stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laurence Fox

Laurence Fox vuonna 2008.
Laurence Fox (s. 26. toukokuuta 1978 Leeds, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen näyttelijä ja oikeistopoliitikko. Näyttelijänä hänet tunnetaan parhaiten James Hathawayn roolista vuosina 2006–2015 rikossarjassa Komisario Lewis.
Sittemmin Fox on tullut tunnetuksi kansallismielisenä oikeistopoliitikkona. Vuonna 2020 hän perusti Reclaim-puolueen, joka sanoo ajavansa brittiläisten arvojen kunnioittamista ja vastustavansa niin sanottua cancel-kulttuuria. Foxin sanomiset ovat herättäneet kohuja, ja jotkut pitävät häntä rasistisena. Hän on kehottanut ihmisiä olemaan noudattamatta turvavälejä koronaviruspandemian aikaan. Vuonna 2021 Fox pyrki Lontoon pormestarinvaalissa Lontoon pormestariksi, mutta ei tullut valituksi. Hän sai vaalissa 1,9 prosenttia annetuista äänistä.
Näyttelijä James Fox on Laurence Foxin isä. Laurence Fox oli naimisissa vuosina 2007–2012 laulaja-näyttelijä Billie Piperin kanssa.
Laurence Harvey

| Laurence Harvey |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. lokakuuta 1928 Joniškis, Liettua
Kuollut: 25. marraskuuta 1973 (45 vuotta)
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Laurence Harvey synt. Lauruska Mischa Skikne (1. lokakuuta 1928 Joniškis, Liettua – 25. marraskuuta 1973) oli liettualaissyntyinen näyttelijä, joka näytteli sekä Britanniassa että Yhdysvalloissa.
Harvey syntyi Liettuassa ja varttui Etelä-Afrikassa. Toisessa maailmansodassa hän palveli Egyptissä ja Italiassa, jonka jälkeen hän palasi Etelä-Afrikkaan, josta hän siirtyi Isoon-Britanniaan. Elokuvadebyyttinsä hän teki vuonna 1948 kauhuelokuvassa House of Darkness. Harvey oli ehdolla parhaan miespääosan Oscarin saajaksi elokuvasta Tilaa huipulla. Harveyn muihin elokuviin kuuluvat muun muassa Alamo (1960), Ei rahasta (1960) ja Mantshurian kandidaatti (1962).
Lars William Öholm

Lars William Öholm (17. heinäkuuta 1872 Myrskylä – 6. helmikuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen kemisti ja professori.
Öholmin vanhemmat olivat herastuomari Lars Magnus Öholm ja Kristina Lovisa Nyström. Hän pääsi ylioppilaaksi Porvoon lyseosta 1891 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1896, filosofian maisteriksi 1897, filosofian lisensiaatiksi 1904 ja filosofian tohtoriksi 1907. Öholm oli fysiikan dosenttina Helsingin yliopistossa vuodesta 1903, ja kemian professorina 1915–1939. Hän tutki diffuusiota, nesteiden sisäistä kitkaa ja galvaanisia pareja.
Kurt Kuhnke

| Kurt Kuhnke |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Saksa
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1963
Talli(t):  Yksityinen Lotus
Kilpailuja:  1 (0 lähtöä)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Saksan Grand Prix 1963
Viimeinen kilpailu:  Saksan Grand Prix 1963
Kurt Kuhnke (30. huhtikuuta 1910 Szczecin – 8. helmikuuta 1969 Braunschweig) oli saksalainen F1-kuljettaja.
Ura > Alkuvaiheet

Kuhnke aloitti kilpa-ajajan uransa ajamalla moottoripyöräkisoja ennen 2. maailmansotaa. Hän siirtyi vuonna 1951 Formula 3 -luokkiin ja pärjäsi niissä vaihtelevalla menestyksellä, mm. sijoittumalla vuonna 1953 Saksan Formula 3 -luokassa toiseksi.
Ura > Formula 1

Kuhnke osallistui yli 50-vuotiaana yhteen F1-osakilpailuun kaudella 1963, Saksan GP:hen. Hän kuitenkin karsiutui eikä päässyt starttaamaan kilpailuun. Hän ajoi myös sarjan ulkopuolisissa kilpailuissa, joissa lopetti kilpauransa Ruotsin Karlskogan kilpailun jälkeen vuonna 1963.
| Vuosi | Talli | Valmistaja | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Sija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1963 | Kurt Kuhnke (yksityinen Lotus) | BKL Lotus 18 | Borgward S4 | MON | BEL | NED | FRA | GBR | GER DNQ | ITA | USA | MEX | RSA | NC | 0 |
LZ7

| LZ7 |
| --- | --- |

Tiedot
Kotipaikka:   Manchester, Iso-Britannia
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Lindz,  Face,  RAD air (Ryan),  Bryoni,  Rob  Jabz
Aiheesta muualla
www.lz7.co.uk
Infobox OKNimi-testi OK: 
LZ7 on Isosta-Britanniasta, Manchesteristä, kotoisin oleva kristillinen rap- ja hip hop-yhtye. Sen tunnetuimpia kappaleita on singlenä julkaistu "This Little Light", joka nousi korkeimmillaan sijalle 26 Britannian singlelistalla.
Marraskuussa 2010, 2011, 2013, 2014, 2016 ja 2017 LZ7 esiintyi Suomessa Maata näkyvissä -festareilla. Yhtye on esiintynyt Kouvolan jäähallissa järjestetyssä Vappugospelissa vuosina 2012, 2013 ja 2014. LZ7 esiintyi myös vuoden 2013 Uusi Alku -konsertissa sekä vuoden 2017 Ruskagospelissa.
Yhtyeen kokoonpano

Lindz - MC
Face - DJ/MC
RAD air (Ryan) - Free Runnerselvennä
Bryoni - tanssija/laulaja
Rob - rummut
Jabz - laulaja/MC
Diskografia > Studioalbumit

Ruckus (2005)
Light (2010)
Aftershow (2013)
Home (2016)
These Are Better Days (2019)
Diskografia > EP:t

Gasoline (2008)
This Little Light – EP (2010)
Diskografia > Singlet

This Little Light (2010)
Twenty Seven Million (feat. Matt Redman) (2012)
Aftershow Festival Edition (2013)
Aftershow (2013)
Give Out the Love (2013)
So Good (2015)
Home (2015)
Golden (2017)
Give My All (2017)
Legends (feat. Silentó) (2018)
Breakthrough (2018)
Forever Young (2019)
Dance with Me (feat. Faith Child) (2019)
Peace and Love (2020)
Amazing Grace (feat. George Mhondera) (2020)
Aiheesta muualla

Yhtyeen viralliset kotisivut
Yhtyeen MySpace-sivut
Laqueuille

| Laqueuille |
| --- | --- |
 Kunnan keskusta
 vaakuna
 Laqueuille
 Koordinaatit: 45°39′03″N, 2°44′00″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Puy-de-Dôme
Arrondissementti:  Issoire
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22,1 km²
Korkeus:  857 – 1 400 m
Väkiluku (2020):  364 
 – Väestötiheys:  16 as./km²
Kunnan numero:  63189
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laqueuille on kunta Ranskassa Puy-de-Dômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 41 kilometriä Clermont-Ferrandin kaupungista lounaaseen.
Laqueuille on 1 050 metrin korkeudessa sijaitseva vuoristokylä. Läheinen Monts Doren vuoristo tarjoaa retkeilijöille useita vaellusreittejä. Kunnan alueella on pidetty karjaa kesälaitumilla vuosisatojen ajan. Kesälaitumilla tehdystä juustosta kehittyi paikallinen Bleu de Laqueuille -juusto. Nykyään juusto valmistetaan osuuskunnissa tai maatiloilla. Vuodesta 1845 lähtien yli 200 hehtaaria kesälaitumia on metsitetty. Nykyään nämä metsät ovat siis jo noin 150 vuotta vanhoja.
Bleu de Laqueuille
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laqueuille Wikimedia Commonsissa
Laihajärvi (täsmennyssivu)

Laihajärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Laihajärvi, järvi Jämsän Kuusjärvellä
Laihajärvi, järvi Jämsän Lahdenkylässä
Laihajärvi, järvi Puumalan Pytäränsaaressa
Laihajärvi, järvi Puumalan Valkiamäessä
Laihajärvi, järvi Salossa
Laihajärvi, järvi Sievissä
Laihajärvi, järvi Tienhaarassa Venäjällä
Laihajärvi, kylä luovutetussa Karjalassa Venäjällä.
Laurent Grimmonprez

Laurent Grimmonprez (14. joulukuuta 1902 Gentbrugge, Belgia – 21. toukokuuta 1984) oli belgialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Grimmonprez edusti koko ammattilaisuransa KRC Gentiä vuodet 1920–1943. Hän voitti Jupiler Pro Leaguen parhaan maalintekijän palkinnon kaudella 1925–1926. Hän debytoi Belgian A-maajoukkueessa maaliskuussa 1924 ja pelasi joukkueessa kymmenen ottelua, joissa teki yhden maalin. Hän pelasi vuoden 1934 maailmanmestaruuskilpailuissa ja kesäolympialaisissa 1924.
Kymppi-Maukkaat

Kymppi Hernekeitto
Kymppi-Maukkaat on suomalainen elintarvikeyhtiö, joka valmistaa pakastetaikinoita, mämmiä, hernekeittoa ja joululaatikoita.
Historiaa

Yrityksen alkuperäinen nimi oli Vähittäiskaupan teollisuus, ja se oli Toijalassa sijaitseva vähittäiskauppiaiden vuonna 1960 perustama elintarviketehdas. Tuotevalikoimiin on kuulunut muun muassa hernekeitto, makaroni, jäätelötötteröt, kurkkusäilykkeet ja mämmi. Mämmiä valmistetaan edelleen samalla Kymppi-mämmi -nimellä.
Tehtaan osti Raisio-yhtymä vuonna 1988, jolloin yrityksen nimeksi tuli Foodie Oy. Raisio myi yrityksen vuoden 1999 syyskuussa Laihian Mallas Oy:lle, jonka tytäryhtiönä yrityksen toiminta jatkuu edelleen nimellä Kymppi-Maukkaat Oy.
Aiheesta muualla

Kymppi-Maukkaat
VKT Pörssitiedon netissä
Laurent Lafforgue

Laurent Lafforgue
Laurent Lafforgue (s. 6. marraskuuta 1966) on ranskalainen matemaatikko.
Laurent Lafforgue syntyi Antonyssa, Ranskassa. Hän kirjoittautui sisään École Normale Supérieureen vuonna 1986. Vuonna 1994 sai filosofian tohtorin tutkinnon Université de Paris-Sudin aritmetiikan ja algebrallisen geometrian tutkimusryhmän jäsenenä. Hän on nykyään tutkimusjohtajana CNRS:ssä ja pysyvässä matematiikan professorin virassa Institut des Hautes Études Scientifiquessä Bures-sur-Yvettessä Ranskassa.
Vuonna 2002 24:nnessä kansainvälisessä matemaatikkojen kongressissa Pekingissä hän sai Fieldsin mitalin yhdessä Vladimir Vojevodskin kanssa. Lafforgue teki huomattavia tuloksia Langlandsin ohjelmaan tutkimalla lukuteoriaa ja analyysiä.
Lafforguen merkittävä tulos oli ratkaista kysymys tiettyjen moduleiden varistojen kompaktisoinnista. Hänen todistuksensa on yli kuuden vuoden intensiivisen työn tulos.
Lakeuden kutsu (romaani)

| Lakeuden kutsu |
| --- | --- |

Kirjailija:  Antti Tuuri
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1997
Sivumäärä:  363
ISBN:  951-1-14438-3
Sarja: Pohjanmaa-sarja
Edeltävä:  Maan avaruus
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lakeuden kutsu on Antti Tuurin kirjoittama romaani. Se on Tuurin Pohjanmaa-sarjan kuudes ja päättävä osa. Tuurille myönnettiin teoksesta Finlandia-palkinto vuonna 1997. Suomen lisäksi Lakeuden kutsu on käännetty myös ruotsiksi.
Romaanin pohjalta on tehty vuonna 2000 valmistunut elokuva Lakeuden kutsu, jonka ohjasi Ilkka Vanne.
Latrunculia copihuensis

