stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pikku Oravajärvi
Historiaa

Vuonna 1855-1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa viereisen Iso Oravajärven nimi kirjoitettiin "Arovajärvi". Pikku Oravajärvi oli autio eikä sieltä haettu edes heinää. Järvelle ei ollut merkkity laskuojaa.
Vuoden 1959 peruskartassa järveen oli jo kaivettu ensimmäiset suo-ojat. Vuoden 1980 kartassa järven eteläpuolelle ylsi metsätie ja vuoden 1993 kartassa tie kulki myös pohjoisrannalle. Nyt järvellä oli kaksi mökkiä ja lato.
Dosed

| ”Dosed” Red Hot Chili Peppers |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: By The Way
 Äänitetty : marraskuu 2001-  toukokuu 2002
 Julkaistu: 19. toukokuuta 2003
 Tuottaja(t): Rick Rubin
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 05.11
 Levy-yhtiö: Warner Bros.
Red Hot Chili Peppersin muut singlet
| ”Can't Stop” 2003 | ”Dosed” 2003 | ”Universally Speaking” 2003 |
”Dosed” on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Red Hot Chili Peppersin kappale. Se on neljäs raita yhtyeen vuonna 2002 julkaisemalla studioalbumilla By the Way, ja se julkaistiin Yhdysvalloissa ja Kanadassa myös albumin neljäntenä singlenä. ”Dosed” nousi Yhdysvalloissa Billboardin Modern Rock Tracks -listan sijalle 13, ja pysytteli listalla 14 viikon ajan.
Kappale on tyyliltään rauhallinen ja musiikillisesti monipuolinen balladi, ja se on hyvin tyypillinen esimerkki By the Wayn kappalemateriaalista. Kappaleessa on neljä keskenään erilaista kitaristi John Fruscianten kitararaitaa. Eri kitararaitojen vuoksi Red Hot Chili Peppers ei ole koskaan soittanut kappaletta konserteissaan. Sekä John Frusciante että yhtyeen nykyinen kitaristi Josh Klinghoffer ovat kuitenkin soittaneet yhtyeen konserteissa pieniä osia kappaleista.
Peter Carsten

| Peter Carsten> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. huhtikuuta 1928 Weißenburg in Bayern, Saksa
Kuollut: 20. huhtikuuta 2012 (83 vuotta) Lucija/Piran, Slovenia
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Peter Carsten (alk. Peter Ramsentaler; 30. huhtikuuta 1928 Weißenburg in Bayern – 20. huhtikuuta 2012 Lucija/Piran, Slovenia) oli saksalainen näyttelijä. Hän asui viime vuodet Sloveniassa.
Hän tuli julkisuuteen roolistaan Hans Hellmut Kirstin romaaneihin pohjautuvassa Paul Mayn ohjaamassa elokuvasarjassa 08/15.
Filmografia (valikoima)

Luettelo Suomessa esitetyistä elokuvista.
08/15, 1954 – Stabsgefreiter Kowalski
08/15, II osa, 1955 – Stabsgefreiter Kowalski
Skandaali kylässä, 1955 – Gerd Bunje, Müller
08/15 III osa. Kotiinpaluu, 1955 – Stabsgefreiter Kowalski
Köyhän ei kannata elää, 1956 – Erich Klein
Ikuinen rakkaus, 1956 – Jan Hopper
Scherben bringen Glück, 1957 – Toni
Piru tuli yöllä, 1957 – Mollwitz
Vaarallinen saalistaja, 1957 – Riva, 2. rannikkovartioupseeri
Scampolo, 1958 – Cesare
Viimeinen sukellus, 1958
Kovaa peliä Hongkongissa, 1958 – Willy
Koirat, ettekö jo kuole, 1959 – Gefreiter Krämer
Freddy, kitara ja meri, 1959 – Jan
Freddy ja yön sävel, 1960 – Karl Bachmann
10 lipun alla, 1960 – luutnantti Mohr
Konnat tangon tahdissa, 1960 – Boxer-Franz
Sota-asema Calais, 1960 – Otto Panzke
Upseeritehdas, 1960 – kapteeni Katers
Anna Suh – tyttö Hongkongista, 1961 – Volkert
Vakoilijoitten vakoilija, 1961 – Bastian
Vakoilijoitten vakoilija iskee, 1961 – Bastian
Laskuvarjopartio, 1962 – Barbarossa
S 3 S ei ammu ohi, 1965 – Hans Warren
Viiltäjä-Jack, 1965 – Max Steiner
Playboy – rakastajan retket, 1966 – Otto Hanz, le capitaine du Yacht
Kuolema silmästä silmään, 1966 Hengel
Nimeni on Pecos, 1967 – Steve
Palkkasoturit, 1968 – Henlein
Pako yli Alppien, 1969 – Kurt
Zeppelin – ilmojen jättiläinen, 1971 – majuri Tauntler
Kuin varas yössä, 1978 – Van Stratten
Kuoleman lentue, 1979 – Nemacki General
Amerikkalainen unelma, 1982 – tehtaan portinvartija
Kettu , (televisiosarja)
jakso "Alleingang", 1984 – Bernd Wallusch
Wallenbergin arvoitus (televisioelokuva), 1985 – Von Fremd (nimellä Peter Karsten)
Tyttö Serbiasta, 1991
Pikku Palojärvi (Ylöjärvi)

