stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen urheilu 1938
Jalkapallo

Suomen maajoukkue pelasi kuusi maaottelua, joista se voitti kolme viimeistä: elokuussa Tallinnassa Viron 1–3 ja Helsingin olympiastadionilla Tanskan 2–1 sekä syyskuussa olympiastadionilla Liettuan 3–1. Aatos Lehtonen teki Liettua-ottelussa kolme maalia eli hattutempun. Ensimmäisessä Helsingin uudella olympiastadionilla pelatussa maaottelussa 4. heinäkuuta vastustaja oli Ruotsi, joka voitti ottelun 2–4; ensimmäisen maalin teki kuitenkin Suomen Nuutti Lintamo. Marraskuussa Suomen maajoukkueen valmentajaksi valittiin unkarilainen Gábor Obitz.
Suomen-mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi, hopeaa sai Turun Palloseura ja pronssille sijoittui Vaasan Palloseura.
Jääkiekko

Suomen-mestaruuden voitti kolmannen peräkkäisen kerran Tampereen Ilves, hopeaa sai Helsingin Jalkapalloklubi ja pronssille sijoittui helsinkiläinen Kronohagens Idrottsförening.
Jääpallo

Suomen maajoukkue hävisi helmikuussa Viipurissa Ruotsille 3–4.
Suomen-mestaruuden voitti Helsingin IFK, hopeaa sai Warkauden Pallo -35 ja pronssille sijoittui Helsingin Jalkapalloklubi.
Paini

Kreikkalais-roomalaisen painin Euroopan-mestaruuskilpailuissa Väinö Perttunen voitti kultaa alle 56-kiloisten sarjassa, Kustaa Pihlajamäki alle 61-kiloisissa ja Lauri Koskela alle 66-kiloisissa. Kaikki kolme olivat hallitsevia mestareita vuodelta 1937. Antti Mäki saavutti pronssia alle 72-kiloisten sarjassa.
Pesäpallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Helsingin Pallonlyöjät ja hopealle sijoittui Kuusankosken Veto.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen Katajanokan Haukat, hopeaa sai Pieksämäen Palloilijat ja pronssille sijoittui Lahden Mailaveikot.
Pikaluistelu

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa Oslossa, Norjassa Verné Lesche saavutti hopeaa. Yksittäisistä matkoista hän oli nopein 3 000 ja 5 000 metrillä.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Maailmanmestaruuskilpailuissa Lahdessa Pauli Pitkänen voitti kultaa 18 kilometrin hiihdossa, Kalle Jalkanen 50 kilometrillä ja Jussi Kurikkalan, Martti Laurosen, Pauli Pitkäsen ja Klaus Karppisen muodostama joukkue 4 × 10 kilometrin viestissä. Alvar Rantalahti sai hopeaa 50 kilometrillä ja Kalle Jalkanen pronssia 18 kilometrillä. Yhdistetyssä paras suomalainen oli viidenneksi sijoittunut Pentti Vesalainen ja mäkikypyssä yhdeksänneksi päätynyt Väinö Tiihonen.
Yleisurheilu

Miesten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 3.–5.9. Pariisissa, Ranskassa Suomi saavutti viisi kultamitalia, kolme hopeaa ja kolme pronssia ja sijoittui mitalitilastossa toiseksi. Taisto Mäki voitti kultaa 5 000 metrin juoksussa, Ilmari Salminen 10 000 metrin juoksussa, Väinö Muinonen maratonilla, Onni Rajasaari kolmiloikassa ja Matti Järvinen keihäänheitossa. Hopeamitalisteja olivat Kalevi Kotkas korkeushypyssä, Jouko Norén kolmiloikassa ja Yrjö Nikkanen keihäänheitossa. Pronssia saivat Kauko Pekuri 5 000 metrin juoksussa, Alf Lindblad 3 000 metrin estejuoksussa ja Lauri Kalima korkeushypyssä.
Naisten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 17.–18.9. Wienissä, Itävallassa Suomen ainoa edustaja oli Irja Lipasti, joka sijoittui keihäänheitossa seitsemänneksi ja kuulantyönnössä kahdeksanneksi.
Maailmanennätyksiä tekivät Yrjö Nikkanen keihäänheitossa 25.8. Karhulassa (77,87) ja 16.10. Kotkassa (78,70) sekä Taisto Mäki 10 000 metrillä 29.9. Tampereella (30.02,0).
Kauko Kyyrö

Kauko Kyyrö vuonna 1949
Kauko Urmas Kyyrö  (24. marraskuuta 1907 Viipuri – 15. huhtikuuta 1971 Tampere) oli suomalainen professori ja kirjallisuuden tutkija.
Kyyrön vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Edvard Kyyrö ja Tilda Tolvanen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1925 Viipurin klassillisesta lyseosta, valmistui filosofian kandidaatiksi 1930, maisteriksi 1931, lisensiaatiksi 1949 ja tohtoriksi 1949 Helsingin yliopistossa.
Kyyrö toimi Viipurin reaalikoulun sekä maanviljelys- ja kauppalyseon kieltenopettajana 1930–1949 ja Helsingin 2. lyseon vanhempana lehtorina vuodesta 1951. Hän oli myös Viipurin kauppaoppilaitoksen kieltenopettajana 1930–1936.
Kyyrö toimi Turun yliopiston kirjallisuuden dosenttina vuodesta 1953.  Hän hoiti avoimena ollutta kirjallisuuden professorin virkaa 1955–1958 sekä kotimaisen ja yleisen kirjallisuuden apulaisprofessorin virkaa 1958–1959. Vuodesta 1957 lähtien hän toimi yhteiskunnallisessa korkeakoulussa.  Kyyrö toimi 1960-luvulla Tampereen yliopistossa kirjallisuushistorian vt. professorina 1961–1962 ja yleisen kirjallisuustieteen professorina 1962–1970.
Kyyrö toimi mm.Kirjallisuudentutkijain seurassa, Viipurin Suomalaisessa Kirjallisuusseurassa, YKK:n draamastudion ja Tampereen kieli-instituutin johtokunnissa, Goethe-instituutin ja Tampereen yliopiston karjalaisten opiskelijain yhdistyksessä.  Hän teki lukuisia opintomatkoja, erityisesti Ruotsiin ja Saksaan.
Kyyrö osallistui talvi- ja jatkosotaan saaden 1944 luutnantin arvon.
Kyyrö oli naimisissa vuodesta 1939 Siiri Marjatta Tolvasen kanssa.  Heille syntyi kolme lasta.
Teoksia

Madame de Maintenon et Jean Racine. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series B 67, 1. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1949
Suomesta ruotsiksi : suomalaiset lisätekstit vv. 1919-1950 ruotsin ylioppilaskirjoituksiin ; toim. Kauko Kyyrö. WSOY 1950, 2. painos 1951, 3. painos nimellä Suomesta ruotsiksi : suomalaiset lisätekstit vv. 1919-1953 ruotsin ylioppilaskirjoituksiin 1955, 4. painos nimellä Suomesta ruotsiksi : suomalaiset lisätekstit vv. 1919-1958 ruotsin ylioppilaskirjoituksiin 1958, 5. painos nimellä Suomesta ruotsiksi : suomalaiset lisätekstit vv. 1919-1960 rutsin ylioppilaskirjoituksiin 1961
Fenelons Ästhetik und Kritik. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series B 73, 2. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1952
Oppikouluun pyrkivän opas. WSOY 1952, 14. painos 1967, 19. painos 1972 (vuodesta 1955 toisena kirjoittajana Heimo Veijola)
Saksankielen koe- ja harjoitustehtäviä lukioluokkia varten ; kirj. Axel E. Langi, Kauko Kyyrö. WSOY 1952, 2. painos 1957, 3. painos 1963
Korkeneva kaari : avoin kirje Unto Seppäselle teoksessa Unto Seppänen 50 vuotias 15.5.1954. Otava 1954
Heinjoki : kertomuksia ja kuvia Heinjoen pitäjästä ; toimikunta Vilho Laitinen ym. ; toimitustyö ja taitto Evert Lappalainen ; tarkastustyö ja kieliasu Kauko Kyyrö. Heinä-säätiö, Vihti 1955
Unto Seppänen : Valitut teokset ; johdannon kirj. Kauko Kyyrö. Suuret suomalaiset kertojat 11. Otava 1955, 5. painos 1960
Thomas Mann : yritys hänen aatemaailmansa hahmottelemiseksi. Turun yliopiston julkaisuja. Sarja B, Humaniora 55. Turun yliopisto, Turku 1956
Runebergin runo Vänrikin markkinamuisto : analyysi. Turun yliopiston julkaisuja. Sarja B, Humaniora 74. Turun yliopisto, Turku 1960
Tuulta ja tyyntä : Viipurin suomalainen kirjallisuusseura 1945-1965. Acta Universitatis Tamperensis. Ser. B 3. Tampereen yliopisto, Tampere 1966
Suomennoksia

Francis Bull : Maailmankirjallisuuden historia ; suomeksi toim. Kauko Kyyrö. Tammi 1965 (alkuteos Verdenslitteraturens historia)
Porin Ässien SM-liigakausi 2000–2001

| Porin Ässät kaudella 2000–2001 |
| --- | --- |
Runkosarjassa:  13.
Lopullinen sijoitus:  13.
Kausi:  11 – 8 – 37 (30 p)
Koti:  10 – 2 – 16 (22 p)
Vieras:  1 – 6 – 21 (8 p)
Tehdyt maalit:  141
Päästetyt maalit:  228
Joukkue
Toimitusjohtaja:   Hannu Anttila
Päävalmentaja:   Ismo Läntinen    Vladimir Jurzinov Jr. (29.9.2000 alkaen)
Valmentaja:   Jari Härkälä
Kapteeni:   Jari Korpisalo
Varakapteenit:   Marko Kivenmäki    Vesa Salo
Kotiareena:  Porin jäähalli
Yleisökeskiarvo:  3 077
Tilastojen kärjessä
Maalit:   Jari Korpisalo (17)
Syötöt:   Jari Korpisalo (25)
Pisteet:   Jari Korpisalo (42)
Jäähyt:   Curtis Sheptak (148 min)
Plus/miinus:   Roman Horák (0)    Karri Takko (0)
Voitot:   Kristian Antila (9)
Päästettyjen maalien keskiarvo:   Kristian Antila (3,62)
Porin Ässien SM-liigakausi 2000–2001 oli jääkiekkoseura Porin Ässien 25. kausi jääkiekon SM-liigassa ja 33. kausi Suomen jääkiekon korkeimmalla sarjatasolla. Joukkueen sijoitus runkosarjassa oli 13. eli viimeinen. Toiseksi viimeisestä JYPistä joukkue jäi yhdeksän pisteen päähän. Runkosarjan avausottelu oli 14. syyskuuta 2000 kotona Rauman Lukkoa vastaan ja kauden päätösottelu 18. maaliskuuta 2001 vieraissa Lahden Pelicansia vastaan.
Sarjataulukko SM-liigakaudella 2000–2001

Lähde: Elite Prospects
| Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Tehdyt maalit | Päästetyt maalit | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jokerit | 56 | 35 | 7 | 14 | 184 | 128 | +56 | 77 |
| TPS | 56 | 36 | 4 | 16 | 186 | 115 | +71 | 76 |
| Tappara | 56 | 32 | 5 | 19 | 166 | 134 | +32 | 69 |
| HIFK | 56 | 26 | 7 | 23 | 173 | 171 | +2 | 59 |
| Ilves | 56 | 24 | 11 | 21 | 147 | 146 | +1 | 59 |
| Lukko | 56 | 21 | 14 | 21 | 146 | 146 | 0 | 56 |
| Pelicans | 56 | 22 | 11 | 23 | 170 | 164 | +6 | 55 |
| Kärpät | 56 | 23 | 8 | 25 | 165 | 178 | -13 | 54 |
| Blues | 56 | 22 | 8 | 26 | 154 | 152 | +2 | 52 |
| SaiPa | 56 | 24 | 3 | 29 | 152 | 154 | -2 | 51 |
| HPK | 56 | 22 | 7 | 27 | 161 | 180 | -19 | 51 |
| JYP | 56 | 15 | 9 | 32 | 136 | 185 | -49 | 39 |
| Ässät | 56 | 11 | 8 | 37 | 141 | 228 | -87 | 30 |
Pelaajaliikenne ja muu vaihtuvuus

Kauden 1999–2000 jälkeen Ässät palkkasi joukkueen manageriksi Kari Takon, joka oli juuri lopettanut pelaajauransa ruotsalaisessa HV71:ssä. Takko palkkasi joukkueen päävalmentajaksi seuran riveissä aiemminkin työskennelleen Ismo Läntisen. Alkukausi oli joukkueelle katastrofaalisen huono, eikä Läntinen kyennyt saamaan joukkuetta suorittamaan paremmin. Lopulta Läntinen sai potkut pestistään jo syyskuun lopulla sen jälkeen, kun Ässät oli hävinnyt Bluesille vieraissa tylysti 11–2. Samassa yhteydessä uudeksi päävalmentajaksi palkattiin myös viime kaudella seuran päävalmentajana toiminut Vladimir Jurzinov Jr. Lisäksi Takko erotti itsensä ja siirtyi työskentelemään NHL-seura Dallas Starsin organisaatioon.
Maaliskuussa 2000 Ässät ilmoitti tehneensä yksivuotiset sopimukset Niklas Heden ja Mikko Konttilan kanssa. Hede siirtyi joukkueeseen Saksasta ja Konttila ruotsalaisseura Djurgårdensista. Lisäksi puolustaja Pauli Levokari teki yksivuotisen jatkosopimuksen.
Ässät hankki kauden alussa maalivahtiosastolleen aiemmin Ilveksessä pelanneen Kristian Antilan. Hän korvasi epäonnistuneen Jim Hrivnakin ja otti itselleen joukkueen ykkösmaalivahdin paikan. Puolustusta seura täydensi kauden aikana Timo Ahmaojalla sekä Ilveksestä siirtyneellä Pasi Puistolalla. Hyökkäykseen seura hankki kesken kauden niin ikään Ilveksestä Sami Karjalaisen. Ulkomaalaisväriä hyökkäykseen toivat Roman Horák sekä Jokereista saapunut Éric Perrin. Vastaavasti hyökkäyksestä lähtivät ulkomaalaiset Marcus Kristoffersson ja Gabriel Karlsson sekä Marko Kivenmäki, joka teki vuokrasopimuksen Lukon kanssa. Ennen siirtorajan umpeutumista joukkueesta myytiin vielä pois Antti Rahkonen Hermekseen ja Niklas Hede Sveitsiin. Hede siirtyi loppukaudeksi Sveitsin B-liigaan Genève-Servetten joukkueeseen. Siirto toteutettiin hyvässä yhteisymmärryksessä.
Porin Ässien joukkue 2000–2001

Lähde: Elite Prospects
| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit> Kansalaisuus | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Syntymävuosi | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 19 |  | Ari Vapola | V | 1980 | Kokkola, Suomi |  |

| 35 |  | Jim Hrivnak | V | 1968 | Montreal, Quebec, Kanada |  |

| 40 |  | Kristian Antila | V | 1980 | Vammala, Suomi |  |

| 84 |  | Matti Järvinen | V | 1984 | Pori, Suomi |  |

|  |  | Jan Lundell | V | 1973 | Helsinki, Suomi |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat> Kansalaisuus | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Syntymävuosi | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 6 |  | Pasi Peltonen | V | 1972 | Pori, Suomi |  |

| 7 |  | Veli-Pekka Hård | O | 1970 | Jyväskylä, Suomi |  |

| 8 |  | Tuomo Kyhä | V | 1976 | Pori, Suomi |  |

| 22 |  | Timo Ahmaoja | O | 1978 | Jyväskylä, Suomi |  |

| 37 |  | Pasi Puistola | V | 1978 | Tampere, Suomi |  |

| 43 |  | Karri Takko | V | 1982 | Pori, Suomi |  |

| 65 |  | Vesa Salo (A) | V | 1965 | Rauma, Suomi |  |

| 77 |  | Curtis Sheptak | V | 1974 | Leduc, Alberta, Kanada |  |

|  |  | Antti Rahkonen | V | 1977 | Tampere, Suomi |  |

|  |  | Pauli Levokari | V | 1978 | Luvia, Suomi |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät> Kansalaisuus | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Syntymävuosi | Hyökkääjät> Syntymäpaikka | Hyökkääjät>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 9 |  | Samu Wesslin | V | 1975 | Pori, Suomi |  |

| 10 |  | Janne Mäkelä | O | 1982 | Pori, Suomi |  |

| 10 |  | Marcus Kristoffersson | V | 1979 | Östersund, Ruotsi |  |

| 11 |  | Sami Karjalainen | V | 1974 | Hyvinkää, Suomi |  |

| 17 |  | Jari Korpisalo (C) | O | 1966 | Helsinki, Suomi |  |

| 21 |  | Roman Horák | V | 1969 | České Budějovice, Tšekki |  |

| 22 |  | Gabriel Karlsson Pears | V | 1980 | Borlänge, Ruotsi |  |

| 25 |  | Mikko Konttila | V | 1972 | Helsinki, Suomi |  |

| 26 |  | Juha Viinikainen | V | 1977 | Jyväskylä, Suomi |  |

| 28 |  | Éric Perrin | V | 1975 | Laval, Quebec, Kanada |  |

| 30 |  | Tomáš Kucharčík | V | 1970 | Jihlava, Tšekki |  |

| 33 |  | Jarkko Väänänen | V | 1977 | Vantaa, Suomi |  |

| 38 |  | Sami Salonen | V | 1977 | Turku, Suomi |  |

| 39 |  | Markku Tähtinen | V | 1978 | Pori, Suomi |  |

| 69 |  | Niklas Hede | V | 1969 | Malmö, Ruotsi |  |

| 82 |  | Jaakko Mäkelä | O | 1979 | Pori, Suomi |  |

|  |  | Marko Kivenmäki (A) | V | 1975 | Turku, Suomi |  |
Ismo Läntinen (päävalmentaja, potkut 29.9.2000)
Vladimir Jurzinov Jr. (päävalmentaja, 29.9.2000 alkaen)
Jari Härkälä (apuvalmentaja)
Jukka Väkevä (huoltaja)
Kimmo Korhonen (huoltaja)
Hannu Anttila (toimitusjohtaja)
Pelaajatilastot > Kenttäpelaajat

Lähde: QuantHockey
| # | Pelaaja | Pelipaikka | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | +/- | Rangaistusminuutit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Jari Korpisalo | hyökkääjä | 50 | 17 | 25 | 42 | -18 | 119 |
| 2. |  Éric Perrin | hyökkääjä | 43 | 15 | 23 | 38 | -8 | 68 |
| 3. |  Mikko Konttila | hyökkääjä | 55 | 16 | 20 | 36 | -12 | 28 |
| 4. |  Tomáš Kucharčík | hyökkääjä | 54 | 9 | 17 | 26 | -5 | 50 |
| 5. |  Vesa Salo | puolustaja | 51 | 3 | 18 | 21 | -24 | 115 |
| 6. |  Niklas Hede | hyökkääjä | 45 | 11 | 8 | 19 | -18 | 16 |
| 7. |  Sami Salonen | hyökkääjä | 49 | 11 | 7 | 18 | -15 | 20 |
| 8. |  Curtis Sheptak | puolustaja | 52 | 8 | 10 | 18 | -13 | 148 |
| 9. |  Roman Horák | hyökkääjä | 34 | 7 | 9 | 16 | 0 | 8 |
| 10. |  Pasi Peltonen | puolustaja | 54 | 2 | 13 | 15 | -11 | 110 |
| 11. |  Veli-Pekka Hård | puolustaja | 53 | 5 | 9 | 14 | -24 | 70 |
| 12. |  Juha Viinikainen | hyökkääjä | 55 | 7 | 6 | 13 | -14 | 12 |
| 13. |  Markku Tähtinen | hyökkääjä | 48 | 5 | 8 | 13 | -9 | 26 |
| 14. |  Sami Karjalainen | hyökkääjä | 26 | 5 | 5 | 10 | -6 | 18 |
| 15. |  Jarkko Väänänen | hyökkääjä | 56 | 5 | 3 | 8 | -13 | 20 |
| 16. |  Samu Wesslin | hyökkääjä | 53 | 5 | 3 | 8 | -12 | 18 |
| 17. |  Pasi Puistola | puolustaja | 40 | 1 | 6 | 7 | -9 | 68 |
| 18. |  Marko Kivenmäki | hyökkääjä | 22 | 3 | 3 | 6 | -21 | 20 |
| 19. |  Gabriel Karlsson | hyökkääjä | 17 | 2 | 2 | 4 | -8 | 6 |
| 20. |  Antti Rahkonen | puolustaja | 39 | 1 | 3 | 4 | -8 | 12 |
| 21. |  Timo Ahmaoja | puolustaja | 32 | 1 | 3 | 4 | -12 | 10 |
| 22. |  Pauli Levokari | puolustaja | 12 | 1 | 0 | 1 | -4 | 12 |
| 23. |  Marcus Kristoffersson | hyökkääjä | 9 | 1 | 0 | 1 | -5 | 16 |
| 24. |  Tuomo Kyhä | puolustaja | 52 | 0 | 1 | 1 | -8 | 40 |
| 25. |  Karri Takko | puolustaja | 16 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| 26. |  Kristian Antila | maalivahti | 42 | 0 | 0 | 0 | – | 26 |
| 27. |  Jaakko Mäkelä | hyökkääjä | 36 | 0 | 0 | 0 | -2 | 2 |
| 28. |  Janne Mäkelä | hyökkääjä | 33 | 0 | 0 | 0 | -1 | 2 |
| 29. |  Jim Hrivnak | maalivahti | 10 | 0 | 0 | 0 | – | 0 |
| 30. |  Ari Vapola | maalivahti | 7 | 0 | 0 | 0 | – | 2 |
| 31. |  Jan Lundell | maalivahti | 2 | 0 | 0 | 0 | – | 0 |
Pelaajatilastot > Maalivahdit

| Pelaaja | Ottelut | Voitot | Häviöt | Nollapelit | Maalit/ottelu | Torjuntaprosentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kristian Antila | 42 | 9 | 27 | 1 | 3,62 | 89,8% |
|  Jan Lundell | 2 | 1 | 1 | 0 | 4,50 | 89,2% |
|  Jim Hrivnak | 10 | 0 | 8 | 0 | 4,63 | 86,7% |
|  Ari Vapola | 7 | 1 | 1 | 0 | 4,91 | 87,7% |
Dalbavansiini

| --- | --- |

Dalbavansiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
 ?
Tunnisteet
CAS-numero: 171500-79-1
ATC-koodi: J01XA04
PubChem CID: 16134627
DrugBank: DB06219
Kemialliset tiedot
Kaava:  ?
Moolimassa:  ?
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 93 %
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika: 8,5 vuorokautta
Ekskreetio: virtsan ja ulosteiden mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: intravenoosi
Dalbavansiini on seos glykopeptideihin kuuluvia orgaanisia yhdisteitä. Sitä käytetään lääketieteessä antibioottina ihoinfektioiden hoidossa.
Ominaisuudet ja käyttö

Dalbavansiini koostuu viidestä rakenteellisesti toisiaan muistuttavasta yhdisteestä. Seos on puolisynteettinen ja perustuu Nonomuraea-aktinobakteerien tuottamaan A40926-glykopeptidiin. Dalbavansiinin antibioottiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää bakteerien soluseinän muodostamiseen tarvittavan peptidoglykaanikerroksen synteesiä. Lääkeaine tehoaa grampositiivisiin bakteereihin ja myös niihin stafylokokki- ja streptokokkikantoihin, jotka ovat vastustuskykyisiä monille muille antibiooteille. Dalbavansiinia käytetään bakteerien aiheuttamien ihotulehdusten hoitoon ja se annostellaan ruiskeena suoneen. Markkinoille se tuli vuonna 2014.
Haittavaikutukset

Dalbavansiini voi aiheuttaa huonovointisuutta, ripulia, pääkipua ja kuumeilua. Yleisesti ottaen se on kuitenkin hyvin siedetty lääkeaine.
Beklometasonidipropionaatti

| --- | --- |


Beklometasonidipropionaatti
Systemaattinen (IUPAC) nimi
[2-[(8S,9R,10S,11S,13S,14S,16S,17R)-9-kloori-11-hydroksi-10,13,16-trimetyyli-3-okso-17-propanoyylioksi-6,7,8,11,12,14,15,16-oktahydrosyklopenta[a]fenantren-17-yyli]-2-oksoetyyli]propanoaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 5534-09-8
ATC-koodi: A07EA07
PubChem CID: 21700
DrugBank: DB00394
Kemialliset tiedot
Kaava: C28H37ClO7 
Moolimassa: 521,026
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 117–120 °C (hajoaa)
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika: 30 minuuttia
Ekskreetio: ulosteiden mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: inhalaatio, nenäsumute
Beklometasonidipropionaatti (C28H37ClO7) eli usein vain beklometasoni on kortikosteroidijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä  astman ja allergisen nuhan hoitoon. Beklometasonidipropionaatti kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.
Ominaisuudet ja käyttö

Huoneenlämpötilassa beklometasonidipropionaatti on kiteistä ainetta. joka on väriltään valkeahkoa. Aine liukenee vähäisessä määrin veteen ja hyvin etanoliin, asetoniin ja kloroformiin. Yhdiste on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky dioksaaniliuoksessa on +98. Beklometasonidipropionaatti on aihiolääke ja se muuttuu ihmisen kudoksissa, muun muassa keuhkoissa, beklometasoni-17-propionaatiksi, joka on varsinainen aktiivinen lääkeaine. Tämä aineenvaihduntatuote on glukokortikoidi ja sitoutuu glukokortikoidireseptoreihin. Beklometasonidopropionaatti vähentää tulehdusta välittävien välitysaineiden tuotantoa ja vähentää siten tulehdusta ja helpottaa astman oireita. Beklometasonidipropionaattia annostellaan hengitettävänä valmisteena tai nenäsuihkeena..
Haittavaikutukset

Beklometasonidipropionaattiaerosolin haittavaikutuksia voivat olla käheä ääni, lisääntynyt Candida-infektion riski, osteoporoosi ja lapsilla luiden kasvun hidastuminen.
Daurisiini

| Daurisiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  4-[[(1R)-6,7-dimetoksi-2-metyyli-3,4-dihydro-1H-isokinolin-1-yyli]metyyli]-2-[4-[[(1R)-6,7-dimetoksi-2-metyyli-3,4-dihydro-1H-isokinolin-1-yyli]metyyli]fenoksi]fenoli
CAS-numero:  524-17-4
PubChem CID:  73400
SMILES:  CN1CCC2=CC(=C(C=C2C1CC3=CC=C(C=C3)OC4=C(C=CC (=C4)CC5C6=CC(=C(C=C6CCN5C)OC)OC)O)OC)OC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C38H44N2O6
Moolimassa:  624,752 g/mol
Sulamispiste:  115 °C
Daurisiini (C38H44N2O6) on isokinoliinialkaloideihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on tutkittu lääketieteessä. Sitä esiintyy aasiankilpikierrossa ja kanadankilpikierrossa.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa daurisiini on kellertävää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee muun muassa alkoholeihin, asetoniin ja bentseeniin. Daurisiini on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky metanoliliuoksessa on -139. Daurisiini pidentää sydämen aktiopotentiaalia ja johtumisaikaa ja sitä on tutkittu rytmihäiriöiden hoidossa. Se myös estää kalsiumionikanavien toimintaa. Yhdisteellä on havaittu syöpäkasvainten kasvua estäviä ominaisuuksia. Daurisiini voi toimia oksidatiivisen stressin aiheuttamaa hermosolujen vaurioitumista ehkäisevänä aineena.
Aiheesta muualla

PubChem: Dauricine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Dauricine (englanniksi)
ChemBlink: Dauricine (englanniksi)
Johanna Kurkela

| Johanna Kurkela |
| --- | --- |
 Johanna Kurkela esiintymässä kesäkuussa 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. huhtikuuta 1985 (ikä 39) Lumijoki
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2004–
Tyylilajit:  kansanmusiikki 
Yhtyeet:  Auri, Altamullan Road
Levy-yhtiöt:  Warner Music Finland Kaiku Recordings
Aiheesta muualla
www.johannakurkela.fi
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Johanna Kurkela (s. 25. huhtikuuta 1985 Lumijoki) on suomalainen laulaja, jonka levytysura alkoi vuonna 2004.
Kurkelan kappaleita ovat muun muassa ”Ehkä ensi elämässä”, ”Sun särkyä anna mä en” ja ”Tuo se mulle”. Hänen kappaleitaan ovat säveltäneet muun muassa Tomi Aholainen ja Juha Tapio. Eniten hänen laulujaan ovat sanoittaneet Sinikka Svärd ja Heikki Kerkelä.