stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HMS Indefatigable (1909)
Palvelus

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Kotilaivaston 1. risteilijälaivueeseen, jonka nimi muuttui 1. taisteluristeilijälaivueeksi tammikuussa 1913. Saman vuoden syyskuussa alus lähetettiin Välimerelle, missä se liitettiin 2. taisteluristeilijälaivueeseen. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Indefatigable oli edelleen Välimerellä. Alus osallistui elokuussa 1914 Saksan keisarikunnan laivaston SMS Goebenin ja SMS Breslaun etsintään. Hellaksen niemimaan pommituksiin alus osallistui 3. marraskuuta, jolloin siitä tehtiin amiraali Cardenin lippulaiva. HMS Inflexible vapautti sen lippulaivan tehtävistä tammikuussa 1915, jonka jälkeen Indefatigable lähti Maltalle telakalle. Huollosta palattuaan alus liitettiin helmikuussa 1915 Suuren laivaston 2. taistelulaivaviirikköön Scapa Flowssa.
Indefatigable osallistui 31. toukokuuta 1916 Skagerrakin taisteluun. SMS Von der Tann ampui sarjan 280 mm pääaseillaan osuen kahdella laukauksella X-tornin ammusvarastoon, joka räjähti tuhoten aluksen pohjan. Pahoin vaurioitunut alus poistui taistelulinjasta upoten nopeasti. Ennen uppoamista alukseen osui A-tornin alueelle, jolloin keulassa ollut asevarasto räjähti tuhoten aluksen lopullisesti. Aluksen upotessa 1 017 hengen miehistöstä ainoastaan kolme miestä pelastui. Pelastuneet olivat:
kannenvanhin Falmer
kannenvanhin Elliot
viestimies John Bowyer
Erään pelastuneen kertomuksen mukaan myös laivan päällikkö C. F. Sowerby poistui aluksesta, mutta kuoli vammoihinsa meressä ennen avun tuloa.
Indefatigablen hylky on nykyisin vaikeimmin löydettävissä olevia Skagerrakin taistelun hylyistä. Kaupallisen yhtiön tekemä nostoyritys 1950 tuhosi aluksen lopullisesti niin, että siitä on jäljellä ainoastaan palasia.
Aiheesta muualla

Maritimequestin kuvagalleria HMS Indefatigable
Indefatigable-luokan taisteluristeilijät
HMS Ursa (R22)

| HMS Ursa |
| --- | --- |
 HMS Ursa vuonna 1944

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John I. Thornycroft and Company, Woolston
Kölinlasku:  18. maaliskuuta 1942
Laskettu vesille:  1. kesäkuuta 1943
Palveluskäyttöön:  23. joulukuuta 1943
Loppuvaihe:  romutettavaksi 23. syyskuuta 1967
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 806 t (standardi) 2 091 t (max)
Pituus:  111 m
Leveys:  10,9 m
Syväys:  3 m
Koneteho:  40 000 hv
Nopeus:  37 solmua (69 km/h)
Miehistöä:  180
Aseistus
Aseistus:  4 × QF 4,7" Mk XII CP Mk XXII -asennuksina 2 × Bofors 40 mm kaksiputkisena Mk IV asennuksena 2 × Oerlikon 20 mm kaksiputkisena Mk V asennuksena 2 × Oerlikon 20 mm yksiputkisina Mk III asennuksina 8 × 21" (533 mm) torpedoputkea
HMS Ursa (viirinumerot R22 ja F200) oli Britannian kuninkaallisen laivaston U-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa ja sen jälkeen tyypin 15 nopeaksi sukellusveneentorjuntafregatiksi muutettuna viirinumerolla F200.
Valmistus

Alus tilattiin 12. kesäkuuta 1941 sodan ajan hätä-ohjelmassa (engl. War Emergency Programme) John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista, missä köli laskettiin 2. toukokuuta 1942. Alus laskettiin vesille 22. heinäkuuta 1943 ja valmistui 1. maaliskuuta 1944.
Palvelus

Alus saapui romutettavaksi 23. syyskuuta 1967.
Hallakankaan tuulivoimapuisto

| Hallakankaan tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Kyyjärvi
Koordinaatit:  63°04′12″N, 24°51′43″E
Rakentaminen alkoi:  2022 
Valmistunut:  2023 
Perustaja:  Winda Energy Oy
Rakennuttaja:  Winda Energy Oy 
Omistaja:  BlackRock Real Assets 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  197–202 m 
Pinta-ala:  2,0 km²
Tuulivoimalat:  8 × Nordex N163 (5,7 MW) 
Kapasiteetti:  45,6 MW  
Vuosituotanto:  135 GWh 
 fiHallakankaan tuulivoimapuisto 
Hallakankaan tuulivoimapuisto on Keski-Suomessa Kyyjärven Metsäperän Hallakankaalla sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 8 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 46 megawattia ja vuosituotanto on noin 135 gigawattituntia . Tuulivoimapuiston on rakentanut Winda Energy, sen omistaa BlackRock Real Assets.
Yleistä

Tuulivoimapuisto sijaitsee 15 kilometriä itään Kyyjärven kirkonkylästä Kivijärven rajan tuntumassa. Matkaa Kivijärven kirkonkylään on 12 kilometriä. Voimala-alue jää Metsäperän ja Saunakylän välille asumattomalla metsäalueella. Lyhin etäisyys voimalaista asuntoon on kilometri. Tuulipuiston pituus on 2,8 kilometriä, leveys 1,6 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on noin kaksi neliökilometriä. Voimala-alueella on sellaisia maaston kohteita kuin Lehmineva, Paloneva, Perseneva, Persekorpi, Riikinmännikkö, Hallakangas ja Ronninnotko.
Tuulivoimalaitokset ovat saksalaisen Nordexin valmistamaa N163-mallia, jonka napakorkeus on 144 metriä (vuoden 2015 tieto ), tuuliturbiinin halkaisija 163 metriä, ja jonka kapasiteetti on 5,7 megawattia. Voimalat sijaitsevat 197–202 metrin korkeudella mpy.
Historiaa > Suunnittelu

Winda Invest Oy perusti maaliskuussa 2013 yhtiön Tuulipuisto Oy Kyyjärvi hallinnoimaan tuulivoimapuiston rakentamista . Yhtiön suunnitelmissa oli vuonna 2015 rakentaa yhdeksän tuulivoimalan puiston, jonka kapasiteetti olisi ollut alle 30 megawattia. Tällaisen tuulipuiston hankkeessa ei tarvinnut suorittaa YVA-menettelyä. Voimala-alueesta laadittiin osayleiskaavaluonnos, joka asetettiin yleisesti nähtäville, kuten helmikuussa 2015 uutisoitiin. Sen pinta-ala oli yhdeksän neliökilometriä ja voimaloiden korkeudeksi määritettiin 144 metriä.
Kun Winda Power Oy (entinen Winda Invest) muutti vuonna 2019 suunnitelmassaan tuulivoimalat tehokkaimmiksi, kasvoi puiston kapasiteetti 45 megawattiin. Tätä varten yhtiö pyysi Keski-Suomen ELY-keskukselta ennakkopäätöstä sille, sovelletaanko puistoon nyt YVA-menettelyä vai ei. Päätös oli negatiivinen, mutta suurempien voimaloiden vaikutukset ympäristöön tuli silti tuntea. ELY-keskus suositteli voimalamallin valinnassa melu- ja välkemallinnuksen päivittämistä ja paikallisen linnuston seurantasuunnitelmaa.
Historiaa > Rakentaminen

Winda solmi kesäkuussa 2021 Keski-Suomen Betonirakenteen kanssa sopimuksen Hallakankaan voimalaitosalueen infrarakenteen rakentamisesta. Työhön kuului tiestön, nostoalueiden, voimaloiden väliset sähkö- ja tietoliikennekaapeloinnit ja päämuuntajan rakentamisen. Pohjatyöt valmistuivat alkuvuonna 2022. Tuulivoimalaitokset pystytettiin loppuvuonna 2023 ja se valmistui lopullisesti kesällä 2023. Tuulivoimapuiston valmistumista juhlittiin lokakuussa 2023.
Hardyn epäyhtälö

Hardyn epäyhtälö kuuluu matematiikassa seuraavasti: Olkoon  A={a1,a2,...} jono epänegatiivisia reaalilukuja ja f epänegatiivinen integroituva funktio. Merkitään
ja
Tällöin kaikilla p > 1 on voimassa
jos (an) ei ole nolla kaikilla indekseillä n. Integroituvalle funktiolle F Hardyn epäyhtälö sanoo
Yhtäsuuruus pätee jos ja vain jos f(x) = 0 melkein kaikkialla.
Hardwick

Hardwick on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Chris Hardwick (s. 1971), yhdysvaltalainen näyttelijä, juontaja ja koomikko
Elizabeth Hardwick (1916–2007), yhdysvaltalainen kirjailija ja kirjallisuuskriitikko
Harold Hardwick (1888–1959), australialainen uimari
Michelle Hardwick (s. 1976), brittiläinen näyttelijä
Neil Hardwick (s. 1948), englantilais-suomalainen kirjailija, teatteri- ja televisio-ohjaaja
Nick Hardwick (s. 1981), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Otto Hardwick (1904–1970), yhdysvaltalainen jazzmuusikko
Philip Hardwick (1792–1870), englantilainen arkkitehti
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Greg Kihn Again

| Greg Kihn Again Greg Kihn |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : CBS Folsom St. S.F.
 Julkaistu: 1977
 Formaatti: LP-levy
 Tuottaja(t): Matthew King Kaufman ja Glen Kolotkin
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Beserkley Records
Greg Kihn Again on ko. yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä ja kitaristi Greg Kihnin studioalbumi vuodelta 1977. Sen ovat tuottaneet Matthew King Kaufman ja Glen Kolotkin.
LP-levyjä on valmistanut ja jaellut yhdysvaltalaisen Beserkley Recordsin Euroopan osasto, jonka osoite on ollut 97 Kingston Hill, Kingston-upon-Thames, Surrey. Hollannissa valmistettuja LP-levyjä on markkinoinut ja jaellut Ariola, Benelux B.V. Haarlem. Suomessa levyjen maahantuoja on ollut Scandia.
Kappaleet

Love's Made a Fool of You (Buddy Holly – Bob Montgomery)
Island (G. Kihn)
Last of Me (R. Bimler – G. Kihn)
Real Big Man (G. Kihn)
Politics (G. Kihn)
Hurt So Bad (G. Kihn)
For You (Bruce Springsteen)
If You Be My Love (G. Kihn)
Madison Avenue (R. Bimler – G. Kihn)
Untie My Hands (S. Wright; sov. D. Carpender, L. Lynch, S. Wright)
Albumin hitaimmat kappaleet ovat "Last of Me" ja "If You Be My Love". Kappaleessa "Island" on vaikutteita Karibianmeren saarten musiikista ja "Untie My Hands" on soitinkappale.
Kokoonpano

Greg Kihn – laulu, 12-kielinen kitara
Dave Carpender – soolokitara, taustalaulu
Larry Lynch – rummut, taustalaulu, lyömäsoittimet
Steve Wright – bassokitara, tustalaulu
Tuotantotiedot

Tuottajat: Matthew King Kaufman ja Glen Kolotkin
Tuotantoapulainen: Gary Phillips
Äänittäjä: G. Kolotkin
Apulaisäänittäjä: T. Lubin
Masteroija: P. Brown
Studio: CBS Folsom St. S.F.
LP-levyn ulkoasu: Flashing Neon
Naamio: PIGment Paté apulaisenaan J. Seabury
Kannen valokuva: John Jensen
Takakannen valokuva: Moshe Brakha
Järjestäjä: J. Blodgett
Stylistit: J. Ingber, K. Turtle
Takakannen valokuvassa yhtyeen jäsenet ovat hyväntuulisina keltaisessa kuplavolkkarissa. Se kuvaakin albumin musiikkia paremmin kuin varsinainen kansikuva.
Singlet

Albumilta on julkaistu single For You / "Mood Mood Number" (Beserkley BZZ 4), joka erään arvion mukaan on todellista  jukebox-musiikkia ja sisältää klassisen popmusiikin aineksia. "For You" on tekijänsä eli Bruce Springsteenin albumilta Greetings from Asbury Park, N.J. vuodelta 1973.
Jokiniemi

| Jokiniemi> Ånäs |
| --- | --- |
 Tikkurilantie
 Kaupungin kartta, jossa Jokiniemi korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Tikkurilan suuralue
Kaupunginosa nro:  62
Pinta-ala:  2,1 km² 
Väkiluku:  6 363 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  7 098 kpl   (31.12.2017)
Postinumero(t):  01300, 01370
Lähialueet:  Hakkila, Havukoski, Hiekkaharju, Kuninkaala, Tikkurila
Jokiniemi (ruots. Ånäs) on kaupunginosa Vantaan Tikkurilan suuralueella. Se rajautuu lännessä päärataan (jonka länsipuolella on Tikkurilan ja Hiekkaharjun kaupunginosat) ja idässä Keravanjokeen ja Rekolanojaan, joiden jälkeen alkavat Hakkila ja Kuninkaala. Vaikka Jokiniemi on oma kaupunginosansa, sen länsireuna luetaan osaksi Tikkurilan keskustaa ja sen kantakaupunkimaista uudisrakentamista. Muun muassa Tikkurilan rautatieasema kuuluu hallinnollisesti osaksi Jokiniemeä.
Historia

Jokiniemi on saanut nimensä sijainnistaan Keravanjoen mutkan muodostamalla niemellä. Keskellä Jokiniemeä on Winterinmäki, joka on osa Hiekkaharjun matalaa harjuselännettä, mutta muutoin alue on alavaa jokilaaksoa. Alueella on asuttu jo 3 000–2 600 vuotta ennen ajanlaskun alkua, jolloin siellä sijaitsi merenlahden ranta. Jokiniemestä löydetyllä muinaisella asuinpaikalla on suoritettu arkeologisia kaivauksia.
Historia > Arkeologinen kaivausalue

Jokiniemen asuin- ja kauppapaikka on Etelä-Suomen merkittävin ja laajin kivikautinen asuinpaikka, josta on tehty runsaasti löytöjä, muun muassa nuolenkärki, jonka valmistuspaikka on vielä epäselvä. Paikalla on tehty harrastajien tekemiä kaivauksia tiedekeskus Heurekan ohjauksessa. Kaivausalue Keravanjoen tuntumassa tunnetaan Jokiniemen Muinaispuistona.
Jokiniemen arkeologiselta kaivausalueelta Hakkilan kivisillan kupeesta löydettiin vuonna 2014 savifiguuri, joka on säilynyt lähes kokonaisena ja näyttää sikiöltä. Arkeologi Jan Fastin mukaan Jokiniemen savifiguuri edustaa kampakeraamisen kulttuurin uskomusmaailmaa, ja kohosi löydyttyään Suomen kansallismuseon tätä aikakautta esittelevän esineistön kolmen kärkeen. Seuraavana päivänä löytyi toinen, samantapainen hahmo. Figuurit on ajoitettu noin 6 000 vuoden ikäisiksi, eli ne ovat kivikauden puolivälistä.
Sandlidenin savi-idoli (löydetty 1990) on eräs Jokiniemen kaivauksissa löydetyistä savi-idoleista. Kansallismuseon tunnusnumero KM 30464:8163.
Kaivausalueena tunnetuksi tullut Muinaispuisto on virkistysalue Keravanjoen rannassa.
Historia > Teollisuuden aika

Lähellä Tikkurilaa Keravanjoki laskee voimakkaasti ja muuttuu Tikkurilankoskeksi. Koskeen perustettiin mylly vuonna 1757. Vuonna 1862 valmistui päärata Tikkurilaan, mikä lisäsi alueen teollistumista. Samana vuonna myllyn yhteyteen rakennettiin öljynpuristamo, ja joitakin vuosia myöhemmin vernissakeittämö. Vernissatehdas valmistui vuonna 1913, edellisvuonna palaneen öljytehtaan seuraajaksi.
Ajan kuluessa kehittyi maali- ja lakkatehdas Tikkurilan Väritehtaat Oy, nykyinen Tikkurila Oy. Suurin osa yrityksen rakennuksista sijaitsi Tikkurilan aseman kupeessa radan itäpuolella, nykyisten Väritehtaankadun ja Vernissakadun välisellä alueella. Rakennukset purettiin 1980-luvun lopulla, ja tehdas siirtyi Keravanjoen toiselle puolelle Kuninkaalaan. Jäljellä on yhä vernissatehtaan punatiilinen rakennus, joka toimii nykyään Kulttuuritehdas Vernissana.
Tikkurilan aseman koillispuolella toimi vuosina 1928–1984 Grönbergin lyijyvalkois- ja hiilihappotehdas sekä lyijysulatto. Se jätti jälkeensä pahan ympäristöongelman: tehtaan ympäristöstä jouduttiin kuorimaan pois lyijyn saastuttamaa pintamaata 1990-luvulta lähtien, ennen kuin alueelle voitiin rakentaa asuintaloja. Tehtaan tontin pintamaa puhdistettiin vuonna 2004, ja se on ollut sen jälkeen käyttämättömänä joutomaana. Kun vuonna 2012 antimonin ja lyijyn keskiarvopitoisuudet ylittivät edelleen maaperän kynnysarvon, annettiin suositus siitä, ettei tehtaan tontilla eikä sen lähialueilla kasvatettaisi syötäviä kasviksia eikä poimittaisi marjoja tai sieniä.
Historia > Maatalouden tutkimuskeskus

Kahden suuren teollisuuslaitoksen vastapainona Jokiniemessä toimi 1900-luvun alusta asti myös valtion Maatalouden tutkimuskeskuksen päätoimipiste. Se joutui vuonna 1981 siirtymään Jokioisiin Etelä-Hämeeseen, kun koepeltojen viljely ja karjanhoito keskellä kasvavaa kaupunkia muuttuivat mahdottomaksi. Tutkimuskeskuksen entiset konttorirakennukset, laboratoriot ja työväen asuintalot edustavat muun muassa jugendia ja funktionalismia ja muodostavat rakennushistoriallisesti arvokkaan suojellun kokonaisuuden.
Tutkimuslaitoksen vieressä sijaitsee kaksi vuonna 1909 valmistunutta huvilaa, Paviljonki I ja II. Presidentti Relander asui Paviljonki I:ssä toimiessaan Maanviljelystaloudellisen koelaitoksen assistenttina vuosina 1907–1917. Myöhemmin rakennuksessa toimi pitkään Metsäntutkimuslaitoksen kirjasto, sauna, kokous- ja vierastiloja sekä kesäsunnuntaisin Relander-museo. Sittemmin rakennus on remontoitu, ja vuodesta 2020 alkaen huvila on ollut käytössä asuntona. Molemmat Jugend-rakennukset on suunnitellut arkkitehti H. R. Helin.
MTT:ltä vapautuneissa rakennuksissa on toiminut vuodesta 1981 lähtien Metsäntutkimuslaitos, joka on rakennuttanut 1964 valmistuneeseen Osmo Siparin suunnittelemaan laitosrakennukseen uuden toimistosiiven sekä keskuslaboratorion. Kasvintuotannon tarkastuskeskuksen (KTTK) maatalouskemian osasto toimi arkkitehti Erkki Huttusen suunnittelemassa vuonna 1938 valmistuneessa laitosrakennuksessa vuoteen 2006 saakka, jolloin se muutti Viikin kampukselle laitoksen yhdistyessä Eviraan. Rakennus remontoitiin laboratorioista toimistoiksi, ja vuonna 2008 Metlan pääkaupunkiseudun toiminnot siirtyivät kokonaan Jokiniemeen.
Koelaitoksen alue on kulttuuri- ja rakennushistoriallisesti arvokas kokonaisuus ja mukana Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen listalla.
Historia > Koelaitoksesta asuinalue

Vuodesta 2016 alkaen kaupunginosan eteläosaan koelaitoksen ympäristöön alkoi rakentua uusi asuinalue. Alueelle rakennettiin uusia kerrostaloja, ja Metsäntutkimuslaitoksen hallintorakennus ja sen viereiset jugend-huvilat kunnostettiin samanaikaisesti asuinnoiksi. Kunnostettaviksi pääsivät myös suojellut vilja-aitta ja vanha juureskellari. Kaikki rakennukset eivät kuitenkaan säästyneet, sillä esimerkiksi koepuimala purettiin ja henkilökunnan sauna tuhoutui tulipalossa.
Rakennussuojelu

Suojeltuja rakennuksia oli Jokiniemessä 28 kappaletta vuonna 2022.
| Kohde | Osoite | Valmistumisvuosi | Koordinaatit | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Haxasin tilan päärakennus | Ohratie 8 | 1800-luvun alkupuoli | 60.2973°N, 25.061°E |  |
| Haxasin tilan makasiini | Ohratie 8 | 1800-luvun alkupuoli | 60.2973°N, 25.0601°E |  |
| Vernissatehdas | Tikkurilantie 36 | 1863/1912 | 60.2897°N, 25.0442°E |  |
| Dickursby skolan alkuperäinen puurakennus | Urheilutie 4 | 1896 | 60.2962°N, 25.0583°E |  |
| Dickursby skolan sisäpihan talousrakennus | Urheilutie 4 | 1900 | 60.2961°N, 25.0578°E |  |
| Villa Winterbackan talousrakennus | Tikkurilantie 31 | 1900 | 60.2946°N, 25.0543°E |  |
| Koelaitosalueen juureskellari | Maanviljelijänkuja 5 | 1909 | 60.2927°N, 25.0568°E |  |
| Koelaitosalueen vilja-aitta | Maanviljelijänkuja 5 | 1909 | 60.2926°N, 25.057°E |  |
| Paviljonki I | Rillitie 8 | 1909 | 60.2916°N, 25.0569°E |  |
| Paviljonki II | Rillitie 8 | 1909 | 60.2912°N, 25.0562°E |  |
| Koelaitosalueen entinen tallimiehen asunto | Relanderinpiha 3 | 1909 | 60.2937°N, 25.0546°E |  |
| Koelaitosalueen entinen talli | Relanderinpiha 4b | 1909 | 60.2934°N, 25.0554°E |  |
| Koelaitosalueen entinen navetta | Relanderinpiha 4a | 1909 | 60.2934°N, 25.0549°E |  |
| Sandkullan maatilan päärakennus | Ylisenkuja 3 | 1920-luku | 60.2973°N, 25.0586°E |  |
| Navethalia-teatteri (Vantaan Näyttämö) | Oraskuja 1 | 1922 | 60.299°N, 25.0573°E |  |
| Sandkullan maatilan konesuoja | Oraskuja 1 | ei tiedossa | 60.2982°N, 25.0574°E |  |
| Sandkullan maatilan korjaamopaja | Oraskuja 1 | 1930-luvun loppupuoli | 60.2982°N, 25.0582°E |  |
| Villa Winterbacka | Tikkurilantie 31 | 1931 | 60.2944°N, 25.0541°E |  |
| Assistenttien talo / Professorien talo I | Metsänhoitajankuja 6 | 1934 | 60.2936°N, 25.0608°E |  |
| Vernissatehtaan palokunnan kalustovaja | Tikkurilantie 36 | 1936 | 60.29°N, 25.0449°E |  |
| Villa Grönberg | Jokiniemenkatu 9 | 1936 | 60.2952°N, 25.0472°E |  |
| Metsäntutkimuslaitoksen vanha päärakennus | Maanviljelijänkuja 7 | 1938 | 60.2922°N, 25.0575°E |  |
| Dickursby skolan uusi koulurakennus | Urheilutie 4 | 1939 | 60.2957°N, 25.058°E |  |
| Professori Matti Markkulan talo | Lauri Korpisen polku 46 | 1946 | 60.2952°N, 25.052°E |  |
| Professorien asuintalo nro 2 | Tikkurilantie 29 | 1946 | 60.295°N, 25.0548°E |  |
| Gammelkullan navetta (nykyisin asuinrakennus) | Ohratie 9 | 1950-luku | 60.2978°N, 25.0673°E |  |
| Vernissatehtaan polttouunin piippu | Tikkurilantie 36 | 1955 | 60.2902°N, 25.0459°E |  |
| As Oy Tikkurilan Urheilutie | Urheilutie 8 | 1956 | 60.2973°N, 25.0567°E |  |
| Vantaan ammattiopisto Varia | Tennistie 1 | 1963 | 60.3019°N, 25.0531°E |  |
Asutus ja väestö

Jokiniemen vanhinta asutusta ovat maatilojen päärakennukset Navethalian lähellä sekä vanhat omakotitalot Hiekkaharjun aseman kupeessa. Alueen kerrostaloista vanhimpia ovat Satomäen lähiön tornitalot ja Hiekkaharjun aseman tornitalo, jotka on rakennettu 1950-luvulla.
1960-luvulta lähtien, erityisesti 1990- ja 2000-luvuilla, alueelle on rakennettu runsaasti kerrostaloja lähinnä vuokra-asunnoiksi, sittemmin myös omistusasunnoiksi. Tikkurilan aseman viereen on rakennettu moderni 12-kerroksinen asuinkerrostalo Vantaan Majakka, joka on Jokiniemen korkein rakennus ja Tikkurilan taajaman toiseksi korkein rakennus. Asunnot ovat pienehköjä, opiskelijoiden suosiossa, ja Jokiniemen HOAS onkin säätiön suurimpia asuntokohteita. Nuorten osuus väestöstä onkin Jokiniemessä Tikkurilan suuralueen suurin. Jokiniemessä on myös suuralueen kaupunginosista suurin vieraskielinen väestö. Muuta kuin suomea tai ruotsia äidinkielenään puhuvien määrä oli 21 prosenttia vuonna 2019. Vuoden 2020 loppuun mennessä osuus oli noussut 25 prosenttiin. Se on eniten Tikkurilan suuralueen kaupunginosista.
Toimitiloja ja toimistorakennuksia

Valtio on rakentanut Jokiniemeen 1990-luvulla Metsähallituksen ja Keskusrikospoliisin toimitalot. Vuonna 2022 alueelle valmistui Säteilyturvakeskuksen uudet toimitilat. Rautatieaseman kupeeseen Lauri Korpisen kadulle on rakenteilla Valmetin pääkonttori. Uusi pääpoliisiasema ja poliisivankila rakennetaan Keskusrikospoliisin viereiselle tyhjälle tontille. Poliisivankilan on tarkoitus valmistua vuoden 2023 lopulla ja pääpoliisiaseman syksyllä 2024.
Palvelut

Jokiniemi, joka sijaitsee vastapäätä Tikkurilaa radan itäpuolella, on käytännössä osa Tikkurilan keskustataajamaa. Palveluita ja työpaikkoja Jokiniemen puolella on kuitenkin huomattavasti vähemmän. Kaupunginosassa on yksi kioski Satomäen alueella sekä lähikauppa Tikkurilan rautatieaseman kupeessa. Ns. Jokiniemen koulukampukseen kuuluvat Jokiniemen yhtenäiskoulu (ylä- ja alakoulu), Tikkurilan lukio ja Hiekkaharjun ammattioppilaitos (virallisesti Vantaan ammattiopisto Varian Tennistien toimipiste). Lisäksi alueella on Vantaan suurin ruotsinkielinen peruskoulu Dickursby skola.
Kaupunginosassa sijaitsee Tikkurilan alueen pääurheilukenttä Hiekkaharjun liikuntapuisto, golfkenttä sekä useita urheiluhalleja Tennistien varrella. Entisessä Maatalouden tutkimuskeskuksen navettarakennuksessa, Navethaliassa, toimii paikallinen harrastajateatteri Vantaan Näyttämö.
Palvelut > Liikenne

Jokiniemi rajoittuu lännessä päärataan. Jokiniemeä palvelevat Tikkurilan ja Hiekkaharjun asemat. Tikkurilassa pysähtyvät kaikki lähijunat ja kaukojunat. Hiekkaharjussa pysähtyvät Keravalle kulkevat K- ja N-junat, Kehäradan I- ja P-junat sekä Riihimäelle suuntaava yöliikenteen T-juna.
Tikkurilan terminaali on Vantaan linja-autoliikenteen solmukohtia tarjoten hyvät yhteydet kaikkialle kaupunkiin. Jokiniemen läpi kulkevat Vantaan runkolinja 570, seutulinjat 711, 717 ja 721N sekä sisäiset liityntälinjat 724 ja 735. Tikkurilantie, Urheilutie, Jokiniemenkatu ja Valkoisenlähteentie ovat kaupunginosan pääväylät. Jokiniemenkadun Keravanjoen ylittävä silta avattiin käyttöön 8. marraskuuta 2006, jolloin yhteys Jokiniemestä Heidehofintielle ja edelleen Kehä III:lle helpottui. Jokiniemenkujalta Maanviljelijänkujalle johtava kevyen liikenteen reitti on nimetty Reissu-Lassin poluksi alueella asuneen presidentti Relanderin mukaan.
Vuonna 1910 rakennettu Tikkurila–Hakkila-rata haarautuu Tikkurilan aseman pohjoispuolelta pistoraiteelle, joka kulkee Jokiniemen eteläosaa pitkin Hakkilan teollisuusalueelle. Rataa käytetään edelleen tavaraliikenteessä muutaman kerran vuodessa, lähinnä kesäisin.
Tulevaisuus ja keskusta-alueen kehittäminen

Jokiniemen länsiosaa Tikkurilan aseman ympäristössä pyritään kehittämään voimakkaasti sen hyvän sijainnin takia. Pääradan vieressä olevat alueet ovat jääneet suurelta osin rakentamattomiksi, ja niitä käytetään toistaiseksi pysäköintialueina.  Tonteille kaavaillaan muun muassa suurta koulukampusta, josta käytetään nimeä Tikkurilan osaamiskampus. Oppimiskeskuksessa olisi tilat 300 lukiolaiselle Tikkurilan lukiosta ja 1 365 ammattiin opiskelevalle Variasta sekä tiloja Vantaan aikuisopiston opiskelijoille ja aikuisten perusopetukselle. Yhteensä tiloissa olisi kapasiteettia 2 615 opiskelijalle. Alueelle mahtuisi myös yrityksiä, kaupungin tiloja ja mahdollisesti myös asuntoja. Kokonaisuudessaan alueelle kaavaillaan kahdeksaa uutta korttelia.
Suojeltu Villa Grönberg sijaitsee suunnittelualueen keskellä. Rakennus säilyy, ja sen ympärille on suunniteltu puutarhaa. Tyhjiltä tonteilta varattiin aikaisemmin tilaa myös Tikkurilan hyvinvointikeskukselle, kunnes sen suunnittelu siirtyi Tikkurilan Kielotielle entisen virastotalon paikalle.
Suunnitellun Vantaan pikaraitiotien reitti kulkee kaupunginosan eteläreunalla Jokiniemenkadun ja Keravanjoen välissä. Väritehtaankadun ja Lauri Korpisen kadun välissä reitin on tarkoitus laskeutua Tikkurilanraitio-nimiseen tunneliin ja alittaa Tikkurilan asema.