stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1972
Tapahtumia > maaliskuu

1. maaliskuuta – Rooman klubi julkaisi raporttinsa Kasvun rajat.
1. maaliskuuta   – Ilmailuhallitus aloitti toimintansa.
2. maaliskuuta – Pioneer 10 -luotain laukaistiin matkaan.
2. maaliskuuta   – Jean-Bédel Bokassasta tuli Keski-Afrikan tasavallan presidentti.
3. maaliskuuta – Islannin presidentti Kristján Eldjárn saapui valtiovierailulle Suomeen.
10. maaliskuuta – Presidentti Urho Kekkonen nimitti Turun ja Porin läänin uudeksi maaherraksi SDP:n kansanedustajan Sylvi Siltasen, josta tuli Suomen ensimmäinen naismaaherra. Siltasen tilalle eduskuntaan tuli hallitusneuvos, oikeustieteen lisensiaatti Jacob Söderman.
14. maaliskuuta – Tanskalainen matkustajakone syöksyi vuorenrinteeseen lähellä Dubaita Arabiemiraateissa, jolloin 112 ihmistä, joukossa kolme suomalaista, sai surmansa.
17. maaliskuuta – Helsingissä solmittiin Suomen ja Neuvostoliiton välinen sopimus paperi- ja sellutehtaan rakentamisesta suomalaisvoimin Svetogorskiin (Enso). Suomen edustajana sopimuksen allekirjoitti ulkomaankauppaministeri Jussi Linnamo. Sopimuksen arvo oli 270 miljoonaa markkaa.
24. maaliskuuta – Presidentti Urho Kekkonen myönsi kirjailija Rabbe Enckellille, historiantutkija Eino Jutikkalalle, näyttelijä Joel Rinteelle ja muotoilija Tapio Wirkkalalle akateemikon arvonimen.
24. maaliskuuta   – WSOY:n yhtiökokous vapautti yhtiön hallintoneuvoston tehtävistään niukalla ääntenenemmistöllä. Irtisanoutunutta pääjohtajaa Hannu Tarmiota pyydettiin jatkamaan työssään, mihin Tarmio suostui.
24. maaliskuuta – Ison-Britannian pääministeri Edward Heath ilmoitti, että vallankäyttö Pohjois-Irlannissa siirretään paikalliselta hallitukselta ja parlamentilta Britannian hallitukselle.
25. maaliskuuta – Euroviisut järjestettiin Edinburghissa. Luxemburgin edustaja Vicky Leandros voitti kappaleella "Après toi".
Tapahtumia > huhtikuu

1. huhtikuuta – Suomessa tuli voimaan kansanterveyslaki, jonka nojalla maahan perustettiin alueelliset terveyskeskukset.
1. huhtikuuta Presidentti Urho Kekkonen nimitti kuvanveistäjä Kain Tapperin sekä tanssitaiteilija Irina Hudovan taiteilijaprofessoreiksi.
4. huhtikuuta – Yhdysvallat tunnusti Bangladeshin.
7. huhtikuuta − Presidentti Urho Kekkonen nimitti Valmetin sosiaalijohtajan, entisen kansanedustajan ja ministerin Arvo Pentin Suojelupoliisin päälliköksi. Supon päällikkönä sen perustamisesta, vuodesta 1949 toiminut Armas Alhava jäi eläkkeelle.
10. huhtikuuta – Yhdysvallat, Neuvostoliitto ja 70 muuta maata allekirjoittivat biologiset aseet kieltäneen sopimuksen (Biological Weapons Convention).
10. huhtikuuta   – Maanjäristys surmasi noin 4 000 ihmistä Japanin eteläosassa.
16. huhtikuuta – Apollo 16 laukaistiin matkaan.
18. huhtikuuta – Keskusteltuaan pääministeri Rafael Paasion kanssa Urho Kekkonen sanoi olevansa valmis jatkamaan presidenttinä myös vuoden 1974 jälkeen, ”mikäli kansan enemmistö katsoo sen parhaaksi”.
