stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Seiken densetsu
Toistuvat aiheet > Mana

Mana on Seiken densetsu -pelien ympäristössä vallitseva maaginen voima, joka on kaiken elollisen lähde. Seiken densetsu 3:ssa ja Sword of Manassa kerrotun tarinan mukaan Manan jumalatar loi maailman pyhän Mana-miekan avulla ja muutti itsensä Mana-puuksi, jonka tehtävänä on maailman säilyttäminen ja suojeleminen. Jos puu kuolee, se saa seuraajan Mana-perheestä, johon kuuluvat ihmiset uhrautuvat ja muuttuvat uuden Mana-puun siemeneksi gemmaksi. Mana-perheen jäseniä tosin on rajoitetusti. Puuta suojelevaa vartijaa kutsutaan gemma-ritariksi, joka käyttää Mystic Questissa Excaliburiksi kutsuttua Mana-miekkaa. Miekan kantaja voi sekä luoda että tuhota elämää. Kun Mana-puun ylläpitämä järjestys häviää, pelien päähenkilöiden tavoitteena on yleensä Mana-miekkaa käyttämällä voittaa puun voimaa havittelevat viholliset ja siten palauttaa maailman hyvinvointi.
Manaan liittyvät myös Mana-henkinä tunnetut elementaalit, joiden avulla pelihahmot voivat käyttää taikoja. Kukin henki edustaa yhtä kahdeksasta eri alkuaineesta. Legend of Manassa niiden kerrotaan syntyneen valosta, jonka kuujumalat olivat antaneet luonnolle. Mana-henget esiintyivät ensimmäisen kerran Secret of Manassa, jossa hahmot saavat aina käyttöönsä kohtaamansa elementaalin ominaisuudet. Legend of Manassa ne ovat osa pelimaailman luomisjärjestelmää.
Toistuvat aiheet > Olennot

Ensi sijassa Final Fantasy -pelien tunnetuksi tekemiä chocobo-lintuja ja moogleja on ollut myös Seiken densetsussa. Sarjan pääosassa ovat enimmäkseen ihmiset, mutta esimerkkejä muista yleisistä humanoidesta ovat kääpiöt sekä kissaeläintä muistuttavat kauppiaat ja vaeltajat, joita kutsutaan Children of Manassa niccoloiksi. Secret of Manassa kissahahmot tarjoavat mahdollisuuden pelin tallentamiseen sekä tavaroiden ostamiseen ja myymiseen. Legend of Manassa ja Children of Manassa niccolo on yksi pelaajan ryhmään liittyvistä hahmoista. Kääpiöistä keskeisimpiä on yleensä pelihahmojen aseita ja haarniskoja tekevä seppä Watts. Seiken densetsu 4:ssä Watts on vulkaanista saarta hallitseva kuningas, joka edistää päähenkilöiden rauhanomaisia tavoitteita. Pelaajaa avustaa muutamassa sarjan pelissä myös L'il Cactus -niminen kaktushahmo, joka Legend of Manassa ja Sword of Manassa merkitsee muistiin pelaajan edesottamuksia ja antaa Friends of Manassa neuvoja lataustaukojen aikana.
Seiken densetsun maskotteina on pidetty Mystic Questistä lähtien sarjaan kuuluneita rabiteja, (jap. ラビ, rabi), jotka ovat usein olleet oheistuotteiden aiheena. Rabitet ovat yksihampaista jänistä muistuttavia olentoja, joiden ruumis muodostuu vain päästä ja pyrstöstä. Ne ovat yleisiä pelihahmoja vastaan hyökkääviä vihollisia, mutta lemmikkeinä ja pelaajaa avustavina voimina niitä on esiintynyt Legend of Manassa, Seiken densetsu 4:ssä ja Heroes of Manassa. Seiken densetsun ulkopuolella rabiteihin viitataan muun muassa Final Fantasy X-2:ssa, jossa pelihahmojen onnea voidaan kasvattaa rabiten jalaksi kutsutulla esineellä.
Pelisarjan eläimiin kuuluu myös Secret of Manassa ensiesiintymisensä tehnyt nelisiipinen flammie-lohikäärme, jonka on sanottu polveutuvan pelin viimeisenä vastuksena toimivasta Mana-pedosta (jap. 神獣, Shinjū; suom. jumalpeto). Turkin peittämien flammie-olentojen ulkoisia piirteitä ovat pitkät korvat, höyhenpeitteiset siivet ja linnun nokkaa muistuttava suu. Flammien osana on pelihahmojen kävelyä nopeampi ja vaivattomampi kuljettaminen maailmankartalla. Kun pelaaja saa lohikäärmeen käyttöönsä, hän voi kutsua sen luokseen rummulla. Secret of Manassa joko takaa tai ylhäältä kuvattua flammieta ohjataan käsin pelimaailman yllä. Children of Manassa pelaaja valitsee kartalta sen kohteen, jonne flammien on tarkoitus lentää.
Kehitys ja historia > Tausta

Ennen Mystic Questia Square oli jo vuonna 1987 mainostanut nimeä Seiken densetsu: The Emergence of Excalibur kantavaa roolipeliä, joka oli tarkoitus julkaista Famicom Disk Systemille. Peli oli tilattavissa ennakkoon, vaikka sen tuotanto oli vasta alkuvaiheessa. Myöhemmin Square päätti kuitenkin lopettaa pelin kehityksen rahoitusvaikeusten takia ja tiedotti ostajille rahojen palautuksesta sekä mahdollisuudesta tilata The Emergence of Excaliburia vastaava Final Fantasy -sarjan ensimmäinen osa. Jos The Emergence of Excalibur olisi julkaistu, se olisi viiden levykkeen kokoisena ollut alustansa laajimpia pelejä. Squaren kääntäjänä työskennelleen Kaoru Moriyaman mukaan pelistä ei ehditty tuottaa huhuttuja prototyyppejä.
Peruuttamastaan projektista huolimatta Square ei halunnut luopua Seiken densetsu -tuotemerkistä, ja siksi aluksi nimellä Gemma Knights tunnettu Mystic Questin japanilaisjulkaisu nimettiin lopulta Seiken densetsu: Final Fantasy gaideniksi. Peli julkaistiin Final Fantasy -sarjan sivutarinana vuonna 1991, ja käsitys Seiken densetsusta omana pelisarjanaan syntyi, kun Secret of Mana ilmestyi kaksi vuotta myöhemmin.
Kehitys ja historia > Suunnittelu

Seiken densetsu syntyi, kun Kōichi Ishii halusi luoda kuvitteellisen maailman, joka hänellä oli ollut mielessä lapsesta saakka. Toimintaroolipelisarjan sijasta Seiken densetsu on Ishiille ensijaisesti miljöö, jonka pelaaja voi kokea kyseisen lajityypin kautta. Seiken densetsua suunnitellessaan Ishii on käyttänyt suureksi osaksi lapsuuteensa liittyviä mielikuvia, jotka syntyivät esimerkiksi elokuvista, sarjakuvista ja fantasiakirjallisuudesta. Vaikutteita hän on saanut useista tarinoista, joihin kuuluvat muun muassa Taru sormusten herrasta, Muumit ja Liisan seikkailut ihmemaassa. Ishiin mukaan Seiken densetsu -pelien maailmoilla ja tarinoilla ei ole suoraa yhteyttä toisiinsa. Peleissä esiintyvät hahmot eivät yhteisestä nimestä tai persoonallisuudesta huolimatta ole välttämättä samoja henkilöitä vaan pikemminkin toistensa eri inkarnaatioita.
Sarjan peleistä Ishii on ohjannut Mystic Questin, Secret of Manan, Legend of Manan ja Seiken densetsu 4:n, jonka hän on myös tuottanut. Muita hänen tuottamiaan pelejä ovat Sword of Mana ja Heroes of Mana. Seiken densetsu 3:ssa hän kehitti hahmoja ja ohjasi pelin suunnittelua; Children of Manassa hän vastasi pelimekaniikan suunnittelemisesta. Seiken densetsu 3:n pääohjaajana toimi Hiromichi Tanaka, joka on myös suunnitellut pelisarjan taistelujärjestelmän. Reaaliaikaisiin taisteluihin perustuvan pelaamisen tarkoituksena oli vuoropohjaista Final Fantasya yksinkertaisemman konseptin luominen. Tanaka kuitenkin säilytti roolipelaamiseen liittyvän taktikoinnin, jotta pelit olisivat olleet myös niiden omaksuttavissa, jotka eivät hallitse hyvin toimintapelejä. Usean Seiken densetsu -osan kehitykseen ovat Ishiin ja Tanakan ohella osallistuneet Shin'ichi Kameoka ja Masato Katō. Kameoka vastasi Secret of Manan ja kolmen seuraavan pelin hahmosuunnittelusta. Katō puolestaan työsti Children of Manan ja Seiken densetsu 4:n juonta sekä Heroes of Manan käsikirjoitusta.
Vuonna 2006 ilmestynyt Seiken densetsu 4 oli ensimmäinen kolmiulotteinen Seiken densetsu -peli. Syynä esimerkiksi Legend of Manan kaksiulotteisuuteen olivat PlayStationin tekniset rajoitukset, joiden takia pelin maailmasta ei olisi kolmiulotteisena voitu tehdä sellaista, jollaiseksi Ishii oli sen kuvitellut. Muutoin 2D- tai 3D-grafiikan käyttäminen ei ole Ishiin mukaan riippunut pelialustan kapasiteetista vaan siitä, kumpi ulottuvuus palvelee paremmin pelin tyyliä. Ennen Seiken densetsu 4:n valmistumista Ishii kuuli väitteitä, joiden mukaan kolmiulotteisen Seiken densetsu -pelin luominen olisi mahdotonta. Kun Ishii oli vuoden 2003 E3-messuilla nähnyt esittelyn Half-Life 2:sta, hän päätti hyödyntää pelissä käytettyä Havok-moottoria Seiken densetsu 4:ää varten, koska arveli sen avulla voivansa luoda realistisen kolmiulotteisen maailman.
Kehitys ja historia > Musiikki

Kenji Itō sävelsi ensimmäisen Seiken densetsu -osan musiikin pelistä näkemiensä kuvien pohjalta. Yhdestä Mystic Questin kappaleesta tosin vastasi Final Fantasy -sävellyksistään tunnettu Nobuo Uematsu. 2000-luvulla Itō palasi sarjan pariin Sword of Manan, Children of Manan ja Seiken densetsu 4:n säveltäjänä. Children of Manan sävelsivät hänen lisäkseen Masaharu Iwata ja Takayuki Aihara, Seiken densetsu 4:n taas Tsuyoshi Sekito, Masayoshi Soken, Jun'ya Nakano ja pelin tunnuskappaleesta vastannut Ryūichi Sakamoto.
Super Nintendolle julkaistujen Secret of Manan ja Seiken densetsu 3:n musiikin on säveltänyt Hiroki Kikuta. Secret of Mana oli ensimmäinen Kikutan säveltämä videopeli, ja työstämistään Square-peleistä hän pitää sitä suosikkinaan. Mahdollisimman korkealaatuisen ääniraidan tekemistä haittasi Super Nintendon 8-kanavainen pulssikoodimodulaatio, joka rajoitti musiikin tiedostokokoa. Muokatakseen pelien kappaleita sujuvammin Kikuta käytti pelijärjestelmässä olevia soittimia syntetisaattorissaan. Hän lisäsi soittimiin vibrato-tehosteen, jonka tarkoituksena oli saada sävellykset kuulostamaan immersiivisiltä ja kolmiulotteisilta. Innoitusta pelien musiikkiin Kikuta sai Fidžisaarilla näkemistään maisemista. Super Nintendo -pelejä seuranneen Seiken densetsu: Legend of Manan säveltäjänä toimi Yōko Shimomura, jonka mielestä pelin musiikki kuvastaa häntä itseään paremmin kuin mikään muu hänen sävellyksistään. Legend of Manan jälkeen Shimomura sävelsi myös Heroes of Manan musiikin.
Kirjat ja sarjakuvat

Vuosina 2000–2002 Enterbrain julkaisi viidestä osasta koostuvaa Legend of Manan mangasovitusta, josta Japanin ulkopuolella julkaistiin Egmontin tekemä saksankielinen versio. Sarjakuva on tyyliltään komedia, ja sen tarina kertoo pelin päähenkilöstä. Legend of Mana -mangan piirtämisestä vastasi Shiro Amano. Sarjakuvien lisäksi pelistä on tehty yli 600-sivuinen opaskirja, Seiken densetsu: Legend of Mana Ultimania, joka ilmestyi 30. heinäkuuta 2004 osana Square Enixin Ultimania-sarjaa. Peliohjeiden lisäksi siinä on tietoa Legend of Manan tarinasta ja kehityksestä. Kirja on Seiken densetsu -sarjan ainoa Ultimania-opas. Kaikista Legend of Manaa seuranneista sarjan konsolipeleistä on kuitenkin julkaistu pelioppaita muissa muodoissa.
Sword of Manan nimellä julkaistiin 16. tammikuuta 2004 usean tekijän piirtämä Sword of Mana yon-koma manga theater -sarjakuvakokoelma. Enterbrain julkaisi 25. helmikuuta 2004 myös peliin perustuvan mangan, jota seurasi 27. tammikuuta ilmestynyt Sword of Mana -romaani. Kirja käsittää kaksi Matsui Oohaman kirjoittamaa osaa. Sword of Mana ja Legend of Mana -sovitusten ohella Seiken densetsu -sarjakuviin kuuluu Square Enixin Gangan Comicsin julkaisema Seiken densetsu: Princess of Mana, jota on tuotettu yhteensä viisi osaa. Satsuki Yoshinon piirtämän sarjan ensimmäinen osa ilmestyi 22. helmikuuta 2007.
Aiheesta muualla

Virallinen World of Mana -sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Pelisarja MobyGamesissä (englanniksi)
-pelisarja
| --- | --- |
Pelit:   Mystic Quest  Secret of Mana  Seiken densetsu 3  Seiken densetsu 4  Seiken densetsu: Legend of Mana  Sword of Mana  Children of Mana  Seiken densetsu: Friends of Mana  Heroes of Mana 
Secret of Manan kierrettävä valikko
Mana-puu Seiken densetsu 4:ssä.
Princess of Manan ensimmäinen numero
Selektiiviset serotoniinin takaisinoton estäjät

| --- | --- |
Lääkeaineryhmä:SSRI-lääkkeet
 Fluoksetiinihydrokloridia sisältäviä kapseleita
 Fluoksetiini
Käyttötarkoitukset: Masennus, pakko-oireinen häiriö, paniikkikohtaukset, bulimia
Antotavat: Oraalinen
ATC-DDD: N06AB
Mekanismi: Serotoniinin valikoiva takaisinoton esto synapsissa
Riippuvuus: Fyysiset ja psyykkiset vieroitusoireet
Väärinkäyttö: Vähäistä
Selektiiviset serotoniinin takaisinoton estäjät (engl. Selective Serotonin Reuptake Inhibitor eli SSRI) ovat ryhmä lääkeaineita, joita määrätään yleensä masennuksen tai ahdistuneisuushäiriön hoitoon. SSRI-lääkkeitä käytetään myös pakko-oireisen häiriön tai paniikkikohtausten, bulimian ja sosiaalisen fobian hoitoon.  Niitä käytetään myös ennenaikaisen siemensyöksyn hoitoon serotoniinin verisuonia supistavan vaikutuksen johdosta.
SSRI-lääkkeet ovat suosituimpia masennuksen hoitoon käytettäviä lääkkeitä. Niihin lisätään Yhdysvalloissa varoitus siitä, että ne saattavat lisätä teini-ikäisten potilaiden itsemurhariskiä.
Kulutus

SSRI-lääkkeet ovat Suomen suosituin masennuslääketyyppi, sillä noin kaksi kolmesta masennuslääkereseptistä on kirjoitettu jollekin SSRI-lääkkeelle. 230 000 suomalaista käyttää SSRI-lääkkeitä.
Historiaa

SSRI-lääkkeet perustuvat 1960-luvulla esitettyyn aivojen kemiallisen epätasapainon hypoteesiin, joka muuttui 1980-luvulla serotoniinihypoteesiksi. Serotoniinihypoteesin mukaan masennus johtuisi aivojen serotoniinivajeesta.
Ensimmäinen SSRI-lääke tsimelidiini tuotiin markkinoille vuonna 1982. Sen kehitti ruotsalainen Astra AB. Tsimelidiinillä oli hengenvaarallisia sivuvaikutuksia, muun muassa Guillain-Barrén oireyhtymä, ja sen myyntilupa peruttiin vuonna 1983.
Yhdysvaltalainen Time-lehti julkaisi vuonna 1992 etusivun jutun, jossa väitettiin, että fluoksetiinia sisältävä Prozac ja muut SSRI-lääkkeet paransivat jopa 90 prosenttia masennuspotilaista. Myöhemmin alettiin jopa väittää, että SSRI-lääkkeet kohottavat terveidenkin ihmisten mielialaa. SSRI-lääkkeitä alettiin määrätä sittemmin myös erittäin esimerkiksi kuukautisia edeltävään premenstruaalisyndrooman ja esiintymisjännityksen kaltaisiin yleisiin vaivoihin sekä surumielisen oloisille koirille. "Onnellisuuspillereiksi" nimetyt SSRI-lääkkeet alkoivat yleistyä Suomessa jo vuonna 1990. Näiden niin sanotun kolmannen sukupolven masennuslääkkeiden väitettiin tuovan huomattavaa apua masennukseen ilman vanhojen masennuslääkkeiden ikäviä sivuvaikutuksia, kuten persoonallisuuden muutosta.
Vaikutusmekanismit

SSRI-lääkkeet perustuvat 1960-luvulla kehitettyyn aivojen kemiallisen epätasapainon hypoteesiin, jonka mukaan  serotoniinin, dopamiinin ja noradrenaliinin puute aivoissa aiheuttaisivat masennusta. SSRI-lääkkeet poikkeavat niitä edeltäneistä masennuslääkkeistä siten, että niiden tarkoituksena on lisätä näistä vain serotoniinin pitoisuutta.
SSRI-lääkkeet nostavat serotoniinin pitoisuuksia aivoissa, koska ne estävät serotoniinin takaisinottoa esisynaptiseen hermosoluun (neuroniin) synapsiraosta, kun hermosolun lähettämä viesti on välittynyt toiseen hermosoluun. Lääkeaine sitoutuu synaptisen hermopäätteen kuljetusreseptoreihin, mikä estää serotoniinin palautumisen päätteeseen. Näin hermosolujen synapsirakoon jää enemmän serotoniinia, joka vaikuttaa vastaanottavaa hermosolua ärsyttävästi.
SSRI-lääkkeet aktivoivat serotonergista hermovälitystä. Tarkoituksena on estää serotoniinin takaisinottoa presynaptisissa hermopäätteissä. Tällöin serotoniinipitoisuus kasvaa hermopäätteiden soluvälitilassa ja solukalvoissa reseptoritasolla. Myöhemmin ilmaantuva vaste liittyy hermovälityksen herkkyyden muutoksiin, kohdeneuronien signaalitransduktiojärjestelmien ja geeniekspression aktivoitumiseen sekä hermokasvutekijöiden ja neuroprotektiivisten tekijöiden aktiivisuuden kasvuun.
Vaikutusmekanismit > Farmakogenetiikka

Joidenkin trisyklisten masennuslääkkeiden sekä SSRI-lääkkeiden imeytymiseen vaikuttavat yksilölliset, perinnölliset ominaisuudet. Maksan entsyymien CYP2D6 ja CYP2C19 kautta metaboloituvat esimerkiksi trisyklinen amitriptyliini  ja SSRI- lääke essitalopraami. Näiden entsyymien aktiivisuuden vaihtelut yksilöiden välillä johtavat tiettyjen lääkkeiden kohdalla erilaisiin hoitovasteisiin. Potilaan perinnöllisten ominaisuuksien perusteella voidaan päätellä sopiva lääkeannos ja mahdollisten sivuvaikutusten esiintyvyys. Näiden perinnöllisten ominaisuuksien selvittämiseen käytetään farmakogeneettistä testiä.
Annostelu ja metabolia

SSRI-lääkkeiden annostelun pitäisi olla yksilöllistä, koska niiden hajoamisvauhti määräytyy geneettisesti ja vaihtelee suuresti eri ihmisillä. Hitaimmilla metaboloijilla lääkettä kertyy elimistöön niin paljon, että pitoisuudet saattavat olla jopa kaksikymmenkertaisia nopeisiin metaboloijiin verrattuna. Noin 7–10 prosentilta väestöstä puuttuu kokonaan SSRI-lääkkeitä hajottava entsyymi CYP2D6. Pienikin annos lääkettä voi kasautua heillä nopeasti rajuksi yliannostukseksi. Geneettisten ominaisuuksien selvittämiseen käytetään farmakogeneettistä testiä.
SSRI-lääkkeiden puoliintumisaika vaihtelee keskivertopotilaalla paroksetiinin 20 tunnista fluoksetiinin noin sataan tuntiin. Fluoksetiinin aktiivisten aineenvaihduntatuotteiden huomiointi pidentää puoliintumisajan 1–3 viikkoon.
Yliannostuksesta tai päällekkäisistä serotoniinitasoihin vaikuttavista lääkityksistä voi seurata hengenvaarallinen serotoniinioireyhtymä, jota ilmenee 14–16 prosentilla yliannostuksen ottaneista.
Yhteisvaikutukset muiden kemiallisten aineiden kanssa

Tupakointi vähentää SSRI-lääkkeiden tehoa, koska nikotiini nopeuttaa SSRI-ryhmän lääkeaineiden poistumista elimistöstä.
Vieroitus ja vieroitusoireet

SSRI-lääkkeiden säännöllinen käyttö aiheuttaa hermoston mukautumista siten, että aivoissa sekä ennen kaikkea verisuonissa ja ruoansulatuskanavassa sijaitsevien serotoniinireseptorien herkkyys vähenee ja hermoston alkaa erittämään entistä vähemmän serotoniinia. Monet vieroitusoireet johtuvat näistä muutoksista, joiden vuoksi elimistön on vaikea sopeutua lääkkeen määrän vähenemiseen. SSRI-lääkitys on lopetettava asteittain annosta pienentämällä muutaman viikon tai kuukauden kuluessa, jotta vieroitusoireet jäisivät mahdollisimman vähäisiksi. On varsin yleistä, ettei julkinen terveydenhuolto tarjoa riittävää tukea psyykenlääkkeistä vieroittautumiseen. Vuonna 2016 perustettu Tarpeenmukainen hoito ry ylläpitää SSRI-vieroituksen vertaistukiryhmiä.
SSRI-lääkkeet aiheuttavat lopetusoireina tasapainohäiriöitä, puutumisoireita ja sähköiskun kaltaisia tuntemuksia. Yleisiä oireita ovat myös väsymys, univaikeudet, painajaisunet, ahdistuneisuus, ärtyneisyys, tuntoharhat, päänsärky ja hikoilu. Ruuansulatuskanavaan kohdistuvina oireina ilmenee lisäksi pahoinvointia, mahakipuja ja ripulia. Vieroitusoireiden ilmaantumisen todennäköisyys ei liity potilaan ikään taikka siihen, minkä sairauden johdosta potilas on lääkettä nauttinut. Lääkehoidon pituus sen sijaan lisää vieroitusoireiden riskiä.
Suomessa käytössä olevia SSRI-lääkkeitä ja niiden kauppanimiä

essitalopraami (kauppanimiä: Cipralex, Escitalopram Accord, Escitalopram Actavis, Escitalopram Krka, Escitalopram Navamedic, Escitalopram Orion, Escitalopram Ratiopharm, Escitalopram Sandoz, Esipral)
fluoksetiini (kauppanimiä: Fluoxetin rinnakkaislääkkeet, Fluoxetine rinnakkaislääkkeet, Seromex, Seronil)
fluvoksamiini (kauppanimi: Fluvosol)
sertraliini (kauppanimiä: Sertralin Hexal, Sertralin Krka, Sertralin Orion, Sertralin Ratiopharm, Sertraline Accord, Zoloft)
sitalopraami (kauppanimiä: Citalopram Orion, Citalopram Vitabalans, Citalopram-Ratiopharm, Sepram)
paroksetiini (kauppanimiä: Optipar, Paroxetin Orion, Seroxat)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Selektiiviset serotoniinin takaisinoton estäjät Wikimedia Commonsissa
Antidepressantit
| Valikoivat takaisinoton estäjät ja/tai reseptorimodulaattorit |
| --- | --- |
SSRI:t:   essitalopraami  fluoksetiini  fluvoksamiini  paroksetiini  sertraliini  sitalopraami  tsimelidiini‡ 
SNRI:t:   desvenlafaksiini*  duloksetiini  levomilnasipraani*  milnasipraani  tofenasiini*  venlafaksiini 
NRI:t:   atomoksetiini  reboksetiini  viloksatsiini* 
SARI:t:   etoperidoni‡  nefatsodoni‡  tratsodoni 
SMS:t:   vilatsodoni  vortioksetiini 
Muut:   agomelatiini  alfaetyylitryptamiini‡  alfametyylitryptamiini‡  amisulpridi  bupropioni  dekstrometorfaani/bupropioni*  esketamiini†  flupentiksoli  indeloksaksiini*  ketamiini†  medifoksamiini‡  nomifensiini‡  pivagabiini‡  tandospironi*  teniloksaksiini* 
| Trisykliset masennuslääkkeet |
| --- | --- |
Trisykliset masennuslääkkeet:   amineptiini‡  amitriptyliini  amitriptyliiniioksidi  butriptyliini  desipramiini  dibentsepiini  dosulepiini  doksepiini  imipramiini  imipramiinioksidi‡  iprindoli‡  klomipramiini  lofepramiini  melitraseeni  metapramiini‡  nortriptyliini  noksiptiliini  opipramoli  pipofetsiini  propitsepiini  protriptyliini  tianeptiini  tiatsesiimi‡  trimipramiini 
Tetrasykliset masennuslääkkeet:   amoksapiini*  maprotiliini‡  mianseriini  mirtatsapiini  setiptiliini* 
| Monoamiinioksidaasiestäjät |
| --- | --- |
Ei-selektiiviset:   feneltsiini*  iproniatsidi‡  isokarboksatsidi  isoniatsidi‡  linetsolidi  nialamidi  teditsolidi  tranyylisypromiini* 
MAOA-selektiiviset:   bifemelaani  eprobemidi  metralindoli†  minapriini‡  moklobemidi  pirlindoli*  tetrindoli†  toloksatooni 
MAOB-selektiiviset:  selegiliini
‡ markkinoilta poistettu lääke, † kokeellinen lääke,* ei myynnissä Suomessa
Serotoniini. SSRI-lääkkeet estävät valikoivasti serotoniinin takaisinottoa synapsissa.
Suomen urheilu 1968

Suomen urheilu 1968 käsittelee vuoden 1968 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kaarlo Kangasniemi | Painonnosto |
| 2. | Kaija Mustonen | Pikaluistelu |
| 3. | Jorma Kinnunen | Yleisurheilu |
| 4. | Eero Mäntyranta | Hiihto |
| 5. | Jouko Kuha | Yleisurheilu |
| 6. | Olli Laiho | Voimistelu |
| 7. | Arto Nilsson | Nyrkkeily |
| 8. | Kalevi Laurila | Hiihto |
| 9. | Pauli Toivonen | Autourheilu |
| 10. | Kyösti Laasonen | Jousiammunta |
Lähde: 
Naisten listalla kuusi parasta olivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kaija Mustonen | Pikaluistelu |
| 2. | Kaija-Liisa Keskivitikka | Pikaluistelu |
| 3. | Marjatta Kajosmaa | Hiihto |
| 4. | Kaisa Launela | Yleisurheilu |
| 5. | Marjatta Hara | Uinti |
| 6. | Senja Pusula | Hiihto |
Lähde: 
Parhaaksi ammattiurheilijaksi valittiin autourheilija Pauli Toivonen.
Olympialaiset

Grenoblen talviolympialaisissa Suomi saavutti yhden kultamitalin, kaksi hopeaa sekä kaksi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi oli kymmenes.
Méxicon kesäolympialaisissa Suomi saavutti yhden kultamitalin, kaksi hopeaa sekä yhden pronssin. Kisojen mitalitilastossa Suomi oli 24:s.
Paralympialaiset

Tel Avivin kesäparalympialaisiin Suomi osallistui yhden hengen joukkueella. Veikko Puputti ei menestynyt kisoissa.
Autourheilu

Jyväskylän suurajot voitti Ford Escortilla ajanut Hannu Mikkola.
Jalkapallo

Suomen maajoukkue pelasi kuusi maaottelua ja hävisi ne kaikki. Maailmanmestaruuskilpailujen karsinnoissa Suomi hävisi Belgialle Helsingin olympiastadionilla 1–2 ja Waregemissa 6–1 sekä Jugoslavialle Belgradissa 9–1. Suomen vuoden aikana tekemistä viidestä maalista kotkalainen Arto Tolsa teki kolme.
Suomen-mestaruuden voitti Turun Palloseura, hopeaa sai Lahden Reipas ja pronssille sijoittui Helsingin Jalkapalloklubi.
Jousiammunta

Euroopan-mestaruuskilpailuissa Kyösti Laasonen voitti kaikkien aikojen ensimmäisen jousiammunnan Euroopan-mestaruuden. Joukkuekilpailussa Laasonen, Jorma Sandelin ja Tuomo Virtanen saavuttivat hopeaa.
Jääkiekko

Grenoblen talviolympialaisten jääkiekkoturnauksessa Suomi voitti Kanadan 5–2 mutta jäi sarjassa viidenneksi.
Suomen-mestaruuden voitti tamperelaisseura TK-V, hopeaa sai Tampereen Ilves ja pronssille sijoittui Turun Toverit.
Jääpallo

Suomen maajoukkue pelasi tammikuussa vierasottelussa Norjan kanssa tasapelin 1–1, pelasi helmikuussa Mikkelissä Ruotsin kanssa tasan 2–2 ja hävisi tälle Varkaudessa 2–3 sekä hävisi helmikuun lopulla Neuvostoliitolle Oulussa 2–3 ja Porvoossa 3–5.
Suomen-mestaruuden voitti Mikkelin Palloilijat, hopeaa sai Porvoon Akilles ja pronssille sijoittui Warkauden Pallo -35.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti espoolainen Tapion Honka, hopeaa sai Helsingin Kisa-Toverit ja pronssille sijoittui Turun Riento.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen Työväen Mailapojat, hopeaa sai Lahden Sampo ja pronssille sijoittui helsinkiläinen Karhun Pojat.