stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Östra Göingen kunta
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Broby (Emmislöv ja Östra Broby)
Glimåkra (ei muutosta)
Hjärsås (ei muutosta)
Knislinge (Gryt, Knislinge ja Kviinge)
Nämä neljä kuntaa yhdistettiin vuonna 1974 nykyiseksi Östra Göingen kunnaksi. Kunnan nimi viittaa entiseen Östra Göingen kihlakuntaan, johon alue kuului.
Broby (taajaväkinen yhdyskunta vuosina 1911–1957) valittiin kunnan keskustaajamaksi. Kunnan alueella on sijainnut myös kaksi muuta taajaväkistä yhdyskuntaa: Glimåkra (vuosina 1928–1959) ja Knislinge (vuosina 1931–1957). Kaikki kolme taajaväkistä yhdyskuntaa sijaitsivat samannimisessä maalaiskunnassa.
Vaakuna

Glimåkran maalaiskunnalla oli aikaisemmin oma vaakuna.
Glimåkran maalaiskunta
Väestönkehitys

| Östra Göingen kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 12 893 | 12 893 |
| 1955 | 1955 |    | 12 671 | 12 671 |
| 1960 | 1960 |    | 12 533 | 12 533 |
| 1965 | 1965 |    | 13 413 | 13 413 |
| 1970 | 1970 |    | 14 543 | 14 543 |
| 1975 | 1975 |    | 14 942 | 14 942 |
| 1980 | 1980 |    | 15 424 | 15 424 |
| 1985 | 1985 |    | 14 879 | 14 879 |
| 1990 | 1990 |    | 15 082 | 15 082 |
| 1995 | 1995 |    | 15 061 | 15 061 |
| 2000 | 2000 |    | 14 215 | 14 215 |
| 2005 | 2005 |    | 13 991 | 13 991 |
| 2010 | 2010 |    | 13 590 | 13 590 |
| 2015 | 2015 |    | 14 102 | 14 102 |
| 2020 | 2020 |    | 15 017 | 15 017 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 108 | 14,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 288 | 2,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 768 | 5,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 10 938 | 77,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 148 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 197 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 176 044 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 56 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,7 %
18–64-vuotiaat: 58,1 %
65 vuotta täyttäneet: 22,1 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,2 | 4,4 |
|   | jalostus | 36,5 | 32,9 |
|   | palvelut | 56,7 | 61,3 |
|   | tuntematon | 1,5 | 1,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 557 | 5 988 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 76,1 |  |
Taajamat

Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 135 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Knislinge | 3 030 |
| 2 | Broby | 2 920 |
| 3 | Glimåkra | 1 383 |
| 4 | Sibbhult | 1 364 |
| 5 | Hanaskog | 1 251 |
| 6 | Immeln | 278 |
| 7 | Hjärsås | 229 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Östanå
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Boalt och Karseboda
Bössebacken
Hemmestorp
Hylta
Värestorp
Östanå
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Östra Göingen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 4 | 6 | 6 | 6 | 5 | 7 | 6 | 7 | 6 | 6 | 8 | 8 | 14 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 10 | 9 | 7 | 7 | 6 | 5 | 5 | 4 | 3 | 5 | 3 | 2 | 2 | 2 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 4 | 4 | 2 | 4 | 4 | 3 | 2 | 1 | 3 | 2 | 3 | 1 | 0 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 3 | 2 | 4 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 22 | 22 | 22 | 24 | 23 | 23 | 20 | 23 | 20 | 19 | 14 | 11 | 11 | 7 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 6 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 31 | 31 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Emmislövin piiri
Glimåkran piiri
Grytin piiri (Skåne)
Hjärsåsin piiri
Knislingen piiri
Kviingen piiri
Östra Brobyn piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Knislinge-Gryt
Kviinge
Hjärsås
Emmislöv
Östra Broby
Glimåkra
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Emmislöv
Glimåkra
Gryt
Hjärsås
Knislinge
Kvänge
Östra Broby (Broby)
Seurakunnat > Kirkot

Emmislövin kirkko
Glimåkran kirkko
Grytin kirkko
Hjärsåsin kirkko
Knislingen kirkko
Kviingen kirkko
Sibbhultin kirkko
Östra Brobyn kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Östra Göingen kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Östra Göinge kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Skånen läänin kunnat
Kartta Östra Göingen kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Acanthopsyche subteralbata

| Acanthopsyche subteralbata> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Koimaiset Tineoidea
Heimo::  Pussikkaat Psychidae
Suku::  Acanthopsyche
Laji::  subteralbata
Kaksiosainen nimi
 Acanthopsyche subteralbata  Hampson, 1897 
Katso myös
   Acanthopsyche subteralbata Wikispeciesissä   Acanthopsyche subteralbata Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Acanthopsyche subteralbata on pussikkaiden heimoon kuuluva yöperhonen, jonka löysi George Hampson vuonna 1897.
Sitä esiintyy Intiassa ja Sri Lankassa.
Toukkien ravintokasveja ovat teepensas (Camellia sinensis) sekä albitsiat (Albizia).
45 Special

45 Specialin vanha logo.
45 Special on Oulun kaupungin keskustassa, Saaristonkadulla sijaitseva liveklubi, yökerho ja ravintola. 45 Specialia olivat perustamassa oululaisen musiikkielämän monitoimimies Ilpo Sulkala, sekä entiset Zero Nine -nimisen hardrock-yhtyeen jäsenet Kepa Salmirinne ja Esa Harju Oulun kuuluisimman ravintolan, Rattori-Lupin, sulkeuduttua. Paikallisessa kielenkäytössä 45 Special tunnetaan muun muassa nimillä "Nelivitonen", "Nelifemma" ja "Numero".
Ravintola 45 oli myös hyvin tunnettu legendaarisen maineen saavuttaneesta portieeristaan, Juha Oksasesta, joka menehtyi äkillisesti sairauskohtauksen saatuaan 2008. Nykyinen (2017) ravintolapaikan pitäjä, ravintoloitsija Ilpo Sulkala on valittu vuoden 2011 positiivisimmaksi oululaiseksi  sekä vuoden 2015 Rotuvaariksi .
Aiheesta muualla

http://selkosanomat.fi/teema/myonteinen-rockmies-oulusta/
http://kirjastolinkit.ouka.fi/kaleva/elo08/7576910.xml
http://www.kaleva.fi/uutiset/oulu/portsari-on-virkamies/326933/
Yhdet sille

| ”Yhdet sille” Aste |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 20. elokuuta 2014
 Tuottaja(t): JS16
 Tyylilaji: rap, pop
 Levy-yhtiö: Monkey Records
Asteen muut singlet
| ”Only One” 2014 | ”Yhdet sille” 2014 | ”Himalaja” 2014 |
Yhdet sille on Asteen 20. elokuuta julkaisema single. Kappale on Jaakko Salovaaran ("JS16") säveltämä ja tuottama sekä Asteen sanoittama. Kappale sijoittua parhaimmillaan radiolistan sijalle 65.
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Radiolista: 65
Aste
| --- | --- |
Albumit:   Sekasoppa EP  AD/HD  Surullisiilauluja  Nuorallatanssija  Sirkus Palaa  2.0  Grand prix  Everyday porrada 
Singlet:   ”AD/HD”  ”Poikkeus sääntöön”  ”Unelmien poikaystävä”  ”Mitä hei”  ”Normipäivä” (mukana Hank Solo)  ”Hilloo ja platinaa” (radio-promo)  ”Sekopää” (mukana Pete Parkkonen)  ”MRJS!” (mukana Sini Sabotage)  ”Pumppaa”  ”Shotti”  ”Spaceman”  ”Only One”  ”Yhdet sille”  ”Himalaja”  ”Mammanpoika”  ”Apinalauma”  ”Herää”  ”Peruskallio”  ”Enemmän kuin valmis”  ”Luonasi”  ”Monaco”  ”Pojat ei itke”  ”Vastaaja” feat. Mira Luoti  ”Ötökkä myrskyssä” feat. Raappana  ”Sudet”  ”Juuret ja siivet” (Aste & Irina)  ”Tuhansien hiekkateiden maa” feat. Aleksanteri Hakaniemi  ”Pelle”  ”Kuka suojelee sua” feat. Sara Siipola  ”Onks tää mikki pääl”  ”Kaupungilegondoi”  ”Mikä-Mikä-Maa” (Feat. EME)  ”7 Taivasta”  ”Köyhä laulaa” (Feat Diandra)  ”Chakrat sekasin” 
Musiikkivideot:   "Hyvii haltioit"  "Poikkeus sääntöön"  "Normipäivä"  "MRJS!"  "Pumppaa"  "Shotti"  "Spaceman"  "Only One"  "Himalaja"  "Apinalauma"  "Urpo"  "Grand Prix"  "No Go"  "Ötökkä myrskyssä (Live)"  "Tuhansien hiekkateiden maa" 
Muuta:  Diskografia
Valko-Venäjä kesäolympialaisissa 2016

Valko-Venäjä osallistui Rio de Janeiron kesäolympialaisiin 2016 120 urheilijan joukkueella. He osallistuivat yhteensä 22 eri lajiin. Valkovenäläiset urheilijat voittivat yhdeksän mitalia, joista ainoan kultaisen voitti trampoliinivoimistelija Uladzislau Hantšarou.
Mitalistit > Kultaa

Uladzislau Hantšarou – miesten trampoliinivoimistelu
Mitalistit > Hopeaa

Ivan Tsih’an – miesten moukari
Darya Naumava – naisten painonnosto, 75 kg
Vadzim Straltsou – miesten painonnosto, 94 kg
Maryja Mamašuk – naisten vapaapaini, 63 kg
Mitalistit > Pronssia

Ibrahim Saidau – miesten vapaapaini, 125 kg
Javid Hamzatau – miesten kreikkalais-roomalainen paini, 85 kg
Aljaksandra Herasimenja – naisten 50 m vapaauinti
Maryna Litvintšuk, Volha H’udznka, Nadzeja Ljapeška, Marharyta Mah’neva – naisten kajakkinelikko 500 m
Joukkue > Ammunta

Valko-Venäjältä osallistui neljä ampujaa Rion olympialaisiin. Heistä kolme oli miehiä ja yksi nainen. Parhaiten heistä menestyi Vitali Bubnovitš, joka oli 50 metrin kivääriammunnan makuukilpailun viides. Toinen pistesijan saanut urheilija oli Ilja Tšareika, joka oli miesten ilmakiväärin 10 metrin kilpailun kuudes.
Joukkue > Jousiammunta

Jousiammuntaan osallistui yksi valkovenäläisurheilija Anton Prylepau, joka hävisi miesten kilpailun ensimmäisellä kierroksella Ricardo Sotolle.
Joukkue > Judo

Judoon osallistui kaksi valkovenäläistä judokaa, jotka kumpikin hävisi ensimmäisellä kierroksella.
Joukkue > Koripallo

Valko-Venäjän joukkue osallistui naisten koripalloturnaukseen. Se voitti alkulohkossaan vain isäntämaa Brasilian ja hävisi muut neljä otteluaan eikä päässyt näin pudotuspeleihin.
Joukkue > Melonta

Melonnassa Valko-Venäjällä oli neljän naisen edustus. Valko-Venäjän joukkue, johon kuuluivat Maryna Litvintšuk, Volha H’udznka, Nadzeja Ljapeška ja Marharyta Mah’neva olivat kolmansia kajakkinelikon 500 metrin kilpailussa. Ljapeška ja Litvintšuk olivat kuudensia kajakkikaksikkokilpailussa ja Litvintšuk neljäs kajakkiyksikön 500 metrin kilpailussa.
Joukkue > Miekkailu

Valko-Venäjän ainoa miekkailija oli Aljaksandar Buikevitš, joka osallistui miesten salpamiekkailuun. Hän oli kilpailun 12. voitettuaan ensimmäisen kierroksen ottelunsa, mutta hävisi seuraavalla kierroksella.
Joukkue > Nykyaikainen viisiottelu

Nykyaikaiseen viisiotteluun osallistui yksi valkovenäläisurheilija, kun Anastasiya Samusevich-Prokopenko oli naisten kilpailun 21.
Joukkue > Nyrkkeily

Nyrkkeilyyn osallistui kolme valkovenäläistä miesurheilijaa, mutta kukaan heistä ei päässyt puolivälieriin.
Joukkue > Painonnosto

Valko-Venäjä saavutti kaksi hopeaa painonnostossa, kun Vadzim Straltsou oli toinen miesten 94 kg sarjassa ja Darya Naumava vastaavasti samalla sijalla naisten 75 kg sarjassa. Yhteensä painonnostajia Valko-Venäjältä osallistui kahdeksan.
Joukkue > Paini

Valko-Venäjällä oli kahdeksan painijan edustus Rion olympialaisissa. He saavuttivat yhteensä kolme mitalia: Maryja Mamašuk oli toinen naisten 63 kg sarjassa, Javid Hamzatau kolmas miesten 85 kg kreikkalais-roomalaisessa painissa ja Ibrahim Saidau samoin kolmas miesten vapaapainissa 125 kg sarjassa.
Joukkue > Purjehdus

Purjehduksessa Valko-Venäjällä oli kahden hengen edustus, mutta kumpikaan ei sijoittunut 10 parhaan joukkoon.
Joukkue > Pyöräily

Pyöräilyssä Valko-Venäjällä oli neljän hengen edustus. Ainoan sijoituksen kymmenen parhaan joukkoon teki Tatstsjana Šarakova, joka oli naisten omniumin yhdeksäs.
Joukkue > Pöytätennis

Pöytätennikseen osallistui kaksi naista ja yksi mies Valko-Venäjältä. Naiset eivät sijoittuneet 10 parhaan joukkoon, mutta miesten kaksinpelissä Uladzimir Samsonau oli neljäs.
Joukkue > Soutu

Soutuun osallistui kymmenen valkovenäläistä soutajaa viiteen eri lajiin. Parhaan sijoituksen sai Stanislau Štšarbatšznja, joka oli miesten yksikön viides. Naisten yksikössä Jekaterina Karsten oli kahdeksas ja naisten kaksikossa valkovenäläispari oli samoiten kahdeksas. Miesten perämiehettömässä nelosessa Valko-Venäjän joukkue oli yhdeksäs. Naisten pariairokaksikossa Valko-Venäjän pari oli 15.
Joukkue > Taitouinti

Taitouinnin parikilpailuun osallistunut valkovenäläispari oli 21.
Joukkue > Tennis

Tenniksessä Valko-Venäjältä oli edustus miesten nelinpeliin. Pari Maks Mirny–Aljaksandr Bury hävisi ensimmäisen kierroksen ottelunsa.
Joukkue > Uimahypyt

Valko-Venäjältä osallistui kaksi uimahyppääjää, jotka kumpikin kilpailivat miesten 10 metrin kerroshypyssä. Kumpikin urheilija jäi karsintakierrokselle.
Joukkue > Uinti

Uintiin osallistui kuusi uimaria, jotka osallistuiva kuuteen lajitapahtumaan. Ainoan mitalin saavutti Aljaksandra Herasimenja, joka oli naisten 50 metrin vapaauinnin kolmas.
Joukkue > Voimistelu

Telinevoimisteluun osallistui yksi naisvoimistelija ja yksi miesvoimistelija. Kumpikaan ei sijoittunut kokonaiskilpailussa tai yksittäisillä telineillä 10 parhaan joukkoon. Trampoliinivoimistelussa Uladzislau Hantšarou voitti Valko-Venäjän ainoan olympiakullan, kun hän oli ensimmäinen miesten kilpailussa. Naisten kilpailussa Tatjana Petrenja oli viides ja Hanna Hartšonak kahdeksas. Rytmisessä voimistelussa Valko-Venäjä oli joukkuekilpailun viides. Yksilökilpailussa Melitsina Stanjuta oli viides ja Katsjayna Halkina kuudes.
Joukkue > Yleisurheilu

Yleisurheiluun osallistui 35 valkovenäläistä urheilijaa. Ainoan mitalin saavutti Ivan Tsih’an, joka oli toinen miesten moukarissa. Muut urheilijat, jotka pääsivät kymmenen parhaan joukkoon olivat Maryna Arzamasava (naisten 800 m), Tatsjana Haladovitš (naisten keihäänheitto), Sjarhei Kalamoets (miesten moukarinheitto), Volha Mazuronak (naisten maraton), Aljona Dubitskaja (naisten kuulantyöntö) ja Hanna Malyštšyk (naisten moukarinheitto).
Wivi Lönnin koulu

Wivi Lönnin koulu on Tampereen Kaakinmaalla sijaitseva 1. elokuuta 2017 aloittanut yhtenäiskoulu joka koostuu Aleksanterin ja Pyynikin koulutaloista. Nimensä koulu on saanut siitä, että Wivi Lönn oli suunnittelemassa molempia koulurakennuksia.
Aja

Aja voi viitata muun muassa seuraaviin:
Aja, Steely Danin albumi
Aja!, Maija Vilkkumaan albumi
”Aja”, ajon salliva opaste Suomen rautateillä
Alexandre Aja, ranskalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Gonzalo Aja, espanjalainen maantiepyöräilijä
Aja Naomi King, yhdysvaltalainen näyttelijä
AJ Auxerre (lyh. AJA), ranskalainen jalkapalloseura
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aja”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aja Pulss

Aja Pulss oli 1984–1993 ilmestynyt virolainen aikakauslehti. Se oli Viron kommunistisen puolueen keskuskomitean julkaisema yhteiskunnallis-poliittinen julkaisu.
1696

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

29. tammikuuta – Pietari Suuri nousi Venäjän yksinvaltiaaksi.
7. elokuuta – Halla tuhosi sadon Suomessa. Tuhoa täydensivät myöhemmät hallayöt. Katovuosina 1695–1697 nälkään ja tauteihin kuoli noin 130 000 ihmistä eli kolmannes maan väestöstä.
Syntyneitä

10. helmikuuta – Johann Melchior Molter, saksalainen säveltäjä, kapellimestari ja viulisti (k. 1765)
5. maaliskuuta – Giovanni Battista Tiepolo, italialainen taidemaalari (k. 1770)
11. kesäkuuta – James Keith, skotlantilaissyntyinen sotamarsalkka (k. 1758)
16. heinäkuuta – Carl Lilliestierna, ruotsalainen tuomari, valtiopäivämies, hovioikeuden sihteeri ja asessori (k. 1742)
2. elokuuta – Mahmud I, Osmanien valtakunnan sulttaani (k. 1754)
9. elokuuta – Josef Wenzel I, Liechtensteinin ruhtinas 1712–1718 ja 1748–1772 (k. 1772)
17. elokuuta – Jacob af Forselles, suomalainen kauppias ja teollisuusyrittäjä (k. 1768)
27. syyskuuta – Alphonsus Liguori, italialainen teologi, katolinen kirkonopettaja, sääntökunnan perustaja ja taiteilija (k. 1787)
17. lokakuuta – August III, Saksin vaaliruhtinas (k. 1763)
28. lokakuuta – Morits Saksilainen, saksalaissyntyinen Ranskan marsalkka (k. 1750)
21. joulukuuta – Anders Johan Nordenskiöld, suomalainen upseeri ja maaherra (k. 1763)
22. joulukuuta – James Oglethorpe, brittiläinen upseeri ja poliitikko, Yhdysvaltojen Georgian osavaltion perustaja (k. 1785)
Ibrahim Petrovitš Gannibal, afrikkalaissyntyinen Venäjän armeijan sotilasasiantuntija ja Tallinnan kuvernööri (k. 1781)
Pehr Junnelius, suomalainen laivanvarustaja ja kauppias (k. 1753)
Karl Björnberg, ruotsalainen kenraaliluutnantti ja Viaporin komendantti (k. 1775)
Lordi Kames, skotlantilainen filosofi (k. 1782)
Henrik Jakob Wrede, suomalainen maaherra ja poliitikko (k. 1758)
Kuolleita

8. helmikuuta – Iivana V, Venäjän tsaari (s. 1666)
9. maaliskuuta – Jean de la Vallée, ranskalaissyntyinen arkkitehti (s. 1620)
17. huhtikuuta – Marie de Rabutin-Chantal, ranskalainen markiisitar (s. 1626)
10. toukokuuta – Jean de La Bruyère, ranskalainen kirjailija (s. 1645)
16. toukokuuta – Maria Anna, Espanjan kuningatar ja sijaishallitsija, kuningas Filip IV:n puoliso (s. 1634/1635)
17. kesäkuuta – Juhana III Sobieski, Puolan kuningas ja Liettuan suuriruhtinas (s. 1629)
12. joulukuuta – Johan Caspar de Cicignon, norjalainen upseeri (s. noin 1625)
Petrus Bång, Viipurin piispa (s. 1633)
Carl Carlsson Rennerfelt, suomalainen everstiluutnantti (s. 1620)
1697

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

7. toukokuuta – Tre Kronor -linna Tukholmassa tuhoutui tulipalossa, minkä jälkeen paikalle alettiin rakentaa nykyistä Tukholman kuninkaanlinnaa.
Kaarle XII Ruotsin kuninkaaksi Kaarle XI:n jälkeen.
Qing-dynastia valtasi Mongolian länsiosat
Suomessa koettiin ankara nälkävuosi, jonka aikana arviolta 25–30 prosenttia väestöstä kuoli.
Espanjalaiset valloittajat kukistivat viimeisen mayakaupungin, Tayasalin.