Obytitšnan kynnäs
Kynnään kuvaus

Obytitšnan kynnästä sanotaan myös pieneksi niemimaaksi, koska se on vain 30 tai joidenkin lähteiden mukaan yli 32 kilometriä pitkä. Samalla se on Asovanmeren pohjoisrannikon pisin sedimenttisärkkä. Lounaissuunnassa mereen kurottautuvan kynnään leveys on suurimmillaan noin 8 kilometriä ja kapeimmissa osissa se yltää 8–10 metriin. Obytitšnan kynnään kokonaispinta-alaksi on mainittu 220 hehtaaria, joka tulvien aikana voi jonkin verran pienentyä. Kynnäs päättyy Dzendzikin niemekkeeseen, joka on syntynyt Obytitšnan joen tulvien hiekasta. Syys- ja kevätmyrskyjen aikana, kun suuri osa rannikon matalikoista tulvii ja kynnään kapeisiin paikkoihin ilmestyy tilapäisiä, noin 8 metrin pituisia kanavia, lounaiskärjessä sijaitseva Dzendzik muuttuu saareksi. Obititšnan kynnäs alkaa noin 9 tai 10–12 kilometriä Prymorskista länteen sijoittuvan Velikiy-suon reunalta, minkä jälkeen idästä sitä huuhtoa Berdjanskin ja lännestä Obytitšnan lahti. Sen itä- ja kaakkoisrannikolle on omaiset tasaiset ja korkeammat ääriviivat. Kynnään itäistä maisemarajaa pidetään simpukanrantana, minkä loivilla, pehmeillä hiekkarinteillä voi yleisesti heinä- ja elokuussa tulvia useita metrejäkin äkillisesti kehittyvien hurrikaanin voimakkuudella puhaltavien tuulten nostattamista korkeista aalloista johtuvasti. Siten rannikon ja rantaviivan ollessa meren, eroosion ja tulvien jatkuvan vaikutuksen alaisena, on havaittu idästä etenevä kynnään asteittainen väheneminen. Kynnään keski- ja itäosassa esiintyy matalia pieniä suolajärviä. Länsi- ja luoteisrantaviiva on hyvin pirstoutunut, matalampi ja soisempi ja sitä leikkaavat lukuisat poukamat ja niiden väliset pienehköt, sara- ja ruoko-, myös tiheän puu- ja pensaskasvillisuuden peittämät saaret ja niemekkeet, joita linnut suosivat. Nämä länsirannikon keskiosan saaret ovat yleensä pieniä ja niistä suurimpien, esimerkiksi Komyšanovin ja Velikyn eli Bolšoin pinta-ala on noin 2 hehtaaria. Kynnään kvartsihiekkakivestä ja nilviäiskuorista muodostuva tasainen, lievästi aaltoileva maaperä kohoaa 1,5--2 ja jopa 2,2 metriä merenpinnan yläpuolelle ja täällä tyypillistä on dyynien kohokuviot.
Suolayrttejä kynnäällä
Halofyyttikasvillisuutta
Euroopanmerikaalin populaatio halofyyttisen kasvillisuuden ympäröimänä. Hedelmäkauden alku
Peuroja kynnäällä
Kuiva merenrantaniitty
Suolajärviä ja soita
Obytitšnan kynnäs sijaitsee lauhkean mannerilmaston vyöhykkeellä, jolle on ominaista kuivat ja kuumat kesät ja talvet, jolloin on vähän lunta. Talvella sitä ympäröivät lahdet jäätyvät. Kynnään itäosassa hallitsee arokasvillisuuden peittämä hiekkamaisema ja lännen alemmilla alueilla halofyytti- ja niittykasvillisuus. 1970-luvulla kynnäälle tuotiin istutuksia vahvistamaan sen hiekkaista maaperää ja suojaamaan ainutlaatuista mikroilmastoa. Siellä on puiden ja pensaiden, muunmuassa kynäjalavan, Idänhopeapensaiden, valeakaasian, krimin mäntyjen, turkestanintamariskin jne. istutuksia yhteensä joko 200 tai jopa 400 hehtaarin kokoisella suojelualueella. Täällä tällä hetkellä kasvaa yli 500 tai 558 aro-, kosteikko- ja suokasvilajia.
Tämänhetkinen Obytitšnan kynnäs on yksi harvoista Asovanmeren alueen kulmista, missä puuttuvat sekä infrastruktuuri että julkisen liikenteen luomat yhteydet. Kynnään kapeamman osan alussa, puomin takana, on 2 kilometrin pituinen telttailemiseen ja virkistykseen tarkoitettu vyöhyke, joka on varustettu roska-astioilla ja biokäymälöillä. Tämän alueen ulkopuolella ei ole virkistysmahdollisuuksia. Kynnäällä sekä pesii että talvehtii 90–99 lintulajia, joista 17 on uhanalaisuudestaan johtuvasti kirjattuina Ukrainan lajien punaiseen kirjaan. Täällä luoteisosassa sijaitsevat soiset ja ruohoiset rannikot runsaine hyttyisineen luovat erinomaiset olosuhteet linnuille ja tämä osa kynnäästä on luonnonsuojelualuetta, johon ulkopuolisille pääsy on estetty. Lisäksi täällä esiintyy 34 nisäkäslajia, matelijoita 5, joista arokyy on sisällytetty Ukrainan punaiseen listaan, ja sammakkoeläimiä 2 eri lajia. Kynnästä ympäröivissä vesistöissä löytyy 53 kalalajia ja sen rannikon vedet ovat merikalojen massakutualueita. Saaret ovat lintujen pesimäpaikkoja ja muuttoaikana täällä on noin 60 000 lintua.