stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Runoilija ja muusa

| Runoilija ja muusa Aleksis Kiven muistomerkki Hengetär siunaa runoilijaa |
| --- | --- |

Nimi:  Runoilija ja muusa Aleksis Kiven muistomerkki Hengetär siunaa runoilijaa
Tekijä:  Wäinö Aaltonen
Valmistumisvuosi:  1926–1928
Taiteenlaji:  pronssiveistos, muistomerkki
Korkeus:  255 cm, graniittijalusta 120 cm
Leveys:  170 cm
Syvyys:  175 cm
Sijainti:  Kirjastonpuisto, Kulttuuritalo Laikun edusta
Paikkakunta:  Tampere
Koordinaatit:  61°29'52"N, 23°45'35"E
Runoilija ja muusa on Wäinö Aaltosen vuosina 1926–1928 veistämä Aleksis Kiven muistomerkki Kulttuuritalo Laikun edustalla Tampereella. Veistos paljastettiin Hämeen heimojuhlien yhteydessä 11. elokuuta 1928.
Allegorisessa veistoksessa runouden henki siunaa runoilijaa taiteilijan kutsumukseensa, ja runoilija nostaa oikean kätensä sydämensä kohdalle. Teos oli Suomen henkilömuistomerkeistä ensimmäinen, jossa aihetta kuvattiin vertauskuvallisesti. Ihmishahmojen liikkeet suuntautuvat useampaan suuntaan, kierteisesti ylhäälta alas, mutta myös päinvastoin. Hahmot ovat Aaltoselle tyypillisesti suuripäisiä, korkeaotsaisia ja pienikätisiä sekä -jalkaisia. Miehen vartalo on atleettinen, naisen taas tyylitelty korkealle sijoitettuine rintoineen.
Patsas miljöössään Kulttuuritalo Laikun edustan puistikossa.
Jalustassa on lyyra runouden vertauskuvana ja reliefikuva Kivestä. Niiden ohessa on myös ote Seitsemästä veljeksestä: ”Ylös pyhään pyörryttävään korkeuteen hän katseli”.
Aaltosen muistomerkki on 1926 järjestetyn muistomerkkikilpailun voittaja. Aaltosella oli kilpailussa useampi voitokas ehdotus, muun muassa Futuri. Varoja hankittiin kansalaiskeräyksellä, mutta pääasiallinen rahoittaja oli Emil Aaltonen. Muistomerkin pystytti Tampereen Taiteilijaseura. Myöhemmin 1939 Helsingissä paljastettiin toinen Aaltosen Kivelle tekemä muistomerkki.
Annuiteettilaina

Annuiteettilainalla tarkoitetaan lainaa, jossa jokainen takaisinmaksuerä on alkutilanteessa yhtä suuri. Maksuerään sisältyy sekä lyhennys että korko. Annuiteettilaina eroaa tasaerälainasta eli kiinteästä tasaerälainasta siten, että koron muuttuessa myös maksuerä muuttuu, mutta laina-aika pysyy samana. Tasaerälainassa laina-aika lyhenee koron laskiessa ja pitenee koron noustessa, mutta maksuerä pysyy koko ajan samana. Mikäli lainan korko on sovittu kiinteäksi, maksuerä on samankokoinen riippumatta siitä, onko kyseessä annuiteetti- vai tasaerälaina.
Laina-ajan alussa suuri osa maksuerästä kuluu korkoihin, kun taas lainan pääoma lyhenee hitaasti. Ajan kuluessa koron osuus maksuerästä pienenee ja vastaavasti lyhennyksen osuus kasvaa.
Annuiteettilaina on yleisesti käytetty lainan lyhennystapa: esimerkiksi Nordeasta otetuista lainoista jopa yli 80 prosenttia on annuiteettilainoja. Nordnetin osakestrategi Jukka Oksaharju suosittelee valitsemaan lyhennystavaksi joko annuiteetin tai kiinteän tasaerän. Annuiteettilaina on hyvä vaihtoehto silloin, kun lainan ottaja haluaa tietää tarkan laina-ajan etukäteen ja hänen maksukykynsä kestää mahdollisen koron nousun.
Eri lyhennystapojen eroja pohtiessa syntyy helposti sekaannuksia, koska lyhennystapojen nimitykset ja kuvaukset muistuttavat toisiaan. Lisäksi eri pankkien käyttämät termit ovat ristiriitaisia. Esimerkiksi annuiteettilainoja kutsutaan myös tasaerälainoiksi, vaikka joissakin pankeissa kiinteää tasaerääkin nimitetään lyhyesti vain tasaeräksi.
Kaavoja ja esimerkkejä

