stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdysvaltain 1. jalkaväkidivisioona
Nykyaika > Persianlahden sota

Divisioona osallistui operaatio Aavikkomyrskyyn. Se onnistui murtamaan ensimmäisenä irakilaisten maavoimien puolustuksen ja ottamaan 2600 sotavankia Irakin 26. jalkaväkidivisioonasta. Yksikkö jatkoi hyökkäämistä ja eteni 260 kilometriä reilun sadan tunnin aikana ja otti yhteen 11 irakilaisdivisioonan kanssa. Se tuhosi 550 panssarivaunua, 480 jalkaväenkuljetusvaunua ja otti 11 400 vankia. Helmikuun 28. päivään 1991 mennessä divisioona oli saavuttanut Kuoleman moottoritien estäen irakilaisten paon. Divisioonan 2. prikaati valtasi Safwan kaupungin, jossa aloitettiin väliaikaiset tulitaukoneuvottelut.
Kaksi divisioonan mekanisoitua prikaatia suorittivat myös nk. "puskutraktorihyökkäyksen", jossa panssarivaunuihin asennettujen miinantorjunta-aurojen avulla haudattiin Saddam-linjaa puolustamaan kaivautuneita irakilaissotilaita. Hyökkäyksen avulla saatiin noin 2 000 vankia, mutta tuhansien sotilaiden epäillään hautautuneen elävältä.
Vuonna 1996 divisioona siirrettiin Würzburgiin Saksaan.
Nykyaika > Bosnia ja Kosovo

Divisioonan 2. prikaati sijoitettiin Bosniaan lokakuussa 1996. Seuraavan vuoden huhtikuussa se vaihdettiin osiin 3. prikaatista ja divisioonan lentoprikaatiin. Osia divisioonasta palveli Kosovossa vuosituhannen vaihteessa. Kosovon sodan aikana serbijoukot vangitsivat kolme sen sotilasta, mutta heidät vapautettiin elävinä rauhanneuvottelujen jälkeen. Divisioonan yksikköjä toimi lisäksi rauhanturvaamistehtävissä Kosovossa 2002–2003.
Nykyaika > Irakin sota

Syyskuussa 2003 divisioonan 1. prikaati siirrettiin Fort Rileystä Irakin Ramadiin tukemaan 82. maahanlaskudivisioonaa. Helmikuussa 2004 koko divisioona siirrettiin Irakiin miehitysjoukoiksi ja vuoden kuluttua taas takaisin Saksaan.
Sen jälkeen divisioonaa ja sen osia on liikutettu Irakin, Yhdysvaltojen ja Saksan välillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain 1. jalkaväkidivisioona Wikimedia Commonsissa
1. jalkaväkidivisioonan E-komppania nousee maihin Normandiassa aamulla 6. kesäkuuta 1944.
Örebron lentoasema

Örebron lentoasema (IATA: ORB, ICAO: ESOE) sijaitsee 10 kilometriä Örebrosta lounaaseen. Se on matkustajamäärissä mitattuna Ruotsin 23. suurin ja rahtimäärissä mitattuna Ruotsin 4. suurin lentoasema. Lentoasema avattiin vuonna 1979. Vuonna 2005 Örebron lentoaseman kautta kulki yhteensä 86 283 matkustajaa.
Lentoyhtiöt

Direktflyg (Malmö)
Skyways Express (Kööpenhamina, Norrköping)
Aiheesta muualla

Lentoaseman kotisivut
Ruotsin lentoasemat
| --- | --- |
Tukholman lentoasemat:   Arlanda  Bromma  Skavsta  Västerås 
Muut päälentoasemat:   Göteborg-Landvetter  Göteborg City  Malmö  Luulaja  Uumaja 
Muut yli 50 000 matkustajan lentoasemat:   Östersund  Ängelholm-Helsingborg  Sundsvall-Timrå  Visby  Skellefteå  Ronneby  Kalmar  Växjö  Kiiruna  Örnsköldsvik  Jönköping  Halmstad  Örebro  Kristianstad  Norrköping  Linköping  Trollhättan-Vänersborg 
Alueelliset lentoasemat:   Arvidsjaur  Jällivaara  Borlänge  Kramfors  Lycksele  Storuman  Vilhelmina  Hemavan  Oskarhamn  Mora  Sveg  Hultsfred  Pajala  Hagfors  Torsby
Åsnes

Åsnes on kunta Innlandetin läänissä Norjassa. Sen läpi virtaa Glomma-joki. Maa- ja metsätalous ovat tärkeitä elinkeinoja. Vuoden 2024 alussa kunnassa oli 7 339 asukasta.
Åsnesin hallintokeskus on Flisa, jonka lisäksi kunnassa sijaitsee pienempi taajama Kjellmyra.
Media

Paikallislehti Solungavisa ilmestyy torstaisin.
Kuvia

Entinen rautatieasema Solørin radan varrella.
Åsnesin kirkko
Arnebergin kirkko
Tunnettuja henkilöitä

Hans Jacob Sparre Schneider (1853–1918), norjalainen eläintieteilijä
Egon

| Egon |
| --- | --- |
Sukupuoli:  mies
Nimipäivä:  11. maaliskuuta (Ruotsi) 4. marraskuuta (Norja)
Levinneisyys:  mm. Saksa, Itävalta, Ruotsi, Norja, Tanska
Infobox OKNimi-testi OK: 
Egon on alun perin saksankielisellä alueella käytössä ollut ja sieltä Ruotsiin, Norjaan ja Tanskaan levinnyt miehen nimi, jonka alkuperän arvellaan olevan miekanterää tarkoittavassa sanassa (vrt. ruotsin kielen egg). Norjassa nimi oli ensimmäisenä tai ainoana etunimenä 260 miehellä vuosina 1900–2017. Nimipäivä on 5. marraskuuta yhdessä Egilin kanssa. Ruotsissa nimi oli suosituimmillaan 1920- ja 1930-luvuilla. Nimipäivää juhlitaan Ruotsissa 11. maaliskuuta yhdessä Edvinin kanssa. Tanskassa nimi oli suosittu 1900-luvun alussa, mutta 1940-luvulta alkaen harvinaisempi. Vuonna 2024 Egon oli etunimenä 3 114 tanskalaisella.
Tunnettuja Egon-nimisiä

Egon Bahr (1922–2015), saksalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko
Egon Bondy (1930–2007), tšekkiläinen filosofi ja runoilija
Egon Drews (1926–2011), saksalainen ratameloja (olympiamitalisti)
Egon Franke (1935–2022), puolalainen miekkailija (olympiavoittaja)
Egon Friedell (1878–1938), itävaltalainen filosofi ja kulttuurihistorioitsija
Egon Horst (1938–2015), saksalainen jalkapalloilija
Egon Jensen (1922–1985), tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko
Egon Kapellari (s. 1936), itävaltalainen roomalaiskatolinen piispa
Egon Kaur (s. 1987), virolainen ralliautoilija
Egon Klepsch (1930–2010), saksalainen kristillisdemokraattinen poliitikko
Egon Kjerrman (1920–2007), ruotsalainen säveltäjä ja kapellimestari
Egon Krenz (s. 1937), itävaltalainen kommunistinen poliitikko, Itä-Saksan lyhytaikainen puoluejohtaja
Egon Meuronen (1922–2005), suomalainen sarjakuvapiirtäjä
Egon Petri (1881–1962), saksalainen pianisti
Egon Pollak (1879–1933), tšekkiläinen kapellimestari
Egon Rannet (1911–1983), virolainen kirjailija
Egon Schiele (1890–1918), itävaltalainen taidemaalari
Egon Schultz (1943–1964), saksalainen kersantti
Egon Svensson (1913–1995), ruotsalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija (olympiamitalisti)
Egon Zimmermann (1939–2019), itävaltalainen alpphiihtäjä (olympiavoittaja)
Yukon (joki)

| Yukon |
| --- | --- |
 Yukonjoki valuma-alueineen
Alkulähde:  Atlinjärvi
Laskupaikka:  Beringinmeri
Maat:   Yhdysvallat (Alaska)  Kanada (Yukon ja Brittiläinen Kolumbia)
Pituus:  3 190 km
Virtaama:  6 428 m³/s
Valuma-alue:  854 696 km²
Yukon on joki Pohjois-Amerikassa. Yli puolet joesta virtaa Alaskassa Yhdysvalloissa ja toinen puoli Yukonin territoriossa Kanadassa, mistä territorio on saanut nimensäkin. Pituutta joella on 3 190 kilometriä. Joen päätepiste on Yukonin suisto Beringinmeren rannalla Alaskassa.
E. L. Pattonin silta ylittää Yukonin Fairbanksin pohjoispuolella. Sillan yli kulkee Dalton Highway.
Yukon- ja Stewartjoen yhtymäkohta Kanadan Yukonissa.
Yukon tarkoittaa suurta jokea athabaskan kielessä.
Reitti

Yukon on 3 190 kilometriä pitkä joki. Sen latvavedet sijaitsevat Yukonin ja Brittiläisen Kolumbian raja-alueella sijaitsevissa järvissä. Labergejärvestä virtaava Teslin tyhjentää vetensä Yukoniin. Yukonin eteläosista joki virtaa pohjoiseen kohti Alaskaa.
Labergejärven pohjoispuolella Yukon virtaa leveässä laaksossa, missä jokitörmät eivät ole korkeita. Carmacksin pohjoispuolella neljä pientä kalliosaarta jakaa joen Five Finger Rapidsin koskeksi. Fort Selkirkissä Pellyjoesta tuleva vesi kasvattaa Yukonia huomattavasti. White River puolestaan tuo kirkkaaseen Yukoniin silttipitoista vettä joen lounaispuolen vuorisoista.
Dawson Cityn kohdalla Yukonin virtaama on keskimäärin 2 095 kuutiometriä sekunnissa. Määrässä on kuitenkin selkeä ero kesäkuukausien huippuvirtauksen ja maaliskuun jään alla tapahtuvan virtauksen välillä. Dawsonin jälkeen jokilaakso kapenee ja ylätasanko kohoaa 25 kilometrin päässä joen pohjoispuolella 1 200 metriä korkeaksi vuoristoksi. Yukonjoki virtaa Alaskan rajalla 300 metriä merenpinnan yläpuolella.
Alaskassa Yukonin ensimmäinen suurempi sivujoki on Porcupine, joka laskee jokeen Fort Yukonissa. Yukon virtaa Porcupinen kohdalla noin 240 kilometrin matkan tasaisessa ja leveässä laaksossa. Siellä jokivesi joutuu pujottelemaan useiden saarien ja hiekkasärkkien välistä. Laakson läntisessä päässä on kapea sola, jossa joki virtaa koskessa.
Yukonin tärkein eteläinen sivujoki Alaskassa on Tanana, jonka liittymäkohdalla Yukon on enää 90 metriä merenpinnan yläpuolella. Tananajoen varrella on Yukonin valuma-alueen suurin kaupunki, Fairbanks. Yukonjoen laakso levenee jälleen Tananan virrattua siihen, vaikkakin Kokrines Hills kohoaa sen pohjoispuolella 900 metrin korkeuteen.
Tananan liittymäkohdasta 280 kilometriä alajuoksun suuntaan Yukoniin virtaa sen viimeinen tärkeä sivujoki, kun Koyukuk laskee siihen. Viimeisen 160 kilometrin matkan Yukon joutuu kiemurtelemaan vuoristoisen alueen halki. Juuri ennen Beringinmerta Yukon kaartuu jyrkästi pohjoiseen ja laskee vetensä Nortoninlahteen. Joen suisto on 65 kilometriä leveä, soinen ja järvinen alue.
Luonto

Yukonin vartta reunustaa sen yläjuoksulla vuoristotundra ja muualla boreaalinen metsä, jossa kasvaa kuusia, kontortamäntyjä, palsamipoppeleita, amerikanhaapaa ja paperikoivuja.
Yukonin tärkeimpiä kalalajeja ovat pohjanharjus, härkänieriä, Stenodus nelma, made, amerikanmuikku, koiralohi, hopealohi ja kuningaslohi. Kaloja pyydystäviä eläimiä ovat muun muassa valkopäämerikotka, ruskeakarhu ja mustakarhu. Muita nisäkäseläimiä ovat kanadanmajava, piisami ja hirvi.
Asutuskeskukset

Joki virtaa seuraavien asutusten läpi: Whitehorse, Carmacks, ja Dawson City Yukonin territoriossa sekä Circle, Fort Yukon, Stevens Village, Alaska, Tanana, Ruby, Galena, Naruto, Grayling, Holy Cross, Russian Mission ja Ohogamut Alaskassa.
Historia

Yukon virtasi useiden Amerikan alkuperäiskansojen asuinalueen läpi. Athabascankieliset tarinat Tachokaii-nimisestä sankarista kertovat sekä joen että ajan luomisesta. Monet alkuperäisasukkaat kalastivat Yukonjoessa lohia ja muuttivat kalojen vaellusajan mukaan joen varrella. Alkuperäisasukkailla oli myös laaja kauppaverkosto joen varrella.
Eurooppalaiset saapuivat Yukonjoelle 1700-luvun lopulla, ja Hudson’s Bay Company perusti 1847 Yukonin ja Porcupinen risteyskohtaan Fort Yukonin ja vuotta myöhemmin Yukonin ja Pellyn risteyskohtaan Fort Selkirkin. Intiaanien poltettua Fort Selkirk vuonna 1852 eurooppalaiset vetäytyivät Yukonin yläjuoksultaa kahdeksi vuosikymmeneksi. Alaska Commercial Company perusti 1874 Fort Reliancen ja alkoi pian sen jälkeen käyttää joella höyrylaivoja.
Yukonin valuma-alueelle alkoi 1880-luvun puolivälissä tulla malminetsijöitä ja -kaivajia. Kun Bonanza Creekiltä löydettiin kultaa 1896, alkoi Klondiken kultaryntäys. Vaikka merkittävimmät kaivaukset sijaitsivat Yukonin sivujoilla, ryntäys muutti jokivartta ja toi sinne lisää höyrylaivaliikennettä. Peräsiipiratasalukset jatkoivat liikennöintiä sen jälkeenkin, kun Dawson Cityn väkiluku oli pienentynyt kultaryntäyksen loputtua. Vesiliikenteen korvasi 1950-luvulla tie- ja autoliikenne.
Whitehorsesta tuli 1953 Yukonin pääkaupunki. Pian sen jälkeen alettiin rakentaa White Horsen koskeen patoa, joka valmistui 1958.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yukon (joki) Wikimedia Commonsissa
1190-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku
Vuosikymmenet: 1090-luku · 1100-luku · 1110-luku · 1120-luku · 1130-luku · 1140-luku 1150-luku · 1160-luku · 1170-luku · 1180-luku · 1190-luku · 1200-luku
Vuodet: 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109 1110 · 1111 · 1112 · 1113 · 1114 · 1115 · 1116 · 1117 · 1118 · 1119 1120 · 1121 · 1122 · 1123 · 1124 · 1125 · 1126 · 1127 · 1128 · 1129 1130 · 1131 · 1132 · 1133 · 1134 · 1135 · 1136 · 1137 · 1138 · 1139 1140 · 1141 · 1142 · 1143 · 1144 · 1145 · 1146 · 1147 · 1148 · 1149 1150 · 1151 · 1152 · 1153 · 1154 · 1155 · 1156 · 1157 · 1158 · 1159 1160 · 1161 · 1162 · 1163 · 1164 · 1165 · 1166 · 1167 · 1168 · 1169 1170 · 1171 · 1172 · 1173 · 1174 · 1175 · 1176 · 1177 · 1178 · 1179 1180 · 1181 · 1182 · 1183 · 1184 · 1185 · 1186 · 1187 · 1188 · 1189 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209
Tapahtui vuosikymmenen aikana

1192 - Minamoto no Yoritomo perusti Kamakuran shogunaatin, Japanin ensimmäisen shogunaatin.
Egon Kjerrman

| Egon Kjerrman |
| --- | --- |
 Kjerrman Allsång på Skansenissa vuonna 1963.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ernst Egon Napoleon Kjerrman
Syntynyt: 25. syyskuuta 1920 Göteborg, Ruotsi
Kuollut: 13. maaliskuuta 2007 (86 vuotta) Västerås, Ruotsi
Ammatti:  säveltäjä, kapellimestari
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ernst Egon Napoleon Kjerrman (25. syyskuuta 1920 Göteborg – 13. maaliskuuta 2007 Västerås) oli ruotsalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän työskenteli Sveriges Radiolla vuosina 1952–1986 ja tuli tunnetuksi Skansenin yhteislaulujen johtajana. Kjerrman aloitti pianonsoiton 7-vuotiaana ja opiskeli kanttoriksi Kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa. Hän myös asui muutaman vuoden 1940- ja 1950-lukujen vaihteessa Yhdysvaltojen Chicagossa, jossa hän työskenteli muun muassa poliisina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Egon Kjerrman Wikimedia Commonsissa
Zijpe

| Zijpe |
| --- | --- |
 Tuulimylly Zijpessä
 lippu:  vaakuna
 Zijpe
 Koordinaatit: 52°48′00″N, 04°46′00″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Pohjois-Hollanti
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  113,35 km²
Väkiluku (2008):  11 545
 – Väestötiheys:  121 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zijpe on Alankomaiden entinen kunta, joka sijaitsi Pohjois-Hollannin maakunnan luoteisosassa. Sen pinta-ala oli 113,35 km² ja asukasluku oli vuoden 2008 lopussa 11 545.[lähde? ] Zijpe liitettiin vuonna 2013 Schageniin.
Kylät

Kunnan alueella sijaitsevat seuraavat kylät:
't Zand
Abbestede
Burgerbrug
Burgervlotbrug
Callantsoog
De Stolpen
Groote Keeten
Oudesluis
Petten
Schagerbrug (kunnantalo)
Sint Maartensbrug
Sint Maartensvlotbrug
Sint Maartenszee
Pienempiä kyliä:
't Buurtje
Het Korfwater
Keinsmerbrug
Leihoek
Mennonietenbuurt
Stolpervlotbrug
Zijpersluis
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zijpe Wikimedia Commonsissa
119

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Tapahtumia

Hadrianus lähettää Legio VI Victrixin Britanniaan rauhoittamaan kapinointia
1939 (dokumenttielokuva)

| 1939 |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Erikka Jussila, 1993.
Ohjaaja:  Peter von Bagh
Käsikirjoittaja:  Peter von Bagh
Tuottaja:  Peter von Bagh
Kuvaaja:  Juha-Veli Äkräs
Leikkaaja:  Anne Lakanen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Nosferatu Yleisradio
Ensi-ilta:   1993-04-099. huhtikuuta 1993  
Kesto:  107 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
1939 on Peter von Baghin ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 1993.
Elokuva on haastatteludokumentti, joka kertoo ihmisten kokemista mielialoista sekä tapahtumista talvisodan syttymisvuonna 1939.
Ål

Ål on kunta Buskerudin läänissä Norjassa. Ålin kunta (silloinen kirjoitusasu Aal) perustettiin vuonna 1838, jolloin Norjassa otettiin käyttöön kunnallishallinto. Holin kunta erotettiin Ålista vuonna 1877. Vuoden 2023 alussa Ålissa oli 4 862 asukasta.
Kuntakeskus Ålin lisäksi kunnassa sijaitsee Torpon taajama.
Media

Paikallislehti Hallingdølen ilmestyy kolmesti viikossa.
Kuvia

Kunnan keskusta
Torpon sauvakirkko
Ålin kirkko
Tunnettuja henkilöitä

Ragnhild Jepsen (s. 1969), piispa
Eldbjørg Løwer (s. 1943), poliitikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ål Wikimedia Commonsissa
Buskerudin läänin kunnat
Drammen
Flesberg
Flå
Gol
Hemsedal
Hol
Hole
Kongsberg
Krødsherad
Lier
Modum
Nesbyen
Nore og Uvdal
Ringerike
Rollag
Sigdal
Ål
Øvre Eiker
Norjan läänit | Norja
Örebro SK Fotboll

Örebro SK Fotboll (ÖSK) on ruotsalainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1908. Joukkue pelasi 1990-luvulla sekä 2000-luvun alkuvuosina pääsarjassa Allsvenskanissa, mutta kärsi sittemmin taloudellisista ongelmista. Ongelmien vuoksi Örebro ei saanut kaudelle 2005 lisenssiä Allsvenskaniin. Kauden 2006 päätteeksi Örebro SK nousi takaisin Allsvenskaniin sijoittumalla toiseksi Superettanissa. Tämän jälkeen joukkue on pelannut pääsarjassa lukuun ottamatta kautta 2013, mutta kaudeksi 2022 se putosi jälleen pääsarjasta. Kaudella 2010 joukkue sijoittui Allsvenskanissa kolmanneksi eli parhaiten sitten 1990-luvun kahden kakkossijan.
Saavutukset

Allsvenskan
Kakkossija (2): 1991, 1994
Ruotsin Cup
Kakkossija: 1988
Ennätykset

Yleisöennätys 20 066 katsojaa ottelussa Degerfors IF:ää vastaan 1961
Eniten otteluita: Anders Karlsson, 379 ottelua
Eniten Allsvenskan-maaleja: Tomas Nordahl, 106 maalia
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Tilastoja
Virallinen kannattajien sivu
1194

| --- | --- |
Vuosisadat: 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku
Vuosikymmenet: 1090-luku · 1100-luku · 1110-luku · 1120-luku · 1130-luku · 1140-luku 1150-luku · 1160-luku · 1170-luku · 1180-luku · 1190-luku · 1200-luku
Vuodet: 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109 1110 · 1111 · 1112 · 1113 · 1114 · 1115 · 1116 · 1117 · 1118 · 1119 1120 · 1121 · 1122 · 1123 · 1124 · 1125 · 1126 · 1127 · 1128 · 1129 1130 · 1131 · 1132 · 1133 · 1134 · 1135 · 1136 · 1137 · 1138 · 1139 1140 · 1141 · 1142 · 1143 · 1144 · 1145 · 1146 · 1147 · 1148 · 1149 1150 · 1151 · 1152 · 1153 · 1154 · 1155 · 1156 · 1157 · 1158 · 1159 1160 · 1161 · 1162 · 1163 · 1164 · 1165 · 1166 · 1167 · 1168 · 1169 1170 · 1171 · 1172 · 1173 · 1174 · 1175 · 1176 · 1177 · 1178 · 1179 1180 · 1181 · 1182 · 1183 · 1184 · 1185 · 1186 · 1187 · 1188 · 1189 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209
Syntyneitä

26. joulukuuta – Fredrik II, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari (k. 1250)
Kuolleita

31. joulukuuta – Leopold V, Itävallan herttuana kolmannen ristiretken aikoihin 1177–1194 (s. 1157)
ATIS

ATIS eli  lentopaikan automaattinen tiedotuspalvelu (automatic terminal information service) on ilmailussa käytetty automaattinen nauhoitettu radiolähete. ATIS-tiedote voi sisältää tietoja lentokentällä vallitsevista sääoloista, kuten tuulen voimakkuudesta, tuulen suunnasta, pilvikorkeudesta, näkyvyydestä, lämpötilasta, kastepisteestä ja ilmanpaineesta. ATIS sisältää tietoja myös käytettävästä kiitotiestä, lähestymismenetelmästä sekä muista asioista, jotka lentäjän tulee huomioida. ATIS-palvelu löytyy yleensä vilkkaimmilta lentokentiltä. ATIS kehitettiin Amerikassa ja otettiin ensimmäisenä käyttöön vuoden 1964 alkupuolella Chicagossa ja Kaliforniassa. Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö antoi sitä koskevat kansainväliset ohjeet vuonna 1974, ja se saatiin heti 1970-luvulla myös Suomeen Helsinki-Vantaalta alkaen, jossa sitä lähetettiin aluksi Helsingin VOR:n äänikanavalla.  Ennen ATIS-järjestelmän käyttöönottoa kyseiset tiedot annettiin usein kullekin ilma-alukselle erikseen, joten ATIS säästää huomattavasti lennonjohtajan aikaa ja huomiokykyä. ATIS voi olla joko nauhoitettua ihmispuhetta tai puhesynteesin avulla tuotettu. Suomen lentoasemilla on käytetty synteettisiä tiedotteita 1990-luvulta alkaen, poikkeuksena Malmi, jonka tiedoitteet nauhoitettiin aina 2000-luvulle asti, vaikkakin toiminnan loppuvuosina siirryttiin puhesynteesiin. Joillakin Suomen lentoasemilla tiedote oli 2000-luvun alkuun saakka saatavilla myös suomenkielisenä.
ATIS-tiedote voidaan välittää myös ACARS- tai muuna digitaalisena tekstiviestinä, jolloin siitä käytetään termiä D-ATIS (Digital ATIS, käyttöön 1996).
Lähetteen sisältö

| Viesti | Selitys |
| --- | --- |
This is Kuopio information Bravo: Osoittaa, että viesti on tarkoitettu Kuopion lentoasemaa käyttäville lentäjille.
1950: Tiedotteen päivityskellonaika UTC-aikaan.
Runway 33 in use: Lentoonlähtöihin ja laskuihin käytettävä kiitotie on 33.
Transition level 50: Siirtopinta eli alin sallittu lentopinta käyttäen korkeusmittarissa olevan standardi-ilmanpaineen (1 013) mukaista lentokorkeutta.
Wind 130 degrees, 1 knots: Tuulen suunta asteina. Tuuli puhaltaa siis kaakosta yhden solmun nopeudella.
Visibility 30 kilometres: Näkyvyys 30 kilometriä tai enemmän.
Few CB 5000 feet: Pilvien korkeus lentoaseman yläpuolella jalkoina.
Temperature 18, dewpoint 12: Lämpötila ja kastepiste celsiusasteina.
QNH 1014, QFE 1002: Ilmanpaine meren- ja maanpinnasta hehtopascaleina.
Advice on initial contact you have information Bravo: Kehottaa sanomaan lennonjohtajalle kutsuttaessa viestin tunnuksen.
Aavemaan aarre

| Ankantekijät 5: Aavemaan aarre> -.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Piirrokset William Van Horn
Genre:  Sarjakuva
Suomennos
Suomentaja:  Inka Parpola
Kansitaiteilija:  Piirros: William Van Horn
Kustantaja:  Sanoma Magazines Finland
Julkaistu:  2006
Ulkoasu:  Kovakantinen
Sivumäärä:  192
ISBN:  978-951-32-2033-4
Sarja: Ankantekijät
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Aavemaan aarre on Sanoma Magazines Finlandin kustantama Disneyn eläinmaailman ankkasarjoja käsittelevän Ankantekijät-sarjan viides teos. Teoksen kaikkien tarinoiden piirrokset ovat tunnetun ankkapiirtäjän William Van Hornin käsialaa. Kirja on julkaistu vuonna 2006.
Ankantekijät-sarja
1: Ihmissusia ja sudenpentuja |
2: Lentävä skotlantilainen | 
3: Itsehillinnän mestari | 
4: Painajainen Paratiisitiellä | 
5: Aavemaan aarre | 
6: Naurettavat naapurit |
7: Kuningas Ekan rautasänky | 
8: Menetetyn muistin tapaus |
9: Konnia ja koukkuja |
10: Lannistumaton laivuri |
11: Mestari ja muusa |
12: Taistelupari
Young Love (elokuva)

| Young Love |
| --- | --- |
 VHS-videon kansikuva.
Ohjaaja:  Arto Lehkamo
Käsikirjoittaja:  Arto Lehkamo
Tuottaja:  Maria Korpiola Arto Lehkamo
Säveltäjä:  Teropekka Virtanen
Kuvaaja:  Johann Sigfússon
Leikkaaja:  Tuuli Kuittinen
Pääosat:  Joonas Nordman Saija Lentonen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Mainstream Pictures Oy
Ensi-ilta:  2001
Kesto:  80 min
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Young Love on Arto Lehkamon ohjaama, vuonna 2001 ensi-iltansa saanut elokuva, joka sijoittuu Helsingin esikaupunkialueelle.
Juoni

Elokuva kertoo 13-vuotiaan Jukan (Joonas Nordman) rakastumisesta malliksi haluavaan 19-vuotiaan Johannaan. Valokuvaamista harrastava Jukka auttaa Johannan mallikilpailun voittoon. Mallimailmassa itsenäisesti toimeentuleva Johanna kuitenkin hylkää Jukan, koska tämä on liian nuori.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joonas Nordman  | … |  Jukka   |
|  Saija Lentonen  | … |  Johanna   |
|  Sari Havas  | … |  Äiti   |
|  Pekka Lukka  | … |  Martti   |
|  Antti Aro  | … |  Isäpuoli   |
|  Marc Gassot  | … |  Poikaystävä   |
|  Anna-Leena Härkönen  | … |  Mallitoimiston johtaja   |
|  Ari-Pekka Tervahauta  | … |  Antti   |
|  Mikko Vanhala  | … |  Esa   |
|  Tatu Friman  | … |  Jere   |
|  Sini Kolari  | … |  Maarit   |
Aiheesta muualla

Young love -traileri
Aiheesta muualla > Arvostelut

Antti Tohka: Young Love (2001) elitisti.  17.3.2006.