stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiasma-teatteri

Kiasma-teatteri
Kiasma-teatteri on nykytaiteen museon Kiasman vierailuteatteri ja esittävän taiteen näyttämö, jossa esitetään myös konserttja ja elokuvia. Sen toimintaan kuuluu nykytaiteen kehittämis- ja kokeiluprojekteja ja kansainvälisiä esittävän taiteen projekteja. Kiasma-teatterin ohjelmistoa kootaan yhdessä Kiasman näyttelyohjelmistojen kanssa.
Kiasma-teatteri tuottaa kulttuuriaja taidetta, sekä vastaa taiteellisen esitystoiminnan kokonaisuuksista ja yksittäisistä tapahtumista. Myös yleisöä otetaan usein mukaan taiteen tekemiseen.
Kiasma-teatterin festivaalit, URB – urbaanin taiteen festivaali ja esitys.nyt (entinen /teatteri.nyt) perustuvat verkottuvaan ja osallistavaan työtapaan. URB-festivaalin kautta Kiasma tukee kaupunkikulttuuria ja urbaanien taiteiden yhteistyötä. URBin ohjelma keskittyy Kiasman lisäksi Itä-Helsingin kulttuurikeskus Stoaan ja kaupunkitilaan. Esitys.nyt toimii tapahtuma-alustana, mikä esittelee uutta esitystaidetta ja järjestää työpajoja.
Kiasma-teatteri tekee yhteistyötä muiden festivaalien, kuten Liikkeellä marraskuussa – kansainvälisen nykytanssifestivaalin ja DocPoint – Helsingin dokumenttielokuvafestivaalin kanssa.
Kiasma-teatterissa oli vuonna 2011 tapahtumia 119, kaksi omaa kansainvälistä festivaalia ja kävijöitä 15 000. Vuonna 2012 tapahtumia oli 242 ja kävijöitä 26 815, URB-festivaali järjestettiin tapansa mukaan kesällä ja /teatteri.nyt ”Esityskomposti”-tapahtumana Kiasman 3. kerroksessa lokakuussa. Esityskomposti oli osa kokoelmanäyttelyä Tosi kyseessä – Dokumentti nykytaiteessa.
Aiheesta muualla

Kiasma-teatterin ohjelmisto
Kiautschou

Kiautschou oli Saksan keisarikunnan siirtomaa vuosina 1898–1914 keisarillisessa ja tasavaltalaisessa Kiinassa. Siirtomaa käsitti 552 neliökilometrin suuruisen alueen ja sen hallinnollinen keskus sijaitsi Qingdaossa (saks. Tsingtau).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiautschou Wikimedia Commonsissa
Kevin De Weert

Kevin De Weert lähdössä Flanderin ympäriajoon vuonna 2009.
Kevin De Weert (27. toukokuuta 1982 Duffel, Belgia) on belgialainen kilpapyöräilijä.  Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 2003 Rabobankin joukkueessa. Hän edusti Quick Step -tallia 2005–2006, Cofidista 2007–2008, uudelleen Quick Stepiä 2009–2011, Omega Pharma-Quick Stepiä 2012–2014 ja viimeisenä ammattilaisvuonnaan 2015 Team LottoNL-Jumbo -joukkuetta.
Pyöräilyn De Weert aloitti vakavissaan vuonna 1998 ja samana vuonna hän voitti Belgian nuorten aloittelijoiden mestaruuden.
De Weert sijoittui 20:nneksi Espanjan ympäriajossa 2009. Hän osallistui vuonna 2010 Ranskan ympäriajoon sijoittuen kokonaiskilpailussa 16:nneksi. Saman vuoden Espanjan ympäriajossa hän oli 16. etapilla kolmas. Ranskan ympäriajossa 2011 hän sijoittui 12:nneksi. Espanjan ympäriajossa 2012 hän oli 20. etapilla kolmas.
Kevin Dillon

| Kevin Dillon |
| --- | --- |
 Kevin Dillon vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. elokuuta 1965 (ikä 59)  Indianapolis, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1983–
Merkittävät roolit:  Valuva kuolema Platoon – nuoret sotilaat The Doors Entourage
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kevin Brady Dillon (s. 19. elokuuta 1965, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan ennen kaikkea televisiosarjasta Entourage. Dillon on näytellyt myös televisiosarjoissa 24, Karen Sisco ja NYPD Blue. Hän on esiintynyt myös muun muassa elokuvissa Platoon – nuoret sotilaat (1986), Kommandoisku yli 38° (1988), Sopimuksia (1989) ja Out For Blood (2004).
Yksityiselämä

Dillon on ollut naimisissa Jane Stuartin kanssa ja heillä on yksi yhteinen tytär, ja hänellä on toinen tytär aikaisemmasta suhteestaan. Pariskunta haki avioeroa 2018.
Hänen veljensä Matt Dillon ja Paul Dillon ovat myös näyttelijöitä.
Ehdokkuudet

Golden Globe (2008)
Screen Actors Guild Awards (2007, 2008)
Emmy (2007, 2008)
Teen Choice Awards (2006, 2007)
Young Artist Award (1989, 1990)
Aiheesta muualla

Kevin Dillon Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
147

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Tapahtumia

Marcus Aurelius vastaanottaa keisarinvallan
Syntyneitä

Clodius Albinus, roomalainen usurpaattori.
Kihlakunnan yhteismaa

Kihlakunnan yhteismaa (ruots. häradsallmänning) on kihlakunnassa maata omistaville tilallisille yhteisesti kuuluvaa maa- tai vesialuetta. Tällaiset yhteismaat olivat alkuaan kylien ulkopuolista erämaata, jota ei ollut otettu valtion (kruunun) hallintaan. Suomessa kihlakunnan yhteismaita ei ole ollut. Ruotsissa ne on useassa tapauksessa jaettu osakkaille tai niiden hoitaminen on järjestetty osakkaiden yhteisalueena. Ruotsin vallan aikaisessa Karjalassa oli 1600- ja 1700-luvulla laaja kihlakunnan yhteismaa, joka erotti Sakkolan ja Räisälän pogostat Äyräpään ja Jääsken kihlakuntien alueesta.
Kansio

ISO 838 standardin mukainen rei'itys
Kansio.
Kansion kiinnitysmekanismi.
Kansio eli mappi on väline, johon voidaan lajitella ja tallettaa paperiarkkeja. Kansio myös suojaa papereita vahingoittumiselta. Joissakin malleissa on papereita puristava mekanismi. Tällöin paperit voidaan asettaa kansioon rei’ittämättöminä.
Rengaskansio

Rengaskansioon paperit säilötään tekemällä niihin reiät rei’ittimellä ja sen jälkeen asettamalla kansion sisäpintaan kiinnitetyt pidikkeet reikiin. Kansainvälinen standardi ISO 838 määrittelee arkistoitavan kaksireikäisen arkin reikien mitat ja asemoinnin. Standardin mukaan reiät ovat 80 mm etäisyydellä toisistaan.
Rengaskansio > 4DR

4DR on ISO 838 standardista kehitetty teollisuusstandardi, joka määrittelee neljä kiinnitysreikää 80 millimetrin välein.[lähde? ] Koska kyse on teollisuusstandardista joka ei ole edennyt minkään standardoimisjärjestön kautta viralliseksi standardiksi, yhtenäinen nimikäytäntö puuttuu. Nimitys 4DR esiintyy joidenkin valmistajien kansioiden mallinimissä. Vastaavia nimityksiä ovat 888 ja 3x8 jotka esiintyvät vaihtelevasti rei'ittimissä. Nimikkeen vaihtelusta huolimatta ne tarkoittavat samaa kiinnitysreikien asemointia.
Rengaskansio > Kolmireikäinen US Letter

US Letter nimityksenä viittaa samannimiseen yhdysvaltalaiseen standardimittaiseen arkkiin. Arkin rei'itys ja kansioiden renkaat noudattavat teollisuusstandardiksi muodostunutta kolmen kiinnitysreiän asemointia. Reikien välinen etäisyys on 4 ¼ tuumaa (108 mm) ja reiän etäisyys paperiarkin sivureunasta ½ tuumaa (13 mm).
Riippukansio

Riippukansio koostuu tavallisesti laatikosta, jonka sisään on ripustettu kiskojen varaan säilytystaskuja. Säilytettävät paperit sijoitetaan taskuihin, joissa ne pysyvät painovoiman varassa. Tämän ansiosta suoranaisesti papereihin kohdistuvaa kiinnitysmekanismia ei tarvita. Riippukansiossa voi olla myös muovitaskuja.
Kodin kansio

Kodin kansiossa voi olla esim. 8–12 lokerikkoa ja venyvä nauha tai lukko, jolla kansion voi sulkea. Sellaisessa voi säilyttää A4-kokoisia arkkeja tekemättä niihin reikiä. Kodin kansio vaatii säilytystilaa korkeussuunnassa yleensä hiukan enemmän kuin mappi tyylinen kansio.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansio Wikimedia Commonsissa
1763

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

10. helmikuuta – Ison-Britannian ja Ranskan välinen suuri siirtomaasota päättyi Pariisin rauhansopimukseen. Ranska menetti Pohjois-Amerikassa Mississipin itäpuolella olleet alueensa Isolle-Britannialle, joen länsipuoliset alueet Espanjalle.
15. helmikuuta – Preussi, Itävalta ja Saksi allekirjoittivat Hubertusburgin rauhan, joka yhdessä Pariisin rauhansopimuksen kanssa lopetti seitsenvuotisen sodan.
9. toukokuuta – Ottawa-intiaanien päällikkö Pontiac aloitti kapinan Uuden-Englannin linnakkeita ja uudisasutusta vastaan.
Sammatin kirkon viereen rakennettiin kellotapuli, joka on yhä olemassa saman kirkon vieressä.
Kuolleita

11. tammikuuta – Giovanni Benedetto Platti, italialainen säveltäjä (s. 1697)
12. helmikuuta – Pierre de Marivaux, ranskalainen kirjailija (s. 1688)
21. maaliskuuta – Stanislao Poliastri, italialainen katolinen arkkipiispa (s. 1681)
15. huhtikuuta – Fjodor Volkov, venäläinen näyttelijä (s. 1729)
17. huhtikuuta – Franz Anton Bustelli, sveitsiläinen kuvanveistäjä ja muotoilija (s. 1723)
11. toukokuuta – Ture Gabriel Bielke, ruotsalainen upseeri, poliitikko ja valtaneuvos (s. 1684)
27. kesäkuuta – Anders Johan Nordenskiöld, suomalainen upseeri, linnoitusprikaatin päällikkö ja maaherra (s. 1696)
29. kesäkuuta – Hedvig Charlotta Nordenflycht, ruotsalainen kirjailija (s. 1718)
11. heinäkuuta – Peter Forsskål, suomalais-ruotsalainen tutkimusmatkailija, filosofi ja luonnontieteilijä (s. 1732)
12. elokuuta – Olof von Dalin, ruotsalainen kirjailija ja kulttuurivaikuttaja (s. 1708)
26. syyskuuta – John Byrom, englantilainen runoilija ja pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä (s. 1692)
5. lokakuuta – August III, Saksin vaaliruhtinas Fredrik August II ja Puola-Liettuan kuningas (s. 1696)
10. marraskuuta – Joseph François Dupleix, Ranskan Itä-Intian kauppakomppanian kenraalikuvernööri (s. 1697)
17. joulukuuta – Fredrik Kristian, Saksin lyhytaikainen vaaliruhtinas (s. 1722)
Vitaliano Donati, italialainen kasvitieteilijä (s. 1713)
Johann Gottlieb Janitsch, saksalainen säveltäjä (s. 1708)
Lauri Nuutinen, suomalainen järvenlaskija (s. 1699)
Mary Toft, englantilainen huijari (s. 1701)
175 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Tapahtumia

Antiokhos IV Seleukidien valtakunnan hallitsijaksi.
1762

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

5. tammikuuta – Pietari III tuli Venäjän keisariksi.
5. toukokuuta – Venäjän osallistuminen seitsenvuotiseen sotaan päättyi Pietarin rauhansopimukseen.
22. toukokuuta – Ruotsin ja Preussin välinen Pommerin sota eli Ruotsin osallistuminen seistenvuotiseen sotaan päättyi Hampurin rauhansopimukseen.
9. heinäkuuta – Katariina Suuri syrjäytti Pietari III:n valtaistuimelta ja nousi Venäjän hallitsijaksi.
Henrik Gabriel Porthanista tuli Turun akatemian dosentti.
Kuolleita

5. tammikuuta – Elisabet, Venäjän keisarinna (s. 1709)
21. tammikuuta – Nicolas-Louis de Lacaille, ranskalainen tähtitieteilijä (s. 1713)
7. huhtikuuta – Pietro Guarneri II, italialainen viulunrakentaja (s. 1695)
27. toukokuuta – Alexander Gottlieb Baumgarten, saksalainen filosofi (s. 1714)
27. toukokuuta – Arvid Renner, suomalainen tuomari, virkamies ja Suomen ylikamreeri (s. 1704)
6. kesäkuuta – George Anson, englantilainen paroni ja amiraali (s. 1697)
13. kesäkuuta – Johan Forsskåhl, suomalainen pappi ja valtiopäivämies (s. 1691)
17. kesäkuuta – Prosper Jolyot de Crébillon, ranskalainen näytelmäkirjailija (s. 1674)
13. heinäkuuta – James Bradley, englantilainen tähtitieteilijä ja Astronomer Royal (s. 1693)
17. heinäkuuta – Pietari III, Venäjän lyhytaikainen keisari (s. 1728)
2. elokuuta – Stanisław Poniatowski, puolalais-liettualainen sotilasjohtaja, Ruotsin armeijan kenraali (s. 1676)
20. elokuuta – Shah Waliullah Dehlavi, intialainen islamilainen mujaddid (s. 1703)
21. elokuuta – Mary Wortley Montagu, englantilainen näytelmäkirjailija ja runoilija (s. 1689)
17. syyskuuta – Francesco Geminiani, italialainen säveltäjä ja viulisti (s. 1687)
17. marraskuuta – Paul Krogius vanhempi, suomalainen pappi (s. 1689)
Digby Dent, brittiläinen kommodori
Aarninkainen

| Aarninkainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°36′14″N, 24°18′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Rajalahteen 
Järvinumero:  35.721.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,9 m  
Rantaviiva:  0,381 km  
Pinta-ala:  1,02 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAarninkainen 
Aarninkainen  tai myös Aarnikkainen  on Pirkanmaalla Orivedellä Naappilan kylässä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Naappilan peltoaukean keskellä eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat pellon reunametsää.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,9 metriä mpy. Siihen ei tule kartan mukaan ojia ja sen laskuoja lähtee koilliseen ja laskee vajaa 900 metrin päässä Rajalahden Matkaanlahteen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli nimetön ja se sijaitsi peltojen ja niittyjen välissä. Lähellä sijaitsi kuusi maataloa. Vuoden 1956 peruskartassa järven nimi oli Aarningaisenjärvi.
1472

| --- | --- |
Vuosisadat: 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku
Vuosikymmenet: 1390-luku · 1400-luku · 1410-luku · 1420-luku · 1430-luku · 1440-luku 1450-luku · 1460-luku · 1470-luku · 1480-luku · 1490-luku · 1500-luku
Vuodet: 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409 1410 · 1411 · 1412 · 1413 · 1414 · 1415 · 1416 · 1417 · 1418 · 1419 1420 · 1421 · 1422 · 1423 · 1424 · 1425 · 1426 · 1427 · 1428 · 1429 1430 · 1431 · 1432 · 1433 · 1434 · 1435 · 1436 · 1437 · 1438 · 1439 1440 · 1441 · 1442 · 1443 · 1444 · 1445 · 1446 · 1447 · 1448 · 1449 1450 · 1451 · 1452 · 1453 · 1454 · 1455 · 1456 · 1457 · 1458 · 1459 1460 · 1461 · 1462 · 1463 · 1464 · 1465 · 1466 · 1467 · 1468 · 1469 1470 · 1471 · 1472 · 1473 · 1474 · 1475 · 1476 · 1477 · 1478 · 1479 1480 · 1481 · 1482 · 1483 · 1484 · 1485 · 1486 · 1487 · 1488 · 1489 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509
Tapahtumia

Moskovan Iivana III avioitui Bysantin Tuomas Palaiologoksen tyttären Zoe Palaiologinan (Sofia) kanssa.
João Vaz Corte-Real löysi Newfoundlandin.
Kuolleita

kardinaali Johannes Bessarion
unkarilainen runoilija Janus Pannonius
1472 Muonio

| 1472 Muonio |
| --- | --- |
 1938 UQ, 1931 RX, 1948 VU 
 Kolmiulotteinen mallinnus asteroidista
Löytäminen
Löytäjät:  Yrjö Väisälä
Löytöaika:  18. lokakuuta 1938
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,2344506 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,7907873 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,6787 AU
Eksentrisyys:  0,198
Kiertoaika Auringon ympäri:  1220 päivää (3,34 vuotta)
Keskiratanopeus:  19,93 km/s
Inklinaatio:  4,56741°
Fyysiset ominaisuudet
1472 Muonio on päävyöhykkeen asteroidi jonka löysi turkulainen tähtitieteilijä Yrjö Väisälä 18. lokakuuta 1938. Asteroidi on nimetty lappilaisen Muonion paikkakunnan mukaan. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1938 UQ.
Aarnilatikka

| Aarnilatikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Lahko::  Nivelkärsäiset Hemiptera
Alalahko::  Luteet Heteroptera
Osalahko::  Marjaludemaiset Pentatomomorpha
Yläheimo::  Aradoidea
Heimo::  Latikat Aradidae
Suku::  Aradus
Laji::  betulinus
Kaksiosainen nimi
 Aradus betulinus  Fallén, 1829 
Katso myös
   Aarnilatikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aarnilatikka (Aradus betulinus) on ludelaji. Sitä tavataan vanhoissa metsissä ja se on luokiteltu aiemmin silmälläpidettäväksi lajiksi. Myöhemmin sitä on löydetty avoimilta paikoilta, eikä sitä enää pidetä uhanalaisena.
Aarnilatikka on litteä, tummanruskea ludelaji. Erotuksena muista latikkalajeista peitinsiiven tyvi on samanvärinen kuin muu siipi ja selkäpuolen pikkukilven kärjessä on selkeä, vaalea täplä. Naaras kasvaa noin yhdeksän millimetriä pitkäksi, koiras on pari milliä lyhyempi.
Laji elää tyypillisesti havupuiden kantojen käävissä, erityisesti kantokäävällä (Formitopsis pinicola) sekä rivikäävissä (suku Antrodia), ja käyttää ravinnokseen itiöemiä ja sienirihmastoa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Aarnilatikka (Aradus betulinus)
Ötökkätieto: Aarnilatikka (Aradus betulinus)
Kari Alifrosti

| Kari Samuli Alifrosti> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. marraskuuta 1956 Halikko
Kuollut: 16. marraskuuta 2012 (56 vuotta)
Kansalaisuus:  Suomi
Kari Samuli Alifrosti (7. marraskuuta 1956 Halikko – 16. marraskuuta 2012) oli suomalainen historiantutkija, joka työskenteli Turun Yliopistossa ja kirjoitti päätyönään monia Varsinais-Suomen kuntien historioita.
Teokset

Sauvon historia (1990)
Halikon oppikoululaitos 1963–1993
Salon ja Uskelan historia 1869–1990 (Gummerus 1996)
Elämän totuutta etsimässä : Varsinais-Suomen kansanopisto 1899–1999 ( Gummerus 1999)
Kalannin historia / kirjoittajat, esihistoria: Terhi Nallinmaa-Luoto, historia: Kari Alifrosti. (1999)
Laitila 1900-luvulla / Kari Alifrosti, Jukka Vehmas (2002)
Tutun tuntune : Vakka-Suomen osuuspankki 1904–2004 (2004)
Vainion liikenne 1930–2005 (2005)
Yhteistoimin omin voimin : Salon seudun osuuskaupan historia (2005)
Piikkiön osuuspankki 1926–2006 (2006)
Salon seudun puhelin oy : yhteyksien rakentaja 120 vuotta (2007)
Meidän kylän kirkko : Vaskion kirkko ja sen kannatusyhdistys 1908–2008 (2008)
Oppia ammattiin : Salon seudun koulutuskuntayhtymä 1958–2008 (2008)
Ajassa mukana : Marttilan historia 1900-luvulla (2010)
ANO 2011

| ANO 2011 |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  2012
Johto:   Andrej Babiš (pj.) 
Ideologia:  kansanpuolue populismi konservatiiviliberalismi keskustalaisuus
Ajatushautomo:  Politiikan ja yhteiskunnan instituutti
Värit:       sininen
Edustajainhuone:  71 / 200
Senaatti:  5 / 81
Euroopan parlamentti:  6 / 21
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan patriootit -ryhmä
Nuorisojärjestö:  Nuori ANO
Kotisivu:  www.anobudelip.cz
Infobox OKNimi-testi OK: 
ANO 2011 on tšekkiläinen poliittinen puolue, jonka perusti miljardööri, Agrofert-konsernin perustaja, Andrej Babiš luomansa Tyytymättömien kansalaisten toimintaryhmän (tšek. Akce nespokojených občanů, lyh. ANO) pohjalle vuonna 2012. Nimi ANO tarkoittaa tšekiksi myös kyllä.
Euroopan parlamentissa ANO 2011 kuuluu Euroopan patriootit -ryhmään. Aikaisemmin se oli ollut Euroopan liberaalidemokraattisen puolueen jäsen vuosina 2014–2024.
Ideologia

ANO 2011:n vaaliohjelma vuodelta 2013 kannatti muun muassa veronkevennyksiä, työllisyyden parantamista ja hallinnon tehostamista, mutta erityisesti puolue on korostanut tulevansa vallanpitäjien ulkopuolelta ja olevansa vankasti korruption vastainen. Andrej Babiš on esimerkiksi esittänyt, että valtiota tulisi johtaa kuten yritystä. ANO 2011:n poliittisen ohjelman on kuitenkin muuten kuvailtu olevan epämääräinen.
Ulkopolitiikassa ANO 2011 on kannattanut Euroopan integraation vahvistamista ja EU-tasolla se on toiminut yhteistyössä Euroopan liberaalidemokraattisen puolueen kanssa. Muuten puolueen ajamaa politiikkaa on pidetty yleisesti ottaen liberaalina ja keskusta-oikeistolaisena.