stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirron Kher
Yksityiselämä

Kiran Thakar Singh syntyi sikhiläiseen punjabijatperheeseen Bangaloressa.
Kher meni naimisiin näyttelijä Anupam Kherin kanssa 26. elokuuta 1985. Hänellä on poika edellisestä avioliitostaan Gautam Berryn kanssa, näyttelijä Sikandar Kher.
Vuonna 2003 Kher vaihtoi nimensä Kiranista Kirroniksi, koska hän uskoo numerologiaan.
Filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Kieli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983 | Aasra Pyaar Da | Sheela | Pandžabi |  |
| 1988 | Pestonjee | Soona Mistry | Hindi |  |
| 1995 | Karan Arjun | Durjan Singhin vaimo | Hindi |  |
| 1996 | Sardari Begum | Sardari Begum | Hindi | National Film Awards -erikoispalkinto |
| 1997 | Darmiyaan: In Between | Zeenat Begum | Hindi/assami |  |
| 1999 | Bariwali | Banalata | Bengali | Parhaan naispääosan National Film Awards -palkinto |
| 2001 | Ehsaas: The Feeling | Antran äiti | Hindi |  |
| 2002 | Devdas | Sumitra | Hindi |  |
| 2004 | Karz: The Burden of Truth | Savitri Devi | Hindi |  |
| 2004 | Khamosh Pani | Veero/Ayesha | Pandžabi |  |
| 2004 | Main Hoon Na | Madhu Sharma | Hindi |  |
| 2004 | Hum Tum | Parminder ”Bobby” Prakash | Hindi |  |
| 2004 | Veer-Zaara | Mariam Hayaat Khan | Hindi |  |
| 2005 | The Rising: Ballad of Mangal Pandey | Lol Bibi | Hindi |  |
| 2006 | Rang De Basanti | Mitro | Hindi |  |
| 2006 | Fanaa | Nafisa Ali Beg | Hindi |  |
| 2006 | Kabhi Alvida Naa Kehna | Kamaljeet Saran | Hindi |  |
| 2007 | I See You | Rouva Dutt | Hindi |  |
| 2007 | Just Married | Rouva Chaturvedi | Hindi |  |
| 2007 | Apne | Raavi Choudhary | Hindi |  |
| 2007 | Om Shanti Om | Bela Makhija | Hindi |  |
| 2008 | Singh Is Kinng | Rouva Singh | Hindi |  |
| 2008 | Saas Bahu Aur Sensex | Binita | Hindi |  |
| 2008 | Dostana | Seema | Hindi |  |
| 2009 | Kambakkht Ishq | Dolly-täti | Hindi |  |
| 2009 | Kurbaan | Aapa | Hindi |  |
| 2010 | Milenge Milenge | Sunita Rao | Hindi |  |
| 2010 | Action Replayy | Bholi Devi | Hindi |  |
| 2011 | Mummy Punjabi | Baby R. Arora | Hindi |  |
| 2012 | Ajab Gazabb Love | Rashmi Grewal | Hindi |  |
| 2014 | Total Siyapaa | Ashan äiti | Hindi |  |
| 2014 | Khoobsurat | Manju | Hindi |  |
| 2014 | Punjab 1984 | Satwant Kaur | Pandžabi |  |
Televisio

| Vuosi | Ohjelma | Rooli | Kieli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1988 | Isi Bahane |  | Hindi |  |
| 1999 | Gubbare |  | Hindi |  |
| 2004 | Prratima |  | Hindi |  |
| 2004 | Teho-osasto | Rouva Rasgotra | Englanti | 1 jakso |
| 2009–2014 | India’s Got Talent | Tuomari | Hindi |  |
| 2014 | Kitni Girhain Baaki Hain | Itsenään | Urdu | Kertoja |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kirron Kher Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kirron Kher Elonetissä.
Kirron Kher Allmoviessa (englanniksi)
Korab

Korab
| --- | --- |
Tyyppi:  vuorenhuippu (en) 
Sijainti:  Albanian ja Pohjois-Makedonian raja Pohjois-Makedonia ja Albania
Vuoristo:  Korab (d) 
Korkeus merenpinnasta:  2 764 m
Prominenssi:  2 169  m 
Ikä:  Paleotsooinen maailmankausi 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Korab (alb. Maja e Korabit tai Mali i Korabit; mak. Голем Кораб, Golem Korab) on Albanian ja Pohjois-Makedonian korkein vuori. Vuoren laki on 2 764 metriä merenpinnan yläpuolella, ja maiden raja kulkee sen halki. Radikajoki erottaa Korabin Šar Planina -vuoristosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korab Wikimedia Commonsissa
Komitologia

Komitologia (engl. comitology, ransk. comitologie) on yleisnimitys erityisessä komiteamenettelyssä tapahtuvalle Euroopan unionin lainsäädännön täytäntöönpanolle. Komiteamenettelyssä Euroopan komissio kuulee jäsenmaiden asiantuntijakomiteoita, jotka valmistelevat EU-lainsäädännön toimeenpanoa.
Euroopan unionin lainsäädännön toimeenpano on lähtökohtaisesti unionin jäsenvaltioiden tehtävä. Toimeenpanotehtäviä voidaan kuitenkin siirtää Euroopan komissiolle. Komitologiassa onkin kyse jäsenvaltioden osallistumisesta komissiolle siirretyn toimeenpanovallan käyttöön.
Jos EU-säädös on tarkoitus panna täytäntöön komiteamenettelyssä, asiasta on säädettävä ko. säädöksessä. Esimerkiksi direktiivillä voidaan perustaa komitea, jonka tehtävänä on hyväksyä komission ehdotuksesta direktiivin täytäntöönpanevia toimia. Komitea, jonka puheenjohtaja on aina komission edustaja, koostuu jäsenvaltioiden edustajista.
Komiteoiden toimintaa on säännelty ns. komitologia-päätöksessä. Päätöksessä säädetään kolmesta erilaisesta komiteamenettelystä, jotka eroavat sen suhteen, mikä on jäsenvaltioiden edustajien asema suhteessa komissioon. Nämä ovat nimeltään neuvoa-antava menettely, hallintomenettely ja sääntelymenettely. Vastaavasti komiteat ovat nimeltään neuvoa-antavia komiteoita, hallintokomiteoita ja sääntelykomiteoita - esimerkkeinä vammaisten asioita käsittelevä neuvoa-antava komitea, lampaan- ja vuohenlihan hallintokomitea ja tilinpäätöskysymysten sääntelykomitea.
Sääntelymenettelyjä on tarkemmin sanoen kaksi: "tavallinen" sääntelymenettely ja valvonnan käsittävä sääntelymenettely, joka soveltuu ns. kvasi-lainsäädännöllisiin asioihin. Nämä kvasi-lainsäädännölliset täytäntöönpanotoimet ovat laajakantoisia ja niillä muutetaan EU-säädöksen muita kuin keskeisiä osia. Siten ne sisältönsä puolesta kuuluvat oikeastaan lainsäädännön alaan, mistä johtuu nimitys "näennäis-lainsäädännöllinen". Valvonnan käsittävässä sääntelymenettelyssä Euroopan parlamentilla on mahdollisuus valvoa antamansa säädöksen toimeenpanoa. Menettely soveltuukin vain ns. yhteispäätösmenettelyssä annettuihin säädöksiin, ts. säädöksiin, joiden antamiseen Euroopan parlamentti on osallistunut tasavertaisena Euroopan unionin neuvoston kanssa.
Komitologia-komiteoita on tällä hetkellä yli 200.
Komitologia perustuu EY-sopimuksen 202 artiklaan ja yllä mainittuun komitologiapäätökseen eli neuvoston päätökseen menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (1999/468/EY muutoksin).
Aiheesta muualla

EU:n kotisivut:Komiteoiden asiakirjat ja muutakin tietoa
Anders Johan Nordenskiöld

Anders Johan Nordenskiöld, ent. Nordenberg (1696–1763) oli suomalainen sotilas ja virkamies. Hän oli vuodesta 1744 linnoitusväen ylimajoitusmestari ja Suomen linnoitusprikaatin päällikkö. Hän laati perustettavaksi tarkoitetulle Loviisan kaupungille asemakaavan ja linnoitussuunnitelman. Vuodesta 1752 hän oli Savon ja Kyminkartanon läänin varamaaherra, vuodesta 1753 maaherra, 1757–1761 Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherra. Ruotsin tiedeakatemian jäsen. Hän julkaisi akatemian toimituksissa talouskysymyksiä käsitteleviä kirjoituksia.
Adobe After Effects

