stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aidon kehityksen mittari
Tausta

Kansantalouden tilinpito ja bruttokansantuote eivät enää anna oikeaa kuvaa hyvinvoinnin kehityksestä. Kansantalouden tilinpito ja sen tärkein mittari bruttokansantuote (BKT) on tarpeen korvata uudella, kehittyneemmällä tilastojärjestelmällä, joka antaa paremman kuvan ihmisten hyvinvoinnin kehityksestä. Kehittämistarpeen ydin tiivistyy nobelisti Joseph Stiglitzin toteamukseen, että ”BKT on vanhentunut mittari, jonka käyttö johtaa huonoihin päätöksiin”. Ranskassa pääministeri Dominique de Villepin ehdotti keväällä 2007 Ranskan kansalliselle tilastovirastolle sellaisten talouden kasvuindikaattorien kehittämistä, jotka ottaisivat huomioon kestävän kehityksen vaatimukset.
Marraskuussa 2007 Brysselissä järjestettiin Beyond GDP -konferenssi, jossa mietittiin BKT:n jälkeisten, nykyiseen yhteiskuntaan paremmin sopivien mittareiden kehittämistä. Konferenssin järjestivät Euroopan komissio, Euroopan parlamentti, OECD ja Maailman luonnonsäätiö (WWF). Konferenssin yhteydessä Euroopan unionin talouskomissaari Joaquin Almunia totesi, että ”nyt on oikea aika ottaa seuraava askel todellisen kehityksen mittaamisen suuntaan”. Komission puheenjohtaja Manuel Barroson mukaan ”emme voi mitata tulevaisuuden haasteita menneen maailman työkaluilla”. Myös OECD on vauhdittanut asiaa käynnistämällään kehityksen mittaamishankkeella.
Kansantalouden tilinpidon tapaan laadittava hyvinvoinnin tilastointijärjestelmä edellyttää järjestelmällistä, luotettavaa, kansainvälisesti vertailukelpoista ja standardoitua tilinpitojärjestelmää. Uusien hyvinvoinnin seurantavälineiden kehittämisen keskeisinä haasteina ovat erityisesti hyvinvoinnin käsitteen moniulotteisuus ja subjektiivisuus. Uudet mittarit olisi saatava yleiseen käyttöön 2010-luvun aikana, vaikka niiden laatiminen on osoittautunut ennakoitua haasteellisemmaksi.lähde?
Talousteoreettiset lähtökohdat

Taloustieteen yksilöiden käyttäytymistä mallintava ajattelu perustuu yhä edelleen teollistumisen alkuvuosilta 1870-luvulta peräisin olevaan periaatteeseen, että ihmisten taloudellista käyttäytymistä ohjaa pyrkimys mahdollisimman suureen omien tarpeiden tyydytykseen. Ihmisten tarpeet oletetaan rajattomiksi, kun taas keinoja tarpeiden tyydyttämiseen on ihmisten haluihin ja toiveisiin nähden vain rajallinen määrä. Tämän niukkuuden myötä määrittyvät kysyntään ja tarjontaa pohjautuvat markkinahinnat. Markkinahinnat määräävät viime kädessä, mitä ja kuinka paljon yhteiskunnassa tuotetaan, eli voimavarojen kohdistaminen tapahtuu hintasignaalien avulla. Hintainformaation toiminta voimavarojen tehokkaasta allokoinnista päätettäessä on taloustieteen keskeinen oletus. Huomattavia poikkeamia tähän logiikkaan aiheuttavat ulkoisvaikutukset eli yleensä negatiiviset hyödykkeet, joita markkinat ja markkinahinnoittelu eivät yksinkertaisesti ota huomioon.
Käytännössä monien yksilön hyvinvoinnin kannalta tärkeiden sosiaalisten asioiden ja ympäristön hintojen puuttuminen on johtanut talouden tuotannon ja sitä edistävien arvojen korostumiseen ihmisten mielissä ja koko yhteiskunnassamme. Tällöin ei myöskään hintamekanismi toimi teorian mukaisella tavalla. Puuttuvien hintojen vuoksi talous toimii tehottomasti ja haaskaa resursseja, eikä sen toiminta johda mahdollisimman suureen hyvinvointiin.
Aidon kehityksen indikaattori GPI

