stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Holokausti
Tuhoamisen menetelmät > Tuhoamisleirit

Kun juutalaisten surmaaminen ampumalla oli osoittautunut epäkäytännölliseksi, saksalaiset alkoivat etsiä vaihtoehtoisia tappomenetelmiä. Juutalaisten tuhoamisen painopiste päätettiin siirtää miehitetystä Neuvostoliitosta Puolaan, jonne rakennettiin tuhoamisleirejä.
Syksyn 1941 ja kevään 1942 välillä Puolaan rakennettiin kuusi tuhoamisleiriä: Chełmno, Bełżec, Sobibór, Treblinka, Majdanek ja Auschwitz-Birkenau. Tuhoamisleireillä oli vain yksi tehtävä: saapuvien vankien välitön murhaaminen. Leireistä Auschwitz-Birkenau ja Majdanek olivat myös keskitysleirejä, joissa vankeja tuhoamisen lisäksi hyödynnettiin työvoimana.
Chełmnossa murhattiin yhteensä vähintään 152 000 ihmistä. Bełżecissä surmattiin noin 600 000 juutalaista. Sobibórissa tapettiin 200 000–250 000 juutalaista. Treblinkassa kuoli 750 000–900 000 juutalaista. Majdanekissa surmattiin noin 180 000 ihmistä, joista 50 000–120 000 oli juutalaisia. Auschwitzissa surmattiin vähintään 1,1 miljoonaa, mahdollisesti jopa 1,5 miljoonaa ihmistä, joista juutalaisia oli 960 000.
Vastarinta

Natsi-Saksan ylivoimaisen aseellisen mahdin ja huolellisen organisaation vuoksi vain harvat holokaustin uhrit kykenivät tekemään vastarintaa. Epätoivoisissa tilanteissa sitä kuitenkin yritettiin monta kertaa.
Puolan, Valko-Venäjän ja Ukrainan metsissä taistelevissa partisaanijoukoissa oli mukana noin 30 000 juutalaista. Useassa ghetossa yritettiin tuhoontuomittua aseellista vastarintaa. Juutalaiset aloittivat aseellisia ja aseettomia kapinoita myös keskitys- ja tuhoamisleireillä. Sobibórissa kapinoitiin elokuussa 1943, Treblinkassa lokakuussa 1943 ja Birkenaussa lokakuussa 1944. Birkenaussa kapinoinut Sonderkommando (vanki, joka oli pakotettu osallistumaan toisten vankien tappamiseen) sai räjäytettyä yhden krematorioista, ja Treblinkan ja Sobibórin leirit lakkautettiin pian kapinoiden jälkeen.
Juutalaisten aseellisella vastarinnalla ei ollut sodan lopputuloksen kannalta mitään merkitystä, ja yleensä se vain joudutti ghettojen asukkaiden kuolemaa. Aseeseen tartuttiinkin usein koston saamiseksi tai vastalauseeksi. Ulkopuolista tukea juutalaiset saivat vain harvoin. Paikallisväestöt tai partisaanit eivät yleensä halunneet auttaa juutalaisia, osin välinpitämättömyydestä ja osin siksi että heillä oli omiakin vaikeuksia. Juutalaisten avustamisesta seurasi myös varma kuolema. Maan alla toimineet juutalaisjärjestöt yrittivät pelastaa juutalaisia esimerkiksi väärentämällä heille henkilöllisyyspapereita, hankkimalla ruokaa ja lääkkeitä sekä piilottelemalla lapsia.
Aseellisen vastarinnan lisäksi ghetoissa vastustettiin saksalaisia jättämällä säädöksiä noudattamatta esimerkiksi salakuljettamalla ruokaa. Juutalaiset myös harrastivat ghetoissa kulttuuritoimintaa pitääkseen yllä elämänuskoaan ja yhteenkuuluvuuttaan.
Holokaustin jälkeen > Selviytyjien asuttaminen

