stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jussi Huttunen
Elämä ja ura

Huttunen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1959 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1966. Hän väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi vuonna 1966 Helsingin yliopistosta. Vuosina 1964–1971 Huttunen työskenteli Helsingin yliopistossa assistenttina, 1972–1978 lääketieteellisen kemian dosenttina ja 1978–2009 sisätautiopin dosenttina. Vuosina 1971–1975 hän oli Hyksin III sisätautien kliininen apulaislääkäri ja apulaisylilääkäri ja 1975–1978 Kuopion korkeakoulun sisätautiopin apulaisprofessori.
Huttusen ollessa KTL:n johdossa se muutettiin vuonna 1982 annetussa laissa tieteelliseksi tutkimuslaitokseksi. Huttunen johti KTL:n kansainvälisesti arvostetuksi tutkimuslaitokseksi sen oltua aiemmin rutiinityötä tekevä laboratorio. Muutama sen tutkijoista oli harjoittanut korkeatasoista tutkimusta, mutta muutos kansanterveyden edistämistä ja sairauksien ehkäisemistä tutkivaksi laitokseksi oli silti suuri. Pääjohtajakautensa jälkeenkin Huttunen vaikutti laitoksen tulevaisuuteen, kun hänen johtamansa selvitystyö johti laitoksen yhdistämiseen STAKESin kanssa Terveyden ja hyvinvoinnin laitokseksi (THL).
Huttusen tutkimustyö on suuntautunut keskeisiin kansantauteihin kuten sydänsairauksiin, diabetekseen ja muihin aineenvaihduntasairauksiin sekä syöpään. Tutkimustyö pysyi hänelle tärkeänä myös KTL:n johtoroolissa ja hän osallistui erityisesti epidemiologisiin tutkimuksiin ja kontrolloituihin kokeellisiin tutkimuksiin, muun muassa lääketutkimuksiin ja syövänehkäisytutkimuksiin (esimerkiksi beetakaroteenitutkimus). Hän oli erityisen huolestunut suurista terveyseroista eri sosiaaliryhmien välillä.
Uransa aikana Huttunen toimi monissa organisaatioissa ja oli usein käytetty asiantuntija. Hän toimi aktiivisesti Suomalainen Lääkäriseura Duodecimissa, jonka Duodecim-lehden toimitussihteerinä hän toimi 1972–1975 ja päätoimittajana 2003–2006. Jäätyään eläkkeelle Kansanterveyslaitoksesta Huttunen siirtyi hoitamaan Duodecim-seuran julkaisutoimintaa. Hän on ollut myös Suomen Sisätautilääkärien yhdistyksen, Helsingin seudun lääkäriyhdistyksen, UKK-instituutin hallituksen, Diabetestutkimussäätiön, Syöpäinstituutin säätiön hallintoneuvoston, Syöpätautien tutkimussäätiön, Suomen Sydänliiton, Valtion ravitsemusneuvottelukunnan, Terveyden edistämisen keskuksen hallituksen, Sydäntutkimussäätiön hallituksen, Sydänsäätiön ja Alkon hallituksen puheenjohtaja. Huttunen toimi myös useiden kansainvälisten järjestöjen ja toimikuntien jäsenenä ja puheenjohtajana sekä useiden tieteellisten lehtien toimituskunnan jäsenenä.
Huttunen valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1987. Hänet promovoitiin Kuopion yliopiston kunniatohtoriksi vuonna 2000. Huttunen sai useita huomionosoituksia ja palkintoja. Vuonna 2011 Terveydenhuoltolääkärit ry myönsi hänelle ensimmäisen Terveydenhuoltopalkintonsa.
Jussi Huttunen toimi lyhyen aikaa psykoterapiakeskus Vastaamon hallituksessa kesällä 2017 (10. toukokuuta – 25. elokuuta 2017).
Aiheesta muualla

