stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Puškin (kaupunki)
Muita nähtävyyksiä

Puškinin kaupungissa ovat säilyneet barokkityyliset Ratsuväen talot (1752–1753, arkkitehti Tševakinski), lukuisia klassistisia rakennuksia kuten Stasovin 1820-luvulla rakentamat Maneesi, Tallirakennus ja Suuri kasvihuone, puinen Kitajevin talo, Pyhän Johanneksen katolinen kirkko ja egyptiläisaiheinen kaupunginportti. 1910-luvulla Katariinan palatsin pohjoispuolelle rakennettiin keisarin vartiojoukkoja varten venäläistyylinen ns. Fjodorovin esikaupunki. 1900-luvulla Puškin laajentui etupäässä pohjoista ja etelää kohti. Sodanjälkeisistä rakennuksista erottuu vuosina 1948–1950 pystytetty monumentaalinen rautatieasema. Nykyään kaupunkiin rakennetaan Venäjän uuden eliitin asuinalueita.
Entisessä lyseorakennuksessa toimii Aleksandr Puškinille omistettu lyseomuseo. Kitajevin talossa, jossa Puškin vietti vaimonsa kanssa kesän 1830, on hänelle omistettu huvilamuseo. Kaupungissa on myös useita toimivia ortodoksikirkkoja sekä entinen saksalainen kirkko, joka vuonna 1977 luovutettiin Inkerin ensimmäisen uudelleen perustetun luterilaisen seurakunnan käyttöön. Nykyään Puškinin luterilainen seurakunta on osa Inkerin evankelis-luterilaista kirkkoa.
Kaupunginosat ja kylät

Puškinin kaupunkiin kuuluvia historiallisia kaupunginosia ja kyliä ovat Detskoselski (ven. Детскосельский), Hynnisi eli Humalasaari (ven. Гуммолосары, Gummolosary), Hyvösi (ven. Новая Деревня, Novaja Derevnja), Kappisi (ven. Новокондакопшино, Novokondakopšino), Kurkela (ven. Новосёлки, Novosjolki), Lyysmäki (ven. Лесное), Muikkola (ven. Мыкколово, Mykkolovo), Novaviesti (ven. Нововесь, Novoves), Rönölä (ven. Кондакопшино, Kondakopšino) ja Sofija. Eräissä kylissä asui ennen toista maailmansotaa inkerinsuomalaisia, jotka kuuluivat Tuutarin ja Venjoen luterilaisiin seurakuntiin.
Sotilastukikohta

Vuonna 2014 Pietarin lähellä olevaa Puškinin lentotukikohtaa oltiin varustamassa moderneilla, myös yöoperaatioihin varustelluilla Mil Mi-28N (Night hunter)-taisteluhelikoptereilla.
RN Messaggero

| Messaggero |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cantieri navali Odero, Sestri Ponente
Kölinlasku:  1883
Laskettu vesille:  13. heinäkuuta 1885
Palveluskäyttöön:  11. lokakuuta 1888
Poistui palveluskäytöstä:  11. maaliskuuta 1907
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 005 t
Pituus:  72,00 m
Leveys:  9,14 m
Syväys:  3,16 m
Koneteho:  1 797 ihp
Nopeus:  14 solmua
Miehistöä:  104-107
Aseistus
Aseistus:  4 × 75 mm/21 tykkiä
RN Messaggero (ital. Regia Nave Messaggero) oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1885 vesillelaskettu teräsrunkoinen siipirattain varustettu yhteysalus (ital. Avvisi a ruote).
Valmistus

RN Messaggieren suunnitelmien pohjalta, mutta keveällä kahvelitakilalla varustetun aluksen suunnitteli Edoard Masdea haluttaessa uudelleen käyttää Messaggieren loistavaa höyrykonetta. Alus tilattiin Sestri Ponentesta Cantieri navali Oderolta, missä köli laskettiin vuonna 1883. Alus laskettiin vesille 13. heinäkuuta 1885 ja liitettiin laivastoon 11. lokakuuta 1888.
Palvelus

Aluksen aseistus vaihdettiin myöhemmin neljäksi 57 millimetrin 43 pituuskaliiperin tykiksi ja alukselle lisättiin vuonna 1889 neljä 37 millimetrin 20 pituuskaliiperin revolveritykkiä. Alus poistettiin palveluksesta 11. maaliskuuta 1907, jonka jälkeen se oli jonkin aikaa Panigagliassa varastoaluksena.
Purje-evä

| Purje-evä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Kiiltolahnakalat Lampriformes
Heimo::  Purje-evät Veliferidae
Suku::  Velifer
Laji::  hypselopterus
Kaksiosainen nimi
 Velifer hypselopterus  Bleeker, 1879 
Katso myös
   Purje-evä Wikispeciesissä   Purje-evä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Purje-evä (Velifer hypselopterus) on purje-eviin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan indopasifiselta merialueelta.
Koko ja ulkonäkö

Purje-evä voi kasvaa suurimmillaan noin 40 cm pitkäksi. Laji on ruumiinrakenteeltaan korkearuumiinen ja litteä. Kalan selkä- ja peräevät ovat pitkät ja hyvin korkeat. Pyrstöevä on haarautunut. Purje-evä kykenee työntämään yläleukaansa eteenpäin. Väriltään purje-evä on hopeanharmaa ja ruumiissa on kuusi mustaa pystyjuovaa.
Levinneisyys ja elintavat

Purje-evän levinneisyysalue ulottuu Etelä-Afrikasta rannikkoa pitkin Australiaan ja sieltä Japaniin. Laji liikkuu koralliriutoilla ja mannerjalustan läheisyydessä useimmiten alle 250 metrin syvyydessä. Nuoret kalat liikkuvat matalammissa vesissä kuin täysikasvuiset.
Merituulenkala

| Merituulenkala |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Trachiniformes
Heimo::  Tuulenkalat Ammodytidae
Suku::  Ammodytes
Laji::  marinus
Kaksiosainen nimi
 Ammodytes marinus  Raitt, 1934 
Katso myös
   Merituulenkala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Merituulenkala (Ammodytes marinus) on tuulenkalojen (Ammodytidae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji.
Koko ja ulkonäkö

Merituulenkala kasvaa tavanomaisesti noin 25 senttimetrin mittaiseksi. Kyljet ovat hopeanhohtoiset ja selkä kirkkaan sinivihreä. Alaleuka on hieman yläleukaa pidempi. Selkäevä alkaa pään kohdalta ja päättyy pyrstön varteen. Kylkiviiva kulkee hieman selän alapuolella.
Levinneisyys ja elinympäristö

Merituulenkalaa tavataan Atlantin valtamerellä sekä yleisenä Euroopassa. Lajin elinympäristöä ovat hiekkapohjat noin 100 metrin syvyydessä. Se viettää suurimman osan ajastaan hiekkaan kaivautuneena.
Ravinto ja elintavat

Merituulenkalan ravinto koostuu pääasiassa eläinplanktonista. Lajin lisääntymisaika vaihtelee alueittain. Ruotsin ja Norjan rannikoilla lisääntyminen tapahtuu marraskuun ja helmikuun välisenä aikana. Kuteminen tapahtuu syksyllä syvemmällä kuin keväällä. Naaras voi munia kerralla jopa 25 000 munaa, jotka kiinnittyvät hiekkapohjaan. Poikaset ovat kuoriutuessaan noin puolisenttisiä.
Kalastus ja käyttö

Merituulenkalaa kalastetaan pääasiassa kalaöljyn ja kalajauhon raaka-aineeksi. Merituulenkalan paras kalastusaika on huhtikuun ja kesäkuun välisenä aikana. Liikakalastus on hieman pienentänyt lajin kantoja, mikä on johtanut merituulenkalan kalastuksen rajoittamiseen. Esimerkiksi Pohjanmereltä Skotlannista lajin kalastus lopetettiin kokonaan vuonna 2000.
Messier 103

| Messier 103 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Pierre Méchain
Löytöpäivä:  1781
Muut nimet:  M103, NGC 581
Ominaisuudet
Tyyppi:  avoin tähtijoukko
Etäisyys:  2,1 kpc
Koko:  6 kaariminuuttia
Ikä:  28 miljoonaa vuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Kassiopeia
Rektaskensio:  1 h 33.4 min
Deklinaatio:  60° 39'
Suhteellinen kirkkaus:  +7,4
Messier 103 (M103, NGC 581) on Kassiopeian tähdistössä sijaitseva avoin tähtijoukko, jonka ranskalainen tähtitieteilijä Pierre Méchain löysi vuonna 1781. Se on noin 15 valovuoden levyinen ja sijaitsee 6 800 valovuoden päässä Maasta. Joukko on varsin nuori, sen ikä on tuoreimpien arvioiden mukaan vain noin 28 miljoonaa vuotta.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M103:sta (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  γ Cas, α Cas, β Cas, δ Cas, ε Cas, η Cas, ζ Cas, 50 Cas, κ Cas, θ Cas, ι Cas, ο Cas, 48 Cas, ρ Cas, υ2 Cas, χ Cas, ψ Cas, λ Cas, ξ Cas, R Cas, υ1 Cas, 1 Cas, τ Cas, σ Cas, AR Cas, ν Cas, π Cas, φ Cas, 4 Cas, ω Cas, V509 Cas, μ Cas, 42 Cas, 49 Cas, 47 Cas, 40 Cas, 31 Cas, 12 Cas, 23 Cas, 6 Cas, 10 Cas, 32 Cas, 43 Cas, 53 Cas, 21 Cas, 68 Cas, 2 Cas, 44 Cas, 38 Cas, 9 Cas, SU Cas, 52 Cas, V373 Cas, 55 Cas, AO Cas, 13 Cas, RZ Cas, 35 Cas, 16 Cas, 54 Cas, HD 17156
Eksoplaneetat:  HD 17156 b
Messierin luettelo
Messier 43

| Messier 43 |
| --- | --- |
 M43 on kuvassa vasemmalla alhaalla sijaitseva sumu, Orionin suuren kaasusumun tuntumassa.
Historia
Löytäjä:  Jean-Jacques Dortous de Mairan
Löytöpäivä:  ennen vuotta 1731
Muut nimet:  M43, NGC 1982
Ominaisuudet
Tyyppi:  kaasusumu
Etäisyys:  1 600 valovuotta
Koko:  20x15 kaariminuuttia
Havaitseminen
Tähdistö:  Orion
Rektaskensio:  5 h  35.5 min
Deklinaatio:  -5° 16'
Suhteellinen kirkkaus:  +9.0
Messier 43 tai De Mairanin kaasusumu (M43, NGC 1982) on Orionin tähdistössä sijaitseva pisaranmuotoinen kaasusumu, jonka Jean-Jacques Dortous de Mairan löysi ennen vuotta 1731. Se sijaitsee aivan "isoveljensä" Orionin suuren kaasusumun pohjoispuolella pimeän sumun erottamana.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M43:sta (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  Rigel, Betelgeuse, Bellatrix, Alnilam, Alnitak, Saiph, Mintaka, ι Ori, π3 Ori, η Ori, λ Ori A, τ Ori, π4 Ori, π5 Ori, σ Ori A, ο2 Ori, φ2 Ori, μ Ori, 29 Ori, 32 Ori, ζ Ori B, π2 Ori, φ1 Ori, χ1 Ori, ν Ori, ξ Ori, ρ Ori, π6 Ori, ω Ori, 42 Ori, ψ Ori, υ Ori, π1 Ori, χ2 Ori, 11 Ori, ο1 Ori, 31 Ori, o Ori, 56 Ori, 49 Ori, 15 Ori, 25 Ori, 51 Ori, 69 Ori, θ1 A Ori, θ2 Ori, 23 Ori, 74 Ori, 27 Ori, θ1 C Ori, 64 Ori, 6 Ori, 71 Ori, 60 Ori, 45 Ori, 52 Ori, 38 Ori, 5 Ori, 14 Ori, 21 Ori, 72 Ori, VV Ori, 55 Ori, 75 Ori, U Ori, 16 Ori, 73 Ori, 33 Ori, 18 Ori, 35 Ori, λ Ori B, 66 Ori, 63 Ori, 68 Ori, 59 Ori, 57 Ori, W Ori, 13 Ori, CK Ori, BL Ori, σ Ori, θ1 D Ori, δ Ori B, 23 Ori, θ1 B Ori, σ Ori C
Eksoplaneetat: 
Messierin luettelo
Heinrich Messner

