stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tulkinta tiedosta
Sisältö

Kirjoitus kertoo Vapahtajan, Jeesuksen, merkityksestä valentinolaisesta näkökulmasta. Sen mukaan Vapahtaja oli täynnä jumalallista voimaa oleva Sana, joka oli tullut ottamaan pois maailman synnit kärsimyksellään ja kuolemallaan. Kirjoitus toistaa muun muassa seuraavat Matteuksen evankeliumissa esiintyvät Jeesuksen opetukset:
”Te olette maailman valo.” (Matt. 5:14)
”Älkää myöskään kutsuko isäksi ketään, joka on maan päällä, sillä vain yksi on teille isä, hän, joka on taivaissa.” (Matt. 23:9)
”Jokainen, joka tekee minun taivaallisen Isäni tahdon, on minun veljeni.” (Matt. 12:50)
Kirjallisuutta

The Interpretation of Knowledge. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Coptic Gnostic Library.  (Volume 5. A Complete Edition of the Nag Hammadi Codices (5 vols.))  Brill, 2002.  ISBN 978-90-04-11702-0  Koptinkielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
The Interpretation of Knowledge. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Nag Hammadi Library in English, s. 472–480.  (The Definitive Translation of the Gnostic Scriptures Complete in One Volume. Composition by E. J. Brill, The Netherlands. 3rd revised edition)  HarperSanFrancisco, 1990.  ISBN 0-06-066935-7  Englanninkielinen käännös.
Aiheesta muualla

The Interpretation of Knowledge. The Gnostic Society Library. (englanniksi)
The Interpretation of Knowledge. Early Christian Writings. (englanniksi)
| n k Nag Hammadin kirjasto |
| --- | --- |
Koodeksi I:  Apostoli Paavalin rukous  Jaakobin salainen kirja  Totuuden evankeliumi  Tutkielma ylösnousemuksesta  Kolmiosainen tutkielma 
Koodeksi II:  Johanneksen salainen kirja  Tuomaan evankeliumi  Filippuksen evankeliumi  Hallitsijoiden olemus  Maailman alkuperästä  Kertomus sielusta  Tuomas Kilvoittelijan kirja 
Koodeksi III:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi  Eugnostos Siunattu  Jeesuksen Kristuksen viisaus  Keskustelu Vapahtajan kanssa 
Koodeksi IV:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi 
Koodeksi V:  Eugnostos Siunattu  Koptilainen Paavalin ilmestys  Ensimmäinen Jaakobin ilmestys  Toinen Jaakobin ilmestys  Aadamin ilmestys 
Koodeksi VI:  Pietarin ja kahdentoista apostolin teot  Ukkonen, täydellinen järki  Arvovaltainen opetus  Suuren voimamme tunteminen  Platonin Valtio 588a–589b  Tutkielma kahdeksannesta ja yhdeksännestä  Kiitosrukous  Asklepios 21–29 
Koodeksi VII:  Semin selitys  Suuren Setin toinen opetus  Gnostilainen Pietarin ilmestys  Silvanoksen opetukset  Setin kolme kivitaulua 
Koodeksi VIII:  Zostrianos  Pietarin kirje Filippukselle 
Koodeksi IX:  Melkisedek  Norean ajatus  Tutkielma totuudesta 
Koodeksi X:  Marsanes 
Koodeksi XI:  Tulkinta tiedosta  Valentinoksen teosten katkelmia  Allogenes  Hypsifrone 
Koodeksi XII:  Sekstoksen lauseet  Totuuden evankeliumi  Katkelmia tunnistamattomasta teoksesta 
Koodeksi XIII:  Kolmimuotoinen Protennoia  Maailman alkuperästä
Roy Saari

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Roy Saari |  Roy Saari |  Roy Saari |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 1964 | 4×200 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Tokio 1964 | 400 m sekauinti |  |
Roy Allen Saari (26. helmikuuta 1945 Buffalo – 30. joulukuuta 2008 Mammoth Lakes) oli yhdysvaltalainen, sukujuuriltaan suomalainen uimari. Hän voitti kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä ja saavutti hopeaa 400 metrin sekauinnissa vuoden 1964 kesäolympialaisissa Tokiossa.
Myös Pan-Amerikan kisoissa menestynyt Saari pääsi vuonna 1976 uinnin kansainväliseen Hall of Fameen.
Saarijärven vaakuna

