stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juri Prilukov

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten uinti.Pitkän radan MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten uinti.Pitkän radan MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten uinti.Pitkän radan MM-kilpailut  | Maa:   Venäjä> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Montreal 2005 | 400 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Melbourne 2007 | 1 500 m vapaauinti |  |
|  Pronssia | Montreal 2005 | 800 m vapaauinti |  |
|  Pronssia | Melbourne 2007 | 400 m vapaauinti |  |
| Pitkän radan EM-kilpailut  | Pitkän radan EM-kilpailut  | Pitkän radan EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Berliini 2002 | 1 500 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Madrid 2004 | 1 500 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Budapest 2006 | 400 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Budapest 2006 | 1 500 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Eindhoven 2008 | 400 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Madrid 2004 | 400 m vapaauinti |  |
| Lyhyen radan MM-kilpailut  | Lyhyen radan MM-kilpailut  | Lyhyen radan MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Indianapolis 2004 | 400 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Indianapolis 2004 | 1 500 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Shanghai 2006 | 400 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Shanghai 2006 | 1 500 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Moskova 2002 | 4 × 200 m VUV |  |
|  Lyhyen radan EM-kilpailut   |  Lyhyen radan EM-kilpailut   |  Lyhyen radan EM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Riesa 2002 | 1 500 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Dublin 2003 | 400 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Dublin 2003 | 1 500 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Wien 2004 | 1 500 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Trieste 2005 | 400 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Trieste 2005 | 1 500 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Helsinki 2006 | 400 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Helsinki 2006 | 1 500 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Riesa 2002 | 400 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Wien 2004 | 400 m vapaauinti |  |
Juri Aleksandrovitš Prilukov (ven. Юрий Александрович Прилуков, s. 14. kesäkuuta 1984 Sverdlovsk) on venäläinen uimari, joka on erikoistunut pitkien matkojen vapaauinteihin. Hän on viisinkertainen Euroopan-mestari pitkällä radalla (lisäksi hänellä on yksi hopea), kahdeksankertainen Euroopan-mestari lyhyellä radalla (lisäksi kaksi hopeaa), nelinkertainen maailmanmestari lyhyellä radalla (lisäksi yksi hopea) sekä kaksinkertainen hopea- ja pronssimitalisti pitkän radan MM-kilpailuissa. Hänellä on myös hallussaan kolme Euroopan ennätystä.
Kesäolympialaisissa 2004 Prilukov oli kuudes 400 metrin vapaauinnissa ja neljäs 1 500 metrin vapaauinnissa.
Jussi Lehtisalo

| Jussi Lehtisalo |
| --- | --- |
 Jussi Lehtisalo Ilosaarirockissa heinäkuussa 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. maaliskuuta 1972 (ikä 52) Pori
Muusikko
Laulukielet:  suomi, meronia
Tyylilajit:  heavy metal, progressiivinen rock, post-rock, pop, krautrock
Soittimet:  bassokitara, kosketinsoitin
Yhtyeet:  Circle Rättö ja Lehtisalo Pharaoh Overlord
Levy-yhtiöt:  Ektro Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jussi Lehtisalo (s. 4. maaliskuuta 1972 Pori) on suomalainen muusikko. Hän pyörittää Porissa Ektro Records -levy-yhtiötä. Sen lisäksi hän soittaa useissa yhtyeissä, kuten Circle, Pharaoh Overlord, Iron Magazine, Sakset!, Pakasteet, Dekathlon, Oric, Salora 1700, Rättö ja Lehtisalo, Kirvasto, Eturivi, Ektroverde, Doktor Kettu, Steel Mammoth, Tractor Pulling, Leppästick, Krypt Axeripper, Rakhim, Motorspandex, Arkhamin Kirjasto, Susi-Unto, Lusiferiinin Armosta, Slussenanalys, Lazer Angel, Bensiini ja Split Cranium. Hänen pääinstrumenttinsa on bassokitara, mutta joissain kokoonpanoissa hän soittaa kitaraa ja jonkin verran muita soittimia.
Aiheesta muualla

https://yle.fi/aihe/artikkeli/2020/06/24/olen-viettanyt-elamani-parhaat-vuodet-teippirulla-kadessa-pakkaamassa-levyja
https://www.soundi.fi/uutiset/rakasta-ja-tule-rakastetuksi-soundi-palkinto-jussi-lehtisalolle/
http://www.nrgm.fi/artikkelit/1-mika-ratto-ja-jussi-lehtisalo/
https://ektrorecords.com
Laura Lajunen

Laura Lajunen (s. 1992) on suomalainen kilpauimari. Hän harjoittelee Ruotsissa, missä edustaa tukholmalaista Simklubben Neptunia. Suomessa kilpaillessaan hän edustaa kasvattajaseuraansa Swimming Jyväskylää.
Lajusen päämatkoja ovat 200–1500 metrin vapaauinnit. Hän on vapaauinnin eri matkojen moninkertainen Suomen mestari. Lisäksi hän on hallitseva Ruotsin mestari 800 m:n ja 1500 m:n vapaauinnissa 50 metrin ja 25 metrin radalla.
Saavutukset > Suomen ennätykset > Lyhyt rata (25 m)

400m vapaauintia 4:10.60 (2014)
800m vapaauintia 8:36.95 (2014)
1500m vapaauintia 16:30.32 (2014)
Saavutukset > Suomen ennätykset > Pitkä rata (5 0m)

4x50 vuv 1:47.75 (2014)
Saavutukset > SM-kultaa

200 m vapaauinti (2012, 2013, 2014)
400 m vapaauinti (2009, 2010, 2011, 2013)
800 m vapaauinti (2009, 2011, 2013, 2014)
1500 m vapaauinti (2011, 2014)
2,5 km avovesiuinti (2010)
3 km avovesiuinti (2011)
4 x 200 m vapaauintiviesti (2008)
4 x 50 m vapaauintiviesti (2014)
Lähde
Saavutukset > Ruotsin mestaruus

800 m vapaauinti (2014)
1500 m vapaauintia(2014)
Jussi Lehtonen (näyttelijä)

Jussi Lehtonen (s. 1974) on suomalainen näyttelijä ja ohjaaja.
Lehtonen valmistui teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 1999. Hän on näytellyt muun muassa Suomen Kansallisteatterissa. Lokakuussa 2015 hän väitteli  teatteritaiteen tohtoriksi aiheenaan hoitolaitoksissa esiintyvän näyttelijän yleisökontakti.
Lehtonen toimii Suomen Kansallisteatterin Yhteisöt ja osallisuus -osaston päällikkönä. Osasto pitää sisällään Kiertuenäyttämön, Nuorten Kansallisteatterin ja yleisötyön toiminnot. Kiertuenäyttämö vie esityksiä hoitolaitoksiin ja vankiloihin sekä valmistaa dokumenttiteatteriesityksiä yhdessä eri tavoin marginalisoitujen ihmisten kanssa, ja se perustettiin osaksi Kansallisteatteria Lehtosen aloitteesta vuonna 2010. Lehtosen ensimmäinen oma kiertue-esitys oli Shakespearen sonetteihin pohjautuva monologi Rakkaus ei ole ajan narri. Sen kokemusten pohjalta hän on kirjoittanut kirjan Samassa valossa – Näyttelijäntyö hoitolaitoskiertueella. Lehtosen esikoisohjaus oli yhdessä vankilasta vapautuneiden kanssa toteutettu dokumenttiteatteriesitys Vapauden kauhu, jonka ensi-ilta oli Kiasma-teatterissa marraskuussa 2015. Vapauden kauhu -projektin osallistujien kokemuksista syntyi saman niminen kirja, jonka Lehtonen toimitti.
Syksyllä 2017 sai ensi-iltansa Lehtosen ohjaama Toinen koti -esitys, jossa näyttelivät pakolaisina Suomeen tulleet taiteilijat yhdessä Suomessa pitkään vaikuttaneiden taiteilijoiden kanssa.  Lehtosen viimeisin ohjaus on Yle Draaman ja Kansallisteatterin yhteinen ääniteossarja Vankilataidetta.
Vuosina 2016-2021 Lehtonen oli mukana Suomen Akatemian Strategisen tutkimuksen neuvoston rahoittamassa ArtsEqual-hankkeessa, jossa tutkitaan taiteen mahdollisuutta edistää yhteiskunnallista tasa-arvoa.
Lehtonen sai 2007 Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin kulttuuripalkinnon ja vuonna 2011 opetus- ja kulttuuriministeriön jakaman Suomi-palkinnon. Näkövammaisten Kulttuuripalvelun Sokeain kuunnelmaraati valitsi Lehtosen vuoden 2019 ääninäyttelijäksi kuunnelmateoksessa Punainen myrsky (käsikirjoitus Elina Hirvonen ja dramatisointi ja ohjaus Soila Valkama). Lehtonen palkittiin 12.6.2020 Helsingin kaupungin vuoden taiteilijapalkinnolla.
Elokuvarooleja Lehtosella on ollut muun muassa Olli Saarelan elokuvassa Lunastus (1997) ja Heikki Kujanpään elokuvassa Suomen hauskin mies (2018).
Hän on myös suomentanut ranskalaista proosaa ja liettualaisia näytelmiä. Syksyllä 2024 ilmestyy hänen esikoisromaaninsa Mies jolla on naisen sydän WSOY:n kustantamana.
Nettijulkaisuja

Vankilataidetta
Institutions of Love and Death: Shakespeare’s sonnets in elderly care (yhdessä Nely Keinäsen kanssa)
Ilmaisuyhteisö Kansallisteatterissa: eettisiä haasteita yhteisöllisesti suuntautuneessa dokumenttiteatterissa
Ilmaisuyhteisön tarina: ex-vankien ja taiteilijoiden yhteisö Vapauden kauhu -projektissa
Elämäntunto: näyttelijä kohtaa hoitolaitosyleisön (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuviteltuja yhteisöjä Kansallisteatterissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Olen pakolainen, siis poliittinen henkilö
The Syrian civil war in a theatre workshop - and how we got over it
Maahanmuuttovirasto taiteen asiantuntijana (Arkistoitu – Internet Archive)
Trans nature is diverse
Let's make this prison into an art school
Onko hulluksi tekeytymisellä hyvinvointivaikutuksia (Arkistoitu – Internet Archive)
Toinen koti -tutkimusvideot
Kaksoisplaneetta

Myös Maata ja Kuuta on virheellisesti ajateltu kaksoisplaneetoiksi.
Kaksoisplaneetoiksi kutsutaan kahta taivaankappaletta, jotka kiertävät yhteisen massakeskipisteensä ympäri niin, että massakeskipiste on molempien kappaleiden ulkopuolella, mikäli kummatkin täyttävät planeetan määritelmän. Yleensä kappaleet ovat lähes samankokoisia, ja kierto on lukkiutunut niin, että kappaleiden sama puoli kääntyy aina toista vasten.
Aurinkokunta

Omasta aurinkokunnastamme on löydetty joitakin kaksoispikkuplaneettoja, muun muassa kaksoisasteroideja, kuten Antiope–S/2000 (90) 1. Asteroidien lisäksi myös osa transneptunisista kohteista on kaksoispikkuplaneettoja. Eräs tällainen järjestelmä on Borasisi–Pabu. Kooltaan suurin transneptunisista kaksoisjärjestelmistä on kuitenkin Pluto–Kharon.
Vuonna 2006 IAU:ssa olikin ehdotettu niiden luokittelua kaksoisplaneetaksi, sillä alkuperäisen ehdotuksen mukaan kaikki painovoimansa pyöristämät suoraan Aurinkoa kiertävät kappaleet olisi luokiteltu planeetoiksi. Tämä ehdotus kuitenkin hylättiin, ja uuden planeetan määritelmän mukaan Pluto ja Kharon eivät ole planeettoja, sillä ne eivät hallitse rataansa. Ne voi silti ajatella kaksoiskääpiöplaneettana, vaikka IAU:n uudessa määritelmässä ei käsiteltykään kaksoisjärjestelmien luokittelua.
Myös Maa–Kuu-paria on kiertolaisen suhteellisen suuren koon johdosta sanottu kaksoisplaneetaksi. Tässä tapauksessa yhteinen massakeskipiste on syvällä maan kuoren alla, jolloin kaksoisplaneetan määritelmä ei täyty. Maa ja Kuu ovat siis oikeasti normaali planeetta ja kuu, toisin kuin vaikkapa Pluto ja Kharon tai muut vastaavat järjestelmät.
Kansallinen etätyöpäivä

Kansallista etätyöpäivää vietettiin ensimmäisen kerran Suomessa 16. syyskuuta 2011.. Sen tarkoituksena on muistuttaa, että miljoonalle suomalaiselle etätyö sopisi ja että se säästää luontoa liikenteen rasituksilta. Etätyö on myös keino lisätä työhyvinvointia lisäämällä työelämään joustavuutta.
Kansallista etätyönpäivää vietetään eurooppalaisen liikkujan viikon (European mobility week) ensimmäisenä päivänä. Viikon viimeinen päivä on autoton päivä.
Living the Dream (Slashin albumi)

| Living the Dream Slash |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 21. syyskuuta 2018
 Tyylilaji: hard rock, heavy metal
 Kesto: 52.20
 Levy-yhtiö: Snakepit, Roadrunner
Listasijoitukset
  21. (albumilista)    6. (fyysinen albumilista)
Slashin muut julkaisut
| Live at the Roxy 9.25.14 2015 | Living the Dream 2018 | Living the Dream Tour 2019 |
Living the Dream on Slashin sooloalbumi, joka julkaistiin 21. syyskuuta 2018. Slash teki levyn yhteistyössä Myles Kennedyn ja The Conspiratorsin kanssa.
Kappaleet

The Call of the Wild – 3.59
Serve You Right – 5.12
My Antidote – 4.17
Mind Your Manners – 3.38
Lost Inside the Girl – 6.30
Read Between the Lines – 3.37
Slow Grind – 3.35
The One You Loved Is Gone – 4.50
Driving Rain – 4.10
Sugar Cane – 3.09
The Great Pretender – 5.25
Boulevard of Broken Hearts – 4.06
Arvostelut

Imperiumi: 5½/10
Kaaoszine:
Soundi:
Lines, Vines and Trying Times

| Lines, Vines and Trying Times Jonas Brothers |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : helmi–huhtikuu 2009
 Julkaistu: 16. kesäkuuta 2009
 Tuottaja(t): John Fields
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 47.54
 Levy-yhtiö: Hollywood Records
Listasijoitukset
  1.  15.
Jonas Brothersin muut julkaisut
| A Little Bit Longer 2008 | Lines, Vines and Trying Times 2009 | Live: Walmart Soundcheck 2009 |
Singlet albumilta Lines, Vines and Trying Times
 ”Paranoid” Julkaistu: 12. toukokuuta 2009  ”Fly with Me” Julkaistu: 9. kesäkuuta 2009
Lines, Vines and Trying Times on yhdysvaltalaisen pop -yhtyeen Jonas Brothersin neljäs ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi ennen yhtyeen hajoamista vuonna 2013.
Albumi debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan piikkipaikalla. Suomessa se debytoi virallisen albumilistan sijalla 15.
Kappaleet

World War III – 3.13
Paranoid – 3.39
Fly with Me – 3.54
Poison Ivy – 4.09
Hey Baby – 3.19 (feat. Jonny Lang)
Before the Storm – 4.26 (feat. Miley Cyrus)
What Did I Do to Your Heart – 3.17
Much Better – 4.36
Black Keys – 3.48
Don't Charge Me for the Crime – 3.59 (feat. Common)
Turn Right – 2.48
Don't Speak – 3.55
Keep It Real (bonuskappale)
Arvostelut

About.com:
Allmusic:
Entertainment Weekly: B–
Rolling Stone:
Kaksoispotku

Kaksoispotku (engl. double push) on rullaluistelun tekniikka, jossa luistimella tuotetaan eteenpäin vievää voimaa koko sen ajan, kun se on kontaktissa alustaan. Passiivista liukuvaihetta ei synny.
Kaksoispotkun tekniikka

Tekniikan perusteet lyhyesti:
Oikeanpuoleisen jalan tullessa maahan luistin käännetään ulkosyrjälle ja ohjataan vartalon keskilinjan vasemmalle puolelle, josta syntyy ensimmäinen potku (puristus). Tämän jälkeen luistin ohjataan takaisin perinteiseen potkuun eli sisäsyrjälle. Luistin tekee siis vajaan S-kirjaimen muotoisen liikeradan. Kaksoispotku ei lisää huippunopeutta, mutta pidemmillä matkoilla se kasvattaa keskinopeutta.
Tekniikan vaikeutena on tasapainon ylläpito potkun ensimmäisessä vaiheessa.
Tekniikan kehittäjänä pidetään nykyisin jäällä tapahtuvaa pikaluistelua harjoittavaa Chad Hedrickiä, mutta hieman vastaavanlaista tekniikkaa tiedetään alankomaalaisten käyttäneen aikaisemminkin.
Limakala

| Limakala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Luikerot
Suku::  Lipophrys
Laji::  pholis
Kaksiosainen nimi
 Lipophrys pholis  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Limakala Wikispeciesissä   Limakala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Limakala (Lipophrys pholis) on luikeroiden heimoon kuuluva kalalaji. Carl von Linné kuvasi ensimmäisenä lajin tieteelle vuonna 1758.
Koko ja ulkonäkö

Limakala kasvaa korkeintaan 17 senttimetrin mittaiseksi. Se on väriltään kirjava. Evät ovat ruskeamustat ja kyljessä on mustia täpliä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Limakalaa tavataan Aasiassa, Afrikassa ja Euroopassa. Limakalan uhanalaisuusluokitus on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) mukaan elinvoimainen.
Jussi Lehtonen (muusikko)

Jussi Lehtonen vuonna 2012.
Jussi Lehtonen (s. 1977) on suomalainen jazz-rumpali, Koko Jazz Clubin isäntä sekä Sibelius-Akatemian lehtori.
Lehtonen on yksi suomalaisten jazz-kokoonpanojen käytetyimmistä rumpaleista. Hän on soittanut lähes kaikkien suurten suomalaisten jazz-artistien kanssa. Jussi Lehtosen ensimmäinen oma levytys on CD Firstborn, joka julkaistiin vuonna 2009. Muuten Jussi Lehtonen on esiintynyt usealla levyllä rumpalina. Kiertueita Lehtonen on keikkaillut artistien kanssa kuten Randy Brecker, Tim Hagans, Wayne Krantz, Jukkis Uotila, Palle Danielsson ja Rick Margitza.
Lehtonen opettaa Sibelius-Akatemiassa.
Palkinnot

Yrjö-palkinto 2018
Aiheesta muualla

http://www.jussilehtonen.net/index.html (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.myspace.com/jussilehtonen
http://www.kokoteatteri.fi/pagew.php?id=3 (Arkistoitu – Internet Archive)
http://zomobo.net/Jussi-Lehtonen
http://www.allaboutjazz.com/php/musician.php?id=18444
Kaksoisrangaistavuus

Kaksoisrangaistavuus on vaatimus siitä, että jokin teko on säädetty rikokseksi sekä siellä, missä siitä on tarkoitus tuomita rangaistus, että siellä missä kyseinen teko on tehty. Kaksoisrangaistavuutta joudutaan arvioimaan mm. rikoksen johdosta tapahtuvissa luovutustilanteissa tai silloin, jos tuomitsemismaan kansalainen on kotiin palattuaan epäiltynä ulkomailla tehdystä rikoksesta.
Esimerkiksi Suomessa rikoslaki säätää, että ulkomailla tehdystä rikoksesta syyttäminen ja tuomitseminen täällä edellyttävät, että teko on ollut rangaistava myös siinä maassa, jossa se on tehty. Rikoksesta ei silloin Suomessa saa tuomita ankarampaa seuraamusta kuin siitä tekopaikan laissa säädetään. Suomessa ei saa nostaa syytettä teosta, josta jo on tekopaikan valtiossa tai toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa nostettu syyte. Poikkeuksena ovat kuitenkin eräät ns. kansainväliset rikokset, joista voidaan syyttää ja tuomita silloinkin kun teko ei ole ollut rikos tekopaikalla. Kansainvälisiä rikoksia Suomessa ovat esimerkiksi lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö, ihmiskauppa, kidutus ja joukkotuhonta.
Aiheesta muualla

Rikoslain 1 luku, 5 - 13 § (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaksoisshakki

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Tyypillinen kaksoisshakki 1. Le6+
Kaksoishakki on shakkisiirto, jossa toinen osapuoli uhkaa vastustajan kuningasta kahdella eri nappulalla. Ainoa vastaus kaksoisshakkiin on kuninkaan siirtäminen, sillä muuten on mahdotonta eliminoida molempia uhkia samalla siirrolla.
Yleisin kaksoisshakkaustyyppi on siirto, jossa nappula siirtyy paljastaen lähetin, tornin tai kuningattaren takaansa ja uhkaa samalla itse vastustajan kuningasta.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Asema, jossa valkea voi antaa kaksoisshakin ilman että siirretty nappula shakkaisi. Mustan viime siirto oli sotilas g5.
Erikoinen kaksoisshakki on siirto, jossa siirretty nappula ei itse uhkaa vastustajan kuningasta vaan paljastaa vain kaksi uhkausta. Ainoa mahdollinen tapa saavuttaa tämä on ohestalyönnillä. Esimerkiksi kuvaajan asemassa musta on juuri siirtänyt g7-g5. Valkea voi vastata hxg6 e.p.+. Kyseessä on kaksoisshakki, mutta sotilas itse ei shakkaa. Kyseinen tapahtuma on äärimmäisen harvinainen peleissä, mutta siihen voi törmätä shakkitehtävissä.
Kaksoisshakki pelissä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Td2+ ja musta matittaa kahdessa siirrossa.
Kaksoisshakki voi olla yllättävä ase pelissä. Seuraavassa pelissä musta teki kolme kertaa peräkkäin tornilla ja lähetillä kaksoisshakin ja voitti pelin hienoon shakkimattiin.
Linet Masai

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Linet Masai |  Linet Masai |  Linet Masai |  |
Maa:   Kenia
Naisten yleisurheilu
| Olympialaiset  | Olympialaiset  | Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | 10 000 metriä |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Berliini 2009 | 10 000 metriä |  |
|  Pronssia | Daegu 2011 | 10 000 metriä |  |
| Maastojuoksun MM-kilpailut  | Maastojuoksun MM-kilpailut  | Maastojuoksun MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Amman 2009 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Bydgoszcz 2010 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Punta Umbría 2011 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Edinburgh2008 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Amman 2009 | henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Hopeaa | Bydgoszcz 2010 | henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Hopeaa | Punta Umbría 2011 | henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Pronssia | Edinburgh 2008 | henkilökohtainen kilpailu |  |
| Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  |  |
|  Pronssia | Nairobi 2010 | 10 000 metriä |  |
Linet Chepkwemoi Masai (s. 5. joulukuuta 1989) on kenialainen kestävyysjuoksija.
Maastojuoksu

Masai voitti Mombasan maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailuissa 2007 kultaa tyttöjen henkilökohtaisessa kilpailussa ja joukkuekilpailussa. Naisten sarjassa hän sijoittui Edinburghissa 2008 henkilökohtaisella matkalla kolmanneksi ja joukkuekilpailussa toiseksi. Ammanissa 2009 hän oli henkilökohtaisella matkalla toinen ja joukkuekilpailussa voitti Kenian joukkueessa kultaa. Vuoden 2010 maastojuoksun MM-kilpailuissa Bydgoszczissa hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa toiseksi ja voitti kultaa joukkuekilpailussa. Vuoden 2011 maastojuoksun MM-kilpailuissa Punta Umbríassa hän toisti edellisvuoden sijoituksensa. Hän on voittanut maastojuoksun Kenian-mestaruuden 2010 ja 2011.
Rata- ja tiejuoksut

Pekingin olympialaisissa 2008 Masai juoksi neljänneksi 10 000 metrin juoksussa uudella alle 20-vuotiaiden maailmanennätysajalla 30.26,50. Hänet palkittiin myöhemmin pronssimitalilla, kun Elvan Abeylegessen suoritus hylättiin dopingrikkomuksen vuoksi. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän voitti 10 000 metrin maailmanmestaruuden ajalla 30.51,24. Hän teki 10 mailin maailmanennätyksen 50.39 Zaandamissa 20. syyskuuta 2009. Hän sai 10 000 metrillä pronssia Nairobin Arfikan-mestaruuskilpailuissa 2010 ajalla 31.59,36 ja Daegun MM-kilpailuissa 2011 ajalla 30.53,59. Daegussa hän oli myös kuudes 5 000 metrillä ajalla 15.01,01. Hän on voittanut 10 000 metrin Kenian-mestaruuden 2009 ja 2010.
Masain isoveli Moses Masai on myös kestävyysjuoksija.
Henkilökohtaiset ennätykset

1 500 m: 4.12,26 (2009)
2 000 m: 5.33,43 (2009)
3 000 m: 8.38,97 (2007)
5 000 m: 14.31,14 (2010)
10 000 m: 30.26,50 (2008)
10 kilometrin tiejuoksu: 30.48 (2010)
15 kilometrin tiejuoksu: 47.22 (2009)
Puolimaraton: 1.11.45 (2014)
Kanslerinpalmut

| Kanslerinpalmut |
| --- | --- |
 Kanslerinpalmu (Bismarckia nobilis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Arecales
Heimo::  Palmukasvit Arecaceae
Suku::  Kanslerinpalmut Bismarckia  Hildebr. & H.Wendl.
Katso myös
   Kanslerinpalmut Wikispeciesissä   Kanslerinpalmut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanslerinpalmut (Bismarckia) on palmukasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Suku on monotyyppinen, ja sen ainoa edustaja on kanslerinpalmu (Bismarckia nobilis). Kanslerinpalmut on nimetty Saksan keisarikunnan ensimmäisen valtakunnankanslerin Otto von Bismarckin mukaan.