stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rantala-tapaus

Rantala-tapaus oli Turussa asuvan seitsemänvuotiaan suomalaisvenäläisen pojan tapauksen käsittelyä Suomen ja Venäjän lehdistössä alkuvuonna 2010. Turun sosiaaliviranomaiset ottivat kiireellisesti huostaan kaksoiskansalaisuuden omaavan pojan, minkä johdosta hänen vanhempansa ottivat asian julkisesti esille. Venäjän lehdistö seurasi tapausta useiden viikkojen ajan. Tapauksen johdosta Venäjän federaation lapsiasiainvaltuutettu Pavel Astahov vieraili Suomessa.
Tausta

Pojan äidillä on Venäjän ja isällä Suomen kansalaisuus. Pojalla on molemmat kansalaisuudet. Perheen lapsi otettiin kiireellisesti huostaan 4. helmikuuta 2010. Lapsi kävi tämän jälkeen koulua ja pakeni sieltä perheensä luokse. Venäjän federaation lapsiasiamies Pavel Astahov vieraili Suomessa 16.–18. maaliskuