stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kontinkangas

| Kontinkangas |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Kontinkangas korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Oulunsuun suuralue
Koordinaatit:  65°00′22″N, 025°31′18″E
Kaupunginosa nro:  19
Väkiluku:  880  31.12.2023
Työpaikkoja:  9 206 kpl   (31.12.2016)
Osa-alueet:  Kontinkangas, Sairaalanrinne
Postinumero(t):  90220
Kontinkangas on Oulun kaupunginosa, joka sijaitsee valtateiden 4 ja 22 liittymän koillispuolella, kaupungin keskustasta noin kaksi kilometriä itään. Kontinkangas rajautuu Raksilaan, Peltolaan, Oulunsuuhun ja Kaukovainioon.
Kontinkangas on pääosin työpaikka-aluetta ja vakituisia asukkaita siellä on vähän. Suuri osa asukkaista on alueen oppilaitoksissa opiskelevia nuoria. Kaupunginosan väkiluku on alle 700, mutta työpaikkoja Kontinkankaalla on yli 9 000. Suurin osa rakennuskannasta on koulutus-, tutkimus- ja terveyspalveluiden käyttöön tarkoitettuja rakennuksia. Alueella sijaitsevat muun muassa kaupunginsairaala ja Oulun yliopistollinen sairaala. Kontinkankaalla on Kastellin monitoimitalo, jossa on muun muassa peruskoulu ja kirjasto.
Kontinkankaan historiaan liittyy traaginen tapahtuma vuodelta 1916. Tällöin Kontinkankaan metsässä hirtettiin saksalaisia avustanut aktivisti Taavetti Lukkarinen. Tapahtuman muistoksi on oletetun hirttopuun ympärille tehty aitaus, johon on kaiverrettu suppea kuvaus tapahtumasta. Paikalle osoittaa viitta Taavetti Lukkarisen hirttopuu. Vaikka Lukkarinen haudattiin teloituspaikalle, hänen ruumiinsa kaivettiin myöhemmin ylös ja haudattiin Intiön hautausmaalle.
Kuvia

Technopolis Kontinkangas
Sairaalanrinteen pistetaloja
Kastellin monitoimitalo
Kontinkankaan hammashoitola
Oulun yliopistollinen sairaala
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kontinkangas Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Baumgartner

Baumgartner on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Ann Baumgartner (1918–2008), yhdysvaltalainen lentäjä ja toimittaja
Benjamin Baumgartner (s. 2000), itävaltalainen jääkiekkoilija,
Bruce Robert Baumgartner (s. 1960), yhdysvaltalainen entinen vapaapainija
Christoph Baumgartner (s. 1999), itävaltalainen jalkapalloilija
Felix Baumgartner (s. 1969), itävaltalainen laskuvarjo- ja BASE-hyppääjä
Hans Baumgartner (s. 1949), entinen saksalainen pituushyppääjä
Leonard Reinhold Baumgartner (1874–1946), suomalainen vuorineuvos
Nick Baumgartner (s. 1981), yhdysvaltalainen lumilautailija
Rudolf Baumgartner (1917–2002), sveitsiläinen viulisti ja kapellimestari
Stig Baumgartner (s. 1969), suomalainen  kuva-, käsite-, media-, performanssi- ja installaatiotaiteilija
William D. Baumgartner, yhdysvaltalainen merivartioston amiraali
Zsolt Baumgartner (s. 1981), unkarilainen autourheilija.
Aulis Konttinen

Aulis Antero Konttinen (15. elokuuta 1918 Heinävesi – 18. toukokuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen valtiotieteen maisteri, talouspäällikkö ja kirjailija.
Konttisen vanhemmat olivat kivityömies Antti Konttinen ja Aliina Nykänen. Hän valmistui rakennusmestariksi 1940 ja toimi jatkosodan aikana joukkueenjohtajana ja konekiväärikomppanian päällikkönä Jalkaväkirykmentti 7:ssä. Konttinen haavoittui sodan aikana kolme kertaa ja menetti kolmannella haavoittumiskerralla kesäkuussa 1944 oikean kätensä.
Sodan jälkeen Konttinen pääsi ylioppilaaksi 1946 ja valmistui valtiotieteen maisteriksi Helsingin yliopistosta 1950. Hän toimi rakennusmestarina ja perusti muun muassa Rakennusliike Konttisen. Konttinen oli myös pitkään Sotainvalidien Veljesliiton talouspäällikkönä.
Aulis Konttinen oli naimisissa Kerttu Maria Winterin kanssa.
Teoksia

Vapauden ristit. Joukkueenjohtajan muistikirjasta 1941–44 : romaani. WSOY 1968
Adolf Ehrnrooth ja jatkosodan JR 7 : bibliografia ; koonnut Aulis Konttinen. WSOY 1995
Avoin linja (shakki)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Kuvassa e-linja on avoin linja.
Avoin linja on shakissa linja, jolla ei ole kummankaan pelaajan sotilaita. Avoimen linjan hallinta kannattaa yleensä hoitaa torneilla ja kuningattarella, jolloin niillä voi helposti hyökätä vastustajan puolelle.
Kinisselkä

| Kinisselkä |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Asikkala
Koordinaatit:  61°12′12″N, 25°42′18″E
Mittaustietoja
 fiKinisselkä 
Kinisselkä on järvenselkä Päijänteen eteläosassa Salonsaaren eli Vesansalon itäpuolella, Asikkalan kunnassa. Lännessä se on yhteydessä Asikkalanselkään. Kinisselkä on jokseenkin tasasyvyinen, ja sen saaria ovat Kinissaari ja Pieni Kinissaari.
Asutus

Rannoilla on pääosin kesämökkejä. Joitakin vakituisiakin asukkaita löytyy, mutta pääosiltaan seutu on luonnontilaista tai hoidettua metsää. Alueella on viime vuosikymmeninä ollut reiluhkosti metsän hakkuita ja maisemassa näkyy paikoin uusia, sekä vanhoja aukkohakkuita.
Kinisselän luonto

Rannan puusto on havupuuvoittoista, valtalajeina ovat mänty ja kuusi. Kinisselkään rajautuu muutamia pieniä lehtoalueita, tärkein näistä lie rauhoitettu Kinissaari. Alueella kasvaa muun muassa pähkinäpensaita. Muutamia lehtoja on tämän vuoksi rauhoitettu luonnonsuojelulain nojalla.
Rannat ovat pääosiltaan kivisiä, joskin muutamat lahdet kaislikkoisia ja mutapohjaisia. Kinisselkä on suomalaisittain varsin syvä selkävesi ja pääosiltaan se on yli 20 metrin syvyinen. Pääosin selkä on syvää aivan rantaveteen asti ja alle 2 metrin syvyyttä löytyy vasta alle 10 metrin etäisyydellä rannasta.
Kalalajit

Kinisselän kalalajeista yleisimmät lienevät muikku, siika, ahven ja kuore. Rannoilla tavataan myös haukea, särkeä, kiiskejä, ym. yleisiä kalalajeja. Kinisselällä tavataan myös nahkiaista, joskin sen saaliit ovat lähinnä satunnaissaaliita. Kinisselän läheltä saadaan myös ankeriasta.
Perhoset

Alueelta on mahdollista löytää edelleenkin täpläpapurikon varsin elinvoimainen kanta. Perhonen on kesä-heinäkuussa yksi yleisimpiä alueen perhosia, joten alue poikkeaa selvästi täpläpapurikon muusta esiintyvyystiheydestä Suomessa.
Banaaniboa

| Banaaniboa> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Jättiläiskäärmeet Boidae
Alaheimo::  Ungaliophiinae
Suku::  Ungaliophis
Laji::  continentalis
Kaksiosainen nimi
 Ungaliophis continentalis  Müller, 1880 
Synonyymit
 Peropodum guatemalensis Bocourt, 1882 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Banaaniboa (Ungaliophis continentalis) on jättiläiskäärmeiden heimoon kuuluva käärmelaji. Se kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen II. Banaaniboa on väriltään harmaanruskea, ja sillä on tummia, soikeita läkkiä selkärangan kohdalla ja sen vieressä. Se voi kasvaa metrin pituiseksi. Käärmettä tavataan Chiapasin osavaltiossa Meksikossa, Guatemalassa, Hondurasissa ja Nicaraguassa.
Assarhaddon

Assarhaddon (oikealla) ja hänen äitinsä Naqi'a (vasemmalla). Louvren museo, Pariisi
Assarhaddon oli Assyrian kuningas 681–669 eaa. Hän oli edeltäjänsä Sanheribin nuorin poika.
Kun hänet nimitettiin kruununprinssiksi, hänen veljensä yrittivät mustamaalata häntä, ja hän joutui maanpakoon luultavasti nykyisen Turkin alueelle.
Kun Sanherib murhattiin vuonna 681 eaa., Assarhaddon marssitti armeijansa Niniveen niin nopeasti kuin pystyi. Hän voitti veljensä kuuden viikon sisällissodassa ja mestautti näiden kannattajat.
Assarhaddon aloitti edeltäjänsä hävittämän Babylonin uudelleenrakentamisen ja kunnostutti pyhäkköjä myös vanhassa pääkaupunki Assurissa.
Vuonna 671 eaa. Assarhaddon lähti sotaan Egyptiä vastaan ja valtasi nopeasti Ala-Egyptin. Egypti kapinoi kuitenkin heti assyrialaisten armeijoiden lähdettyä. Vuonna 669 eaa. Assarhaddon lähti Egyptiin uudestaan, mutta kuoli yllättäen saman vuoden syksyllä. Assarhaddonin jälkeen valtakunta hajosi kahtia: hänen toinen poikansa Shamash-Shum-Ukin tuli Babylonian kuninkaaksi ja nuorin poikansa Assurbanipal Assyrian kuninkaaksi.
Elämäkerta

Assarhaddon ei ollut niin kyvykäs johtaja kuin isänsä tai poikansa. Hänelle oli tyypillistä taikausko. Assarhaddonia vaivasi jokin sairaus koko hänen elinikänsä. Sotaretkiä johtivat kuninkaan sijasta kenraalit, mm. Shanabushu. Maan sisäinen poliittinen elämä kuohui ja kuningasta vastaan vehkeiltiin. Assarhaddon aloitti Babylonian jälleenrakennuksen, koska kuului Babyloniaan myönteisesti suhtautuneeseen puolueryhmään. Assarhaddonin armeija voitti arameaaliset ja elamilaiset. Skyytit ajoivat pohjoisessa kimmeriläisiä Assyrian kimppuun. Assarhaddon solmitutti diplomaattisen avioliiton skyyttipäällikkö Partatuan kanssa antaen tyttärensä puolisoksi, ja sai siten pohjoisen rauhalliseksi. Assahraddon teki rauhansopimuksen Elamin kuninkaan Urtakun kanssa.
Idässä Fraorteen johtamat meedialaiset yhdessä Urmiajärven seudun mannealaisten, jotka asuivat Ziwiyen ja Hasanlun seudulla, hyökkäsivät jatkuvasti Assyrian rajamaata vastaan. Siidonin kapina kukistettiin 677, ja Tyyroksen kuninkaan Baalin kanssa tehtiin vasallisopimus. Egyptin faarao, nubialainen Taharqa, oli epäsuosittu, koska oli ulkomaalainen. Alussa Taharkan joukot puolustautuivat Assyrian armeijaa vastaan, mutta pari vuotta myöhemmin kenraali Sha-Nabu-shu onnistui valtaamaan Egyptin kolmessa taistelussa. Egypti jaettiin 22 egyptiläisen hallitsemaan, assyrialaisten valvomaan alueeseen. Egyptissä puhkesi kapina, ja myös Assarhaddon lähti oman sotajoukkonsa kanssa Egyptiin, seuraten kanraali Sha-Nabu-shun armeijaa. Vakavasti sairas Assarhaddon kuoli ollessaan tällä matkalla kohti Egyptiä Syyriassa.
Kuunpimennykset

Assarhaddonin Egyptin vastaisen kampanjan aikana vuonna 671 eaa. sattui kaksi täydellistä kuunpimennystä, 2. heinäkuuta ja 27. joulukuuta. Tämän vuoksi jotkut tutkijat ovat ehdotelleet vaihtoehtoisia hallitusaikoja hänelle.
Assyrian valtakunta vuonna 671 eaa, Assarhaddonin menestyksekkään Egyptin sotaretken jälkeen.
Atle Welander

Atle Carl Hjalmar Welander (25. kesäkuuta 1911 Turku – 18. toukokuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Welanderin vanhemmat olivat varatuomari Carl Welander (1864–1920) ja Agnes Fredrika Beata Rosén (1871–1942). Hän oli naimisissa lastentarhanopettaja Margit Cederhvarfn kanssa.
Welander oli merikapteeni koulutukseltaan ja seilannut maailman meriltä, josta hän myös sai inspiraatiota kirjoittamiinsa novelleihin. Hän lähti merille jo 14-vuotiaana ja palveli höyrylaivojen ohella Australiasta vehnälasteja hakeneissa purjelaivoissa muun muassa nelimastoparkki Lawhillissä.
Welander julkaisi kaksi novellikokoelmaa 1930-luvun lopulla. Welanderin omiin suosikkikirjailijoihin kuuluivat Rudyard Kiplingin ohella Bernard Shaw, John Galsworthy ja lordi Byron.
Teoksia

Brottsjö.   Söderström, Helsingfors 1936
Människor på båt.    Söderström, Helsingfors 1938
Baranofinsaari

Baranofinsaari
Baranofinsaaren ympäristöä
| --- | --- |
Muut nimet:  Sitka Island
Sijainti:  Alaska Sitka City and Borough, Petersburg Yhdysvallat
Saariryhmä:  Alexanderin saaristo
Vesialue:  Alaskanlahti
Korkein kohta:  Peak 5390, 1 463 m
Pinta-ala:  1 584 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  8 532
Asutuskeskukset:  Sitka, Port Alexander, Baranof Warm Springs, Port Armstrong, Port Walter
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Baranofinsaari (engl. Baranof Island, joskus myös Baranov Island tai Sitka Island) on saari Alexanderin saaristossa Kaakkois-Alaskassa. Saaren alkuperäisasukkaat tlingitit kutsuvat saarta nimellä Sheet’-ká X'áat'l[lähde? ]. Pinta-ala on 1 584,36 km². Baranofinsaaren asukasluku oli vuoden 2000 väestönlaskennassa 8 532.[lähde? ]
Baranofinsaari on Alaskan kahdeksanneksi suurin saari ja koko Yhdysvaltain yhdeksänneksi suurin. Se on Alexanderin saariston vuoristoisin saari. Maailman saarista Baranofinsaari on 135. suurin. Saaren suurin kaupunki on yli 8 000 asukkaan Sitka, joka kattaa suurimman osa saaresta. Muita asutuskeskuksia ovat Port Alexander, Baranof Warm Springs, Port Armstrong ja Port Walker. Saarella on myös aavekaupunki Goddard.
Ensimmäisen länsimaisen asutuskeskuksen perusti saarelle 1799 Aleksandr Baranov, Venäläis-amerikkalaisen kauppakomppanian johtaja ja ensimmäinen kuvernööri. Alexanderin saaristo ja Baranofinsaari ovat saaneet nimensä hänen mukaansa. Baranof Island oli venäläisten hallinnollinen ja turkiskaupan keskus Alaskassa 1804–1867. 1900-luvun vaihteessa saarella oli pienimuotoista kaivosteollisuutta, joka keskittyi etenkin Sitkan ympärille saaren pohjoisosiin. Ruoanjalostus, valaanpyynti ja kettutarhat olivat yleisimmät elinkeinot. Ne kuitenkin loppuivat toiseen maailmansotaan mennessä. Vielä tänäänkin saarella on nähtävissä todisteita näistä elinkeinoista. Nykyään tärkeimmät elinkeinot ovat kalastus, kalastustuotteiden jalostus ja turismi. Saari on tunnettu karhuistaan ja sitkan hirvestä.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Avarruskone

Avarruskone
Avarruskone (aarpora) on laite, jolla työstetään isoja metallikappaleita. Aarporaus tai avartaminen on suurten, jo tehtyjen reikien viimeistelemistä tarkkamittaisiksi koneteollisuudessa.
Kappale kiinnitetään liikkuvan kelkan päällä olevaan pöytään.  Nykyisissä aarporissa kelkkaa ohjataan numeerisella ohjauksella eli CNC:llä x- y- ja z akseleiden avulla. Avarruskoneessa terä pyörii ja kelkka suorittaa syöttöliikkeen.
Aarporaus on lyhenne nimestä avarrusporaus, avartaminen. Siinä avarretaan valmista ympyränmuotoista reikää. Sama tekniikka soveltuu myös jyrsittyjen kappaleiden tekemiseen.
Lattiamalleissa karahalkaisija voi olla 130-160 mm ja pöytömalleissa se voi olla yli 160 mm. Avarruskoneisiin voidaan yhdistää työtasoja, kuten sorvauspöytä. Jotkut avarruskoneet soveltuvat  myös jyrsintään tai hiontaan.
Atlántico (departementti)

Atlántico korostettuna kartalla
Atlántico on yksi Kolumbian 32 departementista. Sen pääkaupunki on Barranquilla, pinta-ala 3 388  km² ja asukasluku vuonna 2009 oli 2 284 840 henkeä.

Departementissa on kemian, petrokemian, tekstiili- ja paperiteollisuutta. Se pääkaupunki Barranquilla on Kolumbian Atlantin rannikon tärkein teollisuus- ja satamakaupunki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Atlántico Wikimedia Commonsissa
Baumolin tauti

Baumolin taudilla tarkoitetaan taloudellista ilmiötä, että palkkakehitys on joillakin toimialoilla tietyissä tilanteissa liian nopeaa. Ilmiö syntyy, kun tuottavuus kasvaa useilla talouden aloilla ja niiden palkat nousevat. Usein palkkoja joudutaan tällöin nostamaan myös niillä aloilla, joilla tuottavuuden kasvua ei ole juuri tapahtunut. Palkannostopaine johtuu siitä, että tuottavuudeltaan heikommat alat joutuvat kilpailemaan työvoimasta muiden alojen kanssa.
Baumolin tauti aiheuttaa monien palvelualojen kustannusten kasvua pitkällä aikavälillä inflaatiota nopeammin. Kysynnän hintajoustosta riippuen nämä palvelut joko kattavat yhä suuremman osuuden nimellisestä bruttokansantuotteestaselvennä tai kuihtuvat hiljalleen. Jälkimmäisessä tapauksessa palvelut voivat jäädä kustannusnousun takia vain rikkaimpien saavutettaviksi tai markkinoiden ulkopuolelle harrastelijoiden puuhasteluksi. Baumolin ilmiön on katsottu liittyvän etenkin sellaisiin paljon työvoimaa tarvitseviin palveluihin, joilla tuottavuuden kasvu on vähäistä verrattuna sektoreihin, joilla tapahtuu esimerkiksi tekniikan kehityksen aiheuttamaa tuottavuuden kasvua.
Baumolin tauti liitetään yleisesti julkisen sektorin tuottavuuskehitykseen. Mikäli julkisen sektorin palkkakehitys ylittää yksityisen sektorin kehityksen pitkällä aikavälillä merkittävästi, niin kansantalouteen kohdistuu lisääntyvää verotaakkaa julkisten palvelujen rahoittamiseksi. Esimerkkinä mainittakoon, että Valtion "tuottavuusohjelmaa" on perusteltu mm. Baumolin taudilla, mutta alun perin se ei ole tarkoitettu mitenkään henkilöstöleikkausten ja henkilötyövuosien vähentämisen automaattiseksi perusteluksi. Valtion talouteen ja julkiseen talouteen yleisemmin (kunnat, maakunnat, eläkerahastot jne.) vaikuttanee lyhyellä aikavälillä voimakkaimmin kansantalouden suhdannekehitys. Siten työllisyydestä ja talouskasvusta huolehtiminen on ensisijaisen tärkeä tavoite talouspolitiikan kannalta.
Ilmiö on nimetty yhdysvaltalaisen kansantaloustieteilijän William Baumolin mukaan, joka yhdessä William G. Bowenin kanssa kuvasi sen ensi kertaa 1960-luvulla. Heidän tutkimuksensa käsitteli esittävien taiteilijoiden sektoria. Baumol ja Bowen käyttivät esimerkkinä Ludwig van Beethovenin jousikvartettoa, jonka soittamiseen tarvittiin yhä sama määrä soittajia kuin 1800-luvulla eli klassisen musiikin esittämisessä ei ollut tapahtunut tuottavuuden kasvua. Toisaalta samanaikaisesti muusikoiden kuten muidenkin ammattien reaalipalkat olivat nousseet suuressa määrin 1800-luvulta.
Kirjallisuutta

Soininvaara, Osmo: Julkisen sektorin tuottavuus: Samalla rahalla enemmän.  Helsinki:  Tehokkaan Tuotannon Tutkimussäätiö, 2009.  ISBN 978-952-92-6681-4.  Teoksen verkkoversio.
Avioliittolaki

| Avioliittolaki |
| --- | --- |
Vaikutusalue:  Suomi
Säädöskokoelmassa:  234/1929
Annettu:  13.6.1929
Voimassa:  1.1.1930 alkaen
Avioliittolaki (SDK 234/1929, ruots. äktenskapslag) Suomessa on perhelainsäädännön perussäädöksiin kuuluva säädös, johon on sisällytetty tärkeimmät avioliittoa koskevat säännökset.
Historia

Nykyinen, vuonna 1929 säädetty avioliittolaki kumosi muun muassa vuoden 1734 lain naimiskaaren sekä vuonna 1889 säädetyn lain aviopuolisojen omaisuus- ja velkasuhteista. Oleellisin muutos aikaisempaan verrattuna oli, että tällöin lakkautettiin aviomiehen edusmiesasema vaimoonsa nähden ja puolisot julistettiin oikeudellisesti tasavertaisiksi. Useita aikaisemman lain säännöksiä puolisoiden varallisuus­suhteista oli kuitenkin vielä sen jälkeen sovellettava ennen uuden lain voimaantuloa solmittuihin avioliittoihin niin kauan, kuin molemmat puolisot olivat elossa, eivät olleet eronneet eivätkä ottaneet pesäeroa.
Avioliittolakiin on sen voimassa ollessa tehty useita muutoksia. Huomattavimmat niistä tehtiin vuonna 1987, jolloin muun muassa avioeron saaminen tehtiin entistä helpommaksi.
Aiheesta muualla

Presidentti vahvisti avioliittolain sukupuolineutraaliksi Yle, 2015
Bauntin evenkiläinen piiri

Bauntin evenkiläinen piiri Burjatian kartalla.
Bauntin evenkiläinen piiri (ven. Ба́унтовский эвенки́йский райо́н, Bauntovski evenkijski raion, burjaatiksi Баунтын аймаг, Bauntyn aimag) on kunnallinen itsehallintoalue Burjatian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1925 perustetun piirin pinta-ala on 66 816 neliökilometriä. Asukkaita on 10 300 henkeä (vuonna 2009).
Bauntin piiri sijaitsee Burjatian koillisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Mujan piiriin, idässä Taka-Baikalian aluepiiriin, etelässä Jeravnan piiriin, lounaassa Horin ja Pribaikaljen piireihin, lännessä Barguzinin ja Kurumkanin piireihin sekä luoteessa Pohjois-Baikalin piiriin.
Suurin osa piirin alueesta kuluu Vitimin ylätasankoon. Pohjoisessa kohoavat Tsipikan- eli Babant-vuoret. Niiden ja Južno-Muiski-harjanteen välissä on Bauntin kattilalaakso, jossa virtaa Vitimin sivujoki Tsipa. Piiri on saanut nimensä laaksossa sijaitsevasta Baunt-järvestä.
Piiriin kuuluu 9 maalaiskuntaa: Amalat (keskuspaikka Mongoi), Bagdarin, Severnyi, Tsipikan, Uakit, Usoi (Rossošino), Ust-Džilinda, Vitimkan (Varvarinsk) ja Vitim (Romanovka). Hallinnollinen keskus on Bagdarinin kylä, josta on maanteitse 597 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Ulan-Udeen. Asutuskeskuksia on yhteensä 23.
Seudun kanta-asukkaita ovat evenkit, joita on nykyään 5,4 % piirin väestöstä. Venäläisiä on 76,8 % ja burjaatteja 14,7 %. Lähes 41 % väestöstä asuu Bagdarinin piirikeskuksessa.
Talous perustuu kullan ja muiden hyötykaivannaisten tuotantoon. Maatalous on keskittynyt karjan- ja poronhoitoon. Lisäksi harjoitetaan metsästystä.
Piirissä toimii evenkien kulttuurikeskus, Osikta (”Tähti”) -perinneyhtye ja vuonna 1981 perustettu Pohjois-Burjatian kansojen museo. Hopton-vuoren juurella on Bauntin kivennäisvesi- ja ilmakylpylä. Luonnonmuistomerkeistä huomattavin on Bagdarinin lähellä sijaitseva Dolganskaja jama, joka on yksi Siperian suurimmista luolista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bauntin evenkiläinen piiri Burjatian tasavallan sivustolla (venäjäksi)
Barguzin • 
Bauntin Evenkia • 
Bitšura • 
Džida • 
Hori • 
Ivolga • 
Jeravna • 
Kabansk • 
Kižinga • 
Kjahta • 
Kurumkan • 
Muhoršibir • 
Muja • 
Oka • 
Pohjois-Baikal • 
Selenga • 
Severobaikalsk • 
Tarbagatai • 
Tunka • 
Ulan-Ude • 
Zaigrajevo • 
Zakamensk
Baunei

| Baunei (Baunèi) |
| --- | --- |
 Baunei
 Sijainti Nuoron maakunnassa
 Baunei
 Koordinaatit: 40.030°0′0″N, 9.664°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Nuoro
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  211,90 km²
Korkeus:  480 m
Väkiluku:  3 624
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  08040
Suuntanumero(t):    0782
Rekisterikilpi:  NU
 
 http://www.comunebaunei.it/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Baunei (sardiksi Baunèi) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 3 624 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 211,90 neliökilometriä. Se sijaitsee 480 metrin korkeudella merenpinnasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Baunei Wikimedia Commonsissa
Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili