Yleisvirtakone
Ominaisuudet > Momentti- ja nopeusominaisuudet

Sarjamoottorit hidastuvat kuormituksen kasvaessa. Virta kasvaa ja vääntömomentti suurenee suhteessa virran neliöön, koska sama virta kulkee sekä ankkuri- että kenttäkäämityksessä. Kun moottori on pysähdyksissä, virtaa rajoittaa ainoastaan käämitysten kokonaisvastus, ja vääntömomentti voi olla todella suuri, jolloin vaarana on käämien ylikuumeneminen. Vastasähkömotorinen voima auttaa ankkurikäämityksen resistanssia rajoittamaan ankkurikäämityksen läpi kulkevaa virtaa. Ankkurikäämitys ei käänny heti, kun moottorille syötetään virtaa. Tässä tilanteessa vastasähkömotorinen voima on nolla, joten ainut ankkurikäämityksen virtaa rajoittava tekijä on ankkurikäämityksen sähköinen vastus. Moottorin ankkurikäämityksen vastus on tavallisesti alhainen, joten sähkövirta kasvaisi hyvin suureksi virransyötön alkaessa. Tämän vuoksi on tarpeen lisätä vastuksia sarjaan ankkurikäämityksen kanssa, jotta virtaa saadaan rajoitettua siihen asti, että moottorin pyörimisliike luo riittävän vastasähkömotorisen voiman. Kun moottorin pyörimisnopeus kasvaa, ylimääräinen resistanssi poistuu vähitellen. Nopeuden ja momentin suhde on lähes suoraan verrannollinen pysähdyksistä kuormituksettomaan huippunopeuteen. Tämä sopii suurille hitauskuormille, koska nopeus putoaa, kunnes moottori alkaa hitaasti pyöriä nopeammin. Yleisvirtakoneilla on todella suuri pysäytysmomentti.
Nopeuden kasvaessa roottorin induktanssi muuttuu siten, että ideaalinen virrankääntökohta vaihtuu. Pienissä moottoreissa on kuitenkin yleensä kiinteä virrankääntö, ja vaikka osassa suuremmista yleisvirtakoneista käytetään pyörivää virrankääntöä, tämä on harvinaista. Sen sijaan suuremmissa yleisvirtakoneissa on kompensointikäämitys sarjassa moottorin kanssa tai joskus induktiivisesti kytkettynä. Se muodostaa 90 asteen kulman pääkentän akselin kanssa. Tämä vähentää ankkurikäämityksen reaktanssia ja parantaa virrankääntöä.
Kenttä- ja ankkurikäämitysten sarjaankytkennän eräs hyödyllinen ominaisuus on se, että nopeuden kasvaessa vastasähkömotorinen voima vähentää itsestään jännitettä ja siten kenttäkäämityksessä kulkevaa virtaa, jolloin kenttä heikkenee suurissa nopeuksissa. Tällöin moottorilla ei ole teoreettista huippunopeutta millekään tietylle jännitteelle. Yleisvirtakoneita käytetään yleisesti suurilla nopeuksilla (4 000–16 000 kierrosta minuutissa), ja nopeus voi olla jopa yli 20 000 kierrosta minuutissa  Sen sijaan vaihtovirralla toimivat oravahäkkikäämitystä käyttävät oikosulkumoottorit eivät voi pyöriä kovempaa kuin vaihtosähkön taajuus mahdollistaa. Maissa, joissa käytetään 60 Hz:n vaihtovirtaa, tämä nopeusraja on 3600 kierrosta minuutissa.
Yleisvirtakoneelle voi aiheutua vahinkoa ylinopeudesta (suunniteltua nopeusrajaa suuremmasta pyörimisnopeudesta), jos moottoria käytetään ilman riittävää mekaanista kuormitusta. Suuremmissa koneissa yhtäkkistä kuorman katoamista tulee välttää, ja tämä huomioidaan yleisvirtakoneen suoja- ja ohjausjärjestelmissä. Pienissä laitteissa on usein moottoriin kytketty tuuletin, joka toimii kuormana rajoittaen yleisvirtakoneen nopeuden turvalliselle tasolle. Se myös jäähdyttää ankkuri- ja kenttäkäämitystä puhaltamalla ilmaa. Jos yleisvirtamoottorissa ei ole mekaanista rajoitinta, se voi teoriassa kiihtyä nopeusrajan yli samalla tapaa kuin tasavirtasarjamoottori.
Yleisvirtakoneen hyötynä on, että vaihtovirtaa voidaan käyttää moottorissa, jolla on tasavirtamoottorin ominaisuksia, etenkin suuri käynnistysmomentti ja pienikokoinen muotoilu, jos käytetään suuria pyörimisnopeuksia.