| Adobe After Effects |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Adobe Systems Inc.
Kehityshistoria
Vakaa versio:  17.1.2 (2020)
Tiedot
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Adobe After Effects on Adobe Systemsin kehittämä videonmuokkausohjelma, jolla tehdään digitaalisia kuvakompositioita ja erikoistehosteita. Ohjelma on tarkoitettu ammattilaiskäyttöön. Logiikaltaan se muistuttaa Photoshopia, lopullinen kuvakompositio kootaan useista päällekkäisistä kuvaraidoista eli tasoista (layers), joita voidaan animoida ja sekoittaa keskenään. Adobe After Effectsiä käytetään paljon tv-, musiikkivideo- ja elokuvatuotannossa.
After Effectsiin on saatavilla runsaasti liitännäisohjelmia, joista tunnetuin lienee Trapcoden Shine-tehoste, jota käytetään runsaasti elokuvissa ja mainoksissa. Osa liitännäisistä toimii myös Adobe Premiere Pro -ohjelmistossa.
Kino-Palatsi

| Kino-Palatsi |
| --- | --- |
 Kino-Palatsin rakennus vuonna 1965.
Osoite:  Pohjoisesplanadi 3
Kaupunki:  Helsinki
Kaupunginosa:  Kluuvi
Rakennus:  purettu
Perustettu:  1911
Lakkautettu:  1965
Suunnittelija:  Valter Jung
Istumapaikat:  786
Aiheesta muualla
 Wikimedia Commons 
 Valkokangas vuonna 1964.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kino-Palatsi oli Helsingissä Pohjoisesplanadi 39:ssä Keskuskadun kulmatontilla vuosina 1911–1965 toiminut 786-paikkainen jugendtyylinen elokuvateatteri, jonka suunnitteli arkkitehti Valter Jung. Kino-Palatsi toimi Suomi-Filmin ensi-iltateatterina, ja siellä pidettiin myös konsertteja ja kauneuskilpailuita. Rakennus on sittemmin purettu nykyisen Akateemisen Kirjakaupan Kirjatalon tieltä.
Elokuvateatteri käytti aluksi nimeä Maxim, mutta nimi muuttui, kun Suomi-Filmi osti teatterin 1919. Teatterirakennus sijaitsi korttelin sisällä, ja sinne päästiin Eliel Saarisen vuonna 1921 suunnitteleman Käsityöläispankin talon kautta. Tässä talossa oli myös Suomi-Filmin pääkonttori.
Teatteri oli tilava ja suosittu, ja sille leimaa antava piirre oli klassinen ns. kreikkalaistyylinen sisustus pylväineen ja koristeellisine seinineen. Erityisen tunnettu oli sen Keskuskadulle auennut holvimainen sisäänkäynti, johon urheilusukeltajat muodostivat kunniakujan Jacques Cousteaun elokuvan Hiljainen maailma kutsuvierasnäytännön edellä kesällä 1965. Teatterin ongelmana olivat kuitenkin alusta lähtien teatterisalin kokoon nähden liian ahtaat aulatilat.kenen mukaan?
Teatterin omistaja ajautui 1960-luvulla taloudellisiin vaikeuksiin eikä pystynyt enää ylläpitämään sinänsä suosittua teatteria. Kiinteistön vuokrasopimuksen päättyessä vuonna 1965 kiinteistö myytiin Stockmann Oy:lle. Arkkitehti Alvar Aalto suunnitteli tiloihin uusia toimintoja, tärkeimpänä Akateemisen Kirjakaupan.
Kino-Palatsin pilvenpiirtäjähanke

Vuonna 1928 Suomi-Filmi tilasi arkkitehti Väinö Vähäkalliolta suunnitelman samalle tontille rakennettavasta toimistopilvenpiirtäjästä, johon oli tarkoitus saada tilat Suomi-Filmin pääkonttorille, studioita sekä avarat aulatilat elokuvateatteri Kino-Palatsille. Vähäkallion ensimmäinen ehdotus oli 68 metriä korkea rakennus, jossa olisi ollut 17 maanpäällistä ja yksi maanalainen kerros. Esikuvana suunnitelmalle olivat New Yorkiin samoihin aikoihin valmistunut 40-kerroksinen Paramount-elokuvayhtiön pilvenpiirtäjä sekä Tukholman Kungsgatanin kaksoistornit.
Helsingin kaupungin rahatoimikamari suositti kuitenkin yhtiön jättämän rakennuslupahakemuksen hylkäämistä huhtikuussa 1928 ja toistamiseen vuotta myöhemmin. Monet arkkitehdit suhtautuivat suunnitelmaan kriittisesti, mutta lehtien palstoilla hanketta arvioitiin myönteisemmin. Vuonna 1930 laadittiin uusi suunnitelma, jossa rakennus oli madaltunut 11-kerroksiseksi, ja Helsingin kiinteistölautakunta puolsikin suunnitelmaa 1931 tietyin varauksin. Tässä vaiheessa Suomi-Filmin taloudellinen tilanne oli kuitenkin lamakauden myötä jo heikentynyt niin paljon, että hankkeesta luovuttiin.
Suomi-Filmi joutui myymään Kino-Palatsin kulmatontin Esplanadin puoleisen osan Suomen Käsityöläis-Osakepankille syksyllä 1931, ja huhtikuussa 1932 myytiin loput Kino-Palatsin osakkeet Kreuger & Tollille. Pilvenpiirtäjähanketta voimakkaasti ajanut toimitusjohtaja Erkki Karu erosi yhtiön johdosta 1933. Helsingin 1920-luvun lopun pilvenpiirtäjähankkeista toteutui lopulta vain 14-kerroksinen 68 metriä korkea Hotelli Torni.
Viimeiset vaiheet

Stockmann osti Kino-Palatsin tontin vuonna 1963, ja sekä korttelin keskellä sijainnut teatterirakennus että kadun varressa ollut pankkirakennus purettiin vuonna 1965 vuokrasopimuksen päätyttyä. Viimeiseksi Kino-Palatsissa useita kertoja esitetyksi elokuvaksi jäi Agatha Christien aiheeseen perustunut Murha hotelli Laukassa. 1. huhtikuuta 1965 järjestetyssä jäähyväisnäytöksessä esitettiin Risto Orkon Jääkärin morsian, joka vapautettiin esityskiellosta näytöstä varten. Kino-Palatsin tilalle valmistui 1967–1969 Alvar Aallon suunnittelema Akateemisen kirjakaupan Kirjatalo. Akateemisen kirjakaupan valopiha sijaitsee Kino-Palatsin teatterisalin paikalla.
Muun muassa Kino-Palatsin purkua kuvataan Risto Jarvan vuoden 1965 elokuvassa Onnenpeli, jossa elokuvan päähenkilö, aikauslehden toimittaja Jussi, valmistelee artikkelia Helsingin keskustasuunnittelusta.
Nykyään Helsingissä toimii Finnkinon elokuvateatteri Kinopalatsi Kaisaniemenkadun varrella.
Kirjallisuutta

Laine, Silja: ”Pilvenpiirtäjäkysymys”: Urbaani mielikuvitus ja 1920-luvun Helsingin ääriviivat. (Väitöskirja.) Turun yliopisto, 2011. (Teoksen verkkoversio.)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kino-Palatsi Wikimedia Commonsissa
Helsingin Sanomat: Helsingin korttelit osa 41: Gaselli.
Lyhytdokumentti Kino-Palatsista vuodelta 1968, video 14 min, Kavin Elävä muisti -
Helsinkiin suunnitellaan 20-kerroksista pilvenpiirtäjää. Tähän 68-metrin korkuiseen taloon sijoitetaan myymälöitä, pohjoismaiden suurin elokuvateatteri, liike- ja konttorihuoneistoja sekä tornikerrokseen ravintola, Helsingin Sanomat, 04.03.1928, nro 63, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Saako Helsinki "pilvenpiirtäjän"?, Suomen Kuvalehti, 21.04.1928, nro 17, s. 33, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Helsinki saanee sittenkin pilvenpiirtäjän. Rahatoimikamarin enemmistö puoltaa Kino-Palatsi Oy:n anomusta, Helsingin Sanomat, 05.10.1929, nro 269, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kokko-Valkeinen

| Kokko-Valkeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini, Karstula
Koordinaatit:  62°52′12″N, 24°25′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskupuro:  suopuro 
Järvinumero:  14.674.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  193,5 m  
Pituus:  720 m  
Leveys:  610 m  
Rantaviiva:  3,005 km  
Pinta-ala:  26,383 ha  
Saaria:  1 
 fiKokko-Valkeinen 
Kokko-Valkeinen  on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa ja Karstulassa Limaperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 720 metriä pitkä, 610 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 26 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Mustapuron valuma-alueeseen (14.674) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 193,5 metriä mpy.
Anders Johan Molander

Anders Johan Molander (4. lokakuuta 1807 Hirvensalmi – 13. maaliskuuta 1873 Mikkeli) oli suomalainen kauppias ja valtiopäivämies.
Molanderin isä oli Johan Wilhelm Molander. Anders Johan Molander muutti 1825 kauppa-apulaiseksi Loviisaan ja sieltä 1841 Mikkeliin, jonne hän perusti oman kauppaliikkeen. Hän kuului Mikkelissä kaupungin vanhimpiin. Molander oli Mikkelin edustaja porvarissäädyssä valtiopäivillä  1863–1864.
Anders Johan Mether

Anders Johan Mether (8. tammikuuta 1773 Padasjoki – 18. elokuuta 1837 Padasjoki) oli suomalainen Turun akatemian matematiikan professori ja rehtori.
Metherin vanhemmat olivat Padasjoen Nyystölän rusthollin omistaja rykmentinkirjuri, sotakamreeri Karl Gustaf Mether (1741–1801) ja Vendla af Enehjelm. Hän kävi Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1789. Mether valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1792 ja opiskeli sitten vielä Uppsalan yliopistossa.
Mether oli Turun akatemian matematiikan dosenttina vuodesta 1795, kirjaston amanuenssina vuodesta 1795 sekä matematiikan professorina 1799–1812. Hän toimi Turun akatemian rehtorina 1805–1806. Mether omisti Padasjoella Nyystölän Verhon tilan.
Mether oli naimisissa vuodesta 1812 Hedvig Lovisa Gyllenbergin (1775–1869) kanssa. Mether on haudattu Padasjoen vanhalle hautausmaalle.
Akantulikukka

| Akantulikukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Syyläjuurikasvit
Suku::  Tulikukat Verbascum
Laji::  densiflorum
Kaksiosainen nimi
 Verbascum densiflorum  Bertol. 
Katso myös
   Akantulikukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Akantulikukka eli italiantulikukka (Verbascum densiflorum) on kaksivuotinen tulikukkalaji. Se kasvaa 30–120 senttimetriä korkeaksi. Kasvin lehtiruusukkeesta kasvaa toisena vuonna pysty ja jäykkä varsi, jonka alaosa on runsaslehtinen ja yläosassa tähkämäinen kukinto. Lehdet ovat soikeat ja kellertäväkarvaiset. Kukinto on usein haarovampi kuin ukontulikukalla. Akantulikukan kukat ovat keltaisia, 3,5–5,5 cm leveitä ja hedelmänä on kota.
Akantulikukka voi muistuttaa suuresti ukon- tai rohtotulikukkaa. Niihin verrattuna lajilla kukkien keskimääräinen leveys on suurempi ja on erotettavissa myös joistain kukan yksityiskohdista tai lehtien johteisuudesta. Akantulikukka esiintyy alkuperäisenä Euroopassa. Pohjoismaissa se on eteläinen ja harvinainen, laji esiintyy yleisimpänä Ruotsin Öölannissa.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Akantulikukka (Verbascum densiflorum) Suomessa.
Suomen Lajitietokeskus: Akantulikukka – Verbascum densiflorum
Pohjolan kasvien pauloissa: Verbascum densiflorum – akantulikukka
Kokonaishedelmällisyysluku

Kartta maista kokonaishedelmällisyyden mukaan vuonna 2020.
Kokonaishedelmällisyysluku eli hedelmällisyysluku on lapsiluvun odote eli lapsimäärä, jonka naiset keskimäärin saavat elinaikanaan. Arviossa oletetaan, että kussakin iässä he synnyttävät yhtä usein kuin sen ikäiset naiset synnyttivät arviota tehtäessä.
Kokonaishedelmällisyysluku ja sen kehittyminen ovat tärkeitä arvoja muun muassa väestöennustuksia suunniteltaessa. Kokonaishedelmällisyysluvun pitää olla vähintään yli väestön nettouusiutumisluvun eli 2,1, jotta väestö uusiutuisi ja väestösuhteet pysyisivät tasapainossa. Nykyään teollisuusmaista vain Yhdysvallat, Uusi-Seelanti ja Israel saavuttavat tämän luvun; kaikki muut teollisuusmaat jäävät nettouusiutumisluvun alle. Suomen kokonaishedelmällisyysluku vuonna 2018 oli 1,41.
Myös osa teollistuneista kehitysmaista kuten Thaimaa, Kiina, Vietnam, Iran, Kuuba, Brasilia, Uruguay, Tunisia, Turkki, Algeria ja Sri Lanka alittavat nettouusiutumistason eli arvon 2,1. Kokonaishedelmällisyysluvun pitkään ollessa alle nettouusiutumistason maan väestö alkaa ikääntymään ja lopulta vähenemään ilman siirtolaisuutta.
On esitetty arvioita joiden mukaan teollisuusmaiden syntyvyys alkaisi nousemaan väestön sopeuduttua uudenlaiseen elinympäristöönsä. Esimerkiksi Yhdysvalloissa valkoihoisen väestön hedelmällisyysluku on noussut 1980-luvun alun 1,6:sta 1,9:ään ja Ranskassa koko väestön keskuudessa 1990-luvun alun 1,66:sta yli kahteen. Syntyvyys on ollut nousussa myös Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.
Suomi

Professori Anna Rotkirchin mukaan syynä syntyvyyden nopeaan laskuun 2010-luvun Suomessa on miesten nopea syrjäytyminen, joka alkaa jo koulussa. 2000-luvulla syntyneiden määrä on seurannut 25–34-vuotiaiden miesten työllisyysastetta ja siten romahtanut 2010-luvulla. Pienituloisten osuus 25–34-vuotiaista miehistä nousi nopeasti yhdeksästä 18 prosenttiin, mutta osuus naisista laski alle 10 prosentin. Myös maksuhäiriöt ja matala koulutus ovat paljon yleisempiä miehillä, ja syrjäytyneet miehet syrjäytyvät usein lisääntymisestäkin. Koulutetuista 40–45-vuotiaista miehistä lapsettomia on 22 %, vain perusasteen suorittaneista 35 % ja kaikista 40–45-vuotiaista naisista vain 20 %. Vain pari prosenttia miehistä tulee vielä myöhemmin isäksi. Kouluttamattomatkin miehet haluaisivat lapsia mutta eivät saa. Jos tyttöjen koulutulokset olisivat yhtä huonoja kuin poikien nykyään, Rotkirchin mukaan "sitä pidettäisiin kansallisena skandaalina."
Aiheesta muualla

World Factbook table of Total Fertility Rate ordered by country rank (Arkistoitu – Internet Archive)
Population Reference Bureau Glossary of Population Terms (Arkistoitu – Internet Archive)
Java Simulation of Total Fertility
Java Simulation of Population Dynamics
How Fertility Changes Across Immigrant Generations
Kokonaishedelmällisyysluku, 1776-2022 (Suomessa) Tilastokeskus.fi.
Komm, süsser Tod

| Tule suloinen kuolema> Komm, süsser Tod |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Wolfgang Murnberger
Käsikirjoittaja:  Wolfgang Murnberger Josef Hader Wolf Haas
Perustuu:  Wolf Haasin romaaniin Komm, süsser Tod
Tuottaja:  Danny Krausz Kurt Stocker
Säveltäjä:  Sofa Surfers
Kuvaaja:  Peter von Haller
Leikkaaja:  Evi Romen
Pääosat:  Josef Hader
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Itävalta
Tuotantoyhtiö:  DOR Film
Ensi-ilta:  2000
Kesto:  108 minuuttia
Alkuperäiskieli:  saksa
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Komm, süsser Tod (televisioesityksessä: Tule suloinen kuolema) on Wolfgang Murnbergerin ohjaama itävaltalainen rikoselokuva vuodelta 2000. Elokuvan lajityyppi on musta huumori. Se perustuu Wolf Haasin saman nimiseen romaaniin. Se kuuluu Brenner-dekkareihin, joissa kerrotaan entisen poliisin ja nykyisen tohelon yksityisetsivän Simon Brennerin kurjasta elämästä. Halki Itävallan kulkiessaan hän törmää vaikeisiin rikostapauksiin.
Brenneriä esittää Itävallan maineikkaimpiin koomikoihin kuuluva Josef Hader. Komm, süßer Todin tuottivat DOR Film, Itävallan filmi-instituutti ja Itävallan yleisradioyhtiö ORF.
Elokuva on saanut Romy-palkinnon vuoden 2001 menestyneimpänä elokuvana.
Juoni

Entinen poliisi, epäonninen yksityisetsivä Simon Brenner on ryhtynyt ensihoitajaksi saatuaan potkut poliisista maattuaan esimiehensä vaimon kanssa. Hän haluaa pysytellä erossa vaikeuksista ja pitää työnsä, mutta joutuu kahden kilpailevan sairaankuljetusyhtiön väliseen sotaan.
Brenner päätyy taas poliisityöhön, kun tunnettu sairaanhoitaja joutuu sairaalassa kaksoismurhan uhriksi. Uupunut Brenner ei jaksa välittää, mutta hänen nuorempi idealistinen työtoverinsa Berti ryhtyy innokkaana tutkimaan. Pian tapahtuu toinen murha, ja tällä kertaa uhri on heidän työtoverinsa.
Brenner ymmärtää vihdoin, että hänen on ryhdyttävä ratkomaan tapausta päästäkseen palaamaan rauhalliseen elämäänsä. Hitaasti mutta sisukkaasti hän puurtaa ja paljastaa ruman totuuden joutuessaan kohtaamaan kilpailevien ambulanssiyhtiöiden katkeran sodan totuuden.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Josef Hader  | … |  Simon Brenner   |
|  Simon Schwarz  | … |  Berti   |
|  Barbara Rudnik  | … |  Klara   |
|  Michael Schönborn  | … |  Junior   |
|  Bernd Michael Lade  | … |  Gross, "Piefke"   |
|  Nina Proll  | … |  Angelika Lanz   |
|  Karl Markovics  | … |  Jäger   |
|  Reinhard Nowak  | … |  Hansi Munz    |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Komm, süßer Tod (film)
Käännös suomeksi
Kolumbian ensimmäinen nainen

| Kolumbian ensimmäinen nainen |
| --- | --- |
 Primera Dama de Colombia
 
 Nykyinen Verónica Alcocer 7. elokuuta 2022 lähtien
Virka-asunto:  Nariñon talo
Perustettu:  1. huhtikuuta 1886
Ensimmäinen:  Soledad Román de Núñez
Kotisivut:  Primera Dama
Kolumbian ensimmäinen nainen on Kolumbian presidenttin vaimo. Hän toimii Nariñon talo hallinnoijanaselvennä sekä järjestettyjen vastaanottojen, juhlien ja virallisten illallisten emäntänä. Hänen odotetaan nykyisin myös toimivan miehensä hallinnon edustajana yhteiskunnallisissa asioissa. Hänellä ei kuitenkaan ole virallista asemaa, eikä hän saa palkkaa.
Kolumbian perustuslakituomioistuimen mukaan ensimmäinen nainen ja presidentti edustavat maan kansallista yhtenäisyyttä Kolumbian perustuslain artiklan 188 mukaisesti. Ensimmäinen nainen on toiminut myös Colombian Institute of Family Welfare -instituutin kunniapuheenjohtajana vuodesta 1978.
Nimitys

Nimeä käytti ensimmäisen kerran vuonna 8. elokuuta 1934 María Michelsen de López, Alfonso López Pumarejon vaimo, Kolumbian 14. ja 16. presidentti. Aiemmin presidentin vaimolle käytettiin muita nimiä, kuten Señora de Núñez, Señora ja Doña.
Asema ja historia

Kolumbian ensimmäisten presidenttien vaimot olivat edelleen näkymättömiä maan politiikassa. Soledad Róman de Núñez vaikutti miehensä sisäpolitiikkaan. Bertha Hérnandez de Ospina oli naisten äänioikeusliikkeen johtaja Kolumbiassa. Cecilia de la Fuente de Lleras edisti miehensä Carlos Lleras Restrepon perustaman kolumbialaisen aliravitsemukseen ja orpouteen keskittyvän perheen hyvinvointiinstituutin perustamista Kolumbiaan, joka perustettiin myöhemmin hänen kunniakseen Cecilia-lain nojalla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .