Suomi 1990-luvulla
Liikenne > Tieliikenne

Uusien henkilöautojen rekisteröinnit romahtivat 1990-luvun alkuvuosina alle kolmasosaan 1980-luvun lopun huipusta. Kun vuonna 1989 Suomessa oli rekisteröity 176 771 uutta henkilöautoa, mikä oli kaikkien aikojen ennätys, vastaava luku vuonna 1993 oli vain 55 836. Muutamana vuonna autojen kokonaismäärä jopa väheni, sillä uusia autoja rekisteröitiin vähemmän kuin vanhoja poistettiin käytöstä. Autojen myynnin raju vähentyminen laman vuoksi merkitsi tarjolla olleen merkki- ja mallivalikoiman tuntuvaa supistumista ja monen autoliikkeen ajautumista konkurssiin. Autokauppa elpyi jälleen vuosikymmenen loppua kohti; vuonna 1997 uusien henkilöautojen rekisteröinnit ylittivät taas 100 000:n rajan. Rekisterissä olevien henkilöautojen määrä rikkoi kahden miljoonan rajan vuonna 1998.
Henkilöautojen ensirekisteröintejä tilastoitiin vuosikymmenen aikana noin 970 000, eli melko vähän verrattuna 1980- ja 2000-lukuihin. Vuosina 1994 ja 1995 eniten ensirekisteröityjä automerkkejä olivat Opel, Volkswagen, Toyota ja Nissan. Rekisteröidyimmät automallit olivat tuolloin Opel Astra, Toyota Corolla, Volkswagen Golf ja Ford Escort. Vuosikymmenen alussa henkilöautoja oli noin 1,9 miljoonaa ja vuosikymmenen lopussa noin 2,1 miljoonaa. Vuonna 1995 Suomessa oli noin 1,9 miljoonaa henkilöautoa, 200 000 pakettiautoa, 48 000 kuorma-autoa ja 8 000 linja-autoa. Henkilöautojen määrä asukasta kohden oli suunnilleen Euroopan keskiluokkaa. Vuonna 1999 henkilöautojen määrä tuhatta asukasta kohden ylitti 400 rajan.
Yleisimmät henkilöautomerkit vuoden 1995 lopulla olivat Toyota (234 000 kappaletta), Nissan/Datsun (205 000), Opel (194 000) ja Ford (170 000). Yleisimmät automallit olivat tuolloin Toyota Corolla (140 000 kappaletta), Nissan Sunny (90 000), Opel Kadett (78 000) ja Ford Escort (60 000). Henkilöautokannan keski-ikä oli hieman alle kymmenen vuotta.
Automarkkinoilta 1990-luvun aikana poistuneita merkkejä olivat puolalainen FSO ja japanilainen Daihatsu. 1970- ja 1980-lukujen suursuosikin, Ladan takavetoisen mallisarjan tuonti Suomeen päättyi vuonna 1997, eivätkä Lada Samara ja uusi Lada 110 pystyneet paikkaamaan sen jättämää aukkoa. Vuosikymmenen aikana vietiin suuret määrät käytettyjä Ladoja takaisin Venäjälle, jossa niiden jälleenmyyntiarvo oli parempi kuin Suomessa. Vastaavasti kokonaan uusi tulokas oli eteläkorealainen Hyundai aivan vuosikymmenen alussa. Saabin valmistus, lukuun ottamatta avoautoja, siirrettiin Uudenkaupungin autotehtaalta Ruotsiin heti 1990-luvun alussa. Uudessakaupungissa koottiin Opel Calibraa vuosina 1991–1997, niin kutsuttua Euro-Samaraa vuosina 1996–1998 sekä Porsche Boxsteria vuodesta 1997.
Linja-autoliikenne koki 1990-luvun aikana suuria uudistuksia ja muutoksia. Linja-autoliitto ja tärkeimpiä pikavuoroja ajaneet linja-autoyritykset perustivat vuonna 1991 ExpressBus-järjestelmän, joka kattoi koko Suomen, joskaan ei aukottomasti. Matkustajien kannalta näkyvin osa uutta järjestelmää olivat kaikkien siihen liittyneiden yritysten autojen yhtenäinen ulkoasu ja varustetaso sekä autoemäntien ja kuljettajien työasut. Uuden henkilöliikennelain astuttua voimaan vuoden 1991 alussa paikallisliikennettä alettiin kilpailuttaa. Helsingin seudun ensimmäinen kilpailutus käytiin vuonna 1993, ja vuosina 1994–1996 Pääkaupunkiseudun yhteistyövaltuuskunta (YTV) kilpailutti koko Helsingin, Espoon ja Vantaan seudullisen linja-autoliikenteen.
Vaatimus linjaliikenteen harjoittamisesta ehtona tilausajo-oikeuksien saamiseksi poistui vuonna 1995, minkä ansiosta varsinkin monet pienehköt yritykset saattoivat luopua kannattamattomien linjojen ajamisesta ja siirtyä harjoittamaan pelkästään tilausliikennettä. Käytöstä poistuneita linja-autoja alettiin viedä suuria määriä Suomesta varsinkin Baltian maihin, Venäjälle ja muualle entisen Neuvostoliiton alueelle.
Moottoriteiden rakentaminen, joka oli alkanut jälleen 1980-luvun hyvän taloustilanteen aikana, jatkui 1990-luvulla. Valtatie 3 valmistui moottoritieksi koko Helsingin ja Hämeenlinnan väliseltä osuudeltaan vuonna 1992, ja rakennustyöt Tampereen suuntaan jatkuivat heti tämän jälkeen. Hämeenlinna–Tampere-osuus saatiin tien suunnasta käytyjen kiistojen vuoksi valmiiksi vasta syksyllä 2000. Valtatie 4 valmistui moottoritieksi Helsingin ja Lahden välillä saman vuosikymmenen aikana yksityisen Tieyhtiö Nelostie Oy:n toteuttamana.
Suomen suurin maantiesilta, yli kilometrin pituinen Raippaluodon silta, joka korvasi mantereen ja Raippaluodon välisen lauttayhteyden, avattiin liikenteelle kesällä 1997. Vuosikymmenen aikana valmistui myös kolme muuta Suomen pisintä siltaa: Tähtiniemen silta Heinolassa vuonna 1993, Puumalansalmen silta Puumalassa vuonna 1995 ja Kärkisten silta Korpilahdella vuonna 1997.