stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vakouma
Muodostumisteoria

Sekä drumlineista että vakoumista on vuosikymmenien aikana esitetty erilaisia teorioita. Niiden testaaminen on ollut vaikeaa, sillä drumliinit muodostuvat paksun jäätikön alla pitkä ajan kuluessa eikä niiden muodostumista ole voitu tarkkailla. Kun viime jääkauden loppuvaiheessa muodostuneita drumliineja on kaivettu auki tai niitä on luodattu maatutkalla, on niiden jäätikön virtaussuunnan yläpuolelta usein löytynyt kalliokohouma. Drumliini on tällöin muodostunut kalliomuodostuman taakse ja päälle. Samaa on havaittu myös vakoumien kohomuodoilla. Kalliosydän kuitenkin puuttuu monilta drumliineilta. Siksi Geoffrey Boultonin vuonna 1987 esittämä muodostumismalli on saanut laajan hyväksynnän. Hän esittää vakoumien ja drumliinien muodostumisen syyksi pohjamoreenin kulumisen ja kasautumisen. Jäätikön alla olevassa pohjamoreenissa oli pehmeitä ja kovia kohtia. Kovat kohdat vastustivat kulumista paremmin kuin pehmetä kohdat. Pehmeistä kohdista irtoaa virtaavan jäätikön pohjalle moreenia, joka kiinnittyy takaisin pohjamoreeniin muualla. Takaisin kiinnittyminen voi tapahtua pohjamoreenin kohouman takana, joka kerää tällä tavalla lisää moreenia takaosaan. Lämminpohjaisen jäätikön alla voi virrata sulamisvettä, joka tempaa mukaansa pohjamoreenin maa-ainesta. Tätä lajittunutta maa-ainesta kertyy jäätikön alla näihin samoihin paikkoihin, jolloin drumliineissa ja vakoumissa on moreenin mukana lisäksi lajittunutta ainesta. Edellä esitetty näkemys on myös Kansainvälisen Drumliinityöryhmän näkemys vakoumien synnystä.
On huomattava, että vakoumia voi muodostua aiemmin muodostuneiden drumliinien pinnalle. Näillä vakoumilla on toisinaan eri suuntaus kuin alla olevalla drumliinilla. Tästä voisi päätellä, että drumliinit muodostuisivat paksumman jäätikön alla ja vakoumat ohuemman jäätikön alla. Tätä tukee se havainto, että drumiiniesiintymät ovat varsin kaukana jäätikkökielekkeiden reunamuodostumista ja vakoumaesiintymät ovat niitä paljon lähempänä.
Aiheesta muualla

Jónsson, Sverrir Aðalsteinn: The drumlin field and the geomorphology of the Múlajökull surge-type glacier, central Iceland, 2013 (englanniksi)
Seppälä, Matti V.J.: III Salpausselällä oli myös flutingviuhkaista oskillaatiota/deglasiaatiota Glasiaalitopografia.  18.2.2015. Viitattu 5.9.2021.
Seppälä, Matti V.J.: Jaamankankaan proksimaaliosan fluting-moreeni Glasiaalitopografia.  11.2.2015. Viitattu 5.9.2021.
Valeliskokalat

| Valeliskokalat |
| --- | --- |
 Valeliskokala (Pseudotrichonotus altivelis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset  Eucarya
Kunta::  Eläinkunta  Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset  Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset  Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset  Actinopterygii
Lahko::  Auloppikalat  Aulopiformes
Heimo::  Valeliskokalat  Pseudotrichonotidae  Yoshino & Araga, 1975
Katso myös
   Valeliskokalat Wikispeciesissä   Valeliskokalat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valeliskokalat (Pseudotrichonotidae) on auloppikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan lämpimistä vesistä Tyynestämerestä ja Intian valtamerestä.
Lajit ja anatomia

Valeliskokalojen heimoon kuuluu 1 suku ja 1 tai 2 lajia. Lajit ovat valelliskokala (Pseudotrichonotus altivelis) ja P. xanthotaenia. Ruumiinrakenteentaan ne ovat pitkänomaisia ja sylinterimäisiä kaloja. Ne ovat pienikokoisia ja kasvavat korkeintaan noin 9 cm:ä pitkiksi. Tyypillisiä piirteitä ovat pienikokoinen suu, pitkä selkäevä ja rasvaevän puuttuminen. Valeliskokalalajeilla ei ole uimarakkoa.
Levinneisyys ja elintavat

Valeliskokalaa tavataan Tyynestämerestä Izun niemimaan läheisyydestä Japanista ja P. xanthotaenia elää Intian valtameressä Maskareenien alangolla Saya de Malha Bank-matalikolla. Valeliskokalat elävät lähellä pohjaa usein kaivautuneena hiekkaan.
Pekkala

Pekkala voi tarkoittaa seuraavia:
Pekkalan kartano, kartano Joensuussa
Pekkalan kartano, kartano Ruovedellä
Pekkala, seuraavien henkilöiden sukunimi:
Ahti Pekkala (1924–2014), poliitikko (Keskustapuolue)
Eino Pekkala (1887–1956), poliitikko (SKDL), Työväen urheiluliiton puheenjohtaja
Ilkka Pekkala (s. 1955), seiväshyppääjä
Janne Pekkala (s. 1965 tai 1966), televisiossa esiintynyt kokki
Jose Pekkala (s. 1962), jääkiekkoilija
Jukka Pekkala (s. 1957), seiväshyppääjä, liikunta- ja urheilualan johtaja
Jussi Pekkala (s. 1974), jääkiekkoilija
Kaarle Pekkala (1919–2000), pistooliampuja
Leo Pekkala (1896–1918), työväenliikkeen vaikuttaja
Mary Pekkala (1889–1975), brittiläis-suomalainen kulttuurivaikuttaja ja kansalaisaktivisti
Mauno Pekkala (1890–1952), poliitikko (SKDL), Suomen pääministeri 1946–1948
Olli Pekkala (s. 1987), mäkihyppääjä
Rauni Pekkala (s. 1942), iskelmälaulaja
Salme Pekkala-Dutt (1888–1964), virolaissyntyinen kommunistipoliitikko
Sami Pekkala (s. 1995), jääkiekkoilija
Sari Pekkala Kerr, taloustieteilijä
Tomi Pekkala (s. 1988), jääkiekkoilija
Vilho Pekkala (1898–1974), kilpapainija ja olympiamitalisti
Virpi Pekkala (s. 1945), kuvataiteilija.
Väinö Pekkala (1908–2000), yritysjohtaja ja vuorineuvos, Leo Pekkalan veli
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Pentti Valkama

Pentti Valkama (5. helmikuuta 1916 Turku – 19. joulukuuta 1939 Muolaa) oli suomalainen yleisurheilija.
Pentti Valkama edusti yleisurheilu-urallaan Turun NMKY:n Urheilijoita. Valkaman huomattavin saavutus oli 200 metrin aitajuoksun hopea Viipurin Kalevan kisoissa 1937. Hänen aikansa jäi matkalla uran parhaaksi. Hän osallistui vuoden 1937 kisoissa myös 110 metrin aitoihin saavuttaen viidennen sijan ja oli kaksi vuotta myöhemmin kesällä neljäs. Tässä lajissa Valkaman ennätys 15,2 syntyi 1939 ja oli Suomen vuositilastossa kolmas.
Valkama oli työurallaan raitiovaununkuljettajana Turussa. Hän kaatui Talvisodan alkuvaiheessa Muolaan Leipäsuolla 19. joulukuuta 1939. Hän toimi alikersanttina 2. Mittauspatterissa.
Esko Valkama

Esko Uolevi Valkama (21. joulukuuta 1924 Kiikoinen – 28. joulukuuta 2007 Jämsänkoski) oli suomalainen jalkapalloilija.
Valkama edusti Suomea jalkapalloilijana Helsingin 1952 olympialaisissa. Yhdessä Kalevi Liljan kanssa hän nosti olympialipun salkoon Tampereella, jossa pelattiin olympiakisojen jalkapallo-otteluita.
Kaikkiaan Valkama pelasi kolme A-maaottelua. Suomen mestaruuden hän voitti Tampereen Ilves-Kissojen joukkueessa vuonna 1950 ja Suomen cupin Valkeakosken Hakan joukkueessa vuosina 1955 ja 1959. Valkama edusti yhdessä Matti Laineen kanssa Tampereen Ilvestä vielä 1940-luvulla.
Esko Valkaman serkku on entinen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja Kalevi Numminen.
Vakuutusyhdistys

Vakuutusyhdistys on paikallisesti toimiva, vakuutuksenottajien keskinäiseen vastuuseen perustuva vakuutuslaitos. Yhdistyksen toiminta on rajattua sekä maantieteellisesti että vakuutuslajien osalta.
Vakuutusyhdistysten toiminta Suomessa

Suomessa vakuutusyhdistysten toimintaa säätelee vakuutusyhdistyslaki.  Sen mukaan vakuutusyhdistysten maantieteellinen toiminta-alue voi käsittää enintään 40 Suomen kuntaa yhtenäisellä alueella. Rajoitus ei koske kalastusvakuutusyhdistyksiä, joiden toimintaa ohjaa vakuutusyhdistyslain lisäksi laki kaupallisen kalastuksen vakuutustuesta.
Vakuutusyhdistykset voivat harjoittaa vain vapaaehtoista vahinkovakuutusta. Ne eivät voi myöntää henkivakuutuksia eivätkä lakisääteisiä vahinkovakuutuksia kuten liikennevakuutuksia tai lakisääteistä tapaturmavakuutuksia. Käytännössä yhdistykset eivät myönnä myöskään sairaus-, yksityistapaturma- tai matkavakuutuksia.
Vakuutusyhdistysten puolesta lakisääteistä vakuutustoimintaa harjoittaa niiden yhdessä omistama Lähivakuutus.
EY:n vakuutusdirektiivit koskevat vakuutusyhtiöiden lisäksi sellaisia vakuutusyhdistyksiä, joiden maksutulo on yli 5 miljoonaa euroa. Tätä suurempia vakuutusyhdistyksiä koskevat samat taloutta ja vakavaraisuutta koskevat säädökset kuin vakuutusyhtiöitä.
Vakuutusyhdistysten toiminta Suomessa > Lisämaksuvelvollisuus

Vakuutusyhdistyksen vakuutuksenottajat ovat vastuussa yhdistyksen sitoumuksista. Vakuutuksenottajalta voidaan laissa mainituissa erityistilanteissa periä vakuutusmaksun lisäksi myös lisämaksua jotta taloudellisissa vaikeuksissa oleva yhdistys voisi vastata sitoumuksistaan. Lisämaksuvelvollisuus on rajattu vakuutuksenottajan yhden vuoden vakuutusmaksujen määrään.
Lisämaksuvelvollisuus voi toteutua tilanteessa, jossa yhdistyksen oma pääoma tai toimintapääoma ei täytä laissa asetettuja vaatimuksia tai selvitystilassa olevan yhdistyksen omaisuus ei riitä velkojen maksamiseen.
Aiheesta muualla

Vakuutusyhdistyslaki
Vakuutusyhdistysasetus
Lähivakuutus
Valjurousku

| Valjurousku |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Eucarya
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Russulales
Heimo::  Haperot ja rouskut Russulaceae
Suku::  Rouskut Lactarius
Laji::  pallidus
Kaksiosainen nimi
 Lactarius pallidus  Pers. 
Katso myös
   Valjurousku Wikispeciesissä   Valjurousku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valjurousku (Lactarius pallidus) on kupera tai kuoppalakkinen rouskulaji. Sienen lakki on tahmea tai jopa limainen ja väriltään vaaleanruskea ja täpläinen. Heltat ovat vaaleat tai rusehtavat. Jalka on lakin värinen. Malto ja maitiaisneste ovat valkoisia. Sienen maku on aluksi mieto, lopulta polttavan kirpeä. Se kasvaa pyökkimetsissä ja pyökkiä kasvavissa puistoissa Keski-Euroopassa. Sitä ei esiinny Suomessa.
Valeosto

Valeosto on poliisin käyttämä rikoksentorjuntamenetelmä ja pakkokeino, jonka käytöstä on säädetty pakkokeinolaissa. Valeostolla tarkoitetaan poliisin tekemää esineen, aineen, omaisuuden tai palvelun ostotarjousta tai ostoa, jonka tavoitteena on saada poliisin haltuun tai löytää todiste rikosasiassa, rikoksella saatu hyöty taikka esine, aine tai omaisuus, joka on rikoksella joltakulta viety tai jonka tuomioistuin voi julistaa menetetyksi taikka jonka avulla voidaan muuten saada selvitystä rikosasiassa. Muun kuin näyte-erän ostaminen edellyttää, että ostaminen on välttämätöntä valeoston toteuttamiseksi.
Valeostoa käytetään kätkemisrikoksen, varkauden tai muun sellaisen rikoksen estämiseksi, paljastamiseksi tai selvittämiseksi, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään kaksi vuotta vankeutta.. Valeostoa voidaan myös käyttää samankaltaisen rikoksen johdosta saadun hyödyn löytämiseksi tai takaisin saamiseksi.
Keskusrikospoliisin tai suojelupoliisin päällikkö päättää valeostosta. Yksinomaan yleisön saataville toimitetusta myyntitarjouksesta tehtävästä valeostosta saa päättää myös tehtävään määrätty salaiseen tiedonhankintaan erityisesti koulutettu pidättämiseen oikeutettu virkamies.
Valeoston edellytykset

Valeosto saadaan tehdä, jos on syytä epäillä rikosta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään kaksi vuotta vankeutta, taikka varkautta tai kätkemisrikosta ja on todennäköistä, että valeostolla saavutetaan jokin edellä mainittu tavoite.
Valeoston toteuttaja saa tehdä vain sellaista tiedonhankintaa, joka on välttämätöntä valeoston toteuttamiseksi. Valeosto on toteutettava siten, ettei se saa kohteena olevaa tai muuta henkilöä tekemään rikosta, jota hän ei muuten tekisi.
Valeosto asunnossa on sallittua vain, jos sisäänkäynti tai oleskelu tapahtuu asuntoa käyttävän aktiivisella myötävaikutuksella. Kotietsinnästä säädetään erikseen.
Valeoston tallentaminen

Pidättämiseen oikeutettu virkamies saa päättää, että valeostoa toteuttava poliisimies varustetaan kuuntelun ja katselun mahdollistavalla teknisellä laitteella, jos varustaminen on perusteltua hänen turvallisuutensa varmistamiseksi.
Kuuntelu ja katselu saadaan tallentaa. Tallenteet on hävitettävä heti sen jälkeen, kun niitä ei tarvita poliisimiehen turvaamiseen. Jos niitä on kuitenkin tarpeen säilyttää asiaan osallisen oikeusturvaan liittyvistä syistä, tallenteet saadaan säilyttää ja niitä saadaan käyttää tässä tarkoituksessa. Tällöin tallenteet on hävitettävä, kun asia on lainvoimaisesti ratkaistu tai jätetty sillensä.
Valkeajärvi (Vologdan alue)

| Valkeajärvi Белое озеро |
| --- | --- |

Valtiot:  Venäjä 
Paikkakunta:  Vologdan alue
Koordinaatit:  60°10′00″N, 37°38′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Šeksna
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113 m
Pituus:  46  km
Leveys:  46  km 
Pinta-ala:  1 125 km²
Tilavuus:  5,2 km3 
Keskisyvyys:  5,5 m
Suurin syvyys:  33 m
Valuma-alue:  14 000 km2 
 fiValkeajärvi 
Valkeajärvi eli Valgetjärvi (ven. Бе́лое о́зеро, Beloje ozero) on suuri järvi Vologdan alueella Venäjällä noin 100 kilometriä Äänisestä kaakkoon. Järvi on muodoltaan jokseenkin pyöreä, kooltaan noin 46 x 33 km ja pinta-alaltaan 1 125 km2. Valkeajärvi laskee Šeksnajokea pitkin Rybinskin tekojärveen ja edelleen Volgaan. Etelärannalla sijaitsee vanha Belozerskin kaupunki. Järven länsi- ja eteläpuolitse kulkee Valkeajärven kanava, joka on osa Volgan–Itämeren vesitietä.
Vainooja pimeydestä

| Vainooja pimeydestä> The Haunter of the Dark |
| --- | --- |
 Weird Talesissa julkaistun novellin ensimmäinen sivu. Kuvittaja Virgil Finlay.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  H. P. Lovecraft
Kieli:  englanti
Genre:  kauhu, Cthulhu-tarusto
Kustantaja:  Weird Tales
Julkaistu:  joulukuu 1936

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Vainooja pimeydestä (The Haunter of the Dark) on yhdysvaltalaisen kauhukirjailija H. P. Lovecraftin vuonna 1935 kirjoittama ja vuonna 1936 Weird Tales -lehdessä julkaistu novelli. Se kertoo kummittelevasta kirkosta, johon nuori kirjailija kokee sairaalloista vetoa.
Juoni

Nuori kauhukirjailija Robert Blake saapuu Providenceen kirjoittamaan. Työhuoneensa ikkunasta hän näkee Federal Hillin hylätyn kirkon ja päättää käydä tutkimassa paikkaa. Hän löytää rasian, jonka sisällä on hohtava kristallimainen esine, sekä toimittajan ruumiin. Blake tutkii toimittajan muistiinpanot; niissä kerrotaan Tähtiviisauden lahkosta, jonka epäiltiin harjoittaneen kirkossa saatananpalvontaa. Muistiinpanoissa mainitaan myös pimeydessä elävä ”vainooja”, joka karttaa valoa.
Blake kuulee huhuja kirkossa metelöivästä olennosta, joka peittää ikkunat. Hänellä on vaikeuksia keskittyä eikä hän ole varma henkilöllisyydestään. Eräänä yönä myrsky aiheuttaa sähkökatkon ja kaupunki pimenee. Blake kuvittelee näkevänsä pimeyden vainoojan. Aamulla hänet löydetään kuolleena kotoaan sähköiskun surmaamana. Salamaniskusta ei kuitenkaan ole muita merkkejä.
Kirjoittaminen ja julkaisu

Lovecraftin kirjeystävä Robert Bloch julkaisi keväällä 1935 novellin ”Teurastaja tähtien takaa”, jossa Lovecraftia muistuttava nimetön hahmo kuolee. Hän oli pyytänyt etukäteen Lovecraftilta luvan, ja Lovecraft toimittikin kirjallisen suostumuksen, jonka todistajina toimivat Abdul Alhazred, Friedrich Wilhelm von Junzt, Gaspard du Nord ja Lengin laama Tcho-Tcho. Weird Talesin lukijapalstalla eräs lehden lukijoista ehdotti, että Lovecraft ”vastaisi kohteliaisuuteen” ja tekisi samantapaisen tarinan Blochista. Lovecraft kirjoitti ”Vainoojan pimeydestä” 5.–9. marraskuuta 1935, ja se julkaistiin Weird Tales -lehdessä seuraavan vuoden joulukuussa. Blaken hahmo onkin mitä ilmeisimmin fiktiivinen versio Blochista: Blaken kotiosoite Milwaukeessa oli todellisuudessa Blochin tuolloinen osoite.
Monet novellissa mainitut tapahtumapaikat ovat todellisia. Näkymä Blaken työhuoneesta on itse asiassa yksityiskohtainen kuvaus Lovecraftin 66 College Streetillä sijainneen työhuoneen näköalasta.
Vastaanotto

Juhani Hinkkanen arvosteli ”Vainoojan pimeydestä”, kun se julkaistiin suomeksi kokoelmassa Nimetön kaupunki vuonna 1991. Hän kuvailee novellia ”arkkityyppiseksi Lovecraftiksi”, joka lukeutuu kirjailijan parhaisiin ja tunnetuimpiin teksteihin. Tarina toimii hyvin omillaan, vaikka Blochin rinnakkaistekstit ovatkin ”sinänsä näppäriä”. Ulla Selkälän ja Ilkka Äärelän käännöstä Hinkkanen piti selvästi huonompana kuin Portti-lehdessä aiemmin julkaistua suomennosta.
Suomennokset

”Pimeyden hornanhenki” (The Haunter ot the Dark , 1936)
julkaistu Portti-lehden numerossa 3/87
”Vainooja pimeydestä” (The Haunter of the Dark , 1935)
Nimetön kaupunki.  Suomentanut Ulla Selkälä & Ilkka Äärelä. Jalava, 1991.  ISBN 951-8954-52-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vainooja pimeydestä Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Vainooja pimeydestä on Wikiaineistossa
Vainooja pimeydestä...
Valkeakosken vaakuna

Valkeakosken vaakuna
Ranckenin laatimat alkuperäispiirrokset Valkeakosken vaakunasta vuodelta 1948.
Valkeakosken vaakuna on Valkeakosken kaupungin tunnus. Vaakunan aihe kuvaa koskea, jonka ympärille puunjalostus- ja muukin teollisuus on syntynyt.
Vaakunan selitys on ”punaisessa kilvessä on vastaviistoon kulkeva hopeinen virta, jonka yläkentässä on kultainen kuusi ja alakentässä kultainen hammasratas.” Vaakunan on suunnitellut A. W. Rancken, ja tasavallan presidentti J. K. Paasikivi vahvisti vaakunan käyttöön 23. huhtikuuta 1948.
Valentia (provinssi)

| Valentia Provincia Valentia> Rooman provinssi |
| --- | --- |

Valtio:  Rooman valtakunta Länsi-Rooma
Prefektuuri:  Gallia
Diokeesi:  Britannia
Nykyinen valtio/alue:  Englanti, tarkka sijainti tuntematon
Perustettu:  n. 367–370
Valentia (lat. Provincia Valentia) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Ison-Britannian saarella. Sen tarkkaa sijaintia ei kuitenkaan tunneta.
Erään ehdotuksen mukaan nimellä Valentia olisikin viitattu Britannian diokeesiin, ja koko ajatus Britannian viidennestä provinssista perustuisi väärinkäsitykseen.
Maantiede

Valentian provinssin sijaintia ei tunneta. Siitä on ollut useita teorioita. Aiemmin se on sijoitettu usein roomalaisen Britannian pohjoisimpaan osaan, Hadrianuksen vallin ja Antoninuksen vallin väliselle alueelle. Se on sijoitettu myös muun muassa Hadrianuksen vallin eteläpuolelle tai lähistölle sekä nykyiseen Walesiin. Erään ehdotuksen mukaan provinssi olisi lohkottu Flavia Caesariensiksen provinssista. Provinssin hallinnolliseksi keskukseksi on ehdotettu Luguvaliumia (nyk. Carlisle).
Historia

Valentian provinssi perustettiin keisari Theodosius I:n aikana vuoden 367 jälkeen, kenties noin vuonna 370. Se oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Gallian prefektuuriin ja Britannian diokeesiin.
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset koko Britanniassa olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Länsi-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia superior | Britannia prima | Britannia prima | (Englanti eteläinen, Wales) |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia superior | Maxima Caesariensis | Maxima Caesariensis | (Englanti eteläinen, Wales) |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia inferior | Britannia secunda | Britannia secunda | (Englanti keskinen ja pohjoinen) |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia inferior | Flavia Caesariensis | Flavia Caesariensis | (Englanti keskinen ja pohjoinen) |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia inferior | Flavia Caesariensis | Valentia (?) | (Englanti keskinen ja pohjoinen) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.
Oshakati

| Oshakati |
| --- | --- |
 Oshakatin kaupunginvaltuuston talo
 vaakuna
 Oshakati
 Koordinaatit: 17°47′S, 15°42′E 
Valtio:  Namibia
Alue:  Oshana
Väkiluku (2023):  58 656
Aikavyöhyke:  UTC+2
 
 www.oshtc.na 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
TV-linkkitorni Oshakatissa (275 m korkea)
Näkötorni Oshakatin uudella torilla (48 m korkea).
Uusi "Dr. Frans Aupa Indongo ulkoilmatori" Oshakatissa. Sen avasi 11.3.2016 tasavallan presidentti.
Oshakatin vanha tori (lakkautettu vuonna 2016)
Oshakati on kaupunki Oshanan alueella Pohjois-Namibiassa. Se on Oshanan alueen pääkaupunki, joka on virallisesti perustettu heinäkuussa 1966. Namibian itsenäisyyssodan aikana siellä oli Etelä-Afrikan puolustusvoimien (SADF) tukikohta.
Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 58 656 asukasta.
Oshakatin alue jakautuu kahteen vaalipiiriin, jotka ovat Oshakatin itäinen ja läntinen vaalipiiri.
Historia

Oshiwambon kielellä eli Owambojen kielellä kaupungin nimen merkitys on ‘se, joka on välissä’, joskin jotkut ihmiset uskovat, että se viittaa kaupungin TV-linkkitorniin, joka on 275 metriä korkea ja näin ollen korkein rakennelma Namibiassa.
Oshakati on yksi Namibian suurimmista kaupungeista. Se sijaitsee hieman syrjään maan valtatie B1:stä, joka kulkee pääkaupunki Windhoekista Angolan rajalle Oshikangoon. Se kuuluu Uukwambin kuninkaan alueisiin, ja paikallisella murteella sen nimitys on “Otshakati tsha Nangombe”.
19.2.1988 Oshakatissa tapahtui räjähdys First National -pankissa, ja tuolloin kuoli 27 ihmistä ja lähes 30 loukkaantui, useimmat sairaanhoitajia ja opettajia. Ketään ei koskaan tuomittu tuosta räjähdyksestä, ja vuonna 1990 sen tutkiminen lopetettiin, kun haluttiin, että maassa pysyisi rauha.
Kehitys ja infrastuktuuri

Oshakati on kehittynyt paljon sen jälkeen, kun Namibia 21.3.1990 tuli itsenäiseksi. Vuoden 2006 huhtikuussa Botswanan presidentti Festus Mogae vihki käyttöön Oshakatin kaupunginvaltuuston rakennuksen.
Oshana Regional Study and Resource Center -niminen rakennus otettiin käyttöön 17.9.2014. Sen rakentamisessa oma roolinsa oli Namibian Millennium Challenge Accountilla, joka on osa Yhdysvaltojen Millennium Challenge Corporationia. Keskus sijaitsee GIPF:in rakennuksen ja paikallisen sosiaaliturvatoimiston rakennuksen välissä, ja sen kirjastoa mahtuu käyttämään 600 henkeä, siellä on 220 opiskelijan paikkaa, siellä on kokoussali, johon mahtuu 125 henkeä, ja hyllyillä on tilaa 35.000 kirjalle.
Namibian yliopiston (UNAM) pohjoinen kampus sijaitsee Oshakatissa. Se on UNAMin vanhin satelliittikampus, jonka vihki käyttöön presidentti Sam Nujoma 7.5.1998. Nujoma toimi tuolloin myös UNAMin kanslerina.
Oshakatissa on monia alkeiskouluja ja oppikouluja, mm. seuraavat: Iipumbu, Oshakati, Ngolo, Erundu Secondary School, Cabatana, Afoti Combined School Uuvudhiyan vaalipiirissä.
Kaupungissa on paljon kauppoja, kuten Jet, Mr Price, huonekalukauppoja, kenkäkauppoja, apteekkeja jne. Tärkeimmät kauppakeskukset ovat Game, Etango ja Yetu
Dr. Frans Aupa Indongo -ulkoilmatorilla on kausittaisia myyjiä, tuoreiden ruokatavaroiden myyjiä sekä myös valmiiksi kypsennettyjen ruokien myyjiä. Myytävänä on tomaatteja, sipuleita, vesimeloneja, lihaa, kuivattua kalaa ja syötäviä toukkia (Gonimbrasia belina).
Oshakatissa on stadion nimeltä Oshakati Independence Stadium. Siellä pelaa jalkapalloa paikallinen joukkue Oshakati City FC.
Maantiede > Sijainti

Oshakati sijaitsee Cuvelai-Etoshan laskeumassa, ja sen alueella virtaa Okatana-joki. Nämä molemmat yhdessä aiheuttavat sen, että kaupunki kärsii ajoittaisista tulvista. Viimeisin tulva oli vuonna 2008. Kaupungin ympärille rakennetaan 23 km pitkää tulvavallia. Projektin nimi on Oshakati Master Plan Project, ja sen puitteissa jokea syvennetään ja suoristetaan, ja sen varrella asuvat ihmiset sijoitetaan muualle.
Ilmasto

Oshakatin ilmasto on Köppenin ilmastoluokituksessa puolikuiva kuuma ilmasto, jolloin kesät ovat kuumia ja talvet melko leutoja (päivät ovat lämpimiä ja yöt viileitä. Sadetta saadaan keskimäärin 472 mm vuodessa, ja suurin osa siitä saadaan kesällä.