Geologinen ajanlasku
Geologinen aikataulukko

Geologisen ajanlaskun kausia ja alkamisaikoja Kansainvälisen stratigrafian komitean (International Commission on Stratigraphy, ICS) kronostratigrafisen taulun suomennoksen mukaan (2024).
|  | Eoni | Maailmankausi | Kausi | Kausi | Epookki | Alku miljoonaa vuotta sitten | Tapahtumialähde? |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | fanerotsooinen eoni | kenotsooinen | kvartäärikausi | kvartäärikausi | holoseeni | 0,0117 | Jääkauden viimeisimmän jäätiköitymisvaiheen loppu ja nykyajan sivilisaation nousu. |
|  | fanerotsooinen eoni | kenotsooinen | kvartäärikausi | kvartäärikausi | pleistoseeni | 2,588 | Monien nisäkkäiden kukoistus ja tuho (Pleistoseenin megafauna), johon kuului mm mammutti. Jääkausi. Nykyihminen kehittyy ja saapuu Eurooppaan 35 000 vuotta sitten. |
|  | fanerotsooinen eoni | kenotsooinen | neogeenikausi | neogeenikausi | plioseeni | 5,333 | Nykyinen viileämmän ilmaston vaihe voimistuu. Kylmä ja kuiva ilmasto. Etelänapinat, ihmissuvun välittömät edeltäjät ilmestyvät, monet nykyiset eläinlajit ja nykyiset nilviäiset ilmestyivät. |
|  | fanerotsooinen eoni | kenotsooinen | neogeenikausi | neogeenikausi | mioseeni | 23,03 | Lauhkea ilmasto. Vuorijonoja muodostuu pohjoisella pallonpuoliskolla. Nisäkäs- ja lintuheimoja, muistuttavat jo nykyisiä. Hevoset ja mastodontit jakautuvat eri suuntiin kehittyviin ryhmiin. Heinää kasvaa kaikkialla. Ensimmäiset ihmistä hiukan muistuttavat apinat, hominoidit, laji Sahelanthropus. |
|  | fanerotsooinen eoni | kenotsooinen | paleogeenikausi | paleogeenikausi | oligoseeni | 33,9 | Nykyistä lämpimämpää, voimakkaita lämpötilan vaihteluja. Nopea eläimistön kehitys ja lajiutuminen, varsinkin nisäkkäiden. Monien nykyisten koppisiemenisten kehitys ja lajiutuminen. |
|  | fanerotsooinen eoni | kenotsooinen | paleogeenikausi | paleogeenikausi | eoseeni | 56,0 | Alkeelliset nisäkkäät (muun muassa Creodontit, Condylarthit, Uintatheerit jne. muinaisnisäkkäät) kukoistivat ja kehittyivät. Muutamia nykyisiä eläinheimoja ilmestyi, alkeelliset valaat lajiutuvat. Ensimmäiset heinäkasvit. |
|  | fanerotsooinen eoni | kenotsooinen | paleogeenikausi | paleogeenikausi | paleoseeni | 66,0 | Laajoilla alueilla trooppinen ilmasto, laajoja metsiä. Monia puissa eläviä pieniä nisäkkäitä. Nykyiset kasvit, nisäkkäät lajiutuvat alkeellisiin kehityslinjoihin dinosaurusten tuhon jälkeen. Ensimmäiset suurnisäkkäät, karhun tai virtahevon kokoisia. |
|  | fanerotsooinen eoni | mesotsooinen | liitukausi | liitukausi | liitukausi | ~ 145.0 | Koppisiemeniset kasvit ilmestyivät, samalla uusia hyönteistyyppejä. Nykyaikaisempia luukaloja, Teleostei. Ammoniitit, belemniitit, piikkinahkaiset ja sienieläimet kaikki yleisiä. Monia uusia dinosauruslajeja, (muun muassa tyrannosaurit,  titanosaurit, hadrosaurit ja sarvekkaat dinosaurukset) kehittyy maalla. Nykyaikaiset krokotiilit ja mosasaurit  ja nykyaikaiset hait ilmestyvät meriin. Alkeelliset linnut korvaavat asteittain lentoliskot. Munivat- (Monotremes), pussieläin- ja istukalliset nisäkkäät ilmestyvät. Gondwanamaa hajoaa. Kauden lopussa dinosaurukset ja monet muut lajit tuhoutuvat asteroiditörmäyksessä. |
