Alfons Håkans
Historia > Yrityskauppoja ja pelastusoperaatioita (1988-1990)

Vuonna 1984 Håkansin laivastoon kuului jo useita hinaajia, kuten Fart, Kraft, Hurtig, Triton ja Jeppe. Näistä Kraft oli Itämeren voimakkain hinaaja. Alfons Håkansin laivasto oli kasvanut kuuteen alukseen, ja sen toiminta kattoi satamahinausten ja jäänmurron lisäksi raskas- ja bulkkikuljetukset kansiproomuilla sekä pelastustehtävät.  Håkans oli tässä vaiheessa ainoa suomalainen yritys, joka toimi kansainvälisessä hinauksessa. Suomessa yrityksen käytännössä ainoa merkittävä kilpailija oli Hangon Hinaus, jonka varustamojätti Effoa oli ostanut vuonna 1981 ja yhdistänyt meripelastusyhtiö Neptuniin.
Stefan Håkans ymmärsi, että perinteinen satamahinaus oli vähitellen menettämässä merkitystään, sillä laivat kehittyivät entistä ketterämmiksi. 1980-luvun “merenkulun kriisi” vähensi merkittävästi tonnistoa Suomessa ja muissa teollisuusmaissa. Ulosliputukset, erityisesti Ahvenanmaalla ja Manner-Suomessa, johtivat tonnimäärän huomattavaan vähenemiseen. Suomen merenkulku keskittyi entistä enemmän lähivesille, ja monet valtamerilinjat kuihtuivat.
Merenkulun kriisi alkoi vaikuttaa myös hinaajavarustamoihin. Satamakäyntien määrä väheni laivojen koon kasvaessa ja niiden ohjailukyvyn parantuessa. Turussa ja Naantalissa suurten bulkkialusten käynnit harvenivat huomattavasti. Aiemmin Turun alueella oli päivittäin neljästä kuuteen hinaustehtävää, mutta nyt sama määrä vastasi koko viikon keskiarvoa. Stefan Håkans ymmärsi, että tilanteen korjaamiseksi tarvittiin nopeita ja radikaaleja päätöksiä. Vuonna 1988 Suomessa oli enää kaksi suurta hinaajavarustamoa: Alfons Håkans ja Hangon Hinaus.
Vuonna 1988 Håkans pääsi tekemään merkittäviä yritysostoja. Helsingissä hinausyritys Harri Patanen ajautui konkurssiin, ja Håkans osti kerralla neljä hinaajaa. Samana vuonna Stefan Håkans sai tietää, että Effoa suunnitteli saneerausta ja aikoi myydä Hangon Hinauksen, tuolloin Suomen suurimman hinaajavarustamon. Håkans onnistui neuvottelemaan yrityskaupalle rahoituksen ja osti Hangon Hinauksen, joka omisti 13 hinaajaa, yhden proomun ja jonka liiketoiminta ulottui Kaskisista Haminaan.
Yritysoston myötä myötä Alfons Håkansista tuli Suomen suurin hinaajavarustamo ja yksi Itämeren suurimmista toimijoista. Yrityksen liikevaihto nousi 50 miljoonaan markkaan, työntekijöiden määrä ylitti yhdeksänkymmentä ja hinaajien määrä kasvoi 25:een. Alfons Håkans muuntui kommandiittiyhtiöstä osakeyhtiöksi, ja lehdistö arvioi Håkansin hallitsevan 90–95 prosenttia maan yksityisestä hinauksesta. Vaikka Håkansista tuli alan johtava toimija, Stefan Håkans painotti, että kyse oli toimialan luonnollisesta keskittymisestä eikä monopolipyrkimyksistä. Keskittymisen ansiosta toiminnan koordinointi helpottui ja kansainvälisille markkinoille suuntaaminen tuli mahdolliseksi.
Hangon Hinauksen ostamisen jälkeen Håkans jatkoi laajentumistaan. Seuraavaksi yritys osti Porin kaupungin hinaajan Porin Karhun sekä laajeni puskuproomujen markkinoille. Håkans muunsi Hangon Hinauksen Into-hinaajan Herakles-nimiseksi puskijaksi Rautaruukin tarpeisiin. Myös muut hinaajat, kuten Hepa ja Mercurius, muokattiin vastaamaan sementti- ja kalkkiteollisuuden kuljetustarpeita.
1990-luvulle siirtyessä Håkansia työllistivät useat meripelastusoperaatiot. Elokuussa 1990 matkustajalaiva Viking Mariella joutui vaaratilanteeseen, kun sen konehuoneessa syttyi tulipalo Suomenlahdella. Laivan moottori tuhoutui ja sähkölaitteisto vaurioitui, jättäen aluksen ajelehtimaan avomerelle kahdeksaksi tunniksi ennen kuin pelastusoperaatio saatiin käyntiin. Joulukuussa 1990 Finnlinesin puskuproomu Finn-Baltic joutui onnettomuuteen kovassa myrskyssä Hangon edustalla. Alus kaatui ja jäi ylösalaisin kellumaan, jolloin seitsemän miehistön jäsentä menehtyi. Pelastusoperaation aikana kaksi eloonjäänyttä saatiin pelastettua, mutta useita ruumiita ei koskaan löydetty. Finn-Balticin hylyn pelastustyöt johti Alfons Håkans, ja operaatiota pidettiin hyvin vaativana. Samanaikaisesti, joulukuussa 1990, saksalainen rahtialus Transgermania ajautui Utön edustalla karille. Alus kuljetti kemikaaleja ja traktoreita, ja vaikka se pääsi irti karilta, se vuoti ja joutui merihätään. Transgermania onnistuttiin pelastamaan yhteistyössä merivartioston ja Håkansin kanssa, ja pelastustoimiin osallistuneet saivat tunnustusta onnistuneesta operaatiosta. Näistä kolmesta merkittävästä pelastustehtävästä vuonna 1990 Alfons Håkans Oy teki huomattavan tuloksen.