stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lars Magnus Ericsson

| Lars Magnus Ericsson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. toukokuuta 1846 Värmskog
Kuollut: 17. joulukuuta 1926 (80 vuotta) Botkyrka
Muut tiedot
Yritys:  Telefonaktiebolaget LM Ericsson
L.M. Ericssonin patsas Telefonplanilla Tukholmassa.
Lars Magnus Ericsson (5. toukokuuta 1846 Värmskog – 17. joulukuuta 1926 Botkyrka) oli ruotsalainen teollisuusmies, keksijä ja puhelintekniikkaa valmistavan Telefonaktiebolaget LM Ericsson perustaja.
Ericsson syntyi Värmlannissa. Isänsä kuoltua hän joutui 12-vuotiaana aloittamaan työn kaivosmiehenä. Ansaittuaan tarpeeksi rahaa hän muutti Tukholmaan vuonna 1867. Siellä hän työskenteli kuusi vuotta Öllers & Con lennättimiä valmistavassa tehtaassa. Kykyjensä ansiosta hän pääsi opiskelemaan ulkomailla kojeiden rakentamista vuosien 1872–1875 aikana. Yksi hänen työnantajistaan oli myös Siemens & Halske.
Palattuaan Ruotsiin 1876 hän perusti pienen hienomekaanisen työpajan ystävänsä Carl Johan Anderssonin kanssa joka oli myös työskennellyt Öllers & Co:lla. Hän perusti puhelinyhtiönsä tutkittuaan Bellin ja Siemensin valmistamia puhelinkojeita ja alkaen valmistaa omia kojeita niiden perusteella.
Hän vältteli turhaa julkisuutta ja ei tahtonut nousta saavutuksistaan huolimatta palvonnan kohteeksi. Hänen kerrotaan olleen vaativa mutta toisaalta hänen alaisensa tunsivat suurta kunnioitusta häntä kohtaan. Liiketoimissaan hän oli epäileväinen ja varovainen. Vuonna 1900 hän jäi eläkkeelle L.M. Ericssonilta 54-vuotiaana. Yhtiön osakkeet hän piti vuoteen 1905 saakka kunnes myi ne kaikki pois. Ericssonin kuoltua 1926 hänet haudattiin Botkyrkaan Hågelbyhyn, merkitsemättömään hautaan hänen omasta pyynnöstään.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Lars Magnus Ericsson
Laitiaislampi

| Laitiaislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°09′22″N, 26°04′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Konniveteen 
Järvinumero:  14.131.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,635 km  
Pinta-ala:  2,181 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLaitiaislampi 
Laitiaislampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Heinolan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94 metriä mpy.
Kujavia-Pommerin voivodikunta

| Kujavia-Pommerin voivodikunta Województwo kujawsko-pomorskie |
| --- | --- |
 Grudziądzin keskiaikaista kaupunkia
 Lippu:  Vaakuna
 Voivodikunnan sijainti Puolassa
 Koordinaatit: 53°04′42″N, 18°29′37″E 
Valtio:  Puola
Piirivapaita kaupunkeja:  4
Piirikuntia:  19
Perustettu:  1999
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Bydgoszcz ja Toruń
Pinta-ala:  17 971 km²
Väkiluku (2019)  (arvio):  2 072 373
 – väestötiheys:  115,3 as./km²
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  C
 – ISO 3166:  PL-KP
 
Voivodikunnan internetsivut
Kujavia-Pommerin voivodikunta (puol. województwo kujawsko-pomorskie) on yksi Puolan kuudestatoista voivodikunnasta. Se sijaitsee sisämaassa Puolan keskiosassa. Voivodikunnassa asui vuoden 2019 arvion mukaan 2 072 373 asukasta ja sen pinta-ala on 17 971 neliökilometriä. Voivodikunnan hallinnolliset keskukset ovat Bydgoszcz ja Toruń.
Kujavia-Pommerin voivodikunta syntyi Puolan hallintouudistuksen yhteydessä 1. tammikuuta 1999. Se rajoittuu pohjoisessa Pommerin voivodikuntaan, koillisessa Warmia-Masurian voivodikuntaan, idässä Masovian voivodikuntaan, etelässä Łódźin voivodikuntaan ja lounaassa ja lännessä Ison-Puolan voivodikuntaan.
Kaupungit

