stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Radiopuhelimet
Yhtyeen kokoonpano > Aikajana

Tähän on esitetty Radiopuhelimet-yhtyeen lisäksi sitä edeltäneen Kansanturvamusiikkikomissio-yhtyeen vaiheet. Yhtyeessä esiintyivät Raatikaisen, Mällisen ja Kankaan lisäksi basisti Pekka Salonsaari ja laulaja Antti "Penttla" Penttilä.
Diskografia > Albumit

Rokkiräjähdys (1988)
K.O. (1990)
Pian, pian (1991)
Jäämeri (1992)
Maalla (1993)
Maasäteilyä (1995)
Avaruus (1997)
Hiljaista! (1998)
Oulu on kaupungin nimi (2000)
Tänään! (2002)
Viisi tähteä (2007)
Radiopuhelimet rakastaa sinua (2010)
Ei kenenkään maa (2013)
Saastan kaipuu (2016)
Kosminen tiedottomuus (2020)
Radiopuhelimet (2023)
Diskografia > Ep:t

Sinappia ja ketsuppia (1987)
Tyhjä on täysi (1988)
Hygiene (kokoelma ep, 1995)
Diskografia > Kokoelmat

2 ½ (1991)
Varmaa hapuilua 1987–2002 (2006)
Diskografia > Singlet

Vitsit vähissä / Olen pommikone (1988)
Palaan pohjoiseen / Sahatkaa! (1990)
Nahkajeesus / Pian, pian (1991)
Joose Ryti tapettiin / Taas ja taas (1991)
Jäämeri / Edelläkävijä (1992)
Tänä iltana / Kahvila Keidas (1993)
Diskografia > DVD-levyt

Radiopuhelimet Plays Kansanturvamusiikkikomissio (2006)
Olkaa hyvä! (2011)
Kirjallisuutta

Hurme, Juha & Mäki, J. A. (toim.): Radiopuhelimet.  (Kirjoittajat: Radiopuhelimet)  Helsinki:  Like, 2006.  ISBN 978-952-471-714-4
Aiheesta muualla

Radiopuhelinten kotisivut
Taina Ronkainen: . Kaltio 2/2002.
Radiopuhelimet
|  Jarno Mällinen  Jyrki Raatikainen  J>  A. Mäki  Antti Annunen  Katz . Jukka Kangas  Mika Hautamäki  Eero Korhonen  |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Rokkiräjähdys  K.O.  Pian, pian  Jäämeri  Maalla  Maasäteilyä  Avaruus  Hiljaista!  Oulu on kaupungin nimi  Tänään!  Viisi tähteä  Radiopuhelimet rakastaa sinua  Ei kenenkään maa  Saastan kaipuu  Kosminen tiedottomuus  Radiopuhelimet 
EP:t:  Sinappia ja ketsuppia  Tyhjä on täysi  Hygiene 
Kokoelmat:  2 ½  Varmaa hapuilua 1987–2002 
Singlet:  ”Vitsit vähissä” / ”Olen pommikone”  ”Palaan pohjoiseen” / ”Sahatkaa!”  ”Nahkajeesus” / Pian, pian”  ”Joose Ryti tapettiin” / Taas ja taas”  ”Jäämeri” / ”Edelläkävijä”  ”Tänä iltana” / ”Kahvila Keidas” 
DVD:t:  Radiopuhelimet Plays Kansanturvamusiikkikomissio  Olkaa hyvä!
Fran Bow

| Fran Bow |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Killmonday Games HB
Julkaisija:  Killmonday Games HB
Jakelija:  Steam, GOG.com, Humble Store, Google Play, App Store, itch.io, Microsoft Store, Nintendo eShop ja PlayStation Store
Pelimoottori:  GameMaker
Julkaistu:  2015
Lajityyppi:  selviytymiskauhupeli ja graafinen seikkailupeli (en)
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Teini-ikäisille, alkaen 17 vuotta ja alkaen 17 vuotta  PEGI 16 ja PEGI 18  USK 16, USK 18 ja USK 18 
Alusta:  Android, iOS, Microsoft Windows, macOS, Linux, Xbox Series X ja Series S, Xbox One, Nintendo Switch ja PlayStation 4
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Fran Bow on graafinen seikkailupeli, jossa on psykologisen kauhun elementtejä. Sen on kehittänyt ja julkaissut Killmonday Games. Peli julkaistiin Windowsille vuonna 2015, mobiilille 2016 ja Xbox Series X/S:lle, Xbox Onelle, Nintendo Switchille ja PlayStation 4:lle 2023.
Luettelo Säkylän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Säkylän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Säkylän kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Säkylään on liitetty Köyliön kunta.
Muistomerkin Säkylään on saanut Lännen Tehtaiden ensimmäinen toimitusjohtaja Pentti Perttuli. Vierailusta Säkylään ovat saanut muistolaatan P. E. Svinhufvud, Urho Kekkonen ja piispa Henrik useita. Myös talonpoika Lallille on muistomerkkejä ja patsas. Luontokohteista muistolaatta on Kuninkaanmännylle, Kuninkaanlähteelle ja Halkivahankivelle.
Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat > Huovinrinteen muistomerkit

Huovinrinteen varuskunnan alueella on yli 15 eri joukko-osastojen muistokiveä. Muistokivet ovat Porin prikaatin esikuntarakennuksen lähipuistokossa Kunnianpolun varrella. Merkittävin taideteos lienee kuvanveistäjä Niilo Savian vuonna 1988 paljastettu Porilaispatsas. Se on toisinto Turun Tuomaanpuistossa, entisen Turun kasarmin alueella vuonna 1966 paljastetusta Rumpalit-veistoksesta. Huovinrinteen Porilaispatsaasta on tehty toisinto Säkylän keskustan lähelle seututie 204:n kiertoliittymään vuonna 2013. Varuskunnan alueelle ei ole vapaata pääsyä.
Laiva (televisio-ohjelma)

| Laiva |
| --- | --- |
Kestoaika:  30 minuuttia
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Jim
Esitetty:  3. syyskuuta – 8. marraskuuta 2012
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  40
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Aito Media
Aiheesta muualla
IMDb 
Laiva on suomalainen Aito Median tuottama televisio-ohjelma. Ohjelma on kuvattu M/S Nordlandialla. Siinä seurataan laivan miehistön sekä asiakkaiden laivamatkaa. Ensimmäinen tuotantokausi alkoi Jim-kanavalla 3. syyskuuta 2012.
Henkilöt

Mika ”Andy” Tikka (Kahvilatarjoilija)
Satu Aaltonen (Kylmäkkö)
Varpu Virta (Risteilyemäntä)
Rami Orajärvi (Risteilyisäntä)
Nisse Wass (Floor manager)
Matias ”Widi” Widjeskog (Purseri)
Vesa ”DJ Vesku” Viljamaa (Levymuusikko)
Lisäksi asiakkaita, jotka vaihtuvat yleensä jaksoittain.
Aiheesta muualla

Laiva Nelosen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
The Maui News

| The Maui News |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  sanomalehti
ISSN:  ISSN 8750-457X
Perustettu:  1900
Kotimaa:   Wailuku, HI, USA
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
Kotisivu
The Maui News on englanninkielinen Havaijilla ilmestyvä sanomalehti, jonka päätoimitus sijaitsee Wailukun kunnassa.
Lehden perusti George B. Robertson vuonna 1900, joka myi sen uudelle omistajalle viisi vuotta myöhemmin. Viimeisin omistajamuutos tapahtui vuonna 1999, kun lehden osti Länsi-Virginiassa toimiva Ogden Newspapers.
Länsi-Pohjan keskussairaala

| Länsi-Pohjan keskussairaala |
| --- | --- |
 Länsi-Pohjan keskussairaalan rakennuksia kuvan keskiosassa.
Sijainti
Osoite:  Kauppakatu 25 Kemi
Koordinaatit:  65°44′02″N, 024°33′19″E
Organisaatio
Alue:  Lapin hyvinvointialue
Tyyppi:  keskussairaala
Historia
Perustettu:  1938
Länsi-Pohjan keskussairaala sijaitsee Sauvosaaren kaupunginosassa Kemissä.
Historia

Sairaala perustettiin vuonna 1938 nimellä Kemin yleinen sairaala. Sairaalan rakentaminen käynnistyi samana vuonna ja sairaala valmistui talvisodan aiheuttaman viivästyksen vuoksi vasta 1940. Sairaalan ensimmäisen osan suunnittelijana toimi arkkitehti Uno Ullberg. Tyyliltään viisikerroksinen luonnonvalkoiseksi rapattu betoni- ja tiilirakennus edustaa 1930-luvun funktionalismia. Vanhaa osaa on sittemmin laajennettu saman tyylisillä vuodeosastosiivellä 1971 ja kaksikerroksisella synnytys- ja silmäosastolla 1987. Molemmat laajennukset ovat arkkitehtien Eva ja Jaakko Paatelan suunnittelemia.
Henkilökunnalle rakennettiin asuntoja 1950–luvun lopulla. Vuonna 1956 valmistuivat kaksikerroksinen lääkäritalo ja kuusikerroksinen pistetalo. Toinen pistetalo valmistui 1958. Pistetalojen soluhuoneistot on myöhemmin muutettu yksiöiksi.
Kemin kauppatorin viereen rakennettiin 1973 sairaalan mittavin laajennus: vanhasta tyylistä poikkeava kaksikerroksinen tasakattoinen betonielementtirakennus, joka niin ikään on Eva ja Jaakko Paatelan suunnittelema.
Teatteria vastapäätä valmistui vuonna 2022 psykiatriatalo: alkuperäisen suojellun rakennuksen valkoisuutta heijastava tehostevärein jäsennelty uudisrakennus, jonka arkkitehdit ovat Esa Säkkinen ja Jaakko Vänttilä. Rakennuksen erikoisuus on 2-kerroksinen kokonaisuus, joka on kauttaaltaan nostettu pulareilla maasta yli 5 m korkeuteen vanhemman siipirakennuksen ylle.   Uusi psykiatriatalo aloitti toimintansa syksyllä 2022 ja se korvasi kokonaan Tornion Keroputaan sairaalan.
Sairaalaa käytettiin sotien aikana saksalaisten joukkojen sotasairaalana.
Osa sairaalan palveluista on ulkoistettu Mehiläinen Länsi-Pohja Oy:lle, joka on hyvinvointialueen sekä Mehiläinen Oy:n omistama yhteisyritys. Ulkoistus on tehty joulukuussa 2017 ja sen kesto on 15 vuotta.
Synnytysosaston toiminta päättyi vuodenvaihteessa 2024-25. Jatkossa synnyttäminen onnistuu Rovaniemellä Lapin keskussairaalassa ja Oulussa yliopistollisessa sairaalassa.
Aiheesta muualla

Mehiläinen Länsi-Pohja
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Länsi-Pohjan keskussairaala Wikimedia Commonsissa
Lucio Corsi

| Lucio Corsi |
| --- | --- |
 Corsi vuonna 2025.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1993 (ikä 31) Grosseto, Toscana, Italia
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  italia
Aktiivisena:  2011–
Tyylilajit:  pop, rock, blues, folk
Levy-yhtiöt:  Sugar ja Picicca Dischi 
Aiheesta muualla
www.luciocorsi.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Lucio Corsi (s. 15. lokakuuta 1993 Grosseto) on italialainen laulaja-lauluntekijä. Hän yhdistelee musiikissaan glam rockia, surrealistisia sanoituksia ja satuteemoja. Hän aloitti säveltämisen nuorena ja muutti lukion jälkeen Milanoon jatkamaan uraansa.
Corsi osallistui vuonna 2025 San Remon musiikkifestivaaleille kappaleella ”Volevo essere un duro” ja sijoittui toiseksi. Hän edustaa kappaleella Italiaa vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa Baselissa, sillä festivaalien voittaja Olly kieltäytyi edustuspaikasta.
Aurinkolämmitys

Andasolin aurinkovoimala Espanjassa.
Fysikaalisia perusteita
Aurinko
Auringon säteily
Absorptio
Valosähköinen ilmiö
Aurinkolämmitys
Aurinkokeräin
Aurinkokeitin
Aurinkosähkö
Aurinkokenno
Aurinkolämpövoima
Ilmavirtavoimala
Aurinkolämmitys tai aurinkolämpö tarkoittaa auringon energian käyttöä lämmitykseen. Aurinkoenergiaa otetaan talteen aurinkokeräimellä, joka muuntaa auringon säteilyä teknisesti käyttökelpoiseksi lämmöksi. Aurinkolämpökeräimet vastaanottavat hajasäteilyä ja keräävät lämpöä myös pilvisellä säällä.
Aurinkolämmityksessä energiaa käytetään suoraan lämpönä muuttamatta se sähköksi. Aurinkolämpöjärjestelmällä voidaan lämmittää käyttövettä, teollisuuden prosessivettä sekä rakennuksia. Aurinkolämpöä käytetään esimerkiksi huoneistojen ilman sekä käyttöveden ja uima-altaiden lämmitykseen.
Uusiutuvan aurinkolämmön avulla voidaan korvata esimerkiksi öljyn, hiilen ja kaasun käyttöä lämmitysenergian tuotannossa.
Tekniikka

Aurinkolämpö otetaan talteen aurinkokeräimellä, josta lämpö siirretään käyttökohteeseen välinesteellä tai ilmalla. Aurinkokeräimistä suurin osa on levykeräimiä. Vakuumikerääjä on kalliimpi, mutta sillä päästään korkeampiin lämpötiloihin.
Aurinkolämpöjärjestelmä sisältää seuraavat osat ja komponentit:
Aurinkokeräimet
Katto- tai maakiinnikkeet
Jalat ja kiskot
Pumppu ja varolaitteet
Ohjausyksikkö
Paisunta-astia
Lämmönsiirtoputki
Putkiliittimet keräinten ja pumpun välillä
Lämmönsiirtoneste
Lämminvesivaraaja (mahdollisesti)
Lämminvesivaraajan sisältyminen järjestelmään vaihtelee asennuskohteista riippuen: monissa kohteissa vesivaraaja on valmiina, kun toisiin se pitää hankkia osana aurinkolämpöjärjestelmää. Olemassa olevaa varaajaa hyödynnettäessä pitää tapauskohtaisesti ratkaista lämmön siirtäminen aurinkolämpöpiiristä lämmitysverkkoon.
Aurinkolämpöön liittyy olennaisena osana myös lämmönvarastointi. Esimerkiksi omakotitaloissa aurinkolämpöä varastoidaan vesivaraajaan sekä suurissa kauko- tai aluelämpöverkkoon liitetyissä aurinkokeräinpuistoissa suurten uima-altaiden kokoisiin eristettyihin vesisäiliöihin tai kallioluoliin.
Aurinkolämpöä voidaan varastoida varaajaan, rakenteisiin tai maaperään myöhempää käyttöä varten. Ilmakiertoisilla aurinkokeräimillä lämpöä tuodaan suoraan lämmitettävään tilaan tai lämpövarastoon. Ilmakiertoinen aurinkolämmitys toimii ilman patteriverkostoa tai erillistä aurinkovaraajaa.
Aurinkolämmityksen kombijärjestelmä mahdollistaa samanaikaisesti lämpimän veden ja tilan lämmityksen. Rakennusten lämmittämisessä paras hyötysuhde saavutetaan yhdistämällä aurinkokeräin ja varaaja vesikiertoiseen lattialämmitykseenlähde?, joka ei vaadi yhtä korkeaa lämpötilaa kuin patterilämmitys.
Aurinkolämmön hyödyntäminen Suomessa

Suomessa on otolliset olosuhteet aurinkolämmön hyödyntämiseksi, koska lämmintä vettä tarvitaan ympäri vuoden. Käyttöveden lämmitys tai esilämmitys on hyvä tapa hyödyntää aurinkolämpöä. Tilojen lämmitykseen aurinkolämpöä voi hyödyntää keväästä syksyyn, lisäksi kosteissa pesu- ja kellaritiloissa pidetään lämmitystä päällä yleensä myös kesäisin. Suomen olosuhteisiin sopii erinomaisesti hybridienergiajärjestelmät, joissa tarvittava lämpö tuotetaan usealla toisiaan tukevalla energialähteellä. Hybridienergiajärjestelmässä aurinkolämmön rinnalla voi olla kohteesta riippuen mm. lämpöpumppu, vesitakka tai -kiuas, bioenergiaa, öljyä ja/tai kaukolämpöä. Aurinkolämmön yhdistäminen maalämpöön parantaa lämpöpumpun hyötysuhdetta ja pidentää järjestelmien käyttöikää. Aurinkolämpö voi kaksinkertaistaa lämpöpumpun hyötysuhdetta kuvaavan COP (Coefficient Of Performance) - luvun, joka kertoo kuinka tehokkaasti kulutettu sähköenergia saadaan muutettua lämpöenergiaksi. Aurinkolämmön myötä maa- sekä ilma-vesi-lämpöpumpun käynnissäoloaika sekä käynnistysmäärät vähenevät. Esimerkiksi maalämpöjärjestelmän kompressorin käyttöikä pitenee, kun se yleensä pitää vaihtaa noin 10–15 vuoden välein. Aurinkolämmön avulla voidaan vähentää myös bio- ja öljykattiloiden huollon tarvetta. Keväällä, kesällä ja syksyllä lämmöntarpeen ollessa vähäisempi kattiloiden polttimet voivat aiheuttaa nokeentumista pienellä liekillä ja huonommalla hyötysuhteella käydessään, jolloin huollon tarve on entistä suurempi. Aurinkolämmön avulla polttokattiloita ei tarvitse pitää käynnissä eikä huoltaa parhaimmillaan puoleen vuoteen.
ESTIFin mukaan Suomessa tyypillinen omakotitalon aurinkokerääjä on 5–8 m² ja lämminvesivaraaja 300–400 litraa. Vuonna 2007 Suomessa oli asukasta kohti aurinkolämmitystä 4 % ja Tanskassa 63 % Saksaan verrattuna. Suomen markkinat kasvoivat 2005/2006 43 %.
Aurinkolämmön hyödyntäminen maailmalla

Aurinkolämmitys lämmittää jo 10 miljoonaa eurooppalaista kotia. Silti monet EU-maat ovat vielä lähtöruudussa. ESTIF:in mielestä se on este tekniikan taloudelliselle kilpailukyvylle, koska se jarruttaa massatuotannon etujen saavuttamista. Valtioiden tulisi asettaa kansalliset tavoitteet ja toimintasuunnitelmat uusiutuvien energiamuotojen käytöstä lämmitykseen ja jäähdytykseen.
Itävallassa 15 %:ssa omakotitaloista on aurinkolämmitys.lähde? Kasvupotentiaali on valtava mukaan lukien toimistorakennukset ja teollisuusrakennukset. ESTIF ehdottaa uusiin taloihin ja korjausrakentamiseen aurinkolämmitystä pakolliseksi. Barcelonassa siitä on hyviä kokemuksia vuodesta 1999. Israelissa se on ollut pakollista vuodesta 1980. Israel oli ensimmäinen ja Espanja toinen maa, joissa kansallisena politiikkana aurinkolämmön käyttö on velvoittavaa uusissa rakennuksissa.
| Aurinkolämmityskapasiteetti 2005-2008 (MW)> # | Aurinkolämmityskapasiteetti 2005-2008 (MW)> Maa | Aurinkolämmityskapasiteetti 2005-2008 (MW)> 2005 | Aurinkolämmityskapasiteetti 2005-2008 (MW)> 2006 | Aurinkolämmityskapasiteetti 2005-2008 (MW)> 2007 | Aurinkolämmityskapasiteetti 2005-2008 (MW)> 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | 55,5 | 67,9 | 84,0 |  |
| 2 |  Euroopan unioni | 11,2 | 13,5 | 15,5 |  |
| 3 |  Turkki | 5,7 | 6,6 | 7,1 |  |
| 4 |  Japani | 5,0 | 4,7 | 4,9 |  |
| 5 |  Israel | 3,3 | 3,8 | 3,5 |  |
| 6 |  Brasilia | 1,6 | 2,2 | 2,5 |  |
| 7 |  Yhdysvallat | 1,6 | 1,8 | 1,7 |  |
| 8 |  Australia | 1,2 | 1,3 | 1,2 |  |
| 9 |  Intia | 1,1 | 1,2 | 1,5 |  |
|  |  Yhteensä (MW) | 88 | 105 | 126 | 145 |
Aurinkolämmön kapasiteetti käyttöveden ja rakennusten lämmittämiseen maailmassa: 128 GWth (2007) ja 103 GWth (2006). Lisäys 2006 (2005): Kiina 12,4 GWth (10 GWth) ja EU 2,3 GWth (1,3 GWth). Kapasiteetti alueittain (2006): Kiina 64 %, EU-maat 13 %, Turkki 6 %, Japani 4,5 % ja Israel 3,6 %. Aurinkolämmityksen määrä kasvoi 22 % 2006–7. Kiinan aurinkolämmityksestä 95 % tuottaa vain lämmintä vettä. Itävallassa, Saksassa ja Ruotsissa yli 50 % järjestelmistä lämmittävät myös huonetilaa. Kiinan aurinkokeräinten hinta-arvio on 210 $/m2 ja Euroopan 800 $/m2. Saksassa aurinkolämpö työllistää 12 500 ihmistä (2005).
Aurinkolämmön hyödyntäminen maailmalla > EU-markkinat

| Aurinkolämmitys* (MW lämpöä)> # | Aurinkolämmitys* (MW lämpöä)> Maa | Aurinkolämmitys* (MW lämpöä)> Lisäys 2008 | Aurinkolämmitys* (MW lämpöä)> Lisäys 2009 | Aurinkolämmitys* (MW lämpöä)> Yhteensä 2008 | Aurinkolämmitys* (MW lämpöä)> Yhteensä 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 1 470 | 1 130 | 7 766 | 8 896 |
| 2 |  Kreikka | 209 | 144 | 2 708 | 2 852 |
| 3 |  Itävalta | 243 | 250 | 2 268 | 2 518 |
| 4 |  Italia | 295 | 280 | 1 124 | 1 404 |
| 5 |  Ranska | 272 | 234 | 1 137 | 1 371 |
| 6 |  Espanja | 304 | 274 | 988 | 1 262 |
| 7 |  Sveitsi | 60 | 122 | 416 | 538 |
| 8 |  Kypros | 8 | 30 | 485 | 515 |
| 9 |  Puola | 91 | 101 | 256 | 357 |
| 10 |  Portugali | 60 | 122 | 223 | 345 |
| 11 |  Britannia | 57 | 63 | 270 | 333 |
| 12 |  Tanska | 23 | 38 | 293 | 331 |
| 13 |  Alankomaat | 18 | 31 | 254 | 285 |
| 14 |  Ruotsi | 19 | 15 | 202 | 217 |
| 15 |  Belgia | 64 | 16 | 188 | 204 |
| 16 |  Tšekki | 25 | 32 | 116 | 148 |
| 17 |  Slovenia | 11 | 6 | 96 | 112 |
| 18 |  Bulgaria | 3 | 68 | 22 | 90 |
| 19 |  Romania | 6 | 14 | 66 | 80 |
| 20 |  Slovakia | 9 | 9 | 67 | 76 |
| 21 |  Irlanti | 31 | 23 | 52 | 75 |
| 22 |  Unkari | 8 | 40 | 18 | 58 |
| 23 |  Malta | 4 | 4 | 25 | 29 |
| 24 |  Luxemburg | 3 | 3 | 16 | 19 |
| 25 |  Suomi | 3 | 1 | 18 | 19 |
| 26 |  Viro |  |  |  | 2 |
| 27 |  Liettua |  |  |  | 2 |
| 28 |  Latvia |  |  |  | 1 |
| Yht. |  Euroopan unioni | 3 350 | 3000 | 19 100 | 22 100 |
* 1 000 m2 pinta-ala vastaa 0,7 MW lämpöä 
EU:n aurinkolämmityksen markkinat kaksinkertaistuivat kolmessa vuodessa. Vuonna 2006 kasvu oli 47 %. Euroopan talojen aurinkolämmitys korvaa vuosittain 820 000 tonnia lämmitysöljyä (2006). Merkittävimmät syyt kasvuun ovat öljyn hinnan nousu, ilmastonmuutos ja yleinen kannatus.
Saksassa on määrällisesti eniten aurinkolämmitystä: 5,6 GWth ja lisäys (2006) 1,05 GWth. Henkeä kohti Saksan asennusmäärä on kuitenkin vain puolet Itävallasta: 12,7 vs. 25,2 kWth per 1 000 asukasta. Siten Saksalta odotetaan paljon enemmän tulevaisuudessa. Itävalta on Manner-Euroopan johtaja asukasta kohti asennetussa aurinkolämmössä. Ranskassa aurinkolämpö kaksinkertaistui 2004–2005 ja kasvu oli 81 % vuonna 2006. Kasvu perustui yksinkertaiseen ja epäbyrokraattiseen tukijärjestelmään. Vuonna 2006 kokonaislisäys jakautui maittain: Saksa 50 %, Itävalta 10 %, Kreikka 8 %, Ranska 7 %, Italia 6 % ja Espanja 6 %. Ruotsiin on asennettu noin kymmenen kertaa enemmän aurinkolämpöä kuin Suomeen, ja pieneen Tanskaan asennetaan enemmän kuin koko Ruotsiin. Suomen ja Tanskan väkiluku on miltei sama, joten luvut ovat vertailukelpoisia. EU:n keskiarvo on 27 kWth/1 000 asukasta. Kypros on siinä johtava: 530 kWth/1 000 as, Itävalta 225 ja Kreikka 208. Seuraavat ovat Saksa, Tanska ja Sveitsi.
Aurinkolämmön hyödyntäminen maailmalla > Lait

Seuraavat maat ovat asettaneet uusille rakennuksille velvoitteen lämmittää tietyn määrän vedestä aurinkolämmityksellä:
Israel 30–70 %
Espanja 30–70 %
Vuonna 2007:
Intia 20 %
Korea 5 % investoinneista
Kiina (suunnitelma)
Saksa 14 % uudisrakennus, 10 % muut (alkaen 2009)
Espanja päätti maaliskuussa 2006, että uusissa ja korjattavissa rakennuksissa 30–70 % lämpimästä kotitalousvedestä on lämmitettävä aurinkolämmityksellä tai jollakin muulla uusiutuvalla energialla. Portugali suunnitteli samankaltaisia tavoitteita. Portugalissa aurinkolämmitysvaatimus on ehdollinen rakennuksen sijaintipaikan perusteella (1 neliö/asukas). Italiassa on valmisteilla uusille ja korjattaville omakoti- ja toimistotaloille vaatimus lämmittää 50 % lämpimästä vedestä aurinkolämmityksellä.
Markkinoiden kasvu laskisi menetelmän kustannuksia. Muiden maiden kokemusten mukaan asentajat harvoin oma-aloitteisesti hankkivat lisäkoulutusta, jos markkinat eivät sitä vaadi.
Aurinkolämmön hyödyntäminen maailmalla > Eurooppalaisia yrityksiä

| Aurinkolämpöä asukasta kohti 2008> # | Aurinkolämpöä asukasta kohti 2008> Maa | Aurinkolämpöä asukasta kohti 2008> m2/1 000 as. | Aurinkolämpöä asukasta kohti 2008> W/as. |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kypros | 843 | 590 |
| 2 |  Itävalta | 475 | 333 |
| 3 |  Kreikka | 345 | 241 |
| 4 |  Saksa | 137 | 96 |
| 5 |  Malta | 89 | 62 |
| 6 |  Tanska | 79 | 55 |
| 7 |  Slovenia | 67 | 47 |
| 8 |  Alankomaat | 43 | 30 |
| 9 |  Ruotsi | 42 | 30 |
| 10 |  Tšekki | 40 | 28 |
| 11 |  Portugali | 37 | 26 |
| 12 |  Espanja | 32 | 23 |
| 13 |  Italia | 27 | 19 |
| 14 |  Ranska | 27 | 19 |
| 15 |  Belgia | 26 | 18 |
| 16 |  Luxemburg | 23 | 16 |
| 17 |  Irlanti | 18 | 13 |
| 18 |  Slovenia | 17 | 12 |
| 19 |  Puola | 10 | 7 |
| 20 |  Bulgaria | 8 | 6 |
| 21 |  Britannia | 6 | 4 |
| 22 |  Unkari | 6 | 4 |
| 23 |  Suomi | 5 | 3 |
| 24 |  Romania | 4 | 3 |
| 25 |  Latvia | 3 | 2 |
| 26 |  Viro | 1 | 1 |
| 27 |  Liettua | 1 | 1 |
| EU27 (MW) | EU27 (MW) | 57 | 40 |
Laskettu kertoimella 1 m2 = 0,7 kW lämpöä

Suluissa pinta-ala m2 2006
Green One Tec, Itävalta, 800 000
KBB Kollektorbau, Saksa, 400 000
Viessmann, Saksa, 250 000
BBT Thermotechnik, Saksa, 200 000
Ritter Solar, Saksa, 102 000
Thermomax, Pohjois-Irlanti, 80 000
Clipsol, Ranska, 30 000
Isofotón, Espanja, 29 000
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
IEA Task26: Solar Combisystems
Solar Thermal Markets in Europe – Trends and Market Statistics 2009[vanhentunut linkki] ESTIF 2010
Potential of solar thermal in Europe ESTIF 2010 (kirjautuminen)
Rakentaminen ja kestävä kehitys
| --- | --- |
Yhdyskuntasuunnittelu:  ympäristövaikutusten arviointi  ekokylä  yhteisökylä 
Suunnitteluperiaatteet:  ekorakentaminen  aurinkoarkkitehtuuri  matalaenergiatalo  passiivitalo  nollaenergiatalo  plusenergiatalo 
Lämmitys:  aurinkolämmitys  kaukolämpö  lämpöpumppu  maalämpö  puupelletti  takka 
Talotekniikka:  ilmanvaihtokone  aurinkokenno  energiansäästölamppu 
Rakennustekniikka:  rakennuksen vaippa  lämmöneriste  ilmansulku  ikkuna 
Perinnerakentaminen:  hirsirakentaminen  olkipaalirakentaminen  savirakentaminen  turpasmökki  terva  keittomaali 
Organisaatiot:  ympäristöhallinto  Ympäristöministeriö  Ympäristökeskus  Motiva 
Uusiutuva energia ja kestävä kehitys
| --- | --- |
Aurinkovoima:  aurinkokenno  aurinkolämmitys  aurinkokeräin  keskittävä aurinkovoima  aurinkojäähdytys 
Tuulivoima:  merituulivoima  luettelo merituulivoimasta  tuulipuisto  tuulimylly 
Vesivoima:  aaltoenergia  vuorovesienergia  vuorovesimylly 
Maa, vesi ja ilma:  geoterminen energia  maalämpö  ilmalämpöpumppu  ilma-vesilämpöpumppu  ilmavirtavoimala 
Biologinen:  biomassa  energiakasvit  puupolttoaine  pelletti  biopolttoaine  bioetanoli  E85  biodiesel  biokaasu 
Kemiallinen:  polttokenno  vetytalous  metanolitalous 
Muuta:  energiansäästö  energiatehokkuus  fuusioreaktori  vihreä sähkö  hajautettu energiantuotanto  sähköntuotanto  lämmöntuotanto  kaukolämpö  energiankulutus  valaistus  tuontisähkö  säätövoima  lämmön varastointi  sähkön varastointi  kuljetus  sähköauto  hybridiauto  joukkoliikenne  kimppakyyti 
Teemasivut:  Kestävä kehitys  Ympäristönsuojelu  Energia 
Aurinkokeräimiä australialaisen pesulan katolla.