Kokemäenjoen vesistö
Pääuoma > Pääuoman kulun ja pituuden määritys

Jokiverkostossa pääuoma voidaan määritellä kahdella tavalla. Se voidaan määrittää nousemalla joen suistosta kohti latvoja ja jokihaaroista valitaan pääuomaksi sellainen haara, jolla on suurempi virtaama. Näin määriteltynä saadaan pääuomaksi joenuoma, joka ei ole välttämättä pisin pääuoma. Toinen tapa on pyrkiä valitsemaan jokihaaroista se, jonka latvahaara antaa joelle suurimman pituuden. Kokemäenjoen vesistöalue muodostaa osan Järvi-Suomesta, jonka perusrakenne muodostuu lukemattoman monesta järvestä, joiden lasku-uomat laskevat järvestä järveen. Vesistöviranomaisilla ei ole tarjota riittävästi virtaamatietoja pääuoman valitsemiseksi. Sen sijaan voidaan pääuoman alajuoksulla tukeutua vesistöreiteistä jaettuun informaatioon. Kokemäenjoen tapauksessa pääuomaksi valitaan se vesistöreitti, jonka virtaama on vaihtoehdoista suurempi. Virtaamatietojen puuttuessa käytetään vesistöreittien valuma-alueiden pinta-aloja valintakriteerinä.
Vesistöalueen laskujoki on Kulo- ja Rautavedestä alkava Kokemäenjoki, jonka pituus on 121 kilometriä ja keskivirtaama 231 m³/s. Kokemäenjoen puolivälissä siihen yhtyy kaakosta tuleva Loimijoki, joka on Loimijoen valuma-alueen (35.9) laskujoki. Loimijoen valuma-alue on 3 156 neliökilometrin laajuinen. Loimijoki on kuitenkin Kokemäenjokeen verrattuna pieni joki. Rautaveden pohjoisosaan Siuroon laskee pohjoisesta tulevan Ikaalisten reitin valuma-alueen (35.5) lasku-uoma . Sen valuma-alueen pinta-ala on 3 138 neliökilometriä. Rautaveden pohjoisosaan laskee lisäksi Vanajaveden-Pyhäjärven alueen (35.2) lasku-uoma Nokianvirta, jonka valuma-alue on 17 073 neliökilometrin laajuinen. Nokianvirta on siten pääuoman osa ja se alkaa Pyhäjärvestä, joka myös kokoaa yhdessä Vanajaveden kanssa eri suunnilta tulevia vesiä. Siihen laskevia vesistöreittejä on kolme (pinta-alat suluissa): Näsijärven-Ruoveden alue (35.3, 7 672 km²), joka tulee pohjoisesta, Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alue (35.7, 4 449 km²), joka tulee idästä ja kolmanneksi Vanajan reitin valuma-alue (35.8, 2 191 km²), joka tulee etelästä. Perustuen valuma-alueiden pinta-aloihin, valitaan pääuomaan mukaan Näsijärven-Ruoveden alueen vesistöreitti, joka laskee Näsijärvestä Pyhäjärveen Tammerkosken kautta. Ruoveden Mustaselkä kokoaa kolmen vesistöreitin vedet yhteen: Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (35.4, 3 193 km²) ja Keuruun reitin valuma-alue (35.6, 2 027 km²). Pääuomaan otettava Ähtärin ja Pihlajaveden reitti laskee Tarjanteen kautta Mustaselkään Salonsaaren kummaltakin puolelta . Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48, 697 km²) tulee Tarjanteeseen koillisesta ja Ähtärin reitti (noin 1 530 km²) tulee pohjoisesta ja laskee lopussa Tarjanteen länsirantaan Visuvedellä. Ähtärin reitti muodostuu alajuoksulla Tarjanteesta, Vaskivedestä ja Toisvedestä, johon laskee yläpuolisista järvistä alkavat peräkkäiset joet Inhanjoki ja Soininjoki. Yläpuolisia järviä ovat vielä Hankavesi, Välivesi ja Ähtärinjärvi. Pääuomaan tulee vielä valita jokin yläpuolisiin järviin laskeva joki. Vaihtoehtoina ovat Poikkijoki, Leväjoki, Korpisenpuro, Kolunjoki tai Niemisjoki. Näiden virtaamat ratkaisevat viimeisten kilometrien kohtalon.
Pääuoman pituudeksi saadaan lisäämällä Kokemäenjoen pituuteen (121  kilometriä) noin 260 kilometriä pitkä järvien ketjun yhteispituus Hankaveden luusuaan saakka 380 kilometriä. Yläpuolisten järvien yhteispituus on 37 kilometriä, mutta mikä joki tulee pääuomaan valita? Valittiinpa mikä joki hyvänsä, saadaan pääuoman pituudeksi yli 400 kilometriä.