stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lemin kirkko

| Lemin kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko elokuussa 2013
Sijainti:  Iitiäntie 1, Lemi
Koordinaatit:  61.06127°N, 27.80553°E
Seurakunta:  Taipaleen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1786
Suunnittelija:  Juhana Salonen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  noin 600
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lemin kirkko on Lemillä sijaitseva Juhana Salosen 1786 rakentama tasavartinen ristikirkko. Kirkon ristivarret kapenevat ulospäin ja niissä on matalat aumakattoiset eteiset, ristikeskuksessa on pieni barokkipäätteinen lyhty.  Sisällä on puiset apilanlehtiholvit, ristikeskustassa kupu. Sideparrut on jätetty näkyviin. Kirkon pinta-ala on 495 neliötä ja siinä on istumapaikkoja noin 600 ihmiselle. Kirkkoa on korjattu vuosina 1874, 1926 ja 1969. Vuonna 1950  tehtiin katon paanutus ja 1967 entisöinti Juha Leiviskän johdolla. Saarnastuoli on vuodelta 1764, se entisöitiin 1979.
Kirkon vanhemmat 17-äänikertaiset urut vuodelta 1948 olivat Kangasalan Urkutehtaan valmistamat. Nykyiset 22-äänikertaiset urut ovat vuodelta 1988 ja Urkurakentamo Matti Erolanrakentamat.
Alttaritaulun Ristiinnaulittu maalasi lemiläinen taiteilija Antti Muukka 1926.
Erillinen kahdeksankulmainen kolminivelinen kellotapuli rakennettiin 1821, paloi 1918 ja rakennettiin entisen mukaisena uudelleen 1936. Uudelleen rakennetun kellotapulin suunnittelijana toimi arkkitehti Juhani Viiste.lähde? Tapulissa on kaksi venäläistä kelloa. Rakennustaiteellisesti Lemin kirkkoa pidetään yhtenä Euroopan arvokkaimmista puukirkoista.
Kuvia

Lemin kirkon kellotapuli.
Lemin kirkko vuonna 2011.
Lemin kirkko sisältä.
Lemin kirkon urut.
Lemin entisten kirkkojen muistokivi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lemin kirkko Wikimedia Commonsissa
Lemin kirkko
Lemin kirkko, Museovirasto (Viitattu 25.3.2015)
| n k Perustiedot Wikidatassa: Lemin kirkko (Q19705909)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Lemi
katuosoite: Iitiäntie 1, 54710 Lemi
koordinaatit: 61°03′41″N 27°48′20″E﻿ / ﻿61.06125°N 27.80552°E﻿ / 61.06125; 27.80552
Oskar Lenz

Oskar Lenz.
Oskar Lenz (13. huhtikuuta 1848 Leipzig – 2. maaliskuuta 1925 Sooß) oli saksalaissyntyinen itävaltalainen maantieteilijä, geologi ja kansatieteilijä sekä Afrikan tutkija.
Lenz syntyi suutarin perheeseen. Hän opiskeli luonnontieteitä Leipzigin yliopistossa ja väitteli tohtoriksi vuonna 1870. Lenz työskenteli opettajana Wienissä ja vuodesta 1872 lähtien geologina Itävallan geologisessa instituutissa.
Lenz oli Saksan Afrikan-tutkimusseuran palveluksessa Gabonin Ogoouéjoella vuosina 1874–1877. Vuosina 1879–1881 hän matkusti Tangerista Atlasvuorten ja Saharan yli Timbuktuun ja edelleen Niger- ja Senegaljokia myöten Länsi-Afrikan rannikolle. Lenz oli ensimmäinen Timbuktussa käynyt eurooppalainen sitten Heinrich Barthin vuonna 1854. Hän teki matkansa pääosin René Caillién käyttämää reittiä pitkin, mutta vastakkaiseen suuntaan.
Lenz nimitettiin Tšernivtsin yliopiston maantieteen professoriksi vuonna 1885. Vuosina 1885–1887 hän johti itävaltalaisten Kongon-retkeä, jonka tehtävänä oli avustaa Etelä-Sudaniin jäänyttä Wilhelm Junkeria. Lenzin retkikunta nousi Kongojokea pitkin Lualaballe, matkusti sieltä Tanganjikajärven pohjoiskärkeen ja Njassajärvelle ja edelleen Itä-Afrikan rannikolle. Henry Morton Stanley oli tehnyt osittain saman matkan mantereen poikki päinvastaiseen suuntaan vuosina 1876–1877.
Lentz työskenteli vuodesta 1887 lähtien Prahan saksalaisen yliopiston maantieteen professorina. Hän on julkaissut lukuisia maantiedettä, geologiaa ja kulttuurihistoriaa käsitteleviä tutkimuksia sekä populaaritieteellisiä teoksia.
Lemmitty

| Lemmitty |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Vastineita eri kielissä:  viron Lembit; latvian Lembits; kreikan Agapetos, Agapios; latinan Agapetus 
Nimen alkuperä:  muinaissuomalainen nimi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lemmitty on vanha suomalainen etunimi. Se on esihistorialliselta ajalta peräisin oleva muinaissuomalainen nimi, joka otettiin uudelleen käyttöön 1800-luvulla. Samaa perua on myös nimi Lempi.
Lemmitty-nimi mainittiin Kansanvalistusseuran kalenterissa vuonna 1883. Suomalaisessa almanakassa se oli mukana vuosina 1908–1949, jolloin Lemmityn nimipäivää vietettiin 18. elokuuta. Aikaisemmin kyseinen päivä oli ollut kreikkalaistaustaisen Agapeetuksen nimipäivä. Kumpikin nimi tarkoittaa ’rakastettua’.
Digi- ja väestötietoviraston tilastoista selviää, että Lemmitty-nimeä on annettu sekä naisille että miehille. Edellisillä se on kuitenkin ollut paljon yleisempi: vuoteen 2020 mennessä tämän etunimen on saanut 1 982 naista ja noin 50–60 miestä. Lemmityksi on nimetty varsinkin 1910- ja 1920-luvuilla syntyneitä; 1950-luvun jälkeen uusia Lemmittyjä on syntynyt enää harvakseltaan. Kustaa Vilkunan kirjassa Etunimet (2007) todetaan, että nimi on ”ehkä liian tunnepitoinen kelvatakseen yleisempään käyttöön”.
Tunnettuja Lemmittyjä

Sakari Lemmitty Pälsi (1882–1965), arkeologi, kansatieteilijä ja kirjailija
Ingeborg (Inke) Mikkola (oik. Aina Lemmitty Maattola) (1910–1992), näyttelijä
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Lemmitty (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Metsäteollisuus

Paperitehdas Mondi SCP Ružomberokissa Slovakiassa.
Metsäteollisuus on puuta raaka-aineena käyttävää teollisuutta.
Siihen kuuluvat:
puutuoteteollisuus eli mekaaninen metsäteollisuus
sahateollisuus
kuitulevyteollisuus
lastulevyteollisuus
vaneriteollisuus
huonekaluteollisuus
insinööripuutuoteteollisuus (liimapuu, viilupuu)
puusepänteollisuus
puutaloteollisuus
rakennuspuutuoteteollisuus
kemiallinen metsäteollisuus
massateollisuus (hierre, hioke, puolikemiallinen puumassa, selluloosa ja kierrätyskuitu)
paperiteollisuus
kartonkiteollisuus
Kun metsäteollisuus sekä graafinen teollisuus (paino- ja kustannustoiminta) yhdistetään, saadaan metsäperustainen teollisuus (englanniksi FBI, forest based industries).
Jalosteet

Raakapuusta syntyy puutuoteteollisuudessa puutuotteita, jotka jaetaan kolmeen ryhmään:
perustuotteet
sahatavara
puulevyt: vaneri-, lastu- ja kuitulevytuotteet
ensiasteen jalosteet
höylätavara
sormijatkettu sahatavara
pinnoitettu vaneri
insinööripuutuotteet
toisen asteen jalosteet
ovet
ikkunat
huonekalut
parketit
puutalot
Historia

Ennen 1800-lukua puuta käytettiin paikallisesti polttopuuksi ja rakennuksilla. Kun höyrykäyttöiset sahat yleistyivät 1800-luvun puolivälissä, puun kuljetusmahdollisuudet kuten uitto vaikuttivat sen arvoon.
Paperitehtaat alkoivat käyttää sekä puuhioketta että selluloosaa jo 1870- ja 1880-luvulla.
Metsäteollisuuden uudet tuotteet

Metsäteollisuudessa kasvualueita ovat muun muassa rakentaminen ja sisustaminen, pakkaukset ja pehmopaperit sekä biopohjainen energia. Biotalouden uusia tuotteita syntyy bioenergiasta, biopolttoaineista ja biokemikaaleista sekä yhdistämällä puuta ja kuitua muihin materiaaleihin.
Informaatioteknologian avulla kehitetään älykkäitä paperi- ja pakkaustuotteita sekä rakennusmateriaaleja. Nanomittakaavan teknologioilla tuotteet saavat uudenlaisia ominaisuuksia. Nykyisten tuotteiden rinnalle syntyy uusia sovelluksia esimerkiksi elintarvike- ja lääketeollisuuteen.
Metsäteollisuuden uudet tuotteet > Uusiutuvia ja kierrätettäviä tuotteita ja materiaaleja

Yksi kuutiometri puuta varastoi noin yhden tonnin hiilidioksidia. Saha- ja levyteollisuuden vuosituotannon varastoiman hiilidioksidin määrä vastaa noin puolta Suomen liikenteen vuosittaisista hiilidioksidipäästöistä.
Keskiverto puinen omakotitalo sitoo puurakenteisiinsa noin 30 tonnia ilmasta peräisin olevaa hiilidioksidia, joka vastaa yhden kuluttajan keskivertoautoilun yli kymmenen vuoden hiilidioksidipäästöjä.
Paperi-, kartonki- ja puutuotteet valmistetaan uusiutuvista raaka-aineista ja ne soveltuvat elinkaarensa päätteeksi kierrätykseen ja lopuksi energian tuotantoon.
Kuitupakkauksista jopa 85 prosenttia kierrätetään.
Kirjallisuutta

Paloheimo, Eero (toim.): Metsä ja puu. 1, Elävä puu.  (Julkaisija: Teknillinen korkeakoulu, puurakentaminen)  Helsinki:  Rakennustieto, 2000.  ISBN 951-682-570-2
Paloheimo, Eero (toim.): Metsä ja puu. 2, Tukista tuotteeksi.  (Julkaisija: Teknillinen korkeakoulu, puurakentaminen)  Helsinki:  Rakennustieto, 2000.  ISBN 951-682-571-0
Paloheimo, Eero (toim.): Metsä ja puu. 3, Puun kauneus.  (Julkaisija: Teknillinen korkeakoulu, puurakentaminen)  Helsinki:  Rakennustieto, 2000.  ISBN 951-682-572-9
Metsäteollisuus
| --- | --- |
Mekaaninen metsäteollisuus::  sahateollisuus | kuitulevyteollisuus | lastulevyteollisuus | vaneriteollisuus | huonekaluteollisuus | insinööripuutuoteteollisuus | puusepänteollisuus | puutaloteollisuus |  rakennuspuutuoteteollisuus
Kemiallinen metsäteollisuus::  massateollisuus | paperiteollisuus | kartonkiteollisuus
Vaneria.
Leo II (paavi)

| Leo II |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 611 Sisilia
Kuollut: 3. heinäkuuta 683 Rooma
Paavi
Paavius alkoi:  tammikuu 681
Paavius päättyi:  3. heinäkuuta 683
Edeltäjä:  Agatho
Seuraaja:  Benedictus II
Leo II (611–3. heinäkuuta 683) oli syntyjään sisilialainen ja toimi paavina tammikuusta 681 – 3. heinäkuuta 683. Hänet valittiin melko pian edeltäjänsä kuoleman jälkeen, mutta paaviksi nimittämiseen meni yli vuosi, lähinnä koska hän irtisanoutui paavi Honorius I:n aikakaudella käyttöönotetusta monoteletismista. Leon lyhyen virkakauden tärkein saavutus oli kuudennen ekumeenisen kirkolliskokouksen päätösten käytäntöön saattaminen. Katolinen kirkko on julistanut hänet pyhimykseksi, ja hänen päiväänsä vietetään 3. heinäkuuta.
Hänet tunnettiin muusikkona, ja hänen aikanaan restauroitiin useita kirkkoja.
Giuseppina Leone

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Giuseppina Leone |  Giuseppina Leone |  Giuseppina Leone |  |
Maa:   Italia
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Rooma 1960 | 100 metriä |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Bern 1954 | 4×100 metriä |  |
Giuseppina Leone (s. 21. joulukuuta 1934) on entinen italialainen pikajuoksija ja olympiamitalisti.
Leone sijoittui 19-vuotiaana Bernin EM-kilpailuissa 1954 neljänneksi 100 metrin juoksussa ajalla 12,0 s ja saavutti 4 × 100 metrin viestijuoksussa pronssia ajalla 46,6 s. Melbournen 1956 olympialaisissa hän sijoittui viidenneksi sekä 100 metrillä (loppuaika 11,9 s) että viestissä (45,7 s). Tukholman EM-kilpailuissa 1958 hän sijoittui jälleen molemmilla matkoilla viidenneksi (ajat 11,8 s ja 46,3 s). Rooman 1960 olympialaisissa hän saavutti 100 metrillä pronssia ajalla 11,3 s sekä sijoittui 200 metrillä kuudenneksi ajalla 24,9 s ja viestissä viidenneksi ajalla 45,6 s.
Lentävä kirvesmies

Lentävä kirvesmies on Arto Paasilinnan kirjoittama humoristinen romaani vuodelta 1996. Paasilinnan käsikirjoittama ja Hannu Lukkarisen piirtämä sarjakuvasovitus Ronkoteus – lentävä kirvesmies julkaistiin 2002.
Aikaan noin 1000 eaa. sijoittuva romaani muun muassa kuvailee osittain arkeologiseen tutkimustietoon perustuen elämää tuon aikaisessa Suomessa. Päähenkilön rakentaman lentolaitteen avulla käydään lisäksi muun muassa Keski-Euroopassa ja Assyriassa. Kirjassa on alaviitteinä vakavasti otettavaa tietoa.kenen mukaan?
Aiheesta muualla

Soikkeli, Markku: Pronssikauden lentäjä valloittaa Euroopan
Lentävä kirvesmies Kirjasampo-sivustolla
Leo VI (paavi)

| Leo VI |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: Rooma
Kuollut: 928 tai 929 Rooma
Paavi
Paavius alkoi:  touko-kesäkuu 928
Paavius päättyi:  joulukuu 928 tai tammikuu 929
Edeltäjä:  Johannes X
Seuraaja:  Stefanus VII
Leo VI oli paavina seitsemän kuukautta touko–kesäkuulta 928 – saman vuoden joulukuulle tai tammikuulle 929. Hän oli roomalaisen hallintovirkamiehen poika ja toimi kardinaalina ennen paaviksi kruunaamistaan.
Leo VII

| Leo VII |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: Rooma
Kuollut: 13. heinäkuuta 939 Rooma
Paavi
Paavius alkoi:  3. tammikuuta 936
Paavius päättyi:  13. heinäkuuta 939
Edeltäjä:  Johannes XI
Seuraaja:  Stefanus VIII
Paavi Leo VII oli paavina tammikuulta 936 – 13. heinäkuuta 939. Hänen oikeaa nimeään ei tunneta, ja hänestä yleensäkin tiedetään varsin vähän. Hänen syntymävuotensa on myös tuntematon. Hänen kuolinpäivänsä (13. heinäkuuta 939) on kuitenkin tiedossa, samoin päivä, jolloin hänestä tuli paavi (3. tammikuuta 936)lähde?. Hän oli paavina yli kolme vuotta. Leo VII:n pontifikaatti sijoittuu Johannes XI:n ja Stefanus VIII:n väliin.
Laululinnut

| Laululinnut |
| --- | --- |
 Keltaoliivisieppo (Eopsaltria australis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Alalahko::  Laululinnut Passeri  Linnaeus, 1758
Heimot
 Afrikanlepinkäiset (Malaconotidae)  Afrikansiepot (Platysteiridae)  Asitit (Philepittidae)  Australiankiipijät (Climacteridae)  Australiantimalit (Pomatostomidae)  Banaanikerttulit (Coerebidae)  Borneonlepinkäiset (Pityriaseidae)  Bulbulit (Pycnonotidae)  Drongot (Dicruridae)  Filippiinienkiipijät (Rhabdornithidae)  Helmikkäät (Pardalotidae)  Helttavarikset (Callaeidae)  Hertut (Cisticolidae)  Hippiäiset (Regulidae)  Huiluvarikset (Cracticidae)  Huntuparatiisilinnut (Cnemophilidae)  Irenat (Irenidae)  Jorat (Aegithinidae)  Kaljukkaat (Picathartidae)  Kapinmesikot (Promeropidae)  Kardinaalit (Cardinalidae)  Kerttulit (Parulidae)  Kertut (Sylviidae)  Kipuajat (Dendrocolaptidae)  Kiurut (Alaudidae)  Koskikarat (Cinclidae)  Kottaraiset (Sturnidae)  Kuhankeittäjät (Oriolidae)  Kukastajat (Dicaeidae)  Kutojat (Ploceidae)  Käpinkäiset (Campephagidae)  Latuskamonarkit (Machaerirhynchidae)  Lavastajat (Ptilonorhynchidae)  Lehvit (Chloropseidae)  Leijut (Artamidae)  Lepinkäiset (Laniidae)  Lesket (Viduidae)  Loistopeipot (Estrildidae)  Loistotimalit (Eupetidae)  Lyyrypyrstöt (Menuridae)  Maatimalit (Orthonychidae)  Malurit (Maluridae)  Marjastajat (Melanocharitidae)  Matkijat (Mimidae)  Medestäjät (Nectariniidae)  Mesikot (Meliphagidae)  Monarkit (Monarchidae)  Mutavarikset (Corcoracidae)  Nakkelit (Sittidae)  Palmulaiset (Dulidae)  Paratiisilinnut (Paradisaeidae)  Peipot (Fringillidae)  Pensassiepot (Petroicidae)  Peukaloiset (Troglodytidae)  Pussitiaiset (Remizidae)  Puukiipijät (Certhiidae)  Pyrstötiaiset (Aegithalidae)  Pääskyt (Hirundinidae)  Rastaat (Turdidae)  Rastasviheltäjät (Colluricinclidae)  Rautiaiset (Prunellidae)  Rillit (Zosteropidae)  Siepot (Muscicapidae)  Sirkut (Emberizidae)  Sukasmalurit (Dasyornithidae)  Sääskikertut (Polioptilidae)  Tangarat (Thraupidae)  Tiaiset (Paridae)  Tiaismalurit (Acanthizidae)  Tiheikkölaulajat (Atrichornithidae)  Tilhet (Bombycillidae)  Timalit (Timaliidae)  Tulinakkelit (Neosittidae)  Turpiaalit (Icteridae)  Töyhtöviheltäjät (Falcunculidae)  Vangat (Vangidae)  Varikset (Corvidae)  Varpuset (Passeridae)  Viheltäjät (Pachycephalidae)  Viiriäistimalit (Cinclosomatidae)  Vireot (Vireonidae)  Viuhkamonarkit (Rhipiduridae)  Vuorikerttulit (Peucedramidae)  Västäräkit (Motacillidae) 
Katso myös
   Laululinnut Wikispeciesissä   Laululinnut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laululinnut (Passeri) on varpuslintujen alalahko. Siihen kuuluu yli puolet kaikista maailman lintulajeista. Laululintuihin kuuluu useita kymmeniä heimoja, joihin kuuluu kaikkiaan noin 4000 lajia.
Nimi

Laululinnut muodostavat yhden monipuolisimmista maalla elävistä selkärankaisryhmistä. Laululinnut on varpuslintujen alalahko, eli kaikki varpuslinnut eivät ole laululintuja. Kaikki eurooppalaiset varpuslinnut ovat kuitenkin laululintuja.
Ulkonäkö ja koko

Laululinnut ovat enimmäkseen pienikokoisia. Niiden jaloissa on kolme varvasta eteenpäin ja yksi taaksepäin. Maailman suurin varpuslintu on laululintuhin kuuluva korppi (70 cm).lähde? Suomen pienin varpuslintu on laululintuihin kuuluva hippiäinen.
Levinneisyys ja elinympäristö

Laululinnut ovat muiden varpuslintujen tapaan maalintuja. Laululinnuissa on huomattavaa vaihtelua, mikä merkitsee rakenteen ja elintapojen monipuolista sopeutumista erilaisiin ympäristöihin. Laululintuja voi tavata ympäri maapallon.
Laulu

Alalahkoon kuuluu monia taitavia laulajia. Laululintujen laululla on suuri merkitys, ja sen voidaan olettaa esittäneen huomattavaa osaa näiden lintujen kehityksessä nykyiseksi valtaryhmäksi. Laululintujen laulu ei ole pelkästään ilman puhaltamista äänielimistöstä, vaan aivojen kontrolloimaa, hyvin kehittyneellä kurkunpäällä lihastoiminnan avulla aikaansaatua ääntelyä.
Taksonomia > Corvida

Lyyrypyrstöt (Menuridae)
Kaljukkaat (Picathartidae)
Käpinkäiset (Campephagidae)
Lepinkäiset (Laniidae)
Afrikanlepinkäiset (Malaconotidae)
Borneonlepinkäiset (Pityriaseidae)
Vangat (Vangidae)
Maatimalit (Orthonychidae)
Australiantimalit (Pomatostomidae)
Loistotimalit (Eupetidae)
Viiriäistimalit (Cinclosomatidae)
Afrikansiepot (Platysteiridae)
Pensassiepot (Petroicidae)
Malurit (Maluridae)
Sukasmalurit (Dasyornithidae)
Helmikkäät (Pardalotidae)
Tiaismalurit (Acanthizidae)
Monarkit (Monarchidae)
Latuskamonarkit (Machaerirhynchidae)
Viuhkamonarkit (Rhipiduridae)
Pensassiepot (Petroicidae)
Viheltäjät (Pachycephalidae)
Töyhtöviheltäjät (Falcunculidae)
Rastasviheltäjät (Colluricinclidae)
Filippiinienkiipijät (Rhabdornithidae)
Australiankiipijät (Climacteridae)
Vireot (Vireonidae)
Kuhankeittäjät (Oriolidae)
Irenat (Irenidae)
Drongot (Dicruridae)
Helttavarikset (Callaeatidae)
Leijut (Artamidae)
Jorat (Aegithinidae)
Huiluvarikset (Cracticidae)
Lavastajat (Ptilonorhynchidae)
Paratiisilinnut (Paradisaeidae)
Huntuparatiisilinnut (Cnemophilidae)
Mutavarikset (Corcoracidae)
Varikset (Corvidae)
Tiheikkölaulajat (Atrichornithidae)
Taksonomia > Passerida

Kiurut (Alaudidae)
Pääskyt (Hirundinidae)
Västäräkit (Motacillida)
Bulbulit (Pycnonotidae)
Lehvit (Chloropseidae)
Tilhet (Bombycillidae)
Koskikarat (Cinclidae)
Peukaloiset (Troglodytidae)
Matkijat (Mimidae)
Rautiaiset (Prunellidae)
Rastaat (Turdidae)
Timalit (Timaliidae)
Marjastajat (Melanocharitidae)
Sääskikertut (Polioptilidae)
Kertut (Sylviidae)
Hertut (Cisticolidae)
Hippiäiset (Regulidae)
Siepot (Muscicapidae)
Pyrstötiaiset (Aegithalidae)
Pussitiaiset (Remizidae)
Tiaiset (Paridae)
Nakkelit (Sittidae)
Tulinakkelit (Neosittidae)
Puukiipijät (Certhiidae)
Kukastajat (Dicaeidae)
Medestäjät (Nectariniidae)
Rillit (Zosteropidae)
Mesikot (Meliphagidae)
Kapinmesikot (Promeropidae)
Varpuset (Passeridae)
Sirkut (Emberizidae)
Tangarat (Thraupidae)
Kardinaalit (Cardinalidae)
Banaanikerttulit (Coerebidae)
Kerttulit (Parulidae)
Vuorikerttulit (Peucedramidae)
Turpiaalit (Icteridae)
Peipot (Fringillidae)
Loistopeipot (Estrildidae)
Kutojat (Ploceidae)
Lesket (Viduidae)
Kottaraiset (Sturnidae)
Suomessa tavatut laululinnut > Kiurut

Arokiuru (Melanocorypha calandra) Tavattu useita kertoja
Ylänkökiuru (Melanocorypha bimaculata) Tavattu neljästi
Valkosiipikiuru (Melanocorypha leucoptera) Tavattu kolmesti
Mustakiuru (Melanocorypha yeltoniensis) Tavattu kahdesti
Lyhytvarvaskiuru  (Calandrella brachydactyla) Tavataan vuosittain
Pikkukiuru (Calandrella rufescens) Tavattu kolmesti
Töyhtökiuru (Galerida cristata) Tavataan lähes vuosittain
Kangaskiuru (Lullula arborea) Pesii vakituisesti
Kiuru (Alauda arvensis) Pesii vakituisesti
Tunturikiuru (Eremophila alpestris) Pesii vakituisesti
Suomessa tavatut laululinnut > Pääskyt

Törmäpääsky (Riparia riparia) Pesii vakituisesti
Kalliopääsky (Ptyonoprogne rupestris) Tavattu kolmesti
Haarapääsky (Hirundo rustica) Pesii vakituisesti
Ruostepääsky (Hirundo daurica) Tavattu useita kertoja
Räystäspääsky (Delichon urbicum) Pesii vakituisesti
Suomessa tavatut laululinnut > Västäräkit

Isokirvinen (Anthus richardi) Säännöllinen läpimuuttaja
Mongoliankirvinen (Anthus godlewskii) Tavattu useita kertoja
Nummikirvinen (Anthus campestris) Tavataan vuosittain, pesinyt useita kertoja
Taigakirvinen (Anthus hodgsoni) Tavattu useita kertoja
Metsäkirvinen (Anthus trivialis) Pesii vakituisesti
Tundrakirvinen (Anthus gustavi) Tavattu kerran
Niittykirvinen (Anthus pratensis) Pesii vakituisesti
Lapinkirvinen (Anthus cervinus) Pesii vakituisesti
Luotokirvinen (Anthus petrosus) Pesii vakituisesti
Keltavästäräkki (Motacilla flava) Pesii vakituisesti
Sitruunavästäräkki (Motacilla citreola) Tavataan vuosittain
Virtavästäräkki (Motacilla cinerea) Pesii vakituisesti
Västäräkki (Motacilla alba) Pesii vakituisesti
Suomessa tavatut laululinnut > Tilhet

Tilhi (Bombycilla garrulus) Pesii vakituisesti
Suomessa tavatut laululinnut > Koskikarat

Koskikara (Cinclus cinclus) Pesii vakituisesti
Suomessa tavatut laululinnut > Peukaloiset

Peukaloinen (Troglodytes troglodytes) Pesii vakituisesti
Suomessa tavatut laululinnut > Rautiaiset

Rautiainen (Prunella modularis) Pesii vakituisesti
Taigarautiainen (Prunella montanella) Tavattu useita kertoja
Mustakurkkurautiainen (Prunella atrogularis) Tavattu useita kertoja
Alppirautiainen (Prunella collaris) Tavattu neljä kertaa
Suomessa tavatut laululinnut > Rastaat

Ruostepyrstö (Cercotrichas galactotes) Tavattu kerran
Punarinta (Erithacus rubecula) Pesii vakituisesti
Satakieli (Luscinia luscinia) Pesii vakituisesti
Etelänsatakieli (Luscinia megarhynchos) Tavattu useita kertoja
Rubiinisatakieli (Luscinia calliope) Tavattu kolmesti
Sinirinta (Luscinia svecica) Pesii vakituisesti
Sinipyrstö (Tarsiger cyanurus) Pesii vakituisesti
Mustaleppälintu (Phoenicurus ochruros) Pesii vakituisesti
Leppälintu (Phoenicurus phoenicurus) Pesii vakituisesti
Pensastasku (Saxicola rubetra) Pesii vakituisesti
Mustapäätasku (Saxicola rubicola)
Idänpensastasku (Saxicola maurus)
Nokitasku (Saxicola caprata) Tavattu kerran
Arotasku (Oenanthe isabellina) Tavattu useita kertoja
Kivitasku (Oenanthe oenanthe) Pesii vakituisesti
Nunnatasku (Oenanthe pleschanka) Tavattu useita kertoja
Rusotasku (Oenanthe hispanica) Tavattu neljästi
Aavikkotasku (Oenanthe deserti) Tavattu useita kertoja
Kivikkorastas (Monticola saxatilis) Tavattu neljästi
Sinirastas (Monticola solitarius) Tavattu kahdesti
Kirjorastas (Zoothera dauma) Tavattu useita kertoja
Korpirastas (Catharus ustulatus) Tavattu kahdesti
Sepelrastas (Turdus torquatus) Pesii vakituisesti
Mustarastas (Turdus merula) Pesii vakituisesti
Harmaakurkkurastas (Turdus obscurus) Tavattu useita kertoja
Ruosterastas (Turdus naumanni) Tavattu neljästi
Ruostesiipirastas (Turdus eunomus) Tavattu useita kertoja
Mustakaularastas (Turdus atrogularis) Tavattu useita kertoja
Räkättirastas (Turdus pilaris) Pesii vakituisesti
Laulurastas (Turdus philomelos) Pesii vakituisesti
Punakylkirastas (Turdus iliacus) Pesii vakituisesti
Kulorastas (Turdus viscivorus) Pesii vakituisesti