stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kangasala
Maantiede > Osa-alueet

Asema
Harjunsalo
Herttuala
Huutijärvi
Jokioinen
Kaivanto
Kauppila
Kuhmalahden kirkonkylä
Kuohenmaa
Kuohunlahti
Lamminrahka
Lemetty
Lentola
Linturinne
Lihasula
Liuttu
Mattilankylä
Murto
Mäntyveräjä
Nattari
Noksioinen
Ohtola
Pajula
Pakkala
Pelisalmi
Pikkola
Pohja
Ponsa
Puntari
Rantakoivisto
Raikku
Riku
Ruutana
Saarenmaa
Saarikylät
Saarioinen
Sahalahden kirkonkylä
Suinula/Haviseva
Tiihala
Tursola
Töykänä
Vedentausta
Vesaniemi
Vehkajärvi
Vähä-Pento
Maantiede > Kylät

Kangasalan sekä entisten Sahalahden ja Kuhmalahden kuntien alueella on seuraavat 99 kylää:
Alanen
Ansiolahti
Apajapohja
Eskola
Haapaniemi
Haapasaari
Haavisto
Haviseva
Heponiemi
Herttuala
Hykönsalo
Hyppärilä
Ilola
Isolahti
Isoniemi
Isopento
Jokioinen
Joutsiniemi
Kantola
Kaukola
Kautiala
Keljo
Kerppola
Keso
Kivisalmi
Koivisto
Koivuniemi
Korpiniemi
Kuru
Kyötikkälä
Kärkäs
Köyrä
Leipi
Lemponen
Lentola
Lihasula
Liuksiala
Luikala
Luukkaala
Moltsia
Monikkala
Mustoo
Mutikko
Mäyrä
Neulaniemi
Nuorto
Ohtola
Paalila
Pajula
Pakkala
Palo
Pappila
Parvela
Pikkola
Pispala
Pohja
Ponsa
Pyttylä
Raikku
Ranssila
Raronsalo
Rautia
Rekiälä
Riku
Saarioinen
Sahalahden Haapaniemi
Sahalahden Keljo
Sahalahden Pappila
Sahalahden Tursola
Sahalahti
Salmentaka
Sammalisto
Savo
Siitama (nykyisin osa Orivettä)
Sorola
Suinula
Suomatka
Suomela
Suorama
Tarkeela
Tarpila
Taustiala
Tervaniemi
Tiihala
Tohkala
Toikkola
Toosila
Tursola
Töykänä
Vahderpää
Varala
Vatiala
Vehkajärvi
Vehkapuntari
Vehoniemi
Vihtinen
Vihtiälä
Vähäpento
Vänninsalo
Vääksy
Ämmätsä
Muita kulmakuntia ovat vielä Ihari, Ilkko, Pikonlinna, Siitama, Kiveliö, Vatiala, Vehkajärvi ja Vehoniemi.
Kunnalliset asiat > Hallinto

Kangasalan kaupunginvaltuustossa on 51 paikkaa, ja sen puheenjohtajana toimii Hanna Laine.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaalit | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Äänestys- aktiivisuus |
| Vaalit | SDP | Kesk. | SKDL Vas. | Kok. | PS | SKLKD | Vihr. | Muut | Yhteensä | Äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 13 | 4 | 8 | 15 |  | 3 |  |  | 43 | 80,6 % |
| 1980 | 14 | 4 | 7 | 15 |  | 3 |  |  | 43 | 79,7 % |
| 1984 | 14 | 4 | 5 | 16 |  | 2 | 2 |  | 43 | 75,8 % |
| 1988 | 14 | 5 | 5 | 15 |  | 1 |  | 3 | 43 | 70,8 % |
| 1992 | 14 | 5 | 5 | 12 |  | 2 |  | 5 | 43 | 70,5 % |
| 1996 | 12 | 6 | 5 | 13 |  | 2 |  | 5 | 43 | 59,3 % |
| 2000 | 11 | 7 | 4 | 14 |  |  | 1 | 6a | 43 | 54,7 % |
| 2004 | 12 | 7 | 4 | 11 |  | 2 | 1 | 6b | 43 | 58,6 % |
| 2008 | 10 | 5 | 3 | 13 | 1 | 4 | 3 | 4c | 43 | 63,4 % |
| 2012 | 13 | 7 | 2 | 15 | 6 | 5 | 3 |  | 51 | 61,7 % |
| 2017 | 12 | 5 | 3 | 13 | 6 | 5 | 7 |  | 51 | 61,4 % |
| 2021 | 11 | 4 | 2 | 14 | 9 | 5 | 6 |  | 51 | 56,9 % |
a Sateenkaari 2001 yhteislista b Sateenkaari Sitoutumattomat -yhteislista c Kangasalan Sitoutumattomat yhteislista
Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
Kunnalliset asiat > Hallinto > Kunnan- ja kaupunginjohtajat

Kangasalan kaupunginjohtajana on toiminut YTM Oskari Auvinen vuodesta 2018 alkaen, jota ennen hän toimi 2013–2018 kunnanjohtajana.
| Kunnanjohtaja  | Toimikausi  |
| --- | --- |
Jaakko Nurminen: 1960–1991
Jukka Mäkelä: 1991–2013
Oskari Auvinen: 2013–
Kunnalliset asiat > Elinkeinorakenne ja työpaikat

Kangasalan elinkeinorakenne on lähellä maan keskiarvoa. Kunnan työpaikoista 64 % on palvelualan, 30 % jalostuksen (22 % teollisuuden ja 8 % rakentamisen) ja 4 % maa- ja metsätalouden työpaikkoja (tiedot vuodelta 2000). Työttömyysaste on ollut 2000-luvun alussa noin 12 %.lähde?
| Työnantaja | Työpaikat 2010 |
| --- | --- |
Kangasalan kunta: 2 207
Saarioinen: 799
Pirkanmaan Osuuskauppa: 170
Linkosuo-Yhtiöt: 155
Soraset Yhtiöt Oy: 120
Parma Oy: 110
Kangasalan seurakunta: 100
Artekno-Yhtiöt: 93
Kangasalan Kiinteistöpalvelu: 76
Kunnalliset asiat > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1751 lähtien.
| Kangasalan väestönkehitys 1751–2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1751 | 1751 |    | 3 5551 | 3 5551 |
| 1805 | 1805 |    | 3 853 | 3 853 |
| 1860 | 1860 |    | 4 726 | 4 726 |
| 1900 | 1900 |    | 6 174 | 6 174 |
| 1937 | 1937 |    | 6 710 | 6 710 |
| 1964 | 1964 |    | 13 547 | 13 547 |
| 1996 | 1996 |    | 21 714 | 21 714 |
| 2004 | 2004 |    | 23 453 | 23 453 |
| 2005 | 2005 |    | 26 1852 | 26 1852 |
| 2010 | 2010 |    | 28 466 | 28 466 |
| 2012 | 2012 |    | 29 8913 | 29 8913 |
| 2016 | 2016 |    | 31 037 | 31 037 |
| 2023 | 2023 |    | 33 047 | 33 047 |
Selitykset: 1 Vuoden 1751 luvussa mukana Kuhmalahti  2 Sahalahden liitos 1.1.2005  3 Kuhmalahden liitos 1.1.2011 Lähde: 2004–2016 Kangasala - Tilastojulkaisu; 1751–1996 Historian suursanakirja.
Kunnalliset asiat > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kangasalla oli 31 437 asukasta, joista 26 685 asui taajamissa, 4 539 haja-asutusalueilla ja 213:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kangasalan taajama-aste on 85,5 %. Kangasalan taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tampereen keskustaajama* | 21 570 |
| 2 | Ruutana | 3 606 |
| 3 | Sahalahden kirkonkylä | 1 200 |
| 4 | Kuhmalahden kirkonkylä | 309 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kangasalan kirkonkylä ja Vatiala eivät muodosta omia taajamiaan, vaan ne ovat osa Tampereen keskustaajamaa, joka ulottuu Kangasalan lisäksi usean Tampereen lähikunnan alueelle. Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 334 112 asukasta ja sen pinta-ala on 276,23 neliökilometriä.
Kunnalliset asiat > Koulutus ja kirjastotoimi

Kangasalla toimii 14 perusopetuksen yksikköä ja lukio sekä Tampereen seudun ammattiopiston Kangasalan toimipiste.
Kangasalan keskustaan avattiin uusi pääkirjasto vuonna 2010.
Kunnalliset asiat > Liikenne

Kangasalan läpi ja keskustan kyljestä kulkee valtatie 12 Tampereelta Lahteen. Kangasalan pohjoisosan läpi kulkee valtatie 9 (Tampere–Jyväskylä). Valtatie 9:n entinen reitti Huutijärveltä Orivedelle on nykyisin kantatie 58:n osa. Kangasalta lähtevät lisäksi seututie 310 Valkeakoskelle ja seututie 325 Sahalahden ja Kuhmalahden kautta Kuhmoisiin.
Huutijärvelle muodostui jo satoja vuosia sitten yksi sisämaan tärkeimmistä tienristeyksistä; siellä yhtyivät harjujaksoa seurannut Hämeen ja Pohjanmaan välinen maantie ja Keski-Suomen suunnasta Längelmäveden ja Vesijärven välistä kannasta pitkin kulkenut niin sanottu Vanha Laukaantie. Myös tieyhteys Kangasalta takamaiden kautta Lempäälään on peräisin jo varmasti isovihaa edeltäneeltä ajalta; sen sijaan tie Roineen länsipuolitse Valkeakoskelle valmistui vasta vuonna 1935. Varsinkin toisen maailmansodan jälkeen liikennemäärät kasvoivat siinä määrin, että Kangasalan kirkonkylä muodostui erityisen onnettomuusherkäksi. Seututie Huutijärveltä Kuhmoisiin valmistui 1950-luvun lopulla ja tielle rakennettu Längelmäveden ylittävä Pelisalmen silta oli valmistuessaan Hämeen tiepiirin suurin. Tällöin Längelmäveden itäpuolinen Majaalahden kulmakunta pääsi viimeisenä maantieliikenteen piiriin. Ohitustie kirkonkylän eteläpuolitse valmistui 1970-luvun puolivälissä; samoihin aikoihin valmistui myös uusi tieyhteys Tampereelta Orivedelle Kangasalan pohjoispuolitse. Valtatie 3, joka kulki alun perin Kangasalan halki samaa reittiä valtatie 12:n kanssa, oli jo 1960-luvun alkupuolella siirretty kulkemaan Sääksmäen kautta.
Kangasalan läpi kulkee myös junarata Tampere–Orivesi, joka avattiin liikenteelle vuonna 1883. Kangasalan rautatieasema, josta oli viiden kilometrin matka kirkonkylään, otettiin käyttöön vuonna 1898 ja asemarakennuksen suunnitteli arkkitehti Bruno Granholm. Aikoinaan junaliikenne oli merkittävää kunnalle, mutta nykyään junat eivät pysähdy Kangasalla aseman syrjäisyyden takia. Suorat linja-autoyhteydet Kangasalta Tampereelle syrjäyttivät melko hankalan junayhteyden eikä aseman seudulle koskaan muodostunut merkittävää asutuskeskusta. Tavaraliikenne Kangasalan asemalla lopetettiin vuonna 1976, asema suljettiin keväällä 1993 ja myös väkiluku asemaa ympäröivässä taajamassa on vähentynyt. Nykyään Kangasalta lähin henkilöliikenteen rautatieasema on Tampereen rautatieasema. Muut Kangasalan alueella olleet rautatieliikennepaikat olivat Ruutanan ja Suinulan asemat sekä Jussilan seisake Kangasalan ja Ruutanan asemien välillä. Nämä kaikki lakkautettiin 1980-luvun lopussa.
Kangasalaa lähin lentoasema on Tampere-Pirkkalan lentoasema, jonne on matkaa Kangasalan keskustasta noin 33 km.
Kulttuuri

