stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lend-Lease
Avustukset

Yhdysvaltain muihin liittoutuneisiin maihin toimittamien materiaalien arvo tarkistettava
| Valtio | Arvo   Miljoonissa Yhdysvaltain dollareissa |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Brittiläinen imperiumi | 31 387,1 |  |  |
|  Brasilia | 372,0 |  |  |
|  Neuvostoliitto | 10 982,1 |  |  |
|  Meksiko | 39,2 |  |  |
|  Ranska | 3 223,9 |  |  |
|  Chile | 21,6 |  |  |
|  Kiinan tasavalta | 1 627,0 |  |  |
|  Peru | 18,9 |  |  |
|  Alankomaat | 251,1 |  |  |
|  Kolumbia | 8,3 |  |  |
|  Belgia | 159,5 |  |  |
|  Ecuador | 7,8 |  |  |
|  Kreikka | 81,5 |  |  |
|  Uruguay | 7,1 |  |  |
|  Norja | 47,0 |  |  |
|  Kuuba | 6,6 |  |  |
|  Turkki | 42,9 |  |  |
|  Bolivia | 5,5 |  |  |
|  Jugoslavia | 32,2 |  |  |
|  Venezuela | 4,5 |  |  |
|  Saudi-Arabia | 19,0 |  |  |
|  Guatemala | 2,6 |  |  |
|  Puola | 12,5 |  |  |
|  Paraguay | 2,0 |  |  |
|  Liberia | 11,6 |  |  |
|  Dominikaaninen tasavalta | 1,6 |  |  |
|  Iran | 5,3 |  |  |
|  Haiti | 1,4 |  |  |
|  Etiopia | 5,3 |  |  |
|  Nicaragua | 0,9 |  |  |
|  Islanti | 4,4 |  |  |
|  El Salvador | 0,9 |  |  |
|  Irak | 0,9 |  |  |
|  Honduras | 0,4 |  |  |
|  Tšekkoslovakia | 0,6 |  |  |
|  Costa Rica | 0,2 |  |  |
Yhteensä: 48 395,4
Britannian tukeminen

Lend-Lease käynnistyi Lend–Lease-lailla 11. maaliskuuta 1941. Se salli presidentin ”myydä, siirtää, vaihtaa, vuokrata, antaa lainaksi tai muuten saattaa kaikkia puolustustarvikkeita sellaisen hallituksen haltuun [jonka presidentti näkee tärkeäksi Yhdysvaltain puolustukselle].” Tämä oli keino tukea Britanniaa ja pysyä näennäisesti puolueettomana.
Roosevelt hyväksyi miljardin dollarin avun Britannialle 30. lokakuuta 1941. Ennen tätä oli jo solmittu hävittäjiä-tukikohdista-sopimus, jolla Britannia sai 50 hävittäjäalusta Karibian ja Newfoundlandin tukikohtia vastaan.
Britannian tukeminen > Lainan takaisinmaksu

Sodan päättyessä valtavasti materiaalia oli matkalla Britanniaan, kun ohjelma päättyi 2. syyskuuta 1945. Ne myytiin 10 %:lla hinnastaan ja maksu jaettiin 50 vuodelle 2 %:n korolla. Britannia oli ilmoittanut suorittavansa viimeisen maksuerän vuoden 2006 lopussa, 61 vuotta sodan päättymisen jälkeen. Vuoden viimeisenä arkipäivänä 29. joulukuuta 2006 maksettiin jäljelle jäänyt 83 miljoonan dollarin suuruinen erä, minkä jälkeen Britannian talousasiain sihteeri virallisesti kiitti Yhdysvaltoja sen sota-aikana antamasta tuesta.
Tuki Neuvostoliitolle

Ohjelman kautta Yhdysvallat toimitti Neuvostoliitolle sodan aikana muun muassa 409 500 ajoneuvoa, 43 % kaikista Neuvostoliiton autonrenkaista ja 56 % ratakiskoista uusiin Neuvostoliiton rautateihin. Neuvostoliitto vastaanotti tukea myös Britanniasta ja Kanadasta.
Toimitukset tapahtuivat ensin kolmea pääreittiä pitkin:
Murmanski ja Arkangeli
Persian käytävä eli Basra
Venäjän Kaukoitä eli Vladivostok
Ja myöhemmin
Venäjän arktinen reitti (Alaskan tie)
Mustanmeren reitti sen jälkeen kun Välimeri oli avattu.
Murmanskin satama oli ympärivuoden käytössä, mutta Arkangeli talvikauden jäässä.
Toimitusjaksot:
”Pre Lend-Lease” 22. kesäkuuta – 30. syyskuuta 1941 (maksu kullassa)
1. jakso 1. lokakuuta 1941 – 30. kesäkuuta 1942 (allekirjoitettu Moskovassa 1. lokakuuta 1941)
2. jakso 1. heinäkuuta 1942 – 30. kesäkuuta 1943 (allekirjoitettu Washingtonissa 6. lokakuuta 1942)
3. jakso 1. heinäkuuta 1944 – 30. heinäkuuta 1944 (allekirjoitettu Lontoossa 1. syyskuuta 1943)
4. jakso 1. heinäkuuta 1943 – 12. toukokuuta 1945 (allekirjoitettu Ottawassa 17. huhtikuuta 1945)
Lend–Lease-tuotteet Neuvostoliitolle 1941–1945 (taulukko)
| määrä | tuote |
| --- | --- |
375 833: kuorma-autoa
51 503: jeeppiä
35 170: moottoripyörää
8 075: traktoria
7 053: panssarivaunua
14 795: lentokonetta
1 900: höyryveturia
66: dieselveturia
9 920: rautatievaunua
1 000: tasovaunua
120: tankinkuljetusvaunua
4 478 116: tn ruokatarvikkeita
2 670 371: tn öljytuotteita
185 000: kenttäpuhelinta
1 100 000: km kaapelia
2 300 000: tn terästä
229 000: tn alumiinia
Avun merkitys Neuvostoliitolle

Muistelmissaan Nikita Hruštšov arvioi liittoutuneiden avun merkitystä ja totesi sen "auttaneen suuresti". Amerikasta saatuihin autoihin ja kuorma-autoihin viitaten hän kertoi:
Kuvitelkaahan vain, kuinka olisimme edenneet Stalingradista Berliiniin ilman niitä! Tappiomme olisivat olleet valtavat, sillä liikkuvuutemme olisi ollut aivan olematon. Saimme myös terästä ja alumiinia ja valmistimme niistä tykkejä, lentokoneita ym. kalustoa. Oma teollisuutemme oli lyöty pirstoiksi ja osaksi luovutettu viholliselle. Saimme Amerikasta myös suuria elintarvikemääriä - - Ilman sitä emme olisi kyenneet ruokkimaan armeijaamme, olimmehan menettäneet tuottoisimmat alueemme, Ukrainan ja Pohjois-Kaukasian.
Hruštšov oli sitä mieltä, että Stalin oli tietoinen avun merkityksestä, mutta piti liian häpeällisenä ja nöyryyttävänä tunnustaa asiaa julkisesti. Amerikkalaislähteen mukaan Stalin maljapuheessaan Teheranin konferenssissa 1943 kuitenkin sanoi, että "ilman Lend-Lease avun välityksellä saatuja koneita olisimme hävinneet sodan."
Kirjallisuutta

Talbott, Strobe (toim.): Hruštšev muistelee. Suomentanut Antti Nuuttila ym. Helsinki: WSOY, 1971.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lend-Lease Wikimedia Commonsissa
Lend-Lease Artikkeli englanniksi (Arkistoitu – Internet Archive)
Alkuperäinen Lend-Lease hävittäjä (Airacobra), joka putosi jatkosodassa Suomen alueelle. Entisöity ja säilytetään Keski-Suomen ilmailumuseossa Tikkakoskella.
Edellisessä kuvassa näkyvän koneen kokoonpanolinja Yhdysvalloissa. Neuvostoliitolla oli kyseistä mallia kaikkiaan 5 707 kpl.
Leningradin asema

Leningradin asema tai Lokakuun asema (ven. Ленингра́дский вокзал, Leningradski vokzal tai  Октя́брьский вокзал, Oktjabirski vokzal) on Moskovassa sijaitseva, länteen suuntautuvaa henkilöliikennettä palveleva Venäjän rautateiden rautatieasema. Asemalta liikennöidään junia esimerkiksi Pietariin, Petroskoihin, Murmanskiin, Pihkovaan, Novgorodiin,  Tallinnaan sekä Helsinkiin, johon ajetaan Tolstoi-junalla.
Rautatieasema sijaitsee Komsomollskaja-aukion laidalla Moskovan ydinkeskustan koillispuolella, 3,3 kilometriä Punaiselta torilta. Saman aukion ympärillä on myös kaksi muuta rautatieasemaa, viereinen Jaroslavlin asema ja aukion eteläpuolella Kazanin asema. Lähin metroasema on Komsomolskaja, joka on sekä punaisen linjan (metrolinja 1) että ruskean metrolinjan (rengaslinja 5) asema.
Nikolain asema joskus vuonna 1855-1862
Rautatie Pietarin ja Moskovan välille rakennettiin Venäjän keisari Nikolai I:n aikana 1849 ja tällöin Moskova sai ensimmäisen rautatieasemansa. Aseman alkuperäinen nimi oli hallitsijan mukaan Nikolain asema. Vuonna 1923 asema uudelleennimettiin Lokakuun asemaksi  ja pian sen jälkeen Leningradin asemaksi. Molemmat nimet ovat yhä käytössä.
Aiheesta muualla

VR:n sivut Leningradin asemasta (Arkistoitu – Internet Archive) (vr.fi)
Moskovan matkustustiedote: varovaisuutta asemilla! (Arkistoitu – Internet Archive) (formin.fi)
Leningradin aseman tietoja, mm. aseman pohjapiirros, aikataulut, lippumyymälän tiedot yms (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (moscow.ru)
Venäjän rautateiden matkustajaliikenteen sivut, sis. aikatauluhaku (venäjäksi) (rzd.ru)
Aikatauluhaku Leningradin asemalle, aikataulussa nimellä Moskva Oktiabrskaia (englanniksi) (poezda.net)
Rautatiekarttaa Moskovan seudusta ja läntisestä Venäjästä parovoz.com. Arkistoitu 4.12.2012. Viitattu 27.8.2011. (englanniksi), (venäjäksi) (parovoz.com)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| n k Moskova |
| --- | --- | --- |
 Hallinnollinen jako  Liittovaltiokaupunki  Moskovan alue 
| Yleistä |  Historia Moskovan ruhtinaskunta  Vuoden 1918 kapina  |  |
| Maantiede |  Moskvajoki  Oka  Volga  Moskovan kanava  |  |
| Koulutus ja tiede |  Asevoimien yhteisakatemia  Ilmailuinstituutti  Moskovan valtionyliopisto  Teknillinen valtionyliopisto  Kansainvälisten suhteiden instituutti  Skolkovo  |  |
| Kulttuuri |  Elokuvajuhlat  Museot Asevoimien keskusmuseo  Kosmonautiikan museo  Kremlin asehuone  Kubinkan panssarimuseo  Leninin mausoleumi  RKK Energijan museo  Suuren isänmaallisen sodan museo  Tretjakovin galleria  Musiikki Konservatorio  Orkesteri  Teatteri Bolšoi-teatteri  Majakovski-teatteri  Teatteritaiteen akatemia  Puistot Bitsevskin puisto  Gorkin puisto  Ystävyydenpuisto  Urheilu Lokomotiv-keskusstadion  Lužniki  Megasport-urheilupalatsi  Novogorsk  Otkrytije Arena  VTB Arena  Dynamo Moskova Jalkapallo  Jääkiekko  Spartak Moskova Jalkapallo  Jääkiekko  TsSKA Moskova Jalkapallo  Jääkiekko  Koripallo  |  |
| Liikenne |  Šeremetjevo  Domodedovo  Vnukovo  Ramenskoje  Metro  Ratayhteydet Leningradin asema  Kazanin asema  Kurskin asema  Kiovan asema  Riian asema  Paveletsin asema  Savjolovon asema  Jaroslavlin asema  Valko-Venäjän asema  Tiet Lefortovon tunneli  Kehätie  M10  Volokolamskin valtatie  |  |
| Hallinnollinen jako |  Keskinen piirikunta  Pohjoinen piirikunta  Koillinen piirikunta Ostankino  Itäinen piirikunta Sokolniki  Kaakkoinen piirikunta Lefortovo  Petšatniki  Eteläinen piirikunta  Läntinen piirikunta  Luoteinen piirikunta  Zelenograd  Novomoskovski Moskovski  Štšerbinka  Troitsk  |  |
| Nähtävyydet |  Aleksanteri II:n patsas  Edelweiss  Eläintarha  Federation Tower  GUM  Hotelli Ukraina  Kotelnitšeskaja Naberežnaja  Kristus Vapahtajan katedraali  Lubjanka  Moskovan Kreml Arkkienkelin katedraali  Kahdentoista apostolin kirkko  Kristuksen syntymän kirkko  Kristuksen taivaaseenastumisen kirkko  Neitsyt Marian Ilmestyskirkko  Spasskaja-torni  Uspenskin katedraali  Novodevitšin nunnaluostari  Punainen tori Pyhän Vasilin katedraali  Riemukaari  Smolenskin tori  Štyki-muistomerkki  Työläinen ja kolhoosinainen  Valkoinen talo  Valtionkirjasto  Yleisvenäläinen näyttelykeskus  |  |
Efektiivinen tuotto

Efektiivinen tuotto eli ”todellinen” tuotto tarkoittaa arvopaperin tuottoa verrattuna sen hankintamenoon tai markkinahintaan. Efektiivinen tuotto kertoo, kuinka monta prosenttia osinko, korko tai muu sellainen tuotto on laskettuna arvopaperin hinnasta.
Kun efektiivinen tuotto lasketaan suhteessa hankintamenoon, menoksi lasketaan ostohinnan lisäksi hankintaan liittyvät kulut ja verot, esimerkiksi välityspalkkio ja leimavero.
Efanda

Efanda (ven. Ефанда, Эфа́нда, Алфви́нд) tai Alfvind (noin 850 – noin 881) oli norjalainen prinsessa 800-luvulla. Hänen ensimmäinen miehensä oli tuntematon ja toinen miehensä oli Novgorodin valtakunnan perustanut varjagiruhtinas Rurik. Hänen pojastaan Igorista tuli Kiovan ruhtinas noin vuonna 882.
Efanda oli Sköldungaättenin norjalaista kuninkaallista sukua 800-luvulta. Hänen nimensä mainitaan historioitsija Vasili Tatištševin tutkimusten mukaan Joakimin kronikassa. Hänestä tiedetään hyvin vähän. Hänen kanssaan rusien valtakuntaan muutti myös hänen vanhempi veljensä Odd Orvar, jonka Novgorodin sloveenit nimesivät slaavilaisittain Olegiksi. Olegista tuli myöhemmin Kiovan ruhtinas.
Efanda sai ilmeisesti vain yhden lapsen eli Igorin, josta tuli myöhemmin Kiovan ruhtinas. Eräiden oletusten mukaan Efandalla olisi ollut ensimmäisestä avioliitosta Hoskuld (ilmeisesti venäläisten kronikoiden mainitsema Kiovan ruhtinas Askold).
Lentopallon miesten SM-sarjakausi 1991–1992

