stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sony α 200

Sony α 200
Sony α 200 (DSLR-A200) on vuonna 2008 julkaistu digitaalikameramalli, joka kuuluu Sonyn järjestelmäkameraperheeseen. Kamerassa on 10,2 megapikselin tarkkuus (raakatiedosto 10,8 megapikseliä) ja 9 pisteen automaattitarkennus.
Tietoja

10,2 megapikseliä
jopa 3  kuvaa/sek.
ISO-arvo 100–3 200
Julkaisuvuosi  2008
Sony α 900

| Sony α 900 |
| --- | --- |

Tyyppi:  Järjestelmäkamera
Korkein resoluutio:  24,6 megapikseliä
Objektiivi:  Sony-, Minolta AF-bajonetti  Sonyα Lens*1 Konica-Minolta α Lens*1 Konica-Minolta MAXXUM Lens*1 Konica-Minolta DYNAX Lens*1  -1 DT-objektiiveja ei suositella valotuksen vuoksi täyskennokameroihin
Suljinajat:  1/8000 s - 30 s ja B
Tarkennuspisteet:  9, ja 10 aputarkennuspistettä
Tarkennustavat:  Automaattinen ja manuaalinen
Sarjakuvaus:  5 kuvaa/sekunti
Tallennusmedia:  Compact Flash I ja II Memory Stick Duo ja PRO Duo, PRO-HG Duo  UDMA (Mode5)-yhteensopiva
Sony α 900 on Konica-Minoltan tekniselle perinteelle perustuva digitaalinen täyskennokamera, jossa on miltei 24 mm x 36 mm -kinokoon CMOS-kenno. Exmor™-valotuskennon koko on 35,8 mm x 23,9 mm, minkä vuoksi kameran rajauskerroin on 1. Kameran valotuskenno tuottaa 26,6 miljoonan pisteen kuvan ja se kykenee ottamaan viisi valokuvaa sekunnissa. Kamerassa on runkoon asennettu kuvanvakain.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sony α 900 Wikimedia Commonsissa
Rautatievaihde

Tavallinen yksinkertainen vaihde käsiasettimineen. Vaihde on asetettu poikkeavalle (käyrälle) raiteelleen.
Yksinkertaisen vaihteen toiminta.
Rinnankytketyn risteysvaihteen toiminta.
Rautatievaihteet ovat rautatien raiderakenteessa osittain liikutettavista kiskoista muodostettuja mekanismeja, joiden liikkuvien kieliosien avulla voidaan ohjata junat ja muut raideliikenneyksiköt raiteelta toiselle.
Suomen rataverkolla vaihteita on yli 9 500 kappaletta.[lähde? ] Vaihteiden lumensulatuslaitteistoista huolimatta hankalissa sääoloissa, kuten rankassa lumisateessa tai ankarassa pakkasessa vaihteiden liikkuvat kieliosat voivat juuttua ja siten estää junaliikenteen. Vaihteen liikkuvien osien syystä tai toisesta juuttuessa ei vaihde mene pääteasentoonsa. Kun vaihde ei ole pääteasennossaan, valvotussa tilassa, ei vaihdetta suojaaviin opastimiin turvallisuussyistä saada ajon sallivia opasteita.
Vaihteiden käyttö > Kääntäminen

Vaihteiden kääntämiseen on olemassa useita erilaisia kääntölaitteistoja. Tavallista käsikäyttöistä vaihdetta voidaan kääntää vain paikallisesti vaihteen vieressä olevan vaihteenasettimen avulla.
Sähkökääntölaitteella varustettua vaihdetta käytetään pääasiallisesti asetinlaitteelta käsin, mutta sitä voidaan käyttää asetinlaitteen käyttäjän antaman niin sanotun paikalliskäyttöluvan avulla myös paikallisesti ohjauspainikkeista. Vaihde voidaan kääntää myös erityisellä käsikammella, mihin kuitenkin tarvitaan paikalliskäyttölupa. Käsikampea käytetään vain vikatapauksissa kuten sähkökatkojen tai kauko-ohjausvian yhteydessä taikka kun kääntölaitetta ei ole vielä otettu käyttöön.
Mekaanisella kääntölaitteella varustettua vaihdetta käännetään pääsääntöisesti kampiasetinlaitteelta käsin. Vaihdetta on tiettyjen toimenpiteiden jälkeen mahdollista käyttää myös paikallisesti kääntövivulla.
Sähkökääntölaitteistolla varustetut vaihteet lukittuvat aina automaattisesti, kun junan, veturin, vaunun tai muun yksikön akseli oikosulkee vaihteen raidevirtapiirin. Tällöin vaihdetta ei voida turvallisuusriskin vuoksi käyttää asetinlaitteelta käsin, koska tällöin vaihde saattaisi kääntyä junan alla.
Vaihteiden käyttö > Lukitus

