stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koulubussi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koulubussi Wikimedia Commonsissa
L. Fabritius Memorial – Åbofemman

| L>  Fabritius Memorial – Åbofemman |
| --- | --- |
Kilpailupaikka:  Metsämäen ravirata, Turku
Perustettu:  1987 (nykymuodossaan 2008)
Matka:  2100 m, autolähetys
Rotu:  kylmäveriset
Ikä:  5-vuotiaat
Kilpailuennätys:  22,1 (Kultori 2006),   23,1a (Pihlajan Aaroni 2010)
Voitokkain ohjastaja:  Antti Teivainen, 5
Ensimmäinen palkinto:  10 000 € (2013)
L. Fabritius Memorial – Åbofemman on vuosittain Turussa Metsämäen raviradalla järjestettävä kansainvälinen 5-vuotiaiden kylmäveristen ravihevosten suurkilpailu.
Kilpailu on nimetty Turun Hippoksen vuonna 1894 perustaneen eläinlääkärin ja hevoskasvattajan Ludvig Fabritiuksen (1854–1933) mukaan. Sen edeltäjänä oli vuosina 1987–2007 järjestetty L. Fabritius -muistoajo, joka vuonna 2007 sai rinnalleen pohjoismaisille kylmäverisille tarkoitetun Åbofemmanin. Vuotta myöhemmin kilpailut yhdistettiin.
L. Fabritius -muistoajo kilpailtiin 1600 metrin matkalla tasoitusajona. Nykyinen kilpailu juostaan autolähetyksellä 2 100 metrin matkana. Vuoden 2013 L. Fabritius Memorial – Åbofemman jouduttiin peruuttamaan, kun mukaan oli ilmoitettu ainoastaan viisi hevosta.
Voittajat > L. Fabritius Memorial – Åbofemman 2007–2013

| Vuosi | Voittaja | Ohjastaja | Voittoaika |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 |  Åsajerven | Tor Wollebaek | 23,5a |
| 2008 |  Virin Väiski | Tero E. Mäenpää | 25,5a |
| 2009 |  Jonkkari | Mika Forss | 25,9a |
| 2010 |  Pihlajan Aaroni | Akseli Lahtinen | 23,1a |
| 2011 |  Sörkän Sälli | Tero E. Mäenpää | 25,0a |
| 2012 |  Ekoloki | Heikki Mikkonen | 24,7a |
| 2013 | kilpailu peruttu |  |  |
Voittajat > L. Fabritius -muistoajo 1987–2007

| Vuosi | Voittaja | Ohjastaja | Voittoaika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1987 | Valomerkki | Antti Teivainen | 26,9 |
| 1988 | Vokkerin-Liikku Hå | Urpo Nummi | 28,8 |
| 1989 | Valomerkki | Antti Teivainen | 27,1 |
| 1990 | Uusi-Railatar | Jorma Kontio | 28,0 |
| 1991 | Heilatar | Harri Koivunen | 28,3 |
| 1992 | Vokkerin-Tähti | Antti Teivainen | 25,9 |
| 1993 | A.M. Tuli | Jorma Kontio | 25,0 |
| 1994 | Jäävin-Poika | Raineri Puikkonen | 25,1 |
| 1995 | Heilikka | Ilkka Korpi | 24,8 |
| 1996 | Luisteri | Antti Teivainen | 25,0 |
| 1997 | Vistari | Tuomo Mäkelä | 23,8 |
| 1998 | Pilven-Humu | Markku Hietanen | 23,9 |
| 1999 | Tytön-Säihke | Esa Holopainen | 25,3 |
| 2000 | Tähti-Tili | Kaarlo Ahokas | 23,8 |
| 2001 | Kihin-Tiina | Mikael Lehtinen | 24,2 |
| 2002 | Turon Palma | Esa Holopainen | 25,2 |
| 2003 | V.H. Suvitar | Ari Moilanen | 23,8 |
| 2004 | Fannin-Muisto | Tapio Katainen | 22,6 |
| 2005 | Joihuri | Kari Rosimo | 22,2 |
| 2006 | Kultori | Veli-Matti Kangasluoma | 22,1 |
| 2007 | A.T. Eko | Antti Teivainen | 22,2 |
Kunze

Kunze on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Dana Kunze (s. 1961), yhdysvaltalainen uimahyppääjä
Erich Kunze (1905–1992), saksalainen kirjallisuuden tutkija, kääntäjä ja professori
Hansjörg Kunze (s. 1959), saksalainen kestävyysjuoksija
Kahena Kunze (s. 1991), brasilialainen kilpapurjehtija
Yvonne Kunze (s. 1978), saksalainen kaukalopikaluistelija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kunów (Lublinin voivodikunta)

| Kunów |
| --- | --- |
 fiKunów 
 51°34′01″N, 22°28′01″E 
Valtio:   Puola
Lääni:  Lublinin voivodikunta
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  7,28 km²
Väestö
Väkiluku (2011):  330
Kunów on kylä Firlejin kunnassa Lubartówin piirikunnassa, Lublinin voivodikunnassa Puolassa. Se sijaitsee noin 4 kilometriä länteen Firlejista ja 15 kilometriä luoteeseen Lubartówista. Kylä on samannimisen järven länsirannalla. Kunówin kylässä asui vuonna 330 henkilöä vuonna 2011.
Käännös suomeksi
Koulpélogo

| Koulpélogo |
| --- | --- |
 Dourtengan maaseutua
 Provinssin sijainti Burkina Fasossa
Valtio:  Burkina Faso
Hallintoalue:  Centre-Est
Departementteja:  8
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Ouargaye
Pinta-ala:  2 497 km²
Väkiluku (2006):  259 395
Koulpélogo on provinssi Burkina Fason kaakkoisosassa Centre-Estin hallintoalueella. Sen pääkaupunki on Ouargaye. Vuoden 2006 väestönlaskennassa provinssin väkiluvuksi saatiin 259 395.
Departementit

Comin-Yanga
Dourtenga
Lalgaye
Ouargaye
Sangha
Soudougui
Yargatenga
Yondé
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koulpélogo Wikimedia Commonsissa
Burkina Fason provinssit
Balé
Bam
Banwa
Bazèga
Bougouriba
Boulgou
Boulkiemdé
Comoé
Ganzourgou
Gnagna
Gourma
Houet
Ioba
Kadiogo
Kénédougou
Komondjari
Kompienga
Kossi
Koulpélogo
Kouritenga
Kourwéogo
Léraba
Loroum
Mouhoun
Nahouri
Namentenga
Nayala
Noumbiel
Oubritenga
Oudalan
Passoré
Poni
Sanguié
Sanmatenga
Séno
Sissili
Soum
Sourou
Tapoa
Tuy
Yagha
Yatenga
Ziro
Zondoma
Zoundwéogo
Lassi Erkkilä

Lassi Juhani Erkkilä (s. 22. toukokuuta 1953 Turku) on suomalainen lyömäsoittaja.
Erkkilä syntyi Turun kaupunginorkesterissa vuosina 1948–1986 oboistina toimineen Lars Erkkilän (s. 1923) pojaksi. Hän opiskeli aluksi Turun konservatoriossa opettajanaan Antero Hytinkoski ja täydensi sittemmin opintojaan muun muassa Kööpenhaminassa sekä Milanossa. Toimittuaan Turun kaupunginorkesterissa Erkkilä sai vuonna 1974 kiinnityksen Radion sinfoniaorkesterin patarumpujen äänenjohtajaksi. Hän oli myös Ruotsin radion sinfoniaorkesterin patarumpusolistina vuosina 1981–1982. Vuonna 1985 hän aloitti lisäksi soittamisen Savonlinnan oopperajuhlaorkesterissa.
Erkkilä on soittanut jäsenenä Toimii-yhtyeessä, lyömäsoitinyhtye Rullossa (perustettu 1979) ja The Breath Ensemblessa. Hän oli myös mukana perustamassa Suomalaista Kamariorkesteria. Hän on työskennellyt patarumpujen soiton opettajana Sibelius-Akatemiassa.
Kristinusko Portugalissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Portugalissa. Valtaosa portugalilaisista kuuluu roomalaiskatoliseen kirkkoon. Roomalaiskatolisen kirkon osuus on 79,7 prosenttia väestöstä. Protestanttisiin kirkkokuntiin kuuluu 2,2 prosenttia väestöstä ja muihin kristillisiin yhteisöihin 2,5 prosenttia väestöstä.
Historia

Portugali syntyi yhtenäiseksi kuningaskunnaksi 1100-luvulla ja maa on leimallisesti katolinen. Katolisella kirkolla oli pitkään Vatikaanin ja Portugalin välinen konkordaatti. Portugali on merkittävä merivalta 1400-luvulla ja rakensi valtavan siirtomaavaltakunnan.
Portugalin siirtomaavalta kääntyi laskuun Lissabonin maanjäristyksen 1755 seurauksena sekä Brasilian itsenäistyessä 1800-luvulla. Pienet presbyteeri-, metodisti- ja anglikaanikirkot harjoittivat lähetystyötä ja kasvoivat 1800-luvulla.
Suurimpia itsenäisiä kirkkoja ovat Brasiliasta lähtöisin oleva Jumalan valtakunnan universaali kirkko sekä Etelä-Afrikasta lähtöisin oleva Mana-kirkko. Muita kristillisiä yhteisöjä ovat mm. Jehovan todistajat, helluntailainen Assemblies of God sekä evankeliset seurakunnat, kuten baptistit, adventistit ja Veljesseurakunta.
Kirkkojenväliset järjestöt

Presbyteerit, metodistit ja anglikaanit muodostavat yhdessä kristillisten kirkkojen neuvoston. Portugalissa toimii myös Evankelinen allianssi.
Kun katson kauempaa

| Kun katson kauempaa Kristiina Wheeler |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2012–2015
 Julkaistu: 30. lokakuuta 2015
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Erik Nyholm
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 30.02
 Levy-yhtiö: Sony Music
Kristiina Wheelerin muut julkaisut
| Sirpaleista koottu 2012 | Kun katson kauempaa 2015 |   |
Kun katson kauempaa on suomalaislaulaja Kristiina Wheelerin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 30. lokakuuta 2015. Albumin on tuottanut Erik Nyholm. Albumi ei sijoittunut Suomen viralliselle albumilistalle. Albumia työstettiin pitkään, sen teko aloitettiin syksyllä 2012 ja sen oli tarkoitus ilmestyä alun perin vuoden 2013 aikana.
Albumin ensisingle ”Muukalainen” julkaistiin maaliskuussa 2013. Ensimmäisen ja toisen singlen välillä oli aikaa puolitoista vuotta, sillä ”Mitä jää” -kappale julkaistiin syyskuussa 2014. Maaliskuussa 2015 julkaistiin single ”Kaiken keskellä”, joka on cover Antti Kleemolan kappaleesta. Kleemola on myös toisena solistina kappaleella. Viimeisimpänä singlenä albumilta julkaistiin kappale ”Tuhat kertaa” syyskuussa 2015.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Tuhat kertaa | Kristiina Wheeler, Ellen T, Erik Nyholm | 3.33 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Kaiken keskellä (mukana Antti Kleemola) | Antti Kleemola, Janne Rajala, Niklas Nylund, Mikko Karjalainen | 3.32 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Pidin susta kii | Wheeler, Ellen T, Nyholm | 3.39 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Mitä jää | Wheeler, Ellen T, Nyholm | 3.13 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Lisää | Wheeler, Ellen T, Nyholm | 3.02 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Kun katson kauempaa | Wheeler, Ellen T | 3.20 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Kirje | Wheeler, Ellen T, Nyholm | 4.10 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Muukalainen | Wheeler, Ellen T, Nyholm | 3.08 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Olen saanut kaiken | Wheeler, Ellen T, Nyholm | 3.03 |  |  |  |  |  |  |
Kuutiotalot

Kuutiotaloja Rotterdamissa.
Olohuone
Kuutiotalot (holl. Kubuswoningen) ovat Rotterdamissa, Alankomaissa olevia asuinrakennuksia. Ne ovat arkkitehti Piet Blomin suunnittelemia ja koostuvat kahden jättikuution ja 38 pienemmän kuution kokonaisuudesta. Arkkitehtuuriltaan ne ovat hämmästyttäviä. Useimmat moduuleista ovat asuinkäytössä. Kuutio jakautuu kolmeen kerrokseen, ja jokaisessa on noin sata neliötä tilaa. Yksi asunnoista on avoinna yleisölle.
Kun koulu vapautui vankilasta

| Kun koulu vapautui vankilasta |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Päivi Kapiainen-Heiskanen
Käsikirjoittaja:  Päivi Kapiainen-Heiskanen
Tuottaja:  Päivi Kapiainen-Heiskanen
Säveltäjä:  Lahjomattomat
Kuvaaja:  Hamid Al-Sammarraee, Heta Heiskanen, Matti Markkanen, Matias Meier, Päivi Kapiainen-Heiskanen
Leikkaaja:  Harri Räisä
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Mikkelin Mediaali Oy
Ensi-ilta:  29. huhtikuuta 2017
Kesto:  59 min
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kun koulu vapautui vankilasta (engl. When school broke out of prison) on suomalainen dokumenttielokuva, joka kertoo Mäntyharjulla sijainneen Halmeniemen Vapaan Kyläkoulun tarinan.
Kyläkouluaktivistit ja maaseudun kehittäjät pyörittivät koulua kaksi vuotta talkoilla opettaja Juha Juurikkalan johdolla vuosina 2005-2007. Elokuvassa he kertovat, mitä talkoovuodet opettivat suomalaisen yhteiskunnan toiminnasta. Talkoovuosien aikana Juha Juurikkala kehitti ilon pedagogiikka -menetelmää pienille kouluille yhteistyössä Jyväskylän yliopiston opettajankoulutuslaitoksen kanssa.
Elokuvassa käytetään talkoovuosina perustetun Kyläbändi Lahjomattomat-yhtyeen musiikkia. Elokuvan ääniraidasta on julkaistu myös Kun koulu vapautui vankilasta -musiikkialbumi.
Elokuvan ja verkkosivuston tekoon saatiin osarahoitusta Suomen Kulttuurirahaston Etelä-Savon rahastolta. https://skr.fi/rahastot/etela-savon-rahasto Koulun tarinasta on tehty myös verkkosivusto.
Elokuva sai ensi-iltansa 29. huhtikuuta 2017 Mikkelissä elokuvateatteri Kinolinnan isossa salissa. Samana vuonna elokuva sai Suomi 100 -kunniakirjan Valtioneuvoston kanslialta. https://www.fonecta.fi/profiili/elokuvateatteri-kinolinna/2612594
Elokuvan tekstitti englanniksi Pekka de Groot. Elokuvaa ovat näytetty monilla kotimaisillaja kv. filmifestivaaleilla, kuten Ilokuvafestivaali, Mäntyharju, Finland 2017, Ficit Trujillo Peru 2017, FICOCC Venezuela 2017, European Cinematography Poland 2019, Worldwide Women´s Film Festival USA 2018, LAFIC Lanus FF Argentina 2019, Docs Without Borders FF USA 2018, FINDECOIN Venezuela 2019, Impact Docs Award Winner USA 2018, Ismailia International FF Egypt 2019, Druk International FF Bhutan 2020, Helsinki Educational FF the best educational film Finland 2020 ja CIES Film Festivalette (Comparative & International Education Society USA 2021.
Filmi oli ohjaaja-käsikirjoittaja Päivi Kapiainen-Heiskasen toinen dokumenttielokuva.
Aiheesta muualla

Koulu on päässyt vankilasta – ilon pedagogiikkaa Halmeniemen vapaalla kyläkoululla / Jyväskylän yliopisto: https://jyx.jyu.fi/bitstream/handle/123456789/10208/1/URN_NBN_fi_jyu-2007303.pdf
Vapaus ja vastuu kulkevat käsi kädessä. Oppilaiden kokemuksia Halmeniemen Vapaasta Kyläkoulusta / Jyväskylän yliopisto: https://jyx.jyu.fi/bitstream/handle/123456789/10402/URN_NBN_fi_jyu-2006585.pdf?sequence=1
Halmeniemen koulu – 100-vuotinen historia: http://www.mediaali.fi/halmeniemenkoulu/
Pitäjänuutiset: Halmeniemen kyläkoulutaistelusta valmistui elokuva: https://www.pitajanuutiset.fi/paikalliset/4073110
The University of Chicago Press Journals: https://www.journals.uchicago.edu/doi/abs/10.1086/716692?journalCode=cer
Tampere University: film review by Zsuzsanna Millei: https://researchportal.tuni.fi/en/publications/kun-koulu-vapautui-vankilasta-when-school-broke-out-of-prison-dir
CIES 2021 Cinematic Spaces of Education Film Festivalette: Empathy & Activism for Social Responsibility: https://cies.lasaweb.org/cmsb/uploads/SM_PRO_2021.pdf (page 51), online screening and live panel and page 58 introduction to the film.
UEF / Ruralities: https://sites.uef.fi/ruralities/film-when-school-broke-out-of-prison/
Kohti ilon pedagogiikkaa / Eira Korpinen (toim.) / Tutkiva opettaja 1/2007. Journal of Teacher Sesearcher.
HEFFI 2020 winners: https://www.heffifinland.com/heffi-2020.html%5Bvanhentunut+linkki%5D
Nepal International Film Festival: https://niff.org.np/director/paivi-kapiainen-heiskanen/
LAFIC 2016 official selection: http://lafic2016.weebly.com/3rd-lafic.html
FICOCC 2017 special mention documentary half-length film: https://www.ficocc.com/winners8
Mikkelin Mediaali Oy: http://www.mediaali.fi/
Kyläbändi Lahjomattomat: https://www.linkedin.com/pulse/kouludokkarin-soundtrack-levy-valmistui-p%C3%A4ivi-kapiainen-heiskanen/
Lassi Haimi

| Lassi Haimi |
| --- | --- |
 Lassi Haimi ui vapaauintia SM-kilpailuissa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. kesäkuuta 2003 (ikä 21)
Kansalaisuus:   Suomi
Uimari
Lajit:  Uinti
Seurat:  Helsingfors Simsällskap
Valmentaja:  Matti Mäki
Ennätykset:  400vu 3.57,59 200vu 1.51,93 50m radalla
Aiheesta muualla
lassihaimi.fi
Lassi Haimi (s. 11. kesäkuuta 2003) on suomalainen entinen kilpauimari, joka edusti seuratasolla Helsingfors Simsällskapia ja kuului urheilu-urallaan Suomen maajoukkueeseen.
Haimin päämatkat olivat 200 ja 400 metriä vapaauintia, joissa hänellä on paljon Suomen-mestaruuksia sekä kansainvälisiä meriittejä. [lähde? ]
Haimi kilpaili Bakussa nuorten olympiafestivaaleilla heinäkuussa 2019,  jossa hän sijoittui 400 vapaauinnissa 7. ajalla 3.57,59 ja 200 vapaauinnissa 6. ajalla 1.51,93. [lähde? ]
Haimi lopetti uransa Porin SM-kisoihin kesäkuussa 2023. [lähde? ]
LYS

LYS (Leading Yard Stick) on kilpapurjehduksessa käytettävä tasoitusjärjestelmä, jonka laskenta perustuu veneen tilastolliseen menestymiseen kilpailuissa suhteessa toisiin purjevenemalleihin. Se on käytössä Suomessa ja Ruotsissa. Muiden tasoitusjärjestelmien tavoin sillä pyritään mahdollistamaan erilaisten purjeveneiden kilpaileminen keskenään. LYS on jaettu eri ryhmiin purjeveneiden erilaisten ominaisuuksien mukaan: LYS-kevytveneet, LYS-urheiluveneet, LYS-monirungot ja tavallisille perhepurjeveneille LYS.
LYS on ns. yhden luvun tasoitusjärjestelmä, jossa kullakin venetyypillä on oma, kahden desimaalin tarkkuudella ilmoitettava tasoituslukunsa. Nopealla veneellä luku on suurempi kuin hitaalla. Veneen LYS-luku kertoo sen nopeuden suhteessa pohjoismaiseen kansanveneeseen, jonka LYS-luku on 1,00. Monirunkoveneellä LYS voi olla jopa 2,14 (SeaCart 30) ja köliveneellä 1,41 (X-512). Optimistijollan LYS-luku on 0,79.
LYS-tasoitusjärjestelmää käytettäessä jokaiselle kilpailuun osallistuvalle veneelle lasketaan tasoitettu aika, joka saadaan kertomalla purjehdukseen käytetty aika veneen LYS-luvulla. Kilpailun voittaja on vene, jonka tasoitettu aika on pienin. Radan nopeimmin purjehtinut vene ei siis välttämättä ole voittaja.
Kaikkien yhden kertoimen tasoitusjärjestelmien ongelmana on se, että erilaisilla purjeveneillä on erilainen suorituskyky erilaisissa tuulissa – puhutaan mm. kevyen tuulen ja kovan tuulen veneistä. Yhtä tasoituslukua käytettäessä ei voida huomioida veneiden suorituskyvyn muutosta tuulen voimakkuuden muuttuessa.
Aiheesta muualla

Avomeripurjehtijat ry (Arkistoitu – Internet Archive)
LYS taulukko (Arkistoitu – Internet Archive)
(ruotsiksi) Svenska Seglarförbundet (Arkistoitu – Internet Archive) – hallinnoi LYS-järjestelmää
LZ-20

LZ-20 on Lanzaroten saarella Espanjassa sijaitseva päätie, joka saa alkunsa saaren pääkaupunki Arrecifestä. Sieltä tie jatkuu neliajorataisena San Bartoloméen ja sieltä edelleen kaksiajorataisena Tinajoon. Tiellä on pituutta noin 18 kilometriä ja se on kokonaan päällystetty.
Reitti

Arrecife (LZ-3)
Argana Alta
San Bartolomé (LZ-303, LZ-34, LZ-35, LZ-30)
Teguise
Mozaga (LZ-409)
Tao
Tiagua (LZ-46, LZ-401)
Tinajo (LZ-67)
Kukkaruukku

Kukkaruukku
Kukkaruukku on astia, jossa kasvatetaan erilaisia kasveja. Valmistusmateriaalina on yleisimmin terrakotta, mutta myös muovista, savesta, puusta tai kivestä voidaan valmistaa kukkaruukkuja.
Joidenkin kukkaruukkujen pohjassa on reikä, josta ylimääräinen vesi tulee ulos, jos kasville annetaan kerralla paljon vettä. Jos ruukun alla on alusastia, kasvi pystyy imemään myös siitä vettä juurillaan, mikäli sen tarvitsee. Ulos avoimelle paikalle eivät reiättömät ruukut sovellu, koska kaatosateella ruukku voi kastua likomäräksi eikä ylimääräinen vesi pääse helposti pois.
Kasveille, jotka eivät kestä märkyyttä, sopii parhaiten saviruukku, koska se hengittää ja sallii kosteuden haihtumisen.
Varsinkin savesta ja kivitavarasta tehdyt ruukut voivat rapautua ja jopa haljeta ulkona pakkasessa talvella, joten ne on hyvä tyhjentää talveksi tai säilyttää muuten suojattuna talven yli. Koristellut mosaikki- ja posliiniruukut kannattaa pitää sisäkasveilla, sillä ne eivät pidä päivänvalosta ja saattavat muun muassa haljeta.
Ruukun tilavuus

Kuvan mukainen ruukku on muodoltaan katkaistu kartio. Sen tilavuus voidaan laskea seuraavalla kaavalla:
V={\frac {\pi h}{3}}(r^{2}+rR+R^{2})
jossa  V merkitsee tilavuutta,  h korkeutta,  r ruukun suuaukon sädettä ja  R ruukun pohjan sädettä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Martat: Huonekasvit / Ruukun vaihto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuutonen

Kuutonen tai kutonen voi tarkoittaa seuraavia:
kuusi, numeromerkin 6 nimi ”kuutonen” tai ”kutonen”
Kutonen, jalkapallon sarjataso Suomessa
Kutonen, televisiokanava Suomessa
6mR (”kutonen” tai ”kuutonen”), kilpapurjeveneluokka.
LZ-2

LZ-2 on Lanzaroten saarella, Espanjassa sijaitseva päätie, joka saa alkunsa saaren pääkaupunki Arrecifestä. Sieltä tie jatkuu Arrecifen lentoaseman ohitse Tíasiin ja sieltä yhä Yaizan kautta Playa Blancan satamaan. Tiellä on pituutta noin 37 kilometriä. LZ-2 on nelikaistainen Arrecifen ja Tiaksen välillä sekä Playa Blancan keskustassa. Lisäksi Yaizan ja Playa Blancan välillä kaikki liittymät on parannettu eritasoliittymiksi.
Reitti

Arrecife (LZ-3)
San Bartolomé
Playa Honda (LZ-301)
Lentoasema (LZ-40)
Tías (LZ-35, LZ-505, LZ-501)
Mácher (LZ-502, LZ-504)
Yaiza
Uga (LZ-706, LZ-30, LZ-702)
Yaiza (LZ-67, LZ-701, LZ-704)
La Hoya (LZ-701, LZ-703)
Playa Blanca (LZ-701)
LS-FIN

| ls-fin |
| --- | --- |


Verkkosivusto:  https://www.ls-fin.com/
Tyyppi:  keskustelufoorumi
Rekisteröinti:  vapaaehtoinen
Kielet:  Suomi
Luonut:  Admin
Avattu:  12.04.2009
Nykyinen tila:  aktiivinen
LS-FIN on suomalainen Farming Simulator -pelisarjan ympärille erikoistunut keskustelufoorumi ja kuvagalleria, joka on perustettu vuonna 2009.
Keskustelufoorumilla on vilkkaat keskustelut, pelaajat julkaisevat kuvia ja videoita, jakavat tekemiään modeja ja foorumilla käsitellään kaikkea peliin liittyvää.
Historia

Sivusto sai alkunsa alun perin ilmaisfoorumilla 12.04.2009, kun Admin haaveili suomalaisesta keskusteluyhteisöstä Farming Simulator -pelin ympärille. Sivusto lähti nopeaan kasvuun ja 2011 maaliskuussa Admin ehdotti JkkaMlle (aka Juketsulle) että suunnittelisiko hän foorumin ympärille portaalisivuston. Hanke eteni pikkuhiljaa ja ensimmäinen sivusto saatiin ulos 2011 kesäkuussa.
Käsiteltävät pelit

Farming Simulator 19
Farming Simulator 17
Farming Simulator 2015
Farming Simulator 2013
Farming Simulator 2011
Farming Simulator 2009
Muut Farming Simulator -versiot
Euro Truck Simulator 2
Kolera (yhtye)

Kolera on Oulussa vuonna 1985 perustettu suomenkielistä rockia soittava yhtye, jonka avainhahmot ovat alusta alkaen olleet oululainen biisintekijä-kitaristi-laulaja Rike Pietilä ja rantsilalainen rumpali Rauno (Rane) Kesti.
Historia

Kolera perustettiin Oulussa vuonna 1985. Yhtye äänitti ensimmäisen demonsa oululaisella SM-studiolla samana vuonna. Manageri-tuottaja Antti Porkka innostui yhtyeestä ja ehdotti singlen tekemistä. Hän esitteli Koleran Love Recordsin Atte Blomille, joka vakuuttui yhtyeen mahdollisuuksista. Ensimmäinen single ”Beibi älä lyö / Kaasu pohjaan” julkaistiin ANA-labelilla Porkan ja Blomin Megamanian yhteisjulkaisuna tammikuussa 1987. Single sai hyvin radiosoittoa ja Koleran ensimmäinen pitkäsoitto Liekki lepattaa ilmestyi saman vuoden kesällä. Yhtye teki vuosina 1987–1989 keikkoja ja pikkukiekkoja.
Joulun alla 1989 julkaistiin rap-irroittelu ”Suomi on Euroopan kallein maa”, josta tuli yllättäen Koleran suurin hitti. Uutta pitkäsoittoa hierottiin vuoden päivät, ja tammikuussa 1991 ilmestyi toinen albumi, edellä mainitun rap-kappaleen sisältävä Maamme laulu.
Vuosina 1991–1993 Kolera eli aktiivisinta aikaansa ja keikkaili ympäri Suomen liki sadan keikan vuosivauhdilla. Vuoden 1992 syksyllä julkaistiin kolmas pitkäsoitto Suolaista ja makeaa. Kappaleet soivat hyvin radiotaajuuksilla ja yhtyeen ”Anna mulle lovee” -niminen suomennos Spencer Davis Groupin ”Gimme some Lovin” -kappaleesta voitti Jukka Virtasen isännöimän Levyraadin kesällä 1992.
Kolera julkaisi vuosina 1987–1996 kolme pitkäsoittoa ja 12 singleä, ja oli lisäksi mukana lukuisilla eri kokoelmilla. Sen jälkeen yhtye hiljeni tyystin vuosiksi 1997–2001. Toukokuussa 2010 Kolera julkaisi kokoelmalevyn Taudinkuva 1987–2010, joka sisältää myös uuden kappaleen ”Päin persettä”.
Nykyään Kolera keikkailee alkuperäisellä kokoonpanollaan.
Yhtyeen nykyinen kokoonpano

Rike Pietilä (kitara, laulu)
Rane Kesti (rummut)
Jarmo Mattila (kitara, taustalaulu)
Mika Heiskanen (basso)
Yhtyeen nykyinen kokoonpano > Yhtyeessä vaikuttaneet soittajat

Heikki Kukkonen (kitara, laulu) (27.10.1965–11.5.2004)
Pete Pirnes (basso, laulu)
Olli Tuomainen (saksofoni, kitara)
Petteri Klintrup (koskettimet, laulu)
Kari Räty (basso)
”Watti” Matti Niemi (basso)
Julkaisut > Pitkäsoitot

Liekki lepattaa (1987)
Maamme laulu (1991)
Suolaista ja makeaa (1992)
Taudinkuva 1987–2010 (2010)
Aiheesta muualla

Koleran kotisivut
Kristinusko Ruandassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Ruandassa. Kristinusko on Ruandan suurin uskonto ja suurin osa ruandalaisista kuuluu protestanttisiin kirkkoihin. Tämänkaltaisiin yhteisöihin kuuluu yhteensä 57,7 prosenttia ruandalaisista. Toiseksi suurimpaan kirkkokuntaan, roomalaiskatoliseen kirkkoon kuuluu 382, prosenttia väestöstä.
Historia

Ruanda on alun perin batwojen, bahutujen ja batutsien aluetta. Vuonna 1884 alue annettiin Saksalle ja siitä tuli Belgian protektoraatti ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Ruandassa toteutettiin vuonna 1994 kansanmurha jossa kuoli yli miljoona ihmistä. Monet kirkot ovat kamppailleet vastuunsa kanssa kansanmurhasta. Toiset kirkot vastustivat kansanmurhaa, kun taas toiset osallistuivat siihen.
Ruandan suuria kirkkoja ovat katolinen kirkko, anglikaanit, presbyteerit, baptistit ja adventistit. Viime vuosina erityisesti uudet kristilliset ryhmät, kuten helluntaiherätys ovat kasvaneet.
Kirkkojenväliset järjestöt

Monet protestanttiset kirkot toimivat yhteistyössä protestanttiseen kirkkojen neuvostossa. Maasssa toimii myös evankelinen allianssi.