stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
9. heinäkuuta
Juhlapäiviä

Argentiina: Itsenäisyyspäivä.
Etelä-Sudan: Itsenäisyyspäivä.
Bahailaisuus: Pyhä päivä – Bábin marttyyrikuolema (”Holy Day – Martyrdom of the Báb”).
Palau: Perustuslain päivä (”Constitution Day”).
Suomi: Merivoimien vuosipäivä Ruotsinsalmen toisen meritaistelun vuosipäivänä
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 9. heinäkuuta: |  |
:   Ferdinand II:n muotokuva (tuntematon taiteilija). 1578 – Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Ferdinand II syntyi.  1762 – Katariina Suuri nousi Venäjän johtoon.  1790 – Ruotsinsalmen toinen meritaistelu päättyi Ruotsin historian suurimpaan merivoittoon.  1937 – Puolustusvoimien ammusvarikolla Vallisaaressa tapahtui räjähdysonnettomuus, jossa kuoli 12 ihmistä.  1956 – Yhdysvaltalainen näyttelijä Tom Hanks syntyi.  2002 – Afrikan unioni perustettiin.  
Katso myös: kalenteri ~ 8. heinäkuuta, 10. heinäkuuta
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
ADAC GT Masters

| ADAC GT Masters |
| --- | --- |
  ADAC GT Masters -kausi 2024 

Järjestäjä:  ADAC
Rengasvalmistaja(t):  P Pirelli
Virallinen kotisivu
Sachsenringin osakilpailu vuonna 2010.
ADAC GT Masters on urheiluautosarja, jonka on perustanut Stéphane Ratel Organisation (SRO). Sarja käynnistyi vuonna 2007, ja sitä tukee Saksan autourheiluliitto ADAC.
Pääasiassa sarjan kilpailut ajetaan Saksassa. Sarjassa ajetaan GT3-luokituksen autoilla.
Mestarit

| Kausi | Mestari | Auto | Tallien mestari | Amatöörien mestari |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 |  Christopher Haase | Lamborghini Gallardo GT3 |  Reiter Engineering | ei jaettu |
| 2008 |  Tim Bergmeister | Porsche 997 GT3 Cup |  Team Flatex-Reiter | ei jaettu |
| 2009 |  Christian Abt | Audi R8 LMS |  Callaway Competition |  Toni Seiler |
| 2010 |  Albert von Thurn und Taxis   Peter Kox | Lamborghini Gallardo LP560 GT3 |  Abt Sportsline |  Toni Seiler |
| 2011 |  Dino Lunardi  Alexandros Margaritis | Alpina B6 GT3 |  Reiter Engineering |  Mark A. Hayek |
| 2012 |  Sebastian Asch  Maximilian Götz | Mercedes-Benz SLS AMG GT3 |  MS Racing Team |  Swen Dolenc |
| 2013 |  Daniel Keilwitz   Diego Alessi | Corvette Z06.R GT3 |  Prosperia C. Abt Racing |  Christina Nielsen |
| 2014 |  Kelvin van der Linde   René Rast | Audi R8 LMS ultra |  Prosperia C. Abt Racing |  Handlos Herbert |
| 2015 |  Sebastian Asch  Luca Ludwig | Mercedes-Benz SLS AMG GT3 |  BMW Sports Trophy Team Schubert |  Andreas Weishaupt |
| 2016 |  Connor De Phillippi  Christopher Mies | Audi R8 LMS |  Montaplast by Land-Motorsport | T:  Remo Lips J:  Connor De Phillippi |
| 2017 |  Jules Gounon | Corvette C7 GT3-R |  Callaway Competition | T:  Remo Lips J:  Jules Gounon |
| 2018 |  Mathieu Jaminet  Robert Renauer | Porsche 911 GT3 R |  HTP-Winward Motorsport | T:  Remo Lips  J:  Sheldon van der Linde |
| 2019 |  Patric Niederhauser  Kelvin van der Linde | Audi R8 LMS Evo |  Rutronik Racing | T:  Sven Barth J:  Max Hofer |
| 2020 |  Michael Ammermüller  Christian Engelhart | Porsche 911 GT3 R |  SSR Performance | T:  Elia Erhart J:  Tim Zimmermann |
| 2021 |  Ricardo Feller  Christopher Mies | Audi R8 LMS Evo |  Montaplast by Land-Motorsport | T:  Florian Spengler J:  Ricardo Feller |
| 2022 |  Raffaele Marciello | Mercedes-AMG GT3 Evo |  Mann-Filter Team Landgraf | T:  Florian Spengler J:  Ben Green |
| 2023 |  Elias Seppänen  Salman Owega | Mercedes-AMG GT3 Evo |  Haupt Racing Team | J:  Elias Seppänen   Salman Owega |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ADAC GT Masters Wikimedia Commonsissa
Sarjan viralliset kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:ADAC GT Masters
Käännös suomeksi
Puolijohderele

