stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Seututie 816
Liikenne

Eritoten Hailuodossa tien liikenne on lauttaliikenteestä johtuen syklittäistä. Tien liikennemäärät vaihtelevat Hailuodossa välillä 325–1 100 ajoneuvoa vuorokaudessa, kun lautan käyttäjämäärät ovat noin 600 ajoneuvoa vuorokaudessa. Hailuodossa vilkkain osuus on Ojakylän ja Hailuodon kirkonkylän välinen osuus. Ojakylän ja lauttarannan välisen tieosuuden keskivertoliikenne on 584 ajoneuvoa vuorokaudessa. Kesäkaudella vuorokautisessa liikenteessä on noin 400 ajoneuvon lisäys.
Hailuodon kiinteä yhteys

Kiinteän tieyhteyden rakentamista Riutunkarin ja Huikun välille on suunniteltu vuosikymmeniä, ja siitä on riidelty yhtä kauan. Kiinteän yhteyden kannattajat puolustavat hanketta liikenteellisillä ja taloudellisilla seikoilla. Vastustajat taas pelkäävät saaren omaleimaisuuden katoavan ja rikollisuuden lisääntyvän. Lisäksi hankkeen vaikutuksista ympäristöön ollaan erimielisiä.
Kiinteä yhteys koostuisi 6,1 kilometrin pengertiestä sekä kahdesta sillasta: Huikun silta olisi 891 metriä pitkä, ja sen alikulkukorkeus olisi 18 metriä. Riutunkarin sillan pituus olisi 816 metriä ja alikulkukorkeus kymmenen metriä. Pienempien ylläpitokulujen vuoksi kiinteä yhteys olisi 30 vuoden tarkastelujaksolla kuitenkin 13 miljoonaa euroa lauttayhteyttä edullisempi.
Huhtikuussa 2024 allekirjoitettiin kiinteän yhteyden toteutusvaiheen sopimus, jonka arvo on 105 miljoonaa euroa. Rakennustyöt alkoivat samana vuonna. Suunnitelmien mukaan kiinteä yhteys on käytössä loppuvuodesta 2026.
Röllin laulut 1

| Röllin laulut 1>  Rölli |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1985-1986
 Studio : Laser-studio   ML-studio
 Julkaistu: 1986
 Formaatti: LP-levy (MLLP-1001)   C-kasetti (MLMC-1001)   CD-levy (MLCD-1001)
 Tuottaja(t): Musiikki-Laiho Oy
 Tyylilaji: lastenmusiikki
 Kesto: 34.55
 Levy-yhtiö: Musiikki-Laiho Oy
 Levymerkki: ML
Röllin muut julkaisut
| Tässä tulee Rölli 1985 | Röllin laulut 1. 1986 | Rölli ja kaverit 1986 |
Röllin laulut 1 on suomalaisen lasten satuhahmon Röllin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1986. Rölliä esittää Allu Tuppurainen.
Useat albumin kappaleista on esitetty televisiosarjassa Rölli vuonna 1986 sekä Röllin aikaisemmilla satukuunnelmakaseteilla vuosina 1985-1986.
Albumin avauskappale ”Tässä tulee Rölli” toimi Rölli-televisiosarjan tunnuskappaleena aina sarjan viimeiseen tuotantokauteen asti. Levy on äänitetty Laser-studiolla Ulvilassa sekä ML-studiolla Nummelassa.
Albumi on julkaistiin ML-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Albumista julkaistiin CD-levy vuonna 1988.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Allu Tuppurainen. Kaikki kappaleet sovittanut Lars Broholm, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Tässä tulee Rölli – 1.52
Sammakoiden kuoro – 2.57 (sov. Kari Hillo)
Rölli lentää – 2.29
Noitien vuori – 2.05 (sov. Kari Hillo)
Käärmeen laulu – 1.50
Robotti Ruttunen – 2.14 (sov. Kari Hillo)
Elefantti-Antti ja Siili Suhonen – 3.15 (sov. Kari Hillo)
Olen niin iloinen – 0.46
Kappaleet > B-puoli

