stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Meksiko yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa
Meksikon MM-mitalit kisoittain

| Kisavuosi ja -paikka>  | Miehet> Kulta | Miehet> Hopea | Miehet> Pronssi | Naiset> Kulta | Naiset> Hopea | Naiset> Pronssi | Yhteensä> Kulta | Yhteensä> Hopea | Yhteensä> Pronssi | Yhteensä | Yhteensä> Sijoitus mitalitilastossa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1976 Malmö | 0 | 1 | 0 | - | - | - | 0 | 1 | 0 | 1 | 2. |
| 1983 Helsinki | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 11. |
| 1987 Rooma | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1991 Tokio | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1993 Stuttgart | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1995 Göteborg | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 29. |
| 1997 Ateena | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 2 | 19. |
| 1999 Sevilla | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 33. |
| 2001 Edmonton | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 2 | 2 | 35. |
| 2003 Pariisi | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 14. |
| 2005 Helsinki | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 34. |
| 2007 Osaka | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2009 Berliini | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 25. |
| 2011 Daegu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2013 Moskova | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 33. |
| 2015 Peking | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2017 Lontoo | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 31. |
| 2019 Doha | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2022 Eugene | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2023 Budapest | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| Yhteensä | 2 | 3 | 5 | 1 | 1 | 2 | 3 | 4 | 7 | 14 | 46. |
Meksikon MM-mitaliurheilijat

| Urheilija | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Vuodet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ana Guevara | 1 | 0 | 2 | 3 | 2001–2005 |
| Daniel García | 1 | 0 | 1 | 2 | 1997–1999 |
| Ernesto Canto | 1 | 0 | 0 | 1 | 1983 |
| Enrique Vera Ibáñez | 0 | 1 | 0 | 1 | 1976 |
| Dionisio Ceron | 0 | 1 | 0 | 1 | 1995 |
| Eder Sánchez | 0 | 1 | 0 | 1 | 2009 |
| Maria Guadalupe González | 0 | 1 | 0 | 1 | 2017 |
| Miguel Angel Rodríguez | 0 | 0 | 1 | 1 | 1997 |
| Alejandro Cárdenas | 0 | 0 | 1 | 1 | 1999 |
| Edgar Hernández | 0 | 0 | 1 | 1 | 2001 |
| Luis Rivera | 0 | 0 | 1 | 1 | 2013 |
Melinda

| Melinda |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  5. toukokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  1700-luvun paimenrunoudesta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Melinda on naisen etunimi.  Nimi on peräisin 1700-luvun paimenrunoudesta ja on yhdistetty latinan sanoista mel, joka tarkoittaa hunajaa, sekä lind, joka tarkoittaa lempeää, mutta myös taistelijatarta.
Suomessa vuosina 1960–2019 syntyneitä Melinda-nimisiä henkilöitä on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 855. Sen sijaan ennen vuotta 1960 syntyneitä Melinda-nimisiä on alle 20. Vuodesta 2015 lähtien Melindan nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 5. toukokuuta.
Tunnettuja Melinda-nimisiä

Melinda Clarke, yhdysvaltalainen näyttelijä
Melinda Culea, yhdysvaltalainen näyttelijä
Melinda Czink, unkarilainen tennispelaaja
Melinda Dillon, yhdysvaltalainen näyttelijä
Melinda Gates, o.s. French, yhdysvaltalainen tietotekniikan kehittäjä ja toimittaja, Bill Gatesin puoliso
Melinda Kinnaman, ruotsalainen näyttelijä
Melinda Koivula, suomalainen jalkapalloilija
Melinda Metz, yhdysvaltalainen nuortenkirjailija
Melinda Wagner, yhdysvaltalainen säveltäjä
Profeetta

Gebhard Fugel:Mooses saa laintaulut (n. 1900)
Profeetta on jumalalta tulevaksi uskotun ilmestyksen välittäjä. Profeetta voi uskoa olevansa suoraan jumalan lähettämä edustaja, tai hän voi välittää jumalan tahtoa esimerkiksi saamiensa näkyjen tai unien kautta, tai arpaa heittämällä. Profeetan saamat jumalalliset ilmoitukset tai ennustukset ovat profetioita.
Profetioiden vastaanottaminen

Profeetta kokee saaneensa jumalalta kutsun profeetaksi usein joko unessa, näyssä, äänenä tai toisen profeetan välityksellä. Hänen profetiansa voivat olla inspiraation vaikutusta tai seurausta tiettyjen opittujen tekniikoiden käytöstä, usein molemmista. Tekniikoiden tarkoituksena on saavuttaa hurmostila, jossa ilmestyksiä voidaan ottaa vastaan. Profeetta saavuttaa hurmostilan esimerkiksi musiikin, tanssin, rummutuksen, rajun liikehdinnän tai itsensä viiltelyn avulla. Hurmostilassa profeetan katsotaan olevan hengen tai jumaluuden (kristinuskossa Pyhän Hengen) vallassa, ja jumaluus puhuu silloin hänelle, yleensä minä-muodossa ja lyhyin ja rytmillisin lausein.
Profeetan vaikutus

Jotkut profeetat väittävät heille välitetyn totuuden olevan ainutlaatuinen. He keräävät ympärilleen opetuslapsia, joille profeettansa opetukset paljastavat ainoan todellisen uskonnon. Nämä profetiat johtavat usein uusien uskontojen syntyyn: tällaisia profeettoja olivat esimerkiksi Zarathustra, Jeesus ja Muhammad sekä monet uususkontojen perustajat. Jotkut Vanhan testamentin profeetat, kuten Aamos ja Jeremia, olivat uskontonsa uudistajia ja puhdistajia; Arabiassa myös Muhammad luetaan tämänkaltaiseksi profeetaksi.
Koulutus ja rooli

Profeetat saivat aikoinaan koulutuksensa usein killoissa, joita johti mestari. He erottautuivat muista yhteisönsä jäsenistä usein pukeutumisen, hiustyylin, otsamerkin tai itseaiheutettujen arpien kautta.
Profeetta voi usein toimia myös pappina: useissa kulttien rituaaleissa pappi-profeetat voivat olla tärkeässä roolissa, vaikkakaan he eivät ole saaneet jumalallista kutsua.
Profeetan erot mystikoihin, samaaneihin ja ennustajiin verrattuna

Toisin kuin esimerkiksi šamaani, profeetta muistaa aina jälkeenpäin hänelle tapahtuneen ja hänen saamansa viestin. Mystikko voi myös profetoida: hän eroaa profeetasta siinä, että mystikko pyrkii yhteyteen jumalan kanssa, joka ottaa hänen egonsa valtaansa, mutta profeetta säilyttää aina oman minuutensa. Ennustajat puolestaan ennustavat tulevaa esimerkiksi tähdistä tai sisälmyksistä.
Profetian epäonnistumisen seuraukset

Silloinkaan kun tulevaa tapahtumaa ennustanut profetia jää toteutumatta, moni uskovainen ei jätä uskontoaan tai johtajaansa. Hän mieluummin tulkitsee epäonnistumisen parhain päin välttääkseen kognitiivista dissonanssia, ja jopa vahvistuu uskossaan. Uskonnolliset ryhmät harvoin hajoavat profetioidensa toteutumattomuuteen. Jotkin ryhmät vastaavat epäonnistumiseen kiihdyttämällä lähetystyötään: tästä esimerkkejä ovat olleet varhaiskristityt, šabbetailaiset, Jehovan todistajat, Daavidin oksan toisen sukupolven jäsenet sekä Lubavitch-hasidit. Uskovaiset selittävät epäonnistumisen usein siten, että ennustettu muutos todella tapahtuikin, mutta toisella olevaisuuden tasolla. Esimerkiksi Jehovan todistajien profetiat Kristuksen toisesta tulemisesta (vuosina 1878, 1881, 1914, 1918, 1925 ja 1975) selitettiin aina tapahtuneen, mutta vain toisin tavoin. Toinen yleinen tapa selittää epäonnistuminen on väittää profetiaan uskomisen edellyttämistä vain uskovaisten testaamiseksi. Joskus epäonnistuminen selitetään päivämäärän laskuvirheeksi. Joissain tapauksissa profetia kielletään jälkikäteen profetiana, ja sitä väitetään vain median synnyttämäksi väärinkäsitykseksi.
Profeetat kulttuureittain > Lähi-itä

Muinaisessa Egyptissä ei juurikaan ollut karismaattisia profeettoja, vaan uskonoppineilla oli käsitys, että hyvät ja huonot ajat seurasivat säännöllisesti toisiaan. Lähi-idässä on kuitenkin vanha profeettojen perinne. Pohjoismesopotamialaisten marien kirjoituksissa 1700-luvulta eaa. mainitaan Dagon-jumalan profeetat, jotka muistuttivat myöhempiä heprealaisten Jahven profeettoja. Jotkin marilaisten profeetat saivat ilmoituksensa suoraan jumalilta. Heettiläisten teksteissä 1300-luvulla eaa. mainitaan profeetat, mutta ei heidän profetioitaan. Zarathustralaisuuden perustaja Zarathustra saattoi olla myyttinen henkilö, mutta hän saattoi myös olla profeetta, joka saarnasi Ahura Mazdan hänelle paljastamia kirjoituksia, Avestaa.
Profeetat kulttuureittain > Juutalaisuus sekä Vanha testamentti

Heprealaiset omaksuivat profeettakäsityksensä (navi') kanaanilaisilta. Israelin varhaiset profeetat toimivat pyhäköissä, ja he tarjosivat profetioitaan usein maksua vastaan. Ensimmäiset merkittävät uudemman ajan siirtymisvaiheen profeetat olivat Samuel, Gad, Nathan ja Elia 1000-luvun eaa. tienoilla. Heitä seurasivat merkittävinä klassisen ajan profeettoina Aamos ja Hoosea 700-luvulla eaa. He pyrkivät uudistamaan Jahven kulttia ja torjumaan kanaanilaisten vaikutusta. He julistivat tuomiota ja epäjumalia palvoneen Israelin tuhoa, sekä saarnasivat Jerusalemia keskuksenaan pitävän kuningaskunnan puolesta. Babylonin vankeuden aikaiset israelilaiset profeetat keskittyivät jahvismin säilyttämiseen Babyloniassa: heistä tunnetuimpia olivat Jesaja,  Haggai ja Sakarja. Pian sen jälkeen profeettojen tarve ja merkitys juutalaisten keskuudessa lähes hävisi, mahdollisesti Jahven aseman vahvistumisen seurauksena.
Vanhan testamentin niin sanotut suuret profeetat Jesaja, Jeremia ja Hesekiel vaikuttivat 700–500 eaa. Niin kutsutut pienet profeetat ovat Hoosea, Joel, Aamos, Obadja, Joona, Miika, Nahum, Habakuk, Sefanja, Haggai, Sakarja ja Malakia. Daniel luetaan yleensä suuriin mutta joskus myös pieniin profeettoihin.
Profeetat kulttuureittain > Hellenismi

Profeetat olivat yleisiä hellenistisessä maailmassa, missä he paitsi välittivät jumalallisia viestejä, myös ennustivat tulevaisuutta.
Profeetat kulttuureittain > Kristinusko

Kristityt katsovat Vanhan testamentin profetioiden ennustaneen Kristuksen saapumista. Jeesus nähdään paitsi messiaana, myös viidennessä Mooseksen kirjassa luvattuna profeettana. Myös Jeesus piti itseään profeettana samoin kuin jotkut hänen aikalaisistaan; Jeesus ei tosin saanut ilmestyksiään hurmostilassa kuten useimmat muut profeetat. Raamatussa Jeesuksen kerrotaan ennustaneen oman kuolemansa, paluunsa maailmanlopun aikana, sekä Jerusalemin temppelin tuhon. Uudessa testamentissa mainitaan Jeesuksen lisäksi muitakin profeettoja Jeesuksen ja alkukirkon ajalta, kuten Simeon (Luukkaan evankeliumi), Hanna, Johannes Kastaja ja Siilas. Alkukirkossa profeetoilla oli merkittävä asema, mutta pian karismaattinen profetia alettiin käsittää demonisena. Monet kristityt kirkkokunnat katsovat, että profeettoja ei enää ole tarvittu sen jälkeen, kun kirkon perusta saatiin valmiiksi ja Uusi testamentti kanonisoitiin. Kristinuskossa on kuitenkin aina esiintynyt millenaristisia liikkeitä, joiden johdossa on toiminut profeetankaltaisia henkilöitä.
Profeetat kulttuureittain > Mormonismi

Mormonit pitävät 1800-luvulla elänyttä Joseph Smithiä Jumalan profeettana.
Profeetat kulttuureittain > Islam

Islamilaisen profeettaopin kiteytti 700-luvun puolivälissä Ibn Ishaq, jonka kadonnutta teosta Sirat Rasul Allah on kyetty ennallistamaan siitä tehtyjen lainausten avulla. Ibn Ishaqin esikuvana olivat Mooseksen kirjat ja Vanhan Testamentin profeetat. Ishaqin teos oli muodoltaan pelastushistoria, joka alkoi maailman luomisella ja Vanhan Testamentin tavoin jatkoi profeettojen ketjun esittelyllä. Profeetat oli vuorollaan lähetetty varoittamaan ihmisiä kadotuksesta ja julistamaan pelastusta niille, jotka uskovat Jumalan sanaan.
Islamin mukaan maan päällä on vaikuttanut kaikkiaan 124 000 profeettaa, joista 35 oli apostoleja. Vain 25 profeettaa mainitaan nimeltä Koraanissa. Jokaiselle kansalle on lähetetty oma profeettansa, jotka kaikki ovat julistaneet samaa uskontoa eli islamia. Ylimpään profeettojen ryhmään kuuluvat Muhammedin lisäksi periksi antamattomiksi ja Jumalalle omistautuneiksi kutsutut profeetat. Tavallisesti tähän joukkoon on luettu Nooa, Abraham, Mooses ja Jeesus ja joskus myös Aadam. Pyhän kirjan saaneet profeetat tunnetaan Lähettiläinä tai Sanansaattajina (rasūl). Näitä ovat muun muassa Mooses kirjanaan Toora, Daniel kirjanaan Psalmit, Jeesus kirjanaan Evankeliumi eli Injil sekä Muhammed kirjanaan Koraani.
Profeetoista viimeinen on Muhammed, jonka jälkeen ei tule uusia. Aikaisempien lähettiläiden kirjat turmeltuivat ajan kuluessa. Alun perin ne kuitenkin täysin vastasivat sisällöltään Koraania, joka on ikuinen ja turmeltumaton kirja.
Vaikka islam tunnustaa lukemattoman määrän profeettoja, käytännössä heidän merkitystään vähentää se, että islam rakentuu yksinomaan Muhammedin varaan. Koko uskonnon sisältö on saatu hänen kauttaan joko Koraanin välittäminä ilmoituksina tai perimätiedon siirtämänä tietona profeetan sunnasta. Koska Muhammed oli virheetön ihminen, hänen esikuvansa kertoi Jumalan lain sisällön ja siten täydentää Koraanin teologisesti yleensä niukkaa tekstiä. Muut profeetat eivät opeta mitään sellaista, mikä poikkeaisi Muhammedin opetuksista. Islamin muista profeetoista tärkeimpiä ovat Koraanissa mainintojen perusteella Mooses (136 mainintaa) ja Abraham (59 mainintaa). Tärkeä on myös Jeesus, jolla on islamilaisessa eskatologiassa erityistehtäviä lopun aikoina.
Profeetat kulttuureittain > Muut kulttuurit

Hindulaisuudessa on ollut useita profeetallisia uudistajia, ja moni intialainen kansa on tuottanut profeettoja, joiden sanomassa yhdistyi uskonnollinen, poliittinen ja yhteiskunnallinen vapauden tavoittelu. Muinaisessa Kiinassa divinaatio oli yleistä, joskaan valtiollisessa konfutselaisuudessa ei profetismille ollut sijaa. Šintolaisuudessa šamaanit ja ennustajat ovat vanhastaan olleet merkittäviä. Afrikassa hurmokselliset profeetat ovat olleet merkittävässä osassa messiaanisissa liikkeissä ja kolonialismin vastustuksessa. Pohjois-Amerikassa 1600-luvun pueblointiaani Popé oli poppamies, josta tuli kansansa profeetallinen johtaja, joka ennusti espanjalaisvallan loppumista ja intiaanien itsenäistymistä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sitaatteja aiheesta Profeetta Wikisitaateissa
Megalópoli

| Megalópoli Megalópolin kunta Μεγαλόπολη Δήμος Μεγαλόπολης |
| --- | --- |
 Megalópolin kaupunki.
 Kunnan sijainti
 Megalópoli
 Koordinaatit: 37°24′N, 22°8′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Arkadia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  4004
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  727,3 km²
Väkiluku (2011):  10 687
 – Kunnallis­yksikkö:  7 890
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  5 779
 – Kaupunki:  5 748
 – Väestötiheys:  14,69 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  222 00
Suuntanumero(t):  27910
Rekisterikilpi:  TP
 
 www.megalopoli.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Megalópoli (kreik. Μεγαλόπολη) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Μεγαλόπολης, Dímos Megalópolis), joka sijaitsee Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 727,3 neliökilometriä ja väkiluku 10 687. Varsinaisen Megalópolin kaupungin väkiluku on 5 748 (vuonna 2011).
Historia

Megalópoli on saanut nimensä antiikin aikaisesta Megalopoliin kaupungista, joka sijaitsi nykyisen kaupungin lähellä sen pohjoispuolella. Megalopolis tarkoittaa kreikaksi "suurta kaupunkia" ja antiikin aikana se olikin suurikokoinen. Kaupungin perusti Arkadian liiton pääkaupungiksi thebalainen kenraali Epameinondas vuonna 371/370 eaa. Spartalaiset tuhosivat kaupungin vuonna 223 eaa. ja se taantui. 100-luvulle jaa. tultaessa se oli enimmäkseen raunioina.
Myöhemmin alueelle syntyi uusi asutus. Nykyinen Megalópolin kunta muodostui, kun Megalópoli, Falaisía ja Górtyna yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Megalópoli Wikimedia Commonsissa
Δήμος Μεγαλόπολης. Megalópolin kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Peloponnesoksen alue
| --- | --- |
Arkadian alueyksikkö:   Gortynía  Megalópoli  Nótia Kynouría  Trípoli  Vóreia Kynouría 
Argoliin alueyksikkö:   Árgos-Mykínes  Epídavros  Ermionída  Náfplio 
Korinthian alueyksikkö:   Kórinthos  Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroi  Neméa  Sikyóna  Vélo-Vócha  Xylókastro-Evrostína 
Lakonian alueyksikkö:   Anatolikí Máni  Elafónisos  Evrótas  Monemvasiá  Spárti 
Messenian alueyksikkö:   Dytikí Máni  Kalamáta  Messíni  Oichalía  Pýlos-Néstoras  Trifylía
Mediatoimisto

Mediatoimisto on mainontaa käyttäviä yrityksiä ja yhteisöjä (eli mainostajia) palveleva yritys, joka auttaa niitä tavoittamaan nykyiset ja potentiaaliset asiakkaat eri viestinnän keinoin mahdollisimman tehokkaasti. Konkreettisesti mediatoimisto tekee suunnitelman tulevassa mainoskampanjassa käytettävistä medioista (lehdet, tv, radio, ulkomainonta, suoramarkkinointi jne.) ja neuvottelee hyväksytyn suunnitelman mukaisen mediatilan ja -ajan hankinnoista medioiden kanssa mainostajan lukuun. Kun mainostoimisto vastaa mainosviestien sisällön suunnittelusta, mediatoimisto vastaa näiden mainosviestien sijoittelusta eri medioihin niin, että mainostajan asettamiin kampanjatavoitteisiin ylletään mahdollisimman kustannustehokkaasti.
Mediatoimisto pyrkii ymmärtämään ihmisten käyttäytymistä ja tarpeita, ja tämän tiedon avulla luomaan malleja, joiden avulla tavoitetaan halutut ihmiset tehokkaasti.
Mediastrategia

Yksittäisten kampanjoiden sijaan mediatoimistot pyrkivät palvelemaan mainostaja-asiakkaitaan pitkäjänteisesti yhteisesti laaditun mediastrategian mukaisesti. Mediastrategia johdetaan mainostajan liiketoimintastrategian perusteella määritellystä markkinointistrategiasta ja sen osana laaditusta markkinointiviestintästrategiasta: mitä yrityksen on kerrottava ja mille kohderyhmille saavuttaakseen liiketoimintastrategian mukaiset tavoitteensa.
Mediavertailu ja mediavalinta

Mediatoimistot tekevät mediasuunnitelmia paljolti tilastomatemaattisin menetelmin kohderyhmän ominaisuuksia ja käyttäytymistä sekä eri medioiden tavoittavuutta ja muita ominaisuuksia kuvaavien tutkimusten ja tilastoaineistojen perusteella. Yleisimpiä tunnuslukuja medioiden vertailussa ovat seuraavat:
Levikki- ja lukijamäärät
miten laajasti lehti tavoittaa kohderyhmää ja miten aktiivisesti sitä luetaan
lehtien levikkejä tutkii Suomessa Media Audit Finland, lukijamääriä ja lukijakunnan rakennetta Kantar TNS tekemä Kansallinen mediatutkimus
Katsoja- ja kuuntelijamäärät
eri tv- ja radiokanavien yleisömäärät eri aikoina ja yksittäisten ohjelmien osalta
katsoja- ja kuuntelijamääriä tutkii Suomessa Finnpanel Oy
Ulkomainonnan näkijämäärät ja huomioarvot
julisteiden ja muiden ulkomainosten määrä eri paikkakunnilla ja teillä
miten hyvin ulkomainokset huomataan
Verkkosivujen kävijä- ja latausmäärät
tietyn sivuston kävijämäärän mittaukset klikkausten, kirjautumisten ja evästeiden antaman tiedon perusteella
sivulataukset: miten monta kertaa sivupyynnöllä tilattava verkkosivu latautuu vastaanottajille kokonaisuudessan
verkkomainonnan mittausmenetelmät kehittyvät jatkuvasti
Suoramainonnan tunnusluvut
kuinka monelle suoramainontaa jaetaan tai lähetetään
kuinka moni ottaa yhteyttä tilauksen tms. merkeissä suoramainonnan perusteella
Peitto eli peittävyys
montako prosenttia määritellystä kohderyhmästä media tai mediayhdistelmä tavoittaa
esim. 92 % Turun talouksista
bruttopeitto on käytettävien medioiden yhteispeitto
päällekkäispeitto eli miten moni kohderyhmän edustaja seuraa useampia käytettävistä medioista
nettopeitto, bruttopeitto vähennettynä päällekkäispeitolla eli miten paljon eri ihmisiä mediayhdistelmällä tavoitetaan
OTS eli opportunity to see on bruttopeitto jaettuna nettopeitolla ja kertoo, montako kertaa kukin tavoitettu henkilö keskimäärin näkee mainoksen.
Kontaktihinta
yhteen lukijaan, katsojaan tai kuuntelijaan käytetty rahasumma, joka saadaan jakamalla mainoskampanjan tai yksittäisen median kustannukset kontaktien eli kampanjan arvioitujen kohtaamistilanteiden lukumäärällä.
Mediatoimistoketjut

Mainos- ja viestintätoimistojen tavoin valtaosa maailman mediatoimistoista on järjestäytynyt toimistoketjuiksi, jotka puolestaan ovat fuusioituneet keskenään ja keskittyneet yhä enemmän muutaman suuren markkinointiviestintäkonsernin (Dentsu, Havas Worldwide, Interpublic, Omnicom Group, Publicis ja WPP) omistukseen.
Mediatoimistot Suomessa

Suomen ensimmäinen mediatoimisto oli vuonna 1973 Salomaa-yhtiöiden perustama Oy Dagmar Ab. Siihen asti mediasuunnittelun ja mainostilan ostot olivat hoitaneet mainostajat itse tai niin sanottujen auktorisoitujen eli täyden palvelun mainostoimistojen mediaosastot . Auktorisoidut mainostoimistot saivat valtaosan tuloistaan mediaostoista lohkaistuista palvelupalkkioista, niin sanotuista mainostoimistoalennuksista. Dagmarin ja toisena mediatoimistona perustetun Datumin tulo markkinoille vaikutti siihen, että isoista täyden palvelun mainostoimistoista alkoi irrota pieniä suunnitteluvetoisia mainostoimistoja, jotka laskuttivat lähinnä vain luovasta työstä. Täyden palvelun toimistot menestyivät kuitenkin hyvin aina 1990-luvulle, jolloin mainostoimistoalennus poistettiin mediamyynnistä Kilpailuviraston päätöksellä, ja mediat saivat vallan päättää hinnoittelustaan itse.
Suomen suurimmat mediatoimistot vuonna 2012 olivat:
Oy Dagmar Ab, liikevaihto 173 milj. €, henkilöstö 144
Toinen Helsinki Oy, liikevaihto 76 milj. €, henkilöstö 70
Carat Finland Oy, liikevaihto 64 milj. €, henkilöstö 48
OMD Finland Oy, liikevaihto 66 milj. €, henkilöstö 40
Happi Mindshare Finland Oy, liikevaihto 54 milj. €, henkilöstö 24
Mediatoimisto Voitto, liikevaihto 31 milj. €, henkilöstö 28
Virta Mediacommunity, liikevaihto 57 milj. €, henkilöstö 28
Pool Media International Oy, liikevaihto 35 milj. €, henkilöstö 21
Vizeum Oy, liikevaihto 33 milj. €, henkilöstö 20
PHD Finland Oy 25 milj. €, henkilöstö 15
Suomen mediatoimistoista OMD Finland Oy, PHD Finland Oy ja Toinen PHD (entinen Toinen Helsinki) kuuluvat emoyritykseen Omnicom Media Group Finland Oy ja sitä kautta Omnicom Groupiin. Myös Dagmarilla on epäsuora yhteys Omnicomiin omistajansa Salomaa Groupin kautta, jonka eräiden muiden yritysten osaomistajana on Omnicomiin kuuluvan Grey-ketju. WPP-ryhmän jäseniä ovat Virta ja MEC Finland Oy. Interpubliciin kuuluu Ium Helsinki. Havas Worldwide Helsinki on osa Havas Media konsernia. Carat ja Vizeum kuuluvat japanilaislähtöiseen Dentsu Aegis Network -ketjuun.
Aiheesta muualla

Markkinointiviestinnän Toimistojen Liitto MTL ry, toimialan etujärjestö vuodesta 1942
Mediatoimistojen ranking vuoden 2009 myyntikatteen perusteella MTL:n markkinatieto-osiossa
Mekoproppi

| Mekoproppi |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-(4-kloori-2-metyylifenoksi)propaanihappo
CAS-numero:  93-65-2
PubChem CID:  7153
SMILES:  CC1=C(C=CC(=C1)Cl)OC(C)C(=O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H11ClO3
Moolimassa:  214,638 g/mol
Sulamispiste:  94-95 °C
Kiehumispiste:  298 °C
Tiheys:  1,37 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Veteen 0,734 g/l (25 °C)
Mekoproppi (C10H11ClO3) on fenoksipropaanihappojohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään yleisesti maataloudessa rikkaruohomyrkkynä.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa mekoproppi on väritöntä tai ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain niukasti veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin, dikloorimetaaniin ja tolueeniin. Mekoproppi on heikko happo ja sen pKa-arvo on 3,78. Yhdiste on optisesti aktiivinen ja sen biologisesti aktiivisesta R-enantiomeerista käytetään myös nimeä mekoproppi-P (CAS 16484-77-8).
Mekorpoppi ärsyttää voimakkaasti ihoa, silmiä ja hengitysteitä. Yhdisteelle altistumisesta voi seurata polttavaa tunnetta kurkussa, syövytysvammoja, huonovointisuutta, pääkipua ja lihaskramppeja.
Valmistus ja käyttö

Mekopropin synteesin ensimmäisessä vaiheessa kloorataan o-kresolia, jolloin muodostuu p-kloori-o-kresolia. p-Kloori-o-kresoli reagoi 2-klooripropaanihapon kanssa muodostaen mekoproppia. Valmistettaessa mekoproppi-P:tä käytetään 2-klooripropaanihapon S-enantiomeeria.
Mekorpoppia käytetään yleisesti rikkaruohomyrkkynä erityisesti nurmikentillä ja golfkentillä. Lisäksi sitä voidaan käyttää rikkaruohomyrkkynä vehnä-, kaura-, ohra-, viiniköynnös- ja hedelmäpuuviljelmillä. Mekoproppia myydään usein kaliumsuolana jauheena, rakeina, suspensiona tai emulsiona. Yhdistettä voidaan käyttää myös yhdessä muiden herbisidien kuten MCPA:n ja dikamban kanssa.