stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teddy Sheringham

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Edward Paul Sheringham
Syntymäaika: 2. huhtikuuta 1966 (ikä 58)
Syntymäpaikka: Walthamstow, Lontoo, Englanti
Pelipaikka: hyökkääjä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1982–1991 1985 1985 1991–1992 1992–1997 1997–2001 2001–2003 2003–2004 2004–2007 2007–2008 | Millwall → Aldershot (lainalla) → Djurgårdens IF  Nottingham Forest Tottenham Hotspur Manchester United Tottenham Hotspur Portsmouth West Ham United Colchester United | 220 (93) 5 (0) ? (13) 42 (14) 166 (76) 104 (31) 70 (22) 32 (9) 76 (28) 19 (3) |
Maajoukkue
| 1993–2002 | Englanti | 51 (11) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 30. joulukuuta 2006.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 17. tammikuuta 2007.
Edward Paul "Teddy" Sheringham (s. 2. huhtikuuta 1966 Walthamstow, Lontoo, Englanti) on englantilainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän loi mittavan uran niin seura- kuin maajoukkuetasolla.
Ura seurajoukkuetasolla > Saavutukset

Englannin Valioliigan mestaruus (1999, 2000, 2001)
FA Cupin voitto (1999)
Mestarien liigan voitto (1999)
Intercontinental Cupin voitto (1999)
Englannin 2. divisioonan mestaruus (1988)
Englannin Mestaruussarjan pudotuspelikarsintojen voitto (2005)
Ruotsin 2. divisioonan pohjoislohkon mestaruus (1985)
Maajoukkueessa

Sheringham pelasi ensimmäisen ottelunsa Englannin maajoukkueessa 27-vuotiaana vuonna 1993. Terry Venablesin valmentajakaudella (1994–1996) hän vakiinnutti paikkansa Alan Shearerin aisaparina. Sheringhamin maajoukkueuran huippuhetki oli EM-kotikisat 1996, joissa Englanti eteni välieriin. Sheringham jatkoi maajoukkueessa myös uuden valmentajan Glenn Hoddlen kaudella, mutta kesken 1998 MM-kisojen hänen paikkansa otti nuori Michael Owen.
Uusi valmentaja Kevin Keegan ei valinnut Sheringhamia 2000 EM-kilpailuihin, ja näytti siltä, että hänen päivänsä maajoukkueessa olivat ikuisesti ohi. Kuitenkin yllätyksellisesti häntä neljä vuotta nuoremman Alan Shearerin lopetettua maajoukkueuransa, aukenivat ovet jälleen myös Sheringhamille vuonna 2001 ruotsalaisvalmentaja Sven-Göran Erikssonin alaisuudessa. Sheringham teki ratkaisevan maalin Kreikkaa vastaan viimeisessä MM-karsintaottelussa syyskuussa 2001. Eriksson valitsi Sheringhamin myös MM-kisaryhmään. Sheringhamin viimeiseksi maaotteluksi jäi MM-kisojen puolivälierätappio Brasiliaa vastaan.
Sheringham pelasi maajoukkueessa 51 ottelua, joissa teki 11 maalia.
Aiheesta muualla

Teddy Sheringham Sky Sportsin sivuilla[vanhentunut linkki]
Englannin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 1996
1 Seaman |
2 G. Neville |
3 Pearce |
4 Ince |
5 Adams |
6 Southgate |
7 Platt |
8 Gascoigne |
9 Shearer |
10 Sheringham |
11 Anderton |
12 Howey |
13 Flowers |
14 Barmby |
15 Redknapp |
16 Campbell |
17 McManaman |
18 Ferdinand |
19 P. Neville |
20 Stone |
21 Fowler |
22 Walker |
Valmentaja Venables
Englannin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1998
1 Seaman |
2 Campbell |
3 Le Saux |
4 Ince |
5 Adams |
6 Southgate |
7 Beckham |
8 Batty |
9 Shearer |
10 Sheringham |
11 McManaman |
12 Neville |
13 Martyn |
14 Anderton |
15 Merson |
16 Scholes |
17 Lee |
18 Keown |
19 L. Ferdinand |
20 Owen |
21 R. Ferdinand |
22 Flowers |
Valmentaja Hoddle
Englannin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2002
1 Seaman |
2 Mills |
3 A. Cole |
4 Sinclair |
5 Ferdinand |
6 Campbell |
7 Beckham |
8 Scholes |
9 Fowler |
10 Owen |
11 Heskey |
12 Brown |
13 Martyn |
14 Bridge |
15 Keown |
16 Southgate |
17 Sheringham |
18 Hargreaves |
19 J. Cole |
20 Vassell |
21 Butt |
22 James |
23 Dyer |
Valmentaja Eriksson
Englannin Valioliigan Kultainen kenkä
1993: Teddy Sheringham • 1994: Andy Cole • 1995: Alan Shearer • 1996: Alan Shearer • 1997: Alan Shearer • 1998: Chris Sutton, Dion Dublin, Michael Owen • 1999: Michael Owen, Dwight Yorke, Jimmy Floyd Hasselbaink • 2000: Kevin Phillips • 2001: Jimmy Floyd Hasselbaink • 2002: Thierry Henry • 2003: Ruud van Nistelrooy • 2004: Thierry Henry • 2005: Thierry Henry • 2006: Thierry Henry • 2007: Didier Drogba • 2008: Cristiano Ronaldo • 2009: Nicolas Anelka • 2010: Didier Drogba • 2011: Carlos Tévez, Dimităr Berbatov • 2012: Robin van Persie • 2013: Robin van Persie • 2014: Luis Suárez • 2015: Sergio Agüero • 2016: Harry Kane • 2017: Harry Kane • 2018: Mohamed Salah • 2019: Pierre-Emerick Aubameyang, Sadio Mané, Mohamed Salah • 2020: Jamie Vardy • 2021: Harry Kane • 2022: Mohamed Salah, Son Heung-min • 2023: Erling Braut Haaland • 2024: Erling Braut Haaland
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz
Italialainen keittiö

Pizza on yksi tunnetuimmista italialaisista ruokalajeista. Kuvassa eteläitalialainen pizza.
Italialainen keittiö perustuu yksinkertaiseen ja laadukkaista raaka-aineista tehtyyn kotiruokaan. Italialainen ruoka on perinteitä noudattavaa. Hyvällä ruoalla on italialaisille hyvin suuri merkitys, ja laadukasta ruokaa ja raaka-aineita onkin maassa helposti saatavilla. Italialainen keittiö on yksi maailman suosituimmista ja jäljitellyimmistä ruokakulttuureista.
Ominaispiirteet

Italialaisen keittiön kolme peruspilaria ovat alueellisuus, autenttisuus ja omavaraisuus. Pohjoisen ja etelän ruoat eroavat toisistaan huomattavasti, ja jokaisella kylällä ja perheellä on oma tapansa laittaa ruokaa. Monella italialaiskylällä on omat erikoisuutensa ja ruokasanastonsa, joita ei tunneta muualla. Monella tunnetulla italialaisella raaka-aineella onkin alkuperää kuvaava nimi, kuten Parman kinkku tai Gaetan oliivi. Erityisen tärkeitä italialaisille ovat raaka-aineet. Italian ruoka noudattaakin tiukasti sesonkeja: saatavilla on meneillään olevan vuodenajan sesonkituotteita, minkä seurauksena raaka-aineet ovat yleensä lähiruokaa ja laadukkaita. Italialaiseen omavaraisuuteen kuuluu muun muassa omista puutarhoista saatavien kasvisten runsas käyttö. Myös eläinten ruhoista hyödynnetään mahdollisimman suuri osa.
Tyypillisiä italialaisia ruokia

Pizza ja pastaruoat ovat italialaisen keittiön tunnetuimmat edustajat. Pizza ja tomaatin käyttö saivat alkunsa Napolissa. Etelä-Italian keittiön antimet, kuten kuivapasta, tomaattikastike, mozzarella ja pizza tunnetaan ulkomailla parhaiten, koska 1900-luvun taitteessa Italiasta lähteneet siirtolaiset tulivat lähinnä Etelä-Italiasta.
Tyypillisiä italialaisia arkiruokia ovat pastaruokien lisäksi vitello tonnato eli vasikanlihaa tonnikalakastikkeessa, risotto ja munakoisovuoka. Arkiaterialla ruokajuomana tarjotaan viiniä ja vettä. Kuuluisia italialaisia jälkiruokia ovat tiramisu, panna cotta ja jäätelö, jota syödään paljon eteläosissa.
Tyypillisiä italialaisia ruokia > Pizza

