stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kutlampi (Heinola, kirkonkylä)
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pajujärvien valuma-alueeseen (14.174) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 83,8 metriä mpy.
Lambert Bainomugisha

Lambert Bainomugisha (s. 12. heinäkuuta 1961 Kashumba) on ugandalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin 13. heinäkuuta 1991 papiksi Mbararan hiippakuntaan (vuodesta 1999 arkkihiippakunta). Hänet nimitettiin Mbararan vihkipiispaksi sekä Tacia Montanan titulaaripiispaksi 2. heinäkuuta 2005, ja piispaksi vihkiminen seurasi 1. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Paul K. Bakyenga, jota avustivat John Baptist Kakubi ja Callistus Rubaramira.
Lambert

Lambert-nimisiä henkilöitä ovat:
Adam Lambert (s. 1982), yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä
Adam Lambert (s. 1997), australialainen lumilautailija
Adeja Lambert (s. 1996), yhdysvaltalainen lentopalloilija
Adelaide Lambert (1907–1996), yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja
Albert Lambert (1875–1946), yhdysvaltalainen golfaaja
Aurèle Labat de Lambert, Aurele Sydney (1876–1920), ranskalais-australialainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja
Aylmer Bourke Lambert (1761–1842), brittiläinen kasvitieteilijä
Brad Lambert (s. 2003), suomalainen jääkiekkoilija
Christopher Lambert (s. 1957), yhdysvaltalais-ranskalainen näyttelijä
Constant Lambert (1905–1951), brittiläinen säveltäjä, kapellimestari ja kriitikko
Denny Lambert (s. 1970), kanadalainen jääkiekkoilija
Dorothea Lambert-Chambers (1878–1960), brittiläis-yhdysvaltalainen tennispelaaja
Franz Lambert (s. 1948), saksalainen säveltäjä ja urkuri
Jacques Lambert (1891–1948), ranskalainen arkkitehti
Jean Lambert (s. 1950), brittiläinen vihreä poliitikko ja europarlamentaarikko
Jepa Lambert, suomalainen laulaja
Johann Heinrich Lambert (1728–1777), saksalainen matemaatikko, fyysikko, tähtitieteilijä ja filosofi
Lane Lambert (s. 1964), kanadalainen jääkiekkoilija ja valmentaja
Marcel Lambert (s. 1876), ranskalainen jalkapalloilija
Marthe Djian, o.s. Lambert (s. 1936), ranskalainen pituushyppääjä ja viisiottelija
Miranda Lambert (s. 1983), yhdysvaltalainen country-laulaja ja lauluntekijä
Paul Lambert (s. 1969), skotlantilainen jalkapalloilija ja valmentaja
Rickie Lambert (s. 1982), englantilainen jalkapalloilija
Ross Lambert (s. 1962), kanadalainen jääkiekkoilija
Verity Lambert (1935–2007), brittiläinen televisiotuottaja.
Lambert II (n. 880–898), Italian kuningas ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari
Lambert (1420–1494), Monacon ruhtinas 1458–1494
Lambert Bainomugisha (s. 1961), ugandalainen katolinen piispa
Lambert Grönroos (s. 1890), suomalainen punakaartin päällikkö
Lambert van Haven (1630–1695), tanskalainen arkkitehti
Lambert Valdemar Müller (1868–1934), suomalainen näytelmäkirjailija
Lambert Pettersson (1864–1938), suomalainen arkkitehti
Lambert Adolphe Jacques Quételet (1796–1874), belgialainen yleisnero.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lambert”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kukkoasetelma

Kukkoasetelma on suomalaisen taiteilijan Tuomas von Boehmin tekemä temperamaalaus puulle, 27×41 cm, vuodelta 1956. Maalaus kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan lahjoituskokoelmiin.
Kukkoasetelmaan von Boehm maalasi valkoisen liinan peittämälle pöydälle valkoisen kukon, ruskean morttelin nuijineen sekä voileipiä matalaan koriin. Signeeraus erottuu maalauksen vasemmassa alalaidassa. Asetelmasta huokuu espanjalainen arkitunnelma.
Samantyylisen valkoisen kukon von Boehm maalasi myös Espanjalainen asetelma -maalaukseensa vuonna 1953.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Kukkoasetelma.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Laamannin- ja tuomarinvero

