stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jussi Adler-Olsen
Suomennettuja teoksia

Aakkostalo.  ((Alfabethuset, 1997.) Suomentanut Jorma-Veikko Sappinen)  Helsinki:  Book Studio, 2001.  ISBN 951-20-5997-5.
...ja hän kiitti jumalia.  ((Og hun takkede guderne, 2003.) Suomentanut Tarmo Haarala)  Helsinki:  Gummerus Book Studio, 2003.  ISBN 951-20-6296-8.
Aakkostalo.  ((Alfabethuset, 1997.) Suomentanut Katriina Huttunen)  Helsinki:  Gummerus, 2018.  ISBN 978-951-24-1070-5.
Korttitalo.  (Washington dekretet)  Suomentanut Pirkko Talvio-Jaatinen. Helsinki:  Gummerus, 2019.  ISBN 978-951-24-1515-1.
Vanki.  ((Kvinden i buret, 2007.) Suomentanut Katriina Huttunen)  Helsinki:  Gummerus, 2012.  ISBN 978-951-20-8754-9.
Metsästäjät.  ((Fasandræberne, 2008.) Suomentanut Katriina Huttunen)  Helsinki:  Gummerus, 2013.  ISBN 978-951-20-8550-7.
Pullopostia.  ((Flaskepost fra P, 2009.) Suomentanut Katriina Huttunen)  Helsinki:  Gummerus, 2014.  ISBN 978-951-20-9279-6.
Tapaus 64.  ((Journal 64, 2010.) Suomentanut Katriina Huttunen)  Helsinki:  Gummerus, 2015.  ISBN 978-951-20-9575-9.
Poika varjoista.  ((Marco Effecten, 2012.) Suomentanut Katriina Huttunen)  Helsinki:  Gummerus, 2016.  ISBN 978-951-24-0158-1.
Vartija.  ((Den grænseløse, 2014.) Suomentanut Katriina Huttunen)  Helsinki:  Gummerus, 2017.  ISBN 978-951-24-1001-9.
Selfiet.  ((Selfies, 2016.) Suomentanut Katriina Huttunen)  Helsinki:  Gummerus, 2018.  ISBN 978-951-24-0713-2.
Uhri 2117.  ((Offer 2117, 2019.) Suomentanut Katriina Huttunen)  Helsinki:  Gummerus, 2020.  ISBN 978-951-24-1730-8.
Natriumkloridi.  (Natrium Chlorid)  Suomentanut Katriina Huttunen. Helsinki:  Gummerus, 2022.  ISBN 978-951-24-2766-6.
Aiheesta muualla

Jussi Adler-Olsenin haastattelu, tekstitys suomeksi. (Arkistoitu – Internet Archive) Lukulamppu.fi 9.10.2014.
Hintermeyer, Hannes: Hyänen lachen nur zum Spass. Frankfurter Allgemeine 19.8.2010. (saksaksi)
Jussi Adler-Olsen. Den Store Danske. (tanskaksi)
Jussi Adler-Olsenin sivusto.
Maan lähelle tuleva asteroidi

Maan lähelle tuleva asteroidi on mikä tahansa asteroidi, jonka rata leikkaa tai tulee lähelle Maan rataa. Erään määritelmän mukaan näitä ovat kappaleet, joiden kiertoradan periheli on alle 1.3 AU. Alle 50 metrin kappaleet ovat meteoroideja, yli 50 metrin läpimittaiset asteroideja. Asiaan liittyviä termejä ovat:
NEO (engl. Near Earth Object) Maan lähelle tuleva kappale
NEA  (engl. Near Earth Asteroid) Maan lähelle tuleva asteroidi
PHA (engl. Potentially Hazardous Asteroid) Maata mahdollisesti uhkaava asteroidi
Maaliskuussa 2013 tunnettiin 9819 maata lähelle tulevaa kohdetta, joista 9726 oli asteroideja ja 94 komeettoja. Asteroideista 760 on Aten-asteroideja, 3662 Amor-asteroideja, ja 5292 Apollo-asteroideja. 1388 NEO:a on mahdollisesti vaarallisia (PHA).
Pienkappaleiden radat muuttuvat hieman jatkuvasti Maan ja muiden planeettojen aiheuttamien ratahäiriöiden takia, joten tilanne ei ole pysyvä.
Ryhmittely

Asteroidit ryhmitellään niiden kiertoradan suhteessa Maan kiertorataan:
Atira-asteroidit kiertävät Aurinkoa Maan radan sisäpuolella
Aten-asteroidi: asteroidi kiertää Aurinkoa pääasiassa Maan radan sisäpuolella, rata leikkaa Maan radan
Apollo-asteroidi: radan keskietäisyys suurempi kuin Maan keskietäisyys Auringosta, radan Auringosta mitattu lähin piste pienempi kuin maan radan kaukaisin piste, leikkaa Maan radan.
Amor-asteroidi: radan keskietäisyys 1,017–1,3 AU, eli Maan ja Marsin ratojen välissä
Maan lähelle tulevat kappaleet

Maan lähelle tuleva kohde NEO (engl. Near Earth Object) on asteroidi, komeetta tai meteoroidi, joka tulee alle 1,3 AU:n päähän Auringosta.
Kuuluisin Maan radan lähelle tuleva suurehko asteroidi (NEA) on 433 Eros, joka ohittaa kuitenkin Maan turvallisen kaukaa. Monien Maan lähelle tulevien asteroidien arvellaan olevan sammuneita komeettoja, joilla ei enää ole pyrstöä. Monilla pienillä asteroideilla onkin löyhä rakenne; ne ovat kivikasoja.
Maata uhkaava asteroidi

Maata uhkaava asteroidi PHA on läpimitaltaan yli 150 metriä ja tulee alle 0,05 AU:n päähän maasta. Tämä on 7,5 miljoonaa km ja noin 20 kertaa Kuun etäisyys.
Huomattavasti pienempi, jo noin 50 metrin läpimittainen, asteroidi aiheuttaa törmätessään valtavat tuhot alle 50 km:n säteellä. 0,5–1 km:n läpimittaisia.
100 metrin läpimittainen kappale aiheuttaa törmätessään merkittävää maanosan laajuista tuhoa ja 10 km:n läpimittainen kappale koko maapallon elämään kohdistuvan joukkosukupuuton. Suuria törmäyksiä sattuu noin 100 000 – 2 miljoonan vuoden välein ja jättiläismäisiä muutaman kymmenen miljoonan vuoden välein. Törmäys aiheuttaa pahimmillaan maailmanlaajuisen katastrofin, jossa kuolee suurin osa koko Maan elämästä. Suuren asteroidin törmäys on siis eksistentiaalinen uhka.
Maata uhkaava asteroidi > Maata uhkaavia asteroideja

30. lokakuuta 1937 asteroidi Hermes ohitti Maan 800 000 kilometrin päästä.
20. lokakuuta 1976 läpimitaltaan 200-metrinen asteroidi 1976UA ohitti Maan kolminkertaiselta Kuun etäisyydeltä eli yli miljoonan kilometrin päästä.
23. maaliskuuta 1989 300 metrin läpimittainen Apollo-asteroidi 4581 Asclepius ohitti Maan noin 700 000 kilometrin päästä, paikasta jossa Maa oli ollut 6 tuntia aikaisemmin. Jos asteroidi olisi törmännyt Maahan, se olisi aiheuttanut historian suurimman räjähdyksen.
9. joulukuuta 1994 asteroidi tai meteoroidi 1994 XM1 (halkaisija arviolta 6–13 m) sivuutti Maan kolmasosalla Kuun etäisyydestä, hieman yli 112 000 km:n päästä.
18. maaliskuuta 2004 30 metrin läpimittainen asteroidi 2004 FH ohitti Maan 42 600 kilometrin päästä. Sen törmäys olisi synnyttänyt yli kilometrin läpimittaisen kraatterin.
3. heinäkuuta 2006 asteroidi 2004 XP14 ohitti maan 433 000 kilometrin päästä, Kuun kiertoradan tuolla puolen.
29. tammikuuta 2008 250 metrin läpimittainen 2007 TU24 ohitti Maan n. 538 000 km:n etäisyydeltä, mikä on suunnilleen 1,4 kertaa Kuun etäisyys.
Törmäys maahan

Ilmakehä suojaa Maata pieniltä asteroideilta, sillä sen aiheuttama lämpö riittää höyrystämään muutamien kymmenien tonnien painoisia hauraita kivimeteoriitteja.
Meteoriitti tunkeutuu jopa kilometrin syvyyteen, se ja ympäröivä kallio kilometrin säteellä kaasuuntuvat. Kuuma kaasu räjähtää, räjähdys synnyttää Maahan jopa kolme kilometriä syvän kuopan, josta lentää ainetta 40 kilometrin päähän törmäyskohdasta. Syvän kraatterin reunat luhistuvat ja kraatteri levenee ja tasoittuu hieman. Suurissa kraattereissa on keskuskohouma, joka syntyy kallion ponnahtaessa iskun vaikutuksesta takaisin. Vielä suuremmat kraatterit ovat sisäkkäisten renkaitten järjestelmiä. Yli kymmenien metrien läpimittainen kraatteri syntyy meteoriitin räjähtäessä. Jos kraatterin läpimitta on yli viisi kilometriä, koko meteori kaasuuntuu räjähdyksessä varmasti. Keskuskohouma on yli 10 kilometrin läpimittaisissa kraattereissa. Sen läpimitta voi olla tämän kokoluokan kraatterissa jopa satoja metrejä.
Maasta on löydetty jopa 100 km:n läpimittaisia meteoriittikraattereita pinnalta ja pinnan alta Chicxulub-kraatteri.
Törmäys maahan > Esimerkkejä meteoroidi- tai asteroiditörmäyksistä

Siperian Tunguskassa maan ilmakehään syöksyi 1908 noin 50 metrin läpimittainen kivimeteoriitti, joka räjähti ilmassa. Räjähdyksen aiheuttama paineaalto kaatoi tuhansia hehtaareja metsää. Räjähdyksen voima oli ehkä kymmenen megatonnia. Näin suuria jättiräjähdyksiä tapahtunee kerran 300 vuodessa.
10. elokuuta 1972 Yhdysvalloissa kirkas tulipallo sukelsi ilmakehään 100 sekunniksi, mutta se tuli niin loivassa kulmassa, että pomppasi takaisin avaruuteen. Tulipallo kävi 58 km:n korkeudella ja liikkui vauhdilla 15 km/s Kalliovuorilla pohjoiseen USA:sta Kanadaan. Tulipallolla oli tuhansia näkijöitä ja siitä saatiin kuvia ja elokuvaa. Kappaleen koko oli auton ja talon välillä. Se olisi aiheuttanut maahan iskeytyessään Hiroshiman pommin suuruisen räjähdyksen.
Yhdysvaltain ohjusvaroitusjärjestelmä havaitsi vuosina 1975–1992 136 meteoriittien aiheuttamaa räjähdystä ylemmässä ilmakehässä.
6. kesäkuuta 2002 NEO törmäsi Maan ilmakehään Välimeren yllä paikassa 34° pohj. lev. 21° it. pit . Kohteella oli kokoa 10 metriä. Törmäysräjähdyksen voima oli noin 26 kilotonnia.
2008 TC3 oli ensimmäinen ennalta tunnettu kohde, joka osui maan ilmakehään. Parimetrinen meteoroidi tuhoutui ilmakehässä 7. lokakuuta 2008 Sudanin yllä, ja aiheutti noin yhtä kilotonnia vastaavan räjähdyksen.
Tseljabinskin meteori-törmäys tapahtui 15. helmikuuta 2013 Venäjällä Uralin alueella sijaitsevan Tšeljabinskin kaupungin lähistöllä. Arvoiden mukaan Maan ilmakehään syöksyi jopa 10 000 tonnin painoinen, halkaisijaltaan 15–17 metrin kokoinen kappale, joka räjähti noin 30–50 kilometrin korkeudessa. Räjähdyksessä vapautui energiaa 500 kilotonnia. Asteroidin jäänteitä putosi ainakin kolmeen eri paikkaan, ja räjähdys aiheutti yli tuhannen ihmisen jonkin asteisen loukkaantumisen.
Kartoitus ja tutkimus

Vuonna 2016 NEO-kartoituksen tilanne on seuraava. Uusia kappaleita havaitaan keskimäärin 30 viikossa kun joitain vuosikymmeniä aikaisemmin niitä havaittiin vastaava määrä vuodessa. Kohteita tunnetaan noin 15 000. Kolme vuotta aikaisemmin määrä oli 10 000.
Arvioiden mukaan kartoituksen kokonaistilanne on seuraava: pienemmistä Maan lähelle tulevista kappaleista suurin osa on yhä vielä havaitsematta, alle prosentti 40-metrisistä on havaittu, 10 prosenttia 100-metrisistä kappaleista on havaittu, yli kilometrin kappaleista noin 90 prosenttia on havaittu. Päätyön havainnoista tekevät amerikkalaiset Catalina-kartoitus ja Pan-STARRS-projekti, jotka yhdessä vastaavat noin 90 prosentista uusista löydöistä.
NASA pyrkii kartoittamaan yli kilometrin läpimittaiset NEO:t. Kansainvälinen NEO:jen etsintäohjelma on Spaceguard. Maailmassa toimii monia asteroidien etsintäohjelmia, joiden on määrä kartoittaa vuosikymmenien kuluessa yhä pienemmät maahan törmääjät.
Avaruutta tutkivat tahot ovat olleet kiinnostuneita vuosikymmeniä asteroideista, esim. NASAn NEAR-luotain laskeutui Eros-asteroidille 2000-luvulla. Luotainta ei ollut tällaiseen operaatioon suunniteltu, mutta lasku onnistui. Myös Japanin, Venäjän ja Euroopan avaruujärjestöt ovat suunnitteleet tai toteuttaneet asteroidimissioita. Yhdysvaltain ilmavoimat tutki astroidien torjuntaa 1990-luvun alussa. Huhtikuussa 2013 Nasa ilmoitti aikeestaan rakentaa avaruusaluksen, jolla voidaan siepata ja kuljettaa asteroidi Kuun kiertoradalle, jossa astronautit voivat tutkia sitä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The JPL Near Earth Object Program:
The Jet Propulsion Laboratory's NEO website
Near-earth asteroid discovery statistics (Arkistoitu – Internet Archive)
Top risk estimates for known NEOs over the next 100 years (Arkistoitu – Internet Archive)
A special case: asteroid 1950 DA (Arkistoitu – Internet Archive)
Spaceguard UK
The UK NEO Information Centre
Kaksi avaruuskiveä lensi tänään ohi Maan – puolikilometrinen tulossa kohti (Arkistoitu – Internet Archive) (Kartoittamisesta.)
Aurinkokunta
| --- | --- |
Kuut:  Maan ·  Marsin ·  Jupiterin ·  Saturnuksen ·  Uranuksen ·  Neptunuksen ·  Pluton ·  Haumean ·  Makemaken ·  Eriksen ·  Pikkuplaneettojen
Renkaat:  Jupiterin ·  Saturnuksen (Rhean)  ·  Chariklon ·  Uranuksen ·  Neptunuksen
Pienkappaleet:  Meteoroidit ·  Pikkuplaneetat ·  Asteroidit ·  NEA:t ·  Asteroidivyöhyke ·  Troijalaiset ·  Kentaurit ·  Damocloidit ·  Transneptuniset kohteet ·  Kuiperin vyöhyke ·  Hajanainen kiekko ·  Hillsin pilvi ·  Oortin pilvi ·  Komeetat
Asteroidi-tyypit.
Taiteilijan näkemys asteroidin törmäyksestä esihistorialliseen maahan
Kertaluku (algebra)

Algebrassa kertaluku tarkoittaa alkion kertalukua, joka kertoo, monesko monikerta antaa neutraalialkion. Algebrallisen rakenteen kertaluku tarkoittaa rakenteen alkioiden lukumäärää. Polynomin kertaluvulla voidaan tarkoittaa sen astetta tai kertalukua potenssisarjana.
Jääpallon Maakuntasarja 1959

| Jääpallon Maakuntasarja 1958-1959 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  37
Nousseet joukkueet:  BK Sparta, UuRo, Mikot ja Haka, JoPS, VPV ja PatV
Ylempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1958 :  1960 → 
Jääpallon Maakuntasarjaan kaudella 1958-1959 osallistui 37 joukkuetta.
Sarja oli jaettu 8 lohkoon siten, että kaksi ennakolta määrättyä piiriä muodosti yhden lohkon. Kukin lohko oli jaettu piireittäin kahteen alalohkoon, joissa pelattiin kilpailu alalohkon voitosta  piirien järjestämänä. Alalohkojen voittajat suorittivat kaksoisottelun lohkonsa voitosta, näiden järjestäjänä toimi Palloliitto.
Maakuntasarja > Loppuottelut

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Kortelan Ryhti | 4-5 | Uudenkaupungin Roima |
| Uudenkaupungin Roima | 6-1 | Kortelan Ryhti |
Voittaja: Uudenkaupungin Roima
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Mikkelin Mikot | 16-2 | Kuusankosken Veto |
| Kuusankosken Veto | 1-8 | Mikkelin Mikot |
Voittaja: Mikkelin Mikot
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Valkeakosken Haka | 5-2 | Säynätsalon Salpa |
| Säynätsalon Salpa | 3-3 | Valkeakosken Haka |
Voittaja: Haka
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Kuhmon Kiva | 2-9 | Joensuun Palloseura |
| Joensuun Palloseura | 5-3 | Kuhmon Kiva |
Voittaja: JoPS
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Rovaniemen Palloseura | 2-2 | Pateniemen Vesa |
| Pateniemen Vesa | 2-0  | Rovaniemen Palloseura |
Voittaja: Pateniemen Vesa
Loppuotteluvoittajien lisäksi suomensarjaan nousivat ilman ottelua BK Sparta Porvoosta ja Vaasan Pallo-Veikot
Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2020

Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2020 oli tarkoitus järjestää Kanadan Halifaxissa ja Trurossa. Turnaus peruttiin 7. maaliskuuta 2020 koronavirusepidemian vuoksi. Isäntäkaupunkien Halifaxin ja Truron oli määrä järjestää seuraavan vuoden turnaus.
Vaikka ylimmän sarjatason turnaus perutiin, niin 2. divisioonan B-lohkon ja 3. divisioonan turnaukset järjestettiin.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut
1990
1992
1994
1997
1999
2000
2001
2003
2004
2005
2007
2008
2009
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
Jääpallon Maakuntasarja 1958

| Jääpallon Maakuntasarja 1957-1958 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  48
Nousseet joukkueet:  Peli-Peikot, Ilves-Kissat, LTU ja STPS, PatU, GBK, RiPS ja Jää-Hukat
Ylempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1957 :  1959 → 
Jääpallon Maakuntasarjaan kaudella 1957-1958 osallistui 48 joukkuetta.
Sarja oli jaettu 8 lohkoon siten, että kaksi ennakolta määrättyä piiriä muodosti yhden lohkon. Kukin lohko oli jaettu piireittäin kahteen alalohkoon, joissa pelattiin kilpailu alalohkon voitosta  piirien järjestämänä. Alalohkojen voittajat pelasivat kaksoisottelun lohkovoitosta. Ottelujen  järjestäjänä toimi Palloliitto.
Maakuntasarja > Loppuottelut

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Peli-Peikot | 8-1 | Virkkalan Kiri |
| Virkkalan Kiri | 4-7 | Peli-Peikot |
Voittaja: Peli-Peikot
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Ilves-Kissat | 8-1 | Panda-Karhut |
| Panda-Karhut | 4-5 | Ilves-Kissat |
Voittaja: Ilves-Kissat
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Littoisten Työväen Urheilijat | 4-3 | Kortelan Ryhti |
| Kortelan Ryhti | 2-6 | Littoisten Työväen Urheilijat |
Voittaja: Littoisten TU
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Kuusankosken Veto | 1-6 | Savonlinnan Työväen Palloseura |
| Savonlinnan Työväen Palloseura | 15-0 | Kuusankosken Veto |
Voittaja: Savonlinnan TPS
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Rovaniemen Palloseura | 3-2 | Pateniemen Urheilijat |
| Pateniemen Urheilijat | 5-1 | Rovaniemen Palloseura |
Voittaja: Pateniemen Urh.
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Gamlakarleby  Bollklubb | 3-1 | Vaasan  Pallo-Veikot |
| Vaasan  Pallo-Veikot | 5-6 | Gamlakarleby  Bollklubb |
Voittaja: Gamlakarleby BK
Loppuotteluvoittajien lisäksi suomensarjaan nousivat ilman ottelua Riihimäen Palloseura ja Kajaanin Jää-Hukat
Kailajärvi

Kailajärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Kailajärvi, järvi Heinolassa
Kailajärvi, järvi Jämsässä
Kailajärvi, järvi Kangasalla
Kailajärvi, järvi Oriveden Kutemalla
Kailajärvi, järvi Oriveden Siikanevalla
Kailajärvi, järvi Padasjoen Auttoisissa
Kailajärvi, järvi Padasjoen Hietarannassa
Kailajärvi, järvi Pälkäneellä
Hannu Kailajärvi, Johan Kreus (s. 1962), WinCapita-yhtiön perustaja
Jaakko Kailajärvi (s. 1941), suomalainen painonnostaja, Jouni ja Jorma Kailajärven veli
Jorma Kailajärvi, suomalainen painonnostaja, Jouni ja Jaakko Kailajärven veli
Jouni Kailajärvi (1938–2003), suomalainen painonnostaja, Jaakko ja Jorma Kailajärven veli.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kailajärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kampaniili

Kampaniili Firenzessä
Kampaniili (ital. campanile) on kirkon erillinen kellotorni. Varhaisimmat ovat peräisin alkuseurakunnan ajoilta. Kampaniileja on nykyään myös muissa julkisissa rakennuksissa kuin kirkoissa.
Kuuluisia kampaniileja ovat muun muassa Pisan torni, Pyhän Markuksen torni Venetsiassa ja Torinon tuomiokirkon kampaniili.
Kari Ala-Pöllänen

Kari Juhani Ala-Pöllänen (s. 25. elokuuta 1940 Mikkeli) on suomalainen kuoronjohtaja ja musiikkipedagogi.
Ala-Pöllänen valmistui opettajaksi Jyväskylän kasvatusopillisesta korkeakoulusta vuonna 1963 ja työskenteli musiikinopettajana Kiuruvedellä ja Jyväskylässä. Hänet tunnetaan erityisesti Tapiolan kuoron pitkäaikaisena johtajana (1994–2008), mutta hän johti myös Vox Aurea -kuoroa (1978–1994), Mieskuoro Sirkkoja (1986–1994) ja Suomi 75 -nuorisokuoroa (1992). Tapiolan kuoro teki Ala-Pölläsen johtajakaudella yhdeksän levytystä ja sai Unescon esittävän taiteen palkinnon (1996).
Ala-Pöllänen sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 2009. Vuonna 1995 Suomen Kuoronjohtajayhdistys palkitsi hänet Vuoden kuoronjohtajana.
Kirjallisuutta

Erkkilä, Tuomas: Pedagogiikka Tapiolan kuorossa ja Kari Ala-Pöllänen yhteistoiminnallisena lapsikuoronjohtajana.  (Väitöskirja. Acta Universitatis Ouluensis, E 134)  Oulu:  Oulun yliopisto, 2013.  ISSN 0355-323X.  ISBN 978-952-62-0228-0.  Teoksen verkkoversio.
Haapakoski, Martti – Heino, Anni – Huttunen, Matti – Lampila, Hannu-Ilari – Maasalo, Katri: Suomen musiikin historia: Esittävä säveltaide, s. 13–14.  Helsinki:  WSOY, 2002.  ISBN 951-0-23564-4.
Aiheesta muualla

Erkkilä, Tuomas: / Ala-Pöllänen, Kari (1940–). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu.  11.12.2019. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Kailaan koulu

| Kailaan koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Rajakatu 27, 18100 Heinola
Koordinaatit:  61.2110°N, 26.0356°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Reetta Rautiainen
Luokat:  1-6
Oppilaita:  yli 460 (syksy 2018)
Verkkosivut
Kailaan koulu on vuoden 2018 alusta kolme aiempaa koulua yhdistämällä luotu uusi Heinolassa toimiva  alakoulu (luokka-asteet 1–6). Siihen yhdistettiin entiset Niemelän, Seminaarin ja Tommolan koulut. Koulussa annetaan yleisen perusopetuksen ohella erityisopetusta. Kailaan koulussa annetaan myös valmistavaa opetusta maahanmuuttajalapsille. Syksyllä 2018 koulua kävi runsas 460 oppilasta.
Koulun päätoimipiste on uusi Kailas-talon rakennus, jonka lisäksi Tommola-talossa annetaan 1. ja 2. luokka-asteen alkuopetusta (Hiidenhaudantie 2). Aiemman Seminaarin koulun rakennuksesta luovuttiin ennen 2010-luvun puoliväliä sisäilmaongelmien vuoksi. Myös Kailaan koulun viereisessä parakkikouluissa oli koulun opetustiloja. Lisäksi siellä on vuosina 2018 ja 2019 opiskellut hallinnollisesti Lyseonmäen kouluun liitetyjä yläkoulun 7. ja 8-9. luokan pienryhmiä. Parakit purettiin vuonna 2023.
Koululle ja alueen päiväkodille on rakennettu uusi Kailas-talo, joka valmistui vuonna 2022. Koulun käyttö aloitettiin 2023. Koulun rehtorina toimii Reetta Rautiainen.
Kampalan piirikunta

Kampalan alueen sijainti (punaisella) Ugandan kartalla.
Kampala on piirikunta Ugandan keskeisissä osissa, osittain Victoriajärven rannalla. Ugandan pääkaupunki Kampala kuuluu piirikuntaan. Se on Ugandaan kuuluvan itsehallinnollisen Bugandan kuningaskunnan keskus.
Johtava kieli alueella on luganda. Kampalan piirikunnassa on Ugandan piirikunnista eniten asukkaita.
Kari Ahonen

Kari Pekka Ahonen (s. 31. elokuuta 1966 Kuopio) on suomalainen kilpakävelijä. Hän edusti Korson Kaikua ja häntä valmensi Immo Rintala.
Ahonen edusti Suomea Splitin EM-kilpailuissa 1990. Hän sijoittui 20 kilometrin kilpailussa 14:nneksi ajalla 1.28.57, mutta keskeytti 50 kilometrin kilpailun. Hän edusti Suomea kahdessa maaottelussa sijoittuen parhaimmillaan kolmanneksi 5 000 metrillä ulkoratamaaottelussa Tampereella 1987. Ahonen saavutti SM-kilpailuissa 20 kilometrillä kultaa 1989, 1990 ja 1993, hopeaa 1988 ja 1991 sekä pronssia 1986. 50 kilometrillä hän sai kultaa 1989 ja 1990 sekä hopeaa 1988. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti 5 000 metrin kävelyssä kultaa 1989 ja pronssia 1988 ja 1990.
Ahonen valmensi kävelijä Jarkko Kinnusta vuosina 1999–2015.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 000 m kävely | 11.19,52 | Helsinki | 9. kesäkuuta 1989 |
| 5 000 m kävely | 19.51,58 | Imatra | 28. heinäkuuta 1988 |
| 10 000 m kävely | 41.14,1 | Mynämäki | 21. heinäkuuta 1993 |
| 20 000 m kävely | 1.25.39,0 | Bergen | 28. huhtikuuta 1991 |
| 10 km kävely | 41.30 | Tampere | 2. heinäkuuta 1989 |
| 20 km kävely | 1.23.29 | Tampere | 2. heinäkuuta 1989 |
| 30 km kävely | 2.13.24 | Eura | 11. syyskuuta 1988 |
| 50 km kävely | 3.57.23 | Tuusula | 2. syyskuuta 1989 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 000 m kävely | 20.14,96 | Tampere | 28. tammikuuta 1989 |
Kampanisu

Kampanisuja kahvin kera
Kampanisu on perinteinen peräpohjalainen leivonnainen. Sitä myydään monissa kahviloissa ja leipomoissa, myös kotimaakuntansa ulkopuolella. Kampanisuihin lisätään yleensä sokeria, joskin niitä saa sokerittomina. Kampanisu, kuten pullakin, nautitaan usein kahvin kera. Nimi tulee kampaa muistuttavasta monisakaraisesta muodosta.
Kampanisutaikina on murutaikina, johon käytetään vehnäjauhojen lisäksi rasvaa (voita tai margariinia) sekä nesteeksi piimää tai viiliä. Rasva nypitään taikinaan.
Kertakäyttökäsine

Lateksinen kertakäyttökäsine.
Kertakäyttökäsine on kertakäyttöinen suojaava käsine. Kertakäyttökäsineitä käytetään esimerkiksi hoitotyössä estämään hoitajan käsien likaantumista ja suojaamaan tätä potilaasta peräisin olevilta mikrobeilta.
Kertakäyttöisiä tehdaspuhtaita suojakäsineitä käytetään sellaisissa hoitotoimenpiteissä, joissa ei tarvitse läpäistä ihoa tai limakalvoa. Tällaisia käsineitä käytetään esimerkiksi virtsaamisessa ja ulostamisessa auttamisen yhteydessä, nenä-mahaletkua asetettaessa, peräruiskeita annettaessa ja painehaavoja hoidettaessa.
Kertakäyttöisiä steriilejä käsineitä eli niin sanottuja leikkauskäsineitä käytetään puolestaan suojaamaan potilasta infektioilta esimerkiksi leikkausten ja haavojen ompelun yhteydessä.
Kertakäyttökäsineet ovat yleistyneet myös erilaisissa huoltotehtävissä kuten autokorjaamoissa ja vastaavissa paikoissa, joissa käyttäjä voi altistua öljyille ja erilaisille liuottimille. Nitriilikertakäyttökäsineet suojaavat käyttäjäänsä öljy- ja liuotinpohjaisilta aineilta lateksikäsinettä paremmin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kertakäyttökäsine Wikimedia Commonsissa