stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kofferdam

Kofferdam on nimitys hammaslääketieteessä käytettävälle lateksisuojalle. Kofferdamia käytetään erityisesti paikkaus- ja juurihoidoissa. Niitä voidaan käyttää myös turvaseksissä estämään sukupuolitautien leviäminen .
Hammaslääketieteellinen käyttö

Kofferdamia käytetään hammaslääketieteessä paikkaus- ja juurihoidoissa. Kofferdam -kalvot ovat erittäin ohuita lateksi- tai silikoniarkkeja. Silikonista valmistetut sopivat lateksiallergisille.
Kofferdamin tarkoitus on eristää operoitava hammas suuontelosta. Juurihoidon aikana on tärkeää suojata avoin yhteys hammasytimeen suun bakteereilta. Paikkaushoidossa kofferdamin tarkoitus on lähinnä eristää paikattava alue kosteudelta, sillä muovipaikoissa käytetyt sidosaineet ovat herkkiä kosteudelle.
Kofferdam -arkki kiinnitetään suun ulkopuolelle erityisiin kiinnikkeisiin. Joissain tilanteissa kofferdamin käyttö ei välttämättä onnistu. Se voi olla esimerkiksi hankala asettaa paikoilleen tai potilaasta kofferdamin käyttö voi olla epämiellyttävää.
Turvaseksi

Turvaseksissä kofferdamia käytetään yleisesti suuseksissä, varsinkin cunninlinguksen tai anilinguksen aikana. Näin estetään sukupuoliteitse tarttuvien tautien leviäminen. Kun kofferdam -arkki on käsitelty liukastusaineella, sen läpi voidaan suulla stimuloida vulvan tai peräaukon seutua. Näin vältetään iho- ja nestekontakti ja vältytään mahdollisten sukupuolitautien leviämiseltä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kofferdam Wikimedia Commonsissa
Potilas, jolle on asetettu kofferdam -suoja alahampaaseen
Koljolan linnavuori

| Koljolan linnavuori> Sijainti |
| --- | --- |
 Koljolan linnavuori
Koordinaatit:  60.62198°N, 22.10582°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Nousiainen
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  rautakausi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koljolan linnavuori eli Koljolan Linnanvuori on Varsinais-Suomessa Nousiaisisten Koljolassa sijaitseva todennäköinen linnavuori.
Linnanvuori

Linnanvuori sijaitsee Nousiaisten kirkosta 1,4 kilometriä luoteeseen peltoalueella sijaitsevassa metsäniemessä. Mäellä on 130 × 80 metriä laaja kallioalue, joka kohoaa yli 10 metriä ympäristöään korkeammalle. Kivivallin rakenteita on löydetty kallion pohjoisreunan solasta, jossa sitä löytyy kaksimetrisen siirtolohkareen vierestä ja toinen kivivalli siitä 13,5 metriä ylöspäin. Vuoren päältä löytyi myös lähde.
Tutkimukset

Linnanvuori tunnettiin jo 1800-luvulla, ja vuonna 1886 Hjalmar Appelgren kävi tutkimassa paikkaa. Kohdetta on tarkastettu myöhemminkin. Vuonna 1958 Torsten Edgren ei löytänyt valleja, mutta vuonna  2003 Esa Laukkanen löysi ne pohjoispäästä.
Kiinan Taipei olympialaisissa

Taiwan, viralliselta nimeltään Kiinan tasavalta, osallistuu olympialaisiin nimellä Kiinalainen Taipei.
Nimi

Kiinan Taipeista käytetään kiinaksi eri nimitystä riippuen siitä, ollaanko Taiwanissa tai Manner-Kiinassa. Taiwanissa nimitys on kiinaksi perinteisin merkein 中華臺北 (pinyin Zhōnghuá Táiběi) ja Manner-Kiinassa yksinkertaisin merkein 中国台北 (pinyin Zhōngguó Táiběi). Merkeistä Taiwanin käyttämät 中華 [Zhōnghuá] viittaavat Kiinaan kansakuntana tai kulttuurialueena, kun taas Manner-Kiinan käyttämät 中国 [Zhōngguó] viittaa Kiinaan valtiona.
Japanissa käytetään Kiinan Taipeista englanninkieliseen nimitykseen pohjautuvaa nimitystä チャイニーズ・タイペイ (Hepburn: Chainīzu Taipei).
Historia

