stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen Rautatiehistoriallinen Seura
Historia

Yhdistys perustettiin vuonna 1967, ja se toimi vuoteen 1975 nimellä Veturien Ystävät ry. Seuran perustamiseen vaikutti tuolloin käynnissä ollut höyryveturiliikenteen alasajo Suomessa. SRHS:n perustaja ja ensimmäinen puheenjohtaja oli Arne Boström. Resiina-lehti perustettiin kaksi vuotta seuran perustamisen jälkeen. Alkuaikoja leimasi pyrkimys oman kaluston hankintaan, mutta tämä jäi melko varhaisessa vaiheessa paikallisten yhdistysten vastuulle SRHS:n keskittyessä yleiseen rautatiehistorian harrastustoimintaan.
Toiminta kuihtui 1970-luvun loppupuolella ja 1980-luvun alkupuolella höyryveturien kadottua rataverkolta. Kari Salon puheenjohtajakaudella 1987–1999 lehden julkaisussa tapahtuneet uudistukset saattoivat jäsenmäärän nousuun 1980-luvun loppuvuosina, ja se on noussut siitä asti vaihtelevalla tahdilla vuosittain. Lari Nylundin puheenjohtajakaudella 2008–2014 jäsenmäärä harppasi merkittävästi ja saavutti ensi kerran 1 000 jäsenen rajan. Seuran pitkäaikainen jäsenyys ei ole harvinaista  ja jäsenistössä on yhä useita henkilöitä, jotka ovat olleet toiminnassa mukana alusta asti.
SRHS ryhtyi ylläpitämään aiemmin yksityishenkilön hoidossa ollutta Vaunut.org -kuvastoa vuonna 2008. Jo ennen seuran aikoja merkittävässä asemassa ollut sivusto on noussut Suomen johtavaksi rautatieaiheisten kuvien arkistoksi. Hieman myöhemmin seura ilmaantui Facebookiin.
Izzy Christiansen

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Isobel Mary Christiansen
Syntymäaika: 20. syyskuuta 1991 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Macclesfield,  Englanti, Englanti
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja, hyökkääjä
Pituus: 164 cm
Lempinimi: Izzy
Seura
Seura:  Everton
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2008–2009 2009–2014 2014–2018 2018–2019 2020– |  Everton  Birmingham City  Manchester City  Olympique Lyon  Everton |  |
Maajoukkue
| 2015– |  Englanti | 31 (6) |
Isobel "Izzy" Christiansen (s. 20. syyskuuta 1991) on englantilainen keskikenttäpelaaja/hyökkääjä, joka pelaa Evertonissa ja Englannin maajoukkueessa.
Seurajoukkueura

Christiansen toimi Birminghamin yliopiston jalkapallojoukkueen kapteenina. Hän on pelannut Mestarien liigaa kolmessa eri englantilaisjoukkueessa: Evertonissa, Birminghamissa ja Manchester Cityssä. Kaudella 2014 hän teki joukkueelleen tärkeän maalin, joka ratkaisi cup-mestaruuden. Vuonna 2018 hän siirtyi ranskalaisseura Olympique Lyoniin, jossa hän voitti vuonna 2019 Ranskan mestaruuden ja cupin sekä Mestarien liigan. Joulukuun 2019 lopulla hän palasi Evertoniin.
Maajoukkueura

Christiansen on edustanut Englantia alle 19-vuotiaiden EM-kisoissa, alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa ja aikuisten EM-kisoissa. Hän on vuoden 2019 loppuun mennessä pelannut 31 maaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia.
Suomen Rakuunarykmentti

Suomen Rakuunarykmentin rakuuna vuonna 1901.
Suomen Rakuunarykmentti oli Suomen suuriruhtinaskunnan armeijan ratsuväen joukko-osasto, joka perustettiin vuonna 1889 Lappeenrantaan. Rykmentti lakkautettiin jo vuonna 1901 venäläistämistoimien yhteydessä.
Rakuunarykmentin kasarmit rakennettiin nykyiselle Rakuunamäen alueelle, ja ne valmistuivat vuonna 1893. Rykmentin vahvuus oli 830 sotamiestä ja aliupseeria sekä 40 upseeria, ja se oli jaettu kuuteen eskadroonaan ja soittokuntaan. Rykmentillä oli lisäksi 800 hevosta. Asevelvollisten palvelusaika oli kolme vuotta. Opetus tapahtui suomeksi ja ruotsiksi, mutta komentokielenä oli venäjä. Rykmentin lipussa oli joukko-osaston perustajan, keisari Aleksanteri III:n monogrammi ja lipun toisella puolella Venäjän kaksoiskotka. Komentajana toimi eversti Theodor Schauman. Lappeenrantaan oli sijoitettu rakuunarykmentin lisäksi myös venäläistä varusväkeä, ja leirikentälle kokoontui kesäisin reservin joukkoja harjoituksiin.
Rakuunarykmentti lakkautettiin vuonna 1901 sen jälkeen, kun rykmentin upseeristo kieltäytyi ottamasta uusilta rakuunoilta valaa uuden venäläisen kaavan mukaan. Tyhjäksi jääneelle kasarmialueelle sijoitettiin venäläisistä ratsuväkiosastoista koostunut 55. Suomenmaalainen Rakuunarykmentti, jota komensi eversti Aleksandr Grigorkov. 55. Suomenmaalainen Rakuunarykmentti lähti ensimmäisen maailmansodan puhjettua vuonna 1914 Lappeenrannasta itärintaman taisteluihin eikä enää palannut kasarmilleen. Lappeenrantaan jäi kuitenkin muita venäläisiä joukkoja, ja Rakuunamäen kasarmialueelle rakennettiin maailmansodan vuosina yli 20 uutta rakennusta, joihin kuului uusia tiilikasarmeja ja vanhoja puisia hevostalleja korvanneita punatiilisiä talleja.
Rakuunarykmentin lippu vietiin sen lakkauttamisen jälkeen Pietarin tykistöarsenaaliin, josta se siirrettiin myöhemmin Eremitaašiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen Rakuunarykmentti Wikimedia Commonsissa
Survosenkoski

Survosenkoski on Jämsässä Koskenpään kylän luoteispuolella sijaitseva 900 metriä pitkä koski. Sen keskivirtaama on 8 m³/s. Koski virtaa Kalmavedestä (102,4 metriä mpy) Isoon Rautaveteen (100,0 metriä mpy). Survosenkoski on osa Wanhan Witosen melontareittiä.
Survosenkoski käsittää kaksi koskea ja vuollemaisen pienen kosken suvantoineen. Kosken ympäristössä on kulttuurimaisemaa, yhdystie 6046 kulkee kosken itäpuolitse.
Survosenkosken etäisyys Jämsän keskustasta on 27 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Jämsän reitti

Survosenkoski kuuluu Multialta alkavaan Jämsän reittiin. Ohessa reitin kulku Petäjävedeltä Päijänteelle, eli reitin keski- ja eteläosa. Suluissa pinnankorkeus metreinä merenpinnan yläpuolella:
Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1) → Hankakoski (109,9) → Piesasjärvi (108,2) → Suolijoki (108,2) → Koskelanlammanne (108,2) → Salosvesi (102,5) → Kalmavesi (102,4) → Siniänvirta → Siniäinen → Survosenkoski → Iso Rautavesi (100,0) → Rautavirta / Vähä Rautavirta → Uuttana (99,9) → Juusanvirta → Myllykoski → Pirttijärvi (98,2) → Luomenvirta → Lahnajärvi (98,0) → Väännäkoski → Kankarisvesi (97,8) → Rekolankoski → Koskikeskinen (92,2) → Patalankoski → Jämsänjoki (78,3) → Päijänne (78,3).
T. A. Engström

Toivo Armas (Johannes) Engström (1. elokuuta 1917 Helsinki – 16. joulukuuta 1982 Porvoon mlk) oli suomalainen kirjailija ja kääntäjä. Hän kirjoitti useita nuortenkirjoja,  muun muassa kaksi Avaruuspallo-tieteiskirjaa. Hän käänsi Seppo Ilmarin nimellä muun muassa Edgar Rice Burroughsin teoksia, kuten Tarzan- ja Mars-kirjoja (John Carter of Mars), ja julkaisi niitä omistamansa Taikajousi-kustannusyhtiön kautta.
Teoksia

Sotakoira Pohjan Ricky (1943)
Myrskylintu (1943)
Myrskylintu purjehtii länteen (1945)
Takaisin Myrskylintuun (1947)
Gasellipoika (1948)
Avaruuspallo (Rymdkulan, 1957, suom. 1969)
Toivekoira (1958)
Jäljet lumessa (1959)
Nuoret merikarhut (1965)
Viimeinen purjehdus (1969)
Avaruuspallon paluu (suom. 1972)
Kultaa, kultaa (1976)
Leeoo! (1982)
"Korsupakinat", Taikajousi 1969
Buffalo - Kohtalon tuuli Ernest Thompson Setonin elämäkerta. Teos on ilmestynyt nimellä Buffalo Vind Söderström & Co. kustantamana Helsingissä 1952 ja Ruotsissa Lindqvistillä 1953
Kirjallisuutta

Kotimaisia tieteis- ja fantasiakirjailijoita. Toimittaneet Vesa Sisättö ja Toni Jerrman. BTJ Kirjastopalvelu, 2006.
Särkijärvi (Ähtäri)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini, Ähtäri
Koordinaatit:  62°42′07″N, 24°23′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Niemisjoen valuma-alue (35.47)
Laskuoja:  oja Hirvilampeen 
Järvinumero:  35.475.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  192,8 m  
Rantaviiva:  1,261 km  
Pinta-ala:  9,395 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä ja Soinissa Mäkikylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,4 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Niemisjoen valuma-alueella (35.47), jonka Tyystänjoen valuma-alueeseen (35.475) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 192,8 metriä mpy.
Särkijärvi (järvi Utajärvellä)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
 Järvi etelärannalta koilliseen katsottuna.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Särkijärvi, Utajärvi
Koordinaatit:  64°55′10″N, 27°11′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Särkijoki
Järvinumero:  60.046.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,5 m
Rantaviiva:  9,1  km 
Pinta-ala:  1,2483 km2 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi on Utajärven kunnan samannimisessä eli Särkijärven kylässä oleva järvi. Se tuli tunnetuksi talvella 2001 alkaneesta kuivatushankkeesta, jonka avulla järvi kunnostettiin.
Särkijärvi ennen kunnostusta

Utajärven Särkijärven pinta-ala ennen kuivattamista oli 123 hehtaaria ja valuma-alueen koko 39 neliökilometriä. Järven keskisyvyys ennen kunnostusta oli vain 120 senttiä ja pohjassa oli enimmillään usean metrin paksuinen sedimenttikerros. Järven valuma-alueella oli ollut useita kuormituslähteitä, jotka olivat sitä rehevöittäneet. Kalakanta oli särkivoittoinen.
Kuivatushanke

