stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Klarinetti
Erilaisia klarinetteja

| --- | --- |
tyyppi: huomautuksia
As-klarinetti: erittäin harvinainen, käytetty lähinnä italialaisissa sotilassoittokunnissa piccolon korvikkeena.
G-klarinetti: erittäin harvinainen, käytetään lähinnä wieniläisissä schrammel-yhtyeissä.
Es-klarinetti: sinfoniaorkesterin korkein klarinetti, samoin nykyisissä puhallinorkestereissa. Käytetään myös monien keskieurooppalaisten maiden kansanmusiikissa.
D-klarinetti: harvinainen, varhaisimmat klarinettikonsertot olivat tälle soittimelle sävellettyjä. Korvaa joskus myös es-klarinetin sinfoniaorkesterissa.
C-klarinetti: yleinen klassisen kauden orkesterikirjallisuudessa sekä 1800-luvun oopperamusiikissa.
B-klarinetti: yleisin klarinettityyppi kaikenlaisessa musiikissa, ääniala pieni d – 3-viivainen b
A-klarinetti: sinfoniaorkesterin toinen klarinetin päätyyppi, jolle on kirjoitettu noin 40 prosenttia orkesterikirjallisuudesta.
Basettiklarinetti: Mozartin klarinettikonserton alkuperäissoitin. Alarekisterin äänialaa jatkettu suurella terssillä. Alun perin G-vireinen, mutta Mozart kirjoitti konserttonsa kuitenkin uudelleen A-vireiselle soittimelle.
Basettitorvi: F-vireinen, enimmäkseen Mozartin käyttämä hengellisessä ja vapaamuurarimusiikissa. Alarekisterin äänialaa jatkettu samoin kuin basettiklarinetissa.
Alttoklarinetti: Es-vireinen. Käytetään puhallinorkesterissa. Suuremman porauksen vuoksi basettitorvea voimakkaampi ääni.
Tenoriklarinetti: Des-vireinen, hyvin harvinainen, soi suurta sekstiä alempaa kuin b-klarinetti. Ääniala on F–des3
Bassoklarinetti: B-vireinen, A-vireisiä ei tiedettävästi ole olemassa. Sinfoniaorkestereissa käytettävien bassoklarinettien alarekisterin äänialaa jatkettu samoin kuin basettitorvessa, puhallinorkestereissa yleensä vain puolella sävelaskeleella.[lähde? ]
Kontra-alttoklarinetti: Es-vireinen, harvinainen.
Kontrabassoklarinetti: B-vireinen, harvinainen, käytetään lähinnä klarinettiyhtyeissä.
Subkontra-alttoklarinetti: Es-vireinen, erittäin harvinainen
Oktokontraklarinetti: B-vireinen, äärimmäisen harvinainen, matalin koskaan rakennettu klarinetti. Pariisilaisen G. Leblancin rakentama soitin.
Lemmenklarinetti: F-, G- tai As-vireinen, kello-osa pallomainen
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Instructive Clarinet Literature
Tony Wallius 2010: Kansanmusiikki klarinetinsoiton opetuksessa
Bassoklarinetti, basettitorvi, klarinetit D, A, B, G, Eb, basettiklarinetti A
Korarou

| Korarou |
| --- | --- |
 Korarou
 Koordinaatit: 15°19′38″N, 3°14′3″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Moptin alue
Piiri:  Douentzan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 865 km²
Väkiluku (2009):  3 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korarou on maalaiskunta Moptin alueen Douentzan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Diona sijaitsee Koraroujärven rannalla 55 kilometriä Douentzasta luoteeseen. Kunnassa on 3 500 asukasta (vuonna 2009).
Koraroun kunnan pinta-ala on 1 865 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Douentzan piirin Djaptodjin, idässä Gandamian, etelässä Débérén ja lännessä Dangol-Borén kuntiin. Pinnanmuodostukseltaan seutu on tasankoa, jonka keskellä sijaitsee Koraroujärvi.
Kuntaan kuuluu 11 kylää ja paimentolaisryhmää. Asukkaiden enemmistö on fulbeja. Heidän lisäkseen kunnassa asuu songhaita, tuaregeja ja belloja. Vallitseva uskonto on islam.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, käsityöammatit ja pienimuotoinen kaupankäynti. Bozot harjoittavat Koraroujärvellä kalastusta. Dionassa pidetään viikoittaiset markkinat.
Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluvat koulut ja terveysasema.
Korean Central Television

| Korean Central Television  |
| --- | --- |
 Kanavan logo
Lähetykset alkoivat:  3. maaliskuuta 1963
Kuvaformaatti:  PAL
Maa:   Pohjois-Korea
Näkyvyysalue:   Pohjois-Korea
Pääkonttori:  Pjongjang
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uutislähetys kanavalla
Korean Central Television (KCTV) eli Korean Keskustelevisio (kor. 조선중앙텔레비죤) on Pohjois-Korean kansallinen yleisradioyhtiö, jonka kotipaikka on Pjongjangissa. KCTV on ainoa pohjoiskorealaisten virallinen televisiouutisten lähde. Arviolta 55 tuhannesta pohjoiskorealaisesta omistaa television, ja suurin osa TV:n omistajista asuu kaupungeissa kuten Pjongjangissa.
KCTV aloitti toimintansa 3. maaliskuuta 1963. Kaikki sen lähetykset ovat Pohjois-Korean hallituksen hyväksymiä, ja ne ovat propaganda-aiheisia. KCTV:n lähetykset painottuvat paljon kahden johtajan Kim Jong-ilin ja Kim Il-sungin sekä Juche-aatteen ympärille.
KCTV-kanava lähettää ohjelmaa maanantaista lauantaihin kello 17.00–22.30 ja sunnuntaisin kello 9.00–22.30. Kanavan ohjelmistoon kuuluu muun muassa uutisia, lastenohjelmia, Korean sotaa käsitteleviä elokuvia ja dokumentteja sekä luontodokumentteja. Lähetykset alkavat ja loppuvat kansallishymnillä sekä laululla ylipäällikkö Kim Il-sungista ja Kim Jong-ilistä. Viikonloppuisin ohjelmaa lähettävät myös kulttuuri- ja taideohjelmiin keskittynyt Mansudae Television -kanava sekä Korean Educational & Cultural Television -kanava. Lokakuussa 2015 KCTV alkoi lähettää viittomakielisiä uutisia.
Konnu

Konnu tarkoittaa seuraavia asioita:
Konnu, kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Laukaansuun kunnassa Venäjällä
Konneveden Urheilijat eli KonnU, suomalainen urheiluseura
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Konnu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirri

| Kirri |
| --- | --- |
 Omakotitaloja Kirrissä
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Palokka-Puuppola
Kaupunginosa nro:  45
Kirri on kaupunginosa Jyväskylässä valtatie 4:n länsipuolella. Se kuuluu Palokka-Puuppolan suuralueeseen. Alue käsittää omakotialueen lisäksi kaupallisen alueen, jossa toimii mm. kalusteliikkeitä, kiinteistöyhtiöitä, kodintekniikkaliike, yksityinen musiikkikoulu, vuokravarastoja, pakettiautovuokraamo, kirpputoreja, huoltoasema ja pizzeria. Kirrissä oli 958 asukasta vuoden 2007 lopussa.
Kuvia

Taloja Koppalantiellä.
Ostoskeskus Kirrissä.
Kirrinkujaa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirri Wikimedia Commonsissa
Kirrin verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki:  1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja:  7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas:  13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo:  15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala:  22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi:  18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki
07 Keljo:  10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila:  16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo:  31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä:  58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola:  41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä:  65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka:  38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti:  80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Jyväskylän maalaiskunta
| --- | --- |
Palokka:   Eerola  Haukkamäki  Heikkilä  Heinämäki  Kirri  Lintukangas  Matinmäki  Nuutti  Pappilanvuori  Perä-Palokka  Rippalanmäki  Ritoniemi 
Vaajakoski:   Asmalampi  Haapaniemi  Hupeli  Janakka  Jyskä  Kairahta  Kanavuori  Kaunisharju  Kotimäki  Savonmäki  Sulunperä  Tölskä  Väinölä 
Tikkakoski:   Tikka-Mannila 
Muut:   Hiekkapohja  Jylhänperä  Kuikka  Kuohu  Laajaranta  Leppälahti  Mehtoniemi  Nyrölä  Oravasaari  Perälä  Pohjola  Puuppola  Ruoke  Saarenmaa  Varsalanperä  Vertaala  Vesanka
Klitška

Klitška (ven. Кли́чка) on kaupunkimainen taajama Taka-Baikalian aluepiirin Priargunskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Klitškan harjanteen rinteillä 124 kilometriä Priargunskista länteen. Sen kautta kulkee Karymskojen ja Zabaikalskin väliseltä rautatieltä Priargunskiin haarautuva sivurata. Asukkaita on 2 200 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunnasta tuli kaupunkimainen taajama vuonna 1952. Se koostuu kahdesta erillisestä asutuksesta, jotka sijaitsevat kolmen kilometrin päässä toisistaan. Vuoteen 1994 saakka Klitškassa toimi monimetallikombinaatti ja Klitškan kaivos. Nykyään tärkein työnantaja on Garsonuin fluoriittikaivos. Taajamassa on keskikoulu, kirjasto ja sairaala.
Aiheesta muualla

Klitška Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Konnun neidot

Konnun neidot jotka tunnetaan myös korven tai kosken neitoina ovat kalevalaisessa kansanrunoudessa esiintyviä kauniita neitoja. Heitä tulee kosimaan mies, jolla on useita nimityksiä ja kuvauksia runon eri toisinnoissa. Mies saattaa olla saksalainen, ruotsalainen tai Kalervon sukua. Hänestä käytetään eräissä toisinnoissa myös nimitystä Ignatta.
Yleisimmissä toisinnoissa neito vaatii miestä tappamaan aikaisemman puolisonsa tai jopa lapsensa, ennen kuin suostuu tälle puolisoksi. Kosija tottelee ja tappaa vaimonsa tai lapsensakin. Mies tulee taas pyytämään Konnun neitoa. Konnun neito kuitenkin kieltäytyy, sillä pelkää miehen voivan tappaa hänetkin. Mies tajuaa tehneensä suuren virheen ja katuu katkerasti.
Kirrinen

| Kirrinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°08′50″N, 24°35′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  Kaivanto-oja 
Järvinumero:  35.772.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,3 m  
Rantaviiva:  3,223 km  
Pinta-ala:  33,865 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKirrinen 
Kirrinen  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Hauhonselän alueeseen (35.772) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy.
Kirpputori

Pöytäkirpputori Saksassa.
Kirpputori Lahden satamassa.
Viirin Kirppis Klaukkalassa.
Itsepalvelukirpputori sisätiloissa Jyväskylässä.
Vanhasta kasarmirakennuksesta on tehty kirpputori Oulun Hiukkavaarassa.
Kirpputorilla (puhekielessä yleisesti kirppis tai kirppari) tarkoitetaan basaarityyppistä kauppapaikkaa, jossa myydään useimmiten vanhaa ja käytettyä koti-irtaimistoa, kuten vaatteita ja taloustavaroita tai itse valmistettuja tuotteita.
Kirpputori on saanut nimensä vanhoissa vaatteissa usein olleista kirpuista. Nimitystä (ransk. marché aux puces) on ensimmäiseksi käytetty Pariisin pohjoispuolelle, Saint Oueniin 1800-luvun lopussa perustetusta, edelleenkin toiminnassa olevasta kirpputorialueesta. Marché aux puces on nykyään yksi Pariisin suosituimmista turistikohteista. Ennen Marché aux pucesia kirpputoreja on ollut suurissa kaupungeissa ainakin 1700-luvulta lähtien. Braderie de Lille on kirpputori ja kansanjuhla, joka pidetään Ranskan Lillessä syyskuun alussa. Markkinat on mainittu kirjallisesti vuonna 1127. 1500-luvun alussa palvelijat saivat luvan myydä isäntiensä käytettyjä tavaroita kansanjuhlassa.
Alun perin kirpputorit ovat kotoisin Ranskasta. Niiden suosio kasvoi Suomessa 1990-luvulla talouslaman myötä.
Kirpputoritoiminta Suomessa

Helsingissä on ollut kirpputoreja jo 1700-luvulla, jolloin niitä kutsuttiin narinkoiksi. Kirpputorit olivat 1900–80-luvuilla Suomessa lähinnä hyväntekeväisyyttä. Myös seurat ja yhdistykset järjestivät kirpputoreja. Kirpputorit muotoutuivat nykyisenlaiseksi 1980-luvulla, jolloin aloitti Hietalahden kirpputori.
Jotkin kirpputorit saattavat olla erikoistuneita määrättyihin tuotteisiin, kuten lastenvaatteet, kirjat, huonekalut tai astiat. Alkoholijuomien, tupakkatuotteiden, ampuma-aseiden ja elintarvikkeiden sekä tuoteväärennösten myynti kirpputorilla on usein kiellettyä. Tyypillisiä paikkoja kirpputoreille ovat torit, urheilukentät ja -hallit, tyhjät varasto- ja pysäköintitilat sekä itsepalvelukirpputorin tapauksessa toimintaa varten varatut tilat. Tavanomainen kirpputorimyynti on satunnaiselle myyjälle käytännössä verovapaata.
Kirpputoreja toimintansa rahoittamiseksi Suomessa järjestävät muun muassa. Pelastusarmeija, SPR, Fida, omakoti- ja muut yhdistykset, urheiluseurat sekä alan yritykset.
Kirpputorien tyyppejä

Kirpputori – Yleisnimitys kaikille kirpputorityypeille.
Pöytäkirpputori – Kirpputori, jossa myyjillä on käytössään – usein paikan järjestäneen tahon tarjoama – myyntipöytä. Myynneistä vastaa myyjä itse.
Itsepalvelukirpputori – Kirpputori, jossa myyjä myy tuotteitansa vuokraamansa tilan kautta. Myynneistä vastaa palvelun tarjoaja, jonka kanssa myyjällä on myyntisopimus. Myyntiaika on tyypillisesti viikosta ylöspäin.
Autotallikirpputori – Kirpputori, jossa myyjä myy tuotteitansa suoraan omasta autotallistaan.
Pihakirpputori – Kirpputori, jossa myyjä myy tuotteitansa suoraan omalta pihaltaan.
Sisä-/ulkokirpputori – Kirpputori, joka järjestetään sisä-/ulkotiloissa.
Verkkokirpputori – Kirpputori, joka toimii verkossa.
Peräkonttikirpputori eli konttitori - Kirpputori, jossa myyjä myy tuotettaan suoraan oman auton tavaratilasta tai peräkärrystä.
Rompetori - Kirpputori, jossa myynnissä oleva tavaravalikoima koostuu pääasiassa vanhojen autojen, moottoripyörien ym. koneiden osista.
Kierrätyskeskus – Kirpputorin muoto, jossa tilan omistaja myy pääosin lahjoituksena saatua tavaraa. Tuotot menevät kirpputoritoiminnan pyörittämiseen ja joskus myös hyväntekeväisyyskohteisiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kotimaiset kirpputorit ja second hand -myymälät kaupungeittain
Kirjoahvenet

| Kirjoahvenet |
| --- | --- |
 Tulisuu (Thorichthys meeki)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae  Bonaparte, 1840
Katso myös
   Kirjoahvenet Wikispeciesissä   Kirjoahvenet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjoahvenet (Cichlidae) on makeissa vesissä elävien kalojen heimo, josta tunnetaan eri arvioiden mukaan 1 300–2 000 lajia. Ne jaetaan 112–226 sukuun.
Koko ja ulkonäkö

Kirjoahventen koko vaihtelee pari senttiä pitkistä lähes metrisiin. Vartalonmuodoissa on eroja, mutta yleisin vartalonmuoto on pystysuuntaan melko litteä (esimerkkilajina lehtikala).
Levinneisyys

Kirjoahventen luonnolliseen levinneisyysalueeseen kuuluu Afrikka (ainakin 900 lajia), Etelä-Amerikka (291 lajia), Keski-Amerikka ja Länsi-Intia, Lähi-itä sekä Etelä-Intia ja Sri Lanka. Pohjois-Amerkassa elää yksi alkuperäinen laji, teksasinkirjoahven.  Eurooppa ja Australia ovat saaneet kirjoahvenkantansa villiintyneistä, muualta tuoduista lajeista.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Kaikki kirjoahvenet huolehtivat jälkikasvustaan jollakin tavalla. Ne hoitavat ja vartioivat mätiä, ja usein myös pieniä poikasia.
Kirjoahvenet voidaan jakaa alustakutijoihin ja suuhautojiin. Ensin mainitut laskevat mädin puhdistetulle, kiinteälle alustalle kuten kivelle tai kasvin lehdelle, vartioivat sitä ja usein löyhyttelevät hapekasta vettä kehittyville mätimunille. Suuhautojat pitävät mätiä ja tai vastakuoriutuneita poikasia suojassa suussaan. Suuhautojat voidaan edelleen jaotella useampiin luokkiin sen mukaan, missä vaiheessa mätimunat poimitaan suuhun ja mikä on kummankin vanhemman rooli tässä. Tutkijat ovat päätelleet, että  suuhautominen on kehittynyt itsenäisenä käyttäytymismuotona monessa evoluution haarassa.
Ravinto

Kirjoahvenissa on kaikkien eri ruokavalioiden edustajia: puhtaita kasvinsyöjiä, raadonsyöjiä ja ahnaita petoja.
Käyttö

Valkoleukatilapiaa (Tilapia mossambica) kasvatetaan ruokakalaksi. Monia muita lajeja pidetään akvaariossa. Tunnetuimpiin akvaarion kirjoahveniin kuuluvat lehtikala, kiekkokalat, tulisuu, riikinkukkokirjoahven ja helmikirjoahven.
Aiheesta muualla

The Tropical Tank
North East Aquatics (Arkistoitu – Internet Archive)
Ciklidistit ry
Kirjallisuusvuosi 1680

Kirjallisuusvuosi 1680 käsittelee vuoden 1680 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Ranskan kuningas Ludvig XIV perusti Comédie-Française -teatterin.
Julkaisuja

Aphra Behn – The Revenge (näytelmä)
John Bunyan – The Holy War
John Bunyan – The Life and Death of Mr. Badman (romaani)
Athanasius Kircher – Physiologia Kicheriana experimentalis
Skogekär Bergbo (salanimi) – Wenerid (ruotsalainen runoteos)
Louise de La Vallière – Réflexions sur la miséricorde de Dieu
Leonardo da Vinci – Trattato della pittura ”Tutkielma maalauksesta” (postuumi)
Leonardon Trattato Della Pittura.
Kolu (Juupajoki)

| Kolu |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Juupajoki, Orivesi
Koordinaatit:  61°43′01″N, 24°33′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Eräsjärveen 
Järvinumero:  35.722.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,3 m  
Rantaviiva:  1,613 km  
Pinta-ala:  9,309 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolu 
Kolu  on Pirkanmaalla Juupajoella ja Orivedellä Torkkelissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 9,3 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Riutta- ja Matalankorvenvuorten valisessä laaksossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin suota. Kuntaraja ylittää järven jakaen sen Juupajoen ja Oriveden puolelle lähes yhtä suuriin osiin.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,3 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia, mutta sen laskujoki lähtee järven itäpäästä kohti itää. Se laskee maatilan peltojen kautta Eräsjärveen, joka vuorostaan laskee Vähäjärven kautta Koljonselän Eräslahteen.
Keski-Pohjanmaan kansanopisto

Keski-Pohjanmaan kansanopisto (aiemmin nimellä Keski-Pohjanmaan Opisto) on Kokkolan Kälviällä toimiva vuonna 1948 perustettu kansanopisto. Sen opetustoiminta on nyttemmin liitetty osaksi Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymän tarjontaa.
Keski-Pohjanmaan kansanopisto sijaitsee Kälviän kirkonkylän läheisyydessä Kälviänjoen kahdella puolella. Sen pihapiiriin kuuluvat opiskelija-asuntolat ja kurssihotelli.
Koulutus

Keski-Pohjanmaan kansanopisto järjestää kansanopistolinjojen ohella koulutusta ammatillisiin perustutkintoihin, ammatti- ja erikoisammattitutkintoihin, leirejä, lyhytkursseja sekä erilaista lisä- ja täydennyskoulutusta.
Nuorille opisto tarjoaa humanistisen ja kasvatusalan opintoina nuoriso- ja vapaa-ajanohjaajan sekä audiovisuaalisen viestinnän (media-assistentti) perustutkintokoulusta. Opistossa on myös laulu- ja musiikkiteatterilinjat. Liikunta-alaa edustaa tanssilinja.
Aikuislinjojen aihepiireinä ovat muiden muassa aistiohjaus, coaching, logoterapia, elämäntaitovalmennus, vammaisliikunta, viittomakieli ja valokuvaus. Sosiaali- ja terveysalan opintojen aiheisiin kuuluvat akupunktio, Alexander-tekniikka, autismi- ja dementiatyö, vyöhyketerapia, koululääketiede, ensiapu, psykoterapia, lymfaterapia, reiki, shindo, Horstmann-tekniikka, neurolingvistinen ohjelmointi, perhepäivähoito ja seksuaalineuvonta.
Koulutus > Huuhaa-palkinto

Keski-Pohjanmaan kansanopisto sai Skepsis-yhdistyksen myöntämän Huuhaa-palkinnon vuonna 2016 "näennäistieteellisten kurssien sisällyttämisestä koulutusvalikoimaan". Skepsis suhtautuu kriittisesti näennäistieteellisten oppien kuten reikin, homeopatian ja kiinalaiseen hoitoperinteen rinnastamiseen tieteelliseen tietoon perustuvan lääketieteen kanssa.
Historiaa

Keski-Pohjanmaan Opisto käynnistyi Kälviällä 25. lokakuuta 1948. Vuoteen 1956 asti se toimi Simukkalan pappilassa, kunnes se muutti nykyiseen paikkaansa Alavainiolle. Vuonna 1973 ja 1981 valmistuivat kaksi asuntolaa. Opisto laajeni toiselle puolelle jokea valmistuneeseen Ylävainion Auditorioon 1989, jota laajennettiin 2008.
Ensimmäisellä vuosikurssilla 1948 aloitti 27 nuorta rehtoripariskunnan Antti ja Liisa Tuomi-Nikulan ohjauksessa. Vuodesta 1974 vuoteen 1993 opistoa johti ”Kälviän Grundtvigiksi” kutsuttu Rauno Malviniemi. 1970–1980-luvuilla opiston pitkillä linjoilla oli parhaimmillaan 160 opiskelijaa. Malviniemen jälkeen rehtoreina ovat toimineet Olli Laurila (1993–1997), Tarja Hovila (1997–2003) ja Mervi Huttula (2003–). Keski-Pohjanmaan Opisto liittyi Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymään 2002 ja nimeksi tuli Keski-Pohjanmaan kulttuuriopisto. Sittemmin nimi muuttui muotoon Keski-Pohjanmaan kansanopisto.
Teatteri-ilmaisun ohjaajia alettiin kouluttaa 1993, kunnes koulutus siirtyi Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoululle 2000-luvun alkupuolella. Nuoriso- ja vapaa-ajanohjaajien koulutus alkoi 1998 ja media-assistenttien 2002.
Aiheesta muualla

Keski-Pohjanmaan kansanopisto
Keski-Pohjanmaan kansanopisto Kansanopistot.fi-sivustolla
Kirjallisuusvuosi 1543

Kirjallisuusvuosi 1543 käsittelee vuoden 1543 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Ensimmäinen suomenkielinen kirja, Mikael Agricolan Abckiria julkaistaan.
Julkaisuja

Nikolaus Kopernikus – De revolutionibus orbium coelestium (Taivaallisten kehien kierroksista)
Martti Luther – Juutalaisista ja heidän valheistaan
Misi

Misi on kylä Rovaniemellä, Kemi–Kelloselkä-rautatien varrella noin 50 kilometriä Rovaniemeltä itään. Kylässä sijaitsee Misin rautatieasema, jonka ympärille kylän asutus on keskittynyt. Vuonna 2010 kylässä oli 75 asukasta. Kylän pohjoispuolella sijaitsee Puolustusvoimain Rovajärven ampuma-alue. Misissä on myös 3. Logistiikkarykmenttiin kuuluva varasto-osasto.
Kylän alueella on useita moottorikelkkareittejä, ja alueen vesistöissä on hyviä kalapaikkoja. Kylällä on vuokrattavia vapaa-ajan asuntoja, niin yksityisillä kuin Rovaniemen kaupungillakin.