stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Minitel

Yksi 55 ensimmäisestä sähköisen puhelinluettelon kokeilua varten rakennetuista päätelaitteista. Ruudulla San Malon keskustan kartta. Näppäimistö aakkosjärjestyksessä.
Le Minitel 1, joka on valmistunut vuonna 1982
Minitel on päätelaite, joka on yhdistetty puhelinyhteydellä Ranskan Videotex-palveluun. Laitteiston ja järjestelmän kehitti Ranskan posti- ja lennätinlaitos ja se oli pääsääntöisesti käytössä Ranskassa, joskin vähäisessä määrin myös naapurivaltioissa. Ranskassa lähdettiin rakentamaan omaa kansallista tietoverkkoa Télételiä, joka toteutettiin erillisillä kotiin hankittavilla Minitel-vastaanottimilla. Minitel kehitettiin alun perin puhelinluettelon numeeriseksi korvikkeeksi, johon tarjottiin myös runsaasti tilaajapohjaisia tietopalveluja. Minitel päätettiin jakaa Ranskassa ilmaiseksi kaikille halukkaille. Suosion kasvaessa päätelaitteen nimeä ruvettiin käyttämään myös tietoverkosta.
Järjestelmä syntyi vuosina 1977 ja 1978 kun Ranskassa päätettiin käynnistää videotext-palvelu, jota piti päästä käyttämään halvalla laitteistolla. Puhelinmodeemilla varustetuissa päätteissä on ainoastaan kuvaruutu ja näppäimistö - ei mahdollisuutta tiedon käsittelemiseen tai varastoimiseen - mutta niiden avulla asiakkaat saattoivat alusta alkaen tehdä verkko-ostoksia, varata junalippuja, saada selville hintoja, tutkia puhelinluetteloa, lähettää ja vastaanottaa sähköpostia tai viestiä reaaliajassa kirjoittaen hyvin samaan tapaan kuin nykyisin internetissä. Järjestelmä avattiin yleisön käyttöön 1982.
Minitelin huippuaika oli 1980- ja 1990-luvuilla ja se toimi ranskalaisena edeltäjänä internetyhteyksille. Arvioiden mukaan huippuvuosi oli 1993, jolloin käyttäjiä oli noin 11 miljoonaa. Vaikka internet suuressa määrin syrjäytti Minitelin, palvelussa oli vielä vuonna 2010 yli 2 miljoonaa käyttäjätiliä. Vuonna 2009 France Télécom ilmoitti sulkevansa palvelun, koska se menetti käyttäjämääriään hyvin nopeasti. Sulkeminen kuitenkin peruttiin, koska palvelu oli vielä hyvin käytetty. Minitel suljettiin lopullisesti 30. kesäkuuta 2012, jolloin käytössä arvioitiin olleen enää 670 000 päätettä.
Minitel Suomessa

Suomessa kehitettiin Minitelin mallin pohjalta omia verkkopalveluja. Tärkeimmät näistä olivat Telen Telesampo ja HPY:n Infotel, jotka molemmat tulivat käyttöön 1987. Infotelin ja Telesampon suosio kasvoi tasaisesti koko 1990-luvun. Vuonna 1997 palveluilla oli 350 000 käyttäjää, joista 55 prosenttia tuli kotitalouksista. Näiden pohjalta kehitettiin yleistä tietoverkkoa TELMOa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Minitel Wikimedia Commonsissa
Bryssel

| Bryssel (Bruxelles (ranskaksi) Brussel (hollanniksi)) |
| --- | --- |

 lippu

 Koordinaatit: 50°51′0″N, 4°21′0″E 
Valtio:  Belgia
Alue:  Bryssel
Hallinto:  
 – Ministeripresidentti:  Rudi Vervoort
Väkiluku (2021):  1 220 000
 – Metropolialue:  2 500 000
Postinumero:  1xxx
Suuntanumero(t):  02
 
 www.brussels.irisnet.be 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bryssel (ransk. Bruxelles [bʁysɛl], holl. Brussel [brʏsəl]) on Belgian pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Schelden sivujoki Sennen laaksossa. Brysselin pääkaupunkiseutu on Belgian suurin taajama, joka koostuu 19 kunnasta, joilla on kullakin suuri hallinnollinen autonomia. Suurin kunta on Brysselin kaupunki, joka koostuu historiallisesta keskustasta sekä niin sanotusta Eurooppa-korttelista, jossa sijaitsevat Euroopan unionin toimielimet.
Suur-Brysselistä tuli virallisesti Brysselin pääkaupunkialue vuoden 1989 federalisoinnin aikana. Brysselin pääkaupunkialue on yksi Belgian kolmesta suuresta hallintoalueesta. Bryssel tunnetaan EU:n kotipaikkana ja Euroopan pääkaupunkina. Kaupungin merkitys kansainvälisen hallinnon ja liiketoiminnan keskuksena tekee kaupungista maailmankaupungin. Brysselin pääkaupunkialueen laajuus on 161 neliökilometriä. Vuonna 2022 Brysselin pääkaupunkialueella oli 1 222 637 asukasta ja Brysselin kaupungissa 188 737 asukasta.
Brysselin metropolialueella, joka käsittää pääkaupunkialueen ja 103 ympäröivää asuinkuntaa, on noin 2,5 miljoonaa asukasta. Bryssel on EU:n kolmanneksi kallein kaupunki mitattuna menoilla asukasta kohti.
Bryssel on myös sekä flaamien että Belgian ranskalaisen yhteisön pääkaupunki. Bryssel on virallisesti kaksikielinen alue. Historiallisesti Bryssel on ollut hollanninkielinen, mutta nykyään useimmat asukkaista ovat ranskankielisiä. Suomen kielessä kaupungin nimeksi on vanhastaan vakiintunut Bryssel.
Nimi > Alkuperä

Bryssel on saanut nimensä frankin kielen sanasta Bruocsella, joka tarkoittaa "asutusta suolla".
Nimi > Käyttötarkoitukset

Nimeä Bryssel voidaan käyttää laajemmassa tai suppeammassa merkityksessä:
Laajimmassa merkityksessä Brysselillä voidaan tarkoittaa Brysselin metropolialuetta, joka käsittää pääkaupunkiseudun ja 103 ympäröivää asuinkuntaa. Alueella on melkein 2,7 miljoonaa asukasta.
Brysselin pääkaupunkiseutu on yksi kolmesta alueesta, jotka muodostavat Belgian liittovaltion (toiset ovat Flanderi ja Vallonia). Se käsittää keskeisimmän osan Brysselin metropolialueesta, ja siihen kuuluu 19 kuntaa, joiden yhteenlaskettu asukasluku marraskuussa 2008 oli 1 080 790, eli 6 697 asukasta neliökilometriä kohden.
Varsinainen Brysselin kaupunki, joka on yksi 19 alueen kunnista, on asukasluvultaan noin 144 000 ja pinta-alaltaan 32,61 km².
Historia > Varhainen asutus

Brysselin alue on ollut asutettu esihistoriallisista ajoista lähtien. Ensimmäinen huomionarvoinen asutus syntyi vuonna 695, kun Gaugerius rakensi Senne-joen rannalle kappelin. Aluetta kutsutaan nykyisin Place Saint Geryksi. Virallisesti Brysselin perusti vuonna 979 Ala-Lotharingian herttua Charles, joka laati kaupungin perustamiskirjan.
Historia > Keskiaika (979–1500)

Bryssel kehittyi perustamisen jälkeen nopeasti kaupungiksi. Brysselistä tuli Bruggen, Gentin ja Kölnin välisen kaupan keskus. Senne-joen varrelle muodostui talousreitti idästä länteen. Kaupungin ensimmäiset muurit valmistuivat 1000-luvulla ja suoja vauhditti kaupungin kasvua. Pian sen jälkeen rakennettiin toinen muuri elinkeinojen suojelemiseksi.
1100-luvulta lähtien Brysselistä tuli tärkeä kaupunki Brabantin herttuakunnassa. Bryssel oli Brabantin herttuakunnan pääkaupunki 1100–1300-luvuilla. Sieltä vietiin kankaita ja seinävaatteita Pariisiin ja Venetsiaan. Kaupungissa asui myös paljon taiteilijoita, kuten Rogier van der Weyden. Kaupungintalo ja Kuninkaantalo valmistuivat vanhaankaupunkiin Grand Placelle 1400-luvulla.
Historia > Renessanssi ja vallankumous (1500–1830)

1400-luvun lopussa Bryssel menetti väliaikaisesti suosion ja pääkaupungin tittelin, sillä se nousi kapinaan keisari Maximilian I:tä vastaan. Bryssel sai asemansa takaisin Kaarle V:n noustua hallitsijaksi 1519–1559. Kalvinistit hallitsivat kaupunkia 1500-luvun puolivälissä, minkä jälkeen hallitsijaksi nousi arkkiherttua Albert I (1598–1633). Bryssel kasvoi 50 000 asukkaan kaupungiksi 1500-luvun puoliväliin mennessä.
Vuonna 1695 Ranskan kuninkaan Ludvig XIV:n joukot pommittivat Brysseliä, mikä tuhosi Grand Placen ja tuhansia rakennuksia eri puolilla kaupunkia. Brysselin jälleenrakentamisesta vastasivat useat käsityöläiskillat, jotka jättivät historiallisen jäljen rakentamalla kiltataloja. Tästä syntyi myös Grand Placen suljettu suorakaiteinen muoto. 1700-luvulta lähtien Bryssel oli sekä taloudellisen kehityksen, mutta myös miehitysten ja kapinoiden keskus. Ranskalaiset ottivat kaupungin uudelleen haltuun 1746–1748. Brabantin kapina tapahtui 1788–1790 ja Bryssel vallattiin uudelleen Napoleonin aikakaudella. Nykyinen Brysselin kaupunki perustettiin kun Belgia itsenäistyi vuonna 1830.
Historia > Nykyaika (1830–)

Belgian viimeinen suuri kapina oli vuonna 1830, jolloin se protestoi itsenäistymisen puolesta. Kuningas Leopold I nousi Belgian ensimmäiseksi kuninkaaksi 1831. Vuosien 1810–1840 aikana kaupungin muurit purettiin ja korvattiin viisikulmion muotoon rakennetuilla bulevardeilla, jotka hahmottelevat vanhankaupungin alkuperäisiä rajoja. Tänä aikana Brysselin väkiluku kasvoi nopeasti ja vuonna 1846 Brysselissä oli 123 000 asukasta.
Ensimmäisessä maailmansodassa saksalaiset miehittivät kaupungin hyökätessään Ranskaan Belgian kautta. Kaupunki ei kuitenkaan kärsinyt suuria vahinkoja sodan aikana. Toisessa maailmansodassa Saksan Luftwaffen pommikoneet pommittivat Brysseliä 10. toukokuuta 1940 alkaen. Saksan armeijan joukot valtasivat kaupungin 17.–18. toukokuuta 1940 välisenä aikana. Suurimmat sotavahingot kaupunki kärsi kuitenkin vuosina 1944–1945. Liittoutuneet vapauttivat kaupungin saksalaismiehitykseltä 3. syyskuuta 1944.
Bryssel oli osa vuonna 1948 allekirjoitettua Brysselin sopimusta, mikä johti Länsi-Euroopan puolustusyhteistyön aloittamiseen. Ensimmäiset metrolinjat rakennettiin 1960-luvulla helpottamaan kaupungin ruuhkia. 1970- ja 1980-luvun hallinnolliset uudistukset loivat Brysselin pääkaupunkialueen. Ensimmäinen Brysselin metrolinja avattiin vuonna 1976. Pohjoisen ja eteläisen Midi-rautatieaseman yhdistävä tunneli valmistui vuonna 1952. Ensimmäiset maanalaiset raitiovaunutunnelit valmistuivat vuonna 1969.
1900-luvulla Bryssel on järjestänyt lukuisia näyttelyjä ja konferensseja; kuten Solvayn viidennen konferenssin vuonna 1927 ja kaksi maailmannäyttelyä: Brussels International Exposition (1935) ja Expo ’58.
Kansainvälinen Bryssel ja Euroopan hallinnollinen keskus

Brysselistä on muodostunut vähitellen Euroopan ja etenkin Euroopan unionin hallinnollinen pääkaupunki, vaikka asiasta ei ole koskaan tehty virallista päätöstä. Brysselissä sijaitsee valtaosa Euroopan unionin hallintorakennuksista kymmeninetuhansine virkamiehineen sekä Naton päämaja. Lisäksi Brysselissä on noin 120 kansainvälistä organisaatiota, 159 suurlähetystöä ja yli 2 500 diplomaattia, mikä tekee Brysselistä yhden maailman diplomaattisista keskuksista.
Kansainvälinen Bryssel ja Euroopan hallinnollinen keskus > Euroopan unioni

Kolme Euroopan unionin pääinstituutiota, Euroopan komissio, Euroopan unionin neuvosto ja osin Euroopan parlamentti pitävät päämajojansa Brysselissä. Tämän vuoksi Brysselin nimeä käytetään usein myös tarkoittamaan Euroopan unionia samaan tapaan kuin Washingtonilla tarkoitetaan usein Yhdysvaltojen liittohallitusta. Bryssel yhdessä Luxemburgin ja Strasbourgin kanssa alkoivat isännöidä instituutioita vuonna 1957. Tärkeimmät EU-rakennukset ovat:
Justus Lipsius, joka on Euroopan unionin neuvoston päärakennus.
Berlaymont, joka on Euroopan komission päärakennus. Lisäksi komissiolla on kymmeniä muita rakennuksia.
Espace Léopold -rakennuskompleksi, jossa Euroopan parlamentti kokoontuu ja jossa sijaitsevat europarlamentaarikkojen työhuoneet.
Nykyään edustajisto on lisääntynyt, Euroopan parlamentin ja komission vallatessa yhdessä 865 000 neliömetriä toimistotilaa kaupungin itäosassa, etenkin Eurooppa-korttelissa Schumanin liikenneympyrän lähistöllä. Instituutioiden edustus on aiheuttanut "ghetto-ilmiön" tässä osassa kaupunkia. Kuitenkin edustus on lisännyt Brysselin merkittävyyttä kansainvälisenä keskuksena ja eri alojen Euroopan keskusjärjestöjen asemapaikkana. Euroopan unionin erillisvirastoista kaupungissa toimii Euroopan GNSS-virasto, Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto sekä Euroopan puolustusvirasto.
Maantiede

Bryssel sijaitsee Belgian keskitasangolla. Brysselin pohjoispuolelta alkaa Atlantin rannikolle ulottuva hiekkaisten alankojen ja polderien alue. Eteläpuolelta alkaa Ardennien karu ylänköalue. Matkaa Belgian eteläisimpään pisteeseen on noin 180 kilometriä. Bryssel on taloudellinen ja liikenneyhteyksien alue, joka kattaa Schelde-, Sambre- ja Meuse-joen laaksot. Brysseliä ympäröi Senne-joen laakso. Bryssel rajoittuu Valloniaan ja Flanderiin. Bryssel sijaitsee noin 15 metriä merenpinnan yläpuolella.
Ilmasto

Brysselissä vallitsee meri-ilmasto, Atlantilta tulevien ilmamassojen vaikutuksesta. Ilmasto on sateinen, ja 10 vuoden (2006–2016) mittausvälillä sadepäivien määrä on vaihdellut 180–212 välillä vuodessa. Vuodenaikoja on neljä, ja talvisin tuulee eniten. Lumisateet ovat myös mahdollisia, mutteivat tyypillisiä.
Kulttuuri > Arkkitehtuuri

Brysselin Grand Placen, kaupungin keskusaukion Suurtorin ympärillä on sekä keskiaikaisia rakennuksia että nykyaikaisia EU:n hallintorakennuksia. Grand Place on kirjattu vuonna 1998 Unescon maailmanperintöluetteloon. Muita rakennuksia ovat:
St. Michael
Gudatan katedraali
Laken linna
Royal Palace
Kulttuuri > Taide

Brysselissä on yli 40 museota, muun muassa Modernin taiteen museo ja Belgian kuninkaallinen taidemuseo. Taidemuseossa on huomattava kokoelma merkittävien taidemaalarien teoksia, kuten flaamilaisten taidemaalarien Brueghel, Rogier van der Weyden, Robert Campin, Anthony van Dyck ja Jacob Jordaens.
Kulttuuri > Gastronomia

Bryssel on kuuluisa paikallisista vohveleista, suklaasta, ranskalaisista perunoista ja olutlajeista. Brysselin ruusukaali on myös tunnettu.
Kielirajalla

Kieliraja jakaa Belgian pohjoiseen, hollantia puhuvaan ja eteläiseen ranskaa puhuvaan alueeseen. Brysselin alue on virallisesti kaksikielinen. Brysselin alue, joka sijaitsee maantieteellisesti enklaavina Flanderin eteläosassa, oli ennen 1800-lukua hollanninkielinen. Vuosien kuluessa kaupunkiin on kuitenkin asettunut yhä enemmän ranskaa puhuvia virkamiehiä ja liikemiehiä, ja enemmistö asukkaista, 85–90 prosenttia, puhuu nykyisin ranskaa. Myös englantia puhutaan yleisesti, vaikka sillä ei olekaan virallista asemaa.
Liikenne

Brysseliä palvelee Brysselin lentoasema, joka sijaitsee Zaventemin kunnassa Flanderissa sekä halpalentoyhtiöiden suosima Brussels South Airport lähellä Charleroita. Brysselistä on nopeat junayhteydet Pariisiin, Amsterdamiin ja Kölniin Thalys-junilla sekä Lontooseen Eurostar-junilla. Suurin rautatieasema on Gare du Midi eli Zuidstation.
Kaupungin sisäinen joukkoliikenne perustuu vuonna 1976 avattuun metroon, jossa on nykyisin neljä linjaa, sekä varsin kattavaan raitiovaunu- ja bussiliikenteeseen. Raitiovaunuliikenne on osittain maanalaista.
Nähtävyyksiä

Grand-Place eli Grote Markt
Atomium, joka rakennettiin World Expo '58 varten
Manneken Pis
Jeanneke Pis
Sarjakuvamuseo
Nähtävyyksiä > Puistot

Cinquantenaire on EU-alueen vieressä sijaitseva puisto. Puiston laidalla on kolmoiskaari ja Palais du Cinquantenaire, joka rakennettiin Belgian 50-vuotisjuhlan kunniaksi. Siihen liittyy kolme museota, kuninkaallinen taidemuseo, Sotamuseo Musee Royal de l'Armee (jossa laaja kokoelma lentokoneita) ja automuseo Autoworld.
Forêt de Soignes on suurempi, osin luonnontilainen metsäalue kaupungin eteläpuolella.
Yliopistot

Brysselissä on useita yliopistoja, joista tunnetuimpiin kuuluvat ranskankielinen, vapaamuurareiden perustama ja vieläkin johtama Université libre de Bruxelles (ULB) ja hollanninkielinen Vrije Universiteit Brussel (VUB). Molemmat nimet merkitsevät samaa "Brysselin vapaa yliopisto".
Brysselin kunnat

Brysselin pääkaupunkialue koostuu 19 kunnasta (suluissa postinumero):
|  | Ranskaksi | Flaamiksi | Postinumero |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Anderlecht | Anderlecht | 1070 |
|  | Auderghem | Oudergem |  |
|  | Berchem-Sainte-Agathe | Sint-Agatha-Berchem | 1082 |
|  | Bruxelles-Ville | Stad Brussel | 1000 |
|  | Etterbeek | Etterbeek | 1040 |
|  | Evere | Evere | 1140 |
|  | Forest | Vorst | 1190 |
|  | Ganshoren | Ganshoren | 1083 |
|  | Ixelles | Elsene | 1050 |
|  | Jette | Jette | 1090 |
|  | Koekelberg | Koekelberg | 1081 |
|  | Molenbeek-Saint-Jean | Sint-Jans-Molenbeek | 1080 |
|  | Saint-Gilles | Sint-Gillis | 1060 |
|  | Saint-Josse-ten-Noode | Sint-Joost-ten-Node | 1210 |
|  | Schaerbeek | Schaarbeek | 1030 |
|  | Uccle | Ukkel | 1180 |
|  | Watermael-Boitsfort | Watermaal-Bosvoorde | 1170 |
|  | Woluwe-Saint-Lambert | Sint-Lambrechts-Woluwe | 1200 |
|  | Woluwe-Saint-Pierre | Sint-Pieters-Woluwe | 1150 |
Tunnettuja brysseliläisiä

Jacques Brel, laulaja
Audrey Hepburn, näyttelijä
Georges Remi eli Hergé, sarjakuvantekijä
Dani Klein, Vaya Con Diosin laulaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bryssel Wikimedia Commonsissa
Brysselin kaupungin virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi) (hollanniksi)
Brysselin pääkaupunkialueen portaali
Kartta
Vuorovaikutteinen keskustan kartta
Euroopan kulttuuripääkaupunki
| --- | --- |
1980-luku:   1985: Ateena  1986: Firenze  1987: Amsterdam  1988: Länsi-Berliini  1989: Pariisi 
1990-luku:   1990: Glasgow  1991: Dublin  1992: Madrid  1993: Antwerpen  1994: Lissabon  1995: Luxemburg  1996: Kööpenhamina  1997: Thessaloniki  1998: Tukholma  1999: Weimar 
2000-luku:   2000: Avignon · Bergen · Bologna · Bryssel · Helsinki · Krakova · Praha · Reykjavík · Santiago de Compostela  2001: Rotterdam · Porto  2002: Brugge · Salamanca  2003: Graz  2004: Genova · Lille  2005: Cork  2006: Patras  2007: Sibiu · Luxemburg  2008: Liverpool · Stavanger  2009: Vilna · Linz 
2010-luku:   2010: Essen · Istanbul · Pécs  2011: Turku · Tallinna  2012: Guimarães · Maribor  2013: Marseille · Košice  2014: Riika · Uumaja  2015: Mons · Plzeň  2016: San Sebastián · Wrocław  2017: Aarhus · Páfos  2018: Leeuwarden · Valletta  2019: Matera · Plovdiv 
2020-luku:   2020: Rijeka · Galway  2021: Timișoara · Elefsína  2022: Kaunas · Esch-sur-Alzette  2023: Veszprém  2026: Oulu 
Kaupungin perustaja herttua Charles.
Liittoutuneet vapauttivat Brysselin miehityksestä 1944.
Brysselin metropolialueen sijainti kielirajan pohjoispuolella.
Brysselin 1400-luvulta peräisin oleva raatihuone kaupungin keskusaukiolla.
Brysselin nähtävyyksistä tunnetuimpia on Manneken Pis.
Parc du Cinquantenaire
Kunnat
Eesti Laul 2024

| Eurovision laulukilpailu 2024  Viron euroviisukarsinta> Eesti Laul 2024 |
| --- | --- |
Päivämäärä:  20. tammikuuta–17. helmikuuta 2024
Tapahtumapaikat:  Tartto Tallinna
Juontaja(t):  Tõnis Niinemets, Grete Kuld
Kilpailumenetelmä:  Semifinaali ja finaalin ensimmäinen kierros: yleisöäänet ja raati Finaalin toinen kierros: yleisöäänet
Kappaleiden määrä
Alkukarsinnoissa:  15
Voittaja:  5MIINUST & Puuluup ”(nendest) narkootikumidest ei tea me (küll) midagi”
Viro Eurovision laulukilpailussa Virallinen verkkosivusto 
 ◄ 2023  2025 ► 
Eesti Laul 2024 oli Virossa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Viron edustaja Eurovision laulukilpailuun 2024. Kilpailu koostui semifinaalista ja finaalista. Kilpailuun lähetettiin 215 ehdotusta, joista mukaan valittiin 20 kappaletta. Kappaleista viisi valittiin suoraan finaaliin. Loput 15 kappaletta kilpailivat semifinaalissa toisista viidestä finaalipaikasta.
Semifinaali kilpailtiin 20. tammikuuta Tarton yliopiston urheiluhallissa Tarttossa. Semifinaalissa ensin yleisö ja raati valitsivat yhdessä kolme kappaletta finaaliin. Tämän jälkeen finaaliin valittiin vielä kaksi kappaletta pelkällä yleisöäänestyksellä. Semifinaalia seurasi keskimäärin 179 000 katsojaa.
Finaali kilpailtiin 17. helmikuuta Tondiraban jäähallissa Tallinnassa. Finaalissa voittaja valittiin kaksikierroksisessa äänestyksessä. Ensimmäisellä kierroksella yleisöäänestäjät ja kansainvälinen raati, johon kuuluivat William Lee Adams, Ole Tøpholm, Anna Sahlene, Julian Gutierrez, Andrew Rogers, Annely Peebo, Henkka Remes, Liam Clark ja Þórunn Lárusdóttir, valitsivat yhdessä kolme kappaletta superfinaaliin. Superfinaalissa voittaja valittiin yksin yleisöäänestyksellä. Kilpailun voitti 5MIINUST & Puuluup kappaleella "(nendest) narkootikumidest ei tea me (küll) midagi". Finaalia seurasi keskimäärin 201 000 katsojaa.
Tulos > Semifinaali

Semifinaali kilpailtiin 20. tammikuuta Tartton yliopiston urheiluhallissa Tarttossa.
| Numero | Artisti | Kappale | Lauluntekijä(t) | Raati> Äänet | Raati> Pisteet | Yleisöäänestys> Äänet | Yleisöäänestys> Pisteet | Yht> .Yht. | Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5MIINUST & Puuluup | "(nendest) narkootikumidest ei tea me (küll) midagi" | Karl "Põhja Korea" Kivastik, Kim Wennerström, Kristjan "Kohver" Jakobson, Marko Veisson, Mihkel "Päevakoer" Tamm, Priit "Lancelot" Tomson, Ramo Teder | 218 | 4 | 6794 | 12 | 16 | 2 | Finaaliin |
| 2 | Inga | "No Dog on a Leash" | Inga Tislar, Markus Palo | 269 | 8 | 640 | 2 | 10 | 7 | Toinen kierros |
| 3 | Ollie | "My Friend" | Oliver Mazurtšak | 242 | 7 | 3242 | 10 | 17 | 1 | Finaaliin |
| 4 | Yonna | "I Don't Know About You" | Johanna Eendra, Jakob Kaarma, Semjon Greef | 151 | 0 | 343 | 0 | 0 | 13 | Toinen kierros |
| 5 | Peter Põder | "Korra veel" | Peter Põder | 117 | 0 | 323 | 0 | 0 | 14 | Toinen kierros |
| 6 | Cartoon & Ewert Sundja | "Oblivion" | Ewert Sundja, Hugo Martin Maasikas, Joosep Järvesaar | 286 | 10 | 640 | 1 | 11 | 6 | Toinen kierros |
| 7 | Traffic | "Wunderbar" | Stig Rästa, Silver Laas | 242 | 6 | 983 | 6 | 12 | 4 | Toinen kierros |
| 8 | Ingmar | "Dreaming" | Ingmar Erik Kiviloo | 195 | 3 | 1868 | 8 | 11 | 5 | Toinen kierros |
| 9 | Anet Vaikmaa | "Serotoniin" | Sven Lõhmus | 170 | 0 | 892 | 5 | 5 | 9 | Toinen kierros |
| 10 | Laura | "Here's Where I Draw the Line" | Johannes Lõhmus, Laura Põldvere | 174 | 1 | 1321 | 7 | 8 | 8 | Toinen kierros |
| 11 | Sofia Rubina | "Be Good" | Jason Hunter, Renae Rain, Robert Stanley Montes | 236 | 5 | 188 | 0 | 5 | 11 | Toinen kierros |
| 12 | Antsud | "Vetevaim" | Aile Alveus, Antsud | 121 | 0 | 394 | 0 | 0 | 12 | Toinen kierros |
| 13 | Silver Jusilo | "Lately" | Silver Jusilo, Markus Palo | 99 | 0 | 305 | 0 | 0 | 15 | Toinen kierros |
| 14 | Cecilia | "FOMO" | Cecilia-Martina Mägi, Liis Hainla, Sander Sadam | 185 | 2 | 720 | 3 | 5 | 10 | Toinen kierros |
| 15 | Ewert and The Two Dragons | "Hold Me Now" | Erki Pärnoja, Ewert SundjaIvo Etti, Kristjan Kallas | 295 | 12 | 802 | 4 | 16 | 3 | Finaaliin |
| Artisti | Kappale | Äänet | Sija |
| --- | --- | --- | --- |
| Anet Vaikmaa | "Serotoniin" | 1864 | 1 |
| Antsud | "Vetevaim" | 199 | 10 |
| Cartoon & Ewert Sundja | "Oblivion" | 850 | 5 |
| Cecilia | "FOMO" | 515 | 6 |
| Inga | "No Dog on a Leash" | 435 | 7 |
| Ingmar | "Dreaming" | 1078 | 4 |
| Laura | "Here's Where I Draw the Line" | 349 | 8 |
| Peter Põder | "Korra veel" | 1413 | 2 |
| Silver Jusilo | "Lately" | 109 | 11 |
| Sofia Rubina | "Be Good" | 102 | 12 |
| Traffic | "Wunderbar" | 1278 | 3 |
| Yonna | "I Don't Know About You" | 213 | 9 |
Tulos > Finaali

Finaali kilpailtiin 17. helmikuuta Tondiraban jäähallissa Tallinnassa.
| Numero | Artisti | Kappale | Lauluntekijä(t) | Raatipisteet> Äänet | Raatipisteet> Pisteet | Yleisöpisteet> Äänet | Yleisöpisteet> Pisteet | Yht> .Yht. | Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Brother Apollo | "Bad Boy" | Erkki Sippel, Joseph Miettinen | 43 | 3 | 413 | 1 | 4 | 10 | Putosi |
| 2 | Carlos Ukareda | "Never Growing Up" | Carlos Ukareda | 54 | 6 | 634 | 2 | 8 | 6 | Putosi |
| 3 | Ewert and The Two Dragons | "Hold Me Now" | Erki Pärnoja, Ewert SundjaIvo Etti, Kristjan Kallas | 43 | 4 | 806 | 3 | 7 | 7 | Putosi |
| 4 | Anet Vaikmaa | "Serotoniin" | Sven Lõhmus | 63 | 7 | 2945 | 6 | 13 | 5 | Putosi |
| 5 | Ollie | "My Friend" | Oliver Mazurtšak | 74 | 12 | 7384 | 10 | 22 | 1 | Superfinaaliin |
| 6 | Daniel Levi | "Over the Moon" | Daniel Levi Viinalass, Vallo Kikas, Victor Crone | 43 | 5 | 4040 | 8 | 13 | 4 | Putosi |
| 7 | Uudo Sepp & Sarah Murray | "Still Love" | Aleksi Wiklund, Joel Sundkvist, Liis Hainla, Uudo Sepp | 33 | 1 | 1179 | 5 | 6 | 8 | Putosi |
| 8 | Peter Põder | "Korra veel" | Peter Põder | 33 | 2 | 1092 | 4 | 6 | 9 | Putosi |
| 9 | 5MIINUST & Puuluup | "(nendest) narkootikumidest ei tea me (küll) midagi" | Karl "Põhja Korea" Kivastik, Kim Wennerström, Kristjan "Kohver" Jakobson, Marko Veisson, Mihkel "Päevakoer" Tamm, Priit "Lancelot" Tomson, Ramo Teder | 67 | 8 | 16740 | 12 | 20 | 2 | Superfinaaliin |
| 10 | Nele-Liis Vaiksoo | "Käte ümber jää" | Allan Kasuk, Marek Sadam, Nele-Liis Vaiksoo, Peter Põder | 69 | 10 | 3152 | 7 | 17 | 3 | Superfinaaliin |
| Artisti | Kappale | Äänet | Sija |
| --- | --- | --- | --- |
| 5MIINUST & Puuluup | "(nendest) narkootikumidest ei tea me (küll) midagi" | 26422 | 1 |
| Nele-Liis Vaiksoo | "Käte ümber jää" | 5014 | 3 |
| Ollie | "My Friend" | 12494 | 2 |