stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Europa (kuu)
Tutkinta

Pioneer- ja Voyager-luotaimet lähettivät ensimmäiset kunnolliset valokuvat Europasta vuonna 1970-luvulla ja Voyager 2 kuvasi ensimmäistä kertaa Europan juovia. Galileo-luotain tutki kuuta vuosina 1995–1999, ja sen avulla pystyttiin muodostamaan suurin osa nykyisestä tiedostamme taivaankappaleen ominaisuuksista, muun muassa havaintoja jääkerroksesta ja mahdollisesta merestä. Myös Hubble-avaruusteleskooppi on havainnoinut Europaa Maan kiertoradalta käsin, löytäen muun muassa sen ohuen hapesta koostuvan ilmakehän vuonna 1995. Vuonna 2024 James Webb -avaruusteleskooppi löysi Europan pinnalta hiilidioksidijäätä. Sen uskotaan olevan peräisin taivaankappaleen pinnan alla olevasta mahdollisesta merestä. Europaan on matkalla NASAn lokakuussa 2024 laukaisema Europa Clipper -luotain, jonka tarkoituksena olisi tutkia Europaa ja etsiä merkkejä mahdollisesta elämästä kuun jääpinnan alla olevasta mahdollisesta merestä.
Myös Euroopan avaruusjärjestö (ESA) on lähettänyt luotaimen tutkimaan Jupiteria ja Europaa, Ganymedestä sekä Kallistoa. Luotain on nimeltään JUICE (Jupiter Icy Moons Explorer) ja se lähti matkaan vuonna 2023. Luotain saapuu Jupiterin kiertoradalle vuonna 2031.
Europaan on suunnitteilla useita mahdollisia lentoja ensi vuosikymmenillä, kuten NASAn ehdottama Europa Lander-laskeutuja, joka laskeutuisi taivaankappaleelle, poraisi noin 40 cm syvän kolon jääpintaan ja ottaisi sieltä näytteitä. Siten jääpinnan alla oleva mahdollinen meri ja siellä oleva mahdollinen elämä ei vahingoittuisi.
Mahdollinen elämä

Europan pinnan alla oleva meri on herättänyt keskustelua elämän olemassaolon mahdollisuudesta kuussa. Meren olosuhteet vastaavat suuresti Etelämantereella neljän kilometrin paksuisen mannerjään alla sijaitsevaa Vostok-järveä, jossa on havaittu olevan ikivanhaa mikrobitason elämää.lähde?
Europasta on löydetty neljä kuudesta elämän syntymisen kannalta tärkeästä alkuaineesta. Tärkeät aineet elämälle ovat: hiili, vety, happi, typpi, fosfori sekä rikki.
Jupiteria ja sen kuita tutkinut Galileo-luotain ohjattiin elinkaarensa päätteeksi syyskuussa 2003 törmäyskurssille kohti Jupiteria siltä varalta, ettei se tulevaisuudessa törmäisi Europaan. Mahdollisen törmäyksen jälkeen voi olla mahdotonta varmistua siitä, oliko Europalla alun perin elämää, koska luotaimien mukana kulkeutuu usein Maasta peräisin olevia mikrobeja. Ne saattaisivat jopa hävittää Europalla kytevän elämän.
Europa fiktiossa

Arthur C. Clarken tieteisromaanissa 2010: Avaruusodysseia joukko kiinalaisia avaruuslentäjiä laskeutuu Europan pinnalle voidakseen tankata alukseensa vettä ajoaineena käytettäväksi. Tämän vuoksi he poraavat reiän jäärailon läpi ja kohtaavat erilaisia Europan eliöitä, jotka kasvavat pieninä joukkoina vedenpohjan kuumien lähteiden äärellä. Lähteiden välisiä kylmiä välimatkoja ne eivät kykene milloinkaan ylittämään, vaan jokaisen kuuman lähteen ympärille on kehittynyt erillinen, lähestulkoon muista riippumaton ekosysteemi. Kirjan loppuhuipennuksessa Jupiterin tiheyttä lisätään, minkä vuoksi siinä käynnistyy fuusioreaktio ja siitä tulee eräänlainen pikkuaurinko. Tämä sulattaa Europan jääkuoren ja sysää liikkeelle älyllisen elämän kehittymisen, mitä kuvaillaan edelleen jatko-osissa Odysseia 2061 ja 3001: The Final Odyssey.
Sebastián Corderon ohjaamassa scifielokuvassa Europa Report (2013) kansainvälinen miehistö matkaa etsimään elämää Europalta.
Kuvia Europasta

Juno-luotaimen ottama kuva Europasta.
Voyager 2:n ottama kuva Europasta
Europan (vasemmalla alhaalla) koko verrattavissa Maahan ja Kuuhun.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla

Europan Geologiaa (englanniksi) (PDF)
Jupiterin kuut
| --- | --- |
Amalthea-ryhmä:  Metis  Adrastea  Amalthea  Thebe 
Galilein kuut:  Io  Europa  Ganymedes  Kallisto 
Themisto-ryhmä:  Themisto 
Himalia-ryhmä:  Leda  Himalia  Lysithea  Elara 
Carpo-ryhmä:  Carpo  S/2003 J 12  S/2011 J 1 
Ananke-ryhmä:  Ananke  Praxidike  Harpalyke  Iocaste  Euanthe  Thyone  Euporie  S/2003 J 3  S/2003 J 18  S/2010 J 2  Thelxinoe  Helike  Orthosie  S/2003 J 16  Hermippe  Mneme  S/2003 J 15 
Carme-ryhmä:  Herse  S/2003 J 10  Pasithee  Chaldene  Arche  Isonoe  Erinome  Kale  Aitne  Taygete  S/2003 J 9  Carme  S/2003 J 5  S/2003 J 19  Kalyke  Eukelade  Kallichore 
Pasiphaë-ryhmä:  Eurydome  S/2003 J 23  Hegemone  Pasiphaë  Sponde  Cyllene  Megaclite  S/2003 J 4  Callirrhoe  Sinope  Autonoe  Aoede  S/2011 J 2  S/2010 J 1  Kore  S/2003 J 2 
Varmistamattomat:  S/2000 J 11 
Europan railoista pintaa. Täplien koko on noin 10 kilometriä.
Kuva Europan eri kerroksista: ensiksi on 10-30 km paksu jääpinta, pinnanalainen meri, vulkaaninen merenpohja ja rautaydin. Mahdollinen elämä olisi pinnanalaisessa meressä.
Jorma Koskela

Jorma Iisakki Koskela (24. elokuuta 1920 Kankaanpää – 11. joulukuuta 1981 Harjavalta) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Koskelan vanhemmat olivat maanviljelijä, jalkinetehtailija Isak Koskela ja emäntä Hilma Mattila, Kankaanpään Vihteljärveltä. Osallistuttuaan jatkosotaan ja palattuaan sieltä vääpelinä Koskela meni 1944 myyntitehtäviin isänsä omistamaan yritykseen, mutta viljeli samalla kotitilaansa. Veljensä kanssa hän siirtyi vähitellen kehittämään yrityksen toimintaa, jalkineiden teollinen tuotanto Koskelan Kenkätehtaassa aloitettiin vuonna 1956. Isän kuoltua Koskelasta tuli yrityksen toimitusjohtaja. Yrityksen toiminta kasvoi merkittävästi ja sen tuotteita meni myös vientiin. Laviaan perustettiin toinen tehdas.  Yritys oli 1970-luvulla Suomen suurimpia jalkineiden valmistajia, mutta Neuvostoliiton romahdus vaikutti siihen merkittävästi, samoin kuin osaltaan myös Koskelan kuolema jo vuonna 1981.
Koskela osallistui alansa ja alueelliseen yhteistyöhön ja entisenä pesäpalloilijana toimi myös muun muassa Kankaanpään Mailan johtokunnassa. Ansioistaan urheilun piirissä hän sai Suomen Valtakunnan Urheiluliiton hopeisen plaketin. Teollisuusneuvoksen arvonimi Koskelalle myönnettiin vuonna 1978. Hän kuoli Satalinnan sairaalassa 61-vuotiaana joulukuussa 1981.
A.I. – Tekoäly

| A> I. – Tekoäly.A.I.: Artificial Intelligence |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Steven Spielberg
Käsikirjoittaja:  Brian Aldiss (novelli) Ian Watson (tarina) Steven Spielberg (käsikirjoitus)
Tuottaja:  Jan Harlan,   Walter F. Parkes,   Stanley Kubrick
Säveltäjä:  John Williams
Kuvaaja:  Janusz Kamiński
Leikkaaja:  Michael Kahn
Tuotantosuunnittelija:  Rick Carter
Pukusuunnittelija:  Bob Ringwood
Pääosat:  Haley Joel Osment  Jude Law
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  DreamWorks
Levittäjä:  Warner Bros. DreamWorks
Ensi-ilta:  2001
Kesto:  146 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
A.I. – Tekoäly (A.I.: Artificial Intelligence) on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut tieteiselokuva, joka käsittelee tekoälyä ja ihmisen luonnollista älyä. Teos oli pitkään Stanley Kubrickin suunnitelmissa. Hän työsti tarinaa yhdessä Steven Spielbergin kanssa ja päätyi siihen, että Spielbergin tulisi ohjata elokuva. Spielberg kirjoitti Kubrickin kuvakäsikirjoituksen pohjalta käsikirjoituksen. Kubrick kuoli ennen kuvausten alkua, ja hänet on merkitty elokuvan tuottajaksi.
Juoni

Rannikot ovat ilmastonmuutoksen seurauksena jääneet veden alle, ja ihmiset ovat kehitelleet mecha-robotteja, jotka ajattelevat ja tuntevat ihmisten lailla. David (Haley Joel Osment) on Cybertronicsin kehittämä prototyyppi, joka näyttää ihmislapselta ja tuntee rakkautta ihmisisäntiään kohtaan. Yhtiö testaa Davidia työntekijällään Henry Swintonilla (Sam Robards) ja tämän Monica-vaimolla (Frances O’Connor). Heidän oma poikansa Martin (Jake Thomas) on vaivutettu koomaan, kunnes tämän harvinaiseen sairauteen löytyy parannuskeino. Monica tykästyy Davidiin, joka alkaa rakastaa Monicaa kuin vanhempaa. David ystävystyy myös robottinalle Teddyn (äänenä Jack Angel) kanssa, joka alkaa huolehtia pojasta.
Martin palaa takaisin kotiin. Hänen yllyttämänään David leikkaa Monicalta tämän nukkuessa hiuskiehkuran. Vanhemmat heräävät ja kauhistuvat nähdessään Davidin seisovan Monican vieressä sakset kädessään. Allasjuhlissa Martinin kaveri käynnistää Davidin itsepuolustusohjelman, jolloin David tarttuu Martinin syliinsä ja putoaa altaaseen. Painava David vetää molemmat mukanaan pohjaan. Martin pelastuu hukkumiselta, mutta Henry suostuttelee Monican palauttamaan Davidin Cybertronicsille tuhottavaksi. Sen sijaan Monica päättääkin jättää Davidin ja Teddyn metsään, jossa tämä voisi piileskellä rekisteröimättömänä mechana.
David lähdee etsimään Pinocchion Sinistä haltijatarta poliiseja pakoilevan Gigolo Joe -mechan (Jude Law) kanssa. David uskoo, että jos haltijatar muuttaa hänet oikeaksi pojaksi, Monica rakastaa häntä ja ottaa hänet taas luokseen.
Joe ja David päätyvät Rouge Cityyn, jossa he saavat suunnistusneuvoja ”tri Tieto” -nimiseltä vastauskoneelta (Robin Williams). David tapaa ihmisluojansa, professori Hobbyn (William Hurt), joka kertoo, että heidän matkansa oli testi, joka mittasi Davidin kiintymyksen syvyyttä. Davidista tehtäisiin myös lisää kopioita. David ymmärtää, ettei hän olekaan ainutlaatuinen ja yrittää tehdä itsemurhan hyppäämällä kielekkeeltä mereen. Veden alla hän näkee uponneessa Coney Islandin huvipuistossa Sinisen haltijattaren patsaan. Samassa Joe pelastaa hänet poliiseilta varastetulla amfikopteri-sukellusvälineellä.
Poliisit nappaavat Joen, mutta David ja Teddy menevät amfikopterilla patsaan luo. He jäävät ansaan, kun maailmanpyörä kaatuu amfikopterin päälle. David uskoo Sinisen haltijattaren olevan elävä olento, joten hän pyytää tätä muuttamaan hänet oikeaksi pojaksi. David toistaa toivettaan päivästä toiseen siihen asti, kunnes meri jäätyy.
Kaksituhatta vuotta myöhemmin Manhattania peittää jäätikkö, ja ihmiset ovat kuolleet sukupuuttoon. Älykkäiksi humanoideiksi kehittyneet mechat löytävät Davidin ja Teddyn jään alta, virvoittavat Davidin ja rekonstruoivat Swintonien kodin. Eräs mecha (Meryl Streep) kertoo Davidille Sinistä haltijatarta esittäen, ettei tästä voi tulla ihmistä. Mechat kuitenkin herättävät Monican yhdeksi päiväksi henkiin tämän hiuskiehkurasta saadun DNA:n avulla. David viettää elämänsä onnellisimman päivän Monican ja Teddyn kanssa, ja ennen nukahtamistaan Monica kertoo rakastavansa Davidia. David käpertyy Monican viereen, sulkee silmänsä ja menee ”paikkaan, jossa unet syntyvät”.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Haley Joel Osment  | … |  David   |
|  Frances O’Connor  | … |  Monica Swinton   |
|  Sam Robards  | … |  Henry Swinton   |
|  Jake Thomas  | … |  Martin Swinton   |
|  Jude Law  | … |  Gigolo Joe   |
|  William Hurt  | … |  Prof. Hobby   |
|  Ken Leung  | … |  Syatyoo-Sama   |
|  Clark Gregg  | … |  Supernerd   |
|  Kevin Sussman  | … |  Supernerd   |
|  Tom Gallop  | … |  Supernerd   |
|  Eugene Osment  | … |  Supernerd   |
Vastaanotto

Vuonna 2016 A.I. äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa. The New York Timesin kriitikot valitsivat A. I.:n vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta.
Juho Koivusaari

| Juho Koivusaari> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. heinäkuuta 1998 (ikä 26) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Dima, BoomBoom
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  78 kg
Seura
Seura:  Kiekko-Espoo
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  90
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
Aik. seurat:  KeuPa HT (Mestis) JYP (SML) Tappara (SML)
Juho Koivusaari (s. 16. heinäkuuta 1998 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Kiekko-Espoossa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Koivusaari laukoo oikealta. Häntä on luonnehdittu pelityyliltään voimahyökkääjäksi.
Ura

Koivusaari on Jokereiden kasvatti. Hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Helsingin IFK:hon kaudeksi 2013–2014. Kauden 2017–2018 päätteeksi Koivusaari voitti A-nuorten SM-pronssia.
Kaudeksi 2019–2020 Koivusaari siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue KeuPa HT:hen. Hänen tulokaskautensa jäi hieman rikkonaiseksi loukkaantumisten vuoksi. Koivusaari pelasi 32 runkosarjaottelua tehopistein 4+4=8 ja kaksi Suomen Cupin ottelua tehden kaksi maalia. Kesäkuussa 2020 hän teki KeuPan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2020–2021 Koivusaari oli tehoilla 14+8=22 joukkueen paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies. Hän jakoi koko Mestiksen maalipörssin kuudennen sijan Kooveen Niko Lahtisen, SaPKoa ja IPK:ta edustaneen Janne Hämäläisen sekä JoKP:n Jussi Tammelan kanssa. Toukokuussa 2021 Koivusaari teki KeuPan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Koivusaari nimettiin kaudeksi 2021–2022 KeuPa HT:n kapteeniksi. Helmikuussa 2022 seura lainasi hänet SM-liigajoukkue JYPiin, kun joukkueesta oli useita pelaajia sivussa koronavirustartuntojen ja kausiflunssan vuoksi. Koivusaari teki liigadebyyttinsä näin ollen 7. helmikuuta 2022 Tapparaa vastaan. Hänet merkittiin JYPin kakkosketjun oikeaan laitaan Samuel Heleniuksen sekä toisen KeuPan lainapelaajan ja liigadebytantti Tommi Niskasen viereen. Koivusaari sai ottelussa jääaikaa 16.01 minuuttia ja hänelle merkittiin teholukema –2. Myöhemmin samassa kuussa KeuPa lainasi Koivusaaren ottelukohtaisella sopimuksella Tapparaan, jossa hän pelasi kaksi ottelua.
Kaudeksi 2022–2023 Koivusaari siirtyi jatkamaan Mestis-pelejään vuoden mittaisella sopimuksella Kiekko-Espooseen. Joukkueeseen oli siirtynyt myös päävalmentajaksi hänelle KeuPa HT:stä tuttu Tomas Westerlund. Koivusaari voitti sekä Mestiksen mestaruuden että Suomen Cupin. Kesäkuussa 2023 hän teki Kiekko-Espoon kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kausi 2023–2024 Koivusaarella jäi loukkaantumisten vuoksi vain kahdeksan runkosarja- ja seitsemän pudotuspeliottelun mittaiseksi. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia.
Toukokuussa 2024 Kiekko-Espoo tiedotti Koivusaaren jatkavan seurassa vuoden mittaisella ja tryoutin sisältävällä sopimuksella, kun joukkue nostettiin kaudeksi 2024–2025 SM-liigaan. Syyskuussa 2024 Kiekko-Espoo tiedotti Koivusaaren jatkavan joukkueessa loppukauden kattavalla sopimuksella. Hän avasi maalitilinsä SM-liigassa kahdella osumalla 11. joulukuuta 2024 Turun Palloseuraa vastaan. Jan Långbacka ja Mikko Halonen valitsivat Koivusaaren ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi.
Muuta

Koivusaari valmistui ylioppilaaksi syksyllä 2017.
Paluu tulevaisuuteen

| Paluu tulevaisuuteen> Back to the Future |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Robert Zemeckis
Käsikirjoittaja:   Robert Zemeckis  Bob Gale 
Tuottaja:   Bob Gale  Neil Canton 
Säveltäjä:  Alan Silvestri
Kuvaaja:  Dean Cundey
Leikkaaja:   Arthur Schmidt  Harry Keramidas 
Pukusuunnittelija:  Deborah Lynn Scott
Pääosat:   Michael J. Fox  Christopher Lloyd  Lea Thompson  Crispin Glover  Claudia Wells 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Amblin Entertainment Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Pictures
Ensi-ilta:   3. heinäkuuta 1985  20. joulukuuta 1985
Kesto:  116 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  19 000 000 dollaria
Tuotto:  381 109 762 dollaria
Seuraaja:  Paluu tulevaisuuteen II
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paluu tulevaisuuteen (engl. Back to the Future) on Robert Zemeckisin ohjaama tieteiskomediaelokuva, joka tuli ensi-iltaan Yhdysvalloissa 3. heinäkuuta 1985. Elokuva on Paluu tulevaisuuteen -trilogian ensimmäinen osa. Jatko-osat ovat Paluu tulevaisuuteen II (1989) ja Paluu tulevaisuuteen III (1990).
Paluu tulevaisuuteen oli vuoden 1985 kaupallisesti menestynein elokuva. Vuonna 2004 The New York Timesin kriitikot valitsivat Paluun tulevaisuuteen yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2007 elokuva valittiin Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Michael J. Fox  | … |  Marty McFly   |
|  Christopher Lloyd  | … |  Emmett Brown   |
|  Lea Thompson  | … |  Lorraine Baines McFly   |
|  Crispin Glover  | … |  George McFly   |
|  Thomas F. Wilson  | … |  Biff Tannen   |
|  Claudia Wells  | … |  Jennifer Parker    |
|  Marc McClure  | … |  Dave McFly    |
|  Wendie Jo Sperber  | … |  Linda McFly    |
|  James Tolkan  | … |  herra Strickland   |
Elokuvassa aikamatkustukseen käytetty DeLorean DMC-12.
Sisko Ramsay

Sisko Ramsay (o.s. Hynninen) on suomalainen järjestöjohtaja, radiotoimittaja ja televisiojuontaja. Koulutukseltaan hän on yhteiskuntatieteiden maisteri.
Ramsay toimi 1980-luvun taitteessa Suomen Unicefin pääsihteerinä. 1960-luvulta alkaen Ramsay työskenteli Yleisradiossa tv-kuuluttajana, radion musiikkitoimittajana ja musiikkiohjelmien juontajana. Hän juonsi muun muassa Yleisradion 50-vuotisjuhlan kunniaksi tehdyn, hyvät arvostelut saaneen television musiikkisarjan Suomalainen rapsodia (1976). 1980-luvun loppupuolella hän toimi Megamania-levy-yhtiön tiedottajana.
Sisko Ramsay on myös näytellyt muutamissa elokuvissa. Näitä ovat Erkki Kurenniemen lyhytelokuvat Talo (1969) ja Joulumysteeri (1969), Anssi Mänttärin Näkemiin, hyvästi (1986), Ville Mäkelän Lain ulkopuolella (1987) ja Claes Olssonin Elvis kissan jäljillä (1987).
Vuoden 1982 presidentinvaalissa Sisko Ramsay oli liberaalien Helvi Sipilän sitoutumattomana valitsijamiesehdokkaana Helsingissä. Hän sai enemmän ääniä kuin LKP:n puheenjohtaja Jaakko Itälä, mutta Sipilä ei saanut yhtään valitsijamiestä Helsingistä ja koko maastakin vain yhden.
Tripla (kauppakeskus)

| Mall of Tripla |
| --- | --- |


Sijainti:  Pasila, Helsinki
Avattu:  17. lokakuuta 2019 (kauppakeskus) 2020 (toimistot ja hotelli)
Arkkitehti:  Office for Metropolitan Architecture (kilpailuvaihe), Arkkitehdit Soini & Horto (toteutusvaihe)
Omistaja:  YIT (37,5 %), Ilmarinen (37,5 %), Conficap, Fennia
Rakennuskustannukset:  1,2 miljardia euroa
Liikkeiden määrä:  250
Kerrospinta-ala:  244 000 m²
Myymäläpinta-ala:  85 000 m²
Kerrosten määrä:  24 joista 6 maan alla ja 5 liiketiloina
Kävijämäärä:  27,3 milj. (2023)
Vuosimyynti:  342 milj. € (2023)
Pysäköintipaikkoja:  2 300
Kotisivu
Mall of Tripla on Helsingin Keski-Pasilassa sijaitseva kauppakeskus. Se on liikemäärältään yksi Pohjoismaiden suurimpia. Pasilan rautatieasema on osa kauppakeskusta. Kauppakeskuksessa on monia toimijoita, ja keskuksen päällä on asuntoja, toimistotilaa ja hotelli. Kauppakeskus avattiin 17. lokakuuta 2019, toimistot, asunnot ja hotelli avattiin alkuvuodesta 2020.
Rakennusryhmä käsittää kaikkiaan Pasilansillan, Pasilankadun, Firdonkadun ja Ratapihantien välisen alueen Keski-Pasilassa. Veturitie ja päärata kulkevat tunnelissa rakennusryhmän alitse.
Suunnittelu ja rakentaminen

Hankkeen kustannusarvio on yli miljardi euroa, ja se on Suomen suurin rakennushanke ydinvoimaloita lukuun ottamatta. Vuosina 2018–2019 työmaan vahvuus oli 1 000–1 300 henkilöä. Triplan alla on myös metrovaraus suunniteltua Pasilan metroasemaa varten. Metrovaraustilat on käytössä viihdekeskuksena.
Triplan suunnitteluvaihetta on kuvailtu erikoiseksi ja salamyhkäiseksi, eikä muita kilpailutöitä kuin voittanut YIT:n ehdotus esitelty julkisuudessa. Kilpailuvaiheessa YIT käytti kuuluisaa hollantilaista Office for Metropolitan Architecture -arkkitehtitoimistoa, mutta voitettuaan kilpailun YIT pudotti tämän pois projektista ja otti sen tilalle pienemmän ja suomalaistoimiston, Arkkitehdit Soini & Horton (pää- ja arkkitehtisuunnittelu). Asemalohkon suunnittelusta on vastannut Sweco.
Suunnittelu ja rakentaminen > Arvioita

Triplaa mainostettiin sen avautuessa ”Helsingin uutena keskuksena”, mutta kauppakeskuksen konseptia on myös pidetty vanhanaikaisena. Esimerkiksi Helsingin Sanomat kutsui sitä ”väkisin tehdyksi sydämensiirroksi” ja Ylioppilaslehti kuvaili Triplan ja hieman yli vuotta aiemmin avautuneen kauppakeskus Redin olevan ”koko liiketoimintamallin kuolonkorinaa”.
Palvelut

Tripla on liiketilojen lukumäärältä yksi Pohjoismaiden suurimmista kauppakeskuksista. Siellä on noin 250 vuokrattavaa liiketilaa. Triplan liikkeistä lähes 70 on ravintoloita tai kahviloita.
Triplan liiketilojen kokonaispinta-ala on 85 000 neliömetriä. Liiketilojen kokonaispinta-alaltaan Itä-Helsingissä kauppakeskus Itis on Pohjoismaiden suurin, 115 300 neliömetriä. Liiketilojen kokonaispinta-alaltaan Espoon Leppävaaran Sello on 102 000 neliömetriä ja Lempäälässä kauppakeskus Ideapark on 104 000 neliömetriä. Pohjoismaissa Tukholmassa kauppakeskus Mall of Scandinavia on liiketilojen kokonaispinta-alaltaan 101 000 neliömetriä. Vantaan Jumbo on liiketilojen kokonaispinta-alaltaan samaa kokoluokkaa Triplan kanssa.
Kauppakeskus ja sen kerrokset on nimetty vain englanniksi. Tällä kauppakeskuksen johto halusi korostaa sen kansainvälisyyttä, mutta ratkaisua on myös kritisoitu.
Myynnin määrä kauppakeskus Triplassa oli kokonaisuudessaan 307 miljoonaa euroa ja kävijää kohti 12,6 euroa vuonna 2022.
Palvelut > Kerrokset

Triplan alla kerroksissa P1–P5 toimii monikerroksinen pysäköintihalli Triplaparkki. P6-kerroksessa toimii vapaa-ajankeskus Down Under, joka tarjoaa aktiviteetteja kaikenikäisille. P6-kerros on suunniteltu ja muutettavissa tarvittaessa metroasemaksi, mutta toistaiseksi se on nykyisessä käyttötarkoituksessaan.
Triplan ensimmäinen kerros on maan tasolla. Siellä toimivat ruokakaupat sekä Market Zoo -niminen ravintola-alue. Toisessa ja kolmannessa kerroksessa toimii muun muassa vaate-, sisustus- ja vapaa-ajanliikkeitä sekä pikaruokaravintoloita. Kolmannessa kerroksessa toimi myös musiikkimuseo Fame, Suomen toinen musiikkiin keskittynyt museo (Sibelius-museon jälkeen).
Neljännessä kerroksessa on kauppoja, ravintoloita ja kahviloita, sekä sen vieressä sijaitsee Pasilan rautatie- ja liikenneasema. Neljäs kerros on Pasilansillan tasolla. Viidennessä kerroksessa on Bio Rexin elokuvateatteritilat. Kerroksessa on myös muun muassa Terveystalo sekä seurakuntakeskus Fokus.
Palvelut > Päävuokralaisia

Triplan päävuokralaisia ovat muun muassa Prisma, K-Supermarket, Lidl, Clas Ohlson, H&M, Kekäle, Lindex ja Intersport. Puolalaiset muotiliikkeet avasivat ensimmäisen Suomen-liikkeensä Triplaan, kuten Mohito, Reserved, House, Sinsay ja Cropp.
Palvelut > Hotelli

Triplan hotelli on Original Sokos Hotel Tripla ja siinä on 430 huonetta. Hotelli valmistui tammikuussa 2020.
Kävijämäärät

Avajaispäivänä Triplassa kävi 143 000 henkilöä. Vuoden 2022 aikana käyntikertoja oli yhteensä 24,3 miljoonaa.
Toimistot

Kauppakeskuksen yhteydessä 50 000 neliömetriä toimistotilaa. Toimistoihin pääkonttorinsa ovat siirtäneet muun muassa Telia Finland, St1 sekä HOK-Elanto.
Pysäköintilaitos

Triplassa on 2 300 pysäköintipaikkaa ja 3 500 pyöräpaikkaa.
Kuvia

Kauppakeskuksen pääsisäänkäynti Pasilansillalla.
Musiikkimuseo Fame oli osa kauppakeskusta vuoteen 2024 asti.
Ravintolamaailma.
Down Under -vapaa-ajankeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tripla (kauppakeskus) Wikimedia Commonsissa
Triplan kotisivut
YIT Tripla‎
Arkkitehdit Soini & Horto Tripla‎ (Arkistoitu – Internet Archive)
Katso, kuinka Tripla rakentui Keski-Pasilaan – massiivisen rakennushankkeen nousu kuopasta korkeuksiin puolessatoista minuutissa! Helsingin kaupunki. 16.10.2020.
Tripla rakenteilla syyskuussa 2019.
Kauppakeskuksen neljännessä kerroksessa sijaitseva keskusaula, josta pääsee myös Pasilan asemalle.
Triplan itäinen valopiha toisesta kerroksesta kuvattuna.