Kestävän taloudellisen hyvinvoinnin indeksi (Index of Sustainable Economic Welfare, ISEW) on Herman Dalyn ja John B. Cobb Jr:n vuonna 1989 kehittämä kestävän taloudellisen hyvinvoinnin mittari. Aidon kehityksen indikaattori (Genuine Progress Indicator, GPI) on ISEW:n jatkokehitelmä, joka painottaa aitoa, todellista kehitystä. Se soveltuu erityisesti kestävän taloudellisen hyvinvoinnin ja talouden kestävyyden kuvaamiseen. ISEW ja GPI ovat uusklassiseen talousteoriaan sisältyvän hyvinvoinnin taloustieteen teorioiden mukaisia aggregaatti-indikaattoreita, jotka tiivistävät hyvinvoinnin yhteen mittariin. Niitä voidaan käyttää politiikan suuntaamisessa samaan tapaan kuin BKT-mittaria. Ne ottavat huomioon kuluttajien hyvinvoinnin tasoon vaikuttavat tekijät kattavasti rahamääräisinä ja ohjaavat päätöksentekijöiden huomiota talouden lisäksi sosiaalisiin ja ekologisiin tavoitteisiin. Ne myös erottavat taloudellisen toiminnan myönteiset vaikutukset sen ympäristön ja yhteiskunnan tilaa heikentävistä vaikutuksista sekä ottavat huomioon ympäristövaikutusten keston.
Aidon kehityksen indikaattorin laskennan lähtökohtana toimii yksityinen kulutus, jota painotetaan yhteiskunnan tulonjaon tasaisuutta kuvaavalla Gini-indeksillä siten, että tasaisempi tulonjako tuottaa kulutukselle korkeamman arvon. Painotuksen taustalla on oletus, että tulonjaon tasaisuus lisää yhteiskunnan hyvinvointia. ISEW- ja GPI-indeksit eivät kuitenkaan sisällä suoraan ihmisten kokemaa subjektiivista hyvinvointia tai onnellisuutta, vaan pikemminkin niitä edellytyksiä, jotka ympäröivä yhteiskunta tarjoaa onnellisen elämän saavuttamiseksi.
ISEW ja GPI ovat uusklassiseen talousteoriaan sisältyvän hyvinvoinnin taloustieteen teorioiden mukaisia aggregaatti-indikaattoreita, jotka tiivistävät ihmisten komean taloudellisen hyvinvoinnin yhteen mittariin. Niitä voidaan käyttää politiikan suuntaamisessa samaan tapaan kuin BKT-mittaria.
GPI:n laskentakaava

GPI:n laskentakaava voidaan esittää yksinkertaistettuna seuraavasti:
GPI = A + B - C - D + I
A = tulonjaolla painotettu yksityinen kulutus
B = hyvinvointia tuottavien markkinattomien palveluiden arvo
C = yksityiset, tuotannon haitoista aiheutuvat menot
D = luonnon heikentymisestä ja luonnonvarojen kulumisesta aiheutuvat kustannukset
I = pääomakannan kasvu ja kansainvälisen kaupan tasapaino
GPI-mittarin taustalla on John Hicksin (1948) esittämä määritelmä kestävästä tulosta suurimpana mahdollisena määränä, jonka henkilö tai talous voi kuluttaa yhden periodin aikana vähentämättä seuraavan periodin kulutustaan. GPI:n tarkoituksena on kertoa yhteiskunnan hyvinvoinnin tilasta sekä hyvinvoinnin tuottamisen kestävyydestä, eli mahdollisuuksista ylläpitää vastaavaa hyvinvoinnin tasoa tulevaisuudessa.
GPI:n komponentit

Yksittäiset GPI:n arvoa lisäävät (+) ja vähentävät (–) komponentit ovat
tarkemmin eriteltyinä seuraavat:
+ Painotettu yksityinen kulutus
+ Kotitaloustyön ja vanhemmuuden arvo
+ Korkeakoulutuksen arvo
+/– Vapaaehtoistyön arvo
+ Kestokulutushyödykkeiden tuottamat palvelut
+ Maanteiden tuottama hyöty
– Rikollisuuden aiheuttamat kustannukset
– Vapaa-ajan menettämisen arvo
– Vajaatyöllisyyden kustannukset
– Kestokulutushyödykkeiden hankinta
– Työmatkakustannukset
– Kotitalouksien saasteiden torjunta
– Liikenneonnettomuuksien kustannukset
– Vesistöjen pilaantumisen kustannukset
– Ilmansaasteiden kustannukset
– Meluhaittojen kustannukset
– Soiden ja kosteikkojen häviäminen
– Maatalousmaan häviäminen
– Luonnontilaisten metsien häviäminen
– Luonnonvarojen käyttö
– Hiilidioksidipäästöjen aiheuttamat vahingot
– Otsonikerroksen ohentumisen kustannukset
+/– Pääoman nettokasvu
+/– Nettolainananto
Yhdysvaltojen GPI:n kehitys

GPI:n laskentametodologiaa sovellettiin ensiksi Yhdysvaltoihin 1990-luvun lopulla. Tulosten mukaan Yhdysvalloissa bruttokansantuote on 1980-luvulta lähtien noussut reilusti, mutta GPI on pysynyt lähes entisellä tasollaan. Yhdysvalloissa BKT:n kasvu ei siis ole enää reiluun pariinkymmeneen vuoteen lisännyt kansalaisten hyvinvointia.
GPI-aikasarjoja on laskettu muun muassa Yhdysvalloille ja Australialle sekä muutamille näiden maiden osavaltioille. Myös Skotlannille, Ranskalle, Itävallalle, Kanadalle, Chilelle, Italialle, Hollannille, Skotlannille, Isolle-Britannialle ja Suomelle  on laskettu omansa. GPI on herättänyt laajaa kansainvälistä mielenkiintoa. Se nähdään kattavana ja nyky-yhteiskuntaan BKT:tta paremmin soveltuvana yhteiskunnan tilan kuvaajana.
Suomen GPI:n kehitys

Suomelle on laskettu GPI:n aikasarja vuosilta 1945–2010 Tilastokeskuksessa. Tutkimus on myös hyväksytty opinnäytteenä Helsingin yliopiston kansantaloustieteen laitoksessa. Suomen GPI:n laskennassa on noudatettu Yhdysvaltoja varten kehitettyä GPI:n laskentametodologiaa.
Tulosten mukaan Suomessa hyvinvoinnin ja talouskasvun kehitykset erkanivat toisistaan 1990-luvun alun laman myötä: kun BKT kääntyi jo 1990-luvun alkupuolella takaisin nousevalle kehitysuralleen, jäivät ISEW- ja GPI-mittarit alhaiselle tasolleen. Kun vielä 1970- ja 1980-luvulla BKT:n kasvulla mitattu talouskasvu kohensi selkeästi ihmisten hyvinvointia, ei talouskasvu ole enää 1990-ja 2000-luvulla juurikaan edistänyt tavallisen suomalaisen hyvinvointia. GPI:llä mitattu suomalaisten kestävä taloudellinen hyvinvointi on luontoon kasautuvien ympäristöhaittojen vuoksi jopa laskenut.
Suomen alueellisen GPI:n kehitys

GPI -aikasarjat on FRESH -nimisen EU-tutkimusprojektin puitteissa laskettu Päijät-Hämeen ja Kainuun maakunnille sekä Etelä-Pohjanmaan ELY-alueelle.
GPI:n kehittäminen Euroopan unionin käyttöön

Center for Sustaibale Economy on aloittanut hankkeen "Program on Genuine Progress Accounts for the European Union" GPI:n saamiseksi EU:n käyttöön.
Arvostelua

GPI-mittarin mukaan 1970-luvun alussa Suomessa meni paremmin kuin nyt. Kuitenkin suomalaiset pitäisivät nykytilannetta paljon parempana aivan kuten kuubalaiset pyrkivät vimmatusti siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin.
BKT on arvovapaa ja kertoo siitä, mihin pystymme, mutta ei sitä, mitä pitäisi tehdä. Tämä on yhteensopivaa sen kanssa, että eri ihmisillä on erilaiset preferenssit ja tavoitteet ja erilainen näkemys siitä, mikä on hyvinvointia. Esitetyt BKT:n kanssa kilpailevat mittarit määrittelevät hyvinvoinnin tarkoittamaan asioita, joita määrittelijät ideologisesti kannattavat, joten nämä mittarit eivät kelpaa moniarvoisen yhteiskunnan tavoitteeksi. Lisäksi niiden antamat ovat helpommin alttiita poliittiselle manipulaatiolle.
GPI yhdistää yhteismitattomia suureita. Se on siten verrattavissa auton kojetaulun mittariin, joka näyttäisi nopeuden ja polttoainemäärän keskiarvon, ja näin sen lukemia on vaikea ymmärtää. Lisäksi sen käyttäminen ulkoistaa poliittista valtaa tilastonikkareille sen sijaan, että poliitikot käyttäisivät useita eri indikaattoreita ja suhteuttaisivat näitä toisiinsa omien arvojensa mukaisesti.
Nytkään poliitikot eivät tee päätöksiä yksin talouskasvun maksimoimiseksi vaan antavat rahaa myös mm. maanpuolustukseen, ympäristösuojeluun, vanhustenhuoltoon ja kehitysapuun.
Arviota arvostelusta

Aggregaatti-indikaattorina GPI ja BKT ovat samantapaisia makrotaloudellisia mittareita, joiden laatimisen ongelmat ja haasteet ovat hyvin samantapaisia. Muun muassa BKT:n tapaan GPI on arvovapaa mittari, eikä se suoraan ota kantaa siihen mitä pitäisi tehdä. Lisäksi BKT ja GPI summaavat molemmat yhteen näennäisesti yhteismitattomia hyödykkeitä (tavaroita ja palveluita). Käytännössä tämä tehdään täysin talousteorian mukaisesti hinnoittelemalla hyödykkeet, jolloin niiden arvot ovat yhteismitallisia. Hinnoittelun kautta voimme verrata toisiinsa näennäisen yhteismitattomia asioita, kuten käytännössä yhteiskuntapoliittisessa päätöksenteossa teemme jo nyt. Merkittävin ero on, että GPI suuntaa huomion BKT:n edustaman tuotantonäkökulman sijasta nimenomaan kuluttajien taloudelliseen hyvinvointiin ja tarjoaa seurantavälineitä sen parantamiseksi.lähde?
Aiheesta muualla

GPI Atlantic (englanniksi)
Atte Kaleva

| Atte Kaleva |
| --- | --- |
 Kaleva  Orpon hallituksen hallitusneuvotteluissa vuonna 2023.
Kansanedustaja
 9.9.2021–  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Helsingin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. tammikuuta 1979 (ikä 46) Salo
Puoliso:  Leila Kaleva (vih. 2009)
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Sotilaspalvelus
Sotilasarvo:    Kapteeni (evp.)
Aiheesta muualla
www.attekaleva.fi
Atte Tapani Kaleva (s. 10. tammikuuta 1979 Salo) on suomalainen yrittäjä ja kokoomuslainen poliitikko. Kaleva on ollut vuodesta 2017 alkaen Helsingin kaupunginvaltuutettu ja syyskuusta 2021 alkaen kansanedustaja, kun hän nousi eduskuntaan varasijalta. Hän on kommentoinut julkisuudessa islamilaiseen terrorismiin liittyviä kysymyksiä ja julkaissut vuonna 2018 tietokirjan Jihad ja terrori.
Sotilasura

