stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Kruunupyyn julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alexander Slotten muistopatsas | Gillestugan edessä, Gillestugantie 23 | Alaveteli | 63.6992°N, 23.3541°E |  | 1945 |  |  |
| Korpholmenin spitaalisairaalan muistomerkki |  |  | 63.731°N, 22.9959°E |  |  |  |  |
| Kruunupyyn taistelun 1808 muistomerkki | Keskusta, Kruunupyyntie 9 |  | 63.7269°N, 23.0333°E |  |  |  |  |
| Sankarimuistomerkki, Alaveteli | Alavetelin kirkon sankarihautausmaa, Kirkkomäentie 15 | Alaveteli | 63.7052°N, 23.3306°E | Wirkkala, TapioTapio Wirkkala, Wirkkala, IlmariIlmari Wirkkala | 1947 |  |  |
| Sankarimuistomerkki, Kruunupyy | Kruunupyyn kirkon sankarihautausmaa |  | 63.7246°N, 23.022°E | Helenius, AugustAugust  Helenius | 1920 |  |  |
| Sankarimuistomerkki, Teerijärvi | Teerijärven kirkon sankarihautausmaa, Hästbackavägen 1 | Teerijärvi | 63.5465°N, 23.5059°E | Wirkkala, IlmariIlmari Wirkkala | 1921 |  |  |
| Vaivaisukko, Alaveteli | Alavetelin kirkolla, Kirkkomäentie 15 | Alaveteli | 63.7048°N, 23.3304°E |  |  |  |  |
| Vaivaisukko, Kruunupyy | Kruunupyyn kirkon tapulin seinässä, Kyrkvägen 28 |  | 63.7243°N, 23.0212°E | Lahti, ErkkiErkki Lahti |  |  |  |
| Vaivaisukko, Teerijärvi | Teerijärven kirkolla, Hästbackavägen 1 | Teerijärvi | 63.5464°N, 23.5055°E |  |  |  |  |
| Vapaussodan muistomerkki, Alaveteli | Alavetelin kirkon hautausmaa (paikkalinkki likimääräinen), Kirkkomäentie 15 | Alaveteli | 63.705°N, 23.33°E |  | 1921 |  |   |
Nurmes

| Nurmes |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  63°32′40″N, 029°08′00″E
Maakunta:  Pohjois-Karjalan maakunta
Seutukunta:  Pielisen Karjalan seutukunta
Kuntanumero:  541
Hallinnollinen keskus:  Nurmeksen keskustaajama
Perustettu:  1810
– kaupungiksi:  1974 lähde?
Kuntaliitokset:  Nurmeksen mlk (1973)  Valtimo (2020)
Kokonaispinta-ala:  2 692,84 km² 30:nneksi suurin 2022 
– maa:  2 401,37 km²
– sisävesi:  291,47 km²
Väkiluku:  8 983 108:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  3,74 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  11,4 %
– 15–64-v.:  52,7 %
– yli 64-v.:  35,8 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,5 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  3,4 %
Kunnallisvero:  8,9 % 154:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Pasi Parkkinen
Kaupunginvaltuusto:  35 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • PS   • KD   • Vas.   • VL   • Kok. :   14 9 5 2 2 2 1
www.nurmes.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nurmeksen rukoushuone
Nurmes on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa Pielisen pohjoispäässä. Kaupungissa asuu 8 983 ihmistä, ja sen pinta-ala on 2 692,84 km2, josta 291,47 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 3,74 asukasta/km² ja maapinta-ala 2401.37 km². Nykyinen Nurmeksen kaupunki käsittää entisen Nurmeksen kauppalan sekä siihen liitetyn Nurmeksen maalaiskunnan ja Valtimon kunnan.
Nurmeksen naapurikunnat ovat Juuka etelässä, Lieksa kaakossa, Kuhmo koillisessa, Sotkamo pohjoisessa ja Rautavaara lännessä. Valtimon kunta liitettiin Nurmekseen 1. tammikuuta 2020.
Nimen alkuperä on Nurmesjärvessä. Sana nurmes on lähtöisin karjalan kielen sanasta nurmi, joka merkitsee niittyä kuten rantaniittyä. Nurmeksen keskustan keskeisin osa sijaitsee harjulla Nurmesjärven ja Pielisen välissä.
Nurmeksessa järjestetään joulun alla paljon musiikillista toimintaa, kuten erilaisia konsertteja ja tapahtumia. Nurmes julistautui Suomen joululaulukaupungiksi vuonna 2005 ja Euroopan joululaulukaupungiksi 2009.
Maantiede

Nurmes sijaitsee Pielisen rannalla, Pohjois-Karjalan maakunnassa Kainuun ja Pohjois-Savon rajalla. Nurmeksen naapurikunnat ovat Juuka, Kuhmo, Lieksa, Rautavaara ja Sotkamo. Lähimmät kaupungit maanteitse ovat Kuopio (128 km), Joensuu (127 km) ja Kajaani (113 km). Rautateitse Nurmeksesta Joensuuhun on matkaa 160 kilometriä. Helsinkiin Nurmeksesta on matkaa maanteitse 518 km. Nurmeksen lähistöllä sijaitsee Tahkon matkailukeskus (121 km), Vuokatin laskettelukeskus (88 km), Kolin kansallispuisto (78 km), Tiilikkajärven kansallispuisto (56 km) ja Hiidenportin kansallispuisto (44 km).
Maantiede > Luonto

Nurmeksen luontoa luonnehtivat vaaramaisemat, metsät ja runsaat vesistöt. Nurmeksessa on kaiken kaikkiaan 409 järveä, joista suurin ja tunnetuin on Pielinen, Muita järviä keskustan lähistöllä ovat muun muassa Lautiainen, Nurmesjärvi ja Kuohattijärvi. Pielisen suurimmat saaret Nurmeksen puolella ovat Kynsisaari, Kuusisaari ja Retusaari.
Metsähallitus ylläpitää kolmea retkeilyaluetta Nurmeksessa. Raesärkkien alue muodostuu 5,9 km²:n suuruisesta suojelumetsästä ja 1,2 km²:n suuruisesta virkistysmetsästä. Metsän lisäksi Raesärkiltä löytyy harjumaastoa, soita, järviä ja jokia. Mujejärven alue muodostuu 20 km²:n kokoisesta retkeilyalueesta, jossa on kallioita, harjuja, rotkoja ja järviä. Alueella voi valita yösijakseen laavujen lisäksi joko autiotuvan tai vuokrakämpän. Peurajärvi sopii lapsiperheille ja kalastajille hyvin. Alueella on paljon kalaisia järviä, lampia ja jokia, joiden ympäri kulkee helppokulkuisia reittejä.
Historia

Muinaislöydöt osoittavat, että ihmisiä on liikkunut Nurmeksessa ainakin neljä vuosituhatta. Ihmiset ovat kalastaneet Pielisen rannoilla, jotka olivat 3–4 metriä nykyistä järvenpintaa ylempänä. Esihistoriallisena aikana alue jäi lappalaisille, kuten joukko heihin viittaavia paikannimiä osoittaa: Jurtti, Kurtsunpuro ja Kujanki.
Nurmes mainittiin asutuspaikkana asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1556. Nurmeksessa ilmoitettiin asuvan viitisenkymmentä ”ryssää” eli ortodoksikarjalaista.lähde? Alue kuului Käkisalmen läänin mukana Venäjän valtakuntaan. Alueen siirryttyä 1600-luvun alussa Ruotsille, karjalaiset muuttivat Venäjälle ja Nurmekseen muutti Savosta ja Kainuusta tulleita luterilaisia ja asutus alkoi levitä nopeasti.
Vuonna 1638 perustettiin Pielisjärven luterilainen seurakunta ja sen ensimmäinen kirkko rakennettiin. Emäkirkko siirrettiin kuitenkin Lieksaan ja Nurmeksen kirkko jäi kappeliksi ensimmäisenä pappinaan Lauritsa Laurinpoika Hallitius. Vuosina 1656–1657 hän johti ruptuurisodassa talonpoikia venäläisten ja ortodoksikarjalaisten yrittäessä ryöstellä Nurmesta.
Vuonna 1652 Nurmes joutui osaksi Kajaania, Pietari Brahen alaiseksi. Tuona aikana pitäjä kehittyi ja liikenneyhteydet Kajaaniin ja Ouluun vahvistuivat. 1680-luvulla alkaneella veronvuokraajien eli arrendaattorien valtakaudella kehitys kääntyi päinvastaiseksi. Arrendaattorit, kuuluisimpana Simon Affleck eli Simo Hurtta, yrittivät alistaa talonpojat maaorjiksi. Väkeä muutti etelään ja asutus harveni. Vuonna 1697 talonpojat kapinoivat ja karkottivat veronvuokraajat.
Isonvihan jälkeen puolet pitäjästä oli autiona. 1700-luvulla vaikuttivat voimakkaasti Stenius-kirkkoherrat. Heistä Jakob Stenius vanhempi, kansan suussa Korpi-Jaakko, opetti seurakuntalaisiaan viljelemään soita. Kaskiviljely alkoi syrjäytyä ja peltomaan tarve pakotti talot hajautumaan takamaille. Pelto- ja niittyala laajeni jyrkästi vuodesta 1775 alkaen ja Nurmes alkoi kehittyä karjapitäjäksi.
Vuonna 1808 kenties kuuluisin nurmekselainen, rautavaaralaissyntyinen räätälinoppipoika Olli Tiainen, kohosi Pielisjärven talonpoikien johtajaksi ja sissipäälliköksi heidän ryhtyessään puolustamaan kotipitäjäänsä venäläistä hyökkääjää vastaan. Neuvokkaana ja taitavana soturina hän saavutti sekä alaistensa että Savoa puolustavan eversti Sandelsin luottamuksen. Venäläiset pidettiin poissa siihen asti, kun Suomen armeija vetäytyi Ruotsin puolelle.lähde?
Porvoon valtiopäivillä 1809 Karjalan ylistä kihlakuntaa edusti nurmeslainen Henrik Ullgren (1762–1836), pitäjän luottamusmies ja esikuvallinen maanviljelijä.
Historia > Itsenäiseksi pitäjäksi

Nurmes oli pitkään Pielisjärven seurakunnan kappeli, josta se itsenäistyi vuonna 1810. Vuonna 1868 Pielisjärven pitäjän länsiosista perustettiin Juuka, johon liitettiin myös Nurmeksen pitäjän eteläisiä kyliä. Nurmeksen länsiosista muodostettiin Rautavaara vuonna 1874 yhdessä Nilsiästä liitettyjen alueiden kanssa. Nurmeksestä liitettiin vuonna 1903 Jonkerin alue Kuhmoniemeen ja vuonna 1910 Nurmeksen luoteisosista muodostettiin Valtimo, joka liittyi takaisin Nurmekseen vuoden 2020 alusta.
Historia > Kauppalan perustaminen

Nurmeksen kauppala perustettiin vuonna 1876 lähes asumattomalle harjulle parin kilometrin päähän kirkonkylästä. Kauppalan asemakaavan piirsi Ferdinand Öhmanin suunnitelmien pohjalta Julius Basilier. Asemakaavassa erityistä huomiota kiinnitettiin paloturvallisuuteen, johon pyrittiin säännöllisellä ja väljällä rakentamisella sekä leveillä kaduilla ja puuistutuksilla. Nurmes oli Suomen ensimmäinen omana, maalaiskunnasta erillisenä kuntana toiminut kauppala, sillä aiemmin perustetut Ikaalinen ja Iisalmi olivat epäitsenäisiä kauppaloita.
Johtuen kauppalan pienestä pinta-alasta sen väkiluku ei ollut koskaan suuri. Vuonna 1972 eli ennen maalaiskunnan liittämistä Nurmeksen kauppalaan asukasluku oli 2 652. Kauppalan tärkeimmät elinkeinot olivat teollisuus ja palvelut. Lisäksi kunnan asukaista moni oli opettaja tai muu virkamies, minkä johdosta kauppalasta käytettiin nimitystä ”herrojen kauppala”.
Ennen kuntaliitosta kauppalan poliittinen rakenne oli hyvin oikeistolainen. 1930-luvulla kunnallisvaaleissa eniten kannatusta sai isänmaallinen kansanliike. Sodan jälkeen suosituimmat puolueet olivat liberaalinen kansanpuolue ja kokoomus. Sen sijaan SKDL ei saanut koskaan yhtään valtuutettua kauppalan valtuustoon ennen maalaiskunnan liittämistä. Maalaiskunnan liittämisen jälkeen suurimpia puolueita Nurmeksessa ovat olleet keskusta ja SDP.
Herättäjäjuhlat järjestettiin Nurmeksessa vuonna 1950.
Historia > Kaupungiksi

Vuoden 1973 alussa Nurmeksen maalaiskunta liitettiin Nurmeksen kauppalaan. Ennen kuntaliitosta kauppalan ja maalaiskunnan rajana oli lännessä Rajakatu ja idässä Mikonsalmen silta. Nurmeksesta tuli kaupunki 1. tammikuuta 1974. Kaupungin vaakunaksi tuli kauppalan vaakuna.
Hallinto

Nurmeksen kaupunginjohtajana toimii Pasi Parkkinen, talousjohtajana Salla Ovaskainen ja hallintojohtajana Leena Timonen.
Nurmeksen kaupungissa ja kaupungin toimielinorganisaatiossa ylintä päätösvaltaa käyttää 35-jäseninen kaupunginvaltuusto. Kaudella 2021–2025 keskustalla on valtuustossa 14 paikkaa ja SDP:llä 9 paikkaa. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Matti Kämäräinen (Kesk.), 1. varapuheenjohtajana Marko Rautiainen (SDP) ja 2. varapuheenjohtajana Kari Ruutinen (ps.). Kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimii Hannu Pääkkönen (SDP), 1. varapuheenjohtajana Reetta Rönkkö (Kesk.) ja 2. varapuheenjohtajana Henty Määttä (ps.).
Talous

Vuonna 2015 kunnassa oli 2 731 työpaikkaa. Niistä 15 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 64 % palveluissa ja 20 % jalostuksessa. Vuonna 2016 työttömiä oli 18,9 %, noin viisi prosenttiyksikköä enemmän kuin maassa keskimäärin.
Vuonna 2016 suurimmat yhteisöveron maksajat olivat Pielisen Osuuspankki, Porokylän leipomo ja Koneurakointi S. Kuittinen.
Väestö > Väestönkehitys

Nurmeksen väkiluku kasvoi pitkään tasaisesti. 1700-luvun puolivälissä Nurmeksessa oli noin 1 700 asukasta ja 1800-luvun alussa asukkaita oli jo yli 5 000. Eniten asukkaita oli vuonna 1960, jolloin väkiluku oli 14 990. Viime vuosikymmeninä väkiluku on ollut jyrkässä laskussa ollen vuonna 2014 hieman alle 8 200.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen.
| Nurmeksen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 15 569 | 15 569 |
| 1985 | 1985 |    | 15 299 | 15 299 |
| 1990 | 1990 |    | 14 581 | 14 581 |
| 1995 | 1995 |    | 14 088 | 14 088 |
| 2000 | 2000 |    | 12 783 | 12 783 |
| 2005 | 2005 |    | 11 822 | 11 822 |
| 2010 | 2010 |    | 10 966 | 10 966 |
| 2015 | 2015 |    | 10 320 | 10 320 |
| 2020 | 2020 |    | 9 501 | 9 501 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Nurmeksella on kaksi keskustaa, Porokylä ja Nurmes eli entinen kauppala. Vanha Kauppala sijaitsee Pielisen ja Nurmesjärven välissä harjun päällä. Taajamat halkoo kantatie 75. Suurimmaksi osaksi Nurmeksen kaupunki on haja-asutusaluetta. Porokylä sai nimensä 20. heinäkuuta 1891 sattuneen suurpalon seurauksena, kun suuri osa silloista kirkonkylää ”paloi poroksi”.
Vuoden 2018 lopussa Nurmeksessa oli 9 784 asukasta, joista 5 929 asui taajamissa, 3 768 haja-asutusalueilla ja 87:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Nurmeksen taajama-aste on 60,6 %. Nurmeksen taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2018) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Nurmeksen keskustaajama | 4 974 |
| 2 | Valtimon kirkonkylä | 955 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Väestö > Seurakunnat

Vuoden 2020 aluejaon mukaan Nurmeksessa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nurmeksen seurakunta
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Nurmeksessa toimii Nurmeksen helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Nurmeksen alueella toimii Nurmeksen ortodoksinen seurakunta.
Väestö > Sotilaalliset järjestöt

Puolustusvoimilla on Nurmeksessa Sotinpuron ampuma- ja harjoitusalueella. Myös Itä-Suomen huoltorykmenttiin kuuluva Sotinpuron varastoalue sijaitsee kaupungin alueella Rautavaaran rajan tuntumassa.
Palvelut > Koulutus

Nurmeksessa perusopetusta annetaan kahdessa luokka-asteiden 1–9 yhtenäiskoulussa (Kirkkokadun koulu ja Valtimon koulu) sekä luokka-asteen 1–6 Porokylän koulussa. Elokuussa 2019 perusopetuksen piirissä oli yhteensä 784 oppilasta. Toisen asteen yleissivistävää opetusta tarjoaa Nurmeksen lukio ja toisen asteen ammatillista koulutusta Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymän ylläpitämä ammattioppilaitos Riveria. Riveriassa voi halutessaan suorittaa myös kaksoistutkinnon (ammattitutkinnon ja ylioppilastutkinnon), tai Karelia-ammattikorkeakouluun jatkamista helpottavia väyläopintoja.
Nurmeksessa toimi vuonna 2009 Suomen ensimmäinen karjalankielinen kielipesä.
Palvelut > Muita palveluja

Nurmeksen terveysasema tarjoaa perusterveydenhoitoa Nurmeksessa arkipäivisin, päivystystapauksissa myös iltaisin ja viikonloppuisin. Valtimolla toimii puolestaan Valtimon terveysasema. Öisin kiireellisiä terveyspalveluja saa Pohjois-Karjalan keskussairaalan yhteispäivystyksestä Joensuussa.
Nurmeksen kaupunginkirjasto palvelee pääkirjaston ja Valtimon kirjaston toimipisteissä, sekä Nurmeksen kirjastoauton ja Vaara-kirjastojen verkkopalvelujen välityksellä.
Urheilu > Lajeja ja seuroja

Nurmeksessa oli vuonna 2018 toiminnassa 11 liikuntaseuraa:
Nurmeksen Sepot
FC-Nurmes ry
Nurmeksen Ampumaseura ry
Nurmeksen Naisvoimistelijat ry
Nurmeksen tennisseura
Nurmeksen Tsunami ry
Nurmeksen Urheilusukeltajat ry
Pielis-Golf ry
Tanssikerho Täysikuu ry
Pielisen Liitokiekkoilijat ry
Nurmeksen Kyykkäseura ry
Nurmeksessa voi harrastaa muun muassa golfia, lentopalloa, jääkiekkoa, kamppailulajeja ja tanssia. Nurmeksessa järjestetään myös uimakouluja ja vesiurheilua Break Sokos Hotel Bomban kylpylässä.
Urheilu > Liikuntapaikkoja

Nurmeksessa on runsaasti ulkoiluun sopivia alueita ja reittejä, uimarantoja, luistelukenttiä ja runsas latuverkosto. Lähellä keskustaa olevia retkeilypaikkoja ovat muun muassa Ellun kalliot, jossa valaistu pururata ja hiihtolatu, Kohtavaaran luonto- ja historiapolku, jossa on Toivontorni-näköalatorni, Joukon polku, joka päättyy lintutornille ja Kotilanvaaran hiihtokeskus, jossa on valaistu pururata, jonka varrella on kuntoilulaitteita.
Nurmeksessa on 54 Nurmeksen kaupungin ylläpitämää liikuntapaikkaa. Muiden tahojen, seurojen ja yhdistysten, hoitamia liikuntapaikkoja on noin 15, joihin kuuluu muun muassa ratoja, kenttiä ja uimarantoja. Kaikki neljä kuntosalia ovat yksityisten ja yritysten ylläpitämiä. Kuntosaleja ovat ActiveGym Meijeri, Karjalan Kuntopaja, Nurmeksen kuntoilukeskus, Bomban kylpylän kuntosali ja Nurmeskodin seniorikuntosali. Nurmeksen Laamilassa sijaitsee jäähalli, minkä lisäksi talvisin ympäri taajamaa on useita ylläpidettyjä ulkojäitä.
Hyvärilän matkailu- ja nuorisokeskuksen alueella on beach volley-kenttiä, frisbee-golf rata, pururata, valaistu latu sekä useita vuokravälineitä. Hyvärilän ja Bomban välillä kulkee ensilumenlatu, jossa voi hiihtää alkusyksystä loppu kevääseen saakka. Hyvärilän alueella sijaitsee myös Pielisareena, jossa voi harrastaa seinäkiipeilyä, boulderointia, voi vuokrata tiloja urheilua muita tapahtumia varten. Pielisareenalla on myös kuntosali.
Kulttuuri

