stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1916
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

4. huhtikuuta – Albert Atterberg, ruotsalainen geologi (s. 1846)
8. huhtikuuta – Fredrik Idestam, suomalainen yritysjohtaja, Oy Nokia Ab:n perustaja (s. 1838)
14. huhtikuuta – Gina Krog, norjalainen naisasianainen (s. 1847)
16. huhtikuuta – Edward Arthur Butler, brittiläinen upseeri ja lintutieteilijä (s. 1843)
16. huhtikuuta – Gustav Feiring, norjalainen valokuvaaja (s. 1864)
19. huhtikuuta – Colmar von der Goltz, saksalainen Turkin armeijan sotamarsalkka ja sotahistorioitsija (s. 1843)
24. huhtikuuta – Helena Konttinen, suomalainen horrossaarnaaja (s. 1871)
26. huhtikuuta – Mário de Sá-Carneiro, portugalilainen kirjailija (s. 1890)
28. huhtikuuta – Alex Rautio, suomalainen näyttelijä (s. 1857)
3. toukokuuta – teloitetut pääsiäiskapinaan osallistuneet:
Thomas J. Clarke, irlantilainen vallankumousjohtaja (s. 1857)
Thomas MacDonagh, irlantilainen runoilija ja vallankumouksellinen (s. 1878)
Patrick Pearse, irlantilainen kirjailija ja poliittinen aktivisti (s. 1879)
4. toukokuuta – teloitetut pääsiäiskapinaan osallistuneet:
Edward Daly, irlantilainen pataljoonankomentaja (s. 1891)
Michael O’Hanrahan, irlantilainen nationalisti (s. 1877)
William Pearse, irlantilainen tasavaltalainen (s. 1881)
Joseph Plunkett, irlantilainen runoilija ja lehtimies (s. 1887)
5. toukokuuta – John MacBride, irlantilainen pääsiäiskapinaan osallistunut tasavaltalainen ja sotilasjohtaja (teloitettiin) (s. 1868)
5. toukokuuta – Lars Nevanlinna, suomalainen matematiikan opettaja ja pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä (s. 1850)
8. toukokuuta – teloitetut pääsiäiskapinaan osallistuneet:
Éamonn Ceannt, irlantilainen nationalisti ja kapinallinen (s. 1881)
Cornelius Colbert, irlantilainen kapinallinen ja pioneeri (s. 1888)
Seán Heuston, irlantilainen kapinallinen (s. 1890)
Michael Mallin, irlantilainen kapinallinen ja sosialisti (s. 1874)
9. toukokuuta – Teppo Raikas, suomalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja (s. 1883)
9. toukokuuta – Thomas Kent irlantilainen pääsiäiskapinaan osallistunut (teloitettiin) (s. 1865)
11. toukokuuta – Max Reger, saksalainen säveltäjä ja urkuri (s. 1873)
11. toukokuuta – Karl Schwarzschild, saksalainen matemaatikko, fyysikko ja tähtitieteilijä (s. 1873)
12. toukokuuta – teloitetut pääsiäiskapinaan osallistuneet:
James Connolly, irlantilainen vallankumouksellinen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja (s. 1868)
Sean MacDiarmada, irlantilainen kapinallinen (s. 1883)
27. toukokuuta – Joseph Gallieni, ranskalainen kenraali (s. 1849)
29. toukokuuta – Juho Mynttinen, suomalainen kansanedustaja (s. 1859)
5. kesäkuuta – Mildred J. Hill, yhdysvaltalainen pianisti, urkuri, säveltäjä ja lastentarhanopettaja (Paljon onnea vaan) (s. 1859)
5. kesäkuuta – Herbert Kitchener, lordi Kitchener, brittiläinen sotamarsalkka, diplomaatti ja valtiomies (s. 1850)
6. kesäkuuta – Yuan Shikai, Kiinan tasavallan presidentti (1912–1916) (s. 1859)
18. kesäkuuta – Max Immelmann, saksalainen hävittäjälentäjä (Immelmannin käännös) (s. 1890)
20. kesäkuuta – Edward S. Ellis, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1840)
30. kesäkuuta – Gaston Maspero, ranskalainen egyptologi (s. 1846)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

6. heinäkuuta – Odilon Redon, ranskalainen kuvataiteilija (s. 1840)
8. heinäkuuta – Alfred Leonhard Wilhelms, suomalainen Venäjän laivaston kontra-amiraali (s. 1854)
14. heinäkuuta – Bernt Lie, norjalainen kirjailija (s. 1868)
15. heinäkuuta – Ilja Metšnikov, vuoden 1908 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut venäläinen mikrobiologi (s. 1845)
20. heinäkuuta – Ludvig Douglas, ruotsalainen kreivi ja poliitikko (s. 1849)
23. heinäkuuta – Sir William Ramsay, vuoden 1904 Nobelin kemianpalkinnon saanut skotlantilainen kemisti (s. 1852)
3. elokuuta – Roger Casement, irlantilainen patriootti, runoilija ja vallankumouksellinen (s. 1864)
4. elokuuta – John Linsén, suomalainen lehtimies ja liikemies (s. 1864)
10. elokuuta – Charles Dawson, brittiläinen lakimies ja harrastelija-arkeologi (s. 1864)
17. elokuuta – Umberto Boccioni, italialainen futuristinen taidemaalari ja kuvanveistäjä (s. 1882)
22. elokuuta – Gustaf Wickman, ruotsalainen arkkitehti (s. 1858)
6. syyskuuta – Heinrich Roller, saksalainen pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä (s. 1839)
10. syyskuuta – Johan Jürgen von Essen, suomalainen insinööri ja jääkäriliikkeen johtomies (s. 1878)
10. syyskuuta – Friedrich Gernsheim, saksalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1839)
13. syyskuuta – Carl Johan Timgren, suomalainen esittelijäsihteeri ja senaattori (s. 1852)
14. syyskuuta – Pierre Duhem, ranskalainen fyysikko, tieteenfilosofi ja tieteenhistorioitsija (s. 1861)
14. syyskuuta – José Echegaray y Eizaguirre, vuoden 1904 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut espanjalainen matemaatikko, valtiomies ja näytelmäkirjailija (s. 1832)
14. syyskuuta – Josiah Royce, yhdysvaltalainen filosofi (s. 1855)
15. syyskuuta – Julius Fučík, tšekkiläinen säveltäjä ja sotilasmuusikko (s. 1872)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

2. lokakuuta – Taavetti Lukkarinen, suomalainen metsätyönjohtaja ja sortokausien aktivisti (teloitettiin) (s. 1884)
4. lokakuuta – Axel Gyldén, suomalainen arkkitehti (s. 1879)
11. lokakuuta – Otto, Baijerin kuningas (1886–1913) (s. 1848)
21. lokakuuta – Karl von Stürgkh, Itävallan pääministeri (1911–1916) (s. 1859)
28. lokakuuta – Oswald Boelcke, saksalainen hävittäjälentäjä (s. 1891)
31. lokakuuta – Huang Xing, kiinalainen vallankumouksellinen (s. 1874)
31. lokakuuta – Charles Taze Russell, yhdysvaltalainen uskonnollinen vaikuttaja, Raamatuntutkijoiden liikkeen perustaja (s. 1852)
1. marraskuuta – Franz von Thun und Hohenstein, itävaltalainen ruhtinas, Itävallan pääministeri (1898–1899) (s. 1847)
8. marraskuuta – Cai E, kiinalainen kenraali ja kapinanjohtaja (s. 1882)
12. marraskuuta – Percival Lowell, yhdysvaltalainen kirjailija, matemaatikko ja harrastelijatähtitieteilijä (s. 1855)
15. marraskuuta – Vilho Kosunen, suomalainen näyttelijä (s. 1875)
15. marraskuuta – Henryk Sienkiewicz, vuoden 1905 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut puolalainen kirjailija (Quo vadis?) (s. 1846)
18. marraskuuta – August Lindberg, ruotsalainen näyttelijä (s. 1846)
21. marraskuuta – Frans Joosef I, Itävallan keisari (1848–1916) (s. 1830)
22. marraskuuta – John Griffith Chaney (”Jack London”), yhdysvaltalainen kirjailija (Erämaan kutsu) (s. 1876)
24. marraskuuta – Sir Hiram Maxim, yhdysvaltalaissyntyinen keksijä (Maxim-konekivääri) (s. 1840)
25. marraskuuta – Gustaf Esaias Fellman, suomalainen kuvernööri, valtioneuvos ja senaattori (s. 1843)
28. marraskuuta – Marthinus Theunis Steyn, eteläafrikkalainen buuripoliitikko, Oranjen vapaavaltion viimeinen presidentti (1896–1902) (s. 1857)
30. marraskuuta – Teodor Avellan, suomalainen Venäjän laivaston amiraali (s. 1839)
6. joulukuuta – Signe Hornborg, suomalainen arkkitehti (s. 1862)
9. joulukuuta – Sōseki Natsume, japanilainen kirjailija (s. 1867)
10. joulukuuta – Ōyama Iwao, japanilainen ruhtinas ja sotamarsalkka (s. 1842)
16. joulukuuta – Friedrich Ernst Dorn, saksalainen fyysikko, radonin löytäjä (s. 1848)
18. joulukuuta – Alfred Paré, kanadalainen viulisti, alttoviulisti, oopperalaulaja ja säveltäjä (s. 1829)
26. joulukuuta – Janis Rozentāls, latvialainen taidemaalari (s. 1866)
30. joulukuuta – Grigori Rasputin, venäläinen munkki ja mystikko (s. 1869)
Nobelin palkinnot

Nobelin kirjallisuuspalkinto: Verner von Heidenstam
Muuta

Kirjallisuusvuosi 1916
Jenna Kunnas

Jenna Kunnas (s. 1983 Espoo) on suomalainen kuvittaja. Hän on valmistunut graafiseksi suunnittelijaksi Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulusta vuonna 2015. Kunnas on tehnyt muun muassa kirjakuvituksia ja työskennellyt suunnittelijana Finlaysonilla.
Kunnas on kuvittanut muun muassa sisarensa Noora Kunnaksen Kaheli sakki -lastenkirjasarjan sekä Jaakko Yli-Juonikkaan suomentaman T. S. Eliotin runoteoksen. Hänen vanhempansa ovat Mauri Kunnas ja Tarja Kunnas.
Kuvituksia

Kunnas, Noora: Kaheli sakki ja kauhujen kaappi.  (Kuvitus Jenna Kunnas)  Helsinki:  Otava, 2015.  ISBN 978-951-12883-8-1
Kunnas, Noora: Kaheli sakki ja pöyhkeä paroni.  (Kuvitus Jenna Kunnas)  Helsinki:  Otava, 2016.  ISBN 978-951-12958-9-1
Kunnas, Noora: Kaheli sakki ja mysteeri majatalossa.  (Kuvitus Jenna Kunnas)  Helsinki:  Otava, 2017.  ISBN 978-951-13107-7-8
Kunnas, Noora: Hämärävaarit.  (Kuvitus Jenna Kunnas)  Helsinki:  Otava, 2018.  ISBN 978-951-13232-4-2
Eliot, T. S.: Kissojen kielen kompasanakirja.  (Kuvitus Jenna Kunnas)  Suomentanut Jaakko Yli-Juonikas. Helsinki:  Otava, 2018.  ISBN 978-951-13144-3-1
Pelttari, Mikko: Näkymätön myrsky.  (Kuvitus Jenna Kunnas)  Helsinki:  Otava, 2019.  ISBN 978-951-13457-1-8
Aiheesta muualla

Jenna Kunnaksen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Latvia
The 1

| ”The 1” Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Folklore
 Äänitetty : 2020
 Studio : Kitty Committee (Los Angeles, Kalifornia)   Long Pond (Hudson Valley, New York)
 Julkaistu: 24. heinäkuuta 2020 (julkaisu albumilla)   9. lokakuuta 2020 (singlejulkaisu, Saksa)
 Tekijä(t): Taylor Swift   Aaron Dessner
 Tuottaja(t): Aaron Dessner
 Tyylilaji: indie folk, soft rock
 Kesto: 03.30
 Levy-yhtiö: Republic Records
Listasijoitukset
  4.    10.
Taylor Swiftin muut singlet
| ”Betty” 2020 | ”The 1” 2020 | ”Willow” 2020 |
The 1 on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale studioalbumilta Folklore (2020). Sen ovat säveltäneet Swift ja Aaron Dessner, joka tuotti kappaleen. Kappale julkaistiin singlenä Saksassa 9. lokakuuta 2020.
Kappale nousi Yhdysvalloissa albumin ilmestyttyä Billboard Hot 100 -listan sijalle 4. Isossa-Britanniassa kappale oli sijalla 10. Kappale nousi top 10:een myös muun muassa Kanadassa, Australiassa ja Singaporessa.
Swift, Dessner ja Folklore-albumin toinen tuottaja Jack Antonoff esittivät kappaleen livenä ohjelmassa Folklore: The Long Pond Studio Sessions (2020). Toinen liveversio on mukana konserttielokuvassa Taylor Swift: The Eras Tour (2023).
Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Alankomaat (Single Top 100): 99
 Australia (ARIA Charts): 4
 Irlanti (IRMA): 7
 Iso-Britannia (Britannian singlelista): 10
 Kanada (Canadian Hot 100): 7
 Malesia (RIM): 5
 Portugali (AFP): 56
 Ruotsi (Sverigetopplistan): 66
 Singapore (RIAS, Top Digital): 5
 Skotlanti (OCC): 36
 Sveitsi (Hitparade): 92
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 32
 Viro (Eesti Tip 40): 36
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 4
Global 200 (Billboard): 114
Myyntipalkinnot

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | 2x platinaa | Australian Recording Industry Association |
|  Brasilia | 2x platinaa | Pro-Música Brasil |
|  Iso-Britannia | kultaa | British Phonographic Industry |
|  Uusi-Seelanti | platinaa | Recorded Music NZ |
|  Yhdysvallat | platinaa | Recording Industry Association of America |
Aiheesta muualla

Kappaleen lyriikkavideo
| n k Taylor Swift |
| --- | --- |
 Diskografia  Palkinnot 
Studioalbumit:  Taylor Swift  Fearless  Speak Now  Red  1989  Reputation  Lover  Folklore  Evermore  Midnights  The Tortured Poets Department 
Uudelleen levytetyt albumit:  Fearless (Taylor’s Version)  Red (Taylor’s Version)  Speak Now (Taylor’s Version)  1989 (Taylor’s Version) 
Livealbumit:  Speak Now World Tour – Live  Lover (Live from Paris)  Folklore: The Long Pond Studio Sessions 
EP:t:  The Taylor Swift Holiday Collection  Beautiful Eyes 
Kappaleet:  Luettelo kappaleista  ”The 1”  ”22”  ”All Too Well”  ”Anti-Hero”  ”Back to December”  ”Bad Blood”  ”Begin Again”  ”Bejeweled”  ”Betty”  ”Blank Space”  ”Cardigan”  ”Carolina”  ”Change”  ”Christmas Tree Farm”  ”Coney Island”  ”Cruel Summer”  ”Delicate”  ”End Game”  ”Everything Has Changed”  ”Exile”  ”Eyes Open”  ”Fearless”  ”Fifteen”  ”Fortnight”  ”Getaway Car”  ”I Bet You Think About Me”  ”I Can Do It with a Broken Heart”  ”I Can See You”  ”I Don’t Wanna Live Forever”  ”I Knew You Were Trouble”  ”Is It Over Now?”  ”Karma”  ”The Lakes”  ”The Last Time”  ”Lavender Haze”  ”Look What You Made Me Do”  ”Love Story”  ”Lover”  ”The Man”  ”Me!”  ”Mean”  ”Message in a Bottle”  ”Mine”  ”New Romantics”  ”New Year’s Day”  ”No Body, No Crime”  ”Our Song”  ”Ours”  ”Out of the Woods”  ”Picture to Burn”  ”...Ready for It?”  ”Red”  ”Ronan”  ”Safe & Sound”  ”Shake It Off”  ”Should’ve Said No”  ”"Slut!"”  ”Sparks Fly”  ”The Story of Us”  ”Style”  ”Teardrops on My Guitar”  ”Tim McGraw”  ”Today Was a Fairytale”  ”We Are Never Ever Getting Back Together”  ”White Horse”  ”Wildest Dreams”  ”Willow”  ”You Belong with Me”  ”You Need to Calm Down” 
Kappaleet vierailevana artistina:  ”Highway Don’t Care”  ”The Joker and the Queen”  ”Renegade” 
Kappaleet muille artisteille:  ”This Is What You Came For” 
Videojulkaisut:  Speak Now World Tour – Live  City of Lover  Folklore: The Long Pond Studio Sessions  Taylor Swift: The Eras Tour 
Kiertueet ja konsertit:  Luettelo kiertueista  Fearless Tour  Speak Now World Tour  The Red Tour  The 1989 World Tour  Reputation Stadium Tour  The Eras Tour  City of Lover
Opel Astra K

| Opel Astra K |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Iso-Britannia  Puola
Valmistaja:  Opel
Konserni:  General Motors
Valmistusvuodet:  2015–2021
Muut nimet:  Buick Verano GS Holden Astra Vauxhall Astra
Korimalli:  5-ovinen hatchback 5-ovinen farmari
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Opel Astra J
Seuraaja:  Opel Astra L
Teknisesti samankaltaisia:  Buick Envision Buick Verano II Chevrolet Cruze II Chevrolet Equinox III Chevrolet Orlando II Chevrolet Volt II GMC Terrain II
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  GM D2XX
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  1,0–1,6 l
Teho:  95–200 hv
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen robotti 6-vaihteinen automaatti 9-vaihteinen automaatti CVT-automaatti
Opel Astra K on Opel Astran viidennen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 2015–2021. Kiinassa hatchback-korista Astraa myytiin nimellä Buick Verano GS.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Opel Astra K Wikimedia Commonsissa
Opel Astra K Sports Tourer
Facelift-mallin Opel Astra K.
Facelift-mallin Opel Astra K Sports Tourer.
Mäntylä

| Mäntylä |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Mäntylä korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Höyhtyän suuralue
Koordinaatit:  64°58′55″N, 025°29′48″E
Kaupunginosa nro:  17
Väkiluku:  1 951  31.12.2023
Työpaikkoja:  63 kpl   (31.12.2016)
Osa-alueet:  Mäntylä
Postinumero(t):  90150
Joulumerkinrinne Mäntylässä
Mäntylä on Oulun kaupungin 17. kaupunginosa. Höyhtyän suuralueeseen kuuluva kaupunginosa sijaitsee Lintulan kaupunginosan eteläpuolella, noin neljä kilometriä keskustasta etelään. Kaupunginosa on muodostunut Poikkimaantien, Nelostien ja Oulu–Kontiomäki-rautatien muodostamaan kolmioon. Mäntylässä asuu noin 1 950 asukasta (2023).
Mäntylässä on päivittäistavarakauppa, esikoulu ja Snellman-nuorisotalo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mäntylä Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Yhdysvaltain perustuslain seitsemäs lisäys

