stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mustafa Badreddine

Mustafa Badreddine
Mustafa Amine Badreddine (arab. مصطفى بدر الدين‎, Muṣṭafā Badr ad-Dīn; 6. huhtikuuta 1961 Ghobeiry – 13. toukokuuta 2016 Syyria) oli libanonilainen Hizbollah-komentaja.
Badreddine joutui Kuwaitissa pidätetyksi ja sai kuolemantuomion osallisuudesta vuonna 1983 maassa tehtyihin pommi-iskuihin. Hän pakeni vankilasta Saddam Husseinin miehitettyä Kuwaitin elokuussa 1990. Badreddine kärsi merkittävästä ontumisesta, mikä mahdollisesti johtui taisteluista palestiinalaismyönteisten ja panarabististen militioiden rinnalla Israelin miehittäessä Etelä-Libanonia. Badreddine opiskeli vuosina 2002–2004 politiikan tutkimusta Beirutin amerikkalaisessa yliopistossa. Badreddine oli Imad Mughniyehin lanko ja serkku, josta tuli Mughniyehin seuraaja komentajana tämän tultua surmatuksi Syyriassa vuonna 2008.
Syyttäjät Haagissa syyttivät vuonna 2011 Badreddinea toiminnasta koordinaattorina verkostossa, joka oli suunnitellut ja toteuttanut Rafik Haririn murhan vuonna 2005. Badreddinen uskottiin myös johtaneen Hizbollah’n toimintaa Syyriassa Bashar al-Assadin hallinnon puolella vuodesta 2011. Yhdysvallat asetti pakotteita Badreddinea vastaan tämän toiminnasta Syyriassa. Israelilainen tutkiva journalisti väitti, että Jihad Mughniyehin vuonna 2015 surmanneen iskun tosiasiallinen kohde olisi ollut Badreddine.
Kuolema

Badreddine kuoli räjähdyksessä Hizbollah’n tukikohdassa lähellä Damaskoksen kansainvälistä lentoasemaa toukokuussa 2016. Al Mayadeen väitti hänen saaneen surmansa Israelin ilmaiskussa. Hizbollah’n al-Manarin uutissivustolla julkaisema tiedonanto ei kuitenkaan maininnut Israelin mahdollista osuutta eikä Israel kommentoinut väitteitä.
Kenraali Gadi Eisenkotin mukaan Israelin tiedustelu päätyi siihen tulokseen, että Badreddine oli joutunut omien joukkojensa surmaamaksi. Saman näkemyksen oli julkistanut jo aiemmin Al Arabiya. Raportin mukaan Qassem Suleimani olisi painostanut Hassan Nasrallah’ta erottamaan Badreddinen. Israelin tiedustelun näkemyksen mukaan Badreddine olisi ajautunut ristiriitaisuuksiin iranilaisten komentajien kanssa Syyriassa.
Kevin Poulin

| Kevin Poulin |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. huhtikuuta 1990 (ikä 34) Montreal, Quebec
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  93 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  Victoriaville Tigres (QMJHL) New York Islanders (NHL) Bridgeport Sound Tigers (AHL) Stockton Heat (AHL) Barys Astana (KHL) Medveščak Zagreb (KHL) EHC Kloten (NLA) Eisbären Berlin (DEL) Grand Rapids Griffins (AHL) Ontario Reign (AHL) IF Björklöven (Allsv.) Trois-Rivières Lions (ECHL) Laval Rocket (AHL)
NHL-varaus:  126. varaus, 2008 New York Islanders
Kevin Bureau-Poulin (s. 12. huhtikuuta 1990 Montreal, Quebec) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti.
Ura > Seurajoukkueura

Ennen ammattilaisuraansa Poulin pelasi juniorikiekkoa QMJHL-junioriliigan Victoriaville Tigresissä. Hän on Islandersin viidennen kierroksen varaus vuodelta 2008.
Poulin aloitti NHL-uransa 2008 New York Islandersin riveissä päästen pelaamaan 10 NHL-ottelussa. 26. syyskuuta 2015 Tampa Bay Lightning poimi Poulinin waiver-listalta mutta myi hänet eteenpäin 12. marraskuuta Calgary Flamesille myöhemmin määriteltävää korvausta vastaan. Kummassakaan organisaatiossa Poulin ei päässyt pelaamaan NHL-otteluita. Ylipäätään koko kauden 2015–2016 saldoksi jäi 29 pelattua AHL-ottelua Stockton Heatin paidassa. Seuraavaksi kaudeksi 2016–17 Poulin suuntasi Kazakstaniin, KHL-joukkue Barys Astanan maalivahdiksi. Hän edusti kaudella 2017–18 EBEL- liigan Medvescak Zagrebia ennen siirtoaan Kloteniin tammikuussa 2018 .
Ura > Maajoukkueueura

Poulin kuului pronssia saavuttaneeseen Kanadan olympiajoukkueeseen Pyeongchangissa 2018.
Kazanlăk

| Kazanlăk Казанлък |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin
 Kazanlăk
 Koordinaatit: 42°37′N, 25°24′E 
Valtio:   Bulgaria
Alue:  Stara Zagora
Korkeus:  370 m m
Väkiluku (2011):  46 990
 
 www.kazanlak.bg 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kazanlăk (bulg. Казанлък) on kaupunki Stara Zagoran alueella Bulgariassa ja sijaitsee maantieteellisesti maan keskikohdassa. Joulukuussa 2011 kaupungissa oli 46 990 asukasta.
Historia

Kazanlăk perustettiin 1400-luvulla lähelle sotilaallisesti merkittävää Sjipkansolaa. Se sijaitsee Rosenlaaksossa, joka oli merkittävä sotanäyttämö Turkin sodassa.
Kazanlăkin traakialainen hauta

Lähellä Kazanlăkin kaupunkia sijaitsee holvattu tiilistä rakennettu traakialainen hauta, joka on osa laajempaa nekropolia. Hauta liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1979.
Hauta käsittää kapean käytävän ja pyöreän kammion, jotka molemmat ovat koristettu seinämaalauksilla, jotka esittävät traakialaista paria rituaalisessa hääjuhlassa. Monumentti on 300-luvulta eaa. Maalaukset edustavat Bulgarian parhaiten säilyneitä esimerkkejä hellenistisen ajan taiteesta.
Hauta sijaitsee lähellä traakialaisten muinaista pääkaupunkia Seuthopolista.
Kazanlăkin traakialainen hauta > Kuvia haudasta

Kazanlăkin hauta ulkoa
Sisäänkäynti
Hauta sisältä
mahdollisesti traakialainen kuningas
Yksityiskohta haudan seinämaalauksista
Kuuluisia henkilöitä

Kazanlăkistä oli kotoisin kuuluisa kiekonheittäjä Tsvetanka Hristova.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
JourneyBulgaria – Kazanlăkin historia (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Bulgarian Travel Guide – Kazanlăkin traakialainen hauta (englanniksi)
Kazanlăkin traakialainen hauta UNESCOn sivuilla
Bulgarian kaupungit
Aitos
Asenovgrad
Blagoevgrad
Botevgrad
Burgas
Dimitrovgrad
Dobritš
Dupnitsa
Gabrovo
Gorna Orjahovitsa
Gotse Deltšev
Harmanli
Haskovo
Jambol
Karlovo
Karnobat
Kazanlăk
Kărdžali
Kjustendil
Lom
Lovetš
Montana
Nova Zagora
Panagjurište
Pazardžik
Pernik
Petritš
Pleven
Plovdiv
Primorsko
Razgrad
Ruse
Samokov
Sandanski
Sevlievo
Šumen
Silistra
Sliven
Smoljan
Sofia
Stara Zagora
Svištov
Tărgovište
Trojan
Varna
Veliko Tărnovo
Velingrad
Vidin
Vratsa
Näkymä Kazanlăkiin
Narkissos ja Kultasuu

| Narkissos ja Kultasuu> Narziß und Goldmund |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Hermann Hesse
Kieli:  saksa
Julkaistu:  1930
Suomennos
Suomentaja:  Kai Kaila
Kansitaiteilija:  Heikki Kalliomaa
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  1974
ISBN:  951-35-1126-X
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Narkissos ja Kultasuu (saks. Narziß und Goldmund) on Hermann Hessen vuonna 1930 kirjoittama romaani.
Romaanin tematiikka

Romaani käsittelee keskeisesti ristiriitoja maallisen ja taivaallisen, ruumiin ja sielun, järjen ja tunteen sekä taiteen ja tieteen välillä. Näitä dikotomioita kuvaavat ystävykset Narkissos ja Kultasuu, joista toinen on omistautunut Jumalalle ja toinen etsii nautintoa maallisista iloista. Ystävykset tutustuvat Mariabronnin luostarissa, jossa Narkissos on noviisina ja jonne Kultasuu tulee oppilaaksi. Kultasuu ei kuitenkaan viihdy luostarissa, vaikka ihaileekin suuresti Narkissosta ja toivoo tulevansa hänen kaltaisekseen. Kultasuu lähtee luostarista ja kokee suurta epäonnistumisen tunnetta, koska ei kyennyt noudattamaan ajan ihanteita, nöyryyttä, kuuliaisuutta ja hengellisyyttä. Hän kulkee, kohtaa kauneutta, hyvyyttä ja pahuutta ja päätyy taiteilijaksi, kuvanveistäjäksi.
Hesse kuvaa Narkissoksen ja Kultasuun kahta eri tapaa ymmärtää todellisuutta, toinen tieteen ja toinen taiteen kautta. Narkissos ja Kultasuu pysyvät ystävinä ja ymmärtävät toisiaan huolimatta erilaisuudestaan. He tarvitsevat toisiaan, koska täydentävät toisistaan ne ominaisuudet, jotka toisesta puuttuvat.
Narkissoksen ja Kultasuun voidaan tulkita edustavan myös saman henkilön kahta eri puolta, ja näiden persoonallisuuksien rinnakkaiseloa. Täten kirja käsittelee myös ihmisen omassa mielessä olevia ristiriitaisuuksia. Tätä persoonallisuuksien rinnakkaiselon teemaa Hesse on laajentanut ja tarkentanut kirjassaan Arosusi.
Natella Krasnikova

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Naisten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Moskova 1980 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Argentiina 1981 |  |  |
Natella Arhipovna Krasnikova (ven. Нателла Архиповна Красникова, s. 14. lokakuuta 1953 Mogotša, Venäjän SFNT) on Neuvostoliittoa edustanut, kilpauransa päättänyt maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.
Krasnikova kuului Neuvostoliiton naisten maajoukkueen kokoonpanoon Moskovan kesäolympialaisissa 1980 ja Argentiinan MM-kilpailuissa 1981, joissa Neuvostoliitto voitti pronssia.
Kehä II

Kehä II etelän suuntaan
Hiidenkallion tunneli
Kehä II (ruots. Ring II), toiselta nimeltään Kilonväylä eli seututie 102 on uusin pääkaupunkiseudun kehäteistä. Nykyisellään Kehä II ei ole Helsingin niemeä itä–länsisuunnassa kiertävä kehätie, kuten Kehä I ja Kehä III, vaan ulottuu ainoastaan Länsiväylältä Turuntielle palvellen eteläisen ja keskisen Espoon etelä–pohjoissuuntaista liikennettä. Tärkeänä poikittaisyhteytenä tie on kuitenkin nimetty kehätieksi. Tietä on aiemmin suunniteltu jatkettavaksi erilaisilla laajuuksilla. Suunnitelmat eivät kuitenkaan ole edenneet, ja niille tehtyjä tilavarauksia on poistettu kaavoituksesta 2020-luvun vaihteessa.
Kehä II:ta suunniteltiin jo 1960-luvulta lähtien. Kuitenkin se valmistui nykyiseltäkin osuudeltaan vasta lokakuussa 2000. Tie rakennettiin helpottamaan Länsiväylän pohjoispuolisen keskisen Espoon katuverkon kuormitusta.
Vuoden 2013 aikana valmistui Kehä II:lle uusi liittymä Suurpeltoon.
Kehä II on pääosin nelikaistainen. Kauniaisten liittymästä pohjoiseen tie on rakennettu kaksikaistaiseksi. Tiellä on 60–80 km/h nopeusrajoitus. [lähde? ]
Vilkkaimmillaan Kehä II on Länsiväylän ja Turunväylän välillä, jossa liikenne on keskimäärin noin 51 500 ajoneuvoa vuorokaudessa (vuonna 2013).
Kehä II:lla vastakkaisiin suuntiin johtavia kaistoja ei ole erotettu fyysisesti pohjoisosissa.
Kehä II:n jatkaminen

