stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo vuonna 1977 kuolleista henkilöistä
Joulukuu

4. joulukuuta – Esa Arra, suomalainen toimittaja ja ulkomaankirjeenvaihtaja (s. 1911)
7. joulukuuta – Martti Pasanen, suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja,teollisuusneuvos (s. 1896)
15. joulukuuta – Aleksandr Galitš, neuvostoliittolainen näytelmäkirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja (s. 1918 tai 1919)
16. joulukuuta – Ida Appelberg, suomalainen näyttelijä (s. 1896)
22. joulukuuta – Louis Gravel, kanadalainen musiikkipedagogi, kuoronjohtaja ja baritoni (s. 1895)
Tuntematon päivämäärä

Arvo Leinonen, suomalainen painija (s. 1913)
Vera Smirnova, neuvostoliittolainen lastenkirjailija (s. 1898)
Maatila

Maatila Ontariossa Pohjois-Amerikassa.
Maatila on yhden tai useamman tilan tai tilanosan muodostama maatilataloudellinen kokonaisuus, joka kuuluu samalle omistajalle tai yhteisesti samoille omistajille. Nykyään Suomessa maatila on joko yksityinen, tilayhtymä tai osakeyhtiö, joka voi tarkoittaa esimerkiksi vanhan isännän ja emännän sekä uuden isännän ja emännän tai sisarusten yhteistä tilaa. Sukupolvenvaihdoksissa tila on ensin ostettava vanhemmilta. Perinnöksi tila voidaan saada vasta, kun jompikumpi vanhemmista kuolee. Perheessä on myös yleensä useampi kuin yksi lapsi, eli osa tilasta on ostettava sisaruksilta. Tilanjatkaja voi olla tytär tai poika – tai täysin ulkopuolinen. Sukupolvenvaihdos ei ole ilmainen vaan se vaatii suuriakin investointeja, ja yleensä tätä varten otetaan lainaa. Täten jokaisella on yhtäläiset mahdollisuudet ammattiin kuin ammattiin vanhempien tulo- ja omistustasosta riippumatta. Harvoin kuitenkaan muut kuin maatalon lapset jatkavat tiloja. Poikkeuksia toki on, ja kaikilla on siihen yhtäläiset mahdollisuudet. Nykyisin sukupolvenvaihdosten jälkeen uusi isäntä tai emäntä jää asumaan perheineen tilalleen ja vanha isäntäpari saattaa muuttaa pois aivan kuten sisaruksetkin. Tilalla ei asu koko suku kuten joskus aiemmin saattoi olla tilanne.
Maatilat Suomessa

Ennen 1900-luvun alkupuoliskolla tapahtunutta pientilavaltaistumista suurta, vanhaa maatilaa sanottiin Suomessa taloksi. Siihen kuuluivat rakennusten lisäksi viljelykset, metsät, karjat ja ihmiset. Talon omistajaa eli isäntää sanottiin talolliseksi. Kirkonkirjoissa kylien ihmiset on luetteloitu taloittain. Useimmiten myös talollisen perhe alkoi sukunimien yleistyessä käyttää talon nimeä sukunimenään. Varsinkin suurissa taloissa saattoi tällöin joskus asua koko sukulähde? ja tila siirtyi isältä pojalle. Perheen vanhat ihmiset saattoivat jäädä asumaan tilalle ja heille oli turvattu ns. syytinki, joka tavallaan vastaa nykyistä eläkettä. Seuraava sukupolvi viljeli maata ja kasvatti edelleen uuden sukupolven tilan jatkajaksi.
Talollisten lisäksi vielä 1900-luvun alussa oli tilatonta väestöä, johon kuuluivat torpparit eli tilanosan vuokraajat, mäkitupalaiset eli asuntotontin vuokraajat, muonamiehet ja muu maataloustyöväki, sekä suurtiloja eli kartanoita, joiden alaisuudessa saattoi olla torppien ja maataloustyöväen ohella myös talonvuokraajia eli lampuoteja ja suuremmissa kartanoissa usein myös kartanon keskitetysti johtamia sivutiloja. Varsinkin 1920-luvulta alkaen torppien itsenäistymisen myötä, mutta jo tästä riippumatta myös sitä aiemmin joko entisistä torpista ja mäkituvista mutta myös perintöosina ja vapaaehtoisilla kaupoilla muodostui vanhojen talojen ja kartanoiden ohelle suuri joukko eri kokoisia itsenäisiä pientiloja. Kun näitä usein oli enemmän kuin varsinaisia vanhoja taloja, saattoi enemmistö maatiloista monilla alueilla lopulta jo ennen toista maailmansotaa olla pientiloja. Kun luovutetun Karjalan siirtoväki 1940-luvulla asutettiin ja sille osoitettiin maata maanhankintalain perusteella, pientilojen osuus nousi edelleen.
Suomessa maatiloista suurin osa on ollut ja on edelleen lähinnä perheiden yksityisomistuksessa. Suomen maaseudun asuttamisen aikoihin 1500–1700-luvuilla tilat saattoivat olla metsineen ja joutomaineen pinta-alaltaan satoja, jopa tuhansia hehtaareja. Näistä kruununtiloista tuli myöhemmin lunastusten kautta talonpoikien omia ns. perintötiloja. Sittemmin 1800-luvun lopulta alkaen mahdollisiksi käyneiden palstoitusten ja lohkomisten, vuonna 1918 voimaan astuneen Lain vuokra-alueiden lunastamisesta ja vuonna 1945 Karjalan ja muiden luovutettujen alueiden siirtoväen asuttamiseksi säädetyn Maanhankintalain myötä muodostui runsaasti myös pienempiä tiloja, joiden pinta-ala saattoi vaihdella muutamasta hehtaarista muutamaan kymmeneen hehtaariin. Näin viimeistään 1960-luvulla tultiin tilanteeseen, jolloin etenkään muodostuneet pienemmät tilat eivät enää kyenneet elättämään maalaisväestöä – alkoi muutto kaupunkeihin. Samalla myös tilojen koko alkoi uudestaan kasvaa, kun viljelyn lopettaneiden tilojen maita yhdistettiin toimintaansa jatkaviin tiloihin. Vuonna 2010 maatilojen keskikoko Suomessa oli 36.7 Ha.
Elinkeino

Maatilojen elinkeino on maitotalous, liha- tai siipikarjan tuotanto, viljan viljely. Suurimpaan osaan maatiloista kuuluu myös metsiä, jolloin yksi osa on metsätalous. Joillakin maatiloilla isäntäväki käy näiden lisäksi ns. vierailla töissä eli palkkatyössä tai tekee urakointia.
Maatalot ovat olleet ennen vanhaanselvennä hyvin omavaraisia kaiken suhteen. Nykyisin erikoistumisen ja tehokkuuden nimissä maatilat keskittyvät vain joidenkin elintarvikkeiden ja raaka-aineiden tuottamiseen ja ostavat muun tarvitsemansa muualta. Kuitenkin esimerkiksi maitokarjatiloilla pyritään viljelemään tarvittava säilörehu ja kuivaheinä tai vilja itse.
Suomessa kartanoja ja suurtiloja on vieläkin paikoin runsaasti. Kartanot omistivat maat ja karjan ja torpparit tekivät työn. Myöhemmin kartanoiden merkitys väheni kun vuonna 1918 voimaan astunut Laki vuokra-alueiden lunastamisesta antoi torpparille mahdollisuuden lunastaa torppa itselleen. 1920-luvulla useat aiemmat pienet vuokraviljelmät siirtyivät torppareiden omistukseen. Silti kartanot ja vanhat talot useissa tapauksissa jäivät vielä suurtiloiksi.
Nyt elämme Euroopan unionin maatalouspolitiikan aikakautta ja muutenkin jo pitkään jatkuneelle tilojen kasvattamiselle edelleen on uusia mahdollisuuksia myös Euroopan unionin maatalouden kehittämistukien avulla. Toistaiseksi suurtilojen ongelmiin ja huonoihin puoliinkenen mukaan? sekä pientilojen etuihinkenen mukaan? ei kuitenkaan ole kiinnitetty huomiota.
Ahvenanmaalainen maatila Saltvikissa.
Yves Makabu-Makalambay

Yves Makabu-Makalambay vuonna 2009.
Yves Ma-Kalambay (s. 31. tammikuuta 1986) on belgialainen jalkapallomaalivahti, pituudeltaan 197-senttimetrinen. Hän edustaa Edinburghilaista Hibernian FCtä. Ma-Kalambay kuuluu Belgian alle 21-vuotiaiden maajoukkueen rinkiin. Ma-Kalambayn vanhemmat ovat kongolaisia.
Simon Ekpa

| Simon Njoku Ekpa |
| --- | --- |
 Simon Ekpa vuonna 2023.
Biafran pääministeri
 Itse julistanut itsensä pääministeriksi  
Johtaja:   IPOB-separatistiliikkeen johtaja
Lahden seudun joukkoliikennelautakunnan jäsen
 1.8.2021–31.5.2025  
Lahden liikunta- ja kulttuurilautakunnan jäsen
 9.11.2020–1.8.2021  
Lahden leikkialuetoimikunnan puheenjohtaja
 2019–2021  
Lahden ra­ken­nus- ja ym­pä­ris­tö­lu­pa­lau­ta­kun­nan jäsen
 2013–2017  
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. maaliskuuta 1985 (ikä 39) Ohaukwu, Nigeria
Kansalaisuus:   Nigeria ja  Suomi
Asuinpaikka:  Lahti
Ammatti:  separatisti ja yrittäjä
Arvonimi: "His Excellency / Herra pääministeri"
Vanhemmat:  Nwangbo Ekpa (isä) Ogayi Grace Ekpa (äiti)
Puoliso:  Marianne Säkäjärvi (vih. 2007, e. 2015)
Lapset:  1
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Uskonto:  helluntailainen
Etnisyys:  Igbo
 Huomautukset  Käräjäoikeus vanginnut 21. marraskuuta 2024 
 Nimikirjoitus
Sotilaspalvelus
Lempinimi:  Mazi Simon Ekpa
Simon Njoku Ekpa (s. 21. maaliskuuta 1985 Ohaukwu, Nigeria) on Lahdessa asuva nigerialais-suomalainen yrittäjä sekä kokoomuksen edustaja Lahden seudun joukkoliikennelautakunnassa. Hän johtaa IPOB-separatistiliikettä sekä itse perustamaansa Biafran pakolaishallitusta, mikä on aiheuttanut diplomaattisen selkkauksen Nigerian kanssa sekä poliisitutkinnan Suomessa.
Toiminta separatistina > Taustaa

Nigerian etelä- ja kaakkoisalue on osa entistä Biafran tasavaltaa, joka oli hetkellisesti itsenäinen ja tunnustettu osittain vuosina 1967–1970. Osa alueesta on kärsinyt epävakaudesta IPOB-separatistiryhmän ja Nigerian turvallisuusjoukkojen välisen konfliktin vuoksi. IPOB perustettiin vuonna 2012 rauhanomaisena liikkeenä, mutta sen aseellinen siipi käynnistyi vuonna 2020 omien sanojensa mukaan puolustaakseen igbojen etnistä ryhmää. Maailmanlaajuinen terrorismi-indeksi on vuoden 2022 vuosiraportissaan todennut, että IPOB on globaalissa terroristijärjestöjen vertailussa kymmenenneksi tappavin terroristijärjestö. Terrorismi-indeksin mukaan IPOB on vuonna 2022 suorittanut 40 iskua, surmannut 57 ja haavoittanut 16 ihmistä.
Simon Ekpa tuli tunnetuksi Nigeriassa sen jälkeen, kun hän ilmoitti vuonna 2021, että IPOBin johtaja Nnamdi Kanu oli määrännyt hänet hoitamaan ryhmän radioasemaa Radio Biafraa. Nnamdi Kanu pidätettiin samana vuonna syytettynä maanpetoksesta ja terrorismista, jotka hän kiisti. BBC:n Lagosin toimittajan mukaan Kanun jatkunut pidätys on merkinnyt sitä, että IPOB ei enää toimi yhtenäisenä voimana, jolla olisi selkeä komentorakenne tai poliittinen ohjelma.
Igboista peräisin oleva Ekpa kertoi johtavansa IPOBin toimintaa ja hyväksyvänsä väkivallan Nigeriassa maan viranomaisia ja vähemmistöryhmiä, kuten hausoja ja fulaneita vastaan, koska kyse on itsepuolustuksesta. Ekpa on puolustanut kommentteja, joissa kehotetaan myrkyttää joruboja ja hänen mukaansa hänen IPOB joukkonsa tarvitsevat lisää aseita, koska he ovat näkyvässä sotatilassa ja pyrkivät vallankaappaukseen Nigeriassa. Vuonna 2024 Ekpa ilmoitti julkisesti olevansa vastuussa johtaman joukkonsa surmaamista neljästä poliisista ja naissiviilistä Owerrissa. Nigerian korkein oikeus julisti IPOBin terroristijärjestöksi vuonna 2017 ja maaliskuussa 2024 maan puolustusvoimat julisti Ekpan sekä 96 muuta henkilöä etsintäkuulutetuiksi terrorismista. Nigerian puolustusvoimien tiedottaja Maj-Gen Onyema Nwachukwu tuomitsi lausunnossaan Ekpan ja tämän julkaiseman videon mm. siviilimiehen kidutuksesta. Viranomaiset ovat pyytäneet kansainvälistä rikostuomioistuinta tutkimaan, onko Ekpa syyllistynyt rikoksiin siviilejä vastaan.
Toiminta separatistina > IPOB-järjestö

IPOB-järjestö on tehnyt vuosina 2021-2024 Kaakkois-Nigeriassa useita terroritekoja, joihin kuuluu ihmisten ampumisia, mestauksia, aseellisia iskuja, kaappauksia ja kannibalismia.
Toiminta separatistina > Ekpan ulkonaliikkumiskielto määräys

Ylen kirjeenvaihtajan Pasi Toivosen vuonna 2023 Nigeriaan tekemän vierailun yhteydessä paljastui, että Ekpan alaisuudessa toimivat IPOB-asemiehet olivat surmanneet 52-vuotiaan torimyyjän Joy Ikwen, koska tämä ei totellut Ekpan julistamaa "sit at home"- ulkonaliikkumiskieltoa. IPOB tulitti summittain torikauppiaita ja asiakkaita Enugussa. Ekpan ulkonaliikkumieskielto on voimassa joka maanantai mutta kielto voi joskus kestää jopa viisikin päivää.
Terrori- ja konfliktidataa analysoivan ACLEDin mukaan tavalliset siviilit kärsivät, jos nämä eivät tottele määräyksiä ja Ekpan fraktio käy niiden kimppuun, jotka eivät noudata ulkonaliikkumiskieltoa, ja joiden uskotaan välittävän tietoa Nigerian hallitukselle.
Toiminta separatistina > Toiminta Biafran pakolaishallituksessa

Helmikuussa 2023 Ekpa julisti itsensä Biafran pakolaishallituksen (BRGIE) pääministeriksi ja nimesi tasavallan neuvottelukunnan jäsenet. Ekpan perustama pakolaishallitus pyrkii Biafran autonomiaan Nigeriasta ja Ekpan mukaan se "sitoutuu diplomaattisiin ja ulkomaisiin suhteisiin, järjestelyihin, neuvotteluihin ja sopimuksiin muiden kansojen ja etujärjestöjen kanssa." Tammikuussa 2024 Ekpa ilmoitti itsenäisyys toimien käynnistyvän vuoden loppuun mennessä ja ääniä kerättiin internetissä sekä paikallisesti Kaakkois-Nigeriassa. Pakolaishallituksen Käpylässä sijainneen toimiston vuokrasopimus purettiin loka-marraskuun taitteessa 2024 maksamattomien vuokrien takia ja hallituksen YouTube-kanava katosi.
Syyskuussa 2024 Ekpa lähetti adressin Afrikan unionille tunnustaa Biafran itsemääräämisoikeus mutta se estettiin. Ekpan mukaan unionin päätös vain lisää jännitteitä alueella ja hän vaatii selvitystä siitä, miksi komissio ei käsitellyt adressia tai edes vastannut siihen.
Lokakuussa 2024 Ekpa ilmoitti vahvistetulta X-tililtään, että IMF ja maailmanpankki olisivat myöntäneet hänelle 57.5 miljardin dollarin lainan Biafran perustamista varten ja, että WTO:n puheenjohtaja ja kansainvälinen valuuttarahasto olisivat edesauttaneet lainan myöntämisprosessissa. WTO:n puheenjohtaja kiisti väitetyn lainan ja kutsui Ekpan lausuntoa törkeäksi ja valheelliseksi. Ekpa kritisoi WTO:n puheenjohtajaa ja totesi, ettei julkaisu olisikaan ollut hänen kirjoittama.
Heinäkuussa 2023 järjestettiin Lahdessa mielenosoitus, johon osallistui viitisenkymmentä henkilöä. Eräs osallistuja totesi, että Simon Ekpan toiminta Nigeriassa rajoittaa biafralaisten oikeuksia ja että maan hallitus käyttää hyväkseen rajuja yllytyspuheita kiristääkseen sortotoimia biafralaisia vastaan.
KRP:n rikostutkinnat ja vangitseminen > Rahankeräysrikos

Helmikuussa 2022 Suomen keskusrikospoliisi pidätti Ekpan epäillen häntä rahankeräysrikoksesta. Poliisi sai useita yhteydenottoja Ekpasta ja se aloitti samalla selvittämään oliko Ekpaa syytä epäillä muistakin rikoksista.
KRP:n rikostutkinnat ja vangitseminen > Terrorismirikos

Marraskuussa 2024 Päijät-Hämeen käräjäoikeus vangitsi Ekpan todennäköisin syin epäiltynä terroristisessa tarkoituksessa tehdystä julkisesta kehottamisesta rikokseen. Lisäksi neljä muuta nigerialaistaustaista miestä vangittiin terrorismirikoksen rahoittamisesta. Yksi vangituista on aiemmin ollut syytettynä pahoinpitelystä ja luvattomasta taksiliikenteen harjoittamisesta. Terrorismirikos on pakkokeinotietojen perusteella tapahtunut 23.8.2021–18.11.2024 välisenä aikana Lahdessa. Tutkinnanjohtajan Otto Hiltusen mukaan Ekpa on edistänyt siviileihin ja viranomaisiin kohdistunutta väkivaltaa sekä muita rikoksia Nigeriassa. Hiltusen mukaan tutkinta ei poissulje mitään rikoksia, mitä aikaisemmin on tutkittu. KRP jäädytti Ekpan ja muiden epäiltyjen sekä heihin liittyvien yritysten varat.
Tammikuussa 2025 Ekpa oli vaatinut jo kolmannen kerran vangitsemisensa lopettamista Päijät-Hämeen käräjäoikeudelta tuloksetta. Poliisin mukaan vapautuessaan Ekpa voisi jatkaa rikollista toimintaansa ja haitata tutkintaa vaikuttamalla asian todistajiin. Ekpaa on pidetty vangittuna Kylmäkosken vankilassa.
Vangitsemispäätöksen jälkeen useat nigerialaisviranomaiset ilmoittivat, että he odottavat Ekpan luovutusta kotimaahansa ja hänen saattamista myös Nigerian oikeusviranomaisten käsiteltäväksi. Presidentti Bola Tinubun avustaja kirjoitti X:ssa: "kiitos Suomi ja nähdään pian herra pääministeri". Nigerian puolustusvoimat kommentoi Ekpan vangitsemista "avainvoitoksi terrorismin vastaisessa taistelussa." Puolustuvoimien komentaja Christopher Musa kertoi olevansa tyytyväinen vangitsemispäätökseen ja, että maan eteläosan turvallisuustilanne on parantunut merkittävästi vangitsemispäätöksen myötä. Myös Ekpan viikottaiset, väkivaltaa sisältäneet ulkonaliikkumiskiellot ovat kadonneet ja maan eteläalueen taloudellinen kehitys on kasvussa. Nigeria on aiemmin epäonnistunut saamaan Ekpaa luovutetuksi terrorismirikoksista.
KRP:n rikostutkinnat ja vangitseminen > Asianajajana esiintymisrikos

Vuonna 2025 Ekpaa vastaan nostettiin syyte asianajajista annetun lain säännösten rikkomisesta. Suomen Asianajajien Päijät-Hämeen osaston puheenjohtajan Minna Horellin mukaan rikos on hyvin harvinainen. Laissa säädellään siitä, kuka voi käyttää asianajajan ammattinimikettä ja rangaistavaa on se, jos henkilö, joka ei ole asianajaja, esiintyy asianajajana tai nimittää yritystään asianajotoimistoksi.
Ylen mukaan Ekpan lakipalveluista tehtiin kanteluita valvontalautakunnalle ja yritys mainosti erikoistuneensa maahanmuuttokysymyksiin vaikka Ekpa ei ole lakimies. Useat turvapaikanhakijat luulivat Ekpaa asianajajaksi. Ekpan pätemättömyys oli paljastunut vasta, kun he näkivät itseään koskevat asiakirjat.
Afganistanista kotoisin oleva henkilö kuuli "lakimies" Ekpasta ystävältään, kun hänellä oli kiire löytää itselleen lakimies. Perhe tarvitsi asianajajaa, kun se oli saanut hallinto-oikeudesta kielteisen päätöksen turvapaikkahakemukseensa. Ekpa vakuutti, että maahanmuuttoviraston päätös oli virheellinen ja hän hoitaisi asiat kuntoon. Henkilön mukaan Ekpa ei koskaan kertonut, ettei ole lakimies.
Ekpalle syytökset epäselvästä toiminnasta ovat tuttuja, ja hän epäilee, että häntä on mustamaalattu tarkoituksella. Ekpa kertoi Ylelle:
"Olen aina selittänyt, että toimin oikeusneuvojana. Jos asia ei mene hyvin, he suuttuvat ja sitten tulee tällaisia huhuja."
Lahden seudun joukkoliikennelautakunnan kotisivuilla ja Lahden kokoomuksen kuntavaalilistoilla Ekpa esiintyy tittelillä oikeusneuvoja.
Suomen suurlähettilään puhuttelu

Nigerian ulkoministeriö kutsui Suomen suurlähettilään puhutteluun helmikuussa 2022, koska Ekpan sanottiin levittäneen väärää tietoa, disinformaatiota ja vihapuhetta kannustavia kommentteja.
Suomen edustusto jakoi huolen Nigerian vuoden 2023 presidentin vaalien turvallisuudesta ja tuomitsi Ekpan väkivallan ja toimet, joilla hän pyrki estämään ihmisiä käyttämästä demokraattisia oikeuksiaan. Suurlähettiläs Leena Pylväinen kuitenkin totesi, että Ekpalle oli myönnetty Suomen kansalaisuus ja hänen oikeutensa pitää ottaa huomioon, ja että Suomen lait takaavat hänelle laajan sananvapauden.
Reaktiot > Kokoomus > 2023: Kokoomuksen reaktio Ekpan separatismista ja rahankeräysrikoksesta

Lahden kokoomuksen puheenjohtaja Mikael Seppälä totesi Helsingin Sanomille antamassa haastattelussa 17. helmikuuta 2022, että hän ei ota kantaa siihen, onko Simon Ekpan aktivismi negatiivista vai positiivista. Hänen mukaansa olisi tärkeää tietää ehdokkaiden taustoista riittävästi, mutta valitettavasti ihmisten taustoja ei aina pystytä tarkistamaan.
Hämeen kokoomuksen toiminnanjohtajan Mika Airisen mukaan Kokoomuksen kannalta oleellisinta asiassa on se, miten tapahtumat suhteutetaan Suomen ulkopolitiikkaan ja asiaa harkitaan siinä valossa.
Etelä-Lahden Kokoomuksen puheenjohtaja Mikael Seppälä sanoi maaliskuussa 2023, että Ekpaa on yritetty tavoitella ja keskustella asioista hänen kanssaan. Seppälä kävi jopa Ekpan asunnon ovella tuloksetta ja arvioi, että "mihin on sitten juossut karkuun", eikä Kokoomus ryhtynyt toimenpiteisiin Ekpaa vastaan.
Reaktiot > Kokoomus > 2024: Kokoomuksen reaktio Ekpan terrorismista ja vangitsemisesta

Kokoomus ei erottanut Ekpaa puolueensa jäsenyydestä tai luottamustehtävästä Lahden seudun joukkoliikennelautakunnasta sen jälkeen, kun hänet vangittiin todennäköisin syin epäiltynä terrorismirikoksesta. Kokoomuksen toiminnanjohtaja Pirjo Mäljä sanoi haluavansa antaa oikeuslaitoksen tehdä työnsä ensin.
Kysyttäessä voisiko terrorismirikos johtaa Kokoomuksesta erottamiseen, puoluesihteeri Timo Elo vastasi, että "varmaan asia otettaisiin pohdintaan.” Elon mukaan Ekpalla on Kokoomuksen mandaatti luottamustehtävässään Lahden seudun joukkoliikennelautakunnassa ja rikostuomio ei automaattisesti tarkoitaisi erottamista puolueesta. Erottaminen tulisi kyseeseen vain, jos rikostuomio vahingoittaisi yhdistystä.
Reaktiot > Rikos- ja prosessioikeuden professorin arvio

Vuonna 2023 Itä-Suomen yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen arvioi, että Ekpan toiminta on poikkeuksellista ja kiihottaminen kansanryhmää vastaan voisi olla rikosnimike, mutta Nigerian keskushallinto ei käy kansanryhmästä. Tolvasen mukaan oleellista on se, täyttääkö IPOB laissa määritellyt terrorismin tunnusmerkit.
Vuonna 2024 Tolvanen arvioi, ettei Ekpan terrorismirikosta vastaavaa tapausta olisi Suomessa aiemmin tutkittu ja, että elinkautinen on mahdollinen, jos rikos on johtanut jonkun surmaan tai tappo on tehty terroristisessa tarkoituksessa.
Reaktiot > Suomen Igbot

Suomen Igbo Unionin entisenä puheenjohtajana toimineen Simon Ekpan maanmiehet irtisanoutuvat hänen toiminnastaan. Järjestön myöhempi puheenjohtaja Orji Anya Odim sanoi, että Ekpan tulisi lopettaa vihan lietsominen ja provosointi. Odimin mukaan Ekpa ei edusta Suomen igboja ja monilla Suomessa elävillä igboilla on edelleen sukulaisia Nigeriassa. Väkivaltaisuuksien kiihtyessä nämä ihmiset ovat vaarassa ja vaarana on uusi Ruanda, jos Suomi ei puutu Ekpan toimintaan.
Reaktiot > Nigerian igbot

Ohanaezen, eli Nigerian Igbo-järjestön pääsihteeri Mazi Okechukwu Isiguzoro totesi Ekpan pidätyksestä helmikuussa 2023, että Suomen viranomaisten tulisi luovuttaa Ekpa Nigeriaan ja, että Suomen igbot ovat tehneet parhaansa varmistaakseen, että Ekpan aiheuttamat murhat ja väkivallat saadaan lopetettua. Ekpaa ei saa päästää oikeutta pakoon, eivätkä Suomen viranomaiset saa vapauttaa häntä. Nigerian liittohallitus ei saa valtakunnansyyttäjän kautta päästää Ekpaa pakoon Suomen oman lainsäädännöllisen vajeen, eli terrorismilakien puutteen vuoksi.
Reaktiot > Nigerian valtionjohto > Nigerian puolustusvoimat

Nigerian puolustusvoimien komentaja Christopher Gwabin Musa kertoi vuonna 2024, että Nigeria on ollut useaan otteeseen yhteyksissä Suomeen ja pyytänyt oikeusviranomaisia puuttumaan Ekpan toimintaa, joka on johtanut useiden ihmisten tappamisiin Nigeriassa. Musan näkemyksen mukaan Suomen hallitus sallii terrorismin harjoittamisen ja se pikemminkin tukee Ekpaa. Musa sanoi: "Ajatelkaa asiaa käänteisesti. Jos Ekpa tappaisi suomalaisia Nigeriasta käsin niin kuvitteletteko, että Euroopan unioni sallisi tämän? Ei todellakaan."
Reaktiot > Nigerian valtionjohto > Enugun osavaltion aluehallinto

Enugu osavaltion kuvernööri Peter Mbah totesi vuonna 2024, että "on yllättää, että Suomen hallitus sallii tämän miehen rauhanomaisesti oleskella heidän maassaan ja harjoittaa terrorismia Nigeriassa." Mbah lisäsi, että Ekpan puheet, teot sekä hänen johtamansa terroristit ovat ulkonaliikkumiskielloillaan surmanneet useita ihmisiä Nigeriassa ja viranomaisten tulisi pyrkiä edistämään Ekpan luovuttamista kotimaahansa ja hänen tekojensa saattamista oikeusviranomaisten käsiteltäväksi.
Ekpa vastasi Mbahin kommentteihin somepalvelu X:ssä todeten, että kuvernööri yksinkertaisesti vain pelkää seuraavaa "sit at home"- ulkonaliikkumiskieltoa, jonka hän ja hänen IPOB-ryhmänsä julistavat piakkoin alueella. Ekpa kirjoitti heinäkuussa 2024: "He tulevat näkemään hulluutemme lähipäivinä."
Reaktiot > Suomen valtionjohto > Ulkoministeri

Elokuussa 2024 Ekpan puoluetoveri Suomen ulkoministeri Elina Valtonen vastasi pohjoismaiden ministerivierailulla Abujassa Ekpan johtaman IPOB-ryhmän tappoihin ja terrori-iskuihin toteamalla, että:
"jos tällä kysymyksellä tarkoitetaan tätä tiettyä henkilöä, joka toimii Suomesta käsin ei, vaikkapa kovin rakentavasti, niin olemme todellakin ottaneet asian esille ja keskustelleet tästä Nigerian viranomaisten kanssa. Tämä on suomalaista oikeuslaitosta koskeva prosessi, joka operoi oikeusvaltioperiaatetta noudattaen. Tämä ei ole poliittinen kysymys vaan oikeuslaitosta koskeva asia. Molempien maiden viranomaiset tekevät yhteistyötä tässä asiassa ja toivomme, että saamme sen pian päätökseen."