksi.
Sarjaan kuuluun oppilaiden kirjojen lisäksi mm. opettajan oppaat, tarkastuskirjat, e-kirjat, e-oppaat, koepaketit, pulmavihkot ja tukiopetusmateriaalit. Myös sähköisissä materiaaleissa Tuhattaiturissa on opettajan materiaali, Smartboard-materiaali alkuopetukseen sekä oppilaan sähköinen materiaali.
Tuhattaituri on julkaistu Suomessa myös ruotsinkielisenä nimellä Min matematik (Schildts). Sarja on otettu käyttöön Ruotsissa. Ruotsissa kirjaa kustantaa  Studentlitteratur nimellä Favorit matematik.
Aiheesta muualla

http://www.studentlitteratur.se
Tuntematon maailma

| Tuntematon maailma> This Island Earth |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joseph M. Newman
Käsikirjoittaja:   Raymond F. Jones  Franklin Coen  Edward G. O'Callaghan 
Tuottaja:  William Alland
Säveltäjä:   Henry Mancini  Herman Stein  Hans Salter 
Kuvaaja:  Clifford Stine
Leikkaaja:  Virgil Vogel
Lavastaja:   Julia Heron  Russell A. Gausman 
Erikoistehosteet:   Clifford Stine  David S. Horsley 
Pääosat:  Jeff Morrow
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  1955
Kesto:  87 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuntematon maailma on yhdysvaltalainen tieteiselokuva vuodelta 1955. Se oli yksi ensimmäisistä Technicolor-tekniikkaa käyttäneistä värillisistä tieteiselokuvista. Elokuva on sarjakuvatyyliinselvennä kuvattu avaruusseikkailu, jonka visuaalinen ilme on vaikuttanut moniin myöhempiin sarjoihin kuten Star Trekiin.
Aiheesta muualla

Tuntematon maailma Internet Movie Databasessa (englanniksi)
UK-puisto–Sompio–Kemihaara

| UK-puisto - Sompio - Kemihaara> Natura 2000 -alue: FI1301701 |
| --- | --- |
 Paratiisikurun vesiputous Urho Kekkosen kansallispuistossa Sodankylässä.
Suojelun perusteet
Aluetyyppi:  SCI ja SPA
Luontodirektiivin luontotyypit:  katso teksti.
Sijainti ja koko
Kunta:  Sodankylä, Inari, Savukoski
Pinta-ala:  309 771  ha
Suojellut lajit
Lintudirektiivin liite I:  ampuhaukka, metso, helmipöllö, palokärki, hiiripöllö, pohjantikka, huuhkaja, pyy, kapustarinta, sinirinta, keräkurmitsa, sinisuohaukka, kuikka, suokukko, kurki, suopöllö, lapinpöllö, uivelo, lapintiira, varpuspöllö, laulujoutsen, vesipääsky, liro  alueella 6 uhanalaista lajia
Luontodirektiivin liitteen II lajit:  saukko, lapinhilpi, ahma, kiiltosirppisammal, pohjanharmoyökkönen, isotorasammal, lapinleinikki, lettorikko, laaksoarho, tundrasara  alueella 1 uhanalainen laji
Muuttolinnut:  tuulihaukka, mustaviklo, jänkäkurppa, lapinsirri, koskikara
UK-puisto-Sompio-Kemihaara on Natura 2000 -alue ja se koostuu Urho Kekkosen kansallispuistosta, Sompion luonnonpuistosta ja Kemihaaran erämaa-alueesta. Lintudirektiivin ja luontodirektiivin nojalla suojeltujen lajien lisäksi alueella on myös muita huomionarvoisia lajeja, kuten susia ja ilveksiä.
Luontodirektiivin luontotyypit

Boreaaliset luonnonmetsät, 30 %
Aapasuot, 20 %
Puustoiset suot, 5 %
Alnus glutinosa ja Fraxinus excelsior -tulvametsät (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae), 1 %
Keidassuot, <1 %
Tunturikoivikot, 11 %
Alpiiniset ja boreaaliset tunturikankaat, 5 %
Kasvipeitteiset silikaattikalliot, 5 %
Subarktiset Salix-pensaikot, 2 %
Fennoskandian luonnontilaiset jokireitit, 1 %
Alpiiniset joet ja niiden penkereiden ruohokasvillisuus, <1 %
Vuorten alapuoliset tasankojoet, joissa on Ranunculion fluitantis ja Callitricho-Batrachium -kasvillisuutta, <1 %
Letot, <1 %
Boreaaliset lehdot, <1 %
Tosi seedee

| Tosi seedee Pikku-Orava |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2007
 Tyylilaji: lastenmusiikki
 Kesto: 32.02
 Levy-yhtiö: EMI
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 14.
Pikku-Oravan muut julkaisut
| Kesä seedee 2007 | Tosi seedee 2007 | Satu seedee 2008 |
Tosi seedee on Pikku-Oravan vuonna 2007 julkaisema albumi. Se palkittiin Emma-gaalassa vuoden 2007 lastenlevynä.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 14.
Kappaleet

Pokka – 2.01
Sukset – 2.20
Minttu sekä Ville – 2.48
Rising Sun – 2.25
Hyvänäköinen – 2.19
Relax, Take It Easy – 2.41
O Fortuna – 1.00
Hetki lyö – 1.59
Ni Una Sola Balabra – 3.03
Sleeping Sun – 2.37
Kiss – 2.38
Tahdon olla sulle hellä – 2.45
The Final Countdown – 3.18
Kappaleet > Bonuspuoli

Pikku-Orava Korvantunturilla (Joulusatu)
Kulkuset
Turbiinimoottori

Kaaviokuva yksinkertaistetusta turbiinimoottorista. Voiman ulosottoakseli kuvassa oikealla.
Turbiinimoottoriksi (engl. turboshaft) kutsutaan suihkumoottorin muunnosta, jonka akselitehoa käytetään hyödyksi kaasujen työntövoiman sijaan.
Turbiinimoottoria käytetään erityisesti helikoptereissa sekä APU-voimanlähteissä.
Merkittävin ero potkuriturbiiniin nähden on akselin käyttötarkoitus. Moottoriin on kytkettynä alennusvaihteisto, jolla roottorin nopeus voidaan pitää vakiona tai muuttaa sitä erikseen riippumatta turbiinin pyörintänopeudesta.
Ensimmäisenä moottoriratkaisua käytettiin Kaman K-225 helikopterissa vuonna 1951.
Tuntematon pakolainen

| Tuntematon pakolainen |
| --- | --- |
 Elokuvan englanninkielinen juliste.
Ohjaaja:  Hamy Ramezan
Käsikirjoittaja:   Hamy Ramezan, Veera Ikonen, Ali Jahangiri, Aram Aflatuni 
Tuottaja:  Aram Aflatuni
Kuvaaja:   Hamy Ramezan, Arsen Sarkisiants 
Leikkaaja:  Katja Pällijeff
Erikoistehosteet:  Toni Teivaala (äänisuunnittelu)
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  ITV Studios Finland Oy
Ensi-ilta:  21. maaliskuuta 2016 (televisio)
Kesto:  75 min.
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  167 500 € (66 500 € elokuvasäätiön tuki)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuntematon pakolainen on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut dokumenttielokuva, jonka on ohjannut Hamy Ramezan. Dokumentissa stand up-koomikko Ali Jahangiri ja ohjaaja Ramezan matkustavat pakolaisvirran mukana Kreikan Lesboksen saarelta Balkanin halki kohti Suomea. Elokuvaa kuvattiin marraskuussa 2015 noin kolmen viikon ajan.
Tuntematon pakolainen sai maailmanensi-iltansa Tampereen elokuvajuhlilla 10.3.2016. Elokuva palkittiin kotimaisen kilpailun voittajana yli 30-minuuttisten elokuvien sarjassa. Elokuva oli myös yleisön suosikki.
Dokumentti esitettiin Yle TV1:n Dokumenttiprojektissa 21. maaliskuuta 2016.
Aiheesta muualla

Tuntematon pakolainen Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tuntematon pakolainen Studio123, Kuusankoski, Kouvola. Viitattu 10.11.2020.
Tobol

| Tobol ven>  Тобо́л, kaz. Тобыл, Tobyl |
| --- | --- |
 Kuvassa on kohta, missä Tobol yhtyy Irtyšiin. Kuva on vuodelta 1912.
Alkulähde:  Turgain tasanko  51°28′0″N, 61°0′31″E 
Laskupaikka:  Irtyšjoki, Tobolsk  58°9′14″N, 68°12′55″E
Maat:  Kazakstan ja Venäjä
Pituus:  1591  km
Virtaama:  805  m³/s
Valuma-alue:  426000  km²
 Toboljoen valuma-alue (keltainen).
Tobol (ven. Тобо́л, Tobol ja kaz. Тобыл, Tobyl) on Kazakstanissa ja Venäjällä virtaava Irtyšjokeen sen vasemmalta puolelta yhtyvä sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee eteläisen Uralvuoriston itäpuolen arolla.
Maantietoa > Pääuoma

Joen lähteet sijaitsevat Turgain ylätasangolla (ven. Тургайское плато) ja se virtaa sieltä 1591 kilometriä kunnes se yhtyy Irtyšjokeen 643 kilometriä . Yläjuoksulla joki virtaa Qostanayn alueella Kazakstanissa keskijuoksulle asti. Siellä se ylittää valtiorajan ja siirtyy Venäjällä Kurganin ja Tjumenin alueille, missä se virtaa Länsi-Siperian alangolla kohti koillista. Alangolla joki alkaa mutkitella muodostaen paikoin makkarajärviä.
Suurimmat Tobolin sivujoet ovat Ui, Iset, Tura ja Tavda, jotka yhtyvät jokeen vasemmalta, ja Ubagan, joka yhtyy siihen oikealta. Tobolin varrella sijaitsevat Lisakovskin, Rudnyin, Qostanayn, Kurganin ja Jalutorovskin kaupungit. Lähellä joen suuta sijaitsee Tobolskin kaupunki. Joki on liikennöintikelpoinen Irtyškistä alkaen 437 kilometrin matkalta ylävirtaan päin, mikä on noin neljäsosa Tobolin pituudesta. Yläjuoksulla harrastetaan esimerkiksi koskenlaskua. Tobolin vesireitti jatkaa Irtyšin jälkeen yhtymällä Objokeen ja Ob laskee lopuksi Obinlahteen, joka sijaitsee Pohjoisen jäämeren Karanmeressä .
Maantietoa > Sivujoet

Tobol ja sen sivujoet muodostavat yhdessä 426 000 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen, mikä tekee 14,5 % koko Objoen valuma-alueesta . Taulukossa on lueteltu suurimmat sivujoet (osa tiedoista puuttuvat):
| yhtyy Toboliin (km suusta) | nimi | nimi (ven>  ) | pituus (km) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6,7 | Zeimka | Заимка | 12 |  | 1 |
| 7,1 | Suklemka | Суклемка | 66 | 240 | 1 |
| 26 | nimetön |  | 18 |  | 1 |
| 53 | Turba | Турба | 29 |  | 1 |
| 63 | Atalyk | Аталык | 21 |  | 1 |
| 85 | Šestakovka | Шестаковка | 50 | 211 | 1 |
| 116 | Tavda | Тавда | 719 | 88100 | 1 |
| 123 | Nerda | Нерда | 142 | 1760 | 1 |
| 171 | nimetön |  | 12 |  | 1 |
| 184 | Iska | Иска | 210 | 2800 | 1 |
| 190 | Varvarinskaja | Варваринская | 45 |  | 1 |
| 232 | Jazevka | Язевка | 43 |  | 1 |
| 260 | Tura | Тура (Долгая) | 1030 | 80400 | 1 |
| 278 | Tap | Тап | 189 | 2580 | 1 |
| 289 | Jurpa | Юрга | 127 | 1640 | 1 |
| 343 | Kulitšek | Куличек | 23 |  | 1 |
| 370 | Botšanka | Бочанка | 66 | 572 | 1 |
| 400 | Koktjul | Коктюль | 44 |  | 1 |
| 437 | Iset | Исеть | 606 | 58900 | 1 |
| 457 | Dalpaja | Долгая | 16 |  | 1 |
| 457 | Uk | Ук | 55 | 997 | 1 |
| 464 | Berezovka | Березовка | 22 |  | 1 |
| 490 | Tšernaja | Черная | 14 |  | 1 |
| 494 | Uporovka | Упоровка | 12 |  | 1 |
| 520 | Nijap | Нияп | 77 | 1180 | 1 |
| 526 | Jemurtja | Емуртла | 106 | 3430 | 1 |
| 579 | Sujer | Суерь | 134 | 10600 | 1 |
| 667 | Ik | Ик | 92 | 1730 | 1 |
| 671 | Nižni Utjak | Нижний Утяк | 34 |  | 1 |
| 688 | Tšernaja | Черная | 20 |  | 1 |
| 692 | Sredni Utjak | Средний Утяк | 29 |  | 1 |
| 742 | Utjak | Утяк | 29 |  | 1 |
| 746 | Jurpamyš | Юргамыш (Исток) | 132 | 3340 | 1 |
| 760 | Borovuška | Боровушка | 12 |  | 1 |
| 768 | Tšernaja | Черная | 37 |  | 1 |
| 782 | Talitsa | Талица | 23 |  | 1 |
| 816 | Kurtamytš | Куртамыш | 124 | 2350 | 1 |
| 848 | Vadotok Nižnjaja Alabuga | водоток Нижняя Алабуга (старица Цыганка) | 42 |  | 1 |
| 868 | Gorkorenskaja | Горькореченская | 22 |  | 1 |
| 882 | Alabura | Алабуга | 60 | 887 | 1 |
| 909 | Ubagan | Убаган | 376 | 50700 | 1 |
| 976 | Kotšerdyk | Кочердык (Большой Кочердык) | 66 | 1390 | 1 |
| 994 | Ui | Уй | 462 | 34400 | 1 |
| 1257 | Ajat | Аят | 117 | 13300 | 1 |
| 1418 | Želkuar | Жилкуар (Джилкуар, Синташты, Синташта) | 152 | 5100 | 1 |
| 1589 | Kairakty | Кайракты | 41 |  | 1 |
| 1591 | Bozbije | Бозбие (Бузбия) | 35 | 1110 | 1 |
| 1594 | Kokpektysai | Кокпектысай (Кокпекты) | 37 | 682 | 1 |
Lähteet: 1 =
Vuodenajat ja virtaamat

Toboljoki virtaa Siperiassa arovyöhykkeellä ja sen alajuoksu yhtyy Irtyšjokeen metsäaron alueella. Toboljoen valuma-alueella vallitsee Uralvuorten itäpuolella mannermainen ilmasto ja siellä sataa kausiluonteisesti alkukesästä alkaen enemmän, mutta sitten syksyllä vähemmän. Jokeen päätyvästä vedestä suurin osa saadaan  keväällä lumen sulamisesta. Keväällä onkin joessa eniten vettä ja joen vedenpinta alenee kesän aikana Toboljoen sivujoissa lähes olemattomaksi. Kevättulva alkaa yläjuoksulla huhtikuun puolivälissä ja päättyy kesäkuun puolivälissä. Alajuoksulla tulvakausi loppuu elokuun alussa. Ilmasto on hieman kosteampaa joen alajuoksulla, missä sademäärät ovat vastaavasti suuremmat. Talvella joki on jäässä. Se jäätyy lokakuun ja marraskuun vaihteessa ja jäät lähtevät huhtikuun loppupuoliskolla tai toukokuun alussa.
Eräs virtaaman mittauspiste sijaitsee keskijuoksulla 898 kilometriä Tobolin suusta, missä keskivirtaamaksi (MQ) on saatu 26,3 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Tobolin suulla keskivirtaama on 805 m³/s, keskialivirtaama (MNQ) 348 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) 6 350 m³/s. Veden keskimääräinen sameus ilmaistaan kiintoaineen määränä vedessä ja se on Tobolilla 260 grammaa kuutiometrissä. Vesi kuljettaa kiintoainetta mukanaan 1 600 tonnia vuodessa.
Aiheesta muualla

https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/water/publications/assessment/English/E_PartIV_Chapter1_En.pdf
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tuntsan sota

| Tuntsan sota |
| --- | --- |
Kirjailija:  Reino Lehväslaiho
Kieli:  suomi
Genre:  sotakirjallisuus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1990
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  290
ISBN:  951-0-16422-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tuntsan sota on Reino Lehväslaihon kirjoittama sotaromaani.
Juoni

Sissikomppania ajaa takaa huoltokolonnaan iskenyttä vihollisjoukkoa ja ylittää Tuntsajoen. Ylikersantti Rytkönen haavoituu pahasti ja hänet haudataan, koska hänen luullaan kuolleen. Rytkönen kuitenkin herää pahasti havoittuneena.
Torremolinos

| Torremolinos |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Torremolinos
 Koordinaatit: 36°37′0″N, 4°29′0″W 
Valtio:   Espanja
Itsehallintoalue:   Andalusia
Maakunta:   Málaga
Perustettu:  1748
Hallinto:  
 – Pormestari:  José Ortiz García (PSOE)
Väkiluku (1.1.2016):  67 786
Postinumero:  29620
Suuntanumero(t):  91
 
 http://www.torremolinos.es/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Torremolinos on kaupunki Etelä-Espanjassa. Se kuuluu Málagan maakuntaan ja Andalusian itsehallintoalueeseen. Torremolinos sijaitsee 18 kilometriä Málagan kaupungista länteen Välimeren rannalla Aurinkorannikon alueella. Torremolinos sijaitsee Mijaksen vuorten juurella. Torremolinoksesta länteen noin 20 kilometrin alueella sijaitsee Benalmadena,  Fuengirola ja Marbella.
Matkailu alkoi kehittyä Torremolinoksen köyhässä kalastajakylässä 1950-luvulla yhtenä ensimmäisistä Aurinkorannikon lomakohteista. Torremolinos on erityisen suosittu brittien ja suomalaisten matkailijoiden keskuudessa.
Torremolinoksen asukasluku oli vuoden 2016 alussa 67 786.
Historia

Luolista löytyneet arkeologiset löydöt kuten ihmisen luut, työkalut ja saviastiat todistavat, että Torremolinoksen historia on jopa 150 000 vuotta vanhaa. Aurinkorannikko on aina ollut edistyksellisten kansojen asuttamaa. Muun muassa foinikialaisten, roomalaisten ja arabien kulttuuriperintöä on vieläkin havaittavissa kaupungin alueella. Esimerkiksi Torremolinoksen keskustassa San Miguelin kadulla sijaitsee 12 metriä korkea arabialainen puolustustorni Torre de los Molinos, josta kaupunki on alkujaan saanut nimensä. Torre de los Molinos tarkoittaa käännettynä tuulimyllyjen tornia.
Kuvia

Torremolinoksen rannikkoa.
La Nogalera
Näkymä Parque de la Bateríasta La Carihuelaan.
Playa de la Carihuela
Playa del Bajondillo
Torre de los Molinos (1300-luku)
Calle las Mercedes
Uus-mudéjar-tyylinen Casa de los Navajas (varhainen 1900-luku)
Salvador Garcían veistos.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tietoa Torremolinoksesta sekä Espanjasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Torremolinoksen viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
espanja-info.net - Torremolinos
Torremolinosin palvelut sekä tietoa ja uutisia Espanjasta kiinnostuneille. (Arkistoitu – Internet Archive)
Málagan kunnat
Alameda
Alcaucín
Alfarnate
Alfarnatejo
Algarrobo
Algatocín
Alhaurín de la Torre
Alhaurín el Grande
Álora
Almargen
Almogía
Almáchar
Alozaina
Alpandeire
Antequera
Árchez
Archidona
Ardales
Arenas
Arriate
Atajate
Benadalid
Benahavís
Benalauría
Benalmádena
Benamargosa
Benamocarra
Benaoján
Benarrabá
Campillos
Canillas de Aceituno
Canillas de Albaida
Carratraca
Cartajima
Casabermeja
Casarabonela
Casares
Cañete la Real
Colmenar
Comares
Cortes de la Frontera
Coín
Cuevas Bajas
Cuevas de San Marcos
Cuevas del Becerro
Cártama
Cómpeta
Cútar
El Borge
El Burgo
Estepona
Faraján
Frigiliana
Fuengirola
Fuente de Piedra
Gaucín
Genalguacil
Guaro
Humilladero
Igualeja
Istán
Iznate
Jimera de Líbar
Jubrique
Júzcar
Macharaviaya
Málaga
Manilva
Marbella
Mijas
Moclinejo
Mollina
Monda
Montecorto
Montejaque
Nerja
Ojén
Parauta
Periana
Pizarra
Pujerra
Rincón de la Victoria
Riogordo
Ronda
Salares
Sayalonga
Sedella
Serrato
Sierra de Yeguas
Teba
Tolox
Torremolinos
Torrox
Totalán
Valle de Abdalajís
Villanueva de Algaidas
Villanueva de la Concepción
Villanueva de Tapia
Villanueva del Rosario
Villanueva del Trabuco
Viñuela
Vélez-Málaga
Yunquera
User-mode Linux

User-mode Linux (UML) on Linux-ytimen versio, jota suoritetaan Linuxin päällä. Sen laitteisto on virtualisoitua ja resurssit ovat isäntänä toimivan määrittämiä.
User-mode Linux tarjoaa paravirtualisoidun alustan virtuaalikoneille.
UML tukee copy-on-write (COW) tekniikkaa, jolloin samoja tiedostoja voidaan jakaa ja kirjoittaa muuttuneet tarvittaessa. UML on ollut pääsarjan ytimessä versiosta 2.6.9 lähtien.
UML-ydin suoritetaan prosessina, joka toimii vieraskäyttöjärjestelmänä. Menetelmällä UML-ydintä voidaan ajaa ja debugata kuin muutakin käyttäjäavaruudessa ajettavaa ohjelmaa.
libvirt tukee User-mode Linuxia virtualisoinnin hallintaan.
Aiheesta muualla

Verkkosivut (englanniksi)
Ubuntu manuals (englanniksi)
User Mode Linux HOWTO (englanniksi)
Usedom

Usedom
Kuvassa Oderinhaffi, sekä Usedomin ja Wolinin saaret. Usedom on saarista lännenpuoleinen.
| --- | --- |
Sijainti:  53°56′N, 14°05′E  Saksa    Puola
Merialue:  Itämeri
Korkeimmat kohdat:  Golm (d), 69  m 
Pinta-ala:  445 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  76 500
Suurin kaupunki:  Świnoujście
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Puolan ja Saksan raja
Usedom (puol. Uznam) on Itämeressä, Saksan ja Puolan pohjoisrannikolla Oderinhaffin edustalla sijaitseva saari. Suurin osa saaresta kuuluu Ostvorpommernin piirikuntaan Saksan Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa. Saari on pinta-alaltaan noin 445 neliökilometriä, josta 373 neliökilometriä sijaitsee Saksan ja 72 neliökilometriä Puolan puolella. Asukkaita Usedomissa on yhteensä 76 500, josta 31 500 asuu Saksassa ja 45 000 Puolassa. Saaren asukasluvultaan suurin kaupunki on Świnoujście (saks. Swinemünde).
Historia

Noin vuodesta 1000 vuoteen 1945 myös saaren itäinen, nykyisin Puolalle kuuluva alue oli saksankielinen. Itäinen puoli on ollut osa Puolaa vuodesta 1945 lähtien. Tuolloin alueen saksankielinen väestö karkotettiin Saksan puolelle. Saari on kuulunut myös Ruotsille, vuosina 1648–1720.
Toisessa maailmansodassa Luftwaffe testasi saaren Peenemünden kylässä ohjuksiaan ja rakettejaan, mukaan lukien V1- ja V2-ohjuksia. Toisen maailmansodan aikaan saarella oli myös Saksan keskitysleirejä.
Uinti kesäolympialaisissa 2016 – miesten 10 kilometrin avovesiuinti

| Uinti  kesäolympialaisissa 2016  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m | miehet |   | naiset |  |
| 100 m | miehet |   | naiset |  |
| 200 m | miehet |   | naiset |  |
| 400 m | miehet |   | naiset |  |
| 800 m |  |  | naiset |  |
| 1500 m | miehet |  |  |  |
Selkäuinti
| 100 m | miehet |   | naiset |  |
| 200 m | miehet |   | naiset |  |
Rintauinti
| 100 m | miehet |   | naiset |  |
| 200 m | miehet |   | naiset |  |
Perhosuinti
| 100 m | miehet |   | naiset |  |
| 200 m | miehet |   | naiset |  |
Sekauinti
| 200 m | miehet |   | naiset |  |
| 400 m | miehet |   | naiset |  |
Vapaauintiviesti
| 4 x 100 m | miehet |   | naiset |  |
| 4 x 200 m | miehet |   | naiset |  |
Sekauintiviesti
| 4 x 100 m | miehet |   | naiset |  |
Avovesiuinti
| 10 km | miehet |   | naiset |  |
Miesten 10 kilometrin avovesiuinnissa kilpailtiin Rio de Janeiron kesäolympialaisissa vuonna 2016 16. elokuuta paikallista aikaa.
Kilpailun voitti alankomaalainen Ferry Weertman ajalla 1:52:59,80. Toiseksi sijoittui saman ajan uinut kreikkalainen Spyridon Gianniotis. Pronssille ui ranskalainen Marc-Antoine Olivier jäätyään kärkikaksikosta 2,2 sekuntia.
Tulokset

Merkkien selitykset:
DSQ = Tulos hylätty
| Sija | Nimi | Maa | Tulos | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ferry Weertman |  Alankomaat | 1:52:59,80 |  |
| 2 | Spyridon Gianniotis |  Kreikka | 1:52:59,80 | Sama aika, jäi toiseksi |
| 3 | Marc-Antoine Olivier |  Ranska | 1:53:02,00 |  |
| 4 | Lijan Zu |  Kiina | 1:53:02,00 | Sama aika, jäi neljänneksi |
| 5 | Jordan Wikimovsky |  Yhdysvallat | 1:53:03,20 |  |
| 6 | Simone Ruffini |  Italia | 1:53:03,50 |  |
| 7 | Federico Fanelli |  Italia | 1:53:03,90 |  |
| 8 | Yasunari Hirai |  Japani | 1:53:04,60 |  |
| 9 | Christian Reichert |  Saksa | 1:53:04,70 |  |
| 10 | Chad Ho |  Etelä-Afrikka | 1:53:04,80 |  |
| 11 | Evgenii Drattcev |  Venäjä | 1:53:04,80 | Sama aika, jäi 11:ksi |
| 12 | Ous Mellouli |  Tunisia | 1:53:06,10 |  |
| 13 | Mark Papp |  Unkari | 1:53:11,70 |  |
| 14 | Sean-Patrick Ryan |  Yhdysvallat | 1:53:15,50 |  |
| 15 | Ventsislav Aydarski |  Bulgaria | 1:53:16,10 |  |
| 16 | Ivan Enderica Chocoa |  Ecuador | 1:53:16,20 |  |
| 17 | Richard Weinberger |  Kanada | 1:53:16,40 |  |
| 18 | Allan Do Carmo |  Brasilia | 1:53:16,40 | Sama aika, jäi 18:nneksi |
| 19 | Kane Rae Francis Radford |  Uusi-Seelanti | 1:53:18,70 |  |
| 20 | Richard Nagy |  Slovakia | 1:53:35,40 |  |
| 21 | Jarrod Poort |  Australia | 1:53:40,70 |  |
| 22 | Erwin Maldonado |  Venezuela | 1:54:33,60 |  |
| 23 | Marwan Ahmed Aly Morsy Elanrawy |  Egypti | 1:59:17,20 |  |
| - | Vitaliy Khudyakov |  Kazakstan | DSQ |  |
| - | Jack Burnell |  Iso-Britannia | DSQ |  |
Aatu Heiskanen

| Aatu Heiskanen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. lokakuuta 1886 Suonenjoki
Kuollut: 15. joulukuuta 1941 (55 vuotta) Kauhava
Ammatti:  sananjulistaja, kirjailija, runoilija ja säveltäjä
Vanhemmat:  Adam ja Aliisa (s. Lyyra) Heiskanen
Puoliso:  Anna-Mari (s. Veijalainen) Heiskanen
Lapset:  Manne, Piltti, Martti, Aarre ja Tapani
Kirjailija
Aikakausi:  1886-1940
Aiheet:  raamatuntutkistelut, kristilliset liikkeet
Esikoisteos:  Aamua odottamaan! (1916)
Pääteokset:  Pyhin pyhäkkö (1928) ja Piirteitä maamme kristillisistä liikkeistä (1931)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Aatu Heiskanen (10. lokakuuta 1886 Suonenjoki – 15. joulukuuta 1941 Kauhava) oli suomalainen sananjulistaja, kirjailija, runoilija ja säveltäjä.
Lapsuus ja nuoruus

Heiskanen syntyi muurarimestari Adam ja Aliisa (s. Lyyra) Heiskasen perheen viidentenä lapsena. Poikia oli seitsemän ja tytär kahdeksantena. Aliisan isä Petter ja äiti Anna-Reetta Lyyra olivat Ukko-Paavon hengenheimolaisia ja ystäviä, siis heränneitä. Sallittu lukukirja heidän kodissaan oli Raamattu. Aliisa nuoruudessaan usein kulki 25 kilometrin taipaleen kirkkoon. Useiden sukupolvien hengellinen kotitausta vaikutti Aatun äidin puolelta. Niinpä sitten Adamin ja Aliisan kotona usein kuului äidin veisaama Siionin virsi hänen puuhaillessaan. Lauantai-iltoina ja pyhäaamuina veisattiin ja luettiin Lutherin saarnoja. Adamilla oli myös hyvä lauluääni.
Heiskasen elämään kuuluivat kotihartaushetkien lisäksi pyhäkoulu ja 20 kilometrin kirkkomatkat. Hauskimpia olivat 26 airon liikuttamat kirkkovenematkat. Enne tulevaan oli, kun Aatu saunan lauteilla oli pappina ja muut lapset kuulijakuntana alhaalla.
Tiedonjanoinen Heiskanen kävi Vauhkolan kansakoulun.