stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Timothée Chalamet
Julkisuuskuva

Chalamet on saanut runsaasti kehuja sielukkaista ja ikäänsä nähden kypsistä näyttelijäsuorituksistaan, ja häntä on verrattu muun muassa James Deaniin sekä nuoreen Marlon Brandoon.
Chalametia pidetään myös yhtenä nykyajan seksisymboleista ja tyyli-ikoneista. Hänen tunnusmerkkeinään on pidetty hänen hiuksiaan, leukalinjaansa sekä androgyynistä pukeutumistyyliään. Vuonna 2019 Vogue nimesi hänet vuoden vaikutusvaltaisimmaksi mieheksi muodin saralla. Vuonna 2020 GQ nimesi hänet parhaiten pukeutuneeksi mieheksi, sekä vuonna 2023 GQ:n lukijat äänestivät hänet vuoden tyylikkäimmäksi mieheksi.
Yksityiselämä

Suuresta medianäkyvyydestään huolimatta Chalamet puhuu harvoin esimerkiksi romanttisista suhteistaan julkisesti. Elokuusta 2023 lähtien Chalamet on ollut parisuhteessa seurapiirihenkilö Kylie Jennerin kanssa.
Chalamet on tunnustautunut hip hop -musiikin kuuntelija, ja on nimennyt rap-artisti Kid Cudin hänen suurimmaksi idolikseen yhdessä näyttelijöiden Leonardo DiCaprion ja Joaquin Phoenixin kanssa.
Chalamet on kaksikielinen; hän puhuu sujuvasti sekä englantia että ranskaa.
Palkinnot

Vuonna 2025 Chalamet palkittiin parhaan miespääosan Screen Actors Guild Awards -palkinnolla roolistaan elokuvassa A Complete Unknown.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli | Elokuvat> Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Yllätysavioliitto | Loving Leah | nuori Jake Lever | televisioelokuva |
| 2014 | Men, Women & Children | Men, Women & Children | Danny Vance |  |
| 2014 | Interstellar | Interstellar | nuori Tom Cooper |  |
| 2014 | Worst Friends | Worst Friends | nuori Sam |  |
| 2015 | One & Two | One & Two | Zac |  |
| 2015 | The Adderall Diaries | The Adderall Diaries | teini Stephen Elliott |  |
| 2015 | Love the Coopers | Love the Coopers | Charlie Cooper |  |
| 2016 | Miss Stevens | Miss Stevens | Billy Mitman |  |
| 2017 | Call Me by Your Name | Call Me by Your Name | Elio Perlman |  |
| 2017 | Hot Summer Nights | Hot Summer Nights | Daniel Middleton |  |
| 2017 | Lady Bird | Lady Bird | Kyle Scheible |  |
| 2017 | Hostiles | Hostiles | Philippe DeJardin |  |
| 2018 | Beautiful Boy | Beautiful Boy | Nic Sheff |  |
| 2019 | A Rainy Day in New York | A Rainy Day in New York | Gatsby Welles |  |
| 2019 | The King | The King | Kuningas Henry V |  |
| 2019 | Pikku naisia | Little Women | Theodore ”Laurie” Laurence |  |
| 2021 | Dyyni | Dune | Paul Atreides |  |
| 2021 | The French Dispatch | The French Dispatch | Zeffirelli B. |  |
| 2021 | A Man Named Scott | A Man Named Scott | oma itsensä | dokumentti |
| 2021 | Don’t Look Up | Don’t Look Up | Yule |  |
| 2022 | Bones and All | Bones and All | Lee | myös tuottajana |
| 2023 | Vonkka | Wonka | Villi Vonkka |  |
| 2024 | Dyyni: Osa kaksi | Dune: Part Two | Paul Atreides |  |
| 2024 | A Complete Unknown | A Complete Unknown | Bob Dylan | myös tuottajana |
| 2025 | Marty Supreme | Marty Supreme | Marty | jälkituotannossa; myös tuottajana |
| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Suomenkielinen nimi | Televisiosarjat> Alkuperäinen nimi | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Kova laki | Law & Order | Eric Foley | Jakso: ”Pledge” |
| 2011 | What Would You Do? | What Would You Do? | kreditoimaton | Jakso: ”Ginger Abuse” |
| 2012 | Kallista kipua | Royal Pains | Luke | 4 jaksoa |
| 2012 | Isänmaan puolesta | Homeland | Finn Walden | 8 jaksoa |
| 2020 | Graduate Together: America Honors the High School Class of 2020 | Graduate Together: America Honors the High School Class of 2020 | oma itsensä | televisiospesiaali |
| 2020–2021 | Saturday Night Live | Saturday Night Live | oma itsensä | 2 jaksoa |
| 2022 | Entergalactic | Entergalactic | Jimmy (ääni) | televisiospesiaali |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Timothée Chalamet Wikimedia Commonsissa
Timothée Chalamet Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Timothée Chalamet Elonetissä.
Timothée Chalamet Allmoviessa (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Eenhana

| Eenhana |
| --- | --- |

 vaakuna
 Eenhana
 Koordinaatit: 17°29′S, 16°20′E 
Valtio:   Namibia
Alue:  Ohangwena
Väkiluku (2023):  16 588
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eenhana (ääntämys: [ɛːˈn̥ana]) Ohangwenan alueen pääkaupunki Namibian pohjoisosassa aivan Angolan rajan tuntumassa. Se on myös Suomen Lähetysseuran entinen lähetysasema. Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 16 588 asukasta.
Eenhana sijaitsee subtrooppisen metsän keskellä. Paikkakunnalla sanotaan olevan kehittynyt infrastruktuuri, ja siellä on paljon liikeyrityksiä. Kaupungissa pidetään markkinat joka vuosi.
Eenhanan nimi tulee oshikwanyaman kielen vasikoita tarkoittavasta sanasta. Paikalla on tulva-alue, oshana, jossa vasikat ovat aikoinaan käyneet juomassa.
Historiaa

Eenhanan perusti vuodenvaihteessa 1929–1930 oukwanyamalainen Paulus Hamutenya. Hän oli yksi ensimmäisistä seitsemästä ambolaisesta, jotka lähetysjohtaja Matti Tarkkanen oli vihkinyt papeiksi vuonna 1925 Tampereen piispan antamalla valtuutuksella.
Hamutenya oli aiemmin asunut Edundjassa, jonne hän oli rakentanut kirkon. Edunjan seudun käytyä ahtaaksi siellä asuville oukwanyamalaisille hän perusti uuden asutuksen metsään, noin 60 kilometriä itään Engelasta, alueelle, jonne oli alkanut siirtyä oukwanyamalaista ovamboväkeä. Lounais-Afrikan hallitus asetti Hamutenyan itäisen Oukwanyaman päämieheksi.
Vuonna 1932 Eenhanaan valmistui Hamutenyan rakentama kirkko, mutta jo samana vuonna hän kuoli lyhyen sairauden jälkeen.
Eenhanan lähetysaseman perusti vuonna 1936 sairaanhoitaja Linda Helenius. Paikka muodostui näin itäisen Oukwanyaman sairaanhoidon keskukseksi aina 1960-luvulle saakka. Heleniuksen työpariksi saapui pian opettaja Suoma Hirvonen. 1960-luvulla suomalaisia lähettejä oli tyypillisesti paikalla yksi, yleensä sairaanhoitaja.
Ennen Namibian itsenäisyyttä Eenhanassa oli Etelä-Afrikan puolustusvoimien tukikohta. Paikkakunta julistettiin asutuskeskukseksi vuonna 1992 ja kaupungiksi 1999.
Liike-elämä

Eenhanan kaupunki pyrkii houkuttelemaan liikeyrityksiä ja investoijia alueelleen näyttelyiden avulla sekä turismiin liittyvin toimenpitein. Kaupungissa on järjestetty markkinat vuosittain vuodesta 2008 lähtien.
Koulutus

Eenhanassa on kuusi koulua, joista kolme on alkeiskouluja, kaksi oppikouluja ja yksi on erityiskoulu.
Eenhana Primary School
Paulus Hamuntenya Primary School
Haimbili Haufiku Senior Secondary School
Usko Nghaamwa Special School
Eenhana Junior Secondary School
Nanhapo Primary School.
Eenhanassa on myös seuraavat oppilaitokset:
University of Namibia's Centre for External Studies
Tate Institute of Technology
Glowdom Education Foundation
NAMCOL Centre
Eenhana Vocational Training Centre
Politiikka

SWAPO voitti Eehnanan vaalit vuonna 2015. Tulokset olivat seuraavat:
| Eehnanan paikallisvaalit 2015> Puolue | Eehnanan paikallisvaalit 2015> Äänimäärä | Eehnanan paikallisvaalit 2015> Ääniosuus | Eehnanan paikallisvaalit 2015> Paikkoja | Eehnanan paikallisvaalit 2015>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 1 322 | 89,7% | 6 |  |
| Rally for Democracy and Progress | 152 | 10,3% | 1 |  |
| Yhteensä | 1 474 | 100% | 7 |  |
Vuoden 2020 vaaleissa SWAPO voitti jälleen suurella erolla muihin nähden. Tulokset olivat seuraavat:
| Eehnanan paikallisvaalit 2020> Puolue | Eehnanan paikallisvaalit 2020> Äänimäärä | Eehnanan paikallisvaalit 2020> Ääniosuus | Eehnanan paikallisvaalit 2020> Paikkoja | Eehnanan paikallisvaalit 2020>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 1 209 | 72,3% | 7 |  |
| Independent Patriots for Change | 413 | 24,7% | 0 |  |
| Rally for Democracy and Progress | 45 | 2,6% | 0 |  |
| All People’s Party | 5 | 0,3% | 0 |  |
| Yhteensä  | 1 672  | 100%  | 7 |  |
Nähtävyydet

Eenhanassa on ainakin viisi joukkohautaa, joihin on haudattu Namibian vapautusarmeijan sotilaita, jotka saivat surmansa yhteenotoissa Etelä-Afrikan armeijan kanssa Namibian itsenäisyyssodan aikana. Vuonna 2008 kaupunki rakensi näille sankarivainajille muistomerkin, jonka nimi on Eenhana Memorial Shrine. Se sijaitsee kaupungin pohjoislaidalla ja sen vihki presidentti Hifikepunye Pohamba. Sen rakensi China State Construction Engineering ja sen hinnaksi tuli viisi miljoonaa Namibian dollaria. Tammikuussa 2011 sanomalehti New Era kutsui sitä valkoiseksi elefantiksi, koska turistit eivät näyttäneet olevan kiinnostuneita siitä.
Liikenneyhteydet

Eenhana on Oshakatista Kavangolle vievän C 45 -maantien varrella ja yhteydessä Trans-Caprivin maantiehen.
Ystävyyskaupunki

Harelbeke, Belgia
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vuoden 1988 valokuvia Eenhanan sotilastukikohdasta (Arkistoitu versio) (englanniksi)
BBC:n raportti Eenhanasta (englanniksi)
Kauppapaikka Eenhanassa vuonna 2013.
Olavi Borg

| Olavi Borg |
| --- | --- |
 Olavi Borg vuonna 1965.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Olavi Allan Borg
Syntynyt: 30. maaliskuuta 1935 Janakkala, Suomi
Kuollut: 26. maaliskuuta 2020 (84 vuotta) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:  Suomi
Arvonimi: professori
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  politiikan tutkimus
Olavi Allan Borg (30. maaliskuuta 1935 Janakkala – 26. maaliskuuta 2020 Tampere) oli suomalainen valtio-opin professori ja poliitikko. Hän oli kansanedustaja (lib.) vuosina 1972–1975.
Koulutus

Borg valmistui ylioppilaaksi Hämeenlinnan yhteiskoulusta 1955, valtiotieteiden kandidaatiksi 1958 ja lisensiaatiksi 1961 Helsingin yliopistosta. Hän työskenteli tutkijana Helsingin yliopistossa 1958–1965 ja väitteli valtiotieteiden tohtoriksi vuonna 1964. Borgin väitöskirjan aiheena olivat suomalaiset puolueideologiat.
Politiikka

1960-luvun alussa Borg oli taustavaikuttajana, kun sekä Vapaamielisten Liitto että Suomen Kansanpuolue valmistelivat puolueohjelmiensa uudistamista. Vapaamielisten Liitossa ideologiatyötä teki Edistyspiiri-niminen työryhmä. Borg itse näkyi hieman enemmän Kansanpuolueen puolella, ja hän liittyi lopulta sen jäseneksikin.
Kun Liberaalinen Kansanpuolue muodostui Vapaamielisten Liiton ja Suomen Kansanpuolueen yhdistymisen tuloksena 1965, sen ohjelmaksi otettiin Borgin yhdessä muiden kanssa valmistelemat työt. Borg valittiin uuden puolueen tärkeisiin luottamustehtäviin.
Vuonna 1966 Borg sai hoidettavakseen professuureja ja apulaisprofessuureja Sisä-Suomessa, minkä vuoksi hän muutti Helsingistä Tampereelle. Hän oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1969–2000 ja kaupunginhallituksen jäsen 1986–1988. Borg toimi kaudella 1972–1975 Liberaalisen Kansanpuolueen kansanedustajana Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä.
Borg vastusti presidentti Urho Kekkosen virkakauden jatkamista poikkeuslailla maaliskuun alusta 1974 lähtien ja äänesti eduskunnassa tammikuussa 1973 puoluetoverinsa Irma Toivasen kanssa lain hyväksymistä vastaan. Muut LKP:n kansanedustajat äänestivät lain hyväksymisen puolesta.
Yksityiselämä

Borg jäi Tampereen yliopiston valtio-opin professorin virasta eläkkeelle vuonna 1999. Hän asui Tampereella. Myös hänen poikansa Sami Borg on politiikan tutkija. Tositelevisioesiintyjä ja yrittäjä Sointu Borg on Olavi Borgin lapsenlapsi ja Sami Borgin tytär.
Ura

Helsingin yliopiston sosiologian laitoksen tutkija 1958–1961
Helsingin yliopiston valtio-opin laitoksen tutkija ja assistentti 1961–1965
Helsingin yliopiston valtio-opin dosentti 1965–1969
Jyväskylän yliopiston yhteiskuntatieteiden apulaisprofessori 1966–1969
Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteiden metodologian vt. professori 1966–1969 ja professori 1969–1973
Tampereen yliopiston valtio-opin professori 1973–1999
Tampereen yliopiston II vararehtori 1978–1980 ja I vararehtori 1993–1996
Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan dekaani 1976–1977 ja 1990–1993.
Teoksia

Suomen puolueet ja puolueohjelmat 1880–1964, 1965, väitöskirja
Suomen puolueideologiat, 1969
Vihreää politiikkaa (muiden kanssa), 1986
Edistyksen ja tasavallan aate, 1995
Aiheesta muualla

.aspx Olavi Borg Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Olavi Borg Aamu-tv:n haastattelussa. Yle Areena 29.10.2010.
Borg, Olavi hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Olavi Borgin muistokirjoitus Helsingin Sanomien Muistot-osiossa
| n k Liberaalisen Kansanpuolueen kansanedustajat 1972–1975 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (7):  Aro  Borg  Hemmi  Laitinen  Tarjanne  Toivanen  Westerlund 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Eduskunta  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Aqua Appia

| Aqua Appia |
| --- | --- |
Sijainti:  Rooma, Latium, Regio I Latium et Campania, Italia (nyk. Rooma, Latium, Italia)
Koordinaatit:  41°53′16″N, 12°28′51.5″E
Rakennustyyppi:  akvedukti
Valmistumisvuosi:  312 eaa.
Pituus:  n. 16,6 km
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aqua Appian (punaisella) reitti.
Aqua Appia oli antiikin aikainen akvedukti Rooman kaupungissa Italiassa. Sen pituus oli noin 16,6 kilometriä, ja se toi kaupunkiin vettä idästä Via Praenestinan suunnasta.
Historia

Aqua Appia oli ensimmäinen Rooman akvedukteista. Sen rakennuttivat vuonna 312 eaa. kensorit Appius Claudius Caecus ja Gaius Plautius. Jälkimmäinen sai liikanimen ”Venox”, koska hän löysi akveduktin lähteet.
Quintus Marcius Rex kunnostutti akveduktia vuosina 144–140 eaa. ja keisari Augustus vuosina 11–4 eaa. On mahdollista, että Aqua Appia on sama kuin ”Aqua subtus montem Aventinum currens” (”Vesi, joka virtaa Aventinus-vuoren alapuolella”), joka mainitaan Einsiedelnin itinerariumissa.
Rakennelma

Aqua Appian vesikanava oli rakennettu lähes kokonaan maan alle, ja sen pituus oli 11 190 passusta (kaksoisaskelta) eli noin 16,6 kilometriä. Akveduktin kapasiteetti oli 1 825 quinariaa eli 75 737 kuutiometriä vettä vuorokaudessa. Korkeuseroltaan Aqua Appia oli Rooman akvedukteista matalin, eikä sillä ollut tarpeeksi korkeutta tarjoamaan vettä koko kaupungille.
Frontinuksen mukaan Aqua Appian lähteet sijaitsivat Agro Lucullanossa, 780 passusta eli noin 1,1 kilometriä vasemmalle Via Praenestinan seitsemännen ja kahdeksannen mailin väliltä, mutta lähteitä ei ole koskaan tunnistettu tyydyttävästi.
Aqua Appia tuli Roomaan Aurelianuksen muurin Porta Praenestinan (nyk. Porta Maggiore) kohdalta. Lähellä Spes vetusta akveduktiin liittyi sivuhaara, joka tunnettiin nimellä Augusta, koska se rakennettiin Augustuksen toimeksiannosta. Tämän sivuhaaran lähteet sijaitsivat 980 passusta eli lähes mailin verran Via Praenestinan kuudennen mailin vasemmalla puolella, lähellä Via Collatinaa. Sivuhaaran pituus oli 6 380 passusta eli noin 9,4 kilometriä.
Serviuksen muurin Porta Capenan lähellä oli akveduktin ainoa osuus, joka kulki kaarien ja muiden rakenteiden päällä. Osuuden pituus oli 60 passusta eli noin 89 metriä. Portin lähellä akvedukti leikkasi Via Appian. Sitten se kulki taas maan alla Aventinukselle. Akveduktin kanavan jäänteitä löydettiin vuonna 1677 ja uudelleen vuonna 1887 Aventinus minorin ja Aventinus majorin väliltä, nykyisen Via di Porta San Paolon kaakkoispuolelta. Aventinuksen alitse kuljettuaan akvedukti päättyi Salinaehen Clivus Publiciuksen alapäähän, lähelle Porta trigeminaa ja Tiberin rantaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aqua Appia Wikimedia Commonsissa
Luettelo Dublinin pörssissä noteeratuista yhtiöistä

Tämä on luettelo Dublinin pörssissä noteeratuista pörssiyhtiöistä. Yhtiöt on luokiteltu pörssin toimialaluokituksen mukaisesti. Lisäksi yhtiöt jaettu pörssin luokituksen mukaisesti markkina-arvoltaan suuriin (yli 1 mrd. €), keskisuuriin (yli 150 milj. €) ja pieniin (alle 150 milj. €).
Yhtiöt

Tilanne 26. marraskuuta 2024:
Yhtiöt > Irlantilaiset yritykset

AIB Group
Bank of Ireland
Cairn Homes
CRH
Dalata Hotel Group
Datalex
Donegal Investment Group
FBD Holdings
Glanbia
Glenveagh Properties
Great Western Mining Corporation
Greencoat Renewables
Irish Continental Group
Irish Residential Properties
Kenmare Resources
Kerry Group
Kingspan Group
Malin Corporation
Mincon Group
Origin Enterprises
Ovoca Bio
Permanent TSB Group
Ryanair
Uniphar
Yhtiöt > Ulkomaalaiset yritykset

Aquila European Renewables
Corre Energy
FD Technologies
Hammerson
Hostelworld Group
Molten Ventures
Aiheesta muualla

Euronext Bryssel: Kaikki listatut yhtiöt
| n k  Eurooppalaiset pörssiyhtiöt |
| --- | --- |
Yleiseurooppalaiset:  Euronext Amsterdam  Bryssel  Dublin  Lissabon  Milano  Oslo  Pariisi  Nasdaq Baltic Riika  Tallinna  Vilna  Nasdaq Nordic Helsinki  Kööpenhamina  Tukholma  Islanti 
Kansalliset:  Sveitsi
Katowicen kansainvälinen lentoasema

Sijainti Puolassa
Katowicen kansainvälinen lentoasema (puol. Międzynarodowy Port Lotniczy Katowice–Pyrzowice; IATA: KTW, ICAO: EPKT) on lentoasema Puolassa 34 kilometriä Katowicesta pohjoiseen. Sillä on neljä terminaalia. Lähtevien lentojen matkustajat käyttävät terminaaleja A (Schengen-alueen ulkopuoliset lennot) ja B (Schengen-alueen sisäiset lennot). Suurin osa saapuvista matkustajista käyttää terminaalia C. Terminaalia D, joka avattiin kesällä 2024 aiemmin rahtiterminaalina toimineeseen tilaan, käytetään kesäkauden ruuhkahuippujen aikaan lisätilana joillekin Schengen-alueelta saapuville tilauslennoille. Katowicesta on reittilentoja lukuisiin maihin, kuten Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Irlantiin, Saksaan, Italiaan ja Espanjaan.
Kuvia

B-terminaali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katowicen kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
World Aero Data (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kari Klemelä

| Kari Klemelä |
| --- | --- |
 Kari Klemelä (kuva: Miran Hladnik)
Henkilötiedot
Syntynyt: 1955 (ikä 69–70) Koski Tl
Ammatti:  suomentaja, kustantaja
Muut tiedot
Tunnustukset:  Kordelinin säätiön tunnustuspalkinto 2017
Kari Klemelä (s. 1955 Koski Tl) on suomentaja, kustantaja ja valokuvaaja.
Suomentajana 1987 aloittanut Klemelä käänsi ensin kymmenen vuotta venäjästä, muun muassa Andrei Saharovin Muistelmat, Edvard Radzinskin teoksia ja Boris Akuninin salapoliisiromaaneja. Vuodesta 1997 hän on suomentanut entisen Jugoslavian alueen eteläslaavilaisista kielistä sloveenista, kroatiasta, serbiasta, bosniasta ja makedoniasta. Aiemmin alueen kirjallisuutta suomennettiin välikielen, esimerkiksi englannin, kautta.
Klemelän suomennoksiin kuuluu muun muassa jugoslavialaisen Nobel-ehdokkaan Danilo Kišin trilogian suomentaminen. Trilogian viimeinen osa Tiimalasi ilmestyi 2009.
Klemelän aloitteesta perustettiin Slovenia-seura vuonna 1999, hänen toimiessaan sen varapuheenjohtajana 1999–2001 ja puheenjohtajana 2001–2009. Vuonna 2005 hän perusti suomennosten julkaisemiseksi kirjankustantamo Mansardan.
Klemelällä on avioliitosta kaksi poikaa. Hän asuu Sauvossa  ja Izolassa.
Palkinnot ja tunnustukset

J. A. Hollon palkinto 2004
Suomen kulttuurirahaston Mikael Agricola -mitali 2007
Pretnar-palkinto Sloveniassa 2008
Paimion aforismipäivien käännöspalkinto 2008
Varsinais-Suomen taidetoimikunnan Varsinaissuomalainen kulttuuriteko -kunniamaininta Mansardalle 2011
Alfred Kordelinin säätiön palkinto 2017
Lavrinin kunniakirja Sloveniassa 2018
Valtion taiteilijaeläke 2020
Teoksia

Virtuaaliluostari. Romaani, Mansarda 2024. ISBN 978-952-5664-23-2
Käännöksiä

Boris Akunin: Turkkilainen gambiitti, WSOY, 2002, ISBN 952-459-273-8
Boris Akunin: Akilleen kuolema, WSOY 2003, ISBN 951-0-26002-9
David Albahari: Syötti, Mansarda, 2007, ISBN 978-952-5664-03-4
David Albahari: Juotikkaat, Mansarda, 2020, ISBN 978-952-5664-20-1
Antonia Arslan: Kiurunkartano, Mansarda, 2016, ISBN 978-952-5664-19-5
Vladimir Bartol: Alamut, Mansarda, 2008, ISBN 978-952-5664-04-1
Drago Jančar: Kaleeriorja, Mansarda, 2021, ISBN 978-952-5664-22-5
Drago Jančar: Sinä yönä näin hänet, Mansarda, 2015, ISBN 978-952-5664-16-4
Miljenko Jergović: Buick Rivera, Gummerus, 2005, ISBN 951-20-6888-5
Miljenko Jergović: Sarajevolainen Marlboro, Savukeidas, 2017, ISBN 978-952-2681-84-3
Peter Johnsson: Stalinin murhat Katynissa, Mansarda, 2014, ISBN 978-952-5664-15-7
Danilo Kiš: Puutarha, tuhka, Mansarda, 2008, ISBN 978-952-5664-05-8
Danilo Kiš: Tiimalasi, Mansarda, 2009, ISBN 978-952-5664-06-5
Danilo Kiš: Varhaisia suruja, Mansarda, 2006, ISBN 978-952-5664-00-3
Srečko Kosovel: Punainen raketti. Valitut runot, Mansarda, 2020, ISBN 978-952-5664-21-8
Predrag Matvejević: Meidän leipämme, Mansarda, 2014, ISBN 978-952-5664-14-0
Predrag Matvejević: Välimeren breviaario, Loki-kirjat, 2003, ISBN 952-9646-70-4
Simon Sebag Montefiore: Punaisen tsaarin hovissa, WSOY, 2004, ISBN 951-0-29502-7
Boris Pahor: Nekropoli, Mansarda, 2006, ISBN 952-5664-01-5
Žarko Petan: Tyhjällä päällä on kevyempi kumartaa. Aforismeja, Mansarda, 2009, ISBN 978-952-5664-07-2
Edvard Radzinski: Aleksanteri II, WSOY, 2005, ISBN 951-0-30987-7
Edvard Radzinski: Rasputin, WSOY, 2000, ISBN 951-0-28346-0
Edvard Radzinski: Stalin, WSOY, 1996, ISBN 951-0-21274-1
Edvard Radzinski: Viimeinen tsaari, WSOY, 1992, ISBN 951-0-18121-8
Andrei Saharov: Muistelmat, WSOY, 1991, ISBN 951-0-17430-0
Tomaž Šalamun: Kultasilmäinen mies, WSOY, 2006, ISBN 951-0-31686-5
Goce Smilevski: Keskustelu Spinozan kanssa, Mansarda, 2012, ISBN 978-952-5664-13-3
Vladimir Solouhin: Kolmas metsästys, SN-Kirjat, 1988, ISBN 951-615-682-7
Igor Štiks: Elian tuoli, Mansarda, 2010, ISBN 978-952-5664-10-2
Pavel Sudoplatov: Stalinin erikoistehtävissä - kiusallisen todistajan muistelmat, WSOY, 1994, ISBN 951-0-19584-7
Andrei Tarkovski: Martyrologia, Mabuse, 1989, ISBN 952-9502-02-8
Dubravka Ugrešić: Kiputilahallitus, Like, 2007, ISBN 978-952-471-887-5
Sergej Verč: Hautajaisilveily, Mansarda, 2012, ISBN 978-952-5664-12-6
Aleš Debeljak: Epäjumalien tuho – muistoja kadotetusta Jugoslaviasta, Parnasso, 1998
Aleš Debeljak: Kaupunki ja lapsi, Nihil Interit, 2002, ISBN 952-9886-19-5
Aiheesta muualla

Kustantamo Mansardan kotisivu
Eteläslaavilaista käännöskirjallisuutta
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kari Klemelä Wikimedia Commonsissa
Kokkolan Hermes

| Kokkolan Hermes |
| --- | --- |

Perustettu:  1953
Entiset nimet:  Hermes ry Hermes HT (1993–2008) Juniori Hermes ry (2008–2010) Edustus Hermes ry (2010–2021) Kokkolan Hermes Oy (2021– )
Kaupunki:   Kokkola
Kotiareena:  Kokkolan jäähalli
– kapasiteetti:  4200
Sarjataso:  Mestis
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Mikko Aho
Puheenjohtaja:   Petri Torkinlampi
Päävalmentaja:   Juha-Matti Kemppainen
Kapteeni:   Jeremi Wehmas
Omistaja:   Kokkolan Hermes Oy
Yhteistyöseurat:  Kärpät (Liiga) JHT (Suomi-Sarja)
Mestis
Kultaa:  0
Hopeaa:  1 (2021)
Pronssia:  2 (2001, 2004)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kokkolan Hermes on 1953 perustettu kokkolalainen jääkiekkoseura. Se perustettiin, kun GBK:n ja KPV:n jääkiekkoilijat yhdistivät toimintansa. Joukkueen virallinen, rekisteröity nimi on Kokkolan Hermes Oy.