stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sergei Karasjov
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sergei Karasjov Wikimedia Commonsissa
Venäjän joukkue – Kesäolympialaiset 2012
4 Šved |
5 Mozgov |
6 Karasjov |
7 Fridzon |
8 Kaun |
9 Voronov |
10 Hrjapa |
11 Antonov |
12 Monja |
13 Hvostov |
14 Ponkrašov |
15 Kirilenko |
Valmentaja Blatt
Shefa

| Shefa |
| --- | --- |
 Efaten saaren maisemaa
 Lippu
 Maakunnan sijainti Vanuatussa
Valtio:  Vanuatu
Perustettu:  1994
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Port Vila
Pinta-ala:  1 455 km²
Väkiluku (2016):  97 602
 – väestötiheys:  67,1 as./km²
Shefa on Vanuatun maakunta. Se sijaitsee saariryhmän keskiosassa ja siellä sijaitsee Vanuatun pääkaupunki Port Vila, joka toimii myös maakunnan hallinnollisena keskuksena. Maakunnan pinta-ala on 1 455 neliökilometriä ja siellä asui vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 97 602 asukasta. Shefa on Vanuatun väkirikkain maakunta. Siellä asuu noin kolmasosa Vanuatun väestöstä. Vuosina 2009–2016 maakunnan väkiluku kasvoi 24 prosenttia.
Shefan suurimmat saaret ovat Efate ja Epi. Efate on Vanuatun saarista väkirikkain. Näiden kahden saaren lisäksi maakuntaan kuuluu yli 20 pienempää saarta. Shefa rajoittuu pohjoisessa Malampaan ja etelässä Tafeaan.
Seven Sisters

Seven Sisters voi viitata seuraaviin asioihin:
Seven Sisters, Seulaset eli Plejadit, tähtijoukko, joka on nimetty kreikkalaisen mytologian seitsemän sisaruksen, Plejadien mukaan
Seven Sisters, rautatie- ja metroasema Lontoossa
Seven Sisters, Sussex, ryhmä liitukallioita Englannin Sussexissa
Seven Sisters, seitsemän naisille tarkoitettua collegea Yhdysvalloissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sieben Schwestern”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Shamandalie

| ”Shamandalie” Sonata Arctica |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Reckoning Night
 Julkaistu: 6. joulukuuta 2004
 Formaatti: CDS
 Tekijä(t): Tony Kakko
 Tyylilaji: power metal progressiivinen metalli
 Kesto: 04.00
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Listasijoitukset
  3.
Sonata Arctican muut singlet
| ”Don’t Say a Word” 2004 | ”Shamandalie” 2004 | ”Replica 2006” 2006 |
Shamandalie on Sonata Arctican kappale ja toinen single yhtyeen neljänneltä studioalbumilta Reckoning Night. Se debytoi Suomen virallisen singlelistan kolmannella sijalla, ja pysyi listalla yhteensä yhdeksän viikkoa.
Kappaleet

Shamandalie – 4.01
The Rest of the Sun Belongs to Me – 4.22
Suodin (valokuvaus)

55 mm:n suotimia
Suodin (myös: suodatin) on objektiiviin kiinnitettävä optinen lisävaruste, jolla voidaan vaikuttaa filmille tai kuvakennolle tallennettavaan lopulliseen valokuvaan. Vaikka kuvankäsittelyllä voidaankin toistaa lukuisten suotimien vaikutuksia, suotimilla on edelleen paikkansa valokuvauksessa.
Lisävarusteen tehtävänä on suodattaa (eikä "suotia") valoa, eli vaimentaa tiettyjä aallonpituuksia. Tällä perusteella "suodatin" olisi loogisempi sana; tästä huolimatta "suodin" on nykyään yleisemmin käytössä.kenen mukaan?
Suotimia on kahta päätyyppiä. Tavallisempaa objektiivin etuosaan kiinnitettäviä suotimia ja objektiivin takaosaan, kameran rungon ja objektiivin väliin kiinnitettäviä suotimia.
Objektiivin etuosaan kiinnitettävien suotimien osalta on vastaavasti olemassa kaksi päätyyppiä, sellaisenaan objektiivin suodinkierteeseen kiinnitettävät suotimet ja erilliseen suodinkierteeseen kiinnitettävään suodinkiinnikkeeseen kiinnitettävät suotimet.
Suotimia valmistetaan erikokoisina ja yhden koon suotimet sopivat vain vastaavan kokoiseen suodinkierteeseen. Suotimien käytön useammissa objektiiveissa mahdollistamiseksi objektiivien valmistajat pyrkivät usein yhdenmukaistamaan määrättyyn sarjaan kuuluvien objektiivien suodinkierteiden koon siten, että esimerkiksi harrastelijoille suunnatuissa objektiiveissa suotimien halkaisija on vaikkapa 52 tai 58 millimetriä, kun ammattikäyttöön tarkoitetuissa objektiiveissa koko voi olla vaikkapa 72, 77 tai 82 millimetriä, joissakin tapauksissa jopa 130 millimetriä.
Huomioitaessa täyskokoista 36 millimetrin filmiä pienemmällä kennolla toteutetut digitaaliset järjestelmäkamerat, suotimien kanssa voidaan käyttää erinäisiä soviterenkaita, joilla esimerkiksi 58 millimetrin suodin voidaan kiinnittää 72 millimetrin suodinkierteen objektiiviin niin, etteivät suotimen reunat tästä huolimatta piirry lopulliseen kuvaan.
Yleispiirteitä erilaisista suotimista on kuvattu alla.
Suojalasi

Suojalasi ei ole varsinainen suodin. Suojalasilla tarkoitetaan objektiivin etummaista linssielementtiä suojaamaan tarkoitettua lasia, jonka tarkoituksena ei ole vaikuttaa tallennettavaan lopulliseen kuvaan. Suojalasin tarkoituksena on yksinomaan suojata objektiivin etummaista linssielementtiä naarmuilta ja lialta.
Värisuodin

Värivalokuvauksessa ja varsinkin digitaalisen valokuvauksen ja digitaalisen jälkikäsittelyn aikakautena tasaväristen värisuotimien käyttö on vähentynyt kuvaustilanteessa. Nykyään sama vaikutus voidaan saada aikaan helpommin kuvankäsittelyn avulla.
Mustavalkoisessa filmivalokuvauksessa erilaisilla värisuotimilla on oma vaikutuksensa valokuvien lopulliseen ulkoasuun, korostaen tiettyjä värejä ja heikentäen muita. Keltainen suodin korostaa sinisiä ja valkoisia sävyjä, kuten taivasta ja pilviä, samoin kuin punainen suodin, jonka vaikutus on vielä dramaattisempi. Vihreä suodin korostaa esimerkiksi puita ja kasvillisuutta.
Ultravioletti (UV 0)

Ultraviolettisuodin on väritön, tavalliselta lasilta näyttävä suodin. Se vähentää filmille tai kennolle pääsevän ultraviolettivalon määrää, jonka katsotaan esimerkiksi korkealla vuoristossa tai aavalla merellä pehmentävän värikontrastia. Yleisesti ultraviolettisuotimia käytetään kuitenkin suojaamaan objektiivin etummaista linssielementtiä suojalasin tavoin.
Päivänvalo (Skylight 1A/B)

Päivänvalosuodin on ultraviolettisuodinta vastaava suodin. Ulkonäöllisesti suodin näyttää ultraviolettisuotimelta, mutta on väriltään hailakan oranssi tai vaaleanpunainen.
Kuten ultraviolettisuodinkin, päivänvalosuodin poistaa ultraviolettisäteilyn mahdollisesti tuomia pehmentymiä kuvien värikontrastissa. 
Toisin kuin ultraviolettisuodin, päivänvalosuodin vähentää kuvan värilämpötilaa, mikä on omiaan tekemään esimerkiksi kalpean ihon lämpimämmän oloiseksi (värilämpötila mielletään usein käänteisesti, vaikka todellisuudessa mitä suurempi värilämpötila, sitä kylmemmän oloiset värit). Muuten suotimen käytännön vaikutus on kuten ultraviolettisuotimella.
Ultraviolettisäteilyyn liittyvien kysymysten lisäksi suodin ei saa aikaan vaikutuksia, joita ei voisi toisintaa kuvankäsittelyohjelmalla. Suotimen vaikutusten toisintaminen kuvankäsittelyssä on kuitenkin helpompaa, jos alkuperäinen kuva on kuvattu RAW-muotoon, jolloin kuvan värilämpötilan valinta on yksinkertaisempaa.
Harmaasuodin (ND 2, 4, 8)

Harmaasuodin on väriltään harmaa suodin, jonka tarkoituksena on vähentää filmille tai kuvakennolle pääsevän valon määrää. Ulkonäöllisesti suodin näyttää harmaalta UV-suotimelta.
Suotimen tarkoituksena on mahdollistaa oikea valotus erinäisissä erikoisemmissa kuvaustilanteissa.
Mikäli valokuvaaja tahtoo esimerkiksi kuvata veden rasvatyynenä tai putouksen yhtenäisenä vesivirtana, tarvitaan pidempiä valotusaikoja. Päivänvalossa kuvattaessa tällaiset valotusajat saavat kuvan kuitenkin tavallisesti ylivalottumaan. Ylivalottumisen estämiseksi voidaan käyttää harmaasuodinta, joka vähentää filmille tai kennolle pääsevän valon määrää niin, että tavoiteltu vaikutelma saavutetaan kuvan ylivalottumatta.
Koska valotukseen vaikuttaa paitsi valotusaika, myös käytettävä aukko, harmaasuotimien avulla voidaan myös käyttää suurempaa aukkoa ilman, että kuva ylivalottuisi. Käytännössä tästä on hyötyä esimerkiksi silloin, kun yksilönä ilmenevä kohde kuten henkilö, tahdotaan erottaa taustastaan mahdollisimman lyhyellä syväterävyysalueella.
Harmaasuotimia valmistetaan eri vahvuuksina, joista tavallisimmat lienevät aukon (1/2), kaksi (1/4) tai kolme (1/8) vallitsevan valon määrästä filmille tai kennolle päästävät suotimet.
Tämän suotimen vaikuttaessa suoraan filmille tai kennolle tallennettavan kuvainformaation ominaisuuksiin, sen vaikutusten toisintaminen kuvankäsittelyohjelmassa voi olla hankalaa tai mahdotonta.
Murtovärisuodin

Murtovärisuodin eli puolivärisuodin on osin värjätty, osin väritön suodin. Suotimen tarkoituksena on mahdollistaa valokuvan dynaamisen alueen hallinta vähentämällä kuvan eri osien välisiä valotuseroja. Tavallisimmin murtovärisuodinta käytetään maisemakuvauksessa vähentämään kuvan eri osissa ilmenevän valon määrän eroja siten, että esimerkiksi taivaalla olevat pilvet piirtyvät ylivalottumatta ja kuvan alaosassa oleva maa ei puolestaan alivalotu.
Tämän suotimen vaikuttaessa suoraan filmille tai kennolle tallennettavan kuvainformaation ominaisuuksiin, sen vaikutusten toisintaminen kuvankäsittelyohjelmassa voi olla hankalaa tai mahdotonta.
Polarisaatiosuodin

Polarisaatiosuodin vähentää vedestä, lasista ja muilta ei-metallisilta pinnoilta kuvaan tulevia heijastuksia. Vastaavasti suodin syventää kuvan värisävyjä, tehden esimerkiksi taivaasta tummansinisen. Taivaan sinen syvetessä pilvet erottuvat tavanomaista valkoisempina. Myös vihreillä lehdillä värisävyjen syveneminen on huomattavaa.
Polarisaatiosuotimia on kahta päätyyppiä, lineaarisia- ja pyöröpolarisaatiosuotimia. Viimeksi mainitut ovat nykyisin käytetympiä niiden mahdollistaessa järjestelmäkamerassa automaattisen tarkennuksen ja -valotuksen, joissa saattaa lineaarisia polarisaatiosuotimia käytettäessä ilmetä häiriöitä.
Rakenteellisesti pyöröpolarisaatiosuotimessa on kaksi erillistä elementtiä - varsinainen suotimeen kiinnitettävä osa suotimesta ja siihen kiinnitetty käännettävä kehä, jolla polarisoinnin voimakkuutta voidaan säädellä. Voimakkaimmillaan vaikutus on silloin, kun auringon valo on 90-asteen kulmassa kuvaajaan ja polarisaatio on säädetty voimakkaimmilleen.
Polarisaatiosuotimen haittana voidaan pitää sitä, että se vähentää äärimmillään filmille tai kennolle pääsevän valon määrää kaksi aukkoa, eli valon määrä laskee neljäsosaan vallitsevan valon määrästä. Toisaalta harmaasuodinta koskevassa osiossa esitetyin tavoin, tämä voi joskus olla toivottavaa.
Koska suodin vaikuttaa suoraan tallennettavan kuvainformaation ominaisuuksiin, sen vaikutusten toisintaminen kuvankäsittelyohjelmassa voi olla hankalaa tai mahdotonta.
Suotimien suhde kuvankäsittelyohjelmiin

Huomioitaessa kuvankäsittelyohjelmien tarjoamat mahdollisuudet muokata kuvaa jälkikäteen, suotimien käyttö saattaa vaikuttaa osin tarpeettomalta.
Lopullisen valokuvan kannalta vaikutuksellisimpina suotimina voitaneen pitää polarisaatio-, harmaa- ja murtovärisuotimia, näiden vaikuttaessa tallennettavaan kuvaan tavalla, jota kuvankäsittelyohjelmilla on äärimmäisen hankalaa tai mahdotonta toistaa jälkikäteen. Mainituille suotimille on yhteistä se, että ne vaikuttavat suoraan filmille tai kennolle tallennettavaan kuvainformaatioon, polarisaatiosuotimen vähentäessä tai poistaessa ilman sellaista otetussa kuvassa olevia heijastumia ja harmaa- ja murtovärisuotimien mahdollistaessa sellaisen informaation tallentamisen, joka ilman niitä jäisi ylivalottuneena tallentumatta kokonaan.
Suotimien edut ja haitat

Suotimien tuomia etuja objektiivien suojaamisessa pidetään sinänsä kiistattomina. Selvää on, että esimerkiksi lian poistaminen suotimen pinnalta sisältää vähäisemmän taloudellisen riskin kuin itse objektiivin etummaisen linssielementin puhdistaminen. Mikäli suodin vahingoittuu, vahinko rajoittuu suotimen arvoon, objektiivin vahingoittumisen aiheuttaessa pahimmillaan suotimen arvoon nähden moninkertaiset menetykset.
Suotimien haittana voidaan pitää kuitenkin sitä, että ne saattavat heikentää kuvanlaatua. Kuvanlaadun heikkenemisen osalta suotimen laadulla on kuitenkin keskeinen merkitys. Suositeltavana pidetään, että suodin vastaa laatutasoltaan vähintään objektiivin laatua.
Suotimien lisätessä ylimääräisiä optisia elementtejä kuvan ottamiseen, suodinta käytettäessä vastavalosuojan käyttämistä pidetään yleisesti erityisen perusteltuna, sillä suotimet ovat omiaan luomaan erilaisia heijastumia kuviin.
Suotimien käyttö voi myös suoraviivaistaa kuvan jälkikäsittelyä. Toisaalta, suotimella otettu kuva ei välttämättä mahdollista niin suurta jälkikäsittelyvaraa, kuin ilman suodinta otettu kuva.
Hoya HMC NDx8 -harmaasuodin 72mm-suodinkierteeseen
Polarisaatiosuotimella otetulla kuvalle tyypillinen syvä väritys
Polarisaatiosuotimella otetulla kuvalle tyypillinen tummansininen taivas ja korostunut valkoinen alue
Teatteriseurue Ursus

Kuva:Erika Luoto.
Teatteriseurue Ursus on helsinkiläinen ammattiteatteriryhmä, jonka intohimoja ovat visuaaliset ja absurdit esitykselliset maailmat. Seurueen esitysten elementtejä ovat teatterillinen leikki ja logiikka sekä niiden sekoittuminen. Omaleimaisella esittämisen tavalla Ursus haluaa sisällyttää esitystensä aiheisiin mm. aikakautemme mielettömyyttä ja tarjota tilaisuuden loikata maagiseen rinnakkaistodellisuuteen, jossa kaikki on mahdollista. Ursuksen jäsenet ovat helsinkiläisiä freelancereita ja kulttuurialan ammattilaisia.
Jäsenet

Eero Erkamo
Tanja Heinänen
Jani Hendriksson
Pertti Huovinen
Hanna Juvonen
Arto Lindholm
Erika Luoto
Louna-Tuuli Luukka
Sami Roikola
Riikka Sarvimäki
Heli Väätäinen
Produktiot

Perturbo (2013)
Nenä (Galleria ,Forum Box 2013)
Tyranni (Taiteen Vaihtolava 2011)
UrsusFest 2011 (Tanssiteatteri Hurjaruuth 2011)
Suomen kesä ja demonit (Teatteri Universum 2010)
.dracula (Ursus-off-produktio) (Metropolia-teatteri 2010)
Hellzapoppin (Höyhentämö 2009)
Horros-iltamat (Taiteen Vaihtolava 2008)
Nauruihminen (Stadia 2008)
Aiheesta muualla

Seurueen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Skenet.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Schering Rosenhanen palatsi

Schering Rosenhanen palatsi
Schering Rosenhanen palatsi (ruots. Schering Rosenhanes palats) on palatsimainen rakennus Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se sijaitsee Riddarholmenin saarella Wrangelin palatsin pohjoispuolella lähellä Birger Jarls torgia. Palatsi on rakennettu vuosina 1652–1656 ja sen suunnitteli arkkitehti Nicodemus Tessin vanhempi. Vuosina 1776–1876 palatsi oli Ruotsin vapaamuurareiden käytössä. Siipirakennukset, joista itäinen valmistui noin vuonna 1800 ja läntinen vuoden 1850 tienoilla, muuttivat palatsin mantereenpuoleista julkisivua. Merenpuoleinen julkisivu on suurimmaksi osaksi säilyttänyt alkuperäisen ulkonäkönsä. Rakennuksen nykyinen käyttäjä on Svean hovioikeus.
Savannilintuhaukka

| Savannilintuhaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Suku::  Lintuhaukat Accipiter
Laji::  ovampensis
Kaksiosainen nimi
 Accipiter ovampensis  Gurney, 1875 
Katso myös
   Savannilintuhaukka Wikispeciesissä   Savannilintuhaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Savannilintuhaukka (Accipiter ovampensis) on  haukkojen heimoon kuuluva lintu. Lajin esiintymisalue on hyvin laaja. Sitä tavataan Afrikassa seuraavissa maissa: Angolassa, Beninissä, Botswanassa, Burundissa, Kamerunissa, Tšadissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Norsunluurannikolla, Etiopiassa, Ghanassa, Guineassa, Keniassa, Malawissa, Malissa, Mosambikissa, Namibiassa, Nigeriassa, Ruandassa, Etelä-Afrikassa, Tansaniassa, Togossa, Ugandassa, Sambiassa ja Zimbabwessa. Lisäksi sitä tavataan muuttolintuna Keski-Afrikan tasavallassa, Senegalissa ja Swazimaassa.
Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kuivat pensastot, savannit ja viljelmät. Se on runsaslukuinen, ja sen määrä on lisääntymässä.
Aiheesta muualla

Savannilintuhaukka (Accipiter ovampensis) BirdLife International Data Zone. (englanniksi)
Shinya Michimi

| Shinya Michimi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Japani
Moottoriurheilija
Auto GP World Series
Esikoiskausi:  2014
Nykyinen talli:  Euronova Racing
Kilpailuja:  6
Voittoja:  1
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  3
Paras sijoitus:  8.
Aikaisemmat sarjat
2012-2013 2012-2014:  Formula Challenge Japan MRF Challenge
Shinya Sean Michimi (jap. 道見ショーン真也, Michimi Shōn Shin'ya; s. 29. kesäkuuta 1993 Cincinnati, Ohio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalaissyntyinen japanilainen autourheilija, joka kilpaili kaudella 2014 Auto GP World Seriesissä Euronova Racingin tallissa. Michimi on 173 senttimetriä pitkä ja painaa 58 kilogrammaa.
Michimi debytoi Auto GP World Seriesissä kaudella 2014 Euronova Racingin tallissa. Hän ajoi kauden aikana kuusi kilpailua, joista hän onnistui voittamaan yhden, päätösosakilpailun Estorilissä. Michimi keräsi itselleen kauden aikana myös kolme nopeinta kierrosta ja oli sarjan yhteispisteissä kahdeksas.
Michimi on kilpaillut myös MRF Challengessa ja Japanin Formula Challengessa. Hänen idoleitaan ovat muun muassa Ayrton Senna ja Kimi Räikkönen.
Savanniorneero

| Savanniorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Pöyhijäorneerot Synallaxis
Laji::  albescens
Kaksiosainen nimi
 Synallaxis albescens  Temminck, 1823 
Katso myös
   Savanniorneero Wikispeciesissä   Savanniorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Savanniorneero, aikaisemmalta nimeltään valkokurkkuokapyrstö (Synallaxis albescens) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Savanniorneeroa tavataan laajalla alueella Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjois- ja keskiosissa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on runsastumassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Schering Rosenhane (1754–1812)