Saarijärven vaakuna
Saarijärven vaakuna on Saarijärven kaupungin tunnus. Sen aihe viittaa kunnan nimeen esittäen seudun järviä hopeisella kilvellä, joita sahakoroisten hirsien kuvaamat metsäiset saaret halkovat. Hopea, musta ja punainen ovat Keski-Suomen maakuntavärit.
Vaakunan selitys on ”hopeakentässä kolme yläreunaltaan sahakoroista hirttä, joista keskimmäinen punainen, toiset mustia.” Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja Saarijärven kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 12. heinäkuuta 1954. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 14. syyskuuta samana vuonna.
Saarijärven lippu
Saarijärvellä on vaakunan ohella käytössä myös Kalevi Lintisen suunnittelema lippu, joka otettiin käyttöön kaupungin 150-vuotisjuhlissa vuonna 2016.
Heimo Saarilahti

Heimo Kultimo Saarilahti (20. kesäkuuta 1907 – 22. tammikuuta 1966) oli suomalainen jalkapalloilija.
Saarilahti edusti urallaan Helsingin Palloseuraa ainakin vuosina 1927–1929. Hän voitti seurassa Suomen mestaruuden 1927. Saarilahti pelasi Suomen maajoukkueessa kuusi maaottelua.
Tule ja katso

| Tule ja katso> Иди и смотри (Idi i smotri) |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Elem Klimov
Käsikirjoittaja:  Ales Adamovitš Elem Klimov
Tarina:  Ales Adamovitš
Säveltäjä:  Oleg Jantšenko
Kuvaaja:  Aleksei Rodionov
Leikkaaja:  Valeriya Belova
Pääosat:  Aleksei Kravtšenko Olga Mironova
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Neuvostoliitto
Tuotantoyhtiö:  Mosfilm Belarusfilm
Levittäjä:  Sovexportfilm
Ensi-ilta:  9. heinäkuuta 1985 (Moskova)
Kesto:  142 minuuttia
Alkuperäiskieli:  valkovenäjä venäjä saksa
Tuotto:  21 000 000 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tule ja katso (ven. Иди и смотри, Idi i smotri; valkoven. Ідзі і глядзі, Idzi i hliadzi) on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut neuvostoliittolainen sotaelokuva, jonka on ohjannut Elem Klimov. Elokuva kertoo teini-ikäisen partisaani Fljoran (Aleksei Kravtšenko) tarinan saksalaisten miehittämällä Valko-Venäjällä vuonna 1943.
Tule ja katso esitettiin Moskovan kansainvälisillä elokuvajuhlilla 9. heinäkuuta 1985, jossa se voitti jaetun pääpalkinnon sekä kansainvälisen kriitikkojärjestö Fiprescin palkinnon. Sittemmin elokuvaa ollaan pidetty mahdollisesti parhaimpana venäläisenä sotaelokuvana. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti elokuvan sadan kaikkien aikojen parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aleksei Kravtšenko  | … |  Fljora / Florian Gaishun   |
|  Olga Mironova  | … |  Glaša / Glafira   |
|  Liubomiras Laucevičius  | … |  Kosatš   |
|  Valeri Kravtšenko  | … |  Kosatš (ääni)   |
|  Vladas Bagdonas  | … |  Rubež   |
|  Tatjana Shestakova  | … |  Fljoran äiti   |
|  Jevgeni Tilitšejev  | … |  Gežel   |
|  Viktors Lorents  | … |  Walter Stein (perustuen Oskar Dirlewangeriin)   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Markku Salmi sanoo elokuvaa kaunistelemattomuudessaan ahdistavaksi ja vahvasti sodanvastaiseksi ja antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
Aiheesta muualla

Tule ja katso Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tule ja katso arvioita (englanniksi) (film4.com)
Toinen kokoelma arvioita filmistä[vanhentunut linkki] (englanniksi) (rottentomatoes.com)
Come and See (Idi i smotri) dvd Helmet-kirjastoissa[vanhentunut linkki] (helmet.fi)
Juho Malanin: Idi i smotri, Tule ja katso (1985). Elitisti.net 7.4.2008.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: ru:Иди и смотри
Hitlerin lapsuudenkuva, jota Fljora ei pysty ampumaan elokuvan lopussa
Käännös suomeksi
Matti Saari (taiteilija)

Matti Saari (s. 4. syyskuuta 1932 Kauhava) on suomalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Saari opiskeli ABC-piirustuskoulussa vuosina 1953–1956. Yksityisopetusta Saari sai Väinä Fredrik Mäeltä ja M.F Myllymäeltä.
Vuosina 1961–1987 Saari työskenteli aluksi Kauhavalla Pihlgrenin kaidetehtaalla ja Karin taidekutomossa kehruumestarina. Sen jälkeen Saari työskenteli Schaumanin paperitehtaalla Pietarsaaressa paperikoneen hoitajana.
Aiheesta muualla

Kihlman, Hannele: Veijarin tarina.  Veijarin tarina työryhmä, 2017.  ISBN 978-95-2939-2520
Helge Saarinen

Helge Mikael Saarinen (28. syyskuuta 1921 Turku – 17. elokuuta 2004 Turku) oli suomalainen jalkapalloilija.
Laitahyökkääjänä pelannut Saarinen edusti urallaan Maarian Kisa-Veikkoja 1943–1944 ja Turun Palloseuraa 1944–1953. Hän voitti TPS:ssa Suomen mestaruuden 1949. Kaikkiaan Saarinen pelasi 11 kauden aikana 134 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 57 maalia.
Saarinen pelasi Suomen maajoukkueessa yhden maaottelun 1949.
Tulisielu (albumi)

| Tulisielu Paula Koivuniemi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1996
 Julkaistu: 1996
 Tuottaja(t): Esa Nieminen
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 46.01
 Levy-yhtiö: Fazer Records
Listasijoitukset
  Suomi: 37. (syyskuu 1996)
Paula Koivuniemen muut julkaisut
| Perhonen 1995 | Tulisielu 1996 | Parhaat 1996 |
Tulisielu on Paula Koivuniemen vuonna  1996 julkaistu albumi. Albumin on julkaissut CD-levynä ja C-kasettina Fazer Records .
Kappaleet

Tulisielu – 3.41 (säv. Esa Nieminen, san. Sinikka Svärd)
Onko niin – 4.23 (säv. Esa Nieminen, san. Tom Frisk)
Vain kyyneleet sä näät – 3.58 (säv. Mika Toivanen, san. Jori Nummelin)
Kun lähden – 3.16 (säv. Pertti Haverinen, san. Jori Nummelin)
Jäi meille ystävyys – 3.27 (säv. Ari Talkamo, san. Turkka Mali)
Tulevaan jos näkisin – 4.13 (säv. Kristiina Ronimus, san. Penni Airas)
Armoo – 3.52 (Carmé, säv. D'Agostino / Giuliano / D'Alessio, suom. san. Tom Frisk)
Ruusuja ja shampanjaa – 4.15 (säv. Esa Nieminen, san. Pertti Mäenpää)
Sitä rakkaus on – 3.45 (säv. Kristiina Ronimus, san. Penni Airas)
Syliin sun – 3.09 (säv. ja san. Eeva Kiviharju)
Tunne sua en nyt – 3.17 (säv. Pertti Haverinen, san. Jori Nummelin)
Jos rakastat mua vielä – 4.15 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki)
Kokoonpano

Juha Lanu
Häkä Virtanen
Jarmo Nikku
Peter Lerche
Anssi Nykänen
Anna-Mari Kähärä
Kim Lönnholm
Anita Pajunen
Essi Wuorela
Kimmo Pohjonen
Pentti Lahti
Kokoonpano > Tuotanto

Esa Nieminen – tuottaja, sovittaja
Kari Chydenius – äänittäjä
Pauli Saastamoinen – masteroija
Juha Reunanen – kuvat
Rauni Palonen – kuvauksen suunnittelu
Aiheesta muualla

