stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Passiivi
Passiivi suomen kielessä

Suomen kielessä passiivia on perinteisesti pidetty verbin pääluokkana, joka ilmaisee epämääräisen persoonan suorittamaa tekemistä (esimerkiksi tehdään, puhuttiin, on luettu, tultaisiin). Passiivia voidaan kutsua myös neljänneksi persoonaksi. Silloin passiivi nähdään verbin subjektittomana persoonamuotona.  Aktiivissa taas tekijä mainitaan.
Esimerkki passiivilauseesta: Aamulla syödään aamiainen.
Esimerkki aktiivilauseesta: Pasi syö aamiaisen.
Suomessa ja virossa passiivi muodostetaan käyttämällä erillistä verbin taivutusmuotoa.
Sanotaan, että…
Suomen passiivi  (oikeastaan "neljäs persoona") eroaa indoeurooppalaisten kielten passiiveista siinä, että siihen ei liity subjektia vaan objekti. Esimerkiksi lauseessa Aamiainen syödään aamulla sana aamiainen käsitetään objektiksi, ei subjektiksi. Lisäksi suomen passiivi voidaan muodostaa myös intransitiiviverbeistä, esimerkiksi Lapissa vaelletaan. Suomen passiivi eroaa indoeurooppalaisten kielten passiivista myös siinä, että sen käyttö edellyttää, että sen kuvaamalla tapahtumalla on persoonallinen tekijä. Esimerkiksi jos sanotaan portti avattiin, se tarkoittaa, että elävä olento, yleensä ihminen, on avannut portin. Jos esimerkiksi tuuli on puhaltanut portin auki, ei käytetä passiivimuotoa, vaan sanotaan esimerkiksi portti avautui. Kielihistoriallisesti tämä u-aineksinen johdos, nimeltään u-automatiivi, on uralilaisten kielten alkuperäinen passiivi – nykyinen persoonamuotoinen passiivi lienee kehittynyt germaanisten kielten vaikutuksesta. Sen tunnuksen oletetaan olevan sukua nykysuomen aiheuttajaa ilmaisevalle kausatiiville: nousen --> nos-ta-n.
Kielen varhaisemmassa kehitysvaiheessa (u-automatiiviksi periytyneillä verbimuodoilla) suomenkin passiiviin on voinut liittyä agenttimuotoinen (vrt. the house was sold by the man) subjekti, ja siitä johtuu, että passiivin objektin akkusatiivimuoto on nominatiivin kaltainen paitsi niillä pronomineilla, joilla on t-loppuinen akkusatiivimuoto: Näen kirjan, mutta Kirja nähdään.
Passiivi suomen kielessä > Kaksoispassiivi

Kaksoispassiiviksi eli passiivikongruenssiksi kutsutaan verbin liittomuotoa, jossa passiivin tunnus on liittomuodossa kahdessa eri osassa, esimerkiksi ollaan katseltu, ei oltu menty.  Kaksoispassiivi ei ole oikeakielinen. Esimerkkilauseet pitää ilmaista muodossa oli katseltu ja ei ollut menty.
Kongruenssin (eli samaan rakenteeseen kuuluvien sanojen ja lausekkeiden toisiinsa mukautumisen ja kieliopillisen yhdenmukaisuuden) takia liittomuodossa passiivin tunnus on liitetty kahteen eri verbinmuotoon: ollaan menty, ei oltu jaksettu. Tavallisesti passiivikongruenssia käytetään kielteisessä pluskvamperfektissä (Hänelle ei oltu viestitty asiasta) sekä kielteisessä konditionaalin perfektissä (Tapahtumaa ei oltaisi voitu välttää). Passiivikongruenssi on yleisempää puhutussa kuin kirjoitetussa kielessä. Puheessa sitä esiintyy myös silloin, kun passiivimuoto on monikon 1. persoonan tehtävässä: Me ollaan jo syöty, Me ei olla nähty Tomia moneen vuoteen. Kielenhuolto suosittaa kaksoispassiivin välttämistä, mutta ei ole aivan ehdoton niissä tapauksissa, joissa kaksoispassiivin käyttö saattaa selventää lauseen passiivista merkitystä.
Passiivi suomen kielessä > Passiivi monikon ensimmäisen persoonan tilalla

Puhekielessä käytetään hyvin usein passiivia monikon ensimmäisen persoonan sijasta, esim. "me mennään". Kirjakieleen tällaista käyttöä ei ole hyväksytty vaan edellytetään edelleen monikon ensimmäisessä persoonassa sen omaa muotoa kuten (me) menemme. Sen sijaan on aivan korrektia käyttää passiivimuotoa imperatiivin monikon ensimmäisen persoonan muodon tilalla, esim. muodon lähtekäämme tilalla passiivimuoto lähdetään. Imperatiivin monikon ensimmäisen persoonan oma muoto elää nykyään melkein vain juhlatyylissä.
HBS Craeyenhout

HBS Craeyenhout on urheiluseura Haagin kaupungista. Seuralla on toimintaa jalkapallossa, jääkiekossa ja kriketissä. Seura on perustettu 7. lokakuuta 1893, jolloin toiminta keskittyi jalkapalloon. Jalkapallojaosto on voittanut Alankomaiden mestaruuden kolmesti. Tämä on tapahtunut kausina 1903–04, 1905–06 ja 1924–25.
Alanko

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Alanko tarkoittaa maantieteessä laajaa aluetta, joka pinnanmuodostuksesta riippumatta on muuta maan pinnan korkeutta alempana, 0–200 metriä merenpinnan yläpuolella. Alankoja korkeammalla olevia alueita kutsutaan ylängöiksi.
Suomen pinta-alasta 80 prosenttia on määriteltävissä alangoksi. Tanska on korkeimmillaan 170 metriä merenpintaa ylempänä ja on siten kokonaan alankoa.
Maantieteellisiä alankoja

Länsi-Siperian alanko
Mustanmeren alanko
Vuoden 2026 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsinnat

Vuoden 2026 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsinnat pelataan syyskuun 2023 ja maaliskuun 2026 välisenä aikana. Ne päättävät 45 joukkuetta, jotka osallistuvat Kanadassa, Meksikossa ja Yhdysvalloissa järjestettäviin vuoden 2026 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin. Isäntämaat pääsivät kilpailuihin automaattisesti.
Osallistujapaikkojen jakaminen

30. maaliskuuta 2017, FIFAn neuvosto (koostuu FIFAn puheenjohtajasta ja jokaisen kuuden maanosan jalkapalloliittojen johtajista) ehdottivat osallistujapaikkojen jaosta vuoden 2026 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuja varten. Ehdotus hyväksyttiin ratifiointia varten.
9. toukokuuta 2017, kaksi päivää ennen 67. FIFAn kongressia, the FIFAn neuvosto hyväksyi uudistetun paikkajaon. Paikkajakoon sisältyy maanosien jalkapalloliittojen välinen jatkokarsinta, joka sisältää kuusi joukkuetta. Turnaus päättää kaksi viimeistä osallistujapaikkaa maailmanmestaruuskilpailuihin.
Uuden paikkajaon ratifiointi antaa Oseanian jalkapalloliitolle varman osallistujapaikan lopputurnauksessa ensimmäistä kertaa kilpailun historiassa.
Lopputurnaukseen selviytyneet joukkueet

| Joukkue | Maanosaliitto | Karsintatapa | Karsintapäivä | Aiempia esiintymisiä | Edellinen | Edellinen paras sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | CONCACAF | Isäntämaa | 31. elokuuta 2022 | 2 | 2022 | Lohkovaihe (1986 ja 2022) |
|  Meksiko | CONCACAF | Isäntämaa | 31. elokuuta 2022 | 17 | 2022 | Puolivälierät (1970 ja 1986) |
|  Yhdysvallat | CONCACAF | Isäntämaa | 31. elokuuta 2022 | 11 | 2022 | Kolmas (1930) |
Karsintaprosessi > Yhteenveto

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Maanosaliitto | Suorat osallistujapaikat | Osallistujapaikat kansainvälisessä jatkokarsinnassa | Karsinnat aloittaneet joukkueet | Eliminoidut joukkueet | Lopputurnaukseen selviytyneet joukkueet | Karsintojen alkamispäivämäärä | Karsintojen päättymispäivämäärä |  |
| AFC | 8 | 1 | 46 | 0 | 0 | 12. lokakuuta 2023 | marraskuu 2025 |  |
| CAF | 9 | 1 | 54 | 0 | 0 | 13. marraskuuta 2023 | 18. marraskuuta 2025 |  |
| CONCACAF | 3+3 | 2 | 32+3 | 0 | 0+3 | maaliskuu 2024 | marraskuu 2025 |  |
| CONMEBOL | 6 | 1 | 10 | 0 | 0 | 7. syyskuuta 2023 | syyskuu 2025 |  |
| OFC | 1 | 1 | 11 | 0 | 0 |  ? |  ? |  |
| UEFA | 16 | 0 | 55 | 0 | 0 | maaliskuu 2025 | maaliskuu 2026 |  |
| Kansainväliset jatkokarsinnat | 2 | — | (6) | 0 | 0 | maaliskuu 2026 | maaliskuu 2026 |  |
| Yhteensä | 45+3 | 6 | 208+3 | 0 | 0+3 | 7. syyskuuta 2023 | maaliskuu 2026 |  |
Kansainväliset jatkokarsinnat

Kuusi joukkuetta sisältävä karsintaturnaus järjestetään päättämään kaksi viimeistä osallistujapaikkaa. Karsintaturnaukseen osallistuu yksi maa jokaisesta maanosaliitosta, paitsi UEFAsta, sekä lisäksi yksi joukkue isäntämaiden maanosaliitosta (CONCACAF).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuoden 2026 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsinnat Wikimedia Commonsissa
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsinnat
1930
1934
1938
1950
1954
1958
1962
1966
1970
1974
1978
1982
1986
1990
1994
1998
2002
2006
2010
2014
2018
2022
2026
Carl Wilhelm Malm

Carl Wilhelm Malm (1. tammikuuta 1865 Novgorod – 7. lokakuuta 1930) oli suomalainen Venäjän armeijan ratsumestari ja Suomen armeijan eversti.
Malmin vanhemmat olivat eversti Carl Didrik Malm ja Amelie Wilhelmina Adelaide Brotherus. Hänen isoisänsä oli Suomen sodassa kunnostautunut everstiluutnantti Karl Wilhelm Malm. Malm valmistui vuonna 1886 Haminan kadettikoulusta palvellen ensin aliluutnanttina Mikkelin tarkk’ampujapataljoonassa vuosina 1886-1889 sekä sen jälkeen 18. Severskin ratsuväkirykmentissä 1889-1890 sekä 20. Suomen rakuunarykmentissä Lappeenrannassa vuosina 1890-1901. Hänet oli ylennetty ratsumestariksi vuonna 1896. Vuoden 1901 jälkeen Malm luopui Venäjän armeijan palveluksesta toimien vuosina 1905–1906 Helsingin vt. poliisimestarina sekä sen jälkeen Suomen Pankin Pietarin konttorin kirjurina 1907–1908 ja Turun konttorissa 1908-1916.
Carl Malm liittyi sotilaskomitean sisäpiiriin marraskuussa 1917 ja sai sotilaskomitean toimeksiannon pyytää Venäjän armeijassa suomalaista kenraaliluutnantti Claes Charpentieriä sotilaskomitean puheenjohtajaksi. Omaksi tehtäväkseen ratsumestari Malmille sotilaskomitea määräsi Pohjois-Savon suojeluskuntapiirin johdon pääpaikkanaan Kuopio. Siellä Malm alkoi organisoida aliupseerikoulutusta johtamilleen suojeluskuntajoukoille.
Malm siirtyi Suomen sisällissodassa valkoisten joukkoihin majurin arvoisena johtaen Pohjois-Savon ja Kainuun suojeluskuntapiirien joukkoja Kuopion ja Varkauden valtauksessa helmikuussa 1918. Sen jälkeen hän siirtyi everstiluutnantiksi ylennettynä johtamaan Vienan retken Uhtualle suuntautunutta 370 miehen vapaajoukkoa, joka ylitti 21. maaliskuuta itärajan Suomussalmen kohdalla. Uhtuan lähes välittömän valtauksen jälkeen suuntana osastolla oli katkaista Muurmannin rata Vienan Kemin kohdalta. Lähinnä suomalaisista punaisista koottu vastapuolen joukko-osasto torjui valtauksen Usmanan taistelussa 9. huhtikuuta, ja rintama vakintui Uhtuan kohdalle aina syksyyn 1918 asti. Malmin sairastuttua heinäkuussa 1918 tilalle vapaajoukon johtajaksi astui jääkärikapteeni Toivo Kuisma. Malm ylennettiin vielä vuoden 1918 aikana everstiksi. Hän erosi armeijan palveluksesta seuraavana vuonna eli 1919, mutta toimi vielä sotaministeriön erityistehtävissä 1919-1920.
Malm toimi siviilissä Turussa kunnallisraatimiehenä vuosina 1916-1930 ja Turun elinkorkolaitoksen kamreerina lopun elämäänsä eli vuoteen 1930 asti. Malm oli naimisissa vuodesta 1894 Gundel Tekla Maria Vaseniuksen kanssa. Heidän pojastaan Carl Pehr Håkan Malmista (s. 1906) tuli kirurgiaan ja ortopediaan erikoistunut lääkäri.
Aiheesta muualla

Suunnitelma, joka ei toteutunut, Hakkapeliitta, 11.11.1930, nro 46, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO)
Gymnastikföreningen i Helsingfors

| Gymnastikföreningen i Helsingfors |
| --- | --- |

Perustettu:  1876
Paikkakunta:  Helsinki
Lajit:  voimistelu
Puheenjohtaja:  Johanna Söderholm
Omistajat:  Gymnastikföreningen i Helsingfors rf
Kotisivu:  https://gfh.fi/
Gymnastikföreningen i Helsingfors (lyh. GFH, aik. Gymnastik för Fruntimmer i Helsingfors) on vuonna 1876 perustettu helsinkiläinen suomenruotsalainen voimisteluseura. Seura on Suomen toiseksi vanhin voimisteluseura ja ensimmäinen naisten voimisteluseura. Seuran toimintaan kuuluu voimistelu- ja tanssilajien harrasteliikunnan järjestäminen eri ikäryhmille.
Seura on toiminut perustamisestaan lähtien yhteistyössä veljesseura Helsingfors Gymnastikklubbin kanssa. Seurat ovat järjestäneet yhteisiä näytöksiä ja toimintaa. Molempien seurojen edustajat ovat osallistuneet yhdessä myös tapahtumiin ulkomailla. Seura tunnetaan Elin Kallion ja Elli Björksténin työstä suomalaisen naisvoimistelun edistämisen parissa.
Historia

Aloitteen seuran perustamistesta teki Elin Waenerberg, jonka veli oli perustanut edellisenä vuonna Helsingfors Gymnastikklubbenin. Tuolloin ei katsottu sopivaksi, että naiset ja miehet voimistelisivat samassa seurasssa, joten Waenerberg ja hänen serkkunsa Betty Sahlstén ottivat asiakseen naisille suunatun urheiluseuran perustamisesta. Vuonna 1896 Elin Kallio, entinen Waenerberg, käynnisti kansallisen Suomen Naisten Voimisteluliiton toiminnan.
Kuohatti

Kuohatti on noin 230 asukkaan kylä Nurmeksessa. Se sijaitsee Kuohattijärven ympäristössä. Kylän keskus sijaitsee noin 19 kilometrin päässä Nurmeksen keskustasta.
Osa-alueet

Kylän alue on laaja, ulottuen kantatieltä 75 Lieksan rajalle. Alue jakaantuu neljään osaan, jotka ovat Alava, Kuokanvaara, Hönni sekä varsinainen Kuohatti.
Osa-alueet > Alava

Kuohatin kylän runsasväkisin alue on nimensä mukaisesti alavaa seutua. Se sijaitsee Kuohattijoen rannalla. Alueen maisemaa hallitsevat peltoaukeat, ja siellä on runsaasti uudempaa rakennuskantaa.
Osa-alueet > Kuokanvaara ja Hönni

Mäkimaasto hallitsee vanhoja asutusseutuja. Alueella on ollut runsaasti asuinpaikkoja, mutta nykyisin suuri osa taloista on autiona.
Osa-alueet > Kuohatti

Varsinainen Kuohatin alue sijaitsee Kuohatintien varrella.
Aiheesta muualla

Kuohatin kylän kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
S-ryhmä

| S-ryhmä |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osuuskunta
Perustettu:  1904
Toimitusjohtaja:  Hannu Krook (SOK:n pääjohtaja)
Avainhenkilöt:  Alueosuuskauppojen toimitusjohtajat
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Liikevaihto:   11,71 mrd. € (2019)
Liikevoitto:   409 milj. € (2019)
Henkilöstö:   40 081 (2019)
Tytäryhtiöt:  Inex Partners Oy, Meira Nova Oy, North European Oil Trade Oy, S-Pankki Oy, S-Voima Oy
Kotisivu:  s-ryhma.fi sok.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
S-ryhmä on Suomen ainoa osuuskaupparyhmä, joka käsittää 19 itsenäistä alueellista osuuskauppaa ja näiden omistaman Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan (SOK) tytäryhtiöineen. Lisäksi S-ryhmään kuuluu seitsemän paikallista osuuskauppaa. Osuuskauppojen jäsenet eli asiakasomistajat omistavat osuuskaupat. S-ryhmän toiminta-ajatuksena on tuottaa palveluja ja etuja asiakasomistajilleen. SOK ja sen tytäryhtiöt muodostavat konsernin nimeltään SOK-yhtymä.
S-ryhmän vähittäismyynti Suomessa vuonna 2019 oli arvoltaan 11,7 miljardia euroa ja asiakasomistajien lukumäärä noin 2,4 miljoonaa. S-ryhmän osuus Suomen päivittäistavarakaupasta oli samana vuonna 46,2 prosenttia, kun sen suurimman kilpailijan K-ryhmän osuus oli 36,5 prosenttia. Vuonna 2019 S-ryhmä oli maailman 88. suurin vähittäiskauppaketju. Vuonna 2017 SOK oli liikevaihdolla mitattuna Suomen kahdeksanneksi suurin yritys.
S-ryhmä omistaa oman sähköyhtiön, jonka tarkoituksena on sijoittaa sähköntuotantoon ja sitä kautta saada halvempaa sähköä toimipaikkojen käyttöön: S-Voima oli mukana muun muassa tuulivoimaa tuottavassa TuuliWatti Oy:ssä. Vuonna 2019 S-ryhmä tuotti itse 60 prosenttia toimipaikkojensa käyttämästä energiasta, ja vuoteen 2025 mennessä S-ryhmän tavoitteena on nostaa tuotanto 80 prosenttiin.
Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta on Vapaaehtoisen pelastuspalvelun toimintaa tukeva järjestö.
Historia

SOK perustettiin Tampereella vuonna 1904 hoitamaan osuuskauppojen yhteisostoja, neuvontaa ja ohjausta. Sen ensimmäiseksi johtajaksi valittiin W. A. Lavonius. Sivukonttorien, oman tuontitoiminnan ja teollisen tuotannon myötä SOK:n toiminta laajeni nopeasti välitysliikkeestä täysimittaiseksi tukkukaupaksi. Osuuskauppa-aatetta on levittänyt vuodesta 1905 lähtien Yhteishyvä-lehti.
Suomen osuuskauppatoiminta oli jakautuneena kahteen ryhmään lähes kahdeksan vuosikymmenen ajan, kun jäsenkunnaltaan lähinnä kaupunkien työväestöstä koostuneet osuuskaupat erosivat YOL:stä (Yleinen Osuuskauppojen Liitto) julistautuen edistysmieliseksi osuustoiminnaksi perustamalla Kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) 1916 ja seuraavana vuonna keskuskaupakseen Suomen Osuustukkukaupan (OTK). Tästä erotuksena YOL:ssä ja SOK:ssa pysyneitä osuuskauppoja alettiin kutsua pellervolaisiksi Pellervo-Seuran mukaan. Ensimmäinen Sokos-tavaratalo avattiin Helsingissä 1952.
Historia > S-ryhmän muodostus ja vahvistuminen

SOK oli 1970-luvulle saakka Suomen suurin teollisuuden harjoittaja, joka parhaimmillaan työllisti lähes 5 500 ihmistä. Rakennemuutoksen seurauksena SOK luopui kaikesta teollisuustoiminnastaan, kuten Vaajakosken tehtaista Jyväskylän maalaiskunnassa ja vaatetustehtaista Helsingissä, Tampereella ja Kokkolassa. Syntyi nykyinen, pääosin alueellisiin osuuskauppoihin perustuva verkosto, josta SOK-yhtymän kanssa muodostui S-ryhmä 1984.
SOKL ja SOK sekä KK:n viimeiset jäsenet (Eka-yhtymä ja Elanto) perustivat Co-op Suomen Kuluttajaosuustoiminnan Liiton (KOL) 1992. Samassa yhteydessä SOK erosi Pellervo-Seurasta ja osuuskauppatoiminnassa käytetty nimitys pellervolainen siirtyi historiaan. KOL:n tehtävät siirtyivät 2001 toimintansa aloittaneelle Osuustoiminnan neuvottelukunnalle ja liitto lopetti toimintansa 2003. SOK liittyi uudelleen Pellervo-Seuraan 2016.
S-ryhmän asema on vahvistunut 2000-luvulla ja sillä on nykyään johtava markkinaosuus Suomen päivittäistavarakaupassa. Myös polttoainekaupassa sekä hotelli- ja ravintola-alalla sillä on nykyään merkittävä asema. S-ryhmä on kerännyt arvostelua kaavoitusasioissa ja elintarvikkeiden hinnanmuodostukseen liittyen. Esimerkiksi tammikuussa 2010 Suomen Elintarviketyöläisten Liiton puheenjohtaja Veli-Matti Kuntonen arvosteli sitä voimakkaasti.
S-ryhmän alue- ja paikallisosuuskauppojen, jäsenten ja toimipaikkojen lukumäärä on kehittynyt seuraavan taulukon mukaisesti.
| Vuosi | Osuuskauppoja (alue+paikallisosuusk> ) | Jäseniä | Toimipaikkoja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1930 | 423 | 225 367 | 2 570 |
| 1940 | 368 | 295 224 | 3 331 |
| 1950 | 376 | 484 011 | 4 512 |
| 1960 | 364 | 488 268 | 5 963 |
| 1970 | 274 | 572 610 | 4 847 |
| 1980 | 202 | 682 651 | 3 343 |
| 1990 | 67 | 542 455 | 1 389 |
| 2000 | 43 (23 + 20) | 854 043 | 1 177 |
| 2010 | 31 (22 + 9) | 1 933 587 | 1 636 |
| 2016 | 27 (20 + 7) | 2 292 039 | 1 633 |
Hallinto

S-ryhmän ylintä päätösvaltaa käyttää SOK:n osuuskunnan kokous, jossa edustettuina ovat kaikki osuuskaupat.
SOK:n päätöksistä vastaavat hallintoneuvosto ja hallitus. Hallintoneuvoston tehtävänä on vastata S-ryhmän toimintaa koskevista yhteistoimintaperiaatteista ja pitkän tähtäyksen suunnitelmista. Hallitus edustaa osuuskuntaa ja huolehtii muun muassa sen hallinnosta. Hallituksen puheenjohtajana toimii osuuskunnan pääjohtaja Hannu Krook (vuodesta 2021). Hallintoneuvoston puheenjohtajana on Timo Santavuo.
Yleinen Osuuskauppojen Liitto (YOL) perustettiin 1904 ja Suomen Osuuskauppojen Keskusliitto (SOKL) tuli uudeksi nimeksi 1984. Se keskittyi S-ryhmän toiminta-ajatuksen, arvojen ja vision kehittämiseen ja tarkasteluun sekä analysoi, nosti esille ja esitti osuustoiminnallisten periaatteiden ja arvojen toteuttamiseen liittyviä linjauksia ja näkemyksiä S-ryhmän eri päättäville elimille ja valvoi niiden käytännön toteuttamista. Liiketoiminnan johtamiseen ja päätöksentekoon liitto ei osallistunut. SOKL purettiin 2012.
Hallinto > SOK:n pääjohtajia

Lähde:
W. A. Lavonius 1904-1906
Jalmari Sahlbom 1906-1921
Hugo Vasarla 1921-1939
Väinö Niiniluoto 1939-1949
Paavo A. Viding 1949-
...
Viljo Luukka 1975-1983
Juhani Pesonen 1983-1988
Jere Lahti 1988–2002
Kari Neilimo 2002–2007
Arto Hiltunen 2007–2009
Kuisma Niemelä 2010-2013
Taavi Heikkilä 2014–2020
Hannu Krook 2021–
Ryhmän toimialat

Toimialat ovat päivittäistavarakauppa, käyttötavarakauppa, polttonestekauppa, matkailu- ja ravitsemiskauppa (Sokotel Oy), autokauppa sekä maatalouskauppa. Lisäksi S-ryhmään kuuluvat hankinnan ja logistiikan organisaatiot Inex Partners Oy, Meira Nova Oy ja North European Oil Trade Oy. S-ryhmän omistukseen vuonna 2005 siirtynyt Suomen Spar on lopettanut toimintansa. Asiakkailleen myöntämänsä S-Bonusjärjestelmän osalta ryhmä toimii yhteistyössä useiden siihen kuulumattomien yritysten kanssa. Kehittääkseen rahoituspalvelujaan SOK perusti säästökassojen toiminnan jatkajaksi S-Pankin.
Osuuskauppa S-ryhmässä

S-ryhmän osuuskaupat ovat yhtiömuodoltaan osuuskuntia. Osuuskunnan omistavat sen jäsenet (asiakasomistajat). Jäsenet voivat äänestää ja asettua ehdolle vaaleissa joka neljäs vuosi valittavaan edustajistoon. Edustajisto valitsee hallintoneuvoston, joka päättää osuuskaupan toiminnan peruslinjoista ja valitsee sille hallituksen.
S-ryhmään kuuluu 19 alueellista ja seitsemän paikallista osuuskauppaa. Kukin alue- ja paikallisosuuskauppa on itsenäinen yritys, jolla on oma hallinto. Paikallisosuuskaupat ovat alueosuuskauppoja pienempiä osuuskauppoja.
| --- | --- |
 Alueosuuskaupat Etelä-Karjalan Osuuskauppa  Etelä-Pohjanmaan Osuuskauppa  Helsingin Osuuskauppa Elanto  Koillismaan Osuuskauppa  Kymen Seudun Osuuskauppa  Osuuskauppa Arina  Osuuskauppa Hämeenmaa  Osuuskauppa Keskimaa  Osuuskauppa Keula  Osuuskauppa KPO  Osuuskauppa Maakunta  Osuuskauppa PeeÄssä  Osuuskauppa Suur-Savo  Osuuskauppa Varuboden-Osla Handelslag  Pirkanmaan Osuuskauppa  Pohjois-Karjalan Osuuskauppa  Satakunnan Osuuskauppa  Suur-Seudun Osuuskauppa SSO  Turun Osuuskauppa :  S-Bonusjärjestelmään kuulumattomat paikallisosuuskaupat Bergö Andelshandel  Brändö Andelshandel  Kumlinge Andelshandel  Petsmo Handelslag  Småbönders Handelslag  Sottunga Andelshandel
S-ryhmän ketjut ja yksittäiset toimipisteet

| --- | --- |
 ABC  Alepa (HOK-Elannon alueella)  Amarillo  Automaa  Bravuria  Chico’s  Coffee Bar  Coffee House  Company’s  Emotion  Fiesta!  Food Market Herkku  Frans et les Femmes  Grill it!  Kodin Terra  Mick’s Company’s  Memphis  Night  Pickwick Pub  Pizza Buffa  Presso :  Prisma  Public Corner  Pukumies  Radisson Blu  Rico Bar Café  Rico Deli  Rosso  Rosso Express  S-market  S-Matkat.fi  S-Pankki  S-Rauta  S-ryhmän autokaupat  S-ryhmän muut ravintolat  Sale (muiden alueosuuskauppojen kuin HOK-Elannon alueella)  Sevilla  Sokos  Sokos Hotels  Torero  Tykkimäen vapaa-aikakeskus oy  Wok Up
Bonusjärjestelmä

Bonus on S-kauppojen jäsenilleen myöntämä ostohyvitys. Hyvitys kertyy jäsenen S-Etukortilla tekemistä ostoksista ja maksetaan jälkikäteen. Bonusta kertyy kaikista S-ryhmän toimipaikoista ja lisäksi eräiden yhteistyökumppaneiden toimipaikoista. Bonuksen määrä on 1–5 % kuukauden ostosummasta.
Bonusjärjestelmä otettiin käyttöön 1990-luvulla. Valtakunnalliseksi järjestelmä laajeni 1994 ja tuli tuolloin kaikkien alueosuuskauppojen käyttöön. Samana vuonna S-ryhmä ilmoitti jäsenten ostouskollisuuden parantuneen merkittävästi.
Bonuskorttijärjestelmästä asiakkaille aiheutuvia kuluja on kritisoitu julkisuudessa. Järjestelmän hintoja kohottava vaikutus on myös myönnetty S-ryhmästä. Toukokuussa 2014 Yle vertaili Suomessa toimivien kolmen suuren kauppaketjun omien merkkien edullisuuden, kokoamalla 31 tuotteen ruokakorin ja laskemalla niiden vuosikulutuksen eri talouksissa. Lidl oli selvästi edullisin. Nelihenkiselle perheelle Lidl oli 21 prosenttia edullisempi kuin Kesko ja 14 prosenttia edullisempi kuin S-ryhmä. Vertailu oli kuitenkin kyseenalainen, koska Lidlillä ei ole etukorttijärjestelmää, toisin kun S-ryhmällä ja Keskolla.
S-ryhmän bonuspartnereita olivat vuonna 2017 seuraavat yritykset ja liikeketjut:
| --- | --- |
 EasyFit- ja LadyLine-liikuntakeskukset  Eckerö Line  Elisa Saunalahti  Hertz :  LähiTapiola  Oral Hammaslääkärit  Silmäasema  Viking Line