stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liigacup 2007
Sarjataulukot

Lohko I
| Joukkue | Pisteet |
| --- | --- |
HJK: 16
FC Viikingit: 11
FC Lahti: 8
FC Honka: 7
FC KooTeePee: 6
IFK Mariehamn: 5
MyPa: 5
Lohko II
| Joukkue | Pisteet |
| --- | --- |
Tampere U: 16
VPS: 9
FC Inter: 9
AC Oulu: 8
FC Haka: 6
FF Jaro: 5
TPS: 4
VPS oli Interin edellä taulukossa, koska se voitti joukkueiden keskinäisen ottelun.
Tulokset > Alkulohkot

Lohko I
HJK - IFK Mariehamn 2-1
FC Lahti - FC KooTeePee 2-1
HJK - FC Viikingit 5-1
IFK Mariehamn - MyPa 1-1
FC Viikingit - IFK Mariehamn 1-1
FC Lahti - HJK 1-3
FC Viikingit - FC KooTeePee 2-1
FC Honka - MyPa 0-1
HJK - FC KooTeePee 2-1
IFK Mariehamn - FC Honka 0-1
FC Lahti - IFK Mariehamn 1-0
FC Viikingit - FC Honka 2-0
HJK - MyPa 2-0
IFK Mariehamn - FC KooTeePee 2-1
MyPa - FC Viikingit 2-3
FC Honka - HJK 1-1
FC Viikingit - FC Lahti 1-1
FC Honka - FC Lahti 2-1
FC KooTeePee - MyPa 1-0
FC KooTeePee - FC Honka 4-0
MyPa - FC Lahti 0-0
Lohko II
FC Inter - VPS 0-1
TPS - FC Haka 3-1
TamU - TPS 4-0
FF Jaro - VPS 0-1
FF Jaro - TPS 2-0
VPS - TPS 2-0
FF Jaro - TamU 0-2
FC Inter - FC Haka 1-1
VPS - AC Oulu 1-2
FC Inter - FF Jaro 1-1
FC Haka - TamU 1-2
AC Oulu - FC Inter 0-3
TamU - AC Oulu 3-0
TPS - AC Oulu 1-1
FC Haka - FF Jaro 1-1
TamU - FC Inter 1-1
AC Oulu - FF Jaro 2-0
FC Haka - VPS 4-1
TPS - FC Inter 1-4
VPS - TamU 1-3
AC Oulu - FC Haka 0-0
Tulokset > Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   | 20.3.2007 | 20.3.2007 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 20.3.2007 | 20.3.2007 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | FC Viikingit | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | FC Viikingit | 1 |  |  | 31.3.2007 | 31.3.2007 |  |  |  |  |
|   | FC Inter | 4  |  |  | 31.3.2007 | 31.3.2007 |  |  |  |  |
|   | FC Inter | 4  |  |  | FC Inter | 0 rp. 4 |  |  |  |  |
|   | 20.3.2007 | 20.3.2007 |  |  | FC Inter | 0 rp. 4 |  |  |  |  |
|   | 20.3.2007 | 20.3.2007 |  |  | FC Honka | 0 rp. 3  |  |  |  |  |
|   | Tampere United | 1 |  |  | FC Honka | 0 rp. 3  |  |  |  |  |
|   | Tampere United | 1 |  |  |  |  |  |  | 13.4.2007 | 13.4.2007 |
|   | FC Honka | 2  |  |  |  |  |  |  | 13.4.2007 | 13.4.2007 |
|   | FC Honka | 2  |  |  |  |  |  |  | FC Inter | 0 rp. 3 |
|   | 21.3.2007 | 21.3.2007 |  |  |  |  |  |  | FC Inter | 0 rp. 3 |
|   | 21.3.2007 | 21.3.2007 |  |  |  |  |  |  | FC Lahti | 0 rp. 4  |
|   | VPS | 0 |  |  |  |  |  |  | FC Lahti | 0 rp. 4  |
|   | VPS | 0 |  |  | 31.3.2007 | 31.3.2007 |  |  |  |  |
|   | FC Lahti | 1  |  |  | 31.3.2007 | 31.3.2007 |  |  |  |  |
|   | FC Lahti | 1  |  |  | FC Lahti | 1 |  |  |  |  |
|   | 21.3.2007 | 21.3.2007 |  |  | FC Lahti | 1 |  |  |  |  |
|   | 21.3.2007 | 21.3.2007 |  |  | HJK | 0  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | HJK | 2 rp. 5 |  |  | HJK | 0  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | HJK | 2 rp. 5 |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   | AC Oulu | 2 rp. 4  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   | AC Oulu | 2 rp. 4  |  |  |  |  |  |  | Ei pelata Liigacupissa |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  | Ei pelata Liigacupissa |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
Maalipörssi

7 maalia
Jarno Parikka, HJK
5 maalia
Jussi Peteri, FC Viikingit
4 maalia
Miikka Ilo, FC Inter
Kabba Samura, HJK
3 maalia
Dmytro Brovkin, AC Oulu
Toni Lehtinen, FC Haka
Jami Puustinen, FC Honka
Sami Sanevuori, FC Inter
Juska Savolainen, TamU
Miki Sipiläinen, TamU
Kristoffer Weckström, MIFK
Berat Sadik, FC Lahti
Muuta

Liigacupin paras pelaaja 2007 oli FC Interin Jos Hooiveld.
Tricastinin ydinvoimalaitos

Tricastinin ydinvoimalaitos
Tricastinin ydinvoimalaitos on ydinlaitos Etelä-Ranskassa, Rhône-joen rannalla Valencen ja Avignonin puolivälissä. Alue on 650 hehtaaria, ja siellä on 5 000 työntekijää. Alueella on neljän reaktorin ydinvoimala, tutkimuskeskus ja uraanin rikastuslaitos.
Tricastinin 1-reaktori käynnistettiin vuonna 1980. Vuonna 2023 se sai käyttöluvan seuraavaksi kymmeneksi vuodeksi. Voimalassa on myös kolme muuta reaktoria, jotka on kaikki rakennettu 1970-luvulla ja otettu käyttöön 1980–1981. Ne ovat 915 megawatin painevesireaktoreita. Nykyisin reaktorit omistaa ja niitä operoi valtionyhtiö Électricité de France.
Vuonna 2008 uraanipitoista vettä pääsi vuotamaan Tricastinin alueelta jokeen ja maaperään. Vuodon takia alueen asukkaita kiellettin uimasta ja kalastamasta. Pari viikkoa myöhemmin lähes sata työntekijää altistui pienelle määrälle säteilyä huoltotoimien yhteydessä.
Coenraad Johannes van Houten

Coenraad Johannes van Houten vuonna 1910.
Coenraad Johannes van Houten (15. maaliskuuta 1801 Amsterdam – 1887 Weesp) oli hollantilainen kemisti ja suklaatehtailija. Hän pyrki parantamaan suklaan veteen sekoittuvuutta ja keksi niin sanotun hollantilaismenetelmän, jossa suklaata käsitellään alkalisuoloilla (kalium- tai  natriumkarbonaateilla). Käsittely muun muassa parantaa suklaan veteen sekoittuvuutta, nostaa sen pH:ta, miedontaa suklaan makua ja tehostaa suklaan väriä. Hollantilaismenetelmä, jota on toki kehitetty van Houtenin jälkeen, on edelleen laajassa käytössä teollisuudessa, sillä se sallii erilaisten väri- ja makuprofiilien kehittämisen.
Van Houtenin puristimen, jolla suklaamassan rasvan saattoi vähentää lähes puoleen, keksi Coenraad van Houtenin isä Casparus van Houten (1770-1858).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Coenraad Johannes van Houten Wikimedia Commonsissa
Sulli

| Sulli> 설리 (Seol-li) |
| --- | --- |
 Sulli helmikuussa 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Choi Jin-ri 최진리
Syntynyt: 29. maaliskuuta 1994 Busan, Etelä-Korea
Kuollut: 14. lokakuuta 2019 (25 vuotta) Seongnam, Etelä-Korea
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä malli näyttelijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Sulli ja 설리 
Laulukielet:  korea
Aktiivisena:  2005–2015 2018–2019
Tyylilajit:  K-pop Dreampop
Yhtyeet:  F(x) (2009–2015)
Levy-yhtiöt:  SM Entertainment
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
sulli.smtown.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Choi Jinri (kor. 최진리, Choi Jin-ri, 29. maaliskuuta 1994 Busan – 14. lokakuuta 2019 Seongnam), paremmin tunnettu nimellä Sulli, oli eteläkorealainen laulaja-lauluntekijä, malli ja näyttelijä. Hän kuului F(x)-yhtyeeseen, joka debytoi vuonna 2009. Choi jätti yhtyeen vuonna 2015 keskittyäkseen näyttelijän uraansa. Hänet löydettiin kuolleena kotonaan Seongnamissa 14. lokakuuta 2019.
Lapsuus

Choi Jinri syntyi 29. maaliskuuta 1994 Busanissa Korean tasavallassa. Hänen alkuperäinen nimensä tarkoittaa koreaksi "totuutta". Choin äiti laittoi tyttärensä jo aikaisin näyttelijäkouluun. Choi kävi Jungbun alakoulua Busanissa, Soul Cheongdamin alakoulua ja Cheongdamin yläkoulua.
Ura

Alakoulun neljännellä luokalla Choi koe-esiintyi SM Entertainmentille, ja hänestä tuli levy-yhtiön harjoittelija. Vuonna 2005 Choi teki esikoisroolinsa Ballad of Seodong -draamasarjassa. Ennen Choin näyttelijädebyyttiä hänen esiintymisnimensä vaihdettiin Sulliksi, sillä hänen nimensä oli liian "uskonnollinen". Choi esiintyi muun muassa seuraavissa elokuvissa ja draamasarjoissa: Vacation (2006), Punch Lady (2007), The Flower Girl is Here (2007) ja Babo (2008).
Choi debytoi 5. syyskuuta 2009 SM Entertainmentin tyttöyhtyeessä F(x).
Elokuussa 2012 Choi sai pääroolin To the Beautiful You -draamasarjasta, joka perustui kuuluisaan japanilaiseen mangasarjaan. Choi näytteli Gu Jaeheeta ja leikkasi rooliansa varten 60 cm hiuksistaan. Hän voitti Uuden näyttelijän palkinnon SBS Drama Awardseissa roolinsa ansioista.
Vuonna 2013 Choi toimi Etude House -kosmetiikkabrändin kasvokuvana yhdessä yhtyekaverinsa Krystal Jungin kanssa.
Elokuussa 2014 Choi näytteli The Pirates -sarjassa yhdessä Son Yejinin ja Kim Namgilin kanssa. Lisäksi hän näytteli sarjassa Fashion King (2014) ja elokuvassa Real (2017), jossa hänellä oli päärooli.
29. kesäkuuta 2019 Choi debytoi sooloartistina ja julkaisi singlen "Goblin".
Kuolema

Choi löytyi kotoaan Seongnamissa kuolleena 14. lokakuuta 2019 kello 15.20 Korean aikaa. Choin löysi hänen managerinsa, joka kertoi soittaneensa edellisenä päivänä Choille, mutta Choi ei ollut vastannut puheluun. Poliisi tutki tapausta epäiltynä itsemurhana, sillä tapaus ei täyttänyt tapon merkkejä. Choin päiväkirjasta löytyi tämän kirjoittama katkelma, mutta poliisi vahvisti, ettei se ollut itsemurhakirje. Viranomaiset ilmoittivat myöhemmin kuolintavaksi hirttäytymisen. Choin hautajaiset pidettiin perhepiirissä. Choin tiedettiin kärsineen vaikeasta masennuksesta. Media yhdisti hänen kuolemansa pitkään jatkuneeseen nettikiusaamiseen. Korean kansalaiset alkoivat vaatia tapahtuneen jälkeen kovempia rangaistuksia nettikiusaamiselle.
Choi 4. heinäkuuta 2011.
Yhdysvaltain heikkeneminen

Yhdysvaltain heikkeneminen on käsitys Yhdysvaltain heikentymisestä esimerkiksi vaikutusvallan, talouden, sotilaallisen voiman tai väestökehityksen mittareilla.
Keskustelua Yhdysvaltain hegemonian murtumisesta alettiin käydä kylmän sodan aikana. Charlie Rosen mukaan Yhdysvaltain heikkenemisestä oli tullut yksi keskeisistä yhteiskunnallisen keskustelun aiheista Yhdysvalloissa 2010-luvun alkuun mennessä. Historioitsija Paul Kennedy piti 1980-luvulla Yhdysvaltain koettua liian suureksi kasvanutta globaalia painoarvoa maata heikentävänä. Talouden kautta Yhdysvaltain heikentymistä ovat tarkastelleet Niall Ferguson ja Martin Jacques. Heikentymistä ovat tuoneet esiin myös muiden muassa Paul Krugman, Michael Kinsley ja Mark Helprin. Heikentymisen kokemus on yhdistänyt sekä osaa vasemmistolaisista että osaa oikeistolaisista.
Barack Obama piti vuonna 2012 ajatusta Yhdysvaltain heikkenemisestä tietämättömyydestä johtuneena. Myös Robert Kagan piti heikkenemistä virheellisenä käsityksenä, koska Kiinan nousun kaltaiset haasteet eivät hänen mukaansa välttämättä olleet suurempia kuin historiallinen vastakkainasettelu Neuvostoliiton kanssa. Joe Bidenin avustajan, Kamala Harrisin kansallisen turvallisuuden neuvonantajan Philip H. Gordonin mukaan Yhdysvaltain heikkeneminen on ollut näkyvä teema Donald Trumpin kampanjoinnissa ja vaikuttanut vahvasti äänestäjien kokemuksiin. Gordonin mukaan Yhdysvaltain talousluvut ja geopoliittinen asema eivät tosiasiallisesti tukeneet ajatusta heikkenemisestä. Heikkenemistä koskevassa keskustelussa on mitattavien lukujen lisäksi vedottu myös vähemmän eksaktisti määritettäviin ilmiöihin.
Sähköasentaja

| Sähköasentaja |
| --- | --- |

Tyyppi:  Ammatti
Toimiala:  Talonrakennusala, Elektroniikka- ja sähköteollisuus
Koulutus:  Ammattioppilaitos
Työpaikka:  Sähköurakointiliike, Energiateollisuus
Lähinimikkeitä:  Automaatioasentaja
Sähköasentaja (puhekielessä sähkömies) on ammattinimike, jonka omaava henkilö asentaa, korjaa ja huoltaa erilaisia sähkölaitteita, mittareita, valaisimia, muuntajia, sähkökeskuksia ynnä muuta. Lisäksi asentaja suorittaa erilaisia johdotus-, kaapelointi- ja kytkentätöitä kotitalouksissa ja teollisuudessa.
Sähköasentaja voi työskennellä luvallisessa urakointiliikkeessä, teollisuuslaitoksessa, sähkön jakelulaitoksessa tai sähkön tuotantolaitoksessa, kuten  voimalaitoksessa. Sähköasentaja voi myös perustaa oman sähköasennusyrityksen, jolla on asennusluvat, mutta vain jos hän on kirjattuna Tukesin urakoitsijarekisteriin. Tällaisen sähköasennusyrityksen voi toki perustaa kuka tahansa kun vain palkkaa yritykseensä sähkötöiden johtajan, jolla on asianmukaiset oikeudet toimia ko. tehtävässä.
Sähköasentajaksi opiskellaan ammattioppilaitoksessa tai aikuisopistossa. Koulutuksen voi suorittaa kouluopiskeluna tai oppisopimuksena, ja jälkimmäisestä on tullut viime aikoinamilloin? suositumpaa. Nykyisin uusien lakien mukaan kuuden kuukauden työskentely harjoittelijana sähköasennustöissä antaa oikeuden nimitykseen sähköalan ammattihenkilö. Aiemmin kouluttautuneet voivat käyttää nimikettä vanhojen lakien mukaisesti.
Vuosien sähköasentajana työskentelyn jälkeen voi suorittaa sähköyliasentajan erikoisammattitutkinnon.
Sähköasentajan työssä työturvallisuuden ja turvallisten työtapojen tunteminen ja halu noudattaa niitä ovat ensisijaisen tärkeitä sähkön hengenvaarallisuuden vuoksi.
Sähköasentajat eivät ole elektroniikka-, tietokone- tai automaatioasentajia, kuten ammattinimikekin kertoo.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Taloussanomien keväällä 2008 tekemän eri alojen palkkakehitystä selvittäneen tutkimuksen tuloksia
Sähköasentajan ammattitutkinnon kuvaus (Koulutusnetti)
Sähkö- ja automaatiotekniikan perustutkinto, sähköasentaja (Opintoluotsi)[vanhentunut linkki]
Sähköasentajan ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Tekniikan alan korkeakoulututkinnot
| --- | --- |
Yliopistotutkinnot:  Tekniikan tohtori  Tekniikan lisensiaatti  Diplomi-insinööri  Arkkitehti  Maisema-arkkitehti  Tekniikan kandidaatti 
Ammattikorkeakoulututkinnot:  Insinööri (ylempi AMK)  Insinööri (AMK)  Rakennusmestari (AMK)  Rakennusarkkitehti (AMK) 
Tekniikan alan opistotutkinnot
Insinööri
Rakennusinsinööri
Rakennusarkkitehti
Teknikko
Rakennusmestari
Tekniikan alan ammatilliset tutkinnot
Automaatioasentaja
Hienomekaanikko
Hitsaaja
Koneistaja
Levyseppähitsaaja
LVI-asentaja
Mikromekaanikko
Puuseppä
Seppä
Sähköasentaja
Valaja
Valumallinvalmistaja
Edgerton Roland Clarke

Edgerton Roland Clarke (s. 14. helmikuuta 1929) on jamaikalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 2. helmikuuta 1960 ja nimitettiin Montego Bayn hiippakunnan johtoon 14. syyskuuta 1967. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Marie-Joseph Lemieux, jota avustivat John Joseph McEleney ja Samuel Emmanuel Carter.
Clarke sai 11. marraskuuta 1994 nimityksen Kingston in Jamaican arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 17. helmikuuta 2004.
Heinolan Palloilijat -47

Heinolan Palloilijat -47 (HP-47) on vuonna 1947 perustettu heinolalainen jalkapalloseura. HP-47 on pelannut jalkapalloa parhaimmillaan II divisioonassa kaudella 1976.
Jalkapallon lisäksi HP-47 on kilpaillut ainakin jääkiekossa ja pesäpallossa. Jääkiekossa seura voitti maakuntasarjan vuonna 1954 ja pelasi sittemmin 1960-luvun lopulle asti useita kausia tuolloin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa. Vuonna 1969 kaupunkiin perustettiin jääkiekon erikoisseura Peliitat. Pesäpalloa HP-47 pelasi Suomensarjassa kaudella 1949.
Kausi 2023

Kausi 2023 oli heinolalaisten toinen kausi miesten kutosessa miesten joukkueen ”uudelleentulemisen” jälkeen. Kausi sujui erinomaisesti, sillä heinolalaiset voittivat oman lohkonsa ja nousevat kaudeksi 2024 miesten vitoseen. 2023 kauden lopulla oli 10 voittoa, 4 tasapeliä ja 2 tappiota. Parhaana maalintekijänä luottomies Seyawash ”sisu” Masudi, joka iski 15 peliin 17 täysosumaa.lähde?
Kaudella 2023 seuran miesten edustusjoukkue pelaa Etelän Kutosta. Miesten joukkue perustettiin lähes kymmenen vuoden tauon jälkeen kaudeksi 2022. Joukkue koostuu 2021 vuoden B-juniori joukkueesta, sekä vanhoista HP-47 legendoista. Kaudella 2022 sijoitus etelän kutosessa oli 5. Kolmannen sijan nousukarsinta paikasta jäätiin harmittavasti vain yhden pisteen päähän.
Kausi 2024

Kauden 2023 peliesitykset toivat nousun vitoseen. Kausi meni odotusten mukaan ja joukkue säilytti sarjapaikkansa. Lopullinen sijoitus oli seitsemäs. Heinolan paikalliskamppailut herätettiin henkiin, kun "Heinolan Herruudesta" päästiin pelaamaan kahteen otteeseen Union Plaanin kakkosjoukkuetta Plaani/17 vastaan. Molemmat ottelut päättyivät HP-47:n voittoihin. Katsojia ensimmäisessä kohtaamisessa oli noin 250 ja toisessa noin 140.
Kauden 2023 tapaan joukkueen sisäisen maalipörssin vei Seyawash Masudi, 17 peliä, 18 maalia.
Aiheesta muualla

Heinolan Palloilijat-47 ry
Seuran 1950-luvun pelipaita Suomen Jääkiekkomuseon näyttelyssä (Arkistoitu – Internet Archive)
Kertomuksia kaatopaikalta

| Kertomuksia kaatopaikalta |
| --- | --- |
 Sarjan tunnusteksti
Tyyli:  opetussarja
Kestoaika:  25 minuuttia
Luoja(t):  Kirsti Tulonen-Seppänen
Kehittäjä(t):  Jorma Avelin (graafinen suunnittelu ja tietokoneanimaatiot Eila Hutri (animaatiohahmojen suunnittelu ja animointi) Mia Keurulainen (animointi) Kirsti Tulonen-Seppänen (animaatiohahmojen suunnittelu ja animointi) Sam Shingler (animaatiot) Stan Shingler (visuaalinen ideointi)
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  Yle TV1
Julkaistu:  1993
Esitetty:  18. lokakuuta – 22. marraskuuta 1993
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  6
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Kirsti Tulonen-Seppänen
Käsikirjoittaja(t):  Kirsti Tulonen-Seppänen
Säveltäjä(t):  Kaj Chydenius, Markus Fagerudd, Karri Koivukoski, Heikki Nikula, Jorma Valjakka, Samuli Kokko
Leikkaaja(t):  Arvo Pylvänäinen
Lavastaja(t):  Kalevi Liski
Kuvaaja(t):  Taisto Hietaranta, Raimo Hiltunen (animaatiokuvaus) Alpo Voutilainen
Tuotantoyhtiö(t):  Yleisradio Channel 4 Utbildningsradion
Palkinnot
Voitetut:  Baselin kaupungin palkinto 1993
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kertomuksia kaatopaikalta on suomalainen Yleisradion vuonna 1993 valmistunut kuusiosainen ympäristökasvatuksen opetussarja. Sarjassa on oikeaa liikkuvaa kuvaa sekä animaatiota.
Sarja on esitetty Yle TV1-kanavalla Koulutelevision ohjelmistossa. Ensimmäisen kerran sarja esitettiin loka-marraskuussa 1993. Sarja on esitetty ensiesityksen jälkeen uusintana vuosina 1994, 1995 (Koulu-TV:n ruotsinkielisellä ohjelmapaikalla nimellä Sagor från en soptipp), 1998 ja 2003. Sarja on julkaistu Yle Tallennemyynnin kirjastotallenteena.
Juoni

Sarja kertoo kaatopaikalla elävistä esineistä ja jätteistä, jotka keskustelevat eri aineiden ekologisesta kierrosta. Jokaisessa osassa kaatopaikalle päätynyt esine tai jäte kertovat kukin oman elämätarinansa.
Yksi sarjan päähenkilöistä on Janne-nimisen pojan apina-pehmolelu, joka tarinan mukaan päätyi kaatopaikalle vahingossa. Sarjan edetessä pehmolelu pohtiikin usein löytääkö Janne enää häntä vai onko kaatopaikka hänen viimeinen paikkansa. Sarjan viimeisessä jaksossa kaatopaikan työntekijä nappaa pehmolelun talteen. Janne ja hänen äitinsä ovat kierrätysmyymälässä tutkimassa tavaroita. Janne avaa myymälässä myynnissä olevan arkun kannen, jonka alta paljastuu erilaisia tavaroita, ja tavaroiden joukosta löytyy myös hänen hukkaamansa apina-pehmolelu. Jälleennäkeminen on onnellinen hetki, ja apina toteaakin "Ei tarvinut jäädä kaatopaikalle.".
Jaksot

| Jakso | Jakson nimi | Jaksojen kuvaukset | Ensiesitys (Yle TV1, Koulu-TV) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Isomummun aarre | Peilin kertomus miten päätyi kaatopaikalle. | 18.10.1993 |
| 2. | Heilutaan hetki, hajotaan pois | Omenat kertovat elämäntarinansa. | 25.10.1993 |
| 3. | Vanha lapaspariskunta | Lapanen ja Lapaska kertovat elämäntarinansa. | 1.1.1993 |
| 4. | Muovimuki juurillaan | Seurataan muovimukin elämänkaarta valmistusprosessista käyttöön ja jälleen kaatopaikalle. | 8.11.1993 |
| 5. | Vaaniva vaara | Seurataan pariston elämänkaarta käyttötarkoituksestaan kaatopaikalle. | 15.11.1993 |
| 6. | Innostunut uusio | Perehdytään uusiopaperinenäliinan tarinaan valmistusprosessista kaatopaikalle. | 22.11.1993 |
Näyttelijät > Kaatopaikalla elävät henkilöt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pekka Aarnio  | … |  Räppiomput (ääni, laulu)   |
|  Kalle Ahola  | … |  Räppiomput (ääni, laulu)   |
|  Ossi Ahlapuro  | … |  Kannu (ääni)   |
|  Jussi Chydenius  | … |  Räppiomput (ääni, laulu)   |
|  Kalle Chydenius  | … |  Räppiomput (ääni, laulu)   |
|  Markus Fagerudd  | … |  Räppiomput (ääni, laulu)   |
|  Janne Illman  | … |  Apina (ääni)   |
|  Jouko Klemettilä  | … |  Ankka (ääni)   |
|  Heikki Määttänen  | … |  Sojosormi (ääni)   |
|  Pekka Milonoff  | … |  Räppiomput (ääni)   |
|  Helena Notkonen  | … |  Lapaska (ääni)   |
|  Tiia Louste  | … |  Peililady   |
|  Voitto Nurmi  | … |  Muovimuki (ääni)   |
|  Kari Sorvali  | … |  Zap   |
|  Yrjö Tähtelä  | … |  Lapanen (ääni)   |
|  Raisa Vesanen  | … |  Neiti Nenäliina (ääni)   |
|  Kristian von Herzen  | … |  Räppiomput (ääni, laulu)   |
Näyttelijät > Muita henkilöitä

Luettelo ei sisällä sarjan kaikkia näyttelijöitä.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eero Aho  | … |  Kalle (osa 1)   |
|  Elli Castren  | … |  Annikki (osa 1)   |
|  Kati Outinen  | … |  Aino (osa 1)   |
|  Heikki Pälviä  | … |  Esko (osa 1)   |
|  Lauri Peltonen  | … |  Janne   |
|  Timo Mäkinen  | … |  Kauko (osa 3)   |
|  Margit Virtanen  | … |  Sirkka (osa 3)   |
|  Alex Lindberg  | … |  onkija (osa 5)   |
|  Mats Lindberg  | … |  onkija (osa 5)   |
|  Maija Purhonen  | … |  paperinkerääjä (osa 6)   |
Syklotroni

Ernest Lawrencen vuonna 1934 patentoiman syklotronin kaavakuva
Syklotronista lähtevä sininen hiukkassuihku
Syklotroni on syklinen hiukkaskiihdytin, jolla voidaan kiihdyttää varattuja hiukkasia sähkökentän avulla. Kiihdyttävän sähkökentän lisäksi syklotronissa on sähkömagneetin muodostama magneettikenttä, jolla varauksellisia hiukkasia ohjataan syklotronin sisällä. Syklotroneja käytetään hiukkasfysiikan ja ydinfysiikan tutkimusten lisäksi erityisesti lääketieteessä muun muassa radioisotooppien tuotannossa.
Syklotronin keksijänä pidetään yhdysvaltalaista ydinfyysikkoa Ernest Orlando Lawrencea. Lawrence kehitti ensimmäisen syklotroninsa Kalifornian yliopiston Berkeleyn kampuksella vuosina 1929-1930, ja patentoi sen vuonna 1932. Lawrence sai keksinnöstään  Nobelin fysiikan palkinnon vuonna 1939.
Syklotronin toimintaperiaate

Syklotroni koostuu kahdesta D-kirjaimen muotoisesta elektrodista, jotka ovat sähkömagneetin napojen välissä. Elektrodien välillä on suuritaajuinen vaihtojännite, joka synnyttää elektrodien väliin jaksollisesti suuntaansa vaihtavan sähkökentän. Elektrodien sisällä ei ole sähkökenttää vaan siellä vaikuttaa ainoastaan sähkömagneetin synnyttämä magneettikenttä.
Kiihdytettävät varatut hiukkaset (protonit, deuteronit, tritonit tai alfa(α)-hiukkaset) ohjataan aluksi syklotronin keskelle. Siellä elektrodien välinen sähkökenttä kiihdyttää hiukkaset toiseen elektrodiin. Elektrodin sisällä hiukkaset joutuvat magneettikentän vaikutuksesta ympyräradalle. Hiukkanen kulkee elektrodin sisällä puoliympyrän, jonka jälkeen se palaa elektrodien väliseen sähkökenttään. Sähkökentässä hiukkasen nopeus kasvaa jälleen siihen asti, kunnes se osuu toiseen elektrodiin ja joutuu jälleen ympyräradalle. Deflektorilla (deflection plate) voidaan taivuttaa hiukkassäteen kulmaa, jolloin hiukkassuihku saadaan kulkemaan ikkunan läpi ja törmäämään kohtiomateriaaliin, joka voi olla kaasua, nestettä tai kiinteää ainetta. Kun hiukkassuihku osuu kohtiomateriaalin atomiytimiin, syntyy epästabiileja radionuklideja.
Syklotronin toimintaperiaate > Hiukkasen rata

Hiukkasen nopeuden kasvaessa myös sen radan säde kasvaa. Elektrodissa hiukkanen joutuu magneettikentän vaikutuksen takia tasaiseen ympyräliikkeeseen, jossa keskeisvoimana toimii magneettinen voima. Jos oletetaan, ettei hiukkaseen vaikuta magneettisen voiman lisäksi muita voimia, voidaan hiukkasen radan yhtälö kirjoittaa dynamiikan peruslain mukaan muodossa
missä  m on hiukkasen massa ja  {\overline {a}}_{n} hiukkasen keskeiskiihtyvyys. Tässä magneettisen voiman suuruus on
missä  q on hiukkasen varauksen suuruus,  v hiukkasen nopeuden suuruus ja  B magneettivuon tiheyden suuruus. Keskeiskiihtyvyyden suuruus on
missä  v on hiukkasen ratanopeuden suuruus ja  r radan säteen pituus. Dynamiikan peruslain mukainen yhtälö voidaan tällöin kirjoittaa skalaarimuodossa
Tästä yhtälöstä voidaan ratkaista hiukkasen radan säde ja hiukkasen nopeuden suuruus:
Nähdään siis, että hiukkasen radan säteen pituus on suoraan verrannollinen sen nopeuden suuruuteen ja sen nopeuden suuruus puolestaan suoraan verrannollinen radan säteeseen. Koska hiukkasen nopeuden suuruus kasvaa aina elektrodien välisessä sähkökentässä, niin myös hiukkasen radan säde kasvaa. Tällöin hiukkasen rata syklotronin sisällä on siis spiraalimainen. Kun hiukkasen radan säde on saavuttanut suurimman arvonsa, se ohjataan ulos syklotronista poikkeutuselektrodin avulla.