|  | fanerotsooinen eoni | mesotsooinen | jurakausi | jurakausi | jurakausi | 201,3 ±0,2 | Paljassiemeniset, erityisesti havupuut, Bennettitales, käpypalmut ja saniaiset tavallisia. Monia dinosaurustyyppejä, sauropodit, carnosaurit, stegosaurit (harjaliskot). Nisäkkäät yleisiä, mutta pieniä. Ensimmäiset linnut ja suomumatelijat.Kalaliskot ja joutsenliskot lajiutuvat. Simpukat, ammoniitit ja belemniitit tavallisia. Piikkinahkaiset tavallisia, myös merililjat (Crinoidea), meritähdet, sienieläimet ja nykyiset brakiopodit (Terebratulida, Rhynchonellida). Pangea hajoaa Gondwanaan  ja Lauraasiaan. |
|  | fanerotsooinen eoni | mesotsooinen | triaskausi | triaskausi | triaskausi | 252,17 ±0,06 | Arkosaurit (Archosauria) hallitsevin lajiryhmä: maalla dinosaurukset, merissä kalaliskot ja nothosaurit, ilmassa pterosaurit. Kynodontit kehittyvät pienemmiksi ja nisäkäsmäisemmiksi. Ensimmäiset nisäkkäät ja krokotiilieläimet ilmestyvät. Dicrodium-kasvisto yleistä maalla. Monia suuria vesistöjen  sammakkoeläimiä (Temnospondyli). Ammoniitit (Ceratitida)  erittäin yleisiä. Nykyiset korallit ja viuhkaeväiset kalat (Teleostei) ilmestyvät, kuten myös monien nykyisten hyönteisten kehityslinjat. |
|  | fanerotsooinen eoni | paleotsooinen | permikausi | permikausi | permikausi | 298,9 ±0,15 | Mantereet törmäävät yhteen supermanner Pangeaksi. Synapsidimatelijoista (pelykosaurit ja terapsidit) tulee tavallisia, parareptiili-matelijat ja panssarisammakot ovat edelleen yleisiä. Permikauden puolessavälissä hiilikauden kasvisto korvautuu paljassiemenisillä kasveilla (Gymnospermae). Kovakuoriaiset ja kärpäset kehittyvät. Meren eläimet kukoistavat matalilla, lämpimillä riutoilla. Brakiopodit (Productida, Spiriferida), simpukat, kalkkiplankton, ja ammoniitit kaikki yleisiä. Permo-hiilijääkauden loppu. Kauden lopussa 95–99 % Maan elämästä tuhoutuu luultavasti asteroiditörmäyksessä lähde? tai jättitulivuorenpurkauksissa. |
|  | fanerotsooinen eoni | paleotsooinen | kivihiilikausi | pennsylvania-kausi  | pennsylvania-kausi  | ~323 | Siivekkäät hyönteiset (Pterygota) ilmestyvät ja ovat yleisiä.  Jotkut hyönteiset (varsinkin Protodonata ja Palaeodictyoptera) kasvavat suuriksi. Sammakkoeläimet yleisiä ja monilajisia.  Ensimmäiset matelijat, hiilimetsiä eli sanikkaismetsiä (puumaisia kasveja Lepidodendron, Sigillaria, Calamites, Cordaites jne.) ilmakehässä runsaasti happea. Merissä ammoniitit, brakiopodit, sammaleläimet (Bryozoa), simpukat, korallit jne. tavallisia. |
|  | fanerotsooinen eoni | paleotsooinen | kivihiilikausi | mississippi-kausi  | mississippi-kausi  | ~359 | Suuria alkeellisia puita, tetrapodit (ensimmäiset nelijalkaiset), murtoveden- ja amfibit eurypteridit. Rhizodontit hallitsevia makean veden saalistajia. Merissä alkeelliset hait (Chondrichthyes)  yleisiä ja runsaslajisia. Piikkinahkaiset (varsinkin merililjat ja blastoidit) yleisiä, korallit, sammaleläimet (Bryozoa), ja brakiopodit (Productida, Spriferida jne.) hyvin tavallisia. Ammoniitit tavallisia, trilobiitit ja nautiloidit vähenemässä. Itäisen Gondwanan jäätiköityminen. |
