stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sundhnúkurin tulivuorenpurkaus 2023–2024

Grindavíkin kaupunki ja laavavirta 14. tammikuuta 2024.
Sundhnúkurin tulivuorenpurkaus 2023–2024 oli Islannissa Reykjanesin niemimaalla sijaitsevan  tulivuoren purkaus, joka alkoi joulukuussa 2023 ja joka jatkuu alkuvuonna 2024.
Laavapurkausta edelsi joukko maanjäristyksiä lokakuusta 2023 alkaen. Sininen laguuni -kylpylä suljettiin marraskuussa 2023 maanjäristysten johdosta tulivuorenpurkauksen pelossa.
Varsinainen purkaus alkoi 19. joulukuuta 2023 kello 22.17 Grindavíkin pohjoispuolella.
Grindavíkin kaupunki, joka sijaitsee noin 30 kilometrin päässä Reykjavíkistä, evakuoitiin marraskuussa 2023 ja uudelleen tammikuussa 2024. Sen alta löydettiin 11. marraskuuta magmatunneli, jonka pääteltiin olevan purkauksen edeltäjä. Laavavirta tuhosi siellä taloja 14. tammikuuta.
Anastasia (vuoden 1997 elokuva)

| Anastasia |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Don Bluth  Gary Goldman 
Käsikirjoittaja:   Susan Gauthier  Bruce Graham 
Tuottaja:   Don Bluth  Gary Goldman 
Säveltäjä:  David Newman
Leikkaaja:  Bob Bender
Tuotantosuunnittelija:  Rick Carter
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios Disney+
Ensi-ilta:   1998-02-1313. helmikuuta 1998 (Suomi)  
Kesto:  94 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  53 000 000 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anastasia on 20th Century Foxin vuonna 1997 ensi-iltansa saanut animaatioelokuva. Se kertoo Venäjän tsaari Nikolai II:n toiseksi nuorimman, elokuvassa henkiin jääneen Anastasia-tyttären matkasta neuvostoliittolaisesta orpokodista isoäitinsä Venäjän keisarinnan luokse Pariisiin.
Näyttelijät

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomalainen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Kirsten Dunst (nuori, dialogi) Lacey Chabert (nuori, laulu) Meg Ryan (aikuinen, dialogi) Liz Callaway (aikuinen, laulu) | Henna Haverinen (nuori) Petra Karjalainen (aikuinen) | Anastasia |
| Glenn Walker Harris Jr. (nuori) John Cusack (aikuinen, dialogi)  Jonathan Dokuchitz (aikuinen, laulu) | Tuomas Oksanen (nuori) Paavo Kerosuo (aikuinen) | Dimitri |
| Christopher Lloyd (puhe)  Jim Cummings (laulu) | Heikki Sankari | Grigori Rasputin |
| Kelsey Grammer | Markku Riikonen | Vladimir |
| Hank Azaria | Antti Pääkkönen | Bartok, sivuääniä |
| Angela Lansbury | Seela Sella | Leskikeisarinna Maria |
| Bernadette Peters | Sinikka Sokka | Sophie |
| Andrea Martin | Maija-Liisa Peuhu | Toveri Flemenkova, sivuääniä |
| Rick Jones | Veikko Honkanen | Keisari Nikolai II, sivuääniä |
Historialliset eroavaisuudet

Anastasia perustuu aitoihin hahmoihin ja tositapahtumiin, mutta varsin löyhästi. Elokuvassa kommunistien vallankumous ja tsaariperheen syrjäyttäminen tapahtuvat nopeasti ja väkivaltaisesti yhden illan aikana, vaikka todellisuudessa Nikolai II:n vallasta luopumisen (ks. Helmikuun vallankumous) ja kommunistien valtaannousun (ks. Lokakuun vallankumous) välillä oli aikaa yli puoli vuotta. Elokuvassa tsaarin perhe murhataan lokakuun vallankumouksen yhteydessä, mikä ei myöskään perustu todellisuuteen, sillä heidät murhattiin myöhemmin Jekaterinburgissa. Venäjän aatelisto oli puolestaan jo vuonna 1916 surmannut munkki Grigori Rasputinin, eikä hän siis ollut enää elossa vallankumouksien aikana 1917.
Elokuvan Neuvostoliittoa ja poliittista vasemmistoa ivailevat yksityiskohdat ja myötämielinen asennoituminen Nikolai II:sta kohtaan ovat aiheuttaneet paikoin närkästystä.lähde? Elokuvassa Rasputinin kerrotaan olleen yhteydessä paholaiseen ja siten vastuussa kansan tyytymättömyyteen tsaaria kohtaan. Tyytymättömyyden symboleina näyttäytyvät demonit nimeltä käskyläiset. Tällä tavoin annetaan ymmärtää koko vallankumouksen olleen paholaisesta lähtöisin. Myös lokakuun vallankumoukseen osallistuvat kuvataan julmina, kasvottomina murhamiehinä.
Wojciech Szczęsny

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Wojciech Tomasz Szczęsny
Syntymäaika: 18. huhtikuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Varsova, Puola
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 195 cm
Seura
Seura: FC Barcelona
Pelinumero: 1
Junioriseurat
2004–2005: Agrykola Warsaw
2005–2006: Legia Varsova
2006–2009: Arsenal
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2009–2017 | Arsenal | 132 | (0) |
| 2009–2010 | → Brentford | 28 | (0) |
| 2015–2017 | → Roma | 72 | (0) |
| 2017–2024 | Juventus | 200 | (0) |
| 2024– | FC Barcelona | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2007–2010 | Puola U20 | 4 | (0) |
| 2009–2012 | Puola U21 | 7 | (0) |
| 2009–2024 | Puola | 82 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 10. lokakuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 10. lokakuuta 2024.
Wojciech Tomasz Szczęsny (s. 18. huhtikuuta 1990 Varsova) on puolalainen jalkapallomaalivahti. 195 senttimetriä pitkä Szczęsny edustaa LaLiga:n Barcelonaa.
Seurajoukkueura

Szczęsny siirtyi englantilaisseura Arsenaliin Legia Varsovasta vuonna 2006. Hän teki ensiesiintymisensä seuran ykkösjoukkueessa 22. syyskuuta 2009 Englannin liigacupin ottelussa West Bromwichia vastaan. Marraskuussa 2009 Szczęsny lainattiin kuukaudeksi Englannin ykkösliigan Brentfordiin. Lainaa jatkettiin kuitenkin lopulta toukokuun loppuun asti, ja Szczęsny pelasi ykkösliigaa yhteensä 28 ottelun verran. Kaudella 2010–2011 Szczęsny teki läpimurron Arsenalin ykkösmaalivahdiksi, kun aikaisempi ykköstorjuja Łukasz Fabiański loukkaantui. Szczęsny pelasi kaudella kaikki kilpailut mukaan lukien 24 ottelua. Kaudella 2011–2012 hän oli Arsenalin ykkösmaalivahti ja pelasi joukkueen kaikki valioliigaottelut. Vasta kauden 2012–2013 alkupuolella hän oli jonkin aikaa poissa otteluista loukkaantumisen vuoksi. Hänelle kertyi tuolla kaudella 25 valioliigaottelua ja seuraavalla kaudella 37, kun hän oli vaihdossa vain kauden viimeisessä ottelussa. Arsenalin voittoon päättyneessä kauden 2013–2014 FA Cupissa hän ei pelannut. Kaudella 2014–2015 Szczęsny pelasi 17 valioliigaottelua. Arsenal voitti uudelleen FA Cupin, ja tällä kertaa Szczęsny pelasi neljännestä kierroksesta alkaen kaikki viisi ottelua. Mestarien liigassa hän edusti Arsenalia yhteensä 23 ottelussa. Kauden 2013–2014 ensimmäisessä neljännesvälieräottelussa Bayern Müncheniä vastaan hänet ajettiin kentältä ulos 38. minuutilla ja hän oli toisesta ottelusta poissa saatuaan ulosajosta pelikiellon.
Kaudet 2015–2017 Szczęsny pelasi lainalla italialaisseura AS Romassa. Hän pelasi Serie A:ssa ensimmäisellä kaudella 34 ottelua ja toisella kaudella joukkueensa kaikki 38 ottelua. Mestarien liigassa hän pelasi ensimmäisellä kaudella kahdeksan ottelua.
Szczęsny siirtyi italialaisseura Juventukseen heinäkuussa 2017. Ensimmäisellä kaudellaan hän pelasi Serie A:ssa 17 ottelua Gianluigi Buffonin saadessa vielä hieman enemmän peliaikaa. Juventus voitti mestaruuden 12 pisteen erolla seuraavaan joukkueeseen ja myös Italian cupin, jossa Szczęsny pelasi vain neljännes- ja puolivälieräottelun. Kaudella 2018–2019 Juventus uusi mestaruutensa 11 pisteen erolla kakkoseen ja Szczęsny pelasi 28 sarjaottelua Buffonin siirryttyä Ranskaan. Juventus hävisi kauden aikana neljä sarjaottelua, joista vain yhdessä Szczęsny pelasi. Kaudella 2019–2020 hän pelasi Buffonin paluusta huolimatta 29 sarjaottelua, ja Juventus oli jälleen mestari yhden pisteen erolla Interiin, joskin mestaruus varmistui jo kaksi kierrosta ennen sarjan loppua Juventuksen johtaessa tuolloin seitsemällä pisteellä. Kaudella 2020–2021 Szczęsny pelasi Serie A:ssa 30 ottelua ja Juventus sijoittui neljänneksi. Joukkue voitti Italian cupin mutta Szczęsny istui cup-ottelut vaihtopenkillä Buffonin pelatessa. Kaudella 2021–2022 hän pelasi Serie A:ssa 33 ottelua ja seuraavalla kaudella 28 ottelua, joista 15:ssä hän piti vastustajan maaleitta. Kaudella 2023–2024 hän pelasi 35 Serie A -ottelua eli kolmea vaille kaikki. Juventuksen voittamassa Italian cupissa hän oli vaihtomiehenä Mattia Perinin pelatessa. Mestarien liigassa Szczęsny on kuutena Juventus-kautena pelannut yhteensä 37 ottelua ja Eurooppa-liigassa yhtenä kautena kahdeksan ottelua.
Maajoukkueura

Szczęsny pelasi Puolan nuorisomaajoukkueissa. Puolan A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran marraskuussa 2009 ystävyysottelussa Kanadaa vastaan. Vuodesta 2011 eteenpäin hänelle alkoi kertyä enemmän vastuuta maajoukkueessa. EM-kilpailussa 2012 hän pelasi ensimmäisessä alkulohko-ottelussa Kreikkaa vastaan mutta hänet ajettiin ulos kentältä 68. minuutilla, minkä seurauksena hän oli toisesta ottelusta poissa pelikiellon vuoksi. Joukkueen kolmannen ottelun hän istui vaihtopenkillä.
EM-kilpailussa 2016 Szczęsny pelasi voitokkaassa ensimmäisessä alkulohko-ottelussa Pohjois-Irlantia vastaan mutta sai ottelussa reisivamman, minkä seurauksena hän ei pelannut muissa otteluissa. MM-kilpailussa 2018 hän pelasi kaksi ensimmäistä alkulohko-ottelua mutta oli kolmannen ottelun vaihdossa Puolan menetettyä jo jatkomahdollisuutensa kahteen tappioon. Kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailussa Szczęsny oli edelleen joukkueen ykkösmaalivahti pelaten kaikki kolme ottelua.
Vuoden 2022 MM-kilpailuissa Wojciech Szczęsnystä tuli kautta aikain kolmas maalivahti joka on samoissa MM-kisoissa torjunut kaksi rangaistuspotkua.  Hän pelasi Puolan kaikki kolme ottelua.
Yksityiselämä

Szczęsny on naimisissa ukrainalaissyntyisen laulajan Marina Łuczenko-Szczęsnan kanssa.
Tilastot > Seurajoukkue

Päivitetty 15. kesäkuuta 2024.
| Seura | Kausi | Liiga> Sarja | Liiga> Ottelut | Liiga> Maalit | Cupit> Ottelut | Cupit> Maalit | Muut> Ottelut | Muut> Maalit | Eurooppa> Ottelut | Eurooppa> Maalit | Yhteensä> Ottelut | Yhteensä> Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arsenal | 2009–10 | Englannin Valioliiga | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 |
| Brentford (laina) | 2009–10 | Ykkösliiga | 28 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 28 | 0 |
| Arsenal | 2010–11 | Valioliiga | 15 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 24 | 0 |
| Arsenal | 2011–12 | Valioliiga | 38 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 9 | 0 | 48 | 0 |
| Arsenal | 2012–13 | Valioliiga | 25 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 33 | 0 |
| Arsenal | 2013–14 | Valioliiga | 37 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 0 | 46 | 0 |
| Arsenal | 2014–15 | Valioliiga | 17 | 0 | 5 | 0 | 1 | 0 | 6 | 0 | 29 | 0 |
| Arsenal | Yhteensä | Yhteensä | 132 | 0 | 19 | 0 | 1 | 0 | 29 | 0 | 181 | 0 |
| Roma (laina) | 2015–16 | Serie A | 34 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 42 | 0 |
| Roma (laina) | 2016–17 | Serie A | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 39 | 0 |
| Roma (laina) | Yhteensä | Yhteensä | 72 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 0 | 81 | 0 |
| Juventus | 2017–18 | Serie A | 17 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 21 | 0 |
| Juventus | 2018–19 | Serie A | 28 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | 10 | 0 | 41 | 0 |
| Juventus | 2019–20 | Serie A | 29 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 7 | 0 | 37 | 0 |
| Juventus | 2020–21 | Serie A | 30 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 7 | 0 | 38 | 0 |
| Juventus | 2021–22 | Serie A | 33 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 0 | 40 | 0 |
| Juventus | 2022–23 | Serie A | 28 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 40 | - |
| Juventus | 2023–24 | Serie A | 35 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 15 | - |
| Juventus | Yhteensä | Yhteensä | 200 | 0 | 4 | 0 | 3 | 0 | 45 | 0 | 252 | 0 |
| Ura yhteensä | Ura yhteensä | Ura yhteensä | 432 | 0 | 23 | 0 | 4 | 0 | 83 | 0 | 542 | 0 |
Tilastot > Maajoukkue

Päivitetty 15. kesäkuuta 2024.
| Maajoukkue | Vuosi | Ottelut | Maalit | Nollapelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Puola | 2009 | 1 | 0 | 1 |
| Puola | 2010 | 0 | 0 | 0 |
| Puola | 2011 | 6 | 0 | 2 |
| Puola | 2012 | 5 | 0 | 3 |
| Puola | 2013 | 4 | 0 | 1 |
| Puola | 2014 | 6 | 0 | 4 |
| Puola | 2015 | 2 | 0 | 1 |
| Puola | 2016 | 4 | 0 | 3 |
| Puola | 2017 | 4 | 0 | 0 |
| Puola | 2018 | 8 | 0 | 1 |
| Puola | 2019 | 6 | 0 | 4 |
| Puola | 2020 | 3 | 0 | 1 |
| Puola | 2021 | 13 | 0 | 2 |
| Puola | 2022 | 8 | 0 | 4 |
| Puola | 2023 | 9 | 0 | 4 |
| Puola | 2024 | 3 | 0 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 82 | 0 | 32 |
Meluapotti

| Meluapotti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Apotit Philemon
Laji::  corniculatus
Kaksiosainen nimi
 Philemon corniculatus  (Latham, 1790) 
 Kartalla näkyy oheisesta tekstistä poiketen meluapotin levinneisyys Australian mantereella.
Alalajit 
 P. c. corniculatus  P. c. monachus 
Katso myös
   Meluapotti Wikispeciesissä   Meluapotti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Meluapotti (Philemon corniculatus) eli aiemmalta nimeltään melukaljumesikko on itäisessä Australiassa ja Uudessa-Guineassa tavattava mesikkoihin kuuluva varpuslintu.
Tunnistaminen

Meluapotti on suurikokoinen varpuslintu. Se on kooltaan 32–35 cm. Lajin tunnistaa parhaiten sen korppikotkamaisesta täysin kaljusta ja mustasta päästä. Nokka on suurkokoinen ja tukevarakenteinen ja siinä on ylänokassa selvästi erottuva kyhmy. Selkä on ruskea tai harmaa ja rinnassa on hopeanharmaa kaulus. Vatsa on melukaljumesikolla likaisen valkoinen. Ulkonäöltään lajin voi sekoittaa samankokoiseen punahelttamesikkoon (Anthochaera carunculata), mutta eroaa viiruttoman vatsansa ja suorakulmaisemman pyrstönsä perusteella. Nimensä mukaisesti meluapotti on äänekäs; lajin äänet ovat karkeita, riitasointuisia ja törähteleviä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Meluapotti tavataan Uudessa-Guineassa ja Australiassa. Australiassa laji elää maan itäosissa alueella, joka ulottuu Queenslandista Uuteen Etelä-Walesiin. Linnun elinympäristöä ovat kuivat eukalyptusmetsät sekä pensaikot, mutta myös kosteammat metsä maat. Kuivilla seuduilla laji elää yleensä jokien lähettyvillä. Meluapotit ovat osittain muuttolintuja, jotka muuttavat pohjoisemmaksi syksyllä ja palaavat etelään myöhään talvella.
Elintavat ja ravinto

Meluapotit muodostavat pitkäaikaisia pareja. Pesimäkausi ulottuu elokuulta maaliskuulle. Naaras rakentaa oksanhaarukkaa suuren kuppimaisen pesän ruohosta, puiden kuoresta ja hämähäkinseitistä. Naaras hautoo munia yksin, mutta koiras osallistuu poikasten ruokintaan. Poikaset poistuvat pesästä vajaan kolmen viikon kuluttua kuoriutumisestaan.
Meluapottien ravinto koostuu pääosin kukkien medestä sekä hyönteisitä ja muista pienistä selkärangattomista eläimistä. Satunnaisesti laji syö muiden lintujen munia ja poikasia. Linnut etsivät ravintonsa enimmäkseen puista.
Matka maapallon ympäri

Matka maapallon ympäri (jap. ふしぎの海のナディア, Fushigi no umi no Nadia) on japanilaisen animaatiostudio Gainaxin luoma animaatiosarja, joka pohjautuvat löyhästi Jules Vernen romaaneihin, erityisesti teokseen Sukelluslaivalla maapallon ympäri ja siinä esiintyvään kapteeni Nemoon. Sarjan ohjasi paremmin myöhemmästä sarjastaan Neon Genesis Evangelion tunnettu Hideaki Anno. Sarjaa esitettiin Japanissa vuosina 1990–1991. Vuonna 1991 ilmestyi elokuva The Secret of Blue Water, jonka tapahtumat sijoittuvat kolmen vuoden päähän sarjan lopusta. Gainax ei ollut tuottamassa elokuvaa ja laatu on huono: jopa kolmasosa elokuvasta koostuu uudelleenkäytetystä tv-sarjan materiaalista.
Äänirooleissa > Alkuperäiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Yoshino Takamori  | … |  Nadia la Arwall   |
|  Noriko Hidaka  | … |  Jean Roque Raltique   |
|  Akio Ōtsuka  | … |  kapteeni Nemo   |
|  Yūko Mizutani  | … |  Marie en Carlsberg   |
|  Kumiko Takizawa  | … |  Grandis Granva   |
|  Ken’yū Horiuchi  | … |  Sanson   |
|  Toshiharu Sakurai  | … |  Hanson   |
|  Kikuko Inoue  | … |  Electra   |
|  Motomu Kiyokawa  | … |  Gargoyle   |
Äänirooleissa > Suomenkieliset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kiti Kokkonen  | … |  Nadia la Arwall   |
|  Petteri Halmela  | … |  Jean Roque Raltique   |
|  Markus Bäckman  | … |  kapteeni Nemo, Hanson, Gargoyle, Jeanin setä, sivuäänet   |
|  Henna Haverinen  | … |  Marie en Carlsberg   |
|  Ulla Hakola-Renko  | … |  Grandis Granva, Jeanin täti   |
|  Anna-Liisa Haunio  | … |  Electra   |
|  Ralf Öhberg  | … |  sivuäänet   |
Google (hakukone)

| Google |
| --- | --- |


Verkkosivusto:  https://www.google.com
Kaupallinen:  Kyllä
Tyyppi:  Hakukone
Rekisteröinti:  Vaihtoehtoinen
Omistaja:  Google
Luonut:  Larry Page, Sergei Brin
Avattu:  15. syyskuuta 1997
Similarweb-sija:  1. (kesäkuu 2022)
Nykyinen tila:  Aktiivinen
Google on yhdysvaltalaisen Google-yhtiön omistama, maailman suosituin hakukone. Hakuja sillä tehdään joka päivä yli kolme miljardia kertaa.
Hakukoneen perustaminen alkoi Stanfordin yliopiston tietojenkäsittelytieteen opiskelijoiden Larry Pagen ja Sergei Brinin projektina vuonna 1996. Tällöin hakukoneen nimi oli BackRub, ja se toimi yliopiston palvelimilla. Page ja Brin kehittivät PageRank-algoritmin tuottaakseen parempia hakutuloksia. Google-nimen hakukone sai vuonna 1997. Googlen hakukone avattiin syyskuussa 1997, ja samanniminen yhtiö perustettiin syyskuussa 1998. Yrityksen alkuperäinen osoite oli eräs autotalli Menlo Parkissa Kaliforniassa.
Googlen logo vuosina 2013–2015.
Googlen logo ennen vuotta 2013.
Googlen logo ennen vuotta 2010.
Google Suomen johtaja on Antti Järvinen.
Google maksaa merkittäviä summia muille yhtiöille, jotta se saa hakunsa niiden tuotteisiin. Esimerkiksi Applelle Google maksaa mahdollisesti jopa 20 miljardia US-dollaria vuodessa, jotta se saa hakukoneensa oletusasutukseksi Safari-selaimeen. Tämä on yli kolmannes liikevaihdosta minkä Google tienaa Applen alustalla tehdyistä hauista. Samsungille Google maksoi 8 miljardia nelivuotisesta yksinoikeussopimuksesta. Lisäksi Google käytännössä rahoittaa Mozilla-projektin Firefox-selaimen. Keskimäärin Google on vuonna 2021 maksanut 17,7 prosenttia kumppaneilleen, joiden kanssa se on sopinut oletushakukoneena toimimisesta. Yhdysvaltain oikeusministeriön mukaan Google ylläpitää näin laittomasti monopolia web-hauissa ja siihen liittyvässä mainonnassa.
Googlen keräämät tiedot käyttäjistä

Youtube-videoiden katselutiedot ja karttahaut siirtyvät Googlelle yhdistettynä laitetunnuksiin, verkko-osoitteisiin ja käyttäjän sijaintitietoihin.
Google on ollut kahnauksissa tietosuojaviranomaisten kanssa palveluihinsa liittyen. Tietosuojavaltuutetun mukaan Google muun muassa vesittää EU:n sille määräämää yksityishenkilöiden unohtamismääräystä ja on EU:n näkökulmasta henkilörekisterin ylläpitäjä muttei toimi tämän edellyttämällä tavalla.
Googlen uudistuksia

Hakutulosten avuksi on tuotu uusia työkaluja. Vasemmassa laidassa hakutulossivulla on sivupalkki, jonka avulla käyttäjä voi valita etsitäänkö tietoa kaikilta sivustoilta, uutissivustoilta, kirjoista, kuvista vai reaaliaikaisista päivityksistä. Sivupalkissa on myös muita työkaluja avuksi hakutuloksien tarkentamiseen. Nyt käyttäjä voi valita miltä ajankohdalta hakutulokset ovat: kaikki tulokset, vain uusimmat tulokset tai esimerkiksi kahden päivän sisällä päivitetyt uutiset. Jos käyttäjä hakee tietoa tuotteista, voi sivupalkista valita, näytetäänkö enemmän vai vähemmän kaupallista sisältöä, esimerkiksi verkkokauppoja.
Googleen liitettiin joulukuussa 2009 reaaliaikainen haku, jonka ideana on tarjota mahdollisimman relevantteja ja nykyhetkeen sidottuja hakutuloksia. Reaaliaikaisessa haussa näkyy tuloksia muun muassa Facebookista, Twitteristä ja MySpacesta. Reaaliaikaiset hakutulokset Twitteristä poistettiin kuitenkin käytöstä kesällä 2011 Googlen ja Twitterin sopimuksen päätyttyä.
Unohdusoikeus

Euroopan unionin alueella asuvat ovat voineet toukokuun lopusta 2014 alkaen vaatia omien epäoleellisten tietojen poistoa lomakkeella Googlen hakutuloksista. Tähän Googlen pakotti EU-tuomioistuimen linjaus, jonka mukaan ihmisellä on oikeus tulla unohdetuksi, kun tieto ei enää pidä paikkaansa tai se on muuttunut epäolennaiseksi. Tilanne on kuitenkin toinen, jos tapaus on julkisesti merkittävä.
Google perusti yhtiön ulkopuolisen komitean, joka auttaa sitä löytämään tasapainon vapaan tiedonvälityksen ja yksityisyyden suojan välillä. Komiteaa johtaa Googlen hallituksen puheenjohtaja Eric Schmidt. Jäseniin kuuluu muun muassa Wikipedian perustaja Jimmy Wales.
Päätös seurasi poliittista kehitystä, jossa EU arvosti Yhdysvaltoja enemmän yksilön oikeuksia ja tietosuojaa. Päätöstä edelsivät Edward Snowdenin paljastukset NSA:n massavakoilusta. Googlen toimitusjohtajan, Larry Pagen, kannan mukaan päätös on haitallinen uusille innovaatioille ja internetin start up -yhtiöille, minkä lisäksi se auttaa niitä hallituksia, jotka haluavat rajoittaa internetin käyttöä. Google poistaa anomusta vastaan linkit niihin sisältöihin, jotka ovat vaillinaisia, epäolennaisia tai asiayhteydestään paisuteltuja. Kunkin tiedon julkaissut mediatalo saa Googlelta tiedon jutun linkkien poistamisesta eurooppalaisista hakutuloksista. Ne eivät kuitenkaan saa tietää, kuka unohtamista on hakenut. Esimerkiksi BBC:n taloustoimittaja Robert Peston sai ilmoituksen, että Google on piilottanut hänen kirjoitustaan vuodelta 2007. Se käsittelee johtaja Stan O'Nealin erottamista sijoituspankki Merrill Lynchistä sen jälkeen, kun pankki joutui vaikeuksiin holtittomien sijoitusten takia. Pestonin mukaan tällaiset jutut ovat tärkeitä, jos asioista halutaan antaa oikea kokonaiskuva.
Sivuhistoria

Googlen hakukoneella oli ominaisuutena, että käyttäjät pystyivät hakemaan sivun hakurobotin tallentamasta kopiosta alkuperäisen palvelimen sijaan. Tätä palvelua pidettiin hyödyllisenä kun palvelimien toiminta oli epävarmaa. Google päätti lopettaa tämän toiminnon, koska Googlen Danny Sullivanin mukaan palvelimet ovat parantuneet niin paljon. Google on aiemmin tallentanut kopion suuresta osasta Internetin sisällöstä, jonka poistamisella se aikoo vapauttaa tallennustilaa ja säästää kustannuksissa.
Aiheesta muualla

Google.fi
Lomake omien epäoleellisten tietojen poistamiseksi Googlen hakutuloksista
MTVuutiset.fi – Google tietää selaushistoriasi nimelläsi – ellet tee tätä muutosta asetuksiin
Egyptin prinssi

| Egyptin prinssi> The Prince of Egypt |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Brenda Chapman   Steve Hickner   Simon Wells
Käsikirjoittaja:  Ronaldo Del Carmen   Ken Harsha   Carole Holliday   Philip LaZebnik   Anthony Leondis   Nicholas Meyer   Frank Tamura
Perustuu:  Toiseen Mooseksen kirjaan
Tuottaja:  Penney Finkelman Cox   Sandra Rabins
Säveltäjä:  Stephen Schwartz
Kuvaaja:  Adrian Biddle
Leikkaaja:  Nick Fletcher
Tuotantosuunnittelija:  Rick Baker
Pääosat:  Val Kilmer   Patrick Stewart  Steve Martin   Sandra Bullock   Ralph Fiennes
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Dreamworks
Levittäjä:  DreamWorks UIP-Dunafilm Netflix
Ensi-ilta:   16. joulukuuta 1998    18. joulukuuta 1998    18. joulukuuta 1998
Kesto:  100 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  60 000 000 $
Tuotto:  117 200 000 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Egyptin prinssi (engl. The Prince of Egypt) on vuonna 1998 valmistunut Dreamworks-yhtiön animaatioelokuva. Elokuvan juoni pohjautuu Raamatun tarinaan Exoduksesta.
Elokuvan englanninkielisen version äänirooleissa ovat muun muassa Val Kilmer, Patrick Stewart, Steve Martin, Sandra Bullock ja Ralph Fiennes.
Egyptin prinssin tekemiseen upposi työtä enemmän kuin mihinkään muuhun aiemmin tehtyyn animaatioelokuvaan. Se oli aikansa kaikkein kallein animaatioelokuva — tuotantoon kului 60 miljoonaa dollaria —, mutta Walt Disney Companyn Tarzan rikkoi pian ennätyksen. 350 taiteilijalta ja animaattorilta kului neljä vuotta Egyptin prinssin tekemiseen.
Elokuvan kesto on noin 100 minuuttia.