Nurmes-talo on Nurmeksen kulttuurikeskus, jossa toimii Nurmeksen kaupungin kirjasto, elokuvateatteri Kino Hannikainen, Galleria Tyko ja Kötsin museo. Kötsin museon lisäksi Nurmeksessa on toinen Nurmeksen kaupungin ylläpitämä museo Ikolan museo, joka toimii pääasiassa kesäisin.
Kulttuuri > Arkkitehtuuri

Nurmeksen taajaman arkkitehtuuri on pääasiassa 1800-luvun lopulta 1900-luvun puoliväliin. Vanhan Kauppalan puutalot on rakennettu 1800-luvun loppupuolella. Muutoin taajamassa näkyy myös funktionalismin tyylisuuntaus. Valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä eli RKY-kohteita on Nurmeksessa kolme. Nämä ovat Nurmeksen rautatieasema, Nurmeksen Vanhan Kauppalan alue ja Ylikylä.
Kulttuuri > Tapahtumia

Nurmeksen Joulumusiikki on vuodesta 1993 järjestetty valtakunnallinen joulumusiikkitapahtuma.
Immanuel-joulunäytelmää on esitetty keskustan kaduilla vuodesta 1989.
Drive-in&Rock – amerikkalaisia autoja, rock-musiikkia ja drive-in-elokuva.
Nurmeksen kesäakatemia & konsertit
Kulttuuri > Kesäteatterit

Nurmeksessa toimii aktiivisesti kaksi kesäteatteria, Höljäkän kesäteatteri ja Bomban kesäteatteri, minkä lisäksi Kynsiniemen kesäteatteri toimii epäsäännöllisemmin.
Kulttuuri > Ruoka

Karjalainen ruokakulttuuri vaikuttaa voimakkaasti Nurmeksessa. Luonnonantimia kuten sieniä ja kalaa käytetään paljon ruoanlaitossa ja monet ruoista valmistuu uunissa. Karjalaista ruokaa voi maistaa kesäisin Bomban kesätorilla ja Bomban ravintolassa. Sultsinat, karjalanpiirakat ja karjalanpaisti ovat tunnetuimpia karjalaisruokia. Nurmeslaisia karjalanpiirakoita voi löytää ympäri Suomen niin Pielispakarin, Porokylän Leipomon ja Männikkölän Pirtin valmistamina. Elintarvikeala on Nurmeksessa vahva ja kasvava ala, karjalanpiirakoiden lisäksi Nurmeksesta lähtee muun muassa kalaa ja marjatuotteita ympäri Suomen.
Nurmeksen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sekapotakka eli perunat maitoliemessä sekä marjatassi eli mustikkaa tai puolukkaa kaurahiutaleiden ja ruisjauhon kera.
Nähtävyyksiä

Nurmes tunnetaan koivujen kaupunkina, sillä Nurmeksen keskustassa, Vanhassa Kauppalassa, on tuhansia koivuja. Nurmeksessa sijaitsee Bomban karjalaiskylä ja kylpylä sekä Hyvärilän nuoriso- ja matkailukeskus. Bomban kylpylähotelliin rakennetaan vuosina 2021–2022 uusi viisikerroksinen laajennusosa, johon tulee 93 järvinäköhuonetta sekä ravintola. Pohjois-Karjalan osuuskauppa PKO investoi Bomban kehittämiseen kaikkiaan 16 miljoonaa euroa. Samassa yhteydessä uudistetaan kylpylähotellin nykyisiä kokous- ja aulatiloja sekä 17 vanhaa huonetta.
Bomban karjalaiskylä ja Bomban talo
Jurttivaara, näköalapaikka ja entinen hiihtokeskus, Höljäkkä
Kohtavaara, näköalapaikka, Lipinlahti
Konnanvaara, näköalapaikka, Höljäkkä
Mujejärven retkeilyalue
Peurajärven kalastusalue
P.J. Hannikaisen muistomerkki, keskusta
Pyssyvaaran näkötorni, Lipinlahti
Puu-Nurmes Nurmeksen keskustassa
Raesärkät, luonnonsuojelualue Länsi-Nurmeksessa
Saramojoen, melontareitti ja kalastusalue
Saramon Jotos, retkeilyreitti
Suojärven luonnonsuojelualue ja lintutorni Saramolla.
Vinkerlahden lintutorni, Nurmeksen keskusta
Nurmes-talo
Nurmeksen museo
Nurmeksen kirjasto
Nurmeksen kirkko (Suomen 5. suurin)
Nurmeksen ortodoksinen kirkko
Ystävyyskaupungit

Laholm, Ruotsi
Møn, Tanska
Ørsta, Norja
Volda, Norja
Segeža, Karjalan tasavalta, Venäjä
Kirjallisuutta

Saloheimo, Veijo: Nurmeksen historia (Savon Sanomain kirjapaino Oy, 1953)
Turunen, Reino (kuvat) & Törrönen, Pekka (teksti): Nurmes: Nurmeksen kaupunki 1991.  Nurmes:  Nurmeksen kaupunki, 1991.  ISBN 952-90-3548-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nurmes Wikimedia Commonsissa
Nurmeksen kaupungin kotisivut
Nurmeksen kylien omat sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Nurmeksen isäntäluettelo, noin vuoteen 1850 saakka
Nurmeksen kylät, talot ja asukkaat maa- ja henkikirjoissa
Tilastokeskus – Nurmeksen avainluvut
| n k Pohjois-Karjalan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Heinävesi  Ilomantsi  Joensuu  Juuka  Kitee  Kontiolahti  Lieksa  Liperi  Nurmes  Outokumpu  Polvijärvi  Rääkkylä  Tohmajärvi 
Entiset kunnat:  Eno  Kesälahti  Kiihtelysvaara  Nurmeksen maalaiskunta  Pielisensuu  Pielisjärvi  Pyhäselkä  Tuupovaara  Valtimo  Värtsilä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Nurmeksen aluemuutokset. Nurmeksen pitäjään kuului sen perustamisen aikana kaikki värilliset alueet, pienimmillään Nurmeksen kauppala ja maalaiskunta kattoivat keltaiset alueet. Nyky-Nurmes kattaa näiden lisäksi myös entisen Valtimon kunnan, joka liittyi Nurmekseen vuonna 2020.
Nurmeksen kirkko talviasussa
Nurmeksen rautatieasema
Hapankaali

Hapankaalia ja makkaraa lautasella.
Hapankaali on kaalista maitohappokäymisen avulla valmistettava elintarvike, jota voi syödä sellaisenaan tai käyttää ruoanvalmistuksessa. Hapankaali sisältää vain vähän energiaa mutta paljon C-vitamiinia, entsyymejä, koliinia ja asetyylikoliinia. Maitohappokäymisen ja runsaskuituisuutensa vuoksi se on vatsaystävällistä. Joidenkin lähteiden mukaan hapankaali sisältää myös B12-vitamiinia, mutta tämä tieto on nykyään kiistanalainen.
Hapankaali valmistetaan käyttämällä raastettua tai leikattua ja vetiseksi nuijittua kaalia hapettomassa tilassa. Kaalin pinnalla on luontaisesti käymiseen tarvittavia bakteereita, mutta prosessia voidaan halutessa myös nopeuttaa lisäämällä kaalin joukkoon startteriksi esimerkiksi maitoheraa. Hapankaalista puristettua antimikrobista hapankaalimehua voidaan käyttää urheilujuomana. Sitä on myynnissä teollisesti valmistettuna.
Hapankaali yhdistetään etenkin venäläiseen ja saksalaiseen ruokakulttuuriin. Esimerkiksi englannin kielessä siitä käytetään saksankielistä nimeä sauerkraut. Ensimmäisen maailmansodan aikaisen saksalaisvihamielisyyden aikana nimeksi muutettiin Yhdysvalloissa "vapauskaali". (engl. Liberty Cabbage). Tsekissä ja Slovakiassa hapankaali on syöty joskus paistetun makkaran kanssa. Hapankaalia on kokeiltu erilaisiin uusiin muotoihin, muun muassa sorbettiin ja sushin pohjaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hapatus, sisältää paljon tieto hapankaalin valmistuksesta (Arkistoitu – Internet Archive)
ravintoarvo (Arkistoitu – Internet Archive) fineli.fi