stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ford Fiesta RS WRC
Ford Fiesta RRC

Ford Fiesta RRC on muunnelma Ford Fiesta RS WRC:stä, joka soveltuu kansallisen tason kilpailuihin (Regional Rally Car). RRC-versiossa on 30 millimetrin kuristin ja muutoksia aerodynamiikkaan. Sopivilla osilla auton voi muuntaa WRC-autoksi kuudessa tunnissa.
Rallin MM-sarjan tulokset

(Tulosselitteet)
| Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .Kausi | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .Talli | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .Moottori | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .Renkaat | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .Kuljettaja | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .1 | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .2 | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .3 | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .4 | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .5 | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .6 | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .7 | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .8 | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .9 | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .10 | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .11 | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .12 | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .13 | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .Pisteet | Fordin tehdastiimin tulokset Rallin MM-sarjassa> .Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | Ford | Ford | M |  | SWE | MEX | POR | JOR | ITA | ARG | GRE | FIN | GER | AUS | FRA | ESP | GBR | 376 | 2. |
| 2011 | Ford | Ford | M |  Mikko Hirvonen | 1 | 2 | 4 | 4 | 2 | 2 | 3 | 4 | 4 | 1 | 3 | 2 | Kesk. | 376 | 2. |
| 2011 | Ford | Ford | M |  Jari-Matti Latvala | 3 | 3 | 3 | 2 | 18 | 7 | 9 | 2 | 14 | 2 | 4 | 3 | 1 | 376 | 2. |
| 2012 | Ford | Ford | M |  | MON | SWE | MEX | POR | ARG | GRE | NZL | FIN | GER | GBR | FRA | ITA | ESP | 309 | 2. |
| 2012 | Ford | Ford | M |  Jari-Matti Latvala | Kesk. | 1 | Kesk. | 13 | Loukk. | 3 | 7 | 3 | 2 | 1 | 2 | 12 | 2 | 309 | 2. |
| 2012 | Ford | Ford | M |  Daniel Sordo |  |  |  |  | Kesk. |  |  |  |  |  |  |  |  | 309 | 2. |
| 2012 | Ford | Ford | M |  Petter Solberg | 3 | 4 | 3 | 3 | 6 | Kesk. | 3 | 4 | 11 | 3 | 26 | 9 | 11 | 309 | 2. |
MM-rallivoitot

Ruotsin ralli 2011 –  Mikko Hirvonen / Jarmo Lehtinen
Australian ralli 2011 –  Hirvonen / Lehtinen
Walesin ralli 2011 –  Jari-Matti Latvala / Miikka Anttila
Ruotsin ralli 2012 –  Latvala / Anttila
Portugalin ralli 2012 –  Mads Østberg /  Jonas Andersson
Walesin ralli 2012 –  Latvala / Anttila
Käännös suomeksi
Uki Heikkinen

Vakuutustorni, Oulu (1957).
Uki (Urho Eelis) Heikkinen (1. elokuuta 1908 Helsinki – 1. toukokuuta 1972 Oulu) oli suomalainen arkkitehti ja Uki Arkkitehdit-yhtiön perustaja. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1970.
Ura

Helsingissä vuonna 1908 syntynyt Uki Heikkinen valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1938. Helsingissä hän suunnitteli muun muassa huviloita ja kaksi tornitaloa Munkkiniemeen, joita kutsutaan Munkkiniemen torneiksi. Hän oli ollut Kulutusosuuskuntien Keskusliiton palveluksessa jo vuodesta 1931 ja jatkoi siellä toimistoarkkitehtina. Helsingin seudulla on useita hänen 1930- ja 1940-luvuilla suunnittelemiaan rakennuksia, esimerkiksi Munkkiniemen portti eli rakennukset Munkkiniemen puistotien alkupään molemmin puolin.
Sotien jälkeen Heikkiselle tarjottiin opetustehtäviä sekä Kuopiosta että Oulusta. Hän valitsi Oulun muun muassa siksi, että oli tutustunut sota-aikana pohjoissuomalaisiin miehiin.
Vuonna 1946 hän siirtyi Oulun teknilliseen oppilaitoksella rakennusmestarikoulutukseen huoneenrakennusopin lehtoriksi ja toimi siellä opettajana vuoteen 1968. Vuosina 1962–1965 hän oli myös oppilaitoksen rehtori.lähde?
Vuosina 1949–1954 hän toimi Oulun läänin rakennustarkastajana.lähde? Opettajan työn ohessa hän suunnitteli Pohjois-Suomeen rakennuksia ja sankarihautausmaita esimerkiksi Iihin, Ouluun, Pattijoelle ja Utajärvelle Hän pääsi Oulu Osakeyhtiön suunnittelijaksi, ja aloitti uransa teollisuuden ja voimayhtiöiden suunnittelun parissa. Heikkinen suunnitteli Oulun ensimmäisen 10-kerroksisen kerrostalon, jonka nimeksi tuli Vakuutustorni. Hän on suunnitellut myös Alvar Aallon Koskikeskussuunnitelmaan pohjautuvan 8-kerroksisen pistetalon Toivoniemessä.
Suunnittelutöiden lisääntyessä Heikkinen perusti oman toimiston vuonna 1958 kotinsa yläkertaan. Hän palkkasi toimistonsa suunnittelijoiksi myös neljä taitavaksi piirtäjäksi tietämäänsä rakennusmestaria. Arkkitehtuuritoimisto Uki Heikkinen suunnitteli rakennuksia erityisesti Pohjois-Suomeen, Ouluun muun muassa Peltolan Nokia-Housen, Tapiolan talon, Iso-Albertin, Oulu-yhtiön talon, lukuisia kouluja, sairaanhoito-oppilaitoksen ja sen tornitalot.
Professori Uki Heikkinen kuoli äkillisesti vuonna 1972 ollessaan 63-vuotias. Hänen yhtiössään oli silloin 12 työntekijää ja toimitusjohtajana aloitti hänen poikansa, rakennusneuvos Matti Heikkinen (s. 1940).
Kuvia julkisista muistomerkeistä

Sankaripatsas, 1948, Tornio.
Oulujoen sankarimuistomerkki, 1949, Oulu.
Pattijoen sankarimuistomerkki, 1949, Raahe.
Revonlahden sankarimuistomerkki, 1949, Siikajoki.
Sankarihautojen muistomerkki, reliefi Oskari Jauhiainen, 1950, Utajärvi.
Tunnustuksia

Heikkinen sai professorin arvonimen itsenäisyyspäivänä 1970 tasavallan presidentiltä
Yksityiselämä

Heikkisen vaimo oli Synnöve Heikkinen. Heikkinen harrasti piirtämistä ja akvarellien maalausta. Hänen 1940-luvulla tekemiensä huonekalusuunnitelmien perusteella on tehty prototyyppejä, joita oli esillä Habitare-messuilla vuonna 2007.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uki Heikkinen Wikimedia Commonsissa
Uki Arkkitehdit
Heikkisen Munkkiniemen rantaan suunnitteleman talon esittely Koti ja Keittiö -lehdessä vuonna 2019
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO)
Albert von Buxhövden

| Albert von Buxhövden |
| --- | --- |
 Albertin patsas Riian tuomiokirkon edessä.
Liivinmaan piispa Riian piispa
Edeltäjä:  Bertold
Seuraaja:  Nikolaus von Nauen
Henkilötiedot
Syntynyt: n. 1165
Kuollut: 17. tammikuuta 1229
Albert von Buxhövden (latv. Alberts fon Bukshēvdens; saks. Albrecht von Buxthoeven; n. 1165 – 17. tammikuuta 1229) oli Riian kolmas piispa Liivinmaalla. Hän perusti Riian kaupungin vuonna 1201 ja rakennutti Riian tuomiokirkon vuonna 1221. Hänen veljensä Herman von Buxhövden (1163–1248) oli Liivinmaan ritarikunnan suurmestari ja Tarton ensimmäinen piispa. Tärkeimpiä Albertin elämästä kertovia lähteitä on Henrikin Liivinmaan kronikka.
Ilona Walta

Ilona Walta (s. 2006) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on edustanut juniorisarjoissa Helsingin Jalkapalloklubia. Hän pelasi HJK:n naisten joukkueessa ensimmäisen liigaottelunsa huhtikuussa 2021 Jyväskylän Pallokerhoa vastaan. Kauden aikana hän pelasi 11 liigaottelua. Kaudella 2022 hän pelasi 16 liigaottelua ja teki kauden avausottelussaan maalin Oulu Nice Socceria vastaan.
Walta solmi vuoden 2024 lopulla kolmivuotisen sopimuksen Ruotsin Damallsvenskanissa pelaavan Vittsjö GIK:n kanssa.
Walta on ollut Suomen alle 16-vuotiaiden tyttöjen maajoukkueen leirillä ja pelannut alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa muun muassa EM-lopputurnauksessa 2022.
Fonecta

| Fonecta Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2002
Toimitusjohtaja:  Pekka Harju
Puheenjohtaja:  Sami Heikkilä
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  Markkinointi ja myynninedistäminen
Liikevaihto:  40,9 milj. € (2023)
Henkilöstö:  300
Emoyhtiö:  Fonecta Group Oy
Tytäryhtiöt:  020202 Palvelut Oy, 02 Taksi Oy, 020202 Ratkaisut Oy ja OIKIO Oy, Valopilkku Oy, Hitta.se
Kotisivu:  www.fonecta.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fonectan valomainos Turun Puutarhakatu 45:n Hansatornissa.
Fonecta Oy on suomalainen yhteystieto- ja mediayhtiö. Fonecta tarjoaa yrityksille digitaalisen markkinoinnin ja verkkokaupan palveluita. Yhtiön palveluihin kuuluvat myös numeropalvelut ja Finder.
Fonecta työllistää noin 250 ihmistä neljällä paikkakunnalla. Vuonna 2023 Fonecta-konsernin liikevaihto oli 40,9 miljoonaa euroa.  Fonecta Oy:n toimitusjohtaja on Pekka Harju.
Historiaa

Fonecta perustettiin vuonna 2002, kun Sonera myi puhelinluettelo- ja hakemistopalveluita tarjoavan Sonera Info Communications Oy:n. Myydyn yhtiön nimeksi muutettiin Fonecta Oy. Tuossa vaiheessa yhtiön päätuotteita olivat painetut alueelliset ja paikalliset puhelinluettelot, numeropalvelut (118, 020202, 020208) ja sähköiset hakemistopalvelut (Fonecta Finder ja Zed Finder).
Vuonna 2005 Fonecta osti Inoan, joka oli tuolloin Eniron ohella merkittävin yrityshakemistoalan yritys Suomessa. Vuonna 2010 Fonecta osti Enirolta Keltaiset sivut -tavaramerkin, Eniro.fi-verkkopalvelun ja Helsingin seudun sekä Pirkanmaan puhelinluettelot.
Fonecta lopetti painettujen puhelinluetteloiden julkaisemisen vuonna 2017. Viimeinen luettelo ilmestyi maaliskuussa 2017.
Fonecta-konserni osti Valopilkku Oy:n Sanoma Media Finlandilta vuonna 2024. Yrityskaupan myötä Valopilkku liittyi osaksi Fonectan taksipalveluita 02 Taksin rinnalle.
Toiminta

Fonecta Oy on osa Fonecta-konsernia, johon kuuluvat digimarkkinointi-, taksi- ja tietopalveluita tarjoavat yhtiöt Fonecta Oy, 020202 Palvelut Oy, 02 Taksi Oy, 020202 Ratkaisut Oy ja OIKIO Oy.
Fonecta-konsernin on omistanut vuoden 2024 tammikuusta lähtien Sponsor Capital yhdessä Fonectan johdon kanssa.
Fonecta Group Oy osti ruotsalaisen Hitta.se yrityksen Sprints pääomasijoitusyhtiöltä aikeinaan laajentua ensimmäistä kertaa. kansainvälisesti.
020202 Palvelut

Fonectan tytäryhtiö  020202 Palvelut Oy keskittyy nimi- ja numeropalveluiden tarjoamiseen kuluttajille ja yrityksille. Numero 020202 lanseerattiin käyttöön vuonna 1994.
Aiheesta muualla

Fonecta
Fonecta Yrityksille
Guglielmo Vicario

Guglielmo Vicario (s. 7. lokakuuta 1996 Udine) on italiailainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pituudeltaan 194-senttimetrinen. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Tottenham Hotspuria, johon hän siirtyi kotimaastaan kesällä 2023. Hän pelasi Italiassa kuusi kautta alemmilla sarjatasoilla eri joukkueissa sekä Serie A:ssa neljä ottelua kaudella 2020–2021 Cagliarissa ja 69 ottelua kausilla 2021–2023 Empolissa. Kaudella 2023–2024 hän pelasi Tottenhamin kaikki 38 valioliigaottelua ja molemmat FA Cupin ottelut. Kaudella 2024–2025 hän pelasi Tottenhamin kaikki 12 valioliigaottelua marraskuun lopulla tapahtuneeseen loukkaantumiseensa saakka.
Vicario on ollut Italian maajoukkueen otteluissa varamaalivahtina syyskuusta 2022 alkaen. Vuoden 2024 EM-kilpailuissakin hän kuului joukkueeseen mutta ei pelannut. Hän on pelannut neljä maaottelua: maaliskuussa 2024 ystävyysottelun Ecuadoria, kesäkuussa 2024 ystävyysottelun Turkkia sekä loka-marraskuussa 2024 Kansojen liigan ottelut Israelia ja Ranskaa vastaan.
Merileijonat

| Merileijonat |
| --- | --- |
 Tasmanianmerileijona (Neophoca cinerea)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Korvahylkeet Otariidae
(luokittelematon)::  Merileijonat Otariinae  Gray, 1825
Lajit
 Stellerinmerileijona (Eumetopias jubatus)  Tasmanianmerileijona (Neophoca cinerea)  Patagonianmerileijona (Otaria flavescens)  Uudenseelanninmerileijona (Phocarctos hookeri)  Kalifornianmerileijona (Zalophus californianus)  Galapagosinmerileijona (Zalophus wollebaeki)  Japaninmerileijona (Zalophus japonicus) † 
Katso myös
   Merileijonat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Merileijonat (Otariinae) on korvahylkeiden (Otariidae) heimoon kuuluva lajiryhmä, jota on perinteisesti pidetty alaheimona. Korvahylkeiden jako kahteen alaheimoon, merileijoniin ja merikarhuihin eli turkishylkeisiin (Arctocephalinae), on kuitenkin osoittautunut epäluonnolliseksi, eikä sitä nyttemmin yleensä käytetä. Merileijonat erottaa merikarhuista jälkimmäisille tyypillisen tiiviin pohjaturkin puuttuminen.
Merileijoniin luettiin viisi sukua ja 5–7 lajia, joista yksi on hiljanmilloin? kuollut sukupuuttoon. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut merileijona-termin hylkäämistä myös lajinimistä – ryhmään kuuluvat lajit olisivat ”isohylkeitä” ja ”tyynenmeren”- ja ”australianhylkeitä”. ”Isohylkeet”-nimeä tosin ehdotetaan myös varsinaisten hylkeiden (Phocidae) heimoon kuuluville merinorsuille.
Tommi Taimi

| Tommi Taimi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. syyskuuta 1990 (ikä 34) Pori, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  Vålerenga IF
Sarja:  Fjordkraft-ligaen
Pelinumero:  56
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  Sport (Mestis) Ässät (SML) Amur Habarovsk (KHL) HIFK (SML) Kunlun Red Star (KHL) HC Slovan Bratislava (KHL)
Tommi Sakari Taimi (s. 21. syyskuuta 1990 Pori) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Norjan Fjordkraft-ligaenin Vålerenga IF:ssä. Hän laukoo oikealta.
Ura > Seuraura > Juniorivuodet

Taimi on Porin Ässien oma kasvatti. Hän toimi kaudella 2005–2006 seuran C-nuorten kapteenina. Taimi oli joukkueensa tehokkain puolustaja sekä C-nuorten SM-karsinnoissa tehoilla 2+8=10 että C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa tehoilla 5+7=12, jolloin hän jakoi koko sarjan puolustajien pistepörssin voiton Ilveksen Janne Iversenin kanssa. Kaudella 2006–2007 Taimi jakoi tehoilla 7+18=25 B-nuorten SM-sarjan puolustajien pistepörssin neljännen sijan HPK:n Nikke Hirvihuhdan kanssa. Kaudella 2007–2008 hän oli Ässien B-nuorten tehokkain puolustaja tehoilla 12+18=30, joilla Taimi voitti koko sarjan puolustajien maalipörssin ja sijoittui puolustajien pistepörssissä toiseksi edellään vain JYPin Sami Vatanen.
Kaudella 2008–2009 Taimi jakoi tehoilla 5+20=25 A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssin viidennen sijan Bluesin Kristian Näkyvän kanssa. Hän jakoi sarjan pudotuspelien tehotilaston voiton Bluesin Ville Lajusen kanssa lukemalla +9. Kaudella 2009–2010 Taimi oli Ässien A-nuorten tehokkain puolustaja sekä neljänneksi paras pistemies Aleksi Halmeen kanssa tehoilla 10+17=27, joilla hän sijoittui A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssissä viidenneksi.
Ura > Seuraura > Mestis-sopimus Vaasan Sportiin

Toukokuussa 2010 Taimi teki vuoden mittaisen sopimuksen Mestis-joukkue Vaasan Sportin kanssa. Hänen tulokaskautensa toi siellä 48 runkosarjaottelussa tehoin 9+15=24 ja 12 playoff-ottelussa yhdeksän syöttöpistettä. Taimi oli runkosarjassa joukkueensa tehokkain puolustaja ja hän jakoi Mestiksen puolustajien pistepörssin seitsemännen sijan LeKin Jarkko Näppilän kanssa. Pudotuspeleissä Taimi oli Sportin paras syöttäjä ja hän voitti koko Mestiksen puolustajien piste- ja syöttöpörssin. Viidennessä finaaliottelussa 16. maaliskuuta 2011 vieraissa Mikkelin Jukureita vastaan Taimi syötti Robin Bergmanin 1–2-jatkoaikamaalin, joka ratkaisi Sportille Mestiksen mestaruuden ja paikan liigakarsinnoissa. Hän teki liigakarsinnoissa Pelicansia vastaan neljässä ottelussa yhden maalin, mutta Pelicans onnistui kuitenkin säilyttämään sarjapaikkansa suoraan otteluvoitoin 4–0. Taimi palkittiin kauden päätteeksi sarjan vuoden tulokkaana Petri Varis -palkinnolla.
Ura > Seuraura > SM-liigasopimus Ässiin

Huhtikuussa 2011 Taimi teki kaksivuotisen SM-liigasopimuksen kasvattajaseuransa Porin Ässien kanssa. Hän teki liigadebyyttinsä kauden 2011–2012 avauskierroksella 16. syyskuuta 2011 paikallisvastustaja Rauman Lukkoa vastaan. Taimi sai ottelussa jääaikaa 21.04 minuuttia ja hän sai ottelussa myös syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Radek Smoleňákin tekemään ylivoimamaaliin. Ensimmäisen liigamaalinsa Taimi teki 24. syyskuuta 2011 tasavajaalla Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Marraskuussa 2011 hänen sopimustaan Ässien kanssa jatkettiin vuodella kevääseen 2014. Kaikkiaan Taimen tulokaskausi toi 53 runkosarjaottelussa tehot 3+12=15 ja neljässä playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän keräsi runkosarjassa myös vahvan teholukeman +22. Keväällä 2012 Taimi loukkasi polvensa ja oli sivussa aina lokakuulle saakka. Taimi kärsi kaudella 2012–2013 myös joulukuussa tulleesta yläraajavammasta ja hän pelasi loukkaantumisten vuoksi runkosarjassa lopulta vain 28 ottelua. Taimi voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.
Kaudella 2013–2014 Taimi oli Ässien tehokkain puolustaja tehoilla 7+17=24, joilla hän jakoi SM-liigan puolustajien pistepörssin kymmenennen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Taimi voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +3. Marraskuussa 2013 hänen sopimustaan Ässien kanssa jatkettiin kahdella vuodella kevääseen 2016 saakka.
Ura > Seuraura > KHL:n kautta HIFK:hon ja takaisin

Taimi siirtyi 2014–2015 vuoden mittaisella sopimuksella KHL-seura Amur Habarovskiin. Hän pelasi siellä 35 runkosarjaottelua tehopistein 5+8=13 ja oli siihen saakka joukkueensa tehokkain puolustaja, kunnes Taimen kausi päättyi loukkaantumiseen jo joulukuussa 2013. Hän oli kuitenkin kauden päätyttyäkin Amurin eniten maaleja tehnyt puolustaja Aleksandr Rjazantsevin kanssa.
Kaudeksi 2015–2016 Taimi palasi SM-liigaan ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Helsingin IFK:hon. Joukkuetta valmensi hänelle Sportista tuttu Antti Törmänen. Hän kärsi parin viikon ajan syyskuussa 2015 tulleesta loukkaantumisesta ja pelasi runkosarjassa vain 43 ottelua, mutta Taimi onnistui kuitenkin tekemään SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 7+25=32. Hän oli HIFK:n toiseksi paras syöttäjä, neljänneksi paras pistemies ja tehokkain puolustaja. Taimi voitti koko SM-liigan puolustajien syöttöpörssin ja sijoittui puolustajien pistepörssissä kolmanneksi. Hänen kautensa päättyi toiseen finaaliotteluun sairastumisen vuoksi. Taimi voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.
Alkukausi 2016–2017 Taimella osoittautui todelliseksi pettymykseksi ja hän teki 17 ottelussa vain kolme tehopistettä, kunnes Taimen sopimus purettiin yhteisymmärryksessä marraskuussa 2016. Jo seuraavana päivänä hänen vahvistettiin siirtyvän loppukauden sopimuksella KHL:n kiinalaisen laajennusjoukkue Kunlun Red Starin riveihin. Taimi jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Linus Videllin kanssa lukemalla +5. Neljännespuolivälieräsarjassa hän jakoi kahdella osumallaan Kunlunin sisäisen maalipörssin voiton Sean Collinsin ja Tuukka Mäntylän kanssa.
Ura > Seuraura > Bratislavan kautta takaisin Ässiin

Kaudeksi 2017–2018 Taimi siirtyi jatkamaan KHL-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella slovakialaisen HC Slovan Bratislavan riveihin. Hän teki alkukaudella 13 ottelussa vain yhden syöttöpisteen, kunnes Taimen sopimus purettiin ja hän palasi tammikuussa 2018 kevääseen 2020 asti ulottuvalla sopimuksella kasvattajaseuraansa Porin Ässiin. Kaudeksi 2018–2019 Taimi nimettiin joukkueen kapteeniksi. Hänen kautensa osoittautui kuitenkin todelliseksi pettymykseksi, sillä Taimi pelasi loukkaantumisten vuoksi vain 24 runkosarjaottelua, teki niissä vain viisi syöttöpistettä sekä keräsi heikon teholukeman –16. Kaudeksi 2019–2020 hänet nimettiin Ässien varakapteeniksi. Kaudella 2019–2020 Taimi onnistui kuitenkin tekemään runkosarjassa 28 tehopistettä.
Ura > Seuraura > Siirtyminen Norjaan

Lokakuun 2020 lopulla Taimi siirtyi loppukauden 2020–2021 kattavalla sopimuksella Norjan Fjordkraft-ligaenin Frisk Askeriin oltuaan alkukauden ilman sopimusta. Hän teki siellä 16 runkosarjaottelussa peräti puolentoista pisteen ottelukohtaisella pistekeskiarvolla tehot 8+16=24, joilla Taimi oli joukkueen paras syöttäjä ja hän jakoi sisäisen pistepörssin voiton Tobias Lindströmin kanssa. Taimi voitti koko liigan puolustajien piste- ja maalipörssin sekä jakoi puolustajien syöttöpörssin voiton Stjernen Hockey James DeHaasin ja Lillehammer IK:n Brendan Ellisin kanssa.
Toukokuussa 2021 Taimi teki Vålerengan kanssa peräti viisivuotisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

Taimi on pelannut Suomen A-maajoukkueessa kuusi ottelua tehopistein 1+2=3. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 10. huhtikuuta 2014 Jyväskylässä Latviaa vastaan. Taimi keräsi ottelussa yhden syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Juha-Pekka Hytösen tekemään maaliin. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki neljännessä ottelussaan 18. huhtikuuta 2014 Mikkelissä Saksaa vastaan, jolloin Taimi ratkaisi Suomelle 3–2-voiton vain 40 sekuntia ennen ottelun päätössummeria.
Taimi on pelannut myös kymmenen poikien maaottelua.
Perhe

Taimella on vaimo, kaksi tytärtä sekä poika.
Five World Trade Center

| Five World Trade Center   5 World Trade Center   130 Liberty Street |
| --- | --- |
 Havainnekuva rakennuksesta
Tiedot
Sijainti:  Lower Manhattan, New York,  Yhdysvallat
Rakennettu:  9. syyskuuta 2011–
Arvioitu valmistumispäivämäärä:  2028 (arvio)
Käyttötarkoitus:  toimisto
Tila:  rakenteilla
Yritykset
Arkkitehti:  Gene Kohn   (Kohn Pedersen Fox) 
Kehittäjä:  Port Authority of New York and New Jersey
Tekniset tiedot
Kerroksia:  42
Kerrospinta-ala:  120 770 m²
Hissien määrä:  15
Korkeus
Kattokorkeus:  226 m
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Five World Trade Center (5 World Trade Center, lyhennettynä 5 WTC) on rakenteilla oleva pilvenpiirtäjä New Yorkin Lower Manhattanilla. Rakennus on osa New Yorkin World Trade Centerin uudelleenrakentamisprojektia ja se tulee sijaitsemaan osoitteessa 130 Liberty Street. Five World Trade Centerin rakennustyöt aloitettiin syyskuussa 2011. Rakennuksen tulee sijaitsemaan samalla tontilla, jolla sijaitsi syyskuun 11. päivän iskuissa pahoin vaurioitunut toimistorakennus Deutsche Bank Building. Rakennus saatiin purettua lopullisesti helmikuussa 2011.
JPMorgan Chase ilmoitti kesäkuussa 2007 kiinnostuksestaan toimia Five World Trade Centerin kehittäjänä. Yhtiöllä oli suunnitelma siirtää päämajansa tulevaisuudessa rakennukseen. JPMorgan Chasen osallistuminen 5 WTC:n rakentamiseen muuttui kuitenkin epävarmaksi yhtiön ostettua 2008 Bear Stearns -investointipankin. Investoinnin jälkeen JPMorgan Chase on ilmoittanut siirtävänsä päämajansa Bear Stearnsin entiseen päämajaan, 383 Madison Avenueen. Five World Trade Centerin nykyisenä kehittäjänä toimii New Yorkin satamaviranomainen Port Authority of New York and New Jersey.
Historia > Alkuperäinen Five World Trade Center

New Yorkin alkuperäinen World Trade Center koostui seitsemästä eri rakennuksesta. Niistä korkeimmat olivat arkkitehti Minoru Yamasakin suunnittelemat kaksoistornit One- ja Two World Trade Center, jotka valmistuivat 1970 ja 1971. Kaksoistornien lisäksi World Trade Center koostui viidestä matalammasta rakennuksesta. Niistä yksi oli 9-kerroksinen Five World Trade Center, jossa toimineita yrityksiä olivat muun muassa JPMorgan Chase, FedEx, Morgan Stanley, US Airways ja American Airlines. Five World Trade Center sijaitsi World Trade Centerin alueen koilliskulmalla, jolla tulee sijaitsemaan uusi Two World Trade Center.
Historia > Syyskuun 11. päivän iskut

11. syyskuuta 2001 19 kaappaajaa ottivat haltuunsa neljä matkustajalentokonetta Yhdysvalloissa. Yksi kaapatuista koneista oli American Airlinesin lento 11, joka törmäsi One World Trade Centeriin kello 8.46 paikallista aikaa. Kello 9.03 iskeytyi United Airlinesin lento 175 Two World Trade Centeriin. Kello 9.59 sortui Two World Trade Center ensimmäisenä rakennuksena. One World Trade Center sortui puoli tuntia myöhemmin kello 10.28. Tornien sortumisen syynä on pidetty viranomaisten selvityksen mukaan lentokoneiden törmäyksessä aiheutuneiden valtavien tulipalojen aiheuttamaa vaikutusta rakennusten teräspilareihin ja -rakenteisiin. Rakenteiden paloeriste tuhoutui kuumuudessa ja niiden lujuus sekä kantavuus heikkenivät, mikä aiheutti pilarien vääntymisen ja rakennusten sortumisen. Five World Trade Center vaurioitui pahoin kaksoistornien sortumisessa. Rakennus purettiin myöhemmin.