stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Markéta Pekarová Adamová
Ura poliitikkona > Hallituksessa 2021–

Pekarová Adamová vei TOP 09:n mukaan Petr Fialan johtamaan Yhdessä -vaaliliittoon ennen vuoden 2021 vaaleja. Koalition voitettua Pekarová Adamová valittiin parlamentin alahuoneen puhemieheksi.
Poliittiset näkemykset

Pekarová Adamováa pidetään TOP 09:n liberaalisiiven edustajana. Tultuaan valituksi puolueen puheenjohtajaksi hän sanoi haluavansa tuoda sen lähemmäksi kaupunkiäänestäjiä, nuoria, keski-ikäisiä sekä naisia. Hän tukee myös samaa sukupuolta olevien avioliiton laillistamista.
Yksityiselämä

Pekarová Adamová on naimisissa slovakialaisen IT-asiantuntija Tomáš Pekáran kanssa.
Aiheesta muualla

Marketá Adamová Tšekin parlamentin sivuilla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Tšekki  Puola
Nyrkkeilyn maailmanmestaruuskilpailut 1982

Vuoden 1982 nyrkkeilyn maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 4. toukokuuta – 15. toukokuuta 1982 Münchenissä, Länsi-Saksassa. Kisoissa oteltiin 12 painoluokassa.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Kevyt kärpässarja (48 kg) |  Ismail Mustafov |  Mene Yong-Hwan |  Huh Yong-Mo    Dietmar Geilich |
| Kärpässarja (51 kg) |  Juri Aleksandrov |  Michael Collins |  Jesús Pool    Constantin Titoiu |
| Kääpiösarja (54 kg) |  Floyd Favors |  Viktor Mirošnitšenko |  Sami Buzoli    Klaus-Dieter Kirchstein |
| Höyhensarja (57 kg) |  Adolfo Horta |  Rawsalyn Otgonbayar |  Richard Nowakowski    Bernard Gray |
| Kevytsarja (60 kg) |  Angel Herrera |  Pernell Whitaker |  Viorel Ioana    Milivoj Labudović |
| Kevyt välisarja (63,5 kg) |  Carlos García |  Kim Dong-Kil |  Mirko Puzović    Shadrah Odhiambo |
| Välisarja (67 kg) |  Mark Breland |  Serik Konakbajev |  Manfred Zielonka    Roland Omoruyi |
| Kevyt keskisarja (71 kg) |  Aleksandr Koškyn |  Armando Martínez |  Tom Corr    Mihail Takov |
| Keskisarja (75 kg) |  Bernardo Comas |  Tarmo Uusivirta |  Iran Barkley    Pedro van Raamsdonk |
| Raskas keskisarja (81 kg) |  Pablo Romero |  Paweł Skrzecz |  Valeri Šin    Pero Tadić |
| Raskassarja (alle 91 kg) |  Aleksandr Jagubkin |  Jürgen Fanghänel |  Grzegorz Skrzecz    Hermenegildo Baez |
| Raskassarja (yli 91 kg) |  Tyrell Biggs |  Francesco Damiani |  Peter Hussing    Petăr Stoimenov |
Tilastot maittain

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kuuba | 5 | 1 | 1 |
| 2. |  Yhdysvallat | 3 | 2 | 2 |
| 3. |  Neuvostoliitto | 3 | 2 | 1 |
| 4. |  Bulgaria | 1 | - | 2 |
| 5. |  Itä-Saksa | - | 1 | 3 |
| 6. |  Etelä-Korea | - | 1 | 1 |
| 6. |  Puola | - | 1 | 1 |
| 8. |  Italia | - | 1 | - |
| 8. |  Mongolia | - | 1 | - |
| 8. |  Pohjois-Korea | - | 1 | - |
| 8. |  Suomi | - | 1 | - |
| 12. |  Jugoslavia | - | - | 4 |
| 13. |  Romania | - | - | 2 |
| 13. |  Länsi-Saksa | - | - | 2 |
| 15. |  Alankomaat | - | - | 1 |
| 15. |  Irlanti | - | - | 1 |
| 15. |  Nigeria | - | - | 1 |
| 15. |  Ruotsi | - | - | 1 |
| 15. |  Venezuela | - | - | 1 |
Suomen edustajat

| Painoluokka | Nyrkkeilijä | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 51 kg | Antti Juntumaa | karsiutui 2. kierroksella |
| 54 kg | Markku Sarasto | karsiutui 1. kierroksella |
| 63,5 kg | Joni Nyman | karsiutui 3. kierroksella |
| 67 kg | Lasse Friman | karsiutui 1. kierroksella |
| 71 kg | Topi Mikkola | karsiutui 1. kierroksella |
| 75 kg | Tarmo Uusivirta | hopeaa |
Muuta

Jose Tuominen valittiin Suomen edustajaksi 60 kilon sarjaan mutta hän joutui jäämään pois sairauden takia.
Kisoihin osallistui 271 nyrkkeilijää 45 maasta.
Kuuban Teofilo Stevenson kärsi ensimmäisen tappionsa arvokisoissa hävitessään 1. kierroksella Italian Francesco Damianille tuomariäänin 5–0.
Kisojen parhaaksi nyrkkeilijäksi valittiin 67 kilon sarjan kultamitalisti, Yhdysvaltain Mark Breland.
Pekka Rinne

| Pekka Rinne |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. marraskuuta 1982 (ikä 42) Kempele, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Maila:  oikea
Hanska:  vasen
Pituus:  196 cm
Paino:  98 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2002–2021
Seurat:  Kärpät (SML) Hokki (Mestis) Milwaukee Admirals (AHL) Nashville Predators (NHL) Dinamo Minsk (KHL)
NHL-varaus:  258. varaus, 2004 Nashville Predators
Valmennusura
Vuodet:  2022-
Seurat:  Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Valko-Venäjä 2014 | jääkiekko |  |
Pekka Päiviö Rinne (s. 3. marraskuuta 1982 Kempele) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi 683 NHL-ottelua edustaen koko NHL-uransa ajan Nashville Predatorsia vuosina 2005–2021.
Rinnettä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista suomalaisista maalivahdeista. Hän on eniten NHL-otteluita pelannut ja voittanut suomalainen maalivahti ja hän johtaa myös Nashvillen voitto- ja nollapelitilastoa. Rinne voitti NHL:n kauden parhaalle maalivahdille jaettavan Vezina Trophyn vuonna 2018 ja oli ehdokkaana palkinnon saajaksi myös vuosina 2011, 2012 ja 2015. Hänet valittiin neljästi NHL:n tähdistöotteluun.
Rinne edusti Suomea neljissä maailmanmestaruuskilpailuissa ja maailmancupissa 2016. Hänet valittiin maailmanmestaruuskilpailujen arvokkaimmaksi pelaajaksi vuonna 2014 ja parhaaksi maalivahdiksi vuonna 2015.
Ura > SM-liiga 2003–2005

Kiekko-Kettujen (nyk. Kiekko-Laser) kasvatti Pekka Rinne debytoi SM-liigassa kaudella 2002–2003 Oulun Kärpissä pelaamalla yhden ottelun. Seuraavalla kaudella 2003–2004 hän sai pelata SM-liigaa jo 14 ottelun verran, mutta hän oli pääosin luukkuvahtina Niklas Bäckströmin pelatessa suurimman osan otteluista. Kauden päätteeksi Kärpät voitti SM-kultaa, ja Rinne pelasi pudotuspeleissä kaksi ottelua, joissa ei päästänyt maaliakaan. Nashville Predatorsin pelaajatarkkailijat huomasivat Rinteen ja seura varasi hänet 258. pelaajana NHL:n vuoden 2004 varaustilaisuudessa. Kaudella 2004–2005 Rinne pelasi Kärpissä 10 ottelua vakuuttavasti, mutta ei saanut aloittavan maalivahdin paikkaa, sillä SM-liigan huippumaalivahti Niklas Bäckström pelasi joukkueen ilmiselvänä 1. maalivahtina. Kauden jälkeen Rinteen varannut Nashville Predators teki hänelle kaksisuuntaisen sopimustarjouksen, jonka Rinne hyväksyi.
Ura > Milwaukee Admirals 2006–2008

Rinne sai odotetusti aloittaa uransa Pohjois-Amerikassa farmisarja AHL:ssä, sillä Nashville Predatorsissa pelasivat silloin Tomáš Vokoun ja Chris Mason. Pelit Milwaukee Admiralsissa sujuivat Rinteeltä kuitenkin todella vakuuttavasti. Rinne teki ensiesiintymisensä NHL:ssä 15. joulukuuta 2005, kun Predators voitti Chicago Blackhawksin 5–3 Rinteen torjuessa 38 laukausta. Rinne valittiin AHL:n tähdistöotteluun kausilla 2005–2006 ja 2007–2008. Kausien aikana Rinne sai pelata yhteensä kolme NHL-ottelua.
Valmennusura

Kaudella 2022–2023 Rinne toimi Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkueen maalivahtivalmentajana. Kesäkuussa 2023 Nashville Predators palkkasi Rinteen joukkueen Euroopan kykyjenetsijäksi ja maalivahtien kehitysvalmentajaksi.
Maajoukkueessa

Pekka Rinne pelasi ensimmäisen kerran maajoukkueessa maailmanmestaruuskilpailujen ottelussa Norjaa vastaan 25. huhtikuuta 2009 ja torjui 30 laukausta sekä nollapelin. Rinne on edustanut Suomea maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2009, 2010, 2014 ja 2015. Rinne saavutti myös maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2014 Suomen maajoukkueessa hopeaa ja sai turnauksen arvokkaimman pelaajan palkinnon. Vuonna 2015 Rinne valittiin turnauksen parhaaksi maalivahdiksi. Hän torjui kisoissa 237.05 minuutin maalittoman jakson ja ohitti siten ennätyksellään Slovakian Ján Lašákin, joka piti Slovakian maalin puhtaana 206.26 minuuttia kevään 2004 maailmanmestaruuskisoissa. Näin Rinne rikkoi modernin ajan maailmanmestaruuskisojen nollapeliputkiennätyksen.
Yksityiselämä

Rinteellä on yksi lapsi yhdessä avovaimonsa Erikan kanssa.
Saavutukset > 2019–2020

Eniten otteluita pelannut suomalainen NHL-maalivahti
Saavutukset > 2018–2019

Saavutti yhdeksännen kerran urallaan vähintään 20 voittoa kaudessa.
Eniten voittoja torjunut suomalaisvahti NHL:ssä.
Eniten nollapelejä pelannut suomalainen NHL-maalivahti.
Saavutukset > 2017–2018

Vezina Trophy: vuonna 2018
NHL:n ykköstähdistössä: kaudella 2017–2018
Saavutukset > 2015–2016

NHL:n tähdistöottelussa: vuonna 2016
Saavutukset > 2015

Maailmanmestaruuskilpailuijen paras maalivahti: vuonna 2015
Maailmanennätys: pisin yhtäjaksoinen nollaputki modernin jääkiekon MM-kilpailuissa: 237,12 min (vuonna 2015)
36 nollapeliä NHL:n runkosarjassa (tilanne 1. huhtikuuta 2015) (Nashville Predatorsin seuraennätys)
Saavutukset > 2014

MM-hopeaa ja valinta turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi: vuonna 2014
Saavutukset > 2011–2012

Nashville Predatorsin seuraennätys: pisin voittoputki 11 ottelua (kaudella 2011–2012)
Nashville Predatorsin seuraennätys: eniten voittoja kaudessa 43 (kaudella 2011–2012)
NHL:n maalivahtien voittotilaston voitto, 43 (kaudella 2011–2012)
Nashville Predatorsin seuraennätys: eniten pelattuja otteluita kaudessa (maalivahti) 73 (kaudella 2011–2012)
Saavutukset > 2002–2011

Kiekko-Laser on nostanut Rinteen pelipaidan jäähallin kattoon.
NHL:n kakkostähdistössä: kaudella 2010–2011
Nashville Predatorsin seuraennätys: eniten nollapelejä kaudessa 7 (kausilla 2008–2009 ja 2009–2010)
AHL:n tähdistöottelussa: vuosina 2006 ja 2008
SM-liigan mestaruus: kausilla 2003–2004 ja 2004–2005
SM-liiga hopeaa: kaudella 2002–2003
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pekka Rinne Wikimedia Commonsissa
Pekka Rinne Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Pekka Rinne The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Sergei Bobrovski | Vezina Trophyn voittaja 2018 | Seuraaja: Andrei Vasilevski |
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2009
3 Nummelin (A) |
4 Koistinen |
5 Kukkonen |
6 Jaakola |
8 Hyvönen |
14 Hagman |
20 Miettinen |
21 Niskala |
22 Santala |
24 Kapanen (C) |
26 Immonen |
28 Salmela |
29 Kerman |
31 Rämö |
32 Riksman |
33 Lehtonen |
35 Rinne |
37 Pyörälä |
39 Kapanen |
41 Komarov |
44 Niinimaa |
49 Pihlman |
51 Hytönen |
73 Ruutu (A) |
82 Vahalahti |
Valmentaja Jukka Jalonen
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2010
3 Nummelin (A) |
5 Kukkonen (A) |
6 Jaakola |
7 Mäenpää |
11 Hietanen |
15 Hytönen |
20 Miettinen |
21 Niskala |
22 Santala |
23 Hahl |
24 Kapanen (C) |
26 Immonen |
27 Kontiola |
29 Korpikoski |
30 Tarkki |
31 Vehanen |
35 Rinne |
36 Jokinen |
40 Pihlström |
41 Puistola |
44 Vatanen |
45 Osala |
50 Aaltonen |
52 Lehterä |
71 Komarov |
Valmentaja Jukka Jalonen
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2014
5 Ohtamaa |
6 Kivistö |
10 Karalahti |
12 Jokinen (C) |
13 Wirtanen |
18 Mäntylä |
19 Savinainen |
21 Lehterä (A) |
22 Salomäki |
25 Jormakka |
26 Immonen |
27 Kontiola |
28 Marttinen |
31 Koskinen |
32 Saros |
34 Palola |
35 Rinne |
38 Hietanen |
40 T. Sallinen |
42 J. Sallinen |
47 Lajunen |
56 Haula |
61 Huhtala |
71 Komarov (A) |
81 Pakarinen |
Valmentaja Erkka Westerlund
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2015
2 Jokipakka |
6 Mäntylä |
7 Lindell |
15 Ruutu (A) |
16 Barkov |
18 Lepistö (A) |
20 Pesonen |
23 Louhivaara |
24 Kemppainen |
25 Hytönen |
26 Immonen |
27 Kontiola |
28 Salmela |
32 Saros |
33 Engren |
35 Rinne |
36 Jokinen (C) |
38 Hietanen |
41 Pihlström |
50 Aaltonen |
55 Ohtamaa |
63 Jaakola |
70 Hartikainen |
71 Komarov |
72 Donskoi |
Valmentaja Kari Jalonen
Suomen joukkue – Jääkiekon maailmancup 2016
2 Jokipakka |
3 Määttä |
7 Lindell |
9 Koivu (C) |
12 Lehterä |
18 Lepistö |
19 Koskinen |
20 Aho |
22 Pokka |
27 Donskoi |
28 Korpikoski |
29 Laine |
35 Rinne |
36 Jokinen (A) |
40 Rask |
45 Vatanen |
51 Filppula (A) |
55 Ristolainen |
56 Haula |
64 Granlund |
71 Komarov |
86 Teräväinen |
91 Barkov |
Valmentaja Lauri Marjamäki
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO) 
Rinne Admiralsissa 2008.
Pasilan metroasema

Rantalentopallokenttä suunnitellun metroaseman laiturihallissa.
Pasilan metroasema on Helsinkiin suunniteltu metroasema, jolle on rakennettu tilavaraus syksyllä 2019 valmistuneen kauppakeskus Triplan kellarikerrokseen. Asema on tarkoitettu osaksi niin sanottua Töölön metroa, jonka rakentamisesta ei ole tehty päätöstä. Tilavarausta on kutsuttu myös raakatilaksi: se on tarvittavan kokoinen ja siihen on toteutettu perusrakenteet, mutta ei laitureita tai muita metroliikenteen osia.
Metroaseman tilavarauksen tiloihin avattiin syksyllä 2019 lasten seikkailupuisto HopLop ja SurfHouse Helsinki osana kauppakeskus Triplaa. Helsingin kaupunki antoi tilan Triplan käyttöön vuoteen 2040 asti ilman lisämaksuja.
Yleiskaavan mukaan uusi metrolinja kannattaa rakentaa, mikäli tila ja ajonopeudet maanpäälliselle pikaraitiotielle eivät riitä. On tosin mahdollista, että metroaseman tilavarausta voitaisiin jatkossa hyödyntää esimerkiksi Raide-Jokeri 0:n asemana.
Rakentaminen

Tila asemalle varattiin, koska myöhemmin sen rakentaminen olisi ollut erittäin vaikeaa. Suunnitellun metroaseman kohdalla sijaitsi aikoinaan Töölönjärvi, ja metroasema olisi jouduttu louhimaan hyvin syvälle kallioon, mikäli sille ei olisi varattu tilaa lähempänä maanpintaa. Tilavarauksen louhinta maksoi 17 miljoonaa euroa. Rakentamisesta vastasi YIT.
Faridpur

| Faridpur |
| --- | --- |
 Faridpurin lääketieteellinen college
 Faridpur
 Koordinaatit: 23°36′N, 89°50′E 
Valtio:   Bangladesh
Alue:  Dhaka
Väkiluku (2011):  122 425
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Faridpur (bengaliksi ফরিদপুর, Phôridpur) on kaupunki Bangladeshin keskiosassa. Sen asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 122 425.
Maantiede

Faridpur sijaitsee Bangladeshin keskiosassa Mara Padmajoen varrella. Mara Badma on Gangesin sivuhaara Padman sivujoki.
Historia

Nykyinen Faridpur lienee islamin saapumisen jälkeisellä ajalla historiallisissa lähteissä esiintyvä Fathabad. Sen perusti Bengalin sulttaani Jalal al-Din Muhammad (hal. 1415–1425) hänen vallattuaan alueen sitä aikaisemmin hallinneelta Etelä-Bengalin hindulaiselta radžalta. Myöhemmin siellä lyötiin Jalal al-Din Muhammadin kolikoita. Nimen Fatahbad kaupunki on kuitenkin ilmeisesti saanut vasta myöhemmin vuosina 1481–1486 hallinneen Jalal al-Din Fath Šahin mukaan. Nykyinen nimi Faridpur on lähtöisin muslimipyhimys Farid-ud-Din Masudilta. Kaupungissa sijaitsee hänelle omistettu pyhättö. Delhin sulttaanikunnan kaudella alue oli käytännössä itsenäinen keskusvallasta. Suurmogulien valtakunta alisti sen Islam Khanin johdolla vuonna 1609. Man Singhin kaudella Faridpur oli hänen vastaisensa Bara Bhuiyanin johtaman kapinan keskus. 1800-luvun alussa Faridpur oli Hajji Shariat Allahin perustaman Faraidiyya-liikkeen keskus, joka levisi Faridpurista muualle Bengaliin. Faridpurin kunta perustettiin vuonna 1869.
Väestö