Kehä II:ta suunniteltiin ensimmäisen vaiheen valmistumisesta lähtien jatkettavaksi seudun muille pääteille. Alueen kunnista Espoo kannatti tien rakentamista täysimittaisena nelikaistaisena ratkaisuna Turuntieltä Vihdintielle ja sieltä Hämeenlinnanväylälle. Helsinki vastusti alun alkaen jatkoa Vihdintieltä eteenpäin, mutta joutui myöntymään hankkeen jatkosuunnitteluun Pääkaupunkiseudun yhteistyön nimissä. Jatkosuunnittelussa yhteistyöhön Espoon, Vantaan ja valtion kanssa oli ehto Länsimetron asettamiselle kehätietä vielä kiireellisemmäksi liikennehankkeeksi.
Jatketta lähdettiin suunnittelemaan raskaana maantieratkaisuna. Vuonna 2010 valmistuneessa yleissuunnitelmassa tien toinen rakennusvaihe olisi käsittänyt toiset ajokaistat Turunväylältä Turuntielle, mistä tie olisi jatkunut 2+2-kaistaisena Hämeenlinnanväylälle. 8,2 kilometriä pitkälle uudelle tieyhteydelle olisi rakennettu neljä kilometriä kalliotunneleita Karakallion, Hämeenvaaran ja Honkasuon osuuksilla. Tiealueelle olisi tullut kahdeksan uutta eritasoliittymää ja 90 siltaa. Yleissuunnitelman mukainen 616 miljoonan euron tie oli huomattavan kallis sen tuomaan hyötyyn nähden (hyötykustannussuhde 1,4).
Espoo ajoi hanketta  2020-luvun vaihteeseen saakka Helsingin vastustuksesta huolimatta. Aika ajoi kuitenkin raskaasta tieyhteydestä ohi, ja jatkeelle osoitetut tilavaraukset poistettiin vuosikymmenen lopulla Pääkaupunkiseudun maankäyttöä ohjaavista Uudenmaan maakuntakaavasta ja vuoden 2019 MAL-suunnitelmasta.
Jatkohanketta on arvosteltu muun muassa negatiivisten ympäristövaikutusten, alati kasvavan yksityisautoilun sekä ulkoilualueiden tuhoutumisen vuoksi. Aikaisemmin tietä on suunniteltu jatkettavaksi Hämeenlinnanväylältä edelleen Helsingin Keskuspuiston pohjoisosan halki Tuusulanväylälle, mutta tältä osin suunnitelma on jo hylätty. [lähde? ]
Tuusulanväylältä itään johtaa 1980-luvulla rakennettu Tapaninkyläntie ja sen jatke Suurmetsäntie. Nykyisellään ne ovat vain paikallisia kokoojakatuja, mutta alun perin oli suunnitelmissa, että nekin myöhemmin muutettaisiin Kehä II:n jatkeiksi. [lähde? ]
Joukkoliikenne Kehä II:lla

Kehä II:lla kulkevat Espoon sisäiset linjat 533 (Hyljelahti–Järvenperä) ja 544 (Leppävaara–Kivenlahti). [lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kehä II Wikimedia Commonsissa
Tiehallinnon Kehä II -sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Uudenmaan ympäristökeskuksen arviointiselostus hankkeesta
Matti Grönroosin sivu Kehä II:sta
Vantaan sanomat - jatkohankkeesta Espoosta Turuntieltä Hämeenlinnanväylälle.[vanhentunut linkki]
Liittymät Matinkylästä Karakallioon
Suunnitellut liittymät välillä Turunväylä–Hämeenlinnanväylä
Suunnitellut liittymät välillä Hämeenlinnanväylä – Tuusulanväylä
Pääkaupunkiseudun isot liikenneväylät
| --- | --- |
Kehätiet:   Kehä I  Kehä II  Kehä III  Kehä IV (suunnitteilla) 
Ulosmenotiet:   Länsiväylä  Turunväylä  Vihdintie  Hämeenlinnanväylä  Tuusulanväylä  Lahdenväylä  Porvoonväylä  Itäväylä 
Muut tiet:   Seututie 100  Seututie 110 (Turuntie)  Seututie 130  Seututie 140
Keski-Suomen opiskelija-asuntosäätiö

Vuonna 2011 valmistunut KOAS:n asuintalo Laajavuoressa.
KOASin kirjaimet Letkutie 2A:n seinässä
Keski-Suomen opiskelija-asuntosäätiö (KOAS) rakennuttaa, vuokraa ja ylläpitää asuntoja opiskelijoille Jyväskylässä. Säätiö on voittoa tavoittelematon.
Säätiön taustalla ovat Jyväskylän kaupunki, Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta (JYY) ja Jyväskylän ammattikorkeakoulun opiskelijakunta Jamko ry.
Organisaatio

Säätiön hallintoelimiä ovat valtuuskunta ja hallitus. Valtuuskuntaan kuuluu 20–40 jäsentä. Jyväskylän kaupungilla ja JYY:llä on kahdeksan edustajaa, Jamkolla viisi edustajaa ja muilla oppilaitosten edustajilla yksi paikka. Lisäksi asukastoimikunnat valitsevat valtuuskuntaan kaksi edustajaa.
Valtuuskunta valitsee yhdeksänhenkisen hallituksen kahdeksi vuodeksi siten, että vuorovuosin vaihtuu neljästä viiteen jäsentä. Vähintään kahden jäsenen on oltava asukastoimikuntien esittämiä asukasedustajia. Vuonna 2016 hallituksen puheenjohtajana toimii Esa Salokorpi.
KOAS:in toimitusjohtajana toimii Matti Tanskanen.
Asunnot

Vuoden 2013 lopussa KOAS:illa oli eri puolilla Jyväskylää 70 kerrostaloa, joissa oli 2 356 asuinhuoneistoa ja 4 154 asuntopaikkaa. Asunnoista soluasuntoja oli 41 %, yksiöitä 32 % ja perheasuntoja 27 %.
Säätiön liikevaihto oli vuonna 2013 oli 15,6 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma 101,4 miljoonaa euroa. Säätiö kerää rakennusrahastoa kohteiden korjaus- ja peruskorjauksia varten.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keski-Suomen opiskelija-asuntosäätiö Wikimedia Commonsissa
KOASin verkkosivut
Neljä vuodenaikaa

| Neljä vuodenaikaa> Le quattro stagioni |
| --- | --- |

Säveltäjä:  Antonio Vivaldi
Neljä vuodenaikaa (ital. Le quattro stagioni) on Antonio Vivaldin säveltämä neljän viulukonserton sarja. Sarja sävellettiin noin vuonna 1720 ja julkaistiin vuonna 1725. Neljä vuodenaikaa on Vivaldin tunnetuin teos.
Vivaldi julkaisi konserttojen yhteydessä sonetteja.
Heti teoksen julkaisemisen jälkeisenä vuotena Johann Sebastian Bach viittasi kevät -osion teemaan kahdeksalla nuotilla kantaatissaan nr. 27, aarian "Willkommen! will ich sagen" alussa.
Konsertto No. 1 E-duurissa, "La primavera" (Kevät)
Kaikki esittänyt Wichita State University Chamber Players
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Konsertto No. 2 G-mollissa, "L'estate" (Kesä)
Kaikki esittänyt Wichita State University Chamber Players
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Konsertto No. 3 F-duurissa, "L'autunno" (Syksy)
Kaikki esittänyt Wichita State University Chamber Players
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Konsertto No. 4 F-mollissa, "L'inverno" (Talvi)
Kaikki esittänyt Wichita State University Chamber Players
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Osat

Jokaisessa Neljän vuodenajan konsertossa on kolme osaa, joista kaksi on nopeita ja yksi hidas.
Konserttojen osat ovat:
Konsertto No. 1 E-duuri, Op. 8, RV 269, ”La primavera” (Kevät)
Allegro
Largo e pianissimo sempre
Danza pastorale: Allegro
Konsertto No. 2 g-molli, Op. 8, RV 315, ”L’estate” (Kesä)
Allegro non molto – Allegro
Adagio – Presto – Adagio
Presto
Konsertto No. 3 F-duuri, Op. 8, RV 293, ”L’autunno” (Syksy)
Allegro
Adagio molto
Allegro
Konsertto No. 4 f-molli, Op. 8, RV 297, ”L’inverno” (Talvi)
Allegro non molto
Largo
Allegro
Aiheesta muualla

Sonetit ja niiden käännökset englanniksi (englanniksi)
IMSLP: Le quattro stagioni
Kentin osavaltionyliopisto

| Kentin osavaltionyliopisto |
| --- | --- |
 Pääkampusalue Kentissä
 engl. Kent State University 
Motto:  Excellence in action
Perustettu:  1910
Tyyppi:  julkinen
Rehtori:  Lester Lefton
Henkilökunta:  2 279
Opiskelijoita:  28 830
Jatko-opiskelijoita:  4 649
Sijainti:  Kent (Ohio),  Yhdysvallat
Sivusto:  http://www.kent.edu
Kentin osavaltionyliopisto (engl. Kent State University) on Ohion kolmanneksi suurin yliopisto. Se perustettiin vuonna 1910 nimellä Kent State Normal School, ja vuonna 1935 siitä tuli yliopisto.
Historia

Vuonna 1910 Kent State Normal School perustettiin opettajakoulutusta varten, kuten myös nykyinen Bowling Greenin osavaltionyliopisto Bowling Greeniin. Sen nimi muutettiin muotoon Kent State Normal College vuonna 1915. Vuonna 1935 kuvernööri Martin L. Davey myönsi sille yliopistostatuksen. Kentin osavaltionyliopisto nousi otsikoihin toukokuussa 1970 Ohion kansalliskaartin sotilaiden ammuttua Vietnamin sotaa vastustaneita mielenosoittajia.
Tiedekunnat

Arkkitehtuuri ja ympäristösuunnittelu
Humanistiset tieteet
Kauppatieteet
Taiteet
Terveystieteet
Viestintä
Kampusalueet

Kentin osavaltionyliopistolla on kahdeksan kampusaluetta Koillis-Ohiossa. Pääkampus ja hallintokeskus on Kentissä, ja se palvelee vuosittain noin 10 000 opiskelijaa. Siellä opetetaan viestintää, yrityksen hallintoa, englantia, matematiikkaa, kasvatustieteitä ja psykologiaa.
East Liverpoolin kampus sijaitsee Ohiojoen varrella. Muita kampusalueita ovat Geaugan kampus Burtonissa, Trumbull Warrenissa, Tuscarawas New Philadelphiassa ja Salem.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yliopiston verkkosivusto
Kehä kaartuu

| Kehä kaartuu Jussi & The Boys |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1975
 Julkaistu: 1975
 Tuottaja(t): Matti Laipio
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 35.21
 Levy-yhtiö: Scandia
Jussi & The Boys muut julkaisut
| Kantri & rock 1975 | Kehä kaartuu 1975 | Mennään melomaan 1976 |
Kehä kaartuu on suomalaisen rockyhtyeen Jussi & The Boysin studioalbumi vuodelta 1975.
Kappaleet > A-puoli

Kun aika kääntyi rauhaan päin (The Night They Drove Old Dixie Down) – 4.06 (säv. Robbie Robertson, san. Mats Huldén)
Hallelujaa häntä rakastan (Hallelujah I Love Her So) – 2.15 (säv. Ray Charles, san. Jussi Raittinen)
Turn on Your Love Light – 4.05 (säv. Don D. Robey, Joseph Wade Scott, san. Jussi Raittinen)
Päästä pois tahtoisin (That Lucky Old Sun) – 3.45 (säv. Beasley Smith, Haven Gillespie, san. Jussi Raittinen)
Korkataan taas – 3.25 (säv. trad., san. Jussi Raittinen)
Kappaleet > B-puoli

Hetken viivyit lähelläin (I May Never Get to Heaven) – 3.35 (säv. Bill Anderson, Buddy Killen)
You've Lost that Lovin’ Feelin’ – 3.30 (säv. ja san. Barry Mann, Phil Spector, Cynthia Weil)
Elämä jatkuu – 3.08 (säv. Pekka Pohjola)
River Deep Mountain High – 3.42 (säv. ja san. Jeff Barry, Ellie Greenwich, Phil Spector)
Herran huosta kaiken kantaa (Will The Circle Be Unbroken) – 3.50 (säv. trad., san. T. P. Vankka)
Kokoonpano

Jussi Raittinen – laulu
Kalle Lae – kitara, taustalaulu
Kaj Westerlund – piano, taustalaulu
Aimo Hakala – rummut
Pekka Pohjola – bassokitara
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Eero Raittinen – laulu, taustalaulu
Jukka Gustavson – urut, taustalaulu
Americo Belotti – trumpetti
Maffy Falay – trumpetti
Tommy Koverhult – altto- ja tenorisaksofoni
Bernt Rosengren – tenorisaksofoni
Gunnar Bergsten – baritonisaksofoni
Aiheesta muualla

Rytmimusiikin Syke: Jussi Raittisen Diskografia - Kehä kaartuu
Nokia 8810

| Nokia 8810 |
| --- | --- |
Julkaistu:  1998
Käyttöverkot:  GSM 900
Mitat:  107 × 46 × 18
Paino:  118 g
Värien lukumäärä:  1
Muisti:  250 nimeä puhelinluettelossa
Kamera:  ei
Musiikkisoitin:  ei
Valmiusaika:  36–133 h
Puheaika:  1 h 40 min – 2 h 50 min
Liitännät:  infrapuna
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 8810 on Nokian vuonna 1998 julkaistu matkapuhelin. Sillä oli lempinimi "Zippo"
Ominaisuudet

värit: muovi
Nainen kedolla

| Nainen kedolla |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Juha Lehtola
Käsikirjoittaja:  Juha Lehtola
Tuottaja:  Peter Lindholm
Säveltäjä:   Joonas Pirttilä  Ippe Kätkä 
Kuvaaja:  Mark Stubbs
Leikkaaja:  Peter Lindholm
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi Suomi
Tuotantoyhtiö:  PetFilms
Ensi-ilta:  27. lokakuuta 2003
Kesto:  72 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nainen kedolla on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut suomalainen draama-jännityselokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Juha Lehtola. Sen pääosassa ovat Tiina Lymi, Markku Maalismaa ja Hannu-Pekka Björkman. Elokuva voitti Venla-palkinnon vuoden 2003 parhaasta TV-elokuvasta.
Elokuvan nimi on viittaus Eero Järnefeltin maalaukseen Saimi kedolla.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tiina Lymi  | … |  Laura Malkaluoto   |
|  Markku Maalismaa  | … |  Sami Pirilä   |
|  Hannu-Pekka Björkman  | … |  Kari Jeskanen   |
|  Sanna-Kaisa Palo  | … |  Sari Laakso   |
|  Kari Heiskanen  | … |  Pekka Kannisto   |
|  Tommi Raitolehto  | … |  Aaro Stigelius   |
|  Maria Sid  | … |  Liisa Veräjä   |
|  Pekka Laiho  | … |  Autokerhon puheenjohtaja   |
|  Hannes Suominen  | … |  Seppo, bensa-aseman myyjä   |
New Me, Same Us

| New Me, Same Us Little Dragon |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 27. maaliskuuta 2020
 Kesto: 47.24
 Levy-yhtiö: Ninja Tune
Little Dragonin muut julkaisut
| Season High 2017 | New Me, Same Us 2020 | Slugs of Love 2023 |
New Me, Same Us on ruotsalaisen elektronisen musiikin yhtyeen Little Dragonin kuudes studioalbumi. Albumi julkaistiin Ninja Tune -levy-yhtiöllä 27. maaliskuuta 2020.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Hold On (featuring Kali Uchis)  | 3.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Rush | 3.29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Another Lover | 4.26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kids | 4.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Every Rain | 4.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | New Fiction | 4.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Sadness | 3.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Are You Feeling Sad? | 2.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Where You Belong | 3.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Stay Right Here | 6.15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Water | 4.16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Are You Feeling Sad? | 2.38 |  |  |  |  |  |  |  |
Nepal paralympialaisissa

Nepal on osallistunut vuodesta 2004 lähtien kesäparalympialaisiin. Mitalisijoja maa ei ole vielä saavuttanut. Talviparalympialaisissa ei ole ollut yhtään urheilijaa Nepalista.
Nepalin ensimmäinen urheilija kesäparalympialaisissa oli Nirmala Gyawali, joka osallistui naisten F12-luokassa kuulantyöntöön.