stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nani Roma
Kilpaura > Autot (2005–) > Mitsubishi Ralliart (2005–2009)

Vuoden 2004 Dakar-rallin voiton jälkeen Roma ilmoitti tehneensä sopimuksen Mitsubishin kanssa ja ajavansa jatkossa erämaarallia autoilla. Hän sai kartturikseen Henri Magnen ja tallikaverikseen muun muassa Stéphane Peterhanselin, jota vastaan hän ajoi Dakarissa enduroluokassa. Roma sijoittui rallissa kuudenneksi, kun tallikaverit Peterhansel ja Luc Alphand ottivat kaksoisvoiton. Roma jäi kärjestä runsaat yhdeksän tuntia. Hän ajoi Dakarin jälkeen Baja Aragónin voittoon, kun taas Patagonia-Atacaman ja Marokon ralleissa hän sijoittui neljänneksi.
Roma ajoi menestyksekkäämmin 2006 Dakar-rallissa ja oli Mitsubishi Pajerolla kolmas. Hän nousi kärkitaisteluun toisella erikoiskokeella, jossa hän tuli kolmanneksi, ja lopulta ykköseksi kolmannella erikoiskokeella. Hän putosi tämän jälkeen pois kärkikolmikosta ja nousi kymmenennellä erikoiskokeella neljänneksi. Hän palasi takaisin kolmanneksi viimeisellä erikoiskokeella, kun hänen tallikaveri Luc Alphand voitti. Roma ajoi vielä Dakarin jälkeen Baja Aragónin voittoon Mitsubishillä.[lähde? ]
Roman seuraava Dakar-ralli vuonna 2007 ei mennyt yhtä hyvin. Hän ajoi parhaimmillaan toisella erikoiskokeella toiseksi nopeimman ajan heti Carlos Sainzin jälkeen mutta jäi kauas kärjestä ja oli lopulta kolmastoista. Hän ajoi menestyksekkäämmin Dakarin jälkeen ja tuli toiseksi Transiberico rallissa ja vuosittaisessa Baja Aragónissa[lähde? ].
Dakar-ralli 2008 jouduttiin perumaan turvallisuussyistä, kun Mauritaniassa sattui ammuskeluvälikohtaus turisteja kohtaan. Roma ei ollut mukana Keski-Euroopan rallissa vaan ajoi pelkästään Baja Aragónin, jossa hän sijoittui toiseksi[lähde? ].
Vuoden 2009 Dakar-ralli saatiin ajettua turvallisemmin, jossa Roma ajoi kymmenenneksi. Hän ei kyennyt ajamaan kertaakaan kärkikolmikkoon ja voitti yhden erikoiskokeen, joka tapahtui toiseksi viimeisellä erikoiskokeella. Roma oli lisäksi ainut maaliin ajanut Mitsubishi. Sen sijaan Roma onnistui voittamaan BMW:llä ja toista kertaa autolla Baja Aragónin.[lähde? ]
Kilpaura > Autot (2005–) > X-raid ja Nissan (2010–2011)

Roma siirtyi X-raid talliin yhdessä Peterhanselin kanssa, joka ajatti BMW X3 CC autoja. Talli oli sitä ennen onnistunut menestymään erämaarallin maailmanmestaruussarjassa. Roma aloitti vuoden 2010 Dakar-rallin vahvasti ajamalla ensimmäisen erikoiskokeen jälkeen kärkeen, mutta joutui keskeyttämään rallin jo kolmannella erikoiskokeella. Sitä vastoin hänen tallikaveri Peterhansel ajoi lopulta neljänneksi[lähde? ].
Vuoden 2011 Dakar-rallia varten Roma teki sopimuksen Nissanin kanssa. Ralli meni vielä heikommin, kun Roma ei kyennyt ajamaan ollenkaan kärkivauhtia ja keskeytti toista kertaa peräkkäin Dakarin tällä kertaa etutasauspyörästön vuoksi. Hän ajoi ennen keskeytystään kahdeksannelle erikoiskokeelle kokonaissijalle 12.
Kilpaura > Autot (2005–) > Paluu X-raidille ja Dakar-rallin voitto (2012–2016)

Roma palasi yhden vuoden jälkeen takaisin X-raidille, joka otti vuodesta 2012 eteenpäin käyttöön uuden Mini All4 Racing auton, joka osoittautui erittäin kilpailukykyiseksi ensimmäisessä Dakar-rallissa. Roma otti kolme erikoiskoe voittoa ja oli lopulta Dakar-rallin toinen heti tallikaverinsa Peterhanselin jälkeen. Roma onnistui voittamaan kolmannen erikoiskokeen ja nousi neljännellä erikoiskokeella rallin kolmanneksi, jossa hän jatkoi myös viidennen erikoiskokeen. Roma voitti kahdeksannen erikoiskokeen, mutta oli pudonnut pois kärkikolmikosta, kunnes ajettuaan pohja-ajan kymmenennelle erikoiskokeelle hän nousi rallissa toiseksi pitäen sijoituksen loppuun saakka.
Roma ajoi 2013 Dakar-rallissa neljänneksi, onnistuen voittamaan neljä erikoiskoetta, viidennen, yhdeksännen, kahdennentoista ja viimeisen eli neljännentoista. Roma ei kyennyt kuitenkaan rallin aikana nousemaan, kuin kerran kolmanneksi kahdennellatoista erikoiskokeella. Roma voitti vielä samana vuonna Baja Aragónin kolmatta kertaa autolla ja ensimmäistä kertaa kahdella eri merkillä.
Roman seuraava Dakar-ralli 2014 oli menestyksekäs, mutta samalla kiistelty, kun hän ajoi tallimääräyksellä uransa toiseen Dakar-rallin voittoon. Roma voitti kaksi erikoiskoetta kolmannen ja viidennen. Hän siirtyi rallin kärkeen kolmannella erikoiskokeella, jonka hän piti aina yhdenteentoista erikoiskokeeseen saakka. Tallikaveri Peterhansel kuitenkin ohitti hänet toiseksi viimeisellä erikoiskokeella, kunnes tallin määräyksestä Peterhanselin oli määrä päästää Roma edelle, joka voitti rallin viiden minuutin erolla Peterhanseliin.
Voiton jälkeen Roma ajoi vielä kaksi Dakar-rallia Minillä, joista 2015 ralli puolustavana mestarina päättyi keskeytykseen. Hän koki teknisiä ongelmia jo ensimmäisellä erikoiskokeella ja Roman auto jouduttiin hinaamaan.  Hän ajoi neljännellä erikoiskokeella toiseksi nopeimman ajan ja kuudennella erikoiskokeella kolmanneksi nopeimman ajan. Roma onnistui voittamaan ainoan erikoiskokeensa yhdeksännellä, jonka jälkeen hänen ralli päättyi keskeytykseen. Seuraavan vuoden Dakar-rallissa 2016 Roma ajoi kuudenneksi. Hän koki pienoisia ongelmia toisella erikoiskokeella jäätyään mutaan, joka vei useita minuutteja pois kärjestä.
Kilpaura > Autot (2005–) > Toyota (2017)

Roma siirtyi yhdeksi vuodeksi yksityistalliin Overdrive Racingin Toyotalle, jossa hän ajoi vuoden 2017 Dakar-rallin. Roma ajoi sijalle neljä ollen samalla paras Toyota kuljettaja, kun Peugeot otti kolmoisvoiton. Hän ajoi heti ensimmäisellä erikoiskokeella kolmanneksi, mutta putosi pian kärkikolmikosta. Roma väläytteli vauhtiaan hetkellisesti ajaen neljännellä ja viidennellä erikoiskokeella kolmen parhaan joukkoon. Hän kävi hetkellisesti kolmantena seitsemännellä erikoiskokeella, mutta menetti lopulta sijoituksensa Peugeotin Cyril Despresille.
Kilpaura > Autot (2005–) > Toinen paluu X-raidille (2018–2019)

Roma palasi X-raidille, jossa hän ajoi uutta Mini John Cooper Rally autoa, joka korvasi Mini All4 Racingin. Roman 2018 Dakar-ralli jäi lyhyeksi keskeytettyään kolmannella erikoiskokeella ulkoajon myötä. Hän kärsi pää- ja niskavammoja, jotka pakottivat Roman keskeyttämään.
Sen sijaan 2019 Dakar-rallissa Roma taisteli voitosta. Hän nousi kolmanneksi jo toisella erikoiskokeella, jonka hän piti seitsemänteen erikoiskokeeseen saakka pudoten kahdesti vain kärkikolmikon ulkopuolelle. Roma nousi kahdeksannella erikoiskokeella toiseksi, jonka hän piti aina viimeiseen erikoiskokeeseen saakka. Roma hävisi lopulta Dakarin voittajalle Nasser Al-Attiyahille 46 minuuttia. Heinäkuussa Roma ajoi toiseksi Baja Aragónissa häviten rallin voittajalle tallikaverilleen Orlando Terranovalle vain neljä minuuttia.
Kilpaura > Autot (2005–) > Borgward Rally Team (2020–)

Syyskuussa 2019 Roma allekirjoitti sopimuksen Borgwardin kanssa, jolla hänen on tarkoitus ajaa Saudi-Arabiaan siirtynyttä vuoden 2020 Dakar-rallia. Roma ajoi uudella autolla sijalle 27 ja koki useita ongelmia rallin aikana, kuten vaihdelaatikon hajoamisen. Hän ajoi parhaimmillaan rallin alussa sijalla kolmetoista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nani Roma Wikimedia Commonsissa
Roma voitti Baja Aragónin 2009.
Roma otti Dakar-rallin voiton 2014.
Pantsarlahden bastioni

Pantsarlahden bastionin muuria ja ampuma-aukkoja.
Pantsarlahden bastioni on Viipurissa sijaitseva bastioni, joka rakennettiin 1570-luvulla. Se oli osa niin sanottua Sarvilinnoitusta, joka valmistui vuosina 1563–1617 keskiaikaisen Viipurin kaupunginmuurin itäpuolelle. Linnoitukseen kuuluivat myös samankokoinen Äyräpään bastioni sekä pienempi Valliportin bastioni, jotka kuitenkin on purettu. Yhteensä kaupunginmuuriin ja Sarvilinnoitukseen rakennettiin 1500–1700-luvuilla kahdeksan bastionia, joista Pantsarlahden bastioni on ainoa jäljellä oleva. Kaikki muut purettiin 1860-luvulla laajenevan kaupungin tieltä.
Pantsarlahden bastionia restauroitiin vuonna 1927 ja kolme vuotta myöhemmin sen sisäpuolelle valmistui Viipurin taidemuseo, jonka on suunnitellut arkkitehti Uno Ullberg.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pantsarlahden bastioni Wikimedia Commonsissa
Pakonopeus

STS-71 avaruussukkulan lähtö.
Pakonopeus (ve) on nopeus, jonka kappale tarvitsee alkuvauhdikseen poistuakseen toisen kappaleen painovoimakentästä, jos kappaleeseen ei vaikuta painovoiman lisäksi muita voimia (esimerkiksi kitkaa tai työntövoimaa). Jos kappale lähtee liikkumaan poispäin toisesta kappaleesta avaruudessa, kappaleiden välinen gravitaatiovoima hidastaa sen liikettä ja mahdollisesti lopulta pysäyttää sen ja kääntää sen takaisin päin.
Kuitenkin gravitaatiovoima heikkenee nopeasti etäisyyden kasvaessa ja jos kappale lähtee liikkeelle tarpeeksi suurella nopeudella, gravitaatiovoima heikkenee niin nopeasti, ettei se koskaan pysty kokonaan pysäyttämään pakenevaa kappaletta. Pakonopeus tarkoittaa pienintä sellaista nopeutta, jolla lähtevän kappaleen nopeus on sen äärettömän kauas kuljettua yhä suurempi tai yhtä suuri kuin nolla, eli gravitaatio ei ikinä pysty täysin pysäyttämään sitä.
Pakonopeus ei riipu pakenevan kappaleen massasta. Pakonopeus Maan pinnalta on 11,2 km/s. 
Maan suurehko pakonopeus estää sen ilmakehää poistumasta sen pinnan lähistöltä. On helpompaa laukaista satelliitti Maata kiertämään kuin ampua luotain kokonaan pois Maan painovoimakentästä, sillä Maan kiertoradalle vaadittava nopeus on vain noin 8,2 km/s.
Pakonopeuden kaava

Yksinkertaisessa kahden kappaleen tapauksessa pakonopeus  v_{e} voidaan laskea seuraavasti:
missä
G on gravitaatiovakio
M on sen kappaleen massa, josta ollaan pakenemassa
r on kappaleiden painopisteiden välinen etäisyys.
Yleensä lasketaan pienen kappaleen pakonopeus jonkin planeetan tai muun suuren kappaleen pinnalta, jolloin r = suuren kappaleen säde (pakenevan kappaleen koko on merkityksettömän pieni siihen verrattuna).
Kosmiset nopeudet

Pakonopeutta Maan pinnalta kutsutaan myös toiseksi kosmiseksi nopeudeksi.
Ensimmäinen kosminen nopeus on se, jolla kappale, kuten satelliitti pysyy Maan kiertoradalla, noin 8,2 km/s.
Toinen kosminen nopeus on se, jolla kappale voi paeta Maan vetovoimakentästä esimerkiksi matkatakseen Kuuhun tai Marsiin. Se on noin 11,2 km/s.
Kolmas kosminen nopeus on se, jolla kappale pakenee Aurinkokunnan vetovoimakentästä (esimerkiksi Voyager-luotain), 42,1 km/s.
Muita pakonopeuksia

Auringon pinnalta pakonopeus on 617,5 km/s
Kuun pakonopeus on 2,4 km/s
Marsin pakonopeus on 5,0 km/s
Jupiterin pakonopeus on 59,5 km/s
pakonopeus Linnunradasta on 550 km/s
Muita pakonopeuksia > Mustat aukot

Musta aukko on kappale, jonka pinnalta pakonopeus on niin suuri, että se ylittää valonnopeuden. Siten edes valo ei pääse pois kappaleen pinnalta. Mustien aukkojen olemassaolosta esitettiin teoria jo 1700-luvulla, jolloin pakonopeus osattiin jo laskea ja tiedettiin, että valonnopeus on äärellinen. Suhteellisuusteorian myötä mustien aukkojen ymmärrettiin olevan vielä omituisempia kuin aiemmin oli aavisteltu. Mustan aukon "säde", niin sanottu Schwarzschildin säde, saadaan pakonopeuden kaavasta sijoittamalla nopeuden paikalle valon nopeus c ja ratkaisemalla kaavasta r.
Pahkalampi (Jyväskylä)

| Pahkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°57′10″N, 25°53′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Saarilampeen 
Järvinumero:  14.239.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,6 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,63 km  
Pinta-ala:  1,686 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPahkalampi 
Pahkalampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Synsiän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Tyystijoen valuma-alueeseen (14.239) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 148,6 metriä mpy.
Peter Erofejeff

Peter Erofejeff (s. 5. tammikuuta 1983) on suomalainen ammattilaisgolfari, joka nousi syksyllä 2012 miesten European Tourille läpäistyään kaikki kolme karsintavaihetta.
Erofejeffin valmentajana toimii Matti Ojala[lähde? ]. Kotiseurana on Paltamo Golf, ennen Espoon Golfseura. Erofejeff on 175 cm pitkä ja painaa 80 kg.
Erofejeff tunnetaan yleisesti lempinimellä ”Patu”. Hän on kihloissa ja hänellä on avovaimonsa kanssa kaksi lasta.
Peter Emanuel Stråhlman

Peter Emanuel Stråhlman (14. elokuuta 1794 Valkjärvi – 1855) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri.
Stråhlmanin vanhemmat olivat lääninrovasti, teologian tohtori Johan Stråhlman ja Elisabet Tavast. Peter Emanuel Stråhlman ylennettiin luutnantiksi Venäjän tie- ja vesikulkulaitoksen insinöörikuntaan 1817. Hänet ylennettiin kapteeniksi 1820, majuriksi 1826, everstiluutnantiksi 1831 ja everstiksi 1837. Vuonna 1839 Stråhlman siirrettiin Venäjän siirtomaiden sotilasinsinöörijoukkojen palvelukseen, missä tehtävässä hän toimi aina kuolemaansa saakka. Kenraalimajuriksi hänet ylennettiin joulukuussa 1847.
Pahkalampi (Rautalampi)

| Pahkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°29′37″N, 26°51′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.718.1.055
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,5 m  
Pituus:  720 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,585 km  
Pinta-ala:  8,054 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPahkalampi 
Pahkalampi  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Ihalaiskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 720 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä mpy.
Palkanlaskennan automatisointi

Palkanlaskennan automatisointi tarkoittaa yrityksen tai yhteisön palkanlaskennan järjestämistä niin, että työntekijöiden palkkojen laskemisesta vastaavan henkilön tai henkilöiden tekemä manuaalinen työ vähenee merkittävästi tai poistuu lähes kokonaan.
Palkanlaskennan automatisointiin käytetään tietokoneohjelmistoja. Usein palkanlaskennan ohjelmisto on integroitu yrityksen toiminnanohjausjärjestelmään, jonka avulla hallinnoidaan keskitetysti yrityksen tai yhteisön koko taloutta, palkanlaskennan lisäksi esimerkiksi asiakkuuksia, tuotantoa, henkilöstöresursseja, laskutusta ja kirjanpitoa.
Palkanlaskennan toimenpiteet

Palkanlaskenta muodostuu lukuisista eri vaiheista ja toimenpiteistä, joiden hoitaminen vaatii taloushallinnon ammattitaitoa, muun muassa työ- ja virkaehtosopimusten hallintaa, ja joista huolehtiminen on lain mukaan työnantajan velvollisuus.
Palkanlaskentaan kuuluvat seuraavat tehtävät:
palkan laskeminen, maksatus ja pidätysten tilitykset verottajalle
palkkalaskelmien ja palkkatodistusten toimittaminen työntekijöille
tilastojen ja ilmoitusten laatiminen työmarkkinajärjestöille ja Tilastokeskukseen
tilastojen kokoaminen toiminnan kehittämisen tarpeisiin
tilityshakemukset työ- ja elinkeinotoimistolle työttömän henkilön palkkaukseen myönnettävää palkkatukea varten
työsopimusten laadinta
viranomaisilmoitusten antaminen verottajalle ja vakuutusyhtiölle
vuosilomien laskeminen
Palkanlaskennan yhteydessä käsitellään tavallisesti myös työntekijöiden matkakulut ja -laskut.
Ohjelmistot ja moduulit

Palkanlaskenta voidaan automatisoida käyttämällä ohjelmistoa, joka keskittää kaikki palkanlaskennassa tarvittavat tiedot yhteen paikkaan. Jos palkanlaskentaohjelmaa ei hankita osana kattavaa toiminnanohjausjärjestelmää, se voidaan monissa tapauksissa yhdistää yrityksellä jo oleviin kirjanpito-, myyntireskontra-, palkanlaskenta-, työajanseuranta- ja rekrytointiohjelmiin.
Koska nämä eri moduulit on toiminnanohjausjärjestelmissä mahdollista saada ”keskustelemaan” keskenään, järjestelmään johonkin osaan kerran tallennettu tieto on hyödynnettävissä ohjelmiston kaikissa moduuleissa. Esimerkiksi työvuoroseurannan tuntikirjaukset siirtyvät automaattisesti, ilman käsin tehtävää työtä, osioon, jonka avulla palkat lasketaan.
Vaikka palkanlaskenta ulkoistettaisiin esimerkiksi tilitoimistolle, tiettyjen asiakirjojen – muun muassa
työsopimusten – laadinta jää edelleen työnantajan vastuulle. Silloinkin palkanlaskennan automatisointi
tehostaa työnantajavelvoitteiden hoitamista.
Hyödyt

Palkanlaskennan automatisointi säästää aikaa, rahaa ja vähentää virheitä, koska se kokoaa kaiken tiedon
sähköisessä muodossa yhteen paikkaan.
The American Payroll Association (APA) arvioi, että automatisointi vähentää palkanlaskennan prosessista aiheutuvia kustannuksia jopa 80 prosenttia, mitä selittää virheiden väheneminen palkanmaksussa ja laskutuksessa.
Käyttöönotto ja ylläpito

Palkanlaskentaohjelmisto voi olla joko tietokoneelle kovalevylle asennettava tai selainpohjainen, internetissä käytettävä pilvipalvelu, jonka käyttöönotto ei vaadi asennuksia ja jonka ylläpidosta käyttäjän ei tarvitse huolehtia. Päivitykset – joita tarvitaan esimerkiksi, kun  työehtosopimus tai  työaika muuttuvat – tekee ohjelmiston toimittaja suoraan internetsovellukseen. Myös tietoturvallisuus on ohjelmiston toimittajan vastuulla.
Käytön helppouden ja kustannustehokkuuden ansiosta pilvipalveluiden suosio on kasvamassa.
Pilvipalveluna toteutettavan palkanlaskennan ohjelmistoa käytetään verkossa selaimen avulla – aivan kuten mitä tahansa internetsivua, jolle kirjaudutaan.
Noormarkun ruukki

Noormarkun ruukkialuetta
Noormarkun ruukki on nykyisin Porin kaupunkiin kuuluvassa Noormarkussa sijaitseva ruukkialue. Siihen kuuluu varsinaisen rautaruukin lisäksi myös muita A. Ahlström Osakeyhtiön omistamia rakennuksia, muun muassa saha, voimalaitos sekä työläisten ja johtajien asuntoja.
Noormarkun ruukki on Noormarkunjoen rannoilla vanhan Noormarkun kartanon alueella. Raudanjalostusta ruukissa harjoitettiin vuosina 1806–1920. Vuodesta 1870 lähtien se kuului liikemies Antti Ahlströmille ja myöhemmin A. Ahlström Osakeyhtiölle, jonka pääkonttori sijaitsee alueella edelleen.
Noormarkun ruukinaluetta pidetään yhtenä Suomen merkittävimmistä kulttuurimaisemista. Se kuuluu Museoviraston inventoimiin Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Noormarkun ruukin huomattavin rakennus on Alvar Aallon vuonna 1939 suunnittelema Villa Mairea, joka on yksi hänen arvostetuimmistaan ja kansainvälisesti tunnetuimmista töistään.
Kesällä 2008 Noormarkun ruukissa esitettiin Antti Ahlströmin elämästä kertovaa oopperaa Vierivä kivi. Sen sävelsi Kimmo Hakola ja libreton kirjoitti kirjailija Antti Tuuri.
Vanhassa vasarapajassa on Noormarkun ruukin ja A. Ahlström Oy:n historiasta kertova Voyage-näyttely. Yhtiö omistaa myös toisen vanhan ruukin, Eurassa sijaitsevan Kauttuan ruukinpuiston.
Historia

Teollinen toiminta ruukin alueella alkoi vuonna 1753, jolloin Noormarkun kartano sai luvan sahamyllyn perustamiselle Makkarakoskeen. 1795 kartanon omistajaksi tulleelle kenraaliadjutantti Carl Constantin de Carnallille myönnettiin vuonna 1806 oikeus kankivasaran ja ahjon rakentamiselle. Ruukki oli viimeinen Ruotsin vallan aikana Suomeen perustettu rautaruukki. 1860-luvulla silloinen omistaja Karl Johan Lönegren patosi Makkarakosken.
Vuonna 1870 Noormarkun ruukki ja saha siirtyivät Merikarvialta lähtöisin olevan liikemiehen Antti Ahlströmin haltuun. Hän alkoi välittömästi laajentamaan ja uudistamaan molempien toimintaa. Saha tuhoutui tulipalossa vuonna 1875, mutta se rakennettiin uudelleen heti seuraavana vuonna. Uudessa sahassa hyödynnettiin myös Noormarkun kartanolle kuuluneen, vuosina 1747–1873 toimineen Sahakosken sahan rakenteita. Sen suunnitteli valtionagronomina toiminut Henry Gibson. Vuonna 1896 koskeen rakennettiin voimalaitos, jonka valmistumisen myötä alueelle saatiin sähkövalo.
Makkarakosken sahan teollinen toiminta päättyi 1910-luvulla. Nykyään se on laitteistoineen museona. Raudanjalostus jatkui Noormarkun ruukissa vuoteen 1920 saakka. Nykyään alueella on matkailu- ja ravintolapalveluiden lisäksi A. Ahlström Osakeyhtiön pääkonttori, jossa työskentelee yhtiön yleis-, kiinteistö- ja taloushallinnon henkilökunta.
Ruukinalueen rakennuksia

Noormarkun ruukki on Suomen edustavimpia ja parhaiten hoidettuja vanhoja rautateollisuuden alueita Suomessa. Teollisuusrakennusten lisäksi alue koostuu työntekijöiden asunnoista, kirkosta, ruukinkartanosta ja huviloista sekä niihin liittyvistä puistoista.
Työläisten 1800–1900-lukujen vaihteessa rakennetut asunnot sijaitsevat ryhmässä vasarapajan läheisyydessä. Virkailijoiden asunnot ovat suunnitelleet arkkitehdit Valter ja Ivar Thomé vuonna 1915.
Teollisuusrakennukset ovat Makkarakosken rannoilla. Saha sijaitsee Noormarkunjoen etelärannalla ja vasarapaja sen pohjoispuolella. Niiden välissä on vuonna 1914 valmistunut ja vuosina 2004–2005 peruskorjattu Makkarakosken voimalaitos.
Vuonna 1876 valmistunut saharakennus on kansainvälisestikin huomattava muun muassa erikoisen rakennustapansa ja säilyneen laitteistonsa vuoksi. Noormarkun sahan lisäksi Suomessa on vanhoista suurista teollisuussahoista säilynyt vain Ruotsinpyhtäällä sijaitseva Strömforsin ruukin saha.
A. Ahlström Osakeyhtiön pääkonttori on arkkitehtien Valter Jung ja Emil Fabritius suunnittelema. Se valmistui vuonna 1916. Rakennus on lähes kokonaan alkuperäisessä kunnossaan. Yhtiön pääkonttori toimii siinä edelleen.
Sahala-niminen rakennus on valmistunut vuonna 1866 Makkarakosken sahan konttoriksi. Se on peruskorjattu vuonna 2010 ja toimii nykyään Ahlströmin vieraiden majoituskäytössä. Rakennuksessa on yhteensä 12 vierashuonetta.
Noormarkun Klubi on alun perin vuonna 1907 valmistunut palokuntatalo, jonka A. Ahlström Oy hankki omistukseensa 1919. Vuonna 1924 se muutettiin klubirakennukseksi, joka toimii edelleen erilaisten juhlien ja tilaisuuksien pitopaikkana.
Noormarkun ruukinalueen puiston on suunnitellut puutarha-arkkitehti Bengt Schalin 1910-luvulla.
Ruukinalueen rakennuksia > Villa Mairea

Noormarkun ruukinalueen yksittäisistä rakennuksista merkittävin on vuosina 1938–1939 rakennettu Alvar Aallon suunnittelema Villa Mairea. Harry ja Maire Gullichsenille edustusasunnoksi ja Suomen residenssiksi valmistunut rakennus on myös yksi Aallon tunnetuimmista töistä.
Ruukinalueen rakennuksia > Isotalo

Arkkitehti Evert Lagerspetzin piirtämä rakennus valmistui vuonna 1882. Se oli alun perin Antti Ahlströmin ja hänen perheensä asuntona. Talon toisessa päädyssä toimi pitkään myös yhtiön konttori.
Samaan kokonaisuuteen kuuluvat myös pesula- ja saunarakennus sekä posti- ja lennätinkonttorina toiminut rakennus.
Nykyään Isotalo on Ahlströmin suvun yksityiskäytössä.
Ruukinalueen rakennuksia > Havulinna

Havulinna valmistui vuonna 1901. Se rakennettiin vuorineuvos Walter Ahlströmin ja hänen puolisonsa Lillin asunnoksi. Havulinna on myös heidän tyttärensä Maire Gullichsenin syntymäkoti.
Jugend-tyylinen huvila on arkkitehti G. A. Lindbergin suunnittelema. Nykyään se toimii koulutus- ja edustuskäytössä.
Ruukinalueen rakennuksia > Noormarkun kirkko

Noormarkun ruukin alueeseen katsotaan kuuluvaksi myös vuonna 1933 valmistunut Noormarkun kirkko. Kivirakenteinen kirkko rakennettiin A. Ahlström Osakeyhtiön lahjoittamilla varoilla. Armas Lindgrenin piirtämä kirkkorakennus hautausmaineen sijaitsee nykyään erillään varsinaisesta ruukista Valtatie 23:n länsipuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Noormarkun ruukki Wikimedia Commonsissa
Noormarkun ruukin alueen rakennusinvestointi (Arkistoitu – Internet Archive)
Ahlströmin pääkonttori
Isotalo
Villa Mairea
Havulinna