stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Roope Uusitalo
Ura

Uusitalo on koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1999 otsikolla "Essays in Economics of Education" ja on työskennellyt yliopistoissa, Palkansaajien tutkimuslaitoksen tutkimuskoordinaattorina, työmarkkinatutkimuslaitoksissa ja VATT:n tutkimusjohtajana.
Uusitalo laati opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasoselle raportin opintotukijärjestelmän muuttamisesta, eli opintotuen leikkaamisesta ja opintojen muuttamiseksi opintolainaan perustuvaksi. Raportin julkaisupäivän haastattelussa Roope Uusitalo kiisti, että muutos ohjaa vähemmän varakkaita pois korkeamman asteen opinnoista.  Uusitalolta tilattuun raporttiin perustuvia muutoksia suomalaiseen koulutusjärjestelmään on vastustettu kiivaasti etenkin yliopisto-opiskelijoiden toimesta, perusteena muun muassa juuri taloudellisen eriarvoisuuden vaikutus nuorten koulutusvalintoihin.
Julkaisuja

Uusitalo, Roope: Essays in Economics of Education.  Helsinki:  Helsingin yliopisto, Kansantaloustieteen laitos, 1999.  ISBN 951-45-8424-4
Uusitalon julkaisut IDEASissa
Palkinnot ja tunnustukset

Alfred Kordelinin säätiön 50 000 euron tunnustuspalkinto yhteiskunnallisista ansioista
Arvo Vaara

Arvo Vaara (syntyjään Arvi Antinpoika Tuokkola, s. 1891 Teuva – ?) oli Kanadassa ja Neuvostoliitossa työskennellyt suomalaissyntyinen toimittaja.
Maanviljelijän perheeseen syntynyt Vaara muutti vuonna 1908 sisarpuolensa luokse Yhdysvaltoihin. Pian Vaara siirtyi Kanadan Vancouveriin, jossa hän työskenteli etupäässä metsätöissä. Vuonna 1912 hän liittyi Kanadan sosiaalidemokraattiseen puolueeseen.
Vuosina 1924–1932 Vaara työskenteli kommunistisen Canadan Suomalaisen Järjestön julkaiseman Vapaus-lehden toimituksessa. Vuonna 1928 hänet valittiin lehden päätoimittajaksi. Seuraavana vuonna Vaara tuomittiin sakkoihin ja kuuden kuukauden vankeuteen Vapaudessa julkaistusta kirjoituksesta, jonka tulkittiin herjaavan kuningas Yrjö V:tä. Sen jälkeen hän toimi Kanadan kommunistipuolueen virkailijana. Vaara nimitettiin lehden päätoimittajaksi uudelleen syksyllä 1930. Vuonna 1932 hänet vangittiin ja karkotettiin Kanadasta osana viranomaisten kommunismin vastaista kampanjaa.
Karkotuksen yhteydessä Vaaralle myönnettiin suomalainen passi ja hänet saatettiin vartioituna Halifaxista ja edelleen Lontoosta Suomeen lähtevään laivaan. Vaara jättäytyi kuitenkin Tanskassa pois laivasta ja matkusti Neuvostoliittoon. Hän sai Neuvostoliiton kansalaisuuden vuonna 1933, mutta ei päässyt NKP(b):n jäseneksi. Vaara työskenteli suomenkielisen radion toimittajana Petroskoissa ja Uhtualla. Neuvosto-Karjalan suomalaisvainojen alettua hän oli vuodet 1936–1940 metsätyöläisenä. Kesällä 1940 hänet kutsuttiin jälleen radiokomitean palvelukseen Petroskoihin.
Jatkosodan aikana Petroskoita evakuoitaessa Vaaran proomu ajelehti Äänisellä Vehkaojan rantaan ja hän jäi suomalaisten vangiksi. Suomalaiset luovuttivat Vaaran kommunistina saksalaisille syyskuussa 1942, minkä jälkeen hänen jälkensä katosivat.
Urheiluvuosi 2015

Urheiluvuosi 2015 käsittelee vuoden 2015 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.
Alppihiihto

Maailmanmestaruuskilpailut Beaver Creekissä ja Vailissa, Yhdysvalloissa 2.–15.2. Itävalta voitti viisi kultamitalia kisojen 11 lajista. Mitaleille ylsi kaikkiaan kymmenen maata. Kaksinkertaisia kultamitalisteja olivat Slovenian Tina Maze sekä Itävallan Anna Fenninger ja Marcel Hirscher, joista viimeksi mainitun toinen kultamitali tuli joukkuekilpailusta.
Maailmancupkaudella 2014–2015 miesten kokonaiskilpailun voitti Itävallan Marcel Hirscher 160 pisteen erolla Norjan Kjetil Jansrudiin ja naisten kokonaiskilpailun Itävallan Anna Fenninger 22 pisteen erolla Slovenian Tina Mazeen. Hirscherille voitto oli neljäs perättäinen.
Amerikkalainen jalkapallo

49. Super Bowl 1.2. Glendalessa, Arizonassa. New England Patriots voitti Seattle Seahawksin pistein 28–24. Patriotsin pelinrakentaja Tom Brady voitti neljännen mestaruutensa ja hänet valittiin Super Bowlin arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Ampumahiihto

Maailmanmestaruuskilpailut Kontiolahdella, Suomessa 5.–15.3. Kisojen 11 lajista Ranska ja Saksa voittivat kumpikin kolme kultaa. Kaikkiaan mitaleille ylsi 11 maata. Ranskan Marie Dorin Habert voitti kaksi henkilökohtaista kultamitalia. Saksan Erik Lesser voitti kultaa takaa-ajokilpailussa ja viestissä.
Autourheilu

Mercedeksellä ajanut Lewis Hamilton voitti Formula 1 -sarjan maailmanmestaruuden, uransa kolmannen. Toiseksi sijoittui Hamiltonin tallitoveri Nico Rosberg 59 pisteen erolla Hamiltoniin ja kolmas oli Ferrari-kuljettaja Sebastian Vettel. Kauden aikana ajettiin 19 osakilpailua 15.3.–29.11. ja Hamilton voitti niistä kymmenen, Rosberg kuusi sekä Vettel kolme. Tallien mestaruuden voitti ylivoimaisesti Mercedes.
Rallin maailmanmestaruuden voitti Volkswagenilla ajanut ranskalainen Sébastien Ogier, jolle mestaruus oli kolmas perättäinen. Toiseksi sijoittui 80 pistettä vähemmän kerännyt suomalainen Volkswagen-kuljettaja Jari-Matti Latvala ja kolmas oli myös Volkswagenilla ajanut norjalainen Andreas Mikkelsen. Kauden aikana ajettiin 13 osakilpailua 22.1.–15.11. ja Ogier voitti niistä kahdeksan, Latvala kolme sekä Mikkelsen ja Citroën-kuljettaja Kris Meeke yhden. Tallien mestaruuden voitti ylivoimaisesti Volkswagen Motorsport.
Baseball

MLB:n mestaruuden voitti Kansas City Royals, joka oli World Seriesissä New York Metsiä parempi otteluvoitoin 4–1 ja saavutti näin historiansa toisen mestaruuden. Viimeinen loppuottelu pelattiin New Yorkissa 1.11. ja sen Royals voitti 2–7. Loppuotteluiden arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Royalsin Salvador Pérez.
Golf

Masters-turnaus 9.–12.4. Augustassa. Yhdysvaltain Jordan Spieth voitti neljän lyönnin erolla maanmieheensä Phil Mickelsoniin ja Englannin Justin Roseen.
Yhdysvaltain avoin turnaus 18.–21.6. University Placessa, Washingtonissa. Jordan Spieth voitti yhden lyönnin erolla maanmieheensä Dustin Johnsoniin ja Etelä-Afrikan Louis Oosthuizeniin.
Britannian avoin turnaus 16.–20.7. St. Andrewsissa, Skotlannissa. Yhdysvaltain Zach Johnson voitti uusinnassa Louis Oosthuizenin ja Australian Marc Leishmanin.
PGA Championship 13.–16.8. Kohler/Havenissa, Wisconsinissa. Australian Jason Day voitti kolmen lyönnin erolla Jordan Spiethiin.
Jalkapallo

Naisten maailmanmestaruuskilpailut 6.6.–5.7. Kanadassa. Vancouverissa pelatussa loppuottelussa Yhdysvallat voitti Japanin 5–2. Pronssiottelussa Englanti voitti jatkoajalla Saksan 1–0. Turnauksen parhaaksi pelaajaksi valittiin Yhdysvaltain Carli Lloyd, joka teki loppuottelussa hattutempun 16 minuutissa pelin alusta. Kuusi maalia koko turnauksessa tehnyt Lloyd oli kisojen paras maalintekijä yhdessä Saksan Célia Šašićin kanssa.
Naisten Mestarien liigan loppuottelu 14.5. Berliinissä, Saksassa. Saksalainen 1. FFC Frankfurt otti historiansa neljännen mestaruuden voittamalla ranskalaisen Paris Saint-Germainin 2–1.
Eurooppa-liigan loppuottelu 27.5. Varsovassa, Puolassa. Espanjalaisseura Sevilla otti toisen peräkkäisen mestaruutensa voittamalla ukrainalaisen Dnipro Dnipropetrovskin 3–2.
Mestarien liigan loppuottelu 6.6. Berliinissä, Saksassa. Espanjalainen FC Barcelona voitti italialaisseura Juventuksen 3–1. Mestaruus oli Barcelonan viides.
Kansainvälisessä jalkapalloliitossa (FIFA) vallinnut korruptio alkoi tulla kunnolla julkisuuteen, kun Sveitsin poliisi 27.5. pidätti seitsemän FIFA:n kongressiin saapunutta jalkapallojohtajaa ja järjestön päämajaan tehtiin ratsia. Kaksi päivää myöhemmin Sepp Blatter valittiin uudelleen FIFA:n puheenjohtajaksi vaikka Euroopan jalkapalloliitto (UEFA) ja Yhdysvallat yrittivät saada häntä korvattua Jordanian prinssi Ali Bin Al-Husseinilla. Lisäpaljastusten myötä Blatter ilmoitti jättävänsä tehtävän vuonna 2016 mutta jo 8.10. FIFA:n eettinen komitea hyllytti sekä Blatterin että UEFA:n puheenjohtajan Michel Platinin ja määräsi 21.12. molemmat kahdeksan vuoden toimintakieltoon.
Jääkiekko

Naisten maailmanmestaruuskilpailut 28.3.–4.4. Malmössä, Ruotsissa. Yhdysvallat voitti loppuottelussa Kanadan 7–5. Pronssiottelussa Suomi voitti Venäjän 4–1. Pistepörssin ykkönen oli Yhdysvaltain Hilary Knight (7+5=12). Hänet valittiin myös kisojen parhaaksi pelaajaksi. Tähdistöjoukkueeseen valittiin hyökkääjistä Knightin lisäksi Yhdysvaltain Brianna Decker ja Kanadan Natalie Spooner, puolustajista Yhdysvaltain Monique Lamoureux-Kolls ja Suomen Jenni Hiirikoski sekä Suomen maalivahti Meeri Räisänen.
Miesten maailmanmestaruuskilpailut 1.–17.5. Prahassa ja Ostravassa, Tšekissä. Mukana oli 16 joukkuetta. Kanada voitti Prahassa pelatussa loppuottelussa Venäjän 6–1. Pronssiottelussa Yhdysvallat voitti Tšekin 3–0. Pistepörssin ykkönen oli Kanadan Jason Spezza (6+8=14) ja paras maalintekijä yhdeksän maalia tehnyt Kanadan Tyler Seguin. Kisojen parhaaksi pelaajaksi valittiin Tšekin Jaromír Jágr. Tähdistöjoukkueeseen valittiin hyökkääjäksi Jágrin ja Spezzan lisäksi kanadalainen Taylor Hall, puolustajiksi Kanadan Brent Burns ja Ruotsin Oliver Ekman-Larsson sekä maalivahdiksi Yhdysvaltain Connor Hellebuyck.
NHL:n mestaruuden voitti Chicago Blackhawks, joka oli Stanley Cupin loppuotteluissa Tampa Bay Lightningia parempi otteluvoitoin 4–2. Runkosarjan arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Montreal Canadiensin Carey Price ja pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi Chicagon Duncan Keith.
Jääpallo

Miesten maailmanmestaruuskilpailut 29.3.–4.4. Habarovskissa, Venäjällä. Loppuottelussa Venäjä voitti Ruotsin 5–3 ja pronssiottelussa Kazakstan voitti Suomen 8–6. Turnauksen parhaaksi pelaajaksi valittiin Venäjän Sergei Lomanov.
Koripallo

Naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 11.–28.6. Unkarissa ja Romaniassa. Loppuottelussa Serbia voitti Ranskan 76–68, ja pronssille sijoittui Espanja. Kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Serbian Ana Dabović.
Miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 5.–20.9. Ranskassa, Saksassa, Kroatiassa ja Latviassa. Loppuottelussa Espanja voitti Liettuan 80–63, ja pronssia sai Ranska. Kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Espanjan Pau Gasol.
NBA:n loppuotteluissa Golden State Warriors voitti Cleveland Cavaliersin otteluvoitoin 4–2. Runkosarjan arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Warriorsin Stephen Curry ja loppuotteluiden arvokkaimmaksi pelaajaksi saman joukkueen Andre Iguodala.
Käsipallo

Miesten maailmanmestaruuskilpailut 15.1.–1.2. Qatarissa. Loppuottelussa Ranska voitti Qatarin 25–22. Pronssiottelussa Puola voitti Espanjan jatkoajalla 29–28. Kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Ranskan Thierry Omeyer.
Naisten maailmanmestaruuskilpailut 5.–20.12. Tanskassa. Loppuottelussa Norja voitti Alankomaat 31–23. Pronssiottelussa Romania voitti Puolan 31–22. Kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Romanian Cristina Neagu.
Lentopallo

Naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 26.9.–4.10. Alankomaissa ja Belgiassa. Loppuottelussa Venäjä voitti Alankomaat 3–0, ja pronssille sijoittui Serbia. Kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Venäjän Tatjana Košeleva.
Miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 9.–18.10. Bulgariassa ja Italiassa. Loppuottelussa Ranska voitti Slovenian 3–0, ja pronssille sijoittui Italia. Kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Ranskan Antonin Rouzier.
Moottoripyöräily

RR-ajon maailmanmestaruuden voittivat espanjalainen Jorge Lorenzo (MotoGP), ranskalainen Johann Zarco (Moto2) ja britti Danny Kent (Moto3).
Motocrossin maailmanmestareiksi ajoivat ranskalainen Romain Febvre (MXGP), slovenialainen Tim Gajser (MX2) ja italialainen Kiara Fontanesi (naiset).
Trialin maailmanmestaruuden voitti espanjalainen Toni Bou.
Enduron maailmanmestarit olivat suomalainen Eero Remes (Enduro I), ranskalainen Antoine Méo (Enduro II), ranskalainen Mathias Bellino (Enduro III) ja espanjalainen Laia Sanz (naiset).
Speedwayn maailmanmestaruuden voitti britti Tai Woffinden, jääspeedwayn maailmanmestaruuden Venäjän Dmitri Koltakov ja maaradan maailmanmestaruuden alankomaalainen Jannick de Jong.
Pikaluistelu

Matkakohtaiset maailmanmestaruuskilpailut 12.–15.2. Heerenveenissä, Alankomaissa. Yhdysvaltain Brittany Bowe ja Tšekin Martina Sáblíková voittivat kumpikin kaksi henkilökohtaista kultamitalia. Alankomaiden Sven Kramer voitti kaksi kultamitalia, joista toinen tuli joukkuetakaa-ajosta. Alankomaat voitti kaikkiaan viisi kultamitalia 14 lajista.
Sprinttimaailmanmestaruuskilpailut 28.2.–1.3. Astanassa, Kazakstanissa. Miesten mestaruuden voitti Venäjän Pavel Kuližnikov ja naisten paras oli Yhdysvaltain Brittany Bowe.
Yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 7.–8.3. Calgaryssa, Kanadassa. Miesten mestaruuden voitti Alankomaiden Sven Kramer ja naisten ykkönen oli Tšekin Martina Sáblíková.
Euroopan-mestaruuskilpailut 10.–11.1. Tšeljabinskissä, Venäjällä. Mestaruuden voittivat Alankomaiden Sven Kramer ja saman maan Ireen Wüst.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Maailmanmestaruuskilpailut 18.2.–1.3. Falunissa, Ruotsissa. Norja voitti 11 kultamitalia kisojen 21 lajista. Viisi kultamitalia voittanut Saksa oli mitalitilastossa toinen. Mitaleille pääsi kaikkiaan 14 maata. Norjalainen maastohiihtäjä Petter Northug voitti neljä kultamitalia. Norjan naishiihtäjistä Therese Johaug voitti kolme kultaa ja Marit Bjørgen kaksi. Mäkihypyssä Norjan Rune Velta sekä Saksan Severin Freund ja Carina Vogt voittivat kaksi kultamitalia. Yhdistetyssä Saksan Johannes Rydzek oli kaksinkertainen kultamitalisti.
Keski-Euroopan mäkiviikko 29.12.2014–6.1.2015. Itävallan Stefan Kraft voitti kokonaiskilpailun kuuden pisteen erolla maanmieheensä Michael Hayböckiin. Kolmanneksi sijoittui Slovenian Peter Prevc.
Pyöräily

Italian ympäriajo 9.–31.5. Kilpailun voitti Espanjan Alberto Contador 1.53 minuutin erolla Italian Fabio Aruun ja 3.05 minuutin erolla Espanjan Mikel Landaan.
Ranskan ympäriajo 4.–26.7. Alankomaiden Utrechtista alkaneen kilpailun voitti Ison-Britannian Chris Froome 1.12 minuutin erolla Kolumbian Nairo Quintanaan ja 5.25 minuutin erolla Espanjan Alejandro Valverdeen.
Espanjan ympäriajo 22.8.–13.9. Kilpailun voitti Italian Fabio Aru 57 sekunnin erolla Espanjan Joaquim Rodrígueziin ja 1.09 minuutin erolla Puolan Rafał Majkaan.
Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 19.–27.9. Richmondissa, Virginiassa, Yhdysvalloissa. Maantieajon maailmanmestaruuden voittivat Slovakian Peter Sagan ja Ison-Britannian Elizabeth Armitstead. Aika-ajon nopeimmat olivat Valko-Venäjän Vasil Kiryjenka ja Uuden-Seelannin Linda Villumsen. Miesten joukkueaika-ajon voitti BMC Racing Team ja naisten Velocio-SRAM.
Ratapyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 18.–22.2. Saint-Quentin-en-Yvelinesissä, Ranskassa. Ohjelmassa oli kymmenen miesten ja yhdeksän naisten lajia. Ranska voitti viisi kultamitalia, Australia neljä ja Saksa kolme. Kaikkiaan mitaleille ylsi 18 maata. Ranskan François Pervis voitti 1 kilometrin aika-ajon ja keirinin, ja hänen maanmiehensä Grégory Baugé sai kultaa eräajossa ja joukkuesprintissä. Australian Annette Edmondson voitti kultaa omniumissa ja joukkuetakaa-ajossa.
Taitoluistelu

Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut 23.–29.3. Shanghaissa, Kiinassa. Maailmanmestaruuden voittivat Espanjan Javier Fernández, Venäjän Jelizaveta Tuktamyševa, pariluistelussa Kanadan Meagan Duhamel / Eric Radford sekä jäätanssissa Ranskan Gabriella Papadakis / Guillaume Cizeron.
Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 26.1.–1.2. Tukholmassa, Ruotsissa. Mestaruuden voittivat Espanjan Javier Fernández, Venäjän Jelizaveta Tuktamyševa, pariluistelussa Venäjän Juko Kavaguti / Aleksandr Smirnov sekä jäätanssissa Ranskan Gabriella Papadakis / Guillaume Cizeron.
Muodostelmaluistelun maailmanmestaruuskilpailut 8.–11.4. Hamiltonissa, Kanadassa. Kultaa voitti kanadalaisjoukkue Nexxice, hopealle sijoittui Suomen Marigold IceUnity ja pronssia sai Venäjän Paradise.
Tennis

Australian avoin turnaus 19.1.–1.2. Miesten kaksinpelin loppuottelussa serbialainen Novak Đoković voitti britti Andy Murrayn 3–1 ja sai viidennen voittonsa Australiassa. Naisten kaksinpelin loppuottelussa yhdysvaltalainen Serena Williams voitti venäläisen Marija Šarapovan 2–0.
Ranskan avoin turnaus 24.5.–7.6. Miesten kaksinpelin loppuottelussa Sveitsin Stanislas Wawrinka voitti Novak Đokovićin 3–1. Naisten kaksinpelin loppuottelussa Serena Williams voitti Tšekin Lucie Šafářován 2–1 ja otti 20. Grand Slam -voittonsa kaksinpeleissä. Naisten nelinpelissä Šafářová sai yhdysvaltalaisen Bethanie Mattek-Sandsin parina vuoden toisen Grand Slam -voittonsa. Mattek-Sands voitti Mike Bryanin parina myös sekanelinpelin.
Wimbledonin turnaus 29.6.–12.7. Novak Đoković voitti miesten kaksinpelin loppuottelussa sveitsiläisen Roger Federerin 3–1. Naisten kaksinpelin loppuottelussa Serena Williams voitti espanjalaisen Garbiñe Muguruzan 2–0 ja saavutti neljännen peräkkäisen kaksinpelin Grand Slam -tittelin alkaen vuoden 2014 Yhdysvaltain avoimista. Sveitsin Martina Hingis otti voiton sekä naisten nelinpelissä että sekanelinpelissä.
Yhdysvaltain avoin turnaus 31.8.–13.9. Miesten kaksinpelin loppuottelussa Novak Đoković voitti Roger Federerin 3–1. Naisten loppuottelussa italialainen Flavia Pennetta voitti maannaisensa Roberta Vincin 2–0. Sekanelinpelissä intialais-sveitsiläinen pari Leander Paes / Martina Hingis saavutti vuoden kolmannen Grand Slam -tittelinsä. Naisten nelinpelissä Hingis ja Intian Sania Mirza ottivat vuoden toisen Grand Slam -voittonsa.
Fed Cupin loppuottelu 14.–15.11. Prahassa, Tšekissä. Tšekki voitti Venäjän 3–2.
Davis Cupin loppuottelu 27.–29.11. Gentissä, Belgiassa. Iso-Britannia voitti Belgian 3–1. Mestaruus oli Britannialle ensimmäinen sitten vuoden 1936.
Uinti

Pitkän radan maailmanmestaruuskilpailut 24.7.–9.8. Kazanissa, Venäjällä. Mitalitilaston ykkönen oli Kiina, jonka 15 kultamitalista kymmenen tuli uimahypyistä. Ratauintilajien ykkönen oli Yhdysvallat kahdeksalla kultamitalilla. Taitouinnissa Venäjä voitti kahdeksan kultaa yhdeksästä. Mitaleille ylsi kaikkiaan 31 maata. Yhdysvaltain Katie Ledecky voitti viisi kultamitalia, joista neljä henkilökohtaisilta matkoilta.
Lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2.–6.12. Netanyassa, Israelissa. Mitalitilaston ykkönen oli 11 kultaa voittanut Unkari. Kaikkiaan mitaleille ylsi 24 maata. Unkarin Katinka Hosszú voitti kuusi kultamitalia eli kaikki naisten henkilökohtaiset selkä- ja sekauintimatkat. Lisäksi hän saavutti hopeaa 400 metrin vapaauinnissa.
Yleisurheilu

Maailmanmestaruuskilpailut 22.–30.8. Pekingissä, Kiinassa. Kolmeen kultamitaliin ylsi jamaikalainen pikajuoksija Usain Bolt, jonka lisäksi kahden henkilökohtaisen kultamitalin saaliin sai brittiläinen kestävyysjuoksija Mohamed Farah. Kisojen ainoan maailmanennätyksen teki yhdysvaltalainen kymmenottelija Ashton Eaton tuloksella 9045. Mitalitilaston kärjessä olivat seitsemän kultamitalia keränneet Kenia ja Jamaika. Kaikkiaan mitaleille ylsi 43 joukkuetta.
Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut 28.3. Guiyangissa, Kiinassa. Miesten maailmanmestaruuden voitti kenialainen Geoffrey Kipsang Kamworor ennen maanmiestään Bedan Karoki Muchiria. Joukkuemestaruuden voitti kuitenkin Etiopia. Naisten kilpailussa voiton vei kenialainen Agnes Jebet Tirop mutta kaksi muuta mitalia ja myös joukkuekilpailun mestaruus menivät Etiopiaan.
IAAF World Relays 2.–3.5. Nassaussa, Bahamalla. Yhdysvallat voitti kymmenestä lajista seitsemän.
Kenialainen Florence Jebet Kiplagat juoksi 15.2. Barcelonassa puolimaratonin maailmanennätyksen 1.05.09 ja teki väliaikoina maailmanennätykset myös 15 kilometrillä (46.14) ja 20 kilometrillä (1.01.54).
Ranskalainen Yohann Diniz käveli 8.3. Arlesissa 20 kilometrin maailmanennätyksen 1.17.02 mutta menetti sen jo viikkoa myöhemmin japanilaiselle Yūsuke Suzukille, joka käveli Nomissa ajan 1.16,36.
Etiopian Genzebe Dibaba juoksi 17.7. Monacossa Timanttiliigan kilpailussa 1 500 metrin juoksun maailmanennätyksen 3.50,07 ja paransi lähes 22 vuotta vanhaa maailmanennätystä 0,39 sekunnilla.
Puolan Anita Włodarczyk heitti 1.8. Cetniewossa moukaria ensimmäisenä naisena yli 80 metriä. Uusi maailmanennätys oli 81,08.
Kansainvälisen yleisurheiluliiton (IAAF) uudeksi puheenjohtajaksi valittiin 19.8. Pekingissä britti Sebastian Coe.
IAAF:n entinen puheenjohtaja Lamine Diack paljastui marras-joulukuussa osalliseksi venäläisten yleisurheilijoiden dopingkäryjen peittelyyn ja kärähtäneiden urheilijoiden kiristämiseen.
Maailman antidopingtoimisto (WADA) totesi Venäjän syyllistyneen järjestelmälliseen valtiojohtoiseen dopingiin, minkä johdosta IAAF sulki 13.11. Venäjän toistaiseksi ulos kaikesta kansainvälisestä yleisurheilutoiminnasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Urheiluvuosi 2015 Wikimedia Commonsissa
Vaahtomuovi

Vaahtomuovi eli avosoluinen solumuovi on huokoista, pehmeää, kokoonpainuvaa ja palautuvaa ainetta. Vaahtomuovilla on myös termodynaamisia eristäviä ominaisuuksia. Polyuretaanista valmistettua vaahtomuovia käytetään patjoissa ja pehmusteena huonekaluissa. Vaahtomuovi päällystetään yleensä kankaalla. Vaahtomuovia käytetään myös pehmusteena mm. urheilijoiden suojuksissa.
CFC-kaasut (kloorifluorihiilivedyt) keksi amerikkalainen Thomas Midgley vuonna 1930. Vuonna 1937 professori Otto Bayer kehitti Farbenfabriken Bayerin päälaboratoriossa isosyanaatti - polyadditioreaktion, jolla muovimateriaali saatiin vaahtoutumaan. Vaahtomuovi valmistettiin muovia vaahdottamalla käyttäen CFC-kaasuja. Nykyisin CFC-kaasut on korvattu hiilidioksidilla ja muilla ympäristölle vähemmän haitallisilla kaasuilla.
Vaahtomuovin valmistus Suomessa

SOK:n Vaajakosken tehtailla aluksi toiminut Superlon Oy aloitti ensimmäisenä Suomessa vaahtomuovin aihiovalmistuksen vuonna 1955. Vaahtomuovitehdas siirrettiin Keski-Suomesta marraskuussa vuonna 1957 Raumalle.. Tehdas lopetettiin vuonna 2010.
Superlon Oy:n omistus siirtyi vuonna 2010 Belgiaan yhdessä kouvolalaisen vuonna 1912 perustetun vaahtomuovituotteita valmistavan Espe Oy:n kanssa. Kyseiset yritykset fuusioitiin 27 maassa toimivan N.V. Recticel konsernin alaisuudessa toimivaksi Recticel Oy:ksi.
Maailman suurin polyuretaanivaahtojen valmistaja Carpenter Engineered Foams Oy osti Recticelin-liiketoiminnan 2023 ja jatkaa tuotantoa Kouvolassa, valmistaen vaahtomuovituotteita teollisuuden, kaupan ja julkisen sektorin tarpeisiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Muoviteollisuus: Vaahtomuoviopas[vanhentunut linkki]
Vaahtomuovilaadut
Vaarakylä

| Vaarakylä Логоварака, Logovaraka |
| --- | --- |
 Vaarakylä
 Koordinaatit: 65°34′25″N, 31°36′54″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Louhen piiri
Kunta:  Ambarnyi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  entinen kylä
Väkiluku:  0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vaarakylä (ven. Логоварака, Logovaraka) on entinen kylä Karjalan tasavallan Louhen piirin Ambarnyin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Valasjoen (ven. Valazreka) muodostaman Vaarakylänjärven (ozero Varakjulja) rannalla 35 kilometriä Kiestingistä linnuntietä etelään.
Vaarakylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1723. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se muodosti lähikylineen Kiestingin volostiin kuuluneen Vaarakylän kyläkunnan. Vaarakylän lisäksi kyläkuntaan kuuluivat Kananaisen, Kiisjoen (ven. Kizreka), Käpälin (Kjabel), Suvi-Suurijärven (Južnoje Bolšoje Ozero) ja Valasjoen (Valazreka) kylät sekä Pontšelensuun (Ust-Pontša) ja Sohjanan uudiskylät. Vuonna 1905 niissä oli 1 100 asukasta. Vaarakylässä oli 43 taloa, kyytiasema, kirkko, koulu ja 257 asukasta.
Neuvostoaikana perustettiin Kiestingin piiriin kuulunut Vaaran kyläneuvosto, joka käsitti myös Kiisjoen, Suvi-Suurijärven ja Valasjoen kylät. Vuonna 1933 niissä oli 432 asukasta, jotka seitsemää suomalaista lukuun ottamatta olivat kaikki karjalaisia. Vaarakylässä asukkaita oli 146. Kyläneuvosto lakkautettiin vuonna 1959, jolloin sen kaksi jäljellä ollutta kylää, Kuorilahti ja Kiisjoki, siirrettiin Kiestingin taajamaneuvoston alaisuuteen.