stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jean-Nicolas-Louis Durand

Jean-Nicolas-Louis Durand
Jean-Nicolas-Louis Durand (18. syyskuuta 1760 Pariisi – 31. joulukuuta 1834 Thias) oli ranskalainen arkkitehti ja arkkitehtuurin professori. Hän oli yksi 1800-luvun alun huomattavimpia arkkitehtuurin teoreetikkoja ja opettajia.
Durand oli visionäärisen arkkitehdin ja teoreetikon Étienne-Louis Boulléen oppilas. Durandista tuli vuonna 1795 École polytechniquen arkkitehtuurin professori. Durandin luennot on julkaistu nimellä Précis des leçons d'architecture données à l'École royale polytechnique, ja niillä oli suuri vaikutus varsinkin Preussissa. Durandin toinen teos, vuonna 1800 julkaistu Recueil et parallèle des édifices de tout genre, anciens et modernes, oli ensimmäinen kirja, jossa menneet ja nykyiset rakennukset luokiteltiin niiden rakennustyypin mukaan. Durand vaikutti merkittävästi uusklassismin kehitykseen, ja hänen suunnittelun apuna käyttämänsä pelkistetyt modulaariset elementit ennakoivat teollistumisen ajan standardoituja rakennuselementtejä.
Vito Dumas

Vito Dumas
Vito Dumas (26. syyskuuta 1900 – 28. maaliskuuta 1965) oli argentiinalainen purjehtija, joka vuonna 1942 ensimmäisenä ihmisenä purjehti yksin Eteläisen jäämeren ympäri. Hän nousi matkalla maihin vain kolme kertaa. Hän ohitti ensimmäisenä yksinpurjehtijana Kap Hornin. Hänen aluksensa oli 31 jalan mittainen ketsi Lehg II.
Aiheesta muualla

Alone Through The Roaring Forties, Vito Dumas; McGraw-Hill Education, 2001.  ISBN 0-07-137611-9
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Alankomaat 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Dunstin avaus

Dunstin avaus on shakkiavaus, jota kuvaa siirto
Avaus on nimetty yhdysvaltalaisen Ted Dunstin mukaan. Avauksen toinen nimi, Heinrichsenin avaus, tulee liettualaisesta Arved Heinrichsenista. Avauksella on myös useita muita nimiä.
Siirto 1.Rc3 on valkealta täysin pelattava, mutta se on silti vasta kahdeksanneksi suosituin avaussiirto. 1.Rf3 on lähes sata kertaa suositumpi avaussiirto kuin 1.Rc3.
Ratsunsiirto tukkii c-sotilaan etenemisen, minkä takia valkea pelaa usein sotilaansa ruuduille d3-e4-f4 ja ratsun f3:een.
Dunstin avaus voi muuntua hyvin useaksi eri avaukseksi:
Sisilialainen puolustus: 1.Rc3 c5 2.e4
Wieniläinen peli: 1.Rc3 e5 2.e4
Kolmiratsupeli: 1.Rc3 e5 2.e4 Rc6 3.Rf3
Neliratsupeli: 1.Rc3 e5 2.e4 Rc6 3.Rf3 Rf6
Skandinaavinen puolustus: 1.Rc3 d5 2.e4
Alehinin puolustus: 1.Rc3 d5 2.e4 Rf6
Caron-Kannin-puolustus: 1.Rc3 c6 2.e4 d5
Ranskalainen puolustus: 1.Rc3 e6 2.e4 d5 3.d4
Dort (auto)

| Dort |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Merkin kotimaa:  Flint, Michigan, Yhdysvallat
Valmistaja:  Dort Motor Company
Valmistusvuodet:  1915 – 1924
Dort-autojen mainos vuodelta 1918.
Yhtiön promootiokuva, jolla havainnollistetaan auton tukevaa rakennetta.
Dort oli Michiganin Flintissä sijainneen Dort Motor Car Companyn vuosina 1915 - 1924 valmistama automerkki. Yhtiön juuret olivat hevosvetoisten vaunujen valmistuksessa ja niiden tuotanto jatkui autojen valmistuksen rinnalla vuoteen 1917 asti. Kanadalainen Gray-Dort Motor Company valmisti amerikkalaisyhtiön lisenssillä ja yhtiön myymien komponenttien pohjalta autoja nimellä Gray-Dort.
Durant-Dort Carriage Co.

Yhtiön syntyyn vaikutti kaksi amerikkalaisen vaunuteollisuuden ja varhaisen autoteollisuuden pioneeriä, General Motors Companyn ja Chevrolet-automerkin syntyyn vaikuttanut William C. Durant ja hänen liiketoverinsa Josiah Dallas Dort.
J.Dallas Dort syntyi Michiganin Inksterissä vuonna 1861. 24-vuotiaana hän työskenteli Flintin kaupungissa sijainneessa rautakaupassa. Kohtalo oli jo hieman aiemmin saattanut hänet yhteen saman ikäisen Billy Durantin kanssa.
Vaunuja ja rattaita valmistaneen Durant-Dort Carriage Companyn alkuvaiheet sijoittuvat vuoteen 1886, kun Billy Durant sai koeajon ystävänsä jousivaimennetuilla rattailla. Häneen teki vaikutuksen vaunujen tasainen kyyti ja yhdessä Dallas Dortin kanssa he ostivat niitä valmistaneelta Coldwater Road Cart Company -yhtiöltä rattaiden valmistusoikeudet ja niiden patentit. Samana vuonna he perustivat silloiseen asuinkaupunkiinsa Flint Road Cart Companyn. Dort toimi yhtiön johdossa ja hoiti tuotannollisen ja hallinnollisen puolen, Durantin vastatessa myynnistä ja markkinoinnista. Yhtiön ensimmäinen toimisto sijaitsi Durantin vakuutusyhtiön toimiston yhteydessä, Flintin keskustassa. Rattaiden valmistusta varten yhtiö vuokrasi entiset Flint Woolen Mills -yhtiön kehräämö- ja kutomotilat. Ensimmäisen toimintavuotensa aikana yhtiö myi 4000 kappaletta rattaita, ja suunta oli ylöspäin. Durantin ideoimana yhtiö laajeni, hankkien omistukseensa tytäryhtiöitä, jotka vaunujen tuotannon lisäksi valmistivat niissä tarvittavia komponenttejä.
Vuonna 1895 Flint Road Cart muutti nimekseen Durant-Dort Carriage Company. Vuosisadan vaihteessa Durant-Dort oli Yhdysvaltain suurin hevosvetoisten ajoneuvojen valmistaja ja yhtiön tuotannon huippuvuotena 1906, se valmisti 56 000 kärryä, ratasta ja vaunua. Durant-Dortin omistuksessa oli Flintin tehtaiden lisäksi myös muita kokoonpanotehtaita Michiganissa, Georgiassa sekä rajan toisella puolen, Kanadassa. Tuotannon tukena yhtiö omisti metsätalousmaata, sahalaitoksia sekä erilaisia vaunujen valmistuksessa tarvittavia komponentteja, kuten pyöriä, akseleita, erilaisia metalliosia ja maaleja, valmistaneita laitoksia.
Autonvalmistuksen pioneereja

Durantin ja Dortin lisäksi Durant-Dort Carriage Companyssa työskenteli useita amerikkalaisen autoteollisuuden tulevia vaikuttajia.
Alexander Brownell Cullen Hardy (A.B.C. Hardy) aloitti työnteon yhtiössä vuonna 1889. Vuonna 1895 hän vastasi yhtiön edullisten Diamond-rattaiden tuotannosta. Vuonna 1898 Dallas Dort otti kahden vuoden mittaisen virkavapaan Durant-Dortin johtajan toimesta ja Hardy astui hänen tilalleen. Dortin palattua työpöytänsä ääreen vuonna 1900, oli Hardyn vuoro ottaa virkavapaata. Tuona aikana hän kierteli ympäri Eurooppaa ja tutustui automobiilien valmistukseen. Palattuaan kotimaahansa hän kertoi näkemistään ihmeellisistä asioista ja ehdotti Billy Durantille automobiilien valmistuksen aloittamista. Durant ei kuitenkaan tuolloin ollut innostunut autoista, joten Hardy päätti yrittää yksin ja perusti Flint Automobile Companyn, Flintin ensimmäisen autotehtaan, vuonna 1901. Yhtiön Runabout ei kuitenkaan menestynyt edullisempaa Oldsmobilea vastaan ja Flint Automobile Company lopetti toimintansa vuonna 1903. Hardy palasi takaisin Durant-Dortille ja sitä kautta edelleen General Motorsin johtajistoon.
Charles W. Nash aloitti työntekijänä Durant-Dortin istuimien pehmusteita valmistavalla osastolla vuonna 1891, yleten tästä ensin työnjohtajaksi ja vuonna 1898 tehtaanjohtajaksi. Vuonna 1900 Nash nimitettiin Dort-Durantin johtokuntaan ja siinä toimessa hän oli vuoteen 1913 asti. Vuonna 1910 Nash nimitettiin Billy Durantin tilalle General Motorsin johtoon, jossa asemassa hän toimi vuoteen 1916, jolloin Durant raivasi tiensä takaisin. Saatuaan lähtöpassit GM:ltä hän osti Thomas B. Jeffery Companyn, jonka nimeksi muutettiin vuonna 1917 Nash Motors.
David Dunbar Buick oli perustanut Buick Motor Companyn, detroitilaisen teollisuusmiehen ja autojenvalmistuksen pioneerin Benjamin Briscoen taloudellisella tuella. Vuonna 1904 Buick Motor Co. oli kuitenkin taloudellisesti huonossa jamassa ja tällöin William Durant astui mukaan kuvioihin. Hän käytti sekä omia varojaan että Durant-Dortin vakaata taloutta hyväkseen ja osti yhtiön.  David Buick, joka oli jo ennestään vähemmistöosakas nimeään kantavassa yhtiössä, sai pitää yhden Buick Motor Companyn osakkeen ja William Durant palkkasi hänet yhtiöön työntekijäksi. Vuonna 1906 Durant osti Buickin osuuden yhtiöstä, josta oli tuleva General Motorsin peruskivi.
Dort Motor Company

Vuonna 1914 Billy Durant myi osuutensa Durant-Dort Carriage Companysta ja Dort jäi hoitamaan yhtiön johtoa yksin. Yhtiön nimeksi muutettiin Dort Motor Company, näin se kuvasi paremmin yhtiön suuntaa moottoroitujen ajoneuvojen valmistukseen. Dort Motor Co. aloitti autojen valmistuksen vuonna 1915 Michiganin Flintissä ja samana vuonna kanadalainen vaunujen valmistaja William Gray & Sons Company Ltd. alkoi valmistaa yhtiön autoja lisenssillä, nimellä Gray-Dort. Durant-Dort Carriage Co. oli tosin jo vuonna 1912 valmistanut kaksi kuormavaunua, 1600 paunan (726 kg) kantavuudella olleen nelisylinterisen mallin ja pienemmän kaksisylinterisen, jonka kantavuus oli 1000 paunaa (454 kg). Dort sai merkkinä pohjois-Amerikan kasvavilla markkinoilla maineen keskihintaisena ja luotettavana autona ja se myi heti ensimmäisenä valmistusvuotenaan 9000 autoa. Paras vuosi myynnin kannalta oli 1920, jolloin tehtaalta valmistui 30 000 autoa. Aikakaudelle tyypillisesti korimalleina oli avonaiset touring ja roadster.
Vuonna 1925 J. Dallas Dort, jolla ei ollut jälkeläisiä eikä työllensä jatkajaa, ilmoitti että yhtiö lopettaa toimintansa. Vaikka valmistajien välinen kilpailu oli koventunut, tämä ei tapahtunut mitenkään taloudellisten- tai muiden ulkoapäin vaikuttavien seikkojen takia. Yhtiö oli toiminta-aikanaan valmistanut liki 100 000 autoa, se on enemmän kuin moni nimeltään tunnetumpi valmistaja oli vastaavassa ajassa saanut aikaan. Toukokuun 17. vuonna 1925 J. Dort oli pelaamassa golfia, kun hänen sydämensä petti ja hän menehtyi.
Aiheesta muualla

Dort car -video
Dragsvikin seisake

Dragsvikin seisake (lyh. Dra, ruots. Dragsviks hållplats) on rautatieliikennepaikka Dragsvikissä Raaseporin kaupungissa Suomen rataverkkoon kuuluvalla osuudella Karjaa–Hanko noin kolme kilometriä Tammisaaren asemalta Karjaan suuntaan. Seisakkeella pysähtyvät kaikki rataosan henkilöjunat. Seisake palvelee lähinnä Uudenmaan prikaatin varusmiehiä.
Seisakkeella on puinen odotuskatos ja korotettu laituri sekä 1,4 kilometriä pitkä sivuraide junakohtauksia varten.
Draken kaava

Draken kaava (tunnetaan myös Green Bankin tai Saganin yhtälönä) on laskukaava, jolla arvioidaan Maan ulkopuolisen elämän todennäköisyyttä. Sen kehitti tohtori Frank Drake 1960-luvulla yrittäessään arvioida teknisesti kehittyneiden sivilisaatioiden määrää Linnunradassa. Koska montakaan yhtälön tekijää ei tunneta, voidaan kaavaa pitää lähinnä ajatusleikkinä.
Kaava perustuu evoluutioteoriaan, ajatukseen, että tähtienvälistä kaasupilvestä syntyy tietyllä nopeudella tähtiä, joille syntyy tietyllä todennäköisyydellä elinkelpoisia planeettoja, joille tietyllä todennäköisyydellä älyllistä elämää.
Ei tiedetä tarkkaan, miten todennäköistä esimerkiksi älyllisen elämän syntyminen on. Mahdollisesti tätä voidaan arvioida evoluutionopeudesta hyvin karkeasti. Siksi Draken kaavasta ei osata laskea elämän syntymisen todennäköisyyttä. Monia arvailuja yhtälön kertoimille on esitetty. Erittäin aktiivisilla ja kuumilla tähdillä tai liian kylmillä tähdillä ei todennäköisesti ole elinkelpoisia planeettoja. Ns. kuumia jupitereita omistavilla tähdillä ei ehkä ole elinkelpoisia planeettoja. Maan lisäksi Aurinkokunnassa on sopivalla etäisyydellä Auringosta Mars ja Venus, joille voisi kehittyä elämää.
Draken kaavan matemaattinen muotoilu

missä:
ja
Draken käyttämät arvot yhtälölle olivat vuonna 1961:
Näillä arvoilla saadaan sivilisaatioiden lukumääräksi N = 10. Toisaalta tekemällä optimistisempia arvioita eri parametreistä saadaan helposti tuloksia, joilla N voi olla hyvinkin suuri. Draken vuonna 1961 käyttämä arvio sivilisaation elinajalle oli L=10 000 vuotta ennen sen tuhoutumista, joka voitaneen perustellusti korjata ainakin 50 000 vuoteen. Elämän synty on arvioitu varsin todennäköiseksi elinkelpoisille planeetoille, jotka ovat varsin yleisiä, sillä niitä on arviolta 10 %:lla tähdistä. Punaisilla kääpiöillä, joita on 90 % tähdistä, ei ehkä ole elinkelpoisia planeettoja, samoin niillä Auringon tyyppisillä tähdillä, joilla on kuumia Jupitereita tai jotka ovat liian lähekkäisiä kaksoistähtiä.
Ei myöskään tiedetä, montako elinkelpoista planeettaa tähdellä voi olla, se riippuu arvioidusta ekokehän leveydestä. Maan Kuu vakauttaa Maan pyörimistä, mikä tasaa ilmastoa elämälle suotuisaksi ja auttaa puristamaan vetyä Maan kuoresta.
Sivilisaation elinikä on nykyarvion mukaan lyhyt, samoin todennäköisyys sille, että älyllistä elämää ehtii kehittyä jonkin kosmisen tekijän häiritsemättä. Jos sivilisaatio leviäisi vaikkapa 100 000 tähteen, olisi Draken kaavasta saatava tulos kerrottava 100 000:lla.
Draken kaavan käytännön ratkaisu

Draken kaavan kertoimia ei tunne kukaan.  Optimistisimman arvion mukaan teknisiä sivilisaatioita syntyy jokaista tähteä ympäröivälle planeetalle, ja pessimistisimmän mukaan muilla tähdillä kuin Auringolla ei ole ympärillään edes elämää kantavia planeettoja.
Erään kohtuullisen optimistisen laskelman mukaan Linnunradassa olisi tällä hetkellä noin 250 teknistä sivilisaatiota, jotka elävät 10 000 vuotta.lähde? Sivilisaatioiden väli olisi noin 2 500 valovuotta.
Ei osata sanoa, miten tarkkaan elinkelpoisen planeetan keskustähden olisi muistutettava Aurinkoa, jotta elämää voisi siellä esiintyä. Linnunradassa on noin 500 miljardia tähteä. Gliesen luettelon lähitähdistä noin 10 % on Auringon kaltaisia tähtiä. Täsmälleen Auringon spektriluokkaa olevia tähtiä on noin 1 % kaikista lähitähdistä. Vielä vähemmän on Auringon kaksosia, jotka ovat massaltaan ja muilta ominaisuuksiltaan melkein täsmälleen Auringon kopioita. Lähin Auringon kaksonen on 48 valovuoden päässä oleva 18 Scorpii. Silloin Auringon kaksosia olisi hieman alle promillen verran. Lisäksi on arvioitu, että vaikkapa punaista kääpiötä kiertävillä jättiläisplaneettojen kuilla saattaisi olla elämää.
Erään arvion mukaan noin tuhannen valovuoden säteellä olisi 10 miljoonaa tähteä, ja 100 valovuoden säteellä 10 000 tähteä. Tämän mukaan 100 valovuoden päässä saattaisi olla
noin 10 Auringon kaksosta. Nykyisten teorioiden mukaan aurinkokunta syntyy aina tähdelle. Kyse onkin siitä osuuko planeetta sopivalle etäisyydelle tähdestä, ettei se ole liian kuuma tai liian kylmä.
Pessimistisen arvion mukaan 
planeetan on oltava viiden prosentin tarkkuudella samalla etäisyydellä keskustähdestään kuin Maa.
Tällöin pessimisti voisi väittää, että elämää voisi teoriassa olla vain Auringon kaksosella, jolla on Maan tyyppinen planeetta etäisyydellä, joka on 0,975-1,25 AU:ta. Tämä siksi, ettei planeettoja kierrä lähes samalla tavoin kuin harvoin. Jo ensimmäinen laskelma näyttäisi tämän mukaan, että elämää voitaisiin etsiä joka 20 000:lta tähdeltä. Lisäksi planeetan rata ei saa olla liian soikea, planeetta ei saa olla liian kevyt tai painava, se ei saa pyöriä liian hitaasti ja niin edelleen.lähde?
Aiheesta muualla

Risto Selin: Draken kaava. Teoksessa Selin, Risto: Ihmeellinen maailma: Skeptikon tietosanakirja.  (Ursan julkaisuja 81)  Helsinki: Tähtitieteellinen yhdistys Ursa, 2001.  ISBN 952-5329-19-4
Draken yhtälö Samalla sivulla voi myös laskea todennäköisyyksiä
Flash-sivu, jolla voi laskea Draken yhtälön syötetyillä arvoilla (englanniksi)
The E.T. Equation, Recalculated (Arkistoitu – Internet Archive) - Frank Drake, 2004 (englanniksi)
Beyond the Drake Equation (englanniksi) Douglas S. Jones
January 2002 space.com article about estimated prevalence of extrasolar planets (englanniksi)
Preprint by Lineweaver and Davis estimating fl as > 0.33 (englanniksi)
Drake equation Tutorial (englanniksi)
Fermin paradoksi: Eikö meidän olisi pitänyt saada avaruudesta vierailijoita jo kauan sitten?, Yle Areena, Tiedeykkönen
Dysnai

| Dysnai |
| --- | --- |
 Вид на озеро из Дукштаса летом 2014 года.
Valtiot:  Liettua 
Paikkakunta:  Ignalinan kunnallispiiri 
Koordinaatit:  55°29′21″N, 26°19′59″E
Laskujoki:  Dysna (en) 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,5  m 
Pituus:  10,6  km
Pinta-ala:  24,009 km² 
Keskisyvyys:  3 m
Suurin syvyys:  6 m 
Valuma-alue:  231 km2 
 fiDysnai 
Dysnai on Liettuan koillisosassa, Ignalinan ja Visaginasin kaupunkien välisellä alueella sijaitseva järvi. Se on Liettuan toiseksi suurin järvi. Järvi on melko matala: syvimmillään 6,0 metriä ja keskimäärin 3 metriä. Dūkštasin kaupunki sijaitsee noin kolmen kilometriä järvestä pohjoiseen.
Dubrovnikin piiritys

Krajinan kapina
Borovo Selon välikohtaus
Sodan alku
Kasarmien taistelu
Sodan loppuvaihe
Sotilasoperaatioita
Osijekin taistelu
Dubrovnikin piiritys
Vukovarin piiritys
Operaatio Myrsky
Dubrovnikin piiritys oli Kroatian sotaan liittynyt, loppuvuonna 1991 käyty taistelu Dubrovnikista. Useita kuukausia kestäneessä serbien piirityksessä kaupunkia tulitettiin maalta ja mereltä. Yli 80 siviiliä kuoli ja yli 500 rakennusta tuhoutui. Tulitus kesti lokakuun alusta joulukuuhun 1991.
Kaupunki saarretaan

Välitön syy Dubrovnikin saartoon oli Kroatian suorittama serbien valvoman Jugoslavian kansanarmeijan kasarmien saarto Kroatiassa. Dubrovnikin piirityksen tarkoitus lienee ollut kostaa historialliselle Ragusan tasavallalle ja saada pala Adrianmeren rannikkoa. Serbiakateemikkojen miestä Dalmatian asukkaat olivat katolilaistuneita serbejä, eivät kroaatteja. Paikalliset asukkaat eivät kannattaneet näitä ajatuksia.lähde? Alueella ei asunut erityisen paljon serbejä eikä siellä ollut sotilaskohteita, vaan pelkästään Unescon suojelemia vanhoja rakennuksia.
Dubrovnikin ympäristö joutui serbien saartamaksi syksyllä 1991. Kaupungin ympäristössä taisteltiin syyskuun viimeisinä päivinä. Serbit ja montenegrolaiset aloittivat operaatiot Konavlessa ja Dubrovnikin ympäristössä 1. lokakuuta maalla ja merellä. Kaupunki saarrettiin vielä saman päivän aikana. Jugoslavian laivasto saarsi Bosnia-Hertsegovinan läheistä rannikkoa Neumiin asti. Armeija eteni yllätyshyökkäyksen jälkeen nopeasti, vastassaan vain kourallinen vähin asein varustettuja Kroatian kansalliskaartin sotilaita. Serbien joukot polttivat ja ryöstivät vaurasta Konavlen aluetta.
Ilmahyökkäyksen seurauksena kaupungin veden ja sähkön jakelu katkesivat. Hyökkääjät alkoivat tulittaa kaupunkia harvakseltaan, ja kahdessa viikossa serbit olivat vallaneet kaupungin ympäristöstä suuria alueita ja saaneet pitävän saartorenkaan. Armeija asettui hyviin asemiin vuorille pohjoiseen ja itään Dubrovnikista, jossa ei ollut merkittävää puolustusta.
Jugoslavian merivoimat saartoivat kaupungin Adrianmereltä päin. Kaupunkia pommitettiin tykistöllä ja kranaatinheittimillä ensimmäisen kerran rajusti 6. lokakuuta. Sotilaallista perustetta tälle ei ollut. Alussa liittoarmeijan tiedottaja, eversti Milan Gvero kiisti väitteet Dubrovnikin tulittamisesta raskain asein ja väitti savun tulevan siitä, kun kroaatit polttavat siellä vanhoja autonrenkaita.
Jugoslavian armeija ei kuitenkaan yrittänyt hyökätä kaupunkiin.
Demoskene

Demo
Kompo
Demoparty
Mod Archive
Pouët.net
Scene.org
demoscene.info
Abduction
Alternative Party
Assembly
The Gathering
Breakpoint
The Party
Demoskene (engl. demoscene) on tietokoneharrastajien alakulttuuri, jossa keskitytään ohjelmoimaan tietokoneelle näyttäviä visuaalisia efekti- eli näytös- tai esittelyohjelmia, demoja; ohjelmiin kuuluvat oleellisena osana ohjelmointisuorituksen lisäksi musiikki ja graafinen toteutus. Demot jaetaan ryhmiin, joita on rajoitettu jollain tavalla, esimerkiksi rajoittamalla ajettavan ohjelman koko 4 tai 64 kilotavuun. Tällainen pienempi demo on intro. Yleensä teokset julkistetaan vapaasti levitettäväksi.
Demojen lisäksi demopartyillä ja demoskenen piirissä julkaistaan demoista irrallisina teoksina grafiikkaa, musiikkia, pelejä, videoita ja performansseja. Demoskenessä käytetään tuotoksien tekoon uusien tietokoneiden lisäksi usein myös hyvin vanhoja tietokoneita. Demoskenen grafiikkaan kuuluu pikseligrafiikan lisäksi esimerkiksi kirjoitusmerkeistä tehty grafiikka (ASCII- ja ANSI-taide).
Sana demoskene itsessään muodostuu englannin sanoista demonstration ja scene, ja se tarkoittaa demoihin liittyvää alakulttuuria.
Nykytilanne

Laitetehon huima parantuminen sekä 3D-grafiikkakiihdyttimien ja niihin liittyvien renderöintirajapintojen (muun muassa DirectX ja OpenGL) markkinoilletulo on aikaansaanut sen, että osa ohjelmointityöstä, joka ennen suoritettiin itse, tapahtuu nyt ohjelmointirajapinnan toisella puolella. Tämän ansiosta ohjelmoijat voivat käyttää aikaansa muihin innovatiivisiin ratkaisuihin. Ohjelmoinnillisia haasteita haetaan nykyään enemmän tiiviiseen pakattujen introjen kuin suurikokoisten demojen luomisesta.  Merkittävänä uutena tekijänä on myös mainittava mobiililaitteistolle (kännykät, kämmenmikrot, käsikonsolit) luodut demot. Näiden tekniikka muistuttaa suuresti 1990-luvun puolivälin koneita ja osa demoista lainaakin vaikutteitaan suuresti juuri kyseiseltä aikakaudelta. Kuitenkaan C64:ää ja Amigaa ei ole unohdettu, vaan näille järjestetään yhä omia kilpailusarjoja demojen, grafiikan ja musiikin saralla.
Demoja luodaan myös yhä useille vanhoille laitealustoille, joiden moni on jo uskonut hiipuneen unohdukseen, kuten esimerkiksi 8-bittisistä koneista Commodore VIC-20, ZX Spectrum, MSX, Amstrad CPC ja Game Boy. Vanhojen alustojen käytössä ei ole välttämättä kyse nostalgiasta tai kehitysvastarinnasta vaan pikemminkin halusta kohdata haasteita.
Aiemmin demoskene jakautui käytetyn laitteiston mukaan tiukemmin erilaisiin alaryhmiin kuten PC-, Amiga- ja C64-skeneihin. Nykyisin emulaattorit ja videotiedostot mahdollistavat myös vieraiden laitteiden demojen seuraamisen, eikä entisenlaista konesotaa tai eri laitteiden käyttäjien pitäytymistä omissa leireissään ole juuri havaittavissa. Nykyaikaisten pöytäkoneiden demot voivat myös olla saatavilla useille koneille ja käyttöjärjestelmille kuten Windowsille, Linuxille (ja Unixin kaltaisille) sekä OS X:lle. Valtaosa nykyisistä PC-demoista on kuitenkin saatavilla pelkästään Windowsille, eikä lähdekoodin jakaminen kuulu useimpien demontekijöiden tapoihin.
Kilpaileminen

Demoskene on hyvin kilpailuhenkinen alakulttuuri, ja demojen teossa kilpaillaankin ryhmien kesken etenkin erityisissä demotapahtumissa, joihin kuuluu useita kilpailuja eli kompoja. Voittajat valitaan yleensä yleisöäänestyksellä, jossa yleisö äänestää yhtä tai useampaa suosikkiteostaan kustakin kilpailusta. Yleensä kaikki teokset esitetään julkisesti, mutta suuremmissa tapahtumissa on usein tarpeen olla tuotoksien määrän vuoksi myös erillinen valitsijamiehistö, joka valitsee kilpailuun osallistuvat teokset. Etenkin 1990-luvulla oli suosittua tavoitella huippusijoja myös eri diskmagien järjestämissä äänestyksissä, joiden perusteella esimerkiksi parhaat ohjelmoijat, graafikot ja muusikot asetettiin paremmuusjärjestykseen. Listoista käytettiin nimitystä charts.
Mitään selkeitä kriteereitä parhaiden demojen valinnalle ei ole, vaan demojen katsoja äänestää yleensä henkilökohtaisten mieltymystensä mukaan niitä tuotoksia, jotka tekivät häneen jollain tasolla suurimman vaikutuksen. Alkuaikoina vaikutus pyrittiin yleensä tekemään ohjelmointiteknisellä paremmuudella, esimerkiksi rikkomalla ennätyksiä ruudulla kerralla näkyvien liikkuvien hahmojen tai 3d-pisteiden määrässä. Vuosien saatossa ohjelmointisaavutusten painottaminen on kuitenkin enemmälti vaihtunut taiteelliseen ulosannin yhtenäisyyden ja näyttävyyden arvostamiseen. Suurissa tapahtumissa yleisöön kuuluu usein paljon demoskeneen perehtymättömiä henkilöitä, mistä johtuen kilpailuja on usein voitettu myös pelkkään vitsikkyyteen tai muuhun "massojen kosiskeluun" perustuvilla teoksilla. Tätä ei yleensä pidetä suotavana, sillä yleisen käsityksen mukaan demojen paremmuutta ovat päteviä arvioimaan vain ne, jotka ovat itse osallistuneet demojen tekemiseen. Parhaat demot ovat kuitenkin yleensä tehneet vaikutuksen sisäpiirin lisäksi myös laajempaan yleisöön.
Vuosina 2003-2012 järjestettiin Scene.org Awards, joka pyrki olemaan Oscar-palkintojen demoskene-vastine. Esikuvansa tapaan myös Scene.org Awardeissa jaettiin tunnustuspalkintoja vuoden parhaille tuotoksille ja niiden tekijöille. Palkinnot jaettiin vuosina 2003-2010 Breakpoint-, vuonna 2011 The Gathering- ja vuonna 2012 ASSEMBLY-tapahtuman yhteydessä. 
Scene.org Awards -projektin lakattua The Meteoriks -projekti aloitti vuonna 2015 uuden, Scene.org Awards -organisaatiosta riippumattoman, vuotuisen tapahtuman vuoden parhaiden teosten palkitsemiseksi. Meteoriks-palkinnot on jaettu vuosina 2015 ja 2016 Revision-tapahtuman yhteydessä.