Harha (tutkimus)
Syyt > Valintaharha > Toimenpiteet

Monet asiat voivat vaikuttaa siihen, kenen kohdalla tehdään mitäkin mittauksia tai toimenpiteitä. Toimenpiteisiin valikoitumiseen liittyviin valintaharhoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:
Esiinkaivuharha (engl. ascertainment bias): Systemaattiset erot siinä, kuinka havaintoyksikkö valikoituu tiettyyn mittaukseen, aiheuttaa tutkimukseen harhaa. Esimerkiksi statiinin käytön ja Alzheimerin taudin diagnoosin yhteydessä voi olla esiinkaivuharhaa, jos statiinin käyttö on yhteydessä siihen, kuinka aktiivisesti ja herkästi Alzheimerin taudin diagnostiikkaa potilaan kohdalla tehdään.
Paljastusharha (engl. unmasking bias): Jos altisteella on jokin vaikutus, joka lisää vastemuuttujaan liittyvien testien tekemistä, altisteen ja vasteen yhteyden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi lääke voi lisätä gynekologisia vuotohäiriöitä, jonka seurauksena tehdään enemmän tutkimuksia ja diagnosoidaan enemmän gynekologisia kasvaimia, jolloin lääke voi vaikuttaa harhaisesti aiheuttavan kyseisiä kasvaimia.
Tunnettuusharha (engl. popularity bias): Terveydentilojen, testien ja hoitojen jatkuvasti muuttuva tunnettuus, kuuluisuus ja trendikkyys vaikuttaa tilojen tunnistamiseen, tutkimiseen ja hoitoon. Esimerkiksi julkisuuden henkilöiden kokemukset ja mielipiteet voivat lisätä hetkellisesti tutkimusten ja hoitojen kysyntää eri tarkoituksiin, mikä muuttaa hetkellisesti kyseisiä potilasväestöjä.
Indikaatioharha (engl. confounding by indication): Jos jokin aihe hoidolle vaikuttaa hoidon käytön lisäksi tutkittavaan vastemuuttujaan, hoidon ja vastemuuttujan yhteyden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi infektiotaudit voivat lisätä lapsilla parasetamolin käyttöä ja astman riskiä, mikä voi aiheuttaa harhaa parasetamolin käytön ja astman yhteyden arviointiin.
Diagnostisen epäilyn harha (engl. diagnostic suspicion bias): Potilaiden ja terveydenhuollon ammattilaisten diagnostiset epäilyt vaikuttavat siihen, kuinka paljon mitäkin diagnostisia testejä suoritetaan, mikä aiheuttaa harhaa epäilyyn liittyvien tekijöiden ja diagnoosin yhteyden arviointiin. Esimerkiksi syöpää aiheuttaville aineille tietäen altistuneet hakeutuvat herkemmin terveydenhuoltoon syöpätutkimuksiin ja saavat herkemmin syöpädiagnoosin pelkästään aktiivisemman tutkimisen vuoksi.
Diagnostinen saatavuusharha (engl. diagnostic access bias): Jos jokin muuttuja on yhteydessä vastemuuttujan mittauksen saatavuuteen ja syyhyn, syyn ja vasteen yhteyden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi terveydenhuollon työntekijöille tehdään enemmän rintakehän röntgenkuvauksia helpomman saatavuuden vuoksi, jolloin heillä diagnosoidaan enemmän sarkoidoosia.
Verrokkitestiharha (engl. verification bias ): Harha, joka johtuu systemaattisesta erosta siinä, kuinka tutkimushenkilöiden tila varmistetaan verrokkitestin avulla. Esimerkiksi tutkittavasta testistä negatiivisen tuloksen saaneille saatetaan tehdä vähemmän invasiivista, sairauden varmistavaa verrokkitestiä.
Eriävän verrokkitestin harha (engl. differential reference bias): Jos diagnostisen testin tarkkuutta arvioitaessa ei käytetä samaa verrokkitestiä koko tutkimusväestössä, tarkkuuden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi potilailta, jotka saavat tutkittavasta testistä negatiivisen tuloksen, on tutkittavan tilan todellinen olemassaolo saatettu mitata vähemmän haitallisella menetelmällä (esim. kysely) kuin potilailta, jotka saavat tutkittavasta testistä positiivisen tulokset (esim. tietokonetomografia).
Puuttuvan verrokkitestin harha (engl. partial reference bias): Jos vain osa tutkimusväestöstä saa tutkittavan testin ja verrokkitestin, tutkittavan testin tarkkuuden arviointiin voi syntyä harhaa. Esimerkiksi invasiivista verrokkitestiä, kuten koepalan ottoa ja tutkimista, voidaan tehdä lähes ainoastaan niille, jotka ovat saaneet tutkittavasta testistä positiivisen tuloksen.