stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Niemisjärvi (Asikkala)

| Niemisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°11′46″N, 25°15′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Teuronjoen valuma-alue (35.83)
Laskuoja:  oja Ränskälänojaan 
Järvinumero:  35.836.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,5 m  
Rantaviiva:  0,674 km  
Pinta-ala:  2,279 ha  
 fiNiemisjärvi 
Niemisjärvi  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä suoalueella aivan Ränskälänojan vieressä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä Yli puolet rannasta on suota, mutta itärannassa järveen viettää mäen rinne. Siellä kulkee metsäautotie. Järvi on autio eikä rantaan johda tietä.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,5 metriä mpy. Ympäröivältä suolta on johdettu suon kuivatusojia järveen ja järven luontainen laskuoja on vain 40 metriä pitkä. Se yhtyy Ränskälänojaan, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.
Magnus Fredrik Clementeoff

Magnus Fredrik Clementeoff (Clementioff)  (21. tammikuuta 1736 – 31. toukokuuta 1815 Kemi) oli suomalainen sotilas, elinkeinojen kehittäjä ja valtiopäivämies.
Magnus Fredrik Clementeoffin isä oli Magnus Gustaf Clementeoff ja äiti Eva Rosling. Hänen puolisonsa vuodesta 1767 oli Västerbottenin rykmentin kapteenin tytär Christina Maria Heinricia (k. 1812). 
Clementeoff palveli ensin Jämtlandin rykmentin upseerina ja oli vuodesta 1764 vääpeli Pohjanmaan rykmentin Kemin komppaniassa. Hän osallistui Pommerin sotaan 1750-luvulla ja Kustaan sotaan 1788–1790,  yleni vänrikiksi 1762 ja luutnantiksi 1790. Sotapalveluksesta Clementeoff erosi 1797 ja muutti Kemin Liedakkalaan.
Clementeoff  kehitti Kemijoen laakson maataloutta, ottaen käyttöön uusia viljelytekniikoita, kuivattaen soita ja perustaen uudistilan, jonne hän asettui asumaan. Hän myös harjoitti seudullaan yhtenä ensimmäisistä poronhoitoa.  Clementoff sai oikeudet viinanmyyntiin 1784 ja menestyi siinä hyvin, ennen kotipolton sallimista. Hän sai 1782 kirkkoherra Fellmanin kanssa luvan perustaa Ounasjoen Sinettään vesisahan, jossa hän oli mukana 1790-luvulle asti.  Clementeoff oli edustaja aatelissäädyssä Porvoon valtiopäivillä 1809.
Magnus Goodman

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Magnus Goodman |  Magnus Goodman |  Magnus Goodman |  |
Maa:   Kanada
Miesten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Antwerpen 1920 |  |  |
Magnus ”Mike” Goodman (18. maaliskuuta 1898 Winnipeg, Manitoba – 18. heinäkuuta 1991 Dade City, Florida, Yhdysvallat) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Hän oli osa jääkiekkojoukkue Winnipeg Falconsia, joka valittiin edustamaan Kanadaa vuoden 1920 olympialaisissa. Joukkue voitti turnauksessa kultaa.
Luettelo Dire Straitsin kappaleista

Tämä on luettelo Dire Straits -yhtyeen levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.
A

Angel of Mercy (Communiqué)
B

Badges, Posters, Stickers and T-Shirts (ExtendedancEPlay)
Brothers in Arms (Brothers in Arms)
The Bug (On Every Street)
C

Calling Elvis (On Every Street)
Communiqué (Communiqué)
D

Down to the Waterline (Dire Straits)
E

Expresso Love (Making Movies)
F

Fade to Black (On Every Street)
Follow Me Home (Communiqué)
G

Going Home - Theme from Local Hero (Alchemy)
H

Hand in Hand (Making Movies)
Heavy Fuel (On Every Street)
How Long (On Every Street)
I

If I Had You (ExtendedancEPlay)
In the Gallery (Dire Straits)
Industrial Disease (Love over Gold)
Iron Hand (On Every Street)
It Never Rains (Love over Gold)
L

Lady Writer (Communiqué)
Les Boys (Making Movies)
Lions (Dire Straits)
Local Hero (Wild Theme) (Encores)
Love over Gold (Love over Gold)
M

