stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vanajan reitin valuma-alue
Puujoen alue (35.82)

Puujoki laskee Kernaalanjärven luusuaan Hiidenjoen alkupäähän Vettenjakamossa Janakkalassa. Joki alkaa Ansionjärvestä, joka muodostaa Mommilanjärven kanssa alueen keskusjärven. Alueella sijaitsee noin 40 järveä tai lampia. Puujokeen yhtyviä sivujokia ovat esimerkiksi Heinäjoki, Mallasjoki ja Hausjoki. Heinäjoen alueella sijaitsee Sammaljärvi ja Mallasjoella Mallinkaistenjärvi. Hausjoen alueen entinen suuri järvi Hausjärvi on nykyään kuivatettu.
Teuronjoen valuma-alue (35.83)

Teuronjoki alkaa Iso-Lanosta, joka sijaitsee aivan Pääjärven eteläpuolella, ja se laskee Mommilanjärveen. Mommilanjärvi kuuluu Puujoen alueeseen (35.82), josta reitti jatkaa Hiidenjokea myöten Vanajaveteen. Teuronjoen alaosan alue on enimmäkseen peltovaltaista maalaismaisemaa. Siihen laskee vasemmalta Valkoja, joka on Kärkölän Valkjärven laskuoja ja oikealta Pällinkäistenoja, joka on Oriharonjärven laskuoja. Salpausselän pohjoispuolla sijaitsee Teuronjoen keskiosan alue, jossa on vain muutama järvi. Suurin niistä on Hämeenkosken Valkjärvi. Pääjärvestä alkaa Kotajoki, joka virtaa Leppälammin läpi ja laskee Iso-Lanon lahteen nimeltä Pikku-Lano. Pikku-Lanosta alkaa vasta Teuronjoki.
Pääjärvi, joka on myös valuma-alueensa pääjärvi, kokoaa valuma-alueen yläosan vedet. Siihen laskee Haarajoen, Mustajoen ja Luhdanjoen valuma-alueet. Haarajoen valuma-alueella, joka sijaitsee Pääjärvestä pohjoiseen, sijaitsee runsaasti soita ja Tevänti, joka on alueen järviryppään keskuksena. Mustajoen valuma-alue sijaitsee koilliseen Pääjärvestä ja se tuo soistuneen metsäalueen soiden kuivatusvedet. Luhdanjoen valuma-alue laskee Pääjärveen kaakonpuoleiselta Salpausselältä. Siellä sijaitsee Sairakkalanjärvi.
Sääjärvenojan valuma-alue (35.84)

Sääjärvenoja laskee Hiidenjokeen aivan sen joensuun yläpuolella Hämeenlinnan Harvialasa. Ojan valuma-alue on pieni ja siihen kuuluu kymmenen järveä tai lampea. Niistä suurimmat ovat Isojärveen (245 ha), Sääjärvi (181 ha) ja Saloistenjärvi (122 ha).
Luhdanjoen valuma-alue (35.85)

Luhdanjoen valuma-alue on pieni valuma-alue eikä sitä ole jaettu enää alaosiin. Joen pääuomalla on monta nimeä ja sen alueella on noin kymmenen järveä tai lampea. Joki laskee Mommilanjärveen.
Pätilänjoen valuma-alue (35.86)

Valuma-alue on pinta-alaltaan pieni ja siinä on toistakymmentä järveä tai lampea. Valuma-alueen laskujoki on Pätilänjoki, mutta sen pääuomalla sekä sivuhaaroilla on monia eri nimiä.
Tervajoen valuma-alue (35.87)

Valuma-alueen nimi on saatu valuma-alueen pääuoman alajuoksulla Kernaalanjärveen laskevasta Tervajoesta. Pääuomalla on keskijuoksulla nimi Toivanjoki ja yläjuoksulla Nummistenjoki. Joen nimi vaihtuu aina, kun se virtaa suuren järven läpi. Suuret järvet ovat Loppijärvi, Kesijärvi ja Alasjärvi. Neljäs suuri valuma-alueen järvi on Ojajärvi.
Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)

Hyvikkälänjoen valuma-alue jakautuu kahteen valuma-alueeseen, joiden pääuomat laskevat valuma-alueen pääjärveen Haapajärveen. Haapajärven oma lasku-uoma Hyvikkälänjoki laskee Kernaalanjärveen, joka vuorostaan laskee Hiidenjokea myöten Vanajaveteen. Haapajärven itäpäähän laskee kaksi jokea. Pohjoisempi joki on Renkajoki, joka on Rengon kautta laskeva Renkajärven laskujoki. Eteläisempi on Kaartjärven laskujoki Kaartjoki.
Renkajoen pääuoma virtaa muutamien järvien läpi. Niistä huomattavimmat ovat Tuomisto ja Myllyjärvi. Heinijoen sivuhaara yhtyy Renkajokeen lännen suunnasta tuoden mukanaan Vaimaroisen ja Kyynäröisen vedet. Kaartjoen valuma-alue on edellistä suurempi. Sen pääuoma käy Kaartjärven jälkeen Kaartlammin, Torhon, Lairon, Paloniitunjärven ja Korventaustanjärven läpi ennen laskemistaan Haapajärveen. Joen sivuhaaran Ollaojan kautta siihen laskee Valajärvi. Lairoon laskee luoteesta tuleva Ootanjoki, jonka valuma-alueelta laskevat esimerkiksi Raidonjärvi, Leskijärvi, Pursunjärvi ja Ruokojärvi. Kaartjärven takaa lännestä laskee runsas joukko kirkasvetisiä Pernunnummen suppajärviä.
Räikälänjoen valuma-alue (35.89)

Räikälänjoen valuma-alueen pääuoma on Räikälänjoki, joka laskee Viralanjärvestä Kernaalanjärveen. Valuma-alueen pääuoma virtaa monen järven läpi ja järvien välissä sillä on useita nimiä. Yläjuoksulla se alkaa Takajärvestä, josta se jatkaa Alajokena Hämeenlinnan vieressä sijaitsevaan Alajärveen. Iso-Munakkaan jälkeen se on Välijoki ja Pikku-Munakkaan alapuolella Jokilanjoki. Tämä laskee Suojärveen, joka laskee Koskenjokena Viralanjärveen.
Aiheesta muualla

Vanajaveden reitin eteläiset haarat paikkatietoikkuna.fi.  17.5.2013.
(35)
Vanuatun vaakuna

Vanuatun vaakuna on Vanuatun tunnus lipun, kansallislaulun ja moton ohella.
Vaakunassa on vuoren edessä seisova melanesialainen sotilas perinteisessä asussaan. Sotilaan harteilla on myös lipussa esiintyvä kansallistunnus, jossa on villisian torahammas ja kaksi ristikkäistä namele-saniaisen lehteä. Torahammas symboloi maan rikkauksia ja lehdet alkuperäisväestön perinteistä elämäntapaa. Alhaalla on valtion motto Long God Yumi Stanap, suomeksi Me olemme Jumalan puolella.
Pyöröimarteet

| Pyöröimarteet |
| --- | --- |
 Lomapyöröimarre (Cyclosorus interruptus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Alakaari::  Saniaiset Pteridophytina
Luokka::  Polypodiopsida
Lahko::  Polypodiales
Heimo::  Sysi-imarrekasvit Thelypteridaceae
Suku::  Pyöröimarteet Cyclosorus  Link
Katso myös
   Pyöröimarteet Wikispeciesissä   Pyöröimarteet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyöröimarteet (Cyclosorus) on sysi-imarrekasvien eli nevaimarrekasvien (Thelypteridaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin 150 lajia, mahdollisesti jopa noin 500 lajia.
Pyöröimarteita ei kasva Suomessa.
Lajeja

Cyclosorus dentatus – hammaspyöröimarre
Cyclosorus extensus
Cyclosorus gongylodes
Cyclosorus interruptus – lomapyöröimarre
Cyclosorus jaculosus
Cyclosorus parasiticus
Cyclosorus taiwanensis
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Cyclosorus
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q5199019  Wikispecies: Cyclosorus  APDB: 189877  APNI: 92778  CoL: 3Y46  EPPO: 1CKSG  FloraBase: 20899  FNA: 108865  FoAO2: Cyclosorus  FoC: 108865  GBIF: 7160014  GRIN: 17229  iNaturalist: 142602  IPNI: 30005264-2  IRMNG: 1360956  ITIS: 897761  NCBI: 32180  NZOR: e5f35558-eb82-4a20-b456-ccf02ffa138e  Open Tree of Life: 1088899  Paleobiology Database: 319848  Paleobiology Database: 319848  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30005264-2  Tropicos: 40019416  VicFlora: 39e6eb79-6e55-4090-808d-8ded7bcaceaa  WFO: wfo-4000010284
Vapaamielisyys

Vapaamielisyys on suvaitsevaisuutta, ennakkoluulottomuutta ja avarakatseisuutta. Vapaamielisyys voi olla esimerkiksi poliittista tai uskonnollista. Vapaamielisyyttä ei tule sekoittaa vapaa-ajatteluun.
Vapaakirja

Vapaakirja tarkoittaa Suomen vakuutustoimessa maksutonta vakuutusta.
Käsite liittyy sellaisiin henkivakuutuksiin, jotka vakuutuksenottaja päättää takaisinoston sijasta muuttaa vapaakirjaksi. Tämä tarkoittaa, että vakuutus pysyy voimassa mutta vakuutusmaksuja ei tarvitse enää maksaa, koska vakuutuksenottaja on maksanut enemmän vakuutusmaksuja sopimuksen voimassaoloaikana kuin kuolemisriskin varalta on ollut tarpeen.
Vantaan taidemuseo Artsi

| Vantaan taidemuseo Artsi |
| --- | --- |
 Vantaan taidemuseo Artsi sijaitsee Myyrmäkitalossa, Myyrmäen kirjaston naapurina.
Tyyppi:  taidemuseo
Sijainti:  Paalutori 3 01600 Vantaa
Johtaja:  museon päällikkö Pauliina Kaasalainen 
Kotisivut:  Vantaan taidemuseo Artsi
Koordinaatit:  60.26149°N, 24.85323°E
 fiVantaan taidemuseo Artsi 
     
Galleria K on Vantaan taidemuseon ja Vantaan taiteilijaseuran yhdessä ylläpitämä taidegalleria Tikkurilassa, kaupungintalon sivurakennuksessa.
Vantaan taidemuseo Artsi on Vantaan Myyrmäen kulttuuri- ja monitoimikeskus Myyrmäkitalossa sijaitseva  taidemuseo. Museon ensimmäinen näyttely Myyrmäkitalossa pidettiin vuonna 1994. Nykytaiteen ohella Artsi nostaa esiin katu-, gratti- ja performanssitaidetta.
Taidemuseon naapurina samassa talossa on Myyrmäen kirjasto. Myyrmäkitalo sijaitsee Myyrmäen rautatieaseman länsipuolella ja kauppakeskus Myyrmannin pohjoispuolella. Vantaan taidemuseo on Suomen museoliiton jäsenmuseo. Museokäynti Artsissa on ilmainen kaikille.
Vantaan taidemuseo vastaa Vantaan kaupungin taidekokoelman ylläpidosta, hoidosta ja taidehankinnoista. Kaupungin kokoelman perustan muodostavat graafikko Pentti Kaskipuron teosten kokoelma ja Lauri Santtu -kokoelma. Karttuvasta kokoelmasta suuri osa on tallennettu kaupungin virastoihin ja laitoksiin. Näyttelytoiminnan lisäksi Vantaan taidemuseon toimintaan kuuluu pedagogia- ja kokoelmatoiminta.
Vuonna 2015 taidemuseon kävijämääräksi kirjattiin 8 766 henkeä. Samana vuonna Vantaan kaupunginmuseossa kävi 9 646 henkeä ja Suomen ilmailumuseossa 38 590 henkeä. Vuoden 2016 alussa taidemuseon suuntausta on kohdennettu uudelleen. Yksittäisen näyttelyn kävijäennätys on kesällä 2019 esillä olleella, 1990-luvun rap- ja hiphop-kuvastoa esitelleellä "Chi Modu - Uncategorized" -valokuvanäyttelyllä, jonka näki yhteensä 9150 kävijää.lähde?
Kaupungin taidekokoelmaa esitellään myös kaupungintalon sivurakennuksessa Tikkurilassa toimivan, Vantaan taidemuseon ja Vantaan taiteilijaseuran yhteisen Galleria K:n näyttelyissä. Galleria K:n vuoden näyttelyistä puolet ovat Vantaan taidemuseo Artsin ja puolet Vantaan taiteilijaseuran järjestämiä. Artsi tuottaa Galleria K:hon eri teemoja käsitteleviä nykytaiteen näyttelyitä, joiden taideteokset ovat pääsääntöisesti Vantaan taidemuseon kokoelmasta. Lisäksi Galleria K:n näyttelyiden teemat käyvät vuoropuhelua Artsin Myyrmäkitalossa sijaitsevien näyttelyiden kanssa.
Aiheesta muualla

Vantaan taidemuseo (Arkistoitu – Internet Archive)
Jenni Stammeier: Katutaidemuseo Artsi haluaa betoniviidakon kukoistavan (26.2.2016) (yle.fi)
| n k Pääkaupunkiseudun (Espoo, Helsinki, Kauniainen ja Vantaa) taidemuseot |
| --- | --- |
Nykytaiteen museot:  Amos Rex  Espoon taidemuseo Emma  Helsingin taidemuseo HAM  Nykytaiteen museo Kiasma  Suomen valokuvataiteen museo  Taidehalli  Vantaan taidemuseo Artsi 
Muotoilun ja populaarikulttuurin museot:  Designmuseo  Suomen arkkitehtuurimuseo  FAME Musiikkimuseo  Näyttelytila K1 
Historiallisen taiteen museot:  Ateneumin taidemuseo  Didrichsenin taidemuseo  Sinebrychoffin taidemuseo 
Kulttuurihistorialliset kohteet:  Gallen-Kallelan museo (Tarvaspää)  Villa Gyllenberg 
| n k Perustiedot Wikidatassa: Vantaan taidemuseo Artsi (Q11900401)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: taidemuseo, museo
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Vantaa
katuosoite: Paalutori 3, 01600 Vantaa
koordinaatit: 60°15′41″N 24°51′12″E﻿ / ﻿60.26149°N 24.85323°E﻿ / 60.26149; 24.85323
Vanhustenhuolto

Norjalainen vanhainkoti
Vanhustenhuolto on vanhusten elinolojen turvaamista. Vaihtoehtoisesti voidaan puhua myös ikäihmisten tai ikääntyneiden ihmisten palveluista, joissa erityisesti sosiaalisen tuen ja terveydenhuollon palvelut korostuvat.
Vanhuspalvelut Suomessa

Suomessa on ollut vahva vanhusten laitoshoidon perinne 1800-luvun köyhäinhoidosta (aiemmin nimeltään vaivaishoito) alkaen. Avohuoltojärjestelmä, kunnallinen kotipalvelu rakennettiin 1960-luvulla. 1980-luvulla rakennettiin paljon palvelutaloja. 2000-luvulla on korostettu kotihoitoa ja omaishoitoa.
Vanhuspalvelut eivät ole liittyneet työpolitiikkaan samalla tavalla kuin lasten päivähoito. Vanhushuollon universalismi, eli yleinen henkilökohtaisesta yhteiskunnallisesta ja taloudellisesta tilanteesta ja asemasta riippumaton saavutettavuus on ollut heikkoa, ja palvelut on jaettu eniten tarvitsevien kesken. Nykyisin kuntalaisella on oikeus palvelutarpeiden arviointiin, mikäli kuntaan ottaa yhteyttä.
Esimerkiksi laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista määrittää, kuinka julkisen sektorin tulee tuottaa vanhusten eli ikääntyneiden ihmisten palveluita.
Valviran ylijohtaja Markus Henriksson arvioi vuonna 2019, että Suomessa on kymmeniä ongelmayksiköitä sekä yksityisellä että julkisella puolella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sosiaali- ja terveysalan toimipisteitä kartalla, sisältäen palveluasumisen toimipisteitä, Yle.fi, Hoitotutka
Kotihoidon asiakas oli viikkoja kuolleena kotonaan – Super: "Hyvinvointiyhteiskunnassa ei saisi koskaan tapahtua tällaista, ei ikinä!" Yle, 2018
Vanhustenhuollon skandaali alkoi jo vuosikymmeniä sitten, sanoo professori Marja Vaarama – Kokeneen asiantuntijan mukaan tutkijoita on painostettu ja heidän neuvonsa sivuutettu HS.fi 3.2.2019 (tilaajille)
Gansikloviiri

| --- | --- |


Gansikloviiri
Systemaattinen (IUPAC) nimi
2-amino-9-(1,3-dihydroksipropan-2-yylioksimetyyli)-1H-purin-6-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 82410-32-0
ATC-koodi: J05AB06
PubChem CID: 135398740
DrugBank: DB01004
Kemialliset tiedot
Kaava: C9H13N5O4 
Moolimassa: 255,244
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 250 °C (hajoaa)
Liukoisuus veteen: 4,3 g/l (25 °C)
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 6–9 %
Proteiinisitoutuminen: 1–2 %
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: 4 tuntia
Ekskreetio: renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: intravenoosi, oraalinen
Gansikloviiri (C9H13N5O4) on nukleosidianalogeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä muun muassa sytomegalovirusinfektioiden hoitoon.
Ominaisuudet ja käyttö

Huoneenlämpötilassa gansikloviiri on kiteistä ainetta, joka liukenee hieman veteen. Gansikloviirin antiviraaliset ominaisuudet johtuvat siitä, että se metaboloituu tymidiinikinaasientsyymin vaikutuksesta gansikloviiritrifosfaatiksi. Tämä on virusten DNA-polymeraasientsyymin inhibiittori ja virus ei kykene enää jakautumaan. Koska gansikloviirin biosaatavuus suun kautta annosteltuna on huono, se annetaan ruiskeena suoneen. Yhdistettä käytetään sytomegalovirusinfektioiden hoitamiseen potilailla, joiden immuunipuolustus on heikentynyt esimerkiksi HIV-infektion vuoksi, tai vakavien herpesvirusinfektioiden hoitamiseen. Gansikloviiristä on kehitetty suun kautta annosteltava aihiolääke valgansikloviiri.
Haittavaikutukset

Merkittävin gansikloviirin haittavaikutus on luuydintoksisuus, mikä voi johtaa luuydinsupressioon, verisolujen liian vähäiseen määrään ja anemiaan. Muita mahdollisia haittavaikutuksia ovat pääkipu, uneliaisuus, psykoottiset kohtaukset, huonovointisuus ja ihottuma. Gansikloviiri voi olla karsinogeenista ja mutageenista.
Vankila (elokuva)

| Vankila> Prison |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Renny Harlin
Käsikirjoittaja:  C. Courtney Joyner
Tuottaja:  Irwin Yablans
Säveltäjä:   Richard Band  Christopher Lively Stone 
Kuvaaja:  Mac Ahlberg
Leikkaaja:   Andy Horvitch  Ted Nicolaou 
Pääosat:   Lane Smith  Viggo Mortensen  Chelsea Field  Lincoln Kilpatrick  Tom Everett 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Empire Pictures
Levittäjä:  Empire International Pictures
Ensi-ilta:  1988
Kesto:  98 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vankila (eng. Prison) on Renny Harlinin ohjaama vuonna 1988 ensi-iltansa saanut kauhuelokuva. Elokuvan pääosissa nähdään Viggo Mortensen, Chelsea Field, Lane Smith ja Lincoln Kilpatrick. Elokuva ei menestynyt taloudellisesti.
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen kutsuu elokuvaa paitsi Renny Harlinin ”käyntikortiksi Hollywoodiin”, myös komeasti tehostetuksi ja vauhditetuksi kuvaukseksi vankilaelämästä. Hän antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”. VideoHound’s Golden Movie Retriever antaa vain puolitoista tähteä neljästä.
Aiheesta muualla

Vankila Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Vankila Elonet.
Vankila AllMoviessa. (englanniksi)
Varapresidentti (arvonimi)

Varapresidentin nimi ja arvo oli Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1928) ja jota ei ole koskaan ollut arvonimien luettelossa.
Tässä yhteydessä varapresidentillä tarkoitetaan asemaa suhteessa hovioikeuden presidenttiin, ei tasavallan presidenttiin.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Nro | Päivämäärä | Henkilö | Ammatti tai arvo | Kotipaikka | Lähde |
|  1.  | 2.10.1928  | Hjalmar Bronikowsky  | hovioikeudenneuvos (Turun hovioikeus)  | Helsinki  |   |
1850

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

Taiping-liikkeen johtajia pidätettiin Kiinassa, kapina sai alkunsa.
9. heinäkuuta – Báb, baabilaisuuden perustaja teloitettiin Persiassa Tabrizin kasarmin aukiolla
28. elokuuta – Richard Wagnerin ooppera Lohengrin sai ensiesityksensä Weimarissa.
9. syyskuuta – Kaliforniasta tuli Yhdysvaltain osavaltio.
Vankiluikero

| Vankiluikero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Cichliformes
Heimo::  Vankiluikerot Pholidichthyidae
Suku::  Pholidichthys
Laji::  leucotaenia
Kaksiosainen nimi
 Pholidichthys leucotaenia  Bleeker, 1856 
Katso myös
   Vankiluikero Wikispeciesissä   Vankiluikero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vankiluikero (Pholidichthys leucotaenia) on vankiluikeroihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Tyyneltämereltä ja toisinaan sitä pidetään myös riutta-akvaarioissa.
Koko ja ulkonäkö

Vankiluikero voi kasvaa suurimmillaan noin 43–45 cm pitkäksi. Ruumiinmuodoltaan laji on pitkänomainen ja sen selkä- ja vatsaevät ovat pitkät ja kasvaneet yhteen pyrstöevän kanssa. Kalan ulkonäkö muuttuu sen tullessa täysikasvuiseksi. Nuoret vankiluikerot ovat pohjaväriltään mustia ja niissä on valkoisia poikkiraitoja. Ne musituttavatkin huomattavasti myrkyllistä juovakorallimonnia. Täysikasvuinen vankiluikero on pohjaväriltään musta ja siinä on valkoisia aaltoilevia juovia. Vankiluikero on suomuton.
Levinneisyys ja elintavat

Vankiuikero elää Tyynessämeressä Filippiineiltä Salomosaarille ulotuvalta alueelta. Nuoret yksilöt elävät parvissa, joissa voi olla kymmenistä tuhansiin yksilöihin. Täysikasvuiset yksilöt elävät matalissa vesissä koralliriuttojen läheisyydessä. Ne kaivavat käytäviä hiekkapohjaan ja viettävät päiväsajat käytävissään. Nuoret vankiluikerot syövät planktonia.
Savonlinna

| Savonlinna Nyslott |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  61°52′05″N, 028°53′10″E
Maakunta:  Etelä-Savon maakunta
Seutukunta:  Savonlinnan seutukunta
Kuntanumero:  740
Hallinnollinen keskus:  Savonlinnan keskustaajama
Perustettu:  1639
Kuntaliitokset:  Sääminki (1973) Savonranta (2009)  Kerimäki (2013) Punkaharju (2013)
Kokonaispinta-ala:  3 597,69 km² 19:nneksi suurin 2022 
– maa:  2 238,11 km²
– sisävesi:  1 359,58 km²
Väkiluku:  31 585 36:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  14,11 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  11,6 %
– 15–64-v.:  55,6 %
– yli 64-v.:  32,8 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  95,0 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  4,8 %
Kunnallisvero:  9,30 % 92:nneksi suurin 2024 
Kaupunginjohtaja:  Janne Laine
Kaupunginvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • Liik.   • PS   • Kok.   • Vas.    • KD   • Vihr.:   11 11 6 5 5 2 2 1
www.savonlinna.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Savonlinna (ruots. Nyslott) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kaupungissa asuu 31 585 henkilöä, ja sen pinta-ala on 3 597,69 km², josta 1 359,58 km² on vesistöjä (2022-01-011. tammikuuta 2022). Väestötiheys on 14,1 asukasta/km². Savonlinna tunnetaan erityisesti Olavinlinnasta ja siellä järjestettävistä Savonlinnan Oopperajuhlista.
Savonlinnan naapurikuntia ovat Enonkoski, Heinävesi, Kitee, Liperi, Parikkala, Rantasalmi, Ruokolahti, Rääkkylä, Sulkava ja Varkaus. Näistä Enonkoski on Savonlinnan kokonaan ympäröimä.
Historia

Savonlinnan kaupunki sai alkunsa 1475 perustetun Olavinlinnan vierelle Kyrönsalmen länsirannalle syntyneestä asutuksesta. Sääminkiin kuulunut Olavinlinnan vierellä sijainnut Savonlinnan malmi (ruots. Nyslotts malm) korotettiin vuonna 1639 kaupungiksi Pietari Brahen aloitteesta. Savonlinnan malmilla asuivat linnoituksessa työskentelevät käsityöläiset ja muu väestö, joka ei mahtunut asumaan linnassa.
Savonlinnan kaupungin perustamisasiakirja on hävinnyt ajan saatossa, mutta monista muista lähteistä on käynyt ilmi perustamisvuosi 1639. Kaupungille ei annettu perustamisen yhteydessä nimeä ja siitä käytettiin vaihtelevasti nimityksiä Savolax Nystad (Savon Uusikaupunki) ja Nyslotts malm. Savonlinnan ensimmäinen kaupunkiaika päättyi vuonna 1683, kun kaupunkioikeudet peruutettiin. Kaupungin maa-ala siirtyi Heikinpohjan ratsutilan omistukseen ja kaupungin asukkaita karkotettiin asunnoistaan. Kaupunkioikeuksien lakkauttamisen jälkeen väkiluku laski 100–150 henkilöön. Isovihan ajan vuodesta 1714 vuoteen 1721 Olavinlinna ja Savonlinna olivat venäläisten alaisuudessa. Isonvihan jälkeen Savonlinna palasi Ruotsin vallan alle venäläisten poistuttua syksyllä 1721. Vuonna 1723 Savonlinnasta tuli Haminan tapulikaupungin alainen kauppapaikka. Ruotsin valta Savonlinnassa päättyi pikkuvihaan 1742, jolloin venäläiset miehittivät Suomen. Savonlinnasta tuli uudestaan itsenäinen kaupunki vuonna 1784.
1800-luvulla Savonlinna kasvoi ja teollistui, asutus levisi Vääräsaaresta Talvisaarelle. Saimaan kanavan valmistuminen 1856 ja rautatieyhteyden valmistuminen 1907 kasvattivat kaupunkia. Saimaan kanava toi turisteja vuonna 1896 valmistuneeseen Olavin kylpylälaitokseen. Kaupunkikuvan suurimmat muutokset alkoivat toisen maailmansodan jälkeen, kun puutalot purettiin ja tilalle rakennettiin kerrostaloja.
Historia > Savonlinnan palot

Vuonna 1656 ruptuurisodassa kaupungin kaikki talot poltettiin – muun muassa raatihuone, koulu, pappila ja mahdollisesti keskeneräinen uusi kirkko tuhoutuivat.
Vuonna 1714 isovihan aikana venäläisten saapuessa Olavinlinnan päällikkö antoi käskyn polttaa Savonlinnan rakennukset.
Vuonna 1742 pikkuvihan alussa ruotsalaiset polttivat Savonlinnan ennen venäläisten tuloa.
Heinäkuussa vuonna 1812 Savonlinnan suurpalossa tuhoutui 19 taloa.
Talvi- ja jatkosodan aikana kaupunki kärsi ajoittaisista pommituksista. Pahimmin vahingot kohdistuivat Savonlinnan tuomiokirkkoon, joka syttyi tuleen tammikuussa 1940 ja kärsi suurta tuhoa. Kirkko rakennettiin uudelleen vuonna 1948.