stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salatut elämät – 26. esityskausi (2023–2024)
Henkilöt > Päähenkilöt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Esko Kovero  | … |  Ismo Laitela   |
|  Pete Lattu  | … |  Kalle Laitela   |
|  Ronja Alatalo  | … |  Hanne ”Hani” Laitela   |
|  Tommi Taurula  | … |  Kari Taalasmaa   |
|  Maija-Liisa Peuhu  | … |  Ulla Taalasmaa   |
|  Inna Tähkänen  | … |  Elina "Lellu" Taalasmaa   |
|  Hanna Kinnunen  | … |  Salla Taalasmaa   |
|  Inkeri Mertanen  | … |  Dahlia Mustavaara   |
|  Raimo Grönberg  | … |  Gunnar Mustavaara   |
|  Timo Jurkka  | … |  Lasse Sievinen   |
|  Markku Pulli  | … |  Joonatan Sievinen   |
|  Tiia Elg  | … |  Eva Tamminen   |
|  Emma Nopanen  | … |  Nella Tamminen   |
|  Axel Milliam  | … |  Kristian Harju   |
|  Teemu Lehtilä  | … |  Aaro Vaalanne   |
|  Maarit Poussa  | … |  Jutta Korhonen   |
|  Sami Uotila  | … |  Aki Nikkinen   |
|  Tuure Taskinen  | … |  Henrik Ekholm   |
|  Aida Fanfani  | … |  Erika Ekholm   |
|  Mia Ehrnrooth  | … |  Cindy Rintala   |
|  Jarkko Miettinen  | … |  Noel Axelsson   |
|  Sofia Lehtinen  | … |  Laila Kajander   |
|  Konsta Hietanen  | … |  Miki Kajander   |
|  Elmeri Ylä-Rautio  | … |  Matias Kajander   |
|  Lenita Susi  | … |  Daniela Honkanen   |
|  Tuuli Mattila  | … |  Susu Honkanen   |
|  Monika Lindeman  | … |  Linda Eerikäinen   |
|  Vivi Wahlström  | … |  Viola Angervuo   |
|  Olga Heikkala  | … |  Mira Angervuo   |
|  Tiia Weckström  | … |  Aino Forss   |
|  Sampsa Tuomala  | … |  Sampo Kaukovaara   |
|  Johanna Anttila  | … |  Joanna Lumijoki   |
|  Oona Kare  | … |  Marianna Kurki   |
Henkilöt > Sivuhenkilöt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sienna Nord  | … |  Nadja Tamminen   |
|  Oliver Hatava  | … |  Toivo Taalasmaa   |
|  Hugo Laakso  | … |  Ilo Angervuo   |
|  Miska Haakana  | … |  JP Kokko   |
|  Anna Rimpelä  | … |  Tiina Rajala   |
|  Sami Sowe  | … |  Olli Oksa   |
|  Otto Mäkelä  | … |  Eetu Haapavirta   |
|  Esko Eerikäinen  | … |  Petri Simola   |
|  Leevi Rapeli  | … |  Magnus Mustavaara   |
|  Tuija Vuolle  | … |  Vuokko Hänninen   |
|  Juha-Sakari Hippi  | … |  Rami Markkanen   |
|  Inga Sulin  | … |  Karin Ekholm   |
|  Aarni Kivinen  | … |  Panu Kaukovaara   |
|  Jarmo Koski  | … |  Seppo Taalasmaa   |
|  Mikko Parikka  | … |  Jiri Viitamäki   |
|  Elina Niskanen  | … |  Anniina Aalto   |
|  Roope Malkki  | … |  Tukku Taalasmaa   |
|  Sari Kuivalainen  | … |  Romppainen   |
|  Sirja Sauros  | … |  Sanna Heikkinen   |
|  Joonas Kuokkanen  | … |  asianajaja   |
|  Kati Ljungberg  | … |  Raisa Rummukainen   |
|  Pekka Hildén  | … |  Pekka Rummukainen   |
|  Minna Cannavacciuolo  | … |  Rummukaisten naapuri   |
|  Milo Snellman  | … |  Jesse Julius Mattila / Antti Karinpoika Taalasmaa teininä   |
|  Aleksander Rucidlo  | … |  Vesa Järvelä   |
|  Akseli Sarvilinna  | … |  Vertti Seppänen   |
|  Bess  | … |  omana itsenään   |
|  Susan El-Gendy  | … |  Lilli   |
|  Pirre Toikkanen  | … |  Merja Pennanen   |
|  Arvo Jean-Michael Ärlig  | … |  Atte Karvinen   |
|  Antti Honka  | … |  Arttu Karvinen   |
Robert S. Summers

Robert Samuel Summers (19. syyskuuta 1933 Halfway, Oregon – 1. maaliskuuta 2019 New Canaan, Conneticut) oli yhdysvaltalainen oikeustieteilijä. Summers toimi oikeushallinnon professorina Cornellin yliopistossa.
Summersin vanhemmat olivat maanviljelijöitä. Hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon Oregonin yliopistossa vuonna 1955, opiskeli Fulbright-stipendillä Southamptonin yliopistossa ja suoritti oikeustieteellisen kandidaatin tutkinnon (LL.B) Harvardin yliopistossa vuonna 1959. Summers työskenteli Oregonin yliopistossa vuosina 1960–1968 ja Cornellin yliopistossa vuosina 1969–2010, jossa hänet nimitettiin professoriksi vuonna 1976. Hän myös luennoi ja toimi vierailevana professorina useissa yliopistoissa ympäri maailmaa sekä sai monia huomionosoituksia, kuten Helsingin yliopiston kunniatohtorin arvon vuonna 1990. Summers oli mukana perustamassa vuonna 1969 Council on Legal Education Opportunity -yhdistystä, joka pyrkii lisäämään vähemmistöjen ja pienituloisten osuutta oikeustieteellisessä koulutuksessa.
Summers julkaisi 55 teosta ja yli 100 artikkelia, joissa hän käsitteli muun muassa oikeusrealismia, laintulkintaa sekä oikeuden muotoa ja sisältöä. Hän oli erikoistunut sopimus- ja kauppaoikeuteen sekä oikeusfilosofiaan ja -teoriaan. Summers kirjoitti yhdessä Michiganin yliopiston professorin James J. Whiten kanssa Yhdysvaltain kauppaoikeuden kodifikaation Uniform Commercial Code neliosaisen kommentaariteoksen, joka on alalla eniten viitattu ja josta oli otettu kuusi painosta Summersin kuolemaan mennessä. Summers osallistui lakikodifikaatioiden laatimiseen Venäjällä, Egyptissä ja Ruandassa. Hän oli myös mukana perustamassa Bielefelder Kreis -tutkijaryhmää.
Virta (televisiosarja)

| Virta |
| --- | --- |

Tyyli:  rikos
Kestoaika:  43 min
Luoja(t):  Rike Jokela
Pääosissa:  Antti Virmavirta   Petteri Summanen   Laura Birn   Elina Knihtilä   Tapio Liinoja
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Nelonen, Ruutu
Esitetty:  7. huhtikuuta 2011 – 23. kesäkuuta 2011
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  12
Tuotanto
Tuottaja(t):  Olli Haikka
Vastaava(t) tuottaja(t):  Tea Panula
Linjatuottaja:  Antti Väisänen
Ohjaaja(t):  Rike Jokela Jukka-Pekka Siili
Käsikirjoittaja(t):  Rike Jokela   Juha Jokela   Leo Viirret   JP Siili   Vesa Virtanen   Jari Rantala
Säveltäjä(t):  Karl Sinkkonen
Leikkaaja(t):  Jussi Lehto   Kauko Lindfors
Kuvaaja(t):  Jani Kumpulainen   Timo Heinänen
Tuotantoyhtiö(t):  Filmiteollisuus
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Virta on Rike Jokelan ohjaama, suomalainen televisiosarja. Sen ensimmäinen osa esitettiin Nelosella torstaina 7. huhtikuuta 2011. Virta on dekkarisarja, jota on kuvailtu suomalaisten vastauksena Beckin ja Wallanderin heittämään haasteeseen.
Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Antti Virmavirta  | … |  Lasse Virta, rikosylikomisario   |
|  Petteri Summanen  | … |  Kari Salminen, rikoskomisario   |
|  Laura Birn  | … |  Anne Nordin, rikoskonstaapeli   |
|  Elina Knihtilä  | … |  Sari Vuorensola, rikosylikonstaapeli   |
|  Tapio Liinoja  | … |  Markku Takkula, rikosylikomisario   |
Muissa rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Amanda Pilke  | … |  Janina Virta   |
|  Matleena Kuusniemi  | … |  Kirsi Peltola   |
|  Antti Luusuaniemi  | … |  Tommi Viitanen   |
|  Mika Myllyaho  | … |  Lars Laiho   |
|  Milka Ahlroth  | … |  Annukka Laiho   |
|  Tobias Zilliacus  | … |  Veli-Pekka Mustonen   |
|  Jarkko Pajunen  | … |  Juhani Heland   |
|  Jouko Puolanto  | … |  Mattila   |
|  Esa-Matti Long  | … |  Tukun työntekijä   |
|  Tia-Maria Leemet  | … |  Petra   |
|  Carlos Leemet  | … |  Max   |
|  Petri Manninen  | … |  Karttusuo   |
|  Asko Sahlman  | … |  Valmentaja   |
|  Tommi Korpela  | … |  Tero Hammerberg   |
|  Antti Reini  | … |  Kenonen   |
|  Aku Hirviniemi  | … |  Heikki Hukkila   |
|  Pirkko Hämäläinen  | … |  Marja-Leena Hukkila   |
|  Pamela Tola  | … |  Mervi Silvennoinen   |
|  Iina Kuustonen  | … |  Hanna Miettinen   |
|  Krista Kosonen  | … |  Anni Kajander   |
|  Jani Volanen  | … |  Petri Kivelä   |
|  Matti Onnismaa  | … |  Jouni Välke   |
|  Jarkko Niemi  | … |  Tuomas Välke   |
|  Pihla Viitala  | … |  Amanda Välke   |
|  Linda Zilliacus  | … |  Katariina Moisander   |
|  Tuomas Rinta-Panttila  | … |  Mies, jonka Kirsi tapaa   |
|  Jouni Nurminen  | … |  Ulf Lekstrand   |
|  Lauri Tilkanen  | … |  Jarkko   |
|  Tommi Liski  | … |  Toimittaja   |
|  Minna Liang  | … |  Chen Bien   |
|  Ching Ho Yue  | … |  Oikea Bien   |
|  Liang Geng Sheng  | … |  Akuttaja   |
|  Bui Thung  | … |  Zhang Zemin   |
|  Joni Sakasho  | … |  Khao Sam   |
|  Dan Deaforse  | … |  Lao-tse   |
|  Johanna Kokko  | … |  Tiina Pulli   |
|  Tatu Siivonen  | … |  Harri Pulli   |
|  Johan Storgård  | … |  Pasanen   |
|  Pekka Valkeejärvi  | … |  Juhani Kumpu   |
|  Huang Vo  | … |  Tong   |
|  Xu Rongjian  | … |  Kapo   |
|  Keijo Hyvärinen  | … |  Karhuryhmä   |
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1 | Outo hedelmä 1/2 | 7. huhtikuuta 2011 |
| 2 | Outo hedelmä 2/2 | 14. huhtikuuta 2011 |
| 3 | Oma huone 1/3 | 21. huhtikuuta 2011 |
| 4 | Oma huone 2/3 | 28. huhtikuuta 2011 |
| 5 | Oma huone 3/3 | 5. toukokuuta 2011 |
| 6 | Pro Patria 1/2 | 12. toukokuuta 2011 |
| 7 | Pro Patria 2/2 | 19. toukokuuta 2011 |
| 8 | Dragon | 26. toukokuuta 2011 |
| 9 | Velka 1/2 | 2. kesäkuuta 2011 |
| 10 | Velka 2/2 | 9. kesäkuuta 2011 |
| 11 | Kiinatar 1/2 | 16. kesäkuuta 2011 |
| 12 | Kiinatar 2/2 | 23. kesäkuuta 2011 |
Ihmisen ruoansulatus

Kuva ihmisen ruoansulatusjärjestelmästä.
Ihmisen ruoansulatus on järjestelmä, joka muuttaa syödyn ravinnon elimistölle käyttökelpoiseen muotoon. Ensin ravintoa pilkkovat suussa kieli ja hampaat. Sylkirauhaset erittävät mukaan sylkeä. Ruoka jatkaa matkaa nieluun ja ruokatorveen ja edelleen mahaan. Täältä ravinto etenee ohutsuoleen, jossa suurin osa ravinnosta imeytyy ohutsuolen seinämässä olevaan nukkaan ja sieltä edelleen verenkiertoon. Imeytymätön aines kertyy paksusuoleen, jossa vielä osa aineista imeytyy elimistöön. Loppu poistuu peräsuolesta lopulta peräaukon kautta ulosteena. Tutkimuksessa terveillä, länsimaista ruokavaliota noudattavilla, liikkuvilla aikuisilla ravinnon kokonaisenergiasta on havaittu imeytyvän noin 90%.
Ruoansulatuksen kannalta merkittäviä elimiä ovat maksa ja haima. Haima erittää suurimman osan ruoansulatusentsyymeistä. Maksa säätelee veren sokeri- ja aminohappopitoisuuksia, varastoi monia aineita sekä valmistaa ravinnosta muun muassa rasvoja ja glukoosia.
Ruoansulatuskanavassa ravinto ja sen mukana tulleet mikrobit ja muut aineet joutuvat vaihteleviin ympäristöihin. Suu on lähes neutraali ympäristö, maha taas hyvin hapan ja osa suolesta lievän emäksinen. Aineet kohtaavat monia ruoansulatusentsyymeitä, jotka hajottavat suolessa kulkevat aineet elimistön käyttöön sopiviksi aineiksi.
Ruoansulatuskanava

Ruoansulatuskanavan seinämä koostuu neljästä osasta. Sisimmäinen osa on vahvasti poimuttunut limakalvo. Limakalvo on poimuttunut ohutsuolen alueella nukkalisäkkeiksi. Limakalvon jälkeen seuraa tukikerros. Siinä on paljon verisuonia, imukeräsiä ja hermoja. Kolmas kerros on lihaskerros. Lihaskerroksessa on pitkittäisesti ja rengasmaisesti ryhmittyneitä lihaksia. Nämä lihakset huolehtivat ruoansulatuskanavan liikkeistä ja ravinnon työntämisestä eteenpäin. Uloin kerros on sidekudoksesta koostuva ulkokerros. Ulkokerros on kiinnittynyt suolen alueella suoliliepeeseen, jonka ansiosta suoli liittyy vatsaontelon seinämään.
Lihakset toteuttavat suolessa ruoansulatuksen kannalta välttämättömiä liikkeitä. Noin kymmenen kertaa minuutissa suoli supistelee paikallaan, mikä sekoittaa ruokamassaa. Suolen matamisliike sen sijaan on etenevä supistusaalto, joka vie ruokamassaa eteenpäin. Etenemisnopeus on tavallisesti muutamia senttimetrejä minuutissa. Ruokailun jälkeen alkaa kuitenkin voimakkaampi etenemisaalto, joka vie imeytymättömän ravinnon aina paksusuolen loppuun asti ja aiheuttaa lopulta ulostamisrefleksin.
Ruoansulatuskanavaa ohjaavat yhdessä hormonit ja autonominen hermosto. Autonominen hermosto on tahdosta riippumaton ja se säätelee muun muassa ruoansulatusnesteitä tuottavia sisäelimiä. Stressi voi kuitenkin heikentää ruoansulatusta edistäviä tapahtumia, joten ruoansulatus toimii parhaiten, kun elimistö ei ole rasituksessa.
Suolen sisäpinnalla on paikoittain hormoneja erittäviä soluja, jotka reagoivat ravintoaineisiin. Solut erittävät hormoneita, jotka vereen vapauduttuaan säätelevät hermoston, mahan, suolen, haiman ja sappirakon toimintaa. Tämä varmistaa, että ruoansulatuskanavaan erittyy tarvittava määrä entsyymeitä. Hormoneita erittävän toiminnan voi laukaista jo ruoan näkeminen tai jopa haistaminen.
Ruoansulatuskanavassa kulkee jatkuvasti suuria määriä nesteitä, joista suurimman osan erittää elimistö itse. Vuorokaudessa kanavassa kulkee nesteitä noin 9–12 litraa. Ne imeytyvät lähes kokonaan takaisin elimistöön. Ruoansulatuskanavan erittämiin nesteisiin kuuluvat muun muassa sylki, mahaneste, haimaneste, sappi ja suolineste. Nestetasapainon kannalta on tärkeää, että nesteitä imeytyy tarpeeksi takaisin elimistöön. Siksi ripuli voi jossain tapauksissa olla jopa hengenvaarallinen.
Ruoansulatuksen vaiheet > Suu

Ihmisen ruoansulatus alkaa jo suusta. Siellä kieli ohjaa ruoan hienonnusta ja toimii makuelimenä. Myös hampaat hienontavat ruokaa. Aikuisella hampaita on 32 kappaletta. Hampaiden pinnalla on ihmisen elimistön kovinta aineitta, kiillettä. Kiilteen kuiva-aine koostuu 97-prosenttisesti kalsiumsuoloista. Hampaiden pinnalla on bakteereja, jotka saavat energiansa ihmisen ravinnosta. Bakteereista tunnetuin on Streptococcus mutans, joka aiheuttaa kariesta. Suussa erittyy myös sylkeä, noin puolitoista litraa vuorokaudessa. Sylki koostuu pääasiassa vedestä ja limasta ja helpottaa nielemistä. Syljessä on myös kasvutekijöitä, jotka nopeuttavat ruoansulatuskanavan solujen uusiutumista. Jos ruokaa pureksii jonkin aikaa ennen nielemistä, alkavat ruoan hiilihydraatit hajota jo syljen vaikutuksesta. Tällöin syljen sisältämä amylaasi hajottaa tärkkelystä maltoosiksi, mikä tuo suuhun makean maun.
Ruoansulatuksen vaiheet > Maha

Suun jälkeen ravinto menee nopeasti nielun ja ruokatorven kautta vatsaan. Mahalaukun tehtäviä ovat ruoan varastointi sekä pilkkominen ohueksi velliksi. Mahalaukkuun tullutta ruokaa ei välittömästi siirretä suoleen, vaan ruoka viivähtää hetken mahalaukussa ennen kuin se kuljetetaan pohjukaissuoleen sopivina annoksina. Näin suolisto saa käsiteltäväkseen sopivan määrän ravintoa kerrallaan. Mahalaukussa ruoka vaivataan hienojakoiseksi, jotta se on sopivan kiinteää suolta varten. Sen ohella mahalaukun limakalvo erittää erittäin hapanta mahanestettä, joka sekoittuu ruokaan. Mahaneste sisältää muun muassa suolahappoa ja proteiineja pilkkovaa pepsiiniä. Mahanesteen happamuus on tärkeää, sillä pepsiini toimii vain happamassa ympäristössä. Mahanesteen happamuuden vuoksi mahalaukkua suojaa pintasoluista erittyvä emäksinen erite. Mahassa valmistetaan myös paikallisia hormoneja, joita kutsutaan prostaglandiineiksi. Prostaglandiinit edesauttavat liman muodostumista ja vähentävät suolahapon eritystä eli ne suojaavat limakalvoa suolahapolta ja pepsiiniltä. Mahan limakalvo erittää emäksistä bikarbonaattia.
Ruoansulatuksen vaiheet > Ohutsuoli

Ohutsuoli jaetaan kolmeen osaan: ensimmäinen on pohjukaissuoli, toinen tyhjäsuoli ja kolmas sykkyräsuoli. Maksa ja haima erittävät ruoansulatusnesteensä pohjukaissuoleen. Haiman erittämiin aineisiin kuuluvat useat ruoansulatusentsyymit ja emäksinen liuos, joka neutraloi mahalaukusta saapuvan happaman ruokasulan. Maksa taas käsittelee kaiken ruoansulatuskanavan läpi imeytyvän ravinnon. Se valmistaa, varastoi ja hajottaa suuren määrän eri aineita. Ohutsuoli erittää itse noin litran vuorokaudessa suolinestettä, mikä on kuitenkin vain pieni osa siitä noin yhdeksästä litrasta nesteitä, joka kulkee ohutsuolessa vuorokaudessa.
Ohutsuolessa ravintoa hajottavat monet eri entsyymit. Hiilihydraatteja pilkkovat haiman erittämä amylaasi ja ohutsuolen seinämän entsyymit, joista tunnetuimpia ovat maltaasi, sakkaraasi ja laktaasi. Rasvoja hajottaa haiman lipaasi, proteiineja trypsiini ja peptidejä ohutsuolen peptidaasit.
Ohutsuolen sisäpintaa peittävän nukan enterosyyttisolut ottavat entsyymien pilkkomia ravintoaineita sisäänsä, minkä jälkeen ne siirtyvät hiussuonia pitkin verenkiertoon.
Ohutsuolen sisäpuoli on osmoottisesti samanväkevyinen kuin ruumiin muut nesteet, minkä takia suolat ja vesi voivat liikkua vapaasti vereen ja takaisin. Imeytymisen kannalta tärkeää on ohutsuolen suuri pinta-ala, kaikki ulokkeet mukaan laskettuna ohutsuolen pinta-ala on noin 200 neliömetriä. Pinta-alaa kasvattaa ohutsuolen suuri poimuttuminen ja nukkalisäkkeet. Suurin osa ruoansulatuskanavan nesteistä imeytyy takaisin juuri ohutsuolessa. Ohutsuolen seinämän pitää uusiutua nopeasti, koska se myös kuluu nopeasti.
Ruoansulatuksen vaiheet > Paksusuoli

Paksusuoleen menevät ne nesteet, jotka eivät olet imeytyneet ohutsuolesta. Keskimäärin paksusuoleen jatkaa vain puolitoista litraa nesteitä. Paksusuolessa ei ole nukkalisäkkeitä, mutta näitä korvaamassa on runsaasti limaa erittäviä soluja. Paksusuolen läpi imeytyy pääasiassa vettä ja erilaisia suoloja. Paksusuolessa on merkittävästi symbionttibakteereja. Bakteerit pilkkovat suolesta myös muuten sulamatta jääneitä kuituja, kuten selluloosaa. Sulamatonta ainetta joutuu tavallisesti paksusuoleen vain vähän yli 100 grammaa päivässä, mutta runsaasti viljatuotteita käyttävillä lukema voi olla jopa yli 900 grammaa. Syömisen jälkeen kestää noin kahdeksan tuntia ennen kuin lähes kaikki imeytymätön aine on paksusuolessa. Paksusuolesta imeytymätön aines etenee peräsuoleen ja tulee sieltä ulos ulosteena.
Ravintoaineiden imeytyminen

Pommikalorimetriä hyödyntävässä tutkimuksessa terveiden ja liikkuvien, länsieurooppalaista ruokavaliota noudattavien aikuisten nauttimasta ravinnosta havaittiin imeytyvän keskimäärin 89,4 %. Energiaravintoaineista rasvan havaittiin imeytyvän 92.5-prosenttisesti, proteiinin 86,9-prosenttisesti ja hiilihydraattien 87.3-prosenttisesti. Tutkimuksessa verrattiin nautitun ravinnon energiaa ja energiaravintoaineita ulosteesta havaittuihin energia- ja ravintoainearvoihin.
Ravintoaineiden imeytyminen > Hiilihydraatit

Hiilihydraatit antavat elimistölle sen tarvitsemaa energiaa. Niiden pilkkoutuminen alkaa jo suussa ja jatkuu aina pohjukais-, tyhjä- ja -sykkyräsuolessakin. Niitä pilkkovat mm. amylaasit.
Ravintoaineiden imeytyminen > Rasvat

Rasvoja käytetään energiantuotantoon sekä solukalvojen ja steroidien rakentamiseen. Rasvat hajoavat pohjukaissuolessa glyseroliksi ja rasvahapoiksi. Niitä pilkkovat mm. lipaasit.
Ravintoaineiden imeytyminen > Proteiinit

Proteiinit hajoavat aminohapoiksi mahalaukussa, pohjukaissuolessa ja sykkyräsuolessa. Veri kuljettaa aminohapot elimistön omien proteiinien rakennusaineiksi. Niitä pilkkovat mm.  pepsiini- ja trypsiinientsyymit.
Ravintoaineiden imeytyminen > Vitamiinit

Vitamiinit menevät useiden eri entsyymien toiminnan ylläpitoon.
Ravintoaineiden imeytyminen > Kivennäisaineet

Kivennäisaineita tarvitaan kudosten rakentamiseen ja elintoimintoihin. Hivenaineet ovat niitä kivennäisaineita, joita tarvitaan hyvin vähän.
Ravintoaineiden imeytyminen > Vesi

Vesi on elimistön keskeinen elementti. Se toimii muun muassa liuottimena ja osallistuu lukuisiin aineenvaihduntareaktioihin.
Ravintoaineiden imeytyminen > Kuidut

Kuitua saa vihanneksista ja viljatuotteista. Bakteerit hajottavat hieman selluloosaa ihmisen energiankulutukseen, mutta suurin osa kuidusta ei hajoa. Kuitu sen sijaan edistää suolen toimintaa.
Ruoansulatuksen häiriöitä

Ruoansulatukseen voi tulla myös häiriöitä. Tunnetuin ruoansulatukseen liittyvä häiriö on mahahaava. Sen aiheuttaa yleensä bakteeri-infektio, mutta myös tupakoinnilla, suolalla ja stressillä voi olla vaikutus mahahaavan synnyssä. Muita mahalaukussa esiintyviä ongelmia ovat mahalaukun umpi ja mahasyöpä. Tavallisin ohutsuolen sairaus on pohjukaissuolihaava, joka on haavauma pohjukaissuolen limakalvostossa. Ohutsuoleen voi ilmestyä myös erilaisia tulehdussairauksia. Paksusuoleen liittyviä sairauksia ovat paksusuolen tukos, syöpä, polyypit ja umpipussit, erilaiset tulehdus- ja tartuntataudit ja megacolon eli laajentunut paksusuoli. Suutauteja ovat hampaisiin liittyvät tulehdukset, kuten ientulehdus ja muun muassa suusyöpä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ihmisen ruoansulatus Wikimedia Commonsissa
Oslon pääkirjasto

| Oslon pääkirjasto Deichman Bjørvika> Deichman Bjørvika  |
| --- | --- |
 Oslon pääkirjasto Deichman Bjørvika ja Oslon oopperatalo.
Sijainti:  Anne-Cath. Vestlys plass 1, 0150 Oslo
Koordinaatit:  59.9087°N, 10.7527°E
Tyyppi:  Oslon kaupunginkirjaston päätoimipiste
Perustettu:  6/2020 (Deichman Bjørvika); 1785 (Det Deichmanske Bibliothek)
Kokoelman koko:  1,1 milj. nimikettä (Oslon kaupunginkirjasto eli Deichman-kirjastot)
Kotisivut
Video
Oslon pääkirjasto Deichman Bjørvika (norj. Deichman Bjørvika) on Norjan pääkaupungin Oslon ydinkeskustassa, Oslon oopperatalon vieressä, Bjørvika-lahden äärellä sijaitseva yleinen kirjasto. Se on Oslon kaupunginkirjaston eli vuonna 1785 perustetun kansankirjaston (Det Deichmanske Bibliothek) perinnettä jatkavien yhteensä 22 Deichman-kirjaston verkoston uusi päätoimipiste. Deichman-kirjastot ovat Norjan vanhin ja suurin yleinen kirjasto, jonka kokoelmiin kuuluu yhteensä 1,1 miljoonaa nimikettä.
Arkisin kello 8-22, ja pyhäpäivisin kello 10-18 avoinna oleva, kuusikerroksinen kirjastorakennus on Oslon ainoa sunnuntaisin avoinna oleva yleinen kirjasto.
Kesäkuussa 2020 käyttöön vihityn Deichman Bjørvika -kirjastorakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehtitoimistot Lund Hagem Arkitekter AS ja Atelier Oslo. Sisustussunnittelusta on vastannut AS Scenario Interiørarkitekter.
Deichman Bjørvika nimettiin elokuussa 2021 maailman parhaaksi uudeksi yleiseksi kirjastoksi (Vuoden yleinen kirjasto 2021).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oslon pääkirjasto Wikimedia Commonsissa
Seks etasjer, et hav av muligheter (norjaksi) (deichman.no)
Bibliotek og åpningstider (Oslon kaupungin yleiset kirjastot aukioloaikoineen) (norjaksi) (deichman.no)
Arkitektur N, Nr. 4 – 2020 (9.9.2020; vaatii tilauksen tai sopivat tunnukset/Norske arkitekters landsforbund) (Arkistoitu – Internet Archive) (norjaksi) (arkitektur-n.no)
Vuoden yleinen kirjasto
2014:  Craigieburnin kirjasto - 2015:  Kistan kirjasto - 2016:  Dokk1 - 2018:  Den Helderin School 7 -kirjasto - 2019:  Helsingin keskustakirjasto Oodi - 2021:  Oslon pääkirjasto

Huomaa: Vuosina 2017 ja 2020 ei valittu Vuoden yleistä kirjastoa.
Samu ja Salla

Samu ja Salla
Samu ja Salla (engl. Charlie and Lola) ovat englantilaisen Lauren Childin luomia hahmoja, jotka esiintyvät samannimisissä lastenkirjoissa ja Tiger Aspectin tuottamassa TV-sarjassa. Suomessa Samu ja Salla -sarjaa on esitetty Yle TV2:n Pikku Kakkosessa.
Ohjelmasta on jaksoja yhteensä 26.
Jaksot > Ensimmäinen kausi

| Jakso | Nimi |
| --- | --- |
1.: Minä en syö tomaattia
2.: Mukavaa mennä mummolaan
3.: Minulla on hirmuisen kova kiire
4.: Hämähäkit
5.: Pidämme hyvää huolta koirastasi
6.: Se on salaisuus
7.: Minä en voi hyvin
8.: Minua ei nukuta, enkä minä mene nukkumaan
9.: Se on minun kirjani
10.: Böö! Pelästyitpäs!
11.: Minäkin haluan soittaa
12.: Maailman ihanin eväsretki
13.: Lahja
14.: Ihan itse
15.: Minä olen aurinko
16.: Minä voitin
17.: En se ollut minä
18.: Sano muikku
19.: Minun pieni kaupunkini
20.: Minä pidän hiuksistani
21.: Heiluva hammas
22.: Minä tarvitsen ihan kaiken
23.: Minä pidän kiirettä
24.: Minä haluan olla iso
25.: Minä olen alligaattori
26.: Minä pidän lumesta
DVD-julkaisut

TV-sarjan ensimmäinen tuotantokausi on julkaistu Suomessa myös DVD-levyillä:
| Kansikuva | Nimi |
| --- | --- |
: Samu ja Salla 1: Minä en syö tomaattia
: Samu ja Salla 2: Tämä on minun kirjani
: Samu ja Salla 3: En se ollut minä
: Samu ja Salla 4: Heiluva hammas