stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Slovenia olympialaisissa
Olympiamitalistit > Talviolympialaiset

| Mitali | Nimi | Vuosi | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 Pronssia | Jure Košir | 1994  1994 Lillehammer |  Alppihiihto | Miesten pujottelu |
| 3 Pronssia | Alenka Dovžan | 1994  1994 Lillehammer |  Alppihiihto | Naisten alppiyhdistetty |
| 3 Pronssia | Katja Koren | 1994  1994 Lillehammer |  Alppihiihto | Naisten pujottelu |
| 3 Pronssia | Damjan Fras   Robert Kranjec   Primož Peterka   Peter Žonta | 2002  2002 Salt Lake City |  Mäkihyppy | Miesten joukkuemäki |
| 2 Hopeaa | Tina Maze | 2010  2010 Vancouver |  Alppihiihto | Naisten suurpujottelu |
| 2 Hopeaa | Tina Maze | 2010  2010 Vancouver |  Alppihiihto | Naisten supersuurpujottelu |
| 3 Pronssia | Petra Majdič | 2010  2010 Vancouver |  Maastohiihto | Naisten sprintti |
| 1 Kultaa | Tina Maze | 2014  2014 Sotši |  Alppihiihto | Naisten syöksylasku |
| 1 Kultaa | Tina Maze | 2014  2014 Sotši |  Alppihiihto | Naisten suurpujottelu |
| 2 Hopeaa | Peter Prevc | 2014  2014 Sotši |  Mäkihyppy | Miesten normaalimäki |
| 2 Hopeaa | Žan Košir | 2014  2014 Sotši |  Lumilautailu | Miesten parierikoispujottelu |
| 3 Pronssia | Vesna Fabjan | 2014  2014 Sotši |  Maastohiihto | Naisten sprintti |
| 3 Pronssia | Teja Gregorin | 2014  2014 Sotši |  Ampumahiihto | Naisten 10 km takaa-ajo |
| 3 Pronssia | Peter Prevc | 2014  2014 Sotši |  Mäkihyppy | Miesten suurmäki |
| 3 Pronssia | Žan Košir | 2014  2014 Sotši |  Lumilautailu | Miesten parisuurpujottelu |
Lähteet:
Osallistujamäärät olympialaisittain

| Olympialaiset | Miehet | Naiset | Lajit |
| --- | --- | --- | --- |
| Talviolympialaiset 1992 | 20 | 7 | 6 |
| Kesäolympialaiset 1992 | 29 | 6 | 12 |
| Talviolympialaiset 1994 | 17 | 5 | 3 |
| Kesäolympialaiset 1996 | 25 | 12 | 8 |
| Talviolympialaiset 1998 | 21 | 13 | 8 |
| Kesäolympialaiset 2000 | 55 | 19 | 13 |
| Talviolympialaiset 2002 | 24 | 16 | 8 |
| Kesäolympialaiset 2004 | 56 | 23 | 10 |
| Talviolympialaiset 2006 | 23 | 13 | 9 |
| Kesäolympialaiset 2008 | 40 | 21 | 11 |
| Talviolympialaiset 2010 | 30 | 17 | 10 |
| Kesäolympialaiset 2012 | 28 | 37 | 15 |
| Talviolympialaiset 2014 | 43 | 15 | 8 |
| Yhteensä | 259 | 125 | 27 |
Slovenian menestys yksittäisissä olympialaisissa > Albertvillen 1992 talviolympialaiset

Albertvillen 1992 olympialaisissa Slovenia jäi ilman mitaleja ja sijoittui pistetilastossa 24:nneksi. Sen parhaat saavutukset olivat kuudes sija mäkihypyn joukkuekilpailussa, Nataša Bokalin seitsemäs sija alppiyhdistetyssä ja Franci Petekin kahdeksas sija mäkihypyn suurmäen kilpailussa.
Slovenian menestys yksittäisissä olympialaisissa > Barcelonan 1992 kesäolympialaiset

Barcelonan 1992 olympialaisissa Slovenia saavutti ensimmäiset olympiamitalinsa. Joukkueen saaliina oli kaksi pronssimitalia, jotka tulivat soutukilpailuista. Iztok Čop ja Denis Žvegelj saivat pronssia perämiehettömässä kaksikossa. Toinen pronssi tuli perämiehettömässä nelosessa, jossa Slovenian joukkueen muodostivat Janez Klemenčič, Sašo Mirjanič, Milan Jansa ja Sadik Mujkic.
Slovenian menestys yksittäisissä olympialaisissa > Lillehammerin 1994 talviolympialaiset

Lillehammerin 1994 olympialaisissa Slovenia saavutti kolme pronssimitalia, jotka kaikki tulivat alppihiihdosta. Jure Košir sai pronssia miesten ja Katja Koren naisten pujottelusta. Alenka Dovžan oli naisten alppiyhdistetyn pronssimitalisti. Kisojen mitalitilastossa Slovenia sijoittui 20:nneksi ja pistetilastossa 18:nneksi.
Slovenian menestys yksittäisissä olympialaisissa > Atlantan 1996 kesäolympialaiset

Atlantan 1996 olympialaisissa slovenialaisurheilijat saivat kaksi hopeamitalia. Andraž Vehovar sijoittui hopealle miesten koskimelonnan kajakkiyksikössä ja Brigita Bukovec naisten 100 metrin aitajuoksussa.
Slovenian menestys yksittäisissä olympialaisissa > Naganon 1998 talviolympialaiset

Naganon 1998 olympialaisissa Slovenia jäi vaille mitaleja. Pistesijoille eli sijoille 4-8 sen urheilijat ylsivät alppihiihdossa, mäkihypyssä ja ampumahiihdossa.
Slovenian menestys yksittäisissä olympialaisissa > Sydneyn 2000 kesäolympialaiset

Sydneyn 2000 olympialaisissa Slovenia saavutti ensimmäiset olympiavoittonsa. Luka Špik ja Iztok Čop voittivat kultaa soudun pariairokaksikossa ja Rajmond Debevec pienoiskivääriammunnan täysottelussa.
Slovenian menestys yksittäisissä olympialaisissa > Salt Lake Cityn 2002 talviolympialaiset

Salt Lake Cityn 2002 olympialaisissa Slovenia saavutti yhden mitalin. Mäkihypyn joukkuekilpailussa pronssia saivat Damjan Fras, Primož Peterka, Robert Kranjec ja Peter Žonta.
Slovenian menestys yksittäisissä olympialaisissa > Ateenan 2004 kesäolympialaiset

Ateenan 2004 olympialaisissa Slovenia saavutti neljä mitalia. Iztok Čop sai jo uransa kolmannen olympiamitalin, kun hän Luka Špikin kanssa souti hopealle pariairokaksikossa. Pronssia saavuttivat Jolanda Čeplak naisten 800 metrin juoksussa, Urška Žolnir naisten judon alle 63-kiloisten luokassa ja Vasilij Žbogar purjehduksen Laser-luokassa.
Slovenian menestys yksittäisissä olympialaisissa > Torinon 2006 talviolympialaiset

Torinon 2006 olympialaisissa Slovenia jäi ilman mitaleja. Kuudenteen sijaan yltivät naisten ampumahiihtoviestijoukkue, Dejan Kosir lumilautailun parisuurpujottelussa, jossa Rok Flander sijoittui seitsemänneksi, ja Petra Majdič naisten 10 kilometrin perinteisen tyylin hiihdossa. Hiihdon sprinttikilpailussa Majdic sijoittui kahdeksanneksi.
Slovenian menestys yksittäisissä olympialaisissa > Pekingin 2008 kesäolympialaiset

Pekingin 2008 olympialaisissa slovenialaisurheilijat yltivät yhteensä viiteen mitaliin viidessä eri urheilumuodossa. Kultaa voitti moukarinheittäjä Primož Kozmus. Hopeaa saivat Laser-purjehtija Vasilij Žbogar ja vapaauimari Sara Isakovič. Pronssia nappasivat kivääriampuja Rajmond Debevec ja judoka Lucija Polavder.
Slovenian menestys yksittäisissä olympialaisissa > Vancouverin 2010 talviolympialaiset

Vancouverin 2010 olympialaisissa Slovenian menestynein urheilija oli alppihiihtäjä Tina Maze, joka saavutti hopeaa supersuurpujottelussa ja suurpujottelussa. Petra Majdič hiihti pronssia sprinttikilpailussa vaikka loukkaantui pahasti pudotessaan ladun varrella olevaan kuoppaan sprinttifinaaleja edeltävässä verryttelyhiihdossaan.
Slovenian menestys yksittäisissä olympialaisissa > Lontoon 2012 kesäolympialaiset

Lontoon 2012 olympialaisissa slovenialaisurheilijoiden saalis oli neljä mitalia. Judoka Urška Žolnir voitti kultaa alle 63-kiloisten sarjassa. Primož Kozmus saavutti moukarinheitossa hopeaa. Pronssille ylsivät kivääriampuja Rajmond Debevec sekä soutukaksikko Luka Špik ja Iztok Čop.
Slovenian menestys yksittäisissä olympialaisissa > Sotšin 2014 talviolympialaiset

Sotšin 2014 olympialaiset olivat Slovenian toistaiseksi menestyksekkäimmät olympiakisat. Alppihiihtäjä Tina Maze voitti kultaa syöksylaskussa ja suurpujottelussa. Mäkihyppääjä Peter Prevc saavutti hopeaa normaalimäessä ja pronssia suurmäessä. Lumilautailija Žan Košir saavutti hopeaa paripujottelussa ja pronssia parisuurpujottelussa. Pronssille ylsivät ampumahiihtäjä Teja Gregorin takaa-ajokilpailussa ja maastohiihtäjä Vesna Fabjan vapaan tyylin sprinttihiihdossa. Slovenian miesten jääkiekkojoukkue saavutti historiansa parhaan arvokisasijoituksen yltämällä puolivälieriin ja sijoittumalla lopputaulukossa seitsemänneksi.
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2002

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa
| Maakoodi: | Maakoodi: |  FIN |  FIN |  FIN |
| EAA:n jäsenliitto: | EAA:n jäsenliitto: | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto |
München 2002
Sijoitus mitalitaulukossa: 11.
|   |   | Yhteensä | miehet | naiset |
| Urheilijoita | Urheilijoita | 49 | 32 | 17 |
|  kultaa |  kultaa | 1 | 1 | - |
|  hopeaa |  hopeaa | 1 | - | 1 |
|  pronssia |  pronssia | 1 | - | 1 |
| pistesijat | pistesijat | 8 | 6 | 2 |
Osallistumisvuodet
 1934  • 1938 • 1946 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1969 • 1971 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2022
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2002 käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Münchenissä 2002.
Joukkueen valitseminen

Suomen Urheiluliiton hallitus valitsi pääosan Suomen joukkueesta vuoden 2002 Kalevan kisojen jälkeen 21. heinäkuuta. Myöhemmin joukkuetta vielä täydennettiin muutamalla urheilijalla. Lopullinen joukkue koostui 32 miehestä ja 17 naisesta, joiden lisäksi valittiin vielä viisi kotimaahan jäänyttä varaedustajaa. Kisoista pois jäi korkeushypyn Euroopan tilastossa kolmantena SE-tuloksella 231 ollut Toni Huikuri, jonka kilpailemisen esti nilkkavamma.
Ennakko-odotukset

SUL:n virallinen menestystavoite kisoissa oli 2 mitalin ja 8 pistesijan saavuttaminen. Ennen kisoja Euroopan tilastoissa kymmenen parhaan joukossa olivat seuraavat urheilijat (sijoitus): kuulantyönnössä Arsi Harju (4.) ja Ville Tiisanoja (5.), moukarinheitossa Olli-Pekka Karjalainen (7.), kymmenottelussa Jaakko Ojaniemi (8.), moukarinheitossa Sini Pöyry (8.), keihäänheitossa Taina Kolkkala (9.) sekä kiekonheitossa Timo Tompuri (10.). Näiden lisäksi menestystä odotettiin kokeneilta arvokisamenestyjiltä Aki Parviaiselta ja Mikaela Ingbergiltä.
Menestys

Lopulta Suomen menestys kisoissa ylitti tavoitteen, kun joukkue saavutti 3 mitalia ja 8 pistesijaa. Mitalitilastossa Suomen sijoitus oli 11. Yllätyksenä Janne Holmén voitti Euroopan-mestaruuden maratonilla kilpailujen viimeisenä päivänä. Hän johti kilpailua alusta loppuun ja oli lopulta ylivoimainen voittaja ennätysajallaan 2.12.14. Myös toinen Suomen mitali oli yllättävä, kun Heli Koivula ylsi kolmiloikassa hopeatilalle. Hän oli varmistanut pääsyn loppukilpailuun vasta kolmannella karsintahypyllä, kun kaksi ensimmäistä hyppyä olivat olleet yliastuttuja. Kolmannen mitalin Suomelle toi Mikaela Ingberg, joka heitti loppukilpailussa pronssimitalin arvoisesti.
Pistesijoille yltäneistä suomalaisista yllättävin oli 100 metrin loppukilpailussa viidenneksi sijoittunut Markus Pöyhönen, jonka sijoitus myöhemmin parani neljänneksi, kun kilpailun voittaneen Dwain Chambersin tulokset mitätöitiin dopingrikkeen vuoksi. Onnistujia olivat myös ennätyspisteillään 8192 kymmenottelussa viidenneksi sijoittunut Jaakko Ojaniemi sekä saman sijan naisten moukarinheitossa saavuttanut Sini Pöyry. Kuulantyönnössä suomalaiset eivät mitaleille yltäneet, kun Arsi Harju sijoittui neljänneksi ja Ville Tiisanoja kuudenneksi. Harju jäi pronssisijasta 11 senttiä. Sekä miesten että naisten keihäsfinaalissa kilpaili kolme suomalaisheittäjää, mutta miesten finaalissa yksikään suomalainen ei päässyt yli 80 metrin. Myös Olli-Pekka Karjalaiselta odotettiin moukarinheiton finaalissa kahdeksatta sijaa parempaa.
Naisten seiväshypyssä Paulina Sigg hyppäsi uuden SE-tuloksen 415, mikä ei kuitenkaan riittänyt finaalipaikkaan.
Menestys > Kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuneet

| Sijoitus | Nimi | Laji |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Janne Holmén | maraton |
| Hopeaa | Heli Koivula | kolmiloikka |
| Pronssia | Mikaela Ingberg | keihäänheitto |
| 4 | Arsi Harju | kuulantyöntö |
| 4 | Markus Pöyhönen | 100 metrin juoksu |
| 5 | Jaakko Ojaniemi | kymmenottelu |
| 5 | Sini Pöyry | moukarinheitto |
| 6 | Ville Tiisanoja | kuulantyöntö |
| 7 | Taina Kolkkala | keihäänheitto |
| 8 | Olli-Pekka Karjalainen | moukarinheitto |
| 8 | Aki Parviainen | keihäänheitto |
Joukkue > Miehet