Kangasalan keskustaan syksyllä 2014 valmistuneessa Kangasala-talossa on kulttuurikeskus, jossa avautui tammikuussa 2015 Kimmo Pyykkö -taidemuseo, ja siinä on myös vaihtuvien näyttelyiden tila ja monitoimisali.
Kangasalla julkaistaan paikallislehteä nimeltään Kangasalan Sanomat, joka on ilmestynyt joulukuusta 1918 lähtien. Nykyään alueella leviää jonkin verran myös Sydän-Hämeen Lehti.lähde?
Kulttuuri > Murre

Kangasalan alueella puhutun kielen perustana on perihämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä.
Kulttuuri > Nähtävyyksiä

Kangasala on ollut suosittu matkailukohde jo 1800-luvun alusta asti. Kangasalan tärkeimmille harjuille on rakennettu näkötorneja: Haralanharjun, Keisarinharjun, Kirkkoharjun ja Vehoniemenharjun näkötornit. Keisarinharjulla maisemia ovat ihailleet aikanaan jo Kustaa III vuonna 1775 ja keisari Aleksanteri I vuonna 1819. Keisarin vierailun johdosta harju sai nykyisen nimensä. Aikaisemmin Keisarinharju tunnettiin nimellä Syrjänkorkee. Ensimmäinen näkötorni rakennettiin sinne jo vuonna 1881. Vuonna 2004 Keisarinharju valittiin Yle Tampereen ja Pirkanmaan liiton järjestämässä äänestyksessä Pirkanmaan kauneimmaksi paikaksi. Kangasalan lepokoti on toiminut 1900-luvun alussa täysihoitolana, jossa monet kuuluisuudet ovat viettäneet lomaa.lähde?
Nykyisin näkötorneja on enää kolme tuhopolttojen jäljiltä: Vehoniemenharju, Kirkkoharju ja uudelleen rakennettu Haralanharju. Keisarinharjun näkötorni paloi elokuussa 2006 ja hiljattain kunnostettu Haralanharjun torni tammikuussa 2007. Myös Kirkkoharjun näkötorni joutui polttoyrityksen uhriksi. Tuhoutuneista torneista Haralanharjun näkötorni rakennettiin uudelleen.lähde?
Kangasalla on kaksi automuseota: Mobilia ja Vehoniemen automuseo. Kirkolla on myös pieni 1830-luvulla rakennetussa viljamakasiinissa toimiva kotiseutumuseo.lähde?
Kulttuuri > Tapahtumat

Kangasalla on järjestetty vuosittain 2001 lähtien pienehköt musiikkifestivaalit nimeltään ”Harjufestarit”, jossa ovat esiintyneet muun muassa Technicolour, Bloodpit ja The Rasmus. Toistuvia tapahtumia ovat myös Kangasalan urkuperinnepäivät (1994 lähtien), Kangasalan Salonkimusiikki ja nukketeatteri Hupilaisen kansainväliset nukketeatteripäivät. Kesäisin esityksiä järjestää harrastajateatteriyhdistys Ramppi-teatteri. Sahalahden alueen perinteinen kesätapahtuma on juhannuksen jälkeisestä sunnuntaista alkava Sahalahden Suvipäivät. Kirjallista kulttuuria vaalivat Kirjakahvila (Kesäpäivän kulttuuriyhdistys) ja Sahalahden Kirjanystävät. Lapsille ja perheille on heinäkuun alussa Löytöretki-päivät.lähde?
Kulttuuri > Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kangasalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Kangasalan seurakunta
Kuhmalahden kappeliseurakunta
Sahalahden seurakunta-alue
Kangasalan evankelisluterilaisessa seurakunnassa on noin 23 000 jäsentä. 31.5.2016 Sahalahden kappeliseurakunta lakkautettiin, Sahalahdesta käytetään nimitystä seurakunta-alue.lähde?
Kangasalan vuonna 1767 rakennettu harmaakivinen kivikirkko tähtitaivaskattoineen ja verikivineenselvennä sijaitsee keskellä kirkonkylää.lähde?
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kangasalla toimii Kangasalan helluntaiseurakunta, jolla on kirkko Kangasalan keskustassa, sekä Kuhmalahden helluntaiseurakunta..
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kangasalan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Kulttuuri > Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kangasalan kaupungin nykyisellä alueella.
Kuhmalahden seurakunta (liitetty Kangasalan seurakuntaan 2005)
Sahalahden seurakunta (liitetty Kangasalan seurakuntaan 2005)
Kulttuuri > Urheilu

Kunnan suurin urheiluseura on vuodesta 1930 toiminut Kangasalan Kisa. Kangasalla harrastetaan mm. seuraavia urheilulajeja. Lajien perässä mainittu paikallisia urheiluseuroja:
lentopallo - LP Kangasala pelaa naisten lentopallon pääsarjassa
suunnistus - Kangasala SK
melonta - Kangasalan Melojat
pikaluistelu ja kaukalopallo - Kangasalan Voitto
jalkapallo - FC Kangasala (Kangasalan Voiton ja Kangasalan Kisan fuusioseura)
jääkiekko - Kisa-Eagles ja Kangasalan Voitto
Kangasalan Urheilijat 1968 - TUL:n yleisseura
uinti - Uimaseura Kangasalan Kuohu, UKK
ammunta - Kymppi-64
Pohjois-Kangasalan Urheilujärjestö, Harjulan Halla
Kangasalla on oma karting-rata, joka sijaitsee Lentolassa. Kangasalan jäähalli sijaitsee Pikkolan koulun vieressä. Vuonna 2009 Kangasalle valmistui Uimahalli Kuohu, jossa sijaitsee myös muun muassa kuntosali, jalkahoitola, kahvio, kokoontumistiloja.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Kangasalan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla alatoopi, rosolli, kotijuusto, savumuikut ja kotikalja.
Kuuluisia kangasalalaisia > Historiallisia henkilöitä

| --- | --- |
 Juhana-herttuan rakastajatar Kaarina Hannuntytär (1562–1596)  Kuningatar Kaarina Maununtytär (vuosina 1577-1612)   Urkujenrakentaja Anders Thulé (1813–1872)  Kunnallisneuvos ja kirjailija Agathon Meurman (1826–1909)  Historiantutkija Carl von Bonsdorff (1862–1951) :  Kirjailija Jalmari Finne (1874-1938) - eli lapsuutensa Kangasalla  Taiteilija Einar Ilmoni (1880–1946)  Urkujenrakentaja Anders Thulé (1813–1872)  Lakimies ja poliitikko Antti Tulenheimo (1906–1952)  Urkujenrakentaja, teollisuusneuvos Martti Tulenheimo (1883–1945)
Kuuluisia kangasalalaisia > Entisiä ja nykyisiä kangasalalaisia

| --- | --- |
 oikeustieteilijä, kirjailija Aulis Aarnio  jalkapalloilija Marko Granholm  näyttelijä Kari Hakala  Popedan kitaristi Costello Hautamäki  jääkiekkovalmentaja Kari Heikkilä  laulaja Pentti Hietanen  kirjailija Erkki ”Hyeena” Hämäläinen lähde?  maajoukkuetason jalkapalloilija Toni Kallio  kirjailija Tuula Kallioniemi  Kummelin jäsenet Timo Kahilainen, Heikki Hela ja Heikki Silvennoinen  kansanedustaja Pentti Lahti-Nuuttila  Miss Suomi 1967 Ritva Lehto  ilmavoimien komentaja, kenraaliluutnantti Heikki Lyytinen  jääkiekkomaalivahti Jere Myllyniemi  musiikintekijä ja kulttuurivaikuttaja Heikki Mäenpää  urheiluselostaja Antti Mäkinen  vuorineuvos Kari Neilimo :  koripalloilija Antti Nikkilä  kansanedustaja ja entinen kokoomuksen puoluesihteeri Heikki A. Ollila  tennispelaaja Veli Paloheimo  kirkkomuusikko, urkujen rakentaja ja tutkija Pentti Pelto  näyttelijä Markku Peltola  valokuvaaja ja kirjailija Matti Poutvaara  tv-toimittaja Mirja Pyykkö  meloja Anne Rikala  NWHL-maalivahti Meeri Räisänen  pikajuoksija Ella Räsänen  näyttelijä Jari Salmi (Pulkkinen)  lauluntekijä Pekka Simojoki  laulaja Seppo Tammilehto  NHL-maalivahti Vesa Toskala  Youtube-kuuluisuus Marko Vanhanen (markorepairs)  jääkiekkoilija Sami Venäläinen  muusikko Antti Westman
Ystävyyskunnat

| --- | --- |
  Ahvenanmaan maalaiskunnat (Suomi)   Räpina (Viro)   Vänersborg (Ruotsi)   Holmestrand (Norja)   Siglufjörður (Islanti) :   Herning (Tanska)   Eiði (Färsaaret / Tanska)   Arsuk (Grönlanti / Tanska)   Husby (Etelä-Slesvig, Saksa)
Kirjallisuutta

Raukola, Eero: Köyrän kylä oli kuin kaupunki: kylähistoriikki sanoin ja kuvin. Kangasala: E. Raukola, 1997. ISBN 952-90-8873-6.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kangasala Wikimedia Commonsissa
Kangasalan kaupunki
Tilastokeskus – Kangasalan avainluvut
Kangasalan seurakunta
ekangasala.fi -sivusto. Kangasalan yrityspalveluhakemisto, sää, työpaikat sekä paljon muuta hupia ja hyötyä paikallisesti netissä.
Kangasala.com – sivusto, jolla muun muassa Kangasalan tapahtumakalenteri sekä pienimuotoinen yritys- ja yhdistyshakemisto
Kangasalan Saarikylien sivusto
Ilmapanoraamakuva Kangasalan keskustasta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
| n k Pirkanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Akaa  Hämeenkyrö  Ikaalinen  Juupajoki  Kangasala  Kihniö  Kuhmoinen  Lempäälä  Mänttä-Vilppula  Nokia  Orivesi  Parkano  Pirkkala  Punkalaidun  Pälkäne  Ruovesi  Sastamala  Tampere  Urjala  Valkeakoski  Vesilahti  Virrat  Ylöjärvi 
Entiset kunnat:  Aitolahti  Akaa  Eräjärvi  Ikaalisten epäitsenäinen kauppala  Ikaalisten maalaiskunta  Karkku  Keikyä  Kiikka  Kiikoinen  Kuhmalahti  Kuru  Kylmäkoski  Luopioinen  Längelmäki (osa)  Messukylä  Mouhijärvi  Mänttä  Pohjaslahti  Sahalahti  Suodenniemi  Suoniemi  Sääksmäki  Teisko  Toijala  Tottijärvi  Tyrväntö (osa)  Tyrvää  Vammala  Viiala  Viljakkala  Vilppula  Äetsä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef 
Maisema Kangasalalta, Eero Järnefelt, 1891
Kangasalan järvi- ja harjumaisemaa ihailemassa Kirkkoharjun näkötornista.
Seututie 325 kulkee Längelmäveden läpi.
Suinulan verilöylyn muistomerkki.
Kuhmalahden entinen kunnantalo.
Kangasalan kaupunginvirasto.
Kangasala-talossa on muun muassa Kangasalan kaupunginvaltuuston ja -hallituksen kokoustilat.
Ruutanan alakoulu.
Kangasalan pääkirjasto.
Seututietä 325 Kangasalan Pelisalmessa.
Vehoniemen automuseo.
Kirkkoharjun näkötorni.
Kangasalan kirkko.
Kuhmalahden helluntaiseurakunta syyskuussa 2010.
Differentiaali- ja integraalilaskenta

Differentiaali- ja integraalilaskenta on derivaatan ja integraalin käsitteeseen perustuva matematiikan haara, joka kehittyi algebrasta ja geometriasta. Sen kaksi keskeisintä laskutoimitusta ovat derivointi ja integrointi, jotka ovat toistensa käänteislaskutoimituksia. Differentiaali- ja integraalilaskennassa tutkitaan puhtaimmillaan jatkuvien funktioiden arvojen muuttumista.
Englannin kielessä differentiaali- ja integraalilaskenta tunnetaan nimellä calculus (suora suomennos olisi kalkyyli) . Se on analyysin osa-alue .
Differentiaali- ja integraalilaskennan keksivät Isaac Newton ja Gottfried Leibniz 1600-luvun lopulla.
Differentiaali- ja integraalilaskennan sovelluksia

Differentiaali- ja integraalilaskentaa käytetään kaikilla fysikaalisten tieteiden aloilla, tietojenkäsittelytieteessä, tilastotieteessä, lääketieteessä ja taloustieteessä. Se on yleinen menetelmä matemaattisesti muotoillun ongelman optimaalisen ratkaisun löytämiseen.
Esimerkkejä tyypillisistä differentiaali- ja integraalilaskennan ongelmista ovat:
matemaattisten käyrien ääriarvojen selvittäminen määrittämällä derivaatan nollakohdat
pinta-alojen ja tilavuuksien laskenta geometriassa
differentiaaliyhtälöiden ratkaiseminen
Differentiaali- ja integraalilaskenta suomalaisessa kouluopetuksessa

Kalle Väisälä julkaisi vuonna 1946 lukiota varten Algebran oppi- ja esimerkkikirja II, pitempi kurssi-nimisen oppikirjan, jonka tarkoitus oli "edistää ja helpottaa differentiaali- ja integraalilaskennan alkeiden ottamista oikein toden teolla oppikoulujemme matemaattisen linjan ohjelmaan.". Aluksi näitä kuitenkin opetettiin vain paikallisesti yksittäisten koulujen valinnaiskursseilla. Differentiaaliyhtälöt (kuten differentiaali- ja integraaliaskentakin maanlaajuisesti) tulivat suomalaisiin lukioihin 1960-luvun alussa käytännön tarpeesta, kun aihetta oli alettu käsitellä teknillisten korkeakoulujen valintakokeissa. Aiemmin hakijat joutuivat opiskelemaan alueen itsenäisesti, mitä pidettiin kohtuuttomana. Kurssien laajuus on pitkässä oppimäärässä vaihdellut, esimerkiksi derivoimistehtäviä esiintyi ensimmäisen kerran vuoden 1963 kevään pitkän oppimäärän kokeessatarvitaan parempi lähde, ja differentiaaliyhtälöt kuuluivat opetukseen ja kirjoitusten oppimäärään vuosina 1967-2003,lähde? mutta tämänkin jälkeen niitä on opetettu koulukohtaisilla soveltavilla kursseilla. Lyhyestä matematiikasta poistettiin ensin osana suurempaa uudistusta pakollinen integraalilaskenta vuonna 1994 ja samalla differentiaalilaskennan osuutta kevennettiin (tällöin jäivät lyhyestä oppimäärästä kokonaan pois muun muassa integraali-, vektori- sekä raja-arvolaskenta, ja samoin raja-arvolaskennan poisjättämisen vuoksi rajattiin derivaatan määrittely lyhyessä matematiikassa geometriseen, tangentin kulmakertoimeen pohjaavaan määritelmään), kunnes sekin poistettiin pakollisten kurssien aihepiireistä vuonna 2016, jolloin se korvautui talousmatematiikan osuudella siten, että aiemmasta analyysin kurssista tehtiin valinnainen. Vuoden 2021 opetussuunnitelmassa differentiaalilaskennan pakollinen osuus keveni myös pitkässä matematiikassa, kun talousmatematiikka (joka oli alkujaan vuoden 1994 lyhyen matematiikan opetussuunnitelman valinnaiskurssi, jota suositeltiin myös pitkän matematiikan opiskelijoille) tuli pakolliseksi osaksi myös pitkää oppimäärää. Kokonaisuutena lyhyt matematiikka oli aina vuoden 1994 opetussuunnitelmauudistukseen saakka vain pitkän tiivistelmä, aiheiden ollessa identtiset. Tämän jälkeen lyhyttä matematiikkaa on kehitetty hyvin käytännönläheiseen suuntaan niin, että teorian osuus on mahdollisimman kevyt.
Kirjallisuutta

Pitkäranta, Juhani: Calculus Fennicus – TKK:n 1. lukuvuoden laaja matematiikka (2000–2013) (pdf) Helsinki:  Avoimet oppimateriaalit ry. ISBN 978-952-7010-12-9 ISBN 978-952-7010-13-6 (pdf). Viitattu 8.7.2019.
TCS Smash

TCS Smash eli Turun Cheerleadingseura Smash ry on vuonna 2000 perustettu turkulainen kilpacheerleadingiin ja cheertanssiin erikoistunut urheiluseura.
Historia

Smash aloitti toimintansa paikallisen salibandyseura FBC:n cheerleadereina ja omana rekisteröitynä yhdistyksenään vuonna 2000. Perustajille oli kertynyt kokemusta Turku Trojansissa sekä Turun Naisvoimistelijoissa. Ensimmäisen puolen vuoden ajan seura toimi nimellä Starlight Cheerleading & Dance Team, mutta nimi muutettiin pian ytimekkäämmäksi. Ensimmäisten vuosien aikana mukana oli noin 20 tyttöä.
Vuosi 2008 oli merkityksellinen vuosi seuralle, koska naisten edustusjoukkue Dragons voitti ensimmäisen SM- ja EM-kultansa naisten cheer-sarjassa.
Tietoa seurasta

Turun Cheerleadingseura Smash on Varsinais-Suomen suurin kilpacheerleadingiin erikoistunut seura, jossa voi harrastaa sekä cheerleadingia että cheertanssia. Seurassa urheilee tällä hetkellä noin 600 lasta, nuorta ja aikuista, joiden valmennuksesta vastaa noin 50 innokasta ja osaavaa valmentajaa. Päätoimisesti seurassa työskentelee toiminnanjohtaja, huippu-urheilupäällikkö, kaksi valmennuspäällikköä, harrasteliikuntapäällikkö, sekä talous- ja hallintokoordinaattori.
Seuralla on omat 1400 neliömetrin kokoiset harjoitustilat Manhattan Sport Centerillä Turun keskustan lähistöllä. Harjoitustiloista löytyvät mm. joustokanveesi sekä keväällä 2019 rakennettu volttimonttu ja ilmavolttirata.
Seurassa lasten ja nuorten urheilu on laadukasta ja innostavaa, mistä kertoo muun muassa seuralle myönnetty Olympiakomitean Tähtiseura-status. Seuran kehitykseen onkin viime vuosien aikana panostettu ja kehitystyö on näkynyt konkreettisesti esimerkiksi olosuhteen kehittymisessä sekä kokopäiväisten työntekijöiden rekrytoinneissa niin hallinnon kuin valmennuksenkin puolelle.
Turun Cheerleadingseura Smash haluaa olla aktiivinen suunnannäyttäjä suomalaisessa urheiluseurakentässä ja kehittää toimintaansa entisestään, jotta jäsenistö – harrastajat ja urheilijat – voivat seurassa mahdollisimman hyvin.