stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
11. toukokuuta
Tapahtumia

330 – Byzantionin nimi muutettiin Uudeksi Roomaksi, mutta myöhemmin vakiintui nimiversio Konstantinopoli.
1713 – Ruotsalais-suomalaiset joukot polttivat Helsingin, jottei se jäisi ehjänä venäläisten haltuun.
1745 – Itävallan perimyssota: Fontenoyn taistelu. Fontenoyssa ranskalaiset joukot voittivat englantilais-hollantilais-hannoverilaisen armeijan.
1812 – John Bellingham ampui Ison-Britannian pääministerin Spencer Percevalin alahuoneen aulassa. Perceval on ainoa Ison-Britannian murhattu pääministeri.
1818 – Ruotsi-Norjan kuningas Kaarle XIV Juhana kruunattiin Ruotsin kuninkaaksi.
1820 – Charles Darwinin tutkimusmatkasta tunnettu HMS Beagle laskettiin vesille.
1857 – Sepoykapina: intialaiset vallankumoukselliset ottivat Delhin haltuunsa briteiltä.
1858 – Minnesota hyväksyttiin Yhdysvaltain 32:nneksi osavaltioksi.
1860 – Giuseppe Garibaldin johtamat vapaaehtoiset nousivat maihin Sisilian Marsalassa.
1862 – Yhdysvaltojen sisällissota: Etelävaltioiden ironclad CSS Virginian miehistö upotti oman aluksensa Norfolkin lähellä, jottei se joutuisi vihollisen käsiin.
1891 – Ōtsun välikohtaus: japanilainen vartiopoliisi yritti murhata Venäjän kruununperillisen tsarevitš Nikolai Alexandrovitšin tämän valtiovierailulla Japanissa.
1915 – Albert Einstein julkaisi yleisen suhteellisuusteoriansa.
1927 – Yhdysvaltain elokuva-akatemia (Academy of Motion Picture Arts and Sciences, lyhyesti ”Academy”), Oscar-palkinnot jakava elokuva-akatemia, perustettiin.
1928 – WGY aloitti ensimmäisen analogisen TV-palvelun Schenectadyssä New Yorkissa.
1949 – Siam muutti nimensä Thaimaaksi.
1960 – Neljä Mossadin agenttia sieppasi Buenos Airesissa pakosalla olleen natsijohtaja Adolf Eichmannin, joka käytti nimeä ”Ricardo Klement”.
1982 – Steven Spielbergin ohjaama E.T. sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa.
1985 – 56 ihmistä sai surmansa Bradfordissa kesken jalkapallo-ottelun syttyneessä katsomopalossa.
1987 – Klaus Barbien oikeudenkäynti alkoi Lyonissa. Häntä syytettiin toisen maailmansodan aikaisista sotarikoksista.
1987 – Ensimmäinen sydän-keuhko-elintensiirto suoritettiin Baltimoressa Marylandissä.
1992 – Iron Maidenin yhdeksäs studioalbumi Fear of the Dark julkaistiin.
1996 – ValuJetin lento 592:n Douglas DC-9-lentokone syöksyi tulipalon takia Evergladesin rämealueen suohon noustuaan Miamin lentoasemalta vieden mukanaan 110 ihmistä.
1997 – IBM:n Deep Blue -tietokoneohjelma voitti Garry Kasparovin šakissa.
2016 – Salattujen elämien 3 000. jakso esitettiin
Kuolleita