|  | fanerotsooinen eoni | paleotsooinen | devonikausi | devonikausi | devonikausi | ~420 | Ensimmäiset liekokasvit ja kortteet sekä progymnospermit (esisiemenkasvit, ensimmäiset siemenkasvit), ensimmäiset puut (Archaeopteris). Ensimmäiset siivettömät hyönteiset. Merissä brakiopodit (Strophemenia, Atrypida), Tabulata-pöytäkorallit ja Rugosa-sarvikorallit,  merililjat (Crinoidea) tavallisia. Ammoniitit (Goniatitida) tavallisia, pääjalkaisten alaluokka  Coleoidea ilmestyy, trilobiittien lajisto vähentyy. Luokan Agnatha panssarikalat häviämässä. Leualliset kalat (placodermit, varsieväiset- ja viuhkaeväiset kalat, alkeelliset hait) merissä yleisiä. Ensimmäiset neliraajaiset (tetrapodit), jotka silti vielä kokonaan vesissä.  "Vanha punainen manner" (Euramerikka) |
|  | fanerotsooinen eoni | paleotsooinen | siluurikausi | siluurikausi | siluurikausi | ~443 | Ensimmäiset putkilokasvit maalla, ensimmäiset maaeläimet:  tuhatjalkaisia ja arthropleurideja (niveljalkaisia), ensimmäiset leualliset kalat, monentyyppisiä leuattomia  panssarikaloja. Suuria meriskorpioneja (Eurypterida). Tabulata-pöytäkorallit ja Rugosa-sarvikorallit, brakiopodit  (Pentamerida, Rhynchonellida jne.), ja merililjat kaikki yleisiä; trilobiitit ja nilviäiset monilajisia. Graptoliitit eivät enää niin runsaslajisia. |
|  | fanerotsooinen eoni | paleotsooinen | ordovikikausi | ordovikikausi | ordovikikausi | ~487 | Selkärangattomat monimuotoisia ja monia uusia lajeja kehittyy. Varhaiset korallit, brakiopodit (Orthida, Strophomenida jne.), simpukat, nautiloidit, trilobiitit, raakkuäyriäiset, sammaleläimet (Bryozoa), piikkinahkaiset (Echinodermata): Cystoidea, merililjoja (Crinoidea), meritähtiä jne., graptoliittien lajiutumista, ja muuta lajistoa.  Konodontit (Conodonta)  olivat planktonmaisia alkeellisia selkäjänteisiä, jotka ilmestyvät ordovikin alussa. Jääkausi kauden lopussa. Ensimmäiset hyvin alkeelliset maakasvit. |
|  | fanerotsooinen eoni | paleotsooinen | kambrikausi | kambrikausi | kambrikausi | ~539 | Kambrikauden lajiräjähdys, eläinlajisto kehittyy huimasti eri suuntiin. Yli puolet eliökunnan pääjaksoista ilmestyy, ja monia jo sukupuuttoon kuolleita ja arvoituksellisia muotoja. Pikarisienet Archeocyatha yleisiä varhaisella kambrikaudella. Trilobiitit, Priapulida, sienieläimet, brakiopoditit (lonkerojalkaisia nilviäisiä), ja monet muut muodot yleisiä. Ensimmäiset selkäjänteiset. Anomalocaridit suurimpia saalistajia. Ediacariaeläimet ensin harvinaisia, sitten kuolevat sukupuuttoon. |
| prekambri | proteotsooinen eoni | Neoproterotsooinen | ediakarakausi | ediakarakausi | ediakarakausi | ~635 | Ensimmäiset mutkikkaat monisoluiset. Ediacara-eläimistö (vendobiota) kukoistaa koko maailmassa. Siinä muun muassa merisulkien ja meduusan tapaisia eliöitä, joilla pehmyt pinta. Joitain matomaisia eliöitä. Ensimmäiset sienieläimet. |
