stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nykyaikaa
Kappaleet

| --- | --- |
 LP-painos A-puoli Kanelipuun alla – 3.09 (”Cinnamon Girl”, säv. Neil Young, san. Jarkko Laine)  Whirlwind Nightmare – 4.47 (säv. Jukka Tolonen, san. Frank Robson, sov. Esko Linnavalli)  Sinä tahdoit rakastaa – 5.00 (säv. Frank Robson, san. Hector)  Love Is All You Really Need – 2.40 (säv. Frank Robson, san. Frank Robson)  Itke pois kyyneleesi – 2.42 (säv. Rauli Somerjoki, san. Jarkko Laine, sov. Frank Robson) B-puoli Gigolo – 3.47 (säv. Jukka Tolonen, san. Frank Robson)  Apilan mesi – 4.01 (”Tupelo Honey”, säv. Van Morrison, san. Jarkko Laine)  The Old Woman – 4.20 (säv. Frank Robson, san. Frank Robson)  Maggie May – 3.15 (säv. Rod Stewart, Martin Quittenton, san. Jarkko Laine)  Kaikki nyt ohi on – 2.47 (”It’s All Over Now”, säv. Mick Jagger, Keith Richards, san. Jarkko Laine) :  C-kasettipainos A-puoli Gigolo  Apilan mesi  The Old Woman  Maggie May  Itke pois kyyneleesi B-puoli Kanelipuun alla  Whirlwind Nightmare  Sinä tahdoit rakastaa  Love Is All You Really Need  Kaikki nyt ohi on
Tekijät > Muusikot

Vesa Aaltonen – rummut ja lyömäsoittimet (”Kanelipuun alla”, ”Whirlwind Nightmare”, ”Sinä tahdoit rakastaa”, ”Itke pois kyyneleesi”, ”Apilan mesi”, ”Maggie May” ja ”Kaikki nyt ohi on”)
Erik Dannholm – tenorisaksofoni (”Apilan mesi” ja ”The Old Woman”)
Måns Groundstroem – bassokitara, urut ja sähköpiano (”Whirlwind Nightmare”, ”Gigolo” ja ”Maggie May”)
Heikki ”Pedro” Hietanen – Hammond-urut (”Love Is All You Really Need” ja ”Apilan mesi”), sähköpiano (”The Old Woman”)
Pekka ”Pave” Maijanen – bassokitara (”Love Is All You Really Need” ja ”The Old Woman”)
Ande Päiväläinen – rummut (”Love Is All You Really Need” ja ”The Old Woman”)
Pekka Pöyry – altto- ja sopraanosaksofoni (”Love Is All You Really Need” ja ”The Old Woman”)
Frank Robson – piano ja lyömäsoittimet (”Kanelipuun alla” ja ”Sinä tahdoit rakastaa”)
Jukka Tolonen – kitara, piano ja klavinetti (”Whirlwind Nightmare” ja ”Gigolo”)
Hasse Walli – kitara (”Kanelipuun alla”, ”Sinä tahdoit rakastaa”, ”Itke pois kyyneleesi”, ”Gigolo”, ”Apilan mesi”, ”Maggie May” ja ”Kaikki nyt ohi on”)
Pepe Willberg – kitara (”Love Is All You Really Need” ja ”The Old Woman”)
Heikki ”Häkä” Virtanen – bassokitara (”Kanelipuun alla”, ”Sinä tahdoit rakastaa”, ”Itke pois kyyneleesi”, ”Apilan mesi”, ”Maggie May”  ja ”Kaikki nyt ohi on”)
Tekijät > Muut

Måns Groundstroem – tuotanto
Matti Laipio – supervision
Jouko Ahera – äänittäjä
Pentti Pöyry – äänittäjä
Jouko Santavuori – valokuvat
Painokset

| Formaatti | Levy-yhtiö ja tunnus | Julkaistu | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| LP | Scandia SLP 573 | 1972 |  |
| MC | Scandia SDE 114 | 1972 |  |
| CD | Warner Music Finland 50-51442-0693-2-7 | 2007 |  |
| LP | Svart SVR413 (musta vinyyli) | 2016 |  |
| LP | Svart SVR413 (keltainen vinyyli) | 2016 |  |
Alkuperäisen vinyylipainoksen etiketti.
Selviytymisharha

