Tekniikan historia
Uusi aika > Koneellistumisen hyökyaalto > Sähköistyminen, massatuotanto ja kemianteollisuuden nousu

Teollisuuden käyttämässä tekniikassa alkoi 1800-luvun lopulla muutos, jota sanotaan toiseksi teolliseksi vallankumoukseksi. Sähköntuotanto käynnistyi ja sähkömoottori syrjäytti höyrykoneen teollisuuden voimanlähteenä. Sähköntuotanto keskittyi voimalaitoksiin, minkä seurauksena tehtaista harvenivat savupiiput. Sähkön ja elektroniikan historiassa sähkönkäytön edistäjinä nousevat esille Thomas Edison ja Nicola Tesla. Edison kehitti hehkulamppua kestäväksi sähkövalon lähteeksi, ja Tesla vaihtosähköjärjestelmää. Edison oli ehtinyt rakentaa jo kohtuullisen laajan tasasähköverkon, mutta tasasähkö hävisi Teslan kehittämälle vaihtosähkölle. Vaihtosähkön etuna on se, että jännitettä voidaan helposti muuttaa muuntajan avulla. Tätä hyödynnetään sähköverkossa sähkön siirrossa, koska siirtohäviöt ovat pienempiä korkeammalla jännitteellä. Myös vaihtosähkömoottorin ja generaattorin rakenne on kestävä ilman tasavirtamoottorissa käytettyä kommutaattoria eli virrankäännintä. Kaikesta tuotetusta sähköstä sähkömoottorit käyttävät suurimman osan. Sähköjännitteeksi tuli 110 volttia, koska sitä käytettiin ensimmäisenä paristoilla toimivissa teattereiden valaisimissa.
Autojen massatuotanto käynnistyi. Johtavana autoteollisuusyrityksenä toimi Ford, jonka perustaja Henry Ford otti käyttöön kokoonpanolinjan ("liukuhihnan") tehtaissaan. Fredrick Taylor alkoi tutkia tieteellisten periaatteiden soveltamista myös liikkeenjohtoon.
Kemianteollisuuden kasvu alkoi. Muoveja oli kehitetty jo 1800-luvun puolella ja tuotantoon oli saatu selluloidi. 1900-luvun alussa merkittäväksi muoviksi esimerkiksi eristeenä sähkötekniikassa tuli bakeliitti. Öljynjalostus alkoi ja kehittyi nopeasti autojen määrän lisääntyessä. Elintarvikkeiden säilyvyyttä saatiin parannettua Louis Pasteurin (1822–1895) tutkimien bakteerien leviämistapojen selvittyä, jolloin voitiin keksiä myös torjuntakeinoja, kuten pastörointi. Lääkkeiden teollinen valmistus alkaa, yhtenä ensimmäisenä Bayerin kauppanimellä Aspiriini tunnettu asetyylisalisyylihappo. Wilhelm Röntgen (1845–1923) kehitti 1896 läpivalaisumenetelmän löytämistään röntgensäteistä tukemaan taudinmäärityksiä.
Kodinkoneiden massavalmistus alkoi. Ensimmäisenä markkinoille tuli 1850-luvulla tehdasvalmisteinen puuhella, joka aloittaa ruuanvalmistustapojen muutoksen. Samalla energiatehokkuus parani. Aikaisemmin ruokaa oli laitettu joko leivinuunissa tai avotulen päällä roikkuvassa padassa. Uusien kodinkoneiden sarjassa seuraavana oli ompelukone, jota seurasi Edisonin fonografi, radio ja jääkaappi. Jääkaapeissa Electroluxin absorptio-periaatteella toimiva malli aloitti menestyksen 1930-luvulla. Pölynimurilla oli kehityksessään monia vaiheita ja keksijöitä. Tunnetut valmistajat Hoover, Nilfisk ja Electrolux tekivät pölynimureita jo 1900-luvun alussa, mutta ne olivat ylellisyystuotteita toiseen maailmansotaan saakka.
Standardointi erityisesti mittojen suhteen oli tärkeää jo muinaisissa korkeakulttuureissa kaupankäynnin vuoksi. Teollinen vallankumous lisäsi standardoinnin merkitystä. Ranskan suuri vallankumous synnytti metrijärjestelmän 1700-luvun lopulla. Metrijärjestelmästä kehittyi Si-järjestelmäksi kutsuttu kansainvälinen yksikköjärjestelmä mitoille. Ensimmäinen kansallinen mittastandardilaitos oli Ranskaan 1875 perustettu Bureau International des Poids et Measures. Standardointi on laajentunut myös koneiden osiin, menetelmiin ja tietotekniikkaan, esimerkiksi ASCII-koodi. Puuvillanpuhdistuskoneen keksijä ja asetehtailija Eli Whitney (1765–1825) tunnetaan mittatarkkuuden ja vaihdettavuuden edistäjänä. Mittatulkeilla, joiden käyttö alkoi 1840-luvulla, voidaan varmistaa, että osa on sallituissa mittavaihtelurajoissa. Metriset ruuvikierteet ovat vallanneet maailman Yhdysvaltoja lukuun ottamatta, mutta putkien suhteen on laajasti käytössä tuumakoot ja -kierteet. Kansainvälinen standardointi organisaatio ISO perustettiin 1947, mutta sitä oli edeltänyt vuonna 1926 perustettu kansallisten standardiorganissatioiden liitto (ISA), jonka toiminta lakkasi toiseen maailmansotaan. ISO on julkaisut noin 19 000 standardia.