Puolijohderele
Puolijohderele on sähköisesti ohjattava kytkin, joka ei sisällä liikkuvia osia ja kestää useampia kytkentäkertoja kuin mekaaninen rele. Kyseinen rele käyttää kytkemisen yhteydessä puolijohteita ja  tällöin voi kytkeä nopeammin kuin mekaanisia osia käyttävä rele.[lähde? ]
Puolijohderele ei kipinöi, perinteisessä releessä muodostuu valokaari silloin kun kytketään ja koskettimet ovat juuri ennen kytkentähetkeä niin lähellä toisiaan että sähkövirta purkautuu ilman läpi. Räjähdysherkässä tilassa puolijohderele on siksi turvallisempi. Muita etuja ovat muun muassa pienempi koko ja tunteettomuus mekaaniselle värinälle; haittoina voi mainita esimerkiksi suuremman resistanssin kytkettäessä.[lähde? ]
Puycelsi

vaakuna
Puycelsi
Puycelsi tai Puycelci [pɥisel'si], myös Puycelci-Grésigne, on Ranskan kunta Occitanien alueella Tarnin departementissa. Kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 463. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Montaubanista itään.
Puycelsi kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön Les Plus Beaux Villages de France, johon Tarnin departementista kuuluu viisi muutakin kylää sekä Puycelsin naapurikunta Bruniquel Tarn-et-Garonnen departementissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puycelsi Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Puycelsi
Käännös suomeksi
Adsukipapu

| Adsukipapu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Tribus::  Phaseoleae
Suku::  Pitkäpavut Vigna
Laji::  angularis
Kaksiosainen nimi
 Vigna angularis  (Willd.) Ohwi & H. Ohashi 
Katso myös
   Adsukipapu Wikispeciesissä   Adsukipapu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Adsukipapu (Vigna angularis) on yksivuotinen köynnöskasvi, jota kasvatetaan laajalti Itä-Aasiassa ja Himalajan vuoristossa siitä saatavan pienikokoisen (halkaisijaltaan noin 5 millimetrin suuruisen) pavun takia. Aiemmin kasvin nimenä käytettiin yleisesti sen japaninkielisen nimen アズキ azuki virheellisiä latinisaatioita adzuki ja aduki.
Adsukipavun kaakkoisaasialaiset lajikkeet ovat yleensä väriltään punaisia. Pavusta on kuitenkin olemassa myös valkoisia, mustia, harmaita ja erilaisia kirjavia muunnoksia. Tutkijat uskovat pavun kantamuodon olleen Vigna angularis var. nipponensis.
Geneettiset todisteet osoittavat, että Adsukipavun viljely aloitettiin Himalajalla. Sitä viljeltiin Kiinassa ja Koreassa ennen vuotta 1000 eaa. Myöhemmin sitä vietiin Japaniin, missä se on nykyään toiseksi suosituin hernekasvi, heti soijapavun jälkeen.
Nimen etymologiaa

Lajin nimitys azuki on romanisaatio sen japaninkielisestä nimestä. Japanissa tosin käytetään lajin nimityksenä myös kiinankielistä lainasanaa shōzu (小豆), joka merkitsee ”pieni papu” (jonka vastinpari ”suuri papu” (大豆, daizu) taas tarkoittaa soijapapua). Vaikka nimi usein kirjoitetaan kanji-merkein 小豆, se silti äännetään azuki.
Kiinassa lajin nimityksen shōzu vastinetta 小豆 (xiǎodòu) käytetään yhä kasvitieteellisissä ja maanviljelyksellisissä yhteyksissä. Arkikielessä tavallisesti kuitenkin käytetään nimityksiä hongdou (紅豆, hóngdòu) ja chidou (赤豆, chìdòu), joiden kummankin merkitys on ”punainen papu”, koska pavun lähes kaikki kiinalaiset lajikkeet ovat väriltään punaisia, mikä on kiinalaisten kanssa kommunikoitaessa aiheellista ottaa huomioon, jotta vältettäisiin sekaannus muihin punavärisiin papuihin.
Käyttö

Itäaasialaisessa keittiössä azukipapua käytetään yleisesti makeutettuna. Tavallinen tapa on keittää papuja sokerin kanssa, jolloin saadaan aikaan azukipaputahnaa eli ”punapaputahnaa” (an), joka on hyvin tyypillinen ruoka-aine kaikkien alueen maiden keittiöissä; sitä käytetään yleisesti myös antamaan pavun makua esimerkiksi kastanjasta tehtäviin ruokiin.
Azukipaputahnaa käytetään moniin kiinalaisiin ruokalajeihin kuten tangyuaniin, zongziin, kuukakkuihin, baoziin ja punapapujäähän.
Sitä käytetään myös täytteenä japanilaisissa makeisissa kuten anmitsussa, taiyakissa ja daifukussa. Nestemäisempi versio, johon käytetään sokerin kanssa keitettyjä azukipapuja, lootuspähkinöitä (eräiden Nelumbo-suvun kasvien siemeniä) ja appelsiininkuorta, on makea ruokalaji nimeltä oshiruko (”punapapukeitto”). Azukipapuja nautitaan yleisesti myös idätettyinä tai keitettyinä kuumaksi, teetä muistuttavaksi juomaksi. Joissakin Aasian kulttuureissa punapaputahnaa käytetään täytteenä tai päällysteenä erilaisissa vohveleissa, pullassa, pikkuleivissä ja muissa leivonnaisissa.
Japanissa adsukipapujen kanssa tarjoiltava riisi (jap. 赤飯, sekihan) on perinteinen ruokalaji, jota on tarjottu tilanteissa, joissa on toivottu sen tuottavan onnea. Azukipapuja käytetään myös perinteisten amanattō-makeisten valmistukseen ja suosittuna jäätelön makuaineena.
Adsukipapu on voin ja sokerin ohella yksi Somaliassa illallisruokana suositun cambuulon perusaineksista.
Aiheesta muualla

Illustrated Plant Genetic Resources Database (englanniksi)
Alternative Field Crop Manual (englanniksi)
Melbournen yliopiston monikielinen taksonominen informaatio
Puylaurens

| Puylaurens |
| --- | --- |
 Näkymä kunnasta
 vaakuna
 Puylaurens
 Koordinaatit: 43°34′22″N, 2°00′46″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Oksitania
Departementti:  Tarn
Arrondissementti:  Castres
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  81,8 km²
Väkiluku (2019):  3 160 
 – Väestötiheys:  38 as./km²
Kunnan numero:  81219
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Puylaurens (oksitaaniksi: Puèglaurenç) on kunta Ranskan eteläosassa Tarnin departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Agoutjoen varrella, noin 24 kilometriä Castresin kaupungista länteen.
Kaupunki on saanut nimensä jo visigooteilta. 1200-luvulla ristiretkeläiset miehittivät kaupunkia yhdeksän vuoden ajan. Vuonna 1337 englantilaiset sotajoukot Mustan prinssin johdolla tekivät seudulla tuhojaan, jolloin asukkaat suojautuivat kaupungin muurien sisälle. 1400-luvun puolivälistä 1500-luvun puoliväliin kaupunki kehittyi pastellikaupalla. Ympäröivillä pelloilla kasvatettiin värimorsinkoa. Sen lehdet pestiin, kuivattiin ja murskattiin. Tämän jälkeen se muotoiltiin palloksi (ransk.  cocagne). Käymisen jälkeen niistä tuli rakeista tahnaa, jota käytettiin syvän sinisen väriaineen saamiseksi. Tästä yltäkylläisyyden ajanjaksosta on muistona suurten kauppiasperheiden rakentamat kartanot ja linnat. Samoin jäi elämään keskiaikainen käsite Pays de Cocagne, jolla viitataan maahan, jossa eletään yltäkylläisyydessä. 1500-luvun puolivälissä kilpailu indigon kanssa johti pastellikulttuurin rappeutumiseen ja katoamiseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puylaurens Wikimedia Commonsissa
436

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku
Vuosikymmenet: 390-luku · 400-luku · 410-luku · 420-luku · 430-luku · 440-luku 450-luku · 460-luku · 470-luku · 480-luku · 490-luku · 500-luku
Vuodet: 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 410 · 411 · 412 · 413 · 414 · 415 · 416 · 417 · 418 · 419 420 · 421 · 422 · 423 · 424 · 425 · 426 · 427 · 428 · 429 430 · 431 · 432 · 433 · 434 · 435 · 436 · 437 · 438 · 439 440 · 441 · 442 · 443 · 444 · 445 · 446 · 447 · 448 · 449 450 · 451 · 452 · 453 · 454 · 455 · 456 · 457 · 458 · 459 460 · 461 · 462 · 463 · 464 · 465 · 466 · 467 · 468 · 469 470 · 471 · 472 · 473 · 474 · 475 · 476 · 477 · 478 · 479 480 · 481 · 482 · 483 · 484 · 485 · 486 · 487 · 488 · 489 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509
Tapahtumia

Attila hyökkää Ranskan Burgundiin.
Viimeiset roomalaiset legioonat lähtevät Britanniasta
Syntyneitä

Kilderik I, frankkien kuningas (arvioitu syntymävuosi)
Kuolleita

Gunther/Gundahar, burgundien kuningas (tai 437)
Pyhänpohtianjärvi

| Pyhänpohtianjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°21′56″N, 24°25′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71)
Laskujoki:  oja Pälkäneveteen 
Järvinumero:  35.715.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,3 m  
Rantaviiva:  0,957 km  
Pinta-ala:  5,553 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPyhänpohtianjärvi 
Pyhänpohtianjärvi  on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kukkolan kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkänevedestä nousevan harjujakson itäpuolella aivan Pälkäneveden tuntumassa. Harjujakso tunnetaan järven kohdalla nimillä Lukko ja Konkinharju ja niiden rinteet laskevat suoraan se länsirantaan. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat metsämaata, mutta sen etelä- ja pohjoispuolella sijaitsee peltoja ja maatila. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Kartan mukaan järveen laskee vain yksi pelto-oja ja sen laskuoja laskee Pälkäneveden Jouttenselän Pyhänpohtian lahteen Leinakan saren suojaan (vanhat nimet olivat Pyhäpohja ja Leinakansaari ).
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järveä ei vielä ole olemassa. Se on syntynyt Pälkäneveden vedenpinnan laskemisen myötä kuroutumalla siitä erilleen . Vuoden 1957 peruskartassa sen laskuoja on piirretty suoraksi kaivettuna.
888

| --- | --- |
Vuosisadat: 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku
Vuosikymmenet: 790-luku · 800-luku · 810-luku · 820-luku · 830-luku · 840-luku 850-luku · 860-luku · 870-luku · 880-luku · 890-luku · 900-luku
Vuodet: 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 810 · 811 · 812 · 813 · 814 · 815 · 816 · 817 · 818 · 819 820 · 821 · 822 · 823 · 824 · 825 · 826 · 827 · 828 · 829 830 · 831 · 832 · 833 · 834 · 835 · 836 · 837 · 838 · 839 840 · 841 · 842 · 843 · 844 · 845 · 846 · 847 · 848 · 849 850 · 851 · 852 · 853 · 854 · 855 · 856 · 857 · 858 · 859 860 · 861 · 862 · 863 · 864 · 865 · 866 · 867 · 868 · 869 870 · 871 · 872 · 873 · 874 · 875 · 876 · 877 · 878 · 879 880 · 881 · 882 · 883 · 884 · 885 · 886 · 887 · 888 · 889 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909
Tapahtumia

13. tammikuuta – Pariisin kreivi Odosta tuli frankkien kuningas. Frankkien valtakunta hajosi lopullisesti.
Kuolleita

13. tammikuuta – Kaarle Paksu, frankkien kuningas (s. 839)
Mundhir, Cordoban kalifaatin emiiri
Puyang

| Puyang 濮阳市, Púyáng Shì |
| --- | --- |
 Puyangin sijainti Kiinan Henanin maakunnassa
 Puyang
 Koordinaatit: 35.7620°N, 115.0234°E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Henan
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4 266 km²
Väkiluku (2010):  3 598 740
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  457000
Suuntanumero(t):  +86 (0)393
 
 www.puyang.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Puyang (kiin. 濮阳市, pinyin: Púyáng Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Henanin maakunnan koillisosassa. Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 170 kilometriä maakunnan pääkaupunki Zhengzhousta koilliseen. Kaupungin väkiluku on 3,599 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 4 266 neliökilometriä.
Puyangin kaupunki rajoittuu etelässä Hezen, lounaassa Xinxiangin, lännessä Anyangin, pohjoisessa Handanin ja Liaochengin sekä idässä Tai’anin ja Jiningin prefektuuritason kaupunkeihin.
Piirikuntatason jako. Hualongin kaupunkipiiri (1) on esitetty vaaleammalla värillä.
Piirikuntatasolla öljyteollisuuskaupunkina tunnettu Puyang jakautuu kuuteen osaan seuraavasti: kaupunkipiiri (Hualong) ja viisi piirikuntaa (Fanxian, Nanle, Puyang, Qingfeng, Taiqian).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puyang Wikimedia Commonsissa
Puyang City Information (erityisesti talouspainotus) (englanniksi) (chinaknowledge.com)
China Postal Code Henan Province (prefektuuri ja piirikuntataso) (englanniksi) (youbianku.com)
Ahatanhel Krymskyi

| Ahatanhel Krymskyi> Кримський Агатангел Юхимович |
| --- | --- |
 Ahatanhel Krymskyi
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. tammikuuta 1871 Volodymyr-Volynskyi, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 25. tammikuuta 1942 (71 vuotta) Qostanay, Kazahstanin SNT, Neuvostoliitto
Ammatti:  kirjailija, kääntäjä, tieteilijä, orientalisti
Kirjailija
Tuotannon kieli: venäjä, ukraina
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Ahatanhel Krymskyi, (15. tammikuuta 1871 Volodymyr-Volynskyi – tiettävästi 25. tammikuuta 1942 Kustanai, Kazahstanin SNT) oli huomattava ukrainalainen orientalisti, belletristi, lingvisti, kirjallisuudentutkija, folkloristi ja kääntäjä. Hän oli vuodesta 1918 Ukrainan tiedeakatemian (VUAN) täysjäsen (myöhemmin Ukrainan SNT:n tiedeakatemia) ja vuodesta 1903  Ševtšenkon tieteellisen seuran jäsen.
Elämä ja ura

Krymskyi valmistui yksityisestä kiovalaisesta Galaganin koulusta 1889, moskovalaisesta Lazarevin itämaisten kielten instituutista 1891 ja Moskovan yliopistosta 1896. Hän harjoitti tutkimustyötä Syyriassa ja Libanonissa 1896–1898 ja opetti sen jälkeen Lazarevin instituutissa, vuodesta 1900 arabiankielisen kirjallisuuden professorina ja vuodesta 1902 itämaisen historian professorina.
Krymskyi oli mukana Moskovan Hromadan toiminnassa. Hänen poliittisiin näkemyksiinsä vaikuttivat voimakkaasti Myh’ailo Drahomanov, Ivan Franko ja Pavlo Tutšapskyi. Hän muutti 1918 Kiovaan, jossa hän oli perustamassa VUANia ja sen kirjastoa ja oli ensimmäinen VUANIin pysyvä sihteeri ja tosiasiallinen johtaja, kunnes neuvostohallinto esti hänen valintansa VUANin vuoden 1929 vaalissa. Hän toimitti 20 osaa 25-osaisesta teoksesta Zapysky Istorytšno-filolohitšnoho viddilu VUAN (1920–1929). Hän oli Kiovan yliopiston professori ja vuodesta 1918 Ukrainan tieteellisen seuran Kiovan osaston varapuheenjohtaja. Krymskyi selviytyi hengissä Stalinin 1930-luvun vainoista mutta oli kymmenen vuotta syrjässä tieteellisestä ja opetustyöstä. Ilmeisesti hänen maineensa puhdistettiin 1939, mutta NKVD kuitenkin pidätti hänet heinäkuussa 1941, ja hän katosi.
Krymskyi kirjoitti orientalistina satoja artikkeleita venäjänkielisiin vallankumousta edeltäneen ajan Brockhausin ja Efronin ensyklopediaan sekä Granatin ensyklopediaan ja kirjoitti lisäksi muita teoksia itämaiden historiasta ja kirjallisuudesta. Hän kirjoitti alaansa kuuluvista aiheista venäjäksi uraauurtavia oppikirjoja mutta kirjoitti myös ukrainaksi. Viimeisinä elinvuosinaan hän kirjoitti kuusiosaisen hazarien historian, jota ei kuitenkaan ole julkaistu.
Krymskyin tutkimustyö ukrainan kielen historiasta lähti liikkeelle halusta kiistää Aleksei Sobolevskin väite, että muinaisen Kiovan Rusin kieli olisi venäjä eikä ukraina. Hän tutki hiukan kritiikittömästi ja yksipuolisesti muinaisukrainalaisia tekstejä ja kirjoitti aiheesta kolme poleemista tutkielmaa sekä historiallisen kieliopin. Hän osallistui 1920-luvulla ukrainan kirjakielen sanaston ja oikeinkirjoituksen standardisointiin ja torjui galitsialaisen oikeinkirjoitusperinteen. Hän oli VUANin Venäjä-ukraina sanakirjan (1924–1933) ja Venäjä-ukraina oikeustieteen sanakirjan (1926) päätoimittaja.
Krymskyin kaunokirjalliseen tuotantoon kuuluu kolme itämaisaiheista runokirjaa sekä proosateoksia. Krymskyi oli myös tuottelias kääntäjä, ja hän käänsi ukrainaksi klassista arabialaista ja persialaista kirjallisuutta ja myös eurooppalaisten kirjailijoiden teoksia. Hänen käsikirjoituksistaan jäi paljon julkaisematta.
Krymskyi lahjoitti arvokkaan 30 000 niteen kirjastonsa VUANille, ja se siirtyi sittemmin Ukrainan kansalliskirjaston haltuun. Siellä ja Ukrainan tiedeakatemiassa on hänen henkilökohtainen arkistonsa käsikirjoituksineen. Hänen tuotantoaan on julkaistu viisiosaisena editiona Kiovassa 1972–1973.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ahatanhel Krymskyi Wikimedia Commonsissa
Pysykää sängyssä sunnuntaisin

| Pysykää sängyssä sunnuntaisin Vuokko Hovatta Kolmisin |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : marraskuu 2017,  Kansallisteatterin Lavaklubi; toukokuu 2018, G Livelab; Doorbell Studio (jälkiäänitys)
 Julkaistu: 21. syyskuuta 2018
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Vuokko Hovatta Kolmisin
 Kesto: 47.05
 Levy-yhtiö: Doorbell Music
Vuokko Hovatan muut julkaisut
| Voi kuinka myrsky rauhoittaa 2015 | Pysykää sängyssä sunnuntaisin 2018 |   |
Pysykää sängyssä sunnuntaisin on Vuokko Hovatta Kolmisin -kokoonpanon debyyttialbumi. Yhtyeeseen kuuluvat Vuokko Hovatan lisäksi alttoviulisti Atte Kilpeläinen sekä vibrafonisti Panu Savolainen. Albumi koostuu Riina Katajavuoren runoista, joita Kilpeläinen ja Savolainen ovat säveltäneet.
Albumin kappaleet on äänitetty konserteissa Suomen Kansallisteatterin Lavaklubilla marraskuussa 2017 ja Helsingin G Livelab -klubilla toukokuussa 2018.
Albumi julkaistiin 21. syyskuuta 2018. Levynjulkaisukonsertteja järjestettiin kaksi; 6. lokakuuta Helsingissä Musiikkiteatteri Kapsäkissä ja 13. lokakuuta Tampereella TTT-klubilla.
Kappaleet

Villi vastuuton – 4.09 (säv. Panu Savolainen, san. Riina Katajavuori)
Bambi – 3.12 (säv. Atte Kilpeläinen, san. Riina Katajavuori)
Mitään en tahdo – 4.16 (säv. Panu Savolainen, san. Riina Katajavuori)
Retkiluistin – 5.05 (säv. Atte Kilpeläinen, san. Riina Katajavuori)
Hevosharrastus – 2.38 (säv. Atte Kilpeläinen, san. Riina Katajavuori)
Tämä runo lumoaa sinut – 0.48
Kevättalvi – 3.30 (säv. Panu Savolainen, san. Riina Katajavuori)
Pysykää sängyssä sunnuntaisin – 4.06 (säv. Atte Kilpeläinen, san. Riina Katajavuori)
Nyt – 3.53 (säv. Panu Savolainen, san. Riina Katajavuori)
Sumu – 3.00 (säv. Panu Savolainen)
Fanny ja Alexander – 3.56 (säv. Panu Savolainen, san. Riina Katajavuori)
Ota pataan – 3.32 (säv. Atte Kilpeläinen, san. Riina Katajavuori)
Kirkas tähti – 4.59 (säv. Panu Savolainen, san. Riina Katajavuori)
Kokoonpano

| --- | --- |
 Muusikot Vuokko Hovatta – laulu, tamburiini (12)  Atte Kilpeläinen – alttoviulu, melodika (9), kellopeli (12), laulu (3, 5, 12)  Panu Savolainen – vibrafoni, kellopeli, lyömäsoittimet, laulu (3) :  Tuotanto Äänitys – Mika Venhovaara (Kansallisteatteri Lavaklubi), Kimmo Antikainen (G Livelab), Panu Savolainen (jälkiäänitys)  Miksaus – Joonas Saikkonen (Ambience Studios)  Masterointi – Jaakko Viitalähde (Virtalähde Mastering)
Arvostelut

Desibeli.net:
Helsingin Sanomat:
Satakunnan Kansa:
Soundi:
SuomiJazz.com: