stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alankomaiden jalkapallomaajoukkue
Historia > Euroopan-mestaruuskilpailut 2016

Louis Van Gaal erosi heti vuoden 2014 maailmanmestaruuskilpailuiden jälkeen ja siirtyi valmentamaan englantilaista Manchester Unitedia. Hänen tilalleen valmentajaksi tuli Guus Hiddink, joka oli aikaisemmin valmentanut joukkueen neljänneksi vuoden 1998 maailmanmestaruuskilpailuissa. Guus Hiddink erosi 29. kesäkuuta 2015 tehtävästään ja hänen tilalleen päävalmentajaksi nousi Danny Blind. Blind ilmoitti 21. elokuuta 2015 vuoden 2016 Euroopan-mestaruuskilpailuiden karsintaotteluihin Turkkia ja Islantia vastaan alustavan joukkueen, jossa oli  yllätyksellisiä nimiä kuten Kenny Tete, Jaïro Riedewald, Vurnon Anita ja Terence Kongolo. Alankomaat ei päässyt vuoden 2016 EM-kilpailuihin.
Historia > Maailmanmestaruuskilpailut 2018

Päävalmentaja Danny Blind sai potkut 27. maaliskuuta 2017 huonosti menneiden karsintojen vuoksi. Päävalmentajaksi nousi väliaikaisesti Blindin apulaisvalmentajana toiminut Fred Grim. Toukokuun alussa 2017 ilmoitettiin, että Dick Advocaatista tulee kolmatta kertaa Alankomaiden jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja. Hänen sopimuksensa kattaa MM2018-karsinnat. Advocaatin johdolla Alankomaat pelasi viisi MM-karsintaottelua, joissa se voitti Luxemburgin, Bulgarian, Valko-Venäjän ja Ruotsin. Ainoa karsintatappio tuli Ranskalle Pariisissa 4-0 lukemin. Alankomaat jäi kuitenkin karsintalohkonsa kolmanneksi tasapisteillä Ruotsin kanssa. Ruotsi eteni kuitenkin jatkokarsintoihin paremman maalieronsa turvin.
Historia > Euroopan-mestaruuskilpailut 2021

Entinen huippupelaaja Frank de Boer palkattiin valmentajaksi syyskuussa 2020. Liitto asetti ehdoksi jatkolle, että maa selviytyy EM-kilpailuissa kahdeksan parhaan joukkoon. Näin ei kuitenkaan tapahtunut, kun Alankomaat putosi neljännesvälierässä hävittyään Tšekille 0–2, ja de Boer lopetti valmentajana.
Sijoitukset arvokilpailuissa > Kesäolympialaiset

| Kesäolympialaiset> Vuosi | Kesäolympialaiset> Sija | Kesäolympialaiset> O | Kesäolympialaiset> V | Kesäolympialaiset> T | Kesäolympialaiset> H | Kesäolympialaiset> TM | Kesäolympialaiset> PM | Kesäolympialaiset>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  1908 | Pronssia | 2 | 1 | 0 | 1 | 2 | 4 |  |
|  1912 | Pronssia | 4 | 3 | 0 | 1 | 17 | 8 |  |
|  1920 | Pronssia | 4 | 2 | 0 | 2 | 9 | 10 |  |
|  1924 | Neljäs sija | 5 | 2 | 1 | 2 | 11 | 7 |  |
|  1928 | 1. kierros | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 |  |
|  1948 | 1. kierros | 2 | 1 | 0 | 1 | 6 | 5 |  |
|  1952 | Alkukilpailu | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 5 |  |
|  2008 | Puolivälierät | 4 | 1 | 2 | 1 | 4 | 4 |  |
| Yhteensä | 8/31 | 23 | 10 | 3 | 10 | 50 | 45 |  |
Palkinnot

| Kilpailu |  |  |  | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanmestaruuskilpailut | 0 | 3 | 1 | 4 |
| Euroopan-mestaruuskilpailut | 1 | 0 | 4 | 5 |
Maanosaliittojen cup: 0
| Kesäolympialaiset | 0 | 0 | 3 | 3 |
| Yhteensä | 1 | 3 | 8 | 12 |
Hopeaa (3): 1974, 1978, 2010
Pronssia (1): 2014
Kultaa (1): 1988
Pronssia (1): 1976
Välierät (3): 1992, 2000, 2004
Pronssia (3): 1908, 1912, 1920
Tulokset ja otteluohjelma > 2015

| Päivämäärä | Pelipaikka | Vastustaja | Kilpailu | Tulos | Maalintekijät | Yleisö |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 28. maaliskuuta 2015 | Amsterdam Arena, Amsterdam, Alankomaat |  Turkki | Euroopan-mestaruuskilpailuiden 2016 karsinnat | 1–1 | Klaas-Jan Huntelaar | 49,500 |

| 31. maaliskuuta 2015 | Amsterdam Arena, Amsterdam, Alankomaat |  Espanja | Ystävyysottelu | 2–0 | Stefan de Vrij, Davy Klaassen | 51,500 |

| 5. kesäkuuta 2015 | Amsterdam Arena, Amsterdam, Alankomaat |  Yhdysvallat | Ystävyysottelu | 3–4 | Klaas-Jan Huntelaar (2), Memphis Depay | 46,000 |

| 12. kesäkuuta 2015 | Skonto Stadium, Riika, Latvia |  Latvia | Euroopan-mestaruuskilpailuiden 2016 karsinnat | 0–2 | Georginio Wijnaldum, Luciano Narsingh | 8,067 |

| 3. syyskuuta 2015 | Amsterdam Arena, Amsterdam, Alankomaat |  Islanti | Euroopan-mestaruuskilpailuiden 2016 karsinnat | 0–1 |  | 50,275 |

| 6. syyskuuta 2015 | Torku Arena, Konya, Turkki |  Turkki | Euroopan-mestaruuskilpailuiden 2016 karsinnat | 3–0 |  | 41,007 |

| 10. lokakuuta 2015 | Astana Arena, Astana, Kazakhstan |  Kazakstan | Euroopan-mestaruuskilpailuiden 2016 karsinnat | 1-2 | Georginio Wijnaldum, Wesley Sneijder | 20,716 |

| 13. lokakuuta 2015 | Amsterdam Arena, Amsterdam, Alankomaat |  Tšekki | Euroopan-mestaruuskilpailuiden 2016 karsinnat | 2-3 | Klaas-Jan Huntelaar, Robin Van Persie | 48,000 |

| 11. marraskuuta 2015 | Cardiff City Stadium, Wales |  Wales | Ystävyysottelu | 2-3 | Bas Dost, Arjen Robben (2) | 25,669 |
Tulokset ja otteluohjelma > 2016

| Päivämäärä | Pelipaikka | Vastustaja | Kilpailu | Tulos | Maalintekijät | Yleisö |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 25. maaliskuuta 2016 | Amsterdam Arena, Amsterdam, Alankomaat |  Ranska | Ystävyysottelu | 2-3 | Luuk De Jong, Ibrahim Afellay | 40,011 |

| 6. syyskuuta 2016 | Friends Arena, Solna, Ruotsi |  Ruotsi | Maailmanmestaruuskilpailuiden 2018 karsinnat | 1-1 | Wesley Sneijder | 36,128 |

| 7. lokakuuta 2016 | De Kuip, Rotterdam, Alankomaat |  Valko-Venäjä | Maailmanmestaruuskilpailuiden 2018 karsinnat | 4-1 | Quincy Promes (2), Davy Klaassen, Vincent Janssen | 41,200 |

| 10. lokakuuta 2016 | Amsterdam Arena, Amsterdam, Alankomaat |  Ranska | Maailmanmestaruuskilpailuiden 2018 karsinnat | 0-1 |  | 50,220 |

| 13. marraskuuta 2016 | Stade Josy Barthel, Luxemburgin kaupunki, Luxemburg |  Luxemburg | Maailmanmestaruuskilpailuiden 2018 karsinnat | 1-3 | Arjen Robben, Memphis Depay (2) | 8,000 |
Tulokset ja otteluohjelma > 2017

