stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Melodifestivalen
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (ruotsiksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Melodifestivalen
| --- | --- |
1950-luku:  1959 
1960-luku:  1960  1961  1962  1963  1964  1965  1966  1967  1968  1969 
1970-luku:  1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:  1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:  1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:  2020  2021  2022  2023  2024  2025
Saksan jalkapallomaajoukkue

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Maa:   Saksa> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sveitsi 1954 |  |  |
|  Kultaa | Saksan liittotasavalta 1974 |  |  |
|  Kultaa | Italia 1990 |  |  |
|  Kultaa | Brasilia 2014 |  |  |
|  Hopeaa | Englanti 1966 |  |  |
|  Hopeaa | Espanja 1982 |  |  |
|  Hopeaa | Meksiko 1986 |  |  |
|  Hopeaa | Japani/Etelä-Korea 2002 |  |  |
|  Pronssia | Italia 1934 |  |  |
|  Pronssia | Meksiko 1970 |  |  |
|  Pronssia | Saksa 2006 |  |  |
|  Pronssia | Etelä-Afrikka 2010 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Belgia 1972 |  |  |
|  Kultaa | Italia 1980 |  |  |
|  Kultaa | Englanti 1996 |  |  |
|  Hopeaa | Jugoslavia 1976 |  |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 1992 |  |  |
|  Hopeaa | Itävalta/Sveitsi 2008 |  |  |
|    Välierissä | Saksan liittotasavalta 1988 |   |  |
|    Välierissä | Puola/Ukraina 2012 |   |  |
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Brasilia 2016 |  |  |
|  Pronssia | Etelä-Korea 1988 |  |  |
| Maanosaliittojen cup  | Maanosaliittojen cup  | Maanosaliittojen cup  |  |
|  Kultaa | Venäjä 2017 |  |  |
|  Pronssia | Saksa 2005 |  |  |
Saksan jalkapallomaajoukkue (saks. Die deutsche Fußballnationalmannschaft) on joukkue, joka edustaa Saksaa jalkapallon kansainvälisissä otteluissa. Se toimii Saksan jalkapalloliiton alaisuudessa. Joukkue on voittanut neljästi maailmanmestaruuden sekä kolmesti Euroopan-mestaruuden.
Saksa on ainoa maajoukkue, joka on saavuttanut mitalin neljissä peräkkäisissä maailmanmestaruuskilpailuissa. Lisäksi Saksan maajoukkue on ainoa maajoukkue, joka on saavuttanut kaikkien FIFAn maanosaliittojen alueella järjestetyissä MM-kisoissa vähintään yhden mitalin (Eurooppa, Pohjois-Amerikka, Etelä-Amerikka, Aasia ja Afrikka; Oseaniassa ei vielä ole kisoja pidetty.)
Historia > Alkuajat

Vaikka Saksan maajoukkue pelasikin ensimmäisen virallisen ottelunsa 5. huhtikuuta 1908 Baselissa Sveitsiä vastaan, oli epävirallisia otteluita järjestetty jo 1898 Pariisissa. Saksa voitti paikallisen joukkueen 12. joulukuuta 7–0 ja seuraavana päivänä toisen joukkueen 2–1. Vuotta myöhemmin 1899 eri saksalaiskokoonpanot pelasivat kahden vuoden aikana vastaavia englantilaisjoukkueita vastaan viisi ottelua. Näistä nykyään esimaaotteluina tunnetuista kohtaamisista ensimmäinen pelattiin Berliinissä 23. marraskuuta 1899 ja päättyi Englannin 2–13 vierasvoittoon. Myös muut käydyistä otteluista päättyivät englantilaisten selviin voittoihin.
Saksan jalkapalloliitto perustettiin vuonna 1900 Leipzigissa 86 seurajoukkueen edustajien välisessä kokouksessa. Ensimmäisinä vuosina virallisia maaotteluita ei kuitenkaan järjestetty, johtuen suurelta osin saksalaisen jalkapallon tuolloisesta voimakkaasta alueellisesta jakautumisesta. Maaottelutoiminta aktivoitui vasta mainitussa ottelussa Sveitsiä vastaan vuonna 1908, ja Sveitsistä muodostuikin saksalaiselle maaottelutoiminnalle perinteinen avausvastustaja - myös molempien maailmansotien ja toisaalta yhdistymisen jälkeiset ensimmäiset ottelut pelattiin juuri Sveitsiä vastaan.
Maajoukkueen ensimmäinen varsinainen arvoturnaus olivat Tukholman vuoden 1912 kesäolympialaiset, joissa joukkue saavutti yhä edelleen suurinumeroisimman voittonsa 16–0 Venäjää vastaan. Ottelussa Saksan Gottfried Fuchs teki kaikkiaan kymmenen maalia, joka sekin on edelleen voimassa oleva Saksan ennätys. Joukkue kantoi jo tuolloin Preussin mustavalkoisia värejä, myöskään ne eivät ole poliittisista muutoksista huolimatta kadonneet.
Vuoteen 1923 joukkue pelasi ilman valmentajaa (alkuaikojen epävirallisia joukkueita kasasi Walter Bensemann ja myöhemmin valintakomiteat), tuolloin valmentajan tehtävän otti ensimmäisenä vastaan mannheimilainen kansakoulunopettaja Otto Nerz, jonka johdolla Saksa otti osaa myös ensimmäisiin MM-kisoihinsa vuonna 1934 Italiassa ja sijoittui kolmanneksi. Kaksi vuotta myöhemmin Berliinin olympialaisissa joukkue putosi jo puolivälierissä hävittyään Norjalle 0–2. Tämä on edelleen Norjan ainoa voitto Saksasta.
Historia > Kehitystä ennen sotia

Berliinin kisojen jälkeen uudeksi valmentajaksi nousi entinen maajoukkuepelaaja Sepp Herberger, joka lunastikin odotukset murskaamalla seuraavana vuonna ystävyysottelussa Tanskan lukemin 8–0, ja joukkue saikin ottelun pelipaikan mukaan lempinimekseen Breslauer-Elf. Breslaun joukkue pelasi vuoden aikana 11 ottelua, voittaen niistä kymmenen. Joukkuetta pidettiinkin yhtenä ennakkosuosikeista vuoden 1938 kisojen maailmanmestariksi, kun karsinnassa Saksa voitti Ruotsinkin 5–0. Keväällä 1938 ennen MM-kisoja marssivat Saksan sotajoukot Itävaltaan, ja uusi jalkapallomaajoukkue määrättiin muodostettavaksi valiten tasapuolisesti saksalaisia ja itävaltalaisia pelaajia. Ranskaan matkustikin epäyhtenäinen joukkue, joka putosi Sveitsiä vastaan jo ensimmäisellä kierroksella. Tämä oli ainoa kerta, ennen vuotta 2018, kun Saksan maajoukkue ei MM-kisoissa selviytynyt vähintään puolivälierään (tilanne 2018). Sotavuosina Saksa pelasi noin 30 maaottelua 1939–1942 Euroopan maita vastaan kunnes ne Stalingradin tappion myötä lopetettiin. Viimeisen kerran sodan aikana Saksan maajoukkue oli koolla 1943 jolloin se voitti harjoitusottelussa Hessenin 4–0. Saksan toiseksi suurin maaotteluvoitto tuli sekin sodan aikana 1. syyskuuta 1940 Leipzigissa Suomea vastaan 13–0. Saksa oli merkittävin ehdokas vuoden 1942 MM-kisojen isäntämaaksi, mutta sodan vuoksi niitä ei pelattu. Saksan jalkapalloliitto DFB oli alistettu 1933–1938 Saksan valtakunnan urheiluliiton osastoksi (DRL) ja 1938–1945 (NSRL).
Historia > Paluu sotien jälkeen

Toisen maailmansodan jälkeen marraskuussa 1945 miehitysvyöhykkeisiin jaettu Saksa suljettiin kansainvälisestä jalkapallosta, eikä sen sallittu osallistua ensimmäisiin sodanjälkeisiin arvoturnauksiin. Saksan jalkapallokomitea (DFA) perustettiin 1948 ja jalkapalloliitto uudelleen 1950 ja syksyllä se hyväksyttiin uudelleen FIFAn jäseneksi. Nyt jalkapalloliitto edusti länsiliittoutuneiden miehitysvyöhykkeistä muodostettua Länsi-Saksaa aina Saksojen jälleenyhdistymiseen asti.
Paluu MM-kisoihin tapahtui Sveitsissä vuoden 1954 maailmanmestaruuskilpailuissa, joissa maa hävisi alkulohkossa kansainvälistä jalkapalloa tuolloin hallinneelle Unkarille 8–3, ja tarvitsi uusintaottelun tasapisteisiin yltänyttä Turkkia vastaan päästäkseen jatkoon. Alkulohkon jälkeen maa selvitti kuitenkin tiensä loppuotteluun raivaten tieltään Jugoslavian ja Itävallan. Loppuottelussa vastaan asettui alkulohkossa ylivoimaiseksi vastukseksi osoittautunut Unkari, ja ottelu alkoikin odotetuissa merkeissä Unkarin siirtyessä kahdeksassa minuutissa 2–0 johtoon. Saksa onnistui kuitenkin kaventamaan välittömästi, ja vain yhdeksän minuuttia myöhemmin oli peli tasan. Siitä eteenpäin muodostui ottelu kiivastahtiseksi kamppailuksi, ja ratkaisu syntyi vasta 84. peliminuutilla Helmut Rahnin toisen osuman myötä. Maalin jälkeen keskittyi Unkari pelkästään hyökkäämään, ja onnistuikin maalinteossa melkein heti Saksan maalin jälkeen. Osuma kuitenkin hylättiin paitsiona ja Saksa voitti ensimmäisen maailmanmestaruutensa. Niin ottelusta itsestään kuin erityisesti sitä seuranneesta voitosta muodostui Saksassa suuri kansanjuhla, ja voitto koettiin yleisesti uuden aikakauden aluksi ja kansallistunnon palauttajaksi toisen maailmansodan kauheuksien jälkeen. Mestaruuskautensa aikana Saksan maaottelutilasto oli negatiivinen, mutta siitäkin huolimatta Saksa voitti Ruotsin kisoissa alkulohkonsa ja oli lopulta neljäs. Chilen kisoissa 1962 Saksa voitti alkulohkon, jossa oli isäntämaa Chile ja Italia, mutta putosi yllättäen puolivälierässä Jugoslavialle.
Vuonna 1964 Saksa voitti olympiajalkapallossa pronssimitalit. Kyseessä oli sillä kertaa DDR:n maajoukkue, joka kisoissa kuitenkin edusti Saksan yhteistä joukkuetta.
Historia > Menestystä

Seuraavaa arvokisamenestystä saatiin odottaa vuoden 1966 maailmanmestaruuskilpailuihin asti, jolloin Saksa selviytyi vaikeasta alkulohkosta tappioitta jatkoon, ja kaatoi jatkopeleissä Uruguayn ja Neuvostoliiton kohdaten isäntämaa Englannin loppuottelussa. Tasainen ottelu päätyi lopulta jatkoajalle, jolloin oli Saksan vuoro joutua kyseenalaisen maalitulkinnan uhriksi Englannin Geoff Hurstin toimitettua pallon maaliviivalle. Englanti voitti lopulta 4–2, Hurstin viimeisteltyä loppulukemat toisella kyseenalaisella maalilla jatkoajan viimeisellä minuutilla yleisön rynnätessä jo kentälle.
Vuoden 1970 maailmanmestaruuskilpailuissa Meksikossa joukkue sijoittui lopulta kolmanneksi hävittyään välierissä dramaattisesti Italialle ottelussa, joka muistetaan Saksassa nimellä Jahrhundertspiel - vuosisadan ottelu. Italia oli siirtynyt ottelussa johtoon jo ensimmäisten peliminuuttien aikana, ja johto kestikin aina lisäajalle saakka, jolloin Karl-Heinz Schellinger teki mittavan maajoukkueuransa ainoan maalin vieden ottelun jatkoajalle. Jatkoajasta, jonka Saksa pelasi käytännössä alivoimalla avainpelaajiin lukeutuneen Franz Beckenbauerin taistellessa loukkaantuneena, muodostui poikkeuksellisen runsasmaalinen. Molemmat joukkueet ehtivät jo vuorollaan johtaa ottelua, kunnes Italian Gianni Rivera viimeisteli viimein 112. minuutilla lopullisiksi jääneet 4-3 numerot.
Saksa sai pitkän odottelun jälkeen lopulta MM-kisat 1974, sillä 1942 sota oli esteenä ja 1966 kisat menivät Englannille, jonka liitto oli juuri täyttänyt 100 vuotta. Kuten Münchenin olympiakisoissa, niin nytkin myös DDR:n maajoukkue selviytyi lopputurnaukseen (Suomen lohkosta). Saksa oli hallitseva Euroopanmestari ja Brasilian ohella suurin mestariehdokas, johon kisojen aikana nousivat myös olympiavoittaja Puola sekä Hollanti. Saksa voitti kotimaailmanmestaruuden Münchenin olympiastadionilla Hollantia vastaan 2–1, pelissä jossa Saksan suurimman seurajoukkueen FC Bayern Münchenin pelaajia oli peräti kuusi eli maalivahti Sepp Maier, puolustaja Georg Schwarzenbeck, libero ja kapteeni Franz Beckenbauer, Paul Breitner, joka teki rangaistuspotkusta tasoitusmaalin, Uli Hoeneß sekä voittomaalin tehnyt Gerd Müller (Der Bomber, pommittaja), joka nousi MM-kisojen kaikkien aikojen kuninkaaksi 14 osumallaan, koska 15. maali hylättiin paitsiona väärin perustein. (Vuoden 2006 kisoissa Brasilian Ronaldo teki 15. maalinsa ja ohitti Müllerin). DDR:n maajoukkue voitti Saksan 1–0 historian ainoassa kohtaamisessa Hampurissa ja DDR oli lopulta kuudes.
Argentiinan MM-kisoissa 1978 Saksa oli kuudes, mutta Espanjassa 1982 sekä Meksikossa 1986 molemmissa hopealla. Saksa selviytyi Italian 1990 kisoissa kolmannen kerran peräkkäin loppuotteluun ja voitti Argentiinan 1–0 ottaen samalla kolmannen maailmanmestaruuden. Saman vuoden syksyllä Saksan jälleenyhdistymisen yhteydessä DDR:n maajoukkue ja jalkapalloliitto (DFV) lakkautettiin ja ne liitettiin Saksan jalkapalloliittoon.
Historia > 1990-luvulta 2000-luvulle

Yhdysvaltojen 1994 ja Ranskan 1998 MM-kisoissa Saksa oli puolivälierissä, mutta Korea/Japanin 2002 kisoissa Saksa selviytyi loppuotteluun, jossa se hävisi historiallisessa pelissä Brasilialle 0–2. Vaikka maat olivat tuolloin MM-historian kaksi ylivoimaisesti menestyksekkäintä maata, niin vasta nyt ne kohtasivat ensi kertaa MM-lopputurnauksessa.
Historia > MM-kotikisat 2006 & EM-hopeaa 2008

Toisissa kotikisoissaan 2006 Saksa lähti haastajan asemasta. Se kuitenkin pelasi aiemmista kisoista poikkeavasti, erittäin hyökkäävää peliä, mikä tuotti tulosta. Saksa voitti alkulohkonsa ja sen jälkeen se voitti pudotuspeleissä ensin Ruotsin ja sitten Argentiinan. Saksa hävisi välierässä mestari Italialle jatkoajalla 0–2, mutta voitti pronssiottelussa Portugalin 3–1. Saksan pronssiottelun hahmoja olivat keskikenttäpelaaja Bastian Schweinsteiger, joka teki 1–0- ja 3–0-maalit sekä laukoi 2–0-maalia edeltäneen laukauksen, jonka Portugalin Petit ohjasi omaan maaliin, sekä maalivahti Oliver Kahn, joka pelasi ottelussa viimeisen maaottelunsa.
Vuoden 2008 EM-kisoissa, Itävallassa ja Sveitsissä, Saksalla oli viimeistä kertaa mukana niin kutsuttu "kultainen sukupolvi", sillä kokeneista pelaajista Michael Ballack, Christoph Metzelder, Oliver Neuville ja Jens Lehmann pelasivat tuolloin viimeisen arvoturnauksensa. Saksa avasi kisat 2–0-voitolla Puolasta mutta hävisi sitten Kroatialle 2–1. Jatkopaikka varmistui, kun Saksa voitti Itävallan Michael Ballackin vapaapotkumaalilla 1–0. Saksa voitti ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Portugalin 3–2 ja välierässä Turkin tasaisen ja intensiivisen ottelun jälkeen 3–2. EM-finaalissa Saksa hävisi Espanjalle 1–0 Fernando Torresin tehtyä ottelun ainoan maalin.
Historia > Saksan maajoukkue uudistuu, MM-pronssia 2010

Etelä-Afrikan MM-kisoissa 2010 Saksalla oli uudistunut joukkue. Uusia pelaajia MM-joukkueessa olivat muun muassa Manuel Neuer, Jerome Boateng, Thomas Müller, Mesut Özil, Sami Khedira, Stefan Kießling, Toni Kroos, Marko Marin ja Cacau. Saksa voitti alkulohkonsa ensimmäisessä ottelussa Australian 4–0, minkä jälkeen se hävisi Serbialle Lukas Podolskin epäonnistuttua rangaistuspotkussa ja voitti Ghanan. Saksa voitti ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Englannin 4–1 ja pudotti puolivälierissä Argentiinan 4–0.  Näin Saksa eteni jälleen välierään, jossa tuleva mestari Espanja voitti sen maalein 1–0 Carles Puyolin puskumaalilla. Pronssiottelussa Saksa voitti Uruguayn 3–2 ja saavutti MM-pronssia. Pronssiottelu oli Saksan 99. lopputurnausottelu.
Historia > Maailmanmestaruuskisat 2018 ja 2022 – jääminen alkulohkoon

Saksa jäi vuoden 2018 maailmanmestaruuskilpailuissa Venäjällä alkulohkonsa viimeiseksi saaden yhteensä vain kolme pistettä ja ei näin ensimmäistä kertaa MM-kilpailuissa päässyt pudotuspeleihin. Saksa hävisi ensimmäisen ottelunsa Meksikolle 0–1, voitti toisessa ottelussa Ruotsin 2–1 ja hävisi kolmannen, ratkaisevan ottelunsa Etelä-Korealle 0–2.
Saksa jäi vuoden 2022 maailmanmestaruuskilpailuissa Qatarissa jälleen alkulohkoonsa tultuaan siinä kolmanneksi ja saatuaan 4 pistettä. Saksa hävisi Japanille 1–2, pelasi Espanjan kanssa tasan 1–1 ja voitti kolmannessa pelissä Costa Rican 4–2.
Historia > Saksa Euroopan-mestaruuskilpailuissa

Euroopan mestaruuskisoihin Saksa ei osallistunut vuonna 1960 eikä vuonna 1964, mutta karsiutui yllättäen vuoden 1968 kisoista, kun varamiehinen joukkue jäi Albaniaa vastaan 0-0 tasapeliin. Seuraavissa kolmissa kisoissa Saksa oli loppuottelussa. Belgiassa 1972 mestaruus, Jugoslaviassa 1976 tappio rangaistuspotkuilla ja Italiassa 1980 mestaruus.
Ranskan kisoissa 1984 Saksa oli viides ja kotikisoissaan 1988 kolmas (tappio välierässä mestari Hollannille). Yhdistymisensä jälkeen Saksa otti EM-hopeaa Ruotsin 1992 kisoissa ja voitti taas mestaruuden Englannin 1996 kisoissa. Hollanti/Belgia 2000 kisoissa sekä Portugalin 2004 EM-kisoissa Saksa jäi alkulohkoihin. 2008 EM-kisoissa Saksa otti taas hopeaa.
Vuoden 2012 EM-kisoihin Saksa lähti kisojen yhtenä suurimmista suosikeista, vaikka joukkueen keski-ikä oli turnauksen joukkueista nuorin. Kisojen avausottelussaan Saksa kaatoi jännittävien vaiheiden jälkeen Portugalin 1–0, Mario Gómezin puskettua ottelun ainoan maalin 72 minuutin pelin jälkeen. Lohkon toisessa ottelussaan Saksa kukisti kisoissa pahasti alisuorittaneen Hollannin 2–1, Gomezin vastatessa jälleen Saksan maaleista. Saksa jatkoi voittojen tiellä myös lohkon päätösottelussaan, kun se voitti Lukas Podolskin ja Lars Benderin maaleilla Tanskan 2–1. Puolivälierissä Saksa kohtasi A-lohkossa toiseksi sijoittuneen Kreikan, joka jäi Saksan jyrän alle 4–2-luvuin. Maalinteossa Saksalta onnistuivat joukkueen kapteeni Philipp Lahm, Sami Khedira, Miroslav Klose ja Marco Reus. Täten Saksa eteni neljänsissä arvokisoissa peräkkäin välieriin, jossa se kohtasi Italian. Loppuottelupaikka jäi haaveeksi, kun tiukasti puolustanut Italia eteni Mario Balotellin kahden maalin myötä jatkoon. Saksan ainoasta maalista vastasi Mesut Özil, joka onnistui lisäajalla rangaistuspotkussa.
Vuoden 2016 EM-kilpailuissa Saksa voitti alkulohkonsa voitettuaan Ukrainan 2–0 ja Pohjois-Irlannin 1–0 sekä pelattuaan Puolan kanssa maalittoman tasapelin. Neljännesvälierissä Saksa voitti Slovakian 3–0 ja puolivälierissä Italian rangaistuspotkukilpailussa yhdeksän laukojaparin jälkeen. Välierissä Saksa hävisi Ranskalle 0–2.
Vuonna 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa Saksa selviytyi alkulohkostaan, jonka se pelasi kotikentällään Münchenissä, kakkosena jatkoon hävittyään Ranskalle 0–1, voitettuaan Portugalin 4–2 ja pelattuaan Unkarin kanssa tasan 2–2. Lontoossa pelatussa neljännesvälierässä Saksa hävisi Englannille 0–2 ja putosi jatkosta. Tähän turnaukseen päättyi Joachim Löwin pitkä aika maajoukkueen päävalmentajana.
Sijoitukset arvokilpailuissa > Maailmanmestaruuskilpailut

Mestari       Hopeaa       Pronssia       Neljäs sija
| Maailmanmestaruuskilpailut> Vuosi. 1930. 1934. 1938. 1950. 1954. 1958. 1962. 1966. 1970. 1974. 1978. 1982. 1986. 1990. 1994. 1998. 2002. 2006. 2010. 2014. 2018. 2022. 2026 | Maailmanmestaruuskilpailut> Kierros.Ei osallistunut.Pronssia.1. kierros.Osallistuminen kiellettiin.Mestari.Neljäs sija.Puolivälierät.Hopeaa.Pronssia.Mestari.2. lohkovaihe.Hopeaa.Hopeaa.Mestari.Puolivälierät.Puolivälierät.Hopeaa.Pronssia.Pronssia.Mestari.Lohkovaihe.Lohkovaihe.Ratkeaa myöhemmin | Maailmanmestaruuskilpailut> Sija.Ei osallistunut.3..10..Osallistuminen kiellettiin.1..4..7..2..3..1..6..2..2..1..5..7..2..3..3..1..25..17..Ratkeaa myöhemmin | Maailmanmestaruuskilpailut> O.Ei osallistunut.4.2.Osallistuminen kiellettiin.6.6.4.6.6.7.6.7.7.7.5.5.7.7.7.7.3.3.Ratkeaa myöhemmin | Maailmanmestaruuskilpailut> V.Ei osallistunut.3.0.Osallistuminen kiellettiin.5.2.2.4.5.6.1.3.3.5.3.3.5.5.5.6.1.1.Ratkeaa myöhemmin | Maailmanmestaruuskilpailut> T*.Ei osallistunut.0.1.Osallistuminen kiellettiin.0.2.1.1.0.0.4.2.2.2.1.1.1.1.0.1.0.1.Ratkeaa myöhemmin | Maailmanmestaruuskilpailut> H.Ei osallistunut.1.1.Osallistuminen kiellettiin.1.2.1.1.1.1.1.2.2.0.1.1.1.1.2.0.2.1.Ratkeaa myöhemmin | Maailmanmestaruuskilpailut> TM.Ei osallistunut.11.3.Osallistuminen kiellettiin.25.12.4.15.17.13.10.12.8.15.9.8.14.14.16.18.2.6.Ratkeaa myöhemmin | Maailmanmestaruuskilpailut> PM.Ei osallistunut.8.5.Osallistuminen kiellettiin.14.14.2.6.10.4.5.10.7.5.7.6.3.6.5.4.4.5.Ratkeaa myöhemmin |  | Maailmanmestaruuskilpailuiden karsinnat> O..1.3..4.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.4.4.6.Valittu isäntämaaksi.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.8.8.6.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.10.10.Valittu isäntämaaksi.10.10.10.10. | Maailmanmestaruuskilpailuiden karsinnat> V..1.3..3.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.4.3.5.Valittu isäntämaaksi.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.8.5.3.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.6.6.Valittu isäntämaaksi.8.9.10.9. | Maailmanmestaruuskilpailuiden karsinnat> T..0.0..1.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.0.1.1.Valittu isäntämaaksi.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.0.2.3.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.4.3.Valittu isäntämaaksi.2.1.0.0. | Maailmanmestaruuskilpailuiden karsinnat> H..0.0..0.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.0.0.0.Valittu isäntämaaksi.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.0.1.0.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.0.1.Valittu isäntämaaksi.0.0.0.1. | Maailmanmestaruuskilpailuiden karsinnat> TM..9.11..12.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.11.14.20.Valittu isäntämaaksi.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.33.22.13.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.23.19.Valittu isäntämaaksi.26.36.43.36. | Maailmanmestaruuskilpailuiden karsinnat> PM..1.1..3.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.5.2.3.Valittu isäntämaaksi.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.3.9.3.Ei osallistunut mestaruuden vuoksi.9.12.Valittu isäntämaaksi.5.10.4.4. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä | 20/21 |  | 112 | 68 | 21 | 23 | 232 | 130 |  | 104 | 83 | 18 | 3 | 228 | 74 |
Sijoitukset arvokilpailuissa > Maanosaliittojen cup

| Maanosaliittojen cup> Vuosi | Maanosaliittojen cup> Kierros | Maanosaliittojen cup> Sija | Maanosaliittojen cup> O | Maanosaliittojen cup> V | Maanosaliittojen cup> T | Maanosaliittojen cup> H | Maanosaliittojen cup> TM | Maanosaliittojen cup> PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 1992: Ei selviytynyt karsinnoista
 1995: Ei selviytynyt karsinnoista
 1997: Ei osallistunut
|  1999 | Lohkovaihe | 5. | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 6 |
 2001: Ei selviytynyt karsinnoista
 2003: Ei osallistunut
|  2005 | Pronssia | 3. | 5 | 3 | 1 | 1 | 15 | 11 |
 2009: Ei selviytynyt karsinnoista
 2013: Ei selviytynyt karsinnoista

|  2017 | Mestari | 1. | 5 | 4 | 1 | 0 | 12 | 5 |
| Yhteensä | 3/10 |  | 13 | 8 | 2 | 3 | 29 | 22 |
Palkinnot

Kultaa (4): 1954, 1974, 1990, 2014
Hopeaa (4): 1966, 1982, 1986, 2002
Pronssia (4): 1934, 1970, 2006, 2010
Kultaa (3): 1972, 1980, 1996
Hopeaa (3): 1976, 1992, 2008
Kultaa: 2017
Pronssia: 2005
Hopeaa: 2016
Pronssia: 1988
Mestari: 1993
| Kilpailu |  |  |  | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanmestaruuskilpailut | 4 | 4 | 4 | 12 |
| Euroopan-mestaruuskilpailut | 3 | 3 | – | 6 |
| Maanosaliittojen cup | 1 | 0 | 1 | 2 |
| Kesäolympialaiset | 0 | 1 | 1 | 2 |
| Yhteensä | 8 | 8 | 6 | 22 |
Henkilöstö > Nykyinen henkilöstö

Päivitetty 7. toukokuuta 2024.
| Tehtävä | Nimi |
| --- | --- |
Päävalmentaja:  Julian Nagelsmann
Apuvalmentaja:  Sandro Wagner  Benjamin Glück  Mads Buttgereit
Maalivahtivalmentaja:  Andreas Kronenberg  Michael Fuchs
Fysiikkavalmentaja:  Nicklas Dietrich   Krunoslav Banovčić
Urheilujohtaja:  Rudi Völler