stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lohikäärmekivi
Televisiosarjoissa

Lohikäärmekiven kuvauspaikat  vaihtelivat: ylemmässä kuvassa Downhill-ranta Pohjois-Irlannissa ja alempana Itzurun-ranta Baskimaalla.
Televisiosarjassa Game of Thrones Lohikäärmekivelle sijoittuvia ulkokohtauksia on kuvattu useammassa paikassa. Saari esitellään ensimmäisen kerran  toisen tuotantokauden ensimmäisessä jaksossa, jossa Stannis Baratheon polttaa Seitsemän jumalan patsaita yhdessä Melisandren kanssa Lohikäärmekiven rannalla. Lohikäärmekivi-kohtaukset kuvattiin Downhill Beach -nimisellä rannalla Derryn kreivikunnassa Pohjois-Irlannissa.
Seitsemännellä tuotantokaudella Daenerys Targaryenin saapuessa saarelle Lohikäärmekiven rantaa esittävät useat rannat Baskimaan alueella Espanjassa, mukaan lukien korkeiden kalkkikivikallioiden ympäröimä Itzurun-ranta Zumaian kaupungissa. Linnalle johtavia portaita esittivät Gaztelugatxen luodon mutkittelevat portaat Biskajanlahden rannalla. Ulkokohtauksia kuvattiin myös aiemmista kausista tutulla Downhill-rannalla Pohjois-Irlannissa sekä 180 metriä korkealla Fair Head -kalliolla meren äärellä. Lohikäärmekiven linna luotiin täysin erikoistehosteilla, ja sen sisätilat lavastettiin studiolle Belfastiin.
Yksi linnan sisätilojen huomiota herättävimmistä osista on Aegon Valloittajan rakennuttama pitkä karttapöytä, jossa korostuvat Westerosin maanmuodot, joet, kaupungit ja linnat. Maamerkkeinä on käytetty luita, korukiviä ja -metalleja. Karttahuone sai inspiraatiota Sri Lankalla sijaitsevasta kivilinnoitus Sigiriyasta.
Esiosasarjassa House of the Dragon Lohikäärmekivi on merkittävässä roolissa, ja saarelle sijoittuvia kohtauksia on kuvattu jälleen Gaztelugatxen portailla mutta myös Walesissa sekä Monsantossa Portugalissa.
Aiheesta muualla

Lohikäärmekivi Tulen ja jään laulu -wikissä (englanniksi)
Lohikäärmekivi Westeros-wikissä (englanniksi)
| n k Tulen ja jään laulu |
| --- | --- |
Romaanit:  Valtaistuinpeli (1996)  Kuninkaiden koitos (1998)  Miekkamyrsky (2000)  Korppien kestit (2005)  Lohikäärmetanssi (2011)  The Winds of Winter (?) 
Televisiosarja:  Tuotantokaudet (1  2  3  4  5  6  7  8)  Näyttelijät  Palkinnot Jaksot: Talvi on tulossa Kaksi miekkaa Ruusu ja leijona Pitkä yö
Videopelit:  A Game of Thrones: Genesis  Game of Thrones (2012)  Game of Thrones (2014) 
Musiikki:  For the Throne  Game of Thrones: Season 6  Game of Thrones: Season 7  ”Jenny of Oldstones”  ”Light of the Seven” 
Hahmot:  Joffrey Baratheon  Robert Baratheon  Cersei Lannister  Tyrion Lannister  Jon Nietos  Arya Stark  Daenerys Targaryen  Yön kuningas 
Lohikäärmeet:  Balerion 
Suvut ja järjestöt:  Stark  Targaryen  Yövartio 
Kielet:  Dothraki  Valyria 
Paikat:  Kuninkaansatama  Lohikäärmekivi  Maailma  Muuri  Talvivaara  Westeros 
Tapahtumat:  Aikajana  Robertin kapina  Viiden kuninkaan sota 
Sarjaan liittyvät teokset
Romaanit:  Seitsemän kuningaskunnan ritari (2015)  Tuli ja veri (2018) 
Televisiosarjat:  House of the Dragon (2022–)  Tuotantokaudet (1  2)  Näyttelijät  Soundtrack  A Knight of the Seven Kingdoms: The Hedge Knight (2025) 
Hahmot:  Daemon Targaryen  Rhaenyra Targaryen
Viha

Viha on voimakas pahansuopuus, suuttumus, raivo, vastenmielisyys tai muu senkaltainen tunne jotain asiaa tai henkilöä kohtaan. Ihminen tuntee vihaa, kun hänen rauhaansa, vapauttaan tai itsetunnolle tärkeitä arvoja loukataan tai uhataan. Viha ja suuttumus ovat kuitenkin eri asioita, koska suuttuessaan ihminen ei välttämättä tunne vihaa. Aggressiivinen käytöskään ei aina ole vihaa, mutta aggressiiviset tunteet voivat kehittyä vihaksi.
Kristillisessä maailmankatsomuksessa vihamielisyys on perinteisesti nähty yhdeksi seitsemästä kuolemansynnistä.
Viha vallassa eläminen on kuluttavaa. Sen valtaan joutumisen voi välttää, jos säilyttää kyvyn puolustaa itseään ja arvojaan. Keinoina ovat kyky sanoa “ei”, riippumattomuus, itsenäisyys ja niin sanottu terve aggressio.
Viha voi perustua vihan kohteen pelkoon tai aiempiin kielteisiin kokemuksiin kohteesta tai jostakin siihen yhteydessä olevaan. Monesti vihaa kuvaillaan rakkauden tai ystävyyden vastakohdaksi, mutta rakkauden vastakohtana pidetään usein paremmin välinpitämättömyyttä, sillä vihan vallassa olevat voivat olla hyvinkin tiiviissä suhteessa toisiinsa. Välinpitämättömyys taas ei kosketa millään tavalla.
Viha syntyy aina yksilön kokemasta subjektiivisesta epäoikeudenmukaisuuden tunteesta. Jos alistumme pakon tai kuvitellun pakon edessä, petymme myös itseemme. Tämän vihan purkaminen edelleen heikompiin voi edelleen lisätä vihaa itseä kohtaan. Itsensä vihaaminen on kuitenkin kuluttavaa, joten ihminen on taipuvainen vihaamaan omia heikkouksiaan muissa ihmisissä (vihan projektio). Myös kateus voi kehittyä vihaksi, jos kadehdimme esimerkiksi etuoikeutettuja ihmisiä tai niitä, jotka kykenevät nauttimaan meille kielletyistä iloista (moralismi). Vihan inhimillisyys havainnollistuu, kun ajatellaan vihaa omia läheisiä ja rakkaita kohtaan. Tämä johtuu ristiriidasta vapauden ja läheisyyden tarpeiden välillä. Tällainenkin viha usein projisoidaan esimerkiksi yli-innokkaaseen palvelualttiuteen tai ylisuojeluun.
Vihan ja tyytymättömyyden voima voi ajaa ihmistä myös loputtomiin ponnisteluihin itsensä kehittämisessä. Yhteiskunnassa taas sorrettujen viha sortajia kohtaan voi johtaa asioiden korjaantumiseen. Nämä edellyttävät, että ihminen ja ihmisryhmä ymmärtää vihansa eli tiedostaa sen.
Viharikoksiksi kutsutaan joihinkin ihmisryhmiin, yleensä etnisiin ryhmiin kohdistuvan vihan ilmauksia, yrityksiä luoda vihaa muissa, ja tekoja, jotka on tehty tällaisen vihan vallassa. Suomen rikoslaissa nämä ovat rangaistuksen koventamisperusteita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viha Wikimedia Commonsissa
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Jutta Korhonen

| Jutta Korhonen |
| --- | --- |
 Jutta Korhonen huhtikuussa 2020 esitetyssä jaksossa.
Näyttelijä(t):  Maarit Poussa
Kesto:  2014, 2016, 2017–
Ensi- esiintyminen:  Osa 2573: Severi liittyy lassensuojeluliittoon (5. helmikuuta 2014)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jutta Unelma Korhonen
Ammatti:  sairaalanjohtaja
Sukupuoli:  nainen
Kotipaikka:  Helsinki
Asuinpaikka:  Helsinki, Pihlajakatu 23 B7
Suhteet
Puoliso(t):  Maria Mustonen (eronnut, kuollut) Ismo Laitela (entinen aviomies) Aaro Vaalanne (entinen avopuoliso)
Lapset:  Iida Mustonen
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jutta Unelma Korhonen (ent. Laitela) (ent. Juha Korhonen) on Maarit Poussan esittämä kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa Salatut elämät. Jutta on ollut mukana sarjassa vuosina 2014 ja 2016 sekä pysyvästi vuodesta 2017 alkaen.
Yleistä > Perhe

Ennen sukupuolenkorjaustaan Jutta seurusteli Maria Mustosen kanssa, joka tuli raskaaksi silloiselle Juhalle. Juha kirjoitti kirjeen syntymättömälle lapselleen ja jätti Marian. Maria päätti pitää vauvan ja kasvatti tyttärensä yksin. Marian kuoltua alkoi hänen aikuisuuden kynnyksellä oleva tyttärensä Iida Mustonen etsiä kauan kadoksissa ollutta isäänsä. Useiden erehdysten ja mutkien jälkeen Jutta myönsi Iidalle olevansa tämän isä, jonka jälkeen hän on ollut tyttärensä elämässä vanhemman roolissa.
Jutta oli naimisissa Ismo Laitelan kanssa, ja hänen perheeseensä kuuluivat tuolloin Ismon lisäksi myös tämän kaksi poikaa edellisistä suhteista, Kalle Laitela ja Ressu Mattila.
Jutta on myös seurustellut Aaro Vaalanteen kanssa ja he asuivat yhdessä vuokralla Ismon pojan Kallen omistamassa asunnossa.
Jutta tutustui Mira Angervuohon tämän asuessa kadulla ja otti Miran luokseen asumaan. Tämän jälkeen Mirasta on vähitellen tullut Jutalle tärkeä ihminen ja Mira on kertonut Jutan olevan hänelle kuin oma äiti.
Yleistä > Työelämä

Ammatiltaan Jutta on puheterapeutti, jonka lisäksi hän toimi sairaalalla työsuojeluvaltuutettuna. Tämän lisäksi hän on tehnyt satunnaisia vuoroja silloisen aviopuolisonsa Ismo Laitelan omistamassa lähikaupassa, Delismossa. Keväällä 2023 Jutasta tuli sairaalan toimitusjohtaja Aaron erottua tehtävästä lääkeriippuvuutensa takia.
Elämä Pihlajakadulla > Iida etsii isäänsä

Jutta tuli sarjaan Iida Mustosen etsiessä isäänsä, johon Iida oli pitkään tahtonut tutustua. Jutta oli yksi isäehdokkaista – tosin nimellä Juha, sillä Jutta määriteltiin syntymässä pojaksi, kunnes hän teki aikuisena sukupuolenkorjausleikkauksen ja vaihtoi nimekseen Jutta. Leikkauksen jälkeen hän hylkäsi Iidan sekä vaimonsa Marian. Aluksi Jutta valehteli Iidalle Juhan kuolleen jo vuosia sitten ja että hän olisi Juhan naisystävä, kunnes lopulta kertoi totuuden. Aluksi Iidan oli hyvin vaikea hyväksyä Juttaa, mutta sittemmin heidän välinsä muuttuivat erittäin hyviksi.
Jutta poistui sarjasta hahmon muuttaessa Hyvinkäälle, mutta Linda Eerikäinen kutsui hänet takaisin kuvioihin sen jälkeen, kun Iida oli alkanut käyttää huumeita Anton Heleniuksen kanssa. Jutasta tuli vakituinen hahmo vuonna 2017.
Elämä Pihlajakadulla > Kidnappaus

Jutta joutui Aaron kanssa sairaalassa hammaslääkärinä työskennelleen Lauri Rossin kidnappaamaksi saatuaan vihiä Laurin olevan Aaron katoamisen takana. Lauri kidnappasi myös Mustavaarat, joille hän halusi kostaa. Jutta, Aaro ja Mustavaarat pääsivät pois vankeudesta Lindan ja Mikin tehtyä iskun kyseiseen kartanoon, jossa heitä pidettiin vankeina. Jutta ja Aaro joutuivat kahakkaan, sillä Jutta sabotoi Aaron hakemista sairaalan toimitusjohtajaksi kuuntelemalla ehdokkaiden haastatteluja ja petti myös tätä Ismo Laitelan kanssa.
Ystävyyssuhteet

Mira Angervuo: hyvä ystävä, kämppis, Mira on Jutalle kuin oma tytär.
Kalle Laitela: Ismon poika, tulevat hyvin toimeen keskenään.
Victoria Saari: entinen työkaveri, kuollut
Susu Honkanen: työkaveri ja ystävä
Ulla Taalasmaa: hyvä ystävä
Viola Angervuo: Miran ex-vaimo, Aaron tyttärentytär ja entinen kämppis.
Salla Mattila: hyvä ystävä, tappelivat aluksi Ismosta mutta ovat sittemmin tulleet hyvin toimeen.
Eva Tamminen: assistentti sairaalassa, ystävä
Romanttiset suhteet

Maria Mustonen: seurustelusuhde, päättynyt, kuollut, suhteesta syntynyt Iida Mustonen
Kari Taalasmaa: yhden illan juttu
Ismo Laitela: avioliitto, päättynyt
Lasse Sievinen: suutelivat baarissa, myöhemmin molemminpuolinen ihastus ja yhden illan juttu, entinen avopuoliso, Nykyinen miesystävä
Aaro Vaalanne: avoliitto, päättynyt
Sven Hedin

Sven Hedin.
Sven Anders Hedin (19. helmikuuta 1865 Tukholma, Ruotsi – 26. marraskuuta 1952) oli ruotsalainen kartografi, tutkimusmatkailija, maantieteilijä ja poliittinen vaikuttaja.
Ulkoiselta olemukseltaan Hedin vaikutti lähinnä teoreettiselta lukumieheltä: hän oli pienikokoinen ja näkökyvyltään heikko. Silti hän oli fyysisesti riittävän vahva tekemään kunnianhimoisia tutkimusretkiään. Hän oli fyysisesti kestävä ja mieleltään rauhallinen ja sisukas. Hän julkaisi lähes 50 teosta, joista osa tieteellisiä ja osa populaarisia, ja niitä käännettiin 30 kielelle. Vaikka hän ei ollut taidehistorioitsija eikä arkeologi, hän pystyi tekemään arkeologisia löytöjä ja tekemään niistä osuvia havaintoja. Hän oli laajasti kielitaitoinen. Hänen laatimiaan Keski-Aasian ja Tiibetin karttoja arvostetaan edelleen korkealle.
Opinnot ja ensimmäiset retkikunnat

Hedin opiskeli vuosina 1886–1892 geologiaa, mineralogiaa, eläintiedettä ja latinaa Tukholmassa, Uppsalassa, Berliinissä ja Hallessa. Hän oli maantieteilijä Ferdinand von Richthofenin oppilas. Vuosina 1892–1935 Hedin johti useita menestyksekkäitä Keski-Aasian tutkimusretkikuntia, jotka tekivät hänestä maailmankuulun. Vuonna 1902 hänet aateloitiin viimeisenä henkilönä Ruotsissa. Ruotsin akatemian jäsen Hedinistä tuli 1913.
Hedin teki tutkimusmatkoja noin 40 vuoden ajan vuodesta 1890 alkaen. Hänen kiinnostuksensa niihin syntyi Berliinin yliopistossa sekä brittiläisen tutkijan Francis Younghusbandin retkitoverina. Hän osoitti 1890-luvulla tekemillään retkillä, että Keski-Aasian, Pamirin vuoriston ja Taklimakanin autiomaan halki pystyi vaeltamaan, joskin ne olivat olosuhteiltaan vaarallisia. Hedin itsekin oli vähällä menehtyä vuonna 1895 juomaveden loputtua. Samana vuonna hän kuitenkin sai hankituksi paimentolaisilta laajan arkeologisen kokoelman, joka on peräisin muinaisesta Yotkanin kaupungista. Hän osoitti, että alueella oli useita muinaiskaupunkeja.
Saavutukset

Hedin laati ensimmäiset yksityiskohtaiset kartat laajoilta alueilta Pamiria, Taklimakania, Tiibetiä, muinaista silkkitietä ja Himalajaa. Hän saattoi olla ensimmäinen eurooppalainen, joka ymmärsi Himalajan olevan yhtenäinen vuoristolähde?. Vaikkakin Hedin oli enemmän seikkailija ja tutkimusmatkailija kuin arkeologi, hänestä tuli ensimmäinen muinaisen keskiaasialaisen buddhalaisen kaupungin esiinkaivanut länsimaalainen, kun hän löysi syyskuussa 1899 muinaisen kiinalaisen Loulanin varuskuntakaupungin Taklimakanin aavikolta. Monet sieltä löytyneet kirjoitukset osoittautuivat historiallisesti hyvin merkittäviksi. Tätä pidetään Hedinin suurimpana arkeologisena saavutuksena. Hedin vei mukanaan Loulanista kymmeniä merkittäviä käsikirjoituksia, joista monet ovat 200-luvulta. Anekdootin mukaan Hedin löysi Loulanin hiekka-aavikolta vain se takia, että ryhmä joutui  etsimään hiekkaan hautautunutta omaa lapiotaan.
Myöhemmillä matkoillaan hän kartoitti suuren osan Tiibetin ylänköä ja löysi ennen tuntemattoman Trans-Himalajan vuoriston, mutta ei koskaan päässyt tavoittelemaansa Lhasan kiellettyyn kaupunkiin.
Kun Hedin palasi juhlittuna sankarina Ruotsiin perheensä luokse, hän sai iskun vasten kasvojaan, kun August Strindberg mitätöi hänen saavutuksena ja luonnehti niitä humpuukiksi.
Poliittinen toiminta

Hedin oli kuningas Kustaa V:n henkilökohtainen ystävä ja kirjoitti yhdessä Carl Bennedichin kanssa tunnetun, hallituksenvastaisen puheen, jossa hän puolusti kuninkaan vaatimuksia puolustusmäärärahojen kasvattamiseksi. Hedin oli suuri Saksan (tai germaanien) ystävä ja kannatti lämpimästi Ruotsin kuningatar Viktorian ajamaa liittoutumista Saksan kanssa ensimmäisessä maailmansodassa. Tämän takia hän menetti paljon merkittäviä ystäviä Britanniassa ja Yhdysvalloissa (eräässä brittilehdessä hänestä väännettiin pilkkanimi "Hun Sweden".)
Hedin oli matkustellut Venäjällä 16 kertaa ja piti sitä vakavana uhkana lännelle ja erityisesti Ruotsille, josta syystä hän kirjoitti nukkuville ruotsalaisille  vihkosen "Varoituksen sana". Siinä kuvattiin, kuinka verenhimoiset ja barbaariset venäläislaumat saattaisivat vyöryä Ruotsin yli lähes milloin tahansa. Vaara oli ilmeinen erityisesti siksi, että Ruotsi oli vuonna 1809 menettänyt puskurina toimineen Suomen ja vielä häpeällisemmällä tavalla Norjan 1905. Hän varoitti kansaa siitä, että kasakat juottaisivat pian hevosiaan Molinin lähteillä Kungsträdgårdenissa ja kirkkoihin ripustettaisiin venäläisiä ikoneja. Hedin teki suuren vaikutuksen mielipiteillään moniin ruotsalaisiin ja ne edistivät suuresti vapaaehtoista rahankeräämistä puolustustarkoituksiin. Hedinin kampanjoinnin ansiosta rahankeräys panssarilaiva Sverigeä varten onnistui yli odotusten, jota varten rahaa kertyi yli 17 miljoonaa kruunua ja se kyettiin laskemaan vesille maksettuna etuajassa jo 3. toukokuuta 1915. Rahaa jäi jopa ylikin, ylijäämällä kyettiin rahoittamaan kolme partiovenettä ja aloittamaan kahden uuden panssarilaivan rakentaminen.
Hedin kannatti ja kunnioitti Adolf Hitleriä, joka myös kunnioitti Hediniä, sekä ennen että jälkeen natsien valtaannousun. Tätä on pidetty erikoisena sikäli, että Hedin oli taustaltaan osittain juutalainen. Hitlerin tukemisen takia Hedin menetti toisen maailmansodan jälkeen maineensa.
Hedinin retkikunnat

1885–1886: Ensimmäinen matka Venäjälle, Kaukasiaan,  Persiaan, Irakiin ja Turkkiin.
1890–1891: Toinen matka Persiaan ja Keski-Aasiaan
1893–1897: Kolmas matka Keski-Aasiaan ja Taklamakanin aavikon kautta Pekingiin.
1899–1902: Neljäs matka Keski-Aasiaan. Hedin kartoitti Tiibetiä ja yritti matkustaa Lhasaan mutta tuloksetta.
1905–1909: Viides matka Himalajalle
1926–1935: Seitsemäs matka (Saksan valtion ja  Lufthansan rahoittama) Gobin aavikolle ja Mongoliaan. Hedin tapasi matkallaan Tšiang Kai-šekin.
Suomennettuja teoksia

Matkamuistelmia Persiasta, Mesopotamiasta ja Kaukaasiasta. Suomentanut K. Jaakkola. Kirjankustannus-liike, Helsinki 1898-1900, 2. painos Sampo, Tampere 1901
Aasian erämaissa: Kuvauksia matkoilta Keski-Aasiassa ja Kiinassa. Suomentanut Uuno Helve. WSOY 1900
Seikkailuja Tibetissä. Suomentanut Kalle Kajander. WSOY 1905-1906
Transhimalaja: Löytöjä ja seikkailuja Tibetissä. Kustannus-o.y. Kansa, Helsinki 1909
Navalta navalle 1: 1 matka. Suomentanut V. Hämeen-Anttila. Kustannus-oy. Kansa, Helsinki 1911
Navalta navalle 2: 2 matka. Suomentanut W. Hämeen-Anttila. Kustannus Oy Kirja, Helsinki 1913
Maitse Indiaan: Muodostelma Hedinin suuresta matkakertomuksesta "Maitse Indiaan". Matkoja ja seikkailuja n:o 2. Kirja, Helsinki 1923
Aasian erämaiden halki. Matkoja ja seikkailuja n:o 8. Kirja, Helsinki 1924
Nykypäivien Saksa. Suomentanut Lauri Hirvensalo. WSOY 1937. (Alkuteos Tyskland och världsfreden.)
Elämäni tutkimusmatkailijana. Suomentanut Heikki Väänänen. WSOY 1940, 2. painos 1951 (Alkuteos Mitt liv som upptäcktsresande.)
Aasian karavaaniteillä. Tekijän matkakirjoista valikoinut Tauno Karilas. WSOY 1962
Kirjallisuutta

Uddenberg, Nils: Drömmaren: En bok om Sven Hedin.  Stockholm:  Natur & Kultur, 2023.  ISBN 978-91-27-18362-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sven Hedin Wikimedia Commonsissa
Sven Hedin Foundationin sivut
Sven Hedinin suomen ja englannin kielille käännettyjä teoksia Project Gutenbergissä
Sven Hedinin teoksia Internet Archivessa
Sven Hedin's 1928 Expedition through the Gobi Desert of China (Youtube)
Sven Hedin : Erämaan joulu, Aamulehti, 22.12.1929, nro 349, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Heikki Väänänen : Puolen vuosisataa tutkimusmatkailijana, Suomen Kuvalehti, 16.02.1935, nro 7, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Hans Hildebrand | Ruotsin akatemia, tuoli 6 1913–1952 | Seuraaja: Sten Selander |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  International Plant Names Index  CiNii  Leopoldina  Scopus 
Taiteenala:  Scientific illustrators  KulturNav  Musée d'Orsay  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef 
Sven Hedinin vaakuna
Hedinin matkat Aasiaan 1886–1935.
Juha Lappalainen (painija)

Juha Lappalainen (3. helmikuuta 1973 Vantaa) on suomalainen painija. Hän kilpaili arvokisoissa sekä kreikkalais-roomalaisessa että vapaapainissa. Kilpailu-uran jälkeen hän on toiminut painivalmentaja.
Lappalainen aloitti painin vuonna 1980. Hän edusti Ylä-Tikkurilan Kipinää ja häntä valmensi Esa Murtoaro.
Lappalainen toimi Suomen Painiliiton päävalmentajana vuosina 2013–2016 ja 2022–2024. Tammikuussa 2025 hänet valittiin Viron painimaajoukkueen vastuuvalmentajaksi.
Saavutukset

2001 kreikkalais-roomalainen paini miesten SM-kilpailut Vaajakoski, 69 kg 1. sija
2002 kreikkalais-roomalainen paini miesten SM-kilpailut Vantaa, 66 kg 1. sija
2003 kreikkalais-roomalainen paini miesten SM-kilpailut Ilmajoki, 66 kg 1. sija
2005 kreikkalais-roomalainen paini miesten SM-kilpailut Peräseinäjoki 74 kg 1. sija lähde?
Ross Geller

| Ross Geller |
| --- | --- |
 Ross luennolla sarjan kuudennella tuotantokaudella.
Luoja(t):  David Crane Marta Kauffman
Näyttelijä(t):  David Schwimmer
Kesto:  1994–2004
Ensi- esiintyminen:  Kausi 1: ”Mistä kaikki alkoi” (The One Where It All Began)
Viimeinen esiintyminen:  Kausi 10: ”Loppu” (The Last One)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ross Eustace Geller
Ammatti:  paleontologi, professori yliopistossa
Sukupuoli:  mies
Asuinpaikka:  Long Island, New York
Suhteet
Vanhemmat:  Jack Geller Judy Geller
Sisarukset:  Monica Geller
Puoliso(t):  Carol Willick (vih. 1990 ero. 1994) Emily Waltham (vih. 1998 ero. 1999)  Rachel Green (vih. 2004)
Lapset:  Ben Geller Emma Geller-Green
Tädit ja sedät:  Iris Freddie Sylvia Ed
Sisarusten lapset:  Erica Bing Jack Bing (adoptiolapset)
Serkut:  Frannie Cassie Charlie Maureen
Muut sukulaiset:  Chandler Bing (lanko)
Tutut:  Phoebe Buffay Joey Tribbiani Mike Hannigan
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tri. Ross Eustace Geller on David Schwimmerin esittämä kuvitteellinen hahmo yhdysvaltalaisessa komediasarjassa Frendit (1994-2004).
Taustaa > Perhe

Long Islandilla New Yorkissa syntynyt ja kasvanut vanhempiensa suosima Ross on Monica Gellerin isoveli. Hän on siskonsa tavoin erittäin kilpailuhenkinen. Kolmannen tuotantokauden jaksossa Jalkapallo-ottelu kerrotaan, että sisarukset osallistuivat lapsina joka vuosi The Geller Cupiksi kutsuttuun otteluun. 
Perinne kuitenkin päättyi kuudentena vuonna Monican murrettua Rossin nenän. Lapsina Monica ja Ross olivat hyvin väkivaltaisia toisiaan kohtaan. Esimerkiksi viidennen kauden jaksossa Outoa sisarrakkautta he kertovat Rachelille painineensa usein pieninä.
Ross on siskoineen puoliksi juutalainen ja puoliksi kristitty, mutta he pitävät itseään juutalaisina, kuten jaksossa Jättiläisvyötiäinen pelastaa pyhät mainitaan.
Taustaa > Ystävät

Ross joutui usein väittelyihin ystävänsä Phoebe Buffayn kanssa, sillä hänen rationaalisuutensa ja Phoeben omat uskomukset esimerkiksi evoluutiosta ja painovoimasta eivät sopineet yhteen. Jaksossa Ryöstö paljastettiin, että kodittomuutensa vuosina hän pahoinpiteli joskus Rossin saadakseen rahaa. Rossin saatua tietää hänen vaimonsa Carolin olevan lesbo, hän harrasti melkein seksiä Phoeben kanssa, mutta heidän ystävänsä keskeyttivät heidät.
Ross on joskus sanonut Chandler Bingin olevan hänen paras ystävänsä. Heillä näytetään olevan myös joitain yhteisiä muistoja, kuten collegeaikainen bändi Way/No Way, ja se, kuinka Ross syytti Chandleria, kun hän jäi kiinni marijuanan poltosta.
Ross on läheinen myös Joey Tribbianin kanssa ja auttaakin tätä usein valmistautumaan koekuvauksiin. Sarjan loppua kohden Chandlerin mentyä naimisiin, Rossista ja Joeysta tulee yhä lähempiä ystäviä. Rossin sanottua Rachelille Joeyn olevan hänen paras ystävänsä, Rachel vastaa kuvitelleensa, että Chandler oli. Ross sanoo Chandlerin olevan hänen vanhin ystävänsä, muttei jatka keskustelua enää pidemmälle.
Taustaa > Marcel

Erottuaan Carolista Ross adoptoi laittoman Marcel-nimisen kapusiiniapinan. Marcelin sukukypsyys pakottaa Rossin kuitenkin lopulta lahjoittamaan apinan San Diegon eläintarhaan. Myöhemmin Ross selvittää, että Marcelista on tullut Monkey Shine -nimisen suositun olutbrändin maskotti, ja että se tulee tähdittämään elokuvaa Outbreak 2: The Virus Takes Manhattan. Marcelin lempilaulu on ”The Lion Sleeps Tonight”.
Myöhemmin sarjassa jaksossa Itsepuolustuskurssi Ross sanoo: ”Muistatteko, kun minulla oli apina?... mitä minä oikein ajattelin?.”
Taustaa > Karate

Rossin on sanottu harrastaneen karatea. Jaksossa Itsepuolustuskurssi hän sanoo unagin olevan täydellisen tietoisuuden taso. Hän myös pilkkaa itsepuolustuskurssia, jolla Rachel ja Phoebe käyvät, ja demonstroidakseen heidän Unagin puutteensa hän säikytteleekin heitä mielellään. Myöhemmin Rachel ja Phoebe itse säikäyttävät Rossin saaden tämän kiljumaan. Jaksoissa Näinkin olisi voinut käydä 1/2 ja 2/2 Ross harrastaa karatea yhä.
Taustaa > Asunto

Ensimmäisestä kaudesta neljänteen Ross asuu samassa asunnossa kaukana muista. Viidennellä kaudella hän kuitenkin muuttaa Monican taloa vastapäätä olevaan asuntoon. Muuton aikana hän asui jonkin aikaa Joeyn ja Chandlerin luona.
Sarja ei koskaan kerro, kuinka monta makuuhuonetta Rossin uudessa asunnossa on. Kuitenkin kausilla 9-10 Rachel muuttaa hänen luokseen, jotta Ross voisi olla lapsensa kanssa.