Kun vaihteita ei saada käyttää junan saapumisen vuoksi tai kun halutaan estää ilkivallasta aiheutuvat vahingot, vaihteet lukitaan joko kiinteällä varmistuslukolla, mekaanisesti tai sähköisesti. Sähköinen lukitus toteutetaan aina kulkutietä turvattaessa. Tärkeimpien vaihteiden asentoa myös valvotaan sähköisesti, ja poikkeamat valvonnassa aiheuttavat aina vaihdetta suojaavien opastimien asettumisen seis-asentoon.
Vaihdetyypit > Yksinkertainen vaihde

Vaihteita on käyttötarkoituksen ja -tarpeen mukaan erityyppisiä. Yleisin on tavallinen niin sanottu yksinkertainen vaihde, jossa yhden kieliparin avulla on muodostettu mahdollisuus joko kulkutien asettamiseen suoran tai poikkeavan (käyrän) raiteen kautta. Tällaisessa vaihteessa on siis kaksi eri kulkutievaihtoehtoa lähestyttäessä vaihdetta kielien suunnasta eli kuljettaessa vastavaihteeseen. Vastakkaisesta suunnasta tultaessa on vain yksi kulkutiemahdollisuus.
Yksinkertaisesta vaihteesta on useita eri versioita. Suomen rataverkolla yleisin on niin kutsuttu lyhyt vaihde, jossa vaihteen käyrällä raiteella sallitaan nopeudeksi 35 km/h. Pitkissä yksinkertaisissa vaihteissa sallitaan käyrällä raiteella suurempia nopeuksia, joista yleisimmät ovat 80 km/h, 110 km/h ja 140 km/h. Kerava–Lahti-oikoradan eteläpäähän on asennettu Pohjoismaiden pisimmät vaihteet, joissa käyrällä raiteella sallitaan nopeudeksi jopa 160 km/h. Nämä vaihteet ovat niin sanottuja suurnopeusvaihteita.
Muita yksinkertaisia vaihteita ovat kaarrevaihteet, joissa molemmat raiteet ovat joko samaan suuntaan tai eri suuntiin kaarevia. Kaarrevaihteita käytetään vähän, sillä niiden kunnossapito on kallista.
Vaihdetyypit > Risteysvaihde

Risteysvaihde on monimutkaisempi tekninen ratkaisu, jossa kaksi peräkkäistä yksinkertaista vaihdetta yhdistetään tilan säästämiseksi. Risteysvaihteita on kolmea eri päätyyppiä. Kaikissa Suomessa käytettävissä risteysvaihteissa sallitaan käyrällä raiteella nopeudeksi 35 km/h.
Vaihdetyypit > Suomen rataverkon vaihdekalusto

Väyläviraston hallinnoiman Suomen rataverkon raidelaitteiston on valmistanut pääasiassa Salon Teijossa toimiva Cogifer Teijo.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rautatievaihde Wikimedia Commonsissa
Tavallinen yksinkertainen vaihde varustettuna sähkökääntölaitteella. Vaihde on asetettu suoralle raiteelleen.
Rinnankytketty risteysvaihde.
Somaattinen solu

Somaattinen solu (kreikaksi soma = ruumis) tarkoittaa kaikkia muita soluja, jotka eivät ole ituradan solulinjassa eli eivät ole sukusoluja tai sukusolun kantasoluja. Somaattiset solut ovat diploidisia, eli niissä on kaksi homologista kopiota kustakin vastinkromosomista.
Somaattinen hermosto

Somaattinen hermosto eli tahdonalainen hermosto on ääreishermoston osa. Se koostuu efferenteistä liikehermosoluista, jotka hermottavat luurankolihaksia, sekä afferenteista aistinhermosoluista. Efferentit hermosolut vievät supistumiskäskyn keskushermostosta lihaksille. Afferentit hermosolut tuovat tietoa keskushermostoon aistinreseptoreilta.
Hermosto
| --- | --- |
Keskushermosto:   aivot  selkäydin 
Ääreishermosto:   Autonominen hermosto sympaattinen hermosto  parasympaattinen hermosto  Somaattinen hermosto liikehermosto  tuntohermosto
Somaattinen harjoittelu

Somaattinen harjoittelu herättää ja vahvistaa kykyä tuntea ja korjata itseämme – ei vain automaattisesti – vaan myös tahdonalaisesti. Somatiikassa annetaan opetuksen kautta suuret mahdollisuudet löytää itsestään paranemiseen liittyviä voimavaroja. Perustana käytetään sensomotorista oppimista eli opitaan tuntemaan miten motoriikka kehossa toimii.
Somatiikka on saanut jalansijaa terveydenhoidon maailmassa. Siksi on tärkeää, että sitä ei sotketa fysioterapiaan tai hierontamuotoihin, vaan se on erillinen osa-alue, jolla on omat periaatteensa. Tavoite on sama kuin monilla terveydenhoidon aloilla eli kohentaa ihmisen terveydentilaa, säilyttää riippumattomuus liikuntakykyä ylläpitäen. Jos liikkumiskyky on häiriintynyt, tavoitteena on korjata se ennalleen opettamalla ihminen hallitsemaan omaa soomaansa, omaa kehoaan.
Somaattinen työskentely on vahvasti mielen läsnäoloa vaativaa kehollista harjoittelua. Siihen kuuluu hyvin tarkka aistimus omasta itsestä sekä tuntemus kehon toiminnan muuttumisesta, ei vain kaavamainen liikkeiden toisto mallin mukaan. Harjoittelu on prosessi, jonka myötä luovutaan virheellisistä liikemalleista ohjaajan avustamana.
Somaattisen harjoittelun edut: Somaattisella harjoittelulla saavutetaan itsenäisen osaamisen harjoittelu. Siinä opitaan rakentamaan oman ruumiin tuntemusta ja sen käyttöä. Sen avulla riippuvuus ulkopuolisesta ohjauksesta vähenee ja saavutetaan itsenäinen ruumiinhallinnan. Samalla ulkoisten tekijöiden vaikutus toimintoihin pienenee, itsetuntemus kasvaa ja luottamus omaan tekemiseen paranee merkittävästi.
Somaattisiin harjoitusmenetelmiin luetaan muun muassa pilates, Method Putkisto, Feldenkrais-menetelmä, Alexander-tekniikka, Franklin-metodi sekä Somatics.
Spes Patriae

Spes Patriae (latinaa, suom. ”isänmaan toivot”) oli  Suomessa vuosina 1958–2017 ilmestynyt ylioppilaskuvasto ja henkilömatrikkeli. Kuvastoa kustansi Akateeminen Kustannusliike ja se sisälsi kasvokuvat kaikista uusista ylioppilaista, jotka olivat lähettäneet valokuvansa kirjaan, sekä nimilistan uusista ylioppilaista. Kirja ilmestyi kerran vuodessa.
Scott Ross

Scott Rossin todellinen elämäntyö oli Domenico Scarlattin kaikkien 555 cembalosonaatin ensimmäinen kokonaislevytys.
Scott Ross (1. maaliskuuta 1951 – 13. kesäkuuta 1989) oli tunnettu yhdysvaltalainen cembalisti. Hän on ensimmäisenä levyttänyt kaikki Domenico Scarlattin 555 sonaattia.
Scott Ross kärsi HIV-tartunnasta ja kuoli AIDS:in komplikaatioihin Ranskassa 38-vuotiaana.
Scarlattin sonaattien kokonaislevytys

Scott Ross alkoi äänittää Scarlattin sonaattien sarjaa 16. kesäkuuta 1984, ja alkaneen 18-kuukautisen levytysrupeaman aikana hän sai tietää kohtalokkaasta sairaudestaan. 98 levytyssession ja noin 8 000 oton jälkeen jättiläisurakka valmistui  10. syyskuuta 1985. Erato-levymerkki julkaisi Domenico Scarlatti, Complete Keyboard Works -teoksen 34 CD:n pakettina.
Aiheesta muualla

