stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alinen Mustajärvi

| Alinen Mustajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°33′54″N, 22°02′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Mustaoja 
Järvinumero:  35.145.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  32,4 m 
Rantaviiva:  0,462 km 
Pinta-ala:  0,01331 km² 
 fiAlinen Mustajärvi 
Alinen Mustajärvi on Noormarkussa Porissa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijoen valuma-alueeseen, vaikka Mustaoja laskeekin Palusjärveen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja pyöreähkön järven halkaisija on 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa noin 4 kilometriä pitkä Mustaoja. Järveen laskee kaksi ojaa. Toinen laskee Ylisestä Mustajärvestä ja toinen pellolta, jota kutsutaan Lahnajärveksi.
Järven rantaviiva on 0,46 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, joka on soistunut avosuoksi. Rantamilla on yksi loama-asunto ja kolme tilaa. Ulvilan raja kulkee järvien lähettyvillä etelässä.
Palojärvi (Ulvila)

| Palojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Ulvila
Koordinaatit:  61°31′34″N, 21°59′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Alhonoja 
Järvinumero:  35.144.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  32,8 m 
Rantaviiva:  4,49 km 
Pinta-ala:  0,36697 km² 
 fiPalojärvi 
Palojärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Pyhäjärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 36,7 hehtaaria ja sen pituus on 1,6 kilometriä ja leveys 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kakkoisrannalla, josta saa alkunsa 5,5 kilometriä pitkä Alhonoja, joka yhtyy Palusjokeen.
Järven rantaviiva on 4,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta järven länsirannat ovat soistuneet paikoin avosoiksi. Länsipäässä sijaitsee halkaisijaltaan 200 metrinen Pikkuluoto, joka on sankan järviheinikon reunustamaa. Myös Isoluoto on ruohottunut ja jopa soistunut kiinni rantaan. Järven yli kulkee suurjännitelinja ja neljälle loma-asunnolle johtaa kärrypolut.
Historia

Palojärven vedenpinnan korkeutta on laskettu hieman. Viereinen Hosionjärvi kuivatettiin kokonaan.
Haukijärvi (Pori)

| Haukijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°35′00″N, 22°02′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kärrinoja 
Järvinumero:  35.145.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  38,9 m 
Rantaviiva:  7,495 km 
Pinta-ala:  0,44818 km² 
 fiHaukijärvi 
Haukijärvi on Noormarkussa Porissa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 44,8 hehtaaria ja sen pituus on 1,5 kilometriä ja leveys 0,7 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa noin 7 kilometriä pitkä Kärrinoja, joka laskee Alisen Lahnajärven kautta Tyvijärveen. Tärkeimmät tulo-ojat ovat Pärehöylänoja, joka tuo kuuden järven vedet, ja Metruusinoja, joka tuo neljän järven vedet. Muut ojat lähtevät läheisiltä soilta.
Järven rantaviiva on 7,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Matruusinojan ympäristö on suota ja samoin on eteläinen Viitalahti, joka on kasvanut umpeen. Järvessä on 10 saarta. Niitä ovat esimerkiksi Mustikkasaari, Kalliosaari, Lahtiluoto ja Pikkuluoto.
Järven itärannalla on eniten loma-asutusta ja maatiloja on pohjoispäässä järveä. Sekä etelä- että pohjoiskärkeen pääsee kulkemalla paikallisia maanteitä ja tieltä on näkymät järvelle.
Pyhäjärvi (Kullaa)

| Pyhäjärvi |
| --- | --- |
 Kullaan Pyhäjärvi ilmakuvassa, takana Palusjärvi.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunnan maakunta
Kunnat:  Ulvila
Koordinaatit:  61°28′46″N, 22°05′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kokemäenjoen alue (35.1) Harjunpäänjoen valuma-alue (35.14)
Laskujoki:  Pyhäjärvenjoki 
Järvinumero:  35.144.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  28,5 m 
Rantaviiva:  8,122 km 
Pinta-ala:  1,78617 km² 
Tilavuus:  0,00118285 km³ 
Keskisyvyys:  0,66 m 
Suurin syvyys:  1,97 m 
Valuma-alue:  21,37 km² 
 fiPyhäjärvi 
Pyhäjärvi on Satakunnassa Ulvilassa, entisen Kullaan kunnan alueella sijaitseva järvi. Pyhäjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Pyhäjärven alueeseen. Järvi sijaitsee noin 2,5 kilometriä Kullaan kuntakeskuksesta luoteeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 179 hehtaaria ja sen pituus on 2,9 kilometriä ja leveys 900 metriä. Järvi on hyvin matala, sen keskisyvyys on vain noin 70 senttiä ja suurin syvyys noin kaksi metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 2,0 kilometriä pitkä Pyhäjärvenjoki, joka yhtyy Kullaanjokeen noin 9 kilometriä Joutsijärvestä alajuoksulle päin. Ainoa merkittävä tulo-oja on Pyhäjärven pohjoispuolella sijaitsevasta Palusjärvestä laskeva Palusjoki. Pyhäjärven valuma-alue on 21 km2, mistä on erotettu Palusjärven valuma-alue, jolloin todellinen valuma-alue on yhteensä 104,86 km2. Lisäksi Pyhäjärveen laskevat sen luoteispuolella olevan Palojärven vedet Palusjokeen yhtyvää Alhonojaa pitkin.
Pyhäjärven rantaviiva on 8,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven mataluuden takia rantakasvillisuus on hyvin runsasta ja avovesialaa on vain 15 hehtaaria. Järven luoteis-, luonais- ja etelärannoilla rantaan rajautuu avosuota ja rantavedessä kasvaa tiheä ruohikko.
Pyhäjärvi kuuluu Kullaanjoen säännöstelyn piiriin. Sen keskeisemmät järvet ovat Tuurujärvi, Joutsijärvi ja Palusjärvi. Pyhäjärven pintaa säädellään järven pohjoisosaan laskevan Palusjoen säänöstelypadon avulla. Pyhäjärvestä vedet laskevat edelleen järven eteläosasta lähtevää Pyhäjärvenjokea pitkin Kullaanjokeen. Palusjärven pohjaa pitkin kulkee raakavesiputki, jossa johdetaan vettä Harjakankaan tekopohjavesilaitokselle. Sen vaikutukset heijastuvat Palusjoen kautta myös Pyhäjärveen, joten järven veden laatu kuuluu velvoitetarkkailun piiriin ja sitä tarkkaillaan jatkuvasti, vaikka Pyhäjärveä ei käytetä raakaveden lähteenä.
Rakennuksia on eniten Pyhäjärven länsirannalla, jota myötäillen kulkee valtatieltä 11 risteävä tie. Itärannalla järveen rajautuu muutama pelto.
Historiaa

Vuoden 1855–56 Kalmbergin kartastossa järven rantaviiva kulki eri lailla. Sille on siihen karttaan merkitty suuri saari. Järven vedenpintaa on selvästi laskettu.
Housulammi (Pori)

| Housulammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°36′01″N, 22°04′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  lyhyt metsäoja 
Järvinumero:  35.145.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  52,9 m 
Rantaviiva:  1,088 km 
Pinta-ala:  0,03399 km² 
 fiHousulammi 
Housulammi on Noormarkussa Porissa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria, ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 200 metriä. Järvi on kaksiosainen. Kapeikossa on loma-asunto, jonne ei johda tietä. Muut kolme loma-asuntoa sijaitsevat läheisten mäkien päällä. Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta länsiranta on metsäistä suota.
Iso-Lankko

| Iso-Lankko |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pori ja Ulvila 
Koordinaatit:  61°34′48″N, 22°05′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Metruusinoja 
Järvinumero:  35.145.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  42,2 m 
Rantaviiva:  17,566 km 
Pinta-ala:  1,5958 km² 
 fiIso-Lankko 
Iso-Lankko on Satakunnassa Noormarkussa Porissa Rudanmaan kylässä ja Kullaalla Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 150 hehtaaria ja sen pituus on 2,7 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 700 metriä pitkä Metruusinoja, joka laskee Haukijärveen. Siihen laskee vain muutama metsäoja sekä idästä Kalajoki, joka on Kalajärven ja Keidaslammin laskujoki.
Järven rantaviiva on 17,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Katiskanlahdessa, Kuusnokanlahdessa ja Sävilahdessa on vetiset kosteikot. Seutu on hyvin kivikkoista, joten kiviä löytyy järven rantavedestäkin runsaasti.
Järvessä on 17 saarta, joista Isoluoto on ylivoimaisesti suurin. Sen pituus on 800 metiä ja leveys 300 metriä. Muita saaria ovat esimerkiksi Sunttiluoto, Viitaluoto, Selkäluoto, Lehtiluoto, Korkealuoto, kaksi Pikkuluotoa ja Majaluoto. Kortesluoto on nykyään osa Isoluotoa. Järven rannoilla ja luodoilla on paljon loma-asutusta, jonne pääsee seututieltä 2560. Ulvilan raja kulkee järven eteläosan yli.
Starshine Legacy

Starshine Legacy on vuosien 2004–2006 välillä ilmestynyt Windows-hevospeli. Peli oli aluksi saatavana Pollux-hevoskerhosta, mutta sittemmin se on ollut myytävänä myös kaupoissa.
Starshine Legacyn julkaisijat ovat Stabenfeldt AB ja Hidden, mutta itse pelin alkuperäiskehittäjät toimivat nimellä Pixel Tales. Pelissä seikkailevat erikoislaatuinen hevonen Starshine ja Jorvikiin vasta muuttanut tyttö Lisa. Seikkailuun pääsevät myös uudet ystävät Anne, Alex ja Linda. Heillä kaikilla on omat sielunratsunsa. Starshine Legacyn oikeudet myytiin kuitenkin eteenpäin vuonna 2011, ja se tunnetaan nykyään nimellä Star Stable Online.
Pelin osat > Starshine Legacy 1: Sielunratsastajien salaisuus

Ensimmäisen osan päähenkilöinä seikkailevat Lisa ja siniharjainen Starshine-laukkahevonen.
Lisa on teini-ikäinen tyttö, joka on muuttanut isän uuden työpaikan takia suurkaupungista pieneen ja syrjäiseen merenrantakaupunkiin nimeltä Jorvik. Lisa joutui lapsena ratsastusonnettomuuteen ja pelkää siksi hevosia. Hänen täytyy kuitenkin viedä uudelle ystävälleen Lindalle häneltä lainaamansa koulukaapin avaimet, joten Lisa lähtee Jorvikin tallille. Ratsastuskoululla Lisa huomaa että hänellä on Starshineen merkillinen yhteys. Starshine ei voi hyvin, mutta Lisalla on parantamisen voima, jolla hän voi auttaa sitä. Myöhemmin Starshine katoaa. On selvää, että katoamisen takana ovat kummallinen herra Sands ja nirppanokkainen Sabine. Lisan täytyy pelastaa Starshine herra Sandsin kynsistä. Lopuksi Lisan täytyy pärjätä laukkakisoissa Sabinelle ja hänen hevoselleen Kaahnille.
Pelin osat > Starshine Legacy 2: Pine Hillin kartanon salaisuus

Toisessa osassa ovat päähenkilöinä Linda ja hänen estehevosensa Meteor. Lindan erikoisvoima on nähdä menneisyyteen ja tulevaisuuteen ja pelastaa Jorvik tulevaisuuden pahoilta kauhuilta.
Lindakin huomaa kyvyn kommunikoida hevosensa kanssa. Linda saa erikoisia näkyjä Pine Hillistä, kartanosta Jorvikin syrjäseuduilla. Hän saa ensimmäisen näyn kartanosta tallin ovella ja kysyy Hermanilta kartanosta. Herman kieltää Lindaa menemästä kartanon lähellekään. Pian Linda saa toisen näyn: Jorvikin padolla on pommi. Lindan tehtäväksi jää pelastaa Jorvik tulvalta. Hän saa kuitenkin pommin purettua ja Jorvikin pelastettua. Pommin purkamisen jälkeen Lindaa odottavat estekisat, joissa hänen pitää voittaa Sabine ja Kaahn.
Pelin osat > Starshine Legacy 3: Pandoria: Arvoitusten maa

Kolmannen osan päähenkilöt ovat Anne ja hänen kouluratsunsa Concorde. Annen erikoisvoima on ylittää kuolevaisen pääsyteiden rajat ja päästä Pandoriaan, erityislaatuiseen paikkaan, joka tosiasiassa on Painajaisten maa.
Anne havittelee Glamour-mallikilpailun voittoa: mallisopimusta, vastustajanaan kuvankaunis Jessica, joka paljastuukin pimeyden prinsessaksi ja Sandsin apulaiseksi. Kuvaukset alkavat koululla ja päätyvät pian Jorvikin ratsastuskoululle. Jessica pääsee vasten Annen tahtoa poseeraamaan yhdessä Concorden kanssa, mutta Jessican kosketus vie hevosen sielun täysin toiseen maailmaan, Pandoriaan. Annen tehtävänä on hakea hevosensa takaisin ja saattaa Jessica takaisin Garnokin alukseen, joka on suuri portaali Dark Coren porauslautalla. Tehtävä onnistuukin ja samalla herra Sands joutuu portaalin syövereihin. Anne osallistuu kouluratsastuskilpailuun Jorvikin ratsastuskoululla.
Pelin osat > Starshine Legacy 4: Garnok - Viimeinen salaisuus

Viimeisen sielunratsastajan kyvyt heräävät. Tällä kertaa pääosassa ovat poikamainen Alex ja hänen hevosensa Tin-Can. Alex löytää oman kykynsä, kauhistuttavan soturin voiman, jonka avulla hän voi tuhota ja kivettää vihollisia.
Starshine Legacyn neljäs ja viimeinen osa kiidättää Alexin huimaan seikkailuun, jossa Alexia vastassa ovat karmiva herra Sands ja ilkeä Katja. Katja sieppaa Alexin pikkuveljen Jamesin. Nyt Jorvikin kohtalo on vain Alexista kiinni, eikä tehtävä ole helppo. Kun sielunratsastajat saavat Jamesin takaisin kotiin, James näyttää Lindalle näyn jonka näki hypnoosissa. Siitä selviää, että Herra Sands on saanut sinettejä sielunratsastajien voimista ja aikoo käyttää niitä Garnokin vapauttamiseen. Lopussa sielunratsastajat rikkovat sinetit ja estävät Garnokia vapautumasta. Mutta aikooko Garnok vielä paeta vankilastaan?
Jatko-osat

Star Stablet eivät ole sarjan jatko-osia, vaan itsenäinen pelisarja, joka sijoittuu myös Jorvikiin. Myös Star-Academy (epäsuora jatko-osa) ja Star Stable Online ovat itsenäisiä pelisarjoja, mutta sijoittuvat myös Jorvikiin. Star Stable Online jatkaa Starshine Legacyn tarinaa .
Keskeiset paikat

Jorvikin Lukio
Jorvikin Ratsastuskoulu
Dark Coren porauslautat
Pine Hillin kartano
Pyhä Lehto
Teollisuusalue
Pandoria
Metsät
Linnunpelätin
Puro
Paholaisenrotko
Mylly
Keskeiset henkilöt

Lisa
Linda
Anne
Alex
Herman
Fripp
Herra Sands
Herra Sandsin vaaralliset ja kamalat kätyrit
Jessica, pimeyden Prinsessa
Katja
Buck, Katjan apuri
Sabine
James, Alexin pikkuveli
Derek, Glamour-yhtiön valokuvaaja
Josh
Rouva Graham, opettaja Jorvikin lukiossa
Koulun talonmies
+ hevoset Starshine, Meteor, Concorde, Tin-Can, Stalker ja Kaahn. Stalker ja Kaahn eivät ole pelattavia hahmoja; Stalker on Katjan hevonen ja Kaahn Sabinen.
Koukkulammi (Pori)

| Koukkulammi (Pori) |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°34′32″N, 21°59′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  alle 40 m
 fiKoukkulammi 
Koukkulammi on Noormarkussa Porissa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pituus on 160 metriä ja leveys 50 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 2,0 kilometriä pitkä laskuoja Tyvijärveen laskevaan Kärrinojaan. Sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvi sijaitsee Kullaan Kangasharjulta lähtevän yhdystien 2560 lähtevän seututien 13028 varrella.
Kärkijärvi

| Kärkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°33′48″N, 21°58′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kärkioja 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  yli 35 
 fiKärkijärvi 
Kärkijärvi on Noormarkussa Porissa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven suurin pituus on 150 metriä ja sen luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä Kärkioja, joka yhtyy Tyvijärvelle virtaavalle Kärrinojaan. Kärkijärven suolle laskee läheinen Kortejärvi metsäojan kautta. Sen ranta on pääosin avosuota pääosin moreeni- ja kalliopohjaisen metsämaaston keskellä. Järvelle pääsee Harjakankaan kylältä.
Löytty (Pori)

| Löytty |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°35′53″N, 22°02′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Pärehöylänoja 
Järvinumero:  35.145.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  44,2 m 
Rantaviiva:  0,483 km 
Pinta-ala:  0,01101 km² 
 fiLöytty 
Löytty  eli Pieni Löytty  on Satakunnassa Porissa entisen Noormarkun kunnan alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen pituus on 170 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 1,5 kilometriä pitkä Pärehöylänoja, joka laskee Haukijärveen. Ainoa tulo-oja laskee Iso-Löytystä.
Järven rantaviiva on 0,48 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, joka on paikoin soistunutta. Järvellä on yksi loma-asunto, johon johtava maantie Rudanmaalta kulkee järven vieritse.
Pieni Haukijärvi (Pori)

| Pieni Haukijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°35′36″N, 22°01′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Pärehöylänojaan 
Järvinumero:  35.145.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  44,9 m 
Rantaviiva:  1,778 km 
Pinta-ala:  0,08418 km² 
 fiPieni Haukijärvi 
Pieni Haukijärvi on Satakunnassa Porissa Noormarkun Rudanmaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 8,4 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 500 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Pärehöylänojaan ja laskee Haukijärveen.
Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvi on länsipäästää ja itäpään pohjoisrannastaan soistunutta ja paikoin avosuota. Asutusta on kahden tilan verran ja Rudanmaan maantie kulkee vierestä.
Chattancourt

| Chattancourt |
| --- | --- |
 Kunnantalo.
 vaakuna
 Chattancourt
 Koordinaatit: 49°13′06″N, 5°16′05″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Meuse
Arrondissementti:  Verdun
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  10,36 km²
Väkiluku (2018):  180
 – Väestötiheys:  17 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
Postinumero:  55100
Suuntanumero(t):  55106
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chattancourt on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 180 asukasta vuonna 2018 ja sen pinta-ala on 10,36 neliökilometriä.
Chattancourtin naapurikunnat ovat Champneuville, Cumières-le-Mort-Homme, Esnes-en-Argonne, Marre ja Montzéville. Kunnan korkeus merenpinnasta on 185–283 metriä.
Chattancourtin väestönkehitys vuosina 1962–2008
Chattancourtin väkiluku on pienentynyt kahdella asukkaalla vuodesta 1968, jolloin kunnassa asui 182 asukasta. Vuonna 2007 kunnan asukkaista 51 prosenttia oli miehiä ja 49 prosenttia naisia. Suurin ikäryhmä oli 30–44-vuotiaat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chattancourt Wikimedia Commonsissa
Public Enemies

| Public Enemies |
| --- | --- |
 Elokuvan virallinen juliste.
Ohjaaja:  Michael Mann
Käsikirjoittaja:   Paul Rubell  Jeffrey Ford 
Tuottaja:   Michael Mann  Kevin Misher 
Säveltäjä:  Elliot Goldenthal
Kuvaaja:  Dante Spinotti
Leikkaaja:  Paul Rubell
Tuotantosuunnittelija:  Nathan Crowley
Pukusuunnittelija:  Colleen Atwood
Pääosat:   Johnny Depp  Christian Bale  Marion Cotillard  Channing Tatum 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Netflix
Ensi-ilta:   1. heinäkuuta 2009  3. heinäkuuta 2009  14. elokuuta 2009
Kesto:  140 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  100 000 000 $
Tuotto:  214 104 620 $
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Public Enemies on Michael Mannin ohjaama gangsterielokuva, joka sai ensi-iltansa kesällä 2009. Kertomus sijoittuu 1930-luvun alkuun ja siinä on useita todellisuuspohjaisia henkilöhahmoja, kuten FBI-agentti Melvin Purvis ja rikolliset John Dillinger, Baby Face Nelson ja Pretty Boy Floyd. Filmi perustuu Bryan Burrough’n kirjaan Public Enemies: America’s Greatest Crime Wave and the Birth of the FBI, 1933–34.
Juoni

Tarina alkaa vuonna 1933, kun John Dillinger järjestää jengiläistensä ja joidenkin muiden vankien paon vankilasta. Kun karkulaiset juhlivat vapauttaan ravintolassa, Dillinger tapaa narikassa työskentelevän puoliksi ranskalaisen, puoliksi intiaanitaustaisen kauniin naisen.
Dillinger nauttii jopa jonkinlaista kansansuosiota, kun hän ryöstää pankkeja, joita pidetään talouskurjuuden syntipukkeina, ja kieltäytyy kidnappauskeikoista. Dillingerin väki liittoutuu Frank Nittin johtamien Chicagon mafiarikollisten kanssa. Näyttävän pankkiryöstön jälkeen FBI julistaa Yhdysvaltain historian ensimmäisen ”sodan rikollisuutta vastaan”.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Johnny Depp   | … |   John Dillinger   |
|   Marion Cotillard   | … |   Billie Frechette   |
|   Christian Bale   | … |   Melvin Purvis   |
|   Channing Tatum   | … |   Pretty Boy Floyd   |
|   Giovanni Ribisi   | … |   Alvin Karpis   |
|   Stephen Dorff   | … |   Homer Van Meter   |
|   Billy Crudup   | … |   J. Edgar Hoover   |
|   Leelee Sobieski   | … |   Polly Hamilton   |
Tuotanto

Michael Mann halusi elokuvan näyttävän siltä, kuin se olisi kuvattu ”tässä ja nyt”. Kuvaukset pyrittiin tekemään todellisilla tapahtumapaikoilla ja lähikuvat näyttelijöiden kasvoista otettiin usein käsivaralla.
Vastaanotto

Nyt-liitteen Veli-Pekka Lehtonen kirjoitti, että suuresta budjetista huolimatta Dillingerin henkilöhahmo jää pinnalliseksi. Julkisuutta, pahantekijän perhetaustaa tai FBI:n syntyä käsitellään vain irrallisina huomioina rikosten, poliisitutkimusten, takaa-ajojen ja tulitaisteluiden välissä. Tarinan kulku on hänestä arvattava ja kaiken selittäminen fatalismilla on liian helppo ratkaisu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Public Enemies Wikimedia Commonsissa
Levajärvi

| Levajärvi |
| --- | --- |
 Levajärven eteläisempää allasta toukokuussa 2016.
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Ulvila
Koordinaatit:  61°25′54″N, 22°12′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Levaoja 
Järvinumero:  35.142.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  31,2 m 
Rantaviiva:  2,637 km 
Pinta-ala:  0,16027 km² 
 fiLevajärvi 
Levajärvi on Ulvilassa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueeseen. Järvi sijaitsee Levanpellon kylässä, entisen Kullaan kunnan alueella.
Maantiede

Järven pinta-ala on 16,0 hehtaaria ja sen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 2,1 kilometriä pitkä Levaoja. Järveen laskee useita pelto- ja metsäojia. Pisin niistä on Häyhtiönmaanoja, joka virtaa järvelle kaakosta Häyhtiönmaan kylältä. Idästä laskeva oja on läheisen Keijärven laskuoja. Keijärven pohjoispuolelta on ohjattu Hämeensuon vedet Levajärveen Keijärven laskuojaa myöten.
Järven rantaviiva on 2,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin hiekka- ja savipitoista maata. Järvi sijaitsee keskellä peltoaukeaa ja keskeltä sen poikki kulkee hiekkaharju. Harju muodostaa veteen kaksi niemeä vastakkaisille rannoille. Järven koillisranta rajautuu metsään. Rannan läheisyydessä on kolme tilaa, mutta ei loma-asuntoja.
Levajärvi on varsin matala ja umpeenkasvanut vesistö. Järven yleisilme on muuttunut voimakkaasti 1950-luvun ajoista, jolloin järven pintaa laskettiin 20-30 senttimetriä. Suurimman muutoksen on aiheuttanut vuonna 1996 toteutettu Häyhtiönojan perkaus, jonka tavoite oli kuivattaa järven eteläpuoliset viljelysalueet paremmin. Kuivatus vaati syvempiä ojia, jolloin Häyhtiönoja jouduttiin kierrättämään ohi Levajärven, sillä järven pinta olisi ollut muuten ojan pintaa korkeammalla, mikä olisi johtanut järven nopeaan kuivumiseen.
Ojajärjestelyjen takia Levajärven valuma-alue on hyvin pieni, vain 255 hehtaaria, kun se oli peräti 1 628 hehtaaria vuosina 1996–2012, jolloin vesi virtasi järveen Häyhtiönojaa pitkin.
Luonto

Harjusta on otettu hiekkaa ja sen jäljiltä järven välittömässä läheisyydessä on useita hiekkakuoppia, joista seitsemässä on pysyvästi vettä. Järvi on hieman rehevöitynyt ja ruohottunut niillä rannoilla, jossa on myös umpeen kasvun myötä syntynyt vähän avosuota. Hiekkaharjun niemessä on lähde ja lintutorni. Kyläläiset käyvät hiekkakuopissa uimassa.