stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristillinen etiikka
Käytännön sovellutukset > Näkökulmien jakautuminen

Käytännön tasolla kristityt eivät aina ole yksimielisiä siitä, mikä on paras tapa elää Jeesuksen kahden suuren käskyn mukaisesti. Kristityt yleisesti katsottuna ovat yksimielisiä ihmiselämän, työn ja onnellisuuden arvosta ja arvookkuudesta. Sen sijaan sotaan, seksuaalisuuteen, varallisuuteen ja sakramentteihin liittyvät kysymykset ovat olleet askarruttavia kysymyksiä varhaiskirkollisista ajoista lähtien.
Yhteiskunnalliset muutokset ovat perinteisesti aiheuttaneet kirkoille eettisiä pulmia, mutta kysymysten yläpuolelle etiikassa asettuu armeliaisuuden ja rakkauden osoittaminen osana kristillistä elämää ja jumalanpalvelusta. 2000-luvulla kristittyjen keskuudessa näkökulmat ovat jakautuneet muun muassa homoseksuaalien avioliittoihin ja vihkimiseen liittyvissä kysymyksissä.
Kirjallisuutta

Härkönen, Jyrki: Ortodoksinen etiikka ja dogmatiikka. Eettisen ajattelun ja opillisen perinnön rikkautta ortodoksisessa kirkossa.  Kuopio:  Ortodoksisen kirjallisuuden julkaisuneuvosto, 2007.  ISBN 978-952-5652-23-9
Jacobs, A. J.: Raamatullinen vuosi. Yhden miehen nöyrä yritys noudattaa Raamattua mahdollisimman kirjaimellisesti.  ((The Year of Living Biblically. One Man's Humble Quest to follow the Bible as Literally as Possible, 2007.) Suomentanut Kira Poutanen)  Helsinki:  Nemo, 2008.  ISBN 978-952-5613-76-6
Järveläinen, Petri (toim.): Kristinusko ja moraali.  Helsinki:  Suomalainen teologinen kirjallisuusseura, 1994.  ISBN 952-9791-05-4
Kuula, Kari: Hyvä, paha ja synti. Johdatus Raamatun etiikkaan.  Helsinki:  Kirjapaja, 2004.  ISBN 951-607-121-X
Pyysiäinen, Ilkka: Synti. Ajatuksin, sanoin ja töin.  Helsinki:  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-30141-8
Saarinen, Risto: Sosiaalietiikka ja uskonnon eetos. Teologisia tutkielmia.  Helsinki:  Suomalainen teologinen kirjallisuusseura, 1999.  ISBN 952-9791-36-4
Autuaaksi tekevien saarnassa kuvataan Jeesuksen vuorisaarnaa, jossa hän tiivistää eettiset opetuksensa. James Tissot, noin 1890.
FS Marseillaise (1900)

| Marseillaise |
| --- | --- |
 Marseillaise

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Brest
Kölinlasku:  joulukuu 1899
Laskettu vesille:  14. heinäkuuta 1900
Palveluskäyttöön:  1903
Loppuvaihe:  romutettu 1923
Tekniset tiedot
Uppouma:  9 856 t
Pituus:  140 m
Leveys:  20 m
Syväys:  7,7 m
Koneteho:  21 800 hv
Nopeus:  21,5 solmua
Miehistöä:  615
Aseistus
Aseistus:  2 × Canon de 194 mm Modèle 1893 8 × Canon de 164 mm Modèle 1893 6 × Canon de 100 mm Modèle 1893 4 × torpedoputkea
Marseillaise oli 1900-luvun alussa valmistettu Ranskan laivaston Gloire-luokan panssariristeilijä.
Valmistus

Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta, missä köli laskettiin joulukuussa 1899. Alus laskettiin vesille 14. heinäkuuta 1900 ja otettiin palvelukseen 1903.
Olga Temonen

| Olga Temonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Olga Inkeri Valentina Temonen
Syntynyt: 23. tammikuuta 1978 (ikä 47) Nurmes
Ammatti:  näyttelijä, tuottaja
Puoliso:  Tuukka Temonen (vih. 2008)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Olga Inkeri Valentina Temonen (o.s. Koskikallio, s. 23. tammikuuta 1978 Nurmes) on suomalainen näyttelijä ja tuottaja.
Ura > Näyttelijänä

Temonen tuli tunnetuksi Noora Aution roolista saippua­sarjassa Salatut elämät televisiossa vuosina 2007–2008 ja 2009–2010. Temonen jäi keväällä 2008 äitiys­lomalle, ja hänen esittämänsä hahmo poistui sarjasta toistaiseksi joulu­kuussa 2008. Temonen palasi sarjan kuvauksiin kahden viikon ajaksi tammi­kuussa 2009, kunnes poistui jälleen sarjasta. Hän oli mukana sarjassa vielä vuonna 2017.
Aikaisemmin Temonen esiintyi muun muassa Jarmo Lampelan televisio­sarjoissa sekä Apulannan musiikki­videolla "Pahempi toistaan" ja Samuli Edelmannin musiikki­videolla "Enkelten tuli". Lisäksi hän on tehnyt pieniä rooleja useissa televisio­sarjoissa. Temosella on elo­kuva­näyttelijän koulutus.
Ura > Tuottajana

Temonen toimii hallituksen puheenjohtajana ja hänen aviomiehensä Tuukka Temonen toimitusjohtajana elokuvatuotanto­yhtiö Opti­parissa.
Ura > Muut työt

Temonen on toiminut myös Kotivinkki-lehden kolumnistina ja kirjoittaa sen verkko­sivuilla blogia Olgan kotona. Hän on myös pitänyt vuodesta 2016 lähtien koti­tilallaan Iitissä koti­eläin­piha Olgan farmia, jossa käy 6 000–10 000 kävijää kesässä.
Vuonna 2021 Temonen osallistui MasterChef VIP -kilpailuun.
Yksityiselämä

Temosten perhe asuu maa­tilalla Iitissä. Koski­kallio avioitui 6. syys­kuuta 2008 Apu­lanta-yhtyessä soittaneen basistin Tuukka Temosen kanssa Iitin kirkossa ja muutti suku­nimensä Temoseksi. Heillä on kolme lasta. Syksyllä 2023 Olga Temosella todettiin aivosyöpä, josta hän kertoi laajassa haastattelussa Helsingin Sanomissa. Artikkelissa hän kertoo kieltäytyneensä sytostaattihoidosta. Hän kertoo myös rahankeräyksestä, jolla rahoitetaan sairauden vaihtoehtohoitoa Saksassa. Suomen Akatemian syövän vastakertomukset -tutkimushankkeen johtaja, professori Hanna Meretoja ja tutkija Astrid Joutseno paheksuvat kirjoituksessaan kritiikitöntä artikkelia ja sen syöpäpotilaissa herättämää perusteetonta toivoa ja toteavat lopuksi, että ei ole taisteluvalmiudesta kiinni, miten sairastuneen käy.
Temosesta on määrä ilmestyä vuonna 2025 kirja, jossa hän kertoo elämästään ennen ja jälkeen aivosyöpädiagnoosin. Kirjan kirjoittaa toimittaja-kirjailija Anneli Juutilainen.
Aiheesta muualla

Optipari Oy
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Ritva 2  Elonet  Yle
Ella Halvarsson

| Mitalit> Maa:  Ruotsi.Naisten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Ruotsi.Naisten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Ruotsi.Naisten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Maa:  Ruotsi> Naisten ampumahiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lenzerheide 2025 | normaalimatka |  |
|  Pronssia | Lenzerheide 2025 | viesti |  |
Ella Halvarsson (s. 22. lokakuuta 1999 Borlänge) on ruotsalainen ampumahiihdon kaksinkertainen MM-mitalisti.
Halvarsson saavutti nuorten MM-kilpailujen 19-vuotiaiden sarjassa kultaa viestissä 2018. Ensimmäisissä aikuisten MM-kilpailuissaan Lenzerheidessä 2025 hän saavutti normaalimatkalla hopeaa selvitettyään kilpailun ilman sakkominuutteja. Naisten viestissä hän hiihti toisen osuuden Ruotsin pronssijoukkueessa. Pikakilpailussa ja takaa-ajossa hän sijoittui yhdeksänneksi.
Halvarsson sai maailmancupin pisteitä heti ensimmäisessä kilpailussaan, oltuaan Östersundin normaalimatkalla 33:s kaudella 2022–2023. Hän voitti kolmannen maailmancup-starttinsa, Kontiolahden parisekaviestin kaudella 2024–2025. Hän saavutti samassa kilpailutapahtumassa ensimmäisen henkilökohtaisen palkintosijansa oltuaan lyhennetyllä normaalimatkalla toinen.
Aino Kassinen

| Aino Kassinen |
| --- | --- |
 Aino Kassinen ennustaa uudenvuodentinasta joulukuussa 1959.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. joulukuuta 1900 Oulun maalaiskunta
Kuollut: 28. heinäkuuta 1977 (76 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Aino Lydia Kassinen (13. joulukuuta 1900 Oulun maalaiskunta – 28. heinäkuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen selvänäkijä.
Lapsuus ja nuoruus

Aino Kassinen syntyi keskoslapsena 13. joulukuuta 1900 Oulun maalaiskunnassa. Hänen isänsä Heikki Kassinen oli kivityömies ja äitinsä Maria ompelija. Lisäksi hänen perheeseensä kuului viisi siskoa ja yksi veli. Lapsena Aino viihtyi paljon omissa oloissaan aistien monia henkiolentoja, kuten menninkäisiä ja keijuja. Hän sai ensimmäiset näkynsä ennen kouluun menoa, jolloin hän ennusti muun muassa hääjuhlissa tapahtuneen surman. Aino opiskeli neljä vuotta kansakoulua ja muutti 17-vuotiaana Ouluun. Oulussa asuessaan hän oli kiinnostunut teatterista ja näytteli Oulun työväentalolla järjestetyissä teatteriesityksissä. Kassinen teki Oulussa asuessaan monia oikeiksi osoittautuneita ennustuksia ja hänestä tuli siellä paikallinen kuuluisuus.
Aikuisiällä hän etsi henkistä tietään eri hengellisistä yhteisöistä, kuten Pelastusarmeijasta, lestadiolaisista ja teosofeista.
Ura

Kassinen työskenteli Oulussa muun muassa kotiapulaisena ja ompelijana kunnes muutti Helsinkiin 1930-luvulla. Helsingissä hän tutustui ennustaja Axel Ringströmiin, jonka luona kävi liikemiehiä ja poliitikkoja. Kassinen kertoi päässeensä näihin piireihin Suomen Ulkomaankauppaliiton toimitusjohtaja Jaakko Kahman myötä ja tavanneensa usein myös Suomen Pankin pääjohtajana vuosina 1924–1939 toimineen Risto Rytin.
Kassisen vastaanotolla Helsingissä kävi julkisuuden henkilöitä ja poliitikkoja. Kirjassa Aino Kassinen kertoo Kassinen väitti, että sotien aikana Mannerheim lähetti Mikael Gripenbergin kysymään häneltä tietoja. Kassinen kertoo myös ennustaneensa ystävälleen Bruno Nybergille Adolf Hitlerin Suomen vierailulla 1942 lentokoneeseen ilmenneen vian, joka johti lentokoneen osittaiseen syttymiseen tuleen.
Kassisen mukaan hänen oppilaitaan olivat muun muassa Vesa-Matti Loiri ja Pekka Siitoin.
Vuoden 2018 presidentinvaaleissa ehdokkaana ollut Pekka Haavisto esitti seitsemän minuutin puheen Yle TV1:n vaalitentissä. Yleisön tervehtimisen jälkeen Haavisto aloitti puheensa kertomalla Aino Kassisesta:
”Oma isoäitini asui aikanaan Helsingissä Lapinlahdenkadulla talossa, jossa hänellä oli hyvin kiinnostava naapuri. Hänen naapurinsa oli selvänäkijä, ennustaja Aino Kassinen. Isoäitini kertoi, että aina kun Suomessa tapahtui isoja asioita, suuria murroksia, niin sinne Lapinlahdenkadun ovelle alkoi tulla jonoa. Kun talvisota syttyi, siellä oli myöskin mustia autoja, diplomaattiautoja. Ihmiset tulivat kysymään, mitä tapahtuu heidän perheelleen, heidän läheisilleen? Mitä tapahtuu Suomelle? Mitä tapahtuu Euroopalle? Selvänäkijä omana selvänäön hetkenä[än], joka oli aamulla viiden ja seitsemän välillä, vastaili näihin kysymyksiin.”
Kassinen on haudattu Malmin hautausmaalle kortteliin 83, mutta hänen hautansa on sittemmin poistettu omaisten ollessa haluttomia jatkamaan haudan hoitokustannuksia.
Aiheesta muualla

Selvänäkijä Aino Kassisen ennustuksia. (Arkistoitu – Internet Archive)
Aikamme uskomuksia. Ylen Elävä arkisto.
Aino Kassinen ennustaa. Ylen Elävä arkisto.
Kassinen, Aino hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Bihor (piirikunta)

| Bihorin piirikunta Județul Bihor |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Romania
Kehitysalue:  Nord-Vest
Historiallinen alue:  Crișana
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Oradea
Pinta-ala:  7 544 km²
Väkiluku (2014):  573 691
 – väestötiheys:  76 as./km²
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  BH
 
Consiliul Județean Bihor
Bihor (unk. Bihar) on piirikunta Romanian Crișanan historiallisessa maakunnassa. Piirikunnan pääkaupunki on Oradea. Sen pinta-ala on 7 544 km² ja siellä on noin 573 691 asukasta (vuonna 2014).
Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 7 544 km². Sen alue on Körösjoen valuma-aluetta.
Bihorin piirikunta rajautuu idässä Sălajin, Clujin ja Alban piirikuntiin, pohjoisessa Satu Maren piirikuntaan, etelässä Aradin piirikuntaan ja lännessä Unkarin Hajdú-Biharin lääniin.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennassa piirikunnassa oli 549 752 asukasta ja sen väestötiheys oli 72 asukasta neliökilometrillä. 48,6 % piirikunnan väestöstä asuu taajamissa, mikä on alle Romanian keskiarvon.
Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 67,38 %, unkarilaisia 25,96 %, romaneja 5,01 %, slovakkeja 1,22 % ja saksalaisia 0,19 %.
| Vuosi | Piirikunnan väestönkasvu |
| --- | --- |
1948: 536,323
1956:  574,488
1966:  586,460
1977:  633,094
1992:  638,863
2002:  600,246
2011:  549,752
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bihorin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan viralliset internetsivut (romaniaksi)
Romanian piirikunnat
Alba
Arad
Argeș
Bacău
Bihor
Bistrița-Năsăud
Botoșani
Brașov
Brăila
Buzău
Caraș-Severin
Călărași
Cluj
Constanța
Covasna
Dâmbovița
Dolj
Galați
Giurgiu
Gorj
Harghita
Hunedoara
Ialomița
Iași
Ilfov
Maramureș
Mehedinți
Mureș
Neamț
Olt
Prahova
Satu Mare
Sălaj
Sibiu
Suceava
Teleorman
Timiș
Tulcea
Vaslui
Vâlcea
Vrancea
Wolfenstein 3D

| Wolfenstein 3D |
| --- | --- |

Kehittäjä:  id Software
Julkaisija:  Apogee Software
Jakelija:  Apogee, Steam, Humble Store, App Store, Microsoft Store ja PlayStation Store
Ohjaaja:  Tom Hall
Suunnittelija:  John Romero Tom Hall
Säveltäjä:  Robert Prince
Ohjelmoija:  John Carmack, John Romero
Pelisarja:  Wolfenstein
Pelimoottori:  Wolfenstein-pelimoottori
Julkaistu:   toukokuu 1992
Lajityyppi:  ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Alkaen 17 vuotta  PEGI 12 
Alusta:  Game Boy Advance, Super Nintendo Entertainment System, Atari Jaguar, Atari ST, AmigaOS, 3DO Interactive Multiplayer, Pocket PC, Xbox 360, PlayStation 3, Microsoft Windows, Acorn Archimedes, MS-DOS, Apple IIGS, Amiga 1200, iOS, IBM PC, Apple II, Tramiel Operating System, MorphOS, Mac OS, NEC PC-9801, RISC OS, Xbox, Linux ja Android
Lisenssi:  Shareware
Jakelumuoto:  levyke, digitaalinen lataus
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Wolfenstein 3D (itse pelissä Wolfenstein 3-D, lyhennettynä Wolf3D) on id Softwaren kehittämä ja Apogee Softwaren vuonna 1992 julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli, jota levitettiin sharewarena. Inspiraation pelille antoivat 1980-luvun Muse Softwaren pelit Castle Wolfenstein ja sen jatko-osa Beyond Castle Wolfenstein. Peliä voidaan pitää ensimmäisen persoonan ammuntapelien popularisoijana.
Peliin tehtiin samana vuonna myös samantyyppinen jatko-osa Spear of Destiny. Lisäksi vuonna 2001 ilmestyi jatko-osa Return to Castle Wolfenstein. Raven Softwaren Wolfenstein on jatkoa Return to Castle Wolfensteinille. Pelisarjalle on tullut jatko-osa vuonna 2014, kun Bethesda Softworks julkaisi MachineGamesin kehittämän pelin Wolfenstein: The New Order.
Pelin juoni ja kulku

Wolfensteinin aiheena on fiktiivinen versio natsi-Saksasta. Pelihahmona ohjataan yhdysvaltalaista kommandoa William J. ”B.J.” Blazkowicziä.
Ensimmäisenä tehtävänä on paeta Hollehammerin linnasta ja voittaa päävartija Hans Grosse. Seuraavassa tehtävässä Blazkowicz löytää natsitiedemies Schabbsin johtaman Operaatio Eisenfaustin salaiset suunnitelmat, joiden avulla Saksa voisi luoda täydellisen zombimutanttien armeijan. Viimeisessä alkuperäisen pelin tehtävässä hyökätään bunkkeriin tappamaan robottipuvulla varustautunut Adolf Hitler. Tehtäviä vaikeuttavat lukuisat vartijat, saksanpaimenkoirat ja loppuvastustajat.
Pelissä saa lisäpisteitä keräämällä aarteita pelin edetessä. Eri aseita pelissä on neljä: puukko, pistooli, konepistooli ja konetykki. Pelaajalla on rajallinen määrä elämiä. Moninpeliä ei ole. Wolfenstein 3D on ensimmäinen pelin episodeihin ja niihin kuuluviin peräkkäisiin kenttiin jakanut peli.
Kehitys

Pelin kehitys alkoi tammikuussa 1992. Kehitys kesti neljä kuukautta ja peli julkaistiin toukokuussa 1992.
Pelin kehitykseen käytettiin Borland C++:n versiota 3.1 sekä Deluxe Paint -ohjelmaa. VGA:n rajoituksien vuoksi ja työskentelyn helpottamiseksi peli käytti samaa 256 värin väripalettia kauttaaltaan ja näyttöresoluutio oli 320×200. Adrian Carmack teki grafiikat, jonka lisäksi Kevin Cloud teki muutamia tekstuureita.
Sensurointi

Seinillä esiintyvien hakaristien sekä alkumusiikkina olevan Horst-Wessel-Liedin takia peli on kielletty Saksassa, jossa tietyt natsisymbolit ovat kiellettyjä. Suomessa Kymmenen uutiset teki Wolfenstein 3D:stä uutisjutun, jonka mukaan saksalaislapset pelasivat peliä ärsyttääkseen vanhempiaan sen hakaristeillä (uutisjutussa kuvamateriaalina ei itse asiassa ollut Wolfenstein 3D vaan Doom II:n Wolfenstein-jaksot).
Nintendo muutti peliä merkittävästi ja poisti omasta Super Nintendo Entertainment System -konsoliversiostaan hakaristit ja muut natsiviittaukset ja vaihtoi saksanpaimenkoirat jättiläisrottiin. Myös Hitleriltä poistettiin viikset ja hahmoon viitattiin nimellä ”Staatmeister”.
Pelimoottori

Pelimoottori on ns. raycaster, joka on eräänlainen yksinkertaistettu versio säteenseuraajasta (engl. raytracer). Siinä tasot ovat kaksiulotteisia karttoja, ja jokaista ruudun pystylinjaa kohti haetaan näkymää vasten kohtisuorassa olevan seinän kohdan etäisyys, joiden perusteella seinän koko ja teksturointi muodostetaan. Kaikki seinät ovat tällöin pystysuoria ja saman korkuisia.
Wolfenstein 3D:ssä ainoastaan seinissä on teksturointi; katto ja lattia ovat yksivärisiä. Viholliset ja esineet on piirretty spriteinä, joita skaalataan sopivasti syvyysvaikutelman aikaansaamiseksi. Tavalliset viholliset on piirretty kahdeksasta kulmasta, mutta pääosa esineistä sekä loppuvastustajat on kuvattu vain yhdestä kulmasta. Kentät koostuvat tasamittaisista neliöistä, joiden seinät ovat 90 asteen kulmissa, eikä niissä ole korkeuseroja.
Episodit

Peliä levitettiin sharewarena, jonka laillisesti kopioitava versio sisälsi pelin ensimmäinen episodin. Loput kaksi episodia sai, kun osti kokoversion suoraan pelin kehittäjältä. Jokainen episodi on kymmenen tason pituinen, joista viimeinen on salainen kenttä. Jokaisen episodin viimeisellä tasolla on loppuvastustaja. Peliin on olemassa myös The Nocturnal Missions -tehtäväpaketti, joka lisää peliin kolme uutta episodia.
Aiheesta muualla

Wolfenstein 3D MobyGamesissa (englanniksi)
Github: Wolf3D (englanniksi)
DOS_deck: Wolfenstein 3D Pelaa Wolfenstein 3D:tä nettiselaimen kautta
Ilfov (piirikunta)

| Ilfovin piirikunta Județul Ilfov |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Romania
Kehitysalue:  Bukarest-Ilfov
Historiallinen alue:  Valakia (Muntenia)
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Bukarest
Pinta-ala:  1 583 km²
Väkiluku (2014):  417 825
 – väestötiheys:  263,9 as./km²
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  IF
 
