stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalajoen satama
Aiheesta muualla

Kalajoen sataman verkkosivu (portofkalajoki.fi)
Kalajoen Satama MarineTraffic-sivustolla
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat: Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat: Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat: Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat: Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
Rahtialus lastattavana Kalajoen satamassa joulukuussa 2016
Kari Väänäsen filmografia

Tämä on Kari Väänäsen filmografia.
Elokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1981 | Läpimurto | poliisi |
| 1981 | Pedon merkki | nuori kapteeni |
1983: Jon
| 1983 | Apinan vuosi | Rene |
| 1984 | Klaani – tarina Sammakoitten suvusta | Leevi Sammakko |
| 1985 | Calamari Union | Frank |
| 1985 | Rosso | Giancarlo Rosso |
| 1985 | Tuntematon sotilas | Lammio |
| 1985 | Viimeiset rotannahat | psykiatri |
| 1986 | Harmagedon | kaveri |
| 1986 | Lumikuningatar |  |
| 1986 | Näkemiin, hyvästi | Matti |
| 1987 | Hamlet liikemaailmassa | Lauri Polonius |
| 1987 | Helsinki Napoli All Night Long | Alex |
| 1987 | Älä itke Iines | Sylvesteri |
| 1988 | Yötyö | Marco |
| 1989 | Cha Cha Cha | Kari Pöllänen |
| 1989 | Leningrad Cowboys Go America | Igor |
| 1989 | Likaiset kädet | Ivan |
| 1989 | Paperitähti | Ilja Kulovaara |
| 1990 | Räpsy ja Dolly eli Pariisi odottaa | etsivä Karisto |
| 1990 | Amazon | Kari |
| 1991 | Night on Earth | mies #1 |
| 1992 | Boheemielämää | Schaunard |
| 1992 | Mestari | Eero Tyrni |
| 1992 | Papukaijamies | isä |
| 1993 | Goodbye Gibraltar | Jorma |
| 1993 | Ripa ruostuu | rikospoliisi Lynkkynen |
| 1993 | The Last Border – viimeisellä rajalla | Borka |
| 1993 | Venäläinen ystävä | Santtu |
| 1994 | Leningrad Cowboys Meet Moses | mykkä |
| 1995 | Iron Horsemen | Darling |
| 1996 | Kauas pilvet karkaavat | Lauri Koponen |
| 1996 | Koverhar – lihanleikkaajan kolme päivää | Siilas |
| 1996 | Sambólico | Eric |
| 1998 | Junalinnut | Asko, Milchfahrer |
| 1999 | Historiaa tehdään öisin | taksikuski |
| 1999 | Häjyt | Törnqvist |
| 1999 | Rukajärven tie | alikersantti Tauno Snicker |
| 2000 | Lakeuden kutsu | Erkki Hakala |
| 2000 | Highway Society | Mann auf dem Bauernhof |
| 2000 | Bad Luck Love | Heinonen |
| 2000 | Taivas tiellä | Alma |
| 2001 | Heikuraisen nauru | Heikurainen |
| 2001 | Klassikko | amisopettaja |
| 2001 | Sylvester | tirehtööri |
| 2002 | Kymmenen riivinrautaa | Heikki Korkkalainen |
| 2003 | Honey Baby | Enrico |
| 2003 | Vieraalla maalla | Hannu Rinta-Perkiö |
| 2004 | Capone | Dimitri |
| 2004 | Juoksuhaudantie | Jarmo Kesämaa |
| 2005 | Star Wreck: In the Pirkinning | presidentti Uljanov |
| 2006 | Onni von Sopanen | liikunnanopettaja |
| 2006 | Rock'n Roll Never Dies | Laakkonen |
| 2007 | Joulutarina | Iisakki |
| 2007 | V2 – Jäätynyt enkeli | Usko Saastamoinen |
| 2009 | Haarautuvan rakkauden talo | Niilo |
| 2009 | Toinen jalka haudasta | Salmela |
| 2010 | Havukka-ahon ajattelija | Severi |
| 2011 | Let My People Go! | Herra Tiilikainen |
| 2012 | Saunavieras | Jalo Rautakumpu |
| 2015 | Me Rosvolat | Hurja-Kaarlo |
| 2017 | Napapiirin sankarit 3 | Räihäsen isä |
| 2019 | Fingerpori | Aulis Homelius |
| 2019 | Mestari Cheng | Romppainen |
| 2022 | Mielensäpahoittaja Eskorttia etsimässä | Tarmo |
Televisio

