stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korkean lämpötilan korroosio
Korkean lämpötilan korroosio ydinvoimaloissa

Korkean lämpötilan korroosio muodostuu ongelmaksi ydinvoimaloissa silloin, jos voimalan jäähdytysjärjestelmät häiriintyvät. Jäähdytysaineen vuotoon liittyvissä häiriöissä rakenteiden lämpötilat kohoavat nopeasti ja korkean lämpötilan korroosio muodostuu vallitsevaksi korroosiomekanismiksi. Tämän seurauksena on riski myös radioaktiivisten aineiden vapautumiseen ja vahinkojen leviämiseen voimalan ulkopuolelle.
Fukushiman ydinvoimalaonnettomuuden jäljiltä on analysoitu kolme pääasiallista ydinvoimaloissa vaikuttavaa korkean lämpötilan korroosioreaktiota. Näistä järjestyksessä ensimmäisenä polttoainesauvojen pinnoitteissa käytetty zirkonium-seos reagoi vesihöyryn kanssa runsaasti vetykaasua tuottaen. Reaktio on luonteeltaan eksoterminen ja reaktionopeus kiihtyy entisestään yli 1200 °C:ssa, joten vetykaasua syntyy enemmän ja kiihtyvällä nopeudella mitä pidempään korroosioreaktiot jatkuvat. Myös vetykaasun räjähdysriski kasvaa, mitä enemmän vetykaasua muodostuu ja tämä luonnollisesti tuo entisestään lisähaasteita.
Zirkoniumseosten hapettumista on tutkittu paljon ja tästä syystä on onnistuttu kehittämään vaihtoehtoisia polttoainesauvojen pinnoitemateriaaleja. Tutkimuksissa on todettu, että esimerkiksi alumiinioksidi (Al2O3) ja dikromitrioksidi Cr2O3 toimivat paremmin jäähdytysjärjestelmän häiriötilanteessa, koska niiden diffuusiokerroin happea vastaan on alempi kuin zirkoniumoksidilla.
Pinnoitteiden kestävyyden tutkimiseksi on eräässä yhteydessä tehty koejärjestely, jossa materiaalit on altistettu kahdeksan tunnin ajan 1200 °C:ssa 10 bar:n vesihöyrylle ja sen jälkeen analysoitu syntynyttä oksidikerrosta. Zirkoniumoksidikerros on halkeillut selvästi, kun ruostumattoman teräksen ja piikarbidin pinnalle syntynyt oksidikerros on kestänyt paremmin.
Zirkoniumseos-pinnoitteen poistuttua polttoainesauvoja suojaamasta myös fissiotuotteet pääsevät kontaktiin vesihöyryn kanssa ja voivat edelleen poistua reaktoriytimestä reaktorin ympäristöön vesihöyryn mukana. Lyhytikäiset radioaktiiviset fissiotuotteet 131I ja 137Cs ovat vaarallisimpia, ja vesihöyryn kanssa reagoidessa tai sen sekaan joutuessaan ne muodostuvat cesiumhydroksidi- (Cs(OH)) ja CsI-molekyylejä.
Kolmantena korkean lämpötilan korroosion aiheuttamana tapahtumasarjana polttoaineen ja reaktorisäiliön sekä rakenteiden materiaalit reagoivat muodostaen sulan seoksen. Reaktion tuloksena muodostuu monimutkainen seos, johon on liuennut esimerkiksi betonia, terästä ja muita metalliseoksia. Tämä seos voi liueta prosessiveteen, joka voi edelleen vuotaa ympäristöön jäähdytysveden virtauksen mukana. Tästä seuraa pitkäaikaisia ympäristöhaittoja, koska ympäristöön vuotanutta radioaktiivisia aineita sisältävää jäähdytysvettä on onnettomuuden kohdatessa hankala hallita ja eristää puhtaasta vedestä.
Aiheesta muualla

High Temperature Oxidation and Corrosion of Metals, Elsevier, 2008, ISBN 978-0-08-044587-8
Korroosiokäsikirja, KP-media oy, 2004, ISBN 9789519710174
Mechanisms of High Temperature Corrosion, Trans Tech Publications, 2008, ISBN 978-0878494842
Kítsi

| Kítsi Κίτσι |
| --- | --- |
 Kítsi
 Koordinaatit: 37°51′07″N, 23°50′25″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Itä-Attika
Kunta:  Kropía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  4904000005
Väkiluku (2011):  4 788
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kítsi (kreik. Κίτσι) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Kropían kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kaupungin väkiluku on 4 788 (vuonna 2011).
Kítsi sijaitsee Koropín ja Várin välissä linnuntietä noin kuusi kilometriä lounaaseen Koropísta, noin neljä kilometriä pohjoiseen Saroninlahden rannasta ja Agía Marínan kaupungista, sekä noin 18 kilometriä kaakkoon Ateenan keskustasta.
Kosteus

Kosteussuureita lämpötilan funktiona. Pystyakselina absoluuttinen kosteus g/kg. Punaisella viivalla kyllästyskosteus, vihreällä tila jossa suhteellinen kosteus on 50%.
Hiuskosteusmittari: laitteen oikeassa laidassa olevat hiukset venyvät ja kutistuvat kosteuden mukaan ja vääntävät kynää ohjaavaa vipua eri asentoihin sen mukaan. Samassa laitteessa mukana myös lämpömittari.
Kosteus ilmaisee veden tai vesihöyryn määrää toisessa aineessa. Kosteus voidaan ilmaista useilla eri tavoilla absoluuttisena tai suhteellisena kosteutena. Ilmankosteus on merkittävin kosteussuure, mutta myös monilla muilla kosteuksilla, kuten rakennusmateriaalien ja polttoaineiden kosteudella on merkitystä.
Absoluuttinen kosteus

Absoluuttinen kosteus ilmoittaa veden tai vesihöyryn määrän tietyssä tilavuudessa tai massayksikössä toista ainetta. Se kuvaa nimensä mukaisesti ilman absoluuttista vesisisältöä. Nimellisesti absoluuttisella kosteudella tarkoitetaan vesihöyryn massan suhdetta tämän vesihöyrymäärän sisältämän ilman tilavuuteen. Käytännössä absoluuttinen kosteus on käsitteenä moninainen ja aina tulisi tarkistaa mitä sillä on tarkoitettu. Tilavuutena tai massana voi olla joko kuivan tai kostean aineen tilavuus tai massa. Yksiköinä voi siis olla esimerkiksi kg/m³, g/m³, kg/kg tai g/kg.
Absoluuttinen kosteus AH voidaan esittää esimerkiksi seuraavilla tavoilla:
missä
mt on kostean aineen massa
mk on kuivan aineen massa
Vk on kuivan aineen tilavuus
mv on aineen sisältämän vesihöyryn massa.
Absoluuttinen kosteus > Sekoitussuhde

Sekoitussuhde on aineen sisältämän veden tai vesihöyryn massan suhde kuivan aineen massaan. Kyllästyssekoitussuhteella tarkoitetaan ilman suurinta sekoitussuhteen arvoa ilman vesihöyryn tiivistymisen alkamista. Yksikkönä käytetään useimmiten joko kg/kg tai g/kg. Joidenkin aineiden, kuten puun tilavuus muuttuu kosteuden funktiona, joten niiden absoluuttinen vesisisältö kannattaa ilmaista esimerkiksi veden massan suhteena kuivan aineen massaan. Sekoitussuhde MRi lasketaan seuraavasti:
Absoluuttinen kosteus > Ominaiskosteus

Ominaiskosteus kertoo aineen sisältämän veden tai vesihöyryn massan suhteen aineen kokonaismassaan. Aineen kokonaismassassa on siis myös aineen sisältämän veden massa mukana. Kyllästyskosteudella tarkoitetaan ilman suurinta ominaiskosteuden arvoa ilman vesihöyryn tiivistymisen alkamista. Yksikkönä käytetään joko kg/kg tai g/kg.
Ominaiskosteus ja sekoitussuhde riippuvat toisistaan seuraavilla tavoilla:
Suhteellinen kosteus

Suhteellinen kosteus on todellisen vesihöyrynpaineen ja kyllästyshöyrynpaineen välinen suhde tietyssä lämpötilassa ts. ilmassa olevan vesihöyryn määrä suhteessa suurimpaan mahdolliseen. Suhteellinen kosteus ilmoitetaan prosentteina (%)
Suhteellinen kosteus RH voidaan laskea:
RH={p_{(H_{2}O)} \over p_{(H_{2}O)}^{*}}\times 100\%
missä
{p_{(H_{2}O)}} on veden osapaine kaasuseoksessa
{p_{(H_{2}O)}^{*}} on vesihöyryllä kylläisen ilman veden osapaine kaasuseoksessa kyseisessä lämpötilassa eli kyllästysosapaine.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vaisala Humidity Calculator
Kosteuden mittaamisen eKirja (Vaisala)
Kyla Cole

