Moskovan spartakiadit 1928
Osanottajat ja urheilutapahtumat

Moskovan spartakiadeihin osallistui noin 4 650 urheilijaa, joista 650 saapui ulkomailta 15 maasta. Naisia osallistui noin 900. Kukin neuvostotasavalta oli mukana omalla joukkueellaan, minkä lisäksi Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta oli jaettu 12 alueelliseen joukkueeseen. Ulkomailta saapuneet joukkueet olivat Saksa (noin 300 urheilijaa), Suomi (77), Itävalta (74), Sveitsi (51), Ruotsi (43), Iso-Britannia (35), Ranska (32), Norja (21), Uruguay (20), Tšekkoslovakia (19), Latvia (17), Viro (14), Argentiina (1) ja Ranskan Algeria (1). Kaikki halukkaat eivät päässeet matkustamaan Neuvostoliittoon, sillä esimerkiksi Suomen ja Tšekkoslovakian viranomaiset kieltäytyivät myöntämästä passeja suurimmalle osalle ilmoittautuneista. Moskovan ulkopuolelta tulleet osanottajat majoitettiin Tšernyševin kasarmille ja ulkomaalaiset Neuvostojen talolle.
Kisaohjelmaan kuului 24 urheilumuotoa, joka sisälsi ratsastusta, maahockeytä ja nykyaikaista viisiottelua lukuun ottamatta kaikki olympialajit. Olympialaisten tapaan mukana oli taidekilpailu, mutta sen ainoa laji oli kuviotanssi. Sotilasurheilussa järjestettiin viisimiehisille joukkueille tarkoitettu estekilpailu. Osallistujien ja lajimäärän perusteella Moskovan spartakiadit olivat siihen asti maailman suurimmat urheilukilpailut. Esimerkiksi Amsterdamin olympialaisissa oli noin 2 800 urheilijaa, jotka kilpailivat 14 urheilumuodossa. Useissa lajeissa ratkottiin Neuvostoliiton mestaruuksia. Eri puolilla maata oli järjestetty karsintakilpailuja, joiden parhaat pääsivät mukaan spartakiadeihin. Kisoissa tehtiin kaikkiaan 83 uutta Neuvostoliiton ennätystä. Moskovan spartakiadien tulostaso oli yleisesti parempi kuin vuosien 1925 ja 1931 työläisolympialaisten, muttei muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta pärjännyt olympialaisille.
Spartakiadien ylivoimaisesti suosituin laji oli jalkapallo, jonka huippuottelut pelaatiin loppuunmyydyllä Dynamo-stadionilla. Kisoissa ratkotun Neuvostoliiton mestaruuden voitti Moskovan kaupunkijoukkue kukistettuaan loppuottelussa Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan. Toiseksi suosituin oli Tomski-stadionilla kilpailtu yleisurheilu, jota seurasi päivittäin 10 000–15 000 katsojaa. Kilpailuihin osallistui noin 1 100 yleisurheilijaa 12 maasta. Painijoita spartakiadeissa oli mukana noin 300.
Yleisurheilussa kotiyleisön suurimmaksi suosikiksi nousi Timofei Kornienko, jonka 100 ja 200 metrillä juoksemat ajat 10,8 ja 22,0 kestävät vertailun Amsterdamin olympialaisissa molemmat matkat voittaneen Percy Williamsin tulosten 10,8 ja 21,8 kanssa. Naisurheilijoista huomiota herätti Maria Shamanova voitettuaan viisi lajia (60 ja 100 m, pituus, kolmiottelu ja viesti). Kestävyysjuoksua hallitsivat Volmari Iso-Hollo ja Aleksei Maksunov, jotka ottivat yhteen kahdella matkalla. Iso-Hollo voitti Maksunovin helposti 5 000 metrillä ja johti pitkään 10 000 metrin kilpailua terävällä irtiotollaan, kunnes Maksunov saavutti hänet kahden viimeisen kierroksen aikana yleisön pauhatessa, ja työntyi väkisin ohitse juuri ennen maalilinjaa. Molemmat saavuttivat myös toisen ykkössijan, kun Iso-Hollo voitti 3 000 ja Maksunov 20 000 metrin kilpailun.
Spartakiadien muita voittajia olivat muun muassa suomalainen Gunnar Bärlund (nyrkkeily), saksalainen Werner Seelenbinder (paini), norjalainen Sverre Helgesen (yleisurheilu), virolaiset Elmar Rähn (yleisurheilu) ja Arnold Luhaäär (painonnosto) sekä neuvostoliittolaiset Aarne Kivekäs (yleisurheilu), Nikolai Ozolin (yleisurheilu), Sulamit Messerer (uinti), Nikolai Panin (ammunta), Aleksander Mordovin (miekkailu) ja Nikolai Starostin (jalkapallo).lähde? Kisojen menestyneimmät joukkueet olivat Venäjän, Ukraina ja Valko-Venäjä. Ulkomaisista parhaiten menestyi Suomi kahdeksalla ykkössijallaan. Spartakiadien parhaaksi urheilijaksi valittiin Volmari Iso-Hollo.