stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Perttu Nousiainen
Nuorisosäätiö

Nousiainen nimettiin keskustalaisen Nuorisosäätiön hallitukseen 2010, ja vuonna 2013 hänestä tuli sen puheenjohtaja. Hänet erotettiin vuonna 2018. Nuorisosäätiön epäillään tehneen useita säätiölle epäedullisia liiketoimia vuodesta 2015. Lahdessa säätiö teki Mika Wileniuksen omistaman Salpausselän rakentajat -yrityksen kanssa järjestelyn, jossa säätiö sitoutui vuokralle rakennusyhtiön juuri ostamalle tontille sadaksi vuodeksi, rakennusyhtiö myi tontin edelleen sijoittajalle seitsemän miljoonan euron voitolla ja säätiö teki 37 miljoonan euron sopimuksen rakennusyhtiön kanssa kerrostalon rakentamisesta tontille. Vastaavia järjestelyjä säätiöllä oli myös Espoossa ja Seinäjoella. Säätiöllä oli liiketoimintaa myös Virossa. Nousiainen on yksi pääepäillyistä Nuorisosäätiöön liittyvässä talousrikosvyyhdessä. Hänet tuomittiin kesäkuussa 2021 Helsingin käräjäoikeudessa poissaolevana maksamaan kahdeksan miljoonan euron vahingonkorvaukset.
Nousiaista vastaan nostettiin marraskuussa 2021 syytteitä lahjuksen ottamisesta, törkeästä kavalluksesta ja törkeästä väärennöksestä. Hänen olinpaikkansa ei tuolloin ollut viranomaisten tiedossa.
Liikemiehenä

Vuonna 2012 Nousiaisen Greenport-yhtiö osti Runnin kylpylän kiinteistön Iisalmessa keskustalaiselta Lomayhtymältä 300 000 eurolla. Kylpylä teki vuodessa 900 000 euroa tappiota ja siinä aloitettiin 1,5 miljoonan euron remontti, jonka toteutti Salpausselän rakentajat. Vuonna 2015 kylpylä myytiin eurolla ja ostaja maksoi osan aiempien omistajien yritysten veloista. Rakennusliikkeestä tuli Nuorisosäätiön luottorakentaja.
Nousiainen oli Lahden Pelicans oy:n hallituksessa 2016–2018.
Katoaminen ja paluu Suomeen

Nousiaisen tiedetään asuneen syksystä 2019 alkaen useita kuukausia Tallinnan Piritassa Pirita Marina Hotel & Spa -hotellissa, jonka viereiselle tontille Nuorisosäätiön oli aiemmin ollut tarkoitus rakentaa kerrostaloja. Poistuttuaan hotellista 3. maaliskuuta 2020 Nousiainen oli kadoksissa. Joidenkin huhujen mukaan hän olisi hukkunut Tallinnan edustalla, toisten mukaan hän olisi ollut ulkomailla koska joutuisi pakoilemaan ainakin vuoteen 2028, jolloin epäillyt talousrikokset vanhenevat. Marraskuussa 2021 Nousiaisen katoamista tuloksetta selvittäneet Helsingin Sanomien toimittajat Marko Junkkari ja Tommi Nieminen pitivät mahdollisena, että Nousiainen on voinut ajautua itseään kovempiin piireihin, joiden peliä hän ei hallinnut eikä enää selviytynyt. Marraskuun 8. päivänä julkaistussa jutussa toimittajat luonnehtivat häntä ”lupsakaksi supliikkimieheksi”. 24. marraskuuta 2021 Helsingin Sanomat kertoi tavoittaneensa Nousiaisen Verbieristä Sveitsistä, ja Nousiainen lensi Suomeen vielä samana iltana.
Syyteneuvottelussa Nousiainen tunnusti syyllistyneensä törkeään veropetokseen, kavaltaneensa varoja Nuorisosäätiöltä ja väärentäneensä säätiön hallituksen pöytäkirjan sekä ottaneensa lahjuksia Leimarakentajat- ja Salpausselän Rakentajat -yhtiöiltä. Törkeä veropetos liittyi siihen, että Nousiainen oli käyttänyt hallinnassaan olleita keskustataustaisia Maaseudun Raittius- ja Sivistystyö- sekä Nuorisotyön Tuki -yhdistyksiä omana bulvaaninaan kiertääkseen veroja muun muassa niin ikään keskustataustaisten TA-Yhtymän ja Joutsen Median osakekaupoista saaduista voitoista.
30. elokuuta 2022 Nousiainen tuomittiin kahdesta törkeästä lahjuksen ottamisesta elinkeinotoiminnassa, kahdesta törkeästä kavalluksesta, törkeästä väärennyksestä ja törkeästä veropetoksesta neljän vuoden ja neljän kuukauden vankeusrangaistukseen, menettämään rikoshyötynä saamansa 2,9 miljoonaa euroa valtiolle ja korvaamaan vahingokorvauksena Nuorisosäätiölle 21,3 miljoonaa euroa sekä muille asianomistajille 9 miljoonaa euroa. Lisäksi Nousiainen menetti sotilasarvonsa.
Let’s Get It Started (The Black Eyed Peasin kappale)

| ”Let’s Get It Started” The Black Eyed Peas |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Elephunk
 Äänitetty : 2002
 Julkaistu: 22. kesäkuuta 2004
 Formaatti: CD single
 Tuottaja(t): will.i.am
 Tyylilaji: hip hop, funk
 Kesto: 03.39
 Levy-yhtiö: A&M, will.i.am, Interscope
The Black Eyed Peasin muut singlet
| ”Hey Mama” 2004 | ”Let’s Get It Started” 2004 | ”Don’t Phunk with My Heart” 2005 |
Let’s Get It Started on yhdysvaltalaisen hip hop -yhtye The Black Eyed Peasin kappale, joka julkaistiin singlenä vuonna 2004. Kappale oli neljäs single, joka julkaistiin yhtyeen vuonna 2003 julkaistulta Elephunk-studioalbumilta, ja se oli alun perin sisällytetty albumille nimellä ”Let’s Get Retarded”. Tämä versio sisältyi bonusraitana vuoden 2004 uusintapainokselle.
Albumiversio oli alun perin vain uudelleentyöstetty mainostamaan huhtikuussa 2004 ABC:llä näytettyjä vuoden 2004 NBA-pelejä, mutta uusi versio sai niin hyvän vastaanoton, että se sai virallisen singlejulkaisun kaksi kuukautta myöhemmin. Myöhemmin kappale sisällytettiin vuonna 2006 julkaistun elokuvan It’s a Boy Girl Thing soundtrackille sekä vuoden 2004 komediaelokuvan Harold & Kumar – täydellisen hampurilaisen metsästys ja vuoden 2010 komediaelokuvan Hot Tub Time Machine soundtracklevyille. Kappaletta käytettiin myös vuoden 2004 elokuvan Barbershop 2: Back in Business lopputeksteissä, mutta sitä ei kuitenkaan sisällytetty elokuvan soundtrackille. Se oli mukana myös elokuvassa White Chicks. Sitä käytettiin myös Britanniassa The Urbz: Sims in the City -pelin mainoksissa. Kappale remiksattiin The Black Eyed Peasin viidennelle, The E.N.D. -studioalbumille nimellä ”Let’s Get Re-Started”, ja se sisällytettiin myös heidän remix-albumilleen The E.N.D. Summer 2010 Canadian Invasion Tour: Remix Collection. Kappaleen kertosäe on alun perin ”Weird Al” Yankovicin esittämästä polkkakappaleesta ”Polkarama”, joka on puolestaan julkaistu tämän vuoden 2006 albumilta Straight Outta Lynwood.
”Let’s Get It Started” voitti vuoden 2005 Grammy-palkintogaalassa kategoriassa ”Paras duon tai ryhmän rap-esitys” sekä oli ehdolla kategorioissa ”Vuoden levytys” ja ”Paras rap-kappale”.
Käännös suomeksi
Asa (muusikko)

| Matti Salo |
| --- | --- |
 Asa esiintymässä Pori Jazzin päälavalla 2015
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. huhtikuuta 1980 (ikä 44) Kemi
Ammatti:  rap-artisti, musiikkituottaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Asa (2003–) Avain (1999–2003, 2017) Asa Masa Aatsi Pop AsaMasa Bin Laden Asama Matti Bin Salo Maza Mats Nyckelström Nyckla 
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1999–
Tyylilajit:  rap, folk
Soittimet:  laulu, triangeli
Yhtyeet:  Asa & Band Jätkäjätkät Tummapaahto
Levy-yhtiöt:  Rähinä Records (2001) Warner Music (2001) Fried Music (2005, 2015) Numbers Entertainment (2006) Aseistakieltäytyjäliitto (2009) Johanna Kustannus (2015) Roihis Musica (2008-)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Asa (oik. Matti Mikael Salo, s. 9. huhtikuuta 1980 Kemi) on suomalainen rap-muusikko Helsingin Roihuvuoresta. Asa, joka käytti aikaisemmin taiteilijanimeä Avain, tuli tunnetuksi 2000-luvun alussa Rähinä Records -hiphopkollektiivin jäsenenä.
Asan sanoitukset olivat ensimmäisillä levyillä kantaa ottavia ja vasemmistolaisia. Hänen aiheitaan ovat olleet poliitikkojen ja valtapuolueiden homogeenisuuden kritisoiminen, sodan ja eriarvoisuuden vastustaminen sekä  Helsingin lähiöiden elämäntavan kuvaaminen. Loppuasukas-levystä lähtien Asan sanoitukset ovat olleet enemmänkin monitulkintaisia ja runoutta ja käsitelleet ihmisen henkistä kasvua ja luontoa ilman poliittista sanomaa. Asan tunnetuimpia kappaleita ovat esimerkiksi kappaleet ”Roihuvuori” ja ”Punainen tiili”.
Hänen isänsä oli tunnettu asianajaja Heikki Salo.
Asa esiintyy ja levyttää musiikkia Jätkäjätkät-nimisen yhtyeen kanssa sekä Asa&Band nimisellä kokoonpanolla.
Palkinnot > 2008

Asa sai Loppuasukas-albumista yhdessä levyn muun tekijäryhmän kanssa marraskuussa 2008 vuoden Teosto-palkinnon, 40 000 euroa puoliksi työryhmän kanssa.
Palkinnot > 2009

Asa voitti Loppuasukas-albumillaan vuoden 2008 Emma-gaalan kategoriassa ”Vuoden hiphop-, dance- tai R&B-albumi” sekä kaksi palkintoa Femma-gaalassa, ”Jazzhiphopelectroyms-femman” ja ”Teos-femman”.
Palkinnot > 2010

Roihuvuori-Seuran 50-vuotisjuhlassa Asa valittiin vuoden roihuvuorelaiseksi ja Helsingin kaupunginosayhdistykset ry palkitsi ansiomerkillään Asan Roihuvuoren kaupunginosan eteen tekemästään työstä.
Palkinnot > 2013

Asa voitti Funky Awardsin vuoden artistin palkinnon ja vuoden levyn Foetida / Use Your Illusion III-albumillaan, Uudenmaan Kulttuurirahaston 10 000 euron tunnustuspalkinnon alati uutta etsivästä musiikillisesta ilmaisusta ja omaperäisestä sanataiteesta sekä Femma-gaalan Swag-Femman(-rytmimusiikin sanansaattajat).
Yksityiselämä

Matti Salolla on kaksi tytärtä.
Asa tuomittiin kokaiinin ja kannabiksen hallussapidosta ja käyttörikoksesta sakkoihin vuonna 2006. Asiasta uutisoitiin iltapäivälehtien pääsivuilla, mitä Asa itse piti poliittisena iskuna häntä vastaan.
Diskografia > Levyt

Punainen tiili (2001)
Leijonaa metsästän (2005)
Terveisiä kaaoksesta (2006)
Foetida-Pro Promo (2007)
Loppuasukas (2008)
Via Karelia (2009)
Foetida-Pro Promo 2 (2009)
Jou jou (2011)
Foetida – Use Your Illusion III (2012)
Rapsodia (2013)
Love (2015)
Avar uus (2016)
Rakkauslauluja miehille (2018)
Uni näkee unta meistä (2019)
Uuden aallon lauluja (2020)
Siemeniä (2021)
Täytyy mennä metsään (2022)
Eteenpäin elävä (2024)
Diskografia > Levyt > Singlet

Roihuvuori (mukana Jurassikki, 2001)
Yhdes iltaan (mukana Sofia Chaichee, 2001)
Leijonaa metsästän (2004)
Hidastaa (2005)
Monimuotosii (2006)
Mä haluun olla hippi (2015)
Vesipisaroita (2015)
Taulu (mukana Anna Puu, 2015)
Love (2018)
Uni näkee unta meistä (2018)
Punainen härkä (2018)
Uni Näkee Unta Meistä (2018)
Haipakka (2019)
Voda (2019)
Ajatuksen Juna (2020)
Kaikki Muuttu Jo (2020)
Pappa-Frank (2020)
Oon Taas Lippatukka (2020)
Kaikki Räppää (2020)
Reilu (2020)
Leso (2020)
Kauan Juhlat Voi Kestää? (2020)
Rauhaa (2020)
Perussuomi Negailu (2020)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Asa Wikimedia Commonsissa
Asa Myspacessa (suomeksi)
Rytmi.com, Avaimia ja Valuuttaa
Asan artistisivu Meteli.net
Asan haastattelu Loppuasukkaasta
Asa Pipefestissä: Musiikki muuttaa ihmisiä
Soundi.fi, Muusikko pelastaa maailman
Äiti Maan poika, Asa
Asa Bassoradion vieraana
Asan haastattelu Redrum-187 -sivustolla
Asan, Timo Pieni Huijauksen, Freewayn ja Jake Onen videohaastattelu Redrum-187 -sivustolla
Ylen Elävä arkisto: Roihuvuori ja Punainen tiili
Yle Areena - Asa
Matti Salo lauluntekijänä
Asa
| --- | --- |
Studioalbumit::  Punainen tiili  Leijonaa metsästän  Terveisiä kaaoksesta  Loppuasukas  Via Karelia  Jou jou  Foetida – Use Your Illusion III  Rapsodia  Love  Avar uus  Rakkauslauluja miehille  Uni näkee unta meistä  Uuden aallon lauluja  Siemeniä  Täytyy mennä metsään 
Mixtapet::  Foetida-Pro Promo  Foetida-Pro Promo 2 
Singlet::  "4elementtii"  "Roihuvuori"  "Yhdes iltaan"  "Leijonaa metsästän"  "Hidastaa"  "Monimuotosii"  "Terroristi"  "Sanat ei tehny tätä laulua"  "Pirii ja aseit"  "Hip hop hurraa" 
Muut artikkelit::  Diskografia  Jätkäjätkät 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz 2  3 
Asa & Jätkäjätkät esiintymässä Bar Kinossa, Porissa 5. marraskuuta 2009.
BBC Philharmonic

| BBC Philharmonic |
| --- | --- |

 MediaCityUK:n studiot, jossa on BBC Philharmonic Orchestran kotisali.
Tiedot
Toiminnassa:  1922–
Tyylilaji:  taidemusiikki
Kotipaikka:  Salford (Suur-Manchester), Yhdistynyt kuningaskunta
Jäsenet:  John Storgårds, ylikapellimestari (2022–)  
Muut nimet:  1922–1926 2ZY Orchestra; 1926–1930 Northern Wireless Orchestra; 1930–1934 Northern Studio Orchestra; 1934–1967 BBC Northern Orchestra; 1967–1982 BBC Northern Symphony Orchestra; 1982– BBC Philharmonic Orchestra
Levy-yhtiö:  Chandos Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Manchesterin Bridgewater Hall on orkesterin tavanomainen konserttien pitopaikka.
BBC Philharmonic, BBC Philharmonic Orchestra (lyh. BBC PO) tai BBC:n filharmoninen orkesteri on yksi Yhdistyneen kuningaskunnan yleisradioyhtiö BBC:n viidestä sinfoniaorkesterista. Orkesteri perustettiin vuonna 1922 alkujaan 2ZY-radioaseman orkesteriksi nimellä 2ZY Orchestra.
Orkesterin kotipaikka on Salford, jossa sillä on vuosittain noin 35 ilmaiskonserttia MediaCityUK Philharmonic studion tiloissa. Toinen kotisali Manchesterin Bridgewater Hall, jossa orkesterilla on vuosittainen konserttisarja. Tämän ohella orkesteri vierailee Englannin pohjoisosissa, vuosittain BBC Proms -tapahtumassa ja tekee kansainvälisiä kiertueita. Konsertit radioidaan BBC Radio 3 -kanavalla ja konsertteja esitetetään televisiossa, ja ne on saatavissa myös BBC Sounds -palvelusta. Orkesteri levyttää säännöllisesti Chandos-levymerkille. Useat levytykset ovat saavuttaneet arvostelumenestystä.
BBC Philharmonicin ylikapellimestarina on marraskuusta 2022 (toisen lähteen mukaan maaliskuusta 2023) lähtien toiminut suomalainen John Storgårds, jonka ensimmäinen vierailu orkesterin johdossa tapahtui jo vuonna 2010. Storgårdsin johtamana BBC Philharmonic valittiin klassisen musiikin Gramophone-lehden vuoden orksteriksi (2023).
Ylikapellimestarit

Charles Groves (1944–1951)
John Hopkins (1952–1957)
George Hurst (1958–1968)
Bryden Thomson (1968–1973)
Raymond Leppard (1973–1980)
Edward Downes (1980–1991)
Yan Pascal Tortelier (1992–2002)
Gianandrea Noseda (2002–2011)
Juanjo Mena (2011–2018)
Omer Meir Wellber (2019–2022)
John Storgårds (2022–)
Käännös suomeksi
EliGE

| EliGE |
| --- | --- |
 Jablonowski pelaamassa IEM Chicagossa 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jonathan Jablonowski
Syntynyt: 16. heinäkuuta 1997 (ikä 27)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  ammattipelaaja
Elektronisen urheilun pelaaja
Pelaajanimi:  EliGE
Aktiivisena:  2014–
Nyk. joukkue:  FaZe Clan
Rooli:  kivääripelaaja
Peli:  Counter-Strike 2
Mestaruudet:  mm. IEM Sydney 2019, Intel Grand Slam Season 2, IEM Chicago 2019
Ammattilaisjoukkueet

 2014 :  Justus Pro
 2015 :  Elevate
 2015–2023 :  Team Liquid
 2023–2025 :  Complexity Gaming
 2025– :  FaZe Clan
Palkinnot
 4× HLTV MVP 6× HLTV TOP 20 -sijoitusta 
Jonathan David ”EliGE” Jablonowski (s. 16. heinäkuuta 1997) on yhdysvaltalainen Counter-Strike 2 -ammattilainen. Hän on edustanut tammikuusta 2025 FaZe Clania. Hänet luetaan laajalti Pohjois-Amerikan parhaiden pelaajien joukkoon. Hänet on valittu maailman 20 parhaan pelaajan joukkoon kuudesti ja neljästi turnauksen parhaaksi pelaajaksi.
Ura

Jablonowski aloitti elektronisen urheilun alun perin StarCraft II:n pelaamisella. Hän sai esimerkkiä nimimerkin ”select” omanneelta pelaajalta, mikä oli johdettu espanjankielisestä sanasta elige. Jablonowski otti sen pelinimekseen myöhemmin Counter-Strikessa, jossa hän aloitti vuonna 2014. Hän sai ensikosketuksen peliin joukkueissa Justus Pro ja Elevate, kunnes hän liittyi maaliskuussa 2015 Team Liquidiin. Hän korvasi joukkueessa Keith ”NAF” Markovicin. Joukkue tuli seuraavan vuoden ESL One Colognessa toiseksi ja MLG Columbuksessa sijalle 3.–4.
Jablonowski on saavuttanut urallaan henkilökohtaisesti eniten vuonna 2019, jolloin hänet valittiin kolmen turnauksen parhaaksi pelaajaksi. Niistä ensimmäinen oli DreamHack Masters Dallas 2019, jonka semifinaalissa Furia Esportsia hän sai peräti 1,59 keskiarvon. Se koostui 54 taposta ja 28 kuolemasta. Hänen turnauskeskiarvonsa oli 1,24, ja hän sai keskimäärin 0,82 tappoa ja kuoli keskimäärin 0,63 kertaa kierroksella. Seuraava MVP-palkinto tuli ESL Pro League Season 9 Finals -turnauksesta kesäkuussa, jossa Jablonowski saavutti erityisesti neljännesvälierissä Astralista vastaan. Hänen turnauskeskiarvonsa oli 1,29, minkä lisäksi tapot ja kuolemat kierroksittain olivat identtiset edellisen MVP-turnauksen kanssa. Vuoden viimeisen MVP-palkintonsa hän sai IEM Chicagosta, jossa hän oli finaalissa ottelun paras pelaaja 1,62 keskiarvollaan. Hänen turnauskeskiarvonsa oli MVP-voitoista korkein 1,41, ja hän sai keskimäärin 0,88 tappoa ja kuoli keskimäärin 0,59 kertaa kierroksella. Jablonowski valittiin Counter-Strikeen keskittyneen HLTV-sivuston toimesta maailman neljänneksi parhaaksi pelaajaksi samana vuonna.
Jablonowski on voittanut vuoden 2025 alkuun mennessä viimeisimmän MVP-voittonsa ESL Pro League Season 11 North America -turnauksesta huhtikuussa 2020. Hän oli finaalissa Evil Geniusesia vastaan joukkueensa toiseksi paras pelaaja 1,29 keskiarvollaan, joka koostui 44 taposta ja 25 kuolemasta. Joukkue sai joulukuussa 2022 hopeaa erittäin merkittävästä BLAST Premier World Final -turnauksesta, kun se hävisi G2 Esportsille finaalissa. Jablonowski liittyi Complexity Gamingiin kesäkuussa 2023 korvaten Justin ”FaNg” Coakleyn. Joukkue voitti kesäkuussa 2024 ESL Challenger Jönköping -turnauksen Ruotsissa, ja Jablonowskin finaalikeskiarvo 1,46 oli selvästi ottelun korkein. Hän liittyi yhdysvaltalaisjoukkue FaZe Claniin tammikuussa 2025.
Jääkiekon I-divisioona 1997–1998

| Jääkiekon I-divisioona 1997–1998 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Ajankohta:  1997–1998
Runkosarjan voittaja:  Kärpät
Nousseet joukkueet:  –
Pudonneet joukkueet:  –
Ottelut:  44 (per joukkue)
Ylempi sarjataso:  SM-Liiga
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1996–1997 :  1998–1999 → 
Kaudella 1997–1998 I-divisioonassa pelasi 12 joukkuetta, joista kukin pelasi 44 ottelua.
Runkosarjan voittaja oli Kärpät, mutta nousukarsinnoissa KalPa säilytti SM-liigapaikkansa.
Tilastoja > Pelaajatilastoja

Pistepörssin voittaja: Antti Virtanen (29+45=74), Hermes.
Paras maalintekijä: Jarkko Aaltonen (30), FPS.
Paras +/− -tilasto: Reijo Ruotsalainen (+25), Kärpät.
Paras torjuntaprosentti: Pasi Nurminen (94,06 %, 30 ottelussa), Pelicans.
Jäähypörssin voittaja: Gennadi Kurdin (SaPKo), 167 jäähyminuuttia.
Runkosarja

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kärpät | 44 | 31 | 5 | 8 | 171 | 99 | +72 | 67 |
| Hermes | 44 | 27 | 6 | 11 | 183 | 113 | +70 | 60 |
| Pelicans | 44 | 23 | 8 | 13 | 123 | 90 | +33 | 54 |
| FPS | 44 | 23 | 4 | 17 | 155 | 147 | +8 | 50 |
| TuTo | 44 | 18 | 8 | 18 | 151 | 156 | -5 | 44 |
| Diskos | 44 | 18 | 7 | 19 | 141 | 137 | +4 | 43 |
| SaPKo | 44 | 19 | 4 | 21 | 112 | 121 | -9 | 42 |
| Sport | 44 | 17 | 6 | 21 | 119 | 148 | -29 | 40 |
| Haukat | 44 | 18 | 3 | 23 | 123 | 150 | -27 | 39 |
| Kiekko-Karhut | 44 | 18 | 1 | 25 | 138 | 165 | -27 | 37 |
| Ahmat | 44 | 10 | 8 | 26 | 106 | 153 | -47 | 28 |
| Jää-Kotkat | 44 | 9 | 6 | 29 | 118 | 161 | -43 | 24 |
Nousukarsinta > 3. kierros

| KalPa – Kärpät |
| --- | --- | --- | --- |
| KalPa | Kärpät | 3–1 |  |
| Kärpät | KalPa | 3–1 |  |
| KalPa | Kärpät | 3–2 ja. |  |
| Kärpät | KalPa | 2–4 |  |
KalPa säilyi SM-liigassa voitoin 3–1.
Sulkava

| Sulkava |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  61°47′15″N, 028°22′15″E
Maakunta:  Etelä-Savon maakunta
Seutukunta:  Savonlinnan seutukunta
Kuntanumero:  768
Hallinnollinen keskus:  Sulkavan kirkonkylä
Perustettu:  1871 (1630)
Kokonaispinta-ala:  769,20 km² 151:nneksi suurin 2022 
– maa:  584,47 km²
– sisävesi:  184,73 km²
Väkiluku:  2 360 240:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  4,04 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  8,2 %
– 15–64-v.:  52,5 %
– yli 64-v.:  39,4 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  95,7 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  4,1 %
Kunnallisvero:  8,4 % 216:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Sakari Varala
Hallituksen puheenjohtaja:  Kaisa Ralli
Kunnanvaltuusto:  21 paikkaa
– puheenjohtaja:  Eetu Nissinen
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • Kok.   • PS:   10 6 4 1
sulkava.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Näkymä Sulkavan linnavuorelta
Sulkava on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa, Juvan ja Savonlinnan välissä. Kunnassa asuu 2 360 ihmistä, ja sen pinta-ala on 769,20 km², josta 184,73 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 4,04 asukasta/km². Sulkavalla kuten muissakin Etelä-Savon kunnissa on runsaasti kesäasutusta.
Maantiede ja rakennettu ympäristö > Ympäristö ja luonto

Sulkavan keskustasta on sekä Savonlinnan että Juvan keskustaan lyhintä reittiä 37,7 kilometriä matkaa. Sulkavan naapurikunnat ovat Juva, Puumala, Rantasalmi, Ruokolahti ja Savonlinna.
Vilkaharju on neljä kilometriä pitkä vesistöjen välissä kulkeva pitkittäisharju noin viisi kilometriä kunnan keskustasta Imatralle päin. Se on luonnonsuojelualue.
Pisamalahden rannalla sijaitseva Sulkavan linnavuori kohoaa 55 metrin korkeuteen Enonveden pinnasta.
Sulkavan laajimmat vakavedet ovat Suur-Saimaaseen kuuluvat Tolvanselkä, Jänisselkä, Lepistönselkä, Annikinselkä ja Tuohiselkä sekä lukuisat samantasoiset lahdet. Sulkavan laajimmat järvet, jotka eivät kuulu Suur-Saimaaseen, ovat Lohijärvi, Kyrsyänjärvi ja Kulkemus. Kaikki Sulkavan noin 250 yli hehtaarin laajuista järveä kuuluvat Suur-Saimaan vesistöön (04).
Maantiede ja rakennettu ympäristö > Kylät

Eerikkälä, Hasula, Halttula, Heikkurila, Hintsala, Iitlahti, Kaartila, Kaartilankoski, Kaartilanmäki, Kaipola, Kammola, Karjulanmäki, Kommerniemi, Koskutjärvi, Kyrsyä, Leipämäki, Linkola, Lohilahti, Maarala, Mäntynen, Partala, Pulkkila, Rahkolantaipale, Rauhaniemi, Ruokoniemi, Ruottila, Ryhälä, Sairalanmäki, Sammalmäki, Seppälä, Sipilä, Sulkava, Tannila, Telakanava, Telataipale, Tialanmäki, Tunnila, Väätälänmäki, Ylisenauvila.lähde?
Maantiede ja rakennettu ympäristö > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt

Sulkavan alueella sijaitsee kolme valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä:
Salpalinja
Sulkavan kirkonkylä
Suvorovin sotakanavat
Historia

Sulkavalla on jälkiä asutuksesta jo esihistorialliselta ajalta. Siitä tuli itsenäinen kunta vuonna 1630. Samana vuonna perustettiin myös Sulkavan seurakunta. Se muodostettiin Säämingin Iitlahden kappelikunnasta.
Sulkavan saha toimi vuosina 1910–1951. Se toimitti sahatavaraa ulkomaille ja työllisti parhaimmillaan 400 työntekijää. Sahan toiminta loppui kuljetuskustannusten nousuun, joka oli seurausta Saimaan kanavan sulkemisesta sodan jälkeen.
Sulkava kuuluu saaristokuntiin, jotka saavat statuksensa perusteella merkittäviä etuja, kuten saaristolisiä. Vuonna 2017 Sulkava sai saaristolisää yli miljoonaa euroa. Vuonna 2018 alkaneet Vekaransalmen sillan rakennustyöt valmistuivat 2019 ja siten Sulkavan arveltiin menettävän saaristokuntastatuksensa. Näin ei kuitenkaan käynyt, vaan kunta säilyi saaristokuntana.
Hallinto > Päätöksenteko

Sulkavan kunnavaltuustossa on 21 valtuutettua, kunnanhallitukseen kuuluu seitsemän jäsentä.
Hallinto > Kunnanjohtajia

Ilmo Liukko (–2004)
Juri Nieminen (2004–2006)
Sami Sulkko (2006–2010)
Tanja Matikainen (2010–2014)
Rinna Ikola-Norrbacka (2014–2017)
Juho Järvenpää (2017–2023)
Sakari Varala (2024–)
Talous

Vuonna 2013 Sulkavan viisi suurinta veronmaksajaa olivat Veljekset Kontinen, Rautaseiska, Sulkavan palvelut, Sulkavan Osuuspankki ja SV-Element. Vuonna 2022 liikevaihdoltaan suurimpia yrityksiä olivat Järvi-Saimaan Palvelut, SV-Element, Rautaseiska, Hiislahti ja Veljekset Kontinen.
Liikenne

Sulkavalla toimii kunnan tukemaa asiointiliikennettä. Sulkavan tärkeimmät satamat sijaitsevat Vekaransalmella, Lohilahden taajamassa ja Sulkavan kirkonkylässä. Lisäksi kunnassa on lukuisia retki- ja luontosatamia.
Vekaransalmen silta on Suomen viidenneksi pisin silta.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
| Sulkavan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 4 379 | 4 379 |
| 1985 | 1985 |    | 4 146 | 4 146 |
| 1990 | 1990 |    | 3 923 | 3 923 |
| 1995 | 1995 |    | 3 758 | 3 758 |
| 2000 | 2000 |    | 3 456 | 3 456 |
| 2005 | 2005 |    | 3 196 | 3 196 |
| 2010 | 2010 |    | 2 938 | 2 938 |
| 2015 | 2015 |    | 2 724 | 2 724 |
| 2020 | 2020 |    | 2 489 | 2 489 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Sulkavalla oli 2 588 asukasta, joista 1 079 asui taajamassa, 1 478 haja-asutusalueilla ja 31:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Sulkavan taajama-aste on 42,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Sulkavan kirkonkylä.