Voivodikunnan kaupungit listattuna vuoden 2006 väkiluvun mukaan:
Bydgoszcz (364 953)
Toruń (207 381)
Włocławek (119 608)
Grudziądz (99 299)
Inowrocław (77 095)
Brodnica (27 624)
Świecie (25 614)
Chełmno (20 388)
Nakło nad Notecią (19 409)
Rypin (16 565)
Chełmża (15 273)
Solec Kujawski (15 060)
Lipno (14 834)
Żnin (14 052)
Tuchola (13 935)
Wąbrzeźno (13 796)
Golub-Dobrzyń (13 006)
Mogilno (12 359)
Aleksandrów Kujawski (12 359)
Ciechocinek (10 855)
Koronowo (10 784)
Kruszwica (9 373)
Szubin (9 326)
Sępólno Krajeńskie (9 258)
Janikowo (9 111)
Barcin (7 810)
Gniewkowo (7 254)
Nowe (6 252)
Strzelno (6 054)
Pakość (5 789)
Więcbork (5 788)
Radziejów (5 756)
Kcynia (4 ,679)
Brześć Kujawski (4 522)
Piotrków Kujawski (4 509)
Łabiszyn (4 473)
Mrocza (4 203)
Janowiec Wielkopolski (4 114)
Kowalewo Pomorskie (4 055)
Jabłonowo Pomorskie (3 658)
Kowal (3 484)
Skępe (3 442)
Łasin (3 276)
Lubraniec (3 207)
Izbica Kujawska (2 783)
Dobrzyń nad Wisłą (2 269)
Kamień Krajeński (2 251)
Nieszawa (2 012)
Chodecz (1 936)
Radzyń Chełmiński (1 915)
Górzno (1 362)
Lubień Kujawski (1 299)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kujavia-Pommerin voivodikunta Wikimedia Commonsissa
Kujavia-Pommerin voivodikunta
Pääkaupungit: Bydgoszcz ja Toruń 

Oman kuntansa muodostavat kaupungit:

Inowrocław | Brodnica | Chełmno | Rypin | Chełmża | Lipno | Wąbrzeźno | Golub-Dobrzyń | Aleksandrów Kujawski | Ciechocinek | Radziejów | Kowal | Izbica Kujawska | Nieszawa
Maalaiskunnissa sijaitsevat kaupungit: 

Świecie | Nakło nad Notecią | Solec Kujawski | Żnin | Tuchola | Mogilno | Koronowo | Kruszwica | Szubin | Sępólno Krajeńskie | Janikowo | Barcin | Gniewkowo | Nowe | Strzelno | Pakość | Więcbork | Kcynia | Brześć Kujawski | Piotrków Kujawski | Mrocza Łabiszyn | Janowiec Wielkopolski | Kowalewo Pomorskie | Jabłonowo Pomorskie | Skępe | Łasin | Lubraniec | Dobrzyń nad Wisłą | Kamień Krajeński | Chodecz | Radzyń Chełmiński | Górzno | Lubień Kujawski
Piirikuntatason kaupungit: 

Bydgoszcz | Grudziądz | Toruń | Włocławek
Piirikunnat: 

Aleksandrów | Brodnica | Bydgoszcz | Chełmno | Golub-Dobrzyń | Grudziądz | Inowrocław | Lipno | Mogilno | Nakło | Radziejów | Rypin | Sępólno | Świecie | Toruń | Tuchola | Wąbrzeźno | Włocławek | Żnin
Puolan voivodikunnat
Ala-Karpatia
Ala-Sleesia
Kujavia-Pommeri
Łódź
Lublin
Lubusz
Länsi-Pommeri
Masovia
Opole
Podlasia
Pommeri
Sleesia
Iso-Puola
Świętokrzyskie
Vähä-Puola
Warmia-Masuria
Lars Lefrén (professori)

Lars Lefrén (1722–1803) oli ruotsalaissyntyinen teologi ja Turun akatemian professori.
Lefrén tuli ylioppilaaksi Turussa, ja hänet vihittiin papiksi 1784. Hän jatkoi uraansa Turussa ja hänestä tuli Turun akatemian itämaisten kielten dosentti 1752, ylimääräinen filosofian apulainen 1756, 2. filosofian apulainen 1765, kirjastonhoitaja 1770, kreikan ja heprean kielten professori 1772, kolmas teologian professori 1784, toinen 1789, ja samalla hän oli palkkapitäjänsä Naantalin ja Raision kirkkoherra 1784–1803. Akatemian rehtorina hän toimi kolmeen otteeseen1779–1780, 1784–1785 ja 1796–1797. Turun tuomiokapitulin jäsen hän oli 1784.
Hän oli Hatanpään kartanon omistaja. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1775 Johanna Sofia Leijonancker (k 1804). Hänen poikiaan olivat tilanomistaja Messukylässä, tehtailija Lars Gustaf Lefrén (k. 1825) ja eversti Karl Adolf Lefrén, aateloitu 1818 af Lefrén (k. 1844) ja kenraali Johan Peter Lefrén.
Kuivalampi (Jyväskylä)

| Kuivalampi |
| --- | --- |
 Kuivalampea koillisesta päin nähtynä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°13′46″N, 25°53′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.311.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,1 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,589 km  
Pinta-ala:  1,154 ha  
Saaria:  3 
 fiKuivalampi 
Kuivalampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kanavuoressa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Kuivalampi sijaitsee valtatien 4 länsipuolella, muuten lammen välitön ympärys on rakentamatonta. Kanavuoren asutus alkaa kuitenkin muutaman metrin pohjoisempana.
Luontoarvoja

Kuivalampi on rauhoitetun viitasammakon elinympäristöä. Kantaa kuitenkin uhkaa alueelle vuodesta 2022 lähtien suunniteltu valtatien liittymä, joka jättäisi lammen sisäänsä. Toisaalta lähistöllä sijaitseva Hupelinlampi voi sopia elinympäristöksi sammakoille.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy. Lammella ei ole avointa laskuojaa, mutta se sijaitsee Tuomaanlammen valuma-alueella, jonka vedet laskevat Leppäveteen.
Historiaa

Kuivalampi ei esiinny vuoden 1922 peruskartalla, vaan sen paikalla on Kuivajärvensuo. Vuoden 1963 peruskartalla lampi esiintyy, tosin nykyistä pienempänä ja sen länsipuolelle oli rakennettu Kanavuoren koulu. Vuoteen 1983 mennessä lampi oli kasvanut nykyiseen kokoonsa.
Lars Larsson (teollisuusneuvos)

Lars Karl Larsson (26. lokakuuta 1929 Viipuri – 9. tammikuuta 2020 Lahti) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Larssonin vanhemmat olivat sähköasentaja Karl Felix Larsson ja Vilma Ester Alexandra Lindroos ja puolisot vuodesta 1953 Sirkka Maija Ahola ja vuodesta 1956 Leena Helena Aulikki Aalto. Larsson tuli ylioppilaaksi Imatran yhteislyseosta 1950 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1957. Hän oli Oy Vuoksenniska Ab:n varasto-oppilas 1946 ja sen Imatran rautatehtaan sähköosaston harjoittelija 1947, 1948, 1950 ja 1951. Ab de Lavals Ångturbinin harjoittelija Nackassa Ruotsissa Larsson oli 1949 ja Sunila Oy:n harjoittelija 1952.
Helsingin kaupungin sähkölaitoksen Salmisaaren voimalaitoksen harjoittelija Larsson oli 1952–1953, sähkölaitoksen työntekijä 1953–1954, piirtäjä ja suunnittelija 1955–1956 sekä muuntamoiden suunnitteluinsinööri 1956–1960. AG Brown Boveri & Cie:n laboratorioinsinöörinä Badenissa Sveitsissä hän toimi 1960–1962 ja Osuustukkukaupan teknillisen osaston sähköteknillisen jaoston hoitajana 1962–1967.
Larsson oli Lahden kaupungin sähkölaitoksen, vuodesta 1983 Lahden Energialaitos ja vuodesta 1990 Lahti Energia -osakeyhtiö, johtaja 1967–1972 ja toimitusjohtaja 1973–1994. Larsson oli myös Lahden Lämpövoima Oy:n toimitusjohtaja 1971–1994 ja yhtiön hallituksen puheenjohtaja 1994–1996 ja jäsen 1997–1998. Hänellä oli lisäksi useita oman alansa ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen Larsson sai 1988 ja kultaisen Lahti-mitalin 1994.
Lermontovski prospektin metroasema

| Lermontovski prospekt (Лермонтовский проспект) |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Tagansko-Krasnopresnenskaja
Sijainti:  55.7013°N, 37.8525°E
Paikkakunta:  Moskova, Venäjä
Avattu:  9. marraskuuta 2013
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Lermontovski prospekt (ven. Лермонтовский проспект) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 9. marraskuuta 2013.
Kurko (lonkero)

| Kurko |
| --- | --- |
 Kurko-tölkki vuodelta 2006.
Tyyppi:  lonkero
Valmistaja:  Sinebrychoff
Alkuperä:   Suomi
Valmistus aloitettu:  2003
Valmistus lopetettu:  2018
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurko, myöhemmin Fresh, oli suomalaisen Sinebrychoffin käymisteitse valmistama lonkero, joka lanseerattiin vuonna 2003. Tuotteen nimi muuttui Freshiksi elokuussa 2017, ja tuotteen valmistus ja myynti lopetettiin vuonna 2018.
Tuotteet > 2017–2018

Fresh Greippi (4,7%)
Fresh Lime-Kaktus (4,7%)
Fresh Puolukka (4,7%)
Fresh Päärynä (4,7%)
Tuotteet > Aiemmin

Kurko Greippi (4,7%)
Kurko Lime-Kaktus (4,7%)
Kurko Karpalo (4,7%)
Kurko Appelsiini-Ananas (4,7 %)
Kurko Guarana (4,7 %)
Kurko Kesämies (4,7 %)
Kurko Sombrero (4,7 %)
Kurko Playa (4,7 %)
Kurko Piraija (4,7 %)
Kurko Pipari (4,7 %)
Aiheesta muualla

Sinebrychoffin kotisivut
Kovero (Ruovesi)

| Kovero |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°01′23″N, 23°55′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Yläsenjärveen 
Järvinumero:  35.413.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,9 m  
Rantaviiva:  19,238 km  
Pinta-ala:  1,38705 km²  
Keskisyvyys:  16 m  
Suurin syvyys:  50 m  
Saaria:  5 
 fiKovero 
Kovero  on Pirkanmaalla Ruovedellä Pohtion ja Joensuun välillä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Se sijaitsee Helvetinjärven kansallispuistossa.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 139 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Se on 4,7 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järven eteläosa on pitkän ja kapean muotoinen. Eteläosa on leveimmillään alle 400 metriä leveä. Pohjoisosassa on järvellä useita niemiä, jotka pilkkovat järvelle useita lahtia. Idästä työntyy länteen 1,2 kilometriä pitkä Kalaniemi, jonka pohjoispuolelle jää 1,3 kilometriä pitkä Rönninlahti ja eteläpuolelle 1,1 kilometriä pitkä Kalalahti. Rönninlahden jatkeena kurottaa länteen 550 metriä pitkä Ruuhilahti. Lahtien eteläpuolella Vähäniemi ja Vatsinniemi työntyvät toistensa ohi muodostaen järvelle mutkan. Tästä saa alkunsa pitkälle kaakkoon ulottuva lahtimainen järvenosa, jolla on pituutta neljä kilometriä. Järvessä on kartan mukaan viisi saarta, joista Rullisaari on toiseksi suurin. Suurin saari sijaitsee Kalalahden suulla ja se on 80 metriä pitkä ja alle 40 metriä leveä.
Koveron rannat ovat kallioiset ja useimmista kohdistaan jyrkät. Rannoilta nousee korkeita mäkiä, jotka kohoavat kymmenien metrien korkeuteen. Rönninlahden koillispuolella nousee Tantereenmäki, jonka laella sijaitsee maatila lähes 80 metrin korkeudella järvestä. Mäen rinteet loppuvat juuri ennen järven rantoja, jota ovat tällä kohtaa loivia. Järven länsirannoilla sijaitsevat Isorannanmäki, Vierunmäki ja Isomäki. Niiden jylhät kallioiset jyrkänteet putoavat suoraan järveen. Isomäki kohoaa yli 75 metrin korkeuteen, ja kun sen alla on järvessä 49 metriä syvää, syntyy siitä suuri korkeusero.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven keskisyvyys on 16 metriä ja suurin syvyys on 50 metriä. Järven eteläosassa on kolme yli 40 metrin syvännettä. Pohjoisosassa on neljä vain yli 10 metrin syvännettä, joista yksi yltää yli 20 metrin syvyyteen. Järven syvin kohta sijaitsee Isomäen huipun pohjoispuolella. Sen eteläpäässä on vielä 41 metriä syvä kohta.
Järven rantaviivan pituus on 19,2 kilometriä. Sen rannat ovat kallioista ja mäkistä metsämaata. Järvi sijaitsee haja-asutusalueen ulkopuolella, mutta sen rannoilla sijaitsee kaksi taloutta ja noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoisrantoja seuraa Mustajärveltä tulevat tie ja asunnoille tulee tältä tieltä sekä kauempaa Ruoveden keskustaajamasta useita teitä. Kaikki tiet haarautuvat kantatieltä 66.
Luontoarvoja

Kovero kuuluu pitkään 150–200 miljoonaa vuotta vanhan kallion rotkolaaksoon, jonka viimeisen jääkauden loppuvaiheen jäätikköjokivirtaukset puhdistivat auki hiekasta ja moreenista mannerjäätikön alla. Rotkolaakson syvimmät kohdat ovat nykyään veden peitossa ja järvialtaista on muodostunut järviketju. Siihen kuuluvat esimerkiksi Iso Helvetinjärvi, Pitkä Helvetinjärvi, Luoma ja Kovero. Rotkojen kallioiset seinämät, kalliokolot ja onkalot tarjoavat monenlaisille kasveille suojaisia kasvualustoja.
Suurin osa järven rannoista, muttei itse järvi, kuuluvat Helvetinjärven kansallispuistoon. Puistossa on merkittyjä patikkareittejä, joista yksi Pirkantaival seuraa Koveron länsirantoja. Se seuraa rotkolaaksoja Helvetinkolulle saakka.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Mutiojan valuma-alueeseen (35.413) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,9 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään omasta lähiympäristöstään, sillä järvi sijaitsee Tarjanneveden alueen Mutiojan valuma-alueen latva-alueilla. Siihen laskee ympäristön latvalampien ja -järvien lyhyet laskuojat. Koveron omalla lähialueella on 14 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat seuraavat järvet. Suoraan Koveron itärantaan laskevat yksinään omaa ojaa myöten Pikku-Kovero, Ahvenlammi (2 ha) ja Vehkalammi (1 ha), ja länsirantaan laskee näin vain Pitkäjärvi (1 ha). Vehkalammin kanssa Vehkalahteen laskee Kalalammi (4 ha) ja sen yläpuolella sijaitseva Vääräjärvi (14 ha). Rönninlahteen laskee puolestaan Ansajärvi (8 ha), jonka yläpuolisia järviä ovat Iso Hyöhyjärvi (3 ha), Pikku Hyöhyjärvi (1 ha), Saukkolammi ja Koitinlammi (1 ha). Luoma (80 ha) on alueen järvistä toiseksi suurin ja sen laskuoja Luomanoja laskee Koveron Vatsinlahteen. Sen valuma-alueeseen kuuluvat Kaakkolammi (3 ha), Kuusilammi (2 ha), Kankijärvi (7 ha) ja Valkoisetlammit (3 ja 2 ha).
Järven lasku-uoma lähtee Ruuhilahden ja Rönninlahden välistä ja se laskee 200 metrin jälkeen Yläsenjärveen (9 ha). Uoman vieressä sijaitsee Koverokosken talon rakennuksia. Laskuojalle tulee pudotusta 2,5 metriä.
Latentti homoseksuaalisuus

