stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Osleidys Menéndez

| Mitalit> Maa:   Kuuba.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Kuuba> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ateena 2004 | Keihäänheitto |  |
|  Pronssia | Sydney 2000 | Keihäänheitto |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Edmonton 2001 | keihäänheitto |  |
|  Kultaa | Helsinki 2005 | keihäänheitto |  |
Osleidys Menéndez (s. 14. marraskuuta 1979 Martí, Kuuba) on kuubalainen keihäänheittäjä. Hän oli 2000-luvun alkuvuosina lajissaan melko ylivoimainen.
Menéndez voitti junioreiden maailmanmestaruuden 1996 ja 1998. Hän oli seitsemäs Ateenan MM-kilpailuissa 1997. Vuonna 1999 hän voitti Pan-Amerikan kisat ja oli Sevillan MM-kisoissa neljäs tuloksella 64,41. Vuotta myöhemmin hän saavutti ensimmäisen arvokisamitalinsa sijoututtuaan Sydneyn olympialaisissa pronssille tuloksella 66,18. 1. heinäkuuta 2001 hän heitti uuden maailmanennätyksen 71,54. Samana vuonna hän voitti kultamitalin Edmontonin MM-kisoissa tuloksella 69,53 sekä universiadeissa Pekingissä tuloksella 69,82. 2002 maailmancupissa Madridissa hän voitti keihäänheiton tuloksella 64,41. Samana vuonna hän voitti myös GP-finaalin.
Pariisin MM-kisoissa vuonna 2003 Menéndez heitti parhaallaan 62,19 metriä, mikä riitti viidenteen sijaan. Vuoden kuluttua tästä hän palasi jälleen kultakantaan Ateenan olympialaisissa, missä hän heitti tuloksen 71,53 ja jäi vain sentin päähän omasta maailmanennätyksestään. Myöhemmin syksyllä hän voitti IAAF:n yleisurheilufinaalin. Vuoden 2005 MM-kisoissa Helsingissä hän voitti toisen maailmanmestaruutensa uudella ME-tuloksella 71,70. Tulos riittää naisten keihäänheiton maailmanlistalla kolmannelle sijalle ja on voimassa oleva maanosan ennätys. Samalla kaudella hän voitti myös IAAF:n yleisurheilufinaalin. Hän ei voinut osallistua MM-kisoihin 2007 nilkkavaivojen vuoksi. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui kuudenneksi ja Berliinin MM-kilpailuissa 2009 seitsemänneksi.
Gong Li

| Gong Li |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. joulukuuta 1965 (ikä 59) Shenyang, Kiina
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Ooi Hoe Soeng (1996–2010)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1987–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Gong Li (yksink.: 巩俐; perint.: 鞏俐; pinyin: Gǒng Lì; s. 31. joulukuuta 1965) on kiinalainen näyttelijä. Gong Li on yksi kansainvälisesti tunnetuimmista kiinalaisista elokuvanäyttelijöistä. Hän on esiintynyt suuressa osassa Zhang Yimoun ohjaamista elokuvista sekä Chen Kaigen elokuvissa Keisari ja salamurhaaja ja Jäähyväiset jalkavaimolle.
Filmografia

Punainen pelto (1987)
Mr. Sunshine (1989)
Terracottasoturi (1989)
The Puma Action (1989)
Ju Dou – kielletty rakkaus (1990)
Punainen lyhty (1992)
Party of a Wealthy Family (1991)
Back to Shanghai (1991)
Qiu Jun tarina (1992)
Mary from Beijing (1992)
Jäähyväiset jalkavaimolle (1993)
Flirting Scholar (1993)
To Live (1994)
Semi-Gods and Semi-Devils (1994)
The Great Conqueror's Concubine (1994)
Shanghai Triad (1995)
A Soul Haunted by Painting (1995)
Temptress Moon (1996)
Chinese Box (1997)
Keisari ja salamurhaaja (1999)
Breaking the Silence (1999)
Zhou Yu's Train (2002)
2046 (2004)
Eros (2004) - segment The Hand
Geishan muistelmat (2005)
Miami Vice (2006)
Kultaisen kukan kirous (2006)
Nuori Hannibal (2007)
Shanghai (2010)
What Women Want (2011)
Mulan (2020)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gong Li Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Fu Mingxia

Fu Mingxia (伏明霞, s. 16. elokuuta 1978 Wuhanissa, Hubeissa, Kiinassa) on kiinalainen entinen uimahyppääjä. Fu on yksi maailman menestyneimmistä naisista lajissaan.
Fu Mingxia aloitti voimistelu-uransa jo 5-vuotiaana, mutta vaihtoi pian uimahyppyihin. Hän lähti 9-vuotiaana kotoaan Pekingiin harjoittelemaan lajia. Ensimmäisen maailmanmestaruutensa hän voitti 12-vuotiaana vuonna 1991. Hän on voittanut urallaan kaikkiaan neljä olympiakultaa ja kaksi maailmanmestaruutta sekä lukuisia muita mitaleita erilaisista kilpailuista.
Fu on naimisissa Hongkongin entisen valtiovarainministerin Antony Leungin kanssa ja heillä on yksi lapsi.
Saavutuksia

Hyväntahdon kisat 1990: kultaa kerroshypyistä
1990 Asian Games: pronssia kerroshypyistä
1991 MM-kisat: kultaa kerroshypyistä
Kesäolympialaiset 1992: kultaa kerroshypyistä
1994 MM-kisat: kultaa kerroshypyistä
1994 Asian Games: hopeaa kerroshypyistä, pronssia kolmen metrin ponnahduslaudalta
Kesäolympialaiset 1996: kultaa kerroshypyistä ja kolmen metrin ponnahduslaudalta
1999 universiadit: kultaa kerroshypyistä ja kolmen metrin ponnahduslaudalta
Kesäolympialaiset 2000: kultaa kolmen metrin ponnahduslaudalta, hopeaa parihypyistä (Guo Jingjingin kanssa)
Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 1978

Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 1978 pidettiin 15.–17. syyskuuta 1978 Norjan Kongsbergissä. Kyseessä olivat lajin seitsemännet maailmanmestaruuskilpailut. Sekä miehet että naiset kilpailivat yhdellä henkilökohtaisella matkalla ja viestissä.
Miesten henkilökohtainen kilpailu

Matkan pituus 15,7 km.
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Egil Johansen | 1.31.44 |
| 2 |  | Risto Nuuros | 1.32.52 |
| 3 |  | Simo Nurminen | 1.34.00 |
| 4 |  | Eystein Weltzien | 1.34.24 |
| 5 |  | Olle Nåbo | 1.36.51 |
| 6 |  | Jan Fjærestad | 1.37.21 |
| 7 |  | Lars Lönnkvist | 1.37.35 |
| 8 |  | Jörgen Mårtensson | 1.37.46 |
| 9 |  | Jorma Karvonen | 1.38.14 |
| 10 |  | Dieter Wolf | 1.38.52 |
Naisten henkilökohtainen kilpailu

Matkan pituus 8,6 km.
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Anne Berit Eid | 1.01.40 |
| 2 |  | Liisa Veijalainen | 1.01.42 |
| 3 |  | Wenche Jacobsen | 1.02.42 |
| 4 |  | Kristin Cullman | 1.03.06 |
| 5 |  | Karin Rabe | 1.05.10 |
| 6 |  | Outi Borgenström | 1.06.06 |
| 7 |  | Ruth Baumberger | 1.06.21 |
| 8 |  | Astrid Carlsson | 1.06.44 |
| 9 |  | Monica Andersson | 1.06.59 |
| 10 |  | Bibbi Siljeblad-Fahlen | 1.07.18 |
Miesten viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | Jan Fjærestad Svein Jacobsen Egil Johansen Eystein Weltzien | 3.55.33 |
| 2 |  Ruotsi | Rolf Pettersson  Lars Lönnkvist Kjell Lauri Olle Nåbo | 4.04.05 |
| 3 |  Suomi | Urho Kujala Jorma Karvonen Simo Nurminen Risto Nuuros | 4.16.27 |
| 4 |  Sveitsi | Dieter Wolf Dieter Hulliger Willi Müller Max Horisberger | 4.16.34 |
| 5 |  Tšekkoslovakia | Petr Uher Zdeněk Lenhart Jiří Ticháček Jaroslav Kačmarčík | 4.29.31 |
| 6 |  Iso-Britannia | Mike Down Geoff Peck Peter Haines Chris Hirst | 4.44.36 |
Naisten viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Suomi | Outi Borgenström Marita Ruoho Liisa Veijalainen | 2.26.48 |
| 2 |  Ruotsi | Eva Moberg Karin Rabe Kristin Cullman | 2.26.52 |
| 3 |  Sveitsi | Ruth Baumberger Ruth Humbel Hanni Fries | 2.38.43 |
| 4 |  Norja | Tine Fjogstad Wenche Jacobsen Anne Berit Eid | 2.38.45 |
| 5 |  Tšekkoslovakia | Stavava Novakova  Katerina Keclikova Ada Kuchařová | 2.39.18 |
| 6 |  Iso-Britannia | Sue Parkin Carol McNeill Jean Ramsden | 2.50.46 |
Mitalitaulukko

| Sijoitus | Maa | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 2 |  Suomi | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 3 |  Ruotsi | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 4 |  Sveitsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
John Curry

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  John Curry |  John Curry |  John Curry |  |
Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Miesten taitoluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Innsbruck 1976 | yksinluistelu |  |
John Curry (9. syyskuuta 1949 Birmingham, Englanti – 15. huhtikuuta 1994 Binton) oli brittiläinen taitoluistelija ja olympiavoittaja. Hänet tunnettiin siitä, että yhdisti luisteluun elementtejä baletista ja modernista tanssista.
Vuonna 1972 Curry sai yhdysvaltalaisen sponsorin, jonka avulla hän pääsi Yhdysvaltoihin Gus Lussin ja Carlo Fassin valmennukseen. Fassin johdolla Curry voitti 1976 Euroopan- ja maailmanmestaruuden sekä olympiakultaa.
Amatööriuransa aikana Curry tunnettiin balettimaisista eleistään ja loistavasta vartalonhallinnasta. Kanadalaisen Toller Cranstonin kanssa Curry toi taiteellisuuden ja esittämisen uudelle tasolle. Parhaimmillaan Curry loisti sekä pakollisessa kuvioissa että luistelun urheilullisessa puolessa, eli hypyissä.
Ennen 1976 maailmanmestaruuskilpailuja saksalainen tabloidilehti Bild-Zeitung paljasti Curryn olevan homoseksuaali. Tämä aiheutti lyhyen skandaalin Euroopassa. Hänen seksuaalinen suuntautumisensa kuitenkin jätettiin jatkossa huomioimatta lehdistön ja yleisön puolelta.
Vuonna 1987 Curryllä diagnosoitiin HIV ja 1991 AIDS. Ennen kuolemaansa hän puhui avoimesti lehdistölle sairaudestaan ja seksuaalisuudestaan. Hän asui viimeiset vuotensa äitinsä kanssa.
Urheilulehti arvioi hänet 2009 kaikkien aikojen viidenneksi parhaaksi homo- tai biseksuaaliseksi urheilijaksi.
Aiheesta muualla

Curryn profiili KOK:n sivuilla
Miesten yksinluistelun olympiavoittajat
1908: Ulrich Salchow
– 1920: Gillis Grafström
– 1924: Gillis Grafström
– 1928: Gillis Grafström
– 1932: Karl Schäfer
– 1936: Karl Schäfer
– 1948: Dick Button
– 1952: Dick Button
– 1956: Hayes Alan Jenkins
– 1960: David Jenkins
– 1964: Manfred Schnelldorfer
– 1968: Wolfgang Schwarz
– 1972: Ondrej Nepela
– 1976: John Curry
– 1980: Robin Cousins
– 1984: Scott Hamilton
– 1988: Brian Boitano
– 1992: Viktor Petrenko
– 1994: Aleksei Urmanov
– 1998: Ilja Kulik
– 2002: Aleksei Jagudin
– 2006: Jevgeni Pljuštšenko
– 2010: Evan Lysacek
– 2014: Yuzuru Hanyū
– 2018: Yuzuru Hanyū
– 2022: Nathan Chen
Taitoluistelun maailmanmestaruuden voittaneet miehet
Miesten yksinluistelun Euroopan-mestarit
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  SNAC
Seraing

| Seraing |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Seraingin sijainti.
 Seraing
 Koordinaatit: 50°35′N, 5°30′E 
Valtio:   Belgia
Maakunta:  Liège
Arrondissementti:  Liège
Hallinto:  
 – Pormestari:  Alain Mathot
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  35,34 km²
Väkiluku (1.1.2008):  61 657
 – Väestötiheys:  1 745 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  4100 Seraing 4100 Boncelles 4101 Jemeppe-sur-Meuse 4102 Ougrée
Suuntanumero(t):  04
 
 www.seraing.be 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Seraing on kunta Liègen maakunnassa, Belgiassa. Sen asukasluku 1. tammikuuta 2008 oli 61 657.lähde? Kunnan pinta-ala on 35,34 neliökilometriä. Seraing sijaitsee Maasjoen varrella Liègen lounaispuolella. Kunta on ollut tärkeä rauta-, teräs- ja laiteteollisuuden keskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seraing Wikimedia Commonsissa
Seraingin kotisivut (ranskaksi)
Liègen provinssin kunnat
Keskeisrakennus

Ruotsinpyhtään kirkko Loviisassa on esimerkki keskeisrakennuksesta.
Keskeisrakennus on symmetrinen rakennus, jonka tilat on ryhmitelty esimerkiksi korotetun keskustan ympärille. Se voi olla pohjamuodoltaan joko pyöreä, neliö tai monikulmainen. Tyypillinen keskeisrakennus on keskeiskirkko, joka voi olla suunniteltu esimerkiksi kreikkalaisen ristin muotoon symmetrisesti kupolin ympärille. Renessanssin aikana tällaista muotoa pidettiin täydellisimpänä. Esikuvana oli Rooman Pantheon. Italialainen arkkitehti Andrea Palladio käytti tätä usein suunnittelemissaan rakennuksissa, samoin Alberti. Michelangelon alkuperäinen suunnitelma Vatikaanin Pietarinkirkoksi on hyvä esimerkki keskeiskirkosta (myöhemmät lisäykset tosin muuttivat sen luonnetta).lähde?
Varhaiskristillisellä ajalla rakennettiin roomalaisista mausoleumeista vaikutteita saaneita marttyyri- ja kastekappeleita (baptisterioita). Nämä olivat muodoltaan pyöreitä tai kahdeksankulmaisia. Tämä kirkkotyyppi yleistyi kristikunnan itäosissa ja myöhemmin Bysantin aikaan rakennettiin suuria keskeiskirkkoja.
Muhammedin jäähyväissaarna

Pyhiinvaeltajia Arafat-vuorella 2017
Muhammedin jäähyväissaarna (arab. خطبة الوداع‎, Khuṭbatu l-Wadäiʿ) oli puhe, jonka islamin profeetta Muhammed piti jäähyväispyhiinvaelluksellaan Mekkaan kolme kuukautta ennen kuolemaansa. Muhammed lähti matkalle 25. päivänä  Dhu'I-Qa'da-kuuta. Kerrotaan, että hän piti puheensa 9. päivänä Dhu al-Hijjah -kuuta vuonna 10 AH (eli 6. maaliskuuta 632) Arafat-vuorella lähellä Mekkaa. Vuorella käynti juuri tuolloin kuuluu tänäkin päivänä islamilaiseen pyhiinvaellukseen.
Muhammedin jäähyväissaarnaa on usein verrattu Jeesuksen vuorisaarnaan, koska molemmat ovat eräänlaisia profeetallisia opetusten kiteytyksiä.
Saarnan nykyisiä kuvauksia

Muhammedin jäähyväissaarnaa on pidetty kattavana ihmisoikeuksien manifestina, jossa korostetaan tasa-arvoisuutta ja ihmiselämän pyhyyttä.  Saarnaa verrataan usein Martin Luther Kingin “Minulla on unelma” – puheeseen vuodelta 1963. Saarnaan sisältyvää tasa-arvon julistusta on pidetty todisteena siitä, että islam vastustaa syrjintää ja suvaitsemattomuutta. Muhammedin elämää käsittelevässä BBC:n TV-sarjassa saarnaa pidettiin hänen tärkeimpänä opetuksenaan ja perintönään. Profeetasta elämäkerran kirjoittanut brittifeministi Karen Armstrong näkee saarnaan sisältyvän yleismaailmallisen moraalin todisteena siitä, että islam oli irtautunut pakanuudesta, heimokeskeisyydestä ja kaikenlaisesta väkivallasta. Saarnaa on ylistetty Koraanin jälkeen tärkeimmäksi islamin dokumentiksi.
Kuuluisaksi on tullut kohta, jossa todetaan että kaikki muslimit ovat veljiä keskenään. Toinen tunnettu kohta on etnisten ryhmien välisen tasa-arvon julistus, joka kuuluu:
“Arabi ei ole parempi kuin ei-arabi, eikä ei-arabi ole parempi kuin arabi, valkoinen ei ole mustaa parempi eikä musta valkoista parempi”.
Peruskoulun islamin oppikirja Salam – islamin polku 5–6 selostaa jäähyväissaarnaa seuraavasti:
“Profeetta puhui muslimien välisestä veljeyssuhteesta. Hän mainitsi, miten tärkeä asema perheellä on yhteiskunnan perustana. Perheen perusta ja kantava pilari oli nainen. Profeetta muistutti naisten oikeuksista ja siitä, miten naiset ja miehet olivat kaikki tasa-arvoisia. Profeetta muistutti miehiä heidän velvollisuudestaan kohdella vaimoaan hyvin ja ystävällisesti, sillä he olivat toistensa kumppaneita ja tukijoita... Profeetta julisti Allahin luoneen kaikki ihmiset tasavertaisiksi riippumatta ihonväristä, sosiaalisesta asemasta tai uskosta... Moni katsoo tämän jäähyväissaarnan olleen ensimmäinen ihmisoikeuksien julistus.”
Saarnan varhaiset tekstilähteet

Muhammedin jäähyväissaarnan ajankohdaksi on annettu vuosi 632, mutta sen varhaisin tekstiversio löytyy vasta kaksisataa vuotta myöhemmin eli 800-luvun alusta Ibn Hishamin laatimasta Muhammedin elämäkerrasta. Kirja pohjautuu Ibn Ishaqin teokseen, joka on tehty 700-luvun loppupuolella. Tämä teos on kadonnut, mutta sen Muhammedia koskevaa osaa on ennallistettu eri lähteiden pohjalta ja julkaistu englanninkielisenä käännöksenä, josta saarnakin löytyy. Toinen Ibn Ishaqiin pohjautuva saarnan kuvaus löytyy 900-luvun alusta Tabarilta, ja se on melkein identtinen Ibn Hishamin kanssa.
Jäähyväissaarnaa koskevia lyhyitä katkelmia löytyy myös 800-luvun lopulla kootuista hadith-kokoelmista. Niin sanottuihin kuuteen kirjaan kuuluvista lähteistä otteita saarnasta esittävät muun muassa teokset Jami` at-Tirmidhi ja Abu Dawud.
Saarnan varhaiset tekstilähteet > Saarnan sisältö

Ibn Ishaq, Ibn Hisham ja Tabari esittävät jäähyväissaarnan Muhammedin suorana puheena. Se alkaa profeetan enteellisellä vetoomuksella: "Ihmiset, kuulkaa minun sanani, sillä minä en tiedä, kohtaanko teitä tällä paikalla enää tämän vuoden jälkeen!" Lyhyt saarna sisältää seuraavat kohdat:
Herra suojelee saarnan kuulijoita. He tulevat lopulta kohtaamaan Herransa, joka kyselee heidän teoistaan (Viimeisellä tuomiolla).
Kaikki velat on maksettava. Sovitut korot ovat rauenneet, eikä kukaan saa vastedes ottaa korkoa.
Pakanuuden aikana syntyneet verikostovelvoitteet ovat rauenneet.
Saatanaa on varottava.
Karkauskuukauden julistaminen on ylenmääräistä epäuskoa. Kun karkauskuukaudet on nyt peruutettu, aika on palautettu alkuperäiseen muotoonsa. Kuukausia on kaksitoista, joista neljä on pyhiä.
Aviovaimoilta ei pidä hyväksyä selkeää säädyttömyyttä. Siitä on rangaistava viime kädessä lyömällä heitä, mutta ei liian kovaa.
Jos vaimot eivät ole säädyttömiä, heillä on oikeus saada kohtuullinen elatus ja vaatetus. Naisia tulee neuvoa lempeästi, sillä he ovat aviomiestensä vankeja (Tabari: "kotieläimiä"), eikä heillä ole valtaa omiin asioihinsa. Aviomiehet ovat ottaneet heidät Jumalan uskomaksi velvoitteeksi ja heillä on oikeus nauttia vaimoistaan seksuaalisesti.
On tukeuduttava Jumalan kirjaan ja profeetan sunnaan eli esikuvaan.
Kaikki muslimit ovat keskenään veljiä. Kukaan ei saa varastaa veljeltään.
Muhammedin puhe päättyy retoriseen kysymyksen: "Jumalan edessä, olenko minä nyt kertonut?" Joku väkijoukosta huusi takaisin:  "Jumalan edessä, kyllä olet!".
800-luvun hadith-kokoelmat sisältävät vain muutamia katkelmia jäähyväissaarnasta. Niistä löytyy myös uusia sisältöjä. At-Tirmidhi kertoo, että Muhammed kieltää naisia ottamasta käyttöönsä mitään ilman aviomiehen lupaa. He eivät saa edes syödä aviomieheltä kysymättä. Poistuminen kotoa ilman lupaa on myös kielletty.
Muhammedin lyhyt saarna sisältää monta asiaa. Profeetta nostaa puheen painopisteiksi kalenteriuudistuksen sekä aviomiesten suhteen vaimoihinsa. Hän korostaa myös neljää šariaan kuuluvaa määräystä: velat on maksettava, korkoa ei saa ottaa, pakanuuden aikaiset verikostovelvoitteet ovat rauenneet, eikä toiselta muslimilta saa varastaa. Lisäksi Muhammed mainitsee kolme uskonnon ydinasiaa: islamin lähteinä ovat Jumalan sana ja profeetan sunna (sama asia sisältyy islamin uskontunnukseen), Saatanaa on varottava, ja kuulijoita odottaa Viimeinen tuomio.
Väärennösepäily

Ibn Ishaqin teoksen ennallistus ja Ishaqia lainaavat Ibn Hisham ja Tabari esittävät Muhammedin jäähyväissaarnan samalla tavalla. Nykyisin on kuitenkin alkanut levitä aivan uusi jäähyväissaarnan kuvaus esimerkiksi lukuisilla islamilaisilla sivustoilla. Sisällöltään muuttunut saarnakuvaus löytyy myös peruskoulun islamin oppikirjasta. Tavallisesti näissä uusissa selostuksissa Muhammedin kerrotaan julistaneen:  "Arabi ei ole parempi kuin ei-arabi, eikä ei-arabi ole parempi kuin arabi, valkoinen ei ole mustaa parempi eikä musta valkoista parempi”.
Tutkija T. Omar Moros on yrittänyt löytää alkulähteen, josta uudet versiot olisivat peräisin. Hän uskoo löytäneensä sen pakistanilaisen S.F.H. Faizin kirjasta Sermons of the Prophet vuodelta 1991.  Kirjan johdannossa Faizi kertoo, että jotkut hänen kokoamistaan saarnoista on painettu vasta äskettäin, eivätkä islamin uskonoppineet ole vahvistaneet niiden luotettavuutta. Hän kutsuu lukijoita mukaan etsimään puuttuvia lähteitä löytämilleen saarnoille. Faizi julkaisee kirjassaan Muhammedin jäähyväissaarnasta version, joka on kolme kertaa pidempi kuin Ibn Ishaqin versio 700-luvulla. Saarna sisältää, tosin eri järjestyksessä, kaikki Ibn Ishaqin mainitsemat asiat, mutta sen lisäksi siitä  löytyy kokonaan uusia seikkoja.
Moros kiinnittää huomiota tekstin anakronismeihin. 600-luvulla ei käytetty sanaa "arabi". Samoin puhe "mustista" ja "valkoisista" yleistyi vasta Yhdysvaltojen kansalaisoikeusliikkeen myötä 1960-luvulla. Moros arvelee, että uusi versio olisi syntynyt Intiassa brittihallinnon aikana, jolloin se olisi heijastellut muslimien vastarintaa brittien kolonialismia ja Intian perinteistä kastijärjestelmää vastaan. Morosin arvelun mukaan nykyään lainattu Muhammedin jäähyväissaarna on Intiassa syntynyt väärennös. Alkuperäisessä jäähyväissaarnassa moraalisäännöt ulotetaan klaaniyhteiskuntien tapaan vain omaan ryhmään ("muslimit ovat veljiä"), ja naisia verrataan vankeihin tai kotieläimiin. Uudessa versiossa jäähyväissaarnan sisällöksi on ilmestynyt kaikkien ihmisten tasa-arvoisuus.
Uudesta versiosta on liikkeellä myös epäaitoja lähdeviitteitä. Qibla Ayaz ja Rashid Ahmad merkitsevät Muhammedin tasa-arvolauseen viitteeksi 800-luvulla eläneen Ibn Sa'din teoksen Kitab al-Taqabat al-Kabir. Sieltä lausetta ei kuitenkaan löydy.
Muhammed-kertomusten vääristely tai uuden islamilaisen perimätiedon luominen ei ole nykyaikaan rajoittuva asia. Islamilainen uskonoppinut Fadhlalla Haeri kertoo, että keksittyä ja väärennettyä perimätietoa Muhammedista alkoi liikkua jo varhain, ja tällaista väärää tietoa on pujahtanut myös kaikkein luotettavimpiin hadith-kokoelmiin.
Paul Gilbert

Paul Gilbert (2024)
Paul Brandon Gilbert (s. 6. marraskuuta 1966, Carbondale, Illinois) on yhdysvaltalainen kitaristi ja muusikko. Hän on tullut tunnetuksi yhtyeissä Mr. Big ja Racer X.
Gilbert soitti nuoruudessaan lukuisissa yhtyeissä. Hänet löysi Shrapnel-levy-yhtiön kykyjenetsijä Mike Varney, joka auttoi silloin 15-vuotiasta Gilbertiä kehittymään muusikkona. Vuonna 1985 Varney löysi Gilbertille yhtyeen. Näin muodostettu Racer X julkaisi kolme studioalbumia, minkä jälkeen Gilbert erosi yhtyeestä vuonna 1988. Hän myös kokosi sen jälleen yhteen vuonna 1999. Gilbert soittaa myös Beatles-covereita soittavassa Yellow Matter Custard -kokoonpanossa, jossa soittaa muun muassa Dream Theaterin entinen rumpali Mike Portnoy.
Yhdessä basisti Billy Sheehanin kanssa Gilbert perusti vuonna 1989 Mr. Bigin. Gilbert on mukana yhtyeen viidellä studio- ja viidellä livealbumilla. Hän jätti yhtyeen vuonna 1996 keskittyäkseen soolouraansa.
Gilbert on yhteistyössä kitaravalmistaja Ibanezin kanssa, ja käyttää Ibanezin Paul Gilbert Signature -sarjan PGM-kitaroita ja vaihtelevia Ibanezin muita malleja. Paul Gilbert käytti 80-luvulla kelluvilla "Edge"- ja "Kahler"-talloilla varustettuja kitaroita.
Diskografia > Racer X -yhtyeessä

Street Lethal (1986)
Second Heat (1988)
Live Extreme, Volume 1 (1988)
Live Extreme, Volume 2 (1992)
Technical Difficulties (1999)
Superheroes (2000)
Snowball of Doom (2002)
Getting Heavier (2002)
Snowball of Doom 2 (2002)
Diskografia > Mr. Big -yhtyeessä

Mr. Big (1989)
Raw Like Sushi (1990)
Lean Into It (1991)
Raw Like Sushi 2 (1992)
Bump Ahead (1993)
Japandemonium (1994)
Channel V At The Hard Rock Live (1996)
Hey Man (1996)
Big Bigger Biggest (1996)
Deep Cuts-The Best Of The Ballads (2000)
What If... (2011)
The Stories We Could Tell (TBA)
Diskografia > Sooloalbumit

Tribute to Jimi Hendrix (1992)
King of Clubs (1997)
Flying Dog (1998)
Beehive Live (1999)
Alligator Farm (2000)
Burning Organ (2002)
Paul the Young Dude/The Best of Paul Gilbert (2003)
Gilbert Hotel (2003)
Acoustic Samurai (2003)
Space Ship One (2005)
Get Out Of My Yard (2006)
SILENCE FOLLOWED BY A DEAFENING ROAR/Hoko (2008)
Fuzz Universe (2010)
Vibrato (2012)
Stone Pushing Uphill Man (2014)
I Can Destroy (2015)
Diskografia > Muut albumit, joissa Paul Gilbert esiintyy

Humanary Stew - A Tribute to Alice Cooper
Light at the End of the Tunnel - War & Peace
Guitars That Rule the World (1992)
Merry Axemas - A Guitar Christmas (1997)
Warmth in the Wilderness - A Tribute to Jason Becker (2001)
Guitar Wars (2003)
One Night in New York City - Yellow Matter Custard (2003)
Spin The Bottle - An All Star Tribute To KISS (guitars on I Want You) (2004)
Numbers from the Beast - An All Star Tribute to Iron Maiden (2005)
Neal Morse - Sola Scriptura (2007)
Bou Saâda

Bou Saâda (myös Bu Sa'ada) on kaupunki Algeriassa, M'Silan maakunnassa. Kaupungin väkiluku on noin 125 000 (2008).
Kaupungissa toimii Algerian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelaava jalkapalloseura A Bou Saâda.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bou Saâda Wikimedia Commonsissa