stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Robert Paredes

Robert Paredes (10. helmikuuta 1948 San Diego, Kalifornia, Yhdysvallat – 20. elokuuta 2005 Coralville, Iowa, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen säveltäjä, puhallinsoittaja ja kuvataiteilija. Hän aloitti sävellysopintonsa San Diegon osavaltionyliopistossa David Ward-Steinmanin johdolla. Myöhemmin hän opiskeli useita aineita Iowan yliopistossa, josta hän sai Master of Arts -arvon vuonna 1989 ja filosofian tohtorin arvon 1990. Iowassa Paredes sai muun muassa elektronisen musiikin opetusta Kenneth Gaburolta.
Paredes esiintyi huilistina, klarinetistina ja saksofonistina. Hän esitti puhaltimilla taidemusiikkia, jazzia ja lisäksi muun muassa klezmertyylistä musiikkia. Hänen soittoaan kuullaan useilla levytyksillä. Myös Paredesin kuvataidetta esiteltiin näyttelyissä Yhdysvalloissa. Hän kirjoitti muun muassa esseitä.
Paredes opetti Iowan yliopistossa sävellystä, jazzimprovisaatiota ja transkriptointia. Hän myös johti siellä elektronisen musiikin studiota. Hänen sävellystensä joukossa on muun muassa elektroakustisia teoksia.
Paredesilla oli taiteilijaresidenssejä Yhdysvalloissa, Australiassa ja Brasiliassa. Viimeisen sävellyksensä hän sävelsi uruille (Fleeting Ecologies in an Ontology of Halting). Hän kuoli syöpään 2005.
Pohjanlammen koulu

Kuokkalan yhtenäiskoulu rakenteilla vuonna 2017.
Pohjanlammen koulu on Jyväskylässä Kuokkalan kaupunginosassa sijaitseva peruskoulu. Sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Jorma Vesanen ja Arto Simonen. Koulun päärakennus on valmistunut vuonna 1988 ja sivurakennus Koivula vuonna 1993. Koivula puretaan ja tilalle tulee uusi rakennus yläasteen ja päärakennuksen väliin. Rakennustyöt alkavat kesällä 2016.
Koulussa annetaan opetusta peruskoulun 1.–9. -luokkalaisille. Koulussa toimi lukuvuonna 2020–2021, yhteensä n. 1000 oppilasta ja 110 opettajaa. Koulussa on oppilaskunta, joka muodostuu 5-6 -luokkalaisista.
Pohjanlammen koulu ja sen vieressä sijaitseva Kuokkalan  koulu yhdistettiin elokuussa 2015 nimellä Kuokkalan yhtenäiskoulu.
Regina Roma

| Regina Roma |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jean-Yves Prate
Käsikirjoittaja:  Pierre Rey
Pääosat:  Ava Gardner Anthony Quinn
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia  Saksa
Ensi-ilta:  1982
Kesto:  86 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Regina Roma (DVD-julkaisussa Regina) on Jean-Yves Praten ohjaama saksalais-italialainen independent-elokuva vuodelta 1982. Elokuva on genreltään draama, ja sen pääosissa ovat Ava Gardner ja Anthony Quinn. Regina Roma kertoo tukehduttavasta äidistä (Gardner), joka pitää keski-ikäistä poikaansa (Sharkey) tiukasti emotionaalisessa napanuorassa.
Regina Roma jäi Ava Gardnerin viimeiseksi elokuvaksi. Regina Roma pääsi teatterilevitykseen Italiassa ja Saksassa, mutta Yhdysvalloissa se julkaistiin suoraan videolle. Elokuva julkaistiin vuosina 1999 ja 2003 DVD:lle.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ava Gardner  | … |  Mama   |
|  Anthony Quinn  | … |  Papa   |
|  Ray Sharkey  | … |  poika   |
|  Anna Karina  | … |  Regina   |
Aiheesta muualla

Regina Roma Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Regina Roma AllMoviessa. (englanniksi)
Pirttijärvi-Kaitainjärvi

| Pirttijärvi-Kaitainjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Sotkamo 
Koordinaatit:  64°09′55″N, 28°22′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Tenetti 
Järvinumero:  59.821.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,9 m  
Rantaviiva:  65,355 km  
Pinta-ala:  12,7668 km²  
Tilavuus:  0,04979 km³  
Keskisyvyys:  3,9 m  
Suurin syvyys:  27 m  
Saaria:  17 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi-Kaitainjärvi  on Kainuussa Sotkamossa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1 300 hehtaaria eli 13 km². Se on 6,6 kilometriä pitkä ja 5,1 kilometriä leveä. Järvi ulottuu pohjoisessa Kaitainsalmella seututien 888 sillalle, mihin Pieni-Kiimanen loppuu, ja loppuu Vuokatissa Tenettiin, jonka jälkeen alkaa Nuasjärvi. Järvellä voidaan katsoa olevan kolme järvialuetta. Pohjoisimpana on Ärväänlahti, joka on Kaitainsalmen laajentuma. Seuraavaksi aukeaa Kaitainjärvi, jota kutsutaan myös Haaposeläksi. Kiikarusniemen ja Jataniemen välistä aukeaa lopuksi Pirttijärvi.
Ärväänlahdessa ei ole saaria, mutta Kaitainjärvellä niitä on useita. Suurin saari on 1,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä Honkisaari. Sen pohjoispuolella sijaitsevat pienemmät, mutta vielä yli 300 metriä pitkät Haaposaari, Lehtosaari ja Heposaari. Muita saaria on vielä kahdeksan lisää. Niitä ovat muun muassa Kokkoniemi, Teeriluoto, Lokkiluoto ja Mulkkusaaret. Pirttijärven suurin saari on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä Ammonsaari. Se sijaitsee keskellä järvenselkää. Sen itäpuolella sijaitsevat 300 metriä pitkät Eskonsaari ja asuttu Siltasaari. Pienempiä saaria on vielä kaksi.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 50 miljoonaa m³ eli 0,050 km³. Järven keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys on 27 metriä. Ärväänlahti on hyvin matala, mutta siitä erottuu syvyyskartassa Kaitainsalmen veden alle jäänyt uoma, jossa on 6–9 metriä syvää. Kellolahden edustalla uoma mataloituu ja se häviää Kaitainjärvelle. Kaitainjärven pohjan syvyydet vaihtelevat voimakkaasti. Paikoin on vain toista metriä syvää, mutta pienillä alueilla saattaa olla yli 10 metriä syvää. Tällaisia syvänteitä esiintyy Kokkoniemen edustalla, Heposaaren itäpuolella, Kylmälahden suulla ja Honkisaaren länsipuolella. Pitkä syvänne alkaa Honkisaaren itäpuolelta ja se jatkuu etelään Kiikarusniemen editse Eskonsaaren eteen. Se on yleisesti yli 10 metriä syvä, mutta paikoin jopa yli 20 metriä syvä. Eskonsaaren kohdalla sijaitsee 27 metriä syvä eli järven syvin kohta. Pirttijärven Ammonsaaren eteläpuolella sijaitsee pitkä yli 10 metriä syvä syvänne. Syvänteestä löytyy pari 20 metriä syvää kohtaa. Sen länsipuolella sijaitsee muutama yli 10 metriä syvää kohta ja Tenetin luusuassa on vielä 19 metriä syvä kohta.
Järven ja saarien rantaviivan yhteispituus on 65 kilometriä. Rannat ovat alavaa metsämaata, jota rikkovat pohjoisessa suot, ja muualla pienet pellot. Eteläiset rannat on kaavoitettu Sotkamon keskustaajama-alueiksi. Ne muodostuvat keskustaajamasta, Hirviniemestä ja Vuokatin itäosista, jotka on rakennettu järvien keskellä oleville harjuille. Muualla järvellä on haja-asutusta ja rannoille rakennettuja vapaa-ajan asuntoja. Keskustaajaman läpi kulkevat kantatie 76 ja seututie 888. Muualle pääseen niistä haarautuvien yhdysteiden ja kyläteiden kautta.
Säännöstely

