stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalevanharju

| Kalevanharju |
| --- | --- |
 Ilmakuva Tampereelta. Kalevanharju erottuu kuvan keskivaiheilla metsäisempänä alueena Iidesjärven ja Kalevan välillä.
Kaupunki:  Tampere
Suuralue:  Keskinen suuralue
Suunnittelualue:  Keskusta
Lähialueet:  Kaleva, Liisankallio, Kalevanrinne, Hatanpää, Ratina
Kalevanharju on Tampereen keskinen kaupunginosa. Virallisesti se on 18. kaupunginosa. Se rajautuu pohjoisessa Liisankallioon, koillisessa Kalevaan, idässä Kalevanrinteeseen, etelässä Hatanpäähän, lännessä Ratinaan ja luoteessa Tulliin. Tampereen yliopiston Keskustakampus,
Kalevankankaan hautausmaa ja Tampereen Aikuiskoulutuskeskus sijaitsevat siellä.
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue:  Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue:  Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue:  Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue:  Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue:  Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue:  Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita:  Taraste
Steyr SSG 69

| Steyr SSG 69 |
| --- | --- |

Tyyppi:  tarkkuuskivääri
Valmistusmaa:  Itävalta
Tekniset tiedot
Aseen pituus:  1 140 mm
Paino (tyhjänä):  3,9 kg (4,6 kg kiikaritähtäimellä)
Steyr SSG 69 on itävaltalainen tarkkuuskivääri. Itävallan armeija otti sen käyttöönsä vuonna 1969.
Stardust (yhtye)

Stardust oli lyhytaikainen ranskalainen elektronista musiikkia/housea soittava yhtye, johon kuului tuottajat Thomas Bangalter ja Alan Braxe ja laulaja Benjamin Diamond. He julkaisivat kesäkuussa 1998 "Music Sounds Better With You" -singlen, josta tuli suuri hitti.
Music Sounds Better With You:llä käytettiin samplea Chaka Khanin kappaleesta Fate vuodelta 1981. Singlen on mainittu olevan myydyin house-musiikki single. Pian singlen julkaisun jälkeen Bangalterille tarjottiin kolmea miljoonaa dollaria palkkioksi kokonaisen Stardust levyn tuottamisesta, mutta Bangalter, Braxe ja Diamond eivät työskennelleet enää yhdessä. Diamond ja Braxe jatkoivat soolo-uriensa parissa ja Bangalter jatkoi yhteistyötään Guy-Manuel de Homem-Christon kanssa Daft Punkin Discovery albumin julkaisemiseksi samalla työskennellen myös muiden projektien kanssa.
Listasijoituksia

| Vuosi | Single | Paras listasijoitus> Ranska  | Paras listasijoitus> Australia  | Paras listasijoitus> Itävalta  | Paras listasijoitus> Irlanti  | Paras listasijoitus> Italia  | Paras listasijoitus> Alankomaat  | Paras listasijoitus> Norja  | Paras listasijoitus> Uusi-seelanti  | Paras listasijoitus> Ruotsi  | Paras listasijoitus> Sveitsi  | Paras listasijoitus> Espanja  | Paras listasijoitus> Englanti  | Paras listasijoitus> Yhdysvallat  | Palkinnot | Albumilta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | "Music Sounds Better with You" | 10 | 4 | 57 | 5 | 7 | 17 | 14 | 8 | 27 | 51 | 1 | 2 | 62 |  Australia: Platinaa  Ranska: Hopeaa  UK: Platinaa | ei albumilla |
| "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. | "—" tarkoittaa julkaisua joka ei ollut listalla. |  |

Käännös suomeksi
Sutton Coldfield

Sutton Coldfield tummanpunaisena Birminghamin kartalla.
Sutton Coldfield on yksi Birminghamin kaupungin kymmenestä vaalipiiristä. Se muodostuu neljästä äänestysalueesta: Sutton Four Oaks, Sutton New Hall, Sutton Trinity ja Sutton Vesey. Se sijaitsee kaupungin pohjoisosassa. Sutton Coldfieldissä on paljon viheralueita, kuten viisi golfkenttää.
Sutto Coldfieldissä on ollut keskiaikainen kaupunki, mutta sen jäänteitä on tutkittu vasta vähän. Alue liitettiin Birminghamin kaupunkiin 1960-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sutton Coldfield Wikimedia Commonsissa
So-Called Chaos

