stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Niilo Syväoja
Televisiosarjat

Tappajan näköinen mies (2011)
Aiheesta muualla

Niilo Syväoja Elonetissä.
Niilo Syväoja Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Nuorgam (verkkomedia)

| Nuorgam |
| --- | --- |
Perustettu:  1. huhtikuuta 2011
Päätoimittaja:  Matti Markkola
Kotimaa:   Suomi
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
nrgm.fi
Nuorgam oli internetissä toiminut musiikkimedia, jota julkaisi musiikkiyhdistys Helsingin Nuorgam ry. Sivustoa tekivät vapaaehtoistyönä musiikkijournalistit ja musiikkikirjoittamisesta kiinnostuneet ihmiset. Nuorgamilla ei ollut aiheissaan yhtenäistä linjaa, vaan sivustolla käsiteltiin periaatteessa kaikkea musiikkiin liittyvää kirjoittajien kiinnostuksen niin salliessa.
Nuorgamin juttusarjat, kuten tietyn vuoden popklassikot, ilmestyivät usein listamuodossa. Sivustolla julkaistiin kirjoitusten lisäksi myös viikoittaisia teemojen ympärille kasattuja soittolistoja.
Ensimmäinen Nuorgamin artikkeli oli kirjoitus Pave Maijasen ”Lähtisitkö”-kappaleesta. Lokakuussa 2013 sivustolla oli yhteensä 3474 artikkelia. Nuorgam valittiin vuoden verkkomediaksi Musiikki & Median palkintogaalassa lokakuussa 2012. Sivustolla oli noin 30 vakituista avustajaa, jonka lisäksi Nuorgamiin kirjoittivat lukuisat vierailevat kirjoittajat. Sivustolle oli maaliskuussa 2013 kirjoittanut 109 eri henkilöä - vierailevien kirjoittajien joukossa muun muassa Veikko Halmetoja, Ville Kormilainen, Tommy Lindgren, Antti Nylén, ja Nick Triani.
Vuonna 2013 Nuorgam keräsi yhteisörahoituksella varoja painetun lehden julkaisemiseen. Lehteä ilmestyi vain yksi numero tuhannen kappaleen painoksena. Myöhemmin lokakuussa 2013 Nuorgam ilmoitti lopettavansa toimintansa 30. marraskuuta 2013.
Aiheesta muualla

Nuorgamin www-sivut
Nokia X5

| Nokia X5 |
| --- | --- |
Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  syyskuu 2010
Käyttöverkot:  GSM 850/900/1800/1900, HSDPA 850/900/1900/2100
Mitat:  74,3 × 66,4 × 16,9 mm
Paino:  129 g
Näyttö:  2,36" TFT-näyttö
Näytön kuvatarkkuus:  240 × 320 pikseliä
Värien lukumäärä:  256 000
Muisti:  200 Mt sisäistä muistia, MicroSD-muistikorttipaikka (tuki max 32 Gt korteille) mukana 2 Gt muistikortti
Kamera:  5 megapikseliä (2 592 × 1 944) LED-salamalla, 4x zoom
Radio:  on
Musiikkisoitin:  MP3/AAC/eAAC+/WMA (video MPEG-4/H.263/H.264/WAV)
Valmiusaika:  384 h
Puheaika:  noin 5 h (2G), noin 3 ½ h (3G
Käyttöjärjestelmä:  Symbian OS 9.3, Series 60
Tiedonsiirto:  GPRS, EDGE, WLAN, Bluetooth 2.1
Liitännät:  2 mm latausliitäntä, MicroUSB 2.0 -liitäntä (tiedonsiirto ja lataus), 3,5 mm audioliitäntä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia X5 on matkapuhelinvalmistaja Nokian valmistama kesäkuussa 2010 julkaistu ja syyskuussa 2010 myyntiin tullut matkapuhelin.
Tietoja > Virranhallinta

950 mAh (BL-5F)-akku (Li-Ion)
Tietoja > Viestintä

Nokia Messaging Service 2.0
MMS
Flash-viestit
Tietoja > Internetselain

Opera Mini -selain
TCP/IP-tuki
Adobe FlashLite 3.0
Java MIDP 2.1 -tuki
Tietoja > Muut sovellukset

Kalenteri, muistio, ääninauhuri, kello, laskin, tehtäväluettelo, sekuntikello, ajastin ja muunnin
Ovi Kauppa
Tietoja > Muuta

Värivaihtoehdot: vaaleanpunainen, sininen, musta, kelta-vihreä, violetti
Aiheesta muualla

Käyttöohjeet (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Nuorgam (sukunimi)

Nuorgam on saamelainen sukunimi, jonka tunnetuin kantaja lienee Juha Vainion kappaleesta Matkalla pohjoiseen kuuluisaksi tullut Jouni Nuorgam, jonka matkamuistomyymälä Jouni Nuorgam Shop sijaitsee Inarissa Kaamasen kylässä Nelostien ja Karigasniementien risteyksessä. Myymälän nimi on pysynyt samana, vaikka Jouni Nuorgam siirtyi eläkkeelle ja myymälää hoitaa hänen poikansa Olli-Veli Nuorgam.
Tunnettuja Nuorgameja

Anne Nuorgam (s. 1964), saamelainen tutkija ja saamelaispoliitikko
Emmi Nuorgam (s. 1988), saamelainen tutkija ja projektipäällikkö
Miisa Nuorgam (s. 1992), saamelainen toimittaja ja e-urheiluvaikuttaja
Now That’s What I Call Music! 88

| Now That’s What I Call Music! 88 Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1983, 1992, 2013–2014
 Julkaistu: 18. heinäkuuta 2014
 Tyylilaji: Pop
 Kesto: 76.34 (CD1) 78.15 (CD2)
 Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment, EMI, Virgin Music Group, UMG, Warner Music Group
Now!-sarjan muut julkaisut
| Now That’s What I Call Music! 87 2014 | Now That’s What I Call Music! 88 2014 | Now That’s What I Call Music! 89 2014 |
Now That’s What I Call Music! 88 tai Now! 88 on kaksilevyinen kokoelma-albumi, joka julkaistiin kansainvälisesti 18. heinäkuuta ja Isossa-Britanniassa 21. heinäkuuta 2014. Se on Now!-sarjan kahdeksaskymmeneskahdeksas albumi ja se on saatavilla sekä CD-levyinä että digitaalisesti ladattavana. Official Charts Company raportoi albumin olleen heinäkuun loppuun mennessä vuoden 2014 nopeiten myynyt albumi, myyden ensimmäisen viikon aikana 224 000 kopiota.
Now 88 sisältää viisitoista kappaletta, jotka ovat saavuttaneet Britannian singlelistan ensimmäisen sijan ja ne ovat: "Ghost", "Sing", "Stay with Me", "Waves", "Problem", "I Will Never Let You Down", "The Man", "It's My Birthday", "Me and My Broken Heart", "Rather Be", "Hideaway", "Gecko (Overdrive)", "Nobody to Love", "Summer" ja "I Wanna Feel".
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Ella Henderson: Ghost – 3.34  Ed Sheeran: Sing – 3.53  Sam Smith: Stay with Me – 2.52  George Ezra: Budapest – 3.21  Mr Probz: Waves (Robin Schulz Remix) – 3.26  Ariana Grande: Problem – 3.13 (feat. Iggy Azalea)  Rita Ora: I Will Never Let You Down – 3.23  Coldplay: A Sky Full of Stars – 3.55  Aloe Blacc: The Man – 3.30  Michael Jackson: Love Never Felt So Good – 3.53  will.i.am & Cody Wise:: It’s My Birthday – 4.12  Iggy Azalea: Fancy – 3.16 (feat. Charli XCX)  Chris Brown: Loyal – 4.23 (feat. Lil Wayne & Tyga)  Clean Bandit: Extraordinary – 4.14 (feat. Sharna Bass)  Jess Glynne: Right Here – 3.39  Ella Eyre: If I Go – 3.00  MKTO: Classic – 2.54  5 Seconds of Summer: Don’t Stop – 2.49  Little Mix: Salute – 3.07  Rixton: Me and My Broken Heart – 3.13  The Vamps: Somebody to You – 3.01 (feat. Demi Lovato)  Idina Menzel: Let It Go – 3.45 :  CD 2 Clean Bandit: Rather Be – 3.47 (feat. Jess Glynne)  Kiesza: Hideaway – 4.12  Oliver Heldens & Becky Hill: Gecko (Overdrive) – 2.45  Sigma: Nobody to Love – 3.09  Calvin Harris: Summer – 3.39  Secondcity: I Wanna Feel – 2.40  Klingande: Jubel – 2.27  Faul & Wad Ad vs. Pnau: Changes – 3.21  Fuse ODG: Dangerous Love – 3.54 (feat. Sean Paul)  DJ Fresh vs. TC: Make U Bounce – 2.43 (feat. Little Nikki)  Shift K3Y: Touch – 2.58  MK: Always (Route 94 Remix) – 2.22 (feat. Alana)  Tiësto: Wasted – 3.06 (feat. Matthew Koma)  John Martin: Anywhere for You – 3.31  Cash Cash: Take Me Home – 3.24 (feat. Bebe Rexha)  Matrix & Futurebound: Don’t Look Back – 4.00 (feat. Tanya Lacey)  Jason Derulo: Wiggle – 3.11 (feat. Snoop Dogg)  DJ Cassidy: Calling All Hearts – 4.45 (feat. Robin Thicke & Jessie J)  Neon Jungle: Welcome to the Jungle – 3.32  Sia: Chandelier – 3.33  The Vamps: Last Night – 3.06  Tove Lo: Stay High – 4.17 (feat. Hippie Sabotage)  Paloma Faith: Only Love Can Hurt Like This – 3.53
Listasijoitukset

