stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaamos (televisiosarja)

| Kaamos |
| --- | --- |
Pääosissa:   Kai Vaine  Armi Toivanen  Janne Kataja  Kari Väänänen 
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Jaksoja:  8
Tuotanto
Tuottaja(t):  Markos Annala
Ohjaaja(t):   Akseli Tuomivaara  Lauri Haukkamaa 
Käsikirjoittaja(t):   Lassi Vierikko  Petja Lähde 
Tuotantoyhtiö(t):  Mogul Movies
Kaamos oli tuotannossa ollut suomalainen kahdeksanosainen rikossarja, joka piti julkaista Nelonen Median Ruutu-suoratoistopalvelussa toukokuussa 2019. Sarjassa 40-vuotias Málagassa asuva Europolin rikostutkija, Julius, oli palaamassa Utsjoelle hautaamaan äitiään, mutta joutuukin keskelle rikosvyyhtiä. Sarjan pääosanäyttelijöiksi oli kiinnitetty Kai Vaine, Armi Toivanen ja Kari Väänänen. Muissa rooleissa olisivat esiintyneet Tiina Pirhonen, Ilkka Heiskanen, Janne Kataja, Matti Onnismaa ja Hildá Länsman. Sarjaa ohjasivat Akseli Tuomivaara ja Lauri Haukkamaa. Käsikirjoitus oli Lassi Vierikon ja Petja Lähteen.
Kaamoksen kokonaisbudjetti oli yli kaksi miljoonaa euroa. Nelosen silloinen kotimaisten ohjelmien päällikkö Unne Sormunen kertoi marraskuussa 2018 sarjan julkistuksen yhteydessä, sen olevan jaksokohtaiselta panostukseltaan yhtiön suurimpia tuotantoja. Sarjan rahoituksesta vastasivat Nelosen lisäksi kansainvälinen myyntiagentti DRG ja suomalainen yksityinen rahasto.
Tuotannon vaikeudet

Sarjan kuvaukset alkoivat Utsjoella tammikuussa 2019. Kuvaukset ehtivät kestää viisi viikkoa ennen kuin tuotantoyhtiö Mogul Movies keskeytti ne. Tuotantoyhtiöllä oli maksamattomia palkkoja ja laskuja Suomen Kuvalehden mukaan yli 100 000 euron arvosta. Tuottajana toimineen Markos Annalan mukaan suunnitelmissa ei ollut osattu varautua arktisten kuvausolosuhteiden tuomiin haasteisiin. Tuotannon kaatumiseen vaikutti tuottajan mukaan myös ulkomaalaisen rahoittajan vetäytyminen projektista kesken kaiken.
Sarjan suomalais-latvialaiseen tuotantotiimiin kuului 55 henkeä. Utsjoelle sijoittuneet kohtaukset saatiin kuvattua, mutta seuraavaksi suunnitellut studiokuvaukset Helsingissä eivät koskaan alkaneet.
Kesäkuussa 2019 sarjan tuotantoyhtiönä toiminutta Mogul Moviesia haettiin konkurssiin maksamattomien verojen vuoksi. Samaan aikaan tuotantoyhtiöllä oli maksamattomia laskuja jo yli 225 000 euron edestä sekä lukuisia maksuhäiriöitä ja luottotietomerkintöjä.
KV21

| KV21 |
| --- | --- |
 KV21 rakenne.
Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  180,654 m
Mitat
Korkein kohta:  5,71 m
Kapein kohta:  0,88 m
Levein kohta:  6,78 m
Kokonaispituus:  41,04 m
Pinta-ala yhteensä:  120,29 m2
Tilavuus yhteensä:  305,73 m3
Muita tietoja
Omistaja:  ei tietoa
Sisäänkäynnin tyyppi:  portaat
Akseli:  suora
Koristelu:  ei koristelua
KV21 on tunnistamattoman henkilön, mahdollisesti kuningattaren, hauta Kuninkaiden laaksossa. Arkkitehtuurisen tyylin perusteella haudan arvioidaan olevan Uuden valtakunnan 18. dynastian aikainen.
Haudasta on löydetty muumioita, mineraaleja, amuletteja, hautakalusteita ja astioita. Tulva on aiheuttanut vahinkoa rakenteille ja haudasta löytyneille esineille. Vandaalit tuhosivat haudasta löytyneet muumiot sen ensimmäisen avaamisen jälkeen.
Tutkimuksen historia

