Ehkäisypilleri
Riskit

Vuonna 2016 julkaistun laajan väestötutkimuksen mukaan ehkäisypillerit aiheuttavat keskimäärin 20 %:lle käyttäjistään hoitoa vaativan masennuksen. Vaikutus oli suurin teini-ikäisten ryhmässä, jossa ehkäisypillereiden käyttö kaksinkertaisti riskin sairastua masennukseen. Tutkimuksessa oli miljoona osanottajaa.
On havaittu, että ehkäisypillereiden käyttäminen saa naiset suosimaan parinvalinnassaan miehiä, joilla on samankaltaiset geenit kuin hänellä itsellään, vaikka he olivat suosineet miehiä, joiden perimä poikkeaa heidän omastaan ennen ehkäisypillereiden käyttöä. Kyseinen valinta tapahtuu hajun perusteella eli mahdollisimman erilaisen geeniperimän omaavilla miehillä on naisten mielestä luontaisesti viehättävämpi tuoksu kuin niillä miehillä, joiden geeniperimä muistuttaa naisten omaa geeniperimää. Vanhempien geneettisen monimuotoisuuden tiedetään lisäävän heidän mahdollisuutta saada terveitä lapsia. Ihmisen ominaistuoksun tiedetään olevan tärkeää seksuaalisessa kanssakäymisessä, joten hajumieltymysten muuttuminen saattaa myös tuottaa parisuhdeongelmia esimerkiksi silloin, kun nainen lopettaa hormonivalmisteiden käytön.
Ulkoa annosteltujen hormonien ja hormoneja muistuttavien yhdisteiden on todettu liittyvän joidenkin syöpien lisääntymiseen ja joidenkin vähenemiseen.
Vuonna 2017 julkaistun tanskalaistutkimuksen mukaan hormonaaliset ehkäisyvalmisteet eivät ole lainkaan entisiä turvallisempia, vaikka niiden hormonipitoisuudet ovat aiempaa matalampia. Lähes kaksi miljoonaa naista käsittäneen tutkimuksessa havaittiin, että hormonaalista ehkäisyä yli kymmenen vuotta käyttäneillä esiintyi 11 seurantavuoden aikana lähes 40 prosenttia normaalia enemmän rintasyöpää. Jo alle vuoden käyttäneillä esiintyi yhdeksän prosenttia enemmän rintasyöpää.  Useimmat rintasyöpään sairastuneista ehkäisypillereiden käyttäjistä sairastuivat siihen nelikymppisinä. Riski oli sitä suurempi, mitä pidempään hormonaalinen ehkäisy oli ollut käytössä ja mitä vanhempi nainen oli. Jos nainen käytti hormonaalista ehkäisyä yli viiden vuoden ajan, rintasyöpäriski säilyi kohonneena ainakin viisi vuotta ehkäisyn lopettamisen jälkeen. Syöpäriskin lisääntyminen koski sekä pillereitä, laastareita, renkaita, ja ruiskeita että kapseleita.
Ehkäisypillerit lisäävät myös kohdunkaulasyövän riskiä.
Yhdistelmäpillereiden käytön tiedetään toisaalta vähentävän kohdunrungon syövän, paksusuolisyövän ja munasarjasyövän riskiä. Munasarjasyövän riski vähenee jo alle vuoden käytöllä. Ehkäisypillereiden käyttö ennen ensimmäistä raskautta vähentää munasarjasyövän elinikäistä riskiä 9 % vuodessa.
On pieni riski, että estrogeenia sisältävät ehkäisypillerit aiheuttavat naiselle syvän laskimoveritulpan, joka saattaa johtaa keuhkoemboliaan ja jopa kuolemaan. Veritulpan riski on suurin muutaman kuukauden sisällä pillereiden käytön aloittamisesta ja laskee vuoden sisällä. Tämän takia taukojen pitäminen e-pilleriehkäisyssä esimerkiksi vuosittain ei ole järkevää. Yhdistelmäpillereitä ei pitäisi määrätä naiselle, jolla on kohonnut riski laskimoveritulppiin (esim. sairastettu laskimoveritulppa tai perinnöllinen alttius). Tupakointi lisää laskimoveritulppien riskiä, eikä yli 35-vuotiaalle tupakoivalle naiselle sen takia yleensä määrätä synteettistä estrogeenia sisältäviä pillereitä. Myös ylipaino lisää yhdistelmäpillereiden käytön aikaista laskimoveritulppariskiä. Aurallinen migreeni lisää aivotapahtumien riskiä ja on myös yhdistelmäehkäisyn ehdoton vasta-aihe. Myös pillerin progestiiniosa vaikuttaa veritulppariskiin. Turvallisimpia keltahormoneja ovat levonorgestreeli, norgestimaatti ja noretisteroni. Korkein riski on gestodeenillä, desogestreelillä ja drospirenonilla.
Minipillereiden käyttö ei lisää laskimoveritulpan riskiä.