stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Summit Entertainment

| Summit Entertainment |
| --- | --- |
Perustettu:  19. huhtikuuta 2007 (Summit Entertainment)
Kotipaikka:  Santa Monica, Kalifornia, Yhdysvallat
Toiminta-alue:  elokuvat
Omistaja:  Lionsgate Entertainment Corporation
Kotisivu:  http://www.summit-ent.com/
Infobox OKNimi-testi OK: 
Summit Entertainment (aikaisemmin Summit Entertainment NV) on yhdysvaltalainen elokuvayhtiö, jonka omistaa Lionsgate Entertainment. Sen perustivat Patrick Wachsberger, Bob Hayward ja David Garrett nimellä Summit Entertainment NV 1990-luvulla. Uudella nimellä Summit Entertainment se perustettiin uudelleen 19. huhtikuuta 2007. Yhtiön pääasialliset toimitilat sijaitsevat Yhdysvalloissa, Kalifornian Santa Monicassa, mutta sillä on toimisto myös Lontoossa.
Summit Entertainmentin kenties tunnetuimpia elokuvia ovat Stephenie Meyerin Houkutus-kirjasarjaan perustuvat filmatisoinnit. Vuonna 2008 sai ensi-iltansa ensimmäinen Summitin tuottama kirjasarjaan perustuva elokuva Twilight – Houkutus, josta tuli suuri taloudellinen menestys. Esimerkiksi ensi-iltaviikonloppunaan se tuotti yli 70,55 miljoonaa dollaria. Elokuvan menestyksen vuoksi Summit ilmoitti tuottavansa elokuvat myös kirjasarjan toisen ja kolmannen kirjan pohjalta. Vuonna 2008 Summitin tuotto oli 226,5 miljoonaa dollaria.
Tammikuussa 2012 kerrottiin kanadalais-yhdysvaltalaisen elokuvayhtiön Lionsgaten ostaneen Summitin 412,5 miljoonalla dollarilla. Lionsgaten tuotantoa on muun muassa televisiosarjat Mad Men, Weeds ja Nurse Jackie sekä vuoden 2012 elokuva Nälkäpeli ja Saw-kauhuelokuvat..
Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiri

| Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiri |
| --- | --- |

Alue:  Ahvenanmaa
Lautakunnan kokouspaikka:  Maarianhamina
Käytössä:  vaaleista 1948 alkaen
Kansanedustajia:  1
Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiri on yksi Suomen 13 eduskuntavaalien vaalipiiristä. Aikaisemmin eduskuntavaalipiireissä käytiin myös tasavallan presidentin valitsijamiesvaalit ennen suoraan kansanvaaliin siirtymistä 1994. Nykyään presidentinvaaleissa vaalipiirejä käytetään vain vaalien tekniseen toimittamiseen. Perustuslain 25 §:n mukaan vaalipiiristä valitaan aina yksi kansanedustaja (0,5% Suomen eduskunnasta). Määrä ei siis muiden vaalipiirien tapaan riipu vaalipiirin asukasluvusta (joka oli 0,53 % valtakunnan väkiluvusta vuoden 2016 lopussa). Mikäli määrä riippuisi väkiluvusta, niin vaalipiiristä valittaisiin silti vain yksi edustaja.
Vaalipiiri käsittää alueellisesti Ahvenanmaan itsehallinnollisen maakunnan kunnat. Vuoteen 1948 saakka nykyisen Ahvenanmaan maakunnan vaalipiirin alue oli osa Turun läänin eteläistä vaalipiiriä.
Vaalipiiriin kuuluvat Brändö, Eckerö, Finström, Föglö, Geta, Hammarland, Jomala, Kumlinge, Kökar, Lemland, Lumparland, Maarianhamina, Saltvik, Sottunga, Sund ja Vårdö.
Ahvenanmaalta valittu kansanedustaja on perinteisesti muodostanut RKP:n kansanedustajien kanssa Ruotsalaisen eduskuntaryhmän.
Kansanedustajat

| Kansanedustaja | Toimikausi | Vaaliliitto | Elinvuodet |
| --- | --- | --- | --- |
| Arthur Larson | 1948–1959 |  | 1897–1959 |
| Elis Andersson | 1959–1966 |  | 1904–1983 |
| Evald Häggblom | 1966–1976 |  | 1905–1976 |
| Gunnar Häggblom | 1976–1983 |  | 1917–2010 |
| Gunnar Jansson | 1983–2003 | 1987: Lista A (Lib./Soc.) 1991: Lista C (Lib./FS/Gröna) 1995–2003: Liberalerna | 1944– |
| Roger Jansson | 2003–2007 | FS – obunden | 1943– |
| Elisabeth Nauclér | 2007–2015 | 2007: Borgerlig allians (C/FS/Lib./Ob.)  2011 Åländsk samling (C/Ob./S/ÅF) | 1952– |
| Mats Löfström | 2015– | Åländsk samling (C, M, S) | 1983– |
Kansanedustajat > Aiemmat ahvenanmaalaiset kansanedustajat

Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä valittiin RKP:n listoilta useita ahvenanmaalaisia kansanedustajiksi vuosina 1907–1945. Useat heistä ovat vaikuttaneet myös maakuntapäivillä ja parhaimmillaan, 1933 eduskuntaan valituista 3:sta RKP:läisestä peräti 2 oli ahvenanmaalaisia. Kansanedustajat:
Julius Sundblom (1907–1919)
Anders Forsberg (1924–1930)
Torsten Rothberg (1930–1933)
Johan Sjöblom (1933–1936)
Herman Mattsson (1933–1936, 1938–1939)
Hugo Johansson (1939–1945)
Vaalitulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vaalit | vaaliliitto | äänet | äänet | äänestys- aktiivisuus  |
| 1987 | Lista A (Lib./S) | 7 019 | 74,7 % | 39,0 % |
| 1987 | Borgerligt Alternativ (C/FS) | 1 843 | 19,6 % | 39,0 % |
| 1987 | Ålands obunda lista (FÅ) | 539 | 5,6 % | 39,0 % |
| 1991 | Lista C (Lib./FS/Gröna) | 6 546 | 70,1 % | 38,5 % |
| 1991 | Centern | 1 858 | 19,9 % | 38,5 % |
| 1991 | Socialdemokraterna | 940 | 10,1 % | 38,5 % |
| 1995 | Liberalerna | 6 038 | 61,0 % | 40,7 % |
| 1995 | Borgerlig samlingslista (C/FS/Ob.) | 2 958 | 29,9 % | 40,7 % |
| 1995 | Socialdemokraterna | 909 | 9,2 % | 40,7 % |
| 1999 | Liberalerna | 5 870 | 56,1 % | 43,1 % |
| 1999 | Borgerlig samlingslista (C/FS/Ob.) | 3 678 | 35,1 % | 43,1 % |
| 1999 | Socialdemokraterna | 924 | 8,8 % | 43,1 % |
| 2003 | FS – ob. | 4 306 | 37,0 % | 48,0 % |
| 2003 | Liberalerna | 3 323 | 28,5 % | 48,0 % |
| 2003 | Socialdemokraterna | 2 904 | 24,9 % | 48,0 % |
| 2003 | Centern | 1 118 | 9,6 % | 48,0 % |
| 2007 | Borgerlig allians (C/FS/Lib./Ob.) | 9 561 | 85,6 % | 45,9 % |
| 2007 | Socialdemokraterna | 1 607 | 14,4 % | 45,9 % |
| 2011 | Åländsk samling (C/Ob./S/ÅF) | 8 546 | 81,4 % | 41,2 % |
| 2011 | Alliansen för Åland (M/Lib.) | 1 957 | 18,6 % | 41,2 % |
| 2015 | Åländsk samling (C/M/S) | 10 910 | 89,5 % | 46,2 % |
| 2015 | Liberalerna | 1 277 | 10,5 % | 46,2 % |
| 2019 | För Åland (C/M/L) | 11 640 | 89,0 % | 59,7 % |
| 2019 | Socialdemokraterna | 1 078 | 8,2 % | 59,7 % |
| 2019 | Alternativ för Åland | 358 | 2,7 % | 59,7 % |
Lähteet: ÅSUB
Darwin Airline

Darwin Airlinen Saab 2000
ATR 72 Etihad Regionalin väreissä
Darwin Airline (IATA: F7, ICAO: DWT, kutsukoodi: Darwin) oli sveitsiläinen Luganossa kotipaikkaansa pitävä alueellinen lentoyhtiö. Se oli Etihad Airwaysin yhteistyökumppani ja operoi lentoja nimellä Etihad Regional.
Yhtiö perustettiin virallisesti 12.8.2003 ja ensimmäinen lento lennettiin heinäkuussa 2004. Maaliskuussa 2007 yhtiön palveluksessa oli 60 työntekijää.
Laivasto

Heinäkuussa 2015:
4 ATR 72-500
7 Saab 2000
Laivasto > Laivaston kehitys

Darwin Airline vuokrasi neljä ATR 72-500 -lentokonetta Nordic Aviation Capitalilta alkuvuonna 2014. Lentokoneita, jotka olivat aiemmin Air Dolomitin, oli tarkoitus käyttää Genevesta Bordeauxiin, Roomaan ja Toulouseen suuntautuvilla lennoilla.
Konkurssi 2017

Yhtiön toiminta loppui konkurssiin vuoden 2017 lopulla.
Aiheesta muualla

Darwin Airline
Darwin Airlinen laivasto
Vaasan läänin itäinen vaalipiiri

| Vaasan läänin itäinen vaalipiiri |
| --- | --- |

Käytössä:  1907–1962
Kansanedustajia:  10–12
Vaasan läänin itäinen vaalipiiri oli Suomen eduskuntavaalien vaalipiiri ensimmäisistä vaaleista vuoden 1958 vaaleihin asti. Vaalipiiri käsitti Vaasan läänin itäosan eli pääosan nykyistä Keski-Suomen maakuntaa ja lisäksi Vaasan läänin järviseudun ja osan Etelä-Pohjanmaata. Myös Virrat kuului tähän vaalipiiriin. Kun Keski-Suomi erotettiin omaksi läänikseen vuonna 1960, Vaasan läänistä muodostettiin yksi vaalipiiri. Vaasan läänin itäisen vaalipiirin jatkaja on Keski-Suomen vaalipiiri.
Vaalipiiriin kuuluneet kunnat olivat Alajärvi, Alavus, Evijärvi, Jyväskylä, Jyväskylän maalaiskunta, Kannonkoski, Karstula, Keuruu, Kinnula, Kivijärvi, Konginkangas, Kortesjärvi, Kuortane, Kyyjärvi, Lappajärvi, Laukaa, Lehtimäki, Multia, Petäjävesi, Pihjalavesi, Pihtipudas, Pylkönmäki, Saarijärvi, Soini, Sumiainen, Suolahti, Toivakka, Töysä, Uurainen,Viitasaari, Vimpeli, Virrat, Ähtäri, Äänekoski ja Äänekosken maalaiskunta.
Puolueiden kannatus

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
vaalit: paikat
| vaalit | SDP | Suom. Kok. | Nuor. Ed. KP | ML | SSTP SKDL | Muut | yht. |
| 1907 | 6 | 3 | 2 | -- |  |  | 11 |
| 1908 | 6 | 3 | 2 | -- |  |  | 11 |
| 1909 | 6 | 3 | 1 | 1 |  |  | 11 |
| 1910 | 6 | 3 | 1 | 1 |  |  | 11 |
| 1911 | 6 | 3 | 1 | 1 |  |  | 11 |
| 1913 | 6 | 3 | 1 | 1 |  |  | 11 |
| 1916 | 7 | 2 | 1 | 1 |  |  | 11 |
| 1917 | 6 | 1 | 1 | 2 |  |  | 10 |
| 1919 | 6 | 1 | -- | 3 |  |  | 10 |
| 1922 | 5 | 1 | 1 | 2 | 1 |  | 10 |
| 1924 | 6 | 1 | 1 | 2 | -- |  | 10 |
| 1927 | 6 | 1 | -- | 3 | -- |  | 10 |
| 1929 | 6 | 1 | -- | 3 | -- |  | 10 |
| 1930 | 5 | 1 | 1 | 3 |  |  | 10 |
| 1933 | 5 | -- | 1 | 3 |  | 1a | 10 |
| 1936 | 6 | -- | -- | 3 |  | 1a | 10 |
| 1939 | 5 | 1 | -- | 4 |  |  | 10 |
| 1945 | 3 | 1 | 1 | 3 | 3 |  | 11 |
| 1948 | 3 | 2 | -- | 4 | 2 |  | 11 |
| 1951 | 4 | 1 | -- | 5 | 2 |  | 12 |
| 1954 | 3 | 1 | 1 | 4 | 2 |  | 12 |
| 1958 | 3 | 1 | 1 | 4 | 3 |  | 12 |
a Isänmaallinen kansanliike
Ennen toisen maailmansodan päättymistä SDP oli Vaasan läänin itäisen vaalipiirin ylivoimaisesti suurin puolue. Vaaleissa 1907–1939 sosiaalidemokraatit saivat aina vähintään puolet paikoista. Laitavasemmisto ei onnistunut horjuttamaan SDP:n asemaa 1920-luvulla, mutta sotien jälkeen SKDL vei puolueelta useita paikkoja, ja Maalaisliitto nousi demareiden ohi suurimmaksi puolueeksi. Vasemmiston kokonaiskannatus säilyi kuitenkin ennallaan.
Suomalainen ja Nuorsuomalainen puolue saivat vaalipiiristä aina edustajia, mutta niiden seuraajat kokoomus ja edistys jäivät ajoittain paikoitta. Kokoomus jäi ilman edustajaa vaaleissa 1933 ja 1936, kun IKL vei oikeiston äänet.
Kansanedustajat

Arvo Ahonen SDP 1951–1962
Eveliina Ala-Kulju Suom. 1907–1910
Reino Ala-Kulju IKL 1933–1939
Heikki Ala-Mäyry Kok. 1948–1951
Jussi Annala ML 1930–1936
Tuomas Bryggari SDP 1922–1948
Juho Etelämäki SDP 1909–1914
Aleksi Hakala ML 1927–1933
Väinö Havas Kok. 1939–1941
Juho Haveri Nuors. 1907–1908, 1909–1910
Eva Heikinheimo Ed. 1925–1927
Oskari Heikinheimo Kok. 1922–1927, 1941–1945
Päiviö Hetemäki Kok. 1945–1962
Kaarlo Hurme ML 1924–1929
Veikko Hyytiäinen KP 1958–1962
Samuli Häkkinen SDP 1907–1908, 1914–1918
Kustaa Jalkanen Nuors. 1911–1914
Aaro Jaskari Ed.1922–1925
Artturi Jämsén 1954–1962
Oskar Kaipio SDP 1908–1910
Kyösti Kanniainen Nuors. 1914–1917
Juho Kautto SDP 1910–1917
Jalmari Kirjarinta SDP 1908–1910
Aleksi Kiviaho SKDL 1954–1962
Aleksanteri Koivisto Suom./Kok. 1907–1921
Hilma Koivulahti-Lehto SDP 1919–1945, 1948–1951
Matti Koivunen SKDL 1951–1962
William Koskelin Nuors. 1907–1909, 1910–1911, 1917
Artturi Koskenkaiku SDP 1919–1922, 1929–1930
Artturi Koskinen SDP 1948–1958
August Koskinen SDP 1919–1922
Jalmari Kovanen SDP 1924–1927, 1929–1933
Matti Lassila SDP 1920–1922
Matti Latvala ML 1909–1917, 1919–1922
Siiri Lehmonen SKDL 1958–1962
Toivo Lehto SDP 1922–1929
Vilho Lehtonen SKDL 1945–1948
Aare Leikola KP 1954–1958
Artturi Leinonen ML 1936–1939, 1944–1945
Vilho Leivonen ML 1951–1954
Lauri Letonmäki SDP 1914–1917
Maikki Letonmäki SDP 1917
Jalmari Linna SDP 1919–1922
Akseli Listo Suom. 1907–1917
Impi Lukkarinen SDP/sd opp./TPSL 1951–1962
Matti Luoma-aho ML 1939–1943
Aukusti Luoma Kok. 1927–1930
Mikko Luopajärvi ML 1917–1919
Atte Muhonen SDP 1922–1929, 1936–1939
Santeri Mäkelä SDP 1910–1914, 1917–1918
Kaarle Mänty SDP 1907–1908, 1910–1918
Joel Naaralainen SDP 1907–1908
Eino Palovesi ML 1939–1960
Penna Paunu SDP 1919–1920
Mauno Pekkala SDP/SKDL 1927–1951
Onni Peltonen SDP 1933–1962
Lauri Perälä ML 1919–1924
Martti Pihkala Kok. 1930–1933
Emanuel Pohjaväre SDP 1907–1909, 1911–1918
Mauno Pohjonen ML 1960–1962
Ville Puumalainen SKDL 1945–1954
Uuno Raatikainen SDP 1936–1948
Emil Raearo SDP 1919–1924
Väinö Rankila 1948–1958
Samuli Rantanen SDP 1907–1911, 1917
Maria Raunio SDP 1907–1910
Antti Rentola ML 1917–1919
Eero Saari ML 1951–1955
Bruno Sarlin Ed. 1930–1936, 1945–1948
Veikko Savela ML 1958–1962
Edvard Setälä SDP 1924–1936
Otto Stenroth 1908–1909
Oskari Suutala SDP 1917–1918
Aino Takala SDP 1917
Lempi Tuomi SSTP 1922–1923
Onni Tuomi SDP 1908–1918
Eino Uusitalo ML 1955–1962
Eemil Vekara Nuors. 1917–1919
Vihtori Vesterinen ML 1919–1951
Taavi Vilhula ML 1929–1930 1933–1954
Kaarlo Warvikko Suom. 1910–1917
Keski-Suomen läänin vaalipiirin edeltäjät 1906-1960
Vaasan läänin itäinen vaalipiiri
Kuopion läänin läntinen vaalipiiri
Hämeen läänin pohjoinen vaalipiiri
Mikkelin läänin vaalipiiri
Charlie Clouser

| Charlie Clouser |
| --- | --- |
 Charlie Clouser vuonna 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. kesäkuuta 1963 (ikä 61) Hanover, New Hampshire, Yhdysvallat
Ammatti:  säveltäjä, kosketinsoittaja, levytuottaja, remixaaja
Muusikko
Tyylilajit:  industrial metal ja elektroninen musiikki 
Merkittävät teokset:  Saw-elokuvasarja Dead Silence
Soittimet:  syntetisaattori, lyömäsoitin, bassokitara ja theremin 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Charlie Alexander Clouser (s. 28. kesäkuuta 1963) on yhdysvaltalainen säveltäjä, kosketinsoittaja, levytuottaja ja remixaaja. Hän on työskennellyt Trent Reznorin kanssa yhtyeessä Nine Inch Nails vuosina 1994–2000. Clouser on myös tunnettu säveltäjänä elokuvissa Saw ja Dead Silence.
Aiheesta muualla

Charlie Clouser Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Käsikanuuna

Käsikanuuna Kiinasta
Käsikanuuna on varhainen ampuma-ase. Ruutia käyttävien käsiaseiden historia alkoi 1200-luvun puolivälistä. Nämä ensimmäiset aseet olivat pronssista tai raudasta valettuja käsikanuunoita. Ne ladattiin ruudilla ja lyijykuulilla, ja laukaistiin hehkuvalla raudalla tai palavalla luntulla koskettamalla. Toisinaan laukaisun suoritti tämän varsinaisen ampujan avustaja.
Käsikanuuna eli arkebuusi Askerî Müse -museon kokoelmissa Istanbulissa
Näiden käsikanuunoiden käyttömahdollisuudet olivat hyvin rajalliset. Ne olivat epätarkkoja, hitaita ladata ja hankalia kuljettaa. Niihin saatettiin kiinnittää erilaisia tukia tarkkuuden parantamiseksi ja usein ne olikin kiinnitetty peitsiin.
Käsikanuunoiden tehokas käyttöetäisyys oli korkeintaan muutamia kymmeniä metrejä. Räjähtäneistä aseista peräisin olevat sirpaleet todistavat myös sen, että niiden käyttö saattoi olla melkoinen turvallisuusriski.
Amerikan konfederaatio

Amerikan Konfederaatio (engl. Confederate States of America), virallisesti Amerikan konfederoidut valtiot (engl. Confederate States of America; lyhenne CSA, englanninkielisessä arkipuheessa joskus Dixie) eli Etelävaltiot, oli vuosina 1861–1865 olemassa ollut valtioliitto Pohjois-Amerikassa. Alun perin sen perusti seitsemän Yhdysvalloista irtautunutta osavaltiota: Alabama, Etelä-Carolina, Florida, Georgia, Louisiana, Mississippi ja Texas. Nämä alueet olivat riippuvaisia maataloudesta, erityisesti puuvillan tuotannosta, jossa käytettiin afroamerikkalaisia orjia. Konfederaatio oli Yhdysvaltain sisällissodan toinen osapuoli, jossa se taisteli Pohjoisvaltioita eli Unionia vastaan.
Kukin osavaltio erosi Yhdysvalloista, jota kutsuttiin Unioniksi sisällissodan aikana. Sisällissota alkoi Yhdysvaltain 1860 presidentinvaalien jälkeen, jolloin republikaanien Abraham Lincoln voitti vaalit. Hän vastusti orjuuden laajentamista läntisiin osavaltioihin. Konfederaation hallitus perustettiin helmikuussa 1861, ja sen asevoimat muodostettiin nopeasti. Lincolnin virkaanastujaiset järjestettiin maaliskuussa ja sisällissota alkoi huhtikuussa. Tämän jälkeen Virginia, Arkansas, Tennessee ja Pohjois-Carolina erosivat Unionista ja liittyivät Konfederaatioon. Myöhemmin Konfederaatio katsoi myös Kentuckyn ja Missourin kuuluvan itseensä, vaikkei kumpikaan osavaltio ollut virallisesti julistanut eronneensa Unionista tai ollut kokonaan Konfederaation hallussa.
Pohjoisvaltiot eli Unioni ei hyväksynyt osavaltioiden eroa ja katsoi Konfederaation muodostuneen laittomasti. Sota alkoi Konfederaation hyökättyä Charlestonin satamassa sijaitsevaan Fort Sumter -linnoitukseen 12. huhtikuuta 1861. Mikään valtio ei tunnustanut Konfederaation itsenäisyyttä, mutta Iso-Britannia ja Ranska hyväksyivät sille sotaa käyvän maan statuksen ja antoivat yksityisten tahojen käydä kauppaa sodan molempien osapuolten kanssa. Neljän vuoden ja 620 000 – 850 000 sotilaan kaatumisen jälkeen Konfederaation joukot antautuivat 1865. Sodalta puuttui formaali päätös, mutta lähes kaikki Konfederaation joukot olivat antautuneet vuoteen 1865 loppuun mennessä.
Amerikan konfederaatio sisällissodassa

Konfederaatio muodostettiin 4. helmikuuta 1861 ja sen ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Jefferson Davis. Konfederaation sotajoukkoja komensi kenraali Robert E. Lee.
Konfederaatiolla ja sen vastustajalla Unionilla oli lukuisia eroja. Konfederaatio kannatti orjuutta tiedostaen, että sen kieltäminen romahduttaisi esiteollisen puuvillantuotannon. Konfederaation kannattajat olivat uskonnollisempia ja konservatiivisempia. Konfederaatiossa ei ollut käytännöllisesti katsoen lainkaan teollisuutta, mutta sillä oli hyvä rautatieinfrastruktuuri. Unionin asukasmäärä oli yli kaksinkertainen Konfederaatioon verrattuna. Konfederaation asukkaat olivat kiihkeitä demokraattisen puolueen kannattajia. Sodan jälkeen sinne muodostui useita erilaisia vihajärjestöjä kuten Ku Klux Klan.
Amerikan konfederaatioon kuuluivat Alabama, Arkansas, Etelä-Carolina, Florida, Georgia, Louisiana, Mississippi, Pohjois-Carolina, Texas, Tennessee ja Virginia. Kentuckyn ja Missourin osavaltiossa oli molemmissa sekä Unionin että Konfederaation hallitukset. Länsi-Virginia irtautui Virginiasta ja liittyi myöhemmin Unioniin.
Amerikan konfederaatio lakkasi valtioliittona olemasta huhtikuussa 1865, kun sen armeijan ylipäällikkö Robert E. Lee antautui Appomattoxissa.
Politiikka

Jefferson Davis oli Amerikan konfederaation ainoa presidentti. Alexander Stephens toimi hänen varapresidenttinään. Presidentti valittiin kuuden vuoden toimikaudelle ilman mahdollisuutta uudelleenvalintaan. Konfederaation kongressi koostui edustajainhuoneesta ja senaatista. Useimmat vaalit viivästyivät sisällissodan takia. Demokraattinen puolue hallitsi täysin Konfederaation poliittista elämää valtion lyhyen olemassaolon aikana.
Konfederaatio perustettiin 9. helmikuuta 1861 Montgomeryssä, Alabamassa. Väliaikaiseksi presidentiksi valittiin plantaasinomistaja Jefferson Davis, joka oli toiminut Mississipin osavaltion senaattorina ennen Konfederaation perustamista. Pääkaupunki siirrettiin Virginian Richmondiin toukokuussa 1861.
Moni poliitikko tuki orjuutta taloudellisista syistä. Jotkut tukivat sitä myös esimerkiksi uskonnollisista syistä. Kulmakivipuhe mainitaan usein Konfederaation ideologiaa koskevissa analyyseissä. Siinä Konfederaation varapresidentti Alexander Stephens julisti, että uuden hallituksen "kulmakivi" "lepää suurella totuudella, että neekeri ei ole tasa-arvoinen valkoisen miehen kanssa."
Oikeuslaitos

Konfederaation perustuslaki nimitti valtiolle korkeimman oikeuden tulkitsemaan perustuslakia, mutta sen toiminta ei koskaan alkanut sisällissodan alkamisen takia, eikä jäseniä ehditty valita. Etelä-Carolinalla, Arkansasilla, Alabamalla, Floridalla, Georgialla, Louisianalla, Pohjois-Carolinalla, Tennesseellä, Texasilla ja Virginialla oli kuitenkin omat osavaltiontuomioistuimet. Niissä osavaltiossa, joissa ei ollut osavaltiontuomioistuinta oli vain paikallistuomioistuimia. Koska korkeinta oikeutta ei ollut, eri osavaltiot tulkitsivat lakia eri tavoin.
Sodan aikana säädettiin lakeja, joiden avulla Unionia tukevia henkilöitä pystyttiin siirtämään internointileireihin. Noin 1 600 ihmistä internoitiin sodan aikana.
Talous

Konfederaatio nojautui vahvasti maatalouteen, minkä takia orjia tarvittiin työvoimaksi.
Sodan alettua Unioni saartoi monta Etelävaltioiden satamaa heikentäen Konfederaation taloutta. Jotkut Meksikonlahden satamat olivat kuitenkin Konfederaation hallussa pitäen tuonnin ja viennin elossa. Yksi näistä oli Louisianassa sijaitseva New Orleans, joka kuitenkin antautui Unionille 1. toukokuuta 1862.
Talous oli Konfederaatiolle ongelma koko sen olemassaolon ajan. Poliitikot eivät halunneet korottaa veroja peläten sen vaikuttavan taistelutahtoon. Sodan aikana Konfederaatio painoi paljon rahaa, mikä johti korkeaan inflaatioon.
Liput

1. kansallislippu 1861–1863
”Stars and Bars”
2. kansallislippu 1863–1865
”Stainless Banner”
3. kansallislippu 1865
”Blood Stained Banner”
Sotalippu
1861–1863
Armeijan lippu
”Southern Cross”
Yhdysvallat vuonna 1864. Konfederaatio punaisella.
Konfederaation presidentti Jefferson Davis.
Käännös suomeksi
Héraultinkivisimppu

| Héraultinkivisimppu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Simppukalat Scorpaeniformes
Heimo::  Simput Cottidae
Suku::  Kivisimput Cottus
Laji::  rondeleti
Kaksiosainen nimi
 Cottus rondeleti  Freyhof, Kottelat & Nolte, 2005 
Katso myös
   Héraultinkivisimppu Wikispeciesissä   Héraultinkivisimppu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoVirheellinen IUCN-arvo: 
Héraultinkivisimppu (Cottus rondeleti) on simppuihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena Ranskassa.
Koko ja ulkonäkö

Héraultinkivisimppu voi kasvaa noin 6–8 cm pitkäksi. Se eroaa lähisukulaisistaan muista kivisimpuista lähinnä eväruotojen määrän perusteella. Kaksi selkäevää ovat osin yhdistyneet ja ensimmäisen selkäevän tyvi on tumma. Héraultinkivisimpun ihossa ei ole piikkejä.
Levinneisyys ja elintavat

Héraultinkivisimppua tavataan kolmesta Héraultjoesta erkanevasta haarasta, joista kukin on vain joitakin satoja metrejä pitkä. Kala elää kirkkaiden ja nopeasti virtaavien vesien kivikkopohjilla. Se luokitellaan silmälläpidettäväksi, koska kantaa uhkaa vedenotto ja kuivuus.