"Tulisielu" Suomen äänitearkiston tietokannassa[vanhentunut linkki]
| n k Paula Koivuniemi |
| --- | --- |
Albumit:  Leikki riittää  Paula Koivuniemi  Sinulle vain  Lady Sentimental  Vie minut pois  Sata kesää, tuhat yötä  Luotan sydämen ääneen  Lähdetään  Rakkaustarina  Ilman minua  Hei Buonanotte  Sen siksi tein  Täyttä elämää  Rakkaudella, sinun  Se kesäni mun  Tulisielu  Kuuntelen Tomppaa  Rakastunut  Yöperhonen  Timantti  Nainen  Rakkaudesta  Matka  Kun joulu on  Duetot  Elämästä 
Kokoelma-albumit:  20 toivottua levytystä  Paula Koivuniemi  18 suosittua levytystä  Santa Maria – hitit 1983–90  21 romanttista laulua  Sinulle vain – 16 suosikki-iskelmää  Toivotut  Suomen parhaat  20 suosikkia – Perhonen  Parhaat (Valitut palat)  20 suosikkia – Aikuinen nainen  20 suosikkia – Kuuleeko yö  Leidit levyllä  Kaikki parhaat (Musiikin mestareita)  Suuret sävelet  Nostalgia  40 unohtumatonta laulua  Lauluja rakkaudesta  Täydet 100  Collections  Tähtisarja – 30 suosikkia 
DVD:t:  Estradilla Paula Koivuniemi 
Muut albumit: Kari Tapio, Paula Koivuniemi, Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Vihdoinkin!
Mikko Saarinen (nyrkkeilijä)

| Mikko Saarinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Mikko Vihtori Saarinen
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1946 Salo
Kuollut: 29. joulukuuta 2022 (76 vuotta)
Mikko Vihtori Saarinen (4. huhtikuuta 1946 Salo – 29. joulukuuta 2022) oli suomalainen nyrkkeilijä.
Saarinen edusti Suomea Münchenin 1972 olympialaisissa alle 71 kilon sarjassa. Hän karsiutui toisella kierroksella. EM-kilpailuissa hän karsiutui vuonna 1969 toisessa ja vuonna 1971 ensimmäisessä ottelussaan. Hän voitti Pohjoismaiden mestaruuden vuosina 1969 ja 1970 sekä saavutti PM-pronssia vuonna 1972.
Saarinen edusti seuratasolla Salon Viestiä ja Halikon Hakoniskoja. Hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1969–1972 sekä saavutti SM-pronssia vuonna 1968. Vuonna 1970 hän sai Ville-patsaan raskaimpien sarjojen parhaana suomalaisnyrkkeilijänä.
Saarinen nyrkkeili ammattilaisena Elis Askin tallissa vuosina 1972–1973. Hän voitti kaikki viisi otteluaan.
Saarijärven alue (Saarijärvi)

Saarijärven alue (vesistöaluetunnus 14.61) on Saarijärven reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen vesistöalue, jonka pinta-ala on 377,28 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 14,14 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Naarajärven luusua, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Vatianjärven alueelle (14.33).
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä :
Naarajärven alue (14.611)
Kiimasjärven alue (14.612)
Summasjärven alue (14.613)
Pukkipuron valuma-alue (14.615)
Satosuon kanavan valuma-alue (14.617)
Murronjoen alue (14.616)
Katajapuron valuma-alue (14.618)
Saarijärven–Lumperoisten alue (14.614)
Peukalopuron valuma-alue (14.619)
Niko Saarinen (taekwondoin)

Niko Saarinen (s. 30. syyskuuta 2000) on suomalainen taekwondoin. Hän on menestynyt juniorisarjoissa ja ollut aikuisten sarjassakin pitkään Suomen parhaita.
Saarinen  on voittanut alle 63-kiloisten luokassa Pohjoismaiden-mestaruuden vuosina 2018 ja 2019. Saarinen on myös on voittanut Suomen-mestaruuden alle 54-kiloisten luokassa 14-vuotiaana vuonna 2014, alle 58-kiloisissa vuonna 2015, alle 63-kiloisissa vuonna 2016 sekä niin alle 63-kiloisten kuin alle 68-kiloistenkin luokassa vuosina 2017 ja 2018.
Hän kilpaili Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2018 ja 2021 ja osallistui myös maailmanmestaruuskilpailuihin 2019. Suomessa Saarinen edustaa turkulaisseura Budokwaita.
Katja Saarinen

Katja Saarinen MM-kilpailujen supersuurpujottelussa 2013.
Katja Saarinen (s. 18. syyskuuta 1979) on suomalainen vammaisluokissa kilpaillut alppihiihtäjä, joka osallistui neljiin paralympialaisiin vuosina 2002–2014. Hän saavutti pujottelussa MM-pronssia vuonna 2004.
Saarinen sairastui kuusivuotiaana luusyöpään, ja hänen oikea jalkansa amputoitiin reidestä saakka. Urheilu-uran jälkeen hänen vatsastaan on poistettu liposarkoomakasvain.
Saarinen sijoittui ensimmäisissä paralympialaisissaan Salt Lake Cityssä 2002 pystylaskijoiden sarjassa pujottelussa seitsemänneksi, suurpujottelussa kahdeksanneksi ja syöksylaskussa kymmenenneksi. Torinon paralympialaisissa 2006 hän sijoittui pujottelussa ja syöksylaskussa 12:nneksi, supersuurpujottelussa 14:nneksi sekä suurpujottelussa 20:nneksi. Vancouverin paralympialaisissa 2010 hän oli alppiyhdistetyssä yhdeksäs, pujottelussa kymmenes ja supersuurpujottelussa yhdestoista. Sotšissa 2014 hän sijoittui suurpujottelussa 12:nneksi. Sotšin paralympialaisten avajaisissa hän oli Suomen joukkueen lipunkantaja.
Saarinen valittiin Kansainvälisen paralympiakomitean urheilijaneuvostoon vuonna 2014. Hän on toiminut Suomen Paralympiakomiteassa pitkään kehittämispäällikkönä, ja vuonna 2024 hänet nimettiin sen uuteen urheilujohtajan tehtävään.
Saarinen palkittiin vuoden 2015 urheilugaalassa urheilu-urastaan.
Tukholma-syndrooma

Tukholma-syndrooma sai nimensä Tukholmassa vuonna 1973 tapahtuneesta pankkiryöstöstä ja sen jälkeisistä tapahtumista. Kuvassa tapahtumapaikka.
Tukholma-syndrooma on psykologinen tila, jossa panttivangeille tai muulla tavoin vastoin tahtoaan kaapatuille henkilöille kehittyy myötämielinen suhtautuminen kaappaajiinsa. Syndrooman vaikutuksesta kaapatut saattavat puolustaa kaappaajiaan tai auttaa näitä sekä antaa jälkeenpäin näistä myötämielisiä todistuksia.
Syndrooma on saanut nimensä Tukholmassa 23. elokuuta 1973 tapahtuneen Norrmalmstorgin pankkiryöstöä seuranneen panttivanki- ja piiritystilanteen jälkeen. Kuusi päivää kestäneessä piirityksessä kaksi kaappaajaa piti panttivankeinaan neljää pankkivirkailijaa. Uhrien reaktio hämmästytti maailmaa, sillä tilanteen lauettua he halasivat ja suutelivat kaappaajiaan ja pysyivät heidän puolellaan, vaikka kaappaajat tuomittiin vankilaan.
Käsitteen synty

Tukholma-syndrooma sai nimensä Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa elokuussa 1973 tapahtuneesta Norrmalmstorgin pankkiryöstöstä. Pankkiryöstäjä Jan-Erik Olsson käveli aseistettuna Kreditbanken-pankkiin ja otti neljä pankkivirkailijaa panttivangeikseen. Hän sitoi panttivangit liealla pankkiholviin ja alkoi neuvotella poliisin kanssa. Olsson vaati rahaa pakomatkaa varten sekä toveriaan vapautettavaksi vankilasta. Näin tapahtuikin, ja toveri liittyi Olssonin seuraan pankkiholviin. Tapahtumat kestivät kuusi päivää.
Panttivankien oli odotettu asettuvan poliisin puolelle ja kaappaajaansa vastaan. He alkoivat kuitenkin pitää Olssonia miellyttävänä ihmisenä ja tunsivat olevansa hänen puolellaan ja poliiseja vastaan. Panttivangit kuvailivat vapauduttuaan tuntemuksiaan ja kertoivat tilanteista, joissa Olsson oli lohduttanut ja rohkaissut panttivankeja, ojentanut näille vaatteita ja ruokaa sekä kertonut kaiken menevän hyvin, jos poliisi vain häipyisi. Vaikka Olsson oli toisinaan uhkaava ja kovakourainen panttivankejaan kohtaan ja haavoitti poliiseja, hän ei koskaan kiduttanut, ampunut tai raiskannut panttivankeja. Yksi naispanttivanki salli Olssonin hyväillä itseään.
Poliiseja panttivangit sen sijaan alkoivat pelätä. Kun poliisi kävi tarkastamassa panttivankien terveyden, nämä suhtautuivat poliiseihin odottamattoman vihamielisesti. Yksi panttivangeista kertoi tunteneensa itsensä petturiksi paljastettuaan poliisille, kuinka monta panttivankia holvissa oli. Puhuessaan ulkopuolisten kanssa panttivangit arvostelivat viranomaisia, ja esimerkiksi puhelinkeskustelussa pääministerin kanssa yksi panttivangeista kielsi poliiseja tunkeutumasta pankkiholviin, koska siitä aiheutuva tulitaistelu vaarantaisi panttivankien hengen ja se olisi poliisin syytä eikä kaappaajien.
Kun poliisi oli lopettanut tilanteen kyynelkaasuhyökkäyksellä ja vanginnut Olssonin ja hänen toverinsa, vapautetut panttivangit suukottelivat ja kättelivät kaappaajiaan hyvästiksi. Poliisiin panttivangit suhtautuivat seuraavinakin päivinä edelleen vihamielisesti, ja he antoivat kaappaajilleen tunnustusta henkensä säilyttämisestä ja kertoivat etteivät vihaa näitä. Jotkut panttivangeista vierailivat myöhemmin kaappaajiensa luona vankilassa.
Termiä Tukholma-syndrooma käytti ensimmäisenä uutislähetyksessä kriminologi ja psykologi Nils Bejerot, joka avusti poliisia ryöstön aikana.
Muita tapausesimerkkejä

Tukholma-syndroomaan yhdistettyä käyttäytymistä on ilmennyt useiden lentokonekaappauksien ja ihmisryöstöjen yhteydessä.
Symbioottinen vapautusarmeija kaappasi vuonna 1974 perijätär Patty Hearstin. Hänestä tuli kaappaajiensa rikostoveri, joka auttoi ryhmittymää pankkiryöstössä.
Hollantilaisessa junakaappauksessa vuonna 1975 vangiksi jäänyt lehtimies kertoi tunteneensa myötätuntoa ja sääliä epätoivoon suistuneita kaappaajiaan kohtaan, vaikka nämä olivat surmanneet osan vangeistaan.
Viisi kroatialaista terroristia kaappasi vuonna 1976 TWA:n matkustajalentokoneen New Yorkin ja Chicagon välillä. Kone lensi lopulta Pariisiin, missä kaappaajat antautuivat. Matkustajien joukossa ollut psykiatri kuvasi tapahtumien jälkeen hämmästyneensä sitä, kuinka jotkut vangit osoittivat vapauduttuaan voimakasta sympatiaa kaappajia kohtaan.
TWA:n lento 847 kaapattiin vuonna 1985 pian Ateenasta lähdön jälkeen. Kaksi terroristia vaati päästä Libanoniin. Maassa he pitivät matkustajia vankeinaan ja tappoivat yhden panttivangeista. Siitä huolimatta yksi kaapatuista puolusti kaappaajia jälkikäteen sanomalla, etteivät he olleet pahoja ihmisiä.
Beslanin koulukaappauksen 2004 jälkeen osa poliisin hyökkäyksestä hengissä selvinneistä koululaisista korosti kaappaajien kiltteyttä ja kertoi olevansa surullisia kaappaajien saatua surmansa, vaikka kaapparit olivat jopa surmanneet joitain vankejaan.
Myös pitkän aikaa vankeudessa olleet henkilöt ovat osoittaneet positiivisia tunteita kidnappaajiaan kohtaan. Yhdysvaltalaisen Michael J. Devlinin vuonna 2002 kaappaama missourilainen Shawn Hornbeck -niminen poika oli vankina yli neljä vuotta, mutta ilmoittaessaan poliisille varastetusta pyörästä kertoi olevansa Shawn Devlin. Myös vuodet 1991–2009 kestäneessä amerikkalaisnaisen kaappauksessa uhri ei vankina ollessaan tai heti pelastumisensa jälkeenkään suostunut paljastamaan kaapparinsa rikoksia poliisille. Hän kiisti myöhemmin kärsineensä Tukholma-syndroomasta ja sanoi käytöksensä olleen selviytymiskeino.
Tilanteet ja selityksiä

Psykiatri Frank Ochberg ja taloustieteilijä David Soskice ovat kuvanneet neljä tekijää, jotka vaikuttavat panttivangin todennäköisyyteen kehittää myötämielinen suhtautuminen kaappaajaansa. Niihin kuuluvat tapauksen intensiivisyys ja kesto, panttivangin selviytymisen riippuvuus kaappaajasta sekä panttivangin psykologinen etäisyys auktoriteeteista. Tutkimukset erilaisista kaappaustilanteista ovat osoittaneet, että vastaavaa käyttäytymistä voidaan tavata panttivangeilla, keskitysleirien vangeilla, sotavangeilla, prostituoiduilla, insestin uhreilla, pahoinpidellyillä lapsilla ja pahoinpidellyillä puolisoilla. Tukholma-syndrooman yleisyydestä tällaisten tapausten yhteydessä on esitetty hyvin vaihtelevia arvioita, harvinaisesta aina 95 prosenttiin.
Psykiatri Joel Dimsdalen mukaan Tukholma-syndroomassa yhdistyvät panttivangin tietoinen selviytymisstrategia ja tiedostamaton käyttäytyminen. Yhtäältä panttivanki pyrkii tulemaan toimeen kaappaajansa kanssa ja selviytymään tilanteesta. Toisaalta pitkittyneessä ja henkeä uhkaavassa tilanteessa jotkut ihmiset alkavat luottaa kaappaajiinsa enemmän kuin pelastajiinsa.
FBI:n panttivankineuvottelijan Thomas Strentzin mukaan Tukholma-syndroomassa on kyse panttivangin psykologisesta taantumisesta alle viisivuotiaan pikkulapsen tasolle. Vangittu ja sidottu panttivanki on avuttomassa tilassa, ja saadakseen ruokaa ja päästäkseen liikkumaan hän on riippuvainen kaappaajastaan kuin vauva äidistään. Kun tämä ”äitihahmo” eli kaappaaja tyydyttää ”lapsen” eli panttivangin tarpeet ja suojelee häntä pelottavalta ulkomaailmalta ja aseita heiluttelevalta poliisilta, panttivanki alkaa rakastaa häntä kuin lapsi äitiään, koska se takaa hänen selviytymisensä. Psykiatri Frank Ochbergin mukaan Tukholma-syndrooma suojelee panttivankia, koska molemminpuolisen myönteisen suhteen solmiminen saa kaappaajan olemaan vahingoittamatta uhriaan.
Tukholman pankkiryöstön panttivanki Kristin Enmark selitti käyttäytymisensä johtuneen siitä, että panttivankitilanteessa kaikki hänen arvonsa ja moraalinsa muuttuivat täysin.
Käsitteen kritiikkiä

Tukholma-syndrooman diagnoosia ei ole kuvattu missään kansainvälisessä luokittelujärjestelmässä, ja koko syndroomaa on joskus väitetty pelkäksi myytiksi. Olemassa oleva vähäinen tutkimus perustuu enimmäkseen tapaustutkimuksiin. Namnyakin (2008) mukaan käsitettä käytetään kirjallisuudessa moniselitteisesti, ja tapausten samankaltaisuusvätteet saattavat olla vinoutuneita.
Tutkivan journalistin Jess Hillin ja tutkija Allan Waden mukaan Tukholma-syndrooma on vain naisuhreja mustamaalaava myytti, jonka Tukholman tapauksen psykiatri keksi puolustaakseen omaa auktoriteettiaan.
Aiheesta muualla

Love and Stockholm Syndrome: The Mystery of Loving an Abuser Psykologi Dr Joseph Carver kirjoittaa CounsellingResource.com (englanniksi)
Nils Bejerotin artikkeleita Norrmalmstorgin tapahtumista (Arkistoitu – Internet Archive)
Eero Saarnio

Eero Voldemar Saarnio (18. huhtikuuta 1926 – 7. huhtikuuta 2006) oli suomalainen jalkapalloilija.
Puolustajana pelannut Saarnio edusti urallaan Kotkan Työväen Palloilijoita 1946–1950. Kaikkiaan hän pelasi kolmen kauden aikana 52 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki neljä maalia. Saarnio edusti Suomen maajoukkuetta vuosina 1946–1949 seitsemässä maaottelussa. Saarnion pelaajaura loppui vakavaan selkävammaan syksyllä 1950. Myöhemmin hän toimi muun muassa kenttävahtimestarina.
Saarnio voitti KTP:n joukkueessa kaksi TUL:n mestaruutta. Saarniolle on myönnetty TUL:n kultainen mestarimerkki.