Tupakointi
Historia

Tupakoinnin leviämistä maailmaan on kuvattu ihmiskunnan historian dramaattisimmaksi päihde-epidemiaksi. Yleisin tupakointitapa ainakin Euroopassa oli 1800-luvun lopulle saakka piipunpoltto. Piipunpolttoon liitettiin miehekkyyden, miesten keskinäisen yhdessäolon ja leppoisuuden mielikuvia. Etenkin englantilaiset leimautuivat varhain piippukansaksi. Nuuskaamisen kukoistusaikaa oli 1700-luku, jolloin se oli aateliston suosiossa. Ranskan suuren vallankumouksen jälkeisen hallitsevan luokan, porvariston, tunnusmerkiksi muodostui nuuskan sijasta sikari. 1900-luvulla tehokkuutta korostava elämäntyyli suosi sikarin sijasta savuketta.
Savukkeet yleistyivät aluksi sotilaiden keskuudessa ja upseerit veivät ne salonkeihin pääkaupungeissa. Savukkeista tuli hienostomuoti, johon liitettiin ripaus paheellisuutta. Yhdysvalloissa savukkeita pidettiin aluksi köyhän kansan tupakointitapana: varakkaat miehet polttivat sikareita. 1900-luvulla myös naiset alkoivat tupakoida laajemmin. 1800-luvulla tupakoiva nainen oli paheksunnan kohde.
Tupakointi yleistyi 1900-luvulla tehdasvalmisteisen savukkeen keksimisen myötä. Savukkeen keksi yhdysvaltalainen tehtailija Buchanan Duke. Duke aloitti savukkeiden valmistamisen vuonna 1880. Duke työskenteli mekaanikko James Bonsackin kanssa. Bonsack patentoi savukkeita valmistavan koneen vuonna 1880. Kone kykeni valmistamaan 210 savuketta minuutissa. Tätä ennen savukkeet tehtiin käsin ja tahti oli muutama savuke minuutissa. Tupakointi ei olisi yleistynyt, ellei savuke olisi ollut teollisesti valmistettava tuote, johon oli olemassa valmistusteknologia. Vuonna 1900 kansalaista kohden (per capita) Yhdysvalloissa kulutettiin 54 savuketta vuodessa.
Tupakointi kasvoi toisen maailmansodan myötä, sillä sotilaiden muonapakkaukseen kuului savukkeita. Tupakointi yleistyi myös suomalaisten sotilaiden keskuudessa heille ilmaiseksi jaettujen muonatupakoiden vuoksi. Toisen maailmansodan päätyttyä 76 prosenttia suomalaisista miehistä poltti tupakkaa. Tupakovien miesten osuus laski 58 prosenttiin vuoteen 1960 mennessä, mutta 14 prosenttia naisista oli alkanut tupakoida. Suomen Lääkäriliitto julkaisi samana vuonna kannanoton, jonka mukaan tupakointi oli terveydelle vaarallista. Miesten tupakointi laski 44 prosenttiin vuoteen 1970 mennessä. Tupakoinnin vähentämiseen tähtäävä laki tuli voimaan vuonna 1977. Miespuolisten tupakoitsijoiden määrä väheni edelleen 34 prosenttiin vuonna 1980. Naisista 17 prosenttia poltti tupakkaa. Miesten tupakoinnin väheneminen lakkasi lähes kokonaan huolimatta uudesta tupakkalaista, sillä edelleen 33 prosenttia miehistä poltti vuonna 1990 ja naisista jo 20 prosenttia.
Aluksi savukkeiden perässä ei ollut suodatinta eli filtteriä. Ensimmäinen suodattimellinen savuke oli PMI:n Parliament-brändin vuonna 1931. Sen suodatin oli tehty paperista. Ensimmäisiä suodatinsavukkeita muistuttavia, joissa oli pieni suukappale joka oli korkkia, oli naisille suunnatuissa savukkeissa. Siihen liittyi ajatus siitä, että naisen ei tarvitsisi poimia kielestään savukkeen tupakkapurua. Vuonna 1950 suodatinsavukkeiden markkinaosuus oli 0,5 prosenttia. Vuonna 1952 julkaistiin Viceroy-suodatinsavuke, jonka suodatin oli selluloosa-asetaattia. Vuonna 1952 tuli markkinoille Kent Micronite -suodatinsavuke. Suodattimen tarkoituksena on pyydystää tervaa, jotta se ei päätyisi tupakoitsijan keuhkoihin. Suodattimellisten savukkeiden osuus kasvoi, ja tupakoitsijat ajattelivat, että suodattimelliset savukkeet ovat turvallisempia. Kent Micronite -brändin savukkeiden suodatin oli terveydelle vaarallista asbestia. Viceroy-savukkeiden suodattimesta, joka on selluloosa-asetaattia, tuli teollisuuden suosima. Joissakin savukkeissa oli aktiivihiilisuodatin. Vuonna 1954 Reynolds Tobacco julkisti Winston-suodatinsavukkeen, joka oli ensimmäinen kaupallisesti menestynyt suodatinsavuke.
Yhdysvalloissa tupakoinnin ja keuhkosyövän sekä muiden terveyshaittojen välisestä yhteydestä Yhdysvaltain lääkintöhallitus tiedotti kansalle 11. tammikuuta 1964. Tämän niin kutsutun Terry-raportin seurauksena tupakka-askeihin lisättiin varoitustekstejä (1965) ja ravintoloihin sekä lentoasemille tehtiin pian savuttomat alueet (1967). Savukkeiden kokonaiskulutus ei kuitenkaan kääntynyt jyrkkään laskuun Yhdysvalloissa. Savukkeiden kulutus oli suunnilleen samalla tasolla vielä 1980-luvun lopulla kuin vuonna 1963. Kansalaista kohden laskettuna (per capita) kulutus kuitenkin on laskenut vuodesta 1963 lähtien. Vuonna 1963 Yhdysvalloissa kansalaista kohden (per capita) kulutettiin 4 345 savuketta vuodessa. Tupakoinnin hitaaseen vähentymiseen vaikutti se, että naiset aloittivat tupakoinnin noin kaksi vuosikymmentä myöhemmin kuin miehet. Miesten keuhkosyöpien huippu saavutettiin vuonna 1990 ja naisten vuonna 2002.
Terry-raportissa oli mainittu, että aktiivihiilen käyttäminen suodattimena voi tuoda hyötyjä. Suodattimellinen Winston-brändi oli suosituin savukebrändi vuosina 1966–1972, kunnes Marlboro ohitti sen. Marlboro-savukkeiden mainostamisessa käytettiin niin kutsuttua Marlboro-miestä, koska mielikuva suodatinsavukkeista oli, että ne ovat naisten savukkeita. Vuonna 1966 Yhdysvalloissa määrätyt tervapitoisuuden mittaukset vakuuttivat tupakkayhtiöt siitä, että suodattimet ovat välttämättömiä matalatervaisten savukkeiden valmistamiseksi.
Samanlainen turvallisuuden harha syntyi, kun tupakkateollisuus alkoi valmistaa kevytsavukkeita, joiden suodattimissa on reikiä, jotka lisäävät ilmaa imuun. Tästä sivuilmasta huolimatta kevytsavukkeista voi saada kuitenkin saman tervamäärän, kun tupakoitsija ottaa syvempiä, pidempiä tai tiheämmin imuja. Tämä ihmisen käyttäytymisen muutos ei näkynyt savukkeiden tervamääriä mittaavissa testeissä, jotka suoritettiin standardimaisesti käyttäytyvää konetta käyttäen. Vuonna 2017 julkaistun tutkimuksen mukaan kaikki nykysavukkeet, eivät vain kevytsavukkeet, nostavat keuhkosyöpäriskiä sen vuoksi, että savukkeessa on suodatin ja suodattimessa sivuilmaa lisääviä reikiä. Ne johtavat ihmisen käyttäytymisen muutokseen, sillä savuke palaa kauemmin ja siitä otetaan enemmän imuja. Sivuilmaa lisäävät suodattimen reiät vähentävät tervaa vain koneella tehtävässä testissä.