stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koronaviruspandemia Intiassa
Toinen aalto

Helmikuun puolivälissä koronaepidemia näytti olevan hiipumassa. Silloin oli vain 11 000 tapausta ja sata kuolemaa päivässä.
Maalis-huhtikuussa 2021 nousi rajusti uusi korona-aalto. Uusi viruslaji levisi räjähdysmäisen nopeasti huhtikuussa 2021. Se tartutti tehokkaammin kuin aiemmat viruslajit. Rajoituksia oli purettu liian aikaisin. Ihmiset eivät välittäneet ohjeista. Suuret kokoontumiset levittivät virusta. Yksi suurista kokoontumisista oli pyhiinvaellusjuhla Kumbh Mela.  Se huipentui kylpemiseen Gangesjoessa 12. huhtikuuta. Turvaväleistä ei piitattu. Mutta poikkeusluvalla sallittua tapahtumaa oli lyhennetty koronan takia. Lisäksi oli vaalitilaisuuksia ja urheilutapahtumia.
15. huhtikuuta ainakin 15 miljoonaa intialaista oli sairastanut koronaviruksen. Tuolloin oli ainakin 174 335 kuollut koronaan. Ennätysmäiset 1000 kuoli todetusti koronaan liittyen Intiassa tuona päivänä. Todettuja tautitapauksia oli 22. huhtikuuta 2021 yli 300 000 päivässä. Huhtikuun loppupuolella maassa rikottiin tartuntojen maailmanennätys neljänä päivänä peräkkäin. 25. huhtikuuta todettiin lähes 350 000 tartuntaa päivässä. Testaus oli ylikuormittunut ja krematoriotyöntekijöiden ja asiantuntijoiden haastattelujen perusteella kuolleita arvioitiin olevan huomattavasti enemmän kuin virallisesti oli raportoitu, kaksin- tai jopa viisinkertainen määrä. Poliitikkojen arveltiin vähättelevän kuolemien määrää kansallisen paniikin välttämiseksi. Tartunta-aallon huipun ennustettiin olevan toukokuun puolivälissä, jolloin päivittäiset tartuntamäärät voisivat olla jopa puoli miljoonaa. Kolkatassa jopa joka toinen asukas oli saanut koronaviruksen.
Intian terveydenhuoltojärjestelmä oli romahduksen partaalla. Happi, sairaalapaikat ja lääkkeet olivat loppumassa. Poliisi voimistelutti ja pahoinpiteli koronasääntöjä rikkovia Kun tarvikkeet loppuivat, potilaita ei voitu edes yrittää hoitaa.  Potilaita kuoli sairaaloissa, joissa happi loppui. Perheet tulivat vastaanotolle omien happipullojensa kanssa. Jotkut sairaalat eivät ottaneet potilaita, koska happi oli loppunut.  Joidenkin osavaltioiden väitettiin estävän happirekkojen kulun naapurialueille. Potilaita kuoli sairaaloiden porteille. Delhissä omaiset jonottivat vainajien tuhkausta. Hallitus yritti helpottaa tilannetta kuljettamalla tarvikkeita pahimmille tautialueille.  Saksa ja Yhdysvallat tarjosivat apuaan.  Paikoin raivostuneet potilaiden omaiset kävivät käsiksi lääkäreihin ja hoitajiin.
Vastatoimia

Koronavirus on ollut haaste köyhässä Intiassa, missä laajoilla alueilla on huono terveydenhuolto ja laaja väestötiheys.
21. tammikuuta lentokentillä mitattiin Kiinasta saapuneiden kuumetta. Kun tauti levisi, hallitus julisti 24. maaliskuuta koko maan kolmen viikon ulkonaliikkumiskieltoon. Tästä aiheutui se, että miljoonat pakenivat kaupungista virusta kotikyliinsä, ilmeisesti samalla vieden sitä maaseudulle. Karanteeni loi myös ruokapulaa.
15. huhtikuuta Intia lievensi karanteenia käynnistämällä joitain yhteiskunnan toimintoja. Maa jaettiin tautitiheyden mukaan kolmenlaisiin vyöhykkeisiin, joita olivat punainen, oranssi ja vihreä. Punaisella oli suurin virusvaara ja vihreällä pienin. Jakoa päivitettiin kerran viikossa. Myöhemmin punainen vyöhyke jaettiin vielä virusalueeseen ja puskurialueeseen.
20. huhtikuuta Intia salli viljelijöiden palata työhönsä.
8. kesäkuuta Intia purki rajoituksia lisää muilla paitsi pahimmilla virusalueilla. Esimerkiksi ravintolat ja temppelit avasivat ovensa.
Dharavin slummissa

Koronavirus iski 4. huhtikuuta Mumbain Dharavin slummiin, jossa asuu yli 700 000 ihmistä. Sen ajateltiin aiheuttavan siellä hallitsemattoman tautiaallon. Dharavi vaikutti sille ihanteelliselta paikalta: tiheään asuttu slummi on ahdas, siellä on kapeat kadut ja huono hygienia; useimmat käyttävät yhteisvessoja.   Draravissa valittiin tämä koronaviruksen hidastamistaktiikka: Dharavi eristettävä, terveydenhuoltohenkilöstö paikalle testaamaan, perustettava karanteenileirejä.
Kuumeenmittaajat ja testaajat kiersivät ovelta ovelle pyrkien eristämään ja hoitamaan sairastuneita. Kuumeklinikoita perustettiin. Sairastuneet eristettiin "kuumeleireille" muun muassa kouluihin ja urheilukerhoihin.  Sairastuneille tarjottiin karanteenikeskuksissa ruokaa ja yösija, jotka ovat Dharavissa monelle köyhälle ylellisyyttä.
Uusien tautitapausten määrä väheni toukokuussa. Kesäkuussa tauti levisi enää prosentin päivävauhdilla Dharavissa. 21. kesäkuuta  Dharavissa oli ollut hieman yli 2 000 tautitapausta ja noin 80 kuollut. Noin 10 000 oli joutunut karanteeniin. Mutta tauti uhkasi palata muualta Mumbaista ja MaharashtrastaSyyskuussa oli Dharavissa taas koronaviruspiikki. Mutta tällöinkin syyskuun loppupuolella Dharavissa oli vain 1.3 tapausta päivässä 100 000 asukasta kohden. Marraskuun 23. päivänä oli Dharavissa kuollut vain 311 ihmistä koronavirukseen.
Taikausko ja näennäistiede

Intian kansanlääkinnästä vastaava AYUSH-ministeriö antoi 29. tammikuuta tiedotteen, jossa se ilmoitti homeopatian ja unanilääkinnän tarjoavan apua koronavirustartuntojen ehkäisyssä. Tiedotteessa suositeltiin homeopaattisen Arsenicum album 30 -lääkkeen nauttimista tyhjälle vatsalle kolmesti päivässä. Sen lisäksi tiedote käsitteli ayurvedan ja unanilääkinnän menetelmiä, joista voisi ministeriön mukaan olla apua. Kansanparannuksen menetelmien lisäksi suosituksiin sisältyi perinteisempiä keinoja kuten hygieniasta huolehtimista ja sairastuneiden välttelyä. AYUSH-ministeriön tiedote aiheutti sosiaalisessa mediassa suuren kohun, jonka seurauksena ministeriö syytti mediaa ja lääketieteellisiä järjestöjä kansanlääkinnän aseman tahallisesta heikentämisestä. 4. helmikuuta ministeriö ilmoitti jakaneensa vain yleisohjeistusta koronavirustartunnan estämiseen. Ministeriön mukaan ohjeistusta ei tarkoitettu täysinvarmaksi hoitokeinoksi koronainfektioon. Vaikka Arsenicum Album 30 -aineen tehokkuutta ei ole virallisesti testattu on sen kysyntä kasvanut huomattavasti pandemian aikana. Muun muassa useat osavaltiohallitukset Rajasthanissa, Karnatakassa, Tamil Nadussa, Andhra Pradeshissa ja Keralassa ovat suositelleet sen käyttöä. Ainetta on jaettu vangeille ja poliiseille Haryanassa sekä Mumbain suurkaupungissa. Mumbaissa myös kaupunginvaltuuston jäsenet ovat jakaneet ainetta ahkerasti vaalipiiriensä asukkaille kymmenien tuhansien pullojen edestä.
Useat erilaiset taikauskoiset menetelmät ovat saavuttaneet suurta julkisuutta varsinkin sosiaalisen median välityksellä. Esimerkiksi Hindu Mahasabha -järjestö järjesti "lehmän virtsajuhlat", joiden jälkeen muutamat gurut ovat kehottaneet kannattajiaan kylpemään lehmänulosteessa. Tarpeetonta paniikkia aiheutti myös väite, jonka mukaan koronavirus voisi tappaa ihmisiä yöllä heidän nukkuessaan. Syrjäkylissä koronavirusta alettiin paikoitellen palvomaan jumalattarena, jota pyrittiin lepyttelemään lauluilla ja rukouksilla.
Valeuutiset

Britannian yleisradio BBC:n mukaan viiden intialaisen faktantarkistussivuston, tammikuusta kesäkuuhun, kumoamista 1 447:stä valeuutisista 58 prosenttia liittyi koronaan. Useimmat koronaviruspandemiaan keskittyneet valeuutiset liittyivät "parannusmenetelmiin", ulkonaliikkumiskieltoon liittyviin huhuihin ja yleisiin salaliittoteorioihin viruksen alkuperästä. BBC:n analyysin mukaan huhtikuussa varsinkin muslimeihin kohdistunut valheellinen tieto lisääntyi islamilaisen Tablighi Jamaat -järjestön pidettyä tilaisuuden Delhissä. Osallistujilta testattiin positiivisia koronavirustartuntoja, minkä seurauksena väitteet muslimien tahallaan ja tietoisesti levittämästä koronasta yleistyivät. Varsinkin islamilaisten katukauppiaiden väitettiin valheellisesti levittävän virusta sylkemällä elintarvikkeisiinsa. Muissa valeuutisissa lihansyönnin väitettiin altistavan koronalle. Sosiaalisen median kanavilla kuten esimerkiksi Twitterissä on esiintynyt #CoronaJihad-aihetunnistetta, joka väittää muslimien käyvän pyhää sotaa hinduja vastaan levittämällä koronaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koronaviruspandemia Intiassa Wikimedia Commonsissa
IndiaFightsCorona COVID-19
https://www.worldometers.info/coronavirus/country/india/
| n k Koronaviruspandemia 2019– |
| --- | --- |
Virus:  SARS-CoV-2  koronavirukset 
Sairaus:  COVID-19  COVID-19-näytteenotto  rokote  COVID-19 eläimillä  COVID-19:n pitkäaikaiset ja pysyvät vaikutukset 
Suomessa:  koronaviruspandemia Suomessa  aikajana  toimenpiteet  strategia  etäopetus 
Muuta:  tapahtumahistoria  M/S Diamond Princess  Zhong Nanshan  infodemia  salaliittoteoriat  raskauden aikana  matkailijan koronatesti 
Muissa maissa:  Alankomaat  Argentiina  Belgia  Benin  Brasilia  Espanja  Fidži  Islanti  Intia  Iran  Italia  Itävalta  Japani  Kiina  Kreikka  Kolumbia  Meksiko  Norja  Papua-Uusi-Guinea  Peru  Pohjois-Korea  Puola  Ranska  Ruotsi  Saksa  Tanska  Taiwan  Tšekki  Turkki  Ukraina  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta  Yhdysvallat
Suudelma

Kuuden kuukauden komennukselta palaava sotilas suutelee vaimoaan jälleennäkemisen merkiksi Norfolkin satamassa.
Suudelma on huulilla koskettamista joko tervehdykseksi, kunnioituksen tai alamaisuuden osoituksena, tai rakkauden ja hellyyden osoituksena. Suudelma on joskus myös seksuaalinen. Aiemmin suudelmaa on usein käytetty myös sopimusten vahvistamiseksi. Kristinuskossa suudelmalla on aina ollut suuri merkitys, ja se on jo kauan ollut tärkeä osa eurooppalaista tapakulttuuria. Myös kuvataiteessa ja elokuvissa suudelma on ollut tärkeässä osassa. Suuteleminen, etenkään romanttis-seksuaalinen, ei kuitenkaan ole kulttuurisesti yleismaailmallista.
Suudelmaa pidetään yleisesti turvallisena ja jopa hyödyllisenä toimintana, vaikka se voikin levittää taudinaiheuttajia. Tunnetuimpia suudelman lajeja ovat huulisuudelma, poskisuudelma, käsisuudelma, ranskalainen suudelma ja lentosuukko.
Alkuperä

Tutkijat eivät ole yksimielisiä siitä, onko suuteleminen opittua vai vaistomaista. Suudelman on arvioitu syntyneen haistelusta, sillä jotkut eläinlajit ja kansat hierovat neniään yhteen kohdatessaan. Vuonna 1960 eläintieteilijä Desmond Morris esitti, että suuteleminen on syntynyt äidin tavasta syöttää lastaan suusta suuhun. Psykologi Sigmund Freudin mukaan suutelu on paluuta lapsuudenaikaiseen nännin imemiseen.
Myös jotkin eläimet suutelevat. Simpanssien suudelmat ovat syviä kielisuudelmia. Elefantit laittavat suudellessaan kärsänsä toisen suuhun.
Oxfordin yliopiston tutkija Rafael Wlodarskin tutkimusten mukaan ihmiset suutelevat, sillä suuteleminen päästää ihmiset nuuhkimaan toistensa ominaistuoksua ja tätä kautta päättelemään, ovatko ihmiset toisilleen sopiva pari vai eivät.
Suutelemisen kulttuurihistoria > Intiassa

Intialaisissa sanskritinkielissä teksteissä noin vuodelta 1500 eaa. kuvataan mahdollisesti suutelemista. Intialaisessa Mahabharata-runoelmassa ennen vuotta 350 eaa. kuvataan huulisuudelmaa hellyyden osoituksena. Myös Kamasutrassa 500-luvulta eaa. kuvaillaan erilaisia suudelmia. Jotkut tutkijat uskovat kreikkalaisten oppineen suutelemisen juuri intialaisilta Aleksanteri Suuren valloitusretken myötä 325 eaa.
Suutelemisen kulttuurihistoria > Vanhassa testamentissa

Suutelulla on pitkä historia myös Euroopassa ja Lähi-idässä. Vanhassa testamentissa on useita mainintoja suutelusta: Jaakob suutelee isäänsä Iisakia, Aaron suutelee veljeään Moosesta ja tämä myöhemmin omaa appeaan. Myös jäähyväissuudelmista on Vanhassa testamentissa kuvauksia.
Suutelemisen kulttuurihistoria > Rooman valtakunnassa

Rooman valtakunnassa suudelmat oli eroteltu eri lajeikseen. Roomalaiset puhuivat erikseen ystävyys- tai tervehdyssuudelmista, rakkauden suudelmista, intohimon suudelmista ja kunnioituksen suudelmista. Suudelman kautta levinneen tautiepidemian vuoksi keisari Tiberius kielsi suutelemisen väliaikaisesti. Roomalaiset eivät suhtautuneet sukupuolten välisiin suudelmiin kuitenkaan yhtä suopeasti kuin kristityt.
Rooman diktaattorin Julius Caesarin murhanneet senaattorit suutelivat Caesaria rintaan ja päähän ennen kuin ryhtyivät surmatekoon. Kunnioitusta ja alamaisuutta ilmentävillä suudelmilla salaliittolaiset pyrkivät hälventämään epäluuloisen Caesarin epäilyjä ja yllättämään hänet.
Suutelemisen kulttuurihistoria > Kristinuskossa

Uudessa testamentissa suudelmasta tuli pyhyyden merkki uskonveljien välille ja yhteenkuuluvuuden osoitus. Apostoli Paavali kehotti kaikkia uskovaisia antamaan toisilleen ”pyhiä suudelmia”. Apostoli Pietari puolestaan kehotti antamaan ”rakkauden suudelmia”. Toisaalta Juudas oli suudellut Jeesusta petollisesti kavaltaakseen tämän. Pyhä suudelma oli vuoteen 1528 saakka osa katolista messua, mutta nykyisin pyhällä suudelmalla ei ole yleensäkään osaa kristityissä jumalanpalveluksissa.
Suutelemisen kulttuurihistoria > Euroopassa

Kristinuskon yleistymisen myötä suutelemisesta tuli tärkeä osa eurooppalaisia käytöstapoja. Keskiajan kirjallisissa ja kuvallisissa lähteissä suutelemista esiintyy runsaasti. Suutelun kuvaukset kuitenkin vähenevät 1400-luvulta alkaen uuden tapasäännöstön myötä.
Tunnetussa eurooppalaisessa sadussa prinssi herättää pitkään ja syvään uneen vaipuneen prinsessa Ruususen suudelmalla. Sadussa suudelma on ase kuolemaa vastaan. Myös Richard Wagnerin oopperassa Nibelungin sormus neito herää sankarin suudelmalla.
Grimmin veljesten sadussa Sammakkokuningas ja Rautainen Heikki rupikonnasta sukeutuu kaunis prinssi. Alkuperäisessä tarinassa sammakko muuttui prinssiksi prinsessan viskattua sen seinään, mutta romanttisella 1800-luvulla muodonmuutos annetaan suudelman ansioksi. Samanlainen romanttisen suudelman lisäys tapahtui vanhalle Lumikki-sadulle 1900-luvulla.
Suutelemisen kulttuurihistoria > Muissa kulttuureissa

Tutkijoiden mukaan useimmat kansat tuntevat suutelemisen. Vuonna 2015 julkaistu, 168 kulttuuria kattava antropologinen tutkimus löysi suutelemista yli 90 prosentista tutkituista kulttuureista, mutta romanttis-seksuaalista suutelemista vain 46 prosentista tutkituista kulttuureista.
Jotkin kulttuurit Aasiassa, Afrikassa ja Etelä-Amerikassa eivät mahdollisesti tunne suutelemista, mutta kyse voi olla myös siitä, että asiasta ei haluta puhua ulkopuolisille. Jotkin eteläamerikkalaiset ja himalajalaiset kulttuurit pitävät suutelemista vastenmielisenä. Antropologi Bronislaw Malinowski kirjoitti, että Melanesian alkuasukkaat eivät tunteneet eurooppalaistyylistä suudelmaa. Ranskalaisen antropologi Paul d’Enjoyn mukaan vuonna 1897 kiinalaiset pitivät huulisuudelmaa kauhistuttavana. Tanskalainen tutkija Kristoffer Nyrop huomioi aikoinaan, että suomalaiset parit eivät suutele toisiaan vaikka saunovatkin yhdessä.
Suudelman lajit > Tervehdyssuudelma

