stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Porin seutukunta
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
| Porin seutukunnan väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 143 626 | 143 626 |
| 1980 | 1980 |    | 144 583 | 144 583 |
| 1985 | 1985 |    | 144 998 | 144 998 |
| 1990 | 1990 |    | 142 772 | 142 772 |
| 1995 | 1995 |    | 141 981 | 141 981 |
| 2000 | 2000 |    | 138 809 | 138 809 |
| 2005 | 2005 |    | 137 006 | 137 006 |
| 2010 | 2010 |    | 136 417 | 136 417 |
| 2015 | 2015 |    | 135 151 | 135 151 |
| 2020 | 2020 |    | 130 623 | 130 623 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Porin seutu — Karhukunnat ( Arkistoitu – Internet Archive)
Harjavallan kaupungin kotisivut
Huittisten kaupungin kotisivut
Kokemäen kaupungin kotisivut
Merikarvian kunnan kotisivut
Nakkilan kunnan kotisivut
Pomarkun kunnan kotisivut
Porin kaupungin kotisivut
Ulvilan kaupungin kotisivut
Satakunnan maakunnan seutukunnat
Pteleós

| Pteleós Πτελεός |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Pteleós
 Koordinaatit: 39°3′5″N, 22°57′10″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Thessalia
Alueyksikkö:  Magnesia
Kunta:  Almyrós
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  240203
Väkiluku (2011):  2 485
 – Kylä­yhdys­kunta:  1 512
 – Kylä:  1 140
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ΒΟ
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pteleós (kreik. Πτελεός) on Kreikan kylä sekä samanniminen Almyróksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πτελεού, Dimotikí Enótita Pteleoú) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 485 ja varsinaisen Pteleóksen kylän väkiluku 1 140 (vuonna 2011).
Pteleóksen kylä sijaitsee linnuntietä noin 36 kilometriä etelään Vóloksesta ja noin 48 kilometriä itäkoilliseen Lamíasta. Se on saanut nimensä antiikin ajan Pteleoksen eli Pteleonin kaupungista. Pteleóksen kunnallisyksikkö käsittää Almyróksen kunnan itäosan Egeanmeren rannalla. Pteleós oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Almyróksen kuntaan yhdessä Anávran ja Soúrpin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Pteleóksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Achílleio | Achílleio | 628 |
| Achílleio | Ágios Dimítrios | 27 |
| Achílleio | Argyróniso (saari) | 0 |
| Ágioi Theódoroi | Ágioi Theódoroi | 318 |
| Pteleós | Agía Marína | 49 |
| Pteleós | Ágioi Apóstoloi | 22 |
| Pteleós | Gavrianí | 147 |
| Pteleós | Karavotsáki | 8 |
| Pteleós | Leichoúra | 32 |
| Pteleós | Loutró | 15 |
| Pteleós | Pigádi | 99 |
| Pteleós | Pteleós | 1 140 |
Yhteensä: 2 485
Prometheus (Beethoven)

Prometheus (saks. Die Geschöpfe des Prometheus, op. 43) on Ludwig van Beethovenin säveltämä baletti.
Baletin neljäs osa perustuu Beethovenin Eroica-sinfoniaan (op. 55) ja sen muunnelmiin pianolle (op. 35).
Beethoven sävelsi Prometheuksen vuosina 1800–1801, ja sen ensiesitys oli 28. maaliskuuta 1801. Baletti ei ensin saavuttanut suurta suosiota, mutta vähän ajan kuluttua siitä tuli yksi suosituimmista baleteista.
Musiikkinäyte
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Aiheesta muualla

Prometheus Nuotit International Music Score Library Project -sivustolla
Pohjoinen agora

| Pohjoinen agora |
| --- | --- |
 Miletoksen Pohjoisen agoran aluetta.
Sijainti:  Miletoksen arkeologinen alue, Balat, Didim, Aydın, Turkki
Koordinaatit:  37°31′47″N, 27°16′47″E
Rakennustyyppi:  agora
Valmistumisvuosi:  n. 350–160 eaa.
Tyylisuunta:  doorilainen
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pohjoinen agora oli antiikin aikainen agora eli tori ja kauppapaikka Miletoksessa Vähässä-Aasiassa, nykyisessä Turkissa. Se muodosti kaupungin kaupallisen keskustan.
Historia

Pohjoinen agora oli Miletoksen agoroista vanhin, ja sen paikka varattiin jo kaupungin jälleenrakentamisen yhteydessä klassisen kauden alussa vuonna 479 eaa. Aukiota ympäröineet rakennukset tehtiin kahdessa päävaiheessa. Agoran rakentaminen alkoi myöhäisellä klassisella kaudella noin vuonna 350 eaa. sen jälkeen, kun sen pohjoispuolelle oli rakennettu niin kutsuttu Sataman stoa eli pylväshalli. Suunnilleen samoihin aikoihin rakennettiin agoran pohjoisempi stoa. Agoran eteläisempi stoa rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 160 eaa. Itäsivu suljettiin rakennuksilla vasta roomalaisella kaudella 100-luvulla jaa. Rakennusten ajoitus perustuu niiden tyyliin ja rakennustekniikkaan, mutta niitä ei ole voitu ajoittaa piirtokirjoitusten avulla.
Rakennukset

Pohjoinen agora sijaitsi Miletoksen niemen keskellä lähellä Leijonasatamaa. Agora oli suorakulmion muotoinen ja sen koko oli noin 50 × 87,5 metriä. Aukiota reunusti kaksi L-kirjaimen muotoista yksilaivaista stoaa. Stoista toinen käsitti agoran pohjoissivun ja länsisivun pohjoisosan, ja sen pohjoissiiven pituus oli noin 50,7 metriä ja länsisiiven pituus noin 39,1 metriä. Siipien syvyys oli noin 5,9–6 metriä. Toinen stoa käsitti agoran eteläsivun ja länsisivun eteläosan, ja sen eteläsiiven pituus oli noin 58,3 metriä ja länsisiiven pituus noin 45,6 metriä. Siipien syvyys oli noin 6,9–7,1 metriä. Pohjoisstoan kummassakin siivessä oli myymälätiloja. Stoien pylväät edustivat doorilaista tyyliä.
Agoran länsisivun keskellä sijaitsi pieni joonialaista tyyliä edustanut prostyyli temppeli, jossa oli pronaos ja naos, ja jonka julkisivussa oli neljä pylvästä. Agoran keskellä sijaitsi alttari. Aukion luoteisosassa sijaitsi 400-luvulla eaa. pystytetty stele, jossa oli niin kutsuttu ”Veripiirtokirjoitus”, joka tuomitsi kaupunkia Joonian kapinan aikaan hallinneet oligarkit.
Itäsivulta agora oli alun perin avoin. Myöhemmin itäsivulle rakennettiin muuri ja sittemmin myymälätiloja. Agoran lounaislaidalla sijaitsi Miletoksen Prytaneion. Agoran eteläpuolella sijaitsi puolestaan Buleuterion ja sen eteläpuolella Eteläinen agora. Agoran itäpuolelta kulki Pyhä tie, sen toisella puolella sijaitsi niin kutsuttu Joonialainen stoa.
Påvalsby

Påvalsby on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee kunnan keskiosissa nelisen kilometriä Kemiön kirkonkylästä lounaaseen.
Påvalsby sijaitsee Dragsfjärdintien varrella. Kylän suhteellisen yhtenäinen rakennuskanta seurailee tien kulkua. Kylän maasto on pääosin metsäisten kallioiden halkomaa peltomaata ja kyläalueen läpi kiemurtelee monihaarainen oja, joka muodostaa kirkonkylän tienoolla Lillånin. Kylässä toimii Kemiön Mylly, jonka rakennukset ovat näyttävä maamerkki.
Påvalsby lienee vanhimpia ruotsalaisten uudisasukkaiden perustamia kyliä Kemiönsaarella. Vanhin maininta kylästä on vuodelta 1379. Uuden ajan alussa kylässä oli kahdeksan taloa, joista yksi oli säteri. 1600-luvulla kylässä oli enää neljä veromaksukykyistä taloa, mutta isojaon aikaan vuonna 1779 kylässä on ollut taas seitsemän taloa. 1900-luvun alussa kylään syntyi runsaasti uutta asutusta, joka sijoittui maantien varteen. Kylään perustettiin mylly, kaksi kauppaa ja kansakoulu. Kaupat ja koulu ovat lakkautettu 1970-luvulla ja maantiekin on oikaistu kyläkeskuksen ulkopuolelle.
Pteleon

Pteleon (m.kreik. Πτελεόν, lat. Pteleum) tai Pteleos (m.kreik. Πτελεός, lat. Pteleus) voi viitata seuraaviin:
Antiikin aikana

Pteleon, antiikin aikainen kaupunki Jooniassa
Pteleos eli Pteleon, antiikin aikainen kaupunki Eliissä Kreikassa
Pteleos eli Pteleon, antiikin aikainen kaupunki Thessaliassa Kreikassa
Nykyaikana

Pteleós, kylä ja Almyróksen kunnan kunnallisyksikkö Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella Kreikassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pteleon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pyhän Henrikin katolinen katedraaliseurakunta

| Pyhän Henrikin katolinen katedraaliseurakunta |
| --- | --- |
 Pyhän Henrikin katedraali Helsingissä.
Suuntautuminen:  Katolinen kirkko
Kirkkokunta:  Katolinen kirkko Suomessa
Hiippakunta:  Helsingin katolinen hiippakunta
Perustettu:  1860
Kirkkoherra:  Marco Pasinato
Pääkirkko:  Pyhän Henrikin katedraali Helsingissä
Jäseniä:  4 552 (1.1.2018)
Aiheesta muualla
Pyhän Birgitan ja autuaan Hemmingin katolinen seurakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyhän Henrikin katolinen katedraaliseurakunta on katolisen kirkon seurakunta Suomessa, jonka toiminta-alueena on itäinen pääkaupunkiseutu ja itäinen Keski-Uusimaa sekä Itä-Uusimaa lukuun ottamatta Lapinjärveä, Loviisaa ja Myrskylää. Seurakunnan keskuspaikka on Helsinki, jossa seurakunnalla on Pyhän Henrikin katedraali. Lisäksi seurakunnalla on säännöllistä toimintaa Tapanilan alueella sekä Porvoossa.
Historia

Vuonna 1860 Helsinkiin tuli ensimmäinen pysyvä katolinen kirkko. Tällöin otettiin käyttöön Kaivopuiston kallioille rakennettu Pyhän Henrikin kirkko. Kaupungin katolisen siviiliväestönkin sielunhoitajana vuodesta 1856 toiminut sotilaskappalainen Ignatius Gorbacki oli tehnyt aloitteen kirkon rakentamisesta. Tässä hän sai taloudellista tukea kenraalikuvernööri Fredrik Vilhelm Bergin italialaissyntyiseltä vaimolta kreivitär Leopoldina Cicognalta. Myös Venäjän tsaari avusti kirkon rakentamista. Kirkon siunasi monsignore Lubinsky Tallinnasta 16. syyskuuta 1860, mutta sen vihki vasta 14. syyskuuta 1904 Mohilevin arkkipiispa Jerzy Szembek. Kun Suomesta tuli vuonna 1920 apostolinen vikaarikunta, tuli seurakunnan kirkosta piispankirkko eli katedraali. Vuoden 2016 lopussa seurakunnalla oli 4 379 jäsentä.
Aiheesta muualla

Seurakunnan kotisivut
Port-au-Prince

| Port-au-Prince (Pòtoprens) |
| --- | --- |

 vaakuna
 Port-au-Prince
 Koordinaatit: 18°32′33″N, 072°20′19″W 
Valtio:   Haiti
Departmentti:  Ouest
Piirikunta:  Port-au-Prince
Perustettu:  1749
Hallinto:  
 – Pormestari:  Jean Yves Jason
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25,3 km²
Korkeus:  98 m
Väkiluku (2009)  (arvio):  875 978
 – Väestötiheys:  34 623 as./km²
 – Metropolialue:  2 296 386
Aikavyöhyke:  UTC−5
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Port-au-Prince satelliittikuvassa.
Port-au-Prince (haitiksi Pòtoprens) on Haitin pääkaupunki ja suurin kaupunki. Vuonna 2009 sen asukasluvun arvioitiin olevan noin 876 000. Samana vuonna sen metropolialueella arvioitiin asuvan noin 2 296 400 asukasta. Kaupungin asukasluku on ollut selvässä kasvussa.
Maantiede

Port-au-Prince sijaitsee Gonâvenlahden suulla, missä sitä suojaa valtameren merenkäynniltä La Gonâven saari.
Suurin osa Haitin eliitistä elää Port-au-Princen esikaupungissa nimeltä Pétionville, 300–450 m korkeilla kukkuloilla kaupungin kaakkoispuolella. Toisaalta kaupungissa on suuria kurjia slummialueita, kuten Cité Soleil.
Lämpötila on varsin tasainen ympäri vuoden, keskimääräinen ylin 32–34 astetta ja keskimääräinen alin 18–22 astetta. Vuodessa on kaksi sadekautta, huhti–toukokuussa ja syys–lokakuussa.
Historia

Port-au-Princen perustivat ranskalaiset sokerinvalmistajat vuonna 1749. Vuonna 1770 se korvasi Cap-Haïtienin Saint-Dominguen siirtokunnan pääkaupunkina, ja vuonna 1804 siitä tuli itsenäisen Haitin pääkaupunki. Ennen itsenäisyyttä brittijoukot valtasivat sen 4. kesäkuuta 1794.
Historia > Vuoden 2010 maanjäristys

Tammikuussa 2010 Port-au-Prince kärsi suuria tuhoja maanjäristyksessä, jonka keskus oli viidentoista kilometrin päässä kaupungista. Järistyksen voimakkuus oli Mw 7,0. Kaupungin arkkipiispa Joseph Serge Miot oli kuolonuhrien joukossa. Arviot näiden lukumäärästä vaihtelivat tuhansista satoihin tuhansiin. Järistys sorrutti parlamenttirakennuksen, kouluja, sairaaloita ja verotoimiston. YK:n toimisto kärsi suuria vahinkoja, ja Hédi Annabi, tunisialainen YK:n operaation virkailija, jäi tuhoutuneen rakennuksen raunioihin. Kaupungin lentokenttä kuitenkin säilyi valmiina vastaanottamaan humanitaarista apua, vaikka sen lennonjohtotorni romahti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Port-au-Prince Wikimedia Commonsissa
Näkymä Port-au-Princen esikaupunkialueelta Pétionvillestä.
Påminne

Påminne kesällä.
Påminne on Pohjan Sport ry:n omistama laskettelukeskus Åminneforsissa Pohjassa Raaseporissa. Påminne on Suomen eteläisin rinnekeskus[lähde? ].
Pisin rinne on 550 metriä pitkä ja korkeusero on 85 metriä. Kaikki rinteet ovat etelärinteitä. Påminne-Park on 450 metriä pitkä ja muodostuu kahdesta linjasta, toinen aloitteleville ja toinen kokeneemmille laskijoille. Rinteissä voi harrastaa laskettelua ja lautailua. Rinteitä keskuksessa on 5 + parkki.
Påminnessä on hiihtokoulu, välinevuokraamo ja rinnekahvila joka on talvisesongin aikana auki rinteiden aukioloaikoina. Muulloin kahvila on auki sopimuksen mukaan. Yrityksille, koululaisille ja muille ryhmille räätälöidään tapahtumapäiviä niin rinneautoilussa kuin laskettelussa.
Kesällä Mukelorinne toimii rinneautoratana. Pituutta radalla on noin 450 metriä ja korkeusero on noin 40 metriä. Rataa pitkin autot kulkevat painovoimalla rinnettä alas ja ylös mennään hiihtohissin vetämänä.
Punto banco

Punto Banco on perinteinen baccarat-peli, jota pelataan pelaajan ja kasinon välillä. 
Pelaajan tavoitteena on veikata, kumman käsi on suurempi. Voit lyödä vetoa myös tasapelin puolesta. 
Peliä pelataan 6 tavallisella korttipakalla, jotka sekoitetaan ennen jokaista kierrosta.
Pelaajalle (Punto) ja pankkiirille (Banco) jaetaan aluksi kullekin kaksi korttia ja mahdollisesti kolmas kortti kolmannen kortin sääntöjen mukaan. Kaikki kortit jaetaan kuvapuoli ylöspäin. 
Arvoltaan lähimpänä 9:ää oleva käsi voittaa. Samanarvoiset kädet menevät tasan, jolloin ei pelaaja eikä pankkiiri voita. 
Numerokortit 2–9 ovat kortin ilmoittaman numeron arvoisia, ässät ovat 1 ja kurkot, rouvat, jätkät ja 10:t ovat 0. 
Jos käden arvo on vähintään 10, arvosta vähennetään 10. Erotus on käden arvo (esimerkiksi 13 = 3).
Proxima Centauri b

| Proxima Centauri b |
| --- | --- |
 Taiteilijan näkemys planeetasta.
Löytäminen
Löytäjä(t):  ESO
Löytöpäivä:  24. elokuuta 2016
Havaintomenetelmä(t):  Säteisnopeusmenetelmä
Tähden ominaisuudet
Tähden nimi:  Proxima Centauri
Tähden etäisyys Auringosta:  4,224 vv (1,295 pc)
Tähden massa:  0,123 (± 0,006) M☉
Tähden spektriluokka:  M6Ve
Tähden metallisuus:  [Fe/H] 0,21
Tähden ikä:  4,85 · 109 vuotta
Kiertoradan ominaisuudet
Isoakselin puolikas:  0,05 AU
Eksentrisyys:  <0,35
Kiertoaika:  11,186 vrk
Fyysiset ominaisuudet
Massa:  1,27-0.17+0.19 ME
Lämpötila:  234 K
Proxima Centauri b (myös nimellä Proxima b) on eksoplaneetta, joka kiertää Proxima Centauria. Kentaurin tähdistössä sijaitseva punainen kääpiötähti Proxima Centauri on Aurinkoa lähin tähti. Proxima Centaurin etäisyys meistä on noin 4.2 valovuotta (1,3 parsekia, 40 · 1012 km:a). Proxima b on Aurinkokuntaa lähin tunnettu eksoplaneetta sekä lähin tunnettu mahdollisesti elinkelpoinen eksoplaneetta.
Elokuussa 2016 Euroopan eteläinen observatorio ilmoitti löytäneensä Proxima b:n. Planeetta löytyi käyttämällä säteisnopeusmenetelmää. Siinä määräajoin tutkitaan emotähden spektriviivoja, joiden huojuminen vihjaa tätä kiertävästä kohteesta. Näistä lukemista pääteltiin, että planeetan nopeus suhteessa Maahan on noin 2 m/s.
Planeetta Proxima b on keskimäärin 0,05 tähtitieteellisen yksikön eli noin 7 miljoonan kilometrin päässä keskustähdestään Proximasta. Planeetta kiertää Proximan noin 11,2 vuorokaudessa. Planeetan massa on arviolta 1,3-3 Maan massaa.
Proxima b on maankaltainen planeetta, joka kiertää tähtensä arvioidun elinkelpoisen vyöhykkeen sisällä. Proxima b:n arvioidaan kiertävän keskustähteään ns. termodynaamisen tasapainon alueella, jossa vesi voi olla pinnalla nestemäisenä. Planeetta saattaa pyöriä hitaasti tai kääntää saman puolensa Proximaa kohti.
Ominaisuudet > Massa, säde ja lämpötila

Proximia Centauri b:n massaa ei voi mitata, mutta vakiintuneet tähtitieteelliset menettelyt takaavat, että sen massa on vähintään 1,27  M_{E} ja kun sen kiertoradan kaltevuus on tiedossa, massa on laskettavissa. 90 % mahdollisista kaltevuuksista viittaa massaan, joka on alle 3  M_{E}. Jos planeetta on kivinen koostumukseltaan, ja tiheys on yhtä suuri kuin Maapallon, sen säde on vähintään 1,1  R_{E}. Se voi kuitenkin olla suurempi, jos sen tiheys on pienempi kuin Maan tai massa on suurempi kuin pienin massa. Planeetta on termodynaamisessa tasapainossa 234 K (-39 °C).
Ominaisuudet > Emotähti

Planeetta kiertää M-tyypin punaista kääpiötähteä Proxima Centauria. Tähden massa on 0,12 M☉ ja säde 0,14 R☉. Sen pintalämpötila on 3042 K  ja se on 4,85 miljardia vuotta vanha. Aurinko on 4,6 miljardia vuotta vanha  ja sen pintalämpötila on 5778 K. Proxima Centaurin pyörähdysaika akselinsa ympäri on ~83 päivää, ja sen valoteho on noin 0,0015 L☉.
Tähden magnitudi eli kuinka kirkkaalta se näyttää Maasta katsottuna, on 11,13. Vaikka se on lähin tähti Auringosta, se ei näy paljaalla silmällä Maasta alhaisen kirkkautensa takia.
Ominaisuudet > Kiertorata

Proxima Centauri b:n kiertoaika emotähden ympäri on 11,186 päivää ja sen radan isoakselin puolikkaan etäisyys on noin 0,05 astronomista yksikköä (AU), eli Maa on 20 kertaa kauempana omasta emotähdestään Auringosta. Aurinkokunnan planeetoista lähimpänä Aurinkoa on Merkurius, jonka isoakselin puolikas on 0,39 AU. Proxima b vastaanottaa emotähdestään noin 65 % siitä määrästä säteilyä, jonka Maa saa Auringosta. Proxima Centauri b saa kuitenkin noin 400 kertaa enemmän röntgensäteilyä kuin Maa saa.
Elinkelpoisuus

Proxima b:n elinkelpoisuuden tietämiseksi ei ole riittävästi tietoja.
Eksoplaneetan ilmoitettiin kiertävän elinkelpoisella vyöhykkeellä. Tällöin Proximalla voisi olla nestemäistä vettä ja elämää, jos se olisi oikeanlainen: pinta, ilmakehä ja pyöriminen olisivat elämälle sopivia. Proxima b kiertää varsin lähellä elinkelpoisen vyöhykkeen sisärajaa, ja sen tasapainolämpötila on −39 °C. Proximan elinkelpoinen vyöhyke on noin 0,0423–0,0816 AU:n päässä keskustähdestä.
Sen emotähti on punainen kääpiö, jonka massa on noin kymmenesosa Auringon massasta. Siksi sellaiset tähdet kuin Proxima Centauri voivat elää jopa 3–4 biljoonaa vuotta, 300–400 kertaa pidempään kuin Aurinko.
Planeetta on niin lähellä tähteään, että se voisi olla vuorovesilukkiutunut, – tila, jossa kiertoradalla ei tapahdu liikemäärämomentin siirtymistä planeetan ja sen emotähden välillä. Jos sen kiertoradan eksentrisyys on 0, tämä voisi johtaa lukkiutumiseen, jossa yksi paahtavan kuuma puoli pysyvästi osoittaa kohti tähteä, kun taas vastakkaisella puolella on pysyvästi pimeää ja kylmää. Kuitenkin näiden kahden äärimmäisen alueen välillä olisi elinkelpoinen alue, nimeltään terminaattori, jossa lämpötila voi olla sopiva (noin 273 K (0 °C)), mikä mahdollistaa nestemäisen veden olemassaolon. Proxima Centauri b:n kiertoradan eksentrisyys ei ole varmuudella tiedossa, vain se että on alle 0,35; mahdollisesti tarpeeksi korkea tuottamaan 3:2 vuorovesilukkiutumisen samanlaisena kuin planeetta Merkuriuksella on Auringon kanssa. Euroopan eteläinen observatorio ennustaa, että paljon lauhkeampi ympäristö olisi seurauksena tällaisesta kokoonpanosta keskimääräisen lämpötilan ollessa samanlaisia kuin Maan päällä. Lisäksi paljon suurempi osa planeetasta voi olla elinkelpoista, jos se tukee tarpeeksi paksua ilmakehää, joka siirtää lämpöä poispäin tähdestä. Proxima aiheuttaa Proxima b:hen 400 kertaa suuremman lyhytaaltoisen säteilyn, kuin mitä Aurinko maahan.
Löytyminen

Ensimmäiset merkit eksoplaneetasta Proxima Centauri b:n kaltaisten ominaisuuksien kanssa havaitsi Mikko Tuomi, joka työskentelee Britanniassa Hertfordshiren yliopistossa. Hän päätteli asian arkistotiedoista, jotka koskevat Proxima Centaurin liikkumista. Vahvistaakseen uuden, Proxima Centauria kiertävän, eksoplaneetan mahdollisen löydön ESO käynnisti Pale Red Dot hankkeen tammikuussa 2016. 24.8.2016 Proxima Centauri b:n olemassaolo vahvistettiin Euroopan eteläisessä observatoriossa, ja tutkimusryhmää johti Guillem Anglada-Escudé Queen Maryn yliopistosta. Löytö raportoitiin Naturessa. Mittaukset suoritettiin käyttämällä kahta spektrografia, HARPS ESO 3,6 m teleskoopilla La Silla-Observatoriolla ja UVES 8-metrisellä erittäin isolla teleskooppilla. Ensimmäinen osoitus planeetasta löydettiin vuonna 2013. Emotähden säteisliikkeen korkein nopeus yhdistettynä kiertoaikaan mahdollisti pienimmän massan laskemisen eksoplaneetalle. Virheellisen positiivisen tuloksen todennäköisyys on pienempi kuin yksi kymmenestä miljoonasta.
Uutiset ESO:n löydöstä vuotivat Der Spiegelille, joka julkaisi sen 12.8.2016, ja huhu levisi nopeasti. Euroopan eteläinen observatorio kiisti osallisuutensa vuotoon ja kieltäytyi kommentoimasta löytöä ennen virallista ilmoitusta 24.8.2016.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
A search for Earth-like planets around Proxima Centaur (Arkistoitu – Internet Archive)
The habitability of Proxima Centauri b - Pale Red Dot website for future updates
ESOcast 87: Pale Red Dot Results
Interviews with Pale Red Dot scientists
Press Conference at ESO HQ
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Proxima Centauri b
1990 julkaistussa The Random House Encyclopediassa uumoiltiin Proxima B:tä kiertävästä planeetasta. Kuvassa pohditaan myös eksokuun mahdollisuutta, joka näkyy mustana kiekkona planeetan taivaalla.
Taiteilijan näkemys Proxima Centauri b:stä kuvattuna maankaltaisena planeettana.
Käännös suomeksi
Puntius amphibius

| Puntius amphibius |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särjet Cyprinidae
Suku::  Puntius
Laji::  vittatus
Kaksiosainen nimi
 Puntius amphibius  Valenciennes, 1842 
Synonyymit
 Capoeta amphibia  Barbus amphibius  Systomus amphibius 
Katso myös
   Puntius amphibius Wikispeciesissä   Puntius amphibius Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Puntius amphibius on särkien (Cyprinidae) heimoon kuuluva kalalaji.
Lajin suurin tavattu pituus on 20,0 senttimetriä.
P. amphibius elää trooppisissa olosuhteissa. Lajia tavataan Intiassa ja Sri Lankassa.
Sen ravintoa ovat hajoamistuotteet ja levät.
Puntius masyai

| Puntius masyai> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särjet Cyprinidae
Suku::  Puntius
Laji::  masyai
Kaksiosainen nimi
 Puntius masyai  Smith, 1945 
Katso myös
   Puntius masyai Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Puntius masyai on särkien (Cyprinidae) heimoon kuuluva kalalaji.
Lajin suurin tavattu pituus on 2,5 senttimetriä.
P. masyai elää trooppisissa olosuhteissa. Lajia tavataan Mekongjoesta.
Kalalajin ravintoa ovat äyriäiset, toukat ja eläinplankton.
RTA Rapid Transit

Clevelandin alueen metrokartta
RTA Rapid Transit on Clevelandin ja Cuyahogan piirikunnan alueen metro- ja pikaraitiotiejärjestelmä, jonka omistaa Greater Cleveland Regional Transit Authority.
Punaista linjaa alettiin rakentaa 1950-luvulla ja 1968 valmistui lentokentälle päättyvä rataosuus. Se on yhteensä 31 kilometriä pitkä ja sillä on 18 asemaa.
Vihreä ja sininen linja ovat raitiotielinjoja, jotka käyttävät keskustassa punaista linjaa. Shaker Squaren jälkeen vihreä linja jatkuu Greeniin kun taas sininen linja menee Warrensvilleen