stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki -sarja > 93. Nipsu apumiehenä / Nipsu on reipas apuri

Nipsu auttaa Muumipappaa kuistin katon korjaamisessa ja huomaa, että auttaminen myös palkitaan. Hän ryhtyykin apuriksi palkkaa vastaan, mutta varsin kehnoin tuloksin. Suurin katastrofi syntyy, kun hän lupautuu vahtimaan Vilijonkan lapsia.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki -sarja > 94. Muumipeikko ja Haisuli vaihdokkaina / Muumipeikko ja Haisuli vaihtavat paikkaa

Muumipeikko ystävineen valmistautuu tuleviin naamiaisiin. Haisuli varastaa Pikku Myyltä Punahilkan asun ja juoksee karkuun. Muumipeikko lähtee hänen peräänsä, mutta hän kolauttaa Haisulin kanssa päänsä yhteen ja heidän olemuksensa vaihtuvat. Nyt Haisuli pystyy tekemään kepposia Muumipeikon hahmossa, kun taas Muumipeikko tuntee yksinäisyyttä Haisulina.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki -sarja > 95. Muumipeikko Villissä lännessä / Villin lännen seikkailu

Muumit aikovat matkustaa aikakoneella Villiin länteen. Pikku Myy käynnistää vahingossa aikakoneen ja lapset matkustavat Villiin länteen ilman Muumipappaa ja -mammaa. Muumipeikon karjapaimenleikki saa pian kamalat seuraukset, kun hän joutuu etsintäkuulutetuksi, ja Billy The Kid sieppaa Niiskuneidin.
MTV:n versiosta on poistettu kaikki viittaukset Billy The Kidiin, ja hahmon nimeksi on vaihdettu Hurja-Jaakko.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki -sarja > 96. Muumipeikon Robinson-seikkailu / Muumiperhe autiolla saarella

Suuri itsenäistymisenhalu valtaa Muumipeikon ja luettuaan kirjan Robinson Crusoesta hän saa innolleen lisäpontta. Hän päättää elää kuin oikea haaksirikkoinen autiolla saarella, mutta suunnitelmat mutkistuvat, kun moni muukin tahtoo hänen mukaansa seikkailemaan.
MTV:n versiosta on poistettu kaikki viittaukset Robinson Crusoeen, ja tässä versiossa ei mainita häntä ollenkaan.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki -sarja > 97. Pikku Myyn lyhyt romanssi / Pikku Myy riutuu rakkaudesta

Pikku Myy käyttäytyy kummallisesti, sillä hän ei puhu eikä leiki muiden kanssa. Niiskuneiti arvelee Myyn olevan rakastunut. Todistusaineistoksi Myyn huoneesta löytyy rakkauskirje. Pian Muumipeikko, Niiskuneiti ja Nipsu rupeavat arvailemaan Myyn sulhasehdokkaita. Samaan aikaan Muumipapalla on inspiraatio muistelmiensa kirjoittamisessa.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki -sarja > 98. Lohikäärmeen kyyneleitä / Merenneito ja lohikäärmeen kyynel

Yön myrskyssä muumien rannalle ajautuu loukkaantunut Merenneito, ja Muumipeikko, Niiskuneiti, Myy ja Nipsu saavat selville, että ainoa parannuskeino on lohikäärmeen kyynel. He menevät Muumimamman ja Muumipapan luokse kysymään, missä päin Muumilaaksoa asuu lohikäärmeitä. Muumipappa saa hyvän ajatuksen: Drontti Edvard, se sama lohikäärme, jonka Muumipappa tapasi nuorena.
Muumit lähtevät etsimään Dronttia Yksinäisiltä vuorilta ja he löytävätkin hänet eräästä luolasta. Sitten he lähtevät rannalle, ja Drontti onnistuu parantamaan Merenneidon, vaikka Myy luuli, että tämä ei ole oikea lohikäärme.
Tämä on sarjan viimeinen jakso, jossa Drontti Edvard esiintyy. Drontti on myös huomattavasti pienempi kuin Muumipapan muistelmissa.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki -sarja > 99. Aikakoneella renessanssiin / Retki renesanssiin