22. huhtikuuta – Kymmenen säiliövaunua suistui kiskoilta Riihimäen ja Lahden välisellä rataosalla Kärkölän Järvelässä. Kahdesta rikkoutuneesta vaunusta valui maahan 75 000 litraa öljyä.
24. huhtikuuta – Suomessa Alkon myyjät menivät lakkoon, joka jatkui kesäkuun alkuun saakka.
Tapahtumia > toukokuu

3. toukokuuta – Eduskunta hyväksyi valtiopäiväjärjestyksen muutoksen, jolla äänioikeusikäraja laskettiin 18 vuoteen.
3. toukokuuta   – Hallitus torjui kansanedustaja Aili Laitisen ehdotuksen valtion bordellien perustamisesta.
4. toukokuuta – Metron koerata otettiin käyttöön Helsingin Herttoniemessä.
5. toukokuuta – Kuolemanrangaistus poistettiin eduskunnan päätöksellä kokonaan Suomen rangaistusjärjestelmästä. Kuolemanrangaistus oli nyt kielletty kaikkiaan 22 valtiossa, muiden muassa kaikissa Pohjoismaissa, sekä useissa Yhdysvaltain osavaltioissa.
6. toukokuuta − Suomi tunnusti Arabiemiraattien itsenäisyyden.
7. toukokuuta − Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto muutti nimensä Työväen ja Pienviljelijäin Sosialistiseksi Liitoksi. Puolueen nimilyhenne säilyi ennallaan. Puheenjohtajaksi valittiin edelleen toimistopäällikkö Uuno Nokelainen.
9. toukokuuta – Suomessa alkoi 10 päivää kestänyt sanomalehtimiesten lakko.
12. toukokuuta – Kytäjän kartanon omistaja Kai Vähäkallio ampui kolme nuorta telttaansa Kytäjärven rannalla Hyvinkäällä. Hänet vangittiin 13. kesäkuuta hänen tunnustettuaan teon.
15. toukokuuta – Demokraattisen puolueen ehdokkuutta Yhdysvaltain presidentinvaaleissa tavoitellutta Alabaman kuvernööri George Wallacea ammuttiin Marylandissa. Poliisi pidätti välittömästi ampujan, 21-vuotiaan Arthur Bremerin. Wallace halvaantui teon vuoksi pysyvästi.
16. toukokuuta − Eduskunta hyväksyi ”arkipyhien” − loppiaisen, helatorstain ja toisen helluntaipäivän − siirtämisen lauantaihin vuoden 1973 alusta. Samalla helatorstaita ja toista helluntaipäivää vastaavien pyhäpäivien nimet muutettiin Kristuksen taivaaseenastumisen päiväksi ja helluntain valmistuspäiväksi. Kirkolliskokous oli tehnyt asiasta päätöksen marraskuussa 1971.
19. toukokuuta – 17 ihmistä loukkaantui pommi-iskussa Hampurissa; Punainen armeijakunta ilmoitti olevansa vastuussa.
24. toukokuuta – Punaisen armeijakunnan pommi-isku tappoi kaksi yhdysvaltalaissotilasta Heidelbergissa.
26. toukokuuta – Richard Nixon ja Leonid Brežnev allekirjoittivat SALT I -sopimuksen Moskovassa.
30. toukokuuta – Japanin punainen armeija (日本赤軍) tappoi 24 ihmistä ja haavoitti sataa Lodin lentokentällä Israelissa. Turvallisuusmiehet ampuivat kaksi hyökkääjää ja vangitsivat kolmannen. Palestiinan vapautuksen kansanrintama otti vastuun teosta.
Tapahtumia > kesäkuu

1. kesäkuuta – Irakin öljyvarat kansallistettiin.
2. kesäkuuta – Andreas Baader ja muita RAF:n terroristeja pidätettiin Frankfurt am Mainissa.
4. kesäkuuta − Yhdysvaltalainen professori ja ihmisoikeusaktivisti Angela Davis vapautettiin kaikista häntä vastaan nostetuista syytteistä.