Kiinan sisällissodan jälkeen Kiinan kansallisen olympiakomitean tilanne oli se, että suurin osa sen jäsenistä asui Taiwanilla. Vuonna 1951 Kansainvälinen olympiakomitea tunnusti Kiinan edustajaksi Kiinan kansallisen amatööriurheiluliiton, jonka pääpaikka oli Taipei. Manner-kiinassa taas perustettiin Yleiskiinalainen urheiluliitto, joka haki KOK:n jäseneksi ja osallistumisoikeutta vuoden 1952 olympialaisiin. KOK:n jäseniksi oli näin pyrkimässä kaksi Kiinaa. KOK hyväksyi molempien Kiinojen osallistumisen Helsingin kisoihin, mutta Taiwan jättäytyi protestina pois kisoista. Taiwan osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa Melbournen kisoissa vuonna 1956 Kiinan tasavallan nimellä. Kiinassa noudatettavan Yhden Kiinan politiikan mukaan Kiina ei tunnustanut Taiwanin itsenäisyyttä ja osallistumisoikeutta kisoihin. Tämän seurauksena Kiinan kansantasavalta jättäytyi pois kisoista protestina Kiinan tasavallan osallistumiselle. Kiistely jatkui 1980-luvulle saakka, jolloin Kiina lähetti seuraavan kerran urheilijoita olympialaisiin. Vuodesta 1981 lähtien Taiwan on osallistunut kansainvälisiin urheilukilpailuihin nimellä Kiinan Taipei. Olympialaisissa Kiinan Taipei -nimitys on ollut käytössä vuoden 1984 olympialaisista lähtien.
Kiinan Taipei saavutti ensimmäisen olympiamitalinsa Rooman 1960 kisoissa, joissa yleisurheilija Yang Chuan-Kwang sijoittui hopealle kymmenottelussa. Ensimmäiset olympiavoittonsa maa sai Ateenan 2004 kesäolympialaisissa, joissa taekwondoinit Chu Mu Yen voitti miesten 58 kilon ja Chen Shih Hsin naisten 49 kilon sarjan. Kaikkiaan Kiinan Taipei on saavuttanut olympiamitaleja kuudessa eri urheilumuodossa.
Mitalit lajeittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
|  Baseball | 0 | 1 | 0 | 1 | 5 |
|  Golf | 0 | 0 | 1 | 1 | 9 |
|  Jousiammunta | 0 | 2 | 2 | 4 | 16 |
|  Judo | 0 | 1 | 0 | 1 | 45 |
|  Nyrkkeily | 0 | 0 | 1 | 1 | 69 |
|  Painonnosto | 4 | 2 | 4 | 10 | 17 |
|  Pöytätennis | 0 | 1 | 2 | 3 | 7 |
|  Sulkapallo | 1 | 1 | 0 | 2 | 6 |
|  Taekwondo | 2 | 1 | 6 | 9 | 6 |
|  Voimistelu | 0 | 1 | 0 | 1 | 37 |
|  Yleisurheilu | 0 | 1 | 1 | 2 | 83 |
| Yhteensä | 7 | 11 | 18 | 36 | 64 |
Lähteet:
Mitalit olympialaisittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olympialaiset | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
1956  1956 Melbourne: 0
| 1960  1960 Rooma | 0 | 1 | 0 | 1 | 31 |
1964  1964 Tokio: 0
| 1968  1968 Mexico City | 0 | 0 | 1 | 1 | 41 |
1972  1972 München: 0
| 1984  1984 Los Angeles | 0 | 0 | 1 | 1 | 43 |
1988  1988 Soul: 0
| 1992  1992 Barcelona | 0 | 1 | 0 | 1 | 49 |
| 1996  1996 Atlanta | 0 | 1 | 0 | 1 | 61 |
| 2000  2000 Sydney | 0 | 1 | 4 | 5 | 58 |
| 2004  2004 Ateena | 2 | 2 | 1 | 5 | 31 |
| 2008  2008 Peking | 1 | 1 | 2 | 4 | 43 |
| 2012  2012 Lontoo | 1 | 0 | 1 | 2 | 48 |
| 2016  2016 Rio de Janeiro | 1 | 0 | 2 | 3 | 50 |
| 2020  2020 Tokio | 2 | 4 | 6 | 12 | 34 |
| Yhteensä | 7 | 11 | 18 | 36 | 64 |
Lähteet:
Olympiamitalistit

