stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1962
Urheilijat lajeittain > Miehet

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| 800 metriä | Olavi Salonen | loppukilpailussa neljäs (1.51,2) |
| maraton | Tenho Salakka | 11. (2.33.00,0) |
| maraton | Eino Oksanen | 12. (2.33.40,8) |
| maraton | Niilo Sorrela | 22. (2.48.43,2) |
| 400 metrin aidat | Jussi Rintamäki | loppukilpailussa neljäs (50,8 SE) |
| 400 metrin aidat | Hannu Ehoniemi | alkuerässään viides (52,8) |
| 3 000 metrin esteet | Esko Sirén | loppukilpailussa kymmenes (8.59,6) |
| 3 000 metrin esteet | Ilmari Kurkivuori | keskeytti alkuerässään |
| 4 × 400 metriä | Börje Strand   Pentti Rekola   Reijo Salonen   Jussi Rintamäki | alkuerässään 5. (3.13,8) |
| korkeushyppy | Henrik Hellén | loppukilpailussa 11. (200 |
| seiväshyppy | Pentti Nikula | loppukilpailussa ensimmäinen (480) |
| seiväshyppy | Kauko Nyström | loppukilpailussa kolmas (460) |
| seiväshyppy | Risto Ankio | loppukilpailussa neljäs (450) |
| pituushyppy | Rainer Stenius | loppukilpailussa toinen (785) |
| pituushyppy | Pentti Eskola | loppukilpailussa kolmas (785) |
| pituushyppy | Jorma Valkama | loppukilpailussa 12. (678) |
| kolmiloikka | Kari Rahkamo | loppukilpailussa 11. (15,09) |
| kolmiloikka | Yrjö Tamminen | karsinnassa 16. (15,20) |
| kuulantyöntö | Jarmo Kunnas | loppukilpailussa 12. (17,06) |
| kiekonheitto | Carol Lindroos | karsinnassa 16. (51,96) |
| kiekonheitto | Pentti Repo | karsinnassa 17. (51,83) |
| moukarinheitto | Kalevi Horppu | karsinnassa 14. (60,99) |
| keihäänheitto | Väinö Kuisma | loppukilpailussa kymmenes (73,32) |
| keihäänheitto | Pauli Nevala | karsinnassa 15. (72,15) |
| kymmenottelu | Markus Kahma | yhdeksäs (7052) |
| kymmenottelu | Seppo Suutari | keskeytti |
Urheilijat lajeittain > Naiset

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| korkeushyppy | Leena Kaarna | loppukilpailussa kymmenes (161) |
| pituushyppy | Maija Koivusaari | karsinnassa 16. (580) |
| keihäänheitto | Sirpa Toivola | loppukilpailussa 12. (44,56) |
Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1989

Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1989 käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa Haagissa 1989.
Suomen yhdeksästä miehestä ja kolmesta naisesta koostunut joukkue saavutti kaksi pronssimitalia, jotka molemmat olivat naisten tuomia. Ringa Ropo-Junnilan pituushypyssä ja Sisko Hanhijoen 60 metrillä saavuttamat mitalit ovat edelleen vuoteen 2013 mennessä ainoat suomalaisnaisten palkintokorokesijat EM-halleista. Hanhijoki ylsi myös 200 metrillä loppukilpailuun, jossa hän sijoittui kuudenneksi. Saman sijan saavutti myös Jarmo Kärnä pituushypyssä. Kahdeksanneksi sijoittuivat Juha Kivi pituushypyssä ja Janne Ronkainen kuulantyönnössä.
Mitalistit

| Mitali | Nimi | Laji |
| --- | --- | --- |
| Pronssia | Sisko Hanhijoki | 60 metrin juoksu |
| Pronssia | Ringa Ropo-Junnila | pituushyppy |
Joukkue > Miehet

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| 60 metriä | Jouni Myllymäki | välierässään kahdeksas (6,79) |
| 60 metrin aidat | Kai Kyllönen | alkuerässään kuudes (8,01) |
| 60 metrin aidat | Harri Rouhiainen | alkuerässään kuudes (8,03) |
| seiväshyppy | Harri Palola | 12. (540) |
| seiväshyppy | Asko Peltoniemi | ilman tulosta |
| pituushyppy | Jarmo Kärnä | kuudes (794) |
| pituushyppy | Juha Kivi | kahdeksas (778) |
| pituushyppy | Juha Plosila | 11. (765) |
| kuulantyöntö | Janne Ronkainen | kahdeksas (19,31) |
Joukkue > Naiset

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| 60 metriä | Sisko Hanhijoki | loppukilpailussa kolmas (7,23) |
| 200 metriä | Sisko Hanhijoki | loppukilpailussa kuudes (24,04) |
| korkeushyppy  | Marita Pakarinen | kymmenes (180) |
| pituushyppy | Ringa Ropo-Junnila | kolmas (662) |
Super Bowl XX

Super Bowl XX oli järjestyksessään 20. Super Bowl. Vastakkain pelasivat Chicago Bears ja New England Patriots. Ottelu pelattiin Louisiana Superdomella New Orleansissa, Louisianassa 26. tammikuuta 1986. Chicago Bears voitti pistein 46–10. Ottelun arvokkaimpana pelaajana palkittiin Chicagon ulompi puolustuksen linjamies Richard Dent.
Super Bowl XXI

Super Bowl XXI oli järjestyksessään 21. Super Bowl. Vastakkain pelasivat New York Giants ja Denver Broncos. Ottelu pelattiin Rose Bowlilla Pasadenassa, Kaliforniassa 25. tammikuuta 1987. New York Giants voitti pistein 39–20. Ottelun arvokkaimpana pelaajana palkittiin New York Giantsin pelinrakentaja Phil Simms.
Super Bowl XXIV

Super Bowl XXIV oli järjestyksessään 24. Super Bowl. Vastakkain pelasivat San Francisco 49ers ja Denver Broncos. Ottelu pelattiin Louisiana Superdomella New Orleansissa, Louisianassa 28. tammikuuta 1990. San Francisco 49ers voitti pistein 55–10. Ottelun arvokkaimpana pelaajana palkittiin San Franciscon pelinrakentaja Joe Montana, josta tuli ensimmäinen Super Bowlin arvokkaimmaksi pelaajaksi kolmasti valittu pelaaja.
Super Bowl XXIII

Super Bowl XXIII oli järjestyksessään 23. Super Bowl. Vastakkain pelasivat San Francisco 49ers ja Cincinnati Bengals. Ottelu pelattiin Joe Robbie Stadiumilla Miamissa, Floridassa 22. tammikuuta 1989. San Francisco 49ers voitti pistein 20–16. Ottelun arvokkaimpana pelaajana palkittiin San Franciscon laitahyökkääjä Jerry Rice.
Suomukiitäjä

| Suomukiitäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kiitäjät Apodidae
Suku::  Suomukiitäjät Telacanthura
Laji::  ussheri
Kaksiosainen nimi
 Telacanthura ussheri  (Sharpe, 1870) 
Alalajit
 T. u. benguellensis  T. u. sharpei  T. u. stictilaema  T. u. ussheri 
Katso myös
   Suomukiitäjä Wikispeciesissä   Suomukiitäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suomukiitäjä (Telacanthura ussheri) on kiitäjiin kuuluva lintulaji. Sitä tavataan laajalta alueelta Afrikasta.
Koko ja ulkonäkö

Suomukiitäjä kasvaa noin 14 cm pitkäksi. Suomukiitäjän pään ja selän väritys vaihtelee alalajeittain, eteläisessä Afrikassa ne ovat tumman ruskeat ja lähempänä Päiväntasaajaa melkein mustat. Siivet ja pitkä pyrstö ovat samanväriset ja niissä on sinertävä kiilto. Pyrstö on tylppä ja sen päässä on lyhyitä piikkejä. Suomukiitäjän rinnassa on ruskeiden ja valkoisten höyhenien muodostamaa suomukuviointia. Vatsa on ruskea ja siinäkin on suomukuviointia, mutta ei yhtä selvänä kuin rinnassa. Lajin perässä on leveä valkoinen juova.
Levinneisyys ja elinympäristö

