stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Azov-pataljoona
Historiaa > Sotapolku

Vuonna 2014 Azov oli pääroolissa puolustamassa Mariupolia Venäjän tukemilta Itä-Ukrainan separatisteilta. Azov liitettiin samana vuonna Ukrainan kansalliskaartiin.
Venäjän helmikuun 2022 hyökkäyksen jälkeen Azov puolusti edelleen Mariupolia, jonne yksikkö motitettiin. Sadat taistelivat linnoittautuivat kaupungin Azovstal-terästehtaan kellareihin mukaan otettujen siviilien kanssa. Viikkoja kestänyt puolustus sai Ukrainan asevoimien johdon ylistämään osastoa sankareina. Joukot antautuivat toukokuun lopulla ja noin 900 jäi vangiksi.
Ilmeisesti noin 50 Azov-rykmentin vankia kuoli räjähdyksessä 29. heinäkuuta 2022 Olenivkassa Donetskin kansantasavallassa. Venäjän puolustusministeriö syytti Ukrainaa vankien parakin tuhoamisesta HIMARS-ohjuksella. Ukraina kielsi syytöksen ja syyttää Venäjää sotarikoksesta.
Osa Azov-vangeista vapautettiin syyskuussa 2022 Turkin ja Saudi-Arabian järjestämän vanginvaihdon jälkeen. Yli tuhat Azovin taistelijaa jäi edelleen vangeiksi Venäjälle, jossa he muodostavat noin viidesosan ukrainalaisista sotavangeista. Kesäkuussa 2023 parinkymmenen Azov-sotilaan oikeudenkäynti alkoi Venäjällä. Kyse oli samoista sotilaista, jotka puolustivat Mariupolia ja jäivät sotavangeiksi kolmen kuukauden taistelujen päätteeksi terästehtaassa. Sotilaita syytettiin kuulumisesta terroristijärjestöön ja toimista Venäjän tukeman Donetskin kapinallishallinnon syrjäyttämiseksi. Heitä uhkasivat vankilatuomiot 15 vuodesta elinkautiseen. Syytettyjä oli alun perin 24, mutta kaksi heistä on vaihdettiin Ukrainan hallussa olleisiin venäläisiin sotavankeihin. Jäljelle jääneistä 22 syytetystä kahdeksan oli naisia, joiden kerrottiin vastanneen Azov-pataljoonan ruokahuollosta.
Alkuperäisen Azov-rykmentin tuhouduttua Mariupolissa Azov jakautui kahteen osaan
12. Erikoisprikaati Azov
.[lähde? ]
3. erillinen rynnäkköprikaati aloitti taipaleensa Kiovan aluepuolustuksen pataljoonana. Azovin vapaaehtoiset hakeutuivat tähän pataljoonaan ja aluepuolustuspataljoona muunnettiin prikaatiksi ja liitettiin vakinaisen armeijan vahvuuteen. Yksikkö aseistettiin Naton lahjoittamilla panssarintorjuntaohjuksilla ja kranaatinheittimillä ja yhdysvaltalaisilla M113-vaunuilla ja HMMWV-ajoneuvoilla.
Ukrainan hallitus on nimennyt Azovin yhdeksi hyökkäysprikaateista vuoden 2023 Ukrainan vastahyökkäyksessä, ja Azovin alaisuuteen liitettiin myös muita yksikköjä. Keväällä 2023 Azov pyrki värväämään 6 500 uutta vapaaehtoista.
Centuria

