stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
How Men Are
Kappaleet

Kaikki kappaleet san. ja säv. Glenn Gregory, Ian Craig Marsh ja Martyn Ware ellei toisin mainita.
Five Minutes to Midnight – 3.46
Sunset Now – 3.35
This Is Mine – 3.51
The Fuse – 3.05
Shame Is on the Rocks – 3.59
The Skin I’m In – 3.46
Flamedown – 2.59
Reputation (John Wilson, Glenn Gregory, Ian Craig Marsh, Martyn Ware) – 3.03
...(And That’s No Lie) – 10.02
Arvostelut

AllMusic:
Ilmatar ja sotka

| Ilmatar ja sotka |
| --- | --- |

Nimi:  Ilmatar ja sotka
Tekijä:  Aarre Aaltonen
Valmistumisvuosi:  1946 (paljastettu)
Taiteenlaji:  kuvanveisto
Sijainti:  Sibeliuksen puisto, Taka-Töölö
Paikkakunta:  Helsinki
Koordinaatit:  60°10′57″N, 24°54′58″E
Ilmatar ja sotka on suomalaisen kuvanveistäjä Aarre Aaltosen tunnetuimmaksi teokseksi mainittu teos, joka esittää maailman syntyä Kalevalan näkökulmasta. Eeppistä aihetta on kuvattu art decoon ja klassismiin viittaavalla tavalla. Patsas sijaitsee Helsingissä Sibeliuksen puistossa, puiston halkovan Mechelininkadun itäpuolella.
Vuonna 1928 perustettu, Suomen Kulttuurirahastoon 2003 sulautettu Leo ja Regina Wainsteinin säätiö järjesti vuonna 1939 patsaskilpailun, jolla oli tarkoitus hankkia Helsinkiin Kalevala-aiheinen veistos. Aaltonen voitti kilpailun.
Pronssiin valettu veistos paljastettiin vasta sodan jälkeen vuonna 1946. Patsaan Vehmaan graniittia olevaan jalustaan on kaiverrettu Tuuli neittä tuuitteli, säe on Kalevalan ensimmäisestä runosta, joka kuvaa Ilmatarta ja sotkaa osana maailman luomista.
Mechelininkadun länsipuolella olevassa osassa puistoa on Eila Hiltusen Sibelius-monumentti.
Aiheesta muualla

"Ilmatar ja sotka". Aarre Aaltosen kaunis Kalevala-veistos valmiiksi muovailtu. Suurikokoinen patsas Töölöön, Helsingin Sanomat, 01.10.1939, nro 264, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
How Many Sisters

How Many Sisters on suomalainen vuonna 1982 perustettu lauluyhtye. Yhtyeen laulajina toimivat alussa Anna-Mari Kähärä, Mervi Multamäki ja Kirsi Rissanen. 
Vuonna 1988 Rissanen valittiin tangokuningattareksi.  Vuonna 1989 hänen tilalleen How Many Sistersin kokoonpanoon tuli Pirjo Aittomäki. Kaikki yhtyeen jäsenet ovat valmistuneet Kuopion Yhteiskoulun Musiikkilukiosta.
Diskografia

How Many Sisters? (1983,  Kerberos)
Stolen Moments (2003,  Parlophone Records)
Thank You for the Kiss (2005,  Rockadillo Records)
Ikävä omia maita (2012,  M&SW Music)
Aiheesta muualla

Yhtye Fazer Artists':n sivulla
How Many Sistersin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Ilmastus

Ilmastettua vettä
Ilmastus on prosessi, jossa ilmaa johdetaan nesteen läpi.
Veden ilmastus

Tyypillisesti ilmastuksen tarkoituksena on hapettaa vettä. Ilmastuksessa vesimassan alaosiin syötetään ilmapumpulla ilmaa, jonka kuplista liukenee happea veteen. Sitä käytetään esimerkiksi radonin poistamisessa talousvedestä. Ilmastus voidaan myös tehdä tyypillisesti järven happikadon ehkäisemiseksi. Ilmastusta käytetään myös jätevedenpuhdistuksessa mahdollistamaan biologisia hajotusprosesseja. Joskus myös viininmaistelun yhteydessä puhutaan viinin ilmastuksesta tai hengittämisestä.
Aiheesta muualla

Talousveden radon ja ilmastus
Radonin poisto kaivovedestä
I Wouldn’t Want to Be Like You

| ”I Wouldn’t Want to Be Like You” The Alan Parsons Project |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: I Robot
 B-puoli: ”Nucleus”
 Julkaistu: 1977
 Formaatti: 7" single
 Tuottaja(t): Alan Parsons
 Tyylilaji: progressiivinen pop, funk, disco, rock
 Kesto: 03.19
 Levy-yhtiö: Arista Records
The Alan Parsons Projectin muut singlet
| ”To One in Paradise” 1976 | ”I Wouldn’t Want to Be Like You” 1977 | ”Don’t Let It Show” 1977 |
I Wouldn’t Want to Be Like You on englantilaisen rockyhtye The Alan Parsons Projectin single vuodelta 1977. Kappale on julkaistu myös yhtyeen albumilla I Robot. Kappaleen kirjoittivat yhtyeen keulahahmot Alan Parsons ja Eric Woolfson ja sen lauloi Lenny Zakatek, joka myöhemmin esitti myös muita The Alan Parsons Projectin singlejulkaisuja, tunnetuimpana vuonna 1980 julkaistun ”Games People Playn”.
Hitiksi nousseesta ”I Wouldn’t Want to Be Like Youstä” muodostui The Alan Parsons Projectin läpimurto. Se oli Yhdysvaltojen singlelistalla (Billboard Hot 100) parhaimmillaan sijalla 36. Kappaleesta tehtiin myös yhtyeen ensimmäinen musiikkivideo. Videolla Parsons ja robotiksi maskeerattu mies ihmettelevät toisiaan futuristisessa ympäristössä.
AllMusicin Stephen Thomas Erlewine kuvailee kappaletta ”paranoidiksi disco-rockiksi”, joka taidepopille epätyypillisesti ”panostaa myös tarttuviin koukkuihin”. Don ja Jeff Breithauptin teos Night Moves: Pop Music in the Late ’70s mainitsee ”I Wouldn’t Want to Be Like Youn” yhtenä 1970-luvun lopun progressiivista popia määritelleistä kappaleista.
Populaarikulttuurissa

”I Wouldn’t Want to Be Like You” on yksi Grand Theft Auto V -videopelin (2013) radiokanavilla soivista kappaleista.
Kappale soi myös Netflix-sarja Mindhunterin (2017) 9. jaksossa.
Kokoonpano

| --- | --- |
 Yhtyeen jäsenet Alan Parsons – tuottaja, äänittäjä, säveltäjä  Eric Woolfson – koskettimet, säveltäjä, sanoittaja, vastaava tuottaja :  Sessiomuusikot Ian Bairnson – kitara  David Paton – basso  Stuart Tosh – rummut  Lenny Zakatek – laulu
Iranin ja Saudi-Arabian suhteet

Iran  Saudi-Arabia
Iranin ja Saudi-Arabian suhteet ovat kireät.
1960- ja 1970-luvuille asti Iran ja Saudi-Arabia olivat muodollisesti liittolaisia, joiden avulla Yhdysvallat pyrki rajoittamaan Neuvostoliiton valtaa Persianlahden alueella. 1970-luvulla Saudi-Arabia alkoi ajaa tiukkaa sunnalaisuutta ja pitämään šiialaisuutta harhaoppisena. Iran julistautui vallankumouksensa yhteydessä vuonna 1979 šiialaisuuden johtajaksi. Näistä tapahtumista lähtien maiden välit ovat olleet kireät.
Iranin ja Saudi-Arabian suhteet katkesivat kokonaan vuonna 1988, mutta palautuivat vuonna 1990 Persianlahden sodan myötä. Irakin sodan vuoksi Iranin valta Irakissa kasvoi, mikä kiristi Iranin ja Saudi-Arabian suhteita. Sama on toistunut arabikevään myötä Jemenissä ja Syyriassa.
Saudi-Arabia katkaisi diplomaattisuhteensa Iraniin vuonna 2016, kun iranilaiset mielenosoittajat sytyttivät Saudi-Arabian suurlähetystön tuleen, koska se oli teloittanut siiamuslimien uskonnollisen johtajan Nimr al-Nimrin.
Idrissa Seck

| Idrissa Seck |
| --- | --- |
 2008
Senegalin pääministeri
 2002-2004  
Edeltäjä:  Mame Madior Boye
Seuraaja:  Macky Sall
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. elokuuta 1960 (ikä 64) Thiès, Senegal
Idrissa Seck (s. 9. elokuuta 1959 Thiès) on senegalilainen poliitikko ja maansa entinen pääministeri.
Seck opiskeli Pariisissa ja Princetonin yliopistossa. Hän toimi Senegalin pääministerinä vuodesta 2002 lähtien, kunnes presidentti Abdoulaye Wade erotti hänet vuonna 2004 korruption takia. Seckin seuraajaksi nimitettiin Macky Sall. Seck vangittiin korruptiosta epäiltynä vuonna 2005, mutta hänet vapautettiin seuraavan vuoden alussa.
Vuoden 2007 presidentinvaaleissa Seckiä pidettiin opposition pääehdokkaana.
Hän sai 15% äänistä.
Seck perusti oman puolueen.
Flakpanzer Gepard

| Flugabwehrkanonenpanzer Gepard |
| --- | --- |
 Gepard ilmatorjuntapanssarivaunu
Valmistushistoria
Valmistusmaa:   Saksa
Tekniset tiedot
Pituus:  
– putki edessä:  7,68 m
Leveys:  3,71 m
Korkeus:  3,29 (tutka-antenni alaslaskettuna)
Taistelupaino:  47,5 t
Maksiminopeus:  
– tiellä:  65 km/h
Toimintasäde:  550 km (tiellä)
Pääase:  2 × 35 mm Oerlikon KD-ilmatorjuntakanuuna
Muu aseistus:  2 × 4 savuheitteet
Panssarointi:  tavanomainen panssariteräs
Moottori:  10-sylinterinen 37,4-litrainen MTU-monipolttoainemoottori 2 mekaanista ahdinta
– hevosvoimat:  830 hv
– kilowattia:  610 kW
Miehistö:  3 (johtaja, ampuja, ajaja)
Flakpanzer Gepard
Flugabwehrkanonenpanzer Gepard on Saksassa valmistettu, 1960-luvulla kehitetty ja 1970-luvulla käyttöön otettu ilmatorjuntapanssarivaunu. Se on rakennettu Leopard 1 -taistelupanssarivaunun alustalle ja aseistettu kaksitykkisellä Oerlikonin 35 mm KDA -ilmatorjuntatykkijärjestelmällä.
Gepardia valmisti müncheniläinen Krauss-Maffei Wegmann (KMW) ja sitä käytetään Alankomaiden, Belgian, Chilen, Romanian ja Saksan asevoimissa. Siitä ollaan asteittain luopumassa. Saksa on harkinnut tämän tyypin vaunujen luovuttamista sotaa käyvälle Ukrainalle loppukeväällä 2022 DW:n eli Deutsche Wellen mukaan.
Ilmatorjuntakanuunat ovat samat kuin Suomessa käytetyssä T-55-alustalle rakennetussa 90 Marksman -ilmatorjuntavaunussa. Ne ovat 90 kaliiperia pitkät ja niiden tulinopeus on yhteensä 1 100 laukausta minuutissa. Tehokas ampumaetäisyys on noin 3 500 metriä.
Saksan ja Alankomaiden käyttämissä malleissa on erilainen tutkavarustus. Vaunussa on kaksi tutkaa, joita käytetään maalin etsintään ja tähtäykseen, kantamaltaan noin 15 km. Saksalaisessa versiossa on laseretäisyysmittari.
Vuoden 1976 hintatasossa yksi Gepard B2 -ilmatorjuntavaunu maksoi 5,4 miljoonaa Saksan markkaa, kun samalle alustalle rakennettu Leopard 1 A4 -taistelupanssarivaunu maksoi samana ajankohtana 1,4 miljoonaa Saksan markkaa.
Taustaa

Gepard kehitettiin liikkuvan sodankäynnin tarpeisiin lähinnä taistelu- ja rynnäkköpanssarivaunujen suojaamiseen matalalla lentäviä lentokoneita ja helikoptereita vastaan. Sen suoja- ja maasto-ominaisuudet taistelukentällä vastasivat Leopard 1- ja Marder-rynnäkkövaunuja. Gepardia voidaan käyttää myös tärkeiden kohteiden, kuten siltojen ja lentokenttien suojaamiseen. Vaunu oli myös ilmatiivis suojatakseen miehistöä ABC-aseiden vaikutuksilta. Pääaseen valinnassa keskityttiin raskaiden taisteluhelikoptereiden, kuten neuvostoliittolaisen Mil Mi-24, torjuntaan ja panssaroinnissa niiden ampumilta 23 mm kranaateilta suojautumiseen. Vastaava neuvostoliittolainen ilmatorjuntapanssarivaunu oli vuosikymmentä aikaisemmin käyttöön otettu ZSU-23-4.
Tekniikka

Ilmatorjuntapanssarivaunu Gepard perustuu Leopard 1 -taistelupanssarivaunun alustaan. Gepardissa on täydet 360 astetta kääntyvä torni varustettuna kahdella 35 mm Oerlikon ilmatorjuntakanuunalla ja kahdella tutka-antennilla. Hakututka on sijoitettu tornin takaosaan ja edessä putkien välissä ovat maalin seurantatutka ja laseretäisyysmittari. Tykkien putket ovat 90 kaliiperia, eli 3,15 m pitkät. FAPDS-ammuksen lähtönopeus on 1 440 m/s tehokkaan ampumaetäisyyden ollessa enimmillään 5 500 metriä, korkeussuunnassa 3 500 metriä. Vaunun Oerlikon KD:ssä voidaan käyttää kahta ammustyyppiä, tavanomainen käytäntö on 320 ilmatorjuntakranaattia ja 20 panssarikranaattia asetta kohden. Yhteenlaskettu tulinopeus on 1 100 laukausta minuutissa. Sähköisesti käännettävässä tornissa on 40 kW tehoinen generaattori voimanlähteenään 4-sylinterinen 3,8-litran Mercedes-Benz OM 314 monipolttoainemoottori.1980-luvulta lähtien Stinger-ilmatorjuntaohjuksin varustetut taistelijat ovat täydentäneet Gepardin tulivoimaa käyttäen hyväkseen vaunun tutkan valvontakykyä. Ilmatorjuntaohjusten lisäämistä vaunuihin testattiin mutta hankintoja ei tehty. Gepardin kehitystyö alkoi 1963. Vuonna 1969 neljää A-prototyyppiä testattiin sekä 30 mm että 35 mm kanuunoilla. Valinta päätyi vuonna 1970 35 mm kanuunan käyttöön. Kaksitoista toisen vaiheen B-prototyyppiä tilattiin vuonna 1971, samana vuonna Alankomaiden asevoimat tilasi viisi CA-esisarjan vaunua. Vuonna 1973 Saksassa päätettiin tilata Krauss-Maffeilta 432 kappaletta B2-tyypin torneja ja 420 kappaletta vaunualustoja yhteihintaan 1,2 miljardia Saksan markkaa. Ensimmäiset vaunut luovutettiin joulukuussa 1976. Belgia tilasi 55 saman tyyppistä vaunua. Alankomaan asevoimat tilasi kolmessa erässä yhteensä 95 kappaletta CA1, CA2 ja CA3-versiota. Ne oli varustettu Philipsin tutkajärjestelmällä.
Käyttö taistelutoimissa

Saksa on toimittanut 2022 Ukrainaan viitisenkymmentä vaunua. Niitä on ollut tarkoitus käyttää Venäjän "kamikaze-lennokkeja" vastaan, ja ne ovat osoittautuneet tutkansa ja tulinopeutensa ansiosta tehokkaiksi tähän tarkoitukseen.
Käyttäjät