The Man’s Too Strong (Brothers in Arms)
Money for Nothing (Brothers in Arms)
My Parties (On Every Street)
N

News (Communiqué)
O

On Every Street (On Every Street)
Once Upon a Time in the West (Communiqué)
One World (Brothers in Arms)
P

Planet of New Orleans (On Every Street)
Portobello Belle (Communiqué)
Private Investigations (Love over Gold)
R

Ride Across the River (Brothers in Arms)
Romeo and Juliet (Making Movies)
S

Setting Me Up (Dire Straits)
Single-Handed Sailor (Communiqué)
Six Blade Knife (Dire Straits)
Skateaway (Making Movies)
So Far Away (Brothers in Arms)
Solid Rock (Making Movies)
Southbound Again (Dire Straits)
Sultans of Swing (Dire Straits)
T

Telegraph Road (Love over Gold)
Ticket to Heaven (On Every Street)
Tunnel of Love (Making Movies)
Twisting by the Pool (ExtendedancEPlay)
Two Young Lovers (ExtendedancEPlay)
W

Walk of Life (Brothers in Arms)
Water of Love (Dire Straits)
What’s the Matter Baby? (Live at the BBC)
When it Comes to You (On Every Street)
Where Do You Think You’re Going? (Communiqué)
Why Worry (Brothers in Arms)
Wild West End (Dire Straits)
Y

You and Your Friend (On Every Street)
Your Latest Trick (Brothers in Arms)
Musiikin vaikutukset

Musiikin tyylilajit
Taidemusiikki
Populaarimusiikki:
Pop | Rock | Iskelmä
Afroamerikkalainen musiikki
Kansanmusiikki
Maailmanmusiikki
Musiikinteoria
Nuottikirjoitus
Melodia
Harmonia
Tonaalisuus
Sävelasteikko
Sävellaji
Tahtilaji
Musiikkifilosofia
Musiikin vaikutukset
Musiikin historia
Musiikin tekeminen
Muusikko
Säveltäminen
Improvisointi
Soitin
Laulu
Konsertti
Äänen tallennus
Tekijänoikeus
Osa artikkelisarjaa
Musiikin vaikutukset ihmiseen ovat monitahoiset. Musiikin avulla voi välittää monenlaisia viestejä, ja musiikista voi nauttia monin tavoin. Musikaalisuutta pidetään älykkyyden yhtenä osa-alueena. Musiikilla on todettu yhteys niin verbaalisiin ja kuin matemaattisiin taitoihin. Musiikin kuuntelu vaikuttaa ihmisen mielialaan ja vireystilaan. Musiikkia käytetäänkin myös terapian ja kuntoutuksen välineenä.
Musiikillinen älykkyys

Neuropsykologi Howard Gardner loi vuonna 1983 moniälykkyysteorian, jonka mukaan älykkyyteen kuuluu seitsemän erilaista ja itsenäistä kykyä. Musiikillinen älykkyys on yksi älykkyysteorian osa. Musiikillisesti älykäs ihminen muistaa helposti melodioita ja kappaleita. Hän kuulee musiikin sisältämät erilaiset vivahteet ja pystyy erottamaan esimerkiksi moniäänisen teoksen yksittäiset stemmat. Musiikillisesti älykäs ihminen kykenee myös ilmaisemaan itseään musiikin kautta ja nauttii musiikista muita enemmän.
Lyhytkestoiset vaikutukset

Musiikin kuuntelun vaikutuksia on tutkittu paljon etenkin "Mozart effect" -ilmiön jälkeen. Ilmiön alulle saattaneen tutkimuksen (Rauscher, Shaw, Ky 1993) tulokset osoittivat Mozartin musiikin kuuntelun nostavan hetkellisesti avaruudellista hahmotusta mittaavissa tehtävissä saatuja pisteitä. Tuloksia on tulkittu myöhemmin väärin antaen olettaa, että klassisen musiikin kuuntelu vaikuttaisi positiivisesti älykkyyteen pidemmällä aikavälillä.
Jatkotutkimuksissa on katsottu, että vaikutusten takana on musiikin aiheuttama muutos mielialassa, sekä vireystilassa. Rauscherin, Shaw'n ja Kyn tutkimuksessa käytetty Mozartin Sonaatti D-duuri K. 448 kahdelle pianolle on nopeatempoinen ja energinen. Näiden ominaisuuksien uskotaan olevan tulosten takana, sillä myöhemmissä tutkimuksissa surullisen ja hidastempoisen (klassisen) musiikin ei ole todettu aiheuttavan vastaavaa vaikutusta.
Pitkäkestoiset vaikutukset

Musiikillisten ja matemaattisten taitojen välillä on todettu olevan yhteys. Vaughnin (2000) toteuttamassa meta-analyysissa päädyttiin kolmeen johtopäätökseen.
Vapaaehtoisesti musiikinopetukseen osallistuvat oppilaat pärjäävät usein paremmin matemaattisissa aineissa kuin oppilaat, jotka eivät vapaaehtoisesti musiikin opetukseen osallistu. On kuitenkin mahdotonta sanoa, onko musiikin opetukseen osallistuminen vaikuttamassa matemaattisiin taitoihin. Vaughn ehdottaa itse mahdolliseksi, että oppilaat, jotka tuntevat ei-verbaaliset aineet mieluisimmiksi, osallistuvat musiikinopetukseen.
Taustalla soiva musiikki tietyissä olosuhteissa voi nostattaa suorituskykyä matemaattisissa tehtävissä, mutta syitä tähän ei vielä tunneta. Musiikin vaikutuksen vireystilaan ja mielialaan uskotaan olevan syynä tähän.
Musiikin opintojen on todettu vaikuttavan valmiuksiin matemaattisissa aineissa. Vaughnin läpikäymät kokeelliset tutkimukset viittaavat tähän selvästi. Musiikin opetukseen osallistuneet menestyivät paremmin matemaattisissa aineissa. Muutokset tuloksissa olivat vähäisiä, mutta riittäviä osoittamaan korrelaation musiikin opetuksen ja matemaattisten suoritusten välillä.
Yhteyden syyksi on esitetty molempien aineiden ei-sanallisen materiaalin käsittelyä sekä tarvetta keskittymiseen. Lisäksi lukusuhteet, numerot ja rakenteet ovat molemmissa aineissa keskeisessä osassa.
Musiikin ja avaruudellisen hahmotuksen välillä on todettu olevan yhteys. Musiikin opetusta saaneiden lasten on todettu pärjäävän paremmin avaruudellista hahmotuskykyä mittaavissa tehtävissä. Jotkin tutkimukset ovat tosin osoittaneet, että musiikkiopintojen vaikutus tuloksiin katoaa kahden vuoden aikana, vaikka opinnot jatkuisivatkin.
Musiikin ja verbaalisten taitojen yhteys on todettu lukuisissa tutkimuksissa, etenkin luetun muistamisen ja lukutaidon välillä. Molemmat taidot vaativat samaan tapaan havainnointikykyä sekä kognitiivisia ja motorisia taitoja. Lisäksi kuuloaisti on olennainen tekijä molemmissa taidoissa. Musiikilliset taidot ovat yhteydessä lukutaitoon sekä puhutun muistamiseen. Syy-seuraus suhdetta musiikin ja verbaalisten taitojen välille ei ole voitu luoda, mutta taitojen korreloivuus eri tutkimuksissa on todettu luotettavaksi. Musiikin opetuksella on todettu lisäksi olevan myönteinen vaikutus äänensävyjen sekä puheeseen sisällytettyjen tunnevivahteiden erottelukykyyn.
Musiikki muokkaa aivoja

Musiikki, ja varsinkin sen harjoitteleminen muuttaa aivotoimintaa. Tutkija Christo Pantevin mukaan musiikin harjoittelu laajentaa aivoalueita, ja aivot myös alkavat toimia synkronisemmin. Muusikon kuullessa jonkin tutun melodian hänen aivoissaan aktivoituvat laajat hermosoluverkostot. Riittävä määrä toistoja aiheuttaa aivojen kuulovasteiden aktivoitumisen myötä sen, että ”kuullakseen” musiikin, muusikon ei tarvitse kuulla konkreettisesti musiikkia, vaan pelkkä nuottien näkeminen riittää siihen että ”pään sisällä soi”. Hyvä esimerkki tästä ovat kapellimestarit.
Mieltymys rytmiin ja melodiaan on ihmisellä lapsesta asti. On kuitenkin vielä epäselvää, kuinka paljon musiikillista kykyä voi lisätä harjoittelulla ja kuinka paljon musikaalisuus on aivojen synnynnäinen ominaisuus. On kuitenkin havaittu, että eri soitinten soittajien välillä on eroja: tutkimuksen mukaan esimerkiksi viulisteille kehittyisi muiden soitinten edustajia tarkempi sävelkorva.
Gandnerin luoma moniälykkyysteoria syntyi muun muassa sen pohjalta, kun hän huomasi aivovauriopotilaalla laulu- ja soittotaidon säilyneen, vaikka tämä oli menettänyt kielelliset kykynsä. 1990-luvulta lähtien onkin musiikillinen aivotutkimus kiihtynyt, sillä on alettu ajatella, että jos ymmärretään aivojen tapaa prosessoida musiikkia, voi se olla avain jopa eräiden sairauksien ymmärtämiseen.
Muusikon aivot toimivat toisin

Yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan ammattimuusikko hyödyntää keskivertohenkilöä taitavammin divergenttiä ajattelua, jossa yhteen ja samaan ongelmaan etsitään useampia ratkaisuja. Muusikot hyödynsivät ongelmanratkaisun aikana verrokkeja enemmän molempia aivolohkojaan. Tutkija Bradley Folleyn mukaan muusikot eivät ajatelleet luovemmin, vaan heidän aivonsa toimivat laadullisesti toisin. Tutkijoiden mukaan eräs selitys aivopuoliskojen tehokkaaseen rinnakkaiskäyttöön on se, että muusikot käyttävät usein kumpaakin kättä instrumenttinsa soittamiseen. Muusikkojen pitää myös osata yhdistellä hyvin kummankin aivopuoliskon informaatiota soittaessaan. Nuottien lukemiseen tarvitaan vasenta aivopuoliskoa kun taas musiikin tulkintaan oikeaa.
Musiikki kuntouttaa aivoja

Musiikki parantaa aivoinfarktista toipuvien kognitiivista kuntoutumista ja mielialaa. Tämän ovat suomalaistutkijat ensi kertaa pystyneet osoittamaan. Helsingin ja Jyväskylän yliopistojen yhteisessä tutkimuksessa seurattiin 60 aivoinfarktipotilaan toipumista laajojen neuropsykologisten tutkimusten avulla tietyin aikavälein infarktista. Tulokset osoittivat, että musiikkia kuunnelleiden kielellinen muisti ja tarkkaavaisuus kuntoutuivat muita toipilaita paremmin. Teppo Särkämön mukaan musiikki aktivoi aivoissa laajaa hermoverkkoa, joka säätelee muun muassa muistia, tunteita, vireystilaa ja tarkkaavaisuutta. Suomalaistutkijat suosittelevatkin musiikin kuuntelun aloittamista mahdollisimman varhain aivoinfarktin jälkeen.
Aiheesta muualla

Musiikin kuuntelu edistää aivojen toipumista (väitöstiedote)
Henri Purje: Lapsena aloitettu musiikkiharrastus auttaa läpi elämän. Helsingin yliopisto 23.3.2010.
Lusinin lause

Matematiikassa Lusinin lause (tai myös Luzinin lause) on reaalianalyysin lause, joka on nimetty Nikolai Luzinin mukaan. Lusinin lause on toinen muotoilu Littlewoodin toisesta periaatteesta.
Sen mukaan jokainen mitallinen funktio on melkein jatkuva:
Olkoon väli  [a,b] annettu ja olkoon  f:[a,b]\rightarrow \mathbb {C}  mitallinen funktio. Tällöin  \forall \epsilon >0 on olemassa kompakti  E\subset [a,b] siten, että f rajoitettuna E:hen on jatkuva ja  \mu (E^{C})<\epsilon . Tässä  E^{C} on E:n komplementti. Huomaa, että E perii välin  [a,b] topologian ja tässä topologiassa f:n jatkuvuus rajoittuu joukkoon E.
Lusinin lause todistetaan seuraavasti: Jatkuvat funktiot ovat tiheässä  L^{1}[a,b]:ssä. Siten on siis olemassa jono jatkuvia funktioita  \{g_{n}\} siten, että  \{g_{n}\}\rightarrow f  L^{1}:ssä. Tästä jonosta voidaan erottaa osajono, jota merkitään myös  \{g_{n}\}:llä, siten, että  g_{n}\rightarrow f melkein kaikkialla. Nyt Egorovin lauseen mukaan  g_{n}\rightarrow f tasaisesti lukuun ottamatta mielivaltaisen pientä joukkoa. Koska jatkuvat funktiot ovat suljettuja tasaisen suppenemisen suhteen, on väite todistettu.
Neitsytsaarten kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Yhdysvaltain Neitsytsaaret Yhdysvallat
Lähin kaupunki:  Charlotte Amalie
Pinta-ala:  59 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Virgin Islands National Park 
Tyyppi:  Yhdysvaltain kansallispuisto, kansallispuisto 
Perustettu:  2. elokuuta 1956
Kävijämäärä:  677 289 (2006)
Hallinto:  National Park Service
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Yhdysvaltain Neitsytsaarten kansallispuisto (engl. Virgin Islands National Park) on Saint Johnin saarella Yhdysvaltain Neitsytsaarilla sijaitseva kansallispuisto. Puiston 59 km² pinta-ala kattaa noin 60 % Saint Johnista. Kansallispuisto perustettiin vuonna 1956. Vuoden 2006 tilaston mukaan puistossa kävi vuoden aikana yli 677 000 vierailijaa.
Saarella on tavattu 120 lintulajia, ja se on merkittävä linnustonsuojelualue.
Puisto tunnetaan ennen kaikkea luontoarvoistaan, mutta siellä voi tutustua myös saarten historiaan. Tanskalaiset kasvattivat saarella orjien avulla tupakkaa, sokeria ja puuvillaa, ja näiden viljelysten ja tuotantolaitosten jäänteitä on edelleen nähtävillä.
Vuonna 2016 puistossa kävi yli puoli miljoonaa kävijää, ja se työllisti 900 ihmistä. Hurrikaani Irma aiheutti suurta tuhoa alueella vuonna 2017, minkä seurauksena puiston tiet olivat suljettuina yli kolme kuukautta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Neitsytsaarten kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Puiston verkkosivut (englanniksi)
Yhdysvaltain kansallispuistot
Acadia
American Samoa
Arches
Badlands
Big Bend
Biscayne
Black Canyon of the Gunnison
Bryce Canyon
Canyonlands
Capitol Reef
Carlsbad Caverns
Channel Islands
Congaree
Crater Lake
Cuyahoga Valley
Death Valley
Denali
Dry Tortugas
Everglades
Gates of the Arctic
Glacier
Glacier Bay
Grand Canyon
Grand Teton
Great Basin
Great Sand Dunes
Great Smoky Mountains
Guadalupe Mountains
Haleakalā
Hawaii Volcanoes
Hot Springs
Isle Royale
Joshua Tree
Katmai
Kenai Fjords
Kings Canyon
Kobuk Valley
Lake Clark
Lassen Volcanic
Mammoth Cave
Mesa Verde
Mount Rainier
North Cascades
Olympic
Petrified Forest
Pinnacles
Redwood
Rocky Mountain
Saguaro
Sequoia
Shenandoah
Theodore Roosevelt
Virgin Islands
Voyageurs
Wind Cave
Wrangell-St. Elias
Yellowstone
Yosemite
Zion
Neiturin kanava

Neiturin kanavan sulku
Neiturin kanava on 980 metriä pitkä, Keiteleen ja Konneveden yhdistävä kanava. Kanava on osa Keiteleen ja Iisveden välistä reittiä, joka rakennettiin vuosina 1918–1926. Reitillä on lisäksi Kiesimän kanava ja Kerkonkosken kanava.
Kanavan putouskorkeus on 4,00-4,30 metriä, sulun hyötypituus on 35,0 metriä, leveys 7,5 metriä ja suurin aluksen syväys 2,4 metriä. Sulku on itsepalvelukäytössä. Kanavan ylittää seututie 659.
Neiturin, Kiesimän ja Kerkonkosken kanavilla käytettiin kokonaan uutta tekniikkaa: sulkuportit rakennettiin puun sijaan raudasta, jolloin aiemmin käytettyä periaatetta, jonka mukaan yhdellä sulkukammiolla voidaan nostaa veden tasoa enintään kolme metriä, ei enää tarvinnut noudattaa. Sulut rakennettiinkin yksikammioisiksi.
Vettä ei johdeta sulkukammioon eikä siitä pois sulkuporteissa olevien avattavien luukkujen kautta, vaan sulun pohjassa olevien tunneleiden kautta. Tätä tekniikkaa käytettäessä sulkukammion vesi ei aaltoile eikä sulun pituussuuntaista virtausta synny. Veden korkeuden muutos myös tapahtuu selvästi nopeammin kuin luukkuperiaatteella toimivissa kanavissa. Samaa periaateratkaisua sovellettiin myöhemmin Saimaan kanavan suursuluissa.
Kanavareitti kulkee Kymijoen vesistön eri tasoilla sijaitsevien latvavesien poikki. Neiturin ja Kerkonkosken kanavat ovatkin poikkeuksellisia: Kohti latvavesiä kuljettaessa näillä kanavilla laskeudutaan alemmas. Keiteleen pinnan korkeus on noin 99,5 metriä merenpinnan yläpuolella ja Konneveden noin 95,4 metriä .
Kanavaa rakennettaessa rakennettiin myös asunnot kanavakasöörille ja muille työntekijöille. Maailmantilanteen epävarmuuden vuoksi kanavan molemmille puolille kaivettiin puolustusvallihautoja, jotka ovat yhä näkyvissä.
Kanavan liikenne ei ollut yhtä vilkasta kuin aiempien kanavien, sillä maantiet alkoivat kehittyä ja viedä liikennettä. Kanavaa käytettiin pääasiassa puutavaran kuljetukseen.
Neiturin, Kerkonkosken, Kiesimän ja Kolun kanavien käyttö- ja kunnossapitotehtävistä vastaa Väyläviraston urakoitsijana NRC Group Finland Oy.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Neiturin kanava Wikimedia Commonsissa
Kymijoen vesistön kanavat
Kalkkisten kanava
Heposelän reitti: Kellosalmen kanava – Likastin kanava
Keiteleen reitti: Listonsalmen kanava – Neiturin kanava
Kiesimän reitti: Kerkonkosken kanava – Kiesimän kanava – Neiturin kanava
Niiniveden reitti: Säynätsalmen kanava
Nilakan reitti: Kolun kanava
Pielaveden reitti: Säviänvirran kanava
Vesijärvi: Vääksyn kanava
Virmasveden reitti: Kuttakosken kanava
Rautalammin reitti
Suontienselkä–Paasvesi
Pielavesi – Säviänvirran kanava – Haapajärvi – Pieksänjärvi
Iisvesi – Rasvanki – Virmasvesi – Hirvijärvi–Kallioselkä–Ahveninen–Suovu ‎
Nilakka – Kolun kanava – Äyskoski
Koskelovesi-Miekkavesi – Nokisenkoski – Niinivesi – Säynätsalmen kanava – Iisvesi
Kiesimä – Kerkonkosken kanava – Sonkari – Vesantojärvi – Kiesimän kanava – Neiturin kanava
Konnekoski – Hankavesi – Myhinkoski – Myhinjärvi
Konnevesi – Kellanvirta – Liesvesi – Vanginvesi – Korholankosket – Kynsivesi–Leivonvesi – Simunankoski – Kuusvesi
Armisvesi – Hankavesi – Kuuhankavesi – Venejoki
Lievestuoreenjärvi – Sahinjoki
Uurainen – Nurminen – Ahveninen
Tarvaalankoski – Saraavesi
Hankavesi
Miekkailu kesäolympialaisissa 1952 – miesten kalpa

Helsingin olympiakisojen miesten kalpamiekkailuun osallistui 76 urheilijaa edustaen 29 kansallisuutta. Kilpailupäivät olivat 27.–28. heinäkuuta.
2. kierros

Jokaisesta erästä neljä parasta välieriin.
1. erä
| Sija | Nimi | Maa | Voitot | Tappiot | -Pistot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Dario Mangiarotti |  Italia | 6 | 1 | 8 |
| 2 | Sven Fahlman |  Ruotsi | 6 | 2 | 12 |
| 3 | Jean Maquet |  Belgia | 5 | 2 | 11 |
| 4 | René Bougnol |  Ranska | 5 | 3 | 19 |
| 5 | Antonio Haro Oliva |  Meksiko | 4 | 4 | 18 |
| 6 | César Pekelman |  Brasilia | 3 | 5 | 18 |
| 7 | Nicolae Marinescu |  Romania | 3 | 5 | 20 |
| 8 | Wojciech Rydz |  Puola | 2 | 5 | 17 |
| 9 | Álvaro Da Cunha Pinto |  Portugali | 0 | 7 | 21 |
2. erä
| Sija | Nimi | Maa | Voitot | Tappiot | -Pistot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Edoardo Mangiarotti |  Italia | 5 | 2 | 9 |
| 2 | Allan Jay |  Iso-Britannia | 5 | 2 | 10 |
| 3 | Edward Vebell |  Yhdysvallat | 4 | 3 | 13 |
| 4 | Mário Murão |  Portugali | 4 | 3 | 15 |
| 5 | Emilio Meraz Segura |  Meksiko | 3 | 4 | 15 |
| 6 | Claude Nigon |  Ranska | 3 | 4 | 17 |
| 7 | Béla Rerrich |  Unkari | 2 | 5 | 18 |
| 8 | Paul Meister |  Sveitsi | 1 | 6 | 20 |
| - | Benito Ramos Ramos |  Meksiko | DNS | DNS | DNS |
3. erä
| Sija | Nimi | Maa | Voitot | Tappiot | -Pistot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Carlo Pavesi |  Italia | 5 | 1 | 4 |
| 2 | Léon Buck |  Luxemburg | 5 | 1 | 8 |
| 3 | Mohamed Abdel Rahman |  Egypti | 5 | 3 | 14 |
| 4 | René Dybker |  Tanska | 4 | 4 | 19 |
| 5 | Paul Barth |  Sveitsi | 4 | 4 | 14 |
| 6 | Knut von Koss |  Norja | 2 | 5 | 17 |
| 7 | Andrzej Przeżdziecki |  Puola | 2 | 5 | 19 |
| 8 | Ivan Lund |  Australia | 1 | 6 | 19 |
| 9 | Carlos Pereira Dias |  Portugali | 1 | 6 | 20 |
4. erä
| Sija | Nimi | Maa | Voitot | Tappiot | -Pistot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Émile Gretsch |  Luxemburg | 5 | 3 | 14 |
| 2 | Rolf Wiik |  Suomi | 5 | 3 | (20-)16 |
| 2 | Mogens Lüchow |  Tanska | 5 | 3 | (20-)16 |
| 4 | Carl Forssell |  Ruotsi | 4 | 4 | 16 |
| 5 | Ghislain Delaunois |  Belgia | 4 | 4 | (22-)17 |
| 6 | Barnabás Berzsenyi |  Unkari | 4 | 4 | (23-)17 |
| 7 | Ronald Parfitt |  Iso-Britannia | 3 | 5 | 19 |
| 8 | Adam Krajewski |  Puola | 3 | 5 | 20 |
5. erä
| Sija | Nimi | Maa | Voitot | Tappiot | -Pistot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erkki Kerttula |  Suomi | 6 | 1 | 7 |
| 2 | Per Carleson |  Ruotsi | 5 | 2 | 12 |
| 3 | József Sákovics |  Unkari | 4 | 4 | 15 |
| 4 | Oswald Zappelli |  Sveitsi | 4 | 4 | 15 |
| 5 | John Fethers |  Australia | 4 | 4 | 17 |
| 6 | Raimondo Carnera |  Tanska | 3 | 5 | 19 |
| 7 | Egill Knutzen |  Norja | 2 | 5 | 16 |
| 8 | Jean-Fernand Leischen |  Luxemburg | 2 | 5 | 17 |
| 9 | Thomas Kearney |  Irlanti | 2 | 6 | 20 |