stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo operaatio Huskyn joukoista
Liittoutuneet > Laivasto

Operaatio Huskyyn osallistui 2 590 alusta, joiden komentajana toimi amiraali Andrew Cunningham. Laivastolla oli tehtävinään tukea maihinnousua tuhoamalla tykkitulella rannikonpuolustuslaitteet sekä estää Italian laivaston toiminta alueella. Tukevaan laivastoon kuuluivat:
Force H (vara-amiraali A U Willis) Sisilian itäpuolella tehtävänään Italian laivaston toimien torjuminen
tukialukset HMS Formidable ja HMS Indomitable, joilla yhteensä 97 lentokonetta
4 taistelulaivaa
2 kevyttä ja 4 ilmatorjuntaristeilijää
18 hävittäjää
Force V
2 taistelulaivaa
3 monitoria
9 risteilijää, joista 5 yhdysvaltalaista
110 hävittäjää, joista 48 yhdysvaltalaista, kuusi kreikkalaista ja kolme puolalaista
26 sukellusvenettä, joista yksi hollantilainen ja kaksi puolalaista
Varsinaiseen maihinnousuun osallistuvia aluksia komensi amiraali Bertram H. Ramsay. Maihinnousulaivastoon kuului 211 rahtilaivaa ja joukkojenkuljetusalusta sekä 1 734 maihinnousualusta miesten, panssarivaunujen ja tarvikkeiden siirtämiseksi rannikonedustalta maihin.
Liittoutuneet > Ilmavoimat

Maihinnousua tukeneet noin 5 000 ilmavoimien lentokonetta olivat marsalkka Tedderin komennossa. Tedderillä oli komennossaan:
104 Spitfire, Hurricane, Beaufighter, Mosquito, P-38, P-39 ja P-51 hävittäjälaivuetta
95 Mosquito, Boston, Baltimore, Mitchell, Wellington, Marauder, Halifax, B-17 ja B-24 pommikonelaivuetta
29 Halifax, Albemarle ja Dakota kuljetuskonelaivuetta
43 muuta laivuetta
Maltalle oli sijoitettu noin 527 Royal Air Forcen ja 75 US Army Air Forcen lentokonetta.
Akselivallat

Sisiliaan sijoitetun Italian 6. armeijan komentajaksi määrättiin 1. kesäkuuta kenraali Guzzoni. Armeijan tehtävänä oli puolustaa saarta viimeiseen saakka. Armeijanesikunta sijoitettiin Ennaan saaren sisäosiin.
6. armeijan joukot jaettiin kahteen osaan välirajana Licata - Cefalù:
Linjan länsipuolella Licatan kaupunki mukaan luettuna kenraali Arision XII armeijakunta, jonka esikunta sijaitsi Corleonessa. Armeijakunnan tehtävänä oli puolustaa Marsalaa, Trapania ja Palermoa.
28. jalkaväkidivisioona Aosta
26. vuoristojalkaväkidivisioona Assietta
207., 202. ja 208. rannikkodivisioona
Linjan itäpuolella kenraali Rossin XVI armeijakunta, jonka esikunta sijaitsi Piazza Armerinassa. Armeijakunnan tehtävänä oli puolustaa Gelaa, Syrakusaa, Cataniaa ja Messinaa.
54. jalkaväkidivisioona Napoli
206. rannikkodivisioona Cassibilen ja Punte Braccetton välillä
213. rannikkodivisioona
kenraali Mariscalcon 18. rannikkoprikaati Punte Braccetton ja Licatan välillä
19. rannikkoprikaati
kenraali Chirieleisonin 4. vuoristojalkaväkidivisioona Livorno oli armeijan reservinä Mazzarinossa
6. armeijan tukena olivat Saksan 15. panssarikrenatööridivisioona ja panssaridivisioona Hermann Göring. Panssarikrenatöörit yhtä erillisosastoa lukuun ottamatta sijoitettiin Sisilian länsikärkeen ja panssaridivisioona jaettiin Catanian tasangolle ja Caltagironen alueelle.
Kaksisiipiset

| Kaksisiipiset |
| --- | --- |
 Episyrphus balteatus -kukkakärpänen
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalis
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Osaluokka::  Uussiipiset Neoptera
Lahko::  Kaksisiipiset Diptera  Linnaeus, 1758
Alalahkot
 Kärpäset Brachycera  Sääsket Nematocera 
Katso myös
   Kaksisiipiset Wikispeciesissä   Kaksisiipiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaksisiipiset (Diptera) on hyönteislahko, johon kuuluvat kärpäset (Brachycera) ja sääsket (Nematocera). Sääskiä ovat esimerkiksi hyttyset, mäkärät ja vaaksiaiset. Kaikkiaan nykyisin tunnetaan noin 155 000 eri lajia.
Kaksisiipiset ovat fossiiliaineistossa erittäin yleisiä sekä kivettyminä että meripihkassa. Varhaisimmat kaksisiipisfossiilit ovat triaskaudelta Australiasta Pohjois-Amerikan kautta Eurooppaan ja Keski-Aasiaan ulottuvalta vyöhykkeeltä ja jurakaudella ryhmästä tuli hyvin runsaslajinen. Toistaiseksi fossiilisia kaksisiipisiä tunnetaan noin 3 100 lajia ja yksinomaan balttisista meripihkoista tavattavien lajien määrä saattaa olla tuhannen luokkaa.
Piirteitä

Lahkon keskeisenä tuntomerkkinä kaksisiipisten takimmainen siipipari on muuttunut pieniksi nuppineulaa muistuttaviksi tasapainoelimiksi, joita kutsutaan väristimiksi. Tämän vuoksi varsinaisia siipiä on vain yksi pari. Joillakin lajeilla siivet puuttuvat kokonaan. Suuosat ovat imevät ja saattavat olla erikoistuneet pistäviksi tai sulattaviksi. Kärpäsillä tuntosarvissa on korkeintaan kolme jaoketta ja ruumis on usein tanakka. Sääskillä tuntosarvien jaokkeita on selvästi enemmän, ruumis usein hoikka ja raajat pitkät.
Arviolta vain noin puolet maailman nykyisin elävistä kaksisiipisistä on kuvattu tieteelle.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kaksisiipiset (Diptera)
ITIS: Diptera (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q25312  Wikispecies: Diptera  ADW: Diptera  AFD: Diptera  BioLib: 16869  BOLD: 127  BugGuide: 55  CoL: D2P  EoL: 421  EPPO: 1DIPTO  Fauna Europaea: 10877  Fauna Europaea (new): 27be1201-53d6-4518-8656-a0ed1af676e8  GBIF: 811  iNaturalist: 47822  IRMNG: 10063  ITIS: 118831  NBN: NHMSYS0000841073  NCBI: 7147  NZOR: 0441df7d-4b0f-4271-b0b9-75c7789ee555  Open Tree of Life: 661378  Paleobiology Database: 70527  PPE: diptera  Plazi: 95010EA3-1EA4-2194-6DC6-C6B7FD9EB759  WoRMS: 118088
Kalantšak

| Kalantšak |
| --- | --- |
 Kalantšak
 Koordinaatit: 46.2553°N, 33.2908°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Hersonin alue
Piiri:  Skadovskin piiri
Perustettu:  1794
Väkiluku (2021):  9 124
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalantšak (ukr. Каланчак; ven. Каланчак) on kaupunkityyppinen taajama Hersonin alueen Skadovskin piirissä Ukrainan eteläosassa. Taajaman asukasluvuksi arvioitiin 9 124 (2021). Kalantšakista on maanteitse noin 35 kilometriä piirikeskus Skadovskiin ja noin 85 kilometriä aluekeskus H’ersoniin. Noin 4 kilometriä Kalantšakin pohjoispuolitse kulkee eurooppatie E 97, joka yhdistää (Venäjän 2014 miehittämän) Ukrainan Krimin autonomisen tasavallan H’ersoniin. Lähin rautatieasema sijaitsee Myrnen kaupunkityyppisessä taajamassa noin 14 kilometriä itään.
Heinäkuun 2020 alueuudistukseen saakka Kalantšak oli Kalantšakin piirin hallintokeskus. Uudistuksessa taajamasta tuli osa laajentunutta Skadovskin piiriä.
Osana Venäjän hyökkäystä Ukrainaan, Venäjän armeijan sotilasosastot miehittivät Kalantšakin maaliskuussa 2022.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalantšak Wikimedia Commonsissa
Hersonin alue
Piirit:Beryslav | Henitšesk | Herson | Kah’ovka | Skadovsk


Kaupungit (keskus lihavoitu): Beryslav | H’erson | Henitšesk | Hola Prystan | Kah’ovka | Nova Kah’ovka | Olešky | Tavrijsk | Skadovsk


Taajamat: Antonivka | Arh’anhelske | Askanija-Nova | Bila Krynytsja | Bilozerka | Brylivka | Dniprjany | Hornostajivka | Ivanivka | Kalantšak | Kalynivske | Karjerne | Komyšany | Kozatske | Lazurne | Ljubymivka | Myrne | Naddniprjanske | Nova Majatška | Novooleksijivka | Novotrojitske | Novovorontsovka | Nyžni Sirohozy | Rykove | Syvaske | Tšaplynka | Velyka Lepetyh’a | Velyka Oleksandrivka | Verh’ni Rohatšyk | Vysokopillja | Zelenivka
Kalashit

Kalashit ovat etninen ryhmä Chitralin alueella Pakistanissa. Kalashit puhuvat kalašan kieltä, joka kuuluu dardilaisiin kieliin. Heitä on arviolta noin 4 000 ja he poikkeavat suurimmasta osasta Hindukušin alueen kansoista siinä, että he harjoittavat edelleen omantyylistä suuntaustaan hindulaisuudesta siinä missä useimmat muut alueen väestöryhmät ovat historian aikana kääntyneet islamin uskoon.
Kalashien oman perimätiedon mukaan heidän esi-isänsä tulivat Tsyam-nimiseltä alueelta, joka viittaa ehkä Syyriaan. Vuonna 2004 tehdyn tutkimuksen mukaan heidän mitokondrio-DNA-haploryhmät kuuluvat lähinnä Länsi-Euraasiassa tavattaviin ryhmiin ja tutkimuksessa todetaan heidän olevan todennäköisesti peräisin tältä alueelta. Kalashien on ehdotettu polveutuvan kreikkalaisista tai slaaveista. 1950-luvun aikana monet kalashien kylistä pakkokäännytettiin islamin uskoon. Perusteluna käytettiin naisten "moraalittomuutta". Sittemmin kalashien ja alueen muslimivaltaväestön välille on syntynyt myös muita jännitteitä. Tilanne parani hieman kun alueen laaksoihin alettiin rakentaa kouluja, jotka mahdollistivat myös kalashilapsien koulunkäynnin. 1970-luvun lopulla alueelle rakennettiin myös teitä, jotka ovat lisänneet turismia ja metsäteollisuutta alueella. Näistä saadut hyödyt ovat kuitenkin jääneet kalashien osalta vähäisiksi.
Kalashien pääasiallinen elinkeino ovat maatalous ja paimentolaisuus. Naiset hoitavat tavallisesti viljelystä, kun taas miehet paimentavat vuohilaumojaan kesäisin ylärinteille ja vastaavasti talvisin alarinteille. Vuohien uskotaan olevan pyhiä. Tavallisimpiin viljelykasveihin kuuluvat maissi, vehnä ja hirssi. Naisilla on suhteessa Pakistanin muslimivaltaväestön naisiin enemmän oikeuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalashit Wikimedia Commonsissa
Kalathos (kori)

Daunialainen kalathos, 300-luku eaa.
Kalathos (m.kreik. κάλαθος) on antiikin aikainen keraaminen tai muusta materiaalista tehty kori. Se tunnetaan vaasien muotona erityisesti kreikkalaisesta keramiikasta.
Kalathos on muodoltaan kapea ylös päin levenevä liljamainen kori. Siinä säilytettiin esimerkiksi kehräämätöntä villaa, juustoa, hedelmiä tai kanoja. Kalathoksia kannettiin Demeterille omistetuissa juhlissa. Kalathos-koreista sai nimensä korinttilaisen pylvään kapiteelin samanmuotoinen kalathos-osa.
Kalathoksen muoto ulkoa ja sisältä.
Attikalainen protogeometrinen kalathos, n. 950–900 eaa.
Kalathos käytössä. Kuvitusta pelikessä, n. 480–470 eaa.
Attikalainen punakuviokeraaminen kalathos, n. 470 eaa.
Apulialainen kalathos, 400–300-luku eaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kalathokset Wikimedia Commonsissa
Kaksoissidos

Kaksoissidos on kovalenttinen sidos, jossa kaksi atomia jakaa kaksi elektroniparia. Kaksoissidos kuvataan yleisesti Lewis-rakenteella, esimerkiksi:
Hiili-hiili-kaksoissidos

Hiilten välinen kaksoissidos selitetään usein molekyyliorbitaaliteorian käsittein. Siten kaksoissidos koostuu limittyneiden sp2-orbitaalien σ-sidoksesta ja sivuttaislimittyneiden, internuklisen akselin suhteen kohtisuorien p-orbitaalien π-sidoksesta. Sitova σ-orbitaali on internuklisen akselin suhteen lieriömäinen. Sitovalla π-orbitaalilla on solmutaso ja se on antisymmetrinen sidoksen kiertymiselle internuklisen akselin suhteen. Hajottava π-orbitaali on symmetrinen kiertymiselle ja sillä on solmutaso internuklisen akselin sijasta sidosorbitaalien välissä. Hajottava orbitaali on korkeaenergiaisempi kuin sitova. Lokalisoituneessa π-sidoksessa elektronit ovat sitovalla orbitaalilla. Esimerkiksi neutraalin eteenin π-sidos on lokalisoitunut. Kuitenkin elektronit voivat esimerkiksi UV-säteilyn vaikutuksesta virittyä hajottavalle orbitaalille.
Eteenin kaksoissidos on 133 pm pitkä ja energialtaan 611 kJ/mol. Etaanin yksinkertainen sidos on vastaavasti 154 pm pitkä ja energialtaan 376 kJ/mol. Kaksoissidos on siis lyhyempi ja energialtaan suurempi kuin yksinkertainen sidos. Kaksoissidos ei silti energialtaan vastaa kahta yksinkertaista sidosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaksoissidos Wikimedia Commonsissa
Hiilten välinen kaksoissidos. Sitova π-orbitaali estää kiertymisen internuklisen akselin suhteen.
Kakadut

| Kakadut |
| --- | --- |
 Palmukakadu (Probosciger aterrimus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kakadut Cacatuidae  Gray, 1840
Katso myös
   Kakadut Wikispeciesissä   Kakadut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kakadut (Cacatuidae) on lähinnä Australiassa ja Filippiinien saaristossa elävä papukaijalintujen lahkoon kuuluva heimo. Heimon taksonominen status on vaihdellut ja sitä on välillä pidetty papukaijojen alaheimona.  Kakadujen tuntomerkkinä on päälaella sijaitseva töyhtö. Kakadujen värit vaihtelevat mustan, harmaan, valkoisen ja vaaleanpunaisen välillä. Kakadut ovat papukaijoista lähes parhaiten soveltuneet kävelemään maanpinnalla. Kakadujen yleisin ravinto koostuu siemenistä, pähkinöistä ja hedelmistä.
Kakaduihin kuuluu 8 sukua ja 21 lajia.
Suvut ja lajit > Kiiltokakadut Calyptorhynchus

Kiiltokakadu Calyptorhynchus lathami
Punapyrstökakadu Calyptorhynchus banksii
Suvut ja lajit > Mustakakadut Zanda

Lyhytnokkakakadu Zanda latirostris
Mustakakadu Zanda funereus
Pitkänokkakakadu Zanda baudinii
Suvut ja lajit > Töyhtökakadut Cacatua

| --- | --- |
 Arokakadu Cacatua leadbeateri  Celebesinkakadu Cacatua sulphurea  Filippiinienkakadu Cacatua haematuropygia  Idänkoukkukakadu Cacatua tenuirostris  Kultatöyhtökakadu Cacatua galerita  Lännenkoukkukakadu Cacatua pastinator:  Lähdekakadu Cacatua sanguinea  Molukkienkakadu Cacatua moluccensis  Salomoninkakadu Cacatua ducorpsii  Sinisilmäkakadu Cacatua ophthalmica  Tanimbarinkakadu Cacatua goffiniana  Valkokakadu Cacatua alba
Suvut ja lajit > Lajeja, joilla on oma sukunsa

Kekälekakadu Callocephalon fimbriatum
Neitokakadu Nymphicus hollandicus
Palmukakadu Probosciger aterrimus
Ruusukakadu Eolophus roseicapilla
Kakadulajit
Kalatšinsk

Kalatšinsk (ven. Кала́чинск) on kaupunki Omskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Irtyšin sivujoen Omin rannalla 88 kilometriä Omskista itään. Kaupunki on Kalatšinskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Siperian rata (Kalatšinskajan asema). Kaupungin ohittaa Tšeljabinskin ja Novosibirskin välinen M51-valtatie. Asukkaita on 23 400 henkeä (vuonna 2009).
Kalatšinskin kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1792. Vuonna 1838 rakennettiin Siperian maantie ja vuonna 1895 Siperian rata. Vuonna 1952 Kalatšinskista tuli kaupunki.
Aiheesta muualla

Kalatšinskin kaupungin sivusto (venäjäksi)
Luettelo ismeistä

Ismi tarkoittaa suuntaa, aatetta tai virtausta.
Sisällys: A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z Å Ä Ö
A

Absolutismi
Absurdismi
Adoptionismi
Adventismi
Afrokommunismi
Agnostisismi
Aktivismi
Altruismi
Anabaptismi
Anarkismi
Anarkoindividualismi
Anarkokapitalismi
Anarkokommunismi
Anarkososialismi
Anarkosyndikalismi
Androsentrismi
Animismi
Antifasismi
Anti-intellektualismi
Antiklerikalismi
Antikommunismi
Antimilitarismi
Antirationalismi
Antiseksismi
Antisemitismi
Antropologismi
Antropomorfismi
Apriorismi
Aristotelismi
Arkirealismi
Arvokonservatismi
Arvoliberalismi
Arvototalitarismi
Asketismi
Ateismi
Atomismi
Austrofasismi
Austromarxismi
Avantgardismi
B

Baptismi
Behaviorismi
Biologismi
Biosentrismi
Bolševismi
Brutalismi
C

Chauvinismi
D

Dadaismi
Darwinismi
Deismi
Despotismi
Determinismi
Diskordianismi
Dualismi
Dynamismi
E

Egoismi
Eklektisismi
Ekoanarkismi
Ekoismi
Ekologismi
Eläinaktivismi
Eksistentialismi
Eksotismi
Ekspressionismi
Elitismi
Emotionalismi
Empiriokritisismi
Empirismi
Epifenomenalismi
Episkopalismi
Escherismi
Eskapismi
Essentialismi
Etnofuturismi
Eudaimonismi
Euhemerismi
Euroskeptismi
Evankelikalismi
Eurokommunismi
Eurosentrismi
F

Fallismi
Falsifikationismi
Fasismi
Fatalismi
Fauvismi
Federalismi
Feminismi
Fenomenalismi
Fetisismi
Fideismi
Fiktionalismi
Finalismi
Formalismi
Fotorealismi
Fundamentalismi
Funktionalismi
Futurismi
Fysikalismi
G

Gaullismi
Globalismi
H

Hedonismi
Hellenismi
Henoteismi
Hermetismi
Hesykasmi
Historismi
Holismi
Humanismi
Höpsismi
I

Idealismi
Imperialismi
Impressionismi
Indeterminismi
Indifferentismi
Individualismi
Industrialismi
Informalismi
Inhorealismi
Instrumentalismi
Intellektualismi
Interdenominationalismi
Interventionismi
Intuitionismi
Irrationalismi
Islamismi
Isolationismi
J

Jansenismi
Japanismi eli japonismi
Jesuitismi
K

Kalvinismi
Kameralismi
Kansalliskonservatismi
Kansallisliberalismi
Kansallissosialismi
Kansankapitalismi
Kapitalismi
Karelianismi
Karnevalismi
Kartesiolainen dualismi
Keskustaradikalismi
Kinetismi
Klassinen liberalismi
Klassismi
Klerikalismi
Kollektivismi
Kolonialismi
Kolorismi
Kommunismi
Kommunitarismi
Konkretismi
Konservatismi
Konstitutionalismi
Konstruktionismi
Konstruktivismi
Konsumerismi
Konventionalismi
Korporativismi
Kosmopolitismi
Kreatianismi
Kreationismi
Kritisismi
Kubismi
Kulinarismi
Kulttuuri-imperialismi
Kulttuurinihilismi
Kulttuuriradikalismi
Kvantismi
L

Lamarckismi
Latinismi
Leninismi
Liberaalifeminismi
Liberaalikonservatismi
Liberalismi
Libertarismi
Logisismi
M

Machiavellismi
Maksimalismi
Manierismi
Markkinaliberalismi
Marxismi
Marxismi-leninismi
Maskulismi
Materialismi
Mccarthyismi
Mendilismi
Mentalismi
Merkantilismi
Messianismi
Metodismi
Militarismi
Minimalismi
Modernismi
Monarkismi
Monetarismi
Monismi
Monoteismi
Moralismi
N

Naivismi
Narsismi
Nationalismi
Natsismi
Naturalismi
Naturismi
Neorealismi
Nepotismi
Nihilismi
Nudismi
Nurkkapatriotismi
O

Objektivismi
Oikeistokonservatismi
Oikeistolibertarismi
Oikeistoradikalismi
Okkultismi
Olympismi
Opportunismi
Optimismi
Ovolaktovegetarismi
P

Paleokonservatismi
Panamerikanismi
Panarabismi
Pandeismi
Panenteismi
Panslavismi
Panteismi
Papismi
Parlamentarismi
Pasifismi
Paternalismi
Patriotismi
Perfektionismi
Peronismi
Pessimismi
Pietismi
Platonismi
Pluralismi
Pointillismi
Populismi
Polyteismi
Positivismi
Postmodernismi
Poststrukturalismi
Pragmatismi
Primitivismi
Protektionismi
Protestantismi
Provinsialismi eli maakuntahenkisyys tai maakuntataide
Psykologismi
Puolustusnihilismi
Purismi
Puritanismi
R

Rabulismi
Radikalismi
Rasismi
Rationalismi
Realismi
Reaalisosialismi
Reaganismi
Reformismi
Regionalismi
Relativismi
Revansismi
Revisionismi
Rigorismi
Rojalismi
S

Šamanismi
Satanismi
Seksismi
Sekulaarihumanismi
Sekularismi
Sensualismi
Sentralismi eli keskitysperiaate, keskityspyrkimys tai keskusjohtoisuus
Sentrismi
Separatismi
Sionismi
Skandinavismi
Skeptisismi
Skientismi
Skotismi
Snobismi
Sofismi
Solipsismi
Sosiaalidarvinismi
Sosiaalifasismi
Sosiaaliliberalismi
Sosialismi
Sosialistinen realismi
Sosiologismi
Sovinismi
Spiritismi
Spiritualismi
Stalinismi
Strukturalismi
Subjektivismi
Suprematismi
Surrealismi
Suurkapitalismi
Symbolismi
Syndikalismi
Synergismi
Synkretismi
Synkronismi
T

Talousliberalismi
Thatcherismi
Teismi
Titoismi
Tomismi
Totalitarismi
Totemismi
Traditionalismi
Transhumanismi
Tsarismi
U

Uniformitarianismi
Utilitarismi
Uusfasismi
Uusklassismi
Uuskolonialismi
Uuskonservatismi
Uuskreationismi
Uusliberalismi
Uusnatsismi
Uusplatonismi
Uuspositivismi
Uusrealismi
Uustomismi
V

Valtiokapitalismi
Valtiososialismi
Vegetarismi
Vasemmistoliberalismi
Vasemmistoradikalismi
Verismi
Vitalismi
Voluntarismi
W

Wagnerismi
Wieniläisklassismi
Y

Ympäristöaktivismi
Z

Zapatismi
Ä

Äärinationalismi
Kaksi kertaa enemmän

| Kaksi kertaa enemmän Gimmel |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2003
 Julkaistu: loppuvuosi 2003
 Tuottaja(t): Risto Asikainen (1, 2, 6, 7, 8, 9, 11 & 12)  Sami Lehto (3 & 10)   Patric Sarin & Macke Granberg (4)
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 42.47
 Levy-yhtiö: BMG Finland
Listasijoitukset
  Suomi: 2. (marraskuu 2003)
Gimmelin muut julkaisut
| Lentoon 2002 | Kaksi kertaa enemmän 2003 | Pisaroita ja kyyneleitä 2004 |
Kaksi kertaa enemmän on vuonna 2003 ilmestynyt Gimmelin kakkosalbumi. Se on myynyt platinaa. Albumilta on julkaistu singlet "Sydän pliis särkekää" ja "Harmaata lunta". Jälkimmäisestä tehtiin myös video.
Albumilla on Gimmelin jäsenten, Jenni Vartiaisen, Susanna Korvalan ja Ushma Karnanin soolokappaleet. Jennin on "Mustavalkoisuutta", Susannan "Salaa" ja Ushman "Soittolista".
Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen albumilistan kakkoseksi, joka oli sen korkein listasijoitus. Levy pysyi kakkosena kolme viikkoa ja kaikkiaan 11 viikkoa listalla.
Levyä on myyty Suomessa yhteensä 50 428 kappaletta ja se on saanut platinaa.
Kappaleet

Sydän pliis särkekää – 3.35 (säv. san. sov. Risto Asikainen)
Blaah blaah blaah – 3.42 (säv. san. sov. Risto Asikainen)
Harmaata lunta – 3.53 (säv. Maki Kolehmainen, san. Johanna Havu, sov. Sami Lehto)
Oon hullu kai – 2.52 (säv. Maki Kolehmainen, san. Reijo K.)
2X – 3.23 (säv. san. sov. Risto Asikainen)
Salaa – 3.52 (säv. san. sov. Risto Asikainen)
Soittolista – 3.11 (säv. sov. Risto Asikainen, san. Sipi Castrén ja Risto Asikainen)
Friikki – 4.05 (säv. san. sov. Risto Asikainen)
Mustavalkoisuutta – 3.37 (säv. sov. Risto Asikainen, san. Jenni Vartiainen ja Risto Asikainen)
Huuto – 2.58 (säv. Maki Kolehmainen, san. Tracy Lipp, Petra, Jonna Kärkkäinen, sov. Sami Lehto)
Paha päivä – 3.49 (säv. sav. Risto Asikainen, san. Sipi Castrén ja Risto Asikainen)
Ikuiset jäähyväiset – 3.46 (säv. san. sov. Risto Asikainen)
Kokoonpano

Jenni Vartiainen – laulu
Susanna Korvala – laulu
Ushma Karnani – laulu
Kokoonpano > Muut muusikot

Risto Asikainen – kitara, kosketinsoittimet, ohjelmointi
Rauli Eskolin – kitara, kosketinsoittimet, ohjelmointi
Mauro Gargano – rummut
Macke Granberg – kitara, ohjelmointi
Stiina Jean – taustalaulu
Janne Lehto – kitara, basso
Sami Lehto – rummut, kosketinsoittimet, ohjelmointi
Christa Renwall – taustalaulu
Tommi Saarikivi – basso
Kirka Sainio – basso
Patric Sarin – taustakuoro, ohjelmointi
Timo Tolkki – kitara
Kokoonpano > Tuotanto

Risto Asikainen – tuottaja, miksaaja
Rauli "Illusion Rake" Eskolin – miksaaja, lisätuotanto (kappaleet 1 & 3)
Mikko Karmila – miksaaja
Sami Lehto – miksaaja
Patric Sarin – miksaaja
Macke Granberg – miksaaja
Pauli Saastamoinen – masteroija
Numi Nummelin – valokuvat
Minttu Vesala – styling
Janne Uotila – kannet
Kari Hynninen – vastaava tuottaja
Kaldor–Hicks-tehokkuus

Kaldor-Hicks-tehokkuus on Nicholas Kaldorin ja John Hicksin kehittämä taloudellisen tehokkuuden tyyppi, joka tarkoittaa sosiaalisten resurssien taloudellisen arvon maksimointia. Kaldor-Hicks -tehokkuus vallitsee tilanteessa, jossa kenenkään asemaa ei voida parantaa ilman, että jonkun muun asemaa heikennetään, ja jossa asemaansa parantavat eivät voisi edes periaatteessa korvata tappiota niille, joiden asema heikkenee.
Kaldor-Hicks -parannus on mikä tahansa vaihtoehto nykyiselle tilanteelle, joka lisää sosiaalisten resurssien taloudellista arvoa. Kaldor-Hicks -parannus on muutos, jossa joidenkin asema paranee ja joidenkin asema heikkenee, mutta asemaansa parantavat voisivat ainakin periaatteessa korvata häviäjille heidän häviönsä.
Kirjallisuutta

Hyytinen, Ari & Maliranta, Mika: Yritysjohdon taloustiede. Yritykset taloudessa ja taloustieteessä.  (1. painos)  Helsinki:  Spillover Economics Oy, 2015.  ISBN 978-952-93-6049-9
Luettelo Flower-luokan korveteista

Luettelo Flower-luokan korveteista sisältää Britteinsaarilla ja Kanadassa valmistetut Flower-luokan korvetit.