stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tanska
Talous

Tanskan teollistuneen markkinatalouden pohjana ovat ulkomailta tuodut raaka-aineet ja kansainvälinen kauppa. Maan valuuttakurssi on pysynyt vakaana 1980-luvulta. Maan valuuttana on ollut vuodesta 1874 Tanskan kruunu, joka oli aiemmin sidoksissa Saksan markkaan ja nykyisin euroon. Tanskan talous täyttää EMU:n kriteerit, mutta maa on päättänyt ainakin toistaiseksi olla käyttämättä euroa valuuttanaan.
Tanska on maailman korruptoitumattomin maa (2018) ja taloudellinen vapaus on Tanskassa maailman yhdeksänneksi korkein. Vuonna 2014 työntekijöiden oikeudet toteutuivat Tanskassa paremmin kuin missään muualla. Tanskan omaisuudensuoja on erittäin vahva ja talous on avoin ulkomaankaupalle ja ylikansallisille sijoituksille. Työllistämisen sivukulut ovat vähäisiä ja irtisanominen on suhteellisen halpaa ja helppoa, mikä parantaa työllistymis­mahdollisuuksia ja talouskasvua. Pääoma- ja työmarkkinoiden sekä liiketoiminnan sääntely ovat poikkeuksellisen vähäisiä.
Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan Tanskan ostovoimakorjattu bruttokansantuote on vuonna 2024 noin 462 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Asukasta kohden laskettu bruttokansantuote on ostovoimakorjattuna noin 77 600 dollaria vuonna 2024, eli korkeampi kuin Ruotsin ja Suomen, mutta matalampi kuin Norjan.
Standard & Poor’sin mukaan Tanskan luottoluokitus vuonna 2023 on AAA. Tanskan valtion nettovelka on vähäinen, vaihtotase on voimakkaasti ylijäämäinen.
Talous > Elinkeinot ja tuotanto

Maatalous on perinteisesti ollut Tanskan johtava elinkeino, mutta maa on myös hyvin pitkälle teollistunut. Vuonna 2017 palvelut kattoivat noin 75 prosenttia maan brutto­kansantuotteesta, teollisuus noin 15 prosenttia ja maatalous enää alle kaksi prosenttia.
Tanska on suuri sianlihan ja maidon tuottajamaa. 2000-luvulla sikojen osuus on noussut entisestään. Vuonna 2005 Tanskassa oli 1,6 miljoonaa nautaa ja 12,6 miljoonaa sikaa. Tanskan maatalous on pitkälti organisoitunut tuottaja­osuuskunniksi, joilla on yli 90 prosentin markkinaosuus turkisten, voin, maidon ja perunatärkkelyksen tuotannosta.
Tanskan tärkeimpiä teollisuustuotteita ovat tuuliturbiinit, lääkkeet, koneet ja elintarvikkeet. Myös rakentaminen on tärkeä teollisuudenala. Merkittävimmät vientituotteet ovat koneet, lääkkeet, huonekalut ja elintarvikkeet, erityisesti liha-, kala- ja maitotuotteet. Vuonna 2010 viennistä 17,6 prosenttia suuntautui Saksaan, 13,8 prosenttia Ruotsiin ja 8,1 prosenttia Britanniaan.
Tanska on maailman johtavia tuulivoimamaita. Valtio on tukenut tuulivoima­teollisuutta 1970-luvun lopusta alkaen, ja tanskalaisilla yrityksillään on hallussaan kolmannes maailman tuulivoimala­markkinoista. Tanska itse saa 19 prosenttia energiastaan tuulivoimasta. Vuonna 2008 maan kotimaisesta sähköstä kaikkiaan 26,7 prosenttia tuotettiin uusiutuvilla energiantuotanto­menetelmillä. Tuulivoiman lisäksi maassa tuotetaan bioenergiaa oljesta, polttopuusta ja jätteistä. Vesivoiman osuus on laskenut vuodesta 1994.
Tanskan merkittävimmät luonnonvarat ovat öljy, maakaasu ja kala. Pohjanmeressä on laajoja öljy- ja kaasuesiintymiä, joilla maa täyttää osan energiatarpeestaan. Vuonna 2018 Tanska oli maailman 40. suurin raakaöljyn viejä.
Talous > Liikenne

