stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen koronaviruspandemian aikajana
Joulukuu 2020

3. joulukuuta Helsingin, Espoon, Kauniaisten ja Vantaan toisen asteen oppilaitokset siirtyivät etäopetukseen pahentuneen koronavirustilanteen takia.
26. joulukuuta Ensimmäiset koronarokotteet saapuvat Suomeen.
27. joulukuuta Ensimmäiset koronarokotteet annetaan Suomessa hoitohenkilökunnalle HUS:n alueella. Tapahtuma välitetään suorana internetin välityksellä useiden uutismedioiden verkkosivuilla.. Suomessa median huomio kiinnittyy yhä enemmän pohjoisen matkailuun, sillä useat ihmiset matkustavat esimerkiksi Leville. Esimerkiksi Ilta-Sanomat uutisoi etusivullaan "Porukkaa on kuin pipoa! Levi lähes täynnä suomalaisturisteja" .
Helmikuu 2021

17. helmikuuta Suomalaislaboratorio raportoi uudesta viruksen muunnoksesta (Fin-796H).
19. helmikuuta Uudellamaalla kiristetään rajoituksia; Yli kuuden hengen kokoontumiset kielletään. Helsinki aloittaa 55-64 -vuotiaiden riskiryhmäläisten rokottamisen.
21. helmikuuta Rauman telakalla 800 työntekijää asetetaan karanteeniin.
24. helmikuuta Suomessa rokotettujen määrä ylittää 300 000 rajan. Uusia tapauksia todetaan Suomessa 590. Unkari ilmoittaa aloittavansa rokotukset kiinalaisrokotteella ensimmäisenä EU-maana.
25. helmikuuta Uudellamaalla astuu voimaan turvavälimääräys yli 10 hengen tiloissa.
26. helmikuuta Suomessa todetaan 720 uutta tapausta. Pirkanmaan sairaanhoitopiiri ilmoittaa, ettei ole tarvetta siirtyä etäopetukseen. Päätöstä kritisoidaan jonkin verran. Valtioneuvosto antaa asetuksen ravintoloiden rajoituksista.
Maaliskuu 2021

| Suomen tartuntaluvut (maaliskuu 2021) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Päivä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 |
| Määrä | 392 | 581 | 797 | 758 | 704 | 648 | 511 | 459 | 588 | 779 | 720 | 706 | 691 | 863 | 465 | 517 | 842 | 804 | 770 | 856 | 520 | 403 | 640 | 803 | 726 | 512 | 791 | 458 | 422 | 420 | 607 |
Huhtikuu 2021

| Suomen tartuntaluvut (huhtikuu 2021) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Päivä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17-18. | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| Määrä | 654 | 566 | 422 | 302 | 341 | 331 | 348 | 429 | 419 | 446 | 346 | 225 | 286 | 400 | 289 | 380 | 498 | 156 | 214 | 296 | 280 | 267 | 263 | 197 | 133 | 224 | 244 | 195 | 208 |
Toukokuu 2021

| Suomen tartuntaluvut (toukokuu 2021) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Päivä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 |
| Määrä | 195 | 288 | 132 | 117 | 184 | 269 | 280 | 254 | 229 | 162 | 143 | 124 | 280 | 262 | 154 | 192 | 227 | 144 | 289 | 259 | 211 | 248 | 121 | 93 | 125 | 220 | 98 | 182 | 125 | 188 | 56 |
Kesäkuu 2021

| Suomen tartuntaluvut (kesäkuu 2021) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Päivä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| Määrä | 154 | 128 | 143 | 125 | 120 | 68 | 55 | 113 | 126 | 93 | 47 | 114 | 47 | 29 | 73 | 103 | 55 | 73 | 115 | 65 | 45 | 110 | 107 | 123 | 145 | 125 | 95 | 84 | 219 | 355 |
Heinäkuu 2021

| Suomen tartuntaluvut (heinäkuu 2021) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Päivä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 |
| Määrä | 222 | 216 | 192 | 91 | 104 | 222 | 258 | 300 | 302 | 293 | 138 | 133 | 290 | 383 | 324 | 380 | 384 | 180 | 156 | 461 | 453 | 404 | 412 | 570 | 360 | 267 | 612 | 644 | 765 | 748 | 794 |
Elokuu 2021

