Mielenosoitus
Yleiset kokoukset Suomessa

Mielenosoitusten virallinen nimike on yleinen kokous, ja siitä säädetään tarkemmin kokoontumislaissa . Oikeutta kokoontumisvapauteen sekä sanan- ja mielipiteenvapauteen suojellaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa sekä kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa.
Yleinen kokous on järjestettävä rauhanomaisesti sekä osanottajien tai sivullisten turvallisuutta vaarantamatta ja heidän oikeuksiaan loukkaamatta. Tällaista tilaisuutta järjestettäessä on huolehdittava siitä, ettei kokoontumisesta aiheudu huomattavaa haittaa ympäristölle. Julkisen vallan on edistettävä kokoontumisvapauden käyttämistä turvaamalla oikeus kokoontua ilman ulkopuolista häiriötä ja luomalla edellytyksiä yleisten kokousten järjestämiselle.
Kokoontumislaissa tarkoitetusta, ulkona yleisellä paikalla järjestettävästä yleisestä kokouksesta kuten mielenosoituksesta tulee ilmoittaa poliisille vähintään kuutta tuntia ennen kokouksen alkua. Mitään määrämuotoa (esimerkiksi lomakkeen käyttöä) tai ilmoitusmaksua laki ei kuitenkaan vaadi, vaan ilmoituksen voi tehdä myös suullisesti. Ilmoituksen jättäminen poliisille on maksutonta. lähde?
Myöhemminkin tehtyä ilmoitusta voidaan pitää pätevänä, jos tapahtumasta ei aiheudu kohtuutonta haittaa yleiselle järjestykselle. Yksittäisen henkilön mielenilmauksesta ei tarvitse ilmoittaa kenellekään.
Yleisestä kokouksesta ilmoitettaessa poliisille on kerrottava
kokouksen järjestäjä
kokouksen tarkoitus
kokouspaikka tai kulkueen reitti
kokouksen alkamisaika ja arvioitu päättymisaika
järjestäjän asettamat järjestyksenvalvojat, sekä
kokouksessa käytettävät rakennelmat ja muut erityisvälineet.
Kokouksen järjestäjän on lisäksi nimettävä yhteyshenkilö, jonka kanssa poliisi voi sopia tarvittavista järjestelyistä ja johon poliisi voi olla yhteydessä kokouksen aikana.
Kuka hyvänsä täysi-ikäinen yksilö tai oikeushenkilö voi toimia mielenosoituksen järjestäjänä. 15–18-vuotias voi järjestää yleisen kokouksen, mikäli hänen voidaan katsoa kykenevän vastaamaan siitä aiheutuvista velvoitteista.
Mielenosoituksen saa järjestää ulkona sijaitsevalla julkisella paikalla kuten kadulla, torilla tai muussa vastaavassa kokoustarkoitukseen soveltuvassa yleisessä paikassa pyytämättä tähän lupaa alueen omistajalta tai haltijalta. Jos kaksi eri tahoa haluaa käyttää samaa paikkaa, on ensisijainen oikeus sillä, joka on tehnyt kokoontumisilmoituksen ensimmäisenä. Jos toinen taho on kuitenkin perinteisesti tai sopimuksen mukaan käyttänyt paikkaa, sillä on ensisijainen oikeus. Poliisi voi – yhteyshenkilön kanssa neuvoteltuaan – osoittaa mielenosoituksen siirrettäväksi toiseen, mielenosoituksen kannalta sopivaan paikkaan, mikäli se
a) vaarantaa ihmisten turvallisuutta,
b) aiheuttaa huomattavaa haittaa ympäristölle tai vahinkoa omaisuudelle,
c) häiritsee kohtuuttomasti sivullisia tai liikennettä, taikka
d) häiritsee valtiovierailua tai julkisyhteisön järjestämää kansainvälistä tilaisuutta.
Mielenosoituksessa saa käyttää julisteita, banderolleja, tunnuksia, äänenvahvistimia ja muita tavanomaisia kokousvälineitä sekä tilapäisiä rakennelmia. Järjestäjän on huolehdittava siitä, etteivät nämä välineet aiheuta vaaraa tai kohtuutonta haittaa osanottajille, sivullisille, tai ympäristölle. Järjestäjän on puhdistettava kokouspaikka kokouksen jälkeen ja poistettava pystyttämänsä rakennelmat.
Yleisen kokouksen järjestäjällä on velvollisuus huolehtia siitä, että tilaisuudessa säilyy järjestys. Tätä varten hän voi asettaa järjestyksenvalvojia kokouspaikalle ja sen välittömään ympäristöön. Yleisessä kokouksessa tai sen lähiympäristössä ei saa kantaa ampuma- tai teräaseita eikä muita rikoksentekoon soveltuvia välineitä. Poliisi voi kieltää alkoholin hallussapidon yleisessä kokouksessa. Mikäli järjestäjän suorittamat toimenpiteet eivät riitä varmistamaan turvallisuutta, poliisi voi kieltää tilaisuuden järjestämisen tai keskeyttää sen.
Jos joku tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta lyö laimin yleisestä kokouksesta poliisille ilmoittamisen ja siten aiheuttaa huomattavaa vaaraa yleiselle järjestykselle ja turvallisuudelle tai rikkoo olennaisesti poliisin lain nojalla antamia määräyksiä, hän syyllistyy kokoontumislain 26 §:n tarkoittamaan kokoontumisrikkomukseen, josta voidaan tuomita sakkorangaistukseen.
Suomessa viime vuosien tunnetuimpiakenen mukaan? mielenosoituksia ovat olleet "kuokkavierasjuhlat" ja Smash ASEM. Perinteisistä, joka vuosi toistuvista yleisistä kokouksista esimerkkinä ovat puolueiden vapputapahtumat.