stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tout de suite maintenant
Juoni

Nora Sator (Agathe Bonitzer) on dynaaminen ja kunnianhimoinen kolmekymppinen nainen, joka aloittaa uudessa työpaikassa finanssialalla. Hän saa tietää, että hänen pomonsa Arnaud Barsac (Lambert Wilson) ja tämän Solveig-vaimo (Isabelle Huppert) tunsivat hänen Serge-isänsä (Jean-Pierre Bacri) heidän opiskeluaikoinaan. Hänelle myös paljastuu, että tuntemattomista syistä johtuva vihamielinen kilpailu heidän välillään on edelleen olemassa ja aiheuttaa konflikteja. Isänsä ja pomonsa välisestä suhteesta huolimatta Nora saa nopeasti pomonsa luottamuksen. Noralla on myös monimutkainen suhde kollegaansa Xavieriin (Vincent Lacoste), joka alkaa seurustella hänen sisarensa Mayan (Julia Faure) kanssa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Agathe Bonitzer  | … |  Nora Sator   |
|  Vincent Lacoste  | … |  Xavier   |
|  Lambert Wilson  | … |  Arnaud Barsac   |
|  Pascal Greggory  | … |  Prévôt-Parédès   |
|  Isabelle Huppert  | … |  Solveig Barsac   |
|  Jean-Pierre Bacri  | … |  Serge Sator   |
|  Julia Faure  | … |  Maya Sator   |
|  Yannick Renier  | … |  Van Stratten   |
|  Nicole Dogué  | … |  Ezilie   |
|  Iliana Lolic  | … |  Tina   |
|  Virgil Vernier  | … |  Zeligmann   |
|  Pierre Léon  | … |  Léon Méchain   |
|  Vladimir Léon  | … |  Alexandre Méchain   |
|  François Baldassare  | … |  Raoul   |
|  Laure Roldan  | … |  Fleur   |
Tuotanto

Tout de suite maintenantin kuvaukset alkoivat 16. maaliskuuta 2015 ja kestivät kuusi viikkoa, jonka aikana elokuva kuvattiin Belgiassa ja Luxemburgissa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat SBS Productions, France 2 Cinéma ja Samsa Films. Tuottamiseen osallistuivat myös Entre Chien et Loup ja Proximus. Elokuvan virallinen traileri julkaistiin 4. huhtikuuta 2016.
Julkaisu ja vastaanotto

Tout de suite maintenant sai ensi-iltansa Cabourgin elokuvajuhlilla Ranskassa 8. kesäkuuta 2016. Elokuva sai maanlaajuisen teatteriensi-iltansa Ranskassa 22. kesäkuuta 2016 ja oli Ad Vitam Distributionin teatterilevittämä. Tout de suite maintenant keräsi Ranskan teatterikierroksensa aikana 176 158 katsojaa ja tuotti 1 170 752 dollarin lipputulot. Elokuva on saanut ranskalaisilta elokuvakriitikoilta lähinnä myönteisen vastaanoton.
Tout de suite maintenant julkaistiin Ranskassa DVD:lle 8. marraskuuta 2016.
Aiheesta muualla

Tout de suite maintenant Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tout de suite maintenant AllMoviessa. (englanniksi)
Tout de suite maintenant AlloCinéssä (ranskaksi)
Ugala

Ugala
Ugala tai Viljandin draamateatteri Ugala (vir. Viljandi Draamateater Ugala) on vuonna 1920 perustettu teatteri Viljandin kaupungissa Virossa. Sen nykyinen rakennus on vuodelta 1981.
Turvaohjaamo

Traktori turvaohjaamolla.
Traktorin turvaohjaamon halkaisukuva.
Turvaohjaamo maansiirtokoneessa.
Turvaohjaamo (puhekielessä hytti) on varsinaisesta ajoneuvon rungosta erillinen rakenne. Turvaohjaamon tehtävä on suojella ajajaa – joko estämällä koneen kaatuminen enempää kuin kyljelleen tai varmistamalla riittävä tila, mikäli kone kierähtää ympäri. Turvaohjaamon sijasta voidaan joissain tapauksissa käyttää turvakehystä/-kaarta ja silloin myös lannevyö on suositeltava.
Sääolosuhteilta suojaava turvaohjaamo on pakollinen päältäajettavissa traktoreissa, metsätyökoneissa ja kaivinkoneissa. Lisäksi, jos kuljetettava tavara voi aiheuttaa kuljettajalle vaaran, on laite varustettava riittävillä suojavarusteilla (esim. trukin ajajan yläpuolinen suojaverkko). Ennen jäälle ajamista on myös hyvä kokeilla ohjaamon ovien sekä ikkunoiden avautuvuus ja pitää kattoluukku avoinna.
Turvaohjaamolla varustetun ajoneuvon kaatuessa on muistettava: Älä hyppää, vaan pidä tiukasti kiinni ohjauspyörästä tai ohjaamon sivulla olevista kahvoista.
Historia

Maatalouteen alettiin saada traktoreita ja työkoneita entistä enemmän 1950-luvun kuluessa, ja kaupanpäällisinä tulivat niiden käytöstä aiheutuneet vaaratekijät. Silloisissa oloissa tärkeämpää oli kuitenkin se, että yleensä saatiin traktori sen sijaan että olisi mietitty sen turvallisuutta. Silloisessa Maatalouskoneiden Tutkimuslaitoksessa oli jo 1950-luvun kuluessa kiinnitetty traktoreita arvosteltaessa huomiota myös niiden turvallisuuteen ja käyttömukavuuteen. Ruotsissa turvaohjaamo tai -kehys tuli traktorien pakolliseksi varusteeksi jo vuonna 1959, ja tämän päätöksen jälkeen myös Suomen silloinen sosiaaliministeriö aktivoitui asiassa. Vuonna 1967 annettiin valtioneuvoston päätös, jonka mukaan turvaohjaamo tuli pakolliseksi Suomessa heinäkuun alusta 1969 lähtien uusina myytävissä traktoreissa. Suomalainen Valmet otti turvaohjaamon traktoriensa vakiovarusteeksi jo vuonna 1967 esitellystä Valmet 900 -mallista alkaen.
Turvaohjaamopakolla oli tuoreeltaan varsin vähän kannatusta muualla kuin viranomaisten keskuudessa. Maatalouden neuvontajärjestöt vastustivat sitä voimakkaasti, ja Maataloustuottajain Keskusliitto (MTK) esitti, että yksityiset viljelijät jätettäisiin sen ulkopuolelle. Yleisesti väitettiin, että ohjaamo oli kallis, se vaikeutti työkoneiden kiinnittämistä traktoriin ja se teki traktorin huoltotyöt miltei mahdottomiksi suorittaa. Ensimmäisten turvaohjaamojen pahimpana ongelmana oli erittäin voimakas sisämelu, joka ylitti Maatalouskoneiden Tutkimuslaitoksen mittauksissa monen traktorin osalta 100 desibelin rajan. Jälkiasennettujen hyttien osalta melutason alentamista pidettiin miltei toivottomana tehtävänä, mutta parannusta saatiin vähitellen. Suomessa oli enimmillään liki 20 turvaohjaamojen valmistajaa. Loppuvuodesta 1971 esitelty Valmet 502 -traktori, johon turvaohjaamo kuului kiinteänä osana, alitti ensimmäisenä maailmassa 85 desibelin melutason. Tehdasasenteiset turvaohjaamot yleistyivät tuontitraktoreissa 1970-luvun puolivälistä lähtien, kun traktorien turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä tuli muihinkin Euroopan maihin.
Turvaohjaamo on ollut pakollinen varuste vuodesta 1969 lähtien kaikissa yli 500 kg -painoisissa traktoreissa. Turvaohjaamosta tarkastetaan ensirekisteröinnin yhteydessä muun muassa lujuusominaisuuksien riittävyys, esimerkiksi osoittamalla ohjaamon tyyppihyväksyntä. Hytittömän traktorin kaatuminen on ollut yleinen kuolemaan johtanut tapaturma. Turvaohjaamon pakollisuus on vähentänyt koneen kaatuessa sattuvien vakavien tapaturmien määrää.
Vanhanaikaisista traktoreista turvaohjaamo puuttuu tai se on voitu asentaa jälkikäteen. Pitkään sen jälkeen kun turvaohjaamon pakollisuus astui voimaan, useisiin ulkomaisiin traktorimalleihin lisättiin turvaohjaamo vasta jälkiasennuksena Suomessa, jotta ne voitiin myydä täällä. Nykyaikaisten turvaohjaamojen ergonomia on parantunut huomattavasti vanhanaikaisiin ohjaamoihin verrattuna.
Turvanasta

| Turvanasta Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1988 (yhteisyritys) 2001 (nyk. perheyritys)
Perustaja:  Neste, Salakarit
Toimitusjohtaja:  Mikko Salakari
Avainhenkilöt:  Heikki Salakari
Kotipaikka:  Turku
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  metalliteollisuus
Tuotteet:  rengasnastat
Liikevaihto:  28 milj. € (2020)
Henkilöstö:  88 (2020)
Omistaja:  Salakarin suku
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Turvanasta Oy on Turussa toimiva maailman suurin autojen talvirenkaiden nastojen valmistaja.
Salakarin suvun perheyritys juontaa juurensa 1970-luvulle, jolloin piikkiöläinen talvirengasyrittäjä Martti Salakari ja hänen poikansa Heikki keksivät tietä säästävän ja kulutusta kestävän, kokoonpainuvan holkkinastan. Sen tuotekehitys oli kuitenkin hidasta ja alkuvuosina tuotteiden laatu vaihtelevaa, valmistajana kaarinalainen Arisuo. Vuonna 1985 öljy-yhtiö Neste hankki omistukseensa holkkinastaan liittyvät patentit ja lisenssioikeudet, tarkoituksenaan koota tieliikennealan viranomaisista, järjestöistä ja rengasvalmistajista kansallinen turvanastavaltuuskunta tuotekehityksen edistämiseksi.. Vuonna 1988 Neste perusti yhdessä Salakarin perheen kanssa Turvanasta Oy:n, jonka tuotekehitys sai vauhtia ison yrityksen mukanaolosta. Neste irrottautui yhteisyrityksestä vuosituhannen vaihteen paikkeilla, jolloin muodostettiin nykyinen Salakarien perheyritys. Vuonna 2021 Suomen Yrittäjät antoi heille Vuoden Yrittäjäperhe -tunnustuspalkinnon. Tuolloin Turvanasta Oy:n liikevaihto oli 28 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 88.
Turvanastan myynnistä menee vientiin yli 90 prosenttia. Yli miljardin nastan vuosituotanto tekee Turvanastasta maailman suurimman nastojen valmistajan.
Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022 Turvanasta on saanut kielteistä julkisuutta jatkamalla väliportaiden kautta vientitoimintaa Venäjälle maata vastaan kohdistetuista talouspakotteista huolimatta. Yksi Turvanastan omistajista on eurooppa- ja omistajaohjausministeri Anders Adlercreutzin puoliso Ia Adlercreutz.
Aiheesta muualla

Turvanasta.com (englanniksi)
Uganda (Commonwealth realm)

Uganda oli Commonwealth realm vuosina 1962–1963. Kun Britannian valta loppui vuonna 1962, Uganda Independence Act 1963 muutti Ugandan protektoraatin itsenäiseksi valtioksi nimeltä Uganda, joka piti Britannian monarkin, kuningatar Elisabet II:n, maan valtionpäämiehenä.
Kuningatarta Ugandassa edusti Ugandan kenraalikuvernööri. Ugandan ollessa Commonwealth realmina yksi kenraalikuvernööri ehti edustaa kuningatar Elisabetia: Sir Walter Coutts, joka toimi virassa 9. lokakuuta 1962 – 9. lokakuuta 1963.
Milton Obote toimi tänä aikakautena virassa Ugandan pääministerinä sekä hallituksen päämiehenä.
Uganda hyväksyi uuden perustuslain vuonna 1963, joka kumosi monarkian. Ugandasta tuli tämän jälkeen yksi Kansainyhteisön tasavalloista.
Usko parempaan (kappale)

| ”Usko parempaan” Kapasiteettiyksikkö |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Usko parempaan
 Julkaistu: 2004
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 03.16
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Listasijoitukset
 Suomen singlelista 6.
Kapasiteettiyksikön muut singlet
| ”Ota ne pois” 2004 | ”Usko parempaan” 2004 | ”Lähdössä” 2004 |
"Usko parempaan" on rap-yhtye Kapasiteettiyksikön Usko parempaan -albumilta vuonna 2004 julkaistu single. Kappaleesta kuvattiin myös musiikkivideo.
Kappaleet

Usko parempaan
Usko parempaan (instrumentaali)
Työmiehen päiväkirja

| Työmiehen päiväkirja |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Risto Jarva
Käsikirjoittaja:  Risto Jarva   Jaakko Pakkasvirta
Tuottaja:  Risto Jarva
Säveltäjä:  Kari Rydman
Kuvaaja:  Antti Peippo   Lasse Naukkarinen
Leikkaaja:  Risto Jarva
Pääosat:  Elina Salo   Paul Osipow   Titta Karakorpi   Pentti Irjala
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filminor
Ensi-ilta:  21. huhtikuuta 1967
Kesto:  92 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  162 500 markkaa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Työmiehen päiväkirja on Risto Jarvan ohjaama yhteiskunnallinen suomalainen elokuva vuodelta 1967. Jarva sai osin tästä elokuvasta sekä ohjaus-Jussin että leikkaus-Jussin.
Näyttelijät

Elina Salo — Ritva Margaret Vehoniemi, o.s. Mattila
Paul Osipow — Juhani Vehoniemi
Titta Karakorpi — Laura
Pentti Irjala — Ritvan eno, Erikin isä
Matti Ruohola — Erik, Ritvan serkku
Heikki Hämäläinen — Matti, Juhanin työtoveri
Irma Seikkula — Hilda, Ritvan enon vaimo
Pertti Lumirae — Raimo Vehoniemi, Juhanin nuorempi veli
Marja Korhonen — Ritvan päällikkö
Kullervo Kalske — työnjohtaja Helsingissä
Ritva Holmberg — Matin vaimo
Richard Ahlqvist — Karl, Ritvan nuoruudenrakastettu
Aiheesta muualla

Työmiehen päiväkirja Risto Jarva -seuran kotisivuilla
Toisen asteen oppilaitosten vertailu

Toisen asteen oppilaitosten vertailu on luettelo, joka asettaa tietyn maan toisen asteen oppilaitokset paremmuusjärjestystä kuvaavaan järjestykseen. Vertailut ovat yleensä lehdistön kokoamia ja julkaisemia ja perustuvat kunkin maan opetusministeriön julkaisemiin tai luovuttamiin tietoihin. Suomessa lukiovertailut tai lukiorankingit perustuvat ylioppilastutkintolautakunnan julkaisemiin tietoihin ylioppilastutkintotuloksista.tarvitaan parempi lähde Vertailuilla arvioidaan olevan vaikutus oppilaitosten houkuttelevuuteen potentiaalisten opiskelijoiden ja heidän vanhempiensa silmissä.
Suomessa

Suomessa lukiovertailuja ovat julkaisseet Helsingin Sanomat, MTV Uutiset, STT ja Yleisradio. Ylen rankkaukset perustuvat kirjoitettujen aineiden keskiarvoihin. Helsingin Sanomien rankkaus perustuu vain neljään pakolliseen aineeseen; MTV laskee yhteen kaikki kirjoitetut aineet. Helsingin Sanomien, MTV:n ja Ylen lukiovertailut eivät ota huomioon millä keskiarvoilla lukioihin on tultu. STT:n lukiovertailu poikkeaa siten, että siinä huomioidaan myös opiskelijoiden lähtötaso.
Valtion taloudellinen tutkimuskeskus (VATT) teki vuosina 2002–2013 tutkimuksen, jossa arvioitiin suomalaisten lukioiden laatua. Tutkimuksen mukaan lukioiden erot ovat pieniä ja julkisuudessa esitetyt erilaiset lukiovertailut ovat harhaanjohtavia, eikä lukioita voida luotettavasti asettaa paremmuusjärjestykseen niiden laadun perusteella.
Suomalaiset lukiovertailut eivät ota huomioon kuinka monta ylioppilasta kustakin lukiosta valmistuu. Tämän takia pienempien lukioiden tulokset voivat heittelehtiä hyvinkin paljon vuodesta toiseen. Lukiovertailut eivät myöskään ota huomioon paljonko opettajia on suhteessa oppilaisiin.
Suomessa on myös erikoislukioita, joissa pakollisia aineiden kursseja opiskellaan media-, musiikki- tai urheilupainotteisuuden takia vähemmän, vaikka pääsyvaatimustaso olisi kova.
Suomessa > Lukiovertailu-sijoitukset > Vuonna 2016

Taulukossa ovat tunnetuimpien suomalaisten lukiovertailujen 10 parhaan joukkoon sijoittuneet lukiot keväällä 2016. STT:n vertailusta puuttui kahdeksan lukiota, joiden lähtökeskiarvot puuttuivat aineistosta. Yleisradio julkaisi kaksi kirjoitettujen aineiden keskiarvoihin perustuvaa luetteloa.
| Lukio | Kaupunki/Kunta | MTV | HS | STT | YLE > kaikki | YLE > pakolliset | Ylioppilaita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etelä-Tapiolan lukio | Espoo | 1. | 1. | 2. | 1. | 1. | 128 |
| Ressun lukio | Helsinki | 2. | 2. | 3. | 2. | 2. | 137 |
| Gymnasiet Lärkan | Helsinki | 3. | 6. | 69. | 6. | 6. | 126 |
| Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu | Helsinki | 4. | 3. | 8. | 3. | 3. | 99 |
| Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulu | Helsinki | 5. | 5. | 211. | 5. | 5. | 81 |
| Lahden yhteiskoulun lukio | Lahti | 6. | 13. | 113. | 14. | 13. | 140 |
| Katedralskolan i Åbo | Turku | 7. | 19. | 4. | 26. | 19. | 74 |
| Puolalanmäen lukio | Turku | 8. | 9. | 56. | 11. | 9. | 144 |
| Jyväskylän normaalikoulu | Jyväskylä | 9. | 17. | 273. | 16. | 17. | 93 |
| Hankoniemen lukio | Hanko | 10. | 77. | 93. | 93. | 79. | 25 |
| Kuninkaantien lukio | Espoo | 12. | 7. | 68. | 7. | 8. | 167 |
| Kulosaaren yhteiskoulu | Helsinki | 14. | 4. | 49. | 4. | 4. | 81 |
| Luostarivuoren lukio | Turku | 16. | 11. | 59. | 8. | 11. | 114 |
| Töölön yhteiskoulun lukio | Helsinki | 22. | 9. | 66. | 9. | 10. | 104 |
| Olarin lukio | Espoo | 24. | 7. | 65. | 10. | 7. | 94 |
| Gymnasiet Grankulla samskola | Kauniainen | 29. | 30. | 7. | 44. | 30. | 66 |
| Puolangan lukio | Puolanka | 34. | 34. | 6. | 38. | 35. | 10 |
| Ähtärin lukio | Ähtäri | 122. | 63. | 1. | 83. | 64. | 27 |
| Porkkalan lukio | Kirkkonummi | 165. | 108. | 5. | 103. | 110. | 84 |
| Sipoon lukio | Sipoo | 197. | 111. | 9. | 118. | 111. | 45 |
| Helsinge gymnasium | Vantaa | 308. | 308. | 10. | 330. | 313. | 30 |
Suomessa > Lukiovertailu-sijoitukset > Vuonna 2017

Taulukossa on STT:n ja Ylen julkaisemien lukiovertailujen 10 parhaan joukkoon sijoittuneet lukiot keväällä 2017.
| Lukio | Kaupunki/Kunta | STT | Yle > kaikki | Yle > pakolliset | Ylioppilaita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etelä-Tapiolan lukio | Espoo | 10. | 1. | 1. | 135 |
| Ressun lukio | Helsinki |  | 2. | 2. | 163 |
| Utsjoen saamelaislukio | Utsjoki | 3. | 3. | 3. | 1 |
| Olarin lukio | Espoo |  | 4. | 4. | 141 |
| Kulosaaren yhteiskoulu | Helsinki | 19. | 5. | 5. | 119 |
| Helsingin normaalilyseo | Helsinki |  | 7. | 6. | 84 |
| Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulu | Helsinki |  | 6. | 7. | 85 |
| Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu | Helsinki |  | 8. | 8. | 123 |
| Luostarivuoren lukio | Turku |  | 9. | 9. | 115 |
| Puolalanmäen lukio | Turku |  | 11. | 10. | 152 |
| Oulunkylän yhteiskoulu | Helsinki |  | 10. | 12. | 124 |
| Kristinestads gymnasium | Kristiinankaupunki | 1. | 28. | 19. | 8 |
| Kotka Svenska Samskola | Kotka | 2. | 23. | 13. | 12 |
| Sibbo gymnasium | Sipoo | 4. |  | 49. | 31 |
| Kuopion taidelukio Lumit | Kuopio | 5. |  | 202. | 94 |
| Svenska samskolan i Tammerfors | Tampere | 6. |  | 94. | 14 |
| Katedralskolan i Åbo | Turku | 7. |  | 29. | 84 |
| Tuusniemen lukio | Tuusniemi | 8. |  | 92. | 11 |
| Topeliusgymnasiet i Nykarleby | Uusikaarlepyy | 9. |  | 26. | 33 |
Ulkomailla > Britannia

Britanniassa ensimmäisen ja toisen asteen koulutus on hajautettu maittain.
Englannin osalta Britannian opetusministeriö julkaisee toisen asteen oppilaitosten vertailuja vuosittain.  Vertailut perustuvat lähinnä kansallisten 'GCSE'-kokeiden (joihin oppilaat osallistuvat 11. kouluvuotensa lopulla), sekä erilaisten toisen asteen päättötutkintojen kuten 'A-level' (13. kouluvuoden lopulla) tuloksiin.
Skotlannin opetusministeriö julkaisee vastaavia vertailuja perustuen muun muassa skotlantilaisten 'Higher'-päättötutkintojen tuloksiin.
Walesin ja Pohjois-Irlannin opetusministeriöt julkaisevat myös jonkin verran oppilaitostensa tuloksia, joskaan eivät läheskään yhtä yksityiskohtaisia kuin Englannin ja Skotlannin vastaavat.
Ulkomailla > Yhdysvallat

Yhdysvalloissa toisen asteen oppilaitosten vertailuja ovat julkaisseet Newsweek ja U.S. News & World Report.
Aiheesta muualla

Yle Areena: Onko kouluvertailussa mitään järkeä? (30.5.2016) (yle.fi)
Ammatillisen osaamisen Taitaja2016-finaalin tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) (taitaja2016.fi)
Katsaus vuosien 2000–2014 ammatillisen koulutuksen laatupalkintokilpailuihin (pdf) (Arkistoitu – Internet Archive) (oph.fi)
Ammatillisen koulutuksen laatupalkinnot (Arkistoitu – Internet Archive) (oph.fi)
Ammatillisen koulutuksen uutisia (Arkistoitu – Internet Archive) (cimo.fi)
Tommi Soidinmäki

Tommi Soidinmäki
Tommi Matti Kristian Soidinmäki (s. 26. maaliskuuta 1983 Pylkönmäki) on suomalainen laulaja, joka valittiin tangokuninkaaksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla vuonna 2004. Soidinmäeltä on julkaistu seitsemän pitkäsoittoa.
Soidinmäki solmi keväällä 2017 levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa ja aloitti samalla musiikillisen yhteistyön Maki Kolehmaisen kanssa. Hänen seitsemäs albuminsa Päivä jälkeen sen julkaistiin kesällä 2018 Seinäjoen Tangomarkkinoiden yhteydessä.
Keikkojen ja konserttien lisäksi Soidinmäki on esiintynyt myös teatterissa ja musikaaleissa. Kesällä 2016 hänet nähtiin Helsingissä Taivallahden teatterissa Rosvo-Roopen pääroolissa. Vuonna 2017 Soidinmäki esiintyi pääroolissa näytelmissä Tauno & Ansa, Nuori mylläri sekä Hei sir, saako soittaa?.
Soidinmäki avioitui vuonna 2014, ja pari asuu Jyväskylässä. Hän on suunnitellut myös koruja ja vaatteita.
Diskografia > Albumit

Tommi Soidinmäki (2004)
Kotkan siivet (2006)
Ota minut (2007)
Matkalla (2010)
Joulun hiljaisuus (2012)
Yhdeksäs elämä (2014)
Päivä jälkeen sen (2018)
Diskografia > EP:t

Yöhön valkoiseen (2011)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tommi Soidinmäki Wikimedia Commonsissa
Seinäjoen tangomarkkinoiden tangokuninkaat
| --- | --- |
1980-luku:   1985: Kauko Simonen  1986: Teuvo Oinas  1987: Harri Lahti  1988: Kari Piironen  1989: Risto Nevala 
1990-luku:   1990: Jouni Raitio  1991: Jaska Mäkynen  1992: Mika Pohjonen  1993: Sebastian Ahlgren  1994: Sauli Lehtonen  1995: Jari Sillanpää  1996: Tomi Markkola  1997: Matti Korkiala  1998: Jouni Keronen  1999: Petri Hervanto 
2000-luku:   2000: Antti Raiski  2001: Erkki Räsänen  2002: Mikko Kilkkinen  2003: Kari Hirvonen  2004: Tommi Soidinmäki  2005: Saska Helmikallio  2006: Marko Lämsä  2007: Henri Stenroth  2008: Jukka Hallikainen  2009: Amadeus Lundberg 
2010-luku:   2010: Marko Maunuksela  2012: Pekka Mikkola  2013: Kyösti Mäkimattila  2014: Teemu Roivainen  2015: Aki Samuli  2016: Marco Lundberg  2017: Teijo Lindström  2018: Jarno Kokko  2019: Johannes Vatjus 
2020-luku:   2022: Keijo Hietikko  2023: Pasi Flodström  2024: Harri Hautaniemi
Ua

Ua tarkoittaa seuraavia:
Yliopistot

Aberdeenin yliopisto, University of Aberdeen (UA), brittiläinen yliopisto
Akronin yliopisto, The University of Akron (UA), yhdysvaltalainen yliopisto
Alabaman yliopisto, The University of Alabama (UA), yhdysvaltalainen yliopisto
Albertan yliopisto, University of Alberta (UA), kanadalainen yliopisto
Arizonan yliopisto, The University of Arizona (UA), yhdysvaltalainen yliopisto
Arkansas’n yliopisto, University of Arkansas (UA), yhdysvaltalainen yliopisto
Aucklandin yliopisto, University of Auckland (UA), uusiseelantilainen yliopisto
Aveiron yliopisto, Universidade de Aveiro (UA), portugalilainen yliopisto
University at Albany (UA), yhdysvaltalainen yliopisto
Henkilöt

Ua on seuraavien henkilöiden nimi:
Hivshu Ua, oik. Robert E. Peary II (s. 1956), grönlantilaissyntyinen muusikko ja šamaani
Kaori Hasegawa (s. 1972), alkuaan Kaori Shima, taiteilijanimi Ua, japanilainen muusikko.
Muut

astronominen yksikkö, tunnus AU, au, a.u. tai ua (englanninkielisestä nimestä astronomical unit tai ranskankielisestä nimestä unité astronomique), Maan keskimääräinen etäisyys Auringosta
Ukraina, ISO 3166-1 -koodi UA, valtio tai muu maantieteellinen alue
Under Armour, yhdysvaltalainen vaatevalmistaja
United Airlines, IATA-koodi UA, lentoyhtiö
United Artists (UA), yhdysvaltalainen elokuvatuotantoyhtiö
Urban Assault (UA), tietokonepeli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”UA”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Traylor Howard

| Traylor Howard |
| --- | --- |
 Traylor Howard vuonna 2005.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. kesäkuuta 1966 (ikä 58) Orlando, Florida, Yhdysvallat
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Natalie Teeger (Monk)
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Traylor Elizabeth Howard (s. 14. kesäkuuta 1966 Orlando, Florida) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Howard tunnetaan parhaiten Natalie Teegerin roolistaan televisiosarjassa Monk, jossa hän näytteli vuosina 2005–2009. Howard näytteli myös yhtä pääosaa komediasarjassa Kaksi kaveria ja tyttö (alkuperäiseltä nimeltä Kaksi kaveria, tyttö ja pizzapaikka) vuosina 1998–2001. Hänen tunnetuimpiin elokuviinsa kuuluvat Me kaksi & Irene (2000) ja Son of the Mask.
Howard on ollut kahdesti naimisissa, mutta molemmat liitot ovat päättyneet eroon. Hän synnytti ensimmäisen lapsensa, pojan, marraskuussa 2006.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Traylor Howard Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Trosaån

| Trosaån |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Södermanland
Maakunnat:  Södermanland
Kunnat:  Trosa, Gnesta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Trosaånin vesistö
Pinta-ala:  572 km²  
Järvisyys:  13 % 
Pääuoman pituus:  69 km 
Pääuoman osuudet:  Trosaån ←Sigtunaån ←Lifsingeån ←Skeppstaån ←Sätraån ←(puro)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Sillen, Vangnhärad 
 :  58.9449°N, 17.4272°E
Laskupaikka:  Trosa, Trosan kunta 
 :  58.8902°N, 17.5516°E
Läpivirtausjärvet:  Sillen
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  8 m  mpy. 
Laskukorkeus:  0 m
Korkeusero:  8 m
Pituus:  12 km  
Kaltevuus:  0,67 m/km
Keskiylivirtaama:  11,7 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  4,26 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,98 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Trosaån on Ruotsissa Södermanlandin läänissä virtaava 12 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Trosaånin vesistössä sen 69 kilometriä pitkään pääuomaan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 572 neliökilometriä ja se laskee Itämeren pääaltaaseen Fågelöfjärdenissä Trosan keskustaajamassa.
Käännös suomeksi