stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kosti
Tunnettuja Kosteja

Kosti Aaltonen (1894–1983), kauppaneuvos
Kosti Ahonen (1920–2003), kuvanveistäjä ja taidemaalari
Kosti Antikainen (s. 1930), graafikko, kirjojen kuvittaja ja kansitaiteilija
Kosti-Paavo Eerolainen (1902–1994), heimosoturi, Lapuan liikkeen organisaattori
Kosti Elo (1873–1940), teatterinjohtaja, jonka mukaan on nimetty Tampereen Työväen Teatterin Kosti Elo -sali
Kosti Emaus (s. 1993), näyttelijä
Kosti Eskola (1889–1955), jääkärimajuri
Kosti Huuhka (1915–1995), kansansivistystyön edistäjä, Helsingin työväenopiston johtaja 1961–1970
Kosti Ilveskero (1921–1978), yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Kosti Kalke (1858–1938), kirkkoherra ja kirjailija
Kosti Kanerva (k. 1918), punakaartilainen
Kosti Kankainen (1894–1979), suomalainen pappi ja poliitikko.
Kosti Kustaa Kartiokari (1923–1981), huumerikollinen
Kosti Katajamäki (s. 1977), ralliautoilija
Kosti Keski-Nummi (1923–2018), hävittäjälentäjä
Kosti Kivilahti (1907–1969), työväenlaulujen säveltäjä ja sanoittaja
Kosti Klemelä (1920–2006), näyttelijä, joka tunnetaan erityisesti elokuvaroolistaan Vilho Koskelana
Kosti Koski (1905–1944), teatteri- ja elokuvanäyttelijä
Kosti Koskinen (1905–1983), taidemaalari
Kosti Kotiranta (1957–2015), opettaja, laulaja, juontaja ja näyttelijä, tunnettiin roolistaan joulupukkina Joulupukin kuumalinja -ohjelmassa
Kosti Kurkela (1910–1940), keskimatkojen juoksija
Kosti Kuronen (1934–2024), arkkitehti
Kosti Könni (1894–1975), toimittaja ja toimituspäällikkö
Kosti Lahti (1899–1925), kirjailija
Kosti Linna (1931–2006), säveltäjä ja sanoittaja
Kosti Meriläinen (1886–1938), taidegraafikko, taidemaalari ja pilapiirtäjä
Kosti Mustonen (1893–1959), jääkäriluutnantti
Kosti Orbinski (s. 1980), kitaristi
Kosti Pajari (1887–1955), kemisti, opettaja ja päätoimittaja
Kosti Palmqvist (1890–1961), jääkärimajuri
Kosti Pollari (1895–1971), jääkäriluutnantti
Kosti Pylkkänen (1892–1974), jääkärieversti
Kosti Raitio (1855–1924), seminaarijohtaja ja oppikirjojen tekijä
Kosti Ranta (1918–2003), metsänhoitaja, virkamies, yritysjohtaja ja metsäneuvos
Kosti Rasinperä (s. 1931), kanslianeuvos ja urheiluvaikuttaja
Kosti Rautiainen (s. 1987), pesäpalloilija
Kosti Saari (1950–2004), muusikko veljesyhtyeestä Jouko ja Kosti
Kosti Salonen (1892–1938), suomalaissyntyinen Neuvostoliittoon muuttanut toimittaja ja opettaja
Kosti Sartti (1910–1986), taidemaalari, graafikko ja kuvanveistäjä
Kosti Sironen (s. 1946), kirjailija ja luovan kirjoittamisen opettaja
Kosti (Konstantin) Sundberg (1893–1967), jääkärieverstiluutnantti
Kosti Vasa (1898–1979), poliisineuvos, keskusrikospoliisin päällikkö
Kosti Vehanen (1887–1957), pianisti, säveltäjä, kirjailija
Kosti Vehanen (1858–1887), opettaja, toimittaja ja valtiopäivämies
Kosti Veltheim (1874–1951), insinööri ja yritysjohtaja
Kosti Wigren (1895–1958), jääkärieverstiluutnantti
Krasnyi Tšikoin piiri

Krasnyi Tšikoin piiri Taka-Baikalian aluepiirin kartalla.
Krasnyi Tšikoin piiri (ven. Красночикойский район, Krasnotšikoiski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 28 600 neliökilometriä. Asukkaita on 20 500 henkeä (vuonna 2009).
Krasnyi Tšikoin piiri sijaitsee Taka-Baikalian lounaisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Petrovsk-Zabaikalskin ja Hilokin piireihin, idässä Uljotyn ja kaakossa Kyran piireihin, lounaassa Mongoliaan ja luoteessa Burjatian tasavaltaan.
Piiriin kuuluu 15 maalaiskuntaa: Albitui, Arhangelskoje, Baihor, Bolšaja Retška, Korotkovo, Krasnyi Tšikoi, Maloarhangelsk, Menza, Urluk, Konkino, Šimbilik, Tšeremhovo, Verhni Šergoldžin, Zaharovo ja Žindo. Hallinnollinen keskus on Krasnyi Tšikoin kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 48.
Asukkaat ovat etupäässä venäläisiä (mm. vanhauskoisia ja sibirjakkeja) ja burjaatteja.
Krasnyi Tšikoista on maantieyhteys Petrovsk-Zabaikalskin kautta aluepiirin pääkaupunkiin Tšitaan, jonne on matkaa 561 kilometriä. Lentoliikenne loppui 1990-luvulla.
Seudun pääelinkeino on maatalous, joka tuottaa viljaa, perunaa, vihanneksia, maitoa, lihaa, munia ja villaa. Lisäksi harjoitetaan kaivostoimintaa, elintarvikkeiden jalostusta ja puunhankintaa. Huomattava merkitys on myös metsästyksellä, kalastuksella ja keräilyllä.
Krasnyi Tšikoissa toimii ammattikoulu ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy Znamja truda (”Työn lippu”). Nähtävyyksiin kuuluu vuonna 1892 rakennettu puinen Ristin ylentämisen kirkko Zaharovossa. Seudulla sijaitsee lukuisia arkeologisia muistomerkkejä, Atsan ja Burkalin suojelualueet sekä Sohondon luonnonpuisto. Suunnitteilla on Tšikoin kansallispuisto.
Aiheesta muualla

Krasnyi Tšikoin piiri Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Aginskoje¹ • 
Aginskoje¹ • 
Akša • 
Aleksandrovski Zavod • 
Balei • 
Borzja • 
Duldurga¹ • 
Gazimurski Zavod • 
Gornyi • 
Hilok • 
Kalar • 
Kalga • 
Karymskoje • 
Krasnokamensk • 
Krasnyi Tšikoi • 
Kyra • 
Mogoitui¹ • 
Mogotša • 
Nertšinsk • 
Nertšinski Zavod • 
Olovjannaja • 
Onon • 
Petrovsk-Zabaikalski • 
Petrovsk-Zabaikalski • 
Priargunsk • 
Šelopugino • 
Šilka • 
Sretensk • 
Tšernyševsk • 
Tšita • 
Tšita • 
Tungir–Oljokma • 
Tungokotšen • 
Uljoty • 
Zabaikalsk
¹= kuuluu Agan Burjatian piirikuntaan
Tulilampi (Mikkeli, Muropohja)

| Tulilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°29′19″N, 26°59′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.976.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,8 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,622 km  
Pinta-ala:  2,413 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTulilampi 
Tulilampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Muropohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ruotimonojan valuma-alueeseen (14.976) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,8 metriä mpy.
Kirkonmäen koulu

Kirkonmäen koulu on 1.–6. vuosiluokkien peruskoulu Keminmaan kunnassa Lapissa. Sen läheisyydessä sijaitsee myös koulun urheilukenttä, jota on uudistettu vuonna 2009.
Koulu toimii kahdessa erillisessä tilassa, niin kutsutuilla isolla koululla ja pikkukoululla.
Aiheesta muualla

Kirkonmäen koulu
Tulilampi (Mikkeli, Kuomiokoski)

| Tulilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°26′53″N, 27°05′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Mikkellampeen 
Järvinumero:  14.977.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,6 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,611 km  
Pinta-ala:  2,182 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTulilampi 
Tulilampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Kuomiokosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 230 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ala-Kuomion valuma-alueeseen (14.977) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy.
Kirkonlattia

Sammallahdenmäen Kirkonlaattia vuonna 2009.
Kirkonlattia on kansanomainen nimitys laakeille ja laaja-alaisille kivilatomuksille, jotka ovat ihmisen tekemiä ja lähinnä pronssikaudelle ajoittuvia. Kirkonlattialatomukset ovat ilmeisesti kiviröykkiöhautoihin eli hiidenkiukaisiin verrattavia hautarakennelmia, mutta muodoltaan poikkeuksellisia. Kuuluisimpia on Satakunnassa Sammallahdenmäellä Kirkonlaattiaksi kutsuttu iso neliskulmainen latomus, joka on ajoitettu  pronssikaudelle.
Aiheesta muualla

Parkkonen, Arja: Kevätretki Satakuntaan 26. - 27.5.2018 Suomen Muinaistaideseura ry. Viitattu 29.7.2018.
Sammallahdenmäen pronssikautiset röykkiöhaudat Taivaan alla -blogi.  25.7.2017. Viitattu 29.7.2018.
Rauman Sammallahdenmäen muinaishaudat ovat selvittämätön mysteeri Retkipaikka. Viitattu 29.7.2018.
Kirkonkylän terveysasema

| Kirkonkylän terveysasema |
| --- | --- |
Osoite:  Sairaalantie 2, 01900 Nurmijärvi
Sijainti:  Nurmijärven kirkonkylä, Nurmijärvi
Koordinaatit:  60.4684°N, 24.8071°E
Terveysasemat
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirkonkylän terveysasema on Nurmijärven kirkonkylän taajamassa Nurmijärvellä toimiva kunnallinen terveysasema.
Aiheesta muualla

Hyvinkään sairaalan päivystys: Hyvinkää Akuutti (hus.fi)
Kirkonmaan linnake

| Kirkonmaan linnake |
| --- | --- |
Toiminnassa:  -
Valtio:   Suomi
Puolustushaarat:  Merivoimat
Rooli:  perusyksikkö
Osa joukkoa:  Kotkan rannikkopatteristo 1979–1998 Kotkan rannikkoalue 1998–2006 Kotkan rannikkopataljoona 2007–2013
Tukikohta:  Kirkonmaa
Kirkonmaan linnake oli Suomen merivoimien Suomenlahden meripuolustusalueen Kotkan rannikkopataljoonaan kuulunut perusyksikkö, joka oli sijoitettu Kirkonmaalle.
Linnake lakkautettiin 2013.
Tasavallan presidentti vahvisti vuoden 1956 lopulla alueellisten nimien käyttöönottamisen puolustusvoimissa, jolloin Kirkonmaan linnake nimeksi muuttui Kotkan rannikkopatteriston 1. patteriksi. Maavoimien organisaatiomuutoksen (MAROn) seurauksena 1. lokakuuta 1979 patterin nimeksi palautettiin Kirkonmaan linnake.
Päälliköt

