stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Naprapatia
Historia

Dr. Oakley Smith valmistui vuonna 1899 Iowassa kiropraktikoksi (Palmer School of Chiropractic). Samana vuonna hän aloitti opiskelut lääketieteellisessä oppilaitoksessa Iowassa ja opiskeli siellä kolme vuotta. Sen jälkeen hän aloitti työskentelyn Daniel D. Palmerin kanssa (Palmer School of Chiropracticin perustaja).
Hän ei kuitenkaan ollut tyytyväinen kiropraktiikan antamiin selityksiin ja hoitoihin, joten hän irrottautui kiropraktiikasta ja alkoi luomaan omaa teoriaansa. Hän otti ajatteluunsa mukaan muun muassa lihakset, ligamentit, jänteet ja hermot.
Hän lähti Eurooppaan oppimaan lisää ja löysikin Böömistä (Tšekistä) perinteistä manuaalista terapiaa, joka oli melko yhtäläistä hänen luomansa teorian kanssa. Sana naprapatia tuleekin tšekin kielestä sanasta napravit, joka tarkoittaa "korjata", sekä kreikkalaisesta sanasta pathos, joka tarkoittaa kipua. Muutama vuosi reissunsa jälkeen hän muutti Chicagoon, avasi oman klinikkansa ja loi omaa oppiaan.
Vuonna 1906 hän julkaisi kirjan A Textbook of Modernized Chiropractic, joka sai myöhemmin nimekseen Naprapathy. Smith aloitti ensimmäisen naprapatian koulutuksen vuonna 1907. Koulu sai nimekseen Oakley Smith School of Naprapathy. Vuonna 1949 toinenkin koulu avattiin Chicagoon: The National College of Naprapathy. Vuonna 1971 nämä kaksi koulua yhdistettiin ja nimettiin Chicago National College of Naprapathyksi (nykyään National College of Naprapatic Medicine). Vuonna 2007 naprapatia vietti 100-vuotispäiviään.
Vaikuttavuus

Manuaalinen terapia, kuten naprapatia, on todettu tehokkaaksi hoitokeinoksi useissa eri tuki-ja liikuntaelimistön vaivoissa. Naprapatian tehokkuudesta on julkaistu joitakin tutkimuksia. Näissä tutkimuksissa naprapaattinen hoito toimi hoitoketjussa paremmin hoitotuloksin ja pienemmin kustannuksin verrattaessa ortopediseen konsultaatioon.
Haitat

Selkärangan manipulaatiohoidon haittoja ei ole tutkittu systemaattisesti, mutta tapaustutkimusten perusteella on arvioitu, että komplikaatioriski on vähäinen. Niskan alueen manipulaatio voi aiheuttaa vakavia haittoja, minkä vuoksi kaikki eivät suosittele sen käyttöä.
Koulutus ja työ

Suomessa naprapatiaa voi opiskella Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa. Koulutus kestää 4 vuotta ja sisältää 240 opintopistettä. Opetus perustuu alan tuoreimpaan tutkimustietoon ja kansainväliseen verkostoon. Vierailevia asiantuntijaluennoitsijoita käy muun muassa Ruotsista, Yhdysvalloista ja Virosta. Osa vierailevista asiantuntijoista tekee erikoisalansa tieteellistä tutkimusta, mikä osaltaan syventää myös koulutuksen asiantuntemusta.
Naprapaatti (AMK) voi sijoittua töihin yksityisvastaanotolle, lääkäriasemalle tai muihin hoitolaitoksiin sekä toimia alansa asiantuntijana osana terveyskeskusten, sairaaloiden tai kuntoutuksen moniammatillisia hoitoryhmiä.
Aiheesta muualla

Suomen Naprapaattiyhdistys
Nakkilan työväentalo Koti

| Nakkilan työväentalo Koti |
| --- | --- |

Osoite:  Kirkkokatu 15
Sijainti:  Nakkila
Koordinaatit:  61°22′03″N, 22°00′47″E
Valmistumisvuosi:  1919–1920
Rakennuttaja:  Nakkilan Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Nakkilan Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosala:  300 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nakkilan työväentalo on Nakkilassa sijaitseva työväentalo. Nakkilan keskustassa keskeisellä paikalla sijaitseva työväentalo on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas sekä aatehistoriallisesti merkittävä. Hyvin säilynyt työväentalo on suojeltu.
Historiaa

Nakkilan työväenyhdistys perustettiin Porin yhdistyksen haaraosastoksi vuonna 1903. Yhdistys liittyi Sosialidemokraattiseen puolueeseen vuonna 1906. Samana vuonna perustettiin myös lukutupa, johon tilattiin lähes parikymmentä sanomalehteä. Nakkilan nuorisoseura, raittiusyhdistys, vapaaehtoinen palokunta ja työväenyhdistys ryhtyivät yhteisen seuratalon rakentamiseen 1905.  Talon valmistuttua yhdistysten erimielisyys johti siihen, että työväenyhdistys jäi talonkäyttäjien ulkopuolelle. Se vuokrasi oman torpan seuraavana vuonna ja järjesti iltamat sekä isommat tapahtumat suomettarelaisten seurahuoneella, josta työväenyhdistys maksoi vuokraa. Joulukuussa 1910 yhdistys haki sanomalehdessä urakoitsijaa työväentalon rakentamiseksi. Uusi, kaksinkertaisesta laudasta rakennettu talo valmistui heinäkuussa 1911. Vuonna 1911 maanomistaja yritti häätää työväenyhdistyksen pois vuokraamaltaan tontilta, kun uusi talo oli vasta valmistumassa. Asiaa käsiteltiin oikeudessa aina vuoteen 1914, jolloin hovioikeus kumosi häätöpäätöksen ja siirsi asian takaisin kihlakunnanoikeudelle.
Työväenyhdistys hankki itselleen uuden talon, kun se vuonna 1916 osti entisen suomettarelaisten seuratalo ”Kodin” 8 500 mk:n hinnasta. Uusi punamullattu talo valmistui vuosien 1919–1920 aikana.
Toimintaa työväentalolla

Työväentalolla järjestettiin ahkerasti iltamia, ja talon aktiivisia käyttäjiä olivat Nakkilan Työväennäyttämön näyttelijät, joiden esityksiä talolla pidettiin. Talolla harrastettiin myös liikuntaa, erityisesti yleisurheilua ja painia. Yhdistyksen aloitteesta vuonna 1920 perustettiin urheiluseura Nakkilan Wisa ry työväentalon suojissa. Iltamatoiminta jatkui vilkkaana aina 1930-luvulle, mutta sota-aikana toiminta hiljeni ja talolla järjestettiin lähinnä vain pakollisia vuosikokouksia. Toiminta vilkastui uudelleen vuoden 1956 yleislakon jälkeen.
Työväentalolla järjestetään edelleen kokouksia ja juhlia sekä muun muassa näyttelyitä.
Next (savukemerkki)

Next on Altria Groupin savukemerkki. Sitä myydään Suomessa sekä valmiiksi käärittynä että itsekäärittäväksi. Siitä on tarjolla kahta eri makuvaihtoehtoa: punainen (vahva) ja vihreä (menthol). Valmiiksi käärityissä Next -savukeaskeissa oli 17 filtterillistä tupakkaa, jota ei myydä enää, koska suomeen tuli askien kokoa säätelevä laki.
Next Generation Weapons System

Next Generation Weapons System (NGWS) (myös Future Combat Air System, FCAS) on toistaiseksi nimeämätön Ranskan ja Saksan yhteishanke seuraavan sukupolven hävittäjälentokoneen kehittämiseen. Hankkeen tavoite on korvata Eurofighter Typhoon ja Dassault Rafale -hävittäjät vuodesta 2040 alkaen.
Nathaniel Shilkret

Nathaniel Shilkret
Nathaniel Shilkret (25. joulukuuta 1889 Queens, New Yorkin kaupunki – 18. helmikuuta 1982 Franklin Square, New Yorkin osavaltio) oli yhdysvaltalainen klarinetisti, säveltäjä ja kapellimestari. Hän työskenteli klassisen ja kevyen musiikin sekä elokuvamusiikin parissa.
Shilkret soitti jo teini-ikäisenä esimerkiksi Victor Herbertin ja John Philip Sousan orkestereissa sekä Vasilii Safanovin ja Gustav Mahlerin johdolla New Yorkin filharmonisessa seurassa. Vuosien ajan hänet tunnettiin parhaiten yhteydestään Victor Talking Machine Companyyn (myöhemmin RCA Victor), jolle hän ohjasi lukuisia levytyksiä salonkiorkesterinsa kanssa. Monista näistä levyistä tuli myyntimenestyksiä. Tyyliltään ne edustivat populaari- tai kevyttä klassista musiikkia. Hän teki kapellimestarina radiolähetyksiä ja levytyksiä useille muillekin levy-yhtiöille. Osalla levytyksistään hän myös soitti itse eri soittimia. Shilkret teki levytykset myös George Gershwinin teoksista Rhapsody in Blue ja An American in Paris.
Shilkret sävelsi monia populaarilauluja, joista tunnetuimmaksi ja kaupallisesti menestyneimmäksi tuli "The Lonesome Road". Sen ovat levyttäneet muiden muassa Andrews Sisters, Louis Armstrong, Benny Goodman, Bing Crosby, Sammy Davis Jr., Peggy Lee, Frank Sinatra, Tommy Dorsey, Earl Hines, Al Hirt, Paul Robeson ja Helen Traubel.
Vuodesta 1935 Shilkret asui Los Angelesissa, jossa työskenteli Hollywoodissa. Hän työskenteli säveltäjänä, sovittajana ja kapellimestarina kymmenten elokuvien musiikin parissa. Näiden elokuvien joukossa ovat The Bohemian Girl (1936), Mary of Scotland (1936), Hääkarkuri (Swing Time, 1936), Saanko luvan? (Shall We Dance, 1937) sekä lukuisat Ohukaisen ja Paksukaisen elokuvat. Shilkret muistetaan parhaiten kaupallisesta ja elokuvamusiikista, mutta hän sävelsi myös konserttiteoksia, kuten konserton pasuunalle ja orkesterille. Teoksen tilasi Tommy Dorsey, joka soitti sen vuonna 1945 New Yorkissa Leopold Stokowskin johdolla. Vuonna 2003 sen esitti  Carnegie Hallissa Skitch Hendersonin johtama The New York Pops -orkesteri. Maailmanensilevytyksen teoksesta julkaisi BIS-levy-yhtiö vuonna 2005. Levyllä solistina soittaa Christian Lindberg ja orkesterina John Neschlingin johtama São Paulon kaupungin sinfoniaorkesteri. Muita Shilkretin klassisia teoksia ovat muiden muassa sinfoninen runo Skyward (1928), Firefly Scherzo, Southern Humoresque viululle ja klarinettikvintetto.
Aiheesta muualla

Nathaniel Shilkret Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Nathaniel Wallich

| Nathaniel Wallich |
| --- | --- |
 Thomas Herbert Maguiren tekemä muotokuva Nathaniel Wallichista
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. tammikuuta 1786 Kööpenhamina, Tanska
Kuollut: 28. huhtikuuta 1854 (68 vuotta) Lontoo, Englanti, Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Martin Vahl
Tutkimusalue:  lääketiede, kasvitiede
Tunnetut työt:  Tentamen Flora Nepalensis Illustratae (1824–1826)  Plantae Asiaticae Rariories (1830–1832)
Nathaniel Wallich (1786–1854) oli tanskalainen lääkäri, kasvitieteilijä ja tutkimusmatkailija.
Wallich syntyi Kööpenhaminassa alkuvuodesta 1786. Hän suoritti lääketieteen opinnot Kööpenhaminassa valmistuen vuonna 1806. Saman vuoden syksyllä hänet nimitettiin kirurgiksi tanskalaisten siirtokuntaan Intian Frederischnagoriin, joka on nykyisin Serampore, ja Wallich saapui Intiaan marraskuussa 1807 pitkän, Afrikan eteläkärjen kiertäneen merimatkan jälkeen. Britit kuitenkin valtasivat monet tanskalaisten siirtokunnat, mukaan lukien Frederischnagorin, ja Wallich otettiin vangiksi. Vuonna 1809 Wallich kuitenkin vapautettiin hänen oppineisuutensa ansiosta ja vapaaksi päästyään hänet nimitettiin William Roxburghin assistentiksi Kalkuttaan. Wallichin terveydentila kuitenkin heikkeni ja hän siirtyi vuosiksi 1811–1813 Mauritiukselle.
Wallich oli kiinnostunut Intian kasveista sekä eläimistä ja hän keräsi, kuvasi sekä luetteloi niitä. Wallich oli Asiatic Societyn jäsen ja hän ajoi järjestöä perustamaan museon. Museo perustettiin helmikuussa 1814 ja nykyisin se tunnetaan Kalkutan Indian Museumina. Wallich toimi museon kunniakuraattorina ja sitten yli-intendenttinä. Wallich kuitenkin jatkoi lääketieteellisissä tehtävissä toimien elokuuhun 1814 saakka Itä-Intian kauppakomppanian apulaiskirurgina, mutta joulukuussa 1814 hän siirtyi taas museon yli-intendentiksi. Wallich oli ollut myös mukana Itä-Intian kauppakomppanian kasvitieteellisen puutarhan toiminnassa lähes heti Kalkuttaan saapumisestaan lähtien, mutta vuonna 1817 hänestä tuli puutarhan yli-intendentti. Samaan aikaan Wallich jatkoi pestissään museossa, vaikka vuoteen 1819 mennessä hän hoitikin lähes pelkästään puutarhan tehtäviä.
Wallich keräsi ja luetteloi yli 20000 kasvinäytettä ja julkaisi kaksi tärkeää kirjaa: Tentamen Flora Nepalensis Illustratae (1824–1826) ja Plantae Asiaticae Rariories (1830–1832). Lisäksi Wallich teki itse monia tutkimusmatkoja ja otti vastaan monia kasvien kerääjiä, jotka pysähtyivät Kalkutassa matkallaan Himalajalle. Wallich myös pakkasi ja lähetti lukuisia kasvinäytteitä Englantiin osittain innovatiivisilla tavoilla. Hän muun muassa lähetti siemeniä ruskean sokerin sekaan pakattuina. Itse asiassa Wallich oli yksi heistä, joka sai kasvinäytteet pysymään parhaiten elävinä pitkän kuljetuksen ajan.
Vuonna 1847 Wallich muutti eläkkeelle Lontooseen ja kuoli siellä keväällä 1854.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nathaniel Wallich Wikimedia Commonsissa
JSTOR Global Plants: Wallich, Nathaniel (englanniksi)
Naurun kansainvälinen lentoasema

Naurun kansainvälinen lentoasema (IATA: INU, ICAO: ANYN, ennen ANAU) on Naurun ainoa lentoasema. Se sijaitsee Yarenissa saaren etelärannikolla.
Naurun kansainvälinen lentoasema rakennettiin tammikuussa 1943. Se palveli vuonna 2000 noin 161 000 matkustajaa.
Lentoyhtiöt

Nauru Airlines
Myrskylän terveyskeskus

| Myrskylän terveysasema |
| --- | --- |
 Myrskylän terveysasema on Myrskylän kirkonkylällä toimiva julkisen palvelun terveysasema kunnanviraston pohjoispuolella itäsiivessä
Osoite:  Oikotie 2, 07600 Myrskylä
Sijainti:  Myrskylän kirkonkylä, Myrskylä
Koordinaatit:  60.67031°N, 25.85184°E
Käyttäjä:  Itä-Uudenmaan hyvinvointialue
Julkisivumateriaali:  Tiili
Myrskylän terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Myrskylän terveyskeskus on Myrskylän kirkonkylällä toimiva julkisen palvelun terveysasema.  Siellä hoidetaan kroonisia sairauksia ja annetaan ei-kiireellistä sairaanhoitoa. Mikäli on tarve päästä samana päivänä hoitoon, asiasta huolehtii Askolan terveyskeskus.
Myrskylän terveysasema.
Vaikka Myrskylä sijaitsee Uudellamaalla, kunta on ollut Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän osakas. Tämä kuntayhtymä on tuottanut Myrskylän sosiaali- ja terveyspalvelut. Päivystyspalveluja on tarjonnut virka-aikana Orimattilan kaupungissa, Orimattilan terveysasemalla. Kiireellistä hoitoa iltaisin, öisin ja viikonloppuisin tarjoaa Päijät-Hämeen keskussairaalan yhteydessä toimiva Akuutti24-yhteispäivystys (Keskussairaalankatu 7, Lahti).
Myrskylän kunta kuuluu vuodesta 2023 Itä-Uudenmaan hyvinvointialueeseen.
Myrskylänjoen valuma-alue

Myrskylänjoen valuma-alue on Myrskylän kunnassa oleva valuma-alue.
| Nimi | Vesistöaluetunnus | Suurimpia järviä | Korkeus | Pinta-ala (km²) | Rantaviiva (km) | Järvitunnus | Paikka | Paikkakunta | Kunta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myrskylänjoen valuma-alue | 16.005 | Isojärvi   Vähäjärvi   Pöyrysjärvi   Muttilanjärvi   Siippo   Sopajärvi   Kirkkojärvi   Sulkavanjärvi | 68,0   62,2   61,3   41,5   39,2   39,0   34,6   26,7 | 0,1   0,0708   0,0215   0,353   0,113   0,762   1,581   1,122 |  | 16.005.1.008   16.005.1.007  16.005.1.006  16.005.1.005  16.005.1.004  16.005.1.003  16.005.1.002   16.005.1.001   | Koukjärvi   Koukjärvi   Kylmäsuo   Muttila   Myllykylä   Sopajärvi   Myrskylän kk.   Hallila |  | Myrskylä   Myrskylä   Myrskylä   Myrskylä   Myrskylä   Myrskylä   Myrskylä   Myrskylä |
| Koskenkylänjoen keskiosan alue | 16.002 | Syväjärvi   Valkeapäänlampi | 44,8   39,2 | 0,338   0,0492 | 3,73   1 | 16.002.1.002   16.002.1.001 | Itäkylä   Käkikoski | Myllykylä   Porlammi | Myrskylä  Lapinjärvi |
| Koskenkylänjoen alaosan alue | 16.001 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Nathdwara

| Nathdwara |
| --- | --- |
 Shrinathjin temppelin portti
 Nathdwara
 Koordinaatit: 24.93°N, 73.82°E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Rajasthan
Piirikunta:  Rajsamand
Väkiluku (2011):  42 016
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nathdwara on Intian Rajasthanin osavaltiossa sijaitseva noin 40 000 asukkaan kaupunki, joka tunnetaan Shrinathjille eli Krishna-lapselle omistetusta temppelistään.  Temppeli on hindulaisten pyhiinvaeltajien suosiossa, jonka vuoksi kaupunki vetää puoleensa lukuisia uskonnollisia matkailijoita. Temppelin lisäksi Nathdwarassa on kehittynyt taidesuuntaus, joka valmistaa Shrinathjia esittäviä maalauksia. Nadhwaralainen taide kukoisti 1700–1800-luvuilla, tarinan mukaan Nadhwaran temppeli sai alkunsa vuonna 1672, jolloin joukko hindupappeja pakeni mogulihallitsija Aurangzebin vainoa. 2010-luvulla kaupungissa aloitettiin rakennushanke, jolla pyritään luomaan maailman korkein Shivan patsas, valmistuessaan patsas olisi maailman neljänneksi korkein.
Maailman korkeimman Shiva-patsaan rakentamista
Paikallinen taiteilija
Shrinathjin temppelissä sai vuonna 1987 alkunsa kastimellakat, kun selvisi että kastittomien etujärjestö aikoi mennä temppeliin. Ylempiin kasteihin kuuluneet raivostuivat asiasta ja järjestivät yleislakon. Temppelin ylipapin mukaan yksittäisiltä kastittomilta ei ole koskaan kielletty pääsyä, kunhan he salasivat henkilöllisyytensä. Paikallinen kansanpuolueen johtaja kritisoi tapahtumaa, koska hänen mukaansa se antoi kuvan ettei kastittomia ole päästetty temppeliin aikaisemmin. Temppeli salli kastittomien menon sisään, kunhan he salasivat henkilöllisyytensä tai osallistuivat puhdistusriittiin ennen sisään menoa.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Nadhwarassa asuu 42 016 henkeä. Suurin uskonto väestön keskuudessa on hindulaisuus, jota tunnustaa noin 90 prosenttia väestöstä. Muslimeita on melkein kuusi prosenttia ja jainalaisia neljä prosenttia. Lukutaitoisten osuus oli melkein 87 %, joka ylittää Rajasthanin osavaltion keskiarvon (66 %).
Valtaosa kaupungin väestöstä on ylempiin kasteihin kuuluvia ja asuinalueet ovat jakautuneet kastirajojen mukaisesti. Kastittomat asuvat etäämmällä kaupungista kukkulamaisella paikalla, joka tunnetaan nimellä bhangiwada.
Naurulivertäjä

| Naurulivertäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Käpinkäiset Campephagidae
Suku::  Livertäjät Lalage
Laji::  atrovirens
Kaksiosainen nimi
 Lalage atrovirens  (Gray, 1862) 
Katso myös
   Naurulivertäjä Wikispeciesissä   Naurulivertäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Naurulivertäjä (Lalage atrovirens) on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Nauruvertäjää tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on raportoitu olevan melko yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Mun Jopo

| ”Mun Jopo” Kliff |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 24. helmikuuta 2014
 Tekijä(t): Jorma Hiekkanen, Alex Johanssen
 Tuottaja(t): Jimi Constantine
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.11
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Kliffin muut singlet
|   | ”Mun Jopo” 2014 | ”Maija” 2014 |
Mun Jopo on poikabändi Kliffin kappale, joka on ensimmäinen singlejulkaisu yhtyeen vuonna 2014 julkaistavalta esikoisalbumilta. Kappale sai ensisoittonsa radiossa YleX-kanavan iltapäiväohjelmassa 24. helmikuuta 2014. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Jorma Hiekkanen ja Alex Johanssen, sekä tuottanut Jimi Constantine. Kappaleen musiikkivideo on kuvattu Miamissa.
Kappaleet

Mun Jopo – 3.11
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 16 
Suomen virallinen latauslista: –
Radiolista: –
Aiheesta muualla

Kappaleen virallinen musiikkivideo Youtubessa
Myrskylän terveysasema

| Myrskylän terveysasema |
| --- | --- |
 Myrskylän terveysasema on Myrskylän kirkonkylällä toimiva julkisen palvelun terveysasema kunnanviraston pohjoispuolella itäsiivessä
Osoite:  Oikotie 2, 07600 Myrskylä
Sijainti:  Myrskylän kirkonkylä, Myrskylä
Koordinaatit:  60.67031°N, 25.85184°E
Käyttäjä:  Itä-Uudenmaan hyvinvointialue
Julkisivumateriaali:  Tiili
Myrskylän terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Myrskylän terveysasema, nykyään Myrskylän terveyskeskus, on Myrskylän kirkonkylällä toimiva julkisen palvelun terveysasema.  Siellä hoidetaan kroonisia sairauksia ja annetaan ei-kiireellistä sairaanhoitoa. Mikäli on tarve päästä samana päivänä hoitoon, asiasta huolehtii Askolan terveyskeskus.
Myrskylän terveysasema.
Vaikka Myrskylä sijaitsee Uudellamaalla, kunta on Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän osakas. Tämä kuntayhtymä tuottaa Myrskylän sosiaali- ja terveyspalvelut. Päivystyspalveluja tarjotaan virka-aikana Orimattilan kaupungissa, Orimattilan terveysasemalla. Kiireellistä hoitoa iltaisin, öisin ja viikonloppuisin tarjoaa Päijät-Hämeen keskussairaalan yhteydessä toimiva Akuutti24-yhteispäivystys (Keskussairaalankatu 7, Lahti).
Myrskylän kunta kuuluu vuodesta 2023 Itä-Uudenmaan hyvinvointialueeseen.
Muuruveden kotiseutumuseo

| Muuruveden kotiseutumuseo |
| --- | --- |
Tyyppi:  kotiseutumuseo, paikallismuseo
Osoite:  Muuruvedentie 24, Muuruvesi
Sijainti:  Muuruveden kirkonkylä
Perustettu:  1965  
Kotisivut:  Muuruveden kotiseutumuseo
Koordinaatit:  63°00′56.8″N, 28°12′09.4″E
 fiMuuruveden kotiseutumuseo 
   
Muuruveden kotiseutumuseo on Kuopion Muuruveden pitäjän kirkonkylällä, Muuruveden kirkon naapurustossa sijaitseva kotiseutumuseo. Museota ylläpitää Muuruveden kotiseutuyhdistys. Museo esittelee Muuruveden historiaa esinein ja valokuvin. Nähtävillä on lisäksi muun muassa talonpoikaisesineistöä, suutarin työkaluja, tuohiesineitä ja maatalouden koneita ja käsityökaluja.
Muuruveden kirkon pysäköintialueen (Kustilankuja 2) länsipuolella sijaitsevan museorakennuksen etupihalla on muutamia muistokiviä ja -laattoja pitäjän merkkihenkilöistä. Esimerkkinä mainittakoon runonlaulaja Lauri Väänäsen ja kansanrunoilija, valtiopäivämies Pietari Väänäsen yhteismuistomerkki.
Mäkihypyn maailmancup 1980–1981

Mäkihypyn maailmancup 1980–1981 käsitti 28 osakilpailua, joista neljä peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Oberstdorfissa Länsi-Saksassa 30. joulukuuta 1980 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Jugoslaviassa 22. maaliskuuta 1981.
Maailmancupin kymmenen eniten pisteitä kerännyttä hyppääjää

| Sijoitus | Hyppääjä | Maa | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Armin Kogler |  Itävalta | 205 |
| 2. | Roger Ruud |  Norja | 201 |
| 3. | Horst Bulau |  Kanada | 179 |
| 4. | Hubert Neuper |  Itävalta | 166 |
| 5. | Jari Puikkonen |  Suomi | 162 |
| 6. | Johan Sætre |  Norja | 142 |
| 7. | Hans Wallner |  Itävalta | 127 |
| 8. | Per Bergerud |  Norja | 124 |
| 9. | Ivar Mobekk |  Norja | 91 |
| 10. | Pentti Kokkonen |  Suomi | 90 |
Suomalaisten sijoitukset osakilpailuista > Palkintosijoitukset

Jari Puikkonen 4 voittoa, 1 kakkossija
Matti Nykänen 1 kakkossija
Pentti Kokkonen 2 kolmossijaa
Suomalaisten sijoitukset osakilpailuista > Muut suomalaiset

Kari Ylianttila 20. 45 pistettä
Matti Nykänen 26. 30 pistettä
Kari Heinonen 29. 28 pistettä
Jouko Törmänen 35. 21 pistettä
Asko Aalto 64. 7 pistettä
Pekka Tolkkinen 66. 6 pistettä
Markku Pusenius 80. 2 pistettä
Aiheesta muualla

Tulokset FIS:n sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Mutesiafrikanmahonki

| Mutesiafrikanmahonki> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Mahonkikasvit Meliaceae
Suku::  Afrikanmahongit Entandrophragma
Laji::  delevoyi
Kaksiosainen nimi
 Entandrophragma delevoyi  De Wild. 
Katso myös
   Mutesiafrikanmahonki Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mutesiafrikanmahonki (Entandrophragma delevoyi) on mahonkikasvien (Meliaceae) heimoon, afrikanmahonkien (Entandrophragma) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on lähes ainavihanta puulaji, joka voi kasvaa 27–35 metriä korkeaksi. Puun runko on suora sekä lieriömäinen ja se voi olla halkaisijaltaan 1,5 metriä. Runko voi olla oksaton aina 20 metrin korkeuteen asti. Latvus on muodoltaan pyöreä. Puun kuori on sileää sekä harmaanruskeaa ja se hilseilee irti epäsäännöllisenmuotoisina paloina.
Mutesiafrikanmahonki kasvaa kuivissa ainavihannissa metsiköissä sekä jokien varsilla 1200–1675 metrin korkeudella merenpinnasta. Mutesiafrikanmahonkia tavataan usein yhdessä rohtomobolan (Parinari excelsa) sekä guineanjambolaanin (Syzygium guineense) kanssa. Mutesiafrikanmahonki kasvaa luonnossa Kongon demokraattisen tasavallan kaakkoisosissa, Tansaniassa ja Sambiassa.
Mutesiafrikanmahonkia käytetään paikallisesti puutavarana talojen rakentamiseen. Lisäksi puuta on käytetty polttopuuna sekä puuhiilen valmistukseen ja istutettu koristepuuksi tuomaan varjoa sekä teiden varsille.
Aiheesta muualla

JSTOR Global Plants: Entandrophragma delevoyi (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Entandrophragma delevoyi (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Entandrophragma delevoyi (englanniksi)
Napraty

| Napraty |
| --- | --- |

 fiNapraty 
 54°09′N, 20°42′E 
Väestö
Väkiluku:  138
Napraty on kylä Kiwityn kunnassa Lidzbarkin piirikunnassa, Warmia-Masurian voivodikunnassa Puolassa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kylän väkiluku oli 138.