stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon maailmanranking
Rankingit > Vuoden 2016 ranking-lista

Lista sisältää vain 30 parasta joukkuetta.
| Sija  | Joukkue | Sarjataso vuonna 2017 | MM 2016 (100%) | MM 2015 (75%) | MM 2014 (50%) | OK 2014 (50%) | MM 2013 (25%) | Yhteensä | Muutos +/− |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kanada | pääsarja | 1200 | 1200 | 1060 | 1200 | 1060 | 3495 |  |
| 2. |  Venäjä | pääsarja | 1120 | 1160 | 1200 | 1060 | 1040 | 3380 |  |
| 3. |  Suomi | pääsarja | 1160 | 1040 | 1160 | 1120 | 1100 | 3355 | +1 |
| 4. |  Yhdysvallat | pääsarja | 1100 | 1120 | 1040 | 1100 | 1120 | 3290 | +1 |
| 5. |  Ruotsi | pääsarja | 1040 | 1060 | 1120 | 1160 | 1200 | 3275 | -2 |
| 6. |  Tšekki | pääsarja | 1060 | 1100 | 1100 | 1040 | 1020 | 3210 |  |
| 7. |  Sveitsi | pääsarja | 920 | 1000 | 940 | 960 | 1160 | 2910 |  |
| 8. |  Slovakia | pääsarja | 960 | 960 | 960 | 920 | 1000 | 2870 |  |
| 9. |  Valko-Venäjä | pääsarja | 900 | 1020 | 1020 | 860 | 860 | 2820 |  |
| 10. |  Saksa | pääsarja | 1020 | 940 | 860 | 840 | 960 | 2815 | +3 |
| 11. |  Norja | pääsarja | 940 | 920 | 900 | 900 | 940 | 2765 |  |
| 12. |  Latvia | pääsarja | 880 | 880 | 920 | 1000 | 920 | 2730 | -2 |
| 13. |  Tanska | pääsarja | 1000 | 860 | 880 | 780 | 900 | 2700 | +2 |
| 14. |  Ranska | pääsarja | 860 | 900 | 1000 | 800 | 880 | 2655 | -2 |
| 15. |  Slovenia | pääsarja | 800 | 820 | 800 | 1020 | 820 | 2530 | -1 |
| 16. |  Kazakstan | 1. divisioona A | 820 | 800 | 820 | 880 | 800 | 2470 | +1 |
| 17. |  Itävalta | 1. divisioona A | 740 | 840 | 780 | 940 | 840 | 2440 | -1 |
| 18. |  Italia | pääsarja | 780 | 720 | 840 | 820 | 780 | 2345 |  |
| 19. |  Unkari | 1. divisioona A | 840 | 780 | 720 | 700 | 760 | 2325 |  |
| 20. |  Puola | 1. divisioona A | 760 | 760 | 680 | 680 | 660 | 2175 | +2 |
| 21. |  Japani | 1. divisioona B | 700 | 740 | 760 | 640 | 740 | 2140 | -1 |
| 22. |  Ukraina | 1. divisioona A | 680 | 700 | 740 | 720 | 680 | 2105 | -1 |
| 23. |  Etelä-Korea | 1. divisioona A | 720 | 680 | 700 | 660 | 720 | 2090 |  |
| 24. |  Britannia | 1. divisioona B | 660 | 660 | 620 | 760 | 700 | 2020 |  |
| 25. |  Liettua | 1. divisioona B | 640 | 640 | 640 | 620 | 600 | 1900 | +1 |
| 26. |  Kroatia | 1. divisioona B | 620 | 620 | 660 | 540 | 560 | 1825 | +1 |
| 27. |  Alankomaat | 1. divisioona B | 560 | 580 | 600 | 740 | 640 | 1825 | -2 |
| 28. |  Viro | 1. divisioona B | 600 | 600 | 560 | 560 | 580 | 1755 | +1 |
| 29. |  Romania | 2. divisioona A | 580 | 560 | 580 | 580 | 620 | 1735 | -1 |
| 30. |  Espanja | 2. divisioona A | 540 | 500 | 440 | 600 | 460 | 1550 | +1 |
Rankingit > Vuoden 2015 ranking-lista

(TOP 30)
| Sija  | Joukkue | Sarjataso vuonna 2016 | MM 2015 (100%) | MM 2014 (75%) | OK 2014 (75%) | MM 2013 (50%) | MM 2012 (25%) | Yhteensä | Muutos +/− |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kanada | pääsarja | 1200 | 1060 | 1200 | 1060 | 1060 | 3690 | +3 |
| 2. |  Venäjä | pääsarja | 1160 | 1200 | 1060 | 1040 | 1200 | 3675 | +1 |
| 3. |  Ruotsi | pääsarja | 1060 | 1120 | 1160 | 1200 | 1040 | 3630 | -2 |
| 4. |  Suomi | pääsarja | 1040 | 1160 | 1120 | 1100 | 1100 | 3575 | -2 |
| 5. |  Yhdysvallat | pääsarja | 1120 | 1040 | 1100 | 1120 | 1020 | 3540 | +1 |
| 6. |  Tšekki | pääsarja | 1100 | 1100 | 1040 | 1020 | 1120 | 3495 | -1 |
| 7. |  Sveitsi | pääsarja | 1000 | 940 | 960 | 1160 | 920 | 3235 |  |
| 8. |  Slovakia | pääsarja | 960 | 960 | 920 | 1000 | 1160 | 3160 |  |
| 9. |  Valko-Venäjä | pääsarja | 1020 | 1020 | 860 | 860 | 860 | 3075 | +2 |
| 10. |  Latvia | pääsarja | 880 | 920 | 1000 | 920 | 940 | 3015 | -1 |
| 11. |  Norja | pääsarja | 920 | 900 | 900 | 940 | 1000 | 2990 | -1 |
| 12. |  Ranska | pääsarja | 900 | 1000 | 800 | 880 | 960 | 2930 |  |
| 13. |  Saksa | pääsarja | 940 | 860 | 840 | 960 | 900 | 2920 |  |
| 14. |  Slovenia | 1. divisioona A | 820 | 800 | 1020 | 820 | 800 | 2795 |  |
| 15. |  Tanska | pääsarja | 860 | 880 | 780 | 900 | 880 | 2775 |  |
| 16. |  Itävalta | 1. divisioona A | 840 | 780 | 940 | 840 | 780 | 2745 |  |
| 17. |  Kazakstan | pääsarja | 800 | 820 | 880 | 800 | 820 | 2680 |  |
| 18. |  Italia | 1. divisioona A | 720 | 840 | 820 | 780 | 840 | 2565 |  |
| 19. |  Unkari | pääsarja | 780 | 720 | 700 | 760 | 760 | 2415 |  |
| 20. |  Japani | 1. divisioona A | 740 | 760 | 640 | 740 | 740 | 2345 | +1 |
| 21. |  Ukraina | 1. divisioona B | 700 | 740 | 720 | 680 | 700 | 2310 | -1 |
| 22. |  Puola | 1. divisioona A | 760 | 680 | 680 | 660 | 660 | 2275 | +2 |
| 23. |  Etelä-Korea | 1. divisioona A | 680 | 700 | 660 | 720 | 680 | 2230 |  |
| 24. |  Britannia | 1. divisioona B | 660 | 620 | 760 | 700 | 720 | 2225 | -2 |
| 25. |  Alankomaat | 2. divisioona A | 580 | 600 | 740 | 640 | 640 | 2065 |  |
| 26. |  Liettua | 1. divisioona B | 640 | 640 | 620 | 600 | 600 | 2035 |  |
| 27. |  Kroatia | 1. divisioona B | 620 | 660 | 540 | 560 | 520 | 1930 | +1 |
| 28. |  Romania | 1. divisioona B | 560 | 580 | 580 | 620 | 620 | 1895 | -1 |
| 29. |  Viro | 1. divisioona B | 600 | 560 | 560 | 580 | 560 | 1870 |  |
| 30. |  Serbia | 2. divisioona A | 520 | 520 | 500 | 480 | 480 | 1645 | +1 |
Rankingit > Vuoden 2012 ranking-lista

Rankingin yhdeksän parasta joukkuetta varmisti paikkansa vuoden 2014 olympiaturnaukseen. Sijoille 10.–18. päätyneet pääsivät suoraan lopulliselle karsintakierrokselle.
Rankingit > Vuoden 2011 ranking-lista

| Sija | Maa | Pisteet | Muutos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Venäjä | 3 650 | 0 |
| 2. |  Suomi | 3 630 | +2 |
| 3. |  Ruotsi | 3 630 | 0 |
| 4. |  Kanada | 3 595 | -2 |
| 5. |  Tšekki | 3 570 | 0 |
| 6. |  Yhdysvallat | 3 340 | 0 |
| 7. |  Sveitsi | 3 240 | 0 |
| 8. |  Saksa | 3 190 | +1 |
| 9. |  Norja | 3 175 | +2 |
| 10. |  Slovakia | 3 130 | -2 |
| 11. |  Valko-Venäjä | 3 025 | -1 |
| 12. |  Latvia | 2 985 | 0 |
| 13. |  Tanska | 2 965 | 0 |
| 14. |  Ranska | 2 765 | +1 |
| 15. |  Itävalta | 2 730 | -1 |
| 16. |  Kazakstan | 2 615 | +1 |
| 17. |  Italia | 2 605 | -1 |
| 18. |  Slovenia | 2 565 | +1 |
| 19. |  Ukraina | 2 495 | -1 |
| 20. |  Unkari | 2 460 | 0 |
| 21. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 2 250 | -2 |
| 22. |  Japani | 2 245 | -1 |
| 23. |  Puola | 2 215 | -1 |
| 24. |  Liettua | 2 125 | 0 |
| 25. |  Alankomaat | 2 080 | 0 |
| 26. |  Viro | 1 940 | +1 |
| 27. |  Kroatia | 1 890 | -1 |
| 28. |  Romania | 1 890 | 0 |
| 29. |  Espanja | 1 785 | +1 |
| 30. |  Serbia | 1 755 | -1 |
| 31. |  Etelä-Korea | 1 605 | +2 |
| 32. |  Bulgaria | 1 405 | -1 |
| 33. |  Meksiko | 1 385 | -1 |
| 34. |  Australia | 1 350 | 0 |
| 35. |  Belgia | 1 180 | +1 |
| 36. |  Islanti | 1 125 | +2 |
| 37. |  Turkki | 1 110 | -2 |
| 38. |  Uusi-Seelanti | 1 065 | +2 |
| 39. |  Kiina | 1 060 | -2 |
| 40. |  Israel | 885 | -1 |
| 41. |  Irlanti | 785 | 0 |
| 42. |  Etelä-Afrikka | 740 | 0 |
| 43. |  Luxemburg | 650 | +1 |
| 44. |  Kreikka | 640 | +1 |
| 45. |  Pohjois-Korea | 485 | -2 |
| 46. |  Mongolia | 315 | 0 |
| 47. |  Arabiemiraatit | 165 | 0 |
| 48. |  Bosnia ja Hertsegovina | 50 | 0 |
Rankingit > Vuoden 2008 ranking-lista

Muutos: muutos edellisen vuoden rankingiin nähden
Rankingit > Vuoden 2007 ranking-lista

| Sija | Maa | Pisteet | Muutos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Ruotsi | 3740 |  |
| 2. |  Kanada | 3670 | +1 |
| 3. |  Suomi | 3640 | +1 |
| 4. |  Tšekki | 3595 | -2 |
| 5. |  Venäjä | 3535 |  |
| 6. |  Slovakia | 3390 |  |
| 7. |  Yhdysvallat | 3375 |  |
| 8. |  Sveitsi | 3250 |  |
| 9. |  Valko-Venäjä | 3025 | +1 |
| 10. |  Latvia | 2995 | -1 |
| 11. |  Saksa | 2925 | +1 |
| 12. |  Tanska | 2855 | +2 |
| 13. |  Italia | 2815 | +4 |
| 14. |  Norja | 2780 | +1 |
| 15. |  Ukraina | 2740 | -2 |
| 16. |  Kazakstan | 2740 | -5 |
| 17. |  Itävalta | 2695 | -1 |
| 18. |  Slovenia | 2640 |  |
| 19. |  Ranska | 2525 |  |
| 20. |  Puola | 2395 |  |
| 21. |  Unkari | 2320 | +1 |
| 22. |  Japani | 2305 | -1 |
| 23. |  Viro | 2165 | +1 |
| 24. |  Alankomaat | 2155 | -1 |
| 25. |  Liettua | 2105 |  |
| 26. |  Romania | 1970 |  |
| 27. |  Kiina | 1860 | +1 |
| 28. |  Kroatia | 1850 | -1 |
| 29. |  Britannia | 1605 | +2 |
| 30. |  Serbia | 1555 | -1 |
| 31. |  Bulgaria | 1500 | -1 |
| 32. |  Etelä-Korea | 1320 |  |
| 33. |  Australia | 1260 | +1 |
| 34. |  Israel | 1260 | -1 |
| 35. |  Belgia | 1200 |  |
| 36. |  Espanja | 1090 | +1 |
| 37. |  Islanti | 920 | +3 |
| 38. |  Meksiko | 915 | +1 |
| 39. |  Uusi-Seelanti | 900 | -1 |
| 40. |  Turkki | 830 | +2 |
| 41. |  Etelä-Afrikka | 770 |  |
| 42. |  Luxemburg | 710 | +1 |
| 43. |  Irlanti | 710 | +1 |
| 44. |  Pohjois-Korea | 660 | -8 |
| 45. |  Armenia | 390 |  |
| 46. |  Mongolia | 260 | Uusi |
Rankingit > Vuoden 2006 ranking-lista

