stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kvanttitietokone
Toimintaperiaate

Tavallinen tietokone käyttää laskennassa bittejä. Jokainen bitti sisältää joko ykkösen tai nollan, ja laite suorittaa laskutoimitukset bittien arvoja muuttamalla. Kvanttitietokone käyttää laskutoimituksissa kubittejä. Yksi kubitti voi sisältää joko ykkösen, nollan tai, tyypillisesti, ykkösen ja nollan superposition, jolloin kummankin toteutumiselle on oma todennäköisyytensä. Tilannetta havainnollistetaan tavallisesti Schrödingerin kissana tunnetulla ajatuskokeella.
Mahdollisten tilojen suuren määrän ansiosta kvanttitietokone voi suorittaa suuren määrän laskutoimituksia paljon nopeammin kuin binääritietokoneet. Kvanttilaskennassa tutkijat tavallisesti eristävät molekyylin, atomin tai subatomisen hiukkasen, manipuloivat sen spiniä ja mittaavat tulokset. Tähän tarkoitukseen on eristetty myös valon fotoneita. Toistaiseksi manipulointi on onnistunut vain kokeellisella tasolla. Kvanttilaskennan uranuurtajina olivat Paul Benioff (1980), Juri Manin (1980), Richard Feynman (1982) ja David Deutsch (1985) . Onnistuneet kokeet kvanttitietokoneiden saralla alkoivat 1990-luvun jälkipuoliskolla. Kyky suorittaa suuria määriä laskutoimituksia ja tehokkuus rinnakkaisprosessoinnissa tarkoittavat, että kvanttitietokoneita luultavasti käytetään tietoturvaa ja kryptografiaa vaativissa tehtävissä. Toinen mahdollinen hyöty kvanttitietokoneista tulee olemaan koon pieneneminen. Kuitenkin tähän mennessä koneisto, jota käytetään näissä projekteissa, on vieläkin melko suurta.
Superposition ansiosta kvanttitietokoneilla on potentiaalia ratkaista joitakin ongelmia klassisia tietokoneita nopeammin. Kvanttitietokoneessa moni luku on superpositiotilassa, ja kvanttitietokone suorittaa tätä kautta laskutoimituksen kaikille näille luvuille rinnakkain. Kvanttitietokoneessa yhden kubitin tila kaukovaikuttaa toisen tilaan ilman aikaviivettä, vaikka ne olisivat hyvinkin kaukana toisistaan. Tämä ominaisuus mahdollistaa tiettyjen, aiemmin liian suuren laskentatehon vaatineiden ongelmien tehokkaan ratkaisemisen. Kuuluisa esimerkki tästä on kvanttitietokoneelle suunniteltu Shorin algoritmi (1994), jolla luku voidaan jakaa tekijöihinsä tehokkaasti. Algoritmia voitaisiin käyttää murtamaan nykyisin yleisesti käytetty RSA-salakirjoitus.lähde?
Kvanttitietokoneiden rajoituksena on se, että mittaushetkellä superpositiot romahtavat. Siksi kvanttitietokoneella kyetään ratkaisemaan vain sellaisia ongelmia, joiden vastaus löytyy yhdellä kysymyksellä. Useampia kysymyksiä ongelman ratkaisemiseksi ei siis voida kysyä.lähde?
Kubitit

Tietoa varastoivia yksikköjä kutsutaan kubiteiksi (”kvanttibitti”). Fyysisesti ne voivat olla hiukkasia tai suprajohtavia virtasilmukoita, loogisina kubitteina myös niiden ryhmiä. Toisin kuin klassisessa tietokoneessa, jossa kussakin transistorissa on käytettävissä rajaton määrä varauksenkuljettajia, kvanttitietokoneessa yhdenkin kubitin häiriö tai menetys riittää laskun piloille menemiseen. Kvanttikoherenssi on vaikea säilyttää ja vaatii kubitin suojaamista hyvin ympäristön vaikutukselta. Energianmenetys |1> -> |0> tapahtuu kubitille vakiotodennäköisyydellä aikayksikössä. Toinen häiriö ovat satunnaiset muutokset kubitin energiassa, jotka muuttavat sen suhteellista tilaa. Usein myös tämän häiriön todennäköisyys kasvaa ajan myötä. Kubitit pysyvät tilassaan niin lyhyen aikaa, että tarvitaan keinoja, joilla joko voidaan jatkaa niiden pysymistä superpositiossa tai tehdä järjestelmä muuten sietämään virheitä paremmin. Toivottavaa olisi, että koko lasku voitaisiin suorittaa mahdollisimman nopeasti ja vähillä operaatioilla, koska jokainen operaatio osaltaan horjuttaa kubitin tilaa.
Fyysisinä kubitteina on kokeiltu erilaisia objekteja: elektroneja, ioneja (atomeja) ja suprajohtavassa tilassa olevia virtasilmukoita. Toimiakseen kubittina valitulla kohteella tulee olla erityinen kvanttifysikaalinen ominaisuus, jota hyödyntää. Elektronin tapauksessa se on yleensä spin, ioneilla jokin sen elektronitiloista, joka voidaan valita vakaaksi, kuten atomikelloissa.
Suprajohtavuutta ja Josephsonin liitosta hyödyntämällä voidaan normaaliin virtapiiriin luoda oskillaattori, joka toimii kubittina. Tätä menetelmää on hyödyntänyt muun muassa yritys D-Wave Systems.
Virheenhallinta

