stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konkurssi
Konkurssi Suomessa > Konkurssipesä

Menettelyn aluksi määräysvalta omaisuudesta siirtyy velalliselta konkurssipesälle. Määräysvaltaa pesässä käyttävät velkojat. Heillä on oikeus päättää omaisuuden realisoinnista ja kanteiden nostamisesta pesän nimissä. Määräysvaltaa velkojat käyttävät saataviensa suhteessa siten, että yksi euro tuottaa yhden äänen. Usein kuitenkin suurimmat velkojat tekevät päätökset eivätkä pienvelkojat ole päätöksenteossa mukana.
Tuomioistuin määrää konkurssipesälle pesänhoitajan samalla, kun velallinen asetetaan konkurssiin. Velkojat ja velallinen voivat tehdä ehdotuksia, kenet tehtävään valitaan. Pesänhoitajaksi pääsyyn ei ole tutkintovaatimusta, mutta suurin osa on asianajajia. Pesänhoitajan tehtävänä on huolehtia konkurssihallinnosta. Yleistä päätösvaltaa hänellä ei ole, vaan se kuuluu velkojille. Pesänhoitajan tulee toimia velkojien yhteiseksi eduksi. Vaikka suurimmilla velkojilla on käytännössä sananvaltaa pesänhoitajan valintaan, hänen on oltava puolueeton. Tarvittaessa pesänhoitajia voidaan määrätä useampia kuin yksi; se voi olla tarpeen pesän laajuuden perusteella.
Pesänhoitajan tehtäviin kuuluu pesän selvittäminen, valvontoihin, jakoluetteloon ja tilitykseen liittyvät tehtävät, omaisuuden realisointi sekä juokseva hallinto ja muut tehtävät. Pesänhoitajan tulee ottaa haltuunsa konkurssipesän omaisuus, laatia pesäluettelo ja velallisselvitys.
Velkojat tekevät päätökset tehdään velkojainkokouksessa. Kokouksia pidetään ainakin kaksi: alkukokous ja loppukokous. Tarvittaessa pidetään myös välikokouksia. Alkukokous voidaan jättää pitämättä, jos konkurssi tulee raukeamaan tai pesäluetteloa ei voida laatia. Kokouksen päätökseksi tulee mielipide, joka saa enemmistön annetuista äänistä. Velkojan äänimäärän peruste on konkurssisaatavan pääoma ja ennen konkurssia kertynyt korko. Ne lasketaan euroissa sentin tarkkuudella. Konkurssin jälkeen kertynyt korko otetaan huomioon vain etuoikeutetuilta saatavilta. Viimesijaiset saatavat eivät tuota äänioikeutta, jos on ilmeistä, ettei saatavalle kerry jako-osuutta; näin on käytännössä aina.
Velkojat voivat asettaa velkojatoimikunnan, joka neuvoa-antavana elimenä avustaa pesänhoitajaa, valvoo pesänhoitajan toimintaa sekä suorittaa ne tehtävät, jotka velkojainkokous on sille antanut. Laajassa konkurssipesässä velkojatoimikunta on asetettava, jollei sen asettamatta jättämiseen ole erityistä syytä.
Konkurssi Suomessa > Velat

Velkojien on valvottava saatavansa, jotta ne voivat käyttää konkurssipesässä oikeuksiaan ja saada jako-osuutta. Valvonta tarkoittaa, että velkojien on ilmoitettava pesänhoitajalle saatavansa tämän asettamaan valvontapäivään mennessä. Jos valvontaa ei tehdä, tapahtuu prekluusio eli velka lakkaa suhteessa konkurssipesään. Tällöin velkoja menettää velkojan asemansa pesässä ja oikeutensa jako-osuuteen.
Jos velkoja jättää saatavansa valvomatta määräajassa, on hänellä mahdollisuus jälkivalvontaan. Jälkivalvonta on maksullista. Maksua ei peritä, jos velkojalle ei ole ilmoitettu valvonnasta, velkojalla on laillinen este tai jos velkoja on yksityishenkilö ja maksun periminen olisi kohtuutonta.
Vaikka velkoja olisi laiminlyönyt valvonnan ja saatava jäisi konkurssin ulkopuolelle, velallisen vastuu velasta ei pääty. Velkoja voi periä saatavaansa niistä varoista, joita velallinen konkurssin jälkeen hankkii tai saa.
Valvonnan perusteella pesänhoitaja laatii jakoluettelon. Jakoluettelo vahvistetaan tuomioistuimessa. Vahvistettu jakoluettelo on velkaselvittelyn päätepiste. Jakoluettelo määrää lopullisesti, mitkä saatavat ovat oikeutettuja jako-osuuteen.
Konkurssi Suomessa > Varat ja niiden jakaminen

Konkurssipesään kuuluu koko omaisuus, joka velallisella on konkurssin alkaessa, sekä myös omaisuus, joka sinne saadaan palautettua. Konkurssipesän varallisuuteen lasketaan myös pesän mahdollisesti harjoittaman liiketoiminnan tuotto. Konkurssipesällä on melko paljon harkintavaltaa omaisuuden myynnin suhteen. Omaisuutta voidaan myydä pakkohuutokaupalla tai yrityksen jotkin osat voidaan myydä toimivina kokonaisuuksina. Myynnistä on tavoitteena paras mahdollinen tulos.
Varat jaetaan velkojille saatavien keskinäisessä suhteessa. Varat kohdistetaan saataville etuoikeusjärjestyksessä niin kauan kuin varoja riittää. Etuoikeusjärjestys on seuraava:
Panttisaatavat. Velkojilla, joilla on esinevakuusoikeus, on oikeus saada suoritus suoraan vakuusesineestä siltä osin kuin vakuusesineen arvo kattaa saatavan. Jos esineen arvo ei kata koko saatavaa, loppuosa on tavallista etuoikeudetonta saatavaa.
Yrityssaneerauksesta syntyneet saatavat, jos yritys on haettu konkurssiin ennen sen saneerausohjelman päättymistä.
Elatusapusaatavat luonnollisen henkilön konkurssissa.
Yrityskiinnityksen alaiset saatavat (50 %). Puolet jäljellä olevasta omaisuudesta kohdistetaan yrityskiinnityssaataville. Summa jaetaan järjestyksessä yrityskiinnitysten keskinäisen etuoikeuden mukaan. Toinen puoli omaisuudesta jaetaan normaalisti etuoikeudettomien saatavien kesken.
Tavalliset etuoikeudettomat saatavat. Näihin kuuluvat kaikki saatavat, joille ei ole säädetty erityistä etuoikeutta. Tavallisia saatavia ovat mm. vakuudettomat lainat, ostovelat, työeläkevakuutusmaksut ja verot. Normaalisti tavalliset saatavat ovat suurin saatavaryhmä. Tavalliset saatavat voivat saada jako-osuuden vasta, kun kaikki edellä luetellut etuoikeutetut saatavat korkoineen ovat saaneet täyden maksun.
Viimesijaiset saatavat: tavallisten saatavien viivästyskorko, eräät sanktiomaksut, joukkovelkakirjaan perustuva saatava sekä pääomalaina.
Etuoikeutettujen saatavien korko saa saman etuoikeuden kuin etuoikeutetun saatavan pääomalla on. Sen sijaan etuoikeudettomien saatavien korko kuuluu viimesijaisiin saataviin.
On tavallista, että maksuvaikeuksien tullen tavanomaista lainaa joudutaan muuttamaan pääomalainaksi. Sen asema konkurssissa on erittäin huono.
Työntekijäsaatavilla tai veroilla ei ole konkurssissa etuoikeutta. Etuoikeus on poistettu vuonna 1993.
Konkurssi Suomessa > Konkurssin raukeaminen ja julkisselvitys

Jos konkurssipesän varat ovat vähäiset, konkurssi raukeaa. Raukeamisesta päättää tuomioistuin. Raukeaminen voi tapahtua kahdella perusteella: kun pesän omaisuuden arvo alittaa konkurssimenettelyn kustannukset eikä kukaan velkojista halua maksaa vajetta tai kun etuoikeudettomille velkojille jaettava määrä jäisi epätarkoituksenmukaisen pieneksi. Konkurssiasian neuvottelukunnan vuoden 2005 suosituksen mukaan pesässä tulisi pääsääntöisesti olla vapaita varoja vähintään noin 20 000 euroa.
Kun konkurssipesä raukeaa, omaisuus vapautuu vallintarajoituksista. Ulosmittaus on kuitenkin mahdollista sen sijaan, että varat palautettaisiin velalliselle.
Raukeamisen sijaan konkurssi voi jatkua julkisselvityksenä. Tuomioistuin voi päättää julkisselvityksestä, jos on tarvetta selvittää velallisen tai konkurssipesän toimia tai väärinkäytöksiä.
Konkurssi Suomessa > Takaisinsaanti konkurssissa

Takaisinsaannilla konkurssissa tarkoitetaan takaisinsaannista konkurssipesään annetun lain (26.4.1991/758) mukaisia tilanteita, joissa velallisen tekemiä konkurssia edeltäneitä oikeustoimia (kuten velan maksu) voidaan peräyttää eli palauttaa konkurssipesään.
Yleisimmin takaisinsaantia haetaan takaisinsaannista konkurssipesään annetun lain 5 §:n yleisen takaisinsaantiperusteen avulla. Oikeustoimen peräyttäminen edellyttää tällöin, että sillä on sopimattomasti suosittu velkojaa toisten velkojien kustannuksella, siirretty omaisuutta pois velkojien ulottuvilta tai lisätty velkoja velkojien vahingoksi. Lisäedellytyksenä on myös se, että velallinen oli oikeustointa tehtäessä maksukyvytön tai että oikeustoimi osaltaan johti maksukyvyttömyyteen ja että toinen osapuoli oli tai tämän olisi pitänyt olla tietoinen maksukyvyttömyydestä tai ylivelkaisuudesta taikka oikeustoimen merkityksestä velallisen taloudellisille oloille sekä seikoista, joiden vuoksi oikeustoimi oli sopimaton.
Myös ennen konkurssia tehty velan maksu voidaan peräyttää takaisinsaannista konkurssipesään annetun lain 10 §:n perusteella mikäli se on tehty kolme kuukautta ennen määräpäivää eli konkurssihakemuksen jättämistä. Tällöin velan maksun peräyttämisen osalta edellytyksenä on, että velka on maksettu epätavallisin maksuvälinein tai ennenaikaisesti taikka määrällä, jota pesän varoihin nähden on pidettävä huomattavana. Maksu ei kuitenkaan peräydy, jos sitä voidaan pitää olosuhteen huomioon ottaen tavanomaisena. Lisäedellytykseksi on lisäksi oikeustieteellisessä keskustelussa asetettu se, että velan maksusta on aiheutunut muille velkojille vahinkoa. Takaisinsaannista konkurssipesään annettuun lakiin sisältyy myös omat säännöksensä mm. lahjan ja osituksen peräyttämiseen konkurssipesään.
Konkurssi Suomessa > Tehokkuus

Tilastollisesti konkurssi on tehotonta velkavastuun täytäntöönpanoa. Vailla etuoikeutta olevat niin sanotut tavalliset velkojat saavat keskimäärin vain 4–5 prosentin jako-osuuden saatavastaan. Tehottomuus johtuu konkurssin kustannuksista ja omaisuuden rahaksi muuttamisessa syntyvistä tappioista.
Useimmat konkurssit päättyvät Suomessa kahden vuoden kuluessa siitä, kun velallinen asetettiin konkurssiin. Tavallinen syy konkurssin pitkittymiseen ovat oikeudenkäynnit.
Suomessa verottaja tai vakuutusyhtiö tekevät 90 prosenttia kaikista konkurssihakemuksista. Taloustaantuman vuoksi Elinkeinoelämän keskusliitto on vaatinut verottajaa muuttamaan käytäntöään ja antamaan yrityksille lisää maksuaikaa turhien konkurssien välttämiseksi.
Konkurssi Suomessa > Luonnollisen henkilön konkurssi

Konkurssiin voidaan Suomessa asettaa myös luonnollinen henkilö. Konkurssilla ei kuitenkaan vapaudu vastaamasta veloista eikä kyseessä siten ole henkilökohtainen konkurssi. Luonnollisen henkilön konkurssin tarkoituksena on saada parempi selko henkilön varallisuudesta esimerkiksi ulkomailla.
Konkurssiin voidaan asettaa kenet tahansa: ulkomaan kansalainen, lapsi tai vajaavaltainen, ilmeisesti ei kuitenkaan diplomaattia. Merkitystä ei ole sillä, toimiiko henkilö yrittäjänä vai ei. Jos henkilö kuolee ennen konkurssia, kuolinpesä voidaan asettaa konkurssiin. Jos henkilö kuolee konkurssin aikana, kuolinpesästä tulee konkurssivelallinen.
Luonnollisen henkilön konkurssipesään kuuluu koko hänen omaisuutensa konkurssin alkamishetkellä. Omaisuus tai tulo, jonka hän saa konkurssin jälkeen, ei kuulu konkurssipesään. Luonnollisen henkilön konkurssissa ei siten pyritä hyödyntämään velallisen ansaintakykyä. Uutta tuloa tai omaisuutta voidaan kuitenkin periä normaaliin tapaan ulosotolla.
Konkurssi Yhdysvalloissa

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Yhdysvalloissa vallitseva konkurssilainsäädäntö poikkeaa olennaisesti suomalaisesta. Katso pääartikkelit Chapter 7 ja Chapter 11 (lisäksi Chapter 12, joka on maanviljelijä- ja kalastajayrittäjille mahdollinen erityinen konkurssimenettely sekä Chapter 13, joka on yksityishenkilöiden- tai yhtiöiden velkojen uudelleenjärjestely- / lainanhoito-ohjelmamenettely). Konkurssimenettelypetoksesta voidaan rangaista sakolla ja/tai korkeintaan viiden vuoden vankilatuomiolla.
Konkurssimenettelyssä velkoja ei pääse kaikkiin omaisuuden muotoihin käsiksi. Exemption-listaksi kutsuttuja menettelyitä on sekä liittovaltion tasolla, että osavaltioiden tasolla. Niistä voidaan käyttää jompaakumpaa (ellei osavaltiolistaa ole säädetty pakolla käytettäväksi, kuten noin 40 osavaltiossa on tehty). Esimerkiksi henkilökohtaiset tavarat kuten vaatteet eivät joudu konkurssissa likvidoitavaksi ja joissakin tapauksissa myös ammatinharjoittamiseen liittyvä omaisuus on suojattu. Joissakin osavaltioissa myös koti ja auto sekä niiden varustukseen kuuluva omaisuus on turvattu. Tapauskohtaisesti osan turvaamattomasta omaisuudesta voi jopa muuttaa turvattuun muotoon ennen konkurssimenettelyyn hakeutumista.
Kulttuurisesti konkurssin läpikäyminen ei ole samalla tavoin leimaavaa kuin Suomessa, vaan sitä voidaan pitää jopa positiivisena oppimiskokemuksena.
Konkurssi Ruotsissa

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Ruotsissa konkurssin (ruots. konkurs) voivat käydä läpi sekä yritykset että yksityishenkilöt. Joko velkoja tai velallinen itse voivat hakea konkurssia. Henkilö tai yritys eivät pääse käsiksi varoihinsa konkurssissa, muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. On tavanomaista että yritykset vähentävät velkojaan konkurssimenettelyn kautta. Entinen tai uusi omistaja perustaa uuden yrityksen joka ostaa konkurssiin menneeltä yritykseltä tärkeimmän omaisuuden jättäen velat jälkeensä.
Muodollista konkurssia harvoin tehdään yksityishenkilöille. Velkojat voivat hakea rahaa viranomaisten avulla muutenkin, ja velalliset eivät hyödy siitä mitenkään koska kuluja tulee lisää ja velat säilyvät. Todella maksukyvyttömät voivat saada velka-armahduksen velanpuhdistusprosessin (ruots. skuldsanering) kautta. Jätettyään hakemuksen he saavat maksusuunnitelman, jossa he maksavat niin paljon kuin kykenevät viiden vuoden ajan, jonka jälkeen kaikki jäljellä oleva velka armahdetaan. Tämä prosessi tuli mahdolliseksi vuonna 2006, sitä ennen kaikki velat säilyivät läpi elämän.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen konkurssilaki, Finlex.fi
Findikaattori – vireillepannut konkurssit kuukausittain
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Sonic Lost World

| Sonic Lost World |
| --- | --- |
 Pelin pohjois-amerikkalainen kansi.
Kehittäjä:  Sonic Team (Wii U) Dimps (Nintendo 3DS)
Julkaisija:  Sega EU Nintendo
Jakelija:  Steam, Humble Store ja Nintendo eShop
Ohjaaja:  Morio Kishimoto Heido Bayashi (Nintendo 3DS)
Tuottaja:  Takashi Iizuka
Säveltäjä:  Tomoya Ohtani
Pelisarja:  Sonic the Hedgehog
Pelimoottori:  Havok
Julkaistu:  EU 18. lokakuuta 2013 AU 19. lokakuuta 2013 NA 22. lokakuuta 2013 JP 24. lokakuuta 2013
Lajityyppi:  toimintaseikkailu
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: 10 vuotta tai vanhempi  PEGI 7  USK 6 
Alusta:  Wii U, Nintendo 3DS, Steam
Jakelumuoto:  Wii U Optical Disc (Wii U), Nintendo 3DS Game Card (Nintendo 3DS)
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Sonic Lost World (ソニック ロストワールド Sonikku Rosuto Wārudo) on Sonic the Hedgehog -pelisarjan toimintaseikkailu- ja tasohyppelypeli, joka julkaistiin Euroopassa 18. lokakuuta 2013 Wii U:lle ja Nintendo 3DS:lle. Peliä kehittivät Sonic Team Wii U:lle ja Dimps Nintendo 3DS:lle. Sen julkaisi Sega. Kaksi vuotta pelin julkaisun jälkeen Sonic Lost World sai PC-julkaisun Steam-pelipalveluun 2. Marraskuuta 2015.
Juoni

Sonicin jahdatessa arkkivihollistaan Dr. Eggmania hän joutuu matkustamaan maailmaan, joka tunnetaan nimellä Lost Hex. Siellä hän saa selville että Eggman on valjastanut joukon kätyreitä, jotka tunnetaan nimellä Deadly Six. Joukko kuitenkin pakottaa Sonicia ja Eggmania toimimaan yhdessä pysäyttääkseen pahikset.
Kehitys

Pelin otsikon Sonic Lost World mainitsi Sega toukokuussa 2013, ja siitä tiedotettiin Siliconeran sivuilla 15. toukokuuta 2013. Peli paljastettiin ensimmäistä kertaa 17. toukokuuta 2013, Nintendo Directin ilmoituksessa. Peli paljastettiin osana Segan ja Nintendon yhteistyötä Sonic the Hedgehog -pelisarjan parissa. Se on yksi kolmesta tämän yhteistyön alaisena kehitetyistä peleistä, muiden ollessa Mario & Sonic -sarjan neljäs peli, Mario & Sonic at the Sochi 2014 Olympic Winter Games sekä toistaiseksi paljastamaton Sonic-peli. Sega raportoi että pelistä olisi lisää sisältöä näyteltävissä E3 2013 -messuilla, ja sanoi vielä että peli sisältää sekä vanhoja että uusia hahmoja molemmilta puolilta, Sonicin vihollisista ja ystävistä. 23. toukokuuta 2013 Sega lähetti teaserin, jossa näkyy kuusi uutta hahmoa siluettikuvissa ja Sega tiedotti vielä että lisää sisältöä paljastetaan 29. toukokuuta. Pelin ensimmäinen traileri julkaistiin 28. toukokuuta, päivää aikaisemmin kuin alkuperäisessä ilmoituksessa sanottiin.
Käännös suomeksi
Sony Ericsson J210i

| Sony Ericsson J210i |
| --- | --- |

Valmistaja:  Sony Ericsson
Julkaistu:  2005
Käyttöverkot:  GSM 900/1800/1900, GPRS
Mitat:  101 x 43 x 19 mm
Paino:  74 g
Näyttö:  STN
Näytön kuvatarkkuus:  128 x 128
Värien lukumäärä:  65 tuhatta
Muisti:  0,6 MB, ei muistikorttipaikkaa
Kamera:  ei
Radio:  ei
Musiikkisoitin:  ei
Valmiusaika:  200 h
Puheaika:  4,5 h
Tiedonsiirto:  infrapuna
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sony Ericsson J210i on Sony Ericssonin vuonna 2005 julkaisema matkapuhelin.
Versiot

J210i (i niin kuin international) kaikille markkina-alueille lukuun ottamatta Kiinaa.
J210c (c niin kuin China) Kiinan markkinoille
Sony Ericsson W200i

Sony Ericsson W200i
Sony Ericsson W200i on Sony Ericssonin valmistama musiikkipuhelin, jossa on Walkman-musiikkisoitin.
Ominaisuudet

| --- | --- |
Ominaisuudet: 
Kamera: 1,3 megapikseliä
Musiikkisoitin: WALKMAN
Sms/tekstiviesti: Kyllä
Mms/multimediaviesti: Kyllä
Näyttö: 128 × 160 pikseliä
Wap/GPRS: Kyllä
Bluetooth: Ei
Infrapuna/IrDa: Kyllä
Java-tuki: Kyllä
Flash-soitin: Ei
GPS: Ei
Sony Ericssonin matkapuhelimet
| --- | --- |
D-sarja:  D750
F-sarja:  F500
G-sarja:  G900
J-sarja:  J100 • J200 • J210 • J220 • J230 • J300
K-sarja:  K200 • K220 • K300 • K310 • K320 • K500 • K510 • K530 • K550 • K600i • K610 • K700 • K750 • K790/K800 • K810 • K850
M-sarja:  M600/M608
P-sarja:  P800 • P900 • P910 • P990
R-sarja:  R290 • R310s
S-sarja:  S312 • S600 • S700 • S710
T-sarja:  T66 • T68 •T100 • T200 • T230 • T290 • T300 • T310 • T600 • T608 • T610 • T630/T637
V-sarja:  V600 • V630 • V800
W-sarja:  W200 • W300 • W550/W600 • W700 • W710 • W800 • W810 • W850 • W900 • W950
Z-sarja:  Z200 • Z300 • Z500 • Z520 • Z530 • Z550 • Z600 • Z610 • Z710 • Z800 • Z1010
Leicester

| Leicester Leicester |
| --- | --- |
 Leicesterin kaupunkikeskus.
 Vaakuna
 Leicesterin hallintopiirin sijainti Englannissa ja Leicestershiressä.
 fiLeicester 
 52°38′10″N, 1°07′59″W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Hallintoalue:  Itä-Midlands
Kreivikunta:  Leicestershire
Hallinnon tyyppi:  Yhtenäishallintopiiri
Pormestari:  Peter Soulsby
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  73 km²
Metropolialue:  423 km²
Väestö
Väkiluku (2018):  355 000
Väestötiheys:  4 845 as./km²
Metropolialue:  705 000
Metropolialueen väestötiheys:  1 670 as./km²
Muuta
Motto:  Semper Eadem
 www.leicester.gov.uk 
Leicester [ˈlɛstə] on noin 355 000 asukkaan katedraalikaupunki (city) ja yhtenäishallintopiiri Leicestershiren kreivikunnassa Itä-Midlandsissa. Se sijaitsee Soarjoen ja Grand Union Canalin varrella, ja muodostaa Loughboroughin, Systonin ja Mountsorrelin kanssa yhtenäisen kaupunkialueen, jossa elää noin 705 000 ihmistä.
Leicester on Lontoon jälkeen etnisesti Britannian toiseksi kirjavin kaupunki, sillä sinne on tullut paljon maahanmuuttajia 1900-luvun puolivälin jälkeen.
Historia

Ennen roomalaisten Britannian valtausta Leicesterin seudulla asui Corieltauvi-niminen kelttiheimo. Asutus oli tuolloin Soarjoen itäisellä rannalla, ja kaupungista on löytynyt muun muassa keramiikkaa ja koruja.
Roomalaisajalla kaupunki tunnettiin nimellä Ratae Corieltauvorum. Siellä roomalainen Fosse Way -tie ylitti Soarjoen. Roomalaisajasta on muistona Jewry Wall, joka on yksi suurimmista Britannian roomalaisista tiilirakennelmista. Se oli aikoinaan termien sisäänkäynti.
Roomalaiset lähtivät Britanniasta vuoteen 410 mennessä. Löydettyjen rintaneulojen perusteella Leicesterin alueella eli sakseja 400- ja 500-luvuilla. 800-luvulla Leicester oli yksi viikinkien Danelagenin alaisuudessa toimineista viidestä kaupungista. Mercian hallitsija Æthelflæd valtasi sen 918.
Britannian Normannivalloituksen aikaan 1000-luvulla Leicesterillä oli paikallista merkitystä. Normannit rakennuttivat sinne pian linnan turvaamaan kaupungin uskollisuutta uusille hallitsijoille. Vuonna 1086 Domesday bookin mukaan Newcastlessa oli 322 taloa ja 6 kirkkoa.
Leicester koki kasvukauden 1100- ja 1200-luvuilla. Kaupunkiin rakennettiin muun muassa luostari, ja lisäksi linnaa ja kirkkoja laajennettiin. Kaupungin väkiluku oli 1300-luvulla noin 4 000 henkeä. Leicesterissa kukoisti myös kauppa, ja jo vuonna 1298 se sai luvan järjestää markkinoita.
Leicesterin puuvillateollisuus oli kasvanut vuoteen 1700 mennessä laajamittaiseksi tekstiiliteollisuudeksi. Höyryvoiman saavuttua tekstiilien valmistus siirtyi kodeista tehtaisiin. Teollisuuden kasvua oli 1800-luvulla vauhdittamassa kanava- ja rautatieyhteys. Grand Union Canalin kautta syntyi 1800-luvun alussa yhteys Lontooseen, ja kaupungin lähellä olleelle hiilikaivokselle saapui rautatie vuonna 1832. Leicester oli 1800-luvulla tunnettu erityisesti jalkineistaan.
Leicesterin väkiluku kasvoi vuodesta 1861–1901 noin 68 000:sta 212 000:een. Samalla lähes koko kaupungin keskusta rakennettiin uudelleen. Kaupunki vaurastui, ja se oli ollut aiemmin 1800-luvulla nykyaikaisen matkailuteollisuuden synnyinpaikka, kun Thomas Cook alkoi järjestää junamatkoja Leicesteristä 1841.
Leicester sai vuonna 1919 kaupungin aseman ja katedraalin vuonna 1927. Vaikka 1920- ja 1930-luvuilla Britannian talouskasvu hidastui, Leicesteriin lama ei iskenyt yhtä pahasti kuin moniin muihin kaupunkeihin sen monipuolisen teollisuuden ansiosta. Toisen maailmansodan aikana kaupunki oli jälleen kuuluisa jalkineistaan. Leicesteriläinen Corah valmisti noin 17,5 miljoonaa sukkaparia brittijoukoille.
Leicesteriin on saapunut 1900-luvun puolivälin jälkeen paljon maahanmuuttajia, mikä on tehnyt siitä Britannian monikansallisimpiin kuuluvan kaupungin. Leicesteriin muutti paljon eteläaasialaisia 1970-luvulla, kun heitä häädettiin itäisestä Afrikasta, erityisesti Idi Aminin Ugandasta. Somaleita kaupunkiin muutti 1990-luvulla ja itäeurooppalaisia 2000-luvun alussa.
Leicesterissä on Ison-Britannian ensimmäinen jainatemppeli ja ensimmäinen liikenneympyrä.
Hallinto

Leicester on niin sanottu yhtenäishallintopiiri. Kaupungin pormestariksi valittiin 2015 Peter Soulsby, joka aloitti toisen kautensa. Kaupunkilaisia edustaa 54-jäseninen valtuusto, josta pormestari on nimittänyt avukseen kahdeksan valtuutettua.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Leicesterissä oli 329 839 asukasta. Se oli Itä-Midlandin hallintoalueen suurin kaupunki. Nottinghamissa oli noin 24 000 asukasta vähemmän.
Väestö > Etninen jakauma

Leicester on käytännössä Lontoon jälkeen Britannian etnisesti kirjavin kaupunki. Englannissa syntyneitä oli kaupungin asukkaista 65 % ja Intiassa syntyneitä 11,3 %. Englantia puhui 72,5 % ja gudžaratia 11,5 % väestöstä. Vuonna 2001 kaupungin asukkaista valkoisia brittejä oli 60,5 % ja vuonna 2011 heidän osuutensa oli 45,1 %.
Väestö > Uskonto

Leicesterissä on vähiten kristittyjä Lontoon ulkopuolella ja toisaalta eniten hinduja Lontoon ulkopuolella. Kristittyjä oli 32,5 % ja hinduja 15,2 %. Muslimeita oli 18,6 % ja uskonnottomia 22,5 % väestöstä. Katukuvassa näkyy useita moskeijoita ja hindutemppeleitä. Leicesterin diwali-valot ovat Britannian suurimmat.
Koulutus

Leicesterin yliopisto on perustettu vuonna 1921. Siellä on noin 18 000 opiskelijaa.
Urheilu

Leicester on merkittävä urheilukaupunki, ja ESPN-urheilukanavan ja Bathin yliopiston tekemän tutkimuksen mukaan se oli vuonna 2016 Britannian paras urheilukaupunki. Tutkimuksessa otettiin huomioon menestys, tunnelma urheilutapahtumissa, paikalliset lahjakkuudet sekä yhteisölliset ja yhteiskunnalliset tekijät. Kaupungin sijoitusta nosti erityisesti jalkapalloseura Leicester City, joka voitti Englannin Valioliigan. Leicesterin voittoa pidettiin Englannissa jopa jalkapallon historian suurimpana yllätyksenä, sillä vedonlyöntitoimistot antoivat ennen kauden alkua joukkueen voittomahdollisuudeksi 1/5000:nteen.
Jalkapallon lisäksi Leicesterissä pelataan muun muassa rugbyä, krikettiä ja koripalloa. Leicester Tigers on voittanut kymmenen kertaa vuonna 1987 perustetun rugby unionin Valioliigan ja Leicestershire County Cricket Club useimmin Britannian krikettimestaruuden. Leicester Riders on puolestaan Britannian vanhin koripallon ammattilaisjoukkue.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leicester Wikimedia Commonsissa
Official Tourism site for Leicester and Leicestershire
Leicester City Guide (Arkistoitu – Internet Archive)
Leicesterin katedraali sisältä