stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
WWE Women’s Tag Team Championship
Mestaruusvyön historia

| # | Mestari | Kerta | Päivämäärä | Pitänyt  (päivinä) | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | The Boss 'n' Hug Connection (Bayley ja Sasha Banks) | 1 | 17. helmikuuta 2019 | 49 | Elimination Chamber |
| 2 | The IIconics (Billie Kay ja Peyton Royce) | 1 | 7. huhtikuuta 2019 | 120 | Wrestlemania 35 |
| 3 | Alexa Bliss ja  Nikki Cross | 1 | 5. elokuuta 2019 | 62 | Raw |
| 4 | The Kabuki Warriors (Asuka ja Kairi Sane) | 1 | 6. lokakuuta 2019 | 172 | Hell in a Cell |
| 5 | Alexa Bliss ja Nikki Cross | 2 | 26. maaliskuuta 2020 | 61 | Wrestlemania 36 |
| 6 | Bayley ja Sasha Banks | 2 | 26. toukokuuta 2020 | 96 | SmackDown |
| 7 | Nia Jax ja Shayna Baszler | 1 | 30. elokuuta 2020 | 112 | Payback |
| 8 | Asuka (2) ja Charlotte Flair | 1 | 20. joulukuuta 2020 | 42 | TLC: Tables, Ladders & Chairs |
| 9 | Nia Jax ja Shayna Baszler | 2 | 31. tammikuuta 2021 | 103 | Royal Rumble |
| 10 | Natalya ja Tamina | 1 | 14. toukokuuta 2021 | 129 | SmackDown |
| 11 | Nikki A.S.H (3) ja Rhea Ripley | 1 | 20. syyskuuta 2021 | 63 | Raw |
| 12 | Carmella ja Queen Zelina | 1 | 22. marraskuuta 2021 | 132 | Raw |
| 13 | Sasha Banks (3) ja Naomi | 1 | 3. huhtikuuta 2022 | 47 | Wrestlemania 38 |
| - | Vapaana | — | 20. toukokuuta 2022 |  | Banks ja Naomi luopuivat mestaruudesta protestiksi  |
| 13 | Aliyah ja Raquel Rodriguez | 1 | 29. elokuuta 2022 | 14 | Raw |
| 14 | Damage CTRL (Dakota Kai ja Iyo Sky) | 1 | 12. syyskuuta 2022 | 49 | Raw |
| 15 | Alexa Bliss (3) ja Asuka (3) | 1 | 31. lokakuuta 2022 | 5 | Raw |
| 16 | Damage CTRL (Dakota Kai ja Iyo Sky) | 2 | 5. marraskuuta 2022 | 114 | Crown Jewel |
| 17 | Becky Lynch ja Lita | 1 | 27. helmikuuta 2023 | 42 | Raw |
| 18 | Liv Morgan ja Raquel Rodriguez(2) | 1 | 10. huhtikuuta 2023 | 39 | Raw |
| — | Vapautettu | — | 19. toukokuuta 2023 | — | Vapautettu Liv Morganin loukkaantumisen vuoksi. |
| 19 | Ronda Rousey ja Shayna Baszler(3) | 1 | 29. toukokuuta 2023 | 33 | Raw |
| 20 | Liv Morgan (2) ja Raquel Rodriguez(3) | 2 | 1. heinäkuuta 2023 | 16 | Money in the Bank |
| 18 | Chelsea Green ja Sonya Deville/Piper Niven | 1 | 17. heinäkuuta 2023 | 154 | Raw  |
| 19 | Katana Chance ja Kayden Carter | 1 | 18. joulukuuta 2023 | 39 | Raw  |
| 20 | The Kabuki Warriors (Asuka (4) ja Kairi Sane (2)) | 2 | 26. tammikuuta 2024 | 99 | Smackdown |
| 21 | Jade Cargill ja Bianca Belair | 1 | 4. toukokuuta 2024 | 42 | Backlash France  |
| 22 | The Unholy Unionin (Alba Fyre ja Isla Dawn) | 1 | 15. kesäkuuta 2024 | 77 | Clash at the Castle: Scotland |
| 23 | Jade Cargill ja Bianca Belair/ Naomi | 2 | 31. elokuuta 2024 | 177 | Bash in Berlin  |
| 20 | Liv Morgan (3) ja Raquel Rodriguez(4) | 3 | 24. helmikuuta 2025 | 10 + | Raw |
Lista yhteenlasketuista mestaruuskausista

Henkilökohtaisesti kolmasti joukkuemestaruutta hallinneet Nikki A.S.H., Sasha Banks, Alexa Bliss, Shayna Baszler ja Raquel Rodriguez
Lista yhteenlasketuista mestaruuskausista > Tiiminä

| # | Mestari | Kerrat | Hallitut päivät |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | The Kabuki Warriors (Asuka ja Kairi Sane) | 2 | 270 |
| 2. | Nia Jax ja Shayna Baszler | 2 | 215 |
| 3. | Jade Cargill ja Bianca Belair/Naomi | 2 | 220 |
| 4. | Damage CTRL (Dakota Kai ja Iyo Sky) | 2 | 163 |
| 5. | The Boss n' Hug Connection/Bayley ja Sasha Banks | 2 | 145 |
| 6. | Carmella ja Queen Zelina | 1 | 132 |
| 7. | Natalya ja Tamina | 1 | 129 |
| 8. | Chelsea Green ja Piper Niven | 1 | 126 |
| 9. | Alexa Bliss ja Nikki Cross | 2 | 123 |
| 10. | The IIconics (Billie Kay ja Peyton Royce) | 1 | 120 |
| 11. | The Unholy Unionin (Alba Fyre ja Isla Dawn) | 1 | 77 |
| 12. | Raquel Rodriguez ja Liv Morgan | 3 | 68 + |
| 13. | Nikki A.S.H. ja Rhea Ripley | 1 | 63 |
| 14. | Sasha Banks ja Naomi | 1 | 47 |
| 15. | Asuka ja Charlotte Flair | 1 | 42 |
| 15. | Becky Lynch ja Lita | 1 | 42 |
| 17. | Kayden Carter ja Katana Chance | 1 | 39 |
| 18. | Ronda Rousey ja Shayna Baszler | 1 | 33 |
| 19. | Chelsea Green ja Sonya Deville | 1 | 28 |
| 20. | Aliyah ja Raquel Rodriguez | 1 | 14 |
| 21. | Alexa Bliss ja Asuka | 1 | 5 |
Lista yhteenlasketuista mestaruuskausista > Painijana

| # | Mestari | Kerrat | Hallitut päivät |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Asuka | 4 | 317 |
| 2. | Kairi Sane | 2 | 270 |
| 3. | Shayna Baszler | 3 | 248 |
| 4. | Bianca Belair | 2 | 219 |
| 5. | Nia Jax | 2 | 215 |
| 6. | Sasha Banks | 3 | 192 |
| 7. | Nikki A.S.H./Nikki Cross | 3 | 186 |
| 8. | Dakota Kai | 2 | 163 |
| 8. | Iyo Sky | 2 | 163 |
| 10. | Chelsea Green | 1 | 154 |
| 11. | Jade Cargill | 2 | 146 |
| 12. | Bayley | 2 | 145 |
| 13. | Carmella | 1 | 132 |
| 13. | Queen Zelina | 1 | 132 |
| 15. | Natalya | 1 | 129 |
| 15. | Tamina | 1 | 129 |
| 17. | Alexa Bliss | 3 | 128 |
| 18. | Piper Niven | 1 | 126 |
| 19. | Billie Kay | 1 | 120 |
| 19. | Peyton Royce | 1 | 120 |
| 19. | Naomi | 2 | 120 |
| 22. | Raquel Rodriguez | 4 | 82 + |
| 23. | Alba Fyre | 1 | 77 |
| 23. | Isla Dawn | 1 | 77 |
| 25. | Liv Morgan | 3 | 68 + |
| 26. | Rhea Ripley | 1 | 63 |
| 27. | Charlotte Flair | 1 | 42 |
| 27. | Becky Lynch | 1 | 42 |
| 27. | Lita | 1 | 42 |
| 30. | Kayden Carter | 1 | 39 |
| 30. | Katana Chance | 1 | 39 |
| 32. | Ronda Rousey | 1 | 33 |
| 33. | Sonya Deville | 1 | 28 |
| 34. | Aliyah | 1 | 14 |
Viittaukset

↑  Sasha Banks ja Naomi luovuttavat mestaruuden pois
↑  29.5 2023 Rawin tulokset Rousey ja Baszler voittavat mestaruuden
↑  2023 Money in the Bank-tapahtuman tulokset
↑  Raw 17.7.2023 tulokset
↑  Piper Niven korvasi Sonya Devillen RAW 14.8.2023Viitattu 22.8.2023
↑  Raw 18.12.2023 tulokset Viitattu 19.12.2023
↑  Kabuki Warriors Win WWE Women's Tag Team Championships On 1/26 WWE SmackDownViitattu 27.1.2024 (englanniksi)
↑  WWE Women’s Tag Team Champions The Kabuki Warriors vs. Bianca Belair and Jade CargillViitattu 5.5.2024
↑  The Unholy Union (Alba Fyre And Isla Dawn) Capture WWE Women's Tag Titles At WWE Clash At The CastleViitattu 17.6.2024 (englanniksi)
↑  WWE Bash In Berlin 2024 Results: Bianca Belair And Jade Cargill Recapture Tag TitlesForbes Viitattu 1.9.2024
↑   Ross W Berman IV: Judgment Day Members Celebrate Liv Morgan & Raquel Rodriguez's WWE Tag Title Win Wrestling Inc. Viitattu 25.2.2025.
Pisimpään yhtäjaksoisesti (sekä pisimpään henkilökohtaisesti) joukkuemestaruutta hallinnut The Kabuki Warriors
Tjomkino

| Tjomkino Тёмкино |
| --- | --- |
 Smolenskin alueen sijainti Venäjällä, alla kylän sijainti alueella
 Tjomkino
 Koordinaatit: 55.0817°N, 35.0093°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Smolenskin alue
Piiri:  Tjomkinon piiri
Perustettu:  1874
Väkiluku (2010)  ():  1 301
Postinumero:  215350
Suuntanumero(t):  +7 48136
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tjomkino (ven. Тёмкино) on kylä ja pienen Tjomkinon piirin keskus Smolenskin alueen itäosissa Venäjällä. Se sijaitsee maanteitse 54 kilometriä Vjazmasta itään. Kylässä on Vjazmasta Kalugaan johtavan sivuradan rautatieasema.
Vuonna 2010 Tjomkinon kylän maalaiskunnassa asui 1 301 ja koko piirissä 3 374 henkeä.
Aiheesta muualla

Piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (admin-smolensk.ru)
AIDA

AIDA eli Asteroid Impact & Deflection Assessment on ESAn ja NASAn yhteinen avaruushanke. Hanke koostuu kahdesta laukaisusta asteroidi Didymokselle, jolla on myös kuu.
Didymokselle laukaistaisiin eri laukaisuilla törmääjä DART ja törmäystä havainnoiva luotain AIM (Asteroid Impact Mission). DART törmäisi Didymoksen kuuhun, ja AIM muiden havaintojen ohessa keräisi tiedot törmäyksen vaikutuksista pikkuplaneettaan ja sen kuuhun. Tarkoitus on muiden muassa selvittää kappaleiden tarkemmat massat ja geologia sekä pinnan ominaisuudet. Törmäytyksellä tutkittaisiin myös NEO-torjuntaa.
Maaliskuussa 2015 suunnitelmana oli laukaista AIM-osuus lokakuussa 2020 ja sitä seuraava DART heinäkuussa 2021. AIM kiertäisi kohdetta, kun taas DART törmäisi siihen lokakuussa 2022 kohteen ollessa lähimpänä Maata.
DART törmäsi Dimorphokseen 26. syyskuuta 2022.
Törmäys

Törmäys lyhensi Dimorphoksen kiertoaikaa Didymoksen ympäri noin 32±2 minuuttia.
Mahdollinen suomalainen interplanetaarinen satelliitti

Alustavassa suunnitelmassa AIDAan kuuluu kaksi CubeSat-luokan satelliittia, jotka toimivat kohteessa itsenäisesti. Viidestä ehdokkaasta yksi on suomalainen spektrikamera-satelliitti.
Vjazma

| Vjazma Вязьма |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Smolenskin alueen sijainti Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Vjazma
 Koordinaatit: 55°11′51.5″N, 34°19′1.1″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Smolensk
Piiri:  Vjazman piiri
Väkiluku (2010):  57 103
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  215110, 215111, 215113, 215116, 215118, 215119
Suuntanumero(t):  +7 48131
 
 www.vyazma.ru/ www.mgorv.ru 
 Vjazman piirin ja kaupungin kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vjazma (ven. Вя́зьма) on kaupunki Venäjällä Smolenskin alueella Vjazmajoen varrella. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 57 103 henkeä.
Vjazman Johannes Kastajan luostarin kirkko
Vjazma mainitaan ensimmäistä kertaa kroniikossa 1239, vaikka sen oletetaan olleen asuttuna vieläkin kauemmin. Kaupunki on historian aikana toiminut tärkeänä puolustuksena Moskovan edustalla. Napoleonin hyökätessä Venäjälle vuonna  1812 kaupungissa käytiin suuri taistelu venäläisten ja perääntyvien ranskalaisten joukkojen välillä. Toisen maailmansodan aikana kaupunki toimi puna-armeijan ja Wehrmachtin sotatantereena Moskovan taistelussa.lähde?
Vjazman rautatieasema on Smolenskin alueen tärkeimpiä risteysasemia.
Moskovasta Smolenskiin ja edelleen Minskiin jatkava valtatie M1 ohittaa kaupungin aivan sen pohjoispuolelta; tämä moottoritie on nopein yhteys kaupungista pääkaupunkiin tai Smolenskiin. Kaupunki on tärkeä rautateiden risteysasema, josta on junayhteydet muun muassa Moskovan Valko-Venäjän asemalle, Pietariin, Kalugaan ja Brjanskiin. Satelliittikuvissa kaupungin kaakkoispuolella näkyy myös sotilaslentokenttä.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vjazma Wikimedia Commonsissa
My Vyazma -sivusto
Olavi Salonen

Olavi Oskar Salonen (28. elokuuta 1914 Helsinki – 27. tammikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen talousmies ja kahdesti valtioneuvoston jäsen. Hän toimi myös aktiivisti valtakunnallisessa politiikassa.
Tausta

Olavi Salosen oli lähtöisin hyvin vaatimattomista oloista ja hänen vanhempansa olivat porari Oskar Salonen ja Hilma Pekkala. Vuodesta 1939 lähtien hän oli avioliitossa Paula Orvokki Oterman kanssa ja heillä oli kolme lasta.
Koulunsa käytyään Salonen jatkoi opiskelua Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa ja valmistui sieltä yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi vuonna 1938 ja maisterin arvon hän sai vuonna 1956.
Siviiliura

Salonen palveli koko varsinaisen työhistoriansa saman työnantajan palveluksessa. Hän tuli Osuustukkukaupan palvelukseen vuonna 1934 ja jäi vuonna 1971 nimekseen muuttaneesta Keskusosuusliike OTK:sta eläkkeelle vuonna 1978.
Urallaan OTK:ssa hän kohosi melko nopeasti sillä hän jäi eläkkeelle konsernin varapääjohtajan tehtävästä, jossa hän oli vuodet 1968–1978, hän oli myös johtokunnan jäsen vuosina 1962–1978.
OTK:n tehtävän johdosta hän joutui toimimaan useiden yritysten hallituksissa, tällaisia olivat mm. Kontio & Kontio Oy:n johtokunnan puheenjohtajuus 1959–1978, Kustannus Oy Kansanvallan johtokunnan puheenjohtajuus 1965–1968.
Poliittinen ura

Olavia Salonen toimi pitkään SDP:n asiantuntijana eri tehtävissä, mutta hänen toimintansa puolueen parissa kohosi korkeimmilleen kaksinkertaisena ministerinä. Rafael Paasion hallituksessa hän toimi Kauppa- ja teollisuusministerinä sekä pohjoismaisena yhteistyöministerinä ajalla 27. toukokuuta 1966 ja 22. maaliskuuta 1968. Ahti Karjalaisen toisessa hallituksessa hän toimi myös kauppa- ja teollisuusministerinä ajalla 26. maaliskuuta – 29. lokakuuta 1971.
Puolueen mandaateilla on toimi esimerkiksi Suomen Pankin pankkivaltuusmiehenä, joka tehtävä on yleensä varattu vain istuville kansanedustajille, vuosina 1966–1971. Lisäksi ministeriyden myötä tuli runsaasti eri yritysten johtokunta ja hallituksia, joiden jäsen tai puheenjohtaja hän oli.
Benedicta Idefelt

| Benedicta Idefelt |
| --- | --- |
 Sisar Benedicta passikuvassa vuonna 1948.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Anita Maria Idefelt
Syntynyt: 8. huhtikuuta 1920 Viipuri
Kuollut: 30. lokakuuta 2014 (94 vuotta) Helsinki
Ammatti:  opettaja, toimittaja, kirjailija
Vanhemmat:  isä Runar Idefelt
Uskonnollinen kanta:  roomalaiskatolisuus
Kirjailija
Esikoisteos:  Viipurista Vatikaaniin (1983)
 Nimikirjoitus
Muuta tietoa
 Roomalaiskatolinen nunna, työskenteli Brasiliassa ja Vatikaanissa. 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Benedicta Idefelt (vuoteen 1939 Anita Maria Idefelt; 8. huhtikuuta 1920 Viipuri – 30. lokakuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen nunna, opettaja, kirjailija ja toimittaja, joka työskenteli opettajana Brasiliassa sekä toimittajana Vatikaanin radiossa. Hänen isänsä oli näyttelijä Runar Idefelt.
Benedicta Idefelt syntyi luterilaiseen perheeseen, mutta hän kiinnostui roomalaiskatolisuudesta jo 13-vuotiaana ja kääntyi katoliseen uskoon 16-vuotiaana. Hän lähti Helsinkiin luostarikouluun ja jatkoi opintojaan Königsbergissä katariinasisarten naisopistossa; ensimmäisen nunnalupauksensa hän antoi 21-vuotiaana. Toisen maailmansodan aikana hän työskenteli itäpreussilaisessa luostarisairaalassa. Sisaret joutuivat pakenemaan neuvostojoukkoja Berliiniin tammikuussa 1945, ja sisar Benedicta siirtyi edelleen Reininmaalle. Sodan jälkeen hän opiskeli kölniläisessä taidekoulussa vuoteen 1948 saakka.
Vuosina 1948–1970 sisar Benedicta opetti brasilialaisessa tyttökoulussa piirustusta ja englantia. Hän kiinnitti huomiota maassa vallitsevaan epäoikeudenmukaisuuteen, ja paavi Johannes XXIII:n kiertokirje sai hänet heräämään yhteiskunnallisesti vuonna 1961. Sisar Benedicta pyrki edistämään auttamista ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta Brasiliassa muun muassa kirjoittamalla kiirastorstain kärsimyskulkueen ”Cristo Total”, jossa oli mukana yli 600 esiintyjää. Brasilian sotilasjuntta suhtautui epäluuloisesti hänen yhteiskunnalliseen toimintaansa, ja hän joutui vuonna 1970 lopulta lähtemään maasta pidätysuhan takia.
Brasilian-vuosiensa jälkeen sisar Benedicta opetti Vatikaanissa joukkotiedotusta, ja vuodesta 1975 alkaen hän toimitti Vatikaanin radion suomenkielisiä lähetyksiä. Paavin tiedotusvälinekomitean neuvonantajana hän palveli vuodesta 1978 alkaen.
Joukkotiedotusuransa päätyttyä vuonna 1984 sisar Benedicta asui Roomassa sisarkuntansa luostarissa, ja viimeiset vuotensa hän vietti Helsingissä.
Teoksia

Viipurista Vatikaaniin: Suomalainen nunna maailmalla (1983)
Paavi Johannes Paavali II (1989)
Päiväkirjani lehdiltä (1991)
Mietteitä, muistoja, musiikkia (1994)
Valo jota seurasin (2003)
Kirjallisuutta

Laukama, Pentti: ”Idefelt, Benedicta (1920–2014)”, Suomen kansallisbiografia, osa 4, s. 251–252.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004.  ISBN 951-746-445-2  / Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Markkula, Raija: Benedicta Idefeltin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Sisar Benedictan haastattelu. Ylen Elävä arkisto.
Idefelt, Benedicta hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Glinka

| Glinka Гли́нка |
| --- | --- |
 vaakuna
 Smolenskin alueen sijainti Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Glinka
 Koordinaatit: 54.6463°N, 32.8734°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Smolenskin alue
Piiri:  Glinkan piiri
Väkiluku (2010)  ():  1 076
Postinumero:  216320
Suuntanumero(t):  +7 48165
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Glinka (ven. Гли́нка) on kylä ja pienen Glinkan piirin keskus Smolenskin alueen keskiosissa Venäjällä. Glionkan kylä sijaitsee linnuntietä noin 55 kilometriä Smolenskista itäkoilliseen; maanteitse etäisyys on kuitenkin 95 kilometriä. Kylä on Smolenskista kaakkoon johtavan sivuradan varrella, ja kylässä on rautatieasema (Glinka).
Kirkko Glinkassa (2002).
Vuonna 2010 kylässä asui 1 076 ja koko piirissä 2 685 henkeä.
Aiheesta muualla

Piirin sivusto (venäjäksi) (admin-smolensk.ru)
Vaxšin piiri

| Vaxšin piiri ноҳияи Вахш |
| --- | --- |
 Piiri Tadžikistanin kartalla.
Valtio:  Tadžikistan
Maakunta:  Xatlon
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Vaxš
Pinta-ala:  965,1 km²
Väkiluku (2020):  206 871
Vaxšin piiri (tadžikiksi ноҳияи Вахш, nohijai Vaxš) on hallintopiiri Xatlonin maakunnassa Tadžikistanissa. Sen keskus on Vaxšin taajama. Piirin pinta-ala on 965,1 neliökilometriä. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan siellä oli 206 871 asukasta.
Vaxšin piiri rajoittuu pohjoisessa Kūšonijonin piiriin sekä Boxtarin ja Levakandin kaupunkeihin, idässä Danğaran ja Farxorin piireihin sekä etelässä ja lounaassa Džaloliddini Balxīn piiriin. Se sijaitsee Vaxšjoen laaksossa. Idässä ovat Teraklīvuoret. Hyötykaivannaisiin kuuluvat rakennusaineet.
Seudun ilmasto on mantereinen ja subtrooppinen. Kesät ovat kuumia ja kuivia ja talvet leutoja ja vähälumisia. Tammikuun keskilämpötila on 0,9 ja heinäkuun 28,9 astetta. Vuotuinen sademäärä on 260–270 millimetriä.
Vuonna 1965 perustettuun piiriin kuuluvat Vaxšin ja Kirovin taajamat sekä viisi maalaiskuntaa: 20-solagii Istiqlolijati Todžikiston, Maš’al, Rūdakī, Todžikobod ja Vahdat. Kaupunkiväestön osuus on 11 prosenttia.
Piirin läpi kulkee Termizistä pohjoiseen johtava rautatie. Piirikeskuksesta on 15 kilometriä maakunnan pääkaupunkiin Boxtariin.
Seudun pääelinkeinot ovat maatalous ja teollisuus. Maatalous on erikoistunut puuvillan, viljan, vihannesten, hedelmien ja viinirypäleiden viljelyyn sekä karjanhoitoon ja silkkikuidun tuotantoon. Teollisuus jalostaa puuvillaa sekä tuottaa elintarvikkeita ja rakennustarvikkeita.
Historiallisiin kohteisiin kuuluvat Adžinateppan buddhalaisen luostarin rauniot.
Phoenixin katurata

