stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Päivieni juoksu
Kappaleet

Laulu rakkauden – 3.02
Eilen yksin tänään kaksin – 3.09
Vain me kaksi – 3.25
Missä rakkaani oot – 3.17
May Day – 3.00
Tule koskettamaan – 3.16
Paras aika elämässä – 3.07
Ankkurissa oon – 2.59
Rosa-Maria – 3.34
Päivieni juoksu – 3.43
Maalaan (elämäni viivaa) – 3.43
Kielletty yö – 3.50
Mikset mulle naura – 3.12
Aiheesta muualla

Päivieni juoksu discogs.com -sivustolla
Pertti Mäkelä

Pertti Tapani Mäkelä (s. 1. heinäkuuta 1954) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan tenori.
Mäkelä syntyi Lahdessa ja opiskeli Sibelius-Akatemiassa. Hän suoritti kanttori-urkurin tutkinnon (1976), laulunopettajan tutkinnon (1978) ja lauludiplomin prof. Matti Lehtisen johdolla (1979).
Mäkelä on tulkinnut monipuolisesti rooleja sekä kotimaisissa että ulkomaisissa oopperoissa. Hän sai kiinnityksen Kansallisoopperan solistikuntaan vuonna 1988 ja on vieraillut muun muassa Savonlinnan oopperajuhlilla. Levytyksien joukossa on mm. Saltun rooli Leevi Madetojan Pohjalaisissa.
Pall Mall

Pall Mall voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Pall Mall, katu Lontoossa
Pall Mall, savukemerkki
Pall Mall, paikkakunta Yhdysvaltain Tennesseessä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pall Mall”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Päivikit

| Päivikit |
| --- | --- |
 Tassupäivikki (Aizoon canariense)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Päivikkikasvit Aizoaceae
Suku::  Päivikit Aizoon  L.
Katso myös
   Päivikit Wikispeciesissä   Päivikit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Päivikit (Aizoon) on kasvisuku päivikkikasvien heimossa. Se on yli 120 sukua käsittävän päivikkikasvien heimon tyyppisuku. Päivikkeihin kuuluu 41 lajia, jotka kasvavat alkuperäisenä Afrikassa ja Lounais-Aasiassa.
Lajeja

Aizoon africanum
Aizoon asbestinum
tassupäivikki (Aizoon canariense)
Aizoon fruticosum
Aizoon giessii
Aizoon glinoides
espanjanpäivikki (Aizoon hispanicum → nykyisin Aizoanthemopsis hispanica omassa suvussa)
Aizoon karooicum
Aizoon neorigidum
Aizoon paniculatum
Aizoon rigidum
Aizoon sarmentosum
Aizoon schellenbergii
Aizoon secundum
Aizoon virgatum
Aizoon zeyheri
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Päivikit (Aizoon)
Omadata

Omadata eli MyData on henkilötietojen hallinnan ja käsittelyn periaate, jonka mukaan ihmisillä on oltava mahdollisuus hallita, hyödyntää ja luovuttaa eteenpäin heistä kerättäviä henkilötietoja. Henkilötiedoiksi määritellään kaikki sellainen tieto, joka voi välillisesti tai välittömästi johtaa henkilön tunnistamiseen. Periaatteen nimi MyData viittaa paitsi omistusoikeuteen, myös muihin perusoikeuksiin suhteessa digitoituun (henkilö-)tietoon eli dataan digitaalisella ajalla. MyData -periaate liittyy täten digitaalisten oikeuksien kysymyksiin.
Taustaa

Digitaalisten teknologioiden yleistyessä kansalaisista ja kuluttajista kerätään ja tallennetaan yhä enemmän tietoa. Suuri osa tiedosta on yksilöihin liittyvää henkilötietoa, eli  henkilöön liittyvää tai henkilön toiminnan seurauksena syntyvää tietoa. Henkilötietoja pyritään yhä enemmän hyödyntämään taloudellisesti. Esimerkiksi Maailman talousfoorumi arvioi vuonna 2013, että henkilötiedot ovat yksi merkittävimmistä tulevaisuuden liiketoimintaa muokkaavista voimista. Henkilödatan ostamisen ja myynnin ympärille muotoutunutta toimintaa kutsutaan datataloudeksi tai dataekonomiaksi.
Omadata-ajattelussa omadata nähdään osana henkilötietoja. Se, onko henkilötieto omadataa vai ei, määräytyy siitä, onko yksilöllä itsellään mahdollisuutta hyödyntää ja hallinnoida sitä. Näin ollen kaikki omadata on henkilötietoa, mutta kaikki henkilötiedot ei ole omadataa.
Omadataa esitetään ratkaisuna erilaisiin henkilötiedon hyödyntämiseen liittyviin ongelmiin, kuten yksityisyyden katoamiseen tai monopolistiseen tietoyhteiskuntaanselvennä. Erityisesti Yhdysvaltain turvallisuusvirasto NSA:n vakoilujärjestelmän paljastuttua vuonna 2013 yksityisyydestä on noussut kiivas keskustelu sekä Yhdysvalloissa että monessa Euroopan maassa. Samoin Facebookiin liitetty Cambridge Analytica -tapaus vuonna 2018 nosti esiin datan hyödyntämisen eettisiä ja lainopillisia kysymyksiä suhteessa yksityisyydensuojaan. Cambridge Analytica -tapauksen vuoksi järjestetyssä Yhdysvaltain kongressin kuulemisessa Facebookin perustajaa Mark Zuckerbergia kritisoitiin yrityksen hämäristä datankeruun ja -hyödyntämisen periaatteista sekä myynnistä kolmansien osapuolten liiketoimintaan ilman selkeää ja kansantajuista tiedottamista käyttäjille.
Periaatteet

Omadatan keskeiset periaatteet on kirjattu ns. MyData-julistukseen (MyData Declaration).
Omadatan keskeisiä lähtökohtia ovat ihmiskeskeisyysselvennä, henkilötiedon hyödynnettävyys ja hyödyntämiseen liittyvien liiketoimintamallien avautuminenselvennä. Ensimmäisen osalta ajatellaan, että oikeus omiin henkilötietoihinsa ja niiden hallintaan on rinnastettavissa digitaalisen ajan ihmisoikeudeksi, toisen osalta on keskeistä, että henkilötieto on teknisesti helposti käytettävissä, ja kolmanteen kuuluu pyrkimys kehittää henkilötiedon ympärille syntyviä sovellus-, palvelu- ja liiketoimintarakenteita suuntaan, jossa yksilöllä on keskeinen päätösvalta hänestä itsestään kerättyyn tietoon.
Ongelmat

Omadataan liittyviä haasteita ovat muun muassa henkilöiden yksityisyyden turvaaminen sekä henkilötietoja keräävien ja hyödyntävien osapuoltenselvennä mahdollisesti risteävät edut ja oikeudet. Myös tietojen hajanaisuus ja teknisten ratkaisujen kirjoselvennä vaikeuttavat tietojen yhtenäistä järjestämistä.
Hankkeet > Maailmalla

Maailmanlaajuisesti omadatan soveltaminen on alullaan ja siihen liittyy paljon avoimia kysymyksiä. Henkilötietojen käsittelyyn ei ole esimerkiksi yhtenäistä tapaa tai avointa standardia, eikä mikään yritys ole päässyt hallitsevaan asemaan henkilötietojen keräämisessä, käsittelyssä tai yhdistämisessä. Omadata-ajattelun kannattajien mukaan Omadata voisi hyödyttää yhteiskuntaa, koska ihmisoikeudet ja tietotekniikka kehittyvät rinnakkain, mistä seuraa kestävä yhteiskunta sekä itseohjautuvia ihmisiäselvennä.
Tällä hetkellä näkyvimmät omadata-hankkeet ovat käynnissä Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa. Yhdysvalloissa on kehitetty ”green button” ja ”blue button” -tuoteideat, joiden tarkoituksena on lisätä kuluttajien mahdollisuuksia saada energiankulutus- ja terveystietonsa itselleen. Esim. ”blue button” eli ”sininen painike” on verkkosivuille sijoitettu symboli, jota painamalla voi verkon kautta ladata ja katsoa omat terveystietonsa. Britanniassa aloitettiin vuonna 2011 Midata-ohjelma, jonka tarkoituksena talouden yleisen edistämisen selvennä lisäksi on kuluttajien voimaannuttaminen (engl. consumer empowerment)selvennä.
Suhde avoimeen tietoon

Omadata -ajattelulla on myös selviä liittymäkohtia avoin tieto -ajatteluun. Avoin tieto tarkoittaa sitä, että tietty aineisto on teknisesti ja laillisesti kenen tahansa vapaasti käytettävissä ja jaettavissa. Omadatasta voi tulla avointa dataa kahdella tavalla: toisaalta isojen tietomäärien aggregaationselvennä ja anonymisoinnin kautta, toisaalta yksilön omien valintojen kautta. Niinpä vaikeasti sairas ihminen voi antaa omia terveystietojaan lääketieteelliseen käyttöön edistääkseen alan tutkimusta.
Suhde suuriin tietomääriin

Suhteessa Big Dataan eli äärimmäisen suureen ja nopeasti karttuvaan tiedon määrään, jonka keräämiseen, tallentamiseen ja analysoimiseen tarvitaan vaaditaan uusia käsittelymenetelmiä, omadata edustaa täydentävää näkökulmaa. Siinä missä Big Data on tyypillisesti ”yrityskeskeistä”, omadata on ”ihmiskeskeistä”. Big Data -näkökulmassa henkilötietojen hyödyntäminen tarkastellaan organisaation näkökulmasta. Ihmisten näkökulma typistyy usein vain vaatimukseen yksityisyydensuojan säilyttämiseen.
Suhde itsensä mittaamiseen

Itsensä mittaaminen (Quantified Self) leviää maailmalla. Omien henkilötietojensa keruuta ja hallinnointia voisi hyödyntää oppiakseen itsestään ja ympäristöstään muuttaakseen toimintaansa. Omadata mahdollistaa ihmisten arkikäyttäytymiseen liittyvän tiedon hyödyntämisen oman oppimisen tukena.
Aiheesta muualla

Poikola, Antti; Kuikkaniemi, Kai; Kuittinen, Ossi; Honko, Harri: MyData – johdatus ihmiskeskeiseen henkilötiedon hyödyntämiseen (2018)  4.7.2018. Liikenne- ja viestintäministeriö.
Paljakka (laskettelukeskus)

Paljakka on matkailu- ja laskettelukeskus Puolangan kunnassa. Se sijaitsee Paljakkavaaran läheisyydessä sijaitsevan 340 metriä korkean Teeriharjun rinteellä, noin tunnin ajomatkan päässä maakunnan pääkaupungista Kajaanista pohjoiseen.
Paljakan matkailualueen kehittämistoimet on kirjattu vuonna 2008 laadittuun Master Plan -suunnitelmaan. Tavoitteina on kehittää matkailun ympärivuotisuutta, reitistöjä ja palveluja. Talviaktiviteetit ja luonnossa liikkuminen ovat keskeisiä vetovoimatekijöitä.
Laskettelukeskuksen läheisyydessä sijaitsee Paljakan luonnonpuisto, jossa on koskematonta vaaraluontoa.
Palvelut

Alueelta löytyy mm.
100 km latuja
500 km kelkkareittejä
10 laskettelurinnettä
4 hiihtohissiä
5 laavua
Välinevuokraamo
Suksi- ja lautahuolto
Hiihtokoulu
Rinneravintola Bistro
Lähikauppa
Pub Riekko
Paljakka Bowling
Matkailuyhdistys

Paljakan toimintaa kehittää matkailuyhdistys Puolanka-Paljakka. Yhdistys toimii kaikkien alueen matkailuyritysten edunvalvojana. Jäsenyrityksiä yhdistyksessä on 25. Aikaisempi Hiihtokeskus Paljakka Oy on vuoden 2014 jälkeen ollut Hiihtokeskus Ukkohalla-Paljakka Oy. Paljakan rinnetoimintaa johdetaan nykyisin osittain Ukkohallasta käsin sekä sen toimintaa toteutetaan yhteistyössä Ukkohallan rinnetoiminnan kanssa vuoden 2014 viimeisimmän konkurssin jälkeen omistajanvaihdoksen myötä. Hiihtokeskus on suosittu matkailukohde varsinkin etelästä matkaavien turistien keskuudessa.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Paljakan matkailukeskuksen kotisivut
Suomen talviurheilukeskukset
| --- | --- |
Pohjois-Suomi:   Hetta Hiihtomaa (Enontekiö)  Iso-Syöte (Pudasjärvi)  Kallinkangas (Keminmaa)  Kirintövaara (Posio)  Levi (Kittilä)  Luosto (Sodankylä)  Olos (Muonio)  Ounasvaara (Rovaniemi)  Paljakka (Puolanka)  Pallas (Muonio)  Pyhä (Pelkosenniemi)  Ristivuori (Merijärvi)  Ruka (Kuusamo)  Ruskotunturi (Oulu)  Saariselkä (Inari)  Salla (Salla)  Saukkovaara (Ristijärvi)  Suomu (Kemijärvi)  Taivalvaara (Taivalkoski)  Ukkohalla (Hyrynsalmi)  Vuokatti (Sotkamo)  Ylläs (Kolari) 
Keski-Suomi:   Hasa (Juva)  Himos (Jämsä)  Häkärinteet (Hankasalmi)  Joupiska (Seinäjoki)  Juupavaara (Juupajoki)  Kasurila (Siilinjärvi)  Kaustinen (Kaustinen)  Kiuaskallio (Kurikka)  Koli (Lieksa)  Laajavuori (Jyväskylä)  Lakis (Vimpeli)  Lekotti (Savonlinna)  Louekallio (Sievi)  Maarianvaara (Kaavi)  Mustavaara (Kontiolahti)  Paavonrinteet (Saarijärvi)  Parra (Teuva)  Puijo (Kuopio)  Pukkivuori (Virrat)  Purnu (Hartola)  Pääskyvuori (Heinävesi)  Riihivuori (Muurame)  Ruunarinteet (Savonlinna)  Savivuori (Viitasaari)  Simpsiö (Lapua)  Tornimäki (Mikkeli)  Sotkanrinteet (Kauhajoki)  Tahko (Kuopio)  Varkaus Ski Center (Varkaus)  Vuorenmaa (Soini) 
Etelä-Suomi:   Alhovuori (Lohja)  Ellivuori (Sastamala)  Hiittenharju (Harjavalta)  Hirvensalo (Turku)  Jämi (Jämijärvi)  Granin mäki (Kauniainen)  Kalpalinna (Janakkala)  Klaukkalan tornikeskus (Nurmijärvi)  Kokonniemi (Porvoo)  Konka Ski (Rautjärvi)  Korkeakangas (Valkeakoski)  Meri-Teijo Ski (Salo)  Messilä (Hollola)  Mielakka (Kouvola)  Mustavuori (Tampere)  Myllymäki (Lappeenranta)  Peuramaa (Kirkkonummi)  Påminne (Raasepori)  FreeSki (Ruokolahti)  Ruosniemi (Pori)  Salomonkallio (Nakkila)  Sappee (Pälkäne)  Serena Ski (Espoo)  Solvalla-Swinghill (Espoo)  Sveitsi (Hyvinkää)  Talma Ski (Sipoo)  Uuperinrinteet (Hamina)  Vihti Ski Center (Vihti)
Nyrkkeily kesäolympialaisissa 1988

Vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa käytiin nyrkkeilykilpailut 12 painoluokassa. Nyrkkeilyyn osallistui 441 urheilijaa ja 159 toimitsijaa 106 eri maasta. Ensimmäinen ottelu käytiin 17. syyskuuta ja viimeinen 2. lokakuuta. Parhaiten pärjäsi Yhdysvallat kolmella kullalla ja hopealla ja kahdella pronsillaan.
Mitalistit > Kevyt kärpässarja (48 kg)

| --- | --- |
Mitali: Urheilija
Kultaa:  Ivailo Marinov
Hopeaa:  Michael Carbajal
Pronssia:  Leopoldo Serantes
Pronssia:  Róbert Isaszegi
Mitalistit > Kärpässarja (51 kg)

| --- | --- |
Mitali: Urheilija
Kultaa:  Kim Kwang-Sun
Hopeaa:  Andreas Tews
Pronssia:  Mario González
Pronssia:  Timofei Skrjabin
Mitalistit > Kääpiösarja (54 kg)

| --- | --- |
Mitali: Urheilija
Kultaa:  Kennedy McKinney
Hopeaa:  Aleksandăr Hristov
Pronssia:  Jorge Julio Rocha
Pronssia:  Phajol Moolsan
Mitalistit > Höyhensarja (57 kg)

| --- | --- |
Mitali: Urheilija
Kultaa:  Giovanni Parisi
Hopeaa:  Daniel Dumitrescu
Pronssia:  Lee Jae-Hyuk
Pronssia:  Abdelhak Achik
Mitalistit > Kevytsarja (60 kg)

| --- | --- |
Mitali: Urheilija
Kultaa:  Andreas Zülow
Hopeaa:  George Cramne
Pronssia:  Nergüin Enhbat
Pronssia:  Abdelhak Achik
Mitalistit > Kevyt välisarja (63,5 kg)

| --- | --- |
Mitali: Urheilija
Kultaa:  Vjatšeslav Janovski
Hopeaa:  Grahame Cheney
Pronssia:  Lars Myrberg
Pronssia:  Reiner Gies
Mitalistit > Välisarja (67 kg)

| --- | --- |
Mitali: Urheilija
Kultaa:  Robert Wangila
Hopeaa:  Laurent Boudouani
Pronssia:  Jan Dydak
Pronssia:  Kenneth Gould
Mitalistit > Kevyt keskisarja (71 kg)

| --- | --- |
Mitali: Urheilija
Kultaa:  Park Si-Hun
Hopeaa:  Roy Jones Jr.
Pronssia:  Raymond Downey
Pronssia:  Richard Woodhall
Mitalistit > Keskisarja (75 kg)

| --- | --- |
Mitali: Urheilija
Kultaa:  Henry Maske
Hopeaa:  Egerton Marcus
Pronssia:  Chris Sande
Pronssia:  Hussain Shah Syed
Mitalistit > Raskas keskisarja (81 kg)

| --- | --- |
Mitali: Urheilija
Kultaa:  Andrew Maynard
Hopeaa:  Nurmagomed Šanavazov
Pronssia:  Damir Škaro
Pronssia:  Henryk Petrich
Mitalistit > Raskassarja (91 kg)

| --- | --- |
Mitali: Urheilija
Kultaa:  Ray Mercer
Hopeaa:  Baik Hyun-Man
Pronssia:  Andrzej Gołota
Pronssia:  Arnold Vanderlyde
Mitalistit > Superraskas sarja (yli 91 kg

| --- | --- |
Mitali: Urheilija
Kultaa:  Lennox Lewis
Hopeaa:  Riddick Bowe
Pronssia:  Aleksandr Mirošnitšenko
Pronssia:  Janusz Zarenkiewicz
Mitalitaulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| 1 |  Yhdysvallat | 3 | 3 | 2 | 8 |
| 2 |  Etelä-Korea | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 3 |  Itä-Saksa | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 4 |  Neuvostoliitto | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 5 |  Kanada | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 6 |  Bulgaria | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 6 |  Kenia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 8 |  Italia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 |  Ruotsi | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 10 |  Australia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 10 |  Ranska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 10 |  Romania | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 13 |  Puola | 0 | 0 | 4 | 4 |
| 14 |  Kolumbia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Filippiinit | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Unkari | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Jugoslavia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Marokko | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Meksiko | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Mongolia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Alankomaat | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Pakistan | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Saksa | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Thaimaa | 0 | 0 | 1 | 1 |
Suomen joukkue

Höyhensarja (57 kg)
Jarmo Eskelinen: tappio toisella kierroksella
Välisarja (67 kg)
Joni Nyman: tappio puolivälierässä
Keskisarja (75 kg)
Esa Hukkanen: tappio kolmannella kierroksella
Nyrkkeily olympialaisissa
1896–1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1988 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Baseball (Näytöslaji) | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Keilailu (Näytöslaji) | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pyörätuolikelaus (Näytöslaji) | Pöytätennis | Ratsastus | Soutu | Sulkapallo (Näytöslaji) | Taekwondo (Näytöslaji) | Taitouinti | Tennis | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Pekka Seppä

Pekka "Pablo" Seppä (s. 1946) on suomalainen muusikko ja näyttelijä, joka tunnetaan yleensä taiteilijanimensä mukaan Pablo Seppänä. Hän on evakkoperheen poika, joka syntyi junassa Heinolan ja Lahden välissä ja vietti lapsuutensa Kokemäellä. Teini-ikäisenä Seppä alkoi harrastamaan trumpetinsoittoa, esikuvinaan Jörgen Petersen ja Ossi Runne. Keskikoulun ja armeijan jälkeen hän oli YK-joukoissa Kyproksella, jonka jälkeen Seppä opiskeli hetken aikaa Porin kauppaopistossa.
Ura

Vuonna 1968 Seppä liittyi Pentti-Oskari Kankaan pari vuotta aikaisemmin perustamaan Seitsemän seinähullua veljestä -yhtyeeseen ja muutti samalla Tampereelle. Hän oli yhtyeessä vuoteen 1976 saakka, jonka jälkeen Seppä aloitti opiskelun ravintolakoulussa ja valmistui kokiksi. Vuonna 1977 hänellä oli oma Pablo & Publikaanit -niminen yhtye, joka esiintyi yhdessä Pekka Loukialan kanssa, ja vuodet 1979–1982 Seppä soitti Pertti Metsärinteen orkesterissa. Hän oli mukana myös vuonna 1979 perustetun Uuden Iloisen Teatterin toiminnassa ja liittyi 1980-luvun alussa uudelleen Seitsemään Seinähulluun Veljekseen, jossa Seppä tällä kertaa soitti vuoteen 1991 saakka.
Näyttelijänä hänet tunnetaan Uuden Iloisen Teatterin lisäksi muun muassa Tampereen Työväen Teatterista ja Pyynikin Kesäteatterista. Pablo on esiintynyt vuosien varrella monissa muissakin  kesäteattereissa ympäri Suomea. Näitä ovat esimerkiksi Imatran, Turun, Lappajärven ja Mikkelin kesäteatterit. Vuosina 1994-1995 Seppä esiintyi TV2:n tuottamassa Kokkelivekkulit-lastenohjelmassa yhdessä Ransu Karvakuonon kanssa.
Pablo on työskennellyt myös risteily- ja viihdeisäntänä eri laivayhtiöiden risteilylaivoilla ja erilaisten matkailukerhojen viihdeisäntänä.
Vuonna 2010 Sepälle myönnettiin valtion taiteilijaeläke.
Pekka Savijoki

Pekka Savijoki (s. 1952) on suomalainen säveltäjä, saksofonisti ja kapellimestari. Hän on toiminut saksofoninsoiton päätoimisena tuntiopettajana Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1982 lähtien.
Savijoki aloitti saksofonin opinnot Sibelius-Akatemiassa ja jatkoi Pariisissa. Hän suoritti diplomin Sibelius-Akatemiassa vuonna 1977. Hän on esiintynyt ympäri maailmaa.
Aiheesta muualla

Yle Areena: Narrin aamulaulu - Syntymäpäivävieraana nykyaikaisen klassisen saksofoninsoiton pioneeri Pekka Savijoki, Julkaistu: pe 3.6. klo 8.00, Poistuu: la 3.6.2023
Palkkapäivä

| Palkkapäivä> Payday |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Daryl Duke
Käsikirjoittaja:  Don Carpenter
Tuottaja:   Don Carpenter  Martin Fink 
Säveltäjä:  Ed Bogas
Kuvaaja:  Richard C. Glouner
Leikkaaja:  Richard Halsey
Pääosat:   Rip Torn  Ahna Capri  Elayne Heilveil  Michael C. Gwynne 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Fantasy Films
Levittäjä:  Cinerama Releasing Corporation
Ensi-ilta:  1973
Kesto:  103 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Palkkapäivä (Payday) on Daryl Duken ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1973. Road movie -tyyppisessä tarinassa Rip Torn näyttelee pääosaa USA:n etelävaltioita kiertävänä itsekeskeisenä ja muita ihmisiä manipuloivana countrylaulajana.
Vastaanotto

National Society of Film Critics myönsi Daryl Dukelle elokuvasta Richard ja Hilda Rosenthal -säätiön palkinnon. Käsikirjoittaja Don Carpenter oli ehdolla Writers Guild of America -palkinnon saajaksi.
Elokuvakriitikko Roger Ebert antoi elokuvalle tuoreeltaan täydet neljä tähteä. Helsingin Sanomien Pertti Avola kirjoitti elokuvan tv-esityksen alla kesällä 1995, ettei karun kaunistelematon tarina ole menettänyt tuoreuttaan yhtä paljon kuin monet muut 1970-luvun alun pienimuotoiset realistiset amerikkalaistuotannot. ”Ei Palkkapäivä mikään merkittävä elokuva ole, mutta arkisuudessaan ja kompromissittomuudessaan se on virkistävä katselukokemus ja terävä täydellisen mutta inhimillisen paskiaisen muotokuva.”
The New York Timesin kriitikot valitsivat Palkkapäivän vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Plitvice

| --- | --- |
Sijainti:  Lika-Senj Kroatia
Pinta-ala:  294,82 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Nacionalni park Plitvička jezera 
Tyyppi:  Kroatian kansallispuisto 
Perustettu:  1949
Kävijämäärä:  1 720 331  (2017) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Plitvicen kansallispuisto ([pli'tviʦɛ̝], kroatiaksi Plitvička jezera) sijaitsee Kroatiassa ja on perustettu vuonna 1949. Alueen merkittävin nähtävyys on puiston läpi virtaavaan Koranajokeen muodostunut, kuudestatoista järvestä sekä lukemattomista putouksista koostuva alue. Puisto on kuulunut Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1979 alkaen.
Maantiede ja sijainti

Plitvicen kansallispuisto sijaitsee Kroatiassa Dinaarisilla Alpeilla lähellä Bosnian ja Hertsegovinan rajaa.
Geologia

Plitvicen henkeäsalpaavat maisemat muodostuvat 16 järvestä, jotka kahdeksan kilometrin pituisella matkalla muodostavat lukemattomia putouksia, joista Veliki on Kroatian korkein 78 metrillään. Putoukset ovat syntyneet miljoonien vuosien aikana kalkkikivipitoiselle alueelle. Veden virtaus on syövyttänyt pehmeää kallioperää, jolloin paksut kalkkikivikerrokset ovat kuluneet karstimaaksi eli erikoiseksi kumpuilevaksi maisemaksi.
Ilmasto

Plitvice sijaitsee rannikko- ja mannerilmaston vaihettumisvyöhykkeellä. Koska puiston pinnanmuodot ovat hyvin vaihtelevat, alueelta löytyy erilaisia mikroilmastoja. Pääsääntöisesti kesät ovat lämpimiä ja talvet pitkiä ja runsaslumisia.
Kesällä keskipäivän keskilämpötila on 24 astetta. Talvi alkaa yleensä marraskuussa, ja tammikuun keskilämpötila on −3 astetta. Vuoden sadanta on 1 550 millimetriä. Eniten sataa marraskuussa (keskimäärin 200 mm) ja vähiten helmikuussa (keskimäärin 80 mm).
Luonto > Kasvillisuus

Puiston pinta-alasta 22 308 hehtaaria eli 75 prosenttia on metsää. Niittyjä on 6 957 hehtaaria ja järviä 217 hehtaaria. Puiston alueelta on löydetty noin 1 370 kasvilajia.
Metsien valtalaji on euroopanpyökki, joka kansallispuiston matalimmilla alueilla muodostaa pääosan metsistä. Korkeammilla alueilla se muodostaa sekametsiä saksanpihdan kanssa. Näiden lisäksi metsissä kasvaa metsäkuusia ja mäntyjä.