912 – Leo VI, Bysantin keisari (s. 866)
1610 – Matteo Ricci, italialainen jesuiitta, Intiassa ja Kiinassa toiminut lähetyssaarnaaja (s. 1552)
1778 – William Pitt vanhempi, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri 1776–1778  (s. 1708)
1812 – Spencer Perceval, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri 1809–1812 (s. 1762)
1832 – Karl Fredrik Rotkirch, suomalainen vapaaherra ja hovioikeuden presidentti (s. 1775)
1871 – John Herschel, brittiläinen matemaatikko, kemisti ja tähtitieteilijä (s. 1792)
1916 – Karl Schwarzschild, saksalainen tähtitieteilijä ja fyysikko (Schwarzschildin säde) (s. 1873)
1922 – Kössi Ojala, suomalainen näyttelijä (s. 1886)
1927 – José Victoriano González-Pérez (”Juan Gris”), espanjalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä (s. 1887)
1960 – John Davison Rockefeller, Jr. (”John D. Rockefeller, Jr.”), yhdysvaltalainen liikemies (s. 1874)
1963 – Herbert Gasser, vuoden 1944 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen tutkija (s. 1888)
1970 – Mauno Oittinen, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1896)
1975 – Leo Jokela, suomalainen näyttelijä ja koomikko (”Papukaija G. Pula-aho”) (s. 1927)
1976 – Alvar Aalto, suomalainen arkkitehti ja muotoilija (Kolmen Ristin kirkko) (s. 1898)
1981 – Odd Hassel, vuoden 1969 Nobelin kemianpalkinnon saanut norjalainen kemisti (s. 1897)
1981 – Robert Nesta Marley (”Bob Marley”), jamaikalainen muusikko ("The Wailers") (s. 1945)
1982 – Ellen Johanna Ylimaa (”Elli Ylimaa”), suomalainen näyttelijä (s. 1900)
1985 – Chester Gould, yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija (Dick Tracy) (s. 1900)
1988 – Harold Adrian Russell Philby (”Kim Philby”), brittiläinen kaksoisagentti (s. 1912)
1998 – Ernst Ising, saksalaissyntyinen fyysikko (Ising-mallin kehittäjä) (s. 1900)
2001 – Douglas Adams, brittiläinen kirjailija (Linnunradan käsikirja liftareille) (s. 1952)
2003 – Noel Redding, brittiläinen muusikko ("The Jimi Hendrix Experience") (s. 1945)
2006 – Floyd Patterson, yhdysvaltalainen nyrkkeilijä (olympiavoittaja ja maailmanmestari) (s. 1935)
2008 – John Rutsey, kanadalainen rumpali ("Rush") (s. 1952)
2019 – Pua Magasiva, samoalais-uusiseelantilainen näyttelijä (s. 1980)
2020 – Gerald Isaac Stiller (”Jerry Stiller”), yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä (s. 1927)
Juhlapäiviä

Pyhän Mamertuksen päivä. Laajalti Keski-Euroopassa Mamertus tunnetaan ensimmäisenä ns. jääpyhimyksistä, joiden aikoihin uskotaan usein esiintyvän kevään viimeiset hallayöt.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 11. toukokuuta: |  |
:   Antony Hewish 1713 – Ruotsalais-suomalaiset joukot polttivat Helsingin, jottei se jäisi ehjänä venäläisten haltuun.  1891 – Ōtsun välikohtaus: japanilainen vartiopoliisi yritti murhata Venäjän kruununperillisen Nikolain tämän valtiovierailulla Japanissa.  1904 – Taiteilija Salvador Dalí syntyi.  1915 – Albert Einstein julkaisi yleisen suhteellisuusteoriansa.  1924 – Brittiläinen tähtitieteilijä Antony Hewish syntyi.  1985 – Bradfordin katsomopalossa kuoli 56 ihmistä.  
Katso myös: kalenteri ~ 10. toukokuuta, 12. toukokuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pardosa lugubris

| Kenttäsusikki |
| --- | --- |
 Pardosa lugubris -naaras munapusseineen
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Osalahko::  Araneomorpha
Yläheimo::  Lycosoidea
Heimo::  Juoksuhämähäkit Lycosidae
Suku::  Susihämähäkit Pardosa  C.L. Koch, 1847
Laji::  lugubris
Kaksiosainen nimi
 Pardosa lugubris  (Walckenaer, 1802) 
Katso myös
   Pardosa lugubris Wikispeciesissä   Pardosa lugubris Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Susihämähäkkien sukuun Pardosa kuuluva kenttäsusikki (Pardosa lugubris) on hyvin yleinen laji Suomessa (ja koko Euroopassa). Se viihtyy avoimilla paikoilla ja metsissä. Kenttäsusikkia voi tarkkailla esimerkiksi useimmilla pihoilla.
Kenttäsusikkikoiras (Pardosa lugubris)
Aiheesta muualla

