stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salakuljetus
Tavarat ja menetelmät

Yleisiä salakuljetettavia asioita ovat huumeet, aseet, räjähteet, väärennetyt dokumentit, ihmiset, eläimet tai eläintuotteet, kasvit, arvokkaat metallit, mineraalit tai jalokivet, väärennetyt luksustuotteet, taide, antiikki, elimet, lääketarvikkeet, savukkeet, alkoholi ja äidinmaidonkorvike.
Joskus itse tavaran kuljetus rajan yli on rikollista, mutta monesti salakuljetettava tavara on myös laiton tai vaarallinen. Suoranaisen vaarallisuutensa lisäksi salakuljetettuja tavaroita käytetään usein rikollisiin tarkoituksiin tai jopa terrorismiin. Salakuljetettavat ihmiset voivat saapua maahan ilman henkilödokumentteja ja turvallisuusarviota, eivätkä he maksa veroja. Aiheuttamansa turvallisuusriskin vuoksi salakuljetusta valvotaankin tarkasti valtionrajoilla, satamissa ja myös valtioiden sisällä.
Salakuljetuksen edellytys on se, että salakuljetettavalle tavaralle on kysyntää kohdemaassa. Tavara usein myydään, mutta joskus se tulee omaan käyttöön tai lahjaksi. Ihmisten salakuljetuksessa on usein kyse ihmiskaupasta, maahantulotoimenpiteiden välttämisestä, paosta, sairaudesta tai rikolliseen toimintaan osallistumisesta.
Salakuljetus voi tapahtua monenlaisella kulkuneuvolla ja erilaisten maahantulopaikkojen kautta. Jotkut salakuljettajat käyttävät rajan alittavia tunneleita. Tavara voidaan naamioida, piilottaa taskuun, kehoon tai kulkuneuvoon, tai laillisesti tuotujen tavaroiden joukkoon. Jotkin salakuljettajien käyttämät kulkuneuvot on modifioitu salakuljettamista ajatellen lisäämällä niihin piilotuspaikkoja. Suurten ja vaikeasti piilotettavien tavaroiden, kuten autojen, salakuljetus tapahtuu väärentämällä maahantuontipaperit, jotka ilmaisevat tavaran verotuksen tai käyttötarkoituksen. Salakuljetusta helpotetaan joskus viranomaisten lahjonnalla.
Historia

Salakuljetuksen kultakausi oli 1700-luvulla. Tällöin esimerkiksi Britanniaan tuotiin laittomasti teetä, tupakkaa, mausteita, silkkiä ja alkoholia enemmän kuin laillisesti. Samaan aikaan Ranskassa salakuljetettiin erityisesti tupakkaa ja suolaa, joiden lailliseen kauppaan oli asetettu suuret verot. Seuraavalla vuosisadalla Kiina pyrki lopettamaan maahan laittomasti tuodun oopiumin kaupan, jolloin Iso-Britannia aloitti oopiumisodan Kiinaa vastaan vuonna 1839 ja pakotti Kiinan avaamaan satamasta oppiumin tuonnille. Samaan aikaan Intiassa salakuljetettiin suolaa osavaltiosta toiseen verojen välttelemiseksi. Myös Espanjan ja Gibraltarin välisellä kapealla rajalla kuljetettiin suuret määrät tavaraa laittomasti siitä alkaen, kun Britannia otti alueen haltuunsa vuonna 1704. Useissa maissa yritettiin 1900-luvulla kieltää alkoholin kauppa (kieltolaki), mikä johti laajaan salakuljetukseen esimerkiksi Kanadan ja Yhdysvaltain rajalla.
Viinan salakuljetus Itämeren maista Lappiin oli ammattimaisesti organisoitua toimintaa. Suomella ja Ruotsilla on pitkä yhteinen raja ja rajajoki Tornionjoki, jonka valvonta on tuottanut ongelmia. Erityisesti toisen maailmansodan jälkeen Suomesta salakuljetettiin Ruotsiin turkkeja, hiihtokenkiä, rukkasia, voita ja lihaa ja muita elintarvikkeita. Ruotsista salakuljetettiin vastaavasti Suomeen kahvia, sokeria ja muita "elintasotavaroita".lähde?
Kirjallisuutta

Peura, Kaija & Peura, Paavo: Joppareita, tullihurttia ja rajakyyliä: salakuljetusta Tornionlaaksossa sodan jälkeen.  Pello:  Jopparien perinneyhdistys, 2001.  ISBN 952-5271-05-6
Potter, Matt: Salainen lasti: Maailman vaarallisimmat salakuljettajat.  ((Outlaws Inc: Flying with the World's Most Dangerous Smugglers, 2011.) Suomennos: Jyrki Kiiskinen)  Helsinki:  Tammi, 2012.  ISBN 951-3-16300-8
Antti Vehkaperä: Jopparin jenkka, Oy Edita Ab, 1996, ISBN 952-90-7332-1.
Juha Ylimaunu: Kieltolain aikaisesta pirtun salakuljetuksesta Kemi-Tornion rannikolla, Tornionlaakson vuosikirja 1995, ISSN 0787-197X, s. 89-119.
”Poliisi rehellisten rikollisten suosijana: Etsivä keskuspoliisi ja Kannaksen vapaakauppa-alue (kirj. Kauko I. Rumpunen)”, Minä vakooja: vakoilun ja vastavakoilun vaiettu todellisuus, s. 21-29.  Helsinki:  Valitut palat - Reader's Digest, 2007.  ISBN 978-951-584-771-3  (suomeksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Salakuljettaja muistelee, Ylen Elävä arkisto
VICELAND: Black Market, Yle Areena
Tutkimus alkoholin salakuljetuksesta kieltolain aikana Perämerellä
Amanda Kauranne

Amanda Kauranne (s. 1984) on suomalainen feministinen toimittaja ja kansanmuusikko. Hän toimii myös yksinlaulun ja kansanlauluryhmien opettajana.
Tausta

Kauranne vietti lapsuutensa Martinlaaksossa, Vantaalla. Hän opiskeli Kallion lukiossa ja jatkoi sieltä vuodeksi Lahden kansanopiston teatterilinjalle. Kauranne opiskeli sen jälkeen Keski-Pohjanmaan konservatoriossa ja Sibelius-Akatemian kansanmusiikin koulutusohjelmassa.
Toimittajan ura

Kauranne on toimitti vuodesta 2015 vuoteen 2024 Yle Radio 1:ssä suomalaiseen kansanmusiikkiin keskittynyttä Sydänjuurilla-ohjelmaa. Kauranne on myös toimittanut neliosaisen kansanmusiikin tasa-arvoa ja naispelimanneja koskevan sarjan Naispelimannien jalanjäljissä.. Hän on myös tutkinut tasa-arvon toteutumista kansanmusiikkifestivaaleilla.
Muusikon ura

Kauranne on esiintynyt useissa yhtyeissä kuten Sähköpaimen, Haapoja Illmari kollektiivi, Amanda ja pitkät siivet, Crimfall, Rajamailla Company ja Hyvä Trio. Lisäksi hän on ollut mukana myös esittävän taiteen projekteissa, jotka käsittelevät esimerkiksi karjalaisuutta ja feminismiä kansanmusiikkipainotuksella. Oli ilo - kabaree oli Kauranteen maisterikonsertti Sibelius-Akatemiaan.
Kauranne oli vuonna 2013 mukana Sibelius-Akatemian kansanmusiikkiopiskelijoiden tempauksessa, jossa laulettiin Kalevala kannesta kanteen Kalevalan päivänä. Kauranne on esiintynyt Pohjoismaiden hallitsijoiden valtiovierailun juhlapäivällisillä Presidentinlinnassa Shamu-yhtyeensä kanssa. Kauranne on esittänyt Aleksis Kiven ja Eeva Kilven tekstejä kansanmusiikkiin yhdistellen.
Kauranne on tuottanut neliosaisen Verta, pornoa ja propagandaa, PERKELE! -konserttisarjan, jossa käsitellään kansanmusiikin naiskuvaa suhteessa rohkeuteen, voimaan, leikkisyyteen, aggressioon, seksuaalisuuden moninaisuuteen, väkivaltaan, propagandalauluihin ja pyhän kokemukseen. Konserttisarja tuo esille myös seksuaalisuuden kansanmusiikissa. Työryhmässä on Kauranteen lisäksi ollut lyömä- ja kosketinsoittaja Minna Koskenlahti, basisti ja kosketinsoittaja Helmi Camus,  muusikko ja tanssija Sini Siipola sekä vierailevia taiteilijoita.
Palkinnot

Kauranne on voittanut vuonna 2020 Etnogaalan Vuoden ilmiö -palkinnon konserttisarjallaan Verta, pornoa ja propagandaa, PERKELE!
Aiheesta muualla

amandakauranne.net - Amanda Kauranteen kotisivut
Eric Stonestreet

| Eric Stonestreet |
| --- | --- |
 Eric Stonestreet vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. syyskuuta 1971 (ikä 53) Kansas City, Kansas, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1999 –
Merkittävät roolit:  Moderni perhe
Palkinnot
 Parhaan miessivuosan Primetime Emmy komediasarjassa  2010 Moderni perhe  2012 Moderni perhe 
Aiheesta muualla
www.ericstonestreet.com
IMDb 
Eric Allen Stonestreet (s. 9. syyskuuta 1971 Kansas City, Kansas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Cameron Tuckerin roolista komediasarjassa Moderni perhe, josta hänet on palkittu kahdesti Primetime Emmyllä. Hän on myös kolminkertainen Golden Globe-ehdokas.
Yksityiselämä

Stonestreet alkoi seurustella 2016 Lindsay Schweizerin kanssa. He tapasivat hyväntekeväisyysgaalassa.  Pari kihlautui 2021.
Aiheesta muualla

Eric Stonestreet Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eric Stonestreet Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Emmy Awards
Unohtumattomat (Reijo Taipale)

| Unohtumattomat Reijo Taipale |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2000
 Tyylilaji: iskelmä tango
 Levy-yhtiö: BMG Finland
Listasijoitukset
  5.
Reijo Taipaleen muut julkaisut
|   | Unohtumattomat 2000 | Unohtumattomat 2 2004 |
Unohtumattomat − 40 ikivihreää laulua on suomalaisen laulajan Reijo Taipaleen kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 2000.
Kokoelma sai jatkoa vuonna 2004 julkaistusta Unohtumattomat 2 -albumista ja vuonna 2005 Unohtumattomat 3 -albumista.
Sisältö

CD1:
"Satumaa" (R. Taipale & Agents)
"Laulava sydän" (R. Taipale & Agents)
"Meren rannalla" (R. Taipale & Mustangs)
"Unohtumaton ilta" (R. Taipale & Mustangs)
"Mustat silmät" (R. Taipale & Mustangs)
"Ilta-aurinko"
"Helmenkalastaja" (R. Taipale & Mustangs)
"Olet ystäväin"
"Illan varjoon himmeään"
"Olit täysikuu"
"Vanha riimu"
"Haaveita vain"
"Luokses sydämeni aina jää"
"Kulkurin kengät"
"Uni kaunein"
"Tunteiden tuhlaajapoika"
"Ei aika mennyt koskaan palaa"
"Rakkauden meri"
"Kaunein katse"
"Virran rannalla" (R. Taipale & Mustangs)
CD2:
"Rattaanpyörä"
"Tämä päivä on meidän"
"Yön tummat siivet"
"Kultaiset korvarenkaat" (R. Taipale & Topi Sorsakoski)
"Esperanza"
"Kaipaan sua"
"Hellä ja herttainen"
"Sua ilman"
"Tesoro Mio"
"Silmäsi odottavat minua" (R. Taipale & T. Sorsakoski)
"Tuo suru jonka sain"
"Sateenkaaren tuolla puolen"
"Kertokaa hänelle miksi"
"Tilaa teen mä sydämeeni"
"Kesäinen muisto"
"Etelän kutsu"
"Ilta pienessä kaupungissa"
"Tule syyskuu"
"En mitään sille mä voi"
"Jäi yöstä muisto vain"
Trance

| Trance |
| --- | --- |
Alkuperä:  acid house, ambient, chill-out, elokuvamusiikki, house, popmusiikki, synthpop, taidemusiikki, tekno
Alkuperämaa:  Saksa
Kehittymisen ajankohta:  1990-luvun alku
Tyypillisiä soittimia:  rumpukone, syntetisaattori, sekvensseri, DAW, sampleri, Roland JP-8000, tietokone
Kehittyneitä tyylilajeja / suuntauksia:  acid trance, dream trance, eurotrance, futurepop, goa trance, hard trance, progressiivinen trance, psytrance, tech trance, uplifting trance, vokaalitrance
Hollantilainen Tiësto on yksi tunnetuimpia trance-artisteja.
Trance on elektronisen tanssimusiikin tyylilaji, joka kehittyi Euroopassa 1990-luvun alussa housen ja teknon vaikutuksesta. Se on muihin elektronisen tanssimusiikin tyylilajeihin verrattuna usein huomattavasti melodisempaa. Aikaisemmat vaikutteet tulivat 1980-luvun loppupuolen brittiläisestä acid housesta. Tyylin synnyinmaana pidetään Saksaa, varsinkin Frankfurtin kaupunkia. Alan pioneereina tunnetaan Oliver Lieb, Sven Väth ja DJ Dag, jotka kaikki toimivat useilla eri taiteilijanimillä tuottaen lukuisia merkittäviä kappaleita.
Ensimmäisenä virallisesti puhtaana trance-kappaleena pidetään Age of Loven samannimistä debyyttisingleä vuodelta 1990. Varhaisella trancella on paljon yhteistä teknon kanssa tempon ja rytmisen rakenteen suhteen, lisäten mukaan melodisia elementtejä, joita lainailtiin silloisesta Euroopassa vallinneesta house-tyylistä. 1990-luvun puolivälissä muodostuneet progressiivinen trance sekä uplifting trance popularisoivat tyylin suurempien massojen suosioon, lisäten mukaan usein naisvokaaleja, muuten hyvin instrumenttivoittoiseen tanssimusiikkiin. Tämän seurauksena musiikkitapahtumat siirtyivät pienistä tehdashalleista suuriin kaupallisiin klubeihin ja esiintymisareenoihin.
Trance-musiikissa käytetään lähes poikkeuksetta 4/4-tahtilajia. Tyyli muodostuu usein melodioiden kautta, joiden luomaa tunnetilaa monesti ylikorostetaan. Kestoiltaan kappaleet vaihtelevat viidestä kymmeneen minuuttiin. Useimmiten rakenne perustuu hitaaseen kehittelyyn ja energian kasvattamiseen, joita korostetaan tuomalla mukaan uusia elementtejä kappaleen kehittyessä. Myös erilaisilla rumpufilleillä ja breakdown-osuuksilla on suuri merkitys voimatasojen kasvattamisessa tai vähentämisessä. Kappaleiden tempo on yleensä 125–152 iskun välillä, riippuen mikä lukuisista eri alatyyleistä on kyseessä.
Tunnettuja ulkomaisia artisteja ja yhtyeitä

Above & Beyond (Paavo Siljamäki, Jono Grant ja Tony McGuinness)
Alex M.O.R.P.H
Aly & Fila
ATB
Armin van Buuren
Ferry Corsten
Cosmic Gate
Giuseppe Ottaviani
Sander van Doorn
Paul van Dyk
Gareth Emery
Filo & Peri
Kyau & Albert
Lange
Andy Moor
Simon Patterson
Solarstone
Markus Schulz
Tiësto
Ørjan Nilsen (yleisimmin Orjan Nilsen)
Tunnettuja suomalaisia artisteja ja yhtyeitä

Above & Beyond (Paavo Siljamäki)
Alex Kunnari
Darude
Damus
DJ Orkidea
Joonas Hahmo
Heikki L
JS16
K-System
Miika Kuisma
Miikka Leinonen
Super8 & Tab
Tempo Giusto
Yotto
SØNIN
Yleisimpiä alatyylejä

Dream trance
Eurotrance
Goa trance
Hard trance
Progressiivinen trance
Psykedeelinen trance (eli psytrance)
Tech trance
Tribal trance
Uplifting trance
Vokaalitrance
Suomisaundi (psykedeelisen trancen alalaji)
Lisäksi Hard trancestakin vaikutteita ottava Freeform.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trance Wikimedia Commonsissa
Ylen Elävä arkisto: Tekno ja sen johdannaiset olivat 1990-luvun rock 'n' rollia
Aiheesta muualla > Internet-radioita

| --- | --- |
 1.fm  Afterhoursdjs (Arkistoitu – Internet Archive)  Afterhours.fm  DDance.fm (Arkistoitu – Internet Archive)  Digitally Imported  Elusive.fm (Arkistoitu – Internet Archive)  ETN.fm  FreshFM  MyTranceSpace (Arkistoitu – Internet Archive) :  Neradio  pulsradio  Techno4ever  Techno.FM  All Trance Radios (Arkistoitu – Internet Archive)  United Djs Radio (Arkistoitu – Internet Archive)  Woed.fm (Arkistoitu – Internet Archive)
10. sotasairaala

Sotasairaalan potilaita Tampereen keuhkoautiparantolan parvekkeilla 1940 Tampereella.
10. sotasairaala (10.SotaS) toimi talvi- ja jatkosodan aikana Tampereella, Kangasalalla, Nokialla, Orivedellä ja Virroilla.
Potilaat saapuivat 10. sotasairaalaan hoidettavaksi sairasjunilla. Osa sairaansijoisa oli varattu myös siviileiden hoitoon. Sairaalassa hoidettiin myös venäläisiä sotavankeja.
Jatkosota

10. sotasairaalan perustaminen aloitettiin 18. kesäkuuta 1941 professori Göstä Beckerin saatua Puolustusvoimien pääesikunnan lääkintäosaston määräyksen ja Pirkka-Hämeen suojeluskuntapiirin antaman liikekannallepanomääräyksen. Becker oli määrätty sairaalan päällikkölääkäriksi. Becker toimi tehtävässä 26. huhtikuuta 1942 asti. Tehtävään määrättiin seuraavaksi lääkintämajuri Rauno Aulamo. Sairaalan talouspäällikkönä toimi yleisen sairaalan talouspäällikkö Tauno Kankaanpää (18.6.1941-15.4.1942) ja Auno Ek (15.4.1942-). Sairaalan apteekkareina toimivat farmasian luutnantti Martin Grandel (18.6.1941-18.12.1942), luutnantti Holger Rosenbland (21.1.1942-14.12.1942), luutnantti Toivo Leino (10.12.1942-18.3.1943) ja  farmasian luutnantti Erick Hagberck (10.3.1943-). Ylihoitajana toimi Linda Stenfors. Sairaalassa työskenteli myös esimerkiksi röntgenhoitajia, leikkaushoitajia, laboratoriohoitajia, sairaanhoitajia, mielisairaanhoitajia, lääkintävoimistelijoita, lääkintälottia, muita lottia, SPR:n apusisaria, kanslisteja, emäntiä, kettäjiä ja sotilaspoikia lähetteinä.
A-osastot ja sairaalat oli tarkoitettu kirurgisille potilaille, joiden hoitoon tarvittiin leikkaussalia, röntgeniä ja laboratoriota. B-osastoilla hoidettiin lievemmin haavoittuneita ja järjestettiin kirurgisten potilaiden kuntoutus. Lisäksi siellä hoidettiin sisätautien potilaita ja tartuntatauteja sairastavia.
| Osasto | Sijainti | Kuva | Sairaansijat |
| --- | --- | --- | --- |
| Y / 10.SotaS | Tampereen yleinen sairaala |  |  100 sairaansijaa (8.7.1941 asti)  200 sairaansijaa(8.7.1941 alkaen) A-kirurgisille potilaile |
| H / 10.SotaS | Hatanpään sairaala |  |  100 sairaansijaa (8.7.1941 asti)  200 sairaansijaa A-kirurgisille potilaille (8.7.1941 alkaen 31.8.1942 asti) |
| K / 10.SotaS | Tampereen keuhkotautiparantola |  |  150 sairaansijaa (8.7.1941 asti) A-kirurgisille ja B-kirurgisille potilaille  250 sairaansijaa (8.7.1941 alkaen) |
| A / 10.SotaS | Tampereen kaupungin ammattioppilaitos |  |  200 sairaansijaa (18.7.1941 asti)  500 sairaansijaa (18.7.1941 alkaen 14.12.1942 asti)  555 sairaansijaa (14.12.1942 alkaen) (205 sisätautipotlaille ja 350 kirurgisille potilaille) |
| P / 10.SotaS | Pitkäniemen sairaala |  |  50 sairaansijaa psykatrisille potilaille (17.7.1941 asti)  55 sairaansijaa (17.7.1941-1.8.1941)  100 sairaansijaa (1.8.1941-1.8.1942)  200 sairaansijaa (1.8.1942-) |
| R / 10.SotaS | Rantaperkiön kansakoulu |  |  180 sairaansijaa (21.8.1941-20.10.1941) |
| Ku / 10.SotaS | Tampereen kaupungin kulkutautisairaala |  |  30 sairaansijaa kulkutautipotilaille |
| Koivistonkylän kansakoulu |  |  |  200 sairaansijaa  Toiminnassa 30.4.-10.7.1942  Venäläisille pilkkukuumetta sairastaville sotavangeille |
| Lielahden toipilaskoti |  |  |  30 sairaansijaa (22.8.1941-15.6.1942) |
Potilaiden virkistystoiminta

Potilaiden virkistystoimintaa varten ammattikoulun, yleisen sairaalan ja keuhotautisairaalan sairaaloissa toimi kirjasto. Sodan alussa paikkakunnan ja Helsingin eri päivä-, kuva- ja aikakauslehdet lahjoittivat lehtiä ilmaiseksi sairaalan käyttöön. Myöhemmin lehtiä tilattiin alennettuun ja normaaliin hintaan potilaille. Sairaalan tiloihin hankittiin keskusradioita ja radioita potilaiden virkistykseksi. Potilaiden käyttöön hankittiin myös pelejä, kuten korona-, tammi-, halma- ja shakkipelejä. Potilasillanvietoissa oli potilaiden ja henkilökunnan järjestämää ohjelmaa kuten runoja, musiikkiesityksiä, pakinaa, laulua, soittoa, huumoria sekä isänmaallista ja uskonnollista ohjelmaa. Laulajatar Aulikki Rautavaara sekä taitelijat Väinö Sola, Eero Salola, Anna Mutanen ja Elli Tompuri vierailivat sairaalassa. Myös eri kuorot esiintyivät. Kirjailija Elsa Tervo järjesti iltoja sairaalassa. Tampereen seudun eri teatterit järjestivät ohjelmaa. Myös muita taiteilijoita osallistui ohjelman järjestämiseen. Parempikuntoisia potilaita käytettiin näkötornissa, museoissa ja näyttelyissä. Myös laivamatka Pyhäjärvelle on järjestetty.  Ilmaisia pääsylippuja jaettiin urheilukilpailuihin, murheenmurjontailtoihin, konsertteihin, teatterinäytöksiin ja elokuviin. Taloudellisissa ongelmissa olevia potilaita tuettiin taloudellisesti.
10. sotasairaalan huolto

Elintarviketilanne oli haastava. Hämeenlinnassa toiminut elintarvikevarikko 4 toimitti kerran kuukaudessa ruokaa sotasairaalalle. Juhlapäivinä täydennyslähetyksiä tuli myös elintarvikevarikko 1:stä. Toimitukset tapahtuivat säännöllisesti ja ruoan laatu oli pääosin hyvä. Voi, maito ja piimä hankittiin Valiolta. Liha hankittiin O.T.K:lta ja Karjakeskuskunnalta. Kala hankittiin paikallisilta kauppiailta. Perunat toimitti elintarvikevarikko 4. Juurikasvit ja vihannekset hakittiin lähialueen maanviljelijöiltä. Ruisleipää valmisti O.L Tuotanto ja osa yleisen sairaalan leipomossa. Syksyllä varastoitiin perunaa ja juureksia seuraavaan satokauteen asti kestävää tarvetta vastaava määrä. Sopivien säilytystilojen löytäminen oli haastavaa, mutta lopulta sopivat tilat löydettiin. Lääkkeet ja rohdokset hankittiin sotilasapteekista. Instrumentit, hoitovälineet, vaatteet ja taloustarvikkeet hankittiin lääkintävarikko 6:sta. Puhdistusaineet, saippua ja mäntysuopa tilattiin lääkintävarikko 1:sta. Rautateiden polttoainetoimisto hakki halot. Kivihiili ostettiin myönnetyllä luvalla Otra Oy:ltä. Sairaalan pyykki pestiin yleisen sairaalan keskuspesulassa. Sarja- ja villavaatteet pestiin Pirkka-Hämeen suojeluskuntapiirin pesulassa. Kuljetuksia varten sairaalan käytössä oli 3 omnibusautoa, 1 linja-auto, 3 henkilöautoa, 2 kuorma-autoa ja 1 paariauto. Syksyllä 1942 ajoneuvokalustoa vähennettiin. Sairaalan käyttöön jäi 2 sairasomnibusautoa, 1 linja-auto, 2 henkilöautoa, 2 kuorma-autoa ja 1 paariauto.
10. sotasairaalan toiminnan päättyminen

Kajaanissa toimineen 31. sotasairaalan noin 200 potilasta siirrettin sairasjunalla 13. marraskuuta 1944 10. sotasairaalaan hoidettavaksi, kun siellä toiminut sotasairaala määrättiin suljettavaksi.
10. sotasairaalan päälikkölääkäri, lääkintämajuri Rauno Aulamo antoi 30. marraskuuta 1944 päiväkäskyn, jossa hän kiitti henkilökuntaa ja ilmoitti sotasairaalan toiminnan loppumisesta samalla päivämäärällä. Samalla henkilökunta vapautettiin palveluksesta. Sairaalan varusteet ja toimintaan sitoutunut henkilökunta siirtyi 10.sotavammasairaalaan. Potilaat kotiutettiin palveluksesta ja siirrettiin siviilihoitoon.
Helsingin Uutiset

| Helsingin Uutiset |
| --- | --- |
Lyhenne:  HU
Lehtityyppi:  kaupunkilehti
Kustantaja:  Keskisuomalainen Oyj
Julkaisija:  Etelä-Suomen Media Oy
ISSN:  ISSN 0356-2352
Perustettu:  2003
Päätoimittaja:  Karri Kannala (vastaava päätoimittaja)
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  keskiviikko
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Helsingin Uutiset on kaupunkilehti, joka ilmestyy Helsingissä kerran viikossa, keskiviikkoisin. Lehden kokonaistavoittavuus on 350 000 lukijaa.
Helsingin Uutisten toimitilat sijaitsevat Vantaan Jokiniemessä osoitteessa Väritehtaankatu 8 Tikkurilan rautatieaseman lähellä.
Kesästä 2019 lähtien Helsingin Uutisten päätoimittajana on työskennellyt Karri Kannala, joka toimii myös Etelä-Suomen Media Oy:n paikallisjohtajana. Aiemmin lehden vastaavana päätoimittajana toimi vuosina 2008–2014 Antti-Pekka Pietilä ja vuosina 2014–2017 Sakari Nupponen. Mikko Heino päätoimitti lehteä vuosina 2017–2019.
Lehden toimitus sijaitsee Vantaan Tikkurilassa. Ennen kevättä 2020 toimitus sijaitsi Vantaan Veromiehessä.
Helsingin Uutisia julkaisee Etelä-Suomen Media Oy, joka kuuluu Keskisuomalainen-konserniin. Lehden painopaikka on Lehtisepät Oy Tuusulassa. 
Helsingin Uutisten sisarlehdet pääkaupunkiseudulla ovat Länsiväylä, Nurmijärven Uutiset ja Vantaan Sanomat.
Historia

Lehden historia on monivaiheinen. Nykymuotoinen Helsingin Uutiset ilmestyi ensimmäisen kerran tammikuussa 2003, jolloin Itä-Helsingin Uutisiin liitettiin jo syyskuusta 1981 ilmestynyt MaTaPuPu-lehti. Kaupunkilehti Alueuutisista puolestaan tehtiin Helsingin Uutisten viikkolehti vuonna 2005, kunnes Alueuutiset sulautettiin Helsingin Uutisiin kokonaan vuonna 2006.
Helsingin Uutisten verkkolukijamäärä on 2010-luvulla kasvanut voimakkaasti ja se on noussut Suomen kymmenen luetuimman uutismedian joukkoon.lähde?
Paperilehden aluepainoksia oli ensin neljä, kunnes ne vähennettiin ensin kolmeen ja sitten kahteen. Vuoden 2020 alussa palattiin aluepainoksiin. Aluksi niitä oli kuusi: itä, koillinen, kaakko, keskinen, länsi ja kantakaupunki. Sittemmin kantakaupungin aluepainoksesta luovuttiin.
Unohtumattomat 3 (Reijo Taipale)

| Unohtumattomat 3 Reijo Taipale |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2005
 Tyylilaji: iskelmä tango
 Levy-yhtiö: BMG Finland
Listasijoitukset
  40.
Reijo Taipaleen muut julkaisut
| Unohtumattomat 2 2000 | Unohtumattomat 3 2004 | Tuulet kääntyy pohjoiseen - Kaikki Fonovox-levytykset 1975-1978 2009 |
Unohtumattomat 3 − 40 ikivihreää suosikkia on suomalaisen laulajan Reijo Taipaleen kokoelmalevy. Levy julkaistiin vuonna 2005.
Kokoelma on jatkoa vuonna 2000 ilmestyneelle Unohtumattomat- ja vuonna 2004 ilmestyneelle Unohtumattomat 2 -albumille.
Sisältö

CD 1:
Oi sulo Suomi – 03.05
Laulu kotimaan – 03.25
Sain paljon, sain kaiken – 03.11
Kiitos, että oot mun ystäväin – 03.12
Iltatuuli kasvoillain – 02.53
Muuttolintu – 03.01
Ken oli hän – 02.20
Niin paljon kauniita tyttöjä – 03.11
Hetkisen vain – 03.00
Siniset silmät – 03.32
Katselen tähtimerta – 03.24
Eron hetki on kaunis – 02.56
Tulivuori – 02.41
Unhoita en – 03.20
Suora pikitie – 03.05
Rakkauden joki – 03.47
Kukka vaatimaton – 03.39
Onnen aika – 02.49
Ottanut riskin oon (Hab' ich zuviel riskiert) – 03.55
Ken onnen saa – 03.37
CD 2:
On ihmeen hyvä tulla kotiin taas (Green Green Grass of Home) – 02.59
Ihan kuin nuo toiset (Dom andra) – 03.29
Yöperhonen – 03.17
Täysikuu – 03.03
Kotimaa – 02.58
Larissa – 03.41
Muistojen kultaiset laulut – 03.23
Mua vielä halaa – 03.11
Lähtösi jälkeen – 02.53
Kuun kyyneleet – 04.01
Kulkijan kyynel – 03.59
Valssi kahdelle – 03.11
Ruusuista kaunein – 03.28
Elämäni sirpaleet – 03.15
Parhaat päivät (Buenos Dias Tristeza) – 03.48
Suuret tunteet – 03.05
Tähtien kertomaa – 02.57
Heili Karjalasta – 02.45
Sydän ei unohda – 03.26
Onnen tähti – 03.03