stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Klippanin kunta
Väestönkehitys

| Klippanin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 15 363 | 15 363 |
| 1955 | 1955 |    | 15 284 | 15 284 |
| 1960 | 1960 |    | 15 318 | 15 318 |
| 1965 | 1965 |    | 16 014 | 16 014 |
| 1970 | 1970 |    | 16 198 | 16 198 |
| 1975 | 1975 |    | 16 263 | 16 263 |
| 1980 | 1980 |    | 16 549 | 16 549 |
| 1985 | 1985 |    | 16 099 | 16 099 |
| 1990 | 1990 |    | 16 426 | 16 426 |
| 1995 | 1995 |    | 16 351 | 16 351 |
| 2000 | 2000 |    | 15 541 | 15 541 |
| 2005 | 2005 |    | 16 048 | 16 048 |
| 2010 | 2010 |    | 16 515 | 16 515 |
| 2015 | 2015 |    | 16 917 | 16 917 |
| 2020 | 2020 |    | 17 783 | 17 783 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 525 | 14,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 595 | 3,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 217 | 7,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 12 580 | 74,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 118 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 121 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 173 199 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,0 %
18–64-vuotiaat: 59,3 %
65 vuotta täyttäneet: 20,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,4 | 3,9 |
|   | jalostus | 27,9 | 29,4 |
|   | palvelut | 66,2 | 65,5 |
|   | tuntematon | 1,5 | 1,2 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 5 920 | 7 147 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 82,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 73,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 350 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Klippan | 8 116 |
| 2 | Ljungbyhed | 2 046 |
| 3 | Östra Ljungby | 935 |
| 4 | Stidsvig | 754 |
| 5 | Klippans bruk | 314 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Hyllstofta
Krika
Söndraby
Luettelossa mainituista taajamista Söndraby on sittemmin kasvanut yhteen Klippanin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Allarp
Bonnarp
Forsby
Färingtofta
Gråmanstorp
Hyllstofta*
Krika
Källna*
Lyckeområdet*
Nybygget
Riseberga
Skäralid
Tornsborg
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Hyllstofta ja Lyckeområdet kuuluvat osin myös Perstorpin kuntaan ja Källna osin myös Ängelholmin kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Krika
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Klippanin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 7 | 8 | 10 | 13 | 11 | 9 | 12 | 11 | 12 | 10 | 12 | 12 | 8 | 7 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 17 | 16 | 14 | 11 | 9 | 9 | 8 | 6 | 5 | 5 | 4 | 3 | 3 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 4 | 2 | 5 | 4 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 4 | 2 | 5 | 5 | 3 | 3 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 21 | 21 | 21 | 22 | 21 | 18 | 15 | 19 | 14 | 16 | 16 | 14 | 15 | 10 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 5 | 9 | 13 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Färingtoftan piiri
Klippanin piiri
Risebergan piiri
Vedbyn piiri
Västra Sönnarslövin piiri
Östra Ljungbyn piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Klippan
Riseberga-Färingtofta
Östra Ljungby
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Färingtofta
Klippan (Gråmanstorp)
Källna*
Riseberga
Vedby
Västra Sönnarslöv (Sönnarslöv)
Östra Ljungby (Ljungby)
Seurakunnat > Kirkot

Färingtoftan kirkko
Gråmanstorpin kirkko
Källnan kirkko
Risebergan kirkko
Sankt Petrin kirkko
Vedbyn kirkko
Västra Sönnarslövin kirkko
Östra Ljungbyn kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Klippanin kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Klippans kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Skånen läänin kunnat
Kartta Klippanin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Kolotes Paroslainen

