stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Trolli (internet)
Trollaus

Trollaus on trollien kirjoittamista uutisryhmiin, keskustelupalstoille, irkkiin tai wikeihin. Trollaava henkilö kuvaannollisesti vetää viehettä saalisparven läpi toivoen, että joku tarttuu siihen. Myös viestejä, jotka näyttävät kokemattoman tai lapsellisen kirjoittajan postaamilta, on syytä epäillä, sillä tyhmää esittäviä trolleja esiintyy keskustelupalstoilla ja irkissä jatkuvasti. Trollaukseen voi liittyä myös viestien massalähetystä, jolloin trolli lisää foorumeille tahallaan useita samoja puheenvuoroja toisten keskustelijoiden ärsyttämiseksi.
Pahimmillaan trollaus on järjestelmällistä kiusantekoa, poliittista propagandaa tai hybridivaikuttamista.
Stanfordin ja Cornellin yliopistojen tutkijoiden tutkimuksen perusteella luodulla algoritmilla trolli voitiin tunnistaa 80 prosentin varmuudella viiden ensimmäisen viestin perusteella. Käytännössä trollausta voi olla äärimmäisen vaikea erottaa pelkästä syvästä tietämättömyydestä, joskin säännölliset trollaajat yleensä oppii tunnistamaan.
Sanaa käytetään usein väärin tahattomasti mutta joskus myös tahallisesti lyömäaseena muita kirjoittajia vastaan. Pelkkä kritiikki tai eriävä mielipide, radikaalikaan sellainen, ei vielä ole trollausta.
Suhtautuminen

Trollaus ei ole lakitermi, eikä trollaus ole sinällään lainvastaista missään maassa. Jotkin trollaukseen yhdistyvät törkeimmät loukkaukset ja psykologinen vahingonteko ovat kuitenkin laittomia esimerkiksi Euroopan unionissa ja anglosaksisissa maissa.
Netiketti suosittelee olemaan ruokkimatta trollia. Tämä tarkoittaa käytännössä trollin jättämistä omaan arvoonsa ja suhtautumista trollaaviin viesteihin tai viestiketjuihin ikään kuin niitä ei olisi koskaan kirjoitettukaan. Tämä on usein vaikeaa, sillä muutaman ihmisen trollaantuminen saattaa aiheuttaa trollaustarkoituksessa aloitetun keskustelun laajenemisen tai olemassa olevan keskustelun väärille urille ajautumisen.
Trollin motiivit ja psykologia

Yleisen käsityksen mukaan trolleja motivoi itse trollauksesta tai sen seurauksista nauttiminen, ja näin myös trolleiksi itseään kutsuvat ihmiset ovat kertoneet. Nautintoon kuuluu trollauksen tuoma huomio ja sen aiheuttamat reaktiot ja haitat. Muita trollien motivaatioita ovat ikävystyminen, huomionkipeys, pätemisen tarve, yksinäisyys, uteliaisuus, hallitsemisen halu, pahantahtoisuus, viha tiettyjä ihmisiä kohtaan, kosto, sekä vihamielisyys keskustelun tarkoitusta kohtaan. Myös poliittisia uskomuksia ja ideologioita sekä tiettyjen poliittisten tavoitteiden ajamista on esitetty trollauksen syiksi.
Internetin mahdollistama suhteellinen anonyymiys edesauttaa trollaamista ainakin kolmella tavalla. Ensinnäkin, Internetin käyttäjiltä yleensä puuttuu taustatieto muista keskustelijoista, minkä vuoksi toisten pettäminen onnistuu helpommin kuin kasvotusten. Toisekseen, Internet-trollin ei tarvitse pelätä kielteisiä seuraamuksia, kuten väkivaltaa, minkä vuoksi jotkut käyttäytyvät Internetissä eri tavoin kuin todellisessa maailmassa. Kolmanneksi, anonyymiys voi piilottaa trollilta sen, että toiset ovat oikeita ihmisiä eivätkä vain virtuaalihahmoja, minkä vuoksi trolli ei ymmärrä teoillaan olevan haitallisia psykologisia vaikutuksia.
Trolleilla tehtyjen psykologisten kokeiden perusteella trollit ovat useimmiten nuoria miehiä, joilla saattaa olla matala itsetunto. Trolli on keskimääräistä enemmän sadistinen luonne ja persoonallisuushäiriöinen. Psykologit uskovat, että trollissa yhdistyvät persoonallisuuden kolme "pimeää" piirrettä: psykopaattisuus, macchiavellismi ja narsismi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jargon Filen määritelmä sanalle ”troll” (englanniksi)
Sakarias Lehtomäen blogi
Mikko Moilanen: Älä ruoki trollia – sadistinen verkkohäirikkö hiljenee, kun häneen ei reagoida. Yle uutiset 15.9.2014.
Trollaava henkilö kuvaannollisesti vetää viehettä saalisparven läpi ja toivoo, että joku tarttuu siihen.
Kehotus olla välittämättä trolleista tai trollauksesta puetaan usein muotoon "Älä ruoki trollia!". Visuaalisesti trolli kuvataan tällöin peikkona.
Nusnäs

| Nusnäs |
| --- | --- |

 Nusnäs
 Koordinaatit: 60°57′37″N, 14°38′36″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Mora
Väkiluku (31.12.2023):  783
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nusnäs on taajama Moran kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 783 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Nusnäs tunnetaan taalainmaanhevosten valmistuksesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nusnäs Wikimedia Commonsissa
Vähä Tuomiojärvi

| Vähä Tuomiojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°17′30″N, 25°36′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Ylä-Tuomiojärveen 
Järvinumero:  14.293.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,4 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,279 km  
Pinta-ala:  4,623 ha  
Tilavuus:  0,0003333 km³ 
Keskisyvyys:  7,21 m  
Suurin syvyys:  15,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä Tuomiojärvi 
Vähä Tuomiojärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Reijunperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 333 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 7,2 metriä ja suurin syvyys on 15,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Syväojan valuma-alueeseen (14.293) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,4 metriä mpy.
Vasko

Vasko voi tarkoittaa:
Sukunimenä

Henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.
Aleksei Vasko (s. 1988), virolainen jalkapalloilija
Anne Vasko (s. 1969), lastenkirjailija
Oona Vasko (s. 1991), ratameloja
Timo Vasko (s. 1948), teologi ja kirjailija
Etunimenä

Vasko Vujović, montenegrolainen futsalvalmentaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vasko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lehmilampi (Jyväskylä)

| Lehmilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°17′56″N, 25°35′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Vähään Tuomiojärveen 
Järvinumero:  14.293.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  180 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,588 km  
Pinta-ala:  2,243 ha  
Tilavuus:  0.000078 km³ 
Keskisyvyys:  3,47 m  
Suurin syvyys:  6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLehmilampi 
Lehmilampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Saarenmaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 77 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 6,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Syväojan valuma-alueeseen (14.293) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 180 metriä mpy.
Karjala-turnaus

| Karjala-turnaus |
| --- | --- |

Laji:  Jääkiekko
Maa(t):   Suomi
Perustettu:  1995
Joukkueita:  4
Hallitseva mestari:   Suomi
Eniten mestaruuksia:   Suomi (13)
Karjala-turnaus on Suomessa vuosittain syksyllä järjestettävä jääkiekkoturnaus, joka kuuluu jääkiekon Euro Hockey Tour -turnaussarjaan. Turnauksen pääsponsori on Hartwallin Karjala-olut.
Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran joulukuussa vuonna 1995 (niin kutsuttu ”Jouluturnaus”), jolloin mukana olivat Suomen, Ruotsin, Tšekin ja Ranskan maajoukkueet. Turnaus järjestettiin samaan aikaan Izvestija-turnauksen kanssa. Se on kantanut nykyistä nimeään vuodesta 1996, jolloin turnaus siirtyi marraskuun alkuun.
Karjala-turnauksessa pelaavat nykyisin Suomen, Ruotsin, Tšekin ja Sveitsin maajoukkueet. Suomi on voittanut turnauksen 13 kertaa, joista kahdeksan peräkkäisinä vuosina 1998–2005. Venäjä on voittanut turnauksen kahdeksan kertaa, Ruotsi kuusi kertaa ja Tšekki kahdesti.
Turnausta on televisioinut ja lähettänyt Yleisradio. Vuoden 2021 Karjala-turnauksen televisiointioikeudet ovat Discovery Networks Finlandilla ja turnausta voi katsoa TV5:ltä ja Discovery+ -palvelusta.
Tulokset

| Kausi | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995–1996 |  Ruotsi |  Suomi |  Ranska |
| 1996–1997 |  Suomi |  Ruotsi |  Venäjä |
| 1997–1998 |  Ruotsi |  Tšekki |  Venäjä |
| 1998–1999 |  Suomi |  Venäjä |  Tšekki |
| 1999–2000 |  Suomi |  Venäjä |  Tšekki |
| 2000–2001 |  Suomi |  Ruotsi |  Venäjä |
| 2001–2002 |  Suomi |  Venäjä |  Ruotsi |
| 2002–2003 |  Suomi |  Tšekki |  Ruotsi |
| 2003–2004 |  Suomi |  Tšekki |  Venäjä |
| 2004–2005 |  Suomi |  Ruotsi |  Tšekki |
| 2005–2006 |  Suomi |  Ruotsi |  Venäjä |
| 2006–2007 |  Venäjä |  Tšekki |  Ruotsi |
| 2007–2008 |  Venäjä |  Ruotsi |  Tšekki |
| 2008–2009 |  Venäjä |  Tšekki |  Ruotsi |
| 2009–2010 |  Venäjä |  Suomi |  Tšekki |
| 2010–2011 |  Suomi |  Venäjä |  Ruotsi |
| 2011–2012 |  Venäjä |  Suomi |  Tšekki |
| 2012–2013 |  Tšekki |  Suomi |  Venäjä |
| 2013–2014 |  Suomi |  Venäjä |  Ruotsi |
| 2014–2015 |  Ruotsi |  Suomi |  Venäjä |
| 2015–2016 |  Ruotsi |  Suomi |  Venäjä |
| 2016–2017 |  Venäjä |  Tšekki |  Suomi |
| 2017–2018 |  Suomi |  Venäjä |  Ruotsi |
| 2018–2019 |  Venäjä |  Suomi |  Tšekki |
| 2019–2020 |  Tšekki |  Suomi |  Venäjä |
| 2020–2021 |  Venäjä |  Tšekki |  Suomi |
| 2021–2022 |  Ruotsi |  Suomi |  Venäjä |
| 2022–2023 |  Ruotsi |  Sveitsi |  Tšekki |
| 2023–2024 |  Tšekki |  Ruotsi |  Suomi |
| 2024–2025 |  Suomi |  Tšekki |  Sveitsi |
Mitalitaulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| № | Maa | Kulta | Hopea | Pronssi | Summa |
| 1 |  Suomi | 13 | 9 | 3 | 25 |
| 2 |  Venäjä | 8 | 6 | 10 | 24 |
| 3 |  Ruotsi | 6 | 6 | 7 | 19 |
| 4 |  Tšekki | 3 | 8 | 8 | 19 |
| 5 |  Sveitsi | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 6 |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

Karjala-turnaus 2021
Euro Hockey Tour
Karjala-turnaus • Swiss Ice Hockey Games • Sweden Hockey Games • Czech Hockey Games 
Entiset turnaukset: Channel One Cup

 1996–97 • 1997–98 • 1998–99 • 1999–00 • 2000–01 • 2001–02 • 2002–03 • 2003–04 • 2004–05 • 2005–06 • 2006–07 • 2007–08 • 2008–09 • 2009–10 • 2010–11 • 2011–12 • 2012–13 • 2013–14 • 2014–15 • 2015–16 • 2016–17 • 2017–18 • 2018–19 • 2019–20 • 2020–21 • 2021–22 • 2022–23 • 2023–24
Hu Die

| Hu Die |
| --- | --- |
 Hu Die valokuvassa 1930-luvulta.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1907  Kiina
Kuollut: 1989  Kanada
Ammatti:  näyttelijä
Hu Die (kiin. 胡蝶, 1907-1989) oli kiinalainen 1900-luvun alkupuolella uransa tehnyt näyttelijä. Hän oli mykkäelokuvan ja varhaisen äänielokuvan ajan ehkäpä tunnetuinkenen mukaan? näyttelijätär kiinassa. Hu Die teki elokuvia, kunnes hän jäi eläkkeelle 1960-luvulla ja asettui Kanadaan.
Elämäkerta

Hu Dien alkuperäinen nimi oli Hu Ruihua, Die oli perhosta tarkoittanut salanimi, jollaisia näyttelijät käyttivät tuona aikana usein. Hänen isänsä ori korkea-arvoinen rautatietullivirkailija ja perhe muutti usein kotikaupungistaan Shanghaista muualle. Hu oppi tätä kautta puhumaan useita kiinan kielen murteista. Hu Die liittyi Zhonghuan elokuva-aketmiaan vuonna 1924 ja esiintyi ensimmäisessä elokuvassaan Victory seuraavana vuonna. Tällä uransa alkuajalla hän esitti sekaisin nykyaikaisia rooleja, kuten vaimoa ja elokuvatähteä, sekä myyttisiä tai historiallisia hahmoja kuten Meng Jiangnüa ja Zhu Yingtaita. Vuonna 1928 hän solmi sopimuksen Mingxing-elokuvayhtiön kanssa.
Vuonna 1931 Hu Dien näytteli Shanghain elokuvateollisuuden ensimmäisessä osittain äänellisessä elokuvassa The Singing Girl Red Peony. 1934 hän esitti puolestaan kaksosien roolia elokuvassa Twin Sisters, jota on pidetty hänen parhaana roolisuorituksenaan. Vuotta aiemmin vuonna 1933 hän oli saanut Oscaria hieman vastaavan tittelin elokuvakuningatar (ying hou), jonka valitsivat tuolloin suositun Mingxing Daily-lehden lukijat. Äänestyksessä Hu Die voitti kilpailijansa, Lianhua-elokuvayhtiön päätähden Ruan Lingyun. Vuonna 1935 Hu Die otti osaa Moskovan ja Berlinin kansainvälisille elokuvafestivaaleille edustaen kiinalaista elokuvateollisuutta.
Vuonna 1937 Hu Die pakeni Kiinan–Japanin sotaa Hongkongiin. 1940-luvun alkupuolella hänellä oli suhde Kiinan salaisen palvelun johtajiin kuuluneen Dai Lin kanssa ja suhde päättyi tämän kuoltua 1946. Ennen tätä Hu Die joutui pakenemaan Hongkongistakin Japanilaisten vallatessa alueen ja hän asettui Chongqingin kaupunkiin. Sodan jälkeen Hu Die jatkoi näyttelemistä 1960-luvulle saakka pyörittäen lyhyen aikaa myös omaa elokuvayhtiötään. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1967 ja asettui Kanadaan. Hän kuoli vuonna 1989. Uransa aikana hän esitti rooleja yli yhdeksässäkymmenessä elokuvassa.
Aiheesta muualla

Butterfly Wu Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Yhdysvallat  Australia  Alankomaat 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  Europeana  IdRef
Seyed Ali Mousavi Nour

| Mitalit> Maa:  Iran.karateka.Asian Championships  | Mitalit> Maa:  Iran.karateka.Asian Championships  | Mitalit> Maa:  Iran.karateka.Asian Championships  | Maa:  Iran> karateka. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Almaty 2021 | 70 kg |  |
Seyed Ali Mousavi Noor (pers. ‏سید علی موسوی نور‎, syntynyt 7. maaliskuuta 2006) on iranilainen karateka, joka voitti kultamitalin vuoden 2021 Aasian karaten mestaruuskilpailuissa. Mousavi kuuluu Iranin miesten karatemaajoukkueeseen eri sarjoissa. Hän voitti ensimmäisen virallisen mitalinsa vuonna 2021 Zanjanin maakunnan maajoukkuemestaruudesta. Mousavi on kotoisin Ramhormozin kaupungista.
Hän aloitti karaten 12-vuotiaana, ja voitettuaan useita ruohonjuuritason ikäryhmiä, hänestä tuli maajoukkueen jäsen vuonna 2017 ja hän on tällä hetkellä Iranin islamilaisen tasavallan karatejoukkueen kansallinen mestari.
Sophie Ward

Sophie Anna Ward (s. 30. joulukuuta 1964 Hammersmith, Lontoo) on brittiläinen näyttelijä. Hänen ehkäpä tunnetuinkenen mukaan? roolinsa on tohtori Helen Walker englantilaisessa draamasarjassa Sydämen asialla. Hän näytteli sarjassa vuosina 2004–2006. Ward on näytellyt myös sarjassa Kotirintaman naiset ja elokuvissa Humiseva harju, Ihmemies MacGyver: Kadonnut Aarre ja Pelon pyramidi.
Yksityiselämä

Vuonna 1988 Ward avioitui eläinlääkäri Paul Hobsonin kanssa. Heidän ensimmäinen poikansa syntyi 1989 ja toinen poika 1993. He erosivat vuonna 1996. Ward avioitui vuonna 2014 Rena Brannanin kanssa. Ward opiskeli Open Universityssä.
Wardin sisko Kitty on naimisissa stand up -koomikko Michael Mclntyren kanssa.
Ura

Ward syntyi 30. joulukuuta 1964 Lontoon kaupunginosassa Hammersmithissä. Hän on Simon Wardin ja Alexandra Malcomin vanhin tytär.
Ward aloitti näyttelemisen 10-vuotiaana vuonna 1974, ja on näytellyt televisiossa, elokuvissa ja teatterissa. Vuonna 1983, kun hän oli 19-vuotias, hän näytteli Tony Scottin vampyyrielokuvassa Verenjano, hänen roolinsa oli tyttö London Housessa. Hänen muita varhaisen uransa rooleja oli elokuvissa Nuori Sherlock Holmes, Full Circle (1977), Oz – ihmeiden maailma (1985), Little Dorrit (1987) ja A Summer Story (1988).
Vuonna 2004 Ward alkoi näytellä tohtori Helen Walkeria draamasarjassa Sydämen asialla. Hahmo poistui sarjasta vuonna 2006. Ward on juontanut neljä vuotta European Diversity Awardsia. Vuonna 2020 julkaistiin hänen ensimmäinen kirjansa Love and Other Thought Experiments.
Aiheesta muualla

0001830/ Sophie Ward Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Sophie Ward Twitterissä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  IdRef
Venjan

| Venjan |
| --- | --- |
 Venjanin kirkko
 Venjan
 Koordinaatit: 60°57′54″N, 13°53′25″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Mora
Väkiluku (31.12.2023):  206
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Venjan on taajama Moran kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 206 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Tunnettuja henkilöitä

Håkan Nordin (s. 1961), jääkiekkoilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venjan Wikimedia Commonsissa
Meksiko

Meksiko (esp. México), virallisesti Meksikon yhdysvallat (esp. Estados Unidos Mexicanos), on Pohjois-Amerikan eteläosassa sijaitseva 119,5 miljoonan asukkaan valtio, jonka rajanaapureita ovat Yhdysvallat, Belize ja Guatemala. Maan pääkaupunki on México. Meksiko on väkiluvultaan maailman suurin espanjankielinen maa. Se on Pohjois-Amerikan maista pinta-alaltaan kolmanneksi ja asukasluvultaan toiseksi suurin.
Maantiede

Meksiko sijaitsee Pohjois- ja Etelä-Amerikan välisellä kannaksella. Sen pohjoinen rajanaapuri on Yhdysvallat, ja kaakossa sitä rajoittavat Guatemala ja Belize. Läntisellä ja eteläisellä rannikolla on Tyynimeri ja itäisellä rannikolla Meksikonlahti ja Karibianmeri. Meksikon eteläisimmät osat kuuluvat Keski-Amerikkaan, mutta suurin osa maasta on Pohjois-Amerikassa.
Maa on suurimmaksi osaksi ylänköä tai vuoristoa, joka on jatketta Pohjois-Amerikan Kordillieereille. Suurin Meksikon maantieteellisistä alueista on Meksikon ylätasankoa, joka ulottuu Yhdysvaltain rajalta Méxicon eteläpuolelle. Sitä reunustavat Läntinen ja Itäinen Sierra Madre. Läntinen Sierra Madre on pääosin vulkaanista. Kumpikin vuorijonoista on noin 1 100 kilometriä pitkä ja kohoavat noin 2 500 metriin. Reunavuoristot yhtyvät Meksikon ylängön eteläpuolella. Tästä tuliperäisestä alueesta käytetään nimitystä Sierra Volcánico Transversal ja se on muodostunut sammuneiden ja toimivien tulivuorten ketjusta. Etelärannikolla sijaitsee Eteläinen Sierra Madre, joka kohoaa keskimäärin 2 000 metrin korkeuteen.
Ylänköalue jatkuu käytännössä yhtenäisenä Tehuantepecinkannakselle asti, jossa Meksikonlahden ja Tyynenmeren rannikon alankoalueet yhtyvät. Siitä kaakkoon kohoaa Guatemalan puolelle jatkuva Chiapasin ylänkö, ja sen itäpuolella on Jukatanin niemimaan alanko.
Meksikossa on kaikkiaan 150 jokea, mutta yli puolet Meksikon kaikesta pintavedestä virtaa vain viidessä suuressa joessa: Usumacinta, Grijalva, Papaloapán, Coatzacoalcos ja Pánuco.
Meksikon alue on geologisesti epävakaata, sillä maanjäristykset ja tulivuorenpurkaukset ovat yleisiä. Maa sijaitsee Tyynenmeren tulirenkaalla. Tunnettuja tulivuoria ovat maan korkein vuori Pico de Orizaba ja aivan pääkaupungin kaakkoispuolella kohoava Popocatépetl.
Maantiede > Ilmasto

Meksiko ulottuu trooppisesta subtrooppiseen ilmastoon. Paikalliset korkeuserot vaikuttavat kuitenkin erityisesti etelässä ilmastoon, ja maa jaetaankin korkeuseron mukaan ilmastovyöhykkeisiin. Kuuma vyöhyke eli tierra caliente ulottuu rannikolta 800–1 000 metrin korkeuteen ja siellä lämpötila vaihtelee 20–30 celsiusasteen välillä. Sen yläpuolella on lähes 2 000 metriin ulottuva lauhkea vyöhyke eli tierra templada, jossa vuoden keskilämpötila on 18 celsiusastetta. Ylimpänä on kylmä vyöhyke, jossa keskilämpötila on 10–15 celsiusastetta ja vuorokautiset sekä vuosittaiset lämpötilavaihtelut ovat melko suuret. Pääkaupungissa Méxicossa lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on 23 celsiusastetta. Kylmimmän kuukauden keskilämpötila on yhdeksän celsiusastetta. Yli puolet maasta on kuivaa aluetta, jossa sademäärä jää alle 600 millimetrin. Runsaimmin vettä sataa itärannikolla, 1 000–1 500 millimetriä vuodessa. Sadekausi on kesällä, toukokuusta lokakuuhun. Elokuun ja lokakuun välisenä aikana maahan saattaa iskeä trooppisia myrskyjä joko Tyyneltämereltä tai Karibianmereltä, mutta ne ovat harvoin kehittyneet täysimittaisiksi hurrikaaneiksi asti.
Maantiede > Kasvisto ja eläimistö

Meksikon pohjoisosan ja Yhdysvaltain lounaisosan kasvillisuus ja eläimistö muistuttavat hyvin paljon toisiaan. Maan eteläosan luonto taas on lähinnä keskiamerikkalaista tyyppiä. Pohjoisosassa kasvaa enimmäkseen havupuita, mutta siellä on myös tammia. Kuivilla aroseuduilla kasvaa pensaita ja kaktuksia. Eläimistöön kuuluvat muun muassa peurat, puumat, ilvekset, kojootit, haisunäädät ja piikkisiat. Maan eteläosien sademetsissä kasvaa eri palmulajeja sekä muun muassa mahonki ja palisanteri. Etelän eläimiä ovat muun muassa opossumit, tapiirit, vyötiäiset ja käärmeet. Keskusylängöllä on ruohoaroja, pensastoja ja aavikoita. Siellä kasvaa muun muassa kaktuksia, agaaveja ja jukkia. Rannikolla on laajoja mangroverämeitä.
Maantiede > Aikavyöhykkeet

Meksiko on käyttänyt neljää aikavyöhykettä helmikuusta 2015 lähtien.
Historia > Varhaishistoria

Meksikon alueen ensimmäiset ihmiset olivat varhaisia intiaaneja, jotka muuttivat sinne pleistoseenikauden loppuvaiheissa. Jotkut arkeologit ja kielitieteilijät uskovat ihmisen eläneen Meksikossa jo 30 000 – 40 000 vuotta sitten.
Wisconsin-jääkauden jälkeen Meksikon asukkaat joutuivat siirtymään kuivuvan ilmaston seurauksena suurriistan metsästyksestä pienempien eläinten metsästämiseen ja villikasvien keräämiseen. Maissin viljely alkoi noin 5000 eaa. Seuraavien muutaman vuosituhannen aikana alettiin viljellä muun muassa avokadoja, chiliä, revonhäntiä, papulajia Phaseolus acutifolius ja kurpitsoja.
Historia > Suuret sivilisaatiot

Keski-Amerikassa on vuoteen 2000 eaa. mennessä syntynyt kyläyhteisöjä, jotka ovat suurimmalta osalta riippuvaisia maanviljelystä. Näitä on erityisesti Meksikon eteläosissa, mutta niitä on löydetty myös maan pohjoisosista. Niin sanotun muodostavan kauden keskivaiheilla maanviljelykylistä alkoi syntyä monimutkaisempia yhteiskuntia poliittis-uskonnollisten pääkaupunkien ympärille. Merkittävimpiä olmeekkikeskuksia olivat San Lorenzo Tenochtitlán ja La Venta.
Muodostavan kauden loppuvaiheessa intiaaniyhteiskunnat muotoutuivat entistä monimutkaisemmiksi, ja alueella tehtiin tarkkoja kalentereita. Varhaisimpia tiheästi asuttuja kaupunkeja oli Meksikon Teotihuacán, jossa asui 125 000 – 200 000 asukasta. Mayat vaikuttivat klassisella kaudella Meksikon eteläosissa, vaikka heidän suurimmat kaupunkinsa olivatkin Guatemalassa ja Hondurasissa.
Klassinen kausi hajosi useiden vuosisatojen jälkeen, mutta sen syytä ei ole varmasti tiedossa. Teotihuacán poltettiin noin vuonna 750. Seuraavien parin sadan vuoden aikana pohjoisesta tulleet tolteekit perustivat oman keskuksensa Meksikon keskiosiin ja perustivat pääkaupungikseen Tulan.
Viimeinen suuri kansa, jonka Meksikon laakson vehreys houkutteli asuttavan alueelle, oli asteekit. He perustivat 1300-luvun alkupuolella Texcocojärven soisille saarille Tenochtitlánin. Asteekit hallitsivat 1500-luvun alkupuolella isoa osaa Meksikon keski- ja eteläosissa. Valtakunta perustui kaupunkivaltioiden löyhään yhteenliittymään, jota Tenochtitlán valvoi.