| Sija | Maa | Pisteet | Muutos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Ruotsi | 4 095 | +1 |
| 2. |  Tšekki | 3 985 | +1 |
| 3. |  Kanada | 3 890 | -2 |
| 4. |  Suomi | 3 830 | +3 |
| 5. |  Venäjä | 3 725 | ±0 |
| 6. |  Slovakia | 3 685 | -2 |
| 7. |  Yhdysvallat | 3 580 | -1 |
| 8. |  Sveitsi | 3 500 | ±0 |
| 9. |  Latvia | 3 310 | ±0 |
| 10. |  Valko-Venäjä | 3 230 | +2 |
| 11. |  Kazakstan | 3 115 | +4 |
| 12. |  Saksa | 3 110 | -2 |
| 13. |  Ukraina | 3 005 | -2 |
| 14. |  Tanska | 3 005 | ±0 |
| 15. |  Norja | 2 935 | +3 |
| 16. |  Itävalta | 2 930 | -3 |
| 17. |  Italia | 2 915 | +2 |
| 18. |  Slovenia | 2 870 | -2 |
| 19. |  Ranska | 2 720 | -2 |
| 20. |  Puola | 2 580 | +1 |
| 21. |  Japani | 2 540 | -1 |
| 22. |  Unkari | 2 430 | ±0 |
| 23. |  Alankomaat | 2 360 | ±0 |
| 24. |  Viro | 2 325 | ±0 |
| 25. |  Liettua | 2 270 | +2 |
| 26. |  Romania | 2 135 | ±0 |
| 27. |  Kroatia | 2 000 | +3 |
| 28. |  Kiina | 1 970 | ±0 |
| 29. |  Serbia ja Montenegro | 1 745 | ±0 |
| 30. |  Bulgaria | 1 715 | +3 |
| 31. |  Britannia | 1 780 | -6 |
| 32. |  Etelä-Korea | 1 320 | -1 |
| 33. |  Israel | 1 275 | +2 |
| 34. |  Australia | 1 215 | ±0 |
| 35. |  Belgia | 1 200 | -3 |
| 36. |  Pohjois-Korea | 1 105 | ±0 |
| 37. |  Espanja | 1 040 | ±0 |
| 38. |  Uusi-Seelanti | 925 | ±0 |
| 39. |  Meksiko | 845 | +4 |
| 40. |  Islanti | 840 | -1 |
| 41. |  Etelä-Afrikka | 830 | -1 |
| 42. |  Turkki | 775 | -1 |
| 43. |  Luxemburg | 705 | -1 |
| 44. |  Irlanti | 585 | ±0 |
| 45. |  Armenia | 580 | ±0 |
Rankingit > Vuoden 2005 ranking-lista

Muutos: muutos edellisen vuoden rankingiin nähden
| Sija | Maa | Pisteet | Muutos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kanada | 3 220 | ±0 |
| 2. |  Ruotsi | 3 095 | ±0 |
| 3. |  Tšekki | 3 065 | +1 |
| 4. |  Slovakia | 2 965 | -1 |
| 5. |  Venäjä | 2 905 | +2 |
| 6. |  Yhdysvallat | 2 865 | ±0 |
| 7. |  Suomi | 2 865 | -2 |
| 8. |  Sveitsi | 2 715 | +1 |
| 9. |  Latvia | 2 675 | +1 |
| 10. |  Saksa | 2 580 | -2 |
| 11. |  Ukraina | 2 490 | +1 |
| 12. |  Valko-Venäjä | 2 430 | +1 |
| 13. |  Itävalta | 2 430 | -2 |
| 14. |  Tanska | 2 400 | -1 |
| 15. |  Kazakstan | 2 335 | -1 |
| 16. |  Slovenia | 2 295 | ±0 |
| 17. |  Ranska | 2 150 | +1 |
| 18. |  Norja | 2 105 | +3 |
| 19. |  Italia | 2 100 | +1 |
| 20. |  Japani | 2 090 | 4 |
| 21. |  Puola | 2 085 | -2 |
| 22. |  Unkari | 1 920 | ±0 |
| 23. |  Alankomaat | 1 885 | ±0 |
| 24. |  Viro | 1 860 | ±0 |
| 25. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 1 780 | ±0 |
| 26. |  Romania | 1 685 | ±0 |
| 27. |  Liettua | 1 620 | ±0 |
| 28. |  Kiina | 1 515 | ±0 |
| 29. |  Serbia ja Montenegro | 1 420 | ±0 |
| 30. |  Kroatia | 1 390 | +1 |
| 31. |  Etelä-Korea | 1 360 | -1 |
| 32. |  Belgia | 1 255 | +1 |
| 33. |  Bulgaria | 1 235 | -1 |
| 34. |  Australia | 1 195 | +1 |
| 35. |  Israel | 1 140 | +1 |
| 36. |  Pohjois-Korea | 1 105 | +1 |
| 37. |  Espanja | 1 090 | -3 |
| 38. |  Uusi-Seelanti | 910 | +2 |
| 39. |  Islanti | 875 | ±0 |
| 40. |  Etelä-Afrikka | 845 | -2 |
| 41. |  Turkki | 795 | +2 |
| 42. |  Luxemburg | 785 | ±0 |
| 43. |  Meksiko | 775 | -2 |
| 44. |  Irlanti | 455 | ±0 |
| 45. |  Armenia | 420 | ±0 |
Rankingit > Vuoden 2003 ranking-lista

| Sija | Maa | MM 2003   (100 %) | MM 2002   (75 %) | OK 2002   (75 %) | MM 2001   (50 %) | MM 2000   (25 %) | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kanada | 1200 | 1040 | 1200 | 1060 | 1100 | 3685 |
| 2. |  Ruotsi | 1160 | 1120 | 1060 | 1120 | 1020 | 3610 |
| 3. |  Tšekki | 1100 | 1060 | 1020 | 1200 | 1200 | 3560 |
| 4. |  Suomi | 1060 | 1100 | 1040 | 1160 | 1120 | 3525 |
| 5. |  Slovakia | 1120 | 1200 | 880 | 1020 | 1160 | 3480 |
| 6. |  Venäjä | 1020 | 1160 | 1120 | 1040 | 900 | 3480 |
| 7. |  Yhdysvallat | 880 | 1020 | 1160 | 1100 | 1060 | 3330 |
| 8. |  Saksa | 1040 | 1000 | 1000 | 1000 | 800 | 3240 |
| 9. |  Sveitsi | 1000 | 940 | 920 | 960 | 1040 | 3135 |
| 10. |  Latvia | 960 | 920 | 900 | 880 | 1000 | 3060 |
| 11. |  Ukraina | 900 | 960 | 940 | 940 | 860 | 3010 |
| 12. |  Itävalta | 940 | 900 | 900 | 920 | 860 | 2970 |
| 13. |  Valko-Venäjä | 860 | 800 | 1100 | 860 | 960 | 2955 |
| 14. |  Tanska | 920 | 780 | 840 | 700 | 720 | 2665 |
| 15. |  Japani | 820 | 820 | 740 | 820 | 800 | 2605 |
| 16. |  Slovenia | 840 | 880 | 700 | 800 | 680 | 2595 |
| 17. |  Italia | 680 | 840 | 800 | 900 | 900 | 2585 |
| 18. |  Ranska | 780 | 760 | 860 | 740 | 840 | 2575 |
| 19. |  Puola | 760 | 860 | 760 | 780 | 740 | 2550 |
| 20. |  Norja | 740 | 700 | 820 | 840 | 940 | 2535 |
| 21. |  Kazakstan | 800 | 720 | 780 | 720 | 780 | 2480 |
| 22. |  Unkari | 720 | 740 | 600 | 680 | 640 | 2255 |
| 23. |  Britannia | 640 | 680 | 680 | 760 | 760 | 2230 |
| 24. |  Viro | 700 | 560 | 720 | 600 | 700 | 2135 |
| 25. |  Alankomaat | 660 | 660 | 660 | 640 | 660 | 2135 |
| 26. |  Romania | 620 | 640 | 640 | 560 | 540 | 1965 |
| 27. |  Liettua | 580 | 540 | 620 | 580 | 580 | 1885 |
| 28. |  Kiina | 500 | 580 | 560 | 620 | 620 | 1805 |
| 29. |  Serbia ja Montenegro | 520 | (500) | (580) | (460) | (520) | 1685 |
| 30. |  Bulgaria | 460 | 440 | 540 | 440 | 500 | 1550 |
| 31. |  Kroatia | 600 | 620 | 0 | 660 | 600 | 1545 |
| 32. |  Etelä-Korea | 560 | 600 | 520 | 540 | 560 | 1420 |
| 33. |  Belgia | 540 | 520 | 0 | 400 | 460 | 1240 |
| 34. |  Espanja | 480 | 480 | 0 | 520 | 0 | 1230 |
| 35. |  Israel | 400 | 460 | 0 | 500 | 480 | 1110 |
| 36. |  Australia | 420 | 420 | 0 | 480 | 440 | 1080 |
| 37. |  Etelä-Afrikka | 380 | 400 | 0 | 420 | 420 | 990 |
| 38. |  Islanti | 360 | 380 | 0 | 380 | 400 | 930 |
| 39. |  Meksiko | 340 | 300 | 0 | 340 | 360 | 820 |
| 40. |  Uusi-Seelanti | 320 | 280 | 0 | 360 | 380 | 800 |
| 41. |  Pohjois-Korea | 440 | 320 | 0 | 0 | 0 | 680 |
| 42. |  Luxemburg | 300 | 340 | 0 | 0 | 340 | 635 |
| 43. |  Turkki | 280 | 360 | 0 | 0 | 320 | 625 |
Irtisanomissuoja

Työntekijän irtisanomissuojalla tarkoitetaan sitä, että työnantajalla täytyy olla painava ja asiallinen syy irtisanoa työntekijä. Näin työntekijää suojataan laittomalta työnantajan irtisanomiselta ja tämän takia lakiin on määritelty syyt, joiden täyttyessä työnantaja voi irtisanoa toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen.
Työsopimuksessa voi sopia irtisanomisajan pituudesta. Yleensä irtisanomisajat muodostuvat työsuhteissa työehtosopimusten mukaisesti. Työntekijä ja työnantaja voivat sopia kuitenkin työsuhteen alkaessa työehtosopimuksessa määritellystä irtisanomisajasta pidemmälle ulottuvat irtisanomisajan. Lain mukaan irtisanomisaika on oltava kuitenkin aina enintään kuusi kuukautta ja näin ollen sopimus pidemmästä irtisanomisajasta on mitätön. Laissa on kuitenkin lisäksi laadittu yleiset työnantajan irtisanomisajat, jos muuta ei ole sovittu.
Työnantajalla täytyy olla siis asiallinen ja painava syy työntekijän irtisanomiselle. Työntekijän irtisanomissyynä voidaan pitää työsuhteeseen olennaisesti kuuluvien velvoitteiden laiminlyöntiä tai rikkomista. Työnantajalla on myös irtisanomisoikeus, jos työntekijän henkilöön liittyvät työtekoedellytykset olennaisesti muuttuvat eikä työntekijä enää kykene selviytymään työtehtävistään. Työnantajan on kuitenkin annettava ensin työntekijälle varoitus, ennen lopullista irtisanomista, jotta työntekijällä on mahdollisuus korjata virheellinen toimintatapansa. Vakavan rikkeen kohdalla varoitusta ei kuitenkaan tarvita.
Irti verkosta

Irti verkosta (engl. off-the-grid) on termi, joka viittaa elämäntapaan, joka on riippumaton yhdestä tai useammasta julkisesta palvelusta.
Asumisessa "irti verkosta" -kodit ovat autonomisia, ne eivät ole riippuvaisia kunnallisesta vesilähteestä, viemäröinnistä, kaasusta, sähköverkosta tai vastaavista palveluista. Todellinen "irti verkosta" -koti pystyy toimimaan normaalisti täysin itsenäisenä yksikkönä riippumatta kaikista perinteisistä julkisista palveluverkoista.
Iso-Löytönen

| Iso-Löytönen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°05′49″N, 27°12′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  oja Syvä-Sarkaseen 
Järvinumero:  14.982.1.043
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,9 m  
Pituus:  620 m  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  1,788 km  
Pinta-ala:  7,856 ha  
Tilavuus:  0,000297 km³ 
Keskisyvyys:  3,78 m  
Suurin syvyys:  10,5 m  
Saaria:  1 
 fiIso-Löytönen 
Iso-Löytönen tai Iso Löytönen on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Vainikan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 620 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,9 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 297 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys on 10,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Naarajärven–Vääräojan valuma-alueeseen (14.982) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.
Jack W. Szostak

| Jack W>  Szostak |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. marraskuuta 1952 (ikä 71) Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Ray Wu
Tutkimusalue:  Sytogenetiikka, biologia ja perinnöllisyystiede
Palkinnot:   Nobelin lääketieteen palkinto (2009)
Jack W. Szostak (s. 9. marraskuuta 1952 Lontoo, Britannia) on brittiläissyntyinen, Kanadassa lapsuutensa viettänyt lääketieteen tutkija, joka on tutkinut ikääntymiseen liittyviä asioita. Blackburn työskentelee Harvard Medical Schoolissa Bostonissa.
Szostak sai vuoden 2009 lääketieteen Nobelin yhdessä Elizabeth H. Blackburnin ja Carol W. Greiderin  kanssa tutkimuksista, jotka liittyvät siihen, kuinka kromosomien DNA-nauhan päissä olevat telomeerit suojaavat soluja.
Samalle kolmikolle myönnettiin vuonna 2006 Albert Lasker -palkinto lääketieteellisestä perustutkimustyöstä.
Indonesian kansallismonumentti

Indonesian kansallismonumentti (indonesiaksi Monumen Nasional, lyhennettynä Monas) on 137 metriä korkea monumentti Merdeka-aukiolla Jakartan keskustassa. Se on Indonesian tasavallan kansallinen muistomerkki, joka on rakennettu muistoksi taistelulle Indonesian itsenäisyyden puolesta.
Rakentaminen aloitettiin vuonna 1961 presidentti Sukarnon johdolla. Monas avattiin yleisölle vuonna 1975. Sen päällä on liekki, joka on päällystetty kultaisella kalvolla.
Muistomerkin pohjakerroksessa toimii museo. Monumentin ylätasanteelle on mahdollista päästä hissillä. Se sijaitsee suuren puistoalueen keskellä.
Tausta

Kun Alankomaat oli tunnustanut Indonesian itsenäisyyden ja Indonesian pääkaupunki siirtyi Yogyakartasta Jakartaan vuonna 1950, presidentti Sukarno alkoi miettiä Eiffel-tornin kaltaisen kansallisen muistomerkin rakentamista presidentin palatsin edessä olevalle Merdeka-aukiolle.
Kansallinen komitea perustettiin 17. elokuuta 1954 täyttämään presidentin toive. Tasan vuosi komitean perustamisen jälkeen järjestettiin kilpailu muistomerkin suunnittelemisesta. Siihen osallistui 51 suunnitelmaa, joista kuitenkin vain yksi täytti kriteerit. Frederich Silabanin suunnitelma vastasi kaikkia komitean määrittelemiä kriteerejä, joihin sisältyi Indonesian luonteen heijastuminen. Presidentti ei ollut täysin tyytyväinen tähän suunnitelmaan. Sukarno halusi kansallisesta muistomerkistä obeliskin muotoisen. Presidentin toiveen täyttämiseksi järjestettiin uusintakilpailu toukokuussa 1960. Tällä kertaa mukana oli 222 henkilöä 136 suunnitelmalla. Näistä Sukarno ei kuitenkaan kiinnostunut yhdestäkään.
Komitea suostutteli Silabania vielä muokkaamaan suunnitelmaansa presidentin toiveiden mukaiseksi. Hänen suunnitelmissaan oli niin suuri muistomerkki, että taloudellisten olosuhteiden vuoksi sitä ei olisi voitu maksaa.
Silaban kieltäytyi suunnittelemasta pienempää muistomerkkiä ja ehdotti, että rakentamisen aloittamista siirrettäisiin, kunnes Indonesian talous paranee. Sukarno ei kuitenkaan halunnut odottaa vaan hyväksyi Silabanin alkuperäisen suunnitelman ja arkkitehti R.M. Soedarsono tuli jatkamaan suunnittelua tehdäkseen siitä enemmän presidentin toiveiden mukaisen. Soedarsono sisällytti muistomerkin mittoihin numerot 17, 8 ja 45, jotka edustavat Indonesian itsenäisyysjulistusta 17. elokuuta 1945.
Rakentaminen

Monasin rakentaminen alkoi 17. elokuuta 1961 80 hehtaarin alueelle valtion palatsia vastapäätä. Soedarsonon lisäksi myös alkuperäinen suunnittelija Silaban oli mukana tämän toteuttamisessa.
Perustuksiin käytettiin yhteensä 284 paalua. Lisäksi museon perustuksiin käytettiin 360 paalua, ja työ valmistui maaliskuussa 1962. Seuraavaksi oli vuorossa museon seinät sekä obeliskin rakentaminen. Rakentamisen ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 1963. Toista vaihetta viivästytti 30. syyskuuta 1965 tapahtuneen vallankaappausyrityksen seuraukset. Toinen vaihe toteutettiin vuosina 1966–1968 valtionhallinnon hankkimilla varoilla.
Viimeisessä vaiheessa historiallisen museon dioraamat lisättiin. Presidentti Soeharto vihki monumentin käyttöön 12. heinäkuuta 1975.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Indonesian kansallismonumentti Wikimedia Commonsissa
Sukarno seuraamassa Monasin rakentamista.
Jari Hasa

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 2. heinäkuuta 1976 (ikä 48)
Syntymäpaikka: Kemi, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 177 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1999–2002 | TP-47 | 49 | (17) |
| 2003 | Tervarit | 19 | (19) |
| 2004–2005 | TP-47 | 6 | (0) |
| 2005 | OLS | 16 | (4) |
| Yhteensä | Yhteensä | 90 | (40) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jari Hasa (s. 2. heinäkuuta 1976 Kemi) on entinen suomalainen jalkapalloilija, joka oli pelipaikaltaan hyökkääjä.
Hasa pelasi TP-47:ssä kolme Veikkausliigan ottelua kaudella 2004 ja toiset kolme kaudella 2005. Maaleja hän ei pääsarjatasolla tehnyt. Lisäksi Hasa pelasi Ykköstä TP-47:ssä (2001–2002) ja OLS:ssa (2005) sekä Kakkosta TP-47:ssä (1999–2000) ja Tervareissa (2003). Hän teki Tervareissa pelaamallaan kaudella 19 ottelussa 19 maalia. Niillä hän sijoittui Pohjoislohkon maalipörssissä toiselle ja koko Kakkosen maalipörssissä jaetulle toiselle sijalle.
Jari Heino

Jari Heino (s. 1963) on suomalainen basisti. Heino on opiskellut Oulunkylän Pop & Jazz -opistossa 1978-1982. Hän on työskennellyt freelancemuusikkona ja tehnyt studio- ja livetöitä lukuisille artisteille Suomessa. Heinon bassonsoittoa voi kuulla monilla suomalaisilla levyillä eri genreissä, kuten popissa, rockissa, iskelmässä ja jazzissa.
Heino on soittanut muun muassa Mambassa, Maarit ja Sami Hurmerinnan, Tapani Kansan ja Jarmo Nikun yhtyeissä sekä Kirkan albumilla Surun pyyhit silmistäni, Kari Tapion Myrskyn jälkeen ja Jari Sillanpään albumilla Jari Sillanpää  Jari Heino on myös Tommi Rautiaisen London Allstars -yhtyeen jäsen.
Heinon ura studiomuusikkona on ollut pitkä ja menestyksekäs. Hän esiintyy yli 1500 äänilevyraidalla ja hän on tehnyt yhteistyötä monien tunnettujen artistien kanssa. Hän on esiintynyt monissa TV-orkestereissa ja lukuisilla suomalaisilla musiikkifestivaaleilla sekä konserteissa.
Heino on arvostettu basisti Suomessa, ja hänen monipuolinen työnsä studiomuusikkona on ollut merkittävä osa suomalaista musiikkikulttuuria.