stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kimmo Eskelinen

| Kimmo Eskelinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kimmo Kristian Eskelinen
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1983 (ikä 41) Svenljunga, Ruotsi
Salibandyn pelaaja
Lempinimi:  Epo
Pelipaikka:  puolustaja
Seura:  Visby
Pelinumero:  33
Pituus:  183 cm
Paino:  84 kg
| Urheilijan ura> Junioriseurat |
| --- | --- | --- | --- |
1992–1998 1998–2002: Svenljunga Borås
Seurat
| Vuodet | Seura | Ottelut (M+S=P) | Ottelut (M+S=P) |
| 2002–2010 2010– | Warbergs IC Visby | 105 (70+71=141) 9 (4+12=16) | 105 (70+71=141) 9 (4+12=16) |
Maajoukkue
| 2000–2002 2005–2008 |  Ruotsi U-19  Ruotsi | 11 (11+6=17) 24 (11+7=18) | 11 (11+6=17) 24 (11+7=18) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 11. joulukuuta 2010.
Kimmo Eskelinen (s. 4. huhtikuuta 1983 Svenljunga, Ruotsi) on ruotsalainen salibandyn pelaaja. Puolustajana pelaava Eskelinen edustaa Ruotsin I-divisioonassa Visbyta. Hän pelasi Ruotsin maajoukkueessa vuosina 2005–2008.
Ura

Eskelinen pelasi vuosina 2002–2010 Warbergsin riveissä, jossa hän voitti muun muassa kolme Ruotsin mestaruutta vuosina 2005, 2007 ja 2008. Vuonna 2010 hän siirtyi Ruotsin I-divisioonan joukkueeseen Visbyhyn.
Saavutukset

Alle 19-vuotiaiden MM-kulta: 2001
Ruotsin mestaruus: 2005, 2007, 2008
MM-kilpailut
Kultaa: 2006
Hopeaa: 2008
Karsinnat salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailuihin 2019

| Women's WFC 2019 Qualifications |
| --- | --- |
Joukkueet:  28
Ajankohta:  27. tammikuuta – 9. helmikuuta 2019
Karsinnat salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailuihin 2019 järjestettiin tammi-helmikuun vaihteessa. Karsinnat pelattiin Puolassa, Slovakiassa, Thaimaassa ja USA:ssa. Kisaisäntä Sveitsi pääsi suoraan kisoihin.
Karsintoihin osallistui 28 maajoukkuetta, joista 15 pääsi joulukuussa 2019 pelattavaan lopputurnaukseen. Karsinnat pelattiin alueittain Euroopan, Aasia-Oseanian ja Amerikan lohkoissa.
MM-kisoihin selvinneet joukkueet

| Joukkue (IFF-ranking) | Karsintatapa |
| --- | --- |
Eurooppa
 Sveitsi (3): isäntämaa
 Ruotsi (1): Lohko 1 voittaja
 Suomi (2): Lohko 2 voittaja
 Tšekki (4): Lohko 3 voittaja
 Slovakia (6): Lohko 4 voittaja
 Norja (9): Lohko 1 toinen
 Saksa (8): Lohko 2 toinen
 Puola (7): Lohko 3 toinen
 Latvia (5): Lohko 4 toinen
 Tanska (10): Paras lohkokolmonen
 Viro (16): Toiseksi paras lohkokolmonen
Aasia-Oseania (AOFC)
 Australia (12): AOFC:n voittaja
 Japani (14): AOFC:n toinen
 Thaimaa (19): AOFC:n kolmas
 Singapore (15): AOFC:n neljäs
Amerikka
 Yhdysvallat (11): Amerikan voittaja
Karsinnat maanosittain > Eurooppa

Euroopan karsintoihin osallistuu 18 maata, jotka on jaettu neljään lohkoon. Lohkot 1 ja 3 pelataan Puolan Gdanskissa ja lohkot 2, sekä 4 Slovakian Trencinissä. Lohkojen kaksi parasta, sekä kaksi parasta kolmosta etenevät lopputurnaukseen.
Eurooppa 1
|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi  | 3 | 3 | 0 | 0 | 91 | 2 | +89 | 6 |
| 2 |  Norja  | 3 | 2 | 0 | 1 | 19 | 18 | +1 | 4 |
| 3 |  Tanska  | 3 | 1 | 0 | 2 | 21 | 17 | +4 | 2 |
| 4 |  Ranska  | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 94 | -94 | 0 |
Eurooppa 2
|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Suomi  | 4 | 4 | 0 | 0 | 92 | 4 | +88 | 8 |
| 2 |  Saksa  | 4 | 3 | 0 | 1 | 33 | 24 | +9 | 6 |
| 3 |  Venäjä  | 4 | 2 | 0 | 2 | 28 | 33 | -5 | 4 |
| 4 |  Espanja  | 4 | 0 | 1 | 3 | 12 | 42 | -30 | 1 |
| 5 |  Itävalta  | 4 | 0 | 1 | 3 | 10 | 72 | -62 | 1 |
Eurooppa 3
|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Tšekki  | 4 | 4 | 0 | 0 | 75 | 6 | +69 | 8 |
| 2 |  Puola  | 4 | 3 | 0 | 1 | 36 | 7 | +29 | 6 |
| 3 |  Viro  | 4 | 2 | 0 | 2 | 26 | 19 | +7 | 4 |
| 4 |  Italia  | 4 | 1 | 0 | 3 | 7 | 68 | -61 | 2 |
| 5 |  Belgia  | 4 | 0 | 0 | 4 | 4 | 48 | -44 | 0 |
Eurooppa 4
|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Slovakia  | 3 | 3 | 0 | 0 | 25 | 6 | +19 | 6 |
| 2 |  Latvia  | 3 | 2 | 0 | 1 | 20 | 8 | +12 | 4 |
| 3 |  Unkari  | 3 | 1 | 0 | 2 | 6 | 19 | -13 | 2 |
| 4 |  Alankomaat  | 3 | 0 | 0 | 3 | 5 | 23 | -18 | 0 |
Karsinnat maanosittain > Aasia-Oseania

Aasian ja Oseanian karsinnat järjestettiin Bankokissa. 27. tammikuuta–1. helmikuuta 2019. Karsintoihin osallistui kahdeksan Aasian ja Oceanian salibandyliitto AOFC:n 15 jäsenmaasta. Lohkojen voittajat pääsivät suoraan joulukuun MM-turnaukseen ja pelasivat vastakkain karsintojen finaalissa. Lohkojen 2. ja 3. pelasivat välierät ottelupareilla A2 vs B3, sekä B2 vs A3. Välierien voittajat pääsivät MM-kisoihin ja pelasivat vastakkain karsintojen pronssiottelussa.
Lohko A
|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Australia  | 3 | 3 | 0 | 0 | 25 | 2 | +23 | 6 |
| 2 |  Thaimaa  | 3 | 2 | 0 | 1 | 19 | 9 | +10 | 4 |
| 3 |  Uusi-Seelanti  | 3 | 1 | 0 | 2 | 5 | 15 | -10 | 2 |
| 4 |  Filippiinit  | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 25 | -23 | 0 |
Lohko B
|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Japani  | 3 | 2 | 1 | 0 | 18 | 7 | +11 | 5 |
| 2 |  Singapore  | 3 | 2 | 0 | 1 | 17 | 8 | +9 | 4 |
| 3 |  Malesia  | 3 | 1 | 1 | 1 | 14 | 15 | -1 | 3 |
| 4 |  Etelä-Korea  | 3 | 0 | 0 | 3 | 9 | 28 | -19 | 0 |
Välierissä Thaimaa voitti Malesian ja Singapore Uuden-Seelannin. Pronssiottelussa Thaimaa voitti Singaporen 5–4. Loppuottelussa kohtasivat Australia ja Japani, joista ensimmäinen voitti ottelun 5–4.
Karsinnat maanosittain > Amerikka

Amerikan karsinnat pelattiin Detroitissa Yhdysvalloissa 8.–9. helmikuuta 2019. Karsintoihin osallistui vain Yhdysvallat ja Kanada. Joukkueet pelasivat kahdesti toisiaan vastaan. Toinen maa pääsi mukaan joulukuun MM-turnaukseen. Yhdysvallat voitti kummatkin ottelut edeten näni lopputurnaukseen.
|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat  | 2 | 2 | 0 | 0 | 21 | 3 | +18 | 4 |
| 2 |  Kanada  | 2 | 0 | 0 | 2 | 3 | 21 | -18 | 0 |
Keskimatkan juoksu

Keskimatkan juoksulla tarkoitetaan juoksumatkoja, jotka ovat vähintään 800 metriä ja alle 3 000 metriä. 3 000 metriä ylittävät matkat luetaan kestävyysjuoksuihin ja lyhyet matkat pikajuoksuihin. 800 metriä ja 1 500 metriä ovat suosituimmat keskipitkät juoksumatkat, sillä ne juostaan yleisurheilun arvokilpailuissa. Myös mailin juoksu (1 609 metriä) on suosittu juoksumatka, vaikka sitä järjestetään nykyisin enää harvemmissa kilpailuissa Ison-Britannian ulkopuolella. Joissain tapauksissa myös 3 000 metrin sekä kahden mailin kilpailut saatetaan lukea kuuluviksi keskimatkoihin.
Tyypilliset keskipitkät juoksumatkat

800 metrin juoksu
1 500 metrin juoksu
mailin juoksu
Suomalaismenestys

1 500 metrin juoksussa suomalaiset ovat voittaneet olympiakullan kolme kertaa. Paavo Nurmi voitti matkan vuonna 1924, Harri Larva vuonna 1928 ja Pekka Vasala vuonna 1972.
Kalamalja

Kalamalja-keskustelu on keskustelun muoto, joka soveltuu suurille ryhmille. Kalamaljoja järjestetään yleensä osallistavissa tapahtumissa, kuten epäkonferensseissa. Kalamaljan avulla koko ryhmä voi osallistua keskusteluun.
Esimerkki 172–173 henkilöä vetävän kalamaljan tuolijärjestyksestä.
Menetelmä

Sisimpään rinkiin asetetaan neljästä viiteen tuolia, jotka muodostavat kalamaljan. Loput tuolit asetellaan sisäkkäisiksi renkaiksi kalamaljan ympärille. Kalamalja täytetään joko vapaaehtoisilla tai erikseen valituilla osallistujilla, muiden istuessa tuoleille kalamaljan ympärille. Avoimessa kalamaljassa yksi tuoli jätetään tyhjäksi, kun taas suljetussa kalamaljassa kaikki tuolit täytetään. Tilaisuuden juontaja esittelee aiheen ja osallistujat aloittavat keskustelun aiheesta. Kalamaljan ympärillä oleva yleisö seuraa keskustelua.
Avoimessa kalamaljassa kuka tahansa yleisön jäsen voi koska tahansa tulla istumaan kalamaljan vapaalle tuolille ja näin liittyä keskusteluun. Kun näin käy, yhden kalamaljassa jo olleen henkilön on vapaaehtoisesti jätettävä paikkansa ja siirryttävä yleisöön. Keskustelun edetessä osallistujat siirtyvät kalamaljan ja yleisön välillä varsin usein. Yleisön koosta riippuu, kuinka moni yleisön jäsen ehtii käydä kalamaljassa ja osallistua keskusteluun. Kun aika loppuu, kalamalja suljetaan ja juontaja esittää keskustelun yhteenvedon.
Suljetussa kalamaljassa alussa valitut osallistujat keskustelevat tietyn sovitun ajanjakson verran. Kun aika päättyy, he poistuvat kalamaljasta ja uusi ryhmä täyttää sen. Tämä jatkuu, kunnes riittävän moni yleisön jäsen on ehtinyt käydä kalamaljassa. Kun viimeinen ryhmä on valmis, juontaja sulkee kalamaljan ja esittää keskustelun yhteenvedon.
Edut

Kalamalja-keskustelun tärkein etu on sen soveltuvuus suurille ryhmille. Toinen etu on se, että puhujien ja yleisön välille ei tehdä jyrkkää erottelua. Nämä syyt ovat tehneet kalamaljoista suosittuja osallistavissa ryhmätapaamisissa sekä epäkonferensseissa ja muissa perinteisistä konferesseista poikkeavissa tilaisuuksissa.
Muunnelmat

Ryhmä jaetaan kahteen osaan siten, että molempien ryhmien jäsenillä on jokin yhteinen piirre. Esimerkkejä jaosta ovat aikuiset ja nuoret, miehet ja naiset, jne. Ryhmät tapaavat erikseen ja tuottavat kolmesta neljään kysymystä toiselle ryhmälle, jotka kirjoitetaan korteille. Tämän jälkeen ryhmät kootaan yhteen ja kortit vaihdetaan ryhmien välillä. Rakennetaan kalamalja, jonka ympärillä on kaksi tuolirinkiä, yksi kummallekin ryhmälle. Sisäringissä oleva ryhmä lukee kysymyksen ja käy keskustelun siitä. Ulkoringissä olevat kuuntelevat, mutteivät puhu. Kun kaikki kysymykset on käsitelty ja kaikki sisäringissä olevat ovat saaneet sanoa sanottavansa, ringit vaihdetaan ja prosessi toistetaan. Ryhmien tuottamat kysymykset voivat olla teemaltaan samoja, tai erilaisia. Tämä muunnelma toimii 30–60 hengen tilaisuuksissa ryhmäleikkinä.
Toisessa muunnelmassa kalamaljaa jatketaan tietyn ajan verran, esimerkiksi 30 minuuttia. Tämän jälkeen tilaisuuden juontaja pysäyttää kalamaljakeskustelun ja pyytää yleisöstä kommentteja ja kysymyksiä.
Aiheesta muualla

Closed Fishbowl (englanniksi)
Using Fishbowl for class discussions (englanniksi)
Kill Me, Heal Me

| Kill Me, Heal Me> 킬미, 힐미 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Ji Sung  Hwang Jung-eum  Park Seo-joon 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   Munhwa Broadcasting Corporation
Esitetty:  7. tammikuuta 2015 – 12. maaliskuuta 2015
Jaksoja:  20
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Kill Me, Heal Me (kansainvälinen nimi, suom. Tapa Minut, Paranna Minut, alun perin kor. 킬미, 힐미) on televisioyhtiö MBC:n esittämä eteläkorealainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Ji Sung, Hwang Jung-eum ja Park Seo-joon.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Kelmiküla

| Kelmiküla |
| --- | --- |
 Asuinalueen kartta.
 Asuinalueen sijainti Tallinnassa.
Valtio:  Viro
Maakunta:  Harjumaa
Kunta:  Tallinna
Kaupunginosa:  Põhja-Tallinn
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  asuinalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  0,21 km²
Väkiluku (1.1.2018):  1 341
 – Väestötiheys:  6 385,7 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kelmiküla on asuinalue (vir. asum) Põhja-Tallinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 21 hehtaaria ja väkiluku 1 341 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 65 prosenttia oli virolaisia.
Kelmikülassa sijaitsee Baltian rautatieasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kelmiküla Wikimedia Commonsissa
Keskilännen kehitysalue

| Keskilännen kehitysalue मध्य पश्चिमाञ्चल विकास क्षेत्र,  Madhya Pashchimanchal |
| --- | --- |
 Keskilännen kehitysalueen sijainti Nepalissa.
 Koordinaatit: 28.597°N, 81.620°E 
Valtio:     Nepal
Nepalin vyöhykkeet:  Karnali, Bheri ja Rapti
Nepalin piirikunnat:  15 piirikuntaa
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Birendranagar
Pinta-ala:  42 378 km²
Väkiluku (2011):  3 546 682
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  NP-2
Nepalin 5 kehitysaluetta, 14 vyöhykettä ja 75 piirikuntaa (englanniksi)
Keskilännen kehitysalue (nepaliksi मध्य पश्चिमाञ्चल विकास क्षेत्र, Madhya Pashchimanchal) on yksi Nepalin viidestä kehitysalueesta. Se rajautuu pohjoisessa Kiinan Tiibetin autonomiseen alueeseen. Idässä naapurina on Nepalin Läntinen kehitysalue, etelässä Intian Uttar Pradeshin osavaltio ja lännessä Nepalin Kaukolännen kehitysalue.
Keskilännen kehitysalueen pinta-ala on 42 378 neliökilometriä ja väkiluku 3,55 miljoonaa (2011). Alueen hallinnollinen keskus on Birendranagar.
Alueen osat

Kehitysalue jakautuu varten 15:een paikallishallinnolliseen piirikuntaan, jotka voidaan luonnonolojensa ja kasvillisuuden perusteella ryhmitellä kolmeen ekologiseen vyöhykkeeseen (etelästä pohjoiseen):
keskilännen terai eli keskilännen alankovyöhyke,
keskilännen kumpuvyöhyke ja
keskilännen vuoristovyöhyke.
Aluehallintoa varten keskilännen kehitysalueen piirikunnat voidaan ryhmitellä kolmeen vyöhykkeeseen:
Karnali,
Bheri ja
Rapti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keskilännen kehitysalue Wikimedia Commonsissa
Index of Geographical Names of Nepal: Mid Western Development Region - Volume IV (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (ngiip.gov.np)
Keskilänsi

Yhdysvaltojen kartta, jossa Keskilänteen kuuluvat osavaltiot on väritetty punaisella.
Keskilänsi (engl. Midwestern United States tai Midwest tai Middle West) tarkoittaa Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston väestönlaskennassa osavaltioita, jotka sijaitsevat Yhdysvaltojen keski- ja pohjoisosassa. Keskilänteen lasketaan tavallisesti kuuluvaksi Etelä-Dakota, Illinois, Indiana, Iowa, Kansas, Michigan, Minnesota, Missouri, Ohio, Nebraska, Pohjois-Dakota ja Wisconsin. Vuoden 2019 väestönlaskennassa asukasluvuksi arvioitiin 68 miljoonaa. Keskilänsi sijaitsee Appalakkien ja Kalliovuorten välillä, Ohiojoen pohjoispuolella.
Alun perin 1800-luvulla Keskilännellä tarkoitettiin Mississippijoen länsipuolista aluetta. Keskilänsi ei ole tarkka määritelmä, vaan riippuu asiayhteydestä ja lähteestä. Maantieteellinen, kielialueellinen ja kulttuurillinen Keskilänsi poikkeavat toisistaan. Keskilännen kulttuuria pidetään tyypillisenä yhdysvaltalaisena kulttuurina, ja amerikanenglannista puhuttaessa tarkoitetaan yleensä keskilännen englantia.
Keskilännen suurin kaupunki on Chicago, jonka jälkeen suurimpia ovat Detroit ja Indianapolis. Muita suuria kaupunkeja ovat Bismarck, Cincinnati, Cleveland, Columbus, Des Moines, Fargo, Fort Wayne, Grand Rapids, Kansas City, Lincoln, Madison, Milwaukee, Minneapolis, Omaha, Rapid City, Sioux Falls, Saint Louis, Saint Paul, Toledo ja Wichita.
Keskilännen vanhin kaupunki on Michiganissa sijaitseva Sault Ste. Marie, jonka ranskalaiset lähetyssaarnajat perustivat vuonna 1668.
Suurimmat kaupungit

| Sija | Kaupunki | Osavaltio | Väkiluku (arvio 2019) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Chicago |  Illinois | 2 695 598 |
| 2 | Indianapolis |  Indiana | 829 718 |
| 3 | Columbus |  Ohio | 787 033 |
| 4 | Detroit |  Michigan | 713 777 |
| 5 | Milwaukee |  Wisconsin | 594 833 |
| 6 | Kansas City |  Missouri | 459 787 |
| 7 | Omaha |  Nebraska | 432 958 |
| 8 | Cleveland |  Ohio | 396 815 |
| 9 | Minneapolis |  Minnesota | 387 753 |
| 10 | Wichita |  Kansas | 382 368 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keskilänsi Wikimedia Commonsissa
Chicago
Indianapolis
Ken Follett’s The Pillars of the Earth

| Ken Follett’s The Pillars of the Earth |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Daedalic Entertainment
Julkaisija:  Daedalic Entertainment
Jakelija:  Humble Store, GOG.com, Steam, PlayStation Store, Microsoft Store, App Store ja Epic Games Store
Pelimoottori:  Visionaire
Julkaistu:  2017
Lajityyppi:  seikkailupeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Alkaen 17 vuotta  USK 12 
Alusta:  MacOS, Microsoft Windows, Linux, PlayStation 4, Xbox One ja IOS
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Ken Follett’s The Pillars of the Earth on Daedalic Entertainmentin kehittämä ja julkaisema seikkailupeli. Peli on julkaistu vuonna 2017 PlayStation 4:lle, Windowsille ja Xbox Onelle ja sen jälkeen useille muille alustoille.
Peli perustuu Ken Follettin romaaniin Taivaan pilarit. Peli on jaettu kolmeen eri osaan (Book 1, 2 ja 3).
Peli sijoittuu 12. vuosisadan Englantiin ja kertoo Kingsbridgen kylän tarinan.
Aiheesta muualla

Ken Follett’s The Pillars of the Earth MobyGamesissa (englanniksi)
Klaas-Erik Zwering

| Mitalit> Maa:   Alankomaat.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Miesten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Alankomaat> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Ateena 2004 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Hopeaa | Fukuoka 2001 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Istanbul 1999 | 4 × 100 m sekauintiviesti |  |
Klaas-Erik Zwering (s. 19. toukokuuta 1981 Eindhoven, Pohjois-Brabant) on entinen alankomaalainen uimari ja olympiamitalisti. Hänen valmentajanaan toimi Jacco Verhaeren, joka on valmentanut myös Pieter van den Hoogenbandia.
Zwering oli erikoistunut 200 metrin selkäuintiin; hän sijoittui siinä seitsemänneksi EM-kilpailuissa 1999. Kesäolympialaisissa 2000 Zwering oli samalla matkalla kymmenes.
Vuoden 2001 MM-kilpailuissa Zwering voitti hopeaa 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Kesäolympialaisissa 2004 Zwering voitti samalla matkalla hopeaa, joukkuetovereidensa Johan Kenkhuisin, van den Hoogenbandin, ja Mitja Zastrowin kanssa. Olympialaisten jälkeen hän lopetti uransa.
Ken Flach

| Ken Flach> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. toukokuuta 1963 
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Tennispelaaja
Pituus:  185 cm
Paino:  75 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  1983–1996
Palkintorahat:  2 059 571 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  56  (9. joulukuuta 1985)
Voitot/tappiot:  52–80
Nelinpeli
Paras sijoitus:  1. (14.10.1985)
Turnausvoittoja:  34
Voitot/tappiot:  443–217
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  välierät
Ranskan avoimet:  neljännesvälierät
Wimbledon:  voitto (1987, 1988)
Yhdysvaltain avoimet:  voitto (1985, 1993)
Aiheesta muualla
ITF
ATP
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten tennis. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten tennis. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten tennis. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten tennis. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Soul 1988 | nelinpeli |  |
Kenneth Eliot ”Ken” Flach (24. toukokuuta 1963 Saint Louis, Missouri – 12. maaliskuuta 2018 San Francisco, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen nelin- ja sekanelinpelissä menestynyt tennispelaaja, olympia- ja Grand Slam -voittaja.
Flach oli nelinpelissä Robert Seguson parina 1980-luvun parhaimmistoa. Pari voitti olympiakultaa Soulissa 1988 ja neljä Grand Slam -turnausta: kaksi Wimbledonissa ja kaksi US Openissa. Hän oli myös Yhdysvaltain Davis Cup -joukkueen jäsen. Flach voitti urallaan 34 nelinpeliturnausta, viimeisen vuonna 1994. Myös sekanelinpelissä hän voitti Grand Slam -mestaruuksia: yhden Wimbledonissa ja yhden Ranskan avoimissa. Kaksinpelissä Flachin paras rankingsijoitus oli 56:s joulukuussa 1985. Flach kuoli verenmyrkytykseen 54-vuotiaana 12. maaliskuuta 2018: hän oli saanut keuhkokuumeen pelattuaan 36-väyläisen golfradan.
Aiheesta muualla

Ken Flach Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Kirkas taivas

| Kirkas taivas> Tšistoje nebo |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Grigori Tšuhrai
Käsikirjoittaja:  Daniil Hrabrovitski
Säveltäjä:  Mihail Ziv
Kuvaaja:  Sergei Polujanov
Lavastaja:  Boris Nemetšek
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Neuvostoliitto
Tuotantoyhtiö:  Mosfilm
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  1961
Kesto:  108 min
Alkuperäiskieli:  venäjä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirkas taivas (Tšistoje nebo) on Grigori Tšuhrain ohjaama neuvostoliittolainen draamaelokuva vuodelta 1961. Sen on käsikirjoittanut Daniil Hrabrovitski. Elokuva sai jaetun ensipalkinnon toisilla Moskovan elokuvajuhlilla.
Elokuva käsittelee toisen maailmansodan jälkeisiä Stalinin poliittisia vainoja. Tarinassa sotavangiksi jäänyt ja sodan jälkeen kotimaahansa palaava taistelulentäjä leimataan maanpetturiksi. Kirkas taivas oli ensimmäisiä kuvauksia siitä, mitä vaikeuksia sotavankeudesta palaavilla oli neuvostoyhteiskunnassa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Nina Drobyševa  | … |  Sasha Lvova   |
|  Jevgeni Urbanski  | … |  Aleksei Astahov   |
|  Natalja Kuzmina  | … |  Ljusja   |
|  Vitali Konjajev  | … |  Petja   |
|  Georgi Kulikov  | … |  Mitja   |
Kirkaslampi (Utajärvi)

| Kirkaslampi |
| --- | --- |
 Kirkaslammen etelärantaa itään päin katsottuna.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Marttisjärvi, Utajärvi
Koordinaatit:  65°04′28″N, 27°08′25″E
Järvinumero:  60.075.1.006 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,1 m
 fiKirkaslampi 
Kirkaslampi on pieni järvi tai lampi Utajärven kunnan Marttisjärven kylässä. Se sijaitsee Olvassuon luonnonpuiston etelälaidalla ja sinne johtaa metsäautotietä myöten yhteys Olvasjärventieltä Juorkunasta. Järven pohjoisrannalla on Olvassuon luontopolun alku- ja paluupiste opastetauluineen, laituri sekä laavupaikka ja huoltorakennus. Järvestä puolisen kilometriä lounaaseen on erittäin pienikokoinen Pieni Kirkaslampi, etelään taas ovat korkeat Kirkkaanlamminharju ja Kälväsvaara. Järveen tulee pohjoisesta hyvin pieni suo-oja, siinä ei ole laskuojaa. Järvi on karu, kivi- ja hiekkapohjainen, vesi on järven nimen veroista.
Aiheesta muualla

Luontoon.fi: kulkuyhteydet ja kartat (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiovan piiri (Harkova)

| Kiovan piiri Київський район |
| --- | --- |
 Kiovan piirin sijainti Harkovassa
Valtio:  Ukraina
Alue:  Harkovan alue
Piiri:  Harkovan piiri
Kaupunki:  Harkova
Perustettu:  1919
Pinta-ala  ():  35,4 km²
Väkiluku   ():  188 500
Kiovan piiri (ukr. Київський район, Kyjivskyi raion) on yksi Ukrainan suurkaupunki Harkovan yhdeksästä hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Piiri käsittää Harkovan keskustasta koilliseen kaupungin ulkorajalle ulottuvan sektorin. Piirissä asui noin 188 500 ihmistä, joista 184 100 kirjattiin vakituisiksi asukkaiksi (2018). Vuonna 1989 piirin väkiluku oli 173 022.
Kiovan piirin naapureina ovat Harkovan Ševtšenkon piiri lännessä ja Saltivkan piiri etelässä. Kaupungin keskustassa piiri sivuaa Osnovan piiriä. Kiovan piirin pohjoispuolella jatkuu Harkovan piiri, johon koko Harkovan kaupunkikin on kuulunut kesän 2020 aluehallinnollisesta uudistuksesta lähtien.
Kiovan piirin vaakuna.
Kiovan piiri on perustettu vuona 1932. Piirin pinta-ala on 51,7 neliökilometriä. Piirin nimi, rajat ja pinta-ala on muuttunut vuosien saatossa. Huhtikuusta 1936 lokakuulle 1957 piiri oli nimetty Stalinin avustajan, neuvostopoliitikko Lazar Kaganovitšin mukaan.
Kyjivskan metroasemaa.
Piirin alueella sijaitsevat muun muassa:
Harkovan metron asemat: Arh’itektora Beketova, Puškinska, Kyjivska, Akademika Barabašova, Akademika Pavlova, Studentska ja Herojiv Pratsi.
Barabašovon tori
H’arkivjoen uoma ja Hydropark
Harkovan lentokonetehdas
Harkovan pohjoinen lentoasema (ukr. Харків-Північний, H’arkiv-Pivnitšnyi; ICAO: UKHV)
Harkovan polytekninen instituutti
Kansallinen ilmailuyliopisto – "Harkovan ilmailuinsituutti"
Harkovan kansallinen kasvatustieteellinen yliopisto
Kansallinen farmasiayliopisto
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiovan piiri (Harkova) Wikimedia Commonsissa
Kiovan piirin rajat Open Street Map -kartalla (ukrainaksi)
Olha Hlushchenko (15.9.2022) Russian missiles hit Kyivskyi neighbourhood in Kharkiv (englanniksi) (pravda.com.ua)