Muumipeikko ja ystävät leikkivät piilosta ja Muumipeikolle, Niiskuneidille, Nipsulle ja Pikku Myylle tulee riitaa piilopaikoista. Tappelun tohinassa aikakone käynnistyy ja vie heidät renessanssiaikaan. He tapaavat kummallisen keksijä Bernardo da Pincin, joka myös maalaa tauluja ja tekee keksintöjä.
MTV:n version jakson nimessä on kirjoitusvirhe. Nimessä pitäisi lukea renessanssiin eikä renesanssiin. MTV:n versiossa Bernando da Pincin nimi on vaihdettu Francesco Pinciksi.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki -sarja > 100. Punainen täysikuu / Punainen kuutamo

Täysikuu hehkuu punaisena ja Hemuli aikoo istuttaa perinnöksi saamansa onnenpuun siemenen. Haisuli varastaa sen ja Hemuli valehtelee etsintätöiden nopeuttamiseksi Poliisimestarille, että jos siementä ei löydy, kuu putoaa taivaalta Muumilaaksoon. Juoru leviää koko Muumilaaksoon ja pian koko laakson väki on paniikissa.
Tämä on sarjan viimeinen jakso, jossa Vilijonkan lapset esiintyvät.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki -sarja > 101. Koulu kutsuu / Koulunpenkille

Niiskuneiti, Nipsu ja Pikku Myy törmäävät outoon vieraaseen Muumitalossa ja he luulevat häntä murtovarkaaksi. Käykin ilmi, että Muumipapan vanha koulukaveri Hömelö on tullut vierailulle. Pian Pappa ja Hömelö päättävät lähteä katsomaan vanhaa opinahjoaan, jossa he tekivät aikoinaan kepposia opettajille ja rehtorille. Rehtori tuntuu kuitenkin pitävän heitä vieläkin jukuripäisinä pikkupoikina, ja päättää antaa heille opetuksen. Illalla koulussa pidetään tähtijuhla.
Tämä on sarjan viimeinen jakso, joka perustuu Lars Janssonin sarjakuvaan. Tarina on ristiriidassa Muumipapan muistelmien ja Muumipapan urotöiden kanssa. MTV:n versiossa Hömelön nimi on vaihdettu Vekkuliksi ja Vertti Veikaksi.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki -sarja > 103. Salainen lääke / Lumimiehen tarina

Jenni-tädille iskee noidannuoli ja hän kertoo ainoan parannuskeinon olevan salainen kimmeltävä tähtilääke. Muumipeikko, Niiskuneiti, Nipsu ja Pikku Myy päättävät auttaa tätiä ja lähtevät aikakoneella etsimään lääkettä. He päätyvät lumiseen vuoristoon, jossa kyläläiset pelkäävät valtavaa lumimiestä. Ystävykset uskovat Lumimiehellä olevan heidän etsimänsä tähtilääke.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki -sarja > 104. Kultainen valtakunta / Aikamatka kultaiseen valtakuntaan

Muumipeikko ystävineen jatkaa salaisen lääkkeen etsimistä viidakosta. He kohtaavat tutkimusmatkailijan ja pääsevät tämän mukana etsimään kultaista valtakuntaa. Sitä ennen on kuitenkin luvassa paljon vaaroja aina alligaattorista kondorikotkaan. Lopulta ystävykset pääsevät kultaiselle pyramidille kuitenkaan onnistumatta saamaan lääkettä Jenni-tädin vaivaan, sillä kyseinen lääke oli mennyt vanhaksi ja siten käyttökelvottomaksi. Jenni-täti on kuitenkin tällä välin toipunut Muumimamman lääkkeen ansiosta. Tädin parantumisen kunniaksi päätetään pitää suuret juhlat, joihin tulee vieraita eri puolilta Muumilaaksoa.
Tämä on sarjan viimeinen jakso.
Vain MTV:n versioon sisältyvät jaksot

