stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon SM-liigan karsinnat 2012
Karsintasarjan ottelut > 2. ottelu

Kotijoukkue Sport sai toiseen otteluun paremman alun, kun Vesa Toskala haparoi Ilves-maalilla ja Oskari Hakomäki siirsi kiekon maaliin. Ilves vastasi kuitenkin kolmen minuutin päästä Arto Tukion alivoimamaalilla. Joonas Rask teki läpiajosta voittomaaliksi osoittautuneen johtomaalin ensimmäisen erän lopulla. Kai Kantola ja vaasalaislähtöinen Samuli Kivimäki kasvattivat Ilveksen johtoa toisessa erässä. Toni Rajala teki kolmannessa erässä päätöslukemiksi jääneen 1–5 maalin.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ti 27.3. | Sport | 1–5    (1–2, 0–2, 0–1) | Ilves | Vaasa Areena, Vaasa |  |
18.30: 
| 18.30 |  |  |  | Yleisömäärä: 3794  Tuomarit: Stefan Fonselius, Petri Tuomisto |  |
| 18.30 | Hakomäki (Blomqvist, Uitto) 03.44 | Raportti | Tukio (Sointu) 06.46 av   Rask (Sointu, Myttynen) 17.06   Kantola (Marjamäki, Kivimäki) 31.13   Kivimäki (Kesä, Kantola) 38.39   Rajala (Kantola, Kivimäki) 53.06 | Yleisömäärä: 3794  Tuomarit: Stefan Fonselius, Petri Tuomisto |  |
| 18.30 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 3794  Tuomarit: Stefan Fonselius, Petri Tuomisto |  |
| 18.30 | 8 x 2 min |  | 7 x 2 min | Yleisömäärä: 3794  Tuomarit: Stefan Fonselius, Petri Tuomisto |  |
| 18.30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 3794  Tuomarit: Stefan Fonselius, Petri Tuomisto |  |
| 18.30 | Joni Puurula 8+6+18=32 |  | Vesa Toskala 11+9+3=23 | Yleisömäärä: 3794  Tuomarit: Stefan Fonselius, Petri Tuomisto |  |
18.30: 
18.30:
Karsintasarjan ottelut > 3. ottelu

Kahdessa ensimmäisessä ottelussa selvin lukemin hävinnyt Mestis-mestari haki kolmannessa ottelussa vierasvoiton Tampereelta. Mika Halava teki vieraille avausosuman ensimmäisessä erässä ja Jussi Tapio ylivoimalla päätöslukemat 0–2 kolmannen erän alussa. Kahdessa ensimmäisessä ottelussa 11 maalia tehnyt Ilves oli aseeton oman kasvattinsa Jarno Laitisen edessä. Pasi Räsäsen yllätysvalinta piti maalinsa puhtaana torjuen kaikki 32 laukausta. Ottelusarja oli pelin jälkeen jännittävässä 2–1 tilanteessa Ilveksen eduksi.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| To 29.3. | Ilves | 0-2   (0–1, 0–0, 0–1) | Sport | Hakametsän jäähalli, Tampere |  |
18.30: 
| 18.30 |  |  |  | Yleisömäärä: 6217  Tuomarit: Jukka Hakkarainen, Mikko Kaukokari |  |
| 18.30 |  | Raportti | Halava (Kujanpää, Piispanen) 13.25   Tapio (Koivisto, Virkkunen) 41.23 yv | Yleisömäärä: 6217  Tuomarit: Jukka Hakkarainen, Mikko Kaukokari |  |
| 18.30 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 6217  Tuomarit: Jukka Hakkarainen, Mikko Kaukokari |  |
| 18.30 | 6 x 2 min |  | 7 x 2 min | Yleisömäärä: 6217  Tuomarit: Jukka Hakkarainen, Mikko Kaukokari |  |
| 18.30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 6217  Tuomarit: Jukka Hakkarainen, Mikko Kaukokari |  |
| 18.30 | Miika Wiikman 8+10+15=33 |  | Jarno Laitinen 13+12+7=32 | Yleisömäärä: 6217  Tuomarit: Jukka Hakkarainen, Mikko Kaukokari |  |
18.30: 
18.30:
Karsintasarjan ottelut > 4. ottelu

Sport onnistui jälleen tekemään avausmaalin, kun isännät siirtyivät johtoon Miika Koiviston maalilla ensimmäisessä erässä. Toisessa erässä nähtiin kaksi ylivoimamaalia. Samuli Kivimäki toi Ilveksen tasoihin, mutta Jani Kiviniemi vei isännät jälleen yhden maalin johtoon. Ilves hallitsi kolmatta erää ja sai tasoitettua pelin Henri Tuomisen maalilla. Ratkaisu siirtyi jatkoajalle, jossa Ilveksen Tommi Välimaa teki voittomaalin ajassa 66.39. Ilves siirtyi ottelusarjassa 3–1 johtoon.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| La 31.3. | Sport | 2-3 JA   (1–0, 1–1, 0–1, 0–1) | Ilves | Vaasa Areena, Vaasa |  |
17.00: 
| 17.00 |  |  |  | Yleisömäärä: 3794  Tuomarit: Antti Boman, Jari Levonen |  |
| 17.00 | Koivisto (Suonpää, Blomqvist) 13.09 tv   Kiviniemi (Heikkinen, Kokkala) 34.19 yv | Raportti | Kivimäki (Kangasniemi, Jokipakka) 24.34 yv   Tuominen (Kantola, Välimaa) 45.13   Välimaa (Kantola) 66.39 | Yleisömäärä: 3794  Tuomarit: Antti Boman, Jari Levonen |  |
| 17.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 3794  Tuomarit: Antti Boman, Jari Levonen |  |
| 17.00 | 7 x 2 min |  | 6 x 2 min | Yleisömäärä: 3794  Tuomarit: Antti Boman, Jari Levonen |  |
| 17.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 3794  Tuomarit: Antti Boman, Jari Levonen |  |
| 17.00 | Jarno Laitinen 4+11+12+4=31 |  | Vesa Toskala 16+11+8+2=37 | Yleisömäärä: 3794  Tuomarit: Antti Boman, Jari Levonen |  |
17.00: 
17.00:
Karsintasarjan ottelut > 5. ottelu

Edellisen ottelun maaleillaan ratkaissut Ilveksen nelosketju oli tässäkin ottelussa tehokas, kun Henri Tuominen teki avauserässä kaksi maalia isännille. Toisessa erässä ei nähty maaleja, mutta päätöserässä Ilves onnistui vielä kahdesti, kun Samuli Kivimäki teki ylivoimamaalin ja Joonas Rask laukoi kiekon tyhjään maaliin. Ilves-maalivahti Vesa Toskala torjui kaikki 22 laukausta pääsarjauransa viimeisessä ottelussa. Ilves varmisti sarjapaikkansa voitoin 4–1.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ti 3.4. | Ilves | 4-0   (2–0, 0–0, 2–0) | Sport | Hakametsän jäähalli, Tampere |  |
18.30: 
| 18.30 |  |  |  | Yleisömäärä: 5423  Tuomarit: Mikko Kaukokari, Tom Laaksonen |  |
| 18.30 | Tuominen (Välimaa, Kesä) 07.38	   Tuominen (Rajala, Kesä) 19.07   Kivimäki (Kangasniemi, Jokipakka) 54.16 yv   Rask (Tukio) 56.56 tm   | Raportti |  | Yleisömäärä: 5423  Tuomarit: Mikko Kaukokari, Tom Laaksonen |  |
| 18.30 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 5423  Tuomarit: Mikko Kaukokari, Tom Laaksonen |  |
| 18.30 | 5 x 2 min ja 5+20 min |  | 7 x 2 min ja 5+20 min | Yleisömäärä: 5423  Tuomarit: Mikko Kaukokari, Tom Laaksonen |  |
| 18.30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 5423  Tuomarit: Mikko Kaukokari, Tom Laaksonen |  |
| 18.30 | Vesa Toskala 6+10+6=22 |  | Jarno Laitinen 13+7+4=24 | Yleisömäärä: 5423  Tuomarit: Mikko Kaukokari, Tom Laaksonen |  |
18.30: 
18.30:
Vain koiraihmisille

