stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Apollo 11
Aikataulu

Ajat ovat UTC-aikaa. Suomessa kello oli kaksi tuntia edellä.
Lähtö: 16. heinäkuuta 1969 kello 13.32.00 UTC Kennedyn avaruuskeskuksesta
Eagle irtosi Columbiasta: 20. heinäkuuta 1969 kello 17.44.00 UTC
Laskeutuminen Kuuhun: 20. heinäkuuta 1969 kello 20.17.40 UTC (eli 22.17.40 Suomen aikaa) Rauhallisuuden mereen
Kuukävely:
Eaglen luukku avattiin: 21. heinäkuuta 1969 kello 2.39.33 UTC
Armstrong poistui kuumoduulista: 2.51.36 UTC
Armstrong astui Kuun pinnalle: 2.56.15 UTC
Armstrong palasi kuumoduuliin: 5.09.00 UTC
Aldrin poistui kuumoduulista: 3.11.57 UTC
Aldrin astui Kuun pinnalle: 3.15.56 UTC
Aldrin palasi kuumoduuliin: 5.01.39 UTC
Eaglen luukku suljettiin: 21. heinäkuuta 1969 kello 5.11.13 UTC
Kokonaisaika: 2 tuntia, 31 minuuttia, 40 sekuntia
Kokonaisaika Kuun pinnalla: 21 tuntia, 36 minuuttia, 20 sekuntia
Eagle telakoitui takaisin Columbiaan: 21. heinäkuuta 1969 kello 21.35.00 UTC
Laskeutuminen Maahan: 24. heinäkuuta 1969 kello 16.50.35 UTC
Kokonaisaika avaruudessa: 59 tuntia, 30 minuuttia, 25,79 sekuntia
Kuvamateriaali

Nasa julkaisi heinäkuussa 2009 kuulennon 40-juhlapäivän kunniaksi hiljattain löydetyn uuden videon ensimmäisestä kuulennosta.
Kuvagalleria

Laukaisu kuvattuna huoltotornista.
Saturn-kantoraketti kipuaa kohti avaruutta. Huomaa tiivistymispilvi raketin keskellä.
Maa nousee Kuun kiertoradalta katsottuna.
Kuualus Kuun kiertoradalla.
Aldrin kuualuksen sisällä.
Aldrin tulossa ulos moduulista. Armstrongin ottama kuva on hyvälaatuinen.
Aldrinin jalanjälki Kuussa.
Aldrin, laitteita ja kuualus.
Aldrin.
Aldrin ottaa laitteita kuumoduulista.
Maa kuualuksen yllä.
Apollo 11:n kuumoduulin nousuosa Kuun kiertoradalla komentoalus Columbiasta kuvattuna.
Kuulennon miehistö karanteenissa.
Kirjallisuutta

Moonfire: The Epic Journey of Apollo 11 by Norman Mailer (Author), Buzz Aldrin (Contributor), Colum McCann (Contributor).
Ryan, Peter: Kuun Valloitus: Apollo 11:n Vaiheet. Karisto, 1969. ISBN 9512300478
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
NASAn Apollo-sivu multimediaa, linkkejä
The First Lunar Landing lennon tapahtumat aikajanalla kommentoituina (englanniksi)
Timesonlinen sivusto kuuhunlaskeutumisen vuosijuhlasta[vanhentunut linkki] (englanniksi)
NASAn Apollo 11:n alkuperäinen lehdistöpaketti - pdf-tiedosto 27 Mt, 254 sivua  (englanniksi)
Apollo 11 Mission Report (PDF) NASA. 200+ sivua
Office of Public Affairs, NASA: EP-72 Log of Apollo 11 NASA History Office. Kuulennon aikajana
Eric M. Jones: Apollo 11 Lunar Surface Journal hq.nasa.gov. Arkistoitu 16.1.2012. ääninäytteitä ja kirjallista materiaalia lennolta
Apollo 11 image library NASA. Arkistoitu 14.9.2008. Satoja korkealaatuisia kuvia lennolta, myös koottuja panoraamoja.
Google Moon moon.google.com. Googlen kuukartta, kuuhunlaskeutumispaikat merkitty
Apollolentojen panoraamakuvia kuunpinnasta QTVR-panoraamakuvia (QuickTime VR, pyöritettävä kuva)
Apollo-lentojen kuva-arkisto
Apollo/Saturn V kehitys, laukaisut ApolloTV.net video lähdöstä (valitse Launch gallery)
Apollo 11: The Complete Descent - Reaaliaikainen video Apollo 11:n laskeutumisesta Kuuhun. Video on yhdistelmä aluksen ja lennonjohdon tapahtumista. Apollo 11 - Apollo Flight Journal
Kaikki lennon radioliikenne reaaliaikaisesti, mukana videoita ja kuvia
Luettelo Rauhallisuuden meren tukikohtaan jätetyistä esineistä (Arkistoitu – Internet Archive)
Apollo-ohjelma
| n k Kuun valloituksen aikajana |
| --- | --- |
  Neuvostoliitto   Yhdysvallat   Japani   Kiina   Eurooppa   Intia

  Neuvostoliitto   Yhdysvallat   Japani   Kiina   Eurooppa   Intia
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Muut:  SNAC 
Apollo 11 laukaisu.
Neil Armstrong kuualuksen vieressä.
Apollo 11:n astronautti Edwin Aldrin Kuussa tieteellisen laitteen vieressä. Taustalla kuumoduuli Eagle.
Äänitallenne: Armstrong poistuu kuumoduulista, astuu Kuun pinnalle ja lausuu kuuluisat sanat.
Komentomoduuli "Columbia" meressä laskeutumisen jälkeen.
Laskeutumisalue Lunar Reconnaissance Orbiterin kuvaamana. Kuumoduulin laskeutumisosa varjoineen kuvan keskellä.
Kartta Apollo 11 viidestä mahdollisesta laskeutumispaikasta, kuumoduuli laskeutui lopulta laskeutumispaikalle kaksi.
Apollo 11:n miehistö, taustallaan Saturn V -raketti. Vasemmalla Armstrong, Collins, Aldrin.
Calypso (musiikki)
Calypso Suomessa

Helsingin Sanomat uutisoi huhtikuussa 1957 uuden muotivillityksen calypson syrjäyttäneen rock and rollin Yhdysvalloissa, lähteenään sieltä palannut tanssiorkesterin johtaja Al Manuel: ”Näyttää siltä, että roc [sic] on nyt saanut lopullisen kuoliniskun. Mutta yhtä ohimenevä kuin se tulee olemaan calypsokin ja asiantuntijat ennustavat paluun vanhaan hyvään viihdemusiikkiin olevan hiljalleen tapahtumassa.” Villitys levisi Suomeenkin, ja calypsoina markkinoitiin muun muassa Laila Kinnusen italialaisiskelmää ”Lazzarella” ja Vieno Kekkosen levyttämää kappaletta ”Sävel rakkauden”, joka onkin karibialainen kansansävelmä. Calypsoa tekivät noihin aikoihin Suomessa ja muualla Euroopassa tunnetuksi myös tanskalais-hollantilainen duo Nina & Frederik, paitsi kiertueillaan niin myös elokuvillaan kuten Maailman rikkain tyttö (1958).
Harry Belafonten suurhitti ”Banana Boat Song” sai Saukilta suomennoksen ”Banaaninlastaajan laulu”, jonka levyttivät vuonna 1957 sekä Olavi Virta että Taru Pyhälä. The Andrews Sisters -trion tunnetuksi tekemä ”Rum and Coca-Cola” sai 1950-luvun jälkipuoliskolla Sauvo Puhtilan suomennoksen, jonka levyttivät Olavi Virta, Tuula Siponius ja Tuula Ikäheimo. Vuonna 1977 Juha Vainio sanoitti sävelmän Mirumaru-yhtyeelle humoristiseksi suomen kielen ylistyslauluksi nimeltä ”Agricola”. Brita Koivunen levytti vuonna 1965 Pertti Reposen suomennoksen ”Perheskandaali” calypsoartisti Sir Lancelotin kappaleesta ”Shame and Scandal in the Family”. Tapio Heinonen on levyttänyt ainakin Belafonten tutuksi tekemän ”Angelinan" 1978 Jarmo Jylhän sanoin ja piti samoihin aikoihin ravintola Adlonissa calypsoaiheisia laulelmailtoja.
Pedro’s Heavy Gentlemen -yhtye teki vuonna 1991 calypsoaiheisen albumin Eucalypso, jolta singlenä julkaistu luonnonsuojeluaiheinen ”Tarzan Saimaalla” ja Marjo Leinosen laulama B-puolen ”Miljoonan markan pakarat” nousivat pieniksi hiteiksi Jukka Itkosen suomeksi tekstittäminä. Edellinen on alun perin Lord Caresserin laulu, joka kronikoi vuonna 1936 Britannian kuninkaan Edvard VIII:n ja Wallis Simpsonin kohuromanssia. Harry Belafonten levytysversion nimenä on ”Love Alone”. Jälkimmäinen on Wilmoth Houdinin ”Black But Sweet” vuodelta 1931.
Suomalainen yhtye The Soul Investigators tunnettiin alkuvuosinaan 2000-luvun taitteessa nimellä Calypso King & The Soul Investigators, mutta sen musiikkityyli oli pikemminkin funkia.
Vuonna 1997 ilmestyneestä Unto Monosen elämäkerrasta selviää, että tunnetuimpiin suomalaistangoihin kuuluva ”Satumaa” syntyi Monosen kynästä alun perin calypsorytmiseksi instrumentaaliksi ”Fairyland”, johon suomenkieliset sanat ja tangorytmi tulivat vasta vuosia myöhemmin.
Calypso- ja soca-artisteja

Arrow (esiintyi Suomessa huhtikuussa 1989)
Atilla the Hun
Baron
Black Stalin
Calypso Rose
Chalkdust (esiintyi Valkeakoskella Työväen Musiikkitapahtumassa kesällä 1983
Crazy
Chris ”Tambu” Herbert
Lord Beginner
Lord Executor
Lord Invader
Lord Kitchener
Lord Shorty
Mighty Destroyer
Mighty Sparrow
Harold McNair
Nelson
Lance Percival
Roaring Lion
David Rudder (esiintyi Helsingin Urbaani-festivaaleilla heinäkuussa 1988)
Shadow
Singing Diane
Singing Francine
Super Blue
29. joulukuuta

29. joulukuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 363. päivä (364. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä kaksi päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Rauha
suomenruotsalainen kalenteri: Frida
ortodoksinen kalenteri: Markko
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ráfi
vanhemmissa kalentereissa: Abel, Friida, Gunnar, Jonathan, Nathan, Tuomas [piispa]
Tapahtumia

1170 – Canterburyn arkkipiispa Thomas Becket surmattiin omassa tuomiokirkossaan.
1813 – Vuoden 1812 sota: brittisotilaat polttivat Buffalon kaupungin Yhdysvalloissa.
1835 – New Echotan sopimuksen mukaan kaikki cherokee-intiaanien maat Mississippijoesta itään luovutettiin Yhdysvalloille.
1845 – Texas hyväksyttiin Yhdysvaltain 28:nneksi osavaltioksi.
1860 – Brittien ensimmäinen merikelpoinen panssarilaiva HMS Warrior laskettiin vesille.
1890 – Wounded Kneen verilöyly: yhdysvaltalaiset sotilaat surmasivat yli 400 sioux-intiaanien miestä, naista ja lasta Wounded Kneessä Etelä-Dakotassa.
1911 – Sun Yat-senista tuli Kiinan tasavallan ensimmäinen presidentti.
1931 – Suomessa pidettiin 29.–30.12. kansanäänestys kieltolain kumoamisesta.
1934 – Japani ilmoitti irtautuvansa vuoden 1922 Washingtonin laivastosopimuksesta ja vuoden 1930 Lontoon laivastosopimuksesta.
1937 – Irlanti (Éire) korvasi uuden perustuslain myötä Irlannin vapaavaltion.
1940 – Toinen maailmansota: yksi pahimmista Lontoon pommituksista alkoi.
1959 – Yhdysvaltalainen fyysikko Richard Feynman piti kuuluisan luentonsa There's plenty of room at the bottom.
1965 – Eino S. Repo valittiin Yleisradion uudeksi pääjohtajaksi.
1972 – Ilmailu: Eastern Air Linesin lento 401:n Lockheed L-1011 syöksyi maahan laskeutuessaan Miamin kansainväliselle lentokentälle, 101 ihmistä sai surmansa.
1978 – Espanjan perustuslaki astui voimaan.
1987 – Avaruustutkimus: neuvostoliittolainen kosmonautti Juri Romanenko palasi Maahan vietettyään 326 päivää avaruudessa.
1989 – Václav Havelista tuli Tšekkoslovakian presidentti.
1996 – Guatemalan hallitus ja sissiliike Unidad Revolucionaria Nacional Guatemalteca (URNG) allekirjoittivat YK:n välityksellä 36 vuotta kestäneen sisällissodan lopettaneen rauhansopimuksen.
1997 – Hongkongissa aloitettiin 1,25 miljoonan kanan joukkoteurastus lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi.
2001 – Liman historiallisessa keskustassa raivonneessa tulipalossa menehtyi ainakin 274 ihmistä.
2008 – Tradeka Oy vaihtoi nimensä Suomen Lähikauppa Oy:ksi.
Maidenhead

| Maidenhead |
| --- | --- |
 Thamesin ylittävä silta Maidenheadin keskustassa.
 fiMaidenhead 
 51°31′01″N, 0°43′01″W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Alue:  Kaakkois-Englanti
Kreivikunta:  Berkshire
Yhtenäishallintopiiri:  Windsor ja Maidenhead
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  17 km²
Väestö
Väkiluku (2021):  67 000
Väestötiheys:  3 955 as./km²
 www.rbwm.gov.uk 
Maidenhead on noin 67 000 asukkaan kaupunki Berkshiren kreivikunnassa Kaakkois-Englannissa. Se sijaitsee Thamesjoen varrella, noin 41 kilometriä Lontoon keskustasta länteen ja 19 kilometriä Readingistä itään. Hallinnollisesti se toimii Windsorin ja Maidenheadin yhtenäishallintopiirin keskuspaikkana eikä sillä ole kunnallista itsehallintoa (unparished area).
Maidenheadin alueelta on löytynyt joitakin huviloita jo roomalaisvallan ajalta. Kerrotaan, että 800-luvulla tanskalaiset viikingit nousivat maihin Maidenheadissa matkallaan Readingiin. Siihen aikaan kylän keskustan nimi oli South Ellington. Kun se yhdistyi jokivarren kahlaamo- ja telakkapaikkaan nimeltä Maiden-hythe, kaupunki sai nykyisen nimensä.
Vuonna 1838 rakennettu Maidenheadin rautatiesilta.
Ensimmäinen silta Thamesin yli rakennettiin jonkin verran ennen vuotta 1255, jolloin Henrik III määräsi maantien levennettäväksi. 1700-luvulla kaupungissa oli useita majataloja, ja se oli maan postivaunuliikenteen vilkkaimpia kauttakulkupaikkoja. Maidenheadissa on kuuluisa Isambard Kingdom Brunelin suunnittelema rautatiesilta vuodelta 1838. Sen tiilistä tehdyt siltakaaret olivat aikanaan maailman pisimmät ja matalimmat. Oikeanpuoleisen kaaren sisällä kuuluu erikoinen kaiku. Nykyisin junamatka Lontoon Paddingtoniin kestää puolisen tuntia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maidenhead Wikimedia Commonsissa
Maidenheadin rautatiesilta William Turnerin maalauksessa vuodelta 1844.
Marja Kinnunen-Toivonen

Marja Kinnunen-Toivonen (o.s. Kinnunen) (s. 1963)  on vuoden 1985 Miss Suomi. Tittelin voittaessaan hän oli 21-vuotias jämsäläinen opiskelija. Hän työskentelee hoitajana koulu- ja opiskeluterveydenhuollossa. Hän oli vuosina 1989–2011 naimisissa kilpa-autoilija Harri Toivosen kanssa. Heillä on kaksi tytärtä, joista nuorempi, vuonna 1992 syntynyt Bea valittiin Miss Suomeksi vuonna 2014.
Kinnunen-Toivonen avioitui toistamiseen vuoden 2018 elokuussa, nyt Broadcast-yhtyeen kitaristina tunnetun Jyrki "Speedy" Saarisen kanssa, jonka kanssa hän on asunut avoliitossa vuodesta 2014 lähtien.
Miyako-odori

Tanssijoita Miyako-odorissa.
Maikoja vuoden 2006 Miyako-odorissa.
Maiko ja geiko suorittamassa teeseremoniaa Miyako-odorin aikana.
Miyako-odori (jap. 都をどり, kirj. ’pääkaupungin tanssi’) on vuosittain Kioton Gionissa järjestettävä tapahtuma, jonka aikana maikot ja geikot esiintyvät tanssiesityksissä. Tapahtuma on järjestetty vuodesta 1872 lähtien joka huhtikuu, joskin vuosina 2020 ja 2021 se peruutettiin koronapandemian takia. Esityksiä on ollut kuukauden jokaisena päivänä neljä. Kukin esitys kestää tunnin ja koostuu kahdeksasta kohtauksesta. Esityksen teema on joka vuosi eri. Tuotantoon on osallistunut monia arvostettuja kulttuurihenkilöitä.
Miyako-odoria alettiin järjestää vuonna 1872 kiotolaisten geikojen aloitteesta. Muutamaa vuotta aiemmin vuonna 1869 Kioto oli menettänyt pitkäaikaisen asemansa Japanin pääkaupunkina, eivätkä paikalliset olleet tyytyväisiä päätökseen. Tapahtuman tarkoitus oli nostattaa yleistä mielialaa kaupungissa. Gionin Kaburenjō-teatteri rakennettiin tapahtumaa varten ja on siitä lähtien toiminut tapahtumapaikkana.
Erityistä tapahtumassa on se, että kuka vain voi ostaa sinne lipun. Tavallisesti maikojen ja geishojen esityksiä on vaikeaa päästä näkemään, koska he esiintyvät lähinnä vakioasiakkaille. Ennen tanssiesitystä maikoila ja geikoilla on tapana suorittaa teeseremonia, jota katsojien on myös mahdollista seurata. Teeseremonia edustaa ryūrei-tyyliä, eli sen aikana käytössä ovat tuolit ja pöydät. Kyseinen tyyli esiteltiin yleisölle ensimmäistä kertaa juuri Miyako-odorissa vuonna 1872 sellaisia länsimaalaisia vieraita ajatellen, joille perinteinen polvistumisasento tuotti vaikeuksia.
Jouko Grip

Jouko Grip (s. 10. tammikuuta 1949 Pälkäne) on suomalainen vammaisurheilija, joka valittiin kansainvälisen paralympiakomitean Paralympic Hall of Fameen Torinossa 2006. Edellisenä vuonna hän oli saanut opetusministeriön myöntämän Pro Urheilu -palkinnon. Gripille myönnettiin kesäkuussa 2016 valtion urheilijaeläke. Vuonna 2020 hänet valittiin Suomen Paralympiakomitean paraurheilun kunniagalleriaan.
Grip on vammaluokitukseltaan LW 6/8, hänen vasen kätensä on halvaantunut polion seurauksena.
Arvokisamitalit

Paralympialaiset:
Talvikisat:
Geilo 1980: maastohiihdon lyhyellä matkalla kultaa, keskimatkalla kultaa, viestissä kultaa
Innsbruck 1984: maastohiihdon keskimatkalla kultaa, pitkällä matkalla kultaa, viestissä kultaa
Innsbruck 1988: ampumahiihdossa kultaa, maastohiihdon pitkällä matkalla hopeaa, viestissä hopeaa
Tignes 1992: ampumahiihdossa kultaa, maastohiihdon pitkällä matkalla kultaa, lyhyellä matkalla hopeaa
Lillehammer 1994: maastohiihdon lyhyellä matkalla kultaa, pitkällä matkalla hopeaa
Kesäkisat:
New York 1984: yleisurheilun 800 metrillä kultaa, 1 500 metrillä kultaa
Pohjoismaisten hiihtolajien MM-kilpailut:
Le Diaplare 1982: maastohiihdon lyhyellä matkalla kultaa, pitkällä matkalla kultaa, viestissä kultaa
Falun 1986: maastohiihdon keskimatkalla kultaa, pitkällä matkalla kultaa, viestissä kultaa, ampumahiihdossa kultaa
Winter Park 1990: maastohiihdon lyhyellä matkalla kultaa, keskimatkalla kultaa, pitkällä matkalla kultaa, viestissä hopeaa
Pohjoismaisten hiihtolajien EM-kilpailut:
Norja 1989: maastohiihdon lyhyellä matkalla kultaa, pitkällä matkalla kultaa, ampumahiihdossa kultaa
Saksa 1993: maastohiihdon lyhyellä matkalla kultaa, pitkällä matkalla pronssia
Venäjä 1997: maastohiihdon lyhyellä matkalla pronssia, pitkällä matkalla pronssia
Aiheesta muualla

Paraurheilun kunniagalleria – Jouko Grip Suomen Paralympiakomitea
Suuri Magellanin pilvi

Suuri Magellanin pilvi
Suuri Magellanin pilvi (Suuri Magalhãesin pilvi, LMC) on Linnunradan suurin seuralaisgalaksi. Se sijaitsee suurimmaksi osaksi Kultakalan ja osin Pöytävuoren tähdistössä. Sen lähellä sijaitsee myös Pieni Magellanin pilvi. Molemmat galaksit on nimetty portugalilaisen löytöretkeilijän Fernão de Magalhãesin mukaan.
Suuri Magellanin pilvi sijaitsee 179 000 valovuoden päässä meistä. Se on pieni epäsäännöllinen galaksi, jota joskus pidettiin myös kääpiögalaksina. Sen läpimitta on noin 20 000–30 000 valovuotta ja tähtien lukumäärä noin 30 miljardia. Sen massa on noin kymmenesosa Linnunradan massasta. Se on saattanut olla alun perin pieni sauvaspiraaligalaksi, jonka rakenne on tuhoutunut sen jouduttua Linnunradan painovoiman vaikutuksen alaiseksi. Siitä on jäänyt jäljelle vain tiivis pitkulainen ydin.
Suuressa Magellanin pilvessä on paikallisen ryhmän suurin tunnettu tähtien syntymisalue, Tarantellasumu. Lisäksi siellä on muita galakseille tyypillisiä kohteita, kuten planetaarisia sumuja sekä avoimia ja pallomaisia tähtijoukkoja.Tarantula-sumu on paikallisryhmän aktiivisin tähtienmuodostumisalue.
Sen ytimessä on supermassiivinen musta aukko, arviolta 630,000+370,000
−380,000  kertaa Auringon massa. Tämä on päätelty hypernopeista tähdistä, joiden arvellaan saaneen vauhtinsa Hillsin mekanismilla tästä mustasta aukosta.
Historia

Suuri Magellanin pilvi on varmasti ollut tunnettu eteläisen pallonpuoliskon asukkaille jo esihistoriallisina aikoina, mutta siitä on jäänyt vain vähän merkintöjä. Ensimmäinen kirjallinen maininta kohteesta on vuodelta 964, jolloin persialainen tähtitieteilijä Abd Al-Rahman Al Sufi kirjoitti siitä kiintotähdistä kertovassa kirjassaan. Hän havaitsi myös, että kohde on nähtävissä ainoastaan Arabian eteläosissa, kuten Babd al Mandabin salmesta (12° 15' N), ei kuitenkaan niemimaan pohjoisosassa tai Bagdadissa.
Amerigo Vespucci havaitsi ilmeisesti galaksin kolmannella merimatkallaan 1503–1504. Vasta vuonna 1519 kohde tuli länsimaiden tietoisuuteen, kun Fernão de Magalhães löysi uudelleen sekä suuren että pienen "pilven", jotka nimettiin hänen mukaansa.
24. helmikuuta 1987 Suuressa Magellanin pilvessä havaittiin supernova SN 1987A. 168 000 valovuoden etäisyydellä se on lähin supernova sitten Keplerin supernovan vuonna 1604. Pitkään luultiin Suuren  Magellanin pilven olevan läheisin naapurigalaksimme, kunnes vuonna 1994 löydettiin himmeä Jousimiehen elliptinen kääpiögalaksi, joka sijaitsee yli kaksi kertaa lähempänä. Vuonna 2003 löydettiin vielä lähempänä oleva Ison koiran kääpiögalaksi.
Havaitseminen

Suuri Magellanin pilvi sijaitsee vain noin 20 asteen päässä eteläisestä taivaannavasta, eikä se siten ole koskaan havaittavissa Euroopasta tai muilta pohjoisilta alueilta käsin. Parhaiten se näkyy eteläiseltä pallonpuoliskolta, kuten Australiasta ja Etelä-Amerikasta. Sen näennäinen suuruusluokka on +0,1 magnitudia, mikä tekee siitä selvästi kirkkaimman galaksin tähtitaivaalla ja yhden kirkkaimmista syvän taivaan kohteista. Kohteen pintakirkkaus ei ole kovin suuri, sillä se levittyy lähes 11 asteen kokoiselle alueelle ja näyttää paljain silmin utuiselta pilveltä, ikään kuin Linnunradan jatkeelta. Hyvissä olosuhteissa Tarantellasumu (NGC 2070, 30 Doradus) näkyy paljain silminkin. Kiikarilla se näkyy jo hyvin, ja lisäksi sillä voi havaita muutamia avoimia tähtijoukkoja, kuten NGC 1910.
Supernova 1987A
Tarantellasumu
Linnunrata seuralaisgalakseineen
Highwayman

| ”Highwayman” Jimmy Webb |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: El Mirage
 Julkaistu: toukokuussa 1977
 Tekijä(t): Jimmy Webb
 Tuottaja(t): George Martin 
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.51
 Levy-yhtiö: Atlantic 
Highwayman on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Jimmy Webbin säveltämä ja sanoittama kappale, joka julkaistiin ensimmäisen kerran Webbin albumilla El Mirage vuonna 1977.
Suomeksi kappale on levytetty nimellä ”Mä elän vieläkin”. Kappale julkaistiin vuonna 2000 Pate Mustajärven sooloalbumilla Ukkometso, ja Mustajärven itsensä lisäksi siinä laulavat Harri Marstio, Jorma Kääriäinen ja Topi Sorsakoski.
Sävellys

Webbin mukaan kappale syntyi Lontoossa, kun hän oli viimeistelemässä El Mirage -albumiaan tuottaja George Martinin kanssa. Hän oli ollut illalla ystävänsä Harry Nilssonin kanssa juomassa alkoholia, ja Nilssonin lähdettyä Webb oli nähnyt hyvin todentuntuisen unen, jossa hän oli ollut maantierosvo. Webb kuvaili untaan seuraavasti:
»Minulla oli pari vanhaa pistoolia vyölläni, ja ratsastin kuin viimeistä päivää pitkin maaseudun maanteitä, hien valuessa ruumiistani. Olin kauhuissani, sillä minua jahtasi poliisi, joka ampumaisillaan minut. Se oli erittäin todentuntuista. Nousin istumaan sängyssäni hikoillen pyjamani läpimäriksi. 
Ajattelematta mitään kompuroin sängystäni pianolle, ja aloin soittaa ”Highwaymania”. Muutamassa tunnissa olin saanut kirjoitettua ensimmäisen säkeistön.»
Webbin mukaan uni oli kuin kokemus edellisestä elämästä. Webb kuitenkin tunsi, ettei maantierosvo kuollutkaan, vaan syntyi uudelleen ensin merimiehenä, sitten padonrakentajana. Lopulta laulun sanat siirtyvät kauas ihmiskunnan tulevaisuuteen, jossa entinen maantierosvo kuljettaa avaruusalusta.
The Highwaymenin versio

| ”Highwayman” The Highwaymen |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Highwayman
 Julkaistu: 6. toukokuuta 1984
 Tekijä(t): Jimmy Webb
 Tuottaja(t): Chips Moman
 Tyylilaji: country
 Kesto: 03.06
 Levy-yhtiö: Columbia
Johnny Cashin, Waylon Jenningsin, Willie Nelsonin ja Kris Kristoffersonin muodostama country-yhtye The Highwaymen soitti kappaleen esikoisalbumillaan Highwayman, joka julkaistiin vuonna 1985. The Highwaymenin versio oli kaupallinen menestys, joka nousi country-listojen kärkeen ja auttoi myös Jimmy Webbin uran uuteen nousuun.
Kappaleen kirjoittajana Jimmy Webb palkittiin The Highwaymenin versiosta vuonna 1985 parhaan country-kappaleen Grammy-palkinnolla.
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1934

Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1934 olivat ensimmäiset yleisurheilun EM-kilpailut. Ne järjestettiin 7.–9. syyskuuta Torinossa, Italiassa. Kisapaikkana oli Stadio Mussolini. Kilpailuihin otti osaa 23 maata ja 226 urheilijaa. Kisoihin osallistuivat vain miehet, naiset kilpailivat omissa maailmankisoissaan. Kisat avasi IAAF:n silloinen puheenjohtaja, ruotsalainen J. Sigfrid Edström.
Tulokset > 100 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Christiaan Berger | 10,6 |
| 2 |  | Erich Borchmeyer | 10,7 |
| 3 |  | József Sir | 10,7 |
Tulokset > 200 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Christiaan Berger | 21,5 |
| 2 |  | József Sir | 21,5 |
| 3 |  | Martinus Osendarp | 21,6 |
Tulokset > 400 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Adolf Metzner | 47,9 |
| 2 |  | Pierre Skawinski | 48,0 |
| 3 |  | Bertil von Wachenfeldt | 48,0 |
Tulokset > 800 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Miklós Szabó | 1.52,0 |
| 2 |  | Mario Lanzi | 1.52,0 |
| 3 |  | Wolfgang Dessecker | 1.52,2 |
Tulokset > 1 500 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Luigi Beccali | 3.54,6 |
| 2 |  | Miklós Szabó | 3.55,2 |
| 3 |  | Roger Normand | 3.57,0 |
Tulokset > 5 000 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Roger Rochard | 14.36,8 |
| 2 |  | Janusz Kusociński | 14.41,2 |
| 3 |  | Ilmari Salminen | 14.43,6 |
Tulokset > 10 000 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ilmari Salminen | 31.02,6 |
| 2 |  | Arvo Askola | 31.03,2 |
| 3 |  | Henry Nielsen | 31.27,4 |
Tulokset > Maraton

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Armas Toivonen | 2.52.29,0 |
| 2 |  | Thore Enochsson | 2.54.35,6 |
| 3 |  | Aurelio Genghini | 2.55.03,4 |