Latentti homoseksuaalisuus on ihmisyksilössä olevaa tiedostamatonta homoseksuaalisuutta, jota yksilö ei tietoisesti koe eikä se ilmene käyttäytymisessä. Yksilö pyrkii sulkemaan mahdollisuuden tietoisesta mielestään, mutta terapeutti saattaa ehdottaa sitä. Psykologi Sigmund Freud kirjoitti latentista homoseksuaalisuudesta. Erään teorian mukaan homofobia johtuu latentista homoseksuaalisuudesta.
Lance Kinsey

| Lance Kinsey |
| --- | --- |
 Lance Kinsey Poliisiopisto 6: Suuri rikosaalto-elokuvan promootiokiertueella Tukholmassa vuonna 1989.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1959 (ikä 65)  Calgary, Alberta, Kanada
Näyttelijä
Aktiivisena:  1979–
Merkittävät roolit:  Luutnantti Proctor Poliisiopisto 2: Eka komennus Poliisiopisto 3: Jatkokoulutuksessa Poliisiopisto 4: Korttelipoliisit Poliisiopisto 5: Tehtävä Miami Beach Poliisiopisto 6: Suuri rikosaalto
Aiheesta muualla
IMDb
Lance Kinsey (s. 13. kesäkuuta 1959) on kanadalainen näyttelijä. Hän on parhaiten tunnettu roolistaan komisario Proctorina useissa Poliisiopisto-elokuvissa.
Elokuvia

The Chicago Story (1981)
Things Are Tough All Over (1982)
Class (1983)
Doctor Detroit (1983)
Poliisiopisto 2: Eka komennus (1985)
Poliisiopisto 3: Jatkokoulutuksessa (1986)
Poliisiopisto 4: Korttelipoliisit (1987)
Poliisiopisto 5: Tehtävä Miami Beach (1988)
Poliisiopisto 6: Suuri rikosaalto (1989)
Wedding Band (1989)
Masters of Menace (1990)
Honeymoon Academy (1990)
Club Fed (1990)
Why Me? (1990)
Hero (1992) (1992)
National Lampoons Loaded Weapon 1 (1993)
The Silence of the Hams (1994)
Lastenlaulu

Lastenlaulu on lapsille sävelletty tai kansan parissa muotoutunut laulu. Lastenlaulujen melodiat ovat tyypillisesti melko yksinkertaisia ja helposti omaksuttavia sekä sävelkulkujen että rytmiikan osalta, minkä ansiosta lastenlaulut muodostavat selkeästi oman tunnistettavan lajityyppinsä. Kappaleen voi yleensä tunnistaa lastenlauluksi pelkän sävellyksen perusteella. Varsin usein lastenlaulut ovat iloisia, reippaita ja duurivoittoisia, mutta varsinkin Suomessa myös mollissa olevia lastenlauluja on huomattavan suuri määrä (esimerkiksi ”Karhunpoika sairastaa”, "Ihme ja kumma", ”Sininen uni” sekä ”Päivänsäde ja menninkäinen”). Lastenlaulujen ominaispiirteet löytyvät siten melodian käsittelystä ja sanoituksista, eivätkä niinkään duurin ja mollin mukaisesta sävellajiin perustuvasta jaosta.
Sanoituksiltaan lastenlaulut kertovat yleensä lapsia kiinnostavista aiheista. Aiheena voivat olla muun muassa satuhahmot (esimerkiksi ”Rölli” ja ”Mikki Hiiri merihädässä”), mielikuvitukselliset, vauhdikkaat ja jännittävät tapahtumat (esimerkiksi ”Pikkuoravien kuuraketti” ja ”Kuinka saisin rikki kookospähkinän”) sekä valistavat ja opettavaiset tarinat (esimerkiksi ”Popsi, popsi porkkanaa”, ”Lasten liikennelaulu” ja ”Jänöjussin mäenlasku”). Aihepiirin lisäksi lastenlaulujen sanoituksille on yleensä ominaista selkeä ja täsmällinen kieli, tarkka määrämuotoinen riimitys ja runsas loppusointujen käyttö.
Lastenmaa

| Lastenmaa |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  lastenlehti
Julkaisija:  Lasten keskus
Perustettu:  1986
Päätoimittaja:  Anna-Mari Kaskinen
Sitoutuneisuus:  kristillinen
Kotimaa:   Suomi
Ilmestymistiheys:  kerran kuukaudessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Lastenmaa.com
Lastenmaa on vuodesta 1986 ilmestynyt leikki-ikäisten ja pienten koululaisten puuhalehti. Lehden julkaisijana toimii Lasten keskus. Lehden päätoimittajana toimi 1986–1987 Tertti Lappalainen, 1987-1992 Eila Jaatinen ja vuodesta 1992 Anna-Mari Kaskinen.
Lehti sisältää muun muassa satuja, tarinoita, sarjakuvia, runoja, askartelu- ja leikkiohjeita.
LHCf

| --- | --- |
   LHC PS SPS p Pb CMS LHCb ALICE ATLAS   Large Hadron Colliderin kiihdyttimet
Koeasemat
ATLAS: A Toroidal LHC ApparatuS
CMS: Compact Muon Solenoid
LHCb: LHC-beauty
ALICE: A Large Ion Collider Experiment
TOTEM: Total Cross Section, Elastic Scattering and Diffraction Dissociation
LHCf: LHC-forward
Kiihdyttimet
p ja Pb: Lineaarikiihdyttimet protoneille  ja lyijylle
(ei kuvassa): Proton Synchrotron Booster
PS: Proton Synchrotron
SPS: Super Proton Synchrotron
LHCf eli Large Hadron Collider forward on Large Hadron Colliderin kuudesta koelaitteistosta pienin. Se sijaitsee lähellä ATLAS-koelaitteistoa, Sveitsin puolella Meyrinissä.
Toiminta

Laitteistoa käytetään havaitsemaan hiukkastörmäyksessä syntyneitä etuhiukkasia, joiden kulkulinja on samansuuntainen kuin törmäävien hiukkassuihkujen. Tämän on tarkoitus simuloida kosmista säteilyä.
Laitteisto

LHCf-laitteisto koostuu kahdesta massaltaan 40 kg ilmaisimesta. Kumpikin on rakenteeltaan 30 cm pitkä, 80 cm korkea ja 10 cm leveä ja ne sijaitsevat 140 metrin etäisyydellä eri puolilla hiukkasten törmäytyspisteestä. Ilmaisimet koostuvat volframilevyistä, muovisesta tuikeilmaisimesta ja suuntaherkistä sensoreista.
Lauri Toivonen

Lauri Toivonen -nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat:
Lauri Toivonen (1894–1922), jääkäriluutnantti
Lauri Toivonen (s. 1991), koripalloilija
Lauri J. Toivonen (1888–1969), fantasiakirjailija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lauri Toivonen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lauri Torsteninpoika Ram

Lauri Torsteninpoika Ram (k. 1596 tai 1597 alussa Loppi) oli suomalainen sotilas, joka toimi Käkisalmen linnan päällikönä.
Ramin syntymäaika ja -paikka eivät ole tiedossa. Hänen vanhempansa olivat Torsten Salomoninpoika ja Brita Fleming. Ram mainitaan sotilaana jo Kustaa Vaasan loppuvuosina. 1536 hän osallistui Eerik XIV:n johtamaan sotaan Tanskaa vastaa ja toimi 1568-1573 suomalaisen lippueen ratsumestarina. 1572-1573 Ram otti lippueineen osaa Herman Flemingin rajan taakse tekemiin hävitysretkiin ja taisteli vuodesta 1574 alkaen Viron puolella. Pontus De la Gardien johdolla hän osallistui Käskisalmen linnan piiritykseen 1580 ja tuli valloitetun linnan päälliköksi vuoteen 1586 saakka. Hän varusti linnaa ja torjui sitä vastaan tehtyjä hyökkäyksiä. Hänet määrättiin uudelleen linnan päälliköksi 1590, mutta rauhansopimuksen mukaisesti joutui luovuttamaan linnan venäläisille ja ehti toimi tämän jälkeen muutaman viikon rajankäyntikomission jäsenenä. Ramin puoliso oli Elina Stålalarm.