stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Perustuslaki
Juhlapäivä

Joissain maissa perustuslain päivää vietetään kansallispäivänä, etenkin jos maan itsenäistymiseen ei liity sotimista tai muuta dramatiikkaa. Esimerkiksi Norjan kansallispäivä on 17. toukokuuta, vuonna 1814 vahvistetun perustuslain vuosipäivänä.
Konstitutionalismi

Konstitutionalismi on ajattelutapa, jossa tietyillä järjestelyillä rajoitetaan poliittisten vallanpitäjien valtaa ja hallintaa. Se pyrkii estämään absoluuttisen vallan keskittymisen hallitsijalle ja pakottamaan hänet noudattamaan tiettyjä sääntöjä tai periaatteita hallinnassaan. Sitä voidaankin pitää eräänlaisena yhteiskuntasopimuksena, jossa hallitut alistuvat hallitsijan valtaan, mutta saavat itselleen jonkinlaisia oikeuksia ja rajaavat itselleen tietyn liikkumatilan, johon vallanpitäjä ei voi puuttua.
Konstituutio on menettelytapa, jolla yhteisön asioista päätetään. Yleensä se ymmärretään perustuslaiksi, mutta se on laajempi ja monisyisempi käsite, kuin perustuslaki ymmärrettynä yksinkertaisesti tiettyinä juridisina pykälinä. Konstituutio on hallitsijan persoonan ja jopa itsensä valtion yläpuolella, sillä se määrää kuinka valtion on toimittava. Hallitus ei voi toimia perustuslain vastaisesti, eikä lainsäätäjä kumota perustuslakia tavallisella lailla. Konstituution ei tarvitse olla välttämättä kirjallinen tai formaalisti sovittu, vaan myös spontaanisti kehittyneet hallinnan tavat ja traditiot voidaan ymmärtää konstituutioksi, mikäli niiden asema on riittävän vankka.
Perustuslait maittain > Osittain tunnustetut maat

| Valtio | Perustuslaki | Astunut voimaan |
| --- | --- | --- |
|  Abhasia | perustuslaki | 3. lokakuuta 1999 |
|  Kiinan tasavalta | perustuslaki | 25. joulukuuta 1947 |
|  Kosovo | Kosovon perustuslaki | 15. kesäkuuta 2008 |
|  Vuoristo-Karabahin tasavalta | perustuslaki | 10. joulukuuta 2006 |
|  Palestiina | perustuslaki | 28. toukokuuta 1964 |
|  Pohjois-Kypros | perustuslaki | 5. toukokuuta 1985 |
|  Saharan demokraattinen arabitasavalta | perustuslaki | elokuu 1976 |
|  Somalimaa | perustuslaki | 31. toukokuuta 2001 |
|  Etelä-Ossetia | perustuslaki | 8. huhtikuuta 2001 |
|  Transnistria | perustuslaki | 1. tammikuuta 1996 |
Perustuslait maittain > Itsehallintoalueet

| Territorio | Perustuslaki | Astunut voimaan |
| --- | --- | --- |
|  Amerikan Samoa | perustuslaki | 17. lokakuuta 1960 |
|  Aruba | perustuslaki | 1. tammikuuta 1986 |
| British Vi  Brittiläiset Neitsytsaaret | perustuslaki | 15. kesäkuuta 2007 |
| Curac  Curaçao | perustuslaki | 10. lokakuuta 2010 |
| Falkl  Falklandinsaaret | perustuslaki | 1. tammikuuta 2009 |
| Gibra  Gibraltar | perustuslaki | 2. tammikuuta 2007 |
| Hong  Hongkong | perustuslaki | 4. huhtikuuta 1990 |
| Macau  Macao | perustuslaki | 20. joulukuuta 1999 |
| Niue  Niue  | perustuslaki | 19. lokakuuta 1974 |
| Northern Ma  Pohjois-Mariaanit  | perustuslaki | 1. tammikuuta 1978 |
| Puerto  Puerto Rico | perustuslaki | 25. heinäkuuta 1952 |
| Sint Ma  Sint Maarten | perustuslaki | 10. lokakuuta 2010 |
| Turks  Turks- ja Caicossaaret | perustuslaki | 15. lokakuuta 2012 |
Perustuslait maittain > Ei ratifioitua perustuslakia

Kanada (Kanadan perustuslaki)
Israelissa ei voida hyväksyä perustuslakia siksi, että ortodoksijuutalaiset eivät voi hyväksyä Israelin tasavaltaa Raamatussa mainituksi uudeksi Israeliksi. Lisäksi perustuslaissa jouduttaisiin määrittämään, onko Israel kansanvaltainen demokratia vai Jahven uskonoppineiden avulla johtama teokratia. Käytännössä Israelissa monen elämänalueen lainsäädäntö on maallinen ja kansanvaltainen, mutta perhelainsäädännössä on teokraattisia piirteitä. 1950-luvulta olevan konsensuksen mukaan Israel on teokraattis-demokraattinen valtio. Israelin valtioajatus perustuu sionismiin.[lähde? ]
Ruotsi (Ruotsin perustuslait)
San Marinon perustuslaki ei ole yksittäinen dokumentti, vaan koostuu kuudesta latinankielisestä kirjasta. Tämän takia sen ei joskus lasketa täyttävän perustuslain vaatimuksia.
Saudi-Arabia  (de facto Koraani ja Sunna) (1992)
Uusi-Seelanti
Yhdistynyt kuningaskunta
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
International Constitutional Law (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Lou Yun

| Mitalit> Maa:   Kiina.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Kiina> Miesten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 | hyppy |  |
|  Kultaa | Soul 1988 | hyppy |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | permanto |  |
|  Pronssia | Soul 1988 | permanto |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Budapest 1983 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Budapest 1983 | nojapuut |  |
|  Kultaa | Rotterdam 1987 | permanto |  |
|  Kultaa | Rotterdam 1987 | hyppy |  |
|  Hopeaa | Montreal 1985 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Montreal 1985 | hyppy |  |
|  Hopeaa | Rotterdam 1987 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Budapest 1983 | 12-ottelu |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | New Delhi 1982 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | New Delhi 1982 | hyppy |  |
|  Kultaa | Soul 1986 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Soul 1986 | hyppy |  |
|  Pronssia | Soul 1986 | 12-ottelu |  |
|  Pronssia | Soul 1986 | nojapuut |  |
|  Pronssia | Soul 1986 | renkaat |  |
Lou Yun (kiin. 樓 雲, s. 23. kesäkuuta 1964 Hangzhou) on kiinalainen telinevoimistelun olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hän on pituudeltaan 158 cm.
Lou saavutti Los Angelesin olympialaisissa 1984 kultaa hypyssä pistein 19,950 sekä hopeaa permannolla ja joukkuekilpailussa. Rekillä hän sijoittui neljänneksi. Hän uusi hypyn kultamitalinsa Soulissa 1988 pistein 19,875. Lisäksi hän saavutti pronssia permannolla sekä oli neljäs joukkuekilpailussa, kuudes renkailla ja kahdestoista 12-ottelussa.
Lou saavutti MM-kilpailuissa Budapestissa 1983 kultaa nojapuilla ja joukkuekilpailussa, pronssia 12-ottelussa ja sijoittui neljänneksi hypyssä. Montrealissa 1985 hän sai hopeaa hypyssä ja joukkuekilpailussa. Rotterdamissa 1987 hän voitti maailmanmestaruuden permannolla ja hypyssä sekä saavutti hopeaa joukkuekilpailussa. Lisäksi hän oli seitsemäs 12-ottelussa ja kahdeksas nojapuilla.
Lou saavutti Aasian kisoissa kultaa hypyssä ja joukkuekilpailussa sekä New Delhissä 1982 että Soulissa 1986. Lisäksi hän sai 1986 pronssia 12-ottelussa, nojapuilla ja renkailla. Universiadeissa hän saavutti kultaa hypyssä ja hopeaa joukkuekilpailussa sekä Edmontonissa 1983 että Zagrebissa 1987. Hän voitti lisäksi permannon kultaa 1987.
Formikaatio

Todellisia muurahaisia kädellä.
Formikaatio (latinan sanasta formica ’muurahainen’) on tuntemus, jossa tuntuu siltä kuin hyönteinen (kuten muurahainen) kävelisi iholla tai sen alla. Tunnetaan myös nimillä akarofobia ja parasitofobia. Tuntemuksen saattaa aiheuttaa joidenkin huumausaineiden kuten kokaiinin tai amfetamiinin käyttö tai delirium tremens (juoppohulluus). Se saattaa aiheuttaa potilaalle pelkotiloja, paniikkia ja tarvetta raapia ihoa. Se saattaa myös  johtua MS-taudista, depressiosta, skitsofreniasta ja kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä, sekä joskus myös dementia saattaa aiheuttaa sitä.
Itsehoitona on käytetty alkoholipitoista desinfektiohuuhdetta. Sen sisältämä alkoholi haihtuu pois 20–30 sekunnissa ja kutina helpottuu kun iho viilenee. Huuhteessa oleva glyseroli jää ihoon ja se sitoo itseensä vettä, ja mahdollisesta ihon kuivuudesta aiheutuva kutina vähenee.
Liiallisen raapimisen takia iho voi tulehtua ja se saattaa johtaa jopa amputaatioon.
Eveliina Heinonen

Eveliina Heinonen (s. 15. lokakuuta 2003) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän aloitti liigauransa kaudella 2020 Turun Palloseuran joukkueessa, jossa hän pelasi kahdeksan liigaottelua. Sitten hän siirtyi Helsingin Palloseuraan, jossa hän pelasi 16 liigaottelua kaudella 2021. Kauden 2022 hän pelasi lainalla Naisten Ykkösessä Esbo Bollklubbin joukkueessa. Kaudeksi 2023 hän palasi Turun Palloseuraan.
Heinonen on pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa.
Luettelo tutkimuslyhenteiden takaliitteistä

Tämä sivu sisältää (epätäydellisen) luettelon lääketieteellisten tutkimusten (kuten verikoe) lyhenteissä käytetyistä tarkentavista takaliitteistä.
| --- | --- |
-Ab: Vasta-aineet
-AbA: IgA vasta-aineet
-AbE: IgE vasta-aineet
AbG: IgG vasta-aineet
AbM: IgM vasta-aineet
-Ag: Antigeeni
-Ae: Aerobinen
-An: Anaerobinen
-AA: Autoimmuunivasta-aineet
-Cl: Puhdistuma
-D: Dna
-EVi: Erikoisviljely
-F: Fetaali
-FISH: Fluoresenssi in situ hybridisaatio
-He: Antibioottiherkkyys
-Ic: Immunoglobuliiniantigeenikompleksi
-Jvi: Jatkoviljely
-Mo: Monoklonaalinen
-Nh: Nukleiinihappo
-O: Osoituskoe
-Oc: Oligoklonaalinen
-Pcl: Polyklonaalinen
-Tox: Toksiini
-Vi: Viljely
-Vit: Vitamiini
-Vr: Värjäys
-Vs: Virtaussytometria
Peter Vilhelm Borenius

Peter Vilhelm Borenius (2. lokakuuta 1803 Viipuri – 5. huhtikuuta 1853) oli suomalainen Venäjän keisarikunnan armeijan tykistössä palvellut kenraalimajuri.
Boreniuksen vanhemmat olivat oikeusraatimies Erik Johan Borenius ja Kristina Karolina Nigraeus ja puoliso vuodesta 1833 Katarina Anna Marie Louise Reisler. Borenius tuli oppilaaksi Pietarin tykistökouluun 1821. Valmistuttuaan vuonna 1823 hänet määrättiin vänrikkinä tykistöjoukkoihin Liettuaan. Aliluutnantiksi Borenius ylennettiin 1828 ja siirrettiin krenatööriprikaatin palvelukseen. Luutnanttina hänet määrättiin Henkikaartin 3. tykistöprikaatiin vuonna 1831. Alikapteeni hänestä tuli 1838 ja kapteeni 1839, jolloin hänet määrättiin prikaatinsa kevyen patterin päälliköksi. Everstiksi Borenius ylennettiin 1842. Hänet siirrettiin Henkikaartin 5. tykistöpatterin päälliköksi 1844 ja piiritystykistön takavaraston päälliköksi 1848. Kenraalimajuriksi kenttätykistössä Borenius yleni 1852.
Lucindan salaisuus

| Lucindan salaisuus> The Spiderwick Chronicles: Luncinda's Secret |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Holly Black & Tony DiTerlizzi
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia   nuortenkirjallisuus
Julkaistu:  1. lokakuuta 2003
Suomennos
Suomentaja:  Ulla Lempinen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  heinäkuu 2004
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  125
ISBN:  951-0-29449-7
Sarja: Spiderwickin kronikat
Edeltävä:  Silmikivi
Seuraava:  Rautapuu
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lucindan salaisuus on Holly Blackin ja Tony DiTerlizzin kirjoittama fantasiakirja, joka julkaistiin 1. lokakuuta 2003. Kirja on Spiderwickin kronikat -sarjan kolmas osa. Kirja julkaistiin Suomessa heinäkuussa 2004. Kirjan suomensi Ulla Lempinen ja sen julkaisi WSOY.
Juoni

Lapset haluavat lisää tietoa Haltijakirjasta, jota erikoiset olennot tavoittelevat. Paras – ja ainoa – tietolähde on mielisairaalaan teljetty Arthur Spiderwickin tytär Lucinda. Hän varoittaa lapsia, mutta ottavatko lapset siitä opikseen?
Aiheesta muualla

Ringshadow.net: Kirjan tietoja[vanhentunut linkki]
| --- | --- |
Kirjat:   Haltijakirja  Silmikivi  Lucindan salaisuus  Rautapuu  Mulgaratin raivo 
Muut kirjat:   Lammenneidon laulu  Arthur Spiderwickin luonto-opas: Ihmeellinen maailma ympärillämme 
Hahmot:  Luettelo hahmoista
Muuta:   Elokuva  Videopeli  Soundtrack
Eve (albumi)

| Eve Jarkko Eve |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1985
 Julkaistu: 1985
 Tuottaja(t): Dan Tigerstedt
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 37.21
 Levy-yhtiö: Fazer Finnlevy
Even muut julkaisut
|   | Eve 1985 | Laulava muukalainen 1986 |
Eve on Jarkko Even debyyttialbumi vuodelta 1985, joka julkaistiin Even erottua Dingosta edellisenä kesänä. Albumia on myyty 26 500 kappaletta ja se on Even soololevyistä ainoa, joka on ylittänyt kultalevyrajan.
Kappaleet

Alaston kaupunki – 4.05
Odota – 3.23
Taivaan valtakunta – 4.00
Tuhat yötä – 3.19
Nico – 3.48
Rankkasateessa – 3.06
Aavikon ruoska – 3.50
Tämä yö – 2.54
Tuu tänään taas – 4.24
Rakkauden siivet – 4.32
Muusikot

Jarkko Eve – laulu, basso, kitarat
Miri Miettinen – rummut
Ming Sumen – koskettimet, saksofoni, oboe
Dave Lindholm – kitarasoolo (kappaleet 7 & 8)
Pave Maijanen – taustalaulu
Linux Terminal Server Project

Linux Terminal Server Project (LTSP) on Jim McQuillanin kehittämä ohjelmisto Linuxille, jonka avulla useampi ihminen voi käyttää yhtäaikaisesti samaa tietokonetta heikkotehoisempien päätekoneiden kautta. LTSP avaa jokaiselle kevytpäätteelle oman istunnon Linuxiin. Käyttäjän kannalta istunto vaikuttaa siltä kuin hän käyttäisi palvelinkonetta suoraan, sillä kaikki ohjelmat suoritetaan palvelimen resursseilla.
Päätekoneet käynnistyvät hakemalla lähiverkon kautta ohjelmiston palvelimelta, jolloin useiden kevyiden asiakaspäätteiden hallinta helpottuu.
LTSP:tä on käytetään erityisesti koulujen tietokonejärjestelmien ratkaisuissa sen tarjoamien etujen ansiosta. Myös  Ilmatieteen laitos on ottanut käyttöön kevytpääteratkaisun uudessa toimitalossaan Dynamicumissa.
LTSP sisältyy muiden muassa K12LTSP-, Skolelinux-, AbulÉdu-, Kubuntu- ja Edubuntu-jakelupaketteihin.
LTSP:n edut itsenäisiin työasemiin verrattuna

LTSP mahdollistaa vanhojen tietokoneiden käytön jatkamisen kevytpäätteinä.
Kevytpäätteillä toteutetut ratkaisut (koulujen atk-luokat, kirjastojen haku- ja internetpäätteet yms.) ovat kustannuksiltaan edullisia laitteisto- ja ohjelmistomaksuissa saatavien säästöjen ansiosta.
Kevytpäätteiksi valmistetaan nykyään myös tähän käyttöön tarkoitettuja uusia koneita, jotka ovat pienitehoisina edullisia.
LTSP-kevytpäätteet ovat hiljaisia ja kestäviä, sillä ne eivät välttämättä tarvitse mitään liikkuvia osia, kuten levyasemia, kiintolevyä tai tuulettimia.
Järjestelmän päivittäminen on helppoa, sillä muutokset tehdään vain kerran palvelimelle.
Käyttäjällä on työskentelyyn käytettävästä päätteestä riippumatta omalla tunnuksellaan aina oma työpöytä ja omat tiedostot käytettävissä.
Miten LTSP toimii

Kevytpääte voidaan käynnistää useilla eri tavoilla, muun muassa levykkeeltä, kiintolevyltä, USB-muistitikulta tai verkon yli (PXE, MBA, Etherboot, Netboot). Pääte lataa vain käyttöjärjestelmän ytimen, joka suorittaa komentoriviohjelman normaalin init-palvelun sijaan. Komentoriviohjelma käynnistää verkkoyhteyden ja lataa lopun käyttöjärjestelmästä verkon yli palvelimelta. Lopuksi käynnistetään X Window System, jolloin käyttäjä voi kirjautua sisään graafiseen istuntoon. Kaikki istunnossa käytetyt ohjelmat suoritetaan palvelimella, mutta näytetään päätekoneella. Päätekoneen oheislaitteet (äänikortti, tallennuslaitteet, tulostimet yms.) ovat kuitenkin käytettävissä.
Laitteistovaatimukset

Palvelimen tehontarve riippuu täysin kevytpäätteiden lukumäärästä ja suoritettavista ohjelmista. Hyvän palvelimen kymmenelle kevytpäätteelle saa tehtyä hieman keskivertoa paremmasta työasemasta, johon on asennettu vähintään gigatavu keskusmuistia. Kevytpäätteen laitteistovaatimukset ovat vaatimattomat, kuten käy ilmi seuraavasta taulukosta.
| Prosessori | RAM | Suorituskyky |
| --- | --- | --- |
| i486, 66 MHz | 16 Mt | kelvollinen |
| Pentium 74, 133 MHz | 24 Mt | hyvä |
| Tehokkaampi kuin Pentium 133 MHz | Yli 24 Mt | hyvä, ei huomattavaa eroa |
Aiheesta muualla

LTSP:n virallinen kotisivu
K12 Linux - K12LTSP
Edubuntu sisältää muokatun version LTSP:stä
Noormarkun yhteiskoulun ja Finpyyn koulun LTSP-projektin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilmatieteen laitoksen työasemia uudistettiin Linuxilla (Digitoday)
Femundsmarkan kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Norja, Hedmarkin lääni, Trøndelag
Pinta-ala:  597 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Femundsmarka nasjonalpark
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1971 laajennettu 2003
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Femundsmarkan kansallispuisto (norjaksi Femundsmarka nasjonalpark) sijaitsee Norjassa Hedmarkin läänin ja Trøndelagin alueilla. Kansallispuisto levittäytyy Engerdalin ja Rørosin kuntien alueille. Pinta-alaltaan kansallispuisto on 597 neliökilometriä. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1971 ja sitä laajennettiin vuonna 2003.
Peter Veselovský

| Mitalit> Maa:  Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:  Tšekkoslovakia> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Albertville 1992 | jääkiekko |  |
Peter Veselovský (s. 11. marraskuuta 1964) on slovakialainen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä.
Veselovský aloitti uransa Tšekkoslovakian pääsarjassa HC Košicessa, jossa hän pelasi kevääseen 1993 saakka, kunnes sarja lakkautettiin Tšekkoslovakian hajoamisen myötä. Hän jatkoi uraansa Kosicessa Slovakian pääsarjassa vielä kauden, kunnes siirtyi Tšekin pääsarjaan HC Plzeniin. Yhden Plzenissä pelatun kauden jälkeen hän palasi kaudeksi 1995–1996 HC Kosiceen. Vuonna 1998 hän siirtyi Ranskaan HC Caeniin, jonka jälkeen hän pelasi kaudet 1999–2001 Unkarissa Dunaferr SE Dunaujvarosissa. Hänet valittiin vuonna 2000 parhaaksi ulkomaalaiseksi Unkarin sarjassa. Uransa viimeisen kauden 2002–2003 hän pelasi vielä Slovakian pääsarjassa, jonka jälkeen lopetti uransa.
Maajoukkueurallaan Veselovský edusti Tšekkoslovakiaa 1992 talviolympialaisissa sekä saman vuoden MM-kisoissa. Molemmista kisoista hän saavutti pronssia. Hän pelasi Slovakian maajoukkueessa 16 ottelua tehden niissä neljä maalia.
Aiheesta muualla

Peter Veselovský Eurohockey.com. (englanniksi)
Peltomaa

Peltomaa on suomalainen sukunimi. Peltomaa-nimisiä henkilöitä:
Hannu Peltomaa (s. 1941), elokuvaohjaaja, -kuvaaja, -tuottaja ja -leikkaaja
Juho Peltomaa (s. 1971), rapmuusikko
Jussi Peltomaa (s. 1987), jääkiekkoilija
Jyrki Peltomaa (s. 1961), Huittisten kaupunginjohtaja 1999–2022
Maarit Peltomaa (s. 1964), näyttelijä
Marianne Peltomaa (s. 1951), kirjailija
Martti Peltomaa (s. 1948), eräkirjailija
Petja Peltomaa (s. 1971), käsikirjoittaja
Timo Peltomaa (s. 1968), jääkiekkoilija
Tuija Peltomaa (s. 1965), antiikkiesineiden asiantuntija ja televisioesiintyjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Peter Waage

| Peter Waage |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. kesäkuuta 1833 Flekkefjord, Norja
Kuollut: 13. tammikuuta 1900 (66 vuotta) Kristiania, Norja
Arvonimi: professori
Koulutus ja ura
Instituutti:  Oslon yliopisto
Tutkimusalue:  kemia
 Nimikirjoitus
Peter Waage (29. kesäkuuta 1833 Flekkefjord – 13. tammikuuta 1900 Kristiania) oli norjalainen kemian professori, joka tunnetaan massavaikutuksen lain toteennäyttämisestä yhdessä Cato Maximilian Guldbergin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peter Waage Wikimedia Commonsissa
Eugen Suchoň

Eugen Suchoňin muistomerkki Piešťanyssa
Eugen Suchoň (25. syyskuuta 1908 Pezinok – 5. elokuuta 1993 Bratislava) oli slovakialainen säveltäjä.
Suchoň opiskeli vuoteen 1931 saakka Bratislavassa pianonsoittoa ja sävellystä Frico Kafendan sekä orkesterinjohtoa Josef Vincourekin johdolla. Vuosina 1931–1933 hän täydensi sävellysopintojaan Prahan konservatoriossa opettajanaan Vítězslav Novák. Sittemmin Suchoň opetti ja luennoi Bratislavan eri oppilaitoksissa, kuten vuoteen 1974 Bratislavan Comenius-yliopistossa.
Varhaisissa sävellyksissään Suchoň hyödynsi myöhäisromantiikalle tyypillistä kromaattisuutta ja myöhäisellä urallaan hän turvautui kaksitoistasäveljärjestelmään. Välillä hän sävelsi modaalisempaa musiikkia, johon vaikuttivat slovakialaiset kansanlaulut. Paikoin Suchoň omaksui myöhempien kansanmusiikkiperinteiden piirteiden ohella jopa muinaisslaavilaisia vaikutteita. Hänen tuotantoonsa kuuluu orkesterimusiikkia, yksinlauluja, kuoroteoksia, kamarimusiikkia ja oopperoita, kuten Svätopluk. Vuonna 1950 Suchoň sävelsi musiikin Miroslav Cikánin ohjaamaan elokuvaan Boj sa skončí zajtra.
Aiheesta muualla

Eugen Suchoň Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Lucky Street

| Lucky Street Kojo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : keväällä 1980
 Studio : Takomo-studio, Helsinki
 Julkaistu: 1980
 Formaatti: LP-levy (DIGLP 11)   C-kasetti (DIGMC 11)   CD-levy (SAFCD 2048)
 Tuottaja(t): K. Halonen, Kojo
 Tyylilaji: elektroninen musiikki, jazz, rock, latino, funk, blues, poprock
 Kesto: 42.06
 Levy-yhtiö: Finnlevy
 Levymerkki: : Dig It   : Polydor
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Listasijoitukset
  Suomi: 1. (2 viikkoa, kesäkuu 1980) 
Kojon muut julkaisut
| So Mean 1979 | Lucky Street 1980 | Go All the Way 1981 |
Singlet albumilta Lucky Street
 ”Workout” / ”Stay by You” Julkaistu: 1980 (DIGS 114)  ”Françoise” / ”De Soto Sweet” Julkaistu: 1980 (DIGS 117)
Lucky Street on suomalaislaulaja Kojon toinen studioalbumi vuodelta 1980. Albumi kohosi kahdeksi viikoksi Mitä Suomi soittaa-albumilistan ykköseksi kesäkuussa 1980. Albumi saavutti kultalevyrajan ja myi yhteensä 25 000 kappaletta.
Levy julkaistiin Suomessa Dig It -levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina. Albumi julkaistiin myös Saksassa vinyylilevynä Polydorin toimesta. Vuonna 1990 albumi julkaistiin CD-levynä samoissa kansissa Kojon soolodebyytin So Mean (1979) kanssa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Jim Pembroke, ellei toisin mainita.
Kaikkien kappaleiden sovitukset K. Halonen ja Kojo, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Workout – 3.51
Sunny Southside (of New Mexico) – 5.17 (säv. Kojo – Jim Pembroke, san. Jim Pembroke)
Cabin Song – 4.19
De Soto Sweet – 3.11
Runnin’ Out of Time – 4.25
Kappaleet > B-puoli

Snake Eyes Up – 5.08 (säv. Kojo – Jim Pembroke, san. Jim Pembroke)
Dreamyard Tonite – 5.30
Stay by You – 3.55
Françoise – 5.07
Night Cap – 1.23 (sov. Jim Pembroke, Kojo)
Lähteet:
Tekijät > Muusikot

Kojo – laulu
Ippe Kätkä ja Vesa Aaltonen – rummut
Stefan Brunberg – basso
Albert Järvinen ja Jukka Orma – kitarat
Olli Haavisto – steel– ja slide-kitarat
H. Pedro Hietanen – piano
Kassu H. – urut
Pentti Lahti, Mircea Stan, Pekka Pöyry ja Markku Johansson – puhallinsoittimet
Markku Hannola – marimba
Helsinki Phil Harmonic Orchestra – jouset
Jorma Ylönen – konserttimestari (jouset)
Iris Rautio, Paavo Maijanen, Jim Pembroke, Kassu H. ja K. – taustalaulu
Lähde:
Tekijät > Tuotanto

Takomo-studio, Helsinki – äänitys (kevät 1980)
Tom Vuori ja Juha Laakso – teknikot
Markus Heikkerö – taiteellinen johto
Markus Heikkerö ja El Coyote – kansitaide
Henrik Schütt – valokuvat
K. Halonen ja Kojo – tuottajat
Lähde:
Kang Ga-ae

Kang Ga-ae (s. 10. joulukuuta 1990) on eteläkorealainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan maalivahti. Hän kuului Etelä-Korean naisten maajoukkueeseen vuoden 2019 MM-kilpailuissa mutta ei päässyt siellä pelaamaan. Ennen MM-kisoja hän on pelannut 13 maaottelua.
Piteå-Tidningen

| Piteå-Tidningen> PT |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  NTM-konserni
Levikki:  12 000 (2021)
Perustettu:  1915
Päätoimittaja:  Mari Gustafsson
Sitoutuneisuus:  sosiaalidemokraattinen
Kotikunta:  Piitime
Kotimaa:  Ruotsi
Ilmestymistiheys:  ma–la
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Piteå-Tidningen (lyh. PT) on ruotsalainen vuonna 1915 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Piitime. Se ilmestyy kuudesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan sosiaalidemokraattinen ja kuuluu NTM-konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
Peltolauluturpiaali

| Peltolauluturpiaali |
| --- | --- |
 Peltolauluturpiaalin esiintymisalue
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Turpiaalit Icteridae
Suku::  Lauluturpiaalit Dives
Laji::  warczewiczi
Kaksiosainen nimi
 Dives warczewiczi  (Cabanis, 1861) 
Synonyymit
 Dives warszewiczi  
Katso myös
   Peltolauluturpiaali Wikispeciesissä   Peltolauluturpiaali Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Peltolauluturpiaali (Dives warczewiczi) on eteläamerikkalainen varpuslintu, jota tavataan Ecuadorissa ja Perussa. Sen elinympäristön ala on noin 216 000 neliökilometriä.