stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tampereen Ilveksen jalkapallokausi 2013
Tilastot > Pelaajatilastot

| # |  | Pelaaja | Paikka | Synt>  | O | Min | M | S |  |  | Veikk>  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gustav Långbacka | MV | 1984 | 15 | 1350 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 |  |
| 2 |  | Santeri Ahola | KK | 1992 | 6 | 508 | 1 | 0 | 2 | 0 | 0 | lainasopimus JJK:sta |
| 2 |  | Eino-Veikko Ek | H | 1995 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 3 |  | Heikki Aho | P | 1983 | 25 | 2250 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 |  |
| 4 |  | Ilari Ruuth | P | 1990 | 1 | 32 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 5 |  | Antti Ojanperä | KK | 1983 | 25 | 2249 | 1 | 0 | 7 | 0 | 4 |  |
| 6 |  | Vili-Atte Mäkinen | P | 1993 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 7 |  | Arto Lindberg | KK | 1989 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 8 |  | Olli Vakkala | P | 1982 | 19 | 1631 | 1 | 1 | 5 | 0 | 1 |  |
| 9 |  | Jonne Hjelm | H | 1988 | 25 | 2229 | 12 | 4 | 6 | 0 | 18 |  |
| 10 |  | Matti Jokinen | H | 1987 | 23 | 916 | 0 | 3 | 2 | 0 | 0 |  |
| 11 |  | Kaarlo Rantanen | KK | 1988 | 15 | 1090 | 2 | 2 | 0 | 0 | 4 |  |
| 12 |  | Mikko Kruuti | MV | 1988 | 12 | 1080 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |  |
| 13 |  | Ville Salonen | H/KK | 1994 | 3 | 79 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 14 |  | Kalle Multanen | H | 1989 | 26 | 1913 | 12 | 3 | 2 | 0 | 11 |  |
| 15 |  | Lauri Ala-Myllymäki | KK | 1995 | 10 | 214 | 2 | 0 | 1 | 0 | 0 |  |
| 16 |  | Tommi Malinen | KK/P | 1992 | 2 | 15 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 17 |  | Ibrahim Köse | KK | 1992 | 18 | 708 | 2 | 0 | 1 | 0 | 1 |  |
| 18 |  | Valtteri Uimonen | KK | 1988 | 11 | 235 | 1 | 2 | 0 | 0 | 2 |  |
| 19 |  | Jaakko Juuti | KK | 1987 | 22 | 1934 | 5 | 6 | 6 | 1 | 9 |  |
| 20 |  | Verneri Uimonen | KK/P | 1991 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 21 |  | Miikka Sarviharju | KK/P | 1993 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 22 |  | Gullit Zolameso | H/KK | 1995 | 22 | 1403 | 2 | 2 | 4 | 1 | 5 |  |
| 24 |  | Jan Kulokorpi | P | 1984 | 8 | 386 | 0 | 0 | 1 | 0 | 3 |  |
| 25 |  | Aapo Lappalainen | KK | 1989 | 13 | 1019 | 2 | 0 | 1 | 0 | 0 |  |
| 26 |  | Jari Nikkilä | P | 1989 | 27 | 2348 | 0 | 4 | 2 | 0 | 3 |  |
| 27 |  | Jaakko Rantanen | P | 1992 | 18 | 1397 | 0 | 1 | 3 | 0 | 2 |  |
| 32 |  | Antti Kuusinen | MV | 1996 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 33 |  | Toni Kallio | P | 1978 | 17 | 1081 | 1 | 0 | 4 | 1 | 9 |  |
| 34 |  | Henri Malundama | KK/P | 1995 | 7 | 306 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | siirtyi TKT:sta |
The Haunting in Connecticut

| The Haunting in Connecticut |
| --- | --- |
 Blu-ray-julkaisun kansikuva
Ohjaaja:  Peter Cornwell
Käsikirjoittaja:  Adam Simon Tim Metcalfe
Tuottaja:  Scott Niemeyer Norm Waitt Steve Whitney Paul Brooks Daniel Farrands Phyllis Laing Wendy Rhoads Andrew Trapani
Säveltäjä:  Robert J. Kral
Kuvaaja:  Adam Swica
Leikkaaja:  Tom Elkins
Pääosat:  Virginia Madsen Kyle Gallner Elias Koteas Amanda Crew Martin Donovan Sophi Knight Ty Wood Erik J. Berg John Bluethner D.W. Brown John B. Lowe
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat, Kanada
Tuotantoyhtiö:  Lionsgate Gold Circle Films
Levittäjä:  Lionsgate Fórum Hungary Netflix
Ensi-ilta:  27. maaliskuuta 2009 (USA) 26. kesäkuuta 2009 (Suomi)
Kesto:  92 min (teatteriversio) 102 min (ohjaajan versio)
Alkuperäiskieli:  Englanti
Tuotto:  76 501 870 USD
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Haunting in Connecticut (Yhdysvallat, 2009) on väitettyihin tositapahtumiin perustuva kauhuelokuva. Sen ohjasi Peter Cornwell.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Virginia Madsen   | … |   Sara Campbell   |
|   Kyle Gallner   | … |   Matt Campbell   |
|   Martin Donovan   | … |   Peter Campbell   |
|   Amanda Crew   | … |   Wendy Campbell   |
|   Elias Koteas   | … |   Pastori Nicholas Popescu   |
|   Erik J. Berg   | … |   Jonah   |
Vastaanotto

Ilta-Sanomien Tarmo Possu piti kiinnostavimpana elokuvassa tapaa, jolla se kuvaa esikoislapsen sairauteen totuttelevan perheen arkea. Kauhutehosteita paisutellaan hänestä yli äyräiden, mutta hyvät näyttelijät, etenkin Virginia Madsen, pitävät elokuvaa pinnalla tavallista mietitymmän vuoropuhelun ohella.
Aiheesta muualla

The Haunting in Connecticut Official Site (Arkistoitu – Internet Archive)
Lionsgate Publicity: The Haunting in Connecticut
Gold Circle Films: The Haunting in Connecticut (Arkistoitu – Internet Archive)
Lasse Tapionsalo: The Haunting in Connecticut (2009)  14.9.2009. Elitisti.
Steve Jones

| Steve Jones |
| --- | --- |
 Steve Jones vuonna 2023
Henkilötiedot
Koko nimi:  Stephen Phillip Jones
Syntynyt: 3. syyskuuta 1955 (ikä 69)
Ammatti:  muusikko, radiojuontaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Steve Jones
Tyylilajit:  punk, hard rock,
Soittimet:  kitara, basso
Yhtyeet:  Sex Pistols, The Professionals, Iggy Pop, Neurotic Outsiders
Levy-yhtiöt:  EMI, A&M, Virgin
Aiheesta muualla
www.cookandjones.co.uk
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Stephen Phillip ”Steve” Jones (s. 3. syyskuuta 1955 Lontoo) on englantilainen rock-kitaristi ja laulaja, joka on tullut tunnetuksi ennen kaikkea Sex Pistolsin kitaristina. Jones on esiintynyt myös sooloartistina sekä Iggy Popin ja The Neurotic Outsidersin kitaristina.
Lapsuus ja nuoruus

Jones kasvoi Shepherd's Bushin lähistöllä kuten muutkin Sex Pistolsin jäsenet. Hänen isänsä oli amatöörinyrkkeilijä Don Jarvis, joka jätti perheen Jonesin ollessa vasta kaksivuotias. 12-vuotiaaksi asti hän asui Hammersmithissä kampaajaäitinsä ja isovanhempiensa kanssa, kunnes muutti yhdessä äitinsä ja isäpuolensa kanssa Benbow Roadille Shepherds Bushiin.
Jones ei tullut toimeen isäpuolensa kanssa ja alkoi ajautua vaikeuksiin jo nuorella iällä. Vuonna 1972 häntä pidettiin tarkkailussa ja hän oli joutua holhoukseen. Teini-ikäisenä Jones joutui usein hankaluuksiin poliisin kanssa. Hän oli kleptomaani ja joutui pidätetyksi useita kertoja erilaisista rikoksista, kuten auto-, myymälä- ja murtovarkauksista. Jonesin kertomuksen mukaan hänen vanhempansa varastelivat kaupoista, ja hän joutui kasvamaan sen parissa. Teinivuosinaan Jones tuomittiin rikoksista 14 kertaa. Hän vietti vuoden tutkintavankeudessa, missä hänellä omien sanojensa mukaan oli paljon parempi olla kuin kotona. Jonesin mukaan Sex Pistols pelasti hänet lopullisesti rikolliselta elämältä ja ehkä jopa vankilalta.
Ura kitaristina

Jones tunnetaan ennen kaikkea Sex Pistolsin kitaristina. Yhtye oli Lontoossa vuonna 1975 perustettu punk rock -yhtye, joka teki vain yhden studioalbumin Never Mind the Bollocks, Here's the Sex Pistols (1977). Levyllä Steve Jones soitti kaikki kitarat ja suurimman osan basso-osuuksista. Sex Pistolsia pidetään yhtenä vaikuttavimmista punk-yhtyeistä kautta aikojen
Steve Jones soitti kitaraa esikuvansa, New York Dollsin kitaristin Johnny Thundersin sooloalbumilla So Alone (1978) Steve Jones myöntää matkineensa soittotyylinsä Johnny Thundersilta.
Sex Pistolsin lopetettua Jones tuotti ja soitti kitaraa ja bassoa Sid Viciousin ”My Way” (1978) -singlellä, kunnes perusti Sex Pistolsin rumpalin Paul Cookin kanssa The Professionals -yhtyeen. Hän soitti kitaraa yhtyeen I Didn't See It Coming (1981) -albumilla.
Ura kitaristina > Muutto Yhdysvaltoihin

The Professionalsin Amerikan-kiertueen aikana 1981 yhtye joutui vakavaan auto-onnettomuuteen, minkä jälkeen yhtye lopetettiin. Keskeinen syy yhtyeen lopettamiseen oli siinä, että Paul Cook halusi asua Lontoossa ja Steve Jones halusi muuttaa Yhdysvaltoihin asumaan. Los Angelesissa Steve Jones perusti Chequered Past -yhtyeen näyttelijä ja rocklaulaja Michael Des Barresin kanssa. Yhtyeeseen kuului myös Blondie-yhtyeen rumpali Clem Burke. Yhtye keikkaili ahkerasti ja julkaisi yhden albumin vuonna 1984 mutta hajosi pian levyn julkaisun jälkeen Jonesin päihdeongelmien vuoksi.
Vuonna 1988 Steve Jones soitti kaikki kitarat Iggy Popin sooloalbumille Instinct. Samana vuonna Jones vieraili myös Bob Dylanin albumilla Down in the Groove (1988). 1980-luvun lopulla Steve Jones toimi soolouralla ja julkaisi kaksi sooloalbumia, radioystävällisen pop-levyn Mercy (1987) sekä rajumman hard rock -albumin Fire and Gasoline (1989). Jälkimäisellä levyllä vieraili muusikoita yhtyeistä Guns N’ Roses ja The Cult. Jonesin kappale ”Mercy” oli Miami Vicen jaksossa ”Stone's War” ja myös Miami Vice 2:n soundtrack-albumilla.
Ura kitaristina > The Neurotic Outsiders

Steve Jones kokosi punk-yhtye Neurotic Outsidersin yhdessä Duran Duranin John Taylorin ja Guns N’ Rosesin Matt Sorumin ja Duff McKaganin kanssa kesäkuussa 1995 yhtä hyväntekeväisyyskeikkaa varten. Esiintymispaikka oli näyttelijä Johnny Deppin omistama Viper Room -yökerho Hollywoodissa. Esiintyminen oli menestys, ja yhtye alkoi esiintyä Viper Roomilla säännöllisesti. Pian Madonnan johtama Maverick-levy-yhtiö tarjosi sopimusta. Neurotic Outsiders -niminen punk-albumi ilmestyi 10. syyskuuta 1996. Tämän jälkeen yhtye lähti tauolle, jolta se ei koskaan palannut takaisin.
Jones osallistui Sex Pistolsin reunion-kiertueisiin vuosina 1996, 2002 ja 2003.
Jonesys Jukebox

