stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kahjokatti

| Kahjokatti> Bonkers |
| --- | --- |
Tyyli:  piirrossarja
Kestoaika:  22 minuuttia
Pääosissa:  Jim Cummings April Winchell Sherry Lynn Frank Welker Earl Boen Karla DeVito
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Suomi: MTV3, Disney+
Esitetty:  Yhdysvallat: 28. helmikuuta 1993 – 23. helmikuuta 1994
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  65
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Walt Disney Television Animation
Aiheesta muualla
IMDb 
Kahjokatti (alkuperäiseltä nimeltä Bonkers) on Disneyn vuosina 1993–1994 valmistunut 65-osainen piirrossarja.
Piirrossarjan päähenkilö on Bonkers D. Bobcat -niminen punailves. Sarjan alussa hän saa potkut sarjakuvastudiolta, ja tämän jälkeen hänestä tulee ensimmäinen piirretty poliisi. Hän saa vastaparikseen Lucky Piquel -nimisen ylipainoisen vastahakoisen ihmisetsivän. Pari kohtaa ihmisrikollisia sekä erilaisia piirrettyjä konnia, kun yrittävät pitää Hollywoodin turvallisena.
Suomen televisiossa piirrossarjan jaksoja esitettiin MTV3-kanavalla vuosina 1995-1996.
Jussi Tuulensuu

Jussi Tuulensuu (s. 1977) on suomalainen toimittaja. Hän oli Aamulehden päätoimittaja vuodesta 2015 ja vastaava päätoimittaja syksystä 2017 maaliskuuhun 2023.
Häirintätapaus

Tuulensuu joutui eroamaan tehtävästään 13.3.2023 käyttäydyttyään humalassa häiritsevästi naisia kohtaan Tampereen yliopiston journalistiikan, kuvajournalismin ja visuaalisen journalismin opiskelijoiden ainejärjestö Vostokin 30-vuotisjuhlissa.
Myöhemmin heräsi epäilyjä aiemmista häirintätapauksista, joita selvitetään.
Uran alku

Tuulensuu opiskeli Tampereen yliopistossa pääaineenaan tiedotusoppi. Opiskeluaikanaan hän toimi ylioppilaslehti Aviisin päätoimittajana vuosina 2000–2003. Tuulensuu on työskennellyt muun muassa Sanoma Media Finlandin aikakauslehtien ulkoasupäällikkönä, Kauppalehti Option ulkoasuvastaavana ja toimitussihteerinä, Journalisti-lehden AD:na sekä Aamulehden taittavana toimittajana. Lisäksi hän on toiminut konsulttina useissa lehtiuudistuksissa.
Juan Merino

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Juan Merino Ruiz
Syntymäaika: 24. elokuuta 1970 (ikä 54)
Syntymäpaikka: La Línea de la Concepción, Cádiz, Espanja
Pituus: 176 cm
Junioriseurat
:  Real Betis
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1990–2002 |  Real Betis | 315 | (3) |
| 2002–2007 |  Recreativo | 137 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 452 | (4) |
Valmennusura
2009–2010:  Real Betis (apuv.)
2010–2011:  Recreativo (apuv.)
2014–2016:  Real Betis B
2014:  Real Betis
2016:  Real Betis
2017:  Gimnàstic
2017:  Córdoba
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Juan Merino (s. 24. elokuuta 1970) on espanjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskuspuolustaja.
Ura pelaajana

Merino on Real Betisin kasvatti, joka nousi edustusmiehistöön vuonna 1990. Hänestä kehittyi seuran avainpuolustaja ja Merino toimi pitkään myös Betisin kapteenina. Merinon debyyttikauden päätteeksi Betis putosi Segundaan, jossa vierähti kolme kautta. Kaikkiaan Merino edusti Betisiä 12 vuotta ja pelasi 203 ottelua pääsarjatasolla. Kaudeksi 2002/03 Merino siirtyi Recreativo de Huelvaan, jossa hän pelasi uransa viimeiset viisi vuotta. Merino oli Recreativon avainpelaajia Segundassa, josta seura nousi Merinon uran viimeiseksi kaudeksi 2006/07 pääsarjaan.
Ura valmentajana

Lopetettuaan pelaajauransa Merino palasi Betisin organisaatioon ja aloitti kesällä 2007 seuran urheilutoimenjohtajana. Vuonna 2009 hän siirtyi Antonio Tapian valmennustiimiin apulaisvalmentajaksi. Kesällä 2010 Merino siirtyi Betisistä Recreativoon apuvalmentajaksi. Kauden 2010/11 jälkeen Merino jätti Recreativon ja jatkoi uraansa Xerezin päävalmentajaksi. Hän sai potkut seurasta jo joulukuussa huonojen tulosten vuoksi.
Kesällä 2014 Merino palasi Betisin organisaatioon reservijoukkueen peräsimeen. Marraskuussa 2014 Merino nousi Betisin edustusmiehistön peräsimeen Julio Velázquezin saatua potkut. Hän valmensi seuraa kuudessa ottelussa, kunnes Pepe Mel korvasi hänet joulukuun lopulla.
Merino palasi reservijoukkueen päävalmentajaksi, kunnes tammikuussa 2016 hän nousi potkut saaneen Melin seuraajaksi edustusjoukkueen päävalmentajaksi. Merinon johdolla Betis paransi otteitaan ja nousi putoamiskamppailusta kymmenenneksi. Kauden jälkeen Merinon korvasi Gus Poyet.
Vuoden 2016 lopussa Merinosta tuli Segunda Divisiónin jumboksi vajonneen Gimnásticin päävalmentaja. Viimeksi hän on toiminut Córdoban päävalmentajana.
Kalle Määttä

Kalle Määttä voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Kaarle (Kalle) Nikolai Määttä (1900–1985), kansanedustaja ja Oulun läänin maaherra
Kalle Määttä (s. 1984), lentopalloilija
Kalle Määttä, käsikirjoittaja
Kalle Määttä (s. 1959), oikeustieteen professori, Liberaalisen Kansanpuolueen pj., vihreä kaupunginvaltuutettu Helsingissä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kalle Määttä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jukka Piirainen

Jukka Piirainen (s. 1. huhtikuuta 1969 Kuopio) on suomalainen purjehtija. Hän osallistui Ateenan vuoden 2004 olympialaisiin Thomas Johansonin parina 49er-luokassa. Heidän sijoituksensa lähdöissä olivat 14-7-2-9-8-6-9-7-5-6-10-13-14-12-15-4 ja lopputuloksissa he päätyivät sijalle 8.
Piirainen on koulutukseltaan insinööri ja hän edustaa seuratasolla Uudenkaupungin purjehdusseuraa.
Aiheesta muualla

Piirainen Suomen olympiakomitean sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jukka Piekkanen

Jukka Piekkanen (s. 22. marraskuuta 1975 Helsinki) on suomalainen uimahyppääjä. Hän edusti Suomea kahdesti olympiakisoissa, ensimmäisen kerran Sydneyssä 2000. Tällöin hän sijoittui 3 metrin ponnahduslaudalle sijalle 20. Neljä vuotta myöhemmin Ateenassa hän sijoittui samassa lajissa sijalle 29. Piekkanen kilpaili myös pariuimahypyissä, parinaan Ville Vahtola.
Jukka Piekkanen saavutti vuonna 1999 Suomen ensimmäisen arvokilpailumitalin uimahypyissä sijoittumalla kolmanneksi Istanbulin Euroopan-mestaruuskilpailuissa kolmen metrin ponnahduslaudalla. Hän osallistui maailmanmestaruuskilpailuihin viidesti vuosina 1998–2007, parhaina saavutuksinaan 17. sija kolmen metrin ponnahduslaudan parihypyissä vuosina 2003 ja 2005. Hänen paras henkilökohtainen MM-saavutuksensa on 24. sija kolmen metrin ponnahduslaudalla vuosina 1998 ja 2001. Piekkanen oli ehdolla Suomen olympiaehdokkaaksi jo Atlantaan 1996 mutta jäi noista kisoista täpärästi ulos.
Vantaalaisen Piekkasen ammatti on uimavalvoja.
Aiheesta muualla

Piekkanen olympiakomitean Ateena-kisasivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jukka Piipponen

Jukka Piipponen (s. 1959) on suomalainen muun muassa ilmailuhistoriasta ja suomalaisista hävittäjälentäjistä kirjoittava sotakirjailija.
Teoksia

Onttolan punaiset pirut. Koala-kustannus, Helsinki 1997
Sissilentäjä : Olli Kepsun tarina. Koala-kustannus, Helsinki 1999, 2. korj. painos 2002, 3. korj. painos 2011
Jatkosodan ässä : Hävittäjälentäjä Antti Tani. Koala-kustannus, Helsinki 2001, 2. painos 2008
Tähystäjäritari : Mannerheim-ristin ritari Lauri Äijön elämä. Koala, Helsinki 2004
Aunuksen ässä : Hävittäjälentäjä Jaakko Hillon elämä. Koala, Helsinki 2005
Sotavänrikki Kustaa Kotsalo : lentäjä toisessa polvessa. Koala, Helsinki 2008
Hyökkäys auringosta : ritari Eino Luukkasen elämä. Koala, Helsinki 2010, 2. päiv. painos 2012
Operaatio Aarteenkaivaja. Koala, Helsinki 2013
Illu : lentomestari Ilmari Juutilaisen elämä. Koala, Helsinki 2014, 3. päiv. painos 2015
Siipimiehenä Kannaksella : hävittäjälentäjä Kosti Keski-Nummi. Koala, Helsinki 2016
Joppe - ritari Jorma Karhusen elämä. Koala, Helsinki 2018
Lauri Hämäläinen - Lentäjän tarina. Koala Helsinki 2019
Hasse Wind - Taistelunhaluinen hävittäjä-ässä. Koala Helsinki 2021
Aracile - a Heavenly Interference. Markku Partanen. Tampere 2023
Aracile - taivaallinen väliintulo.  Markku Partanen. Tampere 2023
Lentäjäveljekset. Ketterät Kirjat Oy. Karkkila 2024
Järve

Järve tarkoittaa seuraavia asioita:
Järve, Kohtla-Järven kaupunginosa Virossa
Järve, kylä Salmen kunnassa Saarenmaalla Virossa
Järve, kylä Kohtlan kunnassa Itä-Virumaalla Virossa
Järve, kylä Koongan kunnassa Pärnumaalla Virossa
Järve, asuinalue Kristiinen kaupunginosassa Tallinnassa
Järve järv, järvi Salmen kunnassa Saarenmaalla Virossa
Järven kartano, kartano Kohtlan kunnassa Itä-Virumaalla Virossa
Sven Järve (s. 1980), virolainen kalpamiekkailija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Järve”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kanjuruhan-stadionin mellakka

Kanjuruhan-stadionin mellakka tapahtui 1. lokakuuta 2022 Malangin hallintoalueella Itä-Jaavalla Indonesiassa, kun paikallinen seura Arema FC ja Persebaya Surabaya kohtasivat Indonesian jalkapallon pääsarjassa Liga 1:ssä. Persebaya voitti ottelun, ja hävinneen joukkueen Arema FC:n kannattajat tunkeutuivat kentälle ottelun päätyttyä. Poliisit ampuivat kyynelkaasua kannattajia kohti, ja katsomossa syntyi paniikki. Ainakin 125 ihmistä kuoli mellakassa, yli 300 ihmistä loukkaantui.
Indonesian presidentti Joko Widodo määräsi kaikki liigaottelut tauolle, kunnes tutkimukset on saatu päätökseen. Liga 1 -sarjan pelit jatkuivat reilun kahden kuukauden tauon jälkeen 6. joulukuuta 2022.
Kankaan kansakoulu

Kankaan kansakoulu voi tarkoittaa seuraavia kansakouluja:
Kankaan kansakoulu (Koski Tl)
Kankaan kansakoulu (Kouvola)
Kankaan kansakoulu (Kurikka)
Kankaan kansakoulu (Kymi)
Kankaan kansakoulu (Ylihärmä)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kankaan kansakoulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jussiê

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Jussiê Ferreira Vieira
Syntymäaika: 19. syyskuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka: Nova Venécia, Brasilia
Pelipaikka: hyökkääjä tai laitalinkki
Pituus: 180 senttimetriä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2001–2004 2003 2005–2007 2007 2007– 2013– | Cruzeiro → Kashiwa Reysol (laina) Lens → Bordeaux (laina) Bordeaux → Al Wasl (laina) | 58 (13) 17 (5) 68 (13) 16 (2) 72 (10) 4 (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 21. tammikuuta 2014.
Jussiê Ferreira Vieira, joka käyttää pelaajanimenään etunimeään Jussiê, (s. 19. syyskuuta 1983 Nova Venécia, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän pelasi yli kymmenen vuotta Ranskassa Lensin ja Bordeaux’n joukkueissa.
Ura

Ammattilaisuransa ensimmäiset vuodet Jussiê pelasi kotimaassaan Cruzeirossa. Vuonna 2003 hänet lainattiin japanilaiseen Kashiwa Reysoliin.
30. tammikuuta 2005 Jussiê siirtyi Lensiin 3,5 miljoonan euron siirtosummalla. Hän teki ranskalaisseuran kanssa viisivuotisen sopimuksen.
Tammikuussa 2007 hän siirtyi lainalle Bordeaux’hon. Hän pelasi ensimmäisen sarjaottelunsa joukkueessa 3. helmikuuta 2007 ottelussa Nicea vastaan. Myöhemmin samana kesänä Bordeaux teki siirrosta pysyvän.
Vuodesta 2013 Jussiê on pelannut lainasopimuksella dubailaisessa Al Waslissa.
Aiheesta muualla

Tilastot Ranskan liigan sivustolla
Kalevi Merikallio

Kalevi Henrik Merikallio (5. maaliskuuta 1925 Haukipudas – 24. heinäkuuta 2001) oli suomalainen balettitanssija ja pedagogi. Merikallio toimi Suomen Kansallisbaletin tanssijana 1949–1959. Hän esiintyi Ruotsissa, Ranskassa ja Etelä-Amerikassa.
Merikallio opetti balettia Oulussa 1959–1982. Entiset oppilaat muistavat hänet vaativana pedagogina, maailmanluokan taiteilijana.
Aiheesta muualla

Baletin erikoiskoulutusluokan tukeminen. Web Archive 2014. (Oulun Baletin Tuki ry.)
Jyri Hänninen

Jyri Hänninen (s. 19. toukokuuta 1971 Lappeenranta) on suomalainen liiketalouden opettaja, yrittäjä ja entinen yleisurheilija.
Koulutukseltaan Hänninen on kauppatieteiden maisteri ja kasvatustieteiden kandidaatti. Hän on toiminut vuodesta 2000 Lappeenrannan kaupunginvaltuuston jäsenenä (kok.). Vuosina 2004–2021 hän toimi Lappeenrannan kaupunginhallituksen jäsenenä. Vuodesta 2021 hän on ollut Lappeenrannan kaupunginvaltuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja.
Yleisurheilussa hänen parhaita saavutuksiaan ovat kolmiloikan halli-Suomen-mestaruus 1998, SM-hallikisojen hopea 2000 ja Kalevan kisojen pronssi 1996. Aikuisten maaottelussa hän edusti Suomea kolmesti.
Aiheesta muualla

Jyri Hänninen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu). (Tilaajille).
Kalevi Mutanen

Unto Petter Kalevi Mutanen  (20. heinäkuuta 1924 Viipuri – 20. toukokuuta 1985 Kuopio) oli suomalainen metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen.
Mutasen vanhemmat olivat piiripäällikkö Petter Mutanen ja Ida Karttunen ja puoliso 1947–1976 Seija Harjunpuro. Mutanen tuli ylioppilaaksi Viipurin kaksoisyhteislyseosta 1944 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1948. Hän oli Hackman & Co:n, vuodesta 1969 Oy Hackman Ab, apulaismetsänhoitaja ja erilaisissa erikoistehtävissä 1948–1965, aluemetsänhoitaja 1965–1973, apulaismetsäpäällikkö 1971–1973 ja metsäpäällikkö ja johtokunnan jäsen 1973–1984. Mutasella oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen hän sai 1978.
Aiheesta muualla

Matti Rautiainen ja Susanna Niiranen: Kalevi Mutanen Biografiasampo.
Kaksoisluodikko

Holland and Holland kaksoisluodikko  .375 H & H Magnum.
Kaksoisluodikko on nimensä mukaisesti kahdella, tavallisesti samankaliiperisella luotipiipulla varustettu kiväärimallinen ase. Piiput voivat sijaita joko päällekkäin tai rinnakkain.
Kaksoisluodikoita käytetään yksinomaan metsästysaseina. Ne yleistyivät 1800–luvulla erityisesti Englannin siirtomaakaudella, jolloin niitä käytettiin suurriistan metsästykseen. Tämän vuoksi niiden kaliiperit painottuvat yleensä myös suurriistan metsästykseen tarkoitettuihin kaliipereihin. Pulttilukkoinen kivääri on edullisempana sittemmin lähes syrjäyttänyt kaksoisluodikon Suomessa. Maissa jossa villisian ajometsästys on yleistä, kaksoisluodikot ovat erinomaisia nopeasti kehittyviin tilanteisiin ja siksi yleisiä.
Kaksoisluodikon etuna pulttilukkoiseen kivääriin on nopea toinen laukaus asetta virittämättä. Haittana taas lippaan puuttuminen, suurempi paino ja toisen piipun osumapisteen siirtyminen aseen piippuparin lämmetessä epätasaisesti sellaisissa aseissa joissa piiput on juotettu yhteen. Saatavilla on myös ratkaisuja joissa piiput ovat irti toisistaan ja toisen piipun osumapiste on itsenäisesti säädettävissä sekä sivu-, että korkeussuunnassa. Yleensä kaksoisluodikko ei ole osumatarkkuudeltaan parhaiden pulttilukkoisten veroinen, mutta osumatarkkuus on riittävä kaikkeen suurriistan metsästykseen.
Jukka Piironen (tähtitieteilijä)

Jukka Piironen (17. huhtikuuta 1955 Joensuu – 11. toukokuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen tähtitieteilijä, filosofian tohtori ja dosentti. Asteroidi 3759 Piironen on nimetty hänen mukaansa.
Piironen valmistui filosofian maisteriksi Oulun yliopistosta toukokuussa 1978 neljän vuoden opintojen jälkeen. Filosofian lisensiaatiksi hän valmistui Helsingin yliopistosta toukokuussa 1994 aiheenaan Oulun yliopistossa tehdyt mittaukset lumen valonsironnasta. Filosofian tohtoriksi hän väitteli asteroidien fotometriaan liittyvistä tutkimuksista Helsingin yliopistossa joulukuussa 1998.
Vuosina 1993–2004 Piironen työskenteli tutkijana Helsingin yliopiston observatoriolla. Tämän jälkeen vuodesta 2004 hän toimi erikoistutkijana Geodeettisessa laitoksessa (nykyisin Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskus FGI) heinäkuuhun 2006, jolloin hän jäi sairaseläkkeelle.
Jukka Petäjä

Jukka Petäjä (16. toukokuuta 1956 Helsinki – 21. heinäkuuta 2021 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, kriitikko ja kirjailija.
Yleistä kirjallisuustiedettä Helsingin yliopistossa opiskellut Petäjä työskenteli Helsingin Sanomien kulttuuritoimittajana, kulttuuriosaston uutispäällikkönä ja tuottajana vuosina 1988–2020. Hänet tunnetiin myös lehden kulttuurisivujen ”Huutoja ja kuiskauksia” -palstan nimettömänä kirjoittajana vuosina 1975–1991 ja 1994. Ennen siirtymistään vakituisesti Helsingin Sanomiin Petäjä toimi muun muassa Kansan Uutisten ja Musan kriitikkona. Hän kirjoitti myös viisi jännitys- ja rikosromaania sekä Lahden kansainvälisen kirjailijakokouksen historiikin. Vuonna 2010 Petäjä väitteli tohtoriksi Saul Bellowin Herzog-romaanista.
Petäjä kuoli nopeasti edenneeseen sairauteen 65-vuotiaana heinäkuussa 2021.
Jukka Petäjän isä oli arkkitehti Pentti Petäjä.[lähde? ] Hänen puolisonsa oli suomentaja Leena Taavitsainen-Petäjä. Heidän tyttärensä on taidehistorioitsija Pinja Petäjä.
Teokset

Aarniala, Jarkko ; Petäjä, Jukka ; Varjola, Markku (toim.): Elokuvan monet maailmat.  Helsinki:  Gaudeamus, 1984.  ISBN 951-66235-0-6.
Haanpää, Harri ; Petäjä, Jukka ; Rislakki, Eeropekka (toim.): Kalenteri 84 : uuden kirjallisuuden vuosikirja.  Espoo:  Weilin + Göös, 1983.  ISBN 951-35295-6-8.
Taavitsainen-Petäjä, Leena ; Petäjä, Jukka: Pieni pastakirja.  Helsinki:  City, 1988.  ISBN 951-96102-3-5.
Valkoinen perkele.  Helsinki:  Like, 1993.  ISBN 951-57814-9-3.
Musta kääpiö.  Helsinki:  Like, 1994.  ISBN 951-57820-3-1.
Sininen saatana.  Helsinki:  Like, 1997.  ISBN 951-57850-4-9.
Varjon metsästäjä.  Helsinki:  Like, 2000.  ISBN 951-57876-2-9.
Niin kauas kuin aamua riittää : Lahden kansainvälinen kirjailijakokous 1963-2003.  Helsinki ; Lahti:  Loki-kirjat ; Lahden kansainvälinen kirjailijakokous, 2005.  ISBN 951-82502-2-7.
Tyhjyyden reunalla, helvetin kannella : yhtenäisen subjektin hajoaminen Saul Bellowin Herzogissa.  (Väitöskirja)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 2010.  ISBN 978-951-69281-3-8.
Hiidenhyrrä.  Helsinki:  Like, 2011.  ISBN 978-952-01070-2-4.
Kaksoislohikäärmeen ritarikunta

Ritarikunnan tunnuksia
Ritarikunnan nauha
Kaksoislohikäärmeen ritarikunta (kiin.: 雙龍寶星; pinyin: Shuānglóng Bǎoxīng) oli Kiinan Qing-dynastian aikainen ritarikunta. Se perustettiin vuonna 1882 keisari Guangxun käskystä. Sitä myönnettiin tunnustuksena erityislaatuisesta palveluksesta keisarilliselle hoville tai valtiolle. Aluksi sitä myönnettiin yksinomaan ulkomaalaisille, mutta vuodesta 1908 lähtien myös kiinalaisille.
Vain muutama päivä ennen Wuchangin kansannousun alkamista Kaksoislohikäärmeen ritarikunta korvattiin Valtaistuimen suurritarikunnalla, mutta tätä muutosta ei koskaan ehditty ajaa virallisesti läpi. Vuonna 1912 Kiinan tasavallan perustamisen jälkeen kaikki keisarikunnan aikaiset ritarikunnat lakkautettiin.
Kunnianosoitusta jaettiin viidessä luokassa, joista kolmessa korkeimmassa oli vielä kolme alaluokkaa kussakin:
I luokka, ensimmäinen alaluokka
I luokka, toinen alaluokka
I luokka, kolmas alaluokka
II luokka, ensimmäinen alaluokka
II luokka, toinen alaluokka
II luokka, kolmas alaluokka
III luokka, ensimmäinen alaluokka
III luokka, toinen alaluokka
III luokka, kolmas alaluokka
IV luokka
V luokka
Jussilanlampi

| Jussilanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°42′42″N, 24°57′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskuoja:  oja Sydänmaanpuroon 
Järvinumero:  14.626.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  169,3 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,712 km  
Pinta-ala:  2,959 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJussilanlampi 
Jussilanlampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Korpikylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 270 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Sydänmaanpuron valuma-alueeseen (14.626) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 169,3 metriä mpy.
Juvan Lehti

| Juvan Lehti |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Keskisuomalainen Oyj
Julkaisija:  ESV-Paikallismediat Oy
Levikki:  4 047 (LT2013)
Perustettu:  1956
Päätoimittaja:  Janne Tiainen (päätoimittaja)
Kotikunta:  Juva (toimitus:  Piikkiläntie 2-4, 51900 Juva)
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  torstai
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Juvan Lehti
Juvan Lehti on Juvalla kerran viikossa torstaisin ilmestyvä tabloidikokoinen paikallislehti, jonka levikki oli 4 047 kappaletta vuonna 2013. Lehteä julkaisee Keskisuomalainen-konserniin kuuluva ESV-Paikallismediat.
Juvan Lehti on perustettu vuonna 1956, ja se ilmestyi kaksi kertaa viikossa vuosina 1981–2006. Lehden nykyinen päätoimittaja on Janne Tiainen.
Juvan kirjaston kotiseutukokoelmassa on Juvan Lehden täydet, sidotut vuosikerrat 1960-luvun puolivälistä alkaen.
Aiheesta muualla

www.juvanlehti.fi - lehden kotisivut.
Kahleissa vai vapaana

| Kahleissa vai vapaana: Hyvä – paha – synti |
| --- | --- |
Kirjailija:  Väinö Voipio
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  1967
Ulkoasu:  nidottu

Edeltävä:  Jumalan puolustus
Seuraava:  Pelotuksen uskonto
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kahleissa vai vapaana: Hyvä – paha – synti on vapaa-ajattelija Väinö Voipion vuonna 1967 julkaisema uskontokriittinen kirja, joka käsittelee uskonnollista ja uskonnotonta etiikkaa. Teoksen kustansi Gummerus.
Jógvan á Lakjuni

| Jógvan á Lakjuni |
| --- | --- |

Färsaarten parlamentin puhemies
 2011–2015 14. syyskuuta 2019–  
Edeltäjä:  Hergeir Nielsen Páll á Reynatúgvu
Seuraaja:  Páll á Reynatúgvu
Färsaarten kulttuuriministeri
 2004–2008  
Edeltäjä:  Annita á Fríðriksmørk
Seuraaja:  Kristina Háfoss
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. marraskuuta 1951 (ikä 72) Fuglafjørður
Kansalaisuus:   Färsaaret
Tiedot
Puolue:  Kansanpuolue
Jógvan á Lakjuni (s. 13. marraskuuta 1952) on färsaarelainen poliitikko ja muusikko, joka on toiminut Färsaarten parlamentin puhemiehenä vuosina 2011–2015 ja jälleen vuodesta 2019 lähtien.
Á Lakjuni valittiin parlamenttiin ensimmäisen kerran vuonna 1998. Vuosina 1998–2002 hän toimi opetusvaliokunnan puheenjohtajana ja vuosina 2002–2004 oikeusvaliokunnan puheenjohtajana. Vuosina 2004–2008 hän toimi Färsaarten kulttuuriministerinä. Vuosina 2008–2001 hän toimi parlamentin varapuhemiehenä ja vuosina 2011–2015 puhemiehenä. Hänet valittiin uudelleen puhemieheksi vuonna 2019.
Kaappo Sutki

Kaappo Sutki (24. huhtikuuta 1843 Kauhava – toukokuussa 1889 Siperia, Venäjä) oli suomalainen suurvaras, joka tuli tunnetuksi 1870-luvun alkupuolella useista onnistuneista vankilapaoistaan. Sutki vaikutti pääasiassa Etelä-Pohjanmaalla, mutta hän liikkui myös Hämeessä, Uudellamaalla ja Keski-Suomessa.
Liisa Kaapontyttären aviottomana lapsena Kauhavan Alakylän Pernaan talossa syntynyt Kaappo Sutki joutui neljävuotiaana äitinsä kuoltua Kauhavan kirkonisännöitsijän Juho Lillströmin taloon huutolaiseksi ja oli siellä 15-vuotiaaksi saakka. Hän oli sitten renkinä Kauhavan taloissa sekä Ylihärmän Keskikylässä Lööperin talossa, mutta ryhtyi sitten 1865 viettämään kiertelevää elämää, johon kuuluivat myös varkaudet.[lähde? ]
Sutki vangittiin ensimmäisen kerran 1866 Vaasassa väärän rahan kauppaamisesta. Hän syyllistyi 1860-luvun lopulla useisiin varkauksiin ja karkasi useita kertoja tutkintavankeudesta, muun muassa Tampereen vankihuoneesta elokuussa 1867. Hänellä oli hallussaan muun muassa useita väärennettyjä papintodistuksia. Vuonna 1871 Sutki vietiin Kuopion lääninvankilaan, josta hän onnistui kuitenkin taas syyskuussa 1872 pakenemaan. Seuraavaksi Sutki vietiin Vaasan lääninvankilaan, josta hän taas onnistui karkaamaan huhtikuussa 1874. Hämeenlinnan vankilassa ollessaan Sutki kirjoitti omaelämäkertansa, joka ei ole kuitenkaan säilynyt.[lähde? ]
Vuonna 1875 Sutki anoi vankeusrangaistuksensa muuttamista Siperiaan karkotukseksi. Anomukseen suostuttiin, ja kesällä 1875 Siperiaan lähtenyt Sutki eli loppuelämänsä Siperiassa Minusinskin piirikunnassa suomalaisten ja virolaisten asuttamassa siirtokunnassa, jossa hän toimi suutarina. 1880-luvulla Siperiaan karkotettuna ollut Matti Haapoja asui vuodesta 1886 Sutkin luona, ja Haapojan väitetään surmanneen Sutkin. Sutki kuoli Siperiassa muutama viikko ennen helluntaita 1889.