stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aut inveniam viam aut faciam

Tunnusta käyttävät usein armeijan yksiköt (721 Aerial Port Squadron)
Aut inveniam viam aut faciam (tai inveniam viam aut faciam) on latinankielinen lause, joka tarkoittaa ”löydän tien tai teen sen”.
Alkuperä ja esiintyminen

Lause esiintyy Senecan (4 eaa. – 65 jaa.) tragediassa Herakleen hulluus (Hercules furens), ja Francis Bacon (1561–1626) käytti sitä mottonaan. Lausetta ovat sittemmin käyttäneet tunnuksena etenkin oppilaitokset ja armeijan yksiköt. Se löytyy esimerkiksi Pennsylvanian yliopiston kampuksen portista ja Yhdysvaltain armeijan huoltojoukkojen logosta.
Lause on myös draamasarjassa Better Call Saul esiintyvän kuvitteellisen Amerikan Samoan yliopiston tunnuslause.
Merkitys

Lause korostaa määrätietoisuutta päästä tavoiteltuun lopputulokseen tavalla tai toisella, ”roomalaisen tien itsepäisyydellä”.
Luzoninkuhankeittäjä

| Luzoninkuhankeittäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kuhankeittäjät Oriolidae
Suku::  Kuhankeittäjät Oriolus
Laji::  isabellae
Kaksiosainen nimi
 Oriolus isabellae  Ogilvie-Grant, 1894 
Katso myös
   Luzoninkuhankeittäjä Wikispeciesissä   Luzoninkuhankeittäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Luzoninkuhankeittäjä (Oriolus isabellae) on äärimmäisen uhanalainen Luzonin saarella Filippiineillä elävä varpuslintu.
Kooltaan luzoninkuhankeittäjä on noin 20 cm. Lajin vatsa ja rinta ovat väriltään keltaiset. Pää ja selkä ovat väriltään oliivinvihreät. Siivissä on tiheä kelta-musta raidoitus. Luzoninkuhankeittäjän nokka on harmaa. Luzoninkuhankeittäjää muistuttaa Oriolus albilorista, mutta sen höyhenpuvussa on myös valkoista, ja sillä on lyhyemmät pyrstö ja nokka.
Luzoninkuhankeittäjän elinympäristöä ovat erityisesti tiheät bambumetsät 50–440 metrin korkeudessa. Lajia tavataan usean lajin parvissa.
Luzoninkuhankeittäjäkannan kooksi arvioidaan noin 50–250 yksilöä. Lintuun kohdistuva suurin uhka on metsien hakkuu. Lisäksi kilpailu läheistä sukua olevan Oriolus albiloris -lajin kanssa voi vaikuttaa kantaan vähentävästi.
2021

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2021 (MMXXI) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), jonka alkamis- ja päättymispäivä oli perjantai.
Yhdistyneet kansakunnat julisti vuoden 2021 kansainväliseksi rauhan ja luottamuksen vuodeksi, kansainväliseksi kestävän kehityksen luovan talouden vuodeksi, kansainväliseksi hedelmien ja vihannesten vuodeksi ja kansainväliseksi lapsityövoiman eliminoimisen vuodeksi.
Vuotta 2021 määritteli voimakkaasti vuoden 2019 lopulla alkanut koronaviruspandemia useiden COVID-19-muunnelmien vuoksi. Vuoden 2020 lopulla alkanut suuri maailmanlaajuinen COVID-19-rokotteiden käyttöönotto jatkui vuonna 2021. Suurin osa vuodelle 2020 suunnitelluista suurtapahtumista isännöitiin vuonna 2021; mukaan lukien Eurovision laulukilpailu, YK:n 26. ilmastonmuutoskonferenssi, Expo 2020 ja urheilutapahtumat, kuten Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2020, vuoden 2020 kesäolympialaiset ja paralympialaiset sekä Copa América.
Muut ajanlaskut

Kiinalaisen kalenterin mukaan vuosi 2021 oli härän vuosi.
Tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Honkajoen kunta liitettiin Kankaanpään kaupunkiin.
1. tammikuuta – Isonkyrön kunta siirtyi Pohjanmaan maakunnasta Etelä-Pohjanmaan maakuntaan.
1. tammikuuta – Iitin kunta siirtyi Kymenlaakson maakunnasta Päijät-Hämeen maakuntaan.
1. tammikuuta – Heinäveden kunta siirtyi Etelä-Savon maakunnasta Pohjois-Karjalan maakuntaan.
1. tammikuuta – Joroisten kunta siirtyi Etelä-Savon maakunnasta Pohjois-Savon maakuntaan.
1. tammikuuta – Kuhmoisten kunta siirtyi Keski-Suomen maakunnasta Pirkanmaan maakuntaan.
1. tammikuuta – Ranskalaiset departementit Bas-Rhin ja Haut-Rhin yhdistyivät Collectivité européenne d'Alsace -nimiseksi alueeksi.
4. tammikuuta – Brittiläinen tuomioistuin kielsi WikiLeaksin päätoimittaja Julian Assangen luovuttamisen Yhdysvaltoihin ja Meksiko tarjosi hänelle poliittista turvapaikkaa.
6. tammikuuta – Yhdysvaltain kongressitalon valtaus: presidentti Donald Trumpin kannattajat tunkeutuivat Yhdysvaltain kongressirakennukseen estääkseen Joe Bidenin vahvistamisen vuoden 2020 presidentinvaalien voittajaksi.
9. tammikuuta – Sriwijaya Airin lento 182 syöksyi mereen kadottuaan tutkasta noin neljä minuuttia lentoonlähdön jälkeen.
12. tammikuuta – Marko Hietala ilmoitti eroavansa Nightwish-yhtyeestä.
13. tammikuuta – Viron pääministeri Jüri Ratas erosi ja hallitus kaatui.
15. tammikuuta – Sulawesin saarella Indonesiassa tapahtui 6,2 momenttimagnitudin maanjäristys.
16. tammikuuta – Monikansallinen autonvalmistaja Stellantis aloitti toimintansa Fiat Chrysler Automobilesin ja Groupe PSA:n fuusioituessa.
16. tammikuuta – Kymmenhenkinen nepalilainen kiipeilijäryhmä pääsi ensimmäisenä maailman toiseksi korkeimman vuoren K2:n huipulle talvella.
20. tammikuuta – Joe Bidenista tuli Yhdysvaltain 46. presidentti.
23. tammikuuta – Venäjällä Aleksei Navalnyita tukevissa mielenosoituksissa pidätettiin yli 3 000 henkilöä.
24. tammikuuta – Tikkurilan uusi kirkko vihittiin käyttöön Vantaalla.
26. tammikuuta – Viron pääministeriksi nimitettiin reformipuolueen puheenjohtaja Kaja Kallas.
Tapahtumia > Helmikuu

1. helmikuuta – Myanmarin asevoimat kaappasi vallan, syrjäytti valtiokansleri Aung San Suu Kyin ja asetti maan johtoon Min Aung Hlaingin.
2. helmikuuta – Venäläinen hallintokriitikko ja oppositiopoliitikko Aleksei Navalnyi tuomittiin 3,5 vuodeksi vankeuteen, koska hän ei ilmoittautunut viranomaisille ollessaan Saksassa pidätettynä.
11.–21. helmikuuta – Slovenian Pokljukassa pidettiin ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut.
13. helmikuuta – Mario Draghi aloitti virkakautensa Italian pääministerinä.
15. helmikuuta – Nigerialainen Ngozi Okonjo-Iweala valittiin Maailman kauppajärjestö WTO:n puheenjohtajaksi.
18. helmikuuta – Nasan Mars 2020 -luotain, mukanaan Perseverance-kulkija ja miehittämätön ilma-alus Ingenuity, laskeutui määränpäähänsä Marsiin onnistuneesti noin seitsemän kuukauden lennon päätteeksi.
28. helmikuuta – Golden Globe -palkinnot jaettiin Los Angelesissa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.
Tapahtumia > Maaliskuu

15.–17. maaliskuuta – Alankomaiden parlamenttivaalit.
19. maaliskuuta – Tansanian ensimmäinen naispresidentti, Samia Suluhu astui virkaansa.
20. maaliskuuta – Turkki erosi presidentti Recep Tayyip Erdoğanin asetuksella Istanbulin sopimuksesta.
23. maaliskuuta – Israelin knessetin vaalit, neljännet vaalit maassa kahden vuoden sisällä. Pääministeri Benjamin Netanjahun Likud pysyi suurimpana puolueena.
23. maaliskuuta – Konttialus Ever Given tukki Suezin kanavan liikenteen lähes viikoksi.
Tapahtumia > Huhtikuu

1. huhtikuuta – Eduard Heger nimitettiin Slovakian pääministeriksi Igor Matovičin jouduttua eroamaan koronavirusrokotteiden hankkimiseen liittyneiden epäselvyyksien jälkeen.
4. huhtikuuta – Vjosa Osmani valittiin Kosovon presidentiksi.
4. huhtikuuta – Ylivieskan Pyhän Kolminaisuuden kirkko vihittiin käyttöön.
8. huhtikuuta – Helsingin käräjäoikeus antoi tuomionsa Suomen rikoshistorian laajimpiin huumevyyhteihin kuuluvassa Katiska-jutussa. Sen päätekijät Janne ”Nacci” Tranberg ja Niko Ranta-Aho tuomittiin yli kymmenen vuoden vankeusrangaistuksiin, ja lisäksi seitsemän muuta syytettyä sai yli kahdeksan vuoden tuomion.
9. huhtikuuta – Saint Vincentin saarella evakuoitiin 16 000 ihmistä La Soufrière -tulivuoren purkautumisen takia.
25. huhtikuuta – Indonesian laivaston kadonnut sukellusvene KRI Nanggala löytyi merenpohjasta. Kaikki 53 miehistön jäsentä kuolivat onnettomuudessa.
28. huhtikuuta – Kirgisian ja Tadžikistanin rajalla alkoi konflikti siviilien välillä vedenottopaikalla. Seuraavana päivänä maiden turvallisuusjoukot ottivat yhteen. Myöhemmin ilmoitettiin 31 saaneen surmansa ja 10 000 siviiliä evakuoidun yhteenoton vuoksi.
Tapahtumia > Toukokuu

11. toukokuuta – Rauman Lukko voitti jääkiekon Suomen-mestaruden 58 vuoden tauon jälkeen.
11. toukokuuta – Venäjällä Tatarstanin tasavallassa sijaitsevassa Kazanin kaupungissa tapahtuneessa kouluammuskelussa kuoli 11 ihmistä ja loukkaantui useita, kun koulun entinen oppilas 19-vuotias mieshenkilö ampui koulun oppilaita ja henkilökuntaa. Poliisi pidätti hänet, ja seuraavana päivänä hän tunnusti ammuskelun, ja hänet asetettiin siitä syytteeseen. Tekovälineenä ampujalla oli voimakas tuliase.
18.–22. toukokuuta – Eurovision laulukilpailu järjestettiin Alankomaiden Rotterdamissa. Tapahtumapaikkana toimi Rotterdam Ahoy. Kilpailun voitti Italian Måneskin kappaleellaan ”Zitti e buoni”.
21. toukokuuta – Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut alkoivat Latviassa kahden vuoden tauon päätteeksi.
25. toukokuuta – Täydellinen kuunpimennys Itä-Aasiassa, Australiassa, Tyynellämerellä ja Amerikoissa.
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta – Oppivelvollisuus piteni Suomessa 18 ikävuoteen ja toisen asteen oppimateriaalit muuttuivat samalla maksuttomiksi.
8. elokuuta – Tokion kesäolympialaiset päättyivät.
9. elokuuta – Tampereen raitiotie avattiin säännölliselle matkustajaliikenteelle.
14.–15. elokuuta – Perussuomalaiset piti puoluekokouksensa Seinäjoella. Puolueen ensimmäinen varapuheenjohtaja Riikka Purra valittiin uudeksi puheenjohtajaksi tehtävän jättäneen Jussi Halla-ahon tilalle. Varapuheenjohtajiston vaalissa kansanedustaja Leena Meri nousi Purran seuraajaksi, kun taas kansanedustaja Mauri Peltokangas syrjäytti kansanedustaja Arja Juvosen ja kansanedustaja Sebastian Tynkkynen kansanedustaja ja eduskunnan varapuhemies Juho Eerolan. Puoluesihteeri Simo Grönroos joutui luovuttamaan paikkansa PS:n ajatuspajan puheenjohtajalle, dosentti Arto Luukkaselle.
15. elokuuta – Afganistanin tilanne oli edennyt siihen pisteeseen, että länsimaiden tukema hallitus hallitsi ainoastaan Kabulia. Taliban oli samana päivänä valloittanut Jalalabadin maan itäosassa ja hallitsi kaikkia raja-asemia Pakistanin rajalla. Edellisenä päivänä hallitus oli menettänyt pohjoisen Mazar-i-Sharifin paljolti ilman taisteluja.
31. elokuuta – Riigikogu valitsi Alar Karisin Viron presidentiksi.
31. elokuuta – Afganistanin sota: viimeiset yhdysvaltalaiset joukot lähtivät Afganistanista.
Tapahtumia > Syyskuu

1. syyskuuta – Kimi Räikkönen kertoi lopettavansa uransa Formula 1 -sarjassa.
2. syyskuuta – Tasavallan presidentin kanslia ilmoitti presidentti Martti Ahtisaaren luopuvan kaikesta julkisesta toiminnastaan. Kanslian ja konfliktinratkaisujärjestö CMI:n tiedotteen mukaan 84-vuotias Ahtisaari sairasti Alzheimerin tautia, jonka vuoksi hän vietti ajoittain hoitojaksoja hoivakodissa.
2. syyskuuta – Abba ilmoitti virallisesti tekevänsä paluun ja julkaisevansa uutta musiikkia.
25. syyskuuta – Islannissa järjestettiin parlamenttivaalit.
26. syyskuuta – Saksassa järjestettiin liittopäivävaalit.
29. syyskuuta – Stora Enson Veitsiluodon tehtaat Kemissä lopetti toimintansa.
30. syyskuuta – Ensimmäiset asukkaat muuttivat Helsingin Kalasataman toiseen tornitaloon, Loistoon.
Tapahtumia > Lokakuu

4. lokakuuta – Fumio Kishidasta tuli Japanin pääministeri.
5. lokakuuta – Microsoftin käyttöjärjestelmä Windows 11 julkaistiin.
5. lokakuuta – Kaskisten junaturma: Kahdeksan ihmistä loukkaantui koulubussin törmättyä ratatyökoneeseen vartioimattomassa rautatien tasoristeyksessä Kaskisissa. Loukkaantuneista seitsemän oli koululaisia ja yksi linja-auton kuljettaja. Kaksi loukkaantui vakavasti ja kuusi lievemmin.
6. lokakuuta – WHO hyväksyi ensimmäisen rokotteen malariaa vastaan.
12. lokakuuta – Microsoft lopetti Silverlightin tukemisen.
13. lokakuuta – Viisi ihmistä kuoli ja kolme haavoittui iskuissa Norjan Kongsbergissä.
16. lokakuuta – Koronapassi tuli käyttöön Suomessa vaihtoehtona rajoituksille.
20. lokakuuta – Barbados valitsi Sandra Masonin maan ensimmäiseksi presidentiksi ja päätti samalla luopua 30. marraskuuta yhteydestä Britannian kruunuun.
20. lokakuuta – Venäläiselle oppositiopoliitikolle, poliittiselle vangille Aleksei Navalnyille myönnettiin Euroopan parlamentin Saharov-ihmisoikeuspalkinto.
25. lokakuuta – Sudanissa tapahtui vallankaappaus, jossa kenraali Abdel Fattah al-Burhan syrjäytti pääministeri Abdalla Hamdokin.
31. lokakuuta – Glasgow’n ilmastokokous alkoi. Kyseessä on 26. kerta, kun YK:n ilmastonsuojelun puitesopimuksen allekirjoittajamaat tapaavat.
Tapahtumia > Marraskuu

19. marraskuuta – Osittainen kuunpimennys Itä-Aasiassa, Australiassa, Tyynellämerellä, Amerikoissa ja Pohjois-Euroopassa.
29. marraskuuta – Ruotsin pääministeriksi valittiin sosiaalidemokraattien puheenjohtaja Magdalena Andersson.
30. marraskuuta – Barbados vaihtoi valtiomuotonsa tasavallaksi ja Sandra Masonista tuli Barbadoksen ensimmäinen presidentti.
Tapahtumia > Joulukuu

3. joulukuuta – Tampereen Kannen areena eli Nokia-areena avattiin yleisölle.
4. joulukuuta – Täydellinen auringonpimennys Antarktiksen yllä.
4. joulukuuta – Semeru alkoi purkautua Indonesiassa, mikä aiheutti 13 ihmisen kuoleman.
6. joulukuuta – Karl Nehammer nimitettiin Itävallan liittokansleriksi.
8. joulukuuta – Olaf Scholz nimitettiin Saksan liittokansleriksi.
10. joulukuuta – Lockheed Martin F-35 Lightning II valittiin Suomen seuraavaksi hävittäjäksi.
18. joulukuuta – Taiwanissa pidettiin kansanäänestykset Taoyuanin riutan suojelusta, sianlihan maahantuonnista, Lungmenin ydinvoimalan käyttöönotosta ja tulevien kansanäänestysten ajankohdasta.
19. joulukuuta – Gabriel Boric valittiin Chilen presidentiksi.
23. joulukuuta – M/S Viking Glory luovutettiin Viking Linelle.
25. joulukuuta – James Webb -avaruusteleskooppi laukaistiin matkaan.
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto – Syukuro Manabe, Giorgio Parisi ja Klaus Hasselmann
Nobelin kemianpalkinto – Benjamin List ja David MacMillan
Nobelin lääketieteen palkinto – David Julius ja Ardem Patapoutian
Nobelin kirjallisuuspalkinto – Abdulrazak Gurnah
Nobelin rauhanpalkinto – Dmitri Muratov ‎ja Maria Ressa
Nobelin taloustieteen palkinto – David Card Joshua Angrist ja Guido Imbens.
Syntyneitä

23. maaliskuuta – Julian, Ruotsin prinssi, Hallandin herttua, prinssi Carl Philipin poika
4. kesäkuuta – Lilibet Mountbatten-Windsor, prinssi Harryn ja herttuatar Meghanin tytär
Kuolleita

Viisi kuntaa vaihtoi maakuntaa Suomessa vuoden 2021 alussa. Kuvassa Iitin kirkko Iitin kunnassa, joka siirtyi Kymenlaaksosta Päijät-Hämeen maakuntaan.
Joe Biden astui Yhdysvaltain presidentin virkaan Donald Trumpin tilalle.
Vallankaappausta vastustavia mielenosoittajia Myanmarin suurimmassa kaupungissa Yangonissa 9. helmikuuta 2021.
Italialainen rock-yhtye Måneskin voitti vuoden 2021 Eurovision laulukilpailun.
Animaatio auringonpimennyksestä.
Prinsessa Dianan patsas julkistettiin Kensingtonin palatsin puutarhassa Lontoossa.
Tokion kesäolympialaiset avattiin.
Matkustajaliikenne Tampereen raitiotiellä alkoi.
Sandra Mason astui Barbadoksen presidentin virkaan.
Animaatio täydellisen auringonpimennyksen kulusta.
Kolkhos

| Kolkhos> Κόλχος |
| --- | --- |
 Kolkhoksen kirjoituksella ΧΟΛΧΟΣ ΜΕΠΟΙΕΣΕΝ, Kholkhos mepoiesen signeeraama oinokhoe, n. 560–530 eaa. Altes Museum (Antikensammlung) F 1732.
Henkilötiedot
Syntynyt: 500-luku eaa.
Kuollut: 500-luku eaa.?
Ammatti:  savenvalaja
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 540 eaa.
Taidesuuntaus:  mustakuviokeramiikka
Kolkhos (m.kreik. Κόλχος) (englanninkielisessä tutkimuksessa Kolchos tai Cholchos) oli antiikin kreikkalainen savenvalaja, joka teki attikalaista mustakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa arkaaisella kaudella noin vuoden 540 eaa. tienoilla.
Kolkhos luetaan niin kutsuttuihin Pieniin mestareihin. Hänen vaasejaan maalasi muun muassa Lydos. Kolkhos saattoi olla Lydoksen tapaan kotoisin idästä ja orja. Nimen perusteella hän olisi voinut olla peräisin Kolkhiista.
Matti Mård

| Matti Mård> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. elokuuta 1934 Kiuruvesi
Kuollut: 15. toukokuuta 2018 (83 vuotta) Espoo
Kansalaisuus:  suomalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Teknillinen korkeakoulu (DI 1961, TkL ja TkT 1976)
Instituutti:  Teknillinen korkeakoulu (nyk. Aalto-yliopisto)
Tutkimusalue:  Sähkökäyttö ja tehoelektroniikka, sähkökäyttöjen taloudellinen mitoittaminen ja kustannustehokkuus
Tunnetut työt:  Sähkökäyttö ja tehoelektroniikka (oppikirja)
Matti Pekka Mård (15. elokuuta 1934 Kiuruvesi – 15. toukokuuta 2018 Espoo) oli suomalainen sähkötekniikan tutkija ja professori. Hän toimi vuosina 1983–1997 Teknillisen korkeakoulun sähkökäytön ja tehoelektroniikan professorina.
Mård kirjoitti ylioppilaaksi Kiuruveden yhteiskoulusta 1955. Hän opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa, josta valmistui diplomi-insinööriksi 1961, ja tekniikan lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1976. Hänen pääosin suomenkielinen ja osin englanninkielinen väitöskirjansa (1976) oli otsikoitu Sähkömoottorikäytön taloudellisesta mitoittamisesta : Method for economic dimensioning of electric motor drive.
Hän toimi suunnitteluinsinöörinä Oy Strömberg Ab:llä vuosina 1961–1974. Siellä hän perehtyi ilmapuolustustekniikan ja eri liikennevälineiden sähköiseen säätö- ja ohjaustekniikkaan. Vuosina 1961–1962 hän osallistui ilmatorjuntalaskimen ja tykinohjauksen opetuskurssille Sveitsissä. Hänen laati muun muassa monia laskelmia, joiden pohjalta Suomen sähköjunien moottorikäyttöjä ohjattiin kymmenien vuosien ajan. Teknillisessä korkeakoulussa työskennellessään (1974-) hän jatkoi yhteystyötä teollisuuden kanssa etenkin ABB Strömbergin kanssa. Hänen tutkimustyönsä aiheena oli sähkökäyttö ja tehoelektroniikka, sähkökäyttöjen taloudellinen mitoittaminen ja kustannustehokkuus. Hän oli osaltaan vaikuttamassa siihen, että maailman suurin taajuusmuuttajia valmistava tehdas sijaitsee Helsingissä.
Tuotanto

Lähteenä pääosin
Taloudellisen muuntajan laskeminen tietokoneella 1961
Dieselsähköiset potkurikoneistot 1966
Sähköenergian käyttö kulkuneuvoissa, Tekniikan käsikirja osa 3 1968
Sähköjunan ajomoottorikäyttö 1969
Helsinki Metro tries out Chopper Prototype, Railway Casette International 1972
Liikkuvan kaluston suoritusarvot ja mitoitus sähköistetyssä paikallisliikenteessä 1973
Matti Mård: Sähkömoottorikäytön taloudellisesta mitoittamisesta : Method for economic dimensioning of electric motor drive.  (Väitöskirja)  Tieteellisiä julkaisuja / Helsingin teknillinen korkeakoulu 58. Espoo:  Teknillinen korkeakoulu, 1976.  ISBN 951-750-786-0  ISSN 0355-774X
Katsaus sähkömoottorikäyttöihin 1978
Kierto-osoitin yksinkertaistaa 1981
Matti Mård: Kierto-osoittimen käyttö sähkövoimatekniikassa, sähkökäytöissä ja tehoelektroniikassa.  (raportti: Teknillinen korkeakoulu, sähkötekniikan osasto, sähkökäytön ja tehoelektroniikan laboratorio, ISSN 0358-1446; no 6)  Espoo:  Teknillinen korkeakoulu, 1981.  ISBN 951-752-199-5
Sähkövoimajärjestelmien mitoitus 1982
Sähkökäytön suunnittelu ja mitoittaminen 1982
Control Laws of Electric Machines, IFAC Control in Power Electronics and Electrical Drives 1983
Tehoelektroniikasta aksiomaattinen kytkinsuuntaustiede 1991
Matti Mård: Sähkökäyttö ja tehoelektroniikka.  (Otatieto 889)  Espoo:  Otatieto, 1993.  ISBN 951-672-156-7
Matti Mård: Sähkökäyttö.  (Opintojakson S-81.181 luennot, julkaistu raporttina: Teknillinen korkeakoulu, sähkötekniikan osasto, sähkökäytön ja tehoelektroniikan laboratorio, ISSN 0783-0882; 10)  Espoo:  Teknillinen korkeakoulu, 1995.  ISBN 951-22-2788-6
Matti Mård: Electric drives and power electronics : Chapters 1 and 2.  (raportti: Teknillinen korkeakoulu, sähkötekniikan osasto, sähkökäytön ja tehoelektroniikan laboratorio, ISSN 0783-0882; 8)  Espoo:  Teknillinen korkeakoulu, 1995.  ISBN 951-22-2416-X  (englanniksi)
Matti Mård: Electric drives and power electronics : Chapter 3.  (raportti: Teknillinen korkeakoulu, sähkötekniikan osasto, sähkökäytön ja tehoelektroniikan laboratorio, ISSN 0783-0882; 9)  Espoo:  Teknillinen korkeakoulu, 1995.  ISBN 951-22-2557-3  (englanniksi)
Reaktiomagnetointi sähkövoimatekniikassa 2004
Sähkömagneettiset reaktiovoimat 2004
Matti Mård, Vesa Vauhkonen & Olavi Kangasaho: Säätöperiaate patenttiin Method for controlling the torque of a synchronous machine supplied by a frequency converter (United States Patent 4920306, 1990)
Jan Assmann

Jan Assmann
Jan Assmann (7. heinäkuuta 1938 Langesheim, Saksa – 19. helmikuuta 2024 Konstanz, Saksa) oli saksalainen egyptologi. Hänet palkittiin Bundesverdienstkreuzilla vuonna 2006.
Assmann kasvoi Lyypekissä ja Heidelbergissä. Hän opiskeli egyptologiaa, klassista arkeologiaa ja muinaiskreikkaa Münchenissä, Heidelbergissä, Pariisissa ja Göttingenissä.
Assmann oli Heidelbergin yliopiston egytologian professori vuodesta 1976 vuoteen 2003, jolloin hän eläköityi. Hän toimi myös useassa yliopistossa vierailevana professorina ja oli Konstanzin yliopiston kunniaprofessori.
Hän on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 2004.
Assmann tutki urallaan erityisesti muinaisen Egyptin yhteisöllisyyttä. Hän käsitteli tutkimuksissaan sitä, miten egytiläiset ymmärsivät ajan sekä kuolemaa, kuoleman jälkeistä elämää, ihmisten välisiä suhteita ja kuvaa Jumalasta. Jan Assmann kehitti yhdessä tutkijavaimonsa Aleidan kanssa kulttuurisen muistin käsitteen. Sillä he tutkivat tekijöitä, jotka vaikuttavat siihen, miten kulttuurien ja yhteisöjen indentiteetti ja tietoisuus muodostuvat.
Jan ja Aleida Assmannilla oli viisi lasta.
Aiheesta muualla

Jan Assmannin julkaisut Propylaeum-DOK:ssa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  RISM  SNAC  IdRef
Islannin parlamenttivaalit 2024

Islannin parlamenttivaalit 2024 käytiin 30. marraskuuta 2024. Vaaleissa valittiin maan parlamentin Alþingin kaikki 63 kansanedustajaa. Vaalit voitti sosiaalidemokraattinen liitto, joka muodosti vaalien jälkeen reformipuolueen ja keskustapuolueen kanssa koalitiohallituksen pääministerinään Kristrún Frostadóttir. Vihreä vasemmisto ja piraattipuolue menettivät kaikki kansanedustajansa.
Vaalitapa

Alþingin kansanedustajat valitaan vaalipiireistä, joiden paikat jakautuivat vuoden 2024 vaaleissa seuraavasti:
| Vaalipiiri | Vaalipiirin paikat | Tasauspaikat | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- |
| Norðvesturkjördæmi (luoteinen) | 6 | 1 | 7 |
| Norðausturkjördæmi (koillinen) | 9 | 1 | 10 |
| Suðurkjördæmi (eteläinen) | 9 | 1 | 10 |
| Suðvesturkjördæmi (lounainen) | 12 | 2 | 14 |
| Reykjavíkurkjördæmi suður (Reykjavíkin eteläinen) | 9 | 2 | 11 |
| Reykjavíkurkjördæmi norður (Reykjavíkin pohjoinen) | 9 | 2 | 11 |
Erona vuoden 2021 vaaleihin Norðvesturkjördæmi menetti yhden paikan ja Suðvesturkjördæmi sai yhden paikan lisää.