stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mitzi Gaynor

| Mitzi Gaynor |
| --- | --- |
 Gaynor noin vuonna 1954
Henkilötiedot
Koko nimi:  Francesca Marlene de Czanyi von Gerber
Syntynyt: 4. syyskuuta 1931 Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Kuollut: 17. lokakuuta 2024 (93 vuotta) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Jack Bean (1954–2006)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1949–2021
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Mitzi Gaynor
Francesca Marlene de Czanyi von Gerber eli Mitzi Gaynor (4. syyskuuta 1931 Chicago, Illinois, Yhdysvallat – 17. lokakuuta 2024) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja tanssija. Hän esiintyi useissa elokuvissa pääasiassa 1950-luvun aikana. Gaynor esiintyi lisäksi television varieteeohjelmissa sekä teki pitkän uran viihde-esiintyjänä. Las Vegasissa hän oli 1960-luvulla kaupungin parhaiten palkittuja naisesiintyjiä.
Ura > Nuoruus ja elokuviin

Mitzi Gaynor syntyi musikaaliseen perheeseen, ja hänkin aloitti jo nuorena laulamaan ja tanssimaan. Gaynor vakuutti 13-vuotiaana impressaari Edwin Lesterille olevansa 16-vuotias. Hän sai näin paikan musikaalista Song Without Words. Tämän jälkeen hän jatkoi joitakin vuosia näytelmissä ja esiintyi kiertävissä tuotannoissa.
Foxin tuottaja huomasi Gaynorin näytelmässä The Great Waltz, ja tämä teki elokuvastudion kanssa sopimuksen. Gaynorin ensimmäinen elokuva oli Sinitaivas (1950). Fox yritti tehdä Gaynorista seuraavaa Betty Grablea. Gaynor tekikin useita elokuvia lyhyen ajan sisään, Meidän tyttöjen kesken ja Kultainen tyttö valmistuivat 1951, Laittomasti naimisissa ja Broadwayn verikoirat 1952, Down Among the Sheltering Palms 1953, Seikkailijoita Texasissa 1954 sekä Älä kompastu, rakas 1956.
Gaynor tuli 1950-luvulla tunnetuksi uuden aallon musikaalielokuvien näytteljänä. Hän näytteli muun muassa musikaaleissa Rytmiä veressä (1954), Ranskalainen rakastettuni (1955) ja Tytöt (1957). Hänen tunnetuin roolinsa oli kuitenkin musikaalissa South Pacific (1954). Elokuva oli vuoden kolmanneksi tuottoisin elokuva, ja Gaynor oli siitä ehdolla Golden Globeen parhaasta naispääosasta musikaali- tai komediaelokuvassa.
Ura > Televisio ja viihdyttäjä

Gaynor siirtyi 1950-luvun lopulla televisioon, ja hän esiintyi monissa varieteeohjelmissa. Hän oli vuosina 1973–1978 CBS:n vuosittaisen varieteeohjelman ykkösnimi.
Gaynor esiintyi elokuvien ja television lisäksi yökerhoissa ja Las Vegasissa, missä hän teki läpimurtonsa 1961 Flamingo-hotellissa. Hänen sanottiin parhaimmillaan olleen Las Vegasin parhaiten palkattu naispuolinen viihdyttäjä. Vuonna 1968 hän tienasi huhujen mukaan 45 000 dollaria viikossa. Gaynorin ura kiertävänä esiintyjänä jatkui pitkälle 2000-luvulle. Hän teki vielä vuosina 2008–2011 kiertueen Mitzi … Razzle Dazzle! My Life Behind the Sequins.
Gaynorilla on tähti Hollywood Walk of Famella.
Aiheesta muualla

Mitzi Gaynor Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pekka Kurvinen (koripalloilija)

| Pekka Kurvinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Pekka Kurvinen
Syntynyt: 4. syyskuuta 1963 (ikä 61)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pituus:  188 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1981–1984 1984–1988 1988–1991:   Turun NMKY  Tampereen Pyrintö  Turun NMKY
Maajoukkueet
1983–1988:   Suomi
Ottelut (pisteet):  21 (103)
Pekka Kurvinen (s. 4. syyskuuta 1963) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen koripalloilija.
Turun Toverien kasvatti Kurvinen pelasi Suomen koripallomaajoukkueessa vuosina 1983–1988 21 maaottelussa 4,9 pisteen keskiarvolla. Lisäksi hänelle kertyi otteluja A-nuorten maajoukkueessa.
Seuratasolla Kurvinen aloitti pääsarjauransa Turun NMKY:ssä, jossa hän voitti vuosien 1981–1984 välisenä aikana Suomen mestaruuden, Suomen cupin, SM-pronssin ja cup-hopean. Vuosina 1984–1988 Kurvinen pelasi Tampereen Pyrinnössä, jossa hän pelasi uransa tehokkaimman kauden 1987–1988 20,6 pisteen, 3,4 levypallon ja 1,8 syötön keskiarvoilla. Kyseisellä kaudella Kurvinen onnistui kahden pisteen heitoissaan 52,0- ja kolmen pisteen heitoissaan 43,8-prosenttisesti. Kaudella 1986–1987 hän oli koko kaudella SM-sarjan toiseksi paras riistojen ottaja 2,33 riiston keskiarvolla ja kaudella 1986–1987 runkosarjassa kolmanneksi tehokkain syöttäjä 1,83 syötön keskiarvolla. Vuosiksi 1988–1991 Kurvinen palasi vielä Turun NMKY:hyn.
Viking

Viking tai Wiking voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Viking Press, yhdysvaltalainen kirjankustantamo
Viking tai Wiking, miehen etunimi
Viking, salanimenä:
Klaus Viking (s. 1945), ruotsinsuomalainen kirjailija
Avaruustekniikka

Viking-ohjelma, Marsin tutkimusohjelma
Viking 1, Viking-ohjelman Mars-luotain
Viking 2, Viking-ohjelman Mars-luotain
Viking, amerikkalainen 1950-luvun raketti.
Viking, Ruotsin ensimmäinen avaruusalus
Merenkulku

Viking Line, laivanvarustamo
M/S Viking 1, Viking Linen vuonna 1970 valmistunut autolautta
M/S Viking 2, Viking Linen vuonna 1940 valmistunut autolautta
M/S Viking 3, Viking Linen vuonna 1972 valmistunut autolautta
M/S Viking 4, Viking Linen vuonna 1973 valmistunut autolautta
M/S Viking 5, Viking Linen vuonna 1974 valmistunut autolautta
S/S Viking, vuonna 1924 valmistunut autolautta
Jahre Viking (myös muilla nimillä), kaikkien aikojen suurin laiva
KNM Viking, Norjan laivaston panssarikansiristeilijä
HMS Viking (1909), Britannian Kuninkaallisen laivaston hävittäjä
Purjelaiva Viking, joka on kuulunut Gustaf Eriksonille
Muut

SS-Wiking, SS-joukkojen divisioona
Vickers Viking, lentokonetyyppi
Viking FK, norjalainen jalkapalloseura
S-3 Viking, yhdysvaltalainen sotilaskone
Ville Viking, laivakissa, Viking Linen maskotti
Viking Life-Saving Equipment,  tanskalainen pelastusvälinevalmistaja
Wiking Division, Diabolin studioalbumi vuodelta 2015
Aristoteleen etiikka

Aristoteles
Aristoteleen etiikan perusajatus on se, että yksilön tulee käyttäytyä jatkuvasti hyveellisesti ja kehittää hyveitä, sen sijaan että hän tekisi vain yksittäisiä hyviä tekoja. Aristoteleelle eettinen tieto ei ollut teoreettista tietoa, joten ihminen ei voinut vain tutkia, mitä hyve on tullakseen hyveelliseksi, niin kuin Sokrates oli opettanut, vaan hyve vaati hyveellistä toimintaa. Aristoteles oli sitä mieltä että onnellisuus on elämän päämäärä, ja niin kauan kuin yksilö pyrkii hyvyyteen, hyvät teot seuraavat automaattisesti tästä kamppailusta, tehden yksilöstä hyveellisen ja siten onnellisen.
Kolme eettistä tutkielmaa

Aristoteleelta on säilynyt kolme etiikan alan teosta: Nikomakhoksen etiikka (Ethica Nicomachea), Eudemoksen etiikka (Ethica Eudemia) ja Suuri moraalioppi (Magna moralia). Kaikki koostuvat itse asiassa Aristoteleen luentomuistiinpanoista, ja ne ovat yleensä myös kokoelmia erillisistä luentosarjoista, jonka seurauksena ne ovat monesti hajanaisia ja vaikealukuisia. On ajateltu, että Eudemoksen etiikka edustaa Aristoteleen varhaista eettistä teoriaa, ja Nikomakhoksen etiikka on kirjoitettu myöhemmin sen pariksi. Vaikka Eudemoksen etiikkaa pidetään yleensä varhaisempana ja "vähemmän kypsänä", on myös kriitikkoja jotka pitävät Eudemoksen etiikkaa kypsempänä ja myöhäisempänä. Joka tapauksessa kolme sen kirjoista (IV-VI) muodostavat myös Nikomakhoksen etiikan kirjat V-VII. On myös kyseenalaistettu, onko Suuri moraalioppi todellakin Aristoteleen tuotantoa. Tätä pidetään kuitenkin yleisesti hyväksyttynä.
Tutkijat olettavat, että Nikomakhoksen etiikka oli omistettu tai sitä oli muokannut Aristoteleen oma poika ja oppilas Nikomakhos, ja Eudemoksen etiikka vastaavasti hänen oppilaansa Eudemos. Nämä ovat kuitenkin vain oletuksia, sillä kyseiset nimet eivät edes esiinny itse teoksissa.
Neljäs tutkielma, jota monesti pidetään myös jatko-osana etiikan alan teoksille, on Aristoteleen Politiikka. Tämä ei ole yllättävää, koska Aristoteles itsekin toteaa, että yksilön hyvä on alisteinen poliksen eli kaupunkivaltion hyvälle.
Yksilökeskeinen etiikka

Aristoteleen etiikka kutsutaan usein teleologiseksi tai päämääräsuuntautuneeksi etiikaksi. Aristoteleen mukaan kaikilla asioilla on tarkoituksensa. Esimerkiksi veitsi on tarkoitettu asioiden leikkaamiseen. Hyvä veitsi on hyvä leikkaamaan asioita, ja siksi veitsien tulisi olla teräviä. Vastaavasti ihmisillä on tarkoituksensa. Ihmisten tulisi tehdä asioita, jotka auttavat heitä saavuttamaan tämän tarkoituksen eli päämäärän — eli asioita, jotka ovat hyviä. Ihmiset, jotka tekevät johdonmukaisesti niin, ovat hyviä ihmisiä. Mikään teko ei ole erillinen (niin kuin monesti muissa eettisissä järjestelmissä), vaan suhteessa päämääräänsä. Tätä asennetta etiikkaa kohtaan voidaan pitää myös yksilökeskeisenä — kunkin ihmisen tekojen tulisi tehdä hänestä parempi yksilönä.
Tästä seuraa tietysti tärkeä kysymys siitä, mikä ihmisen elämän päämäärä todellisuudessa on.
Ihmisen tehtävä ja tarkoitus

Aristoteles määritteli ihmisenä olemisen tarkoituksen kirjoittaessaan:
»Edellä oletimme ihmisen tehtävän olevan määrätyn tyyppisen elämän eli sielun toimimisen järjen mukaan ja järkevän käyttäytymisen. Silloin hyvän ihmisen tehtäväksi osoittautuu tämän suorittaminen hyvin ja jalosti, sillä kunkin tehtävän hyvä suorittaminen on sen toteuttamista sille ominaisen hyveen mukaisesti. Ja jos näin on, niin inhimillinen hyvä näyttää olevan sielun toimintaa hyveen mukaan, ja jos hyveitä on useita, parhaimman ja täydellisimmän hyveen mukaan.»
Tämä ei tarkoita, että jokaisen ihmisen tulisi pyrkiä olemaan "suuri", vaan että jokaisen ihmisen tulisi pyrkiä elämään hyvin tällä tavoin.
Ihminen voi ylittää itsensä ainoastaan tunnistamalla kykynsä ja rajoituksensa. Ihmisen mittana eivät ole hänen kykynsä, jotka ovat hyödyllisiä hänen läheisilleen ja yhteiskunnalle — sen sijaan hän voi olla hyvä ainoastaan toimiessaan oikein sisäisesti. Aristoteelista hyvettä ei voi saavuttaa tapojen ansiosta; ihminen ei voi olla hyveellinen vain yhden päivän ajan, koska se merkitsisi sisäistä ristiriitaa luonnollisten ajatusten ja ulkoisten paineiden välillä.
Yleensä ihmiset pyrkivät saavuttamaan onnellisuuden kolmella tavalla: nautinnoilla, kunnialla ja osoittamalla järkevyyttä. Neljäntenä voidaan pitää rahantekoa, mutta se saa alkunsa enemmänkin välttämättömyydestä kuin yrityksestä saavuttaa onnellisuus itsessään; jotta ihminen voisi olla onnellinen, hänen perustavanlaatuiset materiaaliset tarpeensa tulee olla tyydytettyjä. Ollakseen onnellinen ihmisen tulee aina saavuttaa tasapaino kahden ääripään välillä — esimerkiksi rohkeus on tasapainoilua raukkamaisuuden ja tyhmänrohkeuden välillä.
»Liiallinen ja puuttellinen on ominaista paheelle, hyveelle taas keskiväli.»
Ihmisen olennaisin osa on ihminen itse, kun taas häneen liittyvät yksittäiset substanssit tulevat ja menevät. Ihminen ikääntyy, mutta olemukseltaan hän on silti sama ihminen. Hänestä voi tulla musikaalinen, mutta musikaalisuus ei ole itse ihminen. Yksittäiset substanssit tulevat ihmiseen ja jättävät hänet, mutta hän on silti sama ihminen ennen ja jälkeen.
Aretē — Perinteiset kreikkalaiset hyveet

Hyve (aretē) ilmenee siis tunteiden ja toimintojen yhteydessä keskivälinä ääripäiden välillä. Aristoteles pyrkii Nikomakhoksen etiikassa kuvaamaan ja selittämään oman aikansa perinteiset kreikkalaiset hyveet. On tärkeää huomata, että nämä hyveet eivät aina ole samat kuin nykyaikaisen kristinuskon muokkaaman yhteiskunnan hyveet — esimerkiksi Aristoteleen mielestä ylpeys ja suuruus ovat hyveitä enemmän kuin vaatimattomuus. Aristoteles jakaa hyveet älyllisiin ja moraalisiin hyveisiin.
Älylliset hyveet sisältävät järjen käytön, viisauden, arvostelukyvyn ja harkitsevaisuuden. Osaa älyllisiksi hyveiksi luokitelluista hyveistä ei välttämättä kutsuttaisi hyveiksi nykyään, mutta ne ovat tärkeitä siltä kannalta, että niiden avulla voidaan tunnistaa kultainen keskitie kussakin tilanteessa, ja käyttäytyä sen mukaan. Harkitsevaisuus tarkoittaa kultaisen keskitien noudattamista yleensä, ja sen avulla voidaan löytää moraaliset hyveet, joista kukin on keskitie kahden ei-harkitun käyttäytymisen tai paheen välillä.
Moraaliset hyveet vastaavat asioita, joita nykyäänkin useimmiten kutsuttaisiin hyveiksi. Aristoteles luettelee seuraavat moraaliset hyveet: Rohkeus, kohtuullisuus, anteliaisuus (kohtuullisuus rahan antamisessa ja ottamisessa), suuruus (oikeanlainen toiminta suuren vallan ja rikkauksien saavuttamisen jälkeen), ylpeys (kunnian vaatiminen itselle niistä asioista, jotka on tehnyt), lempeys (kohtuullisuus vihan tuntemisessa), miellyttävyys, rehellisyys, älykkyys ja oikeudenmukaisuus.
Käytännöllinen syllogismi

Käytännöllinen eli praktinen syllogismi on käytännöllinen päätelmä, joka on esitetty syllogismin muodossa niin, että johtopäätöksenä on jokin käytännön toiminta. Käytännöllinen syllogismi tarjoaa mallin, jolla ihmisen toimintaa voidaan selittää hänen pyrkimyksistään käsin.
Aristoteles käsitteli käytännöllistä syllogismia muun muassa teoksissa Nikomakhoksen etiikka, Sielusta ja Eläinten liikkeestä. Käytännöllisen syllogistiikan kuvaus ei kuitenkaan ole yhtä täsmällinen kuin teoreettisen syllogistiikan kuvaus teoksessa Ensimmäinen analytiikka.
Kirjallisuutta

Aristoteles: Nikomakhoksen etiikka. Teokset 7. Suomennos ja selitykset Simo Knuuttila. Helsinki: Gaudeamus, 1989.
Aiheesta muualla

Kraut, Richard: Aristotle's Ethics The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Sachs, Joe: Aristotle: Ethics The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Nikomakhoksen etiikan ensimmäinen sivu vuoden 1837 painoksesta.
Jänisrutto

| Jänisrutto |
| --- | --- |
 Jänisruton aiheuttama haava oikeassa kädessä.
Luokitus
ICD-10:  A21
ICD-9:  021
MedlinePlus:  000856
MeSH:  D014406
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Jänisrutto eli tularemia on eläimestä ihmiseen tarttuva infektio eli zoonoosi. Sen aiheuttaa aerobinen eli happea käyttävä gramnegatiivinen kokkibakteeri Francisella tularensis. Bakteerin vakavampaa kantaa tularensis (tyyppi A) tavataan Pohjois-Amerikassa, kun taas lievempää kantaa holarctica (tyyppi B) esiintyy Aasiassa, Euroopassa sekä pienessä osassa Pohjois-Amerikkaa. Tartunnan voi saada hyönteisen tai puutiaisen puremasta, suorasta kontaktista sairaan eläimen kanssa, saastunutta pölyä hengittämällä tai saastuneen ruoan tai veden kautta.
Jänisrutto eläimillä

Jänisruttoa on tavattu 200 eläinlajilla. Tautia levittävät eläinten välillä pääasiassa hyttyset. Suomessa yleisimpiä levittäjäeläimiä ovat metsäjänis ja rusakko, mistä juontuu myös taudin nimi. Jäniksille tauti on yleensä tappava, ja epidemia voi näkyä luonnossa kuolleina jäniksinä. Muita jänisruttoa kantavia eläimiä ovat esimerkiksi myyrät, hiiret ja piisamit. Koirat eivät sairastu jänisruttoon. Kissat sairastuvat tautiin vain harvoin.
Oireet

Tauti puhkeaa keskimäärin 3–5 päivän kuluttua altistumisesta. Se voi tuottaa usean erilaisen taudinkuvan, joita ovat ulseroglandulaarinen, glandulaarinen, okuloglandulaarinen, oropharyngeaalinen, pneumooninen ja tyfoidaalinen tautimuoto. Ulseroglandulaarisessa muodossa iholle ilmestyy hyönteisen pistokohtaan haavauma ja paikalliset imusolmukkeet suurenevat. Kyseinen tautimuoto on tautimuodoista yleisin Suomessa. Glandulaarisessa muodossa vain paikalliset imusolmukkeet suurenevat. Okuloglandulaarisessa muodossa ilmenee silmän sidekalvontulehdusta sekä korvan ja kaulan seudun imusolmukkeiden suurenemista. Oropharyngeaalisessa muodossa syntyy kivulias nielutulehdus. Tyfoidaalisessa muodossa ilmenee voimakkaita yleisoireita, kuten kuumetta, päänsärkyä, lihaskipua, oksentelua ja ripulia. Tyfoidaalisen muodon kuolleisuus on muita muotoja korkeampi.
Keuhkotularemia

Keuhkotularemia eli pneumooninen muoto syntyy joko suorasti bakteereita hengitettäessä tai epäsuorasti ulseroglandulaarisen tai tyfoidaalisen muodon aiheuttaman bakteremian eli bakteerien vereen leviämisen seurauksena. Siihen liittyy korkea kuume, päänsärky, yskä, hajanaiset varjostumat keuhkokuvassa, lobaarinen tiivistymä, hilusalueen adenopatia ja pleuraneste. Yskä ja myös hengitystiheyden nousu on tavanomaista. Keuhkotularemian saattaa sekoittaa helposti laajaan kirjoon keuhkoinfektioita.
Diagnoosi

Diagnoosin pääasiallisia selvittämistapoja ovat seerumitutkimukset ja bakteerin DNA:n tunnistaminen PCR-kokeella. Myös bakteeriviljely on mahdollista. PCR-koe on seerumianalyysia tarkempi, ja sen voi tehdä erilaisista kudosnäytteistä. Serologiassa eli seerumiopissa IgG-luokan vasta-aineen nelinkertainen nousu tasoissa on diagnostinen. Serologia ei ole positiivinen alle kymmenessä päivässä tartunnan saamisesta.
Hoito

Aminoglykosidi-antibiootit tappavat bakteereita ja toimivat hyvin jänisruttoa vastaan. Taudin uusiutuminen on niitä käytettäessä harvinaista. Aminoglykosidien haittavaikutuksia ovat mahdollinen korva- ja munuaisongelma sekä huono imeytyminen ruoansulatuskanavassa, joten niiden käyttö rajoittuu muuhun kuin suun kautta annettavaan annosteluun sairaalassa. Myös tetrasykliinit ovat hyvä vaihtoehto jänisruton hoitamiseen. Doksisykliiniä käytetään nykyisin vanhojen tetrasykliinien sijaan. Se estää bakteerien kasvua, joten hoitojakson on oltava pidempi kuin bakteereita tappavilla lääkkeillä. Doksisykliiniä ei voida suositella alle 8-vuotiaille lapsille heidän hampaidensa herkän kehitysvaiheen vuoksi.
Fluorokinolonit, kuten siprofloksasiini ovat nykyisin paras vaihtoehto jänisruton hoitamiseksi. Ne tappavat bakteereita ja niiden annostelu onnistuu suun kautta. Ne ovat myös vähemmän haitallisia verrattuna aminoglykosideihin. Siprofloksasiinin ongelma on varsinkin virtsateitä infektoivien bakteerien kehittämä vastustuskyky lääkkeelle.
Aiheesta muualla

Forsius, Arno: Tularemia eli jänisrutto (Arkistoitu – Internet Archive) Julkaistu lyhennettynä Suomen Lääkärilehdessä 2001: 30–32:3091.
Jänisrutto (Tularemia) (Arkistoitu – Internet Archive) Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Tularemia (englanniksi)
Kirjallisuutta

Mäkelä, Mäkelä-Wager & Vaheri: Kliininen mikrobiologia.
Äyriäiset

| Äyriäiset |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea  Brünnich, 1772
Alaryhmät
 Katso teksti 
Katso myös
   Äyriäiset Wikispeciesissä   Äyriäiset Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Äyriäiset (Crustacea) ovat niveljalkaisten pääjaksoon kuuluvia, kiduksilla hengittäviä eläimiä. Maapallolta äyriäisiä tunnetaan noin 50 000–67 000 lajia, Suomesta noin 350.
Ulkonäkö ja rakenne

Useimmilla äyriäisillä on kitiinin peittämä, jaokkeista koostuva vartalo, joka on jakautunut päähän, keskiruumiiseen ja takaruumiiseen. Niillä on kaksi paria tuntosarvia, sekä suussa yksi pari yläleukoja ja kaksi paria alaleukoja. Keskiruumiissa on vaihteleva määrä raajoja, joita käytetään liikkumiseen tai tarttumiseen. Ruoansulatus on kaksiaukkoinen, ruoansulatuskanava suora ja lyhyt. Hermosto on tikapuumallinen.
Tutkijat ovat jonkin verran erimielisiä siitä, voivatko äyriäiset kokea kipua.
Pienimmät äyriäiset painavat gramman kymmenesosan, suurimmat yli 20 kiloa.
Elintavat ja elinympäristö

Monet äyriäiset käyttävät eläinravintoa, mutta osa syö myös kasvinosia. Koska äyriäisten kitiinistä ja kalkista muodostuva kuori ei veny, on kasvavan äyriäisen aika-ajoin vaihdettava (”luotava”) se. Tämä on vaarallinen vaihe, sillä kuorettomana äyriäinen on suojaton.
Äyriäisistä valtaosa elää meressä, mutta monet äyriäiset ovat sopeutuneet makeaan veteen. Lisäksi on myös täysin kuivalla maalla eläviä lajeja (muun muassa monet siirat). Suurin osa lajeista elää itsenäisesti, mutta muutamat ovat parasiittisia ja elävät isäntäeläimiinsä kiinnittyneinä. Merirokot elävät aikuisvaiheensa alustaan kiinnittyneenä. Äyriäisnaaras kantaa usein muniaan mukanaan. Tyypillisesti äyriäisillä on kuoriutumisen jälkeen toukkavaihe, mutta ei aina (esimerkiksi ravut).
Luokittelu

Luokka: Kidusjalkaiset Branchiopoda
Alaluokka: Calmanostraca
Alaluokka: Diplostraca
Alaluokka: Sarsostraca
Luokka: Kilpipäiset Cephalocarida
Yläluokka: Multicrustacea
Luokka: Hexanauplia
Luokka: Kuoriäyriäiset Malacostraca
Yläluokka: Oligostraca
Luokka: Ichthyostraca
Alaluokka: Hiekkaryömijät Mystacocarida
Luokka: Raakkuäyriäiset Ostracoda
Luokka: Airojalkaiset Remipedia
Ihminen ja äyriäiset

Joitakin äyriäislajeja käytetään ruoaksi. Näitä ovat muiden muassa joki-, tiikeri- ja täplärapu, hummeri, katkarapu, langusti ja taskurapu.
Äyriäiset voivat aiheuttaa ruoka-aineallergiaa.
Aiheesta muualla

Äyriäiset ja nilviäiset (muun muassa simpukat, mustekalat, osterit ja etanat) – Ruokavirasto
Joel W. Martin & George E. Davis (2001) An Updated Classification of the Recent Crustacea (Arkistoitu – Internet Archive). Natural History Museum of Los Angeles County. 132 s.
Luettelo Suomen äyriäislajeista (englanniksi)
Äyriäisten kirjoa:Ylärivissä vasemmalta hankajalkainen, siira (pieni), siimajalkaisia, taskurapu (ylempi), katka (alempi), vesikirppu. Alarivissä kilpikidusjalkainen, valastäi (katka), sirkkaäyriäinen, rapu, kalatäi, molukkirapu (nykyluokituksessa ei äyriäinen). Meyers Konversations-Lexikon, 1890–1895.
The Ultimate Aural Orgasm

| The Ultimate Aural Orgasm Scooter |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2006 
 Julkaistu:  9. helmikuuta 2007  4. kesäkuuta 2007
 Tuottaja(t): H. P. Baxxter, Rick J. Jordan, Michael Simon, Jens Thele
 Tyylilaji: trance house dance happy hardcore
 Levy-yhtiö: Sheffield Tunes
Muut kannet
 Australian painoksen kansi
Listasijoitukset
  6.  25.
Scooterin muut julkaisut
| Who’s Got the Last Laugh Now? 2005 | The Ultimate Aural Orgasm 2007 | Jumping All Over the World 2007 |
Singlet albumilta The Ultimate Aural Orgasm
 ”Behind the Cow” Julkaistu: 19. tammikuuta 2007  ”Lass Uns Tanzen” Julkaistu: 26. maaliskuuta 2007
The Ultimate Aural Orgasm on Scooterin kahdestoista studioalbumi, joka julkaistiin 9. helmikuuta 2007. Australiassa albumi julkaistiin 4. kesäkuuta 2007. Albumi on Scooterin ensimmäinen, jolla on mukana Scooterin uusin jäsen Michael Simon.
Kappaleet

Horny in Jericho – 2.50
Behind the Cow – 3.36 (featuring Fatman Scoop)
Does the Fish Have Chips? – 3.25
The United Vibe – 3.48
Lass uns Tanzen – 4.27
U.F.O. Phenomena – 5.04
Ratty’s Revenge – 4.49
The Shit That Killed Elvis – 3.55 (feat. Jimmy Pop & Bam Margera)
Imaginary Battle – 3.57
Scarborough Affair – 4.26
East Sands Anthem – 4.13
Love Is an Ocean – 5.45
Deluxe Editionin bonus CD
Aiii Shot the DJ (Missing Live Track)
Am Fenster (Missing Live Track)
Trance Atlantic (Special Live Version)
Fire (Full Length Live Version)
Apache (Flip & Fill UK Mix)
Behind the Cow (3 AM Mix)
Näin tehtiin "Behind The Cow" -video
"Behind The Cow" -video
Valokuvia
Scooterin haastattelu
1 juliste
iTunesin ennakkotilausverkkojulkaisussa kolmastoista bonuskappale albumin 12 pääkappaleen jälkeen oli ”Firth of Clyde”.
Singlet

Behind the Cow (2007)
1. «Behind The Cow (Radio Edit)» (03:36)
2. «Behind The Cow (Extended Mix)» (06:33)
3. «Behind The Cow (Spencer & Hill Bigroom Mix)» (06:32)
4. «Behind The Cow (Spencer & Hill Dub Radio Edit)» (02:54)
5. «Taj Mahal» (3:27) (+cow’s sound at) (04:06)
Lass Uns Tanzen (2007)
1. «Lass Uns Tanzen (Radio Edit)» (03:42)
2. «Lass Uns Tanzen (Alternative Club)» (05:21)
3. «Lass Uns Tanzen (DJ Zany Remix)» (06:38)
4. «Te Quiero» (06:24)
5. «Lass Uns Tanzen (Video Night Version)» (03:42)
6. The Making Of
7. Behind The Scenes Photos
Lass Uns Tanzen (Vinyl Single)
A1. «DJ Zany remix» (6:38)
A1. «Extended mix» (4:52)
B2. «Tom Novy´s New HP Invent mix» (6:43)
B2. «Hardwell & Greatski Late at Night remix» (6:34)
Lass Uns Tanzen (Promo)
1. «Lass Uns Tanzen» (Night version)
2. «Lass Uns Tanzen» (Day version)
3. «Lass Uns Tanzen» (Tom Novy remix)
Arvostelut

Laut.de: