stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Christoph Luxenberg
Koraanin toinen lukutapa

Luxenberg hyväksyi Alphonse Minganan (k. 1937) näkemyksen, jonka mukaan Koraanin alkuperäinen kieli ei ollut arabia, vaan arabian ja syyro-aramean sekakieli. Koraanin oikea kielitieteellinen tulkinta vaati tällöin ottamaan huomioon myös syyro-aramealaisen lukutavan. Luxenbergin ratkaisuna oli poistaa Koraanin varhaisista teksteistä niihin myöhemmin lisätyt diakriittiset merkit, joiden avulla eroteltiin toisistaan monitulkintaiset konsonanttiglyfit.  Sen jälkeen Luxenberg etsi tekstin parhaita tulkintoja ottaen huomioon myös arameankieliset vaihtoehdot. Tällä tavoin Luxenberg katsoi löytäneensä lukuisissa kohdissa Koraanin tekstin alkuperäisen merkityksen. Hän katsoi saaneensa tuloksia, jotka monissa avainkohdissa poikkesivat islaminuskon virallisesta näkemyksestä.
Luxenbergin Koraanin tulkinnat ovat antaneet tukea Günter Lülingin (1928-2014) esittämälle teorialle, jonka mukaan Koraanin varhaiset tekstit ovat varhaisen kristillisen syyrialaiskirkon käyttöön tehtyjä hymnejä.
Uusia tulkintoja > Muhammed

Kalifi Abd al-Malik rakennutti vuonna 691 Jerusalemiin Kalliomoskeijan, jonka mosaiikkifriisissä esiintyy aivan uusi ilmaisu: muhammad rasul Allah. Lause esiintyy kerran sisäkehässä ja viidesti ulkokehässä. Myöhemmin fraasista tulee islamin uskontunnustuksen jälkimmäinen osa, joka luetaan: ”Muhammed on Jumalan lähettiläs”.
Luxenberg katsoo, että sana muhammad ei friisitekstissä vielä ollut erisnimi, vaan arabiankielisen ylistää -verbin gerundiivimuoto ”ylistetty”. Gerundiivitulkinnan mukaisesti sanan Muhammed sisältävä virke tulisi lukea: ”Ylistetty (on) Jumalan palvelija, hänen lähettiläänsä”. Luxenbergin mukaan Kalliomoskeijan tekstiyhteys osoittaa, että lause ”Muhammad rasul Allah” tarkoittaa Jeesusta. ”Ylistetty” on Jeesukselle annettu kunnianimi. Se olisi näin tullut täydentämään kalifi Muawijan aiemmin käyttöön ottamaa nimitystä Abd Allah eli Jumalan palvelija, joka myöhemmin muuttui muotoon Abdullah  ja alettiin tulkita Muhammedin isännimeksi.
Teksti tarjoaa mahdollisuuden tulkita islamin kehityshistoriaa siten, että vuonna 691 arabikalifaatin uskonto ei vielä ollut eriytynyt kristinuskosta, vaan sen pääprofeetta oli Muhammedin asemesta Jeesus. Arabiprofeetta Muhammedia ei vielä tunnettu. Erotuksena Bysantin kristinuskosta friisiteksti painotti sitä, että Jeesus ei ollut Jumalan poika. Näin teksti korosti arabikristillisyyden omaa, sen vihollisesta eli Bysantista poikkeavaa identiteettiä.
Uusia tulkintoja > Paratiisin neitsyet

Tunnetuimmaksi noussut Luxenbergin ehdotus koskee Koraanin tekstejä, joissa puhutaan Paratiisissa uskovia odottavista neitsyistä eli huureista. Näin tapahtuu esimerkiksi Savun suuran jakeessa 44:54. Se kuuluu Hämeen-Anttilan suomentamana
»Me annamme heille puolisoiksi tummasilmäisiä neitoja».
Arvostettu englantilainen Pickthallin käännös ilmaisee saman seuraavasti: "And We shall wed them unto fair ones with wide, lovely eyes." Saudi-Arabian hyväksymä Sahih International -käännös antaa seuraavan tulkinnan:  "And We will marry them to fair women with large, [beautiful] eyes".  Rudi Paretin arvostettu saksannos puhuu "suurisilmäisistä" puolisoista: "Und wir geben ihnen grossäugige Huris als Gattinnen".  Richard Bellin käännös kuuluu "and we have paired them with dark-, wide-eyed (maidens)".
Al-Tabarin (k. 923) tulkinnan mukaan jakeessa puhutaan naisista, joilla on suuret, rakastettavat silmät. Sana hūr  ei tarkoita neitsyttä vaan on sanan hawrā' monikkomuoto ja tarkoittaa puhtaan valkoista. Tabarin mukaan sana tarkoittaa, että naiset ovat puhtaan valkoisia. Tabari torjuu siten tulkinnan, että sana hūr (valkoinen) tarkoittaisi, että neitsyet olisivat "valkosilmäisiä". Sen sijaan sana in merkitsee, että naisten silmät ovat suuria.
Christoph Luxenberg toteaa, että jakeessa ei missään esiinny naista tarkoittavaa sanaa. Hän katsoo lisäksi, että avioitumista koskeva verbi on käännösvirhe, joka on syntynyt, kun Koraanin tekstiä on myöhemmin täydennetty lisäämällä siihen diakriittiset merkit, jotka täsmentävät kirjainten merkityksen. Luxenbergin mukaan tekstissä ei lue "annamme avioitua" vaan "annamme levätä". Preposition bi tulkinnassa Luxenberg siirtyy syyro-arameaan, sillä hän katsoo, että Koraanin kieli ei ole puhdasta arabiaa vaan syyro-aramean ja arabian sekakieltä.
Hän on samaa mieltä Tabarin kanssa siitä, että hūr ei viittaa neitsyen silmien väriin, sillä valkoisista silmistä ei ole missään tapana puhua kauniina. Koska tulkitsijat ovat olettaneet jakeen puhuvan miespuolisten henkilöiden avioitumisesta, he ovat tulkinneet "valkoisen" (hūr) olevan metonyymi Paratiisin neitsyelle. Luxenberg löytää sanalle hūr myös merkityksen, joka tarkoittaa valkoisia viinirypäleitä.   Niinpä hän päätyy seuraavaan käännökseen:
Teemme olosi mukavaksi valkoisten kristallin(kirkkaiden) (viinirypäleiden) alla.
Kyse ei siten ole neitsyistä, vaan Paratiisin viinirypäleistä, ja hedelmistä puhutaankin heti suuran seuraavassa jakeessa: "siellä heidän tarvitsee vain pyytää, niin he saavat kaikkia hedelmiä". Uusi lukutapa vapauttaa Koraanin tekstit myös Paratiisin erotisoimiselta.
Uusia tulkintoja > Badrin taistelu - käännösvirhe?

Badrin taistelu on eräs profeetta Muhammedin elämäkerran käännekohdista. Perimätiedon mukaan se aloitti sodankäynnin Mekkaa vastaan,mikä lopulta johti kaupungin valtaukseen. Sana Badr esiintyy Koraanissa Imranin perheen suurassa (3:123). Muslimien hyväksymässä suomennoksessa (islamopas.com) kohta kuuluu seuraavasti:  Olihan Jumala auttanut teitä Bedrin taistelussa, kun olitte huonommassa asemassa; antakaa siis Jumalalle kunnia, jotta olisitte kiitollisia! Silloin sinä sanoit uskovaisille: »Eikö teille riitä, että Herranne tukee teitä kolmella tuhannella Ylhäältä lähetetyllä enkelillä?
Christoph Luxenbergin mukaan kohta on käännetty väärin ja oikea tulkinta olisi "Jumala auttoi teitä taivaallisella avulla" (bi-'idr). Tähän päästään, kun sanaan b-d-r joskus myöhemmin lisätty diakriittinen merkki (äännettä a tarkoittava fatha) poistetaan ja konsonanttiyhdistelmä luetaan syyriaksi eikä arabiaksi. Taivaallisesta avusta todella puhutaankin heti seuraavassa jakeessa: "Herranne lähettää teidän avuksenne 3000 enkeliä". Sanaa 'taistelu' kohdassa ei esiinny lainkaan.
Käsitys Badrin taistelusta olisi siten saanut alkunsa Koraanin konsonanttikirjoituksen väärintulkinnasta.  Imranin perheen suurassa mainittu b-d-r alettiin tulkita paikannimeksi, ja sen ympärille syntyi tarina "Badrin" taistelusta, jossa uskovia riensi auttamaan 3000 enkeliä. Luxenbergin tulkinnan mukaan kohdassa puhutaan vain uskovia kohdanneesta ahdingosta yleensä, jolloin heitä auttamaan tuli enkeleitä.
Uusia tulkintoja > Islamilainen perjantairukous

Islaminuskossa viikon tärkein rukous on keskipäivän perjantairukous, joka alkaa, kun aurinko on ylittänyt lakikorkeutensa. Muslimeilla itsellään ei ole selitystä perjantairukouksen saamalle asemalle. Kysymys väistetään toteamalla ”Herrasi luo mitä haluaa” (Koraani 28:68).  Koraanissa rukous mainitaan vain perjantain suurassa  62 (Al-Jum’a).
Luxenberg on löytänyt mahdollisen selityksen 900-luvulla eläneen oppineen as-Sigistanin Koraanisitaatista. Se perustuu suuran 62 vanhempaan varianttiin kuin mitä nykyinen Kairon laitos edustaa. As-Sigistanin käyttämä ilmaisu yawm rubtā rabbtā tarkoittaa suurta auringonlaskun päivää, suurta aattoa tai suurta perjantaita. Tämä ilmaisu viittaa Jeesuksen ristiinnaulitsemisen päivään eli pitkäperjantaihin, jolloin aurinko pimeni. Syyrialais-kristillisessä liturgiassa pitkäperjantaita muistettiin joka perjantai, joten se alkoi tämän takia saada lisäarvoa.  Samalla tavoin roomalais-katolisessa ruusukkorukouksessa yhä muistellaan joka perjantai Jeesuksen kärsimyksen mysteerejä. On siis mahdollista, että muslimien perjantairukouksen taustalla on syyrialais-kristillisen kirkon harjoittama pitkäperjantain muistelu.
Uusia tulkintoja > "Uskonnossa ei ole mitään pakkoa"

Arabiuskonnon muuttunutta asennetta kristinuskoa kohtaan osoitti, että kalifi Walid I vuonna 706 purki Johannes Kastajan kirkon Damaskoksessa ja rakennutti tilalle rukoushuoneen (masjid), jonka myöhemmät rakennusvaiheet tunnetaan Umaijadi-moskeijana. Damaskoksen pyhäkön piirtokirjoitus toistuu Koraanissa, mihin se on käännetty seuraavasti: Uskonnossa'' [din] ''ei ole mitään pakkoa, oikea tie on selvästi erotettu harhateistä, ja se, joka hylkää Saatanan ja uskoo Jumalaan, hän pitää kiinni mitä lujimmasta kädensijasta, joka ei murru. Jumala on kuuleva, tietävä'. (2:256). Länsimaissa lauseen alkuosa on tulkittu upeaksi suvaitsevaisuuden julistukseksi.
Luxenberg katsoo, että pyhäkön seinäkirjoitus on luettu väärin. Tekstissä esiintyvä sana dῑn ei tarkoita uskontoa, vaan totuutta tai pyhiä kirjoituksia. Nykyaikaista uskonnon käsitettä ei tuohon aikaan vielä ollut. Tekstin oikea käännös ei siten ole ”uskonnossa ei ole pakkoa” vaan, ”totuutta (dῑn) ei voi kieltää”. Miksi ei voi, todetaan seuraavassa virkkeessä: ”oikea tie on selvästi erotettu harhateistä”. Teksti kertoo, että on kaksi tietä, oikea ja väärä. Koska niiden välinen ero on selvä, erehtymisen riskiä ei ole. Kirjoitus olisi siten hallitsijan kehotus seurata hänen itsensä esittämää "oikeaa tietä".
Uusia tulkintoja > Koraanin mystiset kirjaimet

Koraanin eräiden suurien mystiset kirjaimet Luxenberg on tulkinnut syyrialais-antiokialaisen kirkon jumalanpalvelusmenoihin liittyviksi. Ne voisivat olla viittauksia tiettyyn psalmiin, joka on tarkoitettu laulettavaksi. Mystisillä kirjaimilla alkaa esimerkiksi Lehmän suura (al-Baqara).
Uusia tulkintoja > Alkion suura 96: ehtoollisen asettaminen?

Koraanin suura 96 al-Alaq eli alkion suura sisältää islaminuskon mukaan enkeli Gabrielin ensimmäisen ilmestyksen Muhammedille. Luxenberg yhtyy Günter Lülingin käsitykseen, että suura on  kristillinen hymni. Lülingin mukaan Jumala ei suurassa kehota Muhammedia lukemaan, vaan puhuja kehottaa seurakuntaa rukoilemaan. Luxenberg katsoo, että neljännen jakeen ilmaisu bi-l-qalam tarkoittaa kynällä opettamisen asemesta "kirjoitusten antamaa tietoa". Suuran viimeisen säkeen (”polvistu ja lähesty Herraasi”) Luxenberg ymmärtää kehotuksena osallistua ehtoolliseen.
Uusia tulkintoja > Quraishin suura 106

Sana "quraiš" on Koraanissa niin sanottu hapax eli se esiintyy vain kerran ja silloin suurassa 106 al-Quraish. Tämän takia myös vakiintunut ajatus  Mekan quraiš -heimosta, johon myös Muhammed kuului, palautuu suuran 106 islamilaiseen tulkintaan. Luxenberg on tarjonnut sanalle uutta tulkintaa. Hän katsoo, että sana  قريش on lausuttu virheellisesti, kun se äännetään muodossa Quraysh. Sana vastaa morfologisesti syyro-aramean kielessä passiivin partisiipin monikon maskuliinia qarishe > qrishe (= kokoontuneet yhteen), jolloin se tarkoittaa liittolaisia (lat. foederati).  Oikea arabialainen ääntämys olisi sen takia Qarish.
Liittolaisjoukkoja (lat. foederati) oli Rooman sotajoukkojen apuvoimina. Arabiheimoja palkattiin sekä Bysantin että sassanidien armeijoiden apuvoimiksi näiden keskinäisissä sodissa. Luxenbergin tulkinnan mukaan ensimmäisessä jakeessa puhuttaisiin näin ollen armeijaa täydentävistä liittolaisjoukoista. On arveltu, että Koraanin suurat 105 (Al-Fil) ja 106 (al-Quraiš) liittyvät yhteen ja kertovat Persian kuningas Khusrau II:n ja kapinakenraali Bahramin yhteenotosta. Tällöin myös puhe liittolaisjoukoista sopii asiayhteyteen.
Uusia tulkintoja > Voiman suura 97: jouluyö?

Islaminuskon mukaan Voiman suura 97 (Al-Qadr) kertoo siitä yöstä (lailat al-qadr), jolloin Koraani laskeutui alas profeetta Muhammedille Hira-vuorella. Voiman yötä vietetään vuosittain paastokuukauden eli ramadanin aikana.   Koraanin tutkija Richard Bell näki suurassa kuvauksen jouluyöstä, jolloin Jeesuslapsi laskeutuu taivaasta maan pinnalle.
Samalla kannalla on Luxenberg, jonka mukaan arabian sana al-qadr tarkoittaa myös kohtaloa ja sanan sisältyvä konsonanttiyhdistelmä q-d-r  syyro-arameassa myös syntymää tai ”onnentähteä”, jonka merkeissä ihminen on syntynyt sekä myös joulua. Luxenbergin mukaan Voiman suura on kristillinen. Koraanin sijaan alas laskeutuu Jeesuslapsi, ja hymni on alun perin luultavasti kuulunut osaksi syyrialaista jouluyön liturgiaa. Orientalisti Hans Jansen pitää Luxenbergin tulkintaa sanan al-qadr merkityksestä mahdollisena mutta ei varmana. Jos tulkinta on oikea, suurassa tuntuvat olevan kaikki Luukkaan (2:8–20) jouluevankeliumin ainekset: yö, tähti, valvominen, enkeli, laulut, astuminen alas taivaasta, rauha.
Uusia tulkintoja > Ehtoollisen asettaminen

Pöydän suuran nro 5 (Al-Ma’ida) jae 114 näyttäisi liittyvän kristillisen pääsiäisaterian asettamiseen. Hämeen-Anttilan suomennoksessa siinä on viite myös Isä meidän -rukoukseen: ”Jeesus, Marian poika, sanoi: ’Jumalani, Herramme, lähetä meille taivaasta pöytä merkiksi Sinulta, jotta niin ensimmäinen kuin viimeinenkin meistä juhlisi sen muistoksi. Anna meille meidän ruokamme, sillä Sinä olet paras ruokkija.” Christoph Luxenberg toteaa, että tekstin sana id viittaa myös liturgiseen juhlaan. Kyse ei ehkä kuitenkaan ollut kristillisestä ehtoollisesta. Van Reeth arvelee, että jakeessa esitetään on manikealainen pääsiäisateria, jonka tarkoitus oli puhdistaa uskovat.
Uusia tulkintoja > Äärimmäinen lootuspuu Tähden suurassa

Tähden suurassa (Al-Najm) esiintyy mystinen lootuspuu jakeissa 13–15. Ne on käännetty Richard Bellin (ja Hämeen-Anttilan) mukaisesti seuraavasti: '
Hän näki hänen laskeutuvan toisenkin kerran/äärimmäisen lootuspuun luona,/missä on levon puutarha.
Kyse on islaminuskon mukaan maailman äärimmäisellä rajalla sijaitsevasta puusta, tämän- ja tuonpuoleisen rajasta. Keskiaikaiset tafsir -auktoriteetit Anas ibn Malik ja at-Tabari ovat antaneet yksityiskohtaisia kuvauksia lootuspuusta ja sen kallisarvoisesta ja upeasta ulkonäöstä. Sen lehdet ovat muun muassa elefantin korvan kokoisia ja muuttuneet hyasinteiksi, smaragdeiksi ja muiksi jalokiviksi. 

Luxenberg toteaa, että sana sidra on perinteisesti käännetty lootuspuuksi ja al-muntahā on tulkittu tarkoittavan loppua tai päätepistettä.   Luxenbergin mukaan sidra tarkoittaa syyro-arameaksi "verhon tai hunnun alla" ja lootuspuu on käännösvirhe. On myös loogisempaa tulkita tekstiä niin, että maailmoja erottaa toisistaan harso tai verho mieluummin kuin lootuspuu. Luxenbergin ehdotus näiden säkeiden käännökseksi syyro-arameasta luettuna on:
'Hän näki hänet uudelleen/ lähellä toisen maailman verhoa/ jonka lähellä (on) (taivaan) puutarha.'
Perinteisen käännöksen ilmaisu "Lootuspuun peitti se, mikä peitti/ ei hänen katseensa pettänyt eikä eksynyt"  saa Luxenbergin tulkinnassa muodon: "Vaikka verho peitti sen, minkä peitti,/ näky ei ollut kuvitelmaa eikä erhettä".   Perinteisessä tulkinnassa lootuspuu itse joutuu peittämisen kohteeksi eikä toinen maailma, mikä olisi loogisempi vaihtoehto. Luxenberg arvioi, että tuloksena on usein sekasotkua, kun kääntäminen tapahtuu olettaen, että teksti on puhdasta arabiaa.
Vastaanotto

Suhtautuminen Luxenbergin kirjoituksiin on orientalistien keskuudessa ollut pääosin torjuvaa. Vastaanotto on heijastanut arabistien jakautumista kahteen antagonistiseen leiriin, joista suurempi pääosin hyväksyy  islamin oman perimätiedon, kun taas pienempi, 'historiakriittinen' tai 'revisionistinen', torjuu sen kokonaan.   Jälkimmäisessä ryhmässä Luxenbergin teoriat on otettu innostuneesti vastaan. Gabriel Said Reynolds katsoo, että jos Koraania halutaan tarkastella sen myöhäisantiikin yhteyksissä, Luxenbergin metodi on harkitsemisen arvoinen. Hänen työtään ei pidä torjua ideologisin perustein, vaan hänen ehdottamiaan uusia lukutapoja on syytä tutkia kutakin erikseen.
Islamilaisessa maailmassa Luxenbergin ajatukset on suoralta kädeltä torjuttu. Pakistan ja Bangladesh myös takavarikoivat Newsweek-lehden kappaleet, missä Luxenbergin teorioita esiteltiin. Pakistanin tiedotusministeri Rashid Ahmed kertoi, että artikkeli loukkasi Koraania, ja viranomaiset pelkäsivät, että se voisi aiheuttaa väkivaltaisia mellakoita.
Jerusalemin Kalliomoskeija vuonna 2010.
Huureja Paratiisissa. Kuva persialaisessa käsikirjoituksessa 1400-luvulta.
Moskeijat täyttyvät keskipäivän perjantairukouksessa, joka on viikon tärkein.
Damaskoksen umaijadimoskeijaa esittävä kuva keskiaikaisessa Ihmeiden kirjassa.
Muhammed saa ilmestyksen enkeli Gabrielilta
Teatteri Hevosenkenkä

Teatteri Hevosenkenkä on espoolainen ammattimaisesti toimiva lastenteatteri. Sen perusti ohjaaja Kirsi Aropaltio lavastajasisarensa Sara Sirenin kanssa vuonna 1975. Teatterin toimipaikkana on entinen kansakoulu Espoon Juhannusmäellä Mankkaan kaupunginosassa ja sen nousevassa katsomossa on 130 istumapaikkaa. Vuonna 2000 teatterin yhteyteen avattiin vaihtuvia näyttelyjä tarjoava Galleria Hevosenkenkä. Rakennuksen alakerrassa pidetään työpajoja ja kursseja.
Vuonna 2015 Hevosenkenkä ja sen perustaja Kirsi Siren saivat Suomen Teatterit ry:n ja Suomen Assitej ry:n Lasten- ja nuortenteatteripalkinnon.
Näyttelijät

Eero Ahre
Outi Haaranen
Pekka Heiman
Antero Nieminen
Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitto

ERA:n logo.
Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitto eli European Regions Airline Association (ERA) on merkittävin toimielin, joka ajaa Euroopan sisäisen lentoliikenteen tavoitteita ja etuja. Päämääriin pyritään vaikuttaen lainsäädännön ja ympäristön tilaan, helpottaen teknistä kehitystä ja yhteistyötä sekä tavoitellen yleistä ja poliittista tukea.
Historia

ERA perustettiin vuonna 1980 viiden jäsenen voimin. Vuodesta 1987 ERA:n jäsenmäärä on kasvanut yli 220:n yhtiön.
Jäsenet

Liittoon kuuluu yli 200 yhtiötä, joista 50 on lentoyhtiötä ja 40 on lentoasemia. Loput sijoittuvat lentokoneiden, -moottoreiden, -tarvikkeiden ja -palveluiden tuotantoon sekä sidosryhmiin.
Jäsenlentoyhtiöillä on noin 1 100 lentokonetta ja yli 390 kohdetta Euroopan 55:ssä maassa. Lentoreittien lukumäärä on noin 1 300, vuosittainen matkustajamäärä on noin 73 miljoonaa henkilöä ja lentovuoroja on vuosittain noin 1,7 miljoonaa. Matkustajista noin 52% on liikematkustajia, 31% on syöttöliikenteen matkustajia ja 98% on reittilentojen matkustajia.
Yhtiöiden koneissa on keskimäärin 68 matkustajapaikkaa, ja 56% laivastosta on suihkukoneita. Keskimääräisessä yhtiössä ollaan hankkimassa uusinta ja ympäristöystävällisintä kalustoa ja laivaston keski-ikä on alle 10,5 vuotta.
ERA:n jäsenlentoyhtiöt liikennöivät keskimäärin 550:n kilometrin mittaisia reittejä, mikä vastaa esimerkiksi Amsterdamin ja Berliinin sekä Pariisin ja Bordeaux'n välisiä etäisyyksiä.
Jäsenlentoasemat työllistävät suoraan 15 - 5 523 henkilöä asemaa kohden. Asemien kautta kulkee yksikköä kohden vuosittain 5 000 - 26 650 000 matkustajaa, ja liikennesuoritteita tehdään kullakin 6 500 - 360 000 vuodessa.
ERA:n alueellisten lentoyhtiöiden konferenssi kokoaa vuosittain edustajia jäsenyhteisöistä ja muista yhteisöistä.
Jäsenet > Jäsenlentoyhtiöt

Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liittoon kuuluu 50 lentoyhtiötä vuonna 2018.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Adria Airways   Air Alsie   Air Greenland   Air Iceland Connect   Air Nostrum   Air Urga   APG Airlines   ASL Airlines Belgium   ASL Airlines France   ASL Airlines Hungary   ASL Airlines Ireland   Astra Airlines   Atlantic Airways   Aurigny Air Services   Avanti Air   Avion Express   BAE Systems Corporate Travel  |   Belavia   Binter Canarias   Blue Air   Blue Islands   BRA Braathens Regional Airlines   Carpatair   CityJet   Croatia Airlines   Danish Air Transport   DOT LT   Eastern Airways   Flybe   flybmi   Hahn Air   HOP!   Jet Time   Jota Aviation  |   KLM Cityhopper   Loganair   Luxair   Montenegro Airlines   Nordic Regional Airlines   Nordica   RAF-Avia   Scandinavian Airlines   SATA Air Açores   Sky Express   TAP Express   Titan Airways   Trade Air   Tus Airways   Widerøe   Zimex Aviation  |
Hallinto

Päämaja sijaitsee Fairoakin lentoasemalla, lähellä Wokingin kaupunkia, Surreyn kreivikunnassa, Kaakkois-Englannissa.
ERA:n korkein toimielin on johtokunta, joka valitaan ERA:n vuosikokouksessa. Johtokuntaan kuuluu 12 jäsenlentoyhtiön johtajaa sekä seitsemän muiden jäsenyritysten edustajaa, joista kaksi edustaa lentoasemia. Toimielin johtaa ja valvoo ERA:n toimintaa ja tavoitteita.
ERA:n johtajisto toimii johtokunnan lukuun. Johtajisto jakautuu viiteen osastoon, joiden toimialat ovat tekniikan palvelut, yritysviestintä, ilmailupolitiikka, liiketoiminnan kehitys sekä infrastruktuuri ja ympäristö. Jokaisella osastolla on erillinen johtaja sekä avustavia toimihenkilöitä.
Vuosikokous pidettiin edellisen kerran 8. - 10. lokakuuta 2008 Manchesterissa. ERA:n johtokuntaan saivat lentoyhtiöistä edustuksen Aegean Airlines, Air Nostrum, Aer Arann, Blue1, Brit Air, Eastern Airways, KLM Cityhopper, Lufthansa CityLine, Skyways, Swiss European Airlines, Tyrolean Airways ja Aeroflot-Nord sekä lentoasemista Salzburg ja Rotterdam. Edustuksen saivat myös ATR, BAE Systems, Bombardier, Embraer ja GECAS.
Seuraava vuosikokous pidetään 7. - 9. lokakuuta 2009 Sveitsin Interlakenissa.
Palkinnot ja kunniamaininnat

ERA myöntää vuosittain jäsenilleen palkintoja ja kunniamainintoja, joista merkittävimmät ovat vuoden lentoyhtiön ja vuoden lentoaseman valinnat. Manchesterin vuosikokouksessa kauden 2008/9 parhaana lentoyhtiönä palkittiin Aegean Airlines ja parhaaksi lentoasemaksi valittiin London City Airport. Lentoyhtiöistä toiseksi sijoittui CityJet ja kolmanneksi Widerøe
Useimmin parhaiksi lentoyhtiöiksi on valittu Air Nostrum (2007/8, 2003/4, 2002/3, 1999) ja Binter Canarias (2005/6, 1992, 1991). Aegean Airlines sijoittui parhaaksi myös kaudella 2004/5.
Lentoasemia on palkittu kaudesta 2006/7 alkaen, jolloin parhaana palkittiin Innsbruck. Kauden 2007/8 parhaana lentoasemana palkittiin München.
Jymäyttämisen taito

| Jymäyttämisen taito |
| --- | --- |
Kirjailija:  Matti Nojonen, suomentanut ja toimittanut
Kustantaja:  Gaudeamus
Julkaistu:  2009 (2. korjattu painos)
ISBN:  978-952-495-128-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Jymäyttämisen taito – Strategiaoppeja muinaisesta Kiinasta on Matti Nojosen kirja vuodelta 2008, jossa hän käsittelee  perinteisen kiinalaisen sotilaskoulukunnan harhauttamisen (诡道，kiin. guidao) strategiaoppeja. Jymäyttämisen taidon päätavoite on voittaa vihollinen ilman fyysistä yhteenottoa tuhoamalla vastustajan suunnitelmat. Mikäli taistelua ei voida välttää, vihollista harhaanjohdetaan kaikilla organisaatio- ja toimintatasoilla taistelun kuluessa. Jymäyttämisen taitoa muistuttavia termejä ovat englannin stratagem ([sala]juoni) ja venäjän maskirovka (kokonaisvaltainen disinformaatiokampanja).
Opin lähteet

Strategiatyötä käsiteltiin sotataitoa käsittelevissä kirjoissa ainakin Zhou-dynastian ajoista lähtien. Song-dynastian aikana laadittiin lista ”Seitsemästä sotilasklassikosta (sotaklassikosta)”, joita Kiinan sotilasakatemia (武学，kiin. Wuxüe), käytti osana oppimateriaalia. Kuusi teoksista perehdytti jymäyttämisen taitoon: Sunzin Sodankäynnin taito, Jiang Shangin Ruhtinas Tain kuusi salaista suunnitelmaa, Sima Rangjun Sotaministerin keinot, tuntemattoman kirjoittajan Keltaisen kiviruhtinaan kolme suunnitelmaa, Wei Liaon Weiliaozi ja Li Jingin Tang Taizongin ja Li Weigongin vuoropuhelu. Seitsemäs sotilasklassikko on Wuzin Sodankäynnin taito, joka kuvaa rehtiä ja avointa strategiaa.