stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aftonbladet
Historia

Lehteä alkoi julkaista Lars Johan Hierta vuonna 1830. Se arvosteli myös Ruotsin uutta kuningasta Kaarle XIV Juhanaa, jolloin lehti lakkautettiin. Tähän vastattiin perustamalla uusi lehti Det andra Aftonbladet, joka myös kiellettiin. 26 nimenmuutoksen jälkeen lehti sai jatkaa ilmestymistään.
Lehden poliittinen linja on vaihdellut useasti. Aluksi liberaalista se ajautui kohti konservatismia päätoimittaja Harald Sohlmanin (1890–1921) aikana. Ensimmäisen maailmansodan aikana lehden osake-enemmistö myytiin salaa Saksan hallitukselle.
Vuonna 1929 lehti päätyi Kreugerin perheen haltuun, kun sen osti Ivar Kreugerin Swedish Match. Vuodesta 1932 lehti tuki Per Albin Hanssonin sosiaalidemokraattista hallitusta, sittemmin liberaalipuoluetta. Toisen maailmansodan aikana lehti oli Saksan puolella.
Vuonna 1956 Torsten Kreuger myi lehden Ruotsin ammattiliittojen keskusjärjestölle LO:lle. LO luopui lehden omistuksesta 1996, jolloin 49,9 % osakkeista osti norjalainen mediakonserni Schibsted. Kesäkuussa 2009 Schibsted lunasti vielä 41 % osakkeista ja on nyt pääomistaja 91 prosentilla.
Lehden päätoimittajana on aiemmin toiminut suomalainen Yrsa Stenius.
Vuoden 2009 EU-vaalien alla Aftonbladet herätti närkästystä poistamalla Ruotsin Piraattipuolueen (Piratpartiet), Feministisen aloitteen (Feministiskt Initiativ) ja Ruotsidemokraatit (Sverigedemokraterna) vaalikoneestaan. Lukijoiden valitettua Aftonbladetille ja kyseistä vaalikonetta ylläpitävälle EUProfilerille ne palautettiin takaisin näkyville.
Elokuussa 2009 lehti joutui Israelin vihan kohteeksi julkaistuaan artikkelin, jossa väitettiin Israelin armeijan irrottaneen ja myyneen elimiä surmaamiltaan palestiinalaisilta 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut
Bambuesirippu

Bambuesirippu vuonna 1959.
Bambuesirippu oli kylmän sodan aikana käytetty käsite, jolla viitattiin Euroopassa olleen rautaesiripun tapaan sosialistisia ja kapitalistisia valtioita Aasiassa erottaneeseen rajaan. Termiä ei kovin usein käytetty puhuttaessa Pohjois-Korean ja Etelä-Korean välisestä rajasta tai kommunismin ja lännen välisestä rajasta Kaakkois-Aasiassa.
Termi ”bambuesirippu” oli käytössä harvemmin kuin termi ”rautaesirippu”, sillä kun jälkimmäinen pysyi melko vakaana lähes viisikymmentä vuotta, edellinen siirtyili jatkuvasti. Se ei myöskään ollut yhtä täsmällinen Aasian poliittisen tilanteen kuvaus, koska Itä-Aasian kommunistimaat eivät olleet kovin yhtenäinen ryhmä. Kommunistiset Mongolian kansantasavalta, Vietnam ja myöhemmin Laos olivat Neuvostoliiton liittolaisia, kun taas Demokraattisen Kamputsean Pol Potin aikainen hallitus oli uskollinen Kiinalle. Pian Korean sodan jälkeen Pohjois-Korea lakkasi olemasta sen enempää Neuvostoliiton kuin Kiinankaan liittolainen.
Kiinan ja Yhdysvaltain suhteiden paraneminen kylmän sodan vuosina teki termistä jossain määrin vanhentuneen, paitsi kun viitattiin Korean niemimaahan ja Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton liittolaisten jakoon Kaakkois-Aasiassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bambuesirippu Wikimedia Commonsissa
Atanas Komtšev

| Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Maa:   Bulgaria> Miesten kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Soul 1988 | 90 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Katowice 1982 | 90 kg |  |
|  Hopeaa | Kiova 1983 | 90 kg |  |
|  Hopeaa | Budapest 1986 | 90 kg |  |
|  Pronssia | Kolbotn 1985 | 90 kg |  |
|  Pronssia | Clermand-Ferrand 1987 | 90 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Jönköping 1984 | 90 kg |  |
|  Kultaa | Pireus 1986 | 90 kg |  |
|  Hopeaa | Budapest 1983 | 90 kg |  |
|  Hopeaa | Tampere 1987 | 90 kg |  |
|  Pronssia | Varna 1982 | 90 kg |  |
Atanas Slavšev Komtšev (bulg. Атанас Славчев Комшев, 23. lokakuuta 1959 – 12. marraskuuta 1994) oli bulgarialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiavoittaja.
Komtšev saavutti olympiakultaa Soulissa 1988 90 kilon sarjassa voitettuaan finaalissa suomalaisen Harri Koskelan. MM-kilpailuissa hän menestyi myös hyvin; hän voitti kolmasti hopeaa ja kaksi kertaa pronssia 90 kilon sarjasta, mutta ei saavuttanut yhtään kultaa. EM-kilpailuissa hän sai kaksi kultaa, kaksi hopeaa ja yhden pronssin.
Ahmet Necdet Sezer

| Ahmet Necdet Sezer |
| --- | --- |

Turkin 10. presidentti
 16. toukokuuta 2000 – 28. elokuuta 2007  
Pääministeri:  Bülent Ecevit  Abdullah Gül  Recep Tayyip Erdoğan
Edeltäjä:  Süleyman Demirel
Seuraaja:  Abdullah Gül
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. syyskuuta 1941 (ikä 83)  Afyonkarahisar, Turkki
Puoliso:  Semra Sezer
Tiedot
Uskonto:  sunnalaisuus
 Nimikirjoitus
Ahmet Necdet Sezer (s. 13. syyskuuta 1941 Afyonkarahisar) on turkkilainen lakimies ja poliitikko. Hän oli Turkin tasavallan kymmenes presidentti vuosina 2000–2007.
Sezer on politiikan ulkopuolinen virkamies, joka oli vuodesta 1983 korkeimman vetoomustuomioistuimen johdossa ja korkeimman oikeuden presidentti ennen kuin parlamentti valitsi hänet presidentiksi.
Sezer on sekularisti ja käyttänyt veto-oikeuttaan estämään parlamenttia hallitsevan konservatiivis-islamistisen Oikeus- ja kehityspuolueen (AKP) lakialoitteita, joiden hän näki olevan Turkin sekulaarin perustuslain vastaisia.
Vuonna 2003 Sezer kieltäytyi päästämästä yhdysvaltalaisia joukkoja maahan Irakiin hyökkäystä varten ilman YK:n päätöslauselmaa, joka sallisi voimankäytön Irakia vastaan. Tämän nähtiin heikentävän Turkin ja Yhdysvaltain suhteita.
Sezerin virkakauden lähestyessä loppuaan parlamentissa enemmistöä pitävä AKP asetti ehdokkaaksi ulkoministeri Abdullah Gülin, jonka ehdokkuudesta tuli kiistanalainen. Oppositio marssi ulos istuntosalista ja Gülia vastaan järjestettiin jopa miljoonan hengen mielenosoitus. Opposition poissaolon vuoksi korkein oikeus tuomitsi presidentin valinnan ensimmäisen kierroksen lainvastaiseksi. Poliittisen kriisin vuoksi parlamentti hajotettiin ja järjestettiin uudet vaalit. Parlamentti yritti myös perustuslainmuutoksella muuttaa presidentin suoralla kansanvaalilla valittavaksi, mutta Sezer käytti veto-oikeuttaan estämään lainmuutoksen. Gül valittiin Sezerin seuraajaksi 28. elokuuta 2007.
Apulianvinttikoira

| Apulianvinttikoira> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Italia
Määrä:  kuollut sukupuuttoon
Muita nimityksiä:  Levriero Pugliese, Levriero Foggiano
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Apulianvinttikoira (Levriero Pugliese) eli foggianvinttikoira (Levriero Foggiano) on sukupuuttoon kuollut italialainen koirarotu.
Ulkonäkö

Apulianvinttikoira oli lyhytkarvainen.
Alkuperä

Rotua esiintyi 1980-luvulle asti Tavoliere delle Puglien tasankoalueella. Siitä oli artikkeli vuonna 1983 ENCI:n julkaisemassa lehdessä.
Atanarik

Atanarik
Atanarik tai Athanaric (lat. Athanaricus, k. 21. tammikuuta 381) oli tervingien eli visigoottien kuningas vuosina 364–376. Atanarik kuului Baltin ylhäisösukuun, ja myös hänen isoisänsä Ariarik ja isänsä Aorik olivat olleet heimonsa päälliköitä. Joidenkin lähteiden mukaan Atanarik oli visigoottien ensimmäinen varsinainen kuningas, sillä aiemmin visigooteilla oli ollut erikseen kaksi korkeaa virkaa: sotapäällikkö ja reiks. Reiks oli heimon ylin tuomari ja perinteiden säilyttäjä. Atanarik oli näitä kumpaakin. Kuninkaan vastuulla oli sodanjohdon lisäksi visigoottien vanhan pakanauskonnon, tapojen ja kulttuurin vaaliminen. Kristinusko oli Atanarikin mielestä suurin uhka goottien perinteiselle elämäntavalle. Sen vuoksi hän ahdisteli säälimättä kaikkia kristinuskoon 300-luvulla kääntyneitä visigootteja. Atanarik vainosi kiihkeästi kristittyjä Daakiassa vuosina 369–372. Hänen uhreihinsa kuului muun muassa Pyhä Sabas Goottilainen.
Atanarikin julmat vainot käänsivät kuitenkin visigootit toisiaan vastaan. Lopulta vastakkain oli kaksi ryhmittymää. Toista johti Atanarik ja toista areiolaiseen kristinuskoon kääntynyt päällikkö Fritigern. Syttyi sisällissota, jossa Atanarik löi toistuvasti Fritigernin ja hänen liittolaisensa Alavivuksen joukot. Tappioiden jälkeen Fritigern pyysi apua keisari Valensilta ja roomalaisten avulla kapinalliset onnistuivat paremmin vastustamaan Atanarikin hyökkäyksiä, mutta lopulta Fritigern hävisi sisällissodan. Samaan aikaan myös hunnit olivat tunkeutuneet visigoottien maille, ja vuonna 376 Fritigern anoi Valensilta itselleen ja kannattajilleen pääsyä roomalaisten hallitsemaan Traakiaan. Valens suostui pyyntöön sillä ehdolla, että kaikki Fritigernin kannattajat kääntyvät areiolaisiksi ja palvelevat Rooman armeijassa. Vuonna 376 hunnit löivät Atanarikin ja hän pakeni seuraajineen Transilvaniaan. Suurin osa visigooteista lähti kuitenkin Fritigernin johdolla pakolaisiksi Rooman valtakuntaan. Omiensa hylkäämä ja asemansa menettänyt Atanarik seurasi heitä vuonna 381. Keisari Theodosius I otti Atanarikin suopeasti vastaan, mutta Atanarik kuoli Konstantinopolissa yllättäen vain kaksi viikkoa saapumisensa jälkeen.
Anssi Rantanen

| Anssi Rantanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. elokuuta 1982 (ikä 42) Punkalaidun
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  99 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2008–2020
Seurat:  FPS (Mestis) Hokki (Mestis) Lukko (SML) TPS (SML) SønderjyskE Ishockey (Tanska) Aristan Temirtau (Kazakstan) Južnyi Ural Orsk (VHL) Kulager Petropavlovsk (Kazakstan) H'K Njoman Hrodna (BLR Cup) MHC Martin (SloEL) Orlik Opole (Puola) DVTK Jegesmedvék (EL) Ferencváros TC (EL)
Anssi Rantanen (s. 3. elokuuta 1982 Punkalaidun) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja.
Hän pelasi urallaan SM-liigaa Rauman Lukossa ja Turun Palloseurassa yhteensä 158 runkosarjaottelua tehopistein 3+14=17 ja 26 playoff/playout-ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Rantanen voitti Lukossa SM-pronssia vuonna 2011. Suurimman osan urastaan hän pelasi Mestiksessä edustaen kasvattajaseuraansa Forssan Palloseuraa sekä Kajaanin Hokkia ja lyhyellä lainasopimuksella Lempäälän Kisaa. Hän voitti Hokissa hopeaa vuonna 2008. Rantanen toimi FPS:n kapteenina vuosina 2005–2007 ja 2020–2022. Hänet tunnettiin myös varsin fyysisenä pelaajana, sillä Rantanen on Mestiksen kaikkien aikojen runkosarjan jäähypörssin kolmas kerättyään yhteensä 397 runkosarjaottelussa 736 jäähyminuuttia. Hän loi uraa myös ulkomailla Tanskassa, Kazakstanissa, Venäjällä, Valko-Venäjällä, Slovakiassa, Puolassa ja Unkarissa.
Muuta

Rantasen isoveli Asko pelasi omalla urallaan SM-liigaa puolustajana Tapparassa ja Espoo Bluesissa yhteensä 82 ottelua. Hän toimii nykyään Forssan Palloseuran päävalmentajana Mestiksessä. Anssin veljenpoika ja Askon poika Santtu Rantanen pelaa hyökkääjänä FoPSin U20 Mestis-joukkueessa ja hän debytoi Mestiksessä kaudella 2021−2022.
Anssi Rantanen on opiskellut peliuran aikana muun muassa urheiluliiketoimintaa ja urheilumanagerointia.
Aaltomaija

| Aaltomaija |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Zingiberales
Heimo::  Marantakasvit Marantaceae
Suku::  Maijat Calathea
Laji::  rufibarba
Kaksiosainen nimi
 Calathea rufibarba  Fenzl 
Synonyymit
 Goeppertia rufibarba 
Katso myös
   Aaltomaija Wikispeciesissä   Aaltomaija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aaltomaija (Calathea rufibarba) on marantakasvien heimoon kuuluva ruohomainen kasvilaji. Sitä viljellään huonekasvina sen aaltoilevien lehtien takia. Kasvi kasvaa luontaisesti aluskasvina.
Hoito

Aaltomaija viihtyy varjossa tai puolivarjossa, sitä ei saa asettaa suoraan auringonpaisteeseen. Kastele säännöllisesti kasvukaudella, mutta anna mullan kuivahtaa hiukan kastelujen välissä. Kasvi tykkää suuresta ilmankosteudesta, joten sitä pitää suihkuttaa ahkerasti vedellä. Ihanteellinen kasviterraarioon. Kasvukaudella kasvi viihtyy normaalissa huoneenlämmössä, mutta talvella hieman viileämmässä. Aaltomaija ei siedä vetoa eikä sitä saa sijoittaa alle 12 °C tilaan.
Aikamuoto

Aikamuoto eli tempus on verbin taivutuskategoria, jolla ilmaistaan verbin kuvaaman tapahtumisen aikaa suhteessa puhehetkeen (Nyt puu on kaatunut) ja/tai kerrottuun viitehetkeen (Eilen tullessani puu oli jo kaatunut). Verbiä, jonka taivutuksella ilmaistaan aikamuoto ja persoona, nimitetään finiittiverbiksi; ns. infiniittisillä verbinmuodoilla (infinitiivit ja partisiipit) taas ei tyypillisesti ole aikamuoto- eikä persoonataivutusta.
Aikamuotojärjestelmät voivat eri kielissä olla hyvinkin erilaisia, koska pelkkien aikasuhteiden lisäksi aikamuotokategorioilla voidaan ilmaista aspektia eli toiminnan ajallista rajallisuutta (saatetaanko se loppuun vai jatkuuko se vielä), evidentiaalisuutta (onko tapahtuma itse nähty vai epäsuorasti päätelty sen tapahtuneen), narratiivisuutta (onko tapahtuma toisen kertomaa eikä itse koettua) tms. Tätä heijastavat myös perinteiset termit ”perfekti” (oikeastaan: ”loppuun saatettu toiminta”) ja ”imperfekti”, jotka ovat peräisin latinan kieliopista eivätkä hyvin kuvaa esimerkiksi suomen kielen aikamuotojen merkityksiä.
Suomessa on neljä perusaikamuotoa: preesens, imperfekti (josta joskus käytetään myös nimitystä preteriti), perfekti ja pluskvamperfekti. Monissa normatiivisissa suomen kielen kieliopeissa esiintyy väite, jonka mukaan futuuria eli tulevaisuuteen viittaavaa aikamuotoa ei varsinaisena morfologisena taivutuskategoriana suomen kielessä olisi. Toisaalta kuitenkin suomen kielestä on kuvattu kaksi tulevaa aikaa ilmaisevaa liittotempusta: liittopreesens ja liittoimperfekti, joskin nykykielessä nämä esiintyvät lähinnä juhlallisessa kirjakielessä.
Esimerkkinä suomen kielen juosta-verbin taipuminen edellä mainituissa aikamuodoissa:
preesens — juoksee
imperfekti — juoksi
perfekti — on juossut
pluskvamperfekti — oli juossut
liittopreesens — on juokseva
liittoimperfekti — oli juokseva
Puhekielessä voidaan tulevaa aikaa ilmaista myös muodolla
Tämän muodon käytöstä jotkut kielenhuoltajat varoittavat siksi, että verbillä tulee on niin konkreettinen merkitys, koska moni kuulija voi käsittää, että hän todella tulee paikalle ja tekee kyseisen asian.
Joissakin kielissä, kuten latinassa, on myös futuurin perfekti.
Bamboo Zen

| Bamboo Zen Atsuya Okuda |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2002
 Levy-yhtiö: Shakuhachi Recordings
Atsuya Okudan muut julkaisut
| The Sound of Zen 2002 | Bamboo Zen 2010 |   |
Bamboo Zen on Atsuya Okudan vuonna 2010 julkaistu toinen sooloalbumi, jolla on hochikulla tulkittua huilumusiikkiaselvennä. Albumilla Okuda soittaa seitsemän japanilaista zenmunkkien säveltämää honkyoku-tyylistä sävellystä.
Kappaleet

Shoganken Reibo
Sokkan
Betsuden Shika no Tone
Shinkyorei
Tori Kadotsuke Hachigaeshi
Nerisaji
Futaiken Reibo
Aiheesta muualla

AtsuyaOkuda.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Air New Zealand

| Air New Zealand |
| --- | --- |

 IATA: NZ  –  ICAO: ANZ 
Kutsukoodi:  NEW ZEALAND
Perustettu:  1940
Laivaston koko:  103
Kohteiden määrä:  53
Solmukohdat:  Aucklandin lentoasema (AKL)
Emoyhtiö:  Uuden-Seelannin valtio
Kotipaikka:  Auckland, Uusi-Seelanti
Kanta-asiakasohjelma:  Airpoints
Allianssi:  Star Alliance
Avainhenkilö(t):  Rob Fyfe (CEO)
Yhtiön sivut:  www.airnewzealand.co.nz
Air New Zealand (IATA: NZ, ICAO: ANZ, kutsukoodi: NEW ZEALAND) on uusiseelantilainen lentoyhtiö. Sen solmukohta on Aucklandin lentoasema. Aucklandissa sijaitsee myös yhtiön päämaja. Air New Zealandilla on kohteita Oseaniassa, Aasiassa, Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa. Air New Zealand on Star Alliancen jäsen.
Laivasto

Laivaston keski-ikä lokakuussa 2022 on 8,6 vuotta.
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Airbus A320-200 | 17 | — |  |
| Airbus A320neo | 6 | — |  |
| Airbus A321neo | 7 | 7 |  |
| ATR 72-600 | 29 | — |  |
| Boeing 777-300ER | 7 | — | Korvataan Boeing 787-10 -koneilla. |
| Boeing 787-9 Dreamliner | 14 | 1 | Konetyypin ensimmäinen käyttäjä. |
| Boeing 787-10 Dreamliner | — | 8 | Saapuu laivastoon vuonna 2024. Korvaa Boeing 777-300ER -koneet. |
| De Havilland Dash 8-300 | 23 | — |  |
| Yhteensä | 103 | 16 |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Air New Zealand
Star Allianceen kuuluvat lentoyhtiöt
| --- | --- |
Jäsenet:   Aegean Airlines  Air Canada  Air China  Air India  Air New Zealand  All Nippon Airways  Asiana Airlines  Austrian Airlines  Avianca  Brussels Airlines  Copa Airlines  Croatia Airlines  EgyptAir  Ethiopian Airlines  EVA Air  LOT Polish Airlines  Lufthansa  Shenzhen Airlines  Singapore Airlines  South African Airways  Swiss International Air Lines  TAP Air Portugal  Thai Airways International  Turkish Airlines  United Airlines 
Entiset jäsenet:   Adria Airways  Ansett Australia  Avianca Brasil  Blue1  British Midland International  Continental Airlines  Mexicana  Scandinavian Airlines  Shanghai Airlines  Spanair  TACA Airlines  TAM Airlines  US Airways  VARIG 
Air New Zealandin Airbus A320neo.
Air New Zealandin Airbus A321neo laskeutumassa Aucklandin lentoasemalle.
Air New Zealandin entinen Boeing 747-400 Los Angelesin kansainvälisellä lentoasemalla.
Air New Zealandin Boeing 777-300ER.
Air New Zealandin Boeing 787-9 Dreamliner laskeutumassa Perthin lentoasemalle.
Air New Zealandin De Havilland Dash 8-300 laskeutumassa Aucklandin lentoasemalle.
A. G. Edwards

| A>  G. Edwards |
| --- | --- |

St Asaphin piispa
 1889–1934 
Edeltäjä:  Joshua Hughes
Seuraaja:  William Havard
Walesin arkkipiispa
 1920–1934 
Edeltäjä:  –
Seuraaja:  Charles Green
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. marraskuuta 1848 Llanymawddwy, Gwynedd, Wales
Kuollut: 22. heinäkuuta 1937 (88 vuotta)
Alfred George Edwards (2. marraskuuta 1848 – 22. heinäkuuta 1937) oli Walesin kirkon ensimmäinen arkkipiispa.
Edwards syntyi papin poikana pienessä Llanymawddwyn kylässä Gwyneddin kreivikunnassa. Hän opiskeli Oxfordin yliopiston Jesus Collegessa ennen kuin hänet nimitettiin valvojaksi walesilaiseen Llandovery Collegeen vuonna 1875. Samana vuonna Edwards vihittiin papiksi ja vuonna 1885 hänet nimitettiin Carmarthenin Pyhän Pietarin kirkon kirkkoherraksi.
Vuonna 1889 Edwards nimitettiin St Asaphin piispaksi. Kun Walesin kirkko perustettiin vuonna 1920, hänet valittiin kirkon ensimmäiseksi arkkipiispaksi. Edwards jäi eläkkeelle virastaan vuonna 1934. Hän kuoli vuonna 1937 ja hänet haudattiin St Asaphin kaupunkiin.
Aitne

| Aitne |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  Scott S. Sheppard, David C. Jewitt ja Jan T. Kleyna
Löytöaika:  9. joulukuuta 2001
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Jupiter
Keskietäisyys:  23 229 000 km
Eksentrisyys:  0,2655
Kiertoaika:  730,18 d
Inklinaatio:  165,01°
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  ≈ 3 km
Massa:  ≈4,5 × 1013 kg
Painovoima pinnalla:  ≈ 0 m/s2
Pakonopeus pinnalla:  ≈ 0 km/s
Albedo:  0,04
Aitne on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Carme-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2001. Se sai silloin väliaikaiseksi nimekseen S/2001 J 11. Aitne on läpimitaltaan noin 3 kilometriä. Kuu kiertää planeettaa noin 23,2 miljoonan kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 730 päivää. Radan eksentrisyys on 0,2655 ja inklinaatio 165,1°.
Nykyisen nimensä kuu sai elokuussa 2003 kreikkalaisesta mytologiasta.
Apink

| Apink |
| --- | --- |
 Apink vuonna 2014. Vasemmalta oikealle: Hayoung, Eunji, Bomi, Naeun, Chorong ja Namjoo.
Tiedot
Toiminnassa:  2011–
Tyylilaji:  K-pop
Kotipaikka:   Soul, Etelä-Korea
Laulukieli:  korea, japani
Jäsenet:  Chorong   Bomi   Eunji   Namjoo   Hayoung  
Entiset jäsenet:  Yookyung   Naeun  
Levy-yhtiö:  Play M Entertainment  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Apink (tunnetaan myös nimellä A Pink, kor. 에이핑크) on eteläkorealainen kuusijäseninen tyttöyhtye, joka debytoi vuonna 2011 minialbumillaan Seven Springs of Apink. Apinkin jäsenet ovat Chorong, Bomi, Eunji, Naeun, Namjoo ja Hayoung.
Historia

