stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koulu-TV
Koulutelevision ohjelmia

Lähteet: Ritva- ja Elonet-tietokannat (Kavi), Elävä arkisto (Yle)
1963: Tervamiilu – unohtunut hauta
1965: Oli kerran , dokumenttielokuva Espoon Suomenojan luonnosta
kirkon elokuvapalkinto
Japan Prize
1969: Rautateollisuus, sarja
1975: Minä, sinä, hän, me, te, he, sarja suomen kieliopista
1975: Ihminen - Eino Leino, lyhyt dokumentti
1976: Jumalanmarjat, tv-näytelmä Teuvo Pakkalan novellista
1976: Aakkosten synty, animaatio
1978: Kaakaon matka, dokumentti
1979: Me vehkeilijät, neliosainen sarja fysiikan alkeista
1979: Tunnetko omenapuun
1979: Maatalo elää
1982: Kaukalossa kasvatettu poika, fiktio pojan jääkiekkoharrastuksesta
1982: Eilinen on huomenna historiaa
1982: Jannen pelto, tv-elokuva maatalon pojan uravalintapulmista
1984: Robotti von Rosenbergin tutkimukset
1989: Kuka minä olen?
1993: Kertomuksia kaatopaikalta, kuusiosainen ympäristöaiheinen sarja
1993: Islamin maailma
1994: Lähtöruutu sarjakuvaan, 5-osainen sarja
1997–1998: Avaruusarkki, Ylen ja BBC:n 22-osainen maantieteen ja biologian opetusohjelmasarja
1998: Kuva ruudussa , mediakasvatussarja
pääpalkinto, EBU:n opetusohjelmien kilpailu, Basel
1998: Oudon partaalla , mediakasvatussarja
pääpalkinto, Japan Prize
1999–: Uutisjuttu , ajankohtaisohjelma 10–12-vuotiaille
tiedonjulkistamisen valtionpalkinto 2003
2000: Avoin tarina , koululaisille järjestetyn kirjoituskilpailun satoa
Baselin kaupungin palkinto, Kansainvälinen opetus- ja multimediafestivaali, Karlsruhe
erikoismaininta, Japan Prize
2000: Siiveniskuja
lastenohjelmien pääpalkinto, International Wildlife Film Festival, Missoula, Montana, USA
2001: Hoksaamo, sarja koulua aloittaville
2003: Lappi elää, kolmiosainen sarja Pohjois-Lapista
2003: Näin syntyy tv-draama, kolmiosainen mediakasvatussarja
Aiheesta muualla

Yle Elävä arkisto: Koulu-tv opasti myös oikeakielisyyteen
Jo vuonna 1957 esiteltiin television käyttöä opetuksessa Lapinlahden kansakoulussa Helsingissä.
Kuutoskaupungit

Kuutoskaupungit on termi, jota käytetään kuvaamaan Suomen suurimpia kaupunkeja Helsinkiä, Espoota, Tamperetta, Vantaata, Oulua ja Turkua yhtenä käsitteenä. Termiä käytetään erityisesti tilastollisissa yhteyksissä, erilaisissa raporteissa sekä indikaattoreissa, joissa verrataan kuutoskaupunkien kehitystä keskenään tai muuhun Suomeen nähden. Kuutoskaupungeissa ja niiden keskustaajamissa asui vuoden 2021 lopulla yli kaksi miljoonaa suomalaista, noin 39 prosenttia koko väestöstä.
Aiheesta muualla

Suomen kuutoskaupungit – Tilastollisia erityispiirteitä 2007
Kuutoskaupungit – Kuutoskaupunkien ekologisen kestävyyden indikaattorit 2006–2010
Kuutoskaupungit julkistivat tavoitteensa hallitusohjelmaan (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuuden suurimman kaupungin tilastollisia erityispiirteitä 2014
Kuvamuseo

| Kuvamuseo |
| --- | --- |
 Kuvamuseo helmikuussa 2013.
Tyyppi:  taidemuseo
Sijainti:  Uumaja, Ruotsi
Perustettu:  1981
Johtaja:  Katarina Pierre
Kotisivut:  bildmuseet.umu.se
Koordinaatit:  63°49′13″N, 20°16′34″E
 fiKuvamuseo 
    
Kuvamuseo (ruots. Bildmuseet) on Uumajan keskustassa, Ruotsissa sijaitseva nykytaiteen museo. Museon on perustanut vuonna 1981 Uumajan yliopisto. Se on nykytaiteen ja visuaalisen kulttuurin keskus, kuten myös paikka, jossa voi saada kokemuksia, pohdiskella ja keskustella. Museossa on esillä kansainvälistä nykytaidetta, valokuvia, arkkitehtuuria ja muotoilua sekä taidehistorian takaumiaselvennä. Siellä järjestetään näyttelyitä, opastettuja kierroksia, luentoja, seminaareja, elokuvia ja esityksiä.
Historia

Museo perustettiin vuonna 1981 Gammlian alueelle, Västerbottenin museon lähelle. Kesäkuussa 2012 se muutti Uumajan yliopiston taidekampuksella sijaitsevaan uuteen rakennukseen, jonka on suunnitellut tanskalainen Henning Larsen Architects yhdessä White arkitekter -toimiston kanssa. Rakennus on 36 metriä korkea, seitsemänkerroksinen, ja siinä on kolme suurta näyttelytilaa.
Museossa on esillä arkkitehtuuria, muotoilua, nykytaidetta sekä valokuvia. Kolmessa alimmassa kerroksessa on putiikkeja, kuvamyymälä ja monikäyttöinen kokoussali.
Kuvamuseo oli yksi kolmesta ehdokkaasta Euroopan neuvoston vuoden 2014 museopalkinnon saajaksi ja Ruotsin vuoden museo 2014 -palkinnon saajaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuvamuseo Wikimedia Commonsissa
Kuvamuseon kotisivut
Kuva Kuvamuseon sisältä.
Kuivasaari

| Kuivasaari |
| --- | --- |
 Kuivasaari
Koordinaatit:  60°06.11′N, 25°00.94′E
Merialue:  Suomenlahti
Valtio
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Uusimaa
Kunta:  Helsinki
Väestö
Väkiluku:  0
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vanhaa rannikkotykistöä Kuivasaaressa. Kuva otettu järeän 305 mm:n kaksoistykkitornin päältä.
Kuivasaari (ruots. Torra Mjölö) on Suomen puolustusvoimien hallinnassa oleva linnakesaari. Saari sijaitsee Helsingin edustalla Isosaaren länsipuolella.
Saaren nimi johtuu siitä, että siellä ei ole makean veden lähteitä. Vettä sinne pumpataan läheisestä Isosaaresta putkia pitkin.
Historiaa

Saarta pitivät tukikohtanaan kalastajat 1700-luvulla. Vuonna 1896 kruunu lunasti sen sotilaskäyttöä varten. Kymmenisen vuotta myöhemmin, Venäjän ja Japanin välisen sodan jälkeen Venäjälle syntyi tarve luoda puolustusasemia Suomenlahdelle, ja saarta alettiin linnoittaa ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä. Saaresta tuli osa Pietari Suuren merilinnoitusta, sen läntistä ketjua, johon kuului 212 niemeä ja saarta Suomessa. Kuivasaaren linnoitus oli sodan syttyessä melkein valmis. Saaressa ei kuitenkaan jouduttu kokemaan sotatoimia. Suomen sisällissodan aikana Saksan Itämeren-divisioonan noustua maihin Hangossa Kuivasaaren venäläinen miehistö pakeni Petrogradiin. Kuivasaaren patterit jäivät ehjinä jälkeen, ja saksalaiset kouluttivat suomalaisia miehiä, jotka osasivat edes auttavasti saksaa, käyttämään niitä.
Kasarmiin oli mahdollista sijoittaa sata miestä, ja patterissa oli tilaa toiselle sadalle miehelle. Päällystöllä oli omat asuntonsa. Enimmillään sotilashenkilöitä asui saarella 250 henkeä.
Tykkitorni

Venäläiset jättivät saarelle Obuhovin terästehtaalla Pietarin lähellä valmistettuja 305 mm eli 12 tuuman tykkejä. 1930-luvulla ne sijoitettiin järeään kaksoistykkitorniin, joka on yksi maailman harvoista säilyneistä 305 mm:n kaksoistykkitorneista. Tornissa on viisi kerrosta, ja se painaa miljoona kiloa. Korkeutta sillä on 19 metriä ja halkaisijaltaan se on 16-metrinen. Ampumasektori on 360 astetta ja kranaatin paino 471 kiloa. Kantama oli 40 kilometriä. Ampuma-arvojen laskemiseen tarvittiin 15–20 ihmistä ja niiden operoimiseen tarvittiin 80–137 ihmistä kerrallaan.
Tykit olivat osa Suomen rannikkopuolustusta, mutta niillä ammuttiin toisen maailmansodan aikana vain kaksi kertaa, kerran harjoituksissa, ja toisen kerran syksyllä 1941, kun venäläiset olivat vetäytymässä Hangosta.
Sodan jälkeen liittoutuneiden valvontakomissio vaati, että tykit puretaan. Putket kuljetettiin sadan kilometrin päähän Panssariprikaatiin. Ne kuitenkin tuotiin uudelleen Kuivasaareen vuonna 1960 ja tykit koottiin siellä. 1960- ja 1970-luvuilla tykeillä ammuttiin paljon testiammuntoja, jonka jälkeen ammunnat loppuivat. Ampumisesta syntyi valtavia paineaaltoja, ja saaren rakennusten ovet ja ikkunat piti ammuntojen aikana avata, muuten ne olisivat menneet rikki.
Tykkitorni on ampumakunnossa, mutta sillä ammutaan nykyään ainoastaan kunnialaukauksia esimerkiksi Suomen itsenäisyyspäivänä. Laukaukset ovat niin sanottuja vesilaukauksia, eli kranaatin sijaan putkeen työnnetään styrox-tulppa ja putkeen pistetään muovipussipötkö, jossa on 500 kg vettä. Panos on tavallinen täyspanos. Tällä tavalla saadaan sama putkipaine kuin kranaatilla, jolloin putken joustimet, hidastimet ja palautin toimivat oikein. Periaatteessa voisi ampua kranaattejakin, mutta siihen liittyy käytännön vaikeus: kyseessä olisi kovapanosammunta, johon tarvitaan varoilmoitukset ja vartijat. Samalla Suomenlahti pitäisi olla tyhjä laivaliikenteestä 50 kilometrin etäisyydelle ja lentoliikenteestäkin 10 kilometrin korkeuteen, eikä se ole mahdollista.[lähde? ]
Valmiudesta ja käytöstä luovuttiin 1970-luvun alkupuolella sähkölaitteiden huonon kunnon vuoksi, ja tykki poistettiin SA-käytöstä eli sodan ajan käytöstä. Viimeinen SA-tehtävämilloin? oli tulittaa silloista Seutulan lentokenttää maahanlaskujen torjumiseksi ilmassa räjähtävillä sirpalepanoksilla. Jos panokset olisivat loppuneet, tarkoituksena oli ampua kiitotielle 450 kg:n miinakranaatteja. Tykki oli romutusvaarassa, kunnes 1980-luvulla silloisen SlRtR:n komentajan johdolla se päätettiin pelastaa. Kilta kunnosti tykkitornin 1980–1990-lukujen vaihteessa, ja sitä pidetään toimintakunnossa.[lähde? ]
Saari nykyään

Saarella on Suomenlinnan Rannikkotykistökillan ylläpitämä huomattava kokoelma vanhoja historiallisia tykkejä. Aikaisemmin Kuivasaaressa toimi myös aktiivikäytössä ollut 100 TK -rannikkotykkipatteri. Kyseiset tykit on poistettu aktiivikäytöstä. Linnakkeella ei ole pysyvää miehitystä, mutta se on edelleenkin Puolustusvoimien käytössä ja siten yleiseltä käytöltä suljettu, mutta tilausristeilyjä järjestävät useat yritykset.
Sotamuseo on aikoinaan halunnut saaresta museosaaren, mutta rahapulan vuoksi hanke ei toteutunut. Suomenlinnan Rannikkotykistökilta on kuitenkin 1990-luvulta saakka pitänyt huolta siitä, että kiinteistöt ja kalusto ovat pysyneet kunnossa.
Saarelle ei saa nousta maihin, eikä sitä saa veneellä lähestyä 100:aa metriä lähemmäs. Vierailulupia on kuitenkin mahdollista saada. Useampikin risteily-yritys järjestää kesäisin vierailuja saareen. Mukana on oltava henkilöllisyystodistus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuivasaari Wikimedia Commonsissa
Helsingin edustan saarten tulevasta käytöstä (Arkistoitu – Internet Archive). Valtioneuvoston Viikko 10, 2.3. - 8.3.2013.
Video Kuivasaaren Obuhov-tykkien kunnialaukauksista 6.12.2017 Merivoimien Facebook-sivulla
Lazare Ponticelli

Lazare Ponticelli vuonna 2006 kahden vanhoihin sotilasasuihin pukeutuneen historian elävöittäjän välissä.
Lazare Ponticelli (7. joulukuuta 1897 – 12. maaliskuuta 2008) oli viimeinen ranskalainen ensimmäisen maailmansodan veteraani. Hän syntyi Italiassa, mutta muutti vuonna 1907 Ranskaan ja oli kuolinhetkellään vanhin Italiassa syntynyt mies.
Ponticelli ristittiin Làzarroksi, mutta hän käytti ranskalaista kirjoitusasua. Hän liittyi vuonna 1914 Ranskan muukalaislegioonaan ja haavoittui pian palvelukseen astumisensa jälkeen. Hän taisteli saksalaisia vastaan ja siirtyi Italian armeijaan vuonna 1915. Hän haavoittui jälleen taistelussa Itävaltaa vastaan Tirolissa.
Lazare Ponticelli täytti 100 vuotta joulukuussa 1997 ja kuoli vuonna 2008 110 vuoden ikäisenä.
Aiheesta muualla

Lazare Ponticellin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki]
Labé

| Labé |
| --- | --- |
 Näkymä Labén keskustasta.
 Labé
 Koordinaatit: 11.3187°N, 12.2843°W 
Valtio:  Guinea
Alue:  Labén alue
Prefektuuri:  Labén prefektuuri
Perustettu:  1720-luku
Korkeus:  1 050 m
Väkiluku (2014):  141 730
 Prefektuurin ISO 3166-2 -koodi: GN-LA 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Labé on kaupunki Guinean Labén alueen Labén prefektuurissa. Se on Labén alueen hallintokeskus. Kaupungin asukasluku oli 141 730 (2014).
Kaupunki sijaitsee Fouta Djallonin tasangolla linnuntietä runsas 250 kilometriä pääkaupunki Conakrystä koilliseen. Kaupunki sijaitsee noin 1 050 metriä merenpinnan yläpuolella. Labé on maanteiden risteyspaikka, jonne saapuu maantie Mamousta, Senegalin rajalta ja Malin, Touguén ja Télimélén kaupungeista. Kaupungin pohjoisosassa on maan sisäiseen liikenteeseen käytetty Labén lentoasema.
Dialonke-kansa perusti kaupungin 1720-luvulla ja se nimettiin heidän päällikkönsä Manga Labén mukaan. Kaupungista muodostui 1700- ja 1800-luvulla tärkeä Fouta Djallonin valtakunnan poliittinen ja kaupallinen keskus.
Nyttemmin se on tärkeä alueellinen kauppapaikka tiheästi, pääosin muslimiuskoisten fulanien asuttaman alueen maataloustuotteille (karja, riisi, hirssi, sitrushedelmät). Labé on suuri appelsiinikaupan koontikeskus, josta hedelmät rahdataan kuorma-autoilla Senegalin Dakariin ja Mamoun kaupungin tuoremehupakkaamoon. Kaupunki tuottaa vientiin myös appelsiini-, sitruuna- ja jasmiiniöljyä (eteerisiä öljyjä), joita käytetään saippuan ja parfyymien valmistuksessa. Labéssa on sairaala, useita toisen asteen kouluja, keskusmoskeija ja roomalaiskatolinen lähetysasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Labé Wikimedia Commonsissa
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2024

Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2024 (engl. UEFA Euro 2024) järjestettiin Saksassa. Ne olivat järjestyksessään 17. jalkapallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut. Saksa järjesti Euroopan-mestaruuskilpailut toista kertaa.
Hakuprosessi

Kilpailujen isännyyttä hakivat Saksa ja Turkki. Myös Norja, Ruotsi, Suomi ja Tanska harkitsivat isännyyttä yhteisellä hakemuksella, mutta lopulta vetäytyivät valintaprosessista. Kisaisännästä päätettiin 27. syyskuuta 2018. Saksa voitti äänin 12–4.
| Äänestystulokset> Maa | Äänestystulokset> Äänet | Äänestystulokset>  | Äänestystulokset>  | Äänestystulokset>  | Äänestystulokset>  | Äänestystulokset>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Saksa | 12 |  |  |  |  |  |
|  Turkki | 4 |  |  |  |  |  |
| Tyhjä | 1 |  |  |  |  |  |
| Yhteensä | 17 |  |  |  |  |  |
Karsinnat

Lopputurnaukseen pääsi yhteensä 24 joukkuetta. Karsintoihin osallistui jokainen UEFA:n 55 jäsenmaasta, lukuun ottamatta kisojen isäntämaata Saksaa, jolla oli suora paikka lopputurnauksessa ja Venäjää, joka suljettiin pois kisoista Ukrainaan tekemänsä hyökkäyksen johdosta. EM-kilpailujen karsintalohkot arvottiin 9. lokakuuta 2022. Joukkueet jaettiin kymmeneen lohkoon, joista seitsemässä pelaa viisi joukkuetta ja kahdessa lohkossa kuusi. Lohkojen kaksi parasta joukkuetta pääsi suoraan kisoihin. Loput kolme paikkaa varattiin Kansojen liigan pudotuspelien voittajille.
Karsinnat > Lopputurnaukseen selvinneet joukkueet

| Joukkue | Karsintatapa | Karsintapäivä | Aiempia esiintymisiä | Edellinen | Edellinen paras sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Saksa | Isäntämaa | 27. syyskuuta 2018 | 13 | 2020 | Mestaruus (1972, 1980 ja 1996) |
|  Belgia | Lohko F:n voittaja | 13. lokakuuta 2023 | 6 | 2020 | Hopeaa (1980) |
|  Portugali | Lohko J:n voittaja | 13. lokakuuta 2023 | 8 | 2020 | Mestaruus (2016) |
|  Ranska | Lohko B:n voittaja | 13. lokakuuta 2023 | 10 | 2020 | Mestaruus (1984 ja 2000) |
|  Espanja | Lohko A:n voittaja | 15. lokakuuta 2023 | 11 | 2020 | Mestaruus (1964, 2008 ja 2012) |
|  Skotlanti | Lohko A:n toinen | 15. lokakuuta 2023 | 3 | 2020 |  |
|  Turkki | Lohko D:n voittaja | 15. lokakuuta 2023 | 5 | 2020 |  |
|  Itävalta | Lohko F:n toinen | 16. lokakuuta 2023 | 3 | 2020 |  |
|  Englanti | Lohko C:n voittaja | 17. lokakuuta 2023 | 10 | 2020 | Hopeaa (2020) |
|  Unkari | Lohko G:n voittaja | 16. lokakuuta 2023 | 4 | 2020 |  |
|  Slovakia | Lohko J:n toinen | 16. lokakuuta 2023 | 2 | 2020 |  |
|  Albania | Lohko E:n voittaja | 17. marraskuuta 2023 | 1 | 2016 |  |
|  Tanska | Lohko H:n voittaja | 17. marraskuuta 2023 | 9 | 2020 | Mestaruus (1992) |
|  Alankomaat | Lohko B:n toinen | 19. marraskuuta 2023 | 10 | 2020 | Mestaruus (1988) |
|  Romania | Lohko I:n voittaja | 18. marraskuuta 2023 | 5 | 2016 |  |
|  Sveitsi | Lohko I:n toinen | 19. marraskuuta 2023 | 5 | 2020 |  |
|  Serbia | Lohko G:n toinen | 19. marraskuuta 2023 | 5 | 2000 |  |
|  Italia | Lohko C:n toinen | 20. marraskuuta 2023 | 10 | 2020 | Mestaruus (1968, 2020) |
|  Slovenia | Lohko H:n toinen | 20. marraskuuta 2023 | 1 | 2000 |  |
|  Tšekki | Lohko E:n toinen | 20. marraskuuta 2023 | 10 | 2020 | Mestaruus (1976) |
|  Kroatia | Lohko D:n toinen | 21. marraskuuta 2023 | 6 | 2020 |  |
|  Puola | Play-off Polku A:n voittaja | 26. maaliskuuta 2024 | 4 | 2020 |  |
|  Ukraina | Play-off Polku B:n voittaja | 26. maaliskuuta 2024 | 3 | 2020 |  |
|  Georgia | Play-off Polku C:n voittaja | 26. maaliskuuta 2024 | 0 |  | Debyytti |
Pelipaikat

Hakuprosessin aikana Saksa ilmoitti 10 stadionia ottelupaikoiksi. Kisojen loppuottelu pelattiin Berliinin Olympiastadionilla.
| Berliini | München | Dortmund | Gelsenkirchen |
| --- | --- | --- | --- |
| Olympiastadion Berlin | Fußball Arena München | BVB Stadion Dortmund | Arena AufSchalke |
| Kapasiteetti: 74 461 | Kapasiteetti: 75 024 | Kapasiteetti: 81 359 | Kapasiteetti: 54 740 |

| Frankfurt |  Berliini München Dortmund Gelsenkirchen Stuttgart Hampuri Düsseldorf Köln Leipzig Frankfurt |  Berliini München Dortmund Gelsenkirchen Stuttgart Hampuri Düsseldorf Köln Leipzig Frankfurt | Stuttgart |
| Arena Frankfurt |  Berliini München Dortmund Gelsenkirchen Stuttgart Hampuri Düsseldorf Köln Leipzig Frankfurt |  Berliini München Dortmund Gelsenkirchen Stuttgart Hampuri Düsseldorf Köln Leipzig Frankfurt | Arena Stuttgart |
| Kapasiteetti: 54 697 |  Berliini München Dortmund Gelsenkirchen Stuttgart Hampuri Düsseldorf Köln Leipzig Frankfurt |  Berliini München Dortmund Gelsenkirchen Stuttgart Hampuri Düsseldorf Köln Leipzig Frankfurt | Kapasiteetti: 54 244 |
|  |  Berliini München Dortmund Gelsenkirchen Stuttgart Hampuri Düsseldorf Köln Leipzig Frankfurt |  Berliini München Dortmund Gelsenkirchen Stuttgart Hampuri Düsseldorf Köln Leipzig Frankfurt |  |
| Hampuri | Düsseldorf | Köln | Leipzig |
| Volksparkstadion Hamburg | Arena Düsseldorf | Stadion Köln | Stadion Leipzig |
| Kapasiteetti: 52 245 | Kapasiteetti: 51 031 | Kapasiteetti: 49 827 | Kapasiteetti: 42 959 |
Lohkoarvonta

Lopputurnauksen lohkoarvonta suoritettiin 2. joulukuuta 2023 Hampurissa.
Kori 1: Isäntämaa, lohkovoittajat sijoilla 1–5
Kori 2: Lohkovoittajat sijoilla 6–10, paras lohkokakkonen (11)
Kori 3: Lohkokakkoset sijoilla 2–7 (12–17)
Kori 4: Lohkokakkoset sijoilla 8–10 (18–20), Kansojen liigan playoff-voittajat
| Kori 1> Joukkue | Kori 1> Ranking | Kori 2> Joukkue | Kori 2> Ranking | Kori 3> Joukkue | Kori 3> Ranking | Kori 4> Joukkue | Kori 4> Ranking |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Saksa | — |  Unkari | 6 |  Alankomaat | 12 |  Italia | 18 |
|  Portugali | 1 |  Turkki | 7 |  Skotlanti | 13 |  Serbia | 19 |
|  Ranska | 2 |  Romania | 8 |  Kroatia | 14 |  Sveitsi | 20 |
|  Espanja | 3 |  Tanska | 9 |  Slovenia | 15 |  Puola | 21 |
|  Belgia | 4 |  Albania | 10 |  Slovakia | 16 |  Ukraina | 22 |
|  Englanti | 5 |  Itävalta | 11 |  Tšekki | 17 |  Georgia | 34 |
Pelijärjestelmä

Lopputurnaukseen päässeet 24 maata jaettiin kuuteen neljän joukkueen alkulohkoon. Pudotuspeleihin, jotka koostuivat neljännesvälieristä, puolivälieristä, välieristä ja loppuottelusta, pääsivät jokaisen lohkon ensimmäiseksi ja toiseksi sijoittuneet joukkueet sekä neljä parasta lohkokolmosta.
Alkulohkot

Lohkovoittajat, toiseksi sijoittuneet joukkueet sekä neljä parasta kolmanneksi sijoittunutta joukkuetta etenivät pudotuspeleihin.
Alkulohkot > Sijoituksen määräytyminen

Tasapisteissä olevien joukkueiden sijoitukset määräytyvät seuraavasti:
pisteet keskinäisissä otteluissa
maaliero keskinäisissä otteluissa
tehdyt maalit keskinäisissä otteluissa
jos yhä tasapisteissä, käytetään kriteereitä 1–3 niiden joukkueiden keskinäiseen otteluun, joiden sijoitus on vielä selvittämättä
maaliero kaikissa otteluissa
tehdyt maalit kaikissa otteluissa
voitot kaikissa otteluissa
jos pelataan alkulohkon viimeistä kierrosta, tasapisteissä olevat joukkueet pelaavat rangaistuspotkukilpailun
fair-play-tilasto kaikissa otteluissa
kokonaisranking
Alkulohkot > Lohko A

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa (I) | 3 | 2 | 1 | 0 | 8 | 2 | +6 | 7 | Eteni pudotuspeleihin |
| 2 |  Sveitsi | 3 | 1 | 2 | 0 | 5 | 3 | +2 | 5 | Eteni pudotuspeleihin |
| 3 |  Unkari | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 5 | −3 | 3 |  |
| 4 |  Skotlanti | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 7 | −5 | 1 |  |
.
Saksa  v  Skotlanti
| Saksa  | 5–1 |  Skotlanti |
| --- | --- | --- |
|  Wirtz  10'  Musiala  19'  Havertz  45+1' (rp.)  Füllkrug  68'  Can  90+3'  | Raportti |  Rüdiger  87' (om.)  |
Unkari  v  Sveitsi
| Unkari  | 1–3 |  Sveitsi |
| --- | --- | --- |
|  Varga  66'  | Raportti |  Duah  12'  Aebischer  45'  Embolo  90+3'  |
Saksa  v  Unkari
| Saksa  | 2–0 |  Unkari |
| --- | --- | --- |
|  Musiala  22'  Gündoğan  67'  | Raportti |  |
Skotlanti  v  Sveitsi
| Skotlanti  | 1–1 |  Sveitsi |
| --- | --- | --- |
|  McTominay  13'  | Raportti |  Shaqiri  26'  |
Sveitsi  v  Saksa
| Sveitsi  | 1–1 |  Saksa |
| --- | --- | --- |
|  Ndoye  28'  | Raportti |  Füllkrug  90+2'  |
Skotlanti  v  Unkari
| Skotlanti  | 0–1 |  Unkari |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  Csoboth  90+10'  |
Alkulohkot > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Espanja | 3 | 3 | 0 | 0 | 5 | 0 | +5 | 9 | Eteni pudotuspeleihin |
| 2 |  Italia | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 3 | 0 | 4 | Eteni pudotuspeleihin |
| 3 |  Kroatia | 3 | 0 | 2 | 1 | 3 | 6 | −3 | 2 |  |
| 4 |  Albania | 3 | 0 | 1 | 2 | 3 | 5 | −2 | 1 |  |
Espanja  v  Kroatia
| Espanja  | 3–0 |  Kroatia |
| --- | --- | --- |
|  Morata  29'  Fabián  32'  Carvajal  45+2'  | Raportti |  |
Italia  v  Albania
| Italia  | 2–1 |  Albania |
| --- | --- | --- |
|  Bastoni  11'  Barella  16'  | Raportti |  Bajrami  1'  |
Kroatia  v  Albania
| Kroatia  | 2–2 |  Albania |
| --- | --- | --- |
|  Kramarić  74'  Gjasula  76' (om.)  | Raportti |  Laçi  11'  Gjasula  90+5'  |
Espanja  v  Italia
| Espanja  | 1–0 |  Italia |
| --- | --- | --- |
|  Calafiori  55' (om.)  | Raportti |  |
Albania  v  Espanja
| Albania  | 0–1 |  Espanja |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  Torres  13'  |
Kroatia  v  Italia
| Kroatia  | 1–1 |  Italia |
| --- | --- | --- |
|  Modrić  55'  | Raportti |  Zaccagni  90+8'  |
Alkulohkot > Lohko C

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Englanti | 3 | 1 | 2 | 0 | 2 | 1 | +1 | 5 | Eteni pudotuspeleihin |
| 2 |  Tanska | 3 | 0 | 3 | 0 | 2 | 2 | 0 | 3 | Eteni pudotuspeleihin |
| 3 |  Slovenia | 3 | 0 | 3 | 0 | 2 | 2 | 0 | 3 | Eteni pudotuspeleihin |
| 4 |  Serbia | 3 | 0 | 2 | 1 | 1 | 2 | −1 | 2 |  |
Slovenia  v  Tanska
| Slovenia  | 1–1 |  Tanska |
| --- | --- | --- |
|  Janža  77'  | Raportti |  Eriksen  17'  |
Serbia  v  Englanti
| Serbia  | 0–1 |  Englanti |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  Bellingham  13'  |
Slovenia  v  Serbia
| Slovenia  | 1–1 |  Serbia |
| --- | --- | --- |
|  Karničnik  69'  | Raportti |  Jović  90+5'  |
Tanska  v  Englanti
| Tanska  | 1–1 |  Englanti |
| --- | --- | --- |
|  Hjulmand  34'  | Raportti |  Kane  18'  |
Englanti  v  Slovenia
| Englanti  | 0–0 |  Slovenia |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  |
Tanska  v  Serbia
| Tanska  | 0–0 |  Serbia |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  |