Esko Järvelin
Kotiseutuhistorioitsija

Esko Järvelin kirjoitti nimimerkillä Apusihteeri vuosina 1975–1987 sanomalehti Karjalaiseen Joensuun seudun historiaa käsitteleviä pakinoita ja artikkeleita. Vuonna 1978 Joensuu-seura julkaisi näihin kirjoituksiin perustuvan teoksen Kolmen kauppaneuvoksen aikaa. Kirja kertoo neljän joensuulaisen merkkihenkilön, pormestari J. A. Nystenin sekä kauppaneuvoksien A. J. Mustosen, Petter Parviaisen ja Frithiof Neppenströmin tarinat ja kuvaa samalla elämää Joensuun kaupungissa sen ensimmäisinä vuosikymmeninä. Kirja sai kiitosta paitsi huomattavasta kulttuurihistoriallisesta arvostaan myös selkeydestä ja helppolukuisuudesta.
Kirjassa Konstiniekkoja ja kauppamiehiä, joka ilmestyi vuonna 1981, Järvelin jatkaa Joensuun menneisyyden tutkimista. Teos sisältää viiden kauppiaan, Henrik Parviaisen, Simon Parviaisen, Mathias Silvénin, Reinhold Ryynäsen, Jacob Gustaf Cederbergin sekä kolmen käsityöläisen, puuseppä Anders Muikun, maalarimestari ja raatimies Johan Nousiaisen ja kirkonrakennusmestari Theodor Johan Tolpon elämäkerrat. Niiden välityksellä käsitellään kirjan toista teemaa, Joensuun kaupungin vähittäistä kehittymistä Pohjois-Karjalan keskukseksi.
Esko Järvelinin kirjoittamista järjestö- ja yhteisöhistoriikeista ensimmäisenä julkaistiin teos Yhy vappaapalokuntaan : Joensuun vapaaehtoinen palokunta 1881–1981, joka perustuu monipuoliseen lähdemateriaaliin.Vuonna 1982 ilmestynyt historiikki kertoo paitsi Joensuun vpk:n vaiheista myös kaupungin palosuojelusta ennen vapaaehtoisen palokunnan perustamista.
Vuonna 1984 ilmestynyttä teosta Summarohdoista erikoisvalmisteisiin : Joensuun vanha apteekki 1834–1984 varten Järvelin kävi läpi Joensuun vanhan apteekin oman arkiston lisäksi Valtionarkiston, Joensuun maakunta-arkiston ja Turun apteekkimuseon aineistoja. Kirjan kuvituksena on Joensuun vanhassa apteekissa käytössä olleita apteekkiesineitä.
Farmasian historiasta Järvelin siirtyi lääninhallinnon historiaan ja teos Järvelin, Esko. Pohjois-Karjalan lääni : lääninhallinnon syntyvaiheet ja lääninhallituksen toiminta 1960–1985 ilmestyi vuonna 1985. Historioitsija kaivautuu maakunnan menneisyyteen aina 1300-luvulle taustoittaessaan paikallishallinnon pitkää tietä heimomaakunnasta ”kehityksen keihäänkärjeksi”.
Järvelin sai vuonna 1985 Kansan sivistysrahaston apurahan, joka soveltui Joensuun työväenyhdistyksen historian kirjoittamiseen Suomen vanhimpiin kuuluvan työväenyhdistyksen kattava satavuotishistoriikki ilmestyi vuonna 1988 nimellä Vaalien vartiotulta. Joensuun työväenyhdistys 1888–1988. Työtä hankaloitti alkuperäislähteiden puute, kunnes kirjoittamisen loppuvaiheessa v. 1987 löytyivät yhdistyksen pöytäkirjat 30 vuoden ajalta vahvistaen luottamusta toisen käden lähdeaineiston todenmukaisuuteen.
Joensuun kaupungin edustustilaksi kunnostetun Vainoniemen puujugendhuvilan tarina ilmestyi huvilan saavuttaessa 80 vuoden iän v. 1988. Järvelin oli kerännyt Vainoniemen huvila : totta ja tarua vuosilta 1881–1979 -nimiseen kirjaan omistajasukujen jäseniin liittyvää muistitietoa ja sen tueksi arkistojen ja kirkonkirjojen aineistoa vuodesta 1979 lähtien. Kirjassa on runsas valokuvakuvitus, johon kirjoittajan lisäksi on osallistunut Jussi Järvelin.
Postuumisti vuonna 1988 ilmestynyt kirja Apusihteerin paalit on koottu Apusihteerin pakinoista, jotka kuvaavat 1800-luvun Joensuuta ja elämää ja ihmisiä siellä valloittavan tuoreesti ja läheisesti kuten kirjan toimituskuntaan kuulunut Veijo Saloheimo esipuheessaan toteaa. Kirjan kuvituksena on Pohjois-Karjalan museon kuvakokoelmista koottuja vanhoja Joensuu-aiheisia postikortteja.
Esko Järvelin ei myöskään ehtinyt saattaa painokuntoon laatimaansa matrikkelia Joensuun ensimmäisistä liikeyrittäjistä eli kauppiaista ja käsityöläisistä, joille oli myönnetty porvarioikeudet vuosina 1849–1879.  Joensuu-seura julkaisi sen v. 1993 nimellä Joensuun porvarimatrikkeli Ilmi Järvelinin puolisonsa käsikirjoituksesta viimeistelemänä.
Sanomalehti Karjalaisen lisäksi Järvelin avusti Sosiaaliturva-lehteä. Siinä ilmestyi laaja Joensuun sosiaalitoimen historiaa käsittelevä artikkelisarja Menneitä aikoja Ylisessä Karjalassa. Osat 1–20.
Järvelinin tekstejä löytyy myös Joensuu-aiheisista kuvateoksista.
Esko Järvelin sai vuonna 1982 Joensuu-palkinnon Joensuun historian kirjaamisesta.