stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1940
Tapahtumia > marraskuu

5. marraskuuta – Yhdysvaltain presidentinvaalit 1940: Franklin D. Roosevelt valittiin ensimmäisenä Yhdysvaltain presidenttinä kolmannelle kaudelle.
5. marraskuuta – Neuvostoliiton Tukholman-lähettiläs Aleksandra Kollontai varoitti Ruotsin ulkoministeriötä aloittamasta liittohankkeita Suomen kanssa.
10. marraskuuta – Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotov saapui Saksan ulkoministerin Joachim von Ribbentropin kutsumana Berliiniin neuvottelemaan ”tulevaisuuden tärkeistä yhteisten poliittisten pyrkimysten kysymyksistä”. Ribbentrop järjesti Molotoville myös tapaamisen Hitlerin kanssa. Kireässä ilmapiirissä käydyt neuvottelut päättyivät tuloksettomina 12. marraskuuta muun muassa erimielisyyteen Suomen asemasta.
11. marraskuuta – Britannian laivasto aloitti ensimmäisen hyökkäyksen lentotukialuksilta Italian laivastoa vastaan Tarantossa.
11. marraskuuta – Saksalainen apuristeilijä Atlantis kaappasi huippusalaisen brittien postilähetyksen rahtilaiva Automedonilta Sumatran luoteispuolella ja lähetti sen Japaniin.
13. marraskuuta – Suomen hallitus kielsi Neuvostoliiton vaatimuksesta talvisotaa käsittelevän kirjallisuuden julkaisemisen.
14. marraskuuta – Taistelussa Britanniasta, Luftwaffe tuhosi laajimmassa yöpommituksessaan Coventryn 500 pommikoneella.  Saksalaisilla oli käytössä alkeellinen radiosuunnistusjärjestelmä Knickebein (”pihtikinttu”). Pommittajat hyökkäsivät samana yönä kolme eri kertaa pudottaen kaupunkiin 1 200 pommia, 30 000 palopommia ja 50 laskuvarjomiinaa. Kaupungin 75 000 rakennuksesta tuhoutui 60 000, 568 ihmistä kuoli. Lähes 5 000 kotia ja 75 prosenttia kaupungin teollisuudesta tuhoutui.
16. marraskuuta – Kuninkaalliset ilmavoimat pommitti kostoiskuna Hampuria.
20. marraskuuta – Unkari, Romania ja Slovakia liittyivät akselivaltoihin.
25. marraskuuta – Neuvostoliitto vaati Saksaa vetämään kaikki joukkonsa pois Suomesta. Saksa ei vastannut Neuvostoliiton noottiin.
27. marraskuuta – Romanian kenraali Ion Antonescun rautakaarti pidätti ja teloitti yli 60 entisen kuninkaan Kaarle II:n luottomiestä.
27. marraskuuta – Presidentti Kyösti Kallio pyysi eroa tehtävistään.
30. marraskuuta – Useita satoja suomalaisia suljettiin tasavallan suojelulain nojalla turvasäilöön.
Tapahtumia > joulukuu

6. joulukuuta – Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotov ilmoitti Suomen Moskovan-lähettiläälle J. K. Paasikivelle, ettei Neuvostoliitto hyväksynyt Väinö Tanneria, Toivo Kivimäkeä, P. E. Svinhufvudia eikä marsalkka Mannerheimia Suomen uudeksi presidentiksi. Samalla Molotov torjui Suomen ja Ruotsin puolustusliiton sanoen sen olevan Moskovan rauhansopimuksen vastainen.
16. joulukuuta – Kenraali Paavo Talvela matkusti Saksaan, jossa hän tapasi marsalkka Hermann Göringin ja Saksan maavoimien esikuntapäällikön, kenraalieversti Franz Halderin. Göring ilmoitti Saksan vastustavan Suomen ja Ruotsin puolustusliittoa.
18. joulukuuta – Hitler hyväksyi ja allekirjoitti Neuvostoliittoon tehtävää hyökkäystä koskeneen Barbarossa-suunnitelman.
19. joulukuuta – Presidentinvaalin toimittivat erikoislain nojalla vuoden 1937 valitsijamiehet, jotka valitsivat Suomen presidentiksi Risto Rytin. Suomessa oli viisi presidenttiä elossa samanaikaisesti viiden tunnin ajan: Risto Ryti (istuva), Kyösti Kallio (väistyvä), P. E. Svinhufvud, Lauri Kristian Relander ja K. J. Ståhlberg (entiset).
19. joulukuuta  – Kyösti Kallio kuoli Helsingin rautatieasemalla äkilliseen sydänkohtaukseen.
19. joulukuuta − Suomalais-neuvostoliittolainen komissio aloitti Moskovassa neuvottelut Petsamon nikkelikaivoksen asemasta.
23. joulukuuta – Helsingin raastuvanoikeus määräsi Suomen ja Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran lakkautettavaksi, koska sen toiminta oli ollut ”omiaan vaikeuttamaan Suomen ja Neuvostoliiton suhteita” ja ylipäänsä vastoin lakia ja hyviä tapoja.
27. joulukuuta – Baltian maiden armeijat liitettiin Neuvostoliiton puna-armeijaan.
Tuntematon päivämäärä

Suomen Valtakunnan Urheiluliitto, Työväen Urheiluliitto ja Suomen Palloliitto perustivat Oy Tippaustoimisto Ab:n heinäkuussa 1940. Vakioveikkaus aloitti pelitoiminnan ja ensimmäiset ottelut pelattiin syyskuussa.
Balintiikeri kuoli sukupuuttoon.
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

6. heinäkuuta – Nursultan Nazarbajev, Kazakstanin presidentti
7. heinäkuuta – Richard Starkey (”Ringo Starr”), brittiläinen rumpali (The Beatles)
10. heinäkuuta – Ritva Mustonen, suomalainen musiikinopettaja ja iskelmälaulaja
12. heinäkuuta – Anja Breien, norjalainen elokuvaohjaaja
13. heinäkuuta – Patrick Stewart, englantilainen näyttelijä
14. heinäkuuta – Esko Ollila, suomalainen poliitikko ja pankinjohtaja (k. 2018)
17. heinäkuuta – Ritva Rennes, suomalainen uimari ja uintivalmentaja (k. 2013)
17. heinäkuuta – Tim Brooke-Taylor, brittiläinen koomikko, näyttelijä, radio- ja televisiokäsikirjoittaja (k. 2020)
18. heinäkuuta – James Brolin, yhdysvaltalainen näyttelijä
19. heinäkuuta – Voitto Liukkonen, suomalainen urheilutoimittaja ja -selostaja (k. 2007)
22. heinäkuuta – Alex Trebek, kanadalais-yhdysvaltalainen televisiojuontaja (k. 2020)
30. heinäkuuta – Raimo Häyrinen, suomalainen urheilutoimittaja ja selostaja (k. 2020)
30. heinäkuuta – Sir Clive Sinclair, brittiläinen yrittäjä ja keksijä (ZX81-mikrotietokone) (k. 2021)
30. heinäkuuta – Arno Adlivankin, suomalainen eläköitynyt yritysjohtaja
31. heinäkuuta – Martti Koski, suomalainen näyttelijä
1. elokuuta – Jukka Valtasaari, suomalainen diplomaatti
8. elokuuta – Dennis Tito, yhdysvaltalainen miljonääri ja maailman ensimmäinen avaruusturisti
16. elokuuta – Bruce Beresford, australialainen elokuvaohjaaja
20. elokuuta – Matti J. Kuronen, suomalainen rovasti, perheneuvoja ja kirjailija
21. elokuuta – Pirkko Jaakola, suomalainen kirjailija
23. elokuuta – Thomas A. Steitz, vuoden 2009 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 2018)
27. elokuuta – Nina Banerjee-Louhija, intialais-suomalainen lääkäri ja kirjailija
28. elokuuta – Ulla-Maija ”Uma” Aaltonen, suomalainen toimittaja ja kirjailija ( k. 2009)
29. elokuuta – Gunnar Berge, norjalainen poliitikko
1. syyskuuta – Annie Ernaux, vuoden 2022 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ranskalainen kirjailija
2. syyskuuta – Horst Nußbaum (”Jack White”), saksalainen säveltäjä ja musiikkituottaja
3. syyskuuta – Pauline Collins, englantilainen näyttelijä
5. syyskuuta – Raquel Welch, yhdysvaltalainen näyttelijä (Fantastinen matka) (k. 2023)
10. syyskuuta – Svend Aage Jensby, tanskalainen poliitikko
11. syyskuuta – Brian De Palma, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
12. syyskuuta – Joachim Frank, vuoden 2017 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen biofyysikko
12. syyskuuta – Linda Gray, yhdysvaltalainen näyttelijä, malli, ohjaaja ja tuottaja
13. syyskuuta – Óscar Arias, vuoden 1987 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Costa Rican presidentti
14. syyskuuta – Pekka Haukinen, suomalainen kustannusvirkailija, kriitikko ja kirjailija (k. 1966)
19. syyskuuta – Tove Veierød, norjalainen poliitikko
19. syyskuuta – Paul Williams, yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja, lauluntekijä ja säveltäjä
21. syyskuuta – Alessio Saccardo, italialais-brasilialainen katolinen piispa
23. syyskuuta – Michel Temer, brasilialainen poliitikko
23. syyskuuta – Johnny Weissmuller, Jr., yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2006)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

2. lokakuuta – Pentti Paschinsky, suomalainen valokuvaaja (k. 2013)
5. lokakuuta – Eldrid Lunden, norjalainen runoilija ja professori
8. lokakuuta – Knut Erik Jensen, norjalainen elokuvaohjaaja
9. lokakuuta – John Lennon, englantilainen laulaja (The Beatles) (k. 1980)
12. lokakuuta – Esko Salminen, suomalainen näyttelijä
13. lokakuuta – Grete Knudsen, norjalainen poliitikko (k. 2023)
14. lokakuuta – Harry Rodger Webb (”Cliff Richard”), brittiläinen poplaulaja
15. lokakuuta – Peter Doherty, vuoden 1996 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut australialainen lääketieteilijä ja eläinlääkäri
16. lokakuuta – Kari O. Sohlberg, suomalainen yritysjohtaja ja autourheiluvaikuttaja
19. lokakuuta – Michael Gambon, brittiläinen näyttelijä ja ääninäyttelijä (k. 2023)
19. lokakuuta – Pertti Salolainen, suomalainen toimittaja, Kokoomuksen kansanedustaja, ministeri ja diplomaatti
23. lokakuuta – Edson Arantes do Nascimento (”Pelé”), brasilialainen jalkapalloilija (k. 2022)
23. lokakuuta – Juhani Toukonen, everstiluutnantti, taidemaalari ja heraldikko
26. lokakuuta – Gennadi Strekalov, venäläinen kosmonautti (k. 2004)
27. lokakuuta – John Gotti, yhdysvaltalainen mafiapäällikkö (k. 2002)
29. lokakuuta – Frida Boccara, marokkolais-ranskalainen laulaja (k. 1996)
1. marraskuuta – Jon Skolmen, norjalainen näyttelijä (k. 2019)
5. marraskuuta – Totti Karpela, suomalainen juristi, kirjailija ja vankilanjohtaja (k. 2015)
6. marraskuuta – Paul Darmanin, kenialainen katolinen piispa (k. 2023)
15. marraskuuta – Roberto Cavalli, italialainen muotisuunnittelija (k. 2024)
17. marraskuuta – William Simons, walesilainen näyttelijä (k. 2019)
18. marraskuuta – Qabus ibn Said al Said, Omanin sulttaani (k. 2020)
20. marraskuuta – Georg Ehrnrooth, suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos
20. marraskuuta – Arieh Warshel, vuoden 2013 Nobelin kemianpalkinnon saanut israelilais-yhdysvaltalainen biokemisti
26. marraskuuta – Curt Lindström, ruotsalainen jääkiekkovalmentaja
27. marraskuuta – Jun Fan Lee (”Bruce Lee”), yhdysvaltalainen toimintaelokuvanäyttelijä (k. 1973)
30. marraskuuta – Pauli Nevala, suomalainen keihäänheittäjä (olympiavoittaja)
1. joulukuuta – Richard Pryor, yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä (k. 2005)
5. joulukuuta – Albert Vanbuel, belgialainen katolinen piispa
12. joulukuuta – Petter Portin, suomalainen geneetikko ja professori (k. 2023)
17. joulukuuta – Martti Metsäketo, suomalainen muusikko ja laulaja (k. 2015)
19. joulukuuta – Kare Orko, suomalainen liikemies ja toimitusjohtaja (k. 2018)
20. joulukuuta – Kimmo Pyykkö, suomalainen kuvanveistäjä
21. joulukuuta – Arvi Lind, suomalainen televisiotoimittaja ja uutistenlukija
21. joulukuuta – Frank Zappa, yhdysvaltalainen muusikko (k. 1993)
23. joulukuuta – Jorma Kaukonen, yhdysvaltalainen muusikko
26. joulukuuta – Edward C. Prescott, vuoden 2004 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä (k. 2022)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

2. tammikuuta – Birger Wasenius, suomalainen pikaluistelija (s. 1911)
5. tammikuuta – Martti Tertti, suomalainen metsänhoitaja (s. 1898)
11. tammikuuta – Mikael Nyberg, suomalainen säveltäjä, runoilija ja musiikkipedagogi (s. 1871)
14. tammikuuta – Gudrun Houlberg, tanskalainen näyttelijä (s. 1889)
25. tammikuuta – Elias Simojoki, suomalainen kansanedustaja ja pappi (s. 1899)
2. helmikuuta – Vsevolod Meyerhold, neuvostoliittolainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja teoreetikko (s. 1874)
8. helmikuuta – Sergei Okulov, suomalainen ortodoksisen kirkon pappi ja kirjailija (s. 1853)
11. helmikuuta – John Buchan, skotlantilainen kirjailija, historioitsija, poliitikko ja Kanadan kenraalikuvernööri (s. 1875)
11. helmikuuta – Gunnar Höckert, suomalainen juoksija (olympiavoittaja) (s. 1910)
12. helmikuuta – Svend Aggerholm, tanskalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1875)
14. helmikuuta – Ilmari Kivinen (”Tiitus”), suomalainen kirjailija ja pakinoitsija (s. 1883)
14. helmikuuta – Rudolf Prüss, afrikkalaistaustainen suomalainen korpraali, joka taisteli ja kaatui talvisodassa (s. 1903)
16. helmikuuta – Adolf Krank, suomalainen kirkkoherra (s. 1841)
16. helmikuuta – Oskari Kuivalainen (”Veijon-Veikko”), suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1880)
16. helmikuuta – Valto Tynnilä, suomalainen viihdesäveltäjä (katosi talvisodassa) (s. 1904)
19. helmikuuta – Aage, Tanskan ja Islannin prinssi (s. 1887)
19. helmikuuta – Kaarlo Kivekäs, suomalainen kenraaliluutnantti (s. 1866)
26. helmikuuta – Gustav Donner, suomalainen historioitsija (s. 1902)
26. helmikuuta – Michael Hainisch, Itävallan liittopresidentti 1920–1928 (s. 1858)
29. helmikuuta – Nyrki Tapiovaara, suomalainen elokuvaohjaaja (s. 1911)
1. maaliskuuta – A. H. Tammsaare, virolainen kirjailija (s. 1878)
3. maaliskuuta – Arvi Tikkala, suomalainen iskelmälaulaja (s. 1906)
9. maaliskuuta – Martti Uosikkinen, suomalainen olympiavoimistelija (s. 1909)
10. maaliskuuta – Mihail Bulgakov, venäläinen kirjailija (s. 1891)
12. maaliskuuta – Astrid Reponen-Juvas, suomalainen kansanperinteen ja murteiden tallentaja ja tutkija (itsemurha) (s. 1905)
14. maaliskuuta – Heinrich Lübbe, saksalainen insinööri ja lentokonesuunnittelija (s. 1884)
14. maaliskuuta – Martti Tolamo, suomalainen yleisurheilija (s. 1907)
16. maaliskuuta – Selma Lagerlöf, vuoden 1909 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ruotsalainen kirjailija (s. 1858)
18. maaliskuuta – Alfred Christian Dahl, norjalainen arkkitehti (s. 1857)
26. maaliskuuta – Santeri Salokivi, suomalainen taidemaalari, piirustuksenopettaja ja taidegraafikko (s. 1886)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – O. A. Kallio, suomalainen lyseon lehtori ja kirjallisuuden tutkija (s. 1874)
2. huhtikuuta – Bruno Nurmi, suomalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1891)
18. huhtikuuta – Carl Lauritzen, tanskalainen näyttelijä (s. 1879)
24. huhtikuuta – Konstantin Kalinin, neuvostoliittolainen lentokonesuunnittelija (s. 1889)
26. huhtikuuta – Carl Bosch, vuoden 1931 Nobelin kemianpalkinnon saajut saksalainen kemisti, toinen Haber–Bosch-menetelmän kehittäjistä (s. 1874)
28. huhtikuuta – Hannes Heikkinen, suomalainen opettaja ja kirjailija (s. 1892)
1. toukokuuta – Elin Waldén, suomenruotsalainen lastenkirjailija (s. 1877)
7. toukokuuta – George Lansbury, brittiläinen poliitikko, pasifisti ja toimittaja (s. 1859)
14. toukokuuta – Emma Goldman, venäläissyntyinen anarkisti ja feministi (s. 1869)
16. toukokuuta – Zhang Zizhong, kiinalainen kenraali (s. 1891)
20. toukokuuta – Verner von Heidenstam, vuoden 1916 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ruotsalainen runoilija (s. 1859)
28. toukokuuta – Friedrich Karl von Hessen, saksalainen prinssi (valittiin Suomen kuninkaaksi 1918) (s. 1868)
3. kesäkuuta – Eveliina Ala-Kulju, suomalainen poliitikko (s. 1867)
7. kesäkuuta – James Hall, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1900)
10. kesäkuuta – Marcus Garvey, yhdysvaltalainen toimittaja ja mustien nationalistien ensimmäinen johtaja (s. 1887)
16. kesäkuuta – Vítězslava Kaprálová, tšekkiläinen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1915)
17. kesäkuuta – Arthur Harden, vuoden 1929 Nobelin kemianpalkinnon saanut englantilainen biokemisti (s. 1865)
20. kesäkuuta – Jehan Alain, ranskalainen urkuri ja säveltäjä (s. 1911)
21. kesäkuuta – Sam Eyde, norjalainen insinööri ja liikemies (s. 1866)
21. kesäkuuta – John Taliaferro Thompson, yhdysvaltalainen upseeri, Thompson-konepistoolin keksijä (s. 1860)
22. kesäkuuta – Wladimir Köppen, saksalainen maantieteilijä, meteorologi, klimatologi ja kasvitieteilijä (Köppenin ilmastoluokitus) (s. 1846)
28. kesäkuuta – Italo Balbo, italialainen lentäjä, sotamarsalkka, fasistipoliitikko ja ministeri (s. 1896)
29. kesäkuuta – Paul Klee, saksalais-sveitsiläinen taidemaalari (s. 1879)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Ben Turpin, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1869)
7. heinäkuuta – Dagmar Parmas, suomalainen laulaja, näyttelijä ja iskelmäsanoittaja (s. 1886)
15. heinäkuuta – Robert Wadlow, yhdysvaltalainen maailman pisin ihminen (s. 1918)
19. heinäkuuta – Väinö Vuori, suomalainen jääkärieversti ja ilmavoimien komentaja (s. 1896)
31. heinäkuuta – Elfriede Lohse-Wächtler, saksalainen taidemaalari (s. 1899)
1. elokuuta – Paul Hirsch, saksalainen poliitikko, ministeri ja pormestari (s. 1868)
3. elokuuta – Kosti Elo, suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja (s. 1873)
12. elokuuta – Thorvald Astrup, norjalainen arkkitehti (s. 1876)
18. elokuuta – Walter Chrysler, yhdysvaltalainen autoteollisuuden kehittäjä (s. 1875)
21. elokuuta – Lev Davidovitš Bronstein (”Lev Trotski”), neuvostovallankumouksellinen (murhautettiin) (s. 1879)
30. elokuuta – Joseph John Thomson, vuoden 1906 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut englantilainen fyysikko, elektronin ja isotooppien löytäjä (s. 1856)
8. syyskuuta – Hemmo Kallio, suomalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija (s. 1863)
9. syyskuuta – Alexandra Ahnger, suomalainen laulaja ja laulunopettaja (s. 1859)
10. syyskuuta – Alfred Anderssén, suomalainen säveltäjä (s. 1887)
21. syyskuuta – Waldemar Wilenius, suomalainen arkkitehti (s. 1868)
27. syyskuuta – Julius Wagner-Jauregg, vuoden 1927 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut itävaltalainen hermotutkija (s. 1857)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

2. lokakuuta – Johan Anker, norjalainen kilpapurjehtija ja olympiavoittaja (s. 1871)
4. lokakuuta – Jacob Vidnes, norjalainen toimittaja ja poliitikko (s. 1875)
5. lokakuuta – Silvestre Revueltas, meksikolainen säveltäjä, viulisti ja kapellimestari (s. 1899)
11. lokakuuta – Julia Håkansson, ruotsalainen näyttelijä (s. 1853)
12. lokakuuta – Tom Mix, yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä (s. 1880)
13. lokakuuta – Ville Vallgren, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1855)
14. lokakuuta – Diana Karenne, italialainen elokuvanäyttelijä (s. 1888)
15. lokakuuta – Lluís Companys, katalonialainen poliitikko (s. 1882)
20. lokakuuta – Gunnar Asplund, ruotsalainen arkkitehti (s. 1885)
27. lokakuuta – Fini Henriques, tanskalainen säveltäjä ja viulisti (s. 1867)
30. lokakuuta – Gunnar Landtman, suomalainen antropologi, filosofi ja kansanedustaja (s. 1878)
4. marraskuuta – Manuel Azaña, Espanjan toisen tasavallan presidentti (s. 1880)
6. marraskuuta – Ivar Andresen, norjalainen oopperalaulaja (s. 1896)
9. marraskuuta – Neville Chamberlain, Ison-Britannian pääministeri (s. 1869)
9. marraskuuta – Gunnar Tolnæs, norjalainen näyttelijä (s. 1879)
16. marraskuuta – Wladimir Gröndahl, suomalaissyntinen neuvostoliittolainen kenraalieversti (s. 1884)
19. marraskuuta – Charles W. Woodworth, yhdysvaltalainen biologi ja entomologi (s. 1865)
24. marraskuuta – Saionji Kinmochi, japanilainen poliitikko ja pääministeri (s. 1849)
1. joulukuuta – Kalevi Heikkinen, suomalainen Lapuan liikkeen vaikuttaja (s. 1911)
3. joulukuuta – Lewis Hine, yhdysvaltalainen sosiologi, valokuvaaja ja lapsityön vastustaja (s. 1874)
4. joulukuuta – Helmer Adler, suomalainen toimittaja, kriitikko ja elokuvaohjaaja (s. 1908)
10. joulukuuta – Gianna Terribili-Gonzales, italialainen näyttelijä (s. 1882)
16. joulukuuta – Eugène Dubois, alankomaalainen antropologi ja geologi, Homo erectuksen löytäjä (s. 1858)
19. joulukuuta – Kyösti Kallio, Suomen tasavallan presidentti (s. 1873)
21. joulukuuta – F. Scott Fitzgerald, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1896)
23. joulukuuta – Felix Nylund, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1878)
27. joulukuuta – Kaarlo Kartio, suomalainen näyttelijä (s. 1904)
Muuta

Elokuvavuosi 1940
Kirjallisuusvuosi 1940
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1940 Wikimedia Commonsissa
Sinua, sinua rakastan

Sinua, sinua rakastan on rakkauslaulu, joka on peräisin suomalaisesta elokuvasta Asfalttilampaat (1968). Kappaleen on säveltänyt Kaj Chydenius ja sanoittanut Aulikki Oksanen. Kappale löytyy muun muassa Chydeniuksen levyltä Kauneimmat rakkauslaulut. Sinua, sinua rakastan on myös Aulikki Oksasen vuonna 2000 ilmestyneen runokirjan nimi.
Tammikuussa 2022 Helsingin Sanomat pyysi yli 70:ää suomalaista musiikkialan vaikuttajaa nimeämään korkeintaan 20 itselleen juuri sillä hetkellä tärkeintä laulua paremmuusjärjestyksessä, minkä perusteella lehti laati ”sadan parhaan laulun” listan. ”Sinua, sinua rakastan” ylsi kokonaistuloksissa sijalle 30.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Anna Kuoppamäki: Sinua sinua rakastan
Nevel

| Nevel Не́вель |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Nevel
 Koordinaatit: 56°01′03.2″N, 29°55′00.8″E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiosubjekti:  Pihkovan alue
Piiri:  Nevelin piiri
Kaupungiksi:  
Väkiluku (2010):  16 324
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  182503
Suuntanumero(t):  +7 81151
 
 http://nevel.reg60.ru/ (venäjäksi) 
 Nevelin piirin kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nevel (ven. Не́вель; valkoven. Не́вель) on tärkeä liikenteen kauttakulkukaupunki Pihkovan alueen eteläosissa Venäjällä. Se sijaitsee Nevel-järven rannalla 242 kilometriä Pihkovasta kaakkoon. Kaupunki on Nevelin piirin keskus.  Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 16 324 henkeä.
Rautatie- ja maantieyhteydet

Nevel on merkittävä rautateiden solmupiste ja kaupungissa risteävät Pietarin ja Vitsebskin sekä Velikije Lukin ja Polatskin väliset rautatiet. Useimmat Pietarista Valko-Venäjälle ja Ukrainaan liikennöivistä junista kulkevat Nevelin kautta. Kaupungin rautatieasemista tunnetuin on Nevel-2. Maantieyhteyksistä merkittävimpin on Pietarista saapuva M20-valtatie, joka jatkaa eurooppatienä E 95 Valko-Venäjän itäosiin ja Ukrainaan. Tärkeitä ovat myös kaakkoon Smolenskiin johtava kantatie P133 ja koilliseen vievä P51 kantatie, jolta on Veliki Lukin eteläpuolella liittymä M9-valtatielle (E 22).
Historiaa ja nähtävyyksiä

Nevel mainitaan ensimmäisen kerran Iivana IV:n perustamien kaupunkien luettelossa. Vuodesta 1580 lähtien se siirtyi useita kertoja Venäjältä Puolalle ja Liettualle. Vuonna 1772 kaupunki liitettiin lopullisesti Venäjään, ja siitä tuli aluksi Pihkovan, sittemmin Polotskin ja Vitebskin lääneihin kuuluneen Nevelin kihlakunnan keskus. Vuonna 1896 juutalaiset muodostivat puolet kaupungin asukkaista. Nevelin kihlakunnan väestöstä valtaosa oli valkovenäläisiä.
Nevelissä toimii kaupungin historiallinen museo (Ul. Lenina 14) ja Pyhän Kolminaisuuden mukaan nimetty kirkko.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Письма из провинции. Невель[vanhentunut linkki] (venäjäksi) (tvkultura.ru)
Невель. Холокост (venäjäksi) (pskovgrad.ru)
Hallinnollinen keskus: Pihkova (Pskov)


Dno | Nevel | Novoržev | Novosokolniki | Opotška | Ostrov | Outova (Gdov) |
Petseri (Petšory) | Porhov | Pustoška | Pytalovo | Sebež | Velikije Luki
Nevelin kotiseutumuseo
Pihkovan alue
Ržev

| Ržev Ржев |
| --- | --- |
 Kappale Rževin kaupunkia Volgan rannalla.
 vaakuna
 Tverin alueen sijainti Venäjällä
 Ržev
 Koordinaatit: 56°15′23.8″N, 34°19′50.4″E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiosubjekti:  Tverin alue
Piiri:  Rževin kaupunkipiirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 081lähde? km²
Väkiluku (2015):  60 334
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  172350
Suuntanumero(t):  +7 48232
 
 rzhevcity.ru/ 
 Kaupungin kotisivut (venäjäksi) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ržev (ven. Ржев) on pohjoisin Volga-joen varrella oleva kaupunki Tverin alueella Länsi-Venäjällä. Se sijaitsee Moskovan ja Riian välisen radan ja maantien varrella. Ržev on Tverin alueen toiseksi suurin kaupunki: sen väkiluku vuonna 2010 oli 62 026 asukasta.
Historiaa

Ržev on yksi Länsi-Venäjän vanhimpia kaupunkeja, se on paikallisten mukaan mainittu Novgorodin laissa 1019 ja viimeistään kronikoissa 1216, jolloin se oli Toropetsin ruhtinaan Mstislav Mstislavitšin hallussa (Aleksanteri Nevalaisen isoisä). Rževista taistelivat sekä  Novgorodin tasavalta, Smolensk ja Vladimir-Suzdal. Venäjän mongolivalloituksen jälkeen se jäi Smolenskin suvulle, joka teki kaupungista pääkaupunkinsa.lähde?
Kaupunki tuhoutui lähes täysin miehityksessä ja lukuisissa taisteluissa alueesta 1941–1943.
Nykyään

Kaupungin lähistölle on sijoitettu ilmapuolustuksen ilma­torjunta­-armeijakunnan esikunta ja joukkoja.
Ržev on Salon kaupungin ystävyyskaupunki.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
paikallinen portaali (venäjäksi)
Andreapol • Bežetsk • Belyi • Bologoje • Firovo • Kalinin • Kaljazin • Kašin • Kesova Gora • Kimry • Kimry • Konakovo • Krasnyi Holm • Kuvšinovo • Lesnoje • Lihoslavl • Maksatiha • Molokovo • Nelidovo • Olenino • Seližarovo • Ostaškov • Peno • Rameški • Ržev • Ržev • Sandovo • Sonkovo • Spirovo • Staritsa • Toropets • Udomlja • Toržok • Toržok • Tver • Vesjegonsk • Vyšni Volotšok • Vyšni Volotšok  • Zapadnaja Dvina • Žarkovski • Zubtsov
Ržev 1900-luvun alussa.
Kaupungin katettu keskustori.
Yandex Browser

| Yandex Browser |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Yandex LLC
Julkaisija:  Yandex LLC
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  verkkoselain
Käyttökielet:  englanti venäjä
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Yandex Browser on venäläinen verkkoselain, joka toimii Windowsilla, macOS:lla, Linuxilla, Androidilla sekä iOS:lla.lähde? Tammikuussa 2025 Yandex Browserilla oli noin 0.4% markkinaosuus verkkoselaimista.