Sarjan alkuperäisestä suomenkielisestä toteutuksesta Ylellä vastanneen Jertta Ratia-Kähösen mukaan eräät jaksot jätettiin Suomessa esittämättä, koska ne olivat ”liian outoja” ja ”epä-muumimaisia”. Pois jäi kolme jaksoa, joista kaksi kuuluu alkuperäiseen Tanoshii Mūmin Ikka -sarjaan ja kolmas Bōken Nikki -jatkosarjaan. Niitä ei dubattu, koska ne todettiin jo suomentamisvaiheessa sarjan suomalaiseen versioon sopimattomiksi.tarvitaan parempi lähde Nämä jaksot esitettiin Suomen televisiossa ensimmäisen kerran lokakuun 2021 lopulla, ja ne ovat katsottavissa myös MTV Katsomo -suoratoistopalvelussa.
Vain MTV:n versioon sisältyvät jaksot > 12. Muumit ja taistelu merirosvoa vastaan / Hurja merirosvo

Muumilaakso on myrskyn kourissa, jonka seurauksena merirosvolaiva haaksirikkoutuu Muumilaakson lähistölle. Laivan merirosvokapteeni Hutikka selviää kuitenkin haaksirikosta ja ottaa Niiskuneidin panttivangikseen matkoilla olevan Niiskun autioon verstaaseen. Edes poliisi ei mahda merirosvolle mitään, kun kapteeni kiristää häntä vapauttamaan miehistönsä ja hankkimaan heille uuden laivan. Tilanne vaikuttaa epätoivoiselta, mutta lopulta Nuuskamuikkusen ovelan idean ansiosta merirosvo juo lasillisen unilääkkeellä terästettyä mehua, ja hänet saadaan vangittua.
Niiskun verstas nähdään jaksossa, mutta Niisku itse ei esiinny.
Mahdollisia syitä jakson esittämättä jättämiseen ovat sen sisältämä kiroilu ja poikkeuksellisen väkivaltainen kielenkäyttö, joka ilmenee Poliisimestarin ja merirosvokapteenin uhkauksina. Varsinkin merirosvokapteenin ensiesiintymistä saatettiin pitää liian uhkaavana ja henkilöhahmoa muutenkin sopimattomana Muumien tyyliin, kun hän uhkailee veitsellä mikäli ei saa uutta laivaa. Tilanteesta selvitään, kun Muumipeikko vie merirosvokapteenin pyynnöstä kaksi lasia mehua verstaaseen. Merirosvokapteeni alkaa kuitenkin epäillä toisen mehulasillisen sisältävän unilääkettä, joten hän pakottaa Muumipeikon juomaan sen. Muumipeikko juo mehun ja teeskentelee nukkuvansa, minkä jälkeen merirosvokapteeni juo varsinaista unilääkettä sisältävän juoman ja nukahtaa. Muumipeikko herää ja kertoo ettei hänen juomassaan ollut unilääkettä, jonka jälkeen merirosvokapteeni Hutikka kannetaan selliin.
Toinen syy jakson esittämättä jättämiseen on luultavasti ollut sen antama hetkellinen kuva päähenkilön kuolemasta. Jaksoa ei myöskään ole esitetty Ruotsissa. Norjassa jaksoa ei ole esitetty televisiossa, mutta se on sisältynyt VHS-julkaisuihin.
Jakson suomentaminen ehdittiin aloittaa 1990-luvulla, mutta se keskeytettiin ja keskeneräinen työ tuhottiin, kun jakso päätettiin jättää dubbaamatta.
Alkuperäisessä japaninkielisessä versiossa on kohtaus, jossa Pikku Myy puree raivokkaasti merirosvokapteenia käteen. Tämä kohtaus on useimmiten leikattu pois muiden maiden versioista, vaikka esimerkiksi englanninkielisessä versiossa kapteeni viittaa puremiskohtaukseen yhdessä repliikissä.
MTV on julkaissut jaksosta kaksi eri versiota, niin kutsutut ”pitkän” ja ”lyhyen” version. Pitkä versio sai suomalaisen ikärajan 7, kun taas lyhyttä on leikattu niin, että se voitiin sallia kaikenikäisille. Molemmat versiot on julkaistu DVD:llä ja C More -suoratoistopalvelussa. Edellä mainittu puremiskohtaus on leikattu pois MTV:n ”pitkästä” versiosta, mutta ”lyhyt” versio sisältää koko kohtauksen.
Vain MTV:n versioon sisältyvät jaksot > 50. Ääni kelon sisällä / Kuka asuu kelon sisällä?