Suomukiitäjän levinneisyysalue Afrikassa on laaja ja laikuttainen. Länsi-Afrikassa sitä tavataan Guineasta ja alueelta, joka ulottuu Liberiasta itään aina Kongon demokraattiseen tasavaltaan ja etelään aina Angolaan. Itä-Afrikassa suomukiitäjän levinneisyys on Keniasta Etelä-Afrikkaan. Linnun elinympäristöä ovat metsät, niin sademetsät kuin savannimetsätkin. Ne elävät pareittain tai pieninä ryhminä. Suomukiitäjän ravintoa ovat lentävät hyöteiset. Laji pesii onttoihin puihin.
Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2000

Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2000 käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa Gentissä 2000.
Suomen yhdeksästä miehestä ja neljästä naisesta koostunut joukkue saavutti viisi sijoitusta kuuden parhaan joukkoon. Timo Aaltonen jatkoi Suomen hyviä kuulaperinteitä voittamalla kultaa, joka tosin varmistui vasta jälkikäteen Oleksandr Bahatšin doping-hylkäyksen myötä. Seuraava EM-hallikisojen suomalaismitalisti nähtiin vasta vuoden 2021 kisoissa ja seuraava suomalaisvoittaja vuoden 2023 kisoissa. Gentissä Suomen hyvää kuulamenestystä täydensi Tepa Reinikainen kuudennella sijallaan, kun taas Edellisten kisojen hopeamitalisti, hallikaudella 22 metriä työntänyt Mika Halvari jäi karsinnassa ilman tulosta. Tiia Hautala oli edellisten kisojen tapaan viisiottelussa neljäs ja saman sijan saavutti myös Wilson Kirwa 800 metrin kilpailussa.
Mitalistit

| Mitali | Nimi | Laji |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Timo Aaltonen | kuulantyöntö |
Joukkue > Miehet

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| 60 metriä | Kari Louramo | alkuerässään kuudes (6,81) |
| 60 metriä | Janne Haapasalo | alkuerässään kuudes (6,90) |
| 60 metriä | Kim Lesch | alkuerässään kuudes (6,90) |
| 800 metriä | Wilson Kirwa | loppukilpailussa neljäs (1.48,69) |
| korkeushyppy | Oskari Frösen | loppukilpailussa kuudes (224) |
| korkeushyppy | Toni Huikuri | karsinnassa 11. (221) |
| kuulantyöntö | Timo Aaltonen | loppukilpailussa ensimmäinen (20,62) |
| kuulantyöntö | Tepa Reinikainen | loppukilpailussa kuudes (19,93) |
| kuulantyöntö | Mika Halvari | karsinnassa ilman tulosta |
Joukkue > Naiset

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| 60 metriä | Sanna Kyllönen | väirässään kahdeksas (7,34) |
| 60 metriä | Johanna Manninen | alkuerässään kuudes (7,40) |
| 200 metriä | Johanna Manninen | välierässään viides (23,83) |
| 60 metrin aidat | Manuela Bosco | alkuerässään neljäs (8,27) |
| viisiottelu | Tiia Hautala | neljäs (4580) |
Yliopiston Apteekki

| Yliopiston Apteekki |
| --- | --- |

Perustettu:  1755
Toimitusjohtaja:  Kimmo Virtanen
Puheenjohtaja:  Irmeli Rytkönen
Avainhenkilöt:  Kati Vuorikallas (apteekkari)
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  apteekkiliiketoiminta
Liikevaihto:  332,8 milj. € (2023) 
Liikevoitto:  2,5 milj. € (2023) 
Henkilöstö:  1 039 (2023) 
Tytäryhtiöt:  Yliopiston Apteekki Oy Medapta Oy
Omistaja:  Helsingin yliopisto (100 %)
Kotisivu:  www.yliopistonapteekki.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yliopiston Apteekki on vuonna 1755 perustettu Helsingin yliopiston omistama apteekkikonserni. Yliopiston Apteekilla on Suomessa 17 toimipistettä 14 eri paikkakunnalla.
Yliopiston Apteekilla on verkkoapteekki, josta voi tilata reseptilääkkeitä ja itsehoitolääkkeitä sekä muita apteekkituotteita, kuten vitamiineja ja kosmetiikkaa. Yhtiön kanta-asiakasohjelma on nimeltään Uniikki, ja siihen kuuluu 900 000 asiakasta. Yliopiston Apteekki palvelee kuluttajien lisäksi terveydenhuollon yrityksiä ja organisaatioita. Palveluita terveydenhuollolle ovat lääkkeiden annosjakelu, antibioottipumput, rokotteet ja lääkkeet sekä lääkevalmistus .
Yliopiston Apteekki on yhteiskunnallinen yritys, jonka tuotto käytetään vuosittain suomalaisen opetuksen ja tutkimuksen hyväksi.
Liiketoiminnot

Yliopiston Apteekilla on kolme  liiketoimintoa:
Apteekkiliiketoiminta
Verkkoapteekki
Terveydenhuollon palvelut
Liiketoiminnot > Apteekkiliiketoiminta

Yliopiston Apteekin Suomen apteekkiliiketoiminta on konsernin suurin liiketoiminto, ja sen myynti vuonna 2023 oli 280,4 miljoonaa euroa. Suomessa Yliopiston Apteekin 17 apteekkitoimipisteen voimin toimivan apteekkiliiketoiminta on valtakunnallisesti merkittävää, sillä konserni toimitti vuoden 2018 aikana 5,8 miljoonaa reseptiä, joka vastaa lähes kymmenesosaa kaikista Suomessa vuoden aikana toimitetuista resepteistä. Vuosittain Yliopiston Apteekin puhelin- ja chat-keskusteluita käydään yli 400 000 kertaa.
Liiketoiminnot > Verkkoapteekki

Yliopiston Apteekin verkkoapteekilla on valtakunnallisesti kattavat palvelut. Verkkoapteekin myynti oli vuonna 2023 noin 25,5 miljoonaa euroa, ja sillä oli noin 9 miljoonaa kävijää. Verkkoapteekissa on yli 16 000 tuotteen valikoima, johon kuuluu resepti- ja itsehoitolääkkeiden lisäksi muun muassa kosmetiikkaa ja ravintolisiä. Verkkoapteekin tilaukset toimitetaan apteekkitoimipisteen noutoautomaattiin, kotiin tai asiakkaan valitsemaan noutopisteeseen. Lisäksi verkkoapteekista saa kosmetologin palveluita chatin kautta. Vuonna 2019 lakkautettujen Ego-myymälöiden liiketoiminta on siirretty osaksi verkkoapteekkia. Keväästä 2023 alkaen verkkoapteekista on voinut valita toimitustavaksi pikatoimitus noin tunnissa Wolt-lähettipalvelun kautta.
Liiketoiminnot > Terveydenhuollon palvelut