Aito italialainen pizza vaihtelee alueen mukaan: esimerkiksi roomalainen pizzapohja on ohut ja rapea, napolilainen taas pehmeä. Pizza Napoletana on saanut EU:n tuotesuojan. Aito napolilainen pizza kuuluu paistaa noin 1-2 minuutin ajan lähes 500-asteisessa kiviuunissa. Italialaisissa pizzoissa juustona käytetään lähes aina mozzarellaa. Pizza bianca ei sisällä tomaattia, vaan esimerkiksi perunaa, sipulia tai pelkkää mozzarellaa. Pizza marinara ei sen sijaan sisällä lainkaan juustoa, vaan pelkkää tomaattia, valkosipulia, yrttejä ja oliiviöljyä.
Tyypillisiä italialaisia ruokia > Viinit

Italian viinit ovat maailman tunnetuimpia ja maa on yksi maailman suurimmista viinintuottajista. Italian viinintuotantoon kuuluu paikallisuus, ja suurinta osaa maan viineistä ei tunneta oman tuotantoalueensa ulkopuolella. Italian tunnetuimpia viinejä ovat punaviinit barolo, barbaresco ja chianti, kuohuviini prosecco sekä Martini-vermutti.
Tyypillisiä italialaisia ruokia > Väkevät alkoholijuomat

Italiassa väkeviä alkoholijuomia juodaan etenkin digestiiveinä jälkiruuan yhteydessä. Tunnettuja juomia ovat ainakin viinin puristusjäämistä tislattu grappa, Amaretto-mantelilikööri, Limoncello-sitruunalikööri ja Galliano-yrttilikööri. Aperitiiveista tunnetuimpia ovat Campari sekä hieman miedompi Aperol.
Tyypillisiä italialaisia ruokia > Juustot

Italiassa juustoja syödään etenkin alkuruokana, mutta harvoin heti aterian jälkeen tai leivän päällä. Tunnetuimpia juustoja ovat muun muassa caciocavallo, fontina, gorgonzola, Grana Padano, mascarpone, mozzarella, parmesaani, pecorino, ricotta ja taleggio.
Ruokailurytmi

Italialainen ruokailurytmi poikkeaa pohjoiseurooppalaisesta ruokailurytmistä. Aamupalan äärellä ei vietetä pitkää tovia, vaan italialaiset juovat aamukahvinsa nopeasti usein kahvilassa matkalla töihin. Kahvin – espresson tai cappuccinon – seurana on joko keksejä tai yleensä makea voisarvi (cornetto), joita saa erilaisilla täytteillä. Cappuccinoa italialaisilla on tapana nauttia vain aamuisin, keski- ja iltapäivällä nautitaan lähinnä espressoa.
Lounas  syödään aikaisintaan kello 13, usein myöhemmin. Illallinen nautitaan sananmukaisesti vasta illalla: ruokailua ei yleensä aloiteta ennen kello 19.30. On tavallista, että illallista ryhdytään tarjoilemaan lähempänä iltayhdeksää. Illallinen on tärkeä yhteenkokoontumishetki, johon kuuluu olennaisena osana seurustelu perheen tai ystävien kanssa. Pohjois-Italiassa syödään yleensä selvästi aikaisemmin kuin etelässä. Etelä-Italiassa on usein vielä tapana syödä lounasta kotona perheen kanssa myös kesken työpäivän.
Italialainen ateria

Italialainen menu koostuu perinteisesti viidestä osasta: alkupalasta, väliruoasta, pääruoasta, lisukkeista ja jälkiruoasta.
Ateriaa edeltää usein aperitiivijuoma, joka voi olla esimerkiksi lasillinen kuohuviiniä tai camparia. Aperitiivin kanssa nautitaan usein pieni makupala, jonka nimi vaihtelee maakunnittain. Ravintola-aterian aluksi tilataan vettä, joka voi olla hiilihapollista tai hiilihapotonta.
Alkupalat eli antipasti nautitaan aluksi tarjoiltavan leivän ja varsinaisen ruoan välissä. Antipastoihin voi kuulua muun muassa marinoituja kasviksia, leikkeleitä, munakasta, juustoa tai salaattia. Salaatin kanssa nautitaan usein oliiviöljyä, etikkaa, suolaa ja pippuria.
Väliruoan eli primon tarkoitus on viedä pahin nälkä ennen pääruoan tarjoilua. Primo koostuu pienestä annoksesta pastaa, risottoa, keittoa, gnocchiksi kutsuttuja taikinamykyjä tai polentaa.
Pääruoka eli secondi on yleensä lihaa tai kalaa, joka tarjoilaan leivän tai lisukkeen kanssa, joka voi olla esimerkiksi kypsennettyjä vihanneksia tai salaattia.
Aterian päätteeksi nautitaan kuorittuja hedelmiä ja viikonloppuisin makeampia jälkiruokia, 
kuten tiramisua tai pannacottaa. Jälkiruoan jälkeen nautitaan usein kahvi, yleensä espresso. Yleinen on myös digestiivi (digestivo), ruoansulatusta helpottamaan tarkoitettu alkoholijuoma.
Ravintolat

Ulkona syöminen on Italiassa suosittua ja erityyppisiä ravintoloita on runsaasti. Italialaisia ravintoloita on kolmea pääluokkaa: ristorante eli hieno ravintola hovimestareineen, trattoria, sekä osteria eli arkinen ruokapaikka. Lisäksi maasta löytyy muun muassa pizzerioita, spaghetterioita joissa saa pastaa, zupperioita joissa saa keittoa, tripperioita jotka ovat erikoistuneita sisäelimiin, sekä friggitorioita joissa saa friteerattuja ruokia.
Italialaisten ruokailurytmi näkyy ravintoloiden aukioloajoissa: ne ovat yleensä kiinni lounaan ja illallisen välillä noin klo 15–19.
Kuvia

Pizza Margherita
Spaghetti alla Carbonara
Spaghetti alle vongole
Ossobucoa sahramirisoton kera
Insalata caprese
Tiramisua, espressoa ja passitoa
Kirjallisuutta

Falck, Ilkka & Ranesi, Antonio: Mamma mia – italialaisten äitien keittiössä.  Helsinki:  Otava, 2011.  ISBN 978-951-1-24326-7
Aiheesta muualla

Raimo Miettinen: Italialainen ruokakulttuuri (Arkistoitu – Internet Archive)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Italialaisia ravintolassa syömässä pastaa.
Italian alueet.
Aito bolognalainen jauhelihakastike, ragú alla bolognese, eroaa jonkin verran kansainvälisesti tunnetusta bolognesekastikkeesta.
Risotto on yleinen pohjoisitalialainen ruokalaji.
Antipasti, italialaisia alkupaloja
Gräsbeck

Gräsbeck on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Bror Gräsbeck (1885–1953), suomalainen juristi
Dagny Gräsbeck (1898–1976), suomalainen kirjailija
Erna Gräsbeck (1879–1958), suomalainen oopperalaulaja
Folke Gräsbeck (s. 1956), suomalainen pianisti
Ingrid Gräsbeck (s. 1995), suomalainen näyttelijä, laulaja, tanssija ja musikaaliartisti
Gottfrid Gräsbeck (1927–2010), suomalainen säveltäjä ja kuoronjohtaja
Manfred Gräsbeck (s. 1955), suomalainen viulisti, kapellimestari ja säveltäjä
Oscar Gräsbeck (s. 1995), suomenruotsalainen pianisti, laulaja ja kulttuurialan yrittäjä
Ralph Gräsbeck (1930–2016), suomalainen lääkäri ja kliininen biokemisti
Solveig Gräsbeck (s. 1966), suomalainen pianisti ja laulaja
Walter Gräsbeck (1892–1952), suomalainen teollisuusmies
Yvonne Gräsbeck (1960–2008), suomalainen laulaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Charles Messier

