stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Daniel Končál
Ura

Končál aloitti lentopallon syntymämaassaan Slovakiassa jo hyvin nuorena. Hän nousi nopeasti pelaamaan Slovakian pääsarjaan, jossa ensimmäinen joukkue oli VK Nové Mesto. Tämän jälkeen hän vaihtoi seuraa Itävallan liigassa pelaavaan Ann volleyball Clubiin, josta tie vei Itävallan liigassa Arbesbachin joukkueeseen ja sieltä kaudeksi 2006–2007 takaisin kotimaahan Slovakiaan VKP Bratislavan joukkueeseen. Bratislavassa Končál pelasi huippukauden, kun hän voitti Slovakian liigan hopeaa, ja vei joukkueensa Slovakian cupin mestaruuteen. Kauden aikana Bratislava pelasi myös Euroopan cupia, jossa Končál esiintyi ennakkoluulottomasti joukkueensa kanssa.
Kaudeksi 2007–2008 Končál hankittiin Kempeleen Lentopalloon pyörittämään passipeliä. Hankinta oli oiva sillä Kempele sijoittui runkosarjassa lopulta kuudennelle sijalle, ja eteni näin suoraan puolivälieriin. Puolivälierissä tie kuitenkin katkesi Vammalan Lentopallolle otteluvoitoin 3–0. Končál jatkaa uraansa Kempeleen Lentopallossa edelleen kaudella 2008-2009.
Saavutukset

Slovakian liigan 2. sija 2007
Slovakian cupin mestaruus 2007
Top Teams Cupissa 2007
Joukkueet

2006–2007 VKP Bratislava
2007–2008 Kempeleen Lentopallo
2008–2009 Kempeleen Lentopallo
De Telegraaf

| De Telegraaf |
| --- | --- |


Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  Telegraaf Media Groep
Levikki:  800 000 (2007)
Perustettu:  1893
Kotikunta:  Amsterdam
Kotimaa:  Alankomaat
Sivukoko:  broadsheet
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  hollanti
Aiheesta muualla
www.telegraaf.nl
De Telegraaf on Alankomaiden suurin aamulehti. Sanomalehden levikki on noin  800 000, ja sillä arvioidaan olevan 2,4 miljoonaa lukijaa. Lehden toimitus sijaitsee Amsterdamissa.
De Telegraafin omistaa Telegraaf Media Groep, joka julkaisee myös päivittäistä ilmaislehteä nimeltä Sp!ts.
Toimituksellinen sisältö

De Telegraaf sisältää paljon sensaatiohakuisia ja urheiluun liittyviä artikkeleita ja yhden tai useamman sivun, jonka sisällön toimittaa juorulehti Privé. Talousuutisia käsittelevät osuudet ovat kuitenkin sävyltään vakavampia. Lehti pyrkii tavoittamaan laajan lukijakunnan yleensä populistisella tyylillään ja vetoamaan mainostajien havittelemiin erityisryhmiin. Ennen Pim Fortuynin kuolemaa lehti kannatti usein pääkirjoituksissaan hänen poliittisia näkemyksiään.
Historia

De Telegraafin perusti Henry Tindal, joka aloitti samaan aikaan toisen lehden, De Courantin, julkaisemisen. Ensimmäinen De Telegraafin numero ilmestyi 1. tammikuuta 1893.  Tindalin tammikuussa 1902 tapahtuneen kuoleman jälkeen kirjanpainaja Hak Holdert otti lehdet hallintaansa rahoittajien tuella 12. syyskuuta 1902. Erityisesti De Courantin kannalta tämä osoittautui onnistuneeksi ratkaisuksi, sillä sen myötä Holdert kykeni kaappaamaan ja lakkauttamaan sanomalehden toisensa jälkeen vuosina 1903–1923.
Holdert aloitti uusien painotilojen rakennuttamisen Amsterdamin Nieuwezijds Voorburgwaliin 1926. Rakennus saatiin valmiiksi 1930. Eräässä vaiheessa kesäkuussa 1966 vihaiset rakennustyöläiset ja Provo-liikkeen jäsenet piirittivät sen, kun lehti oli vilpillisesti tiedottanut, että eräs työvoimakiistan uhri ei ollut joutunut poliisin   vaan työkaverin surmaamaksi. Vuonna 1974 De Telegraaf muutti nykyiseen sijaintipaikkaansa Basiswegissä.
Ensimmäisen maailmansodan aikana Alankomaiden pysyessä virallisesti puolueettomana aiheuttivat Holdertin sympatiat Ranskaa kohtaan ja hänen Britanniaa puoltava kantansa sen, että De Telegraafista tuli kiistan keskipiste. Toisen maailmansodan aikana Telegraaf-yhtiöt puolestaan julkaisivat Saksaa tukevia lehtiä, minkä seurauksena niille asetettiin sodan jälkeen 30 vuoden julkaisukielto. Kielto kuitenkin kumottiin 1949, ja De Telegraaf elpyi ja siitä tuli Alankomaiden suurin sanomalehti.
Vuonna 1983, Telegraafin levikki oli n. 67100.
De Courant/Nieuws van de Dag -lehti lakkautettiin 1998. De Telegraaf alkoi ilmestyä myös sunnuntaisin 21. maaliskuuta 2004.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta De Telegraaf Wikimedia Commonsissa
Bäveån

| Bäveån |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Länsi-Götanmaa
Maakunnat:  Bohuslän
Kunnat:  Uddevalla
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Bäveånin vesistö
Pinta-ala:  300,6 km²  
Järvisyys:  6 % 
Pääuoman pituus:  44 km 
Pääuoman osuudet:  Bäveån ←Risån ←Sågån ←(järviketju)
Yhtyy:  Risån
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Mållsjön, Uddevalla 
 :  58.4103°N, 11.9232°E
Laskupaikka:  Uddevalla, Uddevallan kunta
 :  58.3448°N, 11.9114°E
Esteet:  kolme voimalaitosta
Taajamat:  Uddevalla, Lane-Ryr, Lane
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  112 m
Laskukorkeus:  0 m
Korkeusero:  112 m
Pituus:  22 km
Kaltevuus:  5,09 m/km
Keskiylivirtaama:  30,1 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  4,7 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,5 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Bäveån on Ruotsissa Länsi-Götanmaan läänissä Uddevallassa virtaava 22 kilometriä pitkä joki, jonka alajuoksusta 13 kilometriä kuuluu Bäveånin vesistössä sen 44 kilometriä pitkään pääuomaan. Joki laskee Pohjanmeren Skagerrakiin Uddevallan keskustassa.
Joen kulku ja pääuoma

Bäveån on poikkeuksellinen joki siinä mielessä, että sillä on Bäveån vesistössään kaksi roolia. Yläjuoksullaan se on 9 kilometriä vesistönsä pääuoman sivujokena. Kun se yhtyy Risånin kanssa, joka on sitä suurempi joki, muodostuu niistä alajuoksulla entistä leveämpi joki, jota historiallisista syistä kutsutaan kuitenkin Bävåniksi. Tämä osuus on 13 kilometriä pitkä. Tässä artikkelissa esitellään joki kummassakin roolissaan, mutta kuitenkin erottaen ne toisistaan.
Joen kulku ja pääuoma > Yläjuoksulla Risånin sivujoki

Bäveån alkaa Mållsjönistä, jonka vedenpinta on 112 metriä mpy. Yläjuoksulla on vielä valuma-alueen pääuomaa, johon sisältyvät järvet Tvitjuvan ja Stora Hallesvattnet. Järveen laskee joitakin metsäojia, mutta niistä pisin on vain 2,5 kilometriä pitkä. Järvi sijaitsee vain kuusi kilometriä Uddevallasta pohjoiseen ja joki kiertää kauempana pohjoisessa ennen kääntymistään Uddevallan keskustaan. Ensin se virtaa kolme kilometriä koilliseen ja käy siellä Östra Krokevattnetissa. Sitten se jatkaa mutkan kautta edelleen koilliseen päin ja ylittää siellä armeijan ampuma-alueen. Sitten joki käännähtää kulkien kohti kaakkoa seitsemän kilometriä ohittaen Lanen ja Lane-Ryrin kylät. Täällä se virtaa savisten peltomaiden keskellä ja yhtyy lopuksi Risånin kanssa Hoganeen kulmakunnalla. Bäveånin valuma-alueen pinta-ala on täällä 55 neliökilometriä (km³) ja joen keskivirtaama on 0,93 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Risånin vastaavat arvot ovat 172 km³ ja 2,57 m³/s.
Joen kulku ja pääuoma > Alajuoksulla pääuoman osana

Yhtymisen jälkeen on tässä johtaa joen valuma-alueen pinta-ala 227 km³ ja se kasvaa joensuuhun mennessä 301 km³ suuruiseksi. Myös virtaamat kasvavat, sillä yhtymiskohdassa on keskivirtaama 3,50 m³/s ja joensuussa 4,7 m³/s. Yhtymiskohdan jälkeen jatkaa joki virtaamistaan kapeassa jokilaaksossa peltojen keskellä, mutta kolmen kilometrin päässä pellot loppuvat. Joki saapuu alavalle seudulle, jossa joen kummallakin puolelta yhtyy siihen kaksi pientä lampea. Niiden rannat ja lampia reunustavat peltoja ovat osan vuodesta kosteikkona ja niistä on siksi muodostettu luonnonsuojelualue. Kaakkoispuolen lampeen laskee Snigelrödbäcken ja luoteispuolen lampeen Stora Köperödsjönin laskuoja. Pian suojelualueen jälkeen on joen uomaan rakennettu Grorödin voimalan pato. Voimalan alapuolella putoaa joki raviinilaaksoon, joka on liitetty edellä mainittuun suojelualueeseen. Suojelualue päättyy koskeen ja joki saapuu sen jälkeen Uddevallan teollisuusalueelle. Joki seuraa sitä uomassaan, jonne on vesi tulvinut seuraavan Fossumin voimalan padon vuoksi. Jokeen syntyy täällä noin 10 metrin pudotus ja sen jälkeen joki virtaa asutusalueen läpi. Loppu-uomasta alle kilometri sijaitsee kaupungin alueella ja muutama sataa metriä ruutukaava-alueella. Viimeinen 1,3 kilometriä on teollisuusaluetta ja vierassatamaa. Joen ylittää viimeisellä kolmen kilometrin matkalla 10 siltaa.
Vanha rautasilta Uddevallan keskustassa.
Näkymä Uddevallan keskustassa.
Pienevenelaiturit joensuussa.
Valuma-alueen sivu-uomia ja järviä

| Joen osuudet ja kohteet sekä valuma-alueen pääuoman osuudet    > nimi | Joen osuudet ja kohteet sekä valuma-alueen pääuoman osuudet    > pituus (km) |
| --- | --- |
Bäveån: 2
Strömbergetin vesivoimalaitos: 
Bäveån: 2
Fossumsbergin vesivoimalaitos: 
Bäveån: 4
Grorödin vesivoimalaitos: 
Bäveån: 5
Risånin yhtymäkohta: 
Bäveån: 13
Östra Krokevattnet: 
Bäveån: 3
Mållsjön: 
oja: 1,5
Stora Hallesvattnet: 
oja: 0,5
Tvitjuvan: 
Lähteet: 1 = 
Uddevallan itäpuolella jokeen yhtyy pohjoisesta tuleva Bjöbäcken, jonka valuma-alueelle ei ole suuria järviä. Tätä suurempi sivu-uoma on Ängebackenilla jokeen yhtyvä Snigelsrödbäcken, joka virtaa alajuoksullaan Kodesjön lammen kautta. Sillä on kaksi huomattavaa sivu-uomaa: Byrströmmen ja Grindin laskuoja. Lähellä Hoganea jokeen yhtyy pohjoisesta tuleva Bubäcken. Nousemalla Risånin yhtymäkohdasta yläjuoksulle päin ja ohitetaan Lane-Ryrin kirkonkylän, kohdataan koillisesta jokeen yhtyvän Lannerödsbäcken. Puron varressa kasvatetaan kaloja kala-altaissa. Lanen taajamassa yhtyy lounaasta tuleva Kopperödsån, jonka lähdejärvenä on Hogsjön. Östra Krokevattnet on osa Bäveånin uomaa. Järvi on kaksi kilometriä pitkä ja siihen laskee lyhyitä metsäojia. Lähdejärvi Mållsjönin lounaispäähän laskee vain kaksi metsäpuroa. Toisen valuma-alueella sijaitsee Mjövattnet ja pienet lammet Björkevattnet, Torbjörn, Skräppen, Klaren, Mörken ja Limsjön. Toinen puro luetaan valuma-alueen pääuomaksi, joka tuo pienten metsäjärvien vesiä. Niitä ovat Stora Hällesvattnet, Snarvattnet, Liaresjön, Oxögat, Ormevattnet, Stora Stussvattnet, Lilla Stussvattnet, Furuvattnet, Lilla Hällesvattnet, Tvitjuvan, Ålevattnet ja Leijern. Järvialue jatkuu länteen päin, mutta se kuuluu siellä muille valuma-alueille.
Luontoarvoja

Bäveån nedren kaksiosainen luonnonsuojelualue (70 hehtaaria, perustettu 1987) on suojeltu sekä jokilaaksonsa luonnon että sen kosteikkojensa lintumaailman säilyttämiseksi. Kosteikolla vierailee runsaasti syys- ja kevätmuutossa lepäileviä lintuja. Siellä elää myös harvinainen taarna. Joen äyräät ovat kuluttaneet maaperää auki muodostaen raviinin ja siellä on kasvillisuuden käytettävissä erityisiä simpukankuoria sisältäviä maakerroksia, joiden kalkkipitoisuus on korkea. Jo itse kanjoni on nähtävyys, mutta sen kasvillisuus kiinnostaa monia kävijöitä.
Ramserödin luonnonsuojelualue (35 hehtaaria, perustettu 1990) sijaitsee edellisestä erillään, mutta se rajautuu jokilaakson etelärantaan. Pähkinäpensaslehdoissa kasvaa esimerkiksi mustakonnanmarjaa, suomukkaa, lehtopalsamia, sudenmarjaa, sinivuokkoa ja kevätlinnunsilmää. Jokilaakson suojassa rehottavat saniaiset tiheinä kasvustoina, joissa esiintyy myös kotkansiipeä. Alue on erityisesti keväisin ja alkukesällä kasviharrastajien suosiossa.
Vesivoima

Bäveånin pääuomassa on neljä vesivoimalaitosta: Strömberget (K1), St. Anna (K2), Fossumsberg (K4) ja Groröd (K5). Voimaloiden yhteisteho on 2,0 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 5,3 gigawattituntia.
Bäveånin vesistö

Bäveånin vesistön pääuoma ei ole nimestään huolimatta koko matkaltaan Bäveån, vaan sen on muodostettu vesistöviranomaisten toimesta hydrologisin perustein. Jokaisesta jokihaarasta otetaan pääuomaan se haara, jolla on suurin virtaama. Pääuoma onkin pitkä luettelo eri vesistöistä, jota ei esitetä tässä yhteydessä. Bäveån muodostaa siitä vain 13 viimeistä kilometriä ja se on itse asiassa pääuomansa sivujoki, jonka sivujoen osuus on 9 kilometriä.
Vesistöalueen vedenjakajat
Eduardo Caba

Eduardo Caba (1890 Potosí – 1953 La Paz) oli bolivialainen säveltäjä ja musiikintutkija.
Caba sai varhaisimmat pianotuntinsa äidiltään. Vuonna 1926 hän muutti Buenos Airesiin opiskelemaan Felipe Boeron johdolla. Vuonna 1927 hän palasi kotimaahansa ja pääsi hallituksen myöntämällä stipendillä opiskelemaan Espanjaan Joaquín Turinan ja Bartolomé Pérez Casasin johdolla. Vuonna 1942 Caba pääsi La Pazissa Kansallisen musiikkikonservatorion johtajaksi. Säveltäjänä hän kehitti oman ilmaisutyylinsä, jonka pohjalla olivat muiden muassa Andien teemat. Ne ovat esillä esimerkiksi teoksessa 18 Aires Indios. Caban tuotantoon kuuluu muun muassa orkesteriteoksia, pantomiimiteos Potosí ja baletti Kollana.
Eeva

Eeva tai EEVA voi tarkoittaa seuraavia:
Eeva, Raamatun mukaan maailman ensimmäinen nainen
Eeva, suomalainen naisen etunimi, esiintyy myös sukunimenä
Eeva, Suomessa ilmestyvä aikakauslehti
Eeva, vuonna 1971 esitetty televisiosarja
Mitokondrio-Eeva, kaikkien nykyään elävien naisten yhteinen esiäiti
EEVA (Eesti vanema kirjanduse digitaalne tekstikogu), kirjallisuuden digitalisointihanke Virossa
Crash (vuoden 2004 elokuva)

| Crash |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Paul Haggis
Käsikirjoittaja:  Paul Haggis Robert Moresco
Tuottaja:  Paul Haggis Mark R. Harris Robert Moresco Don Cheadle Bob Yari Cathy Schulman
Säveltäjä:  Mark Isham
Kuvaaja:  J. Michael Muro
Leikkaaja:  Hughes Winborne
Pääosat:  Sandra Bullock Don Cheadle Matt Dillon Jennifer Esposito Michael Peña Brendan Fraser Terrence Howard Chris ”Ludacris” Bridges Thandie Newton Ryan Phillippe
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat Saksa
Tuotantoyhtiö:  Lions Gate Films
Levittäjä:  InterCom
Ensi-ilta:  10. syyskuuta 2004 (TIFF)  6. toukokuuta 2005  2. syyskuuta 2005
Kesto:  112 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti, persia, espanja, mandariinikiina, korea
Budjetti:  6 500 000 dollaria
Tuotto:  98 410 061 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Crash on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut episodielokuva, jonka on ohjannut Paul Haggis. Elokuvan ensi-ilta oli Toronton elokuvajuhlilla vuonna 2004, mutta kansainväliseen jakeluun se laitettiin vasta vuonna 2005.
Crash sijoittuu Los Angelesiin. Elokuvassa eri yhteiskunnan osista tulevat ihmiset kohtaavat toisiaan törmäämällä toisiinsa. Törmäyksissä vapautuu liike-energian lisäksi sosiaalisia ja rodullisia jännitteitä (engl. crash ’kolari, törmäys, rysähdys’).
Kriitikot ylistivät Crashia sen ensi-illan aikaan, ja elokuva menestyi loistavasti myös taloudellisesti. Elokuvan budjetti oli vain 6,5 miljoonaa dollaria, ja se tuotti pelkästään Yhdysvalloissa 54,3 miljoonaa dollaria.
Crashilla oli vuonna 2006 kuusi Oscar-ehdokkuutta, ja se voitti kolme Oscaria: paras elokuva, paras alkuperäinen käsikirjoitus (Paul Haggis, Robert Moresco) ja paras leikkaus (Hughes Winborne). Se menestyi myös Bafta- ja Golden Globe -jaoissa.
Tuotanto

Taloudellisten rajoitteiden takia elokuvaa kuvattiin ohjaaja Haggisin omassa kodissa, televisiosarja Monkin lavasteissa. Lisäksi elokuvassa käytettiin ohjaajan ja muiden kuvausryhmän jäsenten autoja.[lähde? ]
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sandra Bullock   | … |   Jean   |
|  Don Cheadle   | … |   Graham   |
|  Matt Dillon   | … |   Officer Ryan   |
|  Jennifer Esposito   | … |   Ria   |
|  William Fichtner   | … |   Flanagan   |
|  Brendan Fraser   | … |   Rick   |
|  Terrence Howard   | … |   Cameron   |
|  Chris ”Ludacris” Bridges   | … |   Anthony   |
|  Thandie Newton   | … |   Christine   |
|  Ryan Phillippe   | … |   Officer Hanson   |
|  Larenz Tate   | … |   Peter   |
|  Tony Danza   | … |   Fred   |
|  Keith David   | … |   Lt. Dixon   |
|  Shaun Toub   | … |   Farhad   |
|  Loretta Devine   | … |   Shaniqua Johnson   |
|  Michael Peña   | … |   Daniel   |
|  Bahar Soomekh   | … |   Dorri   |
Palkintoja > Oscarit

Paras elokuva
Paras alkuperäiskäsikirjoitus: Paul Haggis, Robert Moresco
Paras leikkaus: Hughes Winborne
Ehdokkaana:
Paras miessivuosa: Matt Dillon
Paras ohjaus: Paul Haggis
Paras laulu: Kathleen York, Michael Becker (In the Deep)
Palkintoja > Baftat

Paras naissivuosa: Thandie Newton
Paras alkuperäiskäsikirjoitus: Paul Haggis, Robert Moresco
Ehdokkaana:
Paras elokuva
Paras miessivuosa: Don Cheadle
Paras miessivuosa: Matt Dillon
Paras ohjaus: Paul Haggis
Paras kuvaus: James Muro
Paras leikkaus: Hughes Winborne
Paras äänitys: Richard Van Dyke, Sandy Gendler
Palkintoja > Golden Globet

Ehdokkaana:
Paras miessivuosa: Matt Dillon
Paras alkuperäiskäsikirjoitus: Paul Haggis, Robert Moresco
Vastaanotto

Ilta-Sanomien Timo Malmi arvioi 2009 monikulttuurisen Los Angelesin ennakkoluulojen ja pelkojen mosaiikin kulkevan ja toimivan, vaikka henkilöitä ja episodeja riittääkin. Rasismiteeman osalta Malmi toteaa, että Higgsiä voi syyttää siitä, että hän ei malta olla osoittelematta ja yksinkertaistamatta.
Aiheesta muualla

Crash Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Virallinen kotisivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Dimetyyliheptyylipyraani

| Dimetyyliheptyylipyraani |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  6,6,9-trimetyyli-3-(3-metyyli-2-oktanyyli)-7,8,9,10-tetrahydro-6H-bentso[c]kromen-1-oli
CAS-numero:  32904-22-6
PubChem CID:  36276
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C25H38O2
Moolimassa:  370,57 g/mol
Liukoisuus veteen:  Liukenee alkoholiin ja poolittomiin liuottimiin, ei liukene veteen.
THC:n molekyylirakenne.
Dimetyyliheptyylipyraani (DMHP) on äärimmäisen voimakas synteettinen THC-johdannainen kemikaali.
Kemikaali keksittiin vuonna 1949 tutkittaessa Δ9-THC:n - joka on yksi kannabiksen vaikuttavista aineista - rakennetta. DMHP on kellertävää, viskoottista ja öljymäistä nestettä; joka ei liukene veteen, mutta liukenee alkoholiin ja poolittomiin liuottimiin.
DMHP on rakenteellisesti samankaltainen THC:n kanssa, poiketen ainoastaan että molekyylissä on yksi kaksoissidos eri kohdassa, ja siinä 3-fenyyliketju on korvautunut 3-(1,2-dimetyylifenyyli)-ketjulla. Kemikaali on vaikutuksiltaan THC:n kaltainen, mutta huomattavasti voimakkaampi, erityisesti kipua lievittäviltä ja kouristuksia ehkäiseviltä vaikutuksiltaan. Sillä on kuitenkin verrattaen miedompi psyykkinen vaikutus. DMHP:n on arveltu olevan CB1-reseptorin agonisti, muiden kannabinoidijohdannaisten tavoin.
DMHP:n käyttöä mahdollisena ei-kuollettavana kemiallisena aseena on tutkittu Yhdysvalloissa, sen voimakkaasti keskushermostoa lamaavan vaikutuksensa vuoksi.
Kemikaalin eliminaation puoliintumisaika on 20–39 tuntia, ja sen aktiivisen metaboliitin 11-hydroksi-DMHP:n puoliintumisaika puolestaan on yli 48 tuntia.
DMHP:lla on seitsemän kaksoissidosisomeeria, ja niillä yhteensä 120 stereoisomeeria.
Käännös suomeksi
Duingt

| Duingt |
| --- | --- |
 Duingt nähtynä Tailleferin rinteeltä
 vaakuna
 Duingt
 Koordinaatit: 45°49′44″N, 6°12′12″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Haute-Savoie
Arrondissementti:  Annecy
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,4 km²
Väkiluku (2015):  939 
 – Väestötiheys:  213 as./km²
Kunnan numero:  74108
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Duingt on kunta itäisessä Ranskassa Haute-Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Kunta sijaitsee Lac d’Annecy -järven rannalla, noin 12 kilometriä Annecyn kaupungista etelään.
Château de Ruphy
Kunnan nähtävyyksiä on linna Château de Châteauvieux, joka tunnetaan myös nimellä Château de Ruphy. Se on 1000-luvulta peräisin oleva keskiaikainen linna, joka oli tuolloin strategisesti tärkeällä paikalla Geneven kreivikunnassa. 1500-luvulle saakka linna kuului Geneven kreivien vasallien hallintaan. Nykyään linna on yksityisomistuksessa. Linna on myös inspiroinut useita taiteilijoita, kuten Cezannea.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Duingt Wikimedia Commonsissa
Duilio Davino

Duilio César Jean Davino Rodríguez (s. 21. maaliskuuta 1976, Leon, Guanajuato, Meksiko) on meksikolainen jalkapalloilija, joka edustaa Club Américaa. Davinon pelipaikka on puolustaja.
Davino on pelannut Meksikon maajoukkueessa vain 8 ottelua, mutta on kuulunut maansa joukkueisiin muun muassa 1998 MM-kisoissa ja Copa Americassa 2004.
Hän on argentiinalaisen entisen huippupelaajan Jorge "Tarzan" Davinon poika.
Aiheesta muualla

Davinon tilastoja[vanhentunut linkki] (espanjaksi)
Djamel Bouras

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Djamel Bouras |  Djamel Bouras |  Djamel Bouras |  |
Maa:   Ranska
Miesten judo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | 78 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1997 | 78 kg |  |
|  Pronssia | Chiba 1995 | 78 kg |  |
| MM-joukkuekilpailut  | MM-joukkuekilpailut  | MM-joukkuekilpailut  |  |
|  Kultaa | Pariisi 1994 | joukkue |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Haag 1996 | 78 kg |  |
|  Hopeaa | Birmingham 1995 | 78 kg |  |
|  Hopeaa | Oostende 1997 | 78 kg |  |
|  Pronssia | Bratislava 1999 | 81 kg |  |
| EM-joukkuekilpailut  | EM-joukkuekilpailut  | EM-joukkuekilpailut  |  |
|  Kultaa | Frankfurt 1993 | joukkue |  |
|  Pronssia | Haag 1994 | joukkue |  |
Djamel Bouras (s. 11. elokuuta 1971 Givors, Rhône-Alpes) on ranskalainen judon olympiavoittaja, MM-mitalisti ja Euroopan-mestari
Bouras voitti olympiakultaa 78 kg:n painoluokassa Atlantassa 1996 kukistettuaan loppuottelussa japanilaisen Toshihiko Kogan. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän oli viides 81 kg:n sarjassa.
Bouras saavutti MM-kilpailuissa hopeaa 78 kg:n painoluokassa Pariisissa 1997 hävittyään finaalissa eteläkorealaiselle Cho In-Chulille. Hän sai samassa sarjassa MM-pronssia Chibassa 1995 ja sijoittui 81-kiloisissa viidenneksi Birminghamissa 1999. Hän voitti joukkuekilpailun maailmanmestaruuden 1994.
Bouras voitti Euroopan-mestaruuden 78 kg:n sarjassa Haagissa 1996. Hän sai samassa painoluokassa EM-hopeaa Birminghamissa 1995 ja Oostendessa 1997 sekä 81-kiloisissa EM-pronssia Bratislavassa 1999. EM-joukkuekilpailussa hän saavutti kultaa 1993 ja pronssia 1994.
Bouras saavutti Välimeren kilpailuissa pronssia 78 kg:n sarjassa 1997. Hän sijoittui maailmancupin kilpailuissa kaksi kertaa toiseksi ja kolme kertaa kolmanneksi.
Djamel Sedjati

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Djamel Sedjati (vasemmalla) vuonna 2022. |  Djamel Sedjati (vasemmalla) vuonna 2022. |  Djamel Sedjati (vasemmalla) vuonna 2022. |  |
Miesten yleisurheilu
Maa:   Algeria
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Pariisi 2024 | 800 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Eugene 2022 | 800 m |  |
| Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oran 2022 | 800 m |  |
Djamel Sedjati (arab. جمال سجاتي‎; s. 3. toukokuuta 1999) on algerialainen keskimatkojen juoksija. Hänen päälajinsa on 800 metrin juoksu.
Sedjati juoksi vuonna 2021 parhaimmillaan ajan 1.44,91 kesäkuussa Strasbourgissa. Hän pääsi mukaan Tokion olympialaisiin, mutta kisapaikalla hän antoi positiivisen koronavirustestituloksen eikä saanut kilpailla. Maaliskuussa 2022 hän osallistui sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuihin mutta ei menestynyt. Hän paransi vuonna 2022 ennätystään ensin aikaan 1.44,05 kesäkuussa Décines'ssa ja kuusi päivää myöhemmin aikaan 1.43,69 Strasbourgissa. Hän voitti kultaa Oranim Välimeren kilpailuissa ajalla 1.44,52. Heinäkuussa 2022 Eugenen MM-kilpailuissa hän voitti sekä alku- että välieränsä ja selviytyi loppukilpailuun, jossa hän saavutti hopeaa ajalla 1.44,14.
Sedjati juoksi 800 metrin ennätyksensä 1.43,40 Pariisissa 9. kesäkuuta 2023. Hän voitti samana kesänä Tukholman Timanttiliigan kilpailun, mutta hänet hylättiin 800 metrin loppukilpailussa Budapestin MM-kilpailuissa. Loppukaudella hän voitti Brysselin Timanttiliigan kilpailun ja paransi Eugenessa ennätyksensä aikaan 1.43,06.
Sedjati voitti kesällä 2024 Timattiliigan kilpailun Tukhomassa ja Pariisissa, jossa juoksi ennätyksensä
ja maailman kaikkien aikojen kolmanneksi parhaan ajan 1.41,56. Hän paransi Algerian ennätyksen viisi päivää myöhemmin Monacossa lukemiin 1.41,46. Saman vuoden Pariisin olympialaisissa hän saavutti pronssia ajalla 1.41,50.