| Kolotes> Κολώτης.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 400-luku eaa.? Paros
Kuollut: 400/300-luku eaa.
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 444 eaa.
Ala:  kuvanveistäjä
Taidesuuntaus:  klassinen kuvanveisto
Kolotes Paroslainen (m.kreik. Κολώτης, Kolōtēs, lat. Colotes; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kuvanveistäjä, joka edusti klassisen kauden kuvanveistoa. Hän oli kotoisin Paroksen kaupungista ja toimi vuoden 444 eaa. tienoilla.
Kolotes oli kuvanveistäjämestari Feidiaan oppilas. Hänen ajoituksensa tunnetaan Plinius vanhemmalta, joka ajoitti hänet 84. olympiadille. Kolotes avusti Feidiasta Olympian Zeuksen temppelin suurikokoisen, kullasta ja norsunluusta tehdyn Zeuksen kuvapatsaan valmistamisessa. Hän teki Eliiseen myös muita töitä samoista materiaaleista. Häntä ylistettiin erityisesti tekemistään filosofien patsaista.
Keski-Euroopan aika

Euroopan aikavyöhykkeet:


vaaleansininen Länsi-Euroopan aika (UTC±0)
sininen Länsi-Euroopan aika (UTC±0) 

Länsi-Euroopan kesäaika (UTC+1)
punainen Keski-Euroopan aika (UTC+1) 

Keski-Euroopan kesäaika (UTC+2)
keltainen Kaliningradin aika (UTC+2)
kultainen Itä-Euroopan aika (UTC+2) 
Itä-Euroopan kesäaika (UTC+3)
vihreä Moskovan aika, Turkin aika (UTC+3)

Kesäaika ei ole käytössä Islannissa (UTC±0), Turkissa (UTC+3), Valko-Venäjällä (UTC+3) eikä Venäjällä (UTC+2 ja UTC+3). Kartalla on esitetty kiistanalainen Krimin niemimaa Venäjän miehityksen johdosta osana aikavyöhykettä UTC+3, vaikka kansainvälisesti (de jure) se kuuluu Ukrainaan.
Muistomerkki 15. pituuspiiri Stargardissa, Puolassa.
Keski-Euroopan aika (engl. Central European Time, CET), UTC+1 on aikavyöhyke, johon maantieteellisesti sisältyvät alueet itäisten pituuspiirien 7 astetta 30 minuuttia ja 22 astetta 30 minuuttia välillä.
Jotkut valtiot käyttävät yhteyksiensä vuoksi toista aikavyöhykettä kuin mihin ne maantieteellisesti auringon kierron ja pituuspiirien perusteella kuuluvat. Merkittäviä siirtymiä ovat:
Baltian maiden siirtäminen Keski-Euroopan aikaan Saksan tekemän miehityksen 1941–1944 takia
Baltian maiden siirtyminen takaisin Itä-Euroopan aikaan 1989–1991 neuvostomiehityksen murenemisen jälkeen.
Kesäisin on käytössä Keski-Euroopan kesäaika CEST eli Keski-Euroopan aika lisättynä yhdellä tunnilla, UTC+2.
UTC+1:a käyttävät valtiot

Alankomaat
Albania, 1914–
Algeria
Andorra
Belgia
Bosnia ja Hertzegovina
Espanja lukuun ottamatta Kanariansaaria
Italia, 1893–
Itävalta
Kosovo
Kroatia, 1890–
Liechtenstein, 1893–
Liettua, 1920–1940
Luxemburg, 1904–1918
Malta, 1893–
Monaco
Montenegro
Norja, 1895–
Pohjois-Makedonia
Puola, 1922–
Portugali, 1966–1976 ja 1992–1996
Ranska
Ruotsi, 1900–
Saksa
San Marino
Serbia
Slovakia
Slovenia
Sveitsi, 1893–
Tanska, 1893–
Tšekin tasavalta, 1891–
Unkari, 1890–
Yhdistynyt kuningaskunta
Gibraltar
Vatikaani
Kokkos-Ierikka

Erkki Kokkonen eli Kokkos-Ierikka (18. syyskuuta 1906 Iisalmi – 7. marraskuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen savon murteella kirjoittanut runoilija ja pakinoitsija.
Kokkosen vanhemmat olivat raatimies Eero Theodor Kokkonen ja Henriikka Kolehmainen. Kokkonen oli naimisissa kaksi kertaa, ensin Anna Elviira Rönkän kanssa ja sitten vuodesta 1960 Saara Helena Brofeldtin kanssa.
Kokkonen kävi 4 luokkaa Iisalmen yhteiskoulua. Hän työskenteli Posti- ja lennätinlaitoksen palveluksessa esimiehenä Iisalmessa 1924–1950 ja Helsingissä 1950–1969.
Teoksia

Kylyvyj jäläkee : savolaishuumoria murrerunoina ; piirrokset Saara Kokkonen, Pertti Kokkonen ja Timo Tervonen. Junior-kustannus, Helsinki 1977
Er huaroo, sano Alapaalummi : Kokkos-Ierikan savolaispakinoita ; piirrokset Pertti Kokkonen. Junior-kustannus, Helsinki 1979
Koivunmantokuoriainen

| Koivunmantokuoriainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Kärsäkäsmäiset Curculionoidea
Heimo::  Kärsäkkäät Curculionidae
Alaheimo::  Kaarnakuoriaiset Scolytinae
Tribus::  Scolytini
Suku::  Mantokuoriaiset Scolytus
Laji::  ratzeburgi
Kaksiosainen nimi
 Scolytus ratzeburgi  Janson, 1856 
Katso myös
   Koivunmantokuoriainen Wikispeciesissä   Koivunmantokuoriainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koivunmantokuoriainen (Scolytus ratzeburgi) on kaarnakuoriaisten alaheimoon kuuluva mantokuoriaislaji. Koivunmantokuoriainen on kooltaan suuri ja kulmikas kuoriainen, jonka peitinsiivet ovat kiiltävät ja väriltään mustat tai punertavat. Aikuisena sen pituus on 4,5-6,5 mm. Koivunmantokuoriainen elää koivuissa useimmiten puun latvaosien kuoren alla. Parveilun ja muninnan aikaan kesäkuussa - heinäkuussa naaraat alkavat kaivamaan noin 10 cm pituisen emokäytävän puuhun, johon laskevat munansa. Toukat kuoriutuvat loppukesästä ja alkavat kaivaa emokäytävästä lähteviä toukkakäytäviä. Koivunmantokuoriaiset talvehtivat toukkana. Aikuiset kuoriutuvat koteloista kesä- heinäkuussa ja ovat sukukypsiä muutamassa päivässä kuoriutumisesta.
Koivunmantokuoriaisen emo- ja toukkakäytävät estävät koivun nilan nestevirtauksia aiheuttaen koivun kuivumista latvasta lähtien. Kuoriainen suosii erityisesti pihojen, puistojen ja koivukujanteiden raudus- ja hieskoivuja. Laji elää myös tuoreessa koivupuutavarassa. 
Koivunmantokuoriainen on Suomessa yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa ja sitä on tavattu myös Pohjois-Pohjanmaan korkeudelle saakka.
Koivunmantokuoriaisen vioittama puu.
Aiheesta muualla

Metsäntutkimuslaitos (Metla): Koivunmantokuoriainen (Scolytus ratzeburgi) (Arkistoitu – Internet Archive)
iNaturalist: Scolytus ratzeburgi
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Scolytus ratzeburgi (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Scolytus ratzeburgii (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Scolytus ratzeburgii (englanniksi)
Bark and Wood Boring Beetles of the World, University of Georgia: Scolytus ratzeburgi (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Scolytus ratzeburgi, the Birch sapwood borer (englanniksi)
Komoriensinikyyhky

| Komoriensinikyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Sinikyyhkyt Alectroenas
Laji::  sganzini
Kaksiosainen nimi
 Alectroenas sganzini  Bonaparte, 1854 
Katso myös
   Komoriensinikyyhky Wikispeciesissä   Komoriensinikyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Komoriensinikyyhky (Alectroenas sganzini) on Intian valtamerellä sijaitsevilla Aldabralla ja Komorien saariryhmään kuuluvilla Ngazidjalla, Ndzuanilla ja Maorella elävä kyyhkylintu. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Sen holotyypin kuvaili Charles Lucien Bonaparte Komoreilta 1854.
Kiinansampi

| Kiinansampi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Rustokiillesuomuiset Chondrostei
Lahko::  Sampikalat Acipenseriformes
Heimo::  Sammet Acipenseridae
Suku::  Varsinaiset sammet Acipenser
Laji::  sinensis
Kaksiosainen nimi
 Acipenser sinensis  Gray, 1835 
Katso myös
   Kiinansampi Wikispeciesissä   Kiinansampi Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kiinansampi (Acipenser sinensis) on sampien (Acipenseridae) heimoon kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Sitä tavataan ainoastaan Kiinassa, Japanissa ja Etelä-Koreassa. Kiinansampi elää sekä makeissa-, murto- että merivesissä. Se voi yltää jopa 130 senttimetrin pituuteen, 600 kilogramman painoon ja 13 vuoden ikään. Tavallisimmin kiinansampi on 39 senttimetrin mittainen. Laji kuuluu CITES-sopimuksen II-liitteeseen.
Kesäolympialaisten 2008 kunniaksi Chinese Central Governmentselvennä lahjoitti viisi kiinansampea Hongkongin kaupungille symboloimaan viittä olympiarengasta. Kalat siirrettiin kesäkuussa 2008 Hongkongin vesipuistoon. Yksi kiinansammista oli tammikuuhun 2009 mennessä kuollut tuntemattomista syistä.
Komorien vaakuna

Komorien vaakuna
Komorien vaakuna on Komorien tunnus. Siinä on perinteinen islamin tunnus vihreä kuunsirppi. Kuunsirpissä on neljä tähteä, jotka symboloivat maan neljää saarta. Sama aihe on myös maan lipussa. Kuun takana on aurinko. Kuvion ympärille on kirjoitettu maan nimi Komorien federatiivinen islamilainen tasavalta ranskaksi (République Fédérale Islamique des Comores) ja arabiaksi (جمهورية القمر الإتحادية الإسلامية). Vaakunaa ympäröi kaksi laakeripuun oksaa ja alla oleva valkoinen kenttä, jossa on ranskankielinen teksti Unité - Justice - Progrès eli Yhtenäisyys - Oikeus - Edistys.
Afrikan valtioiden vaakunat
Algeria
Angola
Benin
Botswana
Burkina Faso
Burundi
Djibouti
Egypti
Eritrea
Etelä-Afrikka
Etelä-Sudan
Etiopia
Gabon
Gambia
Ghana
Guinea
Guinea-Bissau
Kamerun
Kap Verde
Kenia
Keski-Afrikan tasavalta
Komorit
Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon tasavalta
Lesotho
Liberia
Libya
Madagaskar
Malawi
Mali
Marokko
Mauritania
Mauritius
Mosambik
Namibia
Norsunluurannikko
Niger
Nigeria
Päiväntasaajan Guinea
Ruanda
Sambia
São Tomé ja Príncipe
Senegal
Seychellit
Sierra Leone
Somalia
Sudan
Swazimaa
Tansania
Togo
Tšad
Tunisia
Uganda
Zimbabwe
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Kornili Paleostrovilainen

Pyhittäjä Kornili Paleostrovilainen (nimi on toisissa lähteissä Kornilo Aunukselainen) syntyi Pihkovassa (Pskov) Venäjällä. Hän perusti Äänisjärvellä sijaitsevan Palin eli Paleostrovin saarella olevan Kaikkein Pyhimmän Jumalansynnyttäjän syntymälle pyhitetyn luostarin joskus 1300- ja 1400-lukujen taitteessa.
Pyhittäjä Kornili Paleostrovilainen kuoli noin vuonna 1420. Suomen ortodoksinen kirkko kunnioittaa pyhittäjä Kornili Paleostrovilaista Karjalan valistajana ja muistelee häntä vuosittain 19. päivänä toukokuuta sekä Karjalan valistajien päivän yhteydessä lokakuun viimeisen päivän ja marraskuun 6. päivän välisenä lauantaina.
Aiheesta muualla

