stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruandan puolustusvoimat
Ruandan puolustusvoimien vahvuudet > Ilmavoimat

Ruandan puolustusvoimien ilmavoimat ovat tällä hetkellä pienet ja kattavat vain helikoptereita.
| Otsikko | Valmistusmaa | Kone | Versio | Palveluksessa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aérospatiale Dauphin | Ranska | taistelukuljetushelikopteri | SA 365CS | 1 |
| Aérospatiale Ecureuil | Ranska | taistelukuljetushelikopteri | SA 355F | 1 |
| Mil Mi-24 Hind | Neuvostoliitto | taisteluhelikopteri | 2 | 2 |
| Mil Mi-8 Hip | Neuvostoliitto | kuljetushelikopteri | 3 | 3 |
Ruskolakkirastas

| Ruskolakkirastas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rastaat Turdidae
Suku::  Amerikanrastaat Catharus
Laji::  frantzii
Kaksiosainen nimi
 Catharus frantzii  Cabanis, 1861 
Katso myös
   Ruskolakkirastas Wikispeciesissä   Ruskolakkirastas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruskolakkirastas (Catharus frantzii) on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Ruskolakkirastasta tavataan Meksikossa ja Keski-Amerikassa. Lajin kannaksi arvioidaan 50 000–500 000 yksilöä ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Royal Copenhagen

| Royal Copenhagen |
| --- | --- |

Perustettu:  1775
Perustaja:  Tanskan kuningasperhe
Kotipaikka:  Glostrup, Tanska
Toiminta-alue:  maailma
Toimiala:  posliinitehdas
Tuotteet:  käsinmaalattu posliini
Liikevaihto:  66 milj. € (2011)
Henkilöstö:  650 (2011)
Emoyhtiö:  Fiskars Oyj
Kotisivu:  www.royalcopenhagen.com/home
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Royal Copenhagen, virallisesti Den Kongelige Porcelænsfabrik, on Tanskan kuninkaallisen perheen vuonna 1775 perustama posliinitehdas, joka on vuodesta 2013 kuulunut suomalaisen Fiskars Oyj:n omistukseen.
Royal Copenhagen on erikoistunut käsinmaalattujen posliiniastioiden valmistukseen. Yrityksen kuuluisimpia astiastoja on Flora Danica, joka valittiin vuonna 2006 Tanskan kulttuurikaanoniin yhtenä 12:sta muotoilun ja taidekäsityön edustajana.
Yrityksen tuotteita valmistetaan Tanskan ohella Thaimaassa, joka on lähellä yrityksen yhtä päämarkkina-aluetta Japania. Vuonna 2011 Royal Copenhagenilla oli 650 työntekijää lähinnä Tanskassa, Japanissa ja Thaimaassa, ja liikevaihtoa noin 66 miljoonaa euroa. Omia myymälöitä sillä oli 12 ja lisäksi 117 shop-in-shopia Tanskassa, Aasiassa, Saksassa ja Yhdysvalloissa.
Kuvia

Royal Copenhagenin tehtaat Kööpenhaminassa.
Yritys on erikoistunut käsinmaalattuihin posliiniastioihin.
Flora Danica -astiasto valittiin Tanskan kulttuurikaanoniin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Royal Copenhagen Wikimedia Commonsissa
Roslagin mahonki

Roslagin mahonki on perinteinen, puun suojaamisessa käytetty läpikuultava pintakäsittelyaine. Roslagin mahonki valmistetaan tervasta, keitetystä pellavaöljystä eli vernissasta sekä puutärpätistä.
Suomessa Roslagenin mahonkia on käytetty puunsuojaukseen jo 1700-luvulta lähtien. Perinteisesti aineella on suojattu erityisesti veneitä ja rakennuksia. Perinteinen, Ruotsista omaksuttu sekoitussuhde on 1:1:1 tervaa, vernissaa ja puutärpättiä. Ohenteena käytetään tärpättiä, jonka on oltava puutärpättiä, sillä mineraalitärpätti tai lakkabensiini paakkunnuttaa tervan seoksessa.
Aineen oma väri on kuultava ruskea, mutta sitä voidaan sävyttää erilaisilla pigmenteillä. Kuultavuuden ansiosta puun omat syyt antavat pinnalle vaihtelua. Käsittely antaa puulle suojaavan pinnan kosteutta vastaan siten, että se myös hengittää eikä lahoa. Mikäli Roslagenin mahonkia halutaan saada peittävämmäksi tai sävyttää muilla kuin pigmenteillä, siihen voidaan sekoittaa pellavaoljy(vernissa)pohjaista maalia. Tällöin se muistuttaa tervamaalia. Roslagenin mahonki voidaan valmistaa itse, mutta saatavilla on myös teollisesti valmistettuja tuotteita. Näihin on usein lisätty homeenestoaineita.
Aineen kuivumisaika on pitkä: pinta on sateenkestävä pinta alle vuorokaudessa, käsittelykuiva neljässä vuorokaudessa, mutta perusteellinen kuivuminen kestää kolmesta neljään viikkoa.
Roizy

| Roizy |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 Roizy
 Koordinaatit: 49°25′33″N, 4°10′41″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Ardennes
Arrondissementti:  Rethel
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,2 km²
Väkiluku (2019):  220 
 – Väestötiheys:  19 as./km²
Kunnan numero:  08368
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Roizy on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 18 kilometriä Rethelin kaupungista lounaaseen.
Notre Dame de Roizy
Kunnan keskustassa on goottilainen kirkko Notre Dame de Roizy. Kirkon laiva on peräisin 1100-luvun lopusta. Kirkko kunnostettiin vuonna 1930.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roizy Wikimedia Commonsissa
Ruusubekardi

| Ruusubekardi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tityrat Tityridae
Suku::  Bekardit Pachyramphus
Laji::  aglaiae
Kaksiosainen nimi
 Pachyramphus aglaiae  (Lafresnaye, 1839) 

Katso myös
   Ruusubekardi Wikispeciesissä   Ruusubekardi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruusubekardi (Pachyramphus aglaiae) eli aiemmalta nimeltään ruusukurkkutyranni on tityrojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Ruusubekardia tavataan Yhdysvaltain eteläosissa, Meksikossa ja Keski-Amerikassa. Lajin populaatio on erittäin suuri, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Ruusubekardin elinympäristöä ovat metsät.
Royal Comics Syndicate

Royal Comics Syndicate on suomalainen sarjakuvasyndikaatti, joka on toimintansa alusta lähtien ottanut tavoitteekseen kotimaisen sarjakuvan kansainvälistämisen. Sarjakuvasyndikaatti toimii sarjakuvantekijöiden agenttina ja myy tekijöiden puolesta sarjakuvien julkaisuoikeuksia sanomalehdille, aikakauslehdille ja muille medioille. Royal Comics Syndicaten on perustanut sarjakuvataiteilija Timo Kähkönen, jonka tunnetuin sarjakuva on Paikallisuutisia. Syndikaatti on perustettu vuonna 2004. Sarjakuvasyndikaatin tavoitteena on suomalaisten sarjakuvantekijöiden toimintaedellytysten parantaminen myymällä heidän tuontantoaan kansainvälisille markkinoille.
Sarjakuvat

Syndikaatin levityksessä on kuusi sarjakuvaa.
Paikallisuutisia
Kapine
Loikan vuoksi
Musta hevonen
Sekametsä
Viljo ja Esteri
Aiheesta muualla

Royal Comics Syndicaten kotisivut
Ruusuetanainen

| Ruusuetanainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Sahapistiäiset Symphyta
Yläheimo::  Tenthredinoidea
Heimo::  Lehtipistiäiset Tenthredinidae
Suku::  Endelomyia
Laji::  aethiops
Kaksiosainen nimi
 Endelomyia aethiops  (Gmelin, 1790) 
Katso myös
   Ruusuetanainen Wikispeciesissä   Ruusuetanainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruusuetanainen (Endelomyia aethiops) on lehtipistiäisten heimoon kuuluva hyönteinen. Aikuinen ruusuetanainen on väriltään tumma ja sen siivet ovat savunharmaat. Etujalkojen polvet ovat vaalean kellertävät. Aikuinen ruusuetanainen on kooltaan 4–5 mm. Aikuiset ruusuetanaiset ovat lennossa lyhyen aikaa kesäkuun alussa ja munivat ruusun lehtien alapinnoille.
Ruusuetanaisen toukan pää on ruskeankeltainen ja muuten se on väriltään läpikuultavan vihreä, suolen erottuessa vartalossa tummanvihreänä. Ruusuetanaisen toukka on kooltaan noin 15 mm. Toukat kalvavat ravinnokseen ruusujen lehtien pintasolukkoa. Erityisesti pehmeälehtiset ruusut ovat toukkien ravintoa. Toukat kuoriutuvat kesäkuun puolivälissä ja pudottautuvat noin kolmen viikon kuluttua maahan koteloitumaan. Ruusuetanainen talvehtii keskenkasvuisena kotelona maassa.
Ruusuetanaisella on laaja levinneisyys Euroopassa, Turkissa ja Etelä-Kaukasiassa. Sitä esiintyy myös Yhdysvalloissa, missä sitä pidetään kuitenkin vieraslajina.
Aiheesta muualla

iNaturalist: Ruusuetanainen (Endelomyia aethiops)
Ötökkätieto: Ruusuetanainen (Endelomyia aethiops)
ITIS: Endelomyia aethiops (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Endelomyia aethiops (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Species Endelomyia aethiops - Roseslug (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Endelomyia aethiops, roseslug (englanniksi)
Saarnikko

Saarnikko on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Eino Saarnikko (1908–1971), ampuja
Pasi Saarnikko (1948–1991), iskelmälaulaja, Pasi ja Pekka -duon jäsen
Pekka Saarnikko (s. 1950), iskelmälaulaja, Pasi ja Pekka -duon jäsen
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Roskaa!

| Roskaa! Rautalukko |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2012
 Julkaistu: 30. marraskuuta 2012
 Tuottaja(t): Mikko Kujanpää
 Tyylilaji: vaihtoehtorock, hard rock
 Kesto: 33.06
 Levy-yhtiö: Samsara Records
Roskaa! on suomalaisen rock-yhtye Rautalukon vuonna 2012 julkaistu debyyttialbumi.
Kappaleet

Sä kuulet – 3.21 (säv. Kujanpää, san. Seppä & Kujanpää)
Roskaa! – 3.09 (säv. Kujanpää, san. Seppä & Kujanpää)
Kaipaan – 3.12 (säv. Kujanpää, san. Seppä & Kujanpää)
Mun elämä – 3.28 (säv. Kujanpää, san. Seppä & Kujanpää)
Taivaan tähti – 3.20 (säv. Kujanpää, san. Seppä & Kujanpää)
Ota kädestäni – 3.19 (säv. Kujanpää, san. Seppä & Kujanpää)
Poissuljettu – 3.19 (säv. Kujanpää, san. Seppä)
Itse paremmin – 3.20 (säv. Kujanpää, san. Seppä)
Sydän iskee kipinää – 3.14 (säv. Kujanpää, san. Seppä)
Kaunis hulluus – 3.24 (säv. Kujanpää, san. Seppä)
Kokoonpano

Matias Seppä – basso, laulu
Peetu Olli – kitara
Mikko Kujanpää – rummut, koskettimet
Roseau

| Roseau Wozo |
| --- | --- |
 Roseaun satama
 Roseau
 Koordinaatit: 15°18′N, 61°23′W 
Valtio:  Dominica
Alue:  Saint George
Korkeus:  43 m
Väkiluku (2011):  14 725
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Roseau on Dominican pääkaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 14 725. Kaupunki sijaitsee Dominican lounaisrannikolla Roseaujoen suistossa ja sen arkkitehtuuri on sekoitus uutta ja modernia sekä (ranskalaista) koloniaalityyliä. Kaupungissa on kansainvälinen lentoasema, joka on maan tärkein lentopaikka.
Kahdeksan kilometriä kaupungista itään sijaitsee Morne Trois Pitonsin kansallispuisto, joka on maailmanperintökohde.
Roseaussa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan trooppinen ilmasto. Vuoden keskilämpötila on 26,3 astetta. Kuuminta on kesäkuusta syyskuuhun, jolloin keskilämpötila on noin 27 astetta. Kylmintä on tammi- ja helmikuussa, jolloin keskilämpötila on noin 25 astetta. Roseaussa sataa vuosittain keskimäärin noin 2 000 millimetriä. Sateisin kuukausi on heinäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 310 millimetriä. Kuivimmat kuukaudet ovat helmi-, maalis- ja huhtikuu, joiden aikana sataa keskimäärin noin 80 millimetriä kuukaudessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roseau Wikimedia Commonsissa
Roseau-valokuvia
Saana Tuomala

Saana Tuomala (s. 4. syyskuuta 2001) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on edustanut Liigassa Tampereen Ilvestä kaudesta 2020 alkaen. Ensimmäisellä liigakaudellaan hän pelasi 15 ottelua ja teki yhden maalin, elokuussa FC Honkaa vastaan. Kaudella 2021 hän pelasi 24 liigaottelua tekemättä maaleja. Kauden 2022 alussa hän on tehnyt maalin kauden ensimmäisessä ottelussa Kuopion Palloseuraa ja kolmannessa ottelussa Pallokerho-35:tä vastaan.
Onkalon tuulivoimapuisto 1

| Onkalon tuulivoimapuisto 1 |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Simo
Koordinaatit:  65°36′47″N, 25°06′18″E
Valmistunut:  2012 
Rakennuttaja:  Tuuliwatti Oy 
Omistaja:  Aalto Wind No 1 Ltd. Oy 
Operaattori:  Operointi St1
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Sähköasema:  Simon sähköasema 
Puistojännite:  20 kV 
Liittymisjännite:  110 kV 
Korkeus:  10–20 m 
Tuulivoimalat:  3 × Vestas V112 (3 MW) 
Kapasiteetti:  9 MW  
Vuosituotanto:  21 GWh 
 fiOnkalon tuulivoimapuisto 1 
Onkalon tuulivoimapuisto 1 on Lapissa Simon Onkalonperällä sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 3 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 9 megawattia ja vuosituotanto on noin 21 gigawattituntia . Tuulivoimapuiston on rakentanut Tuuliwatti Oy, sen omistaa Aalto Wind No 1 Ltd. Oy  ja operoi Operointi St1 Oy.
Onkalonperällä sijaitsee myös Onkalon tuulivoimapuisto 2, joka valmistui vuonna 2017 ja jota kutsuttiin aluksi Onkalo 1:n laajennukseksi. Molemmat Onkalo-tuulipuistot kuuluivat aluksi Tuuliwatille, mutta yhtiön jakauduttua vuonna 2020 ne joutuivat eri omistajille. Onkalo I päätyi St1 Nordicille.
Yleistä

Tuulivoimapuiston kolme tuulivoimalaitosta sijaitsevat itä-länsi-suuntaisesti 1,2 kilometriä pitkässä rivissä. Onkalon kulmakunta sijaitsee yli kilometrin päässä luoteessa. Lähin vapaa-ajan asutus sijaitsee Syvälahdenjärven rannalla puolen kilometrin etäisyydellä. Iin kuntarajalle on samoin puoli kilometriä matkaa ja merelle pari kilometriä. Voimalat sijaitsevat 10–20 metrin korkeudella mpy. Voimaloille on rakennettu huoltotie, joka kulkee kylän kautta Simon asemakylälle.
Tuulivoimalaitokset ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa V112-mallia, jonka napakorkeus on 119 metriä , tuuliturbiinin halkaisija 112 metriä, ja jonka kapasiteetti on 3,0 megawattia. Konehuonetta kannattelee teräslieriöinen torni .
Tuulivoimaloiden sähkö muunnetaan 20 kilovoltin jännitteeseen ja siirretään maakaapeleilla Rantakairan Sähkö Oy:n Simon sähköasemalle, josta sähkö johdetaan kantaverkkoon.
Historiaa

Tuulivoimapuisto valmistui tammikuussa 2012. Nykyisen omistaja Aalto Wind No 1 Ltd. Oy on rekisteröitynyt kaupparekisteriin maaliskuussa 2018.
Huomioita

1 2  Tuulivoimapuiston vuosituotanto on arvioitu lähteestä saaduilla kaikkien Tuuliwatin omistamien Simon Onkalon seudun tuulivoimalaitoksien yhteistuotannosta. Lähteen julkaisun aikana olivat toiminnassa Leipiö I:n ja Onkalo I:n seitsemän tuulivoimalaa. Näiden vuosituotannoksi kertyi toukokuusta 2014 huhtikuuhubn 2015 yhteensä 64 gigawattituntia. Kun sen jakaa tuulipuistojen kapasiteettien 9 megawatin ja 18 megawatin suhteessa, saadaan Onkalo I:n vuosituotannoksi 21 gigawattituntia ja Leipiö I:n 43 gigawattituntia. On kuitenkin muistettava, että eri vuodet eivät ole tuulivoiman tuotannoissa toistensa kaltaisia!
Saana Svärd

Saana Svärd (s. 1977) on Helsingin yliopiston muinaisen Lähi-idän tutkimuksen professori. Svärdin tutkimusaloja ovat digitaaliset ihmistieteet (kielitiede), arkeologia ja assyrologia. Svärd valmistui filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2012, ja samana vuonna hänet nimitettiin Suomen Itämaisen Seuran puheenjohtajaksi. Hän on johtanut vuoden 2018 alusta yliopiston Lähi-idän suuret imperiumit -huippuyksikköä. Hän on myös kulttuurihistorian dosentti Turun yliopistossa.
Saarnensurma

| Saarnensurma |
| --- | --- |
 sienen vaurioittama saarnenlehti
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Rihmastolliset kotelosienet Pezizomycotina
Luokka::  Leotiomycetes
Lahko::  Helotiales
Heimo::  Helotiaceae
Suku::  Tiimakat Hymenoscyphus
Laji::  fraxineus
Kaksiosainen nimi
 Hymenoscyphus fraxineus  Baral et al.  
Katso myös
   Saarnensurma Wikispeciesissä   Saarnensurma Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saarnensurma (Hymenoscyphus fraxineus, aiemmin kuvattu myös nimellä Chalara fraxinea) on sieni, joka aiheuttaa etenkin nuorissa saarnissa tuhoa. Osa puista vaikuttaa jossain määrin vastustuskykyisiltä, mutta sen pelätään tekevän pahaa vahinkoa etenkin Britanniassa, jossa saarnimetsiköt ovat yleisiä. Tuholaissienen lähisukulainen Hymenoscyphus albidus on tavattu aiemmin saarnen lehtien harmittomana lahottajana. Tauti havaittiin ensimmäiseksi Puolassa vuonna 1992 eikä sienen kehittymistavasta ole varmuutta. Suomessakin tautia on tavattu 2007 alkaen, mutta saarnimetsiköt maassa rajoittuvat Ahvenanmaalle.
Chalara fraxinea on osoitettu sittemmin sienen anamorfiksi hedelmättömäksi muodoksi.
Saarnensurman aiheuttama kuoren vaurio
Saarnensurma voi näkyä esimerkiksi lehtien ruskettumisena ja kuoren halkeilemisena sekä ylimpien oksien kuolemana sekä myöhemmässä vaiheessa niin sanottuina rungosta lähtevinä vesioksina. Se voi tappaa kokonaisia metsiköitä. Mikään ulkoinen tunnusmerkki ei ole erityisen spesifinen taudille.
Saarnio

Saarnio on suomalainen sukunimi. Se on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Bertel Saarnio (1912–1969), arkkitehti
Eero Saarnio (1926–2006), jalkapalloilija
Elvi Saarnio (1919–2002), näyttelijä
Ewert Saarnio (1867–1920), kuvanveistäjä
Jori Saarnio (1916–1939), näyttelijä, Yrjö Saarnion poika
Kaarlo Saarnio (1885–1967), näyttelijä
Lauri Saarnio (1898-1978), psykiatri ja professori
Nikolai (Niilo) Saarnio (1901–1985), virkamies, pääjohtaja
Osmo Saarnio (1914–1953), näyttelijä
Otto Saarnio (1883–1918), näytelmäkirjailija (käytti kirjailijanimeä Kusti Korpitie)
Pekka Saarnio (1945–2020), poliitikko (SKDL, Vasemmistoliitto) ja toimittaja
Sirkka Saarnio (1941–2002), näyttelijä
Timo Saarnio (s. 1941), sisustusarkkitehti
Uuno Saarnio (1896–1977), filosofi
Yrjö Saarnio (1890–1933), näyttelijä ja oopperalaulaja
Yrjö Saarnio (1906–1985), viihdemuusikko ja -säveltäjä
Aune Castrén-Saarnio (1908–1978), runoilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ruskolaiskurit

| Ruskolaiskurit |
| --- | --- |
 Brasilianlaiskuri (Malacoptila striata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Laiskurit Bucconidae
Suku::  Ruskolaiskurit  Malacoptila  G. R. Gray, 1841
Katso myös
   Ruskolaiskurit Wikispeciesissä   Ruskolaiskurit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruskolaiskurit (Malacoptila) on laiskurien heimoon kuuluva tikkalintusuku. Ruskolaiskurien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan seitsemän lajia.
Ruskolaiskureihin kuuluvia lajeja

Brasilianlaiskuri (Malacoptila striata)
Kesylaiskuri (Malacoptila panamensis)
Mustaviirulaiskuri (Malacoptila fulvogularis)
Partalaiskuri (Malacoptila fusca)
Ruosteniskalaiskuri (Malacoptila rufa)
Viiksilaiskuri (Malacoptila mystacalis)
Viirupartalaiskuri (Malacoptila semicincta)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Malacoptila (englanniksi)
Roseanne

| Roseanne |
| --- | --- |

Tyyli:  tilannekomedia
Kestoaika:  22 min.
Luoja(t):   Matt Williams  Roseanne Barr  Marcy Carsey  Tom Werner 
Pääosissa:   Roseanne Barr  John Goodman  Laurie Metcalf  Sara Gilbert  Michael Fishman  Lacy Goranson  Natalie West  Sarah Chalke  Emma Kenney  Aimes McNamara  Jayden Rey 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  Englanti
Verkko:   ABC  Kolmoskanava  MTV3
Esitetty:  18. lokakuuta 1988 – 20. toukokuuta 1997 27. maaliskuuta – 22. toukokuuta 2018
Tuotantokausia:  10
Jaksoja:  231
Tuotanto
Tuottaja(t):   Matt Williams (kausi 1)  Al Lowenstein (kaudet 2–9)  Sid Youngers (kausi 10) 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Roseanne Barr  Marcy Carsey  Tom Werner  Bruce Helford  Whitney Cummings  Sara Gilbert  Tony Hernandez 
Tuotantoyhtiö(t):   Carsey-Werner Productions  Wind Dancer Productions (kausi 1)  Full Moon High Tide Productions (kaudet 7–9)  Mohawk Productions (kausi 10)  Jax Media (kausi 10) 
Levittäjä:  Carsey-Werner Distribution
Aiheesta muualla
IMDb 
Roseanne on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jota esitettiin ABC-kanavalla yhdeksän kautta vuosina 1988–1997 sekä joitakin jaksoja vuonna 2018. Sarja jatkuu syksyllä 2018 nimellä The Conners.
Roseanne kertoo työväenluokkaisen Connerin perheen elämästä realistisella tyylillä, joka oli aikanaan epätavallinen prime time -televisiossa. Sarja käsitteli komedian keinoin tabuja kuten riippuvuuksia, ehkäisyä, homoseksuaalisuutta ja masturbointia.
Perheen äitiä Roseannea esitti Roseanne Barr, sarjan tuottaja ja ideoija. Roseannen miestä Dania esitti John Goodman. Perheeseen kuului myös kaksi tytärtä ja yksi poika.
Suosituimmillaan Roseanne oli Yhdysvaltain kolmen suosituimman sarjan joukossa ja loppuun asti 20 suosituimman joukossa. Se voitti useita Golden Globe -palkintoja, ja sen päätähti Roseanne Barr sai vuonna 1993 Emmy-palkinnon.
Roseannen tuotantoa jatkettiin 20 vuoden tauon jälkeen kahdeksalla jaksolla vuonna 2018, ja uusia jaksoja alettiin esittää Yhdysvalloissa 27. maaliskuuta alkaen. Pääosassa oli jälleen Roseanne Barr. Sarjassa esiintyi myös John Goodman, vaikka tämän hahmo Dan vaikuttikin kuolleen alkuperäisessä sarjassa. Uuden kauden ensimmäistä jaksoa seurasi Yhdysvalloissa yli 18 miljoonaa katsojaa. Sarjan päähahmo Roseanne on presidentti Donald Trumpin vahva kannattaja kuten Barr itsekin.
ABC-televisioyhtiö kuitenkin lopetti sarjan toukokuussa 2018 Roseanne Barrin kutsuttua Twitter-viestissään presidentti Barack Obaman afroamerikkalaista Iranissa syntynyttä avustajaa Valerie Jarrettia Apinoiden planeetan ja Muslimiveljeskunnan ristisiitokseksi. Yhtiö kuitenkin päätti kesällä 2018 jatkaa sarjaa uudella nimellä, mutta muuten samalla näyttelijäkaartilla, paitsi ilman Roseanne Barria. Sarja alkoi syksyllä 2018 nimellä The Conners.
Pääroolien näyttelijät kausina 1–9

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Roseanne Barr  | … |  Roseanne Conner   |
|  John Goodman  | … |  Dan Conner   |
|  Laurie Metcalf  | … |  Jackie Harris   |
|  Michael Fishman  | … |  D.J. Conner   |
|  Sara Gilbert  | … |  Darlene Conner   |
|  Alicia Goranson  | … |  Becky Conner   |
|  Johnny Galecki  | … |  David Healy   |
|  Natalie West  | … |  Crystal Anderson-Conner   |
|  Glenn Quinn  | … |  Mark Healy   |
|  Sarah Chalke  | … |  Becky Conner-Healy   |
|  Estelle Parsons  | … |  Beverly Harris   |
S Andromedae

| S Andromedae |
| --- | --- |

 Epookki J2000.0
Supernovatyyppi:  Tuntematon
Galaksi:  Andromedan galaksi
Tähdistö:  Andromeda
Rektaskensio:  00h 42m 43.11s
Deklinaatio:  +41° 16′ 04.2″
Galaktiset koordinaatit:  121.1702 -21.5741
Löytöpäivä:  19. elokuuta 1885
Etäisyys:  2,600,000 vv
Fyysiset ominaisuudet
Väri-indeksi:  +1.31 ~ +12.9
Muuta:  Ensimmäinen koskaan toisesta galaksista löydetty supernova
Isaac Ward
S Andromedae (tunnetaan myös nimellä SN 1885A) on Andromedan galaksissa sijaitseva supernova. Se löydettiin vuonna 1885, mutta on edelleen kaukaisin koskaan havaittu supernova. Se on myös ensimmäinen toisesta galaksista löydetty supernova.
S Andromedaen löysi 19. elokuuta 1885 irlantilainen amatööritähtitieteilijä Isaac Ward Belfastissa. Heti samana päivänä sen havaitsi Ernst Hartwig Dorpatin tähtitornissa Virossa. S Andromedaen magnitudi oli 6, eli se oli havaittavissa paljain silmin hyvissä olosuhteissa. 16. helmikuuta 1890 se oli jo himmennyt magnitudiin 16.
Supernovan raportoitiin olevan punertavanvärinen ja todella nopeasti himmenevä, mikä on epätavallista tyypin Ia supernoville. Supernovasta ei ole olemassa spektroskooppista dataa.
Vuonna 1988 tähtitieteilijä R.A. Fesen ja hänen ryhmänsä neljämetrisellä Mayall -teleskoopilla Kitt Peakissa löysivät rautarikkaan supernovan jäännökset. Hubble-avaruusteleskooppi teki tarkempia havaintoja vuonna 1995.