Hemuli etsii jälleen harvinaisia kasveja, ja nyt hän löytääkin sellaisen, mutta Haisuli onnistuu kerta toisensa jälkeen tärvelemään Hemulin löydöksen. Lopulta Nuuskamuikkunen ja Muumipeikko löytävät Hemulin riemuksi metsästä vastaavan kasvin. Tästä Muumipeikko saa idean, että metsähän on mitä parhain paikka leikkiä piilosta, joten Muumipeikko ja kumppanit päättävät tehdä niin. (Ennen tätä Myy sekä Niiskuneiti ovat kuunnelleet Muumipapan kirjoittamaa tarinaa demonista) Pikku Myyn ja Muumipeikon mentyä piiloon vanhan kelon viereiseen pensaaseen, he kuulevat oudon äänen kelosta, joka paljastuu puun sisälle vangituksi demoniksi, joka vakuuttaa
olevansa kiltti ja toteuttavansa toiveita, jos se päästettäisiin vapaaksi. Muumipeikon vastustuksesta huolimatta lapset päästävät demonin vapaaksi, ja kuten arvata saattoi, demoni ei pidä lupauksiaan vaan aikoo muuttaa heidät pahoiksi. Muumipeikko ystävineen yrittää paeta, mutta demoni tekee heistä liikkumattomia. Tilanteen pelastaa lopulta paikalle saapunut Nuuskamuikkunen, joka oli Haisulin kanssa seurannut tilannetta etäämpänä. Nuuskamuikkunen saa huijattua demonin takaisin kelon sisälle epäillen tämän kykyjä ja väittäen demonin tulleen kelon takaa eikä sisältä. Lopulta Muumipeikko, Muumipappa ja Nuuskamuikkunen laskevat demonin kelon mereen.
Jaksoa ei ole esitetty Suomessa eikä Ruotsissa. Norjassa jakso esitettiin kerran, mutta se on jätetty pois uusintakierroksilta.
Jertta Ratia-Kähösen mukaan tätä jaksoa ei voitu näyttää Suomessa, koska siinä esiintyi ”ruumiillistunut paholainen”, mikä ei olisi sopinut Muumien tyyliin. Demonit eivät myöskään ole kovin tunnettuja suomalaisessa kulttuurissa, toisin kuin Japanissa.
Vain MTV:n versioon sisältyvät jaksot > 102. Syntymäpäiväyllätys / Pikku Myyn karmea syntymäpäivä

On Pikku Myyn syntymäpäivä, mutta kukaan ei tunnu edes muistavan koko asiaa. Kun edes Mymmeli ei muista merkkipäivää, päättää Pikku Myy pitää juhlat yksinään. Hän leipoo kakun, mutta lopputulos on kaikkea muuta kuin hyvä. Lopulta Myy saa suostuteltua Haisulin juhliinsa, jolle kyllä maistuivat niin Myyn hieman epäonnistuneet tekeleet kuin kynttilätkin. Myy ei ehdi siivota sotkua ennen Mymmelin paluuta, eikä tämä ylläty iloisesti nähdessään sotkuisen keittiön. Myy väittää hiiren aiheuttaneen sotkun, mihin Mymmeli reagoi väittäen puolestaan, että yhdessä tyhjässä purkissa oli taikajuomaa, joka muuttaisi juojansa karvaiseksi kuin Haisuli. Myy ottaa tarinan todesta ja näkee painajaista karvaiseksi hirviöksi muuttumisesta. Herätessään hän näkee peilistä kasvonsa, jotka näyttävät todella muuttuneen hirviön kasvoiksi. Kyseessä on kuitenkin vain naamio, jonka muut olivat laittaneet hänen päähänsä opetukseksi valehtelusta. Lopuksi kaikki viettävät yhdessä Myyn syntymäpäiviä.
Tämä on sarjan viimeinen jakso, jossa Vilijonkka esiintyy.
Syyt tämän jakson esittämättä jättämiseen ovat mahdollisesti epäjohdonmukainen tarinankerronta sekä Pikku Myyn näkemä painajainen, jossa Muumit käyttäytyvät epätavallisen pilkkaavasti syntymäpäiväsankaria kohtaan. Jaksoa ei ole esitetty Suomen lisäksi ainakaan Alankomaissa. Yleisradion myynnissä olleiden Pikku Myyn lyhyt romanssi -nimisten VHS- ja DVD-julkaisujen kansissa on kuitenkin kuva tästä jaksosta.
Merirosvokapteeni Hutikka jaksossa 12.
Paholainen jaksossa 50.
Jaksossa 102 esiintyvä Mymmelin talo.
Tapani Mäkinen

Tapani Mäkinen huhtikuussa 2010.
Heikki Tapani Mäkinen (s. 19. maaliskuuta 1965 Helsingin maalaiskunta) on suomalainen poliitikko ja kokoomuksen kansanedustaja vuosina 2003–2004 ja 2007–2015. Hän on ollut Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1989 ja kaupunginhallituksen puheenjohtaja vuosina 2009–2017. Koulutukseltaan hän on merkonomi.
Koulutus

Mäkinen valmistui Malmin kauppaoppilaitoksesta merkonomiksi vuonna 1984.
Politiikassa

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Vaalipiiri | Äänet | Tulos |  |
| 1995 | Uusimaa | 2 949 | ei valittu |  |
| 1999 | Uusimaa | 3 537 | ei valittu |  |
| 2003 | Uusimaa | 4 552 | varalla |  |
| 2007 | Uusimaa | 4 450 | valittiin |  |
| 2011 | Uusimaa | 4 592 | valittiin |  |
| 2015 | Uusimaa | 1 424 | ei valittu |  |

Tapani Mäkinen valittiin kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Hän toimi kansanedustajana aiemmin 28. maaliskuuta 2003 – 20. heinäkuuta 2004 Marjo Matikainen-Kallströmin varaedustajana. Mäkinen nousi varajäsenestä kansanedustajaksi Matikainen-Kallströmin siirtyessä europarlamenttiin.lähde?
Mäkinen on ollut Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1989. Hän toimi valtuuston puheenjohtajana vuosina 2002–2004 ja 2007–2008. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana hän on toiminut vuosina 2005–2006 ja uudelleen vuosina 2009–2017. Hän on myös Uudenmaan liiton maakuntahallituksen entinen puheenjohtaja.
Helsingin Sanomat julkaisi 27. tammikuuta 2008 naiskansanedustajille teettämänsä kyselyn, jossa vastaajilla oli lähdesuoja, ja nimitti siihen pohjautuen Mäkisen yhdeksi eduskunnan seksuaalisista häiritsijöistä. Julkisen sanan neuvosto antoi tapauksesta muiden paitsi yhden osalta langettavan tuomion ja moitti lehteä hyvän journalistisen tavan loukkaamisesta. Neuvoston mukaan lehti ei esittänyt riittäviä näyttöjä kirjoituksen perustaksi. JSN:n mielestä voimakkaasti leimaavan ja yleistävän juttukokonaisuuden totuudellisuus jäi näin ollen osoittamatta.
MTV Uutiset selvitti helmikuussa 2014 Mäkisen osuutta Vantaan Energian hallituksen puheenjohtajavalintaan. Puheenjohtajaksi valittiin Mäkisen ystävä Tommi Valtonen, joka oli MTV:n mukaan tehnyt tuhansien eurojen arvosta ilmaista työtä Mäkisen saunanrakennushankkeen parissa. Valtonen on myös Vantaan kaupungin luottosähköyhtiö Takuusähkön toinen omistaja. Mäkisen mukaan kyseessä oli normaali talkootyö.
Kesäkuussa 2017 Mäkinen nimitettiin oikeusministeri Antti Häkkäsen (kok) erityisavustajaksi. Tästä tehtävästä hän irtisanoutui huhtikuussa 2018 poliisin käynnistettyä esitutkinnan häntä koskevista lahjoma- ja virka-aseman väärinkäyttörikoksista. Irtisanoutumistaan käsittelevässä Facebook-päivityksessään Mäkinen kiisti syyllistyneensä väitettyihin rikoksiin.
Elokuussa 2019 Mäkistä vastaan nostettiin syytteet törkeästä lahjuksen ottamisesta ja törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä. Syytteet liittyvät Vantaan kaupunginhallituksessa käsiteltyihin etuosto-oikeusasioihin aikana, jolloin Mäkinen toimi kaupunginhallituksen puheenjohtajana. Törkeästä lahjuksen antamisesta syytetään Juhani Sjöblomia. Itä-Uudenmaan käräjäoikeus hylkäsi tammikuussa 2021 syytteet molempien osalta. Joulukuussa 2022 hovioikeus kuitenkin tuomitsi Mäkisen 80 päiväsakkoon lahjuksen ottamisesta ja virka-aseman väärinkäyttämisestä. Hovioikeuden mukaan Mäkinen oli aktiivisesti toiminut siten, että kaupunki ei käyttäisi maakaupoissa etuosto-oikeutta. Mäkinen oli saanut kahdelta tuttavaltaan 20 000 euron lainan.
Näkemyksiä

Mäkinen haluaa metropolihallintopäätösten avaamista.
Lars Winnerbäck

| Lars Winnerbäck |
| --- | --- |
 Lars Winnerbäck vuonna 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. lokakuuta 1975 (ikä 49) Tukholma, Ruotsi
Muusikko
Laulukielet:  ruotsi
Aktiivisena:  1996–
Tyylilajit:  rock, folk rock, iskelmä
Soittimet:  kitara
Levy-yhtiöt:  Sonet Universal
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Lars Winnerbäck (s. 19. lokakuuta 1975 Tukholma) on ruotsalainen muusikko. Hän kirjoittaa ja esittää laulunsa ruotsiksi. Winnerbäck aloitti punkyhtyeessä, mutta nykyisin hänet voi luokitella rocktrubaduuriksi.lähde?
Winnerbäck on saanut palkintoja ja huomionosoituksia, kuten Grammis-palkinnon sanoittajana (1999), miesartistina (2001, 2010) ja vuoden kappaleesta (”Om du lämnade mig nu”, 2007). Vuonna 2009 Winnerbäck palkittiin Evert Taube -stipendillä.lähde?
Diskografia > Albumit

1996 Dans med svåra steg
1997 Rusningstrafik
1998 Med solen i ögonen
1999 Kom
2001 Singel
2001 Live – För dig
2003 Söndermarken
2004 Vatten under broarna
2005 Stackars hela Sverige: Bränt krut vol. 1 (Live)
2005 Bränt Krut vol.2 B-sidor och outgivet
2005 Lars Winnerbäck & Hovet: Sommarturné 2005 - Live
2006 Efter nattens bränder (kokoelma)
2007 Daugava
2008 Vi var där blixten hittade ner: Bränt krut vol. 3 (Live)
2009 Over grensen – Det beste 1996–2009 (kokoelma + live-CD, julkaistu Norjassa)
2009 Tänk om jag ångrar mig, och sen ångrar mig igen
Diskografia > DVD:t

2004 Live i Linköping (Live)
2008 Solen i Ögonen (dokumentti Lars Winnebäckistä)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lars Winnerbäck Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Ruotsi  Latvia 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Identiteetti (yhteiskuntatieteet)

Identiteetti on yhteiskuntatieteissä kattokäsite yksilön tai ryhmän käsitykselle itsestään erillisenä, muista erottuvana kokonaisuutena.
Identiteetti psykologiassa

Erik H. Eriksonin psykodynamiikan pariin kuuluva tutkimus käsittelee identiteettiä lähinnä sen kehittymisen kannalta. Identiteetti kehittyy koko elämän ajan yksilön kokemien haasteiden pohjalta. Erikson jakaa identiteetin egon identiteettiin (tietoisuuteen itsen erillisyydestä), persoonalliseen identiteettiin (persoonallisuuteen) ja sosiaaliseen identiteettiin (sosiaalisiin rooleihin). Vahva egon identiteetti ja kulttuuriset juuret auttavat koko identiteetin kehittymistä. Puutteet identiteetin osa-alueilla voivat johtaa identiteettikriisiin.
Kognitiivisessa psykologiassa identiteetti tarkoittaa kykyä itsetarkasteluun ja tietoisuutta omasta itsestä, eli periaatteessa samaa kuin Eriksonin egon identiteetti. Identiteetti liittyy läheisesti minäkuvaan.
Identiteetti sosiaalipsykologiassa

Sosiaalipsykologia on jakautunut kahteen suuntaukseen – psykologiseen ja sosiaaliseen. Psykologinen sosiaalipsykologia käsittelee ryhmätoimintaa lähinnä yksilön sisäisestä näkökulmasta. Sosiaalinen sosiaalipsykologia ottaa laajemmin huomioon myös ryhmät ja identiteetin merkityksen niissä.
Varmaa selitystä sille, miksi ryhmäidentiteettejä omaksutaan, ei kumpikaan suuntaus anna. Ryhmiin identifioituminen kuitenkin yleisesti lisää itsetuntoa ja kuuluvuuden tunnetta. Ryhmäidentiteeteistä pyritään myös etsimään vastausta esimerkiksi syrjintään, eli siihen, miksi ryhmään kuuluvia suositaan ryhmän ulkopuolisten kustannuksella.
Sosiaalipsykologit ovat myös tutkineet identiteetin muodostumista sosiaalisten ryhmien aiheuttamien sopeutumispaineiden kannalta.
Identiteetti sosiologiassa

Sosiologiassa identiteetti tarkoittaa yksilön näkemystä erilaisiin ryhmiin kuuluvuudesta. Identiteetin rakennusosia voivat olla sukupuoli, ikä, ammatti, etniset ryhmät tai mikä tahansa muu tärkeäksi koettu asia. Puhutaan esimerkiksi sukupuoli-identiteetistä tai kansallisesta identiteetistä. Identiteetin kehittymiseen vaikuttavat vahvasti vallitsevat sosiaaliset olot ja historiallinen aikakausi.
Vaikka yksilön identiteetti, käsitys itsestä tai minuus, on hyvin subjektiivinen kokemus, muotoutuu se niissä sosiaalisissa kehyksissä jotka yksilöä ympäröivät. Näillä on suuri merkitys siihen, millaisena yksilö ymmärtää itsensä. Ihminen tekee koko ajan havaintoja ympäristöstään ja liittää osan havainnoista osaksi identiteettiään, esimerkiksi vertailun kautta. Identiteetin osaksi hyväksytään ennen kaikkea elementtejä, joita muut ihmiset ja yhteiskunta vahvistavat toiminnallaan ja määrityksillään. Esimerkiksi sukupuolten jakautuminen miehiin ja naisiin vaikuttaa yksilön identiteettiin ennen kaikkea yhteisöllisen tyypittelyn kautta. Tyypittely uusintaa käsitystä miehen ja naisen eroavaisuudesta erilaisin kulttuurisin tavoin. Tapoina voivat toimia esimerkiksi käsitykset miesten ja naisten ammatillisista, fyysisistä, seksuaalisista ynnä muista ominaisuuksista, joiden nähdään eroavan toisistaan määritelmällisesti, muodostaen eri sukupuolet.
Identiteetin muokkautuminen voi tapahtua myös erilaisten yksilön suorittamien irrallisten roolisuoritusten kautta. Esimerkiksi isän rooliin voi kuulua yleisesti hyväksyttyjä piirteitä, jotka yksilö sisäistää osaksi identiteettiään. Kuitenkaan roolien kautta identiteettiin kiinnittyvien ominaisuuksien ei tarvitse olla yksilön persoonallisuutta määrääviä, vaan ne voidaan nähdä erillisinä identiteetin puolina.
Nykyisin erityisen tärkeä  osa yksilön identiteetin muokkautumisessa on erilaisilla sekundaarisosialisaation muodoilla. Yksilön sosialisaatiossa omaksumaan identiteettiin voi kiinnittyä aineksia erilaisista alakulttuureista ja muista yksilön toimintaan vaikuttavista piireistä. Kulttuurinen identiteetti korvautuu ja muuntuu mahdollisesti useaankin otteeseen, kun yksilö rakentaa identiteettiään haluamistaan aineksista, pala palalta. Kuitenkin viime kädessä yksilöllinen identiteetti kiinnittyy primaarisosialisaatiossa omaksuttuihin merkityksiin, joiden pohjalta elämää peilataan.
Identiteetti kulttuurintutkimuksessa

Kulttuurintutkimuksen vallitseva näkemys identiteetistä ei katso ihmisellä olevan muuttumatonta ydintä, essentialistisesti nähtyä identiteettiä. Sitä vastoin identiteetti nähdään prosessina; ihmisessä kamppailevat tai neuvottelevat koko ajan monenlaiset identiteetit. Identiteetti on siis konstruktiivinen, ei-essentialistinen.