Kun liittoutuneiden joukot vapauttivat keskitysleirit vuonna 1945, niillä oli yhä tuhansia nälkiintyneitä ja sairaita vankeja. Euroopassa oli edelleen juutalaisvastaisuutta, ja monet selviytyjistä pelkäsivät paluuta kotimaihinsa. Puolassa juutalaisvainot jatkuivatkin sodan jälkeen, ja niistä suurimmassa, vuoden 1946 Kielcen pogromissa tapettiin 42 juutalaista. Kymmenet tuhannet kodittomat siirtyivätkin läntiseen Eurooppaan perustettuihin pakolaisleireihin, joita hallinnoivat YK sekä Yhdysvaltain, Britannian ja Ranskan armeijat. Pakolaisilla oli aluksi vaikea saada lupaa muuttaa Yhdysvaltoihin tai Palestiinaan, ja Britannia käännytti Palestiinaan pyrkiviä laivoja ja pidätteli pakolaisia Kyprokseen perustamillaan leireillä. Kun Israelin valtio perustettiin toukokuussa 1948, maahan alkoi muuttaa juutalaispakolaisia, ja vuoteen 1953 mennessä maahan oli muuttanut ehkä jopa 170 000 sodassa kodittomaksi jäänyttä juutalaista. Myös Yhdysvaltoihin päästettiin vuosina 1945–1952 kymmeniä tuhansia juutalaisia, ja juutalaispakolaisia muutti myös muihin länsimaihin, Australiaan, Amerikkaan ja Etelä-Afrikkaan.
Holokaustin jälkeen > Syyllisten tuomitseminen

Vuonna 1946 pidettiin Nürnbergin oikeudenkäynnit. Niissä monet huomattavimmat natsi-Saksan poliitikot tuomittiin kuolemanrangaistukseen tai pitkäaikaiseen vankeuteen muun muassa rikoksista ihmisyyttä vastaan, millä viitattiin myöhemmin holokaustiksi nimettyyn joukkotuhontaan. Samalla päätettiin, että myös sen toimeenpanoon osallistuneita oli rangaistava. Monet heistä olivat kuitenkin paenneet maasta, niin että heidät voitiin jäljittää ja tuomita vasta paljon myöhemmin. Tunnetuimpia heistä ovat olleet Adolf Eichmann, Josef Mengele ja Klaus Barbie. Erityisesti Simon Wiesenthal on tullut tunnetuksi monien asiaan syyllistyneiden etsimisestä ja saattamisesta vastuuseen. Adolf Eichmannin oikeudenkäynti Israelissa vaikutti maailmanlaajuisesti holokaustin muistamiseen julkisessa keskustelussa .
Holokaustin jälkeen > Holokaustin muistaminen

Holokaustin muistoa ja tietoisuutta tapahtumista pidetään nykyisin aktiivisesti yllä. Aiheesta julkaistaan paljon kirjoja ja elokuvia, ja sille perustetaan muistomerkkejä ja ylläpidetään museoita. Holokaustimuseoita ovat keskitysleirien museoiden lisäksi esimerkiksi Yad Vashem Isralissa ja United States Holocaust Memorial Museum Washingtonissa. YK:n yleiskokous virallisti vuonna 2005 kunkin vuoden tammikuun 27. päivän, Auschwitzin vapauttamisen vuosipäivän, holokaustin uhrien muistopäiväksi.
Kirjallisuutta

Bruchfeld, Stéphane & Levine, Paul A.: Kertokaa siitä lapsillenne. Kirja juutalaisten joukkotuhosta Euroopassa 1933–1945.  (Om detta må ni berätta. En bok om Förintelsen i Europa 1933–1945, 1998.)  Helsinki:  Opetushallitus, 2001.  ISBN 952-13-1056-1  Teoksen verkkoversio (PDF).
Muir, Simo & Worthen, Hana (toim.): Finland’s Holocaust. Silences of History.  Basingstoke:  Palgrave Macmillan, 2013.  ISBN 978-1-137-30264-9  (englanniksi)
Myllykoski, Matti & Lundgren, Svante: Murhatun Jumalan varjo. Antisemitismi kristinuskon historiassa.  Helsinki:  Yliopistopaino, 2005.  ISBN 951-570-614-9
Sem-Sandberg, Steve: Łódźin kurjat.  ((De fattiga i Łódź, 2009.) Suomentanut Leena Peltomaa)  Helsinki:  Like, 2011.  ISBN 978-952-01-0450-4
Dokumentit

Shoah (Claude Lanzmann, 1985)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta holokausti Wikimedia Commonsissa
| n k Holokausti |
| --- | --- |
Taustoja:  antijudaismi  antisemitismi  eugeniikka  juutalaiset  kansallissosialismi  keskitysleiri  propaganda  rasismi  selkäänpuukotusteoria  Siionin viisaiden pöytäkirjat 
Natsien juutalaisvainot:  ali-ihminen  der ewige Jude  Einsatzgruppen  ghetot: Krakova, Łódź, Varsova  joukkomurhat: Babyn Jar, Biķernieki, Jedwabne, Liepāja, Paneriai, Rumbula, Odessa  keltainen daavidintähti  Kristalliyö  Madagaskar-suunnitelma  Nürnbergin lait 
Keskitysleirit:  Auschwitz  Bergen-Belsen  Buchenwald  Kaiserwald  Majdanek  Mauthausen  Muselmann  Ravensbrück  Sachsenhausen  Stutthof  Theresienstadt  Luettelo natsien keskitysleireistä  Kapo  leirien naisvartijat  vankitunnukset 
Holokausti:  Wannseen konferenssi  Lopullinen ratkaisu  Operaatio Reinhard  Aktion T4  Arbeit macht frei  tuhoamisleiri  kaasukammio  Zyklon B  Sonderkommando  Birkenau  Bełżec  Chełmno  Sobibór  Treblinka  kuolemanmarssit  Suomen juutalaisluovutukset 
Muut uhrit:  homoseksuaalit  Jehovan todistajat  kommunistit  romanit  slaavit  toisinajattelijat 
Vastarinta:  gheton kansannousu  Varsovan geton kansannousu  ŻOB  ŻZW  heinäkuun 20. päivän salaliitto 
Uhreja ja auttajia:  Corrie ten Boom  Adam Czerniaków  Anne Frank  Miep Gies  Petr Ginz  Albert Göring  Janusz Korczak  Giorgio Perlasca  David Rapoport  Oskar Schindler  Edith Stein 
Vastuulliset:  Viktors Arājs  Karl Brandt  Adolf Eichmann  Odilo Globocnik  Reinhard Heydrich  Heinrich Himmler  Adolf Hitler  Rudolf Höss  Friedrich Jeckeln  Josef Mengele  Julius Streicher  Gestapo  Natsi-Saksa  SS 
Holokaustin jälkeen:  Beriha  Frankfurtin Auschwitz-oikeudenkäynnit  holokaustin kiistäminen  holokaustin muistaminen  Nürnbergin oikeudenkäynnit  Nürnbergin säännöstö  Simon Wiesenthal -keskus  Vanhurskaat kansakuntien joukossa 
Muistomerkkejä:  Yad Vashem  Euroopan murhattujen juutalaisten muistomerkki  Mémorial des Martyrs de la Déportation  Apua anovat kädet 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Puola 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine  Internet Encyclopedia of Ukraine 
Juutalaisten oli kannettava vaatteissaan keltaista daavidintähteä.
Kaasukammio Dachaun keskitysleirillä.
Polttouuni ja luita Buchenwaldin keskitysleirillä.
Unkarinjuutalaisia vankeja Auschwitzissa 1944.
Vapautettuja vankeja Mauthausenin keskitysleiriltä 1945.
Saksalaisten Einsatzkommando tappamassa puolalaisia 1939.
Natsien perustamat tuhoamisleirit (pääkallo mustalla pohjalla), keskitysleirit (pieni musta neliö) ja ghetot (keltapunainen tähti) Euroopan kartalla. Keltaisella pääkallokuviolla on merkitty tärkeimpien joukkomurhien paikat. Punaiset ympyrät ovat kokoamiskaupunkeja. Nuolet kuvaavat tärkeimpiä siirtoreittejä.
Juutalaisten murhaamista Ukrainan Ivangorodin lähellä 1942.
Ilmakuva Auschwitz-Birkenaun tuhoamisleiristä.
Juutalaisia vastarintataistelijoita Vilnan ghetossa.
Varppee

Varppee on kaupunginosa Laitilan keskustan läheisyydessä. Varppeessa sijaitsee Varppeen koulu, sekä Laitilan uimahalli. Varppeen koulu on yläaste.
Verkkokauppa

Verkkokauppa on Internetin välityksellä toimiva kauppa. Myös nimityksiä nettikauppa, sähköinen kauppa, elektroninen kauppa ja online-kauppa käytetään yleisesti.
Sähköisen kaupan palvelukeskuksen ja Suomen Elektronisen Kaupankäynnin yhdistys ry:n (ECF) yleisesti käytettyjen määritelmien mukaan "sähköinen kaupankäynti on ICT:n (tieto- ja viestintäteknologian) välityksellä tapahtuvaa tavaroiden ja palvelujen tarjontaa, kysyntää tai myyntiä tai muuta kaupallista asiointia". Verkkoliiketoiminta viittaa tietoverkkojen välityksellä käytävään liiketoimintaan, ja usein sillä tarkoitetaan internetin välityksellä käytävää kauppaa.
Verkkokaupan on arvioitu muuttavan kuluttajien suhtautumista tavaraan: kaiken ei välttämättä tarvitse olla uutta ja itse ostettua, vaan tavaroita voi myös vuokrata tai ostaa käytettynä, koska verkko mahdollistaa niin sanotun vertaiskaupan eli tavaroiden myymisen ja vuokraamisen suoraan kuluttajalta toiselle.
Kuluttajakaupassa kyse on etäkaupasta

Verkkokaupat toimivat periaatteessa samalla tavalla kuin postimyyntiyritykset, ja niitä koskevat samantyyppiset säännökset. Mutta vaikka verkkokaupat yleensä rinnastetaan postimyyntiin, eivät kaikki postimyyntiin tarkoitetut lait ja säädökset päde siihen. Esimerkiksi sähköisesti käytettävät sovellukset (lukuaika maksulliseen sanomalehteen, WWW-sivutilapalvelut jne.) myydään ilman palautusoikeutta. Myös oikeita tuotteita on mahdollista myydä ilman palautusoikeutta, mutta tästä täytyy myyjän mainita selvästi sivuillaan.
Ostaminen verkkokaupoista käy tavallisesti siten, että asiakas tutustuu verkkokaupan tuotevalikoimaan verkkokaupan www-sivuilla ja kerää haluamansa tuotteet "ostoskoriin" eli elektroniselle tilauslistalle, joka laskee tuotteiden hinnat ja usein myös toimituskustannukset yhteen. Kun asiakas on kerännyt ostoskoriin kaikki tuotteet, hän voi tehdä tilauksen. Tilaaminen edellyttää yleensä jonkinlaista rekisteröitymistä palveluun. Yleisimpiä maksutapoja verkkokaupoissa ovat luottokortit, pankkien tarjoamat nettimaksut, postiennakko ja Matkahuollon bussiennakko.
Internetiin on myös syntynyt monia globaaleja kauppapaikkoja, kuten Amazon, eBay ja Alibaba monine tytäryhtiöineen. Nämä ja monet muut kilpailevat hyvin laajalla tuotevalikoimalla. Suomessa merkittäviä verkkokauppoja ovat kuluttajatuotteiden puolella Hobby Hall ja Verkkokauppa.com . Toisaalta myös pienet erikoisalueet, jotka tuskin muuten edes voisivat tarjota tuotteitaan, ovat voineet löytää asiakkaita Internetin välityksellä. Tällaisesta käy esimerkiksi vaikkapa harvinaisten itämaisten taistelulajien välineiden kauppa tai lääketieteen valmennusmateriaaleja myyvä yritys.
Verkkokauppojen välillä vallitsee kova kilpailu, sillä alalla toimii todella monia yrityksiä. Useat niistä toimivat periaatteessa maailmanlaajuisesti ja hintataso määräytyy suurten myyntimäärien perusteella. Verkkokaupan pystyttäminen on todella helppoa, ja saatavilla on monia avoimeen lähdekoodiin perustuvia kauppapaikkaratkaisuja. Verkkokaupan perustamisen helppous on tuonut alalle myös huijaussivustoja. Tästä syystä asiakkaan ei kannata tilata sivustolta, joka tuntuu epäilyttävältä. Verkkoon onkin ilmestynyt sivustoja, joissa verkkokauppoja arvioidaan ja vertaillaan. Verkkokaupan taustalla toimivan yrityksen hyvämaineisuus ja pitkät perinteet takaavat pääsääntöisesti toiminnan luotettavuuden. Luottokortilla maksettaessa tulee huomioida ettei kortin tietoja pidä syöttää salaamattomilla sivuilla oleviin lomakkeisiin. Salatun sivun tunnistaa sen osoitteen https: alusta. Näin ulkopuolisen on hankalampi päästä käsiksi luottokortin tietoihin.
Yritysten välinen verkkokauppa

Verkossa on myös yritysten välistä kauppaa (tai B2B-verkkokauppa, b-to-b-verkkokauppa, engl. business-to-business e-commerce).
Suomalaiset B2B-kaupat harjoittavat verkkokauppaa ennen kaikkea tilausprosessin tehostamisen ja lisämyynnin vuoksi. Kuluttajien lisäksi myös yritysasiakkaat odottavat palvelua verkkokaupan muodossa.
Yritysten välisessä verkkokaupassa voi olla kyse esimerkiksi tilausjärjestelmästä, jonka avulla tuotteiden jälleenmyyjät voivat tilata tuotteita myyntiin suoraan toimittajalta. Yritysten välinen verkkokauppa ei kuitenkaan rajoitu vain tukkukauppaan, vaan kattaa myös hyvin samanlaisia tuotteita kuin kuluttajakauppa. Yrityksetkin voivat ostaa kuluttajakaupoista.
Sähköinen kauppa Suomessa

Internet-kuluttajakaupan arvo Suomessa oli vuonna 2007 noin 3,85 miljardia euroa, ja sen välillisten vaikutusten on arvioitu nousevan jopa yli 16 miljardiin euroon. Yritysten välillä sähköistä kauppaa on harjoitettu jo vuosikymmenien ajan, ja sen volyymi on Suomessa noin 50 miljardin euron luokkaa.
Liikevaihdoltaan suurin verkkokaupan kategoria on matkailu.
Vuonna 2017 verkkokaupan liikevaihto oli 10,4 miljardia euroa. Paytrailin vuonna 2018 teettämän kyselyn pohjalta vuoden 2018 verkkokaupan liikevaihto voi olla 12,2 miljardia euroa. Kyselyn mukaan miehet olivat innokkaampia verkkokaupan kuluttajia kuin naiset. Miesasiakkaat käyttivät verkkokauppaostoksiinsa kuukausittain keskimäärin 300 euroa ja naisasiakkaat 240 euroa.
Verkkokaupan asiakkaat ovat oppineet siihen, että heidään ostokäyttäytymistään seurataan. 42 prosenttia suomalaisista verkkokauppojen asiakkaista haluaa henkilökohtaista palvelua ja entistä enemmän heille räätälöityjä palveluja. Kesällä 2011 Descomin teettämän Verkkokauppa ja sosiaalinen media -kyselyn mukaan 61 prosenttia kuluttajista odotti, että verkkokauppa tunnistaa kirjautumisen jälkeen maksu- ja toimitustiedot.
Verkkokauppa on kasvanut viimeisen 20 vuoden aikana voimakkaasti. Vilkas Group Oy:n ylläpitämän verkkokauppaindeksin mukaan vuosina 2007-2017 verkkokauppa on kasvanut keskimäärin 39 prosenttia. Jossakin vaiheessa verkkokaupan liikevaihto ohittaa perinteisen kaupan arvon. Vilkas Groupin mukaan tämä saattaa tapahtua jo vuonna 2020.
Sähköinen kauppa Suomessa > Ulkomailta tilaaminen

Verkkokaupoista voi tilata tuotteita Suomeen mistä tahansa muusta maailman maasta. Ostajan vastuulla on kuitenkin huomioida Suomen lainsäädäntö, joka koskee tuontia kyseisestä maasta. Ostajan vastuulla on suorittaa asianmukaiset tullimaksut ja arvonlisäverot Suomeen. Jos paketti saapuu ostajalle, eikä siitä ole maksettu tullia ja arvonlisäveroa, täytyy ostajan itse tehdä paketin saapumisesta ilmoitus Tullin kirjaamoon.
Euroopan unionin muista maista tilatessa ei enää yleensä tarvitse maksaa tullia eikä arvonlisäveroa. Espanjalla, Italialla, Kreikalla, Kyproksella, Ranskalla, Saksalla ja Britannialla on kuitenkin vielä valtion alueella erioikeusalueita, jotka muodostavat poikkeuksia, sillä ne eivät kuulu EU:n tullialueeseen tai veroalueeseen. Suomellakin on Ahvenanmaa, joka ei kuulu EU:n veroalueeseen.
Euroopan unionin ulkopuolelta tilatessa on yleensä aina maksettava sekä tulli että arvonlisävero. Tulli vaihtelee sen mukaan mistä maasta on tilattu ja mikä tuote on kyseessä. Arvonlisävero on aina Suomen arvonlisävero eli esimerkiksi vuonna 2014 se oli kirjoista 10%, elintarvikkeista 14% ja lähes kaikesta muusta 24%.
Sähköisen kaupan edistäjät Suomessa

Verkkokauppaa edistävät Suomessa vuonna 1996 toimintansa aloittanut Suomen Elektronisen Kaupankäynnin yhdistys ry (engl. Electronic Commerce Association of Finland, ECF) ja vuonna 2000 perustettu Sähköisen kaupan palvelukeskus (engl. eCommerce Service Center of Finland). Vuonna 2008 ECF ry:n internet-palvelut yhdistettiin osaksi täysin uudistettua Sähköisen kaupan palvelukeskusta. Samalla uuden palvelun nimeksi tuli E-Commerce Finland.
Verkkokaupan kasvun vaikutukset kauppakeskuksiin

Vuonna 2018 kauppakeskusten ammattilaisista 86 prosenttia arvioi, että verkkokaupan kasvu vaikuttaa negatiivisesti kauppakeskuksiin.
Pakettiautomaatit

Pakettiautomaatteja tarjoavat Suomessa Posti Group ja Matkahuolto. Pakettiautomaatti voidaan asentaa myös taloyhtiöön. Uudisrakennuksissa pakettiautomaatin sijoitteluun voidaan kiinnittää huomiota jo suunnitteluvaiheessa.
Uudet kotiinkuljetustavat

Starship Technologies on aloittanut kotiinkuljetukset roboteilla Milton Keynesissä, Isossa-Britanniassa loppuvuodesta 2018. Alkuvuodesta 2019 Amazon on aloittanut Scout-kotiinkuljetusrobotin kokeilut. Fedexin kotiinkuljetusrobotti osaa kiivetä portaita. Sitä kehittää DEKA, jonka omistaa Segwayn kehittänyt Dean Kamen. Autonvalmistaja Ford on kehittänyt Agility Roboticsin kanssa Digit-kotiinkuljetusrobottia.
Verkkokauppa-alustat

Verkkokauppa-alustat ovat keskeinen osa sähköistä kaupankäyntiä, sillä ne tarjoavat yrityksille työkalut ja infrastruktuurin verkkokauppojen perustamiseen ja hallintaan. Alustoja on tarjolla monenlaisia, ja niiden valintaan vaikuttavat muun muassa yrityksen koko, myytävät tuotteet, budjetti sekä tekniset tarpeet.
Suosituimpia verkkokauppa-alustoja Suomessa ovat esimerkiksi WooCommerce, Shopify, MyCashFlow ja Finqu. WooCommerce on erityisen suosittu pienten ja keskisuurten yritysten keskuudessa sen joustavuuden ja WordPress-integraation ansiosta. Shopify puolestaan tarjoaa helppokäyttöisen rajapinnan ja laajat ominaisuudet niin aloittaville kuin kasvaville verkkokaupoille. Kotimaiset MyCashFlow ja Finqu tarjoavat erityisesti suomalaisille yrityksille suunniteltuja ratkaisuja, kuten suomenkielistä tukea ja paikallisia maksutapaintegraatioita.
Verkkokauppa-alustojen valinnassa tulee huomioida myös niiden skaalautuvuus, ylläpitokustannukset sekä mahdollisuus lisäominaisuuksien integrointiin. Esimerkiksi suuremmille yrityksille tai monimutkaisempia toimintoja vaativille verkkokaupoille Magento (Adobe Commerce) voi olla sopiva vaihtoehto sen laajojen ominaisuuksien ansiosta.
Alustojen kilpailuominaisuuksia ovat muun muassa käyttöliittymän helppous, mobiiliystävällisyys, monikanavainen myynti sekä asiakaskokemuksen optimointityökalut. Näiden avulla verkkokaupat voivat parantaa asiakastyytyväisyyttä ja kasvattaa myyntiään tehokkaasti.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kilpailu- ja kuluttajavirasto: Verkkokauppa, posti- ja puhelinmyynti (etämyynti)
Suomen Elektronisen Kaupankäynnin yhdistys ry (engl. Electronic Commerce Association of Finland, ECF)
Tieke: Ostoksilla verkkokaupassa -kansalaisen opas onnistuneisiin ostoksiin - Pdf-julkaisu (2,02 Mt, 44 s). Oppaasta:  (Arkistoitu – Internet Archive), linkkejä:  (Arkistoitu – Internet Archive)
Väitös: Nettikauppa on muuttanut myyjän toimintaan kohdistuvia vaatimuksia (Arkistoitu – Internet Archive)
Posti 2019: Verkkokauppatutkimus julki – ala kasvaa ja monipuolistuu, mutta kilpailu myös kiristyy
Topi Raitanen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Topi Raitanen, 2022 |  Topi Raitanen, 2022 |  Topi Raitanen, 2022 |  |
Maa:  Suomi
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | München 2022 | 3 000 m estej. |  |
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Pronssia | Taipei 2017 | 3 000 m estej. |  |
Topi Olli Vihtori Raitanen (s. 7. helmikuuta 1996 Tampere) on suomalainen estejuoksija ja lajin vuoden 2022 Euroopan mestari. 3 000 metrin estejuoksussa hänen ennätyksensä on vuonna 2020 Monacossa Timanttiliigan debyytissään juostu 8.16,57. Raitanen edustaa Oulun Pyrintöä. Vuosina 2016–2024 hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja. Raitasta valmentaa Janne Ukonmaanaho.
Yleisurheilu

Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 Raitanen sijoittui 3 000 metrin estejuoksussa neljänneksi ajalla 8.40,69. Kesäuniversiadeissa 2017 Taipeissa hän oli 3 000 metrin estejuoksussa alun perin neljäs ennätysajallaan 8.37,42, mutta nousi lopulta vuonna 2020 kolmanneksi edelle sijoittuneen dopinghylkäyksen jälkeen. Maastojuoksun EM-kilpailuissa Raitanen sijoittui alle 23-vuotiaiden sarjassa kahdeksanneksi 2017.
Vuoden 2018 EM-kisoissa Berliinissä Raitanen juoksi 3 000 metrin estejuoksun alkuerässä ennätyksensä 8.28,48 ja oli loppukilpailussa kahdeksas.
Raitanen juoksi helmikuussa 2019 Helsingissä sisäradalla 3 000 metriä ennätykseensä 8.01,00. Aika alitti neljällä sekunnilla Glasgow’n EM-hallikilpailujen tulosrajan. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän juoksi alkuerissä ennätyksensä ja Suomen kaikkien aikojen kolmanneksi parhaan halliajan 7.55,71, muttei selviytynyt loppukilpailuun. Saman vuoden Dohan MM-kilpailuissa hän karsiutui estejuoksun alkuerissä.
Raitanen sijoittui vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympiakisoissa 3 000 metrin estejuoksun loppukilpailussa kahdeksanneksi ajalla 8.17,44 ollen paras eurooppalainen. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän karsiutui vatsaongelmien vaivaamana alkuerissä ajalla 8.43,01. Münchenin EM-kilpailussa 2022 Raitanen voitti kultaa ajalla 8.21,80. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän karsiutui estejuoksun alkuerissä. Rooman EM-kilpailussa 2024 hän sijoittui estejuoksussa 15:nneksi. Hän karsiutui saman vuoden Pariisin olympialaisissa estejuoksun alkuerissä.
Yleisurheilu > SM-kilpailut ja maaottelut

Vuonna 2015 Raitanen voitti 3 000 metrin estejuoksussa kultaa 19-vuotiaissa niin Suomen- kuin Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissakin. Suomi–Ruotsi-maaottelussa hän on voittanut estejuoksun vuosina 2017 (ajalla 8.41,55), 2018 (8.49,87), 2019 (8.46,97),  2021 (8.39,00) ja 2023 (8.41,39). Vuonna 2015 hän sijoittui toiseksi (8.52,75). Lisäksi hän on Suomi–Ruotsi-maaottelussa voittanut 1 500 metrin juoksun vuonna 2018 (3.45,45) ja 5 000 metrin juoksun vuonna 2020 (14.13,52).
Kalevan kisoissa Raitanen on voittanut 3 000 metrin estejuoksussa Suomen-mestaruuden 2017 Seinäjoella, 2018 Jyväskylässä, 2019 Lappeenrannassa, 2022 Joensuussa, 2023 Lahdessa ja Vaasassa 2024. Hän on voittanut sisäratojen Suomen-mestaruuden 3 000 metrin juoksussa 2018, 2021 ja 2022. Maastojuoksun Suomen-mestaruuden hän on voittanut 4 kilometrin matkalla vuosina 2016, 2017, 2019 ja 2021.
Yleisurheilu > Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 500 m | 3.38,47 | Karlsruhe | 20. toukokuuta 2023 |
| 3 000 m | 7.49,00 | Joensuu | 14. heinäkuuta 2021 |
| 3 000 m esteet | 8.16,57 | Monaco | 14. elokuuta 2020 |
Yleisurheilu > Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 500 m | 3.49,63 | Helsinki | 3. helmikuuta 2018 |
| 3 000 m | 7.55,71 | Glasgow | 1. maaliskuuta 2019 |
Lähde:
Suunnistus

Suunnistuksessa Raitanen on edustanut Tuusulan Voima-Veikkoja ja Helsingin Suunnistajia. Hän on osallistunut neljä kertaa nuorten MM-kilpailuihin. Vuoden 2015 kilpailuista Norjassa hän saavutti kultaa viestistä ja oli kuudes sprintissä. Vuonna 2014 hän saavutti Makedoniassa järjestetyistä nuorten EM-suunnistuksista pronssia pitkällä matkalla ja hopeaa viestissä. Vuoden 2012 nuorten EM-kilpailuista Ranskassa Raitanen saavutti hopeaa niin ikään viestistä.
Yksityiselämä

Raitanen avioitui syyskuussa 2024.