stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kissat ja koirat: Katti Katalan kosto
Tuotot

Ensi-iltapäivänään elokuva tuotti 4,3 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, sijoittuen kuudenneksi ja jääden elokuvien Dinner for Schmucks, Inception, Salt, Charlie St. Cloud ja Itse ilkimys jälkeen. Se tuotti 12,4 miljoonaa dollaria kolmipäiväisenä viikonloppuna. Tuotot olivat kaukana elokuvan ensimmäisen osan 21,2 miljoonan dollarin lipputuloista, mutta samaa luokkaa kuin kesän toisen eläinelokuvan Marmaduken lipputulot (11,2 dollaria miljoonaa kesäkuussa). Kissat ja koirat: Katti Katalan kosto -elokuva on tähän mennessä tuottanut 27 miljoonaa dollaria Yhdysvalloissa ja lähes 40 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti.
Arvioita

Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä puhuvia eläimiä on nähty jo kovin monissa elokuvissa, mutta tällä kertaa nokkela agentti- ja toimintafilmiparodia tuo tuoretta näkökulmaa. Hauskimmillaan se on heti James Bond -elokuville ilkkuvassa alkutekstijaksossa.
Aiheesta muualla

Elokuvan virallinen sivusto (englanniksi)
Kateenkorva

Kateenkorva
Kateenkorva eli tyymus (lat. thymus) on selkärankaisten rintaontelon välikarsinassa sydämen etuyläpuolella sijaitseva parillinen imukudoselin, joka erittää tymosiini-nimistä hormonia.
Kateenkorva on immuunijärjestelmän elin, jossa T-imusolut kypsyvät sikiöaikana. Aikuisiällä se ehkäisee autoimmuunisairauksia. Lisäksi vaikuttaa siltä, että kateenkorvalla on merkittävä rooli terveyden ylläpitämisessä ja syövän ehkäisyssä.
Rakenne

Kateenkorva on muodostunut kuorikerroksesta ja ytimestä. Se on jakautunut epätäydellisiksi lohkoiksi eli kortekseiksi, joilla on kuitenkin yhteinen ydin eli medulla. Sitä ympäröi sidekudoksesta muodostunut kotelo.
Medullassa on ikääntyneiden epiteeliretikulaarisolujen keräytymiä, joita kutsutaan Hassallin kappaleiksi.
Vastasyntyneen kateenkorva on ruumiin kokoon nähden suuri (10–20 g).  Puberteetin jälkeen se jälleen kehittyy (30–40 g). Aikuisena se on pienimmillään kehonpainoon nähden, ja se surkastuukin aikuisiän aikana.
Tehtävät

Histologisesti kateenkorva muistuttaa imusolmuketta. Kateenkorva toimii sikiöllä T-imusolujen kypsymispaikkana. Luuytimestä erilaistumattomat imusolut siirtyvät veren mukana kateenkorvaan. Korteksin alueella ne kypsyvät T-imusoluiksi. Korteksista ne siirtyvät medullaan ja poistuvat sieltä verenkiertoon, jota pitkin ne kulkevat imusolmukkeisiin, pernaan ja muihin imukudoksiin.
Kateenkorvan tehtävänä on myös estää autoimmuniteetin syntyminen. Kateenkorvan solut ekspressoivat kaikkia ihmisen solujen pintaproteiineja. Jos kehittyvä T-solun T-solureseptori tarttuu kateenkorvan soluun, seuraa apoptoosi, eli T-solun kuolema. Pintaproteiinien ekspressiota säätelee autoimmuniregulaattori eli AIRE-geeni. Geenivirheestä seuraa APECED-tauti.
Aiemmin uskottiin, että kateenkorvan toiminta hiipuisi aikuistumisen myötä. Kateenkorva saatettiin tämän vuoksi jopa poistaa esimerkiksi sydänleikkauksen yhteydessä. Vuonna 2023 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin kuitenkin, että kateenkorvansa menettäneillä oli lähes kolminkertainen kuolleisuus viiden vuoden sisällä leikkauksesta. Lisäksi he sairastuivat kaksi kertaa useammin syöpään ja heidän syöpänsä kehittyi aggressiivisemmin ja uusiutui herkemmin. Tutkimuksessa oli mukana yli kaksituhatta leikkauksen läpikäynyttä ihmistä, joilta puolelta oli poistettu samassa leikkauksessa myös kateenkorva.
Lääketiede

Tymooma on kateenkorvakasvain.
Kateenkorvan poistoa nimitetään tymektomiaksi. Toimenpidettä käytetään myasthenia graviksen hoidossa.
Ravintona

Kateenkorvaa voidaan käyttää myös ihmisravintona. Vasikan ja karitsan kateenkorva ovat suosituimpia. Ruoanlaitossa käytetään nuorten yksilöiden kateenkorvia, jotka ovat suurempia. Maultaan kateenkorva on mieto ja koostumukseltaan pehmeä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kateenkorva Wikimedia Commonsissa
Kiviyrtit

| Kiviyrtit |
| --- | --- |
 Karvakiviyrtti (Woodsia ilvensis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Alakaari::  Saniaiset Pteridophytina
Luokka::  Pteridopsida
Lahko::  Polypodiales
Heimo::  Kiviyrttikasvit Woodsiaceae
Suku::  Kiviyrtit Woodsia  R.Br.
Katso myös
   Kiviyrtit Wikispeciesissä   Kiviyrtit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiviyrtit (Woodsia) on kiviyrttikasvien (Woodsiaceae) heimoon kuuluva saniaissuku. Se on sijoitettu joskus myös alvejuurikasvien (Dryopteridaceae) heimoon sekä aiemmin laajempaan kallioimarrekasvien (Polypodiaceae) heimoon. Sukuun kuuluu noin 40 lajia sekä muutamia lajiristeymiä. Niiden lisäksi sukuun on kuvattu noin 40 muutakin lajia, mutta näiden taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.
Kiviyrtit ovat pieniä tai pienehköjä saniaisia, joilla on lyhyt, pysty ja suomuinen juurakko. Lehtiruoti on lyhyt ja sen tyvellä on solmukohta. Lehtilapa on suikea ja kertaalleen tai kahteen kertaan parilehdykkäinen. Lehdykät ovat myös suikeita, tai kolmiomaisia, ja niissä on vaaleita suomuja tai suomumaisia karvoja. Joillakin lajeilla lehdykät voivat olla myös kaljuja. Itiöpesäkkeet ovat pyöreitä.
Suvun lajeista Suomessa kasvaa kolmea lajia, karvakiviyrttiä (Woodsia ilvensis), kaljukiviyrttiä (Woodsia glabella) ja tunturikiviyrttiä (Woodsia alpina), sekä kalliokiviyrtin ja tunturikiviyrtin risteymää. Näistä karvakiviyrtti on selvästi yleisin.
Kiviyrttien (Woodsia) suvun tieteellinen nimi viittaa 1776–1864 eläneeseen englantilaiseen kasvitieteilijään Joseph Woodsiin.
Lajeja

Woodsia alpina – tunturikiviyrtti
Woodsia glabella – kaljukiviyrtti
Woodsia ilvensis – karvakiviyrtti
Woodsia obtusa
Woodsia oregana
Woodsia polystichoides
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kiviyrtit (Woodsia)
Koukkulampi (Rautalampi)

| Koukkulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°43′36″N, 26°39′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Kaipiaispuroon 
Järvinumero:  14.717.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,7 m  
Pituus:  670 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,557 km  
Pinta-ala:  6,097 ha  
Suurin syvyys:  3,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoukkulampi 
Koukkulampi  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Kangaskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 670 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Korpipuron valuma-alueeseen (14.717) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy.
Karalahti (dokumenttielokuva)

| Karalahti |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Juuso Syrjä
Käsikirjoittaja:   Mika Karttunen  Joona Louhivuori 
Tuottaja:   Jukka Helle  Rimbo Salomaa  Markus Selin 
Kuvaaja:  Matti Eerikäinen
Pääosat:  Jere Karalahti
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Solar Films
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:   2021-05-1414. toukokuuta 2021  
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karalahti on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut dokumenttielokuva jääkiekkoilija Jere Karalahdesta. Sen on ohjannut Juuso Syrjä.
Elokuva sisältää sekä arkistomateriaalia että dramatisoituja kohtauksia ja siinä haastatellaan Karalahden ohella yli 50 henkilöä, mukaan lukien hänen perhettään, tuttaviaan sekä kiekkoilijatovereitaan.
Karalahti sai ensi-iltansa 14. toukokuuta 2021.
Kreikan piraattipuolue

