stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dr16
Vauriot ja hylkäykset

Kaikki protosarjan veturit (2801–2804) on hylätty ja romutettu. Veturit 2801, 2803 ja 2804 hylättiin 2004. Veturi 2802 hylättiin vasta vuonna 2009, koska se toimi sarjavetureiden mallina. Se oli kuitenkin koko ajan hylkäysuhan allalähde?. Sarjavetureista on hylätty veturit 2807, 2808 ja 2814. Veturi 2814 hylättiin sen vaurioiduttua pahoin tasoristeysonnettomuudessa Iin Akolassa 9. helmikuuta 2000. Veturit 2807 ja 2808 hylättiin vuonna 2014.
Vartiuksen ratapihalla tapahtui 22. elokuuta 2006 yhteentörmäys, jossa veturit nro 2808 ja 2820 vaurioituivat pahoin. Vetureiden rungot taipuivat törmäyksessä ja molemmat veturit kuljetettiin Hyvinkään konepajalle korjausta varten. Molempien veturien rungot uusittiin vaurioituneilta osin ja niille tehtiin samat vaihtotöitä helpottavat muutokset kuin saneeratuille vetureille. Molemmat veturit palasivat liikenteeseen.
Veturi nro 2812 syttyi tuleen 10. helmikuuta 2007, kun se oli vetämässä tavarajunaa Oulun ja Pikkaralan välillä. Veturi korjattiin Hyvinkään konepajalla.
Veturi nro 2806 syttyi tuleen 11. heinäkuuta 2012, kun se oli vetämässä tavarajunaa Kokkolan ja Talvivaaran välillä. Palo johtui moottoritilan polttoaineputken vuodosta.
Veturin nro 2812 moottoritilassa syttyi tulipalo Ylivieskassa 29. tammikuuta 2014.
Veturin nro 2805 moottoritilassa syttyi tulipalo 15. maaliskuuta 2016, kun se oli vetämässä tavarajunaa Kohtavaarassa.
Veturi nro 2806 syttyi tuleen 24. maaliskuuta 2017, kun se oli vetämässä tavarajunaa Luikonlahden ja Outokummun välillä. Palo sammui itsestään ennen palokunnan saapumista.
Veturi nro 2822 syttyi tuleen 19. lokakuuta 2017, kun se oli vetämässä tavarajunaa Niiralan ja Joensuun välillä.
Veturin nro 2820 moottoritila syttyi palamaan 23. helmikuuta 2018 Pellossa. Kuljettaja yritti alkusammutusta, mutta tuli oli jo liian iso. Lopulta pelastuslaitos taltutti palon.
Veturi nro 2815 syttyi tuleen 23. lokakuuta 2019, kun se oli vetämässä tavarajunaa Haukiputaan ja Iin välillä.
Veturi nro 2810 syttyi palamaan 6. heinäkuuta 2020, kun se oli apuveturina vetemässä ammoniakkijunaa Nilsiässä. Veturinkuljettaja sai vältettyä lisävahingot irrottamalla veturin vaunuista ja pelastuslaitos sammutti palon lopulta.
Veturi nro 2821 syttyi tuleen 20. heinäkuuta 2020, kun se oli apuveturina vetämässä junaa Alapitkän ja Pöljän välillä.
Veturin nro 2806 konetila syttyi palamaan Tikkalassa 22. lokakuuta 2020, kun se oli vetämässä junaa Niiralan ja Joensuun välillä.
Käyttö

Dr16-sarja on sijoitettu Joensuun ja Oulun varikoille, joista käsin niillä ajetaan Pohjois-Suomessa sekä Joensuun alueen sähköistämättömillä rataosilla. Lokakuussa 2007 Joensuussa aloitettiin veturinkuljettajien koulutus Dr16-vetureihin. Loppuvuodesta vetureilla päästiin jo ajamaan raskaita tavarajunia Niiralasta Joensuuhun ja Joensuusta Uimaharjuun. Oulusta käsin niillä ajetaan jonkin verran tavarajunia Kokkolaan ja Tornioon sekä yöpikajunia Kolariin.
Vuodesta 2010 alkaen alkoi Dr16-vetoinen säännöllinen tavarajunaliikenne Kokkolasta Iisalmeen kuljettaen Talvivaaran tavaraa. Myöhemmin vuonna 2011 Dr16-vetoinen liikenne Kokkolan seudulla lisääntyi edelleen. Säännöllistä liikennettä tuli väleille Kokkola–Pyhäsalmi ja Kokkola–Pietarsaari. Vuosina 2012–2013 liikennöi kaksi päivittäistä Dr16-vetoista tavarajunaa Kokkolan ja Siilinjärven Kemiran välillä. Samaan aikaan alkoi Kokkolan ja Pyhäsalmen välillä liikennöidä päivittäinen kahden Dr16:n vetämä tavarajunapari.
Teknisiä tietoja

Useat veturin osat ovat samoja kuin N-veturissa. Sarjamerkinnässä Dr tarkoittaa: Dieselveturi, raskas akselipaino (veturin akselipaino yli 15,1 tonnia), ja luku 16 on erotuksena muista dieselveturisarjoista.
Perustiedot
Numerointi: koeveturit 2801–2804 (kaikki hylätty) ja sarjaveturit 2805–2823 (2807, 2808 ja 2814 hylätty)
Suurin nopeus: 140 km/h
Suurin vetovoima: 270 kN
Paino: 82,0 t (20,5 t akselia kohti)
Korkeus: 4 730 mm
Leveys: 3 200 mm
Pituus: 17 600 mm
Polttoainesäiliön tilavuus: 4 000 l
Valmistaja:
Dr16 2801–2809
Valmet Oy Kiskokalustotehdas, Tampere
Dr16 2810–2823
Transtech Oy, Tampere
Päädieselmoottori
Dr16 2801, 2802, 2805–2823
Tyyppi: Pielstick 12PA4-V-200VG
Valmistaja: Alsthom-Atlantique, Ranska
Suurin teho: 1 677 kW
Suurin käyntinopeus: 1 500 1/min
Toimintatapa: 4-tahtidiesel
Sylinteriluku: 12
Iskutilavuus: 79 l
Sylinterin halkaisija: 200 mm
Iskunpituus: 210 mm
Dr16 2803, 2804
Tyyppi: Wärtsilä Vasa 8V22
Valmistaja: Oy Wärtsilä Ab, Vaasa
Suurin teho: 1 500 kW
Suurin käyntinopeus: 1 200 1/min
Toimintatapa: 4-tahtidiesel
Sylinteriluku: 8
Iskutilavuus: 73 l
Sylinterin halkaisija: 220 mm
Iskunpituus: 240 mm
Valmistusvuodet (numerot)
1985 (2801)
1986 (2802–2804)
1990 (2805–2808)
1991 (2809–2818)
1992 (2819–2823)
Hylkäykset (numerot)
2000 (2814) (vaurioitui Iin junaturmassa)
2004 (2801, 2803, 2804)
2009 (2802)
2014 (2807, 2808)
2018 (2820)
2020 (2810)
2023 (2805, 2812, 2822, 2823)
Kirjallisuutta

Petri P. Pentikäinen: Iso Vaalee.  Petrin Viestintä, 2006.  ISBN 952-92-0413-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vaunut.org: kuvia Dr16-vetureista
Suomalaiset veturit ja junayksiköt
Saneerattu veturi numero 2806 Oulussa heinäkuussa 2009.
Yhteentörmäys Vartiuksessa 22. elokuuta 2006.
Mihail Duhanov

Mihail Duhanov.
Mihail Pavlovitš Duhanov (14. heinäkuuta 1896 Kiova – 1969) oli neuvostoliittolainen kenraaliluutnantti, joka toimi talvisodan alkuvaiheessa Neuvostoliiton 9. armeijan komentajana.
Varhaisempi ura

Mihail Duhanov syntyi Ukrainassa vuonna 1896. Hän valmistui tsaarin armeijan vänrikkikoulusta vuonna 1916. Duhanov yleni ensimmäisen maailmansodan aikana luutnantiksi ja palveli muun muassa tiedusteluosaston päällikkönä. Venäjän sisällissodan aikana Duhanov oli lyhyen aikaa etelärintaman 14. armeijan tiedusteluosaston päällikkö. Hän valmistui sota-akatemiasta vuonna 1921 ja toimi vuosina 1922–1931 ratsuväessä prikaatin, divisioonan ja armeijakunnan esikuntapäällikkönä. Duhanov oli panssarikoulun johtaja vuosina 1934–1936.
Talvisota

Duhanov toimi talvisodan alusta 9. armeijan komentajana. Sen tehtävänä oli edetä Vienan Kemin kohdalta kohti Oulua ja näin katkaista Suomi kahtia, jolloin Suomi olisi menettänyt maayhteyden Ruotsiin. 9. armeijan suunnitelmat eivät kuitenkaan onnistuneet Suomussalmen, Kuhmon ja Raatteentien taisteluissa.
Heikosti sujuneiden taisteluiden myötä Duhanov menetti virkansa 9. armeijan komentajana 22. joulukuuta 1939 ja hänen tilalleen tuli Vasili Tšuikov. Duhanov siirrettiin Neuvostoliiton puolustusasiain kansankomissariaatin kaaderiosaston käyttöön.
Talvisodan jälkeen

Talvisodan jälkeen Duhanov vastasi 9. toukokuuta 1940 alkaen Leningradin sotilaspiirin sotakouluista sotilaspiirin komentajan sijaisen virassa. Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon hän toimi aluksi pohjoisen rintaman täydennysjoukkojen päällikkönä ja Leningradin rintaman 10. jalkaväkidivisioonan komentajana. Duhanov määrättiin 5. lokakuuta 1942 Leningradin rintaman alaisen Nevan operatiivisen ryhmän komentajaksi ja 9. lokakuuta 1942 alkaen 67. armeijan komentajaksi. Sodan loppuvaiheessa hän toimi 3. Ukrainan rintaman 8. kaartinarmeijan komentajan sijaisena.
Sotien jälkeen Duhanov oli vuosina 1945–1953 Leningradin sotilaspiirin sotakouluista vastanneen osaston johtajana. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta terveydellisistä syistä 16. huhtikuuta 1953 ja kuoli vuonna 1969.
Ismo Dunderberg

Ismo Olavi Dunderberg (s. 17. kesäkuuta 1963 Helsinki) on Helsingin yliopiston Uuden testamentin eksegetiikan professori. Hän on toiminut kyseisessä virassa vuoden 2008 alusta lähtien. Dunderberg nimitettiin Helsingin yliopiston Uuden testamentin eksegetiikan dosentiksi 1994. Teologian tohtoriksi hän oli väitellyt aiemmin samana vuonna. Dunderberg on työskennellyt Suomen Akatemian tutkijana 1995–2003. Vuosina 2003–2007 hän toimi Helsingin yliopiston Uuden testamentin eksegetiikan professorin viransijaisena.
Johanneksen evankeliumi, gnostilaisuus ja varhaiskristillisyys ovat Dunderbergin keskeisimpiä aloja.
Dunderberg valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2011.
Teoksia

Ismo Dunderberg & Raija Sollamo (toim.): Naisia Raamatussa: Viisaus ja rakkaus.  Helsinki:  Yliopistopaino, 1992.  ISBN 951-570-119-8
Ismo Dunderberg: Johannes und die Synoptiker: Studien zu Joh. 1-9 (väitösk.).  (AASF 69)  Helsinki:  Suomalainen tiedeakatemia, 1994.  ISBN 951-41-0731-4
Ismo Dunderberg .. [et al.]: Aikojen taite: kirkko kolmannen vuosituhannen vaihteessa.  (Tampereen hiippakunnan synodaalikirja 1998)  Helsinki:  Kirjapaja, 1998.  ISBN 951-625-466-7
Ismo Dunderberg .. [et al.]: Lukion uskonnon käsikirja.  (Liittyy julkaisuun Lukion uskonto)  Helsinki:  Otava, 1998.  ISBN 951-1-15431-1
Ismo Dunderberg & Christopher Tuckett & Kari Syreeni (toim.): Fair Play: Diversity and Conflicts in Early Christianity: Essays in Honour of Heikki Räisänen. Novum Testamentum, Supplements 103..  Leiden:  Brill, 2002.  ISBN 978-90-04-12359-5
Ismo Dunderberg & Antti Marjanen (toim.): Nag Hammadin kätketty viisaus: Gnostilaisia ja muita varhaiskristillisiä tekstejä.  (3. uusittu painos)  Helsinki:  WSOY, 2006.  ISBN 951-0-26043-6
Ismo Dunderberg .. [et al.]: Pyhän piirit: Lukion uskonto osa 1.  (Liittyy julkaisuun Theo)  Helsinki:  Otava, 2005.  ISBN 951-1-19700-2
Ismo Dunderberg .. [et al.]: Betlehemistä Brysseliin: Lukion uskonto osa 2.  (Liittyy julkaisuun Theo)  Helsinki:  Otava, 2006.  ISBN 951-1-17683-8
Ismo Dunderberg: The Beloved Disciple in Conflict? Revisiting the Gospels of John and Thomas.  Oxford:  Oxford University Press, 2006.  ISBN 978-0-19-928496-2
Antti Marjanen & Ismo Dunderberg: Juudaksen evankeliumi.  Helsinki:  WSOY, 2006.  ISBN 951-0-32399-3
Ismo Dunderberg: Beyond Gnosticism: Myth, Lifestyle, and Society in the School of Valentinus.  New York:  Columbia University Press, 2008.  ISBN 978-0-231-14172-7
Tuomas Rasimus & Troels Engberg-Pedersen & Ismo Dunderberg (toim.): Stoicism in Early Christianity.  Grand Rapids:  Baker Academic, 2010.  ISBN 978-0-8010-3951-5
Christophe Dugarry

Christophe Dugarry
Christophe Dugarry (s. 24. maaliskuuta 1972 Lormont, Ranska) on ranskalainen jalkapallohyökkääjä. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 1998 MM-kisoissa ja Euroopan-mestaruuden vuoden 2000 EM-kisoissa.
Dugarry aloitti uransa vuonna 1988 FC Girondins de Bordeaux'ssa, jossa pelasi vuoteen 1996 asti. Hän palasi vielä bordeauxlaisseuraan tammikuussa 2000. Dugarryn parhaat saavutukset seuratasolla tulivat juuri FC Girondins de Bordeaux'ssa, vaikka hän kävi pelaamassa kauden 1996-97 Serie A:ssa AC Milanin joukkueessa ja lyhyitä jaksoja FC Barcelonassa, Olympique Marseillessa ja Birmingham City FC:ssä. Christophe Dugarry lopetti uransa kaudella 2004–2005 Qatar SC:ssä.
Ranskan jalkapallomaajoukkueessa Dugarry debytoi 26. toukokuuta 1994 Australiaa vastaan. Hän osallistui vuoden 1996 (semifinaali) ja vuoden 2000 (mestaruus) EM-kisoihin sekä vuoden 1998 (mestaruus) ja vuoden 2002 MM-kisoihin. Dugarry pelasi Ranskan maajoukkueessa vuoteen 2002 asti yhteensä 55 maaottelussa tehden niissä kahdeksan maalia.
Seurat

1988–1991 FC Girondins de Bordeaux (Ligue 1)
1991–1992 FC Girondins de Bordeaux (Ligue 2)
1992–1996 FC Girondins de Bordeaux (Ligue 1)
1996–1997 AC Milan (Serie A)
1997–joulu 1997 FC Barcelona (Primera División)
tammi 1998–joulu 1999 Olympique Marseille (Ligue 1)
tammi 2000–tammi 2003 : FC Girondins de Bordeaux (Ligue 1)
2003 Birmingham City FC (Valioliiga)
2004–2005 Qatar SC
Saavutukset

Maailmanmestaruus 1998
Euroopan-mestaruus 2000
Confederations Cup 2001
Intertoto Cup 1995
UEFA Cup hopea 1996
Ranskan liigacup 2002
Aiheesta muualla

L'Equipen pelaajakortti
Ranskan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1998
1 Lama |
2 Candela |
3 Lizarazu |
4 Vieira |
5 Blanc |
6 Djorkaeff |
7 Deschamps |
8 Desailly |
9 Guivarc’h |
10 Zidane |
11 Pirès |
12 Henry |
13 Diomède |
14 Boghossian |
15 Thuram |
16 Barthez |
17 Petit |
18 Lebœuf |
19 Karembeu |
20 Trezeguet |
21 Dugarry |
22 Charbonnier |
Valmentaja Jacquet
Ranskan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2002
1 Ramé |
2 Candela |
3 Lizarazu |
4 Vieira |
5 Christanval |
6 Djorkaeff |
7 Makélélé |
8 Desailly |
9 Cissé |
10 Zidane |
11 Wiltord |
12 Henry |
13 Silvestre |
14 Boghossian |
15 Thuram |
16 Barthez |
17 Petit |
18 Lebœuf |
19 Sagnol |
20 Trezeguet |
21 Dugarry |
22 Micoud |
23 Coupet |
Valmentaja Lemerre
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data 
Muut:  IdRef
Nikolai Durakov

Nikolai Durakov

Nikolai Durakov (5. lokakuuta 1934 –  9. maaliskuuta 2024) oli Neuvostoliittoa edustanut jääpalloilija, aikansa taitavimpia keskushyökkääjiä ja parhaita maalintekijöitä.
Durakov teki urallaan 640 maalia, joista 48 maalia maajoukkueessa. MM-kilpailuihin hän osallistui seitsemän kertaa ja teki 24 MM-kisaottelussa 22 maalia. Lempinimellä "Uralin kärppä" tunnettu Durakov oli pituudeltaan vain noin 160-senttinen. Hän lopetti pelaajauransa vuonna 1975 ja jatkoi valmennustehtävissä muun muassa SKA-Sverdlovskin päävalmentajana.
Marraskuussa 2022 Durakovin kunniaksi pystytettiin patsas Jekaterinburgissa.
Jukka Keitele

Jukka Keitele (s. 18. huhtikuuta 1961 Helsinki) on suomalainen toimittaja, joka toimi pankkiirina ja investointikonsulttina 1980-luvulla.  Hänen isänsä oli ammattiyhdistysjohtaja, Suomen Merimies-Unionin puheenjohtaja Olavi Keitele.
Keitele perusti vuonna 1982 yhdessä Lauttasaaren lukiosta kirjoittaneiden kavereidensa kanssa Econinvestin, joka lähti mukaan nousemassa olleille osakemarkkinoille. Yritys meni parin vuoden kuluttua konkurssiin, mutta Keitele oli savustettu ennen selvitystilaa ulos yrityksestä. Keitele perusti tämän jälkeen yhdessä Econinvestistä lähteneen Lauri Tommilan kanssa 1983 pankkiiriliike Keitele & Tommila Oy:n. Yritys oli noteerattuna Helsingin Pörssin meklarilistalla ja myöhemmin OTC-listalla. Yritys ajoi toimintansa alas 1989–1990, ja se haettiin konkurssiin 18. lokakuuta 1990.lähde?
Keiteleestä tuli uuden kasinotalouden symboli. Hän herätti huomiota erittäin huolitellulla ja konservatiivisella, itseään vanhemman oloisella vaatetuksellaan.
Oltuaan jo vuodesta 1985 Uuden Suomen kolumnistina Keitele siirtyi 1989 kokonaan freelancetoimittajaksi. Koulutuksensa (hum. kand. 1984) perusteella hänen erikoisalansa ovat historia, talous ja sosiologia.lähde?
Julkaisut

Yrittäminen kannattaa aina!.  Helsinki:  Books on Demand GmbH, 2008.  ISBN 978-952-498-752-3
Hynninen, Tom & Keitele, Jukka & Lehti, Matti: Neljä kertaa nopeammin kuin pännällä.  Helsinki:  Ajatus Kirjat, 2009.  ISBN 978-951-20-7916-2
Aiheesta muualla

Jaana Rinne, City-lehden haastattelu 10/2000
Ida Fellman, Intervju med Jukka Keitele 1993. Yle Arkivet (ruotsiksi)
Jukka Lindfors, Heidi Hautala kohtaa Jukka Keiteleen. Ylen Elävä arkisto.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Jakokulma

Jakokulma on matemaattinen menetelmä, jolla voidaan jakaa kokonais- tai reaaliluku toisella kokonais- tai reaaliluvulla. Samankaltaista menetelmää eli algoritmia käytetään, kun jaetaan polynomeja keskenään. Suomessa ei jakokulman opettaminen ole ollut pakollista vuoden 2014 jälkeen.
Jakokulmasta on eri maissa ja eri aikoina ollut käytössä useita erilaisia muotoiluja, joissa eroavat toisistaan siinä, mihin kohtaan jaettava, jakaja ja osamäärä merkitään. Periaate, jolla jakolasku suoritetaan, on kuitenkin kaikissa versioissa sama. Seuraavassa käytetään ns. amerikkalaista eli angloamerikkalaista jakokulmaa, jota 1970-luvulta lähtien on Suomenkin kouluissa käytetty. Tämän algoritmin kehitti Briggsin logaritmistakin tunnettu Henry Briggs vuoden 1600 tienoilla. Siinä esimerkiksi osamäärä 900 jaettuna 4 on 225 merkitään näin:
Muita muotoiluja käsitellään lyhyesti jäljempänä kappaleessa Muita merkintätapoja.
Algoritmi

Algoritmin muistisääntöjä ovat esimerkiksi: "jaa, kerro, vähennä, luku alas pudota, alusta taas aloita" ja "jaa, kerro, vähennä, pudota".
1. Jaa – etsitään jakajan (4) suurin monikerta, joka on pienempi kuin jaettavan ensimmäinen numero (9). Jos jakaja on suurempi kuin jaettavan ensimmäinen numero, otetaan mukaan toinenkin numero (tässä se olisi 0). Tässä tapauksessa 9 on kuitenkin suurempi kuin 4 ja sen suurin 9:ää pienempi monikerta on 8. Kirjoitetaan tämä monikerran kerroin (8 / 4 = 2) viivan yläpuolelle ensimmäisen numeron kohdalle osamääräksi.
2. Kerro – kerrotaan osamäärän ensimmäisellä numerolla (2) jakaja (4) ja merkitään tulo  (2*4 = 8) jaettavan alle.
3. Vähennä – vähennetään jaettavan ensimmäisestä numerosta (9) tulo (8). Saadaan erotukseksi 1.
4. Luku alas pudota – pudotetaan jaettavan seuraava numero (0) erotuksen viereen.
5. Alusta taas aloita – nyt jaettavaksi otetaan viivan alle saatu luku (10). Sitä pienempi 4:n suurin monikerta on 2*4 = 8. 2 siirretään osamääräksi, kerrotaan sillä jakaja 4 ja sijoitetaan tulo jaettavan (10) alle. Vähennetään.
Toistetaan näin kohtia 1-5 kunnes päästään viimeiseen lukuun asti. Jos viimeinen erotus on muu kuin 0, voidaan merkitä jakojäännös (katso alla) tai jatkaa desimaaliosiin (katso alla).
Algoritmi > Jakojäännös

Jos erotukseksi jää muu kuin 0, kun pudotettavia ei enää ole, on erotus jaettavan jakojäännös.
Algoritmi > Desimaalit

Algoritmia voidaan jatkaa desimaaleihin, jos ei haluta jakojäännöstä. Tällöin pudotetaan erotuksen viereen jaettavasta 0 ja merkitään väliin pilkku.
Algoritmi > Jako kaksi- tai useampinumeroisella jakajalla

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Long division
Jakokulman avulla jakolasku voidaan suorittaa silloinkin, kun jakaja on kaksi- tai useampinumeroinen. Seuraavassa esimerkissä luku 1260256 jaetaan luvulla 37. Ensin tehtävä kirjoitetaan seuraavaan muotoon:
37)1260257
Jaettavan (tässä tapauksessa 1260257) alusta otetaan niin monta numeroa, että niiden muodostama luku on suurempi tai yhtä suuri kuin jakaja (37). Luvut 1 ja 12 ovat pienempiä kuin 37, mutta 126 on suurempi. Sen jälkeen etsitään suurin jakajan (37) monikerta, joka on pienempi tai yhtä suuri kuin tämä luku (126). Tässä tapauksessa 3 · 37 < 126, mutta 4 · 37 > 126. Saatu tulo 111 kirjoitetaan luvun 126 alle ja kerroin 3 ylös tulosriville osamäärän ensimmäiseksi numeroksi:
3    
    37)1260257
       111
On huomattava, mille sarakkeille numerot kirjoitetaan. Osamäärän ensimmäinen numero (tässä tapauksessa 3) kuuluu saman sarakkeeseen (kymmenientuhansien kohdalle) kuin jaettavan alusta valitun luvun (126) viimeinen numero (6), ja samaan sarakkeeseen merkitään myös luvun 111 viimeinen numero.
Luku 111 vähennetään sitten sen yläpuolella olevan luvun alkupään numeroiden muodostamasta luvusta. Kauempana oikealla olevat numerot jätetään tässä vaiheessa huomioon ottamatta:
3    
    37)1260257
       111
        15
Tämän jälkeen jaettavan seuraava numero kopioidaan alas saadun erotuksen 15 jatkoksi:
3    
    37)1260257
       111
        150
Tämän jälkeen menetellään samoin kuin edellä. Luvusta 150 vähennetään suurin jakajan (37) monikerta joka on pienempi tai yhtä kuin 150. Se on 148, joka on 4 · 37, minkä vuoksi numero 4 lisätään tulosriville. Sen jälkeen luku 148 vähennetään 150:stä, ja saadun erotuksen loppuun lisätään jakajan seuraava numero:
34   
    37)1260257
       111
        150
        148
          22
Suurin luvun 37 monikerta, joka on pienempi tai yhtä kuin 22, on kuitenkin 0 · 37 = 0. Koska 22 - 0 on edelleen 22, tämä vähennyslasku jätetään yleensä merkitsemättä. Sen sijaan jakajasta kopioidaan alas saman tien vielä seuraavakin numero:
340  
    37)1260257
       111
        150
        148
          225
Näin jatketaan, kunnes jaettavan viimeinenkin numero on kopioitu alas.
34061
    37)1260257
       111
        150
        148
          225
          222
            37
Suurin luvun 37 kerrannainen, joka on pienempi tai yhtä suuri kuin 37, on tietenkin 1  37, joten tulosrivin loppuun lisätään luku 1. Koska 37 - 37 = 0, todetaan, että jako menee tasan.
Muita merkintätapoja

Angloamerikkalainen jakokulma otettiin Suomessa käyttöön 1970-luvun alussa, koska aiemmin käytetyssä italialaisessa tavassa tehtiin usein virheitä desimaalipilkun sijoittamisessa. Italialaisessa jakokulmassa luvut asetellaan seuraavasti:
jaettava | jakaja 
             | osamäärä.
Italialaisella tavalla esimerkiksi jakolasku 9 : 2 = 4,5 merkitään:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 9 | ,0 |  | 2 |
| - 8 |  |  | 4,5 |
| 1 | 0 |  |   |
| -1 | 0 |  |   |
|  | 0 |  |   |
Anglo-amerikkalaisessa mallissa taas desimaalipilkku sijoittuu osamäärässä ilman muuta oikein (suoraan jaettavan desimaalipilkun yläpuolelle), mutta jaettava ja jakaja taas ovat käänteisessä järjestyksessä. Se on tuottanut kouluopetuksessa jonkin verran hankaluuksia; sanallisissa tehtävissä ei ole aina ollut oppilaalle selvää, kumpi kahdesta luvusta pitää jakaa kummalla, ja luvut ovat voineet mennä jakokulmaan väärin päin.
Vanha italialainen järjestelmä on kuitenkin uutta angloamerikkalaista käyttökelpoisempi erityisesti silloin, jos jaettava on jonkin toisen peruslaskutoimituksen tulos (summa, erotus tai tulo). Tällöin voi nimittäin välitulosta kopioimatta kirjoittaa osamäärän paikkaan, jossa se ei tule yhdenkään lähtöarvon päälle. Keskiarvo, joka on osamäärä, jossa jaettava on lähtöarvojen summa ja jakaja niiden lukumäärä, on hyvä esimerkki tästä. Angloamerikkalaisella merkintätavalla summa joudutaan kopioimaan yhteenlaskuviivan alta jakokulmaportaiden alle, koska osamäärä tulee portaiden päälle, mutta italialaisella merkintätavalla riittää kallistetun T-kirjaimen piirtäminen yhteenlaskuviivan oikealle puolelle, yhteenlaskettavien lukumäärän merkitseminen jakajan paikalle ja sen jälkeen varsinainen jakaminen, jolloin keskiarvo ilmestyy jakajan alle.
Ruotsissa siirryttiin 1980-luvulla jakokulmaan nimeltä liggande stolen (makaava tuoli). Siinä jaettava on jakajan vasemmalla puolella, mutta osamäärä tulee yläpuolelle seuraavasti:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | ,5 |  |  |
| 9 | ,0 |  | 2 |
 -8: 
| 1 | 0 |  |  |
| -1 | 0 |  |  |
|  | 0 |  |  |
Joissakin 2000-luvun suomalaisissa oppikirjoissa on luovuttu jakokulman piirtämisestä ja kirjoitetaan sen sijaan jaettava, jakaja ja osamäärä samalle riville kaksoispisteellä (:) ja yhtäläisyysmerkillä erotettuina, mutta laskutoimituksen välivaiheet merkitään jaettavan alle samoin kuin muissakin merkintätavoissa. Tämä menetelmä on vanhastaan ollut käytössä Saksassa ja Unkarissa. Tällöin lasku 9 / 2 = 4,5 kirjoitetaan seuraavasti:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 | ,0 |  : | 2 | = | 4,5 |
-8: 
| 1 | 0 |  |  |  |  |
| -1 | 0 |  |  |  |  |
|  | 0 |  |  |  |  |
Kaikissa tavoissa algoritmi on sama, vain merkintätavat vaihtelevat.
Käännös suomeksi
Animaatio jakolaskusta kaksinumeroisella jakajalla
Pierre Duhem

Pierre Duhem
Pierre Maurice Marie Duhem (10. kesäkuuta 1861 – 14. syyskuuta 1916) oli ranskalainen fyysikko, tieteenfilosofi ja tieteen historioitsija, joka tunnetaan parhaiten kirjoituksista, jotka koskivat kokeellisen tieteen luonnetta ja tieteellistä kehitystä keskiajalla. W. V. O. Quine hyödynsi hänen väitettään, jonka mukaan tieteelliset teoriat eivät nauti empiiristä tukea itsenäisinä vaan kokonaisuuden osana.