5. kesäkuuta − Tukholmassa alkoi 12-päiväinen YK:n ympäristönsuojelukonferenssi. Pääministeri Olof Palme nosti esille Vietnamin sodan ja korosti nykyaikaisen sodankäynnin aiheuttavan suuria ympäristötuhoja. Kokouksessa päätettiin perustaa YK:lle erityinen ympäristönsuojeluelin.
7. kesäkuuta – Suomi ja Neuvostoliitto allekirjoittivat sopimuksen, jonka nojalla neuvostoliittolainen urakoitsija rakentaa maakaasuputken linjalle Imatra–Kouvola–Kotka vuoden 1973 loppuun mennessä.
8. kesäkuuta – Länsi-Saksa ja Egypti solmivat uudelleen diplomaattisuhteensa, jotka olivat katkenneet vuonna 1965 Länsi-Saksan solmittua vastaavat suhteet Israelin kanssa.
9. kesäkuuta – Ahvenanmaalla juhlittiin maakunnan itsehallinnon 50-vuotispäivää.
15. kesäkuuta – Ulrike Meinhof ja muita terroristeja pidätettiin Langenhagenissa.
15. kesäkuuta   – Yleisradion hallintoneuvosto määräsi pääjohtaja Eino S. Revon virkavapaalle, koska hän ei ollut noudattanut tasapuolisuutta radio-ohjelmissa. Virkavapaus ulottui heinäkuun alusta vuoden loppuun. Vastalauseena lomauttamiselle radio- ja televisiotoimittajat menivät kolmeksi päiväksi istumalakkoon.
16. kesäkuuta – Kolme urheilusukeltajaa löysi Runden saaren edustalta Norjassa lähes 250 vuotta aiemmin uponneen hollantilaisaluksen kyydissä olleen kolikkolastin.
17. kesäkuuta – Watergate-skandaali: viisi Valkoisen talon työntekijää pidätettiin murrosta demokraattipuolueen toimistoihin Yhdysvalloissa.
17. kesäkuuta   – Yhdysvallat luovutti Okinawan Japanille.
19. kesäkuuta − Korkein hallinto-oikeus vahvisti valtion elokuvatarkastamon Ivan Denisovitšin päivä -elokuvalle ulkopoliittisista syistä helmikuussa määräämän esityskiellon.
25. kesäkuuta – Juan Perón valittiin Argentiinan presidentiksi.
29. kesäkuuta − Yhdysvaltain korkein oikeus julisti kuolemanrangaistuksen liittovaltion perustuslain vastaiseksi.
Tapahtumia > heinäkuu

8. heinäkuuta - Itä-Suomessa riehui voimakas ukonilma, joka aiheutti myrskytuhoja erityisesti Puumalassa.
9. heinäkuuta – Itä-Saksa syytti Länsi-Saksaa Suomen hallituksen painostamisesta Saksojen tunnustamisessa ja Euroopan turvallisuuskokouksen järjestämisessä. Länsi-Saksan hallitus oli toukokuussa ilmoittanut, ettei Suomi saanut tunnustaa Itä-Saksaa, mikäli se toivoi Helsinkiä Euroopan turvallisuuskokouksen pitopaikaksi.
12. heinäkuuta – Opetusministeriö lähetti kouluhallitukselle kirjelmän, jonka mukaan koulut eivät saisi puuttua oppilaiden kuulumiseen poliittisiin järjestöihin eikä poliittisten tunnusten käyttöön vaatetuksessa.
15. heinäkuuta – Osa Saint Louisissa Missourissa Yhdysvalloissa sijaitsevan epäonnistuneen Pruitt-Igoen asuinalueen rakennuksista purettiin räjäyttämällä.
18. heinäkuuta – Anwar Sadat karkotti 20 000 Neuvostoliiton neuvonantajaa Egyptistä.
19. heinäkuuta − Pääministeri Rafael Paasio esitti presidentti Urho Kekkoselle hallituksensa eronpyynnön. Paasion mukaan vähemmistöhallituksen ”hartiat olivat liian kapeat” Suomen ja EEC:n välisen vapaakauppasopimuksen viemiseen eteenpäin.
