stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Manchesterin lentoasema

Manchesterin lentoasema (engl. Manchester Airport) on Ison-Britannian neljänneksi suurin lentoasema ja suurin Lontoon ulkopuolella sijaitseva lentoasema. Se sijaitsee Cheshiren ja Suur-Manchesterin rajalla.
Lentoasema avattiin vuonna 1938, ja alun perin sen nimi oli Ringway Airport. Vuosina 1975–1986 lentoaseman nimi oli Manchesterin kansainvälinen lentoasema.
Lentoasema on bmin ja British Airwaysin Atlantin välisten lentojen tukikohta.
Lentoasemassa on kolme terminaalia. Terminaalit 1 ja 3 ovat samassa rakennuksessa, ja ovat yhdistetty käytävällä. Terminaalit 1 ja 2 on yhdistetty kävelysillalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manchesterin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Manchesterin lentoasema – Viralliset kotisivut
Yhdistyneen kuningaskunnan ilmailukäsikirja (Arkistoitu – Internet Archive) – Manchesterin lentoasema
Yhdistyneen kuningaskunnan lentoasemat
| --- | --- |
Lontoo::  City • Gatwick • Heathrow • Luton • Stansted •  Ashford • Southend
Englanti::  Birmingham • Blackpool • Bournemouth • Bristol • Coventry • Doncaster-Sheffield • Durham Tees Valley • East Midlands • Exeter • Humberside • Leeds-Bradford • Liverpool • Manchester • Newcastle • Newquay • Norwich • Southampton • Brighton • Land’s End • Plymouth City • St. Mary’s
Skotlanti:  Aberdeen • Edinburgh • Glasgow International • Glasgow Prestwick • Inverness • Sumburgh • Barra • Benbecula • Campbeltown • Dundee • Fair Isle • Islay • Kirkwall • Lerwick • North Ronaldsay • Papa Westray • Stornoway • Tiree • Westray • Wick 
Wales::  Cardiff
Pohjois-Irlanti::  Belfast City • Belfast International • Derry
Kruununsiirtomaat::  Alderney • Guernsey • Mansaari • Jersey
Merentakaiset alueet::  Anguilla • Ascension • Bermuda • Ambergris Cays • Anegada • Beef Island • Virgin Gorda • Little Cayman • Cayman Brac • Grand Cayman • Mount Pleasant • Port Stanley • Gibraltar • Montserrat • Saint Helena • Grand Turk • Middle Caicos • North Caicos • Pine Cay • Providenciales • Salt Cay • South Caicos
Monte Veronese

Leikattu juustokiekko.
Juustokiekkoja hyllyillä.
Monte Veronese on italialainen lehmänmaitojuusto.
Monte Veronese-juustoa valmistetaan alueilla Veronasta pohjoiseen ja Gardajärvestä etelään. Alueella on vain vähän asutusta ja hyvät laidunalueet. Juuston valmistus alkoi, kun tuolloinen Veronan piispa Bartolomeo della Scala toi vuonna 1287 laidunalueiden hyödyntämiseksi kimbrejä Asiagosta. EU:n suojatun alkuperäisnimityksen juusto sai vuonna 1996. Se ei ole kuitenkaan tullut erityisen tunnetuksi tuotantoalueensa ulkopuolella.
Suojatun alkuperäisnimitys kattaa juuston kaksi eri versiota. Toinen raakamaidosta valmistettava muoto tarjoillaan nuorempana ja pitempään kypsytettävä d’allevo valmistetaan kevytmaidosta. Nuorempi juusto on rakenteeltaan pehmeää ja maultaan makeaa. Pitempään kypsyvää juustoa kypsytetään kuudesta kuukaudesta kahteen vuoteenn ja se saa kiinteämmän rakenteen ja voimakkaamman maun. Juuston kuoreen merkitään sen nimi Monte Veronese ja juuston valmistaneen tilan nimi. Nuoremman juuston etiketti on vihreä ja kypsytetymmän sininen.
Aiheesta muualla

Consorzio per la tutela del formaggio Monte Veronese D.O.P. (italiaksi)
Niko Piiparinen

| Niko Piiparinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. heinäkuuta 1989 (ikä 35) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  88 kg
Pelinumero:  57
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–2014
Seurat:  HIFK (SM-liiga)   Kiekko-Vantaa (Mestis)   HCK (Mestis)
Niko Piiparinen (s. 17. heinäkuuta 1989 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi urallaan 61 ottelua SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ssa. Hän edusti HIFK:n lisäksi myös Mestis-seuroja Kiekko-Vantaa ja HCK. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Piiparisen vahvuudet olivat pelinlukutaito, luovuus ja ulottuvuus.
Ura > Seuraura