Maksuerä  A voidaan laskea kaavalla
A={\frac {\left(1+{\frac {p}{100}}\right)^{n}\cdot {\frac {p}{100}}}{\left(1+{\frac {p}{100}}\right)^{n}-1}}\cdot N
missä  N on lainasumma,  p korkokanta prosentteina ja  n maksuerien määrä.
Kaavoja ja esimerkkejä > Esimerkki

Pankin asiakas ottaa 20 000 euron kulutusluoton. Maksuaika on kuusi vuotta ja vuosikorko kiinteä 4,9 prosenttia. Laina maksetaan takaisin kuukausittaisin tasaerin.
Tällöin  N=20\,000{\text{ €}},  p={\frac {4{,}9~\%}{12}} ja  n=6\cdot 12=72.
A={\frac {\left(1+{\frac {4{,}9~\%}{12}}/100\right)^{72}\cdot {\frac {4{,}9~\%}{12}}/100}{\left(1+{\frac {4{,}9~\%}{12}}/100\right)^{72}-1}}\cdot 20\,000{\text{ €}}=321{,}17{\text{ €}}
Takaisinmaksettava summa on näin ollen  72\cdot 321{,}17{\text{ €}}=23\,124{,}24{\text{ €}} ja kokonaiskorko  23\,124{,}24{\text{ €}}-20\,000{\text{ €}}=3\,124{,}24{\text{ €}}.
Korko  R voidaan laskea kaavalla
R={\frac {k\cdot p\cdot t}{100}}
missä  k on jäljellä oleva pääoma,  p vuotuinen korkokanta prosentteina ja  t aika vuosina.
Näin ollen ensimmäisestä maksuerästä korkoa on  {\frac {20\,000{\text{ €}}\cdot 4{,}9~\%\cdot {\frac {1}{12}}}{100}}=81{,}67{\text{ €}} ja lyhennystä  321{,}17{\text{ €}}-81{,}67{\text{ €}}=239{,}50{\text{ €}}.
Arhot

| Arhot |
| --- | --- |
 Vuoriarho (Arenaria montana)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Arhot Arenaria  L.
Katso myös
   Arhot Wikispeciesissä   Arhot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Arhot eli suomuarhot (Arenaria) on kasvisuku kohokkikasvien (Caryophyllaceae) heimossa. Suvun eräitä lajeja viljellään monivuotisina koristekasveina.
Lajeja

Arenaria balearica – baleaarienarho
Arenaria biflora – alppiarho
Arenaria gothica – gotlanninarho
Arenaria grandiflora – valliarho
Arenaria humifusa – rentoarho
Arenaria leptoclados – siroarho
Arenaria montana – vuoriarho
Arenaria muralis
Arenaria norvegica – norjanarho
Arenaria procera
Arenaria procera subsp. glabra – isoarho
Arenaria pseudofrigida – tunturiarho
Arenaria serpyllifolia – mäkiarho
Arenaria tetraquetra – mätäsarho
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Arenaria
Funet: Arhot (Arenaria)
ITIS: Arenaria (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Arenaria (englanniksi)
Flora of China: Arenaria (englanniksi)
Ritolampi (Suomussalmi)

| Ritolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Suomussalmi
Koordinaatit:  65°17′00″N, 29°18′34″E
Järvinumero:  59.523.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  202,8 m 
Rantaviiva:  2,45 km 
Pinta-ala:  0,26 km² 
Tilavuus:  863 000 m³
Keskisyvyys:  3,4 m 
Suurin syvyys:  15 m 
 fiRitolampi 
Ritolampi on saareton järvi Suomussalmen kunnassa Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 25,5 hehtaaria. Etäisyys Kajaanista on 138 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Ritolammen pituus etelästä pohjoiseen on 900 metriä. Järvi kapenee voimakkaasti etelää kohden. Ritolammen keskiosassa on 15 metrin syvänne, jota ympäröi noin kahden hehtaarin laajuinen vähintään 10 metriä syvä alue. Järvet pohjoiset ja koilliset osat ovat matalia. Kapea kannas ja kaakkoon suuntaava Ritoniemi erottavat Ritolampea Saarijärvestä, jonka korkeustaso on puoli metriä Ritolampea alempi. Ritolammen ympäristössä on asutusta ja peltomaata.
Ritolammen vesitilavuus on 863 000 kuutiometriä eli 863 miljoonaa litraa.
Ritolampi (59.523.1.020) kuuluu Saarijärven alueeseen (59.523), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Hossanjoen alue (59.52) ja ensimmäinen on Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Ritolampi on Saarijärven alueen kolmanneksi laajin vakavesi. Laajimmat ovat Saarijärvi ja Alanteenjärvi. Saarijärven alueeseen kuuluu 19 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Suomussalmen Ritolampi on toiseksi laajin Suomen kuudesta Ritolammesta. Laajin on Pudasjärven 40-hehtaarinen Ritolampi.
Ruohoaro

Ruohoaro on aro, jolla kasvaa enimmäkseen matalaa ruohovartista kasvillisuutta. Muita arotyyppejä ovat pensasaro ja heinäaro. Pleistoseenikaudella ruohoaroilla eli monenlaisia suurikokoisia nisäkkäitä, jotka pitivät yllä ruohoaroja. Ihminen on metsästänyt paikoin suuret nisäkkäät vähiin ja tästä on seurannut monien ruohoarojen metsittyminen, jolloin avoimia elinympäristöjä suosivat eliöt, kuten perhoset ovat harvinaistuneet.
Antti Ahopelto

Antti Ahopelto (s. 28. elokuuta 1984 Evijärvi) on suomalainen iskelmälaulaja. Vuonna 2005 Antti sijoittui kolmanneksi Seinäjoen tangomarkkinoilla ja vuosina 2007 ja 2008 hän oli toinen. Hän kilpaili Tangomarkkinoiden finaalissa myös vuonna 2011, joten hän on kolminkertainen tangoprinssi ja nelinkertainen finalisti. Hän on esiintynyt myös Tenavatähti-laulukilpailussa vuonna 1992, jossa hän kilpaili kappaleella ”Satumaa” ja pääsi semifinaaleihin saakka. Ahopelto esiintyi myös Karuselli-laulukilpailussa vuonna 2000, kappaleella ”Sinä vain”.
Antti Ahopelto on kiertänyt tanssilavoja ja konserttisaleja vuodesta 2005 lähtien oman tanssiorkesterin kanssa, joka kantaa nykyään nimeä Etiketti. Hän julkaisi vuonna 2012 debyyttialbumin Tie vapauteen.   Lisäksi Antti on myös vieraillut joillakin kokoelmalevyillä kuten Iskelmä 10 -levyllä, jolla hän esittää kappaleen ”Voitin vaikka hävisin”.
Ahopelto valittiin Evijärven kunnanvaltuustoon vuoden 2021 kuntavaaleissa kokoomuksen ehdokkaana.
Diskografia > Albumit

Tie vapauteen (Mufa, 2012)
Diskografia > Singlet

Voitin vaikka hävisin (Mediamusiikki, 2008)
Sä koskit mua (Mediamusiikki, 2008)
Maarit Peltoniemi & Antti Ahopelto: Pakkasjoulun valkeat puut (Mufa, 2012)
Elämä jatkuu (Mufa, 2012)
Pieninä puroina (Mufa, 2012)
Saippuasydän (Mufa, 2013)
Toinen mahdollisuus (GRF, 2017)
Ruotsin buddhalainen yhteisö

| Ruotsin buddhalainen yhteisö> Sveriges buddhistiska gemenskap |
| --- | --- |
 Järjestön logo
Perustettu:  2019
Tyyppi:  uskonnollinen yhdyskunta
Kotipaikka:   Fellingsbro, Ruotsi
Toiminta-alue:  Ruotsi
Jäsenet:  22 jäsenjärjestöä
Puheenjohtaja:  Trudy Fredriksson
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruotsin buddhalainen yhteisö (ruots. Sveriges buddhistiska gemenskap, lyh. SBG) on Ruotsissa toimivien buddhalaisten järjestöjen kansallinen kattojärjestö. Järjestö perustettiin vuonna 2019 nimellä Sveriges Buddhistiska Samarbetsråd. Nykyinen nimi otettiin käyttöön tammikuussa 2020.
SBG on rekisteröity uskonnolliseksi yhdyskunnaksi. Sen nykyinen puheenjohtaja on Trudy Fredriksson.
Järjestö tekee yhteistyötä Ruotsin kirkon sairaalakirkon (Sjukhuskyrkan) kanssa ja antaa hengellistä apua sairaaloissa.
SBG koostuu 22 paikallisesta jäsenjärjestöstä, jotka edustavat kaikkia buddhalaisuuden pääsuuntauksia. Vuonna 2019 yksittäisten jäsenten määräksi ilmoitettiin 10 233, mikä tekee järjestöstä Ruotsin 21. suurimman uskonnollisen yhdyskunnan. SBG on myös Euroopan Buddhalaisen Unionin jäsenjärjestö.
Rose Musani

Rose Musani  (s. 8. elokuuta 1956) on ugandalainen entinen pikajuoksija. Hän kilpaili vuoden 1972 kesäolympialaisissa Münchenissä ja pääsi puolivälieriin naisten 200 metrin juoksussa. Hänen henkilökohtainen ennätysaikansa siinä on 25.0.
Rose Loga

Rose Loga (s. 27. heinäkuuta 2002) on ranskalainen moukarinheittäjä, joka saavutti pronssia vuoden 2024 EM-kilpailuissa Roomassa. Alle 20-vuotiaiden sarjassa hän on saavuttanut MM-hopeaa ja EM-hopeaa, molemmat vuonna 2021. Kansallisen mestaruuden Loga on voittanut kerran, vuonna 2024. Ennätyksekseen hän on heittänyt tuloksen 72,68 metriä vuonna 2024.
Roberto Ferrari (miekkailija)

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ferrari Rooman kesäolympialaisten palkintokorokkeella. |  Ferrari Rooman kesäolympialaisten palkintokorokkeella. |  Ferrari Rooman kesäolympialaisten palkintokorokkeella. |  |
Maa:   Italia
Miesten miekkailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | säilä, joukkuek. |  |
|  Pronssia | Rooma 1960 | säilä, joukkuek. |  |
Roberto Ferrari (2. elokuuta 1923 Rooma – 11. lokakuuta 1996 Genova) oli italialainen miekkailija, olympiamitalisti ja maailmanmestari.
Ferrari saavutti säilällä joukkuekilpailun olympiahopeaa Helsingissä 1952 ja olympiapronssia Roomassa 1960. Hän kilpaili olympiatasolla myös Melbournen kesäolympialaisissa 1956. MM-kilpailuista Ferrari voitti säilän ja floretin joukkuekilpailuista kulta- ja hopeamitaleja.
Ferrari kuoli Genovassa tuntemattomalla päivämäärällä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roberto Ferrari (miekkailija) Wikimedia Commonsissa
Roberto Ferrari (miekkailija) Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Rugby (täsmennyssivu)

Rugby voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Yleisnimitys tietyntyyppisille palloilulajeille:
rugby league
rugby union
rugby-7
kosketusrugby
pyörätuolirugby
Rugby-nimisiä paikkoja:
Rugby, Warwickshire, Englanti
Rugby, borough-aluehallinnollinen yksikkö
Rugby ja Kenilworth, vaalipiiri Englannissa
Rugby, Uusi Etelä-Wales, Australia
Rugby, Kapkaupunki
Rugby, Pohjois-Dakota, Yhdysvallat
Rugby, Tennessee, Yhdysvallat
Rugby, Brooklyn, Yhdysvallat
Rugby Park, Skotlanti
Rugby Park Stadium, rugbystadion Uudessa-Seelannissa
Muita merkityksiä:
Rugby School
Rugby, auto
Rugbyn rautatieasema
Rugby Ralph Lauren, Ralph Laurenin tuotemerkki
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rugby”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Apinoiden planeetan vallankumous

| Apinoiden planeetan vallankumous> Dawn of the Planet of the Apes |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Matt Reeves
Käsikirjoittaja:   Mark Bomback  Rick Jaffa  Amanda Silver 
Perustuu:  Pierre Boullen romaaniin Apinoiden planeetta
Tuottaja:   Peter Chernin  Dylan Clark  Rick Jaffa  Amanda Silver 
Säveltäjä:  Michael Giacchino
Kuvaaja:  Michael Seresin
Leikkaaja:   William Hoy  Stan Salfas 
Pääosat:   Andy Serkis  Gary Oldman  Jason Clarke  Kodi Smit-McPhee  Keri Russell  Judy Greer 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  InterCom Netflix Disney+
Ensi-ilta:   2014-07-1111. heinäkuuta 2014 (Yhdysvallat)  2014-07-1818. heinäkuuta 2014 (Suomi)  
Kesto:  130 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  170 miljoonaa dollaria
Tuotto:  711 miljoonaa dollaria
Edeltäjä:  Apinoiden planeetan synty
Seuraaja:  Sota apinoiden planeetasta
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Apinoiden planeetan vallankumous (engl. Dawn of the Planet of the Apes) on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut  yhdysvaltalainen tieteiselokuva, jonka on ohjannut Matt Reeves. Elokuva on jatko-osa vuoden 2011 elokuvalle Apinoiden planeetan synty. Pääosissa ovat Andy Serkis, Gary Oldman, Jason Clarke ja Keri Russell.
Näyttelijät > Ihmiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jason Clarke  | … |  Malcolm   |
|  Gary Oldman  | … |  Dreyfus   |
|  Keri Russell  | … |  Ellie   |
|  Kodi Smit-McPhee  | … |  Alexander, Malcolmin poika   |
|  Jocko Sims  | … |  Werner   |
|  Kirk Acevedo  | … |  Carver   |
|  Kevin Rankin  | … |  McVeigh   |
|  Keir O’Donnell  | … |  Finney   |
|  J. D. Evermore  | … |  Sniper   |
Näyttelijät > Apinat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Andy Serkis  | … |  Caesar   |
|  Judy Greer  | … |  Cornelia   |
|  Terry Notary  | … |  Rocket   |
|  Karin Konoval  | … |  Maurice   |
|  Toby Kebbell  | … |  Koba   |
|  Doc Shaw  | … |  Ash   |
|  Nick Thurston  | … |  River   |
Aiheesta muualla

Apinoiden planeetan vallankumous Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Renkaita vedessä

| Renkaita vedessä> Kings Row |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sam Wood
Käsikirjoittaja:  Casey Robinson
Perustuu:  Henry Bellamannin kirjaan
Tuottaja:  Hal B. Wallis
Säveltäjä:  Erich Wolfgang Korngold
Kuvaaja:  James Wong Howe
Leikkaaja:  Ralph Dawson
Tuotantosuunnittelija:  William Cameron Menzies
Pääosat:   Ann Sheridan  Robert Cummings  Ronald Reagan  Betty Field  Charles Coburn  Claude Rains  Judith Anderson  Maria Ouspenskaya 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Brothers
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  1942
Kesto:  127 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Renkaita vedessä (Kings Row) on vuonna 1942 julkaistu draamaelokuva, jonka on ohjannut Sam Wood. Tarina kertoo aikuisiksi kasvavista nuorista, jotka asuvat pienessä kaupungissa ja joilla on synkkiä salaisuuksia ja traagisia kokemuksia.
Elokuva perustuu Henry Bellamannin bestseller-romaaniin. Elokuvan pääosia näyttelevät Ronald Reagan, Ann Sheridan, Robert Cummings, Betty Field, Charles Coburn ja Claude Rains.
Juoni

Pikkukaupungissa varttuneet parhaat ystävykset Parris (Cummings) ja Drake (Reagan) joutuvat erilleen, kun Parris lähtee Eurooppaan opiskelemaan psykiatriksi ja hulivili Drake jää kotikaupunkiinsa, jossa joutuu pettymään rakkaudessa.
Arvosteluja