Tanskan maantieverkko on jaettu valtateihin (statsvej) ja kunnallisteihin (kommunevej). Maanteitä maassa on yli 73 000 kilometriä, joista noin 3 900 kilometriä on valtateitä. Valtateistä yli 1 200 kilometriä on moottoriteitä ja reilut 300 kilometriä moottoriliikenne­teitä. Maan läpi kulkevat eurooppatiet E20, E39, E45, E47 ja E55. Myös polkupyöräily on erittäin suosittua, ja maassa on yli 12 000 kilometriä pyöräteitä.
Tanska sai ensimmäisen rautatielinjansa vuonna 1847, kun Vestbanen avattiin Kööpenhaminan ja Korsørin välillä. Myöhemmin Tanskan rautatieverkko on kasvanut lähes 3 500 kilometrin pituiseksi, ja se kuljettaa vuosittain lähes 200 miljoonaa matkustajaa. Maan sisäisessä liikenteessä juna on edullinen ja suosittu vaihtoehto, pääradoilla kulkee junia noin tunnin välein. Noin neljännes maan rataverkosta on sähköistetty. Maan rautatieverkkoa hallinnoi ja ylläpitää yhtiö Banedanmark. Kööpenhaminassa toimii maan ainoa metrojärjestelmä.
Juutinrauman silta välittää niin maantie- kuin rautatieliikennettä Kööpenhaminasta Ruotsin Malmöhön. Ajoaika siltaa pitkin Malmöhön on noin 25 minuuttia.Jyllannista on hyvät maantie- ja rautatieyhteydet Saksan puolelle, mutta Kööpenhaminasta Hampuriin pääsee suorempaa reittiä Rødbyn kautta, josta on lauttayhteys Saksaan.lähde?
Merkittäviä satamia ovat Itämerellä Aarhusin satama, Frederician satama, Kalundborgin satama ja Kööpenhaminan satama sekä Pohjanmerellä Esbjergin satama. Aalborgin satama on jokisatama ja Enstedissä on hiilisatama. Tanskasta on matkustajalautta­yhteyksiä Saksaan, Norjaan, Ruotsiin, Britanniaan, Puolaan, Färsaarille ja Islantiin.
Tanskassa on 98 lentokenttää, joista kahdella on yli kolmen kilometrin kiitotie. Kööpenhaminan lentoasema on maan selvästi vilkkain lentokenttä, muita merkittäviä lentokenttiä ovat Billundin ja Aalborgin lentoasemat. Maan kansallinen lentoyhtiö on yhteispohjoismainen lentoyhtiö Scandinavian Airlines. Tanskan pienen koon takia kotimaanlennot ovat vähäisiä, mutta saarille on hyvät laivayhteydet.
Väestö

Tanskan 5,5 miljoonasta asukkaasta 5 001 152 on tanskalaista alkuperää. Maahanmuuttajia ja heidän jälkeläisiään on 578 052 henkilöä. Heistä länsimaalaisia ja heidän jälkeläisiään on 197 359 henkilöä ja 380 639 on muualta kuin länsimaista (vuonna 2011). Suurimpia maahanmuuttajaryhmiä ovat muun muassa turkkilaiset, puolalaiset, syyrialaiset ja irakilaiset. Tanskan historiallisista vähemmistöistä suurilukuisimmat ovat saksalaiset, joita on noin 15 000. Lisäksi muuttajia on tullut Tanskan hallinnoimista Färsaarilta ja Grönlannista: färingejä on Tanskassa arviolta 23 000 ja inuiteja 19 000.
Tanskan pääkaupunki on Sjællandin saarella Juutinrauman länsipuolella sijaitseva Kööpenhamina, jonka ympäristössä asuu 1,5 miljoonaa ihmistä eli lähes kolmannes tanskalaisista. Muita suuria kaupunkeja ovat muun muassa Aarhus, Aalborg, Odense ja Esbjerg.
Vuonna 2019 Tanskassa oli 1 410 taajamaa (tansk. byområde), joissa asui 87,9 prosenttia maan väestöstä.
Väestö > Suurimmat kunnat

Seuraavassa taulukossa on lueteltu Tanskan väkiluvultaan suurimmat kunnat ja niiden keskustaajamien väkiluku vuonna 2019.
| Sijoitus | Kunta | Kunta | Taajama | Taajama |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kööpenhamina | &&&&&&&&&0623404.&&&&00623 404 | katso Hovedstadsområdet |  |
| 2. | Aarhus | &&&&&&&&&0345332.&&&&00345 332 | Aarhus | &&&&&&&&&0277086.&&&&00277 086 |
| 3. | Aalborg | &&&&&&&&&0215312.&&&&00215 312 | Aalborg | &&&&&&&&&0115908.&&&&00115 908 |
| 4. | Odense | &&&&&&&&&0204182.&&&&00204 182 | Odense | &&&&&&&&&0179601.&&&&00179 601 |
| 5. | Esbjerg | &&&&&&&&&0115652.&&&&00115 652 | Esbjerg | &&&&&&&&&&072168.&&&&0072 168 |
| 6. | Vejle | &&&&&&&&&0114830.&&&&00114 830 | Vejle | &&&&&&&&&&057051.&&&&0057 051 |
| 7. | Frederiksberg | &&&&&&&&&0103960.&&&&00103 960 | katso Hovedstadsområdet |  |
| 8. | Randers | &&&&&&&&&&097909.&&&&0097 909 | Randers | &&&&&&&&&&062586.&&&&0062 586 |
| 9. | Viborg | &&&&&&&&&&097113.&&&&0097 113 | Viborg | &&&&&&&&&&040768.&&&&0040 768 |
| 10. | Silkeborg | &&&&&&&&&&093054.&&&&0093 054 | Silkeborg | &&&&&&&&&&046179.&&&&0046 179 |
Väestö > Uskonnot

Vuoden 2023 alussa 72,1 prosenttia tanskalaisista kuului luterilaiseen Tanskan kansankirkkoon (tansk. Den Danske Folkekirke). Kööpenhaminalaisista kirkkoon kuului 54,4 prosenttia. Kirkon jäsenosuus on ollut selvässä laskussa. Vuonna 2010 kirkkoon kuului 80,9 prosenttia ja vuonna 2000 85,1 prosenttia väestöstä. Vuonna 2021 lasten kasteosuus oli 56,2 prosenttia, kun vielä vuonna 2010 kasteosuus oli 69,2 prosenttia ja vuonna 2000 77,2 prosenttia. Kööpenhaminalaisista lapsista kastettiin vuonna 2021 vain 35,7 prosenttia. Nykyään yli 55 prosenttia Tanskan kansankirkon papeista on naisia. Tanskan perustuslain 6. artiklan mukaan kuninkaallisten täytyy kuulua kirkkoon.
Toiseksi yleisin uskonto Tanskassa on islam: noin 5,3 prosenttia maan väestöstä on muslimeja. Muslimien määrä ja osuus ovat nousseet selvästi viime vuosina. Juutalaisia on noin 6 000. Forn Siðr -uuspakanauskonto on saanut virallisen uskonnollisen yhdyskunnan aseman vuonna 2003.
Vuonna 2010 tehdyssä kyselytutkimuksessa 28 prosenttia tanskalaisista ilmoitti uskovansa jumalaan, 47 prosenttia ilmoitti uskovansa johonkin korkeampaan voimaan ja 24 prosenttia ilmoitti etteivät he usko kumpaakaan edellisistä.
Väestö > Kielet

Tanskan virallinen kieli on tanska. Saksalla on virallinen vähemmistökielen asema Etelä-Jyllannissa. Fääri on virallinen kieli Färsaarilla, ja grönlanti on virallinen kieli Grönlannissa, jossa tanska ei ole enää vuoden 2009 jälkeen ollut käytössä virallisena kielenä.
Väestö > Koulutus

Tanskan koulujärjestelmä (folkeskole) koostuu yhden vuoden esikoulusta, yhdeksän vuoden peruskoulusta ja yhden vuoden vapaaehtoisesta kymmenennestä luokasta. Vuodesta 2009 myös esikoulu on ollut pakollinen, joten oppivelvollisuus kestää Tanskassa nykyisin kymmenen vuotta. Oppivelvollisuus alkaa sinä vuonna, kun lapsi täyttää kuusi vuotta. Tanskassa kaikki julkinen koulutus on ilmaista, mutta maassa on myös maksullisia yksityiskouluja. Kouluvuonna 2008–2009 81 prosenttia  peruskouluikäisistä kävi kunnallista koulua, 13 prosenttia yksityiskoulua ja neljä prosenttia yksityistä sisäoppilaitosta. Kymmenennen luokan käy noin puolet oppilaista.
Peruskoulun jälkeen nuoret voivat jatkaa joko ammattikoulussa tai lukiossa. Näiden jälkeen on valittavana ammatillinen jatkotutkinto, ammattikorkeakoulu tai maisteritasolle jatkuva yliopisto, jossa voi jatkaa vielä tohtoriksi asti.
Tanskassa on kahdeksan yliopistoa. Kööpenhaminan yliopisto on yksi Pohjois-Euroopan vanhimmista. Aarhusin yliopisto on aloittanut toimintansa 1930-luvulla, Roskilden yliopisto ja Aalborgin yliopisto 1970-luvulla. Etelä-Tanskan yliopisto syntyi kun Odensen yliopistoon liitettiin joukko muita alueen oppilaitoksia. Kööpenhaminassa toimivat myös Tanskan teknillinen yliopisto, Tanskan IT-yliopisto ja Tanskan kauppakorkeakoulu.
Väestö > Terveys

Kuten muissakin Pohjoismaissa, Tanskassa on verovaroin rahoitettu kaikille maassa asuville avoin terveydenhuoltojärjestelmä. Vuonna 2015 tanskalaisten elinajanodote oli 80,6 vuotta (miehillä 78,6 vuotta, naisilla 82,5 vuotta); vuonna 2000 molempien sukupuolten elinajanodote oli 76,9 vuotta. Maa on sijalla 27, hieman Suomea alempana. Yleisimmät kuolinsyyt ovat sydän- ja verisuonitaudit sekä syöpäsairaudet.
Väestö > Erityisalueet

Nykyaikaisen maahanmuuton seurauksena Tanskaan on syntynyt vuoteen 2018 tultaessa 55 ongelmalähiötä, joita on alettu kutsua yleisesti ghetoiksi. Niiden väestö kasvaa rinnakkaisessa yhteiskunnassa eikä tunne tanskalaisia arvoja. Tanskan hallitus esitti talvella 2018, että tietyt ongelmalliset asuinalueet julistetaan erityisrangaistus­alueiksi. Niillä tehtävistä rikoksista saisi jatkossa kaksinkertaisen rangaistuksen verrattuna muualla maassa tehtyihin vastaaviin rikoksiin. Myös sosiaalidemokraatit kannattivat näitä ghettolakeja ja kieltäytymistä YK:n kiintiöpakolaisista.
Kööpenhaminassa sijaitsee 1970-luvulla talonvaltaajien ja hippien haltuunsa ottama entinen kasarmialue, sittemmin vapaakaupungiksi julistautunut Christiania. Vuonna 2012 se siirtyi asukkaiden muodostaman rahaston omistukseen.
Kulttuuri > Muotoilu ja arkkitehtuuri

Ensimmäisiä tunnettuja tanskalaisia suunnittelijoita oli Georg Jensen, joka tunnettiin erityisesti koruistaan ja kankaistaan. Toisen maailmansodan jälkeen tanskalainen muotoilu nousi suurempaan maailmanmaineeseen. Arkkitehti Jørn Utzon muistetaan parhaiten Sydneyn oopperatalosta, ja Arne Jacobsen suunnitteli funktionalististen rakennusten ohella tunnettuja valaisimia ja design-huonekaluja.
Tanskalaisessa rakennusperinteessä on kaksi toisistaan poikkeavaa linjaa. Leimallisia ovat niin kodikkaat, olkikattoiset piparkakkumökit puutarhan keskellä kuin modernit, lasiseinäiset pelkistetyt rakennukset. Molemmille on yhteistä mataluus: edes suurkaupungeissa ei ole juurikaan yli viisikerroksisia taloja. Tanskan korkein rakennus on vuonna 2022 valmistunut Lighthouse-pilvenpiirtäjä Aarhusissa.
Legopalikat, joita on valmistettu vuodesta 1949, kuuluvat tunnetuimpiin tanskalaisiin vientituotteisiin. Nykyisin Lego Group on maailman suurin rakennuslelujen valmistaja ja yksi suurimmista kaikista leluvalmistajista.
Kulttuuri > Kirjallisuus

Ensimmäinen merkittävä tanskalainen kirjailija oli Saxo Grammaticus, joka laati muun muassa latinankielisen historiateoksen Gesta Danorum (”Tanskalaisten teot”). Näytelmäkirjailija Ludvig Holberg, jota pidetään Tanskan ja Norjan yhteisenä kansallis­kirjailijana, kirjoitti 1700-luvulla monia kansainvälisesti tunnettuja ikivihreitä komedioita. Kaikkein tunnetuin tanskalainen kirjailija on kuitenkin todennäköisesti H. C. Andersen, joka kirjoitti 1800-luvulla satuja, kuten Pieni merenneito, Peukalo-Liisa ja Ruma ankanpoikanen. Samalta vuosisadalta myös J. P. Jacobsen kuuluu tanskalaisen kirjallisuuden suuriin nimiin, ja hänet muistetaan runouden ja proosan uudistajana sekä impressionismin ja naturalismin edustajana. Georg Brandes oli 1800-luvun lopulla merkittävä pohjoismaisen kirjallisen elämän auktoriteetti, jonka luennot herättivät melkoista kohua.
Vuonna 1917 Henrik Pontoppidan ja Karl Adolph Gjellerup saivat Nobelin kirjallisuus­palkinnon. Pontoppidanin romaanit ja novellit antavat realistisen ja yksityiskohtaisen kuvan tanskalaisesta elämästä 1800- ja 1900-luvun taitteessa. Gjellerup taas muistetaan modernismin edelläkävijänä. Johannes Vilhelm Jensen sai Nobelin kirjallisuus­palkinnon 1944 "hänen runoisen mielikuvituksensa harvinaisesta voimasta ja hedelmällisyydestä, johon yhdistyy laaja-alainen älykäs uteliaisuus ja rohkea, tuoreen luovuuden tyyli. Ensimmäinen kaunokirjallisuutta kirjoittanut tanskalainen kommunisti Martin Andersen Nexø tunnetaan työväenluokan elämää käsittelevistä teoksista. Viime vuosisadalta muistetaan myös Karen Blixen, joka kirjoitti useita Afrikkaa käsittelevistä novellikokoelmia ja josta luotiin vuonna 1985 elämäkertaelokuva Minun Afrikkani.
Søren Kierkegaard on Tanskan tunnetuimpia filosofeja. Hän on vaikuttanut merkittävästi niin kristilliseen teologiaan, fenomenologiaan kuin eksistentialismiin.
Kulttuuri > Elokuva

Tanskalainen elokuva on ollut esillä mykkäelokuvan ajoista lähtien. Ensimmäinen merkittävä tanskalainen näyttelijä oli Asta Nielsen. Nordisk Film perustettiin Tanskassa vuonna 1906. Maailmansotien välisen ajan tunnetuimpia tanskalaisia elokuvaohjaajia on Carl Th. Dreyer, joka muistetaan etenkin elokuvastaan Jeanne d’Arcin kärsimys.lähde?
Myöhemmin erityisen tunnettuja elokuvaohjaajia ovat olleet etenkin Erik Balling, joka luonnehti 1970-luvulla Olsen Band -elokuvilla sekä Gabriel Axel, joka teki 1950-luvulta alkaen hyvin monenlaisia elokuvia realistista draamoista eroottisiin komedioihin. Bille August on tehnyt 1980-luvulta alkaen useita kansainvälisesti tunnettuja draamaelokuvia. Vuodesta 1995 tanskalaista elokuvaa on leimannut Dogma 95 -tyylisuuntaus, jonka merkittäviä johtohahmoja ovat muun muassa kansainvälistä mainetta niittäneet ohjaajat Lars von Trier ja Thomas Vinterberg. Suuntauksen piirissä kansainväliseen maineeseen on päässyt myös Susanne Bier.n
Tunnetuimpia tanskalaisia näyttelijöitäkenen mukaan? ovat muun muassa Mads Mikkelsen, Connie Nielsen, Jesper Christensen ja Brigitte Nielsen.lähde?
Kulttuuri > Musiikki

Tanskan ensimmäiset säveltäjät olivat itse asiassa saksalaisia: 1700- ja 1800-luvun taitteessa maineikkaita sävellyksiä tekivät saksalaissyntyiset C. E. F. Weyse ja Friedrich Kuhlau. Vähän myöhemmin tanskalaista musiikkia johtivat Niels Wilhelm Gade, J. P. E. Hartmann ja B.S. Ingemann. Tanskalaisista säveltäjistä kansainvälisesti kuuluisimpia ovat erityisesti viulistina menestynyt Carl Nielsen sekä oopperoistaan tunnettu Per Nørgård.
1900- ja 2000-luvun kansainvälisesti tunnettuja tanskalaisia kevyen musiikin esittäjiä ovat muun muassa Aqua, D-A-D, Mø, Lukas Graham, Volbeat ja Michael Learns To Rock. Metallican perustajajäsen, rumpali Lars Ulrich on myös tanskalainen.
Tanskassa on seitsemän sinfoniaorkesteria ja konservatoriota. Tärkeimpiä konserttisaleja ovat Tivolin Konserttisali, Aalborghallen ja Musikhuset Århus. Merkittävimmät oopperatalot ovat Tanskan kuninkaallisen teatterin oopperatalo Kööpenhaminassa ja Jyske Opera Århusissa. Klassisen musiikin festivaaleihin kuuluvat muiden muassa Musikhöst ja nykymusiikkiin keskittyvä Numusfestivalen.lähde?
Kööpenhaminasta tuli 1960–70-luvuilla kansainvälisestikin merkittävä jazzkaupunki, kun yhdysvaltalaisia jazzmuusikoita asettui sinne asumaan. Kaupungin tärkeimpiä jazztapahtumia ovat kymmenen päivää kestävä Copenhagen Jazzfestival kesäisin ja Copenhagen Autumn Jazz marraskuussa. Tanskan kuuluisin rockfestivaali on Roskilde Festival, toinen tunnettu rocktapahtuma on Skanderborgin festivaali. Kansanmusiikkijuhlia järjestetään muun muassa Skagenissa ja Tønderissä.
Kulttuuri > Ruoka ja juoma

Tanskalaiset syövät ja juovat kaikissa sosiaalisissa tilanteissa, mutta yhdessä syöminen ja juominen on tärkeämpää kuin se, mitä syödään tai juodaan. Tanskalaisessa keittiössä keskeisiä osia ovat etenkin sianliha, kala, katkaravut, ruisleipä ja perunat. Runsaasti erilaisia täytteitä sisältävä tanskalainen voileipä, smørrebrød, tunnetaan kautta maailman. Jouluaterialle kuuluvat paahdettu sian-, ankan- tai hanhenliha, ruskean sokerin kanssa paistetut perunat, etikkapunakaali ja ruskea kastike. Jouluna ja pääsiäisenä myydään myös erityisiä maustettuja olutlaatuja. Tanskan kansallisjuomina pidetään kuitenkin Carlsbergin ja Tuborgin oluita. Akvaviittia tehdään perunasta Aalborgin kaupungissa.
Tanskassa kulutettiin vuonna 2014 9,5 litraa puhdasta alkoholia aikuista kohti, eli hieman enemmän kuin Suomessa. Kuitenkin Tanskassa nuoriso käyttää huomattavasti enemmän alkoholia kuin muissa Pohjoismaissa. Maan alkoholilainsäädäntö on löysempi kuin muissa Pohjoismaissa: Tanskassa olutta ja viiniä voidaan myydä jo 16-vuotiaille ja vahvempia alkoholijuomia 18-vuotiaille, eikä maassa ole minkäänlaista alkoholimonopolia.
Kulttuuri > Hygge

Tanskalaiseen kulttuuriin liitetään kiinteänä osana tanskankielinen sana hygge, jolla tarkoitetaan mukavuuden ja kodikkuuden tunnetta ja joka yhdistetään myös hyvinvointiin, rentoon mielialaan ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen.
Kulttuuri > Nähtävyyksiä

Kööpenhaminan Tivoli on Tanskan suosituin matkailukohde. Legoland Billundissa 260 kilometriä Kööpenhaminasta on avattu vuonna 1968. Sen nähtävyydet on tehty 59 miljoonasta muovisesta rakennuspalikasta.
Unescon Maailmanperintö­luettelossa on Tanskasta yksitoista kohdetta: Ilulissatin jäävuono, Kujataa ja Aasivissuit–Nipisat Grönlannissa, Christiansfeld, Jellingin hautakummut, riimukivet ja kirkko 900-luvulta, Roskilden tuomiokirkko 1100-luvulta sekä Kronborgin linna 1400-luvulta ja sitä ympäröivät Pohjois-Själlannin metsästysmaat. Luontokohteita ovat Stevnsin klintti ja Vattimeren kansallispuisto.
Kulttuuri > Urheilu

Tanskan suosituimmat lajit ovat jalkapallo, voimistelu, sulkapallo ja käsipallo. Lisäksi Tanska on menestynyt purjehduksessa, soudussa, pyöräilyssä ja speedwayssä. Tanska on osallistunut St. Louisin olympialaisia 1904 lukuun ottamatta kaikkiin olympiakisoihin. Uimari Inge Sørensen on historian nuorin olympiamitalisti; hän sai 12-vuotiaana olympiapronssia Berliinissä 1936.
Jalkapallo on Tanskan kansallislaji, ja sitä harrastaa lähes 300 000 tanskalaista. Maajoukkueen paras saavutus on Euroopan-mestaruus vuodelta 1992. Maailmanmestaruus­kilpailuissa se on edennyt parhaimmillaan puolivälieriin. Myös naisten maajoukkue on voittanut kertaalleen Euroopan-mestaruuden. Käsipallossa naisten joukkue on voittanut kolme olympiakultaa ja yhden maailmanmestaruuden.
Sulkapallossa Tanska on yksi menestyneimmistä maista. Lajin ensimmäisissä maailmanmestaruus­kilpailuissa 1977 Flemming Delfs ja Lene Køppen voittivat yksinpelit. Poul-Erik Høyer Larsen voitti lajissa olympiakultaa 1996. Muita menestyneitä tanskalais­urheilijoita ovat neljissä perättäisissä kisoissa olympiakultaa voittanut purjehtija Paul Elvstrøm, kenialaissyntyinen kolminkertainen 800 metrin juoksun maailmanmestari Wilson Kipketer ja speedwayn moninkertainen maailmanmestari Hans Nielsen.
Kulttuuri > Tiedotusvälineet

Tanskan valtiollinen yleisradio, Danmarks Radio (DR), lähettää ohjelmaa kahdella televisiokanavalla ja valtakunnallisilla ja alueellisilla radiokanavilla. Sen toiminta rahoitetaan lupamaksuilla. Valtio omistaa myös kaupallisen televisiokanavan. Yksityisiä televisiokanavia jaetaan satelliitilla ja kaapelilla. Kaupallisia ja yhteisöjen hallinnoimia paikallisradioita on noin 250. Päivittäisiä sanomalehtiä on kuusi: Jyllands-Posten, Berlingske ja saman yhtiön tabloidikokoinen BT, Politiken, Ekstra Bladet ja Dagbladet Information.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1964

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1964 Innsbruckin talviolympialaisten jälkeen Kouvolassa 21.–23. helmikuuta. Kisat olivat järjestävän seuran Kouvolan Hiihtoseuran 40-vuotisjuhlaklpailut. Tasavallan presdentti seurasi kisoja lauantaina, jolloin hiihdettiin miesten ja naisten viestit.
Tulokset > Miehet > 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eero Mäntyranta | Pellon Ponsi | 51.58 |
| 2 | Eino Huhtala | Jämsänkosken Ilves | 52.02 |
| 3 | Arto Tiainen | Mikkelin Hiihtäjät | 52.06 |
| 4 | Hannu Taipale | Vetelin Urheilijat | 52.40 |
| 5 | Kalevi Laurila | Tampereen Poliisi-Urhelijat | 52.59 |
| 6 | Osmo Karjalainen | Kuusamon Erä-Veikot | 53.06 |
Perjataina 21. helmikuuta kisattiin Kouvolassa SM-kisojen miesten 15 kilometriä. Osanottajamäärää rajoitti se, että samana päivänä hiihdettiin niin 15 kuin 30 km. Matkan suosikkina oli juuri kaksi olympiakultaa Innsbruckin olympialaisissa voittanut Pellon Eero Mäntyranta. Peli näyttikin olevan selvä 9 km:n väliajoissa, sillä Pellon Mäntyranta johti 18 sekunnilla ennen Jämsänkosken Eino Huhtalaa ja Huhtalan parina lähtenyttä Mikkelin Tiaista. Voitto ei ollut kuitenkaan niin selvä, sillä lopussa Huhtala otti Mäntyrantaa kiinni eron ollessa maalissa vain neljä sekuntia. Huhtalasta jäi Tiainen neljä sekuntia. Neljänneksi tulleeseen Vetelin Hannu Taipaleeseen ero oli Tiaisesta yli puoli minuuttia. Saman ladun hiihtänyt ikämiessarjan voittaja Jämsänkosken Ilveksen Veikko Hakulinen olisi omalla tuloksellaan yleisessä sarjassa sijoittunut 4:ksi 15 sekuntia Tiaiselle hävinneenä.
Tulokset > Miehet > 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lauri Bergqvist | Inkeroisten Terho | 1.50.59 |
| 2 | Pentti Pesonen | Kangaslammen Kisailijat | 1.53.57 |
| 3 | Tauno Kauppinen | Turun Urheiluliitto | 1.54.42 |
| 4 | Unto Sorjonen | Inkeroisten Terho | 1.54.45 |
| 5 | Heikki Lehtonen | Kuoreveden Kärki | 1.56.06 |
| 6 | Onni Pesonen | Helsingin Poliisi-Voimailijat | 1.56.22 |
Perjataina 21. helmikuuta kisattiin Kouvolassa SM-kisojen miesten 30 kilometriä. Osanottajamäärää rajoitti se, että samana päivänä hiihdettiin niin 15 kuin 30 km. Kisaan lähti 41 hiihtäjää. Ensimmäissä väliajoissa 10 km:n kohdalla Inkeroisten Bergqvist oli ottanut 10 sekunnin johdon ennen Kuusamon Erä-Veikkojen Kalevi Oikaraista, joka keskeytti kuitenkin pian sen jälkeen johtuen huonosti luistavista suksista. Sen jälkeen kisa olikin Bergqvistin selvää voitonjuhlaa aina maaliin asti, jolloin eroa matkan SM-hopealle tulleeseen Kangaslammin Pentti Pesoseen oli kertynyt lähes kolme minuuttia. SM-pronssista sen sijaan käytiin tiukka kisa, jossa Turun Kauppinen ohitti niukasti Inkeroisten Sorjosen kolmella sekunnilla.