stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jak X
Juoni

Pelin juoni käynnistyy kun Jak, Daxter, Torn, Ashelin ja Keira kutsutaan Krew'n tyttären, Raynin, toimesta Kras Cityyn. Siellä he Rayn mukaan luettuna juovat maljan Krew'n muistolle. Krew'n tekemä hologramminauhoite paljastaa kuitenkin viinin olevan myrkytettyä. Myrkky on tappavaa, joskin hitaasti vaikuttavaa, ja ainoa keino saada vastalääke on voittaa Kras Cityssä järjestettävät ajokilpailut. Näin Jak sotkeutuu mukaan Kras Cityn kuvioihin, eivätkä suinkaan kaikki ole mielissään uuden tiimin ajomenestyksestä.
Itse peli on kilpa-ajoa räiskinnällä maustettuna. Monet aseet muistuttavat Crash Team Racingissä esiintyneitä aseita. Esimerkiksi raketinheitin ja sähköpallo ovat vanhoja tuttuja. Erillisiä ratoja on yli 20, minkä lisäksi peliin on tehty "uusia" kenttiä näitä ratoja yhdistelemällä. Pelissä on perinteisen kilpa-ajon lisäksi useita erilaisia pelimoodeja, muun muassa Freeze Rally, jossa ajetaan aikaa vastaan ja Death Race, jossa tulee romuttaa mahdollisimman monta autoa annetun ajan sisällä. Pelissä on myös mahdollisuus muokata ja kehittää autoja. Valuuttana ovat sarjasta jo tutuksi tulleet Precursor orbit, joita saa haasteita suorittamalla. Uusia osia autohin saa niin ikään haasteista, joskin näitä saa vain, jos sijoittui ensimmäiseksi. Joitakin osia, kuten renkaita, voi ostaa Secret Shopista, mutta suurin osa salaisuuksista aukeaa vasta pelin edetessä. Myös salaisia hahmoja on tarjolla, mikäli sattuu omistamaan muistikortin, jossa on pelin aikaisempien osien tallennukset. (Jak 1, Jak 2, Jak 3, ja Ratchet Gladiator) Pelattavia hahmoja tulee myös pelin edetessä (ja liittämällä Daxter-pelillä varustetun PSP:n Playstation 2 konsoliin).
Jak X:ssä on myös exhibition-tilassa, jossa voi pelata joko yksin- tai kaksinpeliä. Tässä tilassa ovat kaikki siihen asti saadut ajoneuvot ja hahmot pelattavissa. Autojen tehot kuitenkin laskevat takaisin siihen, mitä ne olivat Jakin saadessa ne. Pelitilan ja radan saa valita itse, ja onpa siinä mahdollisuus valita käytettävät aseet ja vuorokaudenaikakin. Rahaa saa myös exhibition-tilassa suoritetuista haasteista, mikäli aikarajaa ei ole muutettu. Kaksinpeliä pelattaessa vain ykkösohjainta käyttävä saa rahaa.
Radat

Jak X:n radoilla ajetaan Circuit Rallyt, Freeze Rallyt, Death Racet, Rush Hourit ja Turbo Dashit.
Mar's Coliseum: Tämä ovaalinmuotoinen rata on omistettu suurelle sankarille, Marille.
Kras City: Kras City on taisteluajon epävirallinen koti, ja näin ollen se on pelin ensimmäinen rata.
Forbidden Jungle: Nimensä mukaisesti rata kiertää viidakkoa ja siksi siellä ei ole helppo ajaa.
Sewer Raceway: Haven Cityn alla sijaitsevissa viemäreissäkin ajetaan, ja se ei olekaan aivan helppoa kun tie on niin kapea, että auto mahtuu juuri ja juuri radalle.
Spargus City: Spargus City on Wastelanderien perustama kivinen kaupunki. Jak kävi siellä Jak 3:ssa, mutta tällä kertaa hän ajaa sen läpi kaasu pohjassa.
Frozen Speedway: Frozen Speedway on pelin lyhin ja nopein rata. Nimensä mukaisesti se on täysin jäässä ja radan alkuosan jäinen allas voi aiheuttaa epämiellyttävän yllätyksen.
Icebound Citadel: Pelin toinen jäärata on monia lumimyrskyjä nähnyt Icebound Citadel-linnoitus.
Areenat

Areenoissa ei ajeta kilpaa, mutta taistellaan sitäkin enemmän! Death Matchit, Artefact Racet, Sport Huntit sekä Assasinit ja Capturet kilpaillaan areenoilla.
Icepit: Pelin kolmas jäätaso ei olekaan rata vaan areena. Wastelandin marauder-roistot käyttivät sitä koulutuspaikkana, mutta nyt siellä taisteluajetaan.
Atoll Arena: Atoll Arena on trooppinen saari, jossa on paljon piilopaikkoja joissa voi väijyä vastustajia tai tulla itse väijytetyksi.
Clifftop Battlefield: Tämä kukkulainen paikka on nähnyt paljon toimintaa. Siellä on paljon piilopaikkoja joissa väijyä joten kuolema on napin painalluksen päässä.
Desert Arena: Lukemattomat Wastelanderit ovat mitanneet täällä taistelutaitojaan. Jakin on nyt osattava sen salaiset piilopaikat tai kuoltava.
Dirt Stadium: Tämä valtava ympyrän muotoinen areena on niin täynnä piiloja ettei kukaan osaa niitä kaikkia! Niissä väijyminen on kuitenkin paras mahdollinen tapa kostaa vanhoille vihollisille.
Pelitilat

Circuit Rally: Perinteinen kilpa-ajo. Kierroksia on 1–10.
Freeze Rally: Kilpa-ajo aikaa vastaan. Tarkoituksena on alittaa annettu aika käyttäen apuna radalta löytyviä kelloja.
Death Race: Tässä tilassa tulee yrittää saada mahdollisimman korkeat pisteet romuttamalla autoja. Ensimmäisellä kierroksella jokaisesta autosta saa yhden pisteen, toisella kaksi, kolmannella kolme jne.
Rush Hour: Tavoitteena on saada mahdollisimman korkeat pisteet ajamalla autoja päin. Ensimmäisellä kierroksella vihreistä autoista saa yhden pisteen ja sinisistä kaksi, mutta sama pisteidenlisäys kuin Death Racessa pätee. Punaiset autot vahingoittavat autoasi.
Turbo Dash: Tarkoituksena on saada mahdollisimman monta voimakennoa ladattua täyteen energiaa ennen kuin aika loppuu. Lataaminen tapahtuu laittamalla turbo päälle, kun voimakenno on kyydissä.
Death Match: Tässä tilassa tulee aikarajan sisällä tuhota mahdollisimman monta vastustajaa. Nämä luonnollisesti yrittävät samaa.
Artefact Race: Jak 3:sta tuttu haaste. Pelaajan tulee saada mahdollisimman monta Precursor-esinettä aikarajan sisällä.
Sport Hunt: Tässä tilassa tulee ampua kentällä liikkuvia kohteita, jotka voivat olla vaikkapa villiintyneitä siivousrobotteja.
Assassin: Tavoitteena on tappaa henkilö, joka näkyy kartalla. Myös pelaaja voi olla jonkun maalitauluna.
Capture: Punainen tiimi vastaan sininen tiimi. Voittaja tiimi on se joka saa kaapattua mahdollisemman monta voimakennoa ja tuo sen tukikohtaan.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Max Casella  | … |  Daxter   |
|  Mike Erwin  | … |  Jak   |
|  Phil LaMarr  | … |  G.T. Blitz(Mizo), Sig, Kaeden   |
|  Warren Burton  | … |  Samos   |
|  Cutter Mitchell  | … |  Torn   |
|  Susan Eisenberg  | … |  Ashelin, Taryn   |
|  David Herman  | … |  Razer, Ximon   |
|  Chris Cox  | … |  Pecker   |
|  Tara Strong  | … |  Keira   |
|  Brian Bloom  | … |  Kleiver   |
|  Jeannie Elias  | … |  Rayn   |
|  William Minkin  | … |  Krew   |
|  James Arnold Taylor  | … |  Ratchet   |
|  Dana Kelly Jr.  | … |  Osmo   |
Aiheesta muualla