20. heinäkuuta – Kiina ilmoitti virallisesti entisen puolustusministerin Lin Biaon kuolemasta ja maan johtajan Mao Zedongin murhaamiseen tähdänneestä salaliitosta, jota Lin Biaon kerrottiin johtaneen.
21. heinäkuuta – ”Veriperjantai”, 20 pommia räjähti Belfastin keskustassa (ks. IRA).
21. heinäkuuta   – SMP:n 18-henkinen eduskuntaryhmä repesi kahtia. Kaksitoista kansanedustajaa hyökkäsi puheenjohtaja Veikko Vennamoa vastaan syyttäen häntä itsevaltaisuudesta puolueessa ja sanoen hänen tehneen toiminnallaan puolueen yhteistyökelvottomaksi sekä oikealle että vasemmalle. Syytösten aiheena oli myös se, että SMP:n kansanedustajat olivat joutuneet sitoutumaan huomattaviin taloudellisiin velvoitteisiin puoluetta kohtaan.
22. heinäkuuta – Ruotsi, Islanti, Sveitsi, Itävalta ja Portugali allekirjoittivat vapaakauppasopimukset Euroopan talousyhteisön EEC:n kanssa Brysselissä. Neuvotteluihin osallistuneen Suomen osalta sopimuksen allekirjoittaminen lykättiin.
Tapahtumia > elokuu

1. elokuuta – Suomessa astui voimaan laki oppikoulujen oppilaiden ja opettajien muodostamista kouluneuvostoista. Ensimmäiset kouluneuvostovaalit pidettiin helmikuussa 1973.
4. elokuuta – Brittiläinen rock-muusikko Paul McCartney saapui Wings-yhtyeensä kanssa kahden päivän konserttimatkalle Suomeen.
5. elokuuta − Ugandan johtaja Idi Amin ilmoitti, että kaikkien aasialaisten, joilla oli Ison-Britannian passi, oli poistuttava maasta kolmen kuukauden kuluessa, koska nämä ”sabotoivat Ugandan talouselämää”. Karkotettavia oli noin 50 000.
8. elokuuta – Suomen yksityisyrittäjäin puoluejärjestö (Syp) merkittiin puoluerekisteriin.
11. elokuuta – Vietnamin sota: viimeiset Yhdysvaltain maajoukot vetäytyivät Etelä-Vietnamista.
12. elokuuta – SMP piti puoluekokouksensa Kouvolassa. Puheenjohtaja Veikko Vennamo valittiin puolueen ehdokkaaksi seuraaviin presidentinvaaleihin. Vennamo valitutti uudeksi puoluesihteeriksi SMP:n tiedotuspäällikön Urpo Leppäsen ja esti siten entisen puoluesihteerin, puolueen kentän kannattaman Eino Poutiaisen uudelleenvalinnan.
16. elokuuta – Marokon kuningasta Hassan II:ta vastaan tehtiin murhayritys maan pääkaupungissa Rabatissa. Yritystä johtanut puolustusministeri Mohammed Oufkir teki itsemurhan vielä samana päivänä.
21. elokuuta – Ensimmäinen kuumailmapallo lensi Alppien yli.
21. elokuuta   – Suomen säästöpankkilaitos täytti 150 vuotta.
21. elokuuta   – Ensimmäisten peruskoulujen alkamispäivä Pohjois-Suomessa. Uusi koulumuoto laajeni koko maahan seuraavan viiden vuoden aikana.
22. elokuuta – Kansainvälinen olympiakomitea kielsi Rhodesian osallistumisen Münchenin olympialaisiin sen harjoittaman rotuerottelun vuoksi.
25. elokuuta – Kiina esti veto-oikeudellaan YK:n turvallisuusneuvostossa Bangladeshin hyväksymisen YK:n jäseneksi.
26. elokuuta – XX kesäolympialaiset alkoivat Münchenissä.
Tapahtumia > syyskuu

1. syyskuuta – Bobby Fischer voitti Reykjavíkissa ensimmäisenä yhdysvaltalaisena shakin maailmanmestaruuden kukistettuaan Boris Spasskin.
3. syyskuuta – Lasse Virén voitti 10 000 m:n juoksun ME-ajalla Münchenin olympialaisissa.
