stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sigríður Á. Andersen

| Sigríður Á>  Andersen |
| --- | --- |

Oikeusministeri
 11. tammikuuta 2017 – 14. maaliskuuta 2019  
Edeltäjä:  Ólöf Nordal (sisäministeri)
Seuraaja:  Þórdís Kolbrún R. Gylfadóttir
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. marraskuuta 1971 (ikä 52) Reykjavík
Kansalaisuus:   Islanti
Puoliso:  Glúmur Jón Björnsson
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  Itsenäisyyspuolue
Sigríður Ásthildur Andersen (s. 21. marraskuuta 1979) on islantilainen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka toimi Islannin oikeusministerinä vuosina 2017–2019.
Sigríður syntyi Reykjavíkissä. Hän valmistui lakimieheksi Islannin yliopistosta vuonna 1999 ja sai asianajajan luvan vuonna 2001. Vuosina 1999–2005 hän toimi lakimiehenä Islannin kauppakamarilla ja vuosina 2007–2015 LEX-lakiasiainyrityksessä. Vuosina 2004–2009 hän oli tuomioistuinneuvoston jäsen. Sigríður valittiin Alltingiin vuoden 2015 parlamenttivaaleissa Reykjavíkurkjördæmi suður -vaalipiiristä. Hänet nimitettiin oikeusministeriksi vuonna 2017.
Vuonna 2017 Sigríður nimitti Islannin valitustuomioistuimeen 15 tuomaria osin vastoin lakivaliokunnan suosituksia. Hän korvasi neljä valiokunnan ehdottamista ehdokkaista valiokunnan vähemmän tehtävään soveltuviksi katsomilla ehdokkailla; näiden joukossa oli muiden muassa Jón Finnbjörnsson, Sigríðurin entisen kollegan aviomies, jota valiokunta piti 33 ehdokkaasta 30:nneksi vähiten soveltuvana, sekä itsenäisyyspuolueen kansanedustajan Brynjar Níelssonin vaimo. Valitsematta jäänyt, aiemmin  vihreän vasemmiston palveluksessa työskennellyt Ástráður Haraldsson valitti nimityspäätöksestä, minkä seurauksena Reykjavíkin käräjäoikeus totesi valiokunnan suosituksista poikenneet nimitykset lainvastaisiksi. Joulukuussa 2017 Islannin korkein oikeus tuomisti valtion maksamaan kahdelle nimittämättä jääneistä tuomariehdokkaista 700 000 kruunun korvaukset. Maaliskuussa 2018 Sigríðuriä vastaan jätettiin epäluottamuslause, joka äänestettiin Alltingissa kumoon äänin 33–27. Maaliskuussa 2019 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi tuomion, jonka mukaan tuomarien nimitys oli rikkonut Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6. artiklaa. Tuomion jälkeen Sigríður erosi ministerinvirastaan. Häntä ei valittu ehdokkaaksi vuoden 2021 parlamenttivaaleihin.
Sigríður on naimisissa Glúmur Jón Björnssonin kanssa. Heillä on vuosina 2005 ja 2009 syntyneet tyttäret.
Pyörökaarityyli

Heinrich Hübsch: Karlsruhen yliopiston päärakennus, 1833–35
Pyörökaarityyli (saks. Rundbogenstil) on 1800-luvulla Saksassa syntynyt historisoiva arkkitehtuurin tyylisuuntaus, joka yhdisteli aineksia varhaiskristillisestä, bysanttilaisesta, normandialaisesta, romaanisesta ja varhaisrenessanssin arkkitehtuurista.
Pyörökaarityylillä on keskeinen asema Ernst Lohrmannin intendenttikauden ajan (1841-65) suomalaisessa kirkkoarkkitehtuurissa, ja monet uusgoottilaisiksi nimitetyistä kirkoista ovat paremminkin sen edustajia.
1567

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

24. toukokuuta – Sture-murhat: Ruotsin kuningas Eerik XIV surmautti muun muassa useita Sture-suvun jäseniä.
Espanjan Habsburg-sukuinen kuningas Filip II (Saksan keisari Kaarle V:n poika) lähetti Alban herttuan Alankomaihin kerettiläisyyden tukahduttamiseksi. Seurauksena oli verinen sotilasdiktatuuri.
Maria Stuart joutuu luopumaan Skotlannin kruunusta, pakenee Englantiin ja joutuu vankilaan.
Kaarina Maununtytär ja Eerik XIV menivät salaa naimisiin.
Berliinin ja Spandaun välillä käydään ns. patukkasota.
Syntyneitä

11. helmikuuta – Honoré d’Urfé, ranskalainen kirjailija (k. 1625)
12. helmikuuta – Thomas Campion, englantilainen säveltäjä, runoilija ja lääkäri
24. helmikuuta – Heinrich Matthias von Thurn, Ruotsin armeijassa palvellut böömiläissyntyinen kreivi, Inkerinmaan kuvernööri (k. 1640)
26. huhtikuuta – Nicolas Formé, ranskalainen säveltäjä ja laulaja (k. 1638)
15. toukokuuta – Claudio Monteverdi, italialainen säveltäjä (kastettu; k. 1643)
5. syyskuuta – Date Masamune, japanilainen daimio (k. 1636)
14. marraskuuta – Morits Oranialainen, Alankomaiden käskynhaltija (k. 1625)
18. joulukuuta – Tachibana Muneshige, japanilainen daimio
Jacques Clément, Ranskan kuningas Henrik III:n murhannut dominikaani (k. 1589)
Thomas Nashe, englantilainen kirjailija, runoilija ja satiiristen pamflettien kirjoittaja (k. 1601)
Willem Usselinx, alankomaalainen kauppias ja kirjailija, Alankomaiden Länsi-Intian komppanian perustaja (k. 1647)
Kuolleita

8. tammikuuta – Jacobus Vaet, flaamilainen säveltäjä (s. 1529)
19. tammikuuta – Hans Sachs, saksalainen mestarilaulaja, runoilija ja näytelmäkirjailija (s. 1494)
23. tammikuuta – Jiajing, Kiinan keisari (s. 1507)
10. helmikuuta – Henry Stuart, lordi Darnley, Skotlannin prinssipuoliso (s. 1545)
31. maaliskuuta – Filip Jalomielinen, Hessenin maakreivi (s. 1504)
24. toukokuuta – Dionysius Beurreus, ruotsalainen diplomaatti ja kuningas Eerik XIV:n opettaja
24. toukokuuta – Nils Svantenpoika Sture, ruotsalainen diplomaatti (s. 1543)
24. toukokuuta – Svante Steninpoika Sture, ruotsalainen valtaneuvos ja valtakunnanmarski (s.  (s. 1517)
2. kesäkuuta – Shane O’Neill, irlantilainen aatelisherra ja kapinanjohtaja (s. 1530)
12. marraskuuta – Anne de Montmorency, ranskalainen Montmorencyn herttua ja Ranskan kuningaskunnan konnetaabeli (s. 1493)
Cornelis van Cleve, alankomaalinen kuvataiteilija (s. 1520)
Ghiselin Danckerts, flaamilainen säveltäjä laulaja ja musiikkiteoreetikko (s. n. 1510)
Galeazzo Florimonte, italialainen katolinen piispa (s. 1478)
Jaakko Henrikinpoika Hästesko, Viipurin linnanpäällikkö (s. n. 1500)
Gómez Pereira, espanjalainen filosofi ja lääkäri (s. 1500)
Suomen Budapestin-suurlähetystö

Suomen Budapestin-suurlähetystön rakennus.
Suomen Budapestin-suurlähetystö sijaitsee Unkarin pääkaupungissa Budapestissa. Sen toimialueeseen kuuluu myös Slovenia. Suurlähetystön päällikkö on suurlähettiläs Pertti Anttinen.
Historia

Suomen ensimmäinen Unkarin-lähettiläs K. G. Idman nimitettiin vuonna 1922. Hänen asemapaikkansa oli Kööpenhamina, mistä käsin hän hoiti sivuakkreditointina Unkarin asioita. Vuonna 1927 tehtävään nimitettiin E. N. Setälä. Onni Talaan aikana 1933 Budapestiin perustettiin lähetystö. Talas muutti 1934 kreivi Wenckheimin perillisiltä vuokrattuun huvilaan, jonka Suomen valtio osti tammikuussa 1939.
Toisen maailmansodan lopulla Suomi katkaisi syyskuussa 1944 välirauhansopimuksen velvoittamana suhteet Unkariin, ja suurlähettiläs Aarne Wuorimaa perheineen poistui maasta. Budapestin piirityksen lopussa puna-armeijan joukot tunkeutuivat rakennukseen, ja se ryöstettiin ja hävitettiin. Lopulta rakennus tuhoutui pommituksessa, jossa selviytyivät hengissä pommisuojaan menneet, mutta taloon jäänyt vahtimestari Ferenc Tömör kuoli.
Suomen ja Unkarin väliset suhteet solmittiin uudelleen lokakuussa 1949. Lähetystö korotettiin suurlähetystöksi vuonna 1960.lähde? Rauniorakennuksen tilalle valmistui uusi lähetystörakennus marraskuussa 1988 arkkitehti Ilmo Valjakan suunnitelmien pohjalta.
Budapestissä toimii myös Suomen Unkarin-instituutti, jonka johtaja on Heljä Franssila.
Edustuston päälliköt

Karl Gustaf Idman, lähettiläs (Kööpenhamina) 1922–1927
Emil Nestor Setälä, lähettiläs (Kööpenhamina) 1927–1930
Onni Talas, lähettiläs (Kööpenhamina) 1930–1934
Onni Talas, lähettiläs 1934–1940
Aarne Wuorimaa, lähettiläs 1940–1944
Uno Salomon Koistinen, asiainhoitaja 1950–1951
Lauri Hjelt, asiainhoitaja 1951–1957
Toivo Heikkilä, asiainhoitaja 1957–1960, suurlähettiläs 1960–1963
Reino Palas, suurlähettiläs 1963–1965
Olavi Raustila, suurlähettiläs 1965–1969
Martti Ingman, suurlähettiläs 1969–1973
Paul Jyrkänkallio, suurlähettiläs 1973–1977
Kaarlo Yrjö-Koskinen, suurlähettiläs 1977–1979
Osmo Väinölä, suurlähettiläs 1979–1985
Arto Mansala, suurlähettiläs 1985–1989
Risto Hyvärinen, suurlähettiläs 1989–1992
Pertti Torstila, suurlähettiläs 1992–1996
Jaakko Kaurinkoski, suurlähettiläs 1996–1998
Hannu Halinen, suurlähettiläs 1998–2002
Pekka Kujasalo, suurlähettiläs 2002–2007
Jari Vilén, suurlähettiläs 2007–2012
Pasi Tuominen, suurlähettiläs 2012–2015
Petri Tuomi-Nikula, suurlähettiläs 2016–2018
Markku Virri, suurlähettiläs 2018–2022
Pertti Anttinen, suurlähettiläs 2022-
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen Budapestin-suurlähetystö Wikimedia Commonsissa
Lähetystön kotisivu
Yoshiaki Onishi

| Yoshiaki Onishi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. marraskuuta 1981 (ikä 42) Hokkaidō, Japani
Ammatti:  säveltäjä, kapellimestari, klarinetisti
Muusikko
Aktiivisena:  2000–
Tyylilajit:  nykymusiikki
Soittimet:  klarinetti
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Yoshiaki Onishi (大西　義明, Onishi Yoshiaki,  s. 1981 Hokkaido, Japani) on säveltäjä ja kapellimestari. Hän on saanut useita kansainvälisiä palkintoja ja kunniakirjoja. Hän on asunut Yhdysvalloissa vuodesta 1997.
Koulutus

Yoshiaki aloitti vuonna 2000 musiikkiopinnot Kaliforniassa Tyynenmeren yliopiston konservatoriolla pääaineinaan sävellys ja klarinetti. Hän valmistui vuonna 2004.  Vuosina 2005–2008 hän suoritti sävellyksen ylemmän korkeakoulututkintonsa Yalen yliopistossa.  Helmikuussa 2015 hän väitteli tohtoriksi Columbian yliopistosta, missä häntä ovat opettaneet Fabien Lévy, Tristan Murail and Fred Lerdahl.
Onishi on saanut vuonna 2011 Gaudeamus-säätiön kansainvälisten säveltäjien palkinnon, vuonna 2012 Civitella Ranieri -säätiön stipendin sekä vuonna 2018 John Simon Guggenheimin muistosäätiön stipendin.
Yoshiaki Onishi säveltäjänä

Onishin musiikkia osaltaan leimaa sointivärien arkkitehtoninen käyttö. Vuonna 2009 säveltämässään jousikvartetossa Culs-de-sac (en passacaille) Onishi esittelee monipuolisesti jousisointinten laajennettuja tekniikoita. New York Times -lehden Anthony Tommasini kommentoi teosta: “Kuka kaipaa elektronisia soittimia silloin, kun säveltäjällä on taito maalata näin kirjavia, aavemaisen vietteleviä ääniä vanhoista kunnon jousisoittimista?”
Onishin töitä ovat tilanneet monet esiintyjät ja organisaatiot, muiden muassa Mayumi Miyata, Pacific Music Festival sekä Norfolk Festival ja Lucerne Festival. Vuonna 2010 Takefun kansainvälinen musiikkifestivaali tilasi häneltä sävellyksen Départ dans…, joka myös voitti vuoden 2011 Gaudeamus-palkinnon säveltäjäsarjassa.
Useat yhtyeet, kuten JACK Quartet, Yarn/Wire, Nieuw Ensemble ja Ensemble Intercontemporain, ovat esittäneet Onishin teoksia.
Vuodesta 2014 lähtien Onishin teoksia on julkaissut Edition Gravis Verlag.
Yoshiaki Onishi säveltäjänä > Teoksia

Teosluettelo on osittainen.
Tréma/Trame I (2011) neljälle soittajalle
Tr (2011) sellolle ja pianolle
Palinody (2010) neljälletoista soittajalle seitsemässä ryhmässä
Départ dans... (2010) viidelle soittajalle
Sans Percussion – Une Esquisse-Sculpture (2009) 51-henkiselle orkesterille
Culs-de-sac (en passacaille) (2009, rev. 2010) jousikvartetille
Tu n’y trouveras que du vent II (2008) kolmelle japanilaiselle gagaku-soittimelle
Vague II «molto ritardando» (2008) 36 instrumentalistille
Marche du Supplice (2007) 12 lyömäsoittajalle
Vague I (2007), kaksi miniatyyriä 13 soittajalle (Ligetin kamarikonserttijärjestyksessä)
ref. (2006-7) orkesterille
Lost Geometry (2006) (Ventiform-teoksen kolmas osa) 41 muusikolle
Onishi kapellimestarina

Onishi toimi apulaiskapellimestarina Columbian yliopiston orkesterissa vuoteen 2013 asti. Hän johtaa nykyään New Yorkissa toimivan Iktus Percussion -lyömäsoitinyhtyeen Iktus+-haaraa. Hän on myös toiminut vierailevana kapellimestarina useissa yhtyeissä kuten Wet Ink Ensemblessa.
Aiheesta muualla

Onishin kotisivut
Onishin sivu Columbia Composers -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Hollantilaisen Radio 4:n haastattelu
National Public Radio: “JACK Quartet and ICE, In Concert At (Le) Poisson Rouge”
Gaudeamus Muziekweek 2011, lautakunnan raportti (Arkistoitu – Internet Archive)
Onishin Vimeo-sivu
Onishin Soundcloud-sivu
Elina Hietala

| Elina Hietala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. toukokuuta 1981 (ikä 43) Kokkola
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2005–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Elina Hietala (s. 19. toukokuuta 1981 Kokkola) on suomalainen näyttelijä. Hän on työskennellyt vapaana taiteilijana useissa ensemble-teattereissa ja erinäisissä kaupunginteattereissa. Hietala on näytellyt myös teatterielokuvissa, kuten Matti ja televisiotuotannoissa, kuten Rakkaus ja laki.
Ura

Hietala opiskeli Kokkolan estraditaiteen koulussa, josta tie vei Teatterikorkeakouluun. Hän erikoistui musiikkiteatteriin ja valmistui vuonna 2005. Valmistuttuaan Hietala näytteli helsinkiläisessä Aurinkoteatterissa. Hänellä oli Augustin rooli tanskalaisessa teinidraamassa Rajatapaukset näytäntökautena 2005–2006. Ura jatkui Kajaanin kaupunginteatterissa 2007–2008. Hietala palasi Helsinkiin ja on sittemmin työskennellyt pääkaupunkiseudun ryhmä- ja laitosteattereissa, kuten Espoon ja Helsingin kaupunginteattereissa ja huoneteatteri Jurkassa. Hän on ollut mukana myös turkulaisen Linnateatterin produktioissa. 2010-luvun alussa Hietala näytteli tukholmalaisessa teatteri Galeasenissa. Hän oli ottanut tuntumaa ruotsalaiseen teatterimaailmaan jo opiskeluaikoinaan.
Amatöörivuosinaan Hietala näytteli muun muassa Kokkolan kaupunginteatterin musikaalissa The Sound of Music. Ammattivuosinaan Hietalan roolitehtäviä ovat olleet muun muassa Viima lastennäytelmässä Ahmatti, Ursula rakkausdraamassa Salomo ja Ursula sekä Frankie romanttisessa tragikomediassa Frankie ja Johnny. Teatterilavoilla Hietalan ohjaajana on usein ollut Liisa Mustonen.
Valkokankailla Hietala on nähty muutamaan otteeseen. Opiskeluvuosinaan hän teki Jonnan roolin Jussi-palkitussa draamaelokuvassa Eila (2003). Hietalan tunnetuin elokuvatehtävä lienee Tainan osa Aleksi Mäkelän menestyselokuvassa Matti (2006). Johanna Vuoksenmaan menestyskomediassa 21 tapaa pilata avioliitto (2013) Hietala näytteli sivuosan morsian vitosena. Vuonna 2007 Hietala näytteli Helvin osan Juho Kuosmasen lyhytelokuvassa Kestomerkitsijät; elokuva sai jaetun kolmannen sijan Cannesin elokuvajuhlien Cinéfondation-sarjassa 2008.
Valikoitu rooliluettelo

August (Rajatapaukset, 2005, Aurinkoteatteri)
Nelli Nuudelipää (Risto Räppääjä ja Pakastaja-Elvi, 2006, Linnateatteri)
Viima (Ahmatti, 2007, Kajaanin kaupunginteatteri / Kapsäkki / Teatteri Turmio)
Saara (On rakkautes ääretön, monologi, 2008, Kajaanin kaupunginteatteri)
Aglaja Ivanovna Jepantsina (Idiootti, 2009, Espoon kaupunginteatteri)
Rooli (Meille jäävät salaisuudet, 2010, Teatteri Siperia)
Siru (Irti minusta, 2011, Teatteri Avoimet Ovet)
Ursula (Salomo ja Ursula, 2012, Teatteri Avoimet Ovet)
Kerttu (Helvetin perhe, 2013, Koko-teatteri)
Frankie (Frankie ja Johnny, 2013, Teatteri Jurkka)
Rooli (Stockmann Yard, 2015, Linnateatteri)
Rooli (Äidin pikku perkele, 2015, Teatteri Takomo)
Rooli (Pieni suuri onni, 2017, Rakastajat-teatteri)
Emmy (Nukkekoti, osa 2, 2018, Helsingin kaupunginteatteri)
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva / televisioelokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2003 | Eila | Jonna |
| 2006 | Matti | Taina |
| 2007 | Kestomerkitsijät (lyhytelokuva) | Helvi |
| 2010 | Ovia ja lukkoja | rooli |
| 2013 | 21 tapaa pilata avioliitto | morsian 5 |
| 2014 | Onnesta | rooli |
| 2014 | Romanssi | Leena |
| 2017 | Rakkaus ja laki | Laura |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2004 | Kylmäverisesti sinun | Tiina Keränen |
| 2008 | Joku kaltaiseni | rooli |
| 2018 | Ex-onnelliset | esikoulun opettaja |
Filmografia > Videopelit

| Vuosi | Peli | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2020 | Disco Elysium | Soona the Programmer |
Aiheesta muualla

Turun Sanomat: Vauhdikas mutta turhankin harmiton sketsikimara (5.6.2015) (Arkistoitu – Internet Archive)
Satakunnan Kansa: Rakastajien juhlaesityksissä mentaalitaikuutta ja sukupolvien tarinaa (25.5.2016) (Arkistoitu – Internet Archive)
Keilaniemi Tower

| Keilaniemi Tower |
| --- | --- |
Osoite:  Keilaniementori 1
Sijainti:  Keilaniemi, Espoo, Suomi
Rakennustyyppi:  toimisto- ja liikerakennus, hotelli
Rakennustyöt aloitettu:  loppuvuosi 2023 – alkuvuosi 2024 (arvio)
Valmistumisvuosi:  2027 (arvio)
Suunnittelija:  Arkkitehtitoimisto Sarc
Rakennuttaja:  HGR Property Partners
Urakoitsija:  SRV
Korkeus:  154 m
Kerrosluku:  34
Bruttoala:  70 000 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Keilaniemi Tower on Espoon Keilaniemeen rakennettava 154 metriä korkea ja 34-kerroksinen tornitalo, jonka rakentaminen on tarkoitus aloittaa loppuvuonna 2023 tai alkuvuonna 2024. Keilaniemi Tower tulee sisältämään toimistotilaa, ravintoloita ja hotellin. Kohteen on tilannut kiinteistökehitysyhtiö HGR Property Partners, suunnitellut Arkkitehtitoimisto Sarc ja sen rakentaa SRV.
Espoon ympäristö- ja rakennuslautakunta myönsi tornitalolle rakennusluvan syyskuussa 2023. Rakennuttajan arvion mukaan se olisi valmis vuoden 2027 loppupuoliskolla. Valmistuessaan 154-metrisestä Keilaniemi Towerista tulisi Suomen korkein tornitalo. Korkein rakennus siitä ei välttämättä tulisi, sillä Tampereen Näsinneulan antenni yltää 168 metriin, ja Kirkkonummelle on 2020-luvulla tarkoitus rakentaa 185 metriä korkea kaapelitorni.
Creatures (täsmennyssivu)

Creature tai Creatures voi tarkoittaa seuraavia:
Creature, kanadalainen yhtye
Creature, vuoden 1985 elokuva
Creature, levymerkki
Creature, vuoden 1990 videopeli
The Creatures, suomalainen yhtye
Creatures, japanilainen pelitalo
Creatures , elämäsimulaatiopelien sarja
Creatures, sarjan ensimmäinen peli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Creatures”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aurora (laulaja)

| Aurora> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Laura Julku
Syntynyt: 1985 (ikä 38–39)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Aurora Letjay
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2003–
Tyylilajit:  reggae, pop
Soittimet:  laulu, koskettimet
Yhtyeet:  Savusound  Temppeli 
Levy-yhtiöt:  Sony Music (2014–)
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Aurora (oikealta nimeltään Laura Julku, s. 1985) on Tampereelta kotoisin oleva reggae- ja popmusiikkia esittävä laulaja-lauluntekijä.  Aurora on valmistunut muusikoksi Pop & Jazz Konservatoriosta vuonna 2009.
Historia > 2003–2012: Musiikkiuran alku

Laura Julku opiskeli musiikkia Helsingissä Pop & Jazz Konservatoriossa. Opiskelun aikana Julku käytti taiteilijanimeä Letjay. Hän oli silloin mukana Savusound-kokoonpanossa ja julkaisi lisäksi musiikkiaan Mikseri.netissä. Hän soitti myös pianoa 
The Beautiful Beast -projektissa.
Julku on tehnyt myös englanninkielistä musiikkia niin omalla nimellään kuin Basspect-projektissa.
Historia > 2013–: Aurora-nimi tulee käyttöön

Laura Julku päätti ottaa Aurora-taiteilijanimen käyttöön vuonna 2013. Hänen esikoissinglensä ”Eilisen aurinko” julkaistiin 21. helmikuuta 2014 levy-yhtiö Sony Musicin kautta. Toinen single ”Se soi” julkaistiin 6. kesäkuuta 2014. Alkuvuodesta 2015 ”Se soi” -single sai kultalevyn. Sakke Aallon tuottama artistin esikoisalbumi Kadotaan kaupunkiin julkaistiin tammikuussa 2015 ja on ylitänyt kultalevyrajan. Albumi oli ehdolla Emma Gaalassa vuoden 2015 pop-levyksi. Aurora oli Emma Gaalassa ehdolla myös vuoden 2015 naissolistiksi ja yleisöäänestyksessä vuoden artistiksi.
Ensimmäinen esikoisalbumin ulkopuolinen uusi single, ”Kaikki mitä näät”, julkaistiin 21. elokuuta 2015. Kappale oli ensimmäinen single Auroran helmikuussa 2017 julkaistulta toiselta studioalbumilta Valtakunta. Ennen albumin julkaisua siltä ehdittiin julkaista viisi singleä.
Yksityiselämä

Aurora asuu Turussa miehensä ja kolmen lapsensa kanssa.
Diskografia > Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Kadotaan kaupunkiin |  Julkaistu: 23. tammikuuta 2015  Formaatti: CD / digitaalinen lataus  Levy-yhtiö: Sony Music | #6  | kultaa  |
| Valtakunta |  Julkaistu: 17. helmikuuta 2017  Formaatti: CD / digitaalinen lataus  Levy-yhtiö: Sony Music | #17  | – |
Diskografia > EP:t

| Nimi | Julkaisutiedot |
| --- | --- |
Tule virtaan:  Julkaistu: 23. syyskuuta 2022  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Sony Music
Diskografia > Singlet

| Vuosi | Single | Latauslista | Singlelista | Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | ”Eilisen aurinko” | – | 19  | 17  | Kadotaan kaupunkiin |
| 2014 | ”Se soi” | 16  | – | 21  | Kadotaan kaupunkiin |
| 2014 | ”Kulkijan laulu” (feat. Juju) | – | – | 77  | Kadotaan kaupunkiin |
| 2015 | ”Runopoika” | – | – | – | Kadotaan kaupunkiin |
| 2015 | ”Annetaan tapahtuu” (feat. Puppa J) | – | – | 11  | Kadotaan kaupunkiin |
| 2015 | ”Kaikki mitä näät” | 17  | 18  | 54  | Valtakunta |
| 2015 | ”Sä hiffaat” (feat. Keko Salata) | 9  | – | 21  | Valtakunta |
| 2016 | ”Täydelliset” | 22  | – | 28  | Valtakunta |
| 2016 | ”Spessuu settii” (feat. Aste) | 23  | – | – | Valtakunta |
| 2017 | ”Sä lupasit” | – | – | – | Valtakunta |
| 2017 | ”Satama” | – | – | – |  |
| 2018 | ”Aikaa ja aurinkoo” | – | – | – |  |
| 2018 | ”Bam bam” (feat. Raappana) | – | – | – |  |
| 2019 | ”Kauas pois” | – | – | – | Tähdet, tähdet |
| 2019 | ”Sokeripala” | – | – | – | Tähdet, tähdet |
| 2019 | ”Hetken tie on kevyt” | – | – | – | Tähdet, tähdet |
| 2019 | ”Lukitsetko vastauksen” | – | – | – |  |
| 2021 | ”Vettä kaivoon” (feat. Keko Salata) | – | – | – | Tule virtaan |
Diskografia > Musiikkivideot

Eilisen aurinko (2014 – ohj. Sami Joensuu)
Kulkijan laulu (2014 – ohj. )
Kaikki mitä näät (2015 – ohj. Marek Sabogal)
Sä hiffaat feat. Keko Salata (2015 – ohj. Marek Sabogal)
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Taivasten valtakunta

Taivasten valtakunta (tai Jumalan valtakunta, kreikan kielellä βασιλεία τοῦ θεοῦ, basileia tou theou) on avainkäsite sekä juutalaisuudessa että kristinuskossa. Se viittaa Jumalan kuninkaalliseen hallintavaltaan kaikissa asioissa, vastakohtanaan maalliset vallat.
Taivasten valtakunta juutalaisuudessa

Taivasten valtakuntaan viitataan usein juutalaisten Tanakhissa (kts. esimerkiksi 1. Aikakirja 29:10-12 ja Daniel 4:3). Se on sidoksissa juutalaiseen käsitykseen, että Jumala puuttuu tapahtumien kulkuun palauttaakseen Israelin kansakunnan ja palaa hallitsemaan juutalaisia.