Giovanni Battista Belzoni (1817): löytäminen ja ensimmäiset kaivaukset
James Burton (1825): kartoitus
Eugène Lefébure (1889): kartoitus
Donald Ryan (1989–1990): kaivaukset
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV21 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Kaj Fogelholm

Kaj Jarno Magnus Fogelholm (2. syyskuuta 1936 Helsinki – 9. heinäkuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen muusikko, joka oli yksi Suomen ensimmäisistä rocklaulajista. Hän sijoittui kolmanneksi Helsingin kulttuuritalolla vuonna 1957 järjestetyssä Elvis Presley -laulukilpailussa ja voitti vuotta myöhemmin Tommy Steele -kilpailun. Kitaraa soittanut Fogelholm kiersi tanssiorkestereiden mukana Suomessa ja soitti myös Kööpenhaminassa paikallaisilla klubeilla yhden talven ajan yhdessä Tom Sjöbergin kanssa. Alkoholismi ja vankilakierre tuhosi kuitenkin Fogelholmin haaveet levytysurasta. Hän oli ensimmäistä kertaa vankilassa vuonna 1955 ja vapautui viimeisen kerran vuonna 1966. Tämän jälkeen hän työskenteli muun muassa vankien etujärjestössä Krim-keskusliitossa.
Fogelholm esiintyi vuonna 1957 ensi-iltaan tulleessa sotilasfarssissa Vääpelin kauhu, yhdessä rock-kilpailuihin osallistuneiden Bo Lutherin ja Jarno Hiilloskorven kanssa, ja oli mukana Spede Pasasen Hupilupi-televisio-ohjelmassa vuonna 1962. Fogelholmilla oli myös rooli Åke Lindmanin 1985 ohjaamassa ruotsinkielisessä televisiosarjassa Harjunpää och antastaren (Harjunpää ja ahdistelija). Lisäksi Fogelholm esiintyi kolmessa televisiodokumentissa vuosina 1977, 1984 ja 1995. Chris Zittingin Fogelholmista tekemä henkilökuva Fogeli esitettiin televisiossa vuonna 1984.
Hän oli myös SMP:n eduskunta- ja kunnallisvaaliehdokkaana Helsingissä 1980-ja 1990-luvuilla, muttei tullut valituksi.
Fogelholm oli mahdollisesti se henkilö, jolta Tuomari Nurmio sai yhden säkeistön kappaleesta “Oi mutsi, mutsi”.
Fogelholmilta ja jälkeen lapsi ja lapsenlapsia.
Kaislahepokatti

| Kaislahepokatti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Suorasiipiset Orthoptera
Alalahko::  Pitkäsarviset Ensifera
Yläheimo::  Tettigonioidea
Heimo::  Hepokatit Tettigoniidae
Suku::  Conocephalus
Laji::  dorsalis
Kaksiosainen nimi
 Conocephalus dorsalis  (Latreille, 1804) 
Katso myös
   Kaislahepokatti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaislahepokatti (Conocephalus dorsalis) on Suomessakin tavattava hepokattilaji. Sen tunnistaa hoikasta ulkomuodostaan ja pitkistä jaloistaan. Kaislahepokatti on rannoilla viihtyvä laji.
Kacem Bennaceur

Kacem Bennaceur (arab. قاسم بن ناصر‎, s. 12. heinäkuuta 1977) on tunisialainen jalkapalloerotuomari, joka on toiminut kansainvälisenä erotuomarina vuodesta 2004 lähtien. Bennaceurin ensimmäiset arvokisat oli vuoden 2008 Afrikan-mestaruuskisat, jossa hän vihelsi kaksi ottelua.
Turnaukset

AM-kisat 2008
AM-kisat 2010
Kaj Englund

Kaj Gustaf Georg Englund (13. maaliskuuta 1905 Oulu – 20. kesäkuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka keskittyi erityisesti asuntosuunnitteluun.
Englund pääsi ylioppilaaksi 1923. Hän opiskeli Helsingissä Teknillisessä korkeakoulussa ja valmistui arkkitehdiksi 1931. Hän meni veljensä Dag Englundin kanssa Kaarlo Borgin toimistoon töihin, mutta perusti vuonna 1944 oman toimiston. Hän toimi opettajana Taideteollisuuskeskuskoulussa 1930–1936 ja vuosina 1954–1967 erityisopettajana Teknillisessä korkeakoulussa. Hän voitti opiskeluaikanaan 1929 arkkitehtiopiskelijoille järjestetyn teekkareiden asuntolan suunnittelukilpailun. Rakennus valmistui Polin viereen Lönnrotinkadun ja Albertinkadun kulmaan 1931, jolloin Englund valmistui arkkitehdiksi.
Englund piirsi erityisesti asuntoja, niin pien- kuin kerrostaloja. Hän toimi Helsingissä vuonna 1939 pidetyn Asuntonäyttelyn komissaarina ja kirjoitti artikkeleita asumiseen liittyvistä kysymyksistä.
Englund pyrki 1930-luvulla ajan nuorten arkkitehtien tapaan ratkaisemaan pienasuntojen suunnitteluun liittyviä kysymyksiä. Sotien jälkeen asia tuli erityisesti ajankohtaiseksi, kun asuntorakentaminen vilkastui ja tarvittiin standardityyppisiä asuntoja. Hän keskittyi tyyppitalojen suunnitteluun ja  toimi sosiaaliministeriön arkkitehtina, ja kymmeniä hänen suunnitelmiaan tyyppipiirustuksia julkaistiin 1941–1945. Hän oli Suomen Arkkitehtiliiton Standardisoimislaitoksessa vuodesta 1942 ja sen johtaja 1945–1950.
Englund suunnitteli kerrostaloja Helsingin esikaupunkeihin, kuten Herttoniemeen, Pohjois-Haagaan ja Maunulaan, muun muassa Männikkötie 5:een. Myös muualla Suomessa, esimerkiksi Vaasassa ja Pietarsaaressa on hänen suunnittelemiaan asuinkerrostaloja. Veljensä Dag Englundin kanssa hän suunnitteli ja rakennutti 1938 Helsingin Lauttasaareen suvun yhteisen neljän perheen asuintalon Villa Bjergesin, joka samana vuonna esiteltiin Arkkitehti-lehdessä. Englund suunnitteli talon pihaan kalliopuutarhan, joka esiteltiin Arkkitehti-lehdessä 1946. Artikkeliin piirsi kuvat Englundin vaimo, taiteilija Li (Lyyli Inkeri) Englund, joka toimi tarvittaessa avustajana Englundin arkkitehtitoimistossa. Li Englund suunnitteli painettuja sisustustekstiilejä ja tapetteja. Lauttasaaressa on Klaarantie 9:ssä Kaj ja Li Englundin yhteistyönä suunnittelema kerrostalo, jonka Kaj Englund rakennutti.
Englundin suunnittelema Sarlinin pääkonttori Länsi-Vantaalla edustaa hänen harvinaista toimistorakennussuunniteluaan. Hän on suunnitellut yksityiskohtia kirkkorakennuksiin. Muun muassa Taalintehtaan kirkon tapuli on hänen käsialaansa, samoin Muonion kirkon kattovalaisimet.
Kaj Englundin arkisto on Suomen arkkitehtuurimuseossa, jonne se tuli lahjoituksena kahdessa osassa vuosina 1997 ja 2001.
Kaj Englund menestyi suunnistajana lajin alkaessa levitä Suomeen 1930-luvulla. Hän edusti HIFK:ta ja voitti suunnistuksen ensimmäisen henkilökohtaisen Suomen mestaruuden vuonna 1935 sekä seuraavana vuonna ensimmäisen viestisuunnistuksen Suomen mestaruuden yhdessä veljiensä Bengt ja Dag Englundin kanssa. Vuonna 1938 hän voitti viestimestaruuden Bengt ja Göran Englundin kanssa.
KV16

| KV16 |
| --- | --- |
 KV16 on kuvassa keskeltä hieman alas.
Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  178,032 m
Mitat
Korkein kohta:  4,96 m
Kapein kohta:  1,28 m
Levein kohta:  6,26 m
Kokonaispituus:  49,34 m
Pinta-ala yhteensä:  147,94 m2
Tilavuus yhteensä:  283,83 m3
Muita tietoja
Omistaja:  kuningas
Sisäänkäynnin tyyppi:  portaat
Akseli:  suora
Koristelu:  maalaukset
KV16 rakenne.
KV16 on Ramses I:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta.
Haudasta on löydetty muumioita, veistoksia ja hautakalusteita. Haudan rakenne ja koristelut ovat kärsineet tulvan aiheuttamista vahingoista. Sadevettä on valunut hautaan kalliossa olevien halkeamien kautta. Maali on lohkeillut ja seinät halkeilleet kallion liikkeen takia.
Tutkimuksen historia

Giovanni Battista Belzoni (1817): löytö ja ensimmäiset kaivaukset
James Burton (1825): kartoitus
Edward William Lane (1826–1827): vierailu
Ranskalais-toscanalainen retkikunta (1828–1829): hautatekstien tutkinta
Carl Richard Lepsius (1844–1845): hautatekstien tutkinta
Alexandre Piankoff (1957): hautatekstien tutkinta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV16 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Kaan Kairinen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Kasper Kaan Kairinen
Syntymäaika: 22. joulukuuta 1998 (ikä 25)
Syntymäpaikka:  Turku, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 186 cm
Paino: 80 kg
Seura
Seura:  Sparta Praha
Junioriseurat
2010–2014:  FC Inter
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014–2016 |  FC Inter | 27 | (0) |
| 2016–2021 |  FC Midtjylland | 5 | (0) |
| 2017 | →  Skive (laina) | 6 | (0) |
| 2018 | →  FC Inter (laina) | 6 | (0) |
| 2019 | →  HJK (laina) | 22 | (2) |
| 2020 | →  Lillestrøm (laina) | 28 | (4) |
| 2021–2022 |  Lillestrøm | 42 | (2) |
| 2023– |  Sparta Praha | 28 | (3) |
Maajoukkue
| 2013 |  Suomi U15 | 4 | (0) |
| 2013–2014 |  Suomi U16 | 16 | (0) |
| 2014–2015 |  Suomi U17 | 10 | (0) |
| 2015–2016 |  Suomi U18 | 16 | (0) |
| 2015–2016 |  Suomi U19 | 7 | (0) |
| 2017–2020 |  Suomi U21 | 19 | (4) |
| 2019– |  Suomi | 15 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 29. marraskuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 29. marraskuuta 2023.
Kasper Kaan Kairinen(s. 22. joulukuuta 1998 Turku) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Kairinen edustaa Tšekin pääsarjassa pelaavaa Sparta Prahaa.
Kairinen aloitti jalkapallon Turun Nappulaliigassa. Ensimmäiset miesten sarjaottelunsa Kairinen pelasi FC Interissä. Hän pelasi ensimmäisen Veikkausliigan ottelunsa 25. lokakuuta 2014, kun FC Inter hävisi kotonaan FF Jarolle 0–1. Kairinen tuli ottelussa kentälle 70. minuutilla Kalle Kaupin tilalle. Ottelu oli Kairisen ainoa liigassa kaudella 2014. Kaudella 2015 hän pelasi 26 liigaottelua. Lokakuussa 2015 Kairinen palkittiin Vuoden Veikkausliigatulokkaana.
Lokakuussa 2015 Kairinen pääsi The Guardianin 50 maailman lupaavimman jalkapalloilijan listalle. Marraskuussa 2015 Kairinen kertoi, että italialainen Juventus neuvotteli FC Interin kanssa hänen hankkimisestaan. 1. helmikuuta 2016 Kairinen siirtyi kolmivuotisella sopimuksella Tanskan Superliigassa pelaavaan FC Midtjyllandiin.
Elokuussa 2018 Kairinen siirtyi FC Interiin kauden loppuun kestävällä lainasopimuksella ja marraskuussa 2018 Kairinen solmi vuoden 2019 kattavan lainasopimuksen Helsingin Jalkapalloklubin kanssa.
Helmikuussa 2020 Kairinen siirtyi lainasopimuksella Norjan OBOS-ligaenissa pelaavaan Lillestrømiin. Kauden päätteeksi Lillestrøm nousi Eliteserieniin ja Kairinen allekirjoitti vuoteen 2024 asti ulottuvan sopimuksen seuran kanssa.  Kairinen pelasi seuraavan kahden kauden aikana Eliteserienissä yhteensä 42 ottelua, joissa onnistui kahdesti maalinteossa.
Tammikuussa 2023 Kairinen siirtyi Tšekkiin Sparta Prahan riveihin. Kevätkaudella 15 ottelua Fortuna Ligassa pelannut Kairinen pääsi kauden päätteeksi juhlimaan Tšekin mestaruutta.
Muuta

Kairisella on suomalainen äiti ja hänen edesmennyt isänsä oli Turkista kotoisin.
Tomi Kallio

| Tomi Kallio |
| --- | --- |
 Tomi Kallio Suomen jääkiekkomaajoukkueen paidassa Euro Hockey Tour -ottelussa Tšekkiä vastaan Tampereella helmikuussa 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. tammikuuta 1977 (ikä 47) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Tomppa
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1995–2018
Seurat:  Kiekko-67 (I-div) TPS (SML) Atlanta Thrashers (NHL) Columbus Blue Jackets (NHL) Philadelphia Flyers (NHL) Frölunda HC (Elitserien) Växjö Lakers (Elitserien)
NHL-varaus:  4.kierros 81. varaus, 1995 Colorado Avalanche
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Norja 1999 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Saksa 2001 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Venäjä 2007 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Venäjä 2000 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Latvia 2006 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. EM-kilpailut  | Alle 18-v. EM-kilpailut  | Alle 18-v. EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Berliini 1995 | jääkiekko |  |
Tomi Kristian Kallio (s. 27. tammikuuta 1977 Turku) on uransa keväällä 2018 lopettanut suomalainen jääkiekkohyökkääjä, joka edusti SM-liigajoukkue Turun Palloseuraa sekä pelasi NHL:ssä ja Elitserienissä. Kallio on Ruotsin korkeimman sarjatason SHL:n kautta aikojen eniten pisteitä tehnyt suomalaispelaaja.
Ura > TPS (1995–2000)

Kallio aloitti uransa SM-liigassa TPS:ssä, jossa hän pelasi kaudet 1995–2000. Tuona aikana hän voitti kaksi Suomen mestaruutta vuosina 1999 ja 2000. Jälkimmäisenä vuotena hän muodosti TPS:n pelätyn ykkösketjun yhdessä Kai Nurmisen ja Kimmo Rintasen kanssa. Kauden päätteeksi Kallio sai Jari Kurri -palkinnon, joka annetaan pudotuspelien parhaalle pelaajalle.
Ura > Atlanta Trashers, Columbus Blue Jackets ja Philadelphia Flyers (2000–2003)

Colorado Avalanche varasi Kallion NHL:ään 1995 varaustilaisuuden neljännellä kierroksella numerolla 81. Kallio aloitti NHL-uransa Atlanta Thrashersin riveissä syksyllä 2000. Kallio teki 5.11.2000 Boston Bruinsia vastaan NHL-uransa ensimmäisen hattutempun tehoin 3+1=4. Tulokaskausi sujui hyvin loukkaantumisista huolimatta. Hän kasasi 57 ottelussa 14 maalia ja 13 syöttöä. Toisenakin kautena Kallion riesana olivat loukkaantumiset. Kesken kauden 2002–2003 hänet siirrettiin ensin Columbus Blue Jacketsiin ja sitten Philadelphia Flyersiin. Lopulta hän palasi vielä saman kauden aikana takaisin Eurooppaan Ruotsin Frölunda HC:n joukkueeseen.
Ura > Frölunda HC (2003–2011)

Ruotsissa Kallio nousi heti keväällä 2003 kannattajien suureksi suosikiksi. Hän pelasi tehokkaasti jo runkosarjassa, ja pudotuspeleissä hän voitti kaiken mahdollisen. Kallio voitti Ruotsin mestaruuden, pudotuspelien maali-, syöttö- ja pistepörssin sekä ampui mestaruuden ratkaisseen maalin jatkoajalla. Kallio olikin ensimmäisestä keväästä asti Frölundan ykköspelaajia ja median mielenkiinnon kohteena. Kaukalossa Kallio oli voittamassa Ruotsin mestaruutta myös vuonna 2005. Kaudella 2005–2006 Kallio voitti Elitserienin maalipörssin (26 maalia).
Ura > Växjö Lakers (2011–2015)

Kallio siirtyi kaudeksi 2011–2012 sarjanousija Växjö Lakersiin ja johdatti seuran mestaruuteen keväällä 2015 joukkueen kapteenina.
Ura > Paluu TPS:ään (2015–2018)

Kaudeksi 2015–2016 Kallio palasi kasvattajaseuraansa Turun Palloseuraan yksivuotisella sopimuksella, joka sisälsi myös option seuraavasta kaudesta.
Heinäkuussa 2017 Kallio teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa.
NHL:ssä Kallion tehoiksi tuli 140 ottelussa 24 maalia ja 31 syöttöä eli yhteensä 55 tehopistettä. Hän on edustanut Suomen jääkiekkomaajoukkuetta 2002 talviolympialaisissa sekä vuosien 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006 ja 2007 MM-kisoissa. Saavutuksina on MM-hopea vuosilta 1999, 2001 ja 2007 sekä MM-pronssi vuosilta 2000 ja 2006.
Kallio kertoi lopettavansa uransa kesäkuussa 2018.
Muuta

Kallio osti osakkuuden Turun suurimmasta kuntokeskuksesta, M&M Kuntotalosta vuonna 2000. Osakkaina M&M Kuntotalossa ovat myös jääkiekkoilijat Jani Hurme ja Sami Salo, jotka halusivat olla mukana rakentamassa Turkuun amerikkalaistyylistä liikuntakeskusta.
Kaanaankorpi

| Kaanaankorpi |
| --- | --- |
 Kaanaankorven teollisuusaluetta
Kaupunki:  Pori
Suuralue:  Meri-Pori
Kaupunginosa nro:  67
Postinumero(t):  28800, 28880
Kaanaankorpi on Porin 67. kaupunginosa, ja se sijaitsee Meri-Porissa. Kaanaankorpi on teollisuusaluetta. Sen naapurikaupunginosia ovat idässä Huvilaranta, lännessä Kaanaa ja luoteessa Kirrinsanta. Kaanaankorpi kuuluu pohjoisosaltaan Mäntyluodon ja aivan eteläosaltaan Pihlavan koulupiiriin, ja sen postinumerot ovat  28800 ja 28880. Kaanaankorven ja Kaanaan välistä kulkee Mäntyluodontie.
Aiheesta muualla

Kaanaankorpi Pori-tiedossa (poritieto.com)
Porin kaupunginosat
1. Linna | 2. Teljä | 3. Malminpää | 4. Karhunpää | 5. Itätulli | 6. Päärnäinen | 7. Aittaluoto | 8. Isosanta | 9. Riihiketo | 10. Tiilinummi | 11. Tiilimäki | 12. Uusikoivisto | 13. Kuninkaanhaka | 14. Herralahti | 15. Tupala | 16. Koivula | 17. Kalaholma | 18. Isojoenranta | 19. Sunniemenranta | 20. Koivistonluoto | 21. Karjaranta | 22. Käppärä | 23. Musa | 24. Tikkula | 25. Vähärauma | 26. Liinaharja | 27. Liikastenmäki | 28. Tuorsniemi | 29. Pietniemi | 30. Ulasoori | 31. Leppäkorpi | 32. Isomäki | 33. Tiiliruukki | 34. Kyläsaari | 35. Uusiniitty | 36. Pihlava | 37. Rieskala | 38. Metsämaa | 39. Enäjärvi | 40. Harmaalinna | 41. Kartano | 42. Impola | 43. Vanhakoivisto | 44. Väinölä | 45. Metallinkylä | 46. Mikkola | 47. Sampola | 48. Paratiisinmäki | 49. Luotsinmäki | 50. Murtosenmutka | 51. Ruosniemi | 52. Toejoki | 53. Pormestarinluoto | 54. Hyvelänviiki | 55. Lotskeri | 56. Hyvelä | 57. Kirjurinluoto | 58. Hanhiluoto | 59. Hevosluoto | 60. Yyteri | 61. Kaanaa | 62. Uniluoto | 63. Karhuluoto | 64. Herrainpäivät | 65. Mäntyluoto | 66. Kirrinsanta | 67. Kaanaankorpi | 68. Huvilaranta | 69. Viikinäinen | 70. Raatimiehenluoto | 71. Reposaari | 72. Parkkiluoto | 73. Tahkoluoto | 74. Isokatava | 75. Vähäkatava | 76. Tyltty | 77. Lukkarinsanta | 78. Tuulikylä | 79. Paarnoori | 80. Honkaluoto | 81. Finpyy | 82. Lahdenmaa | 83. Hakalanvainio | 84. Länsimetsä | 85. Mäntylä | 86. Palstakallio | 87. Lehtola | 88. Kotometsä | 89. Klasipruuki | 90. Perko | 91. Susikoski | 92. Salaplakkari
Kaija Salopuro

Kaija Salopuro (s. 1938) on suomalainen entinen jalkapalloilija ja suomalaisen naisjalkapalloilun uranuurtaja.
Salopuro oli Helsingin Jalkapalloklubin naisjoukkueen perustajia ja ensimmäinen kapteeni. Hän voitti joukkueen kanssa viisi peräkkäistä Suomen-mestaruutta vuosina 1971–1975. Pelaajauransa jälkeen hän toimi huolto- ja johtotehtävissä HJK:ssa ja naisten maajoukkueessa sekä muissa Suomen Palloliiton tehtävissä. Hän jäi eläkkeelle vuonna 2003.
Salopuro valittiin suomalaisen jalkapalloilun Hall of Fameen vuonna 2010 ja HJK:n vastaavaan vuonna 2013. Vuonna 2012 hän sai Pro Urheilu -mitalin. Hänen mukaansa on nimetty tyttö- ja naisjalkapalloilun edistämiseksi tehdystä työstä myönnettävä Kaijan kannu -kiertopalkinto, jonka ensimmäinen saaja hän oli vuonna 2006.
Kaanaa (Tampere)

Kaanaa on Pohjois-Tampereella sijaitseva kylä Velaatan kaupunginosassa, entisessä Teiskon kunnassa. Se on Teiskon pohjoisosassa lähellä Ruoveden rajaa, noin 48 kilometriä kaupungin keskustasta. Kaanaassa sijaitsee muun muassa Teiskon lentokenttä sekä moottoriurheilukeskus. Moottoriurheilukeskuksesta löytyy motocrossrata, kartingrata sekä rallicrossrata.
Suunnistuksen Jukolan viesti on järjestetty Kaanaassa kaksi kertaa, vuosina 1986 ja 2008.
Aiheesta muualla

Kaanaan kyläyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaanaa Center
Teiskon lentokenttä (Arkistoitu – Internet Archive)
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue:  Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue:  Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue:  Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue:  Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue:  Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue:  Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita:  Taraste