Tasoristeys
Varoituslaitteet

Tasoristeykseen voi kuulua varoituslaitteisto, jota kutsutaan tasoristeyslaitokseksi. Historiallisesti ja kansankielisesti tällaista tasoristeystä on kutsuttu myös vartioiduksi. Tasoristeys voi olla vartioitu esimerkiksi valoin ja puomein tai olla vartioimaton, jolloin siinä ei ole varoitusmerkkien lisäksi muita varoituslaitteita. Varoittamistoimenpiteen valintaan vaikuttavat muun muassa rataosuuden paikallinen nopeus, liikenteen määrä, näkyvyys ja tien kaltevuus.
Tasoristeysvalo tai valovaroituslaitos on varustettu varoitusvaloin, eikä siinä ole ajoradan sulkevia puomeja tai äänivaroitusta. Suomessa tasoristeysvalolaitoksia on muutamia kymmeniä, muun muassa Turku–Toijala-radalla sekä Porvoon radalla. Tasoristeysvalolaitoksessa on yleensä valkoinen huomiovalo ja punainen varoitusvalo samassa, mutta joissakin saattaa olla ainoastaan punainen varoitusvalo. Joissakin tasoristeyksissä on tasoristeysvalon lisäksi ns. elektroninen soittokello. Mikäli tasoristeyksessä on toistuvaa kevyttä liikennettä, saatetaan valon lisäksi käyttää akustista merkinantolaitetta.
Äänivaroituslaitos käsittää pelkästään soittokellon tai akustisen merkinantolaitteen. Suomessa äänivaroituslaitoksia käytetään pääasiassa henkilöliikenteen laitureille johtavilla ylikäytävillä. Varsinaisen soittokellon sijaan laituripolkujen ylikäytävillä käytetään usein akustista merkinantolaitetta, jolloin varoitus saadaan kohdistettua laituripolun alueelle, kun taas muualle ympäristöön kantautuva meluhaitta jää vähäiseksi. Suomessa varsinaisella mekaanisella soittokellolla varustettuja äänivaroituslaitteita on pääradoilla vain Isohaaran vesivoimalaitospadon harjalla: tämä varoituslaitos ei suojaa tasoristeystä, vaan varoittaa padon harjalla työskenteleviä lähestyvistä junista.
Valo- ja äänivaroituslaitteella varustetuissa tasoristeyksissä varoituslaitteisiin kuuluvat merkkien lisäksi valo-opastimet ja varoituskellot. Puomittomia valo- ja äänivaroitusristeyksiä käytetään lähinnä sivuraiteilla tai teillä, joilla on hyvin vähäistä liikennettä.
Puolipuomilaitteella varustetuissa tasoristeyksissä on valo- ja äänivaroituslaitteiden lisäksi myös ns. puolipuomit eli puolipitkät puomit, jotka vaaka-asentoon laskettuina ylettyvät tien keskiviivaan saakka. Puolipuomeja on yleensä kaksi kappaletta, mutta nelikaistaisilla teillä niitä on useimmiten jopa neljä kappaletta.
Kokopuomilaitteella varustetuissa tasoristeyksissä on puolipuomien sijaan täyspitkät eli kokopuomit, jotka ylettyvät koko ajoradan poikki. Kokopuomeiksi tulkitaan myös tavallisen puolipuomin mittaiset puomit, jotka sulkevat yksiajorataisen tien (kuten jalankulun tai pyöräilyn väylän). Kokopuomilaitteita ei nykyisin yleensä Suomessa käytetä ajoteillä, sillä niissä on aina puomien väliin juuttumisen vaara. Sen sijaan Ruotsissa kokopuomilaitokset ovat yleisiä.
Paripuomeilla varustetuissa tasoristeyksissä on kaksi puolipuomia vastakkain, jotka yhdessä muodostavat saman vaikutuksen kuin kokopuomit. Ajoradan oikean kaistan sulkevat puomit laskeutuvat ensin, minkä jälkeen sama tapahtuu ajoradan vasemmanpuoleisille puomeille. Paripuomilaitos on turvallisempi kuin kokopuomilaitos, koska puomien väliin jäämisen vaara on pienempi johtuen kaksivaiheisesta ajoradan sulkemisesta. Paripuomilaitoksia on Suomessa toistaiseksi ainoastaan kaksi kappaletta, joista toinen sijaitsee Turku–Toijala-radalla Mellilässä ja toinen Iisalmi–Kontiomäki-radalla Murtomäellä.