stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Realismi (kirjallisuus)

Realismit
Jacob Riis, , 1890.
Realismi taiteessa | Realismi kirjallisuudessa
Fantastinen realismi 
 Fotorealismi 
 Inhorealismi 
 Kapitalistinen realismi 
 Maaginen realismi 
 Naturalismi (taide) 
 Neorealismi 
 Sosialistinen realismi 
 Surrealismi 
 Uusi realismi 
 Yhteiskunnallinen realismi
Realismia
Akka ja kissa 
 Démasquée 
 Femme nue couchée 
 Kivenhakkaajat 
 Le Sommeil 
 Maailman alkuperä 
 Poika ja varis 
 Pyykkiranta 
 Raatajat rahanalaiset 
 Tanssiaiskengät 
 Toipilas 
 Wolgastin satamassa 15. kesäkuuta 1633 
 Zaporogit kirjoittavat pilkkakirjettä Turkin sulttaanille
Realismi on kirjallisuuden tyylisuunta, joka syntyi 1850-luvun jälkeen Ranskassa reaktiona romantiikan kirjallisuuden todellisuuspakoiselle tyylille. Teollistumisen myötä kurjistuneet yhteiskunnalliset olot ja kaikkialla näkyvä yleinen kurjuus eivät enää sallineet pakoa romantiikan ihannemaailmaan. Luonnontieteiden ja teknologian nousu nosti järjen ja objektiivisten havaintojen arvostusta.
Realismi asetti kirjallisuuden tehtäväksi aineellisen ja yhteiskunnallisen todellisuuden todenmukaisen kuvailun. Taiteen tehtäväksi tuli vähitellen epäkohtien esille nostaminen. Tyypillistä realismille on ympäristön ja yksityiskohtien tarkka havainnointi, jonka avulla objektiivisuuteen pyrittiin. Romantiikan kaukokaipuusta poiketen arvoon nousivat arkiset ja ajankohtaiset asiat ja ihmiset, joiden kautta oli mahdollista kuvailla yhteiskuntaa laajemmin.
Ranskasta realismi levisi muualle Eurooppaan ja kesti 1890-luvulle romantiikan uuden nousun ja symbolismin ajalle.
Realismin synty

Yhteiskunnallinen kehitys, johon kuuluivat teollistuminen ja kaupungistuminen, antoi alkusysäyksen realismin syntyyn. Hyvinvointi nousi kehityksen myötä ja halvat ylellisyystavarat lisääntyivät, mikä johti aineelliseen rikastumiseen. Hyvät puolet hyödyttivät kuitenkin vain pientä osaa kansalaisista. Suurin osa ihmisistä kärsi tuloerojen kasvun lisääntyessä köyhyydestä, hyväksikäytöstä ja sosiaalisista epäkohdista. Yhteiskunnassa vallitsi myös epädemokraattisuus.
Realismi syntyi tarpeesta nostaa esiin yhteiskunnallisia epäkohtia. Todellisuus pyrittiin saamaan esiin järjen ja tieteen avulla. Maailman selittäminen uskonnollisesti tai mystisesti väheni ja yhteiskuntakriittisyys lisääntyi. Tunteiden merkitys pieneni ja ainoana tapana saada tietoa pidettiin konkreettista havaintoa. Positivismin ja luonnontieteiden merkitys lisääntyi, mihin vaikutti merkittävästi Charles Darwin, joka ajatuksillaan vahvisti tieteen asemaa yliluonnollisuuden kustannuksella. Vaikuttavana aatteena oli darvinismi, joka heikensi ihmisen erityisasemaa muihin eläimiin nähden.
Realismin piirteitä

