Prekambri
Prekambrikauden merkkitapahtumia

Kausi voidaan jakaa geologisen ajanlaskun mukaisiin kausiin tai esimerkiksi seuraaviin vaiheisiin:
Kuu syntyy Theian törmätessä maahan.
Maapallo sulaa laavaa
Kiinteä maan pinta
Alkumeri syntyy
Elämää edeltävä kemiallinen evoluutio
Alkeistumallinen elämä syntyy (bakteerit, syanobakteerit eli sinilevät)
Yhteyttämisen alku (syanobakteerit)
Eukaryootit, joista kehittyy lukuisia alkueläimiä
Monisoluiset eläimet, jotka olivat aluksi ehkä levymäisiä tai pallomaisia soluryhmiä ja joista kehittyi meduusoja.
Maapallo syntyi kasautumalla pienemmistä kappaleista 4,5–4,6 miljardia vuotta sitten. Törmäyshypoteesin mukaan nuoreen Maahan törmäsi Marsin massainen planeetta, ja törmäyksen sinkoamasta aineesta muodostui Kuu. Maapallon kiinteä kuori syntyi noin 4 400 miljoonaa vuotta sitten. Väitetään 
että eloperäistä hiiltä olisi ajalta 4 000 miljoonaa vuotta sitten. Elämää saattoi olla jo 3 850 miljoonaa vuotta sitten, jolla ajalla syntyi rautamuodostumia.
Varmempia todisteita elämästä on kuitenkin noin 3 500–3 450 miljoonan vuoden takaa. Ensimmäinen jääkausijakso oli 3 000 miljoonaa vuotta sitten.[lähde? ]
Elämä muodostui aluksi tumattomista bakteerien ja syanobakteerien kaltaisista yksisoluisista eliöistä. Noin 3 000 miljoonaa vuotta sitten bakteerit alkoivat yhteyttää. Ensimmäiset kehittyneet solut, aitotumaiset eli eukaryootit, syntyivät noin 1 800 miljoonaa vuotta sitten.
Rauta alkoi oksidoitua jo 2 700 miljoonaa vuotta sitten. 2 500 miljoonaa vuotta sitten hapen määrä alkoi lisääntyä ilmakehässä ilmeisesti syanobakteerien ansiosta. Tästä ajasta lähtien löytyy lukuisia bakteerien mikrofossiileja. Eukaryooteista kehittyi lukuisia erityyppisiä alkueläimiä.
Viherleviä saattoi olla 2 300 miljoonaa vuotta sitten.
Monet uskovat että meret olivat suurempia myöhäisellä prekambrilla. Australialainen tutkija Nicolas Flament uskoo, että Maan vaippa oli 200 astetta nykyistä kuumempi voimakkaan radioaktiivisen hajoamisen vuoksi. Tietokonesimulaatioiden perusteella lämpö olisi aiheuttanut laajenemista merenpohjan alla olevassa kuoressa ja muokannut myös mantereista kuorta madaltaen sitä. Kuivaa maata oli 2,5 miljardia vuotta sitten ehkä vain 2–3 %. 
Maassa oli luultavasti myös enemmän vettä. Ajan kuluessa vettä on karannut höyrynä tropopaussin läpi avaruuteen, tosin hitaasti. Tämän toisen oletuksenkin mukaan Maa olisi ollut noin 3 miljardia vuotta sitten suurimmaksi osaksi veden peitossa. Tämän näkemyksen mukaan Maassa on kolmen miljardin vuoden kuluttua elämää vain napojen lähellä, jos Aurinko ei ole silloin liian kuuma..
Noin 2,5 miljardia vuotta sitten Maassa on voinut olla ensimmäinen lumipallomaa-ajanjakso, jolloin koko Maa on ollut kilometrien paksuisen jääkerroksen peitossa,.
Merkittäviä määriä happea oli 2 500–2 000 miljoonaa vuotta sitten kivien rautaoksidista päätellen. 1 700 miljoonaa vuotta sitten rautaraitoja ei enää syntynyt, ja punaiset kerrostumat muuttuivat tavallisiksi (hapettava ilmakehä). Stromatoliitit, bakteerimadot, yleistyivät 1 800 miljoonaa vuotta sitten.
Ehkä jo noin 1 400–1 200 miljoonaa vuotta sitten elivät ensimmäiset monisoluiset levät akritarkeista, hiilisulkeumista päätellen.
Ensimmäinen varmasti tunnettu supermanner Rodinia muodostui 1 100 miljoonaa vuotta sitten.
Tutkijat ovat väittäneet happi-isotooppitutkimusten perusteella, että Maa olisi ollut pitkään kasvihuoneilmiön takia kuuma.. Toiset ovat sitä mieltä että Maassa vallitsi lauhkea ilmasto viimeistään 3,3 miljardia vuotta sitten.
Viimeisen 800 miljoonan vuoden aikana on voinut olla neljä lumipallomaavaihetta, jolloin jäätikkö on peittänyt koko Maapallon 10 miljoonaa vuotta tai kauemmin.