Kaleva toimi Porin prikaatissa varusmieskouluttajana: aliupseerikurssin joukkueenjohtajana ja vaunulinjan johtajana. Hän on koulutukseltaan sotatieteiden maisteri. Hän on 2010-luvun alusta lähtien valmistellut väitöskirjatutkimusta terrorismista ja jihadismista. Kaleva irtisanoutui puolustusvoimien palveluksesta, kapteenin virasta 19. marraskuuta 2014 asetuttuaan ehdolle eduskuntavaaleissa. Vuoden 2017 alussa hän palveli sotilastarkkailijana Kashmirissa.
Sotilasura > Sieppaus

Atte ja Leila Kalevan sieppaus oli noin puoli vuotta kestänyt panttivankitapaus Jemenissä. Ääri-islam-aiheista väitöskirjaa tehnyt upseeri Atte Kaleva teki tutkimustaan Jemenissä, kun hänet ja hänen vaimonsa Leila Kaleva sekä itävaltalainen Dominik Neubauer siepattiin 21. joulukuuta 2012 Jemenin pääkaupungissa Sanaassa. Panttivangit pääsivät vapauteen toukokuussa 2013 Jemenin naapurimaan Omanin kautta.lähde? Puolustusministeri Carl Haglundin mukaan Suomen viranomaiset olivat yrittäneet estää Kalevaa matkustamasta Jemeniin, mutta hän päätti lähteä matkaan siitä huolimatta.
Kun Kalevan pariskunta onnistui keräämään kaappaajan hiuksen mukaansa, yhden sieppaajan henkilöllisyys selvisi myöhemmin DNA-testissä Christopher Havardiksi. Hän kuului terroristijärjestö al-Qaidaan. Ennen tunnistushetkeä hänet oli jo tapettu lennokki-iskulla Jemenissä vuonna 2013.
Vuonna 2014 Helsingin Sanomat uutisoi, että Atte Kalevan sieppauksesta Jemenissä on tekeillä elokuvahanke. Suomen elokuvasäätiö myönsi 4 500 euron tuen käsikirjoitushankkeelle ”Ensimmäiset 140 päivää”.
Poliittinen toiminta

Kaleva oli kevään 2015 eduskuntavaaleissa kokoomuksen ehdokkaana. Hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 2017 kuntavaaleissa. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa hän oli ehdolla Helsingin vaalipiirissä ja päätyi varasijalle saatuaan 5112 ääntä. Kaleva pääsi varasijalta eduskuntaan syyskuussa 2021 Juhana Vartiaisen siirryttyä kansanedustajan paikalta Helsingin pormestariksi.
Näkemyksiä

Atte Kaleva pitää radikaalia islamia, jihadismia ja jihadistista terroria uhkana Suomelle. Islamia hän pitää militanttina ja suvaitsemattomana uskontona, jolla terroristit perustelevat toimintaansa. Kalevan mielestä jihadismin torjunnan pitäisi lähteä uskonnollisen yhteisön sisältä ja uskonnollisten johtajien pitäisi puuttua tilanteeseen aiempaa voimakkaammin.
Kaleva on julkisuudessa puhunut näkemistään islamin ja maahanmuuton ongelmista, sillä hänen mukaansa asiasta keskusteleminen on yhteiskunnallisesti hyvin tärkeää. Kalevan mukaan islamin arvostelu on Suomessa nyt mahdotonta, koska keskustelua hallitsevat ääripäät ja islamin arvosteluun vastataan syytöksillä rasismista. Kalevan mielestä islamissa on käytänteitä, jotka eivät sovi länsimaihin, kuten naisen huono asema ja seksuaalivähemmistöjen alistaminen. Hänen mukaansa se, että islamin ja šaria-lain suvaitsemattomuutta ja siihen liittyvää sortoa kieltäydytään näkemästä, on kaksoisstandardi, joka vaikeuttaa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvien muslimien asemaa. Hän arvostelee myös sitä näkökantaa, jossa kaikkia muslimeja pidetään potentiaalisina jihadisteina.
Kaleva väittää, että suomalaisten yliopistojen islam-tutkijat ovat yleisesti politisoituneita ja "kumartelevat" islamistiselle terrorismille ja "valkopesevät" sitä sekä kieltävät, että uskonnolla ja islamistisella terrorismilla olisi "mitään tekemistä" toistensa kanssa. Islam-tutkijat muun muassa Helsingin yliopiston professori Hannu Juusola ovat kiistäneet Kalevan kritiikin ja huomauttaneet, että alan tutkimus Suomessa nimenomaisesti käsittelee islamia monipuolisesti, myös terrorismikontekstin huomioiden.
Kalevan on luonnehdittu edustavan kokoomuksen ”konservatiivista oikeistolaitaa”. Hän toivoo kokoomuksen tekevän yhteistyötä perussuomalaisten kanssa. Kaleva totesi kuitenkin, että hänellä ja perussuomalaisilla on eriävät EU- ja Nato-linjat. Kaleva kannattaa vahvasti Suomen Nato-jäsenyyttä.
Jihad ja terrori -kirja

Otava julkaisi maaliskuussa 2018 Kalevan kirjan Jihad ja terrori. Kustantajan esittelyssä kirjaa kuvaillaan ”ajankohtaiseksi perusteokseksi jihadismista ja islamilaisesta terrorismista”. Kirja kuvaa esittelytekstin mukaan jihadistisen ideologian kehitystä ja ääri-islamilaisten terroristisukupolvien muotoutumista. Kalevan mukaan jihadistisen terrorismin uhka kasvaa Suomessa. Hannu Juusola, Helsingin yliopiston professori Lähi-idän tutkimuksessa, on kiittänyt teosta ajankohtaisesta aihevalinnasta mutta kritisoinut sitä käsittelytavan ja tietojen toistuvasta epätarkkuudesta.
Yksityiselämä

Kaleva on ollut naimisissa Finnairin entisen strategiajohtaja Leila Kalevan kanssa vuodesta 2009 lähtien. Perheessä on kolme lasta (s. 2019, 2022 ja 2024). Atte Kaleva osallistui Farmi Suomi -tosi-tv-ohjelman kolmannelle kaudelle, jota esitettiin Nelosella keväällä 2022.
Julkaisuja

Atte Kaleva: Hullu vuosi - teesejä paremman Suomen rakentamiseen. Helsinki, BoD 2023.
Atte Kaleva: Jihad ja terrori. Helsinki, Otava 2018
Atte Kaleva, Antti Paronen: "Organisaation ja ideologian suhteesta", Maanpuolustuskorkeakoulun Strategian laitoksen julkaisusarja 2, N:o 51, Vihatkoot kunhan pelkäävät: Näkökulmia terrorismiin ilmiönä, Antti Paronen & Olli Teirilä (toim.), Helsinki 2014
Kaleva, Atte (2014): "Terrorismin torjuntaa Arabian niemimaalla". Teoksessa Anssi Kullberg (toim.): Poliittisen väkivallan poluilla. Turku: Turun yliopisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Atte Kaleva Wikimedia Commonsissa
Atte Kalevan kotisivut
Yle: Seuraa kansanedustajaasi: Atte Kaleva (kok.)
Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (37):  Autto  Eestilä  Grahn-Laasonen  Häkkänen  Heinonen  Heikkinen  Ikonen (2019–2021)1  Jokinen  Kaleva (2021–2023)2  Kanerva (2019–2022)3  Kauma  Kaunisto  Keto-Huovinen  Kilpi  Kinnunen (2021–2023)1  Kiuru  Koulumies  Kopra  Laiho  Marttinen  Multala  Mykkänen  Orpo  Pelkonen  Risikko  Rydman (2019–2022)4  Sankelo  Sarkomaa  Satonen  Sirén  Sjöblom  Talvitie  Tolvanen  Valkonen (2022–2023)3  Valtonen  Vartiainen (2019–2021)2  Vestman  Vikman  Virolainen  Wallinheimo  Zyskowicz 
 1 Anna-Kaisa Ikonen siirtyi Tampereen pormestariksi elokuussa 2021, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Jari Kinnunen.  2 Juhana Vartiainen siirtyi Helsingin pormestariksi elokuussa 2021, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Atte Kaleva.  3 Ilkka Kanerva kuoli 14. huhtikuuta 2022, hänen tilalleen eduskuntaan nousi Ville Valkonen.  4 Wille Rydman erosi kokoomuksen eduskuntaryhmästä 22. kesäkuuta 2022 ahdistelukohun myötä. 
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (48):  Aalto-Setälä  Autto  Castrén (2024–)  Eestilä  Fagerström  Grahn-Laasonen  Häkkänen  Hänninen  Heinonen  Heikkinen  Ikonen  Jukkola  Jäntti  Kaleva  Kauma  Kaunisto  Kaunistola  Keto-Huovinen  Kilpi  Kinnari  Kiuru  Kopra  Koulumies  Lahdenperä  Laiho  Limnéll  Lindberg  Marttinen  Multala  Mykkänen  Orpo  Paasi (2024–)  Partanen  Päivärinta  Risikko  Salla (2023–2024)  Sammallahti  Sarkomaa  Satonen  Sirén  Talvitie  Toveri (2023–2024)  Valkonen  Valtola  Valtonen  Vestman  Vikman  Väyrynen  Wallinheimo  Zyskowicz 
Helsingin vaalipiirin kansanedustajat
| n k Helsingin vaalipiirin kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (22):  Alanko-Kahiluoto  Biaudet  Haatainen  Haavisto  Halla-aho  Harjanne  Heinäluoma  Holopainen  Honkasalo  Kaleva  Kari  Kivelä  Koulumies  Ohisalo  Packalén  Pelkonen  Rantanen  Rydman  Said Ahmed  Sarkomaa  Tuomioja  Zyskowicz 
| n k Helsingin vaalipiirin kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (23):  Alametsä (2024–)  Biaudet  Castrén (2024–)  Diarra  Gebhard  Haatainen  Haavisto  Halla-aho  Harakka  Harjanne  Heinäluoma  Honkasalo  Kaleva  Kivelä  Koskela  Koulumies  Lindberg  Ohisalo (2023–2024)  Rantanen  Razmyar  Rydman  Salla (2023–2024)  Sarkomaa  Valtonen  Zyskowicz 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Eduskunta  Yle
Juggernaut

Juggernaut voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Juggernaut tai Jagannath, ”maailman valtias” Vishnu-Krishnan lisänimi, peräänantamaton ja kaiken tuhoava voima
Juggernaut, jättiläiskokoiset vaunut, joissa pyhiinvaeltajat vetävät Vishnu-Krishnan juhlissa jumalankuvaa. Jumalanpalvojat saattavat heittäytyä vaunun pyörien alle ja antaa niiden murskata itsensä.
Juggernaut, Marvel-universumin sarjakuvasankari
Juggernaut – kaappaus merellä, Richard Lesterin elokuva vuodelta 1974
Juggernaut, Hero Dishonestin albumi vuodelta 2002
Jubilate

Jubilate on suomalainen kamarikuoro, Helsingin Sörnäisten ruotsinkielisen seurakunnan kuoro. Jubilaten perusti vuonna 1967 lapsikuorona diplomiurkuri Astrid Riska. Lapsikuorosta kasvoi vuosien myötä kamarikuoro, joka on julkaissut 16 levyä, tehnyt konserttikiertueita niin Suomessa kuin ympäri Eurooppaa sekä Yhdysvalloissa ja Japanissa. Kuoro on myös palkittu lukuisissa kansainvälisissä kuorokilpailuissa.
Barokin ajan musiikki, kirkkomusiikki sekä suomalainen ja pohjoismainen uudempi musiikki on ollut Jubilatelle ominta. Lokakuusta 2009 alkaen kuoroa on johtanut Timo Nuoranne.
Kirjallisuutta

Långbacka, Hedvig (toim.): Femtio år av jubel och jobb: Jubileumsskrift för Jubilate 1967–2017.  Helsingfors:  Jubilatekörens understödsförening r.f., 2017.  ISBN 978-952-93-9479-1
Otavan Iso Musiikkitietosanakirja 3, s. 288. Helsinki 1978. ISBN 951-1-04553-9
Ulla Jokisalo

| Ulla Jokisalo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. tammikuuta 1955 (ikä 70) Kannus
Ammatti:  valokuvataiteilija, valokuvataiteen professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Taideteollinen korkeakoulu (valokuvaaja 1983)
Instituutti:  Taideteollinen korkeakoulu
Palkinnot:  Valokuvataiteen valtionpalkinto (1984 ja 2001), Suomen kulttuuriliiton palkinto (1985), Suomen kulttuurirahaston palkinto (2002), Pro Finlandia (2010)
Ulla Hannele Jokisalo (s. 27. tammikuuta 1955 Kannus) on suomalainen valokuvaaja ja kuvataiteilija, joka on työskennellyt myös Taideteollisen korkeakoulun valokuvataiteen professorina. Hän on osaltaan vaikuttanut siihen, että valokuvasta on tullut Suomessa keskeinen nykytaiteen ilmaisumuoto.
Elämä ja ura

Jokisalo opiskeli vuodesta 1977 lähtien Taideteollisen korkeakoulun valokuvataiteen osastolla, josta hän valmistui taiteen maisteriksi vuonna 1983. Jokisalo halusi tulla taiteilijaksi ja päätyi valokuvataiteeseen, vaikka ei opiskelunsa alussa tiennyt valokuvauksen tekniikasta juuri mitään. Hän työskenteli Taideteollisen korkeakoulun tuntiopettajana vuosina 1984–2001 ja valokuvataiteen professorina vuodesta 2002 lähtien, vuosina 2004–2009 taiteilijaprofessorina. Tämän jälkeen hän sai viisivuotisen taiteilija-apurahan. Lisäksi hän oli tuntiopettajana Helsingin yliopistossa vuosina 1984–1988 ja Kuvataideakatemiassa 1989–1992.
Useimpia Jokisalon teoksia voidaan luonnehtia omaelämäkerrallisiksi sekä oman kielen ja identiteetin rakentamiseksi. Hänen kuvallisessa ajattelussaan sekoittuvat menneisyys ja nykyhetki sekä todellisuus ja fiktio. Teoksissa muisti ja muistikuvat ovat olleet usein keskeisinä lähtökohtina, ja merkittävinä kuvien teemoina ovat olleet lapsuus ja nuoruus sekä äidin ja tyttären väliset suhteet. Valokuvat ovat Jokisalon teoksissa yleensä vain perusmateriaalia, josta hän työstää montaasimaisen teoksen muun muassa leikkaamalla ja ompelemalla, ja johon hän liittää myös muita elementtejä kuten saksia, neuloja tai lankoja.
Jokisalon teoksissa on usein nähty feministisiä ja psykoanalyyttisiä viittauksia, jotka luovat teoksiin syvempiä kuvatasoja ja kerronnan ulottuvuuksia. Kuvissa voi nähdä viittauksia pelkoihin ja uhkiin, mielipahaan ja ahdistaviin roolimuotteihin sekä psyyken koskemattomuuden loukkaamiseen. Syvemmillä tasoilla teoksissa voidaankin nähdä intensiivisiä tuskan ja intohimon ilmauksia sekä voimakkaita vallan, kärsimyksen ja alistumisen symboleita. Tuoreimpien teosten perusteella häntä on luonnehdittu fantasiafeministiksi.