stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paini kesäolympialaisissa 1912 – kreikkalais-roomalaisen painin 67,5 kg
2.kierros

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Voittaja | – | Hävinnyt | aika |
|  Johan Nilsson | – |  József Sándor | 36.00 |
|  Ludwig Sauerhöfer | – |  Martin Jonsson | 5.00 |
|  Berndt Mathiasson | – |  Raymond Cabal | 37.00 |
|  Herbrand Lofthus | – |  Andreas Damrauf | 13.00 |
|  Dezsö Orosz | – |  Eugène Lesieur | 3.30 |
|  Volmar Wikström | – |  Richard Rydström | 8.00 |
|  Johan Urvikko | – |  Josef Stejskal | 4.00 |
|  Gustaf Malmström | – |  Paul Tirkkonen | pistevoitto ajassa 1:00.00 |
|  Frederik Hansen | – |  Ernö Márkus | 23.00 |
|  Armas Laitinen | – |  Viktor Fischer | pistevoitto ajassa 1:00.00 |
|  Gottfrid Svensson | – |  Thorbjørn Frydenlund | luovutus |
|  Karel Halík | – |  August Kippasto | 2.00 |
|  Ödön Radvány | – |  Bror Flygare | 33.00 |
|  Jan Balej | – |  William Lupton | luovutus |
|  Richard Frydenlund | – |  William Ruff | luovutus |
|  Alfred Salonen | – |  Georgi Baumann | 4.00 |
|  Emil Väre | – |  Jean Bouffechoux | luovutus |
|  Oskar Kaplur | – |  Alessandro Covre | 5.00 |
|  Tuomas Pukkila | – |  William Hayes | luovutus |
|  Aatami Tanttu | – |  Thorvald Olsen | 13.00 |
|  Tatu Kolehmainen | – |  Johannes Eillenbrecht | 52.00 |
|  Karl Lund | – |  Robert Phelps | luovutus |
|  Bruno Heckel | – |  John Björklund | 5.00 |
| ' | – |  Arthur Gould | DNS |
| ' | – |  Árpád Szántó | DNS |
3.kierros

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Voittaja | – | Hävinnyt | aika |
|  Ludwig Sauerhöfer | – |  József Sándor | 52.00 |
|  Johan Nilsson | – |  Herbrand Lofthus | 22.00 |
|  Volmar Wikström | – |  Berndt Mathiasson | 10.00 |
|  Johan Urvikko | – |  Dezsö Orosz | 54.00 |
|  Gustaf Malmström | – |  Ernö Márkus | 20.00 |
|  Viktor Fischer | – |  Frederik Hansen | 24.00 |
|  Armas Laitinen | – |  Karel Halík | 5.00 |
|  Gottfrid Svensson | – |  Ödön Radvány | pistevoitto ajassa 1:00.00 |
|  Jan Balej | – |  Richard Frydenlund | 8.00 |
|  Oskar Kaplur | – |  Alfred Salonen | pistevoitto ajassa 1:00.00 |
|  Emil Väre | – |  Alessandro Covre | 9:00 |
|  Bruno Heckel | – |  Tuomas Pukkila | 16.00 |
|  Tatu Kolehmainen | – |  John Björklund | 45.00 |
|  Aatami Tanttu | – |  Karl Lund | pistevoitto ajassa 1:00.00 |
| ' | – |  Paul Tirkkonen | DNS |
| ' | – |  Bror Flygare | DNS |
4.kierros

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Voittaja | – | Hävinnyt | aika |
|  Volmar Wikström | – |  Johan Nilsson | 24.00 |
|  Herbrand Lofthus | – |  Ludwig Sauerhöfer | 7.00 |
|  Berndt Mathiasson | – |  Dezsö Orosz | 13.00 |
|  Frederik Hansen | – |  Johan Urvikko | 34.30 |
|  Gustaf Malmström | – |  Viktor Fischer | 7.00 |
|  Ödön Radvány | – |  Armas Laitinen | dq 12.00 (L. suljettiin kilpailusta) |
|  Jan Balej | – |  Gottfrid Svensson | 16.00 |
|  Alfred Salonen | – |  Richard Frydenlund | 23.00 |
| Tappio molemmille | – |  Emil Väre  Oskar Kaplur | dq 1:00.00 |
|  Karl Lund | – |  Tatu Kolehmainen | pistevoitto ajassa 1:00.00 |
|  Bruno Heckel | – |  Aatami Tanttu | 16.00 |
5.kierros

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Voittaja | – | Hävinnyt | aika |
|  Johan Nilsson | – |  Alfred Salonen | pistevoitto ajassa 1:00.00 |
|  Berndt Mathiasson | – |  Herbrand Lofthus | 9.00 |
|  Gustaf Malmström | – |  Volmar Wikström | 25.00 |
|  Ödön Radvány | – |  Frederik Hansen | 11.00 |
|  Emil Väre | – |  Jan Balej | 28.00 |
|  Oskar Kaplur | – |  Aatami Tanttu | luovutus |
|  Tatu Kolehmainen | – |  Bruno Heckel | 5.00 |
|  Karl Lund | – |  | lepovuorossa |
6.kierros

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Voittaja | – | Hävinnyt | aika |
|  Karl Lund | – |  Volmar Wikström | 33.00 |
|  Ödön Radvány | – |  Johan Nilsson | 17.00 |
|  Berndt Mathiasson | – |  Jan Balej | pistevoitto ajassa 1:00.00 |
|  Emil Väre | – |  Gustaf Malmström | 11.00 |
| Tappio molemmille | – |  Oskar Kaplur  Tatu Kolehmainen | dq 1:00.00 |
7.kierros

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Voittaja | – | Hävinnyt | aika |
| Tappio molemmille | – |  Karl Lund  Ödön Radvány | dq 1:00.00 |
Koska em. ottelun jälkeen jäi kilpailuun vain kolme painijaa, nämä pääsivät suoraan mitaliotteluihin.
Mitaliottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Voittaja | – | Hävinnyt | aika |
|  Emil Väre | – |  Gustaf Malmström |  ? |
|  Gustaf Malmström | – |  Berndt Mathiasson |  ? |
|  Emil Väre | – |  Berndt Mathiasson |  ? |
Lopullinen järjestys

| Sija | Painija |
| --- | --- |
1:  Emil Väre
2:  Gustaf Malmström
3:  Berndt Mathiasson
4:  Karl Lund
4:  Ödön Radvány
6:  Volmar Wikström
6:  Johan Nilsson
6:  Jan Balej
6:  Oskar Kaplur
6:  Tatu Kolehmainen
Toivo Jäntti

Jäntin suunnittelema Helsingin suojeluskuntatalo Taka-Töölössä.
Toivo August Jäntti (7. huhtikuuta 1900 Helsinki – 8. toukokuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka yhdessä Yrjö Lindegrenin kanssa voitti Helsingin Olympiastadionista järjestetyn suunnittelukilpailun 1. ja 3. palkinnon. Hän suunnitteli lisäksi Kellokosken sairaala-alueen rakennuksia, Helsingin suojeluskuntatalon ja jatkoi stadionin muutosten ja laajennusten suunnittelua koko loppuikänsä.
Jäntin vanhemmat olivat rakennusmestari August Jäntti ja Anna Matilda Tuominen. Toivo Jäntti kirjoitti ylioppilaaksi Suomalaisessa normaalilyseossa 1919 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolta 1928. Lisäksi hän teki opintomatkoja Euroopan eri maihin. Vuodet 1928–1930 hän työskenteli eri arkkitehtitoimistoissa ja toimi itsenäisenä arkkitehtina 1930–1955. Vuosina 1943-1954 hän työskenteli Puutalo Oy:n palveluksessa. Oma arkkitehtitoimisto hänellä oli vuodesta 1955 alkaen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toivo Jäntti Wikimedia Commonsissa
Thomas Gogois

