stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lukija
Aiheesta muualla

Lukija / Ortodoksi.net
Ortodoksisen kirkon pappeuden asteet
| --- | --- |
Pappeuden asteita:  Lukija - Diakoni - Pappi - Piispa
Diakonien virka- ja arvonimikkeitä:  Ipodiakoni (alidiakoni) - Diakoni - Munkkidiakoni (luostareissa) - Ylidiakoni - Arkkidiakoni (luostareissa)
Pappien virka- ja arvonimikkeitä:  Pastori - Pappismunkki (luostareissa) - Kirkkoherra - Rovasti - Arkkimandriitta (luostareissa) - Igumeeni (luostareissa)
Piispojen virka- ja arvonimikkeitä:  Apulaispiispa - Piispa - Metropoliitta - Arkkipiispa - Eksarkki - Patriarkka
Lukijoiden vihkiminen Pietarin Hengellisen Akatemian kirkossa. Vihittävillä lukijoilla on päällä lyhyet valkoiset felonit.
Laura Rogora

| Laura Rogora |
| --- | --- |
 Rogora MM-kisoissa vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. huhtikuuta 2001 (ikä 23) Rooma, Italia
Kansalaisuus:   Italia
Ammatti:  Kiipeilijä
Uran tiedot
Pituus:  152 cm
Laji:  kisakiipeily, urheilukiipeily, boulderointi
Saavutukset
Ennätykset:  Redpoint: 9b (5.15b) On-sight: 8b+ (5.14a)
Laura Rogora (s. 28. huhtikuuta 2001) on italialainen kiipeilijä, joka on erikoistunut urheilukiipeilyyn ja kisakiipeilyyn. Vuonna 2021 hänestä tuli kolmas 9b-vaikeustasoisen reitin redpoint-kiivennyt nainen, kun hän kiipesi Erebor-nimisen reitin Italiassa.
Vuonna 2019 Rogora sai paikan vuoden 2020 kesäolympialaisiin tultuaan lead-kiipeilyn Euroopanmestaruuskisoissa toiseksi. Samana vuonna hän voitti kolme neljästä kultamitalista nuorten maailmanmestaruuskisoissa. Olympialaisissa Rogora oli viidestoista jääden finaalin ulkopuolelle.
14-vuotiaan vuonna 2015 Rogorasta tuli toiseksi nuorin 9a-vaikeustasoisen reitin redpoint-kiivennyt kiipeilijä. Vuonna 2023 hän kiipesi ensimmäisenä naisena Lapsus-nimisen reitin (9a+) Italiassa.
Rogora maailmancupissa vuonna 2019.
Kilpailujen tuloksia > MM-kisat > Aikuisten

| Laji | 2018 | 2019 | 2021 | 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lead | 10. | 20. | 3. | 7. |
| Boulder | - | 19. | - | 21. |
| Speed | - | 48. | - | - |
| Yhdistetty | - | 27. | - | 21. |
Kilpailujen tuloksia > MM-kisat > Nuorten

| Laji | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lead | 3. | 3. | 4. | 6. | 1. |
| Boulder | 8. | 4. | 4. | 1. | 1. |
| Nopeus | 22. | 24. | 43. | - | 13. |
| Yhdistetty | - | - | 6. | - | 1. |
Kilpailujen tuloksia > EM-kisat > Aikuisten

| Laji | 2017 | 2019 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- |
| Lead | 6. | 2. | 26. |
| Nopeus | 40. | - | - |
Kilpailujen tuloksia > EM-kisat > Nuorten

| Laji | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lead | 4. | 1. | 4. | 2. |
| Boulder | 9. | 2. | - | 13. |
| Nopeus | - | 15. | - | 21. |
Kiivettyjä reittejä

9b:
Erebor (Italia, 2021)
Ali Hulk Sit Extension Total (Espanja, 2020)
9a+:
Lapsus (Italia, 2023)
Pure Dreaming Plus (Italia, 2020)
The Bow (italia, 2020)
9a:
Grandi Gesti (Italia, 2016)
Joe-cita (Espanja, 2017)
Escalamasters (Espanja, 2019)
Rèveille-toi (ensinousu, Italia, 2019)
La Bongada (Espanja, 2020)
The Bomb (Espanja, 2020)
Iron man (ensinousu, Italia, 2020)
8c+/9a:
Supercrack (ensinousu, Italia, 2016)
La Gasparata (ensinousu, Italia, 2017)
Sitting Bull (ensinousu, Italia, 2018)
Pal Norte (Espanja, 2019)
Underground (Italia, 2020)
8c+:
Tomorrowland extension (ensinousu, 2016)
Joe Blau (Espanja, 2017)
Ercole (ensinousu, Italia, 2017)
It segid narg (ensinousu, 2017)
Hulk Extension Total (Espanja, 2020)
8c:
Ciccio Formaggio (Italia, 2014)
Il Corvo (Italia, 2015)
Wallstreet (Saksa, 2016)
Liesilammi

| Liesilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°55′17″N, 23°27′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  Liesijoki 
Järvinumero:  35.582.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  160,8 m 
Rantaviiva:  1,58 km 
Pinta-ala:  0,05509 km² 
Suurin syvyys:  4,6 m 
Valuma-alue:  40,8 km² 
 fiLiesilammi 
Liesilammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Liesilammi on osa Liesijoen aluetta ja sisältyy Seitsemisen kansallispuistoon.
Maantietoa

Lammen pituus on 600 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 5,5 hehtaaria. Se sijaitsee Liesijärven eteläpuolella ja Jokiristinkankaiden itäpuolella. Liesijoki virtaa Liesilammin läpi ja 800 metriä yläjuoksulle sijaitsee Liesijärvi ja vain 70 metriä alajuoksulle sijaitsee Kettulammi. Liesilammiin ei laske muita ojia. Lampi on kaksiosainen, koska lammen lounaispäässä sijaitsee lahti alle 10 metriä leveän salmen takana. Salmen edustalla sijaitsee lähes 20 metriä pitkä luoto. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 3 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Lammen kaakkois- ja luoteisrannat ovat metsämaata, mutta muualla metsät ovat soistuneet. Kansallispuiston kaksi polkua risteävät toisensa Liesilammin ja Kettulammin välissä. Liesijärvelle johtava polku ohittaa lammen pohjoisrantoja pitkin ja se on tuettu osan matkaa pitkospuilla. Lampi on autio.
Vedenlaatu

Veden laatua on tutkittu kahdesti eli keskikesällä ja talvella vuoden 1980 aikana. Veden väri oli tumma ja sen humuspitoisuus oli myös kesällä korkea. Suurella valuma-alueella on runsaasti soita, mikä vaikuttaa veden laatuun suuresti. Veden happamuudentaso laskee talvella alle 5,0, mutta kohoaa siitä kesällä hieman korkeammaksi. Järvi on siten hapan. Veden ravinnepitoisuudet olivat lähellä rehevien järvien tasoa. Koska vesi vaihtuu lammessa tiuhaan, määrittää valuma-alueen pääjärvi Liesijärvi lammen tilanteen täysin. Siksi lammen happitilanne oli huonimmillaan tyydyttävä, mutta talvella happivajetta esiintyi lammen pinnallakin. Jo kahden metrin syvyydessä happivaje oli tuntuva.
Virkistys

Liesijoki on Liesijärveltä Kyrösjärvelle ulottuvan melontareitin osa.
Luovanriipi

| Luovanriipi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Rovaniemi, Ylitornio
Koordinaatit:  66°39′59″N, 25°00′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Kermajärveen 
Järvinumero:  67.976.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,4 m  
Rantaviiva:  0,864 km  
Pinta-ala:  3,713 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLuovanriipi 
Luovanriipi  on Lapissa Rovaniemellä ja Ylitorniolla Raanujärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Jänkkäjoen valuma-alueeseen (67.976) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 153,4 metriä mpy.
Leoninus

Leoninus tai LéoninUs (noin 1150 – noin 1219) oli ranskalainen säveltäjä. Hän vaikutti 1100-luvun loppupuolella Pariisissa, jossa hän toimi Notre Damen katedraalin musiikkimestarina ja oli niin sanotun Notre Damen koulukunnan perustajajäsen.
Leoninus on ensimmäinen nimeltä tunnettu säveltäjä, hänet mainitaan ensimmäisen kerran tuntemattomaksi jääneen kirjoittajan (yleisesti tunnettu Anonyymi IV -nimellä) tekemässä tekstissä. Tämä toimi oppilaana koulussa ja jätti jälkeensä musiikin teoriaa käsittelevän kirjoituksen, jossa hän mainitsee Leoninuksen yhtenä urkumusiikin säveltäjänä ja teoksen Magnus Liber Organi tekijänä. Tämän teoksen uudisti ja paranteli Perotinus.
Leoninus julkaisi kirjan nimeltään Magnus Liber. Siihen sisältyi useita hänen ja toisen Notre Damen koulukunnan jäsenen, Perotinuksen a cappella -teoksia.
Linnanpuisto (Hämeenlinna)