Pyhittäjä Kornili Paleostrovilainen / Ortodoksi.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Kim Eklund

| Kim Eklund> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kim Eklund
Syntynyt: 12. marraskuuta 1966 (ikä 57)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pituus:  191 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1984–1995:  Scotch Team / Tapiolan Honka
Maajoukkueet
1990–1991:   Suomi
Ottelut (pisteet):  12 (20)
Kim Eklund (s. 12. marraskuuta 1966) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Tapiolan Hongan kasvatti Eklund edusti kasvattajaseuraansa koko miesten pääsarjauransa ajan. Hän pelasi miesten SM-sarjassa yhteensä yhdeksän kautta vuosina 1984–1995. Suomen miesten maajoukkueessa Eklund pelasi vuosina 1990–1991 12 maaottelua 1,7 pisteen keskiarvolla. Vuonna 1991 hän kuului Suomen EM-karsintajoukkueeseen.
Kim Ga-eun

| Kim Ga-eun> 김가은.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. helmikuuta 1998 (ikä 26) Gyeonggi-do, Etelä-Korea
Kansalaisuus:   Etelä-Korea
Sulkapalloilija
Pituus:  175 cm
Kätisyys:  oikea
Kim Ga-eun (kor. 김가은, s. 7. helmikuuta 1998 Gyeonggi-do) on eteläkorealainen sulkapalloilija.
Kim on kilpaillut vuodesta 2015, jolloin osallistui Jeonjun Masters-turnaukseen. Tätä ennen hän kilpaili nuorten kilpailuissa. Ensimmäisen aikuisten turnausvoiton Kim saavutti vuonna 2018, kun hän voitti Hyderabadin avoimen turnauksen kaksinpelin. Vuonna 2019 hän voitti Kiinan Masters-turnauksen.
Huhtikuussa 2021 Kim oli BWF:n naisten kaksinpelirankingin 18. Hänen uransa paras sijoitus on 15.
Komorienkerttunen

| Komorienkerttunen> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttuset Acrocephalidae
Suku::  Madagaskarinkerttuset Nesillas
Laji::  mariae
Kaksiosainen nimi
 Nesillas mariae  Benson, 1960 
Katso myös
   Komorienkerttunen Wikispeciesissä   Komorienkerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Komorienkerttunen (Nesillas mariae) on kerttusten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Komorienkerttusta tavataan kotoperäisenä Komoreilla. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.
Kirsi Rissanen

Kirsi Rissanen on suomalainen laulaja, jonka ohjelmisto ulottuu ooppera- ja kamarimusiikista musikaali- ja näyttämömusiikkiin sekä kirkkokonsertteihin. Rissanen aloitti laulajan uransa kevyen musiikin parissa. Hänet tunnetaankin jazz/viihdemusiikin ja erityisesti Astor Piazzollan ja argentiinalaisen tangon tulkitsijana. Nykyisin hänellä on nimeään kantava jazz- ja viihdekokoonpano Kirsi Rissanen Quintet sekä argentiinalaiseen tangoon erikoistunut trio Kirsi Rissanen & Tempo GlamouR.
Kirsi Rissanen on suorittanut musiikkipedagogin (AMK) tutkinnon Kuopion Musiikki- ja Tanssiakatemiassa vuonna 2006. Laulun diplomitutkinnon hän suoritti erinomaisin arvosanoin vuonna 2002 opettajanaan Anita Välkki sekä laulunopettajantutkinnon Kuopion konservatoriossa erinomaisin arvosanoin vuonna 2000 opettajinaan Anita Välkki ja Marit Mönkkönen.  Vuonna 1988 hänet valittiin Seinäjoella Tangokuningattareksi ja vuosina 1980–1988 hän oli mukana lauluyhtyeessä How Many Sisters.
Kirsi Rissanen on esiintynyt sekä orkesteri- että oratoriosolistina muun muassa E5 Orchestran, Kuopion kaupunginorkesterin, Seinäjoen kaupunginorkesterin, Suomalaisen klarinettiyhtyeen, lontoolaisen Il Maestri orkesterin sekä yhdysvaltalaisen Merced Orchestran solistina. Lisäksi hän on tehnyt sekä lied- että kirkkokonsertteja. Kirsi Rissasella on myös laulunopetukseen erikoistunut yritys, jossa laulua voivat opiskella sekä klassisen musiikin että kevyen musiikin opiskelijat.
Diskografia

God bless' the child (2005)
Ave Maria (2007)
Aiheesta muualla

Kirsi Rissasen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Seinäjoen tangomarkkinoiden tangokuningattaret
| --- | --- |
1980-luku:   1987: Arja Sipola  1988: Kirsi Rissanen  1989: Arja Koriseva 
1990-luku:   1990: Jaana Lammi  1991: Kaija Pohjola  1992: Eija Kantola  1993: Merja Raski  1994: Tiina Räsänen  1995: Marita Taavitsainen  1996: Saija Varjus  1997: Niina Päivänurmi  1998: Kirsi Ranto  1999: Taina Kokkonen 
2000-luku:   2000: Mira Kunnasluoto  2001: Mira Sunnari  2002: Johanna Pakonen  2003: Saija Tuupanen  2004: Johanna Debreczeni  2005: Kati Fors  2006: Elina Vettenranta  2007: Jenna Bågeberg  2008: Hanna Talikainen 
2010-luku:   2011: Mervi Koponen  2013: Heidi Pakarinen  2014: Maria Tyyster  2015: Susanna Heikki  2016: Erika Vikman  2017: Aino Niemi  2018: Saana Sassali  2019: Pirita Niemenmaa 
2020-luku:   2022: Heta Halonen  2023: Charlotta Saari  2024: Miia Laitinen
MODOK

| MODOK (Mental Organism Designed Only for Killing) |
| --- | --- |
 MODOK (kuvitus: Eric Powell)
Luoja(t):  Jack Kirby
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Tales of Suspense #94 (lokakuu 1967)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  (I) Tuntematon (II) George Tarlington (III) Tuntematon
Status:  Aktiivinen
Ryhmäsidokset:  AIM
Henkilöllisyydet:  MODOC (Mental Organism Designed Only for Computing)
Voimat:  Nero, epätavallisen älykäs. Psyykkisiä kykyjä, jotka mahdollistavat mielenhallinnan, psyykkiset iskut. Kyky laskea todennäköisyyksiä miltei rajattomasti.
MODOK (lyhenne sanoista Mental Organism Designed Only for Killing) on Marvel-kustantamon luoma superroisto. MODOKin ensiesiintyminen oli Tales of Suspense -lehden numerossa 94.
Vuonna 2009 MODOK oli listattu sijalle 100 IGN-sivuston laatimassa kautta aikain sata suurinta sarjakuvarikollista.
Historia

Yhteensä kolme miestä on käyttänyt itsestään MODOK-nimeä. Sarjakuvissa MODOKit eivät kuitenkaan esiinny aikajärjestyksessä, vaan MODOK II esiteltiin ensin. Myöhemmin luotiin MODOK III, joka nousi johtamaan AIM-järjestöä. Viimeisenä on esitelty MODOK I, joka tarinan mukaan luotiin ensimmäisenä.
On myös naispuolisia MODOKeja: Nais-MODOK (tohtori Katherine Waynesboro) ja MODAM.