| prekambri | proteotsooinen eoni | Neoproterotsooinen | kryogeenikausi | kryogeenikausi | kryogeenikausi | ~720 | Mahdollisesti koko Maan kattava jääkausi, Rodinia alkaa hajota |
| prekambri | proteotsooinen eoni | Neoproterotsooinen | tonkausi | tonkausi | tonkausi | ~1000 | Ensimmäisten akritarkkien radiaatio eli nopea lajiutumiskehitys. Akritarkit ovat eloperäisiä sulkeumia nykyajan kivissä, ehkä alkeellisia monisoluisia. |
| prekambri | proteotsooinen eoni | Mesoproterotsooinen | stenkausi | stenkausi | stenkausi | ~1200 | Ohuita korkeasti metamorfoituneita vyöhykkeitä, kun Rodiniamanner muodostui. |
| prekambri | proteotsooinen eoni | Mesoproterotsooinen | ectaskausi | ectaskausi | ectaskausi | ~1400 | Kratonien päällä sedimenttien ja vulkaanisen aineksen kerros kasvaa. |
| prekambri | proteotsooinen eoni | Mesoproterotsooinen | kalymkausi | kalymkausi | kalymkausi | ~1600 | Kratonien päällä sedimenttien ja vulkaanisen aineksen kerros kasvaa. |
| prekambri | proteotsooinen eoni | Paleoproterotsooinen | statherkausi | statherkausi | statherkausi | ~1800 | Ensimmäiset eukaryootit, mutkikkaat solut. Columbian supermanner. |
| prekambri | proteotsooinen eoni | Paleoproterotsooinen | orosiskausi | orosiskausi | orosiskausi | ~2050 | Maan ilmakehä hapettavaksi. Vredefortin ja Sudburyn kraatterin asteroiditörmäykset, paljon vuorijonojen poimuttumista. |
| prekambri | proteotsooinen eoni | Paleoproterotsooinen | ryaxkausi | ryaxkausi | ryaxkausi | ~2300 | Bushveldin muodostuma syntyi. Huroninen jäätiköityminen. |
| prekambri | proteotsooinen eoni | Paleoproterotsooinen | siderkausi | siderkausi | siderkausi | ~2500 | Rautaraitoja muodostuu kerrostumiin yhteyttävien levien hapettaessa rautaa, koska levät tuottavat happea. |
| prekambri | arkeeinen eoni | Neoarkeeinen | Neoarkeeinen | Neoarkeeinen | Neoarkeeinen | ~2800 | Useimpien nykyisten kratonien, mannerydinten, vakautuminen, luultavasti maan vaipassa tapahtuva muutos. |
| prekambri | arkeeinen eoni | mesoarkeeinen | mesoarkeeinen | mesoarkeeinen | mesoarkeeinen | ~3200 | Ensimmäiset stromatoliitit, fossiloituneet bakteerikummut. |
| prekambri | arkeeinen eoni | paleoarkeeinen | paleoarkeeinen | paleoarkeeinen | paleoarkeeinen | ~3600 | Ensimmäiset fotosynteesillä  happea tuottava bakteerit. |
| prekambri | arkeeinen eoni | eoarkeeinen | eoarkeeinen | eoarkeeinen | eoarkeeinen | ~4031 | Ensimmäiset alkeelliset yksisoluiset. |
| prekambri | hadeeinen eoni | hadeeinen eoni | hadeeinen eoni | hadeeinen eoni | hadeeinen eoni | ~4567 | 4100 miljoonaa vuotta sitten - vanhin kivi. 4400 miljoonaa vuotta sitten - vanhin tunnettu mineraali. 4600 miljoonaa vuotta sitten - Maan synty. |
1 2  Pennsylvania- ja Mississippi-kausi erottuvat vain Pohjois-Amerikan kerrostumissa. Esimerkiksi Euroopassa kivihiilikausi oli yhtenäinen.