Consiliul Județean Ilfov
Ilfov on piirikunta Romanian Munteniassa. Ilfovin piirikunta ympäröi joka puolelta maan pääkaupunkia Bukarestia, joka ei kuulu piirikuntaan vaan on hallinnollisesti itsenäinen metropolialue. Ilfovilla ei ole varsinaista pääkaupunkia, vaan piirikunnan hallintoelimet sijaitsevat Bukarestissa, Otopenissa ja Bufteassa. Piirikunnan pinta-ala on 1 583 km² ja siellä on noin 417 825 asukasta (vuonna 2014).
Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 1 583 km². Se sijaitsee alangolla Argeş- ja Ialomiţajokien välissä.
Ilfovin piirikunta rajautuu idässä Ialomiţan ja Călăraşin piirikuntiin, lännessä Dâmbovițan piirikuntaan, pohjoisessa Prahovan piirikuntaan sekä etelässä ja idässä Giurgiun piirikuntaan.
Kaupungit ja kunnat > Kaupungit

Buftea
Otopeni
Voluntari
Bragadiru
Chitila
Popești-Leordeni
Pantelimon
Kaupungit ja kunnat > Kunnat

Periș
Ciolpani
Gruiu
Nuci
Snagov
Grădiștea
Moara Vlăsiei
Balotești
Corbeanca
Dascălu
Petrăchioaia
Tunari
Ștefăneștii de Jos
Afumați
Găneasa
Mogoșoaia
Dragomirești Vale
Chiajna
Dobroiești
Brănești
Ciorogârla
Domnești
Clinceni
Glina
Cernica
Cornetu
Jilava
Berceni
Dărăști
1 Decembrie
Vidra
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 364 241 asukasta ja sen väestötiheys oli 188 asukasta neliökilometrillä. Se oli ainoa piirikunta, jonka väkiluku kasvoi edellisestä väestönlaskennasta.
Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 96,05 %, muita 3,95 %.
| Vuosi | Piirikunnan väestönkasvu |
| --- | --- |
1948: 167 533
1956:  196 265
1966:  229 773
1977:  287 738
1992:  286 965
2002:  300 123
2011:  364 241
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ilfovin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan viralliset internetsivut (romaniaksi)
Romanian piirikunnat
Alba
Arad
Argeș
Bacău
Bihor
Bistrița-Năsăud
Botoșani
Brașov
Brăila
Buzău
Caraș-Severin
Călărași
Cluj
Constanța
Covasna
Dâmbovița
Dolj
Galați
Giurgiu
Gorj
Harghita
Hunedoara
Ialomița
Iași
Ilfov
Maramureș
Mehedinți
Mureș
Neamț
Olt
Prahova
Satu Mare
Sălaj
Sibiu
Suceava
Teleorman
Timiș
Tulcea
Vaslui
Vâlcea
Vrancea
Lahden Seudun Kehitys Ladec

| Lahden Seudun Kehitys LADEC Oy |
| --- | --- |
Perustettu:  1991, 2013
Kotipaikka:  Lahti, Suomi
Toiminta-alue:  Lahden seutu
Kotisivu:  https://www.ladec.fi/
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lahden Seudun Kehitys LADEC Oy on koko Päijät-Hämeen maakunnan alueella toimiva, yleishyödyllinen ja voittoa tavoittelematon elinkeinoyhtiö. LADECin toimintaa ja palveluita rahoittavat yhtiön toiminta-alueen kunnat: Lahti, Asikkala, Hartola, Heinola, Hollola, Iitti, Kärkölä, Orimattila, Padasjoki ja Sysmä. Yhtiön pääomistaja on Lahden kaupunki. Yhtiössä on runsaat 30 työntekijää. Liikevaihto on noin 3,3 milj. euroa (2023).
LADEC aloitti toimintansa 1.1.2013, kun Lahden tiede- ja yrityspuisto Oy:n, Lahden alueen uusyrityskeskus ry:n toiminnot sekä osa Lahden alueen kehittämisyhtiö Oy Lakesin toiminnoista yhdistettiin.
LADEC kehittää Lahden seudun elinkeinoelämän kasvun edellytyksiä ja kilpailukykyä sekä edistää investointeja yhdessä toiminta-alueensa kuntien kanssa. LADEC auttaa toiminta-alueensa yrittäjiä ja yrityksiä liiketoiminnan aloittamiseen, kasvuun, kehittämiseen ja kansainvälistymiseen sekä Lahden seudulle sijoittumiseen liittyvissä asioissa. Neuvontapalvelut ovat alueen yrittäjille ja yrityksille maksuttomia.
Aiheesta muualla

Yrityksen sivusto
Valtion ja Lahden kaupunkiseudun välinen kasvusopimus 2013-2015, TEM 20.12.2013
Lagotto romagnolo

| Lagotto romagnolo |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Italia
Määrä:  Suomessa rekisteröity 7210
Rodun syntyaika:  esiintyy maalauksissa jo 400 vuotta eaa.
Alkuperäinen käyttö:  vedestä noutava koira
Nykyinen käyttö:  tryffelikoira, seurakoira
Elinikä:  13–15 vuotta.
Muita nimityksiä:  lagotto, italiantryffelikoira, italianvesikoira, Romagna Water Dog, chien d'eau romagnol, Wasserhund der Romagna, perro de agua de Romagna, romagna veekoer
FCI-luokitus:  ryhmä 8 Noutajat, ylösajavat koirat ja vesikoirat alaryhmä 3 Vesikoirat #298
Ulkonäkö
Paino:  Urokset noin 13–16 kg ja nartut noin 11–14 kg.
Säkäkorkeus:  Urokset 43–48 cm (ihannekorkeus 46 cm) Nartut 41–46 cm (ihannekorkeus 43 cm)  Sallittu poikkeama ± 1 cm.
Väritys:  Yksivärinen luonnonvalkoinen, valkoinen ruskein tai oranssein laikuin, pienipilkkuinen ruskeavalkoinen (roan), ruskea eri sävyissään yksivärisenä tai valkoisin laikuin, oranssi yksivärisenä tai valkoisin laikuin. Joillakin koirilla on ruskea tai tummanruskea maski. Punaruskeat (tan) merkit eri sävyissään sallitaan.
Lagotto romagnolo on italialainen koirarotu. Rodun alkuperäinen käyttötarkoitus oli vedestä noutava lintukoira. Myöhemmin sitä on käytetty tryffelinetsintään.
Ulkonäkö

Lagotto on sopusuhtainen, vaatimattoman näköinen koira. Sillä on iloinen ilme, joka vastaa rodun luonnetta. Turkin laatu vaihtelee koirakohtaisesti. Sen turkki on kihara, villava ja tiheä. Turkista ei irtoa karvaa, mutta se huopaantuu herkästi, joten sitä pitää hoitaa avaamalla takut ja poistamalla kuollutta pohjavillaa. Lagoton turkkia ei tavata pitää aukikarstattuna, vaan pohjavillan poiston jälkeen turkki kastellaan ja annetaan kuivua itsekseen, jolloin karva vetäytyy taas kiharoille.
Pää on melko suuri ja ylhäältä katsottuna puolisuunnikkaan mallinen. Kirsu on suuri ja kuono-osa leveä. Purenta on täydellinen leikkaava- tai tasapurenta. Korvat ovat kolmionmuotoiset ja taittuneet. Kaula on lihaksikas, runko tiivis ja vahva.
Lagoton selän on oltava suora, eikä häntä saa koskaan olla kippuralla. Jalat ovat lihaksikkaat ja suorat, liikkeet tasaiset ja reippaat.
Turkki voi olla väriltään esimerkiksi ruskea tai valkoinen merkein, pienipilkkuinen ruskeavalkoinen eli roan. Osalla lagotto romagnoloista on ruskea maski. Rodun säkäkorkeus uroksilla on 43–48 cm (ihannekorkeus 46 cm) ja nartuilla 41–46 cm (ihannekorkeus 43 cm, jonka sallittu poikkeama +/–1cm). Paino on uroksilla noin 13–16 kg ja nartuilla noin 11–14 kg. Rodun sanotaan joskus muistuttavan espanjanvesikoiraa.