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
|  100 metriä | Markus Pöyhönen | loppukilpailussa neljäs (10,31) |
|  100 metriä | Stefan Koivikko | 2. alkuerässään seitsemäs (10,49) |
|  100 metriä | Tommi Hartonen | 2. alkuerässään viides (10,42) |
|  200 metriä | Tommi Hartonen | välierässään seitsemäs (21,04) |
|  800 metriä | Wilson Kirwa | alkuerässään kuudes (1.48,23) |
|  maraton | Janne Holmén | ensimmäinen (2.12.14) |
|  maraton | Yrjö Pesonen | 24. (2.22.58) |
|  110 metrin aidat | Matti Niemi | alkuerässään kolmas (13,89) |
|  110 metrin aidat | Marko Ritola | alkuerässään neljäs (13,90) |
| 400 metrin aidat | Janne Mäkelä | alkuerässään kuudes (50,32) |
| 400 metrin aidat | Jussi Heikkilä | alkuerässään kahdeksas (51,47) |
| 400 metrin aidat | Ari-Pekka Lattu | alkuerässään seitsemäs (50,56) |
|  3 000 metrin esteet | Kim Bergdahl | alkuerässään kahdeksas (8.36,32) |
| 4 × 100 metriä | Tommi Hartonen   Tuomas Näsi   Stefan Koivikko   Markus Pöyhönen | alkuerässään viides (39,58) |
|  korkeushyppy | Oskari Frösén | loppukilpailussa yhdeksäs (218) |
|  korkeushyppy | Ville Vepsäläinen | karsinnassa ilman tulosta |
|  seiväshyppy | Vesa Rantanen | karsinnassa 15. (525) |
|  seiväshyppy | Mikko Latvala | karsinnassa 15. (525) |
|  pituushyppy | Niklas Rorarius | karsinnassa ilman tulosta |
|  kuulantyöntö | Arsi Harju | loppukilpailussa neljäs (20,47) |
|  kuulantyöntö | Ville Tiisanoja | kuudes (20,20) |
|  kuulantyöntö | Conny Karlsson | karsinnassa 14. (19,66) |
|  kiekonheitto | Timo Tompuri | loppukilpailussa yhdeksäs (61,17) |
|  kiekonheitto | Mika Loikkanen | karsinnassa 20. (59,19) |
|  kiekonheitto | Timo Sinervo | karsinnassa 24. (57,30) |
|  moukarinheitto | Olli-Pekka Karjalainen | loppukilpailussa kahdeksas (78,57) |
|  moukarinheitto | David Söderberg | karsinnassa 23. (74,64) |
|  keihäänheitto | Aki Parviainen | loppukilpailussa kahdeksas (78,92) |
|  keihäänheitto | Harri Haatainen | loppukilpailussa yhdeksäs (78,27) |
|  keihäänheitto | Ari Pakarinen | loppukilpailussa ilman tulosta |
|  kymmenottelu | Jaakko Ojaniemi | viides (8192) |
|  kymmenottelu | Jukka Väkeväinen | 14. (7605) |
kotimaahan jääneet varaedustajat: Tepa Reinikainen, kuulantyöntö; Harri Hakkarainen, keihäänheitto
Joukkue > Naiset

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
|  100 metriä | Johanna Manninen | alkuerässään kuudes (11,58) |
| 200 metriä | Johanna Manninen | alkuerässään viides (23,47) |
|  800 metriä | Suvi Myllymäki | alkuerässään viides (2.04,69) |
|  100 metrin aidat | Manuela Bosco | alkuerässään kuudes (13,60) |
|  100 metrin aidat | Johanna Halkoaho | alkuerässään neljäs (13,45) |
|  seiväshyppy | Paulina Sigg | karsinnassa 17. (415) |
|  seiväshyppy | Anne Latvala | karsinnassa 24. (400) |
|  seiväshyppy | Teija Saari | karsinnassa ilman tulosta |
| pituushyppy | Johanna Halkoaho | karsinnassa 13. (630) |
|  kolmiloikka | Heli Koivula | loppukilpailussa toinen (14,83) |
|  kiekonheitto | Tiina Kankaanpää | karsinnassa 16. (54,14) |
|  moukarinheitto | Sini Pöyry | loppukilpailussa viides (67,47) |
|  moukarinheitto | Merja Korpela | karsinnassa 25. (60,67) |
|  moukarinheitto | Katri Räsänen | karsinnassa 35. (57,61) |
|  keihäänheitto | Mikaela Ingberg | loppukilpailussa kolmas (63,50) |
|  keihäänheitto | Taina Kolkkala | loppukilpailussa seitsemäs (59,81) |
|  keihäänheitto | Paula Huhtaniemi | loppukilpailussa kymmenes (56,24) |
|  seitsenottelu | Tiia Hautala | 11. (5960) |
|  seitsenottelu | Salla Käppi | 21. (4894) |
kotimaahan jääneet varaedustajat: Hanna Palamaa, seiväshyppy; Kaisa Kiintonen, moukarinheitto; Kirsi Ahonen, keihäänheitto
Tapani Purola

Tapani Purola
Tapani Purola (14. marraskuuta 1929 Kymi – 11. marraskuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen yhteiskuntatieteilijä ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professori 1977–1990. Sitä ennen hän oli dosentti 1966–1977. Hänen tutkimuksiaan on julkaistu runsaasti muun muassa Kansaneläkelaitoksen julkaisusarjassa.
Julkaisut

Maassamuuton vilkkaus : tutkimus maassamuuton vilkkauden alueittaisista eroista ja niihin liittyvistä tekijöistä Suomessa v. 1951–1955. WSOY, 1964 Sarja: Sosiaalipoliittisen yhdistyksen tutkimuksia 11, 0584-1402 (väitöskirja)
Venni Maunula, Tapani Purola, Antti Tuura: Nuoret kohtaavat yhteiskunnan, Kirjayhtymä, 1959
Aiheesta muualla

Kuka kukin on 1978 (Runeberg.org)
Taka-asema

Taka-asema (T-asema) oli viimeinen Karjalankannaksen kolmesta puolustuslinjasta talvisodassa. Se kulki muidenkin puolustuslinjojen lailla Karjalankannaksen halki, pitkin Viipurinlahti–Viipuri–Tammisuo–Tali–Vuoksi–Räisälä–Vuoksi–Käkisalmi -linjaa. Sen linnoitustyöt alkoivat samaan aikaan kuin Väliasemallakin ja taistelujen siirtyessä sinne helmikuun lopussa 1940 se oli erittäin pahasti kesken.
Vuoksi–Räisälä–Vuoksi–Käkisalmi-aluetta ei koskaan linnoitettu, joten käytännössä Taka-aseman loppuosa nojasi Vuoksea pitkin Taipaleeseen asti. Asemassa taisteltiin 29. helmikuuta–13. maaliskuuta 1940, aina Talvisodan loppuun asti. Taka-asemaa puolustivat suomalaiset 4.D, 3.D, 5.D, 23.D, 1.D, 2.D, 8.D sekä 7.D sekä Ryhmä Sihvo. Sitä vastaan hyökkäsi kahdeksan venäläistä armeijakuntaa, noin 21 divisioonaa. 12. maaliskuuta Taka-asemaan oli tullut seuraavia murtumia:
Viipurinlahdella Vilaniemeen ja Lihaniemeen venäläiset olivat tehneet maihinnousun ja katkaisseet Helsinki–Viipuri -maantien.
Viipurin kaakkoiset ja itäiset esikaupungit oli menetetty.
Tammisuolla ja Talissa syvät sisäänmurrot, Talissa Portinhoikkaan asti.
Venäläiset olivat ylittäneet Vuoksen Vuosalmen alueella.
Taipaleen Terenttilä oli miltei menetetty.
Rauhanneuvottelujen edetessä Mannerheim käski suomalaisia pitämään Taka-aseman, kun Stalin pyrki murtamaan sen. Suomalaisten puolustus kesti. Rauhan tultua suomalaiset vetäytyivät uuden rajan taakse ja venäläiset tuhosivat Taka-aseman käyttökelvottomaksi. VKT-asema rakennettiin myöhemmin Taka-aseman päälle.
TerraSAR-X2

TerraSAR-X2 on Saksan avaruusjärjestön DLR:n 2010-luvulla kaavailema uuden sukupolven tutkasatelliitti.
Se seuraa saksalaisia TerraSAR-X ja TanDEM-X-satelliitteja, jos satelliitin rahoitus järjestyy. DLR pohti kesällä 2011 pitäisikö satelliitin olla kokonaan yrityksen rahoittama, jolloin valtio maksaisi sen keräämää dataa hankittaessa, vai pitäisikö satelliitin olla kokonaan valtion rahoittama. TerraSAR-X2 -tutkasatelliitin oli määrä aloittaa toimintansa vuonna 2016 ja toimia vuoteen 2025 asti, mutta projekti on toistaiseksi jäissä.
Tapani Rahko

| Tapani Rahko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. tammikuuta 1942 (ikä 82)  Kalajoki 
Ammatti:  Audiologian dosentti, Lääketieteen tohtori
Koulutus ja ura
Instituutti:  TAYS
Tutkimusalue:  audiologia
Tapani Rahko (s. 12. tammikuuta 1942 Kalajoki ) on toiminut audiologian kehittäjänä Oulun, Turun ja Tampereen yliopistollisessa sairaalassa (TAYS).  Hän on kehittänyt 1990-luvulta alkaen  hyvänlaatuisen asentohuimauksen hoitoa, jonka on todettu auttavan myös lukihäiriössä.
Teokset

Rahko, Tapani: SISI test and adaptation (Arkistoitu – Internet Archive). Oulun yliopisto, 1975. (Väitöskirja)
Julkaisut

Rahko, Tapani & Karjalainen, Matti & Laine, Unto & Toivonen, Raimo & Karma, Pekka: Clinical Applications of the Experiences with a Portable, Unlimited Text-to-speech Synthesizer. Ear and Hearing, 1981:2:4:177−179. 1981.
Tervaharju (Kemi)

| Tervaharju |
| --- | --- |
 Tervaharjulla sijaitsee paloasema
Kaupunki:  Kemi
Suuralue:  Kivikko
Kaupunginosa nro:  32
Pinta-ala:  1,15 km² 
Väkiluku:  1 441  31.12.2021
Työpaikkoja:  111 kpl   (31.12.2013)
Osa-alueet:  Tervaharju, Rovakatu, Mäkikatu, Kiveliönkatu
Postinumero(t):  94600
Tervaharju on kaupunginosa Kemissä. Tervaharju sijaitsee Perämerentien itäpuolella osana Kivikon suuraluetta. Kaupunginosa oli aiemmin metsäistä vanhaa asuntoaluetta, jolle on kaavoitettu runsaasti uutta omakoti- ja pientaloasutusta. Kiveliönkadulla on pieni palvelualue, jossa on muun muassa Kemin paloasema. Suurin osa asunnoista on rakennettu 1980-luvulla.
Aiheesta muualla

Tervaharjun historiaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kemi
| --- | --- |
Kaupunginosat:   Ajos  Hepola  Karihaara  Karjalahti  Kivikko  Koivuharju  Nauska  Paattio  Peurasaari  Ritikka  Rytikari  Sauvosaari  Syväkangas  Takajärvi  Tervaharju 
Liikenne:   Ajoksen satamarata  Elijärven kaivosrata  Lentoasema  Rautatieasema 
Nähtävyyksiä:   Historiallinen museo  Jäänmurtaja Sampo  Jalokivigalleria  Kaupungintalo  Kirkko  Kulttuurikeskus  Lumilinna  Taidemuseo
Tarmo Kirjonen

Tarmo Kirjonen on suomalainen entinen salibandypelaaja ja lajin maailmanmestari. Hän pelasi urallaan 251 runkosarjaottelua Salibandyliigassa, jossa hän edusti koko uransa ajan Esport Oilersia. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän saavutti hopeaa vuonna 2006 Ruotsin kisoissa ja maailmanmestaruuden Prahassa joulukuussa 2008. Vuoden 2008 MM-kisoissa Kirjonen oli alun perin varapelaajien joukossa, mutta ennen finaalia hänet päätettiin lennättää varmuuden vuoksi paikalle Suomen pelaajilla esiintyneen vatsataudin takia. Hän pelasi finaalissa lopulta yhden vaihdon.
| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten salibandy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Praha 2008 | Salibandy |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 2006 | Salibandy |  |
Saavutukset > Maailmanmestaruuskilpailut

Kultaa (1): 2008
Hopeaa (1): 2006
Saavutukset > Salibandyliiga

Kultaa (4): 1999, 2002, 2003 ja 2006
Hopeaa (2): 2000 ja 2001
Pronssia (2): 2004 ja 2011
Rodion Gataullin

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto /  Venäjä.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto /  Venäjä.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto /  Venäjä.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto /  Venäjä> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Soul 1988 | seiväs |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Rooma 1987 | seiväs |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Budapest 1989 | seiväs |  |
|  Kultaa | Toronto 1993 | seiväs |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Split 1990 | seiväs |  |
|  Kultaa | Helsinki 1994 | seiväs |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Budapest 1988 | seiväs |  |
|  Kultaa | Glasgow 1990 | seiväs |  |
Rodion Gataullin (ven. Радио́н Аксанович Гатау́ллин) (s. 23. marraskuuta 1965 Taškent) on uzbekistanilainen entinen seiväshyppääjä, joka edusti urallaan Neuvostoliittoa ja Venäjää. Urheilu-uransa jälkeen hän on toiminut seiväshyppyvalmentajana.
Vuonna 1983 Gataullin voitti Schwechatissa juniorien Euroopan mestaruuden tuloksella 555, ja seuraavana vuonna hän saavutti kultamitalin universiadeissa. Vuoden 1987 Rooman MM-kisoista Gataullin saavutti pronssia ja vuoden 1988 Soulin olympialaisista hopeaa. Sisäratojen maailmanmestaruuden hän voitti kahdesti: 1989 Budapestissa ja 1993 Torontossa.
Euroopan mestaruuksia Gataullin voitti neljä: Ulkoradoilla hän voitti kultaa Splitissä 1990 ja Helsingissä 1994. Sisäradoilla hän vei mestaruuden Budapestissa 1988 ja Glasgow'ssa 1990.
Gataullin ylitti toisena seiväshyppääjänä maailmassa, Serhi Bubkan jälkeen, kuusi metriä.
Teen Choice -palkinto

| Teen Choice -palkinto |
| --- | --- |
Palkitaan:  erinomainen saavutus teini-ikäisille suunnatussa viihteessä
Palkinnon antaja:  Fox
Maa:   Yhdysvallat
Ensimmäinen palkinto:  1999
Virallinen internet-sivu
Teen Choice -palkinnot (The Teen Choice Awards) ovat yhdysvaltalaisen Foxin vuosittain jakamia palkintoja. Palkinnot jaetaan eri kategorioissa vuoden parhaille saavutuksille musiikissa, elokuvissa, urheilussa ja televisiossa. Palkinnosta äänestävät 13–19-vuotiaat teini-ikäiset. Vuodesta 2005 seremoniaa on esitetty televisiosta, ja vuodesta 2006 lähtien sitä on esitetty suorana lähetyksenä.
Palkinto on hyvin samantapainen kuin People’s Choice -palkinto, jossa kriitikkojen sijaan yleisö saa äänestää voittajia.