Azoviin liitetyn siviilijärjestö Centurian tavoitteena on muuttaa Ukrainan asevoimat ja yhteiskunta aatettaan vastaavaksi. Sitä johtavat Azovin jäsenet. Centurian juuret ovat Kansallisessa militiassa (Natsionalni Druzhyny), joka perustettiin vuonna 2017 Azovin katupartioksi. Ukrainassa oli myös vallalla käsitys että joukot olivat sisäministeri Arsen Avakovin henkilökohtainen armeija.
Centuria kuvaa itseään eurooppalais-traditionalistiseksi järjestöksi. Sen tavoitteena on puolustaa Euroopan kansoja Brysselin poliitikoilta ja byrokraateilta.[lähde? ]
Centuria ylläpitää eräiden SS-joukko-osastojen perinteitä. Sen jäseniä on kuvattu tekemässä natsitervehdyksiä. Erään sen johtajan mukaan juutalaiset ovat ihmiskunnan tuho ja lisäksi hän syytti juutalaisia yrityksistä pyyhkiä Ukraina historiasta ja maailmankartalta.[lähde? ]
Lisäksi liike on vastustanut LGBT-ideologiaa. Se osallistui 2019 äärioikeiston mielenosoitukseen Kiovan Pridea vastaan. 27. marraskuuta 2021 noin 20 se jäsenen uskotaan iskeneen Kiovassa HVLV-klubille, jonka ikkunat rikottiin, sisään suihkutettiin pippurikaasua ja heitettiin räjähde. Paikalle jätettiin Centurian tarra ja seinään maalattiin Azovin Wolfsangel.
Centurian jäseniä on kouluttautunut Hetmanni Petro Sahaidatšnyin kansallisessa maavoimien akatemiassa. Sen jäsenet ovat olleet mukana harjoituksissa Ranskan, Britannian, Kanadan, USA:n, Saksan ja Puolan joukkojen kanssa. Akatemian jäseniä on kuvattu tekemässä natsitervehdyksiä ja he ovat pitäneen tilaisuuksia akatemian tiloissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Azov-pataljoona Wikimedia Commonsissa
Goncharenko, Roman: The Azov Battalion: Extremists defending Mariupol Deutsche Welle.  16.03.2022. Viitattu 20.3.2022. (englanniksi)
A far-right battalion has a key role in Ukraine’s resistance. Its neo-Nazi history has been exploited by Putin // CNN. March 30, 2022
Uuden Azov-prikaatin merkki, josta sudenkoukkukuvio piilotettu mutta tunnistettavissa
Aurinkoenergia Euroopan unionissa

| Aurinkoenergia EU:ssa (MW)> . | Aurinkoenergia EU:ssa (MW)> Aurinkolämmitys.Asennus | Aurinkoenergia EU:ssa (MW)> Aurinkolämmitys.Yhteensä | Aurinkoenergia EU:ssa (MW)> Aurinkokennosähkö.Asennus | Aurinkoenergia EU:ssa (MW)> Aurinkokennosähkö.Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 1 497 | 12 245 | 914 | 2 170 |
| 2006 | 2 160 | 14 280 | 1 245 | 3 420 |
| 2007 | 2 138 | 16 818 | 1 826 | 4 940 |
| 2008 | 3 238 | 19 983 | 4 592 | 9 530 |

Tämä artikkeli käsittelee Aurinkoenergiaa Euroopan unionissa.
Vuosina 2000-2009 Euroopan aurinkosähkökapasiteetti kasvoi EWEA:n mukaan 13 GW. Uusien rakennusten aurinkolämmitys on velvoite ainakin Espanjassa ja Saksassa (2009).
Algeria rakentaa Saksaan 3 000 kilometrin kaapelin viedäkseen Saksaan 6000 MW aurinkoenergiaa vuoteen 2020 mennessä.
Aurinkolämmitys

| Aurinkolämmityskapasiteettia asukasta kohti 2008 > # | Aurinkolämmityskapasiteettia asukasta kohti 2008 > Maa | Aurinkolämmityskapasiteettia asukasta kohti 2008 > m2/1 000 as. | Aurinkolämmityskapasiteettia asukasta kohti 2008 > W/as. |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kypros | 843 | 590 |
| 2 |  Itävalta | 475 | 333 |
| 3 |  Kreikka | 345 | 241 |
| 4 |  Saksa | 137 | 96 |
| 5 |  Malta | 89 | 62 |
| 6 |  Tanska | 79 | 55 |
| 7 |  Slovenia | 67 | 47 |
| 8 |  Alankomaat | 43 | 30 |
| 9 |  Ruotsi | 42 | 30 |
| 10 |  Tšekki | 40 | 28 |
| 11 |  Portugali | 37 | 26 |
| 12 |  Espanja | 32 | 23 |
| 13 |  Italia | 27 | 19 |
| 14 |  Ranska | 27 | 19 |
| 15 |  Belgia | 26 | 18 |
| 16 |  Luxemburg | 23 | 16 |
| 17 |  Irlanti | 18 | 13 |
| 18 |  Slovenia | 17 | 12 |
| 19 |  Puola | 10 | 7 |
| 20 |  Bulgaria | 8 | 6 |
| 21 |  Britannia | 6 | 4 |
| 22 |  Unkari | 6 | 4 |
| 23 |  Suomi | 5 | 3 |
| 24 |  Romania | 4 | 3 |
| 25 |  Latvia | 3 | 2 |
| 26 |  Viro | 1 | 1 |
| 27 |  Liettua | 1 | 1 |
| EU27 (MW) | EU27 (MW) | 57 | 40 |
Laskettu kertoimella 1 m2 = 0,7 kW lämpöä