Järven tilapäinen kuivattaminen merkitsee sen tyhjentämistä joko kokonaan tai osittain. Särkijärvi tyhjennettiin kokonaan. Menetelmä tiivistää järven pohjasedimenttiä sekä kuivumisen että jäätymisen avulla. Järven
vesisyvyyttä saadaan kasvatettua sedimentin tiivistymisen avulla ja samalla pohjan sekoittuminen veteen aallokon takia vähenee. Rehevöityneen järven kalakantaa voidaan myös uudistaa ja vesikasvillisuutta rajoittaa.
Järven pohjan ruoppaus helpottuu kuivatyönä tehtynä, koska ruopattava massa vähenee ja sen käsittely on yksinkertaisempaa.
Jo vuonna 1994 aloitettiin Särkijärven rannanomistajien aloitteesta järven kunnostusmahdollisuuksien selvitys. Tilapäisen kuivattamisen soveltuvuus todettiin hyväksi ja sille saatiin vesioikeuden lupa alkuvuonna 2000. Järven kunnostustyötä pohjustettiin jo samana syksynä rakentamalla tyhjennyslaitteet ja pohjapato. Samalla tehtiin tätä varten tarvittavat  ruoppaukset ja raivattiin puustoa. Varsinainen tilapäinen kuivattaminen aloitettiin helmikuussa 2001, kun järvi oli vielä jäässä. Tyhjentäminen tapahtui kahden tyhjennysputken ja settikaivon kautta, joilla järven vesipintaa voitiin laskea 350 senttiä keskiveden korkeudesta. Jääkansi painoi osaltaan sedimenttiä, ja sen päältä  kaivettiin järven pohjaan kuivatusuomia yhteensä 2580 metriä. Ruoppausmassoja koottiin rantapelloille noin 12 000 kuutiota.
Järvi oli kokonaan tyhjänä vuoden 2002 kevääseen asti. Kuivimmilla alueilla sedimentin pintaan ilmestyi leveitä halkeamia ja sedimentin päällä pystyi kävelemään. Myös järven rantoja kunnostettiin kuivatuksen yhteydessä kaivamalla ja muotoilemalla ja kylän yhteinen uimaranta uudistettiin. Pohjan sedimentin painuessa järven itäpäästä paljastui kolme riviä eri aikakausilta olevia kalastuspatoja. Oulun yliopiston arkeologian laitoksen mukaan vanhimman liistepadon arvioitiin olevan kivikaudelta. Koskaan aikaisemmin pohjoismaissa ei ollut löydetty vastaavia ehjiä rakenteita.
Kunnostettu järvi

Kuivatuksen jälkeen Särkijärvi täytettiin puhtailla sulamisvesillä keväällä 2002 muutamassa päivässä. Järven virkistyskäyttö voitiin aloittaa jo toukokuussa. Kalakanta saatiin uudistettua kokonaan kuivatuksen yhteydessä. Lokit söivät suuren osan kuivuvan järven kaloista, laskeutusaltaasta niitä pyydettiin vielä viitisen tonnia. Pyydetyt kalat olivat pääasiassa särkiä, pasureita ja lahnoja, mutta myös haukia oli paljon. Täyttämisen jälkeen järveen nousi Kiiminkijokeen laskevan Särkijoen kautta runsaasti haukea ja ahventa ja sinne myös istutettiin täysikasvuisia kaloja ja kalanpoikasia, mukaan lukien siika ja kirjolohi. Kunnostushankkeen kokonaiskustannus oli 385 000 euroa, mistä noin puolet kului järven  tyhjennyslaitteiden rakentamiseen. Särkijärven kyläläiset osallistuivat omalla työpanoksellaan EU-rahoitteiseen hankkeeseen. He järjestivät 30. kesäkuuta 2002 kyläjuhlan kotijärvensä onnistuneen kunnostamisen takia. Paikalla oli myös tuolloinen kunta- ja alueministeri Martti Korhonen.
Särkijärvelle tehtiin seurantatutkimus viisi vuotta kuivatushankkeen päättymisen jälkeen. Tulokset olivat pääosin odotettuja: sedimentti oli tiivistynyt ja kohonnut vain sentin tai pari, keskisyvyys kasvoi 1,6 metriin ja veden viipymä järvessä piteni viikolla 50 päivästä 57 päivään. Veden sameus ja vesikasvillisuus vähenivät ja ravinnepitoisuus laski. Ennen kunnostusta peräti 90% järvestä oli kasvillisuuden peitossa, kunnostuksen jälkeen vain 20%. Kesällä 2007 järvessä huomattiin kuitenkin sinileväkukintoja ja veden a-klorofyllipitoisuus kasvoi. Koekalastuksessa särkien määrä oli suuri. Niiden osuuden kalakannasta tulisi olla noin puolet, Särkijärvessä niitä oli 73%. Järven rehevyydestä suurin osa on luontaista perua, mutta melkein kolmannes silti ihmisen aiheuttamaa. Ravinnehuuhtoutuman määrään vaikuttaa myös kesäajan sateisuus. Järvi on peltojen ympäröimä ja sieltä kulkeutuu sadeveden mukana ravinteita.  Kunnostuksesta vastaavan asiantuntijan mukaan kaikki matalat ja rehevät järvet kasvavat lopulta umpeen ja muuttuvat suoksi, Särkijärvi ehkä kuitenkin vasta 10 000 vuoden kuluttua.
Jarkko Juselius

Jarkko Juselius on suomalainen eläkkeellä oleva Yleisradion radiouutisten politiikan toimittaja. Hän oli Yleisradion Nairobin kirjeenvaihtajana Keniassa 1981–1986. Mäntsälästä kotoisin oleva Juselius asuu nykyisin Kärkölässä. Hän on naimisissa lastenkirjojen kustantaja Leena Reimanin kanssa.
Teoksia

C. C. Collin : Huovilan puiston perustaja. Kärkitie, Kärkölä 2002
Puun taitajat : Koskisen 1909–2009. Koskisen Oy, Järvelä 2009
Ruukin kentältä urheilun huipulle : Kärkölän Kisa-Veikot 70 vuotta. Kärkölän Kisa-Veikot, Kärkölä 2013
50 vuotta vaneria : Koskisen vanerihistoriikki ; teksti Jarkko Juselius ; kuvat Koskisen Oy ja henkilöstön kokoelmat. Koskisen Oy, Järvelä 2016
Jarkko Järvenpää

| Jarkko Järvenpää> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. elokuuta 1986 (ikä 38)
Yleisurheilija
Pituus:  182 cm
Paino:  72 kg
Laji:  kestävyysjuoksu
Seura:  Tampereen Pyrintö
 Tietolaatikko päivitetty 22. elokuuta 2018 
Jarkko Järvenpää (s. 22. elokuuta 1986) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä. Järvenpäätä valmensi vuoteen 2010 Jari Hemmilä ja vuosina 2011–2016 Veli-Matti Ranta.
Järvenpää debytoi aikuisten maajoukkueessa vuoden 2011 Suomi–Ruotsi-maaottelussa Helsingissä, jolloin hän sijoittui 5 000 metrillä neljänneksi. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 hän oli 10 000 metrin finaalissa 22:s. Järvenpää on edustanut Suomea muun muassa maastojuoksun Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa 2011 ja 2012 sekä EM-maastoissa 2012. Vuoden 2014 puolimaratonin MM-kilpailuissa ja 2016 Amsterdamin EM-kilpailuissa.
Kalevan kisoissa 2012 Järvenpää saavutti SM-hopeaa 5 000 metrin juoksussa ja vuonna 2013 neljä SM-hopeaa (5 000m, 10 000 metrin juoksussa, puolimaratonilla ja maastojuoksun lyhyellä matkalla) kenialaisen Lewis Koririn viedessä mestaruudet. Kalevan kisoissa 2015 Järvenpää voitti Suomen-mestaruuden 5 000 metrin juoksussa ja pronssia 10 000 metrin juoksussa. Vuonna 2016 saavutti ensimmäisen maastojuoksun Suomen-mestaruuden. 2016 Kalevan kisoissa Järvenpää oli 10 000 metrillä hopealla ja 5 000 metrillä pronssilla. Vuonna 2017 hän voitti puolimaratonin Suomen-mestaruuden. Järvenpää uusi lisäksi maastojuoksun Suomen-mestaruuden pitkällä matkalla ja otti myös pronssia lyhyellä (4 km) matkalla. Seinäjoen Kalevan kisoissa 2017 Järvenpää voitti Suomen-mestaruuden 10 000 metrillä ja oli hopealla 5 000 metrin juoksussa. Vuonna 2018 hän voitti puolimaratonin Suomen-mestaruuden sekä molemmat matkat maastojuoksun SM-kilpailuissa. Vuonna 2020 hän saavutti SM-pronssia maastojuoksun pitkällä matkalla ja kultaa SM-puolimaratonilla. Vuonna 2021 hän voitti SM-kultaa puolimaratonilla, maastojuoksun pitkällä matkalla ja Kalevan kisoissa 10 000 metrillä. Vuonna 2022 hän sai SM-hopeaa puolimaratonilla. Vuonna 2024 hän voitti SM-kultaa puolimaratonilla ja sai Kalevan kisoissa pronssia 10 000 metrillä..
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 1.54,85 | Hämeenlinna | 12. elokuuta 2010 |
| 1 500 m | 3.49,59 | Espoo | 1. elokuuta 2009 |
| 3 000 m | 8.12,87 | Kuortane | 17. kesäkuuta 2017 |
| 5 000 m | 14.06,47 | Göteborg | 2. syyskuuta 2012 |
| 10 000 m | 29.08,63 | Marburg, Saksa | 5. toukokuuta 2012 |
| Maantie 10 km | 28.58 | Bremen | 7. lokakuuta 2012 |
| Puolimaraton | 1.04.30 | Haag | 10. maaliskuuta 2013 |
TV Lilienthal

TV Lilienthal on saksalainen salibandyn erikoisseura Lilienthalista. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2013–2014 maan korkeimmalla sarjatasolla Unihockey-Bundesligassa.
Aiheesta muualla

TV Lilienthal - Seuran kotisivu (saksaksi)
Syyslaulu

Syyslaulu (alkuperäiseltä nimeltä Höstvisa) on Erna Tauron säveltämä laulu Tove Janssonin sanoihin, jonka on levyttänyt mm. Anki Lindqvist. Laulu sai kolmannen palkinnon Yleisradion järjestämässä laulukilpailussa 1965. Laulun kertosäe kuuluu ruotsiksi: "Skynda dig älskade, skynda att älska, dagarna mörkna minut för minut..." Suomeksi sanat lauluun on tehnyt Esko Elstelä.
Jaime King

| Jaime King |
| --- | --- |
 Jaime King San Diego Comic-Conissa vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. huhtikuuta 1979 (ikä 45)  Omaha, Nebraska, Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvanäyttelijä malli
Puoliso:  Kyle Newman (2007–)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1993–
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Jaime King (s. 23. huhtikuuta 1979 Omaha, Nebraska) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli.
Nebraskassa syntynyt King aloitti mallintyönsä jo varhaisessa teini-iässään. Myöhemmin hänellä on ollut useita elokuvarooleja muiden muassa teoksissa Pearl Harbor (2001), Bulletproof Monk (2003), White Chicks (2004), Villi tusina 2 (2005), Sin City (2005) My Bloody Valentine (2009) ja Frank Millerin Sin City: A Dame to Kill For (2014). Hän on näytellyt myös televisiosarjoissa, kuten Hart of Dixie.
King meni syksyllä 2007 naimisiin elokuvaohjaaja Kyle Newmanin kanssa. Heillä on kaksi lasta, vuonna 2013 ja 2015 syntyneet pojat.
Aiheesta muualla

Jaime King Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
TV räjähtää!

| TV räjähtää! Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1981
 Formaatti: LP, C-kasetti
 Tyylilaji: suomirock, punk rock
 Kesto: 50.32
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Muut kannet
 2. painoksen kansikuva
TV räjähtää! on Finnlevyn vuonna 1981 julkaisema kokoelma-albumi. Albumista julkaistiin vinyyli- ja kasettipainokset.
Albumin toisen painoksen Sleepy Sleepersin kappale ”Hevi tulee hevi tappaa” on korvattu MAC-yhtyeen kappaleella ”Metropoliitta”, ja albumin kannen teksti ”Sleepy Sleepers” on peitetty tarralla, jossa lukee ”15 suomalaista rokkia”. Ensimmäinen painos vedettiin pois markkinoilta levy-yhtiö CBS:n vaatimuksesta, koska Finnlevyllä ei ollut Sleepy Sleepersin kappaleen julkaisuoikeuksia.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Esittäjä | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Varjo seuraa onneain | Pelle Miljoona Oy | 3.43 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Mitä tänään koulussa opit | Pelle Miljoona & Avoimet Ovet | 3.43 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Myrkytyksen oireet | Juice Leskinen Slam | 4.12 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Itkevä huilu | Tumppi Varonen | 3.08 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Hevi tulee hevi tappaa | Sleepy Sleepers | 3.25 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Lasten mehuhetki | Tuomari Nurmio | 4.27 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Haaveet | Ari Vaahtera | 2.48 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Tänään on kuin eilen | Woude | 3.35 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Synnyin tanssiin | SIG | 3.01 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Koiranpennut | Maukka Perusjätkä | 2.17 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Tilulilu | Hector | 4.09 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Labyrintti | Stressi | 3.05 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Kadonneet | Se | 4.31 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Väliaikainen | Lama | 1.26 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Ihminen hallitsee O.K. | Mistakes | 3.02 |  |  |  |  |  |  |
Izzie Stevens

| Izzie Stevens |
| --- | --- |

Luoja(t):  Shonda Rhimes
Näyttelijä(t):  Katherine Heigl
Ensi- esiintyminen:  Greyn anatomian jaksossa 1.01 A Hard Day's Night   27. maaliskuuta 2005
Viimeinen esiintyminen:  Greyn anatomian jaksossa 6.12 I Like You So Much Better When You're Naked   21. tammikuuta 2010
Henkilötiedot
Koko nimi:  Isobel Katherine Stevens
Ammatti:  kirurgi, apulaislääkäri
Sukupuoli:  nainen
Ikä:  29
Asuinpaikka:  Seattle, Washington, Yhdysvallat
Suhteet
Vanhemmat:  Robbie Stevens (äiti)
Puoliso(t):  Alex Karev (entinen aviomies)   Denny Duquette (entinen sulhanen, kuollut) 
Lapset:  Hannah Klein (tytär, adoptoitu toiseen perheeseen)
Tutut:  George O’Malley (entinen poikaystävä, kuollut) Meredith Grey Cristina Yang Addison Montgomery Derek Shepherd Richard Webber
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Katherine Heigl vuonna 2008.
Tri. Isobel Katherine ”Izzie” Stevens on fiktiivinen henkilö ABC:n tuottamassa Greyn anatomia -televisiosarjassa. Hahmoa esitti näyttelijä Katherine Heigl, ja hahmon loi sarjan tuottaja Shonda Rhimes. Izzie poistui sarjasta kuudennella tuotantokaudella, kun Heigl irtisanoi työsopimuksensa.
Hahmon luonti ja kehitys

Izzie työskentelee fiktiivisessä Seattle Gracen sairaalassa apulaislääkärinä. Hahmoon liittyvät juonenkäänteet kohdistuvat lähinnä hänen ihmissuhteisiinsa kollegoidensa Meredith Greyn (Ellen Pompeo), Cristina Yangin (Sandra Oh), George O’Malleyn (T. R. Knight) ja Alex Karevin (Justin Chambers) kanssa.
Izzien loi Greyn anatomian tuottaja Shonda Rhimes, joka valitsi Katherine Heiglin hahmon roolin. Alun perin Heigl halusi näytellä Izzietä brunettina, mutta häntä pyydettiin pysymään vaaleahiuksisena rooliaan varten. Viitaten lääketieteelliseen terminologiaan ja tietämykseensä siitä Heigl on sanonut: "Minulla ei ole hajuakaan siitä mitä puhun. Sarjassa on näyttelijöitä, jotka ovat paljon kiinnostuneempia lääketieteestä, mutta minä en ole yksi heistä. Ihailen lääkäreitä, mutta olen näyttelijä."
Heigl voitti osastaan Izzienä Emmy-palkinnon vuonna 2007. Heigl oli kuitenkin hyvin kriittinen hahmonsa kehityksestä neljännen tuotantokauden aikana, erityisesti hahmon romanssista George O’Malleyn kanssa, ja vetikin itsensä pois vuoden 2008 Emmy-ehdokkaiden listalta.
Mediassa spekuloitiin, kirjoitettaisiinko Izzie ulos sarjasta laittamalla tämä sairastumaan johonkin kuolettavaan tautiin, minkä jälkeen sarjassa Izziellä diagnosoitiinkin metastaasinen melanooma. Heigl sanoi tuolloin, ettei tiedä itsekään selviääkö Izzie sairaudestaan. Izzie nähtiin sarjassa vielä kuudennella tuotantokaudella, mutta poistui lopulta kesken kauden, kun Heigl irtisanoi työsopimuksensa.