Linnakkeen päälliköinä olivat:
kapteeni Lars Gottberg 10. syyskuuta 1949 –
kapteeni Eino Pyysalo 1. lokakuuta 1950 –
kapteeni Lars Gottberg 10. maaliskuuta 1951 –
kapteeni Pentti Ratia 1. joulukuuta 1952 –
yliluutnantti Emil Mäkeläinen 18. kesäkuuta 1956 –
luutnantti Teuvo Rönkkönen 1. joulukuuta 1956 –
luutnantti Teuvo Rönkkönen 1. tammikuuta 1957 –
kapteeni Lari Rannisto 30. tammikuuta 1957 –
yliluutnantti Pentti Lahdenranta 30. tammikuuta 1960 –
kapteeni Pentti Aulaskari 20. huhtikuuta 1960 –
yliluutnantti Pentti Lahdenranta 10. elokuuta 1960 –
kapteeni Lari Rannisto 2. syyskuuta 1960 –
luutnantti Pertti Huhtanen 27. lokakuuta 1962 –
yliluutnantti Pentti Väyrynen 12. marraskuuta 1962 –
kapteeni Hemminki Kurki 12. lokakuuta 1963 –
kapteeni Pentti Väyrynen 7. elokuuta 1964 –
yliluutnantti Matti Haapanen 25. heinäkuuta 1967 –
yliluutnantti Heikki Tiilikainen 1. tammikuuta 1968 –
luutnantti Mikko Mäki 25. heinäkuuta 1968 –
yliluutnantti Heikki Tiilikainen 10. syyskuuta 1969 –
yliluutnantti Antero Vehkomäki 19. lokakuuta 1971 –
luutnantti Pertti Malmberg 9. marraskuuta 1971 –
yliluutnantti Arto Vapaavuori 29. marraskuuta 1971 –
kapteeni Lauri Poromaa 17. heinäkuuta 1972 –
luutnantti Pertti Malmberg 31. elokuuta 1973 –
yliluutnantti Antero Vehkomäki 18. tammikuuta 1974 –
kapteeni Pertti Huhtanen 7. tammikuuta 1977 –
kapteeni Pertti Huhtanen 30. syyskuuta 1979 –
yliluutnantti Jarmo Suominen 6. joulukuuta 1980 –
kapteeni Hannu Saarinen 8. syyskuuta 1985 –
kapteeni Jarmo Suominen 4. huhtikuuta 1986 –
yliluutnantti Kari Eronen 8. syyskuuta 1987 –
yliluutnantti Reijo Kinnunen 1. syyskuuta 1989 –
kapteeni Jarmo Suominen 25. syyskuuta 1992 –
Juha Torkkeli 1995–1997[lähde? ]
Lari Pietiläinen[lähde? ]
Teemu Leivo[lähde? ]
kapteeniluutnantti Mika Salminen –2013[lähde? ]
Kiristäjä (vuoden 1975 elokuva)

| Kiristäjä> Permission to Kill |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Cyril Frankel
Käsikirjoittaja:  Robin Estridge
Perustuu:  Robin Estridgen romaaniin
Tuottaja:  Paul Mills
Säveltäjä:  Richard Rodney Bennett
Kuvaaja:  Freddie Young
Pääosat:  Dirk Bogarde Ava Gardner Bekim Fehmiu
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta  Itävalta  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Sascha-Verleih Warner Bros.
Levittäjä:  Embassy Pictures
Ensi-ilta:   17. lokakuuta 1975
Kesto:  93 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiristäjä (engl. Permission to Kill; Yhdysvalloissa nimikkeenä The Executioner) on vuonna 1975 ensi-iltansa saanut Cyril Frankelin ohjaama brittiläis-itävaltalais-yhdysvaltalainen jännityselokuva, jonka pääosissa ovat Dirk Bogarde, Ava Gardner ja Bekim Fehmiu.
Kiristäjä -elokuvan käsikirjoituksen laati Robin Estridge oman romaaninsa pohjalta. Elokuvan tuotti Paul Mills ja elokuvasi Freddie Young. Elokuva kuvattiin Technicolor-elokuvausmenetelmällä Itävallan Gmundenissa vuoden 1975 aikana. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Sascha-Verleih ja Warner Brothers. Kiristäjä sai ensi-iltansa Länsi-Saksassa 17. lokakuuta 1975, ja Ison-Britannian ensi-ilta oli 20. marraskuuta 1975. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 30. tammikuuta 1976.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Dirk Bogarde  | … |  Alan Curtis   |
|  Ava Gardner  | … |  Katina Petersen   |
|  Bekim Fehmiu  | … |  Alexander Diakim   |
|  Timothy Dalton  | … |  Charles Lord   |
|  Nicole Calfan  | … |  Melissa Lascade   |
|  Frederic Forrest  | … |  Scott Allison   |
|  Klaus Wildbolz  | … |  Muller   |
|  Anthony Dutton  | … |  Jennings   |
|  Peggy Sinclair  | … |  Lily   |
|  Dennis Blanch  | … |  Brewer   |
|  John Levene  | … |  Adams   |
|  Alf Joint  | … |  MacNeil   |
|  Vladimir Popovic  | … |  Kostas   |
|  Ratislav Plamenac  | … |  Pavlos   |
|  Oliver Schott  | … |  François   |
|  Erna Riedl  | … |  madame Diderot   |
|  Paul Maxwell  | … |  amerikkalainen   |
|  John Serret  | … |  ranskalainen   |
|  Anthony Forwood  | … |  englantilainen   |
|  François Baudet  | … |  tohtori Giraud   |
|  Bob Sessions  | … |  Pete   |
|  Peter Garell  | … |  Carlo   |
|  Friedrich Mönnig  | … |  Cliff   |
|  Fritz von Friedl  | … |  turvamies   |
|  Erwin Fischer  | … |  turvamies   |
Aiheesta muualla

Kiristäjä Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kiristäjä Elonet.
Kiristäjä AllMoviessa. (englanniksi)
Kiristäjä TCM Movie Databasessa (englanniksi)
Kononen

Kononen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Seppo Kononen (s. 1945), toimittaja, kotiseutuneuvos
Suonna Kononen (s. 1971), toimittaja, muusikko ja kirjailija
Valentin Kononen (s. 1969), kilpakävelijä ja kävelyvalmentaja.
Kuvitteellisia henkilöitä

Martti Kononen, Eero Pasasen salapoliisiromaanien päähenkilö
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Konesuunta

Konesuunta (engl. machine direction, lyhenne MD) tarkoittaa paperinvalmistuksessa paperiradan tai paperikonetekstiilin kulkusuuntaa paperikoneessa. Poikkisuunta tarkoittaa kulkisuunnalle 90 asteen kulmassa olevaa poikittaista suuntaa (engl. cross machine direction, lyhenne CMD).
Kuivanen

Kuivanen voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja

Kuivanen, kylä Evijärvellä.
Kuivanen, kylä Orivedellä.
Kuivanen, kylä Ruotsalainen-nimisessä saaressa Rymättylässä.
Henkilöitä

Anton Kuivanen (s. 1984), suomalainen vapaaottelija
Juha Kuivanen (s. 1961), suomalainen kuoronjohtaja
Unto Kuivanen (1944–2009), suomalainen kaupunginjohtaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuivanen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tor

Tor, Thor tai Thur voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Henkilöiden ja hahmojen nimenä

Thor, skandinaavisen mytologian ukkosen jumala
Thor, Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä supersankari
Sir Tor, pyöreän pöydän ritari
Tor, skandinaavinen miehen etunimi
Henkilöiden ja hahmojen nimenä > Sukunimenä

Annika Thor (s. 1950), ruotsalainen kirjailija
William Thor (s. 2000), suomalainen pikajuoksija
Paikannimenä

Thur, joki Sveitsissä
Thur, ranskalaisen Illjoen sivujoki
Tor, norjalainen tutkimusasema Etelämanterella
Tor, Tornion rautatieaseman liikennepaikkalyhenne
Mount Thor, vuori Baffininsaarella Kanadassa
Laivojen ja laivayhtiöiden nimenä

M/S Tor, yksi Suomenlinnan lautoista
M/S Tor Anglia, nyk. M/S Comanav Tanger, ro-ro-rahtialus
M/S Tor Baltica, ro-ro-rahtialus
M/S Tor Botnia, Tor Linen omistama ro-ro-rahtialus
M/S Tor Corona, ro-ro-rahtialus
M/S Tor Finlandia, Tor Linen omisama ro-ro-rahtialus
M/S Thor Liberty, brittiläinen rahtilaiva
Tor, ruotsalainen jäänmurtaja
DFDS Tor Line, entinen tanskalainen laivayhtiö
KNM Tor (1939), Sleipner-luokan hävittäjä
HMS Thor (1701), fregatti
HMS Thor (1841), siipirataskorvetti
HMS Thor (1898), Oden-luokan rannikkopanssarilaiva
Muita merkityksiä

Tor, kalasuku särkikalojen (Cyprinidae) heimossa
Thor amboinensis, pienikokoinen katkarapulaji
Tor, Internetin anonyymin käytön ja sensuurin kiertämisen mahdollistava vapaa ohjelmisto
Tor, venäläinen ilmatorjuntaohjusjärjestelmä
Thor, Marvelin sarjakuvasankarista tehty elokuva vuodelta 2011
Thor, Yhdysvaltojen 1950-luvulla kehitetty keskimatkan ballistinen ohjus
PGM-17 Thor, yhdysvaltalainen keskimatkan ballistinen ohjus
Thor, norjalainen tietoliikennesatelliitti
Thor, kanadalainen heavy metal -yhtye
Loviisan Tor, loviisalainen urheiluseura
CST Thor, Cambridge Systems Technologyn tietokonesarja
Tor Books, tieteiskirjallisuuden kustantaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tor”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Klaus Thomasson

| Klaus Thomasson |
| --- | --- |
 Klaus Thomasson Kiuruveden Iskelmäviikko -musiikkitapahtumassa 2019
Henkilötiedot
Koko nimi:  Klaus Rudolf "Klasu" Thomasson
Syntynyt: 16. huhtikuuta 1952 (ikä 72) Mänttä
Ammatti:  imitaattori–näyttelijä, juontaja
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Klaus Rudolf "Klasu" Thomasson (s. 16. huhtikuuta 1952 Mänttä) on suomalainen imitaattori–näyttelijä ja televisiojuontaja. Hän tuli erityisesti tunnetuksi 1970- ja 1980-luvun television viihdeohjelmista, kuten omasta show’staan Klaustrofobiasta ja helsinkiläisen paikallisradio Radio Ykkösen juontajana. 1980-luvulta lähtien hän juonsi kymmeniä Mainostelevision viihdeohjelmia, kuten Syksyn Säveltä, viihdekonsertteja ja missikilpailuja. Miltei kaikkeen MTV:n tarjontaan nuivasti suhtautunut Helsingin Sanomien Jukka Kajava kutsui Thomassonia 1990-luvun lopussa ”puujalkavitsien Leonardo da Vinciksi”.
Thomasson on esiintynyt muun muassa Spede-Tuotannon elokuvissa Uuno Turhapuron aviokriisi ja Onks Viljoo näkynyt. Hän on juontanut myös monenlaisia yleisötapahtumia, kuten vuosittain Kiuruvedellä järjestettävää Kiuruveden Iskelmäviikko -musiikkitapahtumaa vuodesta 1999 lähtien[lähde? ].
Perhetausta

Thomassonin aatelistaustainen isä oli sota-aikana majuri, joka oli mukana asekätkentätoiminnassa. Elämänuransa hän teki Mäntän Serlachiuksen tehtaan henkilöstö- ja liikennepäällikkönä. Perheen kolmas lapsi Klaus syntyi isän ollessa jo 50-vuotias. Isän jäätyä eläkkeelle Thomassonin perhe muutti Helsinkiin, jossa perheen äiti toimi Kokoomuksen eduskuntaryhmän toisena sihteerinä.
Aiheesta muualla

Klaus Thomasson Elonetissä.
Klaus Thomasson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kuolemantuomio kolmevuotiaana. Iltalehti 25.8.2008.
Ketvenjärvi (Ruovesi)

| Ketvenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°03′04″N, 23°47′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Isoon Helvetinjärveen 
Järvinumero:  35.414.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  158,1 m  
Rantaviiva:  1,526 km  
Pinta-ala:  7,44 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKetvenjärvi 
Ketvenjärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Pourunperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,4 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Pirttijärven valuma-alueeseen (35.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,1 metriä mpy. Siihen laskee idästä Vähä-Ketvenen lyhyt laskuoja. Ketvenjärven oma laskuoja alkaa sen pohjoispäästä ja laskee ensin alle hehtaarin kokoiseen Vuorijärveen. Uoma jatkuu Vuorijärven pohjoispäästä, saa lisävesiä Särkijärvestä ja laskee lopulta Isoon Helvetinjärveen. Pudotusta Ketvenjärven ja Vuorijärven välillä on noin 2 metriä, Vuorijärven ja Ison Helvetinjärven välillä noin 30 metriä.
Luontoarvoja

Järven rannat kuuluvat Helvetinjärven kansallispuistoon, mutta sen vesialue ei ole suojeltua aluetta. Järvi sijaitsee suojelualueen pohjoispuolella.
Konetelegrammi

Konetelegrammi
Kauppalaivan konehuoneen konekäskynvälitin.
Konetelegrammi eli konekäskynvälitin on aiemmin laivoissa käytetty sisäinen viestintäväline.
Alkuperäinen konetelegrammi on yleensä vaijerivälityksellä toimiva laite; niitä on aina yksi kutakin konetta kohti.
Laitteen tärkein osa on kellotaulu, jossa ylhäällä keskellä on nollakohta. Oikealle on merkinnät tehosta eteenpäin ja vasemmalle taaksepäin. Keskellä on osoittimella varustettu, yli reunan ylettyvä kahva ja taulussa erillinen osoitin.
Laitetta on aina kaksi kappaletta: komentosillalla yleensä erillisen jalustan varassa ja konehuoneessa seinällä.
Kun komentosillalta halutaan säätää konetehoa, kapteeni tai vahtiperämies kääntää kahvaa haluttuun suuntaan; tällöin konehuoneessa soi kello ja konemestari kuittaa ilmoituksen kääntämällä oman laitteensa kahvan tauluosoittimen kohdalle, jolloin kello kilahtaa sillalla. Tämän jälkeen hän säätää koneitaan ilmoituksen mukaan.
Kun tarvitaan erityistoimia - esimerkiksi hätätehoa tai pysäytystä kaikin keinoin - sillalla käännetään  kahvaa kahdesti halutulle kohdalle niin että kello soi pitempään konehuoneessa.
Nykyajan tekniikka on sittemmin syrjäyttänyt tämän vanhan laitteiston; joissakin aluksissa dieselmoottorien tehonsäätö on kytketty vanhaan konetelegrammiin: näin on saatu ulkonäöstä tyyliin sopiva - varsinkin jos aluksen ohjaamon sisustus on pyritty säilyttämään mahdollisimman alkuperäisenä.
Kirishima (1913)

| Kirishima / 霧島 |
| --- | --- |
 Kirishima

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Mitsubishi, Nagasaki
Kölinlasku:  17. maaliskuuta 1912
Laskettu vesille:  1. joulukuuta 1913
Palveluskäyttöön:  19. huhtikuuta 1915
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 15. marraskuuta 1942
Tekniset tiedot
Uppouma:  26 650 t (standardi) 32 715 t (kuormattu)
Pituus:  214,58 m (kokonaispituus) 211,84 m (vesiraja)
Leveys:  28,04 m
Syväys:  8,38 m
Koneteho:  36 Yarrow-höyrykattilaa, Brown Curtis -turbiinimoottori: 64 000 hv
Nopeus:  27,5 solmua
Miehistöä:  1 221
Panssarointi:  230 mm (päätykkitornit) 200 mm (panssarivyö) 38–70 mm (panssarikansi)
Aseistus
Aseistus:  8 × 14″ tykkiä kaksoistorneissa 16 × 6″ tykkiä yksiputkisina asennuksina 16 × 3″ tykkiä 8 × 533 mm torpedoputkea
Kirishima (jap. 霧島) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1915 valmistunut Kongō-luokan taisteluristeilijä sekä ensimmäisessä että toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 1911 Mitsubishin telakalta Nagasakista, missä köli laskettiin 17. maaliskuuta 1912. Se laskettiin vesille 1. joulukuuta 1913 ja siirrettiin 26. joulukuuta Saseboon, jossa Kamaya Rokuro vastaanotti aluksen valmistumisesta vastaavan komentajan tehtävät 15. joulukuuta 1914. Alus valmistui 19. huhtikuuta 1915 ja liitettiin laivastoon ensimmäisenä päällikkönään Kamaya. Alus aloitti palveluksensa Sasebon laivastoalueella.
Palvelus

Yhdysvaltain laivasto upotti 15. marraskuuta 1942 aluksen Guadalcanalin meritaistelussa. Alukseen osui yhdeksän taistelulaivojen USS South Dakota ja USS Washington pääaseiden kranaattia, jotka jumittivat aluksen ohjauksen. Lisäksi aluksen saamat vuodot aiheuttivat kahdeksantoista asteen kallistuman. Kevyt risteilijä Nagara yritti hinata vaurioituneen aluksen pois, mutta aluksen pelastustoimien epäonnistuttua hävittäjät pelastivat Kirishiman eloonjääneet. Taistelulaiva kaatui vieden mukanaan 212 miehistön jäsentä.