stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Scandinavian Airlines
Laivasto > Nykyinen laivasto

Kesäkuussa 2024 Scandanavian Airlinesin laivasto koostuu seuraavista konetyypeistä. Laivaston keski-ikä on 8,6 vuotta.
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Matkustajapaikkoja | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Airbus A319-100 | 4 | — | 150 |  |
| Airbus A320-200 | 8 | — | 168 | Korvataan Airbus A320neo -koneilla. |
| Airbus A320neo | 41 | 12 | 180 | Toimitukset vuoteen 2026 asti. Korvaa Boeing 737 -sarjan koneet ja Airbus A320-200 -koneet. |
| Airbus A321LR | 3 | — | 157 |  |
| Airbus A330-300 | 8 | — | 262 |  |
| Airbus A330-300 | 8 | — | 266 |  |
| Airbus A350-900 | 4 | 2 | 300 | Toimitukset vuoteen 2024 asti. |
| ATR 72-600 | 7 | — | 70 | liikennöijänä Xfly |
| Boeing 737-700 | 1 | — | 141 | MedEvac |
| Bombardier CRJ-900LR | 11 | — | 90 | liikennöijänä CityJet |
| Bombardier CRJ-900LR | 6 | — | 88 | liikennöijänä Xfly |
| Yhteensä | 93 | 14 |  |  |
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Matkustajapaikkoja | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Airbus A320neo | 30 | — | 180 |  |
| Yhteensä | 30 | 0 |  |  |
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Matkustajapaikkoja | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Embraer E195 | 10 | — | 114 |  |
| Yhteensä | 10 | 0 |  |  |
Laivasto > Dash Q400-koneiden poisto laivastosta

Loppuvuonna 2007 SAS:n kanadalaisvalmisteiset Bombardier Dash-8-400 -potkuriturbiinikoneet joutuivat vakaviin vaaratilanteisiin kahdeksan kertaa. Syyn todettiin olevan laskutelineissä.
9.9.2007 Dash-8-400 teki hätälaskun Aalborgin lentokentälle laskeutumisen aikana havaitun laskutelinevian vuoksi. Oikea laskuteline petti laskussa, kone kaatui oikean siiven varaan, kääntyi tulosuuntaansa ja päätyi pellolle. Oikea moottori syttyi tuleen, mutta vakavilta loukkaantumisilta vältyttiin.
12.9.2007 Dash-8-400 teki hätälaskun Vilnan lentoasemalle samoin lennon aikana havaitun laskutelinevian vuoksi. Oikea laskuteline petti tälläkin kertaa, mutta jälleen vältyttiin vakavilta loukkaantumisilta. Kaikki SAS:n Dash-8-400 koneet poistettiin tilapäisesti käytöstä tarkastuksia varten.
Viimeisin vaaratilanne tapahtui 27.10.2007 Kööpenhaminan lentoasemalla. Dash-8-400 koneen laskutelinettä ei saatu lukittumaan kunnolla tunteja kestäneistä yrityksistä huolimatta, ja lopulta kone joutui laskeutumaan siitä huolimatta. Laskuteline petti jälleen kesken laskun, ja kone jäi nojaamaan siipensä varaan. Henkilövahinkoja ei tullut, mutta monet matkustajat olivat šokissa. Koneen laskutelineet oli kuitenkin tarkastettu kuukautta aikaisemmin edellisten onnettomuuksien takia.
SAS ilmoitti 28.10.2007 lopettavansa Dash-8-400 konetyypillä operoinnin kokonaan.
Palvelut > EuroBonus

SAS:n kanta-asiakasohjelman nimi on EuroBonus. Jäsenet ansaitsevat pisteitä kaikilla SAS:n, SkyTeamin ja muiden yhteistyökumppaneiden lennoilla. Vuonna 2016 EuroBonuksella oli yli 4,7 miljoonaa jäsentä.
Palvelut > Ilmatyynyalukset

Vuosina 1984–1994 SAS liikennöi ilmatyynyalusreittiä Malmön ja Kööpenhaminan lentoaseman välillä. Matkustajat pystyivät ilmoittumaan lennoilleen Malmössä ja ilmatyynyalukset toimivat ns. jatkolentoina Kööpenhaminaan. Vuonna 1994 ilmatyynyaluspalvelu korvattiin lautalla, joka jatkoi toimintaansa kunnes Juutinrauman silta avattiin vuonna 2000 ja Malmöstä pääsi Kööpenhaminaan junalla.
Palkinnot > 2010

Flightstats: Maailman täsmällisin lentoyhtiö
Simpliflying: Paras sosiaalisen median käyttö kriisitilanteessa
Palkinnot > 2011

Edge Awards: Lempilentoyhtiö
Grand Travel Award: Euroopan paras lentoyhtiö
Webbie: Vuoden internetkampanja
Palkinnot > 2012

Webbie Award: Vuoden internetkampanja
Palkinnot > 2013

Freddie Awards: Paras asiakaspalvelu Euroopassa/Aasiassa
Sustainable Brand Index/Ympäristöä eniten säästävä lentoyhtiö
Palkinnot > 2014

Grand Travel Award: Euroopan paras lentoyhtiö
ServiceScore: Korkeimman palvelun lentoyhtiö
Onnettomuudet

4.7.1948 SAS:n DC-6B SE-DBA törmäsi ilmassa brittiläiseen sotilaskoneeseen Northwoodissa, Lontoon pohjoispuolella. Kaikki 32 koneessa ollutta kuolivat.
19.1.1960 Caravelle III OY-KRB syöksyi maahan lähellä Ankaraa Turkissa. Kaikki 42 koneessa ollutta kuolivat.
13.1.1969 SAS:n lennolla 933 ollut DC-8-62 LN-MOO osui mereen ollessaan laskeutumassa pimeällä Los Angelesiin. 15 ihmistä kuoli, 30 selvisi hengissä.
19.4.1970 DC-8-62 SE-DBE paloi kokonaan Rooman lentokentällä lähtökiidon aikana moottorista alkaneessa tulipalossa. Kaikki matkustajat ja henkilökunta ehtivät poistumaan koneesta.
13.1.1973 DC-9-21 LN-RLM:n lentäjä keskeytti lähtökiidon Oslon lentokentällä, mutta ei saanut konetta pysäytetyksi kiitotielle. Kone jatkoi jään peittämälle Oslonvuonolle, jonne se pysähtyi. Kaikki ehtivät poistumaan koneesta ennen kuin se vajosi jään läpi.
28.2.1984 SAS:n lennolla 901 Tukholmasta Oslon kautta New Yorkiin matkalla ollut DC-10 LN-RKB laskeutui 1 440 metriä JFK:n kiitotien 4R kynnyksen jälkeen eikä konetta saatu pysähtymään kiitotielle. Miehistö ohjasi koneen kiitotien oikealle puolelle välttääkseen törmäyksen lähestymisvaloihin. Kone päätyi lopuksi matalaan veteen. Kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa.
27.12.1991 SAS:n lento 751, MD-81 ”Dana Viking” teki pakkolaskun pienelle pellolle Gottröraan Tukholman pohjoispuolelle molempien moottorien rikkoonnuttua puutteellisen jäänpoiston takia 78 sekunnin kuluttua lentoonlähdöstä. Kone katkesi kolmeen osaan, mutta kukaan ei kuollut. 25 ihmistä loukkaantui, heistä kaksi vakavasti.
8.10.2001 MD-87 SE-DMA törmäsi sumussa Milanon lentokentällä lähtökiidossa pieneen Cessna-yksityiskoneeseen, joka oli harhautunut väärään paikkaan. Kone jatkoi lentäjän taitavasta hätäjarrutuksesta huolimatta matkatavararakennuksen seinään, ja kaikki molemmissa koneissa olleet 114 henkeä saivat surmansa. Lisäksi kuoli neljä matkatavararakennuksessa työskennellyttä. Lennonjohdon ohjeet Cessnalle todettiin puutteellisiksi, ja maatutka oli ollut jo pitkään epäkunnossa.
1.5.2013 SAS:n lennolla 908 Newarkista Osloon ollut Airbus A330 törmäsi rullaustiellä ExpressJetin Embraer E145 -koneeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Scandinavian Airlines Wikimedia Commonsissa
SAS:n verkkosivut
Scandinavian Flight Operations (Arkistoitu – Internet Archive) – Teknistä tietoa
SAS Group
Allianssi: Star Alliance
Lentoyhtiöt: SAS • Air Greenland
Entiset lentoyhtiöt: airBaltic • Spanair • Quantum Air • Estonian Air • Widerøe • Blue1
SkyTeamiin kuuluvat lentoyhtiöt
| --- | --- |
Jäsenet:   Aerolíneas Argentinas  Aeroméxico  Air Europa  Air France  China Airlines  China Eastern Airlines  Delta Air Lines  Garuda Indonesia  Kenya Airways  KLM  Korean Air  Middle East Airlines  Saudia  Scandinavian Airlines  ITA Airways  Tarom  Vietnam Airlines  Virgin Atlantic  Xiamen Airlines 
Entiset jäsenet:   Aeroflot  Alitalia  China Southern Airlines  Continental Airlines  Czech Airlines  Northwest Airlines 
Eurooppalaisten lentoyhtiöiden yhteistyöjärjestön (AEA) jäsenet
Aegean Airlines
AirBaltic
Air France
Air Malta
Austrian Airlines
Brussels Airlines
Cargolux
Croatia Airlines
EAT Leipzig
Finnair
Icelandair
KLM
LOT Polish Airlines
Lufthansa
Luxair
Meridiana
Scandinavian Airlines
Swiss
TAP Portugal
TAROM
TNT Airways
Turkish Airlines
Ukraine International Airlines
SAS:n Airbus A320neo Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
SAS:n Airbus A321-200 laskeutumassa Heathrow’n lentoasemalle.
SAS:n Airbus A330-300 laskeutumassa Arlandan lentoasemalle.
SAS:n entinen Airbus A340-300 laskeutumassa Naritan kansainväliselle lentoasemalle.
SAS:n Airbus A350-900 laskeutumassa Dullesin kansainväliselle lentoasemalle.
SAS:n entinen Boeing 737-800.
SAS:n Bombardier CRJ-900LR lähdössä Zürichin lentoasemalta.
Flash-muisti

128 megatavun muistitikku, joka sisältää Flash-muistin.
Flash-muisti on puolijohdemuisti, joka voidaan sähköisesti tyhjentää ja uudelleen ohjelmoida. Flash-muisti on haihtumaton muistityyppi (engl. non-volatile memory), jossa tieto säilyy virran katkaisun jälkeen. Flash-muistissa ei ole liikkuvia mekaanisia osia.
Flash-muisteja käytetään yleensä laitteissa, joilta vaaditaan pientä kokoa, keveyttä ja vähäistä virrankulutusta, kuten kannettavissa MP3-soittimissa, matkapuhelimissa, digitaalikameroissa ja muistitikuissa. Flash-muistiin perustuvia piirejä käytetään nykyisin myös kiintolevynä tietokoneissa (SSD, Solid state drive).
Flash-muistit sopivat parhaiten sovelluksiin, joissa muistista luetaan paljon, mutta sinne kirjoitetaan vähän. Siksi ne soveltuvat ohjelmamuisteiksi laitteisiin, joissa muistipiirille tallennettu ohjelma saatetaan päivittää myöhemmin.
Yhden bitin tilan tallentava muistialkio koostuu MOSFET-tyyppisestä rakenteesta, jossa tavanomaisen hilan lisäksi on oksidikerroksella eristetty, kelluva hila. Ohjelmoitaessa bitti 0 kelluvaan hilaan injektoidaan sähkövaraus, joka estää virran kulun. Jos varaus puretaan, kanavan johtavuus kasvaa, ja muistialkio saa arvon 1.
Historia

Fujio Masuoka Toshiballa keksi NAND flash-muistit 1980-luvun alussa. Masuoka esitti artikkelin muistisuunnittelustaan vuonna 1984, jonka jälkeen Intel aloitti kehityksen NOR logiikkaportteihin perustuvaan flash-muistiin.
Vuonna 2002 markkinoilla oli jo yhden gigabitin kokoisia flash-muistipiirejä.
Vuonna 2003 Intel kertoi ettei flash-muisti skaalautuisi 65 nanometrin alle. Myöhemmin yhtiö ilmoitti sen skaalautuvan 35 nanometriin. Vuonna 2007 Toshiba kertoi menetelmästä valmistaa flash-muistia 11 nanometrin tekniikalla.
Vaihtoehtoja flash-muistille kehitetään ja näitä ovat muun muassa FeRAM ja MRAM.
Tekniikka

Flash-muisti tallentaa tietoa muistisoluihin, jotka muodostuvat kelluvan portin transistoreista. NOR-flashissa jokaisen muistisolun yksi pää on kytketty lähdelinjaan ja toinen pää bittilinjaan, joka muistuttaa NOR-porttia. NAND-flashissa monta muistisolua (tyypillisesti kahdeksan solua) on kytketty sarjaan NAND-portin tapaan.
NOR-flashissa on tarpeeksi osoitelinjoja koko muistialueelle, joka tekee siitä nopean lukea ja jokainen bitti tiedetään toimivaksi. NOR-flashista voidaan suorittaa ohjelmakoodia suoraan. Haittapuolena on suurempi solun koko, joka johtaa suurempaan kustannukseen bittiä kohden ja hitaampaan kirjoitus- ja tyhjennysnopeuteen. NOR-flashissa on 16-bitin dataväylälle 27 osoitelinjaa, joka mahdollistaa hajasaannin.
NAND-flashissa on huomattavasti pienempi solun koko ja paljon nopeammat kirjoitus- ja tyhjennysnopeudet verrattuna NOR-flashiin. Haittapuolena ovat hitaammat lukunopeudet ja monimutkaisempi epäsuora lukeminen. Ohjelmakoodin suoritus NAND-flashista tapahtuu kopioimalla tiedot RAM-muistiin (engl. shadowing), joka eroaa NOR-flashista. NAND-flashissa muistiväylä on multipleksattu ja käyttää 8- tai 16-bitin osoite/dataväylää sekä lisäsignaaleja.
NAND-flashia saa huomattavasti suuremmilla tiheyksillä ja halvemmalla kustannuksella per bitti ja NAND-flashia käytetään datan tallentamiseen. Molemmissa tyypeissä (NOR ja NAND) muisti järjestetään tyhjennettäviin lohkoihin, joka alentaa kustannuksia. NOR-flashissa jokaiseen tavuun on kirjoitettava nolla ennen kuin se voidaan tyhjentää, joka tekee tyhjentämisestä hitaampaa. Molemmissa tyypeissä lohkoon voidaan kirjoittaa vain kun se on tyhjä, jonka vuoksi hidas tyhjentäminen entisestään hidastaa NOR-flashiin kirjoittamista.
NOR-flashissa on aluksi suurempi virrankäyttö kun virta kytketään päälle, mutta valmiustilassa NOR-flashissa on alhaisempi virrankäyttö. NOR-flashilla on etu hajasaantiluvussa kun taas NAND-flashilla on etu kirjoituksessa.
Flash-muistityypit kärsivät "bitin kääntymisestä" tunnetusta ilmiöstä, joka on yleisempi NAND-flashissa kuin NOR-flashissa. NAND-flashissa on pieniä virheitä kauttaaltaan, joka johtuu valmistussaannista (engl. yield). Osa muistisoluja vikaantuu käytön aikana, josta johtuen virheenkorjaus on välttämätön ominaisuus NAND-flashin kanssa. NOR-flashit voidaan toimittaa ilman huonoja lohkoja.
Käyttökerrat ja tiedon säilyvyys

Flash-muistin kuhunkin lohkoon voidaan kirjoittaa ja tyhjentää tietyn syklimäärän verran sen elinkaaren aikana, johon vaikuttaa useita tekijöitä. Ohjenuorana MLC NAND-flash kestää noin kymmenen tuhatta sykliä kun taas SLC NAND-flash voi kestää sata tuhatta sykliä.
Tiedon säilyvyys muistissa vaihtelee ja riippuu olosuhteista, mutta ohjenuorana valmistajat ilmoittavat säilyvyysajaksi NAND-flashille 10 vuotta.
Lämpötila on merkittävä tekijä tiedon säilyvyydelle syklimäärän lisäksi: erittäin korkeat tai alhaiset lämpötilat heikentävät säilyvyyttä. Teollisuusympäristöihin suositellaan siihen suunnattua ratkaisua.
NOR-flashin käyttö ja säilyvyys voivat olla poikkeavat NAND-flashista.
Flash-muistiin perustuvia tuotteita

CompactFlash
SecureDigital
MemoryStick
USB-muisti
Kirjallisuutta

Lähteinen, Olavi & Pietikäinen, Ville &; Kosonen, Harri: Uusi PC-tekniikan käsikirja, s. 251–268.  (6. painos)  Helsinki Media Erikoislehdet, 2000.  ISBN 951-832-051-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Flash-muisti Wikimedia Commonsissa
An In-depth Look at Reliability (PDF) (englanniksi)
Flash-muistisolun rakenne.
Egg Harbor Township

| Egg Harbor Township |
| --- | --- |

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   New Jersey
Piirikunta:  Atlantic
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  195 km²
 – Josta vettä:  22 km² 
Väkiluku (2020):  47 842
 – Väestötiheys:  240 as./km²
 
 https://www.ehtgov.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Egg Harbor Township on kunta (township) New Jerseyn osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 47 842 vuonna 2020, ja se oli Atlanticin piirikunnan suurin kunta.
Väestö

Vuonna 2020 Egg Harbor Townshipin 47 842 asukkaasta valkoisia oli 67,1 %, aasialaisia 11,5 % ja mustia  6,8 %. Vuonna 2019 30,4 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 16,5 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Kuvia kunnasta

McKeestownin aseman palotorni.
Barack Obama ja Craig Fugate tapaamassa silloista New Jerseyn kuvernööriä Chris Christietä Atlantic Cityn kansainvälisellä lentokentällä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Egg Harbor Township Wikimedia Commonsissa
New Jerseyn osavaltio
| --- | --- |
Alueet:   Central Jersey  Delaware Valley  Jersey Shore  Meadowlands  North Jersey  Pine Barrens  Shore Region  Skylands Region  South Jersey  New Yorkin metropolialue  Tri‑State Region 
Huomattavat kaupungit ja kunnat:   Atlantic City  Bayonne  Camden  Clifton  Edison  Elizabeth  Hackensack  Hoboken  Jersey City  Lakewood  Newark  New Brunswick  Ocean City  Paterson  Perth Amboy  Trenton (pääkaupunki)  Vineland  Woodbridge 
Piirikunnat:   Atlantic  Bergen  Burlington  Camden  Cape May  Cumberland  Essex  Gloucester  Hudson  Hunterdon  Mercer  Middlesex  Monmouth  Morris  Ocean  Passaic  Salem  Somerset  Sussex  Union  Warren
Glam metal

| Glam metal |
| --- | --- |
Alkuperä:  heavy metal, glam rock, hard rock
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Kehittymisen ajankohta:  Yhdysvalloissa 1970-luvun loppu, muualla 1980-luvun alku
Tyypillisiä soittimia:  sähkökitara, sähköbasso ja rummut
Kehittyneitä tyylilajeja / suuntauksia:  sleaze glam
The Darkness-yhtyeen Dan Hawkins Helsingissä ja glam metal -artistille ominainen kiharatukka.
Glam metal (myös hair metal tai pop metal) on nykyisin käytetty nimi metallimusiikin tyylisuunnalle, joka kehittyi heavy metallista ja glam rockista 1980-luvun alussa Yhdysvalloissa. Glam metal -yhtyeiden suurimpina innoittajina toimivat varhaiset heavy metal -yhtyeet, kuten Black Sabbath, Deep Purple ja Judas Priest, sekä alkuperäiset 1970-luvun alun glam rock -yhtyeet, kuten T. Rex, David Bowie, Alice Cooper, Slade, Sweet ja KISS.
Tyylisuuntaa on kutsuttu myös nimellä "tukkahevi" (engl. hair metal). Termin popularisoi MTV 1990-luvulla ja sillä tarkoitetaan useimmiten muusikkojen tapaa tupeerata tai muutoin nostaa pitkät hiukset näyttäväksi kampaukseksi. Glam metalin ollessa suosionsa huipulla sitä useimmiten kuitenkin kutsuttiin heavy metaliksi tai vain metalliksi.
Ominaispiirteet

Glam metal -kappaleissa on tavallisesti selkeä säkeistö-kertosäe-säkeistö-kertosäe -rakenne ja kitarasoolot ovat usein laulumelodiamaisia. Glam metalin piirteitä ovat myös vahvasti eläytyvä, antaumuksellinen ja itsetietoinen lavaesiintyminen ja pitkät kitarasoolot tiluttaen.  Yhtyeiden lavaesiintymisessä on tyypillistä pukeutuminen värikkäisiin, kimaltaviin ja tiukkoihin vaatteisiin, hiusten huomiota herättävä muotoilu ja meikin käyttäminen sekä iloinen ja energinen esiintyminen.
Yhtyeiden vokalistit laulavat usein korkealta tai falsetissa. Glam metal -yhtyeiden musiikki erosi perinteisestä heavy metal -soundista pop-vetoisuutensa ja melodisuutensa vuoksi, mikä teki glam metalista hyvin kaupallisesti menestyneen metallimusiikin tyylin. Varsinkin 1980-luvulla glam metal -yhtyeet ja niiden fanit saivat osakseen pilkkaa ja kritiikkiä erityisesti saman aikakauden huomattavasti raskaamman thrash metalin faneilta.
Glam metal -yhtyeiden sanoitukset painottuivat nautinnonhakuisuuteen ja villiin käytökseen. Musiikillisesti tyyliä kuvastivat kitaratilutussoolot, tunnuslaulumaiset kertosäkeet ja suhteellisen melodiset pop-vaikutteet.
Merkittäviä glam metal -yhtyeitä

Bon Jovi
Cinderella
Def Leppard
Dokken
Europe (1986–1992)
Great White
Hanoi Rocks
King Kobra
KISS (1983–1990)
L.A. Guns
Magnum
Mötley Crüe
Quiet Riot
Ratt
Pantera (1983–1989)
Poison
Spinal Tap
Skid Row
Stryper
Twisted Sister
Van Halen
W.A.S.P. (1982–1986)
Warrant
White Lion
Whitesnake (1987–1990)
Winger
Yngwie Malmsteen (1986–1992)
Merkittäviä glam metal -julkaisuja

Alice Cooper - Trash, Hey Stoopid!
Bon Jovi - Bon Jovi, Slippery When Wet
Europe - The Final Countdown
Def Leppard - Pyromania, Hysteria
Dokken - Tooth and Nail
Hanoi Rocks - Two Steps from the Move
KISS - Lick It Up, Animalize, Asylum, Crazy Nights
Mötley Crüe - Too Fast For Love, Shout at the Devil, Theatre of Pain, Girls, Girls, Girls, Dr. Feelgood,
Poison - Open Up and Say...Ahh!
Quiet Riot - Metal Health
Ratt - Out of the Cellar, Invasion of Your Privacy
Skid Row - Skid Row, Slave to the Grind
Twisted Sister - Stay Hungry
Warrant - Dirty Rotten Filthy Stinking Rich ja Cherry Pie
W.A.S.P. - W.A.S.P., The Last Command
Whitesnake - 1987
Van Halen
Def Leppard
Anders Andersen (norjalainen poliitikko)

| Anders Andersen |
| --- | --- |

Norjan työväenpuolueen puheenjohtaja
 1887–1888  
Edeltäjä:  ensimmäinen
Seuraaja:  Hans G. Jensen
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. lokakuuta 1846 Hønefoss, Norja
Kuollut: 8. tammikuuta 1931 (84 vuotta) Røyken, Norja
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Anders Andersen (22. lokakuuta 1846 Hønefoss – 8. tammikuuta 1931 Røyken) oli norjalainen sahatyöläinen ja työväenliikkeen aktiivi, josta tuli vuonna 1887 perustetun työväenpuolueen ensimmäinen puheenjohtaja. Hän asui tuolloin Arendalissa, jossa paikallinen pankki oli mennyt konkurssiin, mikä oli vuorostaan johtanut monien muiden yritysten konkursseihin ja työttömyyden kasvuun. Andersenista tuli arendalilaisten työläisten solidaarisuusliikkeen Samholdin johtohenkilöitä, ja juuri Samhold kutsui koolle paikallisia työväenyhdistyksiä ympäri maata Arendaliin, jossa työväenpuolue perustettiin. Andersenin puheenjohtajakausi kesti vain seuraavan vuoden puoluekokoukseen. Hän muutti vuonna 1889 Røykeniin, missä hän toimi kunnallispolitiikassa ja ammattiyhdistysliikkeessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anders Andersen (norjalainen poliitikko) Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: ensimmäinen | Norjan työväenpuolueen puheenjohtaja 1887–1888 | Seuraaja: Hans G. Jensen |
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  VIAF
Grigori Tokati

Neuvostoliiton raketti-insinööri Grigori A. Tokati.
Grigori Aleksandovitš Tokati (osseetiksi:  Токаты Ахмæты фырт Гогки / Tokaty Axmæty fyrt Gogki, ven. Григорий Александрович Токаев; 13. lokakuuta 1909 – 23. marraskuuta 2003) oli neuvostoliittolainen rakettitutkija ja poliitikko. Hän oli kansallisuudeltaan osseetti. Tokati kääntyi myöhemmin antikommunistiksi ja Josif Stalinin kovaksi arvostelijaksi. Hän loikkasi Englantiin vuonna 1947. Tokati oli mukana työryhmässä, joka kehitteli Neuvostoliiton avaruusraketteja. Hänen työkumppaninaan toimi myös Sergei Koroljov. G. A. Tokati kuoli Surreyssä Englannissa.
Käännös suomeksi
Winner

| Winner |
| --- | --- |
 Winner IV
Julkaisija:  Midway Games
Julkaistu:  1973
Lajityyppi:  urheilupeli
Pelimuoto:  moninpeli
Alusta:  Kolikkopeli
Hinnoittelutapa:  kertamaksu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Winner on Midway Gamesin lisenssillä myymä versio Atarin Pong-pelistä. Peli on vuodelta 1973. Winner kiersi Suomessakin surmanajaja Onni Suurosen tivolissa.
Pelaaminen

Winner on hyvin tarkka kopio Atarin Pongista. Vain kolikkopelin kabinetti poikkeaa jonkin verran esikuvastaan. Peliä ohjataan paddle-ohjaimilla ja näyttönä kabinetin sisässä on mustavalkoinen CRT-televisionäyttö. Virtakytkin, äänensäätö ja kaiutin löytyvät kabinetin päältä. Pongin tavoin Winner on kaksinpeli. Pelaaja tarvitsee vastustajakseen toisen ihmispelaajan eikä mahdollisuutta pelata tietokonevastustajaa vastaan ole.
Kehitys ja julkaisu

Atarin Pongin ilmestyttyä videopelialalla oltiin vakuuttuneita siitä että juuri sentyyppiset pelit menestyisivät eikä uusien pelien kehittämistä koettu tarpeellisena. Atari valmisti Pong-koneita paitsi itse lisensoi niiden valmistuksen myös muille. Monet yritykset yksinkertaisesti päätyivät kloonaamaan Pongin omin päin. Midway Games kuitenkin päätti ostaa Atarilta lisenssin oman Pong-versionsa levittämiseen. Kyseessä oli ensimmäinen Midwayn valmistama kolikkopeli. Pian tämän jälkeen kuitenkin alalla päädyttiin kokeilemaan uudistuksia, aluksi pieniä. Atari muun muassa julkaisi Pongista nelinpelattavan version Pong Doubles jonka Midway niin ikään kopioi nimellä Leader. Myöhemmin myös Midway julkaisi nelinpelattavan pelin nimellä Winner IV. Se ei nimestään huolimatta ollut neljäs Winner-peli vaan nimi viittasi juuri nelinpeliin. Vasta Space Race -pelin myötä murtauduttiin Pongin asettaman mallin ulkopuolelle. Midway kopioi tämänkin pelin tunnetumpana versiona nimeltä Asteroids.
Suomessa Winner-kone kiersi ympäri maata surmanajaja Onni Suurosen kanssa Tivoli Suurosessa 1970-luvulla. Vaikka tivolin varsinainen vetonaula oli surmanajotynnyrit, siellä oli myös pelikoneita. Pelikoneet olivat muutenkin tuolloin yleisiä huvipuistoissa, sillä niissä oli ollut erilaisia kolikkoautomaatteja jo pitkään aiemminkin. Suosituimpia olivat flipperit, mutta Winnerin lisäksi myös muun muassa Jet Rocket kuului Tivoli Suurosen kalustoon. Suurosen Winner II-kone on nykyään näytillä Suomen pelimuseossa. Kone oli alun perin huonossa kunnossa. Se oli ollut käyttämättömänä 15 vuotta ja muun muassa seissyt sateessa ja siihen oli iskenyt salama. Kone päätyi Pelikonepeijoonit-konsoliharrastajaryhmälle ja sitä kautta edelleen Pelimuseoon. Joukkorahoituskampanjan avulla se entisöitiin jälleen pelikuntoon.
Aiheesta muualla

Winner MobyGamesissa (englanniksi)
Winner Killer List of Videogamesissä (englanniksi)
Winner Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Winner on tarkka kopio Pongista (kuvassa).
Etiopian tiedeakatemia

| Etiopian tiedeakatemia Ethiopian Academy of Sciences |
| --- | --- |
Perustettu:  2010
Tyyppi:  tieteellinen akatemia
Päämaja:  Secretariat, Ethiopian Academy of Sciences, House no. 199, Woreda 9, Gulele Sub-City, P.O. Box 32228, Addis Abeba, Etiopia
Jäsenet:  175 jäsentä, 63 liitännäisjäsentä, 1 kunniajäsen
puheenjohtaja (president):  prof. Tsige Gebre-Mariam
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Etiopian tiedeakatemia (engl. Ethiopian Academy of Sciences, lyhennys EAS; amharaksi የኢትዮጵያ ሳይንስ አካዳሚ) on vuonna 2010 perustettu kansallinen tiedeakatemia. Tiedeakatemian perustamiskokouksessa hyväksyttiin 49 jäsentä. EAS:n kotipaikka on Etiopian pääkaupunki Addis Abeba.
Vuonna 2018 Etiopian tiedeakatemialla oli 175 varsinaista jäsentä, 63 liitännäisjäsentä ja yksi kunniajäsen. Liitännäisjäseniksi voidaan nimetä Etiopian ulkopuolella työskenteleviä etiopialaisia ja muiden maiden tieteentekijöitä, jotka ovat merkittävästi myötävaikuttaneet Etiopian tieteen hyväksi.