| Päivämäärä | Pelipaikka | Vastustaja | Kilpailu | Tulos | Maalintekijät | Yleisö |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. maaliskuuta  2017 |  Nacionalen Stadion Vasil Levsk,  Sofia, Bulgaria |  Bulgaria | Maailmanmestaruuskilpailuiden 2018 karsinnat | 2-0 |  | 10,900 |
| 28. maaliskuuta 2017 | Amsterdam Arena, Amsterdam, Alankomaat |  Italia | Ystävyysottelu | 1-2 | Alessio Romagnoli (om.) | 46,228 |
| 31. toukokuuta  2017 | Stade Adrar, Marokko |  Marokko | Ystävyysottelu | 1-2 | Quincy Promes, Vincent Janssen | 25,000 |
| 4. kesäkuuta  2017 | De Kuip, Rotterdam, Alankomaat |  Norsunluurannikko | Ystävyysottelu | 5-0 | Joel Veltman (2), Arjen Robben, Davy Klaassen, Vincent Janssen | 33,500 |
| 9. kesäkuuta  2017 | De Kuip, Rotterdam, Alankomaat |  Luxemburg | Maailmanmestaruuskilpailuiden 2018 karsinnat | 5-0 | Arjen Robben, Wesley Sneijder, Quincy Promes, Georginio Wijnaldum, Vincent Janssen | 41,300 |
| 31. elokuuta 2017 | Stade de France, Saint-Denis, Ranska |  Ranska | Maailmanmestaruuskilpailuiden 2018 karsinnat | 4-0 |  | 79,551 |
| 3. syyskuuta 2017 | Amsterdam Arena, Amsterdam, Alankomaat |  Bulgaria | Maailmanmestaruuskilpailuiden 2018 karsinnat | 3-1 | Davy Pröpper (2), Arjen Robben | 47,079 |
| 7. lokakuuta 2017 | Borisov Arena, Barysau, Valko-Venäjä |  Valko-Venäjä | Maailmanmestaruuskilpailuiden 2018 karsinnat | 1-3 | Davy Pröpper, Arjen Robben, Memphis Depay | 6,850 |
| 10. lokakuuta 2017 | Amsterdam Arena, Amsterdam, Alankomaat |  Ruotsi | Maailmanmestaruuskilpailuiden 2018 karsinnat | 2-0 | Arjen Robben (2) | 41,244 |
Pelaajat > Edelliset kokoonpanot

Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1934
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1938
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1974
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1978
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1990
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1994
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1998
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2006
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2010
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2014
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2022
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1976
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1980
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1988
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1992
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1996
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2000
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2004
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2008
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2012
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2020
Kesäolympialaiset 1908
Kesäolympialaiset 1912
Kesäolympialaiset 1920
Kesäolympialaiset 1924
Kesäolympialaiset 1928
Kesäolympialaiset 1948
Kesäolympialaiset 1952
Kesäolympialaiset 2008
Pelaajat > Eniten otteluita

Päivitetty 30. kesäkuuta 2021, eniten maaotteluita pelanneet alankomaalaispelaajat ovat:
| # | Nimi | Kansainvälinen ura | Ottelut | Maalit | Minuutit | Ura yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Wesley Sneijder | 2003–2018 | 134 | 31 |  | 2003–2019 |
| 2. | Edwin van der Sar | 1995–2008 | 130 | 0 | 11463 | 1988–2011 |
| 3. | Frank de Boer | 1990–2004 | 112 | 13 | 9271 | 1988–2005 |
| 4. | Rafael van der Vaart | 2001–2013 | 109 | 25 | 6938 | 2000–2018 |
| 5. | Giovanni van Bronckhorst | 1996–2010 | 106 | 6 | 8215 | 1993–2010 |
| 6. | Dirk Kuyt | 2004–2014 | 104 | 24 | 6875 | 1998–2018 |
| 7. | Robin van Persie | 2005–2017 | 102 | 50 |  | 2001–2019 |
| 8. | Phillip Cocu | 1996–2006 | 101 | 10 | 8000 | 1988–2006 |
| 9. | Arjen Robben | 2003–2017 | 96 | 37 |  | 2000–0000 |
| 10. | Clarence Seedorf | 1994–2008 | 87 | 11 | 5982 | 1992–2013 |
| 10. | John Heitinga | 2004–2013 | 87 | 7 | 7031 | 2001–2016 |
| 12. | Marc Overmars | 1993–2004 | 86 | 17 | 5755 | 1990–2009 |
| 13. | Aron Winter | 1987–2000 | 84 | 6 | 5142 | 1986–2003 |
| 13. | Joris Mathijsen | 2004–2012 | 84 | 3 | 7007 | 1998–2015 |

| 15. | Ruud Krol | 1969–1983 | 83 | 4 | 7399 | 1968–1986 |

| 16. | Nigel de Jong | 2004–2015 | 81 | 1 | 5666 | 2002–0000 |
| 17. | Dennis Bergkamp | 1990–2000 | 79 | 37 | 6339 | 1986–2006 |
| 17. | Patrick Kluivert | 1994–2004 | 79 | 40 | 5816 | 1994–2008 |
| 17. | Mark van Bommel | 2000–2012 | 79 | 10 | 6160 | 1992–2013 |
| 20. | Ronald Koeman | 1983–1994 | 78 | 14 | 6568 | 1980–1997 |

Pelaaja pelaa edelleen seurajoukkueessa
Pelaajat > Eniten maaleja

Päivitetty 30. kesäkuuta 2021, eniten maaleja tehneet alankomaalaispelaajat ovat:
| # | Nimi | Kansainvälinen ura | Maalit | Ottelut | Keskiarvo | Minuutit | Ura yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1. | Robin van Persie | 2005–2017 | 50 | 102 | 0,49 |  | 2001–2019 |

| 2. | Klaas-Jan Huntelaar | 2006–2015 | 42 | 76 | 0,55 |  | 2002–2021 |
| 3. | Patrick Kluivert | 1994–2004 | 40 | 79 | 0,51 | 5816 | 1994–2008 |
| 4. | Dennis Bergkamp | 1990–2000 | 37 | 79 | 0,47 | 6339 | 1986–2006 |
4.: 

| Arjen Robben | 2003–2017 | 37 | 96 | 0,39 |  | 2000–0000 |  |
| 6. | Faas Wilkes | 1946–1961 | 35 | 38 | 0,92 | 3450 | 1940–1964 |
| 6. | Ruud van Nistelrooy | 1998–2011 | 35 | 70 | 0,50 | 4543 | 1994–2012 |
| 8. | Abe Lenstra | 1940–1959 | 33 | 47 | 0,70 | 4260 | 1935–1963 |
| 8. | Johan Cruyff | 1966–1977 | 33 | 48 | 0,69 | 4282 | 1964–1984 |
| 10. | Wesley Sneijder | 2003–2018 | 31 | 134 | 0,23 |  | 2003–2019 |
Pelaaja pelaa edelleen seurajoukkueessa
Entisiä pelaajia

Bep Bakhuys
Marco van Basten
Dennis Bergkamp
Jan van Beveren
Danny Blind
Frank de Boer
Ronald de Boer
Mark van Bommel
John Bosman
Ernie Brandts
Hans van Breukelen
Phillip Cocu
Johan Cruijff
Edgar Davids
René van der Gijp
Ulrich van Gobbel
Ruud Gullit
Arie Haan
Willem van Hanegem
Hugo Hovenkamp
Wim Jansen
Jan Jongbloed
Wim Jonk
Piet Keizer
René van de Kerkhof
Willy van de Kerkhof
Wim Kieft
Kees Kist
Patrick Kluivert
Ronald Koeman
Michel van de Korput
Ruud Krol
Willy van der Kuijlen
Abe Lenstra
Tschen La Ling
Roy Makaay
John Metgod
Arnold Mühren
Dick Nanninga
Johan Neeskens
Arthur Numan
Marc Overmars
Rob Rensenbrink
Johnny Rep
Frank Rijkaard
Bryan Roy
John van 't Schip
Piet Schrijvers
Ruud van Nistelrooy
Sonny Silooy
Ronald Spelbos
Jaap Stam
Huub Stevens
Wim Suurbier
Simon Tahamata
Adri van Tiggelen
Stan Valckx
Gerald Vanenburg
Leen Vente
Peter van Vossen
Sander Westerveld
Bennie Wijnstekers
Piet Wildschut
Faas Wilkes
Aron Winter
Richard Witschge
Rob Witschge
John de Wolf
Jan Wouters
Päävalmentajat

Cees van Hasselt (1905–1908)
Edgar Chadwick (1908–1913)
Jimmy Hogan (1910)
Tom Bradshaw (1913)
Billy Hunter (1914)
Jack Reynolds (1919)
Fred Warburton (1919–1923)
Jim Waites (1921)
Bob Glendenning (1923)
Billy Townley (1924)
J.E. Bollington (1924)
Bob Glendenning (1925–1940)
Karel Kaufman (1946)
Jesse Carver (1947–1948)
Tom Sneddon (1948)
Karel Kaufman (1949)
Jaap van der Leck (1949–1954)
Karel Kaufman (1954–1955)
Friedrich Donenfeld (1955)
Max Merkel (1955–1956)
Heinrich Müller (1956)
Friedrich Donenfeld (1956–1957)
George Hardwick (1957)
Elek Schwartz (1957–1964)
Denis Neville (1964–1966)
Georg Keßler (1966–1970)
František Fadrhonc (1970–1974)
Rinus Michels (1974)
George Knobel (1974–1976)
Jan Zwartkruis (1976–1977)
Ernst Happel (1977–1978)
Jan Zwartkruis (1978–1981)
Kees Rijvers (1981–1984)
Rinus Michels (1984–1985)
Leo Beenhakker (1985–1986)
Rinus Michels (1986–1988)
Thijs Libregts (1988–1990)
Leo Beenhakker (1990)
Rinus Michels (1990–1992)
Dick Advocaat (1992–1995)
Guus Hiddink (1995–1998)
Frank Rijkaard (1998–2000)
Louis van Gaal (2000–2002)
Dick Advocaat (2002–2004)
Marco van Basten (2004–2008)
Bert van Marwijk (2008–2012)
Louis van Gaal (2012–2014)
Guus Hiddink (2014–2015)
Danny Blind (2015–2017)
Ronald Koeman (2018–2020)
Frank de Boer (2020–2021)
Louis van Gaal (2021–2022)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvagalleria joukkueen kannattajista
| n k Euroopan miesten jalkapallomaajoukkueet (UEFA) |
| --- | --- |
Nykyiset:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Islanti  Israel  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales 
Entiset:  Itä-Saksa  Jugoslavia  Neuvostoliitto  Saar  Serbia ja Montenegro  Tšekkoslovakia 
Jalkapallon Euroopan-mestarit
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1960  Neuvostoliitto | 1964  Espanja | 1968  Italia | 1972  Saksa | 1976  Tšekkoslovakia | 1980  Saksa | 1984  Ranska | 1988  Alankomaat |  |  |
| 1992  Tanska | 1996  Saksa | 2000  Ranska | 2004  Kreikka | 2008  Espanja | 2012  Espanja | 2016  Portugali | 2020  Italia |  |  |
Alankomaiden jalkapallojoukkue vuonna 1910.
Pronssimitalistit vuoden 1912 kesäolympialaisissa
Edwin van der Sar oli aikanaan eniten otteluita pelannut pelaaja Alankomaiden maajoukkueessa 130 ottelullaan.
Robin van Persie on eniten maaleja tehnyt pelaaja Alankomaiden maajoukkueessa 50 maalilla.
Kai Meriluoto

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 2. tammikuuta 2003 (ikä 22)
Syntymäpaikka: Pori, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 183 cm
Seura
Seura: Maribor (lainalla HJK:sta)
Pelinumero: 42
Junioriseurat
: Kyrkslätt IF
: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2019 | Klubi 04 | 12 | (7) |
| 2020– | HJK | 24 | (5) |
| 2020–2021 | → Klubi 04 | 39 | (21) |
| 2022 | → Ilves (laina) | 25 | (10) |
| 2023–2024 | → Stal Mielec (laina) | 23 | (2) |
| 2025– | → Maribor (laina) | 3 | (0) |
Maajoukkue
| 2018 | Suomi U16 | 5 | (2) |
| 2019 | Suomi U17 | 11 | (5) |
| 2021 | Suomi U19 | 7 | (1) |
| 2021 | Suomi U20 | 1 | (1) |
| 2022– | Suomi U21 | 15 | (2) |
| 2023– | Suomi | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 10. maaliskuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 2. heinäkuuta 2024 .
Kai Meriluoto (s. 2. tammikuuta 2003 Pori) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Slovenian pääsarjaseura Mariboria, lainalla Veikkausliigan HJK:sta. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Kai Meriluoto aloitti jalkapallouransa Kyrkslätt IF:n junioreissa, muutti perheen mukana Kiinaan ja pelasi siellä Shanghain juniorijoukkueissa. 12-vuotiaana he muuttivat takaisin Suomeen ja hän siirtyi HJK:n junioriorganisaatioon. Ensimmäiset aikuisten pelinsä Meriluoto pelasi kaudella 2019 Klubi 04:n Kakkosessa pelanneessa joukkueessa, jonka riveissä Meriluoto nousi Ykköseen seuraavaksi kaudeksi.
Debyyttinsä Veikkausliigassa Meriluoto teki 6. elokuuta 2020 ottelussa FC Lahtea vastaan, jossa hän tuli vaihdosta kentälle 86. minuutilla. Avausmaali Veikkaus­lii­gassa syntyi 28. syyskuuta 2020 ottelussa RoPS:a vastaan, jossa Meriluoto teki HJK:n 4-0 maalin. Kaudeksi 2022 Meriluoto siirtyi Tampereen Ilveksen riveihin lainasopimuksella. Kaudesta 2022 muodostuikin Meriluodon läpimurtokausi, kun hän onnistui Veikkausliigassa 10 kertaa maalinteossa.
Alkukauden 2023 Meriluoto pelasi HJK:n paidassa, jossa onnistui maalinteossa kahdesti 14 liigaottelussa. Heinäkuussa 2023 hän siirtyi osto-option sisältävällä, vuoden mittaisella lainasopimuksella Ekstraklasa-seura Stal Mieleciin. Stal Mielec ei kuitenkaan käyttänyt osto-optiotaan ja Meriluoto palasi HJK:hon siirtoikkunan auettua kesällä 2024. Helmikuussa 2025 Meriluoto siirtyi kesään asti ulottuvalla lainasopimuksella Slovenian pääsarjaan Mariborin joukkueeseen.
Kai Meriluoto on pelannut Suomen nuorten maajoukkueen eri ikäluokissa vuodesta 2018 lähtien kaikkiaan 33 ottelua ja tehnyt niissä kymmenen maalia. A-maajoukkueessa Meriluoto debytoi harjoitusottelussa Ruotsia vastaan tammikuussa 2023.
Kari Meriluodon isoveli Aki Meriluoto on myös jalkapalloilija, joka on pelannut Suomessa ollessaan Grankulla IFK:ssa ja Kiffenissä ja muutettuaan Ranskaan US Lesquinissä. Meriluodon perheelle Lyonin lähellä sijaitseva Lesquin oli 2000-luvun alun asuinpaikka. Poikien äiti on taustaltaan japanilainen, jonka vuoksi pojilla on myös Japanin kansalaisuus.
Asolo

| Asolo |
| --- | --- |

 Asolo
 Koordinaatit: 45°47′36″N, 11°54′46″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Veneto
Maakunta:  Treviso
Pinta-ala:  
 – Maa:  25,37  km²
Korkeus:  190 (min. 74 - maks. 379)  m
Väkiluku (2015):  9 128 
 – Väestötiheys:  360  as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Asolo on kunta Pohjois-Italiassa Trevison maakunnassa Veneton alueella. Se on listattu yhdeksi Italian kauneimmista kylistä, I Borghi più Belli d’Italia. Asolon historia ulottuu Rooman aikaan saakka. Silloin se tunnettiin nimellä Acelum ja se oli roomalaisten Municipium. Kaupungin tärkeimmät nähtävyydet ovat keskiaikainen 1100-luvulta peräisin oleva linna Rocca di Asolo sekä tuomiokirkko Duomo di Asolo.
Tunnettuja asukkaita