Jak X: Combat Racing MobyGamesissa (englanniksi)
Jak X Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pelin viralliset sivut
Suomenkielinen J&D wiki
-pelisarja
Jak and Daxter: The Precursor Legacy
Jak II: Renegade
Jak 3
Jak X
Daxter
Jak & Daxter: Kadonnut maailma
Keski-Savo

Keski-Savo tarkoittaa seuraavia asioita:
Keski-Savo, Savon historiallisen maakunnan keskinen osa Varkauden ja Pieksämäen kaupunkien ympäristössä
Keski-Savo, Savonlinnassa vuosina 1903–1919 ilmestynyt sanomalehti, myöhemmin Savonmaa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keski-Savo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jarmo Koskinen (surmaaja)

Jarmo Uolevi Koskinen (”Kanaali-Koskinen”, myös muodossa ”Kanali-Koskinen”), nykyisin Roi Juhani Vataja, (s. 1954 Kankaanpää) on suomalainen väkivaltarikollinen, nelinkertainen surmaaja ja Suomen pitkäaikaisin pakkolaitosvanki.
Rikollinen ura > Ensimmäinen surma

Koskinen nousi julkisuuteen vuonna 1979 surmattuaan kaksi ihmistä Raumalla. Ensimmäinen uhri kuoli pahoinpitelyn jälkeen sytytetyssä tulipalossa, toisen Koskinen heitti Rauman Kanaliin, johon uhri hukkui. Tapauksen johdosta hän sai liikanimen "Kanaali-Koskinen". Rauman raastuvanoikeus tuomitsi Koskisen 5. syyskuuta 1979 törkeästä kuolemantuottamuksesta, taposta, murhapoltosta, kolmesta pahoinpitelystä, varkaudesta, törkeästä varkaudesta sekä kahdesta omaisuuden vahingoittamisesta 12 vuodeksi 3 kuukaudeksi vankeuteen. Koskinen oli mielentilatutkimuksen mukaan toiminut vailla täyttä ymmärrystä. Hovioikeus alensi rangaistusta 12 vuodeksi vankeutta. Syyttäjän vaatimus pakkolaitokseen eristämisestä hylättiin.
Rikollinen ura > Vankilasurma ja nimenmuutos

Vuonna 1980 Koskinen pahoinpiteli toisen vangin henkihieveriin Helsingin Sörnäisten vankilassa. Koskinen siirrettiin Turun keskusvankilaan Kakolaan, jossa hän ensin pahoinpiteli vankitoverinsa ja pian tämän jälkeen puukotti sellitoverinsa kuoliaaksi. Koskinen eristettiin pakkolaitokseen. Koskinen pääsi ehdonalaiseen vapauteen vuoden 1997 vappuna ja vaihtoi nimekseen Roi Juhani Vataja.
Rikollinen ura > Surma venäläisen ruletin yhteydessä

Tammikuussa 1998 Vataja ampui porilaisen vuonna 1964 syntyneen miehen ”venäläisen ruletin” päätteeksi Porin Esivallankadulla yksityisasunnossa. Porin käräjäoikeus tuomitsi Vatajan täyttä ymmärrystä vailla olevana tehdystä taposta 11 vuodeksi vankeuteen. Vataja valitti tuomiosta Turun hovioikeuteen. Hovioikeus määräsi yllättäen Porin käräjäoikeuden käsittelemään tapauksen uudestaan, koska sen mielestä Vatajan oikeudenkäynti ei ollut oikeudenmukainen. Porin käräjäoikeus käsitteli tapauksen uudelleen ja tuomitsi Vatajan täyttä ymmärrystä vailla olevana tehdystä taposta 8,5 vuodeksi vankeuteen. Vataja valitti päätöksestä Turun hovioikeuteen, joka alensi rangaistusta seitsemäksi vuodeksi vankeutta.
Vataja avioitui kesällä 2003 Hämeenlinnan vankilassa Eija Jokisen kanssa, joka on tuomittu 8-vuotiaan Shari-Anna-tyttärensä murhasta elinkautiseen vankeuteen. Pariskunta haastoi Hämeenlinnan vankilan johtajan Tuomo Kärjenmäen ja entisen vartiopäällikkö Juha Erikssonin oikeuteen ja vaati näille rangaistusta virka-aseman väärinkäyttämisestä. Syynä oli se, että vankeinhoitojohtajat olivat evänneet pariskunnalta perhetapaamiset. Lisäksi pariskunta vaati Rikosseuraamusviraston johtajalle rangaistusta virkavelvollisuuden rikkomisesta, koska he eivät olleet valvoneet ja puuttuneet vankilanjohdon heitä koskeviin päätöksiin. Vankeinhoitojohtajat kiistivät syytteet. Heidän mukaansa perhetapaamiset oli evätty sen vuoksi, että Jokisen jäljiltä löydettiin vankisairaalan röntgenhuoneessa 1,5 grammaa hasista ja 0,4 grammaa amfetamiinia. Jokinen kiisti huumeiden kuuluneen hänelle. Hämeenlinnan käräjäoikeus hylkäsi syytteet.
Koskinen vapautui ehdonalaiseen maaliskuussa 2005.
Rikollinen ura > Kahnaukset poliisin kanssa

Tammikuussa 2006 Vataja joutui käsirysyyn viiden poliisin kanssa Mikkelin ratapihalla. Nahinan syy oli se, että Vataja poistettiin junasta aggressiivisen käytöksen vuoksi. Vatajan hallusta löytyi käyttövalmis, luvaton revolveri ja pieni määrä huumeita.
Vataja herätti jälleen huomiota maaliskuussa 2006, kun hän Joensuussa pakeni poliisia ja tunkeutui eläkeläispariskunnan taloon parvekkeen kautta. Hänet saatiin asunnosta ulos poliisikoiran avulla. Vataja tuomittiin 28. kesäkuuta 2006 virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta ja Enossa helmikuussa 2006 tapahtuneesta törkeästä vahingonteosta 11 kuukaudeksi ehdottomaan vankeuteen. Syyte panttivangin ottamisesta hylättiin. Vataja valitti päätöksestä Itä-Suomen hovioikeuteen ja kiisti valituksessa kaikki syytteet ja väitti muun muassa, että todistajana esiintynyt poliisimies valehteli. Käräjäoikeuden tuomio ei muuttunut kesäkuussa 2007.
Rikollinen ura > Pahoinpitelyjä

Vapauduttuaan ehdonalaiseen Riihimäen vankilasta Vataja tunkeutui Hämeenlinnassa erääseen asuntoon. Asunnon omistaja oli mennyt käymään naapurinsa luona ja jättänyt ovensa lukitsematta. Kun hän palasi, Vataja makasi sohvalla sammuneena. Asunnon omistaja soitti paikalle poliisin, joka vei Vatajan putkaan. Koskiselta löytyi ladattu, laiton revolveri. Vaikka ase oli luvaton eikä sitä löytynyt aserekisteristä, poliisi päästi Vatajan vapaaksi 5. syyskuuta heti kuulustelujen jälkeen, koska käräjäoikeuden tuomarin tulkinnan mukaan laiton ase ja asuntoon tunkeutuminen eivät riitä ehdonalaisvapauden menettämiseen.
Vataja löi toukokuussa 2007 miestä retkikirveellä päähän ja selkään Hankasalmella. Pieksämäen käräjäoikeus tuomitsi hänet pahoinpitelystä kahdeksi kuukaudeksi ehdottomaan vankeuteen marraskuussa 2007.
Vataja joutui jälleen oikeuden eteen 6. maaliskuuta 2008. Syyttäjän mukaan Vataja löi tai heitti syyskuussa 2007 miestä olutpullolla Jyväskylän Lutakossa. Uhri sai päähänsä syvän haavan, mutta selvisi ilman pysyviä vammoja. Lääkärinlausunnon mukaan päähän kohdistunut isku olisi kuitenkin voinut olla hengenvaarallinen. Poliisi löysi pahoinpitelyn selvittelyn yhteydessä Vatajalta pienen määrän hasista. Syyttäjä vaati Vatajalle rangaistusta pahoinpitelystä ja huumausaineen käyttörikoksesta. Vataja myönsi oikeudessa heittäneensä olutpullon uhria kohti, mutta kiisti teon tahallisuuden. Jyväskylän käräjäoikeus tuomitsi Vatajan pahoinpitelystä ja huumausaineen käyttörikoksesta 80 päivän ehdottomaan rangaistukseen huhtikuussa 2008.
25. helmikuuta 2009 Porin käräjäoikeus hylkäsi Vatajaa vastaan nostetun syytteen pahoinpitelystä. Syytteen mukaan Vataja oli lokakuussa 2008 selvittänyt toisen miehen kanssa erimielisyyksiä väkivallalla.
Vuonna 2013 Vatajaa syytettiin edellisenä vuonna Sastamalassa tapahtuneesta vahingonteosta.
Kaukasiansiipipähkinä

| Kaukasiansiipipähkinä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fagales
Heimo::  Jalopähkinäkasvit Juglandaceae
Suku::  Siipipähkinät Pterocarya
Laji::  fraxinifolia
Kaksiosainen nimi
 Pterocarya fraxinifolia  (Poir.) Spach 
 Kaukasiansiipipähkinän levinneisyys
Katso myös
   Kaukasiansiipipähkinä Wikispeciesissä   Kaukasiansiipipähkinä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaukasiansiipipähkinä (Pterocarya fraxinifolia) on jalopähkinäkasvien (Juglandaceae) heimoon, siipipähkinöiden (Pterocarya) sukuun kuuluva kasvilaji. Kaukasiansiipipähkinä muistuttaa melko paljon samaan sukuun kuuluvaa kiinansiipipähkinää (Pterocarya stenoptera).
Ulkonäkö

Kaukasiansiipipähkinä on noin 25 metriä korkeaksi kasvava kausivihanta puu. Se on usein monirunkoinen ja rungon kuori harmaanmusta ja syväuurteinen.
Lehtiasento on vuorottainen ja lehdet ovat parilehdykkäisiä. Lehdet ovat noin 20–30 cm pitkiä ja koostuvat 10–25 lehdykästä. Lehdykät ovat 8–12 cm pitkiä, suurin piirtein soikeita ja laidoiltaan terävästi hammaslaitaisia. Lehdyköiden yläpinnat ovat vihreitä ja alapinnat vaaleampia. Lehdyköiden keskisuoni on alapinnoiltaan karvainen.
Kaukasiansiipipähkinän kukinnot ovat vihertäviä norkkoja, joissa on yksineuvoisia kukkia. Hedekukkia sisältävät norkot ovat 12 cm pitkiä, mutta emikukkia sisältävät norkot voivat kasvaa jopa noin 50 cm pitkiksi. Kaukasiansiipipähkinä kukkii alkukesällä ja sen hedelmät kypsyvät loppukesällä, mutta ne voivat pysyä puussa talveenkin asti. Hedelmät ovat noin 2 cm halkaisijaltaan olevia pähkylöitä, joissa on kaksi lähes pyöreää, siipimäistä uloketta. Kypsyessään hedelmät muuttuvat ruskeiksi.
Elinympäristö ja levinneisyys

Kaukasiansiipipähkinä kasvaa luontaisena Kaukasian ympäristössä Venäjällä, Ukrainassa, Georgiassa, Armeniassa, Azerbaidžanissa, Turkissa ja Iranissa.
Käyttö ja kasvatus

Kaukasiansiipipähkinä sopii kasvatettavaksi puistopuuna ilmastollisesti sopivilla alueilla. Kasvatettuna se tarvitsee kostean, mutta hyvin vettä läpäisevän maaperän, joskin se sopeutuu myös hyvin savisille kasvupaikoille ja kestää kohtuullisesti kuivuutta. Puu tarvitsee kuitenkin paljon tilaa ja valoa.
Aiheesta muualla

Mustila Arboretum: Pterocarya fraxinifolia – kaukasiansiipipähkinä
Trees and Shrubs Online: Pterocarya fraxinifolia (englanniksi)
UniProt: Taxonomy – Pterocarya fraxinifolia (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Pterocarya fraxinifolia (englanniksi)
Kaukasiansiipipähkinän lehti sekä hede- ja eminorkot
Kaukasiansiipipähkinän lehtiä
José Luis Blanco

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Blanco vuonna 2008 |  Blanco vuonna 2008 |  Blanco vuonna 2008 |  |
Maa:   Espanja
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Göteborg 2006 | 3 000 m ej |  |
José Luis Blanco Quevedo (s. 3. kesäkuuta 1975 Lloret de Mar) on espanjalainen estejuoksija, joka kilpailee yleensä 3 000 metrin estejuoksussa. Hänen paras saavutuksensa on Göteborgin EM-kilpailuiden 2006 hopea.
Lisäksi hän sijoittui Pariisin MM-kisoissa 2003 kahdeksanneksi ja Helsingin MM-radalla kaksi vuotta myöhemmin neljänneksitoista. Hänen ennätyksensä on 8.12,86 minuuttia, minkä hän juoksi Huelvassa kesäkuussa 2006.
Blanco antoi positiivisen dopingnäytteen Espanjan mestaruuskilpailuissa heinäkuussa 2010 ja hän sai kahden vuoden kilpailukiellon, joka päättyi 26. lokakuuta 2012. Hän menetti Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 saamansa pronssimitalin.
Keski-Sulawesi

| Keski-Sulawesi Sulawesi Tengah |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 1°00′S, 121°00′E 
Valtio:   Indonesia
Hallinto:  
 – Pääkaupunki:  Palu
Pinta-ala:  61 841 km²
Väkiluku (2010):  2 521 800
 – väestötiheys:  46 as./km²
Kielet:  Indonesia
Kansat:  Kailit (21%)  Bugisit (14%) Jaavalaiset (8%)
Keski-Sulawesi (indonesiaksi Sulawesi Tengah) on provinssi Indonesiassa. Se sijaitsee Sulawesin saarella. Keski-Sulawesilla on yhteistä maarajaa Gorontalon, Etelä-Sulawesin, Länsi-Sulawesin sekä Kaakkois-Sulawesin provinssien kanssa. Provinssin itäpuolella on Bandanmeri ja Molukkienmeri, sekä Sulawesin saaren rajaama Tomininlahti. Itäpuolella on Makassarinsalmi. Provinssin pinta-ala on 61 841 neliökilometriä ja asukasluku noin 2 521 800 (vuonna 2010). Keski-Sulawesin pääkaupunki on Palu.
Provinssin väestö koostuu kymmenistä eri etnisistä ryhmistä, joista mikään ei muodosta selkeää väestön enemmistöä. Runsaslukuisimmat ovat kailit ja bugisit.
Jesper Eriksson

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 20. syyskuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka: Örebro, Ruotsi
Pelipaikka: Keskikenttä
Pituus: 172 cm
Paino: 72 kg
Seura
Seura:  Villa Lidköping
Junioriseurat
: Örebro SK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2000-2002 | Örebro SK | - | (-) |
| 2002 | Sköndals IK | - | (-) |
| 2003-2008 | Hammarby IF | 115 | (23) |
| 2008 | → Uralski Trubnik, Pervouralsk (laina) | 6 | (0) |
| 2008-2012 | Hammarby IF | 78 | (22) |
| 2012- | Villa Lidköping | - | (-) |
Maajoukkue
| 2005- | Ruotsi | 11 | (x) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 2. maaliskuuta 2017.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 2. maaliskuuta 2017.
Jesper Eriksson (s. 20. syyskuuta 1983, Örebro) on ruotsalainen jääpalloilija, joka edustaa Villa Lidköpingiä.
Jesper Erisksson pelasi kevääseen 2002 kotiseutunsa Örebro SK:ssa aina siirtymiseensä Ruotsin pääsarjan suurseuraan Hammarby IF:ään. Tukholmalaisseurassa hän pelasi viisi kautta kevääseen 2008 asti, kunnes siirtyi lainasopimuksella Venäjän pääsarjaan Uralski Trubnikiin. Ura jäi Venäjällä vain kuuden ottelun mittaiseksi. Ura Hammarbyssä jatkui kevääseen 2012 eli Hammarby-ura kesti kaikkiaan yhdeksän kautta, jona hän saavutti yhden mestaruuden ja kolme hopeaa. Uusi seura oli Villa Lidköping, jonka kanssa Eriksson solmi 3-vuotisen sopimuksen ja jatkoi sitä edelleen 2015.
Maajoukkueuransa Jesper Eriksson aloitti Ruotsin nuorisomaajoukkueissa 2000-luvun alussa. Miesten maajoukkueessa hän esiintyi kaksi kertaa vuonna 2005, mutta sen jälkeen maajoukkueuraan tuli pitkä katkos. Vasta syksyllä 2016 Eriksson sai uuden mahdollisuuden Ruotsin A-maajoukkueessa. Näyttöjen perusteella hänet valittiinkin MM-kotikisoihin, jotka pelattiin Sandvikenissa. Niissä Eriksson Ruotsin joukkueen jäsenenä saavuttikin MM-kultaa.
Saavutukset

Seurajoukkueessa
kultaa 2010 Hammarbyn riveissä
4 hopeaa 2004, 2006, 2007 Hammarbyn riveissä sekä 2016 Villan riveissä
Maajoukkueessa
1 MM-kulta: 2017
Keltavatsanäpsyt

| Keltavatsanäpsyt |
| --- | --- |
 Nokinäpsy (Todirostrum cinereum)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Napsijat Pipromorphidae
Suku::  Keltavatsanäpsyt Todirostrum  Lesson, 1831
Katso myös
   Keltavatsanäpsyt Wikispeciesissä   Keltavatsanäpsyt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltavatsanäpsyt (Todirostrum) on napsijoiden heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 7 lajia.
Keltavatsanäpsyihin (Todirostrum) kuuluvia lajeja

Harmaapäänäpsy (Todirostrum poliocephalum)
Keltakulmanäpsy (Todirostrum chrysocrotaphum)
Lyhytpyrstönäpsy (Todirostrum viridanum)
Mustapäänäpsy (Todirostrum nigriceps)
Nokinäpsy (Todirostrum cinereum)
Täplärintanäpsy (Todirostrum pictum)
Viirurintanäpsy (Todirostrum maculatum)
Aiheesta muualla

ITIS: Todirostrum (englanniksi)
José Luis Ballester Rubert

José Luis Ballester Rubert (s. 6. elokuuta 1969, Castellón de la Plana, Castellón) on entinen espanjalainen uimari, joka osallistui kolmiin olympialaisiin, alkaen vuodesta 1988. Hänen parhaaksi sijoituksekseen olympialaisissa jäi 18. sija 100 metrin perhosuinnissa 1988.
Kenney

Kenney on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Annie Kenney (1879–1953), englantilainen feministi ja naisten äänioikeuskampanjan aktivisti eli suffragetti.
Bob Kenney (1931–2014), yhdysvaltalainen koripalloilija ja olympiavoittaja
Michael Kenney, brittiläisen Iron Maiden -yhtyeen kosketinsoittaja
Mick Kenney (nimimerkt: Migg, Irrumator sekä Kordhell), brittiläinen muusikko
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Jean-Paul Laurens

Jean-Paul laurens, omakuva vuodelta 1876.
Jean-Paul Laurens (28. maaliskuuta 1838 Forquevaux, Haute-Garonne – 23. maaliskuuta 1921 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari, joka tunnetaan pääasiassa keskiaikaan sijoittuvista historiamaalauksistaan.
Elämäkerta

Laurens aloitti uransa kiertävänä taiteilijana ja maalasi muun muassa koristeluita maalaiskirkkoihin. Sen jälkeen hän pääsi opiskelemaan maalaustaitoa ensin Toulouseen ja sitten Pariisiin Léon Cogniet’n johdolla. Hänen ensimmäiset historiamaalauksensa 1860-luvun alkupuolella liittyivät antiikin Roomaan (mm. Caton kuolema, 1863, ja Tiberiuksen kuolema, 1864), mutta myöhemmin hän siirtyi keskiaikaisiin aiheisiin. Laurens kuului omana aikanaan Ranskan kolmannen tasavallan tunnetuimpiin taidemaalareihin. Useat hänen maalauksistaan saivat mainetta Pariisin salongissa. Hänen on sanottu olleen 1800-luvun lopun viimeisiä suuria historiamaalareita, sillä kyseinen tyylilaji oli tuolloin jo menettämässä suosiotaan.
Laurens oli kiihkeä tasavaltalainen ja antiklerikalisti, joten hän valitsi historiamaalaustensa aiheiksi usein sellaisia keskiajan historiaan liittyneitä tapahtumia, joiden kautta hän saattoi kritisoida perinnöllistä monarkiaa tai katolista kirkkoa. Esimerkiksi Keisari Honorius (1880) kuvaa valtaistuimelle noussutta avutonta poikasta ja Robert Hurskaan ekskommunikaatio (1875) paavin ja Ranskan kuninkaan välistä kiistaa. Laurensin maalaukset on toteutettu realistisella tyylillä ja ne ilmentävät usein draamantajua ja historiallista asiantuntemusta. Hän maalasi myös joitain raamatullisia aiheita sekä lähemmäs nykyaikaa sijoittuneita tapahtumia (mm. Keisari Maksimilianin viimeiset hetket, 1882). Hän teki seinämaalauksia Pariisin kaupungintaloon, Odéon-teatteriin, kunnialegioonan palatsiin ja Panthéoniin sekä Toulousen Capitoleen. Lisäksi hän kuvitti Augustin Thierryn kirjoittaman merovingiajan historian Récits des Temps Mérovingiens, Faustin ja Tuomas Kempiläisen teoksia.
Jean-Paul Laurensin pojat Paul Albert Laurens (1870–1934) ja Jean-Pierre Laurens (1875–1932) olivat myös taidemaalareita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jean-Paul Laurens Wikimedia Commonsissa
Laurensin maalaus Paavi Formosus ja Stefanus VI (1870) esittää irvokasta tapahtumaa, jossa paavi Formosuksen ruumis kaivettiin haudasta ja sille järjestettiin oikeudenkäynti.