stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Poikelisjärvi
Vedenlaatu

Poikelisjärven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1977, 1978, 1981, 2000 ja 2004. Veden humuspitoisuudet ovat olleet korkeita ja vesi onkin hapanta. Järven ravinnepitoisuudet ovat 1970–1980-luvuilla olleet korkeampia kuin nykyään, jolloin ravinnetasot olivat fosforin osalta samalla tasolla kuin lievästi rehevöityneillä järvillä. Koska järvi on matala ja sen valuma-alue on suuri, vaihtuu vesi nopeasti järvessä. Fosforipitoisuudet olivat talvella 2000 alhaisempia kuin Iso Mustajärvessä. Myös järven veden happipitoisuudet ovat olleet hyviä. Järvi soveltuu tyydyttävästi virkistyskäyttöön.
Poikelus (järvi Mänttä-Vilppulassa)

| Poikelus |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°10′43″N, 24°16′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vehkajärven valuma-alue (35.49)
Laskuoja:  oja Riihijärveen 
Järvinumero:  35.492.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,5 m  
Rantaviiva:  4,396 km  
Pinta-ala:  36,641 ha  
Saaria:  2 
 fiPoikelus 
Poikelus , tai myös Poikellinen , on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Salmentakan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 37 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Kangasjärven alueeseen (35.492) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,5 metriä mpy.
Power Macintosh 5500

Power Macintosh 5500.
Power Macintosh 5500 on Apple Computerin 17. helmikuuta 1997 julkaisema tietokone. Power Macintosh 5400 -malliin perustuva laite sisälsi nopeamman 225 MHz:n suorittimen ja kiihdytetyn näytönohjaimen. 1. syyskuuta 1997 työasemasta julkaistiin 250 MHz:n suorittimella varustettu versio. Power Macintosh 5500:n keskusyksikkö ja näyttö oli koteloitu yhteen. Rinnakkaismalli Power Macintosh 6500 oli saatavilla ilman näyttöä. Power Macintosh 5500:n tuotanto lakkautettiin 31. maaliskuuta 1998.
Tekniset tiedot

225 tai 250 MHz:n PowerPC 603e -suoritin (32 kt:n L1-välimuisti)
valinnainen 256 tai 512 kt:n L2-välimuisti
32 Mt:n keskusmuisti, päivitettävissä 128 Mt:n saakka (60 ns EDO DIMM)
ATI Rage IIc -näytönohjain 2 Mt:n SDRAM-muistilla
käyttöjärjestelmä System 7.5.5 – MacOS 9.1
Mallit

Power Macintosh 5500 -tietokonetta myytiin vain oppilaitoksille. Euroopassa koneen kotelo oli musta, kuten 250 MHz:n "Director's Edition" -mallissa, jota myytiin Australiassa.
Lähteet ja aiheesta muualla

Power Macintosh 5500 Low End Macissa
Power Macintosh 5500 Apple-history.comissa
Apple Macintosh
| --- | --- |
Compact Macintosh (Classic):   Macintosh 128K  Macintosh 512K  Macintosh 512Ke  Macintosh Plus  Macintosh SE SE FDHD  Macintosh SE/30  Macintosh Classic  Macintosh Classic II  Macintosh Color Classic  Macintosh Color Classic II 
II:   Macintosh II  Macintosh IIx  Macintosh IIcx  Macintosh IIci  Macintosh IIfx  Macintosh IIsi  Macintosh IIvi  Macintosh IIvx 
LC:   Macintosh LC  Macintosh LC II  Macintosh LC III  Macintosh LC III+  Macintosh LC 475  Macintosh LC 520  Macintosh LC 550  Macintosh LC 575  Macintosh LC 580  Macintosh LC 630 
Centris/Quadra:   Centris 610  Centris 650  Centris 660AV  Quadra 605  Quadra 610  Quadra 630  Quadra 650  Quadra 660AV  Quadra 700  Quadra 800  Quadra 840AV  Quadra 900  Quadra 950 
Power Macintosh:   Power Macintosh 4400  Power Macintosh 5200 LC  Power Macintosh 5260 LC  Power Macintosh 5400  Power Macintosh 5500  Power Macintosh 6100  Power Macintosh 6200  Power Macintosh 6300  Power Macintosh 6400  Power Macintosh 6500  Power Macintosh 7100  Power Macintosh 7200  Power Macintosh 7300  Power Macintosh 7500  Power Macintosh 7600  Power Macintosh 8100  Power Macintosh 8200  Power Macintosh 8500  Power Macintosh 8600  Power Macintosh 9500  Power Macintosh 9600  Power Macintosh G3  Power Macintosh G4 Cube  Power Macintosh G4  Power Macintosh G5 
Muut mallit:   XL  Portable  Performa  TV  Twentieth Anniversary Macintosh  iMac  eMac  Mac mini  Mac Pro 
Kannettavat:   PowerBook PowerBook 100  iBook  MacBook  MacBook Air  MacBook Pro 
Palvelimet:   Apple Network Server  Apple Workgroup Server Workgroup Server 9150  Xserve 
Muuta:  Luettelo Macintosh-malleista
Käyttöjärjestelmät:   Mac OS  macOS
Poikien jääkiekon yksilötaitokilpailu nuorten talviolympialaisissa 2016

| Poikien jääkiekkoturnaus nuorten talviolympialaisissa 2016 |
| --- | --- |

Kisapaikka:  Kristins Hall, Norja
Kilpailupäivä(t):  13. – 18. helmikuuta 2016
Kilpailijoita:  16
Joukkueita:  16
Poikien jääkiekon yksilötaitokilpailu nuorten talviolympialaisissa 2016 käydään 16 osallistujan välillä. Karsinnat käydään 13.−15. helmikuuta ja loppukilpailu käydään 18. helmikuuta.
Karsinnat

Lähde:
| # | Nimi | S1 | S2 | S3 | S4 | S5 | S6 | YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Cederle | 5 | 2 | 3 | 4 | 0 | 5 | 19 |
| 2. |  Casaneanu | 3 | 4 | 2 | 5 | 2 | 2 | 18 |
| 3. |  Betzold | 3 | 1 | 5 | 3 | 4 | 2 | 18 |
| 4. |  Vertes | 2 | 5 | 3 | 1 | 1 | 4 | 16 |
| 5. |  Haatanen | 4 | 2 | 2 | 1 | 3 | 2 | 14 |
| 6. |  Hurrod | 1 | 2 | 1 | 2 | 5 | 2 | 13 |
| 7. |  Baumgartner | 1 | 1 | 4 | 1 | 1 | 3 | 11 |
| 8. |  Mukovoz | 2 | 2 | 1 | 1 | 3 | 1 | 10 |
| 9. |  Riley | 1 | 3 | 1 | 1 | 2 | 1 | 9 |
| 10. |  Focht | 1 | 1 | 1 | 3 | 2 | 1 | 9 |
| 11. |  Plagnat | 1 | 3 | 1 | 2 | 1 | 1 | 9 |
| 12. |  van Soest | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 3 | 8 |
| 13. |  Kanda | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 8 |
| 14. |  Curtis | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 8 |
| 15. |  Mu-Hsin | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 7 |
| 16. |  Pavlenko | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 1 | 5 |
Loppukilpailu

| # | Nimi | S1 | S2 | S3 | S4 | S5 | S6 | YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Cederle | – | – | – | – | – | – | 0 |
| 2. |  Casaneanu | – | – | – | – | – | – | 0 |
| 3. |  Betzold | – | – | – | – | – | – | 0 |
| 4. |  Vertes | – | – | – | – | – | – | 0 |
| 5. |  Haatanen | – | – | – | – | – | – | 0 |
| 6. |  Hurrod | – | – | – | – | – | – | 0 |
| 7. |  Baumgartner | – | – | – | – | – | – | 0 |
| 8. |  Mukovoz | – | – | – | – | – | – | 0 |
Point of Know Return

| Point of Know Return Kansas |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Kesä-heinäkuussa 1977
 Julkaistu: 11. marraskuuta 1977
 Tuottaja(t): Jeff Glixman
 Tyylilaji: progressiivinen rock
 Kesto: 43.59
 Levy-yhtiö: Kirshner  Legacy/Epic
Kansasin muut julkaisut
| Leftoverture 1976 | Point of Know Return 1977 | Two for the Show 1978 |
Point of Know Return on progressiivista rockia soittavan yhdysvaltalaisen Kansas-yhtyeen viides albumi. Se julkaistiin vuonna 1977 ja uudelleen vuonna 2002, cd-formaatissa.
Kappaleet

Point of Know Return – 3.13
Paradox – 3.50
The Spider (Walsh) – 2.05
Portrait (He Knew) – 4.38
Closet Chronicles – 6.31
Lightning's Hand – 4.24
Dust in the Wind – 3.28
Sparks of the Tempest – 4.18
Nobody's Home – 4.40
Hopelessly Human – 7.17
Kappaleet > 2002-CD-version bonuskappaleet

Sparks of the Tempest – 5.17 (Live)
Portrait (He Knew) – 4.50 (Remix)
Muusikot

Phil Ehart - rummut, patarummut, putkikellot, lyömäsoittimet
Dave Hope - basso
Kerry Livgren - syntetisaattori, piano, kitarat, lyömäsoittimet
Robby Steinhardt - viulut, laulu
Steve Walsh - urut, syntetisaattorit, vibrafoni, piano, laulu, lyömösoittimet
Rich Williams - kitarat
Plies

| Algernod Lanier Washington |
| --- | --- |
 Plies vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. heinäkuuta 1976 (ikä 48) Fort Myers, Florida, Yhdysvallat
Muusikko
Taiteilijanimi:  Plies
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2004–
Tyylilajit:  rap
Levy-yhtiöt:  Big Gates Records Slip-n-Slide Records Atlantic Records
Aiheesta muualla
www.pliesworld.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Algernod Lanier Washington (s. 1. heinäkuuta 1976 Fort Myers, Florida, Yhdysvallat), taiteilijanimellään Plies, on yhdysvaltalainen rap-artisti. 1990-luvulla Plies ja hänen veljensä Big Gates perustivat oman levy-yhtiön nimeltä Big Gates Records. Pliesin nimi tulee hänen kotiseutunsa sanasta, joka tarkoittaa hyvin tienaavaa huumediileriä. Pliesin albumeita on myyty Yhdysvalloissa 1,4 miljoonaa kappaletta.
Diskografia > Albumit

2007: The Real Testament
2008: Definition of Real
2008: Da REAList
2010: Goon Affiliated
Diskografia > Singlet

"Shawty" (mukana T-Pain) (2007)
"Hypnotized (mukana Akon) (2007)
"I Am the Club" (2008)
"Bust It Baby Pt. 2" (mukana Ne-Yo) (2008)
"Please Excuse Me Hands (mukana Jamie Foxx & The-Dream) (2008)
"Put It on Ya" (mukana Chris J) (2008)
"Want It, Need It" (mukana Ashanti) (2009)
"Plenty Money" (2009)
"Becky" (2009)
"Medicine" (mukana Keri Hilson) (2009)
"She Got It Made" (mukana Bei Maejor) (2010)
"Just (The Tip)" (mukana Ludacris & Jeremih) (2011)
Diskografia > Mixtapet

2005: 36 Ounces (A Whole Brick)
2006: 100% Real Nigga
2006: Dj Drama & Plies - From The Bottom To The Top
2006: DJ Smallz & Piles - The Calm Before The Storm
2007: DJ Rell and Plies - Streetz Iz Talking
2007: DJ Rell And Plies - Streets Iz Talkin II (A Real Nigga Epidemic)
2007: DJ Scream And Plies - The Truth Hurts
2007: DJ Storm and Plies - Drank Epidemic 11 and 11.2
2007: DJ Worldwide Legacy presents Plies - Got Em' Hatin
2007: Plies - Greg Street Presents 30 Days
2007: Plies - The Countdown
2008: DJ 31 Degreez & Plies - My World
2008: DJ Bobby Black And DJ Messiah - Present Plies And Lil Boosie - Crack Addiction
2008: DJ Ntire & Plies - Definition Of Real [The Prelude]
2008: DJ Rah2k And DJ Racks Present Plies - Hate Talk
2008: Rick Ross And Plies - Goon Music
2008: Trap-A-Holics Plies Pussy Monster
2008: Trap-A-Holics Present Plies - Definition Of Real
2008: DJ Rell Plies And Rick Ross - Barrel Brothers - (Welcome To The Gunshine State)[Bootleg]
2008: DJ Spinatik - The Trillest And The Realest (Rick Ross & Plies) [Bootleg]
2008: Kochece - Trilla Goon (Rick Ross & Plies)
2008: DJ Cannon Banyon Plies Vs Weezy [Bootleg]
2008: DJ Crowd and Plies - Shell N Marijuana [Bootleg]
2008: Rah2k & The Infamous Kid Present - Plies & Trina Fuck Friends [Bootleg]'
2010: You Need People Like Me (mukana DJ Scream)
2010: You Need People Like Me 2 (mukana DJ Scream)
2010: No Chaser (mukana DJ Scream)
2011: I Fuck With The DJ (mukana Big Gates Records)
2011: Aristotle (mukana Bigga Rankin
Muuta

Viralliset sivut
Kiljusen pojat koulussa

| Kiljusen pojat koulussa |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jalmari Finne
Käsikirjoittaja:  Jalmari Finne
Tuottaja:  Jalmari Finne
Kuvaaja:  Oscar Lindelöf
Pääosat:  Joel Rinne
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi Oy
Ensi-ilta:  ei tietoa
Kesto:  5 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  ei tiedossa
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiljusen pojat koulussa on vuonna 1921 valmistunut suomalainen kirjailija Jalmari Finnen käsikirjoittama, ohjaama ja tuottama lyhyt mykkäkomedia. Elokuvan käsikirjoitus perustuu Finnen 1916 ilmestyneen kirjan Kiljusen herrasväen uudet seikkailut lukuun Kiljusen pojat koulussa.
Näyttelijät

Joel Rinne  - opettaja
Aiheesta muualla

Kiljusen pojat koulussa vapaasti katseltavana Elonetissä
Eeva Järvenpää: Jalmari Finnen Kiljusen herrasväki syntyi Mariankadulla - Kirjailija ohjasi Kiljus-elokuvan Norssin ja Ressun poikien kanssa; HS (Arkistoitu – Internet Archive)
Kopiopuristin

Kopiopuristin, Nordean pankkimuseo, Helsinki.
Kopiokirjan aukeama, jossa kopiopuristimella jäljennettyjä kirjeitä. Oikeanpuoleinen kirje kuultaa silkkipaperin läpi, vasemmanpuoleinen näkyy peilikuvana. Kansalliskirjasto, Helsinki.
Kopiopuristin, myös jäljennyspainin, on mekaaninen ruuvipuristin, jolla 1800-luvun loppupuolella erilaisissa toimistoissa, pankeissa, kauppahuoneiden konttoreissa ja lehtien toimituksissa valmistettiin jäljennöksiä lähtevästä kirjeenvaihdosta. James Watt oli hakenut patentin keksimälleen laitteelle jo 1780.
Toimintaperiaate

Kopiomusteella kirjoitettu kirje asetettiin kopiokirjan kostutettua silkkipaperista sivua vasten, jotka suojattiin vielä molemmin puolin vahapapereilla. Kopiokirja asetettiin puristimeen kahden metallilevyn väliin, jotka puristettiin yhteen kammesta kierreruuvia pyörittäen. Paineen vaikutuksesta kostunutta mustetta tarttui tällöin kopioitavasta kirjeestä silkkipaperiin muodostaen alkuperäiskirjoituksen peilikuvan. Ohuen silkkipaperin läpikuultavuuden vuoksi teksti oli luettavissa sivun kääntöpuolelta. Myös kirjoituskoneen kirjoitusta oli mahdollista jäljentää samalla menetelmällä.
Päivän aikana kirjoitetut kirjeet olivat tavallisesti yön yli puristimessa kopiokirjan välissä. Monissa toimistoissa kopiopuristimia käytettiin pitkälle 1900-luvun alkuun, kunnes uudet monistusmenetelmät ja yksinkertaiset kopiokoneet korvasivat ne.
Käännös suomeksi
Pienoishöyrykone

Pienoishöyrykoneen ympärille rakennettu pienoispaja
Rautatiemuseossa toimiva pienoishöyryveturi
Pienoishöyrykone on höyryllä toimiva, oikean höyrykoneen käyvä pienoismalli.
Eri kokoisia laitteita

Pienoishöyrykoneiden koko vaihtelee paljon. Suurimpien pienoishöyrykoneiden kattilan tilavuus on noin parin litran luokkaa tai vetureissa hiukan yli.
Vanhojakin rakennusohjeita

Koneiden rakennusohjeita on ollut saatavissa jo varhain; monena painoksena ilmestyneessä Taitokirjassa on useammatkin sekä Ilmari Jäämaan yhteensä kahtenakymmenenä uusittuna ja ajantasattuna painoksena ilmestyneessä Nuorten kokeilijain ja keksijäin kirjassa löytyy sekä pystysuoran höyrykattilan että höyryturbiinin rakennusohjeet.
Tekninen harrastus

Koneen varustus riippuu sen hinnasta; kaikissa koneissa on täyttöaukkona toimiva, kierteillä kiinnitetty jousitoiminen varoventtiili sekä vauhtipyörä, johon liittyy pienempi hihnapyörä. Jo varsin pienissäkin koneissa on lisäksi höyryvihellin.
Koneiden tekniikkaa

Koon ja vaatimustason kasvaessa pienoishöyrykoneen varustuskin monipuolistuu: jo varsin pienissäkin malleissa on jo vesilasi ja painemittari. Kehittyneemmissä malleissa on erikseen valtaventtiilin tehtäviä hoitava koneventtiili, jolla koneen käyntiä voi säätää tai halutessaan sammuttaa. Joihinkin koneisiin liittyy mekaaninen pumppu, jolla kattilavettä voi lisätä kesken ajon; yleensä pienoishöyrykoneet ovat kertatäyttöisiä eli ne käyvät kerralla noin 10–20 minuuttia, jonka jälkeen mahdollisesti palava tuli on sammutettava ja koneen annettava jäähtyä ennen kuin vettä voi lisätä kattilaan ja polttoainetta tulipesään. Joissakin isommissa koneissa on kattilan pohjahana, jolla käyttämättömän veden voi laskea pois; tarkoitukseen käytetään jäljellä ollutta höyrynpainetta, kuten vetureissakin.
Tärkeä osa käyttöä on, kuten isoissakin koneissa, rasvaus: muutama tippa sylinteriöljyä lisätään ennen käynnistystä koneen niveliin, sylinteriin sisälle sekä isommissa koneissa myös höyryn tuloputkessa olevaan, tiivistetyllä ruuvilla suljettavaan öljykuppiin. Tärkeä osa käytönjälkeistä huoltoa on puhdistaa piipussa oleva kondenssivesikuppi sekä pyyhkiä öljyroiskeet, joita koneistosta sinkoilee.
Koneet ovat pääasiassa yksisylinterisiä ja ne on pyöräytettävä vauhtipyörästä käyntiin. On olemassa myös itsestään käynnistyviä kaksisylinterisiä malleja.
Koneissa on yleensä savupiippu, jonka alapäässä olevaan, puhdistusta varten irrotettavaan astiaan päättyy sylinteristä tuleva poistohöyryputki;  kondenssivesi ja sen mukana tuleva sylinteriöljy jäävät astiaan ja poistohöyry kohoaa piipusta ulos; näin piippu näyttää savuavan aidosti koneen käydessä.
Koneiden polttoaineena on yleensä kuivaspriitabletit, jotka sijoitetaan erilliseen ulosvedettävään kouruun koneen tulipesässä. Jotkut valmistajat käyttävät sähkölämmitystä ja ainakin yksi on valmistanut butaanikaasulla toimivia pienoispolttimia.
Vesi jota pienoishöyrykoneessa käytetään on valmistajien suosituksesta tislattua, jotta kattilakiveä ei kehittyisi.
Eri sovelluksia

Koneessa voi olla rakenteellisena osana lisälaitteita, joita käyttää koneen voima; yleensä käytetään hihnavälitystä. Apulaitteena voi olla vaikkapa dynamo joka syöttää virtaa pieneen sähkölamppuun joka siis palaa koneen käydessä.
Eri valmistajat tuottavat laajan valikoiman pienoishöyrykoneisiin kytkettäviä lisälaitteita.
Vannoutuneet harrastajat kokoavatkin varsin monipuolisia laitoksia.
Ei vain paikallaan käyviä koneita

Parikin innostunutta harrastajaa on rakentanut useitakin toimivia pienoishöyryvetureita, joiden raideleveys on 150–184 mm; nämä veturit pystyvät kuljettamaan mukanaan sekä ajajan että useitakin matkustajia, jotka istuvat veturin ja vaunujen päällä. Nämä veturit toimivat pääasiassa kaasupolttimin, paitsi helsinkiläisen Juhani Salorannan rakentama Tr2 Truman-pienoismalli; se kulkee hiilipoltolla, ja veturissa on jopa toimiva stokeri.
Myös pienoislaivoissa sekä maakulkuneuvoissa käytetään pienoishöyrykoneita; tällaiset ovat yleensä radio-ohjattuja. Malliesimerkkinä voinee mainita rakennussarjasta koottavan pienoishöyryveturin tai valmiina ostettavan höyryjyrän.
Aiheesta muualla

http://www.wilesco.de/wilesco/us/index.html
Korinttilaisten aarrekammio

| Korinttilaisten aarrekammio |
| --- | --- |
Sijainti:  Delfoin arkeologinen alue, Delfoí, Fokis, Keski-Kreikka, Kreikka
Koordinaatit:  38°28′56″N, 22°30′07″E
Rakennustyyppi:  aarrekammio
Valmistumisvuosi:  n. 620–600 eaa.
Tyylisuunta:  doorilainen
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Delfoin arkeologinen alue 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korinttilaisten aarrekammio oli antiikin aikainen aarrekammio Delfoissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Delfoin arkeologisella alueella, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Aarrekammion rakennutti Korintin tyranni Kypselos arkaaisella kaudella noin vuonna 620–600 eaa. Tämä tekee siitä Delfoin vanhimman aarrekammion. Rakennuksessa säilytettiin korinttilaisten omien votiivilahjojen lisäksi useita votiiveja, jotka olivat peräisin Fryygian kuninkaalta Midakselta sekä Lyydian kuninkailta Gygeeltä ja Kroisokselta.
Aarrekammio sijaitsi Apollonin pyhäkköalueella Ateenalaisten stoan ja Prytaneionin välissä. Paikka oli kaikista Delfoin aarrekammioista lähinnä Apollonin temppeliä, koska Korintti oli merkittävä kaupunki ja aarrekammio oli alueen ensimmäinen. Aarrekammio oli yksinkertainen pelkästä cellasta koostunut astylos-temppelin kaltainen rakennus, joka edusti doorilaista tyyliä. Rakennuksen koko oli noin 12 × 6 metriä, ja sen cella aukeni etelään päin.
Rakennuksesta on säilynyt nykyaikaan vain vähän, mutta se vaikuttaa olleen aikanaan varsin huomattava. Pausanias mainitsee siellä olleet ”Lyydian kullat”, mutta ne eivät hänen aikanaan enää olleet tallella, sillä fokislaiset ilmeisesti käyttivät aarteet kolmannen pyhän sodan kustannuksiin vuosina 356–346 eaa. Sen sijaan Pausaniaan mukaan aarrekammiossa olivat hänen aikanaan muun muassa thebalaisten lahjoittama Herakleen patsas, joukko fokislaisten lahjoittamia pronssiveistoksia heidän kukistettuaan thessalialaiset; mantineialaisten lahjoittama Apollonin pronssipatsas; elisläisten lahjoittama veistosryhmä, jossa Apollon ja Herakles kiistelivät Delfoin kolmijalasta; sekä Zeuksen pronssipatsas.
Poikelmus (Multia)

| Poikelmus |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°32′29″N, 25°09′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskuoja:  oja Sahrajärveen 
Järvinumero:  14.624.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  198,1 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  590 m  
Rantaviiva:  5,485 km  
Pinta-ala:  52,067 ha  
Tilavuus:  0,0012743 km³ 
Keskisyvyys:  2,45 m  
Suurin syvyys:  9,1 m  
Saaria:  6 
 fiPoikelmus 
Poikelmus  on Keski-Suomessa Multialla  Nikaranperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 590 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 52 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Järven tilavuudeksi on saatu 1,27 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00127 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 9,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Kotajoen alueeseen (14.624) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 198,1 metriä mpy.
Pienoismalli

Douglas DC-3 -lentokoneen pienoismalli.
Pienoismalli on jostakin esineestä, rakennuksesta tai muusta kohteesta tehty, alkuperäistä huomattavasti pienempi kopio. Yleisiä ovat mm. kulkuneuvoaiheiset pienoismallit, samoin nuket, nukkekodit ja pienoishuoneet.
Pienoismallit teollisuudessa ja tutkimuksessa

Pienoismalleja on käytetty paljon arkkitehtien suunnittelun apuna havainnollistamaan tulevan rakennuksen massoittelua ja sijoittumista ympäristöönsä. Toisen maailmansodan jälkeen yleistynyt tapa otettiin Suomessa käyttöön laajemmin 1970-luvulla. Tällä alalla pienoismallien merkitys on vähentynyt, koska suunnitelmien havainnollistaminen onnistuu myös kolmiulotteisten tietokonemallien avulla. 
Pienoismalli voidaan rakentaa myös jostain menneisyyden rakennusryhmästä tai alueesta. Esimerkiksi Rooman Museo della Civiltà Romanassa on pienoismalli keisariajan Rooman kaupungista ja Lappeenrannassa on vuoden 1939 Viipurin pienoismalli.
Myös auto-, laiva- ja lentokonesuunnittelussa käytetään apuna pienoismalleja. Malleja voidaan käyttää esimerkiksi tuulitunneleissa, jotta saadaan selville lopullisen tuotteen ilmanvastus. Laivojen pienoismalleilla puolestaan voidaan testata aluksen käyttäytymistä erilaisissa purjehdusolosuhteissa. Esimerkiksi Suomessa oli 1980-luvulla Arktisen tekniikan laboratoriossa  satojen neliömetrien vesiallas, jossa tutkittiin jäänmurtamista pienoismallilla. Sittemmin vastaavia fasiliteetteja on käytetty merenkulun henkilöstön koulutuksessa.
Monilla suurikokoisia tuotteita (lentokoneet, laivat, paperikoneet yms.) valmistavilla yrityksillä on edelleen tapana tilata pienoismalli valmistamistaan tuotteista joko omaan esittelykäyttöön tai liikelahjoiksi. Julkisten rakennusten aulatiloihin saatetaan tilata talon pienoismalli kestävästä ja arvokkaasta materiaalista, kuten niin sanotusta arkkitehtipronssista Pienoismallit ovat yleisiä näyttelyesineitä muun muassa merenkulusta ja rakennustaiteesta kertovissa museoissa.
Elokuvateollisuudessa käytetään usein pienoismalleja, kun jokin lavaste tulisi liian kalliiksi rakentaa oikeassa mittakaavassa. Tietokoneanimaatiot ovat ottamassa pienoismallien paikan elokuvateollisuudessa.
Pienoismallit harrastuksena

Pienoismallien rakentaminen on suosittu harrastus. Yleisimpiä harrastajien pienoismalleja ovat erilaiset (sota)ajoneuvot, lentokoneet, junat ja laivat. Pientä rakennelmaa, joka kuvaa jotakin tapahtumaa jossakin, kuten esimerkiksi kirkonraunioissa aterioivia sotilaita, kutsutaan dioraamaksi. Pienoismalleja tekevät myös nukkekoti-, nukke- ja pienoishuone-harrastajat.