stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kelly Loeffler

| Kelly Loeffler |
| --- | --- |
 2025
Yhdysvaltain senaattori Georgiasta
 6. tammikuuta 2020 – 20. tammikuuta 2021  
Kuvernööri:  Brian Kemp (nimittäjä)
Edeltäjä:  Johnny Isakson
Seuraaja:  Raphael Warnock
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. marraskuuta 1970 (ikä 54) Bloomington, Illinois, Yhdysvallat
Puoliso:  Jeffrey Sprecher (vih. 2004)
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Uskonto:  protestanttisuus
Aiheesta muualla
www.loeffler.senate.gov
Kelly Lynn Loeffler (s. 27. marraskuuta 1970 Bloomington, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko, joka on toiminut Yhdysvaltain senaattorina Georgian osavaltiosta.
Ura

Loeffler toimi ennen politiikkaan siirtymistä Intercontinental Exchangen tytäryhtiö Bakktin toimitusjohtajana. Hän on Women’s National Basketball Associationissa pelaavan naiskoripalloseura Atlanta Dreamin osakas.
Georgian kuvernööri Brian Kemp nimitti Loefflerin korvaamaan senaatista eronneen Johnny Isaksonin. Hän astui virkaan 6. tammikuuta 2020.
Kelly Loeffler on Yhdysvaltain kongressin rikkain jäsen.  Hänen epäillään myyneen suuren määrän osakkeita sen jälkeen, kun senaattoreille oli annettu tietoja tulossa olevasta koronavirusepidemiasta ja sen vaikutuksesta Yhdysvaltain talouteen. Tieto ei ollut osakkeiden myyntihetkellä julkista.
Näkemykset

Loeffler on kutsunut itsenään konservatiiviseksi republikaaniksi. Hän tukee presidentti Donald Trumpin uudelleenvalintaa vuoden 2020 presidentinvaaleissa. Uransa aikana hän on lahjoittanut sekä demokraatti- että republikaanipoliitikkojen kampanjoihin.
Loeffler tukee perustuslain toisen lisäyksen takaamia aseenkanto-oikeuksia sekä presidentti Trumpin havittelemaa muuria Meksikon ja Yhdysvaltain rajalle. Hän vastustaa aborttia.
Yksityiselämä

Loeffler on ollut naimisissa Jeffrey Sprecherin kanssa vuodesta 2004 lähtien. Sprecher on Intercontinental Exchangen perustaja ja toimitusjohtaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kelly Loeffler Wikimedia Commonsissa
Loefflerin viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Henkilöt:  US Congress 
Muut:  SNAC 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kelly Loeffler
Käännös suomeksi
Kansaneläkelaitos

| Kansaneläkelaitos |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Elämässä mukana - muutoksissa tukena
Yritysmuoto:  valtion laitos
Perustettu:  1937
Toimitusjohtaja:  Outi Antila (pääjohtaja)
Kotipaikka:   Helsinki, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  sosiaaliturva
Henkilöstö:  7 651 (31.12.2019)
Kotisivu:  www.kela.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kansaneläkelaitos (lyhenne Kela; ruots. Folkpensionsanstalten, Fpa) on itsenäinen julkisoikeudellinen laitos, joka hoitaa Suomessa asuvien perusturvaa eri elämäntilanteissa. Kelan asiakkaita ovat kaikki Suomessa asuvat ja ulkomailla asuvat Suomen sosiaaliturvan piiriin kuuluvat henkilöt. Kelan tehtävänä on turvata väestön perustoimeentuloa, edistää terveyttä ja tukea itsenäistä selviytymistä eri elämäntilanteissa.
Kelalla on toimipisteitä ympäri Suomea, mutta pääosa keskushallinnon työntekijöistä työskentelee Helsingissä. Kelan pääjohtaja on vuoden 2020 alusta alkaen Outi Antila. Kelan hallintoa ja toimintaa valvovat eduskunnan valitsemat 12 valtuutettua. Laitoksen toimintaa johtaa ja kehittää 10-jäseninen hallitus.
Vuonna 2020 Kelan etuusrahastojen rahoittamisesta vastasivat valtio (74,4 %), työnantajien ja vakuutettujen sairausvakuutusmaksut (20,6 %), kunnat (4,8 %) ja muu rahoitus (0,3 %). Vuonna 2020 sosiaalimenot Suomessa olivat yhteensä noin 75,6 miljardia euroa, josta Kelan osuus oli 21 prosenttia. Kelan maksamia etuuksia saa 80 prosenttia suomalaisista. Yleisimpiä ovat sairaanhoitokorvaukset, eläkkeet, lapsilisät, asumistuet ja työttömyysturva.
Kansaneläkelaitoksen tunnuksena oli vuosina 1938–2004 sininen torni, jonka sisällä on heraldinen ruusu. Merkin suunnitteli Matti Visanti. Modernisoitu versio tunnuksesta otettiin käyttöön vuoden 2005 alusta. Sen suunnitteli Pekka Loiri.
Historia

Kela aloitti toimintansa 16. joulukuuta 1937 ja oli aluksi nimensä mukaisesti eläkelaitos. Alkuaikojen jälkeen toiminta on uudistunut, laajentunut ja monipuolistunut.
Ensimmäinen uudistus oli vuonna 1963 säädetty sairausvakuutuslaki, joka tuli voimaan 1. syyskuuta 1964. Jokainen Suomessa asuva henkilö tuli vakuutuksen piiriin, johon kuuluvat sairaanhoitokorvaukset (lääkärinpalkkioiden, tutkimuksen ja hoidon sekä lääkkeiden korvaaminen) sekä työtulovakuutus (sairauspäiväraha, äitiys- isyys ja vanhempainraha korvauksena sairauden sekä raskauden ja synnytyksen aiheuttamista työansion menetyksistä. Sairausvakuutuslaki on toissijainen, eli jos vakuutetulla on oikeus saada lakiin perustuvaa korvausta muualta, hän on oikeutettu sairausvakuutuslain mukaisiin etuuksiin vain sikäli ja siltä osin kuin muun lain mukainen korvaus jää pienemmäksi. Sairausvakuutuslakiin nähden ensisijaisia ovat muun muassa liikennevakuutus (korvaa henkilövahingot, jotka syntyvät kun moottoriajoneuvoa käytetään liikenteessä), tapaturmavakuutuslaki (korvaa työssä saadusta vammasta aiheutuvat kustannukset ja työansion menetyksen) sekä vahingonkorvauslaki (korvaa toisen henkilön tahallisesti tai tuottamuksellisesti aiheuttaman vamman siitä aiheutuvine taloudellisine menetyksineen. Jopa tavallinen kadulla liukastuminen on katuosuuden kunnossapidosta vastaavan, ei sairausvakuutuksen vastuulla).
Elatustuen maksatus siirtyi kunnilta Kelan hoidettavaksi 1. huhtikuuta 2009. Kela maksoi ruokavaliokorvausta keliakiaa sairastaville vuodesta 2002 vuoden 2015 loppuun asti.
Vuosina 1972–2006 Kelalla oli oma kuntoutuspalveluja tuottava kuntoutuslaitos Turussa. Vuoden 2007 alusta lähtien laitos on jatkanut toimintaa itsenäisenä säätiönä nimellä Kuntoutuskeskus Petrea.
Toimeentulotuki (perustoimeentulotuki) siirtyi Kelan käsiteltäväksi 1. tammikuuta 2017.
Toiminta

Kelan vastuulla ovat esimerkiksi kansaneläke, takuueläke, perhe-eläke, kuntoutusraha, erilaiset kuntoutuspalvelut, äitiysavustus, lapsilisä, elatustuki, vanhempainpäiväraha, lastenhoidon tuet (esim. kotihoidon tuki), opintotuki, lääkekorvaukset, sairaanhoitokorvaukset, sairauspäiväraha, sotilasavustus, peruspäiväraha,  työmarkkinatuki, vammaistuki ja yleinen asumistuki. Vuoden 2017 alussa toimeentulotuen perusosan maksatus siirtyi kunnilta Kelalle.
Kelan tekemistä yksittäisista päätöksiin voi hakea muutosta lähettämällä oikaisuvaatimus Kelaan ja jos päätöstä ei muuteta, etenee oikaisuvaatimus sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnalle tai työttömyysturvan muutoksenhakulautakunnalle tai opintotukea koskevissa päätöksissä opintotuen muutoksenhakulautakunnalle. Toisena muutoksenhakuasteena on vakuutusoikeus, jonne voi valittaa lautakunnan päätöksestä.
Sähköistä reseptiä koskeva lainsäädäntö astui voimaan 1. huhtikuuta 2007 ja sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen käsittelyä koskeva lainsäädäntö 1. heinäkuuta 2007. Sähköinen arkisto luotiin 2008 ja terveydenhuollon organisaatiot liittävät tietonsa arkistoon 2008–2011. Kelan Kanta-palvelut-yksikkö jatkaa sosiaali- ja terveydenhuollon valtakunnallisten tietojärjestelmäpalvelujen kehittämistä yhteistyössä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kanssa. Käytössä olevia Kanta-palveluja ovat muun muassa sähköinen resepti, Lääketietokanta, Potilastiedon arkisto sekä Omakanta-palvelu, jossa terveydenhuollon asiakas voi tarkistaa omat resepti- ja terveystietonsa ja uudistaa sähköisen reseptin.
Kelalla on noin 8 000 työntekijää ja palvelupisteitä on eri puolilla Suomea. Kelalla oli vuoden 2020 lopussa 147 toimistoa. Lisäksi se toimii 145 yhteispalvelupisteessä. Kelan puhelinpalvelu on jaoteltu eri elämäntilanteiden ja etuuksien mukaan. Puhelinpalvelusta vastaavat yhteyskeskukset sijaitsevat Joensuussa, Lieksassa, Jyväskylässä, Kemijärvellä ja Pietarsaaressa. Kelan tietokonekeskus ja opintotukikeskus sijaitsevat Jyväskylässä. Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo sijaitsee Helsingissä Taka-Töölössä.
Kela julkaisee sidosryhmilleen suunnattua lehteä nimeltä Sosiaalivakuutus.
Kela tekee tutkimusta sosiaali- ja terveysturvan alalta ja julkaisee vertaisarvioituja tutkimuksia ja ajankohtaisjulkaisuja. Tutkimusta tehdään monitieteisesti.  Kela julkaisee seuraavia tutkimusjulkaisusarjoja:
Sosiaali- ja terveysturvan tutkimuksia, joka ilmestyy painettuna ja sähköisenä ja on vertaisarvioitu
Sosiaali- ja terveysturvan raportteja, joka ilmestyy painettuna ja sähköisenä ja on vertaisarvioitu
Teemakirja, joka ilmestyy painettuna ja sähköisenä ja on vertaisarvioitu
Työpapereita, joka ilmestyy sähköisenä.
Vuonna 2009 Kela oli TNS Gallupin tekemässä yhdeksää organisaatiota koskeneessa imagotutkimuksessa Suomen kolmanneksi luotetuin palveluorganisaatio. 74 prosenttia piti sitä joko erittäin tai melko luotettavana. Kela sijoittui tutkimuksessa kolmanneksi Poliisin ja Puolustusvoimien jälkeen. Taakse jäivät muun muassa tuomioistuimet, sosiaaliturvajärjestelmä, julkinen terveydenhuolto ja kirkot.
Kansaneläkelaitoksella on osakeomistusta muun muassa lääketeollisuusyhtiö Orionissa.
Toiminta > Etuudet

Vuonna 2020 Kelan kokonaiskulut olivat 16,4 miljardia euroa, joista etuuksien osuus oli 15,9 miljardia euroa.
Kulujen jakautuminen vuonna 2020:
4,45 miljardia euroa sairausvakuutusetuuksia ilman kuntoutusta
2,52 miljardia euroa eläke-etuuksia
2,26 miljardia euroa työttömyysturvaetuuksia
1,36 miljardia euroa lapsilisiä, 406 miljoonaa euroa lastenhoidon tukia ja 216 miljoonaa euroa elatustukea
1,57 miljardia euroa yleistä asumistukea
591 miljoonaa euroa opintoetuuksia (sisältää myös opiskelijoiden asumislisän)
554 miljoonaa euroa vammaisetuuksia
636 miljoonaa euroa eläkkeensaajan asumistukea
560 miljoonaa euroa kuntoutusetuuksia
95 miljoonaa euroa muita etuuksia.
Organisaatio

Kelan organisaatio uudistui 1. tammikuuta 2016. Kelassa on kuusi tulosyksikköä: Asiakkuuspalvelut, Etuuspalvelut, Kehittämispalvelut, ICT-palvelut, Yhteiset palvelut ja Esikuntapalvelut. Kelan paikallishallinto koostuu Etuuspalvelujen tulosyksikköön kuuluvista viidestä vakuutuspiiristä. Aiemmin Kelan keskushallinnossa oli 11 osastoa ja paikallishallinnossa 24 vakuutuspiiriä.
Organisaatio > Kelan pääjohtajat

| Toimikausi | Pääjohtaja |
| --- | --- |
1937–1944: Eero Rydman
1944–1945: Atte Arola
1946–1954: Eino E. Louhio
1954–1971: V. J. Sukselainen
1971–1993: Jaakko Pajula
1993–2000: Pekka Tuomisto
2000–2010: Jorma Huuhtanen
2010–2016: Liisa Hyssälä
2017–2019: Elli Aaltonen
2020–: Outi Antila

Kelan pääjohtajana on ollut keskustan tai maalaisliiton riveistä yhtäjaksoisesti vuodesta 1954 vuoteen 2016. Ketju ei oikeastaan katkennut myöskään vuoteen 2016, sillä tuolloin pääjohtajaksi tulleella Elli Aaltosella ei ole keskustan jäsenkirjaa, mutta hän itsekin myönsi olevansa "alkiolainen keskustalainen". Outi Antilalla ei ole minkään puolueen jäsenkirjaa.
Organisaatio > Kelan hallitus

Kelan valtuutettuina toimivat kansanedustajat nimittävät 10-henkisen hallituksen. Hallituksen jäsenet toimikaudella 2023–2025 ovat:
Vertti Kiukas, pääsihteeri, SOSTE ry (puheenjohtaja)
Riikka Slunga-Poutsalo (varapuheenjohtaja)
Raimo Antila, osastopäällikkö, sosiaali- ja terveysministeriö
Tuija Brax, johtaja (Oikeusvaltiokeskus)
Leila Lehtinen, toimitusjohtaja (Matkahuolto Oy)
Juha Rehula, va toiminnanjohtaja (Suomen Farmasialiitto ry)
Saana Siekkinen, työelämäasioiden johtaja (SAK)
Timo Sipilä johtaja (MTK)
Riitta Särkelä, pääsihteeri (Ensi- ja turvakotien liitto ry)
Tommi Toivola, johtaja, lainsäädäntö ja hallinto (Elinkeinoelämän keskusliitto ry)
Lisäksi Kelan henkilöstön edustajana toimii Kelan toimihenkilöt ry:n puheenjohtaja Tuija Sarlin (läsnäolo- ja puheoikeus).
Organisaatio > Kelan valtuutetut

Eduskunnan nimittämät valtuutetut vahvistavat Kelan hallituksen esitykset tilinpäätöksestä ja antavat lisäksi vuosittain eduskunnalle kertomuksen Kelan toiminnasta. Valtuutettujen toimikausi on neljä vuotta. Kaudella 2023–2027 valtuutettuina toimivat:
Mia Laiho, kok. (varavaltuutettu Noora Fagerström, kok.)
Sari Sarkomaa (varapuheenjohtaja), kok. (varavaltuutettu Terhi Koulumies, kok.)
Oskari Valtola, kok. (varavaltuutettu Mari Kaunistola, kok.)
Ville Väyrynen, kok. (varavaltuutettu Milla Lahdenperä, kok.)
Ritva Elomaa, ps. (varavaltuutettu Antti Kangas, ps.)
Mira Nieminen, (puheenjohtaja) ps. (varavaltuutettu Rami Lehtinen, ps.)
Anne Rintamäki, ps. (varavaltuutettu Jorma Piisinen ps.)
Ilmari Nurminen, sd. (varavaltuutettu Ville Merinen, sd.)
Matias Mäkynen, sd. (varavaltuutettu Kim Berg, sd.)
Anna-Kristiina Mikkonen, sd. (varavaltuutettu Johan Kvarnström, sd.)
Antti Kurvinen, kesk. (varavaltuutettu Hanna Kosonen, kesk.)
Bella Forsgrén, vihr. (varavaltuutettu Fatim Diarra, vihr.)
Kritiikkiä

Kelaa on kritisoitu sen hallinnoiman tukijärjestelmän monimutkaisuudesta ja ehtojen vaikeasta ymmärrettävyydestä.lähde? Kela ei säädä lakeja, joiden pohjalta se toimii, mutta Kelalla on itsenäistä harkintavaltaa yksittäisissä tapauksissa. Koska sosiaaliturvalainsäädäntö on hyvin eri-ikäistä, siinä ei ole aina huomioitu lainmuutosten seurauksia muiden lakien toteuttamisessa.
Kelaa on kritisoitu muun muassa sen työkyvyttömyyseläkepäätöksistä. Vuonna 2022 kerättiin Kansalaisaloitetta, jonka tarkoituksena oli saada Kela myöntämään eläke potilaille, jotka eivät kykene työntekoon lain tarkoittamalla tavalla. Adressin syynä on se, että on monia sairauksia, joiden perusteella Kela ei myönnä sairauseläkettä edes sellaisille potilaille, joita pitää syöttää, pestä ja pukea.
Osa poliitikoista pitää sosiaaliturvalainsäädäntöä niin monimutkaisena, että se tulisi uudistaa kokonaisvaltaisesti. Uudistusehdotukset vaihtelevat SDP:n lainsäädännön maltillisesta nykyaikaistamishankkeesta koko järjestelmän korvaamiseen niin sanotulla perustulomallilla. Perustulojärjestelmää ovat julkisuudessa kannattaneet erityisesti vihreät.
Kelan entinen pääjohtaja Jorma Huuhtanen on kannattanut lainsäädännön yksinkertaistamista, sillä hänen mielestään etuusviidakko toimii huonosti sekä asiakkaan että toimeenpanijan kannalta. Nyt noin sadan etuuden lähde? ja vajaan 40 lain sosiaaliturvajärjestelmässä toimiminen on toimeenpanijalle ja asiakkaalle hankalaa.
Kirjallisuutta

Häggman, Kai: Suurten muutosten Suomessa, Kansaneläkelaitos 1937–1997. Gummerus 1997. ISBN 951-669-434-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansaneläkelaitos Wikimedia Commonsissa
Kelan verkkosivut
| n k Suomalaiset julkisoikeudelliset laitokset |
| --- | --- |
 Eläketurvakeskus  Kansaneläkelaitos  Keva  Kunnallinen työmarkkinalaitos  Kuntien takauskeskus  Suomen metsäkeskus  Suomen Pankki  Työterveyslaitos  Yliopistolaitos 
Työttömyysturva
| --- | --- |
Työttömyyspäiväraha:  ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha  työmarkkinatuki  peruspäiväraha  eläkeputki 
Työttömyyseläke: työttömyyseläke
Palkkaturva:  palkkaturva  eroraha 
Työttömyysturvan maksaminen:  työttömyyskassa  Kansaneläkelaitos  karenssi 
Kansaneläkelaitoksen Helsingin konttorin virkailijat työssään vuonna 1941.
Kelan vanha tunnus
Kelan aluetoimisto Seinäjoella, arkkitehti Aarne Ehojoki.
Kela-konttori Espoon Leppävaarassa.
Perinnöstä luopuminen

Perinnöstä luopuminen on tahdonilmaisu, jolla perillinen luopuu oikeudestaan perintöön. Tämä voi tapahtua joko perittävän eläessä tai perittävän kuoleman jälkeen. Perittävän eläessä tapahtuva perinnöstä luopuminen on kirjallinen, määrämuotoinen oikeustoimi, jota nimitetään negatiiviseksi perintösopimukseksi. Käytännössä se tehdään yleensä niin, että perillinen hyväksyy perittävän tekemän testamentin. Perittävän kuoleman jälkeen perinnöstä voi luopua tekemällä oikeustoimen tai laiminlyömällä perinnön vastaanottamisen. Oikeus perintöön vanhentuu kymmenen vuoden kuluttua perittävän kuolemasta (perintökaari, 40/1965, 16:1), joten laiminlyönnin on kestettävä melko kauan. Perittävän eläessä tapahtuneesta perinnöstä luopumisesta huolimatta rintaperillisellä on oikeus lakiosaansa, ellei hän ole saanut teostaan kohtuullista korvausta (PK 17:1.2). Perittävän kuoltua tapahtunut luopuminen sitoo myös rintaperillistä ja hänen velkojiaan, jos luopuminen tapahtuu ennen luopujan konkurssia. Jos perillinen on ottanut perinnön vastaan, ei luopuminen ole enää mahdollista. Melko tavallinen toimi on perittävän kuoltua tapahtuva perinnöstä luopuminen lastensa hyväksi, jolloin perintö siirtyy lapsille. Tällöin perintöveroa joutuu maksamaan vain yhden kerran.
Kirjallisuutta

Aarnio, Aulis & Kangas, Urpo: Suomen jäämistöoikeus I: Perintöoikeus.  (6. uudistettu painos)  Helsinki:  Alma Talent, 2016.  ISBN 978-952-14-2554-7
Hershey Bears

| Hershey Bears |
| --- | --- |

Perustettu:  1932
Kaupunki:   Hershey, Pennsylvania
Kotiareena:  GIANT Center
Sarja:  AHL
Konferenssi:  Itäinen
Divisioona:  Atlantti
Värit:                     
Päävalmentaja:   Todd Nelson
Yhteistyöseurat:   Washington Capitals (NHL)  South Carolina Stingrays (ECHL)
Calder Cupit:  13: (1947), (1958), (1959), (1969), (1974), (1980), (1988), (1997), (2006), (2009), (2010), (2023),(2024)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hershey Bears on AHL:ssä pelaava jääkiekkoseura. Bears toimii sarjassa Washington Capitalsin farmijoukkueena. Hershey Bears pelaa kotiottelunsa Hersheyn GIANT Centerissä. Joukkue voitti Calder Cupin AHL:n mestarina kolmannentoista kerran kesällä 2024.
Joukkue kaudella 2024–2025

(Tilanne 28. helmikuuta 2025)
| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 30 |  | Hunter Shepard | L | 2025 | Cohasset, Minnesota, Yhdysvallat |  |
| 31 |  | Clay Stevenson | L | 2027 | Drayton Valley, Alberta, Kanada |  |
| 35 |  | Mitchell Gibson | L | 2025 | Phoenixville, Pennsylvania, Yhdysvallat |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 2 |  | Jake Massie | L | 2025 | St-Lazare, Québec, Kanada |  |
| 4 |  | Nick Leivermann | L | 2025 | Eden Prairie, Minnesota, Yhdysvallat |  |
| 6 |  | Vincent Iorio | R | 2025 | Coquitlam, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |  |
| 7 |  | Andrew Perrott | R | 2025 | Columbia Station, Ohio, Yhdysvallat |  |
| 22 |  | Chase Priskie | R | 2025 | Pembroke Pines, Florida, Yhdysvallat |  |
| 27 |  | Aaron Ness (C) | L | 2026 | Bemidji, Minnesota, Yhdysvallat |  |
| 47 |  | Jon McDonald | L | 2025 | Livonia, Michigan, Yhdysvallat |  |
| 49 |  | Ethan Bear | R | 2025 | Regina, Saskatchewan, Kanada |  |
| 77 |  | Brad Hunt | L | 2025 | Maple Ridge, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 10 |  | Ivan Mirošnitšenko | R | VLH | 2026 | Ussurijsk, Venäjä |
| 11 |  | Spencer Smallman | R | OLH | 2025 | Summerside, Prinssi Edwardin saari, Kanada |
| 12 |  | Alex Limoges | L | KH / VLH | 2025 | Winchester, Virginia, Yhdysvallat |
| 14 |  | Zac Funk | L | OLH | 2027 | Vernon, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 18 |  | Pierrick Dubé | R | OLH | 2025 | Lyon, Ranska |
| 19 |  | Mike Vecchione (A) | R | OLH / KH | 2025 | Saugus, Massachusetts, Yhdysvallat |
| 20 |  | Brennan Saulnier | L | KH / VLH | 2025 | Halifax, Nova Scotia, Kanada |
| 23 |  | Mike Sgarbossa | L | KH | 2025 | Campbellville, Ontario, Kanada |
| 24 |  | Riley Sutter (A) | R | OLH | 2025 | Calgary, Alberta, Kanada |
| 25 |  | Ryan Hofer | L | KH | 2026 | Winnipeg, Manitoba, Kanada |
| 28 |  | Ethen Frank | R | KH | 2026 | Papillion, Nebraska, Yhdysvallat |
| 32 |  | Justin Nachbaur | L | VLH | 2025 | Cross Lake, Manitoba, Kanada |
| 34 |  | Jace Isley | L | KH | 2025 | Grande Prairie, Alberta, Kanada |
| 37 |  | Dalton Smith | L | VLH | 2025 | Oshawa, Ontario, Kanada |
| 38 |  | Henry Rybinski | R | KH | 2025 | Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 39 |  | Luke Philp | R | KH / OLH | 2025 | Canmore, Alberta, Kanada |
| 41 |  | Aleksandr Suzdalev | L | VLH | 2027 | Habarovsk, Venäjä |
| 43 |  | Grant Cruikshank | L | KH | 2025 | Delafield, Wisconsin, Yhdysvallat |
| 44 |  | Bogdan Trinejev | R | VLH | 2025 | Voronež, Venäjä |
| 45 |  | Matthew Strome | L | VLH | 2026 | Mississauga, Ontario, Kanada |
| 65 |  | Garrett Roe | L | KH | 2025 | Vienna, Virginia, Yhdysvallat |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Todd Nelson
Apuvalmentaja: Nick Bootland
Apuvalmentaja: Patrick Wellar
Maalivahtivalmentaja: Juha Lehtola
Videovalmentaja: Adam Purner
Fysiikkavalmentaja: Kurtis Freter
Huoltopäällikkö: Josh Carter
Jääkiekkotoiminnanjohtaja: Bryan Helmer
Lähde: EliteProspects
Jalmari Penttilä

Jalmari Penttilä (11. heinäkuuta 1886 – 28. kesäkuuta 1943) oli suomalainen Raumalla vaikuttanut kauppaneuvos ja Nortamo-Seoran ensimmäinen puheenjohtaja.
Penttilän isä oli maanviljelijä Isak Penttilä. Jalmari muutti 13-vuotiaana Lapin pitäjän Kodiksamista Raumalle, kävi kauppakoulun ja oli sitten John Nurminen Oy:n palveluksessa ja vuodesta 1924 yhtiön Rauman toimintojen johtajana. Hän oli Latvian varakonsulina Raumalla ja hän sai kauppaneuvoksen arvon 1943.
Penttilä oli Rauman kaupunginvaltuuston pitkäaikainen jäsen ja varapuheenjohtaja. Hän oli Rauman rahatoimikamarin ja taksoituslautakunnan puheenjohtajana ja kaupunginhallituksen jäsenenä. Penttilä oli myös Rauman kauppaseuran ja Rauman säästöpankin hallituksen puheenjohtajana. Hän oli nykyisin Raumanlinnana tunnetun Rauman suojeluskuntatalon rakennustoimikunnassa vaikuttaen ratkaisevasti talon rakentamiseen.
Panttilä oli mukana perustamassa 1930 kirjailija Hj. Nortamon nimikkoseuraa Nortamo-Seoraa ja oli seuran ensimmäinen puheenjohtaja 1930–1943. Penttilän Rauman murteella kirjoitettujen raumalaistarinoiden kokoelma ilmestyi kirjana 2008.
Penttilä osti 1926 Rauman Petäjäksessä sijainneen Villa Tallbon perheensä kesähuvilaksi. Villa Tallbon oli rakennuttanut 1901 laivanvarustaja Gabriel Granlundin perikunta ja sen oli suunnitellut arkkitehti Yrjö Blomstedt.
Penttilä kuoli tapaturmaisesti merionnettomuudessa kesällä 1943.
Teoksia

Kallikajasgrundi Vilkk ja muit jutuij : Jalmari Penttilän raumalaistarinoita ; toimittanut Markku Toivonen ; piirrokset Mika Honkanen. Nortamo-Seor, Rauma 2008 ISBN 978-952-92-3680-0
Aiheesta muualla

Kauppaneuvos Jalmari Penttilä (1886–1943). Suomen talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisu (maksullinen). Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 25.12.2018
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)