1942
Tapahtumia > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta − Suomessa tuli voimaan pysyvä liikevaihtoverolaki, joka korvasi vuonna 1941 säädetyn tilapäiseksi tarkoitetun lain.
2. tammikuuta – Japanin joukot valloittivat Manilan. Ison-Britannian ja Kansainyhteisön joukot perääntyivät.
2. tammikuuta – Kaikkiaan 26 valtiota tunnusti Yhdysvaltain ja Ison-Britannian elokuussa 1941 antaman Atlantin julistuksen. Samalla ne sitoutuivat olemaan solmimatta erillisrauhaa Saksan tai Japanin kanssa.
4. tammikuuta − Akateeminen Karjala-Seura, Pellervo-Seura, Suomen Aseveljien Liitto ja Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö (SAK) perustivat Suurtalkoot-yhdistyksen ohjaamaan kansalaisten vapaaehtoista talkootoimintaa. Yhdistyksen puheenjohtajaksi valittiin kenraali Edvard Hanell.
6. tammikuuta – Yhdysvaltain presidentti Franklin D. Roosevelt julisti Yhdysvaltain sodan päämääräksi kansallissosialismin tuhoamisen.
7. tammikuuta – Bataanniemen saarto alkoi.
11. tammikuuta – Japani julisti sodan Alankomaille ja hyökkäsi Alankomaiden Itä-Intiaan.
11. tammikuuta – Japanilaiset valloittivat Kuala Lumpurin.
17. tammikuuta – 19 henkilöä kuoli ja yli 30 loukkaantui pikajunan ja tavarajunan törmäyksessä Iitin Kausalassa.
19. tammikuuta – Japanilaiset hyökkäsivät Burmaan.
20. tammikuuta – Wannseen konferenssi Berliinissä, jossa Saksan virastoille tiedotettiin ”juutalaiskysymyksen lopullisesta ratkaisusta”. Kokous osoitti sen, että kansanmurhasta oli tullut osa valtakunnan virallisesti harjoittamaa politiikkaa. Lopullinen ratkaisu johti holokaustiin, juutalaisten kansanmurhaan.
25. tammikuuta – Thaimaa julisti sodan Yhdysvalloille ja Britannialle.
26. tammikuuta – Ensimmäiset yhdysvaltalaisjoukot saapuivat Eurooppaan Pohjois-Irlantiin.
26. tammikuuta – Valtion tiedoituslaitos kielsi sanomalehtiä arvostelemasta suomalaisten lasten siirtoa Ruotsiin.
3. helmikuuta – Etelä-Afrikka julisti sodan Japanille, Suomelle, Unkarille, Romanialle ja Bulgarialle.
7. helmikuuta – Valtion tiedoituslaitos ilmoitti mielialaraportissaan sodan pitkittymisen ja elintarviketilanteen heikkenemisen aiheuttaneen kansalaisten keskuudessa sotaväsymystä ja yleistä tyytymättömyyttä, jollaista ei ollut esiintynyt talvisodan aikana.
11.–13. helmikuuta – Channel Dash (myös Unternehmen Cerberus): Kriegsmarinen alukset Scharnhorst, Gneisenau, Prinz Eugen ja joukko pienempiä aluksia palasivat satamiinsa Saksaan Brestistä Englannin kanaalin läpi.
8. helmikuuta − Puna-armeija motitti Demjanskissa 90 000 saksalaista. Saksalaiset onnistuivat lopulta 21. helmikuuta pääsemään motista ja torjumaan puna-armeijan hyökkäykset.
9. helmikuuta − Tasavallan entinen presidentti, filosofian tohtori Lauri Kristian Relander kuoli. Hänet haudattiin Hietaniemen hautausmaalle 13. helmikuuta.
14. helmikuuta − Sisäministeri Toivo Horelli kutsui puheilleen Merimies-Unionin puheenjohtajan Niilo Wällärin ja syytti tätä yhteydenpidosta Isoon-Britanniaan, joka oli julistanut sodan Suomelle. Horelli vaati Merimies-Unionia erottamaan Wällärin, mihin Merimies-Unioni ei suostunut. Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö (SAK) päätti tämän jälkeen olla kutsumatta Wälläriä kokouksiinsa.
15. helmikuuta – Singaporessa Britannian ja Kansainyhteisön joukot antautuivat japanilaisille.
19. helmikuuta – Darwinin pommitus: Australian mannermaa joutui ensimmäisen kerran japanilaisten iskun kohteeksi, kun yli 200 konetta teki iskun Darwiniin.
22. helmikuuta – Roosevelt määräsi kenraali Douglas MacArthurin vetäytymään Filippiineiltä yhdysvaltalaisjoukkojen puolustuksen romahdettua.
22. helmikuuta – Akateeminen Karjala-Seura vietti 20-vuotisjuhlansa Äänislinnassa (Petroskoissa).
23. helmikuuta – Japanin I-vene ampui 16 kranaattia öljynjalostamoon Santa Barbarassa Kaliforniassa.
24. helmikuuta – Turun hovioikeus tuomitsi SDP:n oppositioryhmän eli niin sanotut kuutoset valtiopetoksen valmistelusta kuritushuoneeseen. Poliittinen vasemmisto ja Ruotsalainen Kansanpuolue paheksuivat päätöstä.
27. helmikuuta – Jaavanmeren taistelu Hollannin, Britannian, Australian ja Yhdysvaltain laivastojen ja Japanin välillä Jaavanmerellä. Japani aloitti maihinnousun Jaavalle ja miehitti Alankomaiden Itä-Intian. Ensimmäinen Yhdysvaltain laivaston lentotukialus, USS Langley, upposi japanilaishyökkäyksessä.
28. helmikuuta – Eduskunta päätti sisäministeri Toivo Horellin vaatimuksesta, ettei ns. kuutosten tapauksesta saanut keskustella julkisesti.
1. maaliskuuta − Karjalan Armeija jaettiin Maaselän Ryhmäksi ja Aunuksen Ryhmäksi. Edellisen johtajaksi tuli kenraaliluutnantti Taavetti Laatikainen ja jälkimmäisen kenraaliluutnantti Lennart Oesch.
3. maaliskuuta – Kirjailijat Raoul Palmgren ja Arvo Turtiainen pidätettiin ja tuomittiin sotilaskarkuruudesta ja valtiopetoksen valmistelusta pitkiin kuritushuonerangaistuksiin.
7. maaliskuuta – Bełżecin tuhoamisleirin kolme kaasukammiota otettiin käyttöön. Ensimmäiset juutalaisuhrit tuotiin Lublinista ja Lvivistä.
8. maaliskuuta – Hollantilaisjoukot antautuivat Jaavalla japanilaisille.
8. maaliskuuta – Japani valloitti Rangoonin Burmassa ja japanilaisjoukot nousivat maihin Australian Uudessa-Guineassa.
9. maaliskuuta − Alankomaiden Itä-Intia antautui Japanille.
13. maaliskuuta – Valtioneuvos J. K. Paasikivi totesi talvisodan päättymisen kaksivuotismuistojuhlassa Helsingin messuhallissa pitämässään puheessa, että Neuvostoliiton Suomelle syksyllä 1939 esittämät vaatimukset, ankara Moskovan rauha, painostus Suomea kohtaan välirauhan aikana sekä uusi hyökkäys Suomeen olivat olleet Neuvostoliitolta kohtalokkaita erehdyksiä eivätkä johdonmukaista toimintaa.
16. maaliskuuta − Ruotsin prinssi Kustaa Aadolf saapui vierailulle Suomeen ja tapasi marsalkka Mannerheimin Päämajassa Mikkelissä.
23. maaliskuuta – Japanilaiset valloittivat Andamaanit.
26. maaliskuuta – Juutalaisten joukkokuljetukset Auschwitzin keskitysleirille alkoivat. Ensimmäiset vangit tuotiin leirille Ranskasta ja Slovakiasta.
28. maaliskuuta – Operaatio Sotavaunut: Brittikommandot tuhosivat saksalaisten miehittämän St. Nazairen kuivatelakan Ranskassa.
28. maaliskuuta – Suomalaiset valtasivat Suursaaren. Tytärsaari vallattiin pari päivää myöhemmin 30. maaliskuuta.
31. maaliskuuta – Joulusaaren taistelu alkoi, kun japanilaiset valtasivat Joulusaaren. Varuskunnan intialaisten sotilaiden noustua kapinaan brittiläisiä upseereitaan vastaan taisteluja ei käyty. Vara-amiraali Shōji Nishimuran lippulaiva, kevyt risteilijä Naka vaurioitui kuitenkin yhdysvaltalaisen sukellusvene USS Seawolfin ampumista torpedoista.