Laamannin- ja tuomarinvero oli Ruotsissa ja Suomessa aiemmin kannettu vero, jolla kansalaiset rahoittivat käräjillä toimineita laamanneja ja kihlakunnantuomareita. Näiden virkamiesten ylläpito oli rahvaan ikivanha velvollisuus. Vuonna 1741 annetun kuninkaallisen ohjesäännön mukaan veron suuruus oli 18 äyriä savulta (ruokakunnalta) ja veron alueellinen tuotto jaettiin siten, että laamanni sai yhden kolmasosan ja kihlakunnantuomari kaksi kolmasosaa. Laamannin- ja tuomarinvero lakkautettiin Suomessa 1865 useiden muiden henkilöverojen mukana. Vanhojen verojen tilalle tuli henkiraha, jota kannettiin 1865–1924.
Kivipankki

| Kivipankki |
| --- | --- |
 Kivipankki syksyllä 2016
Osoite:  Seppolantie 7
Sijainti:  Jämsä
Koordinaatit:  61°51′44″N, 025°10′59″E
Rakennustyyppi:  liikerakennus
Valmistumisvuosi:  1913
Suunnittelija:  Ilmari Launis
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kivipankki on arkkitehti Ilmari Launiksen suunnittelema rakennus Jämsän keskustassa. Julkisivusta vastasi taiteilija Josef Alanen. Nimensä mukaisesti Kivipankki rakennettiin alun perin pankin toimitiloiksi. Materiaalina käytettiin paikallista harmaata graniittia. Rakennus valmistui 1913 ja se vihittiin käyttöön keväällä 1914.
Nimen "Kivipankki" rakennus sai jo ennen valmistumistaan; kaikkinensa Kivipankin rakennustyömaa oli aikansa Jämsässä ainutkertainen. Talon virallinen nimi oli alkuaan Jämsän kunnan Säästöpankki. Jämsän Säästöpankki siirsi toimintansa uusiin tiloihin 1960-luvulla, jolloin pankkitoiminta Kivipankin tiloissa loppui. Rakennus saneerattiin perin pohjin 1990-luvulla, minkä jälkeen se on palvellut taidegalleriana.
Tyyliltään Kivipankki on jugendin ja kansallisromantiikan yhdistelmä. Sen graniittiseinät hakattiin karkeiksi. Muita Kivipankin arkkitehtoniseen ilmeeseen vaikuttavia ratkaisuja ovat mansardikatto erkkereineen ja talon Seppolankadun puoleiseen päätyyn rakennettu torni.
Kivipankki rakennettiin suhteellisen neitseelliseen ympäristöön noin 250 metriä Jämsänjoesta länteen. 1900-luvun kuluessa Jämsän ydinkeskusta kasvoi joen itäpuolelle muutama sata metriä Kivipankista idän suuntaan. Jämsän ensimmäinen hissillinen kerrostalo, niin kutsuttu Viiskulman kerrostalo, kohosi Kivipankin länsipuolelle vuonna 1954, joten sen varjo lankeaa iltapäivisin Kivipankin ylle - etenkin keväisin ja syksyisin. Etelän ja pohjoisen suuntiin Kivipankista avautuu verraten avoin viherkäytävä.
Aiheesta muualla

Galleria Kivipankki (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomi.fi: Galleria Kivipankki
Laamapaita

Laamapaita on harvakudoksinen puuvillainen aluspaita, jonka nimi perustuu Heinrich Lahmannin sukunimeen. Paita on ajoittain ollut muodissa myös puserona. Alkuperäiset Lahmannin alusvaatteet valmistettiin egyptiläisestä puuvillasta.
Paidan alkuperäinen nimi oli Lahmann's Reform-Baumwollkleidung.
Nykyisin laamapaitoja valmistaa kangasalalainen Tam-Silk. ja vaasalainen Star Trikoo
Kyrillinen näppäimistö

Venäläinen näppäimistökartta.
Kyrillisiä näppäimistöjä käytetään kyrillisin aakkosin kirjoitettujen kielten kirjoittamiseen. Useimmat kyrilliset näppäinjärjestelyt muistuttavat venäjän kielen kirjoittamiseen käytettävää, mutta niitä on täydennetty kieliin kuuluvilla muilla kirjaimilla.
Tyypillisessä venäläisessä tietokoneessa kirjaimet on järjestetty seuraavasti:
numerorivin vasemmalla puolella Ё
ylärivillä Й, Ц, У, К, Е, Н, Г, Ш, Щ, З, Х ja Ъ
keskirivillä Ф, Ы, В, А, П, Р, О, Л, Д, Ж ja Э
alarivillä Я, Ч, С, М, И, Т, Ь, Б ja Ю.
Muiden kyrillisiä aakkosia käyttävien kielten näppäimistöissä venäjän aakkosiin kuulumattomat kirjaimet ovat omilla paikoillaan.
Vaihtoehtoina normaaliasettelulle ovat erilaiset äänteiden samankaltaisuuteen perustuvat, ns. foneettiset näppäinjärjestykset länsimaiseen näppäimistöjärjestykseen tottuneille. Näissä esimerkiksi ‘А’ saadaan ‘A’-näppäimesta ja ‘Б’ ‘B’-näppäimestä.
Kyrillos

Kyrillos voi tarkoittaa:
Pyhä Kyrillos Aleksandrialainen (m. 376–444), Aleksandrian patriarkka, kirkkoisä
Pyhä Kyrillos (n. 827–869), ortodoksisen kirkon kirkkoisä, lähetyssaarnaaja ja kyrillisen kirjaimiston kehittäjä.
Kyrillos Jerusalemilainen (315–386), Jerusalemin patriarkka, teologi
Kyrillos, Beryllos (k. 90), Catanian piispa ja pyhimys
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kyrillos”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kylpyammeellinen hittejä

| Kylpyammeellinen Hittejä Kuningas Pähkinä & Setä Tamu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : loka-marraskuu 2003
 Julkaistu: 14. tammikuuta 2004
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Setä Tamu, Kilari Audio
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Kaverikerho
Kuningas Pähkinän & Setä Tamun muut julkaisut
| Kaikki suvussa 2000 | Kylpyammeellinen Hittejä 2004 | Syksyllä Palmasiin 2011 |
Kuningas Pähkinän muut julkaisut
| Tosissaan 1999 | Kylpyammeellinen Hittejä 2004 | Yks palmu ja aika paljon vuosia takana 2004 |
Setä Tamun muut julkaisut
| - - | Kylpyammeellinen Hittejä 2004 | - - |
Kylpyammeellinen hittejä on Kuningas Pähkinän ja Setä Tamun ensimmäinen täyspitkä julkaisu. Se julkaistiin 14. tammikuuta 2004 Kaverikerho -levy-yhtiön kautta. Albumilta julkaistiin single Heitä paita v*ttuun.
Levyn kappaleet käsittelevät pääasiassa alkoholia ja naisia.
Kappaleet

Intro (2:00)
I Wish I Was Miami Vice (3:42)
Yön kuninkaat 2 (3:14)
Pähkinä Anthem (2:35)
Likast viimeseen sanaan (mukana Vaeltava Aave Memmy Possesta) (3:44)
Ei näytil (2:53)
Promo sitä promo tätä (2:51)
Tanssiraita (3:25)
Keski-Suomi Tissi-Booty (mukana Kilari Audio) (4:30)
Heitä paita v*ttuun (3:15)
Pojalleni (mukana Jesus Telia) (2:31)
Biitit

Setä Tamu: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 10 ja 11
Kilari Audio: 9
Biitit > Huomioitavaa

Kappaleen "Yön kuninkaat 2" ensimmäinen osa "Yön Kuninkaat" (mukana Setä Tamu) on ilmestynyt Vapaapudotuksen Paholaismusiikkia -EP:llä.
Kyproksen edustajainhuone

| Edustajainhuone Βουλή των Αντιπροσώπων Temsilciler Meclisi> Tyyppi |
| --- | --- |
Tyyppi:  yksikamarinen
Historia
Perustettu:  1960
Johto
Puhemies:  Anníta Dimitríou (DISY)
Kokoonpano
Edustajia:  80, joista 56 paikkaa täytetty 
Puolueet:    Hallitus (20)   DISY (18)   KA (2) Oppositio (35)   AKEL (16)   DIKO (7)   EDEK (3)   Demokraattisten voimien koalitio (3)   KOSP (2)   ELAM (2)   SYPOL (1)   sitoutumaton (1) Täyttämättä (1)   täyttämättä (1)
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  30. toukokuuta 2021
Kokouspaikka
 Edustajainhuoneen rakennus.
Edustajainhuone (kreik. Βουλή των Αντιπροσώπων, Voulí ton Antiprosópon, turk. Temsilciler Meclisi) on Kyproksen tasavallan parlamentti eli ylin lakia säätävä elin. Sen jäsenet valitaan viisivuotisille kausille.
Kyproksen edustajainhuone perustettiin maan itsenäistyttyä vuonna 1960, ja ensimmäiset vaalit järjestettiin 31. heinäkuuta 1960. Edustajien määrä oli alun perin 50. Vuodesta 1985 edustajia on ollut 80. Edustajanpaikoista 56 (70 %) on varattu kyproksenkreikkalaisille ja 24 (30 %) kyproksenturkkilaisille. Vuodesta 1974 lähtien turkkilaisten paikat ovat olleet täyttämättä. Kyproksenkreikkalaisten paikoista 3 on varattu uskonnollisille vähemmistöille: katolilaisille, maroniiteille ja armenialaisille.
Parlamentaarista työtä tehdään valiokunnissa, joiden määrä vastaa hallituksessa olevien ministerien määrää. Lisäksi tarpeen vaatiessa voidaan perustaa erikoisvaliokuntia.
Nykyisenä puhemiehenä toimii Anníta Dimitríou, joka valittiin virkaan kesäkuussa 2021. Hän on myös ensimmäinen nainen virassa.
Edustajien tulee täyttää seuraavat vaatimukset:
Kyproksen kansalainen
väh. 25-vuotias
ei ole saanut tuomiota, johon liittyy luottamuspula tai moraalittomuus
Aiheesta muualla

House of Representatives. Edustajainhuoneen verkkosivut. (kreikaksi) (turkiksi) (englanniksi)
Kuuvanvuori

| Kuuvanvuori> Sijainti |
| --- | --- |
 Kuuvanvuori
Koordinaatit:  60.59623°N, 21.99038°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Masku
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  rautakausi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuuvanvuori on Varsinais-Suomessa Maskun Lemussa Seijaisten ja Raukuisten kylien rajalla sijaitseva linnavuori. Myös Nousiaisissa on Kuuvanvuori ja Uudessakaupungissa on kaksi.
Linnavuori

Kuuvanvuori sijaitsee noin neljä kilometriä Lemun kirkosta pohjoiseen Aviopeltojen aukean länsilaidalla, jossa on korkeita kallioisia ja korkeita mäkiä. Se on jyrkkärinteinen mäki, jonka kallioalue on 300×120 metriä suuri. Lounaissivulla on 150 metriä pitkä jyrkänne ja itäpäässä on kaksi pienempää jyrkännettä. Mäen luonaisreunalla sijaitseva lakialue on tasainen ja se kohoaa yli 40 metriä ympäristöään korkeammalle. Vallirakenteita vertailemalla erottuvat esilinna ja päälinna toisistaan. Esilinna sijaitsee kallion itä-koillispuolella ja sinne pääsee vain joko kaakko- ja pohjoispuolen terassien reittejä pitkin tai luoteesta kapeiden solien kautta. Sekä solissa että eteläisellä rinteellä on kivivallien jäännöksiä. Eteläinen valli on 6,5 metriä pitkä ja solissa ne ovat neljä ja kahdeksan metriä pitkät. Kaakkoisrinteessä on 37 metriä pitkä kivivalli ja alempana 12 metriä pitkä valli. Vallien korkeudet vaihtelevat 0,7–3,5 metriä.
Tutkimukset

Kohde löytyi vuonna 1997, kun Heljä Brusila ja Hannu Poutiainen kiersivät alueellisen inventoinnin yhteydessä paikkakunnalla.
Aiheesta muualla

Masku: Kolkanpolku (Arkistoitu – Internet Archive) kulkee linnan kautta
Suomen muinaislinnat
| --- | --- |
Ahvenanmaa:  Borgbodan linnavuori • Borgdalsbergin linnavuori • Borgön linnavuori • Hammarlandin linnavuori • Jomalan linnavuori • Svelandsberget
Etelä-Karjala:  Kannuksen linnavuori • Kuivaketveleen linnavuori • Lassilan linnavuori • Pieni Linnamäki • Turasalon linnavuori • Sarajärven linnavuori • Suuri Pyhäkalan Linnavuori
Etelä-Savo:  Haukiveden linnasaari • Ihanteensalon linnavuori • Ikoinniemen linnavuori • Otavan linnavuori • Otralan linnavuori • Sairilan linnavuori • Sulkavan linnavuori • Vatilan linnavuori
Kanta-Häme:  Aulangonlinna • Hakoisten linnavuori • Hakovuori • Hangastenmäen linnavuori • Hyypiönvuori • Kestinpäänkallio • Kiianlinna • Kotkonlinna • Kyläkallio • Lammin Linnamäki • Laurinkallio • Lippilinnanmäki • Mantereenlinna • Palvaanlinna • Piilosaari • Tenholan linnavuori • Teponlinna • Unikkolinna
Keski-Suomi:  Linnasenvuori • Pukinvuori • Päijälän linnavuori
Kymenlaakso:  Kirkkovuori • Kuoppalan linnavuori • Salmenkylän Linnamäki
Pirkanmaa:  Apianlahden linnosaari • Arasalon linnavuori • Eskolanvuori • Hiukkasaari • Huntilan linnavuori • Kaakilan linnankallio • Kirvunlinna • Lammelan muinaislinna • Nuutajärven linnavuori • Pentin linnavuori • Pirunlinna • Rapolan muinaislinna • Rutajärven linnavuori • Siuron linnavuori • Valkkisten linnamäki • Veneslinna
Pohjois-Karjala:  Havukkakallio • Linnalampi
Päijät-Häme:  Hankaan linnavuori • Hämeenkosken linnakallio • Kapatuosian linnavuori • Kiiluanmäen linnoitus • Nuppilinna • Pyhäjärven linnanmäki • Salajärven Linnakallio • Villampi • Virmailan linnasaari
Satakunta:  Harolan linnaluoto • Kauttuan linnavuori • Kokemäen linna • Liinmaan linna • Räätikäsvuori
Uusimaa:  Bocklintin linnavuori • Bonäsholmenin linnavuori • Grabbacka • Haveråkersberget • Husholmenin linna • Iso Linnanmäki • Junkarsborg • Pöykärin linnavuori • Riddarkilin viikinkivallit • Sipoonlinna • Skällbergetin muinaislinna • Sutarkullan linnavuori • Uusipöylin linnavuori • Vartiokylän linnavuori
Varsinais-Suomi:  Borgholmin linnasaari • Bårnholm • Hakastaron linna • Hautvuori • Huttalan linnavuori • Häävälän linnamäki • Kajamonvuori • Kaskalan Linnanmäki • Kaupinlinna • Kirkkelinna • Knuuttilan linnasmäki • Koljolan linnavuori • Kulhon linnavuori • Kuuvanvuori • Kärmeorvonmäki • Lallisen linnavuori • Lankvuori • Lautkankareen linnamäki • Liedon Vanhalinna • Luonnonmaan linnavuori • Mynämäen linnavuori • Nakolinna • Nousiaisten linnamäki • Nousiaisten linnavuori • Pailinnan linnamäki • Prusin linnasmäki • Pussilan linnavuori • Pöylän linnanmäki • Pöytiön linnamäki • Rekottilan linnavuori • Repolan Linnavuori • Rikalan Linnamäki • Muurmäki • Seppälän linnavuoret • Tontereenmäki • Vaimaron linnavuoret • Veitakkalan linnavuori • Viikan linnavuori • Vinkkilän linnavuori • Yltjärven linnavuori
Kosrae

Kosrae
| --- | --- |
Sijainti:  Lelu, Malem, Tafunsak, Utwe, Walung Kosrae Mikronesia
Saariryhmä:  Karoliinit
Korkein kohta:  634 m
Pinta-ala:  110 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  7 700
Suurin kaupunki:  Tofol
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kosrae, jonka vanhoja nimiä ovat Kusaie, Kushai, Kuschai ja Ualan, on tuliperäinen saari Mikronesiassa, Karoliinien saaristossa Tyynellämerellä. Se on Karoliinien itäisin saari ja yksi Mikronesian liittovaltion osavaltioista. Sen pinta-ala on noin 110 km². Saaren asukasluku on noin 7 700. Saarella puhutaan kosraen kieltä.
Osavaltion pääkaupunki Tofol sijaitsee pääsaaren itäosassa. Kosraen luoteisrannikolla on lentokenttä. Saarta ympäröivällä merialueella puolestaan on koralliriuttoja.
Saarella elää muutamia kotoperäisiä eliölajeja, kuten Pteropus ualanus -lepakkolaji (joka toisinaan luokitellaan mariaanienlentävänkoiran (Pteropus mariannus) alalajiksi). Kosraenhuitti ja kosraenkottarainen kuolivat sukupuuttoon jo 1800-luvun puolivälissä, saarelle laivojen mukana saapuneiden rottien takia.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kosrae Wikimedia Commonsissa
Kosrae Wikivoyage-matkaoppaassa (englanniksi)
Kosrae.com (englanniksi)
Kosraenautilus.com (englanniksi)
Kosrae Visitors Center (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kosraen sää
Kartta ja satelliittikuva[vanhentunut linkki]
Kypsytetty juusto

Kypsytetty juusto eli kellaroitu juusto on juustotyyppi, jota on varastoitu kellarissa säädellyissä kosteus- ja lämpötilaoloissa kypsymässä. Kellaroinnin eli kypsymisen aikana juusto saa tyypille ominaisen koostumuksen, maun ja värin, kun sitä käännellään, sen pintaa käsitellään tai pyyhitään ja siihen mahdollisesti tehdään koloja. Kypsytetty juusto voi olla kova, puolikova tai pehmeä ja siitä voidaan tehdä sulatejuustoa. Kypsytettyjen juustojen vastakohta on kypsyttämätön juusto eli tuorejuusto.
Laosin kip

Laosin kip (laoksi ກີບ) on Laosin rahayksikkö, joka on ollut käytössä vuodesta 1952. Se jakaantuu 100 attiin. Sen valuuttasymboleja ovat ₭ ja ₭N. Sillä on käytössä 10, 20 ja 50 attin kolikot ja 1000, 2000, 5000, 10 000, 20 000, 50 000 kipin setelit.
Kypséli (Aígina)

| Kypséli Κυψέλη |
| --- | --- |
 Kypsélin keskusaukio ja Neitsyt Marian ilmestyksen (Evangelismós tis Theotókou) kirkko.
 Kypséli
 Koordinaatit: 37°45′39″N, 23°27′19″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Saaret
Kunta:  Aígina
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  5204000301
Väkiluku (2011):  2 124
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kypséli (kreik. Κυψέλη; myös Kipséli) on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Aíginan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Aíginan kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kaupunki muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Κυψέλης, Dimotikí Koinótita Kypsélis). Kaupungin väkiluku on 2 124 (vuonna 2011).
Kypséli sijaitsee Aíginan luoteisosassa noin kolme kilometriä saaren pääkaupungista Aíginan kaupungista koilliseen. Se on saaren toiseksi suurin asutus pääkaupungin jälkeen. Kylän nähtävyyksiin kuuluu muun muassa vuonna 1880 rakennettu Neitsyt Marian ilmestyksen (Panagía Evangelístria) kirkko.
Kristian Lima de Faria

Kristian Lima de Faria (syntyjään Kristian Bjerknes-Lima de Faria, 29. joulukuuta 1965 Lundin kunta) on ruotsalainen näyttelijä. Lima de Faria opiskeli Göteborgin teatterikorkeakoulussa vuosina 1988–1991. Opintonsa jälkeen hän näytteli Göteborgin kaupunginteatterissa vuoteen 1997 asti. Sittemmin hän on työskennellyt freelancereina Folkteaternissa, Angeredin uudessa teatterissa, Göteborgin Backa-teatterissa sekä Orion-teatterissa ja Tukholman juutalaisessa teatterissa.
Käännös suomeksi
Kuivaslampi (Petäjävesi)

| Kuivaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°21′39″N, 25°10′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pengerjoen valuma-alue (14.54)
Laskujoki:  Koirapuro Iso-Mustiaiseen 
Järvinumero:  14.549.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  170,4 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,025 km  
Pinta-ala:  5,516 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuivaslampi 
Kuivaslampi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kuivasmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 450 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Merovenjoen valuma-alueeseen (14.549) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 170,4 metriä mpy.
Kristian Middelboe

| Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 1908 | joukkuekilpailu |  |
Kristian Middelboe (24. maaliskuuta 1881 – 20. toukokuuta 1965) oli tanskalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana vuoden 1908 kesälympialaisissa Lontoossa hopeaa voittaneessa Tanskan jalkapallomaajoukkueessa.
Myös Middelboen veli, Nils Middelboe, on olympiahopeaa Tanskan joukkueessa voittanut jalkapalloilija.
Kristian Lundberg

| Kristian Lundberg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. helmikuuta 1966 Malmö
Kuollut: 27. huhtikuuta 2022 (56 vuotta) Skurup
Kansalaisuus:   Ruotsi
Ammatti:  Kirjailija
Aiheesta muualla
kristianlundberg.com
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Nils-Kristian Lundberg (6. helmikuuta 1966 Malmö – 27. huhtikuuta 2022 Skurup) oli ruotsalainen kirjailija. Hänet tunnettiin parhaiten vuonna 2012 ilmestyneestä kirjastaan ​​Yarden. Hänen esikoisteoksensa Genom September julkaistiin vuonna 1991.
Kristian Madsen

| Mitalit> Maa:   Tanska. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Mitalit> Maa:   Tanska. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Mitalit> Maa:   Tanska. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Maa:   Tanska> .Miesten voimistelu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Antwerpen 1920 | joukkuekilpailu, ruotsalaissysteemi |  |
Mads Kristian Madsen (Krogshede; 12. helmikuuta 1893 Bøvling – 10. maaliskuuta 1988 Holstebro) oli tanskalainen voimistelija. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja kuului siellä hopeaa ruotsalaissysteemissä voittaneeseen joukkueeseen.
Kuutytönkorento

| Kuutytönkorento |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Sudenkorennot Odonata
Alalahko::  Hentosudenkorennot Zygoptera
Heimo::  Tytönkorennot Coenagrionidae
Suku::  Coenagrion
Laji::  lunulatum
Kaksiosainen nimi
 Coenagrion lunulatum  (Charpentier, 1840) 
Synonyymit
 Coenagrion vernale Hagen, 1839 
Katso myös
   Kuutytönkorento Wikispeciesissä   Kuutytönkorento Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuutytönkorento (Coenagrion lunulatum) on tytönkorentoihin kuuluva pienikokoinen sudenkorento, jonka koiraalla on takaruumiissa kuun muotoinen kuvio.
Ulkonäkö ja koko

Ulkonäöltään kuutytönkorento on monien muiden tytönkorentolajien kaltainen. Koiraalla on takaruumiin toisessa jaokkeessa kuun muotoinen musta kuvio, jonka etupuolella on pitkittäissuuntaiset viivat. Ne voivat joillakin yksilöillä olla yhdistyneet. Kolmannen ja neljännen jaokkeen etuosat ovat vaaleat niiden selkäpuolten ollessa muuten enimmäkseen tummat. Naaraalla taas on selkäpuolelta pääosin tumma takaruumis, mutta 8. jaoke on etuosastaan vaalea. Iso keskiliuska naaraan kauluksessa ylettyy hiukan sivuliuskien ohi.
Kuutytönkorennon takaruumiin pituus on 23–28 mm ja takasiiven pituus 17–23 mm.