stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Järvenpään puistoista
9 Jamppa

Aisapuisto - Jampankadun varressa eteläpuolella.
Haltianpuisto- haltianpolun länsipuolella, Jampan päiväkodin eteläpuolella.
Hiidenpuisto - Vänkärinkujan, Maahisentien ja Haltianpolun kulmassa. Päiväkodin puisto.
Jampan urheilupuisto - Koivusaaren koulun jalkapallokenttä
Jampanpuisto - Jampan sosiaalitoimiston pohjoispuolella. Leikkipuisto.
Lastupusto - Koivusaaren koulun pohjoispuolella Listakujan eteläpuolella
Levysepän puisto - Levysepänkadulta päärataan
Maahisen puisto - Naavatien itäpuolella. Leikkipuisto.
Menninkäisenmetsä - Villasen Keijunkujan ja pääradan välissä
Mielikinpuisto - Havukujan ja Pihkapolun välillä. Yhteys maahisen puistoon.
Miilupuisto - Pöllikujan ja Kantokujan väliltä alkava Jampan metsä
Lautapuisto - Listakujan ja Lautakujan välissä. Leikkipuisto.
Rekipuisto - Teollisuusraiteen ja Rekipolun välissä
Takopuisto - Levysepänkadulta päärataan Vasarapuiston kohdalla.
Viilarinpuisto - Viilarinkadun ja teollisuusraiteen välissä.
nimetön - Villasessa, Korpikujan puisto
Vasarapuisto - Levysepänkadun eteläpuolella
10 Wärtsilä

koirapuisto Purolantien pohjoispuolella
11 Nummenkylä

Jussinhaka - seuraa Seipistönojaa Vähänummentiestä pohjoiseen Maljakadun suuntaisesti aina Purolantielle saakka ja toinen haara kulkee itään Yrittäjäkadulle Yrittäjänpuiston kohdalle. Latureitti Jäähallilta Paavonpolulle kulkee tätä puistoa pitkin.
Keksijänpuisto - Kapea puistikko Vähänummenkadulta Keksijänkadulle.
Kiillepuisto - Kiillekadun länsipuolella. Pallokenttä. (suunnitelma)
Kyläpelto - Hiekkakadun ja kunnanrajan välissä.
Nummenlampi - Päiväkodin vieressä, Pohjoisväylän ja Yrittäjänkadun välissä
Nummipuisto - Nummikadun ja Hahlakadun välissä
Ruukkupuisto - Ruukkukadun, Nummikadun ja Maljakadun välissä
Sorapuisto - Sorapolun itäpuolella.
Tekijänpuisto - Tekijänkadun ja Tuottajankadun välissä. Yhtyy pohjoisessa Jussinhakaan. Puropuistosta tuleva puro kulkee tämän puiston suuntaisesti.
Untamonpuisto - Uudella kaava-alueella Sorakadusta pohjoiseen.
Yrittäjänpuisto - Yrittäjänkadun ja Pohjoisväylän välissä ja jatkuu Pohjoisväylän reunassa Vähänummentielle asti. Latureitti kulkee tästä.
12 Peltola

Anttilanpuisto - Anttilan koulun kentän koillispuolella. Osa ulottuu Vanhan Valtatien ylitse Peltolantielle asti.
Hölkkäpuisto - Pohjoisväylän itä- ja Vähänummentien eteläpuolella
Kaurapuisto - Kaurakadun ja Ohratien välissä. Urheilukenttä.
Laurilanpuisto - Salpatien ja Laurilantien välissä
Puropuisto - Jäppilänkadusta pohjoiseen Vähänummentielle saakka
Vehnäpuisto - Vehnätie-Ruistie-Maissitie -korttelin keskellä
13 Isokytö

Hämeenpuisto - Laurilantien eteläreunassa hautausmaan pysäköintialueen kohdalla
Hollolonpuisto - Hollolanpolun eteläpuolella Sammatinkujan ja Satakunnanpolun välissä.
Jaalanpuisto - Jaalankadun itäpuolella ja rajoittuu etelässä Isokydöntiehen
Laurilanpuisto - Salpatien ja Laurilantien välissä
Lähdepuisto - Peltolantien, Salpatien, Uudenmaantien ja Mailaspolun välissä. Urheilupuisto.
Mankalanpuisto - Kymenmaankadun ja Jaalankadun välisten korttelien sisällä oleva puisto.
Nauvonpuisto - Kytöpolun ja Nauvonpolun kulmauksessa
Pernajanpuisto - Kytöpolun varressa. Auerpolku liittyy Kytöpolkuun puiston läpi.
Satakunnanpuisto - Auerpolun, Satakunnankadun ja Satakunnanpolun välissä
Tammelanpuisto - Mankalan koululta itään Väinönkulmaan johtava puistometsä
Ylämaanpuisto - Virolahdenkujan, Ylämaankadun ja Valkealankadun korttelien sisällä oleva puistikko
14 Pietilä

Jepuanpuisto - Teuvankadun ja Pellonkulmantien välissä, Pellonkulmanpuiston itäpuolella, Jepuankadun länsipuolella sen suuntaisena
Pellonkulmanpuosto - Teuvankadun ja Pellonkulmantien välissä
Pietilänpuisto - Vöyrinkadun itäpuolella, itään vievän pyörätien eteläpuolella
Pohjanmaanpuisto - Laurilantieltä Teuvankadulle - liittyy idässä Teuvanpuistoon
Tammelanpuisto - Tammelanpolun luota etelään Väinönkulmaan ja edelleen Mankalan koululle
Teuvanpuisto - Vöyrinkadulta Teuvankadulle, Pohjanmaanpuiston itäpuolella
15 Haarajoki

Haapapuisto - Sosiaalisairaalan pihapiirissä
Kuusipuisto - Haarajoenkadun ja Lehmustien risteyksen lounaispuolella
Lehmuspuisto - Lehmustien pohjoispuolella Haapatien kohdalla (kaavassa)
Marjakuusenpuisto - Närekadun ja Haapatien välissä (kaavassa)
16 Mylly

Siirtolapuutarha - Tuomitien päässä Keravanjoen ja kunnanrajan välissä
17 Mikonkorpi

Hillerinpuisto - moottoritien itäpuolella Mikontien eteläpuolella
Hirvipuisto - Sarvikujalta Hirvikadulle johtava puistikko
Kaurispuisto - Sarvikujan ja Kauriskadun välissä
Mikonkorvenpuisto - Hirvikadun ja Vanhan lahdentien välissä
Peurapuisto - Peurakadun eteläpään ja keravajoen välissä
Pohjatuulen puisto - Mikonkorven pohjoisreunalla Lahdentieltä Keravanjokeen
18 Satumetsä

Sumpinpuisto - Peikkometsäntien itäpuolella Sumpinkujan kohdalla - jää radan alle
19 Terhola

Aholanpuisto - Ahotien ja Impoonkadun välissä
Kytömäki - Alhotien ja Kytötien välinen metsäalue Terholantien länsipuolella
Kytöpuisto - Terholantien ja Idänpääntien välissä, jatkuu Idänpääntien itäpuolella
Terholanpuisto - Impoonkadun ja Saukonkadun välissä oleva metsäalue. Terholan kuntorata.
Vanhan yhdystien puisto - Pohjoisväylän ja Alhotien välissä Kinnarinkadun risteyksessä
20 Satukallio

Kellokukan puisto - Satukalliontien ja rautatien välissä, Kukkakadun eteläpuolella
Oinasmäen puisto - Sipoontieltä Oinaskadun koulun kautta keilahallille asti ulottuva puistometsä
Satukallion puisto - Satukallionpolun ja Satukallionkujan välinen kapea puistikko
Satukukan puisto - Pohjoisväylän ja Satukukankadun välinen kapea puistikko
Varraskedon puisto - Kielokadun ja Satukalliontien, Ruusupolun ja kunnanrajan välillä.
21 Ristinummi

Erkinpuisto - Erkinkujan ja Tuomalantien kulmauksessa kaakkoispuolella
Karinpuisto - Leonorankujan ja Karinkujan välissä Perttiläntien eteläpuolella.
Yrjönpuisto - Ristinummentien ja Yrjönkujan kulmauksessa
24 Vanhakylä

Kartanon puisto
Vanhankylänniemen puisto
25 Kaakkola

Kaakkolan metsä - Päivänrinteenkujan ja kaakkolankujan välissä, liittyy lounassa Kaakkolan niittyyn
Kaakkolan niitty - Ratsukadun ja Ravikujan välissä
Rutiniitty - Ravurikadun länsipuolella, rajoittuu ojaan
Rutin metsä -  Ravurikadun itäpuolella
Lepikkorannanpuisto - Lepikkorannantien ja ruohorannantien välissä, vieressä kulkee Linjahaanpolku
Metsäalueet

Eriksnäsin tilan luoteispuoleinen metsä (Saunakallio)
Etu-Horna (Wärtsilä)
Hautausmaanmetsä (Pietilä)
Kiljuvanummi (Isokytö)
Kittiläntienmetsä (Pietilä)
Katajantien itäpuolinen metsä (Mylly)
Lemmenlaakson lehto (Mylly)
Lippumäenmetsä (Terioja)
Manninmetsä (Saunakallio)
Paavonpolunmetsä (Nummenkylä)
Piilipuunmetsä (Mylly)
Rampakanmetsä (Peltola)
Ristinummenmetsä (Ristinummi)
Satumetsä (Satumetsä)
Saukonmetsä (Satumetsä)
Wärtsilänmetsä (Wärtsilä)
T. J. Boisman

Toivo Johannes Boisman (13. tammikuuta 1853 Helsinki – 23. syyskuuta 1917 Orimattila) oli suomalainen virkamies ja poliitikko.
Boismanin vanhemmat olivat Hämeenlinnan ja Vanajan kirkkoherra, rovasti Erik Wilhelm Johan Boisman (1821–1880) ja Henriette Maria Wadenstjerna. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1871, suoritti Helsingin yliopistossa oikeustieteellisen tutkinnon 1877 ja sai varatuomarin arvon 1879; myöhemmin hän sai laamannin arvon. Hän toimi 1907–1910 Tullihallituksen pääjohtajana, mutta hänet erotettiin virasta poliittisista syistä toisen sortokauden aikana. Vuosina 1912–1914 hän toimi Helsingin kaupunginreviisorina.
Boisman oli porvarissäädyssä Haminan edustaja valtiopäivillä 1897, 1899 ja 1900 sekä Helsingin edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906. Hän kuului eduskuntauudistusta vuosina 1905–1906 valmistelleeseen 15-henkiseen komiteaan, jossa hänet luettiin ruotsalaisen puolueen edustajiin. Boisman oli 1900-luvun alussa myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen.
Ylivieska

| Ylivieska |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Ilmakuva Ylivieskasta.
Sijainti:  64°04′20″N, 024°32′15″E
Maakunta:  Pohjois-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Ylivieskan seutukunta
Kuntanumero:  977
Hallinnollinen keskus:  Ylivieskan keskustaajama
Perustettu:  1867
– kauppalaksi:  1965
– kaupungiksi:  1971
Kokonaispinta-ala:  574,20 km² 198:nneksi suurin 2022 
– maa:  569,83 km²
– sisävesi:  4,37 km²
Väkiluku:  15 394 71:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  27,02 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  21,0 %
– 15–64-v.:  58,6 %
– yli 64-v.:  20,5 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,6 %
– ruotsinkielisiä:  0,3 %
– muut:  2,1 %
Kunnallisvero:  10,30 % 18:nneksi suurin 2024 
Kaupunginjohtaja:  Maria Sorvisto
Kaupunginvaltuusto:  35 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • PS   • Kok.   • SDP   • Vihr.   • KD   • Vas.:   16 6 5 4 2 1 1
www.ylivieska.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ylivieska on kaupunki Pohjois-Pohjanmaan lounaisosassa Keski-ja Pohjois-Pohjanmaan rajan lähellä. Ylivieska on rautateiden risteyskohtaan, Kalajoen rantamaille kasvanut kaupunki. Kaupungin väkiluku on 15 394, ja sen pinta-ala on 574,20 km², josta 4,37 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 27,02 asukasta/km². Ylivieskan naapurikunnat ovat Alavieska, Haapavesi, Kalajoki, Nivala, Oulainen, Merijärvi ja Sievi. Ylivieska on Oulun Eteläinen -nimisen alueen keskuskaupunki.
Ylivieska teki syksyllä 2013 kuntajakoselvitystä Alavieskan kunnan sekä Haapaveden ja Oulaisten kaupunkien kanssa. Toteutuessaan alueelle muodostuisi yli 30 000 asukkaan kaupunki. Myös alueen muita kuntia ja kaupunkeja pyydettiin mukaan aloitettuun kuntajakoselvitykseen.selvennä
Aiemmin, kun maakunnat eivät olleet valtion virallisia hallintotasoja, Keski-Pohjanmaan maakuntaan laskettiin usein myös Kalajokilaakson muodostama Pohjois-Pohjanmaan maakunnan lounaisosa. Ylivieska oli tällöin Keski-Pohjanmaan tärkeimpiä keskuksia.
Ylivieskan vaakuna on Ahti Hammarin suunnittelema. Siinä on kuvattuna sininen, apilapäinen haaruristi. Hopeaväri esittää vettä.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Ylivieskan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 11 738 | 11 738 |
| 1985 | 1985 |    | 12 559 | 12 559 |
| 1990 | 1990 |    | 13 053 | 13 053 |
| 1995 | 1995 |    | 13 521 | 13 521 |
| 2000 | 2000 |    | 13 248 | 13 248 |
| 2005 | 2005 |    | 13 482 | 13 482 |
| 2010 | 2010 |    | 14 067 | 14 067 |
| 2015 | 2015 |    | 15 039 | 15 039 |
| 2020 | 2020 |    | 15 258 | 15 258 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Ylivieskassa oli 15 251 asukasta, joista 13 091 asui taajamissa, 2 106 haja-asutusalueilla ja 54:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Ylivieskan taajama-aste on 86,1 %. Ylivieskan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ylivieskan keskustaajama | 12 426 |
| 2 | Raudaskylä | 367 |
| 3 | Vähäkangas | 298 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ylivieskassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Ylivieskan seurakunta
Seurakunta toimii myös Merijärven kunnan alueella.
Ylivieska on useiden eri herätysliikkeiden kohtaamispaikka. Herännäisyydellä on vahvat juuret Ylivieskassa. Myös evankelisuudella, rauhansanalaisuudella ja vanhoillislestadiolaisuudella on aktiivista toimintaa Ylivieskassa. Vanhoillislestadiolaisten Ylivieskan rauhanyhdistykseen kuuluu noin 600 jäsentä. Helluntaiherätystä Ylivieskassa edustaa Ylivieskan helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ylivieskan alueella toimii Iisalmen ortodoksinen seurakunta.
Luonto

Luonnonmaisemiltaan Ylivieska on tyypillistä Keski-Pohjanmaata: tasaista ja loivakaartoista lakeutta, jonka halki kaakosta luoteeseen virtaa kunnan päävesistö Kalajoki. Kalajoen molemmin puolin levittäytyvät tasaiset viljelymaat.
Vaikka Ylivieskan seutu kuuluu Pohjanmaan liuskevyöhykkeeseen, sen kallioperä on kivilajikoostumukseltaan varsin kirjava. Kaupungin länsiosassa keskustaajaman molemmin puolin on kaksi konglomeraattipitoista, luode-kaakkosuuntaista liuskevyöhykettä. Pohjoisosassa on toinen laaja liuskealue, joka koostuu amfiboliitista, palgioklaasiporfyriitista, porfyroblastisesta kiilleliuskeesta ja tuffiitista. Kaupungin eteläosan graniitti- ja granodioriittialueet ovat merkittävimmät syväkivilajiesiintymät. Keskustan lounaispuolella on laajahko liuskeiden ympäröivä gabromassiivi.
Irtaimet maalajit peittävät lähes kaikkialla kallioperää. Jokilaakson molemmin puolin, erityisesti vedenjakaja-alueilla, maanpintaa peittävät vähäravinteiset viljelyyn heikosti sopivat moreenisora- ja hiekka-alueet. Jokilaakso on sen sijaan maaperältään viljelyyn hyvin soveltuvaa hiesua ja savea. Jääkaudella Päijänteen vedet purkautuvat Kalajokea pitkin Pohjanlahteen ja meren rantaviiva työntyi vielä pitkälle sisämaahan Ylivieskan seudulle saakka. Jokilaakso on siten entistä merenpohjaa, johon Kalajoki on vuosisatojen kuluessa kuljettanut ja kasannut viljavaa lietettä. Turvetta on eniten kaupungin etelä- ja itäosissa.
Maasto viettää kaakosta luoteeseen ja on kauttaaltaan loivapiirteistä. Loivapiirteisyys johtuu pääasiassa kallioperän tasaisuudesta, mutta myös jääkautiset ja jokien tuomat kerrostumat ovat tasoittaneet korkeuseroja. Maaston korkeus merenpinnasta vaihtelee yleensä 50 ja 100 metrin välillä. Ylävintä on kaupungin eteläosassa, jossa kohoavat muun muassa Käärmekangas ja Huhmarmäki. Matalampia ja vähäisempiä kallionnyppylöitä on myös runsaasti pohjois- että etelärajan tuntumassa vedenjakaja-alueiden moreenimailla.
Ylivieskan päävesistö on Kalajoki, jonka vesimäärä vaihtelee muiden Pohjanmaan jokien tavoin paljon. Keväällä, kun lumet sulavat maan vielä ollessa jäässä, uhkaavat tulvavedet kohota jokea reunustaville pelloille. Tulvahaitat ovat kuitenkin vähentyneet vesistöjärjestelyiden ansiosta huomattavasti. Kuivien kesähelteiden aikana Kalajoen vesimäärä vähenee niin pieneksi, että joen pohjakivikot tulevat näkyviin. Kalajoessa on muutamia pieniä koskia, joista Ylivieskan alueella merkittävimmät ovat Hannunkoski ja Juurikoski. Kalajokeen yhtyy Ylivieskan alueella vain pieniä sivujokia. Pohjoisesta siihen laskevat Mertuanoja ja Pylväsjoki ja etelässä Ojankylänoja ja Olmalan- eli Katajaoja. Muutamista pienistä järvistä huomattavin on Iso-Kähtävä lounaiskulmassa. Se laskee Kähtävänojaa pitkin vasta Alavieskan puolella Kalajokeen. Ylivieskan pohjoisosan järvistä on suurin Iso-Viitanen.
Metsät peittävät noin puolet Ylivieskan pinta-alasta, mutta suurin osa metsämaista on veden vaivaamaa. Soita on pääasiassa etelä ja pohjoisen vedenjakaja-alueilla. Vallitsevina suotyyppeinä ovat nevat ja rämeet. Suurimpia soita ovat muun muassa Vasamanneva ja Konttaneva.
Liikenneyhteydet

Nykyisin matka-aika Helsingin ja Ylivieskan välillä kestää junalla nopeimmillaan 4 tuntia ja 46 minuuttia. Junamatka Ylivieskan ja Kouvolan välillä kestää nopeimmillaan Iisalmen kautta 5 tuntia ja 44 minuuttia sekä Tampereen kautta 5 tuntia ja 46 minuuttia. Ylivieskasta matka-aika Vaasaan Seinäjoen kautta on nopeimmillaan 2 tuntia 38 minuuttia. Ylivieskasta on suoria juna- ja linja-autoyhteyksiä Kokkolan, Oulun ja Iisalmen suuntiin. Linja-autojen pikavuoroilla pääsee ilman autonvaihtoa myös Jyväskylään ja Kajaaniin.
Tieliikennettä palvelevat etelä-pohjoissuuntaisesti kantatie 86 Kannukselle ja Liminkaan sekä kantatie 63 Kauhavalle. Valtatie 27 Kalajoelle ja Iisalmeen kulkee Ylivieskan läpi länsi-itäsuuntaisesti.
Paikkakunnan lähimmät lentoasemat sijaitsevat Kruunupyyssä noin 95 kilometriä lounaaseen ja Oulussa noin 125 kilometrin etäisyydellä, luoteeseen päin. Ylivieskan oma lentokenttä on yleis- ja harrasteilmailun käytössä.
Talous

Ylivieskan työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (2.1%)
Jalostus (21.7%)
Palvelusektori (75.2%)
Muut sektorit (1%)
Talousalueena Ylivieska kuuluu Ylivieskan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 38 106 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 38. suurin.
Ylivieskassa oli vuonna 2022 yhteensä 6 936 työpaikkaa ja kaupungissa asui 6 372 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 70,6 prosenttia. Ylivieskan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 75,2 prosenttia, jalostuksen 21,7 prosenttia ja alkutuotannon 2,1 prosenttia.
Ylivieskan työpaikkaomavaraisuus on 108,9 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 78,0 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 7,9 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Ylivieskassa on 140,0 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Ylivieska tunnetaan palvelukaupunkina julkisten, sekä monipuolisten liike-elämän palvelujensa ansiosta. Viime vuosina varsinkin päivittäistavarakauppa on investoinut uusia liiketiloja Ylivieskan alueelle. Erityisesti vuoden 2003 alussa avattu Kärkkäisen kauppakeskus on vilkastuttanut liikennettä koko kaupungin alueella. K-Citymarket avattiin Ylivieskaan vuonna 2008 ja Prisma vuonna 2011.
Autokauppa on perinteisesti ollut vahvinta kaupan osa-aluetta Ylivieskassa. Oheistoimintoineen Ylivieskan Autolaakso -nimellä tunnettu autokaupan keskittymä on merkittävä työllistäjiä kaupungissa.
Metalli- ja konepajateollisuudella sekä mekaanisella puuteollisuudella on vahvat perinteet ja kasvunäkymät koti- ja vientimarkkinoilla. Siltapalkit, suuret hallirakenteet, voimalaitosputkistot ja offshore-teollisuuden rakenteet ovat merkittävä osa Ylivieskan teollista tuotantoa. Ylivieskassa sijaitsee Suomen pohjoisin kuumasinkityslaitos.
Metalliteollisuus työllistää Ylivieskassa lähes 500 henkilöä, mekaaninen puuteollisuus noin 150 ja IT-alan yritykset lähes 100 henkilöä.
Koulutus on vahvasti esillä Ylivieskassa. Eri koulutusasteiden ja alojen opetusta tarjoavat muun muassa kansalaisopisto, Centria ammattikorkeakoulu, lukio, Raudaskylän Kristillinen Opisto ja Ylivieskan seudun ammattiopisto.
Kulttuuri

Ylivieskan kaupunginkirjasto toimii kirjastorakennuksen (1971), kirjastoauton, kotikirjaston sekä Joki-kirjastokimpan verkkokirjaston ja muiden toimipisteiden välityksellä.
Ylivieskassa toimiva harrastajateatteri YTY-teatteri tuottaa vuodessa 2–5 ensi-iltaa. YTY tekee yhteistyötä muun muassa Kajaanin kaupunginteatterin kanssa.
Pohjanmaa Underground ry järjestää elektronisen tanssimusiikin ympärille rakennettuja tapahtumia Ylivieskan seudulla. Yhdistys haluaa tarjota ihmisille mahdollisuuden hyvän musiikin kuunteluun, tanssimiseen ja samanhenkisen porukan tapaamiseen. Yksi tärkeimmistä lähtökohdista on kiinnostuksen herättäminen myös asialle vähemmän omistautuneiden ihmisten keskuudessa. Toiminta on voittoa tavoittelematonta, koska musiikki on pääasia.
Kulttuuri > Tapahtumat

Ylivieskassa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Ylivieskassa kahdeksan kertaa: 1897 Suvannossa sekä vuosina 1919, 1923 Raudaskylässä, 1937, 1940 ja 1957 Raudaskylässä, 1979 sekä 2006. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Ylivieskassa neljä kertaa, vuosina 1908, 1921, 1950 ja 1963.
Ylivieskatalo Akustiikka on kulttuurikeskus kaupungin keskustassa. Siellä on 405-paikkainen konserttisali, näyttelysali, äänistudio sekä kokous- ja videoneuvotteluhuoneita. Akustiikassa järjestetään paljon erilaisia konsertteja ja tapahtumia, näyttelysalissa 15 näyttelyä vuosittain. Akustiikka toimii myös Ylivieskan elokuvateatterina.
Ylivieskassa järjestetään vuosittain Sun Pampas -kaupunkifestivaali kesäkuussa sekä Ylivieskan Härkäjuhlat elokuun toisena viikonloppuna.
Kulttuuri > Joukkoviestimet

Ylivieskassa ilmestyy kolme kertaa viikossa sanomalehti Kalajokilaakso. Maakuntalehti Keskipohjanmaa kertoo laajasti alueen asioista päivittäisenä julkaisuna. Lehdellä on aluetoimitus Ylivieskassa.
Kulttuuri > Pro Ylivieska -mitali

Pro Ylivieska -mitali on tunnustus, joka myönnetään ylivieskalaiselle henkilölle tai yhteisöille tunnustuksena ansioista tieteen, urheilun, taiteen tai muun kulttuurityön alalla pitkäaikaisesta ja merkittävästä työstä yhteiskuntaelämässä tai merkittävistä valtakunnallisista saavutuksista.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Ylivieskan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla verileivästä tehty keitto nimeltä kampsupaisti, klimppisoppa ja maitorieska.
Nähtävyydet

Savisilta, Suomen toiseksi vanhin betonisilta
Puuhkalan kotiseutumuseo
Jumbo, vanha entisöity höyryveturi
Eliaksen kotimuseo, jossa Ylivieskan historiaa, vanhaa esineistöä ja kulkuneuvoja
Helaalan Mylly, rakennussuojelulailla suojeltu mylly aivan keskustassa Kalajoen rannalla
Huhmarkallio (Huhmari)
Patsaat:
”Kyösti Kallio” (Risto Saalasti 1971), Kaupungintalon puisto
”Elämän vesi” (Antonio da Cudan 1985), Kaupungintalon puisto
”Lakeuden liekki” (Väinö Lätti 1972), Kirkkopuisto
”Feriatis” – rautatien rakentamisen 100-vuotisjuhlamuistomerkki (Antonio da Cudan 1986), Rautatieasema
”Kivimiehet” (Lauri Kivi ja Seppo Pälli 1985), Katajan koulu
Kaupunginosat ja kylät

Alpuminkangas
Hakalahti
Hannunpuhto
Huhtapuhto
Hollihaka
Isokoski
Kaisaniemi
Kangas
Katajaperä
Kantokylä
Keskusta
Kivioja
Koivukallio
Koskipuhto
Kuovila
Järviperä
Lundinkangas
Löytynperä
Niemelänkylä
Niemenranta
Ojakylä
Perkkiönperä
Puuhkala
Pylväs
Pyykangas
Pyörreperä
Raudaskylä
Salmiperä
Savela
Sorvisto (Ylivieska)
Säily
Teikkoperä
Toivonpuisto
Tuomela
Visuri
Vähäkangas
Ystävyyskunnat

Voss, Norja
Ringe, Tanska
Viimsi, Viro
Walden, Kanada
Urheiluseurat

Jokilaakson Paintball Ry
Yvoli (Ylivieskan Voimistelu ja Liikunta)
Jalkapalloseura FC Ylivieska
Jokilaaksojen Futsalin Tuki ry (Sievi FS)
Jääkiekkoseura Ylivieskan Jääkarhut
Ylivieskan Kuula (Hiihto, suunnistus, yleisurheilu, lentopallo, koripallo, pesäpallo)
Vieskan Voima (Paini)
Ylivieskan Tennisseura ( YlTe )
Ylivieskan Veto
Vieskan Uimarit
Popula
Ylivieskan Frisbeekarhut (Frisbeegolf)
Ylivieska Wing Tsun
Riverdale Rollers (Roller derby)
Tunnettuja Ylivieskassa syntyneitä

Juho Alasuutari (s. 1990), jalkapalloilija
Aki Antti-Roiko (s. 1958), raviohjastaja ja -valmentaja, yrittäjä
Sofia Belórf (s. 1990), fitness-urheilija ja malli
Sami Haapakoski (s. 1982), pesäpalloilija
Tapani Haapakoski (s. 1953), seiväshyppääjä
Aki Hietala (s. 1974), laulaja ja musiikinopettaja
Jaakko Hirvelä (1838–1918), maanviljelijä, poliisi ja valtiopäivämies
Pekka Isotalus (s. 1966), puheviestinnän professori
Juha Jaakola (s. 1945), arkkitehti ja tietokirjailija
Gustaf Johansson (1844–1930), arkkipiispa
Tuomas Jussila (s. 1989), pesäpalloilija
Kyösti Kallio (1873–1940), Suomen tasavallan neljäs presidentti
Iikka Kivi (s. 1986), stand up -koomikko
Hannu Kivioja (s. 1963), näyttelijä
Lauri Kokko (1929–2022), raviohjastaja
Heikki Laitinen (s. 1943), kansanmusiikin emeritusprofessori
Jukka Leppilampi (s. 1954), muusikko
Joona Leppälä (s. 1993), somevaikuttaja
Henri Limma (s. 1996), jääkiekkoilija
Minttu Mustakallio (s. 1973), näyttelijä
Juha Pylväs (s. 1971), kansanedustaja
Pietari Päivärinta (1827–1913), kirjailija ja valtiopäivämies
Hannu Rajaniemi (s. 1978), tieteiskirjailija
Ari-Pekka Roiko (s. 1975), jalkapalloilija
Ville Saxman (s. 1989), jalkapalloilija
Mikael Seppälä (s. 1994), jääkiekkoilija
Hannu Taanila (1939–2024), toimittaja
Jonne Tammela (s. 1997), jääkiekkoilija
Olli Virho (1914–1972), urheiluvalmentaja
Kirjallisuutta

Pirkola, Sanna-Mari: Ylivieska.  Helsinki:  Avain, 2006.  ISBN 952-5524-28-0