stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiroyuki Itō
Ura

Kahdessa ensimmäisessä Final Fantasy -pelissä Itō työskenteli ohjemointivirheitä korjaavana ohjelmoijana; Final Fantasy III:ssa hänen tehtävänään oli luoda ääniefektejä. Ryhdyttyään Final Fantasy IV:n taistelusuunnittelijaksi hän kehitti yhden Final Fantasy -sarjan merkittävimmistä konsepteista, Active Time Battle -taistelujärjestelmän. Aikaisemmista osista poiketen tämä toiminto ei perustunut pelihahmoille jaettaviin iskuvuoroihin, vaan hahmojen nopeuden määräämällä vauhdilla etenevään mittariin, jonka täyttyessä pelaaja voi osoittaa hahmolleen jonkin komennon. ATB:tä on käytetty kuudessa pääsarjan pelissä, Final Fantasy X-2:ssa sekä joissakin Final Fantasyyn kuulumattomissa peleissä (esimerkkinä Chrono Trigger). Itōn suunnitteli myös Final Fantasy XII:n reaaliaikaisen Active Dimension Battlen.
Itōn ohjaamia pelejä ovat Final Fantasy IX ja Final Fantasy VI, jonka hän ohjasi Yoshinori Kitasen kanssa. Hän on työstänyt myös muita kuin vain Squaren pelejä, kuten Grandia II ja Disney's Party.
Tuotantoa

| Peli | Julkaisuvuosi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Final Fantasy | 1987 | Debuggeri |
| Final Fantasy II | 1988 | Debuggeri |
| Makaitoushi SaGa | 1989 | Tapahtumakäsikirjoittaja |
| Square no Tom Sawyer | 1989 | Pelisuunnittelija |
| Rad Racer II | 1990 | Pelisuunnittelija |
| Final Fantasy III | 1990 | Ääniefektivastaava |
| Final Fantasy IV | 1991 | Taistelusuunnittelija |
| Final Fantasy V | 1992 | Taistelusuunnittelija |
| Final Fantasy VI | 1994 | Ohjaaja |
| Chrono Trigger | 1995 | Tapahtumasuunnittelija |
| Final Fantas Tactics | 1997 | Pelisuunnittelija |
| Final Fantasy VIII | 1999 | Taistelusuunnittelija |
| Grandia II | 2000 | Hahmodemonstraation tuottaja |
| Final Fantasy IX | 2000 | Ohjaaja |
| Hataraku Chocobo | 2000 | Pelisuunnittelija |
| Disney's Party | 2003 | Avustaja |
| Kingdom Hearts: Chain of Memories | 2004 | Pääohjelmoija |
| Final Fantasy XII | 2006 | Pelisuunnittelun ohjaaja |
| Meteos: Disney Magic | 2007 | Ohjelmoija |
Aiheesta muualla

Hiroyuki Itō MobyGamesissa (englanniksi)
Hiroyuki Itō Square Havenissä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Homininae

| Homininae |
| --- | --- |
 Simpanssi
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini
Yläheimo::  Ihmisapinat Hominoidea
Heimo::  Isot ihmisapinat Hominidae
Alaheimo::  Homininae  Gray, 1825
Katso myös
   Homininae Wikispeciesissä   Homininae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Homininae on isojen ihmisapinoiden (Hominidae) heimon alaheimo. Siihen kuuluvat esimerkiksi ihmislajit, nykyisin elävät gorillat ja simpanssit sekä joukko esihistoriallisia ihmisapinasukuja.
Hominae
Hirvijärvi (Tampere)

| Hirvijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°39′23″N, 23°54′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Näsijärveen 
Järvinumero:  35.311.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,7 m  
Rantaviiva:  2,353 km  
Pinta-ala:  8,477 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHirvijärvi 
Hirvijärvi  on Pirkanmaalla Tampereella Teiskon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä mpy.
Laudes

Laudes on läntisten kirkkojen, katolisen, anglikaanisen ja luterilaisten kirkkojen käyttämä liturginen hetkipalvelus (aamurukous). Se kuuluu vesperin ja kompletorion ohella ns. suuriin rukoishetkiin. Laudes on perinteisesti rukoiltu aamulla klo 6-8 välisenä aikana. Ortodoksisissa kirkoissa sitä vastaa aamupalvelus.
Rukoushetkien rungon muodostivat jo varhain Vanhan testamentin psalmit. Niihin liitettiin Raamatun lukeminen ja mietiskely. Jeesuksen  opettaman Herran rukouksen lisäksi keskeisimpiin rukoushetkiin kuuluu jokin Uuden testamentin kiitoslauluista, Sakariaan, Marian tai Simeonin kiitoslaulu.
Laudeksen, kuten minkä tahansa rukoushetken voi johtaa pappi, seurakunnan työntekijä tai muu seurakuntalainen.
Ne voidaan toteuttaa rikkaasti tai pelkistetysti, lukien tai laulaen.
Laudeksen järjestys Suomen ev. lut. kirkon jumalanpalvelusten kirjan mukaisesti:
Johdanto (Herra, avaa minun huuleni - -)
Virsi, voidaan jättää pois
Psalmi antifoneineen
Raamatunluku
Lyhyt vastauslaulu, responsorio (voidaan jättää  pois)
Puhe tai mietiskelyteksti voidaan pois
Uuden testametin kiitoshymni, Sakariaan kiitoslaulu (Benedictus) antifoneineen
Rukousjako (vuororukous, esirukous, päivän rukous)
Herran rukous
Ylistys (Benedicamus)
Siunaus
Virsi tai musiikkia (voidaan jättää pois)
Hominvaara

Hominvaara oli kylä Korpiselän kunnan länsiosassa Raja-Karjalassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Hominvaara sijaitsi Korpijärven itäpuolella Korpiselän kirkonkylästä Värstilään johtavan maantien varrella noin neljä kilometriä kirkonkylästä etelään. Sen naapurikyliä olivat kirkonkylä pohjoisessa, Tšokki idässä sekä Tšiipakka ja Saaroinen lännessä.
Talvisodassa Neuvostoliitto ei vallannut Hominvaaraa, mutta 1940 Moskovan rauhan raja tuli kulkemaan Korpijärven poikki aivan Hominvaaran länsipuolelta ja kylä oli luovutettava Neuvostoliitolle. Kyläläiset evakuoitiin jäljelle jääneeseen Suomeen. Jatkosodan alussa 1941 kylä vallattiin takaisin ja asukkaat pääsivät jälleenrakentamaan kotejaan, mutta 1944 alueelta oli vetäydyttävä ja väestö evakuoitiin uudelleen.
Hysteria (Anna Abreun kappale)

| ”Hysteria” Anna Abreu |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Rush
 Julkaistu: 10. tammikuuta 2011
 Tuottaja(t): Jukka Immonen
 Tyylilaji: pop, synthpop, dance
 Kesto: 04.06
 Levy-yhtiö: Sony Music
Anna Abreun muut singlet
| ”Slam” 2010 | ”Hysteria” 2011 | ”Worst Part Is Over” 2011 |
Hysteria on Anna Abreun vuonna 2011 julkaistun neljännen studioalbumin Rush ensimmäinen single. Single julkaistiin 10. tammikuuta 2011.
Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Patric Sarin, joka on tehnyt Abreun Now- ja Just a Pretty Face? -albumeillekin menestyneitä kappaleita. Sarinin tekemässä Hysteriassa on mukana 1980-luvun poppia ja saman aikakauden syntikkadiscoa. Kappaleen on tuottanut Jukka Immonen, joka on tullut tunnetuksi mm. Jenni Vartiaisen albumien tuottajana.
Single meni heti ilmestyttyään iTunesin listaykköseksi.
Kappaleet

Hysteria – 4.06
Singlen kansikuva

Singlen kansikuva on kuvattu Thaimaassa marraskuussa 2010. Kansikuvan on kuvannut muotikuvaajana tunnettu Nana Simelius, joka otti myös Abreun edellisen Just a Pretty Face? -albumin promootiokuvat. Abreun luottomeikkaaja Saara Sarvas oli vastuussa Annan meikistä.
Musiikkivideo

Kappaleen musiikkivideo oli ensinäytössä The Voice -kanavan Heräämössä 26. tammikuuta 2011. Mikko Harman ohjaama musiikkivideo kuvattiin Imatralla, Ovakon tehtaalla 14.–15. tammikuuta 2011. Videolla nähdään Dance-ohjelmasta tuttu Ima Iduozee, joka esittää Annan ihastusta ja tehtaassa työskentelevää työkaveria.
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen latauslista: 6
Suomen virallinen singlelista: 6

Anna Abreu "Hysteria" -kappaleen musiikkivideolla.
Hirvijärvi (Mynämäki)

| Hirvijärvi |
| --- | --- |
 Kuva etelärannalta pohjoisrannalle kesäkuussa 2013.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Mynämäki
Koordinaatit:  60°44′22″N, 22°12′42″E
Laskujoki:  Hirvijoki 
Järvinumero:  30.003.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  74,7 m 
Rantaviiva:  1,1 km 
Pinta-ala:  0,065 km² 
 fiHirvijärvi 
Kuva etelärannalta kohti järven länsipäädyn avosuota kesäkuussa 2013.
Hirvijärvi (30.003.1.001) on Mynämäessä sijaitseva pieni 6,5 hehtaarin järvi.
Vesistösuhteet

Hirvijärven päävesistöihin kuulumisesta on eri lähteissä erilaista tietoa. Lounais-Suomen ympäristökeskuksen antaman tiedon mukaan Hirvijärvi laskee Hirvijokeen (29) ja on sen valuma-alueen ainoa järvi. Nykyisessä vesistöaluejaossa Hirvijärvi luetaan 3. jakovaiheen vesistöalue Mynäjoen keskiosan alueeseen (30.003) Mynäjoen päävesistössä (30).  Peruskartassa 1952 ja 1968 nähdään järven laskeneen ennen metsäojituksia Hirvijoen suuntaan. Hirvijärven pinnan korkeus merenpinnasta on 74,7 metriä ja 75 metrin korkeuskäyrän alapuolinen alue jatkuu Hirvijärvestä Hirvijoen varteen. Peruskartassa näkyvä oja Mynäjoen suuntaan on kaivettu joskus välillä 1965-1981 läpi harjanteen, jonka korkeus on yli 77,5 metriä. Ojalle ei ole kartassa annettu virtaussuuntaa. Valmisteilla olevassa ehdotuksessa uudeksi valuma-aluejaoksi järvi on luettu Hirvijoen valuma-alueeseen.
Luonnonympäristö

Järven länsirannalla on pieni avosuo, muuten ympäristö on ojitettua helppokulkuista metsäistä suota ja kalliometsää. Järven vieressä sijaitsee Hirvivuori, Hirvisuo ja Hirvoluhta. Järven rannalla ei ole asuinrakennuksia tai teitä, mutta sinne johtaa useita polkuja ja järven pohjoisrannalla on laavu sekä tulentekopaikka.
| Vedenlaatutiedot Näytteenottosyvyys 1 metri> Päivämäärä | Vedenlaatutiedot Näytteenottosyvyys 1 metri> Kokonaisfosfori | Vedenlaatutiedot Näytteenottosyvyys 1 metri> Kokonaistyppi | Vedenlaatutiedot Näytteenottosyvyys 1 metri> Liukoinen happi | Vedenlaatutiedot Näytteenottosyvyys 1 metri> Lämpötila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.04.1970 | 10,0 µg/l | 1200 µg/l | 8,8 mg/l | 0,3 °C |
| 11.06.1973 | 15,0 µg/l | 400 µg/l | 8,0 mg/l | 18,2 °C |
| 08.04.1987 | 22,0 µg/l | – µg/l | 5,8 mg/l | 1,8 °C |
| 13.07.1987 | 38,0 µg/l | – µg/l | 10,7 mg/l | 18,4 °C |
| 09.12.1992 | 15,0 µg/l | 540 µg/l | 8,8 mg/l | 2,7 °C |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hirvijärvi (Mynämäki) Wikimedia Commonsissa
Kunnanlääkäri

Kunnanlääkäri oli maalaiskuntien lääkärin virka, jota kaupungeissa vastasi kaupunginlääkäri. Ensimmäinen kunnanlääkäri palkattiin Viitasaarelle vuonna 1882, ja järjestelmä laajeni, kun 1885 kunnanlääkärien palkkaukseen saatettiin myöntää valtionapua. 1910-luvun alussa Suomessa oli 159 kunnanlääkäriä ja 1960-luvun alussa 445. Kunnanlääkärijärjestelmä loppui, kun kansanterveyslaki tuli voimaan 1972, ja toiminta siirtyi terveyskeskuksiin. Kaupunginlääkäreitä on ollut jo hiukan aikaisemmin. Turkuun tuli porvarien kustantama kaupunginlääkäri 1755, jonka palkka alettiin vuonna 1827 maksaa kaupungin varoista.
Tunnettuja kunnan- ja kaupunginlääkäreitä:
Väinö Airo, Isokyrö
Eero Akaan-Penttilä, kansanedustaja, Nurmijärvi
Arno Forsius, Kiikka
Johannes Heilala, Paavola, Hausjärvi ja Laitila
Gunnar von Hertzen, Pihtipudas
Ernst V. Knape, Uusikaarlepyy
Wilhelm Sucksdorff, Helsinki
Carl Immanuel Qvist, Helsinki
Vilho Rantanen, jääkäri, Laitila ja Ilmajoki
Matti Ruokola, Oulainen
Oskari Reinikainen, Luumäki
Severi Savonen, Teuva
J.G. von Schrowe, valtiopäivämies, Parikkala
Wilhelm Snellman, Hanko
Rikhard Sotamaa, Laukaa
Gustaf Toppelius, Oulu
Tauno Wartiovaara, Helsinki
Aleksander Warppe, Orivesi
Johan Vitali, Lahti
Lars Jørgen Madsen

| Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Miesten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Pariisi 1900 | 300 m sotilaskivääri, pysty |  |
|  Kultaa | Antwerpen 1920 | 300 m sotilaskivääri, pysty, joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | 300 m vapaakivääri, moniasentokilpailu |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 1920 | 300 m sotilaskivääri, pysty |  |
|  Pronssia | Tukholma 1912 | 300 m vapaakivääri, moniasentokilpailu, joukkuekilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Loosduinen 1899 | 300 m vapaakivääri, asennot |  |
|  Kultaa | Wien 1908 | 300 m vapaakivääri, pysty |  |
|  Hopeaa | Loosduinen 1899 | 300 m vapaakivääri, pysty |  |
|  Hopeaa | Rooma 1911 | 300 m vapaakivääri, pysty |  |
|  Hopeaa | Reims 1924 | 300 m vapaakivääri, polvi |  |
|  Pronssia | Loosduinen 1899 | 300 m vapaakivääri, asennot, joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Viborg 1914 | 300 m vapaakivääri, asennot |  |
|  Pronssia | Viborg 1914 | 300 m vapaakivääri, asennot, joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Viborg 1914 | 300 m vapaakivääri, makuu |  |
|  Pronssia | Milano 1922 | 300 m vapaakivääri, asennot, joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Milano 1922 | 300 m vapaakivääri, pysty |  |
|  Pronssia | Reims 1924 | 50 m vapaapistooli, joukkuekilpailu |  |
Lars Jørgen Madsen (19. heinäkuuta 1871 – 1. huhtikuuta 1925) oli tanskalainen ampuja ja olympiavoittaja. Hän osallistui Pariisin, Lontoon, Tukholman ja Antwerpenin olympialaisiin. Madsen voitti urallaan yhteensä viisi olympiamitalia, joista kaksi oli kultaisia, kaksi hopeisia ja yksi pronssinen. MM-kilpailuista Madsenin henkilökohtaisten mitalien lukumäärä oli yhdeksän, kolme kutakin väriä. Mukaan on laskettu vuoden 1900 olympiakisat, jolloin ammuttiin myös maailmanmestaruuksista. Lisäksi Madsenilla on neljä joukkuepronssia, joista viimeisin vapaapistoolijoukkueessa.
Madsen voitti Loosduinenin MM-kisoissa 1899 vapaakiväärin tuloksella 943. Pariisin olympialaisissa 1900 Madsen voitti sotilaskiväärin pystyasennon tuloksella 305. Madsen ampui Wienin MM-kisoissa 1908 vapaakiväärin pystyasennon maailmanmestariksi pistein 317. Tukholman olympialaisissa 1912 hän voitti hopeaa vapaakiväärin kokonaiskilpailussa pistein 981.
Madsen ampui vuonna 1899 vapaakiväärin 300 metrin 3 × 40 laukauksen maailmanennätyksen 943, joka ylitti Achille Parochen edellisenä vuonna ampuneen ennätyksen seitsemällä pisteellä. Ennätys pysyi voimassa vuoteen 1901, jolloin Emil Kellenberger rikkoi sen.
Aiheesta muualla

Madsenin profiili databaseolympics.com-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Miesten mitalistit ISSF:n sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: hu:Lars Jørgen Madsen
Käännös suomeksi
Hirvijärvi (Orivesi)

| Hirvijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°39′35″N, 24°08′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pukalan valuma-alue (35.39)
Laskuoja:  oja Pukalaan 
Järvinumero:  35.393.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,2 m  
Rantaviiva:  0,694 km  
Pinta-ala:  2,865 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHirvijärvi 
Hirvijärvi  tai myös Loppislammi on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Pukalan alueeseen (35.393) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,2 metriä mpy.
Laura Pyrrö

Laura Liisa Pyrrö (s. 21. heinäkuuta 1978 Luumäki) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano.
Henkilöhistoria

Pyrrö syntyi erikoislääkäri Ilkka Pyrrön ja musiikin ja filosofian maisteri Katriina Pyrrön perheeseen. Hän suoritti yhdysvaltalaisen ylioppilastutkinnon 1996 ja tuli ylioppilaaksi Suomessa 1998. Pyrrö valmistui musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemian oopperakoulutuksesta vuonna 2007, suorittaen kaikki laulututkintonsa erinomaisin arvosanoin. Hänen opettajinaan ovat toimineet mm. Liisa Linko-Malmio, Ritva Auvinen, Elizabeth Norberg-Schulz ja Marjut Hannula; mestarikursseista mainittakoon Gundula Janowitz, Helena Döse ja Udo Reinemann. Kaudella 2006-2007 Pyrrö osallistui kansainväliselle liedin mestariluokalle Conservatorium van Amsterdamissa Hollannissa. Pyrrö kuuluu vuonna 2011 perustetun Ooppera Artico ry:n perustajajäseniin ja toimii yhdistyksen puheenjohtajana.
Ura

Pyrrö on esiintynyt mm. Suomen Kansallisoopperassa, Savonlinnan oopperajuhlilla ja Opera Cava -festivaaleilla sekä ulkomailla Dalhallan oopperafestivaaleilla Ruotsissa ja Brasovin oopperassa Romaniassa. Hänen roolejaan ovat olleet mm. Mozartin Taikahuilun Pamina, Bizet’n Carmenin Micaela, Straussin Lepakon Rosalinde, Janácekin Ovelan ketun Kettu ja Poulencin monologiooppera La Voix humaine. Jukka Linkolan Hallin Janne -oopperan kantaesityksessä Pyrrö lauloi naispääroolin Santran.
Pyrrön repertuaariin kuuluu oopperan lisäksi liediä, operettia, kirkkomusiikkia, modernia ja barokin ajan musiikkia sekä klassista musikaalia. Pyrrö on myös esiintynyt musiikkiteatterirooleissa mm. Helsingin Kaupunginteatterissa ja Teatteri Imatrassa. Esitetyistä kirkollisista teoksista mainittakoon Bachin kantaatti Jauchzet Gott in allen Landen ja Johannespassio, Rossinin ja Pergolesin Stabat Materit sekä Mozartin c-mollimessu ja motetti Exsultate, jubilate.
Pyrrö on esiintynyt useimpien Suomen kaupunginorkestereiden solistina ja kotimaan lisäksi konsertoinut mm. Ruotsissa, Virossa, Venäjällä, Hollannissa, Unkarissa, Islannissa ja Yhdysvalloissa. Syksyllä 2010 Nova Records julkaisi Pyrrön levyn Oskar Merikannon yksinlauluista. Pyrrö osallistui 2014 musiikkikilpailuun  Tähdet, tähdet, jossa hän esitti eri musiikkigenrejä aina Rap-musiikista oopperaan ja heavyrokkiin.
Vuonna 2002 Pyrrö voitti ensimmäisen palkinnon Timo Mustakallio -laulukilpailussa.
Aiheesta muualla

Laura Pyrrön kotisivut
Latvajärvi

Latvajärvi on kylä Latvajärven itäisellä rannalla, Maaselän harjanteella Vienan Karjalassa, Karjalan tasavallassa, noin viiden kilometrin päässä Suomen rajasta. Latvajärvi on Vienan runokylistä kaikkein merkittävin. Siellä elivät ja sieltä olivat kotoisin kaikki Perttusen runonlaulajasuvun jäsenet, muun muassa Arhippa ja Miihkali Perttunen.
Nykyään Latvajärvelle on Suomen puolelta vedetty sähköt Vienan runokylät -projektin aloitteesta, mutta turismia hankaloittaa sijainti rajavyöhykkeellä.
Aiheesta muualla

Latvajärvi Juminkeko-säätiön runokyläprojektin sivuilla
Kunnanhallitus Suomessa

Kunnanhallitus (itseänsä kaupungiksi kutsuvissa kunnissa myös kaupunginhallitus, lyhenne KH tai kh) on kunnanvaltuuston itselleen (ja näin kunnallekin) valitsema hallitus. Se on yksi kunnan kolmesta pakollisesta toimielimestä, joka valmistelee valtuuston käsittelemät asiat ja vastaa kunnan hallinnosta ja taloudesta. Kunnanhallitus valvoo kunnan etua, edustaa kuntaa ja käyttää sen puhevaltaa.
Kunnanhallituksen jäsenet siis valitsee valtuusto. Kunnanhallitukseen voidaan valita kuka tahansa, joka on kyseisessä kunnassa vaalikelpoinen kuntavaaleissa, ei kuitenkaan henkilöä, joka [lähde? ] toimii kunnan keskushallinnossa kunnanvaltuuston alaisena, vastaa esimerkiksi lautakunnan esittelijänä kunnanhallituksen käsiteltäväksi tulevien asioiden valmistelusta, on merkittävässä asemassa sellaisessa liiketoimintaa harjoittavassa yhteisössä, jolle kunnanhallituksen tekemät ratkaisut voivat tuottaa olennaista hyötyä tai vahinkoa tai on merkittävässä asemassa kunnan henkilöstön edunvalvonnasta huolehtivassa yhteisössä.
Kunnanhallituksen jäsenten enemmistö ei myöskään saa olla kunnan tai kunnan määräysvallassa olevan yhteisön tai säätiön työntekijöitä. [lähde? ]
Kunnanhallitusten on nautittava kunnanvaltuustojen luottamusta. Mikäli luottamus ei ole voimassa, voi kunnanvaltuusto erottaa kunnanhallituksen ja valita uuden.
Aiheesta muualla

Kuntalaki (Arkistoitu – Internet Archive)
Kunnanhallituksen puheenjohtaja
Kunnallinen protokolla
Suomen kunnat
| --- | --- |
Hallinto:  Kuntavaalit • Kunnanvaltuusto Suomessa • Kunnanhallitus Suomessa • Kunnanjohtaja Suomessa • Kunnanvaltuuston puheenjohtaja • Kunnanhallituksen puheenjohtaja • Kuntayhtymä • Suomen Kuntaliitto • Suomen kunnanvaakunat • Kuntanumero • Pitäjänkokous • Kuntakokous
Kuntaluettelot:  Luettelo Suomen kunnista • Luettelo Suomen entisistä kunnista • Luettelo Suomen kunnista väkiluvun mukaan • Luettelo Suomen kunnista pinta-alan mukaan • Luettelo Suomen kunnista perustamisvuoden mukaan • Luettelo Suomen kuntien koordinaateista • Luettelo Suomen ruotsin- ja kaksikielisistä kunnista • Luettelo Suomen kunnista postinumeropiireittäin • Luettelo Suomen postinumeroista kunnittain • Luettelo Suomen rannikkokunnista • Luettelo Suomen kuntanumeroista • Luettelo Suomen kunnista vuonna 2008
Kaupunkiluettelot:  Suomen kaupungit • Luettelo Suomen kaupungeista • Luettelo Suomen entisistä kaupungeista • Luettelo Suomen kaupungeista perustamisvuoden mukaan
Suomen kuntauudistukset:  Vuoden 1865 kunnallisasetus • Suuri kuntauudistus (1961–1982) • Kunta- ja palvelurakenneuudistus (2005–2012) • Sote-uudistus (2011–)
Kuntamuutokset:  Kuntajakolaki • Kuntaliitos Suomessa • Luettelo kuntaliitoksista Suomessa kunnittain • Kuntaliitokset Suomessa ilman yhteistä rajaa • Luettelo Suomen kuntien nimenmuutoksista • Alueliitos • Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa
Historialliset kuntamuodot:  Suomen keskiaikaiset seurakunnat • Luettelo Suomen kirkkopitäjistä • Kaupunki • Kauppala • Luettelo Suomen kauppaloista • Maalaiskunta • Epäitsenäinen kauppala • Taajaväkinen yhdyskunta • Luettelo Suomen taajaväkisistä yhdyskunnista • Vanhat kaupungit Suomessa • Uudet kaupungit Suomessa • Suomen laittomat kunnat
Histon FC

| Histon FC |
| --- | --- |
Koko nimi:  Histon Football Club
Lempinimet:  The Stutes
Perustettu:  1904 (nimellä Histon Institute)
Kaupunki:  Histon and Impington
Kenttä:  Bridge Road
– kapasiteetti:  3 800 (1 700 istumapaikkaa)
Sarja:  Northern Premier League Division One Midlands
Värit:  Punainen, musta, sininen
Puheenjohtaja:  Richard Barlow
Päävalmentaja:  Lance Key
Infobox OKNimi-testi OK: 
Histon FC on englantilainen jalkapalloseura Histon and Impingtonista. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Northern Premier League Division One Midlandsissa, joka on Englannin sarjajärjestelmän kahdeksanneksi korkein sarjataso. Histon pelaa kotiottelunsa Bridge Road -stadionilla, jonne mahtuu 3 800 katsojaa. Joukkueen valmentajana toimii Lance Key.
Historia

Histon FC perustettiin vuonna 1904 nimellä Histon Institute. Histoniin oli perustettu instituutti eli tutkimuslaitos vuotta aiemmin ja Histon FC toimi alun perin sen jalkapallojoukkueena. Seuran nimestä pudotettiin sana Institute pois vuonna 1951 ja nimi vaihtui nykyiseksi Histon FC:ksi.
Seuran kotistadion Bridge Road avattiin vuonna 1962 ja joukkue pelasi tuolloin amatöörisarja Delphian Leaguessa. Sarja kuitenkin romahti ja vuonna 1966 Histon FC pelasi itäisten kreivikuntien sarjaa, jota se tahkosi 30 vuotta. 1980-luvun lopulla Histonissa pelasi myöhemmin joukkueesta Manchester Unitediin siirtynyt Giuliano Maiorana.
Histon FC alkoi saavuttaa parempaa menestystä 1990- ja 2000-luvuilla, kun se nousi ensin vuonna 1995 itäisten kreivikuntien liigan ykkösdivisioonaan, josta se jatkoi nousemistaan ja pääsi kauden 1999–2000 päätteeksi jo Southern Leaguehen. Vuonna 2007 Histon pelasi viittä sarjatasoa ylempänä kuin vuonna 1995. Se pelasi Conference Nationalissa siitä lähtien ja pääsi nousukarsintaan kaudella 2008–2009. Histon sijoittui kuitenkin kaudella 2010–2011 sarjan viimeiseksi ja putosi Conference Northiin. Vuosina 2014–2017 Histon putosi kolme sarjaporrasta alaspäin Eastern Counties Leagueen asti.
Bridge Road vuonna 2007