stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaarle Viikate

| Kalle Virtanen |
| --- | --- |
 Kaarle Viikate Rakuunarockissa Lappeenrannassa heinäkuussa 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. toukokuuta 1975 (ikä 49) Kouvola
Ammatti:  muusikko, musiikkituottaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kaarle Viikate, Hartikainen
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1996–
Tyylilajit:  heavy metal, folk rock, rautalankamusiikki
Soittimet:  laulu, kitara, basso
Yhtyeet:  Viikate, Koljosen tiekiista, Twilight Lamp
Levy-yhtiöt:  Ranka Recordings
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kaarle Viikate (oikealta nimeltään Kalle Virtanen, s. 27. toukokuuta 1975 Kouvola) on suomalainen muusikko ja metalliyhtye Viikatteen  perustaja. Hän toimii yhtyeessä laulajana, kitaristina, sanoittajana ja säveltäjänä sekä musiikillisena johtajana. Vuodesta 2008 hän on soittanut bassoa Koljosen tiekiista -nimisessä hardcore punk -yhtyeessä. Hänet tunnetaan rockabillymaisesta tyylistään: Elvis Presley -vaikutteisesta tukastaan ja suurista pulisongeistaan. Virtanen on myös juontajana ja kokkina sarjassa Rokit kokit, jota esitetään ainoastaan samannimisellä sivustolla. Vuoden 2010 alussa hän alkoi juontaa yhdessä toimittaja Erno Kulmalan kanssa YleX:llä Metalliliiton korvannutta raskaan musiikin radio-ohjelmaa Kaarle ja Erno raskaana.
Ennen Viikate-yhtyeen perustamista Kallella on ollut monia eri yhtyeitä, kuten Twilight Lamp.
Virtanen on myös esiintynyt metalliyhtye Stam1nan musiikkivideoilla ”Edessäni” ja ”Lääke”.
Johanna Kustannuksen kautta ilmestyi vuonna 2015 Kaarle Viikatteen ja Marko Haaviston yhteislevy Laulu tuohikorteista, jonka kappaleet ovat Kaarlen käsialaa.
Kaarle on suuremmaksi osaksi toiminut lauluntekijänä niin Viikatteessa kuin Koljosen tiekiistassakin, mutta on tehnyt kappaleita myös Seppo Alvarille sekä Jani & Jetsettersille.
Diskografia > Viikate

Katso Viikate-yhtyeen diskografia
Diskografia > Kotiteollisuus

Sotakoira (2008)
Soolokitarat kappaleissa ”Vaasankin veri vapisee” ja ”Kuolla elävänä”, taustahuudot kappaleissa ”Musti sotakoira”, ”Pissaa ja paskaa” sekä ”Onnellinen perhe”
Kuollut kävelee (2009)
Oi!-kuoro kappaleessa ”Hunninkolla”
Sotakoira II (2012)
taustalaulu kappaleessa ”Pitäis päästä telkkariin”
Diskografia > Stam1na

Uudet kymmenen käskyä (2006)
Puhe kappaleessa "Viisi laukausta päähän"
Diskografia > Koljosen tiekiista

Katso Koljosen tiekiista -yhtyeen diskografia.
Diskografia > Muut levyt

Kaarle Viikate & Marko Haavisto: Laulu tuohikorteista (2015)
Kaarle Viikate & Marko Haavisto: Kuu on vaarallinen (2019)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viikate-yhtyeen virallinen kotisivu
Rokit kokit
Kilan kirkko (Södermanland)

| Kilan kirkko |
| --- | --- |
 Kirkon pohjoissivu.
Sijainti:  Nyköpingin kunta Södermanlandin maakunta, Ruotsi
Koordinaatit:  58°44′44″N, 016°32′55″E
Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Strängnäsin hiippakunta
Seurakunta:  Kiladalenin seurakunta
Rakentamisvuosi:  1963
Suunnittelija:  Kurt von Schmalensee
Materiaali:  tiili
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Länsipääty ja pääsisäänkäynti.
Kilan keskiaikaisen kivikirkon rauniot.
Kilan kirkko (ruots. Kila kyrka) on Kiladalenin seurakunnan kirkko Strängnäsin hiippakunnassa Södermanlandin maakunnassa Ruotsissa. Kirkko on valmistunut 1963 ja sijaitsee Kilan kirkonkylässä Nyköpingin kunnassa.
Kirkkorakennus

Vuonna 1963 valmistunut kirkko on muurattu tiilestä  ja rapattu valkoiseksi. Sen suunnittelija on arkkitehti Kurt von Schmalensee. Kirkko on yksilaivainen ja muutoin pohjamuodoltaan suorakaide, paitsi luoteiskulma on pyöristetty ja rakennuksen itäpäässä oleva torni on hiukan ulkoneva. Torni on yläosastaan kaksiosainen ja osien välissä on kullattu risti. Kirkon pääsisäänkäynti on länsipäässä.
Erillinen puinen kellotapuli on vuodelta 1768. Tapuliin ripustettiin uusi iso kirkonkello, kun uutta kirkkoa rakennettiin vuosina 1962–1963. Kelloja on nyt kaikkiaan kolme.
Sisustus ja irtaimisto

Alttari on tehty seudulta saadusta graniitista. Saarnastuoli on 1600-luvulta ja se oli jo vanhassa kivikirkossa ja siihen on palautettu alkuperäinen väritys. Kuorin seinässä on kansainvälisestikin merkittävä taideteos: seinän täyttää kooltaan noin 50 neliömetrin kokoinen kultamosaiikkityö, joka on saanut aiheensa Johanneksen ilmestyksen näkemyksestä taivaallisesta Jerusalemista. Mosaiikkityö on taiteilija Bengt Olof Kälden tekemä ja valmistunut vuonna 1967. Kastemalja on 1200-luvulta.
Aikaisemmat kirkot

Nykyinen kirkko on kylän kolmas kirkko. Ensimmäinen kirkko sijaitsi vajaan viiden kilometrin verran itään nykyisestä kirkosta. Se oli 1100-luvulta ja siitä on nykyään jäljellä rauniot. Raunioille on pystytetty risti, ja siellä vietetään kesäisin jumalanpalveluksia. Toinen kirkko sijaitsi lähellä nykyistä kirkkoa ja oli 1700-luvulta. Se jouduttiin purkamaan mittavien tupajäärien aiheuttamien tuhojen takia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kilan kirkko (Södermanland) Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kila kyrka, Södermanland
Käännös suomeksi
Keema järv

| Keema järv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Võrun kunta
Koordinaatit:  57°N, 26°E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskuoja:  Maru oja
Järvinumero:  VEE2137300
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95 m  (alle) 
Rantaviiva:  0,993 km
Pinta-ala:  4,5  ha 
Suurin syvyys:  27,5 m 
 fiKeema järv 
Keema järv (myös Keema Suurjärv, Suur-Keema järv) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Keeman kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 430 metriä pitkä ja 130 metriä leveä. Siihen laskee Marun oja, joka saa alkunsa maru järvestä 250 metriä aikaisemmin. Keeman järvi sijaitsee korkeiden mäkien ja alavien soiden keskellä. Siihen laskee vielä kaksi muutakin ojaa. Lounaasta laskee Kitsõoja, joka alkaa pienestä lammesta. Koillisesta siihen laskee lyhyt metsäoja Sulõndusuu. Marun oja jatkaa järvestä eteenpäin ja virtaa muun muassa Pikku-Keeman järven (vir. Väiku-Keema järv) ja Ora järven läpi. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja järven koillispuolella sijaitsee maatila ja sen kaksi peltopalstaa.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi (vir. kareda veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (vir. kalgiveeline miksotroofne tai kalgiveeline segatoiteline, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.
Aiheesta muualla

Eesti Entsüklopeedia: Keema järvede kaitseala
Kennington

Alueella on vanhalle teloituspaikalle vuonna 1854 perustettu puisto Kennington Park.
Kennington on alue Etelä-Lontoossa. Se on Lontoon kantakaupungissa (Inner London) ja pääosin Lambethissa, joskin osa siitä kuuluu Southwarkiin. Siellä sijaitsee muun muassa kansallisiin museoihin kuuluva Imperial War Museum ja krikettikenttä The Oval. Se on pääasiassa asuinaluetta.
Merkittäviin kenningtonilaisiin kuului Charles Chaplin, joka asui siellä lapsena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kennington Wikimedia Commonsissa
Kirjakieli

Kirjakieli voi tarkoittaa seuraavia asioita:
yleiskieli, standardisoitu, virallinen kielimuoto
kirjoitettu kieli, erillisten symbolien eli kirjoitusjärjestelmän avulla ilmaistu kieli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kirjakieli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirjakäärö

Kirjakäärö entisestä Kölnin Glockengassen synagogasta
Kirjakäärö on rullalle kääritty teksti. Se oli aina 300-luvulle asti yleisin tapa kirjoittaa kirjoituksia, kunnes koodeksi eli kirjamuoto korvasi sen. Kirjakäärön materiaaleina käytettiin aluksi papyrusta ja myöhemmin pergamenttia sekä paperia, jotka oli yleensä rullattu toisesta tai molemmista päistä sauvan tai tikun ympärille.
Vaikka kirjakäärön materiaali on yhtenäinen, se saattaa koostua useasta reunoistaan yhteen liimatusta sivusta. Sivuille on kirjoitettu tekstiä yleensä palstoihin, joiden molemmat reunat on tasattu. Kirjakääröä luetaan sivu kerrallaan rullaamalla sitä auki toisesta suunnasta ja rullaamalla kääröä kiinni toisesta suunnasta. Kuten nykyajan kirjoissakin, joissakin kielissä teksti etenee käärössä oikealta vasemmalle ja joissakin kielissä vasemmalta oikealle.
Kirjakääröt korvanneet koodeksit yleistyivät suhteellisen nopeasti. Ensimmäiset koodeksit kirjoitettiin ensimmäisellä vuosisadalla, ja ne yleistyivät Euroopassa ja Euroopan lähialueilla kristinuskon levitessä. Egyptin arkeologisista löydöistä tiedetään, että 400-luvulla koodekseja oli käytössä jo 10-kertainen määrä kirjakääröihin nähden. Viimeistään 500-luvulla kirjakääröjen käyttö oli jo lähes kokonaan loppunut. Kirjakääröjä käytetään kuitenkin yhä joissakin yhteyksissä. Esimerkiksi juutalaisten Sefer Tora, eli toorakäärö, kirjoitetaan perinteen mukaan edelleen eläimennahasta tehdylle kirjakäärölle.
Kerichon piirikunta

| Kerichon piirikunta |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Kericon piirikunnan sijainti Keniassa
 Koordinaatit: 0.369°S, 35.286°E 
Valtio:  Kenia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kericho
Pinta-ala  ():  2 479 km²
Väkiluku (2009)  ():  752 396
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  KE-12
 
kericho.go.ke
Kerichon piirikunta on yksi Kenian aluehallinnon 47 piirikunnasta. Piirikunnan keskus on Kerichon kaupunki (42 029 as. vuonna 2009). Piirikunnan pinta-ala on 2 479 neliökilometriä ja väkiluku 752 396 (2009).
Kerichon piirikunta on Kenian keskeisimpiä teentuotantoalueita. Tee on Kenian merkittävin vientituote (1,3 mrd. USD vuonna 2013). Seudun suuria teeplantaaseja ylläpitää esimerkiksi Finlays. Se toteaa tuottavansa piirikunnassa noin 23 miljoonaa kilogrammaa teetä vuosittain.
Piirikunta jakautuu kuuteen vaalipiiriin, joissa on yhteensä 30 paikallistason aluetta (ward).
Kuvia

Teeviljelmää Kerichon piirikunnassa.
Teepensaita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kerichon piirikunta Wikimedia Commonsissa
Kericho County. County well know for high tea production (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (kericho.kenyacounty.co.ke)
Kenian piirikunnat
Baringo
Bomet
Bungoma
Busia
Elgeyo Marakwet
Embu
Garissa
Homa Bay
Isiolo
Kajiado
Kakamega
Kericho
Kiambu
Kilifi
Kirinyaga
Kisii
Kisumu
Kitui
Kwale
Laikipia
Lamu
Länsi-Pokot
Machakos
Makueni
Mandera
Marsabit
Meru
Migori
Mombasa
Muranga
Nairobi
Nakuru
Nandi
Narok
Nyamira
Nuandarua
Nyeri
Samburu
Siaya
Taita Taveta
Tana River
Tharaka Nithi
Trans Nzoia
Turkana
Uasin Gishu
Vihiga
Wajir
Kirkonmäki (Somero)

Someron kirkko
Kirkonmäki on Someron kirkon ympärille jäävä osa Someron keskustaajamaa Paimionjoen vesistöön kuuluvan Someronjoen jokiosuuden eteläpuolella Somerolla.
Someron kirkkoympäristö Someron kirkon ja Someron vanhan hautausmaan ympärillä on yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä
Kirkon ja hautausmaiden ohella Kirkonmäellä sijaitsevat peruskoulun 1-6 luokkien opetusta tarjoava Kirkonmäen koulu, Someron seurakuntakeskus ja Someron paloasema.
Kirkonmäki Someron keskustaajaman osana

Kirkonmäki on osa Someron keskustaajamaa mutta sijaitsee aivan taajaman reunalla Someronjoen eteläpuolella, kun Someron varsinainen kaupallinen keskus jo 1800-luvulta asti ja hallinnollinen keskuskin 1970-luvulta asti on kaukana kirkosta joen pohjoispuolella Joensuun kylässä.
Osana Someron keskustaajamaa Kirkonmäki sijoittuu Someron Harjun ja Lammin kyliin. Koulun oppilasalue ulottuu myös muihin Paimionjoen vesistön eteläpuolisiin naapurikyliin. Kirkonmäen ohella Someronjoen eteläpuolelle jää Lamminniemen asuinalue Lammin kylässä.
Kirkonmäellä Hirveläntietä ja Härkäläntietä yhdistävällä Kirkkotiellä sijaitsevat Someron kirkko, Kirkonmäemn koulu, Someron vanha ja uusi hautausmaa, Vanha seurakuntatalo ja siunauskappeli. Härkäläntien alkupäässä Hirveläntien risteyksessä lähellä Kirkkojärveä on Someron uusi seurakuntakeskus, sitä vastapäätä Someron uusi paloasema Hirveläntien varressa ja tämän vieressä Hirveläntiellä aiemmin myös kunnantalona toiminut vanha paloasema.
Vielä 1970-luvulla Kirkonmäki oli myös Someron hallinnollinen keskus kunnes nykyinen Someron kaupungintalo 1970-luvulla rakennettiin keskelle Someron keskustaajamaa jo 1800-luvulla pitäjän liikekeskukseksi muodostuneeseen Joensuun kylään.
Rakennettu kultuuriympäristö > Someron kirkkoympäristö

Someron kirkkoympäristö Someron kirkon lähiympäristössä Kirkonmäellä on yksi Museoviraston vuonna 2009 määritelemistä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Vuonna 1859 valmistuneen, Georg Theodor von Chiewitzin suunnitteleman, punatiilisen Someron kirkon ohella alueen muita rakennetun ympäristön kohteita ovat vuonna 1931 valmistunut, arkkitehti Rafael Blomstedtin suunnittelema klassistinen, nykyään punamullalla maalattu Someron vanha seurakuntatatalo, 1950-luvulla valmistunut siunauskappeli, Someron vanha hautausmaa, jolla sijaitsevat vuodelta 1779 peräisin oleva kellotapuli, josta torniosa purettiin vuonna 1864, ja todennäköisesti 1480-luvulta peräisin oleva keskiaikainen Someron kivisakaristo. Hautausmaata vastapäätä Härkäläntien varressa, Kirkkojärven rannassa ovat eurakunnan vanhat lainamakasiinit, joista vanhempi on vuodelta 1758 ja nuorempi vuodelta 1828.
Rakennettu kultuuriympäristö > Muuta rakennuskantaa

Kirkonmäen koillislaidalla sijaitsee Someron Lammin kylän historiallinen kylätontti, jossa vielä on paikoillaan toinen kylän kantaloista Laurila paloasemaa vastapäätä Hirveläntien varressa. Sen historiallisesti ja maisemallisesti merkittävä päärakennus on rakennettu vuosina 1911-1915. 2010-luvun lopulla talo oli matkailuyrityskäytössä. Sen läheisyydessä on myös muuta 1940-lukua vanhempaa rakennuskantaa sekä Harjun että Lammin kylissä. Näihin kuuluvat muun muassa vuosina 1914-15 rakennettu, maisemallisesti ja rakennushistoriallisesti merkittävä Tuomirannan huvila Härkäläntien varrella Kirkkojärven rannassa ja vuonna 1882 Harjun kartanon maalle valmistunut Kirkonmäen koulu kirkkoa vastapäätä.
Someron kivisakaristo
Someron lainajyvämakasiinit vuosilta 1758 ja 1828
Kaunasin vanhakaupunki

Kaunasin vanhakaupunki talvella.
Kaunasin vanhakaupunki sijaitsee Niemen- ja Nemumasjoen yhtymiskohtaan rakennetun Kaunasin linnoituksen ympärillä. Lännessä ja etelässä rajana on joki, kun taas muut rakennukset on rakennettu linnoituksen itäpuolelle. Kaupungin perustana on vanha linnoitus, jota kunnostetaan myös Euroopan unionin rakennerahastojen tuella.
Kirkot

Kaunasin linnoituksen vieressä on fransiskaaneille kuuluva Pyhän Yrjön kirkko, joka oli Liettuan sosialistisen neuvostotasavallan aikana varastorakennuksena. Kirkon täydellisen entisöinnin arvoksi on arvioitu noin 10 miljoonaa euroa. Kirkossa on jumalanpalveluksia varten punaisista tiilistä tehty tilapäinen alttari ja tuoleina toimivat retkeilytuolit.
Museot > Keramiikkamuseo

Kaunasin vanhassakaupungissa on useita museoita, kuten Kaunasin keramiikkamuseo, jonka vanhimmat ruukut ovat 1400-luvulta. Näyttelyssä on myös koristetiiliä ja tiiliä, joihin on sinetöity hallitsijoiden kuvia. Osa keramiikkamuseon näyttelystä on ulkomailta saatua, kuten yhdysvaltalainen tilapäiskokoelma.
Osa keramiikkamuseon Kaunasin vanhan kaupungintalon kellarissa olevista tiloista on ollut aikoinaan vankiselleinä. Yksi huoneista on eristysselli, karsseri.
Museot > Viestintämuseo

Kaunasin viestintämuseossa on lyhyt esittely postilaitoksesta Liettuan suuriruhtinaskunnassa ja myös Liettuan tasavallassa vuoteen 1939. Viestintämuseon merkittävin osa liittyy puhelin-, radio- ja televisiotekniikkaan. Kaunasissa on ollut alaan liittyvää elektroniikkateollisuutta. Erilaiset puhelimet, radiovastaanottimet kuin myös Nokian ja Benefonin matkapuhelimet ovat edustettuina, samoin myös kaapelit paperieristeisistä kuparikaapelista ajanmukaisiin valokaapeleihin.
Kirjokorallipuu

| Kirjokorallipuu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Yläkaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Suku::  Korallipuut Erythrina
Laji::  variegata
Kaksiosainen nimi
 Erythrina variegata  L. 
Katso myös
   Kirjokorallipuu Wikispeciesissä   Kirjokorallipuu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjokorallipuu (Erythrina variegata) on hernekasveihin kuuluva puulaji. Se kasvaa luonnonvaraisena melko laajalla alueella: Itä-Afrikan Tansaniasta ja Madagaskarilta Intiaan, Kaakkois-Aasiaan, Taiwaniin, Australian pohjoisosaan ja Ranskan Polynesiaan. Sitä käytetään muun muassa koristepuuna.
Kiiltomato, kynttilänliekki, kuu ja aurinko

| Kiiltomato, kynttilänliekki, kuu ja aurinko Jukka Gustavson |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : touko–lokakuu 2004
 Studio : Studio Brushane
 Julkaistu: 1. maaliskuuta 2005
 Kesto: 56.03
 Levy-yhtiö: Zen Master, Rockadillo
Jukka Gustavsonin muut julkaisut
| Between Fire and Ice 2003 | Kiiltomato, kynttilänliekki, kuu ja aurinko 2005 | Toinen maisema 2006 |
Kiiltomato, kynttilänliekki, kuu ja aurinko on kosketinsoittaja-laulaja Jukka Gustavsonin kahdeksas soololevy, joka julkaistiin 1. maaliskuuta 2005. Levyllä soittaa jo edellisellä levyllä soittanut Organ Fusion Band.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Jukka Gustavson, sekä sovittanut Organ Fusion Band.
Hypelkää pehmeästi, oi, kuunsäteet
Kaksi yksinäistä planeettaa
Onni ja Kaiho – ikuisesti yhdessä
Hento
Robust
Harmaa pyörivä liike
Kaikkea kaunista
Science fiction -tarinan rakastavaiset
Kevyt kirkas näkymä
Rakkaani, muistatko
Astun illan pitkiin varjoihin
Kokoonpano

Jukka Gustavson – kosketinsoittimet, ääni
Pentti Lahti – puupuhaltimet
Pekka Nylund – kitarat
Juha Verona – basso
Rami Eskelinen – rummut, lyömäsoittimet
+
Martin Brushane – studiotekniikka, miksaaja
Arvostelut

Pop-lehti:
Soundi:
Kaunasin vanha kaupungintalo

Kaunasin vanha kaupungintalo.
Kaunasin vanha kaupungintalo sijaitsee Kaunasin vanhassakaupungissa raatihuoneentorin (kaupungintalontorin) keskellä. Se on suunniteltu ja rakennettu 1700-luvun lopulla.
Kaunasin avioliittotoimisto

Raatihuoneen kellarissa on Kaunasin keramiikkamuseo ja yläkerrassa, entisessä kaupunginraadin (kaupunginvaltuuston) salissa on Suomen maistraattia vastaava avioliittojen vihkimis- ja rekisteröimistoimisto, joka oli samassa paikassa jo Liettuan sosialistisen neuvostotasavallan aikana. Liettuassa uskonnollisilla yhteisöillä ei ole oikeutta oman vihkitoimituksensa yhteydessä vahvistaa avioliittoa oikeudelliseksi valtiossa sitovaksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon tai Suomen ortodoksisen kirkon tapaan. Uskonnollinen vihkiminen on siten viranomaisen vahvistettava erikseen oikeudelliseksi sitovaksi sopimukseksi. Toisen tai molempien vihittävistä on oltava Kaunasista, jotta vihkiminen voidaan suorittaa vanhassa kaupungintalossa. Vihkitoimitukseen on varauslista, jota hoitaa yksityinen yritys, ja yhden avioparin vihkimiseen varataan kymmenen minuuttia aikaa.
Kaunasin keramiikkamuseo

Vanhan kaupungintalon kellarissa on Kaunasin keramiikkamuseo, jossa on keramiikkaa, esimerkiksi ruukkuja 1400-luvulta, mutta myös nykyaikaista keramiikkataidetta.
Raatihuoneentori

Raatihuoneentorin ympärillä on muun muassa jesuiittakirkko, Mainoriksen museo ja Kaunasin viestintämuseo. Kaupungintalon itäpuolella on kaupungin järjestämä avoin langaton lähiverkko. Raatihuoneen itäseinän ja kadun välissä on telttakatoksinen ulkoilmaravintola, johon tarjoillaan kadun ylitse liettualaisravintolasta. Alueella on myös maksullisia pysäköintipaikkoja, johon avoin langaton lähiverkko ulottuu.
Kike Sola

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Enrique Sola Clemente
Syntymäaika: 25. helmikuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Cascante, Espanja
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 184 senttimetriä
Seura
Seura: Middlesbrough
Pelinumero: 23
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2005–2007 2007–2013 2009–2010 2010 2013– 2016– | Osasuna B Osasuna → Numancia → Levadiakos Athletic Bilbao → Middlesbrough | 32 (12) 91 (21) 7 (1) 10 (1) 15 (1) 0 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 16. tammikuuta 2016.
Enrique ”Kike” Sola Clemente (s. 25. helmikuuta 1986 Cascante, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa englantilaista Middlesbroughia ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Seurajoukkueura

Sola on Osasunan junioriakatemian kasvatti. Ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa hän teki 9. kesäkuuta 2007 ottelussa Real Betisiä vastaan. Sola onnistui avaamaan maalitilinsä myös samaisessa ottelussa, kun hän onnistui kahdesti maalinteossa lopulta selvään 5–0-vierasvoittoon päättyneessä ottelussa.
16. heinäkuuta 2009 hän siirtyi lainasopimuksella Numanciaan kaudeksi 2009–2010 vähäisen peliajan johdosta. Osana kauppaa Carlos Aranda siirtyi toiseen suuntaan pysyvällä siirrolla. 18. tammikuuta 2010 lainasopimus sorialaisseuran kanssa kuitenkin purettiin, jonka jälkeen hän siirtyi loppukauden kestävällä sopimuksella kreikkalaisseura Levadiakosiin.
Kaudella 2010–2011 hänen asemansa Osasunassa vaikeutui, kun navarralaisseura hankki kesän siirtoikkunan aikana hyökkääjä Dejan Lekićin jo aikaisemmin joukkueessa olleiden Carlos Arandan ja Walter Pandianin lisäksi. Hän aloitti kauden joukkueen neloshyökkääjänä, mutta onnistui lopulta myös saamaan vastuuta kauden jälkimmäisellä puoliskolla muiden loukkaantumisien takia.
Aiheesta muualla

Kike Solan tilastot BDFutbol-sivustolla (englanniksi)
Kasvirasva

Kasviöljyjä. Vasemmalta riisiöljy, auringonkukkaöljy, maapähkinäöljy, soijaöljy, maissiöljy, oliiviöljy ja auringonkukkaöljy.
Kookosöljy sisältää niin paljon tyydyttyneitä rasvahappoja, ettei sitä tarvitse kovettaa.
Kasvirasva on öljykasveista, kuten oliiveista, kaakaopavuista, kookospähkinöistä tai rasvaisista siemenistä puristettua tai teollisesti uutettua rasvaa.
Suurin osa kasvirasvoista on kasviöljyjä eli ne ovat nestemäisiä huoneenlämmössä tai ainakin yli 24:n Celsius-asteen lämpötilassa Tällaisia ovat esimerkiksi palmu-, soija-, rypsi-, auringonkukka- ja kookosöljy.
Muita luontaisia kasvirasvoja kutsutaan voiksi. Tällaisia ovat kaakaovoi ja karitevoi, jotka muuttuvat nestemäisiksi vasta noin 35 asteessa.
Kasvirasvoja käytetään muun muassa elintarvikkeiden ja polttoaineiden valmistukseen.
Kasvirasvan kovettaminen

Osittain kovetetut kasvirasvat ovat olleet terveydelle haitallisten teollisten transrasvojen suurin lähde. Kasvirasvoja kovetetaan osittain, jotta ne olisivat huoneenlämmössä kiinteitä tai puolikiinteitä. Ne sopivat tällöin levitteeksi sekä myös monipuolisemmin elintarvikkeiden valmistukseen. Osittain kovetettujen kasvirasvojen käyttö yleistyi räjähdysmäisesti 1950-198-luvuilla suureksi osaksi sen vuoksi, että viranomaiset alkoivat suositella tyydyttynyttä rasvaa sisältävien rasvojen kuten voin ja silavan korvaamista terveelliseksi väitetyillä rasvoilla.
Yhdysvaltojen ruoka- ja lääkevirasto poisti osittain kovetetut kasvirasvat yleisesti turvallisina pidettyjen ruoka-aineiden luettelosta vuonna 2015.
Jos elintarvikkeen sisältämä kasvirasva on kovetettua, siitä pitää mainita erikseen elintarvikeselosteessa.