| Charles Messier |
| --- | --- |
 Charles Messier
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. kesäkuuta 1730 Badonviller
Kuollut: 12. huhtikuuta 1817 (86 vuotta) Pariisi
Kansalaisuus:  ranskalainen
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  tähtitiede
Tunnetut työt:  Messierin luettelo
 Nimikirjoitus
Charles Messier (26. kesäkuuta 1730 Badonviller, Meurthe-et-Moselle, Ranska – 12. huhtikuuta 1817 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen tähtitieteilijä.
Messier syntyi Lorrainessa Badonviller'ssa, mutta hänen nuoruutensa on hämärän peitossa vuoteen 1751 saakka, jolloin hän saapui Pariisiin ja pääsi töihin kuuluisalle tähtitieteilijälle Joseph Nicolas Delislelle. Messier havaitsi 100 mm:n peiliteleskoopilla. Vuonna 1774 Charles Messier julkaisi luettelon 45 syvän taivaan kohteesta, joita ovat muun muassa tähtisumut ja -joukot. Luettelon tarkoituksena oli auttaa komeettojen etsijöitä (kuten häntä itseäänkin) ja muita avaruuden tutkijoita erottamaan toisistaan pysyvät ja muuttuvat taivaankappaleet, sillä silloisten kaukoputkien tarkkuuksilla ne oli helppo sekoittaa toisiinsa. Messier itse löysi uransa aikana 40 tähtisumua ja 13 komeettaa.
Vuonna 1781 Messierin luettelo oli kasvanut 103 kohteeseen. Siihen on lisätty myöhemmin seitsemän kohdetta. Kohteiden koodit M1:stä M110:een ovat käytössä nykypäivänäkin. Messierin luettelo sisältää tärkeimpiä tähtitaivaan kohteita M1 Rapusumusta M110 pieneen Andromedan läheiseen elliptiseen galaksiin. Rapusumun eli ensimmäisen havaitsemansa kohteen Messier havaitsi 28. elokuuta 1758 hieman Härän eteläisen sarven yläpuolella.lähde?
Messiermaratonilla tarkoitetaan tapahtumaa, jolloin kaikki Messierin 110 kohdetta pyritään havaitsemaan yhden yön aikana. Useimmiten maraton suoritetaan maaliskuussa sään ollessa taivaan kohteiden tarkkailun kannalta kaikkein suosiollisimmillaan. Suomessa täydellinen messiermaraton ei ole mahdollista, koska jotkut kohteet ovat liian etelässä.lähde?
Kuussa oleva Messierin kraatteri ja asteroidi 7359 Messier on nimetty Charles Messierin kunniaksi.lähde?
Messier kuoli 86 vuoden ikäisenä 12. huhtikuuta 1817.
Kirjallisuutta

Karttunen, Hannu: Vanhin tiede – Tähtitiedettä kivikaudesta kuulentoihin, s. 469.  ("Charles Messier (1730–1817)")  Helsinki:  Ursa, 2003.  ISBN 978-952-5329-26-1
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Charles Messier Wikimedia Commonsissa
http://www.seds.org/messier/xtra/history/CMessier.html (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef
Vuosi 2008 avaruustoiminnassa

