stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saint-Étienne
Koulutus

EMLYON Business School
Ystävyyskaupungit

Coventry, Iso-Britannia – vuodesta 1955
Luhansk, Ukraina – 1959
Ferrara, Italia – 1960
Granby, Québec, Kanada – 1960
Wuppertal, Saksa – 1960
Windsor, Ontario, Kanada – 1963
Geltendorf, Baijeri, Saksa – 1966
Toamasina, Madagaskar – 1967
Nazerat Illit, Israel – 1974
Annaba, Algeria – 1981
Des Moines, Iowa, Yhdysvallat – 1984
Xuzhou, Jiangsu, Kiina – 1984
Patras, Kreikka – 1990
Ben Arous, Tunisia – 1994
Katowice, Puola – 1994
Oeiras, Portugali – 1995
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Étienne Wikimedia Commonsissa
| n k Saint-Étienne Métropolen kunnat |
| --- | --- |
Aboën · Andrézieux-Bouthéon · Caloire · Cellieu · Chagnon · Chambœuf · Le Chambon-Feugerolles · Châteauneuf · Dargoire · Doizieux · L'Étrat · Farnay · Firminy · Fontanès · La Fouillouse · Fraisses · Genilac · La Gimond · La Grand-Croix · L'Horme · Lorette · Marcenod · Pavezin · La Ricamarie · Rive-de-Gier · Roche-la-Molière · Rozier-Côtes-d'Aurec · Saint-Bonnet-les-Oules · Saint-Chamond · Saint-Christo-en-Jarez · Saint-Étienne · Saint-Galmier · Saint-Genest-Lerpt · Saint-Héand · Saint-Jean-Bonnefonds · Saint-Joseph · Saint-Martin-la-Plaine · Saint-Maurice-en-Gourgois · Saint-Nizier-de-Fornas · Saint-Paul-en-Cornillon · Saint-Paul-en-Jarez · Saint-Priest-en-Jarez · Saint-Romain-en-Jarez · Sainte-Croix-en-Jarez · Sorbiers · La Talaudière · Tartaras · La Terrasse-sur-Dorlay · La Tour-en-Jarez · Unieux · Valfleury · La Valla-en-Gier · Villars
Joel Lehtinen

| Joel Lehtinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. marraskuuta 1991 (ikä 33) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  83 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2013–2016
Seurat:  Kiekko-Vantaa (Mestis) Bewe TuusKi (S-S) HCK (Mestis) HIFK (SML) Jukurit (Mestis)
Joel Lehtinen (s. 16. marraskuuta 1991 Helsinki) on uransa lopettanut suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Lehtinen pelasi valtaosan urastaan Mestiksessä. Hän pelasi urallaan kahdeksan pääsarjaottelua HIFK:n paidassa.
Ura

Lehtinen on Oulunkylän Kiekko-Kerhon kasvatti. Hän pelasi junioriuransa suurimmaksi osaksi Kiekko-Vantaassa, mutta edusti myös East Hockey Clubin C-nuoria kaudella 2007–2008 ja Jokereiden A-nuoria kaudella 2009–2010. Lehtinen oli kaudella 2008–2009 Kiekko-Vantaassa koko B-nuorten I-divisioonan paras syöttäjä sekä toiseksi paras pistemies HC Nokian Heikki Hällin kanssa tehoilla 22+36=58. Hän voitti kauden päätteeksi B-nuorten I-divisioonan pronssia.
Kaudella 2010–2011 Lehtinen sijoittui tehoilla 26+15=41 A-nuorten I-divisioonan maalipörssissä toiseksi Jokipoikien Jesse Jormanaisen kanssa ja sijoittui pistepörssissä viidenneksi. Hän oli kauden päätteeksi nostamassa Kiekko-Vantaata I-divisioonasta A-nuorten SM-liigaan. Lehtinen pelasi kauden aikana myös Kiekko-Vantaan Mestis-joukkueessa neljä runkosarja- ja kolme playoff-ottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Kesäkuussa 2011 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.
Kaudesta 2011–2012 Lehtinen pelasi noin puolet Kiekko-Vantaan Mestis-joukkueessa ja toiset puolet joukkueen A-nuorissa. Hänen tulokaskautensa Mestiksessä toi 23 runkosarjaottelussa tehot 1+2=3. Lehtinen oli Kiekko-Vantaan A-nuorten paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Juho Perttilän jälkeen tehoilla 16+13=29. Myös hänen teholukemansa +9 oli joukkueen paras. Kausi 2012–2013 oli Lehtiselle ensimmäinen kokonainen Mestiksessä, joka toi hänelle 42 runkosarjaottelussa tehot 7+14=21 sekä viidessä karsintasarjan ottelussa tehot 1+1=2. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi Suomi-sarjaottelua Bewe TuusKin paidassa.
Lehtinen siirtyi kaudeksi 2013–2014 vuoden mittaisella sopimuksella HC Keski-Uudenmaan riveihin. Lokakuussa 2013 hän siirtyi lähtökohtaisesti yhden ottelun mittaiselle lainalle SM-liigajoukkue Helsingin IFK:hon. Lehtinen teki liigadebyyttinsä näin ollen 25. lokakuuta 2013 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Kaikkiaan hän vietti kauden aikana lainalla HIFK:ssa seitsemän ottelua. Lehtinen pelasi myös kaksi ottelua lainalla Bewe TuusKissa. Siirtotakarajalla, helmikuussa 2014 hän siirtyi loppukaudeksi Mikkelin Jukureihin vaihdossa Jesse Juntheikkiin. Lehtinen voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa.
Kaudeksi 2014–2015 Lehtinen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella jatkamaan uraansa Bewe TuusKin Suomi-sarjajoukkueeseen. Hän pelasi alkukaudella myös Kiekko-Vantaassa, jonne Lehtinen teki lopulta loppukauden kattavan sopimuksen lokakuussa 2014. Kaudella 2015–2016 hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 14+18=32. Lehtinen pelasi kauden aikana myös yhden SM-liigaottelun lainalla HIFK:ssa. Kauden 2016–2017 päätteeksi hän voitti Kiekko-Vantaassa Mestis-hopeaa.
Muuta

Lehtinen on pelannut myös Rullakiekon SM-liigaa Grankulla IFK:ssa.
Saône-et-Loire

Saône-et-Loire on Ranskan departementti numero 71. Se sijaitsee maan itäosassa, Loiren ja  Rhônen sivujoen Saônen välissä, mistä se on saanut nimensäkin. Departementti on pinta-alaltaan 8 575 neliökilometriä, ja vuonna 2011 siellä oli 555 999 asukasta.
Departementin pääkaupunki on Mâcon.
Osroes I

Osroes I oli Parthian kuningas noin vuosina 105–129. Hän seurasi valtaistuimella veljeään Pakoros II:a. Osroeksen aikana usurpaattori Vologases III hallitsi Parthian itäisiä maakuntia. Rooman keisari Trajanus valtasi Mesopotamian Osroeksen hallituskauden aikana.
Osroes syrjäytti Armenian kuninkaan Exedareen ja nimitti tämän veljen Parthamasiriin kuninkaaksi. Exedares ja Parthamasiris olivat Osroeen veljen Pakoroksen poikia. Armenia sijaitsi Rooman ja Parthian välissä ja mailla oli sopimus siitä, että Parthia sai nimittää Armenian hallitsijan, mutta Rooman piti hyväksyä ja kruunata uusi kuningas. Trajanus ei hyväksynyt Parthamasirista kuninkaaksi ja aloitti sodan Parthiaa vastaan. Aluksi hän valtasi Armenian ja liitti sen Rooman valtakuntaan. Tämän jälkeen hän jatkoi valtaamalla Mesopotamian ja nimittämällä erään Parthamaspateen Parthian kuninkaaksi. Osroeksen veli Mithridates IV ja tämän poika Sanatrukes II julistautuivat tämän jälkeen kuninkaiksi ja aloittivat taistelun roomalaisia vastaan.
Trajanuksen lähdettyä Mesopotamiasta Osroes palasi ja kukisti Parthamaspateen. Trajanuksen seuraaja Hadrianus luopui edeltäjänsä valloituksista. Osroeksen kuoltua hänen veljensä Mithridates IV seurasi häntä kuninkaana.
Käännös suomeksi
Peruskestävyysharjoittelu

Peruskestävyys- eli PK-harjoittelulla tarkoitetaan kestävyysurheilussa sellaista harjoittelua, jossa syke pysyy aerobisen kynnyksen alapuolella. Hengästyttävämpää liikuntaa, jossa syke nousee aerobisen kynnyksen yli, kutsutaan vauhtikestävyysharjoitteluksi.
Hyvässä kestävyysurheilijan ohjelmassa suurin osa harjoittelusta tapahtuu nimenomaan PK-alueella. Kuntoilussa, jossa tavoitteena ovat terveyshyödyt ja rasvanpoltto, voidaan hyvin kaikki harjoittelu tehdä PK-alueella.
Maryam Namazie

Maryam Namazie vuonna 2021.
Namazie opening the 2014 Secular Conference in London.
Maryam Namazie (s. 1966 Teheran) on iranilaissyntyinen ihmisoikeusaktivisti ja kirjailija. Namazie on johtanut kampanjoita kivityksiä ja teloituksia vastaan islamilaisissa valtioissa, vastustanut lasten hunnuttamista ja uskonnollisia lakeja, (šaria), puolustanut uskonnollisten tunnuksien kieltämistä kouluissa ja julkisissa laitoksissa ja vaatinut sekularismia, ilmaisunvapautta ja yhteiskunnan vapauttamista uskonnoista.
Namazie oli aiemmin Iranin työväenkommunistisen puolueen kansainvälisten suhteiden komitean sihteeri sekä poliittisen toimikunnan jäsen. Hän erosi puolueesta vuonna 2017.
Aiemmin Namazie on toiminut seitsemän vuoden ajan kansainvälisen iranilaisten pakolaisten liiton toiminnanjohtajana. Vuonna 2005 National Secular Society nimitti radio- ja televisioesiintymisistään tunnetun Namazien Vuoden sekularistiksi. Maryam Namaziesta tuli Rationalist Internationalin kunniajäsen vuonna 2007.
Namazie on asunut Lontoossa vuodesta 2000 lähtien.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Namazien kotisivut. (englanniksi)
Victoria Aveyard

| Victoria Aveyard> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. heinäkuuta 1990 (ikä 34) East Longmeadow, Massachusetts, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Aikakausi:  2015–
Tyylilajit:  fantasia
Esikoisteos:  Punainen kuningatar
Pääteokset:  Hopea
Aiheesta muualla
victoriaaveyard.com
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Victoria Aveyard (s. 27. heinäkuuta 1990 East Longmeadow, Massachusetts) on yhdysvaltalainen fantasiakirjailija, joka tunnetaan parhaiten kirjasarjastaan Hopea.
Yksityiselämä

Aveyard syntyi Massachusettsissa, mutta muutti Kaliforniaan 18-vuotiaana. Hän opiskeli käsikirjoitusta Etelä-Kalifornian yliopistossa. Hänen sukujuurensa ovat skotlantilaisia ja italialaisia. Hän asuu Santa Monicassa, kumppaninsa ja koiransa kanssa.
Ura

Aveyard kirjoitti ensimmäisen romaaninsa, Punaisen kuningataren, valmistuttuaan yliopistosta. Punainen kuningatar julkaistiin vuonna 2015. Se sai positiivisia arvosteluja, joissa sitä kiiteltiin tarinasta, hahmojen monimuotoisuudesta ja juonenkäänteissä. Punainen kuningatar aloitti Hopea-sarjan, johon ilmestyi ilmestyi kolme jatko-osaa, yksi novellikokoelma ja yksi esiosa.
Punaisesta kuningattaresta suunniteltiin Universalin tuottamaa elokuvaa, jonka ohjaisi Elizabeth Banks. Vuonna 2021 ilmoitettiin, että projekti on muuttunut Peacocikin tuottamaksi televisiosarjaksi, jossa Banks ohjaa ja näyttelee. Ennen tuotannon aloittamista Aveyard ilmoitti Instagramissa, että sarjasta tehdään toinenkin tuotantokausi. Aveyard on kirjoittanut Punaisen kuningattaren pilottijakson käsikirjoituksen.
Hopean jälkeen Aveyard on kirjoittanut fantasiakirjasarjan nimeltä Maailmojen murtaja, joka on noussut ykköseksi The New York Timesin myydyimpien kirjojen listalla.
Kirjat > Hopea

Punainen kuningatar (2015)
Lasinen miekka (2016)
Kuninkaan kahleet (2017)
Sodan myrskyt (2018)
Kirjat > Hopea > Kokoelmat

Kruunun kirous (2016, sisältää novellit ”Kuningattaren laulu” ja ”Teräksiset arvet”)
”Kuningattaren laulu” (2015)
”Teräksiset arvet” (2016)
Broken Throne (2019, ei suomennettu)
Kirjat > Maailmojen murtaja

Maailmojen murtaja (2021)
Miekan murtaja (2022)
Fate Breaker (2024, suomentamaton)
Kahvila

Kahvila on yleinen keskustelupaikka. Kuva on julkaistu Illustrated London Newsissa 17. syyskuuta 1870 . Kuvan nimi on "Discussing the War in a Paris Café" (suom. Keskustelua sodasta pariisilaisessa kahvilassa.
Picnic-ketjun kahvila Helsingissä.
Kahvila on ravitsemisliike, jossa tarjoillaan yleensä kahvia, teetä, virvoitusjuomia ja pikkulämpimiä.
Historia

Kahviloiden juuret ovat Arabian niemimaalla ja Lähi-idässä islamilaisen kulttuurin piirissä, josta saatiin malli ensimmäisiin Eurooppaan 1600-luvun puolenvälin tienoilla perustettuihin kahviloihin. Noin sadan vuoden ajan kahvilat joko jäljittelivät pitkälle itämaisia esikuviaan tai olivat entisiä baareja ja majataloja, jotka olivat alkaneet tarjota suosiota saavuttanutta uutuusjuomaa kahvia ja muuttaneet nimensä kahviloiksi. Melko nopeasti kahviloiden kirjo alkoi kuitenkin laajeta ja eurooppalaisen kahvilakulttuurin omaleimaisuus kehittyä.
Monet ensimmäisistä kahvia myyneistä yrittäjistä pyörittivät liiketoimintaansa liikuteltavista kojuista tai kaulassa kannettavilta tarjottimilta. 1700-luvulla puistoihin ilmaantui suosittuja kahvitelttoja ja -paviljonkeja. Silloin tällöin kahvilanpitäjät pyrkivät luomaan kahviloihinsa ylellisyyden ja hienostuneisuuden leimaa, mutta näyttäviä, suuria luksuskahviloita alkoi esiintyä vasta 1700-luvun lopulla. Ne saavuttivat täyden komeutensa vasta 1800-luvun puolella, jolloin parhaimmillaan kahvila saattoi olla sisustettu useaan kerrokseen. Porvarilliseen makuun kuuluva koristeellisuus ja mahtavuus lisääntyivät kahviloiden sisustuksessa vuosisadan mittaan.
Kahvilatyypit

Tyypillistä kahvilakulttuurille on ollut yhä uusien kahvilatyyppien kehittyminen. Kuitenkin myös kahviloiden vanhat muodot ovat usein säilyneet uusista tulokkaista huolimatta.
Kahvilatyyppejä:
mangakahvila
nettikahvila
wieniläinen kahvila
Eri maissa

Suomen ensimmäinen kahvila, Kaffehus, perustettiin Turkuun vuonna 1743. Suomalaiset kahvilat ovat yleensä auki vain päiväsaikaan, eikä niissä läheskään aina myydä alkoholijuomia.
Islamilaisissa maissa kahvilat ovat suosittuja kokoontumispaikkoja, joissa pelataan shakkia tai backgammonia.lähde? Venäläisistä kahviloista saa myös ruokaa ja alkoholia.lähde?
Hollannissa ja muissa maissa joissa mietojen huumausaineiden käyttö on sallittua, joistakin kahviloista, joita kutsutaan coffee shopeiksi voi ostaa kannabistuotteita.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomalainen kahvilakulttuuri – onko sellaista? Verkkouutiset 5.5.2000.
Johanna Mursunen: Luovassa tilassa (Arkistoitu – Internet Archive). Utain 27.4.2009.
Kai Ristola: 120-vuotias Fazerin kahvila pitää yllä eurooppalaista kahvilakulttuuria. Ylen uutiset 4.2.2011.
Kahvila Kesämopo Pornaisten Laukkosken kylässä.
Kevättä ja syksyä -vuosikirjat

1800-luvulla tehty kopio Tang-dynastian aikaisesta Du Yun Kevättä ja syksyä -vuosikirjojen kommentaarista.
Kevättä ja syksyä -vuosikirjat ovat Kiinan samannimisen kauden aikaiset aikakirjat, jotka kattavat noin 250 vuotta aikavälillä 722 eaa.–481 eaa. Vuosikirjat lasketaan yhdeksi kungfutselaisuuden viidestä klassikosta. Vuosikirjat ovat varhaisimmat säilyneet kiinalaiset tekstit, jotka on järjestetty vuosikirjoiksi. Useimmat tutkijat ovat yhtä mieltä siitä, että vuosikirjat perustuvat muinaisen Lu-valtion virallisiin aikakirjoihin tai ovat ne.
Vuosikirjojen oletetaan olevan yhden ihmisen kokoamat, mutta hänen identiteettiään ei tunneta. Muun muassa Mengzi aikoinaan oletti, että Kungfutse itse kirjoitti tekstin, oletettavasti koska vuosikirjat loppuvat äkkinäisesti hieman ennen Kungfutsen kuolemaa. Siitä, että Kungfutse olisi koonnut tekstin, ei kuitenkaan ole mitään todisteita.
Kevättä ja syksyä -vuosikirjat ovat teksteinä hyvin suppeita. Myöhemmin erityisesti taistelevien läänitysvaltioiden kaudella Kiinassa kirjoitettiin monia kommentoivia tekstejä selittämään ja laajentamaan niissä käsiteltyjä aiheita.
Vuosikirjoissa käsitellään muutaman feodaalisen valtion diplomaattisia suhteita, liittoumia, sotilaallisia tapahtumia ja luonnonkatastrofeja.
Aiheesta muualla

Chinese Literature – Tietoa kevättä ja syksyä -vuosikirjoista. (englanniksi)
Kirjoituksia kungfutselaisuudesta: Katkelmia teoksesta Xunzi ja muita kirjoituksia, jakso 13/19: Kevättä ja syksyä – Sinologit Riika-Leena Juntunen, Jyrki Kallio ja Eero Suoranta keskustelevat Kevättä ja syksyä -vuosikirjoista.
Hamburger Börs

| Hamburger Börs |
| --- | --- |

Rakennustyyppi:  hotelli
Valmistumisvuosi:  1909
Purkuvuosi:  1976
Suunnittelija:  Frithiof Strandell
Tyylisuunta:  jugend
Runkorakenne:  tiilimuuri
Julkisivumateriaali:  tiili, rappaus
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hamburger Börs avattiin 1894 majatalona nimellä Hamburger Bierhalle. Tilat saatiin kahdesta Wienerkafèn käytössä olleesta pienemmästä huoneesta. 1897 nimeksi muutettiin Hamburger Börs.
1909 valmistui jugendtyylinen hotellirakennus Turun kauppatorin laidalle. Sen suunnitteli Frithiof Strandell Kauppiaskadulla sijainneen hotellin laajennukseksi. Rakennuksessa oli noin 30 hotellihuonetta. Tontin sisäpihalla avattiin samalla Metropol-elokuvateatteri, joka rakennettiin pihan jugendtyyliseksi muutettuun tiiliseen varastorakennukseen Strandellin piirustusten mukaisesti. Elokuvateatteri toimi myöhemmin nimillä Lyyra V ja Rialto 1960-luvulle asti.
Oy Centrum Ab myi kiinteistön Turun osuuskaupalle vuonna 1942, ja osuuskauppa pohti pitkään tontin tehokkaampaa hyödyntämistä. Saneerausta alettiin suunnitella tarkemmin 1970-luvulla. Sekä museovirasto että Turun museolautakunta halusivat suojella rakennuksen. Purkusuunnitelma julkistettiin 1976, ja se aiheutti mediassa valtakunnallista huomiota. Rakennuksen suojeluntarpeesta oli eriäviä mielipiteitä, ja muun muassa Turun taidemuseon intendentti Erik Bergh sanoi, että rakennus ei ollenkaan sovi ympäristöönsä, joten sen voi purkaa.
Valtuustossa purkuhanke hyväksyttiin. Purkamista vastustivat SKDL:n ja museolautakunnan lisäksi Turun ja Porin läänin taidetoimikunta ja miljööpoliittinen yhdistys Enemmistö ry. Valtioneuvosto hylkäsi päätöksestä tehdyt valitukset joulukuussa 1976, joten purkaminen saattoi alkaa. Vaikka Port Arthurin suojelu oli saanut kansalaisaktivismin hereille, Hamburger Börs sai turkulaiset ensi kertaa osoittamaan mieltä rakennuksen purkamista vastaan. Purkaminen aloitettiin mielenilmauksista huolimatta, ja uusi hotellirakennus valmistui vuonna 1979.
Kauppiaskadulla sijainnut vanha 14 huoneen hotellirakennus säästettiin, ja se paalutettiin uudestaan vuonna 2003. Samalla sen julkisivuun palautettiin Strandellin piirustuksissa esiintyneitä elementtejä, ja rakennuksen seinässä vuodesta 1894 asti ollut Hampurin vaakuna maalattiin takaisin näkyviin. Tämä rakennus oli alun perin 1830-luvulla rakennettu kaksikerroksinen kivitalo, joka oli korotettu kerroksella ja muutettu jugend-ulkoasuun vuosina 1903–1904 Strandellin tekemän suunnitelman mukaisesti. Rakennuksen lasimaalaukset suunnitteli saksalainen Willy Baer.
Kuvagalleria

Vuonna 1899 Kauppiaskadulla sijaitsi kaksikerroksinen 1830-luvulla valmistunut kivitalo, jossa oli Hamburger Börsin ravintola. Kauppatorin laidalla sijaitsi Forssin talo, jossa toimitettiin Uutta Auraa.
Kuvassa Hamburger Börsin Kauppiaskadulla sijaitseva talo on jo korotettu kolmikerroksiseksi ja sen julkisivu on muutettu jugend-tyyliseksi. Kauppatorin laidalta ei ole vielä purettu laajennuksen tieltä Forssin taloa.
Kuvassa vuodelta 1910 näkyy edellisenä vuonna valmistunut Hamburger Börsin laajennusosa
SOK:n yliarkkitehdin Pauli Lehtisen suunnittelema uusi Hamburger Börs valmistui vuonna 1979.
Vanha Grand Hotel Börs kesällä 2024.
Hotelli Merihovi

| Hotelli Merihovi |
| --- | --- |
 Hotelli Merihovi kesällä 2009
Sijainti:  Keskuspuistokatu 6 94100 Kemi
Valmistumisvuosi:  1949
Julkisivumateriaali:  julkisivut on muurattu tiilestä ja rapattu
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hotelli Merihovi on vuosina 1946–1949 rakennettu hotelli Kemissä. Se sijaitsee Sauvosaaren kaupunginosassa keskustan alueella. Merihovi on yksi kaupungin maamerkeistä. Hotellissa on yhdeksän yhden hengen ja 48 kahden hengen huonetta sekä 12 sviittiä, joista yhdeksässä on oma sauna. Hotelli kuului 1980–1990-luvuilla Arctia Hotels -ketjuun.
Historia

Merihovia alettiin rakentaa sotien jälkeen vuonna 1946. Hotelli rakennettiin käyttäen kierrätysmateriaaleja, koska sotien jälkeisessä Suomessa oli pulaa rakennustarvikkeista. Hotelli valmistui 27. huhtikuuta 1949.
Hotellin ensimmäinen leikekirja, jota säilytetään Kemin historiallisessa museossa, kertoo alkuaikojen tapahtumista ja kävijöistä. Presidentti Urho Kekkonen yöpyi Merihovissa ensi kertaa vuonna 1956 ja sittemmin pitkään vuosittain Lapin kalamatkoilta palatessaan. Avaruuslentäjä Juri Gagarin veti väkeä hotelli Merihoviin, ja sieltä lähetettiin myös kaupungin ensimmäiset televisiolähetykset.
1990-luvun laman vuoksi Merihovi suljettiin vuonna 1997. Päivikki Palosaari osti hotellin yhdessä miehensä Pekka Saaren kanssa kaksi vuotta myöhemmin vuonna 1999. Hotelli remontoitiin ja avattiin jälleen 30. lokakuuta 1999.
Aiheesta muualla

Hotelli Merihovin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Perustiedot Wikidatassa: Hotelli Merihovi (Q11863660)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: hotelli
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Kemi
koordinaatit: 65°44′15″N 24°33′46″E﻿ / ﻿65.7375°N 24.5628°E﻿ / 65.7375; 24.5628
Tammy Baldwin

Tammy Baldwin
Tammy Suzanne Green Baldwin (s. 11. helmikuuta 1962 Madison, Wisconsin) on yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko. Hänet valittiin Yhdysvaltain senaattiin Wisconsinin osavaltiosta marraskuussa 2012. Baldwin aloitti tehtävässä vuoden 2013 alussa. Vuosina 1999–2013 Baldwin edusti Wisconsinin toista vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa.
Hän oli ensimmäinen Wisconsinin osavaltiosta valittu naissenaattori ja Yhdysvaltain ensimmäinen avoimesti homoseksuaali senaattori.
Koulutukseltaan Baldwin on juristi Wisconsinin-Madisonin yliopistosta (1989).
Martin Buß

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:   Saksa> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Edmonton 2001 | korkeushyppy |  |
|  Pronssia | Sevilla 1999 | korkeushyppy |  |
Martin Buß (s. 7. huhtikuuta 1976 Berliini) on entinen saksalainen korkeushyppääjä. Hän voitti kultaa yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa Edmontonissa vuonna 2001.
Buß aloitti korkeushypyn 17-vuotiaana. Hän osallistui ensimmäisiin maailmanmestaruuskilpailuihin Ateenassa vuonna 1997 ja sijoittui yhdeksänneksi. Seuraavissa maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1999 Sevillassa hän voitti pronssia tuloksella 232 cm ja hävisi kilpailun voittaneelle Vjatšeslav Voroninille 5 cm.
Edmontonin maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2001 Buß voitti maailmanmestaruuden tuloksella 236 cm. Tulos oli merkittävä, koska hän oli loukannut edellisenä kesänä akillesjänteensä.
Buß ei pystynyt loukkaantumisten takia osallistumaan vuoden 2000 eikä 2004 kesäolympialaisiin. Hän lopetti uransa vuonna 2006 lukuisten loukkaantumisten jälkeen.
Käännös suomeksi
Rasvakeskustelu

Rasvakeskustelu on vaikuttanut siihen, että margariinin ja voin suosioissa on ollut runsaasti vaihtelua aina 1900-luvun loppupuolelta lähtien.
Rasvakeskustelu (Suomessa usein nimellä rasvasota) on länsimaissa 1950-luvulla tai viimeistään 1970-luvulla alkanut ja edelleen jatkuva julkinen keskustelu ravintorasvojen terveysvaikutuksista. Keskustelua on käyty ensisijaisesti siitä, aiheuttavatko ravinnon tyydyttyneet rasvat sydän- ja verisuonisairauksia vai eivät ja ehkäiseekö monityydyttymättömien rasvojen käyttö niitä.
Rasvakeskusteluun voidaan katsoa kuuluvaksi mediassa aiheesta käytävät keskustelut ja väittelyt, aiheesta julkaistut kirjat, lehtiartikkelit ja televisio-ohjelmat sekä viranomaisten harjoittama ravitsemusneuvonta.
Rasvakeskustelun ensimmäiset vaiheet käytiin 1970- ja 1980-luvuilla niin sanottuun Pohjois-Karjala-projektiin liittyvän ravitsemusvalistuksen tiimoilta. Rasvakeskustelu käynnistyi uudelleen vuonna 2010, kun Ylen kanavilla lähetettiin MOT-ohjelmasarjan jakso nimeltä Rasvainen kupla, jossa käsiteltiin aiheeseen liittyvää tieteellistä tutkimusta.
Rasvojen välttämiseen ohjaava ravitsemusvalistus on vaikuttanut voimakkaasti suomalaisten asenteisiin, ruokavalioon, elintarviketeollisuuden tuotekehitykseen ja muuhun ruokakulttuuriin aina 1970-luvulta alkaen. Etenkin tyydyttyneen rasvan välttämiskehotuksesta käyty aika ajoin kiivaskin keskustelu on liittynyt elimellisesti kysymykseen kolesterolihypoteesin tieteellisestä asemasta. Tämän Ancel Keysin luoman hypoteesin mukaan mukaan tyydyttyneen rasvan nauttiminen lisäisi veren LDL-kolesterolia ja veren LDL-kolesterolin kohoaminen aiheuttaisi sydänsairauksia.
2000-luvulla keskusteluun on tullut mukaan myös runsaaseen rasvankäyttöön perustuva vähähiilihydraattinen ruokavalio. Muita keskusteluun liittyviä teemoja ovat olleet esimerkiksi lisäaineiden käyttö ruoassa.
Taustaa > Seitsemän maan tutkimus

Yhdysvalloissa alettiin etsiä 1950-luvulla syitä siihen, miksi maassa oli niin paljon sydäntauteja. Jotkut tutkijat esittivät syylliseksi sokerin kulutusta, toiset rasvan.
Yhdysvaltalainen tutkija Ancel Keys löysi vuosina 1958–1964 alun perin 22 maata kattavan aineiston joukosta valitsemansa seitsemän maan kohdalla positiivisen yhteyden tyydyttyneen rasvan kulutuksen ja sydäntautikuolleisuuden välillä. Tämän perusteella hän esitti, että nimenomaan tyydyttynyt rasva aiheuttaisi sydänsairauksia. Keysin teoria hyväksyttiin pian Yhdysvalloissa, ja teoria sokerin osuudesta sydäntautien synnyssä syrjäytettiin.