stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uusklassismi (kirjallisuus)

Uusklassismi eli neoklassismi on antiikin ihanteita 1600-luvulta lähtien noudattamaan pyrkinyt kirjallisuuden tyylisuuntaus. Eri maissa uusklassismin kaudet vaihtelevat hyvin paljon. Englannissa suuntaus on rajattu suunnilleen vuosiin 1660–1780.
Ajan kirjallisuudelle on ominaista valistushenkinen järjestyksen, tasapainon, selkeyden ja korrektiuden korostaminen. Ranskassa, Saksassa, Ruotsissa ja Venäjällä uusklassismilla on tarkoitettu rokokoon vastareaktiona 1780–1850 vallinnutta taidesuuntaa, joka renessanssin tavoin noudatti antiikin kreikkalais-roomalaisia ihanteita ja tavoitteli ankaran selkeää muotokieltä. Ratkaisevan sysäyksen suuntaukselle antoivat Herculaneumin ja Pompejin arkeologiset löydöt – ensimmäiset kaivaukset tehtiin vuonna 1748 – sekä J. J. Winckelmannin teokset Gedanken über die Nachahmung der Griechischen Werke in der Malerei und Bildhauerkunst (1755) ja Geschichte der Kunst des Alterthums (1764) sekä G. E. Lessingin (1729–1781) monet kirjoitukset. Uusklassismi ilmeni rinnakkain romantiikan kanssa, jopa samojen kirjailijoiden tuotannossa. Uusklassismin piiriin luetaan esimerkiksi monet Goethen ja Friedrich Schillerin teokset. Käsitettä on lisäksi käytetty Saksassa ja eräissä muissa maissa vuoden 1905 vaiheilla syntyneestä kirjallisuuden suuntauksesta, jossa jälleen korostettiin klassisten ihanteiden merkitystä. Reaktiona naturalismille saksalainen uusklassismi painotti puhtaan runomuodon ja kauneuden tärkeyttä. Suuntauksen huomattavin edustaja Paul Ernst (1866–1933) julkaisi uusklassismin ohjelmakirjoituksen "Der Weg zur Form" vuonna 1906.
UseModWiki

UseModWikin logo
UseModWiki on Clifford Adamsin Perl-kielellä kirjoittama wiki-ohjelmisto, jota levitetään GNU GPL -lisenssillä. UseModWiki tallettaa wikin sivut tavallisiin tiedostoihin tietokannan sijaan.
UseModWikiä käytettiin Wikipediassa alkuvuoteen 2002 saakka, jolloin se korvattiin MediaWiki-ohjelmistolla. UseModeWiki lienee kuitenkin wikien määrällä mitaten edelleen maailman suosituin wiki-ohjelmisto, sillä se vaatii suhteellisen vähän konetehoa ja on helppo asentaa.
Aiheesta muualla

UseMod.com
Venäjän rajavartiolaitos

Venäjän rajavartioston symboli
Venäjän rajavartiolaitos eli nykyiseltä koko nimeltään Venäjän federaation turvallisuuspalvelun rajapalvelu tai Pogranitšnaja služba FSB Rossii (ven. Пограни́чная слу́жба Федера́льной слу́жбы безопа́сности Росси́йской Федера́ции, Pogranitšnaja služba federalnoi služny bezopasnosti Rossijskoi federatsii, PS FSB Rossii) on Venäjän federaation turvallisuuspalvelu FSB:n alaisuudessa toimiva, Venäjän rajavalvonnasta vastaava viranomainen.
Venäjän FSB:n rajapalvelun hihamerkki.
Venäjän FSB:n rajapalvelun lippu.
Venäjän FSB:n rajapalvelun merivartioston lippu.
Venäjän rajavartiolaitoksen keskushallinto on Moskovassa. Sillä on 39 alueorganisaatiota, joiden kautta se valvoo Venäjän federaation ulkorajoja. Tyypillisesti kunkin alueorganisaation vastuulla on rajavalvonta yhden federaatiosubjektin alueella: esimerkiksi Leningradin alueen tai Karjalan tasavallan rajojen osalta.
Venäjän rajavartiolaitos perustettiin Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen vuonna 1992. Organisaation nimenä oli vuosina 1993–2003 Venäjän federatiivinen rajavartiolaitos (ven. Федеральная пограничная служба, federalnaja Pogranitšnaja služba, FPS Rossii) tai joku tämän nimen muunnos.
Venäjän FSB:n rajapalvelun partio Puolan rajalla (2011).
Kaliningradin alueen merivartijoita harjoituksessa.
Virallista Rajavartijoiden päivän viettoa Moskovan Kremlissä.
Venäjän rajavartijat Dagestanissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venäjän rajavartiolaitos Wikimedia Commonsissa
Kartta Venäjän rajavartiolaitoksen alueellisten organisaatioiden hakemiselle (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Agentura.ru, Pogranitšnaja služba FSB Rossii (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Vihdin kirkonkylä

| Vihdin kirkonkylä |
| --- | --- |
 Vihdin kirkonkylä
 Koordinaatit: 60.4157°N, 24.3262°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Uusimaa
Seutukunta:  Helsingin seutu
Kunta:  Vihti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Taajama
Pinta-ala:  
 – Maa:  5,68 km²
Väkiluku (2022):  3 339
 – Väestötiheys:  587,9 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  03400
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keskellä Vihdin kylää.
Vihdin kirkonkylä on Vihdin kunnan toiseksi suurin taajama ja entinen hallinnollinen keskus (kunnanvirasto muutti kirkonkylästä Nummelaan vuonna 2004). Kirkonkylä sijaitsee Vihdin pohjoisosassa Hiidenveteen kuuluvan Kirkkojärven pohjoisrannalla. Asukkaita kirkonkylässä oli vuoden 2022 lopussa 3 339.
Kirkonkylässä sijaitsevat muun muassa Vihdin kirkko, Pyhän Birgitan kirkon rauniot, Vihdin museo, taidetalo Siirilä ja kesäteatteri. Kirkonkylällä pidetään kesäisin Wuosisatamarkkinat ja juhannusjuhlat, jotka molemmat keräävät tuhansia vieraita. Kesällä 2016 kylässä pidettiin valtakunnalliset lähetysjuhlat.
Vuonna 1994 Vihdin kirkonkylä valittiin Vuoden uusmaalaiseksi kyläksi.
Vasili Tsiblijev

Vasili Tsiblijev
Vasili Vasiljevitš Tsiblijev (ven. Василий Васильевич Циблиев, s. 20. helmikuuta 1954 Orehovka, Krim, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen kosmonautti.
Tsiblijev valmistui Harkovan sotilaslentokoulusta vuonna 1975. Hän palveli lentäjänä Neuvostoliiton ilmavoimissa käyden vuonna 1987 J. A. Gagarinin nimeä kantavan sotilasakatemian kurssin. Ilmavoimissa hän yleni kenraalimajuriksi.
Tsiblijev valittiin kosmonauttikoulutukseen 26. maaliskuuta 1987. Hän lensi Mir EO-14 -asemamission mennen sinne Sojuz TM-17 -avaruusaluksella (1.7.1993–1994) ja Mir EO-23 -missiolla lentäen sinne Sojuz TM-25 -avaruusaluksella (1997). 19. kesäkuuta 1998 hänen lentouransa päättyi. Hän oli avaruudessa 381 vuorokautta ja 16 tuntia. Hän toimi miehitettyjen avaruuslentojen lennonjohtajana ja Juri Gagarinin kosmonauttikeskuksen johtajana (nimitys vuonna 2003).
Tsiblijev on naimisissa ja perheessä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Spacefacts.de
Vanessa Nakate

| Vanessa Nakate |
| --- | --- |
 Nakate vuonna 2020
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. marraskuuta 1996 (ikä 27)  Kampala, Uganda
Kansalaisuus:   ugandalainen
Muut tiedot
Aktiivisena:  2018–
Koulutus: Makerere University Business School (2019)
Vanessa Nakate (s. 15. marraskuuta 1996) on ugandalainen ilmastoaktivisti. Vuonna 2020 BBC nosti hänet 100 Women -listalleen.
Tausta ja yksityiselämä

Nakate syntyi Kampalassa vuonna 1996. Hän valmistui Makerere University Business School -yliopistosta vuonna 2019 pääaineenaan liikejohtaminen.
Aktivismi

Ensimmäisen mielenosoituksensa Nakate järjesti yksin joulukuussa 2018 Ugandan parlamenttitalon edessä. Hän kertoo saaneensa idean ilmastoaktivismiin Greta Thunbergilta ja järjestää mielenosoituksensa perjantaisin tai lauantaisin ruuhka-aikaan 7–8 välillä.
Nakate on myös perustanut Rise up Climate Movement -liikkeen, jonka pyrkimyksenä on tuoda esille afrikkalaisten ääniä koskien ilmastonmuutosta ja sen aiheuttamia haittoja kansainvälisessä kontekstissa.
Vuonna 2020 Nakate kertoi, että ilmastoaktivismi Ugandassa eroaa kahdella merkittävällä tavalla ilmastoaktivismista Euroopassa: ihmisillä ei ole riittävästi tietoa ilmastonmuutoksesta ja sananvapaus on Afrikassa huonommalla tolalla verrattuna Eurooppaan.
Maaliskuussa 2022 ugandalaiset ympäristöaktivistit hyökkäsivät TotalEnergiesin megaöljyprojektiin Itä-Afrikassa. Ranskan kansalliskokous otti vastaan ​​neljä johtavaa nuorisoaktivistia lobbaamaan hallitusta ottamaan kantaa hankkeeseen. Vanessa Nakate oli yksi heistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vanessa Nakate Wikimedia Commonsissa
Nakaten Twitter-tili
Rosengård

Rosengårdin rakennuskantaa.
Rosengårdia idästä.
Näkymä Rosengårdiin.
Rosengård on yksi Ruotsin kolmanneksi suurimman kaupungin Malmön kaupunginosista. Kaupunginosassa asuu noin 21 500 ihmistä, ja se on maa-alaltaan 3,31 neliökilometrin suuruinen. Vuonna 2008 86 prosenttia Rosengårdin asukkaista oli ulkomaalaistaustaisia. Eniten maahanmuuttajia on tullut Kosovosta ja Irakista. Kaupunginosassa esiintyy myös runsaasti työttömyyttä. Enemmistö asukkaista on muslimeja. Jalkapallohyökkääjä Zlatan Ibrahimović on kotoisin Rosengårdista.
Historia

Rosengård rakennettiin suurimmaksi osaksi vuosina 1962–1969, niin kutsutun miljoonaohjelman tuloksena. Tuolloin Malmössä kuten muuallakin Ruotsissa oli pulaa halvoista asunnoista. Se oli suuri projekti Malmön kaupungille, sillä kaupunginosa rakennettiin noin 25 000 asukkaalle. Rosengårdin suunnittelussa olivat mukana arkkitehtitoimistot Jaenecke & Samuelsson, HSB ja Torsten Roos sekä rakennusyhtiö Svenska Riksbyggen.
Historia > Väkiluvun kehitys

1961 – 5 250 asukasta
1971 – 13 112
1981 – 18 006
1991 – 17 190
2001 – 21 027
2004 – 21 526
Työttömyys

Työllisyysaste oli vuonna 2002 työikäisten (20–64-vuotiaiden) keskuudessa 37 % (miehet 40 %, naiset 33 %), asukkaista 4 226 oli työssäkäyviä.[lähde? ]
Katukuva

Rosengårdilaiset asuinrakennukset koostuvat suurimmaksi osaksi 3–9-kerroksisista kerrostaloista. Korkein siellä sijaitseva kerrostalo on 16-kerroksinen. Rakennukset on rakennettu tasaiselle peltomaalle. Rakennukset on sijoiteltu ryhmiin, ja ne ympäröivät suorakulmaisia puistoaukeita. Rosengårdin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa sen roomalaiskatolinen kirkko sekä moskeija, joka on Ruotsin vanhimpia, se on rakennettu 1984.
Järjestyshäiriöt

Joulukuussa 2008 Rosengårdissa oli mellakoita vuokranantajan sanottua irti Islamilaisen kulttuuriyhdistyksen huoneiston vuokrasopimuksen.
Huhtikuussa 2009 Helsingin Sanomat uutisoi nuorison kivittävän paloautoja, jotka tulevat sammuttamaan tuleen sytytettyjä autoja ja roskalaatikkoja. Paloautot eivät enää liikkuneet alueella ilman poliisin tukea ja esimerkiksi Herrgårdeniin ne eivät enää menneet sammuttamaan pieniä tulipaloja. Mellakointia rauhoittaneita poliiseja syytettiin rasismista. Ongelmien ratkaisemiseksi ehdotettiin muun muassa öistä ulkonaliikkumiskieltoa Herrgårdenin nuorille ja vierailukieltoa muista kaupunginosista alueelle.
Rosengårdissa oli edelleen levottomuuksia vuonna 2015. Ne olivat keskittyneet Herrgårdenin alueelle, jonka asukkaista 96 prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia, mutta vain 15 prosentilla aikuisista oli työpaikka. Paikallisten asukkaiden mukaan poliisi liikkui alueella turvallisuussyistä vain neljän auton partioina. Paikallislehti Sydsvenskan kertoi, että myös paloautot tulivat paikalle poliisisaattueessa.
Tammikuussa 2017 16-vuotias irakilaistaustainen Ahmed Obaid ammuttiin raa’asti bussipysäkille, mikä nousi Ruotsin suurimpien lehtien isoimmaksi uutiseksi. Tapauksen myötä Ruotsin sisäministeri Anders Ygeman lupasi hallituksen tekevän kaikkensa, jotta jengiväkivallan kasvu koko Malmössä loppuisi.
17. tammikuuta 2018 Rosengårdin poliisiaseman edessä räjähti pommi, joka vaurioitti rakennusta ja poliisien autoja. Poliisi pidätti kaksi miestä ja uskoi räjähdyksen olevan rikollisten kostoisku. Isku oli jo toinen kuukauden sisään. 29. joulukuuta 2017 poliisiaseman ulkopuolelle parkkeerattu poliisiauto vaurioitui räjähdyksessä. Poliisiaseman lähellä räjähti jälleen 21. tammikuuta 2018, jolloin konttorirakennus keskustan läheisyydessä vahingoittui julkisivustaan.
Pommi-iskut jatkuivat marraskuussa 2018.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tietoa Rosengårdistä (Arkistoitu – Internet Archive)
Ruotsin tilastokeskuksen materiaalia (Arkistoitu – Internet Archive) (vanhentunut linkki)
Rosengårdin historiaa Malmön sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (vanhentunut linkki)
Malmön moskeija
Vasilij Žbogar

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Vasilij Žbogar |  Vasilij Žbogar |  Vasilij Žbogar |  |
Maa:   Slovenia
Miesten purjehdus
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Peking 2008 | laser |  |
|  Hopeaa | Rio 2016 | finnjolla |  |
|  Pronssia | Ateena 2004 | laser |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Takapuna 2015 | finnjolla |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Split 2003 | laser |  |
|  Kultaa | Warnemunde 2013 | finnjolla |  |
|  Hopeaa | Scarlino 2012 | finnjolla |  |
|  Hopeaa | La Rochelle 2014 | finnjolla |  |
|  Pronssia | Nieuwpoort 2008 | laser |  |
|  Pronssia | Split 2015 | finnjolla |  |
Vasilij Žbogar (s. 4. lokakuuta 1975 Koper) on slovenialainen purjehduksen kolminkertainen olympiamitalisti ja kaksinkertainen Euroopan-mestari. Hän edustaa izolalaista JK Burja -seuraa. Häntä on vuodesta 2015 valmentanut Jure Žbogar.
Žbogar saavutti laser-luokassa olympiahopeaa Pekingissä 2008, finnjolla-luokassa Riossa 2016 ja pronssia Ateenassa 2004. Lisäksi hän sijoittui finnjolla-luokassa kuudenneksi Lontoossa 2012 ja laserissa 19:nneksi Sydneyssä 2000.
Žbogar on sijoittunut laser-luokan MM-kilpailuissa neljänneksi 2005 ja 2008 sekä yhdeksänneksi 2003. Finnjollan MM-kilpailuissa hän on saavuttanut pronssia 2015, ollut kahdestoista 2014 sekä kolmastoista 2011 ja 2013.
Žbogar voitti laser-luokan Euroopan-mestaruuden 2003, sai EM-pronssia 2008 ja oli seitsemäs 2005. Finnjolla-luokassa hän voitti Euroopan-mestaruuden 2013, saavutti EM-hopeaa 2012 ja 2014 sekä pronssia 2015.
Vanhuuseläke Suomessa

Vanhuuseläke on eläke, jota maksetaan Suomessa tietyn iän jälkeen. Ennen eläkeuudistusta eläkkeelle jäätiin pääsääntöisesti 63–68-vuotiaana. Vuonna 2017 voimaan tulleen eläkeuudistuksen jälkeen jokaisella ikäluokalla on oma alin eläkeikänsä. Vanhuuseläkkeen uudet ikärajat koskevat vuonna 1955 ja sen jälkeen syntyneitä. Vuonna 1965 ja sen jälkeen syntyneiden eläkeikäraja kytketään elinajan keskimääräiseen kehitykseen vuodesta 2030 alkaen. Esimerkiksi vuonna 1970 syntyneen alin eläkeikä on 65 vuotta 8 kuukautta ja tavoite-eläkeikä 67 vuotta 8 kuukautta, kun taas vuonna 1980 syntyneellä alin eläkeikä on 66 vuotta 8 kuukautta ja tavoite-eläkeikä 69 vuotta 1 kuukautta.
Eläke kasvaa sitä suuremmaksi mitä pidempään työtä tekee. Jos jatkaa työelämässä tavoite-eläkeiän jälkeen, eläkettä karttuu 68-vuotiaaksi asti.
Osittainen vanhuuseläke

Vanhuuseläkettä voi nostaa jo 61-vuotiaasta alkaen osittaisena. Kertyneestä eläkkeestä voi nostaa joko neljänneksen (25 %) tai puolet (50 %). Jos eläkettä ottaa varhennettuna, se pienentää nostettua eläkeosaa 0,4 prosenttia kuukaudessa. Jos eläke alkaa alimman vanhuuseläkeiän jälkeen, maksettavaa eläkkeenosaa korotetaan 0,4 prosentin lykkäyskorotuksella jokaiselta myöhennetyltä kuukaudelta.
Alkuvuonna 2018 osittaista vanhuuseläkettä sai noin 2 500 Varman asiakasta. Heistä valtaosa oli 62- ja 63-vuotiaita miehiä, ja lähes kaikki olivat valinneet 50-prosenttisen eläkkeen. Työeläkeyhtiö Elon asiakkaista 2 400 sai  osittaista varhennettua eläkettä vuonna 2017.
Kesällä 2017 Varma kertoi tehneensä osittaisen vanhuuseläkkeen saajille kyselyn, jonka mukaan 60 prosenttia vastaajista kertoi eläkkeelle jäämisen syyksi oman taloudellisen tilanteensa kohentamisen, vajaa 20 prosenttia ilmoitti syyksi työnteon vähentämisen. Vastaajista 66 % oli edelleen töissä, ja heistä 47 % oli joko vähentänyt tai suunnittellut vähentävänsä työaikaansa.
Vanhuuseläke ennen eläkeuudistusta

Eläkeuudistus 2017 oli iso sosiaalipoliittinen uudistus, joka vaikutti olennaisesti Suomen eläkejärjestelmään. Ennen sitä vanhuuseläke oli eläke, jolle henkilö saattoi jäädä Suomessa pääsääntöisesti 63–68-vuotiaana. 1940- ja 1950-luvuilla syntyneet pitkäaikaistyöttömät saattoivat joissain tapauksissa päästä vanhuuseläkkeelle tai saada työttömyyseläkkeen jo 62-vuotiaana. Myös Julkisen alan työntekijöillä saattoi olla alempia ammatillisia eläkeikiä. Kansaneläkkeen vanhuuseläkeikä oli 65 vuotta. [lähde? ]
Vanhuus- tai työttömyyseläkettä ei maksettu automaattisesti siihen oikeutetuille henkilöille, vaan sitä oli osattava hakea erikseen. 63 vuotta täyttänyt työntekijä tai yrittäjä saattoi päättää eläkkeensä alkamisajankohdan itse. Vanhuuseläkkeen myöntäminen edellytti, ettei työntekijä ollut enää siinä työsuhteessa, josta hän siirtyi eläkkeelle. Yrittäjä saattoi jatkaa yritystoimintaansa eläkkeelläkin.[lähde? ]
Jos henkilö oli eläkkeellä, mutta hän palasi töihin, hänelle karttui uutta eläkettä 1,5 % vuosiansioista 68-vuotiaaksi saakka.[lähde? ]
Varhennetulle vanhuuseläkkeelle saattoi jäädä aikaisintaan 62-vuotiaana. Varhennetulle vanhuuseläkkeelle jäädessä eläkkeeseen tehtiin varhennusvähennys, joka pienensi eläkettä pysyvästi 0,6 % varhennuskuukaudelta 63 ikävuoteen saakka. Vähennys oli enintään 7,2 prosenttia (0,6 % x 12 kk). Eläkemuoto lakkasi siten, että 1952 ja sen jälkeen syntyneet eivät sitä enää voi käyttää.
Jos eläkkeen hakemista siirsi yli 68-vuotiaaksi, eläkkeen määrään lisättiin lykkäyskorotus.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Työeläke.fi
Vic Mizzy

Vic Mizzy (9. tammikuuta 1916 – 17. lokakuuta 2009) oli yhdysvaltalainen elokuva- ja televisiomusiikin säveltäjä. Hän syntyi Brooklynissä, New Yorkissa.
Mizzy teki musiikin kahteen Don Knottsin tähdittämään 1960-luvun elokuvaan: The Ghost and Mr. Chickeniin (1966) ja The Reluctant Astronautiin (1967). Niin ikään hänen kirjoittamansa on vuosina 1964–1966 ABC:lla näytetyn The Addams Familyn teema.
Mizzy työsti Green Acres -sarjan (1965–1971) musiikin. Hän sai puolisonsa Mary Smallin kanssa kaksi lasta.
Valkulammi (Kuhmoinen, Kylämä)

| Valkulammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°40′36″N, 25°03′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  oja Vatijärveen 
Järvinumero:  35.765.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  166,1 m  
Rantaviiva:  0,551 km  
Pinta-ala:  1,278 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkulammi 
Valkulammi  on Pirkanmaalla Kuhmoisten Kylämässä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Valulamminvuoren juurella Vatijärven vieressä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Vitjärvelle tulevalta metsäautotieltä haarautuu lyhyt tie, joka kulkee lammen läheltä ohi.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 166,1 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia ja sen laskuoja laskee viereiseen Vatijärveen.
Vihdin lukio

| Vihdin lukio |
| --- | --- |
 Vihdin lukio.
Sijainti:  Nummela, Vihti
Tyyppi:  lukio
Perustettu:  2007
Opiskelijoita:  560
Verkkosivut
Vihdin lukio syntyi, kun kaksi Vihdissä sijainnutta lukiota, Nummelan lukio ja Vihdin yhteiskoulun lukio, yhdistyivät vuonna 2007. Lukio sijaitsee Nummelassa (Nummelanharjulla) entisen Nummelan lukion tiloissa ja sen yhteyteen rakennetussa lisärakennuksessa. Nykyisin lukiossa opiskelee noin 500 opiskelijaa ja se on mitoitettu noin 650:lle opiskelijalle. Opettajia on runsaat 30.
Vihdin lukio on yleissivistävä lukio, kuten edeltäjänsäkin, eli siellä ei painoteta mitään erityistä oppiainetta.
Aiheesta muualla

Vihti: Vihdin lukio
Vihdin lukio Facebookissa
Verner Laaksonen

Laaksonen vuonna 1928
Johan ”Juho” Verner Laaksonen (7. marraskuuta 1895 Orimattila – 10. marraskuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti Suomea maratonilla Amsterdamin olympialaisissa vuonna 1928 ja oli matkan lopputuloksissa sijalla 12. Vuoden 1925 työläisolympialaisissa Frankfurt am Mainissa hän saavutti hopeaa 25 000 metrillä.
Laaksonen saavutti 25 000 metrin juoksussa SM-hopeaa vuonna 1929. TUL:n mestaruuden hän voitti 25 000 metrillä vuosina 1922 ja 1925 ja 5 × 2 000 metrin viestissä vuonna 1921.
Hän edusti urallaan Helsingin Jyryä ja Helsingin Tovereita.
Aiheesta muualla

Verner Laaksonen Olympedia. (englanniksi)
Vidar

Vidar tarkoittaa seuraavia asioita:
Vidar, skandinaavinen jumala
Vidar, pohjoismainen miehen etunimi
Vidar Shipping, suomalainen varustamo
Hr. Ms. Vidar, Alankomaiden laivaston alukset
Vidar-luokka, hävittäjäluokka
HMS Vidar, Vidar-luokan hävittäjä
HMS Vidar, Hugin-luokan partioalus
KNM Vidar, siipirataskuunari
KNM Vidar, Vale-luokan 2. luokan tykkivene
Vidar-luokka, kahden aluksen miinalaivaluokka
KNM Vidar, Vidar-luokan miinalaiva.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vidar”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Viiruhemppo

| Viiruhemppo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Afrikanhempot Crithagra
Laji::  striolata
Kaksiosainen nimi
 Crithagra striolata  (Rüppell, 1840) 
Synonyymit
 Serinus striolatus 
Katso myös
   Viiruhemppo Wikispeciesissä   Viiruhemppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viiruhemppo (Crithagra striolata) on Afrikassa elävä varpuslintu.
Viiruhemppoa tavataan Itä-Afrikassa Eritreasta Sambiaan ulottuvalla alueella.
Se on yleinen ylänköalueilla 1300 metrin yläpuolella. Se viihtyy puutarhoissa, metsänreunoissa, niityillä ja nummilla sekä pensaikoissa.
Vallankumouksellinen nuorisoliitto

Vallankumouksellinen nuorisoliitto (VKN) oli vuosina 1986–1991 toiminut suomalainen vasemmistolainen nuorisojärjestö. Liitossa vaikuttivat Demokraattisen Vaihtoehdon ja Suomen Kommunistisen Puolueen (yhtenäisyys) nuoret kannattajat.
SKDL:n nuorisojärjestö Suomen Demokraattinen Nuorisoliitto hajosi vuoden 1985 liittokokouksen jälkeen, kun Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) enemmistön kannalla olleet syrjäyttivät SKP:n taistolaisen opposition kannattajat järjestön päätöksenteosta. Oppositio jäi tappiolle äänin 300–200. Vuonna 1986 oppositio järjestäytyi nimellä Punaisen nuorison neuvosto. Neuvostoa johti Markku Kangaspuro. Toukokuussa SDNL erotti noin 500 osastoa, jotka olivat tekemisissä PNN:n kanssa. VKN perustettiin syksyllä 1987 Oulussa SKP:n opposition muodostaman Devan nuorisojärjestöksi.
VKN julkaisi lehteä Muutos – vallankumouksellinen nuorisolehti (1986–1990). Sitä kustansi aluksi Idän pikajuna -niminen yhdistys, joka toimi rekisteröitymisvaiheessa VKN:n perustana.
VKN:n järjestämiä tempauksia olivat muun muassa Freda 42:n ja Työvoimaministeriön valtaukset, Ankkalinna-tapahtuma sekä "Nokia – saappaat veressä" -kampanja. VKN osallistui ahkerasti esimerkiksi Rauhanpuolustajien toimintaan.
VKN kuului (SDNL:n tavoin) Demokraattisen nuorison maailmanliittoon. VKN:llä oli läheiset suhteet NKP:n nuorisojärjestö Komsomoliin.
VKN päätti lopettaa toimintansa syyskuussa 1990 Helsingissä pidetyssä ylimääräisessä liittokokouksessa, johon otti osaa noin kolmekymmentä edustajaa. Kokouksen mukaan kahden erillisen nuorisojärjestön ylläpito ei ollut enää tarpeellista, kun vasemmistovoimat oli yhdistetty Vasemmistoliittoon. VKN kehotti osastojaan anomaan SDNL:n jäsenyyttä ja liiton toiminta oli tarkoitus lopettaa kesään 1991 mennessä. VKN:n alasajosta vastanneeseen neuvostoon kuuluivat puheenjohtaja Markku Tihilä, pääsihteeri Reko Ravela ja varapuheenjohtaja Aino Halonen.
United States Disc Golf Championship

| United States Disc Golf Championship |
| --- | --- |
Laji:  Frisbeegolf
Maa(t):  kansainvälinen
Perustettu:  1999
Hallitseva mestari:   Kyle Klein
Eniten mestaruuksia:  5 ( Ken Climo)
Sivusto:  usdgc.com
United States Disc Golf Championship eli USDGC (Frisbeegolfin Yhdysvaltain-mestaruuskilpailut) on yksi frisbeegolfin merkittävimmistä kilpailuista. Kisa pidetään Winthrop Goldin radalla, joka sijaitsee Winthropin Yliopiston kampuksella Etelä-Carolinan Rock Hillissä. Ammattilaistapahtumaa on järjestetty vuosittain, vuodesta 1999.