Tämä on luettelo vuoden 2008 tapahtumista avaruustoiminnassa.
Tammikuu

| Laukaisu | Laukaisualus | Laukaisupaikka | Laukaisija | Hyötykuorma | Operaattori | Kiertorata | Tehtävä/tarkoitus | Paluu/tuhoutuminen | Lopputulos | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008-01-1111. tammikuuta 2008 kello 05.32 (UTC) | Black Brant IX | LC-36, White Sands | NASA | LIDOS | NASA/JHU | Alikiertorata | Ultraviolettiastronomia | 2008-01-1111. tammikuuta 2008 kello 05.42 (UTC) | Onnistunut | Apogee: 315 km |
| 2008-01-1515. tammikuuta 2008 kello 11.49 (UTC) | Zenit-3SL | Ocean Odyssey | Sea Launch | Thuraya 3 | Thuraya | GEO | tietoliikennesatelliitti | Yhä kiertoradalla | Onnistunut toistaiseksi |  |
| 2008-01-1717. tammikuuta 2008 | Jericho III | Palmachim | IAF |  | IAF | Alikiertorata | Ohjuskoe | 2008-01-1717. tammikuuta 2008 | Onnistunut |  |
| 2008-01-1818. tammikuuta 2008 kello 07.30 (UTC) | Black Brant XII | Andøya | NASA | SCIFER-2 | NASA/Cornell/Dartmouth | Alikiertorata | Ionosfäärin tutkimus | 2008-01-1818. tammikuuta 2008 | Onnistunut | Apogee: 1460 km |
| 2008-01-2121. tammikuuta 2008 kello 03.45 (UTC) | PSLV-CA | FLP, Sriharikota | ISRO | Polaris (TechSAR) | IAI | LEO | Tutkakuvaus | Yhä kiertoradalla | Onnistunut toistaiseksi |  |
| 2008-01-2525. tammikuuta 2008 | Shaheen-I | Sonmiani | PAF |  | PAF | Alikiertorata | Ohjuskoe | 2008-01-2525. tammikuuta 2008 | Onnistunut |  |
| 2008-01-2828. tammikuuta 2008 kello 00.18 (UTC) | Proton-M | LC-200/39, Baikonur | RKA | Ekspress AM-33 | RSCC | GSO | tietoliikennesatelliitti | Yhä kiertoradalla | Onnistunut toistaiseksi |  |
| 2008-01-3131. tammikuuta 2008 kello 19.14 (UTC) | /VS-30-Orion | Andøya | /DLR/ARR | HotPay-2 | University of Leeds | Alikiertorata | Ionosfäärin tutkimus | 2008-01-3131. tammikuuta 2008 | Onnistunut | Apogeum: 380,6 km |
| Tammikuu | SM-3 | White Sands | US Navy/MDA | ABM | US Navy/MDA | Alikiertorata | ABM-koe | 15 minuuttia laukaisun jälkeen | Onnistunut |  |
Helmikuu

| Laukaisu | Laukaisualus | Laukaisupaikka | Laukaisija | Hyötykuorma | Operaattori | Kiertorata | Tehtävä/tarkoitus | Paluu/tuhoutuminen | Lopputulos | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008-02-044. helmikuuta 2008 | Kavoshgar-1 | Semnan | IARI |  | ISA | Alikiertorata |  | 2008-02-044. helmikuuta 2008 | Onnistunut |  |
| 2008-02-055. helmikuuta 2008 kello 13.02 (UTC) | Soyuz-U | LC-1/5, Baikonur | RKA | Progress M-63 | RKA | LEO | ISS:n tarviketäydennys | 2008-04-077. huhtikuuta 2008 kello 11.50 (UTC) | Onnistunut |  |
| 2008-02-066. helmikuuta 2008 kello 09.14 (UTC) | S-310 | Uchinoura | JAXA |  | JAXA | Alikiertorata | Ionosfäärin tutkimus | 2008-02-066. helmikuuta 2008 | Onnistunut |  |
| 2008-02-077. helmikuuta 2008 kello 11.30 (UTC) | VSB-30 | Esrange | /DLR/ESA | /TEXUS-44 | DLR/ESA | Alikiertorata | Mikrogravitaatiotutkimus | 2008-02-077. helmikuuta 2008 | Onnistunut | Apogee: 264 km |
| 2008-02-077. helmikuuta 2008 kello 19.45 (UTC) | Space Shuttle Atlantis | LC-39A, Kennedy | USA | STS-122, 7 astronauttia | NASA | LEO | Miehitetty lento | 2008-02-2020. helmikuuta 2008 kello 14.07 (UTC) | Onnistunut | ISSn kokoonpano |
| 2008-02-077. helmikuuta 2008 kello 19.45 (UTC) | Space Shuttle Atlantis | LC-39A, Kennedy | USA | Columbus | ESA | LEO | ISSn osa | Yhä kiertoradalla | Onnistunut toistaiseksi |  |
| 2008-02-1111. helmikuuta 2008 kello 11.34 (UTC) | Proton-M | LC-200/39, Baikonur | ILS | Thor-5 | Telenor | Geosynchronous | tietoliikennesatelliitti | Yhä kiertoradalla | Onnistunut toistaiseksi |  |
| 2008-02-2121. helmikuuta 2008 kello 03.26 (UTC) | SM-3 |  | US Navy/MDA | ASAT | US Navy/MDA | Alikiertorata | ASAT | 2008-02-2121. helmikuuta 2008 kello 03.29 (UTC) | Onnistunut | Tuhosi USA-193 satelliitin |
| 2008-02-2121. helmikuuta 2008 kello 06.15 (UTC) | VSB-30 | Esrange | /DLR/ESA | /TEXUS-45 | DLR/ESA | Alikiertorata | Mikrogravitaatiotutkimus | 2008-02-2121. helmikuuta 2008 | Onnistunut |  |
| 2008-02-2323. helmikuuta 2008 kello 08.55 (UTC) | H-IIA 2024 | Pad Y, Tanegashima | MHI | WINDS (Kizuna) | JAXA/NICT | GEO | tietoliikennesatelliitti/Teknologiankehitys | Yhä kiertoradalla | Onnistunut toistaiseksi |  |
| 2008-02-2626. helmikuuta 2008 kello 07.28 (UTC) | K-15 | INS Kalinga | Indian Navy |  | Intian merivoimat | Alikiertorata | SLBM test | 2008-02-2626. helmikuuta 2008 | Onnistunut |  |
Syyskuu

| Laukaisu | Laukaisualus | Laukaisupaikka | Laukaisija | Hyötykuorma | Operaattori | Kiertorata | Tehtävä/tarkoitus | Paluu/tuhoutuminen | Lopputulos | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008-09-1010. syyskuuta 2008 | Rokot/Briz-KM | Plesetsk | /Eurockot | GOCE | ESA | Suunniteltu: LEO | Painovoiman tutkimus |  |  |  |
| 2008-09-1010. syyskuuta 2008 | Soyuz-U | LC-1/5, Baikonur Cosmodrome | RKA | Progress M-65 | RKA | Suunniteltu: LEO, telakoitui avaruusasemalle | ISS varastotäydennys |  |  |  |
| 2008-09-1818. syyskuuta 2008 | Atlas V (401) | SLC-3E, Vandenberg AFB | ULA | DMSP-5D3 F18 | US Air Force | Suunniteltu: LEO | Sääsatelliitti |  |  |  |
| 2008-09-1919. syyskuuta 2008(TBC) | PSLV-XL | Satish Dhawan | ISRO | Chandrayaan-1 | ISRO | Selenocentric | Lunar orbiter |  |  | Intian ensimmäinen Kuuhun lähetetty avaruusalus PSLV-XL:n ensilento |
| 2008-09-2626. syyskuuta 2008 | Delta IV-H | LC-37B, Cape Canaveral | ULA | NRO L-26 (Advanced Orion or Intruder) | US National Reconnaissance Office | GSO | ELINT |  |  |  |
| 2008-09-2929. syyskuuta 2008(TBC) | GSLV | Sriharikota | ISRO | Healthsat (GSAT-4) | ISRO | Suunniteltu: Geosynchronous | tietoliikennesatelliitti |  |  |  |
| 2008-09-2929. syyskuuta 2008(TBC) | GSLV | Sriharikota | ISRO | TAUVEX-2 | ISRO | Suunniteltu: Geosynchronous | Astronomia |  |  |  |
| Syyskuu (TBC) | Dnepr | Dombarovsky | ISC Kosmotras | THEOS | GISTDA | Suunniteltu: SSO | kaukokartoitus |  |  |  |
| Syyskuu (TBC) | Zenit-3SL | Ocean Odyssey | Sea Launch | Galaxy-19 | Intelsat | Suunniteltu: GEO | tietoliikennesatelliitti |  |  |  |
| Syyskuu (TBC) | Tsyklon-3 | Plesetsk | VKS | Koronas-Foton | RKA/MEPhI/NIIEM | Suunniteltu: LEO | Auringon tutkiminen |  |  | Tsyklon-3-kantoraketin ja Tsyklon-perheen viimeinen laukaisu |