stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ihmisrasva

Kaksi apteekkiastiaa, joissa teksti "AXUNG. HOMINIS" tarkoittaen ihmisrasvaa. Peräisin 1600- tai 1700-luvulta.
Humanol-ampulleja saksalaisesta apteekista (Kreuz-Apotheke, Leipzig) 1900-luvun alkupuolelta.
Ihmisrasvaa (saks. Menschenfett, lat. Axungia hominis) yritettiin käyttää lääkkeenä erilaisissa rohdoksissa ja linimenteissä eurooppalaisessa keskiajan lääketieteessä 1500-luvulta aina 1900-luvun alkuun saakka. Rasvalla ajateltiin olevan maagisia parantavia ominaisuuksia ja monet teloittajat myivät mestaamiensa rikollisten rasvaa ja kehonosia apteekkareille ja varhaisille lääkäreille.
Esimerkiksi saksalainen lääketieteen professori Tobias Andreae paloitteli vuonna 1675 teloitetun murhaajan ruumiin, josta saatiin 17 kiloa "kurjan syntisen" rasvaa. Vuonna 1739 julkaistussa Zedlerin ensyklopediassa oli valmistusohjeita, kuinka ihmisen rasvasta tehtiin lääkkeitä kotikäyttöön.
1800-luvun myöhäispuoliskolta alkaen ihmisrasvaa valmistettiin ja myytiin Humanol tuotemerkillä steriilinä, nesteytettynä ja neulalla pistettäväksi tarkoitettuna hoitoaineena Saksassa. Vuodesta 1909 sitä käytettiin arpikudoksen hoidossa, haavojen desinfiointiin ja niiden revisioimiseen. 1920-luvulla aineesta luovuttiin huonojen hoitotulosten ja sivuvaikutuksena joskus syntyvän rasvaembolian vuoksi.
Nykylääketiede käyttää ihmisrasvaa lähinnä plastiikkakirurgisissa toimenpiteissä, joissa yleensä potilaan omaa rasvakudosta siirretään niihin paikkoihin joihin halutaan täydennystä (esim. poskipäät).
Käännös suomeksi
Huoleton

| Huoleton Kake Randelin |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1982
 Tuottaja(t): Timo Lindström
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 40.05
 Levy-yhtiö: Fazer Finnlevy
Kake Randelin muut julkaisut
| Kake Randelin 1981 | Huoleton 1982 | Kop kop kop 1983 |
Huoleton on Kake Randelinin julkaisema albumi vuodelta 1982.
Kappaleet

Kaikki sovitukset on tehnyt Jori Sivonen.
Kappaleet > A-puoli

Tätä kukkaa en hukkaa – 2.24 (säv. Kari Kuuva, san. Kari Kuuva)
Kerro että palaan – 3.00 (säv. Kari Kuuva, san. Kari Kuuva)
Tarja – 2.36 (säv. Raul Reiman, san. Raul Reiman)
Silti uskon – 3.18 (säv. M. Moisanen, san. Chrisse Johansson)
Kuka viereeni jää – 2.31 (säv. Veikko Samuli, san. Raul Reiman)
Huomista luvattu ei – 4.41 (säv. Jori Sivonen, san. Juha Vainio)
Jannu huoleton – 2.28 (säv. Esa Nieminen, san. Juha Vainio)
Kappaleet > B-puoli

Asia on ananas – 2.17 (säv. Veikko Samuli, san. Juha Vainio)
Malaila – 4.33 (säv. Matti Puurtinen, san. Chrisse Johansson)
Hervoton remmi päällä – 2.55 (säv. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Soi siellä kuumat tuulet – 4.14 (säv. Toivo Kärki, san. Aappo I. Piippo)
Miesten mies – 3.31 (säv. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Sepä se – 2.28 (säv. Jori Sivonen, san. Chrisse Johansson)
Hopeahäät (veistos)

| Hopeahäät |
| --- | --- |

Nimi:  Hopeahäät
Tekijä:  Heikki Konttinen
Valmistumisvuosi:  1976
Julkistettu:  3. lokakuuta 1976
Taiteenlaji:  Julkinen taide
Teostyyppi:  Veistos
Materiaali:  Pronssi
Sijainti:  Porin kaupunginsairaala, Suomi
Koordinaatit:  61°29′11″N 21°46′16″E﻿ / ﻿61.4865°N 21.7712°E﻿ / 61.4865; 21.7712
Hopeahäät on kuvanveistäjä Heikki Konttisen (1910–1988) vuonna 1976 valmistunut  Porin kaupunginsairaalan pihamaalla sijaitseva julkinen veistos. Veistos on pronssia ja sen korkeus on 110 cm. Veistoksen valutyöt tehtiin Helsingin Kuvanveistäjäliiton taidevalimossa. Teosta on luonnehdittu hyväntahtoisen leikkimieliseksi ja hellyyttä kuvaavaksi.
Hopeahäät oli Porin kaupungin kuvataidelautakunnan seitsemäs veistoshankinta. Kuvataidelautakunta ehdotti veistoksen sijoittamista Pormestarinluotoon Vanhustenrivin pihalle, mutta kaupunginarkkitehti ja kaupunginpuutarhuri pitivät alueen kunnostamista hankalana. Heidän esityksestään Porin kaupunginhallitus päätti sijoittaa teoksen kesäkuussa 1976 valmistuvan Päärnäisten sairaskodin sisäpihalle.
Hopeahäät -veistos paljastettiin Porin päivänä 3. lokakuuta 1976. Paljastuspuheen tilaisuudessa piti apulaiskaupunginjohtaja Mikko Sävelä.
Aiheesta muualla

Mäki, Arvo: Kukin katseellaan muovatkoon työni. Ajan Joulu 1977. Porin taidemuseon verkkosivut, http://archive.poriartmuseum.fi/wp-content/uploads/2016/05/HeikkiKonttinen_hopeahaat_1976_paarnaistenHoitoKoti001.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
ISO 3166-2:JP

ISO 3166-2:JP on ISO 3166-2 standardin osajoukko, joka määrittää geokoodit Japanille. Se käsittää 47 prefektuuria. Ensimmäinen osa on ISO 3166-1:n koodi JP Japania varten, toinen osa on kaksinumeroinen luku.
Koodit

Nimet on lueteltu Kunrei-shiki (ISO 3602) latinisaatiojärjestelmän mukaan, Hepburn-latinisointi on suluissa.
| Koodi | Alue | Alue (jp) |
| --- | --- | --- |
| JP-01 | Hokkaido | 北海道 |
| JP-02 | Aomori | 青森 |
| JP-03 | Iwate | 岩手 |
| JP-04 | Miyagi | 宮城 |
| JP-05 | Akita | 秋田 |
| JP-06 | Yamagata | 山形 |
| JP-07 | Hukusima (Fukushima) | 福島 |
| JP-08 | Ibaraki | 茨城 |
| JP-09 | Totigi (Tochigi) | 栃木 |
| JP-10 | Gunma | 群馬 |
| JP-11 | Saitama | 埼玉 |
| JP-12 | Tiba (Chiba) | 千葉 |
| JP-13 | Tokio | 東京 |
| JP-14 | Kanagawa | 神奈川 |
| JP-15 | Niigata | 新潟 |
| JP-16 | Toyama | 富山 |
| JP-17 | Isikawa (Ishikawa) | 石川 |
| JP-18 | Hukui (Fukui) | 福井 |
| JP-19 | Yamanasi (Yamanashi) | 山梨 |
| JP-20 | Nagano | 長野 |
| JP-21 | Gihu (Gifu) | 岐阜 |
| JP-22 | Sizuoka (Shizuoka) | 静岡 |
| JP-23 | Aiti (Aichi) | 愛知 |
| JP-24 | Mie | 三重 |
| JP-25 | Siga (Shiga) | 滋賀 |
| JP-26 | Kioto | 京都 |
| JP-27 | Osaka | 大阪 |
| JP-28 | Hyogo | 兵庫 |
| JP-29 | Nara | 奈良 |
| JP-30 | Wakayama | 和歌山 |
| JP-31 | Tottori | 鳥取 |
| JP-32 | Simane (Shimane) | 島根 |
| JP-33 | Okayama | 岡山 |
| JP-34 | Hirosima (Hiroshima) | 広島 |
| JP-35 | Yamaguti (Yamaguchi) | 山口 |
| JP-36 | Tokusima (Tokushima) | 徳島 |
| JP-37 | Kagawa | 香川 |
| JP-38 | Ehime | 愛媛 |
| JP-39 | Koti (Kochi) | 高知 |
| JP-40 | Hukuoka (Fukuoka) | 福岡 |
| JP-41 | Saga | 佐賀 |
| JP-42 | Nagasaki | 長崎 |
| JP-43 | Kumamoto | 熊本 |
| JP-44 | Ōita | 大分 |
| JP-45 | Miyazaki | 宮崎 |
| JP-46 | Kagosima (Kagoshima) | 鹿児島 |
| JP-47 | Okinawa | 沖縄 |
Jokaisella prefektuurilla on kaksinumeroinen alakoodi
Hukkaamiskielto

Hukkaamiskielto on pakkokeino, jolla turvataan vastaisen maksuvelvollisuuden tai menettämisseuraamuksen täytäntöönpano. Se on pakkokeinolaissa vakuustakavarikkoa lievempi turvaamistoimi.
Pakkokeinolain mukaan, jos on olemassa vaara, että se jota on syytä epäillä rikoksesta tai se, joka voidaan rikoksen johdosta tuomita korvaamaan vahinko tai menettämään valtiolle rahamäärä, pyrkii välttämään sakon, korvauksen tai menetettäväksi tuomittavan rahamäärän maksamista kätkemällä tai hävittämällä omaisuuttaan, pakenemalla tai muulla näihin rinnastettavalla tavalla, saadaan hänen omaisuuttaan panna hukkaamiskieltoon enintään määrä, joka oletettavasti vastaa tuomittavaa sakkoa, korvausta ja menettämisseuraamusta.
Hukkaamiskiellosta päättää tuomioistuin, yleensä käräjäoikeus. Se päättää vain hukkaamiskieltoon pantavan omaisuuden määrästä; omaisuuden johon toimenpide konkreettisesti kohdistuu, päättää ulosottomies, joka panee päätöksen täytäntöön.
Ennen syytteen vireilletuloa vaatimuksen omaisuuden panemisesta hukkaamiskieltoon voi tehdä tutkinnanjohtaja tai syyttäjä. Syytteen vireille tultua vaatimuksen voi tehdä syyttäjä ja itselleen tulevan korvauksen maksamisen turvaamiseksi asianomistaja.
Kiireellisessä tilanteessa tutkinnanjohtaja tai syyttäjä voi määrätä väliaikaisen hukkaamiskiellon, joka raukeaa, jos asiaa ei ole saatettu tuomioistuimen ratkaistavaksi viikon kuluessa määräyksestä.
Tuomioistuimen on kumottava hukkaamiskielto, kun sakon, korvauksen tai menetettäväksi tuomittavan rahamäärän maksamisen vakuudeksi asetetaan riittävä pantti tai takaus taikka muuten ei ole enää syytä pitää sitä voimassa. Tuomioistuimen on kumottava hukkaamiskielto  myös, jollei syytettä nosteta neljän kuukauden kuluessa hukkaamiskieltoa koskevan määräyksen antamisesta. Määräaikaa voidaan kuitenkin pidentää.
Tuomitessaan sakon, korvauksen tai menettämisseuraamuksen, jonka maksamisen vakuudeksi on määrätty hukkaamiskielto, tuomioistuimen on päätettävä, onko hukkaamiskielto pidettävä voimassa kunnes sakko, korvaus tai menetetyksi tuomittu rahamäärä on maksettu.
Heptakontaani

Heptakontaani eli n-heptakontaani (C70H142) on 70-hiilinen suoraketjuinen alkaani, jossa kaikki hiilet ovat sitoutuneet toisiinsa yksinkertaisella sidoksella. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan kiinteää. Heptakontaanin rakennekaava on CH3(CH2)68CH3, moolimassa 983,88 g/mol, sulamispiste 105,5 °C, kiehumispiste 653,3 °C (760 mmHg paineessa), leimahduspiste 698 °C, tiheys 0,83 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), taitekerroin 1,463 ja CAS-numero 7719-93-9.
| C69 | C70 | C71 |
| --- | --- | --- |
| Nonaheksakontaani | Heptakontaani | Henheptakontaani |
Aiheesta muualla

PubChem: Heptacontane (englanniksi)
GuideChem: Heptacontane (englanniksi)
National Institute of Standards and Technology (NIST): Heptacontane (englanniksi)
Hätä-seis-painike

Hätä-seis-painike
Hätä-seis-painike eli hätä-seis-katkaisin on sähköinen katkaisin, jota käytetään koneiden turvajärjestelyissä koneiden tai koneryhmien nopeaan pysäyttämiseen tapaturma- tai vaaratilanteessa.
Painike ja sen käyttö

Yleensä painike on punainen, suurikokoinen ja sen keltaisen alustan yhteydessä lukee "HÄTÄ-SEIS". Hätä-seis-painikkeen tulee olla vikaturvallinen ja sillä täytyy olla tarkastuslaitosten hyväksyntä. Hätä-seis-painike lukittuu seis-asentoonsa ja vapautuu painiketta pyöräyttämällä. Usein koneen uudelleenkäynnistämiseen vaaditaan lisäksi erillinen kuittaus painamalla koneen ohjauskeskuksessa sijaitsevaa kuittauspainiketta. Sähkökaavioissa ja positiomerkinnöissä hätä-seis-painikkeesta käytetään tunnusta HZS.
Käyttökohteet

Tyypillisiä käyttökohteita ovat teollisuuden koneet ja kiinteistötekniikan ilmanvaihtokoneet, mutta hätä-seis-painikkeita käytetään myös esimerkiksi hiihtohisseissä, liukuportaissa ja bensapumpuissa.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hellfire

| Hellfire 1349 |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2005
 Julkaistu: 24. lokakuuta 2005
 Tuottaja(t): 1349 ja Ronni Le Tekrø
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 52.04
 Levy-yhtiö: Candlelight Records
1349:n muut julkaisut
| Beyond the Apocalypse 2004 | Hellfire 2005 | Revelations of the Black Flame 2009 |
Hellfire on norjalaisen black metal -yhtyeen 1349:n kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2005. Siitä on julkaistu myös tupla-LP-versio vuonna 2006. Kappaleeseen "Sculptor of Flesh" kuvattiin myös video.
Levyn erikoispiirteisiin kuuluu päätösraita, joka on samalla levyn Hellfire nimikappale. Se on yhtyeelle poikkeavasti hieman hidastempoisempi kappale, ja kestää 13 minuuttia ja 49 sekuntia eli periaatteessa yhtyeen nimen verran.
Kappaleet

I am Abomination – 4.09
Nathicana – 4.38
Sculptor of Flesh – 3.17
Celestial Deconstruction – 7.44
To Rottendom – 5.51
From the Deeps – 6.25
Slaves to Slaughter – 6.11
Hellfire – 13.49
Kokoonpano

Ravn – laulu
Archaon – kitara
Tjalve – kitara
Seidemann – basso
Frost – rummut
Arvostelut

AllMusic:
Imperiumi: 7/10
Aiheesta muualla

Hellfire Discogsissa. (englanniksi)
Korroosio.fi-arvio (Arkistoitu – Internet Archive)
Imperiumi.net-arvio (Arkistoitu – Internet Archive)
Albumi Hellfire Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Hellfire Last.fm:ssä (englanniksi)
Hukka

Hukka voi tarkoittaa seuraavia:
hukka, menetys (esim. nestehukka, verenhukka), tappio, tuho tms.
hukka, suden (Canis lupus) kansanomainen, lähinnä eufemistinen nimitys
Pikku Hukka, sarjakuvahahmo, Sepe Suden poika
Liikuntakeskus Hukka, liikuntakeskus Oulun Heinäpäässä
Hukka, sukunimenä:
Alpo Hukka (1916–2016), suomalainen rovasti ja lähetysjohtaja
Antti Hukka (s. 1987), suomalainen jalkapalloilija
Minttu Hukka (s. 1995), suomalainen keskimatkojen juoksija
Raimo Hukka (s. 1948), suomalainen jalkapalloilija
Virpi Hukka (s. 1991), suomalainen pesäpalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hukka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hugo Perls

Hugo Perls (1886 Rybnik, Saksan keisarikunta (nykyinen Puola) – 1977 New York, Yhdysvallat) oli saksalainen taidekauppias, historioitsija ja filosofi.
Perls opiskeli Freiburgin yliopistossa ja Berliinissä taidehistoriaa, lakia ja filosofiaa. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli Saksan sisäministeriöissä, ja ensimmäisessä maailmansodassa hän työskenteli ulkoministeriössä.
Perls aloitti taiteen keräämisen 1914 ja työskenteli ammattimaisena taidekauppiaana vuoteen 1921 mennessä. Hän perusti Berliiniin vaimonsa nimeä kantavan Kaethe Perlsin gallerian. Perls myi ja osti monien kuuluisien taiteilijoiden, kuten Edvard Munchin, Pablo Picasson, Claude Monet'n, Vincent van Goghin ja Paul Cézannen, töitä.
Perls muutti Pariisiin 1931, kun kansallissosialistit olivat nousseet valtaan Saksassa. Ranskassa hän keskittyi tieteelliseen työhön ja tutki Platonin, Johann Wolfgang von Goethen ja Immanuel Kantin töitä. Perls julkaisi useita artikkeleita ranskalaisissa filosofissa aikakausjulkaisuissa Platon filosofiasta. Hän myös opetti aiheesta Sorbonnessa, ja julkaisi vuonna 1938 ensimmäisen kirjansa L'Art et la Beauté vus par Platon.
Vuonna 1941 Perls muutti New Yorkiin ja asui Manhattanilla. Samana vuonna hän solmi toisen avioliittonsa, kun hän meni naimisiin ruotsalaisen kirjailijan Eugénie Söderbergin kanssa. Toisen maailmansodan jälkeen Perls keskittyi kirjoittamiseen. Hänen teoksiinsa lukeutuu mm. taiteen ja kauneuden suhdetta tutkinut Die Komödie der Wahrheit.
Söderbergin kuoleman jälkeen 1973 Perls meni kolmannen kerran naimisiin. Hänen kolmas vaimonsa oli kirjailija Monica Schall. Perls kuoli New Yorkissa 1977.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Hugo Perls
Heptanoli

| 1-heptanoli |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  111-70-6
PubChem CID:  8129
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C7H15OH
Moolimassa:  116,20 g/mol
Ulkomuoto:  väritön neste
Sulamispiste:  −34,6 °C
Kiehumispiste:  175,8 °C
Tiheys:  0,8187
Liukoisuus veteen:  0,1 g / 100 ml veteen 20 °C:ssa
Heptanoli C7H15OH on seitsenatomisesta hiiliketjusta koostuva palava, väritön, normaaliolosuhteissa nestemäinen alkoholi. Heptanolilla on kolme muuta isomeeriä, 2-heptanoli, 3-heptanoli ja 4-heptanoli, jotka eroavat toisistaan alkoholin toiminnallisen ryhmän (-OH) paikalla. 2-heptanolissa toiminnallinen ryhmä (-OH) sijaitsee toisessa hiiliatomissa. Kun taas 3-heptanolissa toiminnallinen ryhmä sijaitsee kolmannen hiilen kohdalla.
Heptanolista eli 1-heptanolista käytetään myös nimiä heptan-1-oli, n-heptyylialkoholi, 1-hydroksiheptaani ja n-heptanoli. Heptanolin leimahduspiste on 70 °C (c.c.) ja itsesyttymislämpötila 275 °C.
Heptanoli tuoksuu miellyttävälle ja sitä käytetään kosmetiikassa.
Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Aiheesta muualla

Heptanolin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: Heptanol (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): 1-Heptanol (englanniksi)
ChemBlink: 1-Heptanol (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Heptanol {en}}
Pherobase: Floral Compound – 7OH (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical – 7OH (englanniksi)
Alkoholit
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| metanoli | etanoli | propanoli | butanoli | pentanoli | heksanoli | heptanoli | oktanoli | nonanoli | dekanoli | undekanoli | dodekanoli |
| CH3OH | C2H5OH | C3H7OH | C4H9OH | C5H11OH | C6H13OH | C7H15OH | C8H17OH | C9H19OH | C10H21OH | C11H23OH | C12H25OH |
Hummeri

| Euroopanhummeri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Kymmenjalkaiset Decapoda
Heimo::  Hummerit Nephropidae
Suku::  Homarus
Laji::  gammarus
Kaksiosainen nimi
 Homarus gammarus  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Hummeri Wikispeciesissä   Hummeri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hummeri (Homarus gammarus) eli euroopanhummeri on suurikokoinen äyriäinen.
Koko ja ulkonäkö

Hummeri voi kasvaa 60 cm:n pituiseksi ja painaa 5–6 kiloa, mutta merroilla kalastetut ja kaupatut hummerit ovat yleensä alle 30 cm:n mittaisia. Hummeri voi elää 15-vuotiaaksi.
Hummerin kitiinipanssari on päältä sinertävä, alta keltainen, ja se päättyy jaokkeiseen pyrstöön. Sillä on suuret sakset ja kahdeksan kävelyjalkaa. Sakset ovat keskenään erikokoiset: pienemmän saksen sisäreuna on terävä, siinä on hammasmaisia ulokkeita ja sitä käytetään saaliin kiinnipitämiseen ja paloitteluun. Isommassa saksessa on kyhmyjä, ja sen avulla hummeri murskaa saaliseläimen kuoren. Jos hummeri menettää saksen tai jalan tappelussa tai onnettomuudessa, sen tilalle kasvaa uusi, mutta uusi raaja on muiden kokoinen vasta useiden kuorenvaihtojen jälkeen.
Levinneisyys

Euroopanhummeri elää Atlantin valtameren itäosissa, Lofooteilta Azoreille ja Marokkoon. Hummeria on tavattu myös Välimeressä ja Mustanmeren luoteisosassa.
Suomessa on myynnissä myös amerikanhummeria, jota tuodaan usein kypsänä ja pakastettuna muun muassa Kanadasta.
Elinympäristö

Hummeri elää harvoin syvemmällä kuin 50 metrissä. Se asuu koloissa ja tunneleissa, joskus melko matalassakin vedessä. Sitä tavataan kovapohjaisilla alueilla, joissa merenpohja on kalliota tai kovaa savea.
Henkilöntarkastus

Henkilöntarkastus on pakkokeinolaissa määriteltyä henkilöön kohdistuva etsintää. Se voi olla henkilöntarkastus, jossa selvitetään mitä tarkastettavalla on vaatteissaan tai muutoin yllään tai henkilönkatsastus, joka käsittää katsastettavan ruumiin tarkastamisen, verinäytteen ottamisen tai muun ruumiiseen kohdistuvan tutkimuksen.
Henkilöntarkastus

Henkilöntarkastus voidaan tehdä takavarikoitavan taikka väliaikaiseen hukkaamiskieltoon tai vakuustakavarikkoon pantavan esineen tai omaisuuden löytämiseksi tai muutoin sellaisen seikan tutkimiseksi, jolla voi olla merkitystä rikoksen selvittämisessä. Henkilöntarkastus voidaan tehdä sille, jota on syytä epäillä
rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään kuusi kuukautta vankeutta,
lievästä pahoinpitelystä,
näpistyksestä, lievästä kavalluksesta, lievästä luvattomasta käytöstä, lievästä moottorikulkuneuvon käyttövarkaudesta, murtovälineen hallussapidosta,
lievästä vahingonteosta tai
lievästä petoksesta.
Se, jota ei ole syytä epäillä rikoksesta, saadaan tarkastaa vain, jos erittäin pätevin perustein voidaan olettaa, että tarkastuksessa saatetaan löytää takavarikoitava taikka väliaikaiseen hukkaamiskieltoon tai vakuustakavarikkoon pantava esine tai omaisuus taikka muutoin saada selvitystä rikoksesta.
Henkilönkatsastus

Henkilönkatsastus saadaan kohdistaa siihen, jota todennäköisin syin epäillään rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään vuosi vankeutta taikka rattijuopumuksesta tai huumausaineen käyttörikoksesta. Jollei epäilyyn ole todennäköisiä syitä, epäilty saadaan katsastaa vain, jos erittäin pätevin perustein voidaan olettaa, että katsastuksessa saatetaan löytää takavarikoitava taikka väliaikaiseen hukkaamiskieltoon tai vakuustakavarikkoon pantava esine tai omaisuus taikka muutoin saada selvitystä rikoksesta.
Henkilönkatsastus > DNA-tunnisteen määrittäminen

Jos on tehty rikos, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään neljä vuotta vankeutta, saadaan DNA-tunnisteen määrittämiseksi tai muun vastaavan tutkinnan suorittamiseksi tarpeellinen henkilönkatsastus tehdä henkilöille, joita ei epäillä kyseisestä rikoksesta, jos tutkinnalla on erittäin suuri merkitys rikoksen selvittämiselle sen vuoksi, että rikoksen selvittäminen olisi mahdotonta tai olennaisesti vaikeampaa käyttämällä tutkinnan kohteiden oikeuksiin vähemmän puuttuvia keinoja. DNA-tunniste sekä muut vastaavat tutkintatulokset on hävitettävä ja säilytetyt näytteet tuhottava, kun asia on lainvoimaisesti ratkaistu tai jätetty sillensä.
Henkilönkatsastus > Henkilöön kohdistuvan etsinnän toimittaminen

Henkilöön kohdistuvasta etsinnästä on soveltuvin kohdin voimassa, mitä kotietsinnästä säädetään. Jos etsintä on perusteellinen, se on toimitettava sitä varten varatussa huoneessa. Milloin etsinnän toimittaa muu kuin terveydenhuoltohenkilöstöön kuuluva, siinä on, mikäli mahdollista, oltava saapuvilla etsinnästä päättäneen virkamiehen kutsuma todistaja.
Lääketieteellistä asiantuntemusta vaativan tutkimuksen saa suorittaa vain lääkäri.
Vartijan oikeus tarkastukseen

Myös yksityisistä turvallisuuspalveluista annetussa laissa tarkoitetulla vartijalla on tietyissä tilantessa oikeus määrätynlaiseen turvallisuustarkastukseen. Tällaisella vartijalla on vartioimistehtävää suorittaessaan oikeus ottaa kiinni verekseltä tai pakenemasta tavattu rikoksentekijä, jos rikoksesta saattaa seurata vankeutta tai jos rikos on lievä pahoinpitely, näpistys, lievä kavallus, lievä luvaton käyttö, lievä moottorikulkuneuvon käyttövarkaus, lievä vahingonteko tai lievä petos. Vartija saa ottaa kiinni myös sen, joka on viranomaisen antaman etsintäkuulutuksen mukaan pidätettävä tai vangittava. Kiinni otettu on viipymättä luovutettava poliisille.
Vartijalla on kiinniotto-oikeutta käyttäessään oikeus tarkastaa kiinni otettu ja hänen mukanaan olevat tavarat sen varmistamiseksi, ettei kiinni otetulla ole hallussaan esineitä tai aineita, joilla hän voi aiheuttaa vaaraa itselleen tai muille. Vartijalla on oikeus ottaa pois tarkastuksessa tavatut vaaralliset esineet tai aineet. Pois otetut esineet tai aineet on vartijan luovutettava viipymättä poliisille.
Aiheesta muualla

Pakkokeinolaki Finlex.
Laki yksityisistä turvallisuuspalveluista Finlex.
Huojuva talo (televisiosarja)

| Huojuva talo |
| --- | --- |
Kestoaika:  290 min
Pääosissa:  Kari Heiskanen Sara Paavolainen
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  7. lokakuuta 1990 –
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Eija-Elina Bergholm
Käsikirjoittaja(t):  Maaria Koskiluoma Maria Jotuni (romaani)
Tuotantoyhtiö(t):  Yle TV2 Teatteritoimitus
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Huojuva talo on syksyllä 1990 ensiesitetty, Yle TV2 -kanavan teatteritoimituksen tuottama viisiosainen draamasarja, joka perustuu Maria Jotunin samannimiseen romaaniin. Käsikirjoituksen laati sen pohjalta Maaria Koskiluoma ja sarjan ohjasi Eija-Elina Bergholm. Avioliittodraaman pääosia näyttelevät Kari Heiskanen ja Sara Paavolainen, jotka olivat sarjan tekoaikaan aviopari myös tosielämässä.
Juoni

1930-luvun taitteeseen sijoittuvassa tarinassa nuori tutkija Eero Markku ja ylioppilas Lea Horni ajautuvat juhannusyönä yhteen ja perustavat perheen. Eero osoittautuu kuitenkin väkivaltaiseksi, ja samaan aikaan myös yhteiskunnassa ja maailmassa kuohuu.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sara Paavolainen  | … |  Lea Markku, o.s. Horni   |
|  Kari Heiskanen  | … |  Eero Markku   |
|  Jaana Järvinen  | … |  Toini Helio, o.s. Horni   |
|  Sinikka Sokka  | … |  Ester Paasio, o.s. Saari   |
|  Raimo Grönberg  | … |  Aulis Helio  |
Tuotanto

Seitsemän vuotta ennen tv-sarjaa ohjaaja Eija-Elina Bergholm ja dramaturgi Maaria Koskiluoma olivat tehneet Huojuvan talon Lappeenrannan kaupunginteatteriin.
Sarjan kuvauksia tehtiin vuoden verran, keväästä 1988 kevääseen 1989, ja materiaali koostui 3 016 otoksesta. Pääosanäyttelijät Sara Paavolainen ja Kari Heiskanen ovat kertoneet urakan olleen psyykkisesti erittäin raskas.