stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Siperiansirri
Esiintyminen

Siperiansirri pesii Siperian taigalla Ob-joelta Anadyrille, Beringinsaarella ja pohjoisilla Kuriileilla sekä Ohotanmeren pohjoisrannikolla, mahdollisesti myös etelämpänä. Maailman populaation koko on 25 000–100 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen, mutta sen elämästä tiedetään toistaiseksi vähän. Se on muuttolintu, joka talvehtii pääosin Kaakkois-Kiinasta Bangladeshiin, Malakan niemimaalla, Indonesiassa, Filippiineillä ja vähäisessä määrin Australiassa. Harvinaisena sitä tavataan vielä Uudessa-Seelannissa.
Lintu on harvinainen Euroopassa, ja Suomessa se havaittiin ensimmäisen kerran 26.–28. kesäkuuta 2007 Kotkan Kaarniemenlahdella eli Salminlahdella.
Elinympäristö

Pesii arktisella tundralla ja taigalla, sekä rannikolla että mantereella. Suosii vetisiä, soistuneita maita ja lampia. Muuttomatkoilla ja talvehtimisalueilla se elää sekä rannikon vuorovesirajalla että sisämaan kosteikoilla.
Lisääntyminen

Pesä on maassa varvikon suojassa. Juuri muuta tietoa lisääntymisestä ei ole saatavilla, mutta pesimätiedot lienevät pääpiirteissään samat kuin muidenkin arktisten sirrien.
Ravinto

Etsii mudasta hyönteisiä, nilviäisiä ja muita pieniä selkärangattomia.
Simpelejärvi

| Simpelejärvi |
| --- | --- |
 Simpelejärven Anitsanlahti
Valtiot:  Suomi, Venäjä
Paikkakunta:  Parikkala, Rautjärvi (Suomi)  Lahdenpohjan piiri (Venäjä)
Koordinaatit:  61°30′52″N, 29°24′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Hiitolanjoki
Järvinumero:  03.021.1.003 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  68,8 m
Rantaviiva:  177,198  km 
Pinta-ala:  91,1 km²
Valuma-alue:  813 km2 
 fiSimpelejärvi 
Simpelejärvi on järvi Etelä-Karjalassa, lähes kokonaan Parikkalan kunnan alueella. Pieni osa etelässä kuuluu Rautjärveen ja kaakossa Venäjään. Järvi kuuluu Hiitolanjoen vesistöalueeseen, jonka keskusjärvi se on. Hiitolanjoki on siten sen laskujoki.
Maantiede

Simpelejärven pinta-ala on 91,10 neliökilometriä ja se on Suomen 49. suurin järvi. Järven korkeus merenpinnasta on keskimäärin 68,8 metriä. Pinnan tason vaihteluväli on säännöstelyn takia 68,56–69,59 metriä.
Simpelejärvi sijaitsee Salpausselkien välissä. Siihen laskevat koillisesta Suuri ja Pieni Rautjärvi sekä Tyrjänjärvi Joensuunjoen kautta. Lännestä siihen laskee useita pieniä järviä. Simpelejärvi laskee eteläpäästään Kivijärvensalmen kautta pieneen Kivijärveen ja edelleen Simpeleen Juvankosken kautta varsinaiseen Hiitolanjokeen. Kapeat Särkisalmi ja Jängensalmi, joita järvenlaskut ovat vielä kaventaneet, jakavat Simpelejärven kolmeen lähes erilliseen osaan. Useat lahdet, kuten Lahdenpohja järven pohjoispäässä, Haapalahti Melkoniemellä ja Kukkarolahti kaakossa ovat järvenlaskujen jäljiltä vain kapealla uomalla yhteydessä järveen.
Maantiede > Järven selkiä, lahtia ja saaria

Suurimpia Simpeleen järvenselkiä ja lahtia ovat pohjoisesta etelään päin muun muassa Muukkosenselkä, Vartialahti, Sokkiiselkä, Lemmikonselkä, Siikalahti, Haljakanselkä, Tarvaspohja, Kirkkolahti, Haapalahti, Ehronselkä, Kurhonselkä, Peruspohjanlahti, Kukkarolahti (osaksi Venäjällä), Tähtiniemenselkä, Pietarlahdenselkä, Koitsanlahti ja eteläisin Saviniemenselkä.
Järvessä on paljon saaria ja salmia, pohjoisesta päin muun muassa Pienisaari, Kalasaari, Jängensalmi, Sokkiisaari, Torokka, Lemmikonsalmi, Ristisaari, Kotasaari, Iso Siikasaari, Pieni Siikasaari, Iso Kontiosaari, Mustasaari (kaksi samananimistä saarta), Viitasaari, Mertasaari, Röngönsaari, Harmaitsaarensalmi, Oraitsaari, Jänissaari, Ruissaari, Sorsasaari, Pitkäsaari, Tinkko, Lapinsaari, Joukionsalmi, Honkasaari, Peltosaari, Suuri Sikosaari sekä Pieni Sikosaari.
Järven ympäristö

Paitsi Parikkalan kunnan keskustaajamaa Kangaskylää, myös muun muassa järven etelä- ja pohjoisosat erottava Särkisalmi,  järven pohjoispään Kinnarniemi, siitä etelään sijaitseva Rautalahti, Siikalahden viereinen Kaukola, Savikumpu, Eskola ja Moskuunniemi lähellä Särkisalmea, sekä etelän puolen Tarvaspohja, Melkoniemi, Oravaniemi, Joukio ja Koitsanlahti ovat järvenrantakyliä. Suomen ja Venäjän rajan Suomen-puoleinen vyöhyke ulottuu Joukionsalmessa valtatie 6:n vieressä järveen, niin että järven Kukkarolahti Lahdenkylässä jää rajan eristämäksi lahdekkeeksi.
Simpelejärven Siikalahti on Suomen merkittävimpiä lintuvesialueita. Järvi on kuuluisa siioistaan, ehkäpä myös koska Pekka Himangan esittämä laulu Simpeleen siiat ja Parikkalan piiat oli takavuosina varsin tunnettu. Järven tärkeimpiä talouskalalajeja on kuitenkin muikku, virkistyskalastajille järvessä on muun muassa taimenta ja kuhaa sekä haukia, säyneitä ja ahvenia.
Vedenlaadun parantamishankkeet > Vartialahden kunnostushanke

Simpelejärven itäisessä osassa, sen eteläpäässä sijaitsevan Vartialahden kuonnostushanke toteutettiin vuonna 2003 LEADER-hankkeena. Siimesojaan ja Suursuonojaan rakennettiin tällöin laskeutusaltaat. Hankkeeseen kuului myös kaislikon niittoa ja rannan ruoppausta. Hankevastaavana oli Kannaksen kyläyhdistys ry.
Vedenlaadun parantamishankkeet > Simpelejärvi siistiksi

Vuosina 2006-2007 toteutettiin Simpelejärvi siistiksi -hanke. Hankkekeen taustalla oli vedenlaadun heikkeneminen; ravinteisuuden ja sameuden lisääntyminen sekä sinileväesiintymät. Hankkeen toteuttaja oli Parikkala-Saari-Uukuniemi kalastusalue ja projekti toteutettiin LEADER-rahoituksella. Hankkeessa mm. otettiin ojanäytteitä ja vesistönäytteitä, annettiin viljelijäneuvontaa, tehtiin suojavyöhykesuunnitelmia, niitettiin vesikasvillisuutta ja tehtiin hoitokalastusta (25 000 kg). Hankkeen yhteydessä tehtiin myös pro gradu -tutkielma Parikkalan Siikalahti - kosteikko vesiensuojelullisena ongelmana? (Johanna Laari, 2008). Tutkielman mukaan kosteikkoalan ja valuma-alueen pinta-alan välisen suhteen perusteella Siikalahden laskennalliseksi fosforireduktioksi saatiin 51 % ja ominaiskuormitusluvuilla lasketun nettosedimentaation avulla laskettu pidättymisprosentti on 55. Tämä tarkoittaa sitä, että Siikalahden lintukosteikko pidättää noin puolet valuma-alueelta tulevasta fosforista.
Vedenlaadun parantamishankkeet > Yhdessä Simpelejärven puolesta

Yhdessä Simpelejärven puolesta -hanke toteutettiin vuosina 2010-2012 LEADER-hankeena, jossa toimija oli Imatran seudun ympäristötoimi. Hankkeessa laadittiin kosteikkosuunnitelmia maatalousalueille, annettiin maatalouden vesiensuojeluneuvontaa maa- ja metsätalousyrittäjille, laadittiin metsätalouden vesiensuojelun yleissuunnitelma, tehttiin hulevesiselvitys ja -suunnitelma Parikkalan keskustaan, annettiin vesiensuojelutiedotusta asukkaille ja kesämökkiläisille sekä tehtiin vesikasvillisuusniittoja ja  hoitokalastusta (17 t).
Kuvia Simpelejärvestä

Näkymä Sikoharjulta
Harjulinnan uimaranta
Riutanlahti Rautalahdella
Kangaskylän uimaranta
Näkymä Särkisalmelta
Näkymä Helenansaaresta
Näkymä Haapalahteen
Näkymä Kileksenniemelle
Kirjallisuutta

Juvonen, Jaana: Parikkalan historia, s. 284–289 ja 580–581 (järven laskut). Parikkalan kunta 1996. ISBN 952-90-7806-4
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nuotassa nousi pikkukalaa[vanhentunut linkki], Parikkalan-Rautjärven Sanomien juttu
Simpelejärvi siistiksi- loppuraportti (Arkistoitu – Internet Archive)
Järven kunnostuksesta[vanhentunut linkki], Etelä-Saimaan artikkeli, 2006
Vesistöennusteita
Kivijärvensalmi, Simpelejärvi taustalla.
Sinebrychoff

| Oy Sinebrychoff Ab |
| --- | --- |

Perustettu:  1819
Perustaja:  Nikolai Sinebrychoff
Toimitusjohtaja:  Anders Frydenlund
Kotipaikka:  Kerava
Toimiala:  panimo
Tuotteet:  oluet, virvoitusjuomat
Liikevaihto:    313,7 milj. € (2022) 
Liikevoitto:   30,65 milj. € (2022) 
Henkilöstö:   235 (2022) 
Emoyhtiö:  Carlsberg
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oy Sinebrychoff Ab ([sinebrykof]) on suomalainen Keravalla sijaitseva panimo, joka on nykyään tanskalaisen Carlsberg-panimokonsernin omistuksessa. Sinebrychoff on Pohjoismaiden vanhin panimo ja Suomen vanhin elintarvikealan yritys. Lisäksi se on Suomen kolmanneksi vanhin alkuperäisellä nimellään toimiva yritys Fiskarsin ja Yliopiston Apteekin jälkeen.
Erisnimi on alkuaan ven. Синебрюхов, Sinebrjuhov (suom. sinivatsainen). Nimen loppuosasta on johdettu yhtiönimen lyhyempi muoto ja tunnetuin tuotemerkki Koff.
Historia

Alun perin Viaporissa, nykyisessä Suomenlinnassa pienpanimo- ja ravintolatoimintaa harjoittanut Nikolai Sinebrychoff sai 13. lokakuuta 1819 luvan ostaa Helsingin Hietalahdentorin eteläpuolelta 14 tynnyrinalan eli 7 hehtaarin kokoisen maa-alueen, jonne tehdas sijoitettiin ja osa istutettiin puistoksi. Myöhemmin Sinebrychoff myi osia laajasta teollisuustontistaan asuntotonteiksi, mutta jäljelle jääneelle osalle rakennettiin suuria lisärakennuksia vielä 1960-luvun lopulla. Panimo toimi Hietalahdessa 1990-luvulle saakka, jolloin sen toiminta siirrettiin Keravalle ja loputkin Hietalahden teollisuusalueesta muutettiin asunto- ja toimistotonteiksi. Keravan panimon avajaisia juhlittiin huhtikuussa vuonna 1993. Paikalla oli valtiovarainministeri Iiro Viinanen, joka suoritti panimon vihkimisen. Osa vanhoista tehdasrakennuksista on yhä jäljellä toimistoiksi muutettuina, samoin Bulevardin varrella sijaitseva Sinebrychoff-suvun vanha asuinrakennus, jossa nykyisin toimii Sinebrychoffin taidemuseo.
Carlsberg hankki osakkuuden Sinebrychoffista 1972. Samana vuonna Sinebrychoff hankki omistukseensa Porin Oluttehtaan.
Sinebrychoff siirtyi kokonaan Carlsbergin omistukseen vuonna 1999, jolloin myös The Coca-Cola Companyn tuotteiden valmistus, myynti ja jakelu siirtyi Suomessa Hartwallilta Sinebrychoffille. Porin Oluttehdas suljettiin 2009 ja Karhu-oluen valmistus siirtyi Keravalle, jossa Karhua oli myös valmistettu jo vuosien ajan.
Tuotteet > Alkoholijuomat > Oluet

Koff: erivahvuisia lagereita, vahvasti humaloitu olut, vähäkalorinen olut
Karhu: erivahvuisia lagereita
Carlsberg, Saku Originaal, Brooklyn Lager, Suomen Olutmestarin Bärliineri, Tuborg, Staropramen, Stella Artois: lagereita
Porter, Sinebrychoff Porter: porttereita
Nikolai: erilaisia oluita, muiden muassa lager, ale, alkoholiton lager
Light Beer: vähäkalorinen lager
Garage: maustettuja oluita
Jouluolut III: maustettuja oluita
Budweiser: lagereita, joissa käytetty ohramaltaan lisäksi riisiä
Kilkenny Irish Beer: ale
Jakobsen: Jacobsen Bramley Wit, Jacobsen Original Dark Lager
Budějovický Budvar: tummia ja vaaleita lagereita
Guinness Draught: dry stout
Franziskaner, Hoegaarden Witbier: vehnäoluita
Grimbergen, Leffe: luostarityylisiä oluita
Brooklyn: lager, India pale ale, dinner ale
Perinnekalja (vuoteen 2008 asti Perhekalja): kotikalja
Tuotteet > Alkoholijuomat > Siiderit

Golden Cap: useita eri makuja, vähäsokerisia ja kuivia siidereitä sekä yksi alkoholiton siideri
Crowmoor: kuivia ja erityisen kuivia omena- ja päärynäsiidereitä
Somersby: omena- ja päärynäsiidereitä sekä marjalla maustettuja siidereitä
Tuotteet > Alkoholijuomat > Lonkerot

Koff Long Drink: erimakuisia gini- ja vodkapohjaisia long drink -juomia
Golden Cap Long Zero, sokerittomia käymisteitse valmistettuja lonkeroita
Tuotteet > Alkoholijuomat > Juomasekoitukset

Crowmoor Vodka Spritz, erimakuisia hard seltzereitä
Garage: erimakuisia vodkapohjaisia juomasekoituksia
Bacardi Breezer: erimakuisia rommipohjaisia ready to drink -juomia
Tuotteet > Virvoitusjuomat

Coca-Cola: kolajuoma
Fanta: appelsiinin ja muiden hedelmien makuisia limonadeja
Sprite: sitruuna-limelimonadi
Smurffi: päärynälimonadi
Muumi: metsämansikkalimonadi ja mustikka-vadelma
Dr. Pepper: limonadi alkuperäisellä reseptillä
Battery: erimakuisia energiajuomia
Powerade: erimakuisia urheilujuomia
Hyvää Päivää: erimakuisia virvoitusjuomia, joihin lisätty mm. ravintokuitua, vitamiineja ja hivenaineita
Schweppes: Indian Tonic, Bitter Lemon, Ginger Ale, Russchian ja Lemon Fusion
Nestea: jäätee
Tuotteet > Kivennäisvedet

Bonaqua: maustamattomia ja maustettuja kivennäisvesiä
Evian-lähdevesi
Tuotteet > Lakkautetut tuotteet

Nikolai: alkoholiton olut
Kurko: erimakuisia käymisteitse valmistettuja long drink -juomia
Frisco: erimakuisia virvoitusjuomia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sinebrychoff Wikimedia Commonsissa
Sinebrychoffin kotisivut
Ylen Elävä arkisto: Miten olut ja limonadi päätyvät janoisten kurkkuihin?
Suomen panimot
| --- | --- |
Suuret panimot:  Hartwall  Olvi  Sinebrychoff 
Pienpanimot:  Hailuodon Panimo  Hollolan Hirvi  Fiskarsin Panimo  Laitilan Wirvoitusjuomatehdas  Lammin Sahti  Mallaskoski  Malmgårdin Panimo  Nokian Panimo  Panimoravintola Beer Hunter's  Panimoravintola Bruuveri  Panimoravintola Koulu  Koskipanimo (Panimoravintola Plevna)  Panimoyhtiö Hiisi  Panimoyhtiö X  Perhon Panimo  Saimaan Juomatehdas  Sonnisaari Panimo  Stadin Panimo  Stallhagen  Suomenlinnan Panimo  Teerenpeli  Vakka-Suomen Panimo 
Katso myös:  Pienpanimo  Panimo 
Vuoteen 2008 asti käytössä ollut logo.
Keravan tuotantotilat Lahdenväylältä nähtynä vuonna 2011. Ison Koff-tölkin paikalla on vuoden 2015 alussa voimaan tulleen alkoholilain takia nykyään Battery-tölkki.
Sinebrychoff Porter -olut
Battery-energiajuomatölkkejä
Ševtšenkon piiri (Lviv)

| Ševtšenkon piiri Шевченківський район |
| --- | --- |
 Kerrostaloja Lvivin pohjoisosassa, Ševtšenkon piirissä.
 Ševtšenkon piiri sijaitsee Lvivin pohjoisosassa.
Valtio:  Ukraina
Alue:  Lvivin alue
Piiri:  Lvivin piiri
Kaupunki:  Lviv
Väkiluku (2020):  150 681
Ševtšenkon piiri (ukr. Шевченківський район, Ševtšenkivskyi raion) on yksi Ukrainan Lvivin kaupungin kuudesta hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Se kattaa Lvivin kaupungin pohjoisosan. Kaupunkipiirin pinta-ala on noin 45 neliökilometriä, ja väkiluku 150 681 asukasta (2020). Piiri on muodostunut yhdistelmästä Lvivin vanhimpiin kuuluvista alueista (Pidzamtše (ukr. Підзамче)), kaupunkiin liitetyistä kylistä ja uudemmasta rakennuskannasta.
Kaupunkipiirin naapureina ovat kaakossa Lytšakivin piiri , etelässä Halytšin piiri ja lounaassa Rautatien piiri. Lännessä ja pohjoisessa naapurina on Lvivin kaupunkihromadan (Lvivin kaupungin) ulkopuoliseen Lvivin piiriin tai Javorivin piirin kuuluvia alueita.
Piirin alueella sijaitsee muun muassa:
Brjuh’ovytši (aiempi kaupunkityyppinen taajama)
useita rautatieasemia tai seisakkeita, muun muassa Batarivka, Brjuh’ovytši, Pidzamtše, Rjasna ja Rjasna-2.
(kesken)
Lvivin Pidzamtšen rautatieasema.
Pyhän Josafat Kuntsevytšin kirkko.
Pyhän Ristin kirkko.
Kaupunkipiirin pääkatuja: vul. B. Hmelnytskoho (kuva vuodelta 2010).
Brjuh’ovytšin asuinalue, aiempi kaupunkityyppinen taajama.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ševtšenkon piiri (Lviv) Wikimedia Commonsissa
Ševtšenkon piirin rajat Open Street Map -kartalla (OSM) (ukrainaksi) (openstreetmap.org)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Шевченківський район (Львів)
Käännös suomeksi
Sitrusheinät

| Sitrusheinät |
| --- | --- |
 Sitrusheinää.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Sitrusheinät Cymbopogon  Spreng. (1815)
Katso myös
   Sitrusheinät Wikispeciesissä   Sitrusheinät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sitrusheinät eli sitruunaruohot (Cymbopogon) on noin 55 lajia käsittävä heinäkasvisuku. Suvun lajit ovat monivuotisia, jopa kaksimetrisiksi kasvavia heiniä, jotka tuoksuvat voimakkaasti sitruunalle. Lajeja kasvaa laajalla alueella Afrikan, Aasian ja Oseanian trooppisilla ja lämpimillä alueilla. Suvun tärkeimmät lajit ovat malabarinsitrusheinä (Cymbopogon flexuosus), joka kasvaa Kambodžasta Intiaan ja Sri Lankaan ulottuvalla alueella, sekä intiansitrusheinä (Cymbopogon citratus), joka lienee alun perin peräisin Malesiasta.
Sitruunaruoho on tärkeä ja keskeinen mauste monissa Kaakkois-Aasian keittiöissä, etenkin thaimaalaisessa sekä vietnamilaisessa. Kasvista käytetään lehtiruusukkeen pehmeää sisäosaa, ja se lisätään ruokaan tavallisesti tuoreena tai soseutettuna. Joissakin Afrikan maissa sitruunaruohosta tehdään teetä. Sekä tuoksu että maku muistuttavat sitruunaa muttei kuitenkaan sisällä sitrushedelmien hapokkuutta. Maun lähteenä on sitraali, jota on kasvin sisältämästä öljystä jopa 80 %.
Maustekäytön lisäksi joitakin lajeja käytetään hajuste- ja kosmetiikkateollisuudessa. Lisäksi sitruunaruoholla uumoillaan olevan myös terveydellisiä vaikutuksia potentiaalisena särkylääkkeenä.
Lajeja

Cymbopogon citratus – intiansitrusheinä eli sitruunaheinä
Cymbopogon flexuosus – malabarinsitrusheinä
Cymbopogon nardus – jäkkisitrusheinä eli sitronellaheinä
Cymbopogon martini
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Sitrusheinät – Cymbopogon
United States Department of Agriculture (USDA): Cymbopogon (englanniksi)
Flora of China: Cymbopogon (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q5727732  Wikispecies: Cymbopogon  APDB: 189896  APNI: 93537  BOLD: 204898  CoL: 8VWNJ  eFloraSA: Cymbopogon  EoL: 108131  EPPO: 1CYGG  FloraBase: 20983  FNA: 108952  FoC: 108952  GBIF: 2705264  GrassBase: gen00162  GRIN: 3274  iNaturalist: 54494  IPNI: 17833-1  IRMNG: 1055760  ITIS: 41611  NBN: NHMSYS0021314197  NCBI: 66013  NZOR: ecca70b2-b67f-4316-8b79-b3bf533cc1de  Open Tree of Life: 443892  PLANTS: CYMBO  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:17833-1  Tropicos: 40019852  VicFlora: 3a38d70f-eeab-4806-8cc6-afb8a510213f  WFO: wfo-4000010376
Syh’ivin piiri

| Syh’ivin piiri Сихівський район |
| --- | --- |
 Syhivin asuinaluetta.
 Syh’ivin piiri sijaitsee Lvivin etelä- ja kaakkoisosassa.
Valtio:  Ukraina
Alue:  Lvivin alue
Piiri:  Lvivin piiri
Kaupunki:  Lviv
Perustettu:  2000
Pinta-ala:  17,567 km²
Väkiluku (2021):  150 343
Syh’ivin piiri (ukr. Сихівський район, Syh’ivskyi raion) on yksi Ukrainan Lvivin kaupungin kuudesta hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Se sijaitsee Lvivin etelä- ja kaakkoisosassa. Vuonna 2000 perustetun kaupunkipiirin pinta-ala on 17,6 neliökilometriä ja väkiluku 150 343 asukasta (1.1.2021).
Kaupunkipiirin naapureina ovat lännessä Frankon piiri, pohjoisessa kaupunkikeskustan sisältävä Halytšin piiri ja Lytšakivin piiri. Idän ja etelän suunnilla kaupukipiirin rajan takana on Lvivin kaupunkihromadan (Lvivin kaupungin) ulkopuolista Lvivin piiriä, useita siihen kuuluvia hromadoita.
Piirin alueella sijaitsee muun muassa:
Arena Lviv
Lvivin linja-autotehdas
(kesken)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Syh’ivin piiri Wikimedia Commonsissa
Syh’ivin piirin rajat Open Street Map -kartalla (OSM) (ukrainaksi) (openstreetmap.org)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Сихівський район
Käännös suomeksi
Sitruunahappokierto

Sitruunahappokierto 
Sitruunahappokierto käynnistyy sitraattisyntaasientsyymin katalysoidessa sitraatin muodostumista oksaaliasetaatista ja asetyyli-koentsyymi-A:sta. Koentsyymi-A vapautuu reaktiossa. Kaikki muutkin kierron reaktiot ovat entsyymikatalysoituja. Entsyymien aktiivisuutta puolestaan säätelevät mm. ATP:n, ADP:n ja elektroninsiirtäjäkoentsyymien pitoisuudet sekä reaktioaineiden pitoisuudet. Sitraatista kierto etenee isositraattiin, siitä alfa-ketoglutaraattiin, edelleen sukkinyyli-koentsyymi-A:han, sitten sukkinaattiin, edelleen fumaraattiin, sitten malaattiin, kunnes kierto palaa oksaaliasetaattiin. Tuloksena asetyyliryhmä on hapetettu täydellisesti hiilidioksidiksi ja kolme NADH:ta, yksi FADH2 ja yksi GTP on tuotettu.
Sitruunahappokierto eli Krebsin sykli eli trikarboksyylihappokierto (TCA-kierto) on solujen mitokondrioissa tapahtuva monivaiheinen kemiallinen prosessi, jossa ravintoaineista peräisin olevat hiiliatomit hapettuvat hiilidioksidiksi ja samojen molekyylien sisältämät vedyt siirtyvät elektroninsiirtäjäkoentsyymeille. Prosessissa vapautuu energiaa, ja se on solujen pääasiallinen energianlähde.
Ennen kuin ravintoaineet kuten hiilihydraatit ja rasvat voivat tulla mukaan sitruunahappokiertoon, solussa tapahtuvien muiden prosessien on muutettava ne sopivaan muotoon, etenkin asetyyliryhmäksi (CH3CO), joka sitoutuu koentsyymi-A:n kanssa aktiiviseksi etikkahapoksi eli asetyylikoentsyymi-A:ksi. Lisäksi kierron eri vaiheissa sitoutuu vesimolekyylejä, ja siinä vapautuu hiilidioksidia sekä vetyioneja ja elektroneja. Nämä vapautuneet vetyionit ja ylimääräiset elektronit siirtyvät hapetus-pelkistysreaktioissa elektroninsiirtäjäkoentsyymeille, joita ovat NAD+ ja FAD. Koentsyymeiltä vedyt siirtyvät edelleen elektroninsiirtoketjuun, jonka päätteeksi ne yhtyvät hengitysilmasta tulleen hapen kanssa vesimolekyyleiksi.
Syklisessä reaktiossa sitoutuu myös yksi fosforihappomolekyyli, jolloin muodostuu yksi korkeaenergiainen ATP-molekyyli GTP-välivaiheen kautta, ja neljä pelkistynyttä elektroninsiirtäjäkoentsyymiä (kolme NADH:ta ja yksi FADH2) kutakin pilkkoutunutta ja hapettunutta asetyylikoentsyymi-A:ta kohti. Sitruunahappokierto tapahtuu pääosin mitokondrion matriksissa, kun taas elektroninsiirtoketju tapahtuu mitokondrion sisäkalvolla.
Yksi sitruunahappokierron entsyymi, sukkinaattidehydrogenaasi, on mitokondrion sisäkalvon entsyymi. Se voi syöttää saamansa elektronit suoraan mitokondrion sisäkalvolla tapahtuvaan elektroninsiirtoketjuun.
Kierron vaiheet

Kiertoon kuuluu kymmenen vaihetta, joista jokaisessa jokin karboksyylihappo joko sitoo jonkin muun molekyylin tai siitä irtoaa jotakin niin, että se muuttuu toiseksi karboksyylihapoksi. Kaikki vaiheet tapahtuvat eri entsyymien vaikutuksesta. Seuraavissa reaktiokaavoissa käytetään koentsyymi-A-molekyylin rungolle lyhennemerkintää [CoA] ja guanosiiniryhmälle lyhennemerkintää [G], vaikka itse asiassa molemmat ovat suuria ja monimutkaisia molekyylejä.
1. Oksaloetikkahappo reagoi asetyylikoentsyymi-A:n kanssa sitraattisyntaasin katalysoimana, jolloin syntyy sitruunahappoa ja koentsyymi-A vapautuu.
2. Sitruunahaposta lohkeaa vettä akonitaasientsyymin katalysoimana, jolloin syntyy cis-akoniittihappoa:
3. Vesi sitoutuu jälleen cis-akoniittihappoon, mutta toisella tavalla, jolloin syntyy isositruunahappoa. Tätäkin reaktiota katalysoi akonitaasi.
4. Isositruunahaposta lohkeaa vetyioneja ja elektroneja, jolloin syntyy oksalomeripihkahappoa isositraattidehydrogenaasin katalysoimana:
5. Oksalomeripihkahapon keskimmäinen karboksyyliryhmä hajoaa ja siitä lohkeaa hiilidioksidia isositraattidehydrogenaasientsyymin katalysoimana, ja samalla syntyy ketoglutaarihappoa:
6. Ketoglutaarihaposta eroaa toinen hiilidioksidimolekyyli sekä vetyioneja ja elektroneja, mutta samalla siihen sitoutuu koentsyymi-A, jolloin syntyvän molekyylin nimi on sukkinyylikoentsyymi-A. Reaktiota katalysoi α-ketoglutaraattidehydrogenaasi.
7. Koentsyymi-A irtoaa, guanosiinidifosfaattiin (GDB) sitoutuu yksi fosforihappomolekyyli lisää, jolloin se muuttuu runsaasti energiaa sisältäväksi guanosiinitrifosfaatiksi (GTP). Siihen siirtyy huomattava osa kierrossa mukana olevien aineiden kemiallisesta energiasta. Samalla fosforihaposta irtoaa yksi happi- ja kaksi vetyatomia, jotka sitoutuvat sukkinyylikoentsyymi-A:n jäljelle jääneeseen osaan muuttaen sen meripihkahapoksi. Tämä tapahtuu sukkinyylikoentsyymi-A-syntetaasientsyymin katalysoimana.
8. Meripihkahaposta irtoaa kaksi vetyionia ja kaksi elektronia, jolloin se muuttuu fumaarihapoksi sukkinaattidehydrogenaasin vaikutuksesta:
9. Fumaarihappoon sitoutuu vettä fumaraasientsyymin katalysoimana, jolloin se muuttuu omenahapoksi:
10. Omenahaposta irtoaa kaksi vetyionia ja elektronia, jolloin se muuttuu jälleen oksaloetikkahapoksi malaattidehydrogenaasin katalysoimana, minkä jälkeen kierros voi alkaa alusta:
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Opetus.tv: Biologian etäopiskeluympäristö, Sitruunahappokierto