Suomen lähetyskunta
Aiheesta muualla > Kansalliskirjaston digitoitu aineisto

Kirjallinen kuukausilehti no 5 1880
Kirjallinen Kuukauslehti 1.11.1872 no 10-11
Lukutupa 20.12.1900 no 20-21
Lukutupa 31.12.1900 no 22-26
Savon Sanomat 8.4.1939 no 41
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Tilsitin sopimus 7.7.1807 | Suomen lähetyskunta (Porvoon valtiopäivien esittelijä) | Seuraaja: Suomen itsehallinnollisen ruhtinaskunnan perustaminen Porvoon valtiopäivillä |  |
| n k Suomen säädyt |
| --- | --- |
Aatelisto:  Rälssi  Ruotsin aateli  Suomen aateli  Aateliskirje 
Papisto:  Turun ja Suomen arkkipiispat 
Porvaristo:  Valtaporvarit 
Talonpojat:  Rusthollarit 
Rahvas:  Itselliset  Lampuodit  Loiset  Muonamiehet  Mäkitupalaiset  Torpparit 
Suomen sota
| --- | --- |
Taistelut: Ahvenanmaan kansannousu • Ahvenanmaan valtaus • Alavuden taistelu • Aron kahakka • Gotlannin miehitys • Helsinginrannan maihinnousu • Hörneforsin taistelu • Jauhiaisen salmen taistelu • Juuttaan taistelu • Jynkän taistelu • Kalmalahden taistelu • Kanttin kapina • Karstulan taistelu • Kauhajoen kapina • Kauhajoen taistelu • Kokkonevan taistelu • Koljonvirran taistelu • Kuopion valtaus • Lapuan taistelu • Lemun taistelu • Lintulahden taistelu • Nummijärven taistelu • Oravaisten taistelu • Palvan meritaistelu • Parjakannevan taistelu • Pitsundin taistelu • Pulkkilan taistelu • Pyhäjoen taistelu • Pälkjärven taistelu • Revonlahden taistelu • Rothin ja Spoofin sissiretki • Ruonan taistelu • Samelinlakson taistelu • Sandön taistelu • Siikajoen taistelu • Svartholman piiritys • Toivalan taistelu • Uumajan valtaus • Vaasan taistelu • Venäläiskivi • Viaporin piiritys • Vornan taistelu
Muuta: Haminan rauha • Kainuun sopimus • kansannousut • Lohtajan aselepo • Olkijoen aselepo • Ruotsin vallankaappaus 1809 • Suomen lähetyskunta
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Uppslagsverket Finland 
Lähetyskunnan koollekutsuja, kenraali Friedrich Wilhelm von Buxhoevden.
Georg Magnus Sprengtporten oli Suomen lähetyskunnan aloitteentekijä, hänet nimettiin lähetyskunnan esityksen mukaisesti Aleksanteri I määräyksellä 1. joulukuuta 1808 Suomen kenraalikuvernööriksi kreivin arvossa.
Buxhoevdenin Mannerheimille 14. syyskuuta 1808 myöntämä passi.
Anitškovin palatsin kabinettisiipi, jossa lähetyskunta tapasi keisarin.
Suomen itsehallinnolliset peruskirjat joilla tarkoitetaan lähetyskunnan muistioita (protokollakirjoja), jotka luovutettiin keisarille 17. marrakuuta 1808 toimitetun audienssin yhteydessä, muistion vasemman sivun alalaidassa on jäsenten allekirjoitukset ja kahden puumerkit.
Venäjän ilmoitus Keisari Aleksanteri I kruunaamisesta Suomen sodan aikana, Suomen valloitettujen maiden suuriruhtinaaksi julistettiin Pietarissa jul: 24. joul. 1808 / greg: 5. tammikuuta 1809.
Keisarin käskykirje, keisarillinen ilmoitus annettu Sprengtporten toimesta: Pietarissa, Jul. 20. tammikuuta / Greg. 1. Helmikuuta 1809. koskien Porvoon valtiopäivien järjestämistä, Greg. 10. / Jul. 22. maaliskuuta 1809. kirjeen sivut I. ja II.
Lähetyskunnan edustajat lääneittäin: Turun ja Porin, Uudenmaan ja Hämeen, Kymenkartanon, Vaasan sekä Oulun lääni.
Venäjän valtakunnan, Suomen Suuriruhtinaskunta, Suomen vaakuna, Haminan rauhan sopimuksen jälkeen 26. lokakuuta 1809.
Venäjän valtakunnan vaakuna, Aleksanteri I kaudella. Suomen sodan aikana, Venäjän valloitettuja Suomen läänejä liitettiin osaksi Venäjän valtakuntaan, Suomi sai Suomen suuriruhtinaan tittelin ensimmäisen kerran asiakirjoihin ja venäjän karttoihin j: 24. joulukuuta 1808 / g: 5. tammikuuta 1809. Suomen vaakuna lisättiin Venäjän valtakunnan imperialistiseen vaakunaan vasta Haminan rauhan jälkeen 26. lokakuuta 1809.
Säätytalon päätykolmio on muistona Suomen 1809 Porvoon valtiopäivistä.

Säätytalon kolmiossa keisari Aleksanteri I:n edestä katsottuna oikealla puolella toisena henkilönä lähetyskunnan ainoa edustaja, talonpoika Pehr Klockars joka toimi valtiopäivillä talopoikaissäädyn puhemiehenä.
Porvoon valtiopäivien avajaiskuva 27 tai 29. maaliskuuta 1809. Porvoon valtiopäivät järjestettiin lähetyskunnan esityksen mukaisesti Aleksanteri I ilmoituksella 22. maaliskuuta – ja päättäen 19. heinäkuuta 1809. Lähetyskunnasta neljä edustajaa oli saapunut valtiopäiville: baroni Carl Erik Mannerheim, papit: Nils Johansson Aejmelaeus, Ivar Wallenius ja talollinen Pehr Klockars.
Lähetyskunnan mitalien jakotilaisuus toimitettiin Suomen lähetyskunnan edustajille keisarin audienssia edeltävänä päivänä 17. (29.) marraskuuta 1808. Anitškovin keisarillisen palatsin kabinettisiiven juhlasalissa.