stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eduskuntavaalit 2003
Vaalikamppailu

Vaalitaistelun kuumimmaksi aiheeksi nousi SDP:n ja keskustan puheenjohtajien Paavo Lipposen ja Anneli Jäätteenmäen välille syntynyt riita. Jäätteenmäki syytti Lipposta siitä, että tämä oli antanut väärän kuvan Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta tavattuaan Yhdysvaltain presidentin George W. Bushin vierailullaan Valkoisessa talossa joulukuussa 2002. Jäätteenmäen mukaan Yhdysvalloissa uskottiin Suomen olevan mukana Yhdysvaltain johtamassa liittoumassa, joka valmisteli hyökkäystä Irakiin. Lipponen kiisti jyrkästi Jäätteenmäen syytökset ja vakuutti Suomen puolueettoman linjan olevan täysin Yhdysvaltain johdon tiedossa.
Puheenjohtajien väittely jatkui vaalipäivään saakka ja terävöityi, kun iltapäivälehtiin vuoti ulkoministeriön salaisia muistioita Suomen ja Yhdysvaltain suhteista. Muistioissa oli tietoja muun muassa Lipposen ja Bushin tapaamisesta sekä suomalaisdiplomaattien osallistumisesta Yhdysvaltain ulkoministeriön tilaisuuksiin Washingtonissa. Lipponen pahastui syvästi Jäätteenmäen väitteistä ja vaati tältä julkista anteeksipyyntöä. Kiistan vuoksi puheenjohtajien välit tulehtuivat niin pahoin, että Lipponen jättäytyi pois Jäätteenmäen hallituksesta ja siirtyi eduskunnan puhemieheksi. Itse vaalissa Lipponen nousi oman vaalipiirinsä Helsingin ja koko maan äänikuninkaaksi. Äänestystilastosta ilmeni, että hän oli saanut huomattavan osan kannatuksestaan suurituloisten helsinkiläisten asuinalueilta, joilla vastaavasti kokoomus kärsi menetyksiä. Vaalien eniten huomiota herättäneisiin ehdokkaisiin kuulunut entinen ammattinyrkkeilijä, perussuomalaisten Tony Halme puolestaan keräsi jättipotin niiltä alueilta, joilla asuivat pienituloisimmat helsinkiläiset. Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini nousi eduskuntaan ensimmäisen kerran.
Vaalien äänikuningattareksi nousi entinen Miss Suomi, Keskustan Tanja Karpela, ja hyvä äänisaalis pohjusti hänen nousuaan Jäätteenmäen hallituksen kulttuuriministeriksi. Kokoomus sai vaalien alla negatiivista julkisuutta. Entinen ministeri ja pitkäaikainen kansanedustaja Sirpa Pietikäinen jäi pari kuukautta ennen vaaleja kiinni rattijuopumuksesta ja luopui ehdokkuudestaan. Kansanedustaja Leena Harkimon puoliso, liikemies Hjallis Harkimo erosi vaimostaan juuri ennen vaalipäivää ja muutti asumaan Vihreiden kansanedustajan Merikukka Forsiuksen luokse. Lehtiotsikoihin nousseesta kolmiodraamasta huolimatta sekä Leena Harkimo että Merikukka Forsius uusivat eduskuntapaikkansa. Vaikka Kokoomus kärsi vaalitappion, puolueen puheenjohtaja Ville Itälä kokosi oman vaalipiirinsä Varsinais-Suomen suurimman ja koko maan toiseksi suurimman henkilökohtaisen äänimäärän.
Irak-muistioista nousseen jupakan käsittely jatkui vaalien jälkeen ja se johti pääministeri Anneli Jäätteenmäen eroon 18. kesäkuuta 2003 sekä muistioiden vuotajaksi paljastuneen tasavallan presidentin kanslian lainopillisen neuvonantajan Martti Mannisen erottamiseen virastaan. Tiedotusvälineissä tapaus sai nimen ”Irakgate” viittauksena Yhdysvaltain presidentin Richard Nixonin eroon 1970-luvulla johtaneeseen Watergate-skandaaliin.
Vaaliliitot ja vaalipiirit

Suomen Kristillisdemokraatit menetti kolmanneksen kansanedustajistaan, vaikka puolueen äänimäärä kasvoi 1,2 prosenttiyksikköä. Syynä tappioon oli se, että puolue menetti edulliset vaaliliittonsa solmiessaan valtakunnallisen vaaliliiton kokoomuksen kanssa. Kokoomuksen äänimäärä väheni, ja vaaliliitolla oli merkitystä pääasiassa vain Lapin Kokoomuksen osalta, koska sillä varmistettiin puolueen ainut kansanedustajan paikka Lapin vaalipiirissä.
Ennen vaaleja oli siirretty Vammalan kaupunki sekä Suodenniemen ja Äetsän kunnat Satakunnan vaalipiiristä Pirkanmaan vaalipiiriin; samalla Satakunta menetti yhden kansanedustajan paikan Pirkanmaalle.
Kansanedustajat

Vaaleissa valittuja uusia kansanedustajia olivat muun muassa Mikko Alatalo, Susanna Haapoja, Antti Kaikkonen ja Pertti Salovaara (Kesk.), Eero Heinäluoma, Miapetra Kumpula, Satu Taiveaho ja Jutta Urpilainen (SDP), Sirpa Asko-Seljavaara, Jere Lahti, Martin Saarikangas, Arto Satonen ja Jan Vapaavuori (Kok.), Tarja Cronberg ja Jyrki Kasvi (Vihr.), Astrid Thors (RKP), Sari Essayah (KD), sekä Tony Halme ja Timo Soini (PS).
Eduskuntapaikastaan luopuivat muun muassa Keskustan Esko Aho, Sulo Aittoniemi ja Paavo Väyrynen, Kokoomuksen Hanna Markkula-Kivisilta, Sauli Niinistö ja Riitta Uosukainen, sekä RKP:n Klaus Bremer. Eduskunnasta putosivat mm. Kokoomuksen Kalervo Kummola, Markku Markkula ja Martti Tiuri, sekä liberaalien Seppo Kanerva. Eduskuntaan palasivat muun muassa Keskustan Kauko Juhantalo, Kokoomuksen Kalevi Lamminen sekä SDP:n Matti Ahde.
Ehdokkaina olleita, valitsematta jääneitä julkisuuden henkilöitä olivat muun muassa Tapani Kansa (SDP), Olli Oikarinen (Kok.), Raija Pelli (Kesk.), Tea Vikstedt-Nyman (Vas.), Henry ”Remu” Aaltonen, Ilkka ”Frederik” Sysimetsä ja Jani ”Wallu” Valpio (Lib.), Arja Saijonmaa (RKP) ja Kari Peitsamo (SKP) sekä Suomi Nousee – Kansa Yhdistyy -puolueen listoilla olleet niin kutsutut Euran Daltonit eli veljekset Lasse, Leevi ja Pekka Koistinen. Vuoden 2000 presidentinvaalissa perussuomalaisten ehdokkaana ollut Ilkka Hakalehto oli nyt Muutosvoimat Suomi -puolueen kansanedustajaehdokkaana.
Alkaneella vaalikaudella tapahtui kaksi loikkausta. Lyly Rajala siirtyi Kristillisdemokraateista Kokoomukseen joulukuussa 2003 ja Keskustan Seppo Lahtela lokakuussa 2006.
Vaaleihin osallistui 18 rekisteröityä puoluetta. Vaalien jälkeen puoluerekisteristä poistettiin Eläkeläiset Kansan Asialla, Kirjava ”Puolue”, Kommunistinen Työväenpuolue ja Suomen Kommunistinen Puolue sekä Suomen maaseudun puolue, joka oli ajautunut konkurssiin vuoden 1995 vaalien jälkeen. EKA, KTP ja SKP palasivat myöhemmin takaisin rekisteriin.
Tulokset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Äänestysaktiivisuus | 66,7 % | +1,4 |
| Äänestysaktiivisuus (Suomessa asuvat) | 69,7 % | +1,4 |
| Äänestäneet | 2 815 700 | +105 605 |
| Hylätyt äänet | 23 943 | −4 861 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Puolue | Puolue | Äänet | Äänet | Äänet | Äänet | Edustajat | Edustajat | Paikka-/ Ääniosuus |  |  |
| Puolue | Puolue | Lukumäärä | Lukumäärä | Osuus | Osuus | Edustajat | Edustajat | Paikka-/ Ääniosuus |  |  |
|   | Suomen Keskusta | 689 391 | +88 799 | 24,69 % | +2,3 | 55 | +7 | 1,11 |  |  |
|   | Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 683 223 | +70 260 | 24,47 % | +1,6 | 53 | +2 | 1,08 |  |  |
|   | Kansallinen Kokoomus | 517 904 | −45 931 | 18,55 % | −2,5 | 40 | –6 | 1,08 |  |  |
|   | Vasemmistoliitto | 277 152 | −14 523 | 9,93 % | −1,0 | 19 | –1 | 0,96 |  |  |
|   | Vihreä liitto | 223 564 | +28 718 | 8,01 % | +0,7 | 14 | +3 | 0,87 |  |  |
|   | Suomen Kristillisdemokraatit | 148 987 | +37 152 | 5,34 % | +1,2 | 7 | –3 | 0,66 |  |  |
|   | Ruotsalainen kansanpuolue | 128 824 | −8 506 | 4,61 % | −0,5 | 8 | –3 | 0,87 |  |  |
|   | Perussuomalaiset | 43 816 | +17 376 | 1,57 % | +0,6 | 3 | +2 | 0,96 |  |  |
|   | Suomen Kommunistinen Puolue | 21 079 | +637 | 0,76 % | −0,0 |  |  |  |  |  |
|  | Muutosvoimat Suomi | 11 485 | –  | 0,41 % | –  |  |  |  |  |  |
|  | Liberaalit | 8 776 | +3 582 | 0,31 % | +0,1 |  |  |  |  |  |
|  | Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta | 6 659 | −3 719 | 0,24 % | −0,2 |  |  |  |  |  |
|   | Eläkeläiset Kansan Asialla | 5 346 | −105 | 0,19 % | −0,0 |  |  |  |  |  |
|  | Suomen Kansan Sinivalkoiset | 4 579 | –  | 0,16 % | –  |  |  |  |  |  |
|   | Rauhan ja Sosialismin puolesta–Kommunistinen Työväenpuolue | 2 908 | −547 | 0,10 % | −0,0 |  |  |  |  |  |
|  | Suomi Nousee – Kansa Yhdistyy | 2 640 | –  | 0,09 % | –  |  |  |  |  |  |
|   | Köyhien Asialla | 1 448 | –  | 0,05 % | –  |  |  |  |  |  |
|  | Yhteisvastuu puolue |  404 | –  | 0,01 % | –  |  |  |  |  |  |
|  | Muut | 13 572 |  | 0,49 % |  | 1a |  |  |  |  |
|  | Yhteensä | 2 791 757 | +110 466 | 100 % |  | 200 |  |  |  |  |
|  | 3 suurinta |  | 67,71 % | +1,4 | 148 | +3 | 1,09 |  |  |  |
a FS – obundna (4 306 ääntä, Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiri)
Lähde: Oikeusministeriö, Tilastokeskus
Tulokset > Naisten ja miesten määrä vaalipiireittäin

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaalipiiri | Miehet | Muutos | Naiset | Muutos |
| Helsinki | 10 | + 2 | 11 | - 1 |
| Uusimaa | 20 | + 1 | 13 | - |
| Varsinais-Suomi | 8 | - 1 | 9 | + 1 |
| Ahvenanmaa | 1 | - | 0 | - |
| Satakunta | 7 | - | 2 | - 1 |
| Häme | 6 | - | 8 | + 1 |
| Pirkanmaa | 9 | + 1 | 9 | + 1 |
| Kymi | 9 | - 2 | 3 | + 1 |
| Etelä-Savo | 5 | - 2 | 1 | - |
| Pohjois-Savo | 9 | + 2 | 1 | - 2 |
| Pohjois-Karjala | 5 | - | 2 | - |
| Vaasa | 11 | - 2 | 6 | + 2 |
| Keski-Suomi | 5 | - 1 | 2 | + 1 |
| Oulu | 12 | + 1 | 6 | - 1 |
| Lappi | 6 | - | 1 | - 1 |
| Koko maa | 125 | - 1 | 75 | + 1 |
Pudonneet ja valitut

Kokoomuksen vaalitappiossa kyseisen puolueen kansanedustajista Paula Kokkonen, Pirjo-Riitta Antvuori, Pekka Ravi, Martti Tiuri ja Pertti Mäki-Hakola eivät pystyneet uusimaan paikkaansa. Uusina taas valittiin mm. Sirpa Asko-Seljavaara ja Paula Risikko. SDP:n ja Keskustan voitettua vaalit takaisin eduskuntaan valittiin Arto Bryggare, Sinikka Hurskainen, Matti Ahde, Arja Alho, Jukka Roos, Reino Ojala, Markku Koski, Maija-Liisa Lindqvist ja Kauko Juhantalo. Myös kokoomuksen puoluesihteeri Heikki A. Ollila ja ikäpuhemieheksi noussut Kalevi Lamminen valittiin takaisin eduskuntaan. Vihreiden europarlamentaarikko Heidi Hautala valittiin takaisin ja muut eduskuntaan nousseet europarlamentaarikot olivat Marjo Matikainen-Kallström ja Astrid Thors. Voittajapuolueista taas putosi Anu Vehviläinen, Mauri Salo, Hannu Aho, Niilo Keränen, Tarja Kautto, Marja-Liisa Tykkyläinen, Marjatta Vehkaoja ja Rauha-Maria Mertjärvi. Puoluesihteerit Eero Heinäluoma ja Eero Lankia valittiin. Pienemmistä häviäjäpuolueista putosivat Matti Huutola, Håkan Nordman, Christina Gestrin, Leea Hiltunen, Jouko Jääskeläinen ja Marja-Leena Kemppainen. Voittajapuolueen perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini valittiin eduskuntaan. Uusista ehdokkaista paljon ääniä saivat mm. Tony Halme, Sari Essayah ja Martin Saarikangas. Remonttiryhmästä SDP:hen loikannut Risto Kuisma piti paikkansa. Vihreä liitto teki läpimurron Pohjois-Karjalan vaalipiirissä, kun sieltä nousi eduskuntaan Tarja Cronberg; hänet valittiin sittemmin puolueen puheenjohtajaksi.
Ehdolla eivät olleet enää Esko Aho, Sauli Niinistö, Paavo Väyrynen, Tytti Isohookana-Asunmaa, Sulo Aittoniemi, Tapio Karjalainen, Pauli Saapunki, Ismo Seivästö, Riitta Uosukainen, Sirpa Pietikäinen, Kari Urpilainen, Kari Kantalainen, Marjatta Stenius-Kaukonen, Riitta Prusti ja Maria Kaisa Aula. Paluuyrityksissä epäonnistuivat Urpo Leppänen, Tauno Pehkonen, Tuija Pohjola, Pekka Saarnio, Helena Vartiainen, Arto Lapiolahti, Lea Mäkipää, Pertti ”Veltto” Virtanen, Ville Komsi ja Kalle Könkkölä.
Pudonneet ja valitut > Eniten ääniä saaneet ehdokkaat

| Sija | Ehdokas | Puolue | Äänet | Äänet | Vaalipiiri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Paavo Lipponen | SDP | 26 415 | +14 592 | Helsingin vaalipiiri |
| 2 | Ville Itälä | Kok. | 21 422 | +7 292 | Varsinais-Suomen vaalipiiri |
| 3 | Tanja Karpela | Kesk. | 19 169 | +14 696 | Uudenmaan vaalipiiri |
| 4 | Suvi-Anne Siimes | Vas. | 17 572 | +1 617 | Uudenmaan vaalipiiri |
| 5 | Tony Halme | Ps. | 16 390 | – | Helsingin vaalipiiri |
| 6 | Anneli Jäätteenmäki | Kesk. | 15 704 | +3 772 | Helsingin vaalipiiri |
| 7 | Antti Kalliomäki | SDP | 14 917 | +2 125 | Uudenmaan vaalipiiri |
| 8 | Saara Karhu | SDP | 14 281 | +6 106 | Pirkanmaan vaalipiiri |
| 9 | Ben Zyskowicz | Kok. | 12 780 | −558 | Helsingin vaalipiiri |
| 10 | Heidi Hautala | Vihr. | 12 675 | – | Uudenmaan vaalipiiri |
Lähde: Tilastokeskus
Ehdokasasettelu

| Puolue | Ehdokkaat> Yhteensä | Ehdokkaat> Naisia | Ehdokkaat> Miehiä | Ehdokkaat> Keski-ikä | Ehdokkaat> Vaalipiirit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomen Keskusta | 234 | 97 | 137 | 44,7 | 14 |
| Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 223 | 107 | 116 | 45,0 | 14 |
| Kansallinen Kokoomus | 222 | 109 | 113 | 45,2 | 14 |
| Vihreä liitto | 209 | 109 | 100 | 41,2 | 14 |
| Vasemmistoliitto | 204 | 91 | 113 | 43,8 | 14 |
| Suomen Kommunistinen Puolue | 172 | 49 | 123 | 48,9 | 14 |
| Suomen Kristillisdemokraatit | 171 | 70 | 101 | 46,5 | 14 |
| Muutosvoimat Suomi | 147 | 42 | 105 | 53,0 | 14 |
| Ruotsalainen kansanpuolue | 89 | 37 | 52 | 44,7 | 6 |
| Liberaalit | 75 | 18 | 57 | 44,9 | 14 |
| Rauhan ja Sosialismin puolesta – Kommunistinen Työväenpuolue | 68 | 17 | 50 | 58,1 | 14 |
| Perussuomalaiset | 65 | 16 | 49 | 51,0 | 14 |
| Suomi Nousee – Kansa Yhdistyy | 30 | 1 | 29 | 29,8 | 6 |
| Suomen Kansan Sinivalkoiset | 29 | 4 | 25 | 45,1 | 3 |
| Köyhien Asialla | 26 | 18 | 8 | 49,5 | 1 |
| Eläkeläiset Kansan Asialla | 25 | 7 | 18 | 60,9 | 8 |
| Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta | 8 | 1 | 7 | 55,6 | 4 |
| Yhteisvastuu puolue | 5 | 3 | 2 | 66,0 | 4 |
| Valitsijayhdistysten ehdokkaat | 27 | 12 | 15 | 41,4 | 6 |
| Yhteensä | 2029 | 808 | 1221 | 46,2 | 15 |
Lähde: Tilastokeskus
Vaalipiirit ja vaaliliitot

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vaalipiiri | Vaalipiiri | Edustajia | Vaaliliitot |
| 01 | Helsingin vaalipiiri | 21 | Lib. + Ps. + EKA + KIPU |
| 02 | Uudenmaan vaalipiiri | 33 | KD + Ps. + EKA + KIPU |
| 03 | Varsinais-Suomen vaalipiiri | 17 | Kok. + KD |
| 03 | Varsinais-Suomen vaalipiiri | 17 | Ps. + Lib. |
| 04 | Satakunnan vaalipiiri | 9 | Ps. + KD + EKA + Lib. |
| 05 | Ahvenanmaan vaalipiiri | 1 |  |
| 06 | Hämeen vaalipiiri | 14 | Ps. + Lib. |
| 07 | Pirkanmaan  vaalipiiri | 18 | Ps. + Lib. + KIPU + YVP |
| 08 | Kymen vaalipiiri | 12 | EKA + Ps. + KD |
| 09 | Etelä-Savon  vaalipiiri | 6 | Kok. + Ps. + KD |
| 09 | Etelä-Savon  vaalipiiri | 6 | Vihr. + SDP + Vas. |
| 10 | Pohjois-Savon vaalipiiri | 10 | Lib. + KD |
| 10 | Pohjois-Savon vaalipiiri | 10 | Vas. + SDP |
| 11 | Pohjois-Karjalan vaalipiiri | 7 | Vihr. + Kesk. |
| 11 | Pohjois-Karjalan vaalipiiri | 7 | Kok. + Ps. |
| 11 | Pohjois-Karjalan vaalipiiri | 7 | Vas. + SDP |
| 12 | Vaasan vaalipiiri | 17 | KIPU + Lib. + Ps. + EKA |
| 13 | Keski-Suomen vaalipiiri | 10 | Ps. + Lib. + KD |
| 14 | Oulun vaalipiiri | 18 | Kok. + Ps. |
| 14 | Oulun vaalipiiri | 18 | Lib. + RKP |
| 15 | Lapin vaalipiiri | 7 | Lib. + Ps. + KD + Kok. |
Lähde: Oikeusministeriö
Aiheesta muualla

Ehdokkaat (Oikeusministeriö)
Vaalit 2003: Irak-vuoto varjosti vaaleja (Yleisradion Elävä arkisto)
Doria.fi − Eduskuntavaalit 2003, tilastokeskuksen julkaisu
| n k  Eduskunta |
| --- | --- | --- |
| Organisaatio |  Kansanedustaja Luettelo  Avustajat  Puhemies Luettelo  Puhemiesneuvosto  Valiokunta  Kansliatoimikunta Sisäinen tarkastus  Tietosuojavastaava  Eduskunnan kanslia Pääsihteeri  Hallinto- ja palveluosasto  Kansainvälinen osasto  Keskuskanslia  Tieto- ja viestintäosasto  Turvallisuusosasto  Valiokuntasihteeristö  |  |
| Politiikka |  Eduskuntaryhmä  Puolueet  |  |
| Vaalit |  1907  1908  1909  1910  1911  1913  1916  1917  1919  1922  1924  1927  1929  1930  1933  1936  1939  1945  1948  1951  1954  1958  1962  1966  1970  1972  1975  1979  1983  1987  1991  1995  1999  2003  2007  2011  2015  2019  2023  2027  |  |
| Toimielimet |  Arkisto  Kirjasto  Tilintarkastajat  Pankkivaltuusto  Oikeusasiamies Ihmisoikeuskeskus  Ulkopoliittinen instituutti  Sitra  |  |
| Rakennukset |  Eduskuntatalo  Kansalaisinfo  Pikkuparlamentti  |  |
| Toiminta |  Valtiopäivät  Lähetekeskustelu  Suullinen kysymys  Välihuuto    |  |
| Muuta |  Nuorten parlamentti  Suomen eduskunta 100 vuotta  |  |
Suurimmat puolueet vaalipiireittäin.
Tractatus theologico-politicus
Kirjallisuutta

Spinoza, Baruch: Theological-political treatise.  ((Tractatus theologico-politicus, 1670.) Edited by Jonathan Israel. Translated by Michael Silverthorne and Jonathan Israel. Cambridge texts in the history of philosophy)  Cambridge:  Cambridge University Press, 2007.  ISBN 978-0-521-82411-8  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Spinoza: A Theologico-Political Treatise (englanniksi)
Part 1 (Arkistoitu – Internet Archive)
Part 2 (Arkistoitu – Internet Archive)
Part 3 (Arkistoitu – Internet Archive)
Part 4 (Arkistoitu – Internet Archive)
Tonttu

Tonttu on pieni ihmisen kaltainen olento pohjoismaisessa kansanperinteessä.
Maalaistalojen monille rakennuksille oli omat suojelijatonttunsa tai haltijansa, kuten kotitonttu, saunatonttu, myllytonttu, riihitonttu, aittatonttu, navettatonttu ja tallitonttu. 1800-luvulta alkaen on ollut myös joulutonttuja, jotka asuvat Korvatunturilla.
Tontut on kuvattu hyväntahtoisiksi olennoiksi, jotka pitivät huolta talon tai muun rakennuksen hyvinvoinnista. Ne vaativat kuitenkin ihmisiltä rauhallista asumista ja kunnioittavaa käytöstä. Loukattuna tonttu saattoi äityä pahanilkiseksi ja vaaralliseksi, minkä vuoksi se pyrittiin pitämään hyvällä tuulella. Talossa tai saunassa tapahtuneet onnettomuudet sälytettiin usein vihastuneen tontun kontolle.
Etymologia

Suomen kielen sana tonttu tulee ruotsin tomte-sanasta. Tonttu on monissa tapauksissa vain toinen nimitys haltijoille. Haltija on suomessa oletettavasti tonttua vanhempi nimitys. On arveltu, että ruotsalaisperäinen tonttu-sana alkoi levitessään joskus korvata vanhaa haltija-sanaa, tai sitä alettiin käyttää rinnakkain haltija-sanan kanssa tarkoittaen samaa asiaa.
Erilaisia tonttuja > Kotitonttu

Kotitontun eli kodinhaltijan uskottiin tulevan taloon sillä hetkellä, kun taloon sytytetään ensi kertaa tuli. Toisinaan on uskottu, että kotitontuksi on jäänyt ensimmäinen tulentekijä eli usein talon perustaja, talossa ensimmäisenä kuollut ihminen tai talon kurkihirttä nostettaessa paikalle sattunut ihminen. Usein kotitonttu on muistuttanut talon ensimmäistä tulentekijää. Sen on yleensä kerrottu viihtyvän tulisijan äärellä, uunin päällä tai uunin takana. Kotitontun kanssa yritettiin pysyä hyvissä väleissä, sillä huonosti kohdeltu tonttu alkoi häiriköidä. Kun kotitontun haluttiin muuttavan uuteen taloon kun sellainen rakennettiin vanhan tilalle, tuotiin uuteen taloon vanhan talon tulisijan kiviä, tuhkaa, multaa tai hirsiä.
Erilaisia tonttuja > Saunatonttu

Saunatontun on uskottu asuvan saunassa kiukaan ja seinän välisessä pienessä tilassa. Luonteeltaan saunatonttu on yleensä kuvattu hyväntahtoiseksi, hyväsydämiseksi ja hyväntuuliseksi. Sillä on kuitenkin myös vaativa ja vaarallinen puolensa, joten ihmiset ovat pyrkineet olemaan saunatonttunsa kanssa hyvissä väleissä käyttäytymällä saunassa rauhallisesti ja kunnioittavasti. Saunomisen jälkeen saunatontulle on jätetty saunaan löylyä ja vihta. Jos saunatonttua kohdeltiin hyvin, se varmisti saunan toimivuuden, löylyjen puhtauden ja saunojien hyvinvoinnin ja turvallisuuden sekä esti saunaa palamasta.
Erilaisia tonttuja > Joulutonttu

Joulutonttu on joulupukin apulainen. Sen kerrotaan kurkkivan joulun alla ihmisten ikkunoista sisään tarkkaillen, ovatko lapset kilttejä ja ansaitsevatko he joululahjoja. Joulutontut valmistavat joululahjoja joulupukin pajassa Korvatunturilla ja auttavat joulupukkia lahjojen jakamisessa. Joulutonttu kuvataan yleensä pukeutuneena punaiseen nuttuun ja punaiseen tonttulakkiin. Luonteeltaan joulutonttuja kuvataan iloisiksi ja hyväntahtoisiksi kujeilijoiksi, nuorekkaiksi tai lapsekkaiksi olennoiksi. Joulutontut ovat melko uusi tulokas jouluperinteessä, sillä niitä alkoi näkyä lastenkirjoissa vasta 1800-luvun puolivälissä ja Suomessa 1890-luvulla.
Erilaisia tonttuja > Riihitonttu

Riihitonttu on kuvattu lähes aina ukoksi, joka istuu piippuaan poltellen riihen uunin edessä ja laittaa puita pesään. Martti Haavion arvion mukaan riihitontun alkujuuret johtivatkin todennäköisesti tulenhaltiaan. Riihitontun apua tarvittiin siihen, että uunista saatiin riittävän lämmin viljan kuivattamiseksi mutta ei niin kuumaa, että riihi olisi syttynyt tuleen. Riihitonttu korjasi ihmisen tekemät virheet, sammutti tulipalot ja pelasti ihmisen kuolemasta häkään. Se kertoi sopivasta uunin lämpötilasta näyttäytymällä ihmiselle. Riihitonttu ei pitänyt luvattomista riihessä yöpyjistä ja valvotti näitä metelöimällä.
Erilaisia tonttuja > Myllytonttu

Myllytontun päätehtävä oli myllystä huolehtiminen ja mylläreiden auttaminen. Myllytonttuja uskottiin asuvan niin vesimyllyissä kuin tuulimyllyissäkin. Myllytonttu esimerkiksi herätteli nukahtaneita mylläreitä, jotta myllynkivet eivät aiheuttaisi kipinöidessään tulipalon vaaraa. Myllytontulle vietiin juhlien aattoina myllyyn hyvää ruokaa. Kaltoin kohdellun myllytontun uskottiin pystyvän pysäyttämään koko myllyn.
Kirjallisuutta

Suuri tonttukirja, Wil Huygen, WSOY 1978
Tonttujen kutsu, Wil Huygen, WSOY 1981
Tonttumaa: tonttuleikkejä, Saara Fränti, Pirjo-Liisa Vilenius, julk. : Suomen naisten liikuntakasvatusliitto. , Saara Fränti. Suomen naisten liikuntakasvatusliitto, 1988
Luonnonhenget työssä ja touhussa, Geoffrey Hodson,suomentanut Asko Nuotio. Teosofinen seura, 1994
Pikkuväki – satua vai totta, valokuvat: Pentti Pere, piirrokset ja taitto: Markku Hannula, tekstit: Hannele Suominen, Sirkka-Liisa Hakala. Suominen, Hannele. Satakunnan museo, 1996
Joulupukin tarina, Sinikka Salokorpi,piirrokset: Väinö Hämäläinen ym., Otava, 1996
Tonttu – tonttusuvun tarinoita suuresta metsästä, teksti: Marjut Hjelt, kuvat: Jaana Aalto. SKS 1997.
Haltiat, tontut ja pirut myllyperinteessä, kirjasen koonnut Jaana Kuivalainen. Vääksyn vesimylly- ja sähkövoimalaitosmuseo, 2000 ISBN 951-98585-0-4
24 askelta jouluun, Sirpa Karjalainen, toimittaneet Eeva Halonen ja Leena Järvenpää, kuvitus: Virpi Liinoja, Riitta Rantasalo.. Lasten parhaat kirjat, 2002
Tonttujen matkassa: joulukirja, toimittaja: Sanna-Mari Hovi, valokuvat: Eeva Mehto , piirroskuvitus: Ulla Vaajakallio. Weilin + Göös, 2003
Tontut – satua vai totta?, piirrokset Markku Hannula, tekstit: Hannele Suominen ja Sirkka-Liisa Hakala, valokuvat: Pentti Pere. Satakunnan museo, 2004
Suomalainen tonttukirja, Mauri Kunnas, Otava 2004
Suomen kansan tonttuaarre, teksti: Eero Ojanen, kuvat Ari Jokinen. Minerva, 2006
Joulupukin matkassa maailmalla, tekstit ja käsityöt: Soili Turkkinen, valokuvat Marjo Ristilä-Toikka. Turkkisen tarinatuvat, 2008
Tontut, kirjoittanut Sami J. Anteroinen, kuvittanut Elena Klykova. Perhemediat, 2008
Joulupukin jalanjäljillä, Mervi Koski, kuvitus: Mika Kolehmainen. Karisto, 2011
Tontun vuosi, Kirsti Manninen & Aki Paavola. Maahenki, 2011
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tonttu Wikimedia Commonsissa
| n k Mikael Agricolan suomalaisten jumalien luettelo |
| --- | --- |
Hämäläisten jumalat:  Ahti  Ilmarinen  Kalevanpojat  Kapeet  Kratti  Liekkiö  Piru  Rahko  Tapio  Tonttu  Turisas  Väinämöinen 
Karjalaisten jumalat:  Hiisi  Hittavainen  Kekri  Köndös  Nyrkes  Pellonpekko  Rauni  Rongoteus  Ukko  Vedenemä  Virankannos  Äkräs
Karo

Karo on suomalainen miehen etunimi, joka tulee saksankielisestä miehennimestä Karl ja tämän sisarnimestä Karoli(i)na. Karo tunnetaan myös Karolinan tai Karoliinan lempinimenä.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston mukaan Karo-nimen on Suomessa saanut alle 367 miestä, jotka ovat syntyneet vuosien 1940–2019 välillä. Karo-nimen suosion huippu sijoittuu vuosien 1960–1979 välille (yhteensä 126 Karo-nimistä). Digi- ja väestötietoviraston Nimipalvelun mukaan myös alle 34 naista on saanut Karo-nimen. Karo-nimellä ei ole varsinaista nimipäivää, mutta sitä vietetään epävirallisesti Karlin päivänä 28. tammikuuta.
Tunnettuja Karoja

Karo Broman, Manboy-yhtyeen laulaja-basisti ja tuottaja
Karo Hämäläinen, toimittaja ja kirjailija
Karo Kuussaari, salibandyvalmentaja
Karo Koivunen, jääkiekkoilija
Karo Parisyan, yhdysvaltalainen vapaaottelija
Treatment

Treatment on synopsiksen ja elokuvakäsikirjoituksen (tai tv-ohjelman käsikirjoituksen) välivaihe. Treatment kuvaa elokuvan rakenteen ja juonen, mutta juonta ei ole siinä vielä jaettu kohtauksiksi.