stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sotahevonen (elokuva)
Aiheesta muualla

Antti Honkala: Sotahevonen  16.3.2012. Filmgoer.fi. Arkistoitu 17.6.2012. Viitattu 3.4.2012.
| n k Steven Spielbergin ohjaamat elokuvat |
| --- | --- |
 Amblin’ (1968)  Kauhun kilometrit (1971)  Something Evil (1972)  Kovat ratsastajat (1974)  Tappajahai (1975)  Kolmannen asteen yhteys (1977)  1941 – Anteeksi, missä on Hollywood? (1979)  Kadonneen aarteen metsästäjät (1981)  E.T. (1982)  Hämärän pelottavat varjot (1983)  Indiana Jones ja tuomion temppeli (1984)  Häivähdys purppuraa (1985)  Auringon valtakunta (1987)  Indiana Jones ja viimeinen ristiretki (1989)  Always – ikuisesti (1989)  Hook – Kapteeni Koukku (1991)  Jurassic Park (1993)  Schindlerin lista (1993)  Amistad (1997)  Kadonnut maailma – Jurassic Park (1997)  Pelastakaa sotamies Ryan (1998)  A.I. – Tekoäly (2001)  Minority Report (2002)  Ota kiinni jos saat (2002)  Terminaali (2004)  Maailmojen sota (2005)  München (2005)  Indiana Jones ja kristallikallon valtakunta (2008)  Tintin seikkailut: Yksisarvisen salaisuus (2011)  Sotahevonen (2011)  Lincoln (2012)  Vakoojien silta (2015)  Iso kiltti jätti (2016)  The Post (2017)  Ready Player One (2018)  West Side Story (2021)  The Fabelmans (2022)
Slovakian parlamenttivaalit 1992

Slovakian parlamenttivaalit 1992 järjestettiin Tšekin ja Slovakian liittotasavaltaan kuuluneessa Slovakian tasavallassa 5. – 6. kesäkuuta 1992.
Tausta

Vuoden 1990 parlamenttivaalit oli voittanut Slovakian puoleisen samettivallankumouksen suurin oppositioryhmä Kansa väkivaltaa vastaan (VPN), ja tasavallan pääministeriksi valittiin Vladimír Mečiar. Hänen hallituksensa kuitenkin kaatui VPN:n sisäisiin ristiriitoihin keväällä 1991. Tämän jälkeen pääministeriksi nousi kristillisdemokraattien Ján Čarnogurský.
Slovakian puoluekartta kehittyi voimakkaasti 1990-luvun alussa. Uusia puolueita muodostettiin ja vanhoja hajotettiin. Tärkein muutos oli entisen pääministeripuolue VPN:n hajoaminen Mečiarin tukijoiden ja vastustajien välillä. Mečiar perusti uuden Demokraattisen Slovakian liike (HZDS) -puolueensa ennen vuoden 1992 vaaleja.
Koko Slovakian laajuisia vaaliteemoja olivat erityisesti Slovakian asema Tšekin ja Slovakian liittotasavallassa sekä käynnissä ollut valtionyhtiöiden yksityistäminen.
Seuraukset

Vaalien selvä voittaja oli Mečiarin HZDS, ja hänet valittiin pääministeriksi. Mečiarin ja Tšekin pääministeri Václav Klausin käymät neuvottelut liittovaltion tulevaisuudesta vuoden 1992 aikana päättyivät tuloksettomina ja maat erkaantuivat toisistaan niin kutsutussa samettierossa 1. tammikuuta 1993. Mečiar jatkoi itsenäisen Slovakian pääministerinä.
Äänestäminen

Rekisteröityjä äänestäjiä oli 3 770 073, ja hyväksyttyjä ääniä oli 3 174 436. Koko maan äänestysprosentti oli 84,20 %.
Parlamenttiin pääsemiseen vaadittiin viiden prosentin äänikynnyksen ylittäminen.
Osallistuneet puolueet > Äänikynnyksen ylittäneet

| Puolue | Lyhenne | Ääniä | Osuus (%) | Paikkamäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Demokraattisen Slovakian liike | HZDS | 1 148 625 | 37,26 | 74 |
| Demokraattisen vasemmiston puolue | SDĽ | 453 203 | 14,70 | 29 |
| Kristillisdemokraatit | KDH | 273 945 | 8,89 | 18 |
| Slovakian kansallispuolue | SNS | 244 527 | 7,93 | 15 |
| Unkarin kristillisdemokraattinen liike | MKM-EGY | 228 885 | 7,42 | 14 |
Lähteet:
Osallistuneet puolueet > Parlamentin ulkopuolelle jääneet

| Puolue | Lyhenne | Ääniä | Osuus (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Itsehallinnollisen demokratian liike - yhteisöllisyys Määrin ja Sleesian kanssa | HSD-SMS | 3 986 | 0,13 |
| Liike sananvapauden puolesta - Slovakian republikaaninen puolue | HZSP-SRÚ | 2 103 | 0,07 |
| Työn ja turvallisuuden puolue | SPI | 29 818 | 0,97 |
| Slovakian vapautusliike | HZOS | 7 169 | 0,23 |
| Vapauden puolue - Kansallisen yhtenäisyyden puolue | SSL-SNZ | 9 414 | 0,31 |
| Slovakian kristillisdemokraattinen liike | SKDH | 94 162 | 3,05 |
| Liike yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden puolesta | HSS | 3 411 | 0,11 |
| Vihreä puolue | SZ | 33 372 | 1,08 |
| Kansalaisdemokraattinen puolue | ODÚ | 124 503 | 4,04 |
| Liitto tasavallan puolesta - Tšekin ja Slovakian tasavallan puolue | ZPR-RSČ | 10 069 | 0,33 |
| Kansallisliberaalit | NALI | 2 500 | 0,08 |
| Slovakian vihreä puolue | SZS | 66 010 | 2,14 |
| Romanien kansalaisaloite | ROI | 18 343 | 0,60 |
| Slovakian sosiaalidemokraattinen puolue | SDSS | 123 426 | 4,0 |
| Slovakian kommunistipuolue '91 | KSS | 23 349 | 0,76 |
| Demokraattinen puolue - Kansalaisdemokraattinen puolue | DS-ODS | 102 058 | 3,31 |
| Slovakian kansanpuolue | SĽS | 9 129 | 0,30 |
| Unkarin kansallispuolue | MPP-MOS | 70 689 | 2,29 |
Lähde:
Zwickau

| Zwickau |
| --- | --- |
 vaakuna
 Zwickau
 Koordinaatit: 50°44′0″N, 12°30′0″E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Saksi
Hallintopiiri:  Chemnitz
Kaupunkioikeudet:  1212
Hallinto:  
 – Pormestari:  Pia Findeiß
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  102,54 km²
Korkeus:  260–440 m
Väkiluku (31.12.2016):  90 293
Postinumero:  08001–08066
Motto::  Zentrum mit Zukunft
 
 zwickau.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zwickau on kaupunki Saksin osavaltiossa Saksassa. Zwickau sijaitsee Erzgebirge-vuorten juurella, Zwickauer Mulde -joen länsirannalla. Kaupungissa on muun muassa säveltäjä Robert Schumannille ja autonvalmistaja August Horchille omistetut museot. Zwickau on kivihiilen tuotantoalueen keskus. Kaupungin asukasluku oli 90 293 vuoden 2016 lopussa.
Kaupungin alkuvaiheet

Slaavit asuttivat nykyisen Zwickaun alueen jo 600-luvulla. Germaaniset asukkaat saapuivat 900-luvulla tuoden alueelle kristinuskon. Nimi Zcwickaw, joka juontuu sorbinkielisestä muodosta Świkawa, mainittiin ensimmäistä kertaa asiakirjoissa kauppapaikkana vuonna 1118. Zwickau sai kaupungin oikeudet vuonna 1212. Kaupunkiin perustettiin fransiskaanien luostari ja luostarikoulu vuonna 1232 ja sisterssiläisten maatila vuonna 1240. Zwickau oli keisarillinen vapaakaupunki vuodesta 1290 vuoteen 1323, jolloin se annettiin läänitykseksi Meissenin rajakreiville. Vaikka kaivostoiminta alueella alkoi jo vuonna 1316, se laajeni vasta, kun läheisestä Schneebergistä löytyi hopeaa vuonna 1470. Seuraavalla vuosisadalla kaupunki oli uskonpuhdistuksen tärkeä tukialue.
Zwickau kuului Itä-Saksaan vuosina 1949–1990.
Autoteollisuus

Zwickaussa on valmistettu Horch- ja Audi-merkkisiä autoja ennen toista maailmansotaa ja Trabanteja sodan jälkeen. Nykyään Zwickaussa autoja valmistaa Volkswagen. Vuonna 1897 perustetussa Westsächsische Hochschule Zwickau (FH) -ammattikorkeakoulussa on noin 4 700 opiskelijaa.
Teollisuusmies August Horch perusti vuonna 1899 Horch-nimisen yrityksen. Kun hän myöhemmin pyrki perustamaan Horch-merkkisiä autoja valmistavan yrityksen, hänen entiset liikekumppaninsa riitauttivat nimen. Yhtiölle oli keksittävä uusi nimi, jota mietittiin Horchin liikekumppanin kotona. Tämän poika teki juuri latinan läksyjään ja ehdotti kirjasta löytämäänsä sanaa Audi, joka latinaksi tarkoittaa kuuntele. Vuodesta 2000 on entisessä Audin tehtaassa toiminut August Horch -museo, joka esittelee Zwickaussa valmistettuja kulkuneuvoja ja autonvalmistuksen kehittymistä. Museo kuuluu Euroopan teollisen perinteen reittiin.
Tunnettuja zwickaulaisia

Säveltäjä Robert Schumann syntyi Zwickaussa vuonna 1810, ja hänen synnyinkotinsa on edelleen kaupungin torin laidalla. Zwickaussa ovat syntyneet muun muassa jalkapallovalmentaja Christoph Daum ja kiekonheittäjä Lars Riedel.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta August Horch -museo Wikimedia Commonsissa
Kaupungin sivut (saksaksi)
August Horch Museum Zwickau (englanniksi, saksaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Kaupungin tori
Elmer Meilahti

Elmer Aleksander Meilahti (12. helmikuuta 1920 Lauritsala – 13. joulukuuta 1963) oli suomalainen urheilija, jonka päälaji oli pesäpallo.
Yli kymmenen vuotta Suomen parhaisiin pesäpalloilijoihin kuulunut Elmer "Emu" Meilahti pelasi vuosina 1943–1955 kaikkiaan 11 Itä–Länsi-ottelua. Lisäksi hänelle kertyi useita PPL–TUL-otteluita. Vuonna 1943 hän voitti Suomen mestaruuden Haminan Palloilijoiden yhdeksikössä. Vuonna 1946 hän siirtyi Tampereen Pyrintöön ja oli kaksi vuotta myöhemmin nostamassa joukkuetta mestaruussarjaan. Ensimmäisellä SM-sarjakaudellaan 1949 TP saavutti pronssia. Tähän sijoitukseen Meilahden panos oli merkittävä, sillä hänestä tuli vuoden lyöjäkuningas 28 lyödyllä juoksulla. Tämän tittelin hän sai myös seuraavana vuonna.
Pesäpallon lisäksi Meilahti pelasi jääpalloa mestaruussarjassa 1940-luvun lopulla ja 1950-luvulla Ilves-Kissoissa. Myös tenniksessä ja keilailussa hän ylti mestariluokkaan. Meilahti toimi erilaisissa pesäpallon luottamustehtävissä ja sai Pesäpalloliiton kultaisen ansiomerkin. Hänen mieliharrastuksenaan oli metsästys. Meilahti toimi Suomen ilmavoimissa insinööri-majurina.
Saavutukset > Pelaajana

1 SM-kulta: 1943
1 SM-pronssi: 1949
11 Itä-Länsi-ottelua: 1943, 1945, 1947-1955
Pesäpallon lyöjäkuningas (2): 1949, 1950
Americobdella valdiviana

| Americobdella valdiviana |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nivelmadot Annelida
Luokka::  Clitellata
Alaluokka::  Juotikkaat Hirudinea
Lahko::  Hirudinida
Alalahko::  Americobdelliformes  Siddall, de Carle & Tessler, 2018
Heimo::  Americobdellidae  Caballero, 1956
Suku::  Americobdella  Philippi, 1872
Laji::  valdiviana
Kaksiosainen nimi
 Americobdella valdiviana  (Philippi, 1872) 
Synonyymit
 Macrobdella valdiviana Philippi, 1872 

Katso myös
   Americobdella valdiviana Wikispeciesissä   Americobdella valdiviana Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Americobdella valdiviana on suurikokoinen juotikaslaji, jota tavataan vain Etelä-Chilen rannikkometsissä. Se on anatomialtaan erikoinen juotikas, ja se luokitellaan sukunsa, heimonsa ja alalahkonsa ainoaksi lajiksi.
Ulkonäkö ja koko

Americobdella valdiviana on huomattavan suurikokoinen juotikas: se voi kasvaa 27 senttimetriä pitkäksi. Lajin väritys vaihtelee paljon, mutta tummanharmaa on yleisin värimuoto. Muita muotoja ovat vaaleanharmaa ja oranssinkeltainen. Vaihtelua lisää vielä se, että osalla tumman- ja vaaleanharmaista yksilöistä kulkee kellertävät nauhat ruumiin sivuilla.
Anatomialtaan Americobdella valdiviana on epätavallinen laji. Se on silmätön ja kärsätön juotikas, joka muistuttaa ruumiinmuodoltaan verijuotikkaita mutta lisääntymiselintensä puolesta kärsäjuotikkaita. Americobdella valdivianalla on pari tiehyitä, jotka yhdistävät siittiösäiliön (atriumin) munanjohtimiin, mikä on tyypillistä kärsäjuotikkaisiin kuluville kalajuotikkaille. Americobdella valdiviana on luultavasti perinyt piirteen kärsäjuotikkailta, joista se on kehittynyt. Laji onkin monessa mielessä kärsäjuotikkaiden ja kärsättömien juotikkaiden välimuoto.
Levinneisyys ja elinympäristö

Americobdella valdiviana elää vain Chilen eteläosassa, Valdivian lauhkeassa sademetsässä. Levinneisyysalue ulottuu Biobíon alueelta Los Lagosiin. Lajin elinympäristöä ovat rannikon vuoristoseuduilla kasvavat ikimetsät. Levinneisyysalueen kooksi on arvioitu 16 428 km².
Elintavat

Americobdella valdiviana liikkuu sekä maassa että metsien puroissa. Se saalistaa lieroja. Laji on aktiivisempi sadekauden aikaan, kun sen saaliseläimet ovat runsaimmillaan.
Luokittelu