Jones on työskennellyt radiojuontajana useilla Etelä-Kalifornian paikallisilla radioasemilla. Hänellä on ollut Jonesys Jukebox -niminen radio-ohjelma ja podcast, jossa hän on haastatellut muusikko- ja näyttelijäystäviään.
Yksityiselämä

Vuonna 2006 Steve Jones julkaisi omaelämäkertakirjan Lonely Boy, jossa hän kertoi olleensa lapsena seksuaalisesti hyväksikäytetty. Se vaikutti suuresti hänen käytökseen nuoruudessa.
1990-luvun alussa Jones pystyi lopettamaan huumeiden ja alkoholin käytön 12 askeleen ohjelman avulla. Steve Jones ei ole koskaan ollut naimisissa, eikä hänellä ole lapsia. Hän asuu Etelä-Kaliforniassa.
Steve Jones, Sex Pistols yhtyeen kanssa vuonna 1977
Sorry for Party Rocking

| Sorry for Party Rocking LMFAO |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2010–2011
 Julkaistu: 21. kesäkuuta 2011
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tuottaja(t): Redfoo Will.i.am AudioBot GoonRock Rami Afuni Benny Benassi Calvin Harris
 Tyylilaji: elektro hop, dance, elektroninen house
 Kesto: 37.15
 Levy-yhtiö: Interscope
LMFAOn muut julkaisut
| Party Rock 2009 | Sorry for Party Rocking 2011 |   |
Sorry for Party Rocking on LMFAO-yhtyeen toinen studioalbumi, jonka julkaisi Interscope Records 21. kesäkuuta 2011. Albumi menestyi varsin hyvin listoilla. Albumilta julkaistiin kaikkiaan neljä singleä.
Kappaleet

Rock the Beat II
Sorry for Party Rocking
Party Rock Anthem (mukana Lauren Bennett ja GoonRock)
Sexy and I Know It
Champagne Showers (mukana Natalia Kills)
One Day
Put That A$$ to Work
Take It to the Hole
We Come Here to Party
Reminds Me of You
Best Night
All Night Long (mukana Lisa)
With You
Hot Dog
I'm in Miami Bitch
Shots (mukana Lil Jon)
Arvostelut

Allmusic:
The Guardian:
NME: 0/10
Rolling Stone:
Aiheesta muualla

Sorry for Party Rocking Discogsissa. (englanniksi)
TUL:n jalkapallomestaruuskilpailut 1943

| TUL:n jalkapallomestaruuskilpailujen kausi 1943 |
| --- | --- |
Mestari:  Tampereen Pallo-Veikot
  ← 1941 :  1945 → 
TUL:n jalkapallomestaruuskilpailut 1943 olivat 30. kertaa järjestetyt Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuskilpailut. Mestaruuden voitti Tampereen Pallo-Veikot, joka kohtasi loppuottelussa Helsingin Kullervon. Jatkosodan vuoksi TUL:n mestaruudesta oli edellisen kerran pelattu vuonna 1940.
Helsingissä pelattu ensimmäinen loppuottelu päättyi jatkoajankin jälkeen tasatulokseen, vaikka TPV lähti otteluun seitsemällä varamiehellä. Uusintaottelu pelattiin kahden viikon kuluttua Tampereella. Sateen kastelemalla kentällä raskaissa olosuhteissa käyty ottelu päätyi TPV:n voittoon maalein 1–0.
Suoturpiaalit

| Suoturpiaalit |
| --- | --- |
 Keltasuoturpiaali (Pseudoleistes guirahuro)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Turpiaalit Icteridae
Suku::  Suoturpiaalit Pseudoleistes  P. L. Sclater, 1862
Katso myös
   Suoturpiaalit Wikispeciesissä   Suoturpiaalit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suoturpiaalit (Pseudoleistes) on turpiaalien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Suoturpiaalien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Suoturpiaaleihin kuuluvia lajeja

Keltasuoturpiaali (Pseudoleistes guirahuro)
Ruskosuoturpiaali (Pseudoleistes virescens)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Pseudoleistes (englanniksi)
Sorsajengi

Sorsajengi on Järvenpäässä vuonna 2017 perustettu punk rock -yhtye, jonka jäsenet ovat laulaja Ida Niemi, basisti Santeri Kettu, kitaristi Sakari Kumpula ja rumpali Jukka Heikkilä. Yhtyeen esikoisalbumi Sorsajengi tuhoaa ilmestyi helmikuussa 2021.
Julkaisut > Albumit

Sorsajengi tuhoaa (2021)
Julkaisut > EP:t

Sorsajengi tappaa! (2019)
Kiduttaa (2020)
Julkaisut > Singlet

"Jumala" (2020)
Suomen maataloustukijärjestelmä

Suomen maataloustukijärjestelmä on osa Euroopan unionin yhteistä maatalouspolitiikkaa (Common Agricultural Policy), jonka yhtenä periaatteena on pyrkiä asetettuihin tavoitteisiin yhteisin keinoin. Maataloustuen tarkoituksena Suomessa, kuten muissakin maissa, on mahdollistaa maanviljelyn jatkuvuus olosuhteissa, missä vaihtelevien maailmanmarkkinahintojen takia tarvitaan vakaa maatalouden rahoitus investointeja varten sekä elintarvikkeiden saatavuuden turvaaminen. Suomessa on pitkän aikaa pyritty ylläpitämään 2 000 000 peltohehtaaria kansallisen omavaraisuuden turvaamiseksi, mutta tilakoko on kasvanut ja aktiivimaanviljelijöiden sekä kotieläintalouden harjoittajien lukumäärä on vähentynyt.
Liittyessään EU.hun Suomi sopi kansallisesta tukijärjestelmästä, joka ottaa huomioon Suomen erityisolosuhteet. Maatalouden tuilla pyritään turvaamaan kotimaisten elintarvikkeiden saatavuus sekä kohtuulliset kuluttajahinnat. Kullakin maatalouden tukimuodolla on oma tavoite ja tarkoitus. Suomi on jaettu tukialueisiin tukien porrastamisen vuoksi etelästä pohjoiseen.
Viljelijätuet

Suomessa maataloutta harjoitetaan erilaisissa olosuhteissa verrattuna moniin muihin EU-maihin. Tuotantokustannukset nousevat muun muassa pohjoisen sijainnin ja pienen tilakoon vuoksi varsin korkeiksi eikä markkinoilta saatavat maataloustuotteiden myyntitulot kata kaikkia tuotantokustannuksia. Maataloustukijärjestelmä koostuu suorista tulotuista, investointituista sekä maaseudun kehittämisvaroista. Maatalouden viljelijätuet muodostuvat EU:n yhteisen maatalouspolitiikan mukaisista tukimuodoista sekä kansallisesta tukijärjestelmästä. Tulotuilla pyritään turvaamaan tuotannon kannattavuus ja jatkuvuus. Tulotukia maksetaan hehtaaria, eläintä/eläinyksikköä tai tuotettua määrää kohden. Kustannusperusteisilla tuilla tuetaan muun muassa investointeja sekä korvataan vahinkoja. Keskeisimmät EU-tuet ovat EU:n kokonaan rahoittamat tulotuet (tilatuki) sekä EU:n osittain rahoittamat ympäristötuki ja luonnonhaittakorvaus (LFA). Kansallinen tukijärjestelmä koostuu Etelä-Suomen kansallisesta tuesta ja pohjoisesta tuesta, jotka jaetaan tukialueiden perusteella.
Viljelijätuet > EU:n kokonaan rahoittamat > Tilatuki

Vuoden 2006 alusta tuli voimaan Suomessa Euroopan unionin yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen myötä tilatukijärjestelmä. Uudistuksen myötä suuri osa CAP-tuista irrotettiin tuotantosidonnaisuudesta ja siirrettiin tilatukijärjestelmään. Tavoitteena tilatukijärjestelmässä on vähentää tulotukien tuotantoa ohjaavaa vaikutusta. Tukioikeuksia ei voida myöntää jatkossa kuin rajoitetuin perustein. Maataloustukien uudistus ei koske maatalouden ympäristötukea, kansallisia tukia tai luonnonhaittakorvausta.
Uudistukseen sisältiy myös asioita, jotka koskevat muitakin kuin varsinaisia viljelijöitä. Henkilölle, jolla on hallinnassaan peltoa tai pysyvää laidunta, voidaan myöntää niiden perusteella tilatuen tukioikeudet. Tuen saaminen edellyttää täydentävien ehtojen noudattamista.
Tilatukijärjestelmästä luovuttiin vuonna 2014. Sen tilalle tuli perustukijärjestelmä. Muutokset eivät olleet suuria.
Viljelijätuet > EU:n kokonaan rahoittamat > Tilatuki > Tukioikeudet

Tukioikeus on tilatuen perusyksikkö ( €/ ha), se määräytyy viljelijän ilmoittamien vuonna 2006 tukihaun perusteella tukikelpoisten hehtaarien mukaan. Tukioikeus oikeuttaa noin 1 hehtaarin tilatukeen. Viljelijän tuli vuonna 2006 hakea myös tukioikeuksien vahvistamista. Tukioikeuksia on kolmea lajia: kesannointi-, erityis- ja perustukioikeus.
Perustukioikeus: käytetään kun haetaan tilatukea tukikelpoiselta maatalousmaalta. Arvo : - tasatukiosa ja mahdollinen tilakohtainen lisäosa.
Kesannointitukioikeus: käytetään kesantokelpoisen alan edellytykset täyttävältä pellolta, tämä tukioikeus edellyttää aina kesannointia. Arvo : - tasatukiosa.
Erityistukioikeus: käytetään tiloilla, joilla ei ollut vuonna 2006 riittävästi tai lainkaan tukikelpoista pinta-alaa, mutta joille muodostui maito-, sonni- tai härkäpalkkiosta tilakohtaista lisäosaa. tärkkelysperunatuotannon ja sokerituotannon perusteella ei myöskään voinut muodostua tukioikeuksia. Arvo: - käytetään täyttämällä eläinyksikkökohtainen eläinyksikkömäärä tai se voidaan käyttää tukikelpoisella pellolla.
Viljelijätuet > EU:n kokonaan rahoittamat > Tilatuki > Tilatukeen siirtyvät suorat tuet

peltokasvientuki
peltokasvien erityinen aluetuki (ns. kuivauskorvaus)
emolehmäpalkkio ja sen lisäosan EU:n rahoittama osuus
teurastuspalkkio ja sen lisätuet
laajaperäistämispalkkio
maitopalkkio ja maitopalkkion lisätuki
kuivattujen rehujen tuki
30 % sonni- ja härkäpalkkiosta
50 % uuhipalkkiosta, sen LFA- lisästä ja lisätuesta
40 % tärkkelysperunan tuesta
siementuet (lukuun ottamatta timotein siementukea)
Viljelijätuet > EU:n kokonaan rahoittamat > Tuotantoon sidotut suorat tulotuet

enintään 75 % sonni ja härkäpalkkiosta
enintään 50 % uuhipalkkiosta, sen LFA- lisästä ja lisätuesta
enintään 60 % tärkkelysperunan tuesta
valkuaiskasvipalkkio
energiakasvituki
Viljelijätuet > EU:n kokonaan rahoittamat > Haku

Tukioikeudet haetaan yleensä päätukihaun yhteydessä viimeistään aina 30.4. mennessä. Tukioikeuksia voi hakea viljelijä, jolla on tukioikeuksia vastaava tukikelpoinen peltoala.
Viljelijätuet > EU:n kokonaan rahoittamat > Haku > Haku kansallisesta varannosta

Koko maan tasolla pidettävää varantoa, johon sitä perustettaessa on leikattu 0,8 % koko tilatuen määrästä ja  josta myönnetään tukioikeuksia tietyissä tapauksia, tietyin perustein. Haetaan yleisesti päätukihaun yhteydessä eli 30.4. 2007. Viljelijän on käytettävä siitä saatuja tukioikeuksia viiden vuoden ajan tai ne siirtyvät takaisin kansalliseen varantoon. Varannosta saatuja tukioikeuksia ei voi viiden ensimmäisen vuoden aikana tilalta toiselle, jollei kysymyksessä ole perintö, ennakkoperintö, jakautuminen ja sulautuminen.
Tilatukioikeuksia ei myönnetä, jos hakija on keinotekoisesti luonut itselleen edellytykset tukioikeuksien saamiseen.
Myöntämisperusteita joudutaan rajaamaan, jos kansallisesta varannosta haetaan tukioikeuksia enemmän kuin niitä voidaan myöntää.
Kansallisesta varannosta voi hakea tilatukioikeuksia :
uusi viljelijä, luonnollinen tai oikeushenkilö, joka haku ajankohtaa viitenä edeltäneenä vuotena ei ole harjoittanut maataloustoimintaa omissa nimissään eikä osakkaana maataloustoimintaa harjoittavassa yhtymässä, kuolinpesässä tai yhteisössä. Hänelle ei voi myöntää tukioikeuksia vuokratun tai ostetun maan perusteella, jos kyseessä olevan alan perusteella edellinen haltija on vahvistanut tukioikeudet itselleen. Tukioikeuksia on haettava viimeistään tukikelpoisen maan hallintaan saantia seuraavassa varantohaussa.
tilatuen hakija,(joka on maanomistajan perillinen) perinyt tilan, saanut sen ennakkoperintönä, ostanut tai vuokrannut (vähintään 6 vuoden sopimus ) tilan vähämerkitykselliseen hintaan. Kyseessä oleva tila on ollut tukihaun aikaan vuokrattuna kolmannelle osapuolelle, joka on vahvistanut tukioikeudet itselleen ja jonka kanssa ei ole päästy sopimukseen tukioikeuksien siirrosta uudelle haltijalle. Maatalousmaan on tultava hakijan hallintaan viimeistään 30.4. 2007.
tuen hakija on ostanut viimeistään 15.5. 2004 tilan, joka oli vuokrattuna vähintään 6 vuoden sopimuksella 2006 tukihaun aikaan kolmannelle osapuolelle. Vuokrasopimuksen on pitänyt olla voimassa tilan ostohetkellä ja hakemukseen liitettävä todisteena kauppakirja. Ostajan tarkoituksena on ollut tuotannon aloittaminen tai laajentaminen vuoden kuluessa vuokrasopimuksen päättymisestä. Tukioikeuksia on haettava viimeistään tukikelpoisen maan hallintaan saantia seuraavassa varantohaussa, tämän jälkeen ei tukioikeuksia myönnetä.
Viljelijätuet > EU:n kokonaan rahoittamat > Haku > "Tarralapulliset" tukioikeudet

Eräät puutarhakasvit ja muu peruna kuin tärkkelysperuna voivat saada tilatukea vain ns. tarralapullisia tukioikeuksia vastaavalta alalta, mutta tukioikeuden tarralappu ei kuitenkaan velvoita viljelemään edellä mainittuja kasveja, vaan tarralappuoikeutta voidaan käyttää myös muilla tukikelpoisilla viljelyskasvien viljelysaloilla tai hoidetulla viljelemättömällä alalla.
Viljelijätuet > EU:n osittain rahoittamat > LFA

LFA (Less Favoured Areas) tarkoittaa tukea epäsuotuisille maanviljelysalueille EU:ssa. Esimerkiksi suomalaiset viljelijät saavat tukea pohjoisista ilmasto-oloista aiheutuvan lyhyemmän kasvukauden vuoksi, jolloin satotasotkin jäävät pienemmiksi.
Luonnonhaittakorvausta maksetaan peltohehtaaria kohden koko Suomessa. Tuen tavoitteena on varmistaa maan jatkuva maatalouskäyttö vaikuttaen siten elinkelpoisten maaseutuyhteisöjen säilymiseen, ylläpitää maaseutua sekä säilyttää ja edistää kestäviä viljelyjärjestelmiä, joissa otetaan huomioon erityisesti ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset.
LFA-tuen maksuehtona ovat täydentävien ehtojen noudattaminen. Suomella on varsinaisen LFA-tuen lisäksi oikeus maksaa ns. LFA:n kansallista lisäosaa, jolla pyritään yhä edelleen kompensoimaan tavallista heikompia viljelyolosuhteita.
LFA:ta on kutsuttu alkuaikoina puhekielessä vuoristotueksi, koska tukea on Euroopan unionin vuoristoisissa maissa käytetty vuoristoisuuden seurauksista johtuvien luonnonhaittojen korvaamiseen.