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1989 | Viemäri-TV |  |
| 1993 | Hobitit |  |
| 1996 | Ilman kavaluutta |  |
| 1996 | Akkaa päälle |  |
| 1996 | Kadonnut veljeni |  |
| 1997 | Kadonnut näky |  |
| 1998 | Team Ahma | Harjanne |
| 1998 | Lääkärit tulessa |  |
| 1999 | Pieni pala Jumalaa |  |
| 1999 | Tunteen palo |  |
| 1999–2000 | Kaverille ei jätetä  | Useita Rooleja |
| 1995–2001 | Ansa ja Oiva |  |
| 2001 | Korkeajännitystä – eli sähköä kotiin kuljetettuna |  |
| 2001 | Seitsemän |  |
| 2002 | Jurismia! | Opettaja Lauri Peltonen |
| 2000–2002 | Parhaat vuodet |  |
| 2005 | Tahdon asia |  |
| 2000–2005 | Kylmäverisesti sinun |  |
| 2006–2010 | Lehmän vuosi | Kana-Jorma |
| 2007 | Läpiveto |  |
| 2007–2014 | Taivaan tulet | Kauko Junni, poliisipäällikkö |
| 2008 | Suojelijat |  |
| 2021 | Häräntappoase | Svante Takkinen |
| 2022 | Mies joka kuoli | lääkäri Järvinen |
| n k Kari Väänänen |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Vaiennut kylä (1997)  Klassikko (2001)  Havukka-ahon ajattelija (2010) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  Sutki (1993)  Kelle kellot soivat (1994)  Kirjailija kirjoittaa (1995)  Alkoholiton(ik) (1996)  Taivaan tulet (2007-2014)
Ruokonata

| Ruokonata |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Nadat Festuca
Laji::  arundinacea
Kaksiosainen nimi
 Festuca arundinacea  Schreb. 
Synonyymit
 Lolium arundinaceum (Schreb.) Darbysh.  Schedonorus arundinaceus (Schreb.) Dumort. 
Katso myös
   Ruokonata Wikispeciesissä   Ruokonata Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruokonata eli ruokoraiheinä (Festuca arundinacea, syn. Schedonorus arundinaceus) on tuulipölytteinen, monivuotinen heinäkasvi, jota käytetään rehuseoksissa. Suomessa lajista kasvaa kaksi eri muunnosta, rehukasvina viljelty rehuruokonata (Festuca arundinacea var. aspera) ja Etelä-Suomessa merenrannoilla, niityillä ja kivikkorannoilla alkuperäisenä meriruokonata (Festuca arundinacea var. arundinacea).
Ulkonäkö ja koko

Ruokonata on 60–150 cm korkeaksi kasvava ja muistuttaa lähisukulaistaan nurminataa, mutta on sitä kookkaampi ja sen lehdet ovat leveämmät. Lehtilavat ovat noin 5–10 mm leveät ja joskus jopa 40 cm pitkät; meriruokonadalla lehdet ovat tavallisesti harmaanvihreät. Lehtitupen laidoissa on nuorena harvakarvaiset korvakkeet. Kukinto on röyhy, jonka alimmassa nivelessä yleensä neljä samanpituista haaraa, joissa on 3–10 tähkylää. Tähkylät ovat yleensä 8–15 mm leveitä, 3–8-kukkaisia, ja vihne on 1–3 mm pitkä. Tähkylät ovat lyhyempiä ja harvempikukkaisia kuin nurminadalla. Suomessa luonnonkanta on kärkivihneellinen; vihneettömiä lajikkeitakin esiintyy. Jyvä liisteellinen.
Ruokonadan juuret tunkeutuvat syvemmälle maaperään kuin nurminadan, jopa kahden ja puolen metrin syvyyteen.
Levinneisyys ja elinympäristö

Ruokonataa tavataan Isossa-Britanniassa ja Keski-Euroopan korkeudella aina Aasiaan asti sekä Välimeren ympäristössä. Pohjois-Amerikassa laji ei ole alkuperäinen, mutta sitä esiintyy tulokkaana.
Ruokonata on Suomessa merenrantakasvi merenrantaniityillä, tuoreilla ja kosteilla niityillä sekä satamissa. Nykyisin kasvatetaan myös nurmiheinänä. Pelloilta karanneita yksilöitä löytyy myös joutomailta ja tienvarsilta.
Käyttö

Ruokonataa viljellään paljon Yhdysvalloissa ja Keski-Euroopassa. Se on yleistymässä Pohjoismaissa, kun on kehitetty talvea kestäviä lajikkeita. Uusia lajikkeiden kehityksen jälkeen ruokonataa käytetään rehuseoksissa, koska se kasvaa nopeasti, talvehtii hyvin ja tuottaa suuren sadon. Syvälle ulottuvan juuriston takia se kestää kuivia kausia.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Ruokoraiheinä (ruokonata) – Lolium arundinaceum
Kasviatlas 2016: Ruokonadan (Schedonorus arundinaceus) levinneisyys Suomessa
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Festuca arundinacea
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Ruokoraiheinä (Lolium arundinaceum)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Lolium arundinaceum:  Wikidata: Q50346809  Wikispecies: Lolium arundinaceum  AoFP: 1424  APA: 4826  APDB: 223284  APNI: 222919  BOLD: 121323  CoL: 3VVVJ  FloraBase: 50490  GBIF: 2706231  GRIN: 418946  iNaturalist: 164708  IPNI: 973267-1  IRMNG: 11167960  ITIS: 507979  MichiganFlora: 2210  NatureServe: 2.151321  NCBI: 4606  NZOR: 9df82d5f-dbe6-4e99-b9b1-98a70ccc05a8  Open Tree of Life: 105576  PFI: 12330  Plant List: kew-422765  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:973267-1  Tropicos: 25558274  VASCAN: 18809  WisFlora: 13123  WFO: wfo-0000878351  Laji.fi: MX.40436 
Festuca arundinacea:  Wikidata: Q157922  APDB: 51272  APNI: 75159  BioLib: 42372  BOLD: 121764  Calflora: 3576  Cal-IPC: festuca-arundinacea  Ecocrop: 6102  eFloraSA: Festuca_arundinacea  EoL: 1115745  EUNIS: 190254  FloraBase: 430  FNA: 200025461  FoAO2: Festuca arundinacea  FoC: 200025461  GBIF: 2706232  GrassBase: imp04400  GRIN: 16631  iNaturalist: 77134  IPA: 3037  IPNI: 89139-1  IRMNG: 11163042  ISC: 23983  ITIS: 40810  NBN: NHMSYS0000458758  NTFlora: 17487  NZOR: 588a7a62-5851-4527-a815-e3337fa69133  Observation.org: 6784  Open Tree of Life: 105576  Plant List: kew-414517  SANBI: 1256-2  Tropicos: 25509613  VASCAN: 18810  VicFlora: 2c00a14d-5ed8-4081-a2b0-de1b5a289b20  WoI: 1370  WFO: wfo-0000869819  WoRMS: 993858
Kalamáta

| Kalamáta Kalamátan kunta Καλαμάτα Δήμος Καλαμάτας |
| --- | --- |
 Kalamátan kaupunki.
 Kunnan sijainti
 Kalamáta
 Koordinaatit: 37°2′N, 22°7′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Messenia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  4401
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  442,7 km²
Väkiluku (2011):  69 849
 – Kunnallis­yksikkö:  62 409
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  54 567
 – Kaupunki:  54 100
 – Väestötiheys:  157,78 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  241 00
Suuntanumero(t):  27210
Rekisterikilpi:  KM
 
 www.kalamata.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalamáta (kreik. Καλαμάτα) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Καλαμάτας, Dímos Kalamátas), joka sijaitsee Messenian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kaupunki on Messenian hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 442,7 neliökilometriä ja väkiluku 69 849. Varsinaisen Kalamátan kaupungin väkiluku on 54 100 (vuonna 2011).
Kalamáta sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan eteläosassa Messenianlahden rannalla ja Taÿ́getos-vuoren juurella. Kaupungin lähellä Messínissä sijaitsee Kalamátan kansainvälinen lentoasema. Kalamátan nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa Messenian arkeologinen museo. Se tunnetaan myös Kalamáta-oliiveistaan.
Historia

Frankit rakensivat Kalamátaan linnan 1200-luvulla. Kalamáta kehittyi satamakaupunkina, kun sen satama uusittiin 1800-luvun loppupuolella. Vuonna 1986 siellä koettiin tuhoisa maanjäristys.
Nykyinen Kalamátan kunta muodostui, kun Kalamáta, Arfará, Áris ja Thouría yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalamáta Wikimedia Commonsissa
Δήμος Καλαμάτας. Kalamátan kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Peloponnesoksen alue
| --- | --- |
Arkadian alueyksikkö:  Gortynía  Megalópoli  Nótia Kynouría  Trípoli  Vóreia Kynouría 
Argoliin alueyksikkö:  Árgos-Mykínes  Epídavros  Ermionída  Náfplio 
Korinthian alueyksikkö:  Kórinthos  Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroi  Neméa  Sikyóna  Vélo-Vócha  Xylókastro-Evrostína 
Lakonian alueyksikkö:  Anatolikí Máni  Elafónisos  Evrótas  Monemvasiá  Spárti 
Messenian alueyksikkö:  Dytikí Máni  Kalamáta  Messíni  Oichalía  Pýlos-Néstoras  Trifylía
Kaste

Tyypillinen lapsikaste luterilaisessa kirkossa.
Uskovan kaste upottamalla baptistikirkossa.
Kaste on alun perin Raamatun kirjoitusten ja niistä jälkikäteen tehtyjen tulkintojen mukainen kristillinen toimitus, jossa henkilö kastetaan vedellä pirskottaen, valellen, ripotellen tai veteen upottaen ja yleensä samalla liitetään paikallisen kirkon tai seurakunnan jäseneksi. Käytössä on lapsikaste ja aikuiskaste, joka on Raamatussa esiintyvän Johannes Kastajan neuvojen mukainen julkinen henkilökohtaisen uskon tunnustaminen. Katolisen, ortodoksisen ja protestanttisen kirkon alaisissa kirkkokunnissa kaste on sakramentti.
Vesikasteen teologinen merkitys pelastavana, uudestisynnyttävänä tai omantunnon asiana vaihtelee eri kirkkokuntien ja yksilöiden välillä. Kastetilaisuuteen liittyy lapsikasteessa usein käytännössä nimenanto. Kasteen toimituksen muotoja on nykyisin yleisesti kahdenlaista, vauvan vedellä valelusta henkilön itse pyytämään upotuskasteeseen. Tästä syystä kasteen toimituksesta saatetaan käyttää eri nimityksiä, kuten lapsikaste tai uskovien kaste eli aikuiskaste, vaikka Raamattu puhuu vain kasteesta.
Suomessa vuonna 2024 syntyneistä lapsista 47,3 prosenttia kastettiin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jäseniksi. Kastettujen lasten osuus kaikista syntyneistä lapsista on Suomessa pudonnut 2000-luvulla jyrkästi.
Uusi testamentti sisältää kristyille kaksi erillistä käsitettä kasteelle, jotka ovat vesikaste ja henkikaste. Henkikasteessa ihminen täyttyy Pyhällä Hengellä. Johannes Kastaja, joka oli Uuden testamentin ensimmäinen kastaja sanoi, että hän kastaa ihmisiä vedellä parannukseen, mutta Jeesus kastaisi uskovat Pyhällä Hengellä ja tulella. Jeesus sanoi Nikodemokselle: ”Jos joku ei synny vedestä ja Hengestä, ei hän voi päästä sisälle Jumalan valtakuntaan.” Pyhästä Hengestä Paavali kirjoittaa uskoville: ”Me olemme kaikki yhdessä Hengessä kastetut yhdeksi ruumiiksi, olimmepa juutalaisia tai kreikkalaisia, orjia tai vapaita, ja kaikki olemme saaneet juoda samaa Henkeä.”
Historiallinen tausta ja kaste Raamatussa

Rituaalisia vedellä puhdistumisia on käytetty jo esikristillisellä ajalla ja pyhittyminen kuvaa myös samaa asiaa eri muodossa. Vanhassa testamentissa annetaan ohjeita uskonnollisista pesuista niin papistolle kuin koko kansalle. Mooseksen kirjojen mukaan Mooses vihki Aaronin ja hänen poikansa papeiksi pestyään heidät vedellä ja puettuaan heidät papeiksi. Profeetta Hesekiel kirjoittaa, ”minä vannoin sinulle ja menin liittoon sinun kanssasi, sanoo Herra, Herra; ja sinä tulit minun omakseni. Minä pesin sinut vedellä, huuhtelin sinut verestäsi ja voitelin sinut öljyllä.”
Kristillisen vesikasteen perustana on usein pidetty Jeesuksen antamaa lähetyskäskyä Raamatussa:lähde?
»Minulle on annettu kaikki valta taivaassa ja maan päällä. Menkää siis ja tehkää kaikki kansat minun opetuslapsikseni: kastakaa heitä Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen ja opettakaa heitä noudattamaan kaikkea, mitä minä olen käskenyt teidän noudattaa. Ja katso, minä olen teidän kanssanne kaikki päivät maailman loppuun asti.» 
(Matteus 28:18–20)
Johannes Kastajan toimittamat kasteet ja saarnat loivat perustan kristillisen kasteen muodostumiselle. Jeesus pyysi Johannekselta saada kasteen Jordanissa. Johannes saarnasi parannuksen tekemistä ja näiden saarnojen yhteydessä hän kastoi vedellä ihmisiä syntien anteeksi saamiseksi. Samalla Johannes ilmoitti, että hänen jälkeensä tulee vielä mahtavampi henkilö, tarkoittaen Jeesusta, ja hän kastaisi nämä Pyhällä Hengellä ja tulella.
Paavali paheksui myöhemmin sitä eripuraisuutta, jota ilmaantui uskovien keskuudessa siitä kuka on kenenkin puolta tai kuka on kenetkin kastanut.
Paavalin mukaan kasteessa liitytään Jeesuksen kuolemaan ja ylösnousemukseen. Korinttilaisia hän varoittaa luottamasta kasteeseen, jollei elämä ole sen mukaista. Apostolien teoissa puhutaan myös ”Jeesuksen nimeen” kastamisesta. Kasteen kautta liityttiin opetuslapsien tai uskovien joukkoon ja myös Hengen yhteyteen. Kristillisillä kirkoilla ja liikkeillä on toisistaan poikkeavia oppeja kasteesta.
Historiallinen tausta ja kaste Raamatussa > Kaste varhaisessa kristinuskossa

Ennen kristinuskoa kaste tarkoitti lähinnä henkilön liittämistä jonkin kultin jäseneksi. Kasteella on monia yhtäläisyyksiä useiden muiden uskontojen pesujen kanssa. Juutalaisuuteen liittyvässä käännynnäiskasteessa pakanallinen ja kultillinen saastaisuus pestiin pois. Lähimpänä kristillistä kastetta on Johannes Kastajan kaste, jossa synnit pestiin pois. Kristinuskon myötä kaste sai uuden merkityksen, jossa kastettava ihminen liitettiin osaksi Jumalan suurta perhettä ja täytettiin Pyhällä Hengellä. Uuden testamentin mukaan kaste ei voinut olla toimiva ilman kirkkoa, jonka jäseneksi henkilö kasteessa liitettiin. Apostoli Paavalin mukaan pelkkä usko Jumalaan ei riittänyt pelastukseen, vaan ihminen saattoi pelastua vain kasteen ja uskon yhteisvaikutuksella. Pietarin ja Paavalin mukaan Kristuksen pelastusvoima syntyi vasta kasteessa, tämän mukaan kastamattomat pakanat olivat Saatanan vallassa ja siirtyivät vasta kasteessa Kristuksen pelastusjärjestöön, jossa kaikki vanha saastaisuus pestiin pois ja syntyi täysin uudenlainen Jumalan valtakuntaan kelpaava ihminen.
Uusi testamentti ja myöskään apostoli Paavali eivät näytä varsinaisesti tuntevan lapsikastetta, mutta oletettavasti lapsikaste yleistyi melko varhain kristillisissä piireissä. Pietarikaan ei näytä tuntevan lapsikastetta, koska hänen mukaansa kasteen merkitsevän hyvän omantunnon pyytämistä tietoisesti Jumalalta.
Kastaminen herätti suurta eripuraa juutalaisten keskuudessa, koska Mooseksen lain mukaan ainoastaan ympärileikattu saattoi pelastua. Paavali ja muut apostolit kastoivat jumalaapelkääviä alamaisia suuria määriä, mutta eivät ympärileikanneet heitä, tästä syntyi suuri riita heidän ja juutalaisten välille. Asiasta järjestiin juutalaisten vaatimuksesta neuvottelu Jerusalemissa, jossa päädyttiin ettei seurakunnissa saa harjoittaa mitään pakanallisia rituaaleja, vaan kaikki halukkaat tuli vain kastaa. Päätös oli suuri helpotus Paavalille ja muille apostoleille, joita ei velvoitettu ympärileikkaamaan lapsia ja aikuisia. Kaste korvasi käytännössä Mooseksen lakien mukaisen ympärileikkauksen tulevien kristittyjen keskuudessa.
Apostolien opetuksessa, joka on kirjoitettu vuosien 50–160 välisenä aikana, on annettu seuraava ohje kastamiseen:
»Mitä kasteeseen tulee, kastakaa seuraavasti. Kun olette lausuneet kaiken edellä olevan, kastakaa Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen, juoksevaa vettä käyttäen. Mutta jos sinulla ei ole juoksevaa vettä, kasta muuhun veteen. Jos et voi kastaa kylmää vettä käyttäen, kasta lämpimällä. Mutta jos sinulla ei ole kumpaakaan, valele päähän kolmesti vettä Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen. Ennen kastetta paastotkoon kastaja ja kastettava sekä jotkut muut lisäksi, jos on mahdollista. Kastettavan käske paastota päivä tai kaksi ennen toimitusta.(Apostolien opetus 7:1–4, suomennos Heikki Koskenniemi)»
Vedellä kastamisen eri muotoja > Kaste sylilapsia kastavissa kristillisissä yhteisöissä > Ortodoksinen kirkko

Ortodoksisessa kirkossa kaste on Jumalan yhteyteen tulemista, uudeksi ihmiseksi tulemista ja vanhasta elämästä luopumista. Kasteessa vanha ihminen kuolee ja uusi ihminen syntyy, elääkseen Kristuksessa. Kaste tapahtuu ortodoksisessa kirkossa upottamalla kastettava kolmesti, samalla kastajan lausuen ”Kastetaan Jumalan palvelija (nimi) Isän, Pojan ja Pyhän Hengen nimeen. Aamen.” Kasteen kaava on sama niin aikuista kuin lasta kastettaessa, mutta lasta kastettaessa hänen puolestaan lupaukset ja uskontunnustuksen lausuu kummi.lähde?
Vedellä kastamisen eri muotoja > Kaste sylilapsia kastavissa kristillisissä yhteisöissä > Ortodoksinen kirkko > Kasteen kaava ortodoksisessa kirkossa

Katekumeeniksi eli kasteoppilaaksi ottaminen
Eksorkismirukoukset
Saatanan kieltäminen
Kristuksen tunnustaminen
Uskon tunnustaminen, joko kummi tai kastettava
Kasteen sakramentti
Suuri ektenia ja vedenpyhitysrukoukset
Kastettavan voiteleminen iloöljyllä
Kastaminen upottamalla Isän, Pojan ja Pyhän Hengen nimeen
Psalmin 32 laulaminen
Kastettavan pukeminen kastepukuun
Mirhavoitelun sakramentti
Juhlasaatto kasteastian ympäri
Raamatunlukukappaleet (Room. 6:3–11, Matt. 28:16–20)
Kastetun hiuksien leikkaaminen
Loppusiunaus
Vedellä kastamisen eri muotoja > Kaste sylilapsia kastavissa kristillisissä yhteisöissä > Ortodoksinen kirkko > Lapsikaste ortodoksisessa kirkossa

Ortodoksisessa kirkossa ei ole kiistelty lapsi- ja aikuiskasteen paremmuudesta, koska ortodoksisessa kirkossa uskoa ei ole rajattu henkilökohtaiseksi valinnaksi. Alexander Schmemannin mukaan:
»Ortodoksinen kirkko ei ole koskaan pannut ymmärtämistä kasteen edellytykseksi, ja tässä se radikaalisti eroaa joistakin järkeen vetoavista lahkoista. Kirkko pikemminkin sanoo, että kaste tekee mahdolliseksi sen oikean ymmärtämisen, joka on pikemminkin tulos ja hedelmä kuin ehto. Olemme hyvin kaukana siitä latteasta ajatuksesta, että kastetta ei voi ottaa vastaan, jos sitä ei ensin ymmärrä ja hyväksy, ja että se siksi voidaan toimittaa vain aikuisille. Ehkä kasteen lopullinen ja suurin armolahja on juuri se, että se tekee meidät lapsiksi, palauttaa meille sen lapsenkaltaisuuden, jota ilman on Kristuksen sanojen mukaan mahdotonta saada omakseen Jumalan valtakuntaa. (Matt. 18:3)» 
(Alexander Schmemann: Vedestä ja hengestä )
lähde?
Vedellä kastamisen eri muotoja > Kaste sylilapsia kastavissa kristillisissä yhteisöissä > Metodismi

Metodistikirkossa on käytössä lapsikaste. Kaste on uudestisyntymisen merkki, joka erottaa kristityn kastamattomasta. Kaste yksin ei kuitenkaan riitä pelastukseen, vaan kirkko korostaa persoonallisesti koetun uudelleensyntymisen merkitystä ja sitä seuraavaa pyhityselämää. Hyväksyttyjä kastamistapoja ovat pirskottaminen, valelu ja upottaminen.
Vedellä kastamisen eri muotoja > Aikuiskaste kristillisissä yhteisöissä

Suuntia, jotka kastavat vain uskoon tulleita henkilöitä, ovat muun muassa helluntailaiset, vapaakirkko, baptistit, adventistit ja Herran Kansa. Monissa näissä piireissä vauvan kastamista ei pidetä pätevänä, ei ylipäätään kasteena. Siksi lapsikasteen saanutta saatetaan kehottaa menemään kasteelle tai henkilö itse ymmärtävät asian niin. Suunnat, jotka kastavat vain uskonsa tunnustaneita, kastavat edelleen yleensä upottamalla.lähde? Nämä ryhmät saattavat pitää lapsikastetta paavillista alkuperää olevana harhana samaan tapaan kuin esimerkiksi anekauppaa.lähde?
Kastetta usein edeltää rukous ja todistuspuheenvuoro, jossa kasteelle menijät kertovat oman vapaamuotoisen todistuksensa uskoontulostaan ennen kastetta. Tälle omalle todistukselle oli alkuseurakunnassa valinnaisena vaihtoehtona apostolinen uskontunnustus. Kaste toimitetaan yleensä ”Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen” ja sen jälkeen upottamalla kastettava henkilö hetkeksi kokonaan veden alle joko kastealtaassa, virtaavassa vedessä tai järvessä. Yleisen käsityksen mukaan kasteen suorittajan tulee olla itse kastettu ja elävässä uskossa. Usein kastaja on pastori, mutta myös evankelistat, vanhimmat ja maallikkoseurakuntalaiset voivat suorittaa uskovien kasteen (eri herätysliikkeillä on eri käytäntöjä).lähde?
Melko yleinen käsitys helluntailaisten mukaan on, että uudestisyntyminen ei tapahtuisi kasteessa. Uudestisyntymä ja elämän uudistus alkaa kastetta ennen, niin sanotun parannuksen teon (syntien katumisen ja Kristukselle antautumisen) perusteella.
Kaste-sana itsessään on joidenkin suuntausten peruste upotuskasteelle: upottaa, painaa veden sisään, pestä, kastaa (kreikaksi baptizo tai baptizein). Upotuskastekäytäntöä monesti perustellaan myös Raamatusta ilmenevillä seikoilla, kuten UT:n veteen astuminen ja sieltä nouseminen tai UT:n kaste paikassa koska siellä oli paljon vettä. Käytännössä kaste merkitsee yleensä kastettavan seurakuntaan liittymistä, Jumalan tekoa, uskon julkista tunnustamista ja kuuliaisuudentekoa. Kaste tapahtuu usein pohjautuen omaan pyyntöön ottaa kaste.