Bjørnstjerne Bjørnson
Suomennetut teokset > Runot

Boltsin södeimmät rakkausrunot, suom. Sami Garam & Raija Tervomaa. Helsinki: Kirjastudio 2005 ISBN 952-482-019-6
Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa, toim. Aale Tynni, Helsinki: WSOY 1976 ISBN 951-0-07416-0
Lausuntaohjelmistoa 1 (1941) toim. Lempi Musikka. Helsinki : WSOY 1941. Sarja: Pieni valiosarja, 7.
Lausuntorunoja, toim. Naemi Päiviö. Helsinki: Kansanvalistusseura  4. p. 1920
Maailman kannel, Eino Leino, Otava 1913
Maailman lyriikkaa: runosuomennoksia, suom. Aarni Kouta, Helsinki: Otava, 1922
Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja, WSOY 1930
Paavo Cajander, Runoelmia, toim. A. V. Koskimies, Helsinki: Kirja 1914
Yrjö Jylhä, Runon pursi: maailmankirjallisuuden kertovaa runoutta,  Helsinki: WSOY 1934 (3. p. WSOY 1980)
Eino Leino, Runot IV: 1908–1915, Otava 1968
Tuhat laulujen vuotta: valikoima länsimaista lyriikkaa, toim. Aale Tynni, Helsinki: WSOY 1957, 1974 ISBN 951-0-06216-2, WSOY 2004 ISBN 951-0-29121-8
Vain unen varjo: kaipuun ja surun runoja, toimittaneet Hannele Koivunen ja Laura Virkki, Helsinki: Otava 1997 ISBN 951-1-15017-0
Yrjö Jylhä: Veri ja kulta: Yrjö Jylhän suomentamaa maailmanlyriikkaa, Otava 1954
Bergliot (Bergljot), suom. Yrjö Jylhä, antologiassa:  Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja
Bergliot (Bergljot), suom. Aale Tynni, antologiassa: Runon pursi
Ei saanut hän lupaa lähteä (Han fik ej lov til at lægge ud), suom. Otto Manninen, antologiassa: Lausuntaohjelmistoa (1941) Katkelma teoksesta Fiskerjenten (11. luku).
Ei saanut hän lupaa lähteä (Han fik ej lov til at lægge ud), suom. Paavo Cajander, antologiassa: Runoelmia (Cajander)
Huhtikuu (Jeg velger meg april!), suom. Aarni Kouta, antologiassa: Maailman lyriikkaa ja Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja. Runon alkukielinen nimi vaihtelee eri lähteissä
Isänmaan laulu (fædrelandssang), suom. Paavo Cajander, antologiassa: Runoelmia (Cajander). Julk. myös Kalatyttö 1869, korj. painos 1905
Jos funtsaat mua, suom. Raija Tervomaa, antologiassa: Boltsin södeimmät rakkausrunot
Kantaatti: "Norges Vel" -nimisen seuran 100-vuotisjuhlaan 29.12.1909 (Kantate ved hundreårs-fæsten for "Norges Vel“ (29. December 1909)), suom. Eino Leino, antologiassa: Maailman kannel ja Runot IV: 1908 - 1915 (Leino)
Kätketty lempi, suom. Aarni Kouta, antologiassa: Maailman lyriikkaa: ja  Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja
Meri (Havet), suom. Yrjö Jylhä, antologiassa: Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja
Niin, tää maa on armas meille, suom. Lauri Viljanen, antologiassa: Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa ja Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja
Olav Trygvason, suom. Yrjö Jylhä, antologiassa: Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja ja Veri ja kulta
Poika, nosta pystyyn pää, suom. Aale Tynni, antologiassa: Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa
Puu (Træet), suom. Aale Tynni, antologiassa: Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa
Puu (Træet), suom. Yrjö Jylhä, antologiassa: Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja ja Veri ja kulta
Synnöven laulu (Synnøves sang), suom. Aale Tynni, antologiassa: Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa
Sävel (Tonen), suom. Aale Tynni, antologiassa: Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa
Taylorin laulu (Taylors sang), suom. Aale Tynni, antologiassa: Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa ja Tuhat laulujen vuotta (1957, 1974, 2004) ja Vain unen varjo Runo näytelmästä Maria Stuart Skotlannissa (Maria Stuart i Skottland, 1864).
Tunturien tuolla puolen (Over de høje fjælle), suom. Reinhold Roine, antologiassa: Lausuntorunoja
Tunturiin kun haluat, suom. Aale Tynni, antologiassa: Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa
Tunturin tuolla puolen (Over de høje fjælle), suom. Aale Tynni, antologiassa: Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa
Tunturin tuolle puolen (Over de høje fjælle), suom. Yrjö Jylhä, antologiassa: Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja ja Veri ja kulta
Viimeinen tuska (Siste smærte), suom. Aale Tynni, antologiassa: Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa ja Tuhat laulujen vuotta (1957, 1974, 2004)