stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Norjan kirjallisuus
1800–1850: Romantiikka > Wergeland ja Welhaven

Norjan romanttista runoutta hallitsevat Henrik Wergeland ja Johan Sebastian Welhaven sekä heidän keskinäinen kamppailunsa. Runoilijoiden Wergelandin ja Welhavenin kiistat olivat luonteeltaan ensisijaisesti kirjallisia eivätkä niinkään poliittisia.
Kosmopoliitti ja intellektuelli Johan Sebastian Welhaven (1807–1873) uskoi Norjan kulttuurin kehittyvän parhaiten osana yleisiä, kansainvälisiä kulttuurivirtauksia ja kannatti kirjallisten yhteyksien säilyttämistä Tanskaan, jonka kautta eurooppalaiset virtaukset olivat perinteisesti tulleet Norjaan. Welhaven ja hänen runoutensa olivat vahvan isänmaallisia, mutta hänen mielestään Norja tarvitsi ulkopuolisia virikkeitä kehittyäkseen kulttuurikansaksi. Welhaven moitti Wergelandia isolationistiksi ja tämän runoutta järjenvastaiseksi. Welhavenin oma runous tasapainotteli klassismin muotosääntöjen ja romantiikan rönsyilevän luovuuden välimaastossa. Runot sisältävät saksalaisen kansallisromantiikan innoittamia luontokuvauksia sekä yleisinhimillisiä aiheita kuten rakkaus, taide ja lapsuus. Welhavenin kenties tärkein anti Norjan kirjallisuudelle kuitenkin oli se, että hän kirjallisuudentutkijana toi omana aikanaan vähän luetun barokkirunoilijan Petter Dassin yleiseen tietoisuuteen: voi jopa sanoa, että on Welhavenin ansiota, että Dassia nykyään pidetään yhtenä Norjan suurimmista lyyrikoista.
Henrik Wergeland (1808–1845) oli yksi kaikkien aikojen tuotteliaimmista runoilijoista. Jo 22-vuotiaana hän julkaisi yhden maailmankirjallisuuden pisimmistä runoteoksista, 590-sivuisen maailman luomisesta kertovan runon Skabelsen, Mennesket og Messias ("Luominen, ihminen ja Messias", 1830). Vielä kuolinvuoteellaan hän kirjoitti viimeisen elinvuotensa aikana sairastaessaan peräti 860 sivua lyriikkaa ja 570 sivua proosaa, näiden joukossa muun muassa eräät Wergelandin tunnetuimmat runot, "Til Foraaret" ("Keväälle") ja "Til min Gyldenlak" ("Kultalakalleni"). Wergeland oli syvästi kansallisromanttinen eikä pitänyt kirjallisia yhteyksiä Tanskaan tärkeinä. Ranskan vallankumouksen porvarilliset valistusajatukset innoittivat häntä pyrkimyksissään luoda Norjasta kulttuurikansa. Wergelandia kutsutaan usein Norjan "kansallisrunoilijaksi".
1800–1850: Romantiikka > Kansanrunot ja -tarinat

Kuten Suomessa, myös Norjassa kansallisromanttiset ajatukset innoittivat tutkijoita ja kirjailijoita jalkautumaan kansan pariin keräämään suullisena perintönä kulkeneita kansanrunoja ja tarinoita. Norjassa Peter Christen Asbjørnsen ja Jørgen Moe ottivat mallia ennen kaikkea saksalaisilta Grimmin veljeksiltä. Tavoitteena oli löytää Norjan kansan "henki" maaseudun vanhoista runoista ja vahvistaa siten Norjan kansallista identiteettiä.
Asbjørnsen ja Moe kirjoittivat muistiin keräysmatkoilla kuulemiaan tarinoita, muokkasivat tekstin hieman norjalaistetuksi tanskaksi ja julkaisivat valikoiduin osin. Asbjørnsenin ja Moen kokoelmia pidetäänkin niin kieleltään kuin sisällöltään enemmän oman aikana, 1800-luvun, teoksina, vaikka niiden pohjana olevat tarinat saattavatkin olla vuosisatoja vanhoja. Asbjørnsen ja Moe julkaisivat yhdessä teoksen Norske Folkeeventyr (1841, 1843–1844, 1851) ja lisäksi omia kokoelmiaan molemmat erikseen.
1800–1850: Romantiikka > Ivar Aasen ja kansan kieli

Siinä missä Asbjørnsen ja Moe kiersivät keräämässä kansan tarinoita, Ivar Aasen (1813–1896) oli kiinnostunut itse kielestä. Norjaa oli kirjoitettu jo 500 vuotta tanskan kirjakielellä, joka poikkesi merkittävästi puhutusta norjasta ja sen lukuisista murteista. Jo Asbjørnsen ja Moe olivat norjalaistaneet kirjoittamaansa tanskaa, mutta se ei Aasenille riittänyt: hän halusi luoda kokonaan uuden norjan kirjakielen ja lähti kiertämään maaseutua keräten sanoja, ilmauksia ja kieliopillisia rakenteita, jotka olivat norjan kielelle erityisiä. Hän julkaisi 1848 kansankielen kieliopin Det Norske Folkesprogs Grammatik ja 1850 sanakirjan Ordbog over det norske Folkesprog.
Maaseudulta kotoisin olleelle Aasenille kielessä ei ollut pelkästään kyse kansallisromantiikasta, vaan toisaalta se oli myös luokkakysymys: tanskaa ja tanskaan perustuvaa norjaa käyttivät virkamiehet ja ylemmät luokat, kun taas Aasenin uusi kirjakieli perustui "tavallisen kansan" kieleen.
Ivar Aasenin kielitieteellinen työ on usein – myös hänen omissa silmissään – jättänyt varjoonsa hänen ansionsa kirjallisuuden parissa. Hän kirjoitti erityisesti runoja ja näytelmiä, joiden tarkoitus oli osoittaa kansan kielen taipuvan myös taiteelliseen toimintaan, mutta pioneeriaseman lisäksi niillä on myös selkeä oma taiteellinen arvonsa. Aasenin kirjallinen työ perusti koko nykyisen uusnorjankielisen kirjallisuuden.
Runoilijana Ivar Aasenia on kutsuttu "eurooppalaiseksi ja moderniksi", ja monet hänen runoistaan elävät edelleen suosittujen laulujen sanoina. Tunnetuimmat runot, kuten "Gamle Norig" ja "Nordmannen", ilmestyivät runokokoelmassa Symra ('Vuokko', 1863).
Aasenin työtä kansankielisen kirjallisuuden parissa jatkoi esseistiikan ja journalismin uranuurtaja Aasmund Olavsson Vinje (1818–1870). Vinjen matkakertomus Ferdaminni fraa Sumaren 1860 ('Matkamuistoja kesältä 1860', 1861) oli ensimmäinen kansankielellä julkaistu pidempi proosateos. Vinje kirjoitti myös runoja ja romaaneja, mutta hänet tunnetaan parhaiten esseistään ja sanomalehtityöstään. Vinje julkaisi Dølen-nimistä, ensimmäistä uusnorjankielistä sanomalehteä vuosina 1858–1870. Hänen esseensä olivat täynnä huumoria ja ironiaa, ja häntä on kuvattu peräti karnevalistiseksi. Vinjen esseet olivat moderneja ja kansainvälisesti suuntautuneita ja hänen kieltään on kuvailtu voimakkaaksi ja vivahteikkaaksi.
1850–1860-luku: Kohti realismia

1850- ja 1860-lukujen kirjallisuudesta käytetään usein nimityksiä myöhäisromantiikka ja poeettinen realismi. Kirjallisuus sai yhä enemmän lukijoita, kun tavallinenkin kansa oppi vähitellen lukemaan. Kirjailijat alkoivat kiinnittää yhtä enemmän huomiota ihmisten elinoloihin, mutta ongelmiin puututtiin usein kirjoittamalla idealisoituja kuvia ihanteellisesta kansanelämästä, kuten esimerkiksi Bjørnstjerne Bjørnsonin maalaiskertomukset.
Bjørnstjerne Bjørnson (1832–1910) tunnetaan erityisesti yhteiskunnallisena keskustelijana. Hän symboloi Norjan itsenäisyyskamppailua ja kehittymistä virkamiesyhteiskunnasta moderniksi demokratiaksi, ja kaunokirjallisuuden tuottaminen oli yksi hänen välineistään. Novelli Synnøve Solbakken (1857, suom. Synnöve Päiväkumpu, WSOY 1879) on esimerkki Bjørnsonin maalaiskertomuksista, jotka kuvasivat kansan elämää maaseudulla. Bjørnson sijoitti tapahtumat omaan aikaansa ja antoi henkilöille Norjan "kansanluonteeseen" liittämiään ominaisuuksia, ja vanhaan saagakirjallisuuteen teos kytkeytyy muun muassa kohtalomotiivin kautta. Vaikka tyyliltään teos on pitkälti romanttinen, siinä on realistisen kehitysromaanin piirteitä. Myös kerrontateknisesti Synnøve Solbakken on uudenaikainen. Maalaistarinoiden lisäksi myös Bjørnsonin viikinkiajan Norjaan sijoittuvat historialliset näytelmät kuuluvat poeettiseen realismiin.
Vuosisadan puolenvälin kenties merkittävin proosakirjailija oli Camilla Collett (1813–1895), jonka pääteos Amtmandens Døttre ("Maaherran tyttäret") ilmestyi alun perin kahdessa osassa 1854 ja 1855, myöhemmin uutena, muokattuna painoksena 1879. Amtmandens Døttre oli ensimmäinen norjalainen teos, joka kiinnitti huomiota naisten yhteiskunnalliseen asemaan, erityisesti liittyen avioliittoon ja naisten itsemääräämisoikeuteen – ylipäätään ensimmäinen teos, jonka tavoitteena oli nostaa yhteiskunnan epäkohtia keskusteluun. Kerronnallisesti romaani on lähellä romantiikkaa, mutta enteilee alkavaa realismin aikaa.
Norjan kansainvälisesti tunnetuin kirjailija Henrik Ibsen (1828–1906) julkaisi ensimmäisen näytelmänsä, muinaiseen Roomaan sijoittuvan Catilinan vuonna 1850 ja hallitsi koko vuosisadan loppupuolen norjalaista draamaa. 1850- ja 1860-luvuilla hän kirjoitti antiikkiin ja Norjan varhaishistoriaan sijoittuvia näytelmiä esikuvinaan muun muassa englantilainen William Shakespeare ja tanskalainen Adam Gottlob Oehlenschläger. Tärkeimpiä kansallisromantiikan ja realismin välimaastoon lukeutuvia näytelmiä ovat Kongs-Emnerne (1863, suom. Kuninkaan-alut, WSOY 1884), joka liittää 1200-luvulla käydyn kuningas Haakon Haakoninpojan ja Skule-jaarlin valtataistelun 1800-luvun kansakunnan rakentamisen henkeen, ja Peer Gynt (1867), joka yhdistää norjalaisia kansallisromanttisia ja myyttisiä aineksia psykologiseen kehityskertomukseen ja identiteetin etsimiseen.
1870–1890-luku: Realismi ja naturalismi

Vuonna 1871 tanskalainen kirjallisuusteoreetikko Georg Brandes luennoi ajatuksiaan nykyaikaisesta kirjallisuudesta ja käynnisti pohjoismaisissa kirjallisuushistorioissa "modernina läpimurtona" ("det moderne gennembrud") tunnetun kirjallisen kehityksen, joka johti kirjallisen realismin ja naturalismin kauteen myös Norjassa.
Monet aiemmin pikemminkin kansallisromantiikkaan ja poeettiseen realismiin liittyneet kirjailijat, kuten Bjørnstjerne Bjørnson ja Henrik Ibsen, alkoivat 1870-luvulla kirjoittaa realismin ihanteiden mukaisia tekstejä, joiden pyrkimyksenä oli osallistua yhteiskunnalliseen keskusteluun. Naisten emansipaatio oli keskeinen teema Norjan realistisessa kirjallisuudessa, ja siihen tähtäsivät esimerkiksi Bjørnsonin Leonarda (1879) ja Ibsenin Et Dukkehjem (1879, suom. Nukkekoti eli Nora).
1870–1890-luku: Realismi ja naturalismi > Ibsenin kriittinen realismi

Henrik Ibsenillä käännös realismin suuntaan lähti jo näytelmästä Brand (1866, suom. Brand, suomennos Kasimir Leino, Otava 1896). Brand on näytelmä papista, jonka kristillinen idealismi menee jopa oman perheen edelle. Realismin tyyliin näytelmä esittää moraalisen ongelman ja päähenkilön tekemän ratkaisun, mutta ei ota kantaa siihen, oliko päähenkilön ratkaisu oikein vai väärin. Tekstin voikin tulkita joko varoittavana esimerkkinä liiallisesta idealismista tai päinvastoin kertomuksena vakavasti aatteeseensa uskomisen ihailtavuudesta. Tämä monitulkintaisuus johti ristiriitaiseen aikalaisvastaanottoon, ja myöhemmässä tutkimuksessakin puhutaan peräti "Brand-ongelmasta" ("Brand-problemet"). Lopullisen tulkinnan tekeminen tekstin perusteella on mahdotonta.
Runomittaan kirjoitettu ja idylliselle maaseudulle sijoittuva Brand ei kuitenkaan muodollisesti täytä realistisen draaman vaatimuksia. Yleensä Ibsenin kriittisen realismin katsotaan alkavan näytelmästä Samfundets Støtter (1877, suom. Yhteiskunnan pylväät, suomennos Joel Lehtonen, Karisto 1916). Ibsenin kriittiseen realismiin lasketaan myös näytelmät Et Dukkehjem (1879, suom. Nukkekoti eli Nora, K.E. Holm 1880), Gengangere (1881, suom. Kummittelijoita, Hagelberg 1886) ja Et Folkefiende (1882).
Näytelmät noudattelevat Georg Brandesin vaatimuksia realistiselle draamalle ja asettavat yhteiskunnallisia onelmia keskusteluun. Merkittäviä teemoja ovat esimerkiksi naisten asema, kirkon kritiikki ja poliittinen ja kulttuurinen liberalismi sekä yksilön ja yhteisön edun asettaminen vastakkain. Muodoltaan ne ovat yksinkertaisia: henkilöitä on vähän ja tapahtumat pysyvät yleensä koko näytelmän ajan samassa paikassa, useimmiten ylemmän keskiluokan kodissa. Ibsenin tunnuspiirteitä on retrospektiivisen tekniikan käyttö: hahmojen menneisyydestä selviää asioita nykyajan keskustelujen kautta ilman, että menneisyyden tapahtumia varsinaisesti näytetään. Retrospektiivisen tekniikan kehittämisessä Ibsenin innoittajana oli muun muassa Maurits Hansen.
Monet Ibsenin näytelmistä olivat aikanaan skandaaleja. Et Dukkehjem kohautti, kun päähenkilö Nora lähtee epätyydyttävästä avioliitosta ja jättää miehensä ja lapsensa. Gengangere sen sijaan kuvaa, mitä voi käydä, jos nainen jää epätyydyttävään liittoonsa. Gengangere tarttui lähes jokaiseen oman aikansa tabuun: se kritisoi voimakkaasti kirkkoa ja pappien kaksinaismoralismia, ja näytelmässä käsitellään seksitauteja, insestiä ja eutanasiaa.
Kaunokirjallisuutta

Bjørnson, Bjørnstjerne: Synnöve Päiväkumpu.  Suomentanut tuntematon. WSOY, 1879.  Näytelmän teksti Gutenberg-projektissa Viitattu 24.5.2014. (suomeksi)
Hávamál. Viikinkien viisaus.  Suomentanut Juha Peura. Göteborg–Oslo–Reykjavík:  Gudrun publishing, 1996.  ISBN 9979-856-06-8  (suomeksi)
Heimskringla (muinaispohjoismaisia alkutekstejä ja käännöksiä) heimskringla.no. Viitattu 24.5.2014. (muinaisnorjaksi, norjaksi, tanskaksi, ruotsiksi, englanniksi)
Ibsen, Henrik: Brand.  Suomentanut Kasimir Leino. Otava, 1896.  Näytelmän teksti Gutenberg-projektissa Viitattu 24.5.2014. (suomeksi)
Ibsen, Henrik: Kummittelijoita.  Suomentanut Elias Erkko. Hagelberg, 1886.  Näytelmän teksti Gutenberg-projektissa Viitattu 24.5.2014. (suomeksi)
Ibsen, Henrik: Kuninkaan-alut.  Suomentanut Ellei. WSOY, 1884.  Näytelmän teksti Gutenberg-projektissa Viitattu 24.5.2014. (suomeksi)
Ibsen, Henrik: Nora.  Suomentanut tuntematon. K.E. Holm, 1896.  Näytelmän teksti Gutenberg-projektissa Viitattu 24.5.2014. (suomeksi)
Ibsen, Henrik: Yhteiskunnan pylväät.  Suomentanut Joel Lehtonen. Karisto, 1916.  Näytelmän teksti Gutenberg-projektissa Viitattu 24.5.2014. (suomeksi)
Snorri Sturluson Christian Kroghin piirtämänä Heimskringlan kuvitetussa laitoksessa (1899).
Poltetun Njálin saagan käsikirjoitus noin vuodelta 1350.
Dorothe Engelbretsdatter, 1685.
Henrik Wergeland
Asbjørnsenin ja Moen kansansatukokoelman 5. painoksen kansi vuodelta 1874.
Camilla Collett
Henrik Ibsen, 1870
Jim

| Jim |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  26. helmikuuta 2007
Omistaja:  Nelonen Media /   Sanoma Media Finland
Kuvaformaatti:  16:9
Katsojaosuus:   2,2 % (2023, Finnpanel)
Tunnuslause:  Onneksi on tänään. (aikaisemmin Onneksi on taas viikonpäivä, Vaihda vapaalle, Omaa aikaa ja Tervetuloa oman ajan pariin)
Maa:   Suomi
Näkyvyysalue:  Koko maa
Korvasi kanavan:  Nelonen Plus
Rinnakkaiskanava(t):  Nelonen Nelonen HD Liv (HD) Hero (HD)
Kotisivu:  www.jimtv.fi
Saatavuus
Antenniverkko
Digita:  kanava 9 (HD) kanava 29
Satelliitti
Allente:  kanava 9 (HD)
Kaapeliverkko
DNA:  kanava 9 (HD) kanava 29
Elisa:  kanava 9 (HD) kanava 29
Telia:  kanava 9 (HD) kanava 29
IPTV (ADSL)
Maxivision Viihde:  kanava 9 (HD)
Elisa:  kanava 9
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jim (lyhenne sanoista Jotain ihan muuta, kirjoitetaan myös JIM) on suomalainen valtakunnallinen, kaupallinen televisiokanava, joka aloitti digitaalisena Nelonen Plus -kanavan tilalla 26. helmikuuta 2007. Jim on osa Nelonen Media -mediayksikköä, joka kuuluu Sanoma-konsernin Suomen mediatoimintojen liiketoimintaryhmään, Sanoma Media Finlandiin. Jim näkyy maksutta, ja sillä ei esitetä uutisia.
Vuosina 2007–2009 Jimin ohjelmisto oli jaettu pääasiassa kuuteen aihealueeseen, jotka olivat tee-se-itse, matkalla, asiaviihdettä, dokumentit, sarjat ja game show. Silloin, kun Kutonen oli vielä The Voice ja se oli kanavapaikalla 10 ja YLE Teema kanavalla 9, Jim näkyi kanavalla 11. Nykyisin Jimin kanavapaikka on päinvastainen.
Jim-kanavan kaikkien aikojen katsojaennätys tehtiin 26. joulukuuta 2009, kun Tsunami-dokumenttia seurasi 472 000 katsojaa. Tapaninpäivä osoittautui Jimille ennätykselliseksi myös koko päivän katselussa, sillä kanava tavoitti päivän aikana yli 1,4 miljoonaa katsojaa.
Kanavan ohjelmatarjonta koostuu pääasiassa ulkomaalaisista televisiosarjoista, mutta televisiokanavalla lähetetään myös kotimaisia sarjoja. Suurimmaksi osaksi Jim-kanavalla esitetään matkailu- ja ruokaohjelmia, luonto-ohjelmia, harrastusohjelmia, viihteellisiä asiaohjelmia, dokumentteja ja autoiluun liittyvää ohjelmistoa. Jim esittää myös julkkis- ja ajankohtaisohjelmia.
Vuoden 2009 menestysohjelmia Jim-kanavalla olivat JIM D -dokumentit sekä dokumentaarinen Poliisit-sarja. Syksyn 2009 aikana kotimainen Poliisit-tositelevisiosarja rikkoi Jimin katsojaennätyksen moneen kertaan. Vuoden 2012 suosituin ohjelma oli Nykäsen Matti, joka rikkoi Poliisit-sarjan ennätykset. Nykäsen Matti -sarjan ensimmäinen jakso keräsi 492 000 katsojaa, mikä päihitti Poliisit-sarjan ennätyksen yli 100 000 katsojalla.
Nelonen Plus

Ennen Jim-kanavan aloittamista kanavapaikalla toimi Nelosen digitaalisessa televisioverkossa Nelonen Plus -kanava. Kanava kuitenkin lakkautettiin, ja tilalle tuli televisiokanava Jim. Nelonen Plus -kanavan ohjelmisto koostui pääasiassa tv-peleistä, ostosruudusta ja chateista, mutta silloin tällöin kanavalla nähtiin myös uutisia, elokuvia, motoGP:tä, speedwaytä, golfia, tennistä, koripalloa, Jalkapalloilun mestarien liigaa sekä veikkausliigaa, tulosurheilua, dokumenttisarjaa Malesian matkaajat sekä komediasarja Kellarin kunkkua. Kanava toimi vuosina 2002-2007.
Entiset logot

Jimin logo vuosina 2007–2013.
Jimin logo vuosina 2013–2017.
Jimin logo vuosina 2017–2020.
Jim-kanavan ohjelmia

| --- | --- |
 Brotherhood  Deadwood  Ehdonalaiset  Gene Simmonsin sukukalleudet  Havaiji 5-0  Hullut japanilaiset  Hypnoosin vallassa  Hurjat poliisivideot  Kahjot ninjat  Keskeneräinen kuntoon  Kill Arman  Kummeli esittää: Kontio & Parmas  Lentokenttä  Lost  Madventures  MasterChef USA  Muinaiset avaruusoliot  Mystiset taudit  Myrskyn silmässä  Nykäsen Matti  Panttilainaamo  Pelkokamera  Penn & Teller: Bullshit!  Poliisit  Poliisipartio  Rillit huurussa  Rooma  Rollergirls  Sleeper Cell  Talent USA  Täysillä tutkaan  Toinen jalka haudassa  Stockholm-Arlanda  Suomen huutokauppakeisari  Street Customs  Unitupa  Uskomattomat videot  Ultimate Fighter :  Alaston piilokamera  Amerikan rajalla  Australian rajalla  Anthony Bourdain maailmalla  Arman ja viimeinen ristiretki  Australian rajalla  Banzuke  Burgerimies Euroopassa  Contender – Haastaja  Digging for the Truth  Esihistoriallinen tappeluklubi  Huikeat vempaimet  Huijarirakentajat  Hyvät ja huonot uutiset  Jimmy Kimmel Live!  Jim D -dokumentit  Kanadan rajalla  Keho aseena  Kenny vs. Spenny  Kenraali Pancho & Pojat Pohjoiskalotilla  Miamin tatuointitarinat  Mahdoton mafiaperhe  Maailman rankimmat korjausurakat  Miten se tehtiin  Nerokkaat rikolliset  Pelastushelikopteri  Rekonstruktio  Sali  South Park  Suomen huutokauppakeisari  The Final Report  Uskomattomat uutiset  Virityspaja  Viimeinen vuorokauteni  Vankilapako  Wahlburgers 
Ohjelmia on mahdollista katsoa myös Ruudussa.
Aiheesta muualla

JIM-kanavan virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Ruutu.fi: Nelonen Median netti-tv
Nelonen Media
Sanoma Media Finland
Suomalaiset teräväpiirtokuvaa lähettävät vapaat televisiokanavat
Yle TV1 HD
Yle TV2 HD
Yle Teema & Fem HD
MTV3 HD
Nelonen HD
MTV Sub HD
TV5 HD
Liv HD
Jim HD
Kutonen HD
TLC HD
Star Channel HD
MTV Ava HD
Hero HD
Frii HD
National Geographic HD
Nelonen Media
| --- | --- |
TV::  Nelonen  Nelonen HD  Jim  Liv  Hero 
Radio::  Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
Festivaalit::  Rockfest  RMJ  Himos Juhannus  Tahko Juhannus  Iskelmä Festivaali Himos / Pori  Jysäri  Wanaja Festival  Suomipop Festivaali Jyväskylä / Oulu  Tikkurila Festivaali  Tammerfest  Solar Sound Festival  Kuopiorock 
Suoratoisto- ja audiopalvelut::  Ruutu  Supla
Jenni Farley

Jenni Farley vuonna 2018.
Jennifer "Jenni" Farley "Jwoww" (oik. Jennifer, syntynyt 27. helmikuuta 1986), tunnetaan myös nimellä JWoww, on yhdysvaltalainen televisioalan henkilö. Hän tuli julkisuuteen yhtenä kahdeksasta päähenkilöstä Music Television (MTV) -kanavan tositelevisiosarjassa Jersey Shore. Hän teki myös useita esiintymisiä muissa ohjelmissa, kuten TNA Impact!:ssa ja Disaster Datessa. Hän omistaa rusketustuotesarjan Australian Goldin kanssa. Farley sai kihlattunsa Roger Mathewsin kanssa tyttären, Meilani Alexandra Mathewsin, 13. heinäkuuta 2014. Farleyn ja Mathewsin häitä juhlittiin 18. lokakuuta 2015 ja samaisessa tilaisuudessa he ilmoittivat odottavansa toista lastaan.
Farley kävi Columbia Hight Schoolia East Greenbushissa, New Yorkissa. Hän on espanjalais-irlantilaista syntyperää. Ennen uraansa TV:ssä hän toimi lastenhoitajana.
Ennen Jersey Shorea Farley omisti graafisen suunnittelun yrityksen nimeltä Jenni Farley Desings Inc. Joulukuussa 2009 Farley esiintyi ensi kertaa Jersey Shoressa, jossa hän sekä seitsemän hänen kämppäkaveriaan viettivät kesän Seaside Heightsissa, New Jerseyssä. Toinen tuotantokausi kuvattiin Miamissa, Floridassa, ja kolmas tuotantokausi jälleen New Jerseyssä. Sarjan neljäs tuotantokausi kuvattiin Italian Firenzessä. Vaikka huhuttiin, etteivät sarjan tähdet kirjoittaisi uusia sopimuksia ennen kuin heidän palkkiotaan korotettaisiin, kaikki kahdeksan pääesiintyjää tekivät lopulta sopimuksen uuden kauden kuvaamisesta.
Farley julkisti mallistonsa "Filthy Couture" Las Vegasissa, Nevadassa muotinäytöksessä heinäkuussa 2010. Neljän toimintakuukauden jälkeen malliston myyminen lopetettiin lokakuussa 2010 uhkaavan tavaramerkkioikeussyytteen takia. Farley ilmoitti, ettei tuotemerkkiä lopetettaisi ja uusi mallisto julkistettaisiin. Huhtikuussa 2011 MTV ilmoitti tilanneensa kaksi Jersey Shoren spin-off-sarjaa, joista toisessa esiintyisivät Farley ja Nicole Polizzi. Ensimmäinen tuotantokausi sisältäisi 12 jaksoa. Vuonna 2010 Farley julkaisi kirjan nimeltä "The Rules According to JWOWW: Shore-Tested Secrets On Landing a Mint Guy, Staying Fresh To Death, and Kicking the Competition to the Curb". Hänet on parhaillaan haastettu oikeuteen hänen kuvattuaan useita jaksoja tositelevisio-ohjelmaansa asunnossaan, väitetysti ilman vuokraisäntänsä lupaa.
Vuonna 2012 Farley ja Nicole Polizzi, joka esiintyi myös Jersey Shoressa, esiintyivät 12-jaksoisessa spin-off-sarjassa nimeltä Snooki & JWoww, joka tuli ensi-iltaan MTV:llä 21. kesäkuuta 2012. Sarja kuvattiin kuuden viikon ajanjakson aikana kaksikerroksisella, entisellä paloasemalla lähellä Grove streetiä ja Mercer streetiä Jersey Cityssä, New Jerseyssä. Sarja seuraa Polizzin ja Farleyn muuttoa kämppäkavereiksi ja sitä on kuvailtu nykypäivän Laverne & Shirleyksi.
Lokakuussa 2011 JWoww julkaisi henkilökohtaisen sivustonsa JWOWW.com jakaakseen kunkin hetkiset kiinnostuksenkohteensa ja tarjotakseen vinkkejä faneilleen parisuhde-, kauneus- ja kuntoiluongelmiin.
Aiheesta muualla

Jenni Farley Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Rebel Heart

| Rebel Heart Madonna |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2014
 Julkaistu: 6. maaliskuuta 2015
 Tuottaja(t): Madonna, Avicii, Blood Diamonds, Billboard, Carl Falk, Charlie Heat, DJ Dahi, Diplo, Kanye West, Mike Dean, Ryan Tedder
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 55.06
 Levy-yhtiö: Interscope, Boy Toy, Live Nation
Listasijoitukset
  2.
Madonnan muut julkaisut
| MDNA World Tour 2013 | Rebel Heart 2015 | Rebel Heart Tour 2017 |
Singlet albumilta Rebel Heart
 ”Living for Love” Julkaistu: 20. joulukuuta 2014  ”Ghosttown” Julkaistu: 13. maaliskuuta 2015  ”Bitch I’m Madonna” Julkaistu: 15. kesäkuuta 2015  ”Hold Tight” Julkaistu: 24. heinäkuuta 2015
Rebel Heart on yhdysvaltalaislaulaja Madonnan kolmastoista studioalbumi. Albumin julkaisi Interscope Records 6. maaliskuuta 2015. Joulukuussa 2014 tapahtuneiden albumisisältövuotojen jälkeen albumin julkaisuajankohdaksi ilmoitettiin maaliskuu 2015, ja kuusi sen kappaletta julkaistiin virallisesti 20. joulukuuta 2014.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 2.
Kappaleet

Living for Love – 3.38
Devil Pray – 4.05
Ghosttown – 4.08
Unapologetic Bitch – 3.50
Illuminati – 3.43
Bitch I'm Madonna – 3.47 (featuring Nicki Minaj)
Hold Tight – 3.38
Joan of Arc – 4.02
Iconic – 4.34 (featuring Chance the Rapper & Mike Tyson)
HeartBreakCity – 3.33
Body Shop – 3.39
Holy Water – 4.09
Inside Out – 4.23
Wash All Over Me – 4.00
Best Night – 3.33
Veni Vidi Vici – 4.39 (featuring Nas)
S.E.X. – 4.11
Messiah – 3.22
Rebel Heart – 3.21
Super Deluxe 2CD
Beautiful Scars
Borrowed Time
Addicted
Graffiti Heart
Living for Love" (Paulo & Jackinsky Full Vocal Mix)
Living for Love" (Funk Generation & H3drush Dub)
Arvostelut

AllMusic:
The A.V. Club: B–
Rolling Stone:
Soundi:
Käännös suomeksi
Tasha Reign

| Tasha Reign |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Rachel Swimmer
Syntynyt: 15. tammikuuta 1989 (ikä 36)
Pornonäyttelijä
Aktiivisena:  2010–
Pituus:  163 cm
Paino:  50 kg
Aiheesta muualla
www.tashareign.com
IMDb
Tasha Reign (s. 15. tammikuuta 1989 Laguna Beach, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hän aloitti pornoelokuvissa näyttelemisen vuonna 2010. Hän on toiminut myös Penthousen mallina ja oli kuukauden Penthouse Pet kesäkuussa 2011.