Thomas Gogois (s. 24. kesäkuuta 2000) on ranskalainen kolmiloikkaaja. Hän saavutti kolmiloikan pronssia vuoden 2024 EM-kisoissa Roomassa. Lisäksi Gogois on saavuttanut alle 23-vuotiaiden EM-pronssia vuoden 2021 kisoissa Tallinnassa. Ennätyksekseen hän on hypännyt tuloksen 17,38 metriä vuonna 2024.
Toivo K. Laakso

Toivo Kustaa Laakso (6. kesäkuuta 1899 Tampere – 1979) oli suomalainen diplomi-insinööri, joka työskenteli radiotekniikan ja akustiikan aloilla ja harrasti myös parapsykologiaa.
Laakson vanhemmat olivat kauppias Ville Wessman ja Hymmi Armida Irene Fagerlund. Hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1919 ja valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1926. Laakso teki opintomatkat Englantiin 1932, Unkariin 1934 ja Yhdysvaltoihin 1939.
Laakso oli Teknillisen korkeakoulun radiolaboratorion assistentti vuosina 1926–1931, Posti- ja lennätinhallituksen yleisradioinsinööri 1929–1933 ja Yleisradion yli-insinööri 1934–1937. Hän oli Tampereen teknillisen oppilaitoksen heikkovirtatekniikan lehtori vuosina 1938–1946 ja Helsingin teknillisessä oppilaitoksessa yli-opettajana 1947–1952 ja rehtorina 1948–1952. Hän omisti Helsingissä sähköakustisen insinööritoimiston Sain vuosina 1939–1940 ja akustisen insinööritoimisto T. K. Laakson vuodesta 1953 alkaen. Laakso oli yksi Ääniteknillinen Yhdistys ry:n perustajia vuonna 1943.
Julkaisuja

Nimellä T. K. Laakso:
Radiokirja. WSOY 1928
Elektroniputkista. Tekijä, Helsinki 1928
Mikrofonista vastaanottimeen. Julkaistu aiemmin kirjoitussarjana "Yleisradio"-lehdessä. Helsinki 1932
Lahden uusi yleisradioasema. Helsinki 1936
Rakennusten akustisista kysymyksistä. Helsinki 1937
Toivo Järvi

Toivo Järvi (1910)
Toivo Henrik Järvi (31. maaliskuuta 1877 Helsinki – 9. heinäkuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen kalabiologi, joka toimi Kalastushallituksen ylijohtajana koko viraston olemassa olon ajan.
Järven vanhemmat olivat maalarimestari Anders Henrik Järvi ja Vilhelmina Gustafsson. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1904 ja lisensiaatiksi 1913. Toimittuaan kalastusten tarkastajan vanhempana apulaisena vuodesta 1908 ja kalastusneuvoksena vuodesta 1918 hänet nimitettiin samana vuonna perustetun Kalastushallituksen ylijohtajaksi. Kun virasto lakkautettiin 1924, hänestä tuli Maataloushallituksen kalataloudellisen tutkimusosaston johtaja, arvonimeltään professori. Tästä tehtävästä hän erosi vuonna 1947.
Järvi tutki aluksi hämähäkkejä, kalabiologina taas muikkuja, siikoja ja lohia. Hän julkaisi tutkimuksiaan suomeksi, saksaksi ja englanniksi. Teos Suomen merikalastus ja jokipyynti vuodelta 1937 oli yleisesitys kalastuksesta Suomessa. Järvi toimi ruotsalais-suomalaisen kalastuskomission jäsenenä 1920–1924 ja puheenjohtajana 1929–1933, samoin kuin useissa muissa alan kotimaisissa ja ulkomaisissa järjestöissä. Vuonna 1921 hänet nimitettiin yhdeksi kolmesta valtion edustajasta Petsamo-yhtiön hallintoneuvostossa.
Järven ensimmäinen puoliso vuodesta 1904 oli Helfrid Helena Siutila ja toinen vuodesta 1936 Edit Lydia Sundell. Patologi, professori Osmo Järvi ja arkkitehti Jorma Järvi olivat Järven poikia hänen ensimmäisestä avioliitostaan.
Teoksia

Nimellä T. H. Järvi:
Olemassa-olon taistelusta luonnossa. Tiedettä kansalle 2. Yrjö Weilin, Helsinki 1903
Kaksi tehtaista aiheutunutta kalastolle vaurioita tuottanutta veden likaantumistapausta. 1 nide. Suomen kalatalous 12. Suomen kalastusyhdistys, Helsinki 1912
Das Vaginalsystem der Sparassiden : Eine morphologische, systematische und zoogeographische Studie über eine Spinnenfamilie, väitöskirja. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A, N:o IV, 1. Suomalainen Tiedeakatemia, Helsinki 1914
Puutavaran lauttauksen ja kalastuselinkeinon välisistä suhteista. Suomen uittajainyhdistys, Helsinki 1929
Suomen merikalastus ja jokipyynti. WSOY 1932
The interpretation of the zones on scales of salmon, sea trout and brown trout ; kirj. T. H. Järvi ja W. J. M. Menzies. Rapports et procès-verbaux des réunions / Conseil permanent international pour l'exploration de a mer volume 97. En commission chez Andr. Fred. Høst & Fils, Copenhague 1936
Fluctuations in the Baltic stock of Salmon 1921-1935. Rapports et procès-verbaux des réunions / Conseil permanent international pour l'exploration de a mer volume 106. En commission chez Andr. Fred. Høst & Fils, Copenhague 1938
Suomen kalastusyhdistys 1891-1941. Suomen kalastusyhdistys, Helsinki 1941
Zur Kenntnis der Coregonen-Formen Nord-Finnlands insbesondere des Kuusamo-Gebietes. Acta zoologica Fennica 40. Societas pro fauna et flora Fennica, Helsinki 1943
Pedobear

Pedobear
Pedobear on Internetissä levinnyt hymyilevänä hahmona kuvattu karhu, joka toimii pedofiilin karikatyyrinä. Pedobear on kuvafoorumi 4chanista peräisin oleva muunnelma 2channelin Kumā-nimisestä karhusta. Alkuperäisellä Kumā-karhulla ei ole kiinnostusta nuoriin tyttöihin, mistä sen länsimaalainen vastine tunnetaan. Pedobear on yksi 4chanin tunnetuimmista meemeistä.
Pedobear voidaan nähdä tapauksesta riippuen esimerkiksi pilailuna pedofiilien tai pedofiilejä mielestään kaikkialla näkevien kustannuksella, kriittisenä kannanottona nykynuorten liian paljastavaan pukeutumiseen, tai osana laajempaa yhteiskuntakritiikkiä. Helsingin Sanomien mukaan "pedokarhu" ei ole sen huolestuttavampi merkki kuin panna-sanalle hihitteleminen.
Iltapäivälehdet ovat kertoneet ainakin kahdesta kotimaisesta karhuhavainnosta. Elokuussa 2009 Pedobear esiintyi vaateliike Seppälän design-kilpailussa mukana olleessa paidassa. Seppälä poisti paidan kilpailusta sen noustua muutamassa päivässä suosituimpien mallien joukkoon. Tammikuussa 2011 Pedobear oli liitetty Nelosen verkkosivuilla Disneyn lastenohjelmaa mainostaneeseen kuvaan, josta se poistettiin ennen Iltalehden asiasta julkaisemaa artikkelia.
Onnistunein Pedobearin ujutus virallisiin kuviin tapahtui Vancouverin olympialaisissa 2010, kun kuva johon Pedobear oli lisätty muiden maskottien joukkoon, lähti leviämään eri maiden sanomalehtiin ja medioihin.
Taustaa

Pedobear syntyi vuonna 2004 4chanin keskustelualueilla. Muutamat käyttäjät siellä aloittivat sisäpiirin vitsin, jossa joku kirjoitti ASCII-taideviestin, jossa Osakaphone (viittaa Bananaphone-lauluun ja Azumanga Daioh -mangasarjan Ayumu ”Osaka” Kasugaan) sanoo jotain, ja joku toinen vastasi siihen viestillä, jossa Kumā vastaa Osakalle. Viesteistä alkoi tulla seksuaalisuuteen suuntautuneita keskustelujen edetessä, jolloin joillekin tuli mieleen, että Kumā olisi ”pedo” nuorta Osakaa kohtaan. Näin Kumāsta muunneltiin Pedobear, jonka kuvaa nähdään liitettävän muun muassa sellaisten foorumiviestien jälkeen, joissa on kuvia nuorista tytöistä.
Pedobearia tavataan liitettynä erilaisiin kuviin sekä animaatioihin. Hahmo nähdään myös muun muassa Clone Mangan Nana’s Everyday Life -verkkosarjakuvan eräässä stripissä. Negima!?-animesarjan jaksossa 9 vilahtaa Kumān tai Pedobearin kuva varoituskyltissä. Pedobear on nähty myös Fingerpori-sarjakuvassa, jossa Asko Vileniuksen otsaan isketään "pedon merkki."
Our Voices Shall Remain

| Our Voices Shall Remain Throes of Dawn |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : toukokuu 2014 – toukokuu 2016, Helsinki
 Julkaistu: 20. elokuuta 2016
 Tuottaja(t): Tero ”Max” Kostermaa
 Tyylilaji: progressiivinen rock, post-rock
 Kesto: 61.06
 Levy-yhtiö: Argonauta
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 46.
Throes of Dawnin muut julkaisut
| The Great Fleet of Echoes 2010 | Our Voices Shall Remain 2016 |   |
Our Voices Shall Remain on Throes of Dawn -yhtyeen kuudes albumi, joka julkaistiin 20. elokuuta 2016. Musiikillisesti yhtye jatkaa edellisen albumin linjoilla.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 46.
Kappaleet

Mesmerized – 09.25
We Used to Speak in Colours – 08.45
Lifelines – 07.46
The Understanding – 09.47
Our Voices Shall Remain – 06.35
One of Us Is Missing – 09.18
The Black Wreath of Mind – 14.24
Kokoonpano

Henri "Kaamos" Koivula – laulu, saksofoni
Juha Ylikoski – soolokitara
Jani Heinola – rytmikitara
Harri Huhtala – basso
Juuso Backman – rummut
Henri Andersson – kosketinsoittimet
Arvostelut

Inferno:
Kaaoszine: 7.5/10
Aiheesta muualla

Our Voices Shall Remain Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Our Voices Shall Remain Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Pentti Aho (kirjailija)

Pentti Aho (7. lokakuuta 1934 Metsäpirtti – 27. joulukuuta 2019 Espoo) oli suomalainen kirvesmies, rakennusmestari ja kirjailija.
Rakennusalalle sijoittuvien kaunokirjallisten teosten lisäksi Aho on kirjoittanut teoksen Punakapteeni Simo Suden kohtalo enostaan Simo Sudesta joka kuoli Stalinin puhdistuksissa.
Aho oli syntynyt Karjalan Kannaksella Metsäpirtissä.
Teoksia

Saunailta : novellikokoelma. Rakennusalan kustantajat - Kustantajat Sarmala, Helsinki 1999
Komennuksella. Rakennusalan kustantajat - Kustantajat Sarmala, Helsinki 2001
Punakapteeni Simo Suden kohtalo. Rakennusalan kustantajat - Kustantajat Sarmala, Helsinki 2003
Theo Bell

Theopolis Bell nuorempi (21. joulukuuta 1953 – 21. kesäkuuta 2006) oli yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja (laitahyökkääjä). Hän syntyi Kalifornian Bakersfieldissä ja pelasi yliopistotasolla Arizonan yliopistossa. NFL-varauksensa hän sai vuonna 1976. Hänen NFL-seuroinaan olivat Pittsburgh Steelers (1976–1980) ja Tampa Bay Buccaneers (1981–1985).
Bell voitti kahdesti Pittsburgh Steelersin kanssa Super Bowl -mestaruuden. Hän kuoli 52-vuotiaana Tampassa kärsittyään pitkään munuaistaudista ja sklerodermasta.
Pelastus

Pelastus tarkoittaa seuraavia asioita:
pelastustoiminta onnettomuudessa
pelastus uskonnossa
luonnonsuojelu, joka pelastaa uhanalaisia eliölajeja
yleisesti jonkin esineen tai asian pelastamista tuhoutumiselta tai vaurioitumiselta.
Katso myös Pelastusarmeija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pelastus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Timimoun

| Timimoun تيميمون |
| --- | --- |
 Timimounin kaupunginportti.
 Timimoun
 Koordinaatit: 29°15′47″N, 0°13′50″E 
Valtio:  Algeria
Maakunta:  Timimoun
Piirikunta:  Timimoun
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta
Väkiluku (2008):  33 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Timimoun (arab. تيميمون‎) on kunta sekä Timimounin maakunnan ja piirikunnan keskus Algeriassa. Se sijaitsee Gouraran keidasalueella 1 200 kilometriä Algerista etelään. Kunnassa on 33 100 asukasta (vuonna 2008, väestönlaskenta).
Timimoun on Gouraran keidasalueen historiallinen keskus. Sen ensimmäiset asukkaat olivat mustia afrikkalaisia, jotka joutuivat 300–400-luvuilla alueelle asettuneiden zenata-berberien alaisuuteen. Keitailla asui myös juutalaisia ja 1100-luvulta lähtien arabeja. Timimoun oli tärkeä kauppapaikka, joka tuotti taateleita ja puutarhaviljelyn tuotteita. Sen kautta kulkivat myös pohjoiseen matkanneet orjakaravaanit. Ranskan siirtomaa-aikana Timimouniin asettui paimentolaisia, jotka ottivat kaupankäynnin haltuunsa. 1950-luvulla Gouraran asukkaista 28,8 % oli berbereitä, 24,7 % arabeja ja 46,5 % haratineja.
Elämän keitaalla mahdollistaa pohjavesi, jota on hyödynnetty perinteisen foggara-keinokastelujärjestelmän avulla. Timimounin keitaalle on kaivettu 2 329 kaivoa ja noin 50 kilometriä kastelukanavaa. Järjestelmän toiminnasta ja puutarhaviljelystä vastasivat alistetut haratinit, kun taas maanomistajat nauttivat heidän töidensä tuloksista. Berberit ja haratinit asuivat ksar-nimellä kutsutussa linnoituksessa ja arabit sen ulkopuolelle syntyneessä kylässä.
Vuonna 1954 Timimounissa oli 3 000 asukasta. Sen väestö kasvoi 1960–1980-luvuilla nopeasti korkean syntyvyyden, paimentolaisten paikalleen asettumisen ja muualta suuntautuneen muuttoliikkeen seurauksena. Sittemmin kasvu on tasaantunut. Kaksi kolmasosaa kunnan väestöstä asuu keskustaajamassa.
Timimounista tuli vuonna 1974 Adrarin maakuntaan kuuluneen piirikunnan eli daïran ja vuonna 2019 oman maakunnan keskus. Maatalouden merkitys on viime vuosikymmeninä vähentynyt, ja suurin osa työvoimasta saa elantonsa voimakkaasti kasvaneista hallinnosta ja palveluista. Nykyaikainen taajama on laajentunut Adrariin, Béchariin ja El-Goléaan johtavien pääteiden varsille, mutta myös vanha ksar on säilynyt elinvoimaisena.
Timimounin palmutarhat ja puutarhaviljelmät kärsivät pohjaveden pinnan alenemisesta, suolatasangon eli sebkhan laajentumisesta ja huolenpidon puutteesta. Foggara-järjestelmä on vähitellen rappeutunut, ja sitä hoitavat köyhät haratinit siirtyvät mielummin palkkatöihin tai muuttavat muihin kaupunkeihin. Timimounin tulevaisuudelle tärkeää on kulttuuri- ja luontomatkailu, joka auttaa ylläpitämään myös keidasalueen identiteettiä. Toisen kehitysnäkymän avaa 2000-luvun alussa aloitettu öljy- ja kaasuesiintymien hyödyntäminen.
Pelastusalue

Pelastusalue on Suomessa yhden aluepelastuslaitoksen toimialue. Suomessa on kaksikymmentäkolme pelastusaluetta, yleensä yksi joka maakunnassa. Poikkeuksen tekee Uudenmaan maakunta, jossa on neljä aluepelastuslaitosta: helsinkiläinen Helsingin kaupungin pelastuslaitos, porvoolainen Itä-Uudenmaan pelastuslaitos, espoolainen Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos ja vantaalainen Keski-Uudenmaan pelastuslaitos. Myös Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa on myös kaksi pelastuslaitosta: Jokilaaksojen pelastuslaitos ja Oulun-Koillismaan pelastuslaitos.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maakunta | pelastusalue | poliisilaitos | vapepa | sotilaslue |
| Etelä-Karjala | Etelä-Karjalan pelastuslaitos | Kaakkois-Suomen poliisilaitos |  |  |
| Etelä-Pohjanmaa | Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitos | Pohjanmaan poliisilaitos |  |  |
| Etelä-Savo | Etelä-Savon pelastuslaitos | Itä-Suomen poliisilaitos |  |  |
| Häme | Kanta-Hämeen pelastuslaitos | Hämeen poliisilaitos |  |  |
| Pohjois-Pohjanmaa | Jokilaaksojen pelastuslaitos | Oulun poliisilaitos |  |  |
| Pohjois-Pohjanmaa | Oulu-Koillismaan pelastuslaitos | Oulun poliisilaitos |  |  |
| Kainuu | Kainuun pelastuslaitos | Oulun poliisilaitos |  |  |
| Keski-Pohjanmaa | Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren seudun pelastuslaitos | Pohjanmaan poliisilaitos |  |  |
| Keski-Suomi | Keski-Suomen pelastuslaitos | Sisä-Suomen poliisilaitos |  |  |
| Kymenlaakso | Kymenlaakson pelastuslaitos | Kaakkois-Suomen poliisilaitos |  |  |
| Lappi | Lapin pelastuslaitos | Lapin poliisilaitos |  |  |
| Pirkanmaa | Pirkanmaan pelastuslaitos | Sisä-Suomen poliisilaitos |  |  |
| Pohjanmaa | Pohjanmaan pelastuslaitos | Pohjanmaan poliisilaitos |  |  |
| Pohjois-Karjala | Pohjois-Karjalan pelastuslaitos | Itä-Suomen poliisilaitos |  |  |
| Pohjois-Savo | Pohjois-Savon pelastuslaitos | Itä-Suomen poliisilaitos |  |  |
| Päijät-Häme | Päijät-Hämeen pelastuslaitos | Hämeen poliisilaitos |  |  |
| Satakunta | Satakunnan pelastuslaitos | Lounais-Suomen poliisilaitos |  |  |
| Uusimaa | Helsingin kaupungin pelastuslaitos | Helsingin poliisilaitos |  |  |
| Uusimaa | Itä-Uudenmaan pelastuslaitos | Itä-Uudenmaan poliisilaitos |  |  |
| Uusimaa | Keski-Uudenmaan pelastuslaitos | Länsi-Uudenmaan poliisilaitos |  |  |
| Uusimaa | Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos | Länsi-Uudenmaan poliisilaitos |  |  |
| Varsinais-Suomi | Varsinais-Suomen pelastuslaitos | Lounais-Suomen poliisilaitos |  |  |
Timiaouine

| Timiaouine ﺗﻴﻤﻴﺎوﻳﻦ |
| --- | --- |
 Timiaouinen kunta Adrarin maakunnan ja Algerian kartalla.
 Timiaouine
 Koordinaatit: 20°26′41″N, 1°47′55″E 
Valtio:  Algeria
Maakunta:  Adrar
Piirikunta:  Bordj Badji Mokhtar
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12 553 km²
Väkiluku (2008):  4 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Timiaouine (arab. ﺗﻴﻤﻴﺎوﻳﻦ‎) on kunta Algerian Adrarin maakunnan Bordj Badji Mokhtarin piirikunnassa. Se sijaitsee Adrar des Iforas -vuoriston pohjoispuolella lähellä Malin rajaa 130 kilometriä Bordj Badji Mokhtarista kaakkoon. Kunnassa on 4 500 asukasta (vuonna 2008).
Seudun asukkaat ovat puolimentolaisina eläviä tuaregeja. Kotieläimiä ovat kamelit, lampaat ja vuohet. Palveluihin kuuluvat koulu ja terveyskeskus.
Thengel

Thengel on kuvitteellinen henkilö J. R. R. Tolkienin luoman fantasiamaailma Eän Keski-Maassa.
Thengel Fengelin poika oli Rohanin kuudestoista kuningas ja Théodenin isä. Thengel eli vuosina 2905–2980 Kolmatta aikaa. Thengel lähti Rohanista miehen ikään päästyään ja eli Gondorissa niittäen mainetta käskynhaltija Turgonin palveluksessa. Kun Fengel kuoli, kutsuivat rohirrim Thengelin takaisin, ja hän palasi vastahakoisesti. Hän otti vasta myöhään itselleen vaimon, ja vuonna 2943 Kolmatta Aikaa hän vietti häitä Lossarnachin Morwenin kanssa, vaikka Morwen oli häntä 17 vuotta nuorempi. Morwen synnytti Thengelille kolme lasta, joista toinen, Théoden, oli ainoa poika. Thengelin aikana julisti Saruman itsensä Rautapihan valtiaaksi ja alkoi aiheuttaa ikävyyksiä Rohanille loukaten sen rajoja ja tukien sen vihollisia.
Pentti Alanko

Pentti Alanko
Pentti Alanko (s. 1936) on suomalainen kasvitieteilijä, maatalous- ja metsätieteiden maisteri ja hortonomi. Hän on maatalous- ja metsätieteiden kunniatohtori vuodesta 1999.
Alangolta on ilmestynyt kymmeniä kirjoja ja kasvitieteen alaan kuuluvia käännöksiä. Hän on toiminut Helsingin yliopiston kasvitieteellisen puutarhan ylipuutarhurina sekä tutkijana ja yliassistenttina Helsingin yliopiston puutarhatieteen laitoksella.
Alangon vaimo oli Anja Alanko (1942–2018), joka kirjoitti luomuviljelystä ja toimi alan yhdistyksissä.
Teoksia

Suomalainen piha ja puutarha, 2014 (Pentti Alanko, Taina Koivunen, Elina Regårdh)
Perennat, 2007
Luonnonmukainen puutarha, 2001
Kotipuutarhurin käsikirja, 2000
Luonnonkasvit puutarhassa, 1998
Kotipuutarhurin käsikirja, 1995
Ukonhattu ja Ahkeraliisa - Perinteiset koriste- ja hyötykasvit, 1994 (Pentti Alanko, Pirkko Kahila)