Ruotsalainen (järvi)
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7 413 hehtaaria eli 74,1 neliökilometriä, se on 19,2 kilometriä pitkä ja 15,6 kilometriä leveä. Järven keskiosassa sijaitsee laaja vesialue, jossa sijaitsee kaksi nimettyä järvenselkää. Ne ovat itäinen Kollarinselkä ja eteläinen Kausanselkä. Niiden väliin työntyy kaakosta päin 4,5 kilometriä pitkä Hevossaari, jolla on kaivannoilla katkaistut niemet Korpinmaa ja Vasikkasaari. Hevossaaresta etelään työntyy kuusi kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä Nyynäistenlahti. Erikoinen lahti on yhdeksän kilometriä pitkä Rutalahti. Se on tavallisesti 200–600 metriä leveä, mutta leveimmillään se on 1,7 kilometriä leveä Taipaleenlahden kohdalla. Keskiosan kaakkoispuolella jää Hevossaaren taakse suojaan Tähtiniemi ja niiden väliin Hevossaarensalmi. Tähtiniemen itäpuolella on kolme kilometriä pitkä lahti, jonka pohjukassa Jyrängönkoski imee Jyrängönvirtaan järven vedet Konniveteen. Ruotsalaisella on keskiosan lisäksi kaksi muutakin järvenosaa, joita yhdistävää järven keskiosaan kapeat salmet. Pohjoinen järvenosa on pieni, ja se sijaitsee pohjois-koillisessa saaristoisen lahden takana. Lahdensuun sulkee puoliksi Kurenniemi, jonka pohjoispuolelle jää Muikkulahti. Niemen edessä olevan 1,3 kilometriä pitkän Hevossaaren takana aukeaa pieni Onalinselkä, jonka pohjoisrannassa sijaitsee Onalinsalmi. Salmi yhdistää Onalinselän pohjoispuoliseen järvenosaan, jonka ulkomitat ovat 3,1 ja 3,0 kilometriä. Järvenosa on muodoltaan vuonomainen ja se on siksi kapea ja sokkeloinen. Järvenosan leveimmän osan muodostaa Ottaselkä, jossa järvi on 500 metriä leveä. Kausanselän luoteispäässä sijaitsevat Tornionniemi ja Hopeasaari, joiden väliin jää alle 400 metriä leveä salmi. Sen länsipuolella aukeaa yhdeksän kilometriä pitkä luoteeseen työntyvä lahtimainen järvenosa, johon Kymijoen alkuosa virtaa Päijänteestä. Suurimman osan tästä järvenosasta muodostaa Hopeaselkä. Selästä työntyy etelään kaksi viisikilometristä lahtea. Toinen lahti on Sirkkulahdesta ja Huonpohjasta muodostuva lahti, ja toista lahtea kutsutaan nimellä Koivuselkä. Hopeaselän luoteispuolella sijaitsee Ropioissaari, jonka takana kapenee pitkä lahti tasaisesti ollen Virtosaaren kohdalla enää alle 200 metriä leveä. Täällä tuntuvat sisään tulevan Kymijoen virtaukset voimakkaimmin.
Ruotsalaisessa on 376 saarta, joiden pinta-ala on yhteensä 739,22 hehtaaria eli noin 9,1 prosenttia järven pinta-alasta. Suurin on Hevossaari, joka on yli neliökilometrin suuruinen . Saarista 57 on yli hehtaarin suuruisia, 247 yli aarin ja loput 71 ovat alle aarin kokoiset. Hevossaaren pohjoispuolella olevia niemiä Korpinmaa ja Vasikkasaari ei tarvitse kiertää veneillä, sillä niiden Hevossaareen ulottuvat kannakset on katkaistu Rapakkosalmen kanavalla ja Tokeensalmella. Muita ympäristön saaria ovat Iso-Mömmö, Muurahaissaari ja Haapasaari. Järven itäosan rannoilla on kolme suurta saarta Iso Savisaari, Iso Pirttisaari ja Huhtisaari. Pohjoisosan saaristossa ovat huomattavia saaria Hopeasaari, Pirttisaari, Korkeasaari, Hankosaari, Honkasaari, Haapasaari, Peurasaari, Kukkurasaari ja Iso Pukkisaari. Onalinselältä voidaan vielä mainita Hevossaari ja Ottaselällä ja lopuksi sen lahtien sokkeloista Eeriksaari, Karjusaari ja Saari. Luoteisen järvenosan Päijänteeseen johtavalla väylällä sijaitsevat Ropioissaari sekä pienet Avainsaari, Vahtisaari ja Virtosaari.
Ruotsalainen on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 731,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,7316 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 9,9 metriä ja suurin syvyys on 56,4 metriä. Sen syvin kohta sijaitsee Kollarinselällä noin kilometrin Korpimaalta pohjoiseen. Kollarinselä muodostuu pääasiassa laajasta yli 20 metriä syvästä altaasta, jossa on monin paikoin jopa 30–40 metriä syvää ja jossa on vieläpä yksi yli 50 metriä syvä kohta. Keskellä selkää sijaitsee Kollarinluoto, joka kohoaa kuin vuori 30-metrisestä järvenpohjasta vedenpintaan. Viereinen Kausanselkä on paikoin yhtä syvä, mutta siellä pohjan syvyyssuheet vaihtelevat suuresti. Hopeaselkä on matalampi, mutta siitä koilliseen työntyvä suora ja pitkä lahti on syntynyt kallioruhjeeseen. Lahdella ulottuu Avainsaarelle asti yli 20 metriä syvä kolmikilometrinen syvänne, jossa on lähes 50 metriä syvä alue. Samanlainen syvänne jatkuu kohti Sirkkulahtea.
Järven rantaviivan pituus on 350,7 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 130,1 kilometriä. Rannat ovat mäkstä ja paikoin kallioista metsämaata, jota rikkovat pienet peltomaat ja taajama-alueet. Itäiset rannat ovat monin paikoin Heinolan kaupungin ja kirkonkylän asutusaluetta. Muita kyliä tai kulmakuntia ovat Rutalahti, jonka Taipaleenlahdella on paljon peltomaata, Onali ja Vaippilainen, jonka Ottaselkä ja siitä haarautuvilla lahdilla, on paljon peltomaata. Rannoille on rakennettu paljon vapaa-ajan asuntoja. Niille tulee tiet järveä kiertäviltä isommilta teiltä. Seututie 140 ylittää Jyrängönkosken ja kulkee Heinolan kestustaajaman läpi kirkonkylälle. Samasta kohtaa ylittää kosken Lahti–Heinola-rautatien sivuraide. Järven itärantaa seuraa Heinolan ja kirkonkylän kautta kulkeva valtatie 4, joka ylittää järven Tähtiniemen siltaa kitkin. Siitä haarautuu länteen yhdystie 15013, josta erkaantuu Onalin kautta kulkeva yhdystie 15015. Pohjoisen järvenosan kiertää yhdystie 15013 ja 14152, joka palaa etelään ja jatkaa länteen Kalkkisiin. Se yhtyy pohjoisesta tulevaan yhdystien 3132, joka ylittää Kymijoen ja kääntyy seuraamaan sen etelärantaa takaisin Ruotsalaiselle. Sirkkulahdella se kuitenkin kääntyy Vesivehmaalle, joten rannoille pääsee sen sivuteiltä. Vesivehmaalta pääsee Vierumäelle Urajärven kautta seututietä 313. Hyrtiälänkankaalla siitä haarautuu Rutalahen molemmille puolille tiet, joista itäinen kääntyy Kausan kautta Myllyojalle ja valtatielle 4.
Järven poikki kulkee Heinolan ja Asikkalan välinen kuntaraja. Raja seuraa Hanjokea, joka laskee Rutalahteen Taipaleenlahden kohdalla. Sitten raja seuraa Rutalahtea pohjoiseen, kääntyy Kausanselän keskellä luoteeseen, kääntyy uudelleen Niemenkalliosta koilliseen, kulkee Hankosaaren ja Honkasaaren välistä, hyppii sitten Iso Pukkisaaren ja Aittosaaren kautta mantereelle, missä se seuraa Rajajokea ylöspäin. Raja jakaa järven niin, että silmämääräisesti suurempi osa jää Heinolalle.