stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Direktiivi tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla
Kannanotot > Tuki

Direktiiviä tukevat julkaisijat suurimmat levy-yhtiöt, kirjailijoiden yhdistys, journalistit, bändit, kirjailijat, luovan työn tekijät ja taiteilijat. Euroopan kirjailijoiden ja säveltäjien yhdistysten ryhmän (European Grouping of Societies of Authors and Composers) organisoima kampanja keräsi yli 32 000 allekirjoitusta luovan työn tekijöiltä, joihin kuuluivat David Guetta, Ennio Morricone, Jean-Michel Jarre, ja yhtye Air. Muita tukijoita ovat olleet muusikot Paul McCartney ja James Blunt, kirjailija Philip Pullman (kirjailijoiden yhdistyksen Society of Authors johtaja), itsenäisten musiikkiyritysten liitto (Independent Music Companies Association) ja saksalainen kustantaja Axel Springer.
Euroopan parlamentissa tukea johtaa Axel Voss MEP, direktiivin raportoija, ja EPP:n (European People's Party group) ryhmän jäsen. Voss hylkää kriitikoiden argumentit direktiiviä vastaan, ja kuvaa erityisesti puheita sensuurista "epäoikeudenmukaisina, liitoiteltuina, sekä objektiivisesti väärinä ja epärehellisinä". Hän huomauttaa, että sisällön suodattamisteknologia on ollut YouTuben käytössä jo kymmenen vuotta, eikä se ole koskaan sytyttänyt "sensuurin vastaisia kampanjoita", ja syyttää "isoja internetin julkaisualustoja" "valeuutiskampanjan" järjestämisestä.
Vastaavasti kustantajien ammattijärjestöt väittävät, että on käyty "pahantahtoista" ja "harhaanjohtavaa", myös "disinformaatiokampanjaa". He nimeävät erityisesti järjestäjiksi Wikipedian ja Googlen väittäen, että Wikipedia ja muut julkaisualustat ovat osallistuneet "ei-hyväksyttäviin harhaanjohtamiskampanjoihin ... vaikuttaakseen MEP:eihin" ja huomauttavat, että Google, joka käytti 5,5 miljoonaa euroa lobbaukseen Euroopassa vuonna 2016 on eräs Electronic Frontier Foundationin tukijoista, joka on toinen johtava vastustaja, ja jonka nähtiin pyytävän yhteistyökumppaneitaan lobbaamaan uudustusta vastaan. Kustantajat argumentoivat, että myös lisensioituihin sisällöntuottajiin, kuten Spotifyhin ja Netflixiin vaikuttaa negatiivisesti myös nykyinen tekijänoikeuksien hallinnointi, jonka he sanovat hyötyvänsä käyttäjävetoisista jalustoista, kuten YouTubesta (jonka omistaa Google) ja Facebookista. He viittaavat raportteihin, joiden mukaan spambotit tukahduttavat MEPejä niin monilla tekijänoikeuden vastaisilla sähköpostikirjeillä, että he eivät enää pysty tekemään töitä.
Ne sanomalehdet, jotka tukevat avoimesti direktiiviä kiinnittävät huomion artikla 11:n väittäen, että uudistus on taistelu eurooppalaisen mediapluralismin ja monopolististen ulkomaisten internet-jättiläisten välillä. Valtalehdistön väitteissä on yhteistä se, että internetin julkaisualustat lobbaavat lakiehdotusta vastaan, jotta ne voivat tukea taloudellisia intressejään.
Italialaisessa sanomalehdessä Corriere della Serassa 3. heinäkuuta 2018 julkaistussa artikkelissa väitettiin, että direktiivi ei vaikuta voittoa tavoittelemattomiin verkossa julkaistaviin tietosanakirjoihin (kuten Wikipediaan) tai muihin ei-kaupallisiin verkkosivuihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Direktiivi tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla Wikimedia Commonsissa
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi, tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla EURLex. Viitattu 7.7.2018.
Ehdotus direktiiviksi tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla (Lausunto Eduskunnan talousvaliokunnalle) Effi ry. 7.2.2017. Viitattu 18.7.2018.
Koivumäki, Elina: Tekijänoikeuslait uudistumassa EU:ssa – digitalisaatio paremmin huomioon lainsäädännössä Blogi. 19.11.2016. Viitattu 18.7.2018.
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla COM(2016) 593 final - Lausunto opetus- ja kulttuuriministeriölle Kilpailu- ja kuluttajavirasto. 14.10.2016. Arkistoitu 19.7.2018. Viitattu 18.7.2018.
Aalto-Setälä, Minna: Lausunto koskien valtioneuvoston kirjelmää eduskunnalle komission direktiiviehdotuksesta tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla (U 63/2016 vp) 14.3.2017. Keskuskauppakamari. Arkistoitu 19.7.2018. Viitattu 18.7.2018.
Aho, Hannele & Nikula, Sanna: Lausunto Euroopan komission ehdoituksesta direktiiviksi tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla COM(2016) 593 Suomen Journalistiliitto. 17.10.2016. Arkistoitu 19.7.2018. Viitattu 18.7.2018.
Pelastetaan internet -kampanjan nettisivut
Europe For Creatorsin ylläpitämä direktiiviä puolustavan kampanjan nettisivu
Italiankielisen Wikipedian estobanneri. Muissa estetyissä Wikipedioissa oli vastaavia viestejä.
Englanninielisessä Wikipediassa ollut banneri saksalaisesta IP-osoitteesta katsottuna.
Phoenix (yhtye)

| Phoenix |
| --- | --- |

 Phoenix konsertissa Olympiassa Pariisissa (2022)
Tiedot
Toiminnassa:  1999–
Tyylilaji:  rock, vaihtoehtorock, elektroninen musiikki
Kotipaikka:  Pariisi, Ranska
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Thomas Mars, laulu   Deck D'Arcy, basso   Laurent Brancowitz, kitara   Christian Mazzalai, kitara  
Levy-yhtiö:  EMI, 2000–   Source, 2000–   Astralwerks, 2000–  
Aiheesta muualla
www.wearephoenix.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Phoenix on ranskalainen rock -yhtye, joka esittää laulunsa englanniksi. Yhtye perustettiin vuonna 1999 Versaillesissa Pariisissa. Julkaistuaan ensimmäisen levynsä United vuonna 2000 Phoenixista tuli suosittu underground-yhtye.
Phoenixin kappale ”Too Young”, joka soi muun muassa elokuvassa Lost in Translation, nosti yhtyeen levymyyntiä ja mahdollisti yhtyeen toisen levyn Alphabeticalin teon. Levyn kappale ”Everything Is Everything” toi yhtyeelle kohtalaista suosiota.
Vuonna 2006 yhtye julkaisi kolmannen albumin It's Never Been Like That. Neljäs studioalbumi Wolfgang Amadeus Phoenix ilmestyi vuonna 2009. Se sai parhaan vaihtoehtoisen musiikkialbumin Grammy-ehdokkuuden.
Diskografia > Studioalbumit

United (2000)
Alphabetical (2004)
It's Never Been Like That (2006)
Wolfgang Amadeus Phoenix (2009)
Bankrupt! (2013)
Ti Amo (2017)
Alpha Zulu (2022)
Diskografia > Livealbumit

Live! Thirty Days Ago (2004)
Diskografia > EP:t

iTunes Live from SoHo (2010)
iTunes Festival: London 2010 (2010)
Diskografia > Singlet

"Party Time" (1999)
"Heatwave" (1999)
"Too Young" (2000)
"If I Ever Feel Better" (2001)
"Everything Is Everything" (2004)
"Run Run Run" (2004)
"Long Distance Call" (2006)
"Consolation Prizes" (2006)
"1901" (2009)
"Lisztomania" (2009)
"Lasso" (2010)
"Entertainment" (2013)
"Trying to Be Cool" (2013)
"S.O.S. in Bel Air" (2013)
"Alone on Christmas Day" (2015)
"J-Boy" (2017)
"Ti Amo" (2017)
"Goodbye Soleil" (2017)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yhtyeen viralliset kotisivut (englanniksi)
Phoenix Myspacessa (englanniksi)
Härkäpapu