Scott Ross -elämäkerta
Siân Phillips

| Siân Phillips |
| --- | --- |
 Siân Phillips vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. toukokuuta 1933 (ikä 91) Rhydaman, Wales
Ammatti:  Näyttelijä
Puoliso:  Peter O’Toole (1959–1979)   Robin Sachs (1979–1991)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1962–
Palkinnot
 Bafta (1977) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Jane Elizabeth Ailwên ”Siân” Phillips [ʃɑːn] (s. 14. toukokuuta 1933[lähde? ]) on brittiläinen näyttelijä.
Phillips on syntyisin Walesista, ja hänen äidinkielensä on kymri. Hän on luonut monipuolisen uran niin elokuvissa, televisiossa kuin teatterissakin. Hän voitti vuonna 1977 Baftan televisiopalkinnon Livian roolista sarjassa Minä, Claudius (1976). Rooli elokuvassa Goodbye, Mr. Chips (1969) toi hänelle Golden Globe -ehdokkuuden.[lähde? ]
Phillipsillä oli eroihin päättyneet avioliitot Don Royn, Peter O’Toolen ja Robin Sachsin kanssa. Hän on julkaissut omaelämäkertakirjallisuutta ja tehnyt vielä 2000-luvulla yhteistyötä muusikko Rufus Wainwrightin kanssa. Hänestä tehtiin vuonna 2000 Brittiläisen imperiumin ritarikunnan komentaja (CBE).[lähde? ]
Aiheesta muualla

Siân Phillips Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Siána

| Siána Σιάνα |
| --- | --- |
 Siánan kylää ja Pyhän Panteleimonin (Ágios Panteleímonas) kirkko.
 Siána
 Koordinaatit: 36°9′12″N, 27°46′38″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Ródos
Kunta:  Ródos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6901030501
Väkiluku (2011):  151
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Siána (kreik. Σιάνα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 151 (vuonna 2011).
Siánan Pyhän Panteleimonin (Ágios Panteleímonas) kirkko.
Siánan kylä sijaitsee Ródoksen läntisissä sisäosissa noin 65 kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista. Se on rakennettu saaren toiseksi korkeimman vuoren Akramýtis-vuoren juurelle. Siánan pääkirkko on omistettu Pyhälle Panteleimonille (Ágios Panteleímonas). Kylä tuottaa muun muassa hunajaa ja souma-alkoholijuomaa.
Siána muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Σιάνων, Topikí Koinótita Siánon), johon kuuluu varsinaisen Siánan kylän lisäksi Lakkín kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 152. Aiemmin kylä kuului Attávyroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Attávyroksen kunnallisyksikköön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siána Wikimedia Commonsissa
Sizwe Ndlovu

| Mitalit> Maa:  Etelä-Afrikka.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Etelä-Afrikka.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Etelä-Afrikka.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:  Etelä-Afrikka> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | kevyt nelonen i.p. |  |
Sizwe Lawrence Ndlovu (s. 24. syyskuuta 1980 Johannesburg) on eteläafrikkalainen soutaja ja olympiavoittaja. 186 senttimetriä pitkä ja 70 kilogrammaa painava Ndlovu edustaa Mondeor HS RC -seuraa.
Ura

Ndlovu voitti olympiakultaa kevyessä perämiehettömässä nelosessa vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa. Mitali on Etelä-Afrikan historian ensimmäinen olympiakultamitali soudusta. Ndlovun kanssa joukkueessa soutivat James Thompson, Matthew Brittain ja John Smith. MM-kilpailuihin Ndlovu on osallistunut seitsemän kertaa, parhaana sijoituksenaan kuudes sija vuodelta 2013 kevyestä perämiehettömästä nelosesta.
Sekoitat mun maailman

| ”Sekoitat mun maailman” Tiktak |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Frendit
 Julkaistu: 23. elokuuta 1999
 Tuottaja(t): Vekke Mäki
 Tyylilaji: Pop
 Kesto: 03.37
 Levy-yhtiö: Universal Music
Tiktakin muut singlet
|   | ”Sekoitat mun maailman” 1999 | ”Lopeta” 1999 |
Sekoitat mun maailman oli Tiktakin debyyttisingle, joka ilmestyi vuonna 1999, jolloin osa jäsenistä oli vasta 13-vuotiaita. Kappaleen on Tiktakille säveltänyt Maki Kolehmainen ja sanoittanut Niko Toiskallio, jotka ovat tehneet myös Tiktakin toisen singlen ”Lopeta”. Single oli Suomen virallisella singlelistalla kolme viikkoa, joista korkeimmillaan toisella sijalla. Singlellä on kappaleen alkuperäisen version lisäksi mukana ”Dance Mix”-, ”House Mix”- ja Unplugged-versiot.
Kappaleesta kuvattiin musiikkivideo, jonka ohjasi Numi Nummelin. Video sisältyy muun muassa Frendit -albumille ja DVD:lle Hei me soitetaan... oikeesti!. Videolla esiintyy näyttelijä Jasper Pääkkönen.
Kappaleesta on julkaistu myös englanninkielinen versio, ”Upside Down”. Kappale löytyy Tiktakin Frendit -albumin platinapainokselta, Frendit / Friends. Kappale oli mm. Espanjan top5:ssä vuonna 2000.[lähde? ]
Tiktak julkaisi kappaleesta uuden version vuonna 2004. Uusi, rockaavampi versio julkaistiin yhtyeen minialbumille Hei me soitetaan... oikeesti!.
Kappaleet

Sekoitat mun maailman (Original Version) – 3.37
Sekoitat mun maailman (Dance Mix) – 3.24
Sekoitat mun maailman (Tiktak Goes Unplugged) – 3.51
Sekoitat mun maailman (House Mix) – 4.10
Spartacus (baletti)

| Spartacus |
| --- | --- |
 Bolšoi-teatterin 225-vuotispäivän kunniaksi lyödyn 100-ruplan juhlarahan takapuoli jossa on kuva Spartacus baletista.
Säveltäjä:  Aram Hatšaturjan
Perustuu:  Traakialaisen gladiaattorin Spartacuksen tarinaan. Hän johti orjakapinaa Roomassa vuosina 73–71 eaa..
Ensi-ilta:  27. joulukuuta 1956  Mariinski-teatteri
Spartacus (ven. Спартак, Spartak) on armenialaisen Aram Hatšaturjanin 2. helmikuuta 1954 valmistunut baletti. Baletti kertoo Spartacuksesta, joka johti orjakapinaa vuosina 73–71 eaa..
Hatšaturjan oli kertonut julkisesti projektistaan ensimmäistä kertaa 1940, vaikka sävellystyö tapahtui pääasiassa vuosien 1950–1954 kesäkuukausina Staraja Russassa. Spartacus sai kantaesityksensä Pietarin Mariinski-teatterissa 27. joulukuuta 1956. Säveltäjä sai teoksellaan Lenin-palkinnon 1959.
Hatšaturjan teki Spartacuksesta neljä orkesterisarjaa, joista ensimmäiset kolme vuosina 1955–1957.
Neljässä näytöksessä olevan Spartacuksen Adagio on tullut suosituksi konserttikappaleeksi myös yksinään. 1970-luvulla se tuli televisiokatsojille tutuksi BBC:n draamasarjan Merilinja tunnusmusiikkina.
Saamelaiskäräjät (Norja)

Norjan saamelaiskäräjien logo.
Norjan saamelaiskäräjät (pohjoissaameksi Sámediggi, norj. Sametinget) on Norjan saamelaisten hallintoelin. Saamelaiskäräjien puheenjohtaja kaudella 2021–2025 on Silje Karine Muotka.
Käräjillä on 39 edustajaa. Suurimmat puolueet ovat Norjan saamelaisliitto (Norske Samers Riksforbund, NSR, 13 edustajaa) ja Työväenpuolue (Arbeiderpartiet, Ap, 10 edustajaa).
Historia

Saamelaiskäräjät avasi kuningas Olavi V 9. lokakuuta 1989.
Saamelaiskäräjien puheenjohtajat

1989-1997 Ole Henrik Magga (Norgga Sámiid Riikkasearvi)
1997-2005 Sven-Roald Nystø (Norgga Sámiid Riikkasearvi)
2005-2007 Aili Keskitalo (Norgga Sámiid Riikkasearvi)
2007-2009 Egil Olli (Työväenpuolue)
2009-2013 Egil Olli (Työväenpuolue)
2013-2016 Aili Keskitalo (Norgga Sámiid Riikkasearvi)
2017–2021 Aili Keskitalo
2021– Silje Karine Muotka (Norgga Sámiid Riikasearvi)
Saamelaiskäräjien rakennus

Saamelaiskäräjien rakennus on Kaarasjoella. Norjan kuningas Harald V avasi rakennuksen julkisesti marraskuun 2. päivänä vuonna 2000. Vuonna 1995 järjestettiin kilpailu uuden rakennuksen ulkonäöstä, ja sen voittivat Stein Halvorsen ja Christian Sunby. Rakennus maksoi 128,7 miljoonaa Norjan kruunua, ja sen pinta-ala on 5 300 m².
Vuonna 2015 käräjille valmistui lisärakennus.
Norjan saamelaiskäräjien rakennus ilmasta (2012). Sittemmin rakennusta on laajennettu.
Norjan saamelaiskäräjien rakennus Kaarasjoella.
Saamelaiskäräjien istuntosalia (15.10.2013). Korokkeella Norjan kuningas Harald V ja kruununprinssi Haakon.
Saamelaiskäräjien kirjastoa (2016).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
https://www.samediggi.no/
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: no:Sametinget
Sven-Roald Nystø, Aili Keskitalo ja Ole Henrik Magga
Käännös suomeksi
Spartacus (täsmennyssivu)

Spartacus voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Spartacus, gladiaattori, joka johti suurta orjakapinaa antiikin Roomassa
Spartacus, Stanley Kubrickin ohjaama elokuva Spartacuksesta
Spartacus, Aram Hatšaturjanin säveltämä baletti Spartacuksesta
Spartacus, italialainen mykkäelokuva vuodelta 1913
Spartacus, Triumvirat-yhtyeen albumi
Spartacus, televisiosarja
Sketsi

Sketsi on tavallisesti tilannekomiikan varaan rakentuva yleensä kestoltaan lyhyt komediallinen esitys.
Alun perin sketsimuotoisia esityksiä esitettiin muun muassa vaudeville- ja music hall -teattereissa. Nykyään sketsejä esitetään tavallisesti internetin videopalveluissa, televisiossa (ks. sketsisarja), radiossa tai erilaisissa tilaisuuksissa. Sketsin avulla voidaan käsitellä esimerkiksi parodian keinoin erilaisia asioita ja ilmiöitä. Useasti sketsit rakentuvat jonkin kärjistetyn tai epätavallisen tapahtuman varaan. Tavallista on yhdistää sketsissä asioita, joiden ei yleensä kuvitella liittyvän toisiinsa ja rakentaa näin huvittava tilanne.
Spesifioija

Spesifioijaksi kutsutaan X-bar syntaktisessa lauseenkuvauksessa lauseekkeen pakollista määritettä. Nominaalilausekkeelle tyypillisiä spesifioijia ovat determinoijat (engl. a, the), astesanat (engl. some, a lot of) ja demonstratiivit (engl. this, that). Verbilausekkeessa spesifioijana voivat olla mm. apuverbit (engl. has been, suom. olivat menneet).
Puukuvaimessa spesifioijat risteävät aina lausekkeen X"-tasosta.
Aiheesta muualla

X'-teoria
Skerries

| Skerries Na Sceirí |
| --- | --- |
 Skerriesin satama
 Skerries
 Koordinaatit: 53°34′N, 6°06′W 
Valtio:  Irlanti
Provinssi:  Leinster
Kreivikunta:  Dublinin kreivikunta
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2,328 km²
Väkiluku (2022):  8 879 (2 022 alustava)
 – Väestötiheys:  3 815 (2022 alustava) as./km²
 
 www.skerrieshomepage.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skerries (iiriksi Na Sceirí) on Irlannin itärannikolla oleva kylä. Se sijaitsee 30 kilometriä Dublinista pohjoiseen. Kylän tunnuksena ovat suuret tuulimyllyt. Lisäksi siellä on Ardgillanin linna.
Skerriesin tuulimylly
Skerries on ollut vuosisatojen ajan suosittu maihinnousupaikka Irlantiin sen edustan saarien kautta. Niiden kautta ovat tulleet niin viikingit kuin Pyhä Patrick. Britit pelkäsivät Napoleonin valloittavan Irlannin 1800-luvulla, jolloin he rakensivat saarille kaksi Martello-tornia puolustamaan kylää. Niitä ei koskaan kuitenkaan tarvittu. Skerriesin satama on luonnonsatama.
Kylän edustalla on viisi saarta: Shenick Island, St Patrick's, Colt ja Rockabill, joka muodostuu kahdesta pikku saaresta.
Set Me Free (The Kinksin kappale)

| ”Set Me Free” The Kinks |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kinda Kinks (USA-painos)
 B-puoli: ”I Need You”
 Äänitetty : 13. ja 14. huhtikuuta 1965, Pye Studios, Lontoo
 Julkaistu:  21. toukokuuta 1965    26. toukokuuta 1965
 Formaatti: 7"-single
 Tekijä(t): Ray Davies
 Tuottaja(t): Shel Talmy
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 02.10
 Levy-yhtiö:  Pye Records    Reprise Records
Listasijoitukset
  Iso-Britannia – 9. (Record Retailer)    Yhdysvallat – 23. (Billboard)
The Kinksin muut singlet
| ”Ev’rybody’s Gonna Be Happy” 1965 | ”Set Me Free” 1965 | ”See My Friends” 1965 |
Set Me Free on Ray Daviesin kirjoittama ja The Kinks -yhtyeen esittämä kappale ja single vuodelta 1965. Singlen ilmestymisen myötä yhtye siirtyi hetkeksi totuttua kevyempään ja melodisempaan ilmaisuun. Kappale ylsi yhtyeen kotimaassa Britanniassa sijalle yhdeksän, Yhdysvalloissa sijoitus oli 23. Kappale sisältyy Kinda Kinks -albumin Yhdysvaltain-painokselle.
Laulun synty

Kappaleen on sanottu todistaneen, että yhtye pystyi tuottamaan myös melodisia pop-lauluja. Yhtyeen kitaristi Dave Davies on pitänyt musiikillisen linjan muutosta rockista poppiin luonnollisena, sillä hänellä ja veljellään Raylla oli jo teini-iässä tapana kuunnella niin Elvis Presleyta kuin Perry Comoakin. Kappale äänitettiin 13. ja 14. huhtikuuta 1965 Pye Studiosin ykkösstudiossa Lontoossa.
Julkaisu ja vastaanotto

Shel Talmyn tuottama single ”Set Me Free” B-puolenaan ”I Need You” ilmestyi Britanniassa 21. toukokuuta 1965. Singlen julkaisi Pye Records tunnuksella 7N 15854. Se ylsi Record Retailer -listan sijalle yhdeksän ja säilyi listalla yksitoista viikkoa. Kappale saavutti top 10 -sijoitukset myös Discin, Melody Makerin ja New Musical Expressin listoilla.
Yhdysvalloissa ”Set Me Freen” julkaisi singlenä Reprise Records 26. toukokuuta 1965  tunnuksella 0379. Kappale ylsi Billboard Hot 100 -listan sijalle 23 ja pääsi myös Cashboxin ja Record Worldin listoille. Britannian ja Yhdysvaltojen lisäksi kappale nousi listalle Kanadassa (2.) ja Alankomaissa (12.)
Kappale ilmestyi myös Kinda Kinks -studioalbumin Amerikan-painoksella 11. elokuuta 1965. Se oli albumin viides raita ja päätti sen A-puolen.
Julkaisu ja vastaanotto > Kappaleet

A-puoli
Set Me Free – 2.10 (säv. R. Davies)
B-puoli
I Need You – 2.24 (säv. R. Ravies)
Julkaisu ja vastaanotto > Listasijoitukset

| Valtio | Lista | Korkein sijoitus | Listaviikot | Nousu listalle | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada |  | 2. |  | 2.8.1965 |  |
|  Iso-Britannia | Melody Maker | 8. |  | 1965 |  |
|  Iso-Britannia | Disc | 9. |  | 1965 |  |
|  Iso-Britannia | NME | 9. |  | 1965 |  |
|  Iso-Britannia | Record Retailer | 9. | 11 | 29.5.1965 |  |
|  Alankomaat |  | 12. | 10 | 19.6.1965 |  |
|  Yhdysvallat | Record World | 21. |  | 1965 |  |
|  Yhdysvallat | Billboard Hot 100 | 23. |  | 1965 |  |
|  Yhdysvallat | Cashbox | 24. |  | 1965 |  |
Muut versiot

Kappaleesta ovat tehneet cover-version muun muassa Sonny and Cher (1966), Bedlam (jossa soitti rumpali Cozy Powell) (1973), Graham Bonnet (1981), sekä The Ordinary Boys (2005). Suomeksi kappaleen levytti Clifters-yhtye vuonna 1987 nimellä ”Et mua saa”. Tekstin oli kirjoittanut Jaana Rinne.