stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Strapping Young Lad (albumi)

| Strapping Young Lad Strapping Young Lad |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2002
 Studio : Armoury, Hippsonic ja Diamond Sharp Studios, Vancouver, B.C.
 Julkaistu: 11. helmikuuta 2003
 Tuottaja(t): Devin Townsend
 Tyylilaji: heavy metal, death metal
 Kesto: 39.01
 Levy-yhtiö: Century Media
Strapping Young Ladin muut julkaisut
| No Sleep ’till Bedtime 1998 | Strapping Young Lad 2003 | Alien 2005 |
Strapping Young Lad on kanadalaisen saman nimisen yhtyeen eponyymin nimen mukaan nimetty kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 11. helmikuuta 2003.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Strapping Young Lad, ellei toisin mainita.
Dire – 1.10
Consequence – 4.02
Relentless – 3.03 (säv. Kerry Livgren, Strapping Young Lad)
Rape Song – 3.09
Aftermath – 6.46 (säv. David Arnold, Strapping Young Lad)
Devour – 2.53
Last Minute – 3.58
Force Fed – 5.23
Dirt Pride – 2.40
Bring on the Young – 5.53
Detox (live, vain Australian painos)
Underneath the Waves (live, vain Japanin painos)
Kokoonpano

Devin Townsend – kitara, laulu, kosketinsoitin, samplet, äänitekniikka, tuotanto
Gene Hoglan – rummut
Jed Simon – kitara, kosketinsoitin, samplet
Byron Stroud – basso
Chris Valagao Ani Kyd, Tammy Theis, Marnie Mains, Carla Levis ja Laurielynn Bridger
Arvostelut

AllMusic
Chronicles of Chaos: 8/10
Imperiumi.net
Soundi:
Aiheesta muualla

Strapping Young Lad (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Strapping Young Lad (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Strapping Young Lad
| --- | --- |
Studioalbumit:   Heavy as a Really Heavy Thing  City  Strapping Young Lad  Alien  The New Black 
EP:t:   Tour EP  C:enter:### 
Livealbumit:  No Sleep 'till Bedtime
Kokoelmat:  1994–2006 Chaos Years
Singlet:   "S.Y.L."  "Detox"  "Relentless"  "Love?"  "Wrong Side" 
DVD:t:  For Those Aboot to Rock: Live at the Commodore
Katso myös:   Steve Vai  Zimmers Hole  Fear Factory  Dark Angel  Death  Dethklok  Front Line Assembly
Stefanie Scott

| Stefanie Scott |
| --- | --- |
 Stefanie Scott Näin ystävien kesken -elokuvan ensi-illassa vuonna 2011.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Stefanie Noelle Scott
Syntynyt: 6. joulukuuta 1996 (ikä 27)  Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  2008–
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
AllMovie
Stefanie Noelle Scott (s. 6. joulukuuta 1996, Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnetaan parhaiten Lexi Reedin roolista Disney Channelin tilannekomediasta A.N.T. – Aikaistetut nuoret taiturit ja Dana Tresslerinä elokuvassa Flipped.
Yksityiselämä

Scott syntyi Chicagossa, josta hän muutti perheineen Floridan Indialanticiin. Hänellä on kaksi vanhempaa veljeä, Troy ja Trent. Scott kävi koulua Holy Trinity Episcopal Academyssä, kunnes siirtyi kotikouluun vuonna 2010.
Ura

Vuonna 2008 Scott sai ensimmäisen roolinsa esittämällä Katiea kokoperheen elokuvassa Beethoven’s Big Break. Seuraavana vuonna hän sai suuremman roolin Rob Reinerin ohjaamasta Flipped-elokuvasta, joka toi hänelle Young Artist -palkinnon. Scott antoi äänensä Emmalle The Walt Disney Companyn lastensarjassa Erikoisagentti Oso.
Scott esitti Natalie Portmanin esittämän Emma-hahmon nuorta versiota romanttisessa komediassa Näin ystävien kesken (2011). Sitten hän sai suuren roolin Disneyn A.N.T. Farm-sarjasta Lexi Reedinä. Scott on vieraillut sarjoissa kuten Sons of Tucson, Chuck, Kova laki: Erikoisyksikkö ja Jessie.
Vuonna 2009 Scott julkaisi EP:n New Girl in Town. Hän on lisäksi julkaissut viisi singleä.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli | Elokuvat> Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Beethoven's Big Break | Beethoven's Big Break | Katie |  |
| 2010 | Flipped | Flipped | Dana Tressler |  |
| 2011 | Näin ystävien kesken | No Strings Attached | Emma nuorena |  |
| 2012 | Frenemies | Frenemies | Julianne | Disney Channel Original Movie |
| 2012 | Räyhä-Ralf | Wreck-It Ralph | Moppet Girl | äänirooli |
| 2014 | Red Zone | Red Zone | Caroline |  |
| 2015 | Riivattu 3 | Insidious: Chapter 3 | Quinn Brenner |  |
| 2015 | Caught | Caught | Allie | Televisioelokuva |
| 2015 | Jem and the Holograms | Jem and the Holograms | Kimber Benton |  |
| 2015 | Life at These Speeds | Life at These Speeds | Ellie |  |
| 2016 | I.T. | I.T. | Nancy |  |
| 2017 | 1 Mile to You | 1 Mile to You | Ellie Butterbit |  |
| 2017 | Small Town Crime | Small Town Crime | Ivy |  |

Televisiosarjat
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Jaksot |
| 2008 | Chuck | Chuck | Sarah nuorena | ”Chuck Versus the DeLorean” |
| 2009 | Erikoisagentti Oso | Special Agent Oso | Briana (ääni) | ”Goldfeather/Live and Let Ride” |
| 2009 | The New Adventures of Old Christine | The New Adventures of Old Christine | Britney Burke | ”The Curious Case of Britney B” |
| 2010 | Funny in Farsi | Funny in Farsi | Deborah ”Debbie” Appleby | ”Pilot” |
| 2010 | Tucsonin veljekset | Sons of Tucson | Molly | ”Kisses and Beads” |
| 2011–14 | A.N.T. – Aikaistetut nuoret taiturit | A.N.T. Farm | Lexi Reed | 62 jaksoa |
| 2014 | Kova laki: Erikoisyksikkö | Law & Order: Special Victims Unit | Clare Wilson |  2 jaksoa ”Jersey Breakdown” ”Gambler’s Fallacy”  |
| 2014 | Jessie | Jessie | Maybelle | ”Hoedown Showdown” |
Diskografia

| --- | --- |
 EP:t 2009: New Girl in Town :  Singlet 2008: "Break the Floor"  2008: "Shoulda Woulda Coulda"  2011: "Girl I Used to Know"  2012: "FYI"  2014: "I Don't Wanna Let You Go"
Palkinnot

| Vuosi | Palkinto | Kategoria | Teos | Lopputulos | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Young Artist Award | Best Performance in a DVD Film | Beethoven's Big Break | Ehdokkuus |  |
| 2009 | Young Artist Award | Best Performance in a TV Series - Guest Starring Young Actress | Chuck | Ehdokkuus |  |
| 2010 | Young Artist Award | Best Performance in a TV Series - Guest Starring Young Actress | The New Adventures of Old Christine | Ehdokkuus |  |
| 2011 | Young Artist Award | Best Performance in a Feature Film - Supporting Young Actress | Flipped | Voitto |  |
| 2012 | Young Artist Award | Best Performance in a Feature Film - Supporting Young Actress | Näin ystävien kesken | Ehdokkuus |  |
| 2012 | Young Artist Award | Best Performance in a TV Series - Supporting Young Actress | A.N.T. Farm | Voitto |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (englanniksi)
Stefanie Scott Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Stefanie Scott Allmoviessa (englanniksi)
Sosiaalipsykologia

Sosiaalipsykologia on psykologian ja sosiologian väliin sijoittuva tiede, joka tutkii yksilöä ryhmän jäsenenä ja sosiaalisen ympäristön vaikutusta yksilöön, yksilön vaikutusta ympäristöönsä sekä ryhmien sisäisiä ja niiden välisiä prosesseja. Vuorovaikutus, ryhmäjäsenyys, identiteetti, asenteet, attribuutiot ja sosiaaliset representaatiot ovat sosiaalipsykologian keskeisiä tutkimuskohteita. Sosiaalipsykologian piirissä on toteutettu myös muun muassa automaatiotutkimusta, implisiittisten asenteiden tutkimusta (nk. IAT-paradigma) ja emootiotutkimusta, joka yhdistää aivotutkimusta ja ilmetutkimusta. Suomessa Suomen psykologisen seuran Sosiaalipsykologian jaos on tieteenalan akateemisesti orientoitunut yhteistyöelin, kun taas Suomen sosiaalipsykologit ry on  enemmänkin ammatillisesti suuntautunut.
Tieteenalan historiaa

Sosiaalipsykologian edeltäjiä olivat saksalainen kansainpsykologia (Völkerpsychologie) ja joukkopsykologia, jota edustivat esimerkiksi Gustave Le Bon, Sigmund Freud ja Elias Canetti. Tutkimus oli tuolloin luonteeltaan enemmän spekulatiivista ja filosofista kuin empiiristä.
Nykyaikainen sosiaalipsykologia sai alkunsa 1800- ja 1900-lukujen vaihteen tienoilla, ja sillä on siis tieteenä ikää yli sata vuotta. Sosiaalipsykologiaa harjoitettiin pääasiassa uudella mantereella, ja F. H. Allportin mallin mukaisesti sosiaalipsykologia oli individualistisesti suuntautunut, tarkasteli käyttäytymistä ja hyödynsi kokeellista metodia. Sosiaalisen kognition tutkimuksen taustalla on pitkälti hahmopsykologien kehittelemien laboratoriokokeiden perusmalli ja Kurt Lewinistä alkanut tutkimusperinne, jonka ensimmäisiä merkittäviä henkilöitä oli Leon Festinger. Festingeriltä on peräisin nykyisellään arkikielessä paljon väärin käytetty termi kognitiivinen dissonanssi.
Sen jälkeenkin tieteenala on suosinut kokeellista metodia kenttätutkimusten sijasta ja mittausta tarkkailun sijasta. 1970-luvulla sosiaalipsykologisen tutkimuksen mielekkyys ja relevanssi kyseenalaistettiin monelta taholta. Tällöin käytyä keskustelua on kutsuttu myös sosiaalipsykologian kriisiksi. Kriitikot katsoivat, että tutkimusmetodit hallitsivat tutkimuskenttää, eivät mielekkäät tutkimusongelmat. Jälkikäteen arvioituna kyse ei ollut kuitenkaan todellisesta kriisistä, sillä kriisikeskustelua ennen ja sen jälkeenkin kokeellista metodia on käytetty onnistuneesti ja sosiaalisen kognition tutkimus on vakiinnuttanut asemaansa.
1970- ja 1980-luvulta alkaen sosiaalipsykologiassa on saanut yhä enemmän alaa sosiaaliseksi konstruktionismiksi kutsuttu suuntaus. Se ei ole yhtenäinen tutkimusohjelma vaan todellisuuskäsitys, joka yhdistää erilaisia teorioita. Sosiaalinen konstruktionismi katsoo, että inhimillinen maailma ja inhimillinen kokemus todellisuudesta rakennetaan sosiaalisesti ja kielellä on erityisasema sen rakentajana. Myös evoluutioteoriaa on sovellettu sosiaalipsykologiassa.
Suomessa sosiaalipsykologialla on verrattain vahva asema yliopistolaitoksessa. Sosiaalipsykologiaa voi opiskella pääaineena Helsingin (suomeksi ja ruotsiksi), Itä-Suomen ja Tampereen yliopistoissa. Sosiaalipsykologiaa opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijoina, konsultteina, suunnittelijoina tai kouluttajina. Sosiaalipsykologian koulutusohjelma ei kuitenkaan anna siitä valmistuneelle oikeutta toimia terveydenhuollon laillistettuna ammattihenkilönä (Valvira). Opintopolusta löytyy tarkempia tietoja koulutuksen kuvauksesta ja koulutukseen hakemisesta.
Sosiaalipsykologia tieteen kentässä

Sosiaalipsykologiassa voidaan hahmottaa kolme erillistä suuntausta: psykologinen sosiaalipsykologia, sosiologinen sosiaalipsykologia ja sosiaalisen kognition tutkimus. Ensimmäinen keskittyy tarkastelemaan yksilöä sosiaalisessa ympäristössään. Toinen näkökulma keskittyy pikemminkin ihmiseen sosiaalisissa rakenteissa ja sosiaalisten rakenteiden vaikutuksiin suhteessa ihmisten kulttuurisiin käytänteisiin.
Sosiaalisen kognition tutkimuksessa tutkitaan vuorovaikutukseen liittyvän tiedon käsittelyn rakennetta ja kehitystä. Tutkimukseen lasketaan muun muassa sosiaalinen havaitseminen, skriptit, skeemat, vääristymät ja stereotypiat.
Psykologista sosiaalipsykologiaa voidaan tehdä useasta viitekehyksestä käsin, joista kaikki eivät ole kognitiivisia, vaikka ovatkin psykologista sosiaalipsykologiaa, joista esimerkkinä voidaan pitää esim. George Homansin sosiaalisen vaihdon teoriaa tai terveyskäyttäytymiseen liittyvää sosiaalipsykologiaa. Sosiaalipsykologinen arvotutkimus (esim. Shalom Schwartz) sijoittuu näiden välimaastoon
Psykologisen sosiaalipsykologian keskeisiä klassikoita ovat Kurt Lewin, Leon Festinger, Stanley Schachter, Solomon Asch, Donald T. Campbell ja F. H. Allport. Sosiologisen sosiaalipsykologian tärkeitä nimiä ovat muun muassa George Herbert Mead, Erving Goffman ja George Homans. Sosiaalipsykologian sosiologisen haaran kehittelijöihin kuuluvan Kenneth J. Gergenin ajatukset sosiaalipsykologisen tutkimuksen historiallisesta luonteesta ja sosiaalisesta konstruktionismista ovat puhuttaneet 1970-luvulta alkaen. Todellisuudessa jako kuitenkin esiintyy hienovaraisemmin. Suomalaisen sosiaalipsykologian on usein katsottu painottavan ennemminkin sosiaalista kuin psykologista ulottuvuutta.
Psykologinen sosiaalipsykologia tutkii esimerkiksi sosiaalista kognitiota, attribuutioita, asenteita, emootioita, kommunikaatiota, moraalia ; sen kehitystä, sekä ihmisten välisiä suhteita, sosiaalisia ryhmiä ja ryhmien välisiä suhteita.
Sosiaalipsykologian alalta lähtenyt sosiaalisen kognition tutkimus on pikkuhiljaa kehittymässä omaksi tieteenalakseen ja sosiaalista kognitiota tutkitaan tällä hetkellä muun muassa neurotieteissä, kehityspsykologiassa, kognitiotieteissä ja sosiobiologiassa (tai evoluutiopsykologiassa). Sosiaalisen kognition merkittäviin kehittäjiin kuuluvat tällä hetkellä erityisesti Susan T. Fiske, John A. Bargh sekä Mahzarin Banaji.
Sosiaalipsykologiassa rakennetaan siltoja esimerkiksi kokeellisen taloustieteen, neurotieteiden, onnellisuustutkimuksen ja politiikantutkimuksen suuntaan (ks. Van Lange 2007).
Merkittäviä sosiaalipsykologisia tutkimuksia

Stanfordin vankilakoe, jota johti Philip Zimbardo, osoitti sosiaalisen tilanteen voivan muuttaa ihmisten moraalikäyttäytymistä.
Milgramin tottelevaisuuskoe, jossa auktoriteetin kehotuksesta koehenkilöt olivat valmiita antamaan valekoehenkilölle kivuliaita ja jopa kuolettavia sähköiskuja.
Aschin konformistisuuskokeet osoittivat, että enemmistön mielipide sai ihmiset kiistämään näköhavaintonsakin.
Kitty Genovese oli nainen, jonka raiskauksen ja surman useat ihmiset näkivät eikä kukaan tullut apuun
Muzafer Sherifin Poikaleirikokeet Robber's Caven luonnonsuojelualueella .
Suomalaisia sosiaalipsykologeja

Antti Eskola
Klaus Helkama
Kullervo Rainio
Vilma Hänninen
Karmela Liebkind
Klaus Weckroth
Oili-Helena Ylijoki
Anja Koski-Jännes
Anna-Maija Pirttilä-Backman
Inga Jasinskaja-Lahti
Ari Haukkala
Jukka Lipponen
Kari Mikko Vesala
Nelli Hankonen
Eemeli Hakoköngäs
Kirjallisuutta

Burr, Vivien: Sosiaalipsykologisia ihmiskäsityksiä.  ((The person in social psychology, 2002.) Suomentanut Jyrki Vainonen)  Tampere:  Vastapaino, 2004.  ISBN 951-768-126-7.
Helkama, Klaus & Myllyniemi, Rauni & Liebkind, Karmela: Johdatus sosiaalipsykologiaan.  Helsinki:  Edita, 1998.  ISBN 951-37-2407-7.
Hänninen, Vilma & Partanen, Jukka & Ylijoki, Oili-Helena (toim.): Sosiaalipsykologian suunnannäyttäjiä.  Tampere:  Vastapaino, 2001.  ISBN 951-768-086-4.
Lahikainen, Anja Riitta & Pirttilä-Backman, Anna-Maija: Sosiaalipsykologian perusteet.  Helsingissä:  Otava, 2000.  ISBN 951-1-16495-3.
Lahikainen, Anja Riitta – Suoninen, Eero – Järventie, Irmeli – Salonen, Marko (toim.): Sosiaalipsykologian sukupolvet.  Tampere:  Vastapaino, 2012.  ISBN 978-951-768-405-7.
Schellenberg, James A.: Sosiaalipsykologian klassikoita.  ((Masters of social psychology, 1978.) Suomentanut Marja Ahokas)  Helsinki:  Gaudeamus, 1988.  ISBN 951-662-456-1.
Van Lange, Paul A. M.  (toim.): Bridging Social Psychology.  New York:  LEA Inc., 2007.  ISBN 0-8058-5094-5.  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sosiaalipsykologia Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Sosiaalipsykologian bibliografia on Wikiaineistossa
Helsingin yliopiston sosiaalipsykologian laitos
Sosiaalipsykologian sanasto
Tampereen yliopiston sosiaalitutkimuksen laitos
Sosiaalipsykologian peruskurssi
Kuopion yliopiston sosiaalipolitiikan ja sosiaalipsykologian laitos (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen sosiaalipsykologit ry
Suomen psykologisen seuran Sosiaalipsykologian jaos (Arkistoitu – Internet Archive)
Social Psychology Network
Social Psychology Arena
In-Mind Magazine, Social Psychology for the public
An easy way to learn social psychology through daily statements on the iPhone
An easy way to learn social psychology through daily statements on the Android
Svenskfinland

Alueet, jotka mielletään kuuluviksi "Svenskfinlandiin"
Svenskfinland on  niiden Suomen alueiden ruotsinkielinen yhteisnimi, joilla suomenruotsalaiset pääasiassa elävät. Siihen luetaan noin puolet Uudenmaan maakunnasta, Varsinais-Suomen eteläosa (Turunmaan seutukunta ja Turku sekä eräitä näihin rajautuvia alueita), Ahvenanmaa sekä suurin osa Pohjanmaan maakunnasta ja Kokkola Keski-Pohjanmaan maakunnasta (entisen Vaasan läänin rannikkoseutu). Svenskfinlandiin usein luetuissa Turussa ja pääkaupunkiseudulla asuu huomattava osa suomenruotsalaisista, vaikka he muodostavatkin näiden kaupunkien kokonaisväestöstä vain vähemmistön. Nykyinen pääkaupunkiseutu tosin oli pääasiassa ruotsinkielistä 1800-luvun lopulle saakka.
Käsite esiintyy ruotsinkielisessä julkisuudessa eikä sille ole vakiintunut suomenkielistä käännöstä. Sen ohella, että Svenskfinland on maantieteellinen käsite, sillä tarkoitetaan myös ruotsinkielisiä sosiaalisia verkostoja ja toimintoja, jotka tunnetaan myös nimellä Ankkalammikko.
Svenskfinland toiminimenä

Suomessa toimi Svensk-Finland-niminen ruotsinkieliseen palveluun keskittynyt vakuutusyhtiö vuoteen 2001 asti, jolloin siitä tuli osa Veritas-vakuutusryhmää.
Svenskbacka skola

Svenskbacka skola on Keravalla sijaitseva pieni ruotsia opetuskielenään käyttävä peruskoulun alakoulu (luokat 1-6). Vuonna 2011 toimintansa aloittanut koulu sijaitsee aiemman Kanniston koulun tiloissa katuosoiteessa Kannistonkatu 5.
Koulun yhteydessä toimii Folkhälsanin ylläpitämä ruotsinkielinen iltapäiväkerho. Koulu tekee yhteistyötä koulun naapuristossa toimivan ruotsinkielisen päiväkodin ja esikoulun Trollebon kanssa.
Aiheesta muualla

Svenskbacka skola - Kerava.fi
Keravan koulut ja päiväkodit jpg-kartalla (Arkistoitu – Internet Archive)
Mäkilähtöavustin

Mäkilähtöavustin on auton ominaisuus, joka helpottaa mäkilähdön tekemistä ja liikkeelle lähtöä ylämäessä. Mäkilähtöavustin tuottaa jarrupiiriin painetta, kun kytkinpoljin painetaan pohjaan ja estää näin auton valumisen mäessä alaspäin ennen lähtemistä.
Mekaaninen mäkilähtöavustin on jarruissa oleva venttiili, jossa on kuula. Manuaalivaihteisessa autossa ylämäessä kuula tukkii venttiilin, kun kytkin on pohjassa. Alamäessä kuula puolestaan valuu pois venttiilin suulta. Nykyään mäkilähtöavustimet ovat kuitenkin elektronisia. Yleensä mäkilähtöavustin pitää auton paikoillaan noin 3–5 sekuntia, minkä jälkeen avustimen toiminta lakkaa ja kuskin on tarkoitus lähteä liikkeelle.
Svenstavik

| Svenstavik |
| --- | --- |
 Svenstavikin rautatieasema.
 Svenstavik
 Koordinaatit: 62°46′18″N, 14°26′27″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jämtlandin lääni
Maakunta:  Jämtland
Kunta:  Bergin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,51 km²
Väkiluku:  1 004
 – Väestötiheys:  664,9 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Svenstavik on Bergin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jämtlandin läänissä ja Jämtlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 004 asukasta.
Väestönkehitys

| Svenstavikin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 433 | 433 |
| 1965 | 1965 |    | 403 | 403 |
| 1970 | 1970 |    | 661 | 661 |
| 1975 | 1975 |    | 832 | 832 |
| 1980 | 1980 |    | 1 015 | 1 015 |
| 1990 | 1990 |    | 984 | 984 |
| 1995 | 1995 |    | 1 024 | 1 024 |
| 2000 | 2000 |    | 958 | 958 |
| 2005 | 2005 |    | 948 | 948 |
| 2010 | 2010 |    | 1 004 | 1 004 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Mäkiniemi

Mäkiniemi on seuraavien henkilöiden sukunimi:
August Mäkiniemi (1888–1961), jääkäri
Eetu Mäkiniemi (s. 1999), jääkiekkomaalivahti
Elissa Aalto (o.s. Mäkiniemi, 1922–1994), arkkitehti, August Mäkiniemen tytär
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Summa contra gentiles

Summa contra gentiles (Summa pakanoita vastaan) on Tuomas Akvinolaisen vuosien 1258 ja 1264 välisenä aikana kirjoittama skolastinen filosofinen ja teologinen teos. Teoksen tarkoituksesta, tarkoitetusta lukijakunnasta ja sen suhteesta Tuomaan muihin töihin on väitelty paljon. Se luokitellaan kuitenkin yleensä summa-tyyppisiin teoksiin, teologisiin synteeseihin, samoin kuin Tuomaan Kommentaari Pietari Lombardialaisen Sentensseihin ja Summa theologiae, vaikkakin kaikkien näiden käsittelemissä asioissa ja alkuperäisessä tarkoituksessa on suuria eroja.
Teoksen rakenne

Summan rakenne on erikoinen verrattuna Tuomaan muihin summa-teoksiin ja muuhun skolastiseen kirjallisuuteen. Teos jakaantuu pääpiirteittäin kahteen osaan: kirjat I–III käsittelevät totuuksia, jotka ovat luonnostaan ihmismielen saavutettavissa, ja kirja IV käsittelee totuuksia, joita luonnollinen järki ei kykene ymmärtämään, kuten Pyhää Kolminaisuutta, lihaksitulemista, sakramentteja ja ylösnousemusta.
Täsmällisemmin esitettynä ensimmäinen osa käsittelee totuuksia, jotka koskevat Jumalaa ja jotka ihmismielen luontaiset kyvyt kykenevät ymmärtämään. Tuomaan mukaan voidaan tietää, että Jumala on olemassa, että Jumala on yksi ja että Jumala on hyvä eikä äly tarvitse siinä apua. Kukin kolmesta ensimmäisestä kirjasta tarkastelee ihmiskunnan luonnollista Jumala-ymmärrystä eri tavalla. Kirja I käsittelee Jumalaa itseänsä, kuten hänen tietämistään ja tahtomistaan. Kirja II käsittelee Jumalaa hänen toimiessaan, hänestä lähtevinä tekoina, kuten luomisena. Kirja III näyttää kuinka Tuomaan mielestä kaikilla asioilla on päätöksensä Jumalassa.
Kirjan IV voidaan katsoa peilaavan kirjojen I–III rakennetta, vaikka se tarkasteleekin asioita jumalallisen ilmoituksen näkökulmasta. Niinpä kirjan IV ensimmäinen osa käsittelee Jumalaa itseään, kuten Pyhää Kolminaisuutta, toinen osa Jumalan tekoja, kuten lihaksitulemista ja sakramentteja, ja kolmas osa Jumalaa kaiken loppuna, kuten kuolleiden ylösnousemuksena.
Teoksen rakenne on synnyttänyt väittelyitä. Jotkut kristityt ovat katsoneet, että jako jumalallisiin ja inhimillisiin totuuksiin on tarpeeton. Tuomas katsoi kuitenkin, että kaksijakoisuus johtuu pelkästään ihmistiedon rajoitteista. On olemassa vain yksi totuus sinänsä, Jumalan tieto itsestään. Ihmisillä, jotka ovat riippuvaisia aisteista luonnollisen tiedon lähteinä, on kahdenlaista tietoa Jumalasta. Toista havainnollistaa ”pakanain” eli ei-kristittyjen tietämys Jumalasta, se mitä voidaan tietää luonnollisella järjellä, ja toiseen kuuluvat ne asiat, jotka voidaan tietää vain kristillisen ilmoituksen valossa. Koska Tuomas käsittelee kaksijakoisesti sitä, mitä Jumalasta voidaan tietää, monet ovat kutsuneet Summaa — ainakin sen kolmen ensimmäisen kirjan osalta — hänen kaikkein filosofisimmaksi teoksekseen siinä merkityksessä missä filosofia nykyään ymmärretään.