stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mikko Rantaniva
Näytökset

Kun kyyhkyset katosivat (Edgar Parts)
Sylityksin
Alivuokralainen
West Side Story
Yksi lensi yli käenpesän
Lasinen eläintarha
Nicholas Nickelbyn elämä ja seikkailu
Punainen neilikka (musikaali)
Jurismia! (televisiosarja)
Tie Eedeniin (televisiosarja)
Alavilla mailla hallanvaara (televisiosarja)
Minna Pihala

Minna Maria Pihala (s. 27. tammikuuta 1969 Eurajoki) on aktiiviuransa jo lopettanut suomalainen kestävyysjuoksija. Uransa ajan hän edusti Merikarvian Intoa ja hänen valmennuksestaan vastasivat Esko Strömsholm ja Timo Vuorimaa. Kalevan kisoista Pihala voitti hopeaa 10 000 metrin juoksussa vuonna 2001. Samana vuonna hän saavutti SM-hopeaa myös puolimaratonilla.
Kim Jong-hyun

Kim Jong-hyun on seuraavien henkilöiden nimi:
Kim Jong-hyun (s. 1973), eteläkorealainen jalkapalloilija
Kim Jong-hyun (s. 1985), eteläkorealainen ampuja
Kim Jong-hyun (1990–2017), eteläkorealainen laulaja ja Shinee-yhtyeen jäsen
Kim Jong-hyun (s. 1995), paremmin tunnettu nimellä JR, eteläkorealainen laulaja ja NU’EST-yhtyeen jäsen.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kim Jong-hyun”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mikko Kujala

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 6. syyskuuta 1977 (ikä 47)
Syntymäpaikka: Tampere, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 179 cm
Seura
Seura:  Seinäjoen Jalkapallokerho
Tehtävä: fysiikkavalmentaja
Junioriseurat
1988–1997:  Ilves
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1998–2000 |  PP-70 | 31 | (0) |
| 2001 |  S-Ilves | 9 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 40 | (0) |
Valmennusura
2005–2009:  TamU (apuv.)
2013–2018:  Iranin maajoukkue (fys.v.)
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mikko Kujala (s. 6. syyskuuta 1977 Tampere) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Hän työskentelee Seinäjoen Jalkapallokerhon fyysisen valmennuksen ja suorituskyvyn vastaavana johtajana.
Kujala aloitti jalkapallon pelaamisen Ilveksen junioreissa ja pelasi korkeimmillaan Kakkosessa. Vuonna 2005 hän siirtyi Tampere Unitedin valmennukseen, jossa hän työskenteli vuoteen 2009 asti vastaten ensin fysiikkavalmentajan ja myöhemmin apuvalmentajan tehtävästä. TamU:ssa Kujala oli voittamassa Veikkausliigaa kahdesti ja Suomen Cupia kerran. Tämän jälkeen hän työskenteli liikunnan ja terveystiedon opettajana Akaan kaupungin palveluksessa Hirvialhon yläasteella ja Akaan lukiossa sekä personal trainerina. Vuonna 2013 Kujala aloitti Iranin maajoukkueen fysiikkavalmentajana. Hän oli joukkueen mukana MM-lopputurnauksessa 2014 ja hänen sopimuksensa kattoi myös vuoden 2018 MM-kilpailut. Hän oli Iranin maajoukkueen fysiikkavalmentajana myös vuoden 2022 MM-kilpailuissa.
Koulutukseltaan Kujala on urheilutieteiden kandidaatti Liverpoolin yliopistosta (2003) ja urheilufysiologian maisteri Liverpool John Moores -yliopistosta (2004). Lisäksi hän on suorittanut Englannin jalkapalloliiton fysiikkavalmentajan tutkinnon (2008) ja Yhdysvaltain kuntovalmentajien tutkinnon (2010).
Kujalan nuorempi veli Jussi (s. 1983) on ammattilaisjalkapalloilija.
Kim Jong-gak

Kim Jong-gak (kor. 김정각; s. 1941 Etelä-P’yŏngan) on pohjoiskorealainen poliitikko. Hän toimi maansa puolustusministerinä seitsemän kuukauden ajan ennen kuin joutui erotetuksi marraskuussa 2012. Hänet korvasi tuolloin Kim Kyok-sik. Kim Jong-gak sai varamarsalkan arvon helmikuussa 2012 kaksi kuukautta ennen puolustusministeriön johtoon nimittämistään. Hän opiskeli Kim Il-sungin sotilasyliopistossa ja on toiminut mm. politbyroon sekä maansa keskussotilaskomission jäsenenä.
Kauhajärven kirkko (Lapua)

| Kauhajärven kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko ja kellotapuli
Sijainti:  Kirkkotie 21 62295 Kauhajärvi
Koordinaatit:  63°01′25.8″N, 023°25′55.2″E
Seurakunta:  Lapuan tuomiokirkkoseurakunta
Rakentamisvuosi:  1981 tapuli 1923
Suunnittelija:  kirkko: Erkki Karvala, Matti Silvennoinen ja Markku Koskinen tapuli: Alvar Aalto
Istumapaikkoja:  260
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kauhajärven kirkon sankarihaudat kesällä 2017
Kauhajärven kirkko on Lapuan Kauhajärvellä sijaitseva kyläkirkko. Nykyinen vuonna 1983 valmistunut kirkko on paikallaan toinen. Sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Erkki Karvala, Matti Silvennoinen ja Markku Koskinen. Erillisen kellotapulin on suunnitellut Alvar Aalto, tapuli valmistui vuonna 1923. Kellotapuliin on kiinnitetty vaivaispoika vuodelta 1869. Sen tekijä on jäänyt tuntemattomaksi.
Kirkon vieressä on kylän hautausmaa ja sankarihaudat. Sankarimuistomerkki on paljastettu v.1950 ja sen suunnitteli kuvanveistäjä Kaarlo Lamminheimo.
Kauhajärven ensimmäinen kyläkirkko rakennettiin vuosina 1867–1868. Se paloi tuhopolton seurauksena 22. toukokuuta 1981. Vaivaispoika ja kellotapuli onnistuttiin säästämään tulelta.  Heti tulipalon jälkeen kyläkirkon hallintokunta päätti yksimielisesti, että palaneen kirkon tilalle rakennetaan uusi kirkko. Tämä rakennettiin talkoovoimin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauhajärven kirkko (Lapua) Wikimedia Commonsissa
Lappajärven seurakuntaan kuuluvan Kauhajärven kappelikunnan kirkko. "Kolmen manttaalin kirkko", jonka esi-isät suurena nälkävuonna 1876 rakensivat, täyttää 70 vuotta, Helsingin Sanomat, 01.05.1937, nro 116, s. 33, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
McGuire

McGuire voi tarkoittaa seuraavia:
Henkilöitä

Barry McGuire (s. 1935), yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä
Biff McGuire (s. 1926), yhdysvaltalainen näyttelijä
Brian McGuire (1945–1977), australialainen F1-kuljettaja ja tallipäällikkö
Dorothy McGuire (1916–2001), yhdysvaltalainen näyttelijä
Edith McGuire (s. 1944), yhdysvaltalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja
Kim McGuire (1955–2016), yhdysvaltalainen näyttelijä
Pierre McGuire (s. 1961), yhdysvaltalainen jääkiekkoasiantuntija ja valmentaja
Seanan McGuire (s. 1978), yhdysvaltalainen kirjailija
Thomas McGuire (1920–1945), yhdysvaltalainen hävittäjälentäjä
Henkilöitä > Kuvitteellisia henkilöitä

Lizzie McGuire, yläasteikäinen tyttö, samannimisen televisiosarjan sekä elokuvan Lizzie McGuire: Popstar päähenkilö
Muita merkityksiä

McGuire, Brian McGuiren vuonna 1977 perustama Formula 1 -talli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”McGuire”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kauhajärvi

Kauhajärvi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kylä tai kulmakunta

Kauhajärvi, kylä Kauhajoella
Kauhajärvi, kylä Lapualla
Järvi

Kauhajärvi, järvi Kauhajoella
Kauhajärvi, järvi Lapualla
Kauhajärvi, järvi Pyhäjoella
Kauhajärvi, järvi Pälkäneellä
Kauhajärvi, järvi Tammelassa
Kauhajärvi, järvi Ylitorniolla
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kauhajärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Morfeus

Morpheus, Phantasos ja Iris, Pierre-Narcisse Guérinin teos vuodelta 1811.
Morfeus (m.kreik. Μορφεύς) on unten jumala kreikkalaisessa mytologiassa. Morfeus on yksi kolmesta unen jumala Hypnoksen pojasta. Roomalaisen runoilijan Ovidiuksen runoissa Morfeus lähettää ihmisten uniin ihmisiä tai ihmisten kuvia. Hän kykenee matkimaan kaikkia luonnonääniä. Hänen veljensä Fobetor luo unien eläimet ja Fantasos elottomat objektit. Nämä kolme Hypnoksen poikaa johtavat unten maailmaa ja luovat unet. Morfiini on saanut nimensä Morfeuksen mukaan.
Kim Jin-kook

Kim Jin-kook (s. 14. syyskuuta 1951) on eteläkorealainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä.
Kim pelasi Etelä-Korean maajoukkueessa 94 ottelua ja teki niissä 27 maalia vuosina 1972–1978.
Morkku

Morkun talo oikealla.
Morkku oli Tampereella Tammelan kaupunginosassa sijainnut vanha rautatieläisten seuratalo.
Historia

Rautatiehallituksen pääarkkitehdin Bruno Granholmin suunnittelema Morkku rakennettiin talkootyönä vuonna 1907. Tyyliltään kansallisromantiikkaa edustanut talo kustannettiin rautatieläisten keräysvaroin. Rakennuksessa oli alun perin neljä huonetta sekä näyttämö ja juhlasali. Taloa laajennettiin vuosina 1949–1951, jolloin kellarikerrokseen rakennettiin kaksi huonetta sekä kerhotila. Taloa myös laajennettiin seitsemän metrin lisäosalla, jonne sijoitettiin uusi näyttämö. 1960-luvun alussa rakennukseen tehtiin julkisivuremontti, joka tuhosi samalla sen alkuperäisen kansallisromanttisen ulkoasun. Viimeinen suuri korjaustyö suoritettiin vuonna 1966, jolloin talon lämmitysuunit purettiin ja rakennukseen asennettiin öljylämmitys.
Morkku toimi rautatieläisten juhlatilana, jota vuokrattiin erilaisia tilaisuuksia, kuten häitä ja syntymäpäiviä varten. Morkussa järjestettiin myös konsertteja ja tansseja. Siellä toimivat lisäksi rautatieläisten kirjastoyhdistys, urheiluseura, soittokunta sekä mies- ja sekakuoro. Vuosina 1922–1926 rakennuksessa oli myös päiväkoti. Rautatieläisten jälkeen Morkku on ollut kulttuuritilana. Se on toiminut muun muassa bänditiloina sekä teatterikäytössä. 1990–2000-luvuilla Morkku oli Ahaa Teatterin näyttämönä, kunnes rakennus jäi tyhjilleen vuonna 2009. Talon omisti sen jälkeen valtiovarainministeriön alainen liikelaitos Senaatti-kiinteistöt.
Talonvaltaus

Neljä vuotta tyhjillään ollut rakennus vallattiin 13. joulukuuta 2013. Squat Morkuksi nimetyissä tiloissa järjestettiin erilaista kulttuuritoimintaa, muun muassa taidenäyttely, lukupiirejä ja tansseja, kunnes poliisi hääti valtaajat neljän päivän kuluttua. Rakennus vallattiin kuitenkin uudelleen heti seuraavana päivänä ja tyhjennettiin jälleen 20. joulukuuta.
Seuraavan kerran talonvaltaajat ottivat Morkun haltuunsa 17. tammikuuta 2014. Talosta katkaistiin sähköt ja lämmitys kolme päivää myöhemmin, minkä jälkeen poliisi tyhjensi Morkun 21. tammikuuta. Tampereen kaupunki suunnitteli rakennuksen purkamisen sallivaa kaavaa, mutta valtaajat haluaisivat sen yhdistys- ja harrastekäyttöön.
Morkku päätettiin lopulta purkaa ja vanha tavara-asema siirtää sen paikalle. Rakennussuojeluun liittyneiden valitusten jälkeen Morkku päästiin purkamaan toukokuussa 2020. Tavara-asema siirrettiin sen paikalle heinäkuussa.
Aiheesta muualla

Squat Morkun kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kimmo Pasanen

Kimmo Pasanen (s. 1943) on suomalainen taidemaalari, kirjailija ja filosofi, joka asuu ja työskentelee Pariisissa. Hän on väitellyt filosofian tohtoriksi Sorbonnen yliopistossa. Lukuisten artikkeleiden lisäksi Pasanen on julkaissut teoksen Tyhjyys itämaisessa ajattelussa ja taiteessa (Teos 2008), sekä modernin taiteen perusteita ja taustoja selvittävän kirjan Musta neliö – abstraktin taiteen salat (Taide 2004).
Aiheesta muualla

Pasanen kustannusosakeyhtiö Teoksen kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Pasasen kotisivut
Kari Peitsamon diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Kari Peitsamo Ilosaarirockissa vuonna 2008.
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 54 |  |
| ↙Livealbumit | 1 |  |
| ↙Kokoelmat | 11 |  |
| ↙EP:t | 8 |  |
| ↙Singlet | 29 |  |
| ↙Cover- ja tribuuttialbumit | 5 |  |
| ↙Yhteisalbumit | 3 |  |
Tämä on Kari Peitsamon diskografia. Peitsamo on julkaissut vuodesta 1977 lähtien 52 studioalbumia, yhden livealbumin, 11 kokoelmalevyä, seitsemän EP:tä ja kolme yhteisalbumia muiden artistien kanssa. Lisäksi hänen musiikistaan on tehty kolme cover-albumia ja yksi tribuuttialbumi.
Studioalbumit

| --- | --- |
 Kari Peitsamo ja Ankkuli: Jatsin syvin olemus (1977)  Kari Peitsamo ja Ankkuli: Vedestä nousee kasvi (1978)  Kari Peitsamo ja Ankkuli: Kari Kolmas (1978)  Kari Peitsamo ja Ankkuli: Kari Peitsamo ja Ankkuli (1979)  Pölypilleri (1979)  Levylaulaja (1980)  Kari Peitsamo ja Ankkuli: Greatest Hits (1980)  Gulliverin retket (1981)  Kari Peitsamo ja Ankkuli: Vallankumous (1981)  Kari Peitsamo Revival: Jokivarren jytäorkesteri (1982)  Kari Peitsamo Revival: Pieni suuri show (1983)  Kari Peitsamo Revival: Rokkiletti (1984)  Älä koskaan laula kantria (1985)  Kari Peitsamon Skootteri: Kari Peitsamon Skootteri (1985)  Kari Peitsamon Skootteri: Amatöörirakastaja (1986)  Kari Peitsamon Skootteri: The 10th Anniversary Album (1987)  Kari Peitsamon Skootteri: Vedestä nousee hai (1988)  Kari Peitsamon Skootteri: Hämeen nopein (1988)  Kari Peitsamon Skootteri: Rankat ankat (1989)  Kadonnutta aikaa etsimässä (1989)  Kari Peitsamon Skootteri: Hellsinkin' (1990)  Kari Peitsamon Skootteri: Groovers' Paradise (1990)  Kari Peitsamon Skootteri: Plays Wigwam (1991)  Kari Peitsamon Skootteri: Sergeant Rocker Rides Again (1991)  The Fool (1992)  Kari Peitsamon Skootteri: Natural Boogie (1993)  Kari Peitsamon Skootteri: Vi skall spela rock (1993) :  I'm Down (1994)  How I Won the War (1994)  Before They Make Me Run (1995)  Good Vibrations – the 20th Anniversary Album (1997)  Peace, Love & Understanding – the Xmas Album (1997)  Kari Peitsamo & Hirttämättömät: Bubblegum Warriors in Faded Jeans (1998)  Hoodoo (1998)  Kari Peitsamo & Hirttämättömät: Brono Starr's Rock'n'roll Roadside Attraction (1999)  Pelle Show (2001)  Taistelujen tiellä (2004)  No Mercy (2005)  Kari Peitsamo & Aku Ankkuli: Für Elise (2006)  The 30th Anniversary Album (2007)  Kari Peitsamo & Risto: The Second Coming of Mr. Jesus H. Christ (2007)  Kari Peitsamon Skootteri: Liskon laki (2008)  Takaisin Itä-Saksaan (2009)  Kari Peitsamo (2009)  Black Album (2010)  Kari Peitsamo & Straight Perverts: The Unparalleled Adventures of One Hans Pfaall (2010)  Kari Peitsamo Road Hogs: In Memory of Rigger Dan (2011)  Kari Peitsamo Road Hogs: Rautahepo (2012)  Kari Peitsamo Road Hogs: Kitarani haluaa rakastella äitiäsi rajusti (2012)  Kari Peitsamo Road Hogs: Pahat pojat ovat jälleen täällä (2013)  Sokea Joe (2014)  Maan alla (2016)  Tuomo, laita aika hiljaiselle tää kazoo (2016)  60 (uusia versioita aiemmin julkaistuista kappaleista, 2017)
Livealbumi

From Toijala with Love (2008)
Kokoelmat

Kari Peitsamo 1977–1981 (1981)
Kari Peitsamo Revival: Poko klassikot (minialbumi, 1987)
Kari Peitsamon Skootteri: Are You Experienced? The Voodoo Collection (1991)
Kari Peitsamon Skootteri: Memories (1992)
Kari Peitsamo Revival: Jytäorkesteri tulee taas (1993)
Lähde autoiluretkelle suureen etelän kanjoniin – Kaikkien aikojen parhaat (2003)
Kari Peitsamon Skootteri: On pakko vatkaa (2008)
Hello, Kottarainen – Rocket Anthology 2007–2010 (2010)
Se on vain rokkia (Rocket Records, 2CD, 2011)
20X Kari Peitsamo (2013)
Kari Peitsamo ja Ankkuli: Greatest Hits / Vallankumous (2015)
EP:t

Kari Peitsamo ja Ankkuli: Kari Peitsamo ja Ankkuli (1977)
Kari Peitsamo ja Ankkuli: Peitsamon jälkeenjääneet nauhat (1978)
Kari Peitsamo ja Ankkuli: Puinen levy (1978)
Kari Peitsamo ja Ankkuli: Sian raato kääntää hitaasti kasvonsa valoon päin (1979)
Kari Peitsamon Skootteri: Kari Peitsamon Skootteri EP (1986)
Kari Peitsamo & Risto: Gotta Build a Railroad, Gotta Build a Train (2007)
Takaisin Itä-Saksaan (2009)
Jankku boogie (2015)
Singlet

| --- | --- |
 Kari Peitsamo ja Ankkuli: Kauppaopiston naiset / Soft Ice (LRS 2163, 1977)  Kari Peitsamo ja Ankkuli: Kultakuoriainen / Lentokone talon yllä (JHNS 107, 1979)  Kari Peitsamo ja Ankkuli: Koputa kolmasti (oveen rakkauden) / Aabrahamin kapakka (JHNS 141, 1980)  Huomenta rock'n'roll / Tuhkimo Tukiainen (JHNS 169, 1981)  Kari Peitsamo Revival: Sekamelska / Takaisin Nokialle (KPRS 102, 1982)  Kari Peitsamo Revival: Onnenpoika / Musta pörssi (KPRS 106, 1982)  Kari Peitsamo Revival: Jytäorkesteri tulee taas / Jos vain valon nähdä saan (KPRS 111, 1982)  Kari Peitsamo Revival: Rock And Roll / Valtatie (KPRS 118, 1983)  Kari Peitsamo Revival: Rokaten ympäri maailman / Caroline (KPRS 121, 1983)  Kari Peitsamon Skootteri: On pakko vatkaa / Takaisin Teksasiin (RAMS 116, 1986)  Kari Peitsamon Skootteri: Ota iisisti / Ravistele sitä kunnolla (RAMS 509, 1987)  Kari Peitsamon Skootteri: Rakas, minä nuorrun / Tähän urut (RAMS 514, 1987)  Kari Peitsamon Skootteri: Rock´n´Roll ei kuole koskaan / Parempi kuin Batman (RAMS 517, 1988)  Kari Peitsamon Skootteri: Pakko päästä Helsinkiin / Miksei koskaan sada vettä (RAMS 536, 1989)  Kari Peitsamon Skootteri: J.J. Is Back / Helppo biisi (RAMS 543, 1990)  Kari Peitsamon Skootteri: Let´s Boogie / Takaisin Ivaloon (RAMS 552, 1990) :  Kari Peitsamon Skootteri: Nuclear Nightclub / Henry´s Highway Code (RAMS 556, 1991)  Kari Peitsamon Skootteri: Rock´n´Roll Is Here To Stay / Let´s Love (RAMS 563, 1991)  Kari Peitsamon Skootteri: Night Tripper / Rauma Blues (RAMS 578-CD, 1993)  Ai niin! / Aika valuu hiekkaan / Herra Edgar Allan Poe (RAMS 591-CD, 1994)  Kari Peitsamo ja Aku Ankkuli: Täst mie tykkään (RAMS 602-CD, 1994)  Sä kaunehin oot (RAMSPROMO 618, 1997)  Enkelten duuni (RAMSPROMO 623, 1997)  Kari Peitsamo & Hirttämättömät: Rock Brothers (RAMSPROMO 628, 1998)  Retkibanaani featuring Kari Peitsamo: Ämy 25 v. / Hesan telkkariin (1000128132, 1999)  Taistelu on alkanut / Liityn SKP:hen (1000 268032, 2002)  On uuden vasemmiston aika / Vedestä nousee kasvi (1000 268432, 2003)  Peace & Love / Viiala (1000 268732, 2003)  Remu Gave Me a Jacket (1000 269532, 2004)  Kari Peitsamo & Freud Marx Engels & Jung: Teksasin puupää (MGSPROMO 432, 2005)  Hiljaisten seiväshyppääjien kerho (digisingle, Rocket Records, 2016)  Kauppaopiston naiset (digisingle, Rocket Records, 2017)
Cover- ja tribuuttialbumit

Aku Ankkuli: Toivesarja (1993)
Aku Ankkuli: Kääk! (1994)
Retkibanaani feat. Kari Peitsamo: Blitzkrieg Boogie - Highway 61 Revisited (2000)
Eri esittäjiä: Kari Peitsamon lauluja (2002)
Aku Ankkuli: Lootus (2003)
Yhteisalbumit

Kari Peitsamo & Aku Ankkuli: Dr. Rockfinger & Outlaw Boys (1994)
Agents: In the Beginning – Johanna Years 1979–1984 (2003) (Sisältää viisi Peitsamon ja Agentsin yhteistyökappaletta)
Kari Peitsamo & Freud Marx Engels & Jung: Amerikkalaisia unelmia (2005)
Sepi Kumpulainen & Erikoismiehet: Poliisi saapuu Tikkurilaan (2006) (Peitsamo mukana kappaleella Rocking in Finland)
Mulkvist: Mulkvistin pelko on viisauden alku (2011) (Peitsamo mukana kappalleella Kauppatorin lokit)
Shöcking Blü: Enemmän kuin elämä on lempi, enemmän kuin lempi moinen kuolo (2017)
Devil’s Milk: Devil’s Milk (2018)
Mukana kokoelma-albumeilla

Avantoscore 2003 (2003) (kappale Rock'n'roll Will Never Die)
Wanhan Jokelan tarinoita (2011) (kappale Wanhan Jokelan jenkka)
Aiheesta muualla

Kari Peitsamon diskografia Finnmusic-sivustolla
Kesyttömät veljekset

| Kesyttömät veljekset |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Erkko Kivikoski
Käsikirjoittaja:  Kerttu-Kaarina Suosalmi Erkko Kivikoski Eero Melasniemi
Tuottaja:  Mauno Mäkelä
Kuvaaja:  Esko Nevalainen
Leikkaaja:  Juho Gartz Erkki Seiro Ilona Tanttu
Pääosat:  Eero Melasniemi Riitta-Liisa Helminen Pertti Melasniemi Tarja Markus
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi Oy
Ensi-ilta:  14. marraskuuta 1969
Kesto:  91 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesyttömät veljekset on Erkko Kivikosken ohjaama mustavalkoinen elokuva vuodelta 1969.
Juoni

Elokuvan päähenkilöitä ovat veljekset Antti ja Erkki. Antti perustaa kirjapainon, joka kompastelee vaikeuksissa eteenpäin. Tarinaan lomittuvat Antin avioliitto-ongelmat ja vasemmistolaisen Erkin seurustelu laivanvarustajan tyttären kanssa.
Arviot

Paria  vasemmistolehtien kritiikkiä lukuun ottamatta elokuva sai aikalaiskriitikoilta runsaasti kiitosta, erään kriitikon sanoin sen ”ainoana varsinaisena heikkoutena taitaa olla nimen valinta”. Elokuvan nimen attribuutti ”kesyttömät” oli tuottaja Mauno Mäkelän vaatimus.
1990-luvun televisioesityksen aikaan suhtautuminen oli varauksellisempaa: Tapani Maskulan arviossa elokuva ”vaikuttaa silloisia valtavirtauksia typerästi nuoleskelevalta pakkopullalta”, kun taas Antti Lindqvistin mukaan siinä on ”kevyt tuulahdus 60-luvun aatteellisesta sarastuksesta ja ennakkoluulottomuudesta, - - mutta mitään todella koskettavia asioita hän ei ole saanut haltuunsa”.
Palkinnot

Elokuva sai 150 000 markan valtionpalkinnon, ohjaaja Kivikoski 3 000 markan henkilökohtaisen elokuvataiteilijapalkinnon. Lisäksi Tarja Markus ja Eero Melasniemi saivat osittain tämän elokuvan ansiosta kumpikin 2 500 markan tunnustuksen. Jussi-palkinnot saivat Erkko Kivikoski, Eero Melasniemi ja sivuosannäyttelijä Matti Varjo.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eero Melasniemi  | … |  kirjaltaja Antti Salminen, Tyylipainon uusi omistaja   |
|  Riitta-Liisa Helminen  | … |  kosmetologi Leena Salminen   |
|  Pertti Melasniemi  | … |  opiskelija Erkki Salminen, ”Eki”   |
|  Tarja Markus  | … |  Anne, opiskelija, laivanvarustajan tytär   |
|  Matti Varjo  | … |  faktori   |
|  Jorma Kylander  | … |  mainostoimittaja Hyväri, ”Stigu”   |
|  Harri Tirkkonen  | … |  kirjapainon osastopäällikkö   |
|  Pauli Virtanen  | … |  pornokauppias   |
|  Tapio Hämäläinen  | … |  Antikainen, Tyylipainon vanha omistaja   |
|  Mikko Majanlahti  | … |  mainospäällikkö Valtonen   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  ateljeen omistaja   |
|  Matti Oravisto  | … |  Annen isä, laivanvarustaja   |
|  Hannu Kahakorpi  | … |  Leenan partneri juhlissa   |
|  Erkki Uotila  | … |  Salminen, veljesten isä   |
|  Seppo Wallin  | … |  johtaja Grahnlund   |
|  Irene Ubbesen  | … |  valokuvamalli kauneushoitolassa   |
|  Raija Mathys  | … |  kauneushoitolan kassa   |
|  Kirsti Kemppainen  | … |  kosmetologi   |
|  Tiia Louste  | … |  kosmetologi   |
|  Taisto-Bertil Orsmaa  | … |  Taisto, opiskelija   |
|  Jaakko Laakso  | … |  opiskelija   |
|  Anssi Mänttäri  | … |  Ekin toveri   |
|  Marjatta Saraheimo  | … |  mainostoimiston keskusneiti   |
|  Marja Packalén  | … |  suuren firman keskusneiti   |
|  Jaakko Talaskivi  | … |  lehtisten levittäjä   |
|  Vilho Pitkämäki  | … |  Ekin kanssa mielenosoituksessa käsikähmään joutuva mies   |
|  Eino Jantunen  | … |  päivystävä poliisi   |
|  Aimo Tepponen  | … |  pankinjohtaja   |
|  Kristian Åberg  | … |  Göran, pornokauppiaan apumies   |
|  Ilkka-Christian Björklund  | … |  opiskelija   |
|  Heikki Kahila  | … |  säätiedotuksen lukijan ääni televisiossa   |
|  Asta Backman  | … |  Annen äiti   |
|  Esa Mäkelä  | … |  pakettiauton lastaaja   |
|  Matti Ruuhonen  | … |  pakettiauton lastaaja   |
Aiheesta muualla

Juonikuvaus ja lehdistöarvioita Elonet.fissä
Taustatietoja musiikista ja tuotannosta Elonet.fissä
Yle Areena: Kesyttömät veljekset
Mykolajivin alueen lippu

Mykolajivin alueen lippu.
Mykolajivin alueen lippu (ukr. Прапор Миколаївської області, Prapor Mykolajivskoji oblasti) on Ukrainan Mykolajivin alueen symboli. Lipun tausta koostuu kolmesta vaakasuorasta osiosta, joiden värit ovat ylhäältä lukien valkoinen, keltainen ja sininen ja joiden korkeuksien suhde on 2:1:1; sinisen raidan yläreuna on aaltoileva. Lipun keskellä on kaksi ristikkäistä kullanväristä sauvaa ja niiden päällä kullanvärinen arkkipiispan mitra. Lipun mittasuhteet ovat 2:3.
Mykolajivin aluevaltuusto hyväksyi lipun 27. heinäkuuta 2001. Sen ovat suunnitelleet Ivan ja Ja. Bulavytskyi. Sauvat ja arkkipiispan mitra ovat peräisin Mykolajivin kaupungin vaakunasta ja kuvastavat alueen suojelupyhimystä Nikolaos Ihmeidentekijää.