| Aurinkolämmityskapasiteetti (MW)> # | Aurinkolämmityskapasiteetti (MW)> Maa | Aurinkolämmityskapasiteetti (MW)> 2006 | Aurinkolämmityskapasiteetti (MW)> 2007 | Aurinkolämmityskapasiteetti (MW)> 2008 | Aurinkolämmityskapasiteetti (MW)> Yhteensä  2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 1 050 | 665 | 1 470 | 7 766 |
| 2 |  Kreikka | 168 | 198 | 209 | 2 708 |
| 3 |  Itävalta | 205 | 197 | 243 | 2 268 |
| 4 |  Italia | 130 | 172 | 295 | 1 124 |
| 5 |  Espanja | 123 | 183 | 304 | 988 |
| 6 |  Ranska | 154 | 179 | 272 | 1 137 |
| 7 |  Kypros | 42 | 46 | 48 | 485 |
| 8 |  Sveitsi | 36 | 46 | 60 | 416 |
| 9 |  Tanska | 18 | 16 | 23 | 293 |
| 10 |  Alankomaat | 10 | 14 | 18 | 254 |
| 11 |  Britannia | 38 | 38 | 57 | 270 |
| 12 |  Ruotsi | 20 | 18 | 19 | 202 |
| 13 |  Portugali | 14 | 18 | 60 | 223 |
| 14 |  Puola | 29 | 47 | 91 | 254 |
| 15 |  Belgia | 25 | 30 | 64 | 188 |
| 16 |  Tšekki | 15 | 18 | 25 | 116 |
| 17 |  Slovenia | 5 | 8 | 11 | 96 |
| 18 |  Slovakia | 6 | 6 | 9 | 67 |
| 19 |  Romania | 0 | 0 | 6 | 66 |
| 20 |  Irlanti | 4 | 11 | 31 | 52 |
| 21 |  Malta | 3 | 4 | 4 | 25 |
| 22 |  Bulgaria | 2 | 2 | 3 | 22 |
| 23 |  Suomi | 2 | 3 | 3 | 18 |
| 24 |  Luxemburg | 2 | 2 | 3 | 16 |
| 25 |  Unkari | 1 | 6 | 8 | 18 |
| 26 |  Latvia | 1 | 1 | 1 | 5 |
| 27 |  Liettua | 0 | 0 | 1 | 3 |
| 28 |  Viro | 0 | 0 | 0 | 1 |
| 28 | EU27+CH   MW lämpöä | 2 100 | 1 920 | 3 330 | 19 083 |
* 1 000 m2 pinta-ala vastaa 0,7 MW lämpöä
Kyprosessa on asukasta kohti eniten aurinkolämmityskapasiteettia. Vuonna 2008 aurinkolämmitystä oli yhteensä asennettuna (MW): Saksa 7 922, Itävalta 2 775, Kreikka 2 709, Ruotsi 272 ja Suomi 18.
Aurinkosähkö

