stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kauppakeskus Aapeli

| Kauppakeskus Aapeli |
| --- | --- |

Sijainti:  Kuopio
Koordinaatit:  62°53′29″N, 27°40′40″E
Avattu:  2004
Omistaja:  Agore Kiinteistöt
Kävijämäärä:  0,75 Milj. (2020)
Vuosimyynti:  9,2 Milj. € (2020)
Pysäköintipaikkoja:  146
Kauppakeskus Aapeli on vuonna 2004 valmistunut kauppakeskus Kuopiossa. Aapeli sijaitsee torin etelälaidalla ns. Nyylan korttelissa, vieressään Kuopion Lyseon lukio. Kauppakeskukseen on sijoittunut 16 liikettä. Kolmikerroksisen rakennuksen (17 000 brm2, kerrosalaa 7 900 m2) kellarikerroksissa on pysäköintihalli, jossa on tilaa 150 autolle.
Aapeli sijoittui kesällä 2000 palaneen Kauppa-aitan tontille. Uuden rakennuksen suunnittelun suurimpia haasteita oli sovittaa se ulkonäöllisesti viereiseen Lyseoon. Aapelin suunnitteli helsinkiläinen arkkitehtitoimisto Innovarch. Julkisivusta vastasi arkkitehti Reijo Pulkkinen. Paikallisista suunnitteluun osallistui Rakennussuunnittelutoimisto Sormunen & Timonen Oy:stä arkkitehti Marja Väisänen ja rakennesuunnittelija Hannu Sormunen. Kauppakeskus on saanut nimensä kuopiolaiskirjailija Simo Puupposen käyttämän nimimerkin Aapelin mukaan.
Vuonna 2017 kauppakeskuksen omistus vaihtui ja nykyinen omistaja on Agore Kiinteistöt. Kauppakeskuksen johtajana toimii kuopiolainen Joonas Hallman.
Liikkeet

DNA Kauppa, Finlandia Group Oyj, Hanko Sushi, Huoneistokeskus, Instrumentarium, Live 4, Luhta Brand Store, Moda, Nanso, Nissen, Nordea, Parturi-kampaamo Hairlekiini, Hygge Bro, Specsavers, Telia Kauppa ja JTCrafts & Outdoors.
Aiheesta muualla

Kauppakeskus Aapeli
agore.fi
Kehä (elokuva)

| Kehä> The Ring |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Alfred Hitchcock
Käsikirjoittaja:   Alfred Hitchcock  Alma Reville 
Perustuu:  David Dodgen romaaniin
Tuottaja:  John Maxwell
Kuvaaja:  Jack Cox
Pääosat:   Carl Bisson  Lillian Hall-Davies  Ian Hunter 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  British International Pictures
Levittäjä:  Associated British Picture Corporation Netflix
Ensi-ilta:   1. lokakuuta 1927  Suomi: 12. marraskuuta 1928 
Kesto:  116 minuuttia
Alkuperäiskieli:  mykkä, englanninkieliset välitekstit
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kehä, esitetty myös nimellä Ratkaisu nyrkkeilykehässä, (The Ring) on Alfred Hitchcockin ohjaama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1927. Se sijoittuu nyrkkeilymaailmaan ja Hitchcock kirjoitti käsikirjoituksen yhdessä vaimonsa Alma Revillen kanssa.
Keskus (Lappeenranta)

| Keskus |
| --- | --- |
 Lappeenrannan raatihuone
Kaupunki:  Lappeenranta
Kaupunginosa nro:  2
Väkiluku:  828 (31.12.2013)
Lappeen Marian kirkko
Keskus on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee nimensä mukaisesti kaupungin keskustassa.
Keskus on pohjoispuolellaan olevan Linnoituksen kaupunginosan jälkeen vanhinta Lappeenrantaa. Kaupunki levisi alueelle 1700-luvun lopulla, kun siviiliasutusta siirrettiin linnoituksen ulkopuolelle. Se tunnettiin Suurena esikaupunkina, joka vuonna 1857 jaettiin nykyisiksi Keskuksen ja Kylpylän kaupunginosiksi. Luoteessa oli Pieni esikaupunki eli nykyinen Pallo.
Kaupunginosan vanhin rakennus on vuonna 1792 rakennettu Lappeen Marian kirkko. Kirkon vieressä on Keskuspuisto eli Kirkkopuisto ja sankarihautausmaa. Muita vanhoja rakennuksia ovat 1820-luvulla rakennetut Lappeenrannan raatihuone sekä Wolkoffin ja Tasihinin kauppiastalot. Kirkko, raatihuone ja kauppiastalot ovat valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä. Keskuksessa sijaitsee myös vuonna 1909 valmistunut Kinnusen talo, joka kuuluu Lappeenrannan kulttuurihistoriallisesti merkittäviin rakennuksiin.
Pieni osa Keskuksesta sijaitsee Lappeenrannan satamassa Kaupunginlahden rannalla. Myös satamatori ravintolalaivoineen kuuluu kaupunginosaan. Kaupunginosan kaupallisiin palveluihin kuuluvat muun muassa kauppakeskukset Armada, Opri ja Weera.
Keskuksen asuinrakennukset ovat eri aikakausien kerrostaloja. Keskuksen tilastoalueella on 828 asukasta.
Keskuksen rajoina toimivat Torikatu, Vallikatu ja satama pohjoisessa, Kirkkokatu idässä, Gallerianraitti ja Oksasenkatu etelässä ja Taipalsaarentie lännessä. Kaupungin vanha pääkatu Kauppakatu halkoo kaupunginosaa. Keskuksen naapurikaupunginosia ovat Linnoitus, Kylpylä, Peltola, Tykki–Kiviharju, Leiri ja Pallo–Tyysterniemi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupunginosan esittely Lappeenrannan kaupungin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Lappeenranta
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ahvenlampi • Alakylä • Hakali • Harapainen • Hartikkala • Hiekkapelto • Hiessilta • Honkalahti • Hyrymäki • Ihalainen • Kanavansuu • Karhuvuori • Kariniemi • Kaukas • Keskus • Kesola • Kesämäki • Kimpinen • Kivisalmi • Korvenkeskus • Kourula • Kuusela • Kuusimäki • Kylpylä • Laihia • Lampikangas • Lapvesi • Lauritsala • Lavola • Leiri • Lentokenttä • Lepola • Linnoitus • Lintukangas • Mattila • Mustola • Myllymäki • Mälkiä • Mäntylä • Nuijamaa • Pajarila • Pallo–Tyysterniemi • Parkkarila • Peltola • Pulp • Putkinotko • Pöyhiänniemi • Rauha • Reijola • Ruoholampi • Rutola • Sammonlahti • Selkäharju • Skinnarila • Suolahti • Taikinamäki • Tirilä • Tykki–Kiviharju • Uus-Lavola • Vesivalo • Voisalmi • Ylämaa
Kyliä:  Hanhijärvi • Hiivaniemi • Kansola • Konnunsuo • Kontu • Leino • Louko • Moisio • Ravattila • Raippo • Ruokola • Rännikorpi • Simola • Sirkjärvi • Vainikkala
Muita alueita:  Huhtiniemi • Joutseno • Nuijamaa • Pikisaari • Ylämaa
Karkun koulu

| Karkun koulu> Aluskylän koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Karkku, Sastamala
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  1873
Rehtori:  Markus Peltonen
Luokat:  0−6
Oppilaita:  70
Verkkosivut
Karkun koulu on Sastamalan Karkussa sijaitsevaa peruskoulu, joka tarjoaa esiopetusta ja perusopetusta vuosiluokilla 1−6. Vuonna 2023 koulussa oli 70 oppilasta ja neljä opettajaa sekä osa-aikainen erityisopettaja.
Koulun toimintaa tukee vanhempainyhdistys.
Historia

Karkun koulu ja Tyrvään kirkonkylän koulu olivat Sastamalan ensimmäiset kunnalliset koulut, ja ne perustettiin molemmat syksyllä 1873. Karkun koulu aloitti toimintansa 12.10.1873. Koulu perustettiin lahjoituksena saadulle Ikosen tilalle, ja se aloitti toimintansa Ikosen tilan rakennuksissa. Aluksi koulua myös kutsuttiin Ikosen kouluksi. Koulu on ollut aiemmalta nimeltään Aluskylän koulu.
Rakennukset

Koulun päärakennus on rakennettu vuonna 1909 Ikosen tilan päärakennuksen paikalle. Käsityörakennus on vuodelta 1916 ja alakoulu vuodelta 1932. Koulun ruokalarakennus on rakennettu vuonna 2002.
Kalevalan kansallispuisto

Venehjärven kylää Kalevalan kansallispuistossa
| --- | --- |
Sijainti:  Karjalan tasavalta, Venäjä
Lähin kaupunki:  Kostamus
Pinta-ala:  744 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Калевальский национальный парк
Tyyppi:  Kansallispuisto Venäjällä 
Perustettu:  2007
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kalevalan kansallispuisto (ven. Калевальский национальный парк) on kansallispuisto Venäjällä Karjalan tasavallan länsiosassa lähellä Suomen rajaa, 30 kilometriä pohjoiseen Kostamuksen kaupungista. Siihen kuuluu yksi Euroopan viimeisistä vanhan mäntymetsän alueista. Kansallispuisto on saanut nimensä Kalevalan mukaan, ja eepoksen runoista pääosa on kerätty sen alueelta tai välittömästä läheisyydestä. Alueen perinteisiä asukkaita ovat saamelaiset ja karjalaiset.
Kalevalan kansallispuisto on perustettu vuonna 2007 Venäjän federaation 30. marraskuuta 2006 antaman määräyksen perusteella, joten se on Karjalan tasavallan nuorin kansallispuisto.
Maantiede

Kalevalan kansallispuisto sijaitsee Baltian kilven kaakkoisosassa. Sen alueella ovat Euroopan vanhimmat kivimuodostumat (kolme miljardia vuotta vanhoja prekambrisia graniitteja ja gneissejä) nuoren, noin 20-30 metriä paksun jääkautisen kerrostuman alla. Viimeisimmän jääkauden aikana mannerjäätikkö kulutti aluetta, ja sen sulettua syntyi Karjalan jokien ja järvien täyttämä maisema. Kansallispuiston länsiosa on enimmäkseen tasaista metsää, kun taas itäosassa on enemmän kukkuloita, vaaroja ja harjanteita; alueen korkeus vaihtelee 105 ja 278 metrin välillä.
Kalevalan kansallispuistossa on yli 400 järveä, joista suurimmat ovat Suunujärvi sekä Ylä- ja Ala-Lapukkajärvi. Maa-alueesta noin 70 prosenttia on metsän peitossa. Maaperässä on runsaasti turvetta; eräiden jokien pohjassa sitä voi olla jopa kuusi metriä. Puustosta pääosa on mäntyä ja kymmenen prosenttia kuusta. Entisten maatilojen alueilla esiintyy myös koivu- ja haapametsiköitä.
Ilmasto

Kalevalan kansallispuistossa vallitsee subarktinen ilmasto eli siellä on leudot kesät (vain 1–3 kuukautta yli 10°C:n lämpötilassa) ja kylmät, lumiset talvet (kylmin kuukausi alle –3 ° C (26,6 ° F)). Lumi peittää maata 170-180 päivää vuodesta; pakkasettomia päiviä on vuodessa 80–95.
Lajisto

Kalevalan kansallispuiston kasvistoon kuuluu yli 429 putkilokasvilajia sekä kymmeniä sammal- ja jäkälälajeja. Näistä merkittävimpiä ovat Punaiseen kirjaan sisällytetyt tummalahnanruoho, vaalealahnanruoho, nuottaruoho ja vaaleasara. Kalastoa edustavat ahven, hauki, harjus, muikku, taimen, siika ja lohi. Myös jokihelmisimpukkaa esiintyy kansallispuiston alueella. Kansallispuiston 37 nisäkäslajiin kuuluvat mm. karhu, hirvi ja metsäpeura. Eri lintulajeja on 143. Uhanalaisia kansallispuiston alueella eläviä lintuja ovat vesilinnuista kuikka, laulujoutsen, metsähanhi ja selkälokki, maalinnuista puolestaan sääksi, merikotka, haarahaukka, kurki, koskikara ja tuulihaukka. Kansallispuistossa pesivät myös Suomessa uhanalaiset nuolihaukka ja pikkutikka.
Kalevalan kansallispuiston kartta. Violetti viiva on Suomen raja.
Käännös suomeksi
Karol G

| Karol G |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Carolina Giraldo Navarro
Syntynyt: 14. helmikuuta 1991 (ikä 33) Medellín, Kolumbia
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Karol G
Tyylilajit:  pop, reggaeton
Levy-yhtiöt:  Universal Music Latino ja Interscope Records 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Karol G, oikealta nimeltään Carolina Giraldo Navarro (s. 14. helmikuuta 1991 Medellín, Kolumbia), on kolumbialainen laulaja. Hän julkaisi ensimmäisen albuminsa, Unstoppable, vuonna 2017 ja voitti parhaan uuden artistin Latin Grammy -palkinnon vuonna 2018. Karol G:n menestynein kappale on vuonna 2019 julkaistu ”Tusa”, jonka hän teki yhteistyönä Nicki Minajin kanssa. Kappaleen musiikkivideota oli katsottu videopalvelu YouTubessa yli miljardi kertaa vuoden 2021 maaliskuuhun mennessä.
Diskografia > Studioalbumit

Unstoppable (2017)
Ocean (2019)
KG0516 (2021)
Kirgisian vaakuna

Kirgisian vaakuna
Kirgisian vaakuna on Kirgisian tunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Se hyväksyttiin maan vaakunaksi 14. tammikuuta 1994[lähde? ] ,ja se perustuu Kirgisian SNT:n vaakunaan vuodelta 1937. Siihen on kuvattu Tienšan-vuoristo, jota hopeinen haukka pitää siivillään. Vuoren takaa nousee aurinko. Vaakunan yleisväri on sininen, koska se symboloi Kirgisiassa rohkeutta ja anteliaisuutta. Vaakunan sivuille on kuvattu maan tärkeitä maatalouskasveja vehnää ja puuvillaa. Vaakunan ympärille on kirjoitettu Кыргыз Республикасы, Kirgisian tasavalta kirgiisiksi.
Kirgisian som

50 somin seteli
Kirgisian som (kirg. сом, som) on Kirgisian valuutta. Sen valuuttakoodi on KGS.
10. toukokuuta 1990 yksi som oli 200 Neuvostoliiton ruplaa. Sana som tarkoittaa "aitoa kultaa".
Kirgisiassa on käytössä setelit 20–5000 somia ja vuodesta 2008 alkaen kolikot 10 ja 50 tiyiniä ja 1, 3, 5 ja 10 somia. 50 somin setelissä käytetään C. G. E. Mannerheimin ottamaa valokuvaa Kurmanžan Datkasta.
Kiittäkää luodut, Herraa Jeesusta

Kiittäkää luodut, Herraa Jeesusta on Anna-Maija Raittilan tekemä suomenkielinen käännös ranskankielisestä hengellisestä laulusta À toi la gloire, O Ressuscité!
Virren kirjoittaja, Edmond Budry syntyi 1854 Veveyssä ranskankielisessä Sveitsissä. Hänestä tuli sittemmin kotikaupunkiinsa reformoitu pastori.
Budryn pääsiäisaiheinen virsi on vuodelta 1884, ja se ilmestyi Chants Évangéliques -kokoelmassa Lausannessa 1885. On todennäköistä, että Budry on saanut innoituksen tekstiinsä kuultuaan saksankielisen adventtilaulun "Tochter Zion, freue Dich" (Riemuitse tytär Siionin). Sävelmä, jolla sitä lauletaan, on Georg Friedrich Händelin oratoriosta Judas Maccabeus. Budry on kirjoittanut laulunsa siten, että se soveltuu tähän sävelmään.
Budryn virsi on levinnyt laajalle ja sitä lauletaan erikielisinä käännöksinä. Sitä on kutsuttu ranskankielisen protestantismin Marseljeesiksi. Virren suomennoksen on tehnyt Anna-Maija Raittila ranskankielisen alkutekstin mukaan vuonna 1983 Turussa pidettyjä ekumeenisia kirkkopäiviä varten. Se on painettu "Elämän puolesta. Kirkkojen maailmanneuvoston VI yleiskokous Vancouverissa 1983" -raportissa nimellä "Herra Kristus nousi kuolleista!".   Se on Ruotsin kirkon virsikirjan virsi 17 "Kiittäkää, luodut, Herraa Jeesusta!", Raittilan muokkaamana vuonna 2000.  Virren ruotsinkielinen teksti "Ge Jesus äran, frälsta mänsklighet" Ruotsin kirkon virsikirjassa (1986) on runoilija Bo Setterlindin käännös ja muokkaus vuodelta 1979. Hän käänsi virren tilaustyönä ranskalais-ruotsalaiseen symposiumiin, joka pidettiin Uppsalassa syyskuussa 1979.
Katie Piper

| Katie Piper |
| --- | --- |
 Katie Piper vuonna 2012
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. lokakuuta 1983 (ikä 40) Andover, Hampshire, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  kirjailija, malli, televisiojuontaja
Puoliso:  Richard Sutton (vih. 2015)
Muut tiedot
Järjestö:  The Katie Piper Foundation
Aiheesta muualla
Kate ”Katie” Piper (s. 12. lokakuuta 1983 Andover, Hampshire) on englantilainen televisio­juontaja, malli ja kirjailija. Hän joutui miesys­tävänsä järjestämän happoiskun kohteeksi maalis­kuussa 2008.
Pahoinpitely, raiskaus ja happohyökkäys

Piperin 33-vuotias ihailija, Daniel Lynch, kamppailu­lajien harrastaja, sai hänet kiinnostumaan itsestään Facebookin kautta ja heille kehittyi suhde. Kaksi viikkoa seurustelun alkamisesta Lynch raiskasi Piperin väki­valtaisesti hotelli­huoneessa. Kolme päivää myöhemmin Lynch sai anteeksi­pyynnöillään houkuteltua naisen tapaamiseen inter­net­kahvilaan. Piperin mennessä paikalle, Lynchin värväämä mies Stefan Sylvestre heitti Piperin kasvoille rikkihappoa.
Lynch ja Sylvestre tuomittiin teoistaan elin­kautisiin vankeus­rangaistuksiin.
Toipuminen ja työ

Piperin koko kasvojen iho leikattiin yli 250:ssä operaatiossa. Hän astui vammoistaan huolimatta julkisuuteen. Hän esiintyi televisio­dokumentissa ja kirjoitti kirjan. Piper perusti vastaavista vammoista kärsivien ihmisten tukemiseksi hyvän­tekeväisyys­säätiön The Katie Piper Foundationin. Hän toimii myös Suomessa esitettävän televisio-ohjelma­sarjan Pilasin ulko­näköni juontajana (My Beautiful Friends, 2011).
Yksityiselämä

Piper avioitui vuonna 2015 Richard Suttonin kanssa. Heillä on vuosina 2014 ja 2017 syntyneet kaksi tytärtä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katie Piper Wikimedia Commonsissa
The Katie Piper Foundation (englanniksi)
Katie Piper Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kiitti vitusti

| ”Kiitti vitusti” Tommy Tabermann feat>  Vera |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Mulle kaikki heti nyt
 Äänitetty : 2002
 Julkaistu: 2004
 Formaatti: CD-single
 Tuottaja(t): Vitun Tuottaja
 Tyylilaji: pop rap
 Kesto: 02.30
 Levy-yhtiö: Helsinki Records
Kiitti vitusti on Tommy Tabermannin esittämä vuonna 2002 levytetty musiikkikappale. Kappaleen sävelsi Maki Kolehmainen salanimellä Vitun Säveltäjä. Kappaleen sanoitus on alun perin julkaistu Tabermannin vuoden 2001 kirjassa Passionata samannimisenä runona. Vokaaliosuudet laulaa artisti Vera.
Tabermannin mukaan satiirinen kappale on kannanotto ”vitun puolesta esteettistä ja kielellistä rappiota vastaan”.
Kappale oli alun perin tarkoitus julkaista Pelastakaa Lapset ry:n Tiukula-hanketta tukeneella Hullut mielenterveyden puolesta -albumilla, mutta sitä ei julkaistu kappaleen sanoituksen vuoksi. Kappale julkaistiin vasta vuonna 2004 omana singlenään ja Tabermannin studioalbumilla Mulle kaikki heti nyt.
Khyentse Norbu

| Khyentse Norbu |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. tammikuuta 1961 (ikä 63) Bhutan
Kansalaisuus:  bhutanilainen
Ammatti:  elokuvaohjaaja, buddhalainen lama, kirjailija
Siviilisääty:  naimaton
Muut tiedot
Merkittävät teokset: Tiibetin futishullut Kulkureita ja taikureita
Dzongsar Jamyang Khyentse Rinpoche (dzongkhaksi རྫོང་གསར་འཇམ་དབྱངས་མཁྱེན་བརྩེ་རིན་པོ་ཆེ།‎, Rdzong-gsar 'Jam-dbyangs Mkhyen-brce Rin-po-che; s. 2. tammikuuta 1961) eli Khyentse Norbu (dzongkhaksi མཁྱེན་བརྩེ་ནོར་བུ།‎, Mkhyen-brce Nor-bu) on bhutanilainen tiibetinbuddhalainen lama sekä elokuvaohjaaja, kirjailija ja käsikirjoittaja. Hänen elokuviaan Tiibetin futishullut ja Kulkureita ja taikureita on esitetty myös ulkomailla. Jälkimmäinen oli ensimmäinen kokonaan Bhutanissa kuvattu elokuva.
Vuonna 2001 Norbu perusti nimeään kantavan Khyentse Foundation -säätiön Bhutaniin. Säätiön tavoite on tukea buddhalaista opetusta koulukunnasta riippumatta ympäri maailmaa. Norbu toimii säätiön hallituksen puheenjohtajana.
Norbu on myös kirjoittanut useampia kirjoja tiibetinbuddhalaisuudesta. Näihin kuuluvat muun muassa:
Living Is Dying: How to Prepare for Death, Dying and Beyond (2020)
Best Foot Forward: A Pilgrim's Guide to the Sacred Sites of the Buddha (2018)
Not for Happiness: A Guide to the So-Called Preliminary Practices (2012)
The Guru Drinks Bourbon? (2012)
What Makes You Not a Buddhist (2007)
Aiheesta muualla

Khyentse Norbu Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kindzadza

Kindzadza, oikealta nimeltään Lev Grešilov (ven. Лев Грешилов), on venäläinen muusikko, joka soittaa dark psytrancea. Hän on kotoisin Moskovasta. Hänen taiteilijanimensä tulee suositusta neuvostoelokuvasta nimeltä Kin-dza-dza!.
Albumit

Kindzadza — Waves From Outer Space (Parvati Records, 2004)
Kindzadza And Friends — 13 Dimension Connection (Insomnia Records, 2005)
Kindzadza — Waves From Inner Space (Osom Music, 2007)
Kindzadza — Insoluble (Osom Music, 2010)
Kindzadza — Nano Ninja (Osom Music, 2012)
Kindzadza — I’d like You to be a Mind Reader (Osom Music, 2016)
Kindzadza — Mindbenders (Osom Music, 2019)
Khalid Islambuli

Khalid Ahmed Showky El-Islambuli (15. tammikuuta 1955 – 15. huhtikuuta 1982) oli Egyptin presidentin Anwar Sadatin murhan pääsuunnittelija ja -tekijä.
Islambuli oli kotoisin pohjoisesta Egyptistä ja opiskeli sotilasakatemiassa. Hän oli arvoltaan luutnantti ja kuului Egyptin islamilainen jihad -järjestöön.
Islambuli osallistui 6. lokakuuta 1981 voitonpäivän paraatiin Kairossa. Presidenttiä kohti heitettiin kranaatteja, ja Islambuli ampui Sadatin rynnäkkökiväärillään. Hänet ja muut salaliittolaiset pidätettiin. Islambuli todettiin syylliseksi ja tuomittiin kuolemaan. Hänet teloitettiin 15. huhtikuuta 1982.
Islambulia pidettiin Iranissa marttyyrinä. Eräs katu Teheranissa nimettiin hänen mukaansa.
Kehä

Kehä voi viitata johonkin seuraavista:
kehä, ympyrän piiri geometriassa
kehä, optinen ilmiö
kehä, heraldinen airutkuvion sukuinen tunnus
kehäpäätelmä tai looginen kehä, argumentaatiovirhe
Erisnimet

Kehä I, II ja III, kehäteitä Helsingin ympärillä
Kehä, Uniklubi-yhtyeen albumi
Kehä, Jesse Kaikurannan musiikkisingle
Kehä, suomalainen poprock -yhtye
Kehä, Alfred Hitchcockin ohjaama elokuva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kehä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Khalid Mahmood

2017
Khalid Mahmood (s. 13. heinäkuuta 1961) on brittiläinen Työväenpuolueen poliitikko. Hän on istunut vuodesta 2001 parlamentissa, jossa hän edustaa Birmingham Perry Barrin vaalipiiriä. Hän on varjohallituksen ulkoministeri vuodesta 2016. Hän oli vuosina 1990–1993 Birminghamin kaupunginvaltuuston jäsen.
Mahmood on syntynyt Azadissa, Pakistanin Kashmirissa. Vuonna 2001 hän oli ensimmäinen aasialaistaustainen muslimi, joka valittiin Britannian parlamenttiin.
Keskinen Pirttijärvi (Keuruu)

| Keskinen Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°26′24″N, 24°10′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskujoki:  uoma Alaiseen Pirttijärveen 
Järvinumero:  35.487.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,6 m  
Rantaviiva:  2,798 km  
Pinta-ala:  10,24 ha  
Saaria:  1 
 fiKeskinen Pirttijärvi 
Keskinen Pirttijärvi  on Keski-Suomessa Keuruulla Salmenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,2 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Vihtamonpuron valuma-alueeseen (35.487) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 171,6 metriä mpy.
Karksi-Nuia

| Karksi-Nuia |
| --- | --- |
 Karksi-Nuia
 Koordinaatit: 58°6′N, 25°33′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Viljandimaa
Kunta:  Mulgin kunta
Kaupunginoikeudet:  1993–1999
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  epäitsenäinen kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2,89 km²
Väkiluku (2015):  1 524
 – Väestötiheys:  639 as./km²
 
 Karksin kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karksi-Nuia on noin 1 500 asukkaan epäitsenäinen kaupunki ja entinen kaupunki Viljandimaan maakunnassa eteläisessä Virossa.
Historia

Karksi mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1248, jolloin Karksin alueeseen kuului Karksi, Halliste, Paistu ja Saarde, ja alueen keskuksena toimi Karksin linna. Liettualaiset tuhosivat linnaa muutaman kerran, mutta se rakennettiin kuitenkin aina uudelleen. Liettualaisten viimeisen hyökkäyksen jälkeen rakennettiin 1300-luvun jälkipuoliskolla uusi linna, johon kuului etu- ja päälinna vallihautoineen ja vahvoine muurineen.
1400-luvulla linnaa varusteltiin merkittävästi sen ollessa Viljandin komtuurin käytössä. Linnaan tuotiin monenlaisia aseita ja elintarvikkeita. Vuonna 1535 Karksin alue liitettiin Liivinmaan Ritarikuntaan, linna oli vuosina 1573–1578 Liivinmaan herttuan Magnusin asuinpaikka. Linna on ollut myös puolalaisten, ruotsalaisten ja venäläisten hallussa. Linnoitus tuhoutui Pohjansodassa lopulta 1708. Tuhoutuneen linnan etuosaan rakennettiin kirkko.
1800-luvun lopulla alue oli käsityö- ja maatilatyöläisten asuinpaikka Karksin kartanolle kuuluneen Nuian kapakan ja kirkon yhteydessä. Paikan nimi Nuia muunnettiin vuonna 1987 Karksi-Nuiaksi.
Vuonna 1993 Karksi-Nuia sai kaupunginoikeudet. Karksi-Nuian kaupunki ja sitä ympäröivä Karksin kunta yhdistyivät vuoden 1999 lokakuussa yhdeksi kunnaksi, Karksin kunnaksi. Viron kuntauudistuksen osana 24. lokakuuta 2017 Karksin, Abjan ja Hallisten kunnat sekä Mõisakülan kaupunki yhdistyivät Mulgin kunnaksi.
Väestö

Vuonna 2011 Karksi-Nuian epäitsenäisessä kaupungissa oli 1 573 asukasta, joista 1 518 (96,5 %) oli virolaisia, 21 (1,3 %) venäläisiä ja 33 (2,1 %) muita kansallisuuksia.
Karksin kirkko