stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hyvinkään yhteiskoulu
Historia > Luettelo Hyvinkään yhteiskoulun rehtoreista

Ei sisällä aikuislinjan rehtoreita.
| Hyvinkään yhteiskoulun rehtori |
| --- | --- |
Jussi Ritala  1. lokakuuta 1918 – 31. elokuuta 1953
Kauko Heinonen 31. elokuuta 1953 – 1. huhtikuuta 1975
Yläkoulun rehtori: Lukion rehtori
Aimo Kanerva 1. huhtikuuta 1975 – 1997: Yrjö Lindström 1975 – 1993
Jussi Sarkola (vt.)  1997–2002: Pentti Halonen  1993–2006
Päivi Oinasmäki  2002–2006: Pentti Halonen  1993–2006
Lukion rehtori
Jussi Sarkola (vt.) 2006–2007
Kirsi Silvennoinen 2007–2020
Juhlapäivät

| Ajankohta | Nimi | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Lokakuussa | Syysomenat | Koti ja koulu -yhdistyksen järjestämä tilaisuus, jossa nähdään muun muassa perinteisesti abiturienttien ja opettajien humoristissävytteisiä esityksiä. |
| Joulukuun alussa | Itsenäisyyspäiväjuhla | Toisen vuosikurssin opiskelijoiden järjestämää ohjelmaa, yleensä näytelmä. |
| Syyslukukauden lopussa | Joulujuhla | Syyslukukausi päättyy ja oppilaat saavat välitodistukset. |
| Kevättalvella | Penkinpainajaiset | Abiturientit juhlivat lukion päättymistä. |
| Kevättalvella | Vanhojentanssit | Lukion toisen vuosikurssin opiskelijat juhlivat sitä, että he ovat vihdoin koulun vanhimpia abiturienttien lähdettyä, tanssimalla. |
| Kevätlukukauden lopussa | Kevätjuhla | Opiskelijat saavat viimeisen jakson jaksotodistuksen sekä stipendejä; myös koulun vuosikirja julkistetaan. Rehtorin puhe ym. |
| Kevätlukukauden lopussa | YO-juhla | Uudet ylioppilaat saavat lakkinsa ja todistuksensa tilaisuudessa, joka järjestetään yleensä Hyvinkääsalissa. |
Aiheesta muualla

Lukio[vanhentunut linkki]
Aikuislinja (Arkistoitu – Internet Archive)
Alois Kälin

| Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Maa:   Sveitsi> Miesten yhdistetty. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Grenoble 1968 | yhdistetty |  |
| MM-kisat  | MM-kisat  | MM-kisat  |  |
|  Pronssia | Oslo 1966 | yhdistetty |  |
Miesten maastohiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Sapporo 1972 | 4 × 10 km viesti |  |
Alois Kälin (s. 13. huhtikuuta 1939 Einsiedeln, Schwyz) on sveitsiläinen maastohiihtäjä ja yhdistetyn hiihtäjä, viimeisin molemmissa lajeissa olympiamitalin saavuttanut urheilija. Hän on pituudeltaan 170 cm.
Kälin voitti ensimmäisen Sveitsin-mestaruutensa 1958 ja osallistui ensimmäisen kerran arvokilpailuihin Zakopanen MM-kilpailuissa 1962. Innsbruckin olympialaisissa 1964 hän sijoittui yhdistetyssä 12:nneksi, 50 kilometrin hiihdossa 20:nneksi ja 4 × 10 kilometrin viestissä yhdeksänneksi.
Kälin saavutti Oslon MM-kilpailuissa 1966 Georg Thoman ja Franz Kellerin jälkeen pronssia yhdistetyssä. Grenoblen olympialaisissa 1968 hän sai yhdistetyssä hopeaa. Hän oli Kellerin voittamalla mäkiosuudella 24:s hiihtoajoiksi muutettuna noin kolme ja puoli minuuttia saksalaista jäljessä, eikä pystynyt 15 kilometrin hiihto-osuudella kuromaan eroa aivan umpeen. Hänen hopeansa oli Sveitsin ensimmäinen olympiamitali yhdistetyssä. Hän sijoittui samoissa kilpailuissa 23:nneksi 50 kilometrin hiihdossa ja viidenneksi viestissä.
Kälin hiihti Sapporon olympialaisissa 1972  kolmannen osuuden Sveitsin pronssijoukkueessa 4 × 10 kilometrin viestissä. Tämä oli Sveitsin ensimmäinen viestihiihtomitali olympialaisissa. Hän sijoittui Sapporossa lisäksi seitsemänneksi 30 kilometrin ja 17:nneksi 15 kilometrin hiihdossa.
Aktiiviuransa jälkeen Kölin on työskennellyt liikealalla pitäen muun muassa urheiluvälinekauppaa Einsiedelnissä.
AlphaGo

AlphaGo logo
AlphaGo on Google DeepMindin kehittämä tietokoneohjelma, joka pelaa Go-lautapeliä. Lokakuussa 2015 siitä tuli ensimmäinen tietokone-go-ohjelma, joka on voittanut ammattilaispelaajan ilman tasoituskiviä täysikokoisella 19x19-pelilaudalla. Maaliskuussa 2016 se voitti kolme ensimmäistä peliä viiden pelin ottelussa Lee Sedolia vastaan ja siten koko ottelusarjan. Kokonaisuutena sarja päättyi lopulta 4–1. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun go-ohjelma on voittanut 9-dan-tasoisen ammattilaispelaajan ilman tasoituskiviä.
AlphaGon algoritmi on yhdistelmä koneoppimisesta ja puuhausta sekä harjoittelusta ihmis- ja konepelaajia vastaan. Se käyttää Monte Carlon puuhakua, jota ohjaa ”arviointiverkko” (engl. value network) ja ”toimintamalliverkko” (engl. policy network). Toimintamalliverkko suosittelee erilaisia pelitapoja, joista seuraavia pelitilanteita arviointiverkko arvioi. Lopulta AlphaGo valitsee pelitavan, joka on sen simulaatiossa menestyksekkäin.
AlphaGon Leen voittaneesta versiosta ei ole kerrottu kovinkaan paljoa julkisuudessa. Aalto-yliopiston tietotekniikan laitoksen apulaisprofessorin Tapani Raikon mukaan ohjelma oli vuotta aiemmin vahvan harrastajan tasolla, ja lokakuisenkin version Lee olisi päihittänyt vielä helposti.
Kilpailut > Ottelu Lee Sedolia vastaan

AlphaGo pelasi eteläkorealaista 9-danin tasoista go-pelaajaa Lee Sedolia vastaan Soulissa Etelä-Koreassa viiden ottelun sarjan 9., 10., 12., 13. ja 15. maaliskuuta 2016. AlphaGo voitti peleistä neljä ja Lee yhden (neljännen). AlphaGon puolesta kivet sijoitti laudalle Aja Huang, joka on osa DeepMind-tiimiä ja itsekin 6-dan-tasoinen go-pelaaja. AlphaGon ohjelma ajettiin pilvessä Googlen palvelimilta Yhdysvalloista. Pelit pelattiin kiinalaisilla säännöillä 7,5 pisteen komilla, ja kummallakin pelaajalla oli kaksi tuntia aikaa miettiä siirtojaan sekä kolme 60 sekunnin byoyomi-aikajaksoa. Ottelusarjan voittaja sai palkinnoksi miljoona dollaria.
Kolmannen pelin jälkeen Leen entinen valmentaja Kwon Kap-Yong sanoi, että AlphaGo pelasi johdonmukaisesti alusta loppuun, kun taas Lee osoitti jonkin verran henkistä haavoittuvaisuutta. Toisaalta pelin asiantuntijoiden mukaan AlphaGo teki epätavallisia ja alkuun kyseenalaisia siirtoja, mutta joissa oli kuitenkin jälkeenpäin ajateltuna järkeä. Alkujaan odotettiin, ettei ohjelmasta olisi vastustusta Leelle. Myös DeepMindin perustajajäsen Denis Hassibis oli yllättynyt ohjelman voitosta.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Aiheesta muualla > Pelit Lee Sedolia vastaan

Peli 1 (15 minuutin yhteenveto) (englanniksi)
Peli 2 (15 minuutin yhteenveto) (englanniksi)
Peli 3 (15 minuutin yhteenveto) (englanniksi)
Peli 4 (15 minuutin yhteenveto) (englanniksi)
Peli 5 (tulossa) (englanniksi)
Ami Varjotie

Ami Varjotie
Ami Varjotie (s. 1947 Keuruu) on suomalainen laulaja, joka on ollut Korsuorkesterissa vuodesta 2002. Hän teki yhden pitkäsoiton Selecta levymerkille vuonna 1991.
Diskografia

Ami varjotie (1991)
Aiheesta muualla

Ami Varjotien esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ami Varjotie Wikimedia Commonsissa
Alppihiihdon maailmancup 1992–1993

Alppihiihdon maailmancup 1992–1993 oli historian 27. alppihiihdon maailmancup -kausi.
Loppupisteet > Miehet > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Marc Girardelli | 1379 |
| 2. |  Kjetil André Aamodt | 1347 |
| 3. |  Franz Heinzer | 828 |
| 4. |  Günther Mader | 826 |
| 5. |  Alberto Tomba | 817 |
| 6. |  Atle Skårdal | 596 |
| 7. |  Patrick Ortlieb | 560 |
| 8. |  Daniel Mahrer | 556 |
| 9. |  Thomas Fogdö | 545 |
| 10. |  Armin Assinger | 533 |
Loppupisteet > Naiset > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Anita Wachter | 1286 |
| 2. |  Katja Seizinger | 1266 |
| 3. |  Carole Merle | 1086 |
| 4. |  Miriam Vogt | 701 |
| 5. |  Ulrike Maier | 696 |
| 6. |  Vreni Schneider | 626 |
| 7. |  Martina Ertl | 605 |
| 8. |  Heidi Zeller | 599 |
| 9. |  Kerrin Lee-Gartner | 565 |
| 10. |  Regina Häusl | 553 |
Aholansaari

Aholansaari
Paavon pirtti Aholansaaressa
| --- | --- |
Sijainti:  Aholansaari, 73310 Tahkovuori Laivalaituri (sulan veden aikaan), Sääskiniementie 750 Jäätie, Karsikkoniementie 57, Kuopio Pohjois-Savo Suomi
Vesialue:  Syväri
Pinta-ala:  1,5 km² 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Aholansaari on saari Syvärijärvessä, Kuopion kaupungin Nilsiässä, Pohjois-Savossa. Saaren mitat ovat noin 0,5 km × 2 km. Saari on tunnettu herännäisjohtaja Paavo Ruotsalaisen asuinpaikkana. Aholansaarisäätiö sr omistaa Aholansaaressa sijaitsevan lomakeskuksen ja ylläpitää toimintaa ympäri vuoden, lukuun ottamatta kelirikkotaukoja keväisin ja syksyisin. Säätiön taustayhteisö on Herättäjä-Yhdistys ry. Saaressa sijaitsee Paavon Pirtti, joka on 1800-luvulta peräisin oleva savutupa. Pirtissä on nähtävänä Paavo Ruotsalaisen elämästä kertova museokokonaisuus.
Aholansaari on tullut tunnetuksi muun muassa hengellisestä nuorisotyöstään. Saaressa on pidetty Herättäjä-Yhdistyksen rippikouluja jo 1970-luvulta lähtien. Vuosittain saaressa vierailee noin 15 000 kävijää. 
Aholansaaressa pidetään yllä talkooperinnettä ympäri vuoden. Aholansaaren vuonna 2002 valmistunut 800-paikkainen leirikirkko ja vuonna 2009 valmistunut koulutus- ja majoitusrakennus Sepänpaja on kumpikin rakennettu talkootyöllä. Tahkovuoren laskettelukeskuksen läheisyydessä sijaitseva lomakeskus tarjoaa majoitus- ja ruokailupalveluita saaressa vieraileville.
Aholansaaren liikenne tapahtuu sulan veden aikaan kahdella 50-paikkaisella laivalla. Toivo ja Kleofas kuljettavat matkustajia saareen Sääskiniemen laiturilta. Talvella kulku tapahtuu Karsikkoniemen kärjestä, jäätietä pitkin.
Historia

Paavo Ruotsalainen asui Aholansaaressa kahteen eri otteeseen. Hän eli ensin Soukan torpassa torpparina 1817–1820 sekä sen jälkeen talollisena vuosina 1830–1852, aina kuolemaansa saakka. Aholansaarta kutsuttiin tuolloin Ruotsalaksi tai Markkalaksi.
Ruotsalaisten suku omisti Aholan tilan vuoteen 1913, jolloin Varpaisjärven kirkkoherra Kleofas Hyvämäki osti sen Paavo Ruotsalaisen perillisiltä vapaaehtoisessa huutokaupassa. Kirkkoherra Hyvämäki rakennutti saareen kesäpappilan, jonka peruskorjaus valmistui vuonna 2019. Toinen saaren laivoista (Kleofas) on nimetty hänen mukaansa.
Hyvämäen vaimon, ruustinna Edit Hyvämäen kuoltua päärakennuksen alueen omistus siirtyi Herättäjä-Yhdistykselle. Saarikiinteistön hallitsemiseksi perustettiin Aholansaarisäätiö, joka hallinnoi nykyisin noin kolmasosaa koko 150 hehtaarin laajuisesta saaresta.
Museo

Paavo Ruotsalaisen kotitalo Paavon pirtti, on nykyään museo. Se on myös luokiteltu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Rakennus otettiin museokäyttöön jo 1930-luvulla. Nykyisin sitä käytetään museon lisäksi seuratupana ja opetustilana. Pirtin sisällä ovat entisöidyt Paavon ja Riitan kamarit 1830-luvulta, suuri savutupa vuodelta 1852 ja keittiö 1900-luvun alkupuolelta.
Kulttuuri > Ooppera ja teatteriesitykset

Viimeiset kiusaukset -ooppera esitettiin ensimmäistä kertaa alkuperäisellä tapahtumapaikallaan Aholansaaressa kesällä 2000 Åke Lindmanin ohjaamana. Esitysten taustana oli Paavon pirtti, jossa hän vietti myös viimeisen yönsä ja koki viimeiset kiusauksensa. Esitys nähtiin vuosina 2000–2003. [lähde? ]
Kesällä 2011 esitettiin kesäteatterinäytelmä Tuulen koira – Paavo Ruotsalaisen elämä ja sielunmaisema. [lähde? ]
Kesällä 2017 esitettiin Aholansaaressa, Nilsiän Herättäjäjuhlien yhteydessä kesäteatterinäytelmä Tuulten leikkikalu.
Kulttuuri > Aholansaari Sinfonietta

Aholansaari Sinfonietta on herännäisnuorten perustama kamariorkesteri, joka aloitti toimintansa syksyllä 1997. Noin 30–45 soittajan kokoonpanolla esiintyvä Aholansaari Sinfonietta koostuu nuorista muusikoista eri puolilta Suomea. Soittajista merkittävä osa on aikanaan käynyt rippikoulunsa Aholansaaressa, mikä näkyy nimen lisäksi myös orkesterin körttiläisessä identiteetissä. Orkesterin pääesiintymiset ovat vuosittain Herättäjäjuhlilla. [lähde? ]
Aiheesta muualla

Aholansaari – museo ja lomakeskus
Herättäjä-yhdistyksen sivut
Toivioretki Aholansaareen, Aamulehti, 22.10.1933, nro 284, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Alois Mock

| Alois Mock |
| --- | --- |

Itävallan varaliittokansleri
 21. tammikuuta 1987 – 24. huhtikuuta 1989  
Liittokansleri:  Franz Vranitzky
Edeltäjä:  Norbert Steger
Seuraaja:  Josef Riegler
Itävallan ulkoministeri
 21. tammikuuta 1987 – 4. toukokuuta 1995  
Liittokansleri:  Franz Vranitzky
Edeltäjä:  Peter Jankowitsch
Seuraaja:  Wolfgang Schüssel
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. kesäkuuta 1934 Euratsfeld, Itävalta
Kuollut: 1. kesäkuuta 2017 (82 vuotta) Wien, Itävalta
Tiedot
Puolue:  Kansanpuolue
Alois Mock CDU:n puoluepäivillä Kölnissä vuonna 1983.
Alois Mock (10. kesäkuuta 1934 – 1. kesäkuuta 2017) oli itävaltalainen Kansanpuolueen (ÖVP) poliitikko.
Mock syntyi Euratsfeldissä. Hän opiskeli oikeustiedettä Wienin yliopistossa ja sitten kansainvälistä oikeutta Bolognassa ja Brysselissä.
Mock toimi uransa varhaisessa vaiheessa muun muassa Itävallan opetusministerinä vuosina 1969–1970. Vuonna 1971 hänet valittiin parlamentin jäseneksi ja Euratsfeldin pormestariksi. Vuonna 1979 hänestä tuli Euroopan demokraattisen unionin (EDU) puheenjohtaja, ja vuosina 1983–1987 hän johti Kansainvälistä demokraattista unionia (IDU).
Mock oli Itävallan varaliittokanslerina vuosina 1987–1989. Hänen ulkoministerikautensa 1987–1995 päätteeksi maasta tuli EU:n jäsenvaltio. Hän vetäytyi vuonna 1999 parlamentista Parkinsonin taudin johdosta; hänellä oli sairaus vuodesta 1995.
Aholeinikki

| Aholeinikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Leinikit Ranunculus
Laji::  polyanthemos
Kaksiosainen nimi
 Ranunculus polyanthemos  L. 
Katso myös
   Aholeinikki Wikispeciesissä   Aholeinikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aholeinikki (Ranunculus polyanthemos) on Euraasiassa tavattava, kuivien niittyjen leinikkilaji. Muiden leinikkien tapaan aholeinikki on myrkyllinen kasvi.
Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen aholeinikki kasvaa 20–80 cm pitkäksi. Varsi on pysty, paksutyvinen ja tavallisesti monihaarainen. Varren alaosa ja lehtiruodit ovat tavallisesti siirottavakarvaisia, joskus myös myötäkarvaisia tai kaljuja. Aluslehdet ovat tavallisesti pitkäruotisia, ja lehden lapa 3–5-sorminen, tavallisesti syvään kapealiuskainen ja keskilehdykkä ruoditon tai lyhytruotinen. Joskus lehtilapa on kolmisorminen, lehdykät vain jakoisia, liuskat leveitä ja hampaisia, keskilehdykkä ruoditon. Varsilehdet ovat aluslehtiä lyhyempiruotisia ja pienempiä sekä kapealiuskaisia. Kukat sijaitsevat yksittäin varren ja haarojen päissä. Kukkaperä on uurteinen, ja kukkapohjus on karvainen. Kukassa on kaksi kehäkiehkuraa. Verhiö on viisilehtinen, siirottava ja siirrotavakarvainen. Kullan- tai joskus vaaleankeltaisia, 9–15 mm pitkiä terälehtiä on viisi kappaletta. Terälehdissä on mesikuoppa. Aholeinikki kukkii Suomessa kesä-elokuussa. Hedelmistössä on 3–4 mm pitkiä pähkylöitä, joissa on 0,5–1 mm pitkä ja tavallisesti vähän käyrä ota.
Monimuotoinen ahonleinikki jaetaan kolmeen alalajiin: siroaholeinikkiin (subsp. polyanthemos), etelänaholeinikkiin (subsp. × polyanthemoides) sekä pyökkiaholeinikkiin eli pyökkileinikkiin (subsp. nemorosus).
Suomessa tavattavista leinikkikasveista aholeinikki muistuttaa eniten niittyleinikkiä (R. acris). Jälkimmäinen on kuitenkin lehdiltään leveämpiliuskaisempi ja useimmiten kalju.
Levinneisyys

Aholeinikki alalajeineen on mantereisen ilmaston euraasialainen laji, joka selvästi karttaa Euroopan merellisiä osia. Sitä kasvaa Tanskasta ja Saksasta itään aina Länsi-Siperiaan saakka. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Balkanin niemimaan Pohjois-Kreikkaan saakka, pohjoisessa Fennoskandian keskiosiin ja Pohjois-Venäjälle. Myös Kaukasuksen alueella on lajin laaja esiintymä. Satunnaisemmin aholeinikkiä kasvaa myös Iranissa ja Keski-Aasiassa.
Suomessa aholeinikki on tavanomainen tai yleinen laji Kristiinankaupunki–Iisalmi–Lieksa-linjan eteläpuolella. Pohjoisempana laji harvinaistuu nopeasti, ja Pohjois-Pohjanmaalla ja Etelä-Lapissa laji on jo hyvin satunnainen. Alalajeista aholeinikki on huomattavasti yleisempi ja sitä tavataan koko levinneisyysalueella, etelänaholeinikin esiintymien rajoittuessa lähinnä eteläiseen Suomeen. Pyökkileinikkiä ei tavata Suomessa.
Elinympäristö

Aholeinikki kasvaa kuivahkoilla ahoilla, kedoilla, niityillä ja lehtoniityillä. Perinteisten kasvupaikkojen vähennyttyä aholeinikki on monien muiden ketokasvien tapaan harvinaistunut. Esimerkiksi Keski-Pohjanmaalla laji määritellään vaarantuneeksi.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2021: Aholeinikin (Ranunculus polyanthemos) levinneisyys Suomessa.
Suomen Lajitietokeskus: Aholeinikki (Ranunculus polyanthemos)
Luontoportti: Aholeinikki (Ranunculus polyanthemos)
Varsinais-Suomen perinnemaisemayhdistys: Aholeinikki (Arkistoitu – Internet Archive)
Sakarin kuvat: Aholeinikki Ranunculus polyanthemos
Flora of China: Ranunculus polyanthemos (englanniksi)
Herbaarionäyte aholeinikistä.
Aholeinikin kypsä hedelmistö pähkylöineen.
Andrzej Jasiński

Andrzej Jasiński
Andrzej Jasiński (s. 23. lokakuuta 1936 Częstochowa) on puolalainen pianisti ja musiikkipedagogi.
Jasiński valmistui Katowicen valtiollisesta musiikkikorkeakoulusta kunniamaininnoin vuonna 1959 opiskeltuaan Władysława Markiewiczównan johdolla. Hän voitti kansainvälisen Maria Canals -musiikkikilpailun Barcelonassa vuonna 1960. Hän täydensi opintojaan Magda Tagliaferron johdolla Pariisissa vuosina 1960–1961. Jasiński aloitti kansainvälisen konserttiuransa esiintymisellä Carlo Zecchin johtaman RAI:n kansallisen sinfoniaorkesterin kanssa vuonna 1961. Hän teki useita kiertueita Neuvostoliitossa. Hän on esiintynyt musiikkifestivaaleilla entisessä Tšekkoslovakiassa, Saksassa, Uruguayssa, Brasiliassa ja Japanissa. Jasiński on tehnyt levytyksiä, tehnyt yhteistyötä Józef Stompelin kanssa ja esiintynyt toistuvasti Słupskin puolalaisella pianofestivaalilla.
Jasiński aloitti opettamisen Katowicen valtiollisessa musiikkikorkeakoulussa vuonna 1962. Hän oli sen pianonsoiton laitoksen johtaja vuosina 1973–1996 ja 2003–2005. Hän johti pianoluokkaa myös Stuttgartin musiikkiakatemiassa vuosina 1979–1982. Lisäksi Jasiński on pitänyt mestarikursseja muun muassa Mozarteumissa. Hän on istunut monien kilpailujen tuomaristoissa sekä ollut kansainvälisen Frédéric Chopin -pianokilpailun tuomariston puheenjohtaja vuosina 2000 ja 2005. Jasińskin oppilaita ovat olleet Krystian Zimerman, Joanna Domańska, Jerzy Sterczyński, Krzysztof Jabłoński, Magdalena Lisak, Zbigniew Raubo, Rafał Łuszczewski ja Beata Bilińska.
Jasiński sai Katowicen musiikkiakatemian kunniatohtorin arvon vuonna 2006 ja Chopin-musiikkiyliopiston kunniatohtorin arvon vuonna 2007.
Andrzej Nowaczyk

Andrzej Jarosław Nowaczyk (s. 3. maaliskuuta 1939 Poznań) on puolalainen entinen soutaja. Hän edusti seuratasolla AZS Wrocławia. Nowaczyk osallistui Tokion olympialaisissa 1964 perämiehellisten nelikkojen kilpailuun, jossa Puola pääsi finaaliin, mutta jäi siinä kuudenneksi eli viimeiseksi.
Anastasia Romanovna

Anastasija (Anastasia) Romanovna Zaharjina-Jurjeva (ven. Анастасия Романовна Захарьина-Юрьева; 1530 – 7. elokuuta 1560) oli Venäjän tsaarin Iivana IV Julman ensimmäinen vaimo. Hän oli myös Fjodor I:n äiti, Venäjän viimeisen rurikid-tsaarin ja Romanovien dynastian ensimmäisen tsaarin Mikaelin isotäti.
Altstadt Spandaun metroasema

Aseman laiturialuetta.
Altstadt Spandaun metroasema on yksi Berliinin metron linjan U7 asemista. Asema sijaitsee Spandaun kaupunginosassa Berliinissä Spandaun vanhankaupungin alueella. Asema on avattu 1. lokakuuta 1984, kun linjaa laajennettiin Rohrdammin metroasemalta Rathaus Spandauhun asti. Asemalla ei ole hissejä. Raiteelta 1 junat lähtevät Rudowin suuntaan ja raiteelta 2 Rathaus Spandaulle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Altstadt Spandaun metroasema Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä asema: Rathaus Spandau | U7 | Seuraava asema: Zitadelle |
Andrzej Piątkowski

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Andrzej Piątkowskin hautakivi. |  Andrzej Piątkowskin hautakivi. |  Andrzej Piątkowskin hautakivi. |  |
Maa:   Puola
Miesten miekkailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Melbourne 1956 | säilä, joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Rooma 1960 | säilä, joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Tokio 1964 | säilä, joukkuekilpailu |  |
Andrzej Ryszard Piątkowski (22. lokakuuta 1934 Varsova – 11. kesäkuuta 2010 Varsova) oli puolalainen miekkailija. Hän sai hopeaa säilän joukkuekilpailussa sekä vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa että vuoden 1960 kesäolympialaisissa Roomassa. Lisäksi hän sai siinä pronssia Tokion kesäolympialaisissa 1964; siellä hän osallistui myös säilän yksilökilpailuun.
Aleksandr Evenson

Aleksandr Moisejevitš Evenson (myös Evensohn) (Александр Моисеевич Эвенсон) (1892 – 1919) oli ukrainanjuutalainen shakinpelaaja.
Vuonna 1909 Evenson sijoittui sijalle 7 Kiovan turnauksessa, jonka voitti Nikolajev. Vuonna 1911 Evenson sijoittui kahdessa Kiovassa pelatussa turnauksessa kolmanneksi ja neljänneksi. Vuonna 1913 hän voitti Pietarissa pidetyn turnauksen. Vuonna 1914 hän voitti neljän vahvan kiovalaisen pelaajan turnauksen ennen Jefim Bogoljubovia and Fedir Bohatyrtšukia.
Ensimmäisen maailmansodan aikana Evenshon hävisi pienoisottelun Aleksandr Alehinia vastaan Kiovassa, ja toisen ottelun vuonna 1918.
Evenson oli koulutukseltaan lakimies ja hän toimi sodan aikana sotilastuomioistuimessa. Venäjän vallankumouksen jälkeen hänet ammuttiin.
Aiheesta muualla

Aleksandr Evenson ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
Andrzej Olechowski

Olechowski toukokuussa 2010.
Andrzej Marian Olechowski (ääntäminen puolaksi: [ˈandʐɛj ɔlɛˈxɔfskʲi] (s. 9. syyskuuta 1947 Krakova, Puola) on puolalainen poliitikko. Hän oli yksi Kansalaisfoorumi-puolueen perustajista vuonna 2001 yhdessä Donald Tuskin ja Maciej Płażyńskin kanssa. Hän toimi valtiovarainministerinä vuonna 1992 Jan Olszewskin hallituksessa ja ulkoministerinä vuosina 1993–1995 Waldemar Pawlakin hallituksessa. [lähde? ]
Olechowski oli sitoutumaton ehdokas vuoden 2000 presidentinvaaleissa ja tuli toiseksi istuvan presidentin Aleksander Kwaśniewskin jälkeen. Vuonna 2002 hän oli Kansalaisfoorumin ehdokas Varsovan pormestariksi, mutta ei päässyt edes toiselle kierrokselle. Sen jälkeen hän alkoi siirtyä pois politiikan parista. [lähde? ]
Huppusiepot

| Huppusiepot |
| --- | --- |
 Huppusieppo (Melanodryas cucullata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pensassiepot Petroicidae
Suku::  Huppusiepot  Melanodryas  Gould, 1865
Katso myös
   Huppusiepot Wikispeciesissä   Huppusiepot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Huppusiepot (Melanodryas) on pensassieppojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Huppusieppojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 3 lajia.
Huppusieppoihin kuuluvia lajeja

Huppusieppo (Melanodryas cucullata)
Lännenhuppusieppo (Melanodryas westralensis)
Tasmaniansieppo (Melanodryas vittata)
Aiheesta muualla

ITIS: Melanodryas (englanniksi)