Americobdella valdiviana on sukunsa ja heimonsa ainoa laji. Erikoisen anatomiansa takia se on luokiteltu välillä nielujuotikkaisiin (Erpobdelliformes), välillä leukajuotikkaisiin (Hirudiniformes). Lisäksi on ehdotettu, että se edustaa kehityslinjaa, joka on eriytynyt ennen kärsättömien juotikkaiden jakautumista nielu- ja leukajuotikkaisiin. Vuonna 2018 julkaistu fylogeneettinen analyysi tukee tätä käsitystä, ja tutkijat ovat ehdottaneet lajille omaa alalahkoa Americobdelliformes:
Americobdella valdivianan geneettistä monimuotoisuutta on tutkittu molekyylimenetelmin. Useista värimuodoista huolimatta kyseessä näyttäisi olevan vain yksi laji.
Uhanalaisuus

Ihmisen toiminnan takia Americobdella valdiviana on uhanalainen laji. Sitä uhkaa elinympäristön tuhoutuminen ja pirstoutuminen. Valdivian ikimetsiä korvataan vierasperäisillä puuviljelmillä, viljely- ja laidunmailla sekä kaupunkialueilla. Lajista ei ole Kansainvälisen luonnosuojeluliiton (IUCN) julkaisemaa uhanalaisuusarviota, mutta vuonna 2021 eräs tutkijaryhmä arvioi IUCN:n kriteeristöä noudattaen, että Americobdella valdiviana on erittäin uhanalainen laji.
Myrmidonit

| Myrmidonit> Ominaisuudet |
| --- | --- |
Nimen etymologia:  kreikk. Myrmidones, ’muurahaisihmiset’
Tuntomerkit:  Kolme raajaparia, joista kahdella miekkailee, musertavat leuat, mahtavat punaiset silmät
Esiintyminen:  Kreikka; taistelivat troijalaisten kanssa, jotka asuivat nykypäivän Turkissa
Kansanperinne
Ensimmäinen maininta:  Ilias, muinaisen kreikkalaisen runoilijan Homeroksen runoeepos
Suhteet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Myrmidonit (m.kreik. Μυρμιδόνες, Myrmidones) olivat kreikkalaisessa mytologiassa Aiginan saarella asunut heimo, ”muurahaisihmiset”. Kun rutto tappoi kaikki saaren ihmiset, kuningas Aiakos rukoili isältään Zeukselta apua. Zeus vastasi muuttamalla kaikki saaren muurahaiset ihmisiksi. Näitä muurahaisista luotuja ihmisiä kutsuttiin myrmidoneiksi.
Homeroksen Iliaan runoissa myrmidonien myöhemmin perustama Fthian kuningaskunta Thessaliassa osallistui Troijan sotaan, johtajanaan Akhilleus, joka oli Aiakoksen lapsenlapsi.
Myyttiset myrmidonit olivat kuuluisia sokeasta ja armottomasta lojaalisuudesta johtajiaan kohtaan. Tämän vuoksi esiteollisessa Euroopassa sana ”myrmidoni” sisälsi monia samoja merkityksiä kuin termi ”robotti” nykyään.
USS Minneapolis (C-13)

| USS Minneapolis |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  William Cramp and Sons, Philadelphia
Kölinlasku:  16. joulukuuta 1891
Laskettu vesille:  12. joulukuuta 1893
Palveluskäyttöön:  13. joulukuuta 1894
Poistui palveluskäytöstä:  15. maaliskuuta 1921
Loppuvaihe:  myyty 5. elokuuta 1921
Tekniset tiedot
Uppouma:  7 468 t (standardi) 8 403 t (kuormattu)
Pituus:  125,91 m
Leveys:  17,73 m
Syväys:  6,88 m
Koneteho:  21 000 ihp
Nopeus:  23 solmua
Miehistöä:  383
Aseistus
Aseistus:  1 × 8"/40 Mark 5 -tykkiä 2 × 6"/40 tykkiä 8 × 4"/40 tykkiä 12 × 6 naulan tykkiä 4 × 1 naulan tykkiä 4 × .45" Gatling-konekivääriä 4 × 14" torpedoputkea
USS Minneapolis (runkonumerot C-13 ja CA-17) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1893 vesille laskettu Columbia-luokan panssarikansiristeilijä.
Valmistus

Alus tilattiin 2. maaliskuuta 1891 William Cramp and Sonsilta Philadelphiasta Pennsylvaniasta, missä köli laskettiin 16. joulukuuta 1891. Alus laskettiin vesille 12. joulukuuta 1893 kumminaan Minnesotan senaattorin William D. Washburnin tytär neiti Elizabeth Washburn ja otettiin palvelukseen 13. joulukuuta 1894 päällikkönään George H. Wadleigh.
Ajatuksenvapaus

Ajatuksenvapaus tarkoittaa ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapautta. Uskonnonvapaus on oikeus tunnustaa ja harjoittaa haluamaansa uskontoa tai olla tunnustamatta mitään uskontoa. Sananvapaus on oikeus ilmaista julkisesti ajatuksiaan.
Ajatuksenvapauden periaatteen ilmaisevat kansainväliset ihmisoikeussopimukset, kuten Yhdistyneiden kansakuntien hyväksymät Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus ja Kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskeva yleissopimus. Ajatuksen, uskonnon ja elämänkatsomuksen vapaus koskee sekä uskonnollisia että ateistisia käsityksiä.
Historiaa > Vapaa-ajattelu

Uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen vaikutukseen yhteiskunnassa ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen, on kutsuttu vapaa-ajatteluksi. Vapaa-ajattelua ovat edustaneet yleensä ateistit Vapaa-ajattelua kehittivät valistuksen ajan ajattelijat. Vapaa-ajattelijaliike järjestäytyi 1800-luvun loppupuolella Britanniassa, Yhdysvalloissa, Saksassa, Ranskassa ja muualla Länsi-Euroopassa. Vapaa-ajattelijain maailmanliitto, alkuaan Kansainvälinen vapaa-ajattelijaliitto perustettiin vuonna 1880 Brysselissä. Liiton tarkoituksia oli pyrkiä ajatuksenvapauden turvaamiseen. Jäsenjärjestöjä ovat eri maiden kansalliset liitot. Vapaa-ajattelijaliike vaati kirkon ja valtion erottamista, koulun ja kirkon erottamista sekä täydellisen ajatuksen, uskonnon ja ateismin vapauden toteuttamista. Liikkeen suuri hetki oli kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905.
Historiaa > Valtioateismi

Käsitteellä valtioateismi on tarkoitettu valtion harjoittamaa uskontojen tukahduttamista ateismin hyväksi. Vuoden 1917 vallankumouksen jälkeen Neuvostoliiton johtaja V. I. Lenin erotti kirkon valtiosta ja koulun kirkosta. Perustuslailla säädettiin, että maassa vallitsee uskonnonvapauden ja ateistisen propagandan vapaus. Aluksi bolševikit suhtautuivat uskontoon harmittomana taikauskona, joka vähitellen tieteen edetessä tulisi häviämään. Vuonna 1921 suhtautuminen kuitenkin muuttui ja puolue omaksui uuden ”taistelevan ateismin” ja ”taistelevan materialismin” periaatteet, joiden perusteella aloitettiin laaja uskonnonvastainen propagandakampanja. Toisen maailmansodan aikana erityisesti ortodoksinen kirkko otettiin mukaan Saksan vastaiseen sotaponnistukseen, ja uskontojen vaino laimeni.
Historiaa Suomessa > Uskonnonvapaus

Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen vuoden 1903 Forssan ohjelmassa todettiin:
»Uskonto on julistettava yksityisasiaksi. Kirkko on erotettava valtiosta ja kirkolliset sekä uskonnolliset yhdyskunnat katsottava yksityisiksi yhdistyksiksi, jotka itse järjestävät sisälliset asiansa. Uskonnonopetus on poistettava kouluista.» 
()
Uskonnonvapauslain säätämisen jälkeen 1923 Suomessa on saanut vapaasti perustaa uusia uskonnollisia yhdyskuntia, ja myös kaikkien uskontokuntien ulkopuolelle jääminen on sallittua. Vasta uskonnonvapauslaki antoi uskonnottomille täydet kansalaisoikeudet. Vaatimus valtion ja kirkon erottamisesta ei kuitenkaan toteutunut, minkä Jussi Pikkusaari on väitöskirjassaan tulkinnut tappioksi sosiaalidemokraattien katsomuspolitiikalle.
Valtio-oikeuden ja kansainvälisen oikeuden professori, Åbo Akademin Ihmisoikeusinstituutin johtaja Martin Scheinin toteaa, että myös Suomen valtiokirkkoon kuuluvilla tulee olla uskonnonvapaus, johon sisältyy oikeus päättää siitä, harjoittaako uskontoa vai ei.
Historiaa Suomessa > Kirkon ja valtion ero

Muun muassa Vapaa-ajattelijain liiton mielestä valtion tulee olla uskontoihin nähden puolueeton. Kaksi valtionkirkkoa, Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko, tulee muuttaa tavallisiksi yhdistyksiksi, jotka perivät jäsenmaksunsa kuten muutkin yhdistykset eivätkä verotusoikeuden kautta. Evankelis-luterilaisella ja ortodoksisella kirkolla ei tule olla julkisoikeudellista asemaa eikä mitään erioikeuksia.
Sääntöjensä mukaan Vapaa-ajattelijain liitto vaatii lainsäädännössä
valtionkirkkojärjestelmän purkamista niin, että missään yhteiskunnallisissa toimissa ei edellytetä eikä harjoiteta minkäänlaista uskonnollista toimintaa
kirkkojen jäsenmaksun kannon poistamista verotuksen yhteydestä
kaiken uskontokunnille jaettavan rahallisen valtionavun tai muun yhteiskunnallisen tuen lopettamista
uskonnon opetuksen lopettamista päiväkodeista, kouluista ja teologisten tiedekuntien lakkauttamista valtion yliopistoista
uskonrauha- ja jumalanpilkkalakien kumoamista
yleisen hautaustoimen siirtämistä valtiolle ja kunnille.
Kun Suomi liittyi 1990-luvun alussa Euroopan neuvostoon, perusoikeudet tuli kirjata perustuslakiin Euroopan ihmisoikeussopimuksen edellyttämällä tavalla. Ihmisoikeussopimuksessa mainitaan perusoikeutena ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus. Suomen perustuslaissa mainitaan ”uskonnon ja omantunnon vapaus”. Eduskunnan perustuslakivaliokunta mainitsi 1994 mietinnössään, että jos lakiin olisi kirjattu ehdotettu ilmaus ”vakaumuksenvapaus”, se olisi merkinnyt korostetusti ”uskonnottoman vakaumuksen” vapautta. Valiokunnan mielestä uskonnottomuuden vapautta ei voitu Suomessa ilmaista näin. Vapaa-ajattelijain liiton mukaan lakiin on täten jäänyt virhe, joka suosii uskontoja. Liiton mukaan tämä virhe ei myöskään ole peruste uskonnon tai uskonnollisten yhdyskuntien erityisasemalle Suomessa.
Historiaa Suomessa > Ajatuksenvapaus varhaiskasvatuksessa

Suomessa lasten päivähoidossa annetaan uskonnollista kasvatusta. Uskontokasvatuksen määrää lain lasten päivähoidosta ja sen toinen pykälä, joka lisättiin lakiin vuonna 1983. Kasvatuksessa on kunnioitettava lapsen huoltajien vakaumusta. Uskontokasvatuksen vaihtoehtona on elämänkatsomustietokasvatus. Perustuslain 11 § turvaamaa oikeutta ajatuksenvapauteen käyttää esiopetusikäisten kohdalla huoltaja, joka valitsee joko uskontokasvatuksen tai elämänkatsomustietokasvatuksen. Esiopetuksen eettinen kasvatus on koko esiopetusryhmälle yhteistä.
Historiaa Suomessa > Ajatuksenvapaus koulussa

Suomen perustuslain 11 §:n 2 momentin perusteella ketään ei voida velvoittaa osallistumaan vakaumuksensa vastaisesti uskonnon harjoittamiseen. Tämän perusteella oppilasta ei voida velvoittaa osallistumaan jumalanpalvelukseen, uskonnolliseen päivänavaukseen tai muuhun uskonnolliseen tilaisuuteen.
Nykyinen käytäntö on, että oppilaan huoltaja ilmoittaa, jos oppilas ei osallistu uskonnon harjoittamiseen. Ilmoituksen voi tehdä kertaluontoisesti esimerkiksi kouluun ilmoittauduttaessa tai tapauskohtaisesti. Ilmoituksen jälkeen koulun on huolehdittava siitä, että oppilas ei osallistu kyseisiin tilaisuuksiin. Koululla on vastuu oppilaan turvallisuudesta myös silloin, kun oppilas ei osallistu koulun järjestämään uskonnolliseen tilaisuuteen. Koulu järjestää oppilaalle tilaisuuden ajaksi muuta toimintaa. Lukiossa ilmoituksen tekee oppilas itse.
Vapaa-ajattelijain liiton entinen pääsihteeri Erkki Hartikainen valitti YK:n ihmisoikeuskomitealle, että lukion aamuhartaudet, kuten myös peruskoulun päivänavaukset loukkaavat kirkkoon kuulumattomien oikeuksia. Yhdysvaltain korkein oikeus on kieltänyt päivänavaukset, koska ne rikkovat perustuslakia.
Historiaa Suomessa > Sananvapaus

Suomessa vuoden 1734 lain rikoskaari määräsi jumalanpilkasta kuolemantuomion. Vuoden 1889 rikoslaissa oli jumalanpilkkaa koskeva pykälä. Vuodesta 1890 eteenpäin enimmäisrangaistus jumalanpilkasta oli neljä vuotta vankeutta ja vuodesta 1970 eteenpäin kaksi vuotta.
Vuonna 1999 tuli voimaan Suomen rikoslain 17 luvun 10 § uskonrauhan rikkomisesta. Lain mukaan uskonrauhan rikkomisesta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Uskonrauhan rikkomiseen syyllistyy mikäli ”julkisesti pilkkaa Jumalaa tai loukkaamistarkoituksessa julkisesti herjaa tai häpäisee sitä, mitä uskonnonvapauslaissa tarkoitettu kirkko tai uskonnollinen yhdyskunta muutoin pitää pyhänä, tai meluamalla, uhkaavalla käyttäytymisellään tai muuten häiritsee jumalanpalvelusta, kirkollista toimitusta, muuta sellaista uskonnonharjoitusta taikka hautaustilaisuutta.” Uskonnonvapauslain 2 §:n mukaisesti uskonnollisella yhdyskunnalla tarkoitetaan evankelis-luterilaista tai ortodoksista kirkkoa tai rekisteröityä uskonnollista yhdyskuntaa. Vapaa-ajattelijain liitto on arvostellut rikosnimikettä tarpeettomana, koska muut lait suojelevat uskonnon harjoittamista häiritsemiseltä.
Kirjallisuutta

Bury, J. B.: Ajatuksen vapauden historia.  ((History of Freedom of Thought, 1914.) Suomentanut Huvi Vuorinen)  Helsinki:  Otava, 1917.
Haarscher, Guy: Tunnustuksettomuus.  ((La laïcité, 1996.) Suomentanut Suomentanut Tapani Kilpeläinen)  Tampere:  Eurooppalaisen filosofian seura ry, 2006.  ISBN 952-5503-22-4
Aiheesta muualla

Ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus[vanhentunut linkki]. Edu.fi 2007. (PDF)
Uskonnonvapaus.fi.