J. R. Danielson-Kalmari
Historiantutkija ja professori > Tutkimustyö

Poliittisten oppi-isiensä Yrjö-Koskisen ja J. V. Snellmanin tavoin Danielsonin historianfilosofiassa oli keskeisessä asemassa kansallinen painotus. Hän katsoi kansakunnan kehittyvän vähitellen kohti valtion muodostamista vääjäämättömien historillisten voimien ohjaamana. Danielson korosti oppi-isiään enemmän kansanjoukkojen merkitystä historiallisessa kehityksessä sekä kannatti kokonaisvaltaisempaa historiankirjoitusta ja taloushistorian selkeämpää esiin nostamista. Karl Lamprechtin kehittelemää radikaalimpaa sosiaalihistoriaa hän ei enää kokonaan hyväksynyt. Danielson ei kuitenkaan luonut uutta historiantutkimuksen koulukuntaa, sillä aikaa vieneet yhteiskunnalliset tehtävät ja poliittinen tarkoitushakoisuus rajoittivat hänen tieteellistä työtään.
Danielsonin mielestä suomalaisen historiantutkimuksen tuli edistää valtiollisia päämääriä osoittamalla, että suomalaisilla oli ollut jo vuosisatojen ajan kansallinen erityisolemus, joka jatkuvasti kehittyi yhä voimakkaammaksi kansalliseksi tietoisuudeksi. Vuonna 1888 julkaisemassaan tutkimuksessa Die nordische Frage in den Jahren 1746–1751 hän pyrki osoittamaan, että 1700-luvun alkupuolen tapahtumat olivat synnyttäneet suomalaisten keskuudessa kansallistunteen, ja että autonomisen Suomen synty vuonna 1809 oli siten looginen päätepiste jo aiemmin käynnistyneelle Suomen henkiselle irtautumiselle Ruotsista. Muun muassa Schybergson ja ruotsalainen professori Harald Hjärne arvostelivat jyrkästi tätä suomalaiskansallista painotusta, sillä heidän mielestään 1700-luvun puolivälin ”pohjoismainen kysymys” oli Danielsonin anakronistinen keksintö. Myöhemmissäkin teoksissaan Danielson kuvasi Suomen historiaa teleologisesti myöhempien tapahtumien valossa ylikorostamalla ”itsenäisyysliikkeen” merkitystä esimerkiksi Anjalan liiton taustalla. Hän myös jaotteli historianhenkilöitä suomalaisiin ja ruotsalaisiin toisinaan mielivaltaisesti.
Danielson osallistui 1880–1890-luvuilla Suomen autonomian puolustamiseen historiallisella argumentoinnilla samaan aikaan kun ruotsinkieliset professorit Leo Mechelin ja Robert Hermanson kävivät oikeustaistelua juridisilla argumenteilla. Venäläinen K. F. Ordin oli vuonna 1889 julkaissut suomalaisten autonomiakäsityksiä vastaan tähdätyn historiantutkimuksen Pokorenije Finljandii (”Suomen valloitus”). Danielson vastasi siihen vuonna 1890 omalla tutkimuksellaan Suomen yhdistäminen Venäjän valtakuntaan. Siinä hän puolusti tulkintaa, jonka mukaan Porvoon valtiopäivillä de facto perustettiin Suomen valtio. Teos käännettiin ruotsiksi, venäjäksi, saksaksi ja englanniksi. Danielson julkaisi vielä vuonna 1892 samasta aiheesta teoksen Suomen sisäinen itsenäisyys: Jatkuvien hyökkäysten torjumiseksi, joka sekin käännettiin ruotsiksi ja venäjäksi. Teokset oli suunnattu sekä kotimaiselle yleisölle että länsimaiden sivistystölle. Suomessa toivottiin myös, että keisari Aleksanteri III itse lukisi kirjan Suomen yhdistäminen Venäjän valtakuntaan, mutta tämä ei toteutunut. Suomessa Danielson sai kuitenkin teosten ansiosta lähes kansallissankarin maineen. Poliittinen tarkoitushakuisuus ja tendenssimäisyys lähteiden valikoinnissa sekä tulkinnassa tosin vähensi Danielsonin Suomen autonomian syntyä koskeneiden tutkimusten tieteellistä arvoa.
Danielsonin seuraavat teokset liittyvät samaan kansalliseen teemaan. Wiipurin läänin palauttaminen muun Suomen yhteyteen (1894) on kuvaus vuonna 1812 tapahtuneesta Vanhan Suomen yhdistämisestä Suomen suuriruhtinaskuntaan. Teoksen on katsottu vakiinnuttaneen Suomessa pitkään vallinneen käsityksen, jonka mukaan ennen yhdistämistä Vanhan Suomen talonpojat elivät poikkeuksellisessa kurjuudessa ja sorron alaisina. Tutkimuksen päälähteinä olivat G. M. Armfeltin ja R. H. Rehbinderin johdolla vuonna 1811 laaditut muistiot. Suomen sota ja sotilaat vuosina 1808 ja 1809 (1896) puolestaan on Suomen sotaa kuvaava populaari esitys, joka pyrkii vetoamaan lukijoiden isänmaallisiin tunteisiin ja sisältää runsaasti sitaatteja aikalaiskirjeistä. Kirja sai Suomessa hyvin myönteisen vastaanoton.