stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maja Genetz

Maja Genetz
Flora Maria (Maja) Genetz (1901 Viipuri – 1970) oli suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos.
Maja Genetzin vanhemmat olivat eversti Olli Valter Genetz ja Sigrid von Pfaler. Genetz tuli ylioppilaaksi 1920 ja teki opintomatkoja Ruotsiin ja Saksaan. Hän toimi Nikolajeff Oy:n konttoripäällikkönä 1929, myyntipäällikkönä 1930, apulaisjohtajana 1934 ja toimitusjohtajana vuodesta 1948. Tätä tehtävää hän hoiti vuoteen 1959 asti. Genetz oli yksi Työmaahuolto Oy:n perustajista 1944. Hän oli Lotta Svärd -järjestön keskusjohtokunnan jäsen 1938–1944, muonitusjaoston päällikkö 1930-luvulla ja sota-aikana rajatoimiston johtaja.  Hän organisoi sotien jälkeen myös Suomen Naisten Huoltosäätiön toimintaa ja vastasi muun muassa Helsingin olympialaisten ruokatarjoilusta. Kauppaneuvoksen arvo hänelle myönnettiin 1954. Genetz toimi vielä 1960–1970 tukkuliike Suuros Oy:n toimitusjohtajana.
Madame Tussauds

| Madame Tussauds |
| --- | --- |

Tyyppi:  Vahakabinetti 
Sijainti:  City of Westminster 
Kotisivut:  madametussauds.com 
Koordinaatit:  51°31′23″N, 0°09′18″W
 fiMadame Tussauds 
  
Madame Tussauds on Lontoossa sijaitseva vahakabinetti. Kabinetissa on esillä lukuisia tunnetuista henkilöistä tehtyjä vahanukkeja. Nykyään Madame Tussaudsin vahakabinetteja on lisäksi Amsterdamissa, Hongkongissa, Las Vegasissa, Berliinissä, New Yorkissa, Shanghaissa ja Washingtonissa. Elokuussa 2009 avattiin vahakabinetti myös Hollywoodissa. Madame Tussauds on maailman tunnetuin vahakabinetti.[lähde? ]
Madame Tussaudsin vahakabinetti Amsterdamissa.
Kabinetin perustaja Madame Tussaud (1761–1850), syntyään Marie Grosholtz, tutustui vahamallien tekoon hänen äitinsä työskennellessä Strasbourgissa lääkäri Philippe Curtiuksen taloudenhoitajana.
Ranskan suuren vallankumouksen aikana Marie pakotettiin tekemään kuolinnaamioita giljotiinilla mestattujen, kuten Charlotte Cordayn ja Maximilien Robespierren, päistä. Hän meni naimisiin insinööri Francois Tussaud’n kanssa, mutta erosi tästä myöhemmin.
Napoleonin sotien melskeessä rouva Tussaud joutui siirtymään vahanukkeineen Britanniaan, missä hän kiersi alkuun esittelemässä työnantajaltaan perimäänsä kokoelmaa. Vuonna 1835 hän perusti Lontooseen Baker Streetille pysyvän näyttelyn, joka muutti Tussaud’n pojanpojan siirtämänä nykyiselle paikalleen Marylebone Streetille vuonna 1884.
Madame Tussaudsin vahakabinetti Hollywood.
Vahakabinetissa ovat esillä muun muassa Elvis Presley ja Elisabet II. Siellä on myös erityinen kauhuosasto, joka sisältää muun muassa sarjan kuuluisien murhaajien vahakuvia, alkaen vaimonsa murhanneesta tohtori Crippenistä aina Lee Harvey Oswaldiin.
Muuan kuuluisa kohde on Tableaux-ullakkohuone, jossa prinsessa Ruusunen nukkuu vuoteellaan; nuken sisällä on kone, joka saa rintakehän kohoilemaan niin, että prinsessa näyttää todella nukkuvan. 1960-luvun lopussa kabinettiin pääsivät myös viihdemaailman kuuluisuudet.
Myös Trafalgarin taistelusta on oma kaksikerroksinen asetelmansa.
Aiheesta muualla

V. Resko : Mme Tussaud'n kabinetti. Käynti maailmankuulussa vahakuvakokoelmassa Lontoossa, Karjala, 04.06.1939, nro 147, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Pullokurpitsat

| Pullokurpitsat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Yläkaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Cucurbitales
Heimo::  Kurkkukasvit Cucurbitaceae
Tribus::  Benincaseae
Suku::  Pullokurpitsat Lagenaria  Ser.
Katso myös
   Pullokurpitsat Wikispeciesissä   Pullokurpitsat Commonsissa 
  Tieteelliset nimet: 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pullokurpitsat (Lagenaria) on kasvisuku, joka kuuluu kurkkukasvien (Cucurbitaceae) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa hyötykasvina kasvatettu pullokurpitsa (Lagenaria siceraria).
Lajeja

pullokurpitsa eli kalebassi (Lagenaria siceraria)
kuulapullokurpitsa (Lagenaria sphaerica)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Lagenaria
Suomen Lajitietokeskus: Pullokurpitsat – Lagenaria
Power Macintosh 9600

Power Macintosh 9600/350
Power Macintosh 9600 on Apple Computerin 17. helmikuuta 1997 julkaisema tietokone. Laite korvasi Macintosh-tietokonesarjan edellisen huippumallin Power Macintosh 9500. Elokuussa 1997 Power Macintosh 9600 -mallien kellotaajuutta nostettiin. Power Macintosh 9600 julkaistiin myös nimellä WGS 9650/350 osana AWS-palvelinsarjaa. Macintosh-sarjan seuraava malli oli Power Macintosh G3 ja 9600-laitteiden tuotanto lakkautettiin 17. maaliskuuta 1998.
Yleistä

Power Macintosh 9600 oli päivitys aiempaan 9500-malliin. Eroja olivat uusi kotelo, uusi suoritin ja lukuisammat PCI-korttipaikat. Uutta suoritintyyppiä käytettiin myös samaan aikaan julkaistuissa Power Macintosh 7600 ja Power Macintosh 8600 -malleissa, joista jälkimmäinen käytti myös 9600:n uutta koteloa. Elokuussa 1997 Power Macintosh 9600:sta julkaistiin 350 MHz:n suorittimella varustettu versio, joka jouduttiin vetämään markkinoilta saman vuoden lokakuussa suorittimen toimituksessa ilmenneiden ongelmien takia. 350 MHz:n malli palautettiin takaisin markkinoille ensimmäisen, 3 PCI-väylää sisältävän G3:n julkaisun jälkeen tyydyttämään kuluttajia, jotka tarvitsivat 9600:n 6 PCI-paikkaa.
Yleistä > Mallit

Power Macintosh 9600/200: 200 MHz:n suoritin
Power Macintosh 9600/200 Dual: Kaksi 200 MHz:n suoritinta
Power Macintosh 9600/233: 233 MHz:n suoritin
Power Macintosh 9600/300: 300 MHz:n suoritin, suurempi L2-välimuisti, 64 MT:n keskusmuisti ja 8 MT:n videomuisti
Power Macintosh 9600/350: 350 MHz:n suoritin
WGS 9650/350: 350 MHz:n suoritin, palvelinohjelmisto
Tekniset tiedot

Kaksi 200 MHz:n tai yksi 200, 233, 300 tai 350 MHz:n PowerPC 604e -suoritin
512 Kt:n tai 1 Mt:n L2-välimuisti
32 tai 64 Mt:n keskusmuisti, laajennettavissa 1,5 Gt:n saakka (12 DIMM-paikkaa, 70 ns 168-pin DRAM)
käyttöjärjestelmä System 7.5.5, päivitettävissä MacOS 9.1:een
6 PCI-korttipaikkaa
sisäinen ja ulkoinen SCSI-väylä
CD-ROM-asema (12X tai 24X)
Ethernet (10Base-T, AAUI)
Aiheesta muualla