Alankomaat 60 kpl, siirretty reserviin
Belgia 55 kpl, vedetty palveluksesta
Chile 30 kpl, ostettu ylijäämänä Saksasta
Romania 43 kpl, ostettu ylijäämänä Saksasta
Saksa alun perin 377 kpl, käytössä 94
Jordania 60 ostettu Hollannista
Ukraina ~50 luovutettu Saksasta 2022
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tank Encyclopedia (englanniksi)
Hylotsoismi

Hylozoismi (kreikan hyle, aine ja zoe, elämä) on käsitys, jonka mukaan aineeseen kuuluu elämä, aine elää.
Hugo Hukkinen

Hugo Johannes Hukkinen  (16. joulukuuta 1896 Porvoo – 20. maaliskuuta 1982 Kuopio) oli suomalainen metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen.
Hukkisen vanhemmat olivat puuseppä Johan Hukkinen ja Hilda Amanda Backman ja puoliso vuodesta 1924 Laila Regina Stålhane. Hukkinen tuli ylioppilaaksi Borgå lyceumista 1918 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta  1922. Hän oli toiminimi Joh. Askolinin työnjohtaja 1922, Kotkan Tukinosto Oy:n työnjohtaja ja tarkastaja 1922–1924, Sörnäs Ab:n piiriesimies 1924–1927 ja  Hackman & Co:n Kuopion piirin piirimetsänhoitaja vuodesta 1927 ja metsäpäällikkö 1939–1965. Hukkinen oli myös Taasianjoen Uittoyhdistyksen kasööri 1922–1923 ja uittopäällikkö 1924–1927, Kuopion ilmansuojelualueen kulontorjuntaupseeri 1941–1944 ja Kallaveden uittopiirin päällikkö. Hänellä oli lisäksi useita luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen Hukkinen sai 1958.
Aiheesta muualla

Tuomas Möttönen: Hugo Hukkinen Biografiasampo.
Hylsykartonki

Hylsykartonki on kierre- tai parallel-hylsyjen valmistukseen käytetty kartonkilaatu. Hylsykartonki valmistetaan usein kierrätysmateriaalista, kuten aaltopahvi, pakkauspahvi, jätepaperi sekä nestepakkauksista peräisin oleva kierrätyskuitu. Lisäksi käytetään koivusta valmistettua kemimekaanista massaa ns. puolisellua, mikäli valmistetaan palstautumislujuudeltaan lujempia kartonkilaatuja. Hylsykartongista valmistettuja hylsyjä käytetään muun muassa paperiteollisuudessa paperirullien pohjina, joiden päälle rulla muodostetaan.
Ihmisoikeudet alueittain ja maittain

Luettelo ihmisoikeuksiin liittyvistä aiheista alueittain ja maittain.
| Alue | Artikkeli | Järjestöt |
| --- | --- | --- |
| Yleisiä artikkeleja | Ihmisoikeudet,  Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus |  |
| Kansainvälinen |  | Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvosto,  Amnesty International,  Human Rights Watch,  Toimittajat ilman rajoja |
EUROOPPA: 
EU: 
| Britannia | Ihmisoikeudet Britanniassa |  |
| Espanja | Ihmisoikeudet Espanjassa |  |
| Irlanti | Ihmisoikeudet Irlannissa |  |
| Islanti | Ihmisoikeudet Islannissa |  |
| Italia | Ihmisoikeudet Italiassa |  |
| Norja | Ihmisoikeudet Norjassa |  |
| Puola | Ihmisoikeudet Puolassa |  |
| Ranska | Ihmisoikeudet Ranskassa |  |
| Ruotsi | Ihmisoikeudet Ruotsissa |  |
| Tanska | Ihmisoikeudet Tanskassa |  |
| Saksa | Ihmisoikeudet Saksassa |  |
| Suomi | Ihmisoikeudet Suomessa | Ihmisoikeusliitto |
| Valko-Venäjä | Ihmisoikeudet Valko-Venäjällä |  |
| Venäjä | Ihmisoikeudet Venäjällä | Sotilaiden äidit |
AASIA: 
| Afganistan | Ihmisoikeudet Afganistanissa |  |
| Indonesia | Ihmisoikeudet Indonesiassa |  |
| Intia | Ihmisoikeudet Intiassa |  |
| Japani | Ihmisoikeudet Japanissa |  |
| Kiina | Ihmisoikeudet Kiinassa | Tiananmenin äidit |
| Etelä-Korea | Ihmisoikeudet Etelä-Koreassa |  |
| Pohjois-Korea | Ihmisoikeudet Pohjois-Koreassa |  |
| Laos | Ihmisoikeudet Laosissa |  |
| Mongolia | Ihmisoikeudet Mongoliassa |  |
| Myanmar | Ihmisoikeudet Myanmarissa |  |
| Kazakstan | Ihmisoikeudet Kazakstanissa |  |
| Pohjois-Korea | Ihmisoikeudet Pohjois-Koreassa |  |
| Turkmenistan | Ihmisoikeudet Turkmenistanissa |  |
| Uzbekistan | Ihmisoikeudet Uzbekistanissa |  |
| Vietnam | Ihmisoikeudet Vietnamissa |  |
AFRIKKA: 
| Algeria | Ihmisoikeudet Algeriassa |  |
| Libya | Ihmisoikeudet Libyassa |  |
| Nigeria | Ihmisoikeudet Nigeriassa |  |
| Kongon demokraattinen tasavalta | Ihmisoikeudet Kongossa |  |
| Sudan | Ihmisoikeudet Sudanissa | Team Darfur |
| Zimbabwe | Ihmisoikeudet Zimbabwessa |  |
AMERIKKA: 
| Haiti | Ihmisoikeudet Haitissa |  |
| Kanada |  Ihmisoikeudet Kanadassa |  |
| Meksiko | Ihmisoikeudet Meksikossa |  |
| Venezuela | Ihmisoikeudet Venezuelassa |  |
| Yhdysvallat | Ihmisoikeudet Yhdysvalloissa |  |
LÄHI-ITÄ: 
| Arabiemiirikunnat | Ihmisoikeudet Arabiemiirikunnissa |  |
| Iran | Ihmisoikeudet Iranissa |  |
| Irak | Ihmisoikeudet Irakissa |  |
| Jemen | Ihmisoikeudet Jemenissä |  |
| Palestiina | Ihmisoikeudet Palestiinassa |  |
| Syyria | Ihmisoikeudet Syyriassa |  |
| Saudi-Arabia | Ihmisoikeudet Saudi-Arabiassa |  |
| Turkki | Ihmisoikeudet Turkissa |  |
AUSTRALIA JA OSEANIA: 
| Australia | Ihmisoikeudet Australiassa |  |
Hämeentien silta (pohjoinen)

| Hämeentien silta |
| --- | --- |
 Silta ilmakuvassa vuonna 2009.
Ajokaistoja:  2+2
Raiteita:  2
Ylittää:  Kumpulankadun, Jyrängontien, Hermannin rantatien rampin
Sijainti:  Vallila–Kumpula, Helsinki
Siltatyyppi:  teräsbetoninen kotelopalkkisilta
Pisin jänneväli:  30 m
Pituus:  204 m
Leveys:  31,1 m
Liikenne päivässä:  n. 29 500 ajoneuvoa (2009)
Avattu liikenteelle:  1964
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Hämeentien (pohjoisempi) silta on Helsingin Hämeentiellä sijaitseva vuonna 1964 avattu tieliikennesilta, joka ylittää Vallilan siirtolapuutarhan viereiset puistoalueet, pienemmät tiet ja Hermannin rantatien alkupään. 
Silta kulkee Vallilasta Kumpulaan, ja aivan sen vieressä on myös Hermannin ja Toukolan kaupunginosien rajat.
Alkujaan silta ylitti sittemmin puretun Sörnäisten satamaradan. Silta rakennettiinkin nimenomaan satamaradan sujuvan liikenteen varmistamiseksi sen jälkeen, kun 1860-luvulta asti käytössä ollut rata siirrettiin 1960-luvulla Teollisuuskadulta Vallilanlaaksoon.
Silta on kokonaispituudeltaan 204 metriä ja edustaa tyyliltään 1960-luvun ”moottoritiemäistä” suunnittelua. Se on 31,1 metriä leveä, ja siinä kulkee kaksi ajokaistaa, raitiovaunukiskot, pyörätie ja jalkakäytävä molempiin suuntiin. Sillan liikennemäärän laskettiin vuonna 2009 olevan raitiovaunut mukaan lukien noin 29 500 ajoneuvoa päivässä.
Vuonna 2008 sillan alle rakennettiin skeittipuisto ja vuonna 2021 koripallokenttä.
Peruskorjaus

Sillalla havaittiin vuosina 2009–2010 tehdyissä tarkastuksissa vakavia rakennevaurioita. Mittava peruskorjaus alkoi huhtikuussa 2011 ja valmistui saman vuoden loppupuolella. Peruskorjauksessa sillan maatuet ruiskubetonoitiin ja pinnoitettiin, reunapalkit uusittiin, kansilaatat vesipiikattiin ja jyrsittiin, sekä kannen pinnat muotovalettiin uudelleen. Sillan näkyville osille tehtiin korkeapainepesu, ja myös etuluiskien verhoukset korjattiin ja puhdistettiin. Peruskorjaus rajoitti merkittävästi sillan liikennettä varsinkin kesä–heinäkuussa 2011. Betonipintojen impregnointi jatkui vielä kesään 2012.
Tekniset tiedot

Kokonaispituus: 204 m
Kannen pituus: 198,6 m
Jännemitta: 24 m + 5 x 30 m + 24 m
Vapaa-aukko: 29,3 m
Kokonaisleveys: 31,1 m
Hyödyllinen leveys: 4,45 m + 7 m + 7,50 m + 7 m + 4,45 m = 30,4 m
Kannen pinta-ala: 6 020 m²
Vinous: 0 goonia
Kuvia

Sillan rakennustöitä vuonna 1964. Taustalla Arabian tehtaita.
Ilmakuva vuodelta 1966.
Sillan pohjoispuoleista alkupäätä vuonna 1972.
Sörnäisten satamaradan raiteet sillan alla vuonna 2009.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hämeentien silta (pohjoinen) Wikimedia Commonsissa
Idea Factory

| Idea Factory |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Kabushiki gaisha
Perustettu:  1994
Kotipaikka:   Tokio, Japani
Toimiala:  videopeliteollisuus
Tuotteet:  videopelit
Tytäryhtiöt:  Compile Heart, Otomate, Design Factory
Kotisivu:  www.ideaf.co.jp(japaniksi) www.ideafintl.com(englanniksi)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Idea Factory on japanilainen videopelien kehittäjä ja julkaisija. Yhtiön ovat perustaneet Data East -yhtiön entiset työntekijät vuonna 1994.
Yhtiön tytäryhtiöitä ovat:
Compile Heart
Otomate
Design Factory
Yhtiö avasi vuonna 2013 haarakonttorin Idea Factory International Kaliforniaan.
Yhtiö on tuottanut myös muutamia anime-sarjoja, kuten Choujigen Game Neptune The Animation.
Pelit

Tunnetuimpia pelisarjoja ovat:
Hyperdimension Neptunia-sarja
Agarest-sarja
Aiheesta muualla

Viralliset japanilaiset verkkosivut (japaniksi)
Viralliset kansainväliset verkkosivut (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Idea Factory
Käännös suomeksi
Ii Naosuke

Ii Naosuken patsas Hikonen linnassa.
Ii Naosuke (jap. 井伊直弼, 29. marraskuuta 1815 – 24. maaliskuuta 1860) oli Hikonen daimio (1850–1860) ja Tokugawa-bakufun tairō Japanissa. Tairōna hän toimi 23. huhtikuuta 1858 lähtien kuolemaansa saakka vuonna 1860. Hänet tunnetaan erityisesti Harrisin sopimuksen allekirjoittamisesta Yhdysvaltojen kanssa. Sopimus antoi yhdysvaltalaisille merimiehille ja kauppiaille pääsyn joihinkin japanilaisiin satamiin ja ekstraterritoriaalisuusoikeudet Yhdysvaltain kansalaisille. Hän oli myös teeseremonian sekishūryū-tyylin innokas ja osaava harjoittaja, ja hänen kirjoituksiinsa kuuluu ainakin kaksi teosta teeseremoniasta.
Ii Naosuken neuvonnassa Tokugawa-bakufu navigoi sairastelevan ja lapsettomaksi jääneen Tokugawa Iesadan erityisen vaikean vallanperimyskonfliktin läpi. Hän onnistui saamaan Tokugawa-hallinnon tarttumaan viimeisiin vallan rippeisiinsä ja asemaansa Japanin yhteiskunnassa ennen Meiji-kauden alkua. Iin surmasi joukko Miton alueen lojalisteja.
Käännös suomeksi
Housefull 2

| Housefull 2 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sajid Khan
Käsikirjoittaja:  Tushar Hiranandani Sajid-Farhad
Tuottaja:  Sajid Nadiadwala
Säveltäjä:  Sajid-Wajid
Kuvaaja:  Manoj Soni
Leikkaaja:  Rameshwar S. Bhagat
Pääosat:  Akshay Kumar Asin Thottumkal John Abraham Jacqueline Fernandez
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Eros Entertainment Nadiadwala Grandson Entertainment
Levittäjä:  Eros International
Ensi-ilta:  5. huhtikuuta 2012
Kesto:  160 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Edeltäjä:  Housefull
Seuraaja:  Housefull 3
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Housefull 2 (myös Housefull 2: The Dirty Dozen) on vuonna 2012 ilmestynyt intialainen hindinkielinen komediaelokuva, jonka on ohjannut Sajid Khan ja tuottanut Sajid Nadiadwala. Se on jatko-osa vuoden 2010 elokuvalle Housefull. Elokuva sai sekalaisia arvosteluja, jotka olivat kuitenkin edeltäjäänsä parempia, ja se menestyi hyvin kaupallisesti.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Akshay Kumar  | … |  Sunny   |
|  Asin Thottumkal  | … |  Henna   |
|  John Abraham  | … |  Max   |
|  Jacqueline Fernandez  | … |  Bobby   |
|  Ritesh Deshmukh  | … |  Jwala (Jolly)   |
|  Zarine Khan  | … |  JLo   |
|  Shreyas Talpade  | … |  Jay   |
|  Shazahn Padamsee  | … |  Parul   |
|  Randhir Kapoor  | … |  Dabboo Kapoor   |
|  Rishi Kapoor  | … |  Chintu Kapoor   |
|  Mithun Chakraborty  | … |  J. D. (Jagga Daaku)   |
|  Boman Irani  | … |  Batuk Patel   |
|  Chunky Pandey  | … |  Aakhri Pasta   |
|  Johnny Lever  | … |  Mithai Patil   |
|  Neelu Kohli  | … |  Dolly Kapoor   |
|  Ranjeet  | … |  Dr. Ranjeet V. Asna K. Pujari   |
|  Virendra Saxena  | … |  Rajendra Omprakash Babani   |
|  Malaika Arora Khan  | … |  Anarkali/Hetal/Sarla (erikoisesiintyminen)   |
Soundtrack

Kaikki sanat Sameer, kaikki sävellykset Sajid-Wajid.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Papa Toh Band Bajaye” | Neeraj Shridhar, Sachin Pandit, Pinto | 4.13 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Anarkali Disco Chali” | Mamta Sharma, Sukhwinder Singh | 4.53 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Do U Know” | Shaan, Shreya Ghoshal | 5.22 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Right Now” | Sunidhi Chauhan, Wajid, Suzzane | 4.06 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Anarkali Disco Chali” (Hyper Mix)  | Mamta Sharma, Sukhwinder Singh | 4.42 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Right Now” (Remix)  | Sunidhi Chauhan, Wajid, Suzzane | 4.28 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Anarkali Disco Chali” (Remix)  | Mamta Sharma, Sukhwinder Singh | 4.01 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Do U Know” (Remix)  | Shaan, Shreya Ghoshal | 5.00 |  |  |  |  |  |  |