stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Klemetskog skola

| Klemetskog skola> Klemetskogin koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Maisalantie 273, 04360 Tuusula
Koordinaatit:  60.3653°N, 24.9827°E
Tyyppi:  ruotsinkielinen alakoulu
Perustettu:  1889 (Ruotsinkylän koulun kanssa samassa rakennuksessa), 1917 (oma koulurakennus)
Rehtori:  Saara Värtö
Luokat:  Esikoulu–6. lk 
Oppilaita:  Noin 50
Verkkosivut
Klemetskog skola, suomenkieliseltä nimeltään Klemetskogin koulu, on ruotsinkielinen kyläkoulu Tuusulan kunnan Ruotsinkylässä, noin viisi kilometriä Hyrylästä etelälounaaseen.  Koulu on noin 50 oppilaan alakoulu (luokka-asteet 1–6) ja esikoulu.
Riku Niemi Orchestra

Riku Niemi Orchestra (RNO) on vuonna 2005 perustettu rytmimusiikin ammattiorkesteri. Sen 25-henkisen orkesterikokoonpanon muodostavat big band ja jousisoitinryhmä. RNO esiintyy myös solistiorkesteri- ja kamarikokoonpanoina.
Riku Niemi Orchestra kutsuu itseään koko Suomen orkesteriksi. RNO:n kotipaikka on Helsinki, mutta orkesteri konsertoi säännöllisesti eri puolilla maata. Vuoden 2025 alkuun mennessä RNO on esiintynyt yhteensä 135 paikkakunnalla Suomessa.
RNO:n ohjelmisto koostuu viihde- ja rytmimusiikin kotimaisten ja kansainvälisten klassikoiden lisäksi rohkeista poiminnoista musiikin eri tyylisuunnista. RNO myös tilaa teoksia kotimaisilta rytmimusiikin säveltäjiltä ja sovittajilta.
Riku Niemi Orchestran vakituiseksi solistiksi oli kiinnitettynä vuosina 2006–2013 Jorma Kääriäinen. RNO:n solisteina ovat lisäksi esiintyneet sen omien muusikoiden ohella useat suomalaiset ja kansainväliset eturivin artistit.
Riku Niemi Orchestra säesti esiintyjiä Suomen Urheilugaalassa vuosina 2012–2016. RNO isännöi Sata-Häme Soi -festivaalin perinteistä Valkea Ruusu -televisiokonserttia vuosina 2006–2012.
Riku Niemi Orchestra saa toimintaansa rahoitusta opetus- ja kulttuuriministeriöltä.
Levytyksiä

Swings & Hits (2005)
Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Kädenjälki (2008)
Kari Tapio, Paula Koivuniemi, Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Vihdoinkin! (CD ja DVD 2008,  live)
Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra (Autiotalo) sekä muita artisteja: Melkein vieraissa – Nimemme on Dingo (2008)
Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Kaikki tiet (2011)
Amadeus Lundberg & Riku Niemi Orchestra: Vain rakkaus (2014)
Amadeus Lundberg & Riku Niemi Orchestra: Puhu minulle rakkaudesta (2015)
Kyösti Mäkimattila & Riku Niemi Orchestra: Olet maailmassa ainut (2018)
Marco Lundberg & Riku Niemi Orchestra: Rakkauden rikkaus (2019)
Leif Lindeman & Riku Niemi Orchestra: Rakkaudella – Leif Lindeman (2019)
Sami Saari & Jazzpojat Feat. Riku Niemi Orchestra: Onnellinen (2023)
Singlejä