Lentopallon miesten mestaruussarjassa kaudella 1991-1992 pelattiin kahdeksan joukkueen runkosarja, josta 6 parasta jatkoi loppusarjaan muiden joutuessa karsintaan.
Miesten SM-sarja > Runkosarja

| sija | Joukkue | O | V | H | Vo Erät | Hä Erät | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KuPS-Volley | 14 | 12 | 2 | 37 | 9 | 24 |
| 2 | Tampereen Isku-Volley | 14 | 10 | 4 | 34 | 19 | 20 |
| 3 | Raision Loimu | 14 | 6 | 8 | 27 | 28 | 12 |
| 4 | Poliisien Palloseura | 14 | 6 | 8 | 26 | 28 | 12 |
| 5 | Vammalan Lentopallo | 14 | 6 | 8 | 27 | 31 | 12 |
| 6 | Etelä-Kuopion Ilves | 14 | 6 | 8 | 23 | 29 | 12 |
| 7 | Oulun Etta | 14 | 5 | 9 | 21 | 32 | 10 |
| 8 | Varkauden Tarmo | 14 | 5 | 9 | 15 | 34 | 10 |
Varkauden Tarmo tuomittiin menettämään kuusi sarjapistettä joulukuussa 1991 tehdyllä liittohallituksen päätösellä. Lentopalloliitto katsoi Tarmon rikkoneen karanteenisäädöksiä hankkiessaan Esa Kokon Etelä-Kuopion Ilveksestä. Ilman pistemenetyksiä Tarmo olisi jälleen ollut mitalitaisteluissa mukana, nyt se joutui karsimaan sarjapaikastaan.
Miesten SM-sarja > Jatkosarja

Jatkosarjaan annettiin lähtöpisteitä runkosarjan perusteella 6-4-3-2-1-0.
| sija | Joukkue | O | V | H | Vo Erät | Hä Erät | Lähtöpisteet | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KuPS-Volley | 10 | 10 | 0 | 30 | 5 | 6 | 26 |
| 2 | Tampereen Isku-Volley | 10 | 6 | 4 | 22 | 23 | 4 | 16 |
| 3 | Vammalan Lentopallo | 10 | 6 | 4 | 24 | 17 | 1 | 13 |
| 4 | Raision Loimu | 10 | 4 | 6 | 17 | 23 | 3 | 11 |
| 5 | Poliisien Palloseura | 10 | 3 | 7 | 17 | 25 | 2 |   8 |
| 6 | Etelä-Kuopion Ilves | 10 | 1 | 9 | 11 | 28 | 0 |   2 |
Miesten SM-sarja > Pudotuspelit

| Välierät  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | KuPS-Volley | Raision Loimu | 3–2 | 3-0 , 1-3 , 1-3 , 3-0 , 3-2 |
|  | Tampereen Isku-Volley | Vammalan Lentopallo | 3–0 | 3-1 , 3-1 , 3-0 |
Voittajat loppuotteluun, hävinneet pronssiotteluun
Miesten SM-sarja > Pudotuspelit > Loppuottelut

| KuPS-Volley – Tampereen Isku-Volley  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | KuPS | Isku-Volley | 3–0 |  |
|  | Isku-Volley | KuPS | 1–3 |  |
|  | KuPS | Isku-Volley | 3–1 |  |
|  | Isku-Volley | KuPS | 2–3 |  |
KuPS-Volley Suomen mestari voitoin 4-0.
Mestarit: Sami Harjula, Seppo Hoivala, Matti Juntura, Vesa Mäntysalo, Margus Möttus, Timo Parkkali, Kari Rissanen, Jari Salokangas,  Harri Vänni. Valmentaja: Timo Hoivala.
Miesten SM-sarja > Pudotuspelit > Pronssiottelu

| Pronssi ratkaistiin 1 ottelussa  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Vammalan Lentopallo | Raision Loimu | 3–2 |  |
VaLePalle SM-pronssia
Miesten SM-sarja > Sarjakarsinta

| sija | Joukkue | O | V | H | Vo Erät | Hä Erät | Lähtöpisteet | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Varkauden Tarmo | 14 | 12 | 2 | 40 | 8 | 0 | 24 |
| 2 | Jyväskylän Metso-Lentis | 14 | 11 | 3 | 34 | 12 | 2 | 24 |
| 3 | Kalevan Lentopallo, Tre | 14 | 10 | 4 | 32 | 18 | 1 | 21 |
| 4 | Lapin Lukko, Rovaniemi | 14 | 9 | 5 | 29 | 25 | 1 | 19 |
| 5 | Perttelin Peikot | 14 | 5 | 9 | 18 | 32 | 0 | 10 |
| 6 | Seinäjoen Kuutoset | 14 | 4 | 10 | 15 | 34 | 0 |   8 |
| 7 | Salon Viesti | 14 | 3 | 11 | 18 | 37 | 2 |   8 |
| 8 | Oulun Etta | 14 | 2 | 12 | 16 | 36 | 2 |   6 |
Varkauden Tarmo säilyi SM-sarjassa, johon myös Metso-Lentis nousi. Etta putosi ykkössarjaan.
Karanteenisotkujen ja urheilullisen alamäen myötä taloudellisesti vaikeaan tilanteeseen joutuneen Tarmon sarjapaikka annettiin Paterin käyttöön. Pateri oli Tarmon ja Pieksämäen NMKY:n pelaajista koottu yhteisseura, joka vuokrasi varkautelaispelaajat Tarmon lentopallon tuki ry:ltä.
Edustussopimus

Edustussopimus eli agenttisopimus on sopimus, joka tehdään päämiehen (valmistajan) ja epäitsenäisen kauppaedustajan eli agentin välillä ja jonka nojalla henkilöllä on oikeus edustaa eli toimia toisen henkilön tai oikeushenkilön puolesta. Agenttisuhteessa päämies on itse suorassa sopimussuhteessa loppuasiakkaisiin. Agenttisopimus on yleinen tapa harjoittaa liiketoimintaa toisessa maassa tai toisella maantieteellisellä alueella ja se liittyy usein kaupalliseen toimintaan kuten huolintaan, komissiokauppaan ja kauppaedustukseen. Huolitsija, kauppaedustaja ja komissionääri toimivat toisen henkilön eli päämiehen puolesta.
Agenttisopimuksen solmiminen on yksi keskeinen tapa hyödyntää markkinoilla olevia valmiita resursseja, asiakaskontakteja ja paikallista kulttuurituntemusta. Solmimalla agenttisopimuksen (eli edustussopimuksen) voidaan helposti harjoittaa kauppaa toisessa maassa ilman päämiehen merkittäviä investointeja, mm. Ilman, että päämiehellä olisi tarvetta esimerkiksi avata myyntikonttoria kyseiseen maahan. Kauppaedustaja toimii päämiehen nimissä ja lukuun tarkoituksenaan edistää päämiehen tavaroiden myyntiä tai tavaroiden ostoa, mutta huolitsija ja komissionääri sen sijaan omissa nimissään.
Agenttisopimuksia sääntelee laki kauppaedustajista ja myyntimiehistä (KEL). Kauppaedustajan eli agentin toimintaa säätelee Laki kauppaedustajista ja myyntimiehistä vuodelta 1992. Agenttien toimintaa säätelee laki kauppaedustajista ja myyntimiehistä (417/1992), joka perustuu EU:n agenttidirektiivin, ja se sisältää mm. pakottavia säännöksiä toistaiseksi voimassa olevan agenttisopimuksen irtisanomisajasta sekä agentin oikeudesta hyvitykseen edustussopimuksen lakattua. Edustussopimus voidaan yleensä tehdä suullisenakin, mutta kauppaedustajan edustussopimuksen pitää olla kirjallinen jommankumman osapuolen niin vaatiessa.
Herald Eelma

Herald Eelma (s. 26. maaliskuuta 1934) on virolainen kuvittaja. Hän on tehnyt esimerkiksi Kalevalaan liittyviä kuvia kirjoihin.lähde tarkemmin?
Teokset

Kalevalan kuvat. Oulu : Pohjoinen, 1987 ISBN 951-749-074-7
Illustratsioonid A. H. Tammsaare romaanile 'Ma armastasin sakslast, Tallinn, 1978
Leipomo

Pariisilainen leipomokahvila
Ruotsalaisen konditorian myyntitiski
Leipomo on elintarviketeollisuuteen kuuluva laitos, jossa erilaisilla leivontamenetelmillä valmistetaan myytäväksi leipää ja muita leivonnaisia.
Erityisesti makeita leivonnaisia valmistava leipomo on konditoria, jota nimeä käytetään myös sen tuotteita myyvästä kahvilasta tai myymälästä.
Leipomoteollisuuteen luetaan tuoreen leivän ja kahvileipien valmistuksen lisäksi keksi- ja näkkileipätehtaat sekä muun muassa valmispizzojen, pakasteleivonnaisten, tortillojen yms. meksikolaisleipien, viljapohjaisten välipalatuotteiden ja korppujen valmistus. Suomessa Tilastokeskus sisällyttää toimialajaottelussaan leipomoteollisuuteen myös pastan ja kuskusin valmistuksen.
Leipomon työvaiheet

raaka-aineen kuljetus: jauhot ja muut raaka-aineet tuodaan suurten leipomoiden jauhosiiloihin yleensä tankkiautoilla, pieniin leipomoihin paperisäkeissä.
raaka-aineen varastointi: jauhosiiloista jauhot kulkevat suljetussa putkistossa taikinantekopaikalle.
taikinan teko: raaka-aineet punnitaan ja siirretään automaattisesti taikinakoneeseen yleensä +26…27-asteisen veden avulla. Taikinakone sekoittaa taikinaa, jolloin vehnätaikinaan muodostuu kimmoisa sitko, kun vehnän gluteeniproteiinit (gluteniinit ja gliadiinit) imevät vettä ja muodostavat kaasua pidättävän verkoston. Ruis, ohra tai kaura eivät muodosta samanlaista sitkoa.
taikinan lepo: taikina annetaan levätä, jolloin taikinan sekoituksen aikana muodostuneet jännitykset alkavat heiketä ja taikinan käsiteltävyys paranee. Levon aikana vehnätaikinan kimmoisa sitkorakenne pidättää sisäänsä hiivan kehittämää hiilidioksidia. Ruistaikinassa taikinajuuren hiiva kehittää niin ikään hiilidioksidia, minkä lisäksi juuren maitohappobakteerit muodostavat maito- ja etikkahappoa sekä aromiaineita.
paloittelu: taikina-annostelija paloittelee taikinan halutun suuruisiksi paloiksi.
riivaus: taikinapalat muotoillaan pallomaisiksi.
välilepo: taikinan sitkoproteiinien jännitys laukeaa ja taikinan muotoiltavuus helpottuu.
pitkärullaus: pitkärullauskone muotoilee taikinapalat levyiksi ja rullaa ne sitten pitkulaisiksi.
nostatus: nostatuskaapeissa lämpö (+30–40 °C) ja kosteus (60–80 %) nostattavat taikinaa. Kehittyvän hiilidioksidin ansiosta taikinaan muodostuu kuohkea rakenne, ja sen tilavuus kasvaa.
paisto: leipä paistetaan uunissa taikinalle ja leipien koolle sopivassa lämpötilassa sopivan ajan. Leipomouunit ovat joko suuria kiertoarinauuneja tai pienempiä pinnavaunu- tai kerrosarinauuneja. Uuneissa on höyrytyslaitteet, joilla voidaan säätää leivän paistumista ja kuoren muodostumista. Esimerkiksi höyrytys paiston alussa saa aikaan leivän kiiltävän pinnan.
jäähdytys: paistamisen jälkeen leivät jäähdytetään jäähdytysradalla suunnilleen huoneenlämpöisiksi ennen pakkaamista.
pakkaus: irtomyyntileipiä lukuun ottamatta leivät pakataan pusseihin tai kääreisiin, ja pakatut leivät siirretään kuljetuslaatikoihin.
jakelu: leipää toimitetaan vähittäiskauppoihin 2–3 kertaa päivässä.
Historiaa

Viljakasvien jyviä on käytetty ihmisravinnoksi jo 25 000 vuotta sitten, ja noin 11 000 vuotta sitten opittiin jauhamaan jyviä jauhoiksi. Elintarvikkeiden ja ruokalajien syntytavoista on monia tarinoita. Erään mukaan leipää olisi opittu leipomaan sattumalta, kun jauhoista keitetty puuro kuohui padasta kuumalle liedelle ja paistui kakkaroiksi. Leivän nostatus hiivalla voi olla samanlainen onnekas löytö.
Systemaattinen hiivataikinan teko ja paistouunin käyttö tunnetaan 4 500 vuoden takaa Egyptistä, jossa leipää paistettiin suurissa saviruukuissa. Egyptistä leivonta levisi muualle Välimeren alueelle, ja Rooman valtakuntaan perustettiin ensimmäinen leipurikilta 168 eaa. Roomassa vauraiden asiakkaiden leipiin alettiin lisätä jauhon ja veden ohella maitoa, munia, voita ja siemeniä. Alppien yli pohjoiseen leipäkulttuuri levisi vasta keskiajalla.
Leipurit olivat 1000-luvulta nykyisen Pohjois-Italian, Saksan ja Ranskan alueiden kaupunkeihin syntyneistä ammattikunnista. Leipurien symboliksi tuli jo tuolloin rinkelikuvio. Makeiden hunajakakkujen leipominen oli vuosisatoja luostareiden erioikeus, ja Suomessakin Naantalin luostarin birgittalaisnunnien tiedetään opettaneen piparkakkujen leipomista.
Ruotsiin ammattikuntalaitos alkoi muodostua 1300-luvulla ja käytäntö ulottui vähitellen myös Suomeen. Vuonna 1550 perustettuun Helsingin kaupunkiin syntyivät räätälien, tynnyrintekijöiden, suutarien ja palttinankutojien ammattikunnat 1660-luvulla. Leipurien ammattikunta perustettiin viimeisten joukossa vasta Venäjän vallan aikana 1839. Siihen asti leivonta oli kaupungeissakin pitkälti kotona tehtävää työtä, kuten se on yhä monin paikoin maaseudulla. Leipurien ammattikunnan perustivat yhdeksän pienen leipomoliikkeen omistajaa. Liikkeet sijaitsivat herrasväen asuinalueilla Kruununhaassa, Kaartinkaupungissa ja Kluuvissa.
Suomen maaseudulla leipää tehtiin kotona oman tilan viljasta oman myllyn jauhamana. Länsi-Suomessa tuli tavaksi leipoa harvoin mutta paljon, ja totuttiin kovaan kuivattuun leipään jota säilytettiin katonrajan vartaissa. Itä-Suomessa leivottiin useammin ja leipä oli tuoretta.
Helsingin leipuriammattikunta jäi lyhytikäiseksi: sen toiminta päättyi 1860, jolloin siihen kuului 15 leipuria ja heidän 56 kisälliä ja oppipoikaa. Ammattikunnalla oli yksinoikeus leivonnaisten myymiseen, ja laittomia leivänmyyjiä yritettiin saada kiinni. Heitä oli paljon, koskapa leivontaan kykeni kuka tahansa uunin omistava emäntä. Maistraatti säännösteli hintoja, ja leipurit yrittivät anoa siltä hinnankorotuksia. Maistraatti vaati tuoretta ja pehmeää vehnäleipää saataville kello 8 jokaisena viikon aamuna, ja tästä syntyi Suomeen leipomoiden yötyöperinne. Työ alkoi alkuillasta klo 17–18 ja jatkui seuraavaan aamupäivään klo 11–12 asti. Illallistauko oli iltakahdeksalta ja aamiaistauko aamukahdeksalta.