Suontienselkä–Paasvesi
Maantietoa > Järvenosia

Järvi on 25 kilometriä pitkä, 8,9 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 5 780 hehtaaria eli 57,8 neliökilometriä. Suontienselän ja Puruveden yhteispinta-ala on noin 41 neliökilometriä, jolloin Paasvedelle jää noin 17 neliökilometriä . Suontienselkä jaetaan karkeasti Pohjoisseläksi, Eteläseläksi ja Puruvedeksi. Pohjoisselkä on 15 kilometriä pitkä ja 0,6–2,5 kilometriä leveä. Siinä työntyy keskellä  esiin leveä Tenhanniemi, jonka suojaan jää Tenhanlahti. Pohjoisinta osaa kutsutaan kartoissa myös Suontienseläksi. Ärjänsaaren eteläpuolella aukeaa laaja Eteläselkä. Se on 6,5–5,0 kilometrin kokoinen. Sen erottaa Puruvedestä pohjoisesta työntyvä Nyyssölänniemi ja etelästä työntyvä Hulkonniemi. Hulkonniemen länsipuolella on leveä lahti Selänpää, jonka länsipuolella on Hiukkaniemi. Pohjoisesta työntyy etelään päin 3,5 kilometriä pitkä Lahnaniemi, jonka taakse jäävät Lahnavesi ja Heinävesi. Nämä järvenosat muodostavat 12 kilometriä pitkän ja vuono- tai jokimaisen lahden neljäkilometrisen alkuosuuden. Lahdella on useita salmia tai jokimaisia kapeikkoja, jotka yhdistävät lahdenosat toisiinsa. Heinäveden ja Hoikan yhdistää maantiesillan kaventama Heinäsalmi, ja Hoikan ja Joutsenlahden kilometrin mittainen ja jokimainen Koivusalmi. Joutsensalmi kuuluu 1,5 kilometriä pitkään järvenosaan, jonka yhdistää Kumpulahteen 600-metrinen Ruomanninsalmi. Ruomanninsalmen eteläosassa on sekä Savonradalla että maantiellä vierekkäiset sillat. Kumpulahden ja Nappulaukonjärven yhdistää toisiinsa Vääräsalmi. Lahdenpohjukan muodostaa kolmikilometrinen Suurjärvi, joka on vain 170–340 metriä leveä. Sen yhdistää Nappulaukonjärveen puolikilometrinen Kangassalmi.
Hulkonniemen itäpuolella leviää lähinnä lahdista ja niemistä sokkeloinen Puruveden järvenselkä. Järvenosien välinen raja kulkee Hulkonsalmissa, jotka kiertävät Jänissaaren molemmilta puolilta. Pohjoisosaa hallitsee Lonkarinniemi, jonka eri puolille työntyvät pohjoiseen Mustalahti ja Lonkarinlahti. Lonkarinlahden itäpuolella sijaitsee viisi kilometriä pitkä Suottaniemi, joka erottaa Puruveden Paasvedestä. Puruveden järvenselän laajin osa levittäytyy Hulkonniemen taakse. Siellä sijaitsevat etelään työntyvät lahdet Kirkonlampi, parikilometrinen Majootlahti ja 3,4 kilometriä pitkä Purulahti. Purulahden kapeikossa on Salmentauksessa maantiesilta.
Paasveden yhdistää Puruveteen parikilometrinen Suihkolansalmi. Se jää Suottaniemen ja Tyyrinniemen väliin samanlevyisenä ja jokimaisena salmen. Salmen pohjoisosan ylittää pengertie, jolla on 40-metrinen silta-aukko. Paasveden pohjoisosat ovat avointa järvenselkää, joka on 3,0–2,5 kilometrin kokoinen. Sen itärannat muodostuvat Kuivataipaleesta, joka on 3,5 kilometriä pitkä ja 250–700 metriä leveä kannas, joka erottaa Paasveden Vuoksen vesistöön kuuluvasta Kuvansista. Kannaksen läpi on rakennettu Kuivataipaleen kanava, joka on avoinna pienveneliikenteelle.
Paasveden selkää kaventaa Suottaniemestä itään työntyvä kaareva Reuhonniemi. Niemen eteläpuolelle jää suojaan leveä Vanhalahti. Paasveden eteläosa on saaristoista ja kapeikkojen ja lahtien pirstoma järvenosa. Saariston eteläpuolella Mötönniemi jakaa järvenosan kahtia. Itäpuolella järvi jatkuu kolme kilometriä kapeana lahtena Tyyrinniemen koillisrantaa seuraten kaakkoon päin. Siitä haarautuu Pilkanlahti koilliseen ja Paaslahti kaakkoon päin. Mötönniemen länsipuoli kapenee Suihkolansalmeksi.