stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Włodzimierz Spasowicz
Elämä ja ura

Spasowicz oli 1857–1861 rikosoikeuden professorina Pietarin yliopistossa mutta erosi vastalauseena opiskelijoiden mielenosoitusten tukahduttamiselle. Sen jälkeen hän oli vuoteen 1864 oikeustieteellisessä opistossa ja ryhtyi sitten yksityiseksi asianajajaksi. Hän oli edelleen yhteydessä radikaaleihin ryhmiin ja toimi niiden jäsenten asianajajana.
Spasowicz on julkaissut venäjäksi muun muassa aikanaan paljon käytetyn rikosoikeuden oppikirjan (1863), mutta varsinaisesti tunnetuksi hän tuli puolustusasianajajana oikeudessa. Hän toimi syytettyjen puolustajana useissa poliittisissa ja suurissa rikos- ja siviilijutuissa, joissa oli selviteltävä syvälle käyviä syitä tai psyykkisiä ongelmia ja keskeisiä oikeusperiaatteita.
Spasowicz edusti syntyperältään kahta kansallisuutta ja piti siksi elämäntehtävänään Puolan ja Venäjän suhteiden selvittämisen. Hän oli jo varhain yhteydessä venäläisen liberalismin johtomiehiin, varsinkin Konstantin Kaveliniin, ja tämän vaikutuksesta hän koetti saada puolalaiset ymmärtämään, että heidän olisi pyrittävä yhteisymmärryksessä venäläisten kanssa kulttuuriseen ja kielelliseen autonomiaan ja unohdettava ajatukset valtiollisesta itsenäisyydessä. Puolan historialliset ilmiöt hän esitti tästä näkökulmasta.
Spasowicz oli paitsi lakimies, puolustusasianajaja ja kirjoittaja, myös historian ja kirjallisuuden tutkija sekä kriitikko. Hänen historiallisista kirjoituksistaan mielenkiintoinen on esitys markiisi Aleksander Wielopolskista (venäjäksi 1882), ja kirjallisuuden tutkijana hän julkaisi venäjäksi muun muassa laajan ja ansiokkaan esityksen Puolan kirjallisuudesta Aleksandr Pypinin Slaavilaisten kansojen kirjallisuuden historiassa (1. p. 1865, 2. laaj. p. 1881).
Spasowicz oli Vestnik Evropyn (Вестник Европы) toimittaja ja perusti vuonna 1876 Varsovassa ilmestyneen puolankielisen aikakauskirjan Ateneumin. Hän perusti 1883 Pietarissa Erazm Piltzin kanssa puolalaisille suunnatun viikkolehden nimeltä Kraj, joka ilmestyi 1882–1909, vuodesta 1907 päivälehtenä. Kirjallisuuden tutkijana hän on käsitellyt lähinnä puolalaista mutta myös venäläistä ja länsieurooppalaista kirjallisuutta. Kriitikkona hän on kiinnostava siinä mielessä, että vaikka hänen esityksensä ja käsittelytapansa on kuivakkaa ja hän suhtautuu impulsiiviseen toimintaan kielteisesti, hän kuitenkin pyrkii pysyttelemään suurten intohimojen ja monimutkaisten, ongelmallisten psyykkisten ilmiöiden äärellä.
Spasowiczin yhdeksänosainen kootut venäjänkieliset teokset (9 os.) ilmestyi 1889–1898, puolankielisenä (8 os.) 1892–1903.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Włodzimierz Spasowicz Wikimedia Commonsissa
Vuohijärvi

| Vuohijärvi |
| --- | --- |
 Vuohijärven Kinansaari nähtynä Kauppilanrannasta.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaaksossa
Kunnat:  Kouvola (Valkeala ja Jaala), Mäntyharju
Koordinaatit:  61°11′07″N, 26°42′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskujoki:  Kymijoki (Siikakoski)
Järvinumero:  14.912.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  76,6 m  
Pituus:  20,969 km  
Leveys:  9,983 km  
Rantaviiva:  228,83 km  
Pinta-ala:  86,24298 km²  
Tilavuus:  1,40383552 km³  
Keskisyvyys:  16,28 m  
Suurin syvyys:  75,51 m  
Keskivirtaama:  70 m³/s (MQ) [lähde? ]
Saaria:  155 
:  Kinansaari, Hevossaari, Palosaari, Jaalan Kuisaari
 fiVuohijärvi 
Vuohijärvi on Kymijoen vesistön Mäntyharjun reittiin kuuluva järvi Kymenlaakson ja Etelä-Savon maakunnissa, Kouvolan kaupungin (entisten Jaalan ja Valkealan kuntien) ja Mäntyharjun kunnan alueella. Se on Suomen järvistä 52. suurin.
Maantietoa

Vuohijärvi on 21 kilometriä pitkä, 10 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 8 624 hehtaaria eli 86,2 neliökilometriä. Kouvolan kaupungin aluejaossa Vuohijärvi sijaitsee Valkealan ja Jaalan suuralueilla, Vekaranjärven ja Karijärven kaupunginosissa sekä Vuohijärven, Repoveden-Hillosensalmen, Voikosken ja Pohjois-Jaalan pienalueilla. Vuohijärven länsiranta kuuluu nykyisin Kouvolan Jaalan suuralueeseen (entiseen Jaalan kuntaan) ja siellä merkittävin asutus on Paljakan kylä järven luoteisimmassa lahdenpohjukassa. Pohjoisessa Mäntyharjun alueella vanhoja kyliä ovat Nurmaa (nykyisin Vuohijärvestä erilleen kuroutuneen Nurmaanjärven rannalla) ja Leppäniemi. Voikosken rannoilla, osittain Mäntyharjun, osittain Kouvolan Valkealan suuralueen (ent. Valkealan kunta) puolella on Voikosken pieni tehdaskylä. Kinansaari on vanha kylä. Järven eteläpäässä, Valkealassa on Vuohijärven pieni teollisuuskylä (2000-luvulle saakka tilastollinen taajama).
Siinä on 155 saarta, joiden pinta-ala on 1 235,5 hehtaaria eli noin noin 12,53 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Vuohijärven suurimmat saaret ovat Kouvolaan (entiseen Valkealaan) kuuluvat Kinansaari koillisessa Voikosken eteläpuolella ja (entiseen Jaalan kuulunut) Hevossaari järven luoteiskulmassa.
Järven tilavuudeksi on määritetty 1 403,84 miljoonaa kuutiometriä eli 1,40384 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 16,3 metriä. Sen syvänteessä, joka sijaitsee Lautaniemestä kaakkoon Selkäluodon itäpuolella, on 75,5 metriä syvää. Vuohijärvi on Kymenlaakson syvin järvi, ja koko Suomen järvien syvyystilastoissa sijoilla 8. (keskisyvyys) ja 7. (suurin syvyys).
Järven rantaviivan pituus on 228,8 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 83,1 kilometriä. Vuohijärven ympäriltä löytyvät palvelut ovat pääosin Vuohijärven kylässä, jossa toimivat asiamiesposti, baari, ja kauppa. Hillosensalmella toimivat vanhassa asemarakennuksessa kesäkahvila ja Orilammen lomakeskus. Vuohijärven rannoilla on runsaasti kesäasutusta.
Luontoarvoja

Vuohijärven vesi on erityisen puhdasta, kirkasta ja käytännössä juomakelpoista. Vuohijärvi on kirkasvetinen ja ekologiselta tilaltaan erinomainen.[lähde? ]
Historiaa

Vuohijärvellä on pitkät perinteet puunuitossa muun muassa Mäntyharjun reitillä. Vuosisadan alussa järvellä liikennöivät höyryalukset Tapio I ja Tapio II. Vuonna 1928 valmistui Vuohijärvelle höyryhinaaja s/s Vuohijärvi ja vuonna 1938 varppaaja s/s Voikoski, joka oli Vuohijärven viimeinen höyryalus toimien vuoteen 1966 asti. Lisäksi järvellä on liikennöinyt muun muassa Suomen nuorin tervahöyry Tapio vuosina 1945–1955.
Vuohijärven ympärillä on toiminut useampi saha muun muassa Siikakoskella (perustettu 1826) ja Voikoskella (perustettu 1775). Nykyisin Vuohijärvellä toimii Kalson vaneritehdas. Siikakoskessa (rakennettu alun perin 1917) ja Voikoskessa (rakennettu 1916) toimivat voimalaitokset. Voikoskella toimii samassa yhteydessä Woikoski Oy:n kaasutehdas.
Vuohijärven Mäntysaaressa sijaitsee vuonna 1834 perustettu saarihautausmaa. Hautausmaalla on 1911 rakennettu kellotorni, joka laajennettiin 1940 kappeliksi. Saarella on myös rautakautinen kalmisto sekä vuonna 2006 arkeologisissa kaivauksissa löydetyt kaksi kodanpohjaa. Saarelle pääsee vain veneellä tai talvisin jäätä pitkin.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 76,6 metriä mpy.
Mäntyharjun reitin yläosan vedet laskevat Vuohijärven koilliskulmaan Voikosken kautta. Idässä Vuohijärveen liittyy kapean Hillosensalmen välityksellä samassa tasossa oleva Repoveden, Tihvetjärven ja Luujärven muodostama vesistö. Luoteesta Vuohijärveen laskee Nurmaanjärvi. Vuohijärvi laskee lounaiskulmastaan Siikakosken, useiden pienten järvien, Verlankosken ja Lintukymin kautta Kymijoen Pyhäjärveen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuohijärvi Wikimedia Commonsissa
Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona.  (Tutkimusraportti 160)  Espoo:  Geologinen tutkimuskeskus, 2004.  ISBN 951-690-894-2.  ISSN 0781-4240.  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 29.10.2022).
(14.9)
Zedura

| Zedura> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kaksisiipiset Diptera
Alalahko::  Sääsket Nematocera
Osalahko::  Tipulomorpha
Heimo::  Talvisääsket Trichoceridae
Alaheimo::  Paracladurinae
Suku::  Zedura  Krzemińska, 2005
Katso myös
   Zedura Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Zedura on talvisääskien (Trichoceridae) heimoon kuuluva hyönteissuku, joka sisältää 17 lajia. Sitä pidettiin aiemmin osana sukua Paracladura. Yhdeksää lajia tavataan Uudesta-Seelannista, yhtä Australiasta, kahta Campbellsaarilta ja kuutta Etelä-Amerikasta.
Lajit

Suku sisältää 17 lajia:
Zedura antipoda
Zedura aperta
Zedura complicata
Zedura curtisi
Zedura harrisi
Zedura lobifera
Zedura macrotrichiata
Zedura maori
Zedura oparara
Zedura tautuku
Zedura uriarra
Zedura chilensis
Zedura edwardsi
Zedura patagonica
Zedura pirioni
Zedura scimitar
Zedura spicata
W Series Assenin Grand Prix 2019

|  W Series Assenin Grand Prix 2019 |
| --- | --- |
 5. osakilpailu 6 osakilpailusta kaudella 2019. 

Päivämäärä:  20. heinäkuuta 2019
Sijainti:  Assen, Alankomaat
Rata:  Moottorirata   4,555 km
Kilpailu
Pituus:  19 kierrosta
Sää:   Pilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Emma Kimiläinen
Aika:  1.34,758
Nopein kierros
Kuljettaja:   Emma Kimiläinen
Aika:  1.35,384
Palkintokoroke
Ensimmäinen:   Emma Kimiläinen
Toinen:   Alice Powell
Kolmas:   Jamie Chadwick
W Series Assenin Grand Prix 2019 oli W Series -kauden 2019 viides osakilpailu, joka ajettiin 20. heinäkuuta TT Circuit Assenin moottoriradalla Alankomaissa.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Aika | Ero | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 7 |  Emma Kimiläinen | 1.34,758 |  | 1 |
| 2 | 27 |  Alice Powell | 1.34,885 | +0,127 | 2 |
| 3 | 55 |  Jamie Chadwick | 1.34,931 | +0,173 | 3 |
| 4 | 95 |  Beitske Visser | 1.34,939 | +0,181 | 4 |
| 5 | 26 |  Sarah Moore | 1.35,100 | +0,342 | 10 |
| 6 | 20 |  Caitlin Wood | 1.35,111 | +0,353 | 5 |
| 7 | 31 |  Tasmin Pepper | 1.35,255 | +0,497 | 6 |
| 8 | 5 |  Fabienne Wohlwend | 1.35,271 | +0,513 | 7 |
| 9 | 19 |  Marta García | 1.35,308 | +0,550 | 8 |
| 10 | 3 |  Gosia Rdest | 1.35,329 | +0,571 | 9 |
| 11 | 21 |  Jessica Hawkins | 1.35,345 | +0,587 | 11 |
| 12 | 11 |  Vicky Piria | 1.35,660 | +0,902 | 12 |
| 13 | 85 |  Miki Koyama | 1.35,723 | +0,965 | 13 |
| 14 | 37 |  Sabré Cook | 1.35,884 | +1,126 | 14 |
| 15 | 2 |  Esmee Hawkey | 1.35,893 | +1,135 | 15 |
| 16 | 99 |  Naomi Schiff | 1.36,027 | +1,269 | 16 |
| 17 | 49 |  Megan Gilkes | 1.36,158 | +1,400 | 17 |
| 18 | 67 |  Shea Holbrook | 1.36,355 | +1,597 | 18 |
Lähde:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 7 |  Emma Kimiläinen | 19 | 32.20,386 | 1 | 25 |
| 2. | 27 |  Alice Powell | 19 | +5,767 | 2 | 18 |
| 3. | 55 |  Jamie Chadwick | 19 | +8,762 | 3 | 15 |
| 4. | 95 |  Beitske Visser | 19 | +9,363 | 4 | 12 |
| 5. | 20 |  Caitlin Wood | 19 | +18,579 | 5 | 10 |
| 6. | 3 |  Gosia Rdest | 19 | +20,077 | 9 | 8 |
| 7. | 21 |  Jessica Hawkins | 19 | +22,481 | 11 | 6 |
| 8. | 11 |  Vicky Piria | 19 | +25,105 | 12 | 4 |
| 9. | 19 |  Marta García | 19 | +25,636 | 8 | 2 |
| 10. | 26 |  Sarah Moore | 19 | +25,839 | 10 | 1 |
| 11. | 2 |  Esmee Hawkey | 19 | +33,919 | 15 |  |
| 12. | 99 |  Naomi Schiff | 19 | +41,869 | 16 |  |
| 13. | 37 |  Sabré Cook | 19 | +50,614 | 14 |  |
| 14. | 49 |  Megan Gilkes | 19 | +55,456 | 17 |  |
| 15. | 5 |  Fabienne Wohlwend | 19 | +1.04,644 | 7 |  |
| 16. | 67 |  Shea Holbrook | 18 | +1 kierros | 18 |  |
| Kesk. | 31 |  Tasmin Pepper | 1 | DNF | 6 |  |
| Kesk. | 85 |  Miki Koyama | 0 | DNF | 13 |  |
Lähde:
Tulokset > Ulkopuolinen kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 49 |  Megan Gilkes | 18 | 32.21,283 | 1 |
| 2. | 27 |  Alice Powell | 18 | +0,003 | 17 |
| 3. | 37 |  Sabré Cook | 18 | +0,347 | 8 |
| 4. | 7 |  Emma Kimiläinen | 18 | +0,537 | 15 |
| 5. | 21 |  Jessica Hawkins | 18 | +0,715 | 7 |
| 6. | 31 |  Tasmin Pepper | 18 | +1,817 | 12 |
| 7. | 99 |  Naomi Schiff | 18 | +1,966 | 5 |
| 8. | 55 |  Jamie Chadwick | 18 | +2,324 | 20 |
| 9. | 11 |  Vicky Piria | 18 | +2,704 | 11 |
| 10. | 26 |  Sarah Moore | 18 | +3,101 | 13 |
| 11. | 58 |  Sarah Bovy | 18 | +5,241 | 2 |
| 12. | 20 |  Caitlin Wood | 18 | +5,510 | 10 |
| 13. | 19 |  Marta García | 18 | +5,695 | 18 |
| 14. | 95 |  Beitske Visser | 18 | +6,085 | 19 |
| 15. | 85 |  Miki Koyama | 18 | +6,530 | 14 |
| 16. | 2 |  Esmee Hawkey | 18 | +6,879 | 6 |
| 17. | 77 |  Vivien Keszthelyi | 18 | +8,051 | 4 |
| 18. | 5 |  Fabienne Wohlwend | 18 | +8,168 | 16 |
| Kesk. | 3 |  Gosia Rdest | 11 | DNF | 9 |
| Kesk. | 67 |  Shea Holbrook | 8 | DNF | 3 |
Lähde:
Käännös suomeksi
Amsterdamin kuninkaallinen palatsi

| Amsterdamin kuninkaallinen palatsi Koninklijk Paleis Amsterdam |
| --- | --- |

Sijainti:  Amsterdam-Centrum, Amsterdam, Alankomaat
Koordinaatit:  52°22′23″N 4°53′29″E﻿ / ﻿52.3731°N 4.8914°E﻿ / 52.3731; 4.8914
Rakennustyyppi:  Kuninkaallinen palatsi (en), museo ja raatihuone
Käyttö:  Raatihuone ja palatsi
Rakennusmateriaali:  Marmori ja Bentheimin hiekkakivi (d)
Tyylisuunta:  Uusklassinen arkkitehtuuri
Suunnittelija:  Jacob van Campen (en) ja Daniël Stalpaert (en)
Valmistumisvuosi:  1665
Omistaja:  Alankomaiden kuningaskunta
Käyttäjä:  Louis Bonaparte, Stichting Koninklijk Paleis Amsterdam (d) ja Koninklijke Verzamelingen (d)
 fiAmsterdamin kuninkaallinen palatsi 
Amsterdamin kuninkaallinen palatsi on yksi kolmesta palatsista, jotka ovat monarkin käytössä. Palatsi rakennettiin kaupungintaloksi Hollannin suurvalta-ajan aikana 1600-luvulla. Palatsi sijaitsee Amsterdamin keskustassa Nieuwe Kerkin vieressä Dam-aukion länsilaidalla kansallismuistomerkkiä vastapäätä.
Palatsin keskushalli.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Royal Palace of Amsterdam
Android Things

| Android Things |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Google
Tuoteperhe:  Android
Toiminnallinen tila:  Aktiivinen
Lisenssi:  Apache-lisenssi
Aiheesta muualla
[developers.google.com/brillo/ Verkkosivusto]
Infobox OKNimi-testi OK: 
Android Things (koodinimi Brillo tai Project Brillo) oli Googlen kehittämä I/O 2015-konferenssissa julkaistu esineiden internetiä käyttäville laitteille suunnattu, vuonna 2021 lakkautettu käyttöjärjestelmä.
Yksin isäksi

| Yksin isäksi |
| --- | --- |

Tyyli:  dokumentti
Kestoaika:  14–28 minuuttia
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:   Yle Areena  Yle TV2 
Julkaistu:  13. toukokuuta 2024
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  5
Tuotanto
Tuottaja(t):  Liisa Lappalainen
Vastaava(t) tuottaja(t):   Ina Mikkola  Isa Mårtenson (Yle) 
Ohjaaja(t):  Mikko Patrikainen
Käsikirjoittaja(t):  Ina Mikkola
Leikkaaja(t):  Maija Karhula
Tuotantoyhtiö(t):  Revolutionista Productions
Yksin isäksi on Yle Areenassa julkaistu viisiosainen suomalainen dokumenttisarja, jossa seurataan transmies Nooan matkaa hedelmöityshoitojen avulla itselliseksi biologiseksi isäksi.
Jaksot

| Jakso | Nimi | Julkaisu Yle Areenassa | Ensiesitys Yle TV2:ssa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tästä ei tuu hevonvittuakaan | 13. toukokuuta 2024 | 15. toukokuuta 2024 |
| 2 | Voidaaks lupaa ettei erota? | 13. toukokuuta 2024 | 15. toukokuuta 2024 |
| 3 | Alle promillen mahdollisuus | 13. toukokuuta 2024 | 22. toukokuuta 2024 |
| 4 | Toivottavasti me selvitään hengissä | 13. toukokuuta 2024 | 29. toukokuuta 2024 |
| 5 | Suurin unelma toteutuu | 13. toukokuuta 2024 | 5. kesäkuuta 2024 |
Aiheesta muualla

Yksin isäksi Yle Areenassa
Isä, joka synnytti | Yle Uutiset 13.5.2024
Android App Bundle

Android App Bundle (AAB) on Android-käyttöjärjestelmän pakettitiedostomuoto, joka sisältää suoritettavan ohjelmiston ja sen käyttämät resurssit. Pakettimuodosta kerrottiin vuonna 2020 ja vuodesta 2021 eteenpäin Google vaatii uusien Google Play -sovelluksien käyttävän AAB-muotoa aiemman APK:n sijaan.
Uuden muodon etuihin kuuluu pienemmät ladattavat paketit siirtämällä vain laitteelle sopivat tiedostot "universaalin APK-muodon" sijaan. Android-laitteisiin kuuluu useita laitteisto- ja kieliyhdistelmiä, joita sovelluksien on tuettava ja josta aiheutuu tilan hukkaa. Android tukee yli 150 kieltä, neljää suoritinarkkitehtuuria ja useita näyttöresoluutioluokkia. APK-paketin on sisällytettävä tuki kaikille yhdistelmille, kun taas AAB on "pilkottu APK", jonka avulla voi modularisoida myös ohjelman ominaisuudet ja käyttäjä voi ladata vain halutut osat tarvittaessa.
AAB-pakettien käsittelyyn tarvittavat ohjelmat on julkaistu avoimena lähdekoodina. Pakettimuotoa on kritisoitu, että vaihtoehtoisten pakettivarastojen on rakennettava sama tuki kuin Googlella. Lisäksi muodon tuki asettaa lisää valtaa ja vastuuta pakettivarastolle.
Antoine Monot

Antoine Monot Jr. (s. 22. kesäkuuta 1975 Rheinbach, Saksa) on sveitsiläinen tuottelias näyttelijä-ohjaaja. Hänen isänsä on säveltäjä ja kapellimestari ja äitinsä näyttelijä. Monot eli nuoruutensa Saksan Hessenissä Fuldan lähellä. Hän opiskeli dramaturgiaa Zürichin taidekorkeakoulussa ja on sen jälkeen näytellyt aktiivisesti. Hänen tunnettu televisioroolinsa on asianajaja Benjamin Hornberg rikossarjassa Kahden keikka – vaaralliset yhdessä alkaen vuodesta 2014, jossa keikkaparina on yksityisetsivä Leo Oswald, jota esittää Wanja Mues.
Aiheesta muualla

IMDb Antoine Monot Jr.
Anklesvar

| Anklesvar |
| --- | --- |
 Anklesvar
 Koordinaatit: 21°36′N, 73°0′E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Gujarat
Piirikunta:  Bharuchin piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,59 km²
Väkiluku (2011):  89 457
 – Väestötiheys:  9 328 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Anklesvar (joskus kirjoitettu Ankalesvar) on kaupunki ja kunta Bharichin piirikunnassa Gujaratin osavaltiossa Intiassa. Kaupunki sijaitsee 14 kilometrin päässä Bharuchista. Vuonna 2011 Anklesvarin asukasluku oli noin 89 000. Anklesvar Industrial Association (AIA) on Gujarat Industrial Development Corporationin suurin organisaatio, johon on rekisteröity yli 2 000 teollisuudenalaa.[lähde? ]
When Incubus Attacks Volume 1

| When Incubus Attacks Volume 1 Incubus |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 1999–2000
 Julkaistu: 22. elokuuta 2000
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 27.19
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Incubusin muut julkaisut
| Make Yourself 1999 | When Incubus Attacks Volume 1 2000 | Morning View 2001 |
When Incubus Attacks Volume 1 on yhdysvaltalaisen rock-yhtyeen Incubusin EP, joka julkaistiin 22. elokuuta 2000. EP:n nimi on parodia FOXin televisio-ohjelmasta When Animals Attack!ista.
Kappaleet EP:lle äänitettiin vuosien 1999 ja 2000 albumin Make Yourself maailmankiertueella, lisäksi kappale ”Crowded Elevator” nauhoitettiin Make Yourselfin äänityksien aikaan. ”Crowded Elevator” oli ennemmin julkaistu albumin Make Yourself Japanin versiossa ja Euroopan ”Pardon Me” singlellä.
Yhdysvaltojen versio EP:stä oli rajoitettu 100 000 kopioon, mutta Kanadan versio on edelleen saatavilla.
Kappaleet

Pardon Me – 3.53 (akustinen)
Stellar – 3.15 (akustinen)
Make Yourself – 3.23 (akustinen)
Crowded Elevator – 4.46
Favorite Things – 3.56 (live)
Pardon Me – 8.23 (live)
Smoking the Herb Again – 4.47 (piilotettu kappale)
Kappaleiden alkuperä

1997 – S.C.I.E.N.C.E. (Kappale #5)
1999 – Make Yourself (Kappaleet #1, 2, 3 & 6)
2000 – Ennemmin julkaisematon (Kappale #4)
Listasijoitukset

Albumi
| Vuosi | Lista | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 2000 | Billboard 200 | 41 |

Incubus
| --- | --- |
Studioalbumit:   Fungus Amongus  S.C.I.E.N.C.E.  Make Yourself  Morning View  A Crow Left of the Murder...  Light Grenades  If Not Now, When?  8 
EP:t:   Enjoy Incubus  When Incubus Attacks Volume 1  Friends and Lovers 
Livealbumit:   Live at Lollapalooza 2003  Live in Japan 2004  Live in Sweden 2004  Live in Malaysia 2004 
DVD:t:   When Incubus Attacks Volume 2  Morning View Sessions  Alive at Red Rocks  Look Alive 
Singlet:   ”Pardon Me”  ”Stellar”  ”Drive”  ”Wish You Were Here”  ”Warning”  ”Nice to Know You”  ”Circles”  ”Are You In?”  ”Megalomaniac”  ”Talk Shows on Mute”  ”Make a Move”  ”Anna Molly”  ”Dig”  ”Oil and Water”
Antoine Laurent de Jussieu

| Antoine Laurent de Jussieu |
| --- | --- |
 Antoine Laurent de Jussieu
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. huhtikuuta 1748 Lyon, Ranskan kuningaskunta
Kuollut: 17. syyskuuta 1836 (88 vuotta) Venteuil, Marne, Ranskan kuningaskunta
Kansalaisuus:  Ranska
Arvonimi: professori
Koulutus ja ura
Oppilaat:  Auguste Plée ja Elisabeth Julienne Pommereul
Tutkimusalue:  kasvitiede
Tunnetut työt:  määritteli ensimmäisenä heimokäsitteen kasvitieteessä
Antoine Laurent de Jussieu (12. huhtikuuta 1748 Lyon – 17. syyskuuta 1836 Venteuil, Marne) oli ranskalainen lääkäri ja kasvitieteilijä. Hän toimi 1770-luvulta alkaen Jardin du Roin ja Muséum national d’Histoire naturellen kasvitieteen professorina. Antoine Laurent de Jussieu kehitti kasvien luokittelujärjestelmää ja määritteli ensimmäisenä heimokäsitteen kasvitieteessä. Jussieu myös laati tieteelliset kuvaukset aikakautenaan tunnetuille kasviheimoille. Hänen pääteoksensa olivat Genera plantarum secundum ordines naturales disposita (1789–1805) ja Principes de la méthode naturelle des végétaux (1824).
Jussieun nimeämien kasvien tieteellisen nimen perässä käytetään nimen jälkeen liitettävää auktorilyhennettä Juss. Hänen kuvaamistaan heimoista monet ovat nykyäänkin käytössä, ja Jussieu on kymmenien kukkakasviheimojen tieteellisten nimien auktori, esimerkiksi kaktus-, kanerva-, kello-, kohokki-, kurjenmiekka-, kurkku-, kuusama-, kämmekkä-, leinikki-, lemmikki-, lilja-, matara-, sara-, tatar-, tyräkki- ja vehkakasvien.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Antoine Laurent de Jussieu Wikimedia Commonsissa
Asakura-klaani

Asakura-klaanin tunnus.
Asakura-klaani (jap. 朝倉氏) oli japanilainen daimioiden klaani, jonka jäsenet periytyvät prinssi Kusakabesta, keisari Temmun pojasta.
1500-luvun lopulla Asakura klaani liittoutui Azai-klaanin kanssa nousevaa Oda Nobunagaa vastaan. Osapuolet kohtasivat vuonna 1570 Anegawan taistelussa, josta Nobunaga selvisi voittajana, ja Asakura sekä Azai joutuivat perääntymään. Kolme vuotta myöhemmin Asakura tuhoutui lopullisesti, kun sen tukikohtana toiminut Ichijōdanin linna kukistettiin.
Anita Loos

Anita Loos vuonna 1920.
Corinne Anita Loos (26. huhtikuuta 1888 Sissons, Kalifornia, USA – 18. elokuuta 1981 New York, USA) oli yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja, joka aloitti uransa mykkäelokuvien aikakaudella 1910-luvulla. Hän syntyi Kaliforniassa ja kuoli 93-vuotiaana New Yorkissa.
Loosin romaaneihin perustuvia elokuvia ovat Herrat pitävät vaaleaveriköistä (1953, romaani 1926) ja Herrat naivat tummaverisiä (1955, romaani 1929). Tuottelias kirjoittaja työskenteli uransa aikana myös näytelmäkirjailijana.
Aiheesta muualla

Anita Loos Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Eero Haapasalo : Anita Loos. Välähdyksiä hänen elämästään: 4-vuotias näyttelijätär, 13-vuotias kirjailijatar, 15-vuotias aviovaimo, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 07.04.1929, nro 14, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Asakura

Asakura voi tarkoittaa seuraavia:
Asakura-klaani, japanilainen Sengoku-kauden klaani
Asakura Yoshikage (1533–1573), klaanin daimio
Daisuke Asakura (s. 1967), japanilainen muusikko
George Asakura (s. 1974), japanilainen mangaka
Noriyuki Asakura, japanilainen säveltäjä
Tamotsu Asakura, japanilainen jalkapalloilija
Asakura (Ehime), kaupunki Japanissa
Asakura (Fukuoka), kaupunki Japanissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Asakura”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.