stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Parhaan naissivuosan Oscar-palkinto
Voittajat ja ehdokkaat > 2020-luku

| Vuosi | Näyttelijä | Elokuva | Rooli | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | Youn Yuh-jung | Minari | Soon-ja |  |
| 2020 | Maria Bakalova | Borat Subsequent Moviefilm | Tutar Sagdiyev |  |
| 2020 | Glenn Close | Hillbilly Elegy | Bonnie ”Mamaw” Vance |  |
| 2020 | Olivia Colman | The Father | Anne |  |
| 2020 | Amanda Seyfried | Mank | Marion Davies |  |
| 2021 | Ariana DeBose | West Side Story | Anita |  |
| 2021 | Jessie Buckley | The Lost Daughter | nuori Leda Caruso |  |
| 2021 | Judi Dench | Belfast | isoäiti |  |
| 2021 | Kirsten Dunst | The Power of the Dog | Rose Gordon |  |
| 2021 | Aunjanue Ellis | King Richard: Williamsien tarina | Oracene Price |  |
| 2022 | Jamie Lee Curtis | Everything Everywhere All at Once | Deirdre Beaubeirdre |  |
| 2022 | Angela Bassett | Black Panther: Wakanda Forever | Ramonda |  |
| 2022 | Hong Chau | The Whale | Liz |  |
| 2022 | Kerry Condon | The Banshees of Inisherin | Siobhán Súilleabháin |  |
| 2022 | Stephanie Hsu | Everything Everywhere All at Once | Joy Wang / Jobu Tupaki |  |
| 2023 | Da’Vine Joy Randolph | The Holdovers | Mary Lamb |  |
| 2023 | Emily Blunt | Oppenheimer | Katherine ”Kitty” Oppenheimer |  |
| 2023 | Danielle Brooks | Häivähdys purppuraa | Sofia |  |
| 2023 | America Ferrera | Barbie | Gloria |  |
| 2023 | Jodie Foster | Nyad | Bonnie Stoll |  |
| 2024 | Zoë Saldaña | Emilia Pérez | Rita Mora Castro |  |
| 2024 | Monica Barbaro | A Complete Unknown | Joan Baez |  |
| 2024 | Ariana Grande | Wicked | Galinda ”Glinda” Upland |  |
| 2024 | Felicity Jones | The Brutalist | Erzsébet Tóth |  |
| 2024 | Isabella Rossellini | Conclave | sisar Agnes |  |
Eero Sipilä

Eero Sipilä Kajaanin kirkon urkujen ääressä
Eero Aukusti Sipilä (27. heinäkuuta 1918 Hailuoto – 18. toukokuuta 1972 Kajaani) oli suomalainen taidemusiikin säveltäjä, musiikkipedagogi, urkutaiteilija ja kuoronjohtaja.
Teoksia > Näyttämömusiikki

Musiikki näytelmään Mataleenan virsi (Eino Sormunen, 1964)
Teoksia > Orkesteriteokset

Fuuga ja chaconne, jousiorkesterille (1958)
Sävellys orkesterille (1971)
Sarja suurelle orkesterille (keskeneräinen)
Teoksia > Kamarimusiikki

Trio viululle, alttoviululle ja sellolle (1952)
Sonaatti viululle ja pianolle (1954)
Partita puhallinkvintetille (1955)
Jousikvartetto Lux aeterna (1972)
Teoksia > Pianoteokset

Pianosonaatti (1953)
Teoksia > Teoksia lauluäänelle ja pianolle

Yksinlauluja (1945–1946)
Schein und Sein (Ulkokuori ja todellisuus, Wilhelm Busch, 1966)
Tiitiäisen satupuusta (Kirsi Kunnas, 1971)
Teoksia > Kuoroteokset

Kaksi pohjoispohjalaista kansanlaulua mieskuorolle: Enkä minä ryyppää paloviinaa / Paljon olen maata kulkenut (1953)
Palava laulu, TTBB (Uuno Kailas, 1957)
Kaksi motettia: Jeesus, lapsi armahin / Ristinpuussa riippuissansa, SAB (1961)
10 kansanlaulua, 3-ääniselle sekakuorolle SAB (1961–1962)
Super flumina Babylonis, motetti SATB (1963)
Miserere, motetti SATB (1965)
Ylistä, minun sieluni, Herraa, SATB (1966)
Te Deum laudamus, solisteille, kuorolle SSAATTBB ja orkesterille (1967–1969)
Fot mot jord, SATB (Elmer Diktonius, 1969)
Himmel och jord skola förgås, SATB (1969?)
Suru on menny syrämeeni, SSA (1969?)
4 kansanlaulua, SATB ja soitinyhtye
Viisi laulua koulukuorolle Kirsi Kunnaksen runoihin, SSA (1971)
Oi Luoja, lohduttajamme, SATB
Teoksia > Urkuteokset

Chaconne (1945)
Pois armas päivä kulki (1955)
Nun komm', der Heiden Heiland, partita (1956)
Preludi ja fuuga (1957)
Viisi urkukoraalia (1957–1958)
10 pientä urkukoraalia (1961)
für Orgel (1971?)
Kirjallisuutta

Sipilä, Eero: ”Eero Sipilä”, Suomen säveltäjiä II, s. 452–455 (toim. Einari Marvia, WSOY 1966)
Sipilä, Pekka: Eero Sipilän Te Deum laudamus (pro gradu -tutkielma, Helsingin yliopisto 1980)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat
Eukalyptukset

| Eukalyptukset |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Myrtales
Heimo::  Myrttikasvit Myrtaceae
Suku::  Eukalyptukset Eucalyptus  L’Hér.
Katso myös
   Eukalyptukset Wikispeciesissä   Eukalyptukset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Eukalyptukset (Eucalyptus), vanhalta nimeltään kuumepuut, on laaja puita ja harvemmin pensaita sisältävä kasvisuku, joka hallitsee Australian puulajistoa. Lajeja tunnetaan yli 700, joista joitakin esiintyy myös Uudessa-Guineassa ja Indonesiassa. Eukalyptuksia kasvaa Australiassa lähes kaikkialla ja ne ovat sopeutuneet mantereen kaikkiin ilmastoihin.
James Cookin löytöretkellä ollut kasvitieteilijä Sir Joseph Banks kuljetti ensimmäiset eukalyptukset Australiasta, jonka jälkeen niitä on alettu kasvattaa eri puolilla maailmaa. Useat lajit ovat levinneet vieraslajeiksi ja aiheuttavat uusilla elinalueillaan tiheästi kasvaessaan ekologisia ongelmia.
Eukalyptuksia käyttävät ravintonaan monet kasveja syövät pussieläimet, kuten koala.
Lajeja

Lajeja on yli 700, lisäksi yli sata lajia jotka luokiteltiin aiemmin sukuun on siirretty sukuihin Angophora ja Corymbia, näitäkin kutsutaan usein eukalyptuksiksi. Joitakin tunnetumpia eukalyptuslajeja suomenkielisine nimineen:
Eucalyptus botryoides – bungaloeukalyptus
Eucalyptus caesia – karmiinieukalyptus
Eucalyptus camaldulensis – punaeukalyptus
Eucalyptus cinerea – tuhkaeukalyptus
Eucalyptus dalrympleana – pikkunuppueukalyptus
Eucalyptus delegatensis – rinne-eukalyptus
Eucalyptus diversicolor – karri
Eucalyptus forrestiana – pisaraeukalyptus
Eucalyptus globulus – kuume-eukalyptus eli kuumepuu
Eucalyptus gomphocephala – tuartineukalyptus
Eucalyptus gunnii – hopeaeukalyptus
Eucalyptus leucoxylon – siroeukalyptus
Eucalyptus macrocarpa
Eucalyptus marginata – jarraeukalyptus
Eucalyptus niphophila – lumieukalyptus
Eucalyptus nitens
Eucalyptus nitida – kiiltoeukalyptus
Eucalyptus obliqua – viiste-eukalyptus
Eucalyptus parvula – utueukalyptus
Eucalyptus polyanthemos – pennieukalyptus
Eucalyptus preissiana – lanttieukalyptus
Eucalyptus regnans – kuningaseukalyptus
Eucalyptus resinifera – mahonkieukalyptus
Eucalyptus rhodantha
Eucalyptus robusta – viimaeukalyptus
Eucalyptus urnigera – uurnaeukalyptus
Eucalyptus viminalis – mannaeukalyptus
Käyttö

Eukalyptukset ovat taloudellisesti tärkeitä puulajeja, joilla on monia käyttötarkoituksia. Niitä on istutettu paperinvalmistuksen kuitupuuksi Etelä-Amerikkaan. Myös Euroopassa kasvaa nykypäivänä eukalyptusta, joko jollakin lailla levinneenä tai ihmisen salaa istuttamana. Niiden etuna on nopea kasvu, minkä vuoksi ne saattavat tulevaisuudessa muodostaa merkittävän selluloosan lähteen paperin ja kartongin valmistukselle. Eukalyptusselluloosaa pyritään valmistamaan muun muassa Uruguayssa.
Eukalyptusöljyjä käytetään lääketieteessä niiden antiseptisten ja rentouttavien ominaisuuksien takia.
Eukalyptus haihduttaa paljon vettä ja muodostaa syvälle ulottuvat juuret, joilla se imee vettä syvältä maaperästä. Tästä syystä sitä käytetään myös esim. soisen alueen kuivatukseen malaria-alueilla.
Koalat käyttävät ravinnokseen ainoastaan (99 %) eukalyptuksen lehtiä.
Eukalyptusten lehdistä löydetyn kullan perusteella voidaan päätellä mahdollisesti syvälläkin esiintyvien metalliesiintymien sijaintia, joten kasvilla voi olla kaivosteollisuuden kannalta mielenkiintoa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Eukalyptukset – Eucalyptus
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q45669  Wikispecies: Eucalyptus  APDB: 190646  APNI: 102507  BOLD: 179716  CoL: 4F2P  eFloraSA: Eucalyptus  EPPO: 1EUCG  FloraBase: 21824  FoAO2: Eucalyptus  FoC: 112247  GBIF: 3176176  GRIN: 4477  iNaturalist: 51815  IPNI: 27534-1  IRMNG: 1281471  ISC: 22258  ITIS: 27187  NBN: NHMSYS0000458614  NCBI: 3932  NTFlora: 3774  NZOR: f9d0d24e-f701-445b-aec5-eec4e7ab4228  Open Tree of Life: 1015498  Paleobiology Database: 261144  PLANTS: EUCAL  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:27534-1  RHS: 6876  Tropicos: 40006486  VicFlora: 22ad8546-8f00-4999-9b20-e40d11229ad5  WoI: 1072  WFO: wfo-4000014088
Liukuportaat

Hakaniemen metroaseman liukuportaat vuonna 1982.
Liukuportaat tai rullaportaat on kuljetin, jossa kuljetinketjuun kiinnitetyt askelmat muodostavat mekaaniset, sähkömoottorin avulla liikkuvat portaat. Liukuportaat voivat olla nousevat tai laskevat. Liukuportaita käytetään esimerkiksi kauppakeskuksissa, korkeissa tavarataloissa, metroasemilla ja lentoasemilla. Joskus liukuportaiden tilalla käytetään kaltevia liukukäytäviä. Tämä on yleistä etenkin kauppakeskuksissa, joissa kuljetaan yleisesti ostoskärryjen kanssa.
Liukuportailla on huomattavasti hissejä tehokkaampi kapasiteetti kuljettaa suuria ihmismääriä, ja ne vievät suunnilleen saman verran tilaa kuin tavalliset portaat. Liukuportaisiin pääsyä ei myöskään tarvitse odottaa, paitsi hyvin suurissa ruuhkissa. Toimimattomat liukuportaat voivat toimia tavallisina portaina, kun taas monilla muilla laitteilla ei ole toimimattomana lainkaan käyttöä.
Liukuportaiden suunnittelu

Liukuportaiden suunnittelussa noudatetaan tiettyjä periaatteita. Portaiden nopeus on yleensä noin 0,5 metriä sekunnissa, minkä on havaittu sopivan hyvin kaikille käyttäjäryhmille lapsista aikuisiin. Portaiden jyrkkyys puolestaan on 27 tai 30 astetta. Julkisiin tiloihin jyrkempiä portaita rakennetaan vain poikkeustapauksissa.
Euroopan unionin jäsenmaissa noudatetaan samoja liukuporrasnormeja. Esimerkiksi liukuportaiden vähimmäisleveys on 80 senttimetriä.
Liukuportaiden suunnittelu > Liukuportaiden kaiteen käsijohde

Liukuportaiden kaiteeseen kuuluva kumi- tai muovipäällysteinen vyö saattaa liikkua hieman nopeammin kuin askelmat. Käsijohteen on kuljettava joko samalla nopeudella tai hieman (korkeintaan noin kaksi prosenttia) nopeammin kuin askelman. Jos käsijohde kulkisi hitaammin, riski kaatua olisi huomattavan suuri.
Historiaa

Yhdysvaltalainen Nathan Ames patentoi ensimmäistä kertaa liukuportaiden kaltaisen laitteen vuonna 1859, mutta vastaavanlaista laitetta ei koskaan rakennettu. Mallissa ehdotettiin portaiden liikkuvan manuaalisen tai hydraulisen voiman avulla. Jesse W. Reno patentoi toisenlaisen liukuporrasmallin vuonna 1892 ja asensi maailman ensimmäiset liukuportaat huvilaitteeksi Coney Islandin huvipuistoon New Yorkiin vuonna 1896. Kaksi vuotta myöhemmin asennettiin liukuportaat myös Lontoon Harrods-tavarataloon. 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla jo useat eri valmistajat tuottivat liukuportaita.
Liukuportaat Suomessa

Suomessa ja yleensä muissakin oikeanpuoleisen liikenteen maissa on tapana seisoa portaiden oikealla puolella ja kävellä vasenta puolta pitkin. Liukuportaissa ei saa kulkea paljain jaloin. Turvallisuussyistä pienen lapsen tulee olla vasemmalla puolella, ja häntä tulee pitää kädestä.
Suomen pisimmät liukuportaat löytyvät Finnoon metroasemalta ja pituutta niillä on 78 metriä. Aiemmin pituusennätystä pitivät hallussaan Koivusaaren metroaseman liukuportaat. Ne ovat 76,2 metriä pitkät, ja niiden nostokorkeus on 33,5 metriä. Kolmanneksi pisimmät liukuportaat sijaitsevat Helsinki-Vantaan lentoaseman rautatieasemalla. Terminaalien puoleisen päädyn liukuportaat ovat 72 metriä pitkät, ja niiden nostokorkeus on 31,5 metriä. Neljänneksi pisimmät liukuportaat sijaitsevat Kampin metroasemalla Helsingissä. Kaksista liukuportaista vanhemmat ovat 65 metriä pitkät, ja niissä on 334 askelta. Ne olivat vuosina 1983–2016 Suomen pisimmät liukuportaat. Ensimmäisenä liukuportaat otettiin käyttöön Suomessa Turun Affärscentrumissa vuonna 1926, toisena Helsingin keskustan Stockmann-tavaratalossa vuonna 1931.
Rullaporrasgalleria

Liukuporrasetikettiä Osakassa, Japanissa: matkustajat seisovat oikealla
Puiset liukuportaat Macy's-tavaratalossa New Yorkissa
Kapeat liukuportaat seattlelaisessa kirjastossa
Shanghain museo
Universal Studios Hollywood, The Valley, Yhdysvallat
Kööpenhaminan metro
Helsingin metro, Helsingin yliopiston asema
Helsingin Stockmann-tavaratalo vuonna 1955
Liukuportaiden turvallisen käytön ohjeet
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liukuportaat Wikimedia Commonsissa
Jenni Kynnös

Jenni Susanna Kynnös (s. 1992) on suomalainen enkelisijoittaja, yrittäjä ja miljonääri. Kynnös menestyi jo nuorena yrityskaupalla ja on sittemmin siirtynyt työskentelemään ohjelmistorobotiikan parissa.
Kynnös nousi julkisuuteen osallistuttuaan Leijonan luola Suomi -ohjelman ensimmäiselle tuotantokaudelle.
Liiketoiminta

Kynnös on rikastunut 24-vuotiaana perustamallaan MySome-nimisellä sosiaalisen median markkinointiyrityksellään. Yritys kasvoi neljässä vuodessa neljän miljoonan euron liikevaihtoon. Kynnös myi yrityksensä kotimaiselle pörssiyhtiölle.
Vuonna 2022 Kynnöksen perustama Moretime oy keskittyy Kynnöksen omien sanojen mukaan ”ohjelmistorobotteihin”. Yrityksen päätoimialaksi on kuitenkin merkitty liikkeenjohdon konsultointi.
Korisliiga-kausi 2022–2023

Korisliiga-kausi 2022–2023 oli 84. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Espoolainen Tapiolan Honka nousi sarjaan voitettuaan I-A-Divisioonan mestaruuden edellisellä kaudella. Joukkue korvasi Loimaan Bisonsin, joka putosi viime kaudella. Kausi alkoi 30. syyskuuta 2022.
Joukkueet

| Joukkue | Kaupunki | Kotihalli | Perustettu |
| --- | --- | --- | --- |
| BC Nokia | Nokia | Nokian Palloiluhalli | 1997 |
| Helsinki Seagulls | Helsinki | Töölön kisahalli | 2013 |
| Karhu Basket | Kauhajoki | IKH Areena | 1910 |
| Kataja Basket | Joensuu | Motonet Areena | 1900 |
| Kobrat | Lapua | Lapuan urheilutalo | 1989 |
| Korihait | Uusikaupunki | Pohitulli-halli | 1898 |
| Kouvot | Kouvola | Jatke Areena | 1964 |
| KTP-Basket | Kotka | Steveco Areena | 1927 |
| Lahti Basketball | Lahti | Lahden suurhalli | 2015 |
| Salon Vilpas | Salo | Salohalli | 1908 |
| Tampereen Pyrintö | Tampere | Pyynikin palloiluhalli | 1896 |
| Tapiolan Honka | Espoo | Tapiolan urheiluhalli | 1957 |
Kauden rakenne

Kausi alkaa kaksinkertaisella runkosarjalla (22 peliä), jonka sarja jakautuu säilyttäen kuitenkin kaikki pisteet. Kuusi parasta jatkavat ylemmässä loppusarjassa, jossa pelataan sijoutuksista, myös kaksinkertaisena (10 peliä). Kuusi huonointa jatkavat alemmassa loppusarjassa, jossa pelataan lopuista pudotuspelipaikoista sekä I-A-Divisioonaan putoamisesta, myös kaksinkertaisena (10 peliä). Viimeiseksi sijouttunut putoaa ensi kaudelle.
Pudotuspeleihin pääsevät kaikki ylemmästä loppusarjasta sekä kaksi parasta alemmasta loppusarjasta. Puolivälierät pelataan paras-5-järjestelmällä. Välierät ja Finaalit pelataan paras-7-järjestelmällä. Pronssiottelu on yksittäinen. Finaaleiden voittaja saa Pantteri-patsaan ja on siten Suomen mestari.
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  H |  K+ |  K- |  KE |  P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KarhuBasket  | 22 |  19  |  3  |  1964  |  1654  | +310 | 38 |
| 2 | Helsinki Seagulls  | 22 |  16  |  6  |  2008  |  1801  | +207 | 32 |
| 3 | Kataja Basket  | 22 |  13  |  9  |  1839  |  1772  | +67 | 26 |
| 4 | Salon Vilpas  | 22 |  12  |  10  |  1988  |  1883  | +105 | 24 |
| 5 | KTP-Basket  | 22 |  11  |  11  |  1946  |  1949  | -3 | 22 |
| 6 | Kouvot  | 22 |  11  |  11  |  1941  |  1944  | -3 | 22 |
| 7 | Kobrat  | 22 |  11  |  11  |  1791  |  1852  | -61 | 22 |
| 8 | BC Nokia  | 22 |  11  |  11  |  1663  |  1722  | -59 | 22 |
| 9 | Tampereen Pyrintö  | 22 |  9  |  13  |  1849  |  1870  | -21 | 18 |
| 10 | Tapiolan Honka  | 22 |  7  |  15  |  1738  |  1916  | -178 | 14 |
| 11 | Lahti Basketball  | 22 |  7  |  15  |  1816  |  1985  | -169 | 14 |
| 12 | Korihait  | 22 |  5  |  17  |  1772  |  1967  | -195 | 10 |
Sarjataulukko > Ylempi loppusarja

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  H |  K+ |  K- |  KE |  P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KarhuBasket  | 32 |  26  |  6  |  2832  |  2458  | +374 | 52 |
| 2 | Helsinki Seagulls  | 32 |  25  |  7  |  2978  |  2588  | +390 | 50 |
| 3 | Kataja Basket  | 32 |  16  |  16  |  2707  |  2657  | +50 | 32 |
| 4 | Salon Vilpas  | 32 |  16  |  16  |  2906  |  2862  | +44 | 32 |
| 5 | Kouvot  | 32 |  15  |  17  |  2803  |  2894  | -91 | 30 |
| 6 | KTP-Basket  | 32 |  14  |  18  |  2814  |  2898  | -84 | 28 |
Sarjataulukko > Alempi loppusarja

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  H |  K+ |  K- |  KE |  P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | BC Nokia  | 32 |  19  |  13  |  2493  |  2484  | +9 | 38 |
| 2 | Tampereen Pyrintö  | 22 |  16  |  6  |  2723  |  2742  | -19 | 32 |
| 3 | Lahti Basketball  | 32 |  14  |  18  |  2795  |  2902  | -107 | 28 |
| 4 | Kobrat  | 32 |  13  |  19  |  2624  |  2765  | -141 | 26 |
| 5 | Korihait  | 32 |  11  |  21  |  2654  |  2784  | -130 | 22 |
| 6 | Tapiolan Honka  | 32 |  8  |  24  |  2531  |  2826  | -295 | 16 |
Pudotuspelit

Helsinki Seagulls juhli ensimmäistä Suomen-mestaruutta.
Lancia Formula 1 -sarjassa

| Lancia |
| --- | --- |
Koko nimi:  Lancia
Päämaja:   Italia
Perustajat:  Vincenzo Lancia
Tunnetuimmat kuljettajat:  Eugenio Castellotti Alberto Ascari Luigi Villoresi Louis Chiron
Moottorit:  Lancia
Saavutukset Formula 1:n MM-sarjassa
Ensimmäinen kilpailu:  Espanjan GP 1954
Kilpailuja:  4
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  2
Nopeimpia kierroksia:  1
MM-pisteitä:  0
Viimeinen kilpailu:  Belgian GP 1955
Lancia on italialainen autonvalmistaja, joka osallistui Formula 1 -sarjaan kausina 1954 ja 1955. Tallin autoilla saavutettiin yksi palkintokorokesija, kaksi paalupaikkaa, kahdeksan MM-pistettä ja yksi nopein kierros.
Historia

Tallin perustaja Vincenzo Lancia työskenteli uransa alkuaikoina oppipoikana sekä testikuljettajana Ceiranon veljesten omistamassa autopajassa, josta tuli myöhemmin osa Fiatin konsernia. Vuonna 1906 Lancia perusti oman autoyrityksensä, jonka johtoon nousi hänen poikansa Gianni Lancia.
Lancia ilmoittautui Formula 1 -sarjaan kaudella 1954, mutta Vittorio Janon suunnitteleman Lancia D50 -auton rakennustöiden viivästymisen vuoksi Alberto Ascari ja Luigi Villoresi ajoivat väliaikaisesti Maseratilla. D50 teki ensiesiintymisensä kauden päätösosakilpailussa Espanjan osakilpailussa, missä Ascari ajoi paalupaikalle, mutta hän joutui keskeyttämään kilpailun kytkinvikaan.
Kaudella 1955 talli voitti MM-sarjan ulkopuolisista osakilpailuista Napolin ja Torinon osakilpailut. Ascarin ja Villoresin lisäksi talli autoilla ajoivat myös Eugenio Castellotti ja Louis Chiron. Monacon osakilpailussa Ascari ajoi kilpailun voitosta Mercedeksen kuljettajien Juan Manuel Fangion ja Stirling Mossin keskeytettyä kilpailun teknisiin ongelmiin, mutta hänen autonsa ajautui mereen radan satama-alueella ja hän joutui keskeyttämään kilpailunsa. Kilpailun voitti Ferrarin Maurice Trintignant, mutta Ascarin tallikaverit Castellotti ja Villoresi sijoittuivat toiseksi ja viidenneksi.
Monacon menestyksestä huolimatta Lancian talousvaikeudet lisääntyivät ja tallin kuljettaja Ascari kuoli testatessaan Ferrarin autoa. Lancia osallistui vielä Belgian osakilpailuun, missä Castellotti ajoi paalupaikalle, mutta hänen kilpailunsa päättyi vaihdelaatikkovian aiheuttamaan keskeytykseen. Kilpailun jälkeen Lancian myi autonsa Ferrarille ja kauppaan sisältyivät myös Castellotti sekä autonsuunnittelija Jano.
Saavutukset

Palkintokorokesijat
| Nro | Kilpailu | Kuljettaja |
| --- | --- | --- |
| 1 | Monacon Grand Prix 1955 | Eugenio Castellotti |
Paalupaikat
| Nro | Kilpailu | Kuljettaja |
| --- | --- | --- |
| 1 | Espanjan Grand Prix 1954 | Alberto Ascari |
| 2 | Belgian Grand Prix 1955 | Eugenio Castellotti |
Nopeimmat kierrokset
| Nro | Kilpailu | Kuljettaja |
| --- | --- | --- |
| 1 | Espanjan Grand Prix 1954 | Alberto Ascari |
Formula 1 -tulokset

* Jaettu auto.
Huomioita

↑  Kahdeksan MM-pistettä kerättiin ennen kautta 1958, jolloin valmistajien mestaruustaistelu alkoi.
1 2  Valmistajien maailmanmestaruus alkoi kaudella 1958.
Lancia D50 vuodelta 1955.
Rosarium Virginis Mariae

Rosarium Virginis Mariae on paavi Johannes Paavali II apostolinen kirje ruusukosta vuodelta 2002.
Kirje painottaa ruusukkoa kontemplatiivisena rukouksena, Kristuksen kasvojen katseluna Marian kanssa. Kirjeessä kohdassa 19 Johannes Paavali II lisää ruusukkoon niin sanotut valoisat salaisuudet. Nämä ovat:
1. Jeesuksen kaste Jordanvirrassa. (Matt. 3:16-17)
2. Jeesus ilmoittaa itsensä Kaanan häissä. (Joh. 2:1-5)
3. Jeesus julistaa Jumalan valtakuntaa ja kutsuu kääntymykseen. (Mark. 1:15)
4. Jeesuksen kirkastuminen. (Matt. 17:1-2)
5. Jeesus asettaa eukaristian. (Matt. 26:26)
Kirje haluaa lisäksi vahvistaa ruusukkorukousta myös perheiden yhteisenä rukouksena.
Sisällys > Johdanto

Paavit ja ruusukko
Lokakuu 2002 – lokakuu 2003: Ruusukon vuosi
Ruusukkorukousta kohtaan esitettyjä varauksia
Kontemplaation tie
Rukous rauhan ja perheen puolesta
”Katso, Äitisi!” (Joh. 19:27)
Todistajien jalanjäljissä
Sisällys > Ensimmäinen luku. Kristuksen katseleminen Marian kanssa

Auringon lailla loistavat kasvot
Maria kontemplaation esikuvana
Marian muistot
Ruusukko kontemplaationa
Kristuksen muisteleminen Marian kanssa
Kristuksen oppiminen Marialta
Kristuksen kaltaiseksi tuleminen Marian kanssa
Kristuksen rukoileminen Marian kanssa
Kristuksen julistaminen Marian kanssa
Sisällys > Toinen luku. Kristuksen salaisuudet – äidin salaisuudet

Ruusukko ”evankeliumin tiivistelmänä”
Sovelias täydennys
Iloiset salaisuudet
Valoisat salaisuudet
Murheelliset salaisuudet
Kunniakkaat salaisuudet
Monista ”salaisuuksista” yhteen ”Salaisuuteen”: Marian tie
Kristuksen salaisuus, ihmisen salaisuus
Sisällys > Kolmas luku. Minulle elämä on Kristus

Ruusukko salaisuuden omaksumisen tienä
Arvokas menetelmä…
… jota kuitenkin voidaan parantaa
Kunkin salaisuuden sanallinen esitys
Jumalan Sanan kuuleminen
Vaikeneminen
”Isä meidän”
Kymmenen ”Terve Mariaa”
”Kunnia Isälle”
Lyhyt loppurukous
Rukousnauha
Aloitus ja lopetus
Ruusukon ajallinen jakautuminen
Sisällys > Lopuksi

”Oi Marian siunattu ruusukko, meidät Jumalaan sitova suloinen kahle!”
Rauha
Perhe: vanhemmat…
… ja lapset
Ruusukko – aarre, joka odottaa uudelleen löytämistään
Aiheesta muualla

Rosarium Virginis Mariae Katolinen.fi (suomeksi)
Rosarium Virginis Mariae ääneenluettuna: Johdanto, Ensimmäinen luku, Toinen luku, Kolmas luku ja Lopuksi. YouTube.com (englanniksi)
Ranskan jalkapallomaajoukkue

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Maa:   Ranska> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ranska 1998 |  |  |
|  Kultaa | Venäjä 2018 |  |  |
|  Hopeaa | Saksa 2006 |  |  |
|  Hopeaa | Qatar 2022 |  |  |
|  Pronssia | Ruotsi 1958 |  |  |
|  Pronssia | Meksiko 1986 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ranska 1984 |  |  |
|  Kultaa | Alankomaat/Belgia 2000 |  |  |
|  Hopeaa | Ranska 2016 |  |  |
|    Välierissä | Englanti 1996 |   |  |
|    Välierissä | Saksa 2024 |   |  |
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 |  |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1900 |  |  |
| Maanosaliittojen cup  | Maanosaliittojen cup  | Maanosaliittojen cup  |  |
|  Kultaa | Etelä-Korea/Japani 2001 |  |  |
|  Kultaa | Ranska 2003 |  |  |
Ranskan jalkapallomaajoukkue (ransk. Équipe de France de football) on Ranskan jalkapalloliiton hallinnoima Ranskaa kansainvälisissä otteluissa edustava joukkue.
Ranskan parhaimmat saavutukset ovat mestaruus 1998 MM-kisoissa, joita se itse isännöi, sekä vuoden 2018 MM-kisoissa. EM-kultaa Ranska on voittanut kahdesti vuosien 1984 ja 2000 kisoissa.