stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Malesian liittovaltion territoriot
Historia

Maan pääkaupunki Kuala Lumpur on Malesian ensimmäinen territorio. Se perustettiin vuonna 1974, kun Kuala Lumpurin pääkaupunkialue erotettiin Selangorin osavaltiosta ja se liitettiin suoraan Malesian keskushallinnon hallintoalueeksi. Erottamisen taustalla oli levottomuuksien välttäminen vuoden 1969 rotumellakoiden jälkeen, joissa malaijien ja malesiankiinalaisten välisissä mellakoissa kuoli noin 200 ihmistä. Mellakoiden syynä olivat suuret varallisuuserot rikkaamman kiinalaisväestön ja vähävaraisemman malaijiväestön välillä ja Selangor oli Malesian varakkain osavaltio sen jälkeen kun Singapore erotettiin Malesian liittovaltiosta vuonna 1965.
Labuanin saari irrotettiin Sabahin osavaltiosta ja siitä tehtiin liittovaltion territorio vuonna 1984. Saaresta tehtiin erikoistalousalue, johon Malesian hallitus pyrki luomaan verovapaan pankki- ja investointikeskuksen ennen vuoden
Vuonna 1984 Sabahin osavaltio luovutti Labuanin liittovaltion hallinnan alaisuuteen, jolloin Labuanista tehtiin liittovaltion territorio. Labuanista tehtiin erikoistalousalue, josta Malesia pyrki luomaan verovapaan pankki- ja investointikeskuksen ennen vuoden 1997 Aasian talouskriisiä.
Territorioista uusin on Putrajaya, jonka alueen Malesian liittovaltio osti Selangorin osavaltiolta vuonna 1995 ja territorio siitä tehtiin vuonna 2001. Putrajayasta on muodostettu Malesian uusi hallinnollinen keskus, jonne on siirretty monia maan hallituksen toimipisteitä.
Hajanaisesti sijaitsevien territorioiden keskuuteen on pyritty luomaan yhtenäisyyttä ja ne saivat yhteisen lipun ja hymnin vuonna 2006.
Pasko-Petäinen

| Pasko-Petäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°42′13″N, 27°12′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  joki Pitkä-Petäiseen 
Järvinumero:  14.728.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,1 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  540 m  
Rantaviiva:  5,536 km  
Pinta-ala:  42,436 ha  
Suurin syvyys:  11,5 m  
Saaria:  1 
 fiPasko-Petäinen 
Pasko-Petäinen  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Petäisentauksen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 540 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 42 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,1 metriä mpy.
Alexandra Babitzin

Alexandra ”Ake” Babitzin (myös Aleksandra Babitzin, s. 1. tammikuuta 1981) on suomalainen laulaja. Hänen isänsä oli Kirka.
Babitzin osallistui vuonna 1991 Tenavatähti-kilpailuun tätinsä Muska Babitzinin levyttämällä kappaleella ”Pidä kii” ja selviytyi semifinaaliin saakka. Myöhemmin Babitzin on laulanut muun muassa Anssi Kelan ”Puistossa”-kappaleen kertosäkeen Nummela-albumilla. Hän on ollut mukana myös Alimo&Controlin ”Älä kuuntele mua” -kappaleella. Hän on myös esiintynyt kokoonpanossa nimeltä Alexandra Babitzin & Band. Hän on tehnyt yhteistyötä myös Siiri Nordinin kanssa: Babitzin on taustalaulajana Nordinin molemmilla albumeilla sekä mukana livekokoonpanossa. Lisäksi Babitzin on ollut tekemässä kappaleita Nordinin kahdelle soololevylle Me too (2006) ja Lyö tahtia (2008). Hän on tehnyt myös "Playboy"-kappaleen. Nordin ja Babitzin vierailevat myös Ipanapa liikenteessä -levyllä.
Diskografia > Singlet