| Latrunculia copihuensis> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Sienieläimet Porifera
Alajakso::  Cellularia
Luokka::  Sarveispiisienet Demospongiae
Lahko::  Poecilosclerida
Heimo::  Latrunculiidae
Suku::  Latrunculia
Alasuku::  Latrunculia
Laji::  copihuensis
Kaksiosainen nimi
 Latrunculia copihuensis  Hajdu, Desqueyroux-Faúndez, Carvalho & Lôbo-Hajdu 
Katso myös
   Latrunculia copihuensis Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Latrunculia copihuensis on Latrunculia-sukuun ja Latrunculiidae-heimoon kuuluva sienieläin. Tieteellisen nimen sille antoivat ensimmäisenä Hajdu, Desqueyroux-Faúndez, Carvalho & Lôbo-Hajdu. Sillä ei ole alalajeja.
Latrunculia copihuensis esiintyy luonnonvaraisena eteläisellä Tyynellämerellä.
Kirjallisuutta

Hajdu, E.; Desqueyroux-Faúndez, R.; Carvalho, M.D.S.; Lôbo-Hajdu, G.; Willenz, P.: ​Twelve new Demospongiae (Porifera) from Chilean fjords, with remarks upon sponge-derived biogeographic compartments in the SE Pacific.  Zootaxa. 3744 (1): 1-64, 2013.
Kwame Anthony Appiah

Kwame Anthony Appiah
Kwame Anthony Appiah (s. 8. toukokuuta 1954 Lontoo) on brittiläis-ghanalainen filosofi, jonka kiinnostuksen kohteisiin kuuluvat poliittinen filosofia, etiikka, kielifilosofia, mielenfilosofia ja afrikkalaisen ajattelun historia. Appiah syntyi Lontoossa, kasvoi Kumasissa Ghanassa, ja opiskeli Bryanston Schoolissa Dorsetissa sekä Clare Collegessa Cambridgessa. Hänen isänsä oli ghanalainen poliitikko ja asianajaja Joe Appiah, ja äitinsä lastenkirjailija Peggy Cripps.
Appiah on työskennellyt läheisesti Henry Louis Gates Jr.:n kanssa ja toimittanut hänen kanssaan Transition Magazine -julkaisua. Molefi Asante on kritisoinut Appiahia "afrikkalaisuuden vastaisuudesta".
Teoksia > Kirjoja

Assertion and Conditionals. Cambridge: Cambridge University Press, 1985.
For Truth in Semantics. Oxford: Blackwell's, 1986.
Necessary Questions: An Introduction to Philosophy. New York: Prentice-Hall/Calmann & King, 1989.
In My Father's House: Africa in the Philosophy of Culture. London: Methuen, 1992; New York: Oxford University Press, 1992.
Color Conscious: The Political Morality of Race. Yhdessä Amy Gutmanin kanssa, johdanto David Wilkins. Princeton, NJ: Princeton University Press, 1996.
Bu Me Bé: The Proverbs of the Akan. Yhdessä Peggy Appiahin kanssa, Ivor Agyeman-Duahin avustamana. Accra: The Center for Intellectual Renewal, 2002.
Kosmpolitische Patriotismus. Frankfurt: Suhrkamp, 2002.
Africana: The Concise Desk Reference, toim. yhdessä H. L. Gates Jr.:n kanssa. Philadelphia: Running Press, 2003.
Thinking It Through: An Introduction to Contemporary Philosophy. New York: Oxford University Press, 2003.
The Ethics of Identity. Princeton University Press, 2005.
Cosmopolitanism: Ethics in a World of Strangers. New York: W. W. Norton, 2006.
Experiments in Ethics. Cambridge: Harvard University Press, 2008
Mi cosmopolitismo, Buenos Aires/Madrid, Katz editores S.A, 2008
The Honor Code: How Moral Revolutions Happen. New York: W. W. Norton, 2010
Teoksia > Romaaneja

Avenging Angel. London: Constable, 1990; New York: St. Martin's Press, 1991.
Nobody Likes Letitia. London: Constable, 1994.
Another Death in Venice: A Sir Patrick Scott Investigation. London: Constable, 1995.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Anthony Appiahin kotisivu (englanniksi)
"The Ethics of Identity" (Arkistoitu – Internet Archive), radiohaastattelu (englanniksi)
"What is Race?" (Arkistoitu – Internet Archive), radiohaastattelu (englanniksi)
Kärsimys

Michelangelo, Pietà, 1499.
Kärsimys tai kärsiminen (verbistä kärsiä) on epämukavuuden, tuskan tai kivun tuntemista. Kärsimyksen vastakohta on nautinto tai onnellisuus. Kärsimys voi olla luonteeltaan fyysistä tai henkistä, ja voi olla minkätasoista tahansa. Kärsimyksen kesto ja sen ilmenemisen toistuvuus vaikuttavat kärsimyksen tasoon. Kärsimystä ilmenee tuntemiskykyisissä olennoissa.
Kärsimyksen aiheuttaja voi olla fyysinen kipu, mutta myös henkiset ongelmat aiheuttavat kärsimystä.
Kulttuurilliset viittaukset

Kärsimys mainitaan usein kristillisessä kontekstissa. Jeesuksen kärsimys on keskeinen osa kristinuskon sanomaa, ja monessa Raamatun tarinassa kärsimystä käytetään opetuksena tai koetuksena.
Vapaaehtoista kärsimystä kuten nälkälakkoa voidaan käyttää tehokeinona esimerkiksi mielenilmauksessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kärsimys Wikimedia Commonsissa
Käännös suomeksi
Leena Mörttinen

Leena Mörttinen Suomi-areenassa 2009.
Leena Marjatta Mörttinen (s. 19. maaliskuuta 1967 Kärkölä) on suomalainen taloustieteilijä. Hän aloitti viisivuotiskauden valtiovarainministeriön rahoitusmarkkinaosaston osastopäällikkönä 1. elokuuta 2017. Sitä ennen hän toimi Perheyritysten liiton toimitusjohtajana helmikuusta 2015.
Aiemmin Mörttinen työskenteli elokuusta 2012 Elinkeinoelämän keskusliiton kilpailukyky ja kasvu -vastuualueen johtajana. Sitä ennen hän työskenteli Nordeassa Eurooppa-asioista vastaavana johtajana syyskuusta 2009, säästämisestä ja sijoittamisesta vastaavana johtajana tammikuusta 2009. ja Suomen pääekonomistina maaliskuusta 2006 Ennen Nordeaa Mörttinen työskenteli Suomen Pankin neuvonantajana 2005 ja Euroopan keskuspankissa vanhempana ekonomistina 2002–2005.
Mörttinen on Metsäliitto Osuuskunnan (2016–), Valtion kehitysyhtiö Vaken (2018–) ja Kansallisteatterin säätiön (2015–) hallituksen jäsen, Helsingin yliopiston tiedesäätiön valtuuskunnan puheenjohtaja (2016–) ja Partiosäätiön hallintoneuvoston jäsen (2011–).
Koulutukseltaan Mörttinen on valtiotieteen tohtori. Hän väitteli vuonna 2000 kansantaloustieteestä Helsingin yliopistossa aiheenaan luottojen hinnoittelu ja luottokanava rahapolitiikan vaikutusväylänä.
Mörttinen on entisen kokoomuksen kansanedustaja Tapani Mörttisen tytär. Hän asuu puolisonsa kanssa Kärkölässä Mörttisten sukutilalla.
La Cluse-et-Mijoux

| La Cluse-et-Mijoux |
| --- | --- |

 La Cluse-et-Mijoux
 Koordinaatit: 46°52′22″N, 6°22′46″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Burgundi-Franche-Comté
Departementti:  Doubs
Arrondissementti:  Pontarlier
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22,5 km²
Väkiluku (2013):  1 232
 – Väestötiheys:  54,8 as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Cluse-et-Mijoux on kunta itäisessä Ranskassa Doubsin departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella.
Nähtävyyksiä

Kunnan nähtävyyksiä on alun perin keskiaikainen linna Fort de Joux. Se rakennettiin strategisesti tärkeälle paikalle suojaamaan Pontarlieriin johtavaa rotkoa. Linna rakennettiin 1000-luvulla, mutta sitä on paranneltu useasti. Vauban kehitti linnoitusta 1600-luvulla. Linna toimi myös vankilana. Siellä oli vankina muiden muassa vallankumouksellinen Mirabeau sekä Haitin vapauttaja Toussaint Louverture, joka kuoli vankilassa vuonna 1803.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Cluse-et-Mijoux Wikimedia Commonsissa
Lainkohta

Lainkohta (vanha nimitys lainpaikka) on lakitekniikassa käytettävä vakiintuneen järjestelmän mukainen ilmaus, jonka avulla säädöksen osat yksilöidään. Teknistä nimitystä lainkohta ei pidä sekoittaa nimitykseen oikeussäännös, joka tarkoittaa säädökseen sisältyvää oikeusnormia. Lainkohtaan voi sisältyä useita säännöksiä ja säännös voi muodostua useasta lainkohdasta.
Suomalaiset säädökset

Suomalaiset säädökset jakaantuvat arabialaisin numeroin numeroituihin pykäliin. Usean pykälän ryhmä voidaan nimetä luvuksi ja luvut voidaan yhdistää osiksi. Säädöksessä, jota ei ole jaettu lukuihin, voidaan pykäliä ryhmitellä väliotsikoiden avulla.
Pykälät jakaantuvat momentteihin, joita ei yleensä numeroida, mutta jotka voidaan joskus varustaa pisteellä muusta tekstistä erotetuilla arabialaisilla numeroilla. Vain yhden momentin sisältäviin pykäliin viitattaessa käytetään ainoastaan ilmaisua pykälä, ja jos halutaan viitata pykälän mahdollisiin kohtiin, käytetään ilmaisua pykälän kohta.
Oikeustieteellisissä yhteyksissä pykälän merkintänä käytetään pykälämerkkiä § ja pykälän arabialaisen numeron perässä ei käytetä pistettä. Lukuihin jakaantuvien säädösten pykälät numeroidaan joko juoksevasti lain alusta sen loppuun saakka tai juoksevasti luvun alusta luvun loppuun saakka. Jos pykälät on numeroitu luvuttain, on pykäliin viitattaessa ilmoitettava myös luku, johon pykälä sisältyy. Säädösteksteissä luku ilmaistaan kirjoittamalla sana luku. Oikeustieteellisissä kirjoituksissa sanan luku tilalla käytetään kaksoispistettä. Esimerkiksi rikoslain 24 luvun 1 § lyhennetään RL 24:1.
Momentti jakaantuu toisinaan johdantokappaleeseen ja sitä seuraaviin kohtiin, jotka voivat jakaantua alakohtiin. Kohdat numeroidaan arabialaisin numeroin, jotka erotetaan muusta tekstistä oikealla kaarisulkeella ")". Alakohdat yksilöidään alussa olevan pienaakkosen avulla. Kohtiin jaetussa momentissa kohtia edeltää johdantokappale, jonka perässä on kaksoispiste. Säädösteksteissä sanaa momentti ei lyhennetä. Sen sijaan muissa teksteissä se usein lyhennetään "mom.".
Muut säädökset

Euroopan unionin säädöksissä pykäliä vastaavat artiklat, jotka jakaantuvat yhdestä tai useammasta tekstikappaleesta muodostuviin numeroituihin kohtiin. Kohdat jakaantuvat alakohtiin.
Suomalaisissa valtiosopimuksissa ja sopimusten suomennoksissa käytetään pykälän sijasta sanaa artikla ja momentin sijasta sanaa kappale.
Latresne

| Latresne |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 Latresne
 Koordinaatit: 44°47′09″N, 0°29′43″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Uusi-Akvitania
Departementti:  Gironde
Arrondissementti:  Bordeaux
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  10,4 km²
Väkiluku (2020):  3 578 
 – Väestötiheys:  344 as./km²
Kunnan numero:  33234
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Latresne on kunta Lounais-Ranskassa Gironden departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Garonne-joen varrella, noin 11 kilometriä Bordeaux’n kaupungista kaakkoon.
Saint-Aubinin kirkko
Lähellä kunnan keskustaa oleva Saint-Aubinin kirkko on rakennettu 1500- ja 1700-luvuilla. Kirkko on historiallinen monumentti. Aivan keskustassa on 1800-luvulla rakennettu Saint-Josephin kappeli. Siitä ei koskaan tullut kunnan pääkirkkoa. Vuonna 1971 siitä tehtiin vanhusten palveluasunto, mikä lopetti toimintansa vuonna 2010. Kappeli laitettiin myyntiin, mutta kunta ei sitä halunnut ostaa.
Kunnan luontonähtävyyksiä on Garonne-joessa oleva saari Île d'Arcins. Saari on kaksi kilometriä pitkä, ja se on avoinna yleisölle. Saarella on yli 400 puu- ja kasvilajia, kuten viikunapuu, jättiläisbambu ja sypressi. Ne luovat viidakon tunnelmaa saarelle. Eläimistä siellä elävät haikarat, kauriit ja villisiat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Latresne Wikimedia Commonsissa
Leander Olofsson

Leander Olofsson  (25. maaliskuuta 1831 Vårdö – 7. marraskuuta 1913 Vårdö) oli suomalainen maanviljelijä, laivanvarustaja ja valtiopäivämies.
Leander Olofssonin isä oli  Evert Kortex Olofsson ja puoliso Gustava Ulrika Blomqvist. Hän oli laivuri, laivanvarustaja ja maanviljelijä. Olofsson oli talonpoikaissäädyssä Ahvenanmaan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä  1877–1878.
La Comelle

| La Comelle |
| --- | --- |
 La Comellen kirkko
 La Comelle
 Koordinaatit: 46°52′49″N, 4°06′45″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Saône-et-Loire
Arrondissementti:  Autun
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22,7 km²
Korkeus:  390 m
Väkiluku (2018):  232 
 – Väestötiheys:  10 as./km²
Kunnan numero:  71142
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Comelle on kunta Ranskassa Saône-et-Loiren departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 19 kilometriä Autunin kaupungista lounaaseen.
Kunnan uusi seurakuntakirkko rakennettiin 1900-luvun alussa. Vanha 1200-luvulta peräisin olevan kirkko purettiin maan tasalle liian huonokuntoisena.
Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).
Tunnettuja kuntalaisia

Jeanne Barret (1740-1807), ensimmäinen nainen joka matkusti ympäri maapallon syntyi La Comellessa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Comelle Wikimedia Commonsissa
Kärsimyskruunut

| Kärsimyskruunut |
| --- | --- |
 Kärsimyskruunu (Paliurus spina-christi)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset (engl. Eudicots)
Kladi::  Rosidit
Heimo::  Paatsamakasvit Rhamnaceae
Suku::  Kärsimyskruunut Paliurus  Mill.
Katso myös
   Kärsimyskruunut Wikispeciesissä   Kärsimyskruunut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kärsimyskruunut (Paliurus) on paatsamakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on viisi lajia. Niistä esiintyy Euroopassa yksi: kärsimyskruunu (Paliurus spina-christi) etelä- ja kaakkoisosassa. Neljä muuta lajia esiintyvät Kiinassa, Paliurus ramosissimus myös muissa itäisen Aasian maissa.
Lajit

Paliurus hemsleyanus
Paliurus hirsutus
Paliurus orientalis
Paliurus ramosissimus
kärsimyskruunu eli välimerenkärsimyskruunu (Paliurus spina-christi)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Paliurus
Suomen Lajitietokeskus: Kärsimyskruunut (Paliurus)
Leander Linnavuori

Leander Linnavuori (Backman) (1871 Joensuu – 1917 Tampere) oli suomalainen opettaja ja toimittaja.
Linnavuori valmistui Sortavalan seminaarista ja työskenteli kansakoulunopettajana eri puolilla Suomea. Uskonnollisen vapaamielisyytensä takia virastaan erotettu opettaja palkattiin sosiaalidemokraattien jyväskyläläisen äänenkannattajan Sorretun Voiman ensimmäiseksi päätoimittajaksi vuonna 1906. Linnavuori erotettiin poliittisten ja henkilökohtaisten ristiriitojen takia jo saman vuoden lopussa, jolloin hän perusti nuorsuomalaisten ja perustuslaillisten tuella uuden lehden Keski-Suomen Sosialistin. Se oli linjaltaan Sorretun Voimaa maltillisempi ja yhdisti sosialismia wrightiläisiin perinteisiin ja kansallisiin valistustavoitteisiin. Lehti lakkasi Suomen Sosialisti -nimisenä vuonna 1908.
Luonteeltaan ”sopeutumattomaksi” luonnehdittu Linnavuori tuomittiin petoksesta ja kuudesta kavalluksesta seitsemän kuukauden vankeuteen vuonna 1916.