5. syyskuuta – Kalevi Sorsan hallitus aloitti työnsä.
5. syyskuuta   – Pohjois-Karjala-projekti alkoi. Suomalaisten miesten keskimääräinen elinikä oli todettu yhdeksi Euroopan alhaisimmista (65–66 vuotta). Syynä tähän olivat tupakoinnin, liikunnan puutteen ja epäterveellisen ruokavalion aiheuttamat sydän- ja verisuonitaudit. Ongelma oli erityisen vaikea Itä-Suomessa.
5. syyskuuta   – Münchenin verilöyly alkoi: 11 israelilaista urheilijaa kuoli, kun ”Musta syyskuu” valtasi olympiakylän.
6. syyskuuta   – Ruoppaaja Nostaja kaatui ja upposi kovassa merenkäynnissä Pietarsaaren edustalla. Aluksen työntekijöistä 16 hukkui ja vain viiden onnistui pelastautua.
8. syyskuuta – SMPn eduskuntaryhmä hajosi, kun 12 edustajaa poistui ryhmäkokouksesta.
8. syyskuuta   − Israelin ilmavoimien lentokoneet hyökkäsivät Syyrian ja Libanonin alueilla olleita arabitukikohtia vastaan, jolloin liki 200 ihmistä kuoli tai loukkaantui. Iskua pidettiin kostona Münchenin verilöylystä.
8. syyskuuta   − Tanskan kansankäräjät hyväksyi maan liittymisen EEC:n jäseneksi vuoden 1973 alusta.
10. syyskuuta – Lasse Virén voitti 5 000 m:n juoksun ja Pekka Vasala 1 500 m:n juoksun Münchenin olympialaisissa.
13. syyskuuta – Ugandan johtaja Idi Amin ilmoitti, että ne aasialaiset, jotka eivät ole määräaikaan mennessä poistuneet Ugandasta, pidätetään ja suljetaan vankileireille.
14. syyskuuta – Länsi-Saksa ja Puola solmivat diplomaattisuhteet.
15. syyskuuta − SDP:n kansanedustaja Veikko Helle valittiin eduskunnan ensimmäiseksi varapuhemieheksi Esko Niskasen siirryttyä valtiovarainministeriksi.
17. syyskuuta – Uganda ilmoitti, että sen alueella on tansanialaisjoukkoja.
21. syyskuuta – Filippiinien presidentti Ferdinand Marcos asetti koko maan poikkeustilaan.
24. syyskuuta – Yli 30 ihmistä sai surmansa yökerhon palossa Kreikkaan kuuluvalla Rodoksen saarella. Valtaosa uhreista oli pohjoismaalaisia.
25. syyskuuta – Norjalaiset torjuivat maansa EEC-jäsenyyden neuvoa-antavassa kansanäänestyksessä.
29. syyskuuta − Kiina ja Japani lakkauttivat maiden välisen sotatilan ja solmivat diplomaattisuhteet. Japani tunnusti Kiinan kansantasavallan hallituksen ainoaksi Kiinan lailliseksi hallitukseksi, minkä seurauksena Taiwan katkaisi diplomaattisuhteensa Japaniin.
30. syyskuuta – Ruotsissa vihittiin käyttöön Euroopan pisin maantiesilta, joka yhdistää Öölannin mantereeseen. Kalmarin salmen ylittävän runsaan kuuden kilometrin pituisen sillan rakennustyö kesti neljä ja puoli vuotta.
Tapahtumia > marraskuu

1. marraskuuta – Ajovalojen käyttö moottoriajoneuvoissa kaikkina vuorokaudenaikoina tuli Suomessa pakolliseksi 31. maaliskuuta 1973 saakka.
3. marraskuuta – Hallitus päätti, että Suomi antaa humanitaarista apua Vietnamille rauhan palattua alueelle.
8. marraskuuta – Egon Bahr ja Michael Kohl allekirjoittivat Saksojen välisen perussopimuksen, joka koski muun muassa pientä rajaliikennettä, perheiden yhdistämistä ja länsisaksalaisten lehtimiesten akkreditointia DDR:ssä.
11. marraskuuta – Ruotsin kuningas Kustaa VI Aadolf täytti 90 vuotta. Syntymäpäiväjuhliin osallistuivat muun muassa kaikkien muiden Pohjoismaiden valtionpäämiehet.
13. marraskuuta – Voimakkaat myrskyt koettelivat Länsi-Eurooppaa ja Britteinsaaria; 50 ihmistä kuoli.
16. marraskuuta – Metsäteollisuusyhtiö Enso-Gutzeit vietti satavuotisjuhlansa.
17. marraskuuta – Juan Perón palasi 17-vuotisesta maanpaosta Argentiinaan.
21. marraskuuta − Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen valmistelevat neuvottelut alkoivat suurlähettilästasolla Espoon Dipolissa.
24. marraskuuta – Suomi tunnusti molemmat Saksat.
24. marraskuuta   – Kauppa- ja teollisuusministeri Grels Teir nimitettiin Valtiokonttorin pääjohtajaksi eläkkeelle siirtyvän Esa Kaitilan tilalle. Teirin paikan hallituksessa peri Jan-Magnus Jansson.
25. marraskuuta – Liberaalinen Kansanpuolue ilmoitti vastustavansa presidentti Urho Kekkosen toimikauden jatkamista poikkeuslailla. Seuraavana päivänä kansanedustaja Georg C. Ehrnroothin johtama Ruotsalaisen kansanpuolueen oikeistosiipi antoi saman julkilausuman.
Tapahtumia > tuntematon päivämäärä

kesäkuu – Irak kansallisti maan öljy-yhtiöt.
Kim Il-sungista tuli Pohjois-Korean presidentti.
Stephen Hawking joutui pyörätuoliin.
Ensimmäinen kotikäyttöön tarkoitettu pelikonsoli, ”Magnavox Odyssey”, tuli markkinoille.
Footbag-urheilulaji keksittiin.
Englantilainen kirjailija Richard Adams julkaisi menestysteoksensa Ruohometsän kansa.
Vuosi 1972 oli Suomen tieliikenteessä kaikkien aikojen tuhoisin. Onnettomuuksissa sai vuoden aikana surmansa 1 135 ja loukkaantui yli 16 000 ihmistä.
Suomen Autoklubi ja Suomen Autoliitto yhdistyivät Autoliitoksi.
Keskustapuolue teki keväällä välikysymyksen kansaneläkkeiden tason nostamisesta. Asian eduskuntakäsittely muodostui eri puolueiden kilpalaulannaksi ja eduskunta hyväksyi lain, joka olisi moninkertaistanut eläkekustannukset. Tilanteen pelasti presidentti Kekkonen, joka ei vahvistanut eduskunnan säätämää lakia.
Syntyneitä > heinäkuu–syyskuu

6. heinäkuuta – Jukka Iisakkila, suomalainen kapellimestari ja muusikko
11. heinäkuuta – Michael Rosenbaum, yhdysvaltalainen näyttelijä
11. heinäkuuta – Jussi Vuori (”Jussi 69”), suomalainen muusikko ("The 69 Eyes")
13. heinäkuuta – Selma Lønning Aarø, norjalainen kirjailija
18. heinäkuuta – Leszek Rakowski, puolalainen basisti
20. heinäkuuta – Erik Ullenhag, ruotsalainen liberaali poliitikko
29. heinäkuuta – Anssi Kela, suomalainen muusikko
29. heinäkuuta – Richard William Wheaton (”Wil Wheaton”), yhdysvaltalainen näyttelijä
6. elokuuta – Geri Halliwell, englantilainen laulaja ("Spice Girls")
9. elokuuta – Juan Esteban Aristizábal Vásquez (”Juanes”), kolumbialainen laulaja
12. elokuuta – Merikukka Forsius, suomalainen kansanedustaja
15. elokuuta – Ben Affleck, yhdysvaltalainen näyttelijä ja Oscar-palkittu käsikirjoittaja
16. elokuuta – Emily Robison, yhdysvaltalainen country-laulaja, -lauluntekijä ja -multi-instrumentalisti
21. elokuuta – Kristo Salminen, suomalainen näyttelijä
22. elokuuta – Okkert Brits, eteläafrikkalainen seiväshyppääjä
24. elokuuta – Fritz Strobl, itävaltalainen alppihiihtäjä (olympiavoittaja)
30. elokuuta – Cameron Diaz, yhdysvaltalainen näyttelijätär
30. elokuuta – Pavel Nedvěd, tšekkiläinen jalkapalloilija
2. syyskuuta – Vuokko Hovatta, suomalainen laulaja ("Ultra Bra")
9. syyskuuta – Goran Višnjić, yhdysvaltalainen näyttelijä
10. syyskuuta – Ghada Šu’a’, syyrialainen seitsenottelija (olympiavoittaja)
15. syyskuuta – Letizia, Espanjan kuningatar, kuningas Felipe VI:n puoliso
19. syyskuuta – Gunnar Strömmer, ruotsalainen kokoomuspoliitikko
21. syyskuuta – William John Paul Gallagher (”Liam Gallagher”), brittiläinen rock-muusikko ("Oasis")
23. syyskuuta – Jermaine Dupri, yhdysvaltalainen rap-artisti ja tuottaja
24. syyskuuta – Ernest Ndissipou, keskiafrikkalainen yleisurheilija
27. syyskuuta – Gwyneth Paltrow, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijätär
28. syyskuuta – Heli Laaksonen, suomalainen runoilija (Pulu uis)
30. syyskuuta – Ari Behn, norjalainen kirjailija (k. 2019)
Syntyneitä > lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Esa Holopainen, suomalainen kitaristi ("Amorphis")
5. lokakuuta – Annely Akkermann, virolainen poliitikko
11. lokakuuta – Claudia Black, australialainen näyttelijä
12. lokakuuta – Miia Nuutila, suomalainen näyttelijä ja juontaja
13. lokakuuta – Danny Lloyd, yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä
15. lokakuuta – Sandra Caldarone (”Sandra Kim”), belgialainen laulaja
16. lokakuuta – Darius Kasparaitis, liettualainen jääkiekkoilija
17. lokakuuta – Marshall Bruce Mathers (”Eminem”), yhdysvaltalainen rap-laulaja ja -tuottaja
17. lokakuuta – Jari Lipponen, suomalainen jousiampuja (Euroopan mestari)
25. lokakuuta – Esther Duflo, vuoden 2019 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut ranskalais-yhdysvaltalainen taloustieteen professori
27. lokakuuta – Marika Krook, suomalainen laulaja ja näyttelijä
27. lokakuuta – Maria Mutola, mosambikilainen yleisurheilija (olympiavoittaja)
29. lokakuuta – Gabrielle Union, yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
4. marraskuuta – Luís Filipe Madeira Caeiro (”Luís Figo”), portugalilainen jalkapalloilija
6. marraskuuta – Rebecca Romijn, yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä
7. marraskuuta – Christopher Daniel Barnes, yhdysvaltalainen näyttelijä
8. marraskuuta – Carina Christensen, tanskalainen poliitikko
13. marraskuuta – Teemu Honkanen, suomalainen kapellimestari ja kuoronjohtaja
14. marraskuuta – Edyta Górniak, puolalainen laulaja
15. marraskuuta – Krista Mikkonen, suomalainen vihreä poliitikko ja ministeri
17. marraskuuta – Kimya Dawson, yhdysvaltalainen muusikko
23. marraskuuta – Karoliina Blackburn, suomalainen näyttelijä ja kirjailija
24. marraskuuta – Heli Paasio, suomalainen kansanedustaja
25. marraskuuta – Petteri Nummelin, suomalainen jääkiekkoilija
29. marraskuuta – Paula Lehtomäki, suomalainen kansanedustaja ja ministeri
30. marraskuuta – Abel Xavier, portugalilainen jalkapalloilija
2. joulukuuta – Unni Boksasp, norjalainen kansanmuusikko
6. joulukuuta – Katja Gauriloff, suomalainen dokumentti- ja elokuvaohjaaja
7. joulukuuta – Hermann Maier, itävaltalainen alppihiihtäjä
9. joulukuuta – Frank Edwin Wright (”Tré Cool”), yhdysvaltalainen rumpali ("Green Day")
10. joulukuuta – Brian Molko, brittiläinen muusikko ("Placebo")
10. joulukuuta – Odd Nordstoga, norjalainen muusikko
11. joulukuuta – Daniel Alfredsson, ruotsalainen jääkiekkoilija
12. joulukuuta – Hank Williams III, yhdysvaltalainen country-muusikko
12. joulukuuta – Wilson Kipketer, tanskalainen juoksija (maailmanmestari)
12. joulukuuta – Brandon Teena, yhdysvaltalainen transsukupuolinen henkilö (k. 1993)
19. joulukuuta – Alyssa Milano, yhdysvaltalainen näyttelijätär
21. joulukuuta – Ole Birk Olesen, tanskalainen poliitikko
22. joulukuuta – Vanessa Paradis, ranskalainen laulaja ja näyttelijä
25. joulukuuta – Josh Freese, yhdysvaltalainen rumpali ("The Vandals")
28. joulukuuta – Patrick Rafter, australialainen tennispelaaja
29. joulukuuta – Jude Law, englantilainen näyttelijä
Kuolleita > tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Maurice Chevalier, ranskalainen näyttelijä ja laulaja (s. 1888)
2. tammikuuta – Nelly Thüring, ruotsalainen poliitikko (s. 1875)
3. tammikuuta – Frans Masereel, belgialainen taidemaalari ja graafikko (s. 1889)
7. tammikuuta – Bodil Koch, tanskalainen poliitikko (s. 1903)
14. tammikuuta – Fredrik IX, Tanskan kuningas (s. 1899)
27. tammikuuta – Mahalia Jackson, yhdysvaltalainen gospel-laulaja (s. 1911)
31. tammikuuta – Mahendra, Nepalin kuningas (s. 1920)
2. helmikuuta – Natalie Clifford Barney, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1876)
13. helmikuuta – Arvo Koskimaa, suomalainen viihdesäveltäjä (s. 1912)
13. helmikuuta – Ulf Peder Olrog, ruotsalainen muusikko (s. 1919)
14. helmikuuta – Eino Kalima, suomalainen teatterinjohtaja (s. 1882)
15. helmikuuta – Edgar Snow, yhdysvaltalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1905)
16. helmikuuta – Börje Sundgren, suomalainen viihdesäveltäjä ja -muusikko
20. helmikuuta – Maria Goeppert-Mayer, vuoden 1963 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalais-yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1906)
21. helmikuuta – Eugène Tisserant, ranskalainen kardinaali (s. 1884)
25. helmikuuta – Hilma Granqvist, suomalainen etnologi (s. 1890)
28. helmikuuta – Victor Barna, unkarilainen pöytätennispelaaja (hänen mukaansa on nimetty Victor Barna Cup) (s. 1911)
28. helmikuuta – Antti Virtanen, suomalainen SKDL:n kansanedustaja (s. 1888)
1. maaliskuuta – Hilja Jorma, suomalainen elokuvanäyttelijä (s. 1885)
1. maaliskuuta – Onerva Madetoja (”L. Onerva”), suomalainen kirjailija (s. 1882)
8. maaliskuuta – Väinö Leskinen, suomalainen poliitikko (s. 1917)
9. maaliskuuta – Lennart Heljas, suomalainen poliitikko ja rovasti (s. 1896)
14. maaliskuuta – Giangiacomo Feltrinelli, italialainen kirjakauppias, kirjankustantaja ja vasemmistoradikaali (s. 1926)
20. maaliskuuta – Marilyn Maxwell, yhdysvaltalainen näyttelijä ja esiintyjä (s. 1921)
26. maaliskuuta – Johannes Wiik, suomalainen RKP:n poliitikko (s. 1873)
27. maaliskuuta – M. C. Escher, alankomaalainen kuvataiteilija ja graafikko (s. 1898)
31. maaliskuuta – Bertel Dahlgaard, tanskalainen poliitikko (s. 1887)