Kubitit ovat alttiita ulkoisille häiriöille ja niiden sietokykyä järjestelmässä voidaan kasvattaa muodostamalla loogiset kubitit useista yksittäistä, fyysisistä kubiteistä. Tällöin yksittäisen fyysisen kubitin tilan pilaava häiriö ei riitä estämään laskun etenemistä ja kubittien tilojen seuranta voidaan suorittaa yksi fyysinen osa kerrallaan. Näin vähennetään ryhmän yksittäiseen jäseneen kohdistuvaa rasitusta ja kasvatetaan sen ”eliniänodotetta”.
Ohjelmointi ja algoritmit

Laskenta perustuu amplitudien interferenssiin. Tavoitteena on saada matemaattinen ongelma sellaiseen muotoon, että kvanttitietokoneessa oikea vastaus vahvistaa itseään, kun taas väärät vastaukset päinvastoin pyrkivät heikentämään itseään. Jos ongelmaa ei voida saattaa tällaiseen muotoon, kvanttitietokoneella ei luultavasti voida saada nopeusetua.
Kehitys > Suomessa

Vuonna 2021 Teknologian tutkimuskeskus VTT ja suomalainen startup IQM saivat valmiiksi Suomen ensimmäisen kvanttitietokoneen. Koneessa on viisi kubittia. Sen nimi on Helmi. Kone sijaitsee Espoon Micronovassa. Toinen, 20 kubitin kone valmistui vuonna 2023. VTT:n ja IQM:n 50-kubittinen suprajohtava kvanttitietokone valmistui maaliskuussa 2025.
Vuonna 2021 Suomessa toimi 15 kvanttitietokonealan yritystä, joiden yhteenlaskettu liikevaihto lähestyi sataa miljoonaa euroa. Näihin kuuluu esimerkiksi kryostaatteja valmistava Bluefors.
Tekniikkaa

Kvanttitietokoneita on pyritty toteuttamaan piille perustuvilla puolijohteilla CMOS-tekniikalla, joka on tunnettu tekniikka puolijohdeteollisuudessa. CMOS-tekniikassa eri osia voidaan integroida samalla piirille. Skaalautuvuus suuremmalle määrälle kubitteja on kuitenkin ongelmallista. Kubit-piirit ovat hyvin alhaisessa lämpötilassa ja mikroaaltoelektroniikka lukemiseen ja ohjaamiseen toimii huoneen lämmössä, jolloin väliin tarvitaan pitkiä koaksiaalikaapeleita. Jokaista kubitia kohden tarvitaan myös useita kaapeleita ja tekniikassa ovat rajoitteena energiatarve sekä häiriömäärä.
Kirjallisuutta > Yleistajuista kirjallisuutta > Suomeksi

Brown, Julian: Kvanttitietokone.  (Minds, Machines, and the Multiverse: The Quest for the Quantum Computer, 2000. Suomentanut Kimmo Pietiläinen)  Helsinki:  Terra cognita, 2001.  ISBN 952-5202-42-9  Finna:anders.186808
Turton, Richard: Kvanttipiste.  (The Quantum Dot: A Journey into the Future of Microelectronics. Suomentanut Kimmo Pietiläinen)  Art House, 1996.  ISBN 951-884-208-6  Finna:eepos.177115
Hänninen, Veijo: Tavoitteena kvanttitietokone.  Omakustanne, 2018.  ISBN 978-951-568-005-1  Finna:anders.1701218
Baeyer, Hans Christian von: Kesytetty atomi: kun mikromaailma muuttuu näkyväksi.  (1. painos)  Suomentanut Kimmo Pietiläinen. Helsinki:  Art House, 1993.  ISBN 951-884-118-7  Finna:eepos.1598847
Kirjallisuutta > Yleistajuista kirjallisuutta > Englanniksi

Seigfried, Tom: The Bit and the Pendulum: From Quantum Computing to M Theory.  New York:  Wiley, 2000.  ISBN 0-471-32174-5  Finna:vaari.2734824  (englanniksi)
Rudolph, Terry: Q is for quantum.  —, 2017.  ISBN 978-0-9990635-0-7  Finna:jykdok.2119571  (englanniksi)
Coecke, Bob & Gogioso, Stefano: Quantum in Pictures: A New Way to Understand the Quantum World.  Quantinuum, 2023.  ISBN 978-1-7392147-1-5  Finna:jykdok.2129106  (englanniksi)
Wong, Thomas G.: Introduction to Classical and Quantum Computing.  (Kirja on saatavilla tekijän omilta kotisivuilta. Arkistoitu 22.12.2023.)  Rooted Grove, 2022.  ISBN 979-8-9855931-0-5  Teoksen verkkoversio (PDF). (englanniksi)
Hurley, William W.  &  Smith, Bud E.: Quantum Computing for Dummies.  (Osa keltanokille -kirjasarjaa)  Hoboken, New Jersey:  John Wiley & Sons, 2023.  ISBN 978-1-119-93390-8  Finna:jykdok.2129405  (englanniksi)
Bernhardt, Chris: Quantum computing for everyone.  Cambridge, Massachusetts:  The MIT Press, 2020.  ISBN 978-0-262-53953-1  Finna:vaski.4338838  (englanniksi)
Kirjallisuutta > Yliopistotason oppikirjoja (englanniksi)

Nielsen, Michael A. &  Chuang, Isaac L.: Quantum Computation and Quantum Information.  (2. painos)  Cambridge University Press, 2010.  doi:10.1017/CBO9780511976667  ISBN 978-1-107-00217-3  Finna:aalto.999627929806526  (englanniksi)
Jaeger, Gregg: Quantum Information: An Overview.  Springer, 2007.  doi:10.1007/978-0-387-36944-0  ISBN 978-0-387-35725-6  Finna:helka.9934110178606253  (englanniksi)
Nakahara, Mikio & Ohmi, Tetsuo: Quantum Computing: From Linear Algebra to Physical Realizations.  Boca Raton:  CRC Press, 2008.  ISBN 978-0-7503-0983-7  Finna:jykdok.1542606  (englanniksi)
Schumacher, Benjamin & Westmoreland, Michael D.: Quantum Processes Systems, and Information.  Cambridge University Press, 2010.  ISBN 978-0-521-87534-9  Finna:vaari.2739556  (englanniksi)
Kasirajan, Venkateswaran: Fundamentals of Quantum Computing: Theory and Practice.  Springer, 2021.  doi:10.1007/978-3-030-63689-0  ISBN 978-3-030-63691-3  Finna:jykdok.2110629  (englanniksi)
Hidary, Jack D.: Quantum Computing: An Applied Approach.  (2. painos)  Springer, 2021.  doi:10.1007/978-3-030-83274-2  ISBN 978-3-030-83273-5  Finna:jykdok.2107217  (englanniksi)
Djordjevic,  Ivan B.: Quantum Information Processing, Quantum Computing, and Quantum Error Correction: An Engineering Approach.  (2. painos)  Academic Press, 2021.  doi:10.1016/C2019-0-04873-X  ISBN 978-0-12-821982-9  (englanniksi)
Mermin, N. David: Quantum Computer Science: An Introduction.  Cambridge University Press, 2007.  ISBN 978-0-521-87658-2  Finna:aalto.999556269906526  (englanniksi)
Yanofsky, Noson S. & Mannucci, Mirco A.: Quantum Computing for Computer Scientists.  Cambridge University Press, 2008.  ISBN 978-0-521-87996-5  Finna:helka.9921740443506253  (englanniksi)
Hirvensalo, Mika: Quantum computing.  (2. painos, osa kirjasarjaa: Natural Computing Series (NCS))  Springer, 2010.  doi:10.1007/978-3-662-09636-9  ISBN 978-3-6420-7383-0  ISSN 1619-7127  Finna:vaski.708997  (englanniksi)
Gruska, Jozef: Quantum computing.  McGraw-Hill, 1999.  ISBN 0-07-709503-0  Finna:vaari.1322969  (englanniksi)
Benenti, Giuliano; Casati, Giulio; Rossini, Davide; Strini, Giuliano: Principles of Quantum Computation and Information: A Comprehensive Textbook.  (2. painos)  World Scientific, 2019.  ISBN 978-981-3237-22-3  (englanniksi)
Kurgalin, Sergei &  Borzunov,  Sergei: Concise Guide to Quantum Computing: Algorithms, Exercises, and Implementations.  Springer Cham, 2021.  ISSN: 1868-0941 & E-ISSN: 1868-095X  doi:10.1007/978-3-030-65052-0  ISBN 978-3-030-65054-4  Finna:jykdok.2111704  (englanniksi)
Manenti, Riccardo & Motta, Mario: Quantum Information Science.  Oxford University Press, 2023.  ISBN 978-0-19-878748-8  Libris-tietokanta. (englanniksi)
Müller, Rainer & Greinert, Franziska: Quantum Technologies: For Engineers.  Berlin:  De Gruyter, 2023.  doi:10.1515/9783110717457  ISBN 978-3-11-071744-0  Finna:jykdok.2138957  (englanniksi)
Kirjallisuutta > Käsikirjoja (englanniksi)

Bolívar, Nelson (toim.): Handbook of Quantum Computation.  Arcler Press, 2018.  ISBN 978-1-77361-101-3  Finna:jykdok.2112123  (englanniksi)
Bruß, Dagmar & Leuchs, Gerd (toim.): Quantum Information: From Foundations to Quantum Technology Applications.  (2., laajennettu laitos)  Wiley-VCH, 2019.  doi:10.1002/9783527805785  ISBN 9783527805785  Finna:jykdok.2150117  (englanniksi)
Kirjallisuutta > Kvanttilaskennan matematiikkaa (englanniksi)

Woody, Leonard S.: Essential Mathematics for Quantum Computing: A Beginner's Guide to Just the Math You Need Without Needless Complexities.  Packt Publishing, 2022.  ISBN 978-1-80107-314-1  Finna:jykdok.2107211  (englanniksi)
Bez, Helmut & Croft, Tony: Quantum computation.  CRC Press, 2023.  ISBN 978-1-032-20648-6  Finna:jykdok.2121032  (englanniksi)
Scherer, Wolfgang: Mathematics of Quantum Computing: An Introduction.  (Alkuperäisteos: Mathematik der Quanteninformatik: Eine Einführung)  Springer, 2019.  ISBN 978-3-030-12357-4  Finna:jykdok.2107220  (englanniksi)
Yan, Song Y.: Quantum Computational Number Theory.  (Ensijulkaistu E-kirjana vuonna 2015 ja myöhemmin 2016 kovakantisena ja 2018 pehmeäkantisena)  Springer, 2015.  doi:10.1007/978-3-319-25823-2  ISBN 978-3-319-25821-8  Finna:jykdok.2131675  (englanniksi)
Pelayo,  Fernando L. & Mezzini,  Mauro (toim.): Quantum Computing Algorithms and Computational Complexity.  (Mathematics (lehti), erityisnumero, osio: Mathematics and Computer Science, Verkkoversio HTML)  Basel, Sveitsi:  Multidisciplinary Digital Publishing Institute (MDPI), 2022.  doi:10.3390/books978-3-0365-7747-0  ISBN 978-3-0365-7746-3  ISSN 2227-7390  Finna:jykdok.2136419  Teoksen verkkoversio (PDF). (englanniksi)
Landsberg, J. M.: Quantum Computation and Quantum Information: A Mathematical Perspective.  (Vuosikerta 243)  Providence, Rhode Island:  American Mathematical Society  (AMS), 2024.  doi:10.1090/gsm/243  ISBN 978-1-4704-7557-4  OCLC:1439595237  Finna:jykdok.2145391  (englanniksi)
Lipton, Richard J. & Regan, Kenneth W.: Introduction to Quantum Algorithms via Linear Algebra.  (Toinen laitos)  MIT Press, 2021.  ISBN 978-0-262-04525-4  Finna:jykdok.2122295  (englanniksi)
Sutor,  Robert S.: Dancing with Qubits: Find out how quantum computing works and how you can use it to change the world.  (2. painos)  Packt Publishing, 2024.  ISBN 978-1-83763-675-4  Finna:jykdok.2139429  (englanniksi)
Barry, Burd: Quantum Computing Algorithms: Discover how a little math goes a long way.  Birmingham:  Packt Publishing, 2023.  ISBN 978-1-80461-737-3  Finna:jykdok.2129620  (englanniksi)
Brylinski, Ranee K. & Chen, Goong (toim.): Mathematics of Quantum Computation.  CRC Press, 2002.  ISBN 978-0-367-39635-0  Finna:jykdok.912891  (englanniksi)
Pittenger, Arthur O.: An Introduction to Quantum Computing Algorithms.  Boston:  Birkhäuser, 2000.  ISBN 978-0-8176-4127-6  Finna:vaari.1910853  (englanniksi)
Kirjallisuutta > Tutkimusta & raportteja

Raatikainen, Anu: Kvanttioperaatioiden matematiikka ja Shorin algoritmi. Pro gradu -tutkielma, 2006.  Turun yliopisto: matematiikka. Finna:utu.9911847785405971
La Cour, Brian R. & Benenti, Giuliano (toim.): Advances in Quantum Computing.  (Entropy (lehti), erityisnumero, osio: Quantum Information, Verkkoversio HTML)  Basel, Sveitsi:  Multidisciplinary Digital Publishing Institute (MDPI), 2024.  doi:10.3390/books978-3-7258-0019-3  ISBN 978-3-7258-0020-9  ISSN 1099-4300  Teoksen verkkoversio (PDF). (englanniksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Trudeau versus the experts: Quantum computing in 35 seconds Macleans.ca 19.4.2016
Aaronson, Scott: Shor – I'll do it (Scott Aaronsonin blogi) scottaaronson.com. 24.2.2007. Viitattu 5.6.2016.
Kvantti-informaatiotiede
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki 
Henkilöt:  Yle 
Kubittien superpositioita
IBM:n kehittämä kvanttitietokone.
Espoolainen kvanttitietokone.
Åminnen kartano (Raasepori)
Aiheesta muualla

Kartanon historia Nordcenter-golfkeskus.
Fürstenfeldbruck

| Fürstenfeldbruck Fürstenfeldbruck |
| --- | --- |
 Amperjoen ylittävä silta ja Pyhän Leonhardin kirkko.
 Vaakuna
 Fürstenfeldbruckin sijainti Fürstenfeldbruckin piiri-kunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan   sijainti Baijerin osavaltiossa.
 fiFürstenfeldbruck 
 48°10′41″N, 11°15′22″E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Piirikunta:  Fürstenfeldbruck
Kokonaispinta-ala:  32,53 km2
Korkeus merenpinnasta:  517 m
Väkiluku 2023:  38 187 
 www.fuerstenfeldbruck.de 
Fürstenfeldbruck on kaupunki Baijerin osavaltiossa Saksassa. Se kuuluu Münchenin esikaupunkialueeseen ja on Fürstenfeldbruckin piirikunnan hallintokeskus.
Maantiede

Fürstenfeldbruck sijaitsee ylänkömaalla eteläisessä Baijerissa noin 22 kilometriä Münchenistä länteen. Kaupungin halki virtaa Amperjoki.
Historia

Fürstenfeldbruck alkoi kehittyä Amperin ylityspaikalle 1100-luvulla. Fürstenfeldin luostari (Kloster Fürstenfeld) perustettiin 1263. Bruck-nimisestä kylästä on ensimmäinen asiakirjamaininta vuodelta 1306. Kehitys maalaiskylästä kaupungiksi alkoi pikkuhiljaa vuonna 1803, kun luostari lakkautettiin ja porvarillinen hallinto nosti päätään. Fürstenfeldbruck sai kaupunkioikeudet 30. syyskuuta 1935.
1800-luvulla Bruck kasvoi paikalliseksi talous- ja hallintokeskukseksi. Paikkakunta sai rautatieaseman rataosuudelle München–Lindau 1873. Baijerin ensimmäinen kunnallinen sähkövoimala otettiin käyttöön Bruckissa 1892. Sen oli suunnitellut Oskar von Miller. Bruckin nimeksi virallistettiin Fürstenfeldbruck vuonna 1908. Amper-joen puhtautta alettiin käyttää matkailijoiden houkuttelemiseen 1800-luvun puolivälissä. Etenkin Münchenistä saapui turisteja hoitamaan vaivojaan Amperin vedellä. Fürstenfeldbruckin väkiluku kasvoi voimakkaasti toisen maailmansodan jälkeen. Kaupunki sai oikeuden kutsua itseään termillä "Große Kreisstadt" ("suuri piirikaupunki") vuonna 2006.
Fürstenfeldbruckin historiallista arkkitehtuuria edustaa muun muassa entinen luostari, Kloster Fürstenfeld ja sen yhteydessä oleva barokkikirkko Mariä Himmelfahrt (Marian taivaanseenastumisen kirkko). Luostarin rakennutti Wittelsbachin sukuun kuulunut herttua Ludwig der Strenge.
Talous ja liikenne

Fürstenfeldbruck sijaitsee paitsi Münchenin myös Augsburgin vaikutuspiirissä. Sen talous nojaa pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Kaupungissa on kaksi rautatieasemaa. Lähimmät moottoritiet ovat kaupungin pohjoispuolitse kulkeva BAB 8, eteläpuolitse kulkeva BAB 96 ja Münchenin kehämoottoritie BAB 99.
Aiheesta muualla

Fürstenfeldbruck, Baijeri, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Muut:  NARA 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Fürstenfeldbruck)
Käännös suomeksi
Maitiaisneste

Tyräkin (Euphorbia sp.) maitiaisnestettä
Maitiaisneste on valkoista eritettä, jota kertyy kasvien tai sienten maitiassoluihin. Sitä tihkuu esiin, kun kasvia tai sientä haavoitetaan.
Luonnonkumin raaka-aine lateksi on kumipuun maitiaisnestettä. Guttaperkkaa saadaan eräiden kaakkoisaasialaisten puiden maitiaisnesteestä. Oopiumiunikon maitiaisnesteestä valmistetaan oopiumia. Hajupihkaa on käytetty lääkkeenä ja suitsukkeena. Myös esimerkiksi voikukat erittävät maitiaisnestettä.
Fabio Wibmer

| Fabio Wibmer> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. kesäkuuta 1995 (ikä 29) Kals am Großglockner
Kansalaisuus:  Itävaltalainen
Pyöräilijä
Lempinimi:  Whipmer/Flipmer
Pituus:  1,88 m
Paino:  80 kg
Laji:  alamäkipyöräily
Fabio Wibmer (s. 30. kesäkuuta 1995 Kals am Großglockner) on itävaltalainen pyöräilijä, stunttimies ja tubettaja, joka harjoittelee pääasiassa katuajoja sekä alamäkiajoa. Hänet tunnetaan parhaiten nettivideoista, jotka ovat verrattavissa Danny MacAskillin videoihin. Häntä sponsoroi energiajuomayhtiö Red Bull. Hän voitti maastopyöräilyn kansalliset mestaruuskilpailut vuonna 2016 ja on myös osa SICKia!selvennä Wibmerin kanavalla on maaliskuussa 2025 yli 7,9 miljoonaa tilaajaa ja 1,6 miljardia katselukertaa.
Aino Kallas

| Aino Kallas |
| --- | --- |
 Kallas vuonna 1922
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. elokuuta 1878 Viipurin maalaiskunta, Suomen suuriruhtinaskunta
Kuollut: 9. marraskuuta 1956 (78 vuotta) Helsinki
Kirjailija
Salanimi: Aino Suonio 
Tuotannon kieli: suomi
Tyylilajit:  impressionismi, symbolismi
Aiheet:  rakkaus, historia
Esikoisteos:  Lauluja ja balladeja (1897)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Aino Julia Maria Kallas, o.s. Krohn, kirjailijanimi Aino Suonio, (2. elokuuta 1878 Kiiskilä, Viipurin maalaiskunta – 9. marraskuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Kallaksen tuotantoon kuuluu runoja, novelleja, romaaneja ja näytelmiä. Myös virolaiset pitävät Aino Kallasta omana kirjailijanaan.
Elämä > Kotitausta

Aino Kallas syntyi suomalaiseen älymystöön kuuluvaan Krohnin perheeseen. Hänen isänsä oli runoilija, fennomaani ja kielitieteilijä Julius Krohn, joka käytti myös kirjailijanimeä Suonio. Kallaksen äiti oli Maria Wilhelmina Lindroos (Minna), joka oli ennen avioitumistaan Suomalaisen Tyttökoulun ensimmäinen johtaja. Äiti oli ahkera kirjoittaja, joka julkaisi runoja ja kertomuksia Pääskynen-lastenlehdessä. Veli Kaarle Krohn ja sisaret Helmi Krohn ja Aune Krohn kirjoittivat työkseen. Myös äitinsä sisaren miehen, yliopiston saksan kielen lehtorin B. F. Godenhjelmin, Aino Kallas mainitsi myöhemmin yhdeksi kirjalliseksi opettajakseen muistellessaan etelähämäläisessä kesäkodissa Lopen Syrjässä vietettyjä kesäiltoja, jolloin Godenhjelm luki lapsille ääneen maailmankirjallisuutta ja kotimaisia teoksia. Perheen kotikieli oli suomi isän Julius Krohnin vaatimuksesta ja jo hänen ensimmäisessä avioliitossaan. Kaikki lapset oppivat sen siten ensimmäisenä kielenään. Julius Krohnin äidin Julie Dannenbergin suvun toinen puoli oli taustaltaan baltiansaksalainen, toinen inkeriläinen.
Elämä > Lapsuus ja nuoruus

Lapsuusvuodet kuluivat pääasiassa Helsingissä, missä Kallas kävi Helsingin suomalaista tyttökoulua (1894). Kesät hän kuitenkin vietti perheen kanssa Kiiskilän sukukartanossa Viipurinlahden rannalla. Muistoja tästä ajasta Kallas kuvasi teoksessaan Katinka Rabe (1920). Vuonna 1888 isä Julius Krohn hukkui purjehdusmatkalla Kallaksen ollessa 10-vuotias, ja murtuneet isovanhemmat myivät Kiiskilän. Melko pian myös isovanhemmat kuolivat. Äiti sairasteli ja muuttui raskasmieliseksi. On sanottu, että Aino Kallaksen paljon käsittelemät kuolema-aiheet juontavat juurensa näistä lapsuusvuosien raskaista tapahtumista.
Kallas kirjoitti jo nuorena runoja ja novelleja, jotka kuvasivat romanttista rakkautta. Hän julkaisi kolme kokoelmaa, Lauluja ja balladeja (1897), Kuloa ja kevättä (1899) ja Kirsti (1902). Vaikka varhaisteokset ovat myöhempien teosten rinnalla aloittelijamaisia, niistä voi löytää eräitä yhteisiä piirteitä tulevien teosten kanssa, kuten proosan lyhytmuotoisuus ja naisen valitseminen päähenkilöksi.
Tunnustukset

Suomen valtio myönsi vuonna vuonna 1938 Kallakselle kirjailijaeläkkeen. Kallas sai vuonna 1953 Jenny ja Antti Wihurin rahaston miljoonan markan elämäntyöpalkinnon. Kirjailijan muistoa vaalii syksyllä 2006 perustettu Aino Kallas Seura.
Kirjallisuutta

Laitinen, Kai: Aino kallaksen maailmaa. Kuusi tutkielmaa Aino Kallaksen vaiheilta.  Otava, 1978.  ISBN 951-1-04897-X
Krohn, Eino: Surmaava Eros. Aino Kallaksen kirjailijankuva.  Helsingissä:  Otava, 1953.
Leskelä-Kärki, Maarit: Kirjoittaen maailmassa. Krohnin sisaret ja kirjallinen elämä.  (Väitöskirja: Turun yliopisto)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.  ISBN 951-746-838-5
Leskelä-Kärki, Maarit & Melkas, Kukku & Hapuli, Ritva (toim.): Aino Kallas. Tulkintoja elämästä ja tuotannosta.  Helsinki:  BTJ, 2009.  ISBN 978-951-692-749-0
Melkas, Kukku: Historia, halu ja tiedon käärme Aino Kallaksen tuotannossa.  (Väitöskirja: Turun yliopisto)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.  ISBN 951-746-798-2
Vuorikuru, Silja: Kauneudentemppelin ovella. Aino Kallaksen tuotanto ja raamatullinen subteksti.  (Väitöskirja: Helsingin yliopisto)  Helsinki:  Unigrafia, 2012.  ISBN 9789521081736  Teoksen verkkoversio.