stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Žan Belenjuk
Tausta ja yksityiselämä

Belenjukin isä on ruandalainen ja äiti ukrainalainen. Hän on kertonut joutuneensa kiusatuksi nuorempana, mutta oppinut sittemmin olemaan välittämättä siitä ollakseen vajoamatta kiusaajien tasolle. Belenjuk on opiskellut yritysjohtamista Alueidenvälisessä henkilökohtaisen johtamisen akatemiassa.
Belenjuk on 175 senttimetriä pitkä ja painaa 85 kilogrammaa. Hän edustaa Sparta-seuraa ja hänen valmentajaan toimii Vitali Kiselitsa.
Belenjuk ei ole naimisissa eikä hänellä ole lapsia.
Vuonna 2016 Belenjuk osallistui kampanjaan nimeltä #яЛюблюСвоюКраїну (suom. "#minäRakastanOmaaMaatani"), jossa hän esiintyi videolla kertoen, miksi rakastaa Ukrainaa.
Ura painijana

Belenjuk aloitti painiuransa vuonna 2000.
Vuoden 2016 kesäolympialaisista Rio de Janeirosta Belenjuk saavutti hopeaa 85-kiloisista. Hän voitti vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa kultaa 87 kg:n sarjassa, ja hopealla hän oli jälleen Pariisissa 2024 87 kg:n sarjassa.
MM-kilpailuista Belenjukilla on kultaa 85-kiloisista vuodelta 2015 Las Vegasista ja 87-kiloisista Nur-Sultanista 2019, hopeaa 87 kg:n painoluokasta Budapestista 2018 sekä pronssia 85 kg:n sarjasta vuodelta 2014. EM-kilpailuista hän on saavuttanut kultaa Vantaalta 2014, Riiasta 2016 ja Bukarestissa 2019 sekä pronssia Belgradista 2012, Varsovasta 2021 ja Bukarestista 2024. Euroopan kisoissa hän saavutti kultaa 87 kg:n sarjassa 2019 ja hopeaa 85-kiloisista 2015. Hänellä on myös yksi pronssi kesäuniversiadeista, vuodelta 2013.
Poliittinen ura

Belenjuk valittiin Ukrainan parlamenttiin vuoden 2019 parlamenttivaaleissa Kansan palvelija -puolueen listan 10:ntenä. Hän oli ensimmäinen parlamenttiin valittu afroukrainalainen, ja sanonut haluavansa olla todiste siitä, että ukraina on suvaitsevainen maa, toisin kuin Putin on propagandassaan väittänyt.
Kunnianosoituksia

Ansioritarikunta (Ukraina, 2021)
Työn ja saavutuksien mitali (Ukraina, 2013)
Špindlerův Mlýn

| Špindlerův Mlýn |
| --- | --- |
 Johannes Nepomukilaisen patsas kaupungissa.
 Logo
 Špindlerův Mlýn
 Koordinaatit: 50°43′31″N, 15°36′30″E 
Valtio:  Tšekki
Lääni:  Hradec Králové
Piirikunta:  Trutnov
Hallinto:  
 – Pormestari:  Bohumír Zeman
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  76.9 km²
Korkeus:  718 m
Väkiluku (2009):  1 285
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.mestospindleruvmlyn.cz/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Špindlerův Mlýn (ˈʃpɪndlɛruːv mˈliːn; saks. Spindlermühle) on kaupunki Pohjois-Tšekissä Krkonošen vuoristossa. Nimensä se on saanut Spindlerin perheelle kuuluneen myllyn mukaan, joka toimi paikallisten suosittuna tapaamispaikkana. Vuonna 2009 kaupungissa asui 1 285 vakituista asukasta.
Kaupunki on Tšekin suosituimpia vuoristolomakeskuksia. Se on ympärivuotisessa käytössä ja sen hotelleissa on 10 000 vuodepaikkaa. Špindlerův Mlýnin alueella sijaitsee 20 eri rinnettä, mikä on eniten Tšekin hiihtokeskuksista. Ympäristössä on merkittyjä vaellusreittejä ja hiihtolatuja.
Maantiede

Špindlerův Mlýn sijaitsee minimissään 710–850 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella. Se on Elbe- ja Dolskýjoen yhtymäkohdassa, ja sitä suojaavat joka puolelta Kozi hrbety-, Plan- ja Medvedin-vuoret. Špindlerův Mlýnin kaupunginosat ovat Přední Labská, Labská, Bedřichov ja Svatý Petr.[lähde? ]
Tšekkiläinen kirjailija Franz Kafka asui kaupungissa kirjoittaessaan yhtä maineikkaimmista teoksistaan Linna (Das Schloss).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Špindlerův Mlýn Wikimedia Commonsissa
Kaupungin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Virkajärvi (Jämsä, Lahdenkylä)

| Virkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°58′44″N, 24°43′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  oja Kuoreveteen 
Järvinumero:  35.611.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,7 m  
Rantaviiva:  0,709 km  
Pinta-ala:  3,267 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVirkajärvi 
Virkajärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Lahdenkylänn lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Kuoreveden lähialueeseen (35.611) se kuuluu.
Varteigin Inga

Varteigin Inga (norj. Inga fra Varteig, k. 1234) oli Norjan kuninkaan Haakon IV Haakoninpojan äiti. Ingan suku oli kotoisin Varteigista, minkä mukaan hän sai nimensä. Hänet tunnettiin myös nimellä Inga Kongsmor eli Inga Kuninkaanäiti. Haakon syntyi oletetun isänsä Haakon Sverrenpojan kuoleman jälkeen vuonna 1204. Ingan vaiheista ei ole juuri luotettavia lähteitä, mutta pidetään kuitenkin varmana, että hän läpäisi Bergenissä vuonna 1218 tulikokeen todisteena siitä, että hänen poikansa oli kuninkaan lapsi.
Červený Kameňin yhteentörmäys

Kaksi Dubnica Airin Let L-410 -lentokonetta törmäsi toisiinsa Slovakian Červený Kameňissa 20. elokuuta 2015. Koneiden kyydissä oli yhteensä 34 laskuvarjohyppääjää, joista 31 hyppäsi turvallisesti koneista ennen maahansyöksyä. Kolme laskuvarjohyppääjää sekä molempien koneiden kaksi lentäjää menehtyivät onnettomuudessa.
Valto Järvi

| Valto Järvi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. syyskuuta 1906 Ylihärmä
Kuollut: 8. elokuuta 1987 (80 vuotta) Espoo
Pesäpalloilija
Seura:   Seinäjoen Maila-Jussit  Ylihärmän Junkkarit 
Tehtävä:  Kolmosvahti
Valto Järvi eteläpohjalaisen osakunnan joukkueessa, kuvassa neljäs oikealta.
Valto Järvi (15. syyskuuta 1906 Ylihärmä – 8. elokuuta 1987 Espoo) oli suomalainen pesäpalloilija, pesäpallovaikuttaja ja järjestöjohtaja.
Henkilöhistoria

Järven vanhemmat olivat maanviljelijä Kustaa Järvi ja Anna Maria Karkiainen ja puoliso vuodesta 1934 musiikinopettaja Aida Susanna Lammi. Järvi tuli ylioppilaaksi Kauhavalla vuonna 1927 ja valmistui agronomiksi ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1933. Hän oli valmistuttuaan Etelä-Pohjanmaan Suojeluskuntapiirin sotilasohjaaja ja vastaava kansliapäällikkö ja sitten vuodesta 1935 Laidunyhdistyksen piiriagronomi Oulussa ja Ilmajoella. Laidunyhdistyksen toiminnanjohtajana Järvi työskenteli 1938–1969 ja vielä vuoteen 1972 Maatalouskeskusten Liiton nurmiviljelysosaston johtajana. Järvellä oli useita luottamustehtäviä ja hän toimitti Laidun-lehteä vuodesta 1955. Järvi sai maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 1967.
Julkaisuja

Keuruun osuuskauppa r.l.: kertomus 25 v. toiminnasta sekä vuodelta 1940, 1941
Asuntotilallisten yhteislaitumet, 1945
Betesdriftens ABC, 1952
Kulturbete på varje gård, 1958
Nurmiviljely, 1978
Pesäpalloura

Järvi pelasi pesäpallon pääsarjassa 1930-luvun alussa. Vuonna 1934 Järvi valittiin pesäpallon arvo-ottelu Itä–Länteen Lännen joukkueeseen. Ulkopelipaikaltaan Järvi toimi kolmosvahtina. Järven kasvattajaseura oli Ylihärmän Junkkarit.
Järvi oli perustamassa Seinäjoen Maila-Jusseja ja hänet valittiin seuran järjestyksessä toiseksi puheenjohtajaksi vuonna 1933. SMJ:n puheenjohtajana Järvi toimi vuosina 1933–1935.
Pesäpalloura > Saavutukset pelaajana

1 Itä–Länsi-edustus: 1934
Pesäpalloura > Ansiomerkit

Pesäpalloliiton kultainen ansiomerkki no. 7 (1954)
Varkauden ortodoksinen seurakunta

| Varkauden ortodoksinen seurakunta |
| --- | --- |
Kirkkokunta:  Suomen ortodoksinen kirkko
Hiippakunta:  Karjalan hiippakunta
Perustettu:  1950
Lakkautettu:  2017
Liitettiin:  Saimaan ortodoksiseen seurakuntaan
Kirkkoherra:  Bogdan Grosu (viimeinen toimenhaltija)
Pääkirkko:  Varkauden Kristuksen taivaaseenastumisen kirkko
Jäseniä:  noin 1300 (vuonna 2016)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varkauden ortodoksinen seurakunta oli Varkauden ja Savonlinnan alueella toimiva ortodoksinen seurakunta, jonka kirkkoherrana toimi isä Bogdan Grosu. Seurakunnan  pääkirkko sijaitsi Varkaudessa ja sillä oli myös rukoushuone Leppävirralla ja kirkko Savonlinnassa. Varkauden seurakunta yhdistyi Mikkelin seurakunnan kanssa vuonna 2017 muodostaen Saimaan ortodoksisen seurakunnan.
Pyhien profeetta Sakariaan ja vanhurskaan Elisabetin kirkko Savonlinnassa.
Varkauden Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko.
Leppävirran pyhien Karjalan valistajien rukoushuone.
Varkaus kuului yhtenä niin sanottuihin Kuutosiin eli kuuden yhteistyöseurakunnan muodostamaan yhteistyöryhmään. Varkauden ortodoksinen seurakunta julkaisi yhdessä näiden viiden muun yhteistyöseurakunnan kanssa omaa tiedotuslehteä nimeltään Solea.
Aiheesta muualla

Varkauden ortodoksinen seurakunta / www.ort.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Virkajärvi (Keuruu)

| Virkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia, Keuruu
Koordinaatit:  62°19′46″N, 24°51′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  Virkapuro 
Järvinumero:  35.627.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  165,9 m  
Rantaviiva:  2,954 km  
Pinta-ala:  15,666 ha  
Tilavuus:  0,000384 km³ 
Keskisyvyys:  2,45 m  
Suurin syvyys:  7 m  
Saaria:  1 
 fiVirkajärvi 
Virkajärvi  on Keski-Suomessa Keuruulla ja Multialla Jukojärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 15,7 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 384 000 kuutiometriä eli 0,384 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Elämäistenjoen valuma-alueeseen (35.627) se kuuluu.
Varras (shakki)

Varras on shakissa asetelma, jossa nappula on samassa linjassa kahden vihollisnappulan kanssa, uhaten ensimmäistä nappulaa ja kiinnittäen sen takanaan olevaan nappulaan, joka on yleensä sitä vähemmän arvokas.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Musta kuningatar ja torni ovat lähetin vartaassa.
Varkauden Kenttä-Veikot