| Aurinkosähkökapasiteetti asukasta kohti 2008> Sija | Aurinkosähkökapasiteetti asukasta kohti 2008> Maa | Aurinkosähkökapasiteetti asukasta kohti 2008> W/as. |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Espanja | 75 |
| 2 |  Saksa | 65 |
| 3 |  Luxemburg | 50 |
| 4 |  Belgia | 6,7 |
| 5 |  Portugali | 6,4 |
| 6 |  Italia | 5,3 |
| 7 |  Tšekki | 5,2 |
| 8 |  Itävalta | 3,6 |
| 9 |  Alankomaat | 3,3 |
| 10 |  Kypros | 2,7 |
| 11 |  Kreikka | 1,7 |
| 12 |  Ranska | 1,4 |
| 13 |  Suomi | 1,1 |
| 14 |  Slovenia | 1,1 |
| 15 |  Ruotsi | 0,9 |
| 16 |  Tanska | 0,6 |
| 17 |  Malta | 0,6 |
| 18 |  Britannia | 0,4 |
| 19 |  Bulgaria | 0,2 |
| 20 |  Irlanti | 0,1 |
| 21 |  Unkari | 0 |
| 22 |  Puola | 0 |
| 23 |  Romania | 0 |
| 24 |  Liettua | 0 |
| 25 |  Viro | 0 |
| 26 |  Slovakia | 0 |
| 27 |  Latvia | 0 |
| EU27 (MW) | EU27 (MW) | 19,2 |

| Aurinkokennosähkökapasiteetti maittain (MWp)> # | Aurinkokennosähkökapasiteetti maittain (MWp)> Maa | Aurinkokennosähkökapasiteetti maittain (MWp)> 2005 | Aurinkokennosähkökapasiteetti maittain (MWp)> 2006 | Aurinkokennosähkökapasiteetti maittain (MWp)> 2007 | Aurinkokennosähkökapasiteetti maittain (MWp)> 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 1 910 | 3 063 | 3 846 | 5 351 |
| 2 |  Espanja | 58 | 118 | 733 | 3 405 |
| 3 |  Italia | 46 | 58 | 120 | 318 |
| 4 |  Ranska | 26 | 33 | 47 | 91 |
| 5 |  Belgia | 2 | 4 | 22 | 71 |
| 6 |  Portugali | 3 | 4 | 18 | 68 |
| 7 |  Alankomaat | 51 | 51 | 53 | 55 |
| 8 |  Tšekki | 0 | 1 | 4 | 54 |
| 9 |  Itävalta | 24 | 29 | 27 | 30 |
| 10 |  Luxemburg | 24 | 24 | 24 | 24 |
| 11 |  Britannia | 11 | 14 | 19 | 22 |
| 12 |  Kreikka | 5 | 7 | 9 | 19 |
| 13 |  Ruotsi | 4 | 5 | 6 | 8 |
| 14 |  Suomi | 4 | 4 | 5 | 6 |
| 15 |  Tanska | 3 | 3 | 3 | 3 |
| 16 |  Slovenia | 0,2 | 0,4 | 1,0 | 2,1 |
| 17 |  Kypros | 0,5 | 1 | 1,3 | 2,1 |
| 18 |  Puola | 0,3 | 0,4 | 0,6 | 1,6 |
| 19 |  Bulgaria |  |  | 0,8 | 1,4 |
| 20 |  Unkari | 0,2 | 0,2 | 0,4 | 0,5 |
| 21 |  Romania |  | 0,2 | 0,3 | 0,5 |
| 22 |  Irlanti | 0,3 | 0,3 | 0,4 | 0,4 |
| 23 |  Malta | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,2 |
| 24 |  Slovakia | 0 | 0 | 0 | 0,07 |
| 25 |  Liettua | 0 | 0 | 0 | 0,06 |
| 26 |  Viro | 0 | 0 | 0 | 0,02 |
| 27 |  Latvia | 0 | 0 | 0 | 0,01 |
| EU27 GWp | EU27 GWp | 2,17 | 3,42 | 4,94 | 9,53 |
Aiheesta muualla

European Solar Energy Production
European Solar Days
Solar power from Saharan sun could provide Europe's electricity, says EU
Aurinkosähkö sopii yllättävän hyvin Suomeen (Arkistoitu – Internet Archive)
Denmark reaches 2020-goal for solar energy before time (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
CNN: Spain's round-the-clock solar power plant (englanniksi)
Photovoltaics (englanniksi)
Uusiutuva energia ja kestävä kehitys
| --- | --- |
Aurinkovoima::  aurinkokenno | aurinkolämmitys | aurinkokeräin |  keskittävä aurinkovoima  | aurinkojäähdytys
Tuulivoima::  merituulivoima | luettelo merituulivoimasta | tuulipuisto | tuulimylly
Vesivoima::  aaltoenergia | vuorovesienergia | vuorovesimylly
Maa, vesi ja ilma::  geoterminen energia | maalämpö | ilmalämpöpumppu | ilma-vesilämpöpumppu | ilmavirtavoimala
Biologinen::  biomassa | energiakasvit | puupolttoaine | pelletti | biopolttoaine | bioetanoli | E85 | biodiesel | biokaasu
Kemiallinen::  polttokenno | vetytalous | metanolitalous 
Muuta:  energiansäästö | energiatehokkuus | fuusioreaktori | vihreä sähkö | hajautettu energiantuotanto | sähköntuotanto | lämmöntuotanto | kaukolämpö | energiankulutus| valaistus | tuontisähkö | säätövoima | lämmön varastointi | sähkön varastointi | kuljetus | sähköauto | hybridiauto | joukkoliikenne | kimppakyyti
Bo Gu

Bo Gu (Qin Bangxian) 1930-luvulla.
Bo Gu (kiin. 博古, Wade–Giles: Po Ku, oikea nimi Qin Bangxian; 24. kesäkuuta 1907 Hangzhou – 8. huhtikuuta 1946) oli kiinalainen kommunistipoliitikko. Hän oli Kiinan kommunistisen puolueen (KKP) pääsihteeri vuosina 1931–1935.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bo Gu Wikimedia Commonsissa
Zhou Enlai (vas.), Mao Zedong (kesk.) ja Bo (oik.) Yan’anissa vuonna 1937.
Boutros Gemayel

Boutros Gemayel (29. kesäkuuta 1932 – 21. elokuuta 2021) oli libanonilainen maroniitteihin kuuluva katolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Kyproksen (Cipro) arkkieparkiaan 12. huhtikuuta 1959 ja nimitettiin sen johtoon 11. kesäkuuta 1988. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Nasrallah Pierre Sfeir, jota avustivat Elie Farah ja Joseph Mohsen Béchara.
Gemayel jäi eläkkeelle 6. kesäkuuta 2008.
Töpökurpat

| Töpökurpat |
| --- | --- |
 Töpökurppa (Coenocorypha aucklandica)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Töpökurpat Coenocorypha  Gray, 1855
Katso myös
   Töpökurpat Wikispeciesissä   Töpökurpat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Töpökurpat (Coenocorypha) ovat kurppien heimoon kuuluva lintusuku. Töpökurppien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kolme lajia.
Töpökurppalajit

Chathamintöpökurppa (Coenocorypha pusilla)
Snaresintöpökurppa (Coenocorypha huegeli)
Töpökurppa (Coenocorypha aucklandica)
Bantz J. Craddock

| Bantz John Craddock |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. elokuuta 1949 (ikä 75) Parkersburg, Länsi-Virginia, Yhdysvallat
Ammatti:  MPRI Inc:n pääjohtaja
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Yhdysvallat
Palvelusvuodet:  1971–2009
Komentajuudet:  Naton komentaja 2006–2009
Taistelut ja sodat:  Persianlahden sota Kosovon sota
Sotilasarvo:  kenraali
Kunniamerkit:  Defense Distinguished Service Medal (2) Army Distinguished Service Medal Silver Star Defense Superior Service Medal (2) Legion of Merit (3) Bronze Star Meritorious Service Medal (4) Army Commendation Medal (3)  Army Achievement Medal Bundeswehrin kultainen kunniaristi
Kenraali Bantz John Craddock (s. 24. elokuuta 1949) oli Yhdysvaltain Euroopan joukkojen (USEUCOM) ja Naton joukkojen komentaja (SACEUR) vuosina 2006–2009. Tätä ennen hän oli Yhdysvaltain eteläisten joukkojen USSOUTHCOMin komentaja 2004–2006. Jäätyään eläkkeelle armeijan palveluksesta hänet palkattiin MPRI Inc:n pääjohtajaksi.
Craddock on valmistunut West Virginia Universitysta. Hänen ensimmäinen komennuksensa oli Saksassa 3. panssaridivisioonassa, jonka jälkeen hänet nimitettiin Fort Knoxiin armeijan testiupseeriksi. Hän komensi panssarikomppaniaa Saksassa ja oli panssaripataljoonankomentajana 24. jalkaväkidivisioonassa operaation Desert Shieldissa ja Desert Stormissa. Hän valmistui U.S. Army War Collegesta 1993.
Työskenneltyään välillä Pentagonissa hänestä tuli elokuussa 1998 1. mekanisoidun jalkaväkidivisioonan ("Big Red One") varakomentaja. Hän komensi Yhdysvaltain joukkoja Kosovossa operaation alkuvaiheissa. Syyskuussa 2000 hänet nimitettiin 1. mekanisoidun jalkaväkidivisioonan komentaja. Hän oli puolustusministeri Donald Rumsfeldin vanhempana sotilasneuvonantaja elokuusta 2002 heinäkuuhun 2004, jonka jälkeen hänet nimitettiin USSOUTHCOMin komentajaksi. Hänestä tuli Yhdysvaltain Euroopan joukkojen ja Naton joukkojen komentaja 7. joulukuuta 2006. Nimitys herätti kritiikkiä, koska USSOUTHCOMin komentajana hän oli vastuussa myös Guantanamo Bayn laivastotukikohdan toiminnasta. Tuolloin Craddock kieltäytyi käynnistämästä tutkimuksia alaistaan vastaan, kun tämän väitettiin sallineen vankien pahoinpitelyn.
Saksalaisen Der Spiegel -lehden haltuunsa saaman salaisen asiakirjan mukaan Craddock antoi Afganistanissa tappokäskyn huumeviljelijöistä, jota muut Naton komentajat eivät halunneet toteuttaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bantz J. Craddock Wikimedia Commonsissa
Ura

| Ura Kolmas Nainen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1998
 Formaatti: 2CD, MC
 Tuottaja(t): Mikko Karmila
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Sonet
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 2.
Kolmannen Naisen muut julkaisut
| Master Series 1996 | Ura 1998 | Rattle & Snake – live 2000 |
Ura on Kolmannen Naisen neljäs kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1998. Se ylsi Suomen virallisen listan sijalle 2, ja se pysyi listalla yhteensä 31 viikkoa.
Albumia on myyty 78 161 kappaletta. Se myi ilmestymisvuotenaan kultaa.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Raatona maantiellä  En oo kuullut mitään  Äiti pojastaan pappia toivoi  Iso tyttö ja pikkutyttö  Jerusalemin suutari  Päivät kuluu hukkaan  Hyvää ja kaunista  Pyörteeseen  Elämän tarkoitus  Paskanhajua  Asserin kapakkaan  Sähkökitara, hyvää tahtoa ja kavereita  Toverukset  Krokotiilikuppila  Onpa kadulla mittaa  Helsinki  Kartat mua  Lamppu ikkunallasi  Niin sen täytyi olla :  CD 2 Uneni on vasta alussa  Tytöt on kaunistuneet  Lentojätkä ja tyttökulta  Valehtelisin jos väittäisin  Tästä asti aikaa  Ote talonkirjasta  Liity meihin  Tiheän sisään  Lautalla  Ooh Sammy!  Avaruusmies  Etsikää Asseri  Maanantai  Tango taisteluni  Oi Suomen nuoria!  Sylistäsi heräsin  Vuoret tuuli pois puhaltaa  Maailma on tyly  Sekunnit ja tunnit
Kokoonpano

Sakari Pesola – kitara
Pauli Hanhiniemi – laulu
Timo Kivikangas – kitara
Raimo Valkama – basso
Pasi Kallioniemi – rummut
Timo Löyvä – kitara
Aiheesta muualla

Ura discogs.com -sivustolla
Kolmas Nainen
| --- | --- |
Studioalbumit:   Kolmas Nainen  Paha minut iski  Hikiset siivut  Hyvää ja kaunista  Elämän tarkoitus  Tiheän sisään  Onnen oikotiellä  Sydänääniä  Me ollaan ne  Linjassa 
Live:   Ajatuskatkoja  Rattle & Snake – Live 
Kokoelmat:   Poikavuodet  Kultahippuja  Master Series  Ura  Tienhaarat – 20 hittiä  Tienhaarat 1986–2010  Maanantai – 15 suosikkia  ME – Parhaat levytykset 1985–2013 
DVD:t:  Lauteilla
Uskontotieto

Uskontotieto on oppiaine.
Opetus eri maissa

Uskontotieto on oppiaineena muun muassa Ruotsissa. Koska Ruotsin valtio on sitoutunut evankelis-luterilaiseen katsomukseen, kirkon valta-aseman on katsottu vaikuttavan uskontotiedon opetukseen. Valtionkirkkoon kuulumattomille on annettu vapautusta opetuksesta.
Kaikille yhteisen etiikan opetuksen mallia toteutetaan Bulgariassa, Espanjassa, Latviassa, Papua-Uudessa-Guineassa, Intiassa, Indonesiassa, Japanissa, Nepalissa, Pakistanissa ja Filippiineillä. Esimerkiksi Bulgariassa oppiaine on pohdiskelevaa, sen sisältöjä ovat muun muassa historia, minä ja muut, tietoisuus, rakkaus, vapaus, onni.
Uskonnon opetuksesta uskontotietoon?

Kansanedustaja Irina Krohn teki vuonna 2002 lakialoitteen uskonnon opetuksen muuttamisesta uskontotiedoksi, johon osallistuisivat kaikki oppilaat. Mallina Krohn piti Ruotsin uskontotietoa. Vapaa Ajattelija -lehti julkaisi aiheesta kielteisen kirjoituksen, jossa se syytti Ruotsin uskontotiedon opetusta ihmisoikeuksia rikkovaksi. Erkki Hartikaisen mukaan Ruotsin uskontotieteen kirjat oli tehty muuttamalla vanhat uskontokirjat "tunnustuksettomiksi" siten, että pääsisältö, raamattuoppi, säilyi. Näin evankelis-luterilainen kirkko sai kaikki koululaiset yhteisen kristillisen opetuksen piiriin.Hartikainen on arvostellut myös Norjan uskontotietoa, josta Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on antanut kielteisen päätöksen.
Vuonna 2006 uskonnon didaktiikan professori Arto Kallioniemi pohti uskonnon opetuksen tulevaisuudennäkymiä Kirkko ja kaupunki -lehdessä. Hänen mukaansa yhteiskunta on nopeassa muutoksessa ja luterilainen kirkkokin saattaa liukua kohti vähemmistökirkon asemaa. Kallioniemi piti nykyistä mallia, jossa eri uskonnollisiin yhteisöihin kuuluville tarjotaan omaa opetustaan, esimerkkinä uskonnonvapauden turvaavasta opetuksesta. Hän myönsi sen kuitenkin olevan usein ongelmallista luokkien haajantuessa useaan eri ryhmään uskonnontunnin ajaksi. Opetuksen järjestäminen on työlästä kouluille ja pienimpien uskontokuntien edustajat ovat huonoimmassa asemassa. Nykyisellä mallilla on kuitenkin vahva kannatus eri yhteisöjen keskuudessa.
Keskustelu uskonnon opetuksen muuttamisesta käynnistyi uudelleen keväällä 2008, kun Opettaja-lehden päätoimittaja Hannu Laaksola ehdotti nykyisen uskonnon opetuksen tilalle kaikille oppilaille yhteistä uskontotietoa. Myös opetushallituksen kehitysjohtajan Markku Rimpelän mukaan kaikkien oppilaiden olisi voitava osallistua samalle oppitunnille. Hänen mielestään uskonnonopetusta tulisi kehittää etiikan ja uskontotiedon suuntaan. Rimpelä perusteli näkemystään lisääntyvällä maahanmuutolla. Kysymys tulee ajankohtaiseksi hallituskauden lopulla, kun valtakunnallisia opetussuunnitelmia aletaan uudistaa.
Uskorenije

Uskorenije (ven. ускорение, ’nopeuttaminen’) oli Mihail Gorbatšovin vuonna 1985 Neuvostoliitossa käyttöön ottama termi. Käytännössä vuonna 1987 alkanut uskorenije tuotti rahaa raskaaseen teollisuuteen, joka lopulta epävakautti talouden.selvennä Uskorenijeen liittyi muun muassa työpaikkojen kurin tiukentaminen ja parempi puoluevirkailijoiden valvonta. Kesäkuussa 1987 uskorenijen todettiin epäonnistuneen ja se korvautui kunnianhimoisemmalla perestroikalla.
Tausta

Neuvostoliiton kuva oli heikentynyt 1980-luvulla, huolimatta joistakin merkittävistä saavutuksista 70-vuotisen historiansa aikana, kuten siirtymisestä pääosin maatalousyhteiskunnasta ydinasesupervallaksi. Menestyksekkään 1970-luvun jälkeen maa kohtasi uuden taantuman ajan. Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (NKP) korkea-arvoisten virkailijoiden harhakuva siitä, että talous oli paremmassa kunnossa kuin se todellisuudessa oli, vaikeutti merkittävien uudistusten toteuttamista. Esimerkiksi Leonid Brežnevin ajan ”BAM”-kampanja Siperian rautatien rakentamiseksi ei saanut Neuvostoliiton väestöä innostuneeksi, mikä kertoi erosta Neuvostoliiton viestin ja todellisuuden välillä. Gorbatšov varoitti Brežneviä toistuvasti muuttamaan Neuvostoliiton talouden suuntaa, mutta hänen edeltäjänsä ei kuitenkaan uskonut tilanteen olevan niin huono. Tämän tehottomuuden lisäksi Neuvostoliitossa ei ollut riittävästi myöskään markkinakilpailua. Neuvostoliiton talous jäi länsimaisista talouksista jälkeen lähes jokaisella toimialalla.
Käytännössä

Yrittäessään lisätä tuotantoa Gorbatšov käynnisti uudistuksen nimeltä uskorenije, joka tarkoittaa nopeuttamista. Neuvostoliitto oli kohtaamassa taantuman, joten astuttuaan valtaan Gorbatšov yritti elvyttää talouskasvua eri keinoin. Hän edisti tuottavuutta, lisäsi sijoituksia talouteen ja rajoitti alkoholin myyntiä. Nämä kolme toimenpidettä epäonnistuivat kuitenkin täydellisesti. Vaikka propagandakampanjat lisääntyivät ja poissaoloja sekä korruptiota vastaan taisteltiin, näillä toimenpiteillä oli vähäinen vaikutus työntekijöiden tuottavuuteen. Sen sijaan se johti korkeisiin inflaatioasteisiin. Useita rakennushankkeita aloitettiin, mutta niitä ei koskaan saatu päätökseen. Alkoholin kieltäminen, vaikka se vähensi kuolleisuutta, lisäsi ihmisten tyytymättömyyttä.
Utsiran kirkko

| Utsiran kirkko |
| --- | --- |
 Utsiran kirkko.
Sijainti:  Fyrvegen 19 5547 Utsira
Koordinaatit:  
Seurakunta:  Utsiran seurakunta
Rakentamisvuosi:  1785
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  100
Tyylisuunta:  pitkäkirkko
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Utsiran kirkko (norj. Utsira kirke) Norjan kirkkoon kuuluva kirkkorakennus Norjan Utsiran kunnassa Rogalandin läänissä.
Vanhin maininta kirkosta Utsirassa on noin vuodelta 1620, mutta kirkko on sijainnut saarella varmasti jo paljon aiemmin. Myöhäiskeskiajalla saari kuului Halsnøyn luostarin alaisuuteen ja se otti kymmenykset saaren kalastajilta. Vuonna 1704 mainitaan kirkkoa hoidetun Torvastadista käsin niin, että pappi toi aina mukanaan oman Raamatun. Tuona vuonna kirkossa tehtiin suuria korjauksia, ja kuvauksen perusteella se vaikuttaa olleen pieni hirsirakenteinen rakennus. Vuonna 1785 se korvattiin uudella, nykyisellä kirkkorakennuksella.
Vuonna 1870 kirkossa suoritetussa remontissa se sai uuden kastealtaan ja alttaritaulun samalla kun vanhoja esineitä, kuten entinen alttaritaulu, laivan pienoismalli sekä kastealtaan yllä riippunut kyyhkysveistos poistettiin. Vuonna 1954 kirkkoon rakennettiin sakasti sekä kellotorni.