Siirtolaisuus Suomeen
Ulkomaalaistaustaisten määrä

Vuoden 2022 lopussa ulkomaalaistaustaisten osuus Suomen koko väestöstä oli 9,1 prosenttia, mutta tätä osuutta tarkastellessa usein unohtuu, että koko väestöön kuuluvat muun muassa suuret ikäluokat. Koska vieraskieliset maahanmuuttajat ovat suurimmaksi osaksi iältään alle 40-vuotiaita, niin vieraskielisen väestön osuus on kasvussa nuoremmissa ikäluokissa ja osuus on varsin nopeasti noussut 2000-luvun 20 ensimmäisen vuoden aikana. Esimerkiksi Pääkaupunkiseudun alle kouluikäisistä 27,8 prosenttia on ulkomaalaistaustaisia. Esimerkiksi Vantaalla ja Närpiössä joka kolmas alle kouluikäinen on ulkomaalaistaustainen.
Vuonna 1990 Suomeen saapui runsaat 13 000 maahanmuuttajaa. Vuonna 2002 ulkomaalaistaustaisia oli Suomessa 2,5 prosenttia. Vuonna 2013 maahanmuuttajia saapui noin 31 000. Maahanmuuttajien määrä Suomessa on lähes kymmenkertaistunut vuosina 1990–2010. Tuona aikana vieraskielinen väestö kasvoi 25 000 henkilöstä 224 000 henkilöön. Määrä on kasvanut erityisesti 2000-luvulla, ja joka kolmas vieraskielinen on muuttanut Suomeen vuoden 2005 jälkeen. Vielä 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen alussa suurin osa muuttajista tuli Euroopan valtioista, mutta 2000-luvulla on lisääntynyt myös muuttoliike Aasian valtioista. 2000-luvulla ulkomaan kansalaisten määrä lisääntyi 77 000 henkilöllä, joista 54 prosenttia oli eurooppalaisia ja kolmasosa aasialaisia.
Vuonna 2016 Suomeen muutti 34 905 henkeä, mikä on itsenäisyyden ajan ennätys. Suomen saama muuttovoitto koostui lähes täysin Euroopan unionin ulkopuolelta tulleista muuttajista vuonna 2016.
Vuoden 2018 joulukuussa joka seitsemäs lapsi Suomessa syntyi ulkomailta muuttaneelle äidille, Uudellamaalla ja Ahvenanmaalla joka neljäs. Osuus on kasvanut nopeasti. Ulkomaalaistaustaiset naiset synnyttävät lapsia enemmän kuin suomalaistaustaiset äidit. Lähes kaikkien ulkomaalaisten äitien vuonna 2018 synnyttämien lasten isät ovat ulkomailta. Synnytysikäisistä Suomessa asuvista naisista maahanmuuttajia vuonna 2018 oli 10,2 prosenttia. He saivat 14,4 prosenttia kaikista tuona vuonna syntyneistä lapsista. Iso osa Suomen maahanmuuttajaäideistä on Somaliasta ja Irakista.
Vuoden 2019 lopussa Suomen väestöstä ulkomaalaistaustaisia henkilöitä oli 423 494 eli noin 8 prosenttia väestöstä. Heistä oli ulkomailla syntyneitä 351 721.
Vuoden 2021 lopussa Suomen väestöstä ulkomaalaistaustaisia henkilöitä oli 469 633 eli noin 8,5 prosenttia väestöstä. Heistä oli ulkomailla syntyneitä 388 196. Vuoden 2021 lopussa ulkomailla syntyneistä ulkomaalaistaustaisista sellaisia, joiden äidinkieli ei ollut suomi, ruotsi tai saame, oli 375 752 henkeä. Suomessa syntyneitä ulkomaalaistaustaisia, joiden äidinkieli ei ollut suomi, ruotsi tai saame oli 66 648. Tilastokeskuksen maahanmuuttotilastot alkavat vuodesta 1987. Uudellamaalla asui vuoden 2022 alussa 58 prosenttia koko maan vieraskielisistä.
Vuonna 2022 nettomaahanmuutto kasvoi Suomessa uuteen ennätykseen, 34 363 henkeen. Luvussa eivät ole mukana Ukrainan pakolaiset. Kun Venäjä hyökkäsi kevättalvella 2022 Ukrainaan, Suomen sisäministeriö arvioi, että Ukrainasta saapuu Suomeen 40 000–80 000 turvapaikanhakijaa. Maaliskuun loppuun mennessä yli 11 000 Ukrainasta saapunutta oli hakenut Suomesta tilapäistä suojelua. Huhtikuun alussa Suomeen oli tullut arviolta 25 000 ukrainalaista sen jälkeen, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan. Toukokuun puolivälin jälkeen Suomessa oli jätetty 23 781 tilapäisen suojelun hakemusta. Päätöksiä hakemuksiin oli 18. toukokuuta mennessä tehty 20 622. Päätöksistä 20 427 oli myönteisiä. Tuolloin arvioitiin, että kesällä 2022 jopa 20 000 ukrainalaista voi saapua Suomeen. Lokakuun alkuun mennessä Suomeen oli tullut lähes 40 000 ukrainalaista, joista kolmannes halusi jäädä maahan. Lähes 40 prosentilla suunnitelmat olivat avoinna. Joulukuuhun mennessä tilapäistä suojelua Suomesta hakeneita ukrainalaisia oli noin 45 000, joista valtaosa oli alaikäisiä. Suomen sisäministeriö teetti muutama kuukausi pakolaisten tulon jälkeen kyselyn, jossa oli mukana 2 000–2 500 henkilöä. Sen perusteella noin kolmasosa Ukrainan pakolaisista halusi jäädä Suomeen. Joulukuussa arvioitiin, että jos Ukrainan sota jatkuu, Suomeen voisi vuonna 2023 tulla 40 000 uutta ukrainalaista pakolaista. Osa ukrainalaisista ilmaisi halukkuutensa lähteä takaisin kotimaahansa heti, kun se vain on mahdollista. Ukrainan kansalaisia asui vakinaisesti Suomessa vuoden 2023 lopussa 28 100. Määrä on kasvanut tämän jälkeen ja syyskuussa 2024 heitä oli väestössä jo yli 38 800.
Suomeen muutti vuosien 2022–2023 aikana enemmän maahanmuuttajia kuin koskaan aiemmin, eikä tämä selity pelkästään Ukrainan sodalla. Vuonna 2024 Suomessa asuvien vieraskielisten osuus oli noussut yli 10,0 prosentin ollen syyskuun lopussa 10,7 prosenttia.