Varkauden Kenttä-Veikot (lyhenne VarkKV) on varkautelainen yleisurheiluun keskittynyt urheiluseura. Se on perustettu vuonna 1959, kun Varkauden Tarmon ja Warkauden Urheilijoiden yleisurheilujaostot liitettiin yhden seuran alaisuuteen. Kenttä-Veikot on historiansa aikana saanut otteeseen isännöidä Suomen-mestaruustason kisoja, viimeisimpinä junioreiden SM-kisoja vuonna 2011 sekä maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailuja vuonna 2005.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
(279588)

| (279588) 2011 ER3> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjät:  Spacewatch
Löytöaika:  9. helmikuuta 2005
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,17 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,93 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,40 AU
Eksentrisyys:  0,075
Kiertoaika Auringon ympäri:  2057 päivää 5,63 vuotta
Inklinaatio:  5,63°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  1–3 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  16,3
(279588) 2011 ER3 (kirjoitetaan myös (279588) 2011 ER3) on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Se löydettiin  Spacewatch-ohjelmalla vuonna 2005. Koska 2011 ER3 absoluuttinen magnitudi (H) on 16,3, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 1–3 kilometriä.
Yrjö Similä

Yrjö ja Fanny Similä vuonna 1960.
Yrjö Nikolaus Similä (15. elokuuta 1884 Oulu – 17. joulukuuta 1961 Helsinki) oli raatimies ja yritysjohtaja. Hän toimi rakennusteollisuuden alalla. Hän oli Suomen rakennusmestariliiton toiminnanjohtaja 1909–1921, Vakuutus-Oy Louhen toimitusjohtaja 1917–1954, ja Helsingin maistraatin kunnallisraatimies 1924–1954. Hän lahjoitti vuonna 1960 puolisonsa Fanny Similän, o.s. Lindqvist (1879–1973), kanssa Suomen Kulttuurirahastolle 50 miljoonaa markkaa ravintofysiologian tutkimukseen.
Similä valmistui Oulun teollisuuskoulusta 1903. Hän toimi lääninarkkitehdin apulaisena Oulussa 1903–1907 ja Kiviteollisuus Oy Suomen teknillisenä johtajana Uudessakaupungissa 1908–1909. Vuonna 1909 hän siirtyi Suomen Rakennusmestariliiton sihteeriksi sekä liiton liike- ja kirjallisen toiminnan johtajaksi. Hän toimi Rakennustaito-lehden toimitussihteerinä 1910-1918), päätoimittajana 1913–1923 ja taloudenhoitajana 1910–1923 sekä Rakentajain Kalenterin suomen- ja ruotsinkielisten painosten päätoimittajana 1917–1921. Similän toimesta perustettiin 1917 Rakentajain Kustannus Oy ja hän oli yhtiön toimitusjohtajana vuoteen 1921 saakka.
Kun Suomen Rakennusmestariliitto päätti ryhtyä toimenpiteisiin oman tapaturmavakuutuslaitoksen perustamiseksi, Similän toiminnan tuloksena perustettiin 1917 Tapaturmavakuutus Oy Louhi Similän ryhtyessä yhtiön toimitusjohtajaksi. Vuodesta  1931 alkaen Similä kuuluu Keskinäisen Vakuutusyhtiö Kalevan johtokuntaan ja hän oli Suomen Tapaturmavakuutuslaitosten Liiton hallituksen jäsen ja Sosialivakuutusyhdistyksen hallituksen jäsen. Similä oli mukana perustamassa 1920 Suomen Rakennustyönantajain liittoa ja hän oli liiton asiamiehenä vuoteen 1927 saakka. Similä vaikutti myös 1923 perustettujen Suomen Putkijohtotyönantajain liiton ja Suomen Rakennusaineteollisuuden Työnantajaliiton perustamiseen ja toimi molempien liittojen asiamiehenä. Similä oli Suomen Rakennusmestariliiton kunniajäsen ja liitto maalautti hänen muotokuvansa 1930.
.
Vuonna 1924 Similä valittiin pääkaupungin rakentajapiirien yhteistyön tuloksena Helsingin kunnallisraatimieheksi. Niinpä hän oli jäsenenä valtion asuntokomiteoissa, Suomen Kaupunkien liiton rakennusneuvostossa, Helsingin liikennekomiteoissa ja Suomen Automobiiliklubin hallituksessa sekä oli lukuisten muiden kunnallisten komiteain jäsenenä ja puheenjohtajana.
Similän ulkomaanmatkojen ansiosta vuonna 1917 Helsingissä pidettiin Suomen ensimmäinen asuntokongressi ja vuonna 1919 Suomen ensimmäiset rakennuspäivät ja niihin läheisesti liittyneet Tampereen asunto- ja rakennuspäivät. Similän vaikutuksesta Suomen rakentajapiirit osallistuivat Lontoossa 1920 pidettyyn kansainväliseen asunto- ja asemakaavakongressiin. Kun 1927 pidettiin Tukholmassa ensimmäiset pohjoismaiset rakennuspäivät, Similä toimi Suomen toimikunnan sihteerinä ja hänen aloitteestaan päätettiin alkaa pitämään pohjoismaisia rakennuspäiviä joka viides vuosi vuorotellen Ruotsissa, Suomessa, Tanskassa ja Norjassa. Toiset pohjoismaiset rakennuspäivät pidettiin sitten Helsingissä vuonna 1932 Similän toimiessa päivien päätoimikunnan sihteerinä.
Hänen veljensä oli pianisti, orkesterinjohtaja Martti Similä.
Julkaisut

Suomen rakennusmestariliiton Helsingin osasto 1906-1916 : lyhyt kertomus. Suomen rakennusmestariliitto, Helsinki 1916
Suomen rakennusmestariliitto : 1905-1915. Suomen rakennusmestariliitto, Helsinki 1916
Sota-ajan rakennustoimintaa muissa maissa : havaintoja marras-joulukuussa 1918 suoritetulta opintomatkalta. Rakentajain kustannus, Helsinki 1919
Asunto-olot ja yhteiskunta : valikoima kirjoituksia nykyhetken tärkeästä asiasta. Edistysseurojen kustannus, Helsinki 1920
Työnantajat ja työntekijät. WSOY 1922
Talvityöttömyys ja rakennustoiminta : komiteanmietintö. Helsinki 1924
Suomen putkijohtotyönantajain liitto 1922-1932. Suomen putkijohtotyönantajain liitto, Helsinki 1932
"Mestari-laulajat" 1915-1940 : Helsingin rakennusmestariyhdistyksen mieskuoron vaiheista 25 vuoden aikana ; tekijät Yrjö Similä ja J. M. Mäkiö ; kansilehti Signe Hammarsten-Jansson ; muut kuvat Eero Lehikoinen. Helsinki 1940
Rakennusmiehiä ja -mestareita. 1, Muistelmia neljän vuosikymmenen varrelta. Rakentajain kustannus-oy, Helsinki 1940
Vakuutusosakeyhtiö Louhi 1917-1942 : julkaistu yhtiön 25-vuotispäivän johdosta maaliskuun 21 p:nä 1942. Louhi, Helsinki 1942
70 vuotta rakennustoimintaa : oy. Renlund ab. 1874-1944. Renlund, Helsinki 1944
Suomen rakennustyönantajaliitto 1920-1945 ; kirj. Yrjö Similä, Paavo Kyrenius. Suomen rakennustyönantajaliitto, Helsinki 1945
Putkijohtotyönantajainliitto 1922-1947. Putkijohtotyönantajainliitto, Helsinki 1947
Rakennusmiehiä ja -mestareita. 2, Muistelmia viiden vuosikymmenen varrelta. Rakentajain kustannusosakeyhtiö, Helsinki 1955
Pohjoispohjalainen Similä-suku Genealogian Sursillianan valossa ; koonnut Yrjö Similä ; kuv. Kalle Patoluoto. Similä-suku, Helsinki 1961
Toimitustöitä

Suomen rakennusmestariliitto 1905-1955 : juhlajulkaisu ; toimikunta Yrjö Similä ym. Suomen rakennusmestariliitto, Helsinki 1955
Kuta pitempi vyö - sitä lyhyempi elämä : ajattelemisen aihetta ja neuvoja liikapainoisille ; toim. Yrjö Similä. Kauppiaitten kustannus, Helsinki 1960
Suomennoksia

Otto Weyerstall : Sementti, betoni ja rautabetoni : alkeisoppikirja ; tekijän ja asiantuntijain avulla korjattu ja tarkistettu painos, suomentanut Yrjö Similä. Kirja, Helsinki 1913
Aiheesta muualla

Kansallisbiografia (maksullinen artikkeli)
Älä riko kaavaa

| Älä riko kaavaa Irina |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2005
 Julkaistu: 26. lokakuuta 2005
 Tuottaja(t): Gabi Hakanen
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 39.69
 Levy-yhtiö: EMI
Irinan muut julkaisut
| Vahva 2004 | Älä riko kaavaa 2005 | Liiba laaba 2007 |
Älä riko kaavaa on Irinan toinen albumi. Se julkaistiin 26. lokakuuta 2005. Albumi sijoittui parhaimmillaan suomen virallisella albumilistalla sijalle #5.
Kappaleet

Älä riko kaavaa – 4.08
Kipu kasvattaa – 4.31
Älä sano mitään – 3.09
Hiljaisuus – 4.04
Muista pysyy hiljaa – 3.41
Filmi – 4.10
Kymmenen kirosanaa – 3.52
Valmis taipumaan – 4.38
Merkitykset muuttuu – 4.38
Vihamiehet – 4.38
Singlet

Älä sano mitään (31. elokuuta 2005) – #9
Hiljaisuus (25. tammikuuta 2006) – #15
Kymmenen Kirosanaa (2006) – #5
Älä riko kaavaa (2006)
Irina
| --- | --- |
Studioalbumit:  Vahva  ·  Älä riko kaavaa  ·  Liiba laaba  ·  Miten valmiiksi tullaan  ·  Askeleita  ·  Mikä mahtaa olla in  ·  Seitsemän  ·  Haluun olla yksin
Kokoelmat:  Yhdeksän hyvää ja kymmenen kaunista 2002–2010
Singlet:  ”Sano Yes”  ·  ”Lisää virtaa”  ·  ”Vielä rakkaudesta”  ·  ”Katse kertoo kaiken”  ·  ”Sinä ja sun Jopo”  ·  ”Juulian totuudet”  ·  ”Vastaukset”  ·  ”Vahva”  ·  ”Kuurupiiloa”  ·  ”Katujen kuningatar”  ·  ”Älä sano mitään”  ·  ”Hiljaisuus”  ·  ”Kymmenen kirosanaa”  ·  ”Älä riko kaavaa”  ·  ”Pokka”  ·  ”Miksi hänkin on täällä”  ·  ”Selkä selkää vasten”  ·  ”Liiba laaba”  ·  ”Et huomaa”  ·  ”Näe minut tässä”  ·  ”Jälki”  ·  ”Kielletyt käskyt”  ·  ”Kunnon syy (2010)”  ·  ”Koko kuva”  ·  ”Jotain suurempaa”  ·  ”Bum bum bum”
Muuta:  Diskografia
(3708)

| (3708) 1974 FV1> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjät:  Chilen yliopisto
Löytöaika:  21. maaliskuuta 1974
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  5,21 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  4,38 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  6,04 AU
Eksentrisyys:  0,160
Kiertoaika Auringon ympäri:  4346 päivää 11,90 vuotta
Inklinaatio:  13,37°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  80 km
Pyörähdysaika:  ? h
Albedo:  0,053
(3708) 1974 FV1 (kirjoitetaan myös (3708) 1974 FV1) on Jupiterin troijalainen asteroidi, eli pikkuplaneetta joka kiertää Aurinkoa 1:1 rataresonanssissa Jupiterin kanssa. Se sijaitsee kaasujättiläisplaneetan radan L5 Lagrangen pisteessä. 1974 FV1 löydettiin Cerro El Roble:lla vuonna 1974. 1974 FV1:llä on kaikista numeroiduista nimettömistä pikkuplaneetoista alhaisin numero.
Žagar

| Žagar> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2001–
Tyylilaji:  elektro-alternatiivinen musiikki
Kotipaikka:  Budapest, Unkari
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Balázs Zságer, rhodes, piano   Andor Kovács, kitara   DJ Bootsie, skrätsäys   Tibor Lázár, rummut   Ákos Zságer-Varga, bassokitara  
Aiheesta muualla
www.zagarmusic.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Žagar on unkarilainen musiikkiyhtye, joka soittaa elektro-alternatiivista musiikkia. Yhtye on saanut nimensä yhtyeen pianistin Balázs Zságerin sukunimestä. Laulujen sanat ovat pääosin englanniksi.
Historia

Žagarin perustivat Yonderboi Quintet -yhtyeen kolme jäsentä vuonna 2001. Yhtyeen ensimmäinen levy Local Broadcast ilmestyi vuonna 2002 (Itävallassa vuonna 2003). Kaksi kappaletta tältä levyltä, ”Blindflight” ja ”Train”, soitettiin yhdysvaltalaisessa CSI-televisiosarjassa. Myöhemmin toiselta levyltä vielä yksi kappale, ”Three Seasons Fall”, kuultiin samassa sarjassa.
Vuonna 2004 ilmestyi soundtrack-levy Eastern Sugar.
Yhtyeen toinen studioalbumi Cannot Walk Fly Instead ilmestyi vuonna 2007. Tällä levyllä oleva kappale ”Wings of Love” voitti International Songwriting Cometition -kilpailussa toisen sijan.
Kokoonpano

Balázs Zságer: rhodes, piano
Andor Kovács: kitara
DJ Bootsie: skrätsäys
Tibor Lázár: rummut
Ákos Zságer-Varga: bassokitara
Diskografia > Local Broadcast

Parachute to Eternity
Bitter Jollity
Bokanovski Method
Fata Morgana
Ready for the Revolution
Mistery of Cinema
Bossa Astoria
Astronaut from Star City
Cosmic Disaster
Breath in/ Breath out
While You Sleep
Dripstones
Those Seventies
Taste of Snow
Blindflight
Diskografia > Eastern Sugar

Train
Eastern Sugar (feat. György Ligeti)
Karcag Blues
Where an other Sun Shines (feat. György Ligeti)
Miss Balaton
Just for Fun (feat. Sena)
Party Animals
Miss Balaton (House Vibes Mix)
En Deux
Hol van az a Nyár (feat. Edina Kutzora)
Getting into Trouble
Boat of Your Dream
Diskografia > Cannot Walk Fly Instead

Séance
The Prophet is a fool
Rock'n'roll goes to the Girls
North Pole Samba
Love and Strangeness
Escape from the Earth
Learn to fall
The Snob
Never the same
Three Seasons fall
Dorian Gray's Dilemma
Longing for Solitude
Wings of Love (feat. underground divas)
Without Shades
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivu (unkariksi) (englanniksi)
Žagar Myspacessa (englanniksi)
Virkalampi (Viitasaari)

| Virkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  62°55′52″N, 25°58′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskuoja:  oja Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.421.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,1 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,685 km  
Pinta-ala:  2,149 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVirkalampi 
Virkalampi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Ilmolahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 270 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,1 metriä mpy.