stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääpallon Suomensarja 1960
Suomensarja > Etelälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 2 | 2 | 0 | 0 | 9–3 | 4 |
| Porvoon Akilles | 2 | 0 | 0 | 2 | 3–9 | 0 |
HJK SM-sarjakarsintaan.
Suomensarja > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pargas IF | 2 | 1 | 0 | 1 | 14–9 | 2 |
| Vaajakosken Pallo | 2 | 1 | 0 | 1 | 8–7 | 2 |
| Tampereen Ilves-Kissat | 2 | 1 | 0 | 1 | 8–14 | 2 |
Uusinta: Pargas IF - Vaajakosken Pallo 3–1
PIF SM-sarjakarsintaan.
Suomensarja > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lappeenrannan Pallo-Toverit | 2 | 2 | 0 | 0 | 11–3 | 4 |
| Joensuun Maila-Pojat | 2 | 1 | 0 | 1 | 9–5 | 2 |
| Kajaanin Jää-Hukat | 2 | 0 | 0 | 2 | 1–13 | 0 |
LrPT SM-sarjakarsintaan.
Suomensarja > Pohjoislohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Työväen Palloilijat | 2 | 2 | 0 | 0 | 12-4 | 4 |
| Vasa IFK | 2 | 1 | 0 | 1 | 6–5 | 2 |
| Tornion Palloveikot | 2 | 0 | 0 | 2 | 2–11 | 0 |
OTP SM-sarjakarsintaan.
SM-sarjakarsinta

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | OTP | LaPT | HJK | PIF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Työväen Palloilijat | 3 | 2 | 1 | 0 | 20-9 | 5 |  | - | 3-3 | 9-0 |
| Lappeenrannan Pallo-Toverit | 3 | 2 | 0 | 1 | 22-10 | 4 | 6-8 |  | - | 14-2 |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 3 | 1 | 1 | 1 | 8-8 | 3 | - | 0-2 |  | - |
| Pargas IF | 3 | 0 | 0 | 3 | 5-28 | 0 | - | - | 3-5 |  |
OTP ja LrPT nousivat SM-sarjaan, josta putosivat KUP ja Reipas
Kilpalaulanta

Kilpalaulanta on kalevalaisessa runoudessa loitsuin käytävä kaksintaistelu tai ottelu. Osapuolet laulavat loitsuja toistensa turmioksi tai mittelevät tietoisuuttaan.  Kuuluisin kilpalaulanta käytiin nuoren Joukahaisen ja vanhan Väinämöisen välillä maailman ollessa vielä nuori. Joukahaisen sanat osoittautuivat naisten ja lasten loruiksi, mutta Väinämöisen laulaessa syntyjä syviä, asioita ainoisia, järkkyi maa ja järvet kuohuivat. Väinämöisen mahti sorti Joukahaisen suohon.
Kilpalaulanta tarkoittaa myös kalevalaisen runonlaulannan kilpailua, jossa kaksi runonlaulajaa yrittävät voittaa toisensa runojen kestolla tai laadulla. Tällaisia kilpalaulantoja järjestetään edelleen.
Knjaz

Sana knez glagoliittisessa tekstissä.
Knjaz (kirkkoslaaviksi кнѧзь, knȩzĭ) on historiallinen slaavilainen aatelinen arvonimi, jota käytettiin historian eri aikoina muinaisissa slaavilaisissa maissa. Sanan merkitys on muuttunut historian aikana. Aluksi termiä käytettiin tarkoittamaan slaavilaisen heimon päällikköä. Myöhemmin, feodaalisen valtiollisuuden kehittyessä, siitä tuli valtion hallitsijan arvonimi. Myöhemmin Venäjällä termi knjaz (ven. князь) tuli tarkoittamaan ruhtinaan arvonimeä. Knjaz on lainasana germaanisen kantakielen sanasta *kuningaz.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Knjaz Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Knyaz
Käännös suomeksi
Knivskjellodden

Knivskjelloddenin sijainti (pohjoisin piste kartalla).
Knivskjellodden (Knivskjelodden) on Norjassa Magerøyan saarella Nordkappin kunnassa sijaitseva paikka, joka on Jäämeren ulkosaaria lukuun ottamatta Norjan ja Euroopan pohjoisin kohta. Suositumpi Nordkapp sijaitsee 1 500 metriä etelämpänä ja on maanteitse saavutettavissa toisin kuin Knivskjellodden. Paikan leveysastekoordinaatit ovat 71°11′08″ N, 47″ Nordkappia pohjoisempana.
Euroopan mantereen pohjoisin kohta (ei saarella kuten Knivskjellodden) on Kinnarodden Gamvikin ja Lebesbyn kuntien rajalla (71° 08′ 02″ pohjoista leveyttä).
Knivskjellodden kuvattuna Nordkappista
Edessä Nordkapp, taustalla Knivskjellodden
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Knivskjellodden Wikimedia Commonsissa
Kortesjärvi (järvi Kauhavalla)

| Kortesjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Kortesjärvi, Kauhava
Koordinaatit:  63°12′19″N, 23°09′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Purmonjoki
Järvinumero:  46.073.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  61,7 m
Pinta-ala:  0,4283 km²
Keskisyvyys:  1,7 m
Suurin syvyys:  3,5 m
 fiKortesjärvi 
Kortesjärvi on järvi Kauhavan Kortesjärvellä Etelä-Pohjanmaalla. Se on osa Purmonjoen vesistöä.
Kelkka (drinkki)

Kelkka on makeahko vodkapohjainen drinkki. Se valmistetaan rakentamalla joko grogilasiin tai highball-lasiin.
Ainesosat

2 cl mustaherukkavodkaa
2 cl passionhedelmälikööriä
10 cl appelsiinimehua
Variaatiot

Moottorikelkka – appelsiinimehu korvataan Red Bull -energiajuomalla.
Kittilän lukio

Kittilän lukio on Kittilän kunnassa sijaitseva lukio. Kittilän lukiorakennuksessa opiskelee myös alakoululaisia ensimmäisessä kerroksessa ja yläkoululaisia ensimmäisessä, toisessa ja kolmannessa kerroksessa. Lukion rehtori Eeva Viinamäki-Mäkinen, joka oli myös Kittilän yläasteen rehtori, jäi eläkkeelle vuonna 2015. Ensimmäiset ylioppilaat saivat lakkinsa Kittilän lukiossa vuonna 1950.
Kittilän lukion edeltäjä yksityinen oppikoulu, Kittilän yhteiskoulu, perustettiin 1928. Koulu sai ylioppilastutkinto-oikeuden 3. tammikuuta 1950. Vuonna 1951 yhteiskoulun toiminta kunnallistettiin ja koulu jatkoi toimintaa Kittilän keskikouluna. Lukio erotettiin keskikoulusta 1972.
Keisarin uudet kuviot (videopeli)

| Keisarin uudet kuviot |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Argonaut Games (PS) Sandbox (GBC)
Julkaisija:  SCEA (PS) Ubisoft (GBC)
Jakelija:  Disney Games and Interactive Experiences ja PlayStation Store
Julkaistu:  PlayStation: NA 13. marraskuuta 2000  EU 16. helmikuuta 2001 Game Boy Color NA joulukuu, 2000  EU 16. maaliskuuta 2001
Lajityyppi:  toiminta
Pelimuoto:  yksinpeli ja moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Kaikenikäisille 
Alusta:  PlayStation, Game Boy Color, Windows
Jakelumuoto:  CD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Keisarin uudet kuviot on Argonaut Gamesin kehittämä ja SCEA:n julkaisema toimintapeli, joka pohjautuu Disneyn samannimiseen elokuvaan. Peli tuli markkinoille Yhdysvalloissa 13. marraskuuta 2000 ja muualla 16. helmikuuta 2001. Pelin tapahtumat mukailevat elokuvan tapahtumia. Peli julkaistiin pelikonsoleille PlayStation, Game Boy Color ja PC. Pelissä on samat ääninäyttelijät kuin elokuvassakin, ja se on myös ääninäytelty suomeksi.
Juoni

Keisari Kuzco on muuttunut laamaksi, ja hänen täytyy muuttua takaisin ihmiseksi. Hänen on päästävä Yzman nykyisin omistamaan palatsiin, mutta on juuttunut maalaiskylään. Pelissä pelaaja ohjaa Kuzcon kahdeksan tason läpi. Jokainen taso on jaettu 3-4 osaan, ns. minitasoon.
Pelaaminen

Pelin tarkoituksena on ohjata Kuzco takaisin Yzman palatsiin. Kuzcon vointi esitetään kruunussa. Se on jaettu viiteen osaan: kun hahmo on haavoittunut viidesti, mini-taso on aloitettava alusta, ellei pelaajalla ole Wampya. Ne herättävät Kuzcon henkiin, ja peli jatkuu viimeisimmältä tarkastusasemalta.
Koska tahansa, kun vartija, ötökkä, lintu, kasvi tai muu olento koskee Kuzcoa, hän haavoittuu. Hän myös haavoittuu koskemalla veteen tai tippumalla lattiattomalle alueelle. Hyvinvointia lisäävät kokonaan parantavat kruunut (isot kultaiset kruunut) ja yhden viidesosan parantavat kruunut (pienet punaiset kruunut).
Kuzco-kallot ovat punaisia esineitä, jotka avaavat oven ja joita on esimerkiksi punakypäräisillä vartijoilla. Pelissä on myös monenlaisia rohtoja, joiden avulla Kuzco voi muuttua erilaisiksi eläimiksi, esimerkiksi sammakoksi, kilpikonnaksi tai kaniksi.
Pelaaminen > Hahmot ja maailma

Yzma, Kronk, Pacha, Chaca ja Tipo, viisas mies ja puhuva ötökkä ilmestyvät kesken pelin monissa tilanteissa antamaan neuvoja. Kuzcolla on myös rynnistysvoima, jonka saa keltaisista laamarohdoista.
Pelin alueet ovat Pachan kylä, Viidakko, Joki, Viidakon päivä, Vuoret, Kaupunki ja Palatsi, Katakombit ja Laboratorio. Pelin loppuvaiheessa kaksi viimeistä kenttää käydään läpi palatsin edustalla ja laboratorion käytävillä.
Kirgiisien sosialistinen neuvostotasavalta

Kirgiisien sosialistinen neuvostotasavalta, lyhenteeltä Kirgiisien SNT (kirg. Кыргыз Советтик Социалисттик Республикасы, Кыргыз ССРи, КССРи, Kyrgyz Sovettik Sotsialisttik Respublikasy, Kyrgyz SSR, ven. Кирги́зская Сове́тская Социалисти́ческая Респу́блика, Кирги́зская ССР, Kirgizskaja Sovetskaja Sotsialistitšeskaja Respublika, Kirgizskaja SSR) oli Neuvostoliiton osavaltio Keski-Aasiassa. Se käsitti nykyisen Kirgisian alueen.
Kirgiisien SNT muodostettiin Venäjän SFNT:aan kuuluneesta Kirgiisien ASNT:sta 5. joulukuuta 1936. Neuvostoliiton hajotessa Kirgiisien SNT muutti nimensä Kirgistanin tasavallaksi 30. elokuuta 1991 ja julistautui itsenäiseksi seuraavana päivänä. Vuonna 1993 maan nimi muutettiin nykyiseen muotoonsa Kirgisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirgiisien sosialistinen neuvostotasavalta Wikimedia Commonsissa
Neuvostotasavallat
Venäjän SFNT
Ukrainan SNT
Kazakkien SNT
Uzbekistanin SNT
Valko-Venäjän SNT
Azerbaidžanin SNT
Georgian SNT
Moldavian SNT
Liettuan SNT
Kirgiisien SNT
Tadžikistanin SNT
Armenian SNT
Latvian SNT
Turkmenistanin SNT
Viron SNT
Lyhytikäiset
Karjalais-suomalainen SNT
Transkaukasian SFNT
Abhasian SNT
Horezmin SNT
Buharan SNT
Kelasköynnökset

| Kelasköynnökset |
| --- | --- |
 Celastrus striangulariksen avautuneita kotahedelmiä.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Celastrales
Heimo::  Kelasköynnöskasvit Celastraceae
Suku::  Kelasköynnökset Celastrus  L.
Katso myös
   Kelasköynnökset Wikispeciesissä   Kelasköynnökset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kelasköynnökset (Celastrus) on kelasköynnöskasvien heimoon kuuluva kasvisuku, jonka lajit ovat kiipeileviä pensaita. Suvun luontainen levinneisyysalue sijaitsee Aasiassa, Amerikassa, Australiassa, Madagaskarissa ja Fidžissä. Eräitä sukuun kuuluvia lajeja käytetään koristekasveina.
Ulkonäkö ja koko

Kelasköynnökset ovat tavallisesti kesävihantia, harvoin ikivihreitä, kiipeäviä, usein kiertyviä pensaita, joilla on pyöreät tai kulmikkaat oksat. Oksissa on lukuisia pitkähköjä tai pyöreitä, vaaleita korkkiraitoja. Ydin voi olla onteloista. 2–4 millimetrin pituiset silmut ovat soikeita tai pitkähköjä; niillä on lukuisia teräväkärkisiä silmusuomuja. Lehdet ovat vuorottaisia. Korvakkeet ovat pieniä, lineaalisia ja putoavat aikaisin pois. Ehytlaitainen, sahalaitainen tai lovellinen lehtilapa on tavallisesti karvainen tai kalju, munanmuotoinen. Useimpien kelasköynnösten lehdet muuttuvat ruskassa keltaisiksi.
Kelasköynnösten sympodiaalinen, tyrsimäinen tai yksikukkainen kukinto kasvaa lehtihankaan tai oksankärkeen. Viisiteräiset, vihertävän- tai kellertävänvalkoiset kukat ovat tavallisesti yksi-, harvoin kaksineuvoisia; joskus kasvi on kaksikotinen. Kiekko on kalvomainen tai mehevä, renkaan- tai kulhonmuotoinen, kokonaan tai osittain viisilohkoinen. Heteet ovat lyhyitä, ponnet avautuvat kohti kukan keskustaa. Sikiäin on kehänpäällinen, kolmiosainen ja sisältää yhden tai kaksi pystyä siemenaihetta. Hedelmä on 8–10 millimetrin paksuinen, suunnilleen pallomainen (joskus pitkähkö), nahkamainen kota, joka avautuu pitkittäissuunnassa kolmeen lohkoon ja sisältää 1–6 siementä. Siemenet ovat elliptisiä, runsasproteiinisia ja ovat lähes kokonaan mehevän, punaisen-oranssinpunaisen siemenvaipan peittämiä.
Kelasköynnösten kromosomiluku on 2n = 46.
Levinneisyys

Sukuun kuuluvien noin 30 lajin luontainen levinneisyysalue sijaitsee Aasiassa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, Australiassa, Madagaskarissa ja Fidžissä, missä niitä esiintyy kosteissa metsissä ja kuivissa tiheiköissä trooppisella ja lauhkealla ilmastovyöhykkeellä.
Luokittelu

Kelasköynnösten (Celastrus) suku kuuluu kelasköynnöskasvien heimoon ja Celastroideae-alaheimoon. Suvun kuvasi ensimmäisenä Carl von Linné teoksessaan Species Plantarum vuodelta 1753. Hänen valitsemansa tieteellinen sukunimi Celastrus on peräisin erästä ikivihreää puuta tarkoittavasta muinaiskreikan sanasta kelastra; aiemmin nimeä oli käytetty useista ikivihreistä kasvilajeista.
Suku jakautuu kahteen alasukuun:
Celastrus subg. Celastrus
Celastrus subg. Racemocelastrus. Ding Hou
Luokittelu > Lajit

Kelasköynnösten suku sisältää noin 30 lajia:
Celastrus aculeatus Merr.: Kotoisin Kiinasta.
Celastrus angulatus Maxim.: Kasvaa Kiinassa 1000–2500 metrin korkeudella merenpinnasta.
Celastrus caseariifolius Lundell
Celastrus cuneatus (Rehder & E.H.Wilson) C.Y.Cheng & T.C.Kao: Kotoisin Hubeista ja Sichuanista.
Kynsikelasköynnös (Celastrus flagellaris Rupr.): Kotoisin Venäjän Kaukoidästä, Kiinasta, Japanista ja Koreasta.
Celastrus franchetianus Loes.: Kotoisin Yunnanista.
Celastrus gemmatus Loes.: Kotoisin Kiinasta ja Taiwanilta.
Celastrus glaucophyllus Rehder & E.H.Wilson: Kotoisin Kiinasta.
Celastrus hindsii Benth.: Kotoisin Aasiasta, erityisesti Japanista ja Pohjois-Mariaaneilta.
Celastrus hirsutus Comber: Kotoisin Sichuanista ja Yunnanista.
Celastrus hookeri Prain: Kotoisin Intiasta, Nepalista, Bhutanista, Pakistanista, Myanmarista ja Kiinasta; kasvaa 2500–3500 metrin korkeudella merenpinnasta.
Celastrus hypoleucoides P.L.Chiu: Kotoisin Kiinasta.
Celastrus hypoleucus (Oliv.) Warb. ex Loes.: Kotoisin Kiinasta.
Celastrus kusanoi Hayata: Kotoisin Hainanilta ja Taiwanilta.
Celastrus lenticellatus Lundell
Celastrus liebmannii Standl.
Celastrus madagascariensis Loes.
Celastrus membranifolius Prain
Celastrus microcarpus D.Don
Celastrus monospermoides Loes.: Kotoisin Yunnanista ja Uudesta-Guineasta.
Celastrus monospermus Roxb.: Kotoisin Intiasta, Pakistanista, Bangladeshistä, Myanmarista ja Kiinasta.
Celastrus novoguineensis Merr. & L.M.Perry
Japaninkelasköynnös (Celastrus orbiculatus Thunb.): Kotoisin Kiinasta, Japanista ja Koreasta.
Celastrus pachyrachis Lundell
Celastrus panamensis Lundell
Celastrus paniculatus Willd.: Kotoisin Aasiasta, Malesiasta, Australiasta, Filippiineiltä ja Uudesta-Kaledoniasta.
Celastrus pringlei Rose
Celastrus punctatus Thunb.: Kotoisin Kiinasta, Japanista ja Taiwanilta.
Celastrus richii A.Gray
Celastrus rosthornianus Loes.: Kotoisin Kiinasta.
Amerikankelasköynnös (Celastrus scandens L.): Kotoisin Pohjois-Amerikasta.
Celastrus strigillosus Nakai
Celastrus stylosus Wall.: Kotoisin Kiinasta ja trooppisesta Aasiasta.
Celastrus subspicatus Hook.
Celastrus vaniotii (H.Lév.) Rehder; Kotoisin Kiinasta.
Celastrus virens (F.T.Wang & Tang) C.Y.Cheng & T.C.Kao: Kotoisin Etelä-Yunnanista.
Celastrus vulcanicola Donn.Sm.
Celastrus xizangensis Y.R.Li
Käyttö

Muutamia kelasköynnöslajeja viljellään koristekasveina, ja niitä käytetään seinien, kaiteiden ja pergoloiden koristeena. Hedelmät säilyvät kasvissa pitkälle talveen.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Celastrus
Suomen Lajitietokeskus: Kelasköynnökset – Celastrus
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Baumwürger
Celastrus orbiculatus Botanischer Garten Bielefeldissä
Celastrus orbiculatus
Amerikankelasköynnöksen (Celastrus scandens) lehtiä ja hedelmiä.
Käännös suomeksi
Kittilän kihlakunta (1996)

Kittilän kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuului Kittilän kunta. Kihlakunta sijaitsi Lapin läänissä.
Kittilän kihlakunta

Kittilän kihlakunta (ruots. Kittilä härad) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Lapin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Enontekiö
Kittilä
Muonio
Pelkosenniemi
Savukoski
Sodankylä
Kihlakunnan maapinta-ala oli 38 611,07 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 19 740 henkeä (31.12.1939).
Kortesjärven kirkonkylä

| Kortesjärven kirkonkylä |
| --- | --- |
 Kortesjärven kirkko
 Kortesjärven kirkonkylä
 Koordinaatit: 63°18′07.6″N, 23°09′26.7″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Kauhava
Entinen kunta:  Kortesjärvi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä, taajama
Pinta-ala:  
 – Maa:  3,55 km²
Väkiluku (2022):  535
 – Väestötiheys:  150,7 as./km²
Postinumero:  62420
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kortesjärven kirkonkylä on taajama, joka oli entisen Kortesjärven kunnan hallinnollinen keskus. Kuntaliitoksen jälkeen se on ollut osa Kauhavaa. Vuoden 2022 lopussa taajamassa oli 535 asukasta. Taajaman pinta-ala oli 3,55 neliökilometriä, joten väestötiheys oli 150,7 asukasta neliökilometrillä.
Kelkkalan ravirata

| Kelkkalan ravirata |
| --- | --- |
 Kelkkalan ravirata 1920-luvulla.
Sijainti:  Viipuri
Koordinaatit:  60.693855°N, 28.793836°E
Avattu:  1892
Suljettu:  1944
Omistaja:  Viipurin läänin Hevosystäväin Yhdistys
Kelkkalan ravirata oli Viipurissa toiminut ravirata, joka perustettiin vuonna 1892. Kelkkalan kaupunginosassa sijainnut rata oli Suomen toiseksi vanhin vuonna 1884 valmistuneen Oulunkylän raviradan jälkeen. Viipuri luovutettiin Neuvostoliitolle vuonna 1944, jonka myötä toiminta raviradalla loppui. Nykyään se on osittain metsittyneenä Pietariin johtavan maantien A125 läheisyydessä olevalla teollisuusalueella.
Yksi Viipurin läänin Hevosystäväin Yhdistyksen omistaman raviradan syntyyn keskeisesti vaikuttanut hahmo oli paikallinen kauppaneuvos Wilhelm Rothe ja myöhemmin keskeisiin taustahahmoihin kuului tunnettu viipurilainen hevosmies Fritz Buttenhoff. Kuninkuusravit Kelkkalassa järjestettiin vuonna 1938. Ravikuninkaaksi kruunattiin tuolloin Toivo Pohjalan omistama ori Lohdutus.
Muita urheilukilpailuja

Hevoskilpailuiden lisäksi radalla järjestettiin myös muiden urheilulajien tapahtumia. Vuonna 1910 Kelkkalan ravirata isännöi yleisurheilun SM-kilpailuja, jotka tuolloin tunnettiin vielä nimellä Kalevan-ottelu. Vuosina 1932, 1935 ja 1939 Kelkkalassa pidettiin Viipurin Moottorikerhon järjestämät kansainväliset moottoripyörien TT-ajot.
Jatkosodan taistelut

Jatkosodan aikana suomalaisten viimeinen puolustuslinja VKT-linja, kulki Kelkkalan raviradan kautta Ristimäen hautausmaalle. Viipurin taistelun yhteydessä 20. kesäkuuta 1944 alueella käytiin jonkin verran taisteluja.
Keisarin salaisuus

| Keisarin salaisuus |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Riina Hyytiä
Käsikirjoittaja:  Aleksi Bardy
Tuottaja:  Aleksi Bardy   Olli Haikka   Riina Hyytiä
Säveltäjä:  Tauri Oksala
Kuvaaja:  Pini Hellstedt
Leikkaaja:  Kimmo Kohtamäki
Pääosat:  Mika Ala-Panula   Anna Bentley   Heikki Hilander   Erja Manto   Jukka Puotila   Krisse Salminen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Helsinki-filmi Oy   Finnkino (levitys)
Ensi-ilta:   8. syyskuuta 2006    9. helmikuuta 2007
Kesto:  85 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  825 000 €
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keisarin salaisuus (työnimi Itse valtiaat - Kylmää kalkkunaa) on vuonna 2006 valmistunut suomalainen animaatioelokuva. Se on ensimmäinen suomalainen pitkä tietokoneanimaatioelokuva. Se tuli ensi-iltaan 8. syyskuuta 2006. Elokuvan ohjasi Itse valtiaat -animaatiosarjan ohjaajanakin tunnettu Riina Hyytiä. Ääninäyttelijöinä olivat Mika-Ala Panula, Anna Bentley, Heikki Hilander, Erja Manto, Jukka Puotila ja Krisse Salminen.
Elokuvassa pieni kylä joutuu ilkeän keisarin kiusanteon kohteeksi, joten kyläläisten on yhdistettävä voimansa ja taisteltava keisaria, hänen kätyreitä ja tämän suurta, kaksipäistä ihmissyöjäkalkkunaa vastaan. Elokuvassa nähdään monia Itse valtiaat -sarjasta tuttuja hahmoja, mutta muuten elokuva ei millään tavalla liity TV-sarjaan.
Keisarin salaisuus on saanut huonoja arvosteluja   . Elokuvaa on sanottu juoneltaan ja tapahtumiltaan tylsäksi, ja monet kriitikot pettyivät poliittisen satiirin puuttumiseen elokuvasta.
Tekijät

Rooleissa: Mika Ala-Panula, Anna Bentley, Heikki Hilander, Erja Manto, Jukka Puotila, Krisse Salminen
Tarina: Mika Ripatti, Seppo Vesiluoma
Käsikirjoitus: Aleksi Bardy
Kuvaus: Pini Hellstedt F.S.C.
Animointi: Anima Vitae
Lavastus: Tarja Väätänen
Pukusuunnittelu: Jouni Mervas
Äänisuunnittelu: Salla Hämäläinen, Janne Jankeri, Heikki Kossi
Leikkaus: Kimmo Kohtamäki
Musiikki: Tauri Oksala
Linjatuottaja: Leena Mäenpää-Bentley
Tuottajat: Aleksi Bardy, Olli Haikka, Riina Hyytiä
Ohjaus: Riina Hyytiä
Tuotanto: Helsinki-filmi Oy
Elokuvan kappaleet

Amanda Löfman: "Kyllä kaikki tietää sen"
Säv. & San. Jörgen Ringqvist - Matti Alfonzetti - Johan Lyander
Suom. san. TMV & Jonnaemilia
P. Break A Leg Entertainment Inc.
"Ainutlaatuinen"
Säv. Marjatta Meritähti, San. Sari Mikkonen-Mannila
"Vapauden kaiho"
Säv. & San. Hiski Salomaa
Juulia: "Keisarin salaisuus"
Säv. & Sov. Pertti Haverinen, San. Ilkka Vainio - Pertti Haverinen - Aleksi Bardy
Kust. Saarnipuu Kustannus Oy
P. 2006 Edel Records Finland Oy
Elokuvassa esiintyvät hahmot

Tarja Halonen (Kylän äiti)
Paavo Lipponen (Kyläpäällikkö)
Erkki Tuomioja (Ylioppilas)
Mauno Koivisto (Vanha herra)
Martti Ahtisaari (Vanha herra/Entinen keisari)
Mauri Pekkarinen (Pieni keisarin käskyläinen)
Seppo Kääriäinen (Keisarin kätyri)
Anneli Jäätteenmäki (Keisarin käskyläinen)
Esko Aho (Sillan vahti)
Matti Vanhanen (Keisarin käskyläisten päällikkö)
Sauli Niinistö (Kylän seppä/Keisari Kostiainen)
Ben Zyskowicz (Uudisasukkaiden terhakas esitaistelija)
Suvi Lindén (Teinityttö)
Ville Itälä (Banjon soittaja)
Jyrki Katainen (Uudiasukasjoukkio)
Suvi-Anne Siimes (Torikauppias)
Päivi Räsänen (Uudisasukas)
Anni Sinnemäki (Teinityttö)
Hömppä (Paavon ja Saulin lapsi)
Aiheesta muualla

http://smackthejack.net/dvd.phtml?id=941 (Arkistoitu – Internet Archive)
Elokuvan viralliset kotisivut
Itse valtiaat
| --- | --- |
TV-elokuvat:   Avaruusmusikaali  Kuningasmusikaali  Urheilumusikaali  Agenttimusikaali  Länkkäri: Haaveratsastajat 
Elokuvat:   Keisarin salaisuus 
CD-levyt:   Menneisyyden vangit  200 apinaa – Paavo kuninkaaksi  Luuserien olympialaiset  Kun mikään ei riitä 
Muuta:   Operation ESC  Luettelo jaksoista
Karri Kapanen

| Karri Kapanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. marraskuuta 2000 (ikä 23) Savonlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  81 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–2021
Seurat:  KooKoo (SML) SaPKo (Mestis)
Karri Vesa Valtteri Kapanen (s. 8. marraskuuta 2000 Savonlinna) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Kapanen osasi pelata myös laidassa. Hän pelasi uransa ainoan pääsarjaottelun SM-liigajoukkue KooKoossa huhtikuussa 2021 tehden siinä myös maalin. Kapanen pelasi kasvattajaseuransa Savonlinnan Pallokerhon Mestis-joukkueessa kauden 2021–2022, jonka jälkeen hän lopetti uransa vain 21-vuotiaana keskittyäkseen jatkossa opintoihinsa.