Ake Babitzin: Sha-la-la / Pidä kii (1992)
Anssi Kela feat. Alexandra: Puistossa (2001)
Alimo & Control feat. Alexandra Babitzin: Älä kuuntele mua (2001)
Negeri Sembilan

| Negeri Sembilan> Malesian osavaltiot ja territoriot |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 2°45′N, 102°15′E 
Valtio:   Malesia
Hallinto:  
 – Pääkaupunki:  Seremban
 – Kuninkaall. pääkaup.:  Seri Menanti
 – Yang di-Pertuan Besar:  Tuanku Muhriz
Pinta-ala:  6 686 km²
Väkiluku (2011):  1 021 064
 – väestötiheys:  150 as./km²
Kielet:  malaiji
Negeri Sembilan (jawiksi نڬري سمبيلن) on Malesian osavaltio, joka sijaitsee Malakan niemimaan länsirannikolla. Sen naapuriosavaltioita ovat Malakka, Johor, Pahang ja Selangor. Lounaassa osavaltio rajoittuu Malakansalmeen. Negeri Sembilanin pinta-ala on 6 686 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 miljoona. Osavaltion pääkaupunki on Seremban.
Historia

1400-luvulla nykyinen Negeri Sembilanin alue oli osa Malakan sulttaanikuntaa. Malakan sulttaanikunta kukistui vuonna 1511, kun Portugali valloitti alueen. Vuonna 1641 hollantilaiset vuorostaan valloittivat alueen portugalilaisilta.
Siirtomaavaltojen päähuomion kiinnittyessä muihin alueisiin, nykyisen Negeri Sembilanin alueelle virtasi minangkabaulaisia uudisasukkaita Sumatralta 1700-luvulla. Malakan niemimaalle tuli uudisasukkaita myös toisesta suunnasta; bugislaisia Sulawesiltä. Negeri Sembilanin alue oli turvaton ulkoisia uhkia vastaan, ja bugislaisten vaikutusvallan kasvaessa alueella minangakabaut kääntyivät entisen kotimaansa puoleen saadakseen suojelua alueelleen. Negeri Sembilan ei ollut yhtenäinen alue, vaan alueella oli yhdeksän pientä valtiota, mistä juontuu myös osavaltion nimi; Negeri Sembilan tarkoittaa suomeksi yhdeksää valtiota.
Vuonna 1773 alueen yhdeksän minangakabau-valtiota yhdistettiin, sillä alue pystyi yhtenäisempänä vastaamaan paremmin ulkoisiin uhkiin. Löyhän valtioliiton ensimmäiseksi hallitsijaksi, eli Yang di-Pertuan Besariksi, tuli Raja Melewar, joka oli Minangakabau-prinssi Sumatralta. Negeri Sembilanin alueella on runsaat tinavarannot, mistä kiinnostuivat myös muut. Tinasta aiheutuneet kiistat aiheuttivat poliittista epävakautta, ja Raja Melewarin kuoltua Negeri Sembilan ajautui poliittisesti erilleen Sumatrasta.
Paikalliset poliittiset epävakaudet päättyivät kun Malakan niemimaata hallinneet britannialaiset painostivat Negeri Sembilanin yhdeksän valtion päälliköt liittymään yhteen, ja Negeri Sembilan liittyi Liittoutuneisiin malaijivaltioihin vuonna 1896.
Toisen maailmansodan aikana japanilaiset miehittivät alueen, ja sodan loputtua alue palasi brittien hallintaan. Negeri Sembilan itsenäistyi Britanniasta osana Malaijan liittovaltiota, vuonna 1957.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Malesia
| --- | --- |
Osavaltiot:   Johor   Kedah   Kelantan   Malakka   Negeri Sembilan   Pahang   Perak   Perlis   Penang   Sabah   Sarawak   Selangor   Terengganu 
Liittovaltion territoriot:   Kuala Lumpur   Labuan   Putrajaya
Mirja Vesanen

Impi Mirja (Mirjam) Vesanen (9. marraskuuta 1901 Merikarvia – 29. tammikuuta 1983) oli suomalainen nuortenkirjailija ja filosofian maisteri. Elämäntyönsä hän teki kansakoulunopettajana Helsingissä.
Vesanen tuli ylioppilaaksi Porin tyttölyseosta vuonna 1923. Kansakoulunopettajaksi hän pätevöityi Jyväskylän seminaarista vuonna 1924. Helsingin yliopistosta Vesanen valmistui filosofian kandidaatiksi 1932. Kansakoulunopettajana hän toimi Porissa, Siikaisissa, Laviassa ja Helsingissä. Vesanen oli ruotsin kielen tuntiopettajana Helsingin työväenopistossa vuosina 1946–1949 ja 1961–1971.
Vesasen vanhemmat olivat nahkuriliikkeen omistaja Kustaa Eevert Vesanen ja Maria Josefina (o.s. Strömbäck).
Teoksia

Mustekala: tyttöromaani. Otava 1954
Urhea tyttö: tyttöromaani. Otava 1957
Kansalaiskoulun yhteiskuntaoppi; tekijä Aarre Kailanpää, kirjan suunnittelussa ovat avustaneet Kalevi Kajava, Mirja Vesanen, Väinö Nissinen. Otava 1966, 7. tark. painos 1974
Terengganu

| Terengganu> Malesian osavaltiot ja territoriot |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 4°45′N, 103°0′E 
Valtio:   Malesia
Hallinto:  
 – Pääkaupunki:  Kuala Terengganu
 – Kuninkaall. pääkaup.:  Kuala Terengganu
 – Sulttaani:  Mizan Zainal Abidin
Pinta-ala:  12 955 km²
Väkiluku (2010):  1 015 776
 – väestötiheys:  78 as./km²
Kielet:  malaiji
Terengganu  (ترڠڬانو jawiksi) on Malesian osavaltio. Se sijaitsee Malesian mantereen puoleisen osan koillisella rannikolla. Kelantan on osavaltion länsipuolella ja Pahang eteläpuolella. Itäpuolella on Etelä-Kiinan meri. Osavaltion pinta-ala on 12 955 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 miljoona. Osavaltion pääkaupunki on Kuala Terengganu. Osavaltio on rikastunut öljyvarannoistaan ja alueella on kehitetty myös turismia. Osavaltion alueella sijaitsevat Perhentian-saaret.
Historia

Terengganu on pienenä sulttaanikuntana joutunut historiansa aikana useasti suurempien maiden valtaan. Terengganusta on löytynyt kivikirjoituksia, joiden perusteella saattaa olla mahdollista, että alueelle on perustettu islamilainen valtio jo 1300-luvulla. Kuitenkin 1400-luvulla Terengganua hallinneen Malakan sulttaanikunnan uskotaan islamilaistuneen alueella ensimmäisenä, 1420-1440-luvuilla. Malakasta islam levisi muualle Malakan niemimaalle. Malakan kukistuttua 1511 Terengganu siirtyi Johoren sulttaanikunnan hallintaan. 1700-luvulle tultaessa Terengganu oli kuitenkin yhä vahvemmin Bangkokin vallan alla.
Vuonna 1909 Terengganu siirrettiin Siamilta Britannian suojelukseen. Alue säilyi kuitenkin liittoutumattomana, eikä liittynyt Liittoutuneisiin malaijivaltioihin.
Toisessa maailmansodassa ja japanilaismiehityksen aikana alue palasi lyhytaikaisesti Thaimaan hallintaan. Sodan jälkeen Terengganu liittyi Malaijan federaatioon, joka itsenäistyi Britanniasta vuonna 1957. Malesian liittovaltion muodostamisen jälkeen Terengganusta tuli Malesian osavaltio.
Väestö

Terengganun väestöstä 94% on malaijeja, 5% kiinalaisia ja 1% intialaisia. Lisäksi osavaltiossa asuu pieni vähemmistö orang asli alkuperäisasukkaita.
Politiikka

Terengganun hallitsija on sulttaani, jonka arvo on perinnöllinen. Terengganun sulttaani toimii myös vuorollaan Malesian kuninkaana.
Kaita (Suonenjoki)

| Kaita |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°41′37″N, 27°12′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Kaidanpuro Pasko-Petäiseen 
Järvinumero:  14.728.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,5 m  
Pituus:  750 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,649 km  
Pinta-ala:  3,746 ha  
Suurin syvyys:  8 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Kaita  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Särkiskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 750 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy.
Savio (Laukaa)

Savio
Savio on kylä Laukaan kunnan eteläosassa, Keski-Suomessa. Savio sijaitsee Leppäveden rannalla, valtatie 9:stä pohjoiseen, vastapäätä Metsolahtea. Kylää halkoo seututie 640 (Saviontie) Lievestuoreelta Laukaaseen.
Kylässä sijaitsee muun muassa Savion tanssilava sekä Lievestuoreenjärven rannalla oleva Hyyppäänvuori. Samalla alueella sijaitsee myös Puttolan kylä, joka toimii Savion kanssa yhdessä Savio-Puttolan kylätoimikunnassa. Saviolla sijaitsi kyläkoulu Savion ala-aste, jonka oppilasmäärä on (2008) noin 30 oppilasta. Koulu lakkautettiin keväällä 2018 ja purettiin syksyllä 2021. Kylällä on myös uimaranta.
Savio on ollut myös yksi Laukaan rekisterikylistä, johon on kuulunut myös muun muassa Metsolahti ja Vuontee. Vuonna 1974 Savion rekisterikylään kuuluneet Mehtoniemen ja Palvajärven kylät siirrettiin Laukaasta Jyväskylän maalaiskuntaan.
Kesällä 2006 Savion kylä nousi median tietoisuuteen, kun Laukaan kotiseutujuhliin saapuivat pääministeri Matti Vanhanen ja hänen uusi naisystävänsä. Juhlat järjesti Wanhan Laukaan kotiseutuyhdistys.lähde?
Aiheesta muualla

