stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
BTV (Bulgaria)

Logo
bTV (bulg. Би Ти Ви) on bulgarialainen yksityisomisteinen kansallinen televisiokanava. Kanavan ensimmäinen ohjelma lähetettiin 1. kesäkuuta 2000 Bulgarian yleisradiota käyttäen. bTV:n omistaa Central European Media Enterprises. Bulgarian ulkopuolella bTV näkyy satelliitin kautta. Kanavan ohjelmia ovat muun muassa Music Idol, O.C., 24, Täydelliset naiset, Greyn anatomia, 4400 ja Veljemme on nero.
Aiheesta muualla

Kanavan internetsivut (bulgariaksi)
BT Tower

BT Tower
BT Tower on Lontoossa, Britanniassa sijaitseva tietoliikennetorni. Sen korkeus on 175 metriä ja antennit mukaan lukien 188 metriä. Tornin rakentaminen aloitettiin heinäkuussa 1961 ja sen virallisia avajaisia vietettiin 8. lokakuuta 1965.
Vaikka BT Tower on eräs Lontoon tunnetuimmista maamerkeistä, sen olemassaolo oli pitkään virallisesti salaisuusselvennä, eikä sitä esimerkiksi merkitty virallisiin karttoihin. Tornin olemassaolon julkisti parlamenttiedustaja Kate Hoey 19. helmikuuta 1993 käyttäessään sitä puheessaan esimerkkinä turhista virallisen salassapidon piiriin kuuluvista asioista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta BT Tower Wikimedia Commonsissa
Arnsbergin hallintopiiri

| Arnsbergin hallintopiiri Regierungsbezirk Arnsberg |
| --- | --- |
 Piirin sijainti Saksassa
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Piirikuntia:  7 + 5
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Arnsberg
 – suurin kaupunki:  Dortmund
Pinta-ala:  8 011 km²
Väkiluku (2015):  3 597 297
 – väestötiheys:  449 as./km²
 
Hallintopiirin internetsivut
Arnsbergin hallintopiiri (saks. Regierungsbezirk Arnsberg) on hallintopiiri Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, Saksassa. Se sijaitsee osavaltionsa kaakkoisosassa ja kattaa osan Ruhrin alueesta. Hallintopiirissä on arviolta 3 597 297 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 8 011 neliökilometriä. Sen pääkaupunki on Arnsberg.
Hallintopiiri koostuu seitsemästä piirikunnasta (saks. Kreise) ja viidestä piirittömästä kaupungista (saks. kreisfreie Städte). Piirikunnissa on yhteensä 73 kuntaa. Piirittömiä kaupunkeja hallintopiirissä ovat Bochum, Dortmund, Hagen, Hamm ja Herne.
Aiheesta muualla

Hallintopiirin internetsivut
Saksan hallintopiirit
| --- | --- |
Baden-Württemberg:   Freiburg  Karlsruhe  Stuttgart  Tübingen 
Baijeri:   Ala-Baijeri  Mittelfranken  Oberfranken  Oberpfalz  Schwaben  Unterfranken  Ylä-Baijeri 
Hessen:   Darmstadt  Gießen  Kassel 
Nordrhein-Westfalen:   Arnsberg  Köln  Detmold  Düsseldorf  Münster
Russian Government Cup 2008

Russian Government Cup 2008 oli Venäjällä järjestetty jääpalloturnaus. Se pelattiin Novosibirskissa 5.–7. joulukuuta 2008. Turnaukseen osallistui viisi joukkuetta neljästä maasta.
Alkusarjan taulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 4 | 3 | 1 | 0 | 22–4 | 7 |
|  Ruotsi | 4 | 2 | 2 | 0 | 23–1 | 6 |
|  Venäjä 2 | 4 | 2 | 1 | 1 | 15–9 | 5 |
|  Suomi | 4 | 1 | 0 | 3 | 8–20 | 2 |
|  Norja | 4 | 0 | 0 | 4 | 1–35 | 0 |
Ottelu 3. sijasta

|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
|  Venäjä 2 | 5–3 (2-2) |  Suomi |
Loppuottelu

|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
|  Venäjä | 3–2 (0-1) |  Ruotsi |
August (Saksi)

Vaaliruhtinas August, Lucas Cranach nuoremman maalaama muotokuva vuodelta 1586.
August (31. heinäkuuta 1526 Freiberg – 12. helmikuuta 1586 Dresden) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1553–1586. Augustin sovittelevalla politiikalla oli merkittävä vaikutus siihen, että sodat Saksan protestanttisten valtioiden ja Habsburg-sukuisten keisarien välillä päättyivät ja uskonpuhdistuksen alkuvuosien kuohunta rauhoittui.
August oli Saksin herttua Henrik Hurskaan nuorempi poika. Hän toimi yhtenä komentajana veljensä Moritsin vietyä herttuakunnan vuonna 1546 mukaan Schmalkaldenin sotaan. Morits onnistui hankkimaan itselleen Saksin vaaliruhtinaan arvon, jonka August peri Moritsin kuoltua lapsettomana vuonna 1553. August peri samalla myös aseman Saksan protestanttisten ruhtinaiden johtajana, mutta hän ei ollut kiinnostunut jatkamaan veljensä laajentumishakuisia sotia. Hän halusi keskittyä valtakuntansa rauhanomaiseen kehittämiseen ja painosti auktoriteetillaan muutkin ruhtinaat hyväksymään vuoden 1555 Augsburgin uskonrauhan, joka lopetti uskonsodat Saksassa pitemmäksi aikaa. August vastusti varsinkin Pfalzin vaaliruhtinas Fredrik III:een henkilöityneitä vaatimuksia vihamielisyyksien uudelleenaloittamisesta keisarin painostamiseksi protestanteille edullisempiin rauhanehtoihin, ja pyrki sitä vastoin ylläpitämään hyviä suhteita Habsburgeihin turvatakseen oman dynastiansa vallassapysymisen.
August pyrki kehittämään Saksista aikansa mallivaltion uudistamalla verotusta ja oikeuslaitosta. Hänen valtakautenaan kauppa Saksissa kukoisti, vaikka muu Saksa kärsi samaan aikaan köyhtymisestä. Merkittävässä roolissa talouden piristämisessä olivat Saksiin vastaanotetut, Hollannista sotaa paenneet protestantit, jotka kehittivät kaivos- ja manufaktuuritoimintaa. Augustin kirkkopolitiikka perustui alkujaan Philipp Melanchthonin filippististen oppien noudattamiseen ja hän vastusti Matthias Flaciuksen jyrkkää aitoluterilaisuutta. August alkoi kuitenkin vaatia itsekin yhä puhdasoppisempaa luterilaisuutta ja suhtautua erityisen vihamielisesti kalvinismiin, jota muun muassa Pfalzissa suosittiin. Alettuaan vuonna 1574 epäillä tärkeimmän neuvonantajansa Georg Cracowin edustavan ”kryptokalvinismia” hän määräsi Cracowin, Caspar Peucerin ja monia muita oppineita vangittaviksi. Tämän jälkeen Saksissa sallittiin vain puhdas luterilainen oppi. August tuki luterilaisten tunnustuskirjojen kokoamista, jotta oikea oppi saataisiin määriteltyä.
Augustin ensimmäinen puoliso oli vuodesta 1548 Tanskan prinsessa Anna, kuningas Kristian III:n tytär, joka osallistui aktiivisesti myös hallintoon. Annan kuoltua vuonna 1585 August meni naimisiin Anhaltin ruhtinaan tytär Agneksen kanssa. Augustin seuraajaksi tuli hänen poikansa Kristian I.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta August (Saksi) Wikimedia Commonsissa
BK Astana

| BK Astana |
| --- | --- |
Liiga:  Serie A
Perustettu:  2011
Areena:  Saryarka Velodrome
Kotipaikka:  Astana, Kazakstan
Värit:           
Mestaruudet:   4× Kazakstanin mestaruus  4× Kazakstanin cup 
Kotisivu:  bcastana.kz
BK Astana (kaz. Астана баскетбол клубы, ven. Баскетбольный клуб ”БК” Астана) on kazakstanilainen koripalloseura Astanan kaupungista.
Seura on pelannut itäeurooppalaisessa VTB United-liigassa ja on menestynyt kotimaansa kilpailuissa. Kaudella 2015–2016 se osallistui FIBA Europe Cupiin.
Aiheesta muualla

Joukkue eurobasket.com-sivustolla (englanniksi)
Seuran verkkosivut (englanniksi) (kazakiksi) (venäjäksi)
Renkajoki

| Renkajoki |
| --- | --- |
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hattula, Hämeenlinna, Janakkala
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Renkajoen alosan alue (35.883), Renkajoen keskiosan alue (35.884), Renkajoen yläosan v-a (35.885)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Renkajärvi, Hattula
 :  60.94170°N, 24.12917°E 
Laskupaikka:  Haapajärvi, Janakkala
 :  60.86100°N, 24.44961°E 
Esteet:  Vartijakoski, Vahteristonkosken pato, Hiitankosken pato, Kuitilankosken pato, Muurilankosken pato, Hinkaloistenkoski ja Nevilän myllyn
Sivu-uomat:  Heinioja, Haarajoki
Taajamat:  Renko
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  121,9 m  
Laskukorkeus:  80,9 m  
Korkeusero:  41 m
Pituus:  24 km  
Keskileveys:  5 m
Kaltevuus:  1,71 m/km
Keskiylivirtaama:  2,59 m³/s  
Keskivirtaama:  0,76 m³/s  
Keskialivirtaama:  0,16 m³/s  
Muuta
Renkajoki  on joki, joka virtaa Kanta-Hämeessä Hattulan Renkajärvestä Hämeenlinnan Rengon kautta Janakkalan Haapajärveen.
Maantietoa

Noin 24 kilometriä pitkä joki alkaa Renkajärven Jokiharjun pohjoissivulta, josta se virtaa Onkilammelle, missä se ylittää harjujakson sen eteläpuolella sijaitseva Tunturilammin kautta Myllykylään. Harjujakso on Renkajärveltä Rengon kautta Tunturivuorelle, ja siitä edelleen kaakkoon, jatkuva harjujen ja muiden jäätikköjokimuodostumien jatkumo. Harjujakson alavaa laaksoa seuratessaan joenuoma leviää toisinaan lammiksi tai järviksi, jotka ovat joen läpivirtausjärviä. Ensimmäinen niistä on puolitoista kilometriä pitkä Tuomisto ja sen perässä puoli kilometriä pitkä Vahteristo. Vahteriston vedenpintaa on nostettu padolla. Seuraavaksi joki saavuttaa 300 metriä pitkän Tammilammin, joka on padottu Hiitankoskesta. Seuraavaksi tulee kolme kilometriä pitkä Myllyjärvi, jonka saman vedenpinnankorkeuden jakavat myös yläjuoksulla Matokoski ja alajuoksulla Ylijärvi. Tämä järviallas on padottu Kuittilankosken padolla. Koski laskee heti Alijärveen, josta alkaa Rengossa Kuittilan ja Muurilan läpi virtaava jokimainen osuuden alku. Rengon kirkon kohdalla joessa on tosin padottu lampi, mutta muuten se on jokimainen ja nyt joki alkaa meanderoida lievästi. Pappilan kohdalla siihen yhtyy oikealta lännestä juokseva Heinioja. Joki alkaa tämän kohdan jälkeen virrata peltoalueella kauempana harjujaksosta. Se sivuaa matkallaan Hinkaloista, Haapamäkeä, Oinaalaa ja Nevilää. Joen rannoilla on paljon makkarajärviä tai joesta haarautuvia katkenneita putaita. Joki palaa Nevilän jälkeen harjujakson ympäristöön ja siirtyy sen pohjoispuolelle Haarajoenkulmalle. Siellä siihen yhtyy vasemmalta pohjoisen metsäalueelta ja Heinisuolta tuleva Haarajoki. Tämä tapahtuu kaksi kilometriä ennen Renkajoen laskemista Haapajärveen Haapaniemessä. Joelle on kaivettu toinenkin lasku-uoma, joka yhtyy Kaartjoen uomaan sen loppujuoksulla.
Renkajoen erikoisuus on sen saama pohjaveden suuri osuus. Koska joki virtaa harjujakson kanssa ympäristöään matalammassa laaksossa, kerää se ympäristön paksun hiekka- ja sorapeitteen pohjavedestä huomattavan osan itseensä. Tutkimuksien mukaan pohjavesikin virtaa harjujakson sydämessä joen suuntaisesti kaakkoon. Virtaavan pohjaveden määrä on arviolta 9 500 kuutiometriä vuorokaudessa eli yli 100 litraa sekunnissa. Esimerkiksi harjun kupeessa Oinaalassa sijaitsevalla pienellä Tervalammilla pohjavesi tuottaa siihen 1 000 kuutiometriä vettä vuorokaudessa. Tämä vesi poistuu lammen ojaa myöten Renkajokeen.
Renkajoen erityisluonteen vuoksi sen yhteydessä voidaan mainita sen lähellä sijaitsevia ja siihen vaikuttavia muitakin järviä ja lampia. Myllykylän seudulla jokeen laskevat myös Kekolammi ja Veittijärvi. Myllyjärven vieressä sijaitsee myös molemmat Kortejärvet, Saikko, Pieru ja Sammakkolammi, joiden sijainti harjujaksolla ja syntytapa liittävät sen Renkajokeen. Rengon taajama-alueella sijaitsevat omana ryhmänään Likolammi, Kirkkojärvi ja Raitalammi. Haapamäen kohdalla laskevat samaa ojaa myöten pohjavettä tuottavat Rapalammi ja Leipomenlammit. Niiden lähellä Oinaalassa sijaitsevat vielä Kiikkara, Tervalammi, Likolammi ja Sulaja.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella liittyen Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Renkajoen yläosan valuma-alueeseen joki kuuluu.
Historiaa > Salpauselän kehittyminen

Viime jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikön reuna oli vetäytynyt näille seuduille ja se pysytteli paikallaan vuosina 10 050–9 950 eaa. (konventionaalista aikaa) eli noin 100 vuotta. Sinä aikana mannerjäätikön reuna puski näkyviin kolmannen Salpausselän moreeniselänteitä ja soramuodostumia. Nämä muodostumat seuraavat tällä seudulla maastossa linjaa, joka alkaa Nummenkylästä ja osoittaa kohti pohjoiskoillista. Se kulkee Renkajoen ylitse ja asemoituu siihen nähden poikittain. Joki seuraa vuorostaan Renkajärveltä Rengon kautta Tunturivuorelle kulkevaa harjujaksoa. Harjujakso sijoittui tähän kohtaan kallioperässä olevan kalliomurroksen vuoksi, joka oli syvempi kuin muu kallioperä lähialueella. Mannerjäätikön alaiset sulamisvedet hakeutuivat murrokseen jäätikköjoeksi puhdistaen sitä ja muodostivat sen pohjalle harjuja. Kun sulamisvedet saavuttivat mannerjäätikön reunan, purkautuivat ne esille merenpinnan alle tuoden mukanaan hiekkaa, hiesua, hietaa ja savea. Kevyt kivennäisaines kulkeutui meressä eteenpäin Rengon ja Oinaalan kaakkoispuolelle ja laskeutui sinne muodostaen savi- ja hietamaita. Meri oli siellä matalaa ja syvimmilläänkin vain 50 metriä. Raskaampi hiekka kerrostui jäätikköjoen suuaukon eteen harjuiksi, deltoiksi ja sandureiksi. Näitä kaikkia esiintyy Renkajoen ympäristössä runsaasti erityisesti kolmannen Salpausselän vyöhykkeellä.
Historiaa > Renkajoen järviketjun muodostuminen

Harjujakson molemmilla puolilla esiintyy tasaisen maaston alueita, joiden reunat viettävät jyrkästi alaspäin. Rinteet putoavat joskus lampiin ja järviin, mutta myös kuivia tai soistuneita mäenjuuria esiintyy. Tasaiset alueet ovat useimmissa tapauksissa jäätikköjokimuodostumia, joita kutsutaan joko deltoiksi tai sandureiksi muodostumistapojensa vuoksi. Sellainen muodostuu jäätikköjokitunnelin suuaukon edustalle, kun samaan kohtaan kulkeutuu hiekkaa ja soraa pitkiä aikoja. Renkajoen ympäristössä hiekkaa kerääntyi niin paljon, että deltan pohja kohosi merenpinnan tasolle. Siihen aikaan Itämeren Yoldiavaiheen vedenpinnan korkeus oli Rengossa 135–140 metriä mpy., mikä on voitu päätellä deltojen lakikorkeuksista. Deltan leviämistä ympäristöön rajoittivat jäävuoret, joita lohkesi mannerjään reunasta jäätikköjokitunnelin kohdalla. Jäävuoret romahtivat vedessä hiekan joukkoon ja juuttuivat paikoilleen. Kun jäätikköjoen suuaukon paikkaa siirtyi jäävuoren sivulle, alkoi muodostua uusi delta. Tämä prosessi selittäisi Renkajoessa kolmannen Salpausselän kohdalla olevat lukuisat lammet ja järvet, jotka sijaitsevat jäävuorien jättämissä supissa. Ne ovat siis jäävuorien juurien jättämiä jälkiä deltojen ja harjujakson maastossa.
Historiaa > Renkajoen muodostuminen

Renkajoki virtaa maastossa kallioperän murroksen muodostamassa syvennyksessä. Sen pohja on muodostunut kauan ennen jääkausia, mutta jääkauden lopun jäätikköjoki huuhtoi sen pohjaa syventäen sitä lisää. Jäätikköjoki myös kasasi murroksen pohjalle lajittunutta kiveä ja soraa, joka muodosti harjujakson sisimmät ydinrakenteet. Ytimen ympärille se kasasi jäätikköjoen loppuvaiheessa vielä hiekkaa, joka jäätikön sulaessa valui harjun rinteille. Hitaammin sulaneet jäävuoret jättivät harjujakson viereen laajoja suppia. Jostakin syystä jäätikköjoen tuoma materiaali ei täyttänyt murroksen painaumaa kokonaan, vaan se jäi kolmannen Salpausselän vyöhykkeessä ympäristöään alemmaksi. Kun merenpinta aikanaan laski maankohoamisesta johtuen paljastaen Rengon maakamaran ja kallisti maastoa kaakkoon päin, oli Renkajärven suunnalta tulevilla vesillä uoma virrata kaakkoon. Milloin tämä tapahtui, ei ole tarkkaa tietoa.
Historiaa > Renkajoen padot

Renkajokea ja sen järviketjuja on vuosisatoja hyödynnetty myllyjen vesivoiman lähteenä. Esimerkiksi Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 on Renkajokeen piirretty myllyn karttamerkki neljään kohtaan. Yläjuoksulla on mylly Tunturilammin alapuolella Vartijakoskessa, ilmeisesti Vahteriston koskessa oli Hiittan saha, Hinkaloisten koskessa oli mylly ja Nevilässä Myllylammin kohdalla oli mylly.
Aiheesta muualla

Yle: Padot avautuvat Renkajoen taimenille, 3.5.2013
Myllykoski, Laura: Taimenet saivat 32 kuormallista kiveä (Arkistoitu – Internet Archive), 18.11.2016
Kuivalahti, Markus: Renkajoki (Arkistoitu – Internet Archive), 2010
Jutila, Heli & Harju, Hannu: Rengon luonto-opas (Arkistoitu – Internet Archive), 2004
Outdoorsfinland: Renkajoki Aprillipäivän jälkeen (Arkistoitu – Internet Archive), 12.4.2014
Renkajärven Suojeluyhdistys: Blogspot
(35.8)
Rottakuningas (sarjakuvahahmo)

| Rottakuningas |
| --- | --- |

Luoja(t):  Jim Lawson
Kustantamo:  Mirage Studios
Ensiesiintyminen:  Tales of the Teenage Mutant Ninja Turtles nro 4 (elokuu 1988)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  ei tiedossa Victor Falco (vuoden 2012 sarjassa)
Status:  kuollut
Pituus:  193 cm
Paino:  104 kg
Henkilöllisyydet:  Lord Ha'ntaan
Voimat:  Yli-inhimillisen vahva Hallitsee telepaattisesti rottia
Rottakuningas, tunnetaan myös nimellä Rottakingi (engl. Rat King) on Mirage Studios -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä Turtlesien vihollinen. Jim Lawsonin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1988 Tales of the Teenage Mutant Ninja Turtles -sarjakuvalehden numerossa neljä. Rottakuningas on yksi arvoituksellisimmista hahmoista Turtlesien sarjakuvissa, sillä vaikka se on useimmiten toiminut vihollisena, Rottakuningas on nähty olevan neutraali ja hetkellisesti Turtlesien liittolainen. Hahmon tunnistaa likaisesta asusteestaan, joka koostuu erilaisista räteistä ja erityisesti siteistä. Lisäksi se hallitsee rottia voidessaan hallita niitä telepaattisesti.
Sarjakuva

Rottakuningas kuului Pantheon nimiseen ryhmään, jossa jokaisella oli toimivalta tiettyä eläinlajia kohtaan. Alkuperäinen jäsen, joka kuoli sai jatkajakseen jonkun toisen. Näin kävi myös eräälle miehelle, jonka nimeä ei tiedetä. Hän oli sairaalan potilas ollessaan pahasti arpeutunut ja täten käärittynä siteisiin. Rottakuninkaana hän pakeni sairaalasta ja vietettyään useita kuukausia suossa Rottakuningas päättää hakeutua suojaan ennen talven tuloa lähistöllä olevaan hylättyyn teollisuuspuistoon. Paikalla hän huomaa Turtlet ja Casey Jones, jotka olivat tulleet harjoittelemaan keskenään kamppailemista. Rottakuningas kuitenkin luulee heidän olevan hirviöitä, jotka yrittävät viedä hänen reviirinsä. Rottakuningas ryhtyy vakoilemaan viisikkoa ympäri puistoa ja sieppaa Michelangelon jättäen hänet rottien ateriaksi. Rottakuningas lopulta hyökkää Leonardon kimppuun, jolle hän kuitenkin häviää ja putoaa romahtaneilla olevaan siiloon.
Tapahtuman jälkeen Tikku käy katsomassa romahtanutta siiloa, jonne Rottakuningas putosi, mutta putoaakin itse kuoppaan ja loukkaa jalkansa jääden avuttomana makaamaan kuoppaan. Hetkeä myöhemmin Rottakuningas löytää Tikun, jota hän kertoi odottavansa jo pitkään. Pitkän aikaa Tikku näkee unta Rottakuninkaasta, joka muun muassa käskee syömään toisen rotan saadakseen voimansa takaisin, jotta voisi liittyä Pantheon ryhmään uudeksi Rottakuninkaaksi. Kaksi kuukautta myöhemmin painajaisten loputtua Tikku on saanut kerättyä tarpeeksi voimia päästäkseen pois siilosta. Pian hän löytää yllätyksekseen suuresti rappeutuneen Rottakuninkaan ruumiin hautautuneena raunoiden alle.
Usean vuoden poissaolon jälkeen Rottakuningas esiintyi hetkellisesti aaveena seuraten Tikkua, joka kuoli sydänkohtaukseen yrittäessään ottaa maitoa jääkaapista.
Muissa medioissa > Animaatio > Turtles – mutanttikilpikonnat

Rottakuningas esiintyi vierailevana vihollisena 1980-luvun Turtles – mutanttikilpikonnat -sarjassa, jossa sitä oli muokattu suuresti sarjakuvaversioonsa nähden. Se oli huomattavasti älykkäämpi, eikä hallinnut telepaattisia kykyjä. Sen sijaan Rottakuningas hallitsi rottia soittaessaan huilullaan tietyn sävelen. Se asui viemärissä yhdessä muiden rottien kanssa. Hahmon äänenä toimi Townsend Coleman.
Muissa medioissa > Animaatio > Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat (2003)

Vuoden 2003 sarjassa Rottakuningasta ei koskaan mainittu nimellä, mutta se teki lähes samankaltaisen ensiesiintymisen kuten sarjakuvissa. Sarjassa Rottakuningas selvisi hengissä taistellessaan Leonardoa vastaan. Jakson aikana näytettiin myös väläyksiä hahmon menneisyydestä, jossa hän oli, Tappaja, yksi agentti Bishopin pieleen menneistä kokeista, joka oli nähty aiemmin jaksossa Bishopin temppu.
Muissa medioissa > Animaatio > Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat (2012)

Rottakuningas esiintyi vuoden 2012 sarjassa, jossa hahmon äänenä on Jeffrey Combs.
Alun perin hän oli tohtori Victor Falco, joka työskenteli Kraangeille. Hän muutti kollegansa, tohtori Rockwellin, apinamaiseksi mutantiksi. Hävittyään ensi kerran Kilpikonnille Falco vetäytyi kehittämään uutta neurokemikaalia. Tutkimuksen aikana sattui rottien aiheuttama onnettomuus, jonka seurauksena Falco muuttui muumion kaltaiseksi olennoksi ja sai kyvyn hallita kaikkia kaupungin rottia mielensä avulla. Falco nimesi itensä "Rottakuninkaaksi" ja yritti päästä Kilpikonnista eroon hallitsemalla Tikun mieltä. Hän ei kuitenkaan kyennyt päihittämään sankareita, jotka onnistuivat vapauttamaan Tikun mielenhallinnasta.
Toisella tuotantokaudella Rottakuningas palasi ja hänellä oli apunaan tavallisten rottien lisäksi kaksi mutatoimaansa rottaa Aristotle ja Caligula. Hän pyrki muuttamaan kaikki ihmiset "rottaihmisiksi" ja yritti jälleen ottaa Tikun hallintaansa, mutta Michelangelo mursi hänen mielenhallintansa mutanttikissa Ice Cream Kittyn avulla.
Muissa medioissa > Videopelit

Rottakuningas esiintyy Teenage Mutant Ninja Turtles: Turtles in Time Super Nintendo versiossa yhtenä pomovastuksista.
Toisen kerran hahmo on uudelleen pomovastuksena Teenage Mutant Ninja Turtles: Tournament Fightersin Super Nintendo versiossa.
Hahmoa näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Konsolipelit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1989–1994 | Townsend Coleman | Turtles – mutanttikilpikonnat |  |
| 2005 | David Zen Mansley | Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat (2003) | Mutant Nightmare |
| 2012–2014, 2016 | Jeffrey Combs | Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat (2012) |  |
Salaattikastike

Italialaista salaattikastiketta.
Salaattikastike eli salaatinkastike on salaatin kanssa tarjottavaksi tarkoitettu kastike. Niitä valmistetaan muun muassa öljy-, kermaviili- ja sinappipohjaisina eri tavoin maustettuna. Erilaisten salaattien kanssa sopivat erilaiset kastikkeet, ja aina salaatti ei kastiketta kaipaa lainkaan. Salaattikastike tarjotaan joko valmiiksi salaattiin sekoitettuna (usein esimerkiksi caesarsalaatissa) tai erikseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salaattikastike Wikimedia Commonsissa
Arla

Arla voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Arla, pohjoismainen naisen etunimi
Arla Oy, suomalainen meijeriyhtiö
Arla Foods, kansainvälinen meijeriosuuskunta
Sauna Arla, helsinkiläinen yleinen sauna.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Arla”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
BUX

| BUX-indeksi |
| --- | --- |

Perustettu:  2. tammikuuta 1991
Pörssi(t):  Budapestin pörssi
Osat:  12–25
Taso:  Large cap
Liittyvät:   CETOP20  BUMIX 
ISIN:  HU0005060210
Reuters:  ^BUX
Bloomberg:  BUX <INDEX>
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
BUX-indeksi on Budapestin pörssin blue chip -osakeindeksi. BUX-indeksi sisältää Budapestin pörssin markkina-arvoltaan suurimmat yritykset.
Luettelo indeksin yhtiöistä

Indeksin yhtiöt 4. tammikuuta 2024:
4iG
ALTEO Energiaszolgáltató
ANY Security Printing
AutoWallis
Budapesti Ingatlan Hasznosítási és Fejlesztési
Chemical Works of Richter Gedeon
CIG Pannónia Életbiztosító
Delta Technologies
Graphisoft Park
Magyar Telekom Telecommunications
Masterplast
MOL Hungarian Oil & Gas
Opus Global
OTP Bank
PannErgy
Waberer's International
Artturi Lehtinen

Artturi August Lehtinen (10. lokakuuta 1896 Muurla – 9. lokakuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti. Hän valmistui maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1927. Hän toimi Ulkoasiainministeriön kauppapoliittisen osaston päällikkönä 1951–1953. Sen jälkeen hän oli pääkonsulina New Yorkissa 1953–1959, asiainhoitajana Ottawassa 1959–1960, suurlähettiläänä vuodesta 1961, kun lähetystöstä tuli suurlähetystö, vuoteen 1964.
Avi

Avi voi tarkoittaa seuraavia:
aluehallintovirasto
Alvajärven rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Avi,  rautatieliikennepaikka Suomessa
Audio Video Interleave, kuvaa ja ääntä sisältävä tiedostomuoto (.avi)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Avi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Artur Moraes

Moraes vuonna 2012
Artur Moraes, taiteilijanimeltään vain Artur, (s. 1981) on brasilialainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa portugalilaista SL Benficaa. Hän pelaa numerolla 1.