Piiparinen on HIFK:n oma kasvatti. Hän pelasi juniorina myös Helsingin Jääkiekkoklubissa ja HooCeessa, josta Piiparinen palasi HIFK:hon 17-vuotiaana kaudeksi 2006–2007. Hän voitti joukkueessa A-nuorten SM-hopeaa 2010 ja SM-pronssia 2007. Piiparinen pelasi kaudella 2009–2010 kaksi SM-liigaottelua. Hän teki liigadebyyttinsä 19. marraskuuta 2009 vierasottelussa Espoo Bluesia vastaan. Piiparinen sai ottelussa yhden syöttöpisteen syötettyään myös liigassa debytoineen Teemu Tallbergin tekemän maalin.
Toukokuussa 2010 Piiparinen teki 2+1-vuotisen jatkosopimuksen HIFK:n kanssa. Hän pelasi kaudella 2010–2011 kahdeksan SM-liigaottelua ilman tehopisteitä, mutta suurin osa Piiparisen kaudesta kului lainalla Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa, jossa hän teki tehot 3+3=6. Joukkue on tullut Piipariselle tutuksi myös kaudella 2011–2012.
Piiparinen pelasi myös kausien 2012–2013 ja 2013–2014 aikana sekä HIFK:ssa että Mestiksessä. HIFK:ssa runkosarjaotteluita kertyi kahden kauden aikana yhteensä 18 ja lainalla mestiksen HCK:ssa 19. Pudotuspeleissä Piiparinen edusti keväällä 2013 HIFK:ta viiden ottelun ajan.
Ura > Maajoukkueura

Piiparinen on pelannut neljä poikien maaottelua.
Monte dei Paschi di Siena

Palazzo Salimbeni
Monte dei Paschi di Siena on Euroopan vanhimpia pankkeja. Se perustettiin 1400-luvulla hyväntekeväisyyslaitokseksi, joka lainasi rahaa köyhille. Pankin perustamisvuosi on 1472. Montesta kasvoi yksi Italian arvostetuimmista pankeista, ja sitä se on edelleenkin. Pääkonttori on 1400-luvulta lähtien toiminut kahdessa palatsissa: renessanssityylisessä Spanocchissa ja goottilaisessa Salimbenissa. Vuonna 1972 pankki palkkasi arkkitehti Pierluigi Spadolinon uudistamaan rakennuksia. Historiallisen kuoren sisään rakennettiin modernit tilat. Näin saatiin täydelliset puitteet pankin taidekokoelmalle, josta suurin osa on entisessä San Donaton kirkossa. Sinne johtaa tunneli päärakennuksesta. Siellä on Sienan gotiikan mestariteoksista mm Pietro Lorenzettin krusifiksi ja Giovanni di Paolon Neitsyt Maria.
Pankki sponsoroi sienalaista koripalloseuraa Mens Sana Basket.
Vuosina 2018–2020 pankki kirjasi voitoistaan 49,8 prosenttia veroparatiiseissa.
Aiheesta muualla

Monte dei Paschi di Sienan kotisivu
Luigi Luciano

Luigi Luciano vuonna 2016.
Luigi Luciano (s. 7. heinäkuuta 1980 Campobasso, Italia), paremmin tunnettu nimellä Herbert Ballerina, on italialainen radiojuontaja ja näyttelijä.
Filmografia > Elokuvat

Che bella giornata, (2010)
Filmografia > TV-Sarjat

La Villa di Lato, (2009)
Drammi Medicali, (2009)
Lentokoneruoka

Do & Co -cateringyhtiön valmistama Austrian Airlinesin lennoilla tarjottava à la carte -ateria.
Lentokoneruoka on lentokoneen matkustajille lennon aikana tarjoiltavaa ruokaa. Ruoan ja muiden tarjoilujen määrä, laatu ja hinta vaihtelevat lentoyhtiön, matkustusluokan ja lennon pituuden mukaan. Lyhyellä lennolla turistiluokassa saatetaan tarjoilla vain juomia ja naposteltavaa, kun taas kaukolennon ykkösluokassa matkustava voi saada lukuisia ruokalajeja sisältävän lämpimän aterian. Lentokoneissa tarjottavat ruoka-annokset valmistetaan maan pinnalla ja toimitetaan koneeseen ennen lentoa. Monilla lentoyhtiöillä tästä vastasi alun perin oma catering-osasto, mutta laadun parantamiseksi ja kulujen leikkaamiseksi ruoan valmistuksen ulkoistamisesta erilliselle catering-yhtiölle on tullut yleisempää. Lentokoneruokaa valmistetaan vuosittain noin 3,2 miljardia annosta.
Aivan lentomatkustamisen alkuaikoina ruokatarjoilu oli vaatimatonta, koska lentokoneissa ei ollut sopivaa välineistöä eikä tiloja ruoan valmistamiseen tai tarjoiluun. Lentokoneiden kehittyessä 1930-luvulla lennoilla alettiin tarjoilla lipun hintaan kuuluvia ylellisiä aterioita. Vain varakkaimmilla oli tuolloin varaa lentää, ja ruoan taso vastasi sitä, mihin he olivat tottuneet. Lentomatkustamisen yleistyessä ja matkustajamäärien kasvaessa 1950-luvulla lentoliikenteen kiristynyt markkinatilanne johti kustannusten jyrkkään nousuun ja sai lentoyhtiöt rajoittamaan halvimpiin lippuihin sisältyviä palveluita, mikä johti turistiluokan syntymiseen. Siitä lähtien lentokoneruoan kehitys jakaantui kahtia: lentoyhtiöt jatkoivat ykkösluokan matkustajien houkuttelemista toinen toistaan ylellisemmillä tarjoiluilla, kun taas turistiluokan ruokatarjoiluista alettiin säästää rahaa etenkin lentoliikenteen säännöstelyn poistuttua 1970-luvulla. Kehityskulku 2000-luvulla on ollut kohti ilmaisen ruokatarjoilun poistamista, ja useimmilla markkina-alueilla alan yleiseksi käytännöksi onkin tullut tarjota ruokaa lyhyemmillä lennoilla vain maksua vastaan.
Erityisesti turistiluokassa tarjoiltavaa lentokoneruokaa pidetään usein tasoltaan kehnona, jopa vastenmielisenä. Yksi suurimmista ongelmista on ruoan mauttomuus, joka johtuu suurelta osin lentokoneen matkustamon paineistetusta ja kuivasta ilmasta ja sen maku- ja hajuaistia heikentävästä vaikutuksesta. Ilmanalan vaikutus onkin pyritty huomioimaan ruoan suunnittelussa suosimalla voimakkaan makuisia ruokia, kuten suolaisia muhennoksia tai mausteisia curryruokia. Laadun merkittävä parantaminen vaatisi kuitenkin suuria investointeja, mikä ei olisi järkevää, sillä matkustajien valintoihin kaikkein eniten vaikuttavat lippujen hinnat nousisivat liikaa.
Sisältö

Lentokoneessa tarjottavien aterioiden sisältö riippuu muun muassa matkustusluokasta, kellonajasta, lennon pituudesta ja lentoyhtiöstä. Lyhyellä lennolla turistiluokassa saatetaan tarjoilla vain juomia ja naposteltavaa, kun taas kaukolennon ykkösluokassa matkustava voi saada lukuisia ruokalajeja sisältävän lämpimän aterian.
Turistiluokassa kaikki ruoka tarjoillaan yleensä yhdelle tarjottimelle koottuna. Pääruoan lisäksi turistiluokan tarjoiluun kuuluu yleensä pieni alkuruoka, jälkiruoka, vettä kertakäyttöisessä astiassa ja lisäksi joko sämpylä tai voileipäkeksejä ja juustoa. Kaikki ruokalajit tarjoillaan erillisistä astioista. Tarjottimelle on pakattu myös ruokailuvälineet. Koska lentokoneissa on rajallisesti uunitilaa, alku- ja jälkiruoat ovat kylmiä. Pääruoka puolestaan on tyypillisesti lämmin, mutta sekin voi olla esimerkiksi salaatti.
Business- ja ykkösluokassa ruokalajit tarjoillaan yhden tarjottimen sijasta usein yksi kerrallaan. Ruoka tarjotaan tavallisesti käyttäen normaaleja lautasia, ruokailuvälineitä, laseja sekä kankaisia pöytä- ja lautasliinoja. Ne on usein varustettu lentoyhtiön logolla ja rakentavat siten osaltaan yhtiön brändiä. Tarjoilun mukana tulevat esineet, kuten ruokailuvälineet, lasit ja suola- ja pippurisirottimet, ovat kohtalaisen suosittuja keräilyesineitä, vaikka niiden vieminen koneesta ei varsinaisesti olisikaan sallittua. Virgin Atlantic, jonka ykkösluokassa matkustajat saavat tarjoilun yhteydessä lentokoneen muotoiset suola- ja pippurisirottimet, on hyödyntänyt markkinoinnissaan matkustajien keräilyintoa painattamalla kunkin sirottimen pohjaan tekstin ”pihistetty Virgin Atlanticilta”.
Psykologia

Lennon aikana tapahtuvalla ruokatarjoilulla voidaan katsoa olevan matkustajiin psykologinen vaikutus. Osa ruokatarjoilun merkityksestä etenkin lentoliikenteen varhaisina vuosina olikin tarjota lentopelkoisille matkustajille jotakin, joka vei heidän huomiotaan itse lentämisestä ja toi mahdollisesti jopa lohdun tunnetta. Lisäksi tarjoilun tehtävä oli antaa jotakin tekemistä matkustajille, sillä varhaisten lentokoneiden alhaisen matkalentonopeuden vuoksi matka-ajat olivat pitkiä, mikä saattoi helposti johtaa matkustajien tylsistymiseen. Myös tarjottavalla ruoalla itsellään on psykologisia vaikutuksia. Lennolla tarjotun ruoan laadun on osaltaan todettu vaikuttavan matkustajien kokemaan hermostuneisuuteen tai ahdistukseen. Brittiläinen lentoyhtiö Monarch Airlines otti tällä ajatuksella vuonna 2017 koekäyttöön ruokalistan, joka oli suunniteltu vaikuttamaan matkustajien mielialaan ja auttamaan eritoten lentopelkoisia matkustajia. Kokeellisen psykologian tutkimuksiin pohjautunut ruokalista sisälsi muun muassa mocheja, jotka oli maustettu rauhoittavilla vihreällä teellä ja laventelilla ja joiden kimmoisan ja pureksimista vaativan rakenteen väitettiin vähentävän stressiä.
Psykologiasta on etsitty selitystä myös sille, miksi suuri osa matkustajista ottaa vastaan kaiken lennoilla tarjotun ruoan, vaikka lentokoneruoan taso on yleinen valituksen aihe. Syyksi tälle on esitetty muun muassa ihmisen laumakäyttäytymistä – tarjottu ruoka syödään, koska kaikki muutkin ympärillä syövät. Monet on lisäksi kasvatettu ajattelemaan, että tarjotusta ruoasta kieltäytyminen on epäkohteliasta, ja että tarjottu ruoka menee hukkaan, jos siitä kieltäytyy. Osaltaan kyse voi olla etenkin pidemmillä lennoilla myös tylsistymisestä tai tarpeesta varautua myöhemmin matkan aikana mahdollisesti koittaviin tilanteisiin, joissa ruokaa ei ole saatavilla. Moni saattaa myös kokea, että lipun hintaan sisältyvästä tarjoilusta on vaikea kieltäytyä, koska siitä on jo maksanut.
Lentokoneruoan psykologiset vaikutukset ulottuvat itse matkustustilanteen ulkopuolella myös matkustajien ostokäyttäytymiseen. Lentokoneruoan on todettu vaikuttavan matkustajien tyytyväisyyteen ja sitä kautta lojaaliuteen lentoyhtiöitä kohtaan, joskaan se ei useimmilla matkustajilla kuulu tärkeimpiin kriteereihin lentoyhtiötä valittaessa. Lentokoneruoan vaikutus tyytyväisyyteen riippuu muun muassa matkustusluokasta ja matkan tarkoituksesta. Tärkeimpiä tyytyväisyyteen vaikuttavia tekijöitä lentokoneruoassa ovat eri tutkimusten mukaan muun muassa ruokatarjoiluun liittyvä palvelu, ruoan maku, annoskoko, asettelu, rakenne, valinnanvara, ruoan terveellisyys ja turvallisuus sekä se, miten ruoka vastaa matkustajien mieltymyksiä ja odotuksia.
Kritiikki

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | The shiny stuff is tomatoes, The salad lies in a group. The curly stuff is potatoes. The stuff that moves is soup. Anything that’s white is sweet, Anything that’s brown is meat. Anything that’s gray – don’t eat! | ” |
– Lentokoneruoan kuvailua Broadway-  musikaalissa Do I Hear a Waltz?. 
Erityisesti turistiluokassa tarjoiltavaa lentokoneruokaa pidetään usein tasoltaan kehnona, jopa vastenmielisenä. Yksi suurimmista ongelmista on ruoan mauttomuus, joka johtuu suurelta osin lentokoneen matkustamon paineistetusta ja kuivasta ilmasta. Jo vuonna 1952 historioitsija ja kolumnisti Bernard DeVoto kirjoitti Harper’s Magazine -aikakauslehdessä kaipaavansa aikoja, jolloin lentoyhtiöt tarjoilivat laadukkaita kylmiä eväitä heikkolaatuisen lämpimän ruoan sijasta. Koomikot ottivat lentokoneruoan vitsiensä kohteeksi Yhdysvalloissa 1950-luvun lopulla. Yksi ensimmäisistä oli Alan King, joka otti hampaisiinsa erityisesti Eastern Air Linesin. Kingin haukuttua Easternin ruokaa The Ed Sullivan Show -televisio-ohjelmassa yhtiö uhkaili häntä oikeustoimilla. Lentokoneruoan nousu osaksi koomikoiden materiaalia kuvasti myös osaltaan ilmailualan kasvua ja lentomatkustuksen tavoittamaa laajempaa yleisöä. Vielä kymmenisen vuotta aiemmin suuri yleisö ei olisi ymmärtänyt vitsejä, sillä vain eliitillä oli varaa lentää. Vitsailun lisäksi lentokoneruoka sai osakseen vakavampaakin kritiikkiä. Ruokakriitikko Egon Ronay kuvaili 1960-luvulla lentokoneruokaa ”harkituksi gastronomiseksi murhaksi”.
Lentokoneruoka on vuosien mittaan säilyttänyt asemansa yleisenä valituksen, vitsien, sarjakuvien ja pilakuvien aiheena, vaikka ruokatarjoilusta on 2000-luvulla tullut harvinaisempaa. Lentokoneruokaa onkin alettu pitää huumorissa kuluneena ja yksinkertaisena aiheena, jopa kliseenä. Lentokoneruoasta on tavallisempien yhteyksien lisäksi vitsailtu muun muassa vuoden 1964 Broadway-musikaalissa Do I Hear a Waltz?, johon kuuluu turistiryhmän esittämä laulu lentomatkustamisen kauhuista. Myöhemmin lentokoneruoasta ovat vitsailleet muun muassa Joan Rivers ja Ellen DeGeneres.
Ongelmia lentokoneruoan laadulle aiheuttavat nauttimisolosuhteiden lisäksi logistiikka ja kustannukset. Ruoka valmistetaan muualla ja joko pidetään lämpimänä tarjoiluun saakka tai jäähdytetään ja sitten kuumennetaan koneen tarjoomoissa useita tunteja valmistamisen jälkeen. Pitkä lämpimänä pitäminen vahingoittaa lihan proteiineja, saa vihannekset nuutumaan ja jotkin tärkkelykset pilkkoutumaan. Kylmässä säilytettäviä ruokia ei usein saada lämmitettyä tasaisesti, sillä koneiden uunit ovat täynnä ruokaa. Pitkän säilytysajan vuoksi ruoat menevät helposti vetisiksi, elleivät ne ole hyvin kuivia. Kaikki tämä heikentää tarjoiltavan ruoan laatua. Laadun merkittävä parantaminen vaatisi kuitenkin suuria investointeja, mikä ei olisi järkevää, sillä matkustajien valintoihin kaikkein eniten vaikuttavat lippujen hinnat nousisivat liikaa.
Miehistöruoka

Matkustajien lisäksi lennoille varataan ruokaa myös lentäjille ja matkustamohenkilökunnalle, sillä lentävällä henkilökunnalla ei yleensä ole vuoronsa aikana mahdollisuutta normaalin ruokatauon pitämiseen. Miehistölle varattu ruoka takaa energian saannin pitkienkin työvuorojen aikana ja on siten yksi turvallisen lentotyön edellytyksistä. Vuoron rakenteesta riippuen miehistö syö heille varatut ruoat yleensä joko lennon aikana tai lentojen välillä. Ruoka-annosten monipuolisuus ja laatu riippuvat lentoyhtiön asettamasta budjetista, mutta yleisesti ottaen miehistöruoan terveellisyyteen ja ravitsevuuteen panostetaan enemmän kuin matkustajien annoksiin.
Miehistöruokailun järjestämistapa riippuu lentoyhtiöstä, konetyypistä sekä lennettävästä reitistä. Esimerkiksi kaukolennoilla erillisiä miehistöruokia ei välttämättä ole lainkaan. Näille lennoille lastataan sen sijaan runsaasti ylimääräisiä business-luokan annoksia, jotta matkustajat saavat vapaasti valita ilman, että mikään vaihtoehto loppuu kesken. Matkustajien syötyä yli jääneet ruoka-annokset jaetaan miehistölle, mikä vähentää myös ruokahävikkiä. Pienissä, syöttöliikenteeseen käytettävissä konetyypeissä ei välttämättä ole uunia lainkaan, minkä vuoksi miehistöruoka joko koostuu esimerkiksi salaateista ja voileivistä tai toimitetaan lentojen välisellä tauolla lämpimänä ja valmiina syötäväksi. Pitkillä lennoilla ja pitkissä vuoroissa ruokailuja on useampia. Riippumatta lennosta, yhtiöstä ja konetyypistä lentäjät syövät keskenään aina eri ruokaa, jotta vältyttäisiin tilanteelta, jossa esimerkiksi ruokamyrkytys heikentäisi molempien lentäjien toimintakykyä samanaikaisesti.
Jätteet ja kierrättäminen

Kansainvälisen ilmakuljetusliiton arvion mukaan matkustajalennoilla syntyy vuosittain noin kuusi miljoonaa tonnia jätettä. Lentokoneruoan osuus tästä on huomattava: vuonna 2017 ruokajätettä syntyi 1,14 miljoonaa tonnia ja lisäksi ruokapakkaukset ja ruokailuvälineet kasvattavat ruokailusta syntyvää jätemäärää. Jätteeksi päätyvän ruoan lahjoittaminen, kierrättäminen tai muu hyötykäyttö esimerkiksi biokaasun tuotannossa on kuitenkin vaikeaa, sillä ulkomailta (Euroopan unionissa EU:n ulkopuolelta) saapuvien lentojen jäte luokitellaan monissa maissa kansainväliseksi ruokajätteeksi. Kansainvälinen ruokajäte on säännösten mukaan joko haudattava kaatopaikalle tai poltettava jätteenpolttolaitoksessa. Tällä pyritään estämään vieraiden eläin- ja kasvitautien pääseminen maahan. Samat säädökset sallivat ainoastaan lasipullojen, alumiinitölkkien ja puhtaiden pahvimukien ja -laatikoiden keräämisen lentokoneista tai muista kansainvälisistä liikennevälineistä kierrätettäviksi. Kaikkea muuta jätettä taas on kohdeltava kansainvälisenä ruokajätteenä. Säädöksiä on alettu 2020-luvulla hiljalleen löyhentää, mikä on mahdollistanut jonkin verran esimerkiksi ylijäämäruoan lahjoittamista hyväntekeväisyyteen.
Koska ruokajätteiden kierrättäminen on vaikeaa, lentoyhtiöt keskittyvät vähentämään syntyvän jätteen määrää ja toisaalta valitsemaan ympäristöystävällisempiä materiaaleja. Monet lentoyhtiöt ovat esimerkiksi pyrkineet vähentämään kertakäyttömuovin määrää lennoilla. Jätettä voi vähentää myös kierrätettävillä muovilaaduilla, siirtymällä alumiinisista ruokapakkauksista pahvisiin sekä optimoimalla lastattavan ruoan määrän ja tyypin esimerkiksi ennakkotilausten ja tutkimuksen avulla. Jotkin yhtiöt, kuten Japan Airlines, tarjoavat matkustajille mahdollisuuden ilmoittaa ennen lentoa, mikäli he eivät halua ruokaa lennon aikana, millä vältetään ruoan turha valmistaminen ja lastaaminen näitä matkustajia varten.
Kuvia

Alkuruoka Air Francen ykkösluokassa lennolla Pariisista Houstoniin.
Turkish Airlinesin business-luokan ateria lennolla Istanbulista Kairoon.
United Airlinesin turistiluokan ateria lennolla Washingtonista Zürichiin.
Halpalentoyhtiö IndiGon tarjoama lentokoneruoka.
Aamiainen Aeroflotin lyhyen matkan lennolla.
Luettelo yleisurheilun olympiamitalisteista – naisten ratalajit
Nykyiset tapahtumat > 100 metrin juoksu

|  Naisten 100 metrin juoksun olympiamitalistit   ohje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1928 Amsterdam tulokset |   Betty Robinson (USA) |   Fanny Rosenfeld (CAN) |   Ethel Smith (CAN) |  |
| 1932 Los Angeles tulokset |   Stanislawa Walasiewicz (POL) |   Hilda Strike (CAN) |   Wilhelmina von Bremen (USA) |  |
| 1936 Berliini tulokset |   Helen Stephens (USA) |   Stanislawa Walasiewicz (POL) |   Käthe Krauß (GER) |  |
| 1948 Lontoo tulokset |   Fanny Blankers-Koen (NED) |   Dorothy Manley (GBR) |   Shirley Strickland (AUS) |  |
| 1952 Helsinki tulokset |   Marjorie Jackson (AUS) |   Daphne Hasenjäger (RSA) |   Shirley Strickland de la Hunty (AUS) |  |
| 1956 Melbourne tulokset |   Betty Cuthbert (AUS) |   Christa Stubnick (EUA) |   Marlene Matthews (AUS) |  |
| 1960 Rooma tulokset |   Wilma Rudolph (USA) |   Dorothy Hyman (GBR) |   Giuseppina Leone (ITA) |  |
| 1964 Tokio tulokset |   Wyomia Tyus (USA) |   Edith McGuire (USA) |   Ewa Klobukowska (POL) |  |
| 1968 México tulokset |   Wyomia Tyus (USA) |   Barbara Ferrell (USA) |   Irena Szewinska (POL) |  |
| 1972 München tulokset |   Renate Stecher (GDR) |   Raelene Boyle (AUS) |   Silvia Chibás (CUB) |  |
| 1976 Montréal tulokset |   Annegret Richter (FRG) |   Renate Stecher (GDR) |   Inge Helten (FRG) |  |
| 1980 Moskova tulokset |   Ljudmila Kondratjeva (URS) |   Marlies Göhr (GDR) |   Ingrid Auerswald (GDR) |  |
| 1984 Los Angeles tulokset |   Evelyn Ashford (USA) |   Alice Brown  (USA) |   Merlene Ottey (JAM) |  |
| 1988 Soul tulokset |   Florence Griffith-Joyner (USA) |   Evelyn Ashford (USA) |   Heike Drechsler (GDR) |  |
| 1992 Barcelona tulokset |   Gail Devers (USA) |   Juliet Cuthbert (JAM) |   Irina Privalova (EUN) |  |
| 1996 Atlanta tulokset |   Gail Devers (USA) |   Merlene Ottey (JAM) |   Gwen Torrence (USA) |  |
| 2000 Sydney tulokset |   Marion Jones (USA) |   Ekaterini Thanu (GRE)  Tayna Lawrence (JAM) |   Merlene Ottey (JAM) |  |
| 2004 Ateena tulokset |   Julija Nestsjarenka (BLR) |   Lauryn Williams (USA) |   Veronica Campbell (JAM) |  |
| 2008 Peking tulokset |   Shelly-Ann Fraser (JAM) |   Sherone Simpson (JAM)  Kerron Stewart (JAM) |  ei jaettu |  |
| 2012 Lontoo tulokset |   Shelly-Ann Fraser-Pryce (JAM) |   Carmelita Jeter (USA) |   Veronica Campbell-Brown (JAM) |  |
| 2016 Rio de Janeiro tulokset |   Elaine Thompson (JAM) |   Tori Bowie (USA) |   Shelly-Ann Fraser-Pryce (JAM) |  |
| 2020 Tokio tulokset |   Elaine Thompson-Herah (JAM) |   Shelly-Ann Fraser-Pryce (JAM) |   Shericka Jackson (JAM) |  |
| 2024 Pariisi tulokset |   Julien Alfred (LCA) |   Sha’Carri Richardson (USA) |   Melissa Jefferson (USA) |  |
  Lähde: Athletics — 100 metres, Women Olympedia. Viitattu 17.8.2024. (englanniksi) Olympic Athletics Schedule – Women's 100m – Paris 2024 olympics.com. Viitattu 17.8.2024. (englanniksi)