stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Renault Vel Satis
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Renault Vel Satis Wikimedia Commonsissa
Renault-mallit
| --- | --- |
Nykyiset: Alaskan | Arkana | Austral | Captur | Kiger | Kwid | Triber | Twingo | Clio | Duster | Sandero | Mégane | Kangoo | Scénic | Taliant | Talisman | Espace | Koleos
Numeraaliset: 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 25 | 30
Nimelliset: Alliance/Encore | Fluence | Fuego | Kadjar | Medallion | Safrane | Premier | Torino | Rodeo | Avantime
Toisen maailmansodan jälkeiset: 4CV | Caravelle | Colorale | Dauphine | Dauphinoise | Floride | Frégate | Ondine
Maailmansotien väliset: Celtaquatre | Juvaquatre | Nervastella | Primaquatre | Reinastella | Viva Grand Sport | Vivaquatre | Vivasix
Ensimmäistä maailmansotaa edeltävät: 10CV | 12CV | 35CV | 40CV | 50CV / 50/60CV | A | AG/AG-1 | B | C | D | E | G/H/J | L/M | N(a)/N(b)/S | N(c)/Q/U(a/e) | R/T | U | AS/V | X/X-1 | Y
Alpine–Renault: A106 | A108 | A110 | A305 | A310 | A610/GTA
Renault Sport: Clio Renault Sport | Spider | Mégane Renault Sport | Clio V6 Renault Sport
Konseptit: Alpine 210 RS | Altica | Argos | BRV | Espace F1 | EPURE | EVE | Egeus | Etoile Filante | Fiftie | Initiale | Koléos | Laguna | Mégane | Next | Racoon | Scénic | Talisman | VESTA 2 | Wind | Steppe
Paketti- ja kuorma-autot: Estafette | Fourgonette | Kangoo | Express | Kerax | Magnum | Mascott | Master | Messenger | Midlum | Trafic | 50-sarja
Dacia-merkki: Lodgy | Logan | Sandero | Duster | Dokker
Renault-Samsung Motors: SM3 | SM5 | SM7
Madison Ivy

| Madison Ivy |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Clorisa Briggs
Syntynyt: 14. kesäkuuta 1989 (ikä 35)
Pornonäyttelijä
Aktiivisena:  2008–
Silmien väri:  sininen
Hiusten väri:  brunette
Pituus:  150 cm
Paino:  44 kg
Aiheesta muualla
madisonivy.tv
IMDb
Madison Ivy (s. 14. kesäkuuta 1989 München, Saksa) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Ivy on syntynyt Saksassa mutta on muuttanut vauvana Yhdysvaltain Teksasiin. Pornonäyttelemisen hän aloitti vuonna 2008. Hän on toiminut myös Penthousen mallina.
Palkinnot > 2014

XBIZ Award – Couples-Themed Release
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Madison Ivy Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Madison Ivy Twitter-sivustolla (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Trampoliinivoimistelu

Tuplaminitrampoliini
Trampoliinivoimistelu on Kansainvälisen voimisteluliiton FIG:n (Fédération internationale de gymnastique) virallinen voimistelu- ja kilpaurheilulaji, jossa hypitään trampoliinilla. Se kehittää ruumiin lihaksia ja koordinaatiokykyä.
Trampoliinivoimistelu kilpaurheiluna

Kilpailulajina trampoliinivoimistelua on harjoitettu ensimmäisen kerran Yhdysvalloissa vuonna 1946. Pohjois-Amerikan mestaruudesta kilpailtiin kaksi vuotta myöhemmin. Kansainvälinen trampoliiniliitto FIT perustettiin vuonna 1964.
Trampoliinivoimistelussa kilpailtiin olympialaisissa ensimmäistä kertaa Sydneyssä vuonna 2000. Pekingin olympialaisissa 2008 16 naista ja 16 miestä kilpailivat yksilötrampoliinin olympiatitteleistä. Hallitsevat mestarit ovat He Wenna (naiset) ja Lu Chunlong (miehet), molemmat Kiinasta.
Trampoliinivoimistelussa tavoitteena on tehdä mahdollisimman korkeita, hallittuja, ja tyylipuhtaita liikkeitä, jotka vaativat voimistelijalta notkeutta, voimaa sekä koordinaatio- ja avaruudellista hahmotuskykyä.
Suomesta oli ensimmäisen kerran edustus trampoliinivoimistelun maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2021 yksilötrampoliinissa sekä synkrotrampoliinissa ja vuonna 2022 ensimmäistä kertaa tuplaminitrampoliinin MM-kilpailuissa. Maailmanmestaruuksista kilpaillaan aikuisten sarjoissa, lasten ja nuorten sarjoissa kilpaillaan useamman eri ikäluokan mestaruuksista (WAGC, World age group competition).
Trampoliinivoimistelu kilpaurheiluna > Lajit

Trampoliinivoimistelussa kilpaillaan yksilötrampoliinissa ja synkrotrampoliinissa, missä kaksi kilpailijaa pyrkii yhtäaikaisiin ja samanlaisiin suorituksiin trampoliinilla. Lisäksi kilpaillaan tupla-minitrampoliinilla (DMT, eli double mini trampoline), jota nimitetään myös "demiksi". Tumblingin lasketaan yleensä myös olevan yksi trampoliinivoimistelun lajeista.
Trampoliinivoimistelu kilpaurheiluna > Lajit > Yksilötrampoliini

Yksilötrampoliinikilpailussa urheilija hyppää noin 3 x 5 metrin kokoisella trampoliinilla kilpailusarjan keskeytyksettä ja ilman välihyppyjä. Alastulot voi tehdä jaloilleen, mahalleen, istualleen tai selälleen, kuitenkin ensimmäisen liikkeen tulee alkaa jaloilta ja viimeisen päättyä jaloilleen.
Kilpailu koostuu kahden sarjan mittaisesta alkukilpailusta sekä yhden sarjan mittaisesta loppukilpailusta. Jokaisessa sarjassa tehdään kymmenen erilaista hyppyä ilman katkoja. Sarjojen liikkeet pitää ilmoittaa etukäteen vaikausastetuomareille annettavassa kilpailukortissa. Karsinnan ensimmäinen sarja sisältää kilpailuluokasta riippuvat pakolliset liikkeet ja toinen sarja omavalintaisia liikkeitä, samoin kuin finaalisarja. Omavalintaisen ja finaalisarjan liikkeitä saa kuitenkin muuttaa vähennyksittä, mutta pakollisen sarjan kilpailukortista poikkeavista liikkeistä tulee pistevähennyksiä. Alemmissa luokissa vaikeusaste lasketaan vain omavalintaisesta ja finaalisarjasta. Ylimmässä, FIG A -luokassa vaikeus lasketaan myös pakollisen sarjan kahdesta, etukäteen kilpailukorttiin merkitystä liikkeestä.
Yksilökilpailussa tuomaristo koostuu päätuomarista, viidestä arvostelutuomarista ja kahdesta vaikeusastetuomarista. Arvostelutuomarit arvioivat liikkeiden suorituspuhtautta, tekniikkaa, korkeuden säilymistä ja hyppääjän pysymistä trampoliinin keskialueella. Vaikeusastepisteet määräytyvät volttipyörinnän ja kierteiden perusteella. Jokaisesta neljäsosavoltista saa 0,1 pistettä ja jokaisesta puolikierteestä saman verran. Taitto- ja suorasta asennosta saa 0,2 pisteen bonuksen, jos kyseessä on kaksois- tai kolmoisvoltti ja 0,1 pisteen bonuksen, jos kyseessä on kierteetön yksöisvoltti. Yksittäisten kierrevolttien asento ei vaikuta liikkeiden vaikeuteen, mutta eri asennossa tehdyt voltit lasketaan eri liikkeeksi, joka helpottaa 10 liikkeen saamista sarjaan, sillä samaa liikettä ei saa toistaa sarjassa. Enemmän pisteitä saa taitossa tai suorin vartaloin tehdyistä liikkeistä. Tavallinen kerien tehty voltti on siis vaikeusasteeltaan 0.5, ja esimerkiksi taittaen 0.6.
Trampoliinivoimisteluun on 2011 otettu käyttöön lentoajan mittaus. Tähän tarvitaan laitetta jota kutsutaan lentoaikakoneeksi, mikä  mittaa voimistelijan ilmassa viettämää aikaa. Sekunnit lisätään yksilökilpailussa joka kierroksen pisteisiin niin, että yksi sekunti vastaa yhtä pistettä. Lentoaika otetaan kymmenestä liikkeestä, tai sarjan jäädessä lyhyemmäksi kaikista arvosteltavista liikkeistä. Lentoaika ilmoitetaan viiden sekunnin tuhannesosan tarkkuudella (esim. 13,135 tai 16,390).
Lentoaika ei ole yhtä kuin kellolla mitattava ”kymmenen hypyn aika”, sillä lentoaikakone pysäyttää ajanoton siksi aikaa, kun voimistelija koskee verkkoa. Lentoaika ei vaikuta synkro- eikä DMT-kilpailujen pisteidenlaskuun. Sen sijaan lentoaikakone toimii myös synkronisaatiokoneena.
Trampoliinivoimistelu kilpaurheiluna > Lajit > Synkrotrampoliini

Synkrotrampoliinissa kahden kilpailijan pyrkimyksenä on tehdä täsmälleen samanlaiset liikkeet parinsa kanssa omilla, vierekkäin kahden metrin etäisyydellä toisistaan sijaitsevilla trampoliineilla. Oleellista on, että hyppääjät hypyissään tulevat verkolle ja lähtevät siltä yhtä aikaa. Vaikka synkrotrampoliinissa hyppysarjat eivät välttämättä ole yhtä vaativia kuin yksilökilpailussa, pitävät monet sitä näyttävämpänä lajina, ja yksinkertaisen perusluonteensa vuoksi se on myös suurelle yleisölle viihdyttävää seurattavaa.
Arvostelu on liikkeiden yhdenaikaisuuden arviointia lukuun ottamatta samanlainen kuin yksilötrampoliinissa. Tuomaristo koostuu neljästä arvostelutuomarista (kaksi kumpaakin voimistelijaa varten), kolmesta sarjan synkronisaatiota arvostelevasta tuomarista, kahdesta vaikeusastetuomarista sekä ylituomarista ja ylituomarin avustajasta. Jos on käytössä lentoaikakone(laskee sykronisaation), sillä korvataan synkronisaatiota arvostelevat tuomarit.
Trampoliinivoimistelu kilpaurheiluna > Lajit > DMT

Tuplaminitrampoliini eli DMT:llä voimistelija juoksee trampoliinille ja ponnistaa trampoliinin ponnistusalueelta ylös tasanteelle ja tekee liikkeen trampoliinin päällä ja toisen tullessaan alas matolle. On myös mahdollista (yleisempi)että voimistelija tekee liikkeen suoraan hypystä ponnistusalueelta tasanteelle ja siitä toisen liikkeen matolle. 
DMT:llä tehdään siis kaksi liikettä peräkkäin.
DMT-kilpailuun kuuluu alkukilpailu ja finaalikierros. Molemmissa voimistelija tekee kaksi erilaista liikeyhdistelmää. Kilpailuissa ei yleensä ole pakollisia yhdistelmiä, vaan voimistelija päättää ne itse. Liikkeiden toisto samalla alueelle on kielletty. DMT:llä ei voi tehdä hyppyjä mahalleen, selälleen tai istualleen. Alastulo täytyy päättyä aina kummallekin jalalle, alastulossa tasapainon horjumisesta vähennetään pisteen kymmenyksiä. DMT:n arvostelu on samoin kuin isolla trampoliinilla, lukuun ottamatta liikkeiden vaikeusasteita jotka on rankattu DMT:llä vaikeimmiksi. Voimistelijan kilpailusuorituksen lopulliset pisteet saadaan samoin kuin yksilötrampoliinin kilpailuissa.
Trampoliinivoimistelu kilpaurheiluna > Lajit > Tumbling

Tumbling kuuluu yhtenä lajina trampoliinivoimisteluun. Siinä voimistelijat tekevät 25m pitkällä volttiradalla juoksuvauhdista 8 liikkeen pituisen volttisarjan ilman väliaskelia tai välihyppyjä. Yleensä sarjassa on keskelläkin vaikeita liikkeitä, mutta viimeinen liike on liikkeistä vaikein. Volttisarjan liikkeet voidaan tehdä eteenpäin, taaksepäin tai sivuttain. Kilpailu koostuu kahdesta kierroksesta, joiden tulisi olla keskenään erilaisia. Viimeisen liikkeen tulee laskeutua alastulomatoille, ellei kyse ole sarjan etenemissuuntaa vastaan
tehdystä viimeisestä liikkeestä, joka saa laskeutua tumblingradalle.
Ennen kilpailua voimistelijat täyttävät kilpailukortteihin sarjansa. Kilpailukortit palautetaan kilpailun sihteerille ja vaikeusastetuomarit tarkastavat kilpailukortit ennen kilpailun alkua. Suoritusta voi muuttaa kilpailukorttiin kirjoitetusta, ja vaikeusastetuomarit merkitsevät muutokset kilpailukorttiin. Voittaja on se
voimistelija, jolla kahden kierroksen jälkeen on korkeimmat yhteispisteet.
Kotimaisissa tumblingkilpailussa on harrasteluokka tytöille ja pojille ilman ikärajaa ja kilpaluokat ikäluokittain. Tytöt ja pojat kilpailevat omissa luokissaan. Kilpailuissa arvostelutuomarit arvostelevat sarjasta liikkeiden asentoa (muoto), rytmiä, korkeutta ja lisäksi vaikeusastetuomarit laskevat sarjasta vaikeusastepisteet. Tuomaristo koostuu kilpailua ohjaavasta ylituomarista, viidestä arvostelutuomarista ja kahdesta vaikeusastetuomarista. Jos sarjassa on alle kolme liikettä, se on arvoltaan nolla. Kahdeksasta
onnistuneesta liikkeestä maksimiarvostelupisteet ovat 10. Vaikeusasteessa ei ole maksimipistemäärää, mutta junioreissa ja nuorissa yhden liikkeen vaikeusasteraja on 4,3. Tätä vaikeampia liikkeitä saa tehdä, mutta niidenkin vaikeusasteeksi tulee tällöin 4,3. Senioreilla ei ole vaikeusasterajaa.
Kilpailuluokat ovat samat, kuin tuplaminitrampoliinin kilpailuluokat. Voimistelija aloittaa kilpailemisen siinä luokassa, johon ikänsä puolesta kuuluu. Kilpaluokissa ei ole luokkanousupisterajoja. Kilpailussa tehdään kaksi toisistaan erilaista sarjaa. Molemmilta kierroksilta lasketaan pisteisiin arvostelupisteet ja vaikeusastepisteet. Voimisteluliiton lisenssi vaaditaan kilpailuissa kaikissa luokissa muuten, mutta Voimistelupäivillä harrastajaluokkaan riittää Voimistelupäivälisenssi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Voimisteluliiton trampoliinivoimistelusivut
Kansainvälinen Voimisteluliitto (FIG)
European union of Gymnastics (UEG)
AcrobaticSports (englanniksi)
Suomalaisia trampoliiniseuroja

Voimisteluseura ESPOON TELINETAITURIT trampoliinivoimistelusivut
Voimisteluseura Keski-Uusimaan trampoliinivoimistelusivu
Voimisteluseura BOUNCE Espoon trampoliinivoimistelusivu
Tampereen Voimistelijat trampoliinivoimistelusivu
Atte Järvinen

Atte Järvinen (s. 1975) on suomalainen ohjaaja ja käsikirjoittaja. Järvinen on käsikirjoittanut ja ohjannut muun muassa tv-sarjat Pasila, Ihmisten puolue ja Sunnuntailounas.
Järvisen isä on ohjaaja ja käsikirjoittaja Pentti Järvinen.
Ura > Kirjoittajana

SunRadio (1999)
Maailman ympäri (2000–2004)
Itse valtiaat pilotti (2001)
Itse valtiaat (2001–2003, 2008)
Me Stallarit (2004)
Uutisvuoto (2006–2007)
Pasila (2007–2013)
Ihmisten puolue (2008–2010)
Putous (2014, 2023)
Sipoon herttua (2018–2019)
Sunnuntailounas (2018–2023)
Ura > Ohjaajana

Itse valtiaat (2002) (63, 64)
Ihmisten puolue (2008–2010)
Pasila (2007–2013)
Sunnuntailounas (2018–2023)
Aiheesta muualla

Noin viikon radio 8.12.2017, vieraana Atte Järvinen, podcast kesto 1 h 20 min (areena.yle.fi)
Mies Pasilan takana (Yle TV2, 16.2.2009) (Arkistoitu – Internet Archive) (yle.fi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Elonet
Suomen Nato-jäsenyys

Suomen lippu
Naton lippu
Suomen Nato-jäsenyys alkoi, kun Suomi hyväksyttiin sotilasliiton jäseneksi 4. huhtikuuta 2023.
Suomi haki Pohjois-Atlantin puolustusliitto Naton täysjäseneksi toukokuussa 2022. Jäsenyys vahvistui, kun Turkin ulkoministeri Mevlüt Çavuşoğlu toimitti Yhdysvaltain ulkoministerille Antony Blinkenille Suomen Nato-jäsenyyden ratifiointipäätöksen Naton 30 jäsenmaasta viimeisenä. Suomen ulkoministeri Pekka Haavisto allekirjoitti ja luovutti Suomen liittymiskirjan Blinkenille samana päivänä. Nato-jäsenyys päätti Suomen pitkäaikaisen sotilaallisen liittoutumattomuuden.
Suomen Nato-jäsenyyden haku ja ratifiointi

17. toukokuuta 2022 eduskunta hyväksyi äänin 188-8 hallituksen selonteon, joka esitti Nato-jäsenyyttä. Nato-jäsenyyttä vastaan äänestivät kuusi Vasemmistoliiton kansanedustajaa, yksi perussuomalainen sekä Valta kuuluu kansalle -puolueen Ano Turtiainen. Vielä samana iltana presidentti Niinistö teki asiasta lopullisen päätöksen ja ulkoministeri Pekka Haavisto allekirjoitti jäsenyyshakukirjeen Natolle.
Suomi haki Nato-jäsenyyttä samanaikaisesti Ruotsin kanssa 18. toukokuuta 2022. Maat kutsuttiin liittymisneuvotteluun 29. kesäkuuta. Syynä neuvottelujen viivästymiselle pidettiin Turkin ja Unkarin vastustusta. Unkarin parlamentti hyväksyi 27. maaliskuuta 2023 Suomen Nato-jäsenyyden äänin 182-6. Turkin parlamentti hyväksyi 30. maaliskuuta 2023 Suomen Nato-jäsenyyden äänin 276-0.
Jäsenyyden alku

Suomen ja Naton lippuja liehumassa Suomen ulkoministeriön edustalla Merikasarmilla 4. huhtikuuta 2023.
Suomen lippu liehumassa Naton päämajan edustalla Brysselissä 4. huhtikuuta 2023.
Suomi hyväksyttiin Naton jäseneksi 4. huhtikuuta 2023. Suomen ulkoministeri Pekka Haavisto allekirjoitti Suomen liittymiskirjan noin kello 14 Suomen aikaan Naton päämajassa Brysselissä. Liittymiskirja luovutettiin vähän yli tuntia myöhemmin, kello 15.45, Yhdysvaltojen ulkoministerille Antony Blinkenille, minkä myötä Suomesta tuli Naton jäsenmaa. Liittymiskirjan luovutuksen jälkeen Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg ja Suomen presidentti Sauli Niinistö pitivät erikseen lyhyet puheet, minkä jälkeen Suomen lippu nostettiin salkoon Naton päämajan ulkopuolella kello 16.50 Maamme-laulun soidessa.
Suomessa samaan aikaan nostettiin Naton lippuja lipputankoihin Suomen ulkoministeriön edustalla. Sauli Niinistö myös julkaisi Nato-jäsenyyteen liittyvän lausunnon, jossa hän totesi, että Suomen sotilaallisen liittoutumattomuuden aikakausi päättyy.
Reaktioita

Venäjä on suhtautunut kielteisesti Suomen Nato-jäsenyyteen. Venäjän presidentin tiedottajan Dmitri Peskovin mukaan se loukkaa Venäjän turvallisuutta ja Venäjän on pakko ryhtyä vastatoimiin. Puolustusministeri Sergei Šoigun mukaan Suomen liittyminen Natoon loi uhan konfliktin laajenemisesta.
Liittymispäivänä eduskunnan, pääministerin, VTT:n ja HSL:n verkkosivuja vastaan kohdistettiin palvelunestohyökkäykset, mutta tilanne normalisoitui illalla. Hyökkäyksen oli vihjannut tehneensä venäläinen hakkeriryhmä. Myös Ylen verkkosivuihin kohdistui hyökkäys.
Kannatus

Suomalaisista 82 % suhtautui myönteisesti Nato-jäsenyyteen vuonna 2024. Kielteisesti suhtautuvia oli eniten vasemmistoliitossa (29 %) ja perussuomalaisissa (17 %).
Naton kartta Euroopan alueella; sinisellä nykyiset jäsenet, vaaleansinisellä maat, joiden liittymisprosessi on kesken, violetilla jäsenyyttä hakevat maat, harmaalla maat, joille Naton jäsenyys ei ole tavoite, punaisella Kollektiivinen turvallisuusjärjestö.
Leivonen lumimyrskyssä

| Leivonen lumimyrskyssä – Celebrating the music of Toivo Kärki Mika Pohjola |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2005
 Tyylilaji: jazz, pop
 Kesto: 99.00
 Levy-yhtiö: Change Records
Leivonen lumimyrskyssä – Celebrating the music of Toivo Kärki on pianisti-säveltäjä Mika Pohjolan musiikkialbumi, jonka on julkaissut Change Records vuonna 2005. Pohjola on mukana pianistina, ja on sovittanut kaikki kappaleet. Laulusolisteina ovat Eeppi Ursin, Sanni Orasmaa ja Henrik Lamberg, lisäksi puheroolissa uutistoimittaja Kari Toivonen. Levyllä on 15 Toivo Kärjen sävellystä vuosilta 1929–1977, suurin osa harvinaisuuksia, ja nimikappale on ensilevytys.
Projektin taustat

Mika Pohjola oli 1990-luvulta alkaen Nilsiän musiikkileirillä opettajana ja esiintyjänä. Hän tutustui Nilsiässä asuvaan Kalervo Kärkeen, joka on Toivo Kärjen poika ja tämän musiikkijäämistön haltija. Pohjola keksi idean tehdä albumin modernia jazzia Toivo Kärjen musiikista, ja Kalervo Kärki lähti mukaan ideoimalla, ehdottamalla kappaleita ja toimittamalla nuotteja. Pohjolalla oli yhteydet sekä New Yorkin että Suomen jazzpiireihin, ja säestysyhtye koottiin amerikkalaisista ja suomalaisista muusikoista. Yhtye pystyi toteuttamaan Pohjolan vaativat, modernit sovitukset. Pohjolan idea oli laittaa kappaleitten lomaan Kari Toivosen lukemia ”uutisia” sekä Toivo Kärjen autenttisia mietteitä Kari Tuomisaaren vuonna 1979 tekemältä haastatteluvideolta.
Levyn merkeissä Pohjola piti useita konsertteja: Viapori Jazzissa 2006, Joensuussa 2007, Ylläs Jazzissa 2012. Mukana olivat Pohjolan lisäksi Eeppi Ursin (laulu), Janne Halonen (kitara), Ville Herrala (basso) ja Ville Pynssi (rummut). Osa materiaalista kuultiin myös Pohjolan johtaman kansainvälisen Grupo Nuevon konserteissa 2006 Ylivieskassa ja Helsingin Savoy-teatterissa. Laulusolistina oli näissäkin Eeppi Ursin.
Kappaleet

Souvaripoika  (1951, san. Tatu Pekkarinen, es. Henrik Lamberg)
Leivonen lumimyrskyssä  (1929, san. Frans Kärki, es. Sanni Orasmaa)
Toivo Kärki: Jazz
Nuori sydän  (1961, san. Reino Helismaa, es. Eeppi Ursin)
Tuopin jäljet  (1963, san. Reino Helismaa, es. Henrik Lamberg)
Soita hiljaa kitarain  (1951, san. H. Saarniaho, es. Eeppi Ursin ja Henrik Lamberg)
Toivo Kärki: Molli ja duuri
Koivun alla kello kahdeksan  (1977, san. Pauli Salonen, es. Eeppi Ursin)
Toivematka  (1960, san. Reino Helismaa, es. Sanni Orasmaa)
Hiukan haikeaa  (1950, san. Kauko Käyhkö, es. Henrik Lamberg)
Toivo Kärki: Inspiraatio
Sininen hetki  (1956, san. Reino Helismaa, es. Eeppi Ursin)
Päivän kehrä  (1972, san. Akseli Kaskela, es. Sanni Orasmaa)
Onni jonka annoin pois  (1958, san. Reino Helismaa, es. Eeppi Ursin)
Toivo Kärki: Kasettinauhuri
Counting the cost  (= Nyt maksaa saan sen 1959, san. Thelma M. Parker, es. Eeppi Ursin)
Kom så stilla  (= Tule hiljaa 1945, san. Joel Rundt, es. Henrik Lamberg)
Eron hetki on kaunis  (1948, san. Helena Eeva, es. Sanni Orasmaa ja Eeppi Ursin)
Toivo Kärki: Palstajakkara
Lauluni aiheet  (1952, san. Reino Helismaa, es. Sanni Orasmaa)
Aiheesta muualla

http://leivonen.bluemusicgroup.com
Seppo Kononen: Mika Pohjola uudisti Kärkeä jazzin hengessä, Savon Sanomat 15.10.2005
Mats Liljeroos: En fusionslärka dansar humpa, Hufvudstadsbladet 26.10.2005
Markus Ånäs: Kärki rehabilitointikeihäänä, Kauppalehti-Presso 22.10.2005
Jukka Hauru, Helsingin Sanomat 1.11.2005
Jari-Pekka Vuorela: Vihdoin totuus Toivo Kärjestä, Aamulehti 9.12.2006
Matti Laipio: Hifi-lehti 2006
Pertti Aslund: Aksentti 2006
Vehkalampi (Pieksämäki, Silvastinmäki)

| Vehkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°24′55″N, 27°28′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Iso-Kontioon 
Järvinumero:  14.783.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,4 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,826 km  
Pinta-ala:  1,954 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVehkalampi 
Vehkalampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Silvastinmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 400 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,4 metriä mpy.
Maijootjoki

| Maijootjoki |
| --- | --- |
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki (Jäppilä)
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Maijootjoen−Kivilammen v−a (14.783)
Pinta-ala:  8,02 km²  
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Maijootlampi
 :  62.44051°N, 27.38785°E
Laskupaikka:  Puruvesi
 :  62.45812°N, 27.39184°E
Sivu-uomat:  puro Säyneisestä
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  100,8 m  
Laskukorkeus:  99,4 m  
Korkeusero:  1,4 m
Pituus:  2,5 km  
Kaltevuus:  0,56 m/km
Muuta
Maijootjoki on Etelä-Savossa Pieksämäellä virtaava noin 2,5 kilometriä pitkä  joki , joka alkaa Maijootlammesta ja laskee Suontienselkä–Paasveden Puruveteen. Maijootjoki on kokonaan suojeltu.
Etymologiaa

Nyyssösten sukuseuran historiikissä kerrotaan lähiseudulla asuneesta esi-isästä Ukko-Hermannista. Tässä yhteydessä mainitaan, että sana ”maijoot” tarkoittaisi majavaa. Silloin olisi myös Maijootlampi majavan mukaan nimetty. Sukuseuran mukaan monet seudun nimet ovat saamelaisperäisiä ja sanan ”maijoot” alkuperä olisi myös sellainen.
Yleistä

Maijootjoki sijaitsee seitsemän kilometriä Jäppilän kirkolta pohjoiseen. Maijootjoki alkaa Maijootlammen pohjoispäässä sijaitsevasta kapenevasta lahdesta ja luusuasta, ja se virtaa koko matkan Maijootsuon halki Puruveden Maijootlahteen. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,8 metriä ja Puruveden on 99,4 metriä mpy., joten joelle muodostuu Maijootsuolla 1,4 metrin pudotus. Joki mutkittelee pehmeäturpeisellä suolla ja sen alajuoksulla uomaan yhtyy kaakosta Säyneisestä alkava pikkupuro. Joki virtaa alajuoksullaan Salmentauksen ja Hietakylän välisen tien ali. Tien jälkeen uoman varressa sijaitsee joen ainoa vapaa-ajan asunto. Joki laskee Puruveden Maijootlahteen, joka on kaksi kilometriä pitkä.
Luontoarvoja

Maijootjoen ympäristö Maijootsuo on pääosin suojeltu suoalue (Natura 2000, SAC-alue, FI0500048, 12 hehtaaria). Se on lajistoltaan arvokas ja monipuolinen suoalue, joka on yksi arvokkaimmista suokohteista Etelä-Savossa. Suojeltu alue muodostuu pääosin puustoisesta suosta, jossa esiintyy lettoja, lähdesilmäkkeitä, sekä vaihettumis- ja rantasoita. Suojelualueen maat ovat yksityisomistuksessa. Suolla esiintyy esimerkiksi punakämmekkä ja röyhysara, jotka ovat valtakunnallisesti uhanalaisia lajeja. Lisäksi esiintyy lettovilla, suovalkku, soikkokaksikko, sykeröpiippo, nuijasara, hirssisara, viitasara, rimpivihvilä, lehtoväkäsammal (Campylium protensum), lettokilpisammal, kultasirppisammal, kairasammal ja lettokuirisammal, jotka ovat alueellisesti uhanalaisia lajeja. Suojeltuja sammallajeja ovat isonuijasammal, korpihohtosammal ja kiiltosirppisammal.