Persialaiset olivat 400-luvulla eaa. eläneen kreikkalaisen historioitsija Herodotoksen mukaan hyvin ahkeria suutelijoita etenkin tervehtiessään: samanvertaiset suutelivat toisiaan suulle, mutta alempiarvoinen suuteli toista poskelle tai jalkoihin. Kreikkalaiset itse eivät tervehdyssuudelmaa tuohon aikaan tunteneet. Varhaiskristittyjen parissa tervehdyssuudelma oli tärkeä osa kristillisen seurakunnan rakentamista.
Poskisuudelma kummallekin poskelle on nykyisin suosittua etenkin Ranskassa niin tervehtiessä kuin hyvästellessäkin. Itä-Euroopassa on myös miehillä ollut nykyaikaan saakka tavallista antaa toisilleen poskisuudelmia valtiovierailujen yhteydessä. Poskisuudelmassa suuta hieman suipistetaan, ja posket hipaisevat toisiaan ilman moiskahtavaa ääntä. Märkä poskisuudelma on yleensä epätoivottu, sillä se voi pilata vastaanottajansa ehostuksen. Käsisuudelma on tarkan muodollinen tervehdyssuudelma. Sen voi etiketin mukaan antaa naimisissa oleville ja tietyn aseman saavuttaneille naisille, ja se on soveliaampi antaa varttuneille kuin nuorille naisille. Käsisuudelmassa herrasmies kumartuu kohti tervehdittävän kättä, joka kohottaa samalla kätensä ylös, ja suutelija sipaisee huulillaan kädenselkää. Käsisuudelma on vanhastaan annettu lähinnä hansikkaaseen puetulle kädelle ja sisätiloissa.
Suudelman lajit > Kunnioituksen suudelma

Vanhassa juutalaisessa kulttuurissa suudelma oli kunnioituksen merkki, ja Uudessa testamentissa onkin mainintoja Jeesuksen saamista suudelmista, jopa jalkoihin. Kristinuskossa on edelleen yleistä osoittaa kunnoitusta suutelemalla johtajien jalkoja tai käsiä, tai paavin tai piispan sormusta. Paavi itse suutelee maata astuessaan ulos lentokoneesta kunnoituksesta isäntiään kohtaan. Pyhiinvaeltajat ovat aina suudelleet pyhiinvaelluskohteitaan, kuten Pyhän Pietarin patsasta Pietarinkirkossa. Etenkin ristin suutelu on kristityillä edelleen yleistä. Toisaalta syntiset joutuivat keskiaikaisessa kuvastossa suutelemaan nöyryyttävästi paholaisen takapuolta.
Uudella ajalla kunnioituksen tai alistumisen suudelma on tullut tunnetuksi elokuvien kautta mafian käyttämänä niin Italiassa kuin Yhdysvalloissakin.
Suudelman lajit > Rauhansuudelma

Kristittyjen ehtoollisen huipentavaa suudelmaa on kutsuttu rauhansuudelmaksi. Seurakuntalaiset ovat sen antaneet toisilleen rukouksen jälkeen jo 100-luvun puolivälistä lähtien. Rauhansuudelman liturgiseksi paikaksi vakiintui ajan myötä se hetki, kun pappi oli sanonut ”pax vobiscum”. Rauhansuudelman kautta seurakuntalainen vapautui synneistään ja sai sielulleen levon. Keskiajalla suulle annettu rauhan suudelma jäi jo pois käytöstä, ja sen korvasi rauhan taulu, jota kierrätettiin suudeltavana. Nykyisin rauhan suudelmaa ei roomalaiskatolisessa kirkossa enää anneta.
Suudelman lajit > Sopimussuudelma

Avioliitot vahvistetaan symbolisesti vihkimisen lopussa tapahtuvalla avioparin suudelmalla. Roomalaisessa laissa suudelma oli merkinnyt avioliittolupausta. Suudelmalla oli Rooman valtakunnassa muutenkin juridinen asema, sillä sopimus voitiin vahvistaa suudelmalla. Sopimuksen sinetöintiä suudelman kautta käytettiin vielä keskiajallakin aina 1500-luvun lopulle niin sopimuksissa kuin rauhanneuvotteluissakin. Joskus sopimuksen merkiksi suudeltiin ristiä.
Keskiajalla ritariksi lyöty antoi seremoniatilaisuudessaan huulisuudelman seremoniamestarille ja vanhemmille ritareille, millä hänen osoitettiin tulleen ryhmän täysivaltaiseksi jäseneksi.
Suudelman lajit > Lemmensuudelma

Suudelma on ystävyyden ja kiintymyksen osoitus, ja rakastavaiset vakuuttavat sillä toisilleen tunteidensa aitoutta ja vastavuoroisuutta. Kirjallisuudessa ja taiteessa suudelma on nähty rakkauden täyttymyksenä, ja suudelman tavoittelun kuvaukset ovatkin yleisiä. Kirjallisuudessa suudelman tavoittelija on yleensä mies ja naisella on suudeltavan osa. Romanttisen ensisuudelman merkitys kasvoi länsimaissa 1800-luvulla myyttiseksi, ja sitä kuvailtiin ylistäen niin kirjallisuudessa, taiteessa kuin oopperassakin.
Suudelmassa on aina ollut kyse myös erotiikasta ja seksuaalisuudesta. Suudelmassa ovat mukana useimmat aistit, joskin kuuloaistia on pyritty joskus rajaamaan sen ulkopuolelle: maiskautusääntä ei aina pidetä eroottisena. Huulet ovat tuntoherkkä alue, ja suudelman maku ja tuoksu voivat tarjota voimakasta seksuaalista nautintoa. Lemmensuudelmat ovat usein hyvin kosteita. Seksuaalisuuden ja suudelman yhteyttä on kuvattu kaunokirjallisuudessa ahkerasti: esimerkiksi romaaneissa Vaarallisia suhteita (1782) ja Dracula (1897) eroottinen suudelma-aihe on näkyvässä osassa.
Jotkut prostituoidut kieltäytyvät suutelemasta asiakkaitaan, sillä he kokevat suudelman jopa intiimimmäksi kuin yhdynnän.
Suudelman lajit > Elokuvasuudelma

Elokuvasuudelmat ovat yleensä lemmensuudelmia. Elokuvasuudelmasta tuli 1900-luvun elokuvan yksi tärkeimmistä raaka-aineista, ja siitä muodostui kiistaton käsite. Elokuvassa suudelmasta tuli spektaakkeli, katseen ja nautiskelun kohde, ja elokuva nosti juuri lemmensuudelman merkityksen muiden suudelman lajien edelle. Hollywoodissa suhde suudelmaan oli vuosien 1934–1968 aikana kaksijakoinen. Silloin voimassa olleen Haysin ohjeiston vuoksi suudelmaa ei saanut esittää himokkaana ja sen yhtäjaksoinen enimmäiskesto oli kolme sekuntia. Tällaiset rajoitukset toisaalta latasivat lyhyeksi pakotettuun elokuvasuudelmaan entistäkin suurempia merkityksiä ja intohimoa. Lemmensuudelmasta tuli ainoa sallittu viittaus miehen ja naisen väliseen sukupuoliseen kontaktiin. Suudelma toimi Hollywood-elokuvissa usein tarinoiden huippukohtana ja erityisesti loppuhuipentumana. Rakkauselokuvassa romanssin avainhetkeksi on muodostunut lähikuva valkokankaan täyttävien kasvojen suudelmasta, jota pohjustaa rakastavaisten vuorotellen näkyvät kasvot erillisissä puolilähikuvissa. Sensuurisääntöjen poistuttua elokuvasuudelman merkitys on vähentynyt ja arkipäiväistynyt.
Suutelemisen vaikutukset

Suutelemista tutkiva tiede on nimeltään philematologia.
Suutelemisen vaikutukset > Fyysiset vaikutukset

Suuteleminen aktivoi suuren osan aivoista. Huulissa ja kielessä on paljon hermopäitä, joista välittyy tieto suutelemisesta aivoihin: huuliin menee verta, suun sylkirauhaset erittävät sylkeä, veren testosteronitaso nousee, sekä hyvää oloa tuottavia endorfiineja ja oksitosiineja erittyy aivoihin. Verenpaine nousee ja pulssi kiihtyy. Verisuonet laajenevat, minkä seurauksena keho saa lisää happea. Energiankulutus nousee lepotilan yhdestä aina kuuteen kilokaloria per minuutti. Pupillit laajenevat ja posket alkavat punoittaa.
Suutelemisen vaikutukset > Suutelemisen fysiologia

Tutkija Sheril Kirshenbaumin mukaan ihminen on kuin luotu suutelemaan: monipuolisen suutelulihaksiston lisäksi ihmisen huulet ovat ulkonevilta osiltaankin pehmeät ja punaiset.
Ihminen käyttää suudellessaan kaikkia 34 pään ja 112 vartalon lihasta. Myös ihmisen pään ainoa liikkuva luu, alaleuka, liikkuu suudeltaessa. Tärkein suudellessa käytettävä lihas on suun kehälihas, joka kiertää suuta ja saa huulet törrölleen. Iso ja pieni poskipäälihas sekä ylähuulen kohottajalihas sijaitsevat kasvojen sivuilla ja nostavat suupieliä ja alahuulta ylös. Alahuulen alasvetäjälihas ja suupielen alasvetäjä sijaitsevat alaleuassa ja vetävät alahuulta ja suupieliä alaspäin. Ulompi siipilihas on pieni lihas kasvojen sivulla ja vetää alaleukaa alas suuta avattaessa. Ulompi puremalihas, ohimolihas ja sisempi siipilihas sulkevat suun. Kielen lihakset, leuka-kielilihas, puikkolisäke-kielilihas, kieli-kitalihas ja kieliluu-kielilihas liikuttavat kieltä suudeltaessa.
Ihmisten on havaittu kääntävän suudellessaan päätään oikealle kaksi kertaa useammin kuin vasemmalle.
Suutelemisen vaikutukset > Suutelemisen biologia

Kiihkeän suudelman aikana yli millilitra sylkeä siirtyy suusta toiseen. Ihmisen suussa on noin 600 bakteerilajia. Suudelmassa siirtyy miljoonia bakteereita: useimmat niistä ovat vaarattomia, mutta jotkin ovat taudinaiheuttajia. Myös allergisoivia aineita voi siirtyä.
Suutelemisen vaikutukset > Suutelemisen kemia

Suutelemisen seurauksena erittyy oksitosiinia, dopamiinia, serotoniinia ja adrenaliinia, jotka tuottavat hyvänolon tunnetta. Suuteleminen erittää stressihormoneja vähentäviä kemikaaleja ja vähentää stressihormoni kortisolin määrää sitä enemmän, mitä kauemmin parin suhde on kestänyt. Miehillä suuteleminen lisää oksitosiinin tuotantoa, mutta eräässä tutkimuksessa naisten oksitosiinineritys yllättäen väheni, mikä tutkijoiden mukaan saattoi johtua koetilanteesta tai siitä, että naiset kaipaavat suudelman lisäksi muutakin sitoutuakseen kumppaniinsa.
Suudelma voi toimia alkavan suhteen koetinkivenä: onnistuneesta ensisuudelmasta voi seurata suhteen syveneminen, tai sen seurauksena suhde päättyy, jos suudelma ei tunnu oikealta. Suudelman kautta aivoihin välittyvät monipuoliset viestit paljastavat partnerin sopivuuden kumppaniksi. Suudellessa omaa nenää lähellä olevan partnerin tuoksusta voi saada selville, onko partnerin DNA riittävästi omasta poikkeava oman immuunijärjestelmänsä kannalta. Kiihkeän suudelman seurauksena erittyvä dopamiini voi myös aiheuttaa kemiallisen riippuvuuden suutelukumppaniin.