| Listat (2014) | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Iso-Britannia (Compilations Chart): 1
Iso-Britannia (Download Albums Chart): 1
Irlanti (Compilations Chart): 1
Käännös suomeksi
Léon Benois

Léon Benois
Léon Benois (ven. Леонтий Николаевич Бенуа, Leonti Nikolajevitš Benua; 23. elokuuta (J: 11. elokuuta) 1856 Pietarhovi – 8. helmikuuta 1928 Leningrad) oli venäläinen arkkitehti. Hän oli ranskalaissyntyisen arkkitehti Nicholas Benoisin poika, taidemaalari Alexandre Benoisin veli ja näyttelijä Peter Ustinovin isoisä.
Benois suunnitteli muun muassa Notre-Damen roomalaiskatolisen kirkon ja mausoleumin Venäjän suurruhtinaille Pietari-Paavalin linnoitukseen Pietariin sekä Aleksanteri Nevskin katedraalin Varsovaan. Benois toimi Pietarin taideakatemian pääjohtajana vuosina 1911–1917 ja oli arkkitehtilehti Zodtšin päätoimittaja.
MRV

MRV (Multiple Re-entry Vehicle) on alkeellinen monikärkiohjus, jossa on monta paluukärkeä. Nämä eivät kuitenkaan kykene ohjautumaan itsenäisesti kohteisiinsa. MIRV on MRV:tä kehittyneempi varsinainen monikärkiohjus.
Nové Zámky

| Nové Zámky |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Nové Zámky
 Koordinaatit: 47°59′0″N, 18°09′0″E 
Valtio:  Slovakia
Alue (kraj):  Nitran alue
Hallinto:  
 – Pormestari:  Otokar Klein
Korkeus:  119 m
Väkiluku (2021):  37 321
 – Väestötiheys:  101,31 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  940 02
Suuntanumero(t):  +421-35
 
 www.novezamky.sk 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nové Zámky on kaupunki Lounais-Slovakiassa. Vuonna 2021 kaupungissa asui vajaa 40 000 asukasta.
Maantiede ja ilmasto

Kaupungin keskusta on rakennettu Nitrajoen rannalle. Vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jonka keskilämpötila on 20,1°C. Nové Zámkyn kaikkien aikojen alin mitattu lämpötila on vuodelta 1929 jolloin se kävi -35°C asteessa.
Historia

Nové Zámkyn ensimmäinen linnoitus valmistui jo 1540-luvulla, kun se rakennettiin puolustukseksi turkkilaisia vastaan. Toisen linnoituksen rakentaminen aloitettiin vuonna 1573. Kaupunki onkin nimetty näiden kahden linnoituksen mukaisesti monikkoon.
Turkkilaiset valtasivat kaupungin vuonna 1663 ja hallitsivat sitä seuraavat 20 vuotta. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan armeija vapautti sen vuonna 1685. Tämän jälkeen linnoitus menetti hiljalleen sotilaallista merkitystään ja se purettiin 1720-luvulla.
Urheilu

Jääkiekkojoukkue HC Nové Zámky pelaa Slovakian korkeimmalla sarjatasolla Extraligassa.
Nähtävyydet ja liikenne

Keskustan katolilainen Pyhän ristin kirkko on rakennettu 1580-luvulla. Vuonna 1740 kaupungissa riehuneen ruttoepidemian muistoksi on pystytetty ryhmä barokkipatsaita.
Nové Zámkyn rautatieasema on eteläisen Slovakian keskeisimpiä risteysasemia, josta on junayhteys myös useisiin naapurimaihin.
Ystävyyskaupungit

Lähde:
Fonyód (Unkari)
Sevnica (Slovenia)
Tábor (Tšekki)
Znojmo (Tšekki)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nové Zámky Wikimedia Commonsissa
Neuvostoliiton jälkeiset konfliktit

Neuvostoliiton, ja sen sateliittivaltioiden, rajamuutoksia kylmän sodan päättymisen seurauksena.
Neuvostoliiton jälkeiset konfliktit ovat perinteisen tulkinnan mukaan sarja aseellisia yhteenottoja levottomuuksia ja mielenosoituksia, jotka juontavat juurensa Neuvostoliiton hajoamiseen vuonna 1991. Vaikka Neuvostoliiton hajoaminen tapahtui suhteellisen rauhanomaisesti sitä seurasi lukuisia haasteita joidenkin vasta perustettujen valtioiden rajoilla. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen muodostui 15 itsenäistä valtiota muuttaen rajalinjat valtionsisäisistä valtioiden välisiksi. Esimerkiksi entisten neuvostotasavaltojen välinen rajakonflikti tulkitaan monesti neuvostoaikana määritetystä rajalinjasta johtuvaksi. Konfliktin synty ei välttämättä suoranaisesti liity neuvostoperintöön, mutta entisen Neuvostoliiton alueella on maan romahtamisen jälkeen syntynyt poikkeuksellisen monta kuolonuhreja vaatinutta konfliktia.
Osa Neuvostoliiton jälkeisistä konflikteista on muuttunut jäätyneiksi konflikteiksi. Moldovassa Transnistrian konflikti on edelleen vailla ratkaisua ja se on luonut käytännössä itsenäisesti toimivan Transnistrian alueen. Transnistrian kriisin taustalla on Moldovan romaniankielisten ja venäjänkielisten väliset ristiriidat. Samankaltainen tilanne syntyi myöhemmin Georgian alueella Etelä-Ossetian ja Abhasian konflikteissa. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen molemmat tasavallat olivat sen ongelman edessä liittyisivätkö ne itsenäistyneeseen Georgian valtioon vai taistelisivatko oman itsenäisyytensä puolesta. Transnistria Etelä-Ossetia ja Abhasia ilmoittivat halukkuutensa pysyä osana Neuvostoliittoa yrittäen säilyttää huomattavan autonomian, joka niillä oli entisenä neuvostotasavallana.
Näiden konfliktien syistä poikkeaa Armenian ja Azerbaidžanin välinen Vuoristo-Karabahin konflikti. Vuoristo-Karabah on Azerbaidžanin sisällä sijaitseva armenialaisenemmistöinen alue. Konflikti alkoi vuonna 1988 ennen Neuvostoliiton hajoamista eikä siihen ole vielä saatu rauhanomaista ratkaisua.
Keski-Aasiassa

| Konflikti | Osapuolet | Osapuolet | Alkanut | Päättyi | Kuolleita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tadžikistanin sisällissota |  Tadžikistan  Venäjä  Uzbekistan  Kazakstan  Kirgisia |  Yhdistynyt Tadžikistanin oppositio   Jamiat-e Islami   Afganistanin islamilainen valtio   –  Al-Qaida  Uzbekistanin islamilainen liike | 5. toukokuuta 1992 | 27. kesäkuuta 1997 | 20 000 – 150 000 |
| Batkenin konflikti |  Kirgisia   Venäjä (aineellinen tuki)  Uzbekistan (sotilaallinen tuki) |  Uzbekistanin islamilainen liike | 30. heinäkuuta 1999 | 27. syyskuuta 1999 | 1 182 kuollutta |
| Andijanin verilöyly |  Uzbekistan hallitus | Mielenosoittajat Andijanin kaupungissa | 13. toukokuuta 2005 | 13. toukokuuta 2005 | 187–1 500 kuollutta |
| Kirgisian vallankaappaus 2010 |  Kirgisian hallitus |  Kirgisian Oppositio | 6. huhtikuuta 2010 | 14. joulukuuta 2010 | 118 kuollutta |
| Etelä-Kirgisian etniset mellakat |  Kirgisian hallitus | etniset kirgiisit  etniset uzbekit | 19. toukokuuta 2010 | Kesäkuu 2010 | 393–893 kuollutta |
| Vuoristo-Badahšanin kapina |  Tadžikistan |  Yhdistynyt Tadžikistan oppositio | 19. syyskuuta 2010 | Syyskuu 2015 | 191–206 kuollutta |
| Zhanaozenin verilöyly |  Kazakstanin hallitus | lakkovia öljytyöläisiä Zhanaozenin kaupungissa | 16. joulukuuta 2011 | 17. joulukuuta 2011 | yli 14 kuollutta |
| Dunganien ja kazakkien etniset yhteenotot |  Kazakstan | etniset kazakkit etniset dungaanit | 8. helmikuuta 2020 | 11 kuollutta |  |
| Kirgisian vallankumous 2020 |  Kirgisian hallitus |  Kirgisian oppositio | 5. lokakuuta 2020 | 15. lokakuuta 2020 | 1 kuollutta |
| Kirgisian ja Tadžikistanin rajasota |  Kirgisian hallitus |  Tadžikistan | 28. huhtikuuta 2021 | 1. toukokuuta 2021 | 45 kuollutta |
| Kazakstanin mielenosoitukset 2022 |  Kazakstanin hallitus  Kollektiivinen turvallisuusjärjestö  |  Kazakstanin oppositio | 2. tammikuuta 2022 | 11. tammkuuta.2022 | 257 kuollutta |
| Karakalpakstanin mielenosoitukset |  Uzbekistan |  Karakalpakstan | 1. elokuuta 2022 | 3. elokuuta 2022 | 21 kuollutta |
| Kirgisian ja Tadžikistanin rajasota |  Kirgisia |  Tadžikistan | 27. tammikuuta 2022 | 20. syyskuuta 2022 | 146 kuollutta |
Pohjois-Kaukasiassa

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konflikti | Osapuolet | Osapuolet | Alkanut | Päättyi | Kuolleita |
| Prigorodnyn konflikti |  Pohjois-Ossetia-Alania  Venäjä |  Ingušia | 30. lokakuuta 1992 | 6. marraskuuta 1992 | 600 kuolleita |
| Ensimmäinen Tšetšenian sota |  Venäjä |  Itškerian tšetšeenitasavalta | 11. joulukuuta 1994 | 31. elokuuta 1996 | 46 500 kuollutta |
| Dagestanin sota |  Venäjä |  Dagestanin islamilainen Djamaat | 7. elokuuta 1999 | 14 .syyskuuta 1999 | 2775 kuollutta |
| Toinen Tšetšenian sota |  Venäjä |  Itškerian tšetšeenitasavalta | 26. elokuuta 1999 | 31. toukokuuta 2000 | 20 500 kuollutta |
| kapinat Tšetšeniassa |  Venäjä |  Itškerian tšetšeenitasavalta   Kaukasian emiraatti  | 1. kesäkuuta 2000 | 16. huhtikuuta 2009 | ei tietoa |
| Ingušian sota |  Venäjä |  Kaukasian emiraatti  | 21. heinäkuuta 2007 | 19. toukokuuta 2015 | 871 kuollutta |
| Pohjois-Kaukasian levottomuudet |  Venäjä |  Kaukasian emiraatti    Islamilainen valtio  | 16 huhtikuuta 2009 | 19. joulukuuta 2017 | 3 500 kuollutta |
| Islamilaisen valtion kapinat Pohjois-Kaukasiassa |  Venäjä |  Islamilainen valtio    Imaami Šamilin pataljoona | 20. joulukuuta 2017 | käynnissä | yli 250 kuollutta |
Itä-Euroopassa

| Konflikti | Osapuolet | Osapuolet | Alkanut | Päättyi | Kuolleita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gagauzian konflikti |  Gagauzian tasavalta  |  Moldova | 12. marraskuuta 1989 | 14. tammikuuta 1995 | ei tietoa |
| Transnistrian konflikti |  Transnistria  Venäjä  |  Moldova Sotilaallinen tuki:  Romania  Ukraina | 2. syyskuuta 1990 | meneillä | ei tietoa |
| Transnistrian sota |  Transnistria  Venäjä Diplomaattinen tuki:  Ukraina |  Moldova Sotilaallinen tuki:  Romania | 1. maaliskuuta 1992 | 21. heinäkuuta 1992 | 1 000 kuolleita |
| Venäjän perustuslaillinen kriisi |  Venäjä: Boris Jeltsinin tukijat |  Venäjä     Venäjän korkein neuvosto | 21. syyskuuta 1993 | 4. lokakuuta 1993 | 147 kuolleita |
| Euromaidan ja Ukrainan vallankumous 2014 |  Ukrainan hallitus Diplomaattinen tuki:  Venäjä |  Ukraina opposition Diplomaattinen tuki:  Euroopan unioni | 21. marraskuuta 2013 | 22. helmikuuta 2014 | 121 kuolleita |
| Krimin miehitys  |  Venäjä |  Ukraina  | 20. helmikuuta 2014 | 26. maaliskuuta 2014 | 3 kuolleita |
| Itä-Ukrainan mielenosoitukset 2014 |  Donetskin kansantasavalta  Luhanskin kansantasavalta  Venäjä |  Ukraina  | 22. helmikuuta 2014 | 2. toukokuuta 2014 | ei tietoa |
| Itä-Ukrainan sota |  Donetskin kansantasavalta  Luhanskin kansantasavalta  Venäjä |  Ukraina  | 6. huhtikuuta 2014 | 24. helmikuuta 2022 | 14 000 kuolleita |
| Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022– |  Venäjä –  Donetskin kansantasavalta –  Luhanskin kansantasavalta Sotilaallinen tuki:  Valko-Venäjä   Pohjois-Korea  Syyria  Iran  Eritrea  Venezuela   Myanmar   Mali   Nicaragua  Transnistria  Etelä-Ossetia  Abhasia |  Ukraina Sotilaallinen tuki:  Yhdysvallat  Nato  Euroopan unioni –  Ranska –  Saksa –  Alankomaat  –  Italia –  Espanja  –  Tšekki –  Puola –  Liettua –  Latvia –  Viro –  Tanska –  Norja –  Suomi –  Ruotsi  Britannia  Taiwan  Turkki   Kanada  Meksiko  Australia  Etelä-Korea  Uusi-Seelanti  Kuwait  Marokko  Sveitsi  Sudan  Jordania  Singapore  Pakistan  Argentiina  Moldova : Georgian legioona  Valko-Venäjän kansantasavalta   Itškerian tšetšeenitasavalta | 24. helmikuuta 2022 | meneillään |  |
| Belgorodin alueen hyökkäykset |  Venäjä |  Venäjän vapauden legioona  Venäjän vapaaehtoisjoukko Venäjän Valko-Venäjän Puolan ja Tšetšenian militanttiryhmät Ukraina (Venäjän väittämä, Ukraina kiistää) | 22. toukokuuta 2023 | meneillään | ei tietoa |
| Wagner-ryhmän kapina |  Venäjä |  Ryhmä Wagner | 23. toukokuuta 2023 | 24. toukokuuta 2023 | väh. 13 |
| Kurskin alueen hyökkäys |  Venäjä |  Ukraina | 6. elokuuta 2024 | meneillään | ei tietoa |
Nokia 5140

| Nokia 5140 |
| --- | --- |

Julkaistu:  2003
Käyttöverkot:  GSM 850/900/1800/1900
Mitat:  106 × 47 × 24
Paino:  100
Näytön kuvatarkkuus:  128 × 128
Värien lukumäärä:  4 096
Muisti:  500 nimeä puhelinluettelossa, ei muistikorttipaikkaa
Kamera:  VGA (640 × 480) videokuvauksella
Radio:  kyllä
Musiikkisoitin:  ei
Valmiusaika:  maks. 300 h
Puheaika:  maks. 5 h
Tiedonsiirto:  GPRS, EDGE
Liitännät:  infrapuna, USB
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 5140 on Nokian vuonna 2003 julkaistu matkapuhelin. Nokian 5140 on mallin 5210 seuraaja valmistajan roiske- ja pölysuojatussa mallisarjassa. Mallin erikoisuuksina ovat mm. vatupassi, kompassi, lämpö- ja desibelimittari.
Ominaisuudet

ennakoiva tekstinsyöttö
sekuntikello
pelit: Adventure Race, lisää ladattavissa internetistä
Aiheesta muualla

Nokia 5140/5140i - Tuki
Nokia 5140 - Käyttöohjeet[vanhentunut linkki]
Nokia 5140i - Käyttöohjeet (Arkistoitu – Internet Archive)
Ola Fredricson

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 5. helmikuuta 1968 (ikä 56)
Syntymäpaikka: Nässjö, Ruotsi
Pelipaikka: Ent. keskikenttäpelaaja ja ent. valmentaja
Seura
Seura:  Ruotsi
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1983–1991 | Nässjö IF | - | (-) |
| 1991-1997 | IF Boltic | - | (-) |
| 1997-2000 | Västerås SK | - | (-) |
| 2000-2004 | BS BolticGöta, Karlstad | - | (-) |
| 2004-2005 | Otterbäckens BK | - | (-) |
Maajoukkue
| -1991 |  Ruotsi U18 | 18 | (-) |
| 1992-1999 |  Ruotsi | 79 | (27) |
Valmennusura
2005-2006:  BS BolticGöta (apuvalmentaja)
2006–2007:  BS BolticGöta (päävalmentaja)
2007-2008:  Gripen Trollhättan BK (joukkueenjohto)
2010–2011:  IF Boltic (päävalmentaja)
2016–2017:  Otterbäckens BK (päävalmentaja)
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 21.1.2021.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 21.1.2021.
Ola Fredricson (s. 5. helmikuuta 1968) on entinen ruotsalainen jääpalloilija, nykyinen jääpallovalmentaja.
Hän aloitti pelaajauransa kotipaikkakuntansa Nässjön joukkueessa 16-vuotiaana, jossa hän kaudella 1990-1991 oli nostamassa Nässjö IF:ää pääsarjaan eli Allsvenskaniin. Kuitenkin hän vaihtoi syksyllä 1991 ajan ruotsalaiseen suurseuraan karlstadilaiseen IF Bolticiin, jossa hän pelasi kevääseen 1997 voittaen yhden mestaruuden ja ollen lisäksi kaksi muuta kertaa loppuottelussa häiävänä osapuolena. IF Boltic oli myös menestyvä Eurooppa cup- ja Maailman cup-seura. Syksyllä 1991 hän vaihtoi seuraa eli Västerås SK:n riveihin, jossa hän saavutti kaksi Ruotsin mestaruuta. Kaikkiaan jääpallon pääsarjapelejä kertyi 773 ottelua, joissa hän teki 441 maalia.
Claesson pelasi 1990-luvulla urallaan 79 maaottelua. Hän oli viisissä MM-kisoissa ja saavutti kolme MM:ää vuosina 1993, 1995 ja 1997. MM-otteluissa hän on tehnyt 27 ottelussa kaikkiaan 11 maalia.
Saavutukset

Maajoukkueessa
3 MM-kultaa: 1993, 1995 ja 1997
1 MM-hopea: 1991
1 MM-pronssi: 1999
Seurajoukkueissa
3 Ruotsin mestaruutta: 1995 IF Bolticin riveissä, 1998 ja 1999 Västerås BK:n riveissä,
2 Ruotsin mestaruushopeaa: 1992, ja 1993 IF Bolticin riveissä,
Jääpallon maailmancup-mestari: 1993 Vetlandan riveissä sekä 1999 ja 2001 Hammarbyn riveissä,
Jääpallon Euroopan cup-mestari: 1995 ja 1996 IF Bolticin ja 1997 Västerås BK:n riveissä
Henkilökohtaisesti
Vuosien 1993 ja 1995 MM-kisojen paras keskikenttäpelaaja,
2 kertaa Ruotsin vuoden jääpalloilija: 1993 ja 1998
Ruotsin jääpallon Stora Grabbar #30 ja Ruotsin urheilun Stora Granbbar #203
Nokia 5200

| Nokia 5200 |
| --- | --- |
 Nokia 5200
Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  2006
Käyttöverkot:  GSM 900/1800/1900
Mitat:  92,4 × 48,2 × 20,7 mm
Paino:  104 g
Kamera:  VGA, 640 × 480 px
Radio:  Stereo FM
Valmiusaika:  263 h
Puheaika:  3 h 10 min
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 5200 on Nokian valmistama matkapuhelin, jossa on liukuläppä ja musiikkisoitin.
Ominaisuudet

kalenteri
WAP
GPRS
VGA
128 × 160 pikselin näyttö
Bluetooth
IrDA infrapunayhteys
musiikkinäppäimet
Aiheesta muualla

Käyttöohjeet (Arkistoitu – Internet Archive)
Nokia 5200 - Tuki
Nokia 6620

| Nokia 6620 |
| --- | --- |

Julkaistu:  2004
Käyttöverkot:  GSM 850/900/1800
Mitat:  109 × 58 × 24
Paino:  122
Näytön kuvatarkkuus:  176 × 208
Värien lukumäärä:  65 000
Muisti:  sisäinen 12 Mt, RS-MMC -muistikorttipaikka (mukana 32 Mt muistikortti)
Kamera:  VGA (640 × 480) videokuvauksella
Radio:  ei
Musiikkisoitin:  kyllä
Valmiusaika:  noin 190 h
Puheaika:  noin 4 h
Käyttöjärjestelmä:  Symbian OS v7.0s, Series 60
Tiedonsiirto:  GPRS , EDGE
Liitännät:  Bluetooth 1.1, infrapuna, USB
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 6620 on Nokian vuonna 2004 julkaistu matkapuhelin.
Ominaisuudet

ennakoiva tekstinsyöttö
värit: harmaa
Luettelo Euroopan unionin toimintakieltoon asettamista lentoyhtiöistä

Tämä on luettelo Euroopan unionin toimintakieltoon asettamista lentoyhtiöistä eli niin sanottu lentoyhtiöiden musta lista. Euroopan unionin päätöksellä jokin lentoyhtiö saatetaan asettaa toimintakieltoon Euroopassa turvallisuuslaiminlyöntien vuoksi. EU saattaa myös rajoittaa joidenkin yhtiöiden toimintaa Euroopassa.
Lentoyhtiöiden musta lista

Seuraavien yhtiöiden toimintaa on rajoitettu tai niiden toiminta on kielletty Euroopassa.
Lentoyhtiöiden musta lista > Afghanistan

Ariana Afghan Airlines (poikkeuksena yksi Ranskaan rekisteröity kone)
Lentoyhtiöiden musta lista > Angola

Aerojet
Air26
Air Gemini
Air Gicango
Air Jet
Air Nave
Alada
Angola Air Services
Diexim
Gira Globo
Heliang
Helimalongo
Mavewa
Rui & Conceicao
Sonair
Lentoyhtiöiden musta lista > Benin

Aero Benin
Africa Airways
Alafia Jet
Benin Golf Air
Benin Littoral Airways
Cotair
Royal Air
Trans Air
Lentoyhtiöiden musta lista > Gabon

Air Services
Air Tourist
Nationale Et Regionale Transport
Nouvelle Air Affaires Gabon
Scd Aviation
Sky Gabon
Solenta Aviation Gabon