Araneae-sivusto
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q140698  Wikispecies: Pardosa lugubris  ADW: Pardosa_lugubris  Araneae: 820  BioLib: 736  BOLD: 264525  CoL: 763VZ  EoL: 1197796  EUNIS: 226790  Fauna Europaea: 351831  Fauna Europaea (new): 255347c0-7749-452c-a74b-267d84fa1f67  GBIF: 2146140  iNaturalist: 360429  IRMNG: 10694583  ITIS: 864447  NCBI: 74994  Observation.org: 19073  Open Tree of Life: 258310  uBio: 2068962  WSC: urn:lsid:nmbe.ch:spidersp:018747  Laji.fi: MX.202954 
| kaksiosainen =
OpenNebula

| OpenNebula |
| --- | --- |
Kehittäjä:  OpenNebula Systems
Kehityshistoria
Vakaa versio:  6.10.0 (26. elokuuta 2024)
Tiedot
Alusta:  Linux
Lisenssi:  Apache-lisenssi, versio 2.0
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
Virtuaalikoneiden ja resurssien malli.
OpenNebula on avoimen lähdekoodin alusta pilvipalveluiden suorittamiseen. Ohjelmistoa kehittää vuonna 2010 perustettu OpenNebula Systems. OpenNebula toimii virtualisoidun infrastruktuurin hallintana (IaaS) datakeskuksessa tai klusterissa, joka voi olla yksityinen pilvi tai joukko pilviä. Virtualisointi perustuu KVM-hypervisorille ja tukee säiliöintiä LXC:n kanssa. OpenNebula tukee automatisoitua Kubernetes-klusterien käyttöä OneKE-sovelluksen avulla.
OpenNebulasta on Community Edition ja yrityskäyttöön suunnattu Enterprise Edition, joista jälkimmäisessä on mukana tukipalvelut, testaus, ylläpito ja muita työkaluja.
Valurauta

Austeniitti (γ-rauta; pkk-hila)
Bainiitti
Martensiitti
Sementiitti (rautakarbidi; Fe3C)
α-ferriitti syntyy austeniitista ( tkk-hila)
δ-ferriitti jähmettyy sulasta ( tkk-hila)
Perliitti (eutektikumi α + Fe3C)
Hiiliteräs (max 2,1 % hiiltä)
Ruostumaton teräs (sis. kromia vähintään 10,5 %)
HSLA-teräs (korkea lujuus, niukka seostus)
Työkaluteräkset (suuri lujuus; karkaistuja)
Valurauta (>2,1 % hiiltä)
Kankirauta (alh. hiilipitoisuus)
näytä
keskustele
Valurautaa käytetään muun muassa keittoastioissa.
Valurauta on seostettua rautaa, jossa hiilipitoisuus on suurempi kuin teräksessä. Yli 2,11 % hiiltä sisältävät seokset ovat valurautaa,  ja sitä vähemmän hiiltä sisältävät ovat niukkahiilisiä (alle 0,25 % C), keskihiilisiä (0,25–0,60 % C) tai runsashiilisiä (0,60–2,11 % C) teräksiä.
Yleistä

Valuraudan sulamispiste on merkittävästi alhaisempi kuin teräksillä mikä on johtanut sen suosioon valumateriaalina. Valurauta on tärkeä materiaali mekaanisten koneiden valmistuksessa. Yksi merkittävimmistä käyttökohteista on autojen polttomoottorien sylinterilohkot.
Valurautojen tärkein ainesosa raudan ohella on hiili, joka esiintyy valutuotteen mikrorakenteessa puhtaana hiilenä harmaassa valuraudassa suomugrafiittina tai pallografiittina rautamatriisissa, joka muodostuu hiiliteräksissäkin esiintyvistä faaseista: ferriitti, perliitti, martensiitti, jäännös­austeniitti ja seostuksen avulla aikaansaadut erilaiset metalli­karbidit. Mikrorakenteiden muodostumiseen vaikuttavat seosaineet, jäähdytysnopeus valun jälkeen sekä mahdollinen jälkikäteen suoritettava lämpökäsittely.
Valuraudat jaetaan valkoisiin ja harmaisiin valurautoihin. Harmaan valuraudan erityinen muoto on pallografiittivalurauta. Harmaan valuraudan vetomurtolujuutta alentavat grafiittisuomut, jotka saavat aikaan lovivaikutuksen ja siten synnyttävät vetojännityksen alaisena murtumiseen johtavia jännityshuippuja.
Valmistus

Valuraudan valmistus on monivaiheinen prosessi, jossa ei-toivotut, materiaalia haurastavien aineiden kuten rikki- ja fosforipitoisuudet pyritään saamaan mahdollisimman pieniksi. Hiili- ja piipitoisuudet lasketaan halutulle tasolle (tavallisimmin 2,4–3,5 % hiiltä, 1–3 % piille), jonka jälkeen sula rauta valetaan muottiin, jossa se jähmettyy lopulliseen muotoonsa. Toisin kuin terästä, valurautaa ei sen kiinteän sulamispisteen vuoksi voida takoa, vaan sitä voidaan yleensä muovata vain valamalla, mistä se on nimensäkin saanut.
Pallografiittivaluraudat (GJS)

Pallografiittivaluraudassa  grafiitti ydintyy erillisinä pallomaisina sulkeumina, mikä saadaan aikaan kontrolloimalla niiden kasvua seostamalla siihen n. 0,04 % magnesiumia. Myös ceriumia käytetään palloutusaineena.  Pallomaiset grafiittisulkeumat heikentävät mekaanisia ominaisuuksia huomattavasti vähemmän kuin suomumaiset grafiittisulkeumat. Pallografiittivalurautojen mekaaniset ominaisuudet ovatkin lähempänä teräksen mekaanisia ominaisuuksia. Grafiitin korkea palloutumisaste ja pieni pallokoko parantavat mekaanisia ominaisuuksia.
Vaikka pallografiittivalurautoja ei useimmiten lämpökäsitellä, niille on kuitenkin mahdollista tehdä monia eri lämpökäsittelyjä, esim. myöstö, ferritointi, normalisointi, nuorrutus, austemperointi ja pinta­karkaisu.
Pallografiittivalurauta on hieman huonommin valettavaa kuin suomugrafiittivalurauta, mutta silti terästä parempi. Pallografiittirauta ei myöskään turpoa korkeissa lämpötiloissa. Se on myös melkein yhtä hyvin koneistettavaa kuin suomugrafiittivalurauta. Hitsattavuus  ei pallografiittivaluraudassa ole kovin hyvä, mutta suomugrafiittivalurautaan verrattuna sitkeämpi matriisi vähentää hitsin repeilytaipumusta.  Pallografiittirauta käy suomugrafiittivalurautaa vaativampiin kohteisiin, jopa valuterästen korvaajana, sillä sen murtolujuus on jopa 900 MPa.
Pallografiittivalurauta kestää hyvin kuoppautumista. Siksi se on usein hammas­pyörien valmistusmateriaali. Muita käyttökohteita ovat esim. moottoreiden komponentit, valssit ja puristinmuotit, uunien osat ja arinaraudat. Pallografiittivaluraudan käyttö lisääntyy  jatkuvasti vähentäen muiden rautapohjaisten valumateriaalien käyttöä.
Tyypillinen koostumusalue:
Hiili	3,0–4,0 %
Pii	1,8–2,8 %
Magnesium	0,1–1,0 %
Fosfori	0,01–0,1 %
Rikki	0,01–0,03 %
Tylppägrafiittivaluraudat (GJV)

Tylppägrafiittia esiintyy aina pallografiittivaluraudoissa epätäydellisen palloutumisen seurauksena. Sitä saadaan valmistetuksi suomugrafiittivalurautaa hallitusti seostamalla, käyttäen grafiittia pallouttavia ja palloutumista estäviä aineita (mm. titaani ja rikki). Tällöin raudan grafiittisuomuista tulee paksumpia ja pyöreämpiä kuin tavallisella suomugrafiittivaluraudalla. Sulan pitää olla puhdasta ja täsmälleen oikean lämpöistä, jotta prosessi onnistuu, siksi tylppägrafiittivaluraudan valmistaminen on vaikeampaa kuin pallografiittivaluraudan. Varsinaiset menetelmät valmistukseen ovat kehittyneet viimeisten 10-20 vuoden aikana.
Ominaisuuksiltaan tylppägrafiittivalurauta on suomugrafiittivaluraudan ja pallografiittivaluraudan välimuoto. Sen mekaaniset ominaisuudet ovat paremmat kuin suomugrafiittivaluraudoilla, mutta sen lämmönjohtavuus on huonompi. Se myös kestää paremmin nopeita lämpötilanvaihteluja (terminen šokki) ja sillä on paremmat vaimennusominaisuudet kuin pallografiittivaluraudalla.
Tylppägrafiittivaluraudan tyypillisiä käyttökohteita ovat komponentit, joiden pitää kestää lämpötilan vaihteluja ja olla mekaanisesti kestävämpiä kuin suomugrafiittivaluraudasta valmistettuna. Tällaisia kohteita ovat mm. terästehtaiden valu­muotit, moottorien rungot sekä sylinterit, vauhtipyörät, kytkinlevyt, hydrauliikkakomponentit.
Valkoiset valuraudat

Valkoinen valurauta muodostuu jäähdyttämällä sula nopeasti, jolloin rakenteeseen ei ehdi muodostua haurastuttavia grafiittisulkeumia. Valkoisissa valuraudoissa kaikki hiili on sitoutuneena sementiittiin (Fe3C). Valkoisesta valuraudasta saadaan lämpökäsittelyn avulla tempervalurautaa eli adusoitua valurautaa.
Valkoinen valurauta on kovaa ja haurasta, mutta kestää hyvin kulumista. Tämä johtuu siitä, että kovat karbidipartikkelit kestävät kulutusta paremmin kuin pehmeä grafiitti. Seostuksen (esim. kromin, molybdeenin tai nikkelin) avulla valkoisen valuraudan kulutuksenkestävyyttä voidaan edelleen parantaa ja samalla saadaan yhdistettyä siihen hyvä sitkeys.
Tempervaluraudat (GJM)

Tempervaluraudat eli adusoidut valuraudat ovat lämpökäsittelyn avulla tuotettavia seoksia, jotka muistuttavat ominaisuuksiltaan pallografiittivalurautoja. Tempervalurautaa saadaan valkoisen valuraudan lämpökäsittelyn (adusoinnin) avulla. Adusoinnissa kappaletta pidetään hapettavassa väliaineessa n. 940–1 070 °C:n lämpötilassa useiden tuntien ajan (n. 12–30 h). Tässä vaiheessa valuraudan rakenne on austeniittinen ja sisältää temperhiiltä. Jäähdytysnopeudella saadaan säädettyä matriisin lopullinen rakenne ja sen kautta valuraudan ominaisuudet. Näin eri lujuusluokkien valuraudat voidaan valaa samasta perussulasta. Adusoitavan raudan hiili- ja piipitoisuuden on oltava matalat, jotta valukappale jäähtyisi valkoisena valurautana. Tempervalurautojen hitsattavuus on melko hyvä ja valuominaisuudet erinomaiset. Huonona puolena on hinta. Pitkä lämpökäsittely nostaa kustannuksia, ja tempervaluraudat ovatkin korvautumassa pallografiittivaluraudoilla.
Tempervalurautojen tyypillisiä käyttökohteita ovat sorminiittokoneiden ja puimakoneiden "sormet" sekä kulkuväline- ja sähköteollisuuden suursarjatuotteet, joissa tarvitaan hyvää työstettävyyttä ja sitkeyttä, hyvää vaimennuskykyä ja pallografiittivaluraudan mekaanisia ominaisuuksia sekä hyvää hitsattavuutta.
Valuraudan hitsaus

Valurautaa ei voi hitsata tavanomaisesti, koska hitsattaessa hitsauskohta jäähtyy nopeasti ja hitsiaineen viereen syntyy kova ja hauras vyöhyke. Hitsiaineen tarttuminen perusaineeseen voi olla huono tai hitsiliitoksen lujuus ei vastaa perusaineen lujuutta.
Valuraudan kuumahitsaus on ainoa tapa, jolla saadaan täysin perusaineen ominaisuuksia vastaava hitsausliitos. Siinä korjattava kappale kuumennetaan valuraudan tyypistä riippuen noin 300–600 °C:n lämpötilaan, jossa hitsaus suoritetaan. Hitsauksen jälkeen kappaleen annetaan jäähtyä mahdollisimman hitaasti ja tasaisesti, jolloin kappaleeseen ei pääse syntymään suuria lämpöjännityksiä.
Valuraudan kylmähitsaus voi tapahtua joko ilman esikuumennusta tai kuumentamalla kappale paikallisesti tai kokonaan 200–250 °C:een. Tästä käytetään myös nimitystä puolikuumahitsaus. Väärin suoritettu esikuumennus voi sekin aiheuttaa kappaleen murtumisen.
Valuraudan kylmähitsaukseen käytetään yleisimmin hitsaupuikkoja, joissa lisäaine on koostumukseltaan puhdasta nikkeliä (Ni 95 %) tai nikkeli-rautaseoksia (NiFe 55 %/45 %). Näitä lisäaineita käytettäessä hitsiaine jää pehmeäksi ja se on hyvin koneistettavissa. Hitsiaineen lujuusarvot eivät kummallakaan lisäainetyypillä vastaa valurautaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valurauta Wikimedia Commonsissa
Yiguandao

Wusheng Laomun (無生老母) symboli. Wusheng Laomu on yiguandaon kunnioittama alkuvoima tai jumalhahmo.
Yiguandao tai I-Kuan Tao (perint.: 一貫道; yksink.: 一贯道; pinyin: yīguàn dào) on kiinalainen synkretistinen uskonto, joka on saavuttanut suosiota erityisesti Taiwanissa. Uskonto yhdistelee perinteisten kiinalaisten uskontojen opetuksia kristinuskon ja islamin opinkappaleisiin.
Yiguandao perustettiin vuonna 1886 Kiinan itäosissa. Liikkeen nopein kasvu ajoittui 1930-luvulle. Toisen maailmansodan jälkeen Kiinan kommunistihallinto alkoi vainota yiguandaon harjoittajia, minkä seurauksena monet liikkeen jäsenistä pakenivat Taiwaniin.
Yiguandaon opissa ja uskomuksissa on nähtävissä vaikutteita erityisesti uuskungfutselaisuudesta, buddhalaisuudesta ja taolaisuudesta. Yiguandaon harjoittajien tavoitteena on vapautua jälleensyntymisen kehästä ja päästä yhteyteen luojajumala Wusheng Laomun kanssa.
Opit ja uskomukset > Kosmologinen maailmankuva ja kolme taivasta

Yiguandaon uskonnollinen kosmologia lainaa elementtejä useilta muilta kiinalaisilta uskonnoilta. Erityisen läheisesti yiguandaon maailmankuva on sukua uuskungfutselaisuuden maailmankuvalle. Kuitenkin myös buddhalaisuuden ja taolaisuuden vaikutteita on havaittavissa. Yiguandaon kosmologiset käsitykset ovat kompleksisia ja niiden tulkinnasta kiistellään niin yiguandaoon perehtyneiden tutkijoiden kuin liikkeen kannattajienkin keskuudessa. Joitain yleisesti hyväksyttyjä piirteitä kuitenkin on mahdollista tunnistaa.
Yiguandaon mukaan havaittava todellisuus muodostuu kolmen "taivaan" (tian) vaikutuksesta. Taivaat ovat ”periaatteen (li) taivas” (litian), ”aine-energian (qi) taivas” (qitian) ja ”muotojen (xian) taivas” (xiantian). Käsitteillä on useita yhtymäkohtia kiinalaiseen filosofiaan ja muihin kiinalaisiin uskontoihin, mutta niitä tulkitaan myös yiguandaolle ominaisin tavoin.
Termi li esiintyy paitsi yiguandaossa, myös laajemmin kiinalaisessa filosofiassa ja kiinalaisissa uskonnoissa. Sen merkitystä voidaan tulkita useilla eri tavoilla. Kaikkia näitä yhdistää se, että lin ajatellaan olevan jonkinlainen periaate, järjestys tai kaava, jonka mukaisesti todellisuus ja sen eri kerrokset – kuten aineellinen, yhteiskunnallinen ja moraalinen todellisuus – jäsentyvät yhdeksi kokonaisuudeksi. Merkitykseltään li muistuttaa läheisesti esimerkiksi daon käsitettä. Yiguandaon mukaan abstrakti periaate li inkarnoituu uskonnon tärkeimmäksi jumaluudeksi, Ikuiseksi Äidiksi (Wusheng Laomu). Periaatteen taivas litian on yiguandaossa eräänlainen paratiisi, johon yiguandaon harjoittajien usko hengellisestä pelastuksesta suuntautuu. Yiguandaoon liittymisen kautta ja oikeiden riittien avulla ihmisen uskotaan irtautuvan uudelleensyntymän syklistä (samsara), jolloin hänen sielunsa pääsee litian-paratiisiin.
Termi qi viittaa tavallaan aineelliseen todellisuuteen, jonka olemassaolo on alisteista ja riippuvaista sitä abstraktimmasta listä. Vaikka käsite qi viittaa aineellisuuteen, on se kuitenkin pelkkää havaittavaa aineellista todellisuutta laajempi. Näkyvä aine kuuluu itsestään selvästi qin kategoriaan, mutta myös näkymättömät ilmiöt kuten fysikaalinen energia tai psykologiset ajatukset voidaan katsoa qihin kuuluvaksi. Myös monet kiinalaisten kansanuskontojen maailmankuvaan kuuluvat olennot voidaan katsoa kuuluvaksi qihin. Esimerkiksi kuolleiden esivanhempien sielut tai kansanuskontojen erilaiset jumalhahmot saatetaan lukea tähän kategoriaan.
Muodoilla (xian) tarkoitetaan yiguandaossa luonnollisen aineen ja energian (qi) tapaa järjestyä käsitteellisesti ymmärrettäviksi kokonaisuuksiksi. Xiantian tarkoittaakin käsitteellisesti ilmaistavaa ja ymmärrettävää maailmaa. Kun aineellisesta todellisuudesta puhutaan käsittein, liikutaan tällöin tarkalleen ottaen muotojen alueella. Muodot eivät ole olemassa itsenäisinä olentoina aineesta tai energiasta riippumatta, vaan muodot syntyvät aineellisen maailman asettamalle perustalle.
Opit ja uskomukset > Ajan syklinen luonne ja kolme Buddhaa

Yiguandaon pelastuskäsitykselle keskeistä on, että muotoja ja aine-energiaa pidetään jatkuvasti muuttuvina ja luonteeltaan väliaikaisina. Maailmankaikkeuden uskotaan toistuvan syklisesti siten, että 129 600 vuotta kestävä sykli alkaa luomistapahtumalla ja päättyy maailman tuhoutumiseen, jonka jälkeen maailma luodaan jälleen alusta.
Maailman luomisen alussa Wusheng Laomun uskotaan luoneen 9,6 miljardia ”esisielua” (yuanling), jotka kuitenkin ajautuvat erilaisiin synteihin ja menettävät yhteytensä Wusheng Laomuun. Tämän jälkeen sielujen uskotaan elävän vangittuina jälleensyntymisen kehään. Ihmiskunnan pelastamisen uskotaan olevan kolmen buddhan vastuulla. Buddhien uskotaan syntyvän kolmen eri aikakauden rytmittäminä. Aikakausista käytetään nimiä vihreä yang, punainen yang ja keltainen yang.
Vihreän yangin uskotaan ajoittuneen noin vuosille 2600 – 1100 eaa. Kyseisen aikakauden buddhaa kutsutaan yiguandaossa Dipankara Buddhaksi. Punainen yang ajoitetaan vuosille 1100 eaa – 1912 jaa. Punaisen yangin buddhana pidetään Siddhartha Gautamaa. Keltaisen yangin uskotaan alkaneen vuonna 1912. Keltaista yangia pidetään kaoottisena ja traagisena ajanjaksona, joka edeltää ihmiskunnan tuhoa ja jota leimaavat erilaiset katastrofit ja suurtuhot. Yiguandaossa ajankohtaiset katastrofit, kriisit ja onnettomuudet saatetaankin tulkita merkkeinä keltaiseen yangiin liittyvistä lopun ajoista. Keltaisen yangin buddhaa kutsutaan Maitreya Buddhaksi. Maitreya Buddhan ei vielä uskota syntyneen maan päälle, vaan hänen tulonsa uskotaan sijoittuvan tulevaisuuteen.
Buddhien ei uskota voivan pelastaa maailmaa tuholta, ja maailman uskotaan yiguandaossa lopulta väistämättä muuttuvan elinkelvottomaksi, tuhoutuvan ja syntyvän jälleen uudelleen. Yiguandaon pelastuskäsityksen mukaan Maitreya Buddha kuitenkin tulee opettamaan ihmisille keinon vapautua jälleensyntymisen kehästä ja päästä takaisin Wusheng Laomun yhteyteen. Yiguandao myös tekee lähetystyötä, jonka ajatellaan valmistavan ihmisiä Maitreya Buddhan saapumiseen.