stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Miro
Tunnettuja Miroja

Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.
Miro Aaltonen (s. 1993), jääkiekkoilija ja olympiavoittaja
Miro Barešić (1950–1991), kroatialainen nationalisti ja terroristi
Miro Cerar (s. 1963), Slovenian ent. pääministeri
Miro Haapaniemi (s. 1973), jääkiekkoilija
Miro Heiskanen (s. 1999), jääkiekkoilija
Miro Honkanen, näyttelijä
Miro Hovinen (s. 1992), jääkiekkoilija
Miro Jurić (s. 1972), kroatialainen koripalloilija
Miro Järvenpää (s. 2003), jääkiekkoilija
Miro Kadmiry (s. 1991), amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Miro Karjalainen (s. 1996), jääkiekkoilija
Miro Karppanen (s. 1998), maastohiihtäjä
Miro Keskitalo (s. 1996), jääkiekkoilija
Miro Kocuvan (s. 1971), slovenialainen aitajuoksija
Miro Laitinen (s. 1981), jääkiekkoilija
Miro Laurila (s. 1988), keskimatkojen juoksija
Miro Lehtimäki (s. 1997), jääkiekkoilija
Miro Lehtinen (s. 1990), salibandyn pelaaja
Miro Little (s. 2004), koripalloilija
Miro Lopperi (s. 1992), näyttelijä
Miro Markkula (s. 2001), jääkiekkoilija
Miro Marttila (s. 1987), pesäpalloilija
Miro Mäkinen (s. 1996), jääkiekkoilija
Miro Määttänen (s. 1996), lentopalloilija ja keihäänheittäjä
Miro Nalli (s. 1999), suomalainen jääkiekkoilija
Miro Palokallio (s. 1993), laulaja, lauluntekijä, kitaristi ja valokuvaaja
Miro Rahkola (s. 1988), jääkiekkoilija
Miro Rastas (s. 1997), korkeushyppääjä
Miro Ruokonen (s. 1996), jääkiekkoilija
Miro-Pekka Saarelainen (s. 1994), jääkiekkoilija
Miro Tauslahti (s. 2004), jääkiekkoilija
Miro Tenho (s. 1995), jalkapalloilija
Miro Väänänen (s. 1998), suomalainen jääkiekkoilija
Miro, Miroslav Kostadinov (s. 1976), bulgarialainen laulaja
Kuvitteellisia Miroja

Miro Holm, henkilö televisiosarjassa Salatut elämät
Prinssi Miro, Leena Erkkilän samannimisen lastenkirjan hahmo
Miro tai Miró sukunimenä

Miro ja Miró ovat espanjalaisia sukunimiä, joista jompikumpi on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Henri Miro (1879–1950), kanadalainen säveltäjä ja kapellimestari
Joan Miró (1893–1983), katalonialainen taidemaalari, kuvanveistäjä ja keraamikko
Kira Miró (s. 1980), espanjalainen näyttelijätär
Sergio López Miró (s. 1968), espanjalainen uimari.
Fundació Joan Miró on taidemuseo Barcelonassa.
Itsemääräämisoikeus

Itsemääräämisoikeus eli autonomia tarkoittaa ihmisen tai ihmisryhmän oikeutta määrätä itseensä liittyvissä asioissa. Muilla moraalisilla toimijoilla on velvollisuus kunnioittaa yksilön tai ryhmän itsemääräämisoikeutta, ja periaate kuuluu näin ollen velvollisuusetiikan piiriin.
Itsemääräämisoikeuden mittareita

Freedom House käyttää muun muassa seuraavia kriteerejä mitatessaan ihmisten itsemääräämisoikeutta eri maissa:
tuomitaanko vaimon raiskauksesta tai hakkaamisesta
sorretaanko naisia perintölaeissa tai huoltajuus- ja avioerolaeissa
onko puolison valinta vapaata ja lapsiavioliitot kiellettyjä
rajoittaako valtio ulkomaanmatkoja
saavatko ihmiset riittävän vapaasti ostaa ja myydä maata ja muuta omaisuutta sekä perustaa yrityksiä ja valita työpaikkansa
kontrolloiko valtio taloutta vahvasti esimerkiksi omistamalla paljon yrityksiä, sääntelemällä hintoja tai asettamalla tuotantokiintiöitä
estetäänkö jotain etnistä ryhmää tekemästä tiettyjä töitä
onko maassa pakkotyötä
tukeeko valtio laajalti uskonnollista, etnistä tai kulttuurista propagandaa (indoktrinaatiota).
Henkilön itsemääräämisoikeus

