stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keskusteluja

| Keskusteluja> Διατριβαί |
| --- | --- |
 Suomennoksen kansikuva.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Epiktetos
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  filosofia
Julkaistu:  100-luku
Suomennos
Suomentaja:  Marja Itkonen-Kaila
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1978
ISBN:  951-1-04742-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Keskusteluja (m.kreik. Διατριβαί, Diatribai) on Epiktetoksen opetusten kokoelma, jonka on todennäköisesti koonnut luentomuistiinpanoista hänen oppilaansa Arrianos noin vuonna 101. Se on nimensä mukaisesti kokoelma keskusteluja (διατριβή, diatribē), luennon ja saarnan välimuotoja, jotka on pidetty Epiktetoksen koulussa.
Keskusteluja koostuu neljästä kirjasta, joissa on yhteensä 95 keskustelua. Alun perin kirjoja on ollut kahdeksan, mutta puolet niistä on kadonnut. Keskustelut käsittelevät stoalaisia elämänfilosofisia oppeja muun muassa filosofian olemuksesta, jumaluudesta, yhteiskuntaelämästä, velvollisuuksista ja tunteista. Keskusteluissa kumotaan myös epikurolaisten ja akatemialaisten skeptikkojen oppeja.
Keskustelu III.22 käsittelee stoalaisten edeltäjien kyynikoiden oppeja, ja se on merkittävä lähde kyyniseen ajatteluun.
Kirjallisuutta > Suomennos

Epiktetos: Käsikirja ja Keskusteluja.  ((Alkuteokset: Enkheiridion ja Diatribai.) Valikoinut ja kreikan kielestä suomentanut Marja Itkonen-Kaila. Seitsentähdet)  Helsinki:  WSOY, 1978.  ISBN 951-1-04742-6
Aiheesta muualla

Epictetus: The Discourses (The Internet Classics Archive) (englanniksi)
Epictetus: The Discourses (englanniksi)
Epictetus: The Discourses (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Keskeytys (tietotekniikka)

Keskeytys on mekanismi, jonka avulla saadaan tietokoneen suoritin keskeyttämään meneillään olevan tietokoneohjelman suoritus ja siirtymään suorittamaan keskeytyskohtaisen keskeytyskäsittelijän (engl. interrupt handler) koodia.
Keskeytys voi olla joko laitteistopohjainen tai ohjelmallinen.
Laitteistokeskeytys

Laitteistokeskeytyksen aiheuttaa tyypillisesti jokin asynkroninen tapahtuma (engl. event), esimerkiksi tietokoneen oheislaite kuten kiintolevy. Tällainen keskeytys voidaan tarvittaessa estää, ja tyypillisesti keskeytys aiheuttaa suorittimen siirtymisen keskeytyspalveluun, kun suorituksessa oleva konekäsky on tehty loppuun asti.
Oheislaitteiden aiheuttamat keskeytykset ovat asynkronisia, eli ne eivät liity siihen konekäskyyn, jonka aikana ne virittyvät.
Ohjelmistokeskeytys

Ohjelmistokeskeytyksen aiheuttaa konekäsky, jonka parametrien perusteella käyttöjärjestelmän ydin päättelee oikean keskeytyspalvelun. Tällaista konekäskyä kutsutaan myös ansaksi (engl. trap). Ohjelmistokeskeytys on loogisesti hyvin lähellä aliohjelmakutsua. Sitä ei kuitenkaan voi korvata aliohjelmakutsumekanismilla, sillä se vaihtaa suorittimen tilan käyttäjätilasta (engl. user mode) etuoikeutettuun tilaan (engl. kernel mode, supervisor mode). Vastaava vaihdos tapahtuu kaikissa keskeytyksissä. Koska ohjelmistokeskeytys johtuu ajettavasta konekäskystä, sen sanotaan olevan synkroninen keskeytys.
Ohjelmavirhekeskeytys

Virheellinen tai kyseisessä suorittimen tilassa kielletty konekäsky aiheuttaa ohjelmavirhekeskeytyksen. Virhe voi olla viittaus olemattomaan tai suojattuun muistiosoitteeseen tai olematon konekäsky. Edellä olleisiin keskeytyksiin nähden erityistä on, että suoritettava käsky voidaan keskeyttää ennen sen suorittamista loppuun.
Ohjelmavirhekeskeytys on luonnollisesti synkroninen.
Ohjelmavirhekeskeytyksen tarkoitus on pysäyttää toiminto virheen tullessa. Mekanismia on käytetty myös mahdollistamaan käskykannan laajentaminen siten, että ohjelmavirhekeskeysrutiini tunnistaa tuntemattoman konekäskyn ja suorittaa sitä vastaavat toimenpiteet. Näin uudemman suoritinversion käskykantaa on voitu ajaa vanhemmassakin suorittimessa, tosin tehokkuuden kustannuksella.
Läsnäolokeskeytys

Edellisten lisäksi virtuaalimuisti voi aiheuttaa läsnäolokeskeytyksen. 
Läsnäolokeskeytys pystyy keskeyttämään ajossa olevan käskyn; joissain suorittimissa jopa niin, että käskyä voidaan jatkaa sen keskeltä, kun virtuaalimuistijärjestelmä on saanut haettua tarvittavat tiedot keskusmuistiin. Vaihtoehtona on aloittaa käsky alusta, mikä on tyypillinen ratkaisu RISC-arkkitehtuurin mukaisissa suorittimissa.
Keskeytysten toiminta

Keskeytyksen tullessa suoritin joko vaihtaa rekisterisarjaansa tai osa suorittimen tilasta tallennetaan pinoon, pienissä suorittimissa usein koko tila. Samalla suorittimen tila vaihtuu käyttäjän tilasta etuoikeutettuun (engl.  kernel, supervisor) tilaan, jossa voidaan käsitellä käyttöjärjestelmän rakenteita ja ohjata laitteiston toimintaa.
Samalla laitteistokeskeytyksen tullessa kielletään saman tai alemman tason laitteistokeskeytykset keskeytyspalvelun ajaksi. Ohjelmisto-, ohjelmavirhe- ja läsnäolokeskeytyksiä ei voi estää.
Keskeytyksen aiheuttajan mukaan valitaan keskeytysvektorin avulla oikea keskeytyskäsittelijä, joka tarvittaessa tallettaa suorittimen koko tilan sille osoitettuun paikkaan (ns. ensitason keskeyskäsittelijä, engl.  FLIH, first level interrupt handler). Tämän jälkeen keskeytyskäsittelijä tekee keskeytykseen liittyvät toimenpiteet.
Oheislaitteen osalta tämä voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavan tiedonsiirron aloittamista ja edellistä siirtoa odottavan prosessin herättämistä. Tähän liittyy tarvittaessa myös keskeytyksen kuittaus, jotta oheislaite ei keskeytä heti uudelleen; tavallisesti keskeytys kuittaantuu automaattisesti, kun laitteen data- tai ohjausrekisteri luetaan. Ohjelmallinen keskeytys voi esimerkiksi avata tiedoston prosessin käyttöön.  Ohjelmavirhekeskeytys tyypillisesti johtaa kutsuneen ohjelman keskeyttämiseen. Lopuksi keskeytyksen käsittelijä joko palaa keskeytettyyn ohjelmaan tai kutsuu käyttöjärjestelmän vuorontajaa, joka valitsee seuraavan ajoon otettavan prosessin.
Keskeytyksillä on keskinäinen prioriteetti, eli jos enemmän kuin yksi keskeytys tulee samaan aikaan, prioriteetiltaan korkein keskeytys valitaan palveltavaksi.  Kun tästä keskeytyksestä palataan, suoritetaan seuraavaksi korkein odottava keskeytys jne.  Tyypillisesti keskeytykset ovat keskeytysvektorissa niiden prioriteettijärjestyksessä.
Tietyissä tilanteissa moninkertainen keskeytys voi aiheuttaa käyttöjärjestelmän kaatumisen; esimerkiksi silloin, jos ohjelmavirhekeskeytys tulee suoritettaessa käyttöjärjestelmän ytimen koodia.
Lauri Kettunen (urheilija)

Lauri Kettunen (12. helmikuuta 1905 Antrea – 15. elokuuta 1941) oli suomalainen nykyaikainen viisiottelija ja miekkailija sekä yleisesikuntaupseeri (majuri).
Kettunen oli yhdessä Torvald Appelrothin kanssa ensimmäinen suomalainen olympialaisissa kilpaillut suomalaismiekkailija osallistuessaan Amsterdamin 1928 olympialaisten kalpamiekkailuun. Hän voitti tulevan hopeamitalistin ja hallitsevan Euroopan mestarin, ranskalaisen Georges Buchardin mutta karsiutui alkukierroksilla. Nykyaikaisessa viisiottelussa Kettunen sijoittui Amsterdamin olympialaisissa 13:nneksi ja kahdeksan vuotta myöhemmin Berliinin kisoissa 14:nneksi.
Kalpamiekkailun Suomen mestaruuden Kettunen voitti vuosina 1932, 1933 ja 1936. Hän kaatui jatkosodassa Kiestingissä ja on haudattu Helsinkiin Hietaniemen hautausmaalle.
Ketsuppisimppu

| Ketsuppisimppu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Simppukalat Scorpaeniformes
Heimo::  Vihersimput Hexagrammidae
Alaheimo::  Hexagramminae
Suku::  Hexagrammos
Laji::  lagocephalus
Kaksiosainen nimi
 Hexagrammos lagocephalus  (Pallas, 1810) 
Katso myös
   Ketsuppisimppu Wikispeciesissä   Ketsuppisimppu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ketsuppisimppu (Hexagrammos lagocephalus) on vihersimppujen (Hexagrammidae) heimoon kuuluva lauhkean vyöhykkeen merivesissä elävä kalalaji.
Ketsuppisimpun maksimipituus on 61 senttimetriä ja suurin tavattu paino 830 grammaa. Sen selkäevässä on piikkejä 20–21 kappaletta. Ketsuppisimppu on väriltään punaruskea ja siinä on tummempia täpliä. Kyljissä on usein kirkkaanpunaisia laikkuja. Ketsuppisimppu muistuttaa kelppisimppua (Hexagrammos decagrammus).
Ketsuppisimppua tavataan Tyynenmeren itäosissa Beringinmereltä ja Kuriileilta Point Conception-niemelle Kaliforniaan, Ohotanmereltä sekä Japaninmeren pohjoisosasta Hokkaidosta. Ketsuppisimppua esiintyy yleensä kivipohjaisissa matalissa vesistöissä erityisesti avoimilla rannikoilla. Se elää tyypillisesti 10–15 metrin syvyydessä vedenpinnasta, mutta kaikkiaan sitä on havaittu 0–596 metrin syvyysalueelta.
Ketsuppisimppu saavuttaa sukukypsyyden keskimäärin 35,5 senttimetrin mittaisena. Koiraiden on havaittu voivan elää 8-vuotiaaksi ja naaraiden 11-vuotiaaksi.
Kettos

| Kettos> Κηττός.Sijainti |
| --- | --- |
 Kettos
Koordinaatit:  38°0′49″N, 23°37′26″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Dafní(?), Chaïdári, Attika
Historia
Tyyppi:  kaupunginosa ja demos
Perustettu:  508 eaa.
Kulttuuri:  antiikin Kreikka
Alue:  Attika
Kaupunki:  Ateena
Fyle:  Leontis
Trittys:  asty
Demonyymi:  Kēttios (Κήττιος)
Bulen jäseniä:  3
 :  3 tai 4 (vsta 307 eaa.)
 :  ei tiedossa (vsta 201 eaa.)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kettos (m.kreik. Κηττός, Kēttos, lat. Cettus) eli Kettoi (Κηττοί, Kēttoi) oli antiikin aikainen Leontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen asty-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.
Kettos sijoitetaan nykyään yleensä nykyisen Dafnín seudulle Chaïdárin kaupungin alueelle. Toisen teorian mukaan demos olisi kuitenkin sijainnut koilliseen nykyisestä Acharnéesta. Kumpaakaan teoriaa ei ole kuitenkaan voitu vahvistaa piirtokirjoitusten avulla.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin kolme edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin kolme tai neljä bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Kēttios (Κήττιος).
Kesälahden rautatieasema

Kesälahden rautatieasema (lyh. Kti, ratakm 428+003) on rautatieliikennepaikka Karjalan radalla Kiteen Kesälahden taajaman länsipuolella. Liikennepaikka avattiin tavaraliikenteelle Parikkalan ja Säkäniemen välisen rataosuuden käyttöönoton yhteydessä joulukuussa 1966 ja henkilöliikenteelle seuraavana vuonna.
Raakapuun kuormausraide on purettu ja samalla raideyhteys Kesla oy:n konepajalle katkaistu.
Kesälahden asemarakennus on samantyyppinen elementtirakennus kuin Kiteellä, ja se valmistui vuonna 1970. Asemarakennuksen ulkoasua ja pihaa on parannettu talkoovoimin vuonna 2011. Asemarakennus on nyt harmaa ja asemalla on myös asuinrakennus.
Nykyisin asemalla ei ole miehitystä. Joensuun ja Helsingin välillä kulkevat InterCity-junat pysähtyvät Kesälahdella, lukuun ottamatta junia S 2 ja IC 7.
Keurusselän alue

Keurusselän alue (vesistöaluetunnus 35.62) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 669,8 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 20,44 %. Vesistön alueen alarajana on Mäntän voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1647,2 neliökilometriä ja sen järvisyys on 11,49 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Kuoreveden alueeseen (35.61).
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Keurusselän lähialue (35.621)
Ukonselän lähialue (35.622)
Keuruun Kaiturin valuma-alue (35.623)
Peräisenlammen valuma-alue (35.624)
Hepolammen valuma-alue (35.625)
Suojoen valuma-alue (35.626)
Elämäistenjoen valuma-alue (35.627)
Ukonjoen valuma-alue (35.628)
Kareispuron valuma-alue (35.629)
Keur Macène

| Keur Macène كرمسين |
| --- | --- |
 Keur Macène
 Koordinaatit: 16°33′20″N, 16°14′11″W 
Valtio:  Mauritania
Alue:  Trarza
Departementti:  Keur Macène
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Hallinnon tyyppi:  kunta
Väkiluku (2013):  4 900
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keur Macène (arab. كرمسين‎) on kaupunkikunta ja samannimisen departementin eli moughataan hallinnollinen keskus Trarzan alueella Mauritaniassa. Se sijaitsee Senegaljoen suistossa 55 kilometriä alueen pääkaupungista Rossosta länteen. Kunnassa on 4 900 ja sen keskustaajamassa 2 000 asukasta (vuonna 2013, väestönlaskenta).
Keur Macènen moughataan pinta-ala on 2 255 neliökilometriä. Siihen kuuluu kolme kuntaa: Keur Macene, Ndiago ja Mbalal. Vuonna 2013 moughataassa oli 26 800 asukasta.
Keur Macènessa toimii lähinnä metsästäjille ja kalastajille tarkoitettu matkailukeskus. Lähistöllä sijaitsee Diawlingin kansallispuisto.
Kevytauto (1900-luku)

Kevytauto on auto, joka on hitaampi ja yleensä massaltaan kevyempi kuin tavallinen henkilöauto.
Kevytautoja valmistettiin runsaasti noin vuosina 1912–1922. Kevytautot olivat rakenteeltaan yksinkertaisia ja pohjautuivat usein teknisesti moottoripyöriin. Voimanlähteenä oli tyypillisesti yksi- tai kaksisylinterinen ilmajäähdytteinen moottori ja voimansiirrossa joko hihna- tai ketjuveto. Raideväli oli kapea ja avonaisessa korissa oli tilaa yhdelle tai kahdelle henkilölle.
Kevytautot olivat suosittuja Britanniassa, Ranskassa ja Yhdysvalloissa. Autojen suursarjatuotannon yleistyttyä edulliset pikkuautot, kuten Austin Seven ja Citroën 5CV, syrjäyttivät kevytautot.
Keuruun reitin valuma-alue

Keuruun reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.6) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, 
jonka pinta-ala on 2 027,52 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,45 %. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Vilppulankoski.
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Kuoreveden alue (35.61)
Keurusselän alue (35.62)
Tarhianjoen alue (35.63)
Pussijoen valuma-alue (35.64)
Ristajoen valuma-alue (35.65)
Kupanjoen valuma-alue (35.66)
Multianjoen valuma-alue (35.67)
Asunnanjärven valuma-alue (35.68)
Kertejoen valuma-alue (35.69)
Keski-Pasila

| Keski-Pasila> Mellersta Böle |
| --- | --- |
 Veturitie
 Kaupungin kartta, jossa Keski-Pasila korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Keskinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  17 (osa-alue 174)
Väkiluku:  1 731 (31.12.2023)
Osa-alueet:  osa-alue Pasilan kaupunginosassa
Postinumero(t):  00240
Lähialueet:  Alppila, Itä-Pasila, Länsi-Pasila, Pohjois-Pasila, Taka-Töölö
Keski-Pasila (ruots. Mellersta Böle) on yksi Pasilan kaupunginosan neljästä osa-alueesta Helsingissä. Se sijoittuu Itä- ja Länsi-Pasilan väliin Pohjois-Pasilan eteläpuolelle. Osa-alueella sijaitsevat muun muassa Pasilan rautatieasema, kauppakeskus Tripla, Helsinki-halli sekä pohjois-eteläsuuntainen liikenneväylä Veturitie. Kaikki lähi- ja kaukoliikenteen junat pysähtyvät Pasilassa.
Keski-Pasilaa on kutsuttu ”Helsingin toiseksi keskustaksi”. Alueen muutos on vuosien saatossa ollut niin voimakas, että sitä on luonnehdittu myös ”mainioksi näyteikkunaksi Helsingin yhdyskuntarakenteiden ja teollistumisen historiaan”. Vuoden 2023 lopussa Keski-Pasilassa oli noin 1 700 asukasta.
Keski-Pasilan eteläosassa sijaitsee vanhoja veturitalleja. Veturitien varressa on myös vuonna 1899 valmistunut entinen VR:n henkilökunnan asuintalo Toralinna.
Historia > Rautatie ja vanhoja rakennuksia

Nykyisen Keski-Pasilan alueella sijaitsi aikoinaan Töölönjärvi. Vuonna 1862 valmistui Pasilan kautta kulkeva päärata, ja siitä lähtien Keski-Pasilan alue oli aina vuoteen 2008 saakka lähes kokonaisuudessaan VR:n käytössä. Suurin osa siitä oli tavaraliikenteen järjestelyratapihana, joka palveli etupäässä satamien liikennettä. Vuonna 1899 rakennettu tiilikasarmi Toralinna ja sitä ympäröivät kaksi saman ikäluokan puutaloa ovat edelleen asuinkäytössä. Toralinna rakennettiin alun perin VR:n työntekijöiden asumukseksi. Puurakennusten lisäksi Toralinnan ”rakennuskantaan” kuului myös tiilirakenteinen pesula-, sauna- ja mankelirakennus. Toralinnan eteläpäässä sijaitsi vielä 1940–1950-luvulla kaksi puumakasiinia. Välittömässä läheisyydessä oli myös VR:n puusepänverstas ja viereisten kallionyppyjen Baccuksen mäellä Pasilan varikonpäällikön puurakenteinen asunto ja maakellari.lähde? Aiemmin Toralinnan ulkohuussit sijaitsivat Pasilankadun varrella, mutta nekin muutettiin osin varastorakennuksiksi sodan jälkeen.lähde?
Vuonna 1997 Keski-Pasilan pohjoispuolelle valmistui Suomen suurin monitoimihalli Helsinki-halli (ent. Hartwall Arena). Ennen Helsinki-hallin rakentamista sen paikkeilla, ns. Pikku-Pasilan alueella oli puutaloasutusta. Alueella oli viisi väljästi sijoitettua asuintaloa sekä entisen Fredriksbergin tilan rakennukset.
Keski-Pasilan rakentamista suunniteltiin jo 1980-luvulla. Itä- ja Länsi-Pasilan yhdistämiseksi ehdotettiin muun muassa kansirakentamista, ja ratapihan kylkeen suunniteltiin jo tuolloin tornitaloja.
Historia > Uusi aluerakentaminen

Vuosaaren sataman valmistuttua vuonna 2008 tavaraliikenne siirtyi pois Keski-Pasilasta. Suuri osa ratapihaa vapautui muuhun käyttöön, kuten asumiseen, toimistoille ja palveluille. Rautatieaseman välittömään läheisyyteen rakennetun keskusta­korttelin suunnittelua varten Helsingin kaupunki ja Senaatti-kiinteistöt järjestivät kaksivaiheisen kilpailun, joka ratkaistiin syyskuussa 2013. Kilpailun voitti alankomaalaisen arkki­tehti­toimisto Office for Metropolitan Architecturen, Arkkitehdit Soini & Horton ja rakennusliike YIT:n laatima ehdotus Tripla. Kilpailuvaiheen jälkeen YIT jatkoi suunnittelua Arkkitehdit Soini & Horton kanssa. Suunnitelman mukaisesti alueelle rakennettiin toimistoja, kauppa- ja kongressi­keskus, asuntoja, hotelli, moni­toimi­areena ja joukko­liikenne­terminaali. Myös Pasilan asema uudistettiin täysin. Kilpailuprosessia on kritisoitu avoimuuden puutteesta.
Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi Pasilan Tripla-hanketta koskevan asemakaavan tammikuussa 2015. Asemakaavan valitusaika päättyi maanantaina 2. maaliskuuta 2015. Valituksia ei tullut yhtäkään, ja alueen asemakaava sai lainvoiman perjantaina 6. maaliskuuta 2015. Kauppakeskus Tripla ja Pasilan uudistettu rautatieasema avattiin käyttöön 17. lokakuuta 2019. Liiketilojen määrällä mitattuna Triplasta tuli Pohjoismaiden suurin kauppakeskus.
Historia > Uusi aluerakentaminen > Tornitalot

Pasilansillan eteläpuolelle on suunnitteilla yhteensä viisi tornitaloa asumiskäyttöön ja toimitiloiksi. Suunnittelukilpailun voitti YIT ehdotuksellaan ”Trigoni”. Myöhemmin YIT kuitenkin vetäytyi hankkeesta, ja vuonna 2023 rakentajaksi valittiin Skanska, joka oli tullut alkuperäisessä suunnittelukilpailussa toiseksi. Tornialueen keskiosan asemakaava hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa lokakuussa 2023. Ensimmäisenä rakennetaan 32-kerroksinen, 130 metriä korkea tornitalo Triplan eteläpuolelle. Siitä käytetään suunnittelunimeä The Node, ja rakennus on tarkoitettu pääosin toimistokäyttöön. Tornitalon esirakentaminen alkoi elokuussa 2024 ja sen on arvioitu valmistuvan vuonna 2028.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keski-Pasila Wikimedia Commonsissa
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Pasilan veturitallit vuonna 1911.
Vanha ratapiha nykyisen Keski-Pasilan paikalla vuoden 2010 ilmakuvassa. Radan oikealla puolella Itä-Pasila.
Rakennustöitä ratapihan paikalla keväällä 2016. Alareunassa Pasilan veturitallit.
Rakennustyömaat syyskuussa 2019.
Asuinrakentamista Firdonkadulla toukokuussa 2022.
Keritty kaunotar

| Keritty kaunotar> Περικειρομένη |
| --- | --- |
 Papyryskatkelma näytelmästä, Oksyrhynkhoksen papyrukset (P.Oxy.) II 211.
Kirjoittaja:  Menandros
Alkuperäiskieli:  muinaiskreikka (klassinen)
Tyylilaji:  komedia
Tapahtumapaikka ja -aika:  Korintti, katu Polemonin, Myrrhinen ja Pataikoksen talojen edustalla
Kantaesitys:  Kaupunki-Dionysia, 307 eaa.
Kantaesityspaikka:  Dionysoksen teatteri, Ateena
Henkilöt
Henkilöt:  Polemon, palkkasotilas Glykera, hänen jalkavaimonsa Agnoia (Tietämättömyys) Myrrhine, naapurin nainen Moskhion, Myrrhinen pojaksi luultu Sosias, Polemonin orja Doris, Glykeran orjatar Daos, Moskhionin orja Pataikos, Glykeran ja Moskhionin isäksi paljastuva Habrotonon, huilunsoittajatar sotilaita, kokki
Kuoro:  juopuneita nuorukaisia
Keritty kaunotar (m.kreik. Περικειρομένη, Perikeiromenē) on Menandroksen kirjoittama, niin kutsuttua uutta komediaa edustanut antiikin kreikkalainen komedia. Se on säilynyt nykyaikaan vain osittain.
Historia

Menandros eli ja kirjoitti 300-luvun eaa. lopulla ja 200-luvun eaa. alussa. Komedian Keritty kaunotar ensiesitys ajoitetaan Ateenaan kaupunki-Dionysia-juhlille eli suureen Dionysiaan vuoden 307 eaa. keväällä .
Vielä 1800-luvun alkupuolella näytelmästä tunnettiin vain kaksi säettä lainauksina muussa antiikin kirjallisuudessa. Vuonna 1899 näytelmästä löydettiin 50 riviä pergamenttikoodekseista. Vuonna 1907 julkaistiin noin 40 % näytelmän tekstistä, joka oli peräisin Dioskoros Afroditolaisen eli Flavius Dioscoruksen talosta Afroditopoliista löydetyistä papyruksista. Vuonna 1908 julkaistiin vielä 120 riviä lisää veliinikoodeksista. Osia on löydetty myös Oksyrhynkhoksen papyruksista (P.Oxy. 211, P.Oxy. 2652‎, P.Oxy. 2653).
Sisältö

Keritty kaunotar edustaa tyyliltään ja henkilöhahmoiltaan niin kutsuttua uutta komediaa. Se koostuu viidestä näytöksestä. Näytelmästä on säilynyt yhteensä 448 runosäettä, joiden perusteella sen juoneesta saa melko hyvän kuvan. Tämä tekee arviolta noin 40–45 % alkuperäisestä tekstistä. Näytelmän alusta puuttuu noin 120 säettä ja neljännen näytöksen lopusta noin 100–200 säettä. Lyhyempiä aukkokohtia on myös muualla.