stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rombidodekaedri
Mittasuhteet

Jos rombidodekaedrin särmän pituus on a, sen sisään piirretyn pallon säde on
Rombdidodekaedrin jokaista särmää sivuavan pallon säde on
ja sen ympäri piirretyn pallon
Pinta-ala ja tilavuus

Jos rombidodekaedrin särmä on a, sen pinta-ala on
ja tilavuus
Suorakulmaiset projektiot

Rombidodekaedrilla on neljänlaisia symmetria-akseleita, jotka kulkevat sen tahkojen keskipisteiden, särmien keskipisteiden tai kahdenlaisten kärkien kautta. Näiden symmetria-akselien suunnassa kappaleella on myös neljä erilaista suorakulmaista projektiota. Projektiot kärkien kautta kulkevien lävistäjien suhteen vastaavat Coxeterin tasoja B2 and A2.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projektiivinen symmetria | [4] | [6] | [2] | [2] |
Rombi- dodekaedri: 
Kuboktaedri (duaali):
Karteesiset koordinaatit

Rombidodekaedri voidaan sijoittaa origon ympärille niin, että sen niiden kärkipisteiden karteesiset koordinaatit, joissa kolmen tahkon tylpät kulmat kohtaavat toisensa, ovat
Tällöin niiden kuuden kärkipisteen koordinaatit, joissa neljän tahkon terävät kulmat kohtaavat toisensa, ovat:
Rombidodekaedria voidaan pitää pyritoedrin rajatapauksena. 
Pyritoedrin kärkipisteiden koordinaatit ovat 
(0, ±(1 + h), ±(1 − h2)), 
(±(1 + h), ±(1 − h2), 0) ja
(±(1 − h2), 0, ±(1 + h)).
Rajatapauksessa, kun parametrin h arvo on 1, tuloksena saadaan rombidodekaedri.
Rombidodekaedri luonnossa

Rombidodekaedrien kyky täyttä tilaa ilmenee esimerkiksi pintakeskisessä kuutiollisessa (fcc) kidehilassa. Tällaisessa kidehilassa se kutakin atomia ympäröivä tila, joka on lähempänä kyseisen atomin ydintä kuin minkään naapuriatomin ydintä, on rombidodekaedrin muotoinen. Lisäksi tilakeskeisen kuutiollisen (bcc) hilan Brillouinin vyöhyke on rombidodekaedri. Rombidodekaedrin kaltainen rakenne esiintyy myös timanttirakenteisessa kidehilassa. Siitä tosin puuttuu puolet niistä rombidodekaedrin kärkipisteistä, joissa kolme tahkoa kohtaa toisensa.
Jotkin mineraalit kuten granaatti kiteytyvät tavallisimmin rombidodekaedrin muotoisiksi kiteiksi. Timantitkin ovat joskus rombidodekaedrin muotoisia, joskin ne luonnossa tavallisimmin ovat oktaedreja.
Mehiläiset käyttävät hyväkseen rombidodekaedrin geometriaa rakentaessaan hunajakennot siten, että niiden jokainen koppi on muodoltaan kuusikulmainen prisma, jonka päässä on rombidodekaedrin puolikas.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Rhombic dodecahedron
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rombidodekaedri Wikimedia Commonsissa
Animaatio siitä, miten rombidodekaedri voidaan muodostaa lähtemällä kuutiosta, jakamalla se kuudeksi pyramidiksi, joiden pohjana kuution sivut ovat, ja kääntämällä nämä kuution ulkopuolelle.
Rombidodekaedri tesseraktin varjokuvana. Tässä projektiossa eri riveille sattuvien kärkien lukumäärät ovat 1 4 6 4 1—nämä luvut muodostavat Pascalin kolmion neljännen rivin.
Pyritoedrin eri väliasteet kuution ja rombidodekaedrin välillä
Granaattikide
Käännös suomeksi
Käänteiskopioijaentsyymin estäjät

Käänteiskopioijaentsyymin estäjät ovat HIV-lääkkeitä, jotka estävät HI-viruksen käänteiskopioijaentsyymin toimintaa. Ne jaotellaan nukleosidisiin (NTRI) ja non-nukleosidisiin. Tavallisesti HIV:n hoidossa käytettävässä yhdistelmähoidossa (HAART) on kaksi NTRI-lääkettä ja lisänä kolmas lääke jostakin muusta luokasta.
Varoitus (elokuva)

| Varoitus> Preduprazhdenieto Предупреждението |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Juan Antonio Bardem
Käsikirjoittaja:  Juan Antonio Bardem Ljuben Stanev (käännä suomeksi)
Säveltäjä:  Kiril Tsibulka (käännä suomeksi)
Kuvaaja:  Plamen Vagenshtaĭn (käännä suomeksi)
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Bulgaria  DDR  Neuvostoliitto 
Tuotantoyhtiö:  DEFA
Ensi-ilta:  1982
Kesto:  157 minuuttia
Alkuperäiskieli:  bulgaria venäjä saksa
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Varoitus (Предупреждението, Preduprazhdenieto) on espanjalaisen Juan Antonio Bardemin ohjaama bulgarialais-itäsaksalais-neuvostoliittolainen elämäkertaelokuva bulgarialaisesta kommunistipoliitikosta Georgi Dimitrovista. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat Moskovaan, Berliiniin ja Wieniin vuosina 1932–1933, ja Dimitrovia näyttelee Peter Gyurov.
Vuonna 1982 valmistunut elokuva esitettiin tuoreeltaan Helsingissä Neuvostoliiton kulttuuri- ja tiedekeskuksessa sosialististen maiden 13:nnella elokuvaviikolla syyskuussa 1982.
Arthur Conan Doyle

| Arthur Conan Doyle |
| --- | --- |
 Doyle vuonna 1914
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. toukokuuta 1859 Edinburgh, Skotlanti, Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta
Kuollut: 7. heinäkuuta 1930 (71 vuotta) Crowborough, East Sussex, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Kansalaisuus:  Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  kirjailija, runoilija, lääkäri
Arvonimi: Sir
Kirjailija
Tyylilajit:  salapoliisikirjallisuus, tietokirjallisuus, historialliset romaanit
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
conandoyleestate.com
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Arthur Ignatius Conan Doyle (22. toukokuuta 1859 Edinburgh, Skotlanti, Britannia – 7. heinäkuuta 1930 Crowborough, East Sussex, Englanti, Britannia) oli skotlantilainen kirjailija, joka tunnetaan parhaiten yksityisetsivä Sherlock Holmesista kertovista salapoliisitarinoista. Hän kirjoitti myös tieteiskirjallisuutta, historiallisia romaaneja, runoutta ja tietokirjallisuutta.
Elämä > Perhe ja opiskelu lääkäriksi

Arthur Conan Doyle syntyi Edinburghissa, Skotlannissa. Koska hänen vanhempansa olivat hartaita katolilaisia, poika lähetettiin yhdeksänvuotiaana jesuiittojen alkeiskouluun. Uskonnollista hänestä ei kuitenkaan tullut, vaan Doyle hylkäsi katolilaisuuden ja hänestä tuli agnostikko.
Doylen äiti oli lukenut ja taitava tarinankertoja, jolla oli suuri vaikutus poikaansa. Doyle kertoi myöhemmin muistavansa varhaislapsuudestaan parhaiten juuri äitinsä kertomat tarinat. Doylen isä oli viinaanmenevä taiteilija, joka joutui lopulta hoitolaitokseen pojan kouluopintojen päättymisen aikoihin. Perhe oli vähätuloinen, joten varakkaat sukulaiset maksoivat nuoren Doylen seitsenvuotiset opinnot jesuiittakoulussa Englannissa.
Doyle aloitti vuonna 1876 lääketieteen opinnot Edinburghin yliopistossa. Parin vuoden opiskelun jälkeen hän kirjoitti ensimmäisen tarinansa The Mystery of Sasassa Valley, jonka edinburghilainen Chamber’s Journal -lehti julkaisi. Myös hänen seuraava tarinansa julkaistiin.
Kolmantena opiskeluvuotenaan Doyle toimi laivalääkärinä arktisella valaanpyyntialuksella. Hän valmistui lääkäriksi vuonna 1881 ja työskenteli aluksi Länsi-Afrikan rannikolla liikennöivässä höyrylaivassa. Hän työskenteli vähän aikaa Plymouthissa ja muutti sen jälkeen Portsmouthiin, missä hän avasi oman praktiikkansa. Aluksi asiakkaita oli vähän, mutta kolmantena vuonna Doyle ansaitsi jo hyvin. Doyle avioitui vuonna 1885 Louisa Hawkinsin kanssa. Pari sai kaksi lasta, tyttären ja pojan.
Elämä > Kirjailijana

Doylen ensimmäinen julkaistu kertomus oli ”The Mystery of Sasassa Valley”, joka julkaistiin Chambers Journal -lehdessä. Kun kirjailijan työ alkoi kannattaa paremmin, Doyle alkoi lääkärintyönsä lomassa vuonna 1886 kirjoittaa ensimmäistä romaaniaan Punaisten kirjainten arvoitus, joka ilmestyi seuraavana vuonna. Romaanin päähenkilöt ovat hänen myöhemmästäkin tuotannostaan tutut salapoliisi Sherlock Holmes ja hänen toverinsa Tohtori Watson. Holmesin esikuvaksi on mainittu kirurgi ja tohtori Joseph Bell, joka oli ollut Doylen opettaja Edinburghin yliopistossa ja jolla oli poikkeukselliset huomio- ja järkeilytaidot. Holmesin hahmosta tuli nopeasti suuri menestys ja maailmankuulu, mutta Doyle itse arvosti aina enemmän vakavia historiallisia romaanejaan, runouttaan ja näytelmiään. Toinen Holmes-romaani Neljän merkki ilmestyi 1890.
Doyle matkusti Wieniin erikoistuakseen siellä silmätautioppiin. Kielivaikeudet kuitenkin keskeyttivät opinnot, ja Doyle palasi vaimoineen Lontooseen. Siellä hän avasi praktiikan Upper Wimpole Streetillä. Asiakkaita ei ollut paljonkaan, joten Doylella oli aikaa kirjoittaa. Hän kirjoitti Strand Magazineen useita Sherlock Holmes -tarinoita seuraavien vuosikymmenten ajan, vaikka pitikin välillä niistä pitkiä taukoja. Keväällä 1891 hän jätti lääkärintoimensa ja ryhtyi kokoaikaiseksi kirjailijaksi. Sherlock Holmesin hahmon hän surmasi vuonna 1893, mutta suuren kysynnän ja rahantarpeensa vuoksi herätti hahmon myöhemmin jälleen henkiin. Koko uransa aikana Doyle kirjoitti neljä Holmes-romaania ja 56 kertomusta.
Doyle pyrki vuosisadan vaihteessa vapaaehtoisena Etelä-Afrikan buurisotaan, ja hänet otettiin palvelukseen lääkärinä vuonna 1900. Doyle kirjoitti muutaman kuukauden kokemuksistaan arvostetun 500-sivuisen The Great Boer War -kronikan. Doyle aateloitiin vuonna 1902. Hän pyrki kaksi kertaa parlamenttiin mutta ei tullut valituksi.
Doylen vaimo Louisa sairastui tuberkuloosiin 1890-luvun alussa, ja Doyle hoiti vaimoaan hänen kuolemaansa 1906 saakka. Vuodesta 1897 alkaen Doylella oli ollut platoninen suhde Jean Leckien kanssa, josta tuli hänen vaimonsa vuonna 1907 Louisan kuoltua. Pari asettui Sussexiin ja sai kolme lasta.
Doyle osallistui vuosien 1906 ja 1912 välillä kahden rikostapauksen selvittelyyn, joissa hän toi esille todisteita tuomittujen syyttömyydestä.
Seikkailuromaani ja varhainen scifi-kertomus Kadonnut maailma (1912) oli suurmenestys, vaikka Doyle itse pitkin sitä vain poikakirjana. Hän kirjoitti romaanille neljä jatko-osaa. Ensimmäisessä maailmansodassa Doyle menetti poikansa ja veljensä. Sodan jälkeen Doyle alkoi harrastaa spiritualismia ja okkultismia ja kirjoitti aiheesta muun muassa professori Challenger -romaanin The Land of Mist. Kirjassaan The Coming of the Fairies (1921) Doyle esittelee vakuuttuneesti Cottingleyn keijukaisista otettuja valokuvia. Doylen harrastus maksoi hänelle paljon rahaa ja teki hänestä monen silmissä naurunalaisen. Saadakseen rahaa Doyle palasi 1920-luvulla jälleen Sherlock Holmes -tarinoiden pariin.
Arthur Conan Doyle kuoli sydänkohtaukseen kesällä 1930 kotonaan Windleshamissa, East Sussexin Crowboroughissa.
Tuotanto

Arthur Conan Doylen runsaaseen kirjalliseen tuotantoon kuuluu fiktiota, runoutta, pamfletteja, sotakuvauksia ja spiritualismiaiheisia teoksia. Hänen proosakirjallisuuteensa kuuluu neljä Sherlock Holmes -aiheista romaania ja lukuisia novelleja sekä professori Challenger -aiheisia tarinoita, Brigadier Gerard -tarinoita ja 12 näytelmää.
Kirjallisuutta

Raimo Nikkonen: Arthur Conan Doyle (22.5.1859–7.7.1930) bibliografia. Portti, 1992, nro 1, s. 111–128.
Salin, Petri: ”Sir Arthur ja Sherlock Holmesin pitkä varjo” ja ”Professori Challenger”. Portti 1/1992.
Salin, Petri: ”Baker Streetin Messias”. Portti 1/1994.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arthur Conan Doyle Wikimedia Commonsissa
Doylen teoksia Gutenberg-projektissa
Doylen teoksia Wikisourcessa (englanniksi)
Doylen teoksia (Arkistoitu – Internet Archive) Adelaiden yliopiston kirjastossa ladattavissa
Cloomber Hallin salaisuus – suomennos Pohjalaiselle. (suomeksi)
Naapurit – suomennos Joka miehen viikkolehdelle. (suomeksi)
Vapaasti ladattavia Arthur Conan Doylen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST 2  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat 2  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz  Musée d'Orsay 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef 
Doyle vuonna 1893
Minsteadin kylässä sijaitseva Arthur Conan Doylen hauta
Arthur Conan Doylen patsas Crowborough'ssa, East Sussexissa
Holmström

Holmström on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Agne Holmström (1893–1949), ruotsalainen yleisurheilija
Albert Holmström (1876–1925), venäläis-suomalainen jalokiviseppä
August Holmström (1829–1903), suomalais-venäläinen kulta- ja hopeaseppä
Axel Holmström (s. 1996), ruotsalainen jääkiekkoilija
Bengt Holmström (s. 1949), suomalainen ekonomisti, Nobelin taloustieteen palkinnon saaja
Bodil Holmström (s. 1981), suomalainen suunnistaja
Bruno Holmström (1881–1944), suomalainen opettaja, virkamies ja kuoronjohtaja
Carita Holmström (s. 1954), suomalainen muusikko
Dick Holmström (s. 1959), suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja -tuottaja
Egnar Holmström (1920–1986), suomalainen oopperalaulaja ja kirkkomuusikko
Emil Holmström (1891–1939), suomalainen jääkärimajuri
Emil Holmström (s. 1980), suomalainen pianisti
Gustav Holmström (1888–1970), suomalainen jalkapalloilija ja toimittaja
Hans Holmström (s. 1949), suomalainen vara-amiraali
Hannu-Pekka Holmström (s. 1956), suomalainen balettitanssija
Hjalmar Holmström, suomalainen linja-autoyrittäjä, Hj. Holmström Oy:n perustaja
Janne Holmström (s. 1982), suomalainen runoilija
Johanna Holmström (s. 1981), suomenruotsalainen kirjailija
Kati Kunnas-Holmström (s. 1962), keramiikkataiteilija ja museoammattilainen
Kjell Holmström, ruotsalainen rattikelkkailija
Matilda Holmström (s. 2003), suomalainen salibandyn pelaaja
Oskar Holmström (1862–1912), suomalainen filosofian maisteri ja päätoimittaja
Ossian Holmström (1893–1956), suomalainen teollisuusneuvos, työmerkkinajohtaja ja Etsivän keskuspoliisin päällikkö 1920–1922
Otto Holmström (1879–1948), suomalainen majuri ja muistelmakirjailija
Rafael Holmström (1899–1967), suomalainen teologian tohtori ja rehtori
Runar Holmström, suomalainen rikollinen
Sari Holmström (s. 1971), suomalainen jalkapalloilija
Simon Holmström (s. 2001), ruotsalainen jääkiekkoilija
Staffan Holmström (s. 1985), suomalainen riistamaaliampuja
Tomas Holmström (s. 1973), ruotsalainen jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Luettelo Kreikan vuorista

Kreikan vuoret kattavat noin 80 prosenttia maan pinta-alasta, ja näin Kreikka on Euroopan kolmanneksi vuoristoisin maa Norjan ja Albanian jälkeen.
Kreikan merkittävin vuorijono on Píndosvuoristo, joka kulkee Manner-Kreikan poikki pohjois–eteläsuunnassa ja jatkuu tavallaan vuorijonona myös Peloponnesoksella ja Kreetalla. Koillis-Kreikassa on joitakin yksittäisiä korkeita vuoria, kuten Kreikan korkein vuori Ólympos (2 918 metriä). Myös suuri osa Kreikan saarista on vuoria, jotka kohoavat Egean nykyisin merenalaisesta maamassasta. Noin 40 vuorta ylittää 2 000 metrin korkeuden.
Antiikin ajalla monet vuorista yhdistettiin jumaliin. Esimerkiksi Ólympos oli Zeuksen ja muiden olympolaisten jumalten koti, Parnassós yhdistettiin Apolloniin, ja Elikónas eli Helikon oli muusien kotiseutua.
Muita tunnettuja vuoria ja kukkuloita

Akrokorintti (Akrokórinthos), linnavuori Korintissa
Akropolis (Akrópoli), linnavuori Ateenassa
Areiopagi (Áreios págos), kukkula Ateenassa
Filopáppou (Filopáppos), kukkula Ateenassa
Gioúchtas (Juktas), vuori Kreetalla
Kolonós, kukkula Ateenassa
Lófos Skouzé, kukkula Ateenassa
Lykavittós, kukkula Ateenassa
Pantokrátoras, vuori Korfulla
Pnýka (Pnyks), kukkula Ateenassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan vuoret Wikimedia Commonsissa
Routes.gr - Climbing routes on Hellenic mountains (kreikaksi) (englanniksi)
Climb in Crete (kreikaksi) (englanniksi)
Ólympos, Kreikan korkein vuori.
Órvilosvuoren aluetta Kreikan ja Bulgarian rajalla.
Papíkiovuori.
Píndosvuoriston kalliomuodostelmia Metéorassa.
Elvitegraviiri

| --- | --- |


Elvitegraviiri
Systemaattinen (IUPAC) nimi
6-[(3-kloori-2-fluorifenyyli)metyyli]-1-[(2S)-1-hydroksi-3-metyylibutan-2-yyli]-7-metoksi-4-oksokinoliini-3-karboksyylihappo
Tunnisteet
CAS-numero: 697761-98-1
ATC-koodi: J05AX11
PubChem CID: 5277135
Kemialliset tiedot
Kaava: C23H23NClFO5 
Moolimassa: 447,883
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 98 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 13 tuntia
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Elvitegraviiri on integraasinestäjiin kuuluva HIV-lääke. Elvitegraviiriä saa yhdistelmävalmisteena lääkkeessä, joka sisältää myös kobisistaattia emtrisitabiinia ja tenofoviiria. Kobisistaatti pidentää elvitegraviirin puoliintumisaikaa, jotta lääke voidaan ottaa kerran päivässä.
Aiheesta muualla

Fimea: Elvitegraviiri/kobisistaatti/emtrisitabiini/tenofoviiri (Arkistoitu – Internet Archive)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Elvitegravir (englanniksi)
ChemBlink: Elvitegravir (englanniksi)
Ikosidodekaedri

Ikosidodekaedri on monitahokas, jolla on sivutahkoinaan 20 tasasivuista kolmiota ja 12 säännöllistä viisikulmiota Sillä on 30 keskenään samanlaista kärkeä, joista jokaisessa kohtaa toisensa kaksi kolmiota ja kaksi viisikulmiota, sekä 60 keskenään samanlaista särmää, joista jokaisen toisella puolella on kolmio, toisella puolella viisikulmio. Ikosidodekaedri kuuluu Arkhimedeen kappaleisiin ja on myös kvasisäännöllinen monitahokas.
Nimi ikosidodekaedri johtuu kreikan kielen lukusanoista ikosi,  είκοσι (20) ja dodeka,  δώδεκα (12) ja viittaa siten kappaleen eri muotoisten sivutahkojen lukumääriin.
Geometria

Ikosidodeakaedrilla on ikosaedrinen symmetria, ja sen ensimmäinen stellaatio on sellaisen dodekaedrin ja sen duaalikappaleen ikosaedrin yhdistelmä, joiden sivujen keskipisteissä ikosidodekaedrin kärjet ovat.
Ikosaedrin duaalikappale on rombinen triakontaedri. Ikosidodekaedrin läpi kulkee kuusi sellaista tasoa, joista jokaisella se voidaan jakaa kahdeksi pentagonaaliseksi rotundaksi, jotka kuuluvat Johnsonin kappaleisiin.
Ikosikodekaedri voidaan käsittää pentagonaaliseksi gyrobirotunda, kahden pentagonaalinen rotundan yhdistelmäksi. Yhdistämällä nämä rotundat eri tavalla voidaan muodostaa myös pentagonaalinen ortobirotunda, joka on yksi Johnsonin kappaleista. Tässä muodossa sillä on diedrinen symmetria D5d, [10,2+], (2*5), kertalukua 20.
Ikosidodekaedrin särmät voidaan kuvata perspektiivisesti kuudella kymmenkulmiolla, joista kaksi leikkaa toisensa jokaisessa kappaleen 30 kärkipisteestä.
Ikosidodekaedrin keskipisteen kautta kulkee kuusi sellaista tasoa, että kun jokin niistä leikataan ikosidodekaedrin kanssa, leikkauskuviona saadaan säännöllinen kymmenkulmio. Jos nämä kymmenkulmiot projisoidaan pallopinnalle, ne muodostavat siinä kuusi isoympyrää. Buckminster Fuller käytti näitä kuutta isoympyrää sekä kahdesta muusta monitahokkaasta saatavaa isoympyrää, joista toisesta niitä saatiin 15, toisesta 10, määritellessään palloikosaedrin 31 isoympyrää.
Ikosidodekaedrin Schläflin symboli on {3 5}.
Karteesiset koordinaatit

Jos ikosaedrin keskipiste on origossa ja sen särmä on yhden pituusyksikön pituinen, sen kärkien karteesiset koordaatit voivat olla esimerkiksi:
(0,0,\pm \phi )
(\pm {\frac {1}{2}},\pm {\frac {\phi }{2}},\pm {\frac {\phi ^{2}}{2}})
sekä näiden kaikki parilliset permutaatiot, missä  \phi  on kultainen suhde,  {\frac {1}{2}}+{\frac {\sqrt {5}}{2}}.
Ortogonaaliset projektiot

Ikosidodekaedrilla on neljä erityistä ortogonaalista projektiota, joiden keskuksina ovat kärki, särmä, kolmiomainen sivu ja viisikulmainen tahko. Kaksi jälkimmäistä vastaavat Coxeterin tasoja A2 ja H2
| Keskuksena | Kärki | Särmä | Kolmiomainen tahko | Viisikulmainen tahko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Kappale: 
Särmien muodostama kuvio: 
| Projektiivinen symmetria | [2] | [2] | [6] | [10] |
Duaalikappale:
Pinta-ala ja tilavuus

Jos ikosidodekaedrin särmän pituus on a, sen pinta-ala (A) ja tilavuus (V) ovat:
Pallopinnan laatoitus

Kuusi kymmenkulmiota ja niiden yhteensä 60 särmää, jotka vastaavat pallopinnan isoympyröitä
Ikosidodekaedri voidaan esittää myös pallopinnan laatoituksena eli sen jakamisena osiin, ja sellaisena se voidaan projisoida tasolle stereografisella projektiolla. Tämä projektio on konformikuvaus eli siinä kulmat pysyvät ennallaan, mutta pituudet ja pinta-alat eivät.  Pallopinnan isoympyrät ja näin ollen myös ikosidodekaedrin särmät kuvautuvat tasolle ympyränkaarina.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |  keskuksena viisikulmio |   keskuksena kolmio |
Ortografinen projektio: Stereografiset projektiot
Ortografiset projektiot
Ikosododekaedrin symmetria-akselit, joiden suhteen sillä on kaksin-, kolmin- ja viisinkertaiset symmetriat
Ikosidodekaedri ja muut monitahokkaat

Ikosidodekaedri on suoristettu dodekaedri ja samalla suoristettu ikosaedri, joka saadaan näistä kummastakin säännöllisestä monitahokkaasta leikkaamalla niiden jokaisesta kärjestä pala pois. Ikosidodekaedriin sisältyvät dodekaedrin 12 viisikulmiota ja ikosaedrin 20 kolmiota.
Ikosidodekaedri on myös sukua Johnsonin kappaleisiin kuuluvalle viisikulmaiselle ortobirotundalle, joka saadaan yhdistämällä kaksi viisikulmaista rotundaa, jotka ovat toistensa peilikuvia.  Ikosidodekaedria voidaan sen vuoksi nimittää myös viisikulmaiseksi gyrobirotundaksi, sillä se saadaan viisikulmaisesta ortobirotundasta kiertämällä sen ylä- ja alapuoliskoa toistensa suhteen.
Typistetty kuutio voidaan muuttaa ikosidodekaedriksi jakamalla sen kahdeksankulmiot kukin kahdeksi viisikulmioksi ja kahdeksi kolmioksi. Sillä on pyritoedrinen symmetria.
On olemassa kahdeksan uniformista tähtimonitahokasta, joiden kärjet sijoittuvat toisiinsa nähden samoin kuin ikosidodekaedrissa. Niistä kahdella on ikosidodekaedrin kanssa myös yhteiset särmät: pienellä ikosihemidodekaedrilla (jolla sen kanssa yhteiset kolmiomaiset sivut) ja pienellä dodekahemidodekaedrilla (jolla on sen kanssa yhteiset viisikulmaiset sivut). Ikosidodekaedrin kärkien sijainti on yhteinen myös viiden oktaedrin yhdistelmän sekä viiden tetrahemiheksaedrin kanssa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ikosidodekaedri |  Pieni ikosihemidodekaedri |  Pieni dodekahemidodekaedri |
|  Suuri ikosidodekaedri |  Suuri dodekahemidodekaedri |  Suuri ikosihemidodekaedri |
|  Dodekadodekaedri |  Pieni dodekahemikosaedri |  Suuri dodekahemikosaedri |
|  Viiden oktaedrin yhdistelmä |  Viiden tetrahemiheksaedrin yhdistelmä |  |
Ikosidodekaedri ja muut monitahokkaat > Neliulotteisessa geometriassa

Neliulotteisessa geometriassa ikosidodekaedri esiintyy säännöllisen 600-solun ekvatoriaalisena poikkileikkauksena. Toisin sanoen 600-solun kärjistä ne 30, jotka ovat 90 asteen päässä solun kahdesta vastakkaisesta kärjestä 600-solun ympäri piirretyllä hyperpallolla, ovat ikosidodekaedrin kärjet. Tällaisen 600-solun särmien muodostama kuvio tasolle projisoituna koostuu 72 säännöllisestä kymmenkulmiosta. Kuusi niistä ovvat vastakkaisten kärkien parin määrittelemät ekvatoriaaliset kymmenkulmiot. Juuri nämä kuusi kymmenkulmiota muodostavat ikosidodekaedrin särmien projektiokuvan.
Ikosidodekaedraalinen graafi

Matemaattisessa graafiteoriassa ikosidodekaedraalinen graafi on ikosidodekaedrin kärkien ja särmien muodosma graafi. Sillä on 30 solmua, joita yhdistää 60 kaarta. Koska ikosidodekaedri kuuluu Arkhimedeen kappaleisiin, sitä vastaava graafi kuuluu Arkhimedeen graafeihin. Sen jokaisessa solmussa kohtaa toisensa neljä kaarta, joten se on neljännen asteen graafi (engl. Quartic graph)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Icosidodecahedron
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ikosidodekaedri Wikimedia Commonsissa
Ikosidodekaedri typistetyssä kuutiossa
Ikosidodekaetrin viisinkertaisesti symmetrinen Schlegelin diagrammi
Käännös suomeksi
Deborah Birx

Birx maaliskuussa 2020.
Deborah Leah Birx (s. 4. huhtikuuta 1956 Carlisle, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen immunologi ja diplomaatti. Hän toimi Yhdysvaltain globaalina AIDS-koordinaattorina vuosina 2014–2021 Barack Obaman ja Donald Trumpin hallinnoissa. Lisäksi hän toimi Yhdysvaltain globaalin terveysdiplomatian erityisedustajana vuosina 2015–2021. Hän kuului koronaviruspandemian yhteydessä perustettuun Valkoisen talon koronavirustyöryhmään.
Birx on erikoistunut HIV-immunologiaan, rokotetutkimukseen ja maailmanlaajuiseen terveyteen. Hän vastasi Yhdysvaltain hallinnon PEPFAR-ohjelmasta 65 maassa.