Power Macintosh 9600/200, 9600/200MP (Arkistoitu – Internet Archive), 9600/233 (Arkistoitu – Internet Archive), 9600/300 (Arkistoitu – Internet Archive) ja 9600/350 (Arkistoitu – Internet Archive) tekniset tiedot AppleSpecissa
Power Macintosh 9600 Low End Macissa
Power Macintosh 8600/200, 8600/200MP, 8600/233, 8600/300 ja 8600/350 EveryMac.comissa
Apple Macintosh
| --- | --- |
Compact Macintosh (Classic):   Macintosh 128K  Macintosh 512K  Macintosh 512Ke  Macintosh Plus  Macintosh SE SE FDHD  Macintosh SE/30  Macintosh Classic  Macintosh Classic II  Macintosh Color Classic  Macintosh Color Classic II 
II:   Macintosh II  Macintosh IIx  Macintosh IIcx  Macintosh IIci  Macintosh IIfx  Macintosh IIsi  Macintosh IIvi  Macintosh IIvx 
LC:   Macintosh LC  Macintosh LC II  Macintosh LC III  Macintosh LC III+  Macintosh LC 475  Macintosh LC 520  Macintosh LC 550  Macintosh LC 575  Macintosh LC 580  Macintosh LC 630 
Centris/Quadra:   Centris 610  Centris 650  Centris 660AV  Quadra 605  Quadra 610  Quadra 630  Quadra 650  Quadra 660AV  Quadra 700  Quadra 800  Quadra 840AV  Quadra 900  Quadra 950 
Power Macintosh:   Power Macintosh 4400  Power Macintosh 5200 LC  Power Macintosh 5260 LC  Power Macintosh 5400  Power Macintosh 5500  Power Macintosh 6100  Power Macintosh 6200  Power Macintosh 6300  Power Macintosh 6400  Power Macintosh 6500  Power Macintosh 7100  Power Macintosh 7200  Power Macintosh 7300  Power Macintosh 7500  Power Macintosh 7600  Power Macintosh 8100  Power Macintosh 8200  Power Macintosh 8500  Power Macintosh 8600  Power Macintosh 9500  Power Macintosh 9600  Power Macintosh G3  Power Macintosh G4 Cube  Power Macintosh G4  Power Macintosh G5 
Muut mallit:   XL  Portable  Performa  TV  Twentieth Anniversary Macintosh  iMac  eMac  Mac mini  Mac Pro 
Kannettavat:   PowerBook PowerBook 100  iBook  MacBook  MacBook Air  MacBook Pro 
Palvelimet:   Apple Network Server  Apple Workgroup Server Workgroup Server 9150  Xserve 
Muuta:  Luettelo Macintosh-malleista
Käyttöjärjestelmät:   Mac OS  macOS 
Power Macintosh 9600 logic board
Pullonkaulailmiö

Populaation pullonkaulailmiö on evoluutioteorian käsite tapahtumalle, jossa yli 50 % populaatiosta tai ekosysteemin lajeista tuhoutuu. Syynä voivat olla äkillinen kuolleisuuden kasvu tai lisääntymisen estyminen. Nämä taas voivat johtua ympäristön muutoksista tai yksilöiden siirtymisestä uudelle elinalueelle. Jälkimmäisessä tapauksessa puhutaan usein perustajavaikutuksesta. Pullonkaulailmiön nimi tulee tapahtumaa kuvaavan populaation kokokuvaajan muodosta.
Pullonkaulat voivat aiheuttaa evoluutioon hyppäyksiä, koska ne lisäävät geneettisen ajautumisen ja sisäsiitoksen todennäköisyyttä.
Yleisemmin nimitystä pullonkaula voidaan käyttää eri yhteyksissä myös muista vastaavista ilmiöistä eri elämänaloilla.
Esimerkkejä > Visentti

1900-luvun alussa 12 yksilöön supistunut visenttipopulaatio oli vuonna 2000 noin 3600 yksilön suuruinen. Populaatiossa esiintyy vain kahta erilaista Y-kromosomia.
Esimerkkejä > Suomalainen tautiperintö

Suomalaisen tautiperinnön muodostumisessa on vaikuttanut kaksi pullonkaulailmiötä: ensin Suomea asutettaessa Suomeen tuli pienen asuttajajoukon mukana vain osa eurooppalaisesta tautiperinnöstä. Sitten Suomen eri osia asutettaessa pienet asuttajien joukot rikastivat eri tautigeenien esiintymistä paikallisesti uusilla asuinalueillaan.
Meta Seinemeyer