Itsemääräämisoikeuden mukaan kompetentilla henkilöllä on oikeus itsenäiseen harkintaan, päätöksentekoon ja toimintaan. Henkilön kompetenssi määräytyy hänen kykyjensä, taitojensa ja tietojensa pohjalta.
Henkilön itsemääräämisoikeus > Potilaan itsemääräämisoikeus

Itsemääräämisoikeuden mukaan kompetentilla potilaalla on oikeus päättää itseään koskevista asioista. Suomessa potilaan itsemääräämisoikeudesta terveyden- ja sairaanhoidossa säädetään laissa potilaan asemasta ja oikeuksista. Itsemääräämisoikeus tarkoittaa, että potilasta on hoidettava yhteisymmärryksessä hänen kanssaan. Täysi-ikäisellä ja kompetentilla potilaalla on oikeus kieltäytyä hänelle suunnitellusta tai jo aloitetusta hoidosta. Potilaan hoitoon ja tutkimiseen tulee saada potilaan lupa, eikä hänelle saa tehdä mitään hoitotoimenpiteitä vastoin hänen tahtoaan. Alaikäisen mielipide otetaan huomioon silloin, kun lapsi on tarpeeksi kehittynyt sen ilmaisemaan.
Itsemääräämisoikeutta voidaan rajoittaa vain potilaan ollessa tahdosta riippumattomassa hoidossa, joka tulee kysymykseen vain poikkeustapauksissa ja aina lakiin (esimerkiksi mielenterveys- tai tartuntatautilaki) perustuen. Potilas voi kuitenkin itse halutessaan luovuttaa osan oikeuksistaan esimerkiksi kieltäytymällä vastaanottamasta tietoa sairaudestaan tai jättämällä hoitopäätökset lääkärin tehtäviksi.
Itsemääräämisoikeus ei tarkoita sitä, että potilas voi vaatia itselleen mitä tahansa hoitoa. Hoidon on aina oltava lääketieteellisesti perusteltua.
Henkilön itsemääräämisoikeus > Uskonnollinen itsemääräämisoikeus

Suomessa ihmisen katsotaan olevan oikeutettu määräämään itse vasta täysi-ikäisenä omasta uskonnollisesta järjestäytymisestään. Uskonnonvapauslain mukaan huoltajat voivat liittää alle 12-vuotiaan lapsen uskonnolliseen yhdyskuntaan tai erottaa siitä vapaasti, mutta 12 vuotta täyttäneeltä lapselta vaaditaan myös hänen oma kirjallinen suostumus. 15 vuotta täyttänyt mutta alle 18-vuotias nuori voi huoltajien kirjallisella suostumuksella vaihtaa uskontokuntaansa tai erota siitä.
Henkilön itsemääräämisoikeus > Vammaisten itsemääräämisoikeus

Vammaisten henkilöiden itsemääräämisoikeus on herättänyt keskustelua, koska heidän elämäänsä on usein pyritty holhoamaan ja rajoittamaan. Suomessa vammaisten henkilöiden kohtelusta säädetään vammaispalvelulaissa ja laissa kehitysvammaisten erityishuollosta.
Kansojen itsemääräämisoikeus

Yleensä nationalismiin liitetään aiemmin hyvinkin uudistusmielisenä pidetty ajatus kansansuvereniteetista, joka yhdistettynä suvereeniin kansallisvaltioon luo suvereenin kansan, jolla on kansan itselleen antama valta päättää omista asioistaan.
Toisen maailmansodan jälkeen kuitenkin katsottiin, että erilliset suvereenit valtiot johtivat liiaksi sotiin, ja ratkaisuksi luotiin vanhan Kansainliiton pohjalta Yhdistyneet kansakunnat koko maailman valtioiden välisiä konflikteja ehkäisemään. Tämän lisäksi Euroopassa esitettiin muun muassa Euroopan omaa liittovaltiota. Tämän sijaan muodostettiin muun muassa Euroopan neuvosto ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisö rauhaa takaamaan, ja jälkimmäisesti muodostui myöhemmin Euroopan unioni.
Nämä erilaiset ylikansalliset järjestöt ovat osaltaan vieneet valtioilta täydellisen suvereniteetin. Kansansuvereniteetti on kuitenkin periaatteessa täysin jäljellä, sillä jäsenvaltioiden demokraattisuuden vuoksi esimerkiksi EU:n toimivallan katsotaan epäsuorasti perustuvan kansan hyväksyntään. Lisäksi esimerkiksi EU kokonaisuutena on edelleenkin täysin suvereeni.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itsemääräämisoikeus Wikimedia Commonsissa
Freestylehiihto talviolympialaisissa 2010

Skicross
Freestylehiihto vuoden 2010 talviolympialaisissa Vancouverissa käytiin Cypress Mountainilla Whistler Olympic Parkissa 13.–25. helmikuuta 2010. Ensimmäistä kertaa olympiakisojen ohjelmassa oli skicross, jossa käytiin sekä miesten että naisten kilpailut.
Mitalistit > Miehet > Kumparelasku

| Sija | Maa | Urheilija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alexandre Bilodeau | 26,75 |
| 2 |  | Dale Begg-Smith | 26,58 |
| 3 |  | Bryon Wilson | 26,08 |
Mitalistit > Miehet > Hypyt

| Sija | Maa | Urheilija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Aljaksei Hrišin | 248,41 |
| 2 |  | Jeret Peterson | 247,21 |
| 3 |  | Liu Zhongqing | 242,53 |
Mitalistit > Miehet > Skicross

| Sija | Maa | Urheilija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Michael Schmid |  |
| 2 |  | Andreas Matt |  |
| 3 |  | Audun Grønvold |  |
Mitalistit > Naiset > Kumparelasku

| Sija | Maa | Urheilija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Hannah Kearney | 26,63 |
| 2 |  | Jennifer Heil | 25,69 |
| 3 |  | Shannon Bahrke | 25,43 |
Mitalistit > Naiset > Hypyt

| Sija | Maa | Urheilija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lydia Lassila | 214,74 |
| 2 |  | Li Nina | 207,23 |
| 3 |  | Guo Xinxin | 205,22 |
Mitalistit > Naiset > Skicross

| Sija | Maa | Urheilija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ashleigh McIvor |  |
| 2 |  | Hedda Berntsen |  |
| 3 |  | Marion Josserand |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
*Vancouverin talviolympialaisten viralliset kotisivut – Freestylehiihto (englanniksi)
XXI talviolympialaisten kilpailutapahtumat
Alppihiihto
|
Ampumahiihto
|
Curling
|
Freestylehiihto
|
Jääkiekko
|
Kaukalopikaluistelu
|
Lumilautailu
|
Ohjaskelkkailu
|
Pikaluistelu
|
Pohjoismaiset hiihtolajit
|
Rattikelkkailu
|
Skeleton
|
Taitoluistelu
Freestylehiihto olympialaisissa
1988 (Näytöslaji) |
1992 |
1994 |
1998 |
2002 | 
2006 |
2010 |
2014 |
2018 |
2022
Massimo Oddo

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Massimo Oddo
Syntymäaika: 14. kesäkuuta 1976
Syntymäpaikka: Città Sant'Angelo, Pescara, Italia
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 182 cm
Seura
Seura: Crotone (valmentaja)
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1993–1995 1995–1996 1996–1997 1997 1997–1998 1998–1999 1999–2000 2000–2002 2002–2006 2007–2012 2008–2009 2011–2012 | AC Milan  → Fiorenzuola  (laina) → Monza  (laina) → Prato  (laina) → Lecco  (laina) → Monza  (laina) → SSC Napoli  (laina) Hellas Verona  SS Lazio  AC Milan  → Bayern  (laina) → Lecce  (laina) | 0 (0) 19 (0) 4 (0) 16 (0) 20 (1) 30 (4) 36 (1) 64 (9) 135 (17) 77 (2) 18 (0) 19 (1) |
Maajoukkue
| 2002–2008 | Italia | 34 (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 2. helmikuuta 2016.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 14. joulukuuta 2018.
Massimo Oddo (s. 14. kesäkuuta 1976 Città Sant'Angelo, Pescara, Italia) on italialainen jalkapalloilija ja valmentaja. Hän pelasi Italian maajoukkueessa yhden ottelun sekä EM-kisoissa 2004 että MM-kisoissa 2006. Kaikkiaan hän pelasi 34 maaottelua ja teki niissä yhden maalin. Oddon pelipaikka oli oikea laitapuolustaja. Hänen isänsä, Francesco Oddo, on myös ollut jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.
Oddo on vuodesta 2015 valmentanut Pescaraa, Udinesea ja Crotonea.
Aiheesta muualla

Profiili Yahoo! UK-sivustolla (englanniksi)
Profiili UEFA-sivustolla (englanniksi)
Profiili Voetbal International-sivustolla (hollanniksi)
Maajoukkuen tilastotiede Italian jalkapalloliiton sivustolla (italiaksi)
Italian joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2004
1 Buffon |
2 Panucci |
3 Oddo |
4 Zanetti |
5 Cannavaro |
6 Ferrari |
7 Del Piero |
8 Gattuso |
9 Vieri |
10 Totti |
11 Corradi |
12 Toldo |
13 Nesta |
14 Fiore |
15 Favalli |
16 Camoranesi |
17 Di Vaio |
18 Cassano |
19 Zambrotta |
20 Perrotta |
21 Pirlo |
22 Peruzzi |
23 Materazzi |
Valmentaja Trapattoni
Italian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Buffon |
2 Zaccardo |
3 Grosso |
4 De Rossi |
5 Cannavaro |
6 Barzagli |
7 Del Piero |
8 Gattuso |
9 Toni |
10 Totti |
11 Gilardino |
12 Peruzzi |
13 Nesta |
14 Amelia |
15 Iaquinta |
16 Camoranesi |
17 Barone |
18 Inzaghi |
19 Zambrotta |
20 Perrotta |
21 Pirlo |
22 Oddo |
23 Materazzi |
Valmentaja Lippi
Presidentin kanslia (televisiosarja)

| Presidentin kanslia |
| --- | --- |
Tyyli:  Poliittinen satiiri
Kestoaika:  15 minuuttia
Luoja(t):  Broadcasters
Pääosissa:  Robin Svartström (2008–2011) Mari Turunen (2008–2011) Jussi Vatanen (2008–2011) Aku Hirviniemi (2008–2011) Taisto Oksanen (2011) Lotta Lehtikari (2011)
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  19. tammikuuta 2008 – 2. huhtikuuta 2011
Jaksoja:  42
Tuotanto
Tuottaja(t):  Anne Wahlström
Vastaava(t) tuottaja(t):  Saku Tuominen Jaana Besmond
Ohjaaja(t):  Elias Koskimies Jaakko Saariluoma Lauri Nurkse
Käsikirjoittaja(t):  Jyrki Lehtola  Elias Koskimies  Jaakko Saariluoma  tuntematon
Tuotantoyhtiö(t):  Broadcasters
Aiheesta muualla
IMDb 
Presidentin kanslia oli Yle TV1:n esittämä poliittinen satiiri, joka korvasi tammikuussa 2008 Itse valtiaat lauantain satiiripaikalla (21.15−21.30). Se kertoi neljästä presidentin kansliassa työskentelevästä fiktiivisestä henkilöstä, joita olivat alun perin kansliapäällikkö Jorma Viinanen (Robin Svartström), lehdistöpäällikkö Eeva Nevalainen (Mari Turunen), 2. adjutantti Jari Muurinen (Jussi Vatanen) ja autonkuljettaja Illu-Gabriel Airisto (Aku Hirviniemi). Vuoden 2011 jaksoissa Muurisen ja Airiston tilalle tulivat adjutantti Jussi (Taisto Oksanen) ja autonkuljettaja Elisabeth (Lotta Lehtikari). Sarjaa ohjasi alun perin, vuodesta 2008 vuoteen 2009, Elias Koskimies, ja sillä oli tuolloin kolme käsikirjoittajaa, Koskimies, Jyrki Lehtola ja nainen, jonka nimeä ei ole kerrottu julkisuuteen. Vuonna 2010 sarjan ohjaajaksi vaihtui Jaakko Saariluoma, joka käsikirjoittaa sarjaa Jyrki Lehtolan kanssa.
Sarjassa vallanhimoinen kanslianväki ruotii keskusteluissaan menneen viikon ajankohtaisuuksia, usein varsin suorasanaisesti ja härskisti. Presidentin kanslia on jakanut jonkin verran mielipiteitä ajoittain jopa "hyvän maun rajoja koettelevana" poliittisena satiirisarjana.
Aiheesta muualla

Presidentin kanslia Internet Movie Databasessa (englanniksi)
YLE Elävä arkisto: Presidentin kanslia ruotii Niinistön häitä
YLE Elävä arkisto: Presidentin kanslia Linnan juhlien jälkeen
YLE Elävä arkisto: Presidentin kanslia: Me Niinistöt
Vartti satiiria viikossa, Ruotuväki 07/08, 9.4.2008
| n k Lauri Nurkse |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Sooloilua (2007)  Veijarit (2010)  Nuotin vierestä (2015)  Tappajan näköinen mies (2016) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  Kumman kaa (2004–2005)  Studio Impossible (2006)  Suurin pudottaja (2006)  Teräsvilla – Hevimatka navetan nurkasta Tavastian lavalle (2006)  Pelkkää lihaa (2007)  Presidentin kanslia (2009)  Uutishuone (2009)  Tappajan näköinen mies (2011)  Ei valoa tunnelissa (2011)  Kiiltokuvia (2014)  Toisen kanssa (2014)  Putous (2014)  Luottomies (2016)  Heikki Paasonen Show (2017)  Kansalainen Turhapuro (2017)  Presidentti (2017)  Pirjo (2018–2020)  Pientä laittoa (2019) 
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  André Wickström ensimmäinen jäähyväiskeikka (2006) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Isän kuva (2001)  Kotipileet (2003)  Parinvaihto (2004)  Jonna: Sateen jälkeen (2004) 
| n k Juha Lehtola |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Aikuisten poika (2014)  Ihmisen osa (2018) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  Nainen kedolla (2003)  Rakkauden nälkä (2007)  Presidentin kanslia (2009)  Tehdas (2012)  Rakkaus ja laki (2017) 
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  Suomalainen elokuvaohjaaja: Matti Ijäs (2010) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Harvemmin tapahtuu murhia (2002)  Puolueet: Metsänpoika (2006)  Puolueet: Taivas (2006)  Maritta Kuula: Sairaalan Portilla (2008)
Karfentaniili

| --- | --- |

Karfentaniili
Systemaattinen (IUPAC) nimi
4-((1-oksopropyyli)-fenyyliamino)- 1-(2-fenyylietyli)- 4-piperidiinikarboksyyli happo metyyli esteri
Tunnisteet
CAS-numero: 59708-52-0
ATC-koodi:  ?
PubChem CID: 62156
DrugBank: DB01535
Kemialliset tiedot
Kaava: C24H30N2O3 
Moolimassa: 394,512 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: 7,7 tuntia
Ekskreetio: Virtsa
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa:  ?
Karfentaniili  (R-33799) on täyssynteettinen fentanyylijohdos, joka on voimakkain tunnetuista käytössä olevista opioideista. Se syntetisoitiin ensi kerran 1974 Belgiassa. Se on voimakkuudeltaan noin 10 000 kertaa morfiinia ja sata kertaa fentanyylia voimakkaampaa; 1 mikrogramma riittäisi ihmisen kivunlievitykseen. Sitä markkinoidaan nimellä Wildnil suurten eläinten tainnuttamiseen. Sen vastalääkkeenä käytetään diprenorfiinia.
Karfentaniili luokiteltiin huumausaineeksi Suomessa vuonna 2017  ja Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa vuonna 2018.
Yhdysvaltain terveysviranomaistenselvennä mukaan karfentaniili voi imeytyä ihon läpi, mutta puhdasta ainetta tarvitaan suuri määrä ja altistusajan pitää olla pitkä. Täten ihon läpi imeytymistä ei pidetä kovin todennäköisenä altistusreittinä. Todennäköisimpänä altistusreittinä pidetään ilmaan pölähtäneen jauheen joutumista hengitysteihin.
Aikuisen ihmisen tappava annos karfentaniilia on noin 0,03 milligrammaa. Esimerkiksi aikuisen tappava annos heroiinia on 30 milligrammaa.selvennä
Vuonna 2017 Suomen poliisi tiedotti, että ainetta on myyty Suomessa mahdollisesti heroiinina, ja sitä on löytynyt vainajista Sisä-Suomen poliisilaitoksen alueella.
Moskovan teatterikaappaus

Vuonna 2002 tapahtuneessa Moskovan teatterikaappauksessa kaappaajien tainnutukseen väitetään käytetyn Kolokol-1-aerosolia, joka sisältää joko karfentaniilia tai vastaavaa 3-metyylifentanyyliä.
Aiheesta muualla

Karfentaniili ja muut väärinkäyttöön levinneet fentanyylijohdannaiset: työturvallisuus Lääkärilehti 6.4.2018.
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Carfentanil (englanniksi)
Opioidit
alfentaniili
buprenorfiini
dekstropropoksifeeni
dihydrokodeiini
endorfiini
etyylimorfiini
fentanyyli
heroiini
hydrokodoni
hydromorfoni
karfentaniili
kodeiini
metadoni
morfiini
nalbufiini
oksikodoni
oksimorfoni
pentatsosiini
petidiini
propoksifeeni
remifentaniili
sufentaniili
tebaiini
tramadoli
Jalmari Kahri

Jalmari Kahri (21. elokuuta 1906 Kymi – 19. tammikuuta 2006 Kauniainen) oli suomalainen kuoronjohtaja ja musiikinopettaja.
Kahri syntyi Kymin pitäjässä nykyisin Kotkaan kuuluvassa Sutelan kylässä. Hänen kiinnostuksensa musiikkia kohtaan heräsi jo lapsuudessa, kun maalaistalon tuvassa oli urkuharmoni. Työura kuitenkin alkoi tehdastyössä sokeritehtaalla ja lautatarhan yövahtina. Kahri pääsi 1920-luvun loppupuolella Jyväskylän seminaariin, jossa ryhtyi soittamaan selloa seminaarin orkesterissa. Kahri valmistui opettajaksi 1933 ja suoritti kaksi vuotta myöhemmin erillisen musiikinopettajan pätevyyden. Kahri työskenteli Maija-puolisoineen ensin Hämeenlinnan keskuskansakoululla ja tämän lisäksi musiikinopettajana Hämeenlinnan lyseossa, jossa johti myös koulun orkesteria.
Jalmari Kahri osallistui keväällä 1939 Heikki Klemetin johtaman mieskuoro Finlandian konserttimatkaan Britanniaan, Yhdysvaltoihin, Ranskaan ja Saksaan. Finlandia-kuoron perinneyhdistyksen puheenjohtajana Kahri jatkoi yhdistyksen toiminnan loppuun asti. 99-vuotiaaksi elänyt Kahri oli viimeinen Finlandia-kuoron matkalla mukana ollut ja myös yksi viimeisistä Heikki Klemetin johdolla laulaneista suomalaisista kuorolaisista.
Sekä talvi- että jatkosotien syttyessä Jalmari Kahri lähti rintamalle. Jatkosodan myöhemmässä vaiheessa hänet kuitenkin siirrettiin kotirintamalle henkisen huollon tehtäviin. Sodan jälkeen Kahrit muuttivat Helsinkiin, jossa Jalmarin uusi työpaikka oli Kallion kansakoulun musiikinopettajana. Vuonna 1950 hän aloitti Töölön yhteislyseon musiikinopettajana ja hoiti tätä tehtävää eläkkeelle siirtymiseensä saakka, vuoteen 1975.
Kahri piti omia konsertteja ja lausuntailtoja, mutta opettajan työ ja kirkkomusiikki muodostuivat hänen pääasiallisiksi elämäntehtävikseen. Vuonna 1951 hän suoritti kanttori-urkurin tutkinnon ja toimi opettajantoimensa ohessa useiden Helsingin seurakuntien kanttori-urkurina. Hän oli myös taitava sovittaja ja sanoittaja ja teki runsaasti kuorosävellyksiä. Hänen tunnetuin sävellyksensä lienee Immi Hellenin runoon sävelletty "Betlehem". Omasta genrestään hän poikkesi eniten tehdessään kuorosovituksen Reino Helismaan ”Päivänsäteestä ja menninkäisestä”.
Jalmari Kahri liittyi vuonna 1948 Laulu-Miehiin, jossa hänestä tehtiin varajohtaja. Pian hän päätyi useiden muidenkin kuorojen, muun muassa Kilven Kuoron, johtoon.
Työmarkkinajohtaja Tapani Kahri ja arkkitehti Esko Kahri ovat hänen poikiaan.
Aiheesta muualla

Jalmari Kahrin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa: http://www.hs.fi/muistot/a1364354501911
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO)
Final Fantasy IX

| Final Fantasy IX |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Square
Julkaisija:   Square  Square Electronic Arts  Infogrames  Square Europe  Square Europe
Jakelija:  Steam, Humble Store, Nintendo eShop, Google Play, App Store, Microsoft Store ja PlayStation Store
Ohjaaja:  Hiroyuki Itō
Tuottaja:  Hironobu Sakaguchi
Säveltäjä:  Nobuo Uematsu
Pelisarja:  Final Fantasy
Pelimoottori:  Unity
Julkaistu:  PlayStationJP 7. heinäkuuta 2000NA 14. marraskuuta 2000EU 16. helmikuuta 2001AUS 22. helmikuuta 2001 PlayStation NetworkJP 20. toukokuuta 2010NA 15. kesäkuuta 2010EU 26. toukokuuta 2010
Lajityyppi:  roolipeli
Pelimuoto:  Yksinpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: Teini-ikäisille  PEGI 12  USK 6 
Alusta:  PlayStation
Jakelumuoto:  CD-ROM
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Final Fantasy IX (jap. ファイナルファンタジーIX) on Squaren (nyk. Square Enix) kehittämä ja julkaisema Final Fantasy-sarjan roolipeli. Peli on julkaistu alun perin vuonna 2000 PlayStationille .
Final Fantasy IX palaa pitkälti koko pelisarjan juurille. Mukana ovat kaikki tärkeimmät Final Fantasy -sarjan elementit, kuten ilmalaivat, moogle ja chocobo-olennot, sekä mustat ja valkoiset maagit. Pelimaailma ei ole aiempien pelisarjan osien tapaan futuristinen, vaan FFIX edustaa enemmän historiallista fantasiaa kuninkaineen, ritareineen ja kuningaskuntineen. Lisäominaisuuksina pelistä löytyy muutamia minipelejä, joista merkittävimmät ovat Tetra Master -korttipeli ja Chocobo Hot & Cold -kaivuupeli. Pelin taistelut voi pelata halutessaan myös kahdella pelaajalla. Tässä ominaisuudessa saa valita, mitä hahmoa kukin pelaaja ohjaa taistelussa.
Pelaaminen

Final Fantasy IX:ssä pelattava hahmo kulkee ympäri pelimaailmaa tutkien, tavaroita etsien ja taistellen. Suurin osa pelin juoneen liittyvistä tapahtumista käydään mm. kaupungeissa, luolissa ja vankityrmissä. Näillä alueilla pelaajan kulkemista helpottaa hahmon pään ylle ilmestyvä huutomerkki hahmon ollessa lähellä käyttökelpoista esinettä tai kylttiä. Pelaajan mukana matkustaa moogle, jonka kanssa tämä voi keskustella edistymisestään, palauttaa elämänvoimaa nukkumalla tai ostaa esineitä. Tämä poikkeaa edellisistä peleistä, joissa vastaavia ominaisuuksia löytyi ainoastaan tallennuspisteiltä. Mooglet voivat myös toimittaa kirjeitä muille moogleille "mognetin" välityksellä.
Matkustaessaan paikasta toiseen pelaajat liikkuvat kolmiulotteisella, ylhäältä kuvatulla maailmankartalla. Sitä voi tutkia melko vapaasti, vaikka esimerkiksi veden ja vuoristojen ylittämiseen tarvitaan erillisiä kulkuneuvoja. Pelaajat voivatkin kulkea kävelemisen lisäksi chocoboilla, laivoilla ja ilma-aluksilla. Samoin kuin sarjan edellisissä osissa, maailmankarttaa asuttavat erilaiset hirviöt, jotka hyökkäävät satunnaisesti pelaajan kimppuun.
Final Fantasy IX tuo pelisarjaan uuden ominaisuuden, jota kutsutaan nimellä Active Time Events (ATE). Tämän myötä pelaaja voi katsoa samanaikaisesti tapahtuvia asioita sekä ohjata kahta erillistä joukkuetta ryhmän hajaantuessa. Näin pelaaja voi ratkaista erilaisia ongelmia sekä sokkeloita.