stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antti Koskinen (muusikko)
Diskografia

Antti Koskinen (muusikko)n esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Antti Koskisen Diskografia fono.fi-sivuilla
Kirjallisuutta

Louhivuori, Anna-Maija: Suomalaisia musiikin taitajia. 1959.
Otavan Iso musiikkitietosanakirja. Helsinki 1978.
Avoveden vaikutus lumisateeseen

Valkealla rajattu Erie-järvi aiheuttaa lumipyryn lokakuussa 2006. Huomaa, että vaikka lumi kulkee tuulen mukana, samoilla alueilla syntyy aina uutta
Avoveden päällä syntyy tietyissä oloissa lumisadetta, jota kutsutaan usein englanninkielisellä nimellä lake-effect snow. Ilmiö on samantapainen kuin merisavun synty: kylmää ilmaa virtaa mantereelta lämpimän vesialueen päälle, lämpötilaero saa aikaan konvektiota, ja haihtunut vesi härmistyy lumihiutaleiksi.
Lumisateen synty satelliittikuvassa Suurilla järvillä joulukuussa 1999. Kuvassa tuulee lännestä. Huomaa, miten järvien länsirannalla on selkeää, ja lumi alkaa härmistyä vasta kun ilma on kulkenut jonkun matkaa järven päällä.
Avovesi aiheuttaa lumisateita voimakkaan jäähtymisen yhteydessä alkutalvesta, kun järvet ja meri ovat vielä suhteellisen lämpimiä, mutta mantereelta virtaa erittäin kylmää ilmaa. Koska sadetta aiheuttava syy ei liiku, lumisade jatkuu samalla alueella kunnes tuuli kääntyy tai vesi jäähtyy. Sade voi jatkua sopivien tuulten vallitessa päiväkausia. Ilmiö tunnetaan parhaiten Pohjois-Amerikan Suurilta järviltä, jossa se voi tuoda metrin lunta järvenrannan kaupunkeihin.
 Se vaikuttaa kuitenkin kaikilla kylmillä mantereilla ja havaitaan parhaiten suhteellisen kapeiden merialueiden rannoilla. Suomen järvet ovat niin matalia, että ne ehtivät useimpina vuosina jäähtyä ennen kuin ilma on tarpeeksi kylmää järvikuurojen syntymiseen. Pohjanlahden vaikutus aiheuttaa merkittäviä lumipyryjä useimmiten Ruotsissa, kun kylmä ilma tulee Siperiasta Suomen poikki ja meren yli. Esimerkiksi joulukuun alussa 1998 saatiin Gävlen seudulla 150 cm lunta. Suomenlahden vaikutus tunnetaan useimmin Viron pohjoisrannikolla mutta myös Suomen etelärannikolla. Esimerkiksi marraskuussa 2004 satoi Uudenmaan rannikolla noin 30 senttiä lunta ja paikoin kuultiin jopa ukkosta.
Kreikka ja Japaninmeri ovat tunnettuja ilmiön esiintymispaikkoja. Grönlanti ja Etelämanner aiheuttavat massiivisia lumipyryjä lähimerille, mutta koska siellä sade putoaa meriveteen eikä vastarannalle, korkeita nietoksia ei synny.
Avoveden vaikutuksen epävirallinen ennätys on 77 tuumaa (196 cm) vuorokaudessa Montaguessa tammikuussa 1997. Samassa paikassa kertyi vuoden 2002 alussa 127 tuumaa (323 cm) lunta viikon aikana.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Byrd, G.: Lake effect snow (opetuskalvosarja)  1998. COMET. Arkistoitu 10.10.2007. Viitattu 16.3.2008.
Kaos i trafik efter snöoväder (tapaus Gävlessä)  1.11.2006. Göteborgs-Posten. (ruotsiksi)
Arken

Søren Robert Lundin piirtämä Arken muistuttaa haaksirikkoutunutta purjelaivaa.
Arkenin näyttelysali.
Arken on nykytaiteen museo Tanskan Ishøjssä, noin 15 kilometriä Kööpenhaminasta etelään.
Meren äärellä Køgenlahdella sijaitsevan museon on suunnitellut Søren Robert Lund, ja se avattiin maaliskuussa 1996 osana Euroopan kulttuuripääkaupunkivuotta Kööpenhaminassa. Rakennus on haaksirikkoutuneen purjelaivan näköinen, ja sen kokoelma koostuu tanskalaisesta, pohjoismaalaisesta ja kansainvälisestä taiteesta vuodesta 1945 eteenpäin. Kokoelmiin kuuluvien teosten tekijöihin kuuluvat muun muassa Damien Hirst, Olafur Eliasson, Shirin Neshat, Wolfgang Tillmans sekä tanskalais-norjalainen työpari Ingar Dragset ja Michael Elmgreen.
Arkenissa kiinnitetään erityistä huomiota lasten ja nuorten kohtaamiseen kuvataiteen kanssa. Museon perusajatuksena on auttaa lapsia ymmärtämään taidetta ja antaa lasten kohdata taide samoin ehdoin kuin museon muiden vierailijoiden.
Taidemuseo jakaa vuosittain sadan tuhannen Tanskan kruunun arvoista Arken-taidepalkintoa nykytaiteen tekijöille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arken Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: en:Arken Museum of Modern Art & sv:Arken (konstmuseum)
Käännös suomeksi
Augustin Barié

Augustin Barié (1883–1915) oli ranskalainen syntymästään saakka sokea urkuri ja säveltäjä. Hän toimi Saint-Germain-des-Prés’n kirkon urkurina Pariisissa. Varhain kuolleen Barién sävellystuotanto jäi melko pieneksi, mutta etenkin hänen urkuteoksensa (mm. urkusinfonia op. 5 ja Trois pièces op. 7) ovat arvostettu osa ranskalaisromanttista repertuaaria.[lähde? ]
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Levytykset

La Toccata, André Marchal – Institut des jeunes aveugles, 1975 FY P1
L'Œuvre pour orgue, Marie-Thérèse Jehan – Solstice SOCD-17
Intégrale de l'œuvre pour orgue, Véronique Le Guen – B000GIWTPA
Aralehdet

| Aralehdet |
| --- | --- |
 Venäjänaralehti eli venäjänjuuri (Eleutherococcus senticosus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Apiales
Heimo::  Araliakasvit Araliaceae
Suku::  Aralehdet Eleutherococcus  Maxim.
Katso myös
   Aralehdet Wikispeciesissä   Aralehdet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aralehdet (Eleutherococcus) on araliakasvien heimoon kuuluva suku, joka käsittää lähes neljäkymmentä Itä-Aasiassa ja Himalajalla kasvavaa, kaksineuvoista tai andromonoeekkistä lajia. Suvun tunnetuin edustaja lienee rohtokasvina käytetty venäjänjuuri, joka kasvaa alkuperäisenä Pohjois-Kiinassa, Koreassa, Venäjän Kaukoidässä ja Japanissa.
Kuvaus

Aralehdet ovat pystyjä tai tukea vasten kiipeäviä, piikkisiä pensaita, harvemmin pienikokoisia puita. Lehdet ovat sormilehdykkäiset tai kolmilehdykkäiset; korvakkeet puuttuvat kokonaan tai ovat hyvin pienet. Kukinto on varren päähän kasvava sarja tai kerrannaissarja. Pääsarjan kukat ovat kaksineuvoisia, myöhemmin puhkeavissa pikkusarjoissa voi olla myös hedekukkia. Verhiö on ehytlaitainen tai matalasti viisihampainen. Terälehtiä on viisi ja ne ovat vierilaitaiset. Heteitä on viisi ja sikiäin on 2–5-vartaloinen. Hedelmä on litteähkö luumarja.
Lajeja

Eleutherococcus divaricatus – hokkaidonaralehti
Eleutherococcus henryi – syysaralehti
Eleutherococcus nodiflorus – rohtoaralehti
Eleutherococcus senticosus – venäjänaralehti eli venäjänjuuri
Eleutherococcus sessiliflorus – kiinanaralehti
Eleutherococcus sieboldianus – japaninaralehti
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Aralehdet – Eleutherococcus
UniProt, Taxonomy: Eleutherococcus (englanniksi)
Arvi Hänninen

Arvi Hänninen
Arvi Albin Hänninen (15. heinäkuuta 1905 Mikkeli - 27. lokakuuta 1959 Oulu) oli suomalainen laulaja.
Elämänvaiheissa käytetyt lähteet

Kukkonen, Einari 1980: Isoisän gramofoni. Suomalaisen levyiskelmänvaiheita 1929-39. Jyväskylä: Kustannuskolmio. s. 106, 113-116, 126-129, 138, 156, 157, 224.
Helin, Pekka 2001. "Arvi Hänninen oli ensimmäinen oululainen levylaulaja". Kaleva 22.6.2001: 38.
30.12.2008 Levyasiantuntija Toivo Tammisen "lisäys oululaisiin levylaulajiin".
Valikoitu diskografia

Arvi Hänninen 1933: Tamara tanssii (tango, säv. Walter Rae [=Valto Tynnilä], san. Veikko
Virmajoki [=Arvo Kalliola], sov. Arno Oja [=Alvar Kosunen]) Levytukku /
Edison Bell.
Arvi Hänninen 1933: Myrskylaulu (valssi, säv. Walter Rae [=Valto Tynnilä], san. Veikko
Virmajoki [=Arvo Kalliola], sov. Kaarlo Valkama) Levytukku / Edison Bell.
Arvi Hänninen 1933: Niilin rannalla (foxtrot, säv. Uuno Mattila, san. Toivo Elomaa, sov.
Kaarlo Valkama) Levytukku / Edison Bell.
Arvi Hänninen 1933: Viimeisin uutuus (foxtrot, säv. & san. U. Talka [=Usko Kemppi], sov.
Kaarlo Valkama) Levytukku / Polydor.
Arvi Hänninen 1933: Kotimaan kaiho (foxtrot, säv. Aarne Nuotio, san. Toivo Elomaa, sov.
Kaarlo Valkama) Levytukku / Polydor.
Arvi Hänninen 1933:Tehtaan tyttö (laulelma, säv. & san. tuntematon, sov. H. Raine [=Hannes
Konno]) Levytukku /Polydor.
Arvi Hänninen 1934: Voitko vislata Hanna (Kan du visla, Johanna? jenkka, säv. Sten Axelsson, san. T. Nuoli) Levytukku / Polydor.
Arvi Hänninen 1935: Abessinia (foxtrot, säv. & san. U. Talka [=Usko Kemppi], sov. Kaarlo
Valkama) Levytukku / Polydor.
Arvi Hänninen 1938: Yö lehmusten varjossa (tango, säv. & san. Usko Hurmerinta [myöh.
Kemppi]) Sointu.
Arvi Hänninen 1938: Lea (tango, säv. & san. Vilho Roinila) Sointu.
Arvi Hänninen 1938: Juliana (valssi, säv. & san. F. Voitto [=Usko Kemppi]) Sointu.
Arvi Hänninen 1938: Katulyhdyt (foxtrot, säv. & san. F. Voitto [=Usko Kemppi]) Sointu.
Aiheesta muualla

Arvi Hännisen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Auchy-lez-Orchies

| Auchy-lez-Orchies |
| --- | --- |

 vaakuna
 Auchy-lez-Orchies
 Koordinaatit: 50°28′49″N, 3°12′24″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Hauts-de-France
Departementti:  Nord
Arrondissementti:  Douai
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,8 km²
Väkiluku (2020):  1 493 
 – Väestötiheys:  191 as./km²
Kunnan numero:  59029
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Auchy-lez-Orchies on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 18 kilometriä Douain kaupungista koilliseen.
Sainte-Berthen kirkko
Sainte-Berthen kirkon suunnitelmat laati arkkitehti Charles Leroy vuonna 1845. Vanha 1500-luvulta peräisin oleva kirkko purettiin vuonna 1852, ja uusi kirkko valmistui vuonna 1862. Kirkko on omistettu Berthe Avenaylaiselle. Saksalaiset polttivat kirkon ensimmäisen maailmansodan aikana.
Urheilu

Kunnassa on Pariisi–Roubaix maantiepyöräkilpailussa käytettävä kivitieosuus eli pavé. Auchy-lez-Orchies -Bersée osuuden pituus on 2 670 metriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Auchy-lez-Orchies Wikimedia Commonsissa
Asitit (suku)

| Asitit (suku) |
| --- | --- |
 Samettiasitti (Philepitta castanea)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Asitit Philepittidae
Suku::  Asitit Philepitta  I. Geoffroy Saint-Hilaire, 1838
Katso myös
   Asitit (suku) Wikispeciesissä   Asitit (suku) Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Asitit (Philepitta) on asittien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Asittien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Asitteihin kuuluvia lajeja

Kelta-asitti (Philepitta schlegeli)
Samettiasitti (Philepitta castanea)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Philepitta (englanniksi)
Augustenburg

Augustenburg eli Augustenborg (koko nimi saks. Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg, tansk. Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg) oli tanskalaisen Oldenburgin hallitsijasuvun eräs haara, jolle kuului pitkään Augustenburgin herttuan arvo. Suvun edustajia oli 1800-luvulla sekä Tanskan että Ruotsin kruununperijöinä, mutta se ei lopulta noussut kummankaan maan valtaistuimelle.
Suku polveutuu Tanskan kuningas Kristian III:n pojan, Slesvig-Holsten-Sønderborgin herttua Hannu nuoremman pojanpojasta Ernst Güntheristä (1608–1689), joka rakennutti Alsin saarella sijaitsevan Augustenborgin linnan. Augustenborgin herttuat hallitsivat läänityksiään Tanskan kuninkaiden alaisuudessa. Vuonna 1810 silloisen herttuan Fredrik Kristian II:n veli Kristian August adoptoitiin Ruotsin kruununperilliseksi nimellä Kaarle August, mutta hän kuoli ehtimättä periä kruunua. Suku alkoi näihin aikoihin riitaantua Tanskan kuningashuoneen kanssa ja kääntyi myöhemmin saksalaismieliseksi. Kun Oldenburgin suvun päähaara 1800-luvulla sammui, Augustenborgit olisivat seuraavaksi vanhimpana sukuhaarana olleet oikeutettuja perimään sekä Tanskan kruunun että Schleswigin ja Holsteinin herttuakunnat, mutta Tanskassa säädetty poikkeuslaki määräsi kuningas Fredrik VII:n valtaistuimen periytymään nuoremmalle Glücksburg-sukuhaaralle.
Fredrik VII:n kuoltua vuonna 1863 Augustenborgin herttuan Kristian August II:n poika Fredrik August julistautui Schleswig-Holsteinin herttuaksi nimellä Fredrik VIII, mikä osaltaan johti toiseen Saksan–Tanskan sotaan. Suku ei koskaan tosiasiassa hallinnut Preussiin ja myöhemmin Saksan keisarikuntaan liitettyä Schleswig-Holsteinia, mutta Fredrikin jälkeläiset käyttivät Schleswig-Holsteinin herttuan arvoa, kunnes suku sammui mieslinjalta viimeisen herttuan Albertin kuollessa vuonna 1931.
Sukuun kuuluivat myös Tanskan kuningas Kristian VIII:n puoliso, kuningatar Karolina Amalia, joka oli herttua Fredrik Kristian II:n tytär, sekä Saksan keisari Vilhelm II:n puoliso, keisarinna Augusta Viktoria, joka oli herttua Fredrik VIII:n tytär.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Augustenburg Wikimedia Commonsissa
Ask

Ask merkitsee seuraavia:
Sukunimi

Beatrice Ask, ruotsalainen poliitikko
Einar Ask, ruotsalainen jääpalloilija
Elis Ask, suomalainen nyrkkeilijä
Morten Ask, norjalainen jääkiekkoilija
Muita

Ask, norjalaisen Gjerdrumin kunnan hallinnollinen keskus
Ask, vuosina 2012–2019 toiminut ravintola Helsingissä
ASK Rīga, latvialainen koripalloseura
Ask.com, hakukone
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ask”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aucklandin lentoasema

Aucklandin lentoasema (aikaisemmalta nimeltään Aucklandin kansainvälinen lentoasema, tunnetaan myös nimellä Mangeren lentoasema) (IATA: AKL, ICAO: NZAA) on Mangeressa, Aucklandin keskustan läheisyydessä sijaitseva Uuden-Seelannin suurin lentoasema. Lentoaseman kautta kulki vuonna 2010 yli 13 miljoonaa matkustajaa.
Lentokenttää ylläpitää Auckland International Airport Limited.
Kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Aerolíneas Argentinas: Buenos Aires, Sydney
Air New Zealand: Adelaide, Apia, Brisbane, Cairns, Christchurch, Dunedin, Gold Coast, Hongkong, Honolulu, Lontoo, Los Angeles, Melbourne, Nadi, Niue, Norfolkinsaari, Nouméa, Osaka, Papeete, Peking, Perth, Port Vila, Queenstown, Rarotonga, San Francisco, Shanghai, Sydney, Tokio, Tonga, Vancouver, Wellington, Napier, Palmerston North, Bleinhem, Gisborne, Kerikeri, Nelson, New Plymouth, Tauranga, Hamilton, Kaitaia, Masterton, Rotorua, Taupo, Wanganui, Whakatane, Whangarei
Air Pacific: Nadi, Suva
Air Tahiti Nui: Papeete
Air Vanuatu: Port Vila
Aircalin: Nouméa
Cathay Pacific: Hongkong
China Airlines: Brisbane, Taipei
China Southern Airlines: Kanton
Emirates: Brisbane, Dubai, Melbourne, Sydney
Jetstar Airways: Cairns, Gold Coast, Melbourne, Sydney, Christchurch, Dunedin, Queenstown, Wellington
Jetstar Asia Airways: Singapore
Korean Air: Soul
LAN Airlines: Santiago de Chile, Sydney
Malaysia Airlines: Kuala Lumpur
Qantas: Los Angeles, Sydney, Melbourne
Jetconnect: Brisbane, Melbourne, Sydney
Royal Brunei Airlines: Bandar Seri Begawan
Singapore Airlines: Singapore
Thai Airways International: Bangkok
Virgin Australia: Brisbane, Cairns, Gold Coast, Melbourne, Nukuʻalofa, Rarotonga, Sydney
Polynesian Blue: Apia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aucklandin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Aucklandin lentoaseman kotisivu
Kansainvälinen terminaali
Lentoaseman sijainti kartalla.
Aucklandin lentoaseman parkkipaikat.
Suorat lennot Aucklandin lentoasemalta.
AtheOS

| AtheOS |
| --- | --- |
 AtheOS:n työpöytä.
Kehittäjä:  Kurt Skauen
Lisenssi:  GNU General Public License
Infobox OKNimi-testi OK: 
AtheOS oli ilmainen Unix-tyylinen käyttöjärjestelmä x86-pohjaisille tietokoneille.  AtheOS:ia kutsuttiin aluksi nimellä AltOS, joka oli tarkoitettu olemaan AmigaOS-klooni, mutta myöhemmin suunnitelmat hylättiin. AtheOS:in kehitys on lopetettu, mutta siitä on syntynyt uusia projekteja, kuten esimerkiksi siihen perustuva Syllable.
Historia

Käyttöjärjestelmää kehittänyt Kurt Skauen sai insipiraatiota ja ideoita muun muassa BeOS:stä ja AmigaOS:stä. Käyttöjärjestelmän kehitys alkoi vuonna 1996 ja päättyi vuonna 2002, jolloin projektista forkattiin Syllable.
AtheOS esiteltiin Usenetissä maaliskuussa 2000.  Vaikka se on lisensoitu avoimen lähdekoodin ohjelmistoksi, Skauen ei hyväksy koodilahjoituksia kuten monet muut. Hän lopetti sen kehittämisen ja nyt projektia pidetään kuolleena.  Vapaan lähdekoodin lisenssi GNU GPL on kuitenkin mahdollistanut AtheOS:iin perustuvan Syllablen kehittämisen aloittamisen.
Skauen käänsi KHTML:n AtheOSille mahdollistaakseen ABrowsen tekemisen.
AtheOS:n kotisivut pyörivät AtheOSille käännetyn Apache HTTP Serverin päällä.
Ominaisuudet

64-bittinen journaloiva tiedostojärjestelmä: AtheOS File System
tuki symmetriselle moniprosessoroinnille.
tuki suurimmalta osin POSIX-standardille.
irrottava moniajo
C++-suuntautunut ohjelmointirajapinta
Aiheesta muualla

https://os-projects.eu/atheos
http://atheos.pyro-os.org
Augustin Dubail

Augustin Dubail vuonna 1921.
Augustin Yvon Edmund Dubail (15. huhtikuuta 1851 Belfort – 7. tammikuuta 1934 Pariisi) oli ranskalainen kenraali, joka toimi komentajana ensimmäisessä maailmansodassa.
Dubail aloitti opinnot Saint-Cyrin sotilasakatemiassa vuonna 1868, valmistui upseeriksi vuonna 1870 ja osallistui samana vuonna Saksan–Ranskan sotaan sekä seuraavana vuonna Pariisin kommuunin kukistamiseen. Hän toimi opettajana Saint-Cyrissä ja sen jälkeen esikuntaupseerina. Vuonna 1901 Dubail ylennettiin everstiksi ja nimitettiin ensimmäisen zuaavirykmentin komentajaksi, vuonna 1904 prikaatikenraaliksi ja Saint-Cyrin sotilaskatemian johtajaksi sekä vuonna 1908 divisioonakenraaliksi ja vuonna 1910 IX armeijakunnan komentajaksi. Hän oli vuonna 1911 jonkin aikaa Ranskan yleisesikunnan päällikkönä ja osallistui sotasuunnitelmien laatimiseen. Vuodesta 1913 hän oli ylimmän sotaneuvoston jäsen.
Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä Dubail nimitettiin Ranskan 1. armeijan komentajaksi. Hänen tehtävänään oli hyökätä suunnitelma XVII:n mukaisesti itään ja vallata Saksalta Elsassin alue. Elokuussa 1914 käynnistynyt ranskalaisten hyökkäys torjuttiin heti alkuunsa, mutta Dubail onnistui puolustautumaan saksalaisten vastahyökkäystä vastaan Meusen luona. Hän siirtyi tammikuussa 1915 itäisen armeijaryhmän komentajaksi vastuualueenaan länsirintama Belfortin ja Verdunin välillä. Dubail oli aluksi tyytyväinen ranskalaisten puolustusasemiin, mutta alkoi sitten epäillä saksalaisten suunnittelevan suurta hyökkäystä Verdunia vastaan ja pyysi lisää raskasta tykistöä alueen puolustukseen. Ylipäällikkö Joseph Joffre epäsi pyynnön, koska ei uskonut saksalaisten hyökkäävän juuri Verduniin. Kun saksalaisten hyökkäys kaikesta huolimatta käynnistyi, Joffre vieritti syyn Dubailin harteille ja siirsi tämän pois tehtävistään maaliskuussa 1916. Sen jälkeen Dubail toimi Pariisin sotilaskuvernöörinä toukokuuhun 1918 saakka.
Vuodesta 1918 Dubail oli Kunnialegioonan suurkansleri. Hänen aloitteestaan perustettiin Kunnialegioonan museo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Augustin Dubail Wikimedia Commonsissa
BPM (Beats Per Minute)

| BPM (Beats Per Minute)> 120 battements par minute |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Robin Campillo
Käsikirjoittaja:  Robin Campillo Philippe Mangeot
Tuottaja:  Hugues Charbonneau Marie-Ange Luciani Jacques Audiard
Säveltäjä:  Arnaud Rebotini
Kuvaaja:  Jeanne Lapoirie
Leikkaaja:  Robin Campillo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Levittäjä:  Teodora Film Vertigo Média Hulu
Ensi-ilta:   20. toukokuuta 2018 FdC  23. elokuuta 2017  30. maaliskuuta 2018
Kesto:  140 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
BPM (Beats Per Minute) (ransk. 120 battements par minute) on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut ranskalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Robin Campillo. Se sai Cannesin elokuvajuhlilla Grand Prix’n.
Elokuva kertoo 1990-luvun AIDS-aktivisteista.
Arvosteluja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Helsingin Sanomat Anton Vanha-Majamaa: 
Hufvudstadsbladet Sara Ehnholm Hielm:
Behmer

Behmer on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 486 ja nimellä de Behm suku numero 1256. Suvun vanhin tunnettu jäsen Jonas Michaelsson Behm toimi Gellen oikeuspormestarina vuonna 1611. Albrecht Behm harjoitti kaivostoimintaa ja kohosi 1675 Vuorikollegion asessoriksi. Hänen poikansa Albrecht aateloitiin nimellä De Behm Ranskan joukoissa osoittamansa henkilökohtaisen urheuden vuoksi ja veljenpoika Svean hovioikeuden asessori, reduktiokomission komissaari ja hovineuvos Daniel aateloitiin nimellä Behmer. Daniel Behmer (1611–1669) oli päässyt vallanpitäjien suosioon toimiessaan valtakunnankansleri Axel Oxenstiernan kauppiaana. Hänen poikansa Axel (k. 1693) oli asessori Götan hovioikeudessa.
BPG

BPG (Better Portable Graphics) on Fabrice Bellardin tekemä kuvien pakkausstandardi, joka suunniteltiin tarkoituksena syrjäyttää ikääntynyt JPEG-standardi. Bellard suunnitteli BPG:n Mozillan tutkimuksen pohjalta, jossa todettiin HEVC:in olevan tehokkain kuvien pakkaustapa. BPG perustuu avoimeen HEVC/H.265-koodekin versioon ja tukee häviötöntä sekä häviöllistä pakkausta. Se julkaistiin vuonna 2014.
Samalla kuvanlaadulla olevan kuvan BPG pakkaa noin puoleen JPEG:n tiedostokoosta. BPG tukee 14-bittistä väritarkkuutta ja alfa-kanavaa (läpinäkyvyyttä). Kuvan purussa voidaan käyttää laitteiden rautakiihdytystä, mikä auttaa etenkin mobiililaitteissa.
Selaimet saavat BPG-tuen JavaSriptillä toteutetulla ilmaisella dekooderilla.
Aiheesta muualla

BPG Image format (englanniksi)
BPG Image Comparison (englanniksi)
Simple BPG image viewer (englanniksi)
BOOTP

BOOTP (Bootstrap Protocol) on tietoliikenteessä UDP-verkkoprotokollaa hyödyntävä protokolla, jolla palvelin voi jakaa verkon asiakkaalle IP-osoitteen automaattisesti. Protokolla määritellään RFC 951:ssa. BOOTP käyttää UDP-portteja 68 ja 67.
BOOTP:n tarkoitus on jakaa IP-osoite jo koneen käynnistyessä (bootstrap-vaiheessa), jonka jälkeen levytön työasema voi hakea käyttöjärjestelmän ytimen TFTP-palvelimelta. Myöhemmin myös eräät PC:n verkkokortit, kuten 3Comin 3c905c, jos siihen on asennettu tarvittava BIOS-piiri, hyödynsivät BOOTP:tä ja osasivat hakea koneen käynnistyslevykettä vastaavan sisällön verkosta.
BOOTP:n käyttötarkoitus on lähes sama kuin RARP:n, mutta RARP on sidottu Ethernet-verkkoihin. DHCP on perustaltaan hyvin samankaltainen kuin BOOTP, mutta monimutkaisempi, ja suurin osa DHCP-palvelimista osaa toimia myös BOOTP-palvelimina. Myöhemmin Intel kehitti oman PXE-prokollan toteuttamaan samanlaisen koneen verkkokäynnistyksen mahdollistavan tekniikan.
Standardit

RFC 951 - Bootstrap Protocol
Behm

Behm on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alexander Behm (1880–1952), saksalainen fyysikko, kaikuluotaimen kehittäjä
Isak Behm (k. 1622), Pohjanmaan ja Länsipohjan käskynhaltija
Jean-Jacques Behm (s. 1942), ranskalainen yleisurheilija
Jonas Mikaelsson Behm (1580–1640), Gellen oikeuspormestari, Gävlen pormestari
Jukka Behm (s. 1973), suomalainen kirjailija ja journalisti
Karl Gottlieb Behm (1823–1857), pietarinsaksalainen teologi, Viipurissa toimineen Behmin koulun perustaja
Kimmo Behm, Nurmijärven kunnanjohtaja 1999–2018
Olli-Pekka Behm (1966–2014), suomalainen päätoimittaja
Oscar Behm (1867–1933), suomenruotsalainen kirjailija
Rita Behm (s. 1994), suomalainen laulaja-lauluntekijä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.