stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Työ (yhtiö)
Historia > Vaikeudet ja lakkauttaminen

Oy Työ ei yleensä kustantanut painamiaan julkaisuja. Vuoden 1923 tapahtumien jälkeen vasemmistojulkaisujen kustantajiksi merkittiin yksityishenkilöitä, joita vaihdettiin usein, koska kyseisessä tehtävässä toimimisesta sai usein sakko- tai vankeusrangaistuksia. Alkuvuonna 1929 kustannustoiminta päätettiin keskittää erilliseen yhtiöön ja Kustannusosakeyhtiö Yhteistyö perustettiin helmikuussa. Osakkaiksi tulivat vasemmiston sanomalehdet sekä poliittisia ja ammatillisia järjestöjä.
Työn taloudenhoitajina toimivat Karilan kuoleman (1928) jälkeen Alarik Grönroos, John Lindberg ja Erland Virtanen, joka jatkoi 1930-luvulla rakennuksen talonmiehenä.
Vasemmisto jakaantui 1920-luvun lopussa, kun kommunistien politiikka jyrkentyi Kominternin linjausten seurauksena. SKP:n linjaa vastustaneen Suomen työväen vasemmistoryhmän kannattajat saivat enemmistön kirjapainotaloa hallinneessa Flora-yhtiössä alkuvuonna 1930, kun taloa johtaneet Långström ja Niemistö olivat vangittuina ja kuolleen Edvard Jokelan osakkeita ei ollut siirretty. Vasemmistoryhmän äänenkannattaja Suomen Työmies painettiin Työn kirjapainossa. Lehden aloittaessa tammikuussa 1930 Tiedonantaja oli toimintakiellossa. Flora siirtyi pian takaisin liikkeen päälinjalle, kun Jokelan osakkeet ostettiin sen kannattajille. Maaliskuussa Oy Työn yhtiökokouksessa vasemmistoryhmä jäi vähemmistöksi. Ryhmää kannattanut toimitusjohtaja Alarik Grönroos erotettiin huhtikuussa.
Toiminta kirjapainotalossa hiljeni, kun vasemmiston kaikki julkinen toiminta kiellettiin ja lehdet lakkautettiin kommunistilaeilla vuonna 1930. Viranomaiset eivät kuitenkaan onnistuneet takavarikoimaan Oy Työn painoja tai rakennuksia. Painokoneet siirrettiin Neuvosto-Karjalaan Punaisen Karjalan käyttöön vuonna 1932. Rakennuksen ylläpitoa helpottivat vuokratulot. Helsingin kaupunki sijoitti rakennukseen vanhusten työtupia, joiden poistuttua paikalla toimi teknokemiallinen tehdas syksyyn 1944 asti. Isännöitsijänä työskenteli Jalmari Kivilahti. Entinen Työväenjärjestöjen Tiedonantajan yksikerroksinen kirjapainotalo tuhoutui tulipalossa 25. tammikuuta 1935. Talon omisti tällöin Floora Teknillinen Tehdas Oy. Talon kolmikerroksinen kivestä rakennettu piharakennus, jossa sijaitsivat kaupungin miesten työtuvat säilyi kuitenkin vahingoittumatta.  Jatkosodan jälkeen kirjapainotoiminta aloitettiin Kotkankadulla uudelleen Kustannusosakeyhtiö Yhteistyön toimesta.
Kirjapainossa painetut lehdet

Ajuri (SAL)
Folkbladet 1921–19xx
Itä ja Länsi
Kivityömies (SKL)
Kuljetustyöläinen (SKL)
Lastu (SPL)
Liekki
Liike- ja Taloustyöläinen (SLTL)
Liiketyöläinen (SLL)
Maalarien Viesti (SML)
Metallityöläinen (SML)
Nahka- ja Kumityöläinen (SNKL)
Naistyöläinen 1925
Nuorisoliitto (SNL)
Paukku
Peruskivi (SML)
Punainen kalenteri
Punalippu (TJN)
Puutyöläinen (SPL)
Rakentaja (SRL) 1925–1930
Sosialistinen Aikakauslehti (SSN)
Suomen Ammattijärjestö (SAJ)
Suomen Saha-, Kuljetus- ja Sekatyöväen Liiton tiedonantolehti
Suomen Työmies (SSTP) 192x–1923
Suomen Työmies (STVR) 1930
Suomen Työväen Joulu
Tuisku
Työläisnainen (SSTP:n naissihteeristö)
Työläis- ja talonpoikaisnaisten lehti
Työmiehen viikkolehti
Työn kalenteri (yhtiö myös julkaisija)
Työväenjärjestöjen Tiedonantaja (STPV) 1924–19xx
Työväen Urheilulehti (TUL/TYK)
Tähkä (SRNL)
Vaatetustyöläinen (SVL)
Johtokunnan jäsenet

Kustaa Jäntti 1920–19xx
Kaarlo Karila 1921–19xx
Jalmari Kivilahti 1920–1921
Kaarlo Kolula 1920–19xx
Toivo Hj. Långström
Pekka Pirskanen 1921–19xx
Juuso Suominen 1920–1921
Viljo Visa 1920–1921
Kirjallisuus

(Toimituskunta): Painavaa yhteistyötä. Kustannusosakeyhtiö Yhteistyö 1929–1979.  Kustannusosakeyhtiö Yhteistyö, 1979.  ISBN 951-99182-4-8
Tauno Saarela: Suomalainen kommunismi ja vallankumous 1923–1930.  (Historiallisia Tutkimuksia 239)  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2008.  ISBN 978-952-222-051-6
Kivijärvi (Jyväskylä, Saukkola)

| Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°10′49″N, 25°28′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Muuratjärveen 
Järvinumero:  14.281.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,2 m  
Pituus:  650 m  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  1,576 km  
Pinta-ala:  12,223 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKivijärvi 
Kivijärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Korpilahdella Saukkolan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 12,2 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Muuratjärven lähialueeseen (14.281) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,2 metriä mpy.
Moksinjärvi

| Moksinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°06′37″N, 25°24′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Moksinmyllylampeen 
Järvinumero:  14.283.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,3 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  1 km  
Rantaviiva:  4,255 km  
Pinta-ala:  46,456 ha  
Saaria:  1 
 fiMoksinjärvi 
Moksinjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Korpilahdella Moksin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 46 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vuojoen valuma-alueeseen (14.283) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,3 metriä mpy.
Iso Salojärvi

| Iso Salojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°29′46″N, 25°03′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Lummenneeseen 
Järvinumero:  14.254.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,4 m  
Pituus:  910 m  
Leveys:  370 m  
Rantaviiva:  2,536 km  
Pinta-ala:  18,69 ha  
Saaria:  1 
 fiIso Salojärvi 
Iso Salojärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Salonsaaressa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 18,7 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Salonsaaren keskiosassa Vähän Salojärven itäpuolella. Järvellä on kartan mukaan yksi pieni saari, joka sijaitsee järven kaakkoisosassa. Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä on seitsemän vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet luoteesta. Asutus painottuu järven pohjoisrannalle.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Lummennen alueeseen (14.254) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,4 metriä mpy. Siihen on johdettu kymmenen ojaa. Järvi laskee sen kaakkoispäästä lähtevää ojaa pitkin Lummenneeseen. Laskuojan pituus on 100 metriä ja pudotus 2,3 metriä.
Historiaa

Vuoden 1965 peruskartassa järveen johti vain yksi oja, mutta vuoden 1985 peruskartassa siihen johti yhdeksän ojaa. Sekä vuoden 1965 että vuoden 1985 peruskartassa järvi oli autio.
Sten Bergman

Bergman vuonna 1936.
Sten Bergman (20. lokakuuta 1895 Värmlanti – 19. helmikuuta 1975 Rönninge) oli ruotsalainen biologi, eläintieteilijä ja lintutieteilijä, joka tutki Aasian linnustoa.
Sten Bergmanin vanhemmat olivat Johan ja Kerstin Bergman. Hänen puolisonsa oli Dagny Bergman o.s. Lindhé (1890–1972), joka oli mukana useilla hänen matkoillaan ja toimi avustajana ja yhteistyökumppanina. Bergman valmistui filosofian lisensiaatiksi 1925 ja sai kunniatohtorin arvon 1952.
Bergman tutki Aasian eläimistöä ja matkusteli muun muassa Kamtšatkan niemimaalla 1920–1923, Kuriileilla 1929–1930, Pohjois-Koreassa 1935–1936 ja Papua-Uusi-Guineassa 1948–1950, 1952–1953 ja 1956–1958.
Koreassa Bergman keräsi eläimiä pääasiassa Hamgyong Pukton alueelta. Hän julkaisi tutkimuksistaan lyhyen kansantajuisen englanninkielisen artikkelin, jossa hän esitteli vain pienen osan aineistostaan. Hän julkaisi myös kaksi artikkelia ruotsiksi. Kokoelma toimitettiin Ruotsiin.
Elämänsä aikana Bergman julkaisi noin 15 kirjaa ja piti noin 6 000 esitelmää.
Teokset > Suomennetut teokset

Koiravaljakolla halki Kamtšatkan, suomentanut Eero Alpi. WSOY, 1929.
Häkkilinnuista merileijoniin, suom. Alpi Pynnönen, WSOY, 1948.
Paratiisilintujen saarella : kuvauksia tutkimusretkeltä Uudesta Guineasta, suom. Lauri Hirvensalo, WSOY, 1951.
Isäni on ihmissyöjä, suom. Tapio Hiisivaara. Otava, 1961.
Desmetramadoli

| Desmetramadoli |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  3-[2-[(dimetyyliamino)metyyli]-1-hydroksisykloheksyyli]fenoli
Muut nimet:  O-desmetyylitramadoli, O-DSMT
PubChem CID:  130829
SMILES:  CN(C)CC1CCCCC1(C2=CC(=CC=C2)O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C15H23NO2
Moolimassa:  249,35 g/mol
  
Desmetramadoli (INN; tunnetaan myös nimellä O-desmetyylitramadoli, lyhenne O-DSMT), on opioidikipulääke ja lääkeyhtiö Grünenthalin luoman tramadolin tärkein aktiivinen metaboliitti. Maksaentsyymi CYP2D6 demetyloi tramadolia desmetramadoliksi samalla tavalla kuin kodeiinia, ja samoin kuin kodeiinin vaikutusten vaihtelut, henkilöillä, joilla on vähemmän aktiivinen CYP2D6-muoto, tramadolin analgeettiset vaikutukset vähenevät. Koska desmetramadolin ei tarvitse metaboloitua analgeettisen vaikutuksen aikaansaamiseksi, sitä voidaan käyttää henkilöillä, joilla on CYP2D6:ia inaktivoivia mutaatioita.
Farmakologia > Farmakodynamiikka

(+)-desmetramadoli on μ-opioidireseptorin täysi agonisti. Se osoittaa verrattain paljon alhaisempaa affiniteettia δ- ja κ-opioidireseptoreihin. Desmetramadolin kahdella enantiomeerillä on melko erilaiset farmakologiset profiilit; sekä (+) että (-)-desmetramadoli ovat inaktiivisia serotoniinin takaisinoton estäjinä, mutta (-)-desmetramadoli säilyttää aktiivisuuden norepinefriinin takaisinoton estäjänä, ja siten sekä emoyhdisteen että metaboliittien sekoitus myötävaikuttaa merkittävästi sen monimutkaiseen farmakologiseen profiiliin. Vaikka useat reseptorikohteet voivat olla hyödyllisiä kivun hoidossa (erityisesti monimutkaisten kipuoireyhtymien, kuten neuropaattisen kivun) hoidossa, se lisää mahdollisuutta lääkevuorovaikutuksiin verrattuna muihin opioideihin ja voi myös myötävaikuttaa sivuvaikutuksiin. Desmetramadoli on myös serotoniini 5-HT2C-reseptorin antagonisti farmakologisesti merkittävinä pitoisuuksina kilpailevan eston kautta. Tämä viittaa siihen, että tramadolin ilmeiset masennusta ehkäisevät ominaisuudet voivat ainakin osittain olla desmetramadolin välittämiä, mikä pidentää terapeuttisen hyödyn kestoa. 5-HT2C-reseptorin esto on ehdotettu tekijä agomelatiinin ja maproliinin masennusta ehkäisevien vaikutusten mekanismissa. Desmetramadolin mahdollinen selektiivisyys ja suotuisa sivuvaikutusprofiili verrattuna tramadoliin tekevät siitä sopivamman käytettäväksi masennuslääkkeenä, vaikka kliininen kehitys näyttää pysähtyneen. Reseptorin inhiboinnissa alavirran signalointi aiheuttaa dopamiinin ja norepinefriinin vapautumisen, ja reseptorin uskotaan säätelevän merkittävästi mielialaa, ahdistusta, ruokintaa ja lisääntymiskäyttäytymistä. 5-HT2C-reseptorit säätelevät dopamiinin vapautumista muun muassa striatumissa, prefrontaalisessa aivokuoressa, nucleus accumbensissa, hippokampuksessa, hypotalamuksessa ja amygdalassa. Tutkimukset osoittavat, että joillakin itsemurhan uhreilla on epätavallisen suuri määrä 5-HT2C-reseptoreita prefrontaalisessa aivokuoressa. On olemassa ristiriitaisia ​​todisteita siitä, että agomelatiini, 5-HT2C-antagonisti, on tehokas masennuslääke. Agomelatiinin antagonismi 5-HT2C-reseptoreihin johtaa dopamiinin ja norepinefriinin aktiivisuuden lisääntymiseen etukuoressa.
Farmakologia > Farmakokinetiikka

Desmetramadoli metaboloituu maksassa aktiiviseksi metaboliitiksi N,O-didesmetyylitramadoliksi CYP3A4:n ja CYP2B6:n kautta.lähde?
Historia

Desmetramadolin historia liittyy olennaisesti sen löytämiseen ja kehittämiseen lääketeollisuudessa. Tämä matka alkaa sen synteesillä Saksassa sijaitsevan merkittävän lääkelaitoksen Grünenthal GmbH:n tutkimuslaboratorioissa 1970-luvun lopulla. Tämä innovatiivinen synteesi merkitsi desmetramadolin perustamista farmakologisena kokonaisuutena. Vaikka tramadoli, sen esiaste, tuotiin maailmanlaajuisille lääkemarkkinoille 1980-luvun alussa useilla tuotenimillä ja se hyväksyttiin kipua lievittävänä lääkkeenä, joka tunnetaan kaksivaikutteisista ominaisuuksistaan, mutta desmetramadoli nousi merkittäväksi tramadolin aineenvaihduntasta peräisin olevaksi metaboliitiksi. Farmakologian alalla desmetramadoli sai huomiota ainutlaatuisesta farmakologisesta profiilistaan. Tutkijat ja terveydenhuollon ammattilaiset tunnustivat sen erityiset ominaisuudet ja hyödyn. Tämä tunnistus osoittautui erityisen tärkeäksi tapauksissa, joissa CYP2D6-entsyymiaktiivisuuden yksilölliset vaihtelut vaikuttivat tramadolin tehokkuuteen. Nykyään desmetramadoli on merkittävä osa lääkealan maisemaa ja tarjoaa arvokkaita näkemyksiä kivunhoidosta ja farmakogenetiikkasta.
Muuntohuumeena

Yhdiste nousi ensimmäisen kerran tunnetuksi design-huumeena, desmetramadoli on äskettäin arvioitu mahdolliseksi uudeksi analgeettiseksi lääkkeeksi käytettäväksi lääketieteessä. Sen farmakologia ja toksikologia on hyvin tutkittu laajalti käytetyn kipulääkkeen tramadolin aktiivisena metaboliittina, nämä ovat etuja rakenteellisesti uudenlaisiin vaihtoehtoihin verrattuna. Ihmisillä tehdyt kliiniset tutkimukset ovat osoittaneet, että se tarjoaa samanlaisia ​​kipua lievittäviä etuja kuin oksikodonin ja fentanyylin kaltaiset lääkkeet, mutta hengityslamariski on vähentynyt ja turvallisuusprofiili on suhteellisen suotuisa. Krypton-nimisen yrttilääkkeen havaittiin sisältävän kratom-lehtijauhetta ja desmetramadolia. Kryptonin kerrottiin liittyvän ainakin yhdeksään vahingossa tapahtuneeseen opioidien yliannostuskuolemaan Ruotsissa vuosina 2010–2011.
Laki