| Pikku Palojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°45′31″N, 23°36′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jakaman valuma-alue (35.34)
Laskuoja:  oja Palojärveen 
Järvinumero:  35.342.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128 m  
Rantaviiva:  0,417 km  
Pinta-ala:  1,143 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikku Palojärvi 
Pikku Palojärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Paulaperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen alaosan alueeseen (35.342) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128 metriä mpy.
Palazzolo Acreide

| Palazzolo Acreide |
| --- | --- |
 Katunäkymä Palazzolo Acreidesta
 Koordinaatit: 37°4′N, 14°54′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Sisilia
Maakunta:  Syrakusa
Hallinto:  
 – Pormestari:  Domenico Nigro 
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  87,54 km²
Korkeus:  218–771 m
Väkiluku (31.12.2015):  8 808
 – Väestötiheys:  101 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  96010
Suuntanumero(t):  0931
 
 www.comune.palazzoloacreide.sr.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Palazzolo Acreide on kunta Italiassa, Sisilian saarella. Se sijaitsee Syrakusan maakunnassa ja siellä on noin 9 000 asukasta. Pinta-alaltaan kunta on 88 neliökilometriä.
Palazzolo Acreiden naapurikunnat ovat Buscemi, Cassaro, Floridia, Giarratana, Noto, Syrakusa, Solarino, Sortino ja Canicattini Bagni
Historia > Esihistoria ja antiikki

Palazzolo Acreiden paikalla on ollut asutusta jo pitkään. Sikulien kyliä on alueella ollut jo 1100-luvulta eaa. Antiikin ajalla paikalla sijaitsi Akrain kaupunki, joka oli Syrakusan siirtokunta ja perustettiin noin vuonna 664–663 eaa. Kaupungin kukoistuskausi oli Hieron II:n aikana 200-luvulla eaa. Roomalaisten vallattua Syrakusan vuonna 211 eaa. myös Akrai joutui roomalaisvallan alle. Kaupunki joutui maksamaan veroa Roomaan.
Historia > Myöhempi historia

Saraseenit tuhosivat Akrain noin vuonna 827. Italialainen tutkija Tommaso Fazello löysi kaupungin jäännökset 1500-luvulla.
Nykyinen Palazzolo Acreiden kaupunki perustettiin Akrain alapuolelle kukkulan itäiselle rinteelle. Arabimaantieteilijä Abu Abdillah Muhammad al-Idrisi mainitsi uuden kaupungin ensimmäistä kertaa vuonna 1145 nimellä Balansùl. Kylä oli läänitetty ja se alkoi laajeta 1200-luvulla normannilinnoituksen ympärille. Kylä tuhoutui vuoden 1693 maanjäristyksessä ja uudelleenrakennettiin barokkityylillä 1700-luvulla samalle paikalle.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Palazzolo Acreide rakennettiin lähes kokonaan uudelleen vuoden 1693 maanjäristyksessä, joten kaupunkikuvaa hallitsevat muiden Val di Noton alueen kaupunkien tavoin sisilialaista barokkia edustavat rakennukset.
Kaupungin pääkadut ovat Corso Vittorio Emanuele ja Via Carlo Alberto, jotka yhdistyvät Piazza del Popolo -aukiolla. Aukiota hallitsee Chiesa di San Sebastiano -kirkko, joka kohoaa portaiden yläpäässä. Kolmilaivainen kirkko on uudelleenrakennettu vuonna 1703 ja se on tunnettu stukkokoristeluistaan, jotka ovat Vito D'Annan töitä.
Corso Vittorio Emanuelen toisessa päässä on kirkko Chiesa dell'Immacolata, jossa on merkittävä Francesco Lauranan veistos, joka esittää Neitsyt Mariaa ja Jeesus-lasta. Via Carlo Albertolla on monia barokkipalatseja. Poikkikadulla Via Machiavelli on Casa-museo di Antonino Uccello, joka esittelee historiallisia asumuksia.
Muita kaupungin nähtävyyksiä ovat mm. Piazza Umberto I -aukiolla sijaitseva kirkko Chiesa di San Paolo, jonka todennäköisesti suunnitteli Notossa paljon työskennellyt Vincenzo Sinatra ja keskeneräiseksi jäänyt Chiesa Madonna Annunziata -kirkko. Jälkimmäisen huomiota herättävä yksityiskohta on julkisivun kierteiset pylväät. Kirkossa on myös Antonello Da Messinan kuuluisa maalaus Marian ilmestys.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Kaupungin ympäristö

Antiikin Akrain arkeologinen alue sijaitsee nykyisen kaupungin lounaispuolella. Kaupungin akropoliilla sijaitsevat muun muassa kreikkalaisen teatterin ja buleuterionin rauniot. Teatterin vieressä on vanha kreikkalainen kivilouhos, joita kristityt käyttivät myöhemmin asumuksina ja katakombeina.
Vajaan kilometrin päästä arkeologiselta alueelta löytyy 12 kiveenhakattua hahmoa 200-luvulta eaa. Ne edustavat sisilialaista varhaista itämaista kulttia. Suurin veistoksista esittää Vähästä-Aasiasta peräisin olevaa Kybele-jumalatarta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Palazzolo Acreide Wikimedia Commonsissa
Kunnan kotisivut (italiaksi)
Unescon maailmanperintökohde Palazzolo Acreide (englanniksi) (italiaksi)
Syrakusan maakunta
Augusta | Avola | Buccheri | Buscemi | Canicattini Bagni | Carlentini | Cassaro | Ferla | Floridia | Francofonte | Lentini | Melilli | Noto | Pachino | Palazzolo Acreide | Portopalo di Capo Passero | Priolo Gargallo | Rosolini | Syrakusa | Solarino | Sortino
Chiesa di San Paolo.
Akrain kreikkalaisen teatterin rauniot.
Peräjärvi (Tampere, Kämmenniemi)

| Peräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°37′01″N, 23°57′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Myllyojaan 
Järvinumero:  35.318.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,8 m  
Rantaviiva:  1,838 km  
Pinta-ala:  11,33 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPeräjärvi 
Peräjärvi  on Pirkanmaalla Tampereen Kämmenniemessä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Pulesjärven valuma-alueeseen (35.318) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,8 metriä mpy.
Peräjärvi (Ruovesi)

| Peräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°54′39″N, 24°20′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  oja Hanhilamminojaan 
Järvinumero:  35.339.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,9 m  
Rantaviiva:  1,068 km  
Pinta-ala:  3,298 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPeräjärvi 
Peräjärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Hyyrylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy.
Embee

| Magnus Nils Bergkvist |
| --- | --- |
 Embee Sendaissa, Japanissa vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. helmikuuta 1977 (ikä 47)
Ammatti:  DJ, tuottaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Embee
Aktiivisena:  1992-
Tyylilajit:  hip hop, electronica, jazz, soul
Yhtyeet:  Looptroop Rockers The Casual Brothers
Aiheesta muualla
www.looptrooprockers.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Embee (oik. Magnus Nils Bergkvist, s. 24. helmikuuta 1977 Badelunda, Ruotsi[lähde? ]) on ruotsalainen hip hop DJ ja tuottaja. Hänet tunnetaan parhaiten työskentelystään ruotsalaisessa Looptroop Rockers (entinen Looptroop) hip hop -yhtyeessä. Hänen ensimmäinen soololevynsä Tellings from Solitaria voitti Ruotsin Grammy-palkinnon parhaasta hip hop/soul -julkaisusta vuonna 2004.
Peräjärvi (Uurainen)

| Peräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°29′19″N, 25°29′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lanneveden va (14.65)
Laskupuro:  Peräjärvenpuro Iso-Sammaliseen 
Järvinumero:  14.652.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  191,9 m  
Pituus:  540 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  1,333 km  
Pinta-ala:  9,064 ha  
Tilavuus:  0,0003164 km³ 
Keskisyvyys:  3,49 m  
Suurin syvyys:  8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPeräjärvi 
Peräjärvi  on Keski-Suomessa Uuraisissa  Hiirolan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 540 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 316 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 8,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Lanneveden valuma-alueella (14.65), jonka Isojoen alueeseen (14.652) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 191,9 metriä mpy.
Pikku Petrunlampi

| Pikku Petrunlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°06′57″N, 26°17′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lievestuoreenjärven valuma-alue (14.39)
Laskuoja:  oja Isoon Petrunlampeen 
Järvinumero:  14.394.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162,3 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,563 km  
Pinta-ala:  1,152 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikku Petrunlampi 
Pikku Petrunlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rytkölän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,3 metriä mpy.
Elävän kuvan museo

Elävän kuvan museo oli Helsingissä vuosina 2008–2015 sijainnut Kansallisen audiovisuaalisen instituutin museo, joka keskittyi ensisijaisesti Suomen elokuvakulttuuriin.
Museon yli 10 000 esineen kokoelma kuvasi työtä elokuva-alan eri alueilla. Pääosa kokoelmasta sijoittui ajallisesti 1930-luvulta nykyhetkeen. Kokoelmaan kuului elokuvauksessa, laboroinnissa ja elokuvan esityksessä käytettyjä laitteita, tarpeistoa, pukuja ja paperitavaraa, kuten pääsylippuja ja elokuvajulisteita. Museo keräsi myös elokuvaa edeltäneen ajan kuvanesitysperinteeseen kuuluvaa aineistoa, kuten taikalyhtyjä. Kokoelmia kartutettiin lahjoituksilla ja jossain määrin myös ostoin.
Museo sijaitsi Helsingissä Kalasataman taiteilijatalossa, Verkkosaarenkadun kulmassa osoitteessa Vanha talvitie 9, noin 400 metriä Kalasataman metroasemalta pohjoiseen. Elävän kuvan museo sulki näyttelytilansa Kalasatamassa 4. kesäkuuta 2015.
Aiheesta muualla

Elävän kuvan museo, kavi.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Elävän kuvan museo, https://www.facebook.com/elavankuvanmuseo/
Elävän kuvan museo, Uudenmaan museo-opas (Arkistoitu – Internet Archive)
Elävän kuvan museo, Vanhat ketut (Arkistoitu – Internet Archive)
Elävältä hautautuminen

Elävältä hautaaminen.
Elävältä hautautuminen (teloitusmenetelmänä elävältä hautaaminen) tarkoittaa elossa olevan ihmisen tai eläimen hautautumista maan alle. Hautautuminen voi johtua tahattomasta onnettomuudesta tai inhimillisestä vahingosta jossa henkilön on luultu jo kuolleen. Elävänä hautaamista voidaan käyttää myös kidutus- tai teloituskeinona. Teloitus- tai kidutusmenetelmänä elävältä hautaaminen on psykologisessa mielessä erityisen paha, koska se laukaisee alkukantaisia pelkotiloja.
Elävältä haudatuksi tulemisen pelkoa sanotaan tafofobiaksi. Se oli Euroopassa ja Yhdysvalloissa yleistä 1700-luvun loppukymmeniltä noin ensimmäiseen maailmansotaan saakka. Tunnettuja tafofoobikkoja olivat ainakin Frédéric Chopin, joka pyysi sydämensä irrotettavan hänen kuoltuaan, George Washington, Hans Christian Andersen ja Alfred Nobel, joista kaksi jälkimmäistä pyysivät valtimon avausta kuoleman jälkeen. Elävältä hautaamisen välttämiseksi perustettiin ns. kuolleiden sairaaloita, joissa vainajien mätänemistä tarkkailtiin kokovuorokautisesti ja joissa olleet ruumiit oli lupa haudata vasta, kun ne olivat runsaahkosti jo mädänneet. Joidenkin ruumiiden pikkuvarpaaseen kiinnitettiin laite, joka aiheutti hälytyksen, jos jalka selvästi liikahti. Lisäksi valmistettiin ja myytiin ns. turva-arkkuja eli hauta-arkkuja, joissa olevalla laitteella olisi voinut viestittää ulkomaailmalle olevansa vielä elossa. Näin ei tiettävästi kuitenkaan koskaan käynyt. Se, että elävältä haudattu olisi tuollaisen ilmoituksen perusteella selvinnyt elossa, olisi ollut varmaan mahdotonta, koska vaikka hän olisikin vironnut niin pian hautaamisesta, että olisi pystynyt laitetta käyttämään, hän olisi varmaan kuollut hapenpuutteeseen ennen kuin hauta olisi ehditty avata. Joihinkin arkkuihin pantiin ase tai tappamaan riittävä määrä myrkkyä, jotta haudassa vironnut olisi voinut tehdä helpon itsemurhan. Joidenkin käsitysten mukaan tafofobia-aalto laantui 1800-luvun kolmannella neljänneksellä, mutta myöhemmistä lähteistä on päätelty tuo käsitys virheelliseksi. Ranskan akatemia palkitsi tohtori Jostin, kun tämä oli keksinyt nännien nipistämiseen tarkoitetut pihdit, joilla voitiin osoittaa, ettei ruumis tunne enää mitään ja on siis kuollut.
Elävänä haudattu ajautuu tajuttomaan tilaan 2–4 minuutissa ja kuolee hapen puutteeseen 5–15 minuutissa. Joskus onnettomuuksissa hautautuneet ovat jääneet ilmataskuun ja selvinneet elossa joitain päiviä.
Joitain ihmisiä on haudattu elävältä hetkeksi vapaaehtoisesti. Useimmiten he ovat vain halunneet tällä todistaa omaa kyvykkyyttään selvitä tästä hengenvaarallisesta tempusta. Pisimpään näin haudattuna ollut on suomalainen Veli-Matti Lehtikangas.
Esimerkkitapauksia

Vestan neitsyitä saatettiin rangaista elävältä hautaamisella, mikäli nämä rikkoivat neitsyyslupauksensa.
Nanjingin verilöylyn aikana japanilaiset hautasivat kiinalaisia siviilejä elävältä.
Terroristijärjestö ISIS on väitetysti teloittanut vuonna 2014 jesidejä hautaamalla heitä elävältä.
Pierre Beauchamp

| Pierre Beauchamp |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1631
Kuollut: 1705
Ammatti:  balettitanssija, koreografi, säveltäjä
Pierre Beauchamp tai Beauchamps (1631–1705) oli ranskalainen koreografi, balettitanssija ja säveltäjä. Hän johti Ludvig XIV:n hovibalettia ja toimi Pariisin oopperan balettimestarina. Beauchamp suunnitteli monia Jean-Baptiste Lullyn säveltämiä baletteja ja sävelsi musiikkia Molièren teksteihin.
Elämä

Pierre Beauchamp syntyi vuonna 1631, ja hänet kastettiin 30. lokakuuta. Hän syntyi sukuun, jonka jäsenistä monet ovat olleet tunnettu hoviviulisteja. Pierre oli 14-lapsisen perheen 12. lapsi. Hänet koulutettiin sekä muusikoksi että tanssijaksi.
Beauchamp esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1648 hovibaletissa nimeltä Le dérèglement des passions. Tämän jälkeen hän tanssi muun muassa useassa baletissa kuningas Ludvig XIV:n kanssa, jota tämä myös opetti.
Beauchamp nimitettiin vuonna 1661 kuninkaan baletin ensimmäiseksi johtajaksi, mikä asetti hänet vastuuseen kaikista hovissa esitetyistä baleteista. Koreografina Beauchamp teki paljon yhteistyötä säveltäjä Jean-Baptiste Lullyn kanssa. He suunnittelevat usein yhdessä esityksen musiikit ja liikkeet. Beauchampin toinen läheinen kumppani oli Molière. Hän sävelsi musiikit ja teki koreografiat Molièren balettiin Les Fachêux.
Beauchamp teki 1671 koreografian Pomoneen, joka oli ensimmäinen Pariisin oopperassa esitetty ooppera. Hänet valittiin seuraavana vuonna Pariisin oopperan eli Musiikin ja tanssin kuninkaallisen akatemian balettimestariksi. Beauchampin vuonna 1681 tuottama Triomphe de l’Amour oli ensimmäinen baletti, jossa esiintyi myös ammattilaisnaistanssijoita.
Beauchamp jatkoi kuninkaan baletin johtajana ja Pariisin oopperan balettimestarina vuoteen 1687. Samana vuonna kuoli hänen yhteistyökumppaninsa Jean-Baptiste Lully. Beauchamp kehitti uransa aikana myös tanssinotaatioita, ja vuonna 1704 hän haastoi kilpailijansa Raoul-Auger Feuillet’n oikeuteen plagioimisesta. Beauchamp hävisi kuitenkin jutun.
Tyyli ja merkitys