Realismin aikana taiteen ja taiteilijan tehtävä muuttui romantiikanaikaisesta. Taidetta alettiin tehdä todellisuuden vuoksi ja todellisuuden kuvaamisen myötä arvot ja työtavat kirjallisuudessa muuttuivat. Taide ei enää ollut itseilmaisun keino, vaan tapa kertoa ympäröivästä maailmasta ja esittää yhteiskuntakritiikkiä. Mielikuvituksen roolia alettiin väheksyä ja taiteen tehtäväksi tuli maailman parantaminen. Tunteiden katsottiin vääristävän todellisuutta ja olevan näin haitaksi todelliselle taiteelle. Vain konkreettisesti havaittavat asiat olivat luotettavia ja siksi arvokkaita todellisuuden kuvaamisen kannalta.
Uudenlainen taidekäsitys muutti myös kirjailijan toimenkuvaa. Kirjailijan oli lähdettävä ulos havainnoimaan ja tutustumaan todellisuuteen. Kirjat tuli kirjoittaa tarkkojen ja ulkokohtaisten havaintojen perusteella. Kirjailijan työ alkoi muistuttaa toimittajan havainnointia. Työtapa johti kirjailijoiden käyttämän kielen rikastumiseen kansankielten, murteiden ja yhteiskunnan tuntemuksen kautta.
Arjen ja nykyajan kuvausta alettiin arvostaa historian ja eksotiikan sijasta. Tapahtumat realismin kirjoissa sijoittuvat samaan todellisuuteen ja samankaltaiseen paikkaan, jossa kirja on syntynyt. Myös kirjojen henkilöt löytyivät aiempaa lähempää. Realismin ihminen oli sekä henkinen että aineellinen olento, johon vaikuttivat niin ruumis kuin mielikin. Ihmisen tärkein ohjaava voima oli kuitenkin järki. Päähenkilöt olivat tavallisia ihmisiä, usein teollistumisen aikaan alistetun työväenluokan edustajia. Henkilöhahmot edustivat usein jotakin tiettyä yhteiskuntaluokkaa, kuten työväenluokkaa tai keskiluokkaa. Usein realismin yhteiskunnallinen kritiikki kohdistuu juuri keskiluokkaan, jonka edustajat nähdään kriittisessä valossa.
Ympäristön kuvaus nousi realismissa keskeiseen asemaan. Koska ympäristö vaikutti ihmiseen voimakkaasti, kirjallisuuden oli tärkeää kuvata se mahdollisimman tarkasti. Ympäristön kautta saattoi kuvailla ja ymmärtää ihmistä syvemmin. Lisäksi ympäristön kuvaus antoi mahdollisuuden realistien korostamaan puolueettomaan ja konkreettiseen havainnointiin. Ympäristönkuvauksen arvostuksen noustessa juonen merkitys kävi pienemmäksi. Juonenkäänteitä, yllätyksiä ja jännitystä tärkeämpinä pidettiin juonen johdonmukaista etenemistä sekä syy-seuraussuhteita, ja henkilöiden toiminnan perusteleminen nousi tärkeään asemaan.
Realismin aikana suorasanaisen kirjallisuuden arvostus nousi, sillä sen avulla asioiden puolueeton kuvaileminen oli luontevaa. Runous, joka tarjosi suuret mahdollisuudet tunteiden kuvaamiseen, ei tyydyttänyt realismin kirjailijoita. Romaanin ja novellin arvostus nousi. Realismi vaikutti merkittävästi myös näytelmäkirjallisuuteen synnyttäen useita yhä tunnettuja yhteiskuntakriittisiä näytelmiä.
Realismi eri maissa > Ranska

Realismi lähti leviämään Ranskasta. Yhtenä realismin isistä pidetään ranskalaista Honoré de Balzacia. Realismin perustan luojana pidetään Gustave Flaubertia (1821–1880). Hänen kuuluisin teoksensa on Rouva Bovary (1857), joka on malliesimerkki realistisesta romaanista. Rouva Bovary kertoo lääkärin vaimosta, Emma Bovarysta, jonka onnen ja romantiikan tavoittelu johtaa aviorikoksen kautta itsemurhaan. Kirja aiheutti ilmestyessään suuren skandaalin, koska se käsitteli avoimesti naisen intohimoa ja seksuaalisuutta. Flaubert jätti myös tuomitsematta rouva Bovaryn tekemän aviorikoksen. Flaubertin romaaneissa yhdistyvät vahva muodontaju sekä ihmisen ja hänen ympäristönsä realistinen havainnointi.
Realismi eri maissa > Venäjä

Venäjä oli realismin suurmaa. Venäläiset kirjailijat nousivat maineeseen erityisesti syvällisen ihmiskuvauksen ja moniulotteisen elämänkuvansa ansiosta. Suurista venäläisistä realisteista tuli länsimaisen proosan esikuvia vuosikymmeniksi.
Leo Tolstoin (1828–1910) ensimmäinen mestariteos oli Sota ja rauha (1869), jossa ei ylistetä suuria johtohahmoja, vaan Venäjän kansaa. Samaa moralismia ja kriittistä suhtautumista yläluokan elämään näkyy myös Tolstoin romaanissa Anna Karenina (1877). Sodan ja rauhan tavoin se pyrkii osoittamaan yksinkertaisen maalaiselämän arvon. Tolstoi kehitti realistista kerrontaa ja oli romaanin rakenteen mestari – Sodassa ja rauhassa on 539 eri henkilöä.
Fjodor Dostojevski (1821–1881) sai mainetta kirjoittamalla vuonna 1846 romaanit Köyhää väkeä ja Kaksoisolento. Hän kuvasi nerokkaasti ihmissielun syvyyksiä ja osoitti samalla, että romaani voi olla filosofisen keskustelun väline kadottamatta jäntevyyttään ja havainnollisuuttaan. Dostojevskin romaaneita hallitsee kahden vastakkaisen ihmistyypin välille syntyvä jännite. Dostojevskin teokset käsittelevät vapauden, syyllisyyden, pahuuden ja vastuun kysymyksiä. Hänen kuuluisia teoksiaan ovat muun muassa Rikos ja rangaistus (1867), Idiootti (1868) ja keskeneräiseksi jäänyt Karamazovin veljekset (1880).
Anton Tšehov (1860–1904) tunnetaan erityisesti luomastaan uudentyyppisestä novellilajista, tšehovilaisesta novellista. Tšehovin novellit ovat psykologisesti vivahteikkaita tilannenovelleja. Tšehov kirjoitti myös näytelmiä, joista ensimmäinen oli Ivanov (1887). Samaa lajityyppiä hänen novelliensa kanssa edustavat myös Tšehovin tunnetuimmat näytelmät Lokki (1895), Vanja-eno (1900), Kolme sisarta (1901) ja Kirsikkapuisto (1904).
Realismi eri maissa > Englanti

Kuuluisia englantilaisia realisteja ovat Charles Dickens (1812–1870), Brontën kolme siskosta Charlotte (1816–1855), Emily (1818–1848) ja Anne (1820–1849) sekä Mary Ann Evans, kirjailijanimeltään George Eliot (1819–1880).
Dickensin uraansa vaikutti merkittävästi hänen yhteistyönsä pilapiirtäjän kanssa esikoisteoksessaan Sketches by Boz (Bozin skitsejä, 1835). Dickensin henkilöt ovatkin karikatyyrejä samalla tapaa kuin pilapiirtäjien uhrit. Hänen läpimurtoromaaninsa oli Pickwick-kerhon jälkeenjääneet paperit (1836). Dickens kertoi usein omasta elämästään kuten romaanissaan David Copperfield (1848), joka kuvaa pojan tuskia kenkätehtaassa ja oppikoulussa.
Brontën siskoksista muistetaan erityisesti Charlotte ja Emily Brontë, joiden teoksista voidaan löytää piirteitä niin romantiikasta kuin realismistakin. Charlotten merkittävin teos oli Kotiopettajattaren romaani (1847), joka on tutkielma naisen sielunelämästä. Emily Brontëlta taas muistetaan erityisesti Humiseva harju (1847).
George Eliot puolestaan kuvaili talonpoikia ja keskiluokkaa muun muassa romaanissaan Rehdin miehen rakkaus (1859). Hänen henkilöissään on puuveistoksen karkeutta ja juonet ovat dramaattisia ja konstailemattomia.
Realismi eri maissa > Pohjoismaat

Norjalaista Henrik Ibseniä (1828–1906) pidetään Pohjoismaiden vaikutusvaltaisimpana näytelmäkirjailijana. Hän käsitteli avoimesti kaikkia asioita, myös ihmisen ja yhteiskunnan pimeitä puolia. Hänen kuuluisia teoksiaan ovat esimerkiksi näytelmät Nukkekoti (1879) ja Villisorsa (1884). Kriittisissä näytelmissään Ibsen paljastaa yhteiskunnassa vallitsevan kaksinaismoralismin. Alun realistisen kautensa jälkeen Ibsen kääntyi myöhemmin symbolismiin..
Ruotsalainen August Strindberg (1849–1912) kulki omaa tietään jo nuorena. Strindberg kirjoitti vuonna 1872 suuren historiallisen draaman Mestari Olavin. Häneltä tunnetaan myös romaani Punainen huone (1879) sekä omaelämäkerrallinen Palkkapiian poika (1886). Strindberg kirjoitti myös naturalistisia näytelmiä ja siirtyi Ibsenin tavoin myöhemmällä ajalla symbolismiin.
Realismin vaikutus

Realismi vaikutti yhteiskunnassa pitkään. Yhteiskunnallisten epäkohtien paljastaminen loi paineita niiden korjaamiseksi, vaikka uudistuminen tai epäkohtiin puuttuminen ei ollutkaan nopeaa. Realismin synnyttämä yhteiskuntakritiikki jatkui kuitenkin varsinaisen realismin ajan loppumisen jälkeen. Lisäksi realismi nosti arvoonsa luonnontieteiden tutkimuksen, mikä johti tekniikan kehitykseen.
Realismin aika kirjallisuudessa kesti 1800-luvun lopulle. Realismilla on kuitenkin siitä asti ollut vaikutuksensa kirjallisuuteen. Vaikka 1800-luvun lopulla romantiikan uusi nousu ja symbolismi syrjäyttivätkin realismin, ei realistinen kirjallisuus kadonnut kokonaan. Erityisesti realismin yhteiskunta- ja ihmiskuvaus kestivät myös kirjallisuuden uudet tuulet. Realistinen kirjallisuus eli myös useiden sitä seuranneiden tyylikausien rinnalla ja vaikuttaa yhä nykyaikanakin.
Eräs myöhempi tunnettu realismin suuntaus oli 1930-luvulla Neuvostoliitossa syntynyt sosialistinen realismi. Sen tehtävänä oli edistää sosialismin toteutumista ja se oli Neuvostoliiton virallisesti hyväksymä kirjallisuussuuntaus. Sosialistisessa realismissa yksilöt nähdään aina osina sosialistista yhteiskuntaa. Teokset suhtautuivat yhteiskuntaan myönteisesti ja ne oli kirjoitettu koko kansan luettaviksi. Todellisuus esitettiin sellaisena kuin kansan enemmistön toivottiin sen näkevän.
Kirjallisuutta

Auerbach, Erich: Mimesis. Todellisuudenkuvaus länsimaisessa kirjallisuudessa.  ((Mimesis. Dargestellte Wirklichkeit in der abendländischen Literatur, 1946.) Suomentanut Oili Suominen)  Helsinki:  Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1992 (2. painos 2000).  ISBN 951-717-657-0
Kansojen kirjallisuus, osa 8: Realismi. WSOY, 1976.
Koskimies, Rafael: Maailman kirjallisuus IV. Otava, 1965.
Bernhard J. Dondorf, Maisema New Orleansista, 1850. Teollisen vallankumouksen myötä kaupunkien väestö kasvoi nopeasti.
Adolph von Menzel, Pariser Wochentag, 1869. Realismi tavoitteli todenmukaista arkielämän kuvausta.
Ilja Repin, Volgan lautturit, 1870–1873.
Charles Léandre, Rouva Bovary, 1931. Kuvitusta Gustave Flaubertin kirjaan.
Fjodor Dostojevski 1879.
Henrik Ibsen.
Helena Haavisto

Helena Haavisto (24. elokuuta 1927 Alajärvi – 13. heinäkuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän opiskeli Teatterikoulussa 1945–1947 ja näytteli sitten Savonlinnassa, Mikkelissä, Vaasassa, Tampereen Teatterissa ja Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatterissa vuoteen 1965, jolloin jäi freelanceriksi.
Ensimmäisen kerran hän esiintyi elokuvassa Härmästä poikia kymmenen (1950). Suomalaiset muistavat hänet ennen kaikkea 1960- ja 1970-luvuilla tuotetusta Naapurilähiö-televisiosarjasta, jossa hän esitti Lieslahden perheen Marjatta-äitiä, ammatiltaan lastensuojelun tarkastajaa. Haavistolla oli myös merkittävä rooli Pekka Parikan ohjaamissa elokuvissa Pohjanmaa (1988) ja Talvisota (1989).
Helena Haavisto oli vuodesta 1952 naimisissa Jorma Panulan kanssa ja heillä on kaksi tytärtä, näyttelijät Terhi Panula ja Anu Panula, sekä pojat Petri Panula ja Sami Panula. Pari erosi vuonna 1992. Haavisto harrasti kuvanveistoa ja piti 1980-luvulla omaa Kellarigalleriaa Helsingin Fredrikinkadulla. Painin olympiavoittaja Arvo Haavisto oli Helena Haaviston setä.
Teoksia

Missä olit, Taivaan Isä? Isän kirjeitä Taipaleenjoelta, yhdessä isänsä Yrjö Haaviston kanssa, Tammi 1999. ISBN 9789513116200.
Liisa Haarla

| Liisa Haarla> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. lokakuuta 1956 (ikä 68) Eno
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  neuvonantaja (aiemmin sähkönsiirtoverkkojen professori)
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Teknillinen korkeakoulu (DI 1982, TkL 2002, TkT 2005)
Instituutti:  Fingrid (Aalto-yliopisto)
Palkinnot:  Teknillisten tieteiden akatemian jäsen
Liisa Christina Haarla (o.s. Haarla, ent. Pottonen;  s. 16. lokakuuta 1956 Eno) on suomalainen tekniikan tohtori, joka toimi Aalto-yliopiston ja sitä edeltäneen Teknillisen korkeakoulun sähkönsiirtoverkkojen professorina vuosina 2006–2011. Sittemmin hän on toiminut sähkönsiirtoyhtiö Fingridin johtavana asiantuntijana.
Haarla valmistui Teknillisestä korkeakoulun sähkömekaniikan oppiaineesta (sähkölaitokset) diplomi-insinööriksi (1982). Hän valmistui elektroniikan ja sähkötekniikan parista tekniikan lisensiaatiksi (2002) ja tekniikan tohtoriksi (2005). Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (2005) tarkasteli Suomen 400 kV:n siirtoverkon luotettavuuden arviointia. Työ oli otsikoitu A method for the probabilistic security analysis of transmission grids. Hän on toiminut Aalto-yliopiston dosenttina vuosina 2012–2015.
Haarla työskenteli ennen professuuriaan Fingrid Oyj:n vanhempana asiantuntijana (1997–2005).
Hänen tieteelliseen tuotantoonsa kuuluu julkaisuja sähköverkon suunnittelusta, suojaamisesta ja käytöstä; siirtoverkon luotettavuudesta sekä tuulivoiman verkkoon liittämisestä.
Haarla on Teknillisten tieteiden akatemian jäsen.
Teoksia

Liisa Pottonen: Transmission grid security : a PSA approach.  (Väitöskirja, ladattavissa pdf-muotoisena)  Espoo:  Helsinki Univ. of Technology (TKK, nykyinen Aalto-yliopisto), 2005.  ISBN 951-22-7592-9  Teoksen verkkoversio Viitattu 25.4.2019. (englanniksi)
Liisa Haarla & Jarmo Elovaara: Sähköverkot I. Järjestelmätekniikka ja sähköverkon laskenta.  (Otatieto-sarja)  Helsinki:  Gaudeamus (Helsinki University Press), 2011.  ISBN 978-951-672-360-3  (suomeksi)
Liisa Haarla & Jarmo Elovaara: Sähköverkot II. Verkon suunnittelu, järjestelmät ja laitteet.  (Otatieto-sarja)  Helsinki:  Gaudeamus (Helsinki University Press), 2011.  ISBN 978-951-672-363-4  (suomeksi)
Liisa Haarla, Mikko Koskinen, Ritva Hirvonen & Pierre-Etienne Labeau: Transmission grid security : a PSA approach.  London ; New York:  Springler, 2011.  ISBN 978-0-85729-144-8  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Liisa Haarlan Google Scholar -profiili (englanniksi) (scholar.google.com)
Liisa Haarla. Fingrid Oyj (englanniksi) (researchgate.net)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat 
Tieteilijät:  Google Scholar  ORCID  Publons  ResearcherID 
Muut:  IdRef
Laura Gustafsson

| Laura Gustafsson |
| --- | --- |
 Kirjailija Laura Gustafsson helmikuussa 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. heinäkuuta 1983 (ikä 41)
Ammatti:  dramaturgia, näytelmäkirjailija ja kirjailija
Käsikirjoittaja
Alma mater:  Helsingin yliopisto, Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu
Palkinnot
 Vasemmistonuorten novellikilpailu, 2010  Vuoden Kiila -palkinnoto, 2013 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Laura Gustafsson (s. 9. heinäkuuta 1983 Mäntsälä) on suomalainen kirjailija ja näytelmäkirjailija.
Elämä ja ura

Gustafsson syntyi Porvoossa ja kasvoi Mäntsälässä.
Gustafsson on valmistunut humanististen tieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta pääaineenaan kotimainen kirjallisuus. Vuodesta 2007 hän opiskeli dramaturgiaa Teatterikorkeakoulussa, josta valmistui teatteritaiteen maisteriksi 2012.
Syksyllä 2010 Gustafsson voitti Vasemmistonuorten novellikilpailun novellillaan Kesä Rynkyn kanssa. Hänen esikoisromaaninsa Huorasatu julkaistiin syksyllä 2011. Se perustui Gustafssonin aiemmin kirjoittamaan samannimiseen näytelmään. Teos oli ilmestymisvuonnaan ehdolla Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon ja Finlandia-palkinnon saajaksi. Romaanin käännösoikeudet on myyty Saksaan ja Ranskaan. Gustafssonin toinen romaani, Anomalia, ilmestyi syksyllä 2013 ja kolmas, Korpisoturi, vuonna 2016.
Vuonna 2012 Gustafssonin aloitti kuvataiteilija Terike Haapojan kanssa taiteellistieteellisen Toisten historia -hankkeen, jossa tutkitaan maailmanhistoriaa eläinten näkökulmasta. Projekti pitää sisällään näyttelyitä, seminaareja, tekstejä ja interventioita. Toisten historia -blogissa käsitellään oheismateriaalia, kehitellään ideoita ja raportoidaan toiminnasta. Vuoden 2013 lopulla hankkeeseen kuuluva Naudan Historian Museo -näyttely oli esillä Helsingin Kaapelitehtaalla. Naudan Historian Museon tarkoitus on kertoa historiaa jonkun muun eläimen kuin ihmisen näkökulmasta. Hanke palkittiin Vuoden Kiila -palkinnolla 2013 ja Mediataiteen valtionpalkinnolla 2016. Gustafsson & Haapojan näyttely Siat Seinäjoen taidehallissa vuonna 2021 herätti keskustelua.
Gustafssonin puoliso on toimittaja Jari Tamminen.
Teokset > Romaanit

Huorasatu.  Helsinki:  Into Kustannus, 2011.  ISBN 978-952-264-063-5
Anomalia.  Helsinki:  Into Kustannus, 2013.  ISBN 978-952-264-238-7
Korpisoturi.  Helsinki:  Into Kustannus, 2016.  ISBN 978-952-264-643-9
Pohja.  Helsinki:  Into Kustannus, 2017.  ISBN 978-952-264-807-5
Rehab.  Helsinki:  Into Kustannus, 2020.  ISBN 978-952-351-335-8
Mikään ei todella katoa. Otava, 2023. ISBN 9789511449140
Teokset > Novellit

Kesä Rynkyn kanssa. Kokoelmassa Aaltonen, Veera (toim.): Kesä Rynkyn kanssa ja muita novelleja. Helsinki: Into, 2010.
Teokset > Näytelmät

Suluissa on mainittu teatteri, jossa näytelmä on saanut kantaesityksensä.
Huorasatu, 2010 (Teatterikorkeakoulu)
Hevoshullu, 2011 (Lappeenrannan kaupunginteatteri)
SupersankariTAR, 2012 (Koko-teatteri)
Kikka Fan Club, 2017 (Teatteri Jurkka)
Teokset > Kuunnelmat

Pet Shop – aikuisten kauhusatu, 2012 (Radioteatteri)
Teokset > Muut

Gustafsson, Laura & Haapoja, Terike: Epäihmisyyden ensyklopedia. Helsinki: Into, 2016. ISBN 9789522646965
Gustafsson, Laura & Haapoja, Terike: Bud Book: Manual for Earthly Living. Helsinki: HAM – Helsinki Art Museum, 2020. ISBN 9789525939262
Gustafsson, Laura: History According to Cattle. Helsinki: Into-Kustannus, 2015. ISBN 978-952-264-426-8
Dialogi Väinö Linnan kanssa. Kokoelmassa Nummi, Jyrki, et al. Väinö Linna: Tunnettu ja tuntematon. Helsinki: Werner Söderstöm Osakeyhtiö, 2020. ISBN 978-951-0-45200-4
Aiheesta muualla

Kirjailija – Gustafsson, Laura Into. 1.12.2015. Viitattu 22.10.2020.
Gustafsson, Laura Kirjasampo. Viitattu 22.10.2020.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat 
Muut:  IdRef
Great Reset

Klaus Schwab, Maailman talousfoorumin perustaja
Great Reset (suom. Suuri nollaus tai Suuri uudelleenasettaminen) on talouden elvytyssuunnitelma.
Maailman talousfoorumi tunnetaan Sveitsin Davosissa vuosittain järjestettävästä kokouksesta, jonne saapuu suurvaltojen ja yritysten johtajia, tutkijoita, kansalaisjärjestöjen edustajia ja tunnettuja julkisuuden henkilöitä keskustelemaan ajankohtaisista globaaleista aiheista. "The Great Reset" oli tarkoitus olla vuoden 2021 Maailman talousfoorumin vuotuisen huippukokouksen teemana Davosissa Sveitsissä tammikuussa 2021. Koronapandemian aiheuttaman häiriön vuoksi huippukokous siirrettiin toukokuulle 2021 ja jälleen vuodelle 2022.
WEF:n pääjohtaja Klaus Schwab on varoittanut, että koronapandemian seurauksena maailma voi kohdata pahimman laman sitten 1930-luvun. Schwab kirjoittaa WEFin sivustolla, otsikolla Now Is The Time For a Great Reset: "...maailman on toimittava nopeasti uudistaakseen yhteiskuntiemme ja taloutemme kaikkia näkökohtia koulutuksesta sosiaalisiin sopimuksiin ja työoloihin. Jokaisen maan, Yhdysvalloista Kiinaan, on osallistuttava, ja jokaisen teollisuuden, öljystä ja kaasusta teknologiaan, on muututtava. Lyhyesti sanottuna tarvitsemme kapitalismin 'suuren nollauksen'."
Kansainvälisen valuuttarahaston johtaja Kristalina Georgieva on tuonut esiin kolme keskeistä näkökohtaa kestävässä vastauksessa koronapandemiaan: vihreä kasvu, älykkäämpi kasvu ja oikeudenmukaisempi kasvu.
Jotkut ovat arvostelleet Great Reset -aloitetta ja yleisemmin Maailman talousfoorumia talouden sääntelyn purkamisen edistämisestä ja pyrkimyksestä lisätä epäedustavien yksityisten yritysten, erityisesti suurten monikansallisten yritysten valtaa valtion instituutioiden kustannuksella.
Great Resetiä koskevissa salaliittoteorioissa se on esitetty vaikutusvaltaisten kapitalistien ja poliitikkojen johtamana autoritaarisena, sosialistisena maailmanhallintosuunnitelmana. Great Resetiin liittyvien salaliittoteorioiden leviäminen kiihtyi, kun useat eri maiden johtajat, kuten Yhdysvaltain presidentti Joe Biden, Uuden-Seelannin pääministeri Jacinda Ardern ja Kanadan pääministeri Justin Trudeau, toivat esiin puheissaan ajatuksen koronapandemian jälkeisestä "nollauksesta".
Termin alkuperä

Termi "The Great Reset" tuli julkisuuteen vuonna 2010 yhdysvaltalaisen ekonomistin Richard Floridan saman nimisen kirjan myötä. Floridan Suuri nollaus oli vastaus vuoden 2008 finanssikriisiin, joka Floridan mukaan oli viimeisin suurten nollausten sarjassa, joihin kuuluvat myös 1800-luvun lopun pitkä lama ja 1930-luvun suuri lama.