| So-Called Chaos Alanis Morissette |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. toukokuuta 2004
 Tuottaja(t): Alanis Morissette
 Tyylilaji: alternative rock, pop rock
 Kesto: 43.39
 Levy-yhtiö: Maverick Records
Alanis Morissetten muut julkaisut
| Feast on Scraps 2002 | So-Called Chaos 2004 | Jagged Little Pill Acoustic 2005 |
So-Called Chaos on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten albumi vuodelta 2004.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut ja säveltänyt Alanis Morissette.
Eight Easy Steps – 2.52
Out Is Through – 3.52
Excuses – 3.32
Doth I Protest Too Much – 4.03
Knees of My Bees – 3.41
So-Called Chaos – 5.03
Not All Me – 3.58
This Grudge – 5.07
Spineless – 4.15
Everything – 4.36
Singlet

Everything (2004)
Out Is Through (2004)
Eight Easy Steps (2004)
Arviot

Allmusic:
The Guardian:
Aiheesta muualla

So-Called Chaos discogs.com -sivustolla
Käännös suomeksi
Jäänmurtaja Tarmo (1963)

| Jäänmurtaja Tarmo |
| --- | --- |
 Tarmo vuonna 2013
Tyyppi:  jäänmurtaja
Lippuvaltio:   Viro
Kotipaikka:  Tallinna, Viro
Rakennustelakka:  Wärtsilä Hietalahden telakka (Helsinki, Suomi)
Luovutettu:  1963
Tekniset tiedot
Pituus:  84,5 m
Leveys:  21,2 m
Syväys:  7,3 m
Miehistö:  33
Tarmo on Viron merenkulkulaitoksen jäänmurtaja. Se oli Viron ainut jäänmurtaja vuoteen 2012 saakka, jolloin Tallinnan satama osti suomalaisen Botnican 50 miljoonalla eurolla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jäänmurtaja Tarmo (1963) Wikimedia Commonsissa
Talvisen Itämeren työjuhdat Ylen Elävä arkisto
Suomen jäänmurtajat
| --- | --- |
Dieselsähköiset:   Sisu  Voima  Karhu  Murtaja  Sampo  Tarmo  Varma  Apu  Urho  Sisu  Otso  Kontio  Fennica  Nordica  Botnica  Polaris 
Höyrymurtajat:   Murtaja  Sampo  Apu  Tarmo  Wäinämöinen  Ilmarinen  Voima  Jääkarhu  Suursaari 
Nykyisin Suomen valtion käytössä olevat jäänmurtajat lihavoituna
Stephen Marglin

Stephen Alan Marglin on yhdysvaltalainen taloustieteilijä. Hän on Harvardin yliopiston taloustieteen osaston Walter S. Barker -professuurin haltija. Marglinista tuli vakinainen professori Harvardiin vuonna 1968, ja hän oli yliopiston nuorimpia. Oppituolin haltijana hänen tärkeimpiä pyrkimyksiään oli yhdistää marxilaista lähestymistapaa keynesiläiseen kysynnän teoriaan. Marglinin puoliso on kulttuuriantropologi, professori Frédérique Apffel-Marglin, ja heillä on neljä lasta.
Marglin kirjoittaa sosialistisesta ja kollektiivisesta näkökulmasta. Hän pyrkii murentamaan uusklassisen talousteorian perusoletuksia, kuten taloudellisen kasvun rationaalisia odotuksia ja evolutionaarista etenemistä.
Marglin on kirjoittanut usein siteeratun artikkelin What do bosses do? (1974, II osa 1975), jossa hän arvostelee uusklassista taloustiedettä. Hän kirjoitti artikkelin, kun hänen väittelynsä Harvardin taloustieteilijän David Landesin kanssa oli kiihkeimmillään. Landes kirjoitti myöhemmin vastaukseksi artikkelin What do bosses really do? Nämä kaksi artikkelia selvittävät sosialistisen ja uusklassisen analyysin toisistaan eriäviä näkemyksiä.
Hän keskittyy nykyisin tutkimustyössään taloustieteen perusoletuksiin ja erityisesti siihen, edustavatko ne yleisinhimillisiä arvoja vai kuvastavatko ne vain länsimaista kulttuuria ja historiaa. Marglin on pyrkinyt osoittamaan, että teollisen vallankumouksen aikana työnjako ei tapahtunut parantamaan tuotannon tehokkuutta vaan pikemminkin rajoittamaan työntekijän työn monipuolisuutta, jotta johtajien valta ja välttämättömyys lisääntyisivät.
Marglinilta on äskettäinmilloin? ilmestynyt uusi taloustiedettä käsittelevä kirja The Dismal Science (2008). Kirjassa hän "erittelee niitä tapoja, joilla taloustieteen perusoletukset perustelevat sen maailman, jossa yksilöt on eristetty toisistaan ja sosiaaliset yhteydet ovat köyhtyneet, kun ihmiset määrittelevät itsensä sen mukaan, miten paljon heillä on varaa kuluttaa". Marglin pitää kirjaa elämäntyönään ja kiteytyksenä niistä ajatuksista joita hän on kehitystaloustieteen alalla pohtinut 1960-luvulta alkaen.
Marglin on vieraillut usein Suomessa, sillä hän oli keskeisiä henkilöitä perustettaessa Suomeen Wider-instituuttia.
Teokset > Kirjoittajana

Value and price in the labour-surplus economy,Oxford : Clarendon Pr., 1976
Growth, distribution, and prices, Cambridge, Mass. : Harvard University Press, 1984
The Dismal Science. How Thinking Like an Economist Undermines Community, Harvard UP 2008
Teokset > Toimittajana

The golden age of capitalism : reinterpreting the postwar experience, Oxford : Clarendon Press, 1990
Frédérique Apffel-Marglin ja Stephen Marglin, toim.: Dominating Knowledge: Development, Culture, and Resistance, Oxford: Clarendon Press, 1990
Frédérique Apffel-Marglin ja Stephen Marglin, toim.: Decolonizing Knowledge: From Development to Dialogue. Oxford: Clarendon Press, 1996
Aiheesta muualla

Stephen A. Marglinin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Video ja audio; Will Wilkinsonin haastattelu Stephen A. Marglinin kanssa (englanniksi)
Jättikaktus

| Jättikaktus |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kaktuskasvit Cactaceae
Suku::  Jättikaktukset Carnegiea  Britton & Rose
Laji::  gigantea
Kaksiosainen nimi
 Carnegiea gigantea  (Engelm.) Britton & Rose 

Katso myös
   Jättikaktus Wikispeciesissä   Jättikaktus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jättikaktus eli saguarokaktus (Carnegiea gigantea) on puun kokoinen kaktuslaji, joka elää luonnonvaraisena Sonoran autiomaassa Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalla. Se on sukunsa ainoa laji.
Ulkonäkö ja koko

Jättikaktus kasvaa 13 metriä korkeaksi ja painaa useita tonneja. Suurin osa sen massasta on vettä. Pinta on vahamainen ja siinä on harjanteita, joista kasvaa 5 cm pitkiä piikkejä. Jättikaktuksen kukat ovat kermanvalkoiset ja noin 7 cm leveät.
Levinneisyys

Jättikaktusta tavataan Sonoran autiomaassa, joka ulottuu Yhdysvaltojen Kaliforniaan ja Arizonaan sekä Meksikon luoteisosaan.
Jättikaktuksen kukkia.
Jättikaktuksen hedelmä.
Stheneboia

Stheneboia (m.kreik. Σθενέβοια, lat. Stheneboea), Homeroksen mukaan Anteia (m.kreik. Ἄντεια), oli kreikkalaisessa mytologiassa Lyykian kuninkaan Iobateen tytär. Hänen puolisonsa Proitos oli Argoliin kuningas yhdessä Akrisioksen kanssa, joka piti valtaistuinta Tirynsissä.
Bellerofonin saavuttua Stheneboian miehen luokse hakiessaan sovitusta veljensä murhaan Stheneboia iski häneen silmänsä. Tultuaan torjutuksi hän kertoi kostoksi miehelleen Bellerofonin yrittäneen maata hänet väkisin. Proitos ei kuitenkaan uskaltanut tappaa vierastaan, joten hän lähetti Bellerofonin appensa kuningas Iobateen puheille mukanaan sinetöity viesti, jossa pyydettiin tappamaan sen kantaja. Iobates kuitenkin kestitsi vierastaan vieraanvaraisuussäännösten mukaisesti, ja avattuaan vihdoin kirjeen hän tappamisen sijaan lähetti Bellerofonin mahdottomiin tehtäviin. Bellerofon kuitenkin selvisi niistä, ja tarinan mukaan Stheneboia teki itsemurhan kuultuaan isänsä antaneen sisarensa tälle vaimoksi.
Proitoksella ja Stheneboialla oli kolme tytärtä, Lysippe, Ifinoe ja Ifianassa, ja poika Megapenthes. Vartuttuaan heidän tyttärensä tulivat hulluiksi, mihin syyllinen oli joko Dionysos heidän kieltäydyttyään palvomasta häntä, tai vaihtoehtoisesti Hera kosti, kun he olivat pilkanneet hänen puista kuvaansa. Seurauksena oli Argoksen valtakunnan hallinnan jakaminen Melampuksen ja Biaksen kanssa. On tosin huomattava, että Pausaniaan mukaan vallan jakaminen tapahtui vasta Anaksagoraan aikana, eikä Argoksen naisten hulluutta tässä tapauksessa yksilöity Proitoksen tyttäriin.
Apollodoros nimeää Stheneboian isäksi myös Afidaan.
Juha Lanu

Juha Lanu
Juha Matti Lanu (s. 22. huhtikuuta 1961 Hamina) on suomalainen kitaristi, säveltäjä ja sanoittaja joka on vaikuttanut monella äänitteellä ja televisiossa säestämässä, esimerkiksi BumtsiBum!-ohjelmassa.
Aiheesta muualla

Juha Lanu Elonetissa
Juha Lanun sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Juha Lanun sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Sulfiitti

Sulfiittianionin resonanssimuodot
Sulfiitit ovat rikkiyhdisteitä, jotka sisältävät sulfiitti-ionin SO32− eli ne ovat rikkihapokkeen suoloja. Sulfiittiyhdisteitä käytetään muun muassa säilöntäaineina alkoholijuomissa ja kuivatuissa hedelmissä. Sulfiitit saattavat aiheuttaa yliherkkyysoireita, minkä vuoksi niiden käytöstä on mainittava tuoteselosteessa ("sisältää sulfiitteja").
Sulfiitteja

Natriumsulfiitti Na2SO3, CAS-numero 7757-83-7, E-koodi E 221
Natriumvetysulfiitti NaHSO3, CAS-numero 7631-90-5, E-koodi E 222
Natriumdisulfiitti Na2S2O5, CAS-numero 7681-57-4, E-koodi E 223
Kaliumdisulfiitti K2S2O5, CAS-numero 16731-55-8, E-koodi E 224
Kaliumsulfiitti K2SO3, CAS-numero 10117-38-1, E-koodi E 225
Kalsiumsulfiitti CaSO3, CAS-numero 10257-55-3, E-koodi E 226
Kalsiumvetysulfiitti Ca(HSO3)2, CAS-numero 13780-03-5, E-koodi E 227
Happea ja rikkiä sisältäviä ioneja

SO52− persulfaatti-ioni
SO42− sulfaatti-ioni
SO32−  sulfiitti-ioni
SO22− hyposulfiitti-ioni
S2O82− peroksodisulfaatti-ioni
Jättikengurut

| Jättikengurut |
| --- | --- |
 (Macropus giganteus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Harvaetuhampaiset Diprotodontia
Alalahko::  Macropodiformes
Heimo::  Kengurut Macropodidae
Alaheimo::  Kengurut Macropodinae
Suku::  Jättikengurut Macropus  Shaw, 1790
Katso myös
   Jättikengurut Wikispeciesissä   Jättikengurut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jättikengurut eli suurkengurut (Macropus) on kenguruiden (Macropodidae) heimoon kuuluva pussieläinsuku.
Ravinto

Muiden kenguruiden tapaan jättikengurutkin ovat kasvinsyöjiä, joten niiden ravintoon kuuluvat ruohot, lehdet ja juuret. Kengurut ovat joutuneet sopeutumaan Australian mantereen kuumaan ilmastoon ja usein pitkiin kuiviin kausiin. Kenguru saa vetensä pääosin syömästään kasveista, eikä sen tarvitse erikseen juoda vettä.
Lajit

Aikaisemmin jättikengurut jaettiin kolmeen alasukuun.  Vuonna 2019 taksonomian uudelleenarvioinnissa kuitenkin todettiin, että Notamacropus ja Osphranter olisi siirrettävä suvun tasolle. Australian Faunal Directory hyväksyi tämän muutoksen vuonna 2020.
Jättikenguruiden (Macropus) sukuun kuuluu siis nykyisin vain kaksi lajia:
Harmaajättikenguru eli harmaajättiläiskenguru (Macropus fuliginosus)
Isojättikenguru eli isojättiläiskenguru (Macropus giganteus)
Lajit > Esihistoriallisia lajeja

Macropus dryas†
Macropus gouldi†
Macropus narada†
Macropus piltonensis†
Macropus rama†
Macropus woodsi†
Macropus pavana†
Macropus thor†
Macropus ferragus†
Pleistoseenijättikenguru, Macropus mundjabus†
Macropus pan†
Macropus pearsoni†
Macropus titan† (tai Macropus giganteus titan†)
Sthenelos

Sthenelos viittaa kreikkalaisessa mytologiassa neljään eri henkilöön.
Sthenelos, Kapaneuksen ja Euadnen poika ja Argoksen kuningas
Sthenelos, Perseuksen ja Andromedan poika ja Mykenen kuningas.
Sthenelos, Androgeoksen poika ja Herakleen seuralainen, jota hän seurasi amatsonien maahan varastaakseen Hippolyteen vyön.
Sthenelos, Kyknoksen isä ja Ligurian kuningas.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sthenelos”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sobaekvuoret

| Sobaekvuoret |
| --- | --- |
 Sobaeksan-vuori Sobaekvuorilla.
Maantiede
 Sobaekvuorten sijainti Etelä-Koreassa
Sijainti:   Etelä-Korea
Vuoriston pituus:  n. 350 km
Korkein kohta
Nimi:  Jirisan
Korkeus meren-pinnan tasosta:  1 915 m
Koordinaatit:  35°20′13″N, 127°43′50″E
Sobaekvuoret (kor. 소백산맥, Sobaek Sanmaek, hanja 小白山脈) ovat vuorijono Etelä-Koreassa. Osia Sobaekvuorista on Gangwonin, Pohjois-Chungcheongin, Pohjois- ja Etelä-Gyeongsangin, sekä Pohjois- ja Etelä-Jeollan provinsseissa.
Maantiede

Sobaekvuoret haarautuvat Taebaekvuorilta läheltä Taebaeksania lounaaseen halkoen Etelä-Korean keski- ja lounaisosaa. Vuorijonon katsotaan perinteisesti päättyvän Jirisaniin (1915 m), joka on Sobaekvuorten korkein huippu ja Hallasanin jälkeen Etelä-Korean toiseksi korkein vuori. Muita huomattavia vuoria ovat Songnisan (1058,4 m), Deogyusan (1614 m), Gayasan (1433 m), Woraksan (1094 m) ja Sobaeksan (1439 m), jonka mukaan koko vuoristo on saanut nimensä. Sobaekvuorten huiput ovat yleensä selvästi yli 1000 m korkeita.
Luonto

Sobaekvuorilla on useita kansallispuistoja merkittävien vuorten, kuten Jirisanin ja Sobaeksanin ympärillä.
Kulttuuri

Sobaekvuorilla on lukuisia historiallisesti merkittäviä buddhalaisia temppeleitä. Korean tähtitieteen ja avaruustutkimuksen instituutti KASI ylläpitää observatoriota Sobaeksan-vuorella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sobaekvuoret Wikimedia Commonsissa
Space Metal (Star Onen albumi)

| Space Metal Star One |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 21. toukokuuta 2002
 Tuottaja(t): Arjen Anthony Lucassen
 Tyylilaji: Progressiivinen metalli
 Kesto: 96.35
 Levy-yhtiö: Inside Out Music
Star Onen muut julkaisut
|   | Space Metal 2002 | Live on Earth 2003 |
Space Metal on vuonna 2002 ilmestynyt Star One -kokoonpanon ensimmäinen studioalbumi. Albumin kappaleet perustuvat avaruusaiheisiin elokuviin.
Kappaleet

Lift-Off – 1.13
Set Your Controls – 6.01
High Moon – 5.36
Songs of the Ocean – 5.23
Master of Darkness – 5.14
The Eye of Ra – 7.34
Sandrider – 5.31
Perfect Survivor – 4.46
Intergalactic Space Crusaders – 5.22
Starchild – 9.04
Arvostelut

AllMusic:
Imperiumi: 9/10
Aiheesta muualla

Space Metal (Star Onen albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Space Metal (Star Onen albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Stardust Galaxy Warriors

| Stardust Galaxy Warriors |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Vasara Entertainment
Julkaisija:  Dreamloop Games
Jakelija:  Steam, Microsoft Store, Nintendo eShop ja PlayStation Store
Suunnittelija:  Ville Kaunisto
Ohjelmoija:  Ville Kaunisto, Essi Suurkuukka
Pelimoottori:  Unity
Julkaistu:  WW 10.marraskuuta 2015
Lajityyppi:  shoot 'em up
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 7
Alusta:  PlayStation 4, Windows, Xbox One
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK      : 
Stardust Galaxy Warriors on suomalainen Windows-alustalle julkaistu shoot 'em up -peli. Pelin on kehittänyt Vasara Entertainment, joka yhdistyi toiseen suomalaiseen yritykseen Dreamloop Games.
Peli on julkaistu Steam-palvelussa vuonna 2015.
Pelin PlayStation 4- ja Xbox One-versiot on julkaistu vuonna 2016, jolloin peli koko nimeksi on muodostunut Stardust Galaxy Warriors: Stellar Climax.
Arvioita

Metro-verkkosivusto antoi pelin PlayStation 4-versiolle arvosanan 8/10 arvostelussaan.
Aiheesta muualla

Stardust Galaxy Warriors: Stellar Climax MobyGamesissa (englanniksi)
Pelin verkkosivut
Vasara Entertainment (Arkistoitu – Internet Archive)
Dreamloop Games (Arkistoitu – Internet Archive)
Sutton (kilpa-autovalmistaja)

| Sutton |
| --- | --- |
Päämaja:   Yhdysvallat
Tunnetuimmat kuljettajat:  Mike Magill
Moottorit:  Offenhauser
Saavutukset Formula 1:n MM-sarjassa
Ensimmäinen kilpailu:  Indianapolis 500 1959
Kilpailuja:  1
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Viimeinen kilpailu:  Indianapolis 500 1959
Sutton oli yhdysvaltalainen kilpa-autojen valmistaja, joka osallistui Formula 1:n Indianapolis 500 -osakilpailuun kaudella 1959. Tallin kuljettaja Mike Magill keskeytti kilpailussa kierroksella 45 sattuneen onnettomuuden seurauksena.
Huomioita

↑  Valmistajien MM-pisteet vuodesta 1958 lähtien, mutta Indianapolis 500 -kilpailun tallien/valmistajien pisteitä ei laskettu mukaan Formula 1 -sarjan valmistajien tuloksiin, ainoastaan kuljettajien.
Jättikameleontti

| Jättikameleontti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Osalahko::  Leguaanimaiset Iguania
Heimo::  Kameleontit Chamaeleontidae
Suku::  Furcifer
Laji::  oustaleti
Kaksiosainen nimi
 Furcifer oustaleti  (Mocquard, 1894) 
 Jättikameleontin levinneisyys.
Katso myös
   Jättikameleontti Wikispeciesissä   Jättikameleontti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jättikameleontti (Furcifer oustaleti) on kameleonttien heimoon kuuluva liskolaji. Se on suurin kameleonttilaji ja kotoperäinen Madagaskarilla.
Ulkonäkö ja koko

Jättikameleontti on kookas lisko, jolla on pitkä häntä. Koiraiden pituudeksi on mitattu 68,5 senttiä ja naaraiden 40 senttiä. Täysikasvuiset yksilöt painavat 400–500 grammaa ja vastakuoriutuneet poikaset 0,8 grammaa. Väri on varsin huomaamaton. Se vaihtelee ruskeasta vihreään ja siniseen, ja lisäksi on muutamia keltaisia, punaisia tai vihertäviä pilkkuja. Jättikameleontilla on pään ja niskan yli ulottuva suuri, litteä uloke mutta ei sarvia. Toisin kuin muut kameleonttinaaraat, jättikameleonttinaaraat ovat koiraita värikkäämpiä, tosin soidinaikaan koiraiden väri kirkastuu.
Levinneisyys ja elinympäristö

Jättikameleonttia tavataan Madagaskarilla. Etelä-Floridassa on lemmikkieläimistä muodostunut vieraslajikanta. Se voi selviytyä heikentyneessä elinympäristössä, maatalousmaasta ja ihmisasutuksesta,selvennä mutta sitä esiintyy myös kuivissa metsissä, savanneilla ja toisinaan trooppisissa sademetsissä.