Liberianenglanti
John Lee Dillardin kuvaamat murteet > Merico

Mericon kieli on tunnettu paitsi epäsuositulla ja harvinaisella nimellä Americo-Liberian, myös nimillä Brokes, Kwasai, Waterside tai Water Street English. Se on useimpien uudisasukkaiden jälkeläisten äidinkieli, mutta sitä puhutaan yleensä vain kotona ja epävirallisissa tapahtumissa. Monet vanhemmat yrittävät estää lapsensa puhumasta mericoa ja pitävät murretta surkeasti puhuttuna englantina ja Liberian yleisenglannin oppimisen esteenä. Merico on hyvin samanlainen kuin Yhdysvaltain kaakkoisosassa puhuttu gullahin kreolikieli ja kirjailija Joey Lee Dillardin kokemukessaan krion kreolikieltä puhuvat sierraleonelaiset ovat luulleet gullahiksi nauhoitettua ääninauhoitusta mericon kieleksikin.
Mericon kielessä esiintyvät seuraavat kieliopilliset tuntomerkit:
Substantiivien merkitsemätön monikko: rak ‘kivi, kivet’. Sitä voidaan merkitä myös suffiksilla -dɛ̃  (aaltoviiva merkitsee nasaalista vokaalia): rak-dɛ̃  ‘kivet’. Jälkimmäinen ominaisuus tulee mahdollisesti kreyolin kielestä (Liberian pidginenglannista) tai krun pidginenglannista, mutta lopulta johtuu englanninkielisestä pronominista they ‘he, ne’.
Olla-verbi on sʌ ja johtuu todennäköisesti amerikanenglannin murteellisesta kieliopillisesta rakenteesta «olla-verbi is + prefiksillinen apuverbi a-», esim. "He's a-comin’" (hän on tulossa, vrt. Amerikan yleisenglannin "He's coming" tai "He is coming"). Adjektiivit voivat esiintyä joko sʌ-kopulan rinnalla tai ilman sitä, esim. hi big ‘hän on iso’, ai –sʌ– tayə sitĩ hyʌ ‘olen niin kyllästynyt istumiseen täällä’. Kopulaa voi jättää käyttämättä myös substantiivien edessä, esim. dis mʌ hou ja dis sʌ mʌ hou, joista molemmat lauseet ovat kieliopillisesti oikein ja tarkoittavat ‘tämä on minun talo’. Laajalle levinnyt kreoliverbi de ilmestyy myös mericon kielessä, mutta englantilaistetummissa lajeissa se voidaan korvata sʌ-sanalla, esim. di gɛɛ de hyʌ, di gɛɛ sʌ hyʌ.
Verbin vartaloa käytetään ilman partikkeleita ilmaisemaan imperfektiä: ai si dɛ mɛ̃  ‘minä näin miehen’, jossa si sana on nähdä-verbin vartalo, joka liitetään lauseeseen taivuttamattomana ja ilman partikkelia, mutta on silti imperfektissä.
Aspektin partikkelia də tai lɛ käytetään ilmaisemaan progressiivia eli kestomuotoa tai käynnissä olevaa toimintaa, esim. hi də spiish ‘(tällä hetkellä) hän on puhumassa’, shi lɛ kræ ‘(tällä hetkellä) hän itkee’. Myös -i tai -ĩ suffiksia voidaan käyttää ilmaisemaan samaista merkitystä, esim. ai kʌmĩ ‘olen tulossa’, yo jææbĩ mi ‘(tällä hetkellä) sinä härnäät minua’. Kielitieteilijä W.A. Stewart taas pitää lɛ-partikkelia vain preesensinä, ja -i/-ĩ suffiksia progressiivina. Lɛ-partikkeli ilmestyy vain Liberiassa, mutta samankaltaista li-partikkelia käytetään ainakin yhdessä Kamerunin pidginenglannin murteista. Lɛ-sana saattaa hyvin johtua englanninkielisestä verbistä live (asua, elää), sillä samaa sanaa käytetään krion ja gullahin kielissä sijaintia määrittävänä verbinä, esim. gullahiksi di chiə bin ə lib iin di kɔɔndə ‘tuoli oli (asui) nurkassa’.
Futuuria ilmaistaan partikkelilla wu, esim. wi wu kʌ̃ ‘me tulemme (joskus jatkossa)’. Sana johtuu suoraan englanninkielisestä sanasta will, joka tarkoittaa samaa. Paitsi wu-sana myös sanaa guæ̃  tai rakennetta «guæ̃ + bi» voidaan käyttää, esim. dæs guæ̃  bi ɛ big jab ‘siitä tulee iso homma’, yo guæ̃ kʌ̃ tumɔro? ‘tuletko huomenna?’. Myös rakenne «guæ̃ + bi» tulee englannin kielestä, nimittäin "gonna be".
Aspektin partikkelia dɔ̃ tai nɔ̃ käytetään ilmaisemaan päättynyttä toimintaa, esim. de dɔ̃ go dædəwe ‘he ovat menneet tuonnepäin’, lilpiis nɔ̃ lɛf ‘pieni pala on jäljellä’. Dɔ̃ johtuu todennäköisesti amerikanenglannin murteellisesta ja indikatiivin perfektiä ilmaisevasta rakenteesta «done + verbin imperfekti».
Verbit muutetaan kielteisiksi partikkelilla ẽ tai ɛ̃, esim. ai ɛ̃ æs di chææ ‘en kysynyt lapselta’, tẽ so ‘näin ei ole’. Johtuu englannin puhekielisestä kielteisestä sanasta ain't.
Pronominit (monikon toinen persoona te puuttuu kokonaan):