stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
”Weird Al” Yankovic
Diskografia > Singlet

My Bologna
Another One Rides the Bus (Queen: Another One Bites the Dust)
Ricky
I Love Rocky Road
Eat It (Michael Jackson: Beat It)
King of Suede
I Lost on Jeopardy
This Is the Life
Like a Surgeon (Madonna: Like a Virgin)
I Want a New Duck
One More Minute
Hooked on Polkas
Dare to Be Stupid
Living with a Hernia
Christmas at Ground Zero
Fat (Michael Jackson: Bad)
Lasagna
I Think I'm a Clone Now
UHF
Money for Nothing/Beverly Hillbillies
Isle Thing
Smells Like Nirvana (Nirvana: Smells Like Teen Spirit)
You Don't Love Me Anymore
Taco Grande
Jurassic Park (parodia Richard Harris: MacArthur Park -laulusta)
Bedrock Anthem
Achy Breaky Song
Headline News
Amish Paradise (Coolio: Gangsta's Paradise)
Gump
Spy Hard
The Night Santa Went Crazy
The Saga Begins (Don McLean: American Pie)
It's All About the Pentiums
Polka Power!
Pretty Fly for a Rabbi (Offspring: Pretty fly for a white guy)
Don't Download This Song
White & Nerdy (Chamillionairen Ridin' dirty )
Canadian Idiot (Green Day: American Idiot)
eBay (Backstreet Boys: I Want It That Way)
Whatever You Like (T.I.n samanniminen kappale)
Craigslist
Skipper Dan
CNR
Ringtone
Perform This Way (Lady Gagan Born This Way)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ”Weird Al” Yankovic Wikimedia Commonsissa
”Weird Al” Yankovicin kotisivut (englanniksi)
”Weird Al” Yankovic Myspacessa (englanniksi)
Video and free download of Don’t Download This Song (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  Emmy Awards  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Trove  Elonet  Yle
Explorer 2

| Explorer 2 |
| --- | --- |
COSPAR ID:  1958-F02
Ohjelma:  Explorer-ohjelma
Organisaatio:  Yhdysvaltain ilmavoimat
Tehtävätyyppi:  kiertolaisluotain
Kohde:  Maan kiertorata
Laukaisu:  5. maaliskuuta 1958 klo 18.27 UTC Cape Canaveral Missile Test Center laukaisualusta 26A
Laukaisualus:  Juno I
Massa:  14,22 kg
Explorer 2:n laukaisu Juno I -kantoraketilla
Explorer 2 oli 5. maaliskuuta 1958 kello 18.27 UTC laukaistu toinen Yhdysvaltain ilmavoimien Explorer-ohjelman satelliitti. Laukaisussa satelliitin Juno I -kantoraketin neljännen vaiheen rakettimoottori ei syttynyt, jonka seurauksena kantoraketti saapui uudestaan Maan ilmakehään ja iskeytyi Atlantin valtamereen lähelle Trinidadia.
Tutkimuslaitteisto

Luotaimen tutkimuslaitteet olivat:
Kosmisen säteilyn tutka
Mikrometeoroiditutka
Unohtumaton ilta (albumi)

| Unohtumaton ilta Tapio Rautavaara |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1976
 Formaatti: LP-levy, C-kasetti
 Tuottaja(t): Toivo Kärki
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Tapio Rautavaaran muut julkaisut
| Tänään ei lauluja synny 1973 | Unohtumaton ilta 1976 |   |
Unohtumaton ilta on vuonna 1976 ilmestynyt Tapio Rautavaaran albumi. Se on hänen viimeinen albuminsa, jos kokoelmalevyjä ei lasketa mukaan.
Erkki Junkkarisen vuonna 1975 ilmestyneen albumin Ruusuja hopeamaljassa suursuosion innoittamana Toivo Kärki päätti tuottaa Rautavaaralle vastaavanlaisen, perinteistä materiaalia sisältävän levyn. Yhtäkään mukaan valituista kappaleista Rautavaara ei ollut aiemmin levyttänyt, ja täysin uusia olivat Kärjen säveltämät Kotikoivuni mun ja Elämäni vuodet.
Kappaleet > A-puoli

Kultainen nuoruus – 2.19 (säv. Kullervo Linna, san. Kullervo, sov. Kalevi Nyqvist)
Kapakan pikkuinen Liisi – 3.22 (säv. ja san. Usko Kemppi, sov. Paul Fagerlund)
Uralin pihlaja – 3.47 (säv. Evgenij Rodygin, san. Veikko Vallas, sov. Kalevi Nyqvist)
Lehdetön puu – 2.44 (säv. Timo Vuori, san. Annuli, sov. Kalevi Nyqvist)
Unohtumaton ilta – 2.36 (Podmoskovnyie vetshera, säv. Vasili Solovjev-Sedoi, suom. san. Kristiina, sov. Kalevi Nyqvist)
Soittajan kaipuu – 3.22 (säv. Viljo Vesterinen, san. Annuli, sov. Paul Fagerlund)
Kappaleet > B-puoli

Rakastan sinua, elämä – 3.51 (säv. Eduard Kolmanovski, suom. san. Pauli Salonen, sov. Kalevi Nyqvist)
Kotikoivuni mun – 2.58 (säv. Toivo Kärki, san. Kirsti Laitinen, sov. Kalevi Nyqvist)
Minne tuuli kuljettaa – 2.12 (säv. Toivo Kärki, san. Juha Vainio, sov. Kalevi Nyqvist)
Äidin syntymäpäivä – 2.36 (säv. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa, sov. Kalevi Nyqvist)
Sokeripala – 2.44 (Felednelek, säv.  (Joszef Doczy, suom. san. Evert Suonio, Reino Helismaa, sov. Toivo Kärki, Kalevi Nyqvist)
Elämäni vuodet – 3.12 (säv. Toivo Kärki, san. A. Aleksi, sov. Kalevi Nyqvist)
Levyllä soittavat muusikot

Aaro Kurkela ja Kalevi Nyqvist, harmonikka
Pentti Nevalainen ja Rauno Lehtinen, viulu
Reijo Lehtovirta, huilu
Hannu Saxelin, klarinetti
Taisto Wesslin, kitara
Heikki Laurila, mandoliini
Antti Hyvärinen, piano
Paul Fagerlund, sähköpiano
Martti Metsäketo, basso
Ilpo Kallio, rummut
Falcon (rakettiperhe)

Falcon 9 laukaistaan onnistuneesti Cape Canaveralista 4.6.2010
Falcon-rakettiperhe on SpaceX:n kehittämä joukko kantoraketteja. Yritys kehittää, valmistaa ja laukaisee raketteja. Operatiivisessa käytössä vuonna 2024 on keskiraskas Falcon 9 Block 5 ja Falcon Heavy.
Raketit on alusta alkaen suunniteltu uudelleenkäytettävyys ja miehitetyt lennot silmällä pitäen. Alkuvaiheessa raketit olivat käytännössä kertakäyttöisiä. Uudelleenkäyttöä kehitettiin operatiivisten lentojen yhteydessä. Uudelleenkäytön ensimmäisessä vaiheessa eli ensimmäisen vaiheen hallitussa laskeutumisessa ja haltuunotossa onnistuttiin maaliskuussa 2016 lennolla Falcon 9 laukaisu 24. Tämä laskeutui maa-alustalle lähelle laukaisupaikkaa. Seuraava onnistunut talteenotto tapahtui jo merellä olevalle lautalle, laukaisulla SpaceX CRS-8. Vajaa vuotta myöhemmin SpaceX laukaisi onnistuneesti CRS-8 laukaisussa käytetyn ensimmäisen vaiheen laukaisussa SES-10.
Ensimmäinen miehitetty lento Crew Dragon Demo-1 tehtiin vuonna 2019.
Keskiraskaan Falcon 9:n lisäksi rakettiperheeseen kuuluva raskas Falcon Heavy teki ensilentonsa helmikuussa 2018.
Spacex:n suunnitelmana on korvata Falcon-raketit kehitteillä olevalla superraskaalla Starshipillä.
Luettelo > Raketit

Falcon 1 – käytössä 2006–2009
Falcon 9
Falcon 9 v1.0 – käytössä 2010–2013
Falcon 9 v1.1 – käytössä 2013–2015
Falcon 9 v1.2 Full Thrust – käytössä 2015–
Block 3 – Ensimmäinen v1.2 -versio
Block 4 – Toinen v1.2 -versio
Block 5 – Kolmas v1.2 -versio. Uusin versio Block 5 käytössä toukokuusta 2018 alkaen. Ensimmäinen miehitetyissä laukaisuissa käytetty versio. Block 5:n on tarkoitus olla raketin viimeinen versio.
Falcon Heavy – käytössä 2018–
Luettelo > Rakettimoottorit

Merlin (Falcon 9)
Merlin 1A
Merlin 1B
Merlin 1C
Merlin Vacuum (1C)
Merlin 1D
Merlin Vacuum (1D)
Kestrel (Falcon 1)
Drago (SpaceX Dragon)
SuperDrago (SpaceX Dragon 2)
Raptor (Falcon 9)
Falcon 1

Falcon 1 oli SpaceX:n ensimmäinen kantoraketti. Sen ensimmäinen laukaisu 24. maaliskuuta 2006 epäonnistui kuten kaksi seuraavaakin. Neljäs ja viides laukaisu onnistui. Falcon 9 sarja korvasi pian Falcon 1:n, osin koska rahdit joihin Falcon 1 soveltui voidaan laukaista Falcon 9:n sivukuormana. Falcon 1: kapasiteetti on 670 kg matalalle maan kiertoradalle.
Falcon 9 > Versiot

Falcon 9 v1.0 on ensimmäinen operatiivinen versio raketista. Sitä käytettiin 5 kertaa vuosina 2010-2013. Versio on poistunut käytöstä.
Falcon 9 v1.1 on toinen operatiivinen versio raketista. Version ensimmäinen laukaisu oli 29. syyskuuta 2013. Falcon 9 v1.1 epäonnistui kerran, kesällä 2015 raketti ja kuorma tuhoutuivat kesken lennon SpaceX CRS-7. Tämän jälkeen sillä suoritettiin vielä yksi onnistunut laukaisu kunnes sen korvasi kokonaan uudempi malli.
Falcon 9 v1.2 (myös nimellä Falcon 9 Full Thrust) on uudempi versio raketista. Sillä saavutettiin ensimmäistä kertaa ikinä ensimmäisen vaiheen uudelleenkäytettyvyys maaliskuussa 2017 lennolla SES-10. Yksi v1.2 on tuhoutunut, tankkauksen yhteydessä syyskuussa 2016 AMOS-6.  v1.2:n historia jakaantuu edelleen kolmeen eri vaiheeseen. Block 3 on sen ensimmäinen v1.2 -versio ja toinen Block 4. Kolmas v1.2-version edellen aktiivisessa käytössä oleva Block 5. Käytössä toukokuusta 2018 alkaen.selvennä
Huomattavasti raskaampi Falcon Heavy kehitettiin Falcon 9:n pohjalta.
Falcon 9 > Lentohistoria

Falcon 9 nousi kiertoradalle ensi kertaa 8. joulukuuta 2010. Toisella lennolla, COTS Demo Flight 1, mukana oli Dragon-kapseli, joka kiersi lennolla kaksi kiertorataa. Kolmannella lennolla, COTS Demo Flight 2,  25. toukokuuta 2012 Falcon 9 vei Dragon-rahtialuksen ISS:lle . ISS-lentojen lisäksi Falcon 9:ää on käytetty satelliittien laukaisuun geostationaariselle radalle ja maan matalalle kiertoradalle. Rakettia on suunniteltu alusta alkaen myös miehitettyihin laukaisuihin soveltuvaksi ja sitä onkin tarkoitus käyttää myös miehitetyn Dragon-version kanssa.
Tammikuuhun 2014 mennessä Falcon 9 on lentänyt kahdeksan lentoa, joista kaikki ovat olleet onnistuneita.
Helmikuuhun 2022 mennessä Falcon 9 on lentänyt 139 lentoa, joista yksi on epäonnistunut. Epäonnistunut lento oli vuonna 2015 ja lisäksi oli ennen lentoa tapahtunut epäonnistunut testi vuonna 2016.
Tekniset tiedot

| Versio | v1> 0 (ei käytössä) | v1> 1 (ei käytössä) | Full Thrust / v1> 2 Block 3 & Block 4 (ei käytössä) | Full Thrust / v1> 2 Block 5 (aktiivinen) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaihe 1 | 9 × Merlin 1C | 9 × Merlin 1D | 9 × Merlin 1D (päivitetty) | 9 x Merlin 1D++ |
| Vaihe 2 | 1 × Merlin 1C Vacuum | 1 × Merlin 1D Vacuum | 1 × Merlin 1D Vacuum (päivitetty) | 1 x Merlin 1D++ Vacuum |
| Max. korkeus (m) | 53 | 68,4 | 70 | 70 |
| Halkaisija (m) | 3,66 | 3,66 | 3,66 | 3,7 |
| Työntövoima laukaisussa (kN) | 3 807 | 5 885 | 6 804 7 607 (2016 lopussa) | 8 451 |
| Lentoonlähtömassa (tonnia) | 318 | 506 | 549 | 549 |
| Nokkakartion halkaisija (m) | N/A | 5,2 | 5,2 | 5,2 |
| Hyötykuorma LEO (kg) | 8 500-9 000 (Cape Canaveral) | 13 150 (Cape Canaveral) | 22 800 (Kertakäyttö, Cape Canaveral) | 22 800 (Kertakäyttö, Cape Canaveral) |
| Hyötykuorma GTO (kg) | 3 400 | 4 850 | 8 300 (Kertakäyttö) 5 300 < (Uudelleenkäyttö) | 8300 (Kertakäyttö) 5 500 (Uudelleenkäyttö) |
| Onnistumissuhde | 5/5 | 14/15 | 12/12 (käyttö lopetettu kesällä 2018) | 11/11 (helmikuu 2019) |
↑  Falcon 9 v1.0 ei koskaan lentänyt nokkakartion kanssa, vaan pelkästään Dragon avaruusalus hyötykuormanaan.
↑  CRS-1-rahtilennolla Dragon lensi onnistuneesti ja saavutti Kansainvälisen avaruusaseman, mutta ensimmäisen vaiheen moottorin vian vuoksi sekundaarinen hyötykuorma joutui väärälle kiertoradalle.
Aiheesta muualla

http://www.spacex.com/falcon9
Kantoraketit
| --- | --- |
Nykyiset::  Ariane 6  Atlas V  Athena  Delta IV  Dnepr  Electron  Falcon 9 9 B4  9 B5  Falcon Heavy  GSLV  H-IIA  Kosmos-3M  Pitkä marssi -rakettiperhe  Minotaur  Pegasus  Proton  PSLV  Rokot  Shavit  Štil  Start-1  UR-100  Space Launch System  Strela  Sojuz U  FG  2  Taurus  Tsyklon 3  Volna  Vega  Zenit 
Suunnitteilla::  Angara  BFR  GSLV III  GX  H-IIB  KSLV  New Glenn  Taurus II  Vulcan 
Entiset::  Ariane 1  2  3  4  5  Atlas SM-65 Atlas  I  II  III  Black Arrow  Delta  II  III  Diamant  Energija  Europa  Falcon 1  Falcon 9 9 v1.0  9 v1.1  9 v1.2  H-II  J-I  Juno I  Lambda  Mu (V)  Molnija M  N1  Poljot  R-7  Saturn I  IB  V  INT-21  Scout  Sparta  Thor  Thor-Agena  Thor-Burner  Thorad-Agena  Titan I  II  III  IIIB  IV  Tsiklon 2  Vanguard  Voshod  Vostok 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: [[en:Falcon_(rocket_family) 2015-02-26 vertailutaulukko]]
Käännös suomeksi
Mestaria kunnioittaen – Tribuutti Tapio Rautavaaralle

| Mestaria kunnioittaen – Tribuutti Tapio Rautavaaralle Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Tribuuttialbumin tiedot
 Äänitetty : 2008
 Julkaistu: 20. elokuuta 2008
 Tuottaja(t): Sampo Haapaniemi
 Tyylilaji: iskelmä, country
 Kesto: 43.04
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Mestaria kunnioittaen – Tribuutti Tapio Rautavaaralle on tribuuttialbumi, joka sisältää suomalaislaulajien tulkintoja Tapio Rautavaaran kappaleista. Levy julkaistiin 20. elokuuta 2008.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Esittäjä(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kulkurin iltatähti | Juha Tapio | 3.18 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Kulkuri ja joutsen | Jenni Vartiainen | 3.20 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Häävalssi | Johanna Kurkela | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Juokse sinä humma | Tuure Kilpeläinen | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Uralin pihlaja | Tero Vaara | 4.19 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Peltoniemen Hintriikan surumarssi | Samuli Edelmann | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Kiven sisällä | Timo Rautiainen | 3.02 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Päivänsäde ja menninkäinen | Vuokko Hovatta | 3.11 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Kulkuriveljeni Jan | Chisu | 3.39 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Rakovalkealla | Teleks | 2.54 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Ontuva Eriksson | Ilkka Alanko | 4.51 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Sininen uni | Jippu | 3.35 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Soundi:
Sofia (Ruotsin kuningatar)

| Sofia |
| --- | --- |
 
Ruotsin kuningatar
Valtakausi:  18. syyskuuta 1872 – 8. joulukuuta 1907
Kruunajaiset:  12. toukokuuta 1873 Storkyrka, Tukholma
Edeltäjä:  Lovisa
Seuraaja:  Viktoria
Norjan kuningatar
Valtakausi:  18. syyskuuta 1872 – 26. lokakuuta 1905
Kruunajaiset:  18. heinäkuuta 1873 Nidarosin tuomiokirkko, Trondheim
Edeltäjä:  Lovisa
Seuraaja:  Maud

Syntynyt:  9. heinäkuuta 1836 Biebrichin linna, Nassaun herttuakunta
Kuollut:  30. joulukuuta 1913 (77 vuotta) Ulriksdalin linna, Tukholma, Ruotsi
Hautapaikka:  Riddarholmskyrkan
Puoliso:  Oskar II
Lapset:  Kustaa V Oscar Carl Eugen
Koko nimi:  Sophia Wilhelmine Marianne Henriette
Suku:  Nassau-Weilburg
Isä:  Vilhelm
Äiti:  Pauline
Uskonto:  luterilainen
Sophie Wilhelmina Marianne Henrietta von Nassau (9. heinäkuuta 1836 Biebrichin linna, Nassaun herttuakunta – 30. joulukuuta 1913 Ulriksdalin linna, Tukholma, Ruotsin kuningaskunta) oli saksalainen prinsessa, josta oli Ruotsin kuningatar Oskar II:n puolisona vuosina 1872–1907 sekä Ruotsi- Norjan kuningatar vuosina 1872–1905.
Suku

Sophie oli Nassaun herttua Vilhelmin (1792–1839) ja tämän toisen puolison prinsessa Pauline Friederike Marie von Württembergin (1810–1856) nuorin tytär. Hänellä oli kahdeksan sisaruspuolta ja kolme sisarusta. Isä kuoli kun Sophie oli kolmivuotias.
Nuori prinsessa sai huolellisen kasvatuksen, ja opiskeli etenkin kieliä, musiikkia ja historiaa. Hänen äidinkielensä oli englanti. Hän sai opetusta myös miekkailussa, josta katsottiin olevan hyötyä hänen ryhdilleen.
Avioliitto ja lapset

Sophie avioitui 6. kesäkuuta 1857 kruununprinssi Oscarin, tulevan Ruotsin kuningas Oskar II:n kanssa, ja kuningattarena hänet tunnettiin nimellä Sofia.
Kruununprinssiparille syntyi neljä poikaa:
Oscar Gustaf Adolf (1858–1950), Kustaa V; avioitui Victoria von Badenin kanssa; heille syntyi kolme lasta, joista yksi oli Kustaa VI Adolf
Oscar Bernadotte (1859–1953), Wisborgin kreivi, luopui kruununperimysoikeudesta vuonna 1888, avioitui Ebba Munck af Fulkilan kanssa; heillä oli viisi lasta
prinssi Carl (1861–1951), Länsi-Götanmaan herttua, avioitui Tanskan prinsessa Ingeborgin kanssa; heille syntyi neljä lasta, joista toinen oli Norjan prinsessa Märtha ja toinen Belgian kuningatar Astrid.
prinssi Eugén (1865–1947), Närken herttua, oli tunnettu taidemaalarina, pysyi naimattomana
Kuningatar

Sofia ja Oskar kruunattiin vuonna 1873 sekä Ruotsin että Norjan kuningaspariksi, mutta valtioliiton purkautumisen takia he luopuivat Norjan kruunusta vuonna 1905.
Sofia jäi leskeksi vuonna 1907. Myöhemmällä iällään hän oli hyvin uskonnollinen ja perusti monia hyväntekeväisyysjärjestöjä kuten Sofiahemmet-sairaalan Tukholmaan. Hän kuoli 77-vuotiaana joulukuussa 1913. Hänet on haudattu Riddarholmin kirkkoon.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sofia av Nassau (1836–1913) (Arkistoitu – Internet Archive) Kungahuset
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Italia  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  DDB 
Prinsessa Sophie ja hänen tuleva puolisonsa kruununprinssi Oscar kihlautuneina
Kruununprinsessa Sophie ja kruununprinssi Oscar lastensa kanssa. Vas. Gustaf (1858-1950), Eugen (1865-1947), Oscar (1859-1953), ja Carl (1861-1951). Käyntikorttivalokuva W. A. Eurenius & P. L. Quist (Stockholm) n. 1865-1866
Kuningatar Sophia, Anders Zorn 1909
Fornjótrin suku

Fornjótrin (myös Forniot) suku on muinaisjättiläisten Fornjótrista alkava kuningassuku, joka tunnettiin useissa saagoissa, kuten muinaisnorjankielisissä Fundinn Noregr- ja Hversu Noregr byggdist -teksteissä. Nämä hahmot, joista kolmea luonnehditaan "Gothlandia, Finnlandia ja Kvenlandia" hallinneiksi kuninkaiksi, voidaan tulkita skandinaavisen mytologian muiden jättiläisten tapaan luonnonilmiöiden henkilöityminä. 800-luvulle ajoitetussa Ynglingatal-runossa Fornjótrin poikia ovat vesi, tuli ja ilma.
Maininnat saagoissa

Vuoden 1200 tienoilla kirjoitettu Orkneyinga-saagaan sisältyvä Fundinn Noregr -teksti kertoo miten Norja perustettiin. Se sisältyy Olavi Tryggvanpojan saagan johdantona islantilaiseen Flateyn käsikirjoitukseen (Flateyjarbok). Tässä tekstissä todetaan, että Fornjótrin pojista Aegir hallitsi merta, Kári tuulta ja Logi tulta. Fornjótria ei tässä lähteessä kutsuta kuninkaaksi, mutta hänen jälkeläistään Snaer Vanhaa nimitetään "Gothlandia, Finnlandia ja Kvenlandia" hallinneeksi kuninkaaksi.
Ynglingatal-runossa, joka on ajoitettu 800-luvun lopulle, ja on siten Fundinn Noregr -tekstiä vanhempi ja alkuperäisempi lähde, tulesta käytetään nimitystä ”Fornjótrin poika”.
1200-luvun alkuun ajoittuvassa Skáldskaparmál-tekstissä tuulta nimitetään ”Fornjótrin pojaksi”, "Aegin veljeksi" ja "tulen veljeksi". Skáldskaparmál yhdistää Fornjótrin pojat ja tuulen myös mainitessaan Fornjótrin poikien puhaltaman lumipyryn. Joissakin Skáldskaparmálin käsikirjoitusversioissa on erikseen jättiläisten luettelo, johon Fornjótr sisältyy.
Gylfaginning-tekstissä Logi esiintyy tulen henkilöitymänä. Aegi eli Hlér mainitaan useissa eri tarinoissa meressä tai meren rannalla asuvana jättiläisenä. Tämän mukaisesti Fornjótrin poikia pidetään klassisten alkuaineiden henkilöityminä: Logi on tuli, Kári on tuuli (=ilma) ja Aegi eli Hlér on meri (=vesi). Heidän isäänsä Fornjótria on epäilty maan elementin henkilöitymäksi. Fornjótrin seuraavat jälkeläiset yhdistyvät nimiensä perusteella talveen. Frosta tarkoittaa pakkasta ja Snaer lunta. Thorri tarkoittaa ensimmäistä sydäntalven jälkeistä kuukautta (viikinkiajan kalenterissa tammikuun puolivälistä helmikuun puoliväliin), Gói taas seuraavaa kuukautta.
Hversu Noregr byggdist mainitsee vielä sellaisia talveen viittaavan nimen omaavia Fornjótrin sukuun liittyviä hahmoja kuin Jökull (=jäätikkö), Drifa (=lumipyry) jne.
Bardr Lumitunturinharjun saaga sanoo Fornjótrin jälkeläisten olleen ”jättiläissukua”. Myyttitutkijoiden mukaan on erittäin todennäköistä, että Fornjótrin sukuun liittyvät hahmot ovat alun perin olleet skandinaavisen taruston jättiläisiä. Myyteissä jättiläiset yhdistettiin Fornjótrin jälkeläisten tavoin talveen, pakkaseen ja muihin luonnonvoimiin. Fornjótrin nimi saattaa tarkoittaa ”muinaista jättiläistä” (toisten tulkintojen mukaan ”muinaista juuttia”, ”muinaista kanta-asukasta” tai ”muinaista hävittäjää”).
Myyttitutkija Bruce Lincolnin strukturalistisen tulkinnan mukaan Fornjótrin suku on sommiteltu joukosta käsitteellisiä vastakkaispareja: maa ja ilma, meri ja tuli, lumi ja pakkanen, tammikuu ja helmikuu, merellinen viikinkielämä (Górr) ja talonpoikainen elämä (Nórr). Margaret Clunies Ross puolestaan arvelee, että kuvaus jättiläisten perustamasta Norjasta saattaa olla mikrokosminen versio luomistarusta, jossa maailma luotiin Ymir-jättiläisen ruumiista.
Vallitsevan akateemisen näkemyksen mukaan näillä myyttihahmoilla ei olisi yhteyttä todellisuudessa eläneisiin henkilöihin. Tieteellisen käsityksen mukaan Nórr on johdettu Norjan nimestä eikä päinvastoinlähde?, Norjan nimen tarkoittaessa ”pohjoista tietä”.
Yhteys suomalaiseen kansantarustoon

Historiantutkija ja suomentaja Martti Linna on halunnut verrata Fornjótrin sukua suomalaisen mytologian olentoihin. Hänen mukaansa Fornjótr olisi sama hahmo kuin Iku-Turso, Kári Ilmarinen, Logi Lemminkäinen eli Liekkiö, Aegir Väinämöinen (Väinämöisen on arveltu olleen alkuaan veteen liittyvä jumalolento).
Suomen kuninkaiksi tulkittuja hahmoja esiintyy muissakin saagoissa. Fundinn Noregrissa esiintyvät ovat kuitenkin olleet tunnetuimmat. Osittain niihin pohjautuu muun muassa Johannes Messeniuksen "Suomen kronikka" ja toinen, tuntemattoman tekijän "Suomen kronikka", jotka kumpikin ovat luultavasti 1600-luvulta. Samat kuninkaat mainitaan myös Christfrid Gananderin Mythologia Fennicassa vuonna 1789. On epäselvää kuinka paljon nämä kirjoittajat tunsivat muita saagalähteitä.
Fornjótrin suvussa voidaan nähdä helposti yhtäläisyyksiä kalevanpoikiin.
Vaihtoehtoinen historiantulkinta ja sen arvostelu

Vuonna 1988 Martti Linna esitti saagoihin perustuvan hypoteesin, jonka mukaan Fornjótr-tarusto oli rinnasteinen Ynglinga-saagalle, ja että se 1200-luvulla oli Ynglinga-saagan tapaan mielletty historialliseksi kertomukseksi esivanhempien suvusta. Fornjótr olisi 1200-luvun käsitysten mukaan elänyt 500-luvulla jaa. ja hallinnut voimakasta Suomen alueella sijainnutta kuningaskuntaa. Linna arveli, että 1200-luvun käsitys Fornjótrin "jättiläissuvusta" olisi saattanut johtua pitkäkasvuisista alemannilaisista maahanmuuttajista, joita hänen mukaansa siirtyi Lounais-Suomeen 500-luvulla. Edelleen Linna piti mahdollisena, että kuvauksella Nórr-kuninkaan sotaretkistä ja Norjan perustamisesta olisi jonkinlainen historiallinen tausta. Lisäksi Linna julkaisi teoksessaan kirjallisuushistoriallisen kaavion siitä, miten 1200-luvun saagojen kirjoittajat olivat kytkeneet Fornjotr-taruston saagoissaan yhteen. Linnan teoria ei aikanaan saanut kaikkien tutkijoiden kannatusta. Mikko Häme todisteli kriittisessä kommentissaan Fornjótrin olevan kuvitteellinen hahmo.
Euran aluetta 1960-luvulta alkaen tutkinut arkeologi Pirkko-Liisa Lehtosalo-Hilander puolestaan huomautti, ettei kuningaskunnan olemassaolosta tai germaanisesta maahanmuutosta ole arkeologisia todisteita. Hän katsoi Suomessa olleen "päälliköitä". Lehtosalo-Hilander tosin toteaa: "Täydellisellä varmuudella Martti Linnan teorioita ei voi torjua." Lehtosalo-Hilander katsoo, että asia saattaa ratketa toistaiseksi vähän tutkitun Euran Pappilanmäen lisäkaivauksilla."