| Mitali | Nimi | Vuosi | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 Hopeaa | Yang Chuan-kwang | 1960  1960 Rooma |  Yleisurheilu | Miesten kymmenottelu |
| 3 Pronssia | Chi Cheng | 1968  1968 Mexico City |  Yleisurheilu | Naisten 80 metrin aitajuoksu |
| 3 Pronssia | Tsai Wen-Yee | 1984  1984 Los Angeles |  Painonnosto | Miesten höyhensarja |
| 2 Hopeaa | Baseballmaajoukkue | 1992  1992 Barcelona |  Baseball | Miesten turnaus |
| 2 Hopeaa | Chen Jing | 1996  1996 Atlanta |  Pöytätennis | Naisten kaksinpeli |
| 2 Hopeaa | Li Feng-Ying | 2000  2000 Sydney |  Painonnosto | Naisten höyhensarja |
| 3 Pronssia | Huang Chih-hsiung | 2000  2000 Sydney |  Taekwondo | Miesten 58 kg |
| 3 Pronssia | Chi Shu-ju | 2000  2000 Sydney |  Taekwondo | Naisten 49 kg |
| 3 Pronssia | Chen Jing | 2000  2000 Sydney |  Pöytätennis | Naisten kaksinpeli |
| 3 Pronssia | Kuo Yi-Hang | 2000  2000 Sydney |  Painonnosto | Naisten raskassarja |
| 1 Kultaa | Chu Mu-yen | 2004  2004 Ateena |  Taekwondo | Miesten 58 kg |
| 1 Kultaa | Chen Shih-hsin | 2004  2004 Ateena |  Taekwondo | Naisten 49 kg |
| 2 Hopeaa | Huang Chih-hsiung | 2004  2004 Ateena |  Taekwondo | Miesten 68 kg |
| 2 Hopeaa | Chen Szu-yuan Liu Ming-huang Wang Cheng-pang | 2004  2004 Ateena |  Jousiammunta | Miesten joukkuekilpailu |
| 3 Pronssia | Chen Li-ju Wu Hui-ju Yuan Shu-chi | 2004  2004 Ateena |  Jousiammunta | Naisten joukkuekilpailu |
| 3 Pronssia | Chu Mu-yen | 2008  2008 Peking |  Taekwondo | Miesten 58 kg |
| 3 Pronssia | Sung Yu-chi | 2008  2008 Peking |  Taekwondo | Miesten 68 kg |
| 2 Hopeaa | Lu Ying-Chi | 2008  2008 Peking |  Painonnosto | Naisten keskisarja |
| 1 Kultaa | Chen Wei-Ling | 2008  2008 Peking |  Painonnosto | Naisten kärpässarja |
| 1 Kultaa | Hsu Shu-Ching | 2012  2012 Lontoo |  Painonnosto | Naisten höyhensarja |
| 3 Pronssia | Tseng Li-Cheng | 2012  2012 Lontoo |  Taekwondo | Naisten 57 kg |
| 1 Kultaa | Hsu Shu-Ching | 2016  2016 Rio de Janeiro |  Painonnosto | Naisten höyhensarja |
| 3 Pronssia | Kuo Hsing-chun | 2016  2016 Rio de Janeiro |  Painonnosto | Naisten kevytsarja |
| 3 Pronssia | Le Chien-ying Lin Shih-chia Tan Ya-ting | 2016  2016 Rio de Janeiro |  Jousiammunta | Naisten joukkuekilpailu |
Lähteet:
Kaarle Suuren palkinto

Bill Clinton sai palkinnon vuonna 2000. Kuningas Juan Carlos I, Václav Havel ja Simone Veil saivat palkinnon aikaisemmin.
Kaarle Suuren palkinto  (saks. Internationaler Karlspreis der Stadt Aachen vuodesta  1988 Internationaler Karlspreis zu Aachen) on saksalaisen Aachenin kaupungin myöntämä arvostettu eurooppalainen palkinto. Se on jaettu vuodesta 1950 alkaen vuosittain henkilölle, joka on vaikuttanut myönteisesti Euroopan idean ja rauhan edistämiseen. Palkinto myönnetään Kaarle Suuren muistoksi, joka hallitsi Aachenista käsin ja on sinne myös haudattu. Palkinto myönnetään helatorstaisin Aachenin kaupungintalolla.
Luettelo palkituista

| Vuosi | saaja | maa tai järjestö |
| --- | --- | --- |
| 1950 | Richard Coudenhove-Kalergi |  Itävalta |
| 1951 | Hendrik Brugmans |  Alankomaat |
| 1952 | Alcide De Gasperi |  Italia |
| 1953 | Jean Monnet |  Ranska |
| 1954 | Konrad Adenauer |  Saksan liittotasavalta |
| 1956 | Winston Churchill |  Britannia |
| 1957 | Paul-Henri Spaak |  Belgia |
| 1958 | Robert Schuman |  Ranska |
| 1959 | George C. Marshall |  Yhdysvallat |
| 1960 | Joseph Bech |  Luxemburg |
| 1961 | Walter Hallstein |  Saksan liittotasavalta |
| 1963 | Edward Heath |  Britannia |
| 1964 | Antonio Segni |  Italia |
| 1966 | Jens Otto Krag |  Tanska |
| 1967 | Joseph Luns |  Alankomaat |
| 1969 | Euroopan komissio |  Euroopan unioni |
| 1970 | François Seydoux de Clausonne |  Ranska |
| 1972 | Roy Jenkins |  Britannia |
| 1973 | Salvador de Madariaga |  Espanja |
| 1976 | Leo Tindemans |  Belgia |
| 1977 | Walter Scheel |  Saksan liittotasavalta |
| 1978 | Konstantinos Karamanlis |  Kreikka |
| 1979 | Emilio Colombo |  Italia |
| 1981 | Simone Veil |  Ranska |
| 1982 | kuningas Juan Carlos I |  Espanja |
| 1984 | Karl Carstens |  Länsi-Saksa |
| 1986 | Luxemburgin kansa |  Luxemburg |
| 1987 | Henry Kissinger |  Yhdysvallat |
| 1988 | François Mitterrand |  Ranska |
| 1988 | Helmut Kohl |  Saksan liittotasavalta |
| 1989 | Veli Roger (Taizé-yhteisö) |  Sveitsi |
| 1990 | Gyula Horn |  Unkari |
| 1991 | Václav Havel |  Tšekkoslovakia |
| 1992 | Jacques Delors |  Ranska |
| 1993 | Felipe González |  Espanja |
| 1994 | Gro Harlem Brundtland |  Norja |
| 1995 | Franz Vranitzky |  Itävalta |
| 1996 | kuningatar Beatrix |  Alankomaat |
| 1997 | Roman Herzog |  Saksa |
| 1998 | Bronisław Geremek |  Puola |
| 1999 | Tony Blair |  Britannia |
| 2000 | Bill Clinton |  Yhdysvallat |
| 2001 | György Konrád |  Unkari |
| 2002 | Euro-valuutta |  Euroopan keskuspankki |
| 2003 | Valéry Giscard d'Estaing |  Ranska |
| 2004 | Pat Cox |  Irlanti |
| 2004 | paavi Johannes Paavali II (erikoispalkinto)  |  Vatikaanivaltio/ Puola |
| 2005 | Carlo Azeglio Ciampi |  Italia |
| 2006 | Jean-Claude Juncker |  Luxemburg |
| 2007 | Javier Solana |  Espanja |
| 2008 | Angela Merkel |  Saksa |
| 2009 | Andrea Riccardi |  Italia |
| 2010 | Donald Tusk |  Puola |
| 2011 | Jean-Claude Trichet |  Ranska |
| 2012 | Wolfgang Schäuble |  Saksa |
| 2013 | Dalia Grybauskaitė |  Liettua |
| 2014 | Herman Van Rompuy |  Belgia |
| 2015 | Martin Schulz |  Saksa |
| 2016 | Franciscus |  Argentiina |
| 2017 | Timothy Garton Ash |  Britannia |
| 2018 | Emmanuel Macron |  Ranska |
| 2019 | António Guterres |  Portugali |
| 2020 | Klaus Johannis |  Romania |
| 2022 | Svjatlana Tsih’anouskaja, Maryja Kalesnikava, Veronika Tsapkala |  Valko-Venäjä |
| 2023 | Volodymyr Zelenskyi ja Ukrainan kansa |  Ukraina |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.karlspreis.de/ (saksaksi)
Juki Records

Juki Records on joensuulainen pienlevy-yhtiö, joka perustettiin syksyllä 2003 Penttilän saha -yhtyeen esikoislevyn julkaisemista varten. Virallinen yhtiöittäminen tapahtui kevättalvella 2008. Juki Recordsin omistaa Ville Karttunen.
Hullut Hattuset siirtyi vuonna 2012 Juki Recordsin levytyslistalle. Ennen Hullut Hattuset tekivät julkaisuja Pilfink Recordsin sekä Parmitti ry:n kautta. Lisäksi Pihka ja Myrsky -yhtyeen debyyttialbumi "Liikaa jotain melkein" julkaistiin Juki Recordsin kautta.
Artistit

Nykyisinmilloin? Juki Recordsille levyttävät nämä artistit:
Ukkosmaine
Hullut hattuset
Eläin
Ville Karttunen
Pihka ja Myrsky
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisivut
János Konrád

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten vesipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tokio 1964 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Rooma 1960 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | México 1968 | joukkuekilpailu |  |
János Konrád (27. elokuuta 1941 Budapest – 26. marraskuuta 2014) oli unkarilainen vesipalloilija ja uimari. Hän kuului kesäolympialaisissa 1960 Roomassa pronssia vesipallossa saaneeseen joukkueeseen ja osallistui siellä lisäksi 100 metrin selkäuintiin.
Vesipallossa Konrád lisäksi joukkueineen voitti kultaa kesäolympialaisissa 1964 Tokiossa ja sai pronssia kesäolympialaisissa 1968 Méxicossa.
Kaarle Stefan (Itävallan arkkiherttua)

| Kaarle Stefan |
| --- | --- |
 Kazimierz Pochwalskin muotokuva arkkiherttua Kaarle Stefanista vuodelta 1912
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. syyskuuta 1860 Brünn, Böömi, Itävalta
Kuollut: 7. huhtikuuta 1933 (72 vuotta)
Ammatti:  sotilas
Sotilashenkilö
Palvelusvuodet:  1879–1918
Taistelut ja sodat:  ensimmäinen maailmansota
Sotilasarvo:  suuramiraali
Joukko-osasto:  Itävalta-Unkarin laivasto
Arkkiherttua Karl Stephan Eugen Viktor Felice Maria von Habsburg-Teschen (5. syyskuuta 1860 – 7. huhtikuuta 1933) oli itävaltalainen aatelinen ja Itävalta-Unkarin laivaston suuramiraali ja ylitarkastaja. Häntä harkittiin Puolan kuningaskunnan hallitsijaksi vuonna 1916, mutta tämä jäi toteutumatta. Hän asui ensimmäisen maailmansodan jälkeen Puolassa.
Perhe

Kaarle Stefan avioitui Maria Teresa Habsburg-Toskanan (18. syyskuuta 1862 – 1933) kanssa 28. helmikuuta 1886 Hofburgin palatsissa Wienissä. Pariskunnalle syntyi kaksi tytärtä ja neljä poikaa, jotka olivat:
Eleonora (1886–?)
Renata Maria (1888–?)
arkkiherttua Kaarle Albrekt (18. joulukuuta 1888 – 17. maaliskuuta 1951) – palveli myöhemmin Puolan armeijassa
Mechthildis (1891–?)
Leo Karl (1893–?)
Wilhelm (1895–?)
Jälkiä 2001–2011

| Jälkiä 2001–2011 Happoradio |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 2001–2011
 Julkaistu: 19. lokakuuta 2011
 Tuottaja(t): Janne Halmkrona
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 01.49.28
 Levy-yhtiö: Sony
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 6.
Happoradion muut julkaisut
| Puolimieli 2010 | Jälkiä 2001–2011 2011 | Elefantti 2014 |
Jälkiä 2001–2011 on suomalaisen Happoradio-yhtyeen ensimmäinen kokoelma-albumi, joka julkaistiin 19. lokakuuta 2011.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 6.
Kappaleet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  CD 1 Rakkaus – 3.32  Pois Kalliosta – 3.17  Che Guevara – 3.48  Ihmisenpyörä – 3.42  Puhu äänellä jonka kuulen – 4.05  Pelastaja – 3.36  HC-sää – 4.03  Linnusta sammakoksi – 3.40  Hirsipuu – 3.36  Sinä (2011) – 4.23  Olette kauniita – 4.06  Ahmat tulevat – 4.14  Tavikset – 3.32  Anna anteeksi – 4.06  |  CD 2 Hiljaa niin kuin kuolleet – 3.39  Hitaasti (2011) – 4.33  Kaupunki täynnä ihmisiä – 3.10  Pahoille teille – 3.16  Unelmia ja toimistohommia – 3.52  Tanssi – 3.06  Tomu (2011) – 4.10  Suru on – 4.33  Rötösrock (2011) – 3.05  Mulla menee hyvin – 3.01  Meidän vene – 3.08  Itä-Suomessa tuulee – 6.03  *  Ikävä ihollesi – 5.10  *  Kallioniemi – 5.03  *  Live Joensuun kaupunginorkesterin (joht. Krzysztof Dobosiewicz) kanssa Joensuun Carelia-salissa toukokuussa 2010.  |  DVD Jälkiä 2001–2011 -dokumentti Musiikkivideot Sinä  Pois Kalliosta  Linnusta sammakoksi  Tavikset  Suru on  Hirsipuu  Che Guevara  Puhu äänellä jonka kuulen  Olette kauniita  Pelastaja  Ahmat tulevat + Tykin ja DeFrostin kommenttiraidat  |
Arvostelut

