stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Killer Aspect
Aiheesta muualla

Killer Aspect Myspacessa (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Killer Aspect
Käännös suomeksi
Philippe Jaccottet

Philippe Jaccottet vuonna 1991.
Philippe Jaccottet (30. kesäkuuta 1925 Moudon, Sveitsi – 24. helmikuuta 2021 Grignan, Ranska) oli sveitsiläinen, ranskaksi kirjoittanut runoilija ja kielenkääntäjä.
Jaccottet muutti vuonna 1946 Sveitsistä Pariisiin. Siellä hän julkaisi myös esikoiskokoelmansa Requiem. Grignaniin hän muutti vaimonsa Anne-Marien kanssa vuonna 1953.
Jaccotteet kirjoitti runouden lisäksi proosaa ja kirjallisuuskritiikkiä sekä käänsi teoksia ranskaksi. Hänet tunnetaan erityisesti saksankielisten kirjailijoiden, kuten Robert Musilin, Rainer Maria Rilken, Thomas Mannin ja Friedrich Hölderlinin kääntäjänä, mutta hän kääsi myös Homerossta, Platonia, Giuseppe Ungarettia, Eugenio Montalea, Luis de Góngoraa ja Osip Mandelštamia.
Jaccottet voitti urallansa useita palkintoja. Hän sai 1981 Gottfried Kellerin palkinto.[lähde? ] Hän on yksi harvoja runoilijoita, jotka ovat elinaikanaan päässyt Bibliothèque de la Pléiade -kokoelmaan.
Per-Arne Berglund

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Per-Arne Berglund |  Per-Arne Berglund |  Per-Arne Berglund |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Bryssel 1950 | Keihäänheitto |  |
Per-Arne Berglund (20. tammikuuta 1927 Örebro – 6. tammikuuta 2002 Örebro) oli ruotsalainen yleisurheilija, joka kilpaili keihäänheitossa. Hän voitti hopeaa Brysselin EM-kisoissa 1950 tuloksella 70,06 metriä. Berglund osallistui olympialaisiin kahdesti, vuosina 1948 ja 1952 sijoittuen molemmilla kerroilla kymmenenneksi. Hänen ennätystuloksensa 75,25 oli Ruotsin ennätys vuoteen 1954 saakka.
Ennätykset

Keihäänheitto: 75,25 m (1951)
Peter Gay

Peter Gay (20. kesäkuuta 1923 Berliini – 12. toukokuuta 2015 New York) oli yhdysvaltalainen historioitsija, joka tunnetaan erityisesti laajasta Freud-elämäkerrasta.
Juutalainen Gay syntyi Berliinissä nimenään Peter Joachim Fröhlich, mutta hänen perheensä otti käyttöön englanninkielisen sukunimen paettuaan Yhdysvaltoihin toisen maailmansodan alussa. Hän oli Yhdysvaltain kansalainen vuodesta 1946.
Gay valmistui Denverin ja Columbian yliopistosta. Hän toimi Columbian valtio-opin professorina vuosina 1948–1955 ja historian professorina vuosina 1955–1969. Sen jälkeen hän opetti Yalessa, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1993. Hän oli vuodesta 1959 naimisissa taidehistorioitsija Ruth Slotkinin (k. 2006) kanssa.
Gay oli Yhdysvaltain taide- ja kirjallisuusakatemian jäsen vuodesta 1989, ja hänelle myönnettiin vuonna 1996 akatemian kultamitali historian alalta.
Julkaisuja

The Dilemma of Democratic Socialism: Eduard Bernstein’s Challenge to Marx (1952)
Voltaire’s Politics: The Poet as Realist (1959)
The Party of Humanity: Essays in the French Enlightenment (1964)
The Enlightenment: An Interpretation: The Rise of Modern Paganism (1966)
The Loss of Mastery: Puritan Historians in Colonial America (1966)
Weimar Culture: The Outsider as Insider (1968)
The Enlightenment: An Interpretation: The Science of Freedom (1969)
The Bridge of Criticism: Dialogues on the Enlightenment (1970)
Historians at Work (1972)
Modern Europe (1973)
The Enlightenment; A Comprehensive Anthology (1973)
Style in History (1974)
Art and Act: On Causes in History—Manet, Gropius, Mondrian (1976)
Freud, Jews, and Other Germans: Masters and Victims in Modernist Culture (1978)
Education of the Senses (1984)
The Bourgeois Experience: Victoria to Freud (viisi osaa, 1984–1998)
Freud for Historians (1985)
The Tender Passion (1986)
A Godless Jew: Freud, Atheism, and the Making of Psychoanalysis (1987)
Freud: A Life for Our Time (1988)
A Freud Reader (toimittaja, 1989)
Reading Freud: Explorations & Entertainments (1990)
Sigmund Freud and Art: His Personal Collection of Antiquities (1993)
The Cultivation of Hatred (1993)
The Naked Heart (1995)
The Enlightenment and the Rise of Modern Paganism (1995)
Pleasure Wars (1998)
My German Question: Growing Up in Nazi Berlin (omaelämäkerta, 1998)
Mozart (1999)
Schnitzler’s Century (2002)
Modernism: The Lure of Heresy. From Baudelaire to Beckett and Beyond (2008)
Kollektivismi

Kollektivismi on yhteisöllisyyttä, yhteisöllisyyslähtöisyyttä ja yhteisön korostamista yksilön kustannuksella. 
Kollektivismi on individualismin eli yksilökeskeisyyden vastakohta, ja näiden yhdistelmä on organisaatio.
Kollektivistiset aatteet

Poliittista kollektivismia edustavat muun muassa sosiaalidemokratia sekä ja kommunismi. Kollektivismia ovat myös Jean-Jacques Rousseaun vaatimus yksilöiden alistumisesta ”yleistahdolle” ja G.W.F. Hegelin vaatimus yksilön alistumisesta kansallisvaltion instituutioille.
Anarkokollektivismi on sosialistinen aate, jonka perustajana pidetään Mihail Bakuninia, kun taas osa anarkisteista on anarkoindividualisteja. Kollektivismiin voidaan laskea myös muun muassa kansallissosialismi sekä islamismin kaltaiset teokraattiset aatteet.
Arvostelua

Kollektivismin katsotaan tukahduttavan yksilöllisyyttä ja moniarvoisuutta vaatimalla yhteistä identiteettiä kuten nationalismia tai rotua. Lisäksi, kun poliittista valtaa käytetään kollektivististen päämäärien edistämiseksi, ihmisten itsemääräämisoikeutta rajoitetaan ja statismia edistetään.
Tunnetuimpia kollektivismin kritiikkejä on Friedrich von Hayekin kirja Tie orjuuteen (1944).
Ludwig von Mises kirjoitti:
Demokraattinen sosialisti George Orwell katsoi kollektivismin johtavan siihen, että jokin ihmisten vähemmistö saa oikeutuksen sortaa enemmistöä vapauden tai jonkin muun ihanteen nimissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kollektivismi Wikimedia Commonsissa
Periklís Kakoúsis

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kakoúsis vuonna 1904 |  Kakoúsis vuonna 1904 |  Kakoúsis vuonna 1904 |  |
Maa:   Kreikka
Miesten painonnosto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Saint Louis 1904 | Kahden käden nosto |  |
Periklís Kakoúsis (kreik. Περικλής Κακούσης) (1879 – kuolinvuosi tuntematon) oli kreikkalainen painonnostaja ja olympiavoittaja.
Kakoúsis osallistui olympialaisiin kerran, St. Louisissa 1904 ja oli mukana myös Ateenan välikisoissa 1906. Hän voitti 1904 kultaa kahden käden nostossa tuloksella 111,58 kg ja oli mukana Pan-Hellenic Athletic Clubin köydenvetojoukkueessa. Kaksi vuotta myöhemmin Ateenassa hän sijoittui kahden käden nostoissa kuudenneksi ja osallistui tämän lisäksi antiikin kiekonheittokilpailuun.
Per-Erik Burud

| Per-Erik Burud> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. lokakuuta 1962 Drammen, Norja
Kuollut: 13. heinäkuuta 2011 (48 vuotta) lähellä Tjømeä, Norja
Kansalaisuus:  norjalainen
Ammatti:  toimitusjohtaja
Puoliso:  Anita Burud
Per-Erik Burud (15. lokakuuta 1962 – 13. heinäkuuta 2011) oli norjalainen miljardööri ja Kiwi-päivittäistavaraketjun toimitusjohtaja. Vuonna 2007 hänen omaisuutensa arvo oli 1,1 miljardia Norjan kruunua.
Burud työskenteli Kiwissä vuodesta 1991 lähtien.
Veneilyonnettomuus

Burud katosi veneilyonnettomuuden jälkeen Tjømen lähellä 13. heinäkuuta 2011. Burud, hänen vaimonsa Anita sekä Anne-Lene Novak Aasheim kuolivat onnettomuudessa. Anne-Lenen mies Asbjørn onnistui pelastamaan itsensä maihin, jossa hän ilmoitti tragediasta. Usean päivän kestäneiden etsintöjen jälkeen, 21. heinäkuuta, Burudin ruumis löytyi alueelta, jossa onnettomuus tapahtui. Seuraavana päivänä henkilö tunnistettiin Burudiksi.
Pielisjoen linna

Pielisjoen linna.
Pielisjoen linna Ilosaarelta kuvattuna.
Pielisjoen linna on Joensuun vanhin kivirakennus: se on vuodelta 1852. Rakennus sijaitsee Siltakadulla Niskasaaressa, joka on yhteydessä Ilosaareen.
Talo rakennettiin alun perin kruununmakasiiniksi. Vuonna 1919 suojeluskunta sai tilat käyttöönsä, ja kymmenen vuotta myöhemmin, arkkitehti Ole Gripenbergin suunnittelemien uudistusten jälkeen, rakennus vihittiin Pielisjoen linnaksi. Vuoteen 1967 rakennus oli Puolustusvoimien toimistokäytössä, muun muassa sotilaspiirin esikuntana. Vuoden 1971 jälkeen rakennuksessa olivat toimineet Joensuun korkeakoulun ylioppilaskunta ja Joensuun yliopiston Karjalan tutkimuslaitos. Presidentti Ståhlberg yöpyi  Pielisjoen linnassa vuonna 1930 Ståhlbergin kyydityksen päätteeksi.
Kun Joensuun kaupunki ja valtio tekivät kiinteistövaihtoja, rakennus vapautui yliopistolta ja tiloihin muutti vuonna 2006 Pohjois-Karjalan maakuntaliitto.
Rakennuksen tiloja

Alakerrassa oli aikanaan miehistötila, tykkihalli ja läpiajettava käytävä. Kolmannessa kerroksessa, entisessä suojeluskunnan piiripäällikön asunnossa, sijaitsee edustava vierashuoneisto.
Petojärvi

| Petojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°41′40″N, 25°45′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskupuro:  Petopuro Jounaanlampeen 
Järvinumero:  14.413.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  150 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  430 m  
Rantaviiva:  3,411 km  
Pinta-ala:  34,742 ha  
Tilavuus:  0,0010778 km³ 
Keskisyvyys:  3,1 m  
Suurin syvyys:  9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPetojärvi 
Petojärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Karvalahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 430 metriä leveä ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Sillä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,08 miljoonaa kuutiometriä ja keskisyvyydeksi 3,1 metriä. Suurin syvyys on 9,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Hakalammen valuma-alueeseen (14.413) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 150 metriä mpy.
Periklís Pierrákos-Mavromichális

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Periklís Pierrákos-Mavromichális |  Periklís Pierrákos-Mavromichális |  Periklís Pierrákos-Mavromichális |  |
Maa:   Kreikka
Miesten miekkailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Ateena 1896 | floretti |  |
Periklís Pierrákos-Mavromichális (kreik. Περικλής Πιερράκος-Μαυρομιχάλης; 1863 – 1938) oli kreikkalainen miekkailija, joka voitti pronssia vuoden 1896 kesäolympialaisissa florettiturnauksessa. Pierrákos-Mavromichális voitti nelihenkisessä karsintaryhmässään kaikki muut, paitsi ei ranskalaista Henri Callotia. Karsintaryhmän voittaja eli Callot pääsi finaaliin, ja Pierrákos-Mavromichális sai pronssia.
Perille

Perille on Suomen kauko- ja lähiliikenteen sekä Tallinnan lähiliikenteen kokoava matkustamisen hakupalvelu ja reittiopas, jonka avulla matkustaja voi suunnitella matkoja, vertailla hintoja sekä ostaa matkalippuja. Maksuttomalla Perille-sovelluksella ja osoitteessa www.perille.fi toimiva palvelu auttaa matkustajaa löytämään sopivimman reitin, kulkuvälineen ja matkalipun Suomessa sekä suositulla Helsinki–Tallinna-reitillä. Palvelun avulla voi verrata bussien, junien, lentojen, laivojen, lauttojen ja taksien hintoja, matkustusaikoja, matkan kestoa ja matkustustapojen ympäristövaikutuksia. Vaihtoehtoja voi verrata myös omaan autoon.
Perille-palvelu aloitti toimintansa vuonna 2016. Palvelua ylläpitää ja kehittää suomalainen startup-yritys Perille Mobility Services Oy.
Petraeus

Petraeus on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Aeschillus Petraeus (1593–1657), Turun piispa
Anders Petraeus (1630–1694), suomalainen kirkkoherra, Turun akatemian professori
David Petraeus (s. 1952), Yhdysvaltain maavoimien kenraali
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Petolahden baptistiseurakunta

| Petolahden baptistiseurakunta> Petalax baptistförsamling |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Baptismi
Kirkkokunta:  Finlands svenska baptistsamfund
Perustettu:  26. syyskuuta 1882
Pääkirkko:  Elim Åmossa-Skottvägen 69 66240 Petolahti
Infobox OKNimi-testi OK: 
Petolahden baptistiseurakunta (ruots. Petalax baptistförsamling, aik. Åmossa baptistförsamling) on Maalahden Petolahdessa toimiva baptistiseurakunta. Seurakunnan Elim-rukoushuone sijaitsee Åmossa-Skottvägenillä Petolahdessa. Seurakunta kuuluu Finlands svenska baptistsamfund -kirkkokuntaan.
Åmossan kappeli

Åmossan kappeli rakennettiin vuonna 1884 ja sitä laajennettiin vuonna 1896. Kappelissa oli vuonna 1931 paikkoja 200 henkilölle, minkä lisäksi rakennuksessa oli pienempi sali ja keititö.
Historia

Åmossan baptistiseurakunta syntyi Pietarsaaresta levinneen baptistiyhdyskunnan seurakuntana Vaasaan vuonna 1882. Seurakunnan perustava kokous järjestettiin 27 henkilön toimesta  26. syyskuuta 1882. Myöhemmin seurakunnan toiminta vakiintui Petolahden pitäjään. Seurakunnan jäseniä on asunut myös Korsnäsissä, Maalahdessa, Närpiössä, Pirttikylässä ja Ylimarkussa. Åmossan seurakunta oli 1880-luvulla useiden Pohjanmaan eteläisten seurakuntien äitikirkko. 1880- ja 1890-luvut olivat seurakunnassa suurta kasvun aikaa. Vuonna 1931 seurakunnan jäsenmäärä oli 128.
Seurakunnan johtajat

Seurakunnan johtajina ovat toimineet seuraavat henkilöt:
1882–1902: Erik Jansson
1902–1911: J. Ågren
1911–1916: I. P. Isaksson
1916–1918: Herman Asp
1918–1919: J. P. Isaksson
1919–1922: Herman Asp
1922–1925: Gustav Jansson
1925–1927: E. Sten
1927–1928: A. Söderback
1928–1930: Herman Asp
1931–1933: Gunnar Backman
1941–1944: Gustaf Uppgård
1953–1956: Anders Nybacka
1956–1961: Jakob Gunnar Nylund
1962–1965: Reinhold Nylund
1966–: Rurik Lindqvist
Konttilampi (Heinola)

| Konttilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°11′03″N, 26°19′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Rihun Alalampeen 
Järvinumero:  14.946.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,7 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,864 km  
Pinta-ala:  3,139 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKonttilampi 
Konttilampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa  Rihun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 360 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Rihunlammen valuma-alueeseen (14.946) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 83,7 metriä mpy.
Kin

Kin voi tarkoittaa seuraavaa:
Henkilöjä > Etunimenä

Kin Shriner (s. 1953), yhdysvaltalainen näyttelijä
Henkilöjä > Sukunimenä

Noah Kin (s. 1994), suomalainen nigerialaistaustainen rap-artisti
Viktor Kin (1903–1937 tai 1938), venäläinen neuvostokirjailija ja lehtimies
Paikkoja

Kin, kunta Okinawassa Japanissa
Kin, kylä Punjabissa Pakistanissa
Kinshasa, Kongon demokraattisen tasavallan pääkaupunki
Norman Manley International Airport, lentokenttä Kingstonissa, Jamaikalla (IATA-koodi KIN)
Musiikissa

Kin, iamamiwhoamin esikoisalbumi vuodelta 2012
Kina Chinese, soitin
Teknologiassa

Microsoft Kin, Microsoftin matkapuhelinmallisto
Knowledge iN, korealaisen web-portaalin, Naverin, kehittämä online tiedonjakopalvelu
Muita merkityksiä

Kin, Gary Frankin 6 numeron rajoitettu sarjakuva vuodelta 2000
Kin, vuoden 2000 brittiläis-eteläafrikkalainen elokuva jonka ohjasi Elaine Proctor
Kin, vuoden 2018 yhdysvaltalainen tieteiselokuva
The Kin, suomalainen Lordin ideoima lyhytelokuva
kin, japanilainen painon mitta (600g)
k’in, vuorokausi mayojen kalenterissa, tarkoittaa myös aurinkoa
Ah Kin, mayojen nimitys papeille
ruandan kieli (oma nimi kinyarwanda), bantukieli (ISO 639-2: kin)
Perikoreesi

Trinitaarinen perikoreesi
Perikoreesi (m.kreik. περιχώρησις, perikhōrēsis, lat. circumincessio, 'keskinäinen toisensa läpäiseminen') on kristinuskon teologian käsite. Trinitaarinen perikoreesi liittyy kolminaisuusoppiin, kristologinen perikoreesi oppiin Kristuksesta.
Kolminaisuusopissa perikoreesi viittaa Isän, Pojan ja Pyhän Hengen suhteeseen. Nämä kolme persoonaa ikään kuin läpäisevät toisensa säilyttäen samalla identiteettinsä. Perikoreesi-ajatuksesta seuraa käsite appropriaatio eli jollekin ominaiseksi lukeminen: jumaluuden eri ominaisuudet ja teot luetaan liitetään kukin yhteen tiettyyn kolminaisuuden persoonaan.
Kristologisessa perikoreesissa on kyse Kristuksen jumalallisen ja inhimillisen luonnon vastaavanlaisesta keskinäisestä suhteesta.
Petras Auštrevičius

Petras Auštrevičius
Petras Auštrevičius (s. 16. toukokuuta 1963 Vilna) on liettualainen Liberaalien liikkeen poliitikko.
Auštrevičius opiskeli taloustiedettä Vilnan yliopistossa ja Liettuan tiedeakatemian taloustieteen instituutissa. Lisäksi hän opiskeli valtiotiedettä Hoover-instituutissa. Auštrevičius työskenteli ennen poliittista uraansa muun muassa Liettuan tiedeakatemian taloustieteen instituutin tutkimusvastaavana (1986–1991) ja Liettuan suurlähettiläänä Suomessa (1994–1997). Vuosina 2003–2004 hän opetti Vilnan yliopiston valtiotieteiden ja kansainvälisten suhteiden instituutissa.
Auštrevičius oli Seimasin jäsen vuosina 2004–2014. Hän kuului ensin Liberaaliin ja keskustalaiseen liittoon, mutta oli mukana perustamassa Liberaalien liikettä vuonna 2006 ja toimi sen puheenjohtajana vuoteen 2008 saakka. Auštrevičius toimi Seimasin varapuhemiehenä vuosina 2013–2014. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuonna 2014. Auštrevičius on saanut monia palkintoja ja tunnustuksia, kuten kunniamerkit Suomelta (1998), Ranskalta (2003) ja Georgialta (2013).
Kiltuanjärvi

| Kiltuanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Sonkajärvi 
Koordinaatit:  63°48′09″N, 27°50′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Oulunkoski 
Järvinumero:  04.643.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,3 m  
Rantaviiva:  43,8234 km  
Pinta-ala:  10,1218 km²  
Tilavuus:  0,08304026247 km³  
Keskisyvyys:  8,2041 m  
Suurin syvyys:  36,54 m  
Valuma-alue:  709 km² 
Keskivirtaama:  7,2 m³/s (MQ) 
Saaria:  32 
 fiKiltuanjärvi 
Kiltuanjärvi  on Pohjois-Savossa Sonkajärvellä sijaitseva järvi. Järveltä on yhteys Haajaistensalmen kautta viereiseen Haajaistenjärveen, jonka vedenpinnan taso on samalla korkeudella.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1 000 hehtaaria eli 10 km². Se on 11,3 kilometriä pitkä ja 4,8 kilometriä leveä, mutta suuri leveysarvo johtuu 2,7 kilometriä pitkästä Niskalahdesta. Järven suurimpana leveytenä voisi pitää 2,2 kilometriä, joka saadaan ilman Niskalahden lounaaseen työntyvää lahtea. Järven selkä on hyvin avoin ja siihen kohdistuu suurin tuulivaikutus kaakkois-luoteis-suunnasta.
Järvessä on laskettu olevan 32 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 10 ha, mikä on noin 1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Savisaari, Kuivaniemi ja Tölppäsen saaret on yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 24 ovat yli aarin ja loput 4 ovat alle aarin kokoisia. Muita saaria ovat Selkäsaaret, Kirvesluoto, Huhtihiekka, Käkisaari, Antinniemi, Kalmasaari, Kärppäsaari ja Merkkuusaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 83 miljoonaa m³ eli 0,083 km³. Järven keskisyvyys on 8,2 metriä ja suurin syvyys on 36,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee Selkäsaarien itäpuolella keskellä järveä. Järven pituussuunnassa ja järvenselän keskellä kulkee pitkien ja kapeiden syvänteiden sarja.
Järven rantaviivan pituus on 44 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 6 kilometriä. Sen rannat ovat alavaa metsämaata, joka on monin paikoin soistunutta. Kaakkoispäässä sijaitseva Kiltuanmäki ja järven rannat siitä kaakkoon päin ovat jyrkempiä. Järvellä ei ole juurikaan kiinteää asutusta, mutta vapaa-ajan asuntoja on rannoille rakennettu yli 60. Niille johtaa tiet yhdystieltä 5862 tai Kiltuan voimalaitoksen tieltä. Jyrkän kylä sijaitsee Oulunlammella, mutta sillä ei ole vaikutusta järven tilaan lukuun ottamatta Jyrkän voimalaitoksen säännöstelyä.
Säännöstely ja virtaamat

Järven vedenpinnan korkeus on 145,3 metriä mpy. Järveä on säännöstely vuodesta 1961 siten, että vedenpinnan ali- ja yläkorkeudeksi on määrätty raja-arvot 144,04 metriä ja 146,29 metriä mpy. Säännöstelyä on tehty voimatalouden tarpeisiin ja säännöstelyluvan haltija on Savon Voima Oyj. Veden korkeuksista on mittaustietoa vuodesta 1960 alkaen. Tänä aikana järven keskivedenkorkeus on ollut 145,40 metriä mpy. (arvot N60-järjestelmässä) ja vuotuinen keskimääräinen vaihtelu on ollut 2,05 metriä. Ylin vedenkorkeus on ollut 146,38 metriä (kesäkuussa 1964) ja alin vedenkorkeus on ollut 143,32 (huhtikuussa 1960), joten  äärivaihtelu on ollut 3,06 metriä.
Järven lasku-uomassa Oulunkosken alla Oulunlammessa on Jyrkän säännöstelypato. Padon virtaamatietoja on Suomen Ympäristökeskuksessa tallessa vuodesta 1998 alkaen. Niiden mukaan keskivirtaama on ollut 7,2 m³/s, keskiylivirtaama 27 m³/s ja keskialivirtaama 1,9 m³/s. Suurin virtaama on ollut 60 m³/s (tammikuussa 2006) ja pienein virtaama 0,9 m³/s (syyskuussa 1999).
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Nilsiän reitin valuma-alueen (04.6) Nurmijoen alueella (04.64), jonka Kiltuanjärven alueeseen (04.643) järvi kuuluu.
Valuma-alue saa pääosan vedestään Laakajärven alueelta ja vesistön yläjuoksulta, sekä omalta alueeltaan (04.644), johon laskee idästä myös pieni Keinosenjoen valuma-alue (04.648). Laakajärvi (34,7 km²) laskee Kiltuanjärven itärantaan Laakajokea ja siinä olevaa Laakalampea (56 ha) myöten, mutta suurin osa Laakajärven vedestä päästetään Kiltuan voimalaitoksen läpi. Voimalalle johtaa Laakajärvestä vajaa kolme kilometriä pitkä kanava. Pienempi määrä vettä kulkee Haajaistensalmen kautta, joka on Haajaistenjärven (449 ha) lasku-uoma ja myös Keinosenjoen valuma-alueen lasku-uoma.
Kiltuanjärven alueella on 19 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Haajaistenjärvi, jonka kautta laskevat myös Kämäräisenjärvi (231 ha), Mustajärvi (138 ha), Pitkäjärvi (155 ha), Hukkalampi (15 ha), Löytynlampi (30 ha) ja Ahveninen (269 ha).
Järven lasku-uoma kulkee Jyrkän voimalaitoksen läpi. Niskalahden pohjukassa on sijainnut Oulunkoski, joka on jäänyt voimalan patoaltaaseen ja laskujoen alajuoksuun on muodostunut Oulunlampi.
Aiheesta muualla

Keto, Antton & al.: Selvitys Pohjois-Savon säännöstellyistä järvistä, 2008, Pohjois-Savon ympäristökeskus
Piaggio P.149

| Piaggio P> 149 |
| --- | --- |
 Focke Wulf P.149D
Tyyppi:  Yhteyslentokone
Valmistaja:  Piaggio Aero Focke-Wulf
Suunnittelija:  Stelio Fratti
Ensilento:  1953
Pääkäyttäjät:  Swissair Luftwaffe
Valmistusmäärä:  190 (Focke-Wulf) 88 (Piaggio) 
Kehitetty mallista:  Piaggio P.148
Piaggio P.149 oli italialaisen Piaggion valmistama sotilaskoulukone, jonka ensilento tehtiin vuonna 1953.
Kehitys

P.149 kehitettiin aikaisemman P.148:n tilalle. P.149:ssä on sisäänvedettävä kolmipyöräinen laskuteline ja tilaa neljälle tai viidelle matkustajalle. Ensimmäin prototyyppi lensi ensilentonsa 19. kesäkuuta 1953.
Vain muutama myytiin, kunnes Saksan ilmavoimat valitsivat lentokoneen sotilaskoulukoneeksi.
Toimintahistoria

Saksan ilmavoimat käytti konetyyppiä vuosina 1957–1990.
Bernin lentokentällä Belpissä toimiva Swissairin lentokoulu käytti jonkin verran saman tyypin lentokoneita.
Käyttäjät

Saksa
Italia
Israel
Itävalta
Tansania
Uganda
Focke Wulf/Piaggio P.149D ohjaamo