F-F-F-Falling (2005)
Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Päivin öin (2008)
Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Kädenjälki (2008)
Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Ohuella langalla (2008)
Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Onko Mahdoton (It’s Impossible) (2011)
Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Äidille (Mama Liked The Roses) (2011)
Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Puhu hiljaa rakkaudesta (Speak Softly Love) (2011)
Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Angelica (2011)
Amadeus Lundberg & Riku Niemi Orchestra: Puhu Minulle Rakkaudesta (2015)
Marco Lundberg & Riku Niemi Orchestra: Sua vailla (2017)
Marco Lundberg & Riku Niemi Orchestra: Tämä ilta aikaa on (2019)
Sami Saari & Jazzpojat Feat. Heini Ikonen & Riku Niemi Orchestra: Offline (2020)
Sami Saari & Jazzpojat Feat. Riku Niemi Orchestra: Mulla Ei Oo Muuta (2020)
Sami Saari & Jazzpojat Feat. Riku Niemi Orchestra: Unohtumaton (2020)
Amadeus Lundberg & Riku Niemi Orchestra: Saat Silloinkin Sydämeni (Amar Pelos Dois) (2020)
Kari Vepsä & Riku Niemi Orchestra: Laulu sydämellä (2022)
Amadeus Lundberg & Riku Niemi Orchestra: Olit minun (2023)
Eino Grön & RNO TANGO: Elämän laulu (2024)
Aiheesta muualla

Riku Niemi Orchestra
http://www.meteli.net/rikuniemiorchestra
Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut

| Men’s World Floorball Championships |
| --- | --- |

Laji:  Salibandy
Perustettu:  1996
Joukkueita:  16
Hallitseva mestari:   Suomi
Eniten mestaruuksia:   Ruotsi (10)
Sivusto:  Men's WFC
Salibandyn miesten maailman­mestaruus­kilpailut ovat kansainvälisen salibandyliiton IFF:n järjestämä turnaus, jossa pelataan maailmanmestaruudesta kahden vuoden välein.
Ensimmäiset kisat järjestettiin vuonna 1996. Ylivoimaisesti parhaiten maailman­mestaruus­kilpailuissa on menestynyt Ruotsi, joka on miehissä voittanut mestaruuden kymmenen kertaa. Viidestätoista finaalista kahdessatoista vastakkain ovat olleet Suomi ja Ruotsi. Miehet ovat pelanneet myös Euroopan-mestaruudesta vuosina 1994 ja 1995.
Vuoden 2020 kisat Suomessa siirrettiin vuoden 2021 joulukuuhun koronaviruspandemian vuoksi.
Maailmanmestaruuskilpailut ja mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Paikka |
| 1996 |  Ruotsi |  Suomi |  Norja |  Tukholma, Skellefteå ja Uppsala |
| 1998 |  Ruotsi |  Sveitsi |  Suomi |  Praha ja Brno |
| 2000 |  Ruotsi |  Suomi |  Sveitsi |  Oslo, Drammen ja Sarpsborg |
| 2002 |  Ruotsi |  Suomi |  Sveitsi |  Helsinki |
| 2004 |  Ruotsi |  Tšekki |  Suomi |  Kloten ja Zürich |
| 2006 |  Ruotsi |  Suomi |  Sveitsi |  Tukholma, Helsingborg ja Malmö |
| 2008 |  Suomi |  Ruotsi |  Sveitsi |  Praha ja Ostrava |
| 2010 |  Suomi |  Ruotsi |  Tšekki |  Helsinki ja Vantaa  |
| 2012 |  Ruotsi |  Suomi |  Sveitsi |  Zürich ja Bern |
| 2014 |  Ruotsi |  Suomi |  Tšekki |  Göteborg |
| 2016 |  Suomi |  Ruotsi |  Sveitsi |  Riika  |
| 2018 |  Suomi |  Ruotsi |  Sveitsi |  Praha  |
| 2021 |  Ruotsi |  Suomi |  Tšekki |  Helsinki |
| 2022 |  Ruotsi |  Tšekki |  Suomi |  Zürich ja Winterthur |
| 2024 |  Suomi |  Ruotsi |  Tšekki |  Malmö |
| 2026 |  |  |  |  Tampere |
Mitalitaulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Maa |  |  |  | Yht |
| 1 |  Ruotsi | 10 | 5 | 0 | 15 |
| 2 |  Suomi | 5 | 7 | 3 | 15 |
| 3 |  Tšekki | 0 | 2 | 4 | 6 |
| 4 |  Sveitsi | 0 | 1 | 7 | 8 |
| 5 |  Norja | 0 | 0 | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

Kansainvälinen salibandyliitto IFF – World Championships (englanniksi)
Planet Floorball – IFF Championships for Nations (englanniksi)
YLE Elävä arkisto – Salibandyn MM-historiaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut
| --- | --- |
Miehet: 1996 • 1998 • 2000 • 2002 • 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
Naiset: 1997 • 1999 • 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Pojat U-19: 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Tytöt U-19: 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
| n k IFF:n salibandyn pääsarjat |
| --- | --- |
Miehet:  Alankomaat  Australia  Belgia  Espanja  Etelä-Korea  Georgia  Islanti  Italia  Itävalta  Japani  Kanada  Kiina  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Malesia  Norja  Pakistan  Puola  Ranska  Ruotsi  Saksa  Singapore  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Unkari  Venäjä  Viro  Yhdysvallat 
Naiset:  Alankomaat  Latvia  Norja  Ruotsi  Saksa  Suomi  Sveitsi  Tanska 
Muut:  IFF  EuroFloorball Cup  EM-kilpailut  MM-kilpailut 
2018 mestaruuspokaali
Skandinaviska Enskilda Banken

| Skandinaviska Enskilda Banken AB |
| --- | --- |

Osake:  OMXS: SEB A OMXS: SEB C
Markkina-arvo:   188,9 mrd. SEK (31.12.2018)
ISIN:  SE0000148884
Perustettu:  1972
Toimitusjohtaja:  Johan Torgeby
Puheenjohtaja:  Marcus Wallenberg
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Toimiala:  liikepankki
Liikevoitto:   27 285 milj. SEK (2018)
Nettotulos:   23 134 milj. SEK (2018)
Henkilöstö:   15 684 (keskim. 2018)
Kotisivu:  sebgroup.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skandinaviska Enskilda Banken AB (lyh. SEB) on yksi suurimmista ruotsalaisista liikepankeista. Taseensa perusteella (345,34 mrd. USD) pankki luokiteltiin vuonna 2015 maailman 73:nneksi suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi. SEB syntyi vuonna 1972, kun Stockholms Enskilda Bank (perustettu vuonna 1856) ja Skandinaviska Banken (perustettu vuonna 1864) yhdistyivät.
Ruotsalainen Wallenberg-suku hallitsee yhtiötä Investor-yhtiönsä kautta noin 18 %:n äänimäärällä. Toimitusjohtajana on Johan Torgeby ja hallituksen puheenjohtajana Marcus Wallenberg. Yhtiössä on noin 15 000 työntekijää, joista puolet työskentelee Ruotsin ulkopuolella.
Historia

Nykyisen SEB-pankin historia alkaa vuodesta 1856, jolloin André Oscar Wallenberg perusti Stockholms Enskilda Bankin, joka oli Tukholman ensimmäinen yksityinen liikepankki. Stockholms Enskilda Bank sai kilpailijan vuonna 1864, kun tanskalaisliikemies Carl Fredrik Tietgen perusti yhdessä André Oscar Wallenbergin kanssa Skandinaviska Kreditaktiebolagetin, josta kasvoi useiden yrityskauppojen myötä Ruotsin suurin liikepankki 1900-luvun alussa. Skandinaviska Kreditaktiebolaget kärsi suuria tappioita 1930-luvun laman seurauksena ja pankki joutui turvautumaan valtion lainoitukseen. Vuonna 1939 Skandinaviska Kreditaktiebolaget muutti nimensä Skandinaviska Bankeniksi.
Stockholms Enskilda Banken ja Skandinaviska Banken päättivät yhdistymisestä vuonna 1972, ja uusi pankki otti käyttöön nimen S-E-Banken. Ruotsin talouden ylikuumentuminen 1980-luvun lopulla johti talouskriisiin 1990-luvun alussa, jolloin myös S-E-Banken joutui vaikeuksiin, mutta ei kuitenkaan joutunut turvautumaan valtion pankkitukeen. S-E-Banken muutti nimensä nykyiseen muotoonsa SEB:ksi vuonna 1998.
SEB suunnitteli yhdistymistä kilpailijansa FöreningsSparbankenin (myöh. Swedbank) kanssa vuonna 2001, mutta EU:n komissio esitti pankkien fuusiosuunnitelmaan niin suuria muutoksia, että ne päättivät luopua hankkeesta.
Baltian maihin SEB laajentui vuonna 1998 hankkimalla 32 prosentin osuuden virolaisesta Eesti Ühispankista ja 36 prosentin osuuden latvialaisesta Latvijas Unibankasta. Vuoden 2000 aikana SEB lunasti loput näiden osakkeista sekä hankki saksalaisen BfG Bankin itselleen. Vuodesta 2010 lähtien SEB on keskittynyt tarjoamaan laajan valikoiman pankkipalveluja Ruotsissa ja Baltiassa, minkä seurauksena se on myynyt vähittäispankkitoimintonsa Saksassa ja Ukrainassa.
Annika Falkengren toimi SEB:n toimitusjohtajana vuosina 2005–2017 ja teki pankissa lähes 30 vuoden työuran. Hänen johdollaan SEB selvisi muiden ruotsalaispankkien tapaan suhteellisen hyvin vuosien 2008–2009 kansainvälisestä finanssikriisistä, vaikkakin sen Baltian-liiketoiminta aiheutti jonkin verran ongelmia. Falkengren jätti SEB:n vuonna 2017 siirtyäkseen sveitsiläisen Lombard Odierin palvelukseen.
Liiketoiminta

SEB tarjoaa laajan valikoiman pankkipalveluja Ruotsissa sekä kaikissa Baltian maissa. Muissa Pohjoismaissa ja Saksassa SEB keskittyy yritysten ja institutioiden pankkipalveluihin. Ainoana pohjoismaisena pankkina SEB:llä on konttori myös Ukrainassa.
SEB Kort AB on SEB:n täysin omistama tytäryhtiö. SEB Kort AB hallinnoi pohjoismaissa 3,3 miljoonaa maksuaika- ja luottokorttia (Diners Club, Mastercard, Eurocard ja Visa sekä useita muita profiloituja maksu- ja luottokortteja). Se on Pohjoismaiden suurin kansainvälisiä maksu- ja luottokortteja myöntävä yritys. SEB Kort AB omistaa Diners Clubin pohjoismaiset franchise-oikeudet.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
SEB Suomi
SEB Group (englanniksi, ruotsiksi)
| n k  OMX Stockholm 30 |
| --- | --- |
 ABB  Alfa Laval  Assa Abloy  Astra Zeneca  Atlas Copco  Autoliv  Boliden  Electrolux  Ericsson  Essity  Evolution  Getinge  Hexagon  Hennes & Mauritz  Investor  Kinnevik  NIBE Industrier  Nordea Bank  Sandvik  SBB  SCA  SEB  Sinch  Sv. Handelsbanken  SKF  Swedbank  Tele2  Telia Company  Volvo 
Päivitetty: 5. tammikuuta 2024
| n k OMX Nordic 40 |
| --- | --- |
 ABB  Alfa Laval  Assa Abloy  Atlas Copco  Astra Zeneca  Boliden  Carlsberg  Coloplast  Danske Bank  DSV  EQT  Ericsson  Essity  Evolution  Genmab  Hexagon  Hennes & Mauritz  Investor  Kone  A. P. Møller-Mærsk  Nordea Bank  Neste  Nibe Insdustrier  Nokia  Novo Nordisk  Novozymes  Ørsted  Pandora  Sampo  Sandvik  SCA  SEB  Sv. Handelsbanken  Stora Enso  Swedbank  UPM-Kymmene  Volvo  Vestas Wind Systems 
Päivitetty: 5. tammikuuta 2024
Suomalaiset pankit
Aktia
Bigbank
Danske Bank
Evli
Handelsbanken
Hypo
Nordea
Nordnet
OmaSp
OP
POP-pankki
SEB
S-Pankki
Säästöpankkiryhmä
Ålandsbanken
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Australia 
Henkilöt:  Trove
Luettelo Keravan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Keravan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Keravan kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Julkisilta paikoilta poistetut ja tuhoutuneet teokset

