stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sovitus (musiikki)
Sovituksen lajit > Uudelleenmuokkaus

Uudelleenmuokkauksessa sävellystä muutetaan merkittävämmin esimerkiksi sen harmonioiden, melodiakulkujen tai bassoäänten osalta. Sovituksesta puhutaan kuitenkin edelleen, mikäli alkuperäissävellyksen yleinen muoto säilyy. Mikäli myös kokonaismuoto muuttuu, on kyseessä "sävellys sävellyksestä". Esimerkiksi Franz Lisztin parafraaseja eri oopperoista pidetään hänen omina sävellyksiään, kun taas hänen transkriptioitaan esimerkiksi Ludwig van Beethovenin sinfoinoista pidetään hänen sovituksinaan.
Jazz-sovitukset

Jazz-musiikissa sovitus-termillä on oma merkityksensä, koska jokainen jazz-esitys sisältää "sovittamista" improvisaation ja musiikillisen perusmateriaalin uudelleentulkinnan muodossa. Jazz-musiikin "arr":it tarkoittavatkin tietylle kokoonpanolle kirjoitettua versiota jostain sävellyksestä. Ääripäinä ovat niin sanottu kaupallinen sovittaminen ja toisaalta lähtökohtaansa korkeatasoisemmat sovitukset, jotka lähentelevät jo uudelleensävellystä alkuperäisen sävellyksen pohjalta. Jazz-sovittamisen ja -säveltämisen välinen ero onkin vaikea määritellä.
Jazz-sovitukset > Jazz-sovittamisen historia

Varhaisimmiksi sovituksiksi katsotaan 1910-luvun loppupuolen jazz- ja tanssiorkesterinuotinnokset, jolloin orkesterien peruskokoonpano alkoi vakiintua. Tärkeänä vaikuttajana toimi muun muassa Isham Jones. 1920-luvulla Don Redman kehitteli kysymys-vastaus-sovituksia, joissa osuuksia vaihdeltiin sektiolta toiselle. Ehkäpä merkittävimpänä jazz-sovittajana pidetään Duke Ellingtonia, joka yhdisteli säveltämistä ja sovittamista uudenlaisiksi musiikkikokonaisuuksiksi. 1930-luvun swing toi mukanaan uusia koulukuntia, muun muassa Benny Goodmanin ja Count Basien kautta. Jazz-sovittamisen ääripäät pelkistyivät 1950-luvulla, jolloin free jazz valtasi alaa yhtaikaa läpisävellettyjen teosten kanssa.
Nykyisin sovittamisen merkitys on jazz-musiikissa vähäinen verrattuna varhaisten isojen orkestereiden aikakauteen. Sovittamisella on kuitenkin yhä keskeinen merkitys muun muassa pop-, rock-, elokuva- ja televisiomusiikissa.
Pop-musiikissa

Pop-musiikissa sovittajat lisäävät usein uusia osia sovitukseen, ja tällöin uusi sovittaja on tavallaan toinen uusi teoksen osa-säveltäjä. Rytmisektion osat ovat usein improvisoituja ja muusikot soittavat ja säestävät vapaasti käyttämällä sointusymboleja ja lead-sheetejä.
Olemassa oleva teos voidaan äänittää uudelleen uudella sovituksella. Siihen voidaan käyttää eri/uusia soittimia, tempo, rytmimerkinnät sekä sävelkorkeus (transponointi) voidaan muuttaa, jopa erittäin voimakkaasti. Lopputulos on teos, jossa kuuluvat tutut fraasit sekä lyriikka, mutta joka muuten tarjoaa jotain uutta.
Erityisen paljon uudelleen sovittamista tehtiin 1960-luvulla hyvinä esimerkkeinä Joe Cockerin versio Beatlesien sävelmästä 
”With a little help from my friends”, sekä Ike ja Tina Turnerin versio Creedence Clearwater Revivalin sävelmästä ”Proud Mary”. Amerikkalainen yhtye Vanilla Fudge sekä brittiläinen Yes uudelleenmuokkasivat vanhoja hittejä alkutaipaleillaan jopa hyvinkin radikaalisti.
Jotkut uudelleenmiksaukset, varsinkin nykyajan tanssimusiikissa, voidaan myös luokitella uusiksi sovituksiksi omassa tyylissään.
304

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku
Vuosikymmenet: 290-luku · 300-luku · 310-luku · 320-luku · 330-luku · 340-luku 350-luku · 360-luku · 370-luku · 380-luku · 390-luku · 400-luku
Vuodet: 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309 310 · 311 · 312 · 313 · 314 · 315 · 316 · 317 · 318 · 319 320 · 321 · 322 · 323 · 324 · 325 · 326 · 327 · 328 · 329 330 · 331 · 332 · 333 · 334 · 335 · 336 · 337 · 338 · 339 340 · 341 · 342 · 343 · 344 · 345 · 346 · 347 · 348 · 349 350 · 351 · 352 · 353 · 354 · 355 · 356 · 357 · 358 · 359 360 · 361 · 362 · 363 · 364 · 365 · 366 · 367 · 368 · 369 370 · 371 · 372 · 373 · 374 · 375 · 376 · 377 · 378 · 379 380 · 381 · 382 · 383 · 384 · 385 · 386 · 387 · 388 · 389 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409
Kuolleita

Paavi Pyhä Marcellinus
Pyhä Lucia, katolisen kirkon kanonisoima pyhimys
Porfyrios, kreikkalainen uusplatonilainen filosofi (arvio)
Strand (Norja)

Strand on rannikkokunta Rogalandin läänissä Norjassa. Sen rajanaapureita ovat Hjelmeland ja Sandnes. Vesialueensa osalta kunta rajoittuu myös Stavangeriin.
Maantiede

Kunnan alue käsittää Fognavuono/Årdalsvuonon ja Idsevuonon välisen niemimaan, Idsevuonon eteläpuolisen maa-alueen sekä useita saaria. Suurimmat saaret ovat Idse (5,2 km²), Idsal (3,2 km²) ja Hidle (1,4 km²). Kunnan asutus on enimmäkseen keskittynyt niemimaan rannikoille, erityisesti kunnan kahteen taajamaan, jotka ovat Jørpelandin kaupunki sekä Tau .
Kuvia

Jørpeland on Strandin keskustaajama.
Kunnan väkiluku vuosina 1951–2010.
Strandin kirkko
Media

Paikallislehti Strandbuen ilmestyy kahdesti viikossa.
Tunnettuja henkilöitä

Olaug Bollestad (s. 1961), poliitikko
Stian Heimlund Skjæveland (s. 1973), kuvataiteilija
Hadia Tajik (s. 1983), poliitikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Strand (Norja) Wikimedia Commonsissa
Rogalandin läänin kunnat
Bjerkreim
Bokn
Eigersund
Finnøy
Forsand
Gjesdal
Haugesund
Hjelmeland
Hå
Karmøy
Klepp
Kvitsøy
Lund
Randaberg
Rennesøy
Sandnes
Sauda
Sokndal
Sola
Stavanger
Strand
Suldal
Time
Tysvær
Utsira
Vindafjord
Norjan läänit | Norja
Akaa (Suomen entinen kunta)

| Akaa Ackas> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Akaa |
| --- | --- |

 sijainti 
Sijainti:  61°10′00″N, 023°52′05″E
Lääni:  Hämeen lääni
Kihlakunta:  Sääksmäen kihlakunta
Kuntanumero:  003
Perustettu:  1483 Sääksmäestä
Liitetty:  1946
– kuntiin:  Kirkonkylästä tehty Toijalan kauppala, loput liitetty Viialaan, Kylmäkoskeen ja Sääksmäkeen.
Pinta-ala:   km²
Väkiluku:  4 534  (1930)
Akaa (ruots. Ackas) oli nykyisen Akaan kaupungin alueella ennen Toijalan kauppalan perustamista vuonna 1946 sijainnut kunta ja sitä edeltänyt kirkkopitäjä.
Kartta Akaan ja Valkeakosken kuntaliitoksista. Entisen Akaan kunnan rajat vuosina 1895, 1895-1932 ja 1932-1946 korostettuna punaisella.
Kirkkopitäjänä Akaa itsenäistyi Sääksmäestä vuonna 1483. Urjala oli Akaan kappeliseurakuntana jo keskiajalla ja erosi omaksi kirkkoherrakunnakseen vuonna 1589. Kylmäkoski oli Akaan rukoushuonekuntana vuodesta 1666, tuli kappeliksi vuonna 1892 ja itsenäistyi vuonna 1897. Akaan kunta perustettiin pitäjänkokouksessa vuonna 1870 sen jälkeen, kun oli annettu asetus kunnallishallinnosta maaseudulla. Vuonna 1932 Akaan pohjoisosa erotettiin uudeksi Viialan kunnaksi, johon liitettiin myös osia Lempäälästä ja Vesilahdesta.
Akaan kunta lakkautettiin vuonna 1946, jolloin sen kirkonkylästä lähialueineen muodostettiin itsenäinen Toijalan kauppala. Muu osa kunnasta liitettiin Kylmäkoskeen, Viialaan ja Sääksmäkeen.
Vuoden 2007 alussa Toijala ja Viiala yhdistyivät, ja tämän kuntaliitoksen jälkeen uuden kaupungin nimenä on jälleen Akaa. Myös Kylmäkosken kunta liittyi uudelleen perustettuun Akaaseen vuoden 2011 alusta. Akaan kirkko ja seurakunta ovat kantaneet koko ajan Akaan nimeä.
Väkiluvun kehitys:
1751: 1 726 as.
1805: 2 702 as.
1860: 1 675 as.
1900: 3 616 as.
1930: 4 534 as.
Acura

| Acura |
| --- | --- |

Perustettu:  27. maaliskuuta 1986
Kotipaikka:  Minato, Tokio, Japani
Toimiala:  autoteollisuus
Tuotteet:  henkilöautot
Omistaja:  Honda
Kotisivu:  www.acura.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Acura Legend, jota valmistettiin vuosina 1990–1995.
Acura ZDX, jota valmistettiin vuosina 2011–2013.
Acura on japanilaisen autovalmistaja Hondan Yhdysvaltain markkinoille suunnattu automerkki, jolla myydään etenkin Hondan ylellisempiä malleja. Ennen Acura-merkin markkinoilletuloa japanilaisten autojen luoma mielikuva varsinkin Yhdysvalloissa oli vain luotettavuuteen ja taloudellisuuteen perustuva. Acuran lanseerauksen vuonna 1986 jälkeen myös muutkin japanilaiset autonvalmistajat ovat tuoneet luksusmallistojaan eri kauppanimellä myyntiin: Toyotalla on Lexus ja Nissanilla Infiniti. Nykyään Acuraa myydään myös Kanadassa, Meksikossa, Hongkongissa ja Kiinassa. Vuonna 2008 merkkiä alettiin myydä myös Japanin kotimarkkinoilla.
Mallit

ISX (2012–)
TLX (2014–)
RLX (2013–)
CDX (2016–)
RDX (2006–)
MDX (2000–)
NSX (1990–2005, 2015–)
Acura ILX.
Acura TLX.
Acura RLX.
Acura RDX.
Acura CDX.
Acura MDX.
Acura NSX.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Acura Wikimedia Commonsissa
Acuran kotisivut (englanniksi)
1 500 metrin juoksu olympialaisissa

| Yleisurheilu olympialaisissa 1 500 metrin juoksu  |
| --- | --- |
 Naisten 1 500 m juoksun alkuerät vuoden 2012 olympialaisissa.
Laji:  Yleisurheilu
Olympialajina:  Miehet 1896– Naiset 1928–
Olympiaennätykset
Miehet:   Cole Hocker 3.27,65 (2024)
Naiset:   Faith Kipyegon 3.51,29 (2024)
1 500 metrin juoksu on ollut kesäolympialaisten ohjelmassa vuodesta 1896. Naisten 1 500 metrin juoksu on ollut olympialaisten ohjelmassa vuodesta 1972. Menestynein maa olympialaisten 1 500 metrin juoksussa on ollut Kenia.
Mitalitaulukot > Naiset

|  Naisten 1 500 metrin juoksun olympiamitalistit   ohje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1972 München tulokset |   Ljudmila Bragina (URS) |   Gunhild Hoffmeister (GDR) |   Paola Pigni (ITA) |  |
| 1976 Montréal tulokset |   Tatjana Kazankina (URS) |   Gunhild Hoffmeister (GDR) |   Ulrike Klapezynski (GDR) |  |
| 1980 Moskova tulokset |   Tatjana Kazankina (URS) |   Christiane Wartenberg  (GDR) |   Nadežda Olizarenko (URS) |  |
| 1984 Los Angeles tulokset |   Gabriella Dorio (ITA) |   Doina Melinte (ROU) |   Maricica Puica (ROU) |  |
| 1988 Soul tulokset |   Paula Ivan (ROU) |   Laimute Baikauskaite (URS) |   Tatjana Samolenko (URS) |  |
| 1992 Barcelona tulokset |   Hassiba Boulmerka (ALG) |   Ljudmila Rogatšova (EUN) |   Qu Yunxia (CHN) |  |
| 1996 Atlanta tulokset |   Svetlana Masterkova (RUS) |   Gabriela Szabo (ROU) |   Theresia Kiesl (AUT) |  |
| 2000 Sydney tulokset |   Nouria Mérah-Benida (ALG) |   Violeta Szekely (ROU) |   Gabriela Szabo (ROU) |  |
| 2004 Ateena tulokset |   Kelly Holmes (GBR) |   Tatjana Tomašova (RUS) |   Maria Cioncan (ROU) |  |
| 2008 Peking tulokset |   Nancy Langat (KEN) |   Iryna Lištšynska (UKR) |   Natalija Tobias (UKR) |  |
| 2012 Lontoo tulokset |   Maryam Yusuf Jamal (BRN) |   Tatjana Tomašova (RUS) |   Abeba Aregawi (ETH) |  |
| 2016 Rio de Janeiro tulokset |   Faith Kipyegon (KEN) |   Genzebe Dibaba (ETH) |   Jennifer Simpson (USA) |  |
| 2020 Tokio tulokset |   Faith Kipyegon (KEN) |   Laura Muir (GBR) |   Sifan Hassan (NED) |  |
| 2024 Pariisi tulokset |   Faith Kipyegon (KEN) |   Jessica Hull (AUS) |   Georgia Bell (GBR) |  |
  Lähde: Athletics — 1,500 metres, Women Olympedia. Viitattu 12.8.2024. (englanniksi) Women's 1500m Final – Athletics – Paris 2024 Olympics olympics.com. Viitattu 12.8.2024. (englanniksi)
Alda Grimaldi

Alda Grimaldi
Alda Grimaldi (6. lokakuuta 1919 Sampierdarena – 28. joulukuuta 2023 Torino) oli italialainen näyttelijä ja televisio-ohjaaja.
Grimaldi aloitti uransa näyttelijänä. Hän voitti vuonna 1955 kilpailun asemasta RAI:n palveluksessa ja stipendin Centro Sperimentale di Cinematografiaan Roomaan. Grimaldista tuli ensimmäinen RAI:n palkkaama televisio-ohjaaja. Hänen ohjelmiinsa kuuluivat Giovanna, la nonna del Corsaro Nero, Il teatro dei ragazzi, Scaramacai e l'isola beata ja kilpailuohjelma Telecruciverba.
Grimaldi oli naimisissa tutkijalääkäri Giovanni Francesco Rubinon kanssa. Pariskunnalla ei ollut lapsia.
Aasivissuit–Nipisat

| Aasivissuit–Nipisat |
| --- | --- |
 Maligiaq-vuono kesällä
Maailmanperintökohde
Sijainti:  Grönlanti  67°3′50.15″N, 51°25′59.54″W
Tyyppi:  kulttuurikohde
Kriteerit:  (v)
Tunnusnumero:  1557
Valintahistoria
Valintavuosi:  2018
 
Aasivissuit–Nipisat on kulttuurimaisema Grönlannin länsirannikon keskiosassa. Se on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2018.
Alue sijaitsee avomeren reunalla. Se on noin 235 km pitkä ja 20 km leveä. Se ulottuu jäätiköltä merenrantaan ja on osa yhtä Grönlannin laajimmasta paljaan maan alueesta. Se on houkuttanut asukkaita tuhansien vuosien ajan, ja siellä on metsästetty sekä maalla että meressä eläviä nisäkkäitä.
Arkeologisten löytöjen mukaan alueella on metsästetty 2500-luvulta eaa. nykypäivään asti. Alueella asuneet ja metsästäneet ihmiset ovat jättäneet sinne jälkiä asutuksesta, hautoja, varastoja ja rantapolkuja, ja sisämaan metsästysleirejä. Rauniot ja reitit kertovat elämäntavasta, jossa siirrytään saaliseläinten mukana vuodenaikojen vaihtuessa sisämaasta rannikolle ja takaisin. Nykyisin metsästysmaita käyttävät metsästäjät ja kalastajat Sarfannquitin kylästä, Kangeelussuaitista ja Sisimiutista.
Album für die Jugend

Album für die Jugend (op. 68) on Robert Schumannin omille lapsilleen säveltämä pianokappaleiden sarja vuodelta 1848. Kaikkiaan kappaleita on 43 kahdessa eri kirjassa. Toisen kirjan kappaleet ovat haastavampia kuin ensimmäisen. Kappale 32, Sheherazade, on kokoelman pisin, noin neljä minuuttia kestävä.
Kappaleet

Melodie
Soldatenmarsch
Trällerliedchen
Ein Choral
Stückchen
Armes Waisenkind
Jägerliedchen
Wilder Reiter
Volksliedchen
Fröhlicher Landmann, von der Arbeit zurückkehrend
Sizilianisch
Knecht Ruprecht
Mai, lieber Mai
Kleine Studie
Frühlingsgesang
Erster Verlust
Kleiner Morgenwanderer
Schnitterliedchen
Kleine Romanze Tästä kappaleesta alkaa toinen kirja.
Ländliches Lied
***
Rundgesang
Reiterstück
Ernteliedchen
Nachklänge aus dem Theater
***
Kanonisches Liedchen
Erinnerung
Fremder Mann
***
Kriegslied
Sheherazade
Weinlesezeit – fröhliche Zeit!
Thema
Mignon
Lied italienischer Marinari
Matrosenlied
Winterzeit I
Winterzeit II
Kleine Fuge
Nordisches Lied
Figurierter Choral
Sylvesterlied
Stop the Clocks

| Stop the Clocks Oasis |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1993–2005
 Julkaistu: 20. marraskuuta 2006
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Noel Gallagher, Oasis, Owen Morris, Mark Coyle, Dave Sardy
 Tyylilaji: alternative rock, brittipop, psykedeelinen rock
 Kesto: 87.18
 Levy-yhtiö:  Big Brother Recordings  Columbia Records
Oasiksen muut julkaisut
| Don’t Believe the Truth 2005 | Stop the Clocks 2006 | Dig Out Your Soul 2008 |
Stop the Clocks on brittiläisen rockyhtye Oasiksen kokoelma-albumi, joka julkaistiin marraskuussa 2006. Kokoelma sisältää yhtyeen suurimpia hittejä vuosilta 1994–2005.
Kappaleiden valinta

Albumin kappaleet on valinnut etupäässä yhtyeen kitaristi ja sanoittaja Noel Gallagher. Laulaja Liam Gallagher on sanonut nähneensä kappalelistan vasta, kun DVD-painoksen haastattelua tehtiin. Albumi sisältää tunnettuja Oasis-hittejä vuosien varrelta, pääasiassa kahdelta ensimmäiseltä albumilta. Yhtye on valinnut kokoelmalle myös neljä B-puolta, jotka julkaistiin aluksi The Masterplan -albumilla vuonna 1998. Vuoden 1997 myyntimenestys Be Here Now -albumilta ei ole valittu yhtään kappaletta. Syynä tähän on pääasiallisen lauluntekijän Noel Gallagherin tyytymättömyys albumin kappaleisiin. ”Whatever” ja ”Roll with It” -singlehittejä ei ole kokoelmalla, mutta ”Whateverin” B-puoli ”Half the World Away” on. Laulaja Liam Gallagher on maininnut, että olisi halunnut joitakin kappaleita mukaan, joita ei ole kokoelmalla, kuten ”D’You Know What I Mean?” ja ”Rockin’ Chair”. Tosin myös Noel olisi halunnut löytää kokoelmalle tilaa kappaleille ”Listen Up”, ”Fade Away”, ”(It’s Good) to Be Free” ja ”Let There Be Love”.
Julkaisu

Albumin myynnistä odotettiin erittäin mittavaa. Japanissa kokoelma meni heti julkaisuviikollaan istaykköseksi. Albumin kansikuvan on suunnitellut Sir Peter Blake, jonka käsialaa on myös tunnettu The Beatlesin Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band -albumin kansikuva. Blake kertoi lehtihaastattelussa, että hän valitsi kannen esineet sattumanvaraisesti.
Kokoelmasta on myös rajoitettu painos, joka sisältää kokoelman lisäksi DVD:n, jossa on yhtyeen jäsenten haastatteluita ja varhaisia live-esiintymisiä. DVD sisältää myös yhtyeen rockdokumentin Lord Don’t Slow Me Downin trailerin.
Kappaleet

| Vastaanotto> Arvostelupisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Arvostelupisteet.Pisteet |
| --- | --- |
AllMusic: 
Pitchfork: 6,5/10
Slant Magazine:
Kappaleet > CD-levy 1

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Albumilta | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Rock ’n’ Roll Star | Definitely Maybe (1994) | 5.20 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Some Might Say | (What’s the Story) Morning Glory? (1995) | 5.10 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Talk Tonight | The Masterplan (1998) | 4.19 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Lyla | Don’t Believe the Truth (2005) | 5.10 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | The Importance of Being Idle | Don’t Believe the Truth (2005) | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Wonderwall | (What’s the Story) Morning Glory? (1995) | 4.18 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Slide Away | Definitely Maybe (1994) | 6.14 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Cigarettes & Alcohol | Definitely Maybe (1994) | 4.48 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | The Masterplan | The Masterplan (1998) | 5.20 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 44.20 |  |  |  |  |  |  |
Kappaleet > CD-levy 2

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Albumilta | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Live Forever | Definitely Maybe (1994) | 4.35 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Acquiesce | The Masterplan (1998) | 4.23 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Supersonic | Definitely Maybe (1994) | 4.35 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Half the World Away | The Masterplan (1998) | 4.14 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Go Let It Out | Standing on the Shoulder of Giants (2000) | 4.41 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Songbird | Heathen Chemistry (2002) | 2.05 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Morning Glory | (What’s the Story) Morning Glory? (1995) | 5.01 |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Champagne Supernova | (What’s the Story) Morning Glory? (1995) | 7.29 |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Don’t Look Back in Anger | (What’s the Story) Morning Glory? (1995) | 4.52 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 41.55 |  |  |  |  |  |  |
Kappaleet > Japanin julkaisun lisäkappaleet

| Japanin julkaisu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Albumilta | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Roll with It | (What’s the Story) Morning Glory? (1995) | 3.59 |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Let There Be Love | Don’t Believe the Truth (2005) | 5.30 |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Liam Gallagher – laulu, tamburiini, akustinen kitara (kappale 15)
Noel Gallagher – kitara, basso (kappale 5), taustalaulu, laulu (kappaleet 3, 5, 9, 11, 13 ja 18)
Paul ”Guigsy” McGuigan – basso (kappaleet 1, 2, 3, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 16, 17 ja 18)
Andy Bell – basso (kappaleet 4, 5 ja 15)
Paul ”Bonehead” Arthurs – rytmikitara (kappaleet 1, 2, 3, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 16, 17 ja 18)
Colin ”Gem” Archer – rytmikitara (kappaleet 4, 5 ja 15)
Tony McCarroll – rummut (kappaleet 1, 2, 7, 8 ja 12)
Alan White – rummut (kappaleet 3, 4, 5, 6, 9, 11, 14, 16, 17 ja 18)
Zak Starkey – rummut (kappaleet 4 ja 5)
Aleksandra Soldatova

| Aleksandra Soldatova |
| --- | --- |
 Aleksandra Soldatova
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. kesäkuuta 1998 (ikä 26) Sterlitamak
Kansalaisuus:   Venäjä
Uran tiedot
Lempinimi:  Sasha
Pituus:  170 cm
Laji:  rytminen voimistelu
Seura:  Gazprom
Valmentaja:  Anna Shumilova
 Tietolaatikko päivitetty 8. elokuuta 2017 
Aleksandra Sergeevna Soldatova (ven. Александра Сергеевна Солдатова, s. 1. kesäkuuta 1998) on venäläinen rytminen voimistelija.
Akaan Seutu

| Akaan Seutu |
| --- | --- |

Päätoimittaja:  Jarno Keskinen
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  kerran viikossa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Akaan Seutu on Akaan kaupungissa Etelä-Pirkanmaalla kerran viikossa keskiviikkoisin ilmestyvä paikallislehti. Se on osa Pirmedioita. Lehden päätoimittaja on Jarno Keskinen ja lehdellä on oman ilmoituksensa mukaan 14 200 viikoittaista lukijaa.
Lehti perustettiin vuonna 1916 nimellä Toijalan Sanomat ja se alkoi ilmestyä säännöllisesti vuoden 1917 alusta lähtien. Lehden ensimmäinen päätoimittaja oli Vilho Havia. Vuonna 1949 lehden nimeksi tuli Toijalan Seutu ja se oli Toijalan, Kylmäkosken, Viialan, Sääksmäen, Saarioispuolen ja Kalvolan maakuntalehti. Nykyisen nimensä Akaan Seutu sai 1996, kun siihen liitettiin Viialassa ilmestynyt Viiala-Toijala-Kylmäkoski Lehti. Tämä lehti oli aloittanut ilmestymisensä Viialan paikallisena uutis- ja ilmoituslehtenä vuonna 1952 Viialan Sanomat nimellä. Lehden nimeksi muuttui Viiala-Lehti vuonna 1969 ja Viiala-Toijala-Kylmäkoski Lehti vuonna 1995.
Aiheesta muualla

Akaan Seutu -lehden sivut
Akaan Seutu -lehden YouTube-kanava
Toijalan Sanomien digitoidut numerot vuosilta 1916–1939 Kansalliskirjastossa
Al Kaline

Al Kaline
| --- | --- |
Syntynyt:  19. joulukuuta 1934  
Kuollut:  6. huhtikuuta 2020  (85 vuotta) Bloomfield Hills  
Ammatti:  baseballpelaaja  
| --- | --- |
Joukkue:  Detroit Tigers (1953 – ) 
Palkinnot:  Rawlings Gold Glove Award Baseball Hall of Fame (1980) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Al Kaline (19. joulukuuta 1934 – 6. huhtikuuta 2020) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän pelasi 22 vuotta MLB-liigassa. Kaline pelasi suurimmaksi osaksi oikeana puolustajana. Kaline kuoli huhtikuussa 2020.
Aleksandra Sokolovskaja

Aleksandra Sokolovskaja on kuvassa keskimmäisenä seisomassa. Lev Trotski on kuvassa oikealla.
Aleksandra Lvovna Sokolovskaja (ven. Александра Львовна Соколовская; 1872 – 8. maaliskuuta 1938 Alma-Ata) oli venäläinen marxilainen vallankumouksellinen ja neuvostoliittolaisen valtiomiehen Lev Trotskin ensimmäinen vaimo.
Sokolovskaja oli kotoisin Mykolajivista Ukrainasta. Hän oli naimisissa Lev Trotskin kanssa vuosina 1899–1902. Silloin he olivat vankilassa karkotettuna Siperiaan. Siperiassa he saivat kaksi tytärtä, Zinaida Volkova (s. 1901) ja Nina Nevelson (s. 1902).
Kun Trotski halusi paeta Siperiasta yksin kesällä 1902, Sokolovskaja hyväksyi suunnitelman. Trotskin tavattua tulevan vaimonsa Natalia Sedovan Pariisissa vuonna 1902 he pysyivät kuitenkin yhteydessä ja olivat kirjatovereita.
Sokolovskajan elämästä vuoden 1902 jälkeen on tiedossa vain vähän. Trotskin varakkaat vanhemmat David ja Anna kasvattivat hänen lapsensa Janovkassa Ukrainassa.
Sokolovskaja kasvatti lapsenlapsensa Aleksandran vuosina 1932–1935. Hänen tyttärensä Zinaida Volkova sai luvan lähteä maasta vuonna 1931 ja Zinaidan puoliso Zakhar Moglin pidätettiin vuonna 1932. Eräiden lähteiden mukaan Sokolovskaja toimi opettajana ja oli läheinen ystävä Leninin vaimon Nadežda Krupskajan kanssa 1930-luvulla.
Leningradissa eläkeläisenä asunut Sokolovskaja pidätettiin vuonna 1934 ja tuomittiin karkotettavaksi viiden vuoden ajaksi. Hän vietti karkotusajan Omskin alueen Demjanskojen kylässä. Vuonna 1936 Sokolovskaja tuomittiin uudelleen viideksi vuodeksi pakkotyöleirille. Hän kärsi tuomiotaan Kolyman Sevvostlagissa. Toukokuussa 1937 Sokolovskaja lähetettiin Alma-Ataan, jossa Neuvostoliiton korkeimman oikeuden sotakollegio antoi hänelle kuolemantuomion 8. maaliskuuta 1938. Tuomio pantiin toimeen samana päivänä.