Röllin voimistelulaulu – 2.40 (sov. Kari Hillo)
Ensimmäinen Emmentaalinautti – 1.41
Kummitusten linna – 3.10 (sov. Kari Hillo)
Kiukuttelulaulu – 3.10
Riitasoinnun duetto – 2.08
Tuhma Rölli – 1.45
Häläpäti-laulu – 2.03
Uuteen seikkailuun – 0.50
Kokoonpano

Allu Tuppurainen – laulujen esitys (Rölli, Rölli-Riitasointu, käärme, sammakot)
Laser-studio – äänitys
ML-studio – äänitys
Marla Rönnqvist – kannen kuva
AT-tuotanto – toteutus
Musiikki-Laiho Oy – tuottaja
Kajaani

| Kajaani Kajana |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 

Sijainti:  64°13′30″N, 027°44′00″E
Maakunta:  Kainuun maakunta
Seutukunta:  Kajaanin seutukunta
Kuntanumero:  205
Hallinnollinen keskus:  Kajaanin keskustaajama
Perustettu:  1651
Kuntaliitokset:  Kajaanin mlk (1977) Vuolijoki (2007)
Kokonaispinta-ala:  2 263,82 km² 37:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 834,73 km²
– sisävesi:  429,09 km²
Väkiluku:  36 517 32:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  19,90 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  15,6 %
– 15–64-v.:  60,4 %
– yli 64-v.:  24,0 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  93,0 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  6,8 %
Kunnallisvero:  8,4 % 216:nneksi suurin 2025 
Työttömyysaste:  13,4 % (2017)
Kaupunginjohtaja:  Jari Tolonen
Hallituksen puheenjohtaja:  Teuvo Hatva (kesk.)
Kaupunginvaltuusto:  51 paikkaa
– puheenjohtaja:  Eila Aavakare (ps.)
  2021–2025   • Kesk.   • PS   • Vas.   • Kok.   • SDP   • Vihr.   • KD:   12 11 9 8 6 4 1
www.kajaani.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kajaani (ruots. Kajana) on Suomen kaupunki ja Kainuun maakuntakeskus, joka sijaitsee Oulujärven itäpuolella Kajaaninjoen varrella.
Kajaanin naapurikunnat ovat Paltamo, Pyhäntä, Siikalatva, Sonkajärvi, Sotkamo, Vaala ja Vieremä, joista Paltamo ja Sotkamo kuuluvat Kainuuseen, Pyhäntä, Siikalatva ja Vaala Pohjois-Pohjanmaahan, Sonkajärvi ja Vieremä Pohjois-Savoon.
Elias Lönnrot toimi piirilääkärinä Kajaanissa 1833–1853 kerätessään runoja Kalevalaan Vienan Karjalasta. Kajaanin suuriin merkkihenkilöihin kuuluu myös runoilija Eino Leino, ja presidentti Urho Kekkonen kävi koulunsa Kajaanin lyseossa.
Kajaanissa sijaitsee Kainuun prikaati, jonka vahvuus on noin 4 000 varusmiestä, henkilöstöä on noin 500.
Historia

Kajaanin seudun asutuksen juuret ovat vuosituhansien takaisessa menneisyydessä.
Kajaanin kaupungin perusti kreivi Pietari Brahe 6. maaliskuuta 1651 vapaaherrakuntansa keskukseksi. Erillinen Kajaanin maalaiskunta oli olemassa vuosina 1655–1786 ja 1897–1977. Sen keskus oli kaupungin ja joen pohjoispuolella. Kajaanin väkiluku oli 1650-luvulla vain 400 asukasta, ja taloja kaupungissa oli joitain kymmeniä. Vuonna 1815 väkiluku oli 313 ja vielä vuonna 1900 se oli vain 1 264 henkeä.
1900-luku oli Kajaanille tärkeää aikaa kasvun kannalta. Toisen maailmansodan aikana Kajaani joutui kokemaan kovia, sillä huomattava osa sen asuinrakennuksista tuhoutui useissa pommituksissa. Myös monet ydinkeskustan liiketalot tuhoutuivat. Rakentaminen ja väestönkasvu oli erityisen voimakasta varsinkin jatkosodan jälkeisenä aikana. Kaupunki on 1990-luvun puolivälistä alkaen kärsinyt muuttotappiosta, kun erityisesti nuoret ikäluokat ovat muuttaneet muun muassa Ouluun.
Luonto

Kajaanin luonnonmaisemat ovat vaihtelevat, sillä kaupunki sijaitsee Kainuun vaara-alueen ja Suomenselän vaihettumisvyöhykkeellä. Maisemien rungon muodostavat kivilajikoostumukseltaan kirjava kallioperä ja mannerjäätikön aikaiset muodostumat.
Luonto > Kallioperä

Kallioperältään Kajaanin alue jakaantuu kahteen selväpiirteiseen osaan. Länsiosassa Kajaaninjoen eteläpuolella on laaja yhtenäinen graniittialue. Itä- ja pohjoisosa taas ovat liuskekivien muodostamaa aluetta. Kaupungin keskustan kohdilta ulottuu muutaman kilometrin mittainen graniittikiila myös joen pohjoispuolelle. Sitä kiertää liuskevyöhyke, jossa on erilaisia gneissejä ja migmatiittia. Gneissivyöhyke jatkuu joen eteläpuolelle, jossa tavataan laajoja alueita myös kvartsiittia, kiilleliusketta ja fylliittiä. Kvartsiittia esiintyy erityisesti korkeimpien kohoumien kuten Lehtovaaran kallioperässä. Lehtovaaran alueella tavataan hieman myös dolomiittikallioperää. Kunnan länsiosassa on peridotiitti-, gabro- ja amfiboliittiesiintymiä.
Luonto > Maaperä

Tärkein kivennäismaalaji Kajaaninkin alueella on luonnollisesti moreeni. Moreenipeitteen paksuus vaihtelee ja se on kohoumien kohdalla ohuempi kuin alavammilla alueilla. Kuitenkin esimerkiksi Kajaanin kaakkoisosissa moreeni esiintyy paikoin drumliinimaisina muodostumina. Myös kumpumoreeneja tavataan Kajaanin eteläosassa. Kohoumien väliset notkelmat, samoin kuin laajemmat tasaiset alueet etenkin kaupungin länsi- ja eteläosissa ovat turvekerrostumien peitossa. Turvemaita on Kajaanin alueen eteläpuolella huomattavasti enemmän kuin pohjoisosassa. Glasifluviaalinen aines esiintyy harvoissa kohdin selväpiirteisinä harjumuodostumina. Yleisimmin sitä esiintyy laajoina tasanteina tai kuoppakenttinä. Kajaanin laajimmat lajittuneiden maalajien esiintymät liittyvät harjujaksoon. Hiekkaesiintymiä on myös muun muassa Koutalahdessa ja Vuoreslahden perällä. Savimaalajeja on pieninä esiintyminä esimerkiksi Paltaniemessä, Koutaniemessä ja Kajaaninjoen rannalla.
Kajaanin läpi kulkee huomattava harjujakso. Se alkaa Pohjois-Karjalan puolelta, kulkee Sotkamon kirkonkylän ja Vuokatin kautta Kajaaniin ja suuntautuu sieltä edelleen Manamansalon ja Rokuan kautta luodetta kohti. Kajaanin alueella harjujakson kuuluvat Matinmäen – Mustikkamäen alue, Paltaniemi, Koutaniemi ja Ärjänsaari. Pekonkankaan – Salmijärven harjujakso kuuluu valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan. Suhteellisilta korkeussuhteiltaan pääosa Kajaanin alueesta on loivasti kumpuilevaa, lähinnä kankaremaata. Korkeusvaihtelut kasvavat itään ja pohjoiseen päin ja osassa aluetta avataan vuorimaatakin. Absoluuttinen korkeus kohoaa Oulujärven rannasta kohti itään ja kaakkoa. Kaupungin kaakkoisosassa Karsikkovaaran-Lahnasjärven seudulla keskikorkeus on yli 220 m, koillisosassa keskikorkeus on lähes 200 m. Yksi Kajaanin korkeimmista vaaroista on Sotkamon vastaisella rajalla kohoava Leihunvaara (263 m). Myös tunnettu Lehtovaara kohoaa yli 270 metrin. Kajaanin korkein vaara on Sotkamon vastaisella rajalla, jossa Vaaranmäen Kajaanin puoleinen korkein kohta on noin 293 metrin korkeudessa merenpinnasta. Kunnan länsiosassa maasto viettää loivasti etelästä pohjoiseen. Täällä myös on paljon ylävää kumpumaata, mutta alueen korkein kohouma Saaresmäki on vain 229 m.
Kajaaninjoen eteläpuolella, suunnilleen linjan Sarvivaara-Hoikankankaan eteläpuolisella alueella, maasto on poikkeuksellisen kivistä ja huuhtoutunutta. Muinaisen Sotkamon jääjärven purkausuomasto sijaitsi todennäköisesti juuri näillä kohdin. Uomia esiintyy koko Kattilamäen ja Sarvivaaran välisellä alueella ja viimeinen niistä on Sarvivaaran länsipuolella. Sotkamon jääjärven purkautuminen on alkanut noin 200 m nykyiseltä tasoltaselvennä ja putouskorkeutta silloiselle Itämeren tasolle oli 25 m, joten alueella on täytynyt olla mahtavia koskia. Tämä selittää alueen nykyisen maaston kivisyyden ja huuhtoutuneisuuden.
Luonto > Vesistöt

Kajaanin alueen vedet kuuluvat pääasiassa Oulujärven vesistöön. Vain hyvin pieni osa vesistä kuuluu Vuoksen vesistöalueeseen. Oulujärven rantaa kuuluu pitkän matkaa Kajaaniin, pohjoisesta Jormuanlahden seudulta etelään aina Kouraniemen eteläpuolelle. Välillä sijaitsee muun muassa ennen jyrkistä vyöryvistä rannoistaan tunnettu Paltaniemi. Idässä Kajaanin alueeseen kuuluvat Sotkamon reitin länsipäässä Nuasjärvessä olevat Kuluntalahti ja pääosa Rehjanselkää. Kaupungin keskustan läpi virtaa Kajaaninjoki juoksuttaa Sotkamon reittiä pitkin tulevat vedet Oulujärveen. Sotkamoon saakka ulottuvan Nuasjärven vedenpinnan korkeus on 137 m ja Oulujärven vedenpinta 122 m joten putousta on lyhyellä matkalla lähes 15 m. Kaupungin kohdalla on kaksi vesivoimalaa, Koivukosken ja Ämmänkosken voimalat. Lännessä huomattavimmat joet ovat Vuolijoki ja Vuottojoki. Kaupungin alueella on myös lukuisia pikkujärviä ja -jokia. Suurin osa kaupungin alueen vesistöistä kuuluu Kajaaninjoen valuma-alueeseen, mutta on myös pienempiä jokia tai puroja, jotka purkavat valuma-alueensa suoraan Oulujärveen. Maininnan ansaitsee Kajaanin alueen lounaisosassa sijaitseva Mainuanjoki.
Oulujärven rannalla sijaitsevat Kajaanin harjut ovat tunnettuja korkeista ja jyrkistä törmistään. Tyrsky on kuluttanut harjun rinteisiin jyrkkiä vyörytörmiä Paltaniemessä, Koutaniemessä ja Ärjänsaaressa. Oulunjärven kallistuessa hiljalleen maankohoamisen myötä kohti kaakkoa järvenpinta on noussut ja kuluttanut rantoja. Paltaniemen vanha hautausmaakin on osittain vyörynyt aaltoihin. Oulujärven säännöstely 1950-luvulta lähtien on kuitenkin melkein keskeyttänyt eroosion ja törmät ovat alkaneet metsittyä.
Luonto > Metsät ja suot

Kasvitieteellisesti Kajaani sijoittuu vaihettumisvyöhykkeeseen jossa tavataan sekä pohjoista että eteläistä vaikutusta. Kasvillisuuden alueellinen vaihtelu seuraa paljolti pinnanmuotojen sekä maa- ja kalloperän vaihteluita. Tärkeimmät kasvillisuudet muodot ovat luonnollisesti metsät ja suot. Kajaani kuuluu alueeseen, jossa maa-alasta on suota yli kolmannes. Eteläosan vedenjakajaseuduilla ja länsiosan alavilla mailla suota on jopa yli 60 % maapinta-alasta. Merkittävä osa suoalasta on kuitenkin samalla luettava metsämaahan.
| Kajaani  ilmastodiagrammi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T | H | M | H | T | K | H | E | S | L | M | J |
|      19    -8 -14  |      19    -7 -14  |      19    -1 -10  |      16    5 -4  |      23    12 2  |      39    18 8  |      43    20 11  |      47    17 9  |      29    12 5  |      31    5 0  |      24    -2 -6  |      21    -7 -11  |
lämpötila celsiusasteina sademäärä millimetreinä Lähde: FORECA
Kajaanin alue kuuluu Pohjanmaa-Kainuun metsäkasvillisuusvyöhykkeeseen. Suhteellisesti suurin osa metsäalasta on tuoreita kangasmetsiä, mutta myös kuivahkoja kankaita on runsaasti. Myös lehtomaisia kankaita, jopa lehtometsiä tavataan kaupungin alueella. Kuivimmilla lajittuneiden maalajien alueilla esiintyy myös variksenmarja-kanerva-tyypin kuivia kankaita. Kajaanin metsämaista on puolet mäntyvaltaisia. Näitä on paitsi kuivien kankaiden metsät myös varsin kaupungin eteläosassa yleisesti esiintyvät rämeet. Kuusimetsiä on runsaasti ja lehtipuuvaltaisia metsiä noin viisi prosenttia metsäalasta loppujen ollessa puuttomia.
Kajaani kuuluu Pohjanmaan aapasuoalueeseen. Tutkittujen soiden turvekerrosten keskipaksuudet ovat vaihdelleet 0,5–2,3 metrin välillä. Valtaosa soista on ojitettu. Lännessä entisen Vuolijoen pitäjän alue on runsassoinen. Alueen suurimpia soita ovat Humpinsuo, Kaakkurisuo, Lämpsänneva ja Väyryneva.
Luonto > Ilmasto

Vuoden keskilämpötila on Kajaanissa n. +1,1…+2,0 °C. Lämpimimmän kuukauden, heinäkuun, keskilämpötila on n. +15 °C ja kylmimmän kuukauden, helmikuun −16…−18 °C. Termisen kasvukauden pituus on Kajaanissa n. 145 vuorokautta. Pysyvän lumipeitteen Kajaani saa keskimäärin 15. marraskuuta ja lumipeite häviää aukeilta mailta 30. huhtikuuta ja 10. toukokuuta välisenä aikana. Lumipeitteen syvyys maaliskuussa on keskimäärin 75 cm.
Väestö

Kajaanissa asui 31.12.2021 yhteensä 36 493 henkeä. Näistä suomenkielisiä oli 34 841 eli 95,5% väestöstä. Ruotsinkielisiä oli 39 eli 0,1%. Saamea puhui kaksi henkeä. Vieraskielisiä oli kunnassa 1 611 eli 4,4%. Näihin kieliin kuuluivat ainakin venäjä (622 puhujaa), arabia (186 puhujaa), kurdi (68 puhujaa), somali (67 puhujaa), englanti (53 puhujaa), thai (48 puhujaa), viro (40 puhujaa), farsi (34 puhujaa), tigrinja (33 puhujaa), espanja (28 puhujaa), kiina (26 puhujaa), puola (25 puhujaa), ukraina (22 puhujaa), swahili (21 puhujaa), portugali (19 puhujaa), vietnam (19 puhujaa), amhara (18 puhujaa), ruanda (18 puhujaa), turkki (18 puhujaa), tagalog (17 puhujaa), turkmeeni (17 puhujaa), saksa (14 puhujaa) ja albania (10 puhujaa).
Väestöstä 67,9 % kuului vuonna 2023 Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon ja 2,7 % muihin uskonnollisiin yhdyskuntiin. 29,5 % ei kuulunut mihinkään uskonnolliseen yhdyskuntaan.
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Kajaanin väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 38 016 | 38 016 |
| 1985 | 1985 |    | 39 416 | 39 416 |
| 1990 | 1990 |    | 39 577 | 39 577 |
| 1995 | 1995 |    | 39 827 | 39 827 |
| 2000 | 2000 |    | 38 912 | 38 912 |
| 2005 | 2005 |    | 38 217 | 38 217 |
| 2010 | 2010 |    | 38 157 | 38 157 |
| 2015 | 2015 |    | 37 622 | 37 622 |
| 2020 | 2020 |    | 36 700 | 36 700 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kajaanissa oli 37 239 asukasta, joista 32 518 asui taajamissa, 4 393 haja-asutusalueilla ja 328:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kajaanin taajama-aste on 88,1 %. Kajaanin taajamaväestö jakautuu kuuden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kajaanin keskustaajama | 30 028 |
| 2 | Otanmäki | 650 |
| 3 | Kirkkoaho | 622 |
| 4 | Kuluntalahti | 512 |
| 5 | Vuolijoen kirkonkylä | 410 |
| 6 | Paltaniemi | 296 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Talous

Škoda Transtech Oy on suomalainen kiskokaluston valmistaja, jonka tehdas on Kajaanin Otanmäessä.
Talous > Yritykset ja liike-elämä

Kajaanilaisia nykyisiä, entisiä ja suunniteltuja yrityksiä ovat muun muassa:
Antti Arola Oy
Imagon Oy (entinen Kymppineon)
Kainuun Energia Oy
Kainuun Etu Oy
Kainuun Osuusmeijeri, Kajaanin meijeri
Kainuun pintakäsittely Oy
Kainuun Voima Oy
Kaisanet Oy
Kajaani Oy (myöh. UPM-Kymmene Oyj Kajaani), sellutehdas lopetti toimintansa 1982, paperitehdas 2008, Pölkky Oy:n saha jatkaa toimintaansa toistaiseksi
LVI-Aitta Oy
Pohjan Sellu Oy
Rockseri Oy
RTG-Yhtiöt
Sunit Oy
Suomen RH-yhtiö
Eurolla Oy (entinen Suomi-Soffa)
Škoda Transtech Oy
Ykkösmetalli Oy
Ltl-Kainuu
Suomen Kalustemyynti Oy
Koneistamo Alm Oy
Pohjolan pienkone
Valmet Automation Oy
Koulutus > Oppilaitokset

Kajaanissa on 14 peruskoulua: Jormuan koulu, Kajaanin lyseo, Keskuskoulu, Kuluntalahden koulu, Kätönlahden koulu, Lehtikankaan koulu,  Lohtajan koulu, Nakertajan koulu, Otanmäen koulu, Palokankanaan koulu, Seminaarin koulu, Soidinsuon koulu, Teppanan koulu ja Vuolijoen koulu. Kajaanin lukio ja Kainuun ammattiopisto muodostavat Kajaanin kaupungin koulutusliikelaitoksen. Yhteistyössä Oulun yliopiston kanssa toimivat Kajaanin yliopistokeskus ja Kajaanin ammattikorkeakoulu.
Kulttuuri

Kajaanissa ilmestyy kuusipäiväinen viikkolehti Kainuun Sanomat (1918) ja paikallislehti Koti-Kajaani. Näitten lisäksi lukuisat yhteisöt ja yhdistykset toimittavat omia tiedotuslehtiään, säännöllisimmin ilmestyy Kajaanin luterilaisen seurakunnan Seurakuntalehti (1958).
Kulttuuri > Nähtävyydet

Kajaaninjoen kulttuurimaisema
Kajaanin linnan rauniot (1604)
Lussitupa 1880 ja tervakanava 1846
Kajaaninjoen voimalaitokset (Koivukosken voimalaitos 1943 ja Ämmäkosken voimalaitos 1917)
Karolineburgin kartano 1836
Kajaanin kirkko Jac. Ahrenberg 1896
Kajaanin ortodoksinen kirkko Ilmari Ahonen 1959
Vuolijoen kirkko J. Stenbäck 1906
Paltaniemen maisema-alue
Paltaniemen kuvakirkko 1726
uusi ja vanha (vainajien varvikko) hautausmaa
Keisarintalli (Aleksanteri I:n vierailun muisto)
Eino Leinon talo Hövelö (rekonstruktio Paltaniemen kirkon lähellä 1978)
Paltaniemen museotie
vanhojen maalaistalojen kunnostetut pihapiirit (KUMARA, Museovirasto, EU, LUMO)
Paltaniemen koulumuseoaitta
Raatihuone C. L. Engelin intendentinkonttori 1831
Kainuun Museo
Kajaanin rautatieasema Gustaf Nyström 1905
Seminaarialue (alkuperäiset rakennukset Jac. Ahrenberg 1900–1904, nykyinen päärakennus 1930)
Eino Pitkäsen funktionalistinen arkkitehtuuri (esim. Koskikara, Ipatin talo, Taidemuseo ja Keskuskansakoulu)
Kainulan kansalaisopisto (arkkitehti Alvar Aalto 1956–1957)
Kaukametsän kongressi- ja kulttuurikeskus
Urho Kekkosen koti 1906 ja koulu 1880-l.
Urho Kekkosen muistomerkki Pekka Kauhanen 1990
Elias Lönnrotin maja
Pekka Heikkisen leipomo (puu-uunissa paistettua ruisleipää)
Otanmäen kaivosyhteisö 1950-luvulta
Otanmäen lintuvesiallas
Talaskankaan luonnonsuojelualue
Riihipihan talonpoikaismuseo
Ase- & varusmuseo Kajaani
Kulttuuri > Kuvataide

Kajaanissa on toiminut vuodesta 1993 lähtien Kajaanin taidemuseo, joka sijaitsee entisen poliisitalon tiloissa. Taidemuseon omistuksessa on kotimaiseen moderniin taiteeseen erikoistunut taidekokoelma, jota on kerätty 1980-luvulta alkaen.
Kulttuuri > Teatteri

Teatteritoimintaa Kajaanissa harrastettiin koko 1900-luvun ajan, ja vuodesta 1969 kaupungissa on toiminut Kajaanin kaupunginteatteri. Se on nykyisin myös Oulun läänin alueteatteri, ja se valittiin vuonna 2003 vuoden teatteriksi Kristian Smedsin ollessa sen johtajana.
Osana Kajaanin kaupunkiseudun aluekeskusohjelmaa käynnistettiin syksyllä 2003 Generaattori-hanke. Hankkeen tavoitteena oli luoda seudun taiteilijoille toimintaedellytyksiä ja kouluttaa sekä nuoria että ammattimaisia taiteen tekijöitä. Näkyvin osa Generaattoria oli vilkas toiminta omalla näyttämöllä sekä useat eri tapahtumat. Kulttuuriprojektia on jatkanut vuonna 2006 perustettu kulttuuriosuuskunta G-voima. G-voima on Generaattorin, Routa ry:n, Kajaanin harrastajateatterin sekä paikallisten esittävän ja visuaalisen taiteen ammattilaisten muodostama osuuskunta.
Kulttuuri > Musiikki

Kainuun musiikkiopisto on perustettu vuonna 1957. Se on Kajaanin kaupungin omistama maakunnallinen taideoppilaitos. Opisto on osa Kaukametsän kongressi- ja kulttuurikeskusta. Oppilaskonsertteja on vuosittain noin 60. Kainuun musiikkiopiston tanssiosasto Ballet Kaukametsä järjestää luovan tanssin ja taidetanssin perusopetusta eri-ikäisille tanssijoille. Taiteita opetetaan myös kansalaisopistossa, Kaukametsän opistossa.
1950-luvun lopulla Kajaanissa aloitti toimintansa orkesteri, joka laajeni, kun Kuopion varuskuntasoittokunta siirtyi Kajaaniin 1963. Vuoteen 1968 mennessä hahmottui paikallisten tanssimuusikkojen kanssa yhteistyönä big band. Vuonna 1974 aloitettiin aluemusiikkitoiminta ja tuolloin Kajaani Big Band muuttui ensimmäisenä Suomessa kunnalliseksi päätoimiseksi kevyenmusiikin ammattiorkesteriksi. Se työllisti aluksi neljä päätoimista ammattimuusikkoa. Laajimmillaan toiminnassa oli kapellimestari, 3 äänenjohtajaa ja 14 muusikkoa. Puuhamiehinä olivat muun muassa Ilpo Saastamoinen, Sakari Kukko ja Arto Piispanen. Kajaani Quartetin solisteina vierailivat muun muassa Richie Cole, Bob Stewart, M. A. Numminen, J. Karjalainen, Pepe Ahlqvist, Ailu Gaup, Raoul Björkenheim ja Carola. Toimintaa jatkoi Kainuun Sotilassoittokunta vuodesta 1990 vuoteen 2013, jolloin se lakkautettiin puolustusvoimien rakenneuudistusten yhteydessä.
Kajaanissa vaikuttaneita säveltäjiä ovat muun muassa Martti Hela ja Eero Sipilä. lähde?
Kulttuuri > Tapahtumat

Kajaanin merkittävimpiä kulttuuritapahtumia ovat vuosittain järjestettävät Kajaanin Runoviikko ja Kajaani tanssii.
Kajaanissa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Kajaanissa kuusi kertaa, vuosina 1913, 1923, 1930, 1938, 1960 sekä 1978. Herättäjäjuhlat on järjestetty Kajaanissa kaksi kertaa: 1932 ja 1998.
Jokavuotinen Kainuun kennelpiirin järjestämä Kajaanin kansainvälinen Tamminäyttely on merkittävä tapahtuma. Kainuun Rastiviikko juostaan noin joka viides vuosi Kajaanissa, vetovastuu vaihtuu kainuulaisten urheiluseurojen välillä vuosittain. Kajaanissa järjestetään myös joka kesä Markkinakatu, jolloin Kauppakadun valtaa 150 myyntikojua.
Kajaanin Hevosharrastekeskus ja Kajaanin Ratsastusseura järjestävät yhteistyössä vuosittain Lady Meeting -kouluratsastustapahtuman, jossa yli 18-vuotiaat naiset ratsastavat kouluratsastusohjelmia kuten tavallisissa kouluratsastuskilpailuissa, ainoana erona jokaisen ratsastajan ladymainen asu. Lady Meetingin lisäksi KRS ja KHK järjestävät Kainuun Pojjaat -esteratsastuskilpailu, joka on avoin kaikille mies- ja poikaratsastajille.
Syksyllä 2010 Kajaanin Ratsastusseura järjesti tempauksen Ponikuninkuusravien yhteydessä. Kajaanin raviradalle kerättiin 845 keppihevosratsastajaa, jotka kirmailivat raviradalla 5 minuuttia. Tapahtumalla yritettiin saada eri-ikäisiä ihmisiä liikkumaan uudella tavalla, sekä samalla saatiin maailmanennätys, joka pääsi myös Guinnessin ennätyskirjaan.lähde?
Kesän suurin yleisötapahtuma Kajaanissa ovat Seppälän Maalaismarkkinat elokuun lopussa, jotka kokoavat koulutilalle yli 13 000 ihmistä. Kaksipäiväisessä tapahtumassa on mahdollista ostaa paikallisten tuottajien ja käsityöläisten tuotteita, tutustua kymmeniin erilaisiin maatilan eläimiin ja harvinaisempiin lemmikkeihin sekä näytöksiin. Tapahtuma on Kainuun ammattiopiston opettajien ja opiskelijoiden järjestämä.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Kajaanin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla muikkukeitto.
Uskonto

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kajaanissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Kajaanin seurakunta (ent. Kajaanin kaupunki- ja maaseurakunta)
Uskonto > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kajaanin kunnan nykyisellä alueella.
Vuolijoen seurakunta (liitetty Kajaanin seurakuntaan 2007)