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Heinrich Messner |  Heinrich Messner |  Heinrich Messner |  |
Maa:   Itävalta
Miesten alppihiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Grenoble 1968 | suurpujottelu |  |
|  Pronssia | Sapporo 1972 | syöksylasku |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Grenoble 1968 | alppiyhdistetty |  |
Heinrich ”Heini” Messner (1. syyskuuta 1939 Obernberg am Brenner, Itävalta – 19. lokakuuta 2023) oli itävaltalainen alppihiihtäjä ja kaksinkertainen olympiamitalisti.
Messner saavutti Grenoblen 1968 talviolympialaisten suurpujottelussa pronssia. Kahden laskun yhteisajoissa hän hävisi Jean-Claude Killylle 2,55 sekuntia ja Willy Favrelle 0,33 sekuntia. Syöksylaskussa hän sijoittui neljänneksi 0,71 sekuntia pronssimitalisti Jean-Daniel Dätwylerille hävinneenä. Samojen kisojen alppiyhdistetyssä hän sai MM-pronssia – olympiaohjelmaan laji ei kuulunut. Sapporon 1972 talviolympialaisten syöksylaskussa Messner sai pronssia. Hänen edellään olivat sveitsiläiset Bernhard Russi ja Roland Collombin.
Alppihiihdon maailmancupia kilpailtiin ensimmäisen kerran talvella 1966–1967 ja Messner sijoittui yhteispisteissä toiseksi edellään vain Jean-Claude Killy.
Messier 52

| Messier 52 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Charles Messier
Löytöpäivä:  1774
Muut nimet:  M52, NGC 7654
Ominaisuudet
Tyyppi:  avoin tähtijoukko
Etäisyys:  1412 pc (4 605 valovuotta)
Koko:  13 kaariminuuttia
Ikä:  70 miljoonaa vuotta
Tähtien lukumäärä:  noin 100
Havaitseminen
Tähdistö:  Kassiopeia
Rektaskensio:  23 h 24.8 min
Deklinaatio:  61° 35'
Suhteellinen kirkkaus:  +6,9
Messier 52 (M52, NGC 7654) on Kassiopeian tähdistössä sijaitseva avoin tähtijoukko, jonka Charles Messier löysi ja luetteloi vuonna 1774. Se sijaitsee noin 4 600 valovuoden päässä Maasta ja koostuu noin 100 tähdestä.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M52:sta (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  γ Cas, α Cas, β Cas, δ Cas, ε Cas, η Cas, ζ Cas, 50 Cas, κ Cas, θ Cas, ι Cas, ο Cas, 48 Cas, ρ Cas, υ2 Cas, χ Cas, ψ Cas, λ Cas, ξ Cas, R Cas, υ1 Cas, 1 Cas, τ Cas, σ Cas, AR Cas, ν Cas, π Cas, φ Cas, 4 Cas, ω Cas, V509 Cas, μ Cas, 42 Cas, 49 Cas, 47 Cas, 40 Cas, 31 Cas, 12 Cas, 23 Cas, 6 Cas, 10 Cas, 32 Cas, 43 Cas, 53 Cas, 21 Cas, 68 Cas, 2 Cas, 44 Cas, 38 Cas, 9 Cas, SU Cas, 52 Cas, V373 Cas, 55 Cas, AO Cas, 13 Cas, RZ Cas, 35 Cas, 16 Cas, 54 Cas, HD 17156
Eksoplaneetat:  HD 17156 b
Messierin luettelo
Mertakallion kalliomaalaukset

| Mertakallion kalliomaalaukset> Sijainti |
| --- | --- |
 Mertakallion kalliomaalaukset
Koordinaatit:  60°59′46.7814″N, 26°14′52.3091″E
Valtio:  Suomi
Historia
Tyyppi:  kalliomaalaus
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mertakallion eli Mertavuoren kalliomaalaukset ovat kaksi pientä kalliomaalausta saman kallion eri kohdissa Märkjärvellä Iitissä Kymenlaaksossa. Maalaukset löysivät Sinimarja ja Lasse Ojonen vuonna 1971.
Kallio ja sen sijainti

Kalliomaalaus sijaitsee pienehkön Märkjärven pohjoisosassa sen itärannalla. Mertakallion järveen putoava pystykallio aukeaa länteen päin. Kallio on vaikuttavan näköinen, vaikka se ei ole kovin korkea. Kallion eri sivuilla on omat maalaukset. Tietystä kulmasta katsoen kallio ottaa ihmiskasvojen profilimäiset piirteet.
Maalaus

Kalliopinta on järven itärennalla, joten vasemmanpuoleinen on pohjoinen maalaus A ja oikeanpuoleinen on eteläinen maalaus B. Maalaukset näkyvät edelleen hyvin muutamien metrien päähän. Läheisen kesämökin viereiseen kallioon on maalattu moderneja tikku-ukkoja.
Maalaus > Maalaus A

Pohjoinen maalaus A sijaitsee 2,5−3,5 metriä järven pinnasta kalliolipan alla. Ylin kuvio esittää pientä hirvieläintä. Sen alapuolelle on maalattu ihminen, jonka kädet on nostettu siipimäisesti "lentävään" asentoon. Ihmishahmon alapuolelle on vedetty kaareva viiva, joka on tulkittu veneeksi. Veneestä puuttuvat niin sanotut "miehistöviivat".
Maalaus > Maalaus B

Maalaus B sijaitsee maalauksesta A 23 metriä etelään 2,5−4,5 metriä järven pinnasta. Ihmistä ja siksakkikuviota esittävä kuviopari on herättänyt tutkijoissa huomiota. Ihminen on maalattu vinosti ja kädet alhaalla, kuin kaatumassa, ja kun sahalaitaista kuviota pidetään käärmeenä, mielletään kuvioparia "loveenlankeamisen" kohtauksena. Alempaa löytyy kuvioden katkelmia, joista voi hahmottaa vielä yhden ihmishahmon. Kauempaa löytyy oikealle katsova eläinhahmo, jota ei voi tunnistaa lajilleen. Sillä on kapea ruho, mutta paksut jalat ja niska.
Edellä kuvatun käärmeen ja ihmisen kuvioparille löytyy vertailukohtia muista kalliomaalauksista. Kolmiköytisienvuorella "putoavalla" ihmishahmolla alavartalo on maalattu käärmemäiseksi ja Juusjärvellä siksakkivartalo on melko selkeästi esitetty. Kuvioista on haettu tukea shamanismin kuvauksille, joita eri arkticumin kansojen kansanperinteet tuntevat.
Messier 107

| Messier 107 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Pierre Méchain
Löytöpäivä:  1782
Muut nimet:  M107, NGC 6171
Ominaisuudet
Tyyppi:  pallomainen tähtijoukko
Etäisyys:  6.4 kpc
Koko:  10 kaariminuuttia
Ikä:  11-13 miljardia vuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Käärmeenkantaja
Rektaskensio:  16 h  32.5 min
Deklinaatio:  -13° 3'
Suhteellinen kirkkaus:  +8,1
Messier 107 (M107, NGC 6171) on Käärmeenkantajan tähdistössä sijaitseva pallomainen tähtijoukko, jonka ranskalainen tähtitieteilijä Pierre Méchain löysi vuonna 1782. Pallomaisia tähtijoukkoja tutkinut Helen Sawyer Hogg lisäsi sen jälkikäteen Messierin luetteloon vuonna 1947. Joukko sijaitsee Linnunradan  tasossa 21 000 valovuoden päässä Maasta. Sen ikä on noin 11-13 miljardia vuotta.
M107:n suhteellinen kirkkaus on 8,1, joten sen havaitsemiseen tarvitaan kiikari. Keskikokoisella kaukoputkella siitä on erotettavissa jo yksittäisiä tähtiä.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M107:sta (englanniksi)
(Zoom auf M 107)
| --- | --- |
Tähdet:  α Oph, η Oph, ζ Oph, δ Oph, β Oph, κ Oph, ε Oph, θ Oph, ν Oph, 72 Oph, γ Oph, λ Oph, 67 Oph, 70 Oph, 44 Oph, χ Oph, 45 Oph, φ Oph, 36 Oph, σ Oph, ι Oph, ξ Oph, 68 Oph, ω Oph, ψ Oph, 47 Oph, ρ Oph, μ Oph, υ Oph, 20 Oph, 71 Oph, 41 Oph, τ Oph, 51 Oph, 66 Oph, 30 Oph, 74 Oph, 58 Oph, 24 Sco, HD 156681, 36 Oph, ο Oph, 23 Oph, τ Oph, 43 Oph, 37 Oph, 21 Oph, 24 Oph, 73 Oph, 14 Oph, 26 Oph, 12 Oph, 53 Oph, U Oph, ρ Oph, 16 Oph, 19 Oph, V986 Oph, 61 Oph, Y Oph, 29 Oph, 52 Oph, ο Oph, 18 Oph, Barnardin tähti, Wolf 1061, Gl 673, SN 1604
Eksoplaneetat: 
Messierin luettelo
Messier 53

| Messier 53 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Johann Elert Bode
Löytöpäivä:  1775
Muut nimet:  M53, NGC 5024
Ominaisuudet
Tyyppi:  pallomainen tähtijoukko
Etäisyys:  17.8 kpc
Koko:  13 kaariminuuttia
Ikä:  11-13 miljardia vuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Bereniken hiukset
Rektaskensio:  13 h  12.9 min
Deklinaatio:  18° 10'
Suhteellinen kirkkaus:  +7.7
Messier 53 (M53, NGC 5024) on Bereniken hiuksissa sijaitseva pallomainen tähtijoukko, jonka Johann Elert Bode löysi vuonna 1775. Se sijaitsee Linnunradan ulkolaidalla noin 58 000 valovuoden päässä Maasta. Sen iäksi on arvioitu 11-13 miljardia vuotta.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M53:sta (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  β Com, α Com A, γ Com, 11 Com, 36 Com, 12 Com A, 23 Com, 41 Com, 37 Com, 35 Com, 14 Com, 7 Com, 31 Com, 16 Com, 24 Com A, 6 Com, 27 Com, 13 Com, α Com B, 17 Com, 18 Com, 21 Com, 26 Com, 40 Com, 5 Com, 4 Com, 20 Com, 25 Com, 29 Com, 30 Com, 2 Com, 38 Com, 39 Com, 8 Com, 22 Com, 32 Com, 9 Com, 3 Com, 28 Com, 1 Com, 24 Com B, 17 Com, 10 Com, HD 114762, 12 Com B, HD 108874
Eksoplaneetat:  HD 114762 b, HD 108874 b, HD 108874 c
Messierin luettelo
Messier 68

| Messier 68 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Charles Messier
Löytöpäivä:  1780
Muut nimet:  M68, NGC 4590
Ominaisuudet
Tyyppi:  pallomainen tähtijoukko
Etäisyys:  10.2 kpc
Koko:  12 kaariminuuttia
Ikä:  10-12 miljardia vuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Vesikäärme
Rektaskensio:  12 h  39.5 min
Deklinaatio:  -26° 45'
Suhteellinen kirkkaus:  +8.2
Messier 68 (M68, NGC 4590) on Vesikäärmeen tähdistössä sijaitseva pallomainen tähtijoukko, jonka Charles Messier löysi ja luetteloi vuonna 1780. Se sijaitsee noin 33 000 valovuoden päässä Maasta.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M68:sta (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  Alphard, γ Hya, ζ Hya, ν Hya, π Hya, ε Hya, ξ Hya, λ Hya, μ Hya, θ Hya, ι Hya, HD 71155, υ1 Hya, δ Hya, β Hya, η Hya, 12 Hya, ρ Hya, 58 Hya, σ Hya, τ2 Hya, τ1 Hya, υ2 Hya, HD 74395, 2 Sex, ο Hya, HD 81799, HD 83953, 26 Hya, 51 Hya, 27 Hya, 9 Hya, U Hya, φ Hya, χ1 Hya, 17 Crt, ψ Hya, l Hya, 6 Hya, ω Hya, κ Hya, 50 Hya, 44 Hya, 54 Hya, 47 Hya, HD 94388, 56 Hya, 23 Hya, 14 Hya, HD 93397, 20 Hya, HD 122430, 24 Hya, 15 Hya, 33 Hya, 2 Hya, 19 Hya, 28 Hya, 1 Hya, 55 Hya, 17 Crt, 59 Hya, χ2 Hya, 3 Hya, 57 Hya, 48 Hya, 60 Hya, φ2 Hya, 17 Hya, 21 Hya, 10 Hya, 37 Hya, 34 Hya, R Hya, 29 Hya, HD 82943, 17 Hya, 25 Hya, HD 72659, HD 74156, φ1 Hya, HD 70573
Eksoplaneetat:  HD 122430 b, HD 82943 b, HD 82943 c, HD 72659 b, HD 74156 b, HD 74156 c, HD 74156 d, HD 70573 b
Messierin luettelo
Messier 65

| Messier 65 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Charles Messier
Löytöpäivä:  1780
Muut nimet:  M65, NGC 3623
Ominaisuudet
Tyyppi:  kierteisgalaksi
Etäisyys:  16 Mpc
Koko:  9.8 x 2.9 kaariminuuttia
Ikä:  13.2 miljardia vuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Leijona
Rektaskensio:  11 h  18.9 min
Deklinaatio:  13° 6'
Suhteellinen kirkkaus:  +9.3
Leijonan kolmikko. Oikealla ylhäällä M65, alhaalla M66 ja vasemmalla NGC 3628.
Messier 65 (M65, NGC 3623) on Leijonan tähdistössä sijaitseva kierteisgalaksi, jonka Charles Messier löysi ja luetteloi vuonna 1780. Se sijaitsee noin 50 miljoonan valovuoden päässä Maasta ja on noin 140 000 valovuoden levyinen. Galaksin ikä on noin 13.2 miljardia vuotta.
M65:n suhteellinen kirkkaus on +9,3, joten sen havaitsemiseen tarvitaan kaukoputki. Galaksi näkyy tänne lähes suoraan sivusta. Se on yksi Leijonan kolmikon galakseista yhdessä M66:n ja NGC 3628:n kanssa.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M65:sta (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  Regulus, γ1 Leo, Denebola, δ Leo, ε Leo, θ Leo, ζ Leo, η Leo, ο Leo A, ο Leo B, γ2 Leo, ρ Leo, μ Leo, ι Leo, σ Leo, 54 Leo, υ Leo, λ Leo, 31 Leo, 60 Leo, φ Leo, κ Leo, 93 Leo, 72 Leo, χ Leo, π Leo, 61 Leo, 87 Leo, 40 Leo, 58 Leo, τ Leo, 59 Leo, ξ Leo, 10 Leo, 6 Leo, 48 Leo, 75 Leo, ν Leo, 92 Leo, 22 Leo, 73 Leo, 53 Leo, ψ Leo, 79 Leo, ω Leo, 69 Leo, 37 Leo, 46 Leo, HD 94402, 52 Leo, 51 Leo, 65 Leo, 95 Leo, 86 Leo, 81 Leo, 44 Leo, 15 Leo, 18 Leo, 49 Leo, 67 Leo, 3 Leo, 8 Leo, 85 Leo, 89 Leo, 39 Leo, 76 Leo, 55 Leo, 56 Leo, 35 Leo, 62 Leo, 90 Leo, 45 Leo, R Leo, 43 Leo, 20 Leo, 42 Leo, 13 Leo, 88 Leo, 54 Leo, 7 Leo, 80 Leo, 37 Sex, 34 Leo, 19 Leo, 23 Leo, 64 Leo, 83 Leo A, 18 LMi, 9 Leo, 11 Leo, 52 LMi, 71 Leo, HD 89307, 83 Leo B, HD 81040, HD 88133, HD 100777, GJ 436, CW Leo, Wolf 359
Eksoplaneetat:  83 Leonis B b, HD 81040 b, HD 88133 b, GJ 436 b
Messierin luettelo
Messier 69

| Messier 69 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Charles Messier
Löytöpäivä:  1780
Muut nimet:  M69, NGC 6637
Ominaisuudet
Tyyppi:  pallomainen tähtijoukko
Etäisyys:  9.1 kpc
Koko:  7 kaariminuuttia
Ikä:  9–12 miljardia vuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Jousimies
Rektaskensio:  18 h  31.4 min
Deklinaatio:  −32° 21'
Suhteellinen kirkkaus:  +7.7
Messier 69 (M69, NGC 6637) on Jousimiehen tähdistössä sijaitseva pallomainen tähtijoukko, jonka Charles Messier löysi ja luetteloi vuonna 1780. Sen etäisyys Maasta on noin 30 000 valovuotta.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M69:stä (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  ε Sgr, σ Sgr, ζ Sgr, δ Sgr, λ Sgr, π Sgr, γ2 Sgr, η Sgr, φ Sgr, τ Sgr, ξ2 Sgr, ο Sgr, μ Sgr, ρ1 Sgr, β1 Sgr, α Sgr, ι Sgr, β2 Sgr, θ1 Sgr, 62 Sgr, υ Sgr, X Sgr, 59 Sgr, 52 Sgr, γ1 Sgr, ω Sgr, 4 Sgr, 21 Sgr, 60 Sgr, ν1 Sgr, ψ Sgr, 56 Sgr, 43 Sgr, 11 Sgr, ν2 Sgr, 61 Sgr, ξ1 Sgr, χ1 Sgr, 55 Sgr, 29 Sgr, 15 Sgr, 54 Sgr, θ2 Sgr, Gl 783, 7 Sgr, 28 Sgr, χ3 Sgr, 14 Sgr, 24 Sgr, 50 Sgr, 18 Sgr, κ1 Sgr, 51 Sgr, κ2 Sgr, 33 Sgr, 63 Sgr, Y Sgr, ρ2 Sgr, 57 Sgr, 9 Sgr, HD 169830, 16 Sgr, RS Sgr, 63 Oph, 26 Sgr, HD 179949, 6 Sgr, 30 Sgr, 53 Sgr, 25 Sgr, 65 Sgr, RY Sgr, 17 Sgr, χ2 Sgr, HD 190647, Ross 154, Pistoolitähti, S2
Eksoplaneetat:  HD 169830 b, HD 169830 c, HD 179949 b, HD 190647 b
Messierin luettelo
Messier 60

| Messier 60 |
| --- | --- |
 Messier 60 ja NGC 4647
Historia
Löytäjä:  Johann Gottfried Koehler
Löytöpäivä:  1779
Muut nimet:  M60, NGC 4649
Ominaisuudet
Tyyppi:  elliptinen galaksi
Etäisyys:  19 Mpc
Massa:  109 M⊙
Koko:  7.4 x 6.0 kaariminuuttia
Ikä:  13.2 miljardia vuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Neitsyt
Rektaskensio:  12 h  43.7 min
Deklinaatio:  11° 33'
Suhteellinen kirkkaus:  +8.8
Messier 60 (M60, NGC 4649) on Neitsyen tähdistössä sijaitseva elliptinen galaksi, jonka Johann Gottfried Koehler löysi huhtikuussa 1779 tutkiessaan komeettaa Neitsyessä. Charles Messier lisäsi sen luetteloonsa pian tämän jälkeen. Galaksi sijaitsee noin 60 miljoonan valovuoden päässä Maasta ja on noin 120 000 valovuoden levyinen. Sen ikä on noin 13.2 miljardia vuotta.
M60:n suhteellinen kirkkaus on +8.8, joten sen havaitsemiseen tarvitaan kaukoputki. Suurella kaukoputkella kohteen vierestä erottuu +11.9 magnitudin galaksi NGC 4647.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M60:sta (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  Spica, γ Vir A, ε Vir, ζ Vir, δ Vir, β Vir, γ Vir B, 109 Vir, μ Vir, η Vir, ν Vir, ι Vir, ο Vir, κ Vir, τ Vir, θ Vir, 110 Vir, λ Vir, π Vir, χ Vir, l Vir, 61 Vir, 69 Vir, ψ Vir, σ Vir, φ Vir, ξ Vir, ρ Vir, o Vir, 89 Vir, 16 Vir, 70 Vir, 82 Vir, 53 Vir, υ Vir, 49 Vir, 90 Vir, 59 Vir, 57 Vir, 76 Vir, d2 Vir, ω Vir, 68 Vir, 4 Vir, 55 Vir, 84 Vir, 7 Vir, 63 Vir, 87 Vir, 106 Vir, 95 Vir, 21 Vir, 86 Vir, 1 Ser, 75 Vir, 83 Vir, 31 Vir, g Vir, 6 Vir, 33 Vir, 71 Vir, 108 Vir, 80 Vir, 2 Ser, 11 Vir, 66 Vir, 44 Vir, 12 Vir, CS Vir, 25 Vir, 65 Vir, 64 Vir, 13 Vir, 92 Vir, y Vir, 10 Vir, 50 Vir, 46 Vir, 73 Vir, 37 Vir, 72 Vir, 34 Vir, 38 Vir, 85 Vir, 104 Vir, 27 Vir, 41 Vir, 54 Vir, 20 Vir, 35 Vir, 96 Vir, 17 Vir, 94 Vir, 48 Vir, S Vir, 62 Vir, 28 Vir, 56 Vir, 77 Vir, R Vir, HD 114783, HD 130322, HD 125612, EQ Vir, DT Vir, Ross 128, Wolf 424, FL Vir, PSR 1257+12
Eksoplaneetat:  70 Vir b, HD 114783 b, HD 130322 b, HD 125612 b, Draugr, Poltergeist, Phobetor
Messierin luettelo