| Härkäpapu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Tribus::  Vicieae
Suku::  Virnat Vicia
Laji::  faba
Kaksiosainen nimi
 Vicia faba  L. 
Katso myös
   Härkäpapu Wikispeciesissä   Härkäpapu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Härkäpapu (Vicia faba) on yksi maailman vanhimmista viljelyskasveista. Sen villiä kanta­lajia ei tunneta, mutta Välimeren maissa sitä on laajalti viljelty viimeistään kolmannella vuosi­tuhannella ennen ajanlaskun alkua, toden­näköisesti aikaisemminkin. Härkäpavun siemenet ovat yleensä isoja ja itse kasvi kasvaa varsin kookkaaksi. Monista muista viljellyistä palko­kasveista poiketen se on pysty- ja tanakka­vartinen eikä sen lehdissä ole kärhiä. Nimestään huolimatta härkäpapu ei kuulu papujen (Phaseolus) sukuun, vaan virnojen (Vicia) sukuun.
Nykyään härkäpavun tärkeimpiä viljely­alueita ovat Kiina, Egypti ja Etiopia. Varsinkin Egyptissä se on köyhän väestön­osan tärkein proteiinin lähde.
Härkäpapu Suomessa

Härkäpapu on vanha ja yleinen ravinto- ja rehukasvi. Ensimmäinen kirjallinen merkintä härkäpavusta Suomessa on vuodelta 1234, kun Ruotsin kuningas Maunu Ladonlukko määräsi talonpoikaispavun viljelyksestä maksettavaksi kymmenykset kirkolle.
Suomessa härkäpavun viljely on alkanut viimeistään merovingiajalla eli 600-luvulla. Härkäpapu oli perunan ja vihreän herneen tuloon saakka Suomessa hyvin suosittu ravintokasvi. Sitä viljeltiin etenkin Kaakkois-Suomessa, Kymi­joen ja Päijänteen itäpuolella. Härkä­papua on Suomessa perinteisesti käytetty lähinnä ihmis­ravintona toisin kuin eteläisemmissä maissa, joissa se on ollut myös tärkeä rehu­kasvi. Etelä-Karjalassa papurokka oli perinteisesti pitojen viimeinen ruokalaji. Härkäpavun eli rokka­pavun viljely supistui Suomessa kuitenkin nopeasti, ja 1960-luvulla tutkijat tapasivat sitä enää vain Lappeenrannan seudun kylistä. Savitaipaleella ja Lemillä härkäpavun perinteinen viljely jatkuu edelleen. Viime vuosikymmeninä siitä on jalostettu lajikkeita (Ukko, Kontu) kotimaisen rehuntuotannon tarpeisiin.  Näitä rehulajikkeita on myös kokeiltu käyttää ruuan raaka-aineina.
Viime vuosina kiinnostus härkäpapua kohtaan on jälleen lisääntynyt ja härkäpavulla viljellyt peltopinta-alat ovat kasvaneet huomattavasti. Härkäpapua viljellään etupäässä rehuksi korvaamaan tuontisoijaa, jonka maailmanmarkkinahinta on noussut paljon. Vuonna 2016 kehitettiin suomalaisista härkäpavuista valmistettu vegaaninen lihankorvike, Härkis.
Härkäpavun yleisimmät hometaudit ovat harmaahome (Botrytis cinerea), suklaalaikku (Botrytis fabae) ja pahkahome (Sclerotinia sclerotiorum). Härkäpavulla esiintyy myös virustauteja. Merkittävimmät taudit ovat pavun mosaiikki (Bean common mosaic virus, BeMV) ja pavun keltamosaiikki (Bean yellow mosaic virus, BYMV). Härkäpavulla on monia tuholaisia kuten juovahernekärsäkäs (Sitona lineatus), hernekirva (Acyrthosiphon pisum) ja hernekääriäinen (Cydia nigricana). Myös gammayökkösen toukka on härkäpavun tuholainen. Näiden lisäksi on 2020-luvulla nopeasti alkanut levitä härkäpapupiilokas eli (Bruchus rufimanus), joka voi pilata suuren osan sadosta ja jonka torjunta on ollut hyvin vaikeaa.
Härkäpapulajikkeita

Suomessa suosituin härkäpapulajike on Kontu, jolle on olemassa vakituinen siemenkauppa. Se on kehitetty aikaisempien suomalaisten lajikkeiden perusteella. Virolainen härkäpapulajike on Jõgeva. Melko runsaasti lajikkeita on Ranskassa.
Aurora
Divine
Gloria
Jõgeva
Kontu
Marcel
Maya
Mélodie
Mikko 1977–, Suomen ensimmäinen lajikeluettelon härkäpapu
Mireille
Ukko
Victoria
Härkäpavun maatiaiskannat ovat Suomessa monenkirjavia. Väritykseltään ne jakautuvat mustanvioletteihin, ruskeisiin ja kellanvaaleisiin. Kokonsa puolesta niitä on lähinnä keskikokoisia ja pieniä, suurikokoiset papukannat ovat harvinaisia. Kantojen aikaisuudessa ja maussa on myös melkoisia eroja. Kotitarveviljelyssä on tapana kylvää useammanlaista siementä samaan maahan. Hyvälaatuinen pavunsiemen pensastuu ja yhdestä siemenestä nousee kolmesta viiteen vartta. Härkäpapu kylvetään keväällä ensimmäisten kasvien joukossa, sillä sen taimet eivät ole hallanarkoja. Etelä-Karjalassa touonteon alkajaispäivää onkin vanhastaan sanottu pavunkyntöpäiväksi. Rokkapavun kotitarveviljelyssä käytetään perinteisiä menetelmiä eli papu leikataan ja sidotaan lyhteiksi, jotka nostetaan tuleentumaan pariksi viikoksi. Sen jälkeen papu puidaan jaloin tallomalla tai käsin silpimällä. Suurten papuviljelmien sato korjataan nykyisin leikkuupuimurilla, minkä mahdollistaa jalosteiden standardikokoinen siemen.
Härkäpapu on maukas ja hyvä kotimaisen kasviproteiinin lähde. Luomutilat tuottavat sitä jonkin verran rehuksi.
Ravintoarvo per 100 g

Energiaa 88 kcal
Proteiinia 7,92 g
Hiilihydraattia 17,63 g
Rasvaa 0,73 g
Josta tyydyttynyttä 0,118 g
Josta kertatyydyttämätöntä 0,104 g
Josta monityydyttämätöntä 0,342 g
Natriumia 25 mg
Kaliumia 332 mg
Muuta

Härkäpapu on syksyllä tuleentuessaan hallanarka kasvi , keväällä se puolestaan kestää hyvin hallaa. Härkäpapua myydään ruoanlaittoon kokonaisena ja rouheena, joka on nopeaa valmistaa. Härkäpapurouheesta voi tehdä kasvispihvejä, kastiketta tai käyttää sitä pitsan täytteenä jauhelihan tapaan. Rouhetta liotetaan ensin vedessä noin kymmenen minuuttia ja maustetaan hyvin. Myös esikeitettyä rouhetta myydään; käsittelyksi riittää 15 minuutin keittäminen.
Härkäpapu voi olla tappava ihmisille, joilla on pavun sisältämää visiini-alkaloidia neutraloivan entsyymin geneettinen puutos .
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Härkäpapu (Vicia faba)
Vesa Hietanen: Härkäpavun (Vicia faba) viljely, Seinäjoen ammattikorkeakoulu, Maa- ja metsätalouden yksikkö, Ilmajoki, 2010 (pdf)
Härkäpapu, (Arkistoitu – Internet Archive) Raholan ruokasanastot
Agrimarket: Härkäpapu viljelykasvina (Arkistoitu – Internet Archive)
Maatiainen ry: Härkäpapu
Härkäpapua sarvista - herkullista kasvisruokaa läheltä (Arkistoitu – Internet Archive). Teoksen nettiversio. Inna Somersalo, Päivi Mattila, Hanna Tuomisto, Henri Haimi. Multikustannus. 2007.
ITIS: Vicia faba (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Vicia faba
Flora of China: Vicia faba (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Vicia faba (faba bean) (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Vicia faba (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q131342  Wikispecies: Vicia faba  APDB: 63665  APNI: 151168  BioLib: 39972  Calflora: 8264  CoL: 7G2QH  Ecocrop: 2146  EoL: 703202  EPPO: VICFX  EUNIS: 170755  FNA: 200012354  FoC: 200012354  GBIF: 2974832  GRIN: 300661  iNaturalist: 57309  IPNI: 524737-1  IRMNG: 10763639  ITIS: 26339  NatureServe: 2.129903  NBN: NBNSYS0000014122  NCBI: 3906  NSWFlora: Vicia~faba  NZOR: 362a6074-5b6a-459e-81e3-cb164c2fa88c  NZPCN: 2624  Observation.org: 7636  Open Tree of Life: 539544  PFI: 2462  Plant List: ild-7811  PLANTS: VIFA  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:524737-1  Tropicos: 13007201  VASCAN: 28839  WFO: wfo-0000212739  Laji.fi: MX.38989 
Härkäpapuja palossa.
Eksponentti

Eksponentti on potenssimerkinnässä oleva elementti, jolla ilmoitetaan, kuinka monta kertaa luku kerrotaan itsellään. Kun luku kerrotaan itsellään useita kertoja, voidaan laskumerkintä lyhentää käyttämällä potenssimerkintää:
Esimerkkitapauksessa lukua kolme kutsutaan kantaluvuksi ja viittä kutsutaan eksponentiksi.
Paulína Fialková

Paulína Fialková
Paulína Fialková (s. 25. lokakuuta 1992 Brezno) on slovakialainen ampumahiihtäjä.
Fialková kilpaili ampumahiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Nové Městossa kaudella 2011–2012. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Kontiolahdella maaliskuussa 2014 oltuaan pikakilpailussa kymmenes. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Tjumenin yhteislähtökilpailussa maaliskuussa 2018. Seuraavalla kaudella hän sijoittui kolmanneksi Pokljukan takaa-ajossa ja toiseksi Hochfilzenin takaa-ajossa. Nové Městossa hän oli pikakilpailussa kolmas ja yhteislähdössä toinen. Ruhpoldingin yhteislähtökilpailussa ja Oslon pikakilpailussa hän oli kolmas. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudenneksi, normaalimatkan cupissa toiseksi ja yhteislähtöcupissa kolmanneksi. Kaudella 2019–2020 hän oli Ruhpoldingin takaa-ajossa toinen ja kaudella 2021–2022 Oslon takaa-ajokilpailussa kolmas. Kaudella 2024–2025 hän sijoittui Le Grand-Bornandin yhteislähdössä kolmanneksi.
Ruhpoldingin MM-kilpailuissa 2012 Fialková sijoittui pikakilpailussa 86:nneksi ja viestijoukkueen mukana kahdeksanneksi. Nové Měston MM-kilpailuissa 2013 hän oli takaa-ajossa 53, pikakilpailussa 55:s ja viestijoukkueessa kahdeksas. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli pikakilpailussa 72:s ja viestissä 14:s. Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015 Fialková sijoittui normaalimatkalla 53:nneksi, pikakilpailussa 89:nneksi, sekaviestissä 17:nneksi ja viestissä 19:nneksi. Oslon MM-kilpailuissa 2016 hän oli takaa-ajossa 23:s, pikakilpailussa 49:s, normaalimatkalla 76:s, viestissä 14:s ja sekaviestissä 17:s. Hockfilzenin MM-kilpailuissa 2017 Fialková sijoittui yhteislähdössä kymmenenneksi, takaa-ajossa 12:nneksi, normaalimatkalla 27:nneksi, pikakilpailussa 31:nneksi, viestissä kahdeksanneksi ja sekaviestissä 12:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli normaalimatkalla ja naisten viestissä viides, pikakilpailussa 11:s, sekaviestissä 20:s, yhteislähdössä 21:s ja takaa-ajossa 38:s. Östersundin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui normaalimatkalla viidenneksi, viestissä kuudes, ýhteislähdössä 12:s, sekaviestissä 12:s ja pikakilpailussa 48:s. Anterselvan MM-kilpailuissa 2020 hän oli yhteislähdössä 15:s, pikakilpailussa 16:s, takaa-ajossa ja viestissä 17:s sekä normaalimatkalla 24:s. Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui pikakilpailussa 13:nneksi, takaa-ajossa 41:nneksi ja normaalimatkalla 50:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli takaa-ajosas kymmenes, pikakilpailussa neljästoista, yhteislähdössä 26:s, normaalimatkalla 42:s, sekaviestissä 17:s ja naisten viestissä 19:s.
Fialkova saavutti EM-hopeaa yhteislähtökilpailussa ja sekaviestissä 2016. Rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa hän on saavuttanut kultaa pikakilpailussa 2013 ja 2018 sekä takaa-ajossa 2013, hopeaa pikakilpailussa ja sekaviestissä 2017, takaa-ajossa 2018 sekä pronssia sekaviestissä 2013 ja takaa-ajossa 2017. Nuorten sarjassa hän sai rulla-ampumahiihdon sekaviestin EM-hopeaa 2011.
Dante Fabbro

| Dante Fabbro |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. kesäkuuta 1998 (ikä 26) New Westminster, Brittiläinen Kolumbia, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Columbus Blue Jackets
Sarja:  NHL
Pelinumero:  15
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  Boston University (NCAA) Nashville Predators (NHL)
NHL-varaus:  17. varaus, 2016 Nashville Predators
Dante Fabbro (s. 20. kesäkuuta 1998 New Westminster, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-seura Columbus Blue Jacketsin organisaatiota. Nashville Predators varasi Fabbron 17. pelaajana vuoden 2016 varaustilaisuudessa. Elokuussa 2021 Fabbro teki Predatorsin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä 4,8 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Marraskuussa 2024 Predators asetti Fabbron siirtolistalle, josta Columbus Blue Jackets poimi hänet joukkueeseensa.
Aura Salla

| Aura Salla |
| --- | --- |
 Aura Salla vuonna 2024.
Euroopan parlamentin jäsen
 16.7.2024–  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Kansanedustaja
 5.4.2023–16.7.2024  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen Kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Helsingin vaalipiiri
Henkilötiedot
Koko nimi:  Aura Maria Salla
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1984 (ikä 40) Lappeenranta, Suomi
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  poliitikko
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  valtiotieteiden tohtori
Tutkinnot:  Turun yliopisto
Sotilaspalvelus
Puolustushaara:  Suomen ilmavoimat
Sotilasarvo:   ylikersantti
Joukkoyksikkö:   Ilmavoimien viestikoulu
Aiheesta muualla
Kotisivu
Aura Maria Salla (s. 13. kesäkuuta 1984 Lappeenranta) on suomalainen, kokoomusta edustava poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2024 vaaleissa. Vuosina 2023–2024 Salla toimi kansanedustajana Helsingin vaalipiiristä.
Ennen valintaansa kansanedustajaksi Salla työskenteli teknologiayhtiö Metan (ent. Facebook) EU-asioista vastaavana yhteiskuntasuhdejohtajana Brysselissä. Vuosina 2014–2020 hän työskenteli Euroopan komissiossa ensin varapuheenjohtaja Jyrki Kataisen ja sittemmin puheenjohtaja Jean-Claude Junckerin kabineteissa. Salla toimi kokoomuksen puoluevaltuuston puheenjohtajana 2018–2020.
Politico nimesi vuonna 2021 Sallan Tech28-listalleen yhtenä Euroopan vaikutusvaltaisimmista teknologiavaikuttajista.
Tausta

Aura Salla syntyi Lappeenrannassa vuonna 1984. Hänen äitinsä työskenteli opetusalalla ja isä toimi yrittäjänä pyörittäen rakennusinsinööritoimistoa. Sallalla on kuusi vuotta nuorempi pikkusisko.
Salla valittiin Lappeenrannan nuorisovaltuustoon 15-vuotiaana. Myös kokoomukseen hän liittyi 15-vuotiaana luettuaan Karl Marxin Pääoman ja suomalaisten puolueiden puolueohjelmat.
Salla kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 2003 Kimpisen lukiosta. Hän suoritti varusmiespalveluksen Tikkakoskella Ilmavoimien viestikoulussa (nyk. Ilmasotakoulu) ja kotiutui reservin kersanttina 2004. Tämän jälkeen Salla työskenteli vuoden Upinniemen varuskunnassa sopimussotilaana.
Salla valmistui valtiotieteiden maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 2011. Opinnot keskittyivät Eurooppa-politiikkaan, poliittiseen historiaan ja johtamiseen. Lisäksi hän suoritti opintoja Leipzigin yliopistossa, jossa hän opiskeli EU:n talous- ja ulkopolitiikkaa. Opiskeluaikoina Salla työskenteli muun muassa viestintäharjoittelijana Euroopan parlamentissa vuonna 2009 ja harjoittelijana Elinkeinoelämän valtuuskunnassa.
Salla väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Turun yliopistosta vuonna 2021. Hänen väitöskirjansa käsitteli Euroopan integraatiota, eurokriisiä ja Euroopan komission roolia.
Ura

Salla työskenteli vuosina 2010–2012 eduskunta-avustajana Petteri Orpolle, Arja Karhuvaaralle ja Markku Eestilälle. Hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuuston varavaltuutetuksi vuoden 2012 kuntavaaleissa saatuaan 832 ääntä. Salla toimi myös Helsingin teknisen lautakunnan puheenjohtajana 2013–2014.
Vuosina 2012–2014 Salla työskenteli projektipäällikkönä Recommended Finland Oy:llä erikoistuen EU-viestintään.
Salla oli ehdolla vuoden 2014 eurovaaleissa, sai 14 035 ääntä ja jäi kolmannelle varasijalle.
Salla työskenteli 2014–2016 komissaari Jyrki Kataisen kabinetissa. Salla aloitti vuonna 2016 neuvonantajana komission puheenjohtaja Jean-Claude Junckerin strategiayksikössä, missä hän työskenteli vuoteen 2020 saakka.
Kokoomuksen Turun puoluekokouksessa 2018 Salla valittiin kokoomuksen puoluevaltuuston puheenjohtajaksi voitettuaan vastaehdokkaansa Heikki Auton äänin 334-333,2. Hän toimi tehtävässä vuoteen 2020 saakka.
Salla sai vuoden 2019 eurovaaleissa 38 514 ääntä ja jäi toiselle varasijalle. Hän aloitti teknologiayhtiö Metan EU-asioiden johtajana toukokuussa 2020. Sallan vastuulla Metalla oli yhtiön 30-henkisen Brysselin-toimiston johtaminen, edunvalvonta EU-instituutioissa ja yhteydenpito 27 EU:n jäsenvaltioon. Hän työskenteli tehtävässä aina huhtikuuhun 2023 saakka, jolloin hänet valittiin eduskuntaan.
Salla on toiminut myös vierailevana luennoitsijana muun muassa yhdysvaltalaisessa Harvardin yliopistossa Euroopan talouspolitiikasta ja vierailevana tutkijana ranskalaisen École des ponts Paris Tech -yliopiston kiertotalouden tutkimuskeskuksessa.
Ura > Kansanedustajana 2023–2024

Salla valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Helsingin vaalipiiristä saatuaan 4 189 ääntä. Eduskunnassa hän oli EU-asioita käsittelevän suuren valiokunnan jäsen. Lisäksi Salla toimi tulevaisuusvaliokunnassa ja eduskunnan Saksa-ystävyysryhmän varapuheenjohtajana.
Salla jätti lokakuussa 2023 lakialoitteen kommandiittiyhtiömuotoisia pääomasijoitusrahastoja koskevan veroesteen poistamiseksi. Uudistuksen tavoitteena olisi lisätä suomalaisten säätiöiden sijoittamista kotimaisiin kasvuyrityksiin. Uudistus lisättiin osaksi Orpon hallituksen kasvupakettia vuoden 2024 kehysriihessä ja se pyritään toteuttamaan vuodesta 2026 alkaen.
Ura > Europarlamentaarikkona 2024–

Vuoden 2024 eurovaaleissa Salla valittiin Euroopan parlamenttiin 39 708 äänellään. Hän toimii parlamentissa teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan (ITRE) jäsenenä ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan (IMCO) sekä budjettivaliokunnan (BUDG) varajäsenenä.
Verkkolehti Politico nosti Sallan heinäkuussa 2024 listalleen 11 mepistä, kenellä on ”oikeasti merkitystä”.
Poliittisia näkemyksiä

Salla on kuvannut itseään arvo- ja markkinaliberaaliksi. Hän kertoo ajattelunsa perustan olevan länsimaiset arvot eli vapaa demokratia, laillisuusperiaate, tasa-arvo ja ihmisoikeudet.