stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eurydike (Kreonin vaimo)

Eurydike (m.kreik. Εὐρυδίκη, Eurydikē, lat. Eurydice) oli kreikkalaisessa mytologiassa Theban kuninkaan Kreonin puoliso. Hänet mainitaan lyhyesti Sofokleen Antigonessa, jossa hän surmasi itsensä sen jälkeen, kun hänen poikansa Haimon ja tämän kihlattu Antigone olivat tehneet itsemurhan.
Kreon oli Eteokleen ja Polyneikeen kuoltua valtakamppailussa määrännyt, ettei Polynikesta saa haudata. Antigone, Polyneikeen sisar, uhmasi kuitenkin määräystä, jolloin Kreon suljetutti hänet hautaan elävältä. Kun Kreon lopulta suostui Antigonen vapauttamiseen, tämä oli tehnyt itsemurhan, ja paikalle saapunut Kreonin poika Haimon, joka oli Antigonen kihlattu, heittäytyi miekkaansa surusta. Uutisen kuultuaan Eurydike surmasi itsensä miekalla kiroten miehensä molempien poikiensa, Megareuksen (tai Menoikeus) ja Haimonin, kuolemasta.
Marika Jalovaara

Marika Jalovaara (s. 1970) on suomalainen sosiologian ja väestötieteen tutkija ja Turun yliopiston professori. Hän on keskittynyt tutkimuksessaan perhedynamiikkaan (avoliitot, avioliitot, lastensaanti, syntyvyys) sekä sen ja sosiaalisen eriarvoisuuden välisiin yhteyksiin.
Jalovaara väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2007. Hän on toiminut Turun yliopistossa sosiologian professorina heinäkuusta 2022 alkaen.
Tutkimushankkeet

Jalovaara johtaa kuusivuotista Muuttuva perheenmuodostus – Syyt, seuraukset ja mahdolliset tulevaisuudet (FLUX) -tutkimushanketta, jota rahoittaa Suomen Akatemian yhteydessä toimiva strategisen tutkimuksen neuvosto (2021–2027).
Jalovaara toimii INVEST-tutkimuskeskuksessa Väestö ja elämänkulku -tutkimusalueen johtajana. Aiemmin hän on johtanut mm. nelivuotista Syntyvyyden lasku ja eriarvoisuus (NEFER) -tutkimushanketta, jota rahoitti Suomen Akatemia (2019–2023).
Tutkinnot ja dosentuurit

väestötieteen dosentti, Helsingin yliopisto 2012
taloussosiologian dosentti, Turun yliopisto 2012
valtiotieteiden tohtori, Helsingin yliopisto 2007
Aiheesta muualla

Marika Jalovaara utu.fi
Marika Jalovaara Turun yliopiston Converis-tutkimusportaalissa utu.fi
Marika Jalovaara researchgate.net
FLUX Muuttuva perheenmuodostus – Syyt, seuraukset ja mahdolliset tulevaisuudet
NEFER – Falling Fertility and the Inequalities Involved
Yhdysvaltain presidentinvaalit 1816

Yhdysvaltain presidentinvaalit 1816 olivat kahdeksannet Yhdysvaltain presidentinvaalit. Ne järjestettiin 1. marraskuuta – 4. joulukuuta 1816. Demokraattis-republikaanien James Madison oli istunut kaksi kautta. Federalistisen puolueen ollessa romahduksen partaalla Madisonin ulkoministerillä James Monroella oli etulyöntiasema heikkoa oppositiota vastaan. Monroe voitti valitsijamiesäänin 183–34.
Ehdokkaat > Demokraatti-republikaanien ehdokkaat

Ulkoministeri
James Monroe
Kuvernööri Simon Snyder Pennsylvaniasta
(vetäytyi ennen vaalikokousta)
Kuvernööri Daniel D. Tompkins New Yorkista
(vetäytyi ennen vaalikokousta)
Edustajainhuoneen puhemies
Henry Clay Kentuckysta
(kieltäytyi)
Kenraali
Andrew Jackson Tennesseestä
(kieltäytyi)
Ehdokkaat > Demokraatti-republikaanien ehdokkaat > Lippuäänestys

| Presidentiksi | Yht>  | Varapresidentiksi | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- |
| James Monroe | 65 | Daniel D. Tompkins | 85 |
| William H. Crawford | 54 | Simon Snyder | 30 |
Ehdokkaat > Federalistien ehdokkaat

Senaattori
Rufus King
New Yorkista
Tulokset

Yhdysvaltain presidentinvaalit 1816
| Presidenttiehdokas | Presidenttiehdokas | Puolue | Kotiosavaltio | Kansanäänet> Määrä | Kansanäänet>  % | Valitsijamies- äänet | Varapresidenttiehdokas | Varapresidenttiehdokas | Kotiosavaltio | Valitsijamies- äänet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

|  | James Monroe | Demokraatti-republikaanit | Virginia | 76 592 | 68,2 | 183 |  | Daniel D. Tompkins | New York | 183 |
|  | Rufus King | Federalistit | New York | 34 740 | 30,9 | 34 |  | John Eager Howard | Maryland | 22 |
|  | Rufus King | Federalistit | New York | 34 740 | 30,9 | 34 |  | James Ross | Pennsylvania | 5 |
|  | Rufus King | Federalistit | New York | 34 740 | 30,9 | 34 |  | John Marshall | Virginia | 4 |
|  | Rufus King | Federalistit | New York | 34 740 | 30,9 | 34 |  | Robert Goodloe Harper | Maryland | 3 |
| sitoutumattomat valitsijamiehet | sitoutumattomat valitsijamiehet | sitoutumattomat valitsijamiehet | sitoutumattomat valitsijamiehet | 1 038 | 0,9 | 0 |  |  |  |  |

| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 112 370 | 100 | 217 |  |  |  | 217 |
| Voittoon tarvitaan | Voittoon tarvitaan | Voittoon tarvitaan | Voittoon tarvitaan | Voittoon tarvitaan | Voittoon tarvitaan | 109 |  |  |  | 109 |

 Lähde: A New Nation Votes (Arkistoitu – Internet Archive)
8. kesäkuuta

8. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 159. päivä (160. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 206 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Salomon, Salomo
suomenruotsalainen kalenteri: Kjell, Kettil
ortodoksinen kalenteri: Feodor, Heikki, Teo, Teppo, Teuvo
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Sálbmo, Sálá, Sálmmo
vanhemmissa kalentereissa: Augusta, Medardus, Tarkko
Tapahtumia

536 – Silveriuksesta tuli paavi (todennäköisin päivämäärä).
793 – Viikingit tekivät ensimmäisen vakavan ryöstöretkensä Englantiin, kohteena Lindisfarnen luostari Northumbrian rannikolla. Tapausta pidetään yleensä viikinkiajan alkuna.
1783 – Tulivuori Laki aloitti Islannissa kahdeksankuisen purkautumisen, joka surmasi yli 9 000 ihmistä ja johti seitsenvuotiseen nälänhätään.
1861 – Yhdysvaltojen sisällissota: Tennessee irtautui Unionista.
1866 – Kanadan parlamentti kokoontui ensimmäistä kertaa Ottawassa.
1887 – Herman Hollerith sai patentin reikäkorttikoneelleen.
1931 – Menstadin yhteenotto työläisten ja järjestysvallan välillä Norjassa.
1941 – Toinen maailmansota: Liittoutuneet hyökkäsivät Syyriaan ja Libanoniin.
1949 – George Orwellin Vuonna 1984 julkaistiin.
1949 – Mccarthylaisuus: kuuluisuudet kuten Helen Keller, Dorothy Parker, Danny Kaye, Fredric March, John Garfield, Paul Muni ja Edward G. Robinson nimettiin FBI:n raporteissa kommunistipuolueen jäseniksi.
1950 – Sir Thomas Blameystä tuli Australian historian ainoa sotamarsalkka.
1953 – F5-luokan tornado iski Flintissä, Michiganissa surmaten 116 ihmistä.
1959 – Yhdysvaltain postilaitos käytti sukellusvene USS Barberolla ensimmäisen ja ainoan kerran risteilyohjusta postin kuljettamiseen.
1967 – Kuuden päivän sota: Israelin hyökkäyksessä USS Libertyä vastaan kuoli 34 ja haavoittui 171 ihmistä.
1968 – James Earl Ray pidätettiin Heathrow’n lentoasemalla Lontoossa tohtori Martin Luther Kingin murhasta.
1968 – Senaattori Robert F. Kennedy haudattiin Arlingtonin sotilashautausmaalle (Arlington National Cemetery).
1972 – Nick Út otti Vietnamin sodan symboleiksi nousseen kuvan napalm-hyökkäyksessä pahoin palaneesta yhdeksänvuotiaasta Phan Thị Kim Phúcista.
1986 – Kurt Waldheim, YK:n entinen pääsihteeri, valittiin Itävallan presidentiksi.
1995 – Bosniassa alasammuttu Yhdysvaltain ilmavoimien lentäjä, kapteeni Scott O'Grady, pelastettiin.
1996 – Maan ystävät perustettiin.
1998 – Charlton Heston valittiin Yhdysvaltain kansallisen kivääriyhdistyksen (National Rifle Association of America) puheenjohtajaksi.
1999 – Kolumbian hallitus ilmoitti sisällyttävänsä maan laittoman huumesadon arvon - arviolta yli puoli miljardia dollaria - maan bruttokansantuloon.
2004 – Venuksen ylikulku: Venus kulki Maasta nähtynä Auringon editse.
2010 – Green Day konsertoi Helsingin Kyläsaaressa.
Juhlapäiviä

Rooman valtakunta: Vestalia-juhlan toinen päivä (Vestan, naispuolisen kotilieden jumalan, kunniaksi).
Karjalan tasavalta: Karjalan tasavallan päivä.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 8. kesäkuuta: |  |
:   Joan Rivers 632 – Islaminuskon perustajaprofeetta Muhammed kuoli.  793 – Viikingit tekivät ensimmäisen vakavan ryöstöretkensä Englantiin, kohteena Lindisfarnen luostari Northumbrian rannikolla.  1903 – Ranskalainen kirjailija Marguerite Yourcenar syntyi.  1916 – Englantilainen fyysikko ja molekyylibiologi Francis Crick syntyi.  1933 – Yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä Joan Rivers syntyi.  1972 – Nick Út otti Vietnamin sodan symboleiksi nousseen kuvan napalm-hyökkäyksessä pahoin palaneesta yhdeksänvuotiaasta Phan Thị Kim Phúcista.  
Katso myös: kalenteri ~ 7. kesäkuuta, 9. kesäkuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Snellmanin koulu (Turku)

Snellmanin koulu. Vasemmalla vuonna 1903 valmistunut ja vuonna 1920 kolmannen kerroksen saanut "kivikoulu". Oikealla vuonna 1901 valmistunut koulun voimistelusali. Kuvan ottamisen aikaan jo purettu Lindhin puukoulu sijaitsi etualalla kivikoulun edessä.
Snellmanin koulu Turussa Koulukadun ja Välikadun kulmassa sijaitsi kallioisen kukkulan huipulla ja oli Turun keskusta-alueen vanhin suomenkielistä perusopetusta antanut koulu. Edelläkävijänä se oli Turun kansakoulujen joukossa monissa asioissa suunnannäyttäjä. Koulu oli aluksi nimeltään Välikadun koulu ja muuttui Snellmanin kouluksi vuonna 1928, jolloin moni muukin Turun koulu sai uuden nimen suurmiesten mukaan: Paikkarin koulusta tuli Topeliuksen koulu ja Torin koulusta Cygnaeuksen koulu.
Oppilasmäärän vähenemisen takia koulun lakkautusta oli ajettu 1990-luvun lopulta alkaen. Vuonna 2009 opetuslautakunta päätti koulun lopettamisesta siten, että 1.8.2011 koko koulu siirtyy Mikaelin erityiskoulun käyttöön.  Entisen Snellmanin koulun rakennuksessa on sen jälkeen toiminut Mikaelin koulu eli entinen "tarkkailukoulu".  Tarkkailukoulun erityisluokkia oli jo ollut koulun tontilla kadun varressa sijainneessa puukoulussa eli entisessä "Lindhin koulussa", joka purettiin 1970-luvulla.
Historiaa

Turun ensimmäiset alkeiskoulut olivat vuonna 1817 perustettu ruotsinkielisille pojille tarkoitettu pedagogio, apteekkari Johan J. Julinin vuonna 1820 perustama ja aluksi vain suomenkielisille pojille tarkoitettu Bell-Lancaster-koulu sekä vuonna 1834 perustettu tyttöjen alkeiskoulu. Vuoden 1866 säädetyn kansakouluasetuksen jälkeen  senaatti määräsi vuonna 1872 kaupunkeja perustamaan kansakouluja. Turun ensimmäinen kunnallinen kansakoulu oli vuonna 1872 perustettu Torin koulu, myöhemmin Cygnaeuksen koulu, joka sijaitsi kauppatorin laidalla.
Historiaa > "Lindhin koulu"

Turun ensimmäinen alun alkaen kansakouluksi suunniteltu tila oli kaupungin tilaama, mutta tynnyrintekijämestari Anders Lindhin omistama ja rakennuttama niin sanottu "Lindhin koulu". Puinen koulurakennus valmistui vuonna 1874 Koulukadun ja Välikadun kulmauksen tontille. Samalle tontille puukoulun viereen rakennettiin myöhemmin  suuri kivinen koulutalo. Kaupunki osti puukoulun myöhemmin itselleen. Kun tontille rakennettiin kivikoulu, vanha puukoulu jäi tarkkailuluokkien käyttöön. Rakennus purettiin 1970-luvulla.
Historiaa > Kivinen koulutalo

Kansakoulujen johtokunta ehdotti valtuustolle syksyllä 1899 kaksikerroksisen kansakoulun rakentamista Välikadun ja Koulukadun kulmatontille Lindhin koulun viereen. Syksyllä 1902 valmistui ensin koulua kiireellisempänä pidetty voimistelusali, sillä liikuntatilat olivat puuttuneet kaikilta joen länsipuolen kouluilta. Voimistelusalia uhkasi 1970- ja 1980-luvuilla purkutuomio, kun Eerikinkatua suunniteltiin jatkettavaksi Puistokadulle. Hanke kaatui kouluviraston vastarintaan.
Uusi jyhkeä, kivinen koulurakennus valmistui syyskuun 1. päivänä 1903 ja oli valmistuessaan kaupungin ensimmäinen kivestä tehty kansakoulu. Vuonna 1920 se sai kolmannen kerroksen, kun koulun oppilasmäärä jatkoi kasvuaan. Näin koulusta tuli aiottua suurempi. Sen piha oli kuitenkin jäänyt pieneksi, koska rinne putosi jyrkästi Puistokadun suuntaan eikä antanut mahdollisuutta laajentaa pihaa. Jugendvaikutteisen päärakennuksen ja voimistelusalin oli piirtänyt kaupunginarkkitehti Arthur Kajanus. Korotuksen suunnitteli J. E. Hindersson.
Koulutalon uutuuksiin kuului erillinen opettajainhuone, laulu- ja veistosalit sekä erillinen tila opetusmateriaalien säilytykseen. Kun kolmas kerros rakennettiin, koulu sai myös tyttöjen käsityösalin ja luonnontiedon luokan.
Koulun pohjakerrokseen valmistui vuonna 1908 erikoisuus, joka nykyisin on kouluista kadonnut, nimittäin saunaosasto. Osastossa oli puolisen tusinaa pyöreää kylpypataa suihkuineen, ja se oli vuoteen 1912 saakka ainoa lajissaan, joten myös melkein kaikkien muidenkin koulujen oppilaat käyttivät sitä. Myöhemmin vastaavia rakennettiin muihinkin kouluihin. Aluksi lapsia kylvetettiin joka toinen viikko, myöhemmin kerran kuussa. Näin edistettiin hygieniaa, sillä vuosisadan alussa monissa turkulaiskodeissa oli puutteelliset mahdollisuudet peseytymiseen. Saunaosasto katosi koulusta jossain vaiheessa sotien jälkeen.
Historiaa > Koulun moninaiskäyttö

Snellmanin koulun rakennukset palvelivat monia koulumuotoja. Ennen sotia, kun koulussa oli vielä tilaa, siellä oli ruotsinkielisiä jatkoluokkia (1903–1937), kaupungin ruotsinkieliset tyttöreaaliluokat sekä tyttöyläkoulu (1903–1940). 1900-luvun alussa rakennuksessa oli myös suomenkielisiä jatkoluokkia ja iltakoulu.
Historiaa > Yli tuhannesta oppilaasta alle sataan

Alkuaikoina yli neljäsosa Turun kaupungin lapsista kävi koulua juuri Snellmanin koulussa. Kun alettiin kärsiä tilanpuutteesta, turvauduttiin vuorolukuun sitten, että osa kävi koulua aamupäivällä, osa iltapäivällä. Vielä 1950-luvun alussa Snellmanin koulu oli ruutukaava-alueen ainoa suomenkielinen kansakoulu. Tällöin siellä oli lähes 1100 oppilasta. Sen jälkeen oppilasmäärät alkoivat pudota, kunnes vuonna 2003 koulussa oli enää noin 90 oppilasta ja alettiin keskustella sen lakkauttamisesta.  Lakkautuspäätöksen koululautakunta teki vuonna 2009, ja 1. elokuuta 2011 myös koko kivikoulu siirtyy Mikaelin erityiskoulun käyttöön.
Mikaelin koulu

Vuodesta 1958 alkuperäisessä Snellmanin koulussa eli puukoulussa sijaitsi tarkkailukoulun luokkia. Ne oli tarkoitettu pahantapaisille oppilaille, jotka eivät älykkyyden perusteella kuuluneet apukouluun. Vuonna 1975 niistä muodostettiin hallinnollisesti itsenäinen Mikaelin koulu, jonka ala-asteen luokat lopulta valtasivat myös kivirakennuksen, kun Snellmanin koulu oli lakkautettu.
Filmfare Awards 2004

| Filmfare Awards 2004 |
| --- | --- |
Aika:  26. helmikuuta 2005
Paikka:  Mumbai, Maharashtra, Intia
Juontaja:  Saif Ali Khan
Kohokohdat
Paras elokuva:  Veer-Zaara
Eniten palkintoja:  Yuva (6)
Eniten ehdokkuuksia:  Veer-Zaara (15)
Filmfare Awards < 2003 • 2005 >
Filmfare Awards 2004 oli 26. helmikuuta 2005 Mumbaissa pidetty tilaisuus, jossa palkittiin vuoden 2004 parhaat hindinkieliset elokuvat. Se oli 50:s Filmfare Awards -tilaisuus.
Pääpalkinnot > Paras elokuva

Veer-Zaara
Dhoom
Hum Tum
Main Hoon Na
Swades
Pääpalkinnot > Paras ohjaus

Kunal Kohli – Hum Tum
Ashutosh Gowariker – Swades
Farah Khan – Main Hoon Na
Farhan Akhtar – Lakshya
Rajkumar Santoshi – Khakee
Yash Chopra – Veer-Zaara
Pääpalkinnot > Paras miespääosa

Shah Rukh Khan – Swades
Amitabh Bachchan – Khakee
Hrithik Roshan – Lakshya
Shah Rukh Khan – Main Hoon Na
Shah Rukh Khan – Veer-Zaara
Pääpalkinnot > Paras naispääosa

Rani Mukerji – Hum Tum
Aishwarya Rai – Raincoat
Preity Zinta – Veer-Zaara
Shilpa Shetty – Phir Milenge
Urmila Matondkar – Ek Hasina Thi
Pääpalkinnot > Paras miessivuosa

Abhishek Bachchan – Yuva
Akshay Kumar – Khakee
Akshay Kumar – Mujhse Shaadi Karogi
Amitabh Bachchan – Veer-Zaara
Zayed Khan – Main Hoon Na
Pääpalkinnot > Paras naissivuosa

Rani Mukerji – Yuva
Amrita Rao – Main Hoon Na
Divya Dutta – Veer-Zaara
Priyanka Chopra – Aitraaz
Rani Mukerji – Veer-Zaara
Pääpalkinnot > Paras koominen rooli

Saif Ali Khan – Hum Tum
Akshay Kumar – Mujhse Shaadi Karogi
Arshad Warsi – Hulchul
Boman Irani – Main Hoon Na
Paresh Rawal – Hulchul
Pääpalkinnot > Paras negatiivinen rooli

Priyanka Chopra – Aitraaz
Abhishek Bachchan – Yuva
Ajay Devgan – Khakee
John Abraham – Dhoom
Sunil Shetty – Main Hoon Na
Pääpalkinnot > Paras tarina

Aditya Chopra – Veer-Zaara
Pääpalkinnot > Paras käsikirjoitus

Mani Ratnam – Yuva
Pääpalkinnot > Paras dialogi

Aditya Chopra – Veer-Zaara
Pääpalkinnot > Paras musiikki

Anu Malik – Main Hoon Na
A. R. Rahman – Swades
Anu Malik – Murder
Madan Mohan – Veer-Zaara
Pritam – Dhoom
Pääpalkinnot > Paras sanoitus

Javed Akhtar – ”Tere Liye” – Veer-Zaara
Javed Akhtar – ”Main Hoon Na” – Main Hoon Na
Javed Akhtar – ”Yeh Taara Woh Taara” – Swades
Javed Akhtar – ”Aisa Des Hai Mera” – Veer-Zaara
Javed Akhtar – ”Main Yahaan” – Veer-Zaara
Pääpalkinnot > Paras mieslaulaja

Kunal Ganjawala – ”Bheege Hont Tere” – Murder
Sonu Nigam – ”Main Hoon Na” – Main Hoon Na
Sonu Nigam – ”Tumse Milke” – Main Hoon Na
Sonu Nigam – ”Do Pal” – Veer-Zaara
Udit Narayan, Master Vignesh – ”Yeh Taara Woh Taara” – Swades
Udit Narayan – ”Main Yahaan” – Veer-Zaara
Pääpalkinnot > Paras naislaulaja

Alka Yagnik – ”Hum Tum” – Hum Tum
Alka Yagnik – ”Lal Dupatta” – Mujhse Shaadi Karogi
Alka Yagnik – ”Saawariya” – Swades
Sadhana Sargam – ”Aao Na” – Kyun! Ho Gaya Na...
Sunidhi Chauhan – ”Dhoom Machale” – Dhoom
Pääpalkinnot > Paras toiminta

Vikram Dharma – Yuva
Pääpalkinnot > Paras lavastus

Sabu Cyril – Yuva
Pääpalkinnot > Paras taustamusiikki

A. R. Rahman – Swades
Pääpalkinnot > Paras kuvaus

Christopher Popp – Lakshya
Pääpalkinnot > Paras koreografia

Prabhu Deva – Lakshya
Pääpalkinnot > Paras leikkaus

Rameshwar S. Bhagat – Dhoom
Pääpalkinnot > Paras äänitys

Dwarak Warrier – Dhoom
Pääpalkinnot > Vuoden paras kohtaus

Hum Tum
Pääpalkinnot > Paras naistulokas

Ayesha Takia – Taarzan: The Wonder Car
Pääpalkinnot > R. D. Burman -palkinto

Kunal Ganjawala
Pääpalkinnot > Power-palkinto

Shah Rukh Khan
Pääpalkinnot > Elämäntyöpalkinto

Rajesh Khanna
Pääpalkinnot > Paras elokuva 50 vuodessa

Sholay
Kriitikkopalkinnot > Paras elokuva

Dev
Yuva
Kriitikkopalkinnot > Paras miesnäyttelijä

Pankaj Kapur – Maqbool
Kriitikkopalkinnot > Paras naisnäyttelijä

Kareena Kapoor – Dev
Purolan seisake

Purolan seisake (lyh. Pur, ruots. Purola hållplats) on entinen Suomen rataverkon liikennepaikka Järvenpään Purolassa. Seisake avattiin 1. tammikuuta 1922, silloin varsin syrjäiselle seudulle, jonka kasvulle liikennepaikalla oli keskeinen merkitys. Paikalle rakennettiin vaatimaton puinen laiturirakennus. Vuonna 1978 Purolasta tuli miehittämätön seisake. Nykyiset laiturit rakennettiin vuonna 1998. Vuonna 2007 Purola lakkautettiin omana rautatieliikennepaikkana ja se yhdistettiin osaksi Järvenpään rautatieliikennepaikka.
Järvenpään neljästä seisakkeesta Purolan seisake oli vähiten käytetty. Se muodostuu kahdesta reunalaiturista. Henkilöliikenteen pysähdykset seisakkeella lopetettiin aamuyöllä 27. maaliskuuta 2016. Samaan aikaan lakkautetun Nuppulinnan seisakkeella järjestettiin mielenosoitus. Purolalaiset kokivat, että julkiset kulkuyhteydet Purolaan olivat jo valmiiksi huonot ja junayhteyden lakkauttaminen olisi ollut siksi kohtuutonta.Purolan seisakkeelta nousi vuonna 2004 noin 32 000 junamatkustajaa, mikä oli noin 40 % edellistä vuotta enemmän. Lokakuussa 2014 tehdyn laskelman mukaan Purolan seisaketta käytti 129 matkustajaa arkivuorokaudessa (nousijat ja poistujat yhteensä). Helsinkiin liikennöitiin raiteelta 1 ja Riihimäelle raiteelta 2.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: kuvia Purolasta
.
Nokia RinGo

| Nokia RinGo |
| --- | --- |
 Nokia RinGo
Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  marraskuussa 1995
Käyttöverkot:  NMT-900
Mitat:  191 x 55 x 34 mm
Paino:  258 g
Valmiusaika:  55 h
Puheaika:  270 min
Infobox OKNimi-testi OK: 
RinGo-puhelin (Ring and Go) oli marraskuussa 1995 markkinoille tullut Telen ja Nokian kehittämä matkapuhelinkonsepti.
Puhelinta pidettiin tuolloin pienenä ja helppokäyttöisenä ja se oli kaupasta ostettaessa heti käyttövalmis. Tämä johtui jo ennen myyntiä tapahtuneesta aktivoinnista. Vaikka RinGo käytti NMT-900 -verkkoa toimiakseen, erosi se normaaleista NMT-900-liittymistä siten, että sillä oli oma suuntanumeronsa (9422 ja myöhemmin 0422). Suomi oli ainoa maa, jossa Suomesta ostettua RinGoa pystyi käyttämään.lähde?
Helppokäyttöisyydestään ja edullisista hankinta- ja käyttökustannuksista huolimatta RinGo ei saavuttanut kaupallista menestystä. Sen käyttämässä NMT-900 verkossa oli yhä jopa kaupunkialueilla katveita, ja sen tekniikka oli jäämässä kehittyneemmän GSM-tekniikan jalkoihin. RinGon helppokäyttöisyydestä aiheutui eri markkinoilla myös hankaluuksia. Esimerkiksi Ruotsissa puhelinta alettiin kutsua ”bimbopuhelimeksi”, ja kohderyhmäksi ajatellut naiset alkoivat hyljeksiä sitä.
Nokia RinGo suunniteltiin keinoksi pidentää Suomen, Ruotsin, Tanskan ja Alankomaiden NMT-900-verkkojen elinkaarta, kun toisaalta tiedettiin GSM-verkon hyvää vauhtia korvaavan sen ylivoimaisten ominaisuuksiensa takia. Vodafonen kautta RinGo lanseerattiin 1997 Ison-Britannian analogiseen ETACS-verkkoon yhtenä vaihtoehtona operaattorin uuteen Pay As You Talk -pakettiin, johon ei tarvittu erillistä liittymäsopimusta. Thaimaan NMT-verkkoon puhelinta markkinoitiin nimellä Wave900.
RinGon uudistettu malli 1997 oli ohuempi ja tarjosi useita värivaihtoehtoja. Vuoden 1998 mallissa, jota myytiin vain Italiassa, otettiin käyttöön Nokia 3110 -mallissa esitelty navi-monitoiminäppäin. Kyseisessä mallissa oli 60 numeron puhelinluettelo, automaattinen näppäinlukitus ja värinähälytys.