stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pertti Jaakkola (sotilas)

| Pertti Jaakkola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1929 Kalajoki
Kuollut: 21. heinäkuuta 2004 (75 vuotta) Kuusjoki
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Suomi
Komentajuudet:  Pohjanmaan sotilaslääni 1985–1989
Sotilasarvo:  Kenraalimajuri
Kunniamerkit:  SL komentajamerkki Sotilasansiomitali
Pertti Johannes Jaakkola (13. kesäkuuta 1929 Kalajoki – 21. heinäkuuta 2004 Kuusjoki) oli suomalainen yleisesikuntaupseeri, sotilasarvoltaan kenraalimajuri.
Jaakkola syntyi Kalajoella vuonna 1929 ja hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja Taavi Rikhard Jaakkola ja Sylvi Aleksandra o.s. Ollila. Pertti Jaakkola oli avioliitossa Paula Liisi Vuorilahden kanssa vuodesta 1953 ja heille syntyi kaksi poikaa.
Pertti Jaakkola kirjoitti ylioppilaaksi Ilmajoen yhteiskoulusta 1949 ja suoritti tämän jälkeen varusmiespalveluksensa Kenttätykistörykmentti 2:ssa. Jaakkola opiskeli tämän jälkeen Maasotakoulussa vuosina 1950–1952. Uransa alussa hän toimi nuorempana upseerina Panssariprikaatin patteristossa ja tykistön kapteenikurssin suoritettuaan patterin päällikkönä Jääkäripatteristossa. Vuosina 1960–1963 hän palveli toimistoupseerina Pääesikunnan tykistöosastolla. Vuosina 1963–1965 Jaakkola opiskeli Sotakorkeakoulussa Maasotalinjalla jonka jälkeen hän sai komennuksen patteristoupseeriksi Satakunnan tykistörykmenttiin ja 1966 kenttätykistötaktiikan opettajaksi Sotakorkeakouluun. Pääesikunnan kenttätykistötoimiston toimistopäällikkö hänestä tuli 1971. Tykistökoulun johtajaksi hänet nimitettiin 1976, minkä jälkeen hän toimi tykistön tarkastajana 1981–1985. Uransa päätteeksi hän toimi Pohjanmaan sotilasläänin komentajana 1985–1989.
Lenaia

| Lenaia> Λήναια |
| --- | --- |
 Mainadi thyrsos-sauva kädessään. Kuvitusta attikalaisessa punakuviotekniikalla koristellussa astiassa, n. 480 eaa.
Tyyppi:  uskonnollinen juhla Dionysoksen kunniaksi
Päivämäärä:  Gamelion 12.–14. (tammi-helmikuu)
Järjestämistiheys:  vuosittain
Tapahtumapaikka:  mm. Lenaion ja Dionysoksen teatteri
Paikkakunta:  Ateena, Attika, Kreikka
Lenaia (m.kreik. Λήναια, Lēnaia tai τὰ ἐν Λίμναις, ta en Limnais, lat. Lenaea) oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Dionysokselle. Sitä vietettiin Gamelion-kuun 12.–14. päivä eli nykyisen tammi-helmikuun aikoihin. Siihen kuului muun muassa näytelmäkilpailuja.
Historia

Lenaia-juhlan nimi on peräisin joko viinisammiota tarkoittavasta sanasta lēnos (ληνὸς) tai mainadeja tarkoittavasta sanasta Lēnai (Λῆναι). Ateenassa juhlan alkuperäinen keskus oli Lenaion, joka oli kaupungin vanhin ja arvostetuin Dionysokselle omistetty pyhäkkö. Juhla liittyi läheisesti Dionysiaa-juhliin ja toisaalta Anthesteria-juhlaan, ja sitä vietettiin samalla tavoin. Se muistutti ajankohdaltaan maalais-Dionysiaa, ja liittyi samalla tavoin uuden viinin maisteluun. Kaupunki-Dionysiaa se muistutti siltä osin, että sitä vietettiin kaupungissa eikä Attikan maaseudulla.
Lenaia oli klassisella kaudella vietettyä kaupunki-Dionysiaa vanhempi, ja saattoi olla sen edeltäjä ja esikuva. Erään ehdotuksen mukaan Lenaia ja maalais-Dionysia olisivat olleet alun perin sama juhla, mutta ne olisi erotettu siinä vaiheessa, kun Lenaionin pyhäkkö tuli osaksi kaupunkialuetta. Tämän vuoksi juhla myös sijoitettiin kuukautta myöhemmäksi, jotta Attikan maaseudun väki saattoi ensin viettää maalais-Dionysiansa ja tämän jälkeen tuoda viininsä kaupunkiin ja jatkaa Lenaia-juhlilla. Teorialle ei kuitenkaan välttämättä ole perusteita, sillä Lenaionin tienoo saattoi olla osa kaupunkialuetta jo paljon varhemmin.
Ateenan lisäksi Lenaia-niminen juhla tunnetaan myös muun muassa Rhodokselta.
Ohjelma

Lenaia-juhla oli kolmipäiväinen. Siihen kuuluivat suuret juhlapidot, johon kaupunki kustansi lihat julkisista varoista, sekä juhlakulkue, johon kuului kaikenlaista pilailua ja pilkantekoa. Tämän jälkeen seurattiin dithyrambien, komedioiden ja tragedioiden esityksiä. Dionysian tavoin näytelmiä esitettiin näytelmäkilpailuna.
Lenaia-juhlilla esitettiin alun perin oletettavasti vain komedioita, yksi kultakin komediakirjailijalta, joita oli alun perin kolme ja myöhemmin viisi. Komedioiden on esitetty kuulueen ohjelmaan jo 480-luvulla eaa. Komediakilpailuista on kuitenkin tietoa vasta 430-luvulta eaa. lähtien. Tragediakilpailu otettiin mukaan vuonna 432 eaa. Tämän jälkeen kaksi ja myöhemmässä vaiheessa kolme tragediakirjailijaa esitti kukin kaksi tragediaa. 200-luvulla eaa. juhlaan lisättiin dithyrambien esitys, jonka jälkeen niitä laulettiin juhlien ensimmäisenä päivänä. Lenaia-juhlien kilpailuissa ei ilmeisesti esitetty satyyrinäytelmiä.
Näytelmät esitettiin alun perin oletettavasti Lenaionilla, jossa on saattanut olla jotain teatterirakennelmia, tai agoralla (joko Arkaaisella agoralla tai klassisella Agoralla), mutta myöhemmin todennäköisesti Dionysoksen teatterilla. Päin vastoin kuin Dionysia-juhlassa, metoikit saattoivat toimia Lenaiassa koregeina ja ulkomaalaiset näyttelijöinä. Lenaia ei kuitenkaan oletettavasti houkutellut kovin paljon Ateenan ulkopuolisia osallistujia, koska se oli purjehduskauden ulkopuolella.
Lenaiaan vaikuttaa kuuluneen myös naisten juhla, jossa naiset tanssivat ja lauloivat kuin mainadit.
Näytelmäkilpailussa palkitut

Lenaian näytelmäkilpailujen voittajista on säilynyt tietoja piirtokirjoituksissa. Aristoteles kokosi tietoja voittajista teokseen Dionysia-juhlien voitot.
Tiedossa olevat palkitut Lenaia-juhlien näytelmäkilpailussa ovat:
Näytelmäkilpailussa palkitut > Komedia

429 eaa. – 1. Frynikhos
428/427 eaa. – 1. Myrtilos
427/426 eaa. – 1. Eupolis
425 eaa. – 1. Aristofanes: Akharnalaiset; 2. Kratinos: Talven heittelemät (Kheimazomenoi); 3. Eupolis: Uudenkuunjuhlat (Nūmēniai)
424 eaa. – 1. Aristofanes: Ritarit
422 eaa. – 1. Aristofanes: Ampiaiset
421 eaa. – 1. Eupolis: Marikas (?)
416 eaa. – 1. Eupolis: Värjärit (Baptai) (?)
412 eaa. – 1. Eupolis: Demokset (Dēmoi) (?)
411 eaa. – 1. Aristofanes: Lysistrate
405 eaa. – 1. Aristofanes: Sammakot; 2. Frynikhos: Muusat (Mūsai); 3. Platon: Kleofon
317/316 eaa. – 1. Menandros: Ärmätti
Pasi Jaakonsaari

Pasi Jaakonsaari (s. 27. maaliskuuta 1959) on suomalainen entinen jalkapalloilija.
Hyökkääjänä pelannut Jaakonsaari edusti urallaan HIFK:a 2. divisioonassa 1976–1978, Grankulla IFK:a 1. divisioonassa 1979 sekä Helsingin Jalkapalloklubia mestaruussarjassa 1980–1984 ja Veikkausliigassa 1991–1992. Hän pelasi myös 1980-luvun lopulla Ruotsissa Geflessä ja Vasalundissa. Jaakonsaari voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1981 ja 1992 sekä Suomen Cupin 1981 ja 1984. Kaikkiaan Jaakonsaari pelasi seitsemän kauden aikana 80 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 27 maalia.
Maajoukkueessa Jaakonsaari pelasi vuosina 1980–1982 yhteensä 11 maaottelua, joissa hän teki neljä maalia.
Leonnatos

Leonnatos Anteaan poika (356 eaa. – 322 eaa.) oli makedonialainen sotilas. Hän toimi Aleksanteri Suuren henkivartijana, ja oli yksi diadokeista. Hänen isänsä oli Anteas joka kuului ehkä Lynkestis-maakunnan entiseen hallitsijasukuun. Sudan mukaan Leonnatos oli sukua Filippos II:n äidille Eurydikelle, joka kuului tähän sukuun. Leonnatoksen isästä Anteaasta taas ei tiedetä mitään, mutta hän oli ehkä Filippos II:n hetairos.
Leonnatos mainitaan ensimmäisen kerran antiikin lähteissä Aleksanteri Suuren isän Filippos II:n murhan yhteydessä. Leonnatos oli yksi niistä sotilaista jotka ottivat kiinni ja tappoivat Filippoksen murhaajan Pausaniaan. On epäselvää oliko Leonnatos tuolloin henkivartija (somatofylakes) tai hypaspisti.
Leonnatos mainitaan Issoksen taistelun jälkeisten tapahtumien yhteydessä. Persian kuninkaan Darios III:n perhe jäi makedonialaisten vangiksi. Aleksanteri sai kuulla että Dareioksen perhe luuli Dareioksen kuolleen taistelussa. Aleksanteri aikoi ensin lähettää Sardiin entisen satraapin Mithreneen heidän luokseen, mutta epäili että petturin näkeminen vain aiheuttaisi enemmän harmia. Aleksanteri lähetti tämän takia Leonnatoksen heidän luokseen viemään sanaa. Saattaa olla ettei Leonnatoksella ollut mitään tekemistä koko tapahtuman kanssa. Arrianos kertoo nimittäin että Peukestas oli ainut makedonialainen joka opetteli persian kielen. Toisaalta Aleksanterin lähipiiriin kuului Laomedon Mytileneläinen, joka tiettävästi osasi persiaa. Aleksanteri laittoikin hänet johtamaan persialaiset vankien valvomista juuri siksi että hän osasi persiaa. Arrianoksen versio tapahtumista perustuu Ptolemaioksen teokseen. Aleksanterin kuoleman jälkeen Ptolemaios ja Laomedon olivat vihamiehiä. Ehkä Ptolemaios vaihtoi vihollisensa nimen toiseen.
Gazan piirityksen jälkeen Leonnatos ja Filotas toivat kaupungin hallitsijan Batiin Aleksanterin luokse. Kerrotaan että Aleksanteri veti Batista sotavaunujensa perässä kuten Akilleus aikanaan. Tätä tapausta pidetään kuitenkin yleisesti fiktiivisenä.
Tämän jälkeen Leonnatos mainitaan seuraavan kerran vasta kun hänestä tuli kuninkaan henkivertija noin vuonna 331 eaa. Hänen edeltäjänsä oli Arybbas, joka kuoli Egyptissä. Kun Aleksanteri kuoli vuonna 323 eaa. nimitti uusi hallitsija Perdikkas, joka myös oli entinen henkivartija, Leonnatoksen Hellespontin Fryygian satraapiksi. Samaan aikaan kreikkalaiset kapinoivat Makedonian valtaa vastaan (ns. Lamian sota). Leonnatos lähti armeijan kanssa avustamaan Makedonian hallitsijaa Antipatrosta. Leonnatos sai kuitenkin surmansa taistelussa ateenalaisia vastaan.
Aiheesta muualla

Leonnatus (Arkistoitu – Internet Archive) Wiki Classical Dictionary (englanniksi)
Leona

| Leona |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  28. syyskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Leone, Leonie 
Nimen alkuperä:  mahdollisesti Leonard
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leona on kansainvälinen naisen etunimi. Se pohjautuu mahdollisesti miehennimeen Leonard, mutta voi olla myös lyhentymä Leon-alkuisista naisennimistä, kuten Leonorasta. Leona-nimen maskuliininen vastine on Leon.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on tilastoitu vuoteen 2020 mennessä noin 650–660 Leona-nimistä naista tai tyttöä. Heistä suurin osa on syntynyt 2010-luvulla.
Vuodesta 2020 alkaen Leonalla on ollut nimipäivä suomenruotsalaisessa almanakassa 28. syyskuuta.
Tunnettuja Leonia

Leona Aglukkaq (s. 1967), kanadalainen poliitikko
Leona Helmsley (1920–2007), yhdysvaltalainen kiinteistösijoittaja ja seurapiirihahmo
Leona Lewis (s. 1985), englantilainen laulaja-lauluntekijä ja näyttelijä
Leona Popović (s. 1997), kroatialainen alppihiihtäjä
Leona Woods Marshall (1919–1986), yhdysvaltalainen fyysikko
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Leona (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Lentopallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1990

Lentopallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1990 pelattiin Kiinassa 22. elokuuta – 1. syyskuuta. Nämä olivat 11. naisten maailmanmestaruuskilpailut. Mitaliottelut pelattiin Pekingissä, ja muut kisakaupungit olivat Shanghai ja Shenyang. Mukana oli 16 joukkuetta. Ne pelasivat alkusarjan neljässä neljän joukkueen lohkossa, joista kustakin paras pääsi suoraan puolivälieriin kahden seuraavan ratkoessa ensimmäisissä pudotuspeleissä paikkoja kahdeksan parhaan joukkoon. Alkulohkojen viimeiset joukkueet pelasivat sijoista 13–16. Kärkisijoitukset ratkottiin cupsysteemillä. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto, hopealle sijoittui Kiina ja pronssia sai Yhdysvallat.
Mitaliottelut > Välierät

| Välieräottelut | Välieräottelut | Välieräottelut | Välieräottelut | Välieräottelut | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.8. | Peking | Kiina  | 3–0 |  Yhdysvallat | 15–7 | 15–8 | 15–7 |  |  |  |
| 31.8. | Peking | Neuvostoliitto  | 3–0 |  Kuuba | 17–15 | 15–7 | 15–8 |  |  |  |
Mitaliottelut > Pronssiottelu

| Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.9. | Peking | Yhdysvallat  | 3–1 |  Kuuba | 11–15 | 15–13 | 15–9 | 15–6 |  |  |
Mitaliottelut > Loppuottelu

| Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.9. | Peking | Neuvostoliitto  | 3–1 |  Kiina | 15–13 | 6–15 | 15–9 | 16–14 |  |  |
Lopulliset sijoitukset

| --- | --- |
:  Neuvostoliitto
:  Kiina
:  Yhdysvallat
4.:  Kuuba
5.:  Etelä-Korea
6.:  Peru
7.:  Brasilia
8.:  Japani
9.:  Alankomaat
10.:  Italia
11.:  Taiwan
12.:  Itä-Saksa
13.:  Länsi-Saksa
14.:  Kanada
15.:  Argentiina
16.:  Egypti
Leopardimiehet

Leopardimiehet eli Anioto oli väkivaltainen kultti Belgian Kongossa 1700-luvulta vuoteen 1936.
Kultti on pitkälti uskonnollinen ja pohjautuu leopardijumalan palvontaan. Uudet jäsenet vihittiin mukaan erityisessä seremoniassa. Määräajoin yhteisö kokoontui ja nautti huumaavia yrttejä. Osallistujat pukeutuivat leopardin nahasta tehtyyn viittaan ja päähineeseen, ja sitovat käsiinsä raudasta tehdyt kynnet. Tämän jälkeen he väijyivät yön pimeydessä yksin liikkuvia ja hyökkäsivät näiden kimppuun. Surmattuaan kulkijan he leikkasivat irti uhrin sydämen ja toisen käden.
1950-luvulla entisten siirtomaiden itsenäistyessä osa kultin jäsenistä ryhtyi palkkamurhaajiksi. Silloin he maalasivat valkoisen V-kirjaimen otsaansa. Nykyään kultti on käytännössä hävinnyt.
Amnesty Internationalin kuolemanrangaistuksista tekemän maapallonlaajuisen raportin mukaan Zairessa kulttiin kuuluminen oli kuolemalla rangaistavaa, koska se luokiteltiin kannibalismiksi.
Aiheesta muualla

van Bockhaven, Vicky: Leopard-men of the Congo in literature and popular imagination ajol.info.  2009. Viitattu 6.8.2010. (englanniksi)
Kaaro, Jani: Kaiken oudon ensyklopedia, s. 242–243.  Helsinki:  BTJ Finland, 2009.  ISBN 978-951-692-731-5
Jabal al-Duruz

Jabal al-Duruzin korkein kohta Tell Qeni valokuvassa.
| --- | --- |
Tyyppi:  Tulivuori
Sijainti:   Syyria, As-Suwaydan maakunta
Korkeus merenpinnasta:  1 803 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Jabal al-Duruz (arab. ‏جبل الدروز‎,‎,  Jabal ad-Durūz) kirjoitettu joskus myös muodossa Jebel el-Druz) on tulivuori Etelä-Syyriassa As-Suwaydan maakunnassa. Korkeutta vuorella on noin 1 803 metriä. Vuoren arabiankielinen nimi tarkoittaa druusien vuorta ja alue onkin pääosin heidän asuttamaansa. Vuoren lähistöllä on noin 120 druusien kylää. Druusit alkoivat asuttaa vuoren aluetta 1600-luvulla ja lisää druusisiirtolaisia tuli 1700- ja 1800-luvuilla pakolaisina sodankäynnin takia. Vuonna 1937 Jordaniassa pidetyn druusien kokouksen jälkeen osa arabinationalismia kannattavista druuseista päätti alkaa kutsua vuorta nimellä Jabal al-‘Arab.
Lemniskaatta

Bernoullin lemniskaatta ja sen molemmat polttopisteet
Lemniskaatta on algebrallisessa geometriassa käytetty nimitys muutamasta suljetusta, kahden silmukan muodostamasta käyrästä, jotka muodoltaan muistuttavat numeroa 8 tai äärettömän merkkiä ∞.  Termi johtuu latinan sanasta ”lēmniscātus”, joka tarkoittaa ”riippuvin nauhoin koristettua”, joka vuorostaan johtuu kreikan kielen nauhaa tarkoittavasta sanasta λημνίσκος tai viittaa mahdollisesti villaan, josta nauhoja tehtiin.
Historia ja esimerkkejä > Boothin lemniskaatta

Kaksisilmukkaisia, kahdeksikon muotosia käyriä käsitteli tiettävästi ensimmäisenä kreikkalainen uusplatonistinen filosofi ja matemaatikko Proklos 400-luvulla. Hän tutki toruspinnan ja sen akselin suuntaisen tason leikkauskuvioita. Hän havaitsi, että suurin osa niistä koostuu joko yhdestä tai kahdesta ellipsistä. Poikkeuksena on kuitenkin tapaus, jolloin taso sivuaa torusta sisäpinnalta eli on sen tangenttipinta. Siinä tapauksessa leikkauskuvio sai kaksisilmukkaisen muodon, jolle Proklos antoi nimen hippopede (kreik. ἱπποπέδη, ”hevosen jalkaraudat”, sillä se muistutti laitetta, jolla hevosen jalat sidottiin yhteen. Nimitys lemniskaatta on peräisin 1600-luvun lopulta, ja Prokloksen keksimää leikkauskuviota tutki tarkemmin 1800-luvulla matemaatikko James Booth.
Algebrallisesti Boothin lemniskaatta voidaan määritellä neljännen asteen yhtälön
kuvaajaksi, kun d on negatiivinen.  Jos d on postitiivinen, saman yhtälön kuvaaja on Boothin ovaali.
Historia ja esimerkkejä > Bernoullin lemniskaatta

Vuonna 1680 Giovanni Domenico Cassini tutki joukkoa käyriä, joita nykyisin sanotaan Cassinin käyriksi. Cassinin käyrä on määritelmän mukaan niiden pisteiden ura, joiden kahdesta kiinteästä pisteestä, käyrän polttopisteistä, mitattujen etäisyyksien tulo on vakio. Siinä erikoistapauksessa, että tämä vakiotulon neliöjuuri on yhtä suuri kuin puolet polttopisteiden välisestä etäisyydestä, tuloksena saadaan lemniskaatta.
Vuonna 1694 Johann Bernoulli tutki erästä Leibnitzin aikaisemmin esittämää isokrooniprobleemaa ja siinä yhteydessä tarkemmin myös edellä mainittua Cassinin käyrän erikoistapausta, jota nykyisin sanotaan Bernoullin lemniskaataksi.  Se voidaan analyyttisesti määritellä yhtälön
kuvaajaksi. Myös Johann Bernoullin veli Jakob Bernoulli tutki samaa käyrää samana vuonna, kuitenkaan kiinnittämättä huomiota siihen, että se oli Cassinin käyrän erikoistapaus, ja antoi sille nimen lemniskaatta.
Bernoullin lemniskaatta voidaan yksinkertaisemmin määritellä geometrisesti niiden pisteiden uraksi, joiden polttopisteistä mitattujen etäisyyksien puolikkaiden tulo on yhtä suuri kuin polttopisteiden välisen etäisyyden neliö.
Bernoullin lemniskaatta saadaan myös Prokluksen lemniskaatan erikoistapauksena, kun  d=-c, ja samalla se on sellaisen toruksen tasoleikkaus, jonka keskellä olevan reiän läpimitta on sama kuin toruksen paksuus. Bernoullin lemniskaattaan liittyvät myös lemniskaattiset elliptiset funktiot, jotka ovat trigonometristen funktioiden vastineita tälle käyrälle, sekä Gaussin vakio, joka esiintyy tämän lemniskaatan kaarenpituuden lausekkeessa.
Historia ja esimerkkejä > Geronon lemniskaatta

Toinen tunnettu lemniskaatta on Geronon lemniskaatta eli Huygensin lemniskaatta, joka on neljännen asteen yhtälön  x^{4}=a^{2}(x^{2}-y^{2}) kuvaaja. Vivianin käyrä, joka on pallopinnan ja lieriön kolmiulotteinen leikkausviiva, projisoituu tasolle Geronon lemniskaatan muotoiseksi käyräksi.
Historia ja esimerkkejä > Muita lemniskaattoja

Muita algebrallisia käyriä, jotka tai joiden osat muistuttavat kahdeksan numeroa, ovat:
paholaisen käyrä, jonka määrittelee neljännen asteen yhtälö  y^{2}(y^{2}-a^{2})=x^{2}(x^{2}-b^{2}) ja jonka erillisistä osista yksi on kahdeksikon muotoinen
Wattin käyrä, mekaanisen liitoksen muodostama kahdeksikon muotoinen käyrä. Wattin käyrä on kuudennen asteen käyrän  (x^{2}+y^{2})(x^{2}+y^{2}-d^{2})^{2}+4a^{2}y^{2}(x^{2}+y^{2}-b^{2})=0 erikoistapaus, ja myös Bernoullin lemniskaatta on sen erikoistapaus.
Analemma on kahdeksikon muotoinen käyrä, jonka muodostavat Auringon asemat taivaalla keskipäivällä eri aikoina vuodesta.
Lorenzin attraktori on muodoltaan lemniskaattaa muistuttava käyrä, joka saadaan kolmen yhteen kytketyn differentiaaliyhtälön ratkaisuista.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Lemniscate
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lemniskaatta Wikimedia Commonsissa
Boothin lemniskaattoja
Bernoullin lemniskaatta
Geronon lemniskaatta
”Paholaisen käyrä”, kun a = 0,8 ja b = 1
Käännös suomeksi
Pertti Jaakkola

Pertti Juhani Jaakkola (30. maaliskuuta 1929 Jyväskylä – 29. maaliskuuta 2010) oli suomalainen pesäpalloilija.
Kakkosvaravahtina ja kolmosvaravahtina pelannut "Pete" Jaakkola voitti pesäpallon Suomen mestaruuden Jyväskylän Kirin joukkueessa vuosina 1953, 1956, 1957 ja 1958. Vuonna 1957 hän voitti SM-sarjan lyöjäkuninkuuden ja Pesäpalloliitto (PPL) valitsi hänet vuoden pesäpalloilijaksi. Hän oli PPL:n joukkueen vaihtopelaaja Helsingin 1952 olympialaisissa pelatussa pesäpallon näytösottelussa.
Jaakkola valittiin viisi kertaa Itä–Länsi-otteluun, kaksi kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun ja kolme kertaa PPL–TUL-otteluun. Hän toimi Jyväskylän Kirin puheenjohtajana vuosina 1965–1967 ja Jyväskylän Tennisseuran puheenjohtajana vuosina 1965–1975.
Saavutukset > Pelaajana

4 SM-kultaa: 1953, 1956, 1957, 1958
3 SM-hopeaa: 1949, 1952, 1954
2 SM-pronssia: 1950, 1951
5 Itä-Länsi-ottelua: 1953, 1955-1958
2 Liitto–Lehdistö-ottelua
3 PPL–TUL-ottelua
Vuoden pesäpalloilija 1957
Pesäpallon lyöjäkuningas: 1957
Leova

| Leova |
| --- | --- |
 Ortodoksinen kirkko Leovassa
 lippu:  vaakuna
 Leova
 Koordinaatit: 46.4778°N, 28.2526°E 
Valtio:   Moldova
Piiri:  Leovan piiri
Kaupungintalon osoite:  or.Leova, str. Independentei 5, MD-6301 r-n Leova, Republica Moldova
Historiallinen maininta:  1489
Kaupungiksi:  1940
Väkiluku (2014):  10 900 
Suuntanumero(t):  +373 263
 
 www.leova.md 
 Leovan piirin sivusto 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leova (ven. Лео́ва) on virkeä pikkukaupunki ja Leovan piirin keskus Etelä-Moldovassa, pohjoisesta laskevan Tonavan sivuhaara Prutin itärannalla. Joen vastarannalla on Romania. Leovasta on maanteitse noin 100 kilometriä koillisessa sijaitsevaan pääkaupunki Chișinăuhun.
Leovassa on noin 10 900 ja koko maaseutuvaltaisessa piirissä 53 200 asukasta (2014). Kaupunki on kasvanut vähän viime vuosikymmenen aikana; vuonna 2004 asukkaita oli 10 027.
Leovaan saapuu päivittäin pari linja-autoa ja viitisen reittitaksivuoroa pääkaupungista, viitisen reittitaksia Cahulista (noin 70 km etelään) ja muutama Gagauzian Comratista (noin 50 km kaakkoon; tiedot vuodelta 2010). Lähin rautatieyhteys on Iargarassassa, joka on maanteitse noin 20 kilometriä kaakkoon.
Kaupungin pääkatu on nimetty ruhtinas Ştefan cel Maren (Tapani III Suuren) mukaan. Kadun varrella on muun muassa useita ravintoita, nettikahvila, tori, kaupoja, piirisairaala, apteekki, kirjasto ja pieni hotelli. Toisen keskeisen kadun eli Itsenäisyyden kadun varrella tai tuntumassa sijaitsevat kulttuuri- ja kaupungintalo, Leovan piirihallinnon talo (Ştefan cel Maren kadun risteyksessä), jokunen kahvila, ravintola, pankki, toinen tori sekä linja-autoasema.  Leovan lähistöllä kulkee maastossa vielä pätkä kaupungin vaakunassakin symbolisesti esitettyä Trajanuksen muuria, jonka maa-aineksin kasatut kummut ulottuivat aikoinaan Moldovan halki ja pitemmällekin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leova Wikimedia Commonsissa
Tietoa Pyhän Paraskevan kirkosta Leovassa[vanhentunut linkki] (romaniaksi) (e-leova.info)
Lentiera

| Lentiera Лендеры, Lendery |
| --- | --- |
 Lentieran metsäteollisuuspiirin hallintorakennus.
 Lentiera
 Koordinaatit: 63°25′30″N, 31°10′30″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Mujejärven piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3 240 km²
Väkiluku (2012):  1 500
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lentieran kunta Mujejärven piirin kartalla.
Lentiera (myös Lendiera, Lentiira; ven. Ле́ндеры, Lendery; karjalaksi Lentiera) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Mujejärven piirissä Venäjällä. Lentieran ja Lentiera-1:n taajamat sijaitsevat Lentieranjärven rannalla noin 70 kilometriä Mujejärvestä lounaaseen. Taajamissa on yhteensä 1 100 ja kunnassa 1 500 asukasta (vuonna 2012).