Saab JAS 39 Gripen
Gripen E/F ja muut versiot

Kaksipaikkainen ”Gripen Demo” tilattiin vuonna 2007 erilaisten päivitysten testaamiseksi. Se sai General Electric F141G -moottorin, joka on kehitetty Boeing F/A-18E/F Super Hornetin moottorista. Tämän Gripen Demon maksimilentoonlähtöpaino nousi 14 000:sta 16 000 kg:aan, sisäinen polttoainetilavuus kasvoi 40 %, kun päälaskutelineet siirrettiin rungosta siipiin, mikä mahdollisti myös kahden uuden ripustimen lisäämisen rungon alle. Koneen taistelusäde oli 1 300 km lisäpolttoainesäiliöiden ja kuuden ilmataisteluohjuksen kanssa. PS-05/A-tutka korvattiin uudella Raven ES-05 -AESA-tutkalla, joka perustuu Selex ES:n Vixen-AESA-tutkiin, joita valmisti sittemmin Finmeccanica, nykyään Leonardo. Gripen Demon ensilento oli 27.5.2008. Supercruise-kyvyn testissä 21.1.2009 Gripen Demo lensi nopeudella 1,2 Machia ilman jälkipolttoa. Gripen Demo toimi perustana Gripen E/F:lle, joihin aluksi viitattiin myös nimillä Gripen NG (Next Generation) ja MS 21 (Mission System 21).
Saab tutki 1990-luvulla Gripen-versiota, joka pystyisi toimimaan lentotukialuksilta. Vuonna 2009 se aloitti Sea Gripen -projektin vastauksena Intian tietopyyntöön tukialushävittäjästä. Brasilia saattaa myös tarvita uutta tukialushävittäjää.  Neuvoteltuaan Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriön virkamiesten kanssa toukokuussa 2011 Saab päätti perustaa maahan kehityskeskuksen Sea Gripen -konseptin laajentamiseksi. Vuonna 2013 Saabin silloinen Aeronautics-liiketoiminnan johtaja Lennart Sindahl sanoi, että yhtiö tutki miehittämättömään operointiin kykenevää Gripen E:tä, mutta sen ja tukialusversion lisäkehittäminen vaatisivat ostajan sitoutumisen projektiin. Brasilian merivoimat osoitti vuonna 2014 kiinnostusta tukialus-Gripeniin.
Vuonna 2010 Saab sai Ruotsin valtiolta neljän vuoden sopimuksen Gripenin tutkan ja muiden laitteiden parantamiseksi, uusien aseiden integroimiseksi ja operointikustannusten madaltamiseksi. Kesäkuussa 2010 Saab ilmoitti, että Ruotsi suunnittelee tilaavansa Gripen NG:tä, joka oli nimetty JAS 39E/F:ksi. Se oli määrä ottaa palveluskäyttöön viimeistään vuonna 2017 riippuen vientitilausten määrästä. Kun Sveitsi oli 25.8.2012 ilmaissut aikeensa ostaa 22 Gripen E/F:ää, Ruotsi ilmoitti suunnittelevansa tilata 40-60 konetta. Ruotsin hallitus päätti 17.1.2013 tilata 60 Gripen E:tä. Sen sijaan Sveitsi päättikin kansanäänestyksen jälkeen jättää Gripenit tilaamatta ja lykätä hankintaprosessia.
Heinäkuussa 2013 alkoi ensimmäisen Gripen E -testikoneen kokoonpano. Alun perin 60 JAS 39C:tä piti varustaa uudelleen JAS 39E:iksi vuoteen 2023 mennessä, mutta suunnitelma päivitettiin niin, että Gripen E -koneet saavat uudet lentorangat ja vain joitain osia C-versiosta. Ensimmäinen sarjatuotantokone oli määrä luovuttaa Ruotsin ilmavoimille vuonna 2018 ja maaliskuussa 2014 Saab julkisti suunnitelmat saada Gripen E:lle sotilaskonetyyppisertifiointi myös vuonna 2018.  Ensimmäinen Gripen E esiteltiin 18.5.2016. Saab viivästytti koneen ensilentoa vuodesta 2016 vuoteen 2017 keskittyäkseen sen tietokoneohjelmiston sertifiointiin. Rullauskokeet suurilla nopeuksilla alkoivat joulukuussa 2016. Syyskuussa 2015 Saabin Aeronautics-liiketoimintayksikön johtaja Lennart Sindahl ilmoitti, että Saab kehittää Gripen F:n elektronisen sodankäynnin versiota. Gripen E teki ensilentonsa 15.6.2017. Toukokuuhun 2018 mennessä kone oli saavuttanut yliääninopeuden ja aloittamassa kuormaustestit.