http://www.savio-puttola.net/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Budva

| Budva Будва |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Budvan sijainti Montenegrossa
 Koordinaatit: 42°17′17″N, 18°50′33″E 
Valtio:   Montenegro
Perustettu:  400-luku eaa.
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  122 km²
Korkeus:  3 m
Väkiluku (2011):  13 338
 – Metropolialue:  19 218
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  85310
Suuntanumero(t):  +382 33
 
 www.opstinabudva.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Budva (montenegroksi ja serb. Будва) on kaupunki ja kunta Montenegron eteläosassa Adrianmeren rannalla. Budvan kuntaan kuuluvat Bečićin ja Petrovacin pikkukaupungit. Kunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa noin 22 400 ja kaupungissa noin 13 300 asukasta.
Ilmasto

Budvassa vallitsee tyypillinen Välimeren ilmasto, lämpimine kesineen ja leutoine talvineen. Budvan keskilämpötila tammikuussa on 8 °C ja heinäkuussa 23,9 °C. Kesän keskilämpötila on 23,1 °C ja talven keskilämpötila 9,3 °C. Meriveden lämpötila kohoaa kesällä 24,7 °C ja syksylläkin se pysyttelee 18 °C ja 19 °C välillä.lähde?
Historia

Budva on noin 2500 vuotta vanha, mikä tekee siitä yhden Adrianmeren rannikon vanhimmista asutuskeskuksista.lähde? Budva on kuulunut sekä antiikin Kreikan että Rooman valtakuntiin. Keskiajalla kaupunkia hallitsivat Doclean, Serbian ja Zetan hallitsijat. Sittemmin se kuului Venetsialle yli 300 vuoden ajan, jonka jälkeen kaupunkia hallitsi Itävalta, Ranska ja Venäjä. Vuosina 1813-1814 se kuului Montenegroon, kunnes Itävalta miehitti alueen. Vuonna 1918 Budva liitettiin Jugoslavian kuningaskuntaan. Toisessa maailmansodassa Budva oli Italian miehittämä 22. marraskuuta 1944 asti. Budvassa sattui paha maanjäristys 15. huhtikuuta 1979, jolloin varsinkin vanha kaupunki kärsi pahoja vaurioita.
Liikenne

Tiet Montenegron rannikolla ovat vuoristosta johtuen kapeita ja mutkaisia. Liikennekulttuuri on erittäin "joustava" monen muuhun Välimeren maahankin verrattuna. Liikennesääntöjä tulkitaan hyvin joviaalisti.lähde?
Budvasta johtaa kaksikaistainen tie sisämaahan. Pääkaupunkiin Podgoricaan on matkaa noin 60 kilometriä. Muihin Montenegron rannikkokaupunkeihin sen yhdistää Adrian valtatie, joka jatkuu Kroatian puolelle. Tivatin lentokenttä sijaitsee 20 kilometrin päässä ja sieltä on säännöllisiä lentoja Belgradiin ja Zürichiin. Kesäkaudella lentoliikenne on vilkkaampaa. Podcorican lentokentälle on matkaa 65 kilometriä.
Väestö

Vuoden 2020 arvioiden mukaan Budvan kunnassa oli noin 22 400 asukasta, kun vuoden 2011 väestönlaskennassa Budvan kunnassa oli 19 218 ja kaupungissa 13 338 asukasta. Budvan asukkaista oli vuonna 2003 montenegrolaisia 45,33 prosenttia ja serbejä 40,9 prosenttia. Merkittävimmät vähemmistöryhmät ovat muslimit ja kroaatit.lähde?
Väestö > Budvan kaupungin väkiluvun kehitys

4 684 (3. maaliskuuta 1981)
7 178 (3. maaliskuuta 1991)
10 918 (1. marraskuuta 2003)
Matkailu

Budvan rannikkoaluetta kutsutaan Budvan rivieraksi ja se on Montenegron tärkein matkailukeskus. Se tunnetaan etenkin hiekkarannoistaan (11 310 metriä), vilkkaasta yöelämästään ja välimerellisestä arkkitehtuuristaan. Suomalaiset ja itävaltalaiset matkatoimistot olivat ensimmäiset itäblokin maiden valtiojohtoisten matkatoimistojen ulkopuoliset matkatoimistot, jotka ottivat Budvan vaatimattomaksi lomakohteekseen. Nämä matkat päättyivät Budvan maanjäristykseen. Budva korvattiin etelämpänä lähellä Albanian rajaa sijaitsevalla Ulcinjin pikkukaupungilla. Kesäkaudella 2005 Budvassa vieraili yli 250 000 vierasta, jotka tekivät yhteensä yli 1,6 miljoonaa yhden yön yöpymistä.lähde?
Kuvia

Citadela, Budvan linnoitus
Budvan satamaa
Ikkunaluukkuja Budvan vanhassakaupungissa
Sveti Stefan sijaitsee kuuden kilometrin päässä Budvan keskustasta etelään
Budvan rannat houkuttelevat turisteja
Riesengebirge

Sněžka, korkein kohta.
Riesengebirge (saksaa, tarkoittaa jättiläisvuoret) tai Krkonoše (tšekiksi) tai Karkonosze (puolaksi) on vuoristo Tšekin pohjoisosissa ja Puolan lounaisosissa. Se on osa Sudeettien vuorialuetta ja siellä sijaitsee Tšekin ja Sudeettien korkein kohta Sněžka (puolaksi Śnieżka ja saksaksi Schneekoppe), joka nousee 1 603 metriin.
Kummallakin puolella vuoristoa sijaitsee kansallispuistot; Krkonošen kansallispuisto Tšekissä ja Karkonoszen kansallispuisto Puolassa. Nämä kansallispuistot kuuluvat 
Unescon Man and the Biosphere Programme -ohjelmaan. Elben alkulähde sijaitsee vuoristossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Riesengebirge Wikimedia Commonsissa
Moskulanlampi

| Moskulanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°43′40″N, 27°07′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Pitkä-Petäiseen 
Järvinumero:  14.728.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,3 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  340 m  
Rantaviiva:  1,291 km  
Pinta-ala:  9,367 ha  
Suurin syvyys:  13,9 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Moskulanlampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Korholanmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 500 metriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,3 metriä mpy.
Armanjakki

Vuoden 1956 armanjakkia.
Armanjakki on viinitisle, jota valmistetaan Armagnacin alueella Ranskassa.
Armanjakki on tuotenimisuojattu samoin kuin esimerkiksi konjakki ja samppanja. Sen valmistuksessa käytetään samoja rypälelajikkeita kuin konjakin teossa (mutta päärypäleistä Folle Blanche on paikallisesti nimetty Piquepoultiksi), mutta ne tulevat vain kolmelta viini-alueelta, jotka ovat tärkeysjärjestyksessä Bas Armagnac, Ténarèze ja Haut Armagnac.
Tärkein ero konjakkiin verrattuna on se, että armanjakki tislataan jatkuvalla tislauksella eräänlaisessa kolonnitislauslaitteessa. Sen tisle ei ole kovin väkevää, noin 55–60 prosenttista. Konjakin tisle on noin 70-prosenttista. Tällä tavalla lopputulos on pyöreämpi ja runsasmakuisempi. Tämän jälkeen se kypsytetään tammitynnyreissä konjakin tavoin. Kypsytetyn armanjakin alkoholipitoisuus on 40 prosenttia.
Armanjakkiin pätevät suunnilleen samat laatumääreet (VS, VSOP, XO) kuin konjakkiin, mutta armanjakkia kypsytetään usein pidempään kuin vastaavia konjakkilaatuja. Armanjakista esiintyy myös vuosikertapullotuksia, mikä on harvinaista väkevien alkoholijuomien kohdalla.
Armanjakin tuotantoa valvoo Bureau National Interprofessionel de l'Armagnac. Toisin kuin konjakkia, jota tuotetaan suuria määriä ja suurilla tiloilla, armanjakkia valmistetaan lukemattomilla pienillä ja keskisuurilla tiloilla. Armanjakkia pidetään toisinaan "II-luokan konjakkina", mutta asiantuntijat usein arvostavat armanjakkia hinta-laatusuhteessa jopa konjakkia enemmän.
Kuuluisia tislaamoja

Baron de Sigognac
Chabot
Château Garreau
Château de Laubade
J. Damblat
Château de Malliac
Château du Tariquet
Clés des Ducs
Dupeyron
Janneau
Larressingle
Marquis de Caussade
Marquis de Montesquiou
Marquis de Puységur
de Montal
Samalens
Sempé
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bureau National Interprofessionel de l'Armagnac-kotisivut
Tokion tiedeyliopisto

| Tokion tiedeyliopisto> 東京科学大学, Tōkyō Kagaku daigaku |
| --- | --- |
  

Perustettu:  2024
Tyyppi:  valtiollinen yliopisto (jap. 国立大学, kokuritsu daigaku)
Sijainti:  Tokio,  Japani
Kampus:  Ooyakama Suzukakedai Tamachi Yushima Kokufudai Surugadai
Sivusto:  http://www.isct.ac.jp/
Tokion tiedeyliopisto (jap. 東京科学大学, Tōkyō kagaku daigaku) on Japanin pääkaupungissa Tokiossa sijaitseva valtiollinen yliopisto. Se perustettiin 1. lokakuuta 2024 yhdistämällä Tokion teknillinen yliopisto sekä Tokion lääketieteellinen ja hammaslääketieteellinen yliopisto.
Tunnettuja yliopistossa opiskelleita ja opettaneita

Hideki Shirakawa, Nobelin kemian palkinto vuonna 2000
Yoshinori Ōsumi, Nobel-palkinto lääketieteessä vuonna 2016
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tokion tiedeyliopisto Wikimedia Commonsissa
Emilie Mediz-Pelikan

Emilie Mediz-Pelikan, Karl Medizin piirros vuodelta 1902. Jack Daulton-kokoelma, Los Altos Hills, Kalifornia, Yhdysvallat.
Auringonlasku, maalattu 1907/08.
Emilie Mediz-Pelikan (2. joulukuuta 1861 Vöcklabruck − 19. maaliskuuta 1908 Dresden) oli itävaltalainen taidemaalari.
Elämänvaiheita

Emelie Pelikan opiskeli taidetta Wienissä ja seurasi opettajaansa Albert Zimmermannia aluksi Salzburgiin ja vuonna 1885 Müncheniin. Zimmermann kuoli vuonna 1888.Sen jälkeen  Pelikan asui taiteilijasiirtoloissa: ensin Dachaussa ja sittemmin Belgiassa Knokkessa. Hänen ensimmäinen näyttelynsä vuonna 1890 sai hyvän vastaanoton, mutta ei edistänyt uraa.
Kolme vuotta myöhemmin Pelikan somi avioliiton itseään seitsemän vuotta nuoremman Karl Medizin kanssa. Pariskunta asettui asumaan Wieniin. Pariskunnan ura ei lähtenyt Wienissä kunnolla käyntiin, joten he muuttivat Dresdeniin. Uudesta kotikaupungista käsin he tekivät paljon maalausmatkoja Tiroliin, Italiaan ja Välimerrelle, maalaten lähes kaikkea mahdollista.
Taiteellisen läpimurtonsa Mediz-Pelikan teki vuosien 1898- 1901 välissä. Ensimmäinen näyttely oli Wienin Secessionien kanssa ja toinen näyttely oli Dresdenissä vuonna 1901. Mediz-Pelikan kuoli kesken aktiivisen luomiskauden sydänkohtaukseen vuonna 1908.
Taiteilijan poismenon jälkeen hänen työnsä alkoivat vajota unohduksiin. Työt menivät yhdelle perijälle, joka kielsi niiden asettamisen näytteille. Perijän kuoltua ne otti haltuunsa Itä-Saksa, jonka hallinnassa osa niistä katosi. Ensimmäisen kerran hänen töitään oli poismenon jälkeen näytteillä vuonna 1986.
Aiheesta muualla

http://www.invaluable.com/artist/mediz-pelikan-emilie-nblxp94dje/sold-at-auction-prices/
http://www.stephenongpin.com/object/849208/0/emilie-mediz-pelikan-vocklabruck-1861
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Taiteenala:  KulturNav  Musée d'Orsay  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB