stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ampelákia (Salamis)

| Ampelákia Αμπελάκια |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Ampelákia
 Koordinaatit: 37°57′03″N, 23°31′43″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Saaret
Kunta:  Salamis
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  520102
Väkiluku (2011):  7 507
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  4 998
 – Kaupunki:  4 710
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  189 02
Suuntanumero(t):  22980
Rekisterikilpi:  Z
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ampelákia (kreik. Αμπελάκια; myös Ambelákia) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Salamiin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αμπελακίων, Dimotikí Enótita Ampelakíon) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Salamiin saarella, Saarten alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 7 507 ja varsinaisen Ampelákian kaupungin väkiluku 4 710 (vuonna 2011).
Ampelákian kaupunki, suomeksi ”Viinitarhat”, sijaitsee Salamiin itärannikolla. Se on saaren kolmanneksi suurin asutus. Ampelákian kunnallisyksikkö käsittää alueen saaren itäosasta. Ampelákia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Salamiin kanssa uudeksi Salamiin kunnaksi, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Antiikin Salamiin kaupunki sijaitsi Ampelákian Spithárin kylän paikalla klassisella ja hellenistisellä kaudella. Jonkin verran kaupungin raunioita on näkyvillä kylässä kaivausten seurauksena.
Kunnallisyksikön osat

Ampelákian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ampelákia | Ampelákia | 4 710 |
| Ampelákia | Kynosoúra | 152 |
| Ampelákia | Spithári | 136 |
| Selínia | Atalánti (saari) | 0 |
| Selínia | Selínia | 2 509 |
Yhteensä: 7 507
Björke

| Björke |
| --- | --- |
 Björke
 Koordinaatit: 60°45′59″N, 17°11′24″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Gästrikland
Kunta:  Gävle
Väkiluku (2021):  630
Björke on taajama Gävlen kunnassa Gävleborgin läänissä Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 630 asukasta vuonna 2021.
Marc Andreessen

Marc Andreessen
Marc Andreessen (s. 9. heinäkuuta 1971 Cedar Falls, Iowa) on yhdysvaltalainen ohjelmistosuunnittelija ja liikemies.
Andreessen oli luomassa ensimmäistä graafista WWW-selainta Mosaicia. Myöhemmin hän oli perustamassa Netscapea.
Ura

Andreessen opiskeli University of Illinois at Urbana-Champaignissa. Hän myös työskenteli yliopiston National Center for Supercomputing Applicationsissa.
Andreessen kehitti Mosaicin yhdessä Eric Binan kanssa vuonna 1993. Netscapen hän perusti Jim Clarkin kanssa vuonna 1994. Andreessen oli myymässä Netscapea AOL:lle vuonna 1998. Hän jätti yhtiön vuonna 2001.
Andreessen on myöhemminkin ollut mukana useiden yritysten toiminnassa. Hän vaikuttaa nykyisin lähinnä sijoittajana ja hallitusten jäsenenä.
Vuoden helsinkiläisurheilija

Vuoden helsinkiläisurheilija on Helsingin kaupungin vuodesta 1964 lähtien jakama tunnustuspalkinto. Se myönnetään ansioituneelle helsinkiläiselle urheilijalle vuosittain 12. kesäkuuta järjestettävänä Helsinki-päivänä.
Vuoden helsinkiläisurheilijan lisäksi palkitaan myös vuoden urheiluseura, valmentaja sekä nuori helsinkiläisurheilija. Palkintojen saajat valitsee Helsingin kaupunginhallituksen asettama 13-henkinen urheilupalkintotoimikunta.
Vuoden helsinkiläisurheilijat 1964–2024

| Vuosi | Nimi | Laji |
| --- | --- | --- |
| 1964 | Kaija Mustonen | Pikaluistelu |
| 1965 | Pentti Linnosvuo | Ammunta |
| 1966 | Rainer Stenius | Yleisurheilu |
| 1967 | Eila Pyrhönen | Uinti |
| 1968 | Pertti Pousi | Yleisurheilu |
| 1969 | Olli Laiho | Voimistelu |
| 1970 | HIFK | Jääkiekko |
| 1971 | Kauko Kangasniemi | Painonnosto |
| 1972 | Leo Linkovesi | Pikaluistelu |
| 1973 | Tapio Kantanen | Yleisurheilu |
| 1974 | Mona-Lisa Pursiainen | Yleisurheilu |
| 1975 | Riitta Salin | Yleisurheilu |
| 1976 | Pentti Aminoff | Moottoriveneurheilu |
| 1977 | Kari Markkanen | Melonta |
| 1978 | Anssi Rauramo | Koripallo |
| 1979 | HJK | Jalkapallo |
| 1980 | Leena Salmenkylä | Suunnistus |
| 1981 | Esko Rechardt | Purjehdus |
| 1982 | Juha Salonen | Judo |
| 1983 | Jukka-Pekka Väyrynen | Karate |
| 1984 | Puotinkylän Valtti | Jalkapallo |
| 1985 | Juha Ovaskainen | Uimahyppy |
| 1986 | Lahja Hämäläinen | Vammaisurheilu/jääratakelkkailu |
| 1987 | Pontus Jäntti | Sulkapallo |
| 1988 | Tea Vikstedt-Nyman | Pyöräily |
| 1989 | Botnia-69 | Jääpallo |
| 1990 | Jari Kurri | Jääkiekko |
| 1991 | Kyra Kyrklund | Kouluratsastus |
| 1992 | Markus Ketterer | Jääkiekko |
| 1993 | Susanna Rahkamo | Taitoluistelu |
| 1994 | Jokerit | Jääkiekko |
| 1995 | Ville Peltonen | Jääkiekko |
| 1996 | Mira Kasslin | Ratapyöräily |
| 1997 | Torpan Pojat | Koripallo |
| 1998 | Kristian Heinilä | Purjehdus |
| 1999 | HJK | Jalkapallo |
| 2000 | Sami Vaskola | Aerobic |
| 2001 | Thomas Johanson ja Jyrki Järvi | Purjehdus |
| 2002 | Sari Multala | Purjehdus |
| 2003 | Mikael Forssell | Jalkapallo |
| 2004 | Mika Poutala | Pika- ja rullaluistelu |
| 2005 | Marjaana Väre | Vammaisurheilu/yleisurheilu |
| 2006 | Ville Peltonen | Jääkiekko |
| 2007 | Olli-Pekka Karjalainen | Yleisurheilu |
| 2008 | Janne Heikkinen | Lentopallo |
| 2009 | Salibandyseura Viikingit | Salibandy |
| 2010 | Tomi Tuuha | Telinevoimistelu |
| 2011 | Mikael Granlund | Jääkiekko |
| 2012 | Tuomas Kärki | Footbag |
| 2013 | Toni Piispanen | Ratakelaus |
| 2014 | Ossi Väänänen | Jääkiekko |
| 2015 | Tomi Tuuha | Telinevoimistelu |
| 2016 | Kaisa Lehtonen | Triathlon |
| 2017 | Kristiina Mäkelä | Yleisurheilu |
| 2018 | Marigold IceUnity | Muodostelmaluistelu |
| 2019 | Viveca Lindfors | Taitoluistelu |
| 2020 | Toni Piispanen | Ratakelaus |
| 2021 | Lotta Kemppinen | Yleisurheilu |
| 2022 | Emil Soravuo | Telinevoimistelu |
| 2023 | Viivi Lehikoinen | Yleisurheilu |
| 2024 | Martti Puumalainen | Judo |
Atalánti

| Atalánti Αταλάντη |
| --- | --- |
 Atalántin kaupunki.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Atalánti
 Koordinaatit: 38°39′12″N, 23°00′00″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Fthiotis
Kunta:  Lokroí
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  270401
Väkiluku (2011):  8 267
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  5 199
 – Kaupunki:  4 978
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  352 00
Suuntanumero(t):  22330
Rekisterikilpi:  ΜΙ
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Atalánti (kreik. Αταλάντη; transl. myös Atalándi) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Lokroín kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αταλάντης, Dimotikí Enótita Atalántis) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Fthiotiin alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8 267 ja varsinaisen Atalántin kaupungin väkiluku 4 978 (vuonna 2011). Atalánti on Lokroín kunnan kuntakeskus.
Atalántin Pyhän Theodoroksen (Ágios Theódοros) kirkko.
Atalántin pieni kaupunki sijaitsee Keski-Kreikan koillisosassa sisämaassa noin kuusi kilometriä Pohjoisen Euboianlahden rannasta. Kaupunki on saanut nimensä läheisestä Atalantonísin eli Atalántin saaresta, antiikin Atalantesta. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu Atalántin arkeologinen museo.
Atalánti oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lokroín kunnaksi yhdessä Dafnoúsian, Malesínan ja Opountían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Atalántin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Atalánti | Ágios Vlásios | 0 |
| Atalánti | Atalánti | 4 978 |
| Atalánti | Moní Agíon Anargýron (luostari) | 7 |
| Atalánti | Palírroia | 36 |
| Atalánti | Skála | 178 |
| Éxarchos | Éxarchos | 699 |
| Kalapódi | Kalapódi | 444 |
| Kyparíssi | Efkályptos | 10 |
| Kyparíssi | Kyparíssi | 184 |
| Kyrtóni | Kyrtóni | 445 |
| Megaplátanos | Megaplátanos | 418 |
| Tragána | Mikróvivos | 4 |
| Tragána | Tragána | 864 |
Yhteensä: 8 267
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Atalánti Wikimedia Commonsissa
Spiš

Spišin sijainti Slovakiassa
Spiš (puol. Spisz, unk. Szepes, saks. Zips) on historiallinen alue Slovakian itäosassa. Alueella on oma slovakian kielen murteensa.
Spišiin muutti 1200-luvulla paljon saksalaisia, joista muodostui merkittävä väestönosa alueelle. Saksalaiset karkoitettiin Slovakiasta toisen maailmansodan jälkeen. Heidän jäljiltään alueella on omanlainen kulttuuri ja alueella on merkittävä luterilainen vähemmistö.
Sven Hulterström

| Sven Hulterström> Ruotsin liikenne- ja viestintäministeri |
| --- | --- |
 Olof Palmen II ja Ingvar Carlssonin I hallitus 18. lokakuuta 1985 – 29. tammikuuta 1989  
Edeltäjä:  Roine Carlsson
Seuraaja:  Georg Andersson
Ruotsin sosiaaliministeri
 Ingvar Carlssonin I hallitus 30. tammikuuta 1989 – 11. tammikuuta 1990  
Edeltäjä:  Gertrud Sigurdsen
Seuraaja:  Ingela Thalén
Valtiopäiväedustaja
 1994–2002 1985–1990  
Henkilötiedot
Syntynyt: 1938 (ikä 85–86)
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Sven Hulterström (s. 1938) on ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän on toiminut kansanedustajana vuosina 1985–1990 ja 1994–2002 sekä ollut Ruotsin liikenne- ja viestintäministeri 1985–1989 ja sosiaaliministeri 1989–1990. Ennen valtakunnanpolitiikkaan lähtemistään Hulterström oli pitkään mukana kotikaupunkinsa Göteborgin kunnallispolitiikassa.
Aiheesta muualla

Ruotsin valtiopäivät (ruotsiksi)
Sinikukka Saari

| Sinikukka Saari |
| --- | --- |
 Saari vuonna 2022
Henkilötiedot
Syntynyt: 1975 
Kansalaisuus:  Suomi
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (2002), London School of Economics (2007)
Instituutti:  Ulkopoliittinen instituutti
Tutkimusalue:  politiikan tutkimus
Sinikukka Saari (s. 1975) on suomalainen politiikan tutkija jonka tutkimuskohde on entisen Neuvostoliiton alue, sen ulkopolitiikka ja konfliktit. Hän työskentelee Ulkopoliittisessa instituutissa johtavana tutkijana.
Saari on lukenut koulussa pitkän venäjän, ja on asunut Venäjällä, Pietarissa ja Novgorodissa 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alkupuolella ja Georgiassa Tbilisissä 2010-luvulla. Hän on valmistunut valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopiston valtiotieteellisestä tiedekunnasta vuonna 2002, ja vuonna 2007 London School of Economicsista kansainvälisen politiikan tohtoriksi.
Saari on työskennellyt UPI:n lisäksi muun muassa ulkoministeriössä, EU Institute for Security Studies tutkimuslaitoksessa Pariisissa ja EU:n tarkkailumissiossa Tbilisissä.
Julkaisuja

Saari, Sinikukka: Promoting democracy and human rights in Russia : European organization and Russia's socialization.  New York:  Routledge cop., 2010.  ISBN 9780415484459
Aiheesta muualla

Silvander, Lauri: Ukrainan sota on mullistanut Venäjä-suhteet – vieraana Upin johtava tutkija Sinikukka Saari Ilta-Sanomat.  17.3.2022. Viitattu 22.4.2022.
Sippola, Jussi: Tuore raportti: Venäjän käsitys ”hyvästä naapurista” on muuttunut – Yksi seuraus siitä on Suomen ja Ruotsin saama kirje, sanoo tutkija Helsingin Sanomat.  2.2.2022. Viitattu 22.4.2022.
Geitastrandin kirkko

| Geitastrandin kirkko Geitastrand kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Orkland, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1859
Suunnittelija:  Christian Heinrich Grosch
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  130
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Geitastrandin kirkko (norj. Geitastrand kirke) on Orklandin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1859.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Geitastrandin kirkko Wikimedia Commonsissa
Trödje

| Trödje |
| --- | --- |
 Trödje
 Koordinaatit: 60°49′04″N, 17°12′54″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Gästrikland
Kunta:  Gävle
Väkiluku (2021):  423
Trödje on taajama Gävlen kunnassa Gävleborgin läänissä Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 423 asukasta vuonna 2021.
Ouarglan maakunta

| Ouarglan maakunta |
| --- | --- |
 El Borman öljykenttä.
 Maakunnan sijainti Algerian kartalla.
Valtio:  Algeria
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Ouargla
Pinta-ala:  136 787 km²
Väkiluku (2020):  361 700
Ouarglan maakunta (arab. ولاية ورقلة‎) eli wilaya on hallintoalue Algerian Saharan koillisosassa. Sen keskus on Ouarglan kaupunki. Maakunnan pinta-ala on 136 787 neliökilometriä. Asukkaita on 361 700 henkeä (vuonna 2020, arvio).
Ouarglan maakunta rajoittuu etelässä Illizin ja In Salahin, lännessä El Meniaan, Ghardaïan ja Djelfan ja pohjoisessa Ouled Djellalin, El Meghaïerin, Touggourtin ja El Ouedin maakuntiin sekä idässä Tunisiaan. Luonnonalueita ovat Itäisen Ison ergin hiekka-aavikko, hamadaksi kutsuttu kivinen ylänkö ja Oued Myan keidaslaakso. Ilmasto on hyvin kuuma ja kuiva.
Maakunta jakautuu hallinnollisesti kuuteen piirikuntaan eli daïraan, joihin kuuluu kahdeksan kuntaa: Aïn Beida, El Borma, Hassi Ben Abdellah, Hassi Messaoud, N’Goussa, Ouargla, Rouissat ja Sidi Khouiled. Ouarglasta erotettu Touggourtin maakunta sai täyden itsehallinnon vuonna 2021.
Ouarglasta on maantieyhteydet Ghardaïaan ja Touggourtiin. Hassi Messaoudiin johtaa uusi rautatie Touggourtista. Ouarglan ja Hassi Messaoudin lähellä on kansainväliset lentoasemat.
Maakunta on tärkeä öljyn ja maakaasun tuotantoalue. Lisäksi on muun muassa elintarvike-, rakennustarvike- ja metalliteollisuutta. Maatalous tuottaa taateleita, vihanneksia, viljaa, lihaa ja maitoa. Ouarglassa toimii Kasdi Merbahin yliopisto.
Matkailunähtävyyksiä ovat Ouarglan ja sen lähiympäristön linnoitetut kaupungit museoineen, Sedratan rauniot sekä Sebkhet Sefiounen, Hassi Ben Abdellahin ja Aïn Beidan kosteikot.
Aiheesta muualla

Ouarglan matkailusivusto (arabiaksi), (ranskaksi), (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ouarglan maakunta Wikimedia Commonsissa
Algerian maakunnat
Adrar
Aïn Defla
Aïn Témouchent
Alger
Annaba
Batna
Béchar
Béjaïa
Béni Abbès
Biskra
Blida
Bordj Badji Mokhtar
Bordj Bou Arreridj
Bouira
Boumerdès
Chlef
Constantine
Djanet
Djelfa
El Bayadh
El Meghaïer
El Meniaa
El Oued
El Tarf
Ghardaïa
Guelma
Illizi
In Guezzam
In Salah
Jijel
Khenchela
Laghouat
Mascara
Médéa
Mila
Mostaganem
M’Sila
Naâma
Oran
Ouargla
Ouled Djellal
Oum El Bouaghi
Relizane
Saïda
Sétif
Sidi Bel Abbès
Skikda
Souk Ahras
Tamanrasset
Tébessa
Tiaret
Timimoun
Tindouf
Tipaza
Tissemsilt
Tizi Ouzou
Tlemcen
Touggourt
Lensvikin kirkko

| Lensvikin kirkko Lensvik kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Orkland, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1863
Suunnittelija:  Christian Heinrich Grosch
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Lensvikin kirkko (norj. Lensvik kirke) on Orklandin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1863.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lensvikin kirkko Wikimedia Commonsissa
Berg (Gävle)

| Berg |
| --- | --- |
 Berg
 Koordinaatit: 60°24′32″N, 17°02′35″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Gästrikland
Kunta:  Gävle
Väkiluku (2021):  301
Berg on taajama Gävlen kunnassa Gävleborgin läänissä Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 301 asukasta vuonna 2021.
Ingdalenin kappeli

| Ingdalenin kappeli Ingdalen kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2016.
Sijainti:  Orkland, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1960
Suunnittelija:  John Tverdahl
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  140
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Ingdalenin kappeli (norj. Ingdalen kapell) on Orklandin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1960.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ingdalenin kappeli Wikimedia Commonsissa
Moen kirkko

| Moen kirkko Moe kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Orkland, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1867
Suunnittelija:  Christian Heinrich Grosch
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  320
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Moen kirkko (norj. Moe kirke) on Orklandin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1867.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moen kirkko Wikimedia Commonsissa
Snillfjordin kirkko

| Snillfjordin kirkko Snillfjord kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2010.
Sijainti:  Orkland, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1899
Suunnittelija:  Ole Falck Ebbell
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  210
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Snillfjordin kirkko (norj. Snillfjord kirke) on Orklandin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1899.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Snillfjordin kirkko Wikimedia Commonsissa
Dove-palkinto

| GMA Dove-palkinto Dove Awards |
| --- | --- |
 Dove-palkinnon tunnus.
Palkitaan:  Kristillisen ja gospel-musiikin palkinto
Palkinnon antaja:  Gospel Music Association
Maa:   Yhdysvallat
Ensimmäinen palkinto:  1969
Virallinen internet-sivu
Joivan Jiménez vuoden 2017 Dove-palkintogaalassa.
GMA Dove-palkinto (engl. GMA Dove Awards, suom. Kyyhkyspalkinto) on kristillisen musiikin ja gospel-musiikin vuosittain jaettava palkinto, joka myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1969. Palkinnon myöntää Gospel Music Association. Palkinnot jaetaan vuosittain gaalassa. Nimetyt kappaleet edustavat erilaisia musiikkityylejä, kuten esimerkiksi urbaania, gospelia, ylistysmusiikkia, latinalaista, poppia, rockia tai hip-hopia.
Historia > Gospel Music Association

Gospel Music Association on perustettu vuonna 1964. Järjestön toimii katto-organisaationa kristillisen ja gospel-musiikkiteollisuuden artistien ja ammattilaisten parissa. Järjestön piiriin kuuluvat Dove-palkinnon lisäksi GMA-säätiö sekä GMA Gospel Music Hall Of Fame.
Historia > Palkinnon historia

Dove-palkinto jaettiin ensimmäisen kerran pienessä kokoontumisessa Memphisin Peabody-hotellissa, eteläisen gospelin kappaleelle vuonna 1969. Vuosien aikana Dove Awards on kasvanut arvostetuksi tapahtumaksi. Ensimmäisen Dove-palkinnon luonnoksen laskevista kyyhkysistä on suunnitellut Bob McConnell. Samaa mallia kyyhkypatsaasta käytetään palkintona yhä edelleen.
Palkinto

Dove-palkinto on noin 25 senttimetriä korkea ja painaa noin 1,35 kilogrammaa. Palkinnon on suunnitellut Benson Recordsin Bob McConnell. Ensimmäinen Dove-palkinto myönnettiin Dwayne Friendille parhaan gospel-soittajan kategoriassa vuonna 1969. Kuuden kuukauden aikana palkintoja valmistetaan 150 kappaletta.
Palkinto > Kategoriat > Yleiset

Vuoden laulun Dove-palkinto
Vuoden lauluntekijän Dove-palkinto
Vuoden laulajan Dove-palkinto
Vuoden yhtyeen Dove-palkinto
Vuoden artistin Dove-palkinto
Vuoden uuden artistin Dove-palkinto
Vuoden tuottajan Dove-palkinto
Nes (Akershus)

Nes on kunta Akershusin läänissä Norjassa. Sen noin 550 maatilaa tekevät alueesta yhden suurimmista viljantuottajista koko maassa. Nesissä on monia luonnonnähtävyyksiä, kuten Glomma-joen eräät osat ja paljon järviä. Kunnassa sijaitsee myös eräs Norjan parhaiten säilyneistä kirkonraunioista. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 24 283 asukasta.
Kunnan hallinnollinen keskus on Årnesin taajama.
Media

Nesissä ilmestyy kolmesti viikossa paikallislehti Raumnes.
Kuvia

Nesin vanhan kirkon rauniot
Nykyinen Nesin kirkko
Tunnettuja henkilöitä

Gudbrand Bøhn (1839–1906), viulisti
Åslaug Haga (s. 1959), poliitikko
Amund Grøndahl Jansen (s. 1994), maantiepyöräilijä
Berit Mørdre Lammedal (1940–2016), maastohiihtäjä
Amund Maarud (s. 1981), muusikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nes (Akershus) Wikimedia Commonsissa
Akershusin läänin kunnat
Asker
Aurskog-Høland
Bærum
Eidsvoll
Enebakk
Frogn
Gjerdrum
Hurdal
Jevnaker
Lillestrøm
Lunner
Lørenskog
Nannestad
Nes
Nesodden
Nittedal
Nordre Follo
Rælingen
Ullensaker
Vestby
Ås
Ykkösen kausi 2023

| Ykkösen kausi 2023 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Ajankohta:  2023
Mestari:  Ekenäs IF
Ylempi sarjataso:  Veikkausliiga 2023
Alempi sarjataso:  Kakkonen 2023
  ← 2022 :  2024 → 
Ykkösen kausi 2023 on Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason Ykkösen 51. kausi. Sarjassa on mukana 12 joukkuetta.
Sarjassa pelataan kaksinkertainen runkosarja, jonka jälkeen sarja jakautuu yksinkertaisina sarjoina pelattaviin kuuden joukkueen ylempään jatkosarjaan ja kuuden joukkueen alempaan jatkosarjaan. Runkosarjan pisteet tulevat mukaan jatkosarjoihin.
Ylemmän jatkosarjan voittaja nousee suoraan Veikkausliigaan. Sijoille kolme ja neljä sijoittuvat joukkueet pelaavat kolmanneksi sijoittuneen kotikentällä yksiosaisen karsintaottelun, jonka voittaja pelaa ylemmän jatkosarjan toiseksi sijoittuneen kanssa yksiosaisen karsintaottelun toiseksi sijoittuneen kotikentällä. Ottelun voittaja etenee kaksiosaiseen nousukarsintaan Veikkausliigan sijalle 11 sijoittuneen kanssa.
Alemman jatkosarjan kolme viimeistä putoaa suoraan uuteen Ykköseen, joka sarjajärjestelmäuudistuksen myötä perustetaan Kakkosen ja Ykkösliigaksi muuttuvan vanhan Ykkösen väliin.
Joukkueet

| Joukkue | Kunta | Kotikenttä | Päävalmentaja | Sijoitus edellisellä kaudella |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekenäs IF | Raasepori | Tammisaaren keskuskenttä | Xatart  Gabriel Xatart | 04 4. |
| HIFK | Helsinki | Bolt Arena | Okkonen  Sami Okkonen | 01 1. (Veikkausliigan 12.) |
| IF Gnistan | Helsinki | Mustapekka Areena | Rantanen  Joonas Rantanen | 07 7. |
| FF Jaro | Pietarsaari | Pietarsaaren keskuskenttä | Ward  Stephen Ward | 03 3. |
| JJK | Jyväskylä | Harjun stadion | Lehtinen  Toni Lehtinen | 12 1. (Kakkosen C) |
| JäPS | Järvenpää | Järvenpään keskuskenttä | Ahola  Jyrki Ahola | 06 6. |
| KPV | Kokkola | Kokkolan keskuskenttä | Sund  Christian Sund | 05 5. |
| KäPa | Helsinki | KäPa Campus | Aluja  Jordi Aluja | 12 1. (Kakkosen A) |
| MP | Mikkeli | Mikkelin urheilupuisto | Pasoja  Juha Pasoja | 08 8. |
| SalPa | Salo | Salon urheilupuisto | Suonperä  Tero Suonperä | 12 1. (Kakkosen B) |
| SJK Akatemia | Seinäjoki | OmaSp Stadion | Page  Brian Page | 09 9. |
| TPS | Turku | Veritas Stadion | Laurikainen  Mika Laurikainen | 02 2. |
Sarjataulukko

| Sij>  | Joukkuen k  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | EIF (N) | 27 | 18 | 7 | 2 | 49 | 22 | +27 | 61 | Nousee Veikkausliigaan. |
| 2 | Gnistan | 27 | 16 | 9 | 2 | 49 | 26 | +23 | 57 | Pääsee Ykkösen karsintapeleihin. |
| 3 | MP | 27 | 13 | 7 | 7 | 40 | 30 | +10 | 46 | Pääsee Ykkösen karsintapeleihin. |
| 4 | SJK Akatemia | 27 | 13 | 5 | 9 | 46 | 45 | +1 | 44 | Pääsee Ykkösen karsintapeleihin. |
| 5 | TPS | 27 | 12 | 5 | 10 | 45 | 37 | +8 | 41 |  |
| 6 | HIFK | 27 | 10 | 7 | 10 | 37 | 39 | −2 | 37 |  |

| 7 | SalPa | 27 | 8 | 7 | 12 | 37 | 35 | +2 | 31 |  |
| 8 | JäPS | 27 | 8 | 7 | 12 | 35 | 41 | −6 | 31 |  |
| 9 | Jaro | 27 | 7 | 10 | 10 | 33 | 42 | −9 | 31 |  |
| 10 | KäPa (P) | 27 | 7 | 6 | 14 | 44 | 53 | −9 | 27 | Putoaminen Kakkoseen |
| 11 | KPV (P) | 27 | 4 | 9 | 14 | 27 | 45 | −18 | 21 | Putoaminen Kakkoseen |
| 12 | JJK (P) | 27 | 3 | 7 | 17 | 25 | 52 | −27 | 16 | Putoaminen Kakkoseen |
↑  Joukkueet pelaavat kahdesti toisiaan vastaan (22 ottelua), jonka jälkeen sarja jakautuu kahteen osaan (6 parasta ja 6 huonointa).