Meta Seinemeyer (5. syyskuuta 1895 Berliini – 19. elokuuta 1929 Dresden) oli saksalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano.
Seinemeyer syntyi poliisin tyttärenä. Hän opiskeli laulamista Sternin konservatoriossa ja mahdollisesti Berliinissä. Hänen opettajiaan olivat Nikolaus Rothmühl ja Ernst Grenzebach. Koelaulun jälkeen Seinemeyer kiinnitettiin vuonna 1918 Deutsche Operiin. Kiinnitys kesti vuoteen 1925. Tänä aikana Seinemeyerin ääni kypsyi, ja hän alkoi esiintyä aiempaa dramaattisemmissa rooleissa.
Vuonna 1923 Seinemeyer teki ensiesiintymisensä New Yorkissa. Hän esiintyi Yhdysvalloissa useissa Richard Wagnerin rooleissa ja Carl Maria von Weberin Taika-ampujassa. Marraskuussa 1924 Seinemeyer esiintyi vierailijana Dresdenissä Margueriten roolissa (Faust). Hänet kiinnitettiin pysyvästi, ja hänestä tuli sellaisten laulajien kuin Tino Pattieran, Ivar Andresenin ja Robert Burgin kanssa tärkeä osa Dresdenissä 1920-luvulla käynnistynyttä Verdi-renessanssia. Pattieran kanssa Seinemeyer myös levytti useita duettoja. Kansainvälistä mainetta hän sai Leonoran roolilla La forza del destinon saksankielisessä versiossa, jonka tekijä oli Franz Werfel. Tämä versio kantaesitettiin Dresdenissä maaliskuussa 1926 Fritz Buschin johdolla. Seinemeyer tulkitsi rooleja myös esimerkiksi Giacomo Puccinin oopperoissa ja loi Parman herttuattaren roolin Tohtori Faustuksen kantaesityksessä vuonna 1925.
Seinemeyerin levy-yhtiö oli vuodesta 1925 Parlophone. Kesällä 1926 hän esiintyi Teatro Colónissa ja vuonna 1927 Wienin valtionoopperassa. Viimeisenä uutena roolinaan Dresdenissä hän omaksui Patarouvan Lisan roolin, jonka esitti ensimmäisen kerran tammikuussa 1929. Saman vuoden huhtikuussa hän teki viimeiset julkaistut levytyksensä, ja toukokuussa hän esiintyi Lontoon Royal Opera Housessa Wagnerin rooleissa. Viimeisen esiintymisensä Dresdenissä Seinemeyer teki tulkitsemalla Marschallinin roolin Ruusuritarissa. Hän kuoli pian tämän jälkeen leukemiaan, mutta ehti mennä viimeisinä aikoinaan naimisiin kapellimestari Frieder Weissmannin kanssa.
Woman on Top

| Woman on Top |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Fina Torres
Käsikirjoittaja:  Vera Blasi
Tuottaja:  Alan Poul
Säveltäjä:  Luis Bacalov
Kuvaaja:  Thierry Arbogast
Leikkaaja:  Leslie Jones
Pääosat:   Penélope Cruz  Murilo Benício  Harold Perrineau Jr.  Mark Feuerstein 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Fox Searchlight Pictures
Levittäjä:  Fox Searchlight Pictures Netflix
Ensi-ilta:  2000
Kesto:  92 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Woman on Top tai televisioesityksessä Rakkauden keitos (Woman on Top) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Fina Torresin ohjaama romanttinen komediaelokuva. Sen pääosaa näyttelee Penélope Cruz.
Windows 10 Mobile

Windows 10 Mobile oli Microsoftin älypuhelimille julkaisema Windows 10 -versio. Se oli yhtiön aiemman Windows Phone -mobiilikäyttöjärjestelmän seuraaja. Päivityksen tekemiseen tarvitsee Versiopäivitysneuvoja-sovelluksen. Microsoft on julkaissut seuraavien Lumia-puhelinten virallisen Windows 10 -päivityksen: Lumia Icon, 1520, 930, 640, 640XL, 730, 735, 830, 532, 535, 540, 635 1GB, 636 1GB, 638 1GB, 430, 435, BLU Win HD w510u, BLU Win HD LTE x150q, MCJ Madosma Q501. Muihin laitteisiin Windows 10 Mobilen sai Windows Insider -testiohjelman kautta tammikuuhun 2018 asti.
Lokakuussa 2017 Microsoft kertoi ettei enää kehitä uusia ominaisuuksia tai laitteita alustalle.
Marraskuussa 2015 julkaistun Windows 10 Mobilen ensimmäisen version tuki päättyi 9. tammikuuta 2018. Elokuussa 2016 julkaistun version tuki päättyi 9. lokakuuta 2018. Huhtikuussa 2017 julkaistun version tuki päättyi 11. kesäkuuta 2019. Lokakuussa 2017 julkaistun version ja samalla Windows 10 Mobilen tuen piti lopullisesti päättyä 10. joulukuuta 2019, mutta Microsoft päätti joulukuussa 2019 jatkaa Windows 10 Mobilen tukemista 14. tammikuuta 2020 asti.
Windows 10 Mobilen palvelujen tuen päättyminen

Joulukuussa 2019 Microsoft ilmoitti lopettavansa Windows 10 Mobilen Office-sovellusten (Word, Excel, PowerPoint ja OneNote) tukemisen 12. tammikuuta 2021.
Point in Polygon

Point in Polygon -ongelmassa pyritään selvittämään, onko piste monikulmion sisällä, rajalla vai sen ulkopuolella. Ongelma saattaa olla varsin helppo ihmiselle, mutta tietokone vaatii selvittämiseksi algoritmin.
Point in Polygon (PIP, PIP-ongelma), eli suomeksi piste monikulmiossa, on matematiikan ja tietojenkäsittelyn ongelma, jonka pääongelma on, onko annettu piste monikulmion sisällä, ulkopuolella vai sen rajalla.
PIP-ongelman ratkaisemisella on useita käytännön hyötyjä esimerkiksi tietokonegrafiikkassa, CAD-ohjelmistoissa, geoinformatiikassa ja paikkatietojärjestelmissä.selvennä
PIP-ongelmaa voidaan tutkia niin kaksiulotteisille kuvioille kuin myös kolmiulotteisille kappaleille, sekä yksinkertaisille monikulmioille (simple polygons) ja monimutkaisulle monikulmioille.
Ratkaisuja

Useita ratkaisuja PIP-ongelmalle on kehitetty. Tietyille monikulmiotyypeille on lisäksi omat nopeat ratkaisumenetelmänsä.
Ratkaisuja > Ray casting -algoritmi

Varhaisin ja kenties yksinkertaisin menetelmistä lienee niin sanottu Ray casting -algoritmi. Algoritmin mukaan piste on monikulmion ulkopuolella, jos siitä vedettävä puolisuora kulkee parillisen (0, 2, 4 ja niin edelleen) määrän verran monikulmion reunojen läpi. Tämä algoritmi tunnetaan myös joskus nimellä ”even-odd”.selvennä
Ray casting -algoritmi ei kuitenkaan ole täydellinen, sillä harvinaisissa tapauksissa säde voi osua kulmaan, muuttaen lopputuloksen vääräksi (katso kuva).
Ratkaisuja > Kierroslukumenetelmä

Kierroslukuun perustuva algoritmi (Winding number algorithm) määrittää pisteen olevan monikulmion ulkopuolella, jos sen kierrosluku on nolla.
Esilaskenta

Laskennallisesti ongelma voidaan myös nopeasti esitarkastaa ja nopeuttaa selvittämällä onko piste niin sanotun sijaintia rajaavan suorakaiteen (eng. Bounding Box) sisällä, eli monikulmion sisäänsä sulkevan suorakulmion ulkopuolella. Esitarkastaminen on hyödyllistä esimerkiksi silloin, kun laskettavia pisteitä on huomattavan paljon, sillä sen avulla voidaan nopeasti poistaa ne pisteet jotka eivät mitenkään voi olla monikulmion sisällä. Jäljelle jäävät pisteet voidaan tämän jälkeen ottaa tarkempaan analyysiin, säästäen laskenta-aikaa.
Ray casting -menetelmä laskee montako kertaa pisteestä vedetty säde läpäisee monikulmion reunan. Parillinen määrä tarkoittaa, että piste on monikulmion ulkopuolella – joskaan ei kaikissa tapaukissa.
Ray casting -algorimit ei ole täysin varma tapa selvittää PIP-ongelma. Menetelmä voi antaa väärän tulokset osuttuaan monikulmion kulmaan. Kuvassa tilanne havainnollistettu kolmella eri säteellä.
Esimerkki kolmiulotteisesta sijaintia rajaavasta suorakaiteesta.
Karl Snellman

Snellman vuonna 1877. Kuva: Daniel Nyblin.
Karl Snellman (2. lokakuuta 1855 Helsinki – 20. lokakuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen tie- ja vesikulkulaitosten ylihallituksen ylijohtaja, valtiopäivämies ja todellinen valtioneuvos.
Henkilöhistoria

Snellmanin vanhemmat olivat senaattori, kanslianeuvos Johan Wilhelm Snellman ja Johanna Lovisa Wennberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1872 Helsingin ruotsalaisesta normaalikoulusta ja suoritti insinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa 1877.
Snellman toimi tie- ja vesirakennusten ylihallituksen ylijohtajana 1909–1925. Hän sai todellisen valtioneuvoksen arvon vuonna 1917. Snellman oli aatelissäädyn sukunsa edustaja valtiopäivillä
1900 ja 1904–1905.
Snellman oli naimisissa vuodesta 1887 Ellen Sofia Elisabet Möllerin (1864–1944) kanssa. Heidän lapsiaan olivat puutarhurimestari, kansakoulunopettaja Maj Karin Hela, ent. Kivekäs (1889–1990), arkkitehti Weli Tage Snellman (s. 1893), lähetystöneuvos Teo Snellman  (1894–1977), lääkäri Elis Ilmari Snellman (1895–1975) ja filosofian maisteri Kaisu Ellen Snellman (1898–1992).
Julkaisuja

Nimellä K. Snellman:
Metri-tauluja tekstillä selitettynä käsi- ja tori-kauppaa varten. WSOY 1887
Meter-systemet: Finlands mått och vigt. 3. paran. painos WSOY 1891
Meterbok för hvar man: förvandling från nytt mått till gammalt mått och tvärtom, samt från pris enligt nytt mått till pris enligt gammalt mått och tvärtom: tabellerna kunna begagnas äfven af sådana, som icke genomgått någon skola. WSOY 1891, suomeksi nimellä Metrikirja joka miehelle: muutos uudesta mitasta vanhaan mittaan ja päinvastoin, sekä muutos uuden mitan hinnasta vanhan mitan hintaan ja päinvastoin: tauluja ymmärtää jokainen vaikk'ei olisi koulua käynytkään. WSOY 1891
Metri-järjestelmä; kokoonpannut K. Snellman teoksessa Käytännöllinen neuvonantaja kirjanpidossa, kauppaliikkeessä ja lakiasioissa, sisältävä myöskin tietoja posti- ja sananlennätin-säännöistä, metri-järjestelmästä, y. m; tekijä Torsti Strandberg. 2. korj. painos WSOY 1896
Mäntyluodon ja Reposaaren satamien laajennussuunnitelma 1927; lausunto ja kustannusarviot. Porin kaupunki, Pori 1927
Johan Vilhelm Snellmans och hans hustrus brevväxling jämte orienterande översikter och hågkomster från hemmet. Schildt, Helsingfors 1928, suomeksi nimellä J. V. Snellmanin ja hänen vaimonsa kirjeenvaihto ynnä opastavia yleiskatsauksia ja muistelmia kodista. Otava 1928
Woman’s Journal

Lehden etusivu vuodelta 1913.
Woman’s Journal oli vuosina 1870–1931 julkaistu yhdysvaltalainen aikakauslehti. Lehden perustivat Lucy Stone ja Henry Blackwell ja se toimi naisten äänioikeutta kannattavan American Woman Suffrage Associationin virallisena julkaisuna. Vuosina 1917–1927 lehteä julkaistiin nimellä Woman Citizen.
Maja Alm
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maja Alm Wikimedia Commonsissa
Melodifestivalen 1965

| Eurovision laulukilpailu 1965  Ruotsin euroviisukarsinta> Melodifestivalen 1965 |
| --- | --- |
Päivämäärä:  13. helmikuuta 1965
Tapahtumapaikat:  Cirkus, Tukholma
Juontaja(t):  Birgitta Sandstedt
Kapellimestari:  William Lind Mats Olsson Hans Wahlgren
Valintamenetelmä:  alueraadit
Voittaja:  Ingvar Wixell ”Annorstädes vals”
Ruotsi Eurovision laulukilpailussa Virallinen verkkosivusto 
 ◄ 1963  1966 ► 
Melodifestivalen 1965 (tuolloin tunnettu nimellä Svensk sångfestival) oli Ruotsissa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Ruotsin edustuskappale vuoden 1965 Eurovision laulukilpailuun, Ruotsi ei osallistunut Eurovision laulukilpailuun 1964, joten Melodifestivalen pidettiin nyt vuoden tauon jälkeen. Ruotsin edustajaksi valittiin sisäisesti Ingvar Wixell, ja kilpailussa valittiin hänelle vain edustuskappale. Kyseessä on ainoa kerta, jolloin Melodifestivalenissa sama artisti on esittänyt kaikki kappaleet. Kuuden kappaleen kilpailu järjestettiin 13. helmikuuta Cirkuksessa Tukholmassa. Voittokappaleen valitsivat 11 ympäri Ruotsia kokoontunutta alueraatia, joista kullakin oli vaihtoehtona antaa joko kolmelle suosikilleen pisteitä kaavalla 1-3-5, kahdelle suosikilleen pisteitä kaavalla 6-3 tai yhdelle suosikilleen yhdeksän pistettä. Voittokappaleeksi valittiin Annorstädes vals, joka käännettiin kansainvälistä Eurovision laulukilpailua varten englanniksi nimellä Absent Friend.
Tulos

| Numero | Kappale | Lauluntekijä(t) | Kapellimestari | Pisteet | Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | "Stilla och tyst" | Owe Thörnqvist | Mats Olsson | 28 | 2 |
| 2 | "Kommer vår" | Bobbie Ericson, Bo Eneby | Hans Wahlgren | 5 | 4 |
| 3 | "Varm i dej" | Bo Nilsson | William Lind | 2 | 5 |
| 4 | "Förtrollad stad" | Torbjörn Lundqvist, Bo Setterlind | Hans Wahlgren | 13 | 3 |
| 5 | "Väldigt vacker" | Georg Riedel, Berndt Rosengren | Hans Wahlgren | 1 | 6 |
| 6 | "Annorstädes vals" | Dag Wirén, Alf Henrikson | William Lind | 50 | 1 |
Tulos > Pistetaulukko

| Kappale | Sundsvall | Norrköping | Tukholma | Malmö | Luulaja | Växjö | Falun | Göteborg | Uumaja | Örebro | Karlstad | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stilla och tyst | 1 | 5 | 5 | 3 | 3 | - | 5 | 1 | 3 | 1 | 1 | 28 |
| Kommer vår | - | - | - | - | 1 | - | 1 | 3 | - | - | - | 5 |
| Varm i dig | - | 1 | - | - | - | 1 | - | - | - | - | - | 2 |
| Förtrollad stad | 3 | - | 1 | - | - | 3 | - | - | - | 3 | 3 | 13 |
| Väldigt vacker | - | - | - | 1 | - | - | - | - | - | - | - | 1 |
| Annorstädes vals | 5 | 3 | 3 | 5 | 5 | 5 | 3 | 5 | 6 | 5 | 5 | 50 |
Xuelian Feng

| Xuelian Feng |
| --- | --- |

Korkeus:  6 627 m
Prominenssi:  3 068 m
Sijaintitiedot
 Xuelian Feng
 Koordinaatit: 42°15′42″N, 80°53′24″E 
Sijainti:  Xinjiang, Kiina
Vuoristo:  Džengiš Tšokusu
Xuelian Feng on Džengiš Tšokusun vuoristossa Kiinan Xinjiangin maakunnassa sijaitseva vuori. Vuoren korkeus on 6 627 metriä ja prominenssi 3 068 metriä.
Xu Zhiqiang

| Mitalit> Maa:   Kiina.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Kiina> Miesten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | joukkue |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Budapest 1983 | joukkue |  |
|  Hopeaa | Montreal 1985 | joukkue |  |
|  Hopeaa | Rotterdam 1987 | joukkue |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | New Delhi 1986 | joukkue |  |
Xu Zhiqiang (kiin. 許•志強, s. 4. maaliskuuta 1963) on kiinalainen telinevoimistelun joukkuekilpailun maailmanmestari ja olympiamitalisti. Hän on pituudeltaan 160 cm.
Xu saavutti Los Angelesin olympialaisissa 1984 hopeaa joukkuekilpailussa ja sijoittui seitsemänneksi 12-ottelussa. Soulissa 1988 hän oli joukkuekilpailussa neljäs ja rekillä kuudes.
Xu voitti joukkuekilpailun maailmanmestaruuden Budapestissa 1983. Rekillä hän sijoittui kuudenneksi. Montrealin MM-kilpailuissa 1985 hän saavutti joukkuekilpailussa hopeaa sekä oli neljäs moniottelussa, viides nojapuilla ja seitsemäs hevosella. Rotterdamin MM-kilpailuissa 1987 hän kuului jälleen Kiinan hopeajoukkueeseen. Hän sijoittui lisäksi neljänneksi permannolla, kuudenneksi hevosella, seitsemänneksi hypyssä ja rekillä, kahdeksanneksi nojapuilla sekä 12:nneksi moniottelussa.
Xu voitti Aasian kisoissa 1986 kultaa joukkuekilpailussa.