Helsingin Sanomien televisiosivulla vuonna 1982 Mikael Fränti piti elokuvaa myönteisenä yllätyksenä, joka osoitti tuolloin Yhdysvaltain presidenttinä toimineen Ronald Reaganin näyttelijänkyvyt varsin hyviksi. Fränti näki elokuvan 1940-luvulle tyypillisenä ihmissuhdedraamana, jonka päähenkilöt käyvät sisäistä kamppailua uran ja ystävyyden sekä avioliiton ja itsenäisyyden välillä. Hän piti mielenkiintoisena uuden Euroopasta tulleen opin, psykoanalyysin, käsittelemistä elokuvassa.
Antony and the Johnsons

| Antony and the Johnsons |
| --- | --- |


Tiedot
Toiminnassa:  1998–
Tyylilaji:  post-rock, kamaripop, folkrock
Kotipaikka:  New York, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Antony Hegarty, laulu   Julia Kent, sello   Parker Kindred, rummut   Jeff Langston, basso   Doug Wieselman, puhaltimet   Maxim Moston, viulu   Rob Moose, kitara, viulu  
Levy-yhtiö:  Secretly Canadian, 2004–   Durtro, 2000–2003  
Aiheesta muualla
www.antonyandthejohnsons.com
Antony and the Johnsons on yhdysvaltalainen kokeellista musiikkia esittävä yhtye. Se voitti arvostetun Mercury Prize -musiikkipalkinnon vuonna 2005. Lehdistö on maininnut Antonyn olevan osa New Weird America -liikettä.
Yhtye on periaatteessa androgyynin laulajan Antony Hegartyn oma ilmaisukanava. Yksi teema yhtyeen musiikissa on henkilökohtainen sukupuolinäkökulma. Tämän huomaa esimerkiksi kappaleessa ”For Today I Am a Boy”, jossa nuori poika uneksii kasvavansa naiseksi.
Ura

Brittiläinen kokeellista musiikkia tekevä Current 93:n David Tibet kuuli yhtyeen demon ja tarjoutui julkaisemaan Antonyn musiikkia Durtro-levy-yhtiönsä kautta. Debyyttialbumi Antony and the Johnsons ilmestyi vuonna 2000. Vuonna 2001 Antony julkaisi jatkoksi lyhyen EP-levyn, I Fell in Love with a Dead Boy, joka sisältää nimikappaleen lisäksi coverin David Lynchin ja Angelo Badalamentin kappaleesta ”Mysteries of Love” sekä Current 93 -coverin ”Soft Black Stars”.
Tuottaja Hal Willner kuuli EP:n ja soitti sen Lou Reedille, joka värväsi Antonyn mukaan kiertueelleen ja kahdelle albumilleen. Tätä kautta yhtye saavutti enemmän huomiota, ja kirjoitti sopimuksen yhdysvaltalaisen Secretly Canadian -levy-yhtiön kanssa. Se julkaisi toisen EP:n The Lake, jolla Lou Reed vierailee yhdellä raidalla. Secretly Canadian julkaisi myös uudelleen Antony and the Johnsonsin debyyttialbumin Yhdysvalloissa laajemmalla levityksellä vuonna 2004.
Antonyn toinen kokopitkä albumi, I Am a Bird Now, sai ylistäviä arvosteluja ja huomattavasti enemmän huomiota valtavirrassa voitettuaan Mercury Prize -palkinnon vuoden 2005 parhaana albumina.
Antony and the Johnsons on esiintynyt Suomessa neljästi: marraskuussa 2005 Tavastialla, kesäkuussa 2007 ja maaliskuussa 2009 Kulttuuritalolla. Konserttien liput myytiin nopeasti loppuun. Yhtye esiintyi myös Ilosaarirockissa vuonna 2012.
Diskografia > Studioalbumit

Antony and the Johnsons (2000)
I Am a Bird Now (2005)
The Crying Light (2009)
Swanlights (2010)
Cut The World (2012)
Diskografia > EP:t ja singlet

I Fell in Love with a Dead Boy (2001)
Live at St. Olave's (live-EP yhdessä Current 93:n kanssa,  2003)
Calling for Vanished Faces / Virgin Mary (yhdessä Current 93:n kanssa,  2003)
The Lake (2004)
Hope There's Someone (2004)
You Are My Sister (2005)
Another World (2008)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yhtyeen kotisivut (englanniksi)
Antony and the Johnsons Myspacessa (englanniksi)
Rossijskajan metroasema

| Rossijskaja> Российская |
| --- | --- |

 Samaran metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  1-linja
Sijainti:  53.211981°N, 50.148611°E
Paikkakunta:  Samara, Venäjä
Avattu:  26. joulukuuta 2007
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Rossijskaja (ven. Российская) on yksi Samaran metron asemista. Se avattiin 26. joulukuuta 2007.
Runoilijakoti

Runoilijakoti vuonna 2016.
Runoilijakoti (ruots. Diktarhemmet) on Porvoon keskustassa sijaitseva kirjailija-asunto, jossa ansioitunut suomenruotsalainen kirjailija tai runoilija saa asua ilmaiseksi.
Runoilijakoti sijaitsee kolmikerroksisessa kivitalossa, jonka kaupunginarkkitehti Gotthard Flensborg (1723–1803) rakennutti itselleen vuosina 1764–1765. Kustantaja Holger Schildt ja hänen vaimonsa Mathilda ostivat rakennuksen vuonna 1920 ja lahjoittivat seuraavana vuonna suomenruotsalaiselle kirjailijayhdistykselle (Finlands svenska författareförening).
Talon ylläpito kävi vuosien varrella kalliiksi, ja vuonna 2000 kirjailijayhdistys lahjoitti talon Svenska litteratursällskapetille.
Rakennuksen asuinpinta-ala on 275 m², ja Museovirasto on suojellut sen ulkoasun ja huonejärjestyksen.
Runoilijakodin asukkaat

Hjalmar Procopé 1923–1927
Bertel Gripenberg 1928–1932
Jarl Hemmer 1933–1944
Rolf Lagerborg 1945–1959
Rabbe Enckell 1959–1973
Lars Huldén 1973–1993
Christer Kihlman 1993–2017
Ulla-Lena Lundberg 2018–
Runoi

Runoi eli runo merkitsi ilmeisesti entisajan suomalaisille ja karjalaisille tietäjää tai šamaania, jonka loitsut ja kertomukset ovat runomuotoisia ja yleensä laulettuja. Runoja on kutsuttu myös tietäjiksi, laulajiksi ja loitsijoiksi. Tällaisia runonlaulun hallitsevia tietäjiä voidaan kutsua myös runonlaulajiksi.
Nykyisin sana runo viittaa yksinomaan runouden taiteenalan tuotoksiin. Nykyistä merkitystä arvellaan keinotekoisesti luoduksi, jopa vahingon seuraukseksi. Runoille ei liene ollut tätä ennen suomenkielistä yleisnimeä. Suomalaiset ovat ennen kutsuneet yleensä laulettuja kansanrunojaan muun muassa nimityksillä virsi, laulu, sanat, luku ja sanelu.  Kertovaa runoutta on nimitetty myös tarinoiksi, kertomuksiksi, saduiksi ja taruiksi. Riimi-sana kuvaa runon alku- ja loppusointuisuutta, mutta sekään sana ei ole kovin vanha. Taikuuteen käytettyjä runoja on kutsuttu loitsuiksi, ja loitsun ”taikasanat” olivat luotteet. Lastenrunot, tai vähemmän vakavamieliset runot olivat loruja. Oppineiden antama merkitys omaksuttiin lopulta myös kansanrunoutta kertoneiden pariin.
Sana runo tulee germaanisista kielistä, joissa sen vastineet ovat tarkoittaneet muun muassa riimukirjoitusta, oppineisuutta ja salaisuutta. Sana on voinut lainautua itämerensuomalaisiin kieliin ehkä jo kantagermaanista.
Nykyisin englannin kielessä käytetään suomalaisista kansanrunoista sanaa rune, joka merkitsee myös riimukirjainta.
Lähteitä

Martti Haavio: Suomalainen mytologia (1967)
Ritolampi

Ritolampi tai Ritolammi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Lampi

Ritolampi, järvenosa Heinävedellä
Ritolampi, järvi Juuassa
Ritolampi, järvi Leppävirralla
Ritolampi, järvi Mikkelissä
Ritolampi, järvi Nurmeksen Kalamäellä
Ritolampi, järvi Nurmeksen Ritolassa
Ritolampi, järvi Oulussa
Ritolampi, järvi Pudasjärvellä
Ritolampi, järvi Rantasalmella
Ritolampi, järvi Ruokolahdella
Ritolampi, järvi Suomussalmella
Ritolampi, järvi Suonenjoella
Lammi

Ritolammi, järvi Jämsän Koskenpäällä
Ritolammi, järvi Jämsän Valkealuomella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.