stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haukilampi (Perho, Salamajärvi)

| Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Pohjanmaa
Kunnat:  Perho
Koordinaatit:  63°21′23″N, 24°33′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskupuro:  Haukilamminpuro 
Järvinumero:  14.454.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  181,9 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  0,938 km  
Pinta-ala:  3,972 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukilampi 
Haukilampi  on Keski-Pohjanmaalla Perhossa  Salamajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Alajoen valuma-alueeseen (14.454) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 181,9 metriä mpy.
Bjørnar Valstad

Bjørnar Valstad
Bjørnar Valstad (s. 27. huhtikuuta 1967) on norjalainen suunnistaja.
Bjørnar Valstad on voittanut suunnistuksen MM-kisoissa kymmenen mitalia. Henkilökohtaisen maailmanmestaruuden Valstad voitti normaalimatkalla 1999 ja 37-vuotiaana pitkällä matkalla 2004.
Maailmancupin kokonaiskilpailun Valstad voitti 2002. Jukolan viestin hän voitti kolmasti, niistä kaksi kertaa ankkuriosuuden suunnistajana. Tiomila-viestin hän voitti kahdesti.
Valstadin vaimo Hanne Staff on suunnistuksen moninkertainen maailmanmestari.
Saavutukset > MM-kisoissa

Mariánské Lázněssa 1991
Hopeaa viestissä
Detmoldissa 1995
Pronssia lyhyellä matkalla
Neljäs viestissä
Grimstadissa 1997
Pronssia lyhyellä matkalla
Pronssia viestissä
Invernessissa 1999
Kultaa viestissä
Kultaa normaalimatkalla
Kymmenes lyhyellä matkalla
Tampereella 2001
Hopeaa viestissä
Neljäs pitkällä matkalla
Rapperswilissa 2003
Hopeaa keskimatkalla
Västeråsissa 2004
Kultaa pitkällä matkalla
Kultaa viestissä
Saavutukset > EM-kisoissa

Truskavetsissa 2000
Pronssia normaalimatkalla
Sümegissä 2002
Hopeaa pitkällä matkalla
Saavutukset > PM-kisoissa

Kultaa normaalimatkalla 1999
Kultaa viestissä 1990 ja 1992
Saavutukset > Muita saavutuksia

Maailmancupin kokonaiskilpailun voitto 2002
Jukolan viestin voitto 1995 (NTHI) sekä 1999 ja 2002 (Bækkelagets SK)
Tiomila-viestin voitto 1997 ja 2001 (Bækkelagets SK)
Helsingin ruotsalainen baptistiseurakunta

| Helsingin ruotsalainen baptistiseurakunta> Helsingfors baptistförsamling |
| --- | --- |
 Helsingin baptistikirkko lokakuussa 2022.
Suuntautuminen:  baptismi
Kirkkokunta:  Finlands svenska baptistsamfund
Perustettu:  5. huhtikuuta 1885
Seurakunnan johtaja:  Jan Edström
Pääkirkko:  Erottajankatu 1 00130 Helsinki
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helsingin ruotsalainen baptistiseurakunta (ruots. Helsingfors baptistförsamling) on 5. huhtikuuta 1885 perustettu helsinkiläinen baptistiseurakunta. Seurakunnan kirkko sijaitsee osoitteessa Erottajankatu 1. Seurakunnan johtaja on Jan Edström.
Historia

Baptistit alkoivat järjestämään toimintaa Helsingissä vuonna 1880. Alkujaan baptistit järjestivät kokouksia ja myöhemmin pyhäkoulua. Vuonna 1885 seurakunta järjestäytyi Petter ja Maria Malmqvistin kotona. Vuonna 1904 seurakunta osti kiinteistön osoitteesta Iso Roobertinkatu 24. Vuonna 1927 samalle paikalle valmistui uusi kirkko.
Seurakunnan ensimmäinen vakituinen pastori oli ruotsalainen Mats Lignell. Taloudellinen lama ja sisäiset ristiriidat jakoivat seurakunnan kahtia. Pienemmästä ryhmästä muodostunut Betel-seurakunta omisti kirkon, joka myöhemmin myytiin Helsingin Lähetysseurakunnalle. Suurempi ryhmä kokoontui osoitteessa Pieni Roobertinkatu 12, kunnes pastori A. E. Nybackan johdolla päätettiin ostaa nykyinen kiinteistö osoitteesta Erottaja 1. 1990-luvulla seurakuntien välit sovittiin.
Useiden vuosien ajan seurakunta kutsui pastorinsa Ruotsista. 1970-luvulla seurakunnasta muodostui tärkeä kokoontumispaikka opiskelijoille.
Seurakunnan johtajat

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Helsingin ruotsalaisen baptistiseurakunnan johtajina:
1885–1899: Petter Malmqvist
1899–1900: A. Hallsten
1900–1924: Mats Lignell
1924–1926: R. Ragné
1926–1927: Mats Lignell
1927–1929: E. Hagberg
1929–1930: K. Vinquist
1957–1962: Anders Nybacka
1967–: Herbert Söderqvist
C. G. Hjelm
Folke Thorell
Rafael Edström
Jan Edström
Hankalammi (Iitti)

| Hankalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti
Koordinaatit:  60°59′05″N, 26°13′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.12)
Laskuoja:  oja Vähä Valkjärveen
Järvinumero:  14.124.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92,3 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,648 km  
Pinta-ala:  1,45 ha  
Saaria:  2 
 fiHankalammi 
Hankalammi  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Tapolassa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 180 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Hankalammilla on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,1 hehtaaria. Lampi on autio, ja sen rannat ovat soisia. Lammen itäpuolelta kulkee voimalinja.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Valkjärven valuma-alueeseen (14.124) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,3 metriä mpy.
Hervé Faye

Hervé Faye
Hervé Auguste Étienne Albans Faye (1814–1902) oli ranskalainen tähtitieteilijä. Hän löysi 23. marraskuuta 1843 periodisen komeetan (4P/Faye), jonka kiertoaika on 7,52 vuotta. Vuosina 1873–1893 hän toimi tähtitieteen ja geodesian professorina École polytechniquessa. Hänet valittiin 1891 kansainvälisen astemittauskomissionin puheenjohtajaksi. Fayen tieteelliset julkaisut koskettelevat monta eri alaa. Erittäin huomattavia ovat hänen astrofysikaaliset tutkimuksensa auringosta sekä hänen kosmogoniset ja kosmografiset teoksensa. Lisäksi hän on kirjoittanut teoksen Cours d’astronomie de l’École polytechnique (1881–1883).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hervé Faye Wikimedia Commonsissa
Horațiu Moldovan

Horațiu Moldovan joulukuussa 2023.
Horațiu Alexandru Moldovan (s. 20. tammikuuta 1998 Cluj-Napoca) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa espanjalaista Atlético Madridia. Hän on pelannut Romanian maajoukkueessa vuodesta 2022.
Moldovan aloitti liigauransa Romanian toisella sarjatasolla ollessaan Clujsta lainalla Hermannstadtissa ja Energeticianussa. Hän jatkoi kakkostasolla siirryttyään helmikuussa 2019 Ripensia Timișoaraan. Heinäkuussa 2019 hän siirtyi pääsarjajoukkue Sepsiin mutta ei saanut peliaikaa, joten puoli vuotta myöhemmin hän palasi Ripensiaan. Hän pelasi neljä ensimmäistä pääsarjaotteluaan elo-syyskuussa 2020 UTA Aradin joukkueessa. Hän siirtyi tammikuussa 2021 Rapid Bukarestiin, joka nousi keväällä 2021 pääsarjaan. Moldovan pelasi Rapidissa 2,5 kauden aikana 98 pääsarjaottelua. Hän siirtyi tammikuussa 2024 Espanjan La Ligassa pelaavaan Atlético Madridiin mutta on jäänyt varamaalivahdin rooliin vailla peliaikaa.
Moldovan pelasi Romanian maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2022 ystävyysottelussa Sloveniaa vastaan. Kesäkuusta 2023 alkaen hän on ollut maajoukkueen ykkösmaalivahti. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä kymmenen maaottelua.
Haukilampi (Mikkeli, Vanhamäki)

| Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°48′14″N, 26°55′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Osonlampeen 
Järvinumero:  14.923.1.106
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,9 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,475 km  
Pinta-ala:  0,965 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukilampi 
Haukilampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Vanhamäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,9 metriä mpy.
Haukilampi (Mikkeli, Pöyry)

| Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°48′41″N, 27°02′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Pieni-Mustiin 
Järvinumero:  14.929.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,2 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,675 km  
Pinta-ala:  1,536 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukilampi 
Haukilampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Pöyryn lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Korpijoen valuma-alueeseen (14.929) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,2 metriä mpy.
Hanna-Liina Võsa

| Hanna-Liina Võsa |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. huhtikuuta 1981 (ikä 43)
Kansalaisuus:  virolainen
Ammatti:  laulaja, näyttelijä
Puoliso:  Christer Saaliste
Muut tiedot
Aktiivisena:  1994–
Hanna-Liina Võsa (oik. Hanna-Liina Võõsa, s. 5. huhtikuuta 1981) on virolainen laulaja ja näyttelijä.
Ura

Võsa aloitti uransa Tartossa osana yhtyettä Up'n Down. Hän esiintyi ensimmäistä kertaa televisiossa soolona vuonna 1997 nuorille suunnatussa laulukilpailussa nimeltä Kaks takti ette, jossa hänet äänestettiin yleisön suosikiksi. Ensimmäiset teatteriroolinsa hän näytteli Viron draamateatterissa Tuptimin osassa musikaalissa Kuningas ja minä sekä Audreyn roolissa musikaalissa Pieni kauhukauppa.
Syksyllä 2015 Võsa osallistui musiikkiohjelmaan Laula mu laulu, joka on virolainen vastine sarjalle Vain elämää.
Yksityiselämä

Võsa opiskeli esittävää taidetta New Yorkissa American Academy of Music And Drama -koulussa. Nykyään hän asuu Tallinnassa miehensä ja vuonna 2016 syntyneen poikansa kanssa.
Võsan veli Timmo oli yksi matkustajalaiva M/S Estonian uppoamisen 137 pelastetusta.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: et:Hanna-Liina Võsa
Käännös suomeksi
Hervé Bazin

| Hervé Bazin |
| --- | --- |
 Hervé Bazin 1993.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1911 Angers, Ranska
Kuollut: 1996 (84–85 vuotta) Angers, Ranska
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Hervé Bazin ja Jean Marbolivien 
Äidinkieli: ranska
Tuotannon kieli: ranska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Hervé Bazin (1911 Angers, Ranska – 1996 Angers, Ranska) oli ranskalainen kirjailija. Hän opiskeli kirjallisuutta ja oli useissa ammateissa ennen kuin hän alkoi kirjoittaa. Runokokoelmien jälkeen 1948 ilmestynyt romaani Vipère au poing vei hänet julkisuuteen. Se on sovinnaista porvarillisuutta vastaan kapinoiva avainromaani. Samoja aiheita hän käyttää myöhemmissä teoksissaan kokeilevaan tyyliin.
Bazin oli Goncourt-akatemian puheenjohtaja vuodesta 1973.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hervé Bazin Wikimedia Commonsissa
Himalajankaija

| Himalajankaija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kaijat Psittaculidae
Suku::  Kaijat Psittacula
Laji::  himalayana
Kaksiosainen nimi
 Psittacula himalayana  (Lesson, 1832) 
Katso myös
   Himalajankaija Wikispeciesissä   Himalajankaija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Himalajankaija (Psittacula himalayana) on aasialainen kaijalaji, jonka esiintymisalue ulottuu Afganistanista ja Länsi-Pakistanista Himalajan kautta Pohjois-Intiaan, Nepaliin, Bhutaniin ja Assamiin. Aikaisemmin harmaapääkaijaa pidettiin sen alalajina. Sen holotyypin kuvaili René-Primevère Lesson Himalajan laaksoista 1832.
Himalajankirvinen

| Himalajankirvinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Västäräkit Motacillidae
Suku::  Kirviset Anthus
Laji::  roseatus
Kaksiosainen nimi
 Anthus roseatus  (Blyth, 1847) 
Katso myös
   Himalajankirvinen Wikispeciesissä   Himalajankirvinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Himalajankirvinen (Anthus roseatus) on keskiaasialainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Himalajan alueen vuoristoseutuja Kiinasta Koillis-Afganistaniin, Koillis-Intiaan ja Nepaliin, mahdollisesti myös Myanmarin pohjoisosia. Se talvehtii Intian pohjoisosissa, Bangladeshissa ja Pohjois-Thaimaassa. Edward Blyth kuvaili lajin holotyypin Nepalista 1847.
Hankakohokki

| Hankakohokki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Kohokit Silene
Laji::  dichotoma
Kaksiosainen nimi
 Silene dichotoma  Ehrh. 
Katso myös
   Hankakohokki Wikispeciesissä   Hankakohokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hankakohokki (Silene dichotoma) on lähinnä Euroopassa tavattava, runsaskukkainen kohokkikasvi.
Ulkonäkö ja koko

Yksi- tai kaksivuotinen hankakohokki kasvaa 30–50 cm korkeaksi. Kasvi on pysty, yläosasta haarova, lyhytkarvainen ja nystykarvaton. Lehtien muoto vaihtelee puikeista kapeansoikeisiin.
Kukinnossa on runsaasti nuokkuvia kukkia. Sekä kukan verhiö että teriö ovat viisilehtisiä. Verhiö on ulkoverhiötön ja kapean lieriömäinen; teriö on lisäteriöllinen. Terälehdet ovat valkoisia ja niiden lavat ovat syvään kaksijakoisia. Lapojen liuskat ovat 2,5–3,5 mm leveitä. Emin vartaloita on kolme kappaletta. Suomessa hankakohokki kukkii heinä-syyskuussa.
Hedelmä on kuusiliuskaisesti aukeava kota.
Suomessa hankakohokista on tavattu kahta alalajia: nimialalaji (pelto)hankakohokkia (ssp. dichotoma) sekä kaakonhankakohokkia (ssp. racemosa).
Levinneisyys

Hankakohokki on alun perin kotoisin Turkista sekä Itä-Euroopasta, jossa sitä kasvaa Sloveniasta Kreikkaan, Bulgariaan, Romaniaan, Länsi-Ukrainaan ja Länsi-Venäjälle. Laji on levinnyt paikoin myös Keski-Eurooppaan ja Fennoskandian etelä- ja keskiosiin. Sitä tavataan myös Keski-Aasiassa sekä tulokaslajina eri puolilla Pohjois-Amerikkaa, Uutta-Seelantia ja Australiaa.
Suomessa hankakohokki on harvinainen uustulokas, jota on tavattu Etelä- ja Keski-Suomesta sekä Pohjanlahden rannikolla Kemin korkeudelle saakka. Lajia on nykyisin tavattu harvoin, suurin osa tunnetuista havainnoista on 1900-luvun alkupuolelta tai vanhempia.
Elinympäristö

Hankakohokkia on Suomessa tavattu heinäpelloilla, viljelymailla ja lastauspaikoilla. Laji on levinnyt Fennoskandiaan erityisesti apilansiemenen joukossa.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2018: Hankakohokin (Silene dichotoma) levinneisyys Suomessa
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Hankakohokki (Silene dichotoma)
Luontoportti: Hankakohokki (Silene dichotoma)
United States Department of Agriculture (USDA): Silene dichotoma (englanniksi)
Hankakohokki kuvattuna teoksessa Flora Batava. Afbeelding en Beschrijving der Nederlandsche Gewassen, osa XVIII (1889).
Horatius Cocles

Horatius Cocles, kaiverrus, Hendrick Goltzius 1586.
Horatius Cocles oli myyttinen muinaisen Rooman sotasankari. Kuningas Tarquinius oli yllyttänyt etruskien kuninkaan Porsennan sotaan Roomaa vastaan. Tämä onnistui piirittämään kaupungin, ja ainoastaan Tiber-joki esti häntä pääsemästä kaupunkiin. Porsenna hyökkäsi joen ylittävälle sillalle. Tarinan mukaan roomalaiset, jotka olivat sillalla vahdissa, pakenivat. Vain yksi mies, Horatius Cocles, jäi sillalle. Coclesin esimerkin rohkaisemana kaksi muuta liittyi häneen, ja nämä kolme miestä estivät kilvillään ja miekoillaan vihollisrynnäkköä. Sillä aikaa muut roomalaiset repivät puusillan heidän takanaan. Muut pelastautuivat, mutta Horatius jäi taistelemaan, kunnes silta hänen takanaan romahti veteen. Sitten hän hyppäsi virtaavaan jokeen ja ui omiensa luo.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Horatius Cocles (Arkistoitu – Internet Archive) Ancient Warfare Magazine. (englanniksi)
Hirmula

Hirmula on Keminmaan kylä Meri-Lapissa Kemijoen varrella. Kylä sijaitsee Lautiosaaresta pohjoiseen, kohti Tervolaa ja Rovaniemeä. Hirmulan sijainti on Kemijoen itäpuolella. Muita läheisiä kyliä ovat Ilmola ja Maula. Nämä muodostavat yhdessä niin sanotun Hilma-kyliksi kutsutun ryppään.
Holmenin kirkko

Holmenin kirkko voi tarkoittaa seuraavia:
Holmenin kirkko, renessanssikirkko Kööpenhaminassa
Holmenin kirkko, kirkko Askerin kunnassa Norjassa
Holmenin kirkko, kirkko Sigdalin kunnassa Norjassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Holmenin kirkko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Helsingin rikollisuus

| Tyyppi | Tapauksia |
| --- | --- |
Omaisuusrikokset: 398 589
Henkeen ja terveyteen kohdistuneet rikokset: 51 590
Seksuaalirikokset: 3 175
Liikennerikokset: 91 762
Huumausainerikokset: 28 653
Liikennerikkomukset ja muut rikokset: 277 016
Yhteensä: 850 785
Rikollisuus Helsingissä on muihin Suomen kuntiin verrattuna keskimääräistä suurempaa, ja muihin Euroopan pääkaupunkeihin verrattuna alhaista. 2010-luvulla Helsingissä tehtiin tuhatta asukasta kohden 1 340 rikosta, mikä on yli koko Suomen keskiarvon 1 200. Tuona ajanjaksona Helsingissä kirjattiin yhteensä 850 785 rikosta, joista lähes puolet olivat omaisuusrikoksia.
Helsingin poliisilaitoksessa työskentelee noin 1 600 poliisia. Poliisi nauttii Helsingissä, kuten muuallakin Suomessa korkeaa luottamusta asukkailta.
Kaupunginosittain

Henkirikosten määrällä mitattuna Helsingin kolme väkivaltaisinta kaupunginosaa vuosina 2000–2020 olivat Kallio, Kluuvi ja Kontula. Kyseiset kolme kaupunginosaa sijoittuvat myös Suomen kaupunginosien henkirikostilastojen kymmenen kärjessä sijoille 2, 7 ja 10. Turvattomuuden tunnetta kokivat eniten Kallion, Mellunkylän ja Pukinmäen asukkaat, joista 25–30% sanoi kokevansa turvattomuutta asuinalueellaan vuonna 2009. Tuomarinkylän, Lauttasaaren ja Östersundomin asukkaista alle viisi prosenttia tunsi kokevansa samaa.
Suhteessa muihin Suomen kuntiin

Vuosina 2000–2020 Helsingissä murhattiin, tapettiin tai yritettiin henkirikosta 785 kertaa, mikä on Suomen kunnista selvästi eniten, ja yli kaksi kertaa enemmän kuin toisella sijalla olevalla Vantaalla.
Vuosina 2009–2014 Helsingissä ilmoitettiin huumausainerikoksia vuosittain 5,6 tuhatta asukasta kohden, mikä oli Suomen kunnista toiseksi eniten Turun jälkeen, koko maan keskiarvon ollessa 4,4.
Vuonna 2017 Helsingissä kirjattiin lukumäärällisesti Suomen kunnista eniten raiskauksia, 197 tapausta, joka on lähes kolme kertaa enemmän kuin toiseksi sijoittuneella Tampereella (71). Vuosien 2012–2017 indeksillä asukaslukuun suhteutettuna raiskauksissa Helsinki oli kuitenkin vasta sijalla 27.
Suhteessa muihin Euroopan kaupunkeihin

Vuonna 2018 tehdyssä 109 eurooppalaisen kaupungin vertailussa Helsingin rikosindeksi oli vasta 95. korkein. Helsingin turvallisuusindeksi oli samassa vertailussa kaupungeista 15. paras.
Poliisit Helsingissä nauttivat kaikista Euroopan pääkaupungeista suurinta luottamusta kaupunkilaisilta; 89% helsinkiläisistä sanoi vuonna 2005 olevansa tyytyväisiä poliisin työhön. Samassa kyselyssä 57% sanoi, etteivät he ole joutuneet rikoksen uhriksi viimeisen viiden vuoden aikana, Euroopan pääkaupungeista korkein lukema Lissabonin ohella.
Her Greatest Love

| Her Greatest Love |
| --- | --- |

Ohjaaja:  J. Gordon Edwards
Käsikirjoittaja:  Adrian Johnson
Perustuu:  Ouidan romaaniin Moths
Tuottaja:  William Fox
Kuvaaja:  Phil Rosen
Pääosat:  Theda Bara
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Fox Film Corporation
Levittäjä:  Fox Film Corporation
Ensi-ilta:   2. huhtikuuta 1917
Kesto:  50 minuuttia
Alkuperäiskieli:  mykkä (välitekstit englanniksi)
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Her Greatest Love (Isossa-Britanniassa nimikkeenä Redemption) on vuonna 1917 ensi-iltansa saanut J. Gordon Edwardsin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä draamaelokuva, jonka pääosassa on Theda Bara. Her Greatest Love -elokuvan kautta Bara yritti päästä irti vamppirooleistaan. Elokuvassa hän näytteleekin "kilttiä tyttöä".
Adrian Johnson laati elokuvan käsikirjoituksen Ouidan (Marie Louise de la Ramée) vuonna 1880 ilmestyneestä romaanista Moths. Her Greatest Love kuvattiin työnimellä The Greatest Sacrifice sen tuotanto- ja jakeluyhtiön Fox Film Corporationin studioilla New Jerseyn Fort Leessä. Her Greatest Love sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 2. huhtikuuta vuonna 1917. Elokuvan oletetaan olevan kadonnut.
Juoni

Koko yksinkertaisen elämänsä ajan Vera Herbert (Theda Bara) on ollut naiivi ja käynyt englantilaista koulua. Hän menee vierailemaan häijyn äitinsä, lady Dollyn (Marie Curtis), luokse. Lady Dolly asuu avoimesti lordi Juran (Glen White) kanssa, mikä aiheuttaa ihmisissä pahennusta. Myöhemmin Vera tapaa ja rakastuu oopperalaulaja Lucies Coreszeen (Harry Hilliard). Veran äiti, jolla on sosiaalisia tavoitteita, vaatii tytärtään avioitumaan venäläisen prinssi Zuroffin (Walter Law) kanssa. Vera tottelee äitiään ja avioituu prinssin kanssa. Pian Vera saa selville, että hänen aviomiehensä on antanut rakastajattarelleen, kreivitär Jeanne DeSonnazille (Callie Torres), suojapaikan saman katon alta. Vera ei kestä tätä, ja lähtee hoitajansa (Alice Gale) kanssa prinssin Siperiassa sijaitsevaan kartanoon, jonne heitä seuraavat Correze ja lordi Jura. Correze haluaa Veran ottavan avioeron prinssistä, jotta he voisivat avioitua. Keskustelun aikana prinssi astuu huoneeseen, mikä johtaa prinssin ja lordi Juran väliseen riitaan, joka johtaa sanoista väkivaltaan. Kaksinkamppailu surmaa molemmat miehet, ja Correze ja Vera ovat tällöin vapaita avioitumaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Theda Bara  | … |  Hazel / Vera Herbert   |
|  Marie Curtis  | … |  lady Dolly   |
|  Walter Law  | … |  prinssi Zuoroff   |
|  Glen White  | … |  lordi Jura   |
|  Harry Hilliard  | … |  Lucies Coresze   |
|  Callie Torres  | … |  kreivitär Jeanne DeSonnaz   |
|  Alice Gale  | … |  hoitaja   |
|  Grace Saum  | … |  sisäkkö   |
Aiheesta muualla

Her Greatest Love Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Her Greatest Love AllMoviessa. (englanniksi)
Her Greatest Love TCM Movie Databasessa (englanniksi)
Her Greatest Love Silent era -sivustolla (englanniksi)