| Phoenix Street Circuit |
| --- | --- |

Sijainti:   Phoenix, Arizona, Yhdysvallat
Ratatyyppi:  katurata
Radan pituus:  3,72 km
Mutkia:  15
Rataennätys:  1.21,434 ( Ayrton Senna, McLaren-Honda, 1991)
Phoenixin katurata oli Yhdysvaltain Grand Prix'n pitopaikka kausina 1989-1991. Se järjestettiin Phoenixin kaduilla, Arizonan osavaltiossa. Katurata oli tehty aivan kaupungin keskelle betonimuureilla, muttei koskaan saanut suurta suosiota, joten se lopetettiin.
Voittajat

| Kausi | Kuljettaja | Valmistaja | Raportti |
| --- | --- | --- | --- |
| 1989 |  Alain Prost | McLaren-Honda | Raportti |
| 1990 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | Raportti |
| 1991 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | Raportti |
Enkeli taivaan

| Enkeli taivaan |
| --- | --- |
säveltäjä:  Tuntematon Saksassa 1539
sanoittaja:  Martti Luther
suomentaja:  Hemminki Maskulainen 1605, uud. Elias Lönnrot 1867, Julius Krohn 1880
virsikirjan numero:  21
virsikirjaan:  1605
Enkeli taivaan (saks. Vom Himmel hoch) on Martti Lutherin vuonna 1535 kirjoittama jouluvirsi. Se on nykyisessä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa numero 21. Virren sanat perustuvat Luukkaan evankeliumin 2. luvun jakeisiin 8–16, joissa kerrotaan, kuinka enkeli ilmestyi paimenille ilmoittaen Kristuksen syntyneen.
Enkelin ilmestyminen paimenille. Flaamilainen miniatyyrimaalaus 1480-luvulta.
Teksti

Virren alkuperäisessä saksankielisessä tekstissä on 15 säkeistöä. Luther tarkoitti sen alun perin lasten seimikuvaelmaksi. Kuvaelmassa ensimmäiset viisi säkeistöä lauloi enkeli, ja seitsemännestä säkeistöstä lähtien lapset asettuivat yksitellen seimen ääreen. Kuudennen sekä viimeisen säkeistön lapset lauloivat yhteisesti.
Suomalaisessa virsikirjassa virsi on ollut vuoden 1605 virsikirjasta lähtien, alkujaan Hemminki Maskulaisen suomentamana. Hänen suomennoksessaan oli 12 säkeistöä. Myöhemmin virren on uudestaan suomentanut muun muassa Elias Lönnrot, mutta hänen käännöksensä ei tullut käyttöön. Nykyisen suomennoksen laati vuoden 1886 virsikirjauudistusta varten Julius Krohn. Tällöin virsi sai numeron 21, ja sama numero sillä on ollut molemmissa myöhemmin vahvistetuissa, vuosien 1938 ja 1986 virsikirjoissa. Nykyisessä suomennoksessa on 10 säkeistöä.
Suomessa ”Enkeli taivaan” on mahdollisesti kaikista virsistä tunnetuin. Se lauletaan Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa lähes poikkeuksetta sekä jouluaaton että joulupäivän jumalanpalveluksissa, tosin yleensä vain kaksi ensimmäistä säkeistöä sekä viimeinen, kymmenes säkeistö, joka lauletaan aina seisten. Perinteisesti virttä on laulettu koulujen joulujuhlissa, mutta tästä on monissa kouluissa luovuttu.
Lutherin jouluvirsi on myös Helsingin katolisen hiippakunnan laulukirjassa Cantemus, numerolla 64. Hengellinen laulukirja -kokoelmassa on virrestä 7-säkeistöinen sanamuoto numerolla 29 ja Seurakunta laulaa -kirjassa virsi on viisisäkeistöisenä numerolla 129.
Virrestä on Ruotsin kirkon virsikirjassa eri käännös kuin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa. Virren kaikki 15 säkeistöä on käännetty suomeksi. Virsi alkaa sanoilla ”Tuon teille ilosanoman” (virsi 125). Käännöksen on ruotsinkielisen tekstin pohjalta tehnyt Niilo Rauhala.
Ruotsin kirkon virsikirjassa on myös Lutherin virren pohjalta tehty toinen jouluvirsi, numerolla 126 ”On lapsi tänään syntynyt”.  Virsi on kaksisäkeistöinen, kahdeksanrivinen, jossa 1. säkeistön alku pohjautuu virren 125 2. säkeistön (On lapsi tänään syntynyt) ja 2. säkeistön alku 10. säkeistön tekstiin (Vaan vaikka koko maailma). Kummankin säkeistön loppupuoli pohjautuu Lutherin virren 11. säkeistöön (Näin lepäät, lapsi, seimessä) ja sen sävelmänä on saksalainen kansansävelmä. Virren ruotsinkielinen teksti on julkaistu ensimmäistä kertaa vuoden 1819 virsikirjassa (”Ett barn är fött på denna dag”).
Sävelmä

Epävarman perimätiedon mukaan myös virren sävelmä olisi Lutherin säveltämä. On kuitenkin mahdollista, että se on mukaelma Saksassa jo 1400-luvulla yleisesti tunnetusta kansanlaulusta. Virrestä tuttu sävelmä ilmestyi ensimmäisen kerran 1539. Sen on Saksan virsikirjojen merkinnän mukaan  Luther itse luonut, mikä onkin hyvin todennäköistä. Sanoituksen alku on ns. kontrafakti: kansanlaulun sanoja muutettiin hengellisiksi eli pardioitiin. Tällä tavoin syntyneeseen virteen voitiin käyttää kansanlaulun alkuperäistä sävelmää tai kirjoittaa suosittuun sävelmään uudet, hengelliset sanat. Lutherin jouluvirressä on käytetty molempia tapoja: siten Lutherin tekstin ensimmäinen säkeistö muistuttaa keskiaikaista tanssi- tai piirileikkilaulua: ”Ich komm aus fremden Landen her”.
Johann Sebastian Bach kirjoitti sävelmän pohjalta viisiosaisen teoksen Canonische Veränderungen: Vom Himmel hoch (BWV 769a; suomeksi ”Kanonisia variaatioita: Enkeli taivaan”). Bachin Jouluoratoriossa (BWV 248) sävelmä esiintyy koraaleissa Ach mein Herzliebes Jesulein; Schaut hin, dort liegt in finstern Stall ja Wir singen dir in deinem Heer.
”Enkeli taivaan” -virren viimeinen säe eroaa vain yhden sävelen verran ”Jumala ompi linnamme” -virren viimeisestä säkeestä.
Sävelmä > Sävelmä muiden virsien yhteydessä

Sävelmä on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa sävelmänä Marian ilmestyspäivän virrellä 50 ”Jumalaa kiittää sieluni”. Virren teksti on julkaistu vuonna 1605 ilmestyneessä ns. Hemminki Maskulaisen virsikirjassa.
Ruotsin kirkon virsikirjassa sävelmä on kolmen muunkin virren kuin Lutherin jouluvirren ”Tuon teille ilosanoman” sävelmänä. Sitä käytetään adventtivirren 106 ”Jerusalem, nyt iloitse” (J. O. Wallin 1813, suom. Pekka Kivekäs 1996, sekä jouluvirsien 117 ”Kun Jeesus nukkui seimessään” (Jeanna Oterdahl 1909, suom. Anna-Maija Raittila 1998) ja 120 ”Yön voittaa päivä riemuisa” (Samuel. J. Hedborn, J. O. Wallin 1813, suom. Pekka Kivekäs 1997) sävelmänä.
Kirjallisuutta

Huovinen, Eero: Enkeli taivaan: Rakas jouluvirsi.  Helsinki:  WSOY, 2012.  ISBN 978-951-0-39352-9
Lutherin jouluvirsi 1567 painetussa virsikirjassa.