stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juha Seppälä
Teoksia

Torni: Novelleja.  Helsinki:  WSOY, 1986.  ISBN 951-0-13435-X
Taivaanranta: Proosaa.  Helsinki:  WSOY, 1987.  ISBN 951-0-14079-1
Silta: Pienoisromaani.  Helsinki:  WSOY, 1988.  ISBN 951-0-15180-7
Riikinkukon sulka.  Helsinki:  WSOY, 1989.  ISBN 951-0-15804-6
Hyppynaru.  Helsinki:  WSOY, 1990.  ISBN 951-0-16427-5
Super Market.  Helsinki:  WSOY, 1991.  ISBN 951-0-17432-7
Luru.  Helsinki:  WSOY, 1992.  ISBN 951-0-18398-9
Lähtösavut.  Helsinki:  WSOY, 1993.  ISBN 951-0-18925-1
Sydänmaa.  Helsinki:  WSOY, 1994.  ISBN 951-0-19640-1
Tunnetteko tyypin? Tapauksia, oikkuja, sattumuksia.  Helsinki:  WSOY, 1995.  ISBN 951-0-20488-9
Jumala oli mies: Romaani rakkaudesta.  Helsinki:  WSOY, 1996.  ISBN 951-0-21387-X
Suomen historia.  Helsinki:  WSOY, 1998.  ISBN 951-0-22684-X  (2017: kevyesti päivitetty laitos.)
Kuun nousu ja lasku.  Helsinki:  WSOY, 1999.  ISBN 951-0-23674-8
Suuret kertomukset.  Helsinki:  WSOY, 2000.  ISBN 951-0-24926-2
Oikku ja vapaus.  Helsinki:  WSOY, 2001.  ISBN 951-0-26118-1
Yhtiökumppanit.  Helsinki:  WSOY, 2002.  ISBN 951-0-27276-0
Routavuosi.  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-28871-3
Mitä sähkö on?  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-29392-X
Ei kenenkään maa.  Helsinki:  WSOY, 2006.  ISBN 951-0-32165-6
Paholaisen haarukka.  Helsinki:  WSOY, 2008.  ISBN 978-951-0-34534-4
Takla Makan: Kaksi kertomusta.  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36322-5
Mr. Smith.  Helsinki:  WSOY, 2012.  ISBN 978-951-0-39003-0
Matka aurinkoon.  Helsinki:  WSOY, 2014.  ISBN 978-951-0-40480-5
Kuoppakaupunki. Helsinki: WSOY, 2016. ISBN 978-951-0-41809-3.
Sankariaika. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Siltala, 2018. ISBN 978-952-234-532-5.
Syntymättömän testamentti. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Siltala, 2020. ISBN 978-952-234-711-4
Merille : romaani.  Helsinki:  Siltala, 2023.  ISBN 978-952-388-055-9
Rintalaa lukiessa.  Helsinki:  Siltala, 2024.  ISBN 978-952-388-192-1
Kirjallisuutta

Juntunen, Tuomas: Virsta väärää, vaaksa vaaraa: Intertekstuaalinen moniäänisyys Juha Seppälän proosassa.  (Väitöskirja)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 2012.  ISBN 978-952-10-8387-7  Teoksen verkkoversio.
Ojajärvi, Jussi: Supermarketin valossa: Kapitalismi, subjekti ja minuus Mari Mörön romaanissa Kiltin yön lahjat ja Juha Seppälän novellissa ”Supermarket”.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.
Aiheesta muualla

Juha Seppälä (born 1956) Suomalaisen kirjallisuuden tiedotuskeskus (FILI). Arkistoitu sivu. (englanniksi)
Juha Seppälän proosa kuvaa arkea ja talouskysymyksiä. Vetus Et Nova 29.3.2013.
Seppälä, Juha hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Panttilainaamon autospesialistit

| Panttilainaamon autospesialistit> Counting Cars |
| --- | --- |
Kestoaika:  22 minuuttia
Pääosissa:  Danny Koker
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   History  Jim
Esitetty:  13. elokuuta 2012 –
Tuotantokausia:  10
Jaksoja:  184
Tuotanto
Tuottaja(t):  Ducan Adams Eric Dow Phillip Chernyak
Vastaava(t) tuottaja(t):  For Leftfield Pictures: Brent Montgomery David George Shawn Witt Simon Thomas Danny Koker For History: Zachary Behr Julian Hobbs Ed de Rivaz
Tuotantoyhtiö(t):  Leftfield Pictures
Aiheesta muualla
IMDb 
Panttilainaamon autospesialistit (engl. Counting Cars) on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja. Sarjassa Danny Koker tiimeineen ostaa potentiaalisia myyntiartikkeleita, tuunaa autot uuteen loistoonsa ja myyvät voitolla eteenpäin.
Sarjan esittäminen alkoi yhdysvaltalaisella History-kanavalla 13. elokuuta 2012. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Jim-kanavalla 14. huhtikuuta 2014. Sarjan viimeinen, kymmenes tuotantokausi esitettiin Yhdysvalloissa syksyllä 2021.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Facebook
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Counting Cars
Käännös suomeksi
Nuorisovaltuusto

Nuorisovaltuusto (lyhennetään usein Nuva) on valtakunnallisesti käytettävä yleisnimi kaikille Suomessa toimiville nuorten vaikuttajaryhmille, jotka toimivat omissa kunnissaan tai kaupungeissaan paikallisten nuorten etuja ajaen. Suomessa on toista sataa toimivaa nuorisovaltuustoa. Nuorisovaltuustojen asema on turvattu vuonna 2015 säädetyssä kuntalaissa. Kuntalaki velvoittaa jokaista kuntaa asettamaan nuorisovaltuuston turvaamaan nuorten vaikuttamismahdollisuudet.
Nuorten vaikuttajaryhmiä on kutsuttu myös nimillä nuorisoparlamentti, nuorisofoorumi tai Nuorten Ääni. Monet ryhmät olivat muuttaneet nimensä nuorisovaltuustoiksi jo ennen vuotta 2015, esimerkiksi Oulun alueen ryhmät.
Nuorisovaltuustot ovat keskenään hyvin erilaisia, joten on vaikea tehdä yleispätevää määritelmää sille, mikä nuorisovaltuusto on.
Nuorisovaltuusto yleisesti

Nuorisovaltuustossa toimii kuntakohtaisesti vaihdellen noin 13–20-vuotiaita nuoria, mutta pienemmät kunnat saattavat laajentaa ikähaarukkaa. Jäseniin kuuluu yläkoululaisia, lukiolaisia kuin ammatillisenkin puolen opiskelijoita sekä myös satunnaisesti korkeakouluopiskelijoita.
Kunkin nuorisovaltuuston säännöissä on päätetty, kuinka monta jäsentä NuValla saa olla kerrallaan. Nuorisovaltuuston jäsenet valitaan usein kouluvaaleilla, joissa vaalipiirinä voi olla kyseinen koulu tai koko kunnan/kaupungin alue. Esimerkiksi Espoossa käytetään mallia, jossa Espoossa koulua käyvät espoolaiset yläkoulu- ja lukio-ikäiset äänestävät kouluissaan kaikkia Espoon alueella ehdokkaina olevia. Ne espoolaiset äänioikeutetut, jotka eivät käy koulua Espoossa, voivat äänestää kaupungin yhteispalvelupisteissä.
Joissakin paikoissa (esim. aiemmin Vihti) valtuutetut valitaan haastattelemalla hakijat, joista koottu ”raati” valitsee uudet jäsenet. Joissakin paikoissa (myös aiemmin Vihti, ja jokseenkin samantapaisesti Helsinki) nuorisovaltuusto on taas jaettu useampiin, nuorille avoimiin ryhmiin, joiden jäsenet hakevat nuorisovaltuuston ydinryhmään.
Pienemmissä kunnissa, joissa suurin sallittu jäsenmäärä ei täyty, edellisen toimikauden jäsenet lukevat läpi lyhyet esittelyt ehdokkaista.
Nuorisovaltuustojen toimikausi kestää vuoden tai kaksi vuotta, ja kausi määräytyy joko kouluvuoden tai kalenterivuoden mukaan.
Nuorisovaltuustoilla on usein kunnan nuorisotyöstä vastaavasta organisaatiosta oma ”tukityöntekijä”, joka auttaa nuorisovaltuustoa aherruksessaan. Muun muassa Espoossa on palkattu työntekijä pelkästään nuorisovaltuuston pääsihteeriksi.
Nuorisovaltuuston historiaa

Ensimmäinen pysyväksi tarkoitettu nuorisovaltuusto perustettiin Kangasalla vuonna 1995. Samoihin aikoihin sai alkunsa myös toinen yhä olemassa oleva nuorisovaltuusto Lapualla. Vuoden 1996 lopussa perustettiin eteläisen Suomen nuorisovaltuusto ensimmäinen Vihdissä, ja pian sen jälkeen niitä perustettiin isompiinkin kaupunkeihin, kuten Kuopioon ja Espooseen.
Nuorisovaltuustojen toiminnan väkevöityminen alkoi pitkälti siitä, kun Vihdissä annettiin ensimmäisenä puhe- ja läsnäolo-oikeus kunnan lautakuntiin, kunnanvaltuustoon ja -hallitukseen.
Nuorisovaltuustojen keskinäisen yhteistyön tekeminen alkoi niin ikään heti alkuvaiheessa. Ensimmäinen valtakunnallinen NUPPI – Nuorten päättäjien huipputapaaminen järjestettiin Vihdissä keväällä 1997.
Nuorisovaltuustojen kattojärjestö Nuoret Vaikuttajat ry perustettiin Allianssi-risteilyllä keväällä 1998. Nuoret Vaikuttajat vaihtoi nimensä Suomen Nuorisovaltuustojen liitto – Nuva ry:ksi vuoden 2004 vuosikokouksessaan Raahessa, ja edelleen Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto ry:ksi vuoden 2015 vuosikokouksessaan Tampereella.
Nuorisovaltuustokokeiluja on ollut aiemminkin. Turkuun valittiin nuorisovaltuusto viikoksi vuonna 1961. Varkaudessa perustettiin nuorisovaltuusto vuonna 1963, mutta se lopetti ensimmäisen kautensa 1964 jälkeen. Varkauden nuorisovaltuusto heräsi jälleen henkiin vuonna 2003.
Nuorisovaltuuston toimintaa

Nuorisovaltuuston tärkein tehtävä on toimia oman kaupunkinsa tai kuntansa nuorten edunvalvojana. Monet nuorisovaltuustot ovat saaneet puhe- ja läsnäolo-oikeudet kunnan lautakuntiin sekä kunnanvaltuustoon. Lisäksi ne saattavat tehdä eri toimielimille aloitteita, kannanottoja ja lausuntoja.
Nuorisovaltuustot ovat monilla paikkakunnalla alkaneet myös tuottaa tapahtumia alueen nuorille. Ne saattavat olla toteuttamassa konsertteja, diskoja, nuorisomessuja ja monenlaisia muita tapahtumia ja tempauksia, joita he kokevat alueensa nuorten tarvitsevan. Nuorisovaltuustotoiminnan laatu on useimmiten kiinni kunnan päättäjistä tai virkamiehistä. Usein nuorisovaltuustoille ei kuitenkaan anneta kunnissa heille kuuluvaakenen mukaan? asemaa vaan nuorisovaltuutettuja pidetään alempiarvoisina.
Nuorisovaltuusto on vakaumuksellisesti sekä puoluepoliittisesti sitoutumaton toimielin. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että nuorisovaltuustojen jäsenet eivät saa tuoda nuorisovaltuuston nimissä esiin esimerkiksi omaa puoluekantaansa. Näin ollen nuorille taataan parempi mahdollisuus vaikuttaa, koska heitä ei sido minkään puolueen näkemykset.
Nuorisovaltuusto on hyvä mahdollisuus nuorelle opetella politiikkaa ja vastuunkantokykyä.
Nuorten päättäjien huipputapaaminen NUPPI

NUPPI-tapahtuma oli vuosina 1997–2006 järjestetty valtakunnallinen nuorisovaltuustojen ja muiden nuorten vaikuttajaryhmien kaksi päiväinen koulutus- ja verkostoitumisviikonloppu, joka oli vuosina 1997–2003 keväisin ja vuosina 2004–2006 syksyisin. Lohjan NUPPI järjestettiin poikkeuksellisesti Allianssi-risteilyn vuoksi viikolla, koska osa osallistujista jatkoi suoraan Allianssi-risteilylle.
NUPPI-tapahtuma järjestettiin alkuvuosina Allianssi ry:n vetämänä yhteistyössä paikallisten nuorisovaltuustojen kanssa. Vuonna 2001 Nuoret Vaikuttajat ry. (nyk. Suomen Nuorisovaltuustojen liitto Nuva ry) otti suuremman roolin järjestelyissä ja siitä eteenpäin se olikin kyseisen järjestön järjestämä tapahtuma. Tästä vuodesta lähtien NUPPI -viikonlopun ohjelmassa oli myös yhdistyksen sääntömääräinen vuosikokous.
Vuodesta 2007 lähtien NUPPI-tapahtuma on korvaantunut vuosikokouspainotteisella Huipputapaamisella sekä osallistujien kokemustasoon painottuvilla Aktiivipäivillä.
1997: Vihti
1998: Kangasala
1999: Lapua
2000: Lohja
2001: Kajaani
2002: Kuopio
2003: Espoo
2004: Tampere
2005: Raahe
2006: Järvenpää
Aiheesta muualla

Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto - Nuva ry.
Valtikka.fi:n anti nuorisovaltuustoista
Allianssin sivuilla nuorten osallisuudesta
Kalsiumkarbidi

| Kalsiumkarbidi |
| --- | --- |


Tunnisteet
Muut nimet:  karbidi
CAS-numero:  75-20-7
PubChem CID:  6352
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  CaC2
Moolimassa:  64,099 g/mol
Ulkomuoto:  Valkoinen jauhe tai harmaita/mustia kiteitä
Sulamispiste:  2 160 °C
Kiehumispiste:  2 300 °C
Tiheys:  2,22 g/cm3 (kiinteä)
Liukoisuus veteen:  Ei liukene, mutta reagoi kiivaasti veden kanssa muodostaen asetyleenia
    
Kalsiumkarbidi (CaC2) on kalsiumin ja hiilen yhdiste. Sitä valmistetaan kuumentamalla kalsiumoksidin eli poltetun kalkin ja hiilen seosta sähköuunissa. Reaktio tapahtuu tällöin seuraavasti:
Kalsiumkarbidi on kiinteä aine, molekyyli­rakenteeltaan makromolekyyli, jossa hiili­atomien välillä on kolmoissidos. Se ei liukene mihinkään tavalliseen liuottimeen, mutta se reagoi kiivaasti veden kanssa muodostaen asetyleenia:
Kalsiumkarbidia käytetäänkin pääasiassa asetyleenin valmistukseen. Asetyleenia käytetään poltto­aineena hitsauksessa sekä monien muiden orgaanisten yhdisteiden, muun muassa etikka­hapon, useiden muovien, tekokuitujen ja liimojen valmistukseen.
Kalsiumkarbidia käytetään myös lannoitteena käytetyn kalkkitypen eli kalsiumsyanamidin valmistukseen, teräksen kovettamiseen sekä pelkistimenä metallurgiassa.
Varsinkin aikaisemmin on kalsiumkarbidia käytetty myös karbidilampuissa, joissa polttoaineena käytetty asetyleeni saatiin aikaan tiputtamalla kalsiumkarbidijauheen päälle vesipisaroita. Karbidilamppuja käytettiin 1900-luvun alkupuolella muun muassa merkkivaloina autoissa ja polkupyörissä, toisinaan huonevalaistuksessakin, ennen kuin dynamon avulla aikaan saatu sähkövalo yleistyi.
Aiheesta muualla

Kalsiumkarbidin kansainvälinen kemikaalikortti
Ylikylä (Kempele)

Ylikylän nimikyltti Ketolanperäntiellä Kempeleen kauppakeskus Zeppelinin läheisyydessä.
Kauppakeskus Zeppelin
Ylikylä on Kempeleen kunnassa sijaitseva osa-alue, joka on kokonaisuudessaan kunnan kahtia jakaantuneen keskustaajaman toinen puolisko. Se sijaitsee valtatien 4 itäpuolella noin kaksi kilometriä Kempeleen keskustasta. Ylikylä on sekä perinteistä maanviljelysmaisemaa että uudempaa taajama-asutusta,
Ylikylässä sijaitsee muun muassa vuonna 1992 avattu Kauppakeskus Zeppelin, joka oli valmistuessaan yksi Suomen ensimmäisistä kauppakeskuksista. Ylikylässä sijaitseva vuonna 1908 alkujaan kansakouluna aloittanut Ylikylän koulu on tullut tunnetuksi muun muassa voimakkaasta painotuksesta musiikkiin.
Tieyhteydet

Alueen yksi merkittävimpiä tieyhteyksiä on Kempeleen keskustasta lähtevä Tyrnävälle johtava Ketolanperäntie, joka on Kempeleen ensimmäisiä maanteitä, joita kunta on ylläpitänyt. Ketolanperäntien alkuperäinen tielinjaus muuttui 1980- ja 1990-luvun taitteissa. Toinen merkittävä tieyhteys alueella on Honkasesta alkava Kokkokankaan, Linnakankaan ja Väärälänperän kautta Oulun Perävainiolle johtava Kokkokankaantie (paikallistie 18681).
Tilastollinen taajama

Ylikylän alue on aiemmin tilastollisesti luokiteltu omaksi taajamaksi, mutta nykyään se kuuluu Kempeleen keskustan tavoin Oulun keskustaajamaan. Tilastokeskuksen väestönlaskennan mukaan vuoden 1970 lopussa Ylikylän taajaman väkiluku oli 477.
Asuinalueet

Yksi Kempeleen kunnan ominaisuuksista on kahtia jakaantunut keskustaajama. Länsi- ja itäpuolen rajana on pidetty valtatie 4:ää.
Kempeleen keskustaajaman itäpuolella sijaitsevia eli Ylikylään kuuluvia asuinalueita ovat Haapamaa, Honkanen, Kokkokangas, Linnakangas, Metsärinne ja Ylikylä. Lisäksi asuinalueisiin luokitellaan osa Ketolanperän kylää.
Asuinalueet > Haapamaa

Haapamaa sijaitsee neljä kilometriä keskustasta kaakkoon päin. Aluetta alettiin rakentamaan 1980-luvun puolivälin jälkeen. Alueen rakennuskanta koostuu pääosin omakoti- ja rivitaloista. Alueella on myös jonkin verran maataloutta. Haapamaa rajoittuu Honkaseen, Ketolanperään ja Metsärinteeseen. Alkuperäinen Ketolanperäntie vielä 1980-luvun lopulla kiersi Haapamaan kautta, mutta uuden tielinjauksen myötä nykyinen Ketolanperäntie sivuuttaa Haapamaan asuinalueen.
Asuinalueet > Haapamaa > Kuvia

Haapamaan asuinaluetta Pekurintien, Haapamaantien ja Marjatien risteyksestä katsottuna.
Asuinalueet > Honkanen

Honkanen sijaitsee kauppakeskus Zeppelinin ja valtatien 4 läheisyydessä, noin kaksi kilometriä itään keskustasta. Vanhoissa kartoissa alue, jossa Honkanen nykyään sijaitsee on merkitty nimillä Pekurinkylä ja Pekurila. Honkasen alueella oli useita turpasmökkejä 1950-luvulle asti. Asuinaluetta alettiin rakentamaan 1970-luvulla. Honkasen länsiosa on tiivistä taajama-aluetta, jossa pääosin uutta rakennuskantaa. Vanhempi rakennuskanta koostuu omakoti- ja rivitaloista, mutta viime vuosina alueelle on rakennettu myös muutamia kerrostaloja. Honkanen rajoittuu pohjoisessa Kokkokankaaseen ja etelässä Haapamaahan.
Honkasen alueella sijaitsevat muun muassa vuonna 1997 avattu virkistysuimala Zimmari, Pohjoismaiden suurin leikkimaaketjun Leos Leikkimaan leikkihuvipuisto, vuonna 2017 avattu Zemppi Areena ja Köykkyrin virkistysalue, jossa voi harrastaa monipuolista liikuntaa ympäri vuoden. Honkasessa sijaitsi aiemmin vuonna 1981 rakennettu Honkasen lasten- ja nuortentalo eli paikkakuntalaisten kutsuma "Monari". Monitoimitalon yhteydessä sijaitseva hammashoitola suljettiin heinäkuussa 2012. Hammashoitola siirtyi Ylikylän koulun yhteyteen, jossa se avattiin elokuussa 2012. Lasten- ja nuortentalon toiminta lopetettiin kesäkuussa 2016, jonka jälkeen käyttöikänsä päähän tullut rakennus purettiin. Monitoimitalossa toimi vuoteen 1996 asti myös Honkasen sivukirjasto, joka suljettiin kun Kempeleen pääkirjasto siirtyi kokonaan koulukeskuksen tiloista kauppakeskus Zeppeliniin. Honkasessa on toiminut myös oma posti sekä muutamia päivittäistavarakauppoja, jotka sittemmin lakkautettiin kauppakeskus Zeppelinin läheisyyden takia.
Asuinalueet > Honkanen > Kuvia

Vuonna 1981 valmistunut Honkasen lasten- ja nuortentalo eli kempeleläisten kutsuma "Monari". Käyttöikänsä päähän tullut rakennus purettiin vuonna 2016.
Zemppi-areena.
Köykkyrin virkistysalue vuonna 2008.
Virkistysuimala Zimmari.
Asuinalueet > Kokkokangas

Kokkokangas sijaitsee noin kolme kilometriä keskustasta itään. Vielä 1960-luvulla alue tunnettiin nimellä Kokkokylä. Sen maaperä on suurimmaksi osaksi hiekkakangasta. Alueen rakennuskanta on omakoti-, rivi- ja luhtitaloja. Kokkokankaan rakentaminen aloitettiin 1990-luvulla ja se on nykyisin lähes täyteen rakennettu. Alue jakaantuu neljään pääosaan: Kokkorinteeseen, Kuunsiltaan, Kokkokaartoon, ja Tiilimestarinrinteeseen. Niitä erottavat luonnontilaiset puistikkoalueet. Alue rajoittuu pohjoisessa Linnakankaaseen, etelässä Honkaseen ja lännessä valtatie 4:ään.
Kokkokankaan palveluihin lukeutuvat muun muassa päiväkoti ja K-Market -ketjun päivittäistavarakauppa. Kokkokankaalla sijaitsee myös kunnan seurakuntakeskus. Seurakuntakeskuksen läheisyydessä sijaitsee Kempeleen uusi hautausmaa, joka otettiin käyttöön huhtikuussa 2015.
Asuinalueet > Kokkokangas > Kuvia

Kokkokankaan seurakuntakeskus
Omatekoinen, epävirallinen siileistä varoittava liikennemerkki Siilikuja-nimisellä tiellä Kokkokankaalla.
Siwa-kauppaketjun kauppa Kokkokankaalla vuonna 2008. Nykyisin samassa rakennuksessa on K-market- ketjun kauppa.
Asuinalueet > Linnakangas

Linnakangas sijaitsee Kokkokankaan asuinalueen pohjoispuolella lähellä Oulun kaupungin rajaa. Alue sijaitsee neljä kilometrin päässä keskustasta valtatien 4 lähettyvillä. Yksi Linnakankaan merkittävimmistä liikenneväylistä on paikallistie Kokkokankaantie.
Alueen rakennuskanta koostuu omakoti-, rivi- ja luhtitaloista. Linnakankaalla sijaitsee vuonna 2008 valmistunut Linnakangastalo, jossa toimii muun muassa Linnakankaan koulu ja Linnakankaan lähikirjasto. Sen läheisyydessä on myös urheilu- ja virkistysalue. Linnakankaalla sijaitsee myös Linnalampi-niminen lampi. Lammen vieressä on valaistu lasten leikkikenttä. Linnakankaalla sijaitsevalle Linnakallion vanhalle louhosalueelle ollaan suunnittelemassa tulevaisuudessa suurta matkailualuetta. Linnakankaalla toimii Sale-kauppaketjun lähikauppa.
Linnakankaalta lähtee tieyhteydet Juurussuolle ja Oulun Metsokankaalle.
Asuinalueet > Linnakangas > Kuvia

Linnakangastalo vuonna 2008.
Linnakankaan louhousalue.
Asuinalueet > Metsärinne

Metsärinne sijaitsee noin viisi kilometriä kunnan keskustasta kaakkoon Ketolanperälle päin. Alueen rakentaminen aloitettiin 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa. Alueen rakennuskanta koostuu omakoti-, rivi- ja luhtitaloista. Metsärinteen maaperä on hiekkapohjaista mäntykangasta. 2010-luvulla aluetta on alettu laajentaa. Alueelta lähtee huonokuntoinen metsätie Mourunkijärvelle, jota tosin ei suositella ajoreittinä sen huonokuntoisuuden vuoksi.
Asuinalueet > Metsärinne > Kuvia

Metsärinteen asuinaluetta on 2010-luvulla alettu laajentaa. Näkymä Hovimetsäntien ja Metsärinteentien risteyksestä.
Asuinalueet > Ylikylä

Ylikylän asuinalue sijaitsee kunnan keskustasta kaakkoon. Alueella on perinteistä maanviljelysmaisemaa että uudempaa taajama-asutusta. Ylikylän alueen halki kulkee Ketolanperäntie.
Soittorasia (albumi)

| Soittorasia Pehmoaino |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu:  5. tammikuuta 2024 (digitaalinen)  5. huhtikuuta 2024 (LP) 
 Formaatti: digitaalinen LP
 Tuottaja(t): Topify Samuli Kukkola Miikka Koivisto
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 36.02
 Levy-yhtiö: Sony Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen albumilista: 1.
Pehmoainon muut julkaisut
| Kaukana kotoa 2022 | Soittorasia 2024 |   |
Singlet albumilta Soittorasia
 ”Mietin sua pahalla” Julkaistu: 5. toukokuuta 2023  ”Valssi” Julkaistu: 14. heinäkuuta 2023  ”Sä et kosketa mua” Julkaistu: 17. marraskuuta 2023  ”Maasta taivaaseen” Julkaistu: 8. joulukuuta 2023
Soittorasia on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Pehmoainon ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin Sony Musicin kautta 5. tammikuuta 2024. Albumi nousi heti Suomen virallisen listalle, jonka kärjessä se pysyi viisi viikkoa peräkkäin.
Vuonna 2025 Soittorasia palkittiin Vuoden albumin Emma-palkinnolla.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. Aino Morko ja Topi Kilpinen, san. Morko, ellei toisin mainita.
”Avaus – intro” – 0.32 (instrumentaali)
”Valssi” – 3.57
”Päivänvaloo” – 3.40 (feat. Lauri Haav, säv. Morko, Samuli Kukkola, Miikka Koivisto, san. Morko, Haav)
”Sä et kosketa mua” – 3.59
”Ensimmäinen peili” – 3.15
”Mietin sua pahalla” – 3.03
”Syreenit” – 2.40
”Maasta taivaaseen” – 2.54
”<3” – 1.04 (säv. ja san. Morko)
”Myrskyä, tyyntä” – 3.29
”Mielipide” – 2.46
”Hulda” – 3.36
”Kiinni – outro” – 0.59
Jasper Rannisto

| Jasper Rannisto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. marraskuuta 2000 (ikä 24) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jassu
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  Ketterä
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  6
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
Aik. seurat:  HIFK (SML) TUTO Hockey (Mestis)
Jasper Rannisto (s. 28. marraskuuta 2000 Helsinki) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Imatran Ketterässä.