Kyla Cole
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Martina Jacová, taiteilijanimeltään Kyla Cole (s. 10. marraskuuta 1978) on slovakialainen pornomalli. Hänet valittiin maaliskuussa 2000 Penthousen "Pet of the Monthiksi". Lisäksi hän on esiintynyt muun muassa Playboyn kuvissa.
Cole ilmoitti aikaisemmin olevansa seksuaaliselta suuntautumiseltaan bi, mutta 2010 hän oikaisi asian ilmoittamalla tämän olleen mainoskikka uransa alkuaikoina. Hän juonsi kotimaassaan Markíza-kanavalla Láskanie-show'ta vuosina 2003–2004.
Aiheesta muualla

Kyla Cole Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kummeli (7. tuotantokausi)

| Kummeli (7>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
 Sarjan alkutunnus.
Tyyli:  sketsisarja
Kestoaika:  25–30 minuuttia / jakso
Luoja(t):  Timo Kahilainen   Heikki Silvennoinen
Pääosissa:  Timo Kahilainen   Heikki Silvennoinen   Heikki Hela   Mikko Kivinen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  23. marraskuuta 2003 – 4. tammikuuta 2004
Jaksoja:  6
Leikkaaja(t):  Anssi Hursti
Edeltäjä:  6. tuotantokausi
Aiheesta muualla
IMDb
Kummelin 7. tuotantokausi esitettiin vuodenvaihteessa 2003-2004. Uuden kauden pääosissa nähtiin tuttu Kummeli-kolmikko: Timo Kahilainen, Heikki Silvennoinen ja Heikki Hela. Kauden juontajana toimi Mikko (Mikko Kivinen). Kauden studio-orkesterina nähtiin Kari ja Karvattomat (Silvennoinen, Kahilainen, Hela) ja jokaisessa jaksossa järjestettiin tietokilpailu, jota Mikko järjesti jokaisen jakson lopussa. Mikko Kivinen piipahti itsekin muutamassa sketsissä. Sarjan sivuosissa nähtiin Heikki Vihinen, Miia Selin ja Pia Bos. Kauden kaikki jaksot löytyvät "Onko nyt hyvä fiilis?" -boksilta.
Sketsit

Apinaa koijataan, apinaa pumpataan
Elämää juoksuhaudoissa
Futaajat
Gerhad Rihmakallo - Riffien kuningas
IT-yritys
Jankon betoni
Jykke ja Veikko kylässä
Kotilääkärinurkka
Kouhia ja työmiehet (jatkoa edelliseltä tuotantokaudelta)
Kylien kauppa
Matti Näsällä on asiaa
"Me on hävitty tää peli"
Naapurin runoilijapoika
"Onko nyt hyvä fiilis?"
Perintöä odotellessa
Pääministerin kyselytunti
Roudarit, Kimmo ja Pasi
Ruususet
"Sano ryssä ku..."
Siistit skoudet
Speedy ja Saku
Taikanurkka
Toiminimi Rattopojat OY
Tyypillistä Suomea
Valintojen maailma
X-chat
Autokauppaa
Junan vessassa
Kokkinurkka
Marathon
MC Prostata
Normaali mies ja kulmasohva
Normipäivä
Pilkkikunkut
Kana ja muna
Tarjoilija suosittelee
Teiden ritarit
Verotarkastus
Tekijät / työryhmä

Käsikirjoitus: Timo Kahilainen & Heikki Silvennoinen
Pelleily:
Timo Kahilainen
Heikki Silvennoinen
Heikki Hela
Pia Bos
Heikki Vihinen
Miia Selin
Apupelleily:
Kangasalan Voitto
Mike Behrens
Johanna Annola
Heidi Härmä
Jukka "Jack" Kairikko
Ulla-Kaisa Kataja
Antti Silvennoinen
Lotta Summanen
Ankkuri: Mikko Kivinen
Kuvaus: Pekka Valkama
Äänitys: Marko Luukkonen & Pasi Välimäki
Juontokuvaus: Tommi Cederberg
Juontovalaisu: Erkki Paavilainen & Seppo Pölkki
Tuotantojärjestäjä: Anu Laitila
Puvustus: Arja Sipilä
Naamiointi: Tuija Markkanen
Graafikko: Hanna Selkälä
Leikkaaja: Anssi Hursti
Kuvaussihteeri: Terhi Norvasto
Ohjaaja ja tuottaja: Matti Grönberg
Tuotanto: Yle Viihdeohjelmat yhteistyössä Porkkana Ryhmä Oy
Tilaaja: Yle TV2
Korpijärvi (Nokia)

| Korpijärvi (Nokia) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Nokia
Koordinaatit:  61°32′00″N, 23°28′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mahnalanselän alue (35.51)
Laskujoki:  metsäoja Blummanojaan 
Järvinumero:  35.517.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,5 m 
Rantaviiva:  0,871 km 
Pinta-ala:  0,02684 km² 
Tilavuus:  0.000093 km³ 
Suurin syvyys:  9,3 m 
Valuma-alue:  1,1 km² 
 fiKorpijärvi (Nokia) 
Korpijärvi  on Pirkanmaalla Nokialla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Matalusjoen valuma-alueeseen.
Maantieto

Järvi on 400 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Se sijaitsee laajemman Korpijärvensuon reunassa ja 30 metriä korkean mäen alapuolella. Suo on ojitettu ja yksi suo-ojista laskee järveen. Järven valuma-alueella ei ole asutusta tai viljelyä. Järven länsipäässä sijaitsee luusua, josta lähtee laskuoja alas rinnettä yhtyen Korpijärvensuon suo-ojaan. Vedet virtaavat alas Fredrikinkorpea ja yhtyvät Blummanojaan, joka yhtyy Matalusjokeen Ala-Pinsiön Pinsiönniityllä. Veden keskiviipymä järvessä on noin 124 vuorokautta.
Järvelle pääsee sekä Ylöjärven että Ala-Pinsiön suunnilta metsäautotietä myöten. Järvi on asumaton.
Veden laatu

Korpijärven vedenlaatua on tutkittu vuonna 1995. Silloin järven pintavesi oli kirkasta ja väriltään ruskeaa humuspitoista vettä. Humuspitoisuus oli laskenut veden happamuusasteen esimerkiksi rapujen kannalta liian alhaiseksi. Veden ravinnetaso oli lievästi reheville järville ominainen. Koska veden happipitoisuus oli järven pohjakerroksissa alentunut, oli veteen liuennut lisää ravinteita. Sisäinen kuormitus oli kuitenkin vähäistä. Vedenlaatu oli tutkimusajankohtana tyydyttävän ja välttävän rajalla.
Natura 2000

Järven ympäristö on liitetty Natura 2000-ohjelmassa Kaakkurinjärvien alueeseen (tunnus: FI0333004). Järvi ei kuulu itse alueeseen, mutta Korpijärvensuo ja etelässä kohoava mäki kuuluvat.
Kunminginsusikoira

| Kunminginsusikoira |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Kiina
Määrä:  Suomessa ei yhtään
Rodun syntyaika:  1950-luku
Alkuperäinen käyttö:  sotakoira
Nykyinen käyttö:  palvelus- ja vahtikoira
Muita nimityksiä:  昆明狼狗 (Kunming Langgou), Kunming Wolfdog, Kunming Dog, Chinese Wolfdog
FCI-luokitus:  ei
Ulkonäkö
Paino:  30–38 kg
Säkäkorkeus:  64–68 cm
Väritys:  oljenkeltaisesta ruosteenruskeaan; musta kuono ja satula
Kunminginsusikoira (kiinaksi 昆明狼狗; Kunming Langgou) on kiinalainen koirarotu.
Ulkonäkö

Kunminginsusikoira muistuttaa saksanpaimenkoiraa, mutta on lyhytkarvaisempi ja selästä korkeampi. Häntä on koiran ollessa innostunut usein korkealle kiertynyt. Perusväritys vaihtelee vaaleasta oljenkeltaisesta syvään ruosteenruskeaan, minkä lisäksi koiralla tulee olla musta kuono ja satula. Säkäkorkeus on 64–68 cm ja paino 30–38 kg.
Alkuperä

Rotu luotiin 1950-luvun alkupuolella jotta Yunnaniin saataisiin tarvittavia sotakoiria. 10 koiraa tuotiin Kunmingiin armeijan K9-koulutusohjelmasta Pekingistä vuonna 1953. Lähteistä ei käy ilmi, minkä rotuisia kyseiset koirat olivat. Nämä 10 koiraa olivat riittämättömiä välittömään avuntarpeeseen, joten lisäksi haalittiin kokoon 50 sopivaa kotikoiraa Kunmingistä ja 40 samankaltaista koiraa Guiyangin kaupungista Guizhoun provinssista. Koulutuksen jälkeen näistä 90 'siviilikoirasta' valittiin 20 parasta.
10 Pekingin 'susikoiraa', nämä 20 'siviilikoiraa' ja lisäksi 10 Saksasta tuotua paimenkoiraa muodostivat perustan, josta kunminginsusikoira jalostettiin. Kiinan julkinen turvallisuusvirasto tunnusti sen viralliseksi roduksi vuonna 1988. Kiinan armeija ja poliisi käyttävät rotua työkoirana, mutta myös siviilit pitävät sitä vahti- ja vartiokoirana.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kunming Wolfdog
Käännös suomeksi
Kohtalo tekee siirron

| Kohtalo tekee siirron |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Armand Lohikoski
Käsikirjoittaja:  Armand Lohikoski
Perustuu:  Hilve ja Veli Mustosen alkuperäiskäsikirjoitukseen Kohtalo tekee siirron (1943)
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Toivo Kärki
Kuvaaja:  Osmo Harkimo
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Tuija Halonen Åke Lindman Matti Oravisto Ekke Hämäläinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus SF Oy
Ensi-ilta:  20. marraskuuta 1959
Kesto:  91 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kohtalo tekee siirron on Armand Lohikosken ohjaama elokuva vuodelta 1959. Lohikosken tekemä käsikirjoitus perustuu Hilve ja Veli Mustosen alkuperäiskäsikirjoitukseen Kohtalo tekee siirron vuodelta 1943.
Veljenpoikakolmikko tavoittelee setänsä asessori Petäjämaan (Uuno Montonen) väärin keinoin hankkimaa omaisuutta. Rikoselokuvassa on käytetty sosiaalisia ja psykologisia näkökulmia. Shakki on tarinassa keskeinen elementti, joka ilmenee elokuvan nimestäkin. Alkuperäiskäsikirjoituksen tehnyttä avioparia Hilve ja Veli Mustosta ei ilahduttanut se, että Lohikoski tarttui heidän käsikirjoitukseensa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tuija Halonen  | … |  Hilkka   |
|  Åke Lindman  | … |  Mauri Petäjämaa   |
|  Matti Oravisto  | … |  Pentti Petäjämaa   |
|  Ekke Hämäläinen  | … |  Reino Petäjämaa   |
|  Uuno Montonen  | … |  asessori Petäjämaa   |
|  Vilho Siivola  | … |  komisario Otto Nieminen   |
|  Martta Kinnunen  | … |  Mari, asessorin emännöitsijä   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  lääkäri   |
|  Anja Hatakka  | … |  laulusolisti   |
|  Mauno Maunola  | … |  rumpali / basisti   |
|  Kauko Kokkonen  | … |  neurologi   |
|  Pauli Granfelt  | … |  viulisti   |
|  Ingmar Englund  | … |  kitaristi   |
|  Hannu Halonen  | … |  mies ravintolassa   |
|  Ilppo Nummelin  | … |  mies ravintolassa   |
|  Pekka Puisto  | … |  mies ravintolassa   |
|  Vieno Kekkonen  | … |  laulusolisti   |
|  Hannes Veivo  | … |  taksinkuljettaja   |
|  Juhani Kumpulainen  | … |  pokerinpelaaja   |
|  Mauno Kuusla  | … |  pokerinpelaaja   |
|  Toimi Kiviharju  | … |  pokerinpelaaja   |
|  Kauko Vuorensola  | … |  pokerinpelaaja   |
|  Bertil Holmström  | … |  rikospoliisin päivystäjä   |
|  Helmi Lehosti  | … |  komisarion vaimo   |
|  Pentti Forsman  | … |  poliisivalokuvaaja   |
|  Urho Lahti  | … |  poliisilääkäri   |
|  Lasse Saxelin  | … |  etsivä   |
|  Arvo Kuusla  | … |  etsivä   |
|  Martti Romppanen  | … |  reportteri   |
Vastaanotto

Kriittisessä aikalaisarviossaan Leo Nordberg kirjoitti: ”virhe on mielestäni siinä, että elokuvasta on tietoisesti tai tiedottomasti tehty puhdaslinjaisen 'dekkarin' asemesta eräänlainen kvasipsykologinen draama”. Henkilöohjauksen puutteisiin puolestaan kiinnitti huomiota Jukka Martinkari (Turun Sanomat): ”[V]oimakkaaksi tarkoitetuista kohtauksistakin puuttui tarpeellinen sähköisyys ja tiiviys niitten jäädessä ikään kuin roikkumaan pelkkien kirjallisesti iskettyjen repliikkien varaan”. Helmi Nevan (Satakunnan Kansa) mielestä huonointa elokuvassa oli vuoropuhelu: ”Neljä akateemisesti sivistynyttä miestä päästelee suustaan aivan uskomattoman yksinkertaista slangiletkauttelua, niin typeriä älynväläyksiä, että replikointi muodostaa filmiin oman erityisen farssinsa.” Kriittisten arvioiden ohella myönteisiäkin esitettiin, esimerkiksi Matti Peltonen (Suomen Sosialidemokraatti) piti elokuvaa ”positiivisena tapauksena”.
Myöhemmässä TV-maailman arviossa Henri Waltter Rehnström toteaa elokuvan taitavasti pohjustetuksi jännäriksi, joka on tiukka kuvaus ökykapitalismin tuhovoimasta. Rehnström antaa myös kiitosta Vilho Siivolalle: Hän ”tekee yhden vanhan suomalaisen elokuvan parhaimmista poliisinrooleista”.
Kópavogskirkja

Kópavogskirkja on kirkkorakennus Kópavogurissa, Islannin toiseksi suurimmassa kaupungissa. Se on Kópavogurin kirkoista vanhin. Kirkko sijaitsee Borgarholtin mäellä, josta näkyy Kópavogur ja sen lähiympäristö. Kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1958, ja se vihittiin käyttöön 16. joulukuuta 1963.
Kirkon kuva on Kópavogurin kaupunginvaakunassa.
Kirkon ikkunoiden lasimaalaukset on suunnitellut Gerður Helgadóttir.
Aiheesta muualla

http://www.kopavogskirkja.is/
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuusikko

Kuusikko voi tarkoittaa seuraavia:
kuusikko, kuusista muodostuva metsä
Kuusikko, suomenkielinen sukunimi, jota ovat kantaneet
Werner Kuusikko (1903–1938), ruotsalainen metsätyömies ja toimittaja
Kirsti Kuusikko (1919–1982), oik. Elsa Sofia Kuusikoski, suomalainen kirjailija
Kavala Kuusikko eli Kuuden Kopla, sarjakuvahahmoja
Kuusikko, Vantaan Kuninkaalan kaupunginosaan kuuluva pientaloalue
Kätisyys

Kätisyys on ominaisuus, joka jakaa ihmisen joko oikeakätiseksi tai vasenkätiseksi. Molempikätinen saattaa käyttää kumpaakin kättä melko tasaveroisesti.
Kätisyyden on arveltu johtuvan aivojen epäsymmetriasta. Oikeakätisellä hallitseva on vasen aivopuolisko ja vasenkätisellä oikea.
Suuri osa oikeakätisistä tekee kaiken vaativan työn oikealla kädellään, mutta vasenkätisistä suurin osa käyttää siihen toisinaan myös oikeaa kättään. Vasenkätiseksi ihminen määritellään usein kirjoituskäden mukaan. Koska oikeakätisiä on enemmän kuin vasenkätisiä, monet esineet on suunniteltu paremmin oikeakätisille sopiviksi.
Ihmisistä noin 90 prosenttia on oikeakätisiä. Kätisyys määräytyy varhaisella sikiökaudella ja vakiintuu varhaislapsuudessa. Ihmisen kätisyys on perinnöllistä ja monen geenin summa, mutta siihen vaikuttavat myös ympäristötekijät. Vasenkätisiä on vasenkätisten lapsista erään tutkimuksen mukaan 40 prosenttia, mutta oikeakätisten vanhemmista vasenkätisiä on vain 10 prosenttia. Raskauden tai synnytyksen ongelmat saattavat altistaa vasenkätisyydelle.
Myös kissoilla ja koirilla esiintyy kätisyyttä.
Kuusankosken kirjasto

| Kuusankosken kirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Kymenlaaksonkatu 1, 45700 Kuusankoski (Kouvola)
Koordinaatit:  60.90622°N, 26.62697°E
Tyyppi:  Kouvolan kaupunginkirjaston toimipiste
Kotisivut
Kirjaston julkisivu puistoon ja Kymijoelle.
Kuusankosken kirjasto on Kouvolan Kuusankoskella toimiva Kouvolan kaupunginkirjaston lähikirjasto. Se kuuluu Kymenlaakson kirjastojen yhteiseen Kyyti-kirjastokimppaan.
Kuusankosken kirjasto on suunnitellut arkkitehtitoimisto Brunow & Maunula, jonka suunnittelema on myös viereinen Kuusankoskitalo.
Kuusankosken helluntaiseurakunta

| Kuusankosken helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
 Toimitila Pallokentäntiellä.
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1925
Pastori:  Veikko Siekkinen
Pääkirkko:  Pallokentäntie 1 45700 Kuusankoski
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuusankosken helluntaiseurakunta on vuonna 1925 perustettu kouvolalainen helluntaiseurakunta. Seurakunnan pastori on Veikko Siekkinen. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Kuusankosken keskustassa Pallokentäntiellä.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten ja Sanan ja rukouksen iltojen lisäksi pienryhmät, lapsi- ja varhaisnuorisotyö sekä lähetystyö Venäjän Karjalassa.
Kätketyt sanat

| Kätketyt sanat> Kalimát-i-Maknúnih |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Baha’ullah
Kieli:  arabian kieli, persian kieli
Genre:  uskonto
Suomennos
Kustantaja:  Suomen bahá’íden kansallinen henkinen neuvosto
Julkaistu:  1972
Sivumäärä:  51
ISBN:  978-952-5623-14-7 (2011 painos)
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Keskeiset henkilöt
Bab
Baha’ullah
Abdulbaha’
Shoghi Effendi
Kirjoitukset
Kaikkein pyhin kirja
Varmuuden kirja
Kätketyt sanat
Seitsemän laaksoa
Bahai-uskon kirjoitukset
Hallinto ja tapakulttuuri
Bahain maailmankeskus
Oikeusneuvosto
Bahai-kalenteri
Historia
Historia
Aikajana
Šaikhilaisuus
Baabilaisuus
Bahai-uskon vainot
malline: näytä • keskustele •
Osa artikkelisarjaa
Kätketyt sanat (arab. کلمات مكنونة‎, Kalimāt Maknūna, pers. ‏کلمات مکنونه‎, Kalemāt-e Maknune) on bahai-uskon perustajaprofeetta Baha’ullahin kirjoittama kirja. Se on moraaliaforismien kokoelma. Kirja on kirjoitettu osittain arabiaksi ja osittain persiaksi
Kurganets-25

| Kurganets-25 |
| --- | --- |

Valmistushistoria
Valmistusmaa:   Venäjä
Tekniset tiedot
Taistelupaino:  25 tonnia
Pääase:  30 mm tykki tai 57 mm tykki 12,7mm konekivääri
Kurganets-25 (ven. Курганец-25) on venäläinen BMP-sarjan seuraajaksi kaavailtu rynnäkköpanssarivaunu. Vaunusta on olemassa sekä rynnäkköpanssarivaunuversio, että panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvoversio.
Uutistoimisto TASS:in haastatteleman lähteen mukaan Venäjän maavoimien suunitteilla olevan 1. panssariarmeijan ja uusi 20. armeijan piti saada Kurganets-25 vaunut käyttöönsä vuosien 2016 ja 2017 välillä. Vaunun sarjatuotannon sanottiin alkavan vuonna 2017.
Tosiasiassa vaunu vaipui unohduksiin useiksi vuosiksi. Sitä esiteltiin voitonpäivän paraatissa 2015 ja 2016 ja seuraavan kerran vasta Armija-2022-messuilla.