Yhdysvaltain perustuslain seitsemäs lisäys (engl. Seventh Amendment tai Amendment VII) on Yhdysvaltain perustuslain lisäys, joka takaa oikeuden valamiesoikeudenkäyntiin tietyissä siviiliasioissa ja se estää tuomioistuimia kumoamasta valamiehistön tekemiä tosiseikkoja koskevia päätelmiä. Se hyväksyttiin kongressissa 28. syyskuuta 1789 ja ratifioitiin 15. joulukuuta 1791.
Teksti

»In Suits at common law, where the value in controversy shall exceed twenty dollars, the right of trial by jury shall be preserved, and no fact tried by a jury shall be otherwise re-examined in any Court of the UnitedStates, than according to the rules of the common law.»
Suomennettuna:
»Common law -oikeuden alaisissa oikeustapauksissa, joissa riidan arvo on enemmän kuin kaksikymmentä dollaria, oikeus valamiesoikeudenkäyntiin pysyköön voimassa älköönkä valamiesoikeuden tutkimaa tosiasiaa tutkittako uudelleen missään Yhdysvaltain tuomioistuimessa kuin common law -oikeuden sääntöjen mukaisesti.»
Joonatan

| Joonatan, Jonatan |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Joonatan: 26. tammikuuta
– ruotsinkielinen:  Jonatan: 26. tammikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Jonathan, Nathan
Nimen alkuperä:  heprealainen: 'Jumala antoi'
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Joonatan ja Jonatan ovat miehen etunimiä. Joonatan on nimen suomenkielinen muoto, monissa muissa kielissä nimi esiintyy muodossa Jonatan tai Jonathan. Suomessa nimi on ollut harvinaisena käytössä jo 1800-luvulla, mutta on yleistynyt vasta 1980-luvulta lähtien. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Joonatan on Suomessa annettu noin 7 800:lle, Jonatan noin 1 780:lle ja Jonathan noin 3 140 henkilölle.
Nimipäivä

Joonatanin nimipäivä on 26. tammikuuta. Joonatan lisättiin suomenkieliseen nimipäiväluetteloon vuonna 1995. Aikaisemmin silloin nimipäivää viettivät Raino ja Raine, joiden nimipäivä siirrettiin lokakuun 1. päivään.
Nimen alkuperä ja Raamatun Joonatan

Joonatan on heprealaisperäinen nimi, joka on tullut tunnetuksi Vanhasta testamentista. Suomeksi käännettynä se tarkoittaa 'Jumala antoi'.  Nimi kirjoitetaan vuoden 1938 raamatunkäännöksessä Joonatan, vuoden 1992 raamatunkäännöksessä Jonatan.  Raamatun Joonatan oli Israelin kuningas Saulin poika, Daavidin läheinen ystävä, joka sai surmansa taistelussa filistealaisia vastaan.
Tunnettuja Joonataneja, Jonataneja ja Jonathaneja > Eläimiä

Jonathan, 1830-luvulla syntynyt seychellienjättiläiskilpikonna, tiettävästi maailman vanhin elossa oleva maalla elävä eläin
Kuvitteellisia Joonataneja ja Jonathaneja

Joonatan, yksi rosvoista Thorbjørn Egnerin lastenkirjassa Kolme iloista rosvoa
Lokki Joonatan
Jonathan Creek, illusionisti draamasarjassa Jonathan Creek – illuusioiden mestari
Jonathan Kent, Teräsmiehen adoptioisä DC Comicsin sarjakuvissa
Jonathan Samuel Kent, Teräspoika, Teräsmiehen poika, supersankari DC Comicsin sarjakuvissa
Joonatan Leijonamieli, isoveli Astrid Lindgrenin kirjassa Veljeni, Leijonamieli
Joonatan Sievinen, tv-sarjassa Salatut elämät
Jonathan Strange, Susanna Clarken romaanissa Jonathan Strange & herra Norrell
Ed Belfour

| Ed Belfour |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. huhtikuuta 1965 (ikä 59) Carman, Manitoba, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Eddie the Eagle,   Crazy Eddie
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  98 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1989–2008
Seurat:  Saginaw Hawks (IHL) Chicago Blackhawks (NHL) San Jose Sharks (NHL) Dallas Stars (NHL) Toronto Maple Leafs (NHL) Florida Panthers (NHL) Leksands IF (Allsvenskan)
Hockey Hall of Fame
 2011 
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Dallas Stars | 1999  |
Edward John ”Ed” Belfour (s. 21. huhtikuuta 1965 Carman, Manitoba, Kanada), lempinimeltään Eddie the Eagle, on  uransa lopettanut kanadalainen jääkiekkomaalivahti ja olympiavoittaja.
Ura > Uran alku

Belfour syntyi ja varttui Carmanissa, Manitobassa. Hän pelasi vuodet 1982–1985 juniorikiekkoa Winkler Flyersin riveissä Manitoba Junior Hockey Leaguessa ennen siirtymistään Pohjois-Dakotan yliopiston joukkueeseen, jonka johdatti NCAA-mestaruuteen ensimmäisellä ja ainoalla yliopistokaudellaan 1986–1987. Belfour valittiin kauden jälkeen Western Collegiate Hockey Associationin (WCHA) ensimmäiseen tähdistökentälliseen ja NCAA:n mestaruusturnauksen tähdistökentälliseen.
Ura > Ammattilaisura > Chicago Blackhawks

Syyskuussa 1987 Belfour teki vapaana pelaajana sopimuksen NHL-seura Chicago Blackhawksin kanssa. Ensimmäisen ammattilaiskautensa hän pelasi kokonaan Chicagon silloisessa farmiseurassa Saginaw Hawksissa IHL:ssä ja seuraavan puoliksi Saginaw'ssa ja puoliksi Chicagossa. Hänet nimettiin vuonna 1988 IHL:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen, minkä lisäksi hänet ja hyökkääjä John Cullen palkittiin liigan vuoden tulokkaan palkinnolla Garry F. Longman Memorial Trophylla. Belfour aloitti kauden 1989–1990 Kanadan maajoukkueessa ja kauden lopulla hänet kutsuttiin takaisin Blackhawksin riveihin. Hän pelasi yhdeksässä ottelussa kevään 1990 NHL-pudotuspeleissä, joissa Blackhawks eteni konferenssifinaaleihin.
Kaudella 1990–1991 Belfour nousi Blackhawksin ykkösmaalivahdiksi. Hän pelasi tuolla kaudella 74:ssä NHL:n runkosarjaottelussa, joista voitto-otteluja 43, ja hänen torjuntaprosenttinsa oli 91,0 ja päästettyjen maalien keskiarvonsa 2,47. Kauden jälkeen hänet palkittiin Calder Memorial Trophylla NHL:n vuoden tulokkaana, Vezina Trophylla parhaana maalivahtina, William M. Jennings Trophylla maalivahtina, jonka seura oli päästänyt kauden aikana vähiten maaleja sekä parhaan torjuntaprosentin perusteella jaetulla Trico Goaltender Awardilla. Hänet valittiin myös NHL:n tulokkaiden tähdistökentälliseen sekä liigan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Kaudella 1991–1992 hän oli osaltaan johdattamassa Blackhawksia Stanley Cupin loppuotteluihin, joissa seura hävisi mestaruuden Mario Lemieux'n johtamalle Pittsburgh Penguinsille suoraan neljässä ottelussa. Belfour voitti William M. Jennings Trophyn Blackhawksin maalivahtina uudelleen vuosina 1993 ja 1995 sekä Vezina Trophyn vuonna 1993. NHL:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen hänet valittiin toistamiseen vuonna 1993 ja toiseen tähdistökentälliseen ainoan kerran vuonna 1995.