| Suomen tartuntaluvut (elokuu 2021) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Päivä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7-8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 |
| Määrä | 519 | 345 | 692 | 872 | 752 | 738 | 1487 | 449 | 781 | 995 | 1024 | 926 | 765 | 535 | 451 | 665 | 673 | 886 | 684 | 673 | 503 | 371 | 644 | 574 | 650 | 570 | 619 | 619 | 472 | 617 |
Syyskuu 2021

| Suomen tartuntaluvut (syyskuu 2021) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Päivä | 1 | 2 | 3 | 4-5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11-12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20-21 | 22 | 23 | 24 | 25-26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| Määrä | 679 | 683 | 561 | 910 | 408 | 544 | 632 | 486 | 490 | 976 | 213 | 454 | 522 | 487 | 501 | 391 | 51 | 860 | 477 | 474 | 510 | 827 | 273 | 409 | 802 | 663 |
Joidenkin päivien lukemat näkyvät seuraavien päivien luvuissa.
Lokakuu 2021

| Suomen tartuntaluvut (lokakuu 2021) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Päivä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 |
| Määrä | 562 | 0 | 0 | 1302 | 583 | 666 | 689 | 325 | 0 | 0 | 1618 | 622 | 753 | 502 | 723 | 0 | 0 | 1310 | 580 | 312 | 608 | 449 | 0 | 0 | 1732 | 659 | 739 | 673 | 572 | 0 | 0 |
Joidenkin päivien lukemat näkyvät seuraavien päivien luvuissa.
Marraskuu 2021

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos esittää (1. marraskuuta) koronarokotteen lisäämistä tartuntatautilakiin, eli vaatimukseksi hoitohenkilökunnalle.
Hallitus tiukentaa ravintolarajoituksia leviämisalueilla. Anniskelu loppuu kello 17, ellei ole koronatodistusta. Suomen uusi koronastrategia pyrkii antamaan kolmannen rokoteannoksen alle 60-vuotiaille, ja rokottamaan 5-11 vuotiaat kahdella rokotteella.
Linnan juhlat ilmoitetaan perutuksi.
Ei koronapassia työpaikoille -kansalaisaloite saavuttaa vaaditut 50 000 allekirjoitusta.
Tutuki

| Tutuki Te Vaka |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 28. kesäkuuta 2004
 Tyylilaji: maailmanmusiikki
 Levy-yhtiö: Spirit of Play Productions Warm Earth Records
Te Vakan muut julkaisut
| Nukukehe 2002 | Tutuki 2004 | Olatia 2007 |
Tutuki on polynesialaisen Te Vaka -yhtyeen vuonna 2004 julkaisema etnisen musiikin albumi. Se on yhtyeen neljäs. Sitä edelsi Nukukehe (2002) ja seurasi Olatia (2007).
Te Vaka esiintyi toukokuussa 2002 AIDS-konferenssillä Fidžillä. Levy onkin omistettu AIDSin parissa töitä tekeville ihmisille. Ainoa kappale, jonka sanoitukset suoranaisesti käsittelevät AID:ia, on "Tauale Mataku".
Vaikka Te Vaka suosii levyillään tokelaun kieltä, Tutukilla kuullaan lisäksi englantia kappaleilla "Tauale Mataku" ja "Tamahana". Näistä jälkimmäinen on kirjoitettu elokuvaa The Legend of Johnny Lingo varten.
Tutukille myönnettiin vuonna 2004 Tyynenmeren parhaan musiikkialbumin palkinto.
Kappaleet

Samulai – 5.24
Tauale Mataku – 4.11
Lakilua – 2.52
Tutuki – 3.06
Tamahana – 3.59
Te Kaiga – 4.31
Magalogalo – 3.05
Uluhina – 3.23
Aivoli Taoa – 4.47
Oku Tupuga – 0.43
Manu Samoa – 3.32
Te Lalama – 2.57
Iuliana – 4.12
Tofa E – 4.06
Aiheesta muualla

Albumin arvostelu yhtyeen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Taskuase

Walther PP taskupistooli.
Smith & Wesson Bodyguard taskurevolveri.
Taskuase  on nimitys pienikokoisille, usein myös pienikaliiperisille pistooleille ja revolvereille, jotka on pääasiassa suunniteltu itsepuolustusaseiksi, ja kokonsa ja keveytensä vuoksi helposti piilossa kannettaviksi. Työssään taskuaseita kantavat yleisimmin esimerkiksi  valtion virkamiehet, poliisihenkilöstö, vartijat, sekä henkivartijat.
Taskuaseita voidaan käyttää myös eräissä ampumaurheilulajeissa.
Määritelmä Suomen lainsäädännössä

Suomen vuoden 1998 aselain mukaan taskuaseella tarkoitetaan sellaista ampuma-asetta, ei kuitenkaan kaasuasetta, joka mahtuu suorakulmaiseen, sisämitoiltaan 130 × 180 millimetrin suuruiseen laatikkoon siten asetettuna, että aseen piippu ja perä ovat laatikon pohjan tason suuntaisina. Lain mukaan ampuma-asetta laatikkoon asetettaessa aseen lippaan tulee olla irrotettuna ja aseen olla varustettuna sen tavanomaisella tähtäinlaitteella ja kahvalla tai perän sivulevyillä sekä ilman aseen ulkoisia mittoja lisääviä osia.
Tg

Tg tarkoittaa seuraavia:
tadžikki, ISO 639-1 -koodi tg, kieli
teragramma, tunnus Tg, massan yksikkö
Thai Airways International, IATA-koodi TG, lentoyhtiö
Togo, ISO 3166-1 -koodi TG, valtio tai muu maantieteellinen alue
tyreoglobuliini, TG, proteiini.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tg”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ui (joki)

| Ui ven>  Уй, kaz. Үй |
| --- | --- |
 Joen ylittävä riippusilta Troitskissa
Alkulähde:  Uralvuoristo, Baškortostan, Šaripovo  54°44′33″N, 59°27′50″E 
Laskupaikka:  Tobol  54°17′53″N, 63°58′48″E
Maat:  Venäjä ja Kazakstan
Pituus:  462  km
Alkulähteen korkeus:  700  m
Virtaama:  13 m³/s  m³/s
Valuma-alue:  34400  km²
 Toboljoen valuma-alue (keltainen)
Ui (ven. Уй ja kaz. Үй) on Venäjällä ja Kazakstanissa Objoen vesistöön kuuluva Toboljoen vasemmanpuoleinen sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee eteläisen Uralvuoriston itäpuolella aron alueella.
Maantietoa > Pääuoma

Joen lähteet sijaitsevat yli 1000 metrin korkeuteen kohoavan Uralvuoriston itärinteillä noin 50 kilometrin päässä kaupungista Miass. Joki alkaa rinteillä 700 metrin korkeudessa ja se alkaa varsin jyrkkänä laskeutumaan kaakkoon päin kohti Länsi-Siperian alankoa. Aluksi se ylittää Sauralskin tasangon ja siirtyy sitten Tšeljabinskin alueelle ja kääntyy sitten kohti itää. Joen ohitettua Troitskin kaupungin, se ylittää Venäjän ja Kazakstanin valtionrajan. Rajan jälkeen se virtaa vielä 50 kilometriä, ennen kuin se yhtyy Toboljokeen 994 kilometriä ennen Irtyšjoen yhtymäkohtaa. Joen kokonaispituus on 462 kilometriä. Irtyšjoki on Pohjoiseen jäämereen laskevan Objoen suuri sivujoki.
Maantietoa > Sivujoet

Ui ja sen sivujoet muodostavat yhdessä 34 400 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen, jonka pinta-ala on 1,2 % koko Objoen valuma-alueesta. Taulukossa on lueteltu suurimmat Uin sivujoet (osa tiedoista puuttuvat). Yleisimpänä joennimenä oleva ”Tšernaja” ei ole virhe vaan se esiintyy tietokannassa usean sivujoen nimenä.
| yhtyy Uihin (km suusta) | nimi | nimi (ven>  ) | pituus (km) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7,5 | nimetön |  | 11 |  | 1 |
| 15 | nimetön |  | 13 |  | 1 |
| 27 | nimetön |  | 11 |  | 1 |
| 34 | Tšernaja | Черная | 47 | 463 | 1 |
| 81 | nimetön |  | 10 |  | 1 |
| 108 | Togyzak | Тогызак (Нижний Тогузак, Тогузак) | 246 | 8860 | 1 |
| 135 | Tšernaja | Черная (Черная речка) | 28 |  | 1 |
| 154 | Karakulka | Каракулька | 20 |  | 1 |
| 184 | Tšernaja | Черная | 10 |  | 1 |
| 206 | Kairak | Кайрак (Каерак) | 15 |  | 1 |
| 209 | Berkut | Беркут | 14 |  | 1 |
| 214 | Uvelka | Увелька | 234 | 5820 | 1 |
| 229 | Tšernaja | Черная | 20 |  | 1 |
| 230 | Sanarka | Санарка | 90 | 1050 | 1 |
| 299 | Tšernaja | Черная | 28 |  | 1 |
| 307 | Topkij | Топкий | 10 |  | 1 |
| 324 | Kurasan | Курасан | 79 | 1350 | 1 |
| 338 | Gusar | Гусар | 14 |  | 1 |
| 353 | Kidyš | Кидыш (Задний Кидыш) | 62 | 1010 | 1 |
| 368 | Imatka | Иматка | 21 |  | 1 |
| 381 | Glazunov | Глазунов | 10 |  | 1 |
| 389 | Kamorza | Каморза | 21 |  | 1 |
| 396 | Uzelga | Узельга | 17 |  | 1 |
| 410 | Karašor | Карашор | 14 |  | 1 |
| 411 | Agyr | Агыр (Большой Агыр) | 34 |  | 1 |
| 422 | Šartymka | Шартымка | 24 |  | 1 |
| 426 | Vasilga | Василга (Карася) | 23 |  | 1 |
| 431 | Krasnohty | Краснохты | 20 |  | 1 |
| 438 | Kiznikei | Кизникей | 19 |  | 1 |
| 442 | Šardatma | Шардатма | 13 |  | 1 |
| 454 | Jumoza | Юмоза | 12 |  | 1 |

Lähteet: 1 =
Vuodenajat ja virtaamat

Joki saa vetensä pääasiassa kevään sulavasta lumesta, mutta muulloin vähäisistä sateista. Silloin huhtikuussa on joen virtaama keskimäärin 80,6 kuutiometriä sekunnissa (MHQ, m³/s). Pienimmillään virtaama (MNQ) helmikuussa 1,7 m³/s. Kevättulvan jälkeen laskee virtaama ja sitä ruokkii kesän sateet, jotka kuitenkin vähenevät syksyn edetessä. Vuotuinen keskivirtaama (MQ) on 13,6 m³/s. Suurin milloinkaan mitattu virtaama (HHQ) on ollut 288 m³/s (huhtikuussa 1970) ja pienin (NNQ) 0,14 m³/s. Virtaamat on mitattu 213 kilometriä joen suistosta Pegel Krutojarskissa vuosina 1967–1988. Joki jäätyy marraskuussa ja jäät lähtevät huhtikuussa.
Näkymä Troitskiin päin joulukuussa 2017
Joen kaislikkoa Troitskissa
Jäinen jokimaisema kohti erästä kylää
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Tyttären valssi (albumi)

| Tyttären valssi Helka Hynninen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Microvox
 Julkaistu: 1981
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Pentti Lasanen
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 35.18
 Levy-yhtiö: PL Records
Helka Hynnisen muut julkaisut
| Vanhan pirtin tarina 1978 | Tyttären valssi 1981 | Vain yhden elämän 1984 |
Tyttären valssi on suomalaisen laulajan, Helka Hynnisen albumi vuodelta 1981.
Kappaleet

| --- | --- |
 A-puoli Paju – 3.40  Sukupolven vaihtuessa – 2.07  Tummat orvokit – 2.57  Mummon odotus – 3.05  Joutsenen murhe – 2.49  Ihmeelliset silmät – 2.59 :  B-puoli Tyttären valssi – 3.03   Äidin viimeinen kirje – 3.37  Vanha kehto – 2.51  Karjalan pojan valssi – 2.16  Hirvimiesten humppa – 2.38  Katselin kauan tielle – 3.16
Aiheesta muualla

Tyttären valssi discogs.com -sivustolla
Säädösoikeus

Maailman oikeusperheitä.
Säädösoikeudellinen (engl. civil law) juridinen järjestelmä on sellainen, jossa kaikki tuomiot annetaan lainsäädäntövaltaa käyttävän hallinnollisen elimen hyväksymän kirjoitetun lainsäädännön pohjalta. Tapaoikeudellisissa järjestelmissä puolestaan tuomioita jaetaan myös käytännössä muodostuneiden ennakkopäätösten ja kirjoittamattoman lain pohjalta.
Säädösoikeudelliset järjestelmät perustuvat useimmiten vahvaan vallan kolmijako-opin periaatteeseen, jonka mukaan tuomioistuinten tulee sokeasti soveltaa kirjoissa määrättyä lakia. Useiden Euroopan maiden juridiset järjestelmät ovat saaneet vaikutteita Ranskassa vuonna 1804 käyttöön otetusta Code Napoléon -säädösoikeudesta.
Säädösoikeudellisen järjestelmän ja tapaoikeudellisen järjestelmän eroja saatetaan joskus kärjistää, koska myös säädösoikeudellisessa järjestelmässä tuomioistuimet joutuvat käytännössä tulkitsemaan lakia tapauskohtaisesti. Tuomioistuimet eivät aina kykene ainoastaan sokeasti soveltamaan heille annettua lakia, eikä kaikkia rikkeitä ole välttämättä yksiselitteisesti käsitelty kirjoitetussa laissa. Ennakkopäätökset ja -tapaukset ovat oikeuslähteitä myös säädösoikeudellisten maiden oikeuskäytännössä.
Säädösoikeudelliset järjestelmät jaetaan usein nykyisin kolmeen kategoriaan:
Ranskalainen: Ranska, Benelux-maat, Italia, Espanja, Portugali Luxemburg, Brasilia, Meksiko, Macao, Portugalinkielisten maiden yhteisö,  Goa, Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu, Malta, Romania, Quebec ja  Louisiana
Saksalainen: Saksa, Itävalta, Sveitsi, Latvia, Viro, Tšekki, Venäjä, Liettua, Kroatia, Unkari, Serbia, Slovenia, Slovakia,  Bosnia ja Herzegovina, Kreikka, Ukraina, Turkki, Japani, Etelä-Korea, Taiwan ja  Thaimaa
Pohjoismainen: Tanska, Ruotsi, Suomi, Norja, Islanti
Kiinalainen: Manner-Kiina
Ranskalaisen tai napoleonisen järjestelmän historia kumpuaa valistusajan ihanteista ja Ranskan vallankumouksen periaatteista. Muiden maiden kuin Ranskan yksityisoikeudelliset järjestelmät on muodostettu usein Ranska esikuvana. Samalla tavalla Saksan yksityisoikeudellinen lainsäädäntö toimi esikuvana monille muille maille. Ranskassa yksityisoikeudellista lainsäädäntöä kodifioitiin Code civil -kirjaan ja Saksassa Burgerlisches gesetzbuch -kirjaan. Massiivisia kodifikaatioita onkin usein pidetty säädösoikeudelle ominaisena.
Pohjoismaat ovat tehneet paljon yhteistyötä yksityisoikeudellisia lakeja uudistaessaan vuodesta 1872 alkaen ja niiden yksityisoikeudellinen lainsäädäntö on tämän takia lähes identtistä. Pohjoismaisessa järjestelmässa ei ole yksittäistä suurta kodifikaatiota, vaan yksityisoikeudelliset säädökset on kodifioitu moniin eri lakeihin. Koska Pohjoimaiden yksityisoikeudellinen lainsäädäntö muistuttaa paljon toisiaan, niiden tuomioistuimet saattavat hakea inspiraatiota toisten Pohjoismaiden tuomioistuinten tekemistä ratkaisuista ratkaistessaan pulmaa, jota ei ole ennen tullut eteen niille. Maallikoiden kesken historiallisesti syntyneellä tapaoikeudella on ollut suurempi vaikutus Pohjoimaiden lainsäädäntöön   kuin muualla Euroopassa. Modernina aikana korkeimpien oikeuksien ennakkotapauksilla on puolestaan ollut merkittävämpi vaikutus kuin muulla Euroopassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Säädösoikeus Wikimedia Commonsissa
Inoue

Inoue on ainakin seuraavien japanilaisten henkilöiden sukunimi:
Enryō Inoue (1858–1919), filosofi, pappi ja opettaja
Kaoru Inoue (1836–1915), ulko-, sisä- ja valtiovarainministeri
Hisashi Inoue (1934–2010), kirjailija
Kazuhiko Inoue (s. 1954), ääninäyttelijä
Motokatsu Inoue (1918–1993), budoka
Naoya Inoue (s. 1993), nyrkkeilijä
Nisshō Inoue (1887–1967), nichirenbuddhalainen saarnaaja
Sadae Inoue (1886–1961), kenraaliluutnantti
Shigeyoshi Inoue (1889–1975), amiraali
Shunpei Inoue, jalkapalloilija
Takeshi Inoue (1928–1992), jalkapalloilija
Taki Inoue (s. 1963), kilpa-autoilija
Yasuji Inoue (1864–1889), taiteilija
Yasushi Inoue (1907–1991), kirjailija ja toimittaja
Yoshika Inoue (1845–1929), amiraali
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
TUL:n pesäpallomestaruus 1969

Työväen Urheiluliitto ratkaisi pesäpallomestaruutensa vuonna 1969 cup-kilpailussa, joka pelattiin TUL:n liittojuhlien yhteydessä. Voiton vei Jyväskylän Lohi kokoonpanolla: Seppo Kauppila, Seppo Kokkonen, Erkki Miesperä, Juhani Oikarinen, Timo Kotanen, Voitto Tuunainen, Pekka Lehtonen, Jorma Hiekkanen, Timo Valtonen, Kari Mäkiaho, Ahti Sohlman ja Heikki Kaipainen.
Loppuottelussa Lohi voitti Jokioisten Koetuksen juoksuin 10-7. Jokioinen voitti puolestaan 19-vuotiaiden mestaruuden voittamalla Lohen 12-0.
Tutu

Värikäs klassinen tutu.
Tutu [tytyy´ t. tutu] tai tytyy on yleensä naisbalettitanssijoiden käyttämä tyllistä tehty röyhelöinen hame. Se voi olla pohjepituinen kellomainen hame tai likimain vaakasuoraan vyötäröltä lähtevä monikerroksinen usein kovikerenkailla vahvistettu harsoröyhelö, joka yhdistyy housuosaan. Yläosa on yleensä korsettimaisen tiukasti istuva, kaula-aukko avara ja useimmiten hihaton tai vain pienillä hihoilla varustettu. Se voi olla erillinen tai kiinteästi hameosassa kiinni.
Historia

Tutun ensimmäisenä käyttäjänä pidetään balettitanssija Marie Taglionia, joka oli ruotsalaisen ballerinan ja italialaisen koreografin tytär 1800-luvulla. Taglioni oli myös ensimmäisiä, joka tanssi en pointe, eli kärkitossuilla kokonaisen baletin. Taglioni käytti myös ensimmäisenä tutua muistuttavaa vanteellista kellohametta La Sylphide -baletissa, joka sai ensi-iltansa vuonna 1832. Vaikka nilkat ja pohkeet paljastava esiintymisasu aiheutti aikanaan pahennusta, se sai myös ihailua osakseen. Koska hame oli kevyt, mutta piti silti muotonsa, se loi illuusion leijuvasta tanssijasta.
Musliinikangas, josta tutu yleensä tehtiin, oli hyvin helposti syttyvä. 1800-luvulla teatterit valaistuivat suurelta osin kynttilänvalolla ja vuosisadan toisella puoliskolla siirryttiin kaasuvalaistukseen. Molemmat valaistustavat aiheuttivat herkästi tulipaloja ja valitettavasti useat tanssijat, mukaan lukien Taglionin seuraaja Emma Livry, paloivat kuoliaaksi puvun sytyttyä palamaan. Ballerina Emma Livryn puvun palasia on ollut nähtävillä Bibliothèque-Musée de l'Opéra National de Paris -museossa.
Tyyli

Käytettävä helman pituus vaihtelee nykyään balettiesityksen tyylin mukaan, ja esimerkiksi romanttista balettia edustavassa Gisellessä käytetään pohjepituisia tutuja ja Joutsenlammessa lyhyitä. Tutu on nimenomaan esiintymisvaate, harjoitustunneilla niitä ei käytetä.
Tutut ovat erityistaitoa vaativaa käsityötä, ja ne tehdään yksilöllisesti räätälöitynä jokaiselle esiintyjälle. Esitystä tai pas de deux’tä harjoiteltaessa voidaan käyttää puolitutuitä, joissa on pelkkä hameosa, jotta kalliit esiintymisasut eivät kuluisi ja likaantuisi – tutua ei nimittäin voi pestä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tutu Wikimedia Commonsissa
The Chosen

| The Chosen |
| --- | --- |

Tyyli:  historiallinen draama
Luoja(t):  Dallas Jenkins
Pääosissa:   Shahar Isaac  Jonathan Roumie  Elizabeth Tabis  Paras Patel  Noah James  George H. Xanthis 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  26
Aiheesta muualla
IMDb
The Chosen on yhdysvaltalainen kristillinen ja historiallinen televisiodraamasarja. Sarja kertoo Jeesuksen toiminnasta ja elämästä. Sarjan ensimmäistä kautta varten kerättiin 11 miljoonan dollarin joukkorahoitus noin 16 000 ihmiseltä. Sarja on yksi suurimpia koskaan tehtyjä kulttuurialan joukkorahoitusprojekteja. Sarjan ohjaaja on Dallas Jenkins ja siitä on julkaistu 3 tuotantokautta.
Sarjassa Jeesuksen elämää kuvataan erityisesti tämän inhimillisyyden kautta. Sarja kertoo tapahtumista Raamatulle uskollisesti ja pyrkii välttämään ristiriitaisuuksia lähdeteksteihin. Samalla sarja kuitenkin rakentaa monille Raamatun henkilöille taustatarinoita ja seuraa, mitä Jeesuksen kohtaamille ihmisille myöhemmin tapahtuu.
Tab (näppäin)

Tab-näppäin vasemmassa yläkulmassa
Tab-näppäin tai tabulaattori eli sarkain on näppäimistöön kuuluva näppäin, jota käytetään esimerkiksi sarkaamiseen ja käyttöliittymäelementistä toiseen siirtymiseen. Yleensä takaisinpäin pääsee painamalla shift+tab.
Toein Asakusa-linja

| Toein Asakusa-linja 都営地下鉄浅草線 |
| --- | --- |
 Asakusa-linjan junia: keskellä uusin 5500-sarjan juna, sivuilla kaksi 5300-sarjan junaa

Perustiedot
Järjestelmä:  Toei-metro
Reitti:  Nishi-Magome–Oshiage
Avattu:  4. joulukuuta 1960
Omistaja:  Tokion metropolin liikennelaitos
Käyttäjiä (ark.):  718 855
Tekniset tiedot
Pituus:  18,4 km
Asemia:  20
Toein Asakusa-linja (jap. 都営地下鉄浅草線, Toei-chikatetsu Asakusa-sen) on Tokion metropolin liikennelaitoksen operoimaan Toei-metroon kuuluva metrolinja Tokiossa, Japanissa. Se kulkee Ōtan erillisalueen Nishi-Magomesta Sumidan erillisalueen Oshiageen. Linjalla on 20 asemaa.
Asakusa-linja oli Japanin ensimmäinen metrolinja, jolla aloitettiin yksityisten rautatieyhtiöiden läpiajoliikenne. Sen kautta on enemmän läpiajettavia yhteyksiä muille rautatielinjoille kuin muilla Tokion metron linjoilla. Linjaa käyttävät Keikyū-rautatiet ja Keisei-rautatiet; Keikyū tarjoaa Asakusa-linjan kautta yhteyksiä muun muassa Jokohamaan ja Hanedan lentoasemalle, Keisei Chiban prefektuuriin ja Naritan lentoasemalle.
Vuosina 2016–2017 linjalla oli keskimäärin 718 855 käyttäjää päivässä. Vuonna 2016 sen täyttöaste oli aamun ruuhka-aikana 131 prosenttia kapasiteetista.
Junat

Asakusa-linjaa ajaa 6 yhtiötä: Toei, Keikyū, Keisei, Hokuso, Chiba New Town Railway ja Shibayama Railway. Kaikki junat ovat kahdeksanvaunuisia.