Linnanpuisto ja Hämeen linna.
Linnanpuisto on puisto Hämeenlinnassa Linnanniemen kaupunginosassa. Puisto on saanut nimensä sen pohjoispuolella sijaitsevasta Hämeen linnasta ja tunnetaan suosittuna vapaa-ajanviettopaikkana.
Idässä Linnanpuisto rajoittuu Vanajaveteen, lännessä Tampereentiehen ja etelässä Koilliskulman puutalokortteleihin. Linnanpuiston halkaisee Lyseon yläkoululta linnalle kulkeva mukulakivinen Kustaa III:n katu. Puiston itälaidalla sijaitsee samaan puistoalueeseen kuuluva Eino Leinon puisto.
Linnanpuisto on vanhimmalta osaltaan peräisin kaupungin ensimmäisestä asemakaavasta, jonka laati Axel Magnus Arbin vuonna 1777. Vielä 1600-luvulla alue oli ollut alavaa vesijättömaata. Nykyiset puuistutuksensa puisto sai 1940-luvulla. Linnanpuistossa järjestetään kesäisin monenlaisia tapahtumia, kuten Wanaja Festival ja Hämeen keskiaikafestivaali.
Lingbon piiri

| Lingbon piiri |
| --- | --- |
 Lingbon kirkko
 fiLingbon piiri 
 61°02′49″N, 16°41′53″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Hälsingland
Lääni:  Gävleborgin lääni
Kunta:  Ockelbon kunta
Piirikoodi:  318001
Väestö
Väkiluku (2022):  430 
Lingbon piiri (ruots. Lingbo distrikt) sijaitsee Ockelbon kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 430  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Ockelbon kunnan piirit
Luettelo 1970-luvun neuvostoelokuvista

Luettelo 1970-luvun neuvostoelokuvista on luettelo vuosina 1970–1979 ensi-iltansa saaneista Neuvostoliitossa tuotetuista pitkistä elokuvista. Luettelo on hyvin epätäydellinen, sillä Internet Movie Databasen mukaantarvitaan parempi lähde Neuvostoliitossa julkaistiin vuosina 1970–1979 noin 3 000 elokuvaa, joista noin 1 400 on pitkiä teatterielokuvia. Luettelossa on kuitenkin valtaosa Suomessa suomeksi tekstitettyinä tai dubattuina esitetyistä elokuvista. Mukana on myös dokumenttielokuvia.
Suomessa esitettiin 1950-luvulta 1980-luvulle neuvostoliittolaisia elokuvia sekä televisiossa, elokuvateattereissa että elokuvakerhoissa ehkä enemmän kuin missään muussa länsimaassa. Teatterielokuvien pääasiallinen maahantuoja oli Kosmos-Filmi Oy, joka oli maailman ainoa neuvostoliittolaisten suoraan hallitsema elokuvien levitysyhtiö Neuvostoliiton ulkopuolella.
Laura Ruohonen

| Laura Ruohonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Laura Hannele Ruohonen
Syntynyt: 9. lokakuuta 1960 (ikä 64)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  näytelmäkirjailija, dramaturgi, ohjaaja
Puoliso:  Thomas Wallgren
Käsikirjoittaja
Alma mater:  Teatterikorkeakoulu
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Laura Hannele  Ruohonen (s. 9. lokakuuta 1960 Helsinki) on suomalainen näytelmäkirjailija, dramaturgi, teatteriohjaaja ja lastenkirjailija. Vuosina 2008–2013 hän toimi Teatterikorkeakoulun dramaturgian professorina.
Ura

Ruohonen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1981, dramaturgiksi vuonna 1987 ja teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 1997. Ennen opintojaan Teatterikorkeakoulussa hän opiskeli Helsingin yliopistossa biologiaa ja kirjallisuutta vuosina 1981–1983. Lisäksi hän on opiskellut Texasin yliopistossa ja Los Angelesin American Film Institutetissa elokuva- ja televisiokäsikirjoittamista.
Ruohonen työskenteli Yleisradion Radioteatterin ohjaaja-dramaturgina vuosina 1990–1997, minkä jälkeen hän on ollut vapaa kirjailija ja ohjaaja. Näytelmien lisäksi Ruohonen on kirjoittanut ja ohjannut kuunnelmia sekä tehnyt televisio- ja elokuvakäsikirjoituksia, joista kenties tunnetuin on yhdessä Kaisa Rastimon kanssa tehty elokuva Suolaista ja makeaa (1995). Ruohonen on myös julkaissut kuvittaja Erika Kallasmaan kanssa muun muassa lasten runokuvakirjat Allakka pullakka (2004) ja Yökyöpelit (2008). Kirjoista sovitettiin suosittu lastennäytelmä ja tv-sarja. Kolmas Kallasmaan kuvittama runokuvakirja Tippukivitapaus ilmestyi 2017. Teokset Yökyöpelit ja Otus opus (2020) olivat lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-ehdokkaina.
Ruohosen näytelmiä on käännetty kymmenelle kielelle ja esitetty myös ulkomailla. Muun muassa Lontoon Royal National Theatre tilasi ja esitti vuonna 2003 näytelmän Saari kaukana täältä, jonka toteutti myös 15 nuorisoteatteria eri puolilla Isoa-Britanniaa. Suomessa Ruohosen näytelmiä on esitetty muun muassa Teatteri Jurkassa ja Kansallisteatterissa.
Ruohonen on saanut lukuisia kotimaisia ja ulkomaisia palkintoja. Vuonna 1989 hän sai Sokeain kuunnelmapalkinnon ja vuonna 1999 Koura-palkinnon. Vuonna 2010 Ruohonen palkittiin Pro Finlandia -kunniamerkillä.
Ruohosen puoliso on filosofi Thomas Wallgren. Ohjaaja Linda Wallgren on hänen tyttärensä.
Tuotanto > Näytelmät

Suluissa on mainittu ainoastaan teatteri, jossa näytelmä on saanut kantaesityksensä.
Nyrkkipyykki, 1986 (Kemin kaupunginteatteri)
Nousukas, 1987 (Kajaanin kaupunginteatteri)
Lintu vai kala, 1991 (Suomen Kansallisteatteri)
Olga, 1995 (Suomen Kansallisteatteri)
Suurin on rakkaus, 1998 (Suomen Kansallisteatteri)
Suomies ei nuku, 2000 (KOM-teatteri)
Minun hampaani, 2001 (pienoisnäytelmä; Viirus-teatteri)
Kuningatar K, 2003 (Suomen Kansallisteatteri)
Saari kaukana täältä, 2003 (Royal National Theatre)
Yksinen, 2006 (Teatteri Jurkka)
Sotaturistit, 2008 (Suomen Kansallisteatteri)
Maria Stuart, 2009
Yökyöpelit, 2011 (perustuu lastenkirjoihin Allakka pullakka ja Yökyöpelit; Helsingin kaupunginteatteri)
Luolasto, 2014 (Suomen Kansallisteatteri)
Tippukivitapaus, 2017 (perustuu lastenkirjaan Yökyöpelit, Suomen Kansallisteatteri)
Tuotanto > Näytelmät > Kirjoina julkaistut näytelmät

Nousukas, Teatteri 14/1987
Lintu vai kala, Yliopistopaino 1991
Olga, Lasipalatsi, 2002 ja Teatterilehti 5/1995
Suurin on rakkaus, Lasipalatsi 2002 ja Teatterilehti 2000
Kuningatar K, Lasipalatsi 2003
Kuningatar K ja muita näytelmiä, Otava 2004
Saari kaukana täältä, Lasipalatsi 2005
Yksinen, Kirja kerrallaan 2006
Sotaturistit, Kirja kerrallaan 2009
Tuotanto > Lastenkirjat

Allakka pullakka, yhdessä Erika Kallasmaan kanssa, Otava 2004
Yökyöpelit, yhdessä Erika Kallasmaan kanssa, Otava 2008
Tippukivitapaus, yhdessä Erika Kallasmaan kanssa, Otava 2017
Merimonsterit: kun maailma oli litteä ja meri kuhisi hirviöitä.  (Kuvitus: Erika Kallasmaa)  Into, 2019.  ISBN 978-952-351-242-9.
Otus opus: runoa ja totta pienistä eläimistä.  (Kuvitus: Erika Kallasmaa)  Otava, 2020.  ISBN 978-951-1-34213-7.
Kummalla kammella.  (Kuvitus: Erika Kallasmaa)  Otava, 2022.  ISBN 978-951-1-41450-6.
Konkkaronkka.  (Kuvitus: Linda Bondestam)  Otava, 2023.  ISBN 978-951-1-47540-8.
Tuotanto > Elokuva- ja televisiokäsikirjoitukset

Suolaista ja makeaa, yhdessä Kaisa Rastimon kanssa, 1995
Linnanniemi

Linnaniemen sijainti Hämeenlinnassa.
Kaupunginosassa sijaitsee keskiaikainen Hämeen linna.
I kaupunginosa eli Linnanniemi on yksi Hämeenlinnan keskustan neljästä kaupunginosasta, joka sijaitsee Vanajaveden rannalla keskustan itäosassa. 
Kaupunginosan halki kulkee keskustan pääväyliin kuuluva Lukiokatu, ja siellä sijaitsevat muun muassa Hämeen linna, Vankilamuseo ja Museo Militaria. Alueen puistoja ovat hoidettu Linnanpuisto sekä luonnontilaisempi Karnaalinpuisto.
Linnanniemi rajoittuu idässä Koilliskulman, Hämeensaaren ja Saaristenmäen kaupunginosiin sekä länsi- ja pohjoisosiltaan Myllymäkeen, Kaurialaan, Ojoisiin, Puistonmäkeen, Sairioon ja Keinusaareen. Kaupunginosaa sivuaa lännessä 1960-luvulla moottoritieksi rakennettu valtatie 3  ja lisäksi siellä sijaitsevat Saaristen koulu, Maanmittauslaitoksen toimisto, Hämeenlinnan verotoimisto sekä Vapaakirkon ja Pelastusarmeijan seurakunnat. Puolustusvoimien käytössä aikaisemmin olleet punatiiliset Linnankasarmit sijaitsevat kaupunginosan pohjoisosassa.
Linnanpuisto, joka tunnetaan suosittuna vapaa-ajanviettopaikkana, sijaitsee Hämeen linnan, keskustan kortteleiden ja Vanajaveden rajaamalla alueella. Puisto on vanhimmalta osaltaan peräisin kaupungin ensimmäisestä asemakaavasta, jonka laati Axel Magnus Arbin vuonna 1777. Vielä 1600-luvulla alue oli ollut alavaa vesijättömaata. Linnanpuistossa järjestetään kesäisin monenlaisia tapahtumia, kuten Wanaja Festival ja Hämeen keskiaikafestivaali.
Hämeenlinnan kaupunki perustettiin alkujaan juuri Linnanniemen alueelle linnan pohjoispuolelle, paikalle, jossa nykyään sijaitsevat Linnankasarmit. Nimensä kaupunginosa on saanut Hämeen linnalta, jonka alue lienee entisaikoina työntynyt nykyistä niemimäisempänä kohti Vanajavettä.
Mai-Brit Heljo

| Mai-Brit Heljo |
| --- | --- |
 Mai-Brit Heljo vuonna 1965
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. syyskuuta 1926 (ikä 98) Turku
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Pertti Pakarinen
Näyttelijä
Aktiivisena:  1944–1994
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Mai-Brit Salome ”Maippi” Heljo (o.s. Helenius, ent. Kaila; s. 10. syyskuuta 1926 Turku) on suomalainen näyttelijä. Hän esiintyi kaikkiaan lähes 30 elokuvassa vuosina 1949–1994. Merkittävimmät roolinsa hän teki elokuvissa Rovaniemen markkinoilla (1951), Kuollut mies kummittelee (1952), Komppanian neropatit (1952), Lentävä kalakukko (1953) ja Onni etsii asuntoa (1955).
Ura

Heljon näyttelijänura alkoi kiinnityksellä Kotkan Maakuntateatteriin vuosina 1944–1950. Ensimmäiset elokuvaroolinsa hänellä oli elokuvissa Kanavan laidalla ja Kesäillan valssi, mutta todellinen läpimurto tapahtui vuonna 1951 elokuvassa Rovaniemen markkinoilla Kemijärven Huldan roolissa. Ensimmäinen rillumarei-komedia oli vuoden katsotuimpia suomalaisia elokuvia.
Seuraavan parin vuoden aikana Heljo esiintyi muun muassa elokuvissa …ja Helena soittaa, Kuollut mies kummittelee, Suomalaistyttöjä Tukholmassa ja Lentävä kalakukko. Heljon siirryttyä vuonna 1954 Radioteatteriin jäivät elokuvaroolit sivuosiksi. Radioteatterista Heljo muistetaan elokuvissa Kankkulan kaivolla ja Yhtä köyttä -yhdistys rooleistaan Synnvö Pullona sekä kampaaja Sjöberginä eli ”Söperinä”.
Vuonna 1961 Heljo siirtyi Televisioteatteriin, jossa hän esiintyi muun muassa Jatkoaika-sarjassa sketsihahmonaan laitapuolen kulkija Suhina-Lempi. Tässä hahmossa hän levytti vuonna 1968 kaksi kappaletta, toinen Ossi Runnen ja toinen Toivo Kärjen sävellys. Vuonna 1967 hän ryhtyi freelanceriksi mutta jatkoi edelleen radio- ja televisio-ohjelmissa ja esiintyi erilaisissa produktioissa, kuten ravintolaviihdekeikoilla Kalle Juurelan kanssa.[lähde? ]
1970-luvulta eteenpäin Heljo nähtiin vielä Spede Pasasen elokuvissa Viu-hah hah-taja, Tup-akka-lakko, Hei kliffaa hei! ja Uuno Turhapuron veli.
Yksityiselämä

Heljon aviopuoliso Pertti Pakarinen kuoli 10. helmikuuta 1998.
Filmografia

Kanavan laidalla (1949)
Kesäillan valssi (1951)
Rovaniemen markkinoilla (1951)
…ja Helena soittaa (1952)
Kuollut mies kummittelee (1952)
Suomalaistyttöjä Tukholmassa (1952)
Lännen lokarin veli (1952)
Hän tuli ikkunasta (1952)
Komppanian neropatit (1952)
Lentävä kalakukko (1953)
Onni etsii asuntoa (1955)
Evakko (1956)
Ratkaisun päivät (1956)
Muuan sulhasmies 1956)
Herra sotaministeri (1957)
Syntipukki (1957)
Vieras mies (1957)
Pieni luutatyttö (1958)
Kovaa peliä Pohjolassa (1959)
Lasisydän (1959)
Lumisten metsien tyttö (1960)
Kankkulan kaivolla (1960)
Minkkiturkki (1961)
Vihreä leski (1968)
Rottasota (1968)
Viu-hah hah-taja (1974)
Tup-akka-lakko (1980)
Ameriikan morsian (1981)
Hei kliffaa hei! (1985)
Uuno Turhapuron veli (1994)
Aiheesta muualla

Mai-Brit Heljo Elonetissä.
Mai-Brit Heljo Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Malta (Ohio)

Malta on kylä Morganin piirikunnassa, Ohiossa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Muskingumjoen rannalla, vastapäätä Morganin piirikunnan pääkaupunkia McConnelsvilleä.
Maltan pinta-ala on United States Census Bureaun mukaan 0,9 km², josta vesistöjä on 0,1 km² eli 8,82%. Vuoden 2000 väestönlaskennan aikaan Maltassa oli 696 asukasta, 283 taloutta ja 198 perhettä. Asukastiheys oli 866,9/km².
Malta on saanut nimensä Välimeressä olevan saaren mukaan. Nimen antoi yksi sen ensimmäisistä asukkaista,  merimies, joka oli käynyt Maltan saarella.
Maltan nykyisenä pormestarina toimii Paul D. Barkhurst.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Lola Glaudini

Lola Glaudini vuonna 2016.
Lola Glaudini (s. 24. marraskuuta 1971 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänellä on ollut rooleja muiden muassa televisiosarjoissa Criminal Minds – FBI-tutkijat ja Sopranos.
Aiheesta muualla

Lola Glaudini Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Malski-keskus

Mallasjuoma oli Lahdessa sijainnut panimo, jonka entiseen tehtaaseen keskus on rakennettu.
Malski-keskus on Lahden keskustassa sijaitseva luovan talouden yritysten ja kulttuurin keskus. Se on rakennettu Mallasjuoman entisen tehtaan tiloihin. Keskuksessa tulee sijaitsemaan muun muassa Lahden visuaalisten taiteiden museo Malva, Tapahtumasali Sammio, ravintola, paahtimo-kahvila ja panimopubi. Keskuksessa toimii yli 40 yritystä mukaan lukien ravintolat.
Tilojen rakentajana ja vuokranantajana toimii Kielo Trio 4 Oy. Malski-keskuksen avajaisia vietettiin 5.9.2020. Malvan tilat luovutettiin 30.4.2021, jonka jälkeen aloitetaan sisäasennukset ja tilojen käyttöönotto. Tilojen oli tarkoitus valmistua vuonna 2020, mutta koronaviruspandemia keskeytti rakennustyöt. Taidemuseon on tarkoitus avautua vuonna maaliskuussa 2022. Museo on rakennettu uudisrakennukseen Mallasjuoman vanhan tehtaan yhteyteen.
Keskus pyrkii saamaan aikaan paikallisia ajankohtaisia tapahtumia ja kohtaamisia paikallisten kesken. Tapahtumia voidaan järjestää Sammio-salissa, jonne mahtuu 500 ihmistä. Keskuksen tilat ovat esteettömät. Rakennuksen seinässä on Laura Lehtisen ja Maikki Rantalan toteuttama muraali.
Aiheesta muualla

Malski-keskuksen kotisivut
Lahti
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ahtiala · Asemantausta · Hennala · Jalkaranta · Jokimaa · Järvenpää · Kartano · Kerinkallio · Keski-Lahti · Kilpiäinen · Kiveriö · Kivimaa · Koiskala · Kolava · Kujala · Kunnas · Kytölä · Kärpänen · Laune · Metsäkangas · Mukkula · Myllypohja · Möysä · Niemi · Nikkilä · Okeroinen · Paavola · Pesäkallio · Pirttiharju · Renkomäki · Salpausselkä · Sopenkorpi · Viuha · Ämmälä
Asuinalueet:  Anttilanmäki · Harjunalusta · Hiekkanummi · Kariniemi · Karisto · Liipola · Lotila · Metsäkangas · Petsamo · Riihelä · Saksala · Soltti · Venetsia
Järvet:  Alasenjärvi · Joutjärvi · Kymijärvi · Merrasjärvi · Pikku-Vesijärvi · Vesijärvi
Saaret:  Enonsaari
Museot:  Lahden kaupunginmuseon yksiköt: Hiihtomuseo · Historiallinen museo · Kuvakokoelma · Lahden visuaalisten taiteiden museo Malva · Radio- ja tv-museo · Sotilaslääketieteen museo  Muut: Askon museo · Ravintolamuseo · Sairaalamuseo · Suomen sotilasmusiikkimuseo
Rakennukset ja alueet:  Jokimaan ravikeskus · Lahden kaupungintalo · Lahden rautatieasema · Lahden teatteritalo · Lahden kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto · Lahden kisapuisto · Lahden stadion · Radiomäki · Ristinkirkko · Salpausselän hyppyrimäet · Sibeliustalo
Puistot:  Fellmaninpuisto · Erkonpuisto · Kariniemen puisto · Lanu-puisto · Pikku-Vesijärven puisto
Luonnonsuojelualueet:  Häränsilmä-lampi · Linnaistensuo · Pesäkallio
Patsaat, muistomerkit ja -laatat:  Hakkapeliittain kotiinpaluu · Hirvi-patsas · Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten muistomerkki · Launeen neidot · Lumisota · Mannerheimin ratsastajapatsas · Mikael Agricolan muistomerkki · Punavankien muistomerkki · Vapauden Hengetär
Tapahtumat:  F1 Powerboat Racing · Lahden julistebiennale · Lahden kansainvälinen kirjailijakokous · Lahden markkinat · Lahden runomaraton · Salpausselän Kisat · Summer Up
Liberia kesäolympialaisissa 2000

Liberia osallistui Sydneyn kesäolympialaisiin vuonna 2000 kahdeksan urheilijan joukkueella. Maan kaikki urheilijat osallistuivat yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi pikajuoksija Kouty Mawenh.
Osallistujat > Yleisurheilu

Sayon Cooper - Miesten 100 ja 200 metrin juoksu, 4x100 metrin viestijuoksu
Bobby True - Miesten 800 metrin juoksu
Paul Sehzue - Miesten 110 metrin aitajuoksu
Andrew Reyes - Miesten 4x100 metrin viestijuoksu
Kouty Mawenh - Miesten 4x100 metrin viestijuoksu
Koiyan Morlu - Miesten 4x100 metrin viestijuoksu
Grace Ann Dinkins - Naisten 100 metrin juoksu
Hannah Cooper - Naisten 100 metrin aitajuoksu