Selviytymisharha on eräs kognitiivinen vinouma eli looginen virhe. Siinä keskitytään henkilöihin tai asioihin, jotka ”selviytyivät" jostain prosessista ja jätetään alhaisen näkyvyyden takia huomioimatta sellaiset, jotka eivät selviytyneet. Tämä voi johtaa virheellisiin johtopäätöksiin monilla eri tavoilla. Selviytyjät voivat olla luonnollisia ihmisiä, kuten lääketieteellisessä tutkimuksessa. Ne voivat myös olla yrityksiä, tutkimuskohteita, työhakemuksen jättäneitä, tai käytännössä mikä tahansa ilmiö, joka käy jonkinlaisen valikoitumisseulan läpi päästäkseen eteenpäin.
Selviytymisharha voi johtaa liiallisen positiivisiin uskomuksiin, koska epäonnistumiset sivuutetaan. Näin käy esimerkiksi silloin, jos analyyseissä yritysten taloudellisesta tilanteesta ei oteta huomioon lakkautettuja yrityksiä. Se voi myös johtaa sellaiseen väärään käsitykseen, että jonkin ryhmän menestyksen avain on jokin erikoinen ominaisuus sen sijaan, että kyse olisi vain sattumasta. Esimerkiksi jos kolmella viidestä arvosanoin mitattuna parhaasta yliopisto-opiskelijasta on taustalla sama lukio, se voi johtaa uskomaan, että kyseisen lukion täytyy tarjota erinomaista koulutusta. Tämä voi olla totta, mutta saadakseen realistisen kuvan kyseisen lukion tasosta on katsottava muidenkin lukion oppilaiden arvosanoja, ei vain niiden jotka ”selviytyivät” parhaan viiden joukkoon.
Selviytymisharha on yksi valikoitumisharhojen muodoista.
Esimerkkejä > Rahoitusalalla ja taloustieteessä

Finanssialalla esiintyvä selviytymisharha on taipumus poistaa epäonnistuneet yritykset suorituskykytutkimuksista, koska niitä ei enää ole olemassa. Se aiheuttaa tuloksissa vinoumaa korkeamman suorituskyvyn muodossa, koska vain ne yritykset, jotka menestyivät ajanjakson loppuun, sisällytetään tutkimuksiin. Esimerkiksi sijoitusrahaston valikoima sijoituskohteista tänään sisältää vain ne, jotka ovat menestyneitä juuri nyt. Monet hävinneet kohteet suljetaan tai yhdistetään muihin rahastoihin niiden huonon suorituskyvyn takia. Teoriassa 90 % olemassa olevista rahastoista voisi totuudenmukaisesti olla samalla neljännesosalla vertaistensa joukossa, jos vertaisryhmä sisältää myös ne rahoituskohteet, jotka on suljettu.
Vuonna 1996 Eltron, Gruber ja Blake osoittivat, että selviytymisharha on suurempi pienillä sijoitusrahastoilla kuin suurilla (oletettavasti sen takia, että pienemmillä rahastoilla on suurempi todennäköisyys lopettaa toimintansa). He arvioivat, että harhan koko Yhdysvaltojen sijoitusrahastoissa on 0,9 % vuodessa, kun harha määritellään ja mitataan seuraavasti:
Selviytymisharha lisäksi ilmenee määrällisissä toteumatesteissä, joissa tutkitaan suorituskykyä markkinoilla ja muita ominaispiirteitä. Niissä käytetään nykyhetkellä indekseissä olevia yrityksiä sen sijaan, että katsottaisiin ajan mittaan muuttuvia jäsenyyksiä.
Tiedelehden Scientific American toimittaja Michael Shermer ja Larry Smith Waterloon yliopistosta ovat selittäneet kuinka neuvot kaupallisesta menestyksestä vääristävät käsityksiä, sivuuttamalla kaikki yritykset ja yliopisto-opintonsa keskeyttäneet, jotka epäonnistuivat. Toimittaja ja kirjailija David McRaney havainnoi, että ”Neuvontateollisuus on monopoli, jota johtavat selviytyjät. Kun joku ei selviydy niin se karsitaan kokonaan tai vaimennetaan täysin”. Finanssikirjoittaja Nassilm Taleb kirjoitti selviytymisharhasta ”hiljaisena todistusaineistona” kirjassaan Musta joutsen.
Esimerkkejä > Erittäin kilpaillut alat

Oli sitten kyse elokuvatähdestä, muusikosta tai vaikkapa monikansallisen yrityksen toimitusjohtajasta, joka keskeytti koulunsa, julkinen media usein kertoo tarinaa päättäväisestä henkilöstä, joka jahtaa unelmiaan ja uhmaa kaikkia todennäköisyyksiä. Paljon vähemmän puhutaan henkilöistä, jotka voivat sinänsä olla yhtä taitavia ja päättäväisiä kuin menestyjätkin, mutta eivät koskaan menesty joko heistä riippumattomista tekijöistä tai (ilmeisen) satunnaisista tapahtumista johtuen. Tämä luo harhaisen käsityksen, että kuka tahansa voi saavuttaa suuria saavutuksia, jos heillä on vain kykyä ja näkevät vaivaa asiansa eteen. Ylivoimainen enemmistö epäonnistumisista ei näy julkisuudessa. Vain ne muutamat, jotka selviytyvät kilpailullisen alansa valikoitumisprosessin läpi ja menestyvät, nähdään säännöllisesti.
Esimerkkejä > Armeijassa

Toisen maailmansodan aikana tilastotieteilijä Abraham Wald otti selviytymisharhan huomioon laskelmissaan, kun hän mietti miten vähentää pommikoneiden altistumista vihollistulelle. Tutkijat Center for Naval Analyses -laitoksessa olivat tehneet tutkimuksen vahingoista, joita oli tullut lentokoneille, jotka olivat palanneet tehtävistään ja suositelleet, että suojausta lisättäisiin sellaisille rungon alueille, missä näkyi eniten vahinkoa. Wald pani merkille, että tutkimus huomioi vain lentokoneet, jotka selviytyivät tehtävistään — pommikoneet, jotka oli ammuttu alas, eivät olleet mukana vahinkoarvioissa. Reiät palaavissa lentokoneissa edustivat näin ollen rungon alueita, joihin pommikoneet voivat ottaa vahinkoa ja vielä selviytyä turvallisesti kotiin. Wald ehdotti, että ilmavoimat vahventaisivat alueita, joista lentokoneet olivat vahingoittumattomia, koska nuo olivat alueita, joihin osuessa lentokone putoaisi.
Esimerkkejä > Kissoilla

Tutkimuksessa, joka tehtiin 1987 raportoitiin, että kissoilla, jotka putoavat alempaa kuin kuudennesta kerroksesta ja selviytyvät hengissä, on suuremmat vammat kuin kissoilla, jotka putoavat korkeammalta kuin kuudennesta kerroksesta. On ehdotettu, että tämä tapahtuisi sen takia, että kissat saavuttaisivat rajanopeuden pudottuaan noin viisi kerrosta, ja tuossa vaiheessa ne ovat jo oikaisseet asentonsa. Tuon jälkeen ne rentoutuisivat, mikä johtaisi vähemmän vakaviin vammoihin kuin kissoilla, jotka ovat pudonneet pienemmästä korkeudesta.
Toinen mahdollinen selitys asialle on selviytymisharha. Kissat, jotka kuolevat pudottuaan alas, tuodaan vähemmän todennäköisemmin eläinlääkärille kuin vammautuneet mutta hengissä selviytyneet kissat. Näin ollen kissoja, jotka putoavat korkeammista rakennuksista, ei raportoida samalla tavalla eteenpäin.
Esimerkkejä > Yleisenä kokeellisena virheenä

Selviytymisharha on yksi asioista, joista kirjoitetaan tutkimusartikkelissa ”Why Most published research Findings Are False” (Miksi useimmat julkaistut tutkimustulokset ovat vääriä).
Esimerkkejä > Mainonnassa

Selviytymisharha esiintyy usein mainoksissa, joissa mainostetun tuotteen menestystä mitoitetaan eri ryhmässä kuin kohdeyleisössä, jolle tuotetta tai palvelua tarjotaan. Esimerkiksi deittisivusto Eharmony.com mainostaa palveluidensa toimivuutta tekemällä testejä käyttäjäkunnallaan. Konnankoukkuna on se, että testeihin valikoidaan sellaiset henkilöt, joiden kohdalla tulee todennäköisimmin myönteisiä tuloksia.
Tämä hypoteettinen kaavio selviytyneiden lentokoneiden vaurioista osoittaa paikat, joissa ne voivat kärsiä vaurioita ja silti palata kotiin.
Painonjärvi (Pori)

| Painonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pori 
Koordinaatit:  61°38′45″N, 22°21′00″E
Järvinumero:  36.095.1.001 
Mittaustietoja
 fiPainonjärvi 
Painonjärvi on Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi Kairilan kylässä Porin Noormarkussa Satakunnan maakunnassa.  Järvi kuuluu Suodenjoen valuma-alueeseen.
Vesistösuhteet

Painonjärveen kerääntyy vesiä useista vesistä, kuten Vähä Särkijärvestä, Alinenlammista, Ylisestä Tervalammista yms.  Nykyisin Painonjärvi laskee ojaa pitkin Suodenjokeen ja edelleen Lavian Karhijärveen kuuluen näin Suodenjoen valuma-alueeseen. Painonjärven järvinumero on 36.095.1.001.
Vesistöhistoriaa

Alkujaan Painonjärvi laski Lassilanjokeen ja kuului Lassilanjoen valuma-alueen Lassilan alaosan alueeseen. 1830-luvulla silloinen Painon talon isäntä halusi alkaa kuivattaa tilansa maita. Luvan saatuaan hän kaivoi 1860-luvulla järvestä uuden ojan niin, että nykyään Painonjärvi laskee Suodenjokeen.  Näin jakovaihe Lassilanjoen valuma-alueella muuttui Lassilanjoen alaosan alueesta Suodenjoen valuma-alueeksi.
Maantiede

Painonjärven koko on 25 hehtaaria , korkeus 58 mpy  ja rantaviivan pituus noin 2,8 kilometriä. Painonjärvi sijaitsee yhdystie 2600:n läheisyydessä kairilalaisen Painon talon eteläpuolella.
Mataloituminen ja umpeenkasvu

Ympäristönä melko karu Painonjärvi on rehevä ja humusvetinen. Järvi on laajalti soistunut. Luhta-alueet ovat laajoja ja järveltä löytyy ruoko-, sara-, ja ruoholuhtia. Puustoisempia luhtia ovat paju- ja koivuluhdat. Osa luhdista on luonnontilaisia.  Luhta-alueella on noin 1,2 hehtaarin kokoinen Painonjärven entinen saari, jossa kasvaa lehtimetsää.
Kasvillisuus on muutenkin tyypillistä rehevöityneelle järvelle. Painonjärvellä kasvavat mm. keltakurjenmiekka, vesikuusi, pohjanlumme, ulpukka, uistinvita, kilpukka, vehka, leveäosmankäämi sekä viilto-, pullo- ja jouhisara.
Linnusto ja luontoarvot

Painonjärvellä elää majavia. Linnuista Painonjärvellä pesivät ainakin naurulokki, kalalokki, telkkä ja kalatiira.
Järvellä on luontonsa puolesta edellytyksiä toimia hyvänä lintujärvenä. Kosteikkolinnuston yleinen taantuminen lienee heikentänyt tämänkin lintuveden arvoa, vaikka Painonjärvi on lähiseudun järvistä monimuotoisin.
107 (luku)

| Luonnolliset luvut |
| --- | --- |
 107 ← 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 → 
Kardinaaliluku:  sataseitsemän
Järjestysluku:  sadasseitsemäs
Tekijät:  1, 107
Alkutekijät:   107
Roomalainen numero:  CVII
Binääriluku:  1101011
Oktaaliluku:  153
Duodesimaaliluku:  8B
Heksadesimaaliluku:  6B
Vigesimaaliluku:  57
107 (sataseitsemän) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 106 ja seuraa luku 108.
Matematiikassa

107 on 28. alkuluku.
107 on turvallinen alkuluku, koska  107=2\cdot 53+1 ja 53 on alkuluku.
107 on 109:n alkulukukaksonen.
107 on 103:n alkulukuserkku.
107 on Mersennen alkuluvun  2^{107}-1 eksponentti.
107 on palindromi binäärijärjestelmässä.
107 on palindromi seitsenjärjestelmässä (2127).
107 on toinen alkuluku takaperin kymmenjärjestelmässä (701).
107 on toinen alkuluku takaperin oktaalijärjestelmässä:  107=153_{8} ja  351_{8}=233.
107 voidaan muodostaa neljän positiivisen kuutioluvun summana:  4^{3}+3^{3}+2^{3}+2^{3}.
107 esiintyy lukujonossa, joka saadaan, kun aloitetaan ykkösestä ja lasketaan aina yhteen lukujonon kaikkien edellisten jäsenten numerot.
107 ensimmäisen yhdistetyn luvun summa on jaollinen 107:llä.
107 on 19 ensimmäisen positiivisen kokonaisluvun itseään pienempien tekijöiden summa.
2^{107} takaperin eli 821 882 010 875 193 363 312 928 672 952 261 on alkuluku. Kyseisessä luvussa ei myöskään ole yhtään nelosta.
Nelitilainen Turingin kone voi tyhjältä nauhalta aloitettuaan siirtyä enintään 107 askelta ennen pysähtymistään.
Reiättömiä heptominoja on 107 erilaista, kun kierrettyjä tai peilattuja kuvioita ei lasketa erikseen (katso kuva).
Luonnontieteissä

Alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä 107 on bohriumin järjestysluku.
Hopea-107 on hopean vakaa ja luonnossa yleisin isotooppi.
107 Camilla on pikkuplaneetta.
Muissa yhteyksissä

Lakkautettu seututie 107 kulki Lohjan ja Sammatin välillä.
Peugeot 107 on henkilöautomalli.
Avaruussukkula Columbia tuhoutui lennolla STS-107.
108 heptominoa, joista 107 reiättömiä.
Much Ado About Nothing

| Much Ado About Nothing |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joss Whedon
Käsikirjoittaja:  Joss Whedon
Perustuu:  William Shakespearen näytelmään Paljon melua tyhjästä
Tuottaja:  Joss Whedon
Säveltäjä:  Joss Whedon
Kuvaaja:  Jay Hunter
Leikkaaja:  Joss Whedon
Pääosat:   Amy Acker  Alexis Denisof  Nathan Fillion  Clark Gregg  Reed Diamond  Fran Kranz  Sean Maher 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Bellwether Pictures
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  2012
Kesto:  109 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Much Ado About Nothing on William Shakespearen samannimiseen näytelmään perustuva elokuva. Elokuvan ohjasi ja tuotti Joss Whedon. Elokuvan päärooleissa esiintyvät Amy Acker ja Alexis Denisof. Sivurooleja esittävät muiden muassa Nathan Fillion, Clark Gregg, Fran Kranz ja Reed Diamond.
Elokuva ilmestyi vuonna 2012.
Tuotanto

Elokuva kuvattiin 12 päivässä Santa Monicassa mustavalkoiselle filmille. Joss Whedon ja Kay Cole perustivat tuotantoyhtiön Bellwether Pictures, joka tuotti elokuvan.
Projektista vihjasi ensimmäisenä fanejaan huijaavanakin tunnettu Nathan Fillion, kun hän linkitti Twitteriinsä elokuvan kotisivun. Monet fanit uskoivat tämän olevan jälleen yksi pila, kunnes myös Fran Kranz ilmoitti niin ikään Twitterissä elokuvan olevan tulossa.
Rooleissa

Whedon palkkasi elokuvaan hänen muissakin projekteissa näytelleitä henkilöitä, kuten Amy Ackerin, Alexis Denisofin, Nathan Fillionin, Fran Kranzin ja Tom Lenkin.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Amy Acker  | … |  Beatrice   |
|  Alexis Denisof  | … |  Benedict   |
|  Nathan Fillion  | … |  Dogberry   |
|  Clark Gregg  | … |  Leonato   |
|  Reed Diamond  | … |  Don Pedro   |
|  Fran Kranz  | … |  kreivi Claudio   |
|  Sean Maher  | … |  Don John   |
|  Spencer Treat Clark  | … |  Borachio   |
|  Riki Lindhome  | … |  Conrade   |
|  Ashley Johnson  | … |  Margaret   |
|  Emma Bates  | … |  Ursula   |
|  Tom Lenk  | … |  Verges   |
|  Nick Kocher  | … |  vartija   |
|  Brian McElhaney  | … |  vartija   |
|  Joshua Zar  | … |  Leonaton apuri   |
|  Paul M. Meston  | … |  Friar Francis   |
|  Romy Rosemont  | … |  The Sexton   |
|  Jillian Morgese  | … |  Hero   |
Kari Myllyniemi (poliitikko)

Kari Kalervo Myllyniemi (s. 1. huhtikuuta 1942 Karijoki) on suomalainen  poliitikko. Ammatiltaan hän on poliisi ja arvonimeltään poliisimestari. Myllyniemi toimi kansanedustajana kaksi vaalikautta vuosina 1995–2003. Hän edusti vuosina 1995–1999 Oulun läänin vaalipiiriä ja vuosina 1999–2003 Oulun vaalipiiriä ja kuului Keskustan eduskuntaryhmään.
Without Evidence

| Without Evidence |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gill Dennis
Käsikirjoittaja:  Gill Dennis Phil Stanford
Tuottaja:  Eric R. Epperson
Säveltäjä:  Franco Piersanti
Kuvaaja:  Victor Núñez
Pääosat:  Scott Plank Anna Gunn Angelina Jolie
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  MFD
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:   1995 (VHS)  12. syyskuuta 2000 (DVD)
Kesto:  132 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Without Evidence on vuonna 1995 julkaistu Gill Dennisin ohjaama yhdysvaltalainen psykologinen jännityselokuva, jonka pääosissa ovat Scott Plank, Anna Gunn ja Angelina Jolie. Without Evidence perustuu tositapahtumiin, joiden pohjalta ohjaaja Dennis ja Phil Stanford laativat käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajana oli Eric R. Epperson. Without Evidence kuvattiin työnimellä Gathering Evidence Floridassa ja Oregonissa. Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa ensimmäistä kertaa DVD:nä 12. syyskuuta 2000.
Juoni

Kun Michael Francke (Ernie Garrett) murhataan, hänen veljensä Kevin Francke (Scott Plank) aloittaa oman murhatutkimuksensa, joka paljastaa valheita ja petoksia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Scott Plank  | … |  Kevin Francke   |
|  Anna Gunn  | … |  Liz Godlove   |
|  Andrew Prine  | … |  John Nelson   |
|  Angelina Jolie  | … |  Jodie Swearingen   |
|  Paul Perri  | … |  kersanti Unsoeld   |
|  Kristen Peckinpah  | … |  Katie Francke   |
|  Allen Nause  | … |  Dale Penn   |
|  Chris Mastrandrea  | … |  Anthony   |
|  Danny Bruno  | … |  Field Sergeant   |
|  Ernie Garrett  | … |  Michael Francke   |
|  Eric Hull  | … |  David   |
|  Ed Collier  | … |  Fisk   |
|  Geof Prysirr  | … |  Pat Francke   |
|  Michael Russo  | … |  Konrad Garcia   |
|  Jason Tomlins  | … |  Frank Gable   |
Aiheesta muualla

Without Evidence Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Without Evidence Elonet.
Without Evidence AllMoviessa. (englanniksi)
Channa harcourtbutleri

| Channa harcourtbutleri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Channoidei
Heimo::  Käärmeenpäät Channidae
Suku::  Channa
Laji::  harcourtbutleri
Kaksiosainen nimi
 Channa harcourtbutleri  Annandale, 1918 
Katso myös
   Channa harcourtbutleri Wikispeciesissä   Channa harcourtbutleri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Channa harcourtbutleri on käärmeenpäiden (Channidae) heimoon kuuluva kalalaji. Nelson Annandale kuvaili lajin tieteelle vuonna 1918.
Ulkonäkö ja koko

Lajin pohjaväritys on tumma. Pisin tavattu yksilö oli 19,4 senttimetrin mittainen.
Elinympäristö ja levinneisyys

Laji elää trooppisissa olosuhteissa. Sitä tavataan Aasiasta Myanmarista. Sen uhanalaisuusluokitus on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan silmälläpidettävä.
Systeemiteoria

Systeemiteoria on poikkitieteellistä järjestelmien tutkimusta, minkä tavoitteena on löytää sellaisia periaatteita, joita voidaan soveltaa kaikentyyppisten systeemien käsittelyyn eri tutkimusaloilla.
Termillä ei ole vielä täysin vakiintunutta merkitystä. Sitä voidaan kuitenkin pitää systeemiajattelun erikoistapauksena ja yleistyksenä yleisestä systeemitieteestä, joka muodostaa systeemisen näkökulman. Systeemien teorian käsite on saanut alkunsa Ludvig von Bertalanffyn yleisestä systeemiteoriasta. Sitä on sovellettu myöhemmin muilla alueilla kuten toimintojen teoriassa ja sosiaalisten systeemien teoriassa.
Rajoittuneempi käsite systeemiteoria kytkeytyy erilaisten järjestelmien analysointiin, suunnitteluun ja ohjaukseen perustuen matemaattisten mallien käyttöön, joilla kuvataan järjestelmän muuttujien syy–seuraus-suhteita ja vuorovaikutuksia.
Yleistä systeemiteoriasta

Systeemiteorian katsotaan saaneen alkunsa 1920-luvulla biologiasta, josta se myöhemmin levisi muun muassa yhteiskuntatieteiden alueelle. Erityisesti Ludwig von Bertalanffyn (1971) yleistä systeemiteoriaa (General Systems Theory) pidetään klassikkona, joka on muovannut käsitystämme systeemien toiminnasta.
Esimerkiksi organisaatiotutkimuksessa systeemiteoriaa voidaan pitää pragmaattisena lähestymistapana. Systeemiteorian näkökulmasta organisaatiot ovat sosiaalisia yksikköjä, jotka koostuvat osasysteemeistä, joita rakennetaan ja uudelleenrakennetaan tiettyjen päämäärien saavuttamiseksi. Osasysteemien välisistä sekä systeemin ja ympäristön välisistä vuorovaikutussuhteista riippuu, millaiseksi organisaation toiminta muotoutuu.
Bertalanffyn merkittävimpänä antina organisaatiotutkimukselle on pidetty hänen oivallustaan suljettujen ja avointen systeemien välisistä eroista. Oivallus merkitsi samalla systeemin avoimuuden ja ympäristön huomioimista ja mukaan ottamista organisaatioita koskeviin analyyseihin.
Organisaatiotutkimuksessa systeemit jaetaan tavanomaisesti kolmeen kategoriaan: suljetut systeemit, avoimet systeemit sekä kompleksiset systeemit. On syytä korostaa, että systeemien luokittelu em. tavalla on suuntaa antava. Erityisesti organisaatioiden kohdalla suljettu–avoin-ulottuvuus tulee ymmärtää vertauskuvallisena. Absoluuttisen avoimuuden tai sulkeutuneisuuden sijaan kysymys on ennemminkin avoimuuden ja sulkeutuneisuuden asteesta.
Systeeminen älykkyys

Systeemisellä älykkyydellä tarkoitetaan Esa Saarisen ja Raimo P. Hämäläisen mukaan älykästä toimintaa juuri siinä tilanteessa kuin satumme olemaan. Systeemisen älyn voi jakaa heidän mukaansa kahdeksaan osa-alueeseen, jotka ovat systeemisen havaitseminen, herkistyminen, oman toiminnan pohtiminen, myönteisen kautta vaikuttaminen, avoimuus uusille ideoille, tehokkuus, viisaus ja myönteinen asenne.
Kirjallisuutta

Bertalanffy, L. 1971. General system theory: foundations, development, applications.  London: Allen Lane.
Mingers, J. 1997. “Systems typologies in the light of autopoiesis: A reconceptualization of Boulding´s hierarchy, and a typology of self-referential systems. A research paper.” Systems Research and Behavioral Science, Vol. 14, Issue 5, ss. 303–313.
Morgan, G. 1997. Images of Organization. Thousand Oaks, CA: Sage.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Systeemiteoria Wikimedia Commonsissa
Vandž

Näkymä Vandžvuorten juurelta.
Vandž (tadžikiksi Ванҷ) on vuoristo Pamirin länsiosassa Tadžikistanin Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella. Se ulottuu Tiedeakatemian vuorilta Vandžob- ja Jazgulomjokien välissä Pandžjoelle saakka. Vuorijonon pituus on noin 85 kilometriä. Sen korkein kohta on Jazgulom (5 584 metriä).
Pääosin graniitista, hiekkakivestä ja konglomeraatista modostuneen vuoriston keskikorkeus on 4 500–5 000 metriä. Sen länsirinteet ovat jyrkät ja rotkojen rikkomat. Rinteillä kasvaa katajia ja pensaita. Yli 4 000 metrin korkeudessa on jäätiköitä.