Euroopan neuvoston kidutuksen vastainen komitea

Kidutuksen vastainen komitea eli CPT-komitea (koko nimi: Eurooppalainen komitea kidutuksen, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi, eng. Committee for the Prevention of Torture and Inhuman or Degrading Treatment or Punishment) on Euroopan neuvoston alainen elin, joka valvoo vapautensa menettäneiden oikeuksia ja kohtelua neuvoston jäsenmaissa.
Suomi on 1. huhtikuuta 1991 alkaen sitoutunut eurooppalaiseen yleissopimukseen kidutuksen, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi (SopS 17/91). Sopimus on tullut osaksi Suomen oikeutta lailla 463/91 ja asetuksella 464/91. Komitea on perustettu yleissopimuksen nojalla. CPT-komitea pyrkii ehkäisemään ennalta vapautensa menettäneiden kidutusta ja huonoa kohtelua.
Kidutuksen vastainen sopimus on alun perin vuodelta 1987 ja tuli kansainvälisesti voimaan 1989. Sopimus ei sisällä kidutusta ja muuta kiellettyä kohtelua koskevaa määritelmää, vaan viittaa tältä osin johdannossaan Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3. artiklaan, jonka mukaan ketään ei saa kiduttaa eikä kohdella tai rangaista epäinhimillisellä tai halventavalla tavalla. Sopimus ei koske pelkästään fyysisen kidutuksen vastustamista vaan käytännössä paino on sopimuksen nimestä ilmenevällä epäinhimillisellä ja halventavalla kohtelulla. Tämän vuoksi käytetään myös nimeä huonon kohtelun vastainen sopimus.
CPT-komitealla on vapaa pääsy maahan, oikeus liikkua siellä vapaasti ja oikeus tarkastaa kaikkia jäsenvaltiossa sijaitsevia suljettuja laitoksia. Käytännössä komitea tarkastaa vankiloita, poliisiasemia ja mielisairaaloita. Se tarkastaa koko laitoksen ja kuulee henkilökuntaa ja vapautensa menettäneitä. Vapautensa menettäneitä komitea kuulee ilman henkilökunnan läsnäoloa. Lisäksi komitea pyrkii kuulemaan eri kansalaisjärjestöjä. CPT-komitea ei kuitenkaan ole tutkintaa suorittava elin, vaan se on oikeuslaitoksen ulkopuolinen ennaltaehkäisevä mekanismi.
CPT-komitean jäsenet ovat riippumattomia asiantuntjoita, jotka ovat mukana yksityishenkilöinä eivätkä siis edusta sitä valtiota, josta heidät on ryhmään nimetty.
Komiteassa on yhtä monta jäsentä kuin sopimusvaltioita on, ja kustakin valtiosta saa olla vain yksi edustaja. Heidät valitsee ehdokaslistalta Euroopan neuvoston ministerikomitea. Jäsenet valittaan neljäksi vuodeksi ja sama jäsen voidaan valita toiselle kaudelle. Komiteaan on koottu asiantuntijoita useilta aloilta: lainoppineita, lääkäreitä, psykologeja ja kriminologeja. Osa jäsenistä on ollut kansanedustajia. Jäsenet edustavat komiteassa vain itseään, eivät valtiota josta heidät on nimetty.
Komitean toiminta perustuu yhteistyöhön. Komitean tehtävänä ei ole arvostella julkisesti valtioita vaan pikemminkin auttaa niitä vahvistamaan rajalinjaa, joka erottaa hyväksyttävän kohtelun tai käytöksen sellaisesta, joka ei ole hyväksyttävää. Tässä tehtävässään komiteaa ohjaavat seuraavat kolme periaatetta:
kielto, joka koskee vapaudenriiston kohteena olevien ihmisten huonoa kohtelua, on ehdoton
huono kohtelu on lievimmilläänkin ristiriidassa sivistyneen käytöksen kanssa
huono kohtelu paitsi vahingoittaa uhria, myös alentaa sitä harjoittavaa tai siihen määräyksen antavaa viranomaista ja viime kädessä vahingoittaa kansallisia viranomaisia yleensä
Suomessa vangin CPT:lle osoittamat kirjeet ja vangin CPT:ltä saamat kirjeet on toimitettava perille avaamattomina.