Jussi Huttusen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Joseph De Combe

| Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Belgia> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pariisi 1924 | 200 metrin rintauinti |  |
Miesten vesipallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1924 | vesipallo |  |
|  Pronssia | Berliini 1936 | vesipallo |  |
Joseph De Combe (19. kesäkuuta 1901 - 1965) oli belgialainen uimari ja vesipalloilija. Hän edusti Belgiaa kolmissa kesäolympialaisissa, vuosina 1924, 1928 ja 1936.
Vuoden 1924 kesäolympialaisissa hän voitti hopeaa 200 metrin rintauinnissa. Se jäi De Comben ainoaksi uinnin olympiamitaliksi. Samoissa olympialaisissa hän voitti hopeaa miesten vesipallosta. Hän pelasi yhdessä seitsemästä ottelusta. Neljä vuotta myöhemmin hän osallistui 200 metrin selkäuintiin, mutta karsiutui siitä alkuerissä.
Vuoden 1936 kesäolympialaisissa hän oli jälleen Belgian miesten vesipallojoukkueen jäsen. Tällä kertaa hän pelasi turnauksen kaikki seitsemän ottelua, tuloksena olympiapronssia.
Joki virtaa, maa pysyy

| Joki virtaa, maa pysyy |
| --- | --- |
Kirjoittaja:  Heikki Luoma
Kirjoitettu:  1998
Aihe:  Evakkoperhe on joutunut lähtemään Karjalasta ja aloittaa elämänsä uudelleen
Tapahtumapaikka ja -aika:  Kesä 1945
Joki virtaa, maa pysyy on Heikki Luoman kirjoittama näytelmä vuodelta 1998. Sen tapahtumat ovat jatkoa näytelmälle Vieraas maailmas. Sota on ohi ja Antti Martikaisen perhe on joutunut toistamiseen jättämään kotinsa ja kotiseutunsa Karjalan. Paluuta entiseen ei ole ja elämä on jaksettava aloittaa taas kerran alusta.
Jolla (puhelin)

| Jolla |
| --- | --- |

Valmistaja:  Jolla
Julkaistu:  20. toukokuuta 2013
Käyttöverkot:  GSM/3G/4G LTE* (Toimii 6 mantereella)
Mitat:  131 × 68 × 9.9 mm
Paino:  141 g
Näyttö:  4,5" IPS qHD. Gorilla 2™ lasi
Näytön kuvatarkkuus:  960 × 540
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon 1,4 GHz kaksiydinprosessori
Muisti:  Massamuisti: 16 Gt Keskusmuisti: 1 Gt microSD-korttipaikka
Takakamera:  8 MP, led-salama
Etukamera:  2 MP
Valmiusaika:  n. 500 h
Puheaika:  2G: 7,7 h 3G: 5,5 h
Käyttöjärjestelmä:  Sailfish OS
Akku:  2 100 mAh
Tiedonsiirto:  WLAN802.11 b/g/n 2.4 GHz, Bluetooth 4.0 EDR HS, AGPS & GLONASS, USB2.0 HS, MicroUSB
Muuta:  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Marc Dillon esittelee puhelinta Jolla Love Day -tapahtumassa.
Jolla on suomalaisen Jollan ensimmäinen älypuhelin.
Jolla julkaisi ensimmäisen puhelimensa 20. toukokuuta 2013 pidetyssä Jolla Love Day -tapahtumassa. Puhelin käyttää Jollan Sailfish-alustaa, siinä on 4,5 tuuman näyttö, Qualcommin 1,4 gigahertsin tuplaydinprosessori, 8 megapikselin kamera ja tuki 4G-verkoille. Puhelin muodostuu kahdesta osasta jossa vaihdettavaa takaosaa kutsutaan nimellä The Other Half.
Kehitys

Matkapuhelinoperaattori DNA on kertonut olleensa mukana Jolla-älypuhelimen tuotekehityksessä ja toi sen myyntiin ainoana operaattorina Suomessa ja ensimmäisenä maailmassa. Puhelinten myyminen DNA-kaupoissa aloitettiin joulukuussa 2013 ja tarkoituksena oli aloittaa myyminen Kiinassa vuoden 2014 alkupuoliskolla.
Jollan toimitusjohtaja Tomi Pienimäki kertoi 2013 ensimmäisen puhelimen myyntiodotusten olevan sadoissa tuhansissa laitteissa jolloin liiketoiminta olisi kannattavaa ja ettei nyt julkaistu puhelin ole todennäköisesti se jolla pyritään Kiinan markkinoille. Jollan vuonna 2013 valmistunut myyntierä myydään loppuun vuoden 2015 kesän aikana. Yleisten arvioiden mukaan myytyjen Jolla-puhelinten määrä liikkuu kymmenissä tuhansissa ja Jollan tiedottaja Juhani Lassilan mukaan luku on kokoluokaltaan oikea.
Lennossa vaihdettavalla The Other Half -takaosalla puhelinta voidaan personoida tietyn teeman mukaiseksi. Esimerkiksi laitteella voisi olla erilliset työ- ja vapaa-aika kuoret, jossa ohjelmisto reagoisi työkuorien kiinnioloon esimerkiksi siten, että laite ei näytä silloin Facebook-statuspäivityksiä. Vaihdettavilla kuorilla voi laajentaa mekaanista toiminnallisuutta esimerkiksi paremmalla äänentoistolla tai salamavalolla. Kyselyihin näppäimistön tuovasta lisäkuoresta esittelytilaisuudessa vastattiin siten, että kuorten käyttömahdollisuuksissa vain mielikuvitus on rajana.
Zdnetin mukaan kuoressa olisi tarkemmin täsmentämätön NFC-toiminnallisuus. Zdnetin haastattelussa keskusteltiin lisäakulla tai aurinkopaneelilla varustetuista kuorista.
Ennakkomyynti ja lanseeraus

Puhelinta myytiin 20.5.2013 ja 11.7.2013 välisenä aikana ennakolta suomalaisen Invesdor-joukkorahoitusalustan kautta. Ennakkomyynti oli osa Jollan markkinointia. Samalla sillä varmistettiin, että Jollan fanit saivat puhelimen ensimmäisenä. Ennakkomyynnissä puhelimen hinta oli 399 euroa. Maksamalla 40 euroa ennakkotilaajat saivat prioriteetin tilausjonossa ja I am the First One -t-paidan. 100 eurolla sai näiden lisäksi erityisen värikuoren sekä 100 euron kupongin joka vähennettiin puhelimen ostohinnasta.
21. elokuuta Jolla kertoi lehdistötiedotteessaan, että he olivat saaneet myytyä ennakkotilattavana olleen ensimmäisen valmistuserän loppuun. Yhteensä tilauksia oli tullut kymmeniä tuhansia 136 maasta. 3T-lehden lähteiden mukaan ennakkotilauksia olisi ollut jopa 50 000. Samalla Jolla ilmoitti syksyllä järjestetystä toisesta ennakkomyyntikampanjasta. Puhelinten toimitukset ennakkotilaajille toteutettiin jouluaattoon 2013 mennessä.
Kesäkuun alussa Pienimäki kertoi, että ennakkotilattujen puhelinten prototyyppien valmistus alkaisi kesäkuun aikana. Samalla hän kertoi, että kesäkuussa tehtyihin prototyyppeihin nähden puhelin tulisi vielä muuttumaan seuraavien kuukausien aikana. Esimerkiksi kameran paikkaa voitaisiin muuttaa ja laite tulisi ohenemaan noin 10 prosenttia.
Jolla lanseerasi lopullisen puhelimensa medialle 27. marraskuuta 2013 Helsingissä. Samassa yhteydessä ensimmäiset 450 DNA-operaattorin asiakasta sai lunastaa laitteensa. Päivää myöhemmin Jolla järjesti mediatilaisuuden Lontoossa.
Ensimmäiset media-arviot olivat vaihtelevia. Suomessa laitetta ja sen uutta käyttöjärjestelmää sekä ylistettiin että arvioitiin keskeneräiseksi. Kansainväliset tekniikkajulkaisut The Verge ja Engadget arvioivat julkaistun laitteen pääosin kriittisesti.
Puhelin eli seitsemän vuotta, sen päivitykset lopetettiin vuoden 2021 alussa.
Joki (täsmennyssivu)

Joki voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
joki, luonnon muovaama maanuoma, jossa virtaa vettä
Joki (kreik. Το Ποτάμι), Kreikassa 2014–2019 toiminut puolue
Joki, Jean Renoirin ohjaama elokuva vuodelta 1951
Joki, suomalainen elokuva vuodelta 2001
Joki, John McGregorin albumi vuodelta 2005
Alfred Joki (s. 1952), ruotsalainen ampumahiihtäjä
Aulis J. Joki (1913–1989), suomalainen professori ja kielitieteilijä
Heikki Joki (1882–1968), leipuri ja ammattiyhdistysjohtaja
Kaisu Puuska-Joki (o.s. Puuska, 1907–1996), suomalainen radiokuuluttaja ja näyttelijä
Leena Joki (oik. Elli Perkko, 1928–1990), suomalainen lastenkirjailija
Mika Joki (s. 1967), suomalainen kunnanjohtaja
Neea-Maria Joki (s. 2004), suomalainen lentopalloilija
Olli Joki (s. 1943), suomalainen taidemaalari
Oskari Joki (s. 1977), pesäpalloilija
Otto Joki (1899–1983), suomalainen jääkärimajuri
Teuvo Joki, suomalainen aikakauslehtitoimittaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Joki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jokiamatsoni

| Jokiamatsoni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Suku::  Amatsonit Amazona
Laji::  festiva
Kaksiosainen nimi
 Amazona festiva  (Linnaeus), 1758 
Katso myös
   Jokiamatsoni Wikispeciesissä   Jokiamatsoni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jokiamatsoni (Amazona festiva) on eteläamerikkalainen papukaija. Sen esiintymisalue on kaksiosainen siten, että nimialalaji festiva elää Amazonin yläjuoksulla Ecuadorista, Kaakkois-Kolumbiasta ja Perusta Brasilian Paráan, ja alalaji bodini elää Venezuelassa ja Guyanan luoteisosissa. Lajin holotyypin kuvaili Carl von Linné Brasilian Amazonilta 1758.
Jylppy

| Jylppy |
| --- | --- |
 Jylpyn vesitorni
Kaupunki:  Kotka
Kaupunginosa nro:  11
Väkiluku:  34 (31.12.2012)
Postinumero(t):  48210 48220 48230
Jylppy on kaupunginosa Kotkassa. Kaupunginosa sijaitsee Hovinsaaren itäosassa Kotkansaaren pohjoispuolella. Jylpyn rajana on lännessä Hyväntuulentie ja Kotkantie Metsolan kaupunginosaan, pohjoisessa valtatie 7 Kyminlinnan kaupunginosaan, idässä Kymijoen Huumanhaara ja Huumanpohja Jumalniemen kaupunginosaan ja etelässä Kotkan rata ja Takojantie Hovinsaaren kaupunginosaan.
Jylppy on nykyään lähinnä pienteollisuusaluetta. Kaupunginosan alueella sijaitsee myös Metsolan urheilukenttä.
Historia

Jylpyn alue kuului muun Hovinsaaren mukana Kyminkartanon lampuotilääniin. Kustaa III:n sodan jälkeen alue otettiin Ruotsinsalmen ja Kyminlinnan kaksoislinnoituksen käyttöön. Vuonna 1884 Jylpyn alue liitettiin Kymistä Kotkaan. Alue kuului silloin Hovinsaaren kruununpuiston maihin.
Joonas Eirola

Joonas Eirola (s. 21. marraskuuta 1986) on suomalainen pesäpalloilija.
Eirola edustaa Superpesiksessä pelaavaa Manse PP:tä jonka kanssa hänellä on sopimus kauden 2020 loppuun saakka. Eirola on edustanut Superpesiksessä myös kasvattajaseuraansa Pattijoen Urheilijoita ja JymyJusseja. Pattijoen Urheilijoissa pelatessaan Eirola saavutti yhden SM-kullan vuonna 2008, yhden SM-hopean vuonna 2006 ja kaksi SM-pronssia vuosina 2011 ja 2012. Eirola pelaa ulkopelissä etukentällä. Eirola on 7. elokuuta 2020 mennessä pelannut 185 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt kuusi kunnaria ja 39 tavallista juoksua, tuonut 59 juoksua ja kerännyt 503 kärkilyöntiä. Eirola on pelannut Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän on lyönyt kolme kunnaria ja 14 tavallista juoksua, tuonut 23 juoksua ja kerännyt 164 kärkilyöntiä. Eirola on pelannut urallaan kuusi Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän on tuonut kolme juoksua ja kerännyt 20 kärkilyöntiä.
Mario Party 5

| Mario Party 5 |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Hudson Soft
Julkaisija:  Nintendo
Säveltäjä:  Aya Tanaka
Pelisarja:  Mario Party
Julkaistu:  NA 10. marraskuuta 2003 JP 10. marraskuuta 2003 EU 5. joulukuuta 2003
Lajityyppi:  partypeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: E PEGI: 3+
Alusta:  Nintendo GameCube
Jakelumuoto:  Optinen 8cm levy (GameCube)
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Mario Party 5 on Hudson Softin kehittämä ja Nintendon julkaisema Mario Party -pelisarjan viides osa. Peli julkaistiin Pohjois-Amerikassa 10. marraskuuta, Japanissa 23. marraskuuta ja Euroopassa 5. joulukuuta 2003. Peli on toinen Mario Party -peli, joka on kehitetty Nintendo GameCubelle.
Peli sijoittuu Dream Depotin kuvitteelliseen maailmaan, joka sisältää seitsemän erilaista pelilautaa. Yksinpelissä pelaajan kuuluu voittaa lukuisia pelejä Koopa Kidsejä vastaan ja pysäyttää Bowser valloittamasta Dream Depotia. Peli sisältää myös moninpelitilan, jossa pelataan muita pelaajia vastaan valikoidulla pelilaudalla, sekä lukuisia minipelejä, joita pelataan aina kun jokainen pelaaja on mennyt yhden vuoron läpi.
Arvostelijat pitivät uusista minipeleistä, vaikka joitakin lukuisia vanhoja ongelmakohtia kritisoitiin. Pelistä tuli osa Nintendon Player’s Choice -kokoelmaa vuonna 2004 ja samana vuonna peli voitti myös Console Children -palkinnon.
Pelaaminen

Mario Party 5 sisältää aiemmista Mario Party -peleistä tutun pelaamistyylin, jossa täytyy kiertää ympäri pelilautaa ja voittaa muut Mario-hahmot. Pelaajan tavoitteena on aiempien pelien tapaan saada eniten tähtiä, joita voi ostaa erikseen näytetyiltä paikoilta.
Kolikoista suuren osan saa voittamalla minipelejä jotka alkavat aina kun jokainen pelaaja on käyttänyt oman vuoronsa. "Party Modessa" pelaajat voivat pelata valitulla pelilaudalla joko toisiaan vastaan tai pareittain. Edeltäjänsä tavoin pelaaja voi määrätä erien määrän ja säätää tekoälyohjattujen hahmojen vaikeustasoa.
Mario Party 5 sisältää kymmenen pelattavaa hahmoa, joihin lukeutuu kolme lisähahmoa Toad, Boo ja Koopa Kid. Hudson Soft poisti Donkey Kongin pelattavista hahmoista, mutta hänet voi kuitenkin kohdata "DK-ruudussa", jossa pelaaja voi saada lisää kolikoita tai lisää tähtiä. Edeltäjäpelit käyttivät avustekauppoja ainoina paikkoina joista pystyi saamaan avusteita, mutta Mario Party 5 käyttää capsule systemiä. Capsulesit eli kapselit ovat säiliöitä, jotka pitävät tiettyä avustetta jonka saa kun ohittaa Capsule Machinen pelilaudalla. Avusteilla on eri tarkoitukset tässä pelissä kuten edeltäjässä.
Pelilaudat sisältävät Dream Depotiin liittyvän teeman, joista jokaisella on Dream-teksti lopussa paitsi Bowser's Nightmare -laudalla. Jokainen lauta sisältää muutaman tyyppisiä ruutuja, joissa voi pelata erikoisia minipelejä, joita ei voi pelata säännöllisesti. Jotkut ruudut, erityisesti "happening"-ruudut sisältävät aina joko pahan tai hyvän yllätyksen; esimerkiksi Mecha Bowseria muistuttava iso robotti ampuu kaikki ne pelaajat lähtöön, jotka joutuvat kyseiseen ruutuun. Tämä juttu sijaitsee Toy Dream -laudalla.
Pelaaja pystyy pelaamaan avattuja minipelejä ”Minigame Modessa”. Siellä minipelit ovat luokiteltu eri luokkien mukaan jotka ovat 4 pelaajan peli, 2 vastaan 2 sekä 1 vastaan 4. Kyseisestä tilasta voi löytää myös Donkey Kongin ja Bowserin minipelejä. Battle-minipelit ovat tuttuja Mario Party 4:sta. Tässä pelissä ei ole ”Free Play” -muotoa Minigame Modessa, mutta vastineeksi pelissä voi tehdä ”Tournamentteja” ja ”Minigame Circuitteja”. "Bonus Modessa" on laajoja pelejä, joita ei ole muissa minipelitiloissa tai koko pelissä: peleihin kuuluu muun muassa lentopallo ja jääkiekko.
Mario Party 5 sisältää ”Super Duel” -muodon, jossa pelaaja voi ohjata erilaisia ajoneuvoja. Jokaisen ajoneuvon komponentin voi ostaa erikseen; näiden osien ei tarvitse yhdistyä tyylillisesti ja edistää ajoneuvon tilastoja muun muassa terveyden ja nopeuden osalta. Kun ajoneuvo on koottu ja nimetty, se voi sitoutua robottien tai ihmisten kanssa Single-otteluissa tai Tournamenteissa.
Tarina

Mario Party 5:n tarinatila on täysin erilainen kuin Mario Party 3:n tai Mario Party 4:n tarinatilat. Tarinassa on kolme erilaista Koopa Kidiä (punainen, vihreä ja sininen). Ainoa tapa päihittää heidät ja läpäistä pelilaudat on viedä heiltä kolikot. Peli päättyy, jos pelaaja ei saa kaikkia kolikoita tai päihitä kaikkia Koopa Kidejä 15 erässä.
Kun pelaaja on läpäissyt kaikki viisi pelilautaa, hän kohtaa Bowserin viimeisessä tasossa nimeltään Frightmare, jossa pelaaja ottelee yksi vastaan yksi -tyyppisen minipelin Bowseria vastaan. Kyseisessä taistelussa on neljä osaa. Ensin pelaaja ottelee robotti Koopa Kidsejä vastaan, sitten pelaajan pitää selviytyä 30 sekuntia kolmen tulirenkaan keskuudessa, jonka jälkeen pelaaja kohtaa Bowserin. Pelaajan pitää saada Bowser hyppäämään laatalle kolme kertaa läpäistäkseen osa 3:n. Osa 4 on viimeinen taistelu, jossa Bowser kasvaa ja sen jälkeen pelaajan täytyy heittää tulipalloja viidesti Bowseriin läpäistäkseen pelin. Voittaessaan pelaaja avaa seitsemännen pelilaudan, Bowser's Nightmare -laudan.
Kehitys

Nintendo esitteli Mario Party 5:n ensimmäistä kertaa E3 2003-messuilla. Pelattavassa demossa oli kahdeksan minipeliä. Julkaisun jälkeen Nintendo antoi Mario Party 5:lle Player’s Choice -tunnuksen, joka annettiin yli miljoonan kappaleen myynnin takia.
Vastaanotto

GameRankings:71 %
Metacritic:69 %
Electronic Gaming Monthly:8/10
Eurogamer:5/10
GameSpot:6.9/10
IGN:7.9/10
Kaarinan Kotikirkko

| Kaarinan Kotikirkko |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  2003
Pastori:  Jouni Juntunen
Pääkirkko:  Hovirinnantie 5 20780 Kaarina
Jäseniä:  328 (2011)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaarinan Kotikirkko on vuonna 2003 perustettu kaarinalainen helluntaiseurakunta. Seurakunta on syntynyt Turun Kotikirkon ja Turun helluntaiseurakunnan yhteistyöstä. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Kaarinan keskustassa sijaitsevassa liikekeskuksessa.
Seurakunnan toimintamuotoihin kuuluvat jumalanpalvelukset, ylistyksen ja rukouksen tunnit, lapsille oma lapsikirkko, naisten- ja miestenillat, Elämän eväät -ruokatarvikkeidenjakotilaisuudet sekä solutoiminta viikoittain. Seurakunnan jumalanpalveluskulttuurin tärkeitä osa-alueita ovat nykyaikainen musiikki, tasapainoinen opetus ja yhteyden rakentaminen. Lisäksi seurakunta järjestää Alfa-kursseja.
Jylänki

| Jylänki |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°35′34″N, 27°22′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järveen tulevat joet:  Ingerojoki
Järvinumero:  04.268.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,9 m 
Rantaviiva:  11,89 km 
Pinta-ala:  2,63 km² 
Tilavuus:  0,00991 km³ 
Keskisyvyys:  3,8 m 
Suurin syvyys:  14 m 
Saaria:  Isosaari Pienisaari
:  4
 fiJylänki 
Jylänki on järvi Suonenjoen itäosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 36 kilometriä etelälounaaseen.
Maantiede

Jylängin pituus kaakosta luoteeseen on 2,85 kilometriä. Altaan leveys lounaasta koilliseen on yli kilometrin. Järven eteläosaa jakaa Tervaniemi, jonka länsipuolella sijaitsee Autiolahti ja itäpuolella järven kaakkoisosan muodostava lahti. Koillisrannalla sijaitsee suultaan avoin Tulilahti. Noin kahdeksasosa Jylängistä on enintään metrin syvyinen. Vähintään kuusi metriä syvää on noin neljäsosa järven alasta. Syvin piste, 14 metriä, sijaitsee Tervaniemen länsipuolella.
Jylängin saariluku on neljä. Selkeästi laajin saari on noin kuusihehtaarinen Isosaari Tervaniemen luoteispuolella. Isosaaren eteläpuolella sijaitsee Pienisaari. Jylängin rannoilla on metsämaata ja pieniä peltoalueita. Järven eteläpuolitse kulkee yhdystie 16219.
Jylängin tulouoma on luoteesta Hussonsuon ja Ingerosuon halki virtaava Ingerojoki. Joki on jatkoa Pyöreisenjoelle, joka alkaa Pyöreinen-järveltä (116,2 metriä mpy) noin kahden kilometrin päästä Jylängiltä luoteeseen. Jylängin lasku-uoma alkaa järven etelärannalta, josta sen vedet laskevat etelään Kuvansin (98,5 metriä mpy) Vehvilänlahteen.
Jylängin vesitilavuus on 9 910 000 kuutiometriä.
Jylänki (04.268.1.002) kuuluu Jylängin valuma-alueeseen (04.268), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sorsaveden valuma-alue (04.26) ja ensimmäinen jakovaihe on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Jylänki on laajin Jylängin valuma-alueen kymmenestä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat ovat Iso-Viitanen ja Palokki.
Jonna Kantola

| Jonna Kantola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:  suomalainen
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1999–2002
Yhtyeet:  Playa
Levy-yhtiöt:  Mediamusiikki,  Audiovox Records Oy
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jonna Kantola on suomalainen laulaja ja juontaja. Hän teki levytyksiä vuosina 1999–2002. Hänen yksi tunnetuimpia kappaleita on vuonna 1999 levytetty Kesä kiinnostaa, josta tehtiin myös musiikkivideo, jota esitettiin useaan otteeseen MTV3:n ohjelmistossa kesän 1999 aikana. Kantola osallistui myös kahdesti MTV3:n Syksyn sävel -kilpailuun: vuonna 1999 kappaleella San Remo, ja vuonna 2001 kappaleella Paina play. Hän juonsi Kari Salmelaisen kanssa viihdeohjelmaa Napakymppi vuosina 2001–2002. Kantola on myös vaikuttanut yhtyeessä Playa. Vuonna 2010 Kantola osallistui X Factor -ohjelman koelauluihin ystävänsä Jouni Valon kanssa, josta he selviytyivät jatkoon.
Diskografia > Singlet

Kesä kiinnostaa (1999)
Transistoriradio (1999)
Iske kitarasi tuleen (2000)
Syyssiideri (2000)
Paina play (Syksyn sävel -2001 kilpailukappale: Julkaistiin yhteissinglellä, jossa on Kantolan kappaleen lisäksi Jope Ruonansuun kappale Markka ja fyrkka sekä Korsuorkesterin kappale Ludmila)
Diskografia > Levytetyt kappaleet, jotka julkaistu kokoelmalevyillä

San Remo (Syksyn sävel -1999 kilpailukappale: kappaleen levytetty versio julkaistiin vuonna 1999 ilmestyneellä kokoelmalevyllä Suomi Soittaa - Syksyn Sävelet)
Joulumaa (Julkaistiin muun muassa vuonna 1999 ilmestyneellä kokoelmalevyllä Joulun tähtitaivas. sekä vuonna 2000 ilmestyneeltä kokoelmalevyllä Joulun Tähtiä.)
Eri maa, sama kuu (Julkaistiin vuonna 2002 ilmestyneellä kokoelmalevyllä Tähtitaivas 5)
Jonna Keskinen

Jonna Keskinen (s. 11. huhtikuuta 1982) on suomalainen näyttelijä. Hän esitti Silja Salinia saippuasarjassa Salatut elämät vuosina 1999–2000, 2001 ja 2002 sekä sen spin-offissa Pihlajasatu vuonna 2019.  Hänen isänsä Jouko Keskinen näytteli sarjassa Siljan isää Jukka Salinia. Vuonna 2001 Jonna nähtiin Runosielut-yhtyeen musiikkivideolla "Sairaan kaunis maailma".
Nykyisin Keskinen on naimisissa ja asuu miehensä Arthur de Jongin kanssa Alankomaissa. Vuonna 2015 pariskunta sai ensimmäisen lapsensa.