stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Charlotte Brontë
Elämä > Ura

Vuonna 1842 Charlotte matkusti Brysseliin Emilyn kanssa opettamaan sekä opiskelemaan ranskaa ja saksaa ja koulunhoitoa aikomuksenaan perustaa mahdollisesti oma pieni tyttökoulu. He joutuivat kuitenkin palaamaan piakkoin Englantiin tätinsä Elisabeth Branwellin kuoleman johdosta, eikä kouluhankkeesta tullut koskaan todellisuutta.
Charlotte palasi kuitenkin yksin Hegerin sisäoppilaitokseen vuonna 1843. Täällä kertaa Charlotte rakastui epätoivoisesti ja vastakaikua saamatta vaimonsa kanssa koulua pitävään professori Hegeriin. Charlotten ensimmäinen romaani Professori perustuu Brysselin kokemuksiin, mutta se julkaistiin vasta hänen kuolemansa jälkeen.
Charlottelta julkaistiin neljä romaania: Kotiopettajattaren romaani, Shirley ja Syrjästäkatsojan tarina sekä postuumisti siis Professori. Hän oli omana aikanaan suosituin Brontën sisaruksista, mutta ei ehtinyt nauttia saamastaan menestyksestä. Branwell-veli, jonka huonot elämäntavat olivat aiheuttaneet paljon huolta sisarille, kuoli syyskuussa 1848. Emily kuoli keuhkotautiin saman vuoden joulukuussa ja Anne samaan tautiin seuraavana kesänä. Näin Charlotte menetti melkein yhdellä iskulla, ei ainoastaan rakkaita sisaruksiaan, vaan myös kirjailijatoverinsa. Hän jäi yksin vanhan isänsä seuraksi karuun pappilaan ainoana lohtunaan uskonto ja kirjallinen työnsä.
Elämä > Viimeiset vuodet

Vuonna 1854 Charlotte avioitui pitkän epäröinnin jälkeen isänsä kappalaisen Arthur Bell Nichollsin kanssa. Avioliitto toi hänelle turvallisuutta ja seuraa yksinäisyyteen, mutta tuskin suurta romanttista rakkautta. Liiton aikana Charlotte alkoi odottaa lasta, mutta hänen huono terveytensä ei kestänyt raskautta ja hän kuoli yhdeksän kuukautta häidensä jälkeen, raskautensa aikana 31. maaliskuuta 1855. Hän oli 38-vuotias.
Brontën sisarten yksinäisyys, varhainen kuolema ja traaginen kohtalo ovat kiehtoneet monia ja synnyttäneet useita sensaationhaluisia, melodramaattisia ja yliromanttisia elämäkertoja. Vakavien tutkijoiden on kuitenkin luettava Life of Charlotte Brontë vuodelta 1857, jonka tekijä Elizabeth Gaskell oli Charlotten henkilökohtainen tuttava. Gaskellin jälkeen syvin ja tyhjentävin elämäkerta on Juliet Barkerin The Brontës, tuhatsivuinen teos, joka ilmestyi vuonna 1994.
Kirjallinen tuotanto > Poems

Vuonna 1846 sisarukset julkaisivat runoja salanimillä Currer (Charlotte), Ellis (Emily) ja Acton (Anne) Bell, mutta runokokoelmaa myytiin vain kaksi kappaletta. Tästä huolimatta sisarukset jatkoivat kirjallisia harrastuksiaan, ja vuoden 1847 aikana ilmestyi kultakin romaani.
Kirjallinen tuotanto > Kotiopettajattaren romaani

Charlotte Brontën teoksesta Kotiopettajattaren romaani tuli välittömästi menestys. Charlotte omisti teoksensa William Makepeace Thackeraylle, sen ajan Englannin suosituimmalle kirjailijalle, joka kuvasi sitä ”suuren neron mestarityöksi”.
Romaanin sankaritar, pennitön orpo Jane Eyre menee rikkaaseen, salaperäiseen kartanoon kotiopettajattareksi. Brontë arvostelee viktoriaanisen ajan suhtautumista sivistyneisiin, mutta varattomiin naisiin, joiden ahtaaseen elämänpiiriin mahtui vain vanukkaan valmistamista, pianonsoittoa ja pöytäliinojen kirjailua. Ulkonaisesti säyseä, mutta sisäisesti intohimoinen ja aikansa arvoja uhmaava Jane Eyre kaipaa laajempia elämänaloja ja rakkautta. Hänen tunteensa kartanonherra Rochesteriin syttyy. Rochester edustaa byronilaista romanttista sankaruutta, jossa miehinen hellyys yhtyy miehiseen voimaan. Romaanin mutkikas juoni on täynnä yllättäviä käänteitä. Yksi romaanin tärkeistä teemoista on yhteiskuntaluokkien ja sukupuolten välinen suhde. Romaanin lopussa Jane on henkisesti voimistunut.
Kirjallinen tuotanto > Shirley

Shirley on Charlotte Brontën yhteiskunnallisesti kantaa ottavin teos. Sen tapahtumat sijoittuvat Yorkshireen Napoleonin sotien aikaan. Seudun tekstiiliteollisuus kärsii lamasta ja kutomon omistaja haluaa tuoda sinne työväen määrää vähentäviä koneita, mikä johtaa työläisten mielenosoitusmellakoihin.
Shirley, romaanin nimihenkilö, on itsenäinen, peloton ja suorasukainen sankaritar. Vaikka romaanin juoni on paikoitellen melodramaattinen, on siinä selvä naistietoinen sanoma: naisten pitää saada enemmän mahdollisuuksia toteuttaa itseään yhteiskunnassa kuin pelkästään menemällä avioon tai vaihtoehtoisesti elämään itsekieltäymyksessä, naimattomana, muiden hyväntekeväisyyden varassa.
Kirjallinen tuotanto > Syrjästäkatsojan tarina

Villette tai suomeksi Syrjästäkatsojan tarina on vahvasti omaelämäkerrallinen. Lucy Snowe, köyhä, yksinäinen ja tavallisen näköinen nuori nainen, löytää opettajan paikan belgialaisessa tyttökoulussa Villetten kaupungissa. Lucy rakastuu tyrannimaiseen professori Paul Emanueliin, joka on taas Heger-hahmo. Lucyn henkilökuva on psykologinen tutkielma yksinäisyydestä, eristäytyneisyydestä ja onnettomasta rakkaudesta. Syrjästäkatsojan tarina on kypsempi ja samalla synkempi teos kuin Kotiopettajattaren romaani.
Kirjallinen tuotanto > Professori

"Professori on Charlotte Brontën --- epäsovinnainen esikoisteos. Elinaikanaan hän yritti turhaan löyttää sille kustantajaa."
"Eletään 1800-luvun alkupuolta, teollistumisen ja romantiikan aikakautta. Etonista valmistunut William Crimsworth matkustaa Brysseliin toimiakseen siellä opettajana, eli professorina, kuten Belgiassa sanotaan. Tyttökoulu tarjoaa periaatteelliselle nuorukaiselle haasteita ja houkutuksia. Aikansa kahleista pyristelevälle Williamille tärkeintä on kuitenkin kulkea omaa tietään kohti tosi rakkautta muiden juonitteluista huolimatta."
Kirjailijana Charlotte Brontë kuvasi (usein) naisten tunne-elämää, etenkin sellaisten naisten, jotka yhteiskunnallisten olosuhteittensa vuoksi eivät ole pystyneet toteuttamaan itseään älyllisesti tai tunteellisesti, mutta jotka ovat silti voimakkaasti tuntevia ihmisiä. Kaikki Brontën teokset kuvaavat viktoriaanisen yhteiskunnan epäoikeudenmukaista suhtautumista naisiin, ja on selvää, että hänen vastalauseensa pohjautuu omakohtaisiin kokemuksiin.
Teokset

The Young Men’s Magazine, Number 2 (1830)
Poems by Currer, Ellis, and Acton Bell (1846)
Kotiopettajattaren romaani (Jane Eyre, 1847)
Shirley (Shirley, 1849)
Syrjästäkatsojan tarina (Villette, 1853)
Professori (Professor, 1857)
Legends of Angria (1933)
Early writings of Charlotte Brontë 1826–1832 (1987)
Teokset > Suomennoksia

Kotiopettajattaren romaani.  ((Jane Eyre, 1847.) Suomentanut Tyyni Haapanen)  Porvoo:  WSOY, 1915.
Kotiopettajattaren romaani.  ((Jane Eyre, 1847.) Suomentanut Kaarina Ruohtula)  Hämeenlinna:  Karisto, 1973.  ISBN 951-23-0766-9.
Shirley.  ((Shirley, 1849.) Suomentanut Kaarina Ruohtula)  Hämeenlinna:  Karisto, 1969.
Syrjästäkatsojan tarina.  ((Villette, 1853.) Suomentanut Tyyni Haapanen-Tallgren)  Porvoo:  WSOY, 1921.
Professori.  ((Professor, 1857.) Suomentanut Inkeri Koskinen)  Helsinki:  Tammi, 2009.  ISBN 978-951-31-4096-0.
Kirjallisuutta

Tapola, Päivi: Charlotte Brontën Kotiopettajattaren romaani. Teoksessa Äitini puutarhassa. Polkuja naiskirjallisuuteen.  Helsinki:  Kääntöpiiri, 2002.  ISBN 951-8989-61-3.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Brontë Parsonage Museum. (englanniksi)
Charlotte Brontën teoksia Adelaiden yliopiston sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Charlotte Brontën teoksia Gutenberg-projektissa.
The Brontës. (englanniksi)
Branwell Brontën maalaus noin vuodelta 1834. Kuvattuna vasemmalta oikealle hänen sisarensa Anne, Emily ja Charlotte. Branwell maalasi itsensä Emilyn ja Charlotten väliin, mutta poisti myöhemmin itsensä maalauksesta.
Kotiopettajattaren romaanin ensipainoksen etusivu.
Evert A. Duyckinick, Charlotte Brontë, 1873. George Richmondin tekemään muotokuvaan perustuva postuumi muotokuva.
Korjažma

| Korjažma (Коряжмa) |
| --- | --- |
 lippu
 Arkangelin alue Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Korjažma
 Koordinaatit: 61.3131°N, 47.1806°E 
Valtio:   Venäjä
Liittovaltiosubjekti:  Arkangelin alue
Väkiluku (2010):  39 641
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  165650-165654
Suuntanumero(t):  +7 81850
Rekisterikilpi:  29
 
 www.koradm.ru 
 OKATO 11408 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korjažma (ven. Коря́жма) on Venäjällä Arkangelin alueella Kotlasin piirissä sijaitseva kaupunki ja tärkeä metsäteollisuuskeskus.
Nikolai Korjažemskin luostaria
Leninin valtakatu
Näkymä Kotlasin selluloosa- ja paperitehtaalle
Korjažma sijaitsee Vytšegda-joen vasemmalla eli etelärannalla, noin 30 km itään Kotlasista, jossa joki yhtyy Vienanjokeen. Matkaa on noin 835 kilometriä Arkangeliin.
Korjažman perustamisajankohtana pidetään vuotta 1535, jolloin paikalle nousi Nikolai Korjažemskin luostari. Luostarin toiminta katkesi vuoden 1917 jälkeen. Seutu on alavaa ja ilmasto mantereinen.[lähde? ]
Selluloosan tuotanto Korjažmassa alkoi vuonna 1961, jonka jälkeen paikkakunnan kasvu oli nopeaa. Kaupunkioikeudet Korjažma sai vuonna 1985.
Kaupungissa sijaitseva, Gruppa Ilim -konserniin kuuluva Kotlasin sellu- ja paperitehdas (Kotlasski tselljulozno-bumažnyi kombinat) mainitaan Venäjän ja Euroopan suurimmaksi sellu- ja paperitehtaaksi. Se tuottaa noin 20 % kaikesta Venäjällä valmistetusta selluloosasta ja kartongista. Tuotannosta 65 % menee vientiin. Ilim-yhtiön hallussa on yli puolet Venäjän selluloosatuotannosta.[lähde? ]
Väestö

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2003 | 2010 |
| Korjažma | 10 900 | 33 200 | 42 800 | 41 800 | 42 800 | 39 641 |
Venäjän keisarikunnassa järjestettiin väestönlaskenta 1897 ja Neuvostoliitossa 1926, 1939, 1959, 1970, 1979 ja 1989 sekä Venäjän federaatiossa 2002, joten kaikki luvut eivät ole virallisen väestönlaskennan tuloksia.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korjažma Wikimedia Commonsissa
Korjažma online (venäjäksi)
Heraldicum Korjažman vaakunasta (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Knut Forsberg

Berzeliin puiston sisäänkäynti.
Porvoon Runeberginpuistoa.
Knut Malte Forsberg (s. 15. joulukuuta 1829 Tukholma - 23. heinäkuuta 1895 New York) oli ruotsalainen puutarhuri ja maisema-arkkitehti.
Ura Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa

Knut Forsberg syntyi vuonna 1829 Tukholmassa Kuninkaalliseen hoviseurakuntaan. Hänen isänsä toimi Tukholman kuninkaanlinnassa hovilakeijana. Forsberg kouluttautui puutarha-arkkitehdiksi työskennellen Ruotsin merkittävimpien puutarhureiden palveluksessa. Hän opiskeli myös ulkomailla Ruotsin kuninkaan Oskar I:n rahoittamana, muun muassa Lontoon kuuluisassa Kew Gardensissa sekä kuninkaallisessa puutarhassa Belgian Laekenissa.
Vuonna 1851 Forsberg voitti Pariisin lähistöllä sijaitsevan Bois de Boulognen puiston suunnittelukilpailun, jonka oli järjestänyt tuolloin Ranskan presidenttinä toiminut Napoleon III. 1854 hänet nimitettiin Tukholman kuninkaanlinnan hovipuutarhuriksi. Tunnetuin hänen Ruotsiin suunnittelemistaan puistoista on Tukholman Berzeliin puisto.
Puutarhurin töiden lisäksi Forsbeg toimi kaupunkisuunnittelijana, kirjoitti artikkeleita eri lehtiin, muun muassa Aftonbladetiin. Hän kustansi myös omia lehtiä, joiden ilmestyminen jäi kuitenkin vain muutamaan numeroon. Lisäksi Forsberg oli kiinnostunut politiikasta. Huolimatta läheisistä suhteistaan kuninkaalliseen hoviin, hän oli innokas tasavaltalainen. Holtittomasta rahankäytöstään tunnettu Forsberg solmi 25-vuotiaana avioliiton itseään yli 50 vuotta vanhemman leskirouvan kanssa. Avioliitto takasi hänelle turvatun taloudellisen aseman muutamaksi vuodeksi. Forsbergin puolison kuoltua vuonna 1862 hän ajautui jälleen taloudellisiin vaikeuksiin.
1860- ja 1870-lukujen vaihteessa Forsberg muutti pysyvästi Yhdysvaltoihin. Hän toimi muun muassa Chicagon Lincoln Parkin ja New Yorkin Central Parkin uudistustöiden parissa. Forsberg ei kuitenkaan onnistunut Pohjois-Amerikassa saavuttamaan yhtä arvostettua asemaa kuin Ruotsissa. Paria vuotta ennen kuolemaansa hän työskenteli tavallisena puutarhatyöntekijänä Chicagon maailmannäyttelyssä.
Forsberg Suomessa

Suomeen Forsberg on tehnyt useita puistosuunnitelmia, useimmat vuosina 1865-1866, jolloin hän asui jonkin aikaa Turussa. Hän saapui kaupunkiin tehtailija Pehr Cerelius Rettigin kutsumana ja suunnitteli tämän toimeksiannosta Samppalinnanpuiston. Forsbergin laatimien suunnitelmien mukaan oli tarkoitus rakentaa myös Ruissalon Kansanpuisto, mutta Turun kaupunki piti suunnitelmaa liian kalliina eikä sitä toteutettu. Lisäksi hän oli jo vuonna 1862 laatinut Suomen talousseuran palkkaamana suunnitelman Turun Vartiovuorenmäen puistoksi.
Helsinkiin hän laati suunnitelmat Kaisaniemen- ja Tähtitornin vuoren puistojen uudistamiseksi. Forsbergin piirustusten mukaan uudistettiin myös Mustialan maanviljelysopiston sekä Törnävän kartanon puistot.  Porvooseen valmistui Forsbergin suunnittelema moderni englantilaistyylinen Runeberginpuisto vuonna 1867. Porin vanhalle hautausmaalle Forsberg laati kalliin yksityiskohtaisen istutussuunnitelman, joka kustannustensa vuoksi toteutettiin vain osittain.
Kingin piirikunta (Washington)

Kingin piirikunta (engl. King County) on Yhdysvaltojen Washingtonin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 2 188 649 vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 5 975 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskus Seattle on myös sen suurin kaupunki.
Väestö

Piirikunnan asukkaista 60,9 prosenttia on valkoisia, 16,7 prosenttia aasialaisia ja 9,5 prosenttia latinalaisamerikkalaisia. 26,9 prosenttia puhuu myös muita kieliä kuin englantia. 96,1 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 36,8 vuotta.
Kuvia piirikunnasta

Seattlen kaupunki.
Piirikunnan oikeustalo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kingin piirikunta (Washington) Wikimedia Commonsissa
Kochi

Kochi voi viitata muun muassa seuraaviin:
Paikkoja

Kochi, kaupunki Intiassa
Kōchi, kaupunki Shikokun saarella Japanissa
Kōchin prefektuuri, prefektuuri Japanissa
Henkilöitä

Momoko Kōchi (1932—1998), japanilainen näyttelijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kochi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Krzystof Jurgiel

| Krzystof Jurgiel |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  ECR-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. marraskuuta 1953 (ikä 70) Ogrodniki, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Tiedot
Puolue:  Laki ja oikeus
 Nimikirjoitus
Krzystof Jurgiel (s. 18. marraskuuta 1953 Ogrodniki, Puola) on puolalainen poliitikko. Jurgiel edustaa Laki ja oikeus-puoluetta. Jurgiel on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa konservatiivien ja reformistien ryhmää.
Aiheesta muualla

Krzystof Jurgiel Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Kochi (Intia)

| Kochi |
| --- | --- |

 Kochi
 Koordinaatit: 09°58′37″N, 76°16′12″E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Kerala
Piirikunta:  Ernakolam
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  94,88 km²
Väkiluku (2011):  601 574
 – Metropolialue:  2 117 990
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kochi (malajalamiksi കൊച്ചി, Kocci), aikaisemmin Cochin, on kaupunki Ernakulamin piirikunnassa Keralan osavaltiossa Intiassa. Kaupungissa on Intian yksi tärkeimmistä satamista. Kaupunki sijaitsee noin 220 kilometriä pohjoiseen osavaltion pääkaupungista Thiruvananthapuramista. Kaupungissa asui vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 601 574 asukasta, mikä tekee siitä osavaltion toiseksi suurimman kaupungin. Kochin metropolialueella asui yhteensä 2 117 990 asukasta.
Kochissa oli yli tuhannen vuoden ajan juutalainen yhteisö, johon kuului vielä 1950-luvulla noin viisituhatta henkeä. Vuosituhannen loppuun mennessä juutalaiset vähenivät muutamiin kymmeniin.
Kochin kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 30 kilometrin päässä Kochin keskustasta.
Koulutus

Kochissa on sekä valtion että yksityisten ylläpitämiä kouluja. Yksityisissä kouluissa opetetaan enimmäkseen englanniksi, kun taas valtion ylläpitämissä julkisissa kouluissa opetetaan englannin lisäksi myös malajalamiksi. Korkeakoulutuksesta vastaa muun muassa Cochin University of Science and Technology.
Kiinalaisten suunnittelemia kalastusverkkoja.
Kirkko Keralan takavesillä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kochi Wikimedia Commonsissa
Kochadaiiyaan

| Kochadaiiyaan |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Soundarya R. Ashwin
Käsikirjoittaja:  K. S. Ravikumar
Tuottaja:  Sunil Lulla
Säveltäjä:  A. R. Rahman
Kuvaaja:  Rajiv Menon
Leikkaaja:  Anthony
Pääosat:  Rajinikanth Deepika Padukone
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Intia
Tuotantoyhtiö:  Eros International Media One Global Entertainment
Levittäjä:  Eros International
Ensi-ilta:  23. toukokuuta 2014
Kesto:  124 minuuttia
Alkuperäiskieli:  tamili
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
K. S. Ravikumar ja Rajinikanth kahden ohjausryhmän jäsenen kanssa.
Kochadaiiyaan (suomeksi ”Pitkä- ja kiharaharjainen kuningas”) on intialainen, tamilinkielinen historiallinen toiminta-draamaelokuva vuodelta 2014. Sen on ohjannut Soundarya R. Ashwin ja käsikirjoittanut K. S. Ravikumar. Elokuvan pääosissa esiintyvät kolmea roolia näyttelevä Rajinikanth sekä Deepika Padukone.
Kochadaiiyaan on Intian ensimmäinen liikkeenkaappaustekniikalla toteutettu 3D-animaatioelokuva. Elokuvan näyttelijöistä tehtiin 3D-mallit, joiden avulla roolihahmoista saatiin näyttelijöiden näköisiä. Joidenkin näyttelijöiden ulkonäköä myös muutettiin nuoremmaksi. Varsinaisten näyttelijöiden lisäksi elokuvassa nähdään myös ennen elokuvanteon aloittamista kuolleen tamilikoomikko Nageshin näköinen hahmo, jonka liikkeenkaappaukseen ja dubbaukseen käytettiin näyttelijöitä, joiden ruumiinrakenne ja ääni oli samankaltainen kuin Nageshilla.
Alun perin elokuvan nimi oli Kochadaiyaan, mutta nimeen lisättiin toinen i numerologisista syistä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Rajinikanth   | … |   Kochadaiiyaan, Rana, Sena   |
|   Deepika Padukone   | … |   Vadhana   |
|   R. Sarathkumar   | … |   Sengodagan   |
|   Shobana   | … |   Yaahavi   |
|   Aadhi   | … |   Veera Mahendra   |
|   Rukmini Vijayakumar   | … |   Yamuna   |
|   Jackie Shroff   | … |   Raja Mahendra   |
|   Nassar   | … |   Rishikodagan   |
Aiheesta muualla

Kochadaiiyaan Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kolmisoppinen (Kivijärvi)

| Kolmisoppinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kivijärvi
Koordinaatit:  63°08′39″N, 25°20′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen pohjoisosan alue (14.43)
Laskuoja:  oja Pitkäpuroon 
Järvinumero:  14.436.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  157,8 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  510 m  
Rantaviiva:  1,642 km  
Pinta-ala:  9,019 ha  
Tilavuus:  0,0004046 km³ 
Keskisyvyys:  4,49 m  
Suurin syvyys:  14,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolmisoppinen 
Kolmisoppinen  on Keski-Suomessa Kivijärvellä  Niukkaperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 480 metriä pitkä, 510 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 404 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,5 metriä ja suurin syvyys on 14,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen pohjoisosan alueella (14.43), jonka Pitkäpuron valuma-alueeseen (14.436) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,8 metriä mpy.
Kolmisoppinen (Luhanka)

| Kolmisoppinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Luhanka
Koordinaatit:  61°42′57″N, 25°45′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Valkeajärveen 
Järvinumero:  14.221.1.250
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,7 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,547 km  
Pinta-ala:  1,733 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolmisoppinen 
Kolmisoppinen  on Keski-Suomessa Luhangalla Lempään kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä mpy.
Korsikansahrami

| Korsikansahrami |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliopsida
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kurjenmiekkakasvit Iridaceae
Suku::  Sahramit Crocus
Laji::  corsicus
Kaksiosainen nimi
 Crocus corsicus  Vanucchi 
Katso myös
   Korsikansahrami Wikispeciesissä   Korsikansahrami Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Korsikansahrami (Crocus corsicus) on sahramien sukuun kuuluva laji. Se on peräisin Korsikan saarelta ja luonnonvaraisena kasvaa kivikkoisilla ruohostoalueilla ja menestyy jopa 2000 metrin korkeudessa. Kasvi on 5 cm korkea. Yhdestä mukulasta kehittyy 3–4 lehteä. Kukassa on kaksi kerrosta kehälehtiä, joista sisemmät ovat violetteja ja ulompien ulkopuolella on violetteja ja valkoisia raitoja. Korsikansahrami menestyy aurinkoisella ja suojaisella kasvupaikalla maassa, missä on seassa hiekkaa. Se tarvitsee talvisuojakseen katteen, joten puiden lehdet kannattaa jättää kasvien päälle syksyllä. Kasvia lisätään sivumukuloista, joita saadaan kasveja jakamalla. Jakamiseen kannattaa valita hyväkuntoisia kasviyksilöitä. Korsikansahramia käytetään kivikkoryhmissä.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Korsikansahrami (Crocus corsicus)
UniProt, Taxonomy: Crocus corsicus (englanniksi)
Korsikäämikkä

| Korsikäämikkä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Sordariomycetes
Lahko::  Hypocreales
Heimo::  Clavicipitaceae
Suku::  Korsikäämikät Epichloë
Laji::  typhina
Kaksiosainen nimi
 Epichloë typhina  (Pers.) Tul. & C. Tul. 
Katso myös
   Korsikäämikkä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korsikäämikkä (Epichloë typhina) on Clavicipitaceae-heimoon kuuluva sienilaji. Korsikäämikkä kasvaa tavallisesti heinäkasvien ympärille kiertyneenä. Suomessa se elää yleensä koiranheinässä tai timoteissa. Muualla maailmassa sitä tavataan sadoissa eri lajeissa. Sienen suhde heinään on symbioottinen, sillä se tuottaa tavallisesti vaarattomalle heinälle myrkkyä, jolloin nisäkkäät eivät voi syödä sitä. Korsikäämikkä on alkukesästä valkea mutta muuttuu sen kotelopullojen kasvaessa oranssiksi. Korsikäämikän siemeniä levittää Botanophila phrenione -kärpäslaji, joka munii sen pinnalle ja syö sen rihmoja sekä itiöitä, jotka sitten kulkeutuvat sen ruuansulatuksen kautta muualle, joskus toiseen korsikäämikkään. Kärpäsen kiinnostus korsikäämikkää kohtaan lakkaa sienen muuttuessa oranssiksi. Korsikäämikän itiöt ovat itiökotelossa ollessaan 150–200 mikrometrin mittaisia.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Korsikäämikkä (Epichloë typhina)
Luopioisten kasvisto: Korsikäämikkä, osmankäämisieni (Epichloë typhina)