| Teos | Aiempi sijainti | Nykyinen sijainti | Tekijä | Paljastettu | Poistettu/ Tuhoutunut | Syy | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korkealle arvostettu | Kaupinpuisto, Kaupinkuja, Keskusta | Varastettu | Madekivi, AssiAssi Madekivi | 1999 | 2024 | Varastettu kesäkuussa 2024. Teoksen pieni noin viisisenttinen pronssinen koirahahmo ja n. 40 cm korkeat vuolukivipylväät on viety parimetrisen graniittipylvään nokasta. |  |  |
Huomioita

↑  Teos oli aikaisemmin Tuusulassa, kunnantalon pihalla (Koskensillantie 1)
1 2  Teos oli aikaisemmin Tuusulassa, uimahallin lähellä (Rykmentientie 1)
25. helmikuuta

25. helmikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 56. päivä. Vuodesta on jäljellä 309 päivää (karkausvuonna 310).
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Tuija, Jessica, Tuire, Vanessa
suomenruotsalainen kalenteri: Jessica, Vanessa
ortodoksinen kalenteri: Tarasi
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Duiri
vanhemmissa kalentereissa: Signhild, Signild, Sigvard, Suometar, Victoria, Viktooria, Viktoria, Viktorina, Viktorinus, karkausvuosina Matias, Matthias, Matthäus, Matti
Tapahtumia

138 – Rooman keisari Hadrianus adoptoi Antonius Piuksen tehden hänestä käytännössä seuraajansa.
1401 – Damaskoksen varuskunta antautui piirittäneille Timur Lenkin joukoille.
1570 – Paavi Pius V julisti Englannin kuningatar Elisabet I:n kirkonkiroukseen.
1836 – Samuel Coltille myönnettiin yhdysvaltalainen patentti Colt-revolverista.
1912 – Marie-Adélaïdesta, Luxemburgin Vilhelm IV:n kuudesta tyttärestä vanhimmasta, tuli ensimmäinen Luxemburgin suurherttuatar.
1915 – Ensimmäiset suomalaiset jääkärit aloittivat koulutuksensa Lockstedtissä Saksassa.
1918 – Jääkärien pääjoukko palasi Suomeen.
1921 – Neuvosto-Venäjä miehitti Georgian demokraattisen tasavallan.
1931 – Mika Waltarin näytelmä Jättiläiset ovat kuolleet sai ensi-iltansa Suomen Kansallisteatterissa.
1933 – USS Ranger (CV-4) vihittiin käyttöön ensimmäisenä yhdysvaltalaisena varta vasten lentotukialukseksi rakennettuna aluksena.
1947 – Liittoutuneiden valvontakomissio lakkautti Preussin valtion (Freistaat Preußen) ja pilkkoi sen alueen osavaltioiksi.
1951 – Ensimmäiset Pan-Amerikan kisat avattiin.
1954 – Gamal Abdel Nasserista tuli Egyptin pääministeri.
1964 – Cassius Claystä tuli nyrkkeilyn raskaansarjan maailmanmestari hänen voitettuaan Sonny Listonin Miami Beachissa Floridassa.
1972 – Terrorismi: Saksa maksoi 5 miljoonaa dollaria lunnaita arabiterroristien kaappaaman lentokoneen miehistöstä ja matkustajista.
1986 – Keltainen vallankumous: Filippiinien presidentti Ferdinand Marcos pakeni maasta 20 vallassaolovuoden jälkeen. Hänen seuraajansa Corazón Aquino oli Filippiinien ensimmäinen naispresidentti.
1991 – Persianlahden sota: irakilainen Scud-ohjus osui yhdysvaltalaiseen sotilastukikohtaan Dhahranissa Saudi-Arabiassa surmaten 28 merijalkaväen sotilasta.
1994 – Palkkamurhaaja Ilpo Larha pakeni vankilasta.
2004 – Kohua herättänyt Mel Gibsonin Jeesus-aiheinen elokuva The Passion of the Christ sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa.
2009 – Turkish Airlinesin Boeing 737 putosi pellolle Schipholin lentokentän lähistöllä Alankomaissa.
21. helmikuuta

21. helmikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 52. päivä. Vuodesta on jäljellä 313 päivää (314 päivää karkausvuonna).
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Keijo, Alva
suomenruotsalainen kalenteri: Alf, Alva
ortodoksinen kalenteri: Timo, Jesto
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Álfá
vanhemmissa kalentereissa: Esaias, Eukarius, Hilarius, Hillari, Hillervo, Holger, Pipinus, Saja
Tapahtumia

1431 – Jeanne d’Arcin oikeudenkäynti alkoi.
1613 – Kansalliskokous valitsi Mikael Romanovin (Mikael I tai Mihael I) yksimielisesti Venäjän tsaariksi ensimmäisenä Romanovin suvusta.
1808 – Suomen sota alkoi Ruotsin ja Venäjän välillä.
1848 – Karl Marx julkaisi ”Kommunistisen manifestin”.
1861 – Maarianhamina sai kaupunkioikeudet.
1875 – Jeanne Calment syntyi. Hän eli 122 vuotta 164 päivää ollen kaikkein pisimpään todistettavasti (dokumentoidusti) elänyt ihminen.
1878 – Ensimmäinen puhelinluettelo julkaistiin New Havenissa Connecticutissa.
1916 – Ensimmäinen maailmansota: Verdunin taistelu alkoi.
1921 – Coton sota alkoi Costa Rican vallatessa Panaman hallitseman kiistellyn Coton alueen.
1925 – The New Yorkerin ensimmäinen numero julkaistiin.
1946 – Sotasyyllisyysoikeudenkäynti Suomen sodanaikaisia johtavia poliitikkoja vastaan päättyi.
1947 – Edwin Land esitteli Optical Society of American kokouksessa New Yorkissa ensimmäistä ”pikakameraa” (Polaroid Land Camera).
1952 – Churchillin hallitus lopetti henkilökorttien käytön ”vapauttaakseen ihmiset” Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
1953 – Francis Crick ja James D. Watson löysivät DNA:n rakenteen.
1960 – Kuuban johtaja Fidel Castro kansallisti kaikki yritykset Kuubassa.
1965 – Nation of Islam -järjestön jäsenet murhasivat Malcolm X:n New Yorkissa.
1972 – Neuvostoliittolainen avaruusluotain Luna 20 laskeutui Kuuhun.
1972 – Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon vieraili Kiinan kansantasavallassa normalisoidakseen maiden väliset suhteet.
1973 – Israelilainen suihkuhävittäjä ampui Siinain autiomaan yllä alas Libyan Airlinesin matkustajakoneen, 108 ihmistä sai surmansa.
1975 – Watergate-skandaali: entinen Yhdysvaltain oikeuskansleri John N. Mitchell sekä entiset Valkoisen talon avustajat H. R. Haldeman ja John Ehrlichman tuomittiin vankeusrangaistuksiin.
1985 – Irlannin parlamentti hyväksyi ehkäisyvälineiden käytön sallivan lain.
1994 – CIA:n kaksoisagentti Aldrich Ames tuomittiin elinkautiseen vankeuteen maanpetoksesta.
1995 – Steve Fossett laskeutui Leaderiin Kanadan Saskatchewanissa ensimmäisenä Tyynen valtameren yli yksin ilmapallolla lentäneenä ihmisenä.
1998 – Suomen jääkiekkomaajoukkue voitti Naganon talviolympialaisissa pronssia Kanadaa vastaan pelaamassaan pronssiottelussa.
1999 – Sanna Sillanpää surmasi kolme miestä ja haavoitti vakavasti yhtä ampumavälikohtauksessa Helsingin Albertinkadun ampumakerhossa.
2002 – Suomenkielinen Wikipedia perustettiin muodollisesti.
2004 – Ensimmäinen euroopanlaajuinen (paneurooppalainen) poliittinen puoluejärjestö, Euroopan Vihreät (European Greens), perustettiin Roomassa. Järjestöön liittyi 32 eurooppalaista ”vihreää puoluetta”, Suomesta Vihreä liitto.
2022 – Venäjä tunnusti Luhanskin ja Donetskin alueet "itsenäisiksi valtioiksi", mutta miehitti ne samalla "rauhanturvaamisen" varjolla.
Kuolleita

1513 – Julius II, paavi (s. 1443)
1677 – Baruch Spinoza, alankomaalainen filosofi (s. 1632)
1730 – Benedictus XIII, paavi (s. 1649)
1846 – Ninkō, Japanin keisari 1817–1846 (s. 1800)
1861 – Lars Levi Laestadius, ruotsalainen pappi (lestadiolaisuuden perustaja) (s. 1800)
1900 – Charles Piazzi Smyth, brittiläinen tähtitieteilijä, Skotlannin Astronomer Royal (s. 1819)
1907 – Erik Gustaf Boström, Ruotsin pääministeri 1891–1900 ja 1902–1905 (s. 1842)
1919 – Kurt Eisner, saksalainen poliitikko ja toimittaja (s. 1867)
1926 – Heike Kamerlingh Onnes, vuoden 1913 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut alankomaalainen fyysikko (s. 1853)
1927 – Alpo Noponen, suomalainen kirjailija (s. 1862)
1938 – George Ellery Hale, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (s. 1868)
1941 – Frederick Banting, vuoden 1923 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut kanadalainen fysiologi (s. 1891)
1965 – Malcolm Little (”Malcolm X”), yhdysvaltalainen mustien kansalaisoikeuksien puolustaja (murhattiin) (s. 1925)
1968 – Howard Walter Florey, vuoden 1945 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut australialaissyntyinen farmakologi (s. 1948)
1984 – Mihail Šolohov, vuoden 1965 Nobelin kirjallisuuspalkinnon (Hiljaa virtaa Don) saanut venäläinen kirjailija (s. 1905)
1993 – Tapio Jalas, suomalainen huilutaiteilija (s. 1941)
1999 – Ilmari Juutilainen, suomalainen taistelulentäjä (kaksinkertainen Mannerheim-ristin ritari, Suomen menestynein lentäjä toisessa maailmansodassa) (s. 1914)
1999 – Gertrude B. Elion, vuoden 1988 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (s. 1918)
2002 – John Thaw, brittiläinen näyttelijä (”Komisario Morse”) (s. 1942)
2008 – Helmi Mavis Hiltunen (Mavis Hiltunen Biesanz), amerikansuomalainen sosiologi ja tietokirjailija (s. 1919)
2008 – Evan Mecham, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (s. 1924)
2016 -  Margaretha von Bahr, suomalainen tanssija ja koreografi (s. 1921)
2017 – Kenneth Arrow, vuoden 1972 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä (s. 1921)
2018 – Billy Graham, yhdysvaltalainen kristillinen saarnaaja (s. 1918)
2019 – Sequeira Costa, portugalilainen pianisti  (s. 1929)
2019 – Peter Tork, yhdysvaltalainen muusikko ja näyttelijä, The Monkeesin basisti ja kosketinsoittaja (s. 1942)
2020 – Johan Järnefelt, suomalainen lääkäri ja lääketieteellisen kemian professori (s. 1929)
2020 – Lisel Mueller, yhdysvaltalainen runoilija (s. 1924)
2021 – Jan Lityński, puolalainen oppositiopoliitikko ja toimittaja (s. 1946)
2022 – Paul Farmer, yhdysvaltalainen lääketieteen antropologi ja lääkäri (s. 1959)
2023 – Nadja Tiller, itävaltalainen näyttelijä (s. 1929)
2024 – Roger Guillemin, vuoden 1977 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ranskalaissyntyinen endokrinologi (s. 1924)
2024 – Stepan H’mara, ukrainalainen poliitikko ja neuvostoajan toisinajattelija (s. 1937)
2024 – Micheline Presle, ranskalainen näyttelijä (s. 1922)