Soundi:
Aiheesta muualla

Jälkiä 2001–2011 Discogs-sivustolla
Happoradio
| --- | --- |
Studioalbumit::   Asemalla  Pienet ja keskisuuret elämät  Vuosipäivä  Kaunis minä  Puolimieli  Elefantti  Kauniin kääntöpiiri  Majakka 
Kokoelmat::   Jälkiä 2001–2011  Ihmisen mittainen – Tarinoita 2002–2022 
Singlet::   ”Pahoille teille”  ”Sinä”  ”Pois Kalliosta”  ”Ikävä ihollesi”  ”Kaupunki täynnä ihmisiä”  ”Tanssi”  ”Linnusta sammakoksi”  ”Hitaasti”  ”Tavikset”  ”HC-sää”  ”Suru on”  ”Unelmia ja toimistohommia”  ”Hirsipuu”  ”Che Guevara”  ”Puhu äänellä jonka kuulen”  ”Olette kauniita”  ”Ihmisenpyörä”  ”Pelastaja”  ”Ahmat tulevat”  ”Anna anteeksi”  ”Rakkaus”  ”Hiljaa niin kuin kuolleet”  ”Sinä (2011)”  ”Sinä & hän”  ”Luonasi on linnani”  ”Vakava nainen”  ”Pimeäntaite”  ”Valopallo”  ”Älä puhu huomisesta”  ”Sinun vaikka hajoat”  ”Iholla”  ”Tehdään jotain kaunista”  ”Silta”  ”Super Mario”  ”Sukellus”  ”Jos et olis siinä”  ”Ihmisen mittainen” 
Muuta::   Diskografia  Luettelo kappaleista
Kristianstadsbladet

| Kristianstadsbladet |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  Gota Media
ISSN:  ISSN 1103-9523
Levikki:  22 700 (2021)
Perustettu:  1856
Päätoimittaja:  Jörgen Svensson
Sitoutuneisuus:  liberaali
Kotikunta:  Kristianstad
Kotimaa:  Ruotsi
Ilmestymistiheys:  ma–la
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kristianstadsbladet on ruotsalainen vuonna 1856 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Kristianstad. Se ilmestyy kuudesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan liberaali ja kuuluu Gota Media -konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
Kristiansundin lentoasema

| Kristiansundin lentoasema> Kristiansund lufthavn, Kvernberget |
| --- | --- |
 Lentoasema vuonna 2011.
IATA-koodi:  KSU
ICAO-koodi:  ENKB
Sijainti:  Kristiansund, Norja
Koordinaatit:  63°06′43″N, 7°49′34″E
Ylläpitäjä:  Avinor
Valmistumisvuosi:  1970
Korkeus:  62,2 m
Matkustajamäärä (2022):  280 972
Kristiansundin lentoasema (norj. Kristiansund lufthavn, Kvernberget) on lentoasema Norjassa noin kahdeksan kilometriä Kristiansundin keskustasta itään. Se avattiin vuonna 1970 ja sitä ylläpitää Avinor.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristiansundin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Jørn Eggum

| Jørn Eggum |
| --- | --- |
 Eggum vuonna 2016.
Henkilötiedot
Muut nimet:  Jørn-Henning Eggum
Syntynyt: 5. toukokuuta 1972 (ikä 52) Bergen, Norja
Ammatti:  ammattiyhdistysjohtaja, kultaseppä
Jørn-Henning Eggum (s. 5. toukokuuta 1972 Bergen) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja, joka on toiminut Fellesforbundetin puheenjohtajana vuodesta 1972. Hän on myös istunut Bergenin kaupunginvaltuustossa vuosina 2007–2011. Koulutukseltaan hän on kultaseppä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jørn Eggum Wikimedia Commonsissa
Kiveskipu

Kiveskipu on kudosvaurion vaaraan liitetty epämiellyttävä tuntemus kivespussin alueella.
Ominaisuudet

Kiveskivun kulku vaihtelee syystä riippuen aina äkillisen kovasta kivusta lievään viikkojen aikana ilmenevään kipuun – lievin kipu voi ilmetä lähinnä tunnustelu- tai asentoarkuutena. Kivun sijainti on tois- tai molemminpuolinen ja voi paikantua kiveksiin, lisäkiveksiin tai siemenjohtimiin ja säteillä alavatsalle. Kivun laatua voidaan kuvata erilaisilla termeillä.
Syyt

Kiveskivun syihin kuuluvat:
mekaaninen vaurio vaatteiden, liikunnan tai iskujen johdosta
kiveksen tai kiveslisäkkeen kiertymä (tyypillisesti nuori seksuaalisesti inaktiivinen potilas, alavatsalta kivekseen siirtynyt äkillinen kipu ja kivespussin yläosassa horisontaalisesti sijaitseva aristava kives)
lisäkivestulehdus (epididymiitti; tyypillisesti lisäkivekseen paikantuvat oireet; turpea, punoittava ja kuumottava kivespussi; ja virtsaamisoireet)
orkiitti (kivestulehdus), jonka tavallinen syy oli aiemmin sikotauti
kives- tai lisäkivesturvotus
bakteeri-infektio (virtsatieinfektiobakteerit, klamydia, gonokokki), jolle voi altistaa mm. virtsarakon tyhjenemishäiriö, virtsaputken toimenpiteet ja ektooppinen ureter
vesikives
kiveskohju (varikoseele)
kivessyöpä
säteilykipu virtsanjohtimista tai nivustyrästä
vasektomialeikkaus
nivustyräleikkaus (noin 10 %)
Krooniselle kivespussin kivulle ei yleensä löydetä selvää yksittäistä syytä.
Tutkiminen

Kiveskipu on usein aihetta tutkia vähintään kliinisesti; poikkeuksiin kuuluvat esimerkiksi ilmiselvän lievän vamman aiheuttama kipu ilman turvotusta. Kiveksen kiertymä vaatii nopeaa tunnistusta, joten tämä on aina ensimmäinen epäily äkillisessä kiveskivussa ja erikoissairaanhoitoa käytetään herkästi. Kasvainepäily on niin ikään aihe erikoissairaanhoidon tutkimuksiin.
Anamneesiin kuuluu muun muassa kivun voimakkuus ja sijainti ajan suhteen ja muuntavat tekijät sekä muut erotusdiagnostisesti merkittävät oireet, sairaudet ja hoidot. Statuksessa tehdään vähintään kivespussin inspektio ja palpaatio.
Lähinnä infektioepäilyissä tehdään kemiallisia veri- ja virtsakokeita, kuten veren CRP ja virtsan kemiallinen seulonta, bakteeriviljely ja tarvittaessa klamydian ja gonokokin nukleiinihapon osoitus tai rokottamattomilta sikotautibakteerin vasta-ainetutkimus. Kaikututkimus voi olla aiheellista muun muassa epäselvässä kivesturvotuksessa ja poissulkumielessä kroonisessa kivespussin kivussa (nivustyrä, kivessyöpä).
Hoito

Lievän vamman aiheuttama kipu ilman turvotus ei yleensä vaadi erityistä hoitoa. Muuten hoitoon voi kuulua syystä riippuen muun muassa:
kiristyksen, hankauksen ja roikkumisen vähentäminen esim. vaatetusta ja liikuntamuotoja muuttamalla
viilentäminen ja tulehduskipulääkkeet kivun lievittämiseksi
bakteerilääkkeet lisäkivestulehduksessa (aikuisilla yleensä 2 viikon fluorokinoloni)
leikkaushoito kiertymän, vaikean vamman tai kasvaimen korjaamiseksi
moniammatillinen kivunhoito kroonisessa kivespussin kivussa
funikkelin denervaatio, jos puudutukselle on vastetta
siemenjohtimen uudelleenliitos vasektomian jälkeisessä kivussa
sytostaatti- ja sädehoito kivessyövän hoidossa
Aiheesta muualla

Mayo Clinic: Testicle pain (englanniksi)
Krematoriosäätiö

Krematoriosäätiö on Helsingissä Hietaniemen krematoriota ylläpitävä säätiö. Sen historia alkaa vuodesta 1889, jolloin perustettiin tuhkahautauksen edistämiseksi Likbrännings-föreningen i Finland – Kuolleenpoltto-yhdistys Suomessa. Krematoriosäätiö on yhdistyksen seuraaja. Yhdistys rakennutti Helsingin Hietaniemeen hautausmaan välittömään läheisyyteen Suomen ensimmäisen krematorion, joka vihittiin käyttöön 1926.
Aiheesta muualla

Krematoriosäätiö