stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhteistyö (yhtiö)
Historia > Konkurssi

Vuonna 1979 Helsingin kaupunki rajoitti Yhteistyön Lehdistötalon (muun muassa Kansan Uutisia painaneen) painon toiminta-aikoja meluhaittoihin vedoten ja ilmoitti myöhemmin voimaan tulevista tiukemmista rajoitteista. Toiminnan jatkaminen vanhassa paikassa tuli tämän myötä mahdottomaksi ja yhtiö alkoi suunnitella uutta painotaloa. Herttoniemeen rakennetun talon kustannukset kohosivat lopulta 53 miljoonaan markkaan ja yhtiö velkaantui projektin seurauksena pahoin. Vuonna 1982 Yhteistyöllä oli velkaa 70 miljoonaa markkaa. Kirjapaino muutti Hitsaajankadulle vuoden 1982 lopussa. SKP:n hallinnoiman Koiton talon myynti vuonna 1981 johtui osittain talohankkeen aiheuttamasta rahoitusvajeesta. Jo aiemmin taloa oli käytetty esimerkiksi Yhteistyön lainojen vakuutena. Osoitteessa Aleksis Kiven katu 58 sijainnut varasto myytiin Yhteistyön Eläkesäätiölle kahdella miljoonalla markalla vuonna 1981. Fexima avusti Yhteistyötä muun muassa ostamalla yhtiön uuden painokoneen ja postituslaitteet, jotka se vuokrasi takaisin yhtiölle.
Yhteistyön kansandemokraattiset asiakkaat kuten Kansankulttuuri, Kansan Uutiset, Ny Tid, Uusi Nainen ja Raketti jättivät ajoittain laskunsa yhtiölle maksamatta. Kansan Uutiset oli Yhteistyölle velkaa miljoonia markkoja. Esimerkiksi vuonna 1982 SKP otti miljoonan markan lainan, jolla maksettiin KU:n velkoja Yhteistyölle. Yhteistyön omia lainoja taattiin 1980-luvun alussa muun muassa Kulttuuri- ja Lehdistötalojen osakkeilla. Yhteistyö puolestaan takasi muun muassa Sanan Tien ja Kansankulttuurin lainoja.
Vuonna 1982 Yhteistyö merkitsi merkittävän osuuden Uutta Naista julkaisemaan perustetun yhtiön osakkeista. Yhteistyö omisti myös noin 40 prosenttia kustannusyhtiö Kansankulttuurin osakkeista. Tappiollinen Kansankulttuuri lakkautettiin vuonna 1986.
Vuonna 1985 SKP erotti NKP:n linjauksia tukeneen (taistolaisen) opposition puolueesta ja puolueiden välit viilenivät. Yhteistyö menetti Neuvostoliitosta tulleet painotilaukset ja yhtiö joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Sputnik siirrettiin Yhteistyöltä Kursiiville. Vuonna 1986 yhtiön liikevaihto supistui lähes 40 prosenttia ja se teki 4,5 miljoonaa markkaa tappiota. Herttoniemen painotalo (Hitsaajan- ja Niittaajankadun rakennukset) myytiin hätätilanteessa 50 miljoonalla markalla. Lähes sata työntekijää irtisanottiin. Vuosina 1987–1988 tappiota tuli noin 2 miljoonaa vuodessa. Helmikuussa 1989 yhtiön hallitus totesi, ettei yhtiöllä ollut jatkossa toimintaedellytyksiä.
Yhtiön nimeksi vaihdettiin Helsingin Painotyö Oy vuonna 1989 ja Helsingin Asuntoratkaisu Oy vuonna 1990. Vuonna 1990 perustettiin uusi Yhteistyö Oy (YT-Print), joka asetettiin konkurssiin lokakuussa 1992. Herttoniemen Painotalo oli SKP:n ja Suomenmaan puoliksi omistama yhtiö, joka perustettiin Yhteistyön konkurssiuhan alla 1989 painamaan Suomenmaata ja Kansan Uutisia. Painotalo teki konkurssin marraskuussa 1991. Sittemmin Kansan Uutiset alkoi ostaa painotyöt Keski-Uusimaa Oy:ltä.
Osakeyhtiö Kuvatyö

Osakeyhtiö Kuvatyö perustettiin huhtikuussa 1923 valmistamaan kuvalaattoja ja leimasimia. Toiminta alkoi varsinaisesti vasta Oy Työn toimintakiellon jälkeen 1924. Kuvatyö toimi ensin Neljännellä linjalla ja syksystä 1927 alkaen Kotkankadulla.
Kuvatyön toiminta keskeytyi vuonna 1930, mutta yhtiö aloitti uudelleen 1946. Työ oli aluksi vain välitystä, sillä yhtiö sai kuvalaattakoneiden tuontiluvan valtion lisenssitoimikunnalta vasta 1948. Kuvatyön laattojen valmistus alkoi Hämeentiellä 1949 ja jatkui vuodesta 1952 Kotkankadun uusituissa kiinteistöissä. Laattojen tarve alkoi vähentyä uusiin painomenetelmiin siirryttäessä ja Kuvatyö ei pysynyt kannattavana, joten 1958 yhtiö päätettiin sulauttaa Yhteistyöhön. Kuvalaattalaitos toimi Yhteistyön osastona vuoteen 1970. 1960-luvun vaihteesta alkaen laitos sijaitsi Herttoniemessä. Osastoa työllistivät etenkin Neuvostoliitosta tulleet tilaukset.
Vuonna 1981 Yhteistyön omistajaksi tulleella Suomen Kuvatyö -osakeyhtiöllä ei ollut suoraa yhteyttä aiempaan Kuvatyöhön.
Työntekijät

Vuoden 1945 lopussa Yhteistyöllä oli 26 työntekijää. Määrä kasvoi tasaisesti toiminnan laajentuessa ja vuonna 1955 palkkalistoilla oli 182 henkilöä. Kahdensadan työntekijän raja ylittyi vuonna 1960 ja 1970-luvun alkaessa yhtiössä työskenteli hieman alle kolmesataa henkilöä. Uusi tekniikka vähensi työvoiman tarvetta vuodesta 1975 alkaen ja määrä alkoi laskea. Vuoden 1986 lopussa työntekijöitä oli 118.
Työntekijöiden virkistystoiminnasta ja henkisistä harrastuksista huolehti Yhteistyön Toveriseura. SKP:n Yhteistyön osasto perustettiin 1940-luvun lopussa työpaikkaryhmän pohjalta. Noin 50–60 jäsentä keränneeseen osastoon kuuluivat kirjapainossa sekä Lehdistötalolla toimineissa lehtien toimituksissa ja konttoreissa työskennelleet. Suomi–Neuvostoliitto-Seuran Lehdistötalon osasto toimi vuodesta 1957 alkaen ja keräsi suurimmillaan noin 130 jäsentä. Yhteistyöllä oli oma eläkesäätiö.
Painetut lehdet

Alppila
Elintae (SEL)
Eläkeläinen (Ery)
Folktidningen Ny Tid
Kansan Uutiset (SKDL/SKP) 1956–1989
Kuntamme tänään
Päivän Posti (SKP)
Päivän Sanomat (sd. opp./SAK) 1959–19xx
Rakentaja (SRL)
Rivit (SKDL)
Sputnik (APN)
Suomi-DDR (DDR-seura)
Työkansan Sanomat (SKP) 1946–1956
Uusi invalidi (TSIL)
Uusi Nainen (SNDL) 1945–19xx
Vantaa tänään
Vapaa Sana (SKDL) 1952–1956
Yhteistyö (SKP) 1983–1984
Johto

Martti Malmberg toimi Yhteistyön sosiaalijohtajana 1966–1976.
Johto > Toimitusjohtajat

August Niemistö 1944–1967
Aimo Tenhovuori 1967–1973
Tapio Ahonen 1973–1980
Matti Tokkari 1980–1981 (vt.)
Erkki Kivimäki 1981–198x
Pekka Tulin 198x–1985
Johto > Talousjohtajat

Erkki Kivimäki 1950–1952
Leo Kaspio 1952–1957
Reino Koski 1957–1959
Pekka Tulin 1959–1972
Mikko Pirnes 1972–1974
Matti Tokkari 1975–19xx
Johto > Hallituksen jäsenet

Antti Aaltonen 1945–1956
Arvo Anttila 1957–1961
Georg Backman 1960–1966
Viljo Ekström 1962
Väinö Hakkarainen 1968–1970
Juhana Hämäläinen 1957
Antti Jäntti 1977–19xx
Matti Kanerva 1949–1956, 1958–19xx
Toivo Karvonen 1944–1947
Erkki Kauppila 1956
Jaakko Kivi 1944
Lennart Kivi 1963–19xx
Paavo Kivikoski 1944–1947
Jalmari Kivilahti 1944–1951
Erkki Kivimäki 1953–1954, 1957–19xx
Reino Koski 1960–1961
Timo Koste 1958–1959, 1976–19xx
Reijo Kuusisto 1971–1978
Tauno Laakso 1952
Arvo Laiho 1956–1957, 1973–1976
Pauli Laine 1948–1950
Jalo Lepola 1971
Pentti Leväpuro 1948–1951
Toivo Hj. Långström 1929–1970
August Niemistö 1929–1956, 1967
Sulo Nurmi 1972–1976
Maunu Nurminen 1952
Nestori Parkkari 1955
Toivo Pohjonen 1961–1966
Olavi Poikolainen 1959–1960
Pekka Ruuth 1978–19xx
Arthur Rönnqvist 1951
Voitto Saarinen 1952–1959, 1962–19xx
Yrjö Salminen 1948
Jaakko Tuomainen 1957
Jorma Uitto 1953–1955
Aaro Uusitalo 1944
Veikko Viikari 1958
Armas Vinberg 1968–1973
Ontro Virtanen 1945–1947
Uskonrauhan rikkominen

Oikeuden vaaka
Rikos
Rikosvastuu
Vastuu
Tahallisuus
Huolimattomuus
Laiminlyöntirikos
Syyksiluettavuus
Oikeudenvastaisuus
Tunnusmerkistö
Syyllisyys
Vastuuvapausperusteet
Syyntakeisuus
Syyntakeettomuus
Hätävarjelu
Pakkotila
Rikosprosessi
Rikosilmoitus
Esitutkinta
Syyteharkinta
Vanhentuminen
Uskonrauhan rikkominen on Suomen rikoslain 17 luvun 10 §:n määrittämä rikos, josta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Nykyisessä muodossaan laki tuli voimaan vuonna 1999.
Uskonrauhan rikkomiseen syyllistyy mikäli:
»1 ) julkisesti pilkkaa Jumalaa tai loukkaamistarkoituksessa julkisesti herjaa tai häpäisee sitä, mitä uskonnonvapauslaissa tarkoitettu kirkko tai uskonnollinen yhdyskunta muutoin pitää pyhänä, tai
2) meluamalla, uhkaavalla käyttäytymisellään tai muuten häiritsee jumalanpalvelusta, kirkollista toimitusta, muuta sellaista uskonnonharjoitusta taikka hautaustilaisuutta.»
Uskonnonvapauslain 2 §:n mukaisesti uskonnollisella yhdyskunnalla tarkoitetaan evankelis-luterilaista tai ortodoksista kirkkoa tai rekisteröityä uskonnollista yhdyskuntaa.
Hautaustoimitus on uskonrauhan suojaama aina, riippumatta siitä, liittyykö toimitukseen uskonnollinen elementti vai ei. Kohdan sanamuoto on tarkoituksella valittu niin, että se tulee kattaneeksi myös uskonnottomat hautajaiset.
Kriminalisoinnin perustelut

Vuonna 1997 lakiehdotuksesta antamassaan lausunnossa perustuslakivaliokunta totesi, että lain ”suojelukohteina ovat kansalaisten uskonnolliset vakaumukset ja tunteet sekä uskonrauha yhteiskunnassa”. Näiden katsottiin nauttivan niin uskonnonvapauslain, Suomen hallitusmuodon  9§ kuin Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan 2 kappaleen takaamaa suojaa. Valiokunnan mukaan lain tulkinnanvaraisuutta vähentää oleellisesti teon rangaistavuuden vaatima loukkaamistarkoitus ja että se liittyy vain julkisuudessa tehtävään herjaukseen tai häpäisyyn. Jo Suomen ensimmäisen oman rikoslain tullessa voimaan 1889 katsottiin, silloisella mittapuulla varsin uudenaikaisesti, että uskontorikoksiin kohdistuvalla lainsäädännöllä turvataan ensisijaisesti ihmisten uskonnollisia tunteita. Tuolloin ajateltiin, että uskonto on yksi yhteiskunnan vakautta ylläpitävistä tekijöistä, ja siksi uskonnollisuutta murentavat teot heikentäisivät myös yhteiskunnan vakautta laajemmin. Tätä kautta myös jumalanpilkka ja uskonnon suojeleminen harhaopeilta nähtiin juuri yhteiskuntarauhan kannalta merkityksellisinä. Varsinaista jumalanpilkkaa koskeva maininta yritettiin saada poistetuksi Suomen rikoslaista ensimmäisen kerran jo vuonna 1917. Tuolloinen Eduskunta kuitenkin jätti lain vahvistamatta.
On keskeistä huomata, ettei Suomen rikoslaissa tunneta enää uskontorikoksia, vaan nykyisin uskonrauhan rikkomista käsitellään rikoslain 17 luvussa yhtenä monista muista rikoksista yhteiskuntarauhaa vastaan.
Rikosoikeuden professori Kimmo Nuotion mukaan oikeudellinen perustelu siihen, miksi teko on nykyisin voimassa olevassa laissa kriminalisoitu, liittyy yleiseen järjestykseen ja yhteiskuntarauhaan: julkinen uskonnon pyhien arvojen pilkkaaminen kenenkään siihen puuttumatta voisi herättää vihaa erilaisia uskontoja ja vakaumuksia edustavien ryhmien välille ja johtaa yleisen järjestyksen vaarantumiseen. Niinpä suojeltavana oikeushyvänä ei nykyisin ole enää jonkin uskonnon tai jumalan kunnia, vaan olennaisesti yhteiskuntarauha, jonka lainsäätäjä on pelännyt vaarantuvan, jos toisten uskonnollisten käsitysten tai uskonnonharjoittamisen loukkaaminen sallittaisiin. Juuri tämä oli perusteena nykyisen lain esitöissä. Eri uskontojen jumalolennot eivät tarvitse rikoslain suojaa, mutta ihmisten uskonnollisten tunteiden ja pyhänä pitämien asioiden tarkoituksellisella loukkaamisella voi olla yleisen yhteiskuntarauhan kannalta kauaskantoisia negatiivisia seurauksia.
Soveltaminen

Nykyisen lain esitöiden mukaan uskonnollisen yhteisön asiallinen arvostelu ei toteuta uskonrauhan rikkomisen tunnusmerkistöä. Rikoksen tunnusmerkistöä ei täytä edes ivallisessa sävyssä tapahtuva arvostelu, kunhan siihen sisältyy asiallisia perusteita. Pykälän ensimmäisen kohdan soveltaminen oikeudessa edellyttää, että pyhänä pidettävään seikkaan kohdistuva käsitys on ilmaistu tavalla, joka on omiaan halventamaan kohteen arvoa toisen ihmisen silmissä.
Rangaistavuuden edellytyksenä on, että teko on tehty loukkaamistarkoituksessa. Rikoksen tunnusmerkistön täyttymiseen liittyy siis luonteeltaan erityinen lisävaatimus teon tahallisuudelle. Ilmaisun loukkaavuuden ymmärtävät myös ne, jotka eivät itse pidä loukattua asiaa pyhänä, mutta antavat muuten arvoa toisten ihmisten vakaumukselle. Rangaistavuus edellyttää myös, että loukkaava ilmaisu tapahtuu julkisesti, jolloin loukkauksen on mahdollista levitä laajempaan tietoisuuteen.
Pykälän toisessa kohdassa tarkoitettuun jumalanpalvelukseen, kirkolliseen toimitukseen tai muuhun uskonnon harjoittamiseen liittyy yleensä sellaisia perinteisiin perustuvia muotoja, että tällaisten tilanteiden erottamista esimerkiksi uskonasioita muuten käsittelevistä keskustelutilaisuuksista pidetään oletusarvoisesti mahdollisena. Säädös ei koske yksityisiä uskonnollisia tilaisuuksia. Niitä tarkastellaan kotirauhaa koskevan lainsäädäntön kannalta.
Hautajaiset mainitaan toisen kohdan lopussa tavalla, joka erottaa ne uskonnon harjoittamisesta. Siten hautajaistilaisuuden häiriköinti on rangaistavaa myös silloin, kun siihen ei liity mitään uskonnollisia elementtejä. Suomalaisen yhteiskunnan sosiaaliset normit edellyttävät kunnioittavaa suhtautumista vainajiin, hautaamiseen sekä vainajille läheisten ihmisten tunteisiin. Tämä sivuaa myös luvun 12§ pykälän säädöstä hautarauhan rikkomisesta.
Arvostelu

Rikosnimike on toisinaan herättänyt yhteiskunnallista keskustelua: Poliittisista puolueista Piraattipuolue on kannattanut uskonrauhan suojaa koskevan säännöksen lieventämistä, 
ja Vapaa-ajattelijain liitto puolestaan kannattaa sen lakkauttamista, koska sen mukaan muut lait suojelevat uskonnon harjoittamista häiritsemiseltä.
Perussuomalaisten Jussi Halla-aho keräsi 2013 nimiä lakialoitteeseen uskonrauhapykälän kumoamisesta.
Vuonna 2015 Vihreiden puheenjohtaja Ville Niinistö ja kokoomuksen Sampsa Kataja kannattivat lain poistamista. Oikeusministeri Anna-Maja Henriksson  piti lakia tarpeellisena.
Oikeuskäytäntöä

Uskonrauhan rikkomistapauksia on ollut poliisitutkinnassa vuoden 1999 jälkeen. Syyttäjä voi jättää syytteen nostamatta, jos esimerkiksi teko on vähämerkityksinen.
Syksyllä 2009 Helsingin kaupunginvaltuutettu Jussi Halla-aho sai uskonrauhan rikkomisesta 30 päiväsakkoa blogikirjoituksestaan, jossa hän muun muassa nimitti islamia ”pedofiiliuskonnoksi”.
Vuonna 2006 yksityishenkilö teki tutkintapyynnön kristinuskoaiheisten pilakuvien julkaisemisesta Vapaa-ajattelijain liiton nettisivuilla. Apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalske päätti vuonna 2007 olla nostamatta syytteitä. Hänen mukaansa liiton puheenjohtaja Robert Brotherus ja pilakuvien piirtäjä Osmo Tammisalo eivät syyllistyneet sen enempää kiihottamiseen kansanryhmää vastaan kuin uskonrauhan rikkomiseenkaan. Vastavetona tutkintapyyntöön Vapaa-ajattelijain liitto teki evankelisluterilaisesta kirkosta rikosilmoituksen vuonna 2006. Rikosilmoituksen mukaan kirkkoa oli syytä epäillä kiihotuksesta kansanryhmää vastaan, koska kirkon nettisivuilla on julkaistu Raamattu. Liiton mielestä Raamatussa panetellaan ja solvataan ateisteja. Poliisin mukaan rikoksen tunnusmerkistö ei täyttynyt.
Aiheesta muualla

Mikko Välimaa: Professori: Rikoslain uskonrauhapykälät aikansa eläneitä. Helsingin Sanomat 30.9.2009.
YK: Uskontojen herjaaminen on ihmisoikeusrikkomus. Suomen kuvalehti 1.4.2009.
Kimmo Nuotio: Jumalanpilkasta viharikoksiin (Arkistoitu – Internet Archive). Haaste 1/2009.
Pakanaverkko ja Lehto: Uskonrauha koskee vain joitain uskontoja. Pakanaverkko 8.6.2010.
Rauhat
rauhanrikos · hautarauha · joulurauha · julkisrauha · jumalanrauha · kirkkorauha · kotirauha · kuninkaanrauha · käräjärauha · maanrauha · markkinarauha · naisrauha · tierauha · uskonrauha · koulurauha
Mangustit

| Mangustit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Mangustit Herpestidae  Bonaparte, 1845
Katso myös
   Mangustit Wikispeciesissä   Mangustit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mangustit (Herpestidae) on petoeläimiin (Carnivora) kuuluva nisäkäsheimo.
Mangusteja elää Aasiassa, Afrikassa, Karibialla sekä Etelä-Euroopassa ja niitä on yli 30 lajia. Mangustit painavat yleensä yhdestä viiteen kilogrammaa ja niitä on kooltaan 30 senttisistä liki metrin mittaisiin. Mangustit ovat pitkiä, hoikkia eläimiä, joilla on lyhyet jalat. Pää on pieni ja pyöreä ja siinä on teräväkärkinen kuono. Korvat ovat leveät, pyöreät ja suhteellisen alhaalla pään sivulla. Silmän pupillit ovat yleensä vaakasuorassa ja soikeat, ja hampaita on alle 32–40 lajista riippuen. Väritys on tyypillisesti ruskea tai harmaa ja yleensä yksivärinen, vaikka joitakin raidallisia lajeja on olemassa. Mangustien kynnet eivät pysty vetäytymään ja kämmenpuolet ovat paljaat, etukäpälien muistuttaessa enemmänselvennä pesukarhun käpäliä.
Aikaisemmin mangustit luokiteltiin sivettieläinten (Viverridae) heimoon, mutta rakenteellisten erojen perusteella ne erotettiin omaksi heimokseen. 2000-luvun alussa madagaskarinmangustit (Galidiinae-alaheimo) erotettiin mangusteista toiseen, Eupleridae-heimoon (”Madagaskarin petoeläimet”). Nykyisin mangustit jaetaan 14 sukuun, joihin kuuluu 33 lajia.
Tunnetuimpia mangustilajeja on mungo (Herpestes edwardsi). Toinen kuulu Herpestes-suvun laji on ikneumoni eli faaraorotta (Herpestes ichneumon). Mangustit ovat laumaeläimiä.
Aiheesta muualla

ITIS: Herpestidae (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q80479  Wikispecies: Herpestidae  ADW: Herpestidae  BioLib: 2059  BOLD: 27147  CoL: 624SY  EoL: 7673  EPPO: 1HRPSF  Fauna Europaea: 12643  Fauna Europaea (new): a51ea3ac-25b6-4dad-94b1-7da2519e9a21  GBIF: 9678  iNaturalist: 41893  IRMNG: 104273  ITIS: 180611  MSW: 14000477  NBN: NHMSYS0000376749  NCBI: 9697  Open Tree of Life: 42311  Paleobiology Database: 66287  Paleobiology Database: 66287
GeT RiGhT

| GeT_RiGhT |
| --- | --- |
 GeT_RiGhT ESL One Cologne 2016 -tapahtumassa.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Christopher Alesund
Syntynyt: 29. toukokuuta 1990 (ikä 34) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Elektronisen urheilun pelaaja
Pelaajanimi:  GeT_RiGhT
Aktiivisena:  2007–2021
Rooli:  lurkkija
Peli:  Counter-Strike Counter-Strike: Global Offensive
Palkinnot
 10× HLTV-MVP 6× HLTV TOP 20 -sijoitusta 
Christopher Carl Albin Alesund, eli GeT_RiGhT (s. 29. toukokuuta 1990 Tukholma) on ruotsalainen ammattilaisuransa päättänyt Counter-Strike ja Counter-Strike: Global Offensive -ammattilainen.
Alesund tunnetaan Global Offensivessa erityisesti Ninjas in Pyjamasista, jota hän edusti vuodet 2012–2019. Hän voitti urallaan major-turnauksen, ESL One Cologne 2014:n. Häntä pidetään pelisarjan parhaimpina pelaajina. Hänet valittiin Counter-Strikeen keskittyneen HLTV-sivuston toimesta maailman parhaaksi pelaajaksi vuosina 2013 ja 2014.
Ura > Counter-Strike

Alesund aloitti uransa Counter-Strikessa ja pelasi muun muassa Fnaticissa ja SK Gamingissa. Hän voitti muun muassa Intel Extreme Mastersin 2009, KODE5:n 2009 ja ESWC:n 2011.
Ura > Counter-Strike: Global Offensive > 2012–2013

Alesund liittyi Counter-Strike: Global Offensiven julkaisun aikoihin ruotsalaiseen Ninjas in Pyjamasiin elokuussa 2012. Joukkue voitti samana vuonna muun muassa ESWC 2012 -turnauksen, Alesund valittiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi turnauskeskiarvollaan 1,33. Vuoden toinen merkittävä voitto tuli DreamHack Winter 2012 -turnauksesta marraskuussa, ja Alesund valittiin niin ikään turnauksen parhaaksi pelaajaksi.
Vuonna 2013 joukkue voitti muun muassa ESEA Invite Season 13 Global Finals -turnauksen. Alesund valittiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi 1,30 turnauskeskiarvollaan. Hän sai finaalissa Quanticia vastaan 45 tappoa ja kuoli 21 kertaa. Joukkue sai hopeaa vuoden merkittävimmästä turnauksesta, DreamHack Winter 2013:sta. Joukkue häivisi finaalissa Fnaticia vastaan karttavoitoin 2–1. Alesund sai finaalissa 49 tappoa ja kuoli 47 kertaa, mikä oli joukkueen keskitasoa. Hänet valittiin vuoden parhaaksi pelaajaksi.
Ura > Counter-Strike: Global Offensive > 2014–2016

Ninjas in Pyjamas sai maaliskuussa toisen Major-hopeansa EMS One Katowice 2014 -turnauksesta Virtus.prota vastaan. Joukkueen vuoden selvästi merkittävin voitto tuli vuoden toisesta Majorista, ESL One Cologne 2014:sta. Alesund sai finaalissa Fnaticia vastaan 71 tappoa ja kuoli 54 kertaa, minkä myötä hänen finaalikeskiarvonsa oli 1,25. Joukkue sai hopeaa vuoden kolmansista Majoreista, DreamHack Winter 2014:sta marraskuussa. Alesund sekä sai tappoja että kuoli 53 kertaa finaalissa. Alesund valittiin toistamiseen vuoden parhaaksi pelaajaksi.
Ninjas in Pyjamas sai maaliskuussa 2015 jälleen Major-hopeaa [[ESL One Katowice 2015|ESL One Katowicesta]. Joukkue hävisi jälleen finaalissa Fnaticia vastaan karttavoitoin 2–1. Alesund oli finaalissa joukkueen toisiksi paras saatuaan 74 tappoa ja kuoltuaan 56 kertaa, mistä seurasi 1,27 finaalikeskiarvo. Joukkue sai heti perään hopeaa myös Gfinity Spring Masters 1 -turnauksesta. Alesund sai finaalissa Envyä vastaan 66 tappoa ja kuoli 81 kertaa. Hänet valittiin vuoden 11. parhaaksi pelaajaksi.
Joukkue voitti huhtikuussa 2016 erittäin merkittävän DreamHack Masters Malmö -turnauksen, joka oli joukkueen ensimmäinen kansainvälinen turnausvoitto yli vuoteen. Alesund oli finaalin kolmanneksi paras pelaaja 45 tapollaan ja 41 kuolemallaan. Seuraavan merkittävän voittonsa NiP sai SL i-League StarSeries Season 2 Finals -turnauksesta syyskuussa. Alesundin finaalirating 1,11 oli joukkueen alhaisin. Hän sai 44 tappoa ja kuoli 42 kertaa. Alesund valittiin vuoden 18. parhaaksi pelaajaksi.
Ura > Counter-Strike: Global Offensive > 2017–2021

Ninjas in Pyjamas voitti heinäkuussa 2017 DreamHack Open Valencia -turnauksen Red Reserveä vastaan ja ansaitsi 50 000 dollaria voittorahaa. Joukkue voitti marraskuussa IEM Oakland 2017 -turnauksen. Hän liittyi helmikuussa 2020 Team Dignitakseen. Hänet penkitettiin saman vuoden syyskuussa yhdessä Richard ”Xizt” Landströmin kanssa, jolloin hän pelasi myös uransa viimeisen ottelun.
Alesund ilmoitti lopettavansa uransa tammikuussa 2021. Hän kertoo sairastaneensa vuodesta 2012 Chronin tautia.
Saavutukset > HLTV TOP 20

| Vuosi | Sijoitus |
| --- | --- |
2010: 2
2011: 2
2013: 13
2014: 12
2015: 14
2016: 13
Saavutukset > MVP

Electronic Sports World Cup 2012
DreamHack Winter 2012
Esports Heaven: Prague
Esports Heaven: Vienna
ESEA Season 13 - Invite
StarLadder StarSeries VI
ESEA Global Finals Season 14
ESL Major Series One - Spring 2013
DreamHack Bucharest 2013
Copenhagen Games 2014
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta GeT RiGhT Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Pääsarja:   Counter-Strike  Condition Zero Deleted Scenes  Source  Global Offensive  Counter-Strike 2 
Spin-off-sarja:   Neo  Online  Nexon: Zombies  Online 2 
Kilpapelaaminen:   Luettelo Counter-Strike-turnauksista  Counter-Striken major-turnaukset 
Huomattavia pelaajia:   coldzera  dev1ce  flusha  GeT_RiGhT  GuardiaN  kennyS  olofmeister  s1mple  shox  ZywOo 
Huomattavia joukkueita:   Astralis  Cloud9  ENCE eSports  FaZe Clan  Fnatic  G2 Esports  Heroic  Mouz  Natus Vincere  Ninjas in Pyjamas  Virtus.pro  Vitality 
Liittyvää:   Valve Corporation  HLTV  Gearbox Software  Ritual Entertainment  Turtle Rock Studios  Hidden Path Entertainment  Steam  GoldSrc  Source 
GeT_RiGhT kuvassa keskellä World Cyber Games 2011 -tapahtuman palkintojenjaossa.
Samarium(II)

| Samarium(II)jodidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  32248-43-4
PubChem CID:  141689
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  SmI2
Moolimassa:  404,16
Ulkomuoto:  Vihreä kiteinen aine
Sulamispiste:  527 °Cf>
Kiehumispiste:  1 580 °C
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
Samarium(II)jodidi (SmI2) on samarium- ja jodidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä muun muassa pelkistimenä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Samarium(II)jodidi on huoneenlämpötilassa vihreää kiteistä ainetta. Yhdiste on vahva pelkistin ja reagoi esimerkiksi veden kanssa pelkistäen sen vedyksi. Aine liukenee eräisiin orgaanisiin liuottimiin, kuten tetrahydrofuraaniin ja asetonitriiliin.
Samarium(II)jodidia voidaan valmistaa kuumentamalla samarium(III)jodidia tai pelkistämällä sitä metallisen samariumin tai alkalimetallien avulla. Yhdistettä voidaan valmistaa myös samariumin ja dijodimetaanin tai 1,2-dijodietaanin välisellä reaktiolla hapettomassa orgaanisessa liuottimessa, kuten tetrahydrofuraanissa tai asetonitriilissä.
Samarium(II)jodidia käytetään orgaanisen kemian synteeseissä. Se pelkistää muun muassa karbonyyliyhdisteen alkoholeiksi ja alkyylihalogenidit hiilivedyiksi. Tämän lisäksi sitä käytetään katalyytteinä pinakolitoisiintumisissa, kytkentäreaktioissa, esimerkiksi Barbier-reaktioissa ja radikaalireaktioissa. Yhdistettä on käytetty reagenssina useiden luonnonaineiden synteeseissä.
Japanilaisen miekan valmistus

Miekan taontaa esittävä kaiverrus. Ogata Gekko, 1873
Japanilaisen miekan valmistus on pitkällinen sepäntaitoa vaativa prosessi.