stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aggressiivi
Aggressiivi-nimityksen alkuperä ja sekaannukset

Kotilainen ei väitöskirjassaan suoranaisesti kutsu tarkastelemaansa rakennetyyppiä aggressiiviksi, mutta mainitsee, että tällaista nimitystä on käytetty kieltoverbittömästä kieltokonstruktiosta. Toisaalla hän on itsekin toistuvasti käyttänyt aggressiivi-nimitystä viitatessaan aggressiivissävyiseen kieltosanattomaan kieltoon.
Nimitys aggressiivi (toisinaan myös muodossa agressiivi) on peräisin Jaakko Häkkisen vuonna 1999 laatimasta kielitieteellistä argumentaatiota parodioineesta kirjoituksesta ja syntyi väännöksenä komin kielessä esiintyvän egressiivi-sijamuodon nimestä (vaikka kieliopillisesti aggressiivilla ei ole mitään yhteyttä egressiiviin). Häkkisen näennäistieteellisessä määritelmässä aggressiivia luonnehdittiin ponnekasta kieltoa ilmaisevaksi verbin modukseksi eli tapaluokaksi, josta käytettiin myös nimeä ponsitapa. Itse asiassa aggressiivirakenteen verbi on indikatiivissa, mutta Häkkisen kuvauksen mukaan aggressiiville olisi tyypillistä liittää osamorfeemi vittu välittömästi pronominisubjektiin (vittumä sinne mene) tai paikallissijaiseen pronominiin (vittusiellä ketään ole).
Häkkisen alkuperäinen vitsi julkaistiin ensin Helsingin yliopiston suomen ja suomalais-ugrilaisten kielten opiskelijoiden Siulaset-ainejärjestölehdessä ja myöhemmin Suomen Kuvalehdessä (1/2000). Netissä se on saanut lukuisia toisintoja, mutta niihin on saatettu tehdä lisäyksiä, joissa ajatus verbin tapaluokasta hukkuu huomion kiinnittyessä kirosanan käyttöön. Joskus aggressiivia on virheellisesti luonnehdittu uudeksi sijamuodoksi tai sanaluokaksikin.
Ágios Ilías (Arkadia)

| --- | --- |
Sijainti:  Arkadia, Peloponnesos, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  1 100 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ágios Ilías (kreik. Άγιος Ηλίας), antiikin Mainalos (m.kreik. Μαίναλος, myös Μαίναλον, Mainalon, Μαινάλιον ὄρος, Mainalion oros; lat. Maenalus), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on noin 1 100 metriä.
Ágios Ilías -vuori sijaitsee Arkadian alueyksikössä linnuntietä noin 11 kilometriä itään Megalópolin kaupungista. Sen nykyinen nimi ”Pyhä Elias” viittaa vuoren huipulla olevaan profeetta Elialle omistettuun kappeliin. Vuoren pohjoisrinteessä on toinen kappeli.
Historia

Antiikin Mainalos-vuori sai nimensä Arkadian kuningas Lykaonin pojasta Mainaloksesta kreikkalaisessa mytologiassa. Vuorta pidettiin kaikkien arkadialaisten kantaisän Arkaksen hautapaikkana.
Antiikin aikana Mainaloksen huipulla oli temppeli, jonka rauniot ovat nykyisen kirkon vieressä. Se mainitaan usein Athene Soteiran ja Poseidonin temppeliksi, jonka Pausanias sanoo nähneensä. Toisaalta kyseinen temppeli on sijoitettu myös Víglan (antiikin Boreion?) huipulle idemmäksi. Mainalos oli myös Panin kultin keskus, ja siksi tämä tunnettiin myös nimellä ”Mainaloksen jumala”. Vuorta pidettiin myös Artemiille mieluisana metsästyspaikkana.
Antiikin aikana vuori muodosti Mantineian ja Tegean alueiden länsirajan. Sen ympärillä ollut Arkadian alue tunnettiin nimellä Mainalia. Vuoren pohjoispuolella sijaitsi Artemis Lykoatiksen pyhäkkö ja oletettavasti koillisrinteessä stadion ja hippodromi, joita käytettiin Mainaloksen kisoissa. Niitä järjestettiin oletettavasti Arkaksen kunniaksi. Vuoren pohjoispuolella sijaitsi Lykaian eli Lykoan kaupunki, kaakkoispuolella Asea ja länsipuolella Peraitheis. Jossakin vuoren lähellä sijaitsi Mainaloksen kaupunki.
Roomalaiset kirjailijat käyttivät Mainaloksen nimeä synonyyminä koko Arkadialla, ja nimestä johdettuja adjektiiveja Maenalius ja Maenalis synonyyminä arkadialaisille. Samalla tavalla selittyvät runoilijoiden ilmaukset Maenalii versus (paimenlaulut), Maenalis ora (Arkadia), Maenalis nympha (”Mainaloksen nymfi”, Carmenta) sekä Maenalis Ursa ja Maenalia Arctos (”Mainaloksen karhu”, Ursa major).
Nykyisin Mainaloksen nimi on yhdistetty virheellisesti Arkadian korkeimpaan vuoreen Maínalo-vuoreen, joka sijaitsee kuitenkin 25 kilometriä pohjoisempana. Virheellisen nimeämisen alkuperänä ovat varhaiset eurooppalaiset matkailijat, jotka pyrkivät tunnistamaan antiikin paikkoja.
Ágios Nikólaos (Chaniá)

Ágios Nikólaoksen saari ja Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkko.
| --- | --- |
Sijainti:  35°21′57″N, 24°15′49″E, Apokóronas Chaniá, Kreeta Kreikka
Saariryhmä:  Kreetan saaret
Vesialue:  Almyróksenlahti
Merialue:  Kreetanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,0008 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ágios Nikólaos (kreik. Άγιος Νικόλαος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Almyróksenlahdessa Georgioúpolin kylän edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,0008 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Ágios Nikólaos kuuluu Apokóronaksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Saari on saanut nimensä siellä olevasta pienestä Pyhälle Nikolaokselle (Ágios Nikólaos) omistetusta kirkosta. Saari on yhdistetty Kreetan pääsaareen noin 630 metriä pitkällä pengertiellä kävelijöitä varten.
Ágios Nikólaoksen saari ja Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ágios Nikólaos Wikimedia Commonsissa
Kreetan saaret
| --- | --- |
Pääsaari:  Kreeta
Alisaariryhmät:   Dionysadit Dragonáda  Gianysáda  Paximáda 
Muut pienemmät saaret:   Aféntis Christós  Ágioi Pántes  Ágioi Theódoroi  Ágios Nikólaos  Ágria Gramvoúsa  Chrysí  Día  Elafonísi  Elása  Gávdos  Gavdopoúla  Gkrántes  Ímeri Gramvoúsa  Kolokythiá  Koufonísi  Kymó  Kyriamádi  Lazaréta  Léon  Makronísi  Mikronísi, Iraklion  Mikronísi, Lasíthi  Móchlos  Palaiósouda  Paximádia Megálo Paximádi  Mikró Paximádi  Pontikonísi  Pseíra  Síderos  Soúda  Spinalónga  muita saaria
Agmatinaasi

Malli Deinococcus radiodurans-bakteerin agmatinaasin rakenteesta
Agmatinaasi eli agmatiiniureohydrolaasi on entsyymi, joka katalysoi agmatiinin hydrolysoitumista putreskiiniksi ja ureaksi. Entsyymiä tavataan niin arkeoniesta, bakteereista kuin aitotumaisista eliöistäkin ja se osallistuu eräiden polyamiinien biosynteesiin. Agmatinaasin EC-numero on EC 3.5.3.11.
Rakenne ja toiminta

Agmatinaasi on rakenteeltaan neljästä alayksiköstä koostuva tetrameeri tai kuudesta alayksiköstä koostuva heksameeri. Ihmisen agmatinaasi koostuu 352 aminohaposta ja sen molekyylimassa on 120 kDa. Aitotumaisten eliöiden agmatinaasi muistuttaa huomattavasti rakenteeltaan ja toiminnaltaan bakteerien agmatinaasia. Entsyymi muistuttaa myös eräitä muita samantapaisia reaktioita katalysoivia entsyymejä kuten arginaasia. Entsyymi vaatii toimiakseen mangaani-ioneja. Mangaani-ionit muodostavat sidoksia vesimolekyylien kanssa tehden niistä happamampia, jolloin ne helpommin muodostavat nukleofiilisen hydroksidi-ionin. Hydroksidi-ioni reagoi elektrofiilisen guanidinoryhmän hiiliatomin kanssa hydrolysoiden agmatiinin putreskiiniksi ja ureaksi.
Agmatinaasi on mitokondrioissa esiintyvä entsyymi. Ihmisellä sitä erittyy erityisesti aivoissa, maksassa, munuaisissa ja suolistossa. Maksassa agmatiinia metaboloi myös diamiinioksidaasi. Agmatiinilla voi olla rooli huumeaddiktioista parantumisessa ja entsyymin inhibiittoreita on tutkittu huumevieroitukseen. Agmatiinia inhiboivat muun muassa putreskiini, spermiini ja EDTA. Kasvit tuottavat putreskiinia ainoastaan agmatinaasin avulla, muissa eliöissä putreskiinia muodostaa myös ornitiinidekarboksylaasi.
Agrimarket

Agrimarket oli vuosina 1992–2015 toiminut maanlaajuinen kauppaketju, joka harjoitti lähinnä maatalous-, kone-, rauta- ja puutarhakauppaa.
Vuonna 2015 oli yhteensä 73 Agrimarkettia, kahdeksan Agrimarket-konekeskusta ja 84 Agrimarketin yhteydessä olevaa Multasormi-puutarhamyymälää. Lisäksi Hyvinkäällä toimi John Deere -keskus Agrimarket-ketjun 73 myymälästä 60 oli Hankkija Oy:n omistamia myymälöitä, 12 Etelä-Pohjanmaan Osuuskaupan ja yksi Suur-Seudun Osuuskaupan. Agrimarketit olivat täyden palvelun maatalouskauppoja, joiden valikoimiin kuului lannoitteet, kalkki, kasvinsuojelu- ja säilöntäaineet, rehut, siemenet, kukat, mullat, viljakauppa ja maatalouskoneet.
Agrimarket jatkoi maatalouskaupassa vuonna 1992 konkurssiin menneen Keskusosuusliike Hankkijan perinnettä, mutta laajensi toimintaansa myös rautakauppaan. Hankkijan Agrimarket-myymälät olivat osa Hankkija Oy:tä (1.7.2013 asti Hankkija-Maatalous Oy), jonka pääomistajaksi tuli vuonna 2013 tanskalainen Danish Agro Holding A/S (60 % osakkeista). SOK ja Danish Agro sopivat samalla loppujenkin osakkeiden siirtymisestä uudelle pääomistajalle vuosina 2015–2017.
Vuoden 2016 alussa ketjun liikkeet, yhdessä Multasormi-liikkeiden kanssa, siirtyivät toimimaan pääomistajan mukaan nimetyn Hankkija-brändin alle.
Aiheesta muualla

Agrimarketin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen siemenperunan jakelijat
Agrimarket
Boreal Kasvinjalostus
HL-Vihannes
Kemira GrowHow
Maatalouskesko
Plantanova
Pohjoisen Kantaperuna
Puutarhaliike Helle
Ravintoraisio
Schetelig-konserni
Siemenliike Siren
S. G. Nieminen
Suomen Siemenperunakeskus
Ahasverus

Ahasverus (tai Ahasveros) on Vanhassa testamentissa Persian kuninkaasta käytetty nimi, joka liitetään yleisesti Kserkses I:een (486–465 eaa.). Ahasveruksen sanotaan hallinneen “Intiasta Etiopiaan saakka 127 maakuntaa”. Kreikankielinen apokryfinen Esterin kirja kuitenkin tarkoittaa Ahasveruksella kuningas Artakserkses II:ta (436–358 eaa.).
Kansanperinteessä nimellä tarkoitetaan ikuisesti vaeltavaa juutalaista, jonka täytyy rauhattomasti vaeltaa eri puolilla maailmaa aivan kuin kaikkialle maailmaan hajaantuneet juutalaiset. Edelleen kristillisessä perinteessä selitetään, että Ahasverus oli jerusalemilainen suutari, joka joutui mierontielle estettyään Jeesusta levähtämästä. Tämän takia hän sai päälleen ikuisen kirouksen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ahasverus Wikimedia Commonsissa
Pekka Ahlsten

Pekka Olavi (”Aku”) Ahlsten (19. lokakuuta 1936 Rauma – 15. heinäkuuta 2001) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1958–1964 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.
Ahlsten edusti koko SM-sarjauransa ajan Rauman Lukkoa. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 106 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 16 + 16 = 32 ja jäähymääränsä 60 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1963 ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean.
Pekka Ahlsten on jääkiekkomaalivahti Antti Raannan isoisä.
Andrés Rivero Agüero

Andrés Rivero Agüero
Andrés Rivero Agüero (4. helmikuuta 1905 – 11. marraskuuta 1997) oli viimeinen monipuoluevaaleissa valittu Kuuban presidentti.
Elämäkerta

Rivero syntyi köyhään perheeseen San Luisissa lähellä Santiago de Cubaa, ja opiskeli omin avuin ja suoritti oikeustieteellisen tutkinnon Havannan yliopistosta 1934. Hänet valittiin Santiago de Cuban kunnanvaltuutetuksi ja hänestä tuli liberaalipuolueen johtaja ja Fulgencio Batistan ystävä. Batistan ensimmäisessä hallituksessa hän oli maatalousministeri.
Batistan ollessa maanpaossa Yhdysvalloissa Rivero harjoitti lakia ja kirjoitti politiikasta eri lehtiin. Batistan palatessa 1952 Rivero organisoi hänen yhdistyneen toimintapuolueensa. Hän tuki Batistan sotilasvallankaappausta 10. maaliskuuta 1952 ja oli opetusministerinä Batistan hallinnossa 1952–1958. Rivero valittiin senaattoriksi Pinar del Ríosta 1954 ja hän toimi pääministerinä 1957–1958.
Rivero erosi pääministerin tehtävästä asettuakseen ehdolle Batistan tilanteen rauhoittamiseksi järjestämiin presidentinvaaleihin marraskuussa 1958. Riveroa tukivat Batistan puolue ja kolme muuta hallitusta tukevaa puoluetta ja hän voitti helposti opposition boikotoimat vaalit.
Myöskään Yhdysvallat ei suostunut tunnustamaan Riveron hallitusta, ja vaati väliaikaishallituksen perustamista ja uusia vaaleja.  Rivero pakeni Batistan kanssa maasta aamuyön tunteina 1. tammikuuta 1959 Fidel Castron johtamien kapinallisten lähestyessä pääkaupunkia. Rivero asettui aluksi Batistan kanssa Dominikaaniseen tasavaltaan mutta asui loppu elämänsä Yhdysvalloissa ja eli vaatimattomissa oloissa. Hän kuoli Miamissa 1997.
Johan Ahlgren

| Johan Ahlgren> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. kesäkuuta 1874 Tampere
Kuollut: 5. huhtikuuta 1918 (43 vuotta) Tampere
Ammatti:  värjäri
Titteli:  rintamapäällikkö, komppanianpäällikkö
Muut tiedot
Järjestö:  Tampereen punakaarti
Johan ”Juho” Adolf Ahlgren (23. kesäkuuta 1874 – 5. huhtikuuta 1918) oli suomalainen värjäri, joka vuoden 1918 sisällissodassa toimi Tampereen punakaartin rintama- ja komppanianpäällikkönä. Tampereen taisteluun aikana maalis-huhtikuussa hän osallistui muun muassa Näsilinnan palatsista käytyihin taisteluihin.
Tampereen taistelun loppuvaiheessa valkoiset tulivat etsimään Ahlgrenia, mutta hän onnistui pakenemaan kotoaan tykinammuksen ullakolle tekemän reiän kautta. Ahlgren kuitenkin vangittiin 4. huhtikuuta ja seuraavana päivänä hänet löydettiin ammuttuna erään Kuninkaankadun varrella sijaitsevan talon pihalta. Ahlgrenin molemmat tyttäret kuuluivat Tampereen naiskaartiin ja myös toinen heistä teloitettiin.
Pandunia

| Pandunia |
| --- | --- |

Tiedot
Alue:  koko maailma
Virallinen kieli:  -
Puhujia:  ei tiedossa
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
 Ohje 
Pandunia on luonnollisiin kieliin perustuva keinotekoinen kieli, joka pyrkii edistämään ja yksinkertaistamaan kansainvälistä kommunikaatiota. Pandunia perustuu pääasiassa englannin ja kiinan kieliin, mutta sen lisäksi se on saanut vaikutteita muista kielistä, mukaan lukien ranska, espanja, arabia, indonesia ja swahili. Kieliopiltaan pandunia on analyyttinen kieli, joten sen sanat eivät taivu suvussa, sijassa, luvussa eivätkä aika- ja persoonamuodoissa.
Pandunian ovat kehittäneet Risto Kupsala ja Jens Wilkinson, joista ensin mainittu on hankkeen primus motor. Tekijöiden mukaan pandunia syntyi vuonna 2007, ei vastareaktiona vanhoille länsimaisille apukielille, vaan maailmanlaajuisen verkottumisen seurannaisena. Heidän mielestään on luonnollista, että maailmankieli saa alkunsa monipuolisesti maailman eri kielistä.
Kauko Kämäräisen arvion mukaan pandunia on radikaalisti toisenlainen kuin esperanto ja muut laajemmin tunnetut apukielet. Se on erikoinen äärimmilleen typistetyn kielioppinsa vuoksi ja myös siksi, että sen sanasto on maantieteellisesti poikkeuksellisen kattava ja kulttuurisesti monipuolinen.
Äänteet > Vokaalit

|  | etinen | takainen |
| --- | --- | --- |
| suppea | i | u |
| puolisuppea | e | o |
väljä: a
Äänteet > Vokaalit > Painotus

Toisin kuin suomessa, panduniassa lähes kaikki vokaalit lausutaan lyhyinä. Pitkä vokaali voikin esiintyä ainoastaan painollisessa tavussa. Sanojen paino on yleensä viimeistä konsonanttia edeltävällä tavulla. Esim. loga (lóga), safar (safár), arabi (arábi).
Yleisimmät pronominit ja prepositiot – kuten mi (’minä’), mimon (’me’) ja na (’luona’) – voivat olla painottomia.
Äänteet > Konsonantit

|  | bilabiaalinen | bilabiaalinen | labio- dentaalinen | labio- dentaalinen | apiko- alveolaarinen | apiko- alveolaarinen | post- alveolaarinen | post- alveolaarinen | palataalinen | palataalinen | dorso- velaarinen | dorso- velaarinen | glottaalinen | glottaalinen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| plosiivinen | p | b |   |   | t | d |   |   |   |   | k | g |   |   |
| nasaalinen |   | m |   |   |   | n |   |   |   |   |   | ŋ |   |   |
| tremulanttinen |   |   |   |   |   | r |   |   |   |   |   |   |   |   |
| frikatiivinen |   |   | f |   | s | z | ʃ |  |   |   |   |   | h |   |
| affrikaatta |   |   |   |   |   |   | tʃ | dʒ |   |   |   |   |  |  |
| lateraalinen |   |   |   |   |   | l |   |   |   |   |   |   |   |   |
| puolivokaali |   | w |   |   |   |   |   |   |   | j |   |   |   |   |

Kirjain r äännetään joko apikoaveolaarisena tremulanttina [r] tai approksimanttina [ɹ]. Kirjain v äännetään joko labioveraalisena puolivokaalina [w] tai labiodentaalisena puolivokaalina [ʋ].
Soinnittomat klusiilit ja affrikaatat (p, t, k ja ch) aspiroituvat eli niitä seuraa h-mainen lisä-äänne, joka edesauttaa niiden erottumista vastaavista soinnillisista konsonanteista (b, d, g ja j).
Panduniassa on ŋ-äänne k:n ja g:n edellä. Sanan lopussa oleva -ng voi ääntyä yhtä lailla /ŋ/ tai /ŋg/.
Kirjoitusjärjestelmä

Pandunian aakkosto sisältää seuraavat kirjaimet:
a b ch d e f g h i j k l m n o p r s sh t u v y z
Erotuksena suomen kieleen ch äännetään /tʃ/, j äännetään /dʒ/, sh äännetään /ʃ/ ja y äännetään /j/. Muut kirjaimet äännetään lähestulkoon niin kuin suomen kielessä ja kirjoitus on samalla tavalla äänteenmukaista.
Kielioppi

Pandunia on peruskieliopiltaan eurooppalaisiin kieliin verrattuna erittäin yksinkertainen kieli. Pandunian sanoja ei taivuteta lainkaan, vaan sanojen väliset kieliopilliset suhteet ilmaistaan sanajärjestyksellä ja apusanoilla. Edes aikamuotoja tai monikkoja sellaisenaan ole, vaan ne ilmaistaan erillisillä apusanoilla. Pandunia on SVO-kieli, joten lauseen perussanajärjestys on subjekti–verbi–objekti.
Pandunialle luonteenomaisia ovat määritteet, jotka osoittavat ajankohtaa, lukumäärää, tapaluokkaa tai sijamuotoa. Esimerkiksi aikamuodot ilmaistaan tarvittaessa apusanoilla seuraavasti: mi pas loga (minä puhuin); mi zai loga (minä olen puhumassa); mi sha loga (minä tulen puhumaan).lähde?
Sanasto

Pandunian sanasto koostuu enimmäkseen lainasanoista, jotka ovat jossakin päin maailmaa kansainvälisesti tunnettuja.lähde?
bote (vene)lähde? on samanlainen kuin englannin boat, saksan Boot, espanjan bote, hindin पोत (pōt) ja swahilin boti.
chai (tee)lähde? on samanlainen kuin mandariinikiinan 茶 (chá), korean 차 (cha), venäjän чай (čai), hindin चाय (cāy), swahilin chai ja portugalin chá.
nam (nimi)lähde? on samanlainen kuin hindin नाम (nām), indonesian nama, japanin 名前 (namae), englannin name ja saksan Name.
rang (väri)lähde? on samanlainen kuin persian رنگ (rang), hindin रंग (rāng), turkin renk, swahilin rangi ja lingalan langi.
safar (matka)lähde? on samanlainen kuin  arabian ja persian سفر (safar), turkin sefer, swahilin safari ja englannin sekä suomen safari.
Usein yksi pandunian sana kattaa tavallista laajemman merkitysalan ja se voi vastata useita muiden kielten sanoja. Eräs näistä sanoista on daria.
daria (joki, järvi, meri) on samanlainen kuin persian  دریا (daryā), hindin दर्या  (daryā), turkin derya ja uzbekin daryo.
Esimerkkejä

salam! [sa.'lam] = ’Terve!’
salam lai do suomi! [sa.'lam 'lai 'do 'suo.mi] = ’Tervetuloa Suomeen!’
salam ga! [sa.'lam 'tʃu.te] = ’Näkemiin!’
shukur. ['ʃu.kur] = ’Kiitos.’
tu kechi. [ˈtu ˈkeː.tʃi] = ’Ole hyvä.’
ching... ['tʃiŋ] = ’Ole hyvä ja...’
mi ama tu. ['mi 'aː.ma 'tu] = ’Minä rakastan sinua.’
sual tu ama mi? ['swal 'tu 'aː.ma 'mi] = ’Rakastatko sinä minua?’
tu su nam si ke? ['tu 'su 'nam 'si 'ke] = ’Mikä on sinun nimesi?’
mi su nam si... ['mi 'su 'nam 'si] = ’Minun nimeni on...’
tu dom ke? ['tu 'dom 'ke] = ’Missä sinä asut?’
mi dom... ['mi 'dom] = ’Minä asun...’
tu ze ke? ['tu 'ze 'ke] = ’Mistä tulet?’
mi ze suomi. ['mi 'ze 'suo.mi] = ’Tulen Suomesta.’
mi no bon basha pandunia.' ['mi 'no 'bon 'baː.ʃa pan.'duː.ni.a] = ’En puhu panduniaa hyvin.’
sual tu basha suomi / sven / english? ['swal 'tu 'baː.ʃa 'suo.mi / 'sweːn / 'eŋ.gliʃ] = ’Puhutko suomea / ruotsia / englantia?’
Aiheesta muualla

Pandunian suomenkielinen internetsivusto
Keskustelufoorumi panduniasta Redditissä
Keinotekoiset kielet
afrihili
babm
basic english
borduuri
budinos
dothraki
dunia
ekspreso
esperanto
esperanto II
europanto
fasala
gestuno
glosa
hutt
ido
interlingua
interlingue
interslaavi
ithkuil
klingon
kotava
latino sine flexione
lingua franca nova
loglan
lojban
loxian
mondlango
neo
novial
pandunia
quenya
sindar
slovio
solresol
sona
syldaavi
talossa
toki pona
uuskieli
volapük
kansainvälinen apukieli
taidekieli
suunnitelmakieli
luettelo keinotekoisista kielistä
Aglantziá

| Aglantziá Aglantzián kunta Αγλαντζιά Δήμος Αγλαντζιάς |
| --- | --- |
 Aglantzián kaupunkia.
 Aglantziá
 Koordinaatit: 35°8′39″N, 33°25′0″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Nikosia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki ja kunta
Väkiluku (2011):  20 783
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 aglantzia.org.cy 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aglantziá (kreik. Αγλαντζιά) on kaupunki ja kunta (Δήμος Αγλαντζιάς, Dímos Aglantziás) Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 20 783 (2011).
Puistoa Aglantziássa.
Aglantziá on Nikosian esikaupunki ja sijaitsee noin kuusi kilometriä kaakkoon Nikosian keskustasta. Se on rakennettu kukkuloille, ja alueella on paljon puistoa ja metsää, mukaan lukien suojeltu luontoalue Athálassan kansallispuisto (Εθνικό Δασικό Πάρκο Αθαλάσσας, Ethnikó Dasikó Párko Athalássas), jonka koko on 840 hehtaaria.
Aglantziá on ollut olemassa kylänä viimeistään keskiajalla, ja se on esikaupunkinakin säilyttänyt kylämäisen olemuksensa. Aglantziá on itsenäinen kunta vuodesta 1986. Osa kunnan alueesta on vuodesta 1974 Turkin miehittämää Pohjois-Kyproksen aluetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aglantziá Wikimedia Commonsissa
Δήμος Αγλαντζιάς. Aglantzián kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Nikosian alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Ágios Dométios · Aglantziá · Dáli · Égkomi · Géri · Kythréa · Lakatámeia · Latsiá · Mórfou · Nikosia (Lefkosía) · Stróvolos · Tséri
Yhdyskunnat (koinótita):  Agía Eiríni · Agiá Kepír · Agía Marína Skylloúras · Agía Marína Xyliátou · Agía Varvára · Ágios Vasíleios · Ágioi Iliófotoi · Ágioi Trimithiás · Ágios Epifánios Oreinís · Ágios Geórgios Kafkállou · Ágios Geórgios Soléas · Ágios Ioánnis Maloúntas · Ágios Ioánnis Tillyrías · Ágios Nikólaos Léfkas · Ágios Sozómenos · Ágios Theódoros Soléas · Ágios Theódoros Tillyrías · Agrokipiá · Akáki · Alámpra · Alévga · Alithinoú · Álona · Ammadiés · Ampelikoú · Anágeia · Analióntas · Angolémi · Anthoúpoli · Aplíki · Aredioú · Argáki · Askás · Astromerítis · Avlóna · Béïkioï · Déneia · Dýo Potamoí · Eliá · Epichó · Episkopeió · Ergátes · Evrýchou · Éxo Metóchi · Farmakás · Fikárdou · Flásou · Fterikoúdi · Fylliá · Galáta · Galiní · Gerakiés · Gerólakkos · Goúrri · Kakopetriá · Kaliána · Kaló Chorió Léfkas · Kaló Chorío Mórfou · Kaló Chorió Oreinís · Kalopanagiótis · Kalyvákia · Kampí · Kampiá · Kámpos · Kanlí · Kannávia · Kapédes · Karavostási · Katalióntas · Káto Defterá · Káto Koutrafás · Káto Moní · Káto Pýrgos · Katokopiá · Katýdata · Kaziverá · Kióneli · Klírou · Kókkina · Kokkinotrimithiá · Korákou · Kotsiátis · Kouroú Monastíri · Kyrá · Lagouderá · Lazaniás · Léfka · Linoú · Livádia · Louroukína · Loutrós · Lýmpia · Lythrodóntas · Maloúnta · Mámmari · Mansoúra · Mántres · Margó · Markí · Másari · Mathiátis · Méniko · Mia Miliá · Mitseró · Móra · Mosfíli · Moutoullás · Mylikoúri · Néo Chorió · Nikitári · Nikítas · Nísou · Oíkos · Oroúnta · Ortákioi · Pachýammos · Palaichóri Mórfou · Palaichóri Oreinís · Palaíkythro · Palaiométocho · Páno Defterá · Páno Koutrafás · Páno Pýrgos · Páno Zódeia · Pedoulás · Pentágeia · Péra · Péra Chorió · Peristeróna · Peristeronári · Pétra · Pétra tou Digení · Pigénia · Platanistása · Politikó · Polýstypos · Potámi · Potamiá · Prasteió · Psimolófou · Pyróï · Saránti · Selládi tou Áppi · Siá · Sinaóros · Skouriótissa · Skylloúra · Spília · Syrianochóri · Temvriá · Tráchonas · Trachóni · Tsakístra · Týmvou · Varíseia · Vóni · Vroḯsia · Vyzakiá · Xeróvounos · Xyliátos · Zódeia
Kyproksen kunnat
| --- | --- |
Famagustan alue:  Agía Nápa · Akanthoú · Derýneia · Famagusta (Ammóchostos) · Lefkónoiko · Lýsi · Paralímni · Sotíra
Kyrenian alue:  Karavás · Kyrenia (Kerýneia) · Lápithos
Lárnakan alue:  Aradíppou · Athiénou · Dromolaxiá-Meneoú · Lárnaka · Léfkara · Livádia
Limassolin alue:  Ágios Athanásios · Germasógeia · Káto Polemídia · Limassol (Lemesós) · Mésa Geitoniá · Ýpsonas
Nikosian alue:  Ágios Dométios · Aglantziá · Dáli · Égkomi · Géri · Kythréa · Lakatámeia · Latsiá · Mórfou · Nikosia (Lefkosía) · Stróvolos · Tséri
Páfoksen alue:  Geroskípou · Páfos · Pégeia · Póli