Kemialliset sisäilmatutkimukset
Sisäilman kemialliset epäpuhtaudet

Sisäilman kemialliset epäpuhtaudet ovat hiukkasmaisia tai kaasumaisia aineita, ja yleensä ne luokitellaan orgaanisiin, epäorgaanisiin, biologisiin tai radioaktiivisiin yhdisteisiin , joista kemiallisten sisäilmatutkimusten yhteydessä käsitellään pääasiassa kahta ensimmäistä.
Sisäilman huonelämpötilassa esiintyvien orgaanisten aineiden pitoisuuksia kuvataan VOC-pitoisuuksilla (Volatile Organic Compounds, haihtuvat orgaaniset yhdisteet). Nopea kaupungistuminen ja teollistuminen ovat lisänneet VOC-päästöjä, ja niitä pidetään merkittävinä sisäilman epäpuhtauksien aiheuttajina. Atmospheric Environment -tiedelehden artikkelin mukaan VOC-yhdisteitä voi vapautua esimerkiksi rakennusmateriaaleista, siivousaineista, lakkojen, maalien ja liimojen liuottimista, ilmastointi- ja ilmanvaihtojärjestelmistä ja toimistotarvikkeista, kuten tulostimista  .
Yleisimpiä VOC-yhdisteitä ovat halogenoidut yhdisteet, alkoholit, ketonit, aromaattiset yhdisteet ja eetterit , ja sisäilman kannalta merkittäviä orgaanisia yhdisteitä voivat olla esimerkiksi karbonyyliyhdisteet ja aldehydit. Haitallisia sisäilmassa esiintyviä kemiallisia yhdisteitä ovat myös PAH-yhdisteet (polysykliset aromaattiset hiilivedyt), kuten bentseeni (C6H6), styreeni (C8H8) , naftaleeni (C10H8), bentso(e)pyreeni (C20H12), trikloorietyleeni (C2HCl3) ja tetrakloorietyleeni (C2Cl4).  (Taulukko 1)
Aldehydeihin kuuluva formaldehydi (CH2O) on yleinen sisäilman epäpuhtaus, jota voi esiintyä esimerkiksi uusissa puukomposiitteja sisältävissä huonekaluissa, rakennusmateriaaleissa   ja kosmetiikan säilöntäaineissa . Formaldehydiä syntyy ilmaan orgaanisen aineen palamisesta mm. tupakoinnista, ruuanlaitosta (kaasu- ja puuhellat), lämmityksestä (avotakat) ja liikenteestä. Formaldehydin emissioon rakennusmateriaaleista vaikuttavat esimerkiksi lastulevyn määrä rakenteissa, ilmanvaihdon riittävyys, sisäilman lämpötila ja suhteellinen kosteus. Formaldehydi on myös karsinogeeninen eli syöpää aiheuttava aine .
| Yhdisteryhmä | Esimerkkiyhdisteitä | Päästölähteitä |
| --- | --- | --- |
| Alifaattiset hiilivedyt | Heptaani, oktaani, nonaani | Puhdistusaineet, rakennusmateriaalit |
| Aromaattiset hiilivedyt | Bentseeni, styreeni, naftaleeni, tolueeni, ksyleeni | Ulkoilman kautta sisälle kulkeutuvat liikenteen ja teollisuuden päästöt, tupakointi |
| Terpeenit | Limoneeni, alfa-pineeni, 3-kareeni | Puhdistusaineet, hajusteet, hygieniatuotteet, puupohjaiset tuotteet, maalit, elintarvikkeet |
| Alkoholit | 1-butanoli, 2-etyyli-1-heksanoli | PVC-materiaalit |
| Aldehydit | Bentsaldehydi, heksanaali, nonanaali, formaldehydi (VVOC-yhdiste) | Tupakointi, ruuanlaitto, kynttilöiden poltto, puhdistus- ja desinfiointiaineet, rakennus- ja sisustusmateriaalit kuten parketit ja matot |
Sisäilman kannalta merkittäviä epäorgaanisia kaasumaisia yhdisteitä voivat olla hiilidioksidi (CO2) ja -monoksidi (CO), tupakansavu, otsoni (O3), ammoniakki (NH3), rikkidioksidi (SO2) ja muut rikki- ja typpiyhdisteet, kuten rikkivety (H2S) ja typen oksidit (NOx).
Esimerkki biologisista, sisäilmaongelmia aiheuttavista yhdisteistä, ovat sienimikrobit, joita esiintyy kosteissa tiloissa, kuten kylpyhuoneissa ja pesutiloissa . Esimerkki radioaktiivisista yhdisteistä on radon (Rn) .
Sisätiloissa tapahtuvat kemialliset reaktiot voivat olla monimutkaisia, mikä vaikeuttaa niiden ymmärtämistä erityyppisissä sisäolosuhteissa, joissa esimerkiksi suhteellinen kosteus vaikuttaa reaktiomekanismeihin ja kinetiikkaan. Nämä tietopuutteet voivat johtaa epätäydelliseen toksikologiseen ja kemikaalien annoksen ja terveyden epidemiologiseen arviointiin .