RFID
Esimerkkejä toteutuksesta

Teollisuus: Suuri RFID:in läpimurto tapahtuu teollisuuden ja yritysten logistisiin ongelmiin ja haasteisiin vastaamisessa. Hyötyjä on mahdollista saavuttaa prosessien tehostumisena, hävikkien vähentymisenä, työtehokkuuden kasvamisena ja asiakaspalvelun parantumisena. RFID-tägeillä voidaan logistiikassa seurata ajantasaisesti tavaraliikennettä, varastokiertoa sekä tehdä automaattista tunnistamista. Logistiikan suunnittelu ja ohjaus on mahdollista kohdistaa yksittäiseen tuotteeseen, ja esimerkiksi viallisten tuotteiden jäljitettävyys helpottuu. RFID-tekniikkaa voidaan soveltaa muun muassa logistiikassa konttiliikenteen tunnistuksessa. Kontista, joka sisältää tägin, voidaan helposti selvittää sen ID-numero, sisältö ja oven lukitus. Pian on mahdollista myös valvoa kontin sisältöön ja kuljetusten laatuun vaikuttavia asioita, kun tägin avulla saadaan tietoa lämpötilasta, kosteudesta, tärinästä, korroosiosta ja pilaantumisesta.
Kaupat: Päivittäistavarakaupassa tuotteiden tunnistaminen perustuu vielä pitkälti viivakoodeihin, eikä RFID:iin perustuvia järjestelmiä ole laaja-alaisesti käytössä. Varmasti tunnetuin RFID-käyttöönotto kaupan alalla on Wal-Mart -kauppaketjun käsialaa. RFID-ratkaisun toivottiin tuovan pienempien palkkakustannusten, paremman varastonhallinnan ja parempien edellytytysten reagoida markkinoiden muutoksiin kaltaisia hyötyjä . Wal-Martin ja muiden kauppaketjujen ongelmana ovat muun muassa kadotetut tai väärään paikkaan toimitetut tuotteet sekä se, että kuljetuslavallisissa ei välttämättä ole aina täsmälleen tilattua määrää tuotteita. Ongelmien ratkaisemiseksi voidaan käyttää RFID:tä, joka mahdollistaa kuljetuslavojen seurannan ja yksittäisten tuotteiden tunnistamisen lavoilta ilman, että pakkauksia pitää avata laskutoimitusta varten.lähde?
Tutkimukset osoittavat, että tuotteet on loppuunmyyty elintarvikemyymälöistä ja tavarataloista keskimäärin 7 % ajasta; jotkin suosituimmat tuotteet ovat loppuunmyytyjä 17 % ajasta. Tämä tarkoittaa myyntimenetyksiä, kun kaupat tilaavat tuotteita liikaa tai vain suosituimpia tuotteita. RFID-järjestelmän avulla Wal-Martin on mahdollista seurata kuljetuslavoja, pakkauksia ja jopa yksittäisiä tuotteita. Esimerkiksi tilanteessa, jossa kauppaan saapuu lavallinen muropaketteja, voidaan RFID-järjestelmän avulla nopeasti määrittää montako yksittäistä muropakettia lavalla on. Tämä tieto välitetään automaattisesti varastonhallintajärjestelmään, jolloin myymälänhoitaja pystyy seuraamaan tuotteiden menekkiä ja tilaamaan tarvittaessa luotettavan tiedon pohjalta lisää tuotteita.lähde?
Muut: Tavalliset kuluttajat tulevat tulevaisuudessa törmäämään enenevissä määrin RFID-tägillisiin tuotteisiin ja järjestelmiin. RFID-tunnistamiseen pohjautuvia ratkaisuja on käytössä jo erilaisissa kulunvalvontajärjestelmissä, autojen käynnistyksenestojärjestelmissä, kirjastojärjestelmissä, tietullijärjestelmissä sekä joukkoliikenteen matkakorttijärjestelmissä.lähde?
