stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valkeajärvi (Ilomantsi, Kelsimänjoen valuma-alue)
Maantiede

Valkeajärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,6 kilometriä. Järven mutkittelevan rantaviivan pituus on 19 146 metriä. Selkeimmin pääaltaasta erillään sijaitsevat järven lounaisimman osan muodostava Tammiselkä ja sen pohjoispuolinen Salmiselkä. Valtaosa Valkeajärvestä koostuu vesialueesta, jota luoteeseen suuntaava Pitkänniemi jakaa läntiseen ja itäiseen osaan. Ne jakautuvat edelleen useisiin lahtiin, joista laajimmat ovat Kaunislahti lounaassa ja Kylmälahti kaakossa. Muita nimettyjä lahtia ovat Humu-Pekan lahti ja Arhipanlahti. Pitkänniemen lisäksi on useita pienempiä niemiä, joista länsirannan kapeat niemet sulkevat sisäänsä Ampulampi-nimisen vesialueen.
Yli puolet Valkeajärvestä on vähintään kolme metriä ja enintään kuusi metriä syvä. Syvin piste on noin yhdeksän metriä ja se sijaitsee järven eteläosassa. Myös Ampulammella on lähes yhtä syvä piste.
Valkeajärven saariluku on 14. Saarista 5 on alle aarin laajuisia luotoja, 9 on laajuudeltaan yli aarin mutta alle hehtaarin. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 2,4 hehtaaria. Järven keskiosassa on nimettömien saarten rykelmä, itäosassa sijaitsee Majasaari ja Talassaari.
Valkeajärven länsipuolella on luonnonsuojelualue, joka ulottuu myös Pitkänniemelle. Myös järven saaret ovat luonnonsuojelualuetta. Rannat ovat metsä- ja suomaata. Valkeajärveen laskee Vepsänpuro pohjoisesta Ala-Vepsältä (158,5 metriä mpy) ja tulo-oja luoteesta Pyörälammelta (157,5 metriä mpy). Kaakosta Saarijärveltä (157,5 metriä mpy) virtaa tulo-oja Kylmälahteen. Aivan Kaunislahden eteläpuolella sijaitsee Kaunisjärvi (158,7 metriä mpy), josta ei kartan mukaan virtaa ojia mihinkään suuntaan. Valkeajärvi laskee Tammiselän luoteiskolkasta alkavaa Valkeajokea etelään Pyöreä-Kelsimään, jonka korkeustaso on kaksi metriä Valkeajärveä alempi.
Valkeajärven vesitilavuus on 6 321 000 kuutiometriä.
Valkeajärvi (04.923.1.012) kuuluu Kelsimänjoen valuma-alueeseen (04.923), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Mekrijärven-Nuorajärven alue (04.92) ja ensimmäinen on Koitajoen valuma-alue (04.9). Kelsimänjoen valuma-alueeseen kuuluu 34 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Viisi laajinta ovat Pyöreä-Kelsimä-Kaita-Kelsimä, Valkeajärvi, Alavepsä, Rahejärvi ja Muje-Oulu.
Suomessa on 70 vähintään hehtaarin laajuista Valkeajärveä. Ilomantsin Valkeajärvi on niistä toiseksi laajin. Ilomantsin alueella sijaitsee myös kaksi pienempää Valkeajärveä, niiden järvinumerot ovat 04.948.1.004 ja 04.953.1.011.
Richard LaGravenese

Richard LaGravenese (s. 30. lokakuuta 1959) on yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja ja -ohjaaja. Hän nousi tunnettuuteen elokuvan Fisher King (1991) käsikirjoituksesta, josta hän oli Oscar-ehdokkaana. Hänen muita käsikirjoituksiaan ovat romaanisovitukset Clint Eastwoodin elokuvaan Hiljaiset sillat (1995) ja Robert Redfordin elokuvaan Hevoskuiskaaja (1998). Sekä käsikirjoittajana että ohjaajana LaGravenese on toiminut muun muassa elokuvissa P.S. Rakastan sinua (2007) ja Lumoava kirous (2013).
Elämä ja ura

LaGravenese syntyi New Yorkin Brooklynissä italialaissukuisen taksinkuljettajan pojaksi. Hän valmistui näyttelijäksi New Yorkin yliopiston Tisch School of Arts -oppilaitoksesta vuonna 1980.
Ura

LaGravenese kirjoitti Fisher Kingin  1980-luvun lopulla, ja siitä kiinnostuivat Stacey Sher, Lynda Obst ja Debra Hill. Elokuvan ohjaajaksi valittiin Terry Gilliam.
Yhdessä näytelmäkirjailija Richard O 'donnellin kanssa LaGravenese toimi 1980-luvun alussa komediaparina monissa Off-Off-Broadway - tuotannoissa.
Filmografia

1989: Rahaa ja rauhaa, ohj. David Greenwalt ja Aaron Russo
1991: Fisher King, ohj. Terry Gilliam
1994: Pähkähullut panttivangit, ohj. Ted Demme
1995: Pikku prinsessa, ohj. Alfonso Cuarón
1995: Hiljaiset sillat, ohj. Clint Eastwood
1995: Oman elämänsä sankarit, ohj. Diane Keaton
1996: Tilaa rakkaudelle, ohj. Barbra Streisand
1998: Hevoskuiskaaja, ohj. Robert Redford
1998: Täyttä elämää, myös ohjaus
1998: Beloved – rakastettu, ohj. Jonathan Demme
2006: Pariisi, rakkaudella, episodi ”Pigalle”
2007: Freedom Writers, myös ohjaus
2007: P.S. Rakastan sinua, myös ohjaus
2010: Conviction, ohj. Tony Goldwyn
2011: Vettä elefanteille , ohj. Francis Lawrence
2013: Lumoava kirous, myös ohjaus
2013: My Life with Liberace, ohj. Steven Soderbergh
2014: The Last 5 Years, ohjaus
2014: Murtumaton, käsikirjoitus yhdessä Joel ja Ethan Coenin ja William Nicholsonin kanssa, ohj. Angelina Jolie
Aiheesta muualla

Richard LaGravenese Elonetissä.
Richard LaGravenese Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Richard LaGravenese
Käännös suomeksi
Robert Kane (filosofi)

Robert Kane (1938–2024) oli yhdysvaltalainen filosofi, joka toimi Texasin yliopiston (Austin) filosofian professorina. Hän käsitteli ennen kaikkea mielenfilosofiaa, teonfilosofiaa, etiikkaa, arvoteoriaa ja uskonnonfilosofiaa, ja kirjoitti erityisesti vapaasta tahdosta.
Teoksia

Free Will and Values (1985)
Through the Moral Maze (1994)
The Significance of Free Will (1996)
Oxford Handbook of Free Will (toim.) (2004)
A Contem­pora­ry Introduction to Free Will (2005)
Ethics and the Quest for Wisdom (2006)
Aiheesta muualla

Robert Kane (Arkistoitu – Internet Archive), Texasin yliopisto (englanniksi)
Yhteenveto Kanen näkemyksistä (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Robert Kane (philosopher)
Käännös suomeksi
Vidya Bharati

Vidya Bharati (pidemmältä nimeltään Vidya Bharati Akhil Bharatiya Shiksha Sansthan) on hindunationalistijärjestö Rashtriya Swayamsevak Sanghiin yhteydessä oleva järjestö, joka omisti vuonna 2016 noin 12 000 koulua. Intian pääministeri Narendra Modi on kehottanut Vidya Bharati -kouluja panostamaan laatuun ja nousemaan jokaisen Intian osavaltion parhaaksi kouluksi. Koulujen historia ulottuu 1950-luvun alkupuolelle, jolloin RSS-vaikuttaja Nanaji Deshmukh perusti ensimmäisen Saraswati Sishu Mandir -koulun Gorakhpuriin.
Vidya Bharati -koulut ovat saaneet osakseen kritiikkiä tutkijoilta ja medialta. Kritiikin mukaan kouluissa vähätellään Intian muslimien historiaa ja opetetaan hindulaisia myyttejä tosina. Esimerkiksi islaminuskoisten mogulikeisarien sijasta kouluissa korostetaan hindukuninkaiden kuten Shivajin merkitystä. RSS-järjestöt ovat lobanneet Intian koulutuspolitiikkaa sisällyttämään arvokoulutusta, paikallis- ja kulttuurihistoriaa sekä kertomuksia intialaisten saavutuksista kaikilla aloilla.
Järjestön pyörittämät koulut opettavat myös Intian alkuperäisväestöä eli adivaseja, joille niissä opetetaan hindulaisuutta. Järjestön itsensä mukaan he suojelevat kyseisiä "alkuperäisiä hinduja" kristilliseltä lähetystyöltä ja naxaliiteiltä. Koulujen mukaan niissä opetetaan intialaista ajattelua ja pyritään luomaan isänmaallisten oppilaiden sukupolvi. Kouluissa toimivat opettajat ovat saaneet kolmen kuukauden mittaisen koulutuksen opetustyöstä.
India Today -lehden julkaisussa vuodelta 1992 kerrotaan, että Madhya Pradeshin osavaltiossa Intian kansanpuolueen (BJP) johtama osavaltiohallitus on avoimesti tukenut Vidya Bharatia. Järjestön omistamien koulujen määrä moninkertaistui osavaltiossa kun BJP nousi osavaltiohallituksen johtoon. Madhya Pradeshin hallitus myös helpotti vaatimuksia, jotka Vidya Bharati -koulujen opettajille asetettiin.
Viron metsät

Virolaista metsää sateen jäljiltä.
Viron metsät käsitävät maan maapinta-alasta noin 50%. Yksityisomistuksessa on 33%, julkisen sektorin omistuksessa 44%, yritysten omistuksessa on 15% ja muuiden yhteisöjen omistuksessa on 11%. Yleisimpiä puulajeja Viron metsissä ovat mänty, kuusi ja koivu. Virossa tehdään kymmenen vuoden välein metsätaloutta koskeva kehittämissuunnitelma, joka koskee metsien käyttöä, uudishakkuita, metsien uudistamista ja metsäluonnon monimuotoisuuden turvaamista. Yksityisten metsänomistajien yhtymistä merkittävimpinä ovat eräänlaiset yksityismetsäliitto ja metsäteollisuusjärjestö. Virossa tehdyistä metsähakkuista saadaan vuosittain noin 8 kuutiometriä puuta. Raakapuusta viedään ulkomaille noin kolmannesosa ja siitä suurin osa on kuitupuuta. Eniten puutavaraa viedään Saksaan, Suomeen ja Ruotsiin. Viron metsäalasta on kolmasosa viimeisen 70 vuoden aikana uusiutunutta metsää. Metsäpuuston ikä vaihtelee huomattavasti eri metsäalueiden välillä. Alle 30 vuotiaita metsiä on noin 27&, yli 60 vuotta vanhoja metsiä on noin 40& ja yli 100 vuotta vanhoja metsiä on noin 7%.
Viron metsistä vain noin 2% on luonnontilaista vanhaa metsää. Luonnonsuojelualueidenkin metsistä merkittävä osa on nuorta metsää. Metsistä kuitenkin löytyy lahopuuta ja metsäluonto on suhteellisen monipuolinen. Viron luonnossa on paljolti petoeläimiin kuuluvia nisäkkäitä, kuten susia ja karhuja. Soomaan kansallispuistossa on keväisin oivalliset mahdollisuudet lintujen tarkkailuun.
Veikko Ilmari Suorsa

Veikko Ilmari Suorsa Pohjan Prikaatin komentajana 1962
Veikko Ilmari Suorsa (21. toukokuuta 1911 Oulu – 27. elokuuta 2000) oli suomalainen upseeri, joka toimi Pohjan prikaatin komentajana.
Suorsan vanhemmat olivat konemestari Emil Suorsa ja Anna Partanen. Hänen puolisonsa vuodesta 1936 oli Toini Pasanen, perheeseen syntyi kolme lasta.
Suorsa tuli ylioppilaaksi Oulun yhteislyseosta 1931 ja suoritti Kadettikoulun 1934. 
Jääkäripataljoona 1:n nuorempana upseerina Suorsa toimi 1934–1940. Talvisodassa hän toimi komppanian päällikkönä Jalkaväkirykmentti 32:ssa, välirauhan aikana ensin Jalkaväen koulutuskeskus 11:ssä pataljoonan komentajana ja  sitten Helsingin varuskuntapataljoonan komppanianpäällikkönä.  Jatkosodassa Suorsa  toimi muun muassa Tuusulassa Jalkaväkikoulutuskeskus 1:n koulutusupseerina, 3. divisioonan esikunnassa, Jalkaväkirykmentti 11:n pataljoonan komentajan sijaisena, Rajajääkäripataljoona 8:n komentajan sijaisena, vahvennetun Rajajääkäripataljoona 8:n komppanian päällikkönä, Osasto Heinon komentajan apulaisena ja Jalkaväkikoulutuskeskus 27:n pataljoonan komentajana.
Sotien jälkeen Suorsa toimi Jalkaväkirykmentti 5:n koulutusupseerina, kranaatinheitinkomppanian päällikkönä ja esikuntapäällikkönä 1944–1946, 1. divisioonan esikunnan toimistopäällikkönä 1949–1953, osastopäällikkönä 1953–1957, Mikkelin sotilaspiirin päällikkönä 1957–1961, Pohjan prikaatin komentajana 1961–1965, Joensuun sotilaspiirin päällikkönä 1965–1968 ja Oulun sotilaspiirin päällikkönä 1968–1971. Vakinaisesta palveluksesta Suorsa erosi vuonna 1971.
Suorsa ylennettiin luutnantiksi 1936, kapteeniksi 1940, majuriksi 1942, everstiluutnantiksi 1953 ja everstiksi 1961.
Roll with It

| ”Roll with It” Oasis |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: (What’s the Story) Morning Glory?
 Äänitetty : 1995
 Julkaistu: 14. elokuuta 1995 (UK)
 Tekijä(t): Noel Gallagher
 Tuottaja(t): Owen Morris, Noel Gallagher
 Tyylilaji: britpop, rock
 Kesto: 17.20 (CD)
 Levy-yhtiö: Creation Records (UK)
Listasijoitukset
  5.
Oasiksen muut singlet
| ”Some Might Say” 1995 | ”Roll with It” 1995 | ”Morning Glory” 1995 |
Roll with It on rock-yhtye Oasiksen kappale ja single, joka julkaistiin 14. elokuuta 1995. Single julkaistiin samana päivänä Blur-yhtyeen Country House -singlen kanssa. Brittimedia asetti ne vastakkain; puhuttiin singlejen taistosta, jota verrattiin 1960-luvun The Beatlesin ja The Rolling Stonesin väliseen kilpailuun[lähde? ]. Noel Gallagher kommentoi tilannetta seuraavasti: ”Lehdet kirjoittavat että Blur on kuin Beatles, ja Oasis puolestaan Rolling Stones, vitut, me olemme sekä Beatles että Stones, Blur on kuin joku vitun Monkees.”[lähde? ] Oasis hävisi singlesodan ja päätyi Britannian singlelistan sijalle 2 Country Housen ollessa ykkönen[lähde? ]. Myöhemmin tätä on selitetty muun muassa Roll with Itin punnan kalliimmalla hinnalla[lähde? ]. Singleä on myyty Britanniassa 570 000 kappaletta[lähde? ]. Singlen b-puolia ovat ”It’s Better People”, ”Rockin Chair” ja ”Live Forever (Live)”. Myöhemmin Noel Gallagher on sanonut, ettei voi sietää kappaletta jälkeenpäin kuunneltuna eikä ymmärrä sen silloista merkitystä[lähde? ].
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Noel Gallagher, ellei toisin mainita.
CD CRESCD 212
”Roll with It” - 4:00
”It’s Better People” - 3:59
”Rockin’ Chair” - 4:36
”Live Forever” (Live at Glastonbury ’95) - 4:40
7″ CRE 212
”Roll with It” - 4:00
”It’s Better People” - 3:59
12″ CRE 212T
”Roll with It” - 4:00
”It’s Better People” - 3:59
”Rockin’ Chair” - 4:36
Kasetti CRECS 212
”Roll with It” - 4:00
”It’s Better People” - 3:59
Aiheesta muualla

Oasis - Roll With It (Official Video) YouTubessa
Vapaa kielivalinta

| Vapaa kielivalinta |
| --- | --- |
Perustettu:  helmikuu 2007
Puheenjohtaja:  Ilmari Rostila (2016)
Aiheesta muualla
[vapaakielivalinta.fi Sivusto]
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vapaa kielivalinta on rekisteröity yhdistys, jonka tarkoituksena on pakollisen ruotsin opetuksen ja ns. virkamiesruotsin poistaminen. Järjestön puheenjohtajana toimii Tampereen yliopiston hyvinvointipalvelujen professori ja Suomalaisuuden Liiton hallituksen jäsen Ilmari Rostila.
Loka- ja marraskuussa 2012 Vapaa kielivalinta järjesti ruotsin kielen vapaaehtoisuutta ajavan mainoskampanjan Tampereen busseissa. Maaliskuussa 2013 yhdistys oli yksi pakkoruotsin vastaisen kansalaisaloitteen liikkeelle laittaneista järjestöistä.
Aiheesta muualla

Vapaa kielivalinta ry:n kotisivut
Verenseisautus

Verenseisautus on kansanparannuksen ja šamanismin tapa seisauttaa verenvuoto haavasta. Verenseisautus tapahtuu loitsujen tai rukouksen avulla, sanan voimalla. Ilmiö tunnetaan kirjallisuuslähteiden mukaan eri puolilla maailmaa. Sitä ei ole juurikaan tutkittu lääketieteellisesti. Plasebovaikutusta lukuun ottamatta tehdyissä vaikuttavuustutkimuksissa ei ole löydetty todisteita verenseisautuksen vaikuttavuudesta. Verenseisautusta on tutkittu enemmän folkloristiikan, uskontotieteen, etnologian, sosiologian ja kulttuuriantropologian kuin lääketieteen näkökulmasta.
Suomalaisen tai karjalaisen verenseisauttajan verenseisautussanat olivat usein kalevalamittainen loitsu tai rukous. Rukouksen tai loitsun muoto riippui siitä, hakiko parantaja voimansa jumalasta vai kalevalaiseen tapaan luonnosta. Loitsussa kerrottiin usein, että veren tarkoituksen ja kotipaikan tuli olla ihmisessä. Sanat saattoivat sisältää myös verenvuodosta kärsivän nimen ja syntymäajan. Kalevalan yhdeksännessä luvussa Ukko lukee haavoittuneelle Väinämöiselle verenseisautussanat:
"Piäty, veri, vuotamasta,

hurme, huppelehtamasta,

päälleni päräjämästä,

riuskumasta rinnoilleni!

Veri, seiso kuni seinä,

asu, hurme, kuni aita,

kuin miekka meressä seiso,

saraheinä sammalessa,

paasi pellon pientaressa,

kivi koskessa kovassa!"
Verenseisauttajia on edelleen muun muassa Keski-Pohjanmaalla yleisesti. Sikäläisen uskomuksen mukaan verenseisautuksen teho perustuu salaisiin, Raamatusta tai Kalevalasta peräisin oleviin sanoihin, joita on kolmea eri vahvuutta. Sanojen ääneenlausuminen on kiellettyä, ja ne menettävät tehonsa julkistettaessa.
Vapaa lista

Puolueen logo
Vapaa lista eli FL (saks. Freie Liste) on liechtensteinilainen puolue, joka ilmoittaa olevansa demokraattinen, sosiaalinen ja ekologinen. Vuoden 2005 maapäivävaaleissa se sai 13 prosenttia äänistä ja 3 edustajaa maapäiville.
Helmikuun 1993 maapäivävaaleissa Vapaa lista nousi ensimmäisenä "kolmantena puolueena" maapäiville Isänmaallisen liiton ja Edistyksellisen kansanpuolueen rinnalle.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Valve Hammer Editor

| Valve Hammer Editor |
| --- | --- |
 Kuvankaappaus Valve Hammer Editorista (vanha versio)
Kehittäjä:  Valve Corporation
Kehityshistoria
Vakaa versio:  4.1 / 17. tammikuuta, 2006
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  kenttäeditori
Alusta:  Windows
Lisenssi:  Tekijänoikeus
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Valve Hammer Editor on Valve Corporationin kehittämä kenttäeditori Source-tietokonepelejä varten. Sillä voi luoda karttoja lähes kaikkiin Source-peleihin.
Hammer on uudistettu versio vanhasta Worldcraft-kenttäeditorista, joka kehitettiin Quake ja Quake 2-tietokonepelejä varten. Uusin versio 4.x julkaistiin Half-Life 2:en Source-pelimoottorille.
Editori on maksuton minkä tahansa Source-pohjaisen pelin omistajalle, ja se tulee Source SDK:n mukana. Source SDK tulee ladata Steamistä. SDK:on mukana tulee myös muita Source-pohjaisia ohjelmia.
Aiheesta muualta

Zoner's Half-Life Tools (englanniksi)
| --- | --- |
Pääsarja:   Half-Life Opposing Force  Blue Shift  Decay  Half-Life 2 Deathmatch  Episode One  Episode Two  Lost Coast  Half-Life: Alyx 
Portal-sarja:   Portal  Portal 2 Sixense Perceptual Pack 
Viralliset modit:   Counter-Strike  Day of Defeat 
Muut pelit:   The Orange Box  Half-Life 2: Survivor  The Lab  Hunt Down the Freeman 
Universumi:   Henkilöt (Gordon Freeman, G-Man)  Tapahtumapaikat  Combine Humanoidit ja synteettiset olennot  Vortigauntit  Race X 
Liittyvää:   Valve Corporation  Gearbox Software  Black Mesa  GoldSrc  Source  Steam
Vidadi