| Vain koiraihmisille> Must Love Dogs |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gary David Goldberg
Käsikirjoittaja:  Gary David Goldberg
Perustuu:  Claire Cookin romaaniin Must Love Dogs
Tuottaja:  Gary David Goldberg
Säveltäjä:  Craig Armstrong
Kuvaaja:  John Bailey
Pääosat:   Diane Lane  John Cusack  Elizabeth Perkins  Christopher Plummer  Stockard Channing  Ali Hillis  Dermot Mulroney  Colin Egglesfield  Jordana Spiro 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  2005
Kesto:  100 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vain koiraihmisille (Must Love Dogs) on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Gary David Goldbergin ohjaama romanttinen komediaelokuva, joka kertoo eronneen naisen (Diane Lane) kumppaninetsinnästä.
Kapinsavannisieppo

| Kapinsavannisieppo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Sigelus
Laji::  silens
Kaksiosainen nimi
 Sigelus silens  (Shaw, 1809) 
Alalajit
 S. s. lawsoni  S. s. silens 
Katso myös
   Kapinsavannisieppo Wikispeciesissä   Kapinsavannisieppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kapinsavannisieppo (Sigelus silens) on sieppoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan eteläisessä Afrikassa.
Koko ja ulkonäkö

Kapinsavannisieppo kasvaa 17–20 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat hieman toisistaan ulkonäöltään. Kapinsavannisieppokoiraan pää, selkä, siivet ja pyrstö ovat mustat. Siivissä on leveä valkoinen juova ja pyrstön reunasulat ovat valkoiset. Linnun rinta ja vatsa ovat valkoiset. Lajin naaras on päästään, selästään, siivistään ja pyrstöstään tumman ruskea. Siipien ja pyrstön kuviointi on samanlainen kuin koiraalla.
Ekologia

Kapinsavannisiepon levinneisyysalue ulottuu Botswanasta Etelä-Afrikan länsirannikolle.. Lajin elinympäristöä ovat pensaikkoja kasvavat alueet sekä puistot ja puutarhat. Lintu liikkuu tavllisesti yksin tai pareittain. Kapinsavannisiepon ravintoa ovat hyönteiset, esimerkiksi muurahaiset ja termiitit, sekä marjat ja hedelmät. Laji pesii keväällä ja kesällä. Se rakentaa kuppimaisen pesän puuhun, ja naaras munii kahdesta neljään sinivihertävää munaa.
Kapinsavannisiepponaaras
Kakarilammi (Hattula, Myllykylä)

| Kakarilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hattula
Koordinaatit:  60°53′26″N, 24°07′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskuoja:  oja Takalammiin 
Järvinumero:  35.884.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132 m  
Rantaviiva:  0,503 km  
Pinta-ala:  1,652 ha  
 fiKakarilammi 
Kakarilammi , tai myös Kakarlampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi sijaitsee Kaivettusuolla Vaimaroisen luoteispuolella. Sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta kangasmetsää. Se on autio eikä sinne johda tietä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Siihen on johdettu Kaivettusuolta sen kuivatusojia ja siitä laskee yksi osin luontaiselta vaikuttava oja Takalammiin. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,0 metriä mpy., joten laskuojalle tulee pudotusta 9,2 metriä. Laskuojan vedet jatkavat vielä Keskilammin kautta Vaimaroiseen.
Ullasundin silta

| Ullasundin silta |
| --- | --- |

Ylittää:  Ullasundetin
Sijainti:  Haram, Møren ja Romsdalin lääni, Länsi-Norja
Siltatyyppi:  palkkisilta
Avattu liikenteelle:  1969
Purettu:  1998
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Ullasundin silta on Haramin kunnassa, Länsi-Norjassa sijaitseva palkkisilta. Alkuperäinen silta avattiin liikenteelle vuonna 1969, mutta se purettiin pois 29 vuotta myöhemmin suolaisen meriveden aiheutettua sillan betoni- ja rautarakenteisiin vaurioita. Myöhemmin paikalle rakennettiin uusi silta.
Käännös suomeksi
Tuntematon kapinallinen

Tuntematon kapinallinen Jeff Widenerin ottamassa kuuluisassa valokuvassa.
Tuntematon kapinallinen eli Tankkimies (engl. Tank Man, Unknown Rebel tai Unknown Protester) on mies, joka pysäytti 19[lähde? ] Kiinan armeijan panssarivaunua Taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksissa 5. kesäkuuta 1989. Tapahtuma videoitiin ja siitä otettiin useita valokuvia, minkä ansiosta tapahtuma levisi nopeasti länsimaisessa mediassa. Kuuluisimman, tässäkin artikkelissa olevan, kuvan tapahtumasta otti yhdysvaltalainen valokuvaaja Jeff Widener.
Tankkimiehestä tiedetään hyvin vähän. Timen kirjoittaja on arvellut, että hän olisi 19-vuotias kiinalainen opiskelija Wang Weilin, mutta tiedot ovat epävarmoja. Ei myöskään tiedetä, miten miehen kävi Taivaallisen rauhan aukion tapahtumien jälkeen. Eräiden tietojen mukaan hänet teloitettiin muutama viikko mielenosoitusten jälkeen. Toiset lähteet kertovat, että hän olisi yhä elossa ja piileskelisi jossakin Kiinan sisämaassa tai Taiwanissa.[lähde? ]
Yhdysvaltalainen viikkolehti Time liitti vuonna 1998 tuntemattoman kapinallisen luetteloonsa ”sadasta 1900-luvun vaikutusvaltaisimmasta ihmisestä”.
Populaarikulttuurissa

Fingerpori-sarjakuva on viitannut tuntemattomaan kapinalliseen ruudulla, joka muistuttaa Widenerin ottamaa kuvaa.
Aiheesta muualla

Video tapahtumasta YouTubessa
Ullanlinnan peruspiiri

Ullanlinnan peruspiiri on Helsingin kaupungin hallinnon tarpeita varten luotu hallinnollinen alue. Eteläiseen suurpiiriin kuuluvaan Ullanlinnan peruspiiriin kuuluu Ullanlinnan kaupunginosan lisäksi Eiran, Kaivopuiston, Kaartinkaupungin, Punavuoren, Suomenlinnan kaupunginosat sekä Länsisataman kaupunginosaan kuuluva Hernesaari ja Ulkosaarten kaupunginosaan kuuluva Länsisaaret.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| Numero | Nimi | Maapinta-ala (km²) | Asukkaita | Työpaikkoja |
| 030 | Kaartinkaupunki | 0,32 | 988 | 10 533 |
| 050 | Punavuori | 0,45 | 8 973 | 6 887 |
| 060 | Eira | 0,19 | 1 098 | 298 |
| 070 | Ullanlinna | 0,70 | 10 489 | 4 300 |
| 090 | Kaivopuisto | 0,46 | 474 | 316 |
| 204 | Hernesaari | 0,55 | 1 191 | 1 232 |
| 520 | Suomenlinna | 2,21 | 783 | 459 |
| 531 | Länsisaaret | 1,09 | 1 | 1 |
Ullanlinnan peruspiirin asukasluku vuoden 2014 alussa oli 23 997 ja työpaikkojen määrä 2012 lopussa 24 026.
Urpo Jokinen

Urpo Oskari Jokinen (6. helmikuuta 1920 Hollola – 21. lokakuuta 2007 Pori) oli suomalainen musiikkipedagogi, musiikkikirjailija sekä -toimittaja, kuoronjohtaja ja säveltäjä.
Jokinen ansioitui Suomen koulutusjärjestelmässä musiikkilukioiden toiminnan kehittäjänä. Hän toimi Helsingin koulujen musiikinohjaajana vuosina 1962–1979 ja Uudenmaan läänin lääninkouluttajana 1972–1983. Hän oli Suomen musiikinopettajain liiton toiminnanjohtaja vuosina 1970–1976. Jokinen julkaisi ja oli muiden kanssa mukana toimittamassa laulu- ja musiikkikirjoja, joihin kuuluivat Musiikki (III–IV, VII–VIII) ja Kansanmusiikki (I–II). Hän oli Rondo-lehden päätoimittajan tehtävissä vuosina 1974–1976. Jokinen sävelsi vokaalimusiikin teoksia.
Jokinen oli talvisodan aikana kotirintamalla suojeluskunnan vartiotehtävissä. Jatkosodassa hän oli mukana partioretkissä Kiestingin suunnalla ja toimi sittemmin tulenjohtajana sekä huoltopäällikkönä. Jokisella oli musiikkineuvoksen arvonimi (1989).
Urpo Koskela

Urpo Aulis Koskela (20. joulukuuta 1937 Orivesi – 1. lokakuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen sotilas- ja liikennelentäjä, joka toimi Finnairin pääohjaajana vuosina 1985–1993, ja myöhemmin Finncomm Airlinesin lentotoiminnanjohtajana ja koulutuspäällikkönä. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Oriveden yhteiskoulusta 1956 hänet hyväksyttiin Lentoupseerikurssi 26:lle Kauhavalle, ja hän palveli kadettiaikanaan Satakunnan lennostossa. Liikennelentäjän uransa Koskela aloitti vuonna 1960 päästyään Aero O/Y:n perämieskurssille ja siitä Kar-Airin DC-3-perämieheksi. Yhtiön siirryttyä Finnairin omistukseen vuonna 1964, hän lensi Finnairilla Convair Metropolitan-, Caravelle-, DC-9-, MD-80-, sekä DC-10-koneita ja toimi DC-9- ja MD-80-lentotoimintaryhmien päällikkönä, jossa asemassa hän lensi Finnairin ensimmäisen MD-80-koneen Suomeen vuonna 1983. Koskela osallistui laajasti myös kansalliseen ja kansainväliseen lentoturvallisuusyhteistyöhön ja kehitti Finnairin koulutus- ja lentomenetelmiä. Toisaalta Koskela tunnettiin myös tunnustavana kristittynä, joka oli käynnistämässä suomalaista lähetyslentotoimintaa.
Valumallinvalmistaja

Valumallinvalmistaja on kone- ja metallialan perustutkinto. Valumallinvalmistaja luo valumallin nestemäisestä muovista, puusta tai metallista. Valumallin valmistaja käyttää monenlaisia menetelmiä tietokoneohjatuista erityiskoneista käsityöhön. He toimivat työelämässä valimoissa tai mallinveistämöissä.
Suurinta osaa valamalla valmistettuja kappaleita varten tarvitaan valumalli. Mallia hyödynnetään mm. näköismallien (mm. patsaat) ja pienoismallien teossa. Työ ei ole sarjatyötä vaan tehtävänä on yleensä tehdä vain yksi malli.
Uolevi Helle

Peippo Uolevi Helle (25. huhtikuuta 1912 Jyväskylä – 1. helmikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri, joka toimi Suomen Rahapajan johtajana vuosina 1948–1958.
Helle kirjoitti ylioppilaaksi 1930 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1936. Hän oli puolustusvoimien palveluksessa vuosina 1939–1948, kunnes sai nimityksen Rahapajan johtajaksi. Vuonna 1959 Helle sai syytteen väärän rahan valmistuksesta, virkavirheestä ja kavalluksesta. Syytteen mukaan hän oli lyöttänyt luvattomasti 75 pennin hopearahoja ja yhden markan kuparirahoja sekä muistomitalia, josta hän sai itselleen taloudellista hyötyä. Jouduttuaan eroamaan Rahapajan johdosta Helle toimi agentuuriliike Din Oy:n palveluksessa vuoteen 1970.
Katumajärvi (Hämeenlinna, Vanaja)

| Katumajärvi |
| --- | --- |
 Katumajärven taustalla Kappolanvuori.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Hämeen maakunta
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  60°59′11″N, 24°31′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vanajanselän alue‎ (35.23)
Laskujoki:  Kutalanjoki 
Järvinumero:  35.236.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,0  m 
Rantaviiva:  17,4569 km 
Pinta-ala:  3,77701 km2 
Tilavuus:  0,0267013 km³ 
Keskisyvyys:  7,07 m 
Suurin syvyys:  18,89 m 
Saaria:  6 
 fiKatumajärvi 
Katumajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan keskustan itäpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen. Katumajärvi on osa Katumajärven valuma-aluetta. Sen pinta-ala on 378 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 81,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi on luodattu. Järven keskisyvyys on 7,1 metriä ja sen vesitilavuus normaalikorkeudella on 26,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,026 km³. Järvessä on kaksi 18 metrin syvännettä Pitkäniemen kummallakin puolella. Järveen laskee kahdeksan ojaa, joista Myllyjoki on huomattavin. Myllyjoki tuo Matkolammin vesiä, Velssin takaa kuivatetun Velssilammin kuivatusvesiä ja kauimpaa Kankaistenjärven vedet. Järvi on 5,8 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Siinä on ainakin neljä saarta, jotka ovat Eevansaari, Puketti, Saunasaari ja Tuomarinsaari, joista kahdella viimeisellä on rakennuksia. Loput kaksi saarta ovat rannanläheisiä luotomaisia saaria.
Järven rantaviivan pituus on 17,5 kilometriä. Järven länsirannat kuuluvat Hämeenlinnan keskustaajamaan. Itärannoille ei ole rakennettu kovinkaan paljon kiinteistöitä. Siellä maisemaa hallitsevat golfkenttien viheriöt ja runsas vapaa-ajan asuntojen rivistö. Kaakkoispäässä sijaitsee Vanajanlinna ja eräs tanssilava. Olympialuokan soutuseura Hämeenlinnan Soutajien soutuvaja sijaitsee Kipinäniemessä järven kaakkoispäässä.
Historiaa

Katumajärven rannalla sijaitsee Mantereenlinna, vanha linnavuori, joka kuuluu osana Hämeen linnavuoriketjuun. Vuorella voi edelleen nähdä jäänteitä valleista ja hakulien kiviperustuksista. Mantereenlinnalta on näkö- ja siis merkinantoyhteys viereisille Aulangon ja Hakoisten linnavuorille.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on piirretty karttaan melko samanlaisen kuin se on nykyäänkin. Yksi saari nykyisen Katuman kohdalla on nykyään niemenä, mikä viittaa järven vedenpinnan alenemiseen. Kyseistä niemeä kutsuttiin vuoden 1961 peruskartassa edelleen Lammassaareksi.
Vuoden 1961 peruskartassa järven pohjoispään ympäristö oli peltovaltaista seutua. Katumajärven länsirannalla sijaitseva Katumajärven lähiö rakennettiin valtaosin 1970- ja 80-luvuilla. Poikkeuksen tekee yksi kivitalo, joka on rakennettu jo 1950-luvulla. Myöhemmin järven ranta-alueille on rakentunut lisää asuinalueita, kuten Idänpää ja Katinen. Vuoden 1976 kartassa länsipuolen pellot eivät olleet enää viljelyssä ja siitä alkaen taajama-alue on siellä lähestynyt rantaa. Suurin järveä koskettanut muutos oli Rautaruukin tehtaiden ilmaantuminen järven eteläpuolelle.
Aiheesta muualla

Kalapaikka kalapaikka.net. Viitattu 21.7.2013.
Leponiemi, Timo: Satojatuhansia litroja jätevettä valui suojeltuun järveen – uimarit kaikkosivat Katumajärveltä  18.6.2018. Yle Uutiset. Viitattu 18.6.2018.
(35.2)
Uolevi Hakavuori

Usko Uolevi Ferdinand Hakavuori (vuoteen 1947 Vuori; 18. heinäkuuta 1920 Helsinki – 10. tammikuuta 2000) oli suomalainen virkamies, arvoltaan varatuomari.
Hän suoritti Helsingin yliopistossa ylemmän oikeustutkinnon 1950, sai varatuomarin arvon 1955. Hän oli Maatalousministeriön esittelijä 1950–1959, nuorempi hallitussihteeri 1959–1966, valtioneuvoston kanslian vanhempi hallitussihteeri 1966–1971, hallintoneuvos 1971 ja osastopäällikkö 1973–1982, kansliapäällikkö 1982–1983, sitä ennen virkaa toimittavana 1976–1982.
Uralmaš

Uralmaš (ven. Уральский завод тяжёлого машиностроения, УЗТМ, UZTM, «Уралмаш», "Uralin raskas koneenrakennustehdas", ПАО «Уралмашзавод») on konetehdas Jekaterinburgissa Sverlovin alueella Uralilla. Neuvostoaikoina tehdas oli nimetty G. Ordžonikidzen mukaan
Tehdas aloitti toimintansa heinäkuussa 1933.
Suuren isänmaallisen sodan aikana se tuotti 19 000 panssariajoneuvon runkoa, 30 000 tykkiä ja 5 500 panssarivaunua tai telatykkiä.
Tehdas tuottaa porausvälineistöä ja kaivinkoneita kaivostoimintaan, valssaus- ja valukoneita, kaasu- ja höyryturbiineja.
Vuonna 1996 tehdas liitettiin osaksi Yhdistyneet konetehtaat -yhtiötä (OMZ). Uralmaš irrotettiin tästä yhtiöstä elokuussa 2015 omaksi Uralmash-Izhora Group -yhtiökseen, jonka omistaa Gazprombank-koneenrakennus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
https://www.uralmash.ru (venäjäksi) (englanniksi)
Tuntematon (kappale)

| ”Tuntematon” Haloo Helsinki! |
| --- | --- | --- |

Singlen kansi
Singlen tiedot
 Julkaistu: 15. syyskuuta 2017
 Tekijä(t): Leo Hakanen, Elli Haloo
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 04.29
 Levy-yhtiö: Sony Music Finland
Haloo Helsinki! -yhtyeen muut singlet
| ”Oh No Let's Go!” 2017 | ”Tuntematon” 2017 | ”Joulun kanssas jaan” 2017 |
Tuntematon on suomalaisen Haloo Helsinki! -yhtyeen single, joka julkaistiin 15. syyskuuta 2017. Kappaleen on säveltänyt kitaristi Leo Hakanen ja sanoittanut laulaja Elli Haloo.
Kappaleesta kuvattiin myös musiikkivideo, jonka on ohjannut Aku Louhimies sekä Aleksi Koskinen. Hakasen mukaan "Tuntematon" oli aiemmin ilmestyneen Hulluuden Highway -albumin yksi demo. Sitä tarjottiin Louhimielle, joka ohjasi samana vuonna ilmestyneen Tuntematon sotilas -elokuvan. Louhimies oli Haloon mukaan tykästynyt kappaleeseen. Musiikkivideolla yhtye soittaa kyseisen elokuvan maisemissa.
Singlen kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Tuntematon | Haloo | Hakanen | 4.29 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 4.29 |  |  |  |  |  |
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
 Latauslista: 4.
 Radiolista: 1.
 Suomen virallinen singlelista: 14.
 Streamlista: 14.
Tuntematon Redux

| Tuntematon Redux |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Anssi Määttä
Käsikirjoittaja:  Antti Tuominen
Perustuu:  Väinö Linnan romaaniin Tuntematon sotilas
Tuottaja:   Anssi Määttä  Antti Tuominen 
Säveltäjä:   Jean Sibelius  Marko Nyberg  Akseli Soini 
Kuvaaja:  Mikael Gustafsson
Leikkaaja:  Anssi Määttä
Lavastaja:  Sankariliga
Erikoistehosteet:  GRIM
Pääosat:   Pihla Viitala  Mimosa Willamo  Lauri Tilkanen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Ensi-ilta:   2017-10-1919. lokakuuta 2017  
Kesto:  5 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuntematon Redux (engl. Unknown Soldier Redux) on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut suomalainen lyhytelokuva. Elokuva on saanut inspiraationsa Väinö Linnan romaanista Tuntematon sotilas. Sen on ohjannut Anssi Määttä ja käsikirjoittanut Antti Tuominen. Pääosissa esiintyvät Pihla Viitala, Mimosa Willamo ja Lauri Tilkanen.
Lyhytelokuva on osa vuoden 2017 Night Visions -elokuvafestivaalin ohjelmistoa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pihla Viitala  | … |  Lammio   |
|  Mimosa Willamo  | … |  Lehto   |
|  Lauri Tilkanen  | … |  androidi   |
|  Timo Lavikainen  | … |  Rokka   |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Tuntematon Redux Internet Movie Databasessa (englanniksi)