RFID-tekniikkaa on nähty jo muun muassa Nokian bluetooth-matkapuhelimissa. Tämä ns. NFC (Near Field Communication) -tekniikka mahdollistaa tiedon välittämisen kahdensuuntaisesti matkapuhelimen ja taustajärjestelmän välillä. NFC-tägejä voidaan lukea matkapuhelimella tai vastaavasti matkapuhelimella voidaan koskettaa RFID-lukijana toimivaa laitetta. Teknologiaa arvellaan voitavan hyödyntää lähitulevaisuudessa arkipäiväisessä elämässä muun muassa erilaisissa maksutapahtumissa, joita kuluttaja voi kontrolloida matkapuhelimensa avulla esimerkiksi julkisissa kulkuneuvoissa tai kaupan kassalla.
Passit: Suomessa on vuodesta 2006 alkaen myönnetty biometrisiä passeja jotka sisältävät mikrosirun ja antennin, joiden avulla lukijalaite lukee sirun tietoja. Suomessa käyttöön otettavat biometriset passit sisältävät ICAO:n määrittelemän standardin mahdollistamat tietoturvaominaisuudet, jotka estävät passin etälukemisen salaa. Sirun ja lukijan välinen tietoliikenne on salattu, eikä sirua ole mahdollista vaihtaa toiseen. Sormenjälkien tallentaminen biometriseen passiin otettiin Suomessa käyttöön vuonna 2009. Biometrisellä passilla pyritään vaikeuttamaan passien väärentämistä ja siihen liittyvää kansainvälistä rikollisuutta sekä nopeuttamaan suurien matkustajamäärien tunnistamista. Biometrinen passi on myös edellytys viisumivapauden säilyttämiselle Yhdysvaltoihin.
Kirjastot: Suomalaisten kirjastojen RFID-tägejä hallinnoi Kansalliskirjasto. Kirjastoissa RFID-tägejä voidaan käyttää muun muassa lainaukseen, kulunvalvontaan, inventointiin ja tietokoneille kirjautumiseen. Sillä voidaan korvata viivakoodi ja hävikinestotarrat ja se on liitettävissä myös kirjastokortteihin, joissa on mikrosiru. Kansalliskirjaston mallin mukaisesti RFID-tägi koostuu kolmesta osasta: pakollisesta osasta sekä strukturoidusta ja strukturoimattomasta lisäosasta:
Pakollinen osa: Sisältää muun muassa käyttötavan, nide- tai henkilönumeron ja omistajakirjaston maa- ja kirjastotunnuksen. Tämä osa on kirjoitussuojattu. 
Strukturoitu lisäosa: Tähän osaan voidaan sisällyttää muun muassa palautusautomaatteja ohjaavia tietoja (esim. helposti särkyvä tallennetyyppi) ja hankintavaiheessa tarvittavia tietoja, jotka sovitaan kirjaston ja toimittajan välillä (esim. toimittajatunnus, tilausnumero). Näitä tietoja voidaan tarvittaessa kirjoittaa uudelleen. 
Strukturoimaton lisäosa: Kansainvälisestä käytännöstä poikkeavat määritykset tulee sisällyttää tähän osaan, jotta varmistetaan tunnisteen yhteensopivuus kaikkien eri järjestelmien kanssa. Tämän lisäosan elementeistä päätetään kansallisessa työryhmässä. Suomessa tällainen elementti on esim. MARC-formaatin mukainen tallennetyyppi. Tätä tietomallia on käytetty muun muassa Teknillisen korkeakoulun kirjaston RFID-hankkeessa, jossa kurssikirjojen lukusalikappaleet siirrettiin asiakkaiden itsepalvelukäyttöön.
