stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Inherit the Void
Kokoonpano

Jules Näveri – laulu
Williami Kurki – kitara
Andy J. Bonfire – kitara
Tuomas Saarenketo – bassokitara
Samuli Mikkonen – rummut
Ville Sorvali – tuottaja
Mikko Herranen – tuottaja (laulu)
Aleksanteri Kuosa – äänittäjä, miksaaja
Williami Kurki – miksaaja
Björn Engelmann – masteroija
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net:
Soundi:
Aiheesta muualla

Inherit the Void Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Inherit the Void Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Intianlentäväkoira

| Intianlentäväkoira |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Lepakot Chiroptera
Heimo::  Hedelmälepakot Pteropodidae
Alaheimo::  Pteropodinae
Suku::  Lentävätkoirat Pteropus
Laji::  giganteus
Kaksiosainen nimi
 Pteropus giganteus  (Brünnich, 1782) 
Katso myös
   Intianlentäväkoira Wikispeciesissä   Intianlentäväkoira Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Intianlentäväkoira eli intianlenkko (Pteropus giganteus) on hedelmälepakkojen heimoon kuuluva lepakko. Sen siipien kärkiväli on yli metrin. Intianlentäväkoira on kasvinsyöjä, joka syö mm. hedelmämehuja. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on kaljulenkko.
Elinympäristö

Intianlentäväkoira on trooppisten soiden ja metsien asukas, joka suosii erityisesti rannikkoseutuja. Sisämaassa sitä tavataan suurten järvien liepeiltä. Se on levinnyt laajalti muun muassa Intiaan. Sitä tavataan myös Malediiveilla Intian valtamerellä.
Intianlentävätkoirat lepäävät päivisin suurina parvina roikkuen pää alaspäin puista. Lepopaikat ovat pysyviä, ja vuosien mittaan puut menettävät kuorensa lepakoiden takia. Paikoilla tuntuu vahvana eläimelle ominainen myskintuoksu. Lepakot hyppivät oksalta toiselle ja kinastelevat keskenään parhaista nukkumapaikoista. Lepopaikassa vallitsee tiukka arvojärjestys, jonka mukaisesti vanhimmat koiraat valtaavat itselleen keskeiset, parhaat paikat. Parvissa voi olla satoja yksilöitä.[lähde? ]
Ravinto

Intianlentävätkoirat käyvät ruoanhakumatkaan iltahämärässä. Puissa roikkuvat lentävätkoirat alkavat heittäytyvät yhtaikaa lentoon. Niiden ruokapaikalle voi olla matkaa yli 50 km.  Hajuaistinsa avulla lentävätkoirat suunnistavat suoraan kypsyneiden hedelmien luokse. Trooppisessa metsässä puut ovat kukassa eri aikoina. Mikäli hedelmiä on niukasti, parven yksilöt hajaantuvat kauas toisistaan. Iso joukkio lepakoita puhdistaa muutaman runsassatoisen puun yössä.[lähde? ]
Näillä lepakoilla on isot, litteät poskihampaat, joilla ne jauhavat monenlajista hedelmälihaa ja imevät mehut. Ne sylkevät pois kiinteän aineksen, ellei se ole pehmeää kuten banaaneissa.
Lisääntyminen

Intianlentävänkoiran pariutumisaika on heinäkuusta lokakuuhun. Lepakot parittelevat yhdyskunnan lepopaikalla. Sitä edeltää koiraan lyhyt ja yksinkertainen kosiskelu. Parisiteet ovat löyhiä, ja koiraat pyrkivät parittelemaan useiden naaraiden kanssa. Noin viiden kuukauden kuluttua naaras synnyttää yhden poikasen. Se syntyy päiväsaikaan jalat edellä. Intianlentäväkoira on syntyessään paljon kehittyneempi kuin useimmat lepakot. Sen silmät ovat auki, sen turkki on tiheä ja paino jopa 250 g, miltei kolmannes emon painosta. Naaras huolehtii siitä yksin, koiras ei osallistu poikasen hoitoon.
Pari ensimmäistä viikkoa poikanen roikkuu emon rinnassa sen lentäessäkin, mutta käy sitten liian painavaksi, joten emo jättää sen lepopaikkaan lähtiessään syömään. Poikasta hoidetaan viitisen kuukautta, ja se pysyy emonsa seurassa 8 kuukauden ikäiseksi. Se on täysikasvuinen vuoden vanhana mutta sukukypsä vasta kaksivuotiaana.
Intianlentäväkoira ja ihminen