Järven vedenpinnan korkeus on 137,9 metriä mpy. Järven vedenpinta on samalla korkeudella kaikilla Sotkamonjärvillä, joita ovat myös Nuasjärvi, Sapsojärvet, Kiantajärvi, Pirttijärvi-Kaitainjärvi sekä Pieni- ja Iso-Kiimanen. Niitä voi siten pitää  Sotkamonjärvien eri järvialtaina. Tilanne johtuu kuitenkin Kajaaninjoessa olevasta Koivukosken voimalaitoksesta, jonka patoaltaaseen edellä luetellut järvet kuuluvat. Sotkamonjärviä on säännöstelty siten, että Pirttijärvi-Kaitainjärvi vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 136,15 metriä ja 138,65 metriä mpy.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Oulujoen vesistössä (vesistöaluetunnus 59) Nuasjärven–Kiimasjärven alueen (59.8) Kiimasjärven alueella (59.82), jonka Pirttijärven–Kaitainjärven alueeseen (59.821) järvi kuuluu.
Valuma-alue saa pääosan vedestänsä Pieni-Kiimasen kautta tulevasta Kiimasjärven alueen (59.82) virtaamasta, Kusianjoesta tulevasta Kusianjoen valuma-alueen (59.83) virtaamasta ja Sapsojärvien kautta tulevasta Sapsojärven alueen (59.86) virtaamasta. Reitin vedet jatkavat matkaansa Tenetin kautta Nuasjärveen, ja Kajaaninjoen kautta Oulujärveen.
Pirttijärvi-Kaitainjärven alueella on kahdeksan yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Sotkamojärvi (203 ha), joka sijaitsee keskustaajamassa, Vihtamonlampi (26 ha), joka laskee Tenetin luusuaan ja Pitkälampi (14 ha), joka on suppajärvi harjulla. Vihtamonlampeen laskee myös Vihtamonjoen valuma-alue (59.825).
Regina Rask

Regina Rask (s. 1962 Viiala) on suomalainen kirjailija ja toimittaja. Hän on valmistunut yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta 1986 pääaineenaan tiedotusoppi. Raskilla on ollut monia toimia Yleisradiossa. Toimittajana ja juontajana hän oli uutistoimituksessa (radio ja televisio), A-studiossa, Vierivät kivet -ohjelmassa ja Priimassa. Tällä hetkellämilloin? Rask on toimittajana Ylen Puoli seitsemän -ohjelmassa. Hän oli yksi SunRadio-tilannekomediasarjan (1999) käsikirjoittajista.
Rask aloitti kirjailijanuransa suhteellisen myöhään, 40-vuotiaana. Hänen teoksensa Ei millään pahalla oli Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkintoehdokas 2002. Seitsemän romaanin ja yhden esseeteoksen lisäksi Rask on kirjoittanut myös kolumneja ja jatkokertomuksia eri lehtiin. Hän on ollut Suomen Sukututkimusseuran blogisti. Raskia pidetään yhtenä harvoista suomalaisen kirjallisuuden naishumoristeista.
Raskilla on kaksi aikuista poikaa ja kaksi lapsenlasta. Hän asuu aviomiehensä, kahden koiran ja kissan kanssa Hattulassa.[lähde? ]
Teokset

Ei millään pahalla (Otava, 2002)
Tänään kotona (Otava, 2003)
Jos rehellisiä ollaan (Otava, 2004)
Paikka auringossa (Otava, 2005)
Puhtaalta pöydältä (Otava, 2006)
Hyvä naapuri (Otava, 2007)
Jouluihminen (Otava, 2011)
Onnellisten salaseura (WSOY, 2021)
Aiheesta muualla

Sanojen aika -artikkeli Regina Raskista Kirjasammossa
Pohjanlahti (täsmennyssivu)

Pohjanlahti tarkoittaa seuraavia asioita:
Pohjanlahti, merialue Suomen ja Ruotsin välissä
Pohjanlahti, Päijänteen lahti Jyväskylässä
Pohjanlahti, järvi Kangasalla
Pohjanpitäjänlahti eli Pohjanlahti, Raaseporin kaupungin alueen halkaiseva merenlahti
Pohjanlahti, Raumalla ilmestynyt sanomalehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pohjanlahti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pierre Puget

| Pierre Puget |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. lokakuuta 1622 Marseille
Kuollut: 2. joulukuuta 1694 (72 vuotta) Marseille
Taiteilija
Taidesuuntaus:  barokki
Pierre Puget (31. lokakuuta 1622 Marseille, Ranska –  2. joulukuuta 1694 Marseille, Ranska) oli ranskalainen taidemaalari, kuvanveistäjä, arkkitehti ja laivainsinööri.
Elämä ja ura

Puget oli 14-vuotiaana laivanrakentajan oppipoika ja osoitti suurta lahjakkuutta. Vuonna 1637 hän lähti Italiaan ja sai töitä Firenzessä herttuan puusepän alaisuudessa. Myöhemmin hän opiskeli Roomassa maalausta Pietro da Cortonan johdolla, joka palkkasi hänet työskentelemään Palazzo Barberinin ja Firenzen Palazzo Pittin kattojen koristelujen parissa. Vuonna 1643 hän palasi Marseilleen, jossa hän maalasi muotokuvia, ja hänet kutsuttiin Touloniin rakentamaan sotalaivaa. Toisen Italian-matkan jälkeen vuonna 1646 hän maalasi eri kirkkoihin alttaritauluja, kuten Marian ilmestys, Salvator Mundi, Konstantinuksen ja Kloviksen kaste. Jotkin hänen teoksikseen luullut kuvat ovat luultavasti hänen poikansa François'n töitä. Hän myös veisti suuren marmorisen Madonna ja Lapsi -ryhmän Lorguesin kirkkoon.
Puget sai vuonna 1656 merkittävän veistostilauksen Toulonin Hôtel de Villen oviaukkoon. Vuonna 1660 Ludvig XIV:n ministeri Nicolas Fouquet lähetti hänet Carraraan ostamaan marmoria palatsiinsa. Fouquet'n kaatumisen jälkeen Puget viipyi Genovassa ja toteutti monia teoksia, muun muassa François Sublet de Noyersille teoksen Herkules, Santa Maria Assunta di Carignanon kirkkoon Pyhä Sebastianuksen ja pyhän Aleksanteri Sauliin patsaan sekä muita työtä. Genovan Doria-suku antoi hänelle kirkon rakennettavaksi, ja kaupungin senaatti ehdotti, että hän maalaisi heidän valtuustosalinsa. Ministeri Jean-Baptiste Colbert kuitenkin kehotti Puget'ta palaamaan Ranskaan, ja vuonna 1669 hän aloitti jälleen vanhan työnsä Toulonin telakoilla. Asevarasto, jota Puget oli ryhtynyt rakentamaan Beaufortin herttuan käskystä, tuhoutui tulipalossa, ja hän jätti lannistuneena Toulonin. Vuonna 1685 hän palasi Marseilleen, jossa hän jatkoi Colbertin palkkaamana veistoksien laadintaa ja rakennutti Marseillen kalatorin. Hänen Milo-patsaansa valmistui vuonna 1682, Perseus ja Andromeda vuonna 1684 ja Aleksanteri ja Diogenes vuonna 1685.
Toulonin Hôtel de Villen oviaukko
Puget'n piirustus sota-aluksesta Royal Louis
Marian ilmestys
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pierre Puget Wikimedia Commonsissa
Ranskan suuren vallankumouksen aikajana

Seuraavassa on Ranskan suuren vallankumouksen aikajana. Ranskan vallankumouksen katsotaan alkaneen vuonna 1789 ja päättyneen 1799 tai 1815.
Tausta ja alku > Lakiasäätävä kokous

1.10.1791 Lakiasäätävä kansalliskokous korvaa perustuslakia säätävän kansalliskokouksen. Girondisteilla ja muilla liberaaleilla yhä enemmistö.
tammikuu 1792 Ruokamellakoita Pariisissa.
7.2.1792 Itävallan ja Preussin liitto.
20.4. Ranska julistaa sodan Itävaltaa vastaan.
1792–97: Ensimmäisen liittokunnan sota (Köln Ranskalla 1794–1814, Hollanti 1795–1813 ja Lombardia 1796–1814)".
25.4. Ensimmäinen giljotiiniteloitus. Marseljeesi sävelletään.
30.6. Itävalta ja Preussi hyökkäävät Ranskaan.
1.8. Braunschweigin manifestista kerrotaan Ranskassa. Kuninkaan tulkitaan tehneen yhteistyötä sen julistaneen ulkomaisen koalition kanssa.
9.8. Pariisin kommuuni valtaa hôtel de villen.
10.–13.8. Tuileries’n palatsin valtaus 10.8. Sveitsiläiskaartilaisia murhataan. Kuningas pidätetään perheineen. Georges Danton oikeusministeriksi.
19.8. Lafayette pakenee Itävaltaan. Koalitio hyökkää ranskaan.
3.–7.9. Syyskuun murhat Pariisin vankiloista Vuoripuolueen ym. yllytyksestä.
19.9. Lakiasäätävä kansalliskokous hajaantuu
20.9. Kansalliskonventti kokoontuu.
21.9. Monarkia lakkautetaan. Ranskan ensimmäinen tasavalta perustetaan.
26.9. liberaalit girondistit syyttävät välillä Robespierreä diktatuurin tavoittelusta, välillä Vuoripuolueen Robespierreä, Dantonia ja Marat'ta triumviraatin tavoittelusta.
Tausta ja alku > Vuoripuolueen valtaannousu ja terrorivalta

3.12. Entinen kuningas Ludvig XVI eli Louis Capet oikeuteen. Girondistitkin vaativat tuomitsemista, mutta moni vuoripuoluelainen kuolemaa, mikä nosti vuoripuolueen kannatusta.
21.1.1793 Entinen kuningas teloitetaan.
7.3.1793 Kapinointia vallankumousta vastaan. 30.5. Lyonissa jne.
11.3. Vallankumoustuomioistuin perustetaan Pariisiin.
6.4. Yhteishyvän valiokunta perustetaan.
2.6. Girondistien johtajat erotetaan kansalliskonventista.
10.6. Jakobiinit saavat vallan Yhteishyvän valiokunnassa.
13.7. Girondisti Charlotte Corday puukottaa tappolistaa kylvyssä kirjoittavan vuoripuolueen keskushahmon Jean-Paul Marat’n.
27.7. Maximilien Robespierre valitaan Yhteishyvän valiokuntaan.
28.7. Konventti tuomitsee 21 girondistikansanedustajaa Ranskan vihollisiksi.
23.8. Asevelvollisuus (pakko) otetaan käyttöön.
5.9. Terrorin aika alkaa (toisen tulkinnan mukaan 27.6.1793 – 27.7.1794)
9.9. Sanskulotit-vallankumousarmeija perustetaan.
22.9.1793 Vallankumouskalenteri käyttöön. Ajanlaskun aluksi 22.9.1792.
29.9. Maksimihintalaki määrää monien tavaroiden ja palveluiden hinnat.
16.10. Marie Antoinette teloitetaan.
21.10. Papistonvastaiset lait: papit kannattajineen saa tappaa.
3.11. Naisten oikeuksien puolustaja Olympe de Gouges teloitetaan hänen girondistisympatioittensa vuoksi.
8.11. Madame Roland teloitetaan osana girondistien vainoa.
10.11. Järjen jumalattaren juhlintaa Notre Damen katedraalissa, joka on muutettu Järjen temppeliksi.
4.12. Valta keskitetään Yhteishyvän valiokunnalle.
23.12. Vendéessä viimein voitetaan tasavallan vastainen kapinointi ja 6000 vankia teloitetaan. Helmikuussa lisää joukkomurhia.
19.3.1794 Robespierre ja Danton pidätyttävät Jacques Hébertin kannattajineen. 24.3. heidät teloitetaan.
28.3.1794 Filosofi, matemaatikko, radikaaliliberaali vallankumouksellinen Condorcet kuolee vankilassa.
30.3. Danton ja Camille Desmoulins kannattajineen pidätetään. Heidät teloitetaan 5.4.
Robespierren kilpailijat on nyt raivattu ja hän on lähes yksinvaltias. Toisaalta puhutaan myös Rousseauhun uskovien Robespierren, Saint-Justin ja Couthonin ”(terrorin) triumviraatista”.
7.5. Robespierren deistinen Korkeimman olennon palvonta korvaa Hébertin ateistisen Järjen palvonnan.
10.6. Vallankumoustribunaali saa oikeuden tuomita kuolemaan ilman todistajien kuulemista. Niinpä 12.6. – 28.7. teloitettiin 1285 ihmistä.
26.6. Ranska voittaa Itävallan joukot Fleurusin taistelussa.
27.7.1794 (vallankumouskalenterin mukaan 9 thermidor) Saint-Justin puhuessa Robespierren aloitteen puolesta puhdistuksia pelänneelle kansalliskokukselle edustajat alkoivat huutaa: ”Alas, tyranni!”, osa teloitusta peläten, osa vihoissaan Dantonin kohtalosta. Lopulta vain Robespierren nuorempi veli Augustin Robespierre sekä Lebas tukevat ”terrorikolmikkoa”, ja nämä viisi pidätetään iltapäivällä ja teloitetaan 28.7.1794.
Tausta ja alku > Terrorikauden jälkeen: direktoraatti ja Napoleon

Vuoden 1794 loppupuoli: vastareaktiona jakobiineja vainotaan. 11.11. Jakobiiniklubi suljetaan.
31.5.1795 Pariisin vallankumousoikeus lakkautetaan.
22.8. Ranskan vuoden 1795 perustuslaki ratifioidaan: kaksikamarinen parlamentti, toimeenpaneva viiden direktorio (valtaan 2.11.1795).
5.10.1795 Napoleon Bonaparte tukahduttaa Pariisin kansannousun ja nousee armeijassa keskeiseksi.
10.5.1796 Napoleon Italiassa (Lodin taistelu); jo 9.3. hän nai Josephinen.
4.9.1797 (”18 Fructidor”) Kolme direktoreista kaappaa vallan Napoleonin tuella. Terrorikauden toimia palautetaan käyttöön, mm. sananvapaus lakkautetaan ja pappeja vainotaan.
1798: Lisää Napoleonin sotamenestystä: helmikuussa Rooman ja huhtikuussa Sveitsin tasavalta perustetaan Ranskan suojeluksessa. Sodat jatkuvat.
9.11.1799 Napoleon kaappaa vallan direktoraatilta (“18 Brumaire”).
24.11.1799 Vuoden VIII perustuslaki: Napoleon hallitsijaksi konsulina. Ranskan suuri vallankumous 1789–1799 on päättynyt (toisen tulkinnan mukaan 1789–1815).
Myöhemmin Napoleon kruunataan keisariksi (1804), häviää, Bourbonien kuningasvalta palaa (1815).
Putus

Putus (ven. Вя́зы, Vjazy) on Makslahden maalaiskuntaan kuuluva maaseututaajama Viipurin piirissä, Leningradin alueella, Venäjällä. Suomeen kuuluessaan kylä oli osa Koiviston maalaiskuntaa. Se sijaitsee noin n 7 kilometriä  Koivistosta pohjoiseen, Koivistonniemen länsirannalla.
Prospekt Svobodyn metroasema

| Prospekt Svobody> Проспект Свободи |
| --- | --- |

 Dnipron metro 
Perustiedot
Sijainti:  48°28′48″N, 34°56′34″E
Paikkakunta:  Dnipro, Ukraina
Avattu:  29. joulukuuta 1995
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Prospekt Svobody (ukr. Проспект Свободи, ven. Проспект Свободы) on Dnipron metron asema. Sen länsipuolella on Pokrovskan metroasema ja itäpuolella Zavodskan metroasema. Se avattiin 29. joulukuuta 1995.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prospekt Svobodyn metroasema Wikimedia Commonsissa
Pirttijärvi

Pirttijärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Järviä

Pirttijärvi, järvi Hartolassa
Pirttijärvi, järvi Heinolassa
Pirttijärvi, järvi Lammilla Hämeenlinnassa
Pirttijärvi, järvi Hämeenkyrössä
Pirttijärvi, järvi Ikaalisissa
Pirttijärvi, järvi Ilomantsissa
Pirttijärvi, järvi Joensuussa
Pirttijärvi, järvi Joutsassa
Pirttijärvi, järvi Juupajoella
Pirttijärvi, järvi Jyväskylän Leustussa
Pirttijärvi, järvi Jyväskylän Moksissa
Pirttijärvi, järvi Jyväskylän Reinanpohjalla
Pirttijärvi, järvi Jyväskylän Taka-Keljossa
Pirttijärvi, järvi Jyväskylän Vertaalassa
Pirttijärvi, järvi Jämsän Eväjärvellä
Pirttijärvi, järvi Jämsän Kavalassa
Pirttijärvi, järvi Jämsän Jämsänkoskella
Pirttijärvi, järvi Jämsän Jämsänniemellä
Pirttijärvi, järvi Karstulassa
Pirttijärvi, järvi Keuruun Simsiössä
Pirttijärvi, järvi Kinnulassa
Pirttijärvi, järvi Konnevedellä
Pirttijärvi, järvi Kuhmossa
Pirttijärvi, järvi Kuhmoisissa
Pirttijärvi, järvi Kuhmoisissa
Pirttijärvi, järvi Kemijärvellä
Pirttijärvi, järvi Laukaassa
Pirttijärvi, järvi Muhoksella
Pirttijärvi, järvi Multialla
Pirttijärvi, järvi Oriveden Löytäneessä
Pirttijärvi, järvi Oriveden Puharilassa
Pirttijärvi, järvi Padasjoella
Pirttijärvi, järvi Parkanossa
Pirttijärvi, järvi Pielavedellä
Pirttijärvi, järvi Ahlaisissa Porissa
Pirttijärvi, järvi Puolangalla
Pirttijärvi, järvi Raumalla
Pirttijärvi, järvi Rovaniemellä
Pirttijärvi, järvi Ruoveden Jäminkipohjassa
Pirttijärvi, järvi Ruoveden Pourunperällä
Pirttijärvi, järvi Saarijärvellä
Pirttijärvi, järvi Sastamalan Vesunnissa
Pirttijärvi, järvi Sotkamossa
Pirttijärvi, järvi Suodenniemellä
Pirttijärvi, järvi Suomussalmella
Pirttijärvi, järvi Suomussalmella rajavyöhykkeellä
Pirttijärvi, järvi Sysmässä
Pirttijärvi, järvi Tampereen Terälahdessa
Pirttijärvi, järvi Toivakassa
Pirttijärvi, järvi Kullaalla Ulvilassa
Pirttijärvi, järvi Uuraisissa
Pirttijärvi, järvi Viitasaarella
Pirttijärvi, järvi Virtain Pirttikylässä
Pirttijärvi, järvi Virtain Siekkiskylässä
Pirttijärvi, järvi Ylöjärvellä
Pirttijärvi-Kaitainjärvi, järvi Sotkamossa
Pirttijärvi–Riihijärvi, järvi Jämsässä ja Kuhmoisissa
Alainen Pirttijärvi, järvi Keuruun Salmenkylässä
Keskinen Pirttijärvi, järvi Keuruun Salmenkylässä
Yläinen Pirttijärvi, järvi Keuruun Salmenkylässä
Iso Pirttijärvi, järvi Kivijärvellä
Iso Pirttijärvi, järvi Ruovedellä
Pieni Pirttijärvi, järvi Kivijärvellä
Pieni Pirttijärvi, järvi Multialla
Vähä Pirttijärvi, järvi Ruovedellä
Ala-Pirttijärvi, järvi Muuramen Rannankylässä
Ala-Pirttijärvi, järvi Tampereen Yrjölänkylässä
Keskinen Pirttijärvi, järvi Tampereen Yrjölänklässä
Ylä-Pirttijärvi, järvi Muuramen Sääksvuorella
Ylä-Pirttijärvi, järvi Tampereen Yrjölänkylässä
Muita paikkoja

Pirttijärvi, kyläkunta Ahlaisissa Porissa
Pirttijärven seisake, lakkautettu rautatieliikennepaikka Kemijärvellä
Pirttijärven pysäkki (Bodträsk), lakkautettu rautatieliikennepaikka Kainuun (Kalix) kunnassa Ruotsissa
Henkilöitä

Heini Pirttijärvi (s. 1966), suomalainen yritysjohtaja
Ulla Pirttijärvi (s. 1971), saamelainen laulaja ja joikaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pirttijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pierre Richard

| Pierre Richard |
| --- | --- |
 Pierre Richard vuoden 2015 Cannesin elokuvajuhlilla
Henkilötiedot
Koko nimi:  Pierre Richard Maurice Charles Léopold Defays
Syntynyt: 16. elokuuta 1934 (ikä 90) Valenciennes, Nord, Ranska
Ammatti:  näyttelijä, ohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Le Grand Blond
Merkittävät roolit:  François Perrin (Pitkä vaalea mustakenkäinen, Pitkän vaalean mustakenkäisen paluu, Suuri hullunmylly, Pitkä vaalea pinteessä ja Kovan onnen kaksikko) Pierre Durois (Pitkä vaalea punatukkainen)
Aiheesta muualla
www.pierre-richard.fr
IMDb 
Elonet
Pierre Richard, koko nimeltään Pierre Richard Maurice Charles Léopold Defays (s. 16. elokuuta 1934 Valenciennes, Nord, Ranska) on ranskalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja elokuvatuottaja. Hänelle myönnettiin César-palkinto elämäntyöstä vuonna 2006.
Richard tunnetaan varsinkin komediarooleistaan, kuten nimiosista elokuvissa Pitkä vaalea mustakenkäinen (1972) ja Pitkä vaalea punatukkainen (1974). Hän on tehnyt työtä myös ohjaajana ja käsikirjoittajana.
Itsekin musikaalisen Richardin molemmat pojat, Olivier ja Christoph, ovat muusikoita.