stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kārsava
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kārsava Wikimedia Commonsissa
Kārsavan kotisivut (latviaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Kārsava
Maisemaa Kārsavassa
Käännös suomeksi
Kymijoen kanava

Kymijoen kanava on suunnitelma kanavoida Kymijoki niin, että sitä voitaisiin käyttää vesiliikenteeseen Päijänteen ja Suomenlahden välillä. Kanavaa on suunniteltu useaan otteeseen 1800-luvun alusta lähtien, ja viimeksi suunnitelma hylättiin vuonna 2002. Kanavasuunnitelmiin on liittynyt myös yhteys Suomenlahdelta Kymijokea pitkin Saimaalle suunnitellun Mäntyharjun kanavan kautta.
Sulut ja linjaus

Kymijoen kanavan suunniteltu linjaus
Kanavasuunnitelmaan olisi kuulunut kahdeksan sulkua. Sulut olisivat olleet 1) Kimolan sulku (nykyisessä Kimolan kanavassa), Voikkaan sulku, Kymintehtaan sulku, 2) Keltin sulku, 3) Myllykosken sulku, 4) Anjalan kartanon sulku sekä Kotkan alueella Kymijoen alajuoksun ohittavassa maakanavassa kaksi sulkua (Juurikorven ja Ylänummen sulut). Lisäksi 5) Korian kohdalle olisi tullut kaivanto väylän oikaisemiseksi Korian siltojen kohdalla.
Suunnitelman eteläosassa Kotkassa kanava olisi rakennettu Kymijoen muinaisen tulvauoman suuntaisesti nykyisen Nummenjoen vesistön kautta Kaarniemenlahteen (Tavastilan linja). Suunnitelmissa oli myös vaihtoehtoinen läntisempi linjaus, Korkeakosken linja, joka olisi kulkenut Suomenlahteen Kymijoen itäisimmän laskuhaaran Korkeakoskenhaaran kautta. Nämä linjaukset olisivat ohittaneet Kymijoen eteläosan koskiensuojelulailla suojeltuja koskialueita, muun muassa Pernoonkosket.
Kanavasuunnitelmien historiaa

Kymijoen kanavointi on ollut ensimmäisen kerran esillä jo vuonna 1819, mutta vasta 1838 käynnistettiin ensimmäiset tutkimukset, jolloin luutnantti V. Favorin tutki reittiä Päijänteen ja Suomenlahden välillä. Hän suunnitteli linjauksen, johon olisi tarvittu 25 sulkua. Kymijoen kanavointi nousi uudelleen esille 1850-luvulla, jolloin Suomessa tutkittiin suuria kanavahankkeita, ja hanke oli esillä valtiopäivillä 1863–1864, mutta siitä ei tehty päätöstä. Kanavahanketta on käsitelty myös 1920-luvulla, mutta se arvioitiin liian kalliiksi.
Kymijoen kanavahanke nousi esiin taas 1990-luvulla. Ympäristöjärjestöt ovat vastustaneet voimakkaasti hanketta; ne huomauttivat, että Kymijoen pohjassa on vaarallisia myrkkyjä teollisuuden päästöinä ja rakentamisen seurauksena liikkeelle lähtiessään ne voisivat aiheuttaa ympäristötuhoja. Suomen hallitus päätti 2002, että kanava ei ole Suomen liikenne- ja viestintäministeriön laskelmien mukaan kannattava.
Aiheesta muualla

Itä-Suomen kanavahakkeet Merenkulkulaitoksen raportti Kymijoen-Mäntyharjun kanavien yhteiskuntataloudellisesta kannattavuudesta vuodelta 2000
Turkka Myllykylä: Suomen kanavien historia. Otava 1991.
Laken piirikunta (Michigan)

Laken piirikunta (engl. Lake County) on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 12 096 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Baldwinin kylä ja suurin kunta on Pleasant Plains Township. Piirikunta on perustettu vuonna 1840.
Väestö

Vuonna 2020 Laken piirikunnan 12 096 asukkaasta valkoisia oli 87,9 %, mustia 8,0 %, alkuperäisasukkaita 0,9 % ja aasialaisia 0,3 %. Vuonna 2019 2,9 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,7 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laken piirikunta (Michigan) Wikimedia Commonsissa
Lasten aarreaitta

| Lasten aarreaitta |
| --- | --- |
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  1951–1954
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lasten aarreaitta on Gummerus Oy:n julkaisema viisiosainen kokoelmasarja runoja, loruja ja satuja lapsille kerrottaviksi. Kirjat ovat toimittaneet Tauno Karilas ja Olli Nuorto, kuvittaneet Doris Bengtström, Eila Koskinen-Krusberg ja Helga Sjöstedt. Runot on valinnut, mukaillut ja riimitellyt Tauno Karilas, joka on myös suomentanut useita satuja. Valikointi on toimittajain yhteistyön tulos. Useimmat vieraskieliset sadut on suomentanut Olli Nuorto. Päällyskuva on Helga Sjöstedtin, etulehtien kuvat Valma Raimelan.
Alkuperäiset kirjat ilmestyivät 1951–1954, osista 1–4 on julkaistu myöhemmin uusia painoksia.
Kărdžali

| Kărdžali Кърджали |
| --- | --- |
 Arda-joki kulkee Kărdžalin kaupungin lävitse
 vaakuna
 Kărdžali
 Koordinaatit: 41°39′N, 25°22′E 
Valtio:   Bulgaria
Alue:  Kărdžali
Väkiluku (2011):  43 785
 
 www.kardjali.bg 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kărdžali (bulg. Кърджали) on kaupunki Etelä-Bulgariassa. Se on myös Kărdžalin alueen pääkaupunki. Kărdžali sijaitsee Rodopivuorten itäpäässä, 260 kilometriä Sofiasta. Kaupungin asukasluku on 43 785 (2011). Lähellä Kărdžalia sijaitsee Kărdžalin pato. Kaupungin halki virtaa Arda-joki.
Kuvagalleria

Katu Kărdžalissa
Moskeija Kărdžalissa
Arda-joki
Kărdžalin pyramiidit
Luostari Kărdžalissa
Kărdžalin arkeologinen museo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kărdžali Wikimedia Commonsissa
Bulgarian kaupungit
Aitos
Asenovgrad
Blagoevgrad
Botevgrad
Burgas
Dimitrovgrad
Dobritš
Dupnitsa
Gabrovo
Gorna Orjahovitsa
Gotse Deltšev
Harmanli
Haskovo
Jambol
Karlovo
Karnobat
Kazanlăk
Kărdžali
Kjustendil
Lom
Lovetš
Montana
Nova Zagora
Panagjurište
Pazardžik
Pernik
Petritš
Pleven
Plovdiv
Primorsko
Razgrad
Ruse
Samokov
Sandanski
Sevlievo
Šumen
Silistra
Sliven
Smoljan
Sofia
Stara Zagora
Svištov
Tărgovište
Trojan
Varna
Veliko Tărnovo
Velingrad
Vidin
Vratsa
Kuusamon keskustaajama

| Kuusamon keskustaajama Kuusamon kirkonkylä |
| --- | --- |
 Kuusamon keskustaa.
 fiKuusamon keskustaajama 
 65°57′50″N, 29°11′20″E 
Valtio:   Suomi
Maakunta:  Pohjois-Pohjanmaa
Seutukunta:  Koillismaan seutukunta
Kunta:  Kuusamo
Asutustyyppi:  taajama, kirkonkylä
Maantiede
Maa-ala:  15,98 km²
Väestö
Väkiluku:  8 305
Väestötiheys:  519,7 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2022 mukaiset. 
Kuusamon keskustaajama (myös Kuusamon kirkonkylä ennen vuonna 2000 tapahtunutta kaupunkinimityksen käyttöönottoa) on Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevan Kuusamon kaupungin hallinnollinen keskus. Vuoden 2022 lopussa taajamassa oli 8 305 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 15,98 neliökilometriä. Kuusamon keskustaajaman välittömässä läheisyydessä kaakon suunnassa sijaitsee Tolpanniemi, joka muodostaa keskustaajamasta erillisen taajaman. Tolpanniemen asukasluku on 1 164 ja maapinta-ala 2,07 neliökilometriä. Keskustaajaman asuinalueita ovat etelässä Toranki ja Torangintaus, pohjoisessa Nilonkangas.
Taajamassa ja sen läheisyydessä on useita järviä. Kuusamon Pyhän Ristin kirkko sijaitsee Kuusamojärven ja Torangin välisellä alueella. Taajaman länsipuolella on Nilonjärvi, joka tunnetaan myös nimellä Leskelänjärvi. Taajaman halki tästä järvestä Kuusamojärveen virtaa lyhyt Nilonjoki. Pidempi Kolvanginjoki yhdistää taajaman koillispuolella olevan Kolvangin Kuusamojärveen. Keskustaajaman pohjoispuolella on useita pieniä lampia.
Merkittävimmät tieyhteydet Kuusamon keskustaajamaan ovat kaksi valtatietä ja yksi kantatie. Etelästä Suomussalmelta tulee valtatie 5, joka jatkuu keskustaajaman ohi pohjoiseen Kemijärvelle. Lounaasta Oulun ja Taivalkosken suunnasta Kuusamoon tulee valtatie 20, joka yhtyy valtatiehen 5 keskustaajaman eteläosassa. Valtatiestä 5 erkanee hiukan keskustaajaman pohjoispuolella länteen Posiolle ja edelleen Rovaniemelle vievä kantatie 81. Pienempi tieyhteys on keskustaajamasta Kuusamon itäosiin vievä seututie 8690. Keskustaajamasta koilliseen sijaitsee Kuusamon lentoasema.
Kirkon lisäksi Kuusamon keskustaajaman palveluita ovat Kuusamon kaupungintalo, posti, ammattioppilaitos, useat koulut ja Kuusamon terveyskeskus. Virkistyskohteita ovat urheilukenttä, lintutorni, kuntorata, hyppyrimäki, kesäteatteri ja taajaman pohjoisosassa sijaitseva kylpylä. Ravirata sijaitsee Hirsikankaalla keskustaajamasta koilliseen.
Kesäolympialaiset 2000

Vuoden 2000 kesäolympialaiset järjestettiin Sydneyssä, Australiassa 15. syyskuuta – 1. lokakuuta 2000. Boikotteja ja ikäviä tapahtumia ei sattunut. Kansainvälisen Olympiakomitean puheenjohtaja Juan Antonio Samaranch kiittelikin päättäjäisissä järjestäjiä "kaikkien aikojen parhaista olympialaisista".
Valintaprosessi

Pitopaikka päätettiin KOK:n yleiskokouksessa 24. syyskuuta 1993 Monte Carlossa, Monacossa. Kilpailujen järjestäjäksi oli viisi hakijaa. Peking johti valintaa kolmannelle kierrokselle asti, mutta Sydney otti niukan voiton äänin 45–43.
| Äänestystulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupunki | Maa | Kierros 1 | Kierros 2 | Kierros 3 | Kierros 4 |  |
| Sydney |  Australia | 30 | 30 | 37 | 45 |  |
| Peking |  Kiina | 32 | 37 | 40 | 43 |  |
| Manchester |  Iso-Britannia | 11 | 13 | 11 | — |  |
| Berliini |  Saksa | 9 | 9 | — | — |  |
| Istanbul |  Turkki | 7 | — | — | — |  |
Lajit

Olympiaohjelmassa oli 300 tapahtumaa 39 eri urheilulajissa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Ammunta   Baseball   Jalkapallo   Jousiammunta   Judo   Koripallo   Käsipallo   Lentopallo   Maahockey   Melonta   Miekkailu  |   Nykyaikainen viisiottelu   Nyrkkeily   Paini   Painonnosto   Purjehdus   Pyöräily   Pöytätennis   Ratsastus   Softball   Soutu  |   Sulkapallo   Taitouinti   Taekwondo   Tennis   Triathlon   Uimahypyt   Uinti   Vesipallo   Voimistelu   Yleisurheilu  |
Kisapaikat > Sydneyn olympiapuisto

Stadium Australia – seremoniat, yleisurheilu, jalkapallon loppuottelu
Sydney International Aquatic Centre – uimahypyt, uinti
State Sports Centre – pöytätennis, taekwondo
NSW Tennis Centre – tennis
Sydney Olympic Park Hockey Centre – maahockey
The Dome – sulkapallo, koripallo, voimistelu, käsipallo, lentopallo, nykyaikaisen viisiottelun ammunta
Sydney Super Dome – koripallon finaalit, voimistelu
Sydney Showground Stadium – baseball, nykyaikainen viisiottelu
Sydney International Archery Park – ammunta
Kisapaikat > Sydney

Sydney Convention and Exhibition Centre – nyrkkeily, miekkailu, judo, paini, painonnosto
Sydney Entertainment Centre – lentopallon finaali
Dunc Gray Velodrome – ratapyöräily
Sydney International Shooting Centre – ammunta
Sydney International Equestrian Centre – esteratsastus
Sydney International Regatta Centre – soutu, melonta
Blacktown Olympic Centre – baseball, softball
Western Sydney Parklands – pyöräily
Ryde Aquatic Leisure Centre – vesipallo
Penrith Whitewater Stadium – melonta
Bondi Beach – rantalentopallo
Sydney Football Stadium – jalkapallo
Olympic Sailing Shore Base – purjehdus
Centennial Parklands – maantiepyöräily
Sydneyn oopperatalo – triathlon
Kisapaikat > Muualla Australiassa

Bruce Stadium, Canberra – jalkapallo
Hindmarsh Stadium, Adelaide – jalkapallo
Melbourne Cricket Ground, Melbourne – jalkapallo
Brisbane Cricket Ground, Brisbane – jalkapallo
Osallistujat

Sydneyn vuoden 2000 kesäolympialaisiin osallistui 199 maata, sekä neljä itsenäistä urheilijaa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   Alankomaiden Antillit   Alankomaat   Albania   Algeria   Amerikan Samoa   Andorra   Angola   Antigua ja Barbuda   Arabiemiraatit   Argentiina   Armenia   Aruba   Australia   Azerbaidžan   Bahama   Bahrain   Bangladesh   Barbados   Belgia   Belize   Benin   Bermuda   Bhutan   Bolivia   Bosnia ja Hertsegovina   Botswana   Brasilia   Brittiläiset Neitsytsaaret   Brunei   Bulgaria   Burkina Faso   Burundi   Caymansaaret   Chile   Cookinsaaret   Costa Rica   Djibouti   Dominica   Dominikaaninen tasavalta   Etelä-Afrikka  |   Ecuador   Egypti   El Salvador   Eritrea   Espanja   Etelä-Korea   Etiopia   Fidži   Filippiinit   Gabon   Gambia   Georgia   Ghana   Grenada   Guam   Guatemala   Guinea   Guinea-Bissau   Guyana   Haiti   Honduras   Hongkong   Indonesia   Intia   Irak   Iran   Irlanti   Islanti   Iso-Britannia   Israel   Italia   Itsenäiset olympiaurheilijat   Itävalta   Jamaika   Japani   Jemen   Jordania   Jugoslavia   Kambodža   Kamerun  |   Kanada   Kap Verde   Kazakstan   Kenia   Keski-Afrikan tasavalta   Kiina   Kiinan Taipei   Kirgisia   Kolumbia   Komorit   Kongon tasavalta   Kongon demokraattinen tasavalta   Kreikka   Kroatia   Kuuba   Kuwait   Kypros   Laos   Latvia   Lesotho   Libanon   Liberia   Libya   Liechtenstein   Liettua   Luxemburg   Madagaskar   Pohjois-Makedonia   Malawi   Malediivit   Malesia   Mali   Malta   Marokko   Mauritania   Mauritius   Meksiko   Mikronesia   Moldova   Monaco  |   Mongolia   Mosambik   Myanmar   Namibia   Nauru   Nepal   Nicaragua   Niger   Nigeria   Norja   Norsunluurannikko   Oman   Pakistan   Palau   Palestiina   Panama   Papua-Uusi-Guinea   Paraguay   Peru   Pohjois-Korea   Portugali   Puerto Rico   Puola   Päiväntasaajan Guinea   Qatar   Ranska   Romania   Ruanda   Ruotsi   Saint Kitts ja Nevis   Saint Lucia   Saint Vincent ja Grenadiinit   Saksa   Salomonsaaret   Samoa   San Marino   São Tomé ja Príncipe   Saudi-Arabia   Senegal   Seychellit  |   Sierra Leone   Singapore   Slovakia   Slovenia   Somalia   Sri Lanka   Sudan   Suomi   Suriname   Sveitsi   Swazimaa   Syyria   Tadžikistan   Tansania   Tanska   Thaimaa   Togo   Tonga   Trinidad ja Tobago   Tšad   Tšekki   Tunisia   Turkki   Turkmenistan   Uganda   Ukraina   Unkari   Uruguay   Uusi-Seelanti   Uzbekistan   Valko-Venäjä   Vanuatu   Venezuela   Venäjä   Vietnam   Viro   Yhdysvallat   Yhdysvaltain Neitsytsaaret   Sambia   Zimbabwe  |
Mitalitaulukko

Kisojen menestyksekkäin maa oli Yhdysvallat.
| Vuoden 2000 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 2000 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 2000 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 2000 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 2000 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 2000 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 40 | 24 | 33 | 97 |
| 2 |  Venäjä | 32 | 28 | 28 | 88 |
| 3 |  Kiina | 28 | 16 | 15 | 59 |
| 4 |  Australia | 16 | 25 | 17 | 58 |
| 5 |  Saksa | 13 | 17 | 26 | 56 |
| 6 |  Ranska | 13 | 14 | 11 | 38 |
| 7 |  Italia | 13 | 8 | 13 | 34 |
| 8 |  Alankomaat | 12 | 9 | 4 | 25 |
| 9 |  Kuuba | 11 | 11 | 7 | 29 |
| 10 |  Iso-Britannia | 11 | 10 | 7 | 28 |
| 11 |  Romania | 11 | 6 | 8 | 25 |
| 12 |  Etelä-Korea | 8 | 10 | 10 | 28 |
Kohokohtia

Kisojen menestynein urheilija oli sama kuin vuonna 1996 Atlantassa: venäläinen voimistelija Aleksei Nemov, joka voitti kuten Atlantassakin kuusi mitalia (2 kultaa, 1 hopea ja 3 pronssia). Kolmeen kultaan ylsivät uimarit Ian Thorpe, Lenny Krayzelburg, Inge de Bruijn ja Jennifer Thompson sekä pyöräilijä Leontien Zijlaard-van Moorsel.
Yleisurheilukilpailujen kohokohtia olivat olympiatulen sytyttäjän Australian Cathy Freemanin voitto naisten 400 metrillä sekä Haile Gebreselassien ja Paul Tergatin kaksinkamppailu miesten 10 000 metrillä, joka päättyi etiopialaisen voittoon. Keihäänheitossa Jan Železný otti kolmannen perättäisen olympiakultansa.
Soudussa Ison-Britannian Steve Redgrave ylsi historialliseen viidenteen olympiakultaan, jonka johdosta hänet myöhemmin aateloitiin. Kreikkalais-roomalaisen painin raskaassa sarjassa Yhdysvaltain Rulon Gardner yllätti Venäjän Aleksandr Karelinin, joka oli ollut voittamattomana 13 vuotta.
Suomalaismenestys jäi edellisten kisojen tavoin neljään mitaliin. Yleisurheilussa Suomelle tuli kuitenkin maan historian viimeisin olympiakultamitali, kun Arsi Harju voitti kultaa kuulantyönnössä. Suomi sai myös 20 vuoden tauon jälkeen olympiakultaa purjehduksessa, kun Thomas Johanson ja Jyrki Järvi seilasivat ykkösiksi. Ammunnassa Juha Hirvi aloitti Suomen kolmet kisat kestäneen mitaliputken tuomalla hopeaa pienoiskiväärissä.
Olympia-aatteen levittämiseksi Sydneyn kisoihin hyväksyttiin ”villillä kortilla” mukaan joukko kehittyvien maiden urheilijoita, vaikka nämä eivät olisi selvittäneet virallisia karsintarajoja.
Kisoista muistetaan yleisön sympatian kohteeksi noussut Päiväntasaajan Guineaa edustava uimari Eric Moussambani, joka miesten 100 metrin alkuerässä oli ajallaan 1.52,72 yli minuutin hitaampi kuin suurin osa muista uimareista. Hän oli oppinut uimaan vasta kahdeksan kuukautta ennen kisoja. Voimien hiipuessa yleisö yltyi kannustamaan uimaria maaliin saakka. Moussambanin aika Sydneyn satasella ylitti jopa 200 metrin ME:n. Hän teki sillä kuitenkin maansa virallisen ennätyksen.
Kuvagalleria

Avajaiset
Olympiatuli
Newingtonin olympiakylää
Naisten seiväshyppyä
Käsipalloa
Nyrkkeilyä
Maahockey:tä
Uintia
Rantalentopalloa
Painia
Tennistä
Miesten 400m
Pituushyppääjä Dawn Burrell
Päättäjäiset
Päättäjäiset
Stadium Australia
Sydney International Aquatic Centre
Sydney International Regatta Centre
100 metrin juoksun voittaneen Maurice Greenen tunnelmia.
Kyösti Iitti

Kyösti Iitti: Auranmaan kurkiaurat, 2012, Pöytyä.
Kyösti Iitti: Tulitaistelija, 2013, Pöytyä.
Kyösti Iitti (s. 8. kesäkuuta 1948) on pöytyäläinen kuvanveistäjä ja kansantaiteilija.
Kyösti Iitti aloitti työuransa metsätyöntekijänä. Parikymppisenä hän meni Wärtsilän Turun telakan levyseppäkouluun. Hän teki metallimiehen töitä, kunnes sairastuminen astmaan pakotti vaihtamaan ammattia. Hän kouluttautui hierojaksi ja toimii edelleen hierojan ammatissa. Iitin sukujuuret ovat Karjalassa.
Iitti tekee taidetta kierrätysmetallista. Hänen teoksensa ovat pääasiassa ihmis- tai eläinhahmoja. Kotona Pöytyän Kaitoonmäellä hänen taidettaan on runsaasti esillä pihalla ja muualla viiden hehtaarin metsätontilla. Hän on tehnyt ITE-taidetta vuodesta 1985 lähtien. Hänen työnsä "Uudisraivaajat" on ollut esillä Loimaalla Suomen maatalousmuseo Sarassa. Vuonna 2005 "Kettinkikarhu" oli esillä Helsingin Töölönlahden ITE-veistospuistossa.
Kirjallisuutta

Levo, Tuula: Suon syrjästä enkelipuistoon. Kyösti Iitin tie taiteilijaksi.  [Aura]:  Tuula Levo, 2013.
Aiheesta muualla

Enkelipuisto-blogi
Enkelipuisto (Ari Salo haastattelee Kyösti Iittiä) Youtube.  2018. coyotefilm.fi. Viitattu 17.9.2018.
Lakko (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Lakko voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
lakko, työtaistelutoimenpide
Lakko, suomalaisen Youtube-videoita tekevän Eric Savolaisen käyttämä nimi
Lakko, vuoden 1925 neuvostoliittolainen elokuva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lakko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kărdžalin alue

Kărdžalin alue (bulg. Област Кърджали) on yksi Bulgarian alueista, joka sijaitsee maan eteläosassa. Sillä on yhteistä rajaa Kreikan kanssa. Alue on nimetty pääkaupunkinsa Kărdžalin mukaan. Kărdžalin alue on jaettu seitsemään kuntaan.
Kărdžalin alue kuului aikaisemmin Traakian maakuntaan, joka oli osa Osmanien valtakuntaa. Bulgarialaiset valtasivat alueen vuonna 1912 ensimmäisen Balkanin sodan aikana. Vuonna 1913 alue liitettiin Momtšilgradin alueeseen. Momtšilgradin alue liitettiin Stara Zagoran alueeseen 1934. Vuonna 1950 alue liitettiin juuri perustettuun Haskovon alueeseen. Vuonna 1959 alueesta muodostettiin oma alue, ja alue nimettiin Kărdžalin kaupungin mukaan. Vuonna 1989 alue liitettiin jälleen Haskovon alueeseen. Vuonna 1999 Bulgarian alue muutoksessa Kărdžalin alue muodostettiin uudelleen, mutta alueen rajat poikkeavat hieman vuonna 1959 perustetusta alueesta.
Kunnat

Ardino
Tšernootšene
Džebel
Kărdžali
Kirkovo
Krumovgrad
Momtšilgrad
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kărdžalin alue Wikimedia Commonsissa
Bulgarian alueet
Blagoevgrad
Burgas
Dobritš
Gabrovo
Haskovo
Jambol
Kărdžali
Kjustendil
Lovetš
Montana
Pazardžik
Pernik
Pleven
Plovdiv
Razgrad
Ruse
Silistra
Sliven
Smoljan
Sofia
Sofian kaupunki
Stara Zagora
Šumen
Tărgovište
Veliko Tărnovo
Varna
Vidin
Vratsa
Kārlis Baumanis

Kārlis Baumanis (11. toukokuuta 1835 – 10. tammikuuta 1905) oli latvialainen säveltäjä, runoilija, näytelmäkirjailija ja journalisti. Hän teki lähes kolmesataa vokaalimusiikin sävellystä ja sovitusta, joista noin viisikymmentä on kuorolle. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa kansallislauluksi otettu Dievs, svētī Latviju!, johon säveltäjä itse teki sanoituksen, kuten moniin muihinkin lauluihinsa. Baumanis edusti Lativan kansallisen heräämisen liikettä.
Baumaniksen lauluissa keskeiseen asemaan nousee isänmaallisuus. Hänen sävellyskoulutuksensa oli kuitenkin vähäistä, ja vain jotkin hänen lauluistaan ovat kestäneet aikaa. Tietyt hänen laatimansa melodiat ovat kuitenkin saavuttaneet kulttuurisesti tärkeän aseman. Lisäksi hän kirjoitti kansanlauluista poleemisia artikkeleita latvian- ja saksankielisessä lehdistössä, mikä vaikutti etnomusikologian kehitykseen Latviassa.
Kārlis Skrastiņš

| Kārlis Skrastiņš |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. heinäkuuta 1974 Riika
Kuollut: 7. syyskuuta 2011 (37 vuotta) Jaroslavl, Venäjä
Kansalaisuus:   Latvia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  95 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1992–2011
Seurat:  Pārdaugava Riika   TPS (SML)   Nashville Predators (NHL)  Milwaukee Admirals (AHL)   Colorado Avalanche (NHL)   HK Riga 2000   Florida Panthers (NHL)   Dallas Stars (NHL)  Lokomotiv Jaroslavl (KHL)
NHL-varaus:  230. varaus, 1998 Nashville Predators
Kārlis Skrastiņš (9. heinäkuuta 1974 Riika, Latvia – 7. syyskuuta 2011 Jaroslavl, Venäjä) oli latvialainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän kuoli 7. syyskuuta 2011 lento-onnettomuudessa Venäjällä.
Ura > Ammattilaisura

Vuonna 1995 Skrastiņš lähti Latviasta TPS:n riveihin Turkuun. Tuolloin TPS:n päävalmentajana oli Vladimir Jurzinov. Hän pelasi TPS:ssä vuoteen 1998 asti, kunnes Skrastiņš varattiin NHL:ään vuonna 1998 numerolla 230. Hänet valitsi Nashville Predators yhdeksännellä kierroksella.
Skrastiņš lähti Nashvillen riveihin jo syksyllä 1998, ja pelasi seuraavalla kaudella melkein koko kauden farmisarjassa IHL:n Milwaukee Admiralsissa, mutta hän pääsi pelaamaan myös kaksi ottelua NHL:ssä. Kaudella 1999–2000 hän pelasi 19 peliä Milwaukeessa, mutta kausi sujui enimmäkseen Nashvillessä. Skrastiņš pelasi kaudella 59 NHL-ottelua. Hän kuului seuraavat kolme kautta Predatorsien vakiomiehistöön, kunnes hänet vuonna 2003 kaupattiin Colorado Avalancheen.
Skrastiņš pelasi kaudella 2003–2004 Avalanchen riveissä 82 ottelua tehopisteillä 5+8=13. Työsulun aikana hän palasi takaisin Latviaan pelaamaan, HK Riika 2000:n joukkueeseen. Elokuussa 2005 Skrastiņš solmi vuoden mittaisen jatkosopimuksen Coloradon kanssa. Kaudella 2005–2006 Skrastiņš pelasi kaikki Avalanchen ottelut, keräten pisteet 3+11=14. Colorado teki 30. kesäkuuta 2006 monivuotisen jatkosopimuksen Skrastiņšin kanssa.
Kaudella 2006–2007 Skrastiņšista tuli NHL:n ennätysmies. Ottelu Atlanta Thrashersia vastaan torstaina 8. helmikuuta 2007 oli hänen 487. perättäinen NHL:n runkosarjan kamppailu. Atlantan voittoon päättyneessä ottelussa Skrastiņš rikkoi puolustajien perättäisten pelien ennätyksen, joka oli ollut aikaisemmin Hockey Hall of Fame -pelaaja Tim Hortonin nimissä. Skrastiņšin otteluputki katkesi lopulta 495. ottelun jälkeen. Kaikkien pelipaikkojen ennätys jäi kuitenkin kauas, sillä hyökkääjä Doug Jarvis pelasi aikanaan 964 perättäistä ottelua. Kaudella 2007–2008 Skrastiņš tippui terveenäkin yllättäen muutaman kerran Coloradon pelaavan kokoonpanon ulkopuolelle. Hänen siirtymistään pois Coloradosta liikkui huhuja jo ennen siirtorajan umpeutumista. Siirtoajan viimeisenä päivänä Colorado lähetti Skrastiņšin ja kolmannen kierroksen varausvuoron Floridaan vaihdossa puolustaja Ruslan Saleihin.
Floridassa Skrastiņš pelasi hieman reilun kauden. Kesällä 2009 hän teki kahden vuoden sopimuksen Dallas Starsin kanssa. Kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi KHL-seura Lokomotiv Jaroslavliin. Karlis kuoli 7. syyskuuta 2011 lento-onnettomuudessa Venäjällä.
Aiheesta muualla

Skrastinsille omistetut fanisivut (englanniksi)
NHL.comin pelaajakortti (englanniksi)