Schering Rosenhane
Schering Rosenhane (1754–1812) oli ruotsalainen virkamies ja historioitsija. Hän oli ensin kabinettisihteeri, sitten valtiosihteeri. Hän julkaisi historiaa käsitteleviä teoksia, muun muassa Svea Rikes konungalängd (1789) ja Afhandling om Svea Rikes Råd (1790).
Savannimedestäjä

| Savannimedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Kaunomedestäjät Cinnyris
Laji::  coccinigastrus
Kaksiosainen nimi
 Cinnyris coccinigastrus  (Latham, 1801) 
Synonyymit
 Nectarinia coccinigaster 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Savannimedestäjä (Cinnyris coccinigastrus) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Savannimedestäjää tavataan Länsi-Afrikan eteläosista Keski-Afrikan tasavallan kautta Ugandaan ulottuvalla alueella. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Savannimesikko

| Savannimesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Savannimesikot Ptilotula
Laji::  plumula
Kaksiosainen nimi
 Ptilotula plumula  (Gould, 1841) 
Synonyymit
 Lichenostomus plumulus 
Katso myös
   Savannimesikko Wikispeciesissä   Savannimesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Savannimesikko (Ptilotula plumula) eli aiemmalta nimeltään savannilaulumesikko on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Savannimesikkoa tavataan laajalla alueella Australiassa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, mutta sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Rooman ePrix 2022

|  Italian ePrix 2022 |
| --- | --- |
 4 osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 2021–2022. 

Päivämäärä:  9. huhtikuuta 2022
Sijainti:  Circuito Cittadino dell'EUR, Rooma
Rata:  Katurata   3,380 km
Pituus:  27 kierrosta, 91,260 km
Kilpailun kesto:  45 minuuttia + 1 kierros
Sää:  kuiva
 
Paalupaikka
Kuljettaja:   Stoffel Vandoorne  (Mercedes-EQ)
Aika:  1:31.151
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lucas di Grassi  (Venturi-Mercedes)
Aika:  1:41.653 (kierroksella 21)
Palkintokoroke
Ensimmäinen:   Mitch Evans  (Jaguar)
Toinen:   Robin Frijns  (Envision-Audi)
Kolmas:   Stoffel Vandoorne  (Mercedes-EQ)
Italian ePrix 2022 oli kaksi osakilpailua sisältänyt Formula E -sarjan kilpailu. Kilpailut olivat kauden 2021–2022 neljäs ja viides osakilpailu. Kilpailut ajettiin Roomassa Circuito Cittadino dell'EURin katuradalla.
1. kilpailun tulokset > Aika-ajot

| Lohkojako |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lohko A |  MOR   (1) |  WEH   (3) |  VAN   (5) |  DEN   (7) |  FRI   (9) |  BIR   (11) |  BUE   (13) |  ASK   (15) |  EVA   (17) |  SIM   (19) |  TIC   (21) |
| Lohko B |  DEV   (2) |  LOT   (4) |  JEV   (6) |  DIG   (8) |  DAC   (10) |  CAS   (12) |  ROW   (14) |  GUE   (16) |  TUR   (18) |  SET   (20) |  GIO   (22) |
1. kilpailun tulokset > Aika-ajot > Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät | Välierät |  |  | Finaali | Finaali | Finaali |
 
|   | B4 |   Nyck de Vries |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | A1 |   Jake Dennis |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | A1 |   Jake Dennis |   |   |   |   |   Nyck de Vries |   |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |   |   Nyck de Vries |   |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |   |   Robin Frijns |   |   |  |  |  |  |
|  | B3 |   André Lotterer |   |   |   |   |   Robin Frijns |   |   |  |  |  |  |
|  | B3 |   André Lotterer |   |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|   | A2 |   Robin Frijns |   |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   Robin Frijns |   |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   Stoffel Vandoorne |   |
|   | A3 |   Stoffel Vandoorne |   |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | B2 |   Jean-Éric Vergne |   |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | B2 |   Jean-Éric Vergne |   |   |   |   |   Stoffel Vandoorne |   |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |   |   Stoffel Vandoorne |   |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |   |   António Félix da Costa |   |   |  |  |  |  |
|  | A4 |   Pascal Wehrlein |   |   |   |   |   António Félix da Costa |   |   |  |  |  |  |
|  | A4 |   Pascal Wehrlein |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | B1 |   António Félix da Costa |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |