stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karl Radek

Karl Radek
Karl Berngardovitš Radek (ven. Ка́рл Бернга́рдович Ра́дек; aik. Karol Sobelsohn; 31. lokakuuta 1885 Lemberg, Itävalta-Unkari – 19. toukokuuta 1939 Verhneuralsk, Neuvostoliitto) oli Neuvostoliitossa vaikuttanut puolalainen bolševikki ja Kommunistisen internationaalin varhaisvaiheen johtaja.
Elämäkerta

Karol Sobelsohn syntyi Itävalta-Unkarin Lembergissä (nykyinen Lviv Ukrainassa) juutalaiseen perheeseen. Nimen ”Radek” hän otti Stefan Żeromskin romaanin henkilöhahmon mukaan. Radek oli Puolan ja Liettuan sosialidemokraattisen puolueen jäsen vuodesta 1904. Hän osallistui vallankumoukseen Varsovassa vuonna 1905. Ensimmäisen maailmansodan aikana Radek osallistui sodan vastaiseen toimintaan Sveitsissä ja Ruotsissa. Vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen jälkeen hän muutti Pietariin ja nousi johtavaan asemaan. Hän oli Saksassa vuosina 1918–1920 perustamassa paikallista kommunistista liikettä. Radek haastettiin oikeuteen ja vangittiin yhteyksistään Spartakistiliittoon.
Radek palasi Neuvosto-Venäjälle vuonna 1920 ja hänestä tuli Kominternin sihteeri, mutta hän menetti asemansa NKP(b):n keskuskomiteassa Leninin kuoleman jälkeen ja hänet erotettiin puolueesta muun vasemmisto-opposition mukana vuonna 1927. Radek kuitenkin hyväksyttiin takaisin vuonna 1930, ja hän auttoi Neuvostoliiton vuoden 1936 perustuslain valmistelutyössä. Stalinin vainojen aikana hänet vangittiin ja tuomittiin vuoden 1937 näytösoikeudenkäynnissä kuudentoista muun henkilön kanssa vankeuteen. Hän kuoli vankeudessa vuonna 1939, vaikka vielä 1950-luvulla hänen väitettiin olevan elossa. Hän kirjoitti myös poliittisia vitsejä Josif Stalinista. Hänet rehabilitoitiin Mihail Gorbatšovin valtakaudella vuonna 1988. [lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karl Radek Wikimedia Commonsissa
Kennedy Ochieng

| Kennedy Ochieng> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. joulukuuta 1971 (ikä 52) Kenia
Yleisurheilija
Laji:  pikajuoksu
Ennätykset:  300 metrin juoksu: 33,43 (2000) 400 metrin juoksu: 44,77 (1999)
| Mitalit> Maa:   Kenia.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kenia.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kenia.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:   Kenia> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Stuttgart 1993 | 4 x 400 metrin viesti |  |
Kennedy Ochieng (s. 30. joulukuuta 1971) on aktiiviuransa päättänyt kenialainen pikajuoksija. Hän oli mukana vuoden 1993 MM-kisoista hopeaa voittaneessa Kenian pitkän viestin joukkueessa. Ennätyksikseen Kennedy juoksi 300 metrillä ajan 33,43 vuonna 2000 ja 400 metrillä ajan 44,77 vuonna 1999.
Kenraaliharjoitus

Kenraaliharjoitus tarkoittaa viimeistä harjoitusta ennen näytelmän, oopperan tms. ensi-iltaa, jossa kaikki produktion osat (musiikki, valot, meikki, lavasteet) ovat silloin samanlaiset kuin varsinaisessa ensi-illassa.
Sanan osa "kenraali" juontanee juurensa käännösvirheestä ruotsin kielen sanasta "general" (yleinen).[lähde? ] Yleensä kenraaliharjoituksissa käytetään juhlassa käytettävää asua.
Kennedy Bakırcıoğlu

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 2. marraskuuta 1980 (ikä 43)
Syntymäpaikka:  Södertälje, Ruotsi
Pelipaikka: keskikenttä
Pituus: 181 senttimetriä
Seura
Seura: Hammarby
Pelinumero: 23
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1996–1998 1999–2003 2003–2005 2005–2007 2007–2010 2010–2012 2012–2018 | Assyriska Hammarby Iraklis Twente Ajax Racing Santander Hammarby | 34 (10) 127 (38) 24 (4) 66 (23) 35 (6) 39 (6) 9 (5) |
Maajoukkue
| 1999–2001 2001–2008 | Ruotsi U21 Ruotsi | 14 (1) 14 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 3. marraskuuta 2012.
Kennedy Bakırcıoğlu (s. 2. marraskuuta 1980 Södertälje, Ruotsi) on uransa päättänyt ruotsalainen jalkapalloilija, joka omaa assyrialaiset sukujuuret. Viimeisenä seuranaan Bakırcıoğlu edustai Ruotsin Allsvenskanissa pelaavaa Hammarbytä. Hän pelasi myös Ruotsin jalkapallomaajoukkueessa.
Kenraalikapteeni

Kenraalikapteeni on eri maissa käytettävä huomattavan korkea sotilasarvo ja virkanimitys. Alkuaan se oli Venetsian tasavallassa sotavoimien ylipäällikön virkanimitys. Myöhemmin sitä käytettiin Yhdistyneiden Alankomaiden armeijan ylipäällikön nimityksenä ja Ranskassa 1600-luvulla sotilaiden arvoasteena, joka sijoittui marsalkan ja kenraaliluutnantin väliin. Espanjassa kenraalikapteeni (esp. capitán general) tarkoittaa sotilasläänin komentajaa.
Kenraalikomissaari

Kenraalikomissaari oli Saksan valloitettujen itäalueidenselvennä päähallintopiirin johtaja. Kussakin valtakunnankomissariaatissa oli useita kenraalikomissaareja, joiden vastuualue käsitti pienen maan tai suuren Neuvostoliiton osan muutaman oblastin kokoisen alueen.
Karttulan työväentalo

| Karttulan työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Karttulan kirkonkylä, Karttula
Valmistumisvuosi:  1908 tai 1910
Rakennuttaja:  Karttulan Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karttulan työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) kirkonkylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Karttulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja yhdistys liittyi seuraavana vuonna Suomen Työläisliittoon. Perustavassa kokouksessa mukaan liittyi 75 henkilöä, enimmäkseen torppareita ja mäkitupalaisia. Mukana oli kuitenkin myös yksi kauppias, johtaja ja poliisi. Vuonna 1911 yhdistyksessä oli kirjoilla jo yli 150 jäsentä, mutta vain alle 20 oli maksanut jäsenmaksunsa.
Vuonna 1908 yhdistys osti oman talon. Toisen lähteen mukaan talo olisi valmistunut vuonna 1910. Tämä voi tarkoittaa vuotta, jolloin erikseen rakennettu juhlasali valmistui. Juhlasalin tarpeiksi yhdistys osti erään kartanon ja rakensi salin sen hirsistä. Sisällissodan alettua yhdistyksen toiminta keskeytyi noin vuoden ajaksi, ja suojeluskunta takavarikoi työväentalon ja yhdistyksen pöytäkirjat. Sisällissodan jälkeen, vuonna 1920, yhdistys päätti liittyä Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Tiukan äänestyksen tuloksena yhdistys kuitenkin päätyi maksamaan piiriveronsa edelleen SDP:lle. Yhden lähteen mukaan yhdistyksen omaisuus olisi takavarikoitu vuonna 1923, mutta jos näin oli, se sai omaisuutensa takaisin.
1930-luvun alussa kirkonkylän työväenyhdistys oli ainoa Karttulan yhdistyksistä, jota ei lakkautettu kommunistilakien nojalla. Vuonna 1936 yhdistys purki talonsa niin sanotun Korven talon lisärakennuksen tarpeiksi. Korven talo sijaitsi Hirvijärven tien varrella, ja sitä käytti työväenyhdistyksen lisäksi urheiluseura Karttulan Kontio (aiemmalta nimeltään Korven Pojat).
Sodan aikana yhdistys järjesti avustustoimintaa. Vuonna 1947 yhdistys päätti erota SDP:stä, ja seuraavana vuonna se liittyi vuonna 1945 perustetun SKDL:n jäseneksi. Tällöin yhdistyksen sosialidemokraatit perustivat oman yhdistyksen, Karttulan sosialidemokraattisen työväenyhdistyksen. Tämä yhdistys joutui kuitenkin toimimaan ilman taloa. Talon vaiheista tästä eteenpäin ei ole tietoa. Yhdistyksen 60-vuotisjuhlaa vietettiin vuonna 1966 muualla, joten luultavasti omaa taloa ei tällöin enää ollut. Vuoteen 1966 mennessä Karttulan työväenyhdistys kuului myös jälleen SDP:en.
Toimintaa työväentalolla

Ensimmäisen talon toimintaan kuului muun muassa näytelmäseura, puhujaseura sekä voimisteluosasto, joka tosin toimi vain parin vuoden ajan. Yhdistys piti kokouksia kerran kuussa ja julkaisi vuosina 1907–1910 käsinkirjoitettua lehteä nimeltä Raatajan apulainen. Vuonna 1910 järjestettiin vappujuhlat, joiden ohjelmassa oli muun muassa viulunsoittoa, näytelmä, puheita ja tanssia. Kesällä 1936 yhdistys vietti jo 30-vuotisjuhlaansa uudella talolla, jota nimitettiin ilmoituksessa "entiseksi Korven Poikain taloksi".
Karlstadin yliopisto

| Karlstadin yliopisto |
| --- | --- |
 Karlstadin yliopisto
 engl. Karlstad University 
Perustettu:  1999
Tyyppi:  julkinen
Rehtori:  Johan Sterte
Henkilökunta:  1 200 (2015)
Opiskelijoita:  16 000 (2015)
Sijainti:  Karlstad,  Ruotsi
Sivusto:  www.kau.se
Karlstadin yliopisto (ruots. Karlstads universitet) on valtion yliopisto Karlstadin kaupungissa, Ruotsissa. Se sai yliopiston aseman vuonna 1999 toimittuaan sitä ennen korkeakouluna (högskolan). Vuonna 2015 yliopistossa oli noin 16 000 opiskelijaa ja 1 200 työntekijää.
Yliopiston tunnuslause on latinankielinen Sapere aude, Uskalla tietää, jota muun muassa Immanuel Kant käytti valistuksen tunnuslauseena.
Yliopistossa on vuodesta 2006 lähtien ollut neljä tiedekuntaa. Arvikan musiikkikorkeakoulu Musikhögskolan Ingesund liitettiin 2002 yliopistoon ja on sen ainoa osasto, joka ei sijaitse Karlstadissa.
Aiheesta muualla

Yliopiston viralliset sivut
Karlstads-Tidningen

| Karlstads-Tidningen> KT |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  NWT Media AB
Levikki:  2 200 (2019)
Perustettu:  1879
Sitoutuneisuus:  liberaali
Kotikunta:  Karlstad
Kotimaa:  Ruotsi
Ilmestymistiheys:  to
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Karlstads-Tidningen (lyh. KT) on ruotsalainen vuonna 1879 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Karlstad. Se ilmestyi aluksi kolmesti viikossa, vuosina 1928–1957 kuudesti viikossa ja on sen jälkeen ilmestynyt kerran viikossa. Gustaf Fröding työskenteli lehdessä vuosina 1887–1888 ja 1891–1894. Lehti on kuulunut vuodesta 2017 NWT-konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
Karaveli

Latinalaispurjein varustettu (caravela latina) portugalilainen karaveli Boa Esperança.
Karaveli, karavelli tai kraveli oli espanjalaisten 1400-luvun alussa kehittämä pienikokoinen purjealustyyppi. Karavelissa oli bysanttilaisperäiset latinalaispurjeet ohjailtavuuden lisäämiseksi sekä pohjoiseurooppalaisten rahtilaivojen tapaan tilava runko. Suuremman rungon ansiosta karavelit saattoivat viettää merellä pidempiä aikoja ja kuljettaa enemmän lastia ja elintarvikkeita. Ensimmäisen karavelit rakennettiin Zeelandin kunnassa nykyisessä Hollanissa 1400-luvun puolessa välissä.  Karaveli kehittyi suuremmaksi ja tilavammaksi 1500-luvun vaihteen lähestyessä. Tunnetuimpia karaveleja olivat Kristoffer Kolumbuksen alukset Pinta ja Niña. Hänen Santa María -laivansa sen sijaan oli karakki. Karavelit rakennettiin tasasaumaisiksi.
Portugalilainen karaveli oli yleensä takiloitu caravela latina -takiloinnilla, eli siinä oli kaikissa mastoissa latinalaispurje. Espanjalaiset, jotka purjehtivat avomerellä, takiloivat karavelinsa caravela redonda -takiloinnilla, jolloin kaikissa muissa mastoissa paitsi mesaanissa on raakapurje.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karaveli Wikimedia Commonsissa
Karttulampi

| Karttulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto
Koordinaatit:  62°49′55″N, 26°22′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Konneveteen 
Järvinumero:  14.711.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,8 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  50 m  
Rantaviiva:  0,701 km  
Pinta-ala:  1,239 ha  
Suurin syvyys:  2,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarttulampi 
Karttulampi  on Pohjois-Savossa Vesannolla  Närhilän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 330 metriä pitkä, 50 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,8 metriä mpy.
Kakarakestit

| Kakarakestit Katri Helena |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1973
 Tyylilaji: lastenmusiikki
 Levy-yhtiö: Scandia-Musiikki
Katri Helenan muut julkaisut
| Lauluja meille kaikille 1972 | Kakarakestit 1973 | Kun kohdattiin 1973 |
Kakarakestit on Katri Helenan lastenmusiikkialbumi, joka julkaistiin vuonna 1973. Albumin kappaleita sisältävä puolituntinen tv-ohjelma Katri Helenan Kakarakestit esitettiin Mainos-TV:n ohjelmistossa iltayhdeksältä jouluaatonaattona 1974. Albumi on julkaistu CD-levynä osana neljän levyn pahvikansiin pakattua kokoelmaa Kultaiset lastenlaulut 1.
Kappaleet > A-puoli

Kakarakestit – 2.32 (säv. ja san. Kari Tuomisaari, sov. Olli Heikkilä)
Vaaleanpunainen pantteri – 2.24 (Pink Panther, säv. Henry Mancini, san. Kari Tuomisaari)
Teddykarhu Tarvainen – 2.52 (Teddybjörnen Fredriksson, säv. Lasse Berghagen, san. Kari Tuomisaari, sov. Olli Heikkilä)
Tee-se-itse-leikkikalulaulu – 2.40 (säv. ja san. M. A. Numminen, sov. Seppo Hovi)
Alppimaan oravat – 3.07 (Ekorren, säv. trad., san. Sauvo Puhtila)
Hirmuhurja sambatanssi – 2.00 (säv. ja san. M. A. Numminen, sov. Seppo Hovi)
Kappaleet > B-puoli

Kuningaskobra – 2.25 (Snake Charmer, säv. Teddy Powell, san. Sauvo Puhtila)
Apus – 2.23 (säv. ja san. Kari Tuomisaari, sov. Olli Heikkilä)
Kesä ja linnut ja lapset – 2.40 (säv. ja san. M. A. Numminen, sov. Seppo Hovi)
Merkillistä – 2.25 ((Sans asterisque, säv.  Frederick Botton, san. Sauvo Puhtila)
Puuhevonen – 2.35 (säv. ja san. Kari Tuomisaari, sov. Olli Heikkilä)
Nui nuu – 3.41 (säv. ja san. Kari Tuomisaari, sov. Olli Heikkilä)
Kansan kolme periaatetta

Manner-Kiinaan päin osoittava kyltti Kinmenin saarella. Teksti: "kansan kolme periaatetta yhdistää Kiinan"
Kansan kolme periaatetta (perint.: 三民主義; yksink.: 三 民主义; pinyin: Sān Mín Zhǔyì; Wade–Giles: San-min Chu-i) on Sun Yat-senin luoma poliittinen aate, joka on hänen perustamansa Kuomintang-puolueen ideologinen perusta. Sen tarkoitus oli luoda Kiinasta vapaa, menestyksekäs ja voimakas valtio. Oppia on huomioitu ennen kaikkea Kiinan tasavallassa, joka hallitsee nykyisin Taiwania, Penghuta, Quemoyta ja Matsu-saaria.
Kolme periaatetta > Kansan yhteys

Kansan yhteys (perint.: 民族主義; yksink.: 民族主义; pinyin: Mínzú Zhǔyì) eli nationalismi. Tällä Sun Yat-sen tarkoitti vapautta imperialistisesta hallinnasta. Sunin ajan Kiinassa tällä viitattiin nimenomaan etnisten mantšujen johtamaa Qing-dynastiaa, joka sorsi han-kiinalaisia.
Kolme periaatetta > Kansan valta

Kansan valinta (perint.: 民權主義; yksink.: 民权主义; pinyin: Mínquán) eli demokratia. Sun Yat-senille tämä tarkoitti länsimaista perustuslaillista hallintoa. Hän jakoi Kiinalle tavoittelemansa poliittisen elämän kahteen "valtaan":
Politiikkaa (perint.: 政權; yksink.: 政权; pinyin: zhèngquán): kansan valta ilmaista poliittinen tahtonsa, parlamentin vastine, jota edustaa kansalliskokous.
Hallinto (perint.: 治權; yksink.: 治权; pinyin: zhìquán): tässä Sun Yat-sen laajensi länsimaista kolmihaaraista hallintomallia ja sen tarkistuskeinoja mukauttaen sen kiinalaiseen hallintoperinteeseen luoden viisi haaraa (joista kukin on nimeltään yuàn (院, "hovi"): Lakiasäätävä Yuan, Toimeenpaneva Yuan ja Oikeudellinen Yuan ovat montesquieulaista ajattelua, Valvonta-Yuan ja Tutkinto-Yuan ovat kiinalaista perinnettä. (Lakiasäätävä Yuan oli alun perin tarkoitettu hallinnon haaraksi, ei varsinaisesti kansalliseksi parlamentiksi.)
Kolme periaatetta > Kansan hyvinvointi

Kansan hyvinvointi (kiin.: 民生主義; pinyin: Mínshēng Zhǔyì), joka joskus käännetään sosialismiksi, vaikkakin Tšiang Kai-šek vältti tätä käännöstä. Sun Yat-sen käsitti sillä teollistunutta taloutta ja tasa-arvoista maaomistusta Kiinan maanviljelijöiden kesken. Hänen ajatuksiinsa vaikutti yhdysvaltalainen ajattelija Henry George (katso georgismi), mistä on perua Taiwanin maanarvovero. Sun Yat-sen jakoi hyvinvoinnin neljään osaan: ruoka, vaatetus, asunto ja liikenne, hän suunnitteli myös kuinka ideaalihallitus hoitaisi nämä kansansa puolesta.
Vaikutukset ja käytäntö

Ideologia on sai vahvasti vaikutteita Sun Yat-senin Yhdysvaltain oleskelun aikana. Se sisältää Yhdysvaltain edistykselliseen liikkeeseen ja Abraham Lincolnin ajamaan oppiin viittaavia piirteitä.
Sekä Mao että Tšiang ovat kumpikin katsoneet, että juuri he jatkavat todellista kansan kolmen periaatteen henkistä perintöä.
Kansan kolme periaatetta oli pitkään pakollinen kouluaine Taiwanissa useilla koulutusasteilla. Sen merkitys kuitenkin väheni maan demokratisoitumisen myötä ja esimerkiksi vuonna 1996 poistettiin kaikille pakollinen aatteen kurssi yliopistoista. Vuonna 2000 Taiwanin kansallisen yliopiston San Min Chu I -tutkijakoulu vaihtoi nimensä Kansallisen kehityksen tutkijainstituutiksi. Taiwanilla on myös lukuisia katuja nimeltä "Sanmin" tai joiden nimenä on jokin periaatteista.
Termiä "san min chu-i" on käytetty selvästi vähemmän 1980-luvun puolivälin jälkeen, mutta mikään puolue ei ole varsinaisesti vastustanut sen periaatteita. Kolme periaatetta ovat mukana Kuomintangin puolueohjelmassa ja Kiinan tasavallan perustuslaissa. Taiwanin itsenäistymistä kannattavat liikkeet eivät myöskään ole hyökänneet periaatteiden kimppuun, vaan ainoastaan tulkitsevat ne paikallisesti taiwanilaisessa yhteydessä.
Termi on myös Kiinan tasavallan kansallislaulun nimi.
Kenraalikuvernementti

Kenraalikuvernementti on suurlääni, jota hallitsee virkanimitetty hallinnoija, kenraalikuvernööri. Kenraalikuvernementin voi muodostaa valloitettu valtio tai sen alue. Kenraalikuvernementti voi jakautua läänejä vastaaviin alueisiin, joita hallitsee maaherraa vastaava kuvernööri.
Suomen suuriruhtinaskuntaa hallitsi Suomen suuriruhtinaan puolesta toimeenpanovaltaan liittyvissä asioissa kenraalikuvernööri. Venäjän keisarikunnan suurhallintoalueista osa oli nimeltään kenraalikuvernementteja, jotka jakautuivat kuvernementteihin. Neuvosto-Venäjä ja Neuvostoliitto muuttivat kuvernementit nimitykseltään tasavaltalaisemmin oblasteiksi, (hallinto)alueiksi.
Muuta

Saksa valloitettuaan Puolan 1939 teki osasta siitä Puolan kenraalikuvernementti -nimisen alueen.
Karttulan lukio

Karttulan lukio oli Kuopiossa Karttulan kirkonkylän taajamassa toiminut lukio, joka perustettiin syksyllä 1964 Karttulan yhteiskoulun yhteyteen. Ensimmäiset 14 ylioppilasta kirjoittivat lukiosta keväällä 1967. 
Lukio lopetti toimintansa 31.7.2015. Lukion viimeisenä rehtorina toimii Riitta Cederberg.
Historia

Karttulan lukion historia alkoi Karttulan yhteiskoulun oikeuksien laajentamisesta vuonna 1964. Yhteiskoulu sai valtioneuvostolta luvan laajentua täysiluokkaiseksi yliopistoon johtavaksi yhteiskouluksi huhtikuussa 1964. Samana syksynä ensimmäiset oppilaat aloittivat lukiossa. Uuden yhteiskoulun ensimmäisenä rehtorina toimi Lauri Reinikainen, joka siirtyi peruskoulun rehtoriksi yhteiskoulujärjestelmän lakkautuksen yhteydessä. Erillisen lukion ensimmäiseen rehtorin virkaan tuli Matti Rossi. Lukiolle valmistui oma rakennus vuonna 1969.
Karttulan kunta liittyi Kuopion kaupunkiin vuodenvaihteessa 2010–2011. Karttulan lukiosta tehtiin lakkautuspäätös kaupunginvaltuustossa toukokuussa 2012, jonka seurauksena lukio lopetti toimintansa 31.7.2015.
Historia > Rehtorit

| Rehtori | Vuodet |
| --- | --- |
Lauri Reinikainen (Yhteiskoulun rehtorina): 1964-1975 
Matti Rossi: 1975-1996 
Heikki Turunen: 1997-2000
Jukka Sormunen: 2000-2002
Mika Strömberg: 2002-2004
Seppo Herranen: 2004-2008
Antti Kervinen: 2008-2013
Riitta Cederberg: 2013-2015
Aiheesta muualla

Karttulan lukion kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Keke Rosberg formula rock

| ”Keke Rosberg formula rock” Matti Pellonpää ystävineen |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Jurtzantaa!
 Julkaistu: 1985
 Tyylilaji: lastenmusiikki, huumorimusiikki
 Kesto: 02.05
Keke Rosberg formula rock on Matti Pellonpään ja ystävien esittämä musiikkikappale, joka julkaistiin Pellonpään julkaisemalla lastenmusiikkia sisältävällä albumilla Jurtzantaa! vuonna 1985. Kappaleen sävellyksen ja sanoituksen on tehnyt Juice Leskinen.
Kappaleesta tehtiin musiikkivideo, joka on esitetty Yleisradion Hittimittari-ohjelmassa. Poko Rekordsin vuonna 2005 julkaistulla Lastenkamari rokkaa! -kokoelmalevylle kappaleesta tehtiin uusi versio, jonka nimi on ”Nico Rosberg formula rock”.
Aiheesta muualla

Discogs
Karavostási (Nikosia)

| Karavostási Καραβοστάσι Gemikonağı |
| --- | --- |
 Karavostásin rantaa.
 Karavostási
 Koordinaatit: 35°08′27″N, 32°50′02″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Nikosia
Hallintovallan käyttäjä (de facto):   Pohjois-Kypros
Alue:  Lefke
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2011):  2 535
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karavostási (kreik. Καραβοστάσι, turk. Gemikonağı) on kylä Kyproksen saarella. Se on de facto Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Lefken alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Nikosian alueeseen. Kylän väkiluku on 2 535 (2011).
Karavostásin vanha laituri.
Karavostási sijaitsee Kyproksen luoteisrannikolla Mórfounlahden rannalla. Kylässä toimii Lefken eurooppalainen yliopisto (European University of Lefke). Antiikin aikana nykyisen kylän lähellä sijaitsi Soloin kaupunki. Kylän nimi tarkoittaa ”Laivasatamaa”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karavostási Wikimedia Commonsissa
Nikosian alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Ágios Dométios · Aglantziá · Dáli · Égkomi · Géri · Kythréa · Lakatámeia · Latsiá · Mórfou · Nikosia (Lefkosía) · Stróvolos · Tséri
Yhdyskunnat (koinótita):  Agía Eiríni · Agiá Kepír · Agía Marína Skylloúras · Agía Marína Xyliátou · Agía Varvára · Ágios Vasíleios · Ágioi Iliófotoi · Ágioi Trimithiás · Ágios Epifánios Oreinís · Ágios Geórgios Kafkállou · Ágios Geórgios Soléas · Ágios Ioánnis Maloúntas · Ágios Ioánnis Tillyrías · Ágios Nikólaos Léfkas · Ágios Sozómenos · Ágios Theódoros Soléas · Ágios Theódoros Tillyrías · Agrokipiá · Akáki · Alámpra · Alévga · Alithinoú · Álona · Ammadiés · Ampelikoú · Anágeia · Analióntas · Angolémi · Anthoúpoli · Aplíki · Aredioú · Argáki · Askás · Astromerítis · Avlóna · Béïkioï · Déneia · Dýo Potamoí · Eliá · Epichó · Episkopeió · Ergátes · Evrýchou · Éxo Metóchi · Farmakás · Fikárdou · Flásou · Fterikoúdi · Fylliá · Galáta · Galiní · Gerakiés · Gerólakkos · Goúrri · Kakopetriá · Kaliána · Kaló Chorió Léfkas · Kaló Chorío Mórfou · Kaló Chorió Oreinís · Kalopanagiótis · Kalyvákia · Kampí · Kampiá · Kámpos · Kanlí · Kannávia · Kapédes · Karavostási · Katalióntas · Káto Defterá · Káto Koutrafás · Káto Moní · Káto Pýrgos · Katokopiá · Katýdata · Kaziverá · Kióneli · Klírou · Kókkina · Kokkinotrimithiá · Korákou · Kotsiátis · Kouroú Monastíri · Kyrá · Lagouderá · Lazaniás · Léfka · Linoú · Livádia · Louroukína · Loutrós · Lýmpia · Lythrodóntas · Maloúnta · Mámmari · Mansoúra · Mántres · Margó · Markí · Másari · Mathiátis · Méniko · Mia Miliá · Mitseró · Móra · Mosfíli · Moutoullás · Mylikoúri · Néo Chorió · Nikitári · Nikítas · Nísou · Oíkos · Oroúnta · Ortákioi · Pachýammos · Palaichóri Mórfou · Palaichóri Oreinís · Palaíkythro · Palaiométocho · Páno Defterá · Páno Koutrafás · Páno Pýrgos · Páno Zódeia · Pedoulás · Pentágeia · Péra · Péra Chorió · Peristeróna · Peristeronári · Pétra · Pétra tou Digení · Pigénia · Platanistása · Politikó · Polýstypos · Potámi · Potamiá · Prasteió · Psimolófou · Pyróï · Saránti · Selládi tou Áppi · Siá · Sinaóros · Skouriótissa · Skylloúra · Spília · Syrianochóri · Temvriá · Tráchonas · Trachóni · Tsakístra · Týmvou · Varíseia · Vóni · Vroḯsia · Vyzakiá · Xeróvounos · Xyliátos · Zódeia
Karavás (Kyrenia)

| Karavás Karaváksen kunta Καραβάς Δήμος Καραβά Alsancak |
| --- | --- |
 Karaváksen rannikkoa.
 Karavás
 Koordinaatit: 35°20′32″N, 33°12′29″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Kyrenia
Hallintovallan käyttäjä (de facto):   Pohjois-Kypros
Alue:  Girne
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kunta
Väkiluku (2011):  6 597
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.karavas.org.cy 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karavás (kreik. Καραβάς, turk. Alsancak) on kylä ja kunta (Δήμος Καραβά, Dímos Karavá) Kyproksen saarella. Se on de facto Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Girnen alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Kyrenian alueeseen. Koko kunnan väkiluku on 6 597 ja varsinaisen Karaváksen kylän väkiluku 5 595 (2011).
Karavás sijaitsee Kyproksen pohjoisrannikolla noin kymmenen kilometriä länteen Kyrenian kaupungista.