stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Canterbury

| Canterbury |
| --- | --- |
 Canterburyn tuomiokirkko (1070–1834).
 Vaakuna
 fiCanterbury 
 51°16′41″N, 1°04′41″E 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Alue:  Kaakkois-Englanti
Kreivikunta:  Kent
Kaupunkipiiri:  Canterbury
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  14 km²
Metropolialue:  75 km²
Väestö
Väkiluku (2021):  55 000
Väestötiheys:  4 053 as./km²
Metropolialue:  71 000
Metropolialueen väestötiheys:  956 as./km²
 www.canterbury.gov.uk 
Canterbury on noin 55 000 asukkaan katedraalikaupunki (city) Kentin kreivikunnassa Kaakkois-Englannissa. Kaupunki muodostaa lähikyliensä kanssa yhtenäisen kaupunkialueen, jossa elää noin 71 000 ihmistä. Hallinnollisesti Canterbury on samannimisen kaupunkipiirin keskus, mutta sillä ei ole kunnallista itsehallintoa (unparished area).
Canterbury tunnetaan keskiajalta periytyvistä kapeista kaduistaan ja normannien rakentamasta tuomiokirkosta. Kirkko toimii Englannin kirkon piispanistuimena ja koko anglikaanisen kirkkoyhteisön pääkirkkona. Tuomiokirkon perusti Augustinus Canterburylainen vuonna 597, ja siitä tuli merkittävä pyhiinvaelluskohde keskiajalla arkkipiispa Thomas Becketin murhan jälkeen. Kirjailija Geoffrey Chaucer kuvasi kaupunkiin matkaavia pyhiinvaeltajia 1300-luvulla klassikkoteoksessaan Canterburyn tarinoita. Vuonna 1988 tuomiokirkko valittiin Unescon maailmanperintökohteeksi yhdessä Pyhän Augustinuksen luostarin ja Pyhän Martin kirkon kanssa.
Canterbury on myös merkittävä yliopistokaupunki, jossa opiskelijoita on väkilukuun nähden paljon. Kaupungissa on kampukset Kentin yliopistolla, Canterbury Christ Church Universitylla ja University for the Creative Artsilla.
Historia > Canterburyn synty ja roomalaiskausi

Ennen roomalaisten tuloa Britanniaan nykyisen Canterburyn paikalla sijaitsi cantiacien linnoituskaupunki. Se oli perustettu Stourjoen ylityspaikan läheisyyteen noin 30 vuotta eaa. Kaupungista on säilynyt jäänteitä asumuksista, ojista, sorateistä ja savenottopaikoista.
Roomalaiset aloittivat Britannian valloituksen keisari Claudiuksen käskystä vuonna 43 ja perustivat cantiacien asuinpaikalle sotilasleirin. Leiri tunnettiin nimellä Durovernum Cantiacorum, joka tarkoittaa ’cantiacien linnaketta lepikossa’. Tukikohta sijaitsi strategisesti tärkeällä paikalla Lontooseen johtavan päätien varrella, ja siitä päätettiin tehdä alueellinen keskus. Roomalaiset laajensivat kaupunkia vuosina 110–120 rakentamalla sinne civitas-kaupungeille ominaisen säännöllisen ruutukaavan sekä julkisia rakennuksia, kuten kylpylän ja teatterin. Vuoden 270 tienoilla kaupunki ympäröitiin muurilla, kun yhteenotot saksien kanssa lisääntyivät ja Rooman valtakunnassa alkoi esiintyä sisäisiä levottomuuksia.
Roomalaisten sotilaallinen läsnäolo Britanniassa väheni 200-luvulta alkaen ja päättyi vuonna 410 keisari Honoriuksen määräyksestä. Roomalaisten lähtöä seuranneesta ajasta on säilynyt tietoa vain niukasti. Canterbury ei autioitunut, toisin kuin osa Britannian roomalaiskaupungeista, mutta elämä kaupungissa muuttui huomattavasti. Tumma maakerros, joka on kertynyt roomalaisten jäänteiden päälle, viittaa siihen, että yhä useampi asukas siirtyi maatalouden pariin.
Historia > Anglosaksien aika ja kristinuskon vakiintuminen

Roomalaisten poistuttua Britanniasta maan itäosiin alkoi saapua germaanisia heimoja Pohjois-Saksasta ja Etelä-Skandinaviasta. Pohjois-Tanskan Jyllannista lähteneet juutit perustivat 400-luvulla Kaakkois-Englantiin Kentin kuningaskunnan, jonka pääkaupunkina toimi 500-luvulta lähtien Canterbury, tai kuten sitä tuolloin kutsuttiin, Cantwara-burh.
Vuonna 597 paavi Gregorius Suuri lähetti Britanniaan Augustinuksen ja 40 muuta munkkia käännyttämään anglosakseja kristinuskoon. Pakanallinen kuningas Ethelbert otti heidät suopeasti vastaan, luultavasti siksi, että hänen frankkilainen vaimonsa Bertha oli kristitty. Kuningas antoi munkkien asettua Canterburyyn ja salli heidän käyttää kirkollisiin toimituksiinsa Pyhän Martin kirkkoa, joka oli aiemmin toiminut kuningattaren yksityiskappelina.
Jouluun mennessä Augustinus ja hänen seurueensa olivat käännyttäneet yli kymmenentuhatta anglosaksia kristityiksi. Lopulta myös Ethelbert kääntyi kristinuskoon, ja Augustinuksesta tuli Canterburyn ensimmäinen arkkipiispa. Canterburyyn perustettiin Pyhän Pietarin ja Paavalin luostari, joka pyhitettiin myöhemmin Augustinukselle.
Viikinkien ryöstöretket Kentiin alkoivat vuonna 835 ja jatkuivat vuoteen 855. Canterbury oli tuolloin vakiinnuttanut asemansa anglosaksien kirkollisena keskuksena ja kasvanut vauraaksi ja runsasväkiseksi kaupungiksi. Daanit ryöstivät sen vuosina 842 ja 851. Uusi ryöstöaalto alkoi 991 ja kesti vuoteen 1012. Vuonna 1011 viikingit piirittivät Canterburya 20 päivän ajan, minkä jälkeen he ottivat arkkipiispa Alphegen, kruununvoudin ja muita kaupungin merkkihenkilöitä panttivangeiksi. Lopulta he polttivat tuomiokirkon ja suurimman osan kaupungin rakennuksista.
Historia > Normannivalloitus ja keskiajan mullistukset

Canterbury säilyi hävitykseltä normannivalloituksessa, joka alkoi vuonna 1066. Kaupungin asukkaat, muistellen viikinkien aiheuttamia tuhoja, antautuivat Vilhelm Valloittajan joukoille ilman vastarintaa. Kun tuomiokirkko tuhoutui tulipalossa vuonna 1067, normannit rakensivat sen uudelleen kivestä vuoteen 1077 mennessä. Arkkipiispa Thomas Becketin murhan jälkeen vuonna 1170 tuomiokirkosta tuli merkittävä pyhiinvaelluskohde. Vuonna 1174 kirkkoa vaurioitti jälleen tulipalo, minkä jälkeen sen kuoriin rakennettiin Pyhän Kolminaisuuden kappeli Becketin palvontapaikaksi. Normannit rakensivat myös Canterburyn linnan, mutta sen sotilaallinen merkitys väheni Doverin linnan valmistuttua.
Vuonna 1348 musta surma saapui Canterburyyn ja tappoi puolet kaupungin kymmenestätuhannesta asukkaasta. Rutto ja siitä seurannut työvoimapula kiristivät jännitteitä, kun talonpojat vaativat parempia työoloja ja palkkoja. Tämä johti lopulta talonpoikaiskapinaan Kaakkois-Englannissa vuonna 1381. Kapinalliset hyökkäsivät ensin Canterburyyn ja jatkoivat sitten Lontooseen Wat Tylerin johdolla. Siellä he surmasivat arkkipiispa Simon Sudburyn ja valtion rahastonhoitaja Robert Halesin, ennen kuin nuori kuningas Rikhard II onnistui pysäyttämään kapinan.
Canterbury sai itsenäisen kreivikunnan aseman vuonna 1448, kun kuningas Henrik VI myönsi kaupungille perustamiskirjan. Samalla sen voudit saivat Kentin suurseriffiltä oikeudet veronkantoon ja muihin hallinnollisiin tehtäviin. Edvard IV, Henrik VI:n seuraaja, vahvisti vuonna 1461 Canterburyn aseman katedraalikaupunkina ja myönsi sille oikeuden valita oman seriffinsä. 1400- ja 1500-lukujen vaihteessa kaupungin väkiluku oli kuitenkin yhä vain 3 000 asukasta, sama kuin roomalaisvallan aikana.
Historia > Sota ja nykyaika

Toisen maailmansodan aikana Canterbury joutui saksalaisten pommitusten kohteeksi 1. kesäkuuta 1942. Hyökkäys oli osa niin kutsuttuja Baedeker-pommituksia, joissa saksalaiset iskivät kulttuurihistoriallisesti merkittäviin kohteisiin Britanniassa. Pommitusten nimi viittaa Baedekerin matkaoppaaseen, jonka väitetään ohjanneen kohdevalintoja. Hyökkäykset olivat Hitlerin kosto brittien aiheuttamista pommitustuhoista Lyypekissä ja Kölnissä. Canterburyn pommitukset vaativat 43 kuolonuhria ja 100 loukkaantunutta. Rakennuksia tuhoutui 800, mutta tuomiokirkko säilyi lähes vahingoittumattomana.
Vuonna 1944 arkkitehti Charles Holden laati suunnitelman Canterburyn modernisoimiseksi. Suunnitelma sisälsi kehätien, matkakeskuksia ja julkisia rakennuksia, mutta sen toteuttaminen olisi vaatinut useiden vanhojen rakennusten purkamista. Tämä herätti laajaa vastustusta, ja suunnitelma hylättiin. Kaupungin kehittämiseksi hyväksyttiin myöhemmin pienempiä suunnitelmia, jotka ovat muovanneet merkittävästi sen yleisilmettä.
Vuonna 2005 avatun Whitefriarsin ostoskeskuksen rakentamisen aikana suoritettiin laajamittaisia arkeologisia kaivauksia, jotka tunnetaan nimellä The Big Dig. Kaivauksissa paljastui muun muassa roomalainen vallinsarvi, anglosaksisia talonpohjia sekä jäänteitä augustinolaisesta munkkiluostarista, joka sijaitsi ostoskeskuksen paikalla keskiajalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Canterbury Wikimedia Commonsissa
Durovernumin kartta.
Augustinus Canterburylainen, Lanfranc, Anselm Canterburylainen ja Thomas Cranmer Canterburyn tuomiokirkon sisäänkäynnin yläpuolella.
Stourjoki ja keskiaikainen Westgate.
Hugenottikankurien talo Canterburyssa.
Canterburyn linnan rauniot.
Butter Market tuomiokirkon edustalla.
Julie

| Julie |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Jules, Juliette 
Vastineita eri kielissä:  Giulia, Julia, Juulia 
Nimen alkuperä:  Julius
Infobox OKNimi-testi OK: 
Julie on naisen etunimi. Se on Julia-nimen ranskalainen vastine, joka on saavuttanut suurta suosiota myös englanninkielisissä maissa ja Norjassa. Julie pohjautuu Julian tavoin nimeen Julius, joka on alun perin roomalainen sukunimi.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuuhun 2024 mennessä tilastoitu noin 800–810 Julie-nimistä naista.
Nimipäivä

Juliella on nimipäivä Norjassa 12. huhtikuuta.
Kuvitteellisia Julie-nimisiä

Neiti Julie, päähenkilö August Strindbergin samannimisessä näytelmässä (ruots. Fröken Julie, 1888)
Julie Mayer, hahmo televisiosarjassa Täydelliset naiset
Julie Williams, o.s. Olson, televisiosarjassa Päivien viemää
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Julie (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Keskustan Päijät-Hämeen piiri

| Keskustan Päijät-Hämeen piiri |
| --- | --- |


Alue:  Päijät-Hämeen maakunta
Keskustan Päijät-Hämeen piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piirin alueelle kuuluu 10 kuntaa ja piiritoimisto sijaitsee Lahdessa. Piirijärjestö asettaa puolet Hämeen vaalipiirin eduskuntavaaliehdokkaista Hämeen vaalipiirissä. Puolet asettaa Keskustan Etelä-Hämeen piiri. Piiri asettaa myös Päijät-Hämeen hyvinvointialueen ehdokkaat.
Vuonna 2021 piirin puheenjohtajistoon valittiin piirin syyskokouksessa puheenjohtajaksi Eevakaisa Lehtosalo-Lönnberg Sysmästä. Varapuheenjohtajiksi valittiin Sanna Heikkinen Orimattilasta ja Atte Savelainen Iitistä.
Päijät-Hämeen maakunta
Kansanedustajat

Tero Mölsä 1991–1995, Euroopan parlamenttiin valitun Paavo Väyrysen varamiehestä kansanedustajaksi 1995–1999 ja 1999–2003. Tuolloin Orimattilan kunta (1865–1991) ja myöhemmin Orimattilan kaupunki (1992–) kuuluivat Uudenmaan maakuntaan ja Uudenmaan vaalipiiriin. Näin ollen Mölsä kuului tuolloin Uudenmaan piiriin.
Maija-Liisa Lindqvist 2003–2007
Juha Rehula 19. marraskuuta 1996–2019
Martti Talja 19. huhtikuuta 2015–2019
Hilkka Kemppi 2019-
Edustukset > puoluehallitus

Eevakaisa Lehtosalo-Lönnberg, Sysmä
varaedustaja Atte Savelainen, Iitti
Edustukset > puoluevaltuusto

Vesa-Matti Virtanen, jäsen, Lahti
Jaana Niemi, jäsen, Heinola
Eevakaisa Lehtosalo-Lönnberg, jäsen, Sysmä
Kaarina Suhonen, jäsen Lahti
Keijo Penttilä, varajäsen,  Hämeenkoski
Matti Torkkel, varajäsen, Kärkölä
Kunnat > Suomen Keskustanaisten Päijät-Hämeen piiri

Varsinaisen Suomen Keskustan Päijät-Hämeen piirin lisäksi Päijät-Hämeen maakunnassa toimii Suomen Keskustan naisjärjestön, Suomen Keskustanaisten, Päijät-Hämeen piiri, jolla on Asikkalassa kolme  perusosastoa, Heinolassa yksi, Hollolassa yksi, Kärkölässä yksi, Lahdessa kaksi, Orimattilassa kaksi, ja Hartolan ja Sysmän yhteinen osasto.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kunta | yhdistys |  |  |
| Päijät-Häme | Keskustanaisten Päijät-Hämeen piiri ry |  |  |
| Asikkala | Keskustanaisten Asikkalan paikallisyhdistys ry | Keskustanaisten Vesivehmaan osasto ry |  |
| Hollola | Keskustanaisten Hollolan paikallisyhdistys ry | Keskustanaisten Hämeenkosken paikallisyhdistys ry |  |
| Kärkölä | Keskustanaisten Kärkölän paikallisyhdistys ry |  |  |
| Lahti | Keskustanaisten Lahden paikallisyhdistys ry | Keskustanaisten Nastolan paikallisyhdistys ry |  |
| Orimattila | Keskustanaisten Orimattilan osasto ry |  |  |
| Sysmä | Keskustanaisten Sysmän paikallisyhdistys ry   |  |  |
Kunnat > Keskustanuorten Hämeen piiri Päijät-Hämeessä

| --- | --- |
Kunta: yhdistys
Päijät-Häme: Nuoren Keskustan Liiton Lahden osasto r.y.
Asikkala: Nuoren Keskustan Liiton Asikkalan osasto r.y.
Heinola: Nuoren Keskustan Liiton Itä-Hämeen osasto r.y.
Hollola: Nuoren Keskustan Liiton Lahden osasto r.y.
Sysmä: Nuoren Keskustan Liiton Lahden osasto r.y. 
Nuoren Keskustan Liiton toiminta järjestäytyy Lahden ja Hämeenlinnan yhdistysten kautta Päijät-Hämeessä ja Kanta-Hämeessä.
Kunnan- ja kaupunginvaltuustot 2013–2017
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kunta | Valtuusto | Keskustan Valtuutettuja | % |
| Päijät-Häme | 370 | 87 |  |
| Asikkala | 35 | 13 | 34,0 |
| Hartola | 27 | 8 | 37,8 |
| Heinola | 43 | 3 | 7,6 |
| Hollola | 43 | 8 + 8 | 18,6 |
| Kärkölä | 27 | 9 | 32,0 |
| Lahti | 59 | 2 + 8 | 4,7 |
| Orimattila | 35 | 14 | 31,5 |
| Padasjoki | 21 | 4 | 18,0 |
| Sysmä | 27 | 10 | 34,5 |
Kunnat > Kunnan- ja kaupunginvaltuustot 2009–2012

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kunta | Valtuusto | Valtuutettuja | % |
| Päijät-Häme | 370 | 91 | 25 |
| Artjärvi | 17 | 10, joista Pro Artjärvi 3 |  |
| Asikkala | 35 | 15 |  |
| Heinola | 43 | 5 |  |
| Hollola | 43 | 10 | 23 |
| Hämeenkoski | 21 | 8 | 38 |
| Kärkölä | 27 | 8 | 30 |
| Lahti | 59 | 3 | 5 |
| Nastola | 43 | 10 | 23 |
| Orimattila | 35 | 8 | 23 |
| Padasjoki | 21 | 4 | 19 |
| Sysmä | 27 | 10 | 48 |
Kunnat > Kunnan- ja kaupunginvaltuustot 2005–2008

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kunta | Valtuusto | Valtuutettuja | % |
| Päijät-Häme | 363 | 93 | 26 |
| Artjärvi | 17 | 10 | 59 |
| Asikkala | 35 | 12 | 34 |
| Heinola | 43 | 5 | 12 |
| Hollola | 43 | 10 | 23 |
| Hämeenkoski | 21 | 7 | 33 |
| Kärkölä | 27 | 9 | 33 |
| Lahti | 59 | 5 | 8 |
| Nastola | 35 | 9 | 26 |
| Orimattila | 35 | 9 | 26 |
| Padasjoki | 21 | 6 | 29 |
| Sysmä | 27 | 11 | 41 |
Leo Ring

| Leo Ring> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. lokakuuta 2001 (ikä 23) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Leksa
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  Ferencvárosi TC
Sarja:  Erste Liga
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Aik. seurat:  TUTO Hockey (Mestis) Peliitat (Mestis) KeuPa HT (Mestis) IPK (Mestis)
Leo Ring (s. 4. lokakuuta 2001 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa monikansallisen Erste Ligan unkarilaisjoukkue Ferencvárosissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Ring osaa pelata myös laidassa.
Pelityyli

Ring on maininnut vahvuuksikseen kiekollisen pelin ja kiekonhallinnan. Kehityskohteekseen hän on maininnut puolustuspelaamisen. Ringin aiemman seuran KeuPa HT:n pelaajakoordinaattorina toiminut Taneli Maasalo kuvaili häntä seuraavasti toukokuussa 2022:
»Keskushyökkääjä, joka pystyy tekemään erittäin poikkeuksellisia ratkaisuja kiekon kanssa hyökkäyspäässä. Omaa loistavan silmä-käsi koordinaation ja syöttötaidon. Plussaa on, että mies pystyy pelaamaan myös laidassa.»
Arme blindée cavalerie

| Arme blindée cavalerie |
| --- | --- |
Valtio:   Ranska
Puolustushaarat:  Maavoimat
Osa joukkoa:  Ranskan maavoimia
Arme blindée cavalerie eli Ranskan maavoimien panssari- ja ratsuväkijoukot on Ranskan maavoimien aselaji. Aselaji muodostettiin toisen maailmansodan jälkeen yhdistämällä panssari- ja ratsuväkiaselajit. Se hallinnoi pääosaa Ranskan panssariajoneuvoista, vaikka niitä onkin jonkin verran sijoitettuina jalkaväkirykmentteihin. Aselaji jatkaa ratsuväen ja panssarijoukkojen sekä ratsastavan tykistön perinteitä.
Saumurin ratsuväkikoulu on aselajin opinahjona.
Organisaatio

Vuonna 2017 aselajiin kuuluivat:
1er Régiment de Chasseurs (1er RCh), Verdun
5e Régiment de Dragons (5e RD), Mailly-le-Camp
12e Régiment de Cuirassiers (12e RC), Olivet
501e Régiment de Chars de Combat (501e RCC), Mourmelon-le-Grand
1er Régiment de Spahis (1er SPAHIS), Valence
1er Régiment de Hussards Parachutistes (1er RHP), Tarbes
3e Régiment de Hussards (3e RH), Metz
4e Régiment de Chasseurs (4e RCh), Gap
koulutusrykmentti 1er Régiment de Chasseurs d'Afrique (1er RCA), Canjuers
NBC-suojelurykmentti 2e Régiment de Dragons (2e RD-NBC), Fontevraud-l'Abbaye
tiedustelurykmentti 2e Régiment de Hussards (2e RH), Haguenau
huolto-osat 4e Groupe d'escadrons de Hussards (4e GEH), Metz
kaukotiedustelurykmentti 3e Régiment de Dragons Parachutistes (3e RDP), Martignas-sur-Jalle
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Armoured Cavalry Arm
Käännös suomeksi
Norther

| Norther |
| --- | --- |

 Norther
Tiedot
Toiminnassa:  1996–2012
Tyylilaji:  melodinen death metal/power metal
Kotipaikka:  Espoo, Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Aleksi Sihvonen, laulu   Kristian Ranta, kitara, laulu   Jukka Koskinen, basso   Tuomas Planman, koskettimet   Heikki Saari, rummut   Daniel Freyberg, kitara  
Entiset jäsenet:  Petri Lindroos, laulu, kitara (1996-2009)  Joakim Ekroos, basso (2000)  Tuomas Solja, basso (1996–1997)  Toni Hallio, rummut (1996–2005)  Sebastian Knight, koskettimet (2000)  Roni Korpas, kitara (1996–1999) 
Levy-yhtiö:  Century Media  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Norther oli suomalainen metallimusiikin yhtye. Yhtye perustettiin vuonna 1996 ja se hajosi vuonna 2012. Vuosina 1996–2000 yhtye toimi nimellä Requiem.
Yhtye on sijoittunut Suomen viralliselle albumi- ja singlelistalle jokaisella julkaisullaan. Yhtyeen kitaristin Kristian Rannan lisäksi merkittävä kappaleentekijä oli entinen laulaja-kitaristi Petri Lindroos. Myös basisti Jukka Koskinen ja kosketinsoittaja Tuomas Planman ovat osallistuneet kappaleiden tekemiseen.
Historia

Yhtye perustettiin nimellä Requiem vuonna 1996 ja vuonna 2000 se sai nimeksi Norther. Yhtyeen perustivat Toni Hallio ja Petri Lindroos. Vuonna 2000 mukaan liittyi Kristian Ranta, jolloin nimi vaihtui ja ensimmäinen demo äänitettiin. Yhtyeen ensimmäinen albumi Dreams of Endless War julkaistiin vuonna 2002.
Helmikuussa 2007 yhtye siirtyi pois Spinefarm Recordsilta ja julkaisi viisi uutta kappaletta sisältäneen No Way Back -minialbumin, joka nousi Suomen singlelistalla sijalle 1. Levy oli rumpali Heikki Saaren ensimmäinen yhtyeen kanssa. Kappale ”Frozen Angel” valittiin V2 – Jäätynyt enkeli -elokuvan nimikappaleeksi, ja yhtye esiintyi elokuvassa myös itse. No Way Backin julkaisi Suomen Musiikki.
Marraskuun loppupuolella 2007 Norther liittyi Century Media Recordsin listoille. Yhtyeen viides täyspitkä albumi N julkaistiin 13. helmikuuta 2008.
19. huhtikuuta 2009 yhtye ilmoitti kotisivuillaan, että yhtyeen alkuperäisjäsen, laulaja-kitaristi ja säveltäjä Petri Lindroos erotettiin yhtyeestä, sillä hänen toinen bändinsä Ensiferum vie häneltä suurimman osan ajasta. 14. huhtikuuta 2009 yhtye ilmoitti uudeksi laulajaksi Aleksi Sihvosen. Toiseksi kitaristiksi keikoille saatiin samalla Daniel Freyberg, jonka yhtye vahvisti helmikuussa 2010 sivuillaan viralliseksi jäseneksi. 24. heinäkuuta 2012 yhtye ilmoitti kotisivuillaan lopettavansa ajan puutteen vuoksi.
Jäsenet

Aleksi Sihvonen – murinalaulu (2009-2012)
Kristian Ranta – kitara (2000-2012), laulu (puhdas, 2005-2012)
Tuomas Planman – koskettimet (2000-2012)
Jukka Koskinen – basso (2000-2012)
Heikki Saari – rummut (2005-2012)
Daniel Freyberg – kitara (2010-2012)
Jäsenet > Aiemmat jäsenet

Petri Lindroos – laulu & kitara (1996-2009)
Joakim Ekroos – basso (2000)
Tuomas Solja – basso (1996–1997)
Toni Hallio – rummut (1996–2005)
Sebastian Knight – kosketinsoittimet (2000)
Roni Korpas – kitara (1996–1999)
Diskografia > Albumit

Dreams of Endless War (2002)
Mirror of Madness (2003)
Death Unlimited (2004)
Till Death Unites Us (2006)
N (2008)
Circle Regenerated (2011)
Diskografia > EP:t

Solution 7 (2005)
No Way Back (2007)
Diskografia > Singlet

Released (2002)
Unleash Hell (2003)
Spreading Death (2004)
Scream (2006)
Break Myself Away (2010)
Diskografia > DVD:t

Spreading Death (2004)
Videografia

| Video | Album | Length |
| --- | --- | --- |
| Released | Dreams of Endless War | 4:12 |
| Mirror of Madness | Mirror of Madness | 4:32 |
| Death Unlimited | Death Unlimited | 4:55 |
| Frozen Angel | No Way Back/N | 4:07 |
| We Rock | N | 3:57  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Norther Myspacessa (englanniksi)
Norther Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Norther Last.fm:ssä (englanniksi)
Facebook-sivusto
Norther
| --- | --- |
Albumit:  Dreams of Endless War  Mirror of Madness  Death Unlimited  Till Death Unites Us  N  Circle Regenerated 
EP:t:  Solution 7  No Way Back 
DVD:t: Spreading Death
Kristian Ranta
Lukkopaini

Lukkopainia
Lukkopaini on kamppailulaji, jossa päämääränä on hallita vastustajaa pystyssä tai matossa ilman lyöntejä tai potkuja erilaisten käsi- ja jalkalukkojen sekä kuristusten avulla. Laji on hyvin samankaltainen brasilialaisen jujutsun kanssa, merkittävämpänä erona se, ettei lukkopainissa käytetä gitä. Lisäksi lukkopainissa saa vapaasti käyttää jalkalukkoja, kun taas brasilialaisessa jujutsussa niiden käyttö on rajoitettua.
Lukkopainin tekniikoilla on merkittävä osa vapaaottelussa, sillä usein kamppailutilanne ajautuu lähikontaktiin ja siitä mattopainiksi. Lukkopainissa yhdistellään muun muassa vapaapainin, sambon, brasilialaisen jujutsun ja judon tekniikoita.