stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
One Size Fits All
Levyn sisältö

A-puoli
Inca Roads - 8:45
Can't Afford No Shoes - 2:38
Sofa 1 - 2:39
Po-Jama People - 7:39
B-puoli
Florentine Pogen - 5:27
Evelyn, A Modified Dog - 1:04
San Ber'dino - 5:57
Andy - 6:04
Sofa 2 - 2:42
| n k Frank Zappa |
| --- | --- |
Viralliset albumit:  Freak Out!  Absolutely Free  Lumpy Gravy  We’re Only in It for the Money  Cruising with Ruben & the Jets  Uncle Meat  Hot Rats  Burnt Weeny Sandwich  Weasels Ripped My Flesh  Chunga’s Revenge  Fillmore East, June 1971  200 Motels  Just Another Band From L.A.  Waka/Jawaka  The Grand Wazoo  Over-Nite Sensation  Apostrophe (')  Roxy & Elsewhere  One Size Fits All  Bongo Fury  Zoot Allures  Zappa In New York  Studio Tan  Sleep Dirt  Sheik Yerbouti  Orchestral Favorites  Joe’s Garage  Tinseltown Rebellion  Shut Up ’N’ Play Yer Guitar  You Are What You Is  Ship Arriving Too Late To Save A Drowning Witch  The Man From Utopia  Baby Snakes  London Symphony Orchestra, Vol. 1  Boulez Conducts Zappa: The Perfect Stranger  Them or Us  Thing-Fish  Francesco Zappa  Frank Zappa Meets the Mothers of Prevention  Does Humor Belong In Music?  Jazz from Hell  London Symphony Orchestra, Vol. 2  Guitar  You Can’t Do That On Stage Anymore, Vol. 1  You Can’t Do That On Stage Anymore, Vol. 2  Broadway The Hard Way  You Can’t Do That On Stage Anymore, Vol. 3  The Best Band You Never Heard In Your Life  You Can’t Do That On Stage Anymore, Vol. 4  Make A Jazz Noise Here  You Can’t Do That On Stage Anymore, Vol. 5  You Can’t Do That On Stage Anymore, Vol. 6  Playground Psychotics  Ahead of Their Time  The Yellow Shark 
Kuoleman jälkeen julkaistut albumit:  Civilization Phaze III  The Lost Episodes  Läther  Frank Zappa Plays The Music Of Frank Zappa: A Memorial Tribute  Have I Offended Someone?  Mystery Disc  Everything Is Healing Nicely  FZ:OZ  Halloween  Joe’s Corsage  QuAUDIOPHILIAc  Joe’s Domage  Joe’s XMasage  Imaginary Diseases  Trance-Fusion  The Making Of Freak Out! Project/Object  Buffalo  The Dub Room Special  Wazoo  One Shot Deal  Joe's Menage  The Lumpy Money Project/Object  Greasy Love Songs  ”Congress Shall Make No Law . . .”  Hammersmith Odeon  Feeding The Monkies At Ma Maison  Carnegie Hall)  Road Tapes, Venue #1 Vancouver 1968  Understanding America  Finer Moments  Baby Snakes: The Compleat Soundtrack  Road Tapes, Venue #2 Helsinki 1973  A Token Of His Extreme (soundtrack)  Joe’s Camouflage  Roxy by Proxy 
Kokoelma-albumit:  The **** of the Mothers  Mothermania  The Mothers of Invention  Worst of the Mothers  The Guitar World According to Frank Zappa  Strictly Commercial  Strictly Genteel  Cucamonga  Cheap Thrills  Son of Cheep Thrills  The Frank Zappa AAAFNRAA Birthday Bundle  The Frank Zappa AAAFNRAAA Birthday Bundle  The Frank Zappa AAAFNRAAAA Birthday Bundle  The Frank Zappa AAAFNRAAAAAM Birthday Bundle
Chunga’s Revenge

| Chunga's Revenge Frank Zappa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : maaliskuu - elokuu 1970
 Julkaistu: 10. lokakuuta 1970
 Tuottaja(t): Frank Zappa
 Tyylilaji: progressiivinen rock, fuusiojazz, huumorirock
 Kesto: 40.22
 Levy-yhtiö: Bizarre Records Reprise Records Rykodisc
Frank Zappa muut julkaisut
| Weasels Ripped My Flesh 1970 | Chunga's Revenge 1970 | Fillmore East, June 1971 1971 |
Chunga's Revenge on Frank Zappan vuonna 1970 julkaisema levy, joka koostuu sekalaisesta materiaalista hänen 60-luvun yhtyeensä The Mothers of Inventionin jälkeen ja ennen elokuvaa/levyä 200 Motels ja varsinaisia 70-luvun kokoonpanoja. Levyä ei yleensä pidetä Zappan tuotannon kärkipäähän kuuluvana, mutta se sisältää esimerkiksi klassikon "Sharleena", jota Zappa esitti lukemattomina versiona myöhempien vuosien varrella. Zappa kuitenkin valittiin Down Beat -lehden vuoden 1970 popmuusikoksi, ja vaikka Zappa ei levyä parhaimpiinsa kuuluvana pitänytkään, se menestyi hänen omien sanojensa mukaan hyvin Thaimassa. Levyllä esiintyvät myös The Turtles -yhtyeestä tunnetuksi tulleet laulajat Mark Volman ja Howard Kaylan, jotka olivat oleellinen osa Zappan yhtyettä 70-luvun alussa. Tekijänoikeudellisista syistä parivaljakko esiintyy levyllä nimellä "The Phlorescent Leech & Eddie".
Levyn sisältö > CD 1

Transsylvania Boogie - 5:01
Road Ladies - 4:11
Twenty Little Cigars - 2:17
The Nancy & Mary Music (Parts 1–3) - 9:30
Levyn sisältö > CD 2

Tell Me You Love Me - 2:43
Would You Go All The Way? - 2:30
Chunga's Revenge - 6:16
The Clap - 1:24
Rudy Wants To Buy Yez A Drink - 2:45
Sharleena - 4:07
Levyllä esiintyvät muusikot

Frank Zappa – kitara, cembalo, laulu, rummut, lyömäsoittimet
Max Bennett – basso
George Duke – urut, pasuuna, piano, ääniefektit, laulu
Aynsley Dunbar – rummut, tamburiini
John Guerin – rummut
Don "Sugarcane" Harris – urut
Howard Kaylan – laulu
Mark Volman – laulu
Jeff Simmons – basso, laulu
Ian Underwood – urut, kitara, piano, saksofoni
Yleisradio

| Yleisradio |
| --- | --- |

 Yleisradion pääsisäänkäynti Helsingin Pasilassa.
Tunnuslause:  Kaikille yhteinen, jokaiselle oma
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1926
Toimitusjohtaja:  Merja Ylä-Anttila
Puheenjohtaja:  Matti Apunen
Avainhenkilöt:   Mikko Alatalo  Kaarina Gould  Tuomas Harpf  Hannakaisa Länsisalmi  Sirpa Ojala  Stefan Wallin 
Kotipaikka:  Uutiskatu 5 Helsinki, Suomi
Toimiala:  Televisio-ohjelmien tuottaminen ja lähettäminen
Liikevaihto:  511,8 milj. € (2022)
Liikevoitto:  –2,6 milj. € (2022)
Henkilöstö:  3 329
Omistaja:  Suomen valtio (LVM)
Kotisivu:  yle.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yleisradio Oy (ruots. Rundradion Ab, lyhyesti Yle) on Suomen valtion omistama valtakunnallinen mediayhtiö, joka harjoittaa yleisradiotoimintaa. 99,98 prosenttia Yleisradiosta on valtion omistuksessa, muita osakkeenomistajia ovat muun muassa eräät media-alan yritykset. Yleisradion rahoitus on muodostunut vuodesta 2013 alkaen yleisradioveron tuotoista.
Yleisradiolla on kolme televisiokanavaa, kuusi radiokanavaa, teksti-TV, suoratoistopalvelu Yle Areena, mobiilisovellus sekä internetpalvelut yle.fi-sivustolla.
Yleisradion suurimmat toimipisteet sijaitsevat Helsingin Pasilassa ja Tampereen Ristimäessä Mediapoliksessa. Sen rakennuksia Pasilan alueella ovat muun muassa pääsisäänkäyntinä toimiva Mediatalo, Studiotalo, Luova talo sekä Pasilan linkkitorni. Aluetoimituksia on 25 paikkakunnalla: suomenkielisiä toimituksia on 18, ruotsinkielisiä 8 ja yksi saamenkielinen toimitus Inarissa.
Yleisradiotoiminnan historiaa Suomessa > Radioamatöörit, radioyhdistykset ja radiopataljoona

Ennen O.Y. Suomen Yleisradio – A.B. Finlands Rundradio perustamista Suomessa yleisradiotoimintaa harjoittivat yksityiset yhdistykset ja Suomen puolustusvoimien radiopataljoona Santahaminassa. Helsingissä radioamatöörit perustivat Radiola-nimisen yleisradioaseman.
Radiopataljoona lähetti yleisradiolähetyksen huhtikuussa 1923 entiseltä Venäjän keisarikunnan Itämeren laivaston upseerikasinolle, nykyiselle Katajanokan kasinolle. Kesällä 1923 Tampereella aloitti Arvi Hauvosen ylläpitämä Tampereen Radio 10 W:lla, jatkoi syksyllä 25 W:lla ja sai vuonna 1924 jo 250 W:n lähetysmahdollisuudet keväällä. Vuonna 1924 aloittaneet Lahden Radioharrastajat saivat tapaninpäivänä vuonna 1926 aikaan Lahden kaupungin ensimmäisen yleisradiolähetyksen Rautatienkadun ja Harjukadun kulmasta kolmannesta kerroksesta asuintaloa.
Yleisradiotoiminnan historiaa Suomessa > Yleisradion alkutaival

O.Y. Suomen Yleisradio – A.B. Finlands Rundradio -yhtiön perustava kokous pidettiin Helsingissä 29. toukokuuta 1926. Samana vuonna 9. syyskuuta yhtiö lähetti ensimmäisen radio-ohjelmansa Unioninkatu 20:ssä sijainneesta studiosta Suomen Radioyhdistykseltä hankituilla laitteistoilla, ja tätä päivää pidetään Yleisradion syntymäpäivänä, vaikka vasta vuonna 1928 sen lähetyksiä pystyi kuuntelemaan koko maassa. Tämän jälkeen maanlaajuista verkkoa kehitettiin ja tultaessa 1930-luvulle lähetyksiä pystyi kuuntelemaan jo 100 000 suomalaista kotia. Vuonna 1934 Yleisradion toiminta siirtyi Suomen valtiolle. Uuden yhtiön nimeksi tuli ensin Oy Suomen Yleisradio Ab ja vuodesta 1944 Oy Yleisradio Ab. Nimi Yleisradio napattiin Puolustusvoimilta, jossa yleisradiolla tarkoitettiin kaikkien kuultavissa olevaa radiolähetystä. Vanhin säilynyt Yleisradion ohjelma on presidentti P. E. Svinhufvudin uudenvuodenpuhe vuodelta 1935.
Vanhojen ja vuokrattujen tilojen käydessä riittämättömiksi Yleisradion ja Posti- ja lennätinhallituksen asettama toimikunta esitti vuoden 1933 alussa kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriölle, että radiotaloksi ostettaisiin Helsingin Säästöpankin talo osoitteessa Fabianinkatu 15. Kaupat talosta tehtiin huhtikuussa 1933, ja talon omistajaksi tuli Posti- ja lennätinhallitus. Vuonna 1934 käyttöön otettuun taloon sijoittuivat Posti- ja lennätinhallituksen yleisradio-osasto ja lupakonttori sekä Yleisradion toimisto- ja studiotilat. Samaan kortteliin Unioninkadun puolelle valmistui keväällä 1952 vanhaan toimitaloon liitetty uusi liiketalo, josta Yleisradio sai kauan kaipaamiaan lisätiloja. Sodan aikana Yleisradio jatkoi toimintaansa ja keskittyi erityisesti kotirintaman mielialan ylläpitoon. Se teki lähetyksiä myös rintamilta ja avusti maanpuolustusta muun muassa mahdollistamalla ohjeiden lähettämisen kaukopartioille suositun lastenohjelman, Markus-sedän lastentunnin, terveisiin kätkettynä. Talvisodan aikana Lahden radioasema kärsi vaurioita pommituksissa. Sodan jälkeen Yleisradio kielsi useiden neuvostovastaisina pidettyjen levyjen soittamisen.
Yleisradiotoiminnan historiaa Suomessa > ULA-lähetykset

Ultralyhyiden aaltojen lähetykset alkoivat Suomessa melko pian Saksan jälkeen 1950-luvun alussa ja laajenivat nopeasti 1950-luvun lopulle tultaessa.
1960-luvun alussa radion ULA-verkko peitti maan Lappia lukuun ottamatta. Koko maa oli ULA-verkon piirissä vuonna 1965, ja samalla rakennettiin toista ULA-verkkoa. Vuonna 1965 myös Lapissa alkoi toimia rinnakkainen ULA-verkko. Etelä- ja länsirannikolle oli valmistunut ruotsinkielisille ohjelmalle oma verkkonsa. Tämän jälkeen koko maassa kuului pääosin omaa ohjelmaa lähettävät yleisohjelma ja rinnakkaisohjelma sekä rannikoilla ruotsinkielinen ohjelma. Sävelradio-lähetysten aloitus vuonna 1963 lisäsi ohjelman määrää tuntuvasti. Stereofoniset lähetykset alkoivat vuonna 1967. Järjestely valtakunnallisten kanavien osalta säilyi tällaisena vuoteen 1985 asti, jolloin kaksi suomenkielistä kanavaa eriytettiin täysin toisistaan. Jonkin verran lähetettiin myös maakunnallisia ohjelmia, mutta varsinaisesti paikalliset ohjelmat aloitettiin vuonna 1975, kun paikallisohjelma Ylen aikainen ja vastaava ruotsinkielinen Radio Mellannyland aloittivat pääkaupunkiseudulla.
Yleisradiotoiminnan historiaa Suomessa > Televisiolähetysten synty

24. toukokuuta 1955 Teknillisen korkeakoulun (TKK) Radioinsinööriseuran Televisiokerho toteutti ensimmäisen langattoman suomalaisen TV-lähetyksen TKK:n sähkölaboratoriosta Helsingin Albertinkadulta. Lähetystä vastaanotettiin eri puolille pääkaupunkiseutua sijoitetuilla 13 vastaanottimella. TV-lähetysten alkaessa Yleisradio oli juuri laittanut pystyyn ultralyhyiden aaltojen (ULA) radiotoiminnan Suomessa ja yhtiön rahoitus ja kiinnostus oli keskittynyt vain radioon. Vuonna 1957 Yleisradio kuitenkin aloitti ensimmäiset testilähetykset, ja vakinaiset televisiolähetykset alkoivat 1. tammikuuta 1958 nimellä Suomen Televisio. Vuonna 1959 rakennettiin linkkiyhteys Ruotsiin, ja sitä kautta saatiin yhteydet myös Eurovisioon. Vuonna 1961 rakennettiin linkkiyhteys Porkkalanniemelle, jolloin saatiin yhteys Intervisioon.
Yleisradion uutistoiminnan alkutahteja todistettiin ensimmäisten televisiouutisten myötä syyskuun 1. päivänä 1959, jolloin ruudussa nähtiin viiden minuutin mittainen Suomen Tietotoimiston (STT) sähkelähetys. Tuolloin televisio oli pikemmin erikoisuus kuin todellinen joukkotiedotusväline. Televisiouutisten aloittaessa oli televisiolupia Suomessa vasta vajaat 30 000, eikä televisio näkynyt lainkaan Pohjois- tai Itä-Suomessa.
Television suosio maassa kasvoi nopeasti, ja vuonna 1964 Yle osti ja sulautti itseensä Tesvision ja tamperelaisen Tamvision. Aluksi keskusteltiin toisen kanavan lopettamisestakin, mutta lopulta päädyttiin kahteen kanavaan, jotka saivat nimekseen TV-ohjelma 1 ja TV-ohjelma 2. 1970-luvun alussa nimiksi vaihtuivat nykyiset TV1 ja TV2. Vuonna 1969 Yleisradio aloitti tv-ohjelmien lähettämisen värillisinä, mutta tekniikan kalleuden vuoksi käytännössä kaikki ohjelmat näkyivät värillisinä vasta 1970-luvun lopulla. Vappuna 1977 väriin siirtyi Tv-uutiset sekä TV-nytt.
Yleisradiotoiminnan historiaa Suomessa > Yleisradion pääkonttori Kesäkadulla

Vuonna 1968 Yleisradion pääkonttori siirtyi käytössä kuluneesta ja jo palovaaralliseksikin todetusta Fabianinkadun talosta Taka-Töölöön osoitteeseen Kesäkatu 2 valmistuneeseen uuteen toimitaloon. 1970-luvun alussa alettiin suunnitella Yleisradion tuotantoteknisten toimintojen siirtämistä Pasilaan rakennettaviin uusiin tiloihin. Rakennustyöt alkoivat kesällä 1976, ja ensimmäiset valmistuneet tilat saatiin käyttöön alkuvuonna 1979. Radion lähetystoiminta alkoi Pasilasta 7. marraskuuta 1979, ja viimeiset Yleisradion toiminnot siirtyivät vanhoista Fabianinkadun tiloista Pasilaan vuoden 1981 aikana. Ison Pajan valmistuttua vuonna 1993 myös Yleisradion pääkonttori muutti Kesäkadulta Pasilaan.
Yleisradiotoiminnan historiaa Suomessa > Äänilevystö, kansallinen äänitearkisto

Yleisradioon perustettiin vuonna 1935 äänilevystö, jonka tarkoituksena oli hankkia ja arkistoida äänilevyjä radion musiikkiohjelmia varten. Käytäntönä oli pitkään, että sellaisia levyjä, joiden ei katsottu sopivan radiossa esitettäviksi, ei ostettu lainkaan. 1960-luvulla äänilevystö siirtyi holhoavasta asenteesta kohti musiikkiin objektiivisesti suhtautuvan kansallisen äänitearkiston roolia, ja kokoelmia alettiin kartuttaa määrätietoisesti hankkimalla myös ennen Yleisradion perustamista tehtyjä äänitteitä. Vuosittaiset levyjen ja muiden äänitteiden hankintamäärät nousivat useisiin tuhansiin kappaleisiin.
Äänilevystö erotettiin vuonna 1990 Yleisradion musiikkiosaston alaisuudesta itsenäiseksi osastoksi, joka oli osa koko radiotoimialan yhteisiä toimintoja. Vuonna 1995 levystössä oli lähes puoli miljoonaa levyä tai nauhaa. 1990-luvulla kokoelma kasvoi vuosittain noin 7 000 nimikkeellä. Äänilevystön keskeiset osat olivat kattava kokoelma klassista musiikkia, suuri valikoima kansainvälistä kevyttä musiikkia sekä miltei kaikki kotimaiset äänilevyt vuodesta 1901 alkaen. Levystöön on talletettu myös kaikki Lauantain toivotut levyt -ohjelmaan tulleet toivekirjeet ja -kortit vuodesta 1935 alkaen.
Yleisradiotoiminnan historiaa Suomessa > Musiikkisensuuri

1970-lukua leimasi myös politisoituminen. Jo aiemmin Yleisradio oli kieltänyt tiettyjen äänilevyjen soittoa, mutta 1950-luvulla levy joutui soittokieltoon lähinnä teknisistä syistä kuten epäpuhtaan äänen vuoksi. 1960-luvulla tilanne muuttui ja levyjä joutui soittokieltoon myös moraalisista ja poliittisista syistä. Syitä saattoivat olla esimerkiksi kaksimielisyydet, uskonnollisten tunteiden loukkaaminen, päihteiden ihannointi, vammaisten pilkkaaminen ja kansallislaulujen väärinkäyttö. Vuosikymmenen puolivälissä joutuivat soittokieltoon muun muassa useat Irwin Goodmanin ja Juha ”Watt” Vainion levyt. Speden ja Simon Keltainen jäänsärkijä oli soittokiellossa jäänmurtajalakkojen aikana kohdan ”Värssy Wällärille, pojat!” ansiosta. Varsinaisista soittokielloista luovuttiin vuonna 1972; tiettävästi viimeinen varsinaisella kieltolistalla ollut levy oli Serge Gainsbourgin ja Jane Birkinin duetto Je t’aime – moi non plus. Eräitä levyjä saatettiin silti edelleen ”jäädyttää”, mikä merkitsi että niiden käyttö oli sallittu ainoastaan erityisestä syystä ja vakavassa asiayhteydessä: esimerkiksi Tuomari Nurmion kappale Kurja matkamies maan oli vuonna 1979 tällä tavoin jäädytetty, ja sen soittaminen kevyessä äänilevykonsertissa aiheutti julkista närkästystä. Nykyisin vastuu levyjen soittamisesta on päälliköillä ja toimittajilla.
Ylellä oli monopoli radiokanavissa vuoteen 1985 asti, jolloin paikallisradiokanaville alettiin myöntää lupia. Monopoli purettiin vasta vuonna 1995, jolloin muut maanlaajuiset radioasemat sallittiin.lähde?
Yleisradiotoiminnan historiaa Suomessa > Ulkomaanlähetykset

Ulkomaille suunnatut lähetykset ovat Ylellä oma erityistoimintonsa. Lähetykset lyhyillä aalloilla muualle Eurooppaan ja toisiin maanosiin alkoivat pienellä teholla 1938 ja laajemmin uuden lähettimen valmistuttua Poriin vuonna 1948. Sotavuosina lähetettiin suomen ja ruotsin ohella etenkin venäjäksi, jatkosodan aikana viidellä muullakin kielellä. Sodan jälkeen jäivät käyttöön kotimaisten kielten ohella englanti ja ranska.
Lyhytaaltolähetysten asema Yleisradiossa vaihteli ja etenkin vuodet 1958–1967 olivat alennustilan aikaa. Toiminta alkoi elpyä 1970-luvun alussa ja vuonna 1987 aloitti uusi valtion tuella rakennettu ulkomaanlähetysasema Porissa. Tätä ennen ohjelmistoon oli palautettu englannin oheen ranska ja saksa. Venäjä aloitettiin uudelleen syksyllä 1990.
Ulkomaanlähetyksistä käytettiin 1970-luvulta nimitystä Radio Finland, joka sittemmin rekisteröitiin yhtiön aputoiminimeksi. Helsingissä aloitti 1978 Radio Finlandin vieraskielisiä ohjelmia välittänyt ULA-taajuus. Vuonna 1991 sillä alettiin releoida myös ulkomaisten yleisradioyhtiöiden ohjelmia eri kielillä. Aseman nimeksi tuli YLE Capital FM ja vuonna 2005 nimeksi muutettiin YLE Mondo. Vuonna 1993 Radio Finlandin puitteissa aloitettiin radion jakelu satelliittiteitse, aluksi yhteistyössä Deutsche Wellen kanssa. Vuoteen 1997 mennessä satelliittijakelu kattoi koko maapallon Etelä-Amerikkaa ja joitakin Atlantin ja Tyynenmeren osia lukuun ottamatta.
Kotimaankielinen ulkomaanlähetystoiminta laajeni 1990-luvulla. Yleisradio markkinoi sitä edullisena tapana saada uutisia Suomesta. Vuonna 2002 Yleisradio päätti lopettaa vieraskieliset lähetykset venäjää lukuun ottamatta. Koko lyhytaaltotoiminta lopetettiin vuoden 2006 päättyessä. Ulkomaanlähetysten keski- ja lyhytaaltojakelu päättyi vuonna 2007 Helsingin keskiaaltolähetintä lukuun ottamatta. Radion jakelu satelliiteilla Euroopan ulkopuolelle lopetettiin vuoden 2012 alussa, jolloin Yle poistui satelliiteista AsiaSat2 ja Intelsat Americas. Myös Euroopassa radion saatavuutta satelliiteista supistettiin ja jakelutieksi jäi vain radiopalvelu TV Finlandia lähettävän Thor 5:n yhteydessä.
Yleisradiotoiminnan historiaa Suomessa > Yhteistyö APN:n kanssa

Yleisradio ja APN tekivät vuoden 1975 alussa sopimuksen yhteistyöstä ja ohjelmien yhteistuotannosta. Sopimus antoi APN:lle mahdollisuuden vaikuttaa ohjelmien määrän lisäksi niiden yksityiskohtiin. Yhteistyösopimuksen perusteella radiossa tuotettu viikoittainen Naapurineljännes muuttui vuonna 1978 puolen tunnin mittaiseksi Näin naapurissa -lähetykseksi. Ohjelmien avoimena toimitusperiaatteena oli neuvostomateriaalin laaja käyttö.
Yleisradiotoiminnan historiaa Suomessa > Vuosituhannen taite

Vuonna 1994 voimaan astuneen lain mukaan yhtiön nimi muutettiin Yleisradio Oy:ksi, ruotsiksi Rundradion Ab. Edellisen vuoden alussa tehty television kanavauudistus oli siirtänyt kaupallisen ohjelmiston omalle kanavalleen ja jättänyt TV1:n ja TV2:n pelkästään Ylen käyttöön. Digitalisoitumisen myötä Yle perusti useita uusia tv-ja radiokanavia. Suomen ensimmäinen digitaalinen radiokanava YLE Peili aloitti toimintansa vuonna 1998. Seuraavana vuonna aloittivat digitaaliset radiokanavat Ylen Klassinen ja Radio Aino. Kanavauudistuksen jälkeen vuonna 2003 radiokanavat olivat YLE Radio 1, YleX, YLE Radio Suomi ja YleQ. YleQ lakkautettiin vuonna 2006 ja sen tilalle tuli Yle Puhe. Yleisradion nykyiset digitaaliset televisiokanavat ovat 4. elokuuta 2008 alkaen Yle TV1, Yle TV2, Yle Teema ja Yle Fem. Entisiä kanavia ovat YLE24, YLE Extra ja YLE TV1+. YLE TV1+ -kanava lähetti Yle TV1:n ohjelmaa vanhalla tekstitystekniikalla eli kuvaan poltetulla tekstityksellä, mutta nämä lähetykset lopetettiin 4. elokuuta 2008. 1. elokuuta 2005 alkoi myös Ylen tv-kanavien satelliittijakelu yhteistyössä Canal Digitalin ja Viasatin kanssa. Ulkomaille suunnattu television satelliittijakelu koostekanava TV Finland oli alkanut toimia Euroopassa 1998.
Kotisivunsa Yleisradio avasi muiden valtamedioiden tapaan 1990-luvun puolivälissä. Todellinen sisältöjen vieminen verkkoon on alkanut 2000-luvulla. Yle Elävä arkisto avautui syyskuussa 2006. Yle Areena avautui kesällä 2007 ja toi nettiin tv- ja radio-ohjelmia myöhemmin katsottavaksi. Yleisradion kaikki televisiokanavat, TV1, TV2, Teema sekä Fem, ovat olleet katseltavissa suorana Yle Areenassa 22. huhtikuuta 2013 alkaen. Tekijänoikeudellisista syistä osaa kanavien ohjelmista voi katsella Yle Areenassa ainoastaan Suomen rajojen sisäpuolella. Yhtiön kaikkien radiokanavien kuuntelu Yle Areenan kautta oli mahdollista jo aiemmin.
Vuonna 2007 Yle perusti oman uutistoimiston, Yle Uutiset, jolloin se luopui STT:n palveluista. Yle Uutiset muodostettiin vanhasta YLE24-yksiköstä. Yle palasi STT:n asiakkaaksi vuonna 2017. Sopimus oli aluksi voimassa vuoden 2017 loppuun asti. Samana vuonna Yle päätti jatkaa STT:n asiakkaana.
Yleisradion journalismia käsiteltiin Julkisen sanan neuvostossa vuosina 2014–2023 yhteensä 83 kertaa. Näistä tapauksista lehti sai 27 langettavaa päätöstä. Tämä oli suomalaismedioista toiseksi eniten Iltalehden jälkeen.
Yleisradiotoiminnan historiaa Suomessa > Kantelut ja yleisradiolain muutos

Medialiitto teki vuonna 2017 Yleisradion verkkosisällöistä kantelun Euroopan komissiolle, sillä liiton mukaan laajojen tekstisisältöjen tuottaminen ei kuulu yleisradiotoimintaan ja on siksi Euroopan unionin valtiontukisääntöjen vastaista. Medialiiton mukaan Ylen verkkosisällöt tuottavat kilpailuvääristymiä, jotka vaarantavat yksityisten mediayhtiöiden tulevaisuuden. Yleisradion toimitusjohtaja Lauri Kivinen vastasi syytöksiin, että mediaympäristö on muuttunut, eikä verkossa ole enää selkeää jakoa eri julkaisumuotojen välillä, vaan "lehtitalot tekevät videoita yhtä lailla kuin tv-yhtiöt tekevät verkkouutisia". Kantelun seurauksena yleisradiolakia muutettiin vuonna 2022 niin, että Ylen verkossa julkaisemien tekstien pitää pääsääntöisesti liittyä yhtiön video- tai audiosisältöihin. Poikkeuksena ovat nopeat uutistilanteet, vähemmistökielinen sisältö sekä kulttuuriin ja oppimiseen liittyvät jutut.
Vuonna 2021 puolestaan Sanoma-konserni teki kantelun Yle Areenasta ja Ylen oppimisen sisällöistä. Kantelussaan se pyysi komission kilpailuviranomaisia tutkimaan, onko Yleisradion saama tuki EU:n valtiontukisääntelyn mukaista. Erityisesti se nosti esiin sen, ettei Ylen julkisen palvelun tehtävää ole riittävän tarkasti määritelty Areenan ja digitaalisten oppimissisältöjen osalta. Sanoman mukaan Yle on laajentanut toimintaansa alueille, jotka eivät kuulu sen tehtäviin. Yle reagoi kanteluun voimakkaasti ja katsoi kantelun kyseenalaistavan "koko julkisen palvelun tulevaisuuden toteutuksen perustan". Kantelua koskevassa päätöksessään Euroopan komissio totesi joulukuussa 2024, että Ylen saama valtiontuki on valtiontukisääntöjen mukaista, eikä se edellytä Suomelta muutoksia lainsäädäntöön.
Syksyllä 2024 Medialiitto teki Euroopan komissiolle uuden kantelun, koska se katsoi, ettei Yleisradio ollut muuttanut toimintaansa tekstimuotoisten sisältöjen julkaisemisessa yleisradiolain muutoksen jälkeen. Se julkaisi myös Taloustutkimuksen tuottaman kyselytutkimuksen, jonka mukaan noin neljä kymmenestä suomalaisesta olisi halukkaampia maksamaan sanomalehtien sisällöstä, jos Ylen tekstisisältöä rajoitettaisiin. Lisäksi kantelussa kyseenalaistettiin Yleisradion hallintaneuvoston riippumattomuus Ylen toiminnan valvojana.