Apink esiintyi yleisölle ensimmäisen kerran TrendE-kanavan dokumentissa Apink News, jonka pilottijakso näytettiin televisiossa 11. maaliskuuta 2011.
Apink julkaisi debyyttialbuminsa Seven Springs of Apink 19. huhtikuuta 2011. Albumin konseptissa kaikki seitsemän jäsentä ilmaisevat oman kevätkautisen viehätysvoimansa ja korostavat omaa kauneuttaan. Albumin nimikkosinglen "I Don't Know" musiikkivideo julkaistiin samana päivänä.
Apink esiintyi ensimmäistä kertaa televisiokanava Mnetin musiikkiohjelmassa M! Countdown 21. huhtikuuta 2011 markkinoidakseen albumiaan.
Yhtyeelle järjestettiin ensimmäinen virallinen fanitapaaminen sen jälkeen, kun heidän virallisen faniklubinsa nimi "Pink Panda" julkistettiin.
Naeun jäi pois yhtyeestä kun hänen sopimuksensa IST Entertainmentin kanssa päättyi ja hän teki sopimuksen näyttelijänä YG Entertainmentin kanssa.
Jäsenet > Nykyiset jäsenet

Chorong (oikealta nimeltään Park Cho-rong, kor. 박초롱, s. 3. maaliskuuta 1991 (ikä 33) Pohjois-Chungcheong, Etelä-Korea)
Bomi (oikealta nimeltään Yoon Bo-mi, kor. 윤보미, s. 13. elokuuta 1993 (ikä 31) Suwon, Etelä-Korea)
Eunji (oikealta nimeltään Jung Eun-ji, kor. 정은지, s. 18. elokuuta 1993 (ikä 31) Busan, Etelä-Korea)
Naeun (oikealta nimeltään Son Na-eun, kor. 손나은, s. 10. helmikuuta 1994 (ikä 30) Soul, Etelä-Korea)
Namjoo (oikealta nimeltään Kim Nam-joo, kor. 김남주, s. 15. huhtikuuta 1995 (ikä 29) Soul, Etelä-Korea)
Hayoung (oikealta nimeltään Oh Ha-young, kor. 오하영, s. 19. heinäkuuta 1996 (ikä 28) Soul, Etelä-Korea)
Jäsenet > Entiset jäsenet

Yookyung (oikealta nimeltään Hong Yoo-kyung, kor. 홍유경, s. 22. syyskuuta 1994 (ikä 30) Soul, Etelä-Korea)
Diskografia > Studioalbumit

Une Année (2012)
Pink Memory (2015)
Pink Season (2015) (japaniksi)
Pink Revolution (2016)
Dear (2016)
HORN  (2022)
Diskografia > EP:t

Seven Springs of Apink (2011)
Snow Pink (2011)
Secret Garden (2013)
Pink Blossom (2014)
Pink Luv (2014)
Pink UP (2017)
ONE & SIX (2018)
PERCENT (2019)
LOOK (2020)
Diskografia > Singlet

I Don't Know (2011)
It Girl (2011)
My My (2011)
April 19 (2012)
Hush (2012)
Bubibu (2012)
NoNoNo (2013)
Good Morning Baby (2014)
Mr. Chu (2014)
NoNoNo (2014) (japaniksi)
Luv (2014)
Mr. Chu (2015) (japaniksi)
Promise U (2015)
Luv (2015) (japaniksi)
Remember (2015)
Sunday Monday (2015) (japaniksi)
Brand New Days (2016) (japaniksi)
The Wave (2016)
Always (2017)
Miracle (2018)
Everybody Ready? (2019)
Thank you  (2021)
Käännös suomeksi