Yliopiston Apteekki palvelee terveydenhuollon asiakkaita julkisella ja yksityisellä sektorilla. Yhtiön asiakkaita ovat mm. lääkäriasemat, palvelutalot, kotisairaanhoidon yksiköt ja muut yksityiset apteekit. Vuonna 2023 terveydenhuollon liiketoiminnon liikevaihto kasvoi 10 % ja oli 55,9 miljoonaa euroa. Palveluvalikoimaan kuuluu lääkkeiden annosjakelu, antibioottipumput, rokotteet ja lääkkeet sekä lääkevalmistus.
Osana terveydenhuollon liiketoimintoja Yliopiston Apteekki valmistaa harvinaisia lääkkeitä lääkärin erikoisreseptin perusteella. Lääkkeitä valmistetaan kuluttajille, joille ei ole tarjolla valmiita lääkkeitä. Tähän on käytetty esimerkkinä pienen sydänsiirtolapsen lääkkeitä. Vuonna 2018 Yliopiston Apteekki valmisti omille, sekä muiden suomalaisten yksityisapteekkien asiakkaille 550 000 lääkevalmistetta.
Annosjakelu on yhtiöllä kasvava liiketoiminta. Tavoitteena on tehostaa lääkejakelua ja helpottaa lääkkeiden käytön seurantaa annospussien avulla.
Yliopiston Apteekilla oli apteekkeja Pietarissa ja sen ympäristössä kevääseen 2022 asti. Osuus konsernin myynnistä oli noin 5 %.
Toimipaikat

Helsingin yliopistolla, yhtiön omistajalla, on lupa pitää yhtä apteekkia Helsingissä sillä ehdolla, että lääkkeen myynnin ohella tehdään myös farmasian opetukseen liittyviä harjoittelujaksoja sekä lääkehuollon tutkimusta. Tämän lisäksi Helsingin yliopistolle on lääkelaissa myönnetty lupa pitää enintään 16 sivuapteekkia.
Yliopiston Apteekilla on tällä hetkellä Suomessa yhteensä 17 apteekkitoimipistettä seuraavilla paikkakunnilla:
Espoo
Helsinki (neljä toimipistettä)
Joensuu
Jyväskylä
Kemi
Lahti
Lappeenranta
Oulu
Pori
Salo
Savonlinna
Tampere
Turku
Vantaa
Erityistehtävät

Yliopiston Apteekilla on kolme lakisääteistä yhteiskunnallista erityistehtävää:
Harvinaisten lääkkeiden valmistus
Farmasian opiskelijaharjoittelut
Lääkehuollon tutkimus
Vuosittain lähes sata farmasian opiskelijaa suorittaa tutkintoonsa kuuluvan harjoittelun Yliopiston Apteekissa.
Maine

Yliopiston Apteekki menestyi vuonna 2018 järjestetyssä asiakkuusindeksi-kuluttajatutkimuksessa, ja sijoittautui asiakaskokemus-alaindeksissä ensimmäiseksi. Asiakaskokemus-alaindeksissä mitataan palvelun sopivuutta kuluttajan omiin tarpeisiin sekä asioinnin helppoutta ja miellyttävyyttä. Tutkimuksen toisessa alaindeksissä, asiakasuskollisuus-alaindeksissä, Yliopiston Apteekki sijoittautui kymmenen parhaan joukkoon ja päätyi kuudenneksi. Asiakkuusindeksi-tutkimuksen teettää vuosittain Asiakkuusmarkkinointiliitto ASML ja Avaus. Vuonna 2018 tutkimuksessa mukana oli 56 tunnettua suomalaista yritystä ja vastauksia kerättiin yli 5 000 kuluttajalta.
Vuonna 2015 Yliopiston Apteekki äänestettiin Suomen arvostetuimmaksi lääkealan tuotemerkiksi Markkinointi & Mainonta -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä. Seuraavana vuonna se oli Buranan jälkeen toisena.
Aiheesta muualla

Yliopiston Apteekki
Super Bowl XXVI

Super Bowl XXVI oli järjestyksessään 26. Super Bowl. Vastakkain pelasivat Washington Redskins ja Buffalo Bills. Ottelu pelattiin Metrodomella Minneapolisissa, Minnesotassa 26. tammikuuta 1992. Washington Redskins voitti pistein 37–24. Ottelun arvokkaimpana pelaajana palkittiin Washingtonin pelinrakentaja Mark Rypien.
Suomukivikyyhky

| Suomukivikyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Kivikyyhkyt Petrophassa
Laji::  albipennis
Kaksiosainen nimi
 Petrophassa albipennis  Gould, 1841 
Alalajit
 P. a. albipennis  P. a. boothi 
Katso myös
   Suomukivikyyhky Wikispeciesissä   Suomukivikyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suomukivikyyhky (Petrophassa albipennis) on kyyhkyihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Pohjois-Australiasta.
Koko ja ulkonäkö

Suomukivikyyhky voi kasvaa 28–30 cm pitkäksi. Ruumiinrakenteeltaan se on tukeva ja pitkäpyrstöinen. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Yleisväritykseltään lintu on tummanruskea. Kurkku on harmaampi ja höyhenissä on valkoista, mikä antaa kurkulle suomumaisen ulkonäön. Rinta on ruskea ja siinä on harmaa suomukuvio ja suomukuviota näkyy myös selässä. Suomukivikyyhkyn ruskeissa siivissä on yläpuolella hieman valkoista ja alapuolelta ne ovat mustat.
Levinneisyys ja elinympäristö

Suomukivikyyhkyä tavataan Länsi-Australian pohjoisosissa Kimberleyn alueella ja Pohjoisterritorion länsiosissa Florajoelle saakka. Lajin elinympäristöä ovat kallioiset hiekka- ja kalkkikivialueet ja satunnaisesti niiden läheiset metsät. Päivisin ne piileskelevät kallionkoloissa ja kivien alla ja ovat aktiivisimmillaan illan viilentyessä. Suomukivikyyhkyn ravintoa ovat kasvien siemenet. Linnun pesimäkausi on lähes ympäri vuoden.
Suomumarhi

| Suomumarhi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Säihkylinnut Coraciiformes
Heimo::  Marhet Brachypteraciidae
Suku::  Geobiastes
Laji::  squamiger
Kaksiosainen nimi
 Geobiastes squamiger  (Lafresnaye, 1838) 
Katso myös
   Suomumarhi Wikispeciesissä   Suomumarhi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suomumarhi (Geobiastes squamiger) on marhiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Madagaskarilla.
Koko ja ulkonäkö

Suomumarhi kasvaa 27–32 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Laji on ruumiinrakenteeltaan tukevahko ja lyhytsiipinen. Suomumarhen pään, rinnan ja vatsan pohjaväri on valkoinen, ja niissä on runsaasti mustia suomukuvioita. Päälaki ja silmäkulmajuovat ovat mustat. Niska ja yläselkä ovat punaruskeat ja selkä ja siivet ruskehtavan vihreät. Suomumarhen pyrstö on punaruskea ja sinikärkinen.
Levinneisyys ja elintavat

Suomumarhea tavataan Madagaskarin itäosissa. Lajin elinympäristöä ovat sademetsien tiheiköt usein jokivarsilla. Linnun ravintoa ovat madot, hyönteiset ja toisinaan sammakot tai muut pienet selkärankaiset. Suomumarhi liikkuu useimmiten maassa. Pesimäkausi on lokakuusta tammikuulle, ja laji pesii joen tai hiekkatörmään kaivamaansa käytävään.
Suomumarhi luokitellaan vaarantuneeksi, ja kannan kooksi arvioidaan 2 500–10 000 yksilöä. Tärkein uhka kannalle ovat sademetsien hakkuut maatalousmaiksi.
Suomurastaspenkoja

| Suomurastaspenkoja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Viiriäispenkojat Cinclosomatidae
Suku::  Rastaspenkojat Cinclosoma
Laji::  punctatum
Kaksiosainen nimi
 Cinclosoma punctatum  (Shaw, 1795) 
Alalajit
 C. p. anachoreta  C. p. dovei  C. p. punctatum 
Katso myös
   Suomurastaspenkoja Wikispeciesissä   Suomurastaspenkoja Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Suomurastaspenkoja (Cinclosoma punctatum) eli aiemmalta nimeltään suomuviiriäistimali on viiriäispenkojiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Australiasta.
Koko ja ulkonäkö

Suomurastaspenkoja voi kasvaa 25–28 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Suomurastaspenkojakoiraan päälaki on ruskea ja niska on harmaa. Otsa, silmien ympäristö ja kurkku ovat väriltään mustat ja silmäkulmajuova ja kurkun sivut ovat valkoiset. Naaraslinnun pää on harmaa ja kurkun sivut ovat punaruskeat. Lajin selkä on ruskea mustin raidoin ja rinta on harmaa. Suomurastaspenkojan vatsa on valkoinen ja siinä on mustia suomukuvioita.
Levinneisyys ja elinympäristö

Suomurastaspenkojaa tavataan Australiasta Queenslandista Victoriaan ja Tasmaniasta. Lajin elinympäristöä ovat pensaikot ja eukalyptusmetsien ruohoa kasvavat pohjakerrokset. Se liikkuu yksin, pareittain tai pieninä ryhminä.
Suomurastaspenkojanaaras
Suomukurkkuorneero

| Suomukurkkuorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Vuoriorneerot Anabacerthia
Laji::  variegaticeps
Kaksiosainen nimi
 Anabacerthia variegaticeps  (P. L. Sclater, 1857) 
Alalajit 
 A. v. schaldachi  A. v. temporalis  A. v. variegaticeps 
Katso myös
   Suomukurkkuorneero Wikispeciesissä   Suomukurkkuorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suomukurkkuorneero (Anabacerthia variegaticeps) on Keski- ja Etelä-Amerikassa tavattava orneeroihin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan suomukurkkuorneero on 16–18 cm. Lajin pää on ruskehtavan harmaa ja silmän ympärystät ja leveähkö silmäkulmajuova ovat väritykseltään okrankeltaiset. Selästään ja siivistään suomukurkkuorneero on ruosteenruskea ja pyrstöstän kastanjanvärinen. Kurkku on kellertävä ja hyöhenten ruskeat reunaat antavat suomumaisen vaikutelman. Vatsastaan lintu oliivinruskea. Vuoriorneero (Anabacerthia striaticollis) eroaa suomukurkkuornerosta heikommin erottuvien silmäkulmajuovien ja vaaleampi sekä hyöhenpuvultaan yksivärisempi.
Levinneisyys ja elinympäristö

Lajia tavataan Andeilta Kolumbiasta Ecuadoriin ja eristäynyt populaatio elää Keski-Amerikassa alueella, joka ulottuu Meksikosta Panamaan. Suomukurkkuorneeron elinympäristöä ovat vuoristometsien lehvästöt ja metsien reunat. Laji liikkuu päällyskasvien joukossa hyppien ja etsien sieltä ravintoa ja voi myös muodostaa sekaparvia muiden varpuslintujen kanssa. Lajia tavataan metsistä, jotka sijaitsevat 700–1 700 metrin korkeudella merenpinnan tasosta.
Surmalahti

| Surmalahti Сургубское, Surgubskoje |
| --- | --- |
Valtiot:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Äänisenrannan piiri
Kunnat:  Suoju
Koordinaatit:  61°57′04″N, 34°08′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Suojoki
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  33 m
Pituus:  5,6 km
Leveys:  2,6 km
Rantaviiva:  14,8 km
Pinta-ala:  11 km²
Tilavuus:  0,16 km³
Keskisyvyys:  14,5 m
Suurin syvyys:  24 m
Valuma-alue:  408 km²
 fiSurmalahti 
Surmalahti, Surlahti eli Suurlahti (lyydiksi Surmalaht, Surlaht; ven. Сургубское, Surgubskoje) on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Äänisenrannan piirin Suojun kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 11,0 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 408 neliökilometriä, keskisyvyys 14,5 metriä ja suurin syvyys 24,0 metriä.
Surmalahti on salmen kautta yhteydessä Ukšjärveen. Sen kalalajeja ovat siika, kuore, hauki, särki, lahna, säyne, made, ahven ja kiiski. Järven ympärillä on kesäasutusta.