stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korean Grand Prix 2012
Kilpailu

Kilpailun voitti Sebastian Vettel, jolle voitto oli kauden neljäs. Mark Webber menetti paalupaikan ensimmäisessä mutkassa tallitoverilleen Vettelille, joka lähti toisesta ruudusta. Ensimmäisellä kierroksella Kamui Kobayashi osui Jenson Buttonin renkaaseen sillä seurauksella, että ripustukset pettivät. Tilanteen jälkeen Button haukkui tiimiradiossa Kobayashia idiootiksi. Tuomaristo tuomitsi Kobayashille läpiajorangaistuksen. Vettel dominoi kisan loppuun saakka kärjessä ajaen ensimmäisestä kierroksesta asti kilpailun kärjessä. Lopussa ainoastaan jännitystä lisäsi, kestävätkö Vettelin renkaat, sillä ne olivat aivan kuluneet. Mark Webber varmisti kaksoisvoiton Red Bullille. Fernando Alonso oli kolmas. Näin Vettel siirtyi MM-taiston kärkeen kuuden pisteen erolla Fernando Alonsoon. Kimi Räikkönen onnistui säilyttämään viidennen lähtöruutunsa tasaisen hyvällä kisalla. Heikki Kovalainen oli 17 jääden lopulta tallitoverinsa Vitali Petrovin taakse.
Red Bullille kyseessä oli kauden ainoa kaksoisvoitto.
Kilpailu > Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 55 | 1.36.28,651 | 2 | 25 |
| 2 | 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 55 | +8,231 | 1 | 18 |
| 3 | 5 |  Fernando Alonso | Ferrari | 55 | +13,944 | 4 | 15 |
| 4 | 6 |  Felipe Massa | Ferrari | 55 | +20,168 | 6 | 12 |
| 5 | 9 |  Kimi Räikkönen | Lotus-Renault | 55 | +36,739 | 5 | 10 |
| 6 | 12 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 55 | +45,301 | 8 | 8 |
| 7 | 10 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 55 | +54,812 | 7 | 6 |
| 8 | 17 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Ferrari | 55 | +1.09,589 | 16 | 4 |
| 9 | 16 |  Daniel Ricciardo | Toro Rosso-Ferrari | 55 | +1.11,787 | 21 | 2 |
| 10 | 4 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 55 | +1.19,692 | 3 | 1 |
| 11 | 15 |  Sergio Pérez | Sauber-Ferrari | 55 | +1.20,062 | 12 |  |
| 12 | 11 |  Paul di Resta | Force India-Mercedes | 55 | +1.24,448 | 14 |  |
| 13 | 7 |  Michael Schumacher | Mercedes | 55 | +1.29,241 | 10 |  |
| 14 | 18 |  Pastor Maldonado | Williams-Renault | 55 | +1.34,924 | 15 |  |
| 15 | 19 |  Bruno Senna | Williams-Renault | 55 | +1.36,902 | 17 |  |
| 16 | 21 |  Vitali Petrov | Caterham-Renault | 54 | +1 kierros | 18 |  |
| 17 | 20 |  Heikki Kovalainen | Caterham-Renault | 54 | +1 kierros | 19 |  |
| 18 | 24 |  Timo Glock | Marussia-Cosworth | 54 | +1 kierros | 20 |  |
| 19 | 25 |  Charles Pic | Marussia-Cosworth | 53 | +2 kierrosta | 24 |  |
| 20 | 23 |  Narain Karthikeyan | HRT-Cosworth | 53 | +2 kierrosta | 23 |  |
| Kesk. | 22 |  Pedro de la Rosa | HRT-Cosworth | 16 | Kaasu | 22 |  |
| Kesk. | 14 |  Kamui Kobayashi | Sauber-Ferrari | 16 | Kolari (Button, Rosberg) | 13 |  |
| Kesk. | 8 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1 | Kolari (Kobayashi) | 9 |  |
| Kesk. | 3 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 0 | Kolari (Kobayashi) | 11 |  |
Lähde:
Kilpailu > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 1–55 |
Muuta

Eteläkorealainen rap–artisti PSY toimi tapahtuman kulttuurilähettiläänä, heilutti ruutulippua voittajalle ja esiintyi kilpailun jälkeen yleisölle järjestetyssä konsertissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korean Grand Prix 2012 Wikimedia Commonsissa
Formula 1 -luokan Korean Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
Radat: Korean International Circuit (2010–2013)
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2012
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Kiina |  Bahrain |  Espanja |  Monaco |  Kanada |  Eurooppa |  Britannia |  Saksa |
|  Unkari |  Belgia |  Italia |  Singapore |  Japani |  Korea |  Abu Dhabi |  Intia |  Yhdysvallat |  Brasilia |
Räikkönen ja Massa.
Karólína Eiríksdóttir

Karólína Eiríksdóttir (s. 1951 Reykjavík) on islantilainen säveltäjä.
Karólína aloitti opintonsa Reykjavíkissa ja jatkoi niitä Michiganin yliopistossa Ann Arborissa. Hän on työskennellyt vuodesta 1979 Reykjavíkin musiikkiopiston opettajana ja vapaana säveltäjänä Islannissa. Hänen teoksiaan on esitetty Islannin lisäksi Skandinavian maissa, Pariisissa, Lontoossa, Glasgow’ssa, Wienissä, Tokiossa, Yhdysvalloissa, Saksassa, Sveitsissä, Espanjassa ja Argentiinassa.
Karólínan tuotantoon kuuluu muun muassa oopperamusiikkia ja kamarimusiikkiteoksia, kuten saksofonikvartetto. Vuonna 1995 hän kirjoitti Aalborgin sinfoniaorkesterin tilaustyönä klarinettikonserton. Tuoreisiin teoksiin kuuluu toccata orkesterille sekä konsertto kahdelle huilulle, joka sai kantaesityksensä Reykjavíkissa tammikuussa 2007.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto. (islanniksi) (englanniksi)
Kansainvälinen ajokortti

Esimerkki kansainvälisestä ajokortista (Japani).
Kansainvälisen ajokortin tunnustavat maat: Geneven sopimuksen allekirjoittajamaat (tumman sininen) ja muut kortin tunnustavat maat (vaaleansininen).
Kansainvälinen ajokortti (engl. International Driving Permit, IDP, ransk. Permis International de Conduire) on asiakirja, joka oikeuttaa haltijan käyttämään motorisoitua ajoneuvoa muussa kuin vakituisessa asuinmaassaan tai kortin myöntäjämaassa. Asiakirja on käännös haltijan kansallisesta ajokortista useille kielille, ja se on esitettävä pyydettäessä varsinaisen ajokortin lisäksi ajomaan viranomaisille.
Kansainvälinen ajokortti sisältää mm. seuraavat tiedot: kortin numero, voimassaoloaika, kortin myöntäjä, ajokortin tiedot, haltijan valokuva ja henkilötiedot sekä ajokorttiluokka (A, B, C, D, E tai näiden yhdistelmä).
Kansainvälistä ajokorttia koskevat useat kansainväliset tieliikennesopimukset: Pariisin sopimus 1928, Geneven sopimus 1949 ja Wienin sopimus 1968. Näistä keskimmäinen, Geneven sopimus, on useimpien valtioiden ratifioima. Geneven sopimuksen mukainen asiakirja on voimassa vain vuoden myöntämispäivästä lukien, Wienin sopimuksen mukainen asiakirja on voimassa kolme vuotta. Suomessa valtioneuvosto on antanut kansainvälisten ajokorttien kirjoittamisoikeuden Autoliitolle, joka tarkastaa ajo-oikeuden Traficomilta, ennen niiden luovuttamista asiakkaalle.
Aiheesta muualla

Kansainvälisen ajokortin hakemuslomake (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansainvälisen ajokortin vaatimukset maittain
Wienin sopimus 1968 (englanniksi)
Kalle Viljamaa

| Kalle Viljamaa |
| --- | --- |
 Kalle Viljamaa (vas.) ja Saksan Jean Hauptmanns Tukholman kisoissa 1912.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. helmikuuta 1885 Tampere
Kuollut: 28. maaliskuuta 1918 (33 vuotta) Tampere
Uran tiedot
Laji:  paini
Seura:  Tampereen Pyrintö
Kalle Albinus Viljamaa (15. helmikuuta 1885 Tampere – 28. maaliskuuta 1918 Tampere) oli suomalainen painija, joka edusti Suomea vuoden 1912 Tukholman olympialaisissa. Sisällissodan aikana kuollut Viljamaa oli varsinaiselta ammatiltaan rautatieläinen.
Urheilu-ura

Viljamaa osallistui Tukholman olympialaisten kreikkalais-roomalaisen painin 82,5 kg:n sarjaan, sijoittuen jaetulle viidennelle sijalle toisen suomalaisen Emil Backeniuksen kanssa. Tampereen Pyrintöä edustanut Viljamaa sijoittui SM-kilpailuissa 83 kg:n sarjassa hopealle vuosina 1911, 1914 ja 1916. Hän harrasti myös moukarinheittoa, jossa saavutti SM-pronssia vuonna 1911. Viljamaan ennätys moukarissa oli 35,59 vuodelta 1914. Tampereen Pyrinnön johtokuntaan Viljamaa kuului vuosina 1912–1914.
Kuolema

Kalle Viljamaa kuoli siviiliuhrina maaliskuussa 1918 Tampereen taistelun aikana valkoisten kaupunkiin ampumassa tykistötulituksessa. Hän oli yksi viidestä sisällissodassa kuolleesta olympiaurheilijasta.
Kyynelorneero

| Kyynelorneero> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Helmiorneerot Margarornis
Laji::  bellulus
Kaksiosainen nimi
 Margarornis bellulus  Nelson, 1912 
Katso myös
   Kyynelorneero Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kyynelorneero (Margarornis bellulus) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kyynelorneeroa tavataan hyvin pienellä alueella Panaman itäosissa. Lajin kanta on toistaiseksi vakaa, mutta tulevaisuudessa sitä saattaa uhata elinympäristömuutokset. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Lady Margaret Beaufort

Lady Margaret Beaufort. Tuntemattoman taiteilijan maalaama muotokuva 1600-luvun lopulta. National Portrait Gallery, Lontoo.
Lady Margaret Beaufort (31. toukokuuta 1441/1443 – 29. kesäkuuta 1509) oli Englannin kuninkaan Henrik VII:n äiti sekä hyväntekijä.
Elämä

Margaret Beaufort oli Somersetin ensimmäisen herttuan John Beaufortin ja Margaret Beauchampin tytär. Hänet naitettiin 12-vuotiaana 1. marraskuuta 1455 Edmund Tudorille (1430–1456). Edmund kuoli 3. marraskuuta 1456, kun Margaret oli kolmetoista ja odotti kuudennella kuulla heidän poikaansa, josta tuli sittemmin kuningas Henrik VII.
Avioliitto Edmund Tudorin kanssa oli Margaretille jo toinen. Hänen ensimmäinen aviomiehensä oli John de la Pole tammikuun lopusta helmikuun alkuun 1450. Tämä avioliitto mitätöitiin maaliskuussa 1453. Margaret avioitui vielä kaksi kertaa: noin 1462 Sir Henry Staffordin kanssa ja vuonna 1473 Thomas Stanleyn kanssa.
Margaret oli taitava peluri kruununperimiskysymyksissä, ja vuonna 1485 hänen ainoasta pojastaan tuli kuningas Henrik VII. Kuninkaan äitinä Margaret laajensi maaomaisuuttaan. Kirjallisuus, musiikki ja koulutus nauttivat hänen suojeluksestaan, ja hänestä tuli esimerkiksi Cambridgen yliopiston merkittävä hyväntekijä. Hän itse osoitti oppineisuuttaan muun muassa kääntämällä uskonnollisia tekstejä englanniksi. Hänen perustamiaan ovat sekä Christ's College että St. John’s College Cambridgessa.
Beaufort kuoli 66-vuotiaana Lontoon Westminsterissä 29. kesäkuuta 1509. Hänen viimeinen leposijansa on Westminster Abbey.
Margaret Beaufort oli Edvard III:n pojan Juhana Gentin lapsenlapsenlapsi, minkä vuoksi hänen pojastaan tuli myöhemmin ruusujen sodissa johtava lancasterilainen kruununtavoittelija, kun Henrik VI ja hänen poikansa olivat kuolleet. Henrikin valtaannoususta alkoi Tudor-suvun valtakausi. Kruununperimys vahvistui, kun tämä nai Yorkin Elisabetin kilpailevasta Yorkin suvusta.
Kansainvälinen autoton päivä

Autoton päivä Jakartassa vuonna 2010.
Kansainvälinen autoton päivä on 22. syyskuuta vietettävä kansainvälinen vuosipäivä. Päivä syntyi Euroopassa 1990-luvulla järjestetyistä tempauksista, joissa kiinnitettiin huomiota kasvavan liikenteen aiheuttamiin ongelmiin ja joukkoliikenteen kehittämiseen.kenen mukaan? Koko Euroopan kattavaa teemapäivää vietettiin ensimmäisen kerran 22. syyskuuta 2001, ja tapahtuma levisi myös Euroopan ulkopuolelle.
Autottomana päivänä on usein suljettu kaupungeissa tilapäisesti katuja. Vuonna 2008 Helsingissä Esplanadin puiston ympärillä suljettiin katuja siten, että vain tonteille ajo oli sallittu.
Myös Suomessa vietetään autotonta päivää. Kuitenkin vuodesta 2012 alkaen päivää on kutsuttu auton vapaapäiväksi.
Autottomana päivänä joukkoliikenne on useissa kaupungeissa ilmaista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen verkkosivu
Kansainvälinen verkkosivu
Kaskama

Kaskama (ven. Каскама) on tunturi Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Se sijaitsee Paatsjoen itäpuolella Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan länsiosassa. Tunturi on 351 metriä korkea.  Tunturin länsipuolella on Kaskamajärvi, joka laskee tunturin pohjoispuolella olevaan Pitkäjärveen. Tunturin ja Kaskamajärven välistä kulkee entinen Jäämerentie.
Kaskat

Kaskat tai kaska denat on ensimmäisiin kansakuntiin kuuluva Kanadan alkuperäiskansa. Kaskojen oma kieli on athabasca-kieliin kuuluva kaskan kieli. Kaskat ovat eläneet kymmeniä tuhansia vuosia 240 000 nelikökilometrin laajuisella alueella Kaakkois-Yukonissa, Luoteisterritorioiden eteläosissa ja Brittiläisen Kolumbian luoteiosissa.
Kuun lyhytkestoiset ilmiöt
Ilmiön syyt

Kuun lyhytkestoisten ilmiöiden selitysyritykset voidaan karkeasti jakaa Kuusta ja muista kuun ulkopuolisista syistä johtuviin. On melko varmaa, että näillä ilmiöillä on monia selittäjiä.
Luonnollisin selitys näille ilmiöille on ilmakehän väreily, joka voi todella vääristää Kuun piirteitä huomattavasti. Valon taittuminen Maan ilmakehässä voi synnyttää LTP:n, samoin Maan pilvien aiheuttamat valovaikutukset Kuussa.. Jokin valaistu kraatteri saattaa näkyä sivummalla hetken aikaa tumman pohjan päällä. Ihmisen tekemä avaruusromu, joka saattaa joskus näkyä kuun ja havaitsijan välissä, samoin Maan ilmakehässä olevat linnut, hyönteiset ja lentolaitteet. Pieni pilvi voisi luoda oudon pilven, joka näyttää olevan Kuussa.
Eräs usein ehdotettu syy Kuun oudoille ilmiöille voisi olla joillakin alueilla yhä jatkuva ajoittainen tulivuoritoiminta. Aristarkhos-kraatterista tiedetään luotainmittauksen perusteella tulevan radon-222-kaasua. Tämän kraatterin lähellä on nähty monesti lyhytkestoisia ilmiöitä.
Meteoriittien osumat Kuuhun näkyvät joskus Maahan ja niitä onkin havaittu. Havaitut sinertymät voivat olla maatamo, eli kuutamo Maassaselvennä, joka heijastuu sopivan tyyppisistä kuun pinnoista. Osa TLP:istä saattaa liittyä lämpötilanmuutoksiin Kuun pinnalla kun päivä koittaa tai kun Aurinko laskee siellä. Tähän viittaa sekin että monet lyhytaikaiset ilmiöt ovat melko lähellä valon ja varjon rajaa, joskaan eivät kaikki. Vuorovesimuutokset saattavat muutella Kuun pintaa tai vapauttaa pölyä tai kiven sisään taskuihin jäänyttä kaasuja sieltä, niin kuin kuunjäristys. Kuun pinnalla lienee fluoresoivaa kiveä, joka muuttaa Auringon ultraviolettisäteilyn näkyväksi. Maan magneettikentän, Auringon hiukkassäteilyn ja Kuun vuorovaikutus saattaa luoda LTP:n jonkin ilmiön avulla, jota ei tunneta. Pietsosähköinen puristusilmiö voi synnyttää LTP:n. Kun kallio puristuu kasaan, pietsosähköinen ilmiö luo valoa.
Aiheesta muualla

Lunar Transient Phenomenon Research Program
Transient Lunar Phenomena (Arkistoitu – Internet Archive)
Lunar Transient Phenomena (Arkistoitu – Internet Archive) NASA feature story
Lunar transient phenomena Association of Lunar & Planetary Observers
Science@NASA - Lunar Transient Phenomena (Arkistoitu – Internet Archive)
NASA - Lunar Impact Monitoring Program (Arkistoitu – Internet Archive)
Columbia Astronomer Offers New Theory Into 400-year-old Lunar Mystery
Kaspian X

Kaspian X eli Kaspian Merenkulkija (engl. Caspian X, Caspian Seafarer) on C. S. Lewisin luoman fantasiamaa Narnian kuningas. Kaspianista kerrotaan kirjoissa Prinssi Kaspian ja Kaspianin matka maailman ääriin. Lisäksi hän esiintyy sivuhenkilönä kirjoissa Hopeinen tuoli ja Narnian viimeinen taistelu. Kaspianilla on yksi poika, Rilian, josta tulee Narnian hallitsija Kaspianin jälkeen.
Prinssi Kaspian

Kaspianin setä Miraz hallitsee Narniaa puolisonsa Prunaprismian kanssa. Nuori prinssi Kaspian asuu heidän kanssaan suuressa linnassa. Kaspianin vanhemmat ovat kuolleet ja lastenhoitaja huolehtii hänestä. Narnia on muuttunut vanhoista hyvistä ajoista, jolloin kaikkialla oli puhuvia eläimiä, kääpiöitä, fauneja ynnä muita. Kaspianin suku ei ole narnialaista vaan kotoisin Telmarista. Kaspianin esi-isä Kaspian I valloitti Narnian ja teki siitä kuningaskuntansa. Kaspian toivoo eläneensä entisinä aikoina, mutta Miraz sanoo, että kaikki puhuvat eläimet ja muut olennot ovat pelkkää lastenlorua. Kaspian tunnustaa lastenhoitajan kertoneen kaikesta tuosta ja vihastunut Miraz lähettää lastenhoitajan pois.
Lastenhoitajan lähdettyä Kaspian saa opettajakseen tohtori Corneliuksen, joka on puoliksi kääpiö. Kaspianin onneksi Cornelius on viisas mies, joka tietää myös Narnian historiasta ja kertoo siitä Kaspianille Mirazin tietämättä. Cornelius kertoo myös totuuden Mirazista, joka on raivannut Kaspianin sukulaiset tieltään päästäkseen valtaan. Cornelius auttaa Kaspiania pakenemaan ennen kuin Miraz surmaisi tämänkin. Cornelius antaa Kaspianille kuningatar Susanin lumotun torven, johon puhaltamalla Kaspian saisi apua. Aslanin avulla valta saadaan palautettu oikealle kuninkaalle.
Kaspianin matka maailman ääriin 

Kaspian matkustaa kaukaisille merille etsimään Narnian seitsemää lordia, jotka Miraz on lähettänyt pois. Nämä lordit olivat alkujaan Kaspianin isän, Kaspian IX:n ystäviä, ja uskollisia oikealle kuninkaalleen. Juuri tämän seikan vuoksi Miraz lähetti heidät pois Narniasta yrittäessään saada valtaistuimen itselleen.
Hopeinen tuoli 

Kaspian on jo hyvin vanha ja heikko. Hänen ainut poikansa Rilian on kadonnut. Kaspian lähtee jälleen purjehtimaan itään saadakseen apua Aslanilta. Aslan lähettää meidän maailmastamme kaksi lasta etsimään Riliania. Kaspian ehtii takaisin Narniaan tavatakseen poikansa vielä juuri ennen kuolemaansa.
Kyynelyökkönen

| Kyynelyökkönen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Yökkösmäiset Noctuoidea
Heimo::  Yökköset Noctuidae
Alaheimo::  Calpinae
Suku::  Calyptra
Laji::  thalictri
Kaksiosainen nimi
 Calyptra thalictri  (Borkhausen, 1790) 
Katso myös
   Kyynelyökkönen Wikispeciesissä   Kyynelyökkönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyynelyökkönen (Calyptra thalictri) on Calyptra-sukuun kuuluva yöperhonen, joka on havaittu Suomessa ensimmäistä kertaa vuonna 2000. Nimensä perhonen on saanut tavastaan imeä kyynelnestettä eläinten silmistä. Calyptra-suvun yökköset ovat erikoistuneet imemään mehua hedelmistä tai kyynelnestettä. Jotkin lajit tunnetaan englanniksi nimellä ”vampire moth”, viitaten niiden tapaan juoda verta pistämällä kärsänsä eläimen ihon läpi. Myös kyynelyökkösen imukärsän rakenne mahdollistaa veren imemisen ihon läpi eläimestä tai ihmisestä.
Kyynelyökkösen toukat elävät ängelmillä (Thalictrum).
Aiheesta muualla

↑  Lauri Kaila, Marko Mutanen: Kyynelyökkönen – Calyptra thalictri Suomen Lajitietokeskus.  2019. Viitattu 23.3.2022.
Calyptra-suku (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen uutinen lajin leviämisestä Suomessa (4.6.2007)
Karjalan tasavallan joukkotiedotusvälineet

Karjalan tasavallan joukkotiedotusvälineet koostuvat lehdistä, yleisradiosta, televisiosta ja Internet-sivustoista.
2000-luvun alussa sananvapautta rikottiin kaikkialla Venäjällä, mutta tilanne vaihteli suuresti alueittain. Heikointa se oli suomalais-ugrilaisissa tasavalloissa, myös Karjalan tasavallassa.
Lehdistö

Karjalan tasavallan hallinnon pää-äänenkannattaja on Karelija-sanomalehti. Se edustaa lakiasäätävää kokousta, Karjalan tasavallan hallitusta. Samojen perustama on myös Karjalan kulttuuriaikakauslehti Sever.
Karjalan tasavallan opetusministeriö on perustanut yhdessä AU RK Izdatelstvo Periodikan kanssa Kipinä-lehden.
Muita lehtiä ovat Kodima, Oma Mua, Karjalan Sanomat ja Carelia.
Radio

Karjalan tasavallassa on Venäjän federaation valtionradion alueelinen yksikkö GTRK Karelija. Suomen Yleisradion tapaan se on myös televisioyhtiö.
Radio > Lähetysverkko > Aunus

103,3 MHz
Russkoje Radio
Radio > Lähetysverkko > Belomorsk

103,5 MHz
Zolotoi vek
Radio > Lähetysverkko > Impilahti

102,6 MHz
Dorožnoje radio
Radio > Lähetysverkko > Kalevala

100,4 MHz
Mestnoje Radio
Radio > Lähetysverkko > Karhumäki

72,47 MHz
GTRK Karelija (Lähetykset OIRT FM-taajuudella päättyneet)
103,7 MHz
Radio Rossii - Karelija / Karjalan Radio (GTRK Karelija)
Radio > Lähetysverkko > Kemi (Vienan Kemi)

101,4 MHz
Love Radio
Radio > Lähetysverkko > Kostamus

70,28 MHz
GTRK Karelija (Lähetykset OIRT FM-taajuudella päättyneet)
100,4 MHz
Mestnoje Radio
101,5 MHz
Radio Rossii - Karelija / Karjalan Radio (GTRK Karelija)
101,9 MHz
DIM FM
102,3 MHz
Vtoraja Volna
105,1 MHz
Europa Plus
105,5 MHz
Radio Shanson
Radio > Lähetysverkko > Kotkatjärvi

102,5 MHz
Dorožnoje radio
Radio > Lähetysverkko > Lahdenpohja

104,5 MHz
Dorožnoje radio
105,8 MHz
Russkoje Radio
Radio > Lähetysverkko > Louhi

70,07 MHz
GTRK Karelija (Lähetykset OIRT FM-taajuudella päättyneet)
103,0 MHz
Radio Rossii - Karelija / Karjalan Radio (GTRK Karelija)
Radio > Lähetysverkko > Mujejärvi

72,17 MHz
GTRK Karelija (Lähetykset OIRT FM-taajuudella päättyneet)
102,7 MHz
Radio Rossii - Karelija / Karjalan Radio (GTRK Karelija)
Radio > Lähetysverkko > Nadvoitsy

66,29 MHz
GTRK Karelija (Lähetykset OIRT FM-taajuudella päättyneet)
106,0 MHz
Radio Rossii - Karelija / Karjalan Radio (GTRK Karelija)
Radio > Lähetysverkko > Naistenjärvi

69,80 MHz
GTRK Karelija (Lähetykset OIRT FM-taajuudella päättyneet)
105,0 MHz
Radio Rossii - Karelija / Karjalan Radio (GTRK Karelija)
Radio > Lähetysverkko > Peldozha

100,7 MHz
Dorožnoje radio
Radio > Lähetysverkko > Petroskoi

95,0 MHz
Radio Record (suunnitteilla)
98,0 MHz
Vesti FM
98,8 MHz
Novoje Radio
99,2 MHz
Radio Datsha
99,6 MHz
Radio Rodnyh Dorog
100,0 MHz
Radio 10
100,4 MHz
NRJ
101,0 MHz
Radio Vera
101,4 MHz
Humor FM
101,8 MHz
Kalina Krasnaja
102,2 MHz
Radio Rossii - Karelija / Karjalan Radio (GTRK Karelija)
103,1 MHz
Avtoradio
103,5 MHz
Retro FM
104,3 MHz
Radio Maksimum
104,7 MHz
Russkoje Radio
105,2 MHz
Detskoje Radio
105,7 MHz
Nashe Radio
106,8 MHz
Europa Plus
107,2 MHz
Dorožnoje radio
107,9 MHz
Radio Majak
Radio > Lähetysverkko > Pitkäranta

103,3 MHz
Russkoje Radio
Radio > Lähetysverkko > Puudosi

102,8 MHz
Russkoje Radio
103,3 MHz
Novoe Radio
105,4 MHz
Avtoradio
Radio > Lähetysverkko > Rytty

100,3 MHz
Europa Plus Sortavala
Radio > Lähetysverkko > Segeža

102,0 MHz
Taksi FM
103,0 MHz
Russkoje Radio
104,2 MHz
Europa Plus
106,6 MHz
Dorožnoje radio
Radio > Lähetysverkko > Sortavala

67,13 MHz
GTRK Karelija (Lähetykset OIRT FM-taajuudella päättyneet)
100,8 MHz
Russkoje Radio
105,6 MHz
Radio Rossii - Karelija / Karjalan Radio (GTRK Karelija)
Radio > Lähetysverkko > Sosnavitsa

106,4 MHz
Radio Rossii - Karelija / Karjalan Radio (GTRK Karelija)
Radio > Lähetysverkko > Suojärvi

102,0 MHz
Russkoje Radio