| Kreikan piraattipuolue> Κόμμα Πειρατών Ελλάδας |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  14. tammikuuta 2012
Ideologia:   piraattiliike  elektroninen demokratia 
Värit:       musta
Parlamentti:  0 / 300
Euroopan parlamentti:  0 / 21
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan piraattipuolue – Piraattipuolueiden internationaali
Kotisivu:  pirateparty.gr
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kreikan piraattipuolue (kreik. Κόμμα Πειρατών Ελλάδας, Kómma Peiratón Elládas) on kreikkalainen piraattipuolue. Se on perustettu vuonna 2012.
Puolue on osallistunut Kreikan parlamenttivaaleihin ja europarlamenttivaaleihin vuosina 2012–2015, mutta ei ole saanut paikkoja kumpaankaan parlamenttiin.
Vaalitulokset

Puolueen tulokset parlamentti- ja europarlamenttivaaleissa ovat:
| Vuosi | Vaalit | Johtaja | Äänet> Määrä | Äänet>  % | Paikkamäärä | Asema / Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Parlamenttivaalit 2012 I |  | 32 487 | 0,51 | 0 / 300 | ei parlamentissa |
| 2012 | Parlamenttivaalit 2012 II |  | 14 170 | 0,23 | 0 / 300 | ei parlamentissa |
| 2014 | Europarlamenttivaalit 2014 |  | 51 573 | 0,90 | 0 / 21 | vaaliliitossa (Ekologiset vihreät - Kreikan piraattipuolue) ei parlamentissa |
| 2015 | Parlamenttivaalit 2015 II |  | 15 257 | 0,28 | 0 / 300 | vaaliliitossa (Demokraatit - Arvojen yhteiskunta - Kreikan piraattipuolue) ei parlamentissa |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan piraattipuolue Wikimedia Commonsissa
Κόμμα Πειρατών Ελλάδας. Puolueen verkkosivut. (kreikaksi)
Kari Myllyniemi

Kari Myllyniemi voi tarkoittaa seuraavia:
Kari Myllyniemi, suomalainen pesäpalloilija
Kari Myllyniemi, suomalainen kansanedustaja ja poliisivirkamies
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kari Myllyniemi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keita (departementti)

Tahouan alueen departementit.
Keita on departementti Nigerin Tahouan alueella. Se sijaitsee Sahelin vyöhykkeellä. Departementin pinta-ala on 5 297 neliökilometriä. Asukkaita on 294 200 henkeä (vuonna 2010, arvio).
Keitan departementti rajoittuu idässä Maradin alueen Dakoron departementtiin, etelässä Tahouan alueen Bouzan ja Illélan, lännessä Tahouan ja pohjoisessa Abalakin departamentteihin. Hallinnollinen keskus on Keitan kaupunki. Lisäksi siihen kuuluu kolme maalaiskuntaa: Garhanga, Ibohamane ja Tamaské.
Tärkeimmät elinkeinot maanviljely (hirssi ja durra) sekä laiduntamiseen ja paimentolaisuuteen perustuva karjanhoito. Monet käyvät ansiotöissä muilla alueilla.
Kognitiivinen vanheneminen

Kognitiivisella vanhenemisella tarkoitetaan ihmisen kognitiivisten perustoimintojen, kuten ajattelemisen, muistamisen, oppimisen ja havaitsemisen heikkenemistä iän myötä.  Kognitiivinen vanheneminen saattaa johtua siitä tosiasiasta, että aivot surkastuvat ihmisen vanhetessa.
Normaaliin vanhenemiseen ei välttämättä liity psyykkistä heikkenemistä, mutta toiminnot voivat silti muuttua jonkin verran. Ikääntyvän suoritustaso yleensä säilyy, mutta aikaa ja erilaisia toimintatapoja tarvitaan enemmän. Ikääntyessä vanhusten nokkeluus, keskittymiskyky, nopea päättely, laaja-alainen tarkkaavaisuus, monen tehtävän rinnakkainen suorittaminen sekä nopea tiedonkäsittely vaativissa tilanteissa heikkenevät.
Ihmisen psyykkisten ja fyysisten toimintojen välillä on tiivis vuorovaikutus. Mikäli ihminen on fyysisesti sairas, kärsii usein myös hänen psyykkinen toimintakykynsä. Etenkin sydän- ja verisuonitaudit sekä aivojen sairaudet heikentävät psyykkistä toimintakykyä. Vanhenemiseen vaikuttavat koko hänen elämänaikaiset olosuhteensa kuten perimä, ympäristö, työn laatu, ravinto, elämäntavat, käytetyt lääkeaineet, ilman ja työympäristön saastuneisuus sekä psykologiset tekijät.
Älykkyys

Älykkyyteen luetaan ajattelukyky, kyky ongelmien ratkaisemiseen, kyky tulla toimeen uusissa tilanteissa ja uudessa ympäristössä. Ihmisen älylliset toiminnot kehittyvät koko elämän ajan.Tutkimusten mukaan useimmissa älykkyystekijöissä tapahtuu iän mukana heikkenemistä kuten päättelykyvyssä, tilan mieltämisessä sekä kielellisissä ja numeerisissa kyvyissä. Toiset toiminnot ovat ikään nähden vastustuskykyisempiä kuin toiset ja säilyvät suhteellisen muuttumattomana korkeaan ikään asti, kun taas iän vaikutuksille herkemmissä toiminnoissa tapahtuu vanhuudessa heikkenemistä. Älyllinen rakenne muuttuu ihmisen vanhetessa sillä tavalla, että kokemukseen perustuvat toiminnot saavat suuremman merkityksen. Älyllisten toimintojen häiriöihin vaikuttavat muun muassa korkea verenpaine, korkeat rasva-arvot, ylipaino, vähäinen sosiaalinen aktiivisuus, niukka liikunta ja runsas alkoholin käyttö sekä keskushermoston sairaudet. Älykkyyttä voidaan pitää yllä harrastamalla liikuntaa sekä osallistumalla erilaisiin sosiaalisiin tapahtumiin. Samalla paranee elämänhalu.
Muisti

Oppiminen ja muisti liittyvät tiiviisti yhteen.On erilaisia muisteja, kuten näkö- ja kuulomuisti, sekä välitön-, lyhytaikainen- ja pitkäaikainen muisti. Osa näistä muisteista joko heikkenevät tai pysyvät samanlaisena vanhuuteen asti. Iän karttuessa asiamuisti, sanavarasto, hyvin opittujen tietojen muisti sekä lyhyt muisti säilyvät muuttumattomina pitkään. Lähimuisti, uuden oppiminen sekä mieleen palauttaminen heikkenevät iän myötä. Muutokset ovat yleensä varsin pieniä eivätkä ne vaikuta päivittäisiin toimintoihin. Kovin selvät ja tavallista arkielämää haittaavat muistihäiriöt eivät kuitenkaan kuulu normaaliin vanhenemiseen. Normaalia elämää haittaavia muistihäiriöitä voivat olla muun muassa etenevät aivosairaudet kuten Alzheimerin tauti, dementoituminen ja masennustila. Muistiaineksen säilymistä edesauttaa sen aktiivinen käyttö elämän varrella. Muisteleminen voi olla tärkeää myös iäkkään ihmisen psyykkiselle hyvinvoinnille ja mielenterveydelle. Käymällä läpi mennyttä hän rakentaa itselleen kokonaiskuvan elämästään ja itsestään ihmisenä. Huonon muistin syynä voi olla toisinaan hajamielisyys ja eräänlainen apatia kuin suoranaiset muistihäiriöt. Tällöin huonomuistisuus ei johdu aivojen vanhenemismuutoksista vaan psyykkisestä ja sosiaalisista seikoista. Muistitoimintoihin vaikuttavat myös terveys, mieliala ja elämäntavat; psyykkinen ja sosiaalinen aktiivisuus sekä myönteinen mieliala ja oikea ravitsemus tukevat muistitoimintojen säilymistä.
Oppiminen

Iäkäs ihminen oppii eri tavoin kuin nuori. Iäkäs ihminen tarvitsee enemmän aikaa ja työtä oppiakseen uutta. Ikääntyvä ihminen jäsentää kokemuksia ja elämää muistojen kehityksessä. Vanhus oppii sitä paremmin asioita, jotka on mahdollista yhdistää omaan elämänhistoriaan. Oppiminen vanhana sujuu parhaiten, jos on nuorempana tottunut opiskelemaan ja käsittelemään uutta tietoa.
Iäkäs oppii paremmin kokonaisuuksia kuin irrallisia asioita. Vanhusten oppimiskyky vaihtelee suuresti yksilöllisesti. Tarkkaavaisuuden, keskittymiskyvyn, reaktiokyvyn heikkeneminen, sairaus, väsymys, stressi, aikarajoitukset sekä nopeassa tahdissa tuleva tieto vaikeuttavat oppimista. Vanhemman ihmisen on helpompi opiskella kielellistä aineistoa kuten kirjallisuutta, historiaa ja vieraita kieliä kuin esimerkiksi kemian ja fysiikan kaltaisia aineita, jotka vaativat aivan toisenlaisten kykyjen käyttämistä.
Tarkkaavaisuus

Iän vaikutukset tarkkaavaisuuteen vaihtelevat aistialueittain. Näköaistin alueella vaikutus on vähäistä, kun taas kuuloaistin alueella tarkkaavaisuuden kohteen vaihtaminen hankaloituu iän myötä. Tarkkavaisuuden kohteen vaihtamisen hidastuminen on yhteydessä tehtävien luonteeseen. Mitä hankalampi ja vieraampi tehtävä on, sitä selvemmin hidastuminen on havaittavissa. Myös tarkkaavaisuuden ylläpitäminen ja valikoiva tarkkaavaisuus vaikeutuvat jossain määrin. (Nurmi ym.)
Havaitseminen

Aisti- ja muistitoiminnot vaikuttavat myös siihen millaisiksi havaintomme muodostuvat. Kognitiivisiin vanhenemismuutoksiin kuuluu silmän linssin mukautumisen väheneminen, joka alkaa jo noin 45 vuoden iässä. Tämän seurauksena näkeminen lähelle heikentyy. Merkittäviä näkö- ja kuulohavaintojen muutoksia alkaa kuitenkin tapahtua vasta 75-80 ikävuoden jälkeen. Muiden aistien muutoksia ikäihmisillä on tutkittu hyvin vähän, mutta tiedossa on ainakin kosketus-, haju- ja makuaistien väheneminen. Iän myötä heikentyy myös havaintomotoriikka, jolla tarkoitetaan toimintaa, jossa yksilö kokoaa ja käsittelee tietoa pystyäkseen valitsemaan tilanteeseen sopivan motorisen vasteen, esimerkiksi kädellä tarttumisen. Hidastuminen ilmenee selvimmin reaktionopeutta vaativissa tehtävissä ja on yhteydessä myös koulutuksen pituuteen, ammatilliseen taustaan ja sosiaalistaloudelliseen asemaan. (Nurmi ym.)
Kailiniai

Kailiniai on kylä eteläisessä Liettuassa, Lazdijain kunnallispiirissa, Alytusin läänissä lähellä Puolan ja Valko-Venäjän rajaa. Vuonna 2001 kylässä asui 505 asukasta.
Kylän sijainti kartalla
Kaillie Humphries

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kaillie Humphries MM-kilpailuissa 2021. |  Kaillie Humphries MM-kilpailuissa 2021. |  Kaillie Humphries MM-kilpailuissa 2021. |  |
Rattikelkkailu
Maa:   Kanada
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Vancouver 2010 | 2-naisen |  |
|  Kultaa | Sotši 2014 | 2-naisen |  |
|  Pronssia | Pyeongchang 2018 | 2-naisen |  |
Maa:   Yhdysvallat
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking 2022 | 1-naisen |  |
Kaillie Humphries (s. 4. syyskuuta 1985 Calgary, Kanada) on kanadalais-yhdysvaltalainen rattikelkkailija. Hän voitti Kanadan edustajana kahden naisen rattikelkkailussa olympiakultaa Heather Moysen parina Vancouverissa 2010 ja Sotšissa 2014. Pyeongchangissa 2018 Humphries saavutti parinsa Phylicia Georgen kanssa olympiapronssia. Hän sai joulukuussa 2021 Yhdysvaltain kansalaisuuden ja voitti uuden kotimaansa edustajana Pekingin olympialaisissa 2022 kultaa yhden naisen rattikelkkailussa, joka oli ensimmäistä kertaa olympialaisten ohjelmassa.
Karaleti

| Karaleti (კარალეთი) |
| --- | --- |

 Karaleti
 Koordinaatit: 42.0638°N, 44.0909°E 
Valtio:  Georgia
Maakunta:  Šida Kartli
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kylä (Venäjän miehitysalueella)
Väkiluku (2014):  6 196
Aikavyöhyke:  UTC+4
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karaleti on georgialainen kylä  kansainvälisesti katsottuna Georgiaan kuuluvassa Šida Kartlin maakunnassa. Kylä sijaitsee de facto Venäjän federaation vuoden 2008  Venäjä–Georgian sodan aikana miehittämässä  Etelä-Ossetiassa. Se sijaitsee noin kahdeksan kilometriä Gorista pohjoiseen Tskhinvaliin joen itäpuolelta johtavan tien varrella.
Karalatiin tulee Venäjän federaation asevoimien muodostaman Etelä-Ossetian turvallisuusvyöhykkeen yksi uloimmista kahdeksasta tarkastuspisteestä. Ulkokehän tarkastuspisteet sijaitsevat georgialasessa Perevin kylässä . Alissa, Hvenakotsassa, Zarianissa, Karaletissa, Šavšebissa, Monasterissa, Ikotissa ja Gorodan kukkuloilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karaleti Wikimedia Commonsissa
Kvinnherad

Kvinnherad on kunta Vestlandin läänissä Norjassa. Kvinnheradin kunta (silloinen Kvindherred) perustettiin vuonna 1838. Kuntaan liitettiin 1965 koko Fjelbergin kunta, suurin osa Varaldsøyn kunnasta ja osia Skånevikin kunnasta. Vuoden 2023 alussa Kvinnheradissa oli 13 058 asukasta.
Kvinnheradin hallintokeskus on Rosendal. Muita taajamia ovat muun muassa Sunde/Valen, Husnes, Sæbøvik ja Eidsvik.
Suurin osa Folgefonnan kansallispuistosta sijaitsee Kvinnheradin alueella. Folgefonnan tunneli on Norjan pisimpiä maantietunneleita.
Media

Paikallislehdet Grenda ja Kvinnheringen ilmestyvät kahdesti viikossa.
Kuvia

Hallintokeskus Rosendal
Kvinnheradin kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvinnherad Wikimedia Commonsissa
Vestlandin läänin kunnat
Alver
Askvoll
Askøy
Aurland
Austevoll
Austrheim
Bergen
Bjørnafjorden
Bremanger
Bømlo
Eidfjord
Etne
Fedje
Fitjar
Fjaler
Gloppen
Gulen
Hyllestad
Høyanger
Kinn
Kvam
Kvinnherad
Luster
Lærdal
Masfjorden
Modalen
Osterøy
Samnanger
Sogndal
Solund
Stad
Stord
Stryn
Sunnfjord
Sveio
Tysnes
Ullensvang
Ulvik
Vaksdal
Vik
Voss
Øygarden
Årdal
Norjan läänit | Norja
Jussi Niemelä

Jussi Niemelä -nimisiä henkilöitä ovat:
Jussi Niemelä (s. 1969), yritysjohtaja
Jussi K. Niemelä (s. 1967), toimittaja ja tietokirjailija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jussi Niemelä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Katharine Rayner

| Katharine Rayner> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1945 (ikä 78–79)
Muut tiedot
Omaisuus:  8,7 miljardia dollaria (3/2018)
Yritys:  Cox Enterprises
Katharine Ann Rayner (o.s. Johnson; nimi esiintyy myös muodossa Katharine J. Rayner; s. 1945 (ikä 78–79), Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen perijätär, miljardööri ja hyväntekijä. Hän on tukenut miljoonien dollarien lahjoituksillaan muun muassa New Yorkin kaupunginkirjastoa, ja toimii myös rintasyövän tutkimuksen ja eläinten suojelun puolesta.
Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes luokitteli hänet miljardöörilistallaan  maailman 178. rikkaimmaksi ihmiseksi (jaettu sijoitus) ja 13. rikkaimmaksi naiseksi. Tuolloin hänen omistustensa arvo oli 8,7 miljardia dollaria. Tämä omistus oli peräisin lähinnä hänen äidiltään Anne Cox Chambersilta (s. 1.12.1919) peritystä noin 17 prosentin osuudesta tietoliikenteeseen, mediaan ja autokauppaan keskittynyttä Cox Enterprises -konsernia. Vastaavan prosenttiosuuden perivät myös hänen veljensä James Chambers ja siskonsa Margaretta Taylor. Äitinsä tavoin Katharine Rayner ja hänen sisaruksensa eivät ole olleet erityisen aktiivisesti mukana perimänsä yrityskonsernin liiketoiminnassa. Sen sijaan hänen serkkunsa Jim Kennedy johtaa konsernin hallitusta puheenjohtajana.
Hän on ollut naimisissa kahdesti. Ensimmäisen avioliiton hän solmi vuonna 1984 Jesse Kornbluthin kanssa; liitto päättyi eroon. Jälkimmäinen avioliitto on William P. Raynerin kanssa.
Aiheesta muualla

Bloomberg Billionaires Index: #296 Katharine Rayner $5.75B (englanniksi) (bloomberg.com)
Eric Boman (22.4.2016) A Mogul Enclave, a Grotto, and an Homage to Monet: Inside a Magical East Hampton Garden (englanniksi) (vogue.com)
Jussi Nemes

Josef (Jussi) Aron Nemes (vuoteen 1943 Nemeschansky; 26. lokakuuta 1917 Turku – 19. lokakuuta 1986) oli suomalainen venealalla toiminut yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1974. Hän oli myös kilpapurjehduksen 5.5-luokan maailmanmestari 1963.
Nemesin vanhemmat olivat toimitusjohtaja Benjamin Elchanan Nemes (aiemmin Nemeschansky) ja Sara Seligson ja puoliso 1943–1983 Chaje Mary Steinbock. Hän suoritti ylioppilastutkinnon iltaopiskeluna Helsingin ruotsalaisessa lyseossa ja valmistui sähköinsinööriksi Tekniska läroverket i Helsingforsista 1939. Opiskeluaikanaan hän työskenteli harjoittelijana Valtionrautateiden Pasilan konepajalla, Oy Strömberg Ab:ssa sekä Kone Oy:ssä ja 1941–1944 veljensä Isac Nemeksen Helsingin Verkatehdas Oy:ssä isännöitsijänä. Hänen isänsä ja perhetuttu Fabian Jaarin omistaman Veneveistämö Ab Vator Oy:n (vuodesta 1953 Oy Vator Ab) toimitusjohtajana hän toimi 1944–1983. Vatorin johtamisen lisäksi Nemes toimi perheen tukkuliikkeen johdossa sekä Hyvinkäälle muuttaneessa Helsingin Verkatehtaassa.
Nemes oli 1940-luvun lopulla perustamassa Suomen Veneveistämöyhdistystä (sittemmin Venealan Keskusliitto Finnboat) ja toimi sen puheenjohtajana 1949–1958. Hän oli myös Teollisuudenharjoittajain Liiton valtuuskunnan ja johtokunnan jäsen, Suomen Meripuolustusyhdistyksen hallituksessa sekä Pohja-yhtymän hallintoneuvostossa. Nemes kutsuttiin amerikkalaisen Boating Industry Associatioin jäseneksi, ja hän tutustui liiketoimissaan henkilökohtaisesti eri maiden kuninkaallisiin ja tunnettuihin liikemiehiin. Muun muassa Norjan kuningas Harald V sekä ruotsalainen vuorineuvos Marcus Wallenberg kuuluivat Nemeksen ystäväpiiriin. Hän toimi myös Helsingin juutalaisen seurakunnan luottamustehtävissä, ja voitti omalla veneellään purjehduksen 5.5-luokan maailmanmestaruuden 1963.
Jääkiekon Mestarien liigan kausi 2014–2015

Jääkiekon Mestarien liigan kausi 2014–2015 alkoi 21. elokuuta 2014, kauteen osallistui 44 joukkuetta.