stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Merikarvia

| Merikarvia Sastmola |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  61°51′40″N, 021°30′30″E
Maakunta:  Satakunnan maakunta
Seutukunta:  Porin seutukunta
Kuntanumero:  484
Hallinnollinen keskus:  Merikarvian kirkonkylä
Perustettu:  1639/1865
Pinta-ala ilman merialueita:  450,74 km² 204:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  1 246,24 km² 92:nneksi suurin 2022 
– maa:  446,16 km²
– sisävesi:  4,58 km²
– meri:  795,50 km²
Väkiluku:  2 906 218:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  6,51 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  13,9 %
– 15–64-v.:  50,6 %
– yli 64-v.:  35,5 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,3 %
– ruotsinkielisiä:  0,5 %
– muut:  3,3 %
Kunnallisvero:  7,90 % 257:nneksi suurin 2024 
Työttömyysaste:  9,7 % (2018) 
Kunnanjohtaja:  Juha Vasama
Kunnanvaltuusto:  21 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • Kok.   • PS:   9 7 4 1
www.merikarvia.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Merikarvianjokea
Kauppakatu ja kirkko Merikarvian keskustassa.
Merikarvia (ruots. Sastmola) on Suomen kunta, joka sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Kunnassa asuu 2 906 henkilöä. Sen pinta-ala on 1 246,24 neliökilometriä, josta 4,58 neliökilometriä on sisävesiä ja 795,50 merialueita. Väestötiheys on 6,5 asukasta/km². Merikarvian naapurikunnat ovat Isojoki, Kristiinankaupunki, Pomarkku, Pori ja Siikainen. Entisiä naapurikuntia ovat Poriin vuonna 1972 liitetty Ahlainen ja Kristiinankaupunkiin vuonna 1973 liitetty Siipyy.
Merikarvian seurakunta perustettiin vuonna 1639 sen erottua Porin ja Ulvilan seurakunnasta. Pitäjänhallinto alkoi 1647 ja kunnallishallinto 1865. Carolus Lindberg on suunnitellut vuonna 1951 vahvistetun kunnan vaakunan.
Maantiede

Merikarvia sijaitsee Satakunnan maakunnan luoteiskulmassa Selkämeren rannalla, Pohjanmaan maakunnan rajalla. Rannikon rikkonaisuutta kuvaa, että matka kunnan lounaiskulmasta luoteiskulmaan on linnuntienä 26 kilometriä, mutta rantaviivaa pitkin mitattuna 114 kilometriä. Rannikkoa rikkovat useat Selkämereen laskevat joet ja purot. Suurin niistä on Merikarvianjoki, joka on Karvianjoen vesistön pohjoisin haara. Joessa on joukko koskia, joista suurimman, Siikaisten rajalla olevan Lankosken putouskorkeus on noin kahdeksan metriä.
Merikarvian edustalla on hyvin runsaasti saaria, ja suurimpia saariryhmiä ovat Pooskeri lähisaarineen, Ouran saaristo kirkonkylän kohdalla sekä Kasalan edustan saaret. Maankohoamisen vaikutuksesta syntyy jatkuvasti uusia saaria samalla kun toisia kuroutuu kiinni mantereeseen. Sisämaassa Merikarvian alueella on useita laajoja soita, jotka liittävät kunnan Suomenselän lounaisimpaan osaan. Soiden osuus kunnan koko maa-alasta on lähes neljännes, mikä on enemmän kuin Satakunnan rannikolla keskimäärin. Suot ovat tyypiltään enimmäkseen vähäpuustoisia kohosoita, joiden pintaosa on rahkaturvetta. Pieniä hiekkaesiintymiä on Tuorilassa ja Kuvaskankaalla. Yleiskuvaltaan Merikarvian maasto on alavaa, ja keskikorkeus merenpinnasta on alle 30 metriä.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1900 lähtien. Käytetty aluejako on tilanteen 1.1.2017 mukainen.
| Merikarvian väestönkehitys 1900–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1900 | 1900 |    | 7 049 | 7 049 |
| 1910 | 1910 |    | 8 208 | 8 208 |
| 1920 | 1920 |    | 8 647 | 8 647 |
| 1930 | 1930 |    | 8 662 | 8 662 |
| 1940 | 1940 |    | 8 193 | 8 193 |
| 1950 | 1950 |    | 7 265 | 7 265 |
| 1960 | 1960 |    | 6 372 | 6 372 |
| 1970 | 1970 |    | 4 781 | 4 781 |
| 1980 | 1980 |    | 4 150 | 4 150 |
| 1985 | 1985 |    | 4 189 | 4 189 |
| 1990 | 1990 |    | 4 187 | 4 187 |
| 1995 | 1995 |    | 4 088 | 4 088 |
| 2000 | 2000 |    | 3 811 | 3 811 |
| 2005 | 2005 |    | 3 582 | 3 582 |
| 2010 | 2010 |    | 3 347 | 3 347 |
| 2015 | 2015 |    | 3 185 | 3 185 |
| 2020 | 2020 |    | 3 062 | 3 062 |
Lähde: Tilastokeskus. sekä: Kuunarin Kryssi Merikarviasten historiaa 1860-luvulta 2000-luvulle
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Merikarvialla oli 3 156 asukasta, joista 1 801 asui taajamassa, 1 306 haja-asutusalueilla ja 49:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Merikarvian taajama-aste oli 58,0 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Merikarvian kirkonkylä.
Kylät ja kulmakunnat

Merikarvialla on 17 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Alakylä (Nederby)  Etelämaa  Filppula (Filpula)  Honkajärvi (Svansby)  Kangasniemi  Kasala (Kasaböle)  |  Köörtilä (Gördböle)  Lammela  Lankoski (Långfors)  Lauttijärvi (Långmark)  Pappila (Prästgården)  Peippu  |  Pooskeri (Bogaskär)  Riispyy (Risby)  Saari  Tuorila (Torsby).  Ylikylä (Överby)  |
Kulmakuntia Merikarvialla ovat: Harvala (Langsluk), Timmerheidi (Timmerheiden) ja Trolssi (Trolls), Koittankoski, Kuvaskangas, Pohjansaha (Norrsågen).
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Merikarvialla toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Merikarvian seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Merikarvian Rauhanyhdistys.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Merikarvian alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Merikarvialla toimii Merikarvian Saalem-seurakunta.
Nähtävyyksiä

Krookan satama
Lankoski ja Lankosken silta
Merikarvian kirkko
Merikarvian majakka
Ouran saaristo
Kulttuuri > Murre

Merikarvian alueella puhutun kielen perustana on Porin murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään. Merikarvian murre kuuluu Porin ryhmän yläatakuntalaiseen pohjoispuoliskoon. Merikarvian murteelle tyypillistä on yleisgeminaation ja k:n heikon asteen edustuksen puuttuminen.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Merikarvian pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla prötti, joka on perunoista, ruisjauhoista, mallasjauhoista ja siirapista valmistettu uunipuuro.
Tunnettuja merikarvialaisia

Antti Ahlström, liikemies
Jouko Elevaara, urheiluvalmentaja, yrittäjä
Daniel Gadolin, maanmittari, Turun ja Porin läänin lääninkamreeri
Paavo Haanpää, jääkärivääpeli
Olliver Hawk, hypnotisoija
Arto Lahti, professori, presidenttiehdokas
Antti Lastu, kansanedustaja
Juha Mäntylä, kirjailija
Saara-Maria Paakkinen, poliitikko
Anna Rogel, unissasaarnaaja
Mathilda Roslin, toimittaja, kirjailija
Mauri Röppänen, merivartija, olympiamitalisti ja maailmanmestari
Arvo Salo, kirjailija, poliitikko
Kustaa Aapo Santavuori, opettaja ja tuomiorovasti
Martti Santavuori, kirjailija, suomentaja ja everstiluutnantti
Jukka Syrenius, rock- ja jazzmuusikko
Juhani Syrjä, kirjailija
Eero Tommila, kemisti
Tunnettuja merikarvialaisia > Fiktiossa

Jussi Vares, Reijo Mäen romaanihenkilö
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Merikarvia Wikimedia Commonsissa
Merikarvian kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Merikarvian avainluvut
Merikarvian matkailusivut
| n k Satakunnan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Eura  Eurajoki  Harjavalta  Huittinen  Jämijärvi  Kankaanpää  Karvia  Kokemäki  Merikarvia  Nakkila  Pomarkku  Pori  Rauma  Siikainen  Säkylä  Ulvila 
Entiset kunnat:  Ahlainen  Hinnerjoki  Honkajoki  Honkilahti  Kauvatsa  Kiukainen  Kodisjoki  Kullaa  Köyliö  Lappi  Lavia  Luvia  Noormarkku  Porin maalaiskunta  Rauman maalaiskunta  Vampula
Teddy & The Tigers

| Teddy & the Tigers |
| --- | --- |
 Yhtye vuonna 1978.
Tiedot
Toiminnassa:  1977–1980, 2008–2013
Tyylilaji:  rockabilly
Kotipaikka:  Sherwood, Kerava, Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Alpo ”Aikka” Hakala, laulu, kitara   Antti-Pekka ”AP” Niemi, basso   Pauli ”Pale” Martikainen, rummut  
Levy-yhtiö:  Poko Rekords  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teddy & The Tigers oli suomalainen rockabilly-yhtye ja ensimmäinen Poko Rekordsille levyttänyt artisti. Trio julkaisi vuosien 1978–1980 aikana yhteensä neljä albumia, joista yksi myi kultaa. Yhtye oli 1970- ja 1980-luvun vaihteen Suomen rockabilly-buumin suomalainen ykkösnimi.
Yhtye aloitti vuonna 1974 nimellä Fancy Dan, mutta vaihtoi Teddy & The Tigersiin helmikuussa 1977. Aikka Hakala esiintyi 1990–1992 myös kokoonpanolla Teddy & The New Tigers esittäen vanhoja Tigers-kappaleita ja muita rockabilly-klassikoita.
Hiljaiseloa viettäneeltä yhtyeeltä ilmestyi lokakuussa 2008 DVD + CD, joka sisältää uutta ja vanhaa materiaalia sekä dokumentteja.
Yhtyeen vaiheita käsittelevä kirja Tigers Story: Teddy & The Tigersin tarina, kirjoittanut Janne Salmi, ilmestyi vuonna 2012 (kustantaja Johnny Kniga).
Bluelight Records ilmoitti julkaisevansa keväällä 2017 Teddy & the Tigersin koko tuotannon vuosilta 1977–1980 kolmena CD:nä.
Historiaa

Kari Heimonen näki Fancy Danin koulukeikalla Keravalla ja hänestä tuli yhtyeen manageri. Yhtyeen nimeksi muuttui Svengijengi ’62 -elokuvasta saatu Teddy & The Tigers. Teddy & The Tigers teki demonauhan Keravan yhteiskoululla, mutta se ei kelvannut levy-yhtiöille. Syksyllä 1977 Heimonen tarjosi yhtyettä tamperelaiselle levykauppayrittäjä Epe Heleniukselle, jolla oli suunnitteilla oma levy-yhtiö. Helenius solmi levytyssopimuksen yhtyeen musiikkia kuulematta, ja näin Teddy & The Tigersista tuli Poko Rekordsin ensimmäinen levyttänyt yhtye. Lokakuussa 1977 Microvoxin studiolla Lahdessa äänitettiin Cliff Richard & The Shadows -klassikko ”Dancing Shoes”. Muut singlelle tulleet kappaleet olivat ”Balls” ja ”Rock around with Ollie Vee”. Single ilmestyi joulukuussa 1977, ja se nousi myyntilistoilla parhaimmillaan sijalle kuusitoista ja DJ-listalle sijalle kolme.
Teddy & The Tigersin debyyttialbumi Boppin julkaistiin 11. toukokuuta 1978. Teddyjen levyn koodi oli PÄLP 1 – kolme päivää aikaisemmin oli julkaistu PÄLP 2 -koodilla Eppu Normaalin debyytti Aknepop. Albumi nousi parhaimmillaan listasijalle neljä ja oli Top20:ssä puoli vuotta. Kesällä yhtye otti ykköskeikkabändin aseman Suomessa Hurriganesilta. Syksyllä 1978 sekä Suosikin että Helpin kansikuvassa oli Teddy Guitar. Yhtye esiintyi Jenkki-purukumin televisiomainoksessa, joka kuvattiin Mäntsälän lavalla syksyllä 1978. Mainoksessa esitetty Jenkki Rock on yhtyeen ainoa suomenkielinen kappale.
Kakkosalbumi Burn It Up julkaistiin Poko Rekordsin neljäntenä albumina jo marraskuussa 1978. Sen äänitykset Microvoxilla oli aloitettu jo ennen ensimmäisen pitkäsoittolevyn julkaisua. Tuottajina toimivat manageri Heimonen ja Richard Stanley. Stanley teki myös albumin omien kappaleiden sanoitukset, mukana kappaleiden teossa oli myös Hillel Tokazier. Levy nousi listakakkoseksi, ja se sai kultalevyn alkuvuodesta 1979.
Alkuvuodesta 1979 yhtye meni Tukholmaan levytyssessioon, jonka tarkoituksena oli äänittää materiaalia kahteen vuoden 1979 julkaistavaan albumiin. Äänityssessioissa oli omat hankaluutensa, ja lopulta niistä julkaistiin vain yksi albumi: Stanleyn ja Heimosen tuottama Rock-a-Billy Rebel, joka ei enää menestynyt kakkosalbumin tavoin vaikka nousikin listasijalle kolme ja myi 17 000 kappaletta. Session ylijääneet kappaleet Poko myi K-Telille, joka julkaisi loppuvuodesta 1979 kokoelman Tiger Tracks.
Heimonen jätti yhtyeen terveydellisten syiden takia elokuussa 1979. Teddy & The Tigers äänitti Richard Stanleyn kanssa neljännen albuminsa. Pelkällä Tigers-nimellä julkaistu White Hot Rock oli askel rhythm'n'bluesin suuntaan. Albumi ilmestyi huhtikuussa 1980 eikä enää menestynyt edellislevyjen tapaan. Yhtye hajosi kesällä 1980.
Poko Rekordsin johtajan Epe Heleniuksen mukaan Teddy & The Tigersin merkitys levy-yhtiölle ja siten myös myöhempien vuosien suomalaiselle rockille oli suuri, koska yhtye toi paljon rahaa taloon yhtiön alkuvuosina. Heleniuksen mukaan Pokon taival olisi saattanut jäädä lyhyeksi ilman Tigersiä.
Jäsenet

Alpo ”Aikka” Hakala, ”Teddy Guitar” (laulu, kitara)
Antti-Pekka ”AP” Niemi (basso)
Pauli ”Pale” Martikainen (rummut)
Ykä ”George Plummer” Putkinen (kitara)
Diskografia > Studioalbumit

Boppin' (1978)
Burn It Up (1978)
Rock-A-Billy Rebel (1979)
White Hot Rock (1980)
Master Cuts (2012)
Diskografia > Kokoelma-albumit

Tiger Tracks (1980)
Poko klassikot (1987)
20 Greatest Hits (1993)
Golden Years (2005)
Dancing Shoes (2008)
Aiheesta muualla

Teddy & the Tigers. YLE Elävä arkisto.
Teddy & the Tigers Discogs-sivusto.
Solna

| Solnan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti
Keskustaajama:  Solna
Kuntakoodi:  0184
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  19,29 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  84 187
 – Väestötiheys:  4 364,3 as./km²
 
 www.solna.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Solnan kaupungintalo.
Solnan kunta kutsuu itseään useassa yhteydessä yhä kaupungiksi, vaikka on virallisesti kunta.
Solnan kunta (ruots. Solna kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Solnan kaupunkialue kuuluu kokonaisuudessaan Tukholman taajamaan.
Kunnan maapinta-ala on 19,29 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 84 187 henkeä (31.12.2021).
Solnan naapurikuntia ovat Tukholma, Sundbyberg, Sollentuna ja Danderyd.
Solnan kunta sijaitsee Tukholman keskustasta luoteeseen ja kuuluu Suur-Tukholman suurkaupunkialueeseen. Pinta-alaltaan se on Ruotsin kolmanneksi pienin kunta. Pienestä koosta ja suuresta väkiluvusta johtuen kunnan alueella ei ole lainkaan maalaismaisemaa. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta Solnan rakennetuilla alueilla on esikaupunkimainen luonne, mutta siellä on myös suuria puistoja, kuten Hagaparken.
Tietoja kunnan peltopinta-alasta vuonna 2007 ei ole saatavilla.
Kuntajaon kehitys

Solnan maalaiskuntaan muodostettiin 1900-luvun vaihteen tienoilla taajaväkisiä yhdyskuntia, jotta kasvavaa esikaupunkiasutusta voitaisiin hallita paremmin. Hagalund muodostettiin 1899, Nya Huvudsta 1903, Lilla Alby 1907 ja Råsunda 1911. 1900-luvun alussa selvitettiin myös Solnan liittämistä Tukholmaan Bromman ja Brännkyrkan kuntien tavoin. Erinäisistä syistä liitosta ei kuitenkaan tehty. Taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin vuonna 1943, jolloin Solnasta tuli kaupunki. Lilla Albyn alue siirrettiin Sundbybergiin vuonna 1949. Samanaikaisesti Råstahemin alue siirrettiin Solnaan Spångasta. 1960-luvun puolivälissä Solna ja Sundbyberg liitettiin yhteen kuntablokiksi, mutta kuntaliitos jäi toteuttamatta. Solnasta tuli jälleen kunta, kun Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon vuonna 1971.
Solna on yksi niistä 14:stä Ruotsin kunnasta, joka on päättänyt käyttää itsestään kaupunki-nimitystä muissa kuin oikeudellisesti sitovissa yhteyksissä.
Väestönkehitys

| Solnan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 37 311 | 37 311 |
| 1955 | 1955 |    | 44 303 | 44 303 |
| 1960 | 1960 |    | 50 969 | 50 969 |
| 1965 | 1965 |    | 55 269 | 55 269 |
| 1970 | 1970 |    | 55 556 | 55 556 |
| 1975 | 1975 |    | 53 878 | 53 878 |
| 1980 | 1980 |    | 50 441 | 50 441 |
| 1985 | 1985 |    | 49 648 | 49 648 |
| 1990 | 1990 |    | 51 841 | 51 841 |
| 1995 | 1995 |    | 54 417 | 54 417 |
| 2000 | 2000 |    | 56 605 | 56 605 |
| 2005 | 2005 |    | 60 575 | 60 575 |
| 2010 | 2010 |    | 68 144 | 68 144 |
| 2015 | 2015 |    | 76 158 | 76 158 |
| 2020 | 2020 |    | 83 162 | 83 162 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 21 015 | 27,6 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 6 339 | 8,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 7 642 | 10,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 41 162 | 54,0 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 673 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 15,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 019 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 219 294 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 77 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 16,2 %
18–64-vuotiaat: 67,8 %
65 vuotta täyttäneet: 16,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,2 | 0,2 |
|   | jalostus | 12,0 | 11,0 |
|   | palvelut | 87,5 | 88,2 |
|   | tuntematon | 0,3 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 69 503 | 35 967 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 193,2 |  |
Taajamat

Kunnassa on yksi taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 100,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 0 asukasta. Kunnan koko taajamaväestö kuuluu Tukholman taajamaan, josta tässä kunnassa asui 68 144 asukasta.
Koko Tukholman taajamassa on  1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Haningen kuntaan, Huddingen kuntaan, Järfällan kuntaan, Nackan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan.
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Solnan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Solna Norra (30 valtuutettua)
Solna Södra (31 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Solnan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 11 | 12 | 18 | 20 | 19 | 17 | 20 | 21 | 23 | 20 | 28 | 26 | 20 | 19 |  |
|   | Keskustapuolue | 8 | 6 | 5 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 4 |  |
|   | Liberaalit | 7 | 9 | 9 | 4 | 9 | 10 | 8 | 6 | 4 | 8 | 6 | 6 | 6 | 5 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 6 | 8 | 5 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 21 | 20 | 24 | 27 | 24 | 23 | 20 | 24 | 20 | 21 | 16 | 15 | 14 | 15 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 4 | 4 | 5 | 5 | 5 | 5 | 4 | 4 | 7 | 5 | 4 | 4 | 5 | 6 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 5 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 51 | 51 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 |  |
Kunnanvaltuusto > Luettelo Solnan kunnanhallituksen puheenjohtajista vuodesta 1943 lähtien

1943–1956 CA Andersson (s)
1956–1967 KA Larsson (s)
1968–1976 CG Eklund (l)
1977–1982 Sune Berglund (m)
1983–1988 Gösta Fagerberg (s)
1989–1991 Karl Gustav Svensson (s)
1991–1994 Anders Gustâv (m)
1994–1998 Karl Gustav Svensson (s)
1998–2006 Anders Gustâv (m)
2006 Anders Ekegren (l)
2006– Lars-Erik Salminen (m)
(m) = Maltillinen kokoomus
(s) = Sosiaalidemokraatit
(l) = Liberaalipuolue
Liikenne ja talouselämä

Solnasta on julkinen liikenneyhteys Tukholmaan bussilla, metrolla ja lähiliikennejunilla. Metroa ja lähiliikennejunia ylläpitää Storstockholms Lokaltrafik (SL). Vuoteen 1959 saakka Solnaan liikennöivät myös raitiovaunut, ja vuodesta 2013 Solnaan on päässyt Tukholman keskustaa ympäröivää Tvärbanan-pikaraitiotietä pitkin.
Solnassa on paljon yrityksiä ja viranomaisia, jotka tuovat merkittävästi työpaikkoja Tukholman kaupunkialueelle. Tärkeimpiä työnantajien joukossa on lääketieteellinen yliopisto Karoliininen instituutti (Karolinska Institutet) ja Karoliininen yliopistosairaala (Karolinska Universitetssjukhuset). Euroopan-laajuinen sairauksien torjunta- ja valvontakeskus (ECDC) sijaitsee myös Solnassa. Lisäksi Solnassa on runsaasti teollisuutta.
Solnassa sijaitsee jalkapallostadion Friends Arena, joka on Ruotsin jalkapallomaajoukkueen päästadion sekä jalkapalloseura AIK Fotboll:n kotikenttä. AIK Fotboll on perinteikkään AIK-urheiluseuran jaos. Friends Arenan edeltäjä oli vuonna 2013 purettu Råsundastadion.
Friends Arenan vieressä sijaitsee Skandinavian toiseksi suurin ostoskeskus, Westfield Mall of Scandinavia.
Kunnanosat

Solna kostuu kahdesta seurakunnasta: Råsundasta (asukkaita 29 677) ja Solnasta (asukkaita 28 317). Solna on totuttu jakamaan kahdeksaan alueeseen, joilla kuitenkaan ei ole hallinnollista merkitystä. Alueet ovat:
Bergshamra
Haga
Hagalund
Huvudsta
Järva
Råsunda
Skytteholm
Ulriksdal
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Råsundan piiri
Solnan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Solna
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Invalidkåren på Ulriksdal*
Kadettkåren*
Norska jägarkåren* (Norska gardet)
Råsunda
Solna
Svea ingenjörkår*
Seurakunnat > Kirkot

Bergshamran kirkko
Hagalundin kirkko
Löftetin kirkko
Råsundan kirkko
Solnan kirkko
Ulriksdalin linnankappeli
Nähtävyydet

Hagaparken on osa kansallista kaupunkipuistoa. Sen perusti Ruotsin kuningas Kustaa III (1771–1792). Puisto on suunniteltu ja toteutettu englantilaistyylisesti.
Kolme Ruotsin kuninkaallista palatsia.
Friends Arena, Pohjoismaiden suurin jalkapallostadion.
Solnan kirkko, rakennettu 1200-luvulla. Puolustustarkoituksia varten kirkko rakennettiin pohjakaavaltaan ympyrän muotoiseksi pyörökirkoksi, joita löytyy Ruotsista vain muutama.
Solna kirjallisuudessa

Ruotsalaisen nuortenkirjailijan  Ann-Helén Laestadiuksen  Soppero-kirjasarjan tapahtumat sijoittuvat osittain Solnaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Solnan kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Solna kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Tukholman läänin kuntien keskustaajamat
Tukholman läänin kunnat
Uppsalaan vievää moottoritietä Solnassa.
Kartta Solnan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi