stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harmaalokki
Levinneisyys

Harmaalokki pesii pitkin Länsi- ja Luoteis-Euroopan rannikkoa ja paikoin sisämaassakin, Pohjois-Amerikassa ja Keski- ja Pohjois-Aasiassa. Talvisin sitä tavataan etelämpänä muun muassa Väli-Amerikan ja Itä-Aasian rannikolla sekä Itä- ja Pohjois-Afrikassa. Maailman populaation kooksi arvioidaan 2,1–2,4 miljoonaa yksilöä. Laji on luokiteltu kansainvälisesti elinvoimaiseksi.
Suomessa harmaalokki pesii saaristossa ja sisämaan suuremmilla järvillä Keski-Lappiin asti. Levinneisyys on harvinta alueen pohjoisosissa. Suomen harmaalokkikannan arvioidaan nykyään olevan noin 30 000 paria. Pesimäkanta on Suomessa kasvanut vahvasti 1900-luvun puolivälistä alkaen. Harmaalokki on kuitenkin luokiteltu Suomessa vaarantuneeksi vuodesta 2019 lähtien. Syynä tähän on yksilöiden merkittävä väheneminen. Aikaisemmin harmaalokki oli luokiteltu elinvoimaiseksi.
Harmaalokki on muuttolintu. Leutoina talvina saaristossa ja kaatopaikoilla kuitenkin talvehtii tuhansia lintuja. Pääasiallinen talvehtimisalue on Itämeren etelärannikolla Puolassa, Saksassa ja Tanskassa. Joitakin rengastettuja lintuja on löydetty myös muun muassa Sveitsistä ja Italiasta. Keväällä varhaisimmat muuttajat palaavat pesimäluodoilleen jo helmikuussa. Päämuutto tapahtuu maaliskuun loppupuolella ja huhtikuun alussa. Syysmuutto alkaa jo elokuussa, ja linnut häipyvät vähitellen merelle. Lounaaseen matkaavia harmaalokkeja tavataan runsaasti vielä marras–joulukuussa, ja jääpeitteen työntyessä etelään voi vielä tammikuussa, joskus jopa helmikuussa, ulkosaaristossa tavata lounaaseen muuttavia parvia.lähde?
Elinympäristö

Harmaalokit pesivät rannikolla, saarissa ja järvillä sekä paikallisesti myös kalliojyrkänteillä ja soilla. Laji on oppinut menestyksekkäästi pesimään myös kerrostalojen katoilla. Harmaalokit ruokailevat esimerkiksi kaatopaikoilla ja pelloilla ja yöpyvät ja lepäilevät satamissa ja suojaisissa saarissa.
Lisääntyminen

Harmaalokki pesii yleensä yhdyskunnissa mutta joskus myös yksittäispareina. Harmaalokki rakentaa suurehkon pesän kuivista heinistä ja risuista maahan, kivelle tai katolle.
Munia on kaksi tai kolme, ja ne ovat vihertäviä ja tummatäpläisiä. Muninta tapahtuu Suomessa huhti–toukokuussa. Haudonta kestää 25–28 vuorokautta, ja molemmat emot osallistuvat munien hautomiseen. Poikaset ovat lentokykyisiä 6–7 viikon ikäisinä.
Harmaalokki pesii ensimmäisen kerran kolmevuotiaana, vaikkei se silloin vielä olekaan aikuisen linnun näköinen. Pesimävalmiilla harmaalokilla on keltaisessa alanokassa punainen kärkitäplä. Eläinten käyttäytymisen tutkija Niko Tinbergen osoitti 1940-luvulla kokeillaan täplän merkityksen poikasten ruokinnassa. Kun pesälle tuleva harmaalokkiemo ojentaa päänsä poikasia kohden, nokkivat ne nokan punaista täplää, jolloin emo oksentaa ravinnon kuvustaan maahan, josta se sitten syöttää poikaset.
Ravinto

Harmaalokit ovat kaikkiruokaisia ja syövät kalaa ja kalanperkeitä, äyriäisiä, kastematoja, muiden lintujen munia ja poikasia, liikenteen tappamia eläimiä sekä jätteitä. Sulamattoman osan, kuten esimerkiksi luut, karvat ja muovin, ne oksentavat oksennuspalloina. Merillä harmaalokit syövät kalaa ruokaa etsivien valaiden pinnalle ajamista kalaparvista.
Harmaalokki ja lähisukulaiset

Aiemmin harmaa- ja selkälokin oletettiin olevan rengaslaji, joka muodostuu useista keskenään risteytyvistä populaatioista ääripäiden ollessa selvästi erillisiä lajeja, jotka eivät risteydy keskenään. Tämän hypoteesin esitti ensimmäisenä Ernst Mayr teoksessaan Systematics and the origin of species (1942). Tämän jälkeen tätä harmaalokki-selkälokki-lajikompleksia on käytetty rengaslajiteorian malliesimerkkinä useissa oppikirjoissa ja lähdeteoksissa. Nykykäsityksen mukaan rengaslajiutuminen ei kuitenkaan päde näiden lajien kohdalla, vaan niiden lajiutumishistorian katsotaan olevan monimutkaisempi. Aiheesta on tehty useita tutkimuksia, joiden esittämien mallien merkittävin ero Ernst Mayrin esittämään hypoteesiin on, että amerikanharmaalokki ja harmaalokki eivät ole erityisen läheistä sukua keskenään, eivätkä rengaslajin päät näin ollen kohtaa toisiaan Euroopassa.
Nimi

Harmaalokki on tunnettu Suomessa useilla nimillä. Niitä olivat loue tai louve (Ii, Hailuoto), koppaloue tai siikaloue (Oulu ja Hailuoto), kajava, kaija, moosa (mm. Rovaniemi), ja truutti (Uusikaupunki). Historiallisia nimiä ovat olleet merikana (Renvall, 1826) ja harmaalokki Lönnrot,1861).
Tieteellinen nimi Larus on latinaa ja lainattu kreikan sanasta laros. Sanalla on tarkoitettu lokkia tai jotain muuta ryöstelevää merilintua. Lajinimi argentatus on Linnén antama ja tarkoittaa hopeista.
Kirjallisuutta

Juvaste, Risto 2002: Harmaalokit seuranamme. Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulu. Joensuu. ISBN 951-604-025-X
Goethe, Friedrich 1980: Selkä- ja harmaalokin eliniästä. Ornis Fennica 57:40–41.
Hario, Martti 1981: Harmaalokin vaikutuksesta selkälokin poikastuottoon. Lintumies 1.1981 s. 25–29. LYL.
Kilpi, Mikael 1980: Harmaalokki – saariston lintuyhteisön musta lammas. Lintumies 3.1980 s. 102–107. LYL.
Kilpi, Mikael 1983: Population trends and selection of nestsites in Larus argentatus and L. fuscus on the Finnish coast. Ornis Fennica 60:45–50.
Merilä, Eino & Vainio, Maarit 1986: Harmaalokit pesivät jäälle. Lintumies 2.1986 s. 99–100. LYL.
Nummelin, Jukka & Savonen, Outi 1990: Harmaalokkien loukkupyynti Turussa. Väliraportti. Turun kaupunki. Ympäristönsuojelutoimisto.
Stenman, Olavi, Komu, Risto & Ermala, A. 1972: Kloraloosi harmaa- ja merilokkimyrkkynä. Suomen Riista 24:107–116.
Aiheesta muualla

Harmaalokki Lintukuva-verkkopalvelussa
LuontoPortti: Harmaalokki (Larus argentatus)
ITIS: Larus argentatus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q28236  Wikispecies: Larus argentatus  ABA: hergul  ADW: Larus_argentatus  Avibase: F002188E226DF09C  BioLib: 8698  BirdLife: 62030608  BOW: hergul  BTO: bob5920  CoL: 3SBPN  eBird: hergul  EPPO: LARUAR  EURING: 5920  Fauna Europaea: 96938  Fauna Europaea (new): 35325558-4fd1-43e5-aa6f-89e14311c5aa  GBIF: 2481139  GNAB: herring-gull  IBC: herring-gull-larus-argentatus  iNaturalist: 204533  IRMNG: 10823170  ITIS: 176824  IUCN: 62030608  NatureServe: 2.105038  NBN: NBNSYS0000000038  NCBI: 35669  Neotropical: hergul  Observation.org: 205  OBIS: 137138  Open Tree of Life: 791957  Paleobiology Database: 83389  Paleobiology Database: 83389  SeaLifeBase: 75062  TSA: 9034  WoRMS: 137138  Xeno-canto: Larus-argentatus  Laji.fi: MX.27750 
Esiaikuinen, noin kolmevuotias harmaalokki.
Lukurengastettu tummaselkäinen harmaalokki.
Harmaalokki hautomassa.
Munat on poimittu 15.6.1921 Heinäsaaresta.
Harmaalokki teoksessa Nederlandsche Vogelen (1797).
Hjallis Harkimo

| Harry Harkimo |
| --- | --- |
 Harkimo marraskuussa 2023.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Harry Juhani Harkimo
Syntynyt: 2. marraskuuta 1953 (ikä 71) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  yrittäjä, kansanedustaja
Poliitikko
Muut nimet:  Hjallis
Puolue:  Liike Nyt (2018–)
Entiset puolueet:  Kokoomus (2015–2018)
Asema:  kansanedustaja
Vaalipiiri:  Uudenmaan vaalipiiri
Kotipaikka:  Sipoo
Koulutus:  diplomiekonomi (1979)
Puoliso:  Leena Harkimo (1989–2002) Merikukka Forsius-Harkimo (2004–2005)
Lapset:  3, mukaan lukien Joel Harkimo
Vanhemmat:  Osmo Harkimo Doris Harkimo (o.s. Hackman)
Harry Juhani "Hjallis" Harkimo (s. 2. marraskuuta 1953 Helsinki) on suomalainen liikemies, yrittäjä, urheilujohtaja, televisioesiintyjä, purjehtija, kansanedustaja ja tubettaja. Hän on tullut parhaiten tunnetuksi jääkiekkoseura Jokereiden pääomistajana ja hallituksen puheenjohtajana, Helsinki-hallin (silloinen Hartwall-areena) rakennuttajana ja urheilumanagerina. Harkimo myi vuonna 2014 49 prosenttia Jokereista ja Helsinki-hallin suomalais-venäläisille oligarkeille Gennadi Timtšenkolle sekä Arkadi, Boris ja Roman Rotenbergille. Vuonna 2019 hän myi oman ja oligarkkien osuuden Jokereista Jari Kurrille.
Harkimo valittiin eduskuntaan kokoomuksen edustajana vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Hän erosi kokoomuksesta vuonna 2018 ja perusti yhdessä kuuden muun henkilön kanssa poliittisen liikkeen ja nykyisen puolueen Liike Nyt ja toimii sen puheenjohtajana. Hän säilytti paikkansa eduskunnassa Liike Nytin ainoana edustajana vuoden 2019 vaaleissa ja uudelleen vuoden 2023 vaaleissa.
Harkimo oli Liike Nytin ehdokkaana vuoden 2024 presidentinvaaleissa. Hän sijoittui vaalien ensimmäisellä kierroksella viimeiseksi.
Harkimon YouTube-kanavalla on yli 88 000 tilaajaa ja hänen videoitaan oli tammikuuhun 2024 mennessä katsottu yli 22 miljoonaa kertaa.
Ura

Harkimo valmistui vuonna 1979 diplomiekonomiksi Svenska handelshögskolanista.
Ura > Kilpapurjehtijana

Purjehdusurallaan Harkimo on ollut olympiavalmennettava 470-jollassa ja osallistunut Whitbread-purjehdukseen kahdesti, ensin miehistön jäsenenä Skopbank of Finland -veneessä vuosina 1981–1982 ja sitten Belmont Finland II -veneen kapteenina vuosina 1989–1990.lähde?
Harkimo purjehti vuosina 1986–1987 BOC Challenge -yksinpurjehduskilpailussa Nautorin Suomessa valmistamalla, Belmont of Finland -nimisellä Swan 51 -veneellä ja sijoittui 40–50-jalkaisten luokassa kolmanneksi. Harkimosta tuli ensimmäinen suomalainen, joka on purjehtinut yksin kilpaa maapallon ympäri. Aikaa häneltä kului hieman yli 168 päivää. Samaan kilpailuun Colt by Rettig -veneellään osallistunut toinen suomalainen, Pentti Salmi tuli maaliin viikkoa myöhemmin.
Ura > Liikemiehenä

Kaupparekisterin mukaan Harkimo on mukana 17 yhtiössä.
Harkimo perusti Suomen Urheiluradio Oy -nimisen radiokanavan yhdessä SWelcom Oy:n kanssa vuonna 2001. Kanavan toiminimeksi tuli Sport FM. Kanava ei saavuttanut menestystä ja yhdistyi Radio Cityn kanssa vuonna 2003.
Harkimo on ollut perustamassa Anna-käteisautomaattiketjua kilpailemaan Ottopiste-automaattien kanssa yhdessä Henrik de la Chapellen ja Timo Uusi-Kerttulan kanssa, mutta hanke on ajautunut Harkimon mukaan vaikeuksiin. Anna-käteisautomaatit toimivat yhteistyössä kansainvälisen First Data -yhtiön kanssa. Käteisnostot kuitenkin vähenivät vuosi vuodelta, ja vuonna 2009 lanseerattu Anna oli auttamatta myöhässä kansallisen ison toimijan haastamiseen. Harkimo arvioi pääsevänsä noin puoleen Otto-automaattien määrästä vuonna 2009, mutta tavoitteesta on jääty kauas, eivätkä Anna-automaatit ole suuren yleisön saatavilla tänäkään päivänä.lähde?
Harkimo on ollut rakentamassa sata miljoonaa euroa maksavaa kaupunginosaa Sipoon Storöreniin. Hän myi enemmistön rakentajayhtiön osakkeista Skanska-rakennusyhtiölle kesäkuussa 2010.
Harry Harkimo toimii markkinointi- ja myynninedistämisyritys Infront Finland Oy:n, urheiluseura Jokeri-Hockey Oy:n, liikkeenjohdon konsultointiyritys Marketing Clinic Oy:n, yhteisöllisen viestinnän strategiatoimisto Okimo Clinic Oy:n, Helsinki Halli Oy:n, Sipoonranta Oy:n ja Vierumäen Lomarinne Oy:n hallitusten puheenjohtajana. Harkimo omistaa liikkeenjohdon konsultointipalveluja tuottavan Hjallis Promotion Oy Ab:n ja toimii hallituksen jäsenenä Suomen Käteisnosto Oy:ssä.
Harkimo on ollut suunnittelemassa yhdessä Rikard Bjurströmin kanssa Tampereen Keskusareena -monitoimihallia Tampereelle.
Harkimo ilmoitti marraskuussa 2018 ”ajavansa bisneksensä alas” ja keskittyvänsä politiikkaan Liike Nytissä.
Kesäkuussa 2021 Harkimo osti osan Alfa-tv:stä.
Ura > Jokereiden omistajana 1991–2019

Harkimo osti itselleen Jokereiden osake-enemmistön helmikuussa 1991, ja seura voitti Suomen mestaruuden vuosina 1992, 1994, 1996 ja 1997. Sen sijaan 2000-luvulla Jokereiden menestys oli resursseihin nähden vaatimatonta, vaikka joukkue voittikin vielä yhden Suomen mestaruuden vuonna 2002. Jokerit siirtyi pääasiassa Venäjällä pelattavaan KHL-sarjaan vuonna 2014, kun Harkimo oli edellisvuonna myynyt 49 prosenttia Jokerien osakkeista sekä kokonaisuudessaan joukkueen kotihallin Hartwall Arenan suomalais-venäläiselle Arena Events Oy:lle.lähde?
Toukokuussa 2019 julkistettiin Jokereiden siirtyvän takaisin täysin suomalaiselle omistuspohjalle Jari Kurrin siirryttyä omistajaksi. Kurri nimitettiin myös Jokereiden hallituksen uudeksi puheenjohtajaksi.lähde?
Ura > Luottamustoimia

Harkimo perusti Sauli Niinistön kanssa vuonna 2007 Tukikummit-säätiön. Niinistö on toiminut säätiön hallituksen puheenjohtajana ja Harkimo hallituksen varapuheenjohtajana. Vuonna 2019 Harkimo toimii Tukikummit-säätiön hallituksen puheenjohtajana.
Ura > Urheilumanagerina

Harkimon manageroimia urheilijoita ovat muun muassa Kiira Korpi, Minea Blomqvist, Marcus Grönholm, Kalle Palander, Jarkko Nieminen ja Iivo Niskanen.lähde?
Televisioura > Sorainen (Harkimo)

Toimittaja Anna Soraisella ja Harry Harkimolla oli yhteinen urheiluaiheinen keskusteluohjelma MTV3-kanavalla keväällä ja syksyllä 2006. Sorainen (Harkimo) sijoittui pääosin huippu-urheilun maailmaan. Ruudun ulkopuolella taustoja selvitti urheilutoimittaja Ville Klinga. Sarjassa nähtiin vieraina kotimaisia ja ulkomaisia urheilijoita ja urheilufaneja.
Televisioura > Diili

Vuonna 2009 Harkimo toimi MTV3-kanavan Diili-ohjelman toisen tuotantokauden keulakuvana. Hän etsi kilpailun kautta myyntijohtajaa Sipoossa sijaitsevaan Sipoonranta-rakennushankkeeseen. Ohjeman neuvonantajina toimivat Keijo Säilynoja ja Helena Karihtala. Vuonna 2010 Harkimo jatkoi ohjelman kolmannen tuotantokauden keulahahmona. Silloin johtoryhmässä toimivat edellisen kauden voittaja Antti Seppinen ja Leena Harkimo. Tällä kertaa ohjelmalla haettiin toimitusjohtajaa Hanko-projektille, jossa rakennetaan asuntoja ja hotelli Hangon kaupunkiin. Diilin neljännellä tuotantokaudella Hjallis etsi vetäjää Vierumäen urheiluopistolle. Suomen Diilin viides tuotantokausi alkoi keväällä 2013.
Televisioura > Hjalliksen kanssa

Harkimo on isännöinyt omaa keskusteluohjelmaa Hjalliksen kanssa MTV3-kanavalla vuodesta 2011 lähtien.
Televisioura > Atlantin yli

TV5-kanavalla alkoi vuonna 2017 tositelevisio-ohjelma Atlantin yli, jossa Harkimo kipparoi Swan57-purjevenettä, jonka mukana on suomalaisia julkkiksia. Mukaan lähtevät näyttelijä Mikko Leppilampi, laulaja Arja Koriseva, juontaja Viivi Pumpanen, kokki Jyrki Sukula ja ex-jääkiekkoilija Kimmo Timonen. Harkimon lisäksi miehistöön kuuluu hänen poikansa Joel Harkimo ja kaksi ammattipurjehtijaa.
Televisioura > Muut tv-ohjelmat

Hjallis on myös vieraillut mm. Ravintola X-ohjelmassa ja Suurmestarissa.
Lisäksi hän vetää Nelosella Jethro Rostedtin kanssa uutta keskusteluohjelmaa nimeltään Lisää löylyä, Hjallis ja Jethro!
Poliittinen toiminta > Kansanedustajana > Kokoomus

Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Harkimo valittiin eduskuntaan kokoomuksen edustajana. Harkimon äänimäärä, 11 416 ääntä, oli koko maan 13. suurin äänimäärä.
Harkimo otti helmikuussa 2016 kantaa liikenne- ja viestintäministeri Anne Bernerin raporttiin Yleisradiota koskevista muutoksista. Harkimon mukaan Bernerin raporttia on täydennettävä Yleisradiota koskevilla leikkauksilla: Se [Bernerin raportti] on aivan "hyvä", "mutta jos siihen ei liity mitään säästötavoitetta", niin raportti on "torso".
Poliittinen toiminta > Kansanedustajana > Liike nyt

Harkimo ilmoitti 19. huhtikuuta 2018 eroavansa kokoomuksesta, Helsingin Sanomien mukaan katkeroituneena siitä, ettei päässyt ministeriksi. Edellisissä eduskuntavaaleissa Harkimo oli Alexander Stubbin jälkeen kokoomuksen toiseksi suurin ääniharava. Muutama päivä kokoomuksesta eroamisen jälkeen Harkimo kertoi perustaneensa Liike Nyt -nimisen poliittisen kansanliikkeen. Ilta-Sanomien Marko Lempisen mukaan hän joutui ennen ilmoitustaan kuitenkin odottamaan, että saisi ensin myytyä Jokerit. Lempisen mukaan ostaja saattoi olla kiinalainen. Isoissa veloissa venäläisille oligarkeille oleva seuraa oli vaikea myydä, sanoo Lempinen.
Lokakuussa 2018 Harkimo järjesti eduskunnassa seminaarin, johon pääpuhujaksi kutsuttiin italialaisen Viiden tähden liikkeen taustavaikuttaja Davide Casaleggio.
Harkimo ilmoitti marraskuussa 2018 asettuvansa Liike Nytin kansanedustajaehdokkaaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa ja keskittyvänsä jatkossa politiikkaan "ajamalla bisneksensä alas". Harkimo pääsikin kevään 2019 vaaleissa toiselle eduskuntakaudelleen. Samalla Liike Nytin eduskuntaryhmän koko puolittui kahdesta kansanedustajasta yhteen, sillä ryhmään loikannut Maria Lohela jätti eduskuntavaalit väliin. Harkimon eduskuntavaalikampanjan rahoitus oli vaalirahoituslain vastainen: Harkimo sai vaalirahaa Liike Nyt ry:ltä 38 780,99 euroa, vaikka lakisääteinen enimmäismäärä oli 6 000 euroa.
Harkimon mukaan häntä on kokoomuksesta eroamisen jälkeen alettu mustamaalata vihjailemalla Venäjä-yhteyksistä. Yhdysvaltain ulkoministeriön entisen virkamiehen Daniel Friedin mukaan Harkimoa oltiin lisäämässä Venäjä-yhteyksien takia pakotelistalle vuonna 2014, mutta aikeesta luovuttiin nimettömäksi jääneen Suomen valtion edustajan varoitettua pakotepäätöksen vaikutuksesta yleiseen kansalismielipiteeseen. Äänimäärä kuitenkin riittä viemään kokoomukselta vaalivoiton, mikä johti Antti Rinteen ja Sanna Marinin hallituksiin.
Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Harkimo valittiin kansanedustajaksi kolmannelle kaudelle 8 607 äänellä.
Vuonna 2025 kaksi puolueen valtuutettua loikkasi kokoomukseen, myös Harkimon varakansanedustaja Nina Nummela, ja 2024 oli myös loikkia, kuten perustaja Mikael Jungner kokoomukseen. Kristian Meurman lähti kesällä 2024 ja sanoi Harkimon liioittelevan jäsenmääriä: heitä olisi enää kolmisensataa. Harkimon mukaan jäseniä on kyllä tuhat, kun nekin lasketaan, jotka eivät ole maksaneet jäsenmaksua.
Poliittinen toiminta > Presidentinvaalit

Vuoden 1988 presidentinvaalissa Harkimo oli Harri Holkerin valitsijamiehenä.
Vuoden 2012 presidentinvaaleissa Harkimo tuki kokoomuksen Sauli Niinistön kampanjaa 10 000 eurolla Hjallis Promotion Oy -yhtiön kautta. Harkimo vastasi vuoden 2018 presidentinvaalissa Sauli Niinistön vaalikampanjan varainhankinnasta ja tuki itsekin Niinistöä rahallisesti.
Liike Nytin vuoden 2022 puoluekokouksessa päätettiin, että Harkimo pyrkii tasavallan presidentiksi vuoden 2024 presidentinvaaleissa. Hän sai vaaleissa 0,5 prosenttia äänistä, mikä oli yhdeksästä ehdokkaasta vähiten.
Poliittinen toiminta > Kuntavaalit

Vuoden 2020 elokuun lopulla Harkimo ilmoitti pyrkivänsä vuoden 2021 kuntavaaleissa Helsingin kaupunginvaltuustoon sekä Helsingin pormestariksi.
Yksityiselämä

Harkimo on elokuvaaja Osmo Harkimon poika ja Sean Bergenheimin kummisetä. Hänen äitinsä Doriksen isoisän isoisän isoisä oli Hackmanin perustaja Johan Friedrich Hackman. Harkimon kutsumanimi ”Hjallis” tulee 1950-luvun norjalaiselta pikaluistelijalta Hjalmar ”Hjallis” Andersenilta, jonka pipo oli samalla lailla vinossa kuin Harkimolla pikkupoikana.lähde?
Harkimo oli naimisissa Leena Harkimon kanssa 1989–2002. Liitosta on kaksi poikaa, Joel ja Leo. Harkimon toinen liitto 2004–2005 oli Merikukka Forsius-Harkimon kanssa. Liitosta on poika Dan, joka pelaa jääkiekkoa Ilveksessä. Harkimo oli kihloissa Helena Säkkisen (s. 1968, myöh. Karihtala) kanssa. Suhde kesti vain 18 kuukautta, ja pari vahvisti eroavansa tammikuussa 2011 Karihtala työskenteli Harkimon hallinnoimassa Sipoonranta oy:ssä toimitusjohtajana, mutta jätti tehtävänsä syyskuun alussa 2012. Harkimon veljentytär on malli Amanda Harkimo.
Harkimo sanoi vuoden 2018 alkupuolella ryhtyneensä kasvissyöjäksi.
Kunniamerkit

Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki (2023)
Kirjallisuutta > Harkimon oma tuotanto

Suoraan sanottuna.  (Toimitus: Riku Siivonen)  Helsinki:  WSOY, 2018.  ISBN 978-951-0-43647-9
Liike Nyt: Modernein puolue.  Jyväskylä:  Docendo, 2021.  ISBN 978-952-382-082-1
Kirjallisuutta > Muu kirjallisuus

Arve, Antti: Hjallis.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1987.  ISBN 951-26-2889-9
Mennander, Ari: Hartwall Areena: Miten mahdottomasta tehtiin mahdollinen?  Helsinki:  Otava, 1997.  ISBN 951-1-14874-5
Sainio, Pentti: Harkimoiden hattutemppu: Lastenklinikalta Hartwall Areenalle. Pennmedia, 1999. ISBN 951-98224-0-2
Snellman, Anja: Harry H.  Helsinki:  Tammi, 2007.  ISBN 978-951-31-3963-6
Heb sed

Faarao Pepi I Meryren alabasteriveistos, joka kuvaa kuninkaan pukeutuneena heb sed -juhla-asuun noin vuonna 2362 eaa.
Heb sed (muinaisegyptiksi ḥb-sd, myös nimellä sed-festivaali eli hännän juhla) oli muinaisessa Egyptissä pidetty juhla faaraon pitkään jatkuneen hallintokauden kunniaksi. Juhlan nimen arvioidaan liittyvän sakaalijumalaan nimeltä Wepwawet tai Sed. Juhlaa faaraot yleensä viettivät oltuaan vallassa kolmenkymmenen vuoden ajan. Siinä faarao kävi läpi useita uskonnollisia riittejä, joiden tarkoituksena oli osoittaa hänen edelleen olevan hyväkuntoinen ja kyvykäs hallitsija.
Heb sed -juhla toistettiin aina kolmen vuoden välein sen jälkeen, kun sitä oli kerran vietetty. Jotkut faaraot pelkäsivät, etteivät he elä kyllin vanhoiksilähde? viettääkseen heb sediä ja siksi he aikaistivat juhlaansa. Näihin faaraoihin kuuluivat muiden muassa Ramses II ja Hatsepsut.lähde? Heb sed -juhlaan kuului useita temppelirituaaleja, uhreja ja uskonnollisia kulkueita. Yksi heb sed -juhlan piirteistä oli suurikokoisen djed-pilarin kohottaminen, joka symboloi faaraon viriiliyttä ja hallituskauden pysyvyyttä.
Muinaisesta Egyptistä on löydetty satoja mainintoja Sed festivaalin vietosta. Juuriltaan vanhaa juhlaa vietettiin jos varhaisimpien dynastioiden aikana. Muun muassa 1. dynastian aikaisen faarao Denin ja 3. dynastian faarao Djoserin tiedetään viettäneen heb sediä.
Egyptiläinen tutkija Aymen Ibrahem on viimeaikaisissa tutkimuksissaan tullut siihen tulokseen, että "ylimääräisten" (ennen 30. hallitusvuoden), ja ehkä joidenkin muidenkin, Heb Sed juhlien viettoon saattoi olla syynä täydellinen auringonpimennys.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heb sed Wikimedia Commonsissa
Fumiko Hayashi

| Fumiko Hayashi |
| --- | --- |
 Fumiko Hayashi
Henkilötiedot
Syntynyt: 1903 Shimonoseki, Japani
Kuollut: 1951 (47–48 vuotta) Tokio, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: japani
Tuotannon kieli: japani
Pääteokset:  Hōrōki
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Fumiko Hayashi (1903 Shimonoseki, Japani – 1951 Tokio, Japani) oli japanilainen kirjailija.
Hayashi kiersi lapsena kulkukauppiasvanhempiensa kanssa Etelä-Japania. Hän työskenteli vuodesta 1937 sotakirjeenvaihtana eri puolilla Aasiaa. Hänen esikoisrunokokoelmansa ilmestyi 1929. Omaelämäkerrallinen Hōrōki ilmestyi 1930, ja se nosti hänet julkisuuteen. Hōrōkin pohjalta on 1962 valmistunut saman niminen elokuva, jonka on ohjannut Mikio Naruse.
Suomennettu novelli

Keskikaupungilla, novelli, suom. Veikko Polameri, antologiassa: Shōsetsu: japanilaisia kertojia, Otava 1983 ISBN 951-1-07298-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fumiko Hayashi Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  IdRef