Vidadi.
Molla Vəli Vidadi (1709 Şamxor, nykyinen Şəmkir – 1809 nykyisen Qazahin piirin Şıxlın kylä) oli azerbaidžanilainen runoilija.
Vidadi toimi kirjurina ja opettajana sekä työskenteli Georgian kuninkaan Erekle II:n palveluksessa. Hänen kansankielellä kirjoittamansa realistinen runous on lähellä aşıq-kansanrunoilijoiden perinnettä. Epätoivon ja surun leimaamat runot kuvaavat kriittisesti verenvuodatuksen ja sekasorron leimaamaa feodalismin loppuvaihetta. Huomattava sija Vidadin tuotannossa on runomuotoisella kirjeenvaihdolla, jota hän kävi ystävänsä Vaqifin kanssa.
Aiheesta muualla

Kratkaja literaturnaja entsiklopedija (venäjäksi)
Vicúsin kulttuuri

Vicusin kulttuurin alue Perun kartalla
Vicus kulttuurin piirissä valmistettiin ilmeikkäitä naamioita.
Vicúsin kulttuuri oli Perun muinainen paikallinen intiaanikulttuuri. Se kukoisti 100 eaa.–400 jaa. tai 600 eaa.-350 jaa. Piurajoen laaksossa yläjuoksulla, Perussa lähellä Ecuadorin rajaa. Kulttuuriin liittyi kuilumaisia rakenteita, ehkä hautoja. Löytöpaikkoja mm. Yécala ja Vicús.
Aiheesta muualla

gabrielbernat.es
Vilho Nuoreva

Vilho Nuoreva (3. lokakuuta 1905 Helsinki – 17. huhtikuuta 1998 Helsinki) oli Helsingin NMKY:n nuorisosihteeri 1920-luvulla ja myöhemmin johtaja. Hän toi muun muassa koripallon ja kerhotoiminnan Suomeen.
Nuoreva nimettiin Suomen koripallon Hall of Fameen vuonna 2019.
Vida Lahey

Vida Lahey noin vuonna 1924.
Frances Vida Lahey (26. elokuuta 1882 – 29. elokuuta 1968) oli australialainen taidemaalari. Hän piti useita näyttelyitä vuosien 1902–1965 välisenä aikana.
Elämänvaiheita

Lahey syntyi Pimpananassa Queenslandissa irlantilaistaustaisen viljelijän tyttäreksi. Taidemaalariksi hän opiskeli Brisbanessa kuvataiteilija Godfrey Riversin opetuksessa ja jatkoi opintojaan Melbournessa National Gallery Schoolissa.
Vuonna 1915 Lahey matkusti Britanniaan, Lontooseen, osin perhesyistä, osin jatkamaan taideopintojaan. Käynnissä ollut sota vaikutti häneen syvällisesti. Vuonna 1919 hän vieraili Manner-Euroopassa ja näki alankomaalaisia asetelmamaalauksia, joista sai myös paljon vaikutteita. Hän opiskeli lyhyesti Colarossin akatemiassa Pariisissa ennen paluutaan kotimaahansa vuonna 1920.
Vuonna 1923 hänellä oli jo näyttelyt kaikissa Australian suurimmissa kaupungeissa sekä Ranskassa, Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Aiheinaan hänellä oli maisemia, muotokuvia ja asetelmia. 1920-luvun loppuun mennessä hän oli saanut aseman maansa naistaiteilijoiden parista ja häntä arvostettiin elävästä ja sensitiivisestä valon ja värin käytöstä. Vuonna 1927 hän matkusti jälleen Eurooppaan ja sai vaikutteita modernismista.
Palattuaan kotimaahan Lahey perusti Brisbaneen kolme taidestudiota ja vuonna 1929 yhdessä huomattavasti nuoremman ystävättärensä Daphne Mayon kanssa taidesäätiön, Queensland Art Fundin (Q.A.F):n. Taidesäätiön rahoilla ylläpidettiin Queenslandin kansallisgalleriaa ja perustettiin taidekirjasto. Taidesäätiön ja Laheyn perustamien kolmen studion ansiosta Brisbanen taide-elämä oli 1930-luvulla huomattavaa.
Vuonna 1941 Lahey perusti lasten taidekoulun, joka perustui hänen ajatukseensa, että taide on yleismaailmallinen kieli. Hän luennoi aiheesta yliopistossa, ja vuonna 1946 hän julkaisi pamfletin Art for All jossa kyseenalaisti modernismin ja sen luomat rumat ja monotoniset ympäristöt. Hänet palkittiin elämäntyöstään vuosina 1945 ja 1958. Nykyään Laheyn työtä taiteen ja kulttuurin puolestapuhujana yhteiskunnassa, jota taide ei kiinnostanut, pidetään merkittävämpänä kuin hänen maalauksiaan.
Lahey ei solminut avioliittoa, ja hänen sanotaan olleen ujo ja pienikokoinen.
Vida Lahey: Kukkamalja, akvarelli vuodelta 1939
Visva

Tulehtuneesta silmästä erittyvää visvaa.
Visva on kellertävänvalkoista, keltaista tai kellanruskeaa nestemäistä kudosten tulehduseritettä, jota kerääntyy tulehdusalueelle. Se on kehon puolustusreaktio tulehdusta vastaan. Visva koostuu kuolleista valkosoluista ja kuolleista bakteereista ja on hyvin proteiinipitoista. Siinä saattaa joskus olla paha haju. Juuri ihon alla olevaa visvaa kutsutaan märkänäppyläksi tai märkärakkulaksi. Märkäpaiseessa visva on umpinaisessa tilassa. Leikkauksen jälkeen esiintyessään visva on merkki komplikaatiosta. Pienet visvakeräytymät voi tyhjentää itse, mutta suuret tai vaikeasti tyhjennettävät visvakertymät saattavat vaatia leikkaushoitoa.
Verensininen

Sarjakuva-albumin kansikuva.
Verensininen on 29. lokakuuta 2008 julkaistu Lordi-aiheinen sarjakuva-albumi. Järjestyksessään se on kolmas Arktisen Banaanin kustantama Lordi-sarjakuva.
Sarjakuvia albumiin ovat tehneet Petri Hiltunen, Mattipekka Ratia, Sami Kivelä ja Jouko Nuora. Itse Tomi "Mr. Lordi" Putaansuu ei Lordi-yhtyeen kiireiden vuoksi kerinnyt tekemään muuta kuin piirtämään albumin kansikuvan.
Sarjakuvassa esiintyy Lordin nykyisten jäsenten lisäksi myös Lordin entiset jäsenet Magnum, Enary ja Kalma.
Aiheesta muualla

Lordi-sarjakuvan virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Veikko Isomäki

Veikko Kalervo Isomäki (20. kesäkuuta 1919 Punkalaidun – 21. toukokuuta 1989) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija.
Isomäki kirjoitti myös libreton Tauno Marttisen oopperaan Jaarlin sisar, jonka ensiesitys oli Hämeenlinnassa 1979.
Teoksia

Hämeen voima - Hämeen kansa 1906-1956 : 50 vuotta työväen sanomalehden julkaisutoimintaa Etelä-Hämeessä.  Hämeenlinna 1956
Nuorten sotilaiden aika.  Gummerus 1970
Sanan vanaa, novelleja.  Kanta-Hämeen kirjailijayhdistys Vana -66, Hämeenlinna 1977 (yksi kirjoittajista)
Victor Sonnemans

| Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Maa:   Belgia> Miesten vesipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pariisi 1900 | joukkuekilpailu |  |
Victor Jean Marie Sonnemans (25. lokakuuta 1874 Bryssel – 3. lokakuuta 1962 Schaerbeek) oli belgialainen vesipalloilija. Hän kilpaili vuoden 1900 kesäolympialaisissa Pariisissa ja kuului siellä hopeaa saaneeseen joukkueeseen.
Victor Thibault

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jousiammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jousiammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jousiammunta. Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten jousiammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pariisi 1900 | 33 m Au Cordon Doré |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1900 | 33 m Au Chapelet |  |
Victor Thibault (s. 8. maaliskuuta 1867 Pariisi) oli ranskalainen jousiampuja ja olympiamitalisti. Hän osallistui Pariisin olympialaisiin 1900, joissa hän voitti kaksi hopeamitalia, toisen 33 metrin Au Cordon Doré -kilpailusta ja toisen 33 metrin Au Chapelet’sta.