Faridpurin asukasluku oli Bangladeshin vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 122 425. Vuonna 2001 vastaava lukema oli 101 084 ja vuonna 1981 66 579.
Faridpurin rautatieasema.
Raide-Jokeri 0

| Raide-Jokeri 0> Perustiedot |
| --- | --- |
Reitti:  Meilahti–Itä-Helsinki
Rakennettu:  suunnitteilla
Tekniset tiedot
Raiteiden lkm:  2
Raideleveys:  1 000 mm
Raide-Jokeri 0 (kutsutaan myös nimellä Jokeri 0) on  Helsinkiin suunniteltu poikittaissuuntainen pikaraitiotie, joka kulkisi Meilahdesta Pasilan ja Kalasataman kautta Itä-Helsinkiin. Se korvaisi nykyisen runkobussilinjan 500.
Pikaraitiotien tärkeimpiä tavoitteita olisi yhdistää paljon työpaikkoja tarjoava Meilahden sairaala-alue Keski-Pasilaan, luoda sieltä Teollisuuskatua pitkin kulkeva nopea raideyhteys Kalasatamaan ja helpottaa metron ylikuormitusta Itäväylän kohdalla.
Raide-Jokeri 0 on yksi Helsingin yleiskaavassa 2016 suunnitelluista pikaraitioteistä, mutta sen rakentamisesta ei ole vielä tehty päätöstä. Pikaraitiotien varaus on kuitenkin huomioitu esimerkiksi Kulosaaren sillan uudelleenrakentamisessa 2020-luvun lopulla. Myös Teollisuuskadun ja Junatien suunnitteluperiaatteissa on varauduttu pikaraitiotiehen.
Raide-Jokeri 0 on saanut nimensä siitä, että se on alkuperäisestä Raide-Jokeria sisempi pikaraitiolinja. Ulompia kehämäisiä pikaraitioteitä on kutsuttu nimillä Raide-Jokeri 2 ja Raide-Jokeri 3 eli Vantaan pikaraitiotie.
Linjaus

Helsingin kaupunkiympäristölautakunta päätti vuonna 2022, että suunnittelun ensimmäisessä vaiheessa on linjauksena Meilahti–Pasila–Kalasatama–Herttoniemi. Herttoniemestä linja voisi jatkua edelleen Laajasaloon tai Itäkeskukseen.
Meilahdesta Pasilaan ja siitä Teollisuuskadun alkuun pikaraitiotien on suunniteltu kulkevan tunnelissa, joka parantaisi linjan nopeutta ja palvelutasoa. Triplan alapuolella voitaisiin hyödyntää sen maanalaista asemavarausta, eli niin sanottua Pasilan metroasemaa.
Bill Laswell

Bill Laswell (2006)
Bill Laswell (s. 12. helmikuuta 1955 Salem, Illinois) on yhdysvaltalainen muusikko ja tuottaja. Hänen pääasiallinen instrumenttinsa on bassokitara. Hän tuli tunnetuksi New Yorkissa vuonna 1979 perustamansa Material-yhtyeen basistina. 1980-luvulta alkaen hän on toiminut sessiomuusikkona ja tuottajana sadoilla levytyksillä. Hän on tuottanut muun muassa Herbie Hancockin, Sonny Sharrockin, Pharoah Sandersin, Mick Jaggerin, Yoko Onon, The Ramonesin, Motörheadin, Ryuichi Sakamoton, Iggy Popin ja Laurie Andersonin musiikkia, sekä soittanut muun muassa Peter Gabrielin, Brian Enon, Fred Frithin ja John Zornin levyillä. Hänen omia yhtyeitään ovat Materialin ohella olleet Last Exit, Praxis, Painkiller ja Massacre.
Aiheesta muualla

Allmusic: Bill Laswell
Discogs: Bill Laswell
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 
Muut:  Europeana  IdRef
Ossi Wallius

Ossi Wallius (s. 1945) on suomalainen toimittaja, mediatuottaja, viestinnän kouluttaja ja valokuvaaja. Valtakunnallisesti Wallius tunnetaan parhaiten MTV:n ja Yleisradion televisio- ja radio-ohjelmista 1970- ja 1980-luvuilta. Vuosina 1991–1996 Wallius toimi Kuopion kaupunginteatterin johtajana. Hän on julkaissut neljä valokuvakirjaa ja pitänyt valokuvanäyttelyitä Helsingissä ja Kuopion seudulla.
Wallius aloitti uransa vapaana toimittajana ja valokuvaajana 1960-luvun alussa. Vuonna 1965 hän toimi Koillis-Savo-lehden vt. päätoimittajana ja aloitti seuraavana vuonna pitkän rupeaman Ylen radio- ja tv-ohjelmien tekijänä. Hän oli muun muassa yksi ensimmäisistä Tänään iltapäivällä -ohjelman toimittajista yhdessä sisarensa Seija Wallius-Kokkosen kanssa 1970-luvun alussa. Samalla hän toimi Savon Sanomien Helsingin-toimituksessa 1967–1973. Vuosina 1973–1983 Wallius toimi MTV:n erikoistoimittajana monien eri ohjelmatyyppien parissa, minkä jälkeen hän työskenteli Ylen Kotimaan katsauksen toimitussihteerinä vuoteen 1986 asti. Wallius siirtyi sitten Ylen Kuopion iänj -toimituksen (nyk. Yle Radio Suomi Kuopio) esimieheksi ja vastaavaksi tuottajaksi.
Vuodesta 1989 Ossi Wallius on toiminut oman viestintätoimistonsa MediaWalliuksen kautta muun muassa mediatuottajana, valokuvaajana, kirjankustantajana, näytelmäkirjailijana, graafisena suunnittelijana ja viestintäkouluttajana.
Wallius on kuopiolaista VB-valokuvakeskusta ylläpitävän Victor Barsokevitsch -seuran kunniajäsen toimittuaan sen puheenjohtajana ja varapuheenjohtajana 1990-luvulta 2010-luvulle.
Ossi Wallius on ollut 1980-luvulta asti naimisissa pitkään Ylessä työskennelleen Pirkko Pelkosen kanssa.
Teoksia ja näyttelyitä

Kaavi.  Kuopio:  Kustannuskiila, 1987.  ISBN 951-657-215-4  (suomeksi, ruotsiksi, englanniksi, saksaksi)
Kaavi: Koillis-Savon jalokivi.  Kuopio:  MediaWallius, 1995.  ISBN 951-842-164-1  (suomeksi, ruotsiksi, englanniksi, saksaksi)
Talluskylä : "taajaväkinen yhdyskunta". Talluskylän kylätoimikunta, MediaWallius, 1999. ISBN 951-97492-2-5
Kaavi 2010–2011.  Juankoski:  Media Wallius, 2011.  ISBN 978-952-671-447-9  (suomeksi, ruotsiksi, englanniksi, saksaksi, venäjäksi)
Ihmisiä etsimessä, Galleria Kulma, Kuopio, syksy 2015
Aiheesta muualla

Ossi Wallius Radio- ja tv-arkiston Ritva-tietokannassa
Ossi Wallius Elonetissä.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Olarin koulu

Kesällä 2018 koululla tehtiin korjaustöitä.
Olarin koulu on Espoon Olarissa sijaitseva matemaattis-luonnontieteellisesti painottunut noin 800 oppilaan yhtenäinen peruskoulu. Koulu toimii kahdessa paikassa, Opinmäen kampuksella sekä Olarinniityntiellä. Koulu oli aiemmin 600 oppilaan ja opiskelijan Olarin koulu ja lukio, jonka lukiopuolella oli 370 opiskelijaa. Olarin koulu on erityisen tunnettu matemaattis-luonnontieteellisistä luokistaan (MaLu). Olarin koulu ja Olarin lukio erosivat vuonna 2017 ja niistä tuli erilliset yksiköt. Olarin lukion toiminta loppui kevätlukukauteen 2019, kun se yhdistettiin Pohjois-Tapiolan lukion kanssa Otaniemen lukioksi.
Historia

| Keskiarvoraja 1996–2018 > Vuosi | Keskiarvoraja 1996–2018 > KA-raja (lukio) | Keskiarvoraja 1996–2018 > Pisteraja (MaLu-linja)  | Keskiarvoraja 1996–2018 > Aloitus- paikat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996–1997 |  8,55 |  |  |
| 1997–1998 |  8,55 |  |  |
| 1998–1999 |  8,27 |  |  |
| 1999–2000 |  8,40 |  |  |
| 2000–2001 |  8,50 |  |  |
| 2001–2002 |  8,09 |  |  |
| 2002–2003 |  8,36 |  |  |
| 2003–2004 |  8,55 |  |  |
| 2004–2005 |  8,40 |  |  |
| 2005–2006 |  7,91 |  |  |
| 2006–2007 |  8,36 |  |  |
| 2007–2008 |  7,92 |  |  |
| 2008–2009 |  8,08 |  |  |
| 2009–2010 |  8,33 |  |  |
| 2010–2011 |  8,27 |  15,19 |  |
| 2011–2012 |  8,33 |  16,17 |  130 |
| 2012–2013 |  8,92 |  16,30 |  108 |
| 2013–2014 |  8,75 |  16,20 |  120 |
| 2014–2015 |  9,00 |  17,44 |  108 |
| 2015–2016 |  8,67 |  15,95 |  113 |
| 2016–2017 |  8,83 |  15,44 |  118 |
| 2017–2018 |  8,75 |  16,32 |  118 |
Olarin lukio perustettiin vuonna 1990 ja se siirtyi omaan rakennukseensa 1993, jolloin siellä aloitti lukion lisäksi myös yläkoulu. Matinkylän Ison Omenan lähelle oli suunnitteilla Suomen suurin lukio Meri-Matti, johon Olarin lukion kaavailtiin siirtyvän. Meri-Matti oli tarkoitus rakentaa vuosina 2017–2019. Projekti laitettiin kuitenkin jäihin ja Olarin yhdistyi Pohjois-Tapiolan lukion kanssa uudeksi Otaniemen lukioksi lukuvuoden 2019–2020 alussa. Yhdistymisen myötä lukio muutti uusiin tiloihin Otaniemeen osoiteeseen Tietotie 6.
Saavutukset

Lukio sijoittui STT:n lukiovertailussa, jossa huomioidaan opiskelijoiden lähtötaso, keväällä 2013 sijalle 97 ja keväällä 2014 sijalle 170.. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) teki vuosina 2002–2013 tutkimuksen, jossa arvioitiin lukioiden laatua. Tutkimuksen mukaan julkisuudessa esitetyt erilaiset lukiovertailut ovat harhaanjohtavia, eikä lukioita voida luotettavasti asettaa paremmuusjärjestykseen niiden laadun perusteella.
Aiheesta muualla

Tekniikka&Talous
Olarin lukio vei Sokrates-väittelykilpailun (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen poliittinen järjestelmä

Suomen poliittinen järjestelmä on hallintomuodoltaan parlamentaarinen demokratia. Suomessa on käytössä monipuoluejärjestelmä. Vallan kolmijako-opin mukaan lainsäädäntövaltaa käyttää eduskunta, parlamentaarista toimeenpanovaltaa edustaa pääministerin johtama valtioneuvosto ja oikeuslaitos on riippumaton toimeenpano- ja päätösvallasta. Valtionpäämiehenä puolestaan toimii tasavallan presidentti, joka johtaa ulkopolitiikkaa valtioneuvoston kanssa.
Poliittisia voimia Suomessa ovat puolueet, joita ovat puoluerekisteriin merkityt yhdistykset. Etujärjestöt puolestaan neuvottelevat sekä keskenään että yhdessä valtiovallan edustajien kanssa intressiensä yhteensovittamisesta. Taloudellisista etujärjestöistä tärkeimpiä ovat perinteisesti olleet työnantajia ja työntekijöitä edustavat työmarkkinajärjestöt sekä eräiden tuotannonalojen järjestöt. Lisäksi on monia muita ryhmiä, yhdistyksiä, liikkeitä ja järjestöjä, jotka pyrkivät vaikuttamaan poliittiseen ohjelmaan.