stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1900-luku
Taide ja kulttuuri > Muoti

Siinä missä vielä 1900-luvun alussa housuja pidettiin länsimaissa lähes yksinomaan miesten vaatteena, vuosisadan keskivaiheilta alkaen naisten housujen käytöstä tuli yhä yleisempää ja 1970-luvulle mennessä täysin hyväksyttyä. Jo 1920-luvulla naisilla rintaliivit yleistyivät korsetin käytön väistyttyä. Samalla myös meikkaaminen ja kynsilakan käyttö yleistyivät. Vuosisadan puolivälistä alkaen farmarihousut tulivat suosituksi. Tästä eteenpäin eri aikakausien muotiin ovat vaikuttaneet monet populaarikulttuurissa vallinneet ilmiöt, kuten rock and roll, hippiliike, disko, new age, punk, grunge ja hip hop.
Taide ja kulttuuri > Elokuva ja televisio

Elokuva kehittyi 1900-luvulla uudeksi taide- ja viihdemuodoksi. Elokuvat olivat lyhytfilmejä 1910-luvulle asti, jolloin ne alkoivat pidetä, Ranskassa syntyi niin sanottu taide-elokuva, ja ajatus itsenäisestä elokuvadraamasta alkoi hahmottua. Los Angelesiin perustettiin Hollywoodin elokuvakeskus vuonna 1905. Sen jälkeen amerikkalaisen elokuvan vaikutus kasvoi voimakkaasti, ja Hollywood on hallinnut maailman elokuvamarkkinoita ensimmäisestä maailmansodasta alkaen. Saksassa tehtiin 1920-luvulla ekspressionistisia elokuvia, Ranskassa impressionistisia ja avantgardistisia, ja Neuvostoliitossa vallankumouksellisia. Amerikkalaisen mykkäelokuvan suurin tähti oli koomikko Charlie Chaplin. Äänielokuva alkoi syrjäyttää mykkäelokuvia 1920-luvun lopulla, mikä lisäsi käsikirjoituksen merkitystä. Monenlaiset elokuvan lajityypit, kuten komedia, melodraama, tieteiselokuva, rikoselokuva, kauhuelokuva ja musikaali, nousivat kukoistukseen niin Hollywoodissa kuin Euroopassakin. Walt Disney menestyi etenkin animaatio- ja perhe-elokuvien tuottamisessa 1920-luvulta 1960-luvulle saakka. Toisen maailmansodan aikana sotaelokuvat nousivat suureen suosioon, ja sen jälkeen yleistyi värifilmi ja elokuva alettiin aiempaa selvemmin kokea taiteeksi eikä vain helpoksi viihteeksi. Vuosisadan loppupuolella toimintaelokuva nousi merkittäväksi lajityypiksi, esimerkkinä James Bond -elokuvat, ja myös digitaalitekniikka ja erikoistehosteiden kehitys muuttivat elokuvaa.
Koska elokuva oli ensimmäinen audiovisuaalinen massamedia, sitä käytettiin muun muassa uutisten ja valistuksen levittämiseen aina television yleistymiseen vuosisadan puoliväliin saakka. Uutis- ja urheiluohjelmien sekä elokuvien ohella televisiossa menestyivät etenkin draama-, komedia- ja saippuasarjat. Teatteri- ja televisioelokuvien rinnalle tuli 1970–1980-luvulla videonauhat.
Taide ja kulttuuri > Musiikki

Länsimainen musiikki uudistui täysin 1900-luvulla, ja populaarimusiikki nousi taidemusiikin rinnalle kulttuuritekijäksi. Romantiikan perinteitä jatkoivat vuosisadan alkupuolella esimerkiksi Richard Strauss, Gustav Mahler ja Jean Sibelius. Toinen musiikin valtavirtaus oli ekspressionismi. Jazz levisi Yhdysvalloista 1920-luvulla Eurooppaan. Sitä seurasivat 1950-luvulla nuorisokulttuurin syntyminen ja rock and roll, jonka suuria nimiä olivat muun muassa Chuck Berry, Bob Dylan, Elvis Presley ja The Rolling Stones. Rock haarautui 1960–80-luvulla moniin eri genreihin, kuten folkrock, heavy metal, glamrock, punkrock ja vaihtoehtorock, ja siitä tuli populaarimusiikin hallitseva genre. Populaarikulttuurin erityisen merkittävä artisti 1960-luvulla oli brittiläinen The Beatles -yhtye. 1970-luvulla suureksi ilmiöksi muodostui disko. 1970–1990-luvulla erityisen menestyneitä pop- ja rockartisteja olivat esimerkiksi Abba, David Bowie, Elton John, Madonna, Michael Jackson, Queen ja Whitney Houston. Myös rapmusiikki syntyi Yhdysvalloissa 1970-luvulla ja alkoi seuraavina vuosikymmeninä levitä maan ulkopuolelle. Elektronisesti ja tietokoneen avulla tuotettu musiikki laajensi musiikin käsitteen sisältöä vuosisadan loppupuolella.
Taide ja kulttuuri > Urheilu

Kilpaurheilusta tuli suosittua, ja olympialaiset ja jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut nousivat maailman seuratuimmiksi mediatapahtumiksi.
Merkittäviä tapahtumia

1905: Venäjän vuoden 1905 vallankumous
1912: Matkustajalaiva RMS Titanic upposi Atlantilla
1912:   Kiinan keisarivalta kukistui ja tasavalta perustettiin.
1914–1918: Ensimmäinen maailmansota.
1917: Bolševikkien Lokakuun vallankumous Venäjällä, Suomi itsenäistyi.
1919: Versaillesin rauhansopimukset
1919:   Saksan keisarivalta kaatui, Itävalta-Unkari hajosi ja menetti suuria alueita keski-Euroopassa, Ottomaanien valtakunta hajosi ja siitä jäi jäljelle nykyinen Turkki
1922: Neuvostoliitto perustettiin.
1923: Ottomaanien valtakunta kaatui lopullisesti ja Mustafa Kemal Atatürk perusti Turkin tasavallan ja nousi sen ensimmäiseksi presidentiksi.
1933: Adolf Hitlerin valtaannousu, kansallissosialistinen Saksa
1939–1945: Toinen maailmansota
1944: Normandian maihinnousu
1945: Adolf Hitler teki itsemurhan
1945: Atomipommit tuhosivat Hiroshiman ja Nagasakin kaupungit, toinen maailmansota loppui.
1947: Intia ja Pakistan itsenäistyvät, samoin sen jälkeen muutaman vuoden kuluessa useimmat muutkin Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa sijainneet siirtomaat (Algeria kuitenkin vasta 1962).
1949: Kiinan kansantasavalta perustettiin.
1950–1953: Korean sota.
1953: Josif Stalin kuoli.
1960: Useimmat Ranskan afrikkalaiset siirtomaat itsenäistyvät, samoin sen jälkeen muutaman vuoden kuluessa enimmät muutkin Afrikan maat.
1961: Berliinin muurin rakentaminen alkaa Länsi-Saksan ja Itä-Saksan väliin
1962: Algeria itsenäistyi
1962: Kuuban ohjuskriisi.
1963: Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedy murhattiin.
1964–1975: Vietnamin sota
1966: Kiinan kulttuurivallankumous alkoi
1969 : Neil Armstrong laskeutui Apollo 11-kuuraketissa ensimmäisenä ihmisenä vieraalle taivaankappaleelle
1973:  ensimmäinen öljykriisi
1979: Iranin vallankumous
1986: Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus
1989: Berliinin muurin murtuminen
1990: Länsi-Saksa ja Itä-Saksa yhdistyivät Saksaksi
1991: Persianlahden sota
1991:   Neuvostoliiton  hajoaminen
1992: Tšekkoslovakian jakautuminen
1992:   Jugoslavian hajoaminen.
1999. Yhteisvaluutta euro otetaan käyttöön tilivaluuttana
Eurooppa yhdentyi 1990-luvulla.
Kirjallisuutta

Muutosten vuosisata -kirjasarja, osat 1–10,  WSOY 1992–1996 ISBN 951-0-18150-1 koko teos
Guinness-kronikka: 1900-luku.  (alkuteos Guinness Book of the 20th Century)  Suomentanut Eskelinen, Heikki. Helsinki Media, 1998.  ISBN 9513204928
Ebert, Johannes & Schmid, Andreas & Almagest Oy: Kronikka 1900–1999: Suomen ja maailman tapahtumat.  Weilin + Göös, 1999.  ISBN 951-35-6529-7
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1900-luku Wikimedia Commonsissa
Eurooppalaiset siirtomaavallat hallitsivat 1900-luvun alussa 85 % maailmasta: lisäksi Yhdysvallat ja Japani liittyivät joukkoon merentakaisilla omistuksillaan, ja Kiinakin hallitsi oman ydinalueensa reunoilla monia alueita, joiden väestö ei ollut han-kiinalaista.
Sodan osapuolet Euroopassa.   ympärysvallat   keskusvallat   puolueettomat
Eurooppa ensimmäisen maailmansodan jälkeen vuonna 1923.
Kylmän sodan rintamalinjat vuonna 1959:
  Naton jäsenmaat
  Muut Yhdysvaltain liittolaiset
  Siirtomaat
  Varsovan liiton jäsenmaat
  Muut Neuvostoliiton liittolaiset
  Liittoutumattomat maat
Wrightin veljeksien lentokone vuodelta 1903.
Neil Armstrong Kuussa 1969.
Abstrakti taide nousi esittävän taiteen rinnalle. Kazimir Malevitš, Suprematismi, 1916.
New Yorkissa sijaitseva Empire State Building (1931) on maailmankuulu pilvenpiirtäjä. Se oli maailman korkein rakennus aina 1970-luvulle saakka.
Walt Disneyn ja Ub Iwerksin vuonna 1928 luoma Mikki Hiiri.
Sotilaita juoksuhaudassa ensimmäisessä maailmansodassa.
Holokaustissa murhattiin kuusi miljoonaa juutalaista.
Ambulocetus

| Ambulocetus natans |
| --- | --- |
 Piirroskuva Ambulocetus natansista.
 Eoseeni 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Valaat Cetacea
Alalahko::  †Muinaisvalaat Archaeoceti
Heimo::  †Ambulocetidae
Alaheimo::  †Ambulocetinae
Suku::  †Ambulocetus
Laji::  natans
Kaksiosainen nimi
 † Ambulocetus natans  Thewissen et al., 1996 
Katso myös
   Ambulocetus Wikispeciesissä   Ambulocetus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ambulocetus ("kävelevä valas") on valaiden esimuotona pidetty nisäkässuku. Se oli kolmen metrin pituinen ja 300 kilogramman painoinen. Ambulocetus eli 50–48 miljoonaa vuotta sitten, vähän sen jälkeen kun dinosaurukset kuolivat sukupuuttoon.
Ulkonäkö ja käyttäytyminen

Ambulocetus eli Aasiassa, nykyisen Pakistanin alueella. Tällöin alueella oli paljon merenlahtia, jokisuistoja ja rannikoita, jotka olivat täydellinen ympäristö Ambulocetukselle.
Se vietti suurimman osan ajastaan rannoilla loikoilemassa auringon lämmössä, kuten krokotiilit. Luultavasti Ambulocetuksen elämä ja luonne oli samanlainen kuin krokotiililla. Se väijyi veden alla niin, että vain silmät näkyivät, ja nappasi sitten juomaan tulleen eläimen kitaansa.
Ensimmäiset fossiilit löydettiin Pakistanista vuonna 1904.selvennä On arvoitus, millainen iho Ambulocetuksella oli: se saattoi olla karvainen kuten saukko tai sitten karvaton kuin valas. Ambulocetuksella oli räpylät ja pyrstön tilalla voimakas häntä.
Ambulocetus natansin luuranko.
Ambulocetus natans ja ihminen kokovertailussa.
Ambulocetusin suhde valaisiin

Kun Ambulocetus vuonna 1904selvennä löydettiin, tutkijat saivat vastauksen valaiden alkuperästä. 
Joidenkin tutkijoiden mukaan valaat polveutuvat Andrewsarchuksen kaltaisista mesonykeista.
Ambulocetuksen korvat, hampaat ja luuranko osoittivat, että se oli selvästi alkeellinen valas, mutta sillä oli myös monia mesonykien piirteitä. Nämä tosiasiat yhdistettynä siihen, että Ambulocetus käveli kuivalla maalla, merkitsivät sitä, että kyseessä oli puuttuva lenkki Andrewsarchuksen kaltaisten maalla kävelevien mesonykien ja Basilosauruksen kaltaisten täydellisesti vesielämään sopeutuneiden valaiden välillä. Se oli samalla vedenpitävä todiste siitä, että valaat ovat kehittyneet maanisäkkäistä. Tämän jälkeen Aasiasta löydettiin lisää primitiivisiä valaita, ja Aasiaa pidetäänkin nyt valaiden syntypaikkana.
Aleksandra Petrovna

Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Suuriruhtinatar Aleksandra Petrovna Romanova (1838–1900), Oldenburgin herttuatar Alexandra Friederike Wilhelmine hoviasussa. Carl Timeon von Neff, noin 1855–1860
Suuriruhtinatar Aleksandra Petrovna Oldenburskaja Romanova (ven. Алекса́ндра Петро́вна Ольденбу́ргская ); (2. kesäkuuta [J: 21. toukokuuta] 1838 Pietari, Venäjän keisarikunta – 25. huhtikuuta 1900 Kiova, Venäjän keisarikunta) oli suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitš Romanovin puoliso. Suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitš Romanov oli Venäjän keisari Nikolai I:n poika ja keisari Aleksanteri II:n veli.
Perintö, Pokrovskin nunnaluostari

Suuriruhtinatar Aleksandra Petrovna lahjoitti koko omaisuutensa ja myös sukunsa omaisuutta köyhien sairaanhoitoon erikoistuneen Pokrovskin nunnaluostarin perustamiseen Kiovaan vuonna 1889. Hän oli ostanut maa-alueen vuonna 1888 ja saanut perustamisluvan Kiovan metropoliitta Platonilta. Luostarin alueelle rakennettiin vuosina 1889–1911 noin 30 rakennusta: kirkkoja, seurakuntakoulu, jossa oli hostelli, sisarten asuinrakennuksia, kultakirjonta- ja ikonimaalauspajoja sekä hotelli.
Luostarin suunnittelusta ja rakentamisesta vastasi Kiovan hiippakunnan arkkitehti Vladimir Nikolajevitš Nikolajev (1847–1911). Jumalanäidin esirukouskirkon ja majesteettisen Nikolskin katedraalin alustavan suunnittelun teki suuriruhtinattaren poika suuriruhtinas Pjotr Nikolajevitš Romanov poika, ja ne rakennutti arkkitehti Vladimir Nikolajev venäläiseen tyyliin. Nikolskin katedraalin peruskivi muurattiin 21. elokuuta 1896. Ensimmäisen kiven katedraalin perustukseen laski keisari Nikolai II, toisen keisarinna Aleksandra Fjodorovna ja kolmannen suuriruhtinatar Aleksandra Petrovna. Katedraali rakennettiin Kiovan hyväntekijän Nikolai Artemievitš Tereštšenkon myöntämillä varoilla, rakentaminen kesti 15 vuotta ja se valmistui vuonna 1911.
Myös lääketieteellisiä laitoksia rakennettiin: ilmainen sairaala, jossa oli vuodeosasto ja leikkausosasto; hoivakoti sokeille ja vammaisille, poliklinikka ja apteekki, jossa oli ilmainen lääkejakelu. Nikolai Viktorovits Solomka nimitettiin luostarisairaalan ylilääkäriksi, ja hänestä tuli Aleksandra Petrovnan pääassistentti. Hän hankki aktiivisesti luostarin sairaalaan nykyaikaisia laitteita, kuten Kiovan ja Venäjän ensimmäisen röntgenlaitteen. Ensimmäisen kymmenen toimintavuoden (1893–1903) aikana sairaalassa kävi 5 020 potilasta, annettiin ilmaiseksi yli viisi miljoonaa lääkettä ja leikkausosastolla tehtiin 2 298 leikkausta.
Suuriruhtinatar avusti usein itse kirurgeja leikkauksissa. 1800-luvun lopulla rakennettiin keisarillisen perheen kustannuksella uusia sairaala- ja poliklinikkarakennuksia, jonka jälkeen vastaanotettujen potilaiden määrä nousi 500 henkeen päivässä. Suuriruhtinatar Aleksandra Petrovna kuoli luostarissa 13. huhtikuuta 1900, mutta hänen suunnitelmiensa toteuttaminen jatkui hänen kuolemansa jälkeen.
Lapset

Nikolai Nikolajevitš Romanov nuorempi (1856–1929)
Pjotr Nikolajevitš Romanov (1864–1931)
Oldenburgin sisarukset noin 1853, yl. vanhin tytär Alexandra sylissään Therese (1852–1883), oik. Nicholas (1840–1886), vas. Alexander (1844–1932), Alexandran oik. puolella Katharina (1846–1866, kuoli tuberkuloosiin 20-v.), Alexandran vas. puolella George (1848–1871, kuoli tuberkuloosiin 23-v.), Katariinan oik.puolella Konstantin (1850–1906). Cecilie 1842–1843 kuoli lapsena.
Alexandra Friederike Wilhelmine, Oldenburgin herttuatar nuorena tyttönä
Suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitš Romanov ja suuriruhtinatar Aleksandra Petrovna Romanova sekä heidän poikansa Nikolai ja Pjotr vuonna 1865
Suuriruhtinatar Aleksandra Petrovna Romanova, noin 1850-luvun loppu
Pokrovskin nunnaluostarin pääkirkko Nikolskin katedraali (1896–1911), Kiova
Sisar Anastasia eli entinen suuriruhtinatar Aleksandra Petrovna, 1890-luku.
Pokrovskin nunnaluostarin alue Kiovassa vuonna 1912
Pokrovskin nunnaluostari Kiova, Jumalanäidin esirukouskirkko
Apollon-kyliks

| Apollon-kyliks |
| --- | --- |
 Apollon-kyliks.
Nimi:  Apollon-kyliks
Valmistumisvuosi:  n. 480–470 eaa.
Taiteenlaji:  keramiikka
Teostyyppi:  kyliks
Materiaali:  terrakotta
Sijainti:  Delfoin arkeologinen museo, Delfoí, Kreikka
Apollon-kyliks (Apollon-malja) on antiikin kreikkalainen kyliks, joka on tehty klassisen kauden alussa noin vuonna 480–470 eaa. Sen maalauskoristelu edustaa valkopohjatekniikkaa ja esittää Apollonia ja korppia. Nykyisin malja on esillä Delfoin arkeologisessa museossa (inv.nro. 8140).
Kyliksin tondon maalaus.
Kyliksin halkaisija on noin 17,8 cm ja korkeus noin 7,9 cm. Sen tekijää tai maalaajaa ei tunneta. Maalareiksi on ehdotettu muun muassa Berliini-maalaria, Pistoksenos-maalaria, Eufroniosta ja Onesimosta. Malja on löytynyt Delfoista haudasta, joka oletetaan papin haudaksi. Se on särkynyt ja kunnostettu osista käytännössä täysin ehjän näköiseksi.
Kyliksin tondon maalaus esittää istuvaa Apollonia, joka kaataa oikealla kädellään juomauhrina punaista viiniä fialesta. Vasemmassa kädessään hänellä on seitsenkielinen kilpikonnan kuoresta tehty kithara eli lyyra. Jumala on pukeutunut valkoiseen khitoniin ja punaiseen himationiin. Päässään hänellä on myrtinlehväseppele ja jalassaan sandaalit.
Uhritoimitusta seuraa musta korppi. Sen on ehdotettu olevan mukana siksi, että se symboloi ennustavia kykyjä. Toisaalta se voisi viitata myyttiin Koronis (”Korppi”) -nimisestä kuningas Flegyaan tyttärestä, joka oli Apollonin rakastettu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Apollon-kyliks Wikimedia Commonsissa
Armas Alvari

Armas Alvari (s. 1975 Karvia) on Vantaalla asuva kirjailija ja vapaa kustannustoimittaja.
Teokset

Varmat tapaukset, novelleja (Tammi 2006). ISBN 978-951-31-3720-5, ISBN 978-951-31-4007-6
Vuodeaikoja, ajanvietenovelleja  (Tammi 2008). ISBN 978-951-31-4152-3
Kirjeitä lapsiperheestä, kirjeitä Matilda Katajamäen kanssa  (Edita 2008). ISBN 978-951-37-5253-8
Palkinnot

Helsingin Sanomain kirjallisuuspalkinto 2006, paras esikoisteos. Palkinto jaettiin 15. marraskuuta 2006.
Aiheesta muualla

Armas Alvari Kirjasampo.fi:ssä
Varmat tapaukset
Helsingin Sanomat - Jukka Petäjän arvostelu otsikolla Elämän kokoinen sukkulaviesti,  2.10.2006.
Kiiltomato - Jani Saxellin arvostelu otsikolla Salakuuntelijat ja salarakkaat, 19.9.2006.
Helsingin Sanomat - Hannu Marttilan arvostelu otsikolla Radanvarren harhama, 2.4.2007.
Vuodeaikoja
Kiiltomato - Jani Saxellin arvostelu otsikolla Moniääninen mykkäkoulu, 14.7.2008.
Helsingin Sanomat - Mervi Kantokorven arvostelu otsikolla Leposijoja hetekasta hautaan, 7.2.2008.
Turun Sanomat[vanhentunut linkki] - Terhi Hannulan arvostelu otsikolla Tyhjiin säästettyjä ihmisiä, 5.1.2009.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  VIAF
Dipylon-amfora

| Dipylon-amfora |
| --- | --- |
 Dipylon-amfora, n. 760 eaa.
Nimi:  Dipylon-amfora
Tekijä:  Dipylon-mestari (vaasimaalari)
Valmistumisvuosi:  n. 760–750 eaa.
Taiteenlaji:  keramiikka
Teostyyppi:  amfora
Korkeus:  1,6 m
Sijainti:  Kansallinen arkeologinen museo, Ateena, Kreikka
Dipylon-amfora (myös Dipylon-mestarin amfora) on suurikokoinen antiikin kreikkalainen amfora, joka on tehty geometrisella kaudella noin vuonna 760–750 eaa. Se on tunnetuin esimerkki Dipylon-vaaseista, jotka ovat saaneet nimensä siitä, että niitä on löydetty Ateenan Kerameikoksesta Dipylon-portin läheltä.
Dipylon-amforan on maalannut niin kutsuttu Dipylon-mestari. Muiden Dipylon-vaasien tavoin se on toiminut alun perin haudan merkkinä. Nykyisin amfora on esillä Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa (NAMA 804).
Amfora on kärjellään seisovan munan muotoinen ja siinä on pitkä sylinterimäinen kaula ja pienet kädensijat hartian korkeudella. Sen korkeus on noin 1,6 metriä. Vaasia kiertää useita koristenauhoja, jotka ovat täynnä geometriselle keramiikalle ominaisia kuvioita. Keskiössä oleva kuvanauha kulkee vaasin hartian ja kädensijojen korkeudella. Sen keskellä on prothesis-kohtaus eli vainajan suremista kuvaava hautajaiskohtaus. Vainaja makaa korkealla korokkeella, ja hänen ympärillään on surijoita, joiden kädet ovat koholla.
Vaasin koko suhteessa ihmiseen.
Yksityiskohta kädensijan kohdalta.
Yksityiskohta prothesis-kohtauksesta.
Yksityiskohta kaulan alaosasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dipylon-amfora Wikimedia Commonsissa
Albi Lumiukko

Albi Lumiukko (engl. Albi the Snowman, kiin. 雪人小白) on suomalainen 3D-tekniikalla toteutettu animaatiosarja. Sen ovat luoneet Mikko Kunnas ja Markus Majaluoma omistamalleen tuotantoyhtiölle Hima Light Oy:lle. Animaatiota on tehty 78 viiden minuutin pituista jaksoa. Lisäksi syksyllä 2017 julkaistiin 15 minuutin pituinen erityisjoulujakso VLMedia Oy:n jakelemalla DVD:llä Albi – Lumisia seikkailuja. Albi Lumiukkoa esitetään noin 30 maassa, muun muassa Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa ja Kiinassa. Albi Lumiukko on kerännyt Yle Areenassa lähes 13 miljoonaa katsontakertaa ja on siten katsotuin kotimainen alle kouluikäisille katsojille suunnattu animaatiosarja.
Juoni

Albi on leppoisa lumiukko, joka elelee ikilumen maassa seuranaan tomaattikeittotölkkihatussaan asustavat pikkulintu ja matonen sekä valas, rapu ja pingviini. Tutkimalla taikakirjaa Albi saa ideoita, joiden pohjalta hän piirtää ja rakentaa lumesta tarvitsemansa esineet. Lumessa on myös taikaa, joka saa esineet joskus käyttäytymään hassulla tavalla.
Jaksot

Jaksoja on tehty syksyyn 2021 mennessä yhteensä 78 viiden minuutin pituista jaksoa sekä yksi 15 minuutin pituinen erityisjoulujakso nimeltään Albi Lumiukko pelastaa joulun.
| Nro>  | Jakson nimi | Nro>  | Jakson nimi | Nro>  | Jakson nimi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Albi haluaa istua | 27. | Albi haluaa liikennepoliisiksi | 53. | Albi haluaa aarrekartan |
| 2. | Albi haluaa musiikkia | 28. | Albi haluaa olla vauva | 54. | Albi haluaa bumerangipallon |
| 3. | Albi haluaa tanssia | 29. | Albi haluaa parturiksi | 55. | Albi haluaa dronen |
| 4. | Albi haluaa valon | 30. | Albi haluaa tehdä remonttia | 56. | Albi haluaa eläinlumoojaksi |
| 5. | Albi haluaa peilin | 31. | Albi haluaa työrobotin | 57. | Albi haluaa hammasharjan |
| 6. | Albi haluaa käkikellon | 32. | Albi haluaa digipelaajaksi | 58. | Albi haluaa hevosen |
| 7. | Albi haluaa siivota | 33. | Albi haluaa lääkäriksi | 59. | Albi haluaa ilmapallokauppiaaksi |
| 8. | Albi haluaa vessan | 34. | Albi haluaa talentiksi | 60. | Albi haluaa kaiun |
| 9. | Albi haluaa sängyn | 35. | Albi haluaa turvaan | 61. | Albi haluaa kapellimestariksi |
| 10. | Albi haluaa pöydän | 36. | Albi haluaa voimaa | 62. | Albi haluaa katumuusikoksi |
| 11. | Albi haluaa tv:n | 37. | Albi haluaa aarteenetsijäksi | 63. | Albi haluaa kylpyammeen |
| 12. | Albi haluaa oven | 38. | Albi haluaa avaruustutkijaksi | 64. | Albi haluaa namia |
| 13. | Albi haluaa linnan | 39. | Albi haluaa robottikoiran | 65. | Albi haluaa nukketeatterin |
| 14. | Albi haluaa puhelimen | 40. | Albi haluaa vuorikiipeilijäksi | 66. | Albi haluaa palatsin |
| 15. | Albi haluaa hautoa | 41. | Albi ja ilkikurinen pilvi | 67. | Albi haluaa paleontologiksi |
| 16. | Albi haluaa leikkipuiston | 42. | Albi haluaa astronautiksi | 68. | Albi haluaa pelata golfia |
| 17. | Albi haluaa raketin | 43. | Albi haluaa putkimieheksi | 69. | Albi haluaa pomppulinnan |
| 18. | Albi haluaa auton | 44. | Albi haluaa sääennustajaksi | 70. | Albi haluaa puhelinkopin |
| 19. | Albi haluaa työkalut | 45. | Albi haluaa treffeille | 71. | Albi haluaa saippuakuplia |
| 20. | Albi haluaa taikurin välineet | 46. | Albi haluaa vakoiluagentiksi | 72. | Albi haluaa tanssinopettajaksi |
| 21. | Albi haluaa sukset | 47. | Albi haluaa joulupukiksi | 73. | Albi haluaa taskulampun |
| 22. | Albi haluaa porkkanamaan | 48. | Albi haluaa keksijäksi | 74. | Albi haluaa taskupuhelimen |
| 23. | Albi haluaa koiran | 49 | Albi haluaa mekaanikoksi | 75. | Albi haluaa tavata vanhan ystävän |
| 24. | Albi haluaa lomalle | 50. | Albi haluaa nukentekijäksi | 76. | Albi haluaa valokuvaajaksi |
| 25. | Albi haluaa kalan | 51 | Albi haluaa syvänmerentutkijaksi | 77. | Albi haluaa keräillä |
| 26. | Albi haluaa toimiston | 52. | Albi haluaa huoltoaseman hoitajaksi | 78. | Albi muistelee menneitä |
Hahmot

Albi Lumiukko
Ehe (mato)
Trui (lintu)
Wahlberg (valas)
Pingri (pingviini)
Krapi (rapu)
Seeho (merihevonen)
Kirjat

Albi Lumiukosta on julkaistu 13-osainen tv-jaksoista tutulla musiikilla ja ääniefekteillä rikastettu Storytel Original -äänikirjasarja, jonka on lukenut näyttelijä Martti Suosalo.
Albi Lumiukko -kirjat:
Albi käy hammaslääkärissä (KVALITI, 2017), ISBN 978-952-7202-18-0
Albi lähtee uimakouluun (KVALITI, 2019), ISBN 978-952-7202-26-5
Albi ja villi tuoli (KVALITI, 2022), ISBN 978-952-7202-77-7
Albi käy hammaslääkärissä ja Albi lähtee uimakouluun kirjojen maailmanlaajuiset englanninkieliset käännösoikeudet on myyty Britanniaan. Albi käy hammaslääkärissä ja Albi lähtee uimakouluun kirjojen tšekinkieliset käännösoikeudet on myyty Albatros Medialle.
Aiheesta muualla

Albi Lumiukko kiinalaisessa videosuoratoistopalvelussa iQiyi:ssä (Arkistoitu – Internet Archive)
Children's animation Albi, the Snowman travels to the Chinese market Yle 3.5.2016
Nordvision annual report 2014: Finnish children's animation charms audiences (Arkistoitu – Internet Archive)
Tiit Aleksejev

| Tiit Aleksejev |
| --- | --- |
 Tiit Aleksejev 2021.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. heinäkuuta 1968 (ikä 56)
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: viro
Palkinnot
 Euroopan unionin kirjallisuuspalkinto 2010 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Tiit Aleksejev (s. 26. heinäkuuta 1968 Kohtla-Järve) on virolainen kirjailija ja historioitsija. Aleksejev on opiskellut keskiajan historiaa ja valmistunut Tarton yliopistosta. Aleksejev on kirjailijauran lisäksi työskennellyt myös diplomaattina Pariisissa ja Brysselissä.