stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lex (poliisikoira)

Lex (koko nimi Karhukorven Lex II, 1. tammikuuta 1968 – 25. joulukuuta 1975) oli suomalainen saksanpaimenkoira ja yksi Suomen tunnetuimmista poliisikoirista.
Karhukorven kennelissä Vihdissä syntynyt Lex oli Espoon poliisin poliisikoirana 1968–1975 ja Lexin kouluttajana ja hoitajana toimi konstaapeli Veikko Ylönen (1935–2016). Lex suoritti 108 kiinniottoa joka on edelleen alallaan Suomen ennätys. Lexin kuulo vaurioitui pankkiryöstäjä Matti "Volvo" Markkasen takaa-ajon yhteydessä kun ammuttu luoti meni koiran korvan vierestä.
Lexiä ammuttiin rintaan sen yrittäessä ottaa kiinni murrosta epäiltyjä kahta miestä joulukuussa 1975 Espoon Westendissä. Lex kuoli vammoihinsa Helsingissä Pieneläinklinikan leikkauspöydällä joulupäivänä 1975 ja Lexin kuolema oli 27. joulukuuta Ilta-Sanomien etusivun pääuutisena. Lex haudattiin Helsingin eläinten hautausmaalle Haagaan, hautapaikan numero on A-455.
Toimittaja Aake Jermo kirjoitti yhdessä Veikko Ylösen kanssa Lexistä vuonna 1976 Otavan julkaiseman kirjan Poliisikoira Lex.
Aiheesta muualla

Veikko Ylönen ja legendaarinen poliisikoira Lex, Suomen Poliisikoirayhdistys r.y. (Arkistoitu – Internet Archive)
Lexin muistosivu Facebookissa
Páros (kunta)

| Páros Pároksen kunta Πάρος Δήμος Πάρου |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Páros
 Koordinaatit: 37°5′N, 25°9′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Páros
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  6801
 – Kuntakeskus:  Paroikiá
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  196,3 km²
Väkiluku (2011):  13 715
 – Väestötiheys:  69,87 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  844 00
Suuntanumero(t):  22840
Rekisterikilpi:  EM
 
 www.paros.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Páros (kreik. Πάρος eli Δήμος Πάρου, Dímos Párou) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Pároksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kunnan pinta-ala on 196,3 neliökilometriä ja väkiluku 13 715 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Paroikiá eli Pároksen kaupunki.
Pároksen kunta käsittää koko Pároksen saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat seuraavat pienemmät saaret: Agía Kalí, Ágios Artémios, Ágios Spyrídonas, Dryonísi, Evriókastro, Filídi, Foínisses, Gaïdouronísi, Galiátsos, Glarómpouta, Makronísi, Mavronísi, Mikronísi, Panteronísi, Tetartonísi, Tigáni ja Toúrlos.
Kunnan osat

Pároksen kunta muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Agkairiá | Ágios Ioánnis Trypitís | 13 |
| Agkairiá | Agkairiá | 280 |
| Agkairiá | Alykí | 657 |
| Agkairiá | Aneratzá | 7 |
| Agkairiá | Glarómpouta (saari) | 0 |
| Agkairiá | Kamári | 69 |
| Agkairiá | Makriá Mýti | 21 |
| Agkairiá | Mikronísi (saari) | 0 |
| Agkairiá | Pyhien Theodorosten luostari (Moní Agíon Theodóron) | 16 |
| Agkairiá | Panteronísi (saari) | 0 |
| Agkairiá | Tigáni (saari) | 0 |
| Agkairiá | Voutákos | 55 |
| Archílochos | Ágios Nikólaos | 0 |
| Archílochos | Glyfádes | 39 |
| Archílochos | Mármara | 552 |
| Archílochos | Mólos | 28 |
| Archílochos | Pródromos | 410 |
| Archílochos | Tsoukaliá | 37 |
| Kóstos | Istérni | 49 |
| Kóstos | Kóstos | 253 |
| Kóstos | Maráthi | 125 |
| Léfkes | Áspro Chorió | 263 |
| Léfkes | Glyfá | 41 |
| Léfkes | Lagkáda | 3 |
| Léfkes | Léfkes | 545 |
| Léfkes | Vouniá | 5 |
| Márpissa | Chrysí Aktí | 55 |
| Márpissa | Dryonísi (saari) | 0 |
| Márpissa | Dryós | 171 |
| Márpissa | Makronísi (saari) | 0 |
| Márpissa | Márpissa | 582 |
| Márpissa | Píso Livádi | 108 |
| Márpissa | Pyrgáki | 61 |
| Márpissa | Toúrlos | 30 |
| Márpissa | Tsoukalás | 4 |
| Márpissa | Tzánes | 54 |
| Náousa | Agía Kalí (saari) | 0 |
| Náousa | Ágios Andréas | 47 |
| Náousa | Ágios Artémios (saari) | 0 |
| Náousa | Ampelás | 296 |
| Náousa | Evriókastro (saari) | 0 |
| Náousa | Filídi (saari) | 0 |
| Náousa | Foínisses (saari) | 0 |
| Náousa | Gaïdouronísi (saari) | 0 |
| Náousa | Galiátsos (saari) | 0 |
| Náousa | Kamáres | 49 |
| Náousa | Kolympíthres | 25 |
| Náousa | Lágkeri | 65 |
| Náousa | Livádia | 20 |
| Náousa | Mavronísi (saari) | 0 |
| Náousa | Pyhän Antonioksen luostari (Moní Agíou Antoníou) | 0 |
| Náousa | Longovárdan luostari (Moní Longovárdas) | 38 |
| Náousa | Náousa | 2 468 |
| Náousa | Protórgia | 61 |
| Náousa | Tetartonísi (saari) | 0 |
| Náousa | Toúrlos (saari) | 0 |
| Náousa | Xifára | 55 |
| Páros | Ágios Charálampos | 36 |
| Páros | Ágios Spyrídonas (saari) | 0 |
| Páros | Chorioudáki | 21 |
| Páros | Élitas | 94 |
| Páros | Glysídia | 59 |
| Páros | Kakápetra | 259 |
| Páros | Kalámi | 173 |
| Páros | Kamáres | 189 |
| Páros | Kámpos | 110 |
| Páros | Koukoumavlés | 77 |
| Páros | Krotíri | 231 |
| Páros | Dásoksen Kristuksen luostari (Moní Christoú Dásous) | 24 |
| Páros | Parásporos | 55 |
| Páros | Paroikiá (Páros) | 4 326 |
| Páros | Poúnta | 240 |
| Páros | Sarakíniko | 11 |
| Páros | Sotíres | 78 |
| Páros | Vouniá | 37 |
| Páros | Voutákos | 38 |
Yhteensä: 13 715
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Páros Wikimedia Commonsissa
Δήμος Πάρου. Pároksen kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Etelä-Egean saarten alue
| --- | --- |
Ándroksen alueyksikkö:  Ándros
Kálymnoksen alueyksikkö:   Agathonísi  Astypálaia  Kálymnos  Leipsoí  Léros  Pátmos 
Kárpathos-Kásoksen alueyksikkö:   Kárpathos  Kásos 
Kéa-Kýthnoksen alueyksikkö:   Kéa  Kýthnos 
Kosin alueyksikkö:   Kos  Nísyros 
Míloksen alueyksikkö:   Kímolos  Mílos  Sérifos  Sífnos 
Mýkonoksen alueyksikkö:  Mýkonos
Náxoksen alueyksikkö:   Amorgós  Náxos ja Pienet Kykladit 
Pároksen alueyksikkö:   Antíparos  Páros 
Ródoksen alueyksikkö:   Chálki  Megísti  Ródos  Sými  Tílos 
Sýroksen alueyksikkö:  Sýros-Ermoúpoli
Thíran alueyksikkö:   Anáfi  Folégandros  Íos  Síkinos  Thíra 
Tínoksen alueyksikkö:  Tínos
Г

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Г г
Kyrillinen kirjaimisto
Nykyaikaiset kirjaimet
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | Ӡ | Ԅ | Ѕ |
| Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї | Ӏ |
| Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ | Ҟ |
| Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М | Ӎ |
| Н | Њ | Ҥ | Ң | Ԋ | О | Ӧ |
| Ө | П | Р | С | Ԍ | Т | Ԏ |
| Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ |
| Ү | Ұ | Ф | Х | Һ | Ц | Ч |
| Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ | Ь |
| Э | Ю | Я |  |  |  |  |
Muinaiset kirjaimet
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |  |  |  |
Г on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin. Myös kyrillisesti kirjoittavat ei-slaavilaiset kielet käyttävät г:tä.
Ääntäminen

Г ääntyy tavallisesti joko soinnillisena velaariklusiilina /g/, soinnillisena liudentuneena velaariklusiilina /gʲ/ tai soinnillisena glottaalisena frikatiivina /ɦ/. Sen äännearvo on bulgariassa /g/ tai /gʲ/, makedoniassa /g/, serbiassa /g/, ukrainassa /ɦ/, valkovenäjässä /ɦ/ ja venäjässä /g/ tai /gʲ/.
Turkkilaisissa kielissä, kuten tataarissa, г ääntyy g:n lisäksi soinnillisena uvulaarisena frikatiivina /ʁ/.
Koodit

Alla olevassa taulukossa on lueteltu ison ja pienen kirjaimen koodiarvot heksalukuina eri merkistöissä.
|  | Г | г |
| --- | --- | --- |
| Unicode | 0413 | 0433 |
| ISO 8859-5 | B3 | D3 |
| KOI8 | E7 | C7 |
| Windows-1251 | C3 | E3 |
| MS-DOS-koodisivu 866 | 83 | A3 |
| HTML | &#x0413; | &#x0433; |
↑  Tatar (Standard) eurphon.info. Viitattu 13.11.2024.
Toni Ranta

Toni Ranta on kausina 1999–2010 Superpesistä pelannut suomalainen pesäpalloilija. Ranta edusti urallaan Superpesiksessä Koskenkorvan Urheilijoita ja Vimpelin Vetoa. Hän pelasi ulkopelissä etukentällä. Ranta saavutti urallaan kaksi SM-pronssia kausina 2007 ja 2009. Ranta pelasi urallaan yhden Itä-Länsi-ottelun vuonna 2004. Ranta pelasi urallaan 268 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt kymmenen kunnaria ja 38 tavallista juoksua, tuonut 229 juoksua ja kerännyt 886 kärkilyöntiä. Ranta on pelannut urallaan 82 Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän on lyönyt kolme kunnaria ja 15 tavallista juoksua, tuonut 42 juoksua ja kerännyt 249 kärkilyöntiä. Ranta on pelannut urallaan seitsemän Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän on lyönyt kaksi tavallista juoksua, tuonut kaksi tavallista juoksua ja kerännyt 13 kärkilyöntiä.
Giorgia Meloni

| Giorgia Meloni |
| --- | --- |

Italian pääministeri
 22.10.2022–  
Presidentti:  Sergio Mattarella
Varapääministeri:  Antonio Tajani Matteo Salvini
Edeltäjä:  Mario Draghi
Italian veljien puheenjohtaja
 8. maaliskuuta 2014 –  
Edeltäjä:  Ignazio La Russa
Italian nuorisoministeri
 8. toukokuuta 2008 – 16. marraskuuta 2011  
Pääministeri:  Silvio Berlusconi
Edeltäjä:  Giovanna Melandri
Seuraaja:  Andrea Riccardi
Kansanedustaja
 28. huhtikuuta 2006 –  
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. tammikuuta 1977 (ikä 47) Rooma, Italia
Lapset:  1
Tiedot
Puolue:  Italian veljet (2012–)
Muut puolueet:  Vapauden kansa (2009–2012) Alleanza Nazionale (1995–2009) Italian sosiaalinen liike (1992–1995)
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.giorgiameloni.it
Giorgia Meloni (s. 15. tammikuuta 1977 Rooma) on italialainen poliitikko, joka on toiminut Italian pääministerinä 22. lokakuuta 2022 lähtien.
Meloni toimi vuosina 2008–2011 Silvio Berlusconin hallituksessa nuorisoministerinä ja oli silloin Italian historian nuorin ministeri. Vuonna 2012 hän oli perustamassa Italian veljet -puoluetta, ja kaksi vuotta myöhemmin hän nousi puolueen johtoon. Vuoden 2022 vaaleissa Italian veljet sai vaalivoiton, ja Meloni nousi Italian pääministeriksi.
Ura > Nuorena mukaan politiikkaan

Meloni liittyi 15-vuotiaana uusfasistisen Italian sosiaalisen liikkeen nuorisojärjestöön. Hänen kiinnostuksensa politiikkaan syntyi Italian niin sanotun ensimmäisen tasavallan romahtamisen aikoihin. Politiikan kentältä paljastui tuolloin laajaa korruptiota ja mafiakytköksiä. Elämäkerrassaan Meloni kirjoitti, että hän löysi sosiaalisen liikkeen nuorisojärjestöstä yhteisöllisyyttä militanttiryhmästä, jota usein kuvattiin mediassa pahaksi tai väkivaltaiseksi. Myöhemmin Melonista tuli liikkeen seuraajan Kansallisen liiton opiskelijajärjestön johtaja.
Ura > Berlusconin hallitukseen

Meloni valittiin 2006 Italian edustajainhuoneeseen, jolloin hän jossain määrin korjasi aiempia lausuntojaan Benito Mussolinista. Hän oli aiemmin kehunut Mussolinia hyväksi poliitikoksi, joka teki kaikki Italian puolesta, mutta tultuaan valituksi parlamenttiin hän kertoi Mussolinin virheitä olleen rotulait, autoritaarisuus ja liittyminen toiseen maailmansotaan Hitlerin rinnalle. Melonista tuli 2008 Silvio Berlusconin hallituksen nuorisoministeri ja samalla Italian historian nuorin ministeri. Hän toimi ministerinä vuoteen 2011, jolloin hallitus oli pakotettu eroamaan Italian velkakriisin takia. Vuonna 2009 hän oli ollut perustamassa Vapauden kansa -puoluetta, kun Berlusconin Forza Italia ja Kansallinen liitto yhdistyivät.
Ura > Uusi puolue Italian veljet

Meloni perusti vuonna 2012 EU-vastaisen liikemiehen Guido Crosetton kanssa Italian veljet -nimisen puolueen. Crosetto oli ensimmäinen puoluejohtaja, ja Meloni nousi puolueen johtoon vuonna 2014. Hänet oli valittu vuonna 2013 uudelleen edustajainhuoneeseen. Puolue oli saanut vaaleissa vain 4,4 prosenttia äänistä, mutta vuoden 2018 vaaleissa se sai kolme kertaa enemmän paikkoja. Meloni puolestaan valittiin parlamenttiin yhden paikan vaalipiiristä. Hän sai siellä 41 prosenttia äänistä. Tämän jälkeen Meloni on pyrkinyt ohjaamaan puoluettansa ääriaatteista ja puhdistamaan sen uusfasistista imagoa.
Italian veljet oli ainoa merkittävä puolue, joka jäi Mario Draghin johtaman koalitiohallituksen ulkopuolelle. Tämä auttoi Melonia laajentamaan kannattajakuntaansa, sillä puolue on säilynyt ideologisesti ”puhtaana” muihin äärioikeiston puolueisiin verrattuna. Samalla monet keskusta-oikeistolaiset poliitikot ovat siirtyneet Italian veljiin. Meloni on näin saanut puolueelleen myös uskottavuutta. Meloni on myös toiminut Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmän puheenjohtajana vuodesta 2020 lähtienlähde?.
Ura > Pääministerinä

Vuoden 2022 parlamenttivaaleissa Italian veljet voitti vaalit. Melonin johtama hallitus nimitettiin 22. lokakuuta 2022, jolloin Melonista tuli Italian historian ensimmäinen naispääministeri.
Pääministerinä Meloni on ottanut etäisyyttä äärioikeistoon ja pyrkinyt profiloitumaan konservatiivisena oikeistojohtajana esimerkkinä muille eurooppalaisille johtajille. Hän on myös lieventänyt EU-kriittisyyttään, sillä Italia tarvitsee EU:n rahoja uudistuksiinsa. Hän on ilmaissut tukensa Ukrainalle sen puolustautuessa Venäjän hyökkäykseltä, vaikka enemmistö italialaisista vastustaa aseapua. Toisaalta hänen on otettava huomioon myös puolueen fasismiin kallistuvat, jottei hän menettäisi heidän kannatustaan. Meloni on pääministerinä tiukentanut Italian suhtautumista maahanmuuttoon ja todennut, että maahanmuutto ei ole vastaus maan väestökriisiin, jossa väestö ikääntyy ja syntyvyys on laskussa. Melonin hallituksen politiikan keskiössä on ollut perinteisten perhearvojen puolustaminen, ja hän on nostanut lapsilisiä ja puhunut korkeamman syntyvyyden puolesta.
Italian veljien kannatus on Melonin kaudella syyskuussa 2023 noussut 30 prosenttiin. Italialainen politiikan tutkimuksen apulaisprofessori Cecilia Sottilotta huomauttaa, että vaikka Melonin ilmaisutapa on muuttunut institutionaalisemmaksi, arvot ovat yhä ennallaan.
Yksityiselämä

Meloni erosi lokakuussa 2023 pitkäaikaisesta puolisostaan tv-juontaja Andrea Giambrunosta. Kymmenisen vuotta yhdessä olleella parilla on yksi yhteinen lapsi.
Kunnianosoituksia

Valkoisen ruusun ritarikunta (Suomi, 2023)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Giorgia Meloni Wikimedia Commonsissa
| n k Eurooppa-neuvosto |
| --- | --- |
  Michel (Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja)   Von der Leyen (Euroopan komission puheenjohtaja)   Borrell (Korkea edustaja)   Schoof   De Croo   Radev   Sánchez   Mitsotákis   Plenković   Christodoulídis   Harris   Meloni   Nehammer   Siliņa   Nausėda   Frieden   Abela   Tusk   Montenegro   Macron   Johannis   Kristersson   Scholz   Fico   Golob   Orpo   Frederiksen   Fiala   Orbán   Michal 
| n k Italian pääministerit |
| --- | --- |
Kuningaskunta (1861–1946): Cavour – Ricasoli – Rattazzi – Farini – Minghetti – La Marmora – Ricasoli – Rattazzi – Menabrea – Lanza – Minghetti – Depretis – Cairoli – Depretis – Cairoli – Depretis – Crispi – di Rudinì – Giolitti – Crispi – di Rudinì – Pelloux – Saracco – Zanardelli – Giolitti – Tittoni – Fortis – Sonnino – Giolitti – Sonnino – Luzzatti – Giolitti – Salandra – Boselli – Orlando – Nitti – Giolitti – Bonomi – Facta – Mussolini – Badoglio – Bonomi – Parri – De Gasperi
Tasavalta (1946–): De Gasperi – Pella – Fanfani – Scelba – Segni – Zoli – Fanfani – Segni – Tambroni – Fanfani – Leone – Moro – Leone – Rumor – Colombo – Andreotti – Rumor – Moro – Andreotti – Cossiga – Forlani – Spadolini – Fanfani – Craxi – Fanfani – Goria – De Mita – Andreotti – Amato – Ciampi – Berlusconi – Dini – Prodi – D’Alema – Amato – Berlusconi – Prodi – Berlusconi – Monti – Letta – Renzi – Gentiloni – Conte – Draghi – Meloni
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Katalonia  Saksa  Italia  Yhdysvallat  Puola  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Yle 
Muut:  IdRef 
Meloni vuonna 2006.
Meloni ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel Roomassa 11. huhtikuuta 2024.
Busuki

Kreikkalainen busuki
Busuki (kreikaksi μπουζούκι) on kreikkalainen kielisoitin. Sen nimen kirjoitusasu on monilla kielillä bouzouki, mutta suomen kielen kirjoitusasuksi on vakiintunut käyttöön busuki.
Busuki kuuluu pitkäkaulaisiin luuttuihin. Kaikukoppa on päärynänmuotoinen ja siinä on kolme tai neljä kieliparia eli kuoroa. Nelikuoroisen busukin viritys on C F A D. Kolmikuoroisessa busukissa, joka on vanhempi malli, viritys on Dd Aa dd, jolloin vapailla kielillä syntyy harmoninen sointu.
Nelikuoroisen busukin kehitti orkesterikitaristi Manolis Hiotis 1950-luvun alussa. Ensimmäinen sillä levytetty kappale on "Thessaloniki mou", Thessalonikin kaupunkia ylistävä hassapiko-rytminen aikansa hittisävelmä.
On kolmenlaisia busukeja:
Trichordo, jossa on kolme kieliparia
Tetrachordo, jossa on neljä kieliparia
Irlantilainen busuki, jossa on neljä kieliparia ja kreikkalaista lyhyempi skaala
Busukin historiaa

Irlantilaiset muusikot adoptoivat busukin käyttöönsä sopivaksi GDAE-virityksellä. Modernit soitintentekijät alkoivat tuottaa busukia kapealla kitaramaisella kopalla, joka teki siitä melkein identtisen oktaavimandoliinin kanssa. Suurin ja ratkaiseva ero on skaalan pituus joka on kreikkalaisessa suurempi. Tämä voi vaikuttaa sormitukseen, mutta vaikuttaa myös ääneen, koska kielet ovat ohuemmat. 
Viimeisimpinä vuosina busuki on irlantilaisessa musiikissa on otettu käyttöön myös malli, jossa kitarankaltainen koppa on korvannut kreikkalaisen pyöreän kopan. Irlantilaisessa busukissa on paljon avoimempi ja kirkkaampi ääni ja sitä on helpompi pidellälähde?. Irlantilaisessa skaalan pituus on hieman pienempi kuin kreikkalaisessa; irlantilaisen busukin ja oktaavimandoliinin välinen ero onkin erittäin pieni, koska kaulan pituus on ainoa suuri eroavaisuus. Viritys on joko GDAE tai GDAD.
Irlantilaiselle ja kreikkalaiselle busukille sopivia kielisarjoja valmistetaan kummallekin erikseen. Kreikkalaisessa busukissa matalammat kielet on viritetty paljon korkeammalle kuin irlantilaisessa, Jos kreikkalaisessa busukissa käytetään irlantilaista viritystä, kielet katkeavat helpostilähde?.
Koska pyöreäkoppaisessa kreikkalaisessa busukissa on suurempi skaalan pituus se on tavallisesti käytetään viritystä CFAD. 
Kreikkalaista busukia ei ole mahdollista virittää irlantilaiseen vireeseen, joten jos haluaa soittaa irlantilaiseen tyyliin, tarvitsee irlantilaisen busukinlähde?.
Busukin viritys

Kreikkalainen viritystapa: C F A D  (DO-FA-LA-RE)
(yhden kokonaisen askeleen alempana kuin kitaran neljä korkeinta kieltä D G H E)
Nuori sukupolvi käyttää nykyään D G H E -viritystä (kitaran korkeimmat kielet).lähde?
Mandoliinin tapainen viritys GDAE, yksi oktaavi alempaa, on myös käytössä, mutta vaatii pitkiä sormien venytyksiä joissain soinnuissa. Se on hyödyllisimmillään lyhyen skaalan instrumentissa tai jos soittaja on pitkäsorminen.
Kreikkalainen viritystapa ei ole ihanteellinen irlantilaisen musiikin soittoon, joten useimmat irlantilaiset muusikot käyttävät joko GDAD tai ADAD virityksiä (matala ja korkea viritys). Molemmat viritykset helpottavat soittamista D-duurissa. Ensimmäinen mahdollistaa myös joitakin helppoja sointuja G:stä. ADAD toimii paremmin A:ssa, mutta antaa vähemmän täyteläisen äänen soitettaessa G-duurissa.
Kaksi korkeinta kieliparia (treble-kielet) A ja D viritetään samaan nuottiin. Kaksi matalampaa kieltä (bassokielet) C ja F, jossa on yksi paksu ja ohut kieli viritetään oktaavin päähän toisistaan. Oktaavikielet tuovat täyteläisyyttä busukin ääneen ja ovat käytössä soinnuissa sekä bassokuvioissa.
Kreikkalainen busuki on yleisesti varustettu oktaavikielillä kahdella matalammalla kieliparilla.
Jotkut muusikot käyttävät tätä tapaa eri syistä. Tällä virityksellä soittaessa soitin saattaa kuulostaa epävireiseltä, jos soittaa yli viidenneltä nauhalta. Kreikkalaisilla ei ole ollut tätä ongelmaa, koska he siirtyvät vain ylös kaulalle kahdelle korkeimmalle kielelle ja nämä on viritetty samaan nuottiin. He käyttävät kahta matalampaa kieltä vain yksinkertaisiin ensimmäisen asteen sointuihin ja hampurimaiseenselvennä värinään.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Busuki Wikimedia Commonsissa
Raitakaljuunakala

| Raitakaljuunakala |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Kaljuunakalat Dichistiidae
Suku::  Dichistius
Laji::  multifasciatus
Kaksiosainen nimi
 Dichistius multifasciatus  (Pellegrin, 1914) 
Katso myös
   Raitakaljuunakala Wikispeciesissä   Raitakaljuunakala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Raitakaljuunakala (Dichistius multifasciatus) on kaljuunakaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Intian valtameren länsiosista.
Koko ja ulkonäkö

Raitakaljuunakala voi kasvaa suurimmillaan 30–35 cm pitkäksi ja tyypillinen pituus on noin 20 cm. Laji on ruumiinrakenteeltaan ovaalinmuotoinen, korkea ja litteä. Lajin selkäevä on pitkä ja pyrstöevä on hieman haarautunut. Raitakaljuunakalan pohjaväri on harmaa tai ruskehtava ja ruumiissa on vuorottelevasti paksuja ja ohuita mustia pystyraitoja. Yhteensä raitoja on 14.
Levinneisyys ja elintavat

Raitakaljuunakalaa tavataan Etelä-Afrikasta Mosambikiin ja Madagaskarille. Lajin elinympäristöä ovat kivikkoiset ja matalat rannat. Kalaan ravintoa ovat selkärangattomat eläimet kuten äyriäiset, nilviäiset ja monisukasmadot. Raitakaljuunakalat liikkuvat yksin tai pieninä parvina ja niiden lisääntymisaika on maaliskuulta lokakuulle.
Raitakaljuunakala on hyvä ruokakala ja suosittu vapaa-ajankalastuksen kohde.
Osmo Pieski

Osmo Pieski on ollut Orimattilan kaupunginjohtaja vuodesta 2010 lähtien vuoteen 2022. Orimattilan kaupunginvaltuuston valitessa johtajan hän voitti Hannu Haukkasalon 19-16. Aiemmin hän työskenteli Orimattilan hallintojohtajana. Osmo Pieski irtisanoutui kaupunginjohtajan tehtävästä helmikuussa 2022.
Tuomas Pekkarinen

Tuomas Juhana Pekkarinen (21. kesäkuuta 1972 Espoo – 29. marraskuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen taloustieteilijä. Hän työskenteli tutkimusprofessorina Valtion taloudellisessa tutkimuskeskuksessa. Aiemmin Pekkarinen työskenteli muun muassa tutkijana Oxfordin yliopiston Nuffield Collegessa, Uppsalan yliopistossa, IFAU:ssa, Åbo Akademissa ja Bostonin yliopistossa sekä akatemiatutkijana ja ekonometrian professorina Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa.
Pekkarinen oli koulutukseltaan taloustieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi European University Institute -yliopistosta vuonna 2003.
Pekkarinen tutki muun muassa Suomen 1970-luvun peruskoulu-uudistusta Roope Uusitalon kanssa sekä kritisoi julkisuudessa Matti Sarvimäen kanssa suomalaista pääsykokeisiin perustuvaa korkeakoulujen opiskelijavalintajärjestelmää.
Tuomas Pekkarisen isä oli taloustieteilijä Jukka Pekkarinen ja sisko lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen.
Aiheesta muualla

Pekkarisen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Pekkarisen tutkimukset IDEASissa
Pekkarisen profiili, Institute for the Study of Labor (IZA)
Tuomas Pekkarisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Yhdysvallat
Baldur’s Gate 3

| Baldur’s Gate 3 |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Larian Studios
Julkaisija:  Larian Studios
Jakelija:  Google Stadia, Steam, GOG.com, PlayStation Store ja Microsoft Store
Ohjaaja:  Swen Vincke
Säveltäjä:  Borislav Slavov
Pelisarja:  Baldur’s Gate
Julkaistu:  Windows 3. elokuuta 2023
Lajityyppi:  tietokoneroolipeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli ja yhteistyömoodi
Ikäluokitus:  ESRB: Alkaen 17 vuotta  GSRR: 18+  PEGI 18  USK 18 
Alusta:  Microsoft Windows, macOS, PlayStation 5 ja Xbox Series X ja Series S
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Baldur’s Gate 3 on Larian Studiosin kehittämä roolipeli. Peli on julkaistu ennakkojulkaisuna vuonna 2020. Pelin Windows-versio julkaistiin 3. elokuuta 2023 ja PlayStation 5 -versio julkaistiin 6. syyskuuta 2023.
Peli on jatkoa Baldur’s Gate -pelisarjalle.