stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ostheim vor der Rhön

| Ostheim vor der Rhön |
| --- | --- |
 Ostheim vor der Rhönin kaupungintalo
 vaakuna
 Ostheim vor der Rhön
 Koordinaatit: 50°27.5′N, 10°13.9′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Hallintopiiri:  Unterfranken
Piirikunta:  Rhön-Grabfeld
Hallinto:  
 – Pormestari:  Steffen Malzer
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  40,8 km²
Korkeus:  300 m
Väkiluku (31.12.2020):  3 290
 – Väestötiheys:  81 as./km²
 
 www.ostheim.rhoen-saale.net  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ostheim vor der Rhön on kaupunki Rhön-Grabfeldin piirikunnassa Baijerin osavaltiossa Saksassa. Se kuuluu Unterfrankenin hallintopiiriin. Vuoden 2020 lopussa kaupungissa asui 3 290 asukasta ja väestötiheys oli 81 as./km². Kaupungin pinta-ala on 40,8 neliökilometriä. Ostheim vor der Rhönin pormestarina on toiminut vuodesta 2020 lähtien Steffen Malzer.
Kaupungissa toimii yksi peruskoulu (saks. Grundschule) ja Dr.-Alfred-Hauser-Schule-erityiskoulu. Ostheim vor der Rhönin nähtävyyksiä ovat muun muassa Lichtenburgin linnan rauniot ja kaupungintalo.
Thüringenin osavaltiossa sijaitseva Wasungen on Ostheim vor der Rhönin ystävyyskaupunki.
Teologi, filologi, filosofi ja runoilija Christian Schreiber (1781–1857) kuoli kaupungissa.
Historia

Ostheim mainitaan ensimmäistä kertaa vuonna 804. Vuosina 1615–1619 kaupungissa sijaitseva Michaeliskirche-kirkko rakennettiin. Vuonna 1812 Ostheimista tuli Saksi-Weimar-Eisenachin herttuakunnan (saks. Herzogtum Sachsen-Weimar-Eisenach) eksklaavi. Vuonna 1920 Ostheimista tuli puolestaan Thüringenin eksklaavi. Vuonna 1945 Ostheimista tuli osa yhdysvaltalaisten tarkkailuvyöhykettä ja samalla alue liitettiin Baijerin alaisuuteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ostheim vor der Rhön Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Ostheimin eksklaavi.
Pauli Hanhiniemen Perunateatteri

| Pauli Hanhiniemen Perunateatteri> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1994–2005
Tyylilaji:  suomirock, poprock
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Pauli Hanhiniemi, laulu, huuliharppu, koskettimet, kitara (1994–2005)  Pasi Hiidenniemi, kitara, taustalaulu (1994–2005)  Mika Hiironniemi, rummut (1994–2004)  Samuli Happo, basso, taustalaulu (1994–2005)  Tommi Laine, kitara, taustalaulu (1998–2005)  Juppo Paavola, rummut (2004–2005) 
Levy-yhtiö:  Universal Music, 1994–  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pauli Hanhiniemen Perunateatteri oli vuosina 1994–2005 toiminut suomalainen rock-yhtye. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Kaikille joskus käy niin”, "Mitä sais olla?", ”Perso elämälle”, ”Siipeen jos sain”, ”Vieraslista”, ”Joki”, "Irwin ja Badding", ”Yksinkertaista”, ”Sano mulle jotakin”, "Ois ollut hyvä tajuta", "Rakkaus on", "Moottorisaha ja 100A" sekä "Pidetään sadetta".
Diskografia

Vol. 1 (1995)
Mitä sais olla? (1996)
Kaupunkitarinoita (1998)
Pikkutaivas (2000)
Appelle-moi Bob (2001)
Yksinkertaista – Pauli Hanhiniemen Perunateatterin parhaat (kokoelma) (2002)
Kaikki rakkaudesta (2004)
Opiskelu ulkomailla

Opiskelu ulkomailla on nimensä mukaisesti kouluttautumista kotimaan rajojen ulkopuolella. Määritelmä ei erottele ulkomailla olon kestoa, joten henkilö, joka opiskelee ulkomailla, voi esimerkiksi suorittaa koko tutkintoa ulkomailla tai olla opiskelijavaihdossa.
Taustaa

Ensimmäiset maininnat suomalaisesta opiskelijavaihdosta ovat vuodelta 1291 ja kokonaisen tutkinnon ulkomailla opiskelleista vuodelta 1309 (suomalaiset Pariisin maisterit).
Pohjoismaiset opiskelijat ovat nykyään kansainvälisesti maailman halutuimpiakenen mukaan?. Ominaisuuksista erityisesti vahva englannin kielen taito, korkea motivaatio ja kypsyys nostavat pohjoismaiset muiden edelle. Maiden standardisoidut ja yleisesti laadukkaiksi tunnustetut koulutusjärjestelmät luovat pohjan kiinnostukselle.
Koko tutkinnon suorittaminen

Suurin osa ulkomailla koko tutkintoa suorittavista suomalaisista opiskelee korkeakoulutason tutkintoa, mutta myös toisen asteen opinnot ovat mahdollisia. Monet opiskelevat sekä alemman että ylemmän korkeakoulututkinnon ulkomailla, mutta on myös mahdollista suorittaa alempi tutkinto ulkomailla ja hakea sen jälkeen Suomeen opiskelemaan ylempää korkeakoulututkintoa.
Lisäksi kotimaisten korkeakouluopintojen jälkeen on mahdollista suorittaa jatkotutkinto ulkomailla. Jatko-opinnolla tarkoitetaan Suomessa normaalisti ylemmän eli maisteritasoisen korkeakoulututkinnon jälkeisiä tohtoritason opintoja. Sen sijaan joissakin maissa jatko-opiskelijaksi lasketaan Bachelor-tutkinnon (vastaa suomalaista kandidaatin tutkintoa) suorittanut, Master-tason opintoja suorittava opiskelija.
Pääsyvaatimuksista tulee aina ottaa selvää tapauskohtaisesti. Ulkomailla ei yleensä erotella ammattikorkeakoulututkinnon ja yliopistotutkinnon kesken, kunhan tietty laajuusvaatimus täyttyy. Vain harvoissa maissa on edes ammattikorkeakouluja vastaavaa järjestelyä, ja missään se ei ole täysin samanlainen kuin Suomessa. Suomessa saatetaan esimerkiksi antaa ammattikorkeakoulussa joitakin tutkintoja, jotka ovat muualla yliopistotutkintoja.
Opiskelijavaihto

Suomalaisessa ammatillisessa tai korkea-asteen oppilaitoksessa opiskeleva voi suorittaa osan kotimaisesta tutkinnosta ulkomailla. Useimmiten määräaikainen opiskelu ulkomaisessa oppilaitoksessa kestää lukukauden tai kaksi. Suomalaiset oppilaitokset osallistuvat moniin erilaisiin vaihto-ohjelmiin, joiden lisäksi niillä saattaa olla omia vaihtosopimuksia. Yksi tunnetuimmista vaihto-ohjelmista on Euroopan unionin Erasmus-ohjelma.
Opiskelupaikan voi järjestää myös itse tai eri vaihto-organisaatioiden avulla, mikäli oppilaitoksen kautta ei löydy tai saa sopivaa vaihtopaikkaa. Opiskelupaikkansa itse tai vaihto-organisaation avulla järjestävä opiskelija on ns. omatoimivaihtari. Valinnasta riippuen ulkomaiseen oppilaitokseen hakeutuminen ja opintojen rahoitus järjestyvät eri tavoin.
Tavoitteena opiskelijavaihdossa on, että ulkomailla suoritetut kurssit ja niistä saatavat opintopisteet hyväksytään täysimääräisesti osaksi suomalaista tutkintoa. Opiskelijavaihtoa suunnittelevan onkin tärkeää selvittää etukäteen ulkomailla suoritettavien opintojen hyväksyminen osaksi kotimaista tutkintoa. Opiskelijavaihto voi kuitenkin olla arvokas oppimiskokemus, vaikka kaikkia suoritettuja kursseja ei laskettaisikaan mukaan suomalaiseen tutkintoon.
Kielikurssit, täydennyskoulutus ja muut kurssit

Ulkomaille voi lähteä opiskelemaan myös lyhyemmäksi aikaa esimerkiksi kielikurssille, täydennyskoulutukseen tai yksittäiselle omiin opintoihin, työhön tai harrastuksiin liittyvälle kurssille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maailmalle.net
Oulun Rautateollisuus

Oulun Rautateollisuus Osakeyhtiö oli suomalainen Oulussa toiminut konepajayritys. Yhtiö perustettiin vuonna 1911 ja Oy Fiskars Ab osti sen vuonna 1953. Oulun Rautateollisuus fuusioitiin Fiskarsiin vuonna 1963.
Oulun Rautateollisuudella oli 1902 perustettu konepaja ja naulatehdas Oulun Raksilassa. Vuonna 1957 yhtiön palveluksessa oli 50 henkilöä ja liikevaihto oli 174 miljoonaa markkaa. Yhtiö valmisti kaksitahtisia, magneettosytytyksellä varustettuja 1-2 sylinterisiä Osmo-merkkisiä petrolimoottoreita. Moottoreita käytettiin maamoottoreina ja veneiden sisämoottoreina.  Lisäksi valmistettiin muun muassa lapiorullaäkeitä ja metsä- ja uittotöissä käytettyjä paalutus- ja varppausvinttureita, jäähöyliä ja kämppäkaminoita. Jatkosodan aikana Oulun Rautateollisuus toimitti hiiltämökoneistoja kantotervasta tervavoiteluöljyä valmistaneelle Forcit-Dynamitin voiteluöljytehtaalle, joka käynnistyi Hangossa marraskuussa 1943.
Aiheesta muualla

Oulun Rautateollisuus Oy:n pienpainatteita, Kansalliskirjasto Digitaaliset aineistot
Oulun Rautateollisuus Oy:n rakennuksia Raksilassa vuonna 1954, Pohjois-Pohjanmaan museo Uuno Laukan kokoelma
Oulun Rautateollisuus Oy:n rakennukset Kajaanin maantien puolelta 29.10.1932, Museoviraston kuvakokoelmat
Oulun Rautateollisuus Oy vuonna 1937, etualalla konttorirakennus, Museoviraston kuvakokoelmat
Pamphili

Pamphilin suvun vaakuna.
Pamphili oli italialainen aatelissuku. Ensimmäiset maininnat suvusta ovat vuodelta 917. Francesco Pamphili sai kreivin arvon vuonna 1461. Pamphilin suku oli hyvin vaikutusvaltainen Roomassa 1600-luvulla, mutta suku sammui vuonna 1760.
Giovanni Battista Pamphilista (1574–1655) tuli vuonna 1644 paavi Innocentius X. Innocentius rakennutti Rooman Piazza Navonalle Roomaan Palazzo Pamphilin ja loi pohjan suvun mittaville taidekokoelmille, jotka myöhemmin sisälsivät myös Aldobrandinin kokoelmat. Pamphilin suvun sammuttua sen nimen ja omaisuuden peri Doria-Landin suku, joka omaksui nimen Doria-Pamphili-Landi ja omistaa edelleen Pamphilien keräämät arvokkaat taidekokoelmat. Kokoelmat ovat nykyisin esillä Palazzo Doria-Pamphilissa Rooman Il Corsossa.
Palazzo Pamphili puolestaan on nykyisin Brasilian omistuksessa, ja siellä sijaitsee Brasilian Rooman suurlähetystö.
Osteokondroosi

| Osteokondroosi> Luokitus |
| --- | --- |
ICD-10:  M42.0   M91.0   M92.0   M93.0
ICD-9:  732
MeSH:  D010007
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Osteokondroosi (käytetään myös nimitystä osteokondriitti; engl. osteochondrosis, lyhenne OCD) on luun ja ruston kasvu- ja kehityshäiriö, jossa nivelalueen luutuminen häiriintyy kasvuvaiheessa. Osteokondroosia ihmisille aiheuttavia tauteja on useita, ja ne ilmenevät yleensä lapsuus- ja nuoruusiässä. Ihmisten lisäksi osteokondroosia esiintyy myös joillakin eläimillä, kuten sioilla, hevosilla ja koirilla.
Yleinen syy osteokondroosille on verenkierron häiriintyminen jossakin luussa, erityisesti epifyysissä. Tämän seurauksena luuhun syntyy paikallinen nekroosi eli akuutti patologinen solukuolema. Nekroosia seuraa myöhemmin luun uudelleenkasvu. Osteokondroosi saattaa johtaa eläimen kasvun häiriintymiseen.
Syyt

Osteokondroosin perimmäistä syytä ei tiedetä. Häiriön syiksi on esitetty muun muassa nopeaa kasvua, perinnöllisyyttä, anatomista poikkeavuutta, selän rasitusta tai vammaa ja vääränlaista ruokavaliota. Näistä syistä kuitenkin vain perinnöllisyydestä ja anatomisesta poikkeavuudesta on vahvoja tieteellisiä todisteita. Vaikka osteokondroosin perimmäistä syystä ei olla varmoja, ovat viimeaikaiset tutkimukset osoittaneet veren kierron häiriintymisen kasvurustossa todennäköiseksi syyksi häiriön puhkeamiseen.
Osteokondroosi ihmisillä

Monet eri taudit aiheuttavat osteokondroosia. Nämä taudit voidaan jakaa kolmeen ryhmään:
Selkärankaan liittyvät sairaudet: Scheuermannin tauti (taudista käytetään myös nimitystä nuoruusiän selkärangan osteokondroosi)
Nivelsairaudet: Legg–Calvé–Perthesin oireyhtymä, Köhlerin tauti, Pannerin tauti, Freibergin tauti
Muut kuin nivelsairaudet: Severin tauti, Kienbockin tauti, Osgood–Schlatterin tauti
Osteokondroosi muilla eläimillä

Osteokondroosia esiintyy ihmisten lisäksi myös muilla eläimillä, kuten siolla, hevosilla ja koirilla.
Koirilla osteokondroosi syntyy kasvuvaiheessa ja ilmenee ontumisena tai nivelvaivoina. Osteokondroosiin sairastuvat yleensä suurempien koirarotujen yksilöt. Syyksi koirien osteokondroosiin on epäilty liian energiapitoista ruokaa tai kalsiumin yliannostelua.
Sioilla osteokondroosi aiheuttaa niveltulehduksia, jotka voivat aiheuttaa turvonneiden nivelten lisäksi sian liikkumiseen jäykkyyttä tai pahimmillaan täydellisen jalattomuuden. Sialla osteokondroosi ilmenee 4–6 kuukauden iässä. Osteokondroosin esiintymiseen saattavat vaikuttaa nopea kasvu, ruokinta, liikunta ja eläimen anatominen rakenne. Rotujen välillä saattaa olla eroja. Duroc-sikojen etujaloissa on havaittu enemmän osteokondroosia kuin muissa roduissa. Sikaloissa ainoa tehokas osteokondroosin hoito on teurastus. Osteokondroosiin sairastuvat siat karsitaan yleensä pois sikalasta, sillä vaiva periytyy.
Hevosella osteokondroosi esiintyy tavallisimmin kinnernivelessä tai takapolvessa. Häiriö voi aiheuttaa hevoselle liikkumisvaikeuksia (epätäydellinen laukkaaminen) ja pahimmillaan täydellisen liikuntakyvyttömyyden. Osteokondroosista kärsivä varsa voidaan joutua lopettamaan voimakkaiden kipujen takia.  Syiksi hevosen osteokondroosiin on arveltu nopeata kasvua, ravinnon määrää ja perinnöllisiä tekijöitä. Joissain tapauksissa hevosen osteokondroosi voidaan yrittää parantaa leikkauksella.
Patan

Patan tarkoittaa seuraavia:
Patan, kunta Chhattisgarhissa, Intiassa
Patan, kaupunki Gujaratissa, Intiassa
Patan, piirikunta Gujaratissa, Intiassa
Patan, kunta Madhya Pradeshissa, Intiassa
Patan, kunta Maharashtrassa, Intiassa
Patan, kaupunki Rajasthanissa, Intiassa
Patan, entinen kuningaskunta Rajputanassa, Intiassa
Patan, joulukuussa 2014 perustettu kaupunki Nepalin Mahakalin vyöhykkeen Baitadin piirikunnassa.
Lalitpur, Nepalin Lalitpurin kaupungin keskustan kutsumanimi
Patán, argentiinalainen heavy metal -yhtye.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Patan”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nää kaikki kertoo susta

| Nää kaikki kertoo susta Ida Paul & Kalle Lindroth |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 9. maaliskuuta 2018
 Formaatti: CD LP digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Matias Keskiruokanen Jarkko Ehnqvist 
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 33.39
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen albumilista: 2.
Ida Paulin & Kalle Lindrothin muut julkaisut
|   | Nää kaikki kertoo susta 2018 | Vuonna nolla 2020 |
Singlet albumilta Nää kaikki kertoo susta
 ”Hakuammuntaa” Julkaistu: 1. heinäkuuta 2016  ”Parvekkeella” Julkaistu: 17. marraskuuta 2016  ”Kun tää loppuu” Julkaistu: 15. maaliskuuta 2017  ”Kupla” Julkaistu: 29. kesäkuuta 2017  ”Päällekkäin” Julkaistu: 7. joulukuuta 2017  ”Yöpaita” Julkaistu: 2. maaliskuuta 2018
Nää kaikki kertoo susta on Ida Paulin ja Kalle Lindrothin muodostaman duon esikoisalbumi, joka julkaistiin 9. maaliskuuta 2018. Albumi saavutti ennakkoon platinalevyyn oikeuttavan 20 miljoonan striimin rajan. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan neljänneksi, ollen samalla viikolla kahdeksanneksi eniten myyty fyysinen äänite Suomessa. Toisella viikollaan se nousi albumilistan toiseksi.
Ennen albumin julkaisua siltä ehdittiin julkaista kuusi singleä, joista ensimmäinen (”Hakuammuntaa”) heinäkuussa 2016.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Hakuammuntaa | Ida Paul, Kalle Lindroth | 2.55 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Hosun | Paul, Lindroth | 3.27 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Parvekkeella | Paul, Lindroth | 3.30 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Päällekkäin | Paul, Lindroth | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Kävellään | Paul, Lindroth | 3.38 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Kupla | Jarkko Ehnqvist, Lindroth, Paul, Matias Keskiruokanen | 2.50 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Kun sä sanot sen noin | Paul, Lindroth | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Kun tää loppuu | Paul, Lindroth | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Kuka mä oon sulle | Paul, Lindroth | 3.05 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Yöpaita | Eetu Kalavainen, Jonas W. Karlsson, Joonas Keronen | 3.09 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Aamuset: positiivinen
Aiheesta muualla

Nää kaikki kertoo susta Spotifyssa
Pataljoonan taisteluosasto

Pataljoonan taisteluosasto tai pataljoonan taktinen ryhmä (ven. батальонная тактическая группа; engl. battalion tactical group, BTG) on Venäjän armeijan tyypillinen liikuteltava taisteluyksikkö, johon sisältyy moottoroitua jalkaväkeä ja useita muita aselajeja, kuten taistelupanssarivaunuja, tykistöä ja ilmatorjuntaa. BTG:n koko on yleensä noin 700–800 henkeä, joskus 900.
Pataljoonan taisteluosasto tuli käyttöön vuoden 2012 tienoilla, kun Venäjän maavoimat siirtyi kylmän sodan aikaisesta, divisiooniin ja rykmentteihin perustuvasta organisaatiosta prikaateihin. Ideana on, että yksi varusmiehiä kouluttava prikaati on jatkuvasti valmis lähettämään taisteluun yhden tai kaksi BTG:tä. Elokuussa 2021 Venäjän armeijalla oli ilmoituksensa mukaan käytettävissään noin 170 BTG-osastoa. Tammikuussa 2022 se oli koonnut niitä Ukrainan lähelle 83 ja helmikuussa yli 120, enemmän kuin kolme neljäsosaa käytettävissään olevasta määrästä.
Tyypilliseen BTG:hen voi sisältyä esimerkiksi kolme komppaniaa moottoroitua jalkaväkeä, joka liikkuu 30:llä BMP-2- tai BMP-3-rynnäkköpanssarivaunulla; yksi tai kaksi panssarikomppaniaa, joissa kussakin kymmenen taistelupanssarivaunua (T-72B3, T-80 tai T-90); sekä kranaatinheittimiä, haupitseja, liekinheittimiä, raketinheittimiä ja Pantsir-ilmatorjuntajärjestelmiä. Usean aselajin yhteistoiminnan komentamista BTG-tasolla on pidetty haasteellisena, koska se poikkeaa venäläisen armeijan perinteisestä toimintatavasta.
Okotillot

| Okotillot |
| --- | --- |
 Pylväsokotillo (Fouquieria columnaris)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Lahko::  Ericales
Heimo::  Okotillokasvit Fouquieriaceae
Suku::  Okotillot Fouquieria  Kunth
luokitusjärjestelmä::  APG III
Katso myös
   Okotillot Wikispeciesissä   Okotillot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Okotillot (Fouquieria) on yksitoistalajinen kasvisuku. Se on okotillokasvien heimon ainoa suku. Kaikki suvun lajit kasvavat luonnonvaraisena Pohjois-Amerikassa, ne ovat lähinnä Yhdysvaltain lounaisosien ja Meksikon aavikoiden kuivakkokasveja.
Kuvaus

Okotillot ovat yksikotisia ja puuvartisia. Suvun lajit ovat yleensä harvaoksaisia pensaita tai pieniä puita. Pitkäversot ja sivuversot ovat selvästi eriytyneet. Lehdet ovat yksinkertaisia, sulkasuonisia, ehytlaitaisia ja kierteisesti asettuneita. Pitkäversoissa on myös lehtiruodeista muodostuneita piikkejä. Kukkien verholehdet ovat toisistaan erilliset, mutta terälehdet ovat pitkälti yhteen kasvaneet. Heteitä on kymmenen tai useampia, emi on kolmihaarainen. Hedelmä on tyypiltään kota.
Okotillot ovat puolimehivartisia kuivakkokasveja. Ne ovat kausivihantia, ja monet lajit tuottavat lehtiä vain sateiden jälkeen pudottaen ne pian uudestaan.
Lajit

Fouquieria burragei
Fouquieria columnaris – pylväsokotillo
Fouquieria diguetii
Fouquieria fasciculata – virpiokotillo
Fouquieria formosa
Fouquieria leonilae
Fouquieria macdougalii
Fouquieria ochoterenae
Fouquieria purpusii – lastaokotillo
Fouquieria shrevei
Fouquieria splendens – hehkuokotillo
Roismala

Roismala on Sastamalan kaupungin kylä ja kaupunginosa Pirkanmaan maakunnassa. Roismala sijaitsee kaupungin keskustan eteläpuolella Tyrväänkylän vieressä. Kylässä on omakotitaloasutuksen lisäksi pienteollisuutta. Kylässä on myös Tyrvään siunauskappeli ja Roismalan hautausmaa. Kaupunginosalla on oma salibandyseura Roismalan Ponnistus.
Näädät

| Näädät |
| --- | --- |
 Näätä eli mäntynäätä (Martes martes)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Alalahko::  Caniformia
Heimo::  Näätäeläimet Mustelidae
Alaheimo::  Mustelinae
Suku::  Näädät Martes  Pinel, 1792

Katso myös
   Näädät Wikispeciesissä   Näädät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Näädät (Martes) on näätäeläinten heimoon kuuluva nisäkässuku.
Ulkonäkö

Näädät ovat kärppiä suurempia ja pitempiraajaisia ja alapuolen vaalea väri yltää korkeintaan rintaan. Kynnet pääsevät osittain piiloon, mikä pitää ne terävinä. Tuuhean hännän päässä ei ole mustaa karvaa.
Levinneisyys

Näätiä tapaa pohjoisella pallonpuoliskolla Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa.
Lajit

Näätien sukuun kuuluu kahdeksan lajia, joista kaikilla lukuun ottamatta nilgirinnäätää on useita alalajeja:
Amerikannäätä (Martes americana)
Mustanäätä (Martes flavigula)
Kivinäätä (Martes foina)
Nilgirinnäätä (Martes gwatkinsii)
Näätä eli mäntynäätä (Martes martes), ainoa Suomessa tavattu laji
Japaninnäätä (Martes melampus)
Kanadannäätä (Martes pennanti)
Soopeli (Martes zibellina)
Erityistä

Sana ”weasel” suomennetaan yleensä virheellisesti näädäksi, vaikka amerikanenglannissa se tarkoittaa mitä tahansa kärppien suvun lajia ja brittienglannissa lumikkoa. Näädistä käytetään englannin kielessä nimeä ”marten”.
Painin Suomen-mestaruuskilpailut 1912

Vuoden 1912 painin Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin Vaasassa 23.-24. maaliskuuta. Ne olivat järjestyksessään viidennet SVUL:n painimestaruuskilpailut. Kisojen ainoa laji oli kreikkalais-roomalainen paini, jossa painittiin neljässä painoluokassa.
Ottelut olivat äärimmäisen tasaisia. Vain viidessä kamppailussa saatiin ratkaisu ennen täyttä aikaa, kun taas 28 ottelua päättyi ratkaisemattomaan - mm. kaikki raskaan sarjan ottelut, jolloin kilpailijat sijoitettiin painonmukaiseen järjestykseen kevyimmästä painavimpaan. Kalle Viljamaa putosi näin neljänneksi. 
Sarjassa 73 kg oli kuusi painijaa, joista kaksi parasta pystyi kahteen aikavoittoon kolmen ratkaisemattoman lisäksi. Mestaruus ratkaistiin näiden välisellä arvonnalla. Kaikki muut sarjan kilpailijat suljettiin kilpailusta neljän ratkaisemattoman ottelun takia, joten pronssimitali jäi jakamatta.
Mitalistit

| Painoluokka | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 66,5 kg | Tatu Kolehmainen | Vilhelm Lehmusvirta | Kalle Kandelberg |
| 73 kg | Heikki Karhunsaari | Robert Oksa | ei jaettu |
| 83 kg | Emil Westerlund | M. Hämäläinen | Arvi Saaristo |
| yli 83 kg | Viktor Salovaara | Uuno Pelander | Adolf Lindfors  |
Olav Duun

| Olav Duun |
| --- | --- |
 Olav Duun vuonna 1936
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. marraskuuta 1876 Jøa, Fosnes, Norja
Kuollut: 13. syyskuuta 1936, 59 vuotta Tønsberg, Norja
Kansalaisuus:  Norja
Ammatti:  opettaja, kirjailija
Puoliso:  Emma Möller
Kirjailija
Äidinkieli: norja
Tuotannon kieli: nykynorja
Esikoisteos:  Løglege skruvar og anna folk (1907), Marjane (1908)
Aiheesta muualla
olav-duun.no
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Olav Duun (21. marraskuuta 1876 Jøa, Fosnes, Norja – 13. syyskuuta 1939 Tønsberg Norja) oli norjalainen kirjailija ja opettaja.
Henkilöhistoria

Duunin isä oli maanviljelijä ja kalastaja. Kansakoulunopettajaksi Duun lähti opiskelemaan 25-vuotiaana, joskin aineistoja kirjojaan varten hän lienee kerännyt jo paljon sitä ennen. Kansakoulunopettajaksi hän valmistui 1904, kirjoittaen opettajan työnsä ohessa ensimmäisiä teoksiaan Løglege skruvar og anna folk (1907) ja Marjane (1908). Opettajan toimensa Duun jätti vasta 51-vuotiaana, julkaistuaan jo kaksikymmentä teosta. Naimisiin hän meni vuonna 1908 Emma Möllerin kanssa.
Kirjallinen tuotanto

Duun julkaisi romaaneja, mutta myös kokoelman novelleja. Hänen ensimmäisiin teoksiinsa suhtauduttiin varauksella niissä käytetyn murrekielen takia, mutta hänen vaikutuksensa nykynorjaan on sittemmin tunnustettu. Duunin teoksia ovat muun muassa:
Kirjallinen tuotanto > Suomennetut teokset

Juvikilaisia (Juvikingar), suom. Siiri Siegberg, WSOY 1925 Sarja: Juvikilaisia: 1
Ummessa silmin (Storbrylloppe), suom. Siiri Siegberg, WSOY 1925 Sarja: Juvikilaisia: 2
Kaksoishäät (Storbrylloppe), suom. Siiri Siegberg, WSOY 1927 Sarja: Juvikilaisia: 3
Omin neuvoin (I eventyre), suom. Siiri Siegberg, WSOY 1928 Sarja: Juvikilaisia: 4
Nuori polvi (I ungdomen), suom. J. A. Hollo, WSOY 1930 Sarja: Juvikilaisia: 5
Myrsky (I stormen), suom. J. A. Hollo, WSOY 1930 Sarja: Juvikilaisia: 6
Kirjallinen tuotanto > Romaanit

Løglege skruvar og anna folk, 1907
Marjane, 1908
På tvert, 1909
Nøkksjøliga, 1910
Gamal jord, 1911
Hilderøya, 1912
Sigyn, 1913
Tre venner, 1914
Harald, 1915
Det gode samvite,1916
På Lyngsøya, 1917
Juvikfolket, romaanisarja, 1918-1923 (suom. sarja Juvikilaisia)
Straumen og evja,1926
Olsøygutane, 1927
Carolus Magnus, 1928
Medmenneske, 1929
Ragnhild, 1931
Ettermæle, 1932
Siste leveåre, 1934
Gud smiler, 1935
Samtid, 1936
Menneske og maktene, 1938
Kirjallinen tuotanto > Novellit

Blind-Anders, 1924