stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uumajan kunta
Väestönkehitys

| Uumajan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 46 282 | 46 282 |
| 1955 | 1955 |    | 50 542 | 50 542 |
| 1960 | 1960 |    | 54 415 | 54 415 |
| 1965 | 1965 |    | 61 296 | 61 296 |
| 1970 | 1970 |    | 69 547 | 69 547 |
| 1975 | 1975 |    | 75 290 | 75 290 |
| 1980 | 1980 |    | 81 088 | 81 088 |
| 1985 | 1985 |    | 85 108 | 85 108 |
| 1990 | 1990 |    | 91 258 | 91 258 |
| 1995 | 1995 |    | 101 337 | 101 337 |
| 2000 | 2000 |    | 104 512 | 104 512 |
| 2005 | 2005 |    | 110 758 | 110 758 |
| 2010 | 2010 |    | 115 473 | 115 473 |
| 2015 | 2015 |    | 120 777 | 120 777 |
| 2020 | 2020 |    | 130 224 | 130 224 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 12 515 | 10,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 2 946 | 2,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 7 592 | 6,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 97 724 | 80,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 085 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 386 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 189 980 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,4 %
18–64-vuotiaat: 65,7 %
65 vuotta täyttäneet: 14,8 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,0 | 1,1 |
|   | jalostus | 17,4 | 16,8 |
|   | palvelut | 81,1 | 81,5 |
|   | tuntematon | 0,6 | 0,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 58 412 | 56 428 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 103,5 |  |
Taajamat

Kunnassa on 22 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 88,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 13 423 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Uumaja (ruots. Umeå) | 79 594 |
| 2 | Holmsund | 5 489 |
| 3 | Sävar | 2 670 |
| 4 | Hörnefors | 2 542 |
| 5 | Röbäck | 2 230 |
| 6 | Obbola | 2 197 |
| 7 | Ersmark | 1 613 |
| 8 | Täfteå | 1 231 |
| 9 | Innertavle | 582 |
| 10 | Stöcke | 483 |
| 11 | Hissjön | 477 |
| 12 | Sörfors | 403 |
| 13 | Yttersjö | 384 |
| 14 | Bullmark | 319 |
| 15 | Flurkmark | 291 |
| 16 | Tavelsjö | 245 |
| 17 | Västibyn | 234 |
| 18 | Brännland | 220 |
| 19 | Överboda | 218 |
| 20 | Stöcksjö | 215 |
| 21 | Sörmjöle | 212 |
| 22 | Botsmark | 201 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Norrbyn
Tomtebo
Luettelossa mainituista taajamista Tomtebo on sittemmin kasvanut yhteen Uumajan taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ansmark
Baggböle
Bjännsjön
Bodbyn
Brattby (eteläinen osa)
Brännland (eteläinen osa)
Degernäs
Dingnäset
Djupviken
Djäkneböle
Gravmark
Gubböle
Haddingen
Håkmark och Ostibyn
Hörneå
Hössjö (pohjoinen, läntinen ja itäinen osa)
Innersjö och Mellansvartbäck
Kassjö
Klabböle
Kroklandet östra
Kroksjö
Kåddis
Nerbyn
Norrbyn
Norrmjöle
Röbäck södra
Rödånäs
Rödåsel
Sand
Själafjärden
Sjömyran
Sjömyran + Svedjan
Skravelsjö
Ström
Strömbäck
Svedjan
Sävar södra
Sörmjöle havsbad (läntinen ja itäinen osa)
Trehörningen (läntinen osa)
Tuppliden
Vitskär
Yttertavle
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Botsmark
Brännland
Bösta
Holmön
Tomterna (pohjoinen osa)
Yttersjö
Överboda
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Uumajan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Umeå centrala (37 valtuutettua)
Umeå omland (28 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Uumajan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 6 | 8 | 10 | 9 | 7 | 9 | 8 | 10 | 5 | 9 | 13 | 11 | 11 |  |
|   | Keskustapuolue | 17 | 18 | 13 | 12 | 8 | 8 | 10 | 8 | 5 | 7 | 7 | 4 | 4 | 7 |  |
|   | Liberaalit | 8 | 8 | 8 | 5 | 10 | 9 | 7 | 5 | 4 | 8 | 5 | 5 | 4 | 4 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 2 | 6 | 4 | 4 | 4 | 2 | 2 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | 4 | 6 | 5 | 4 | 5 | 6 | 4 | 4 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 29 | 28 | 28 | 30 | 28 | 30 | 27 | 31 | 23 | 26 | 26 | 25 | 24 | 20 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 6 | 5 | 5 | 4 | 4 | 5 | 10 | 8 | 6 | 7 | 9 | 11 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 3 | 1 | 5 | 2 |  |
|   | Yhteensä  | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Holmsundin piiri
Holmönin piiri
Hörneforsin piiri
Sävarin piiri
Tavelsjön piiri
Tegin piiri
Uumajan kaupunkipiiri (Umeå stadsdistrikt)
Uumajan maalaispiiri (Umeå landsdistrikt)
Uumajan Marian piiri (Umeå Maria distrikt)
Ålidhemin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Umeå stadsförsamling
Umeå landsförsamling
Tavelsjö
Teg
Ålidhem
Holmsund
Hörnefors
Sävar-Holmön
Umeå Maria
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Holmsund
Holmön
Hörnefors
Hörnefors-Strömbäcks bruksförsamling*
Sävar
Sävars nedre kbfd
Sävars övre kbfd
Tävelsjö
Tavelsjö kbfd*
Teg
Umeå landsförsamling (Umeå)
Umeå landsförsamlings södra kbfd*
Umeå stadsförsamling
Ålidhem
Seurakunnat > Kirkot

Backenkyrkan (Uumajan maaseurakunnan kirkko)
Botsmarkin kirkko
Carlskyrkan
Ersbodakyrkan
Ersmarskyrkan
Grisbackakyrkan
Hedlundakyrkan
Helena Elisabeth kyrka
Holmsundin kirkko
Holmönin kirkko
Hörneforsin ruukinkirkko
Hörneforsin kirkko
Jesu Kristi kyrka
Korskyrkan
Mariakyrkan
Obbolan kirkko
Röbäckin kappeli
Snöanin kalastuskappeli
Strömbäckin kirkko
Sävarin kirkko
Tavelsjön kirkko
Tegin kirkko
Uumajan kaupunginkirkko
Västerslättskyrkan
Ålidshemskyrkan
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Uumajan kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Uumajan kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
Uumajan suomalaisten kotisivu
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Umeå kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västerbottenin läänin kunnat
Kartta Uumajan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Reissumiehen taival (1991)

Reissumiehen taival (Fazer Finnlevy HCD 600-620062) on Tapio Rautavaaran 1991 ilmestynyt kokoelma-CD-levy.
| n k Tapio Rautavaara |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tapio Rautavaaran uusimpia laulelmia  Tapio Rautavaara  Kansanlauluja 1  Tapsa laulaa ja laulattaa  Tapio Rautavaara laulaa ja laulattaa 2  Muistoissain muuttumaton  Tänään ei lauluja synny  Unohtumaton ilta 
Kokoelmat:  Kahdesta vanhasta laulukirjasta  Tapsa tutuissa tunnelmissa  Tapio Rautavaara  Tapsa Tannerin seurassa  Tapsa Rautavaara  Tapsan vanhoja ja uusia laulelmia  Tapsa Rautavaara 2  Tapsa  Lauluni aiheet  Tapsa Rautavaara  Reissumiehen ralleja  Tapio Rautavaara  Kulkurien kuningas  Yölinjalla  Tapsa maalla ja merellä  Tuttuja tunnelmia 1  Tuttuja tunnelmia 2  Tuttuja tunnelmia 3  Tapsa Rautavaara 1945–1952  Unohtumattomat  Unohtumattomat 2  Unohtumattomat 3  Reissumiehen taival  Laulu on ollut iloni ja työni  Tapio Rautavaara laulaa  Auringon lapsi  Reissumies  Reissumiehen taival II  Täällä Pohjantähden alla − Tapsa laulaa kansanlauluja  Reissumiehen taival  Reissumiehen taipaleelta  Reissumiehen taival  Reissumiehen taival II  Unohtumattomat  Tähdet, tähdet  Unohtumattomat 2  Tapio Rautavaara - Muistoissamme 1-3  Kulkuri ja joutsen  En päivääkään vaihtaisi pois – Sata levytystä vuosilta 1946–1979  Suomiviihteen legendat - Tapio Rautavaara  20 suosikkia – Reissumies ja kissa  20 suosikkia – Juokse sinä humma  20 suosikkia – Tuo aika toukokuun  Musiikin tähtihetkiä 6 - Tapio Rautavaara 1-2  Isoisän olkihattu  En päivääkään vaihtaisi pois 1-2 - Mestarin parhaat vuosilta 1949-1979  Reissumies ja tangokuningas 1-4  Nostalgia - Tapio Rautavaara  Kulkurin valssi  Kulkurin taival - 48 mestariteosta  Kulkurin taival 
Tribuuttilevyt:  Sunnuntaina sataa aina  Mestaria kunnioittaen – Tribuutti Tapio Rautavaaralle 
Muuta:  diskografia
Angolan kansantasavalta

Angolan kansantasavalta (port. República Popular de Angola) käsittää aikakauden Angolan historiassa, jolloin maa oli sosialistisena valtiona vuodesta 1975 (jolloin Angola itsenäistyi Portugalista) vuoteen 1992, jolloin siitä tuli nykyinen Angolan tasavalta. Angolan kansantasavallalla oli hyvät suhteet Neuvostoliittoon, Kuubaan sekä Mosambikin kansantasavaltaan. Angolaa hallitsi MPLA-puolue, joka muutti maan marxisti-leninistikseksi yksipuoluejärjestelmälliseksi valtioksi. Sekä Kuuba että Neuvostoliitto tukivat puoluetta.
MPLA:ta vastustava puolue UNITA aloitti MPLA:n vastaisen sisällissodan, saaden tukea Etelä-Afrikalta sekä Yhdysvalloilta.
Vuonna 1991 MPLA ja UNITA sopivat rauhansopimuksen, joka mahdollistaisi eri puolueiden vaalien järjestämisen Angolassa. Angolan kansantasavalta purettiin vuonna 1992, jolloin maasta tuli nykyinen Angolan tasavalta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Angolan kansantasavalta Wikimedia Commonsissa
Kari Makkonen

| Kari Makkonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. tammikuuta 1955 (ikä 70) Harjavalta, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mako
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  86 kg
Pelinumero:  22
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1974–1991
Seurat:  Porin Ässät (SML) Edmonton Oilers (NHL) Houston Apollos (CHL)
NHL-varaus:  194. varaus, 1975 New York Islanders
WHA-varaus:  127. varaus, 1975 Indianapolis Racers
Valmennusura
Vuodet:  1996–
Seurat:  Ässät (apu-/pääv. 1996–1997) Suomi U18 (apuv. 1997–1998) Suomi U20 (apuv. 1998–1999) Tappara (apuv. 1999–2003) SHT (pääv. 2003–2004) Lukko (apuv. 2004–2005) Jukurit (pääv. 2006–2008) Karhu HT (pääv. 2009–2010) JHT (pääv. 2010–2011) Karhu HT (pääv. 2011–2012) TuTo (pääv. 2011–2012) Satakunta (pääv. 2014–2015) KK-V (pääv. 2016–2018) Karhu HT (pääv. 2018–2019) KK-V (pääv.)
Kari Makkonen (s. 20. tammikuuta 1955 Harjavalta) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, aiemmin jääkiekkoilija, hän pelasi hyökkääjänä.
Porin Ässät on jäädyttänyt hänen pelinumeronsa 22.
Pelaajaura

Makkonen aloitti peliuransa kasvattajaseurassaan Harjavallan Kuparikiekossa, jossa hän pelasi kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Maakuntasarjassa. Syksyllä 1974 Makkonen siirtyi 19-vuotiaana Porin Ässiin, jota hän edusti lähes koko uransa huipputasolla, lukuun ottamatta kautta 1979–1980 Edmonton Oilersin NHL-joukkueessa.
Ässissä hän oli mukana voittamassa yhtä mestaruutta ja yhteensä neljää mitalia. Makkonen teki 565 pääsarjaottelussa tehopisteet 286+290=576. Pudotuspeleissä hän pelasi 41 ottelua saldolla 19+19=38. NHL:ssä Makkonen pääsi kokoonpanoon vain yhdeksässä ottelussa, joissa hän teki pisteet 2+2=4. Toinen syötöistä päättyi Wayne Gretzkyn tekemään maaliin. Makkonen olikin ensimmäinen eurooppalainen joka pelasi Gretzkyn kanssa samassa ketjussa.
Maajoukkueessa Makkonen pelasi 167 ottelua pistein 41+27=68. Hän edusti Suomea seitsemän kertaa MM-kisoissa.
Ura valmentajana

Pelaajauransa jälkeen Makkonen on siirtynyt valmennustehtäviin. Aluksi hän toimi Veli-Pekka Ketolan kakkosvalmentajana Ässissä. Ketolan erottua kesken kauden 1996–1997 Makkonen toimi päävalmentajana yhdessä ottelussa ennen Juhani Tammisen tuloa Ässien valmentajaksi (Makkonen jatkoi Tammisen kakkosvalmentajana).
Alasarjoissa hän on luotsannut Titaaneita ja Seinäjoen SHT:tä. Makkonen oli pitkään mukana Tapparassa Jukka Rautakorven valmennusryhmässä. Kaudella 2007–2008 hän toimi Mestiksessä pelaavan Mikkelin Jukureiden päävalmentajana. Makkonen erotettiin tehtävästä lokakuussa 2008 huonosti sujuneen alkukauden takia.
Kaudella 2010–2011 Makkonen valmensi JHT Kalajokea Suomi-sarjassa. Lokakuussa 2011 hän siirtyi Mestiksessä pelaavan TuTo Hockeyn päävalmentajaksi loppukauden ajaksi..
TuTo-kauden jälkeen Makkonen oli kaksi kautta sivussa valmennustehtävistä kunnes kutsuttiin kaudelle 2014–2015 Suomi-sarjassa pelanneen HC Satakunnan päävalmentajaksi. Seuraavalla kaudella Makkonen oli jälleen sivussa aktiivivalmentajan työstä kunnes aloitti kaudella 2016–2017 kakkosdivisioonajoukkue KK-V:n päävalmentajana. KK-V:n luovuttua II divisioonan paikastaan ja ryhdyttyä yhteistyöhön porilaisen Karhu HT:n kanssa, Makkonen siirtyi valmentamaan sitä kaudelle 2018–2019.
Saavutukset ja palkinnot

1 Suomen mestaruus (1978)
2 SM-hopeaa ja 1 -pronssi
SM-liigan maalipörssin voittaja (1979)
SM-liigan vuoden tulokas (1976)
Valinta SM-liigan All Stars -kentälliseen (1978, 1979)
New York Islanders varasi Makkosen NHL:ään numerolla 194 vuonna 1975
Suomen Jääkiekkoleijona #99 (1995)
Aiheesta muualla

Kari Makkonen -tilastosivu - quanthockey.com (suomeksi)
Kari Makkonen NHL Finns -sivustolla
Makkosen tiedot Jääkiekkomuseon sivuilla.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Anssi Melametsä | Suomen kapteeni jääkiekon MM-kilpailuissa 1986 | Seuraaja: Pekka Järvelä |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Markus Mattsson | Jarmo Wasaman muistopalkinnon voittaja 1976 | Seuraaja: Risto Siltanen |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Markku Kiimalainen | Aarne Honkavaara -palkinnon voittaja 1979 | Seuraaja: Matti Hagman |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Veli-Pekka Ketola | Ässien päävalmentaja 1996 | Seuraaja: Juhani Tamminen |
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 1986
Kamppuri |
 Tammi |
 Eloranta |
 Grönstrand |
 Laksola |
 Narvanmaa |
 Nikander |
 Ruotanen |
 Suoraniemi |
 Virtanen |
 Arbelius |
 Jalonen |
 Järvenpää |
 Lehtonen |
 Makkonen (C) |
 Oksanen |
 Pohja |
 Ruuttu |
 Suikkanen |
 Susi |
 Vilander |
 Vuori |
Valmentaja Rauno Korpi
Runeberg-palkinto

Runeberg-palkinto (ruots. Runebergspriset) on suomalainen kirjallisuuspalkinto, joka myönnetään vuosittain Johan Ludvig Runebergin syntymäpäivänä 5. helmikuuta. Palkinto on jaettu vuodesta 1987.
Palkinnon jakavat yhdessä Porvoon kaupunki, sanomalehti Uusimaa, Suomen Kirjailijaliitto, Suomen arvostelijain liitto ja Finlands Svenska Författareförening.
Vuonna 2015 palkinnon suuruus oli 10 000 euroa. Vuonna 2020 palkintosumma nostettiin 20 000 euroon. Sen rahoittavat puoliksi sanomalehti Uusimaa ja Porvoon kaupunki. Uusimaan koolle kutsuma valitsijaraati nimeää 8–10 ehdokasta, joiden joukosta palkintoraati valitsee palkinnon saajan.
Aiheesta muualla

Runebergspriset hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| n k Suomalaiset kirjallisuuspalkinnot |
| --- | --- |
Aforistiikka:  Valtakunnallinen aforismikilpailu  Vuoden aforismikirja  Samuli Paronen -palkinto 
Kaunokirjallisuus:  Finlandia-palkinto  Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto  J. H. Erkon kirjoituskilpailu  Jarkko Laine -palkinto  Kalevi Jäntin palkinto  Nuori Aleksis -palkinto  Savonia-kirjallisuuspalkinto  Svenska Ylen kirjallisuuspalkinto  Tiiliskivi-palkinto  Toisinkoinen-palkinto 
Käännökset:  J. A. Hollon palkinto  Jarl Hellemann -palkinto  Mikael Agricola -palkinto  Valtion ulkomainen kääntäjäpalkinto 
Lasten- ja nuortenkirjallisuus:  Anni Polva -palkinto  Anni Swan -mitali  Arvid Lydecken -palkinto  Kaarina Helakisa -palkinto  Laivakello-palkinto  Lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia  Lasten LukuVarkaus -palkinto  Onnimanni-palkinto  Punni-palkinto  Pääskynen-palkinto  Rudolf Koivu -palkinto  Runeberg Junior  Tirlittan-palkinto  Topelius-palkinto 
Tieteis- ja fantasiakirjallisuus:  Atorox-palkinto  Kuvastaja  Tähtifantasia-palkinto  Tähtivaeltaja-palkinto 
Tietokirjallisuus:  Kanava-palkinto  Lauri Jäntin tietokirjapalkinto  Oppikirjailijapalkinto  Tietokirjailijapalkinto  Tietokirjallisuuden Finlandia  Tieto-Lauri  Tietopöllö-palkinto  Warelius-palkinto  Vuoden historiateos  Vuoden keittokirja  Vuoden tiedekirja 
Näytelmätekstit:  Lea-palkinto 
Muut palkinnot:  Aleksis Kiven palkinto  Alvar Renqvist -palkinto  Edvard Richter -palkinto  HelMet-kirjallisuuspalkinto  Kaarlen palkinto  Kiitos kirjasta -mitali  Kirjailija kiittää -palkinto  Kirjailijaliiton tunnustuspalkinto  Kankaanpää-palkinto  Kirjallisuuden valtionpalkinto  Kirjapöllö  Möllärimestari  Napero-Finlandia  Pirkanmaan kirjoituskilpailu  Runeberg-palkinto  Sarjakuva-Finlandia  Saamelaisneuvoston kirjallisuuspalkinto  Suomen Ekonomien kirjallisuuspalkinto  P. E. Svinhufvudin muistosäätiön kirjallisuuspalkinto  Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto  Tampereen kaupungin kääntäjäpalkinto  Tollanderin palkinto  Tulenkantaja  Waltari-palkinto  Veijo Meri -palkinto  Väinö Linnan palkinto  Vuoden urheilukirja  Vuoden johtolanka -palkinto  Suunta-palkinto  Vuoden kaunein kirja  Vuoden kirjateko -palkinto  Vuoden kristillinen kirja  Vuoden luontokirja 
Lakkautetut palkinnot:  Eeva Joenpelto -palkinto  J. H. Erkon palkinto  Koskenkorva-palkinto  Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinto  Tauno Karilaan palkinto  Pirkanmaan Plättä  Vuoden runoilija 
Runous:  Eeva-Liisa Manner -palkinto  Eino Leinon palkinto  Runo-Kaarina-palkinto  Tanssiva karhu 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle  Uppslagsverket Finland
Dead Nation

| Dead Nation |
| --- | --- |


Kehittäjä:  Housemarque
Julkaisija:  Sony Computer Entertainment
Julkaistu:  NA 30. marraskuuta 2010EU 1. joulukuuta 2010
Lajityyppi:  shoot ’em up
Pelimuoto:  yksinpeli, kaksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo PEGI: 18
Alusta:  PlayStation 3, PlayStation 4, PlayStation Vita
Jakelumuoto:  PlayStation Network
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Dead Nation on Housemarquen kehittämä ja Sony Computer Entertainmentin julkaisema isometrinen shoot ’em up -peli. Peli julkaistiin 30. marraskuuta 2010 PlayStation Storen kautta ladattavana pelinä.
Pelin tapahtumat sijoittuvat zombien riivaamaan maailmaan. Pelaaja voi valita hahmokseen joko Jack McReadyn tai Scarlett Blaken, jotka kuitenkin eroavat toisistaan vain ulkoisesti. Pelaajan täytyy taistella erityyppisiä zombeja vastaan, joiden ominaisuudet ja kyvyt vaihtelevat. Pelin etenemistä, kuten tapettujen zombien määrää, voi seurata maakohtaisista nettitilastoista. Yksinpelin lisäksi pelattavana on yhteistyöpelimuoto samalla koneella ja verkon yli. Pelissä voi myös tuhota autoja samalla lähellä olevat zombit tuhoutuvat.
Dead Nation on yksi peleistä, jotka kuuluvat PSN:n huoltokatkon takia PlayStation Storesta saatavaan Welcome Back -pakettiin.
Peli on julkaistu PlayStation 3:lle ja käännös PlayStation Vitalle.
Dead Nation: Apocalypse Edition

Dead Nation: Apocalypse Edition on PlayStation 4 -konsolille vuonna 2014 julkaistu versio pelistä.
Peli sai arvioksi 8/10 IGN:n arvostelussa.
Aiheesta muualla

Dead Nation MobyGamesissa (englanniksi)
Dead Nation: Apocalypse Edition MobyGamesissa (englanniksi)
Dead Nation Sony Computer Entertainment Europen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Theodor

| Theodor, Teodor |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  9. marraskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Teuvo
Vastineita eri kielissä:  Theodore, Teodoro, Ted, Feodor
Nimen alkuperä:  kreikkalainen, Jumalan lahja
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Theodor tai Teodor on kreikkalais­peräinen miehen etunimi, jonka kreikan­kielinen alku­muoto Theodoros (Θεοδωρος) merkitsee Jumalan lahjaa.  Nimen naispuolinen vastine on Theodora.
Muodossa Theodor nimi on käytössä muun muassa Saksassa ja Pohjois­maissa, muodossa Teodor muun muassa Pohjois­maissa, Puolassa ja Romaniassa.
Suomessa nimi Theodor on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 824 ja Teodor 2784 henkilölle.. Nimen suomalaisena vastineena on käytössä myös Teuvo. Teodorin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 9. marraskuuta, joka suomen­kielisen kalenterin mukaan on Teuvon nimipäivä.
Kuvitteellisia Teodoreja ja Theodoreja

Teodor Ankka, sanomalehden päätoimittaja italialaisissa Aku Ankka-sarjakuvissa, Roope Ankan veli
Teodor Pikku Hinaaja, hinaaja samannimisessä lasten televisiosarjassa
Juha Koivisto

| Juha Koivisto |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. toukokuuta 1984 (ikä 40) Vantaa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Leksa, Manu
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  179 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Rouen HE
Sarja:  Ligue Magnus
Pelinumero:  12
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  Kiekko-Vantaa (Mestis) Sport (Mestis) Jukurit (Mestis) SaiPa (SML) HPK (SML) Sheffield Steelers (EIHL) Kärpät (SML)
Juha Koivisto (s. 4. toukokuuta 1984 Vantaa) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ranskan Ligue Magnusin Dragons de Rouenissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Koivisto pelaa useimmiten alemmissa ketjuissa ja saa vastuuta alivoimalla. Hän laukoo oikealta.