Suomen lainsäädäntö ei tunne desmetramadolia.
Kumpulampi (Jyväskylä, Humma)

| Kumpulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°05′58″N, 25°22′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  Paksuoja Jouteeseen 
Järvinumero:  14.283.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  158,5 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,688 km  
Pinta-ala:  2,306 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKumpulampi 
Kumpulampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Humman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vuojoen valuma-alueeseen (14.283) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 158,5 metriä mpy.
Soshangane

Soshangane (noin 1790–1858) oli  Gazan kuningaskunnan perustaja. Alkujaan hän oli Shaka Zulun armeijan kenraali, joka lähetettiin nykyisen Mosambikin alueelle valloittamaan tsonga-heimon asuinsijoja. Soshangane löysi viljavaa maata ja rauhallisia asukkaita, ja päätti jäädä alueelle sen sijaan, että olisi palannut Shakan hoviin. Hän perusti kuningaskunnan, jonka nimesi isoisänsä mukaan Gazaksi. Shoshagane koulutti armeijan ja valtasi alueita myös portugalilaisilta. Alueen kansaa alettiin kutsua nimellä shangaanit.
Uuden kuningaskunnan perustaminen oli osa mfecaneliikettä. Soshangane perusti pääkaupunkinsa lähelle nykyistä Maputoa. Shaka Zulu hyökkäsi sinne, mutta hävisi taistelun ja sai surmansa.
Kyynäröjärvi (Padasjoki)

| Kyynäröjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°27′20″N, 24°53′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Vehkajärveen 
Järvinumero:  14.252.1.037
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,5 m  
Pituus:  760 m  
Leveys:  630 m  
Rantaviiva:  3,30087 km  
Pinta-ala:  28,6415 ha  
Tilavuus:  0,000641994 km³ 
Keskisyvyys:  2,24 m  
Suurin syvyys:  4,77 m  
Saaria:  3 
 fiKyynäröjärvi 
Kyynäröjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kasiniemen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 29 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 642 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 4,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,5 metriä mpy.
Särkijärvi (Jyväskylä, Varrasperä)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°07′55″N, 25°21′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Kurppaan 
Järvinumero:  14.283.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,1 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  1,29 km  
Pinta-ala:  6,713 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Varrasperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,7 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vuojoen valuma-alueeseen (14.283) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,1 metriä mpy.
Vappu Rossi

Vappu Rossi ARTag Galleryn Sirkusaakkoset-ryhmänäyttelyn avajaisissa 2015.
Vappu Rossi (s. 1976 Joensuu) on suomalainen kuva- ja mediataiteilija sekä taidegraafikko. Hän on profiloitunut nykypiirtämisen kehittäjänä sekä eri tieteen- ja taiteenaloja yhdistävien projektien tekijänä. Rossi on ehdolla Below Zero Finnish Art Award 2025 -taidepalkinnon saajaksi. Hän oli ehdolla myös Suomen Taideakatemian kuvataidepalkinnon saajaksi 2022. Hänen teoksiaan löytyy useista tärkeistä museokokoelmista, kuten Serlachius-museosta, Amos Andersonin taidemuseosta ja Jyväskylän taidemuseosta. Rossin kansainvälisesti tunnetuinta tuotantoa ovat liikepiirustusprojektit sekä mediateokset, joita on nähty festivaaleilla ympäri maailman 1990-luvun lopulta lähtien. Hän on työskennellyt Helsingin yliopiston Piirustussalin piirustusmestarina vuodesta 2018. Hän valmistui Kuvataideakatemiasta kuvataiteen maisteriksi 2008 ja Taideteollisesta korkeakoulusta taiteen kandidaatiksi 2008. Rossi on toiminut vuosikymmeniä myös laulajana ja lauluntekijänä.
Yksityiselämä

Vappu Rossin poika on lapsinäyttelijä Kuura Rossi.
Aiheesta muualla

Vappu Rossin sivusto
"Hän on mestari piirtämään", Helsingin Sanomien kuukausiliite 6.10.2018
Vappu Rossin nimityksestä kertova artikkeli ja henkilökuva, Yliopisto-lehti 2/2019
Helsingin yliopiston uutta piirustusmestaria kutkuttaa ajatus ihmisistä löytämässä taidetta yllättävistä paikoista, Yle 8.8.2019
"”Helsingin synkin alikulkutunneli” jumiutui neljäksi vuodeksi byrokratian hampaisiin: Nyt se vihdoin hehkuu uusissa väreissä, HS 7.6.2019
"Helsingin kenties synkin alikulkutunneli piti maalata lasten perhosilla ja linnuilla 2015 – Alkoi yhä käynnissä oleva lupahakurumba, jota ei oikeastaan voi järjellä käsittää", Louhenkallion alikulkutunneliprojektin luvanhakuprosessista kertova artikkeli, HS 4.10.2018
"Helsingin kenties synkin alikulkutunneli haluttiin maalata lasten perhosilla ja linnuilla – Kun vuosien absurdi luparumba oli vihdoin ohi, paikalle saapuivat töhrijät", Louhenkallion alikulkutunnelin maalausprojektista kertova artikkeli, HS 9.5.2019
Sääntö-Suomi iski: Taiteilija ja lapset halusivat maalata tunnelin – Hyvät aikeet tyssäsivät byrokratiaan
"Citykani tuhoutui maalin alle", Itäväylä 19.10.2016
"Suojeltu rakennuskaan ei ole enää turvassa seinätaiteelta, kiitos lisätyn todellisuuden", Yle 25.3.2018
"Kuvataiteilija Vappu Rossi sai eväät kansainväliselle uralleen Joensuun Pekkalan kuvataidekoulusta", Karjalainen 31.5.2018
"Nimet vaihtuvat, sedät pysyvät - Vappu Rossin johtama Kitkerät Neitsyet lauloi #metoosta ennen #metoota, Karjalainen 3.4.2019
Rossin haastattelu Helsingin kaupunginorkesterin konserttitaltioinnin väliajalla, Suudelma-mediateos Visuaalinen alkusoitto -esityssarjassa, lokakuu 2018
"Vappu Rossin hurmaavassa teoksessa aviopari muuttuu toisikseen", Aesthetics-kulttuurimedia 29.8.2019[vanhentunut linkki]
"Musiikkifestifaalit ja nykytaide identiteetin haastamisen tiloina", Kulttuurilehti Mustekala 28.8.2019
"Yksi Satakunnan Museon esine sai Vappu Rossin tyrmistymään – Helsinkiläisen taiteilijan uudet piirrokset liittyvät monelle porilaiselle tuttuihin esineisiin", Satakunnan Kansa 5.4.2023
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO)
Lahnalampi (Jyväskylä)

| Lahnalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°09′55″N, 25°26′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Patajärveen 
Järvinumero:  14.284.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92,1 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,647 km  
Pinta-ala:  2,371 ha  
Tilavuus:  29 800 m³  
Keskisyvyys:  1,26 m  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLahnalampi 
Lahnalampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Tikkalan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 29 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 2,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Patajärven valuma-alueeseen (14.284) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,1 metriä mpy.
Johann Walter-Kurau

Johann Walter-Kurau, kuva vuodelta 1900.
Johann Walter-Kurau: Jelgavan torilla (1897)
Johann Walter-Kurau (3. helmikuuta 1869 Jelgava – 19. joulukuuta 1934 Berliini) , tunnettu myös nimillä Johann Walter ja Johans Valters oli latvialainen taidemaalari. Kansallisuudeltaan hän oli baltiansaksalainen.