Lääketeollisuus ja sairaalat: Lääketeollisuus hyödyntää RFID-tekniikkaa lääkkeiden aitouden varmistamiseen. Esimerkiksi Pfizerin Viagra-lääkepurkkeihin on liimattu HF-alueen 13,56 MHz:n taajuuden RFID-tägit. Lisäksi lähetyslaatikot on merkitty UHF-alueen RFID-tägeillä. Järjestelmän avulla jälleenmyyjät voivat varmistua myytävän Viagran aitoudesta. Saatuaan tuotteet jälleenmyyjät lukevat lääkepurkit RFID-lukijalla. Jos tuotteen tiedot eivät täsmää, järjestelmä ilmoittaa siitä.
Sairaaloissa tägeihin syötetään potilaan nimi ja suunnitellun leikkauksen suunnitelma, jonka jälkeen tägi sijoitetaan potilaan sairauskertomukseen. Sairauskertomuksessa olevan tägin avulla leikkaussalissa on mahdollista saada selville potilaan tiedot ja tehtävät toimenpiteet ja verrata niitä paperiseen sairauskertomukseen. RFID:n avulla on myös mahdollista pitää listaa leikkausinstrumenteista; näin vältytään ikävistä tilanteista, joissa potilaan sisälle on jäänyt esimerkiksi neuloja.
Kulunvalvonta: RFID-tekniikkaa hyödynnetään jo joidenkin yritysten kulunvalvonnassa ja tulevaisuudessa sen odotetaan tulevan myös yksityishenkilöiden käyttöön. Visiona on, että yhdellä RFID-avaimella voitaisiin mahdollistaa pääsy useisiin eri fyysisiin tiloihin. Avainkäyttöisessä tunnisteessa ei ole omaa virtalähdettä, joten se on passiivinen tunniste. Kuuluu korkeampien taajuuksien tunnisteisiin, joiden taajuus on 13,56 MHz. Ne saavat virtansa lukijan muodostamasta sähkökentästä ja hyödyntävät sitä myös tiedon siirtämisessä. Näiden tunnisteiden lukuetäisyys on maximissaan 1-1,5 m. Tunnisteet maksavat halvimmillaan 0,05 €. Tunniste sisältää yhden, ainutlaatuisen sarjanumeron, jota ei voi muuttaa. Saman tunnisteen tiedot voidaan lisätä usean eri taustajärjestelmän tietokantaan, mikä mahdollistaa kulkuoikeudet useisiin eri tiloihin (kuten koti, työ, koulu). Jottei avaimen tiedot päädy vääriin käsiin, käytetään tietojen salauksessa julkisen avaimen salausmenetelmää. RFID vaatii hyvin monen tason standardointia: mm. teknologia, tietosisältö, yhdenmukaisuus, sovellukset. Korkeiden taajuuksien tunnisteille on ollut ISO/IEC 15693 standardit käytössä jo vuodesta 1999 ja ISO/IEC 18000-3 standardi julkaistiin 2006 vuoden alkupuoliskolla.
Lemmikkieläimet: Passiivisella RFID-tunnisteella toimivia mikrosiruja on alettu käyttää yleisesti lemmikkieläinten tunnistukseen ja mikrosirutus on 2000-luvun aikana laajalti korvannut Suomessa lemmikkieläimillä tunnistusmerkintänä aiemmin käytetyn tatuoinnin. Ihon alle tyypillisesti eläimen niskaan asetettavilla mikrosiruilla merkitään tyypillisimmin koiria, kissoja, hevosia ja frettejä. Suomessa valtakunnallista koirarekisteriä ylläpitävä Suomen Kennelliitto on päättänyt että vuoden 2009 alusta lähtien kaikki liiton rekisteriin merkittävät koirat on pakollista tunnistusmerkitä ennen rekisteröintiä. Eläinten maasta vientiä ja tuontia valvovan Eviran mukaan 3.7.2011 alkaen rajan yli kuljetettavan eläimen on oltava tunnistusmerkitty mikrosirulla (EU asetus n:o 998/2003). Mikrosirun tulee olla ISO 11784-standardin mukainen ja käyttää HDX- tai FDX-B-tekniikkaa.lähde?