Beauchampia pidetään sekä taidokkaana tanssijana että koreografina. Tanssijana hän loisti muun muassa pirouetteissa ja harjoitteli myös tour en l’aireja. Hänen sanotaan olleen ensimmäisiä, jotka onnistuivat tour en l’airissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pierre Beauchamp Wikimedia Commonsissa
Beauchamp César.org-sivustolla (ranskaksi)
Pikachun loma

Pikachun loma (engl. Pikachu's Vacation, jap. Pikachū no Natsuyasumi) on lyhytelokuva, joka ilmestyi ensimmäisen Pokémon-elokuvan, Mewtwon vastaiskun mukana. Se oli ensimmäinen Pikachu-lyhytelokuva.
Juoni

Pikachun loma kertoo siitä, kun Ash, Misty ja Brock päästävät Pokémoninsa koko päiväksi ns. Pokemonien leikkipuistoon. Se on suuri alue, jossa Pokémoneilla on lupa temmeltää.
Pikachu, Squirtle, Bulbasaur ja Psyduck hoitavat alussa Mistyn Togepia, joka itkee ja parkuu. Lopulta Pokémonit saavat Togepin nukkumaan Bulbasaurin avulla.
Sitten paikalle ilmestyy Pokémon-jengi, johon kuuluvat Raichu, Cubone, sekä kaksi uutta toisen sukupolven Pokémonia Marill ja Snubbull. He mekastavat ja herättävät Togepin, joka saa toiset vihaiseksi. Togepi lähtee hoipertelemaan omille teilleen Pikachu kintereillään, samalla kun Bulbasaur ja Squirtle kinaavat Pokémon-jengin kanssa. Pikachun mielestä riiteleminen ei ole hyvä juttu, mutta sen mieli muuttuu, kun Raichu pelottaa sähköllään Togepia, ja käräyttää lopulta Pikachun.
Pokémonit ottavat mittaa toisistaan. Squirtle ui kilpaa Marillin kanssa, joka voittaa, ja Pikachu sekä Raichu lähtevät juoksemaan sähköiset posket kiinni toisissaan. He juoksevat muun muassa päin Rakettiryhmän Weezingiä, Arbokia sekä Meowth'ta sekä Ashin Charizardin hännän päältä. Se hermostuu ja pysäyttää kinaavat kaksikon.
Ylpeänä Charizard lentää ilmaan tulta syösten, mutta ajautuu päin kiipeilytelineitä, jotka hajoavat. Lopulta Charizardin pää juuttuu yhteen telineeseen.
Yhdessä Ashin, Mistyn ja Brockin Pokémonit alkavat kiskoa epätoivoista Charizardia irti, mutta se ei onnistu. Vieressä Pokémon-jengi nauraa, mutta Pikachu menee niiden luo, ja pyytää apua. Kaikki paitsi Cubone menevät auttamaan, sillä Cubonet ovat tunnettuja siitä, ettei niitä juurikaan kiinnosta muiden auttaminen.
Lopulta myös Cubone menee auttamaan, ja Pokémonit saavat Charizardin irti. Ilkeä Pokémon-jengikin tajuaa, että yhteistyöllä kaikki sujuu, varsinkin kun Pokémonit vielä yhteisvoimin korjaavat hajonneet kiipeilytelineet ja pitävät niissä hauskaa. Ilta hämärtyy ja Ash, Misty ja Brock palaavat noutamaan Pokémoninsa. Kaikkien lähdettyä Pikachu vielä kiittää Pokémon-jengiä, ja palaa sitten onnellisena Ashin luokse.
Äänirooleissa > Suomenkieliset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sari Ann Moilanen  | … |  Ash Ketchum   |
|  Kiti Kokkonen  | … |  Misty   |
|  Juha Paananen  | … |  Brock, Pokédex-valvontayksikkö   |
|  Pauli Virta  | … |  Meowth   |
Aiheesta muualla

Pikachun loma - Bulbapedia (englanniksi)
Pikachun loma - Serebii.net (englanniksi)
Embelia ribes

| Embelia ribes |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Myrsikkikasvit Myrsinaceae
Suku::  Embelia
Laji::  ribes
Kaksiosainen nimi
 Embelia ribes  Burm.f. 
Katso myös
   Embelia ribes Wikispeciesissä   Embelia ribes Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Embelia ribes on sukuun Embelia kuuluva laji. Sitä tavataan Intiassa. Se muistuttaa pippuria. Sitä käytetään matolääkkeenä. Lääkkeeseen käytetään kasvin juuria ja hedelmiä.