Suuresta koostaan huolimatta intianlentäväkoira ei ole kovin pelätty lepakkolaji koiramaisen naamansa ja ruokavalionsa ansiosta. Luonnonvaraisista hedelmistä laji on paikoin siirtynyt tuholaiseksi viljelmille, mikä on johtanut torjuntatoimiin. Joillakin seuduilla lentäviäkoiria on voimaperäisesti myrkytetty.
Pakistanissa intianlentäväkoiraa ammutaan sen rasvan vuoksi, jolla on paikallista lääkekäyttöä. Kuitenkin lähinnä Pteropus-suvun pienillä saarilla elävät lajit ovat uhanalaisia. Viimeisen 50 vuoden aikana monet valtamerten pikkusaaret on jokseenkin kokonaan raivattu viljelykseen, minkä seurauksena hedelmiä syövien lepakoiden kannat ovat romahtaneet.
Luuranko
LOCODE

LOCODE on geokoodijärjestelmä, jota ylläpitää Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissio (UNECE). LOCODE annetaan kaupan ja kuljetuksen kannalta tärkeille paikoille, kuten satamille, raide- ja maantieliikenteen terminaaleille, lentokentille, postitoimistoille ja rajanylityspaikoille. Ensimmäinen julkaisu vuonna 1981 sisälsi 8 000 paikkaa, vuoden 2011 versiossa on noin 82 000 paikkaa.
Aiheesta muualla

UN/LOCODE www.unece.org.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:UN/LOCODE
Käännös suomeksi
Laitavasemmisto

Laitavasemmisto tarkoittaa vasenta laitaa vasemmisto–oikeisto-ulottuvuudella. Suomessa laitavasemmistoa ovat edustaneet eduskunnassa esimerkiksi Suomen Kansan Demokraattinen Liitto ja Vasemmistoliitto. Eurooppalaisia laitavasemmistolaisia puolueita ovat esimerkiksi Saksan Die Linke ja Ranskan La France insoumise.
Laitavasemmiston osia ovat:
Radikaali vasemmisto, joka pyrkii perinpohjaisesti muuttamaan nykyisen kapitalistisen järjestelmän. Se on jyrkempi kuin sosiaalidemokraatit ja vihreät, joille riittää kapitalistisen järjestelmän uudistaminen.
Äärivasemmisto on jyrkempi kuin radikaali vasemmisto. Se vastustaa demokratiaa ja havittelee valtaa vallankumouksen tai väkivallan kautta.
Laiterla (Perniö)

Laiterla on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniönjoen varrella noin kolme kilometrin päässä Perniön kirkonkylästä.
Laiterlan kylämäki erottuu selvästi peltojen keskeltä. Kylän peltoalue rajoittuu idässä Perniönjokeen ja lännessä laajaan metsäiseen moreenimuodostumaan. Laiterlan pohjoispuolella on Ali-Melkkilä ja eteläpuolella Kyynämäki. Kylän asutus sijoittuu kylämäen lisäksi moreenimuodostuman itäreunalle.
Laiterlasta on joskus käytetty myös rinnakkaisnimeä Laitila.[lähde? ] Kylä on syntynyt viimeistään varhaiskeskiajalla. Perniönjoen vastarannalta on tehty rautakautisia löytöjä, muttei Laiterlasta. 1700-luvulla Laiterlassa oli neljä tilaa, joista on lohkottu 1900-luvulla ensin itsenäistyviä torppia ja sitten pientiloja siirtoväelle. Kylän ja kylämäen läpi rakennettiin maantie vuonna 1961. Laiterlan kansakoulu perustettiin 1920-luvulla ja se lakkautettiin alakouluna vuonna 2005.
LOL (lyhenne)

LOL on ääneen nauramista tarkoittava akronyymi eli lyhennesana, joka on muodostettu englannin kielen sanoista laughing out loud (suom. nauraa (kovaan) ääneen)
Kuten monia muitakin nettislangi-ilmauksia, LOL-lyhennettä käytetään puheessa toisinaan tilkesanana tai mitään tarkoittamattomana kommenttina. Ilmauksella voidaan sarkastisesti myös vähätellä toisen saavutuksia.
LOL on BBS-yhteisöistä levinnyt tapa ilmaista selkeästi humoristista suhtautumista. Nykyään sitä käytetään muun muassa verkkopeleissä, IRCissä ja keskustelufoorumeilla. LOL on jossakin määrin saanut sijaa myös puhekielessä varsinkin nuorten tietokoneen käyttäjien keskuudessa.
Lyhenteellä voidaan tarkoittaa myös englanninkielisiä ilmauksia lots of love (suom. paljon rakkautta), lots of luck (suom. paljon tuuria) ja lots of laughs (suom. paljon naurahduksia). Myös League of Legends -videopelistä käytetään tätä lyhennystä, mutta pienellä o-kirjaimella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
LOL Know Your Meme.  27.6.2014.
Laiterla

Laiterla on kylä Etelä-Halikossa, Varsinais-Suomessa. Kyläalue koostuu Kokkilantien ja Kaninkolantien väliin jäävistä muutamasta mäestä, joille kylän muutamat asuintalot on rakennettu.
Laiterlaa rajaavat Kaninkola, Suppala ja Immala. Kylän korkein kohta on Suppalan rajalla oleva Salonmäki. Laiterlan eteläosassa mäkien välissä on pieni alue niittyä ja viljelysmaata. Pienen kyläalueen ainoa kunnallispalvelu on kirjastoauton pysäkki.
Laiterla sijaitsee Purilanjokilaaksossa, missä on Halikonjokilaakson lisäksi Halikon vanhimmat kylät. Laiterlan perustamisajankohtaa ei tiedetä, mutta 1300-luvulla se oli jo olemassa. Laiterlassa on alkujaan ollut kaksi kantatilaa, joista toinen on hävinnyt 1700-luvun lopun isojakoon menneessä. Laiterlan päätilalla on lähteiden mukaan ollut vain yksi torppa. Torpparilain myötä kylään syntyi kaksi uutta tilaa ja myöhemmin uusia pientiloja lohkottiin siirtoväelle. Myöhempää asutusta kylään ei ole syntynyt.
Independence Day: Uusi uhka

| Independence Day: Uusi uhka> Independence Day: Resurgence |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Roland Emmerich
Käsikirjoittaja:   Carter Blanchard  Roland Emmerich  Dean Devlin 
Tuottaja:   Dean Devlin  Roland Emmerich  Harald Kloser 
Säveltäjä:  David Arnold
Kuvaaja:  Markus Förderer
Leikkaaja:  Adam Wolfe
Pukusuunnittelija:  Lisy Christl
Pääosat:   Jeff Goldblum  Bill Pullman  Liam Hemsworth  Jessie Usher  Maika Monroe  Sela Ward  Charlotte Gainsbourg  Joey King  Judd Hirsch  Vivica A. Fox  Brent Spiner  William Fichtner 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios InterCom Netflix Disney+
Ensi-ilta:   24. kesäkuuta 2016
Kesto:  120 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  165 miljoonaa $
Tuotto:  305,8 miljoonaa $
Edeltäjä:  Independence day – Maailmojen sota
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Independence Day: Uusi uhka (engl. Independence Day: Resurgence) on kesäkuussa 2016 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen katastrofielokuva ja jatko-osa vuoden 1996 katastrofielokuvalle Independence day – Maailmojen sota, joka kertoi avaruusolentojen hyökkäyksestä Maahan. Elokuvan ohjaajana toimii Roland Emmerich, ja käsikirjoituksen ovat työstäneet Emmerich, Dean Devlin ja Carter Blanchard.
Pääosaa näyttelevät Jeff Goldblum, Bill Pullman, Vivica A. Fox, Judd Hirsch ja Brent Spiner, jotka kaikki nähtiin ensimmäisessä elokuvassa. Muissa rooleissa nähdään muun muassa Liam Hemsworth, Jessie Usher ja William Fichtner.
Juoni

20 vuotta avaruusolentojen epäonnistuneen hyökkäyksen jälkeen Maan kansakunnat ovat rakentaneet puolustusjärjestelmän käyttäen hyödyksi olentojen aluksista löytynyttä teknologiaa. Uusi vaara kuitenkin uhkaa, sillä ennen kukistumistaan olennot ehtivät lähettää hätäsignaalin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jeff Goldblum  | … |  David Levinson   |
|  Bill Pullman  | … |  Thomas J. Whitmore   |
|  Liam Hemsworth  | … |  Jake Morrison   |
|  Jessie Usher  | … |  Dylan Dubrow-Hiller   |
|  Maika Monroe  | … |  Patricia Whitmore   |
|  Sela Ward  | … |  Yhdysvaltain presidentti Lanford   |
|  Charlotte Gainsbourg  | … |  Tri. Catherine Marceaux    |
|  Judd Hirsch  | … |  Julius Levinson   |
|  Vivica A. Fox  | … |  Jasmine Dubrow-Hiller   |
|  Brent Spiner  | … |  Tri. Brakish Okun   |
|  William Fichtner  | … |  kenraali Adams   |
Aiheesta muualla

Independence Day: Uusi uhka Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Inertiasuunnistus

Inertiasuunnistus (engl. Inertial reference system, IRS) on navigointimenetelmä, joka perustuu kiihtyvyyksien mittaukseen. Menetelmää käytetään lentokoneissa, sukellusveneissä, ohjuksissa, raketeissa, avaruusaluksissa ja kenttätykistön mittausjärjestelmissä. Inertiasuunnistuksessa mittalaitteelle annetaan tarkka lähtöpaikka, minkä jälkeen mitataan laitteen kokemaa kiihtyvyyttä. Paikka voidaan sen jälkeen laskea kinematiikan  perusyhtälöiden avulla kiihtyvyyttä integroimalla. Finnair lensi ensimmäisenä kaupallisena lentoyhtiönä Atlantin yli inertiasuunnistuksen avulla 15. toukokuuta 1969 DC-8-62CF-koneellaan. Aiemmin näillä lennoilla tarvittiin ihmissuunnistajaa, joka Finnairilla käytti mm. LORAN-C-järjestelmää sekä ruudukko- ja tähtisuunnistusta.   Tämä oli tosin Finnairin käytäntönä vain pienen hetken, sillä sen DC-8:t oli alusta alkaen varustettu inertialaittein, joiden koeaikana suunnistajaa käytettiin. Suunnistajan lupakirjan suoritti yhteensä seitsemän suomalaista vuosina 1959–1965. Lupakirjatyyppinä se on edelleen (2023) olemassa, mutta hyvin harvinainen. Inertiasuunnistuslaitteet ovat harvoin poikkeuksin olleet Atlantin ilmatilassa pakollisia 29. joulukuuta 1977 lähtien, minkä lisäksi valtaosassa Atlantin ilmatilaa on edellytetty GPS:ää vuodesta 2016.
Teoria

Kun tunnetaan aluksen kokema kiihtyvyys ajan funktiona  \mathbf {a} (t), alkunopeus  \mathbf {v} _{0} ja lähtöpaikka  \mathbf {x} _{0} hetkellä  t_{0}, kulloinenkin paikkavektori  \mathbf {x} (t) saadaan kaavasta[lähde? ]
Inertiasuunnistuksen tarkkuus heikkenee liikkeen kestäessä pitkään. Käytännössä tarkkuus on kymmenien–satojen metrien luokkaa, mikä on riittävä tarkkuus lentokoneille tai riittävän voimakasta hyötykuormaa kantaville ohjuksille. Tykistön tulenjohdolle tarkkuus on juuri ja juuri riittävä.
Nollanopeuspäivityksellä päivitetään kiihtyvyysintegrointia varten tieto pysähtymisestä. Käytännössä tämä onnistuu helpoimmin maan pinnalla liikkuvassa inertiapaikannuksessa, joka voidaan pysäyttää nollanopeuspäivitystä varten. Kun tehdään nollanopeuspäivitys hetkellä  t_{1}, saadaan tieto, että
Tätä voidaan puolestaan käyttää apuna integroitaessa paikkakoordinaattia. Ohjukselle tai lentokoneelle, joita ei voida pysäyttää nollanopeuskorjausta varten, nollanopeuskorjaus voidaan tehdä esimerkiksi mittaamalla niiden nopeus tutkalla ja ilmoittamalla tämä tieto radioitse ohjukselle.
Aikaisemmin kiihtyvyysanturit vakavoitiin koordinaattiakselien suuntaisiksi nopeasti pyörivien hyrrien eli gyroskooppien avulla, mutta uusissa järjestelmissä hyödynnetään lasergyroskooppeja. Lasergyroskoopissa ei ole liikkuvia osia, vaan mittaukset tehdään tutkimalla valon aallonpituuksien muutoksia aluksen liikkuessa.
Aiheesta muualla

Artikkeli aiheesta Hallen hävittäjäsivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Inejirō Asanuma

| Inejirō Asanuma> 浅沼稲次郎 |
| --- | --- |
 Asanuma vuonna 1948.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. joulukuuta 1898 Miyake-jima, Tokion prefektuuri, Japani
Kuollut: 12. lokakuuta 1960 (61 vuotta) Chiyoda, Tokio, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Ammatti:  poliitikko
Poliitikko
Puolue:  Japanin sosialistinen puolue
Inejirō Asanuma (jap. 浅沼 稲次郎, Asanuma Inejirō; 27. joulukuuta 1898 – 12. lokakuuta 1960) oli japanilainen poliitikko ja Japanin sosialistisen puolueen puheenjohtaja. Sodanjälkeisessä Japanissa hän kannatti Kiinan kommunistista puoluetta ja vastusti Japanin ja Yhdysvaltojen läheisiä suhteita.
Asanuman murhasi 17-vuotias ultranationalisti Otoya Yamaguchi wakizashi-miekalla kesken televisioidun poliittisen väittelyn.
Ura

Asanuma syntyi Miyake-jiman saarella. Hän opiskeli Wasedan yliopiston politiikan ja taloustieteiden tiedekunnassa ja valmistui vuonna 1923. Hän liittyi Japanin kommunistiseen puolueeseen opiskeluaikanaan vuonna 1922 mutta erosi vuonna 1924. Vuonna 1933 hänet valittiin Tokion kaupunginvaltuustoon ja vuonna 1936 Japanin alahuoneeseen Shakai taishūtō -puolueen jäsenenä.
Vaikka Asanuma aluksi vastusti imperialismia, vuonna 1932 hän kannatti Japanin tukea ”itsenäiselle Mantšurialle” eli Mantšukuolle, ja vuonna 1938 hän tuki täysin toista Kiinan–Japanin sotaa. Shakai taishūtō -puolueen Takao Saitōn puhuttua sotaa vastaan alahuoneessa vuonna 1940 Asanuma tuki hänen erottamistaan alahuoneesta sekä puolueesta.
Toisen maailmansodan jälkeen Asanuma oli mukana perustamassa Japanin sosialistista puoluetta. Hänet valittiin sen pääsihteeriksi vuonna 1948 ja puheenjohtajaksi vuonna 1960. Hän vastusti Japanin asevarustelua sekä Yhdysvaltain ja Japanin välistä yhteistyö- ja turvallisuussopimusta. Hän vieraili Kiinassa puolueensa delegaation johtajan vuosina 1957 ja 1959; jälkimmäisellä vierailulla hän tuomitsi amerikkalaisen imperialismin ja kutsui Yhdysvaltoja ”Japanin ja Kiinan yhteiseksi viholliseksi”.
Murha

12. lokakuuta 1960 Asanuma osallistui Tokion Chiyodassa pidettyyn televisioituun väittelyyn, johon osallistuivat myös kahden muun pääpuolueen puheenjohtajat. 17-vuotias ultranationalisti Yamaguchi ryntäsi lavalle Asanuman puheen aikana ja iski tätä kahdesti wakizashi-miekalla. Tämän jälkeen Yamaguchi yritti tappaa itsensä, mutta hänet saatiin otettua kiinni ja pidätettiin. Asanuma kuoli minuuteissa massiiviseen sisäiseen verenvuotoon.
Yamaguchi kertoi poliisille laajasti suunnitelmistaan ja motiiveistaan. 2. marraskuuta hän kirjoitti sellinsä seinään hammastahnalla: ”[Olisipa minulla] antaa maalleni seitsemän elämää” (jap. 七生報國, shichisei hōkoku) ja ”Kauan eläköön keisari”, minkä jälkeen hän hirttäytyi lakanoista solmitulla köydellä.
Yamaguchi nousi Japanin oikeston keskuudessa sankarin ja marttyyrin asemaan. Oikeistoryhmät ovat pitäneet vuosittain hänen kuolinpäivänään 2. marraskuuta muistotilaisuuksia. Asanuman murha innoitti myös useita murhayrityksiä, joista merkittävin oli vuonna 1961 paljastunut suunnitelma pääministerin, Japanin liberaalidemokraattisen puolueen Hayato Ikedan, ja koko hänen kabinettinsa murhaamiseksi.
Asanuman murha.
Kuumala

Kuumala on kylä Länsi-Halikossa Hajalan taajamassa. Se sijaitsee aivan rantaradan tuntumassa ja muodostuu nykyään Kuumalan maatilasta sekä muutamasta omakotitalosta. Kylä sijaitsee metsäisen mäen itärinteellä, ja kyläalueen maasto laskee tasaisena itään Lokkilanjoen laaksoon.
Kuumala edustaa Halikon vanhinta pysyvää asutuskantaa. Kylä on asutettu viimeistään 1200-luvulla, joskin kirjalliset lähteet kylästä alkavat vasta 1500-luvulta. Kuninkaantie on toiminut alusta alkaen kylän pohjoisrajana, ja sen varrelle on kehittynyt ajan saatossa asutusta. Kylän myöhäisempi asutus on syntynyt Hajalan osuuskaupan vastaisen Kuumalantien varrelle.
Kuumalan itäosissa on ollut paljon lähteitä, jotka synnyttivät ennen Lokkilanjokeen laskevan puron. Purossa on ollut kaksi myllyä, mutta nykyään puro ja myllyt ovat hävinneet ja alue on kynnetty miltei Lokkilanjokeen saakka.
Iso Särkijärvi (Ylöjärvi, Heinälammi)

| Iso Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°47′14″N, 23°31′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskujoki:  Ylijoki 
Järvinumero:  35.315.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,8 m  
Rantaviiva:  1,007 km  
Pinta-ala:  2,661 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Särkijärvi 
Iso Särkijärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Heimälammin kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Ylijoen valuma-alueeseen (35.315) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,8 metriä mpy.
Iso Vehkalampi

| Iso Vehkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°18′10″N, 26°19′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Vähään Vehkalampeen 
Järvinumero:  14.179.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,6 m  
Pituus:  690 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,537 km  
Pinta-ala:  5,191 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Vehkalampi 
Iso Vehkalampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Kesiön kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,2 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,6 metriä mpy.
Iso Säynjärvi

| Iso Säynjärvi Iso Säynätjärvi |
| --- | --- |
 Iso Säynjärvi sijaitsee Joutsan kirkonkylän ja Vallaspellon puolivälissä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°47′59″N, 26°08′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ala-Suonteen alue (14.84)
Tulouomia:  oja Isosta Koiralammesta, oja Ihantlammesta
Laskujoki:  Tampinjoki Vähään Säynjärveen 
Järvinumero:  14.842.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,2 m  
Pituus:  6,2 km  
Leveys:  2,1 km  
Rantaviiva:  26,565 km  
Pinta-ala:  5,18937 km²   
Suurin syvyys:  18,5 m  
Saaria:  26 
:  Iso Tarsasaari, Pieni Tarsasaari, Huhtasaari, Neulasaaret
 fiIso Säynjärvi 
Iso Säynjärvi tai Iso Säynätjärvi on Keski-Suomessa Joutsassa  Vallaspellon ja Joutsan kirkonkylän puolivälissä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 6,2 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 519 hehtaaria eli 5,2 neliökilometriä. Se on muodostunut kaakossa Säynäjärvenkankaan ja siitä koilliseen ulottuvan kapean harjujakson louteispuolelle. Järven länsi- ja lounaisrannat ovat loivarinteisiä, mutta muualla kohoaa esimerkiksi Mailahden ympärillä pieniä mäkiä sekä korkeat Ruunavuori ja Hanhimäki. Järvellä on kartan mukaan 26 saarta. Suurimmat saaret ovat Iso Tarsasaari, Huhtasaari, ja eteläiset Naulasaaret. Muita pienempiä saaria tai luotoja ovat Pieni Tarsasaari ja Talassaari. Vain Pienessä Tarsaaressa ja eteläisessä Naulasaaressa on mökkiasutusta. Järvenpohja on melko epätasainen, sillä saarien ja matalien kohtin välissä on yli kymmenmetrisiä syvänteitä. Mailahdella on kahdessa kohtaa yli 10 metriä syvää, järven länsirantaa seuraa syvännejakso, joka painuu kahdesti 15 metrin syvyyteen, ja Tarsasaarien ja rannikon väliin jää syvännealue, jossa on pari 10-metristä kohtaa. Eteläinen lahti on sitä vastoin matalaa järvialuetta. Suurin mitattu syvyys on 18,5 metriä . Sen rantaviivan pituus on 26,6 kilometriä. Pohjoisrannasta työntyy luoteeseen 2,2 kilometriä pitkä ja 100–330 metriä leveä Mailahti. Myös Naulasaarten eteläpuolella jää suojaan kilometrin mittainen lahti. Muuten on järven rantaviiva selkeän muotoinen. Järven rannoilla on neljä kiinteästi asuttua tilaa ja 62 vapaa-ajan asuntoa, joista kasi sijaitsee saarissa. Harjujaksoa seuraa Joutsan ja Kangasniemen välinen seututie 616. Järven kaakkoisrannassa on leirintäalue.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Sunkinjoen valuma-alueeseen (14.842) se kuuluu. Järven vesistöalueella on vain kaksi isompaa järveä, jotka laskevat siihen. Toinen on Iso Koiralampi ja toinen Ihantlampi. Järven laskujoki on Tampinjoki, joka laskee Vähä Säynjärven kautta Suonteen Ruokoselkään. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy., joten Tampinjoelle muodostuu pudotusta 17,5 metriä. Joessa onkin ollut vesimyllylle pato.
Kuumat kundit

| Kuumat kundit> Hot Wheels (Ruotsissa)   Hot Guys (Britanniassa) |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jussi Itkonen
Käsikirjoittaja:  Jussi Itkonen   Laura Swing
Tuottaja:  Jussi Itkonen
Säveltäjä:  Hurriganes
Kuvaaja:  Steve Bucks   Greg Durbin
Pääosat:  Remu Aaltonen   Cisse Häkkinen   Ile Kallio   Lilli Kaipainen   Kari Heiskanen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filmituotanto Jussi Itkonen
Ensi-ilta:  19. marraskuuta 1976
Kesto:  74 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuumat kundit on 19. marraskuuta 1976 ensi-iltansa saanut suomalainen elokuva. Elokuvassa esiintyy keskeisessä osassa Hurriganes-yhtye. Elokuvan on ohjannut, käsikirjoittanut ja tuottanut Jussi Itkonen. Kuumat kundit -elokuvan aikaan julkaistiin myös Hurriganesin Hot Wheels -albumi, joka sisältää samoja kappaleita kuin elokuvassa. Elokuvassa esitetään kappaleet ”Elephant's Boogie”, ”Hot Wheels”, ”Woo-oo-oo-oo-o”, ”Ridin' Ridin'” ja ”I'm Moving on”, jota ei kuulla Hot Wheels -albumilla. Elokuva julkaistiin DVD-muodossa vuonna 2006.