Asolossa on asunut useita tunnettuja italialaisia sekä myös ulkomaisia taiteilijoita.
Caterina Cornaro, Kyproksen kuningatar 1400-luvun lopulla
Eleonora Duse, italialainen näyttelijätär 1900-luvun alussa
Freya Stark, brittiläinen tutkimusmatkailija 1900-luvulla
Pietro Bembo, italialainen kirkonmies ja kirjailija 1400-luvun lopulla
Robert Browning, brittiläinen runoilija 1800-luvulla
Gian Francesco Malipiero, italialainen säveltäjä 1900-luvulla
Carlo Scarpa, italialainen arkkitehti 1900-luvulla
Marius Pictor, italialainen taidemaalari 1800- 1900-luvun vaihde
Filippo De Pisis, italialainen taidemaalari 1900-luvun alussa
Igor Stravinsky, venäläinen säveltäjä 1900-luvulla
Ernest Hemingway, yhdysvaltalainen kirjailija 1900-luvulla.
Rocca di Asolo
Duomo di Asolon kampaniili
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Asolo Wikimedia Commonsissa
Trevison maakunta
Altivole | Arcade | Asolo | Borso del Grappa | Breda di Piave | Caerano di San Marco | Cappella Maggiore | Carbonera | Casale sul Sile | Casier | Castelcucco | Castelfranco Veneto | Castello di Godego | Cavaso del Tomba | Cessalto | Chiarano | Cimadolmo | Cison di Valmarino | Codognè | Colle Umberto | Conegliano | Cordignano | Cornuda | Crespano del Grappa | Crocetta del Montello | Farra di Soligo | Follina | Fontanelle | Fonte | Fregona | Gaiarine | Giavera del Montello | Godega di Sant’Urbano | Gorgo al Monticano | Istrana | Loria | Mansuè | Mareno di Piave | Maser | Maserada sul Piave | Meduna di Livenza | Miane | Mogliano Veneto | Monastier di Treviso | Monfumo | Montebelluna | Morgano | Moriago della Battaglia | Motta di Livenza | Nervesa della Battaglia | Oderzo | Ormelle | Orsago | Paderno del Grappa | Paese | Pederobba | Pieve di Soligo | Ponte di Piave | Ponzano Veneto | Portobuffolé | Possagno | Povegliano | Preganziol | Quinto di Treviso | Refrontolo | Resana | Revine Lago | Riese Pio X | Roncade | Salgareda | San Biagio di Callalta | San Fior | San Pietro di Feletto | San Polo di Piave | San Vendemiano | San Zenone degli Ezzelini | Santa Lucia di Piave | Sarmede | Segusino | Sernaglia della Battaglia | Silea | Spresiano | Susegana | Tarzo | Trevignano | Treviso | Valdobbiadene | Vazzola | Vedelago | Vidor | Villorba | Vittorio Veneto | Volpago del Montello | Zenson di Piave | Zero Branco
Alfred Sandberg

Alfred Sandberg (15. tammikuuta 1894 Vöyri – 20. syyskuuta 1973) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli Saksassa sotilaskoulutuksensa saanut jääkäri, joka jo ensimmäisessä maailmansodassa sai tulikasteensa sotilaana.
Perhetausta

Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Jakob Sandberg ja Brita Maria Berg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Alma Alina Sandelinin kanssa.
Opinnot

Sandberg kävi kaksi luokkaa kansakoulua ja suoritti vuonna 1928 kansakoulukurssin Korialla. Hän suoritti Rehumestari- ja kuormastovääpelikurssin Mikkelissä vuonna 1924 ja kuormastovääpelikurssin Helsingissä vuonna 1925.
Jääkärikausi

Sandberg työskenteli maanviljelijänä veljensä omistamalla maatilalla ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 25. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella.
Suomen sisällissota

Sandberg saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan kuormastovääpeliksi 2. Jääkärirykmentin 12. jääkäripataljoonaan ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Kauksamossa ja Raivolassa.
Sisällissodan jälkeinen aika

Sandberg siirrettiin sisällissodan jälkeen 12. heinäkuuta 1918 alkaen Pioneerikoulutuspataljoonaan. Armeijasta hän erosi 30. syyskuuta 1920, mutta astui uudelleen palvelukseen 1. marraskuuta 1922 ja hänet sijoitettiin Pioneeripataljoona 1:een (myöh. Pioneeripataljoona). Hän toimi aluksi pataljoonassa kuormastoaliupseerina ja 31. elokuuta 1928 alkaen rehuvaraston hoitajana sekä 1. toukokuuta 1934 alkaen 2. komppanian vääpelinä, kunnes hänet siirrettiin 31. toukokuuta 1935 pioneerikurssin koulutusvääpeliksi.
Talvi- ja jatkosota

Sandberg osallistui talvisotaan Pioneerikoulutuskeskuksen rehuvarastonhoitajana ja tallivääpelinä. Välirauhan aikana hän toimi samassa tehtävässä, kunnes jatkosodan puhjettua hänet komennettiin eläinlääkintäaliupseeriksi ja myöhemmin hevosupseeriksi Pioneeripataljoona 14:ään, missä tehtävässä hän palveli vuoteen 1944 saakka, jolloin hänet siirrettiin hevosupseeriksi Pioneeripataljoona 15:een, missä hän palveli vuoteen 1945 saakka. Sotien jälkeen hän jatkoi edelleen samassa tehtävässä Pioneeri rykmentin 1. pataljoonassa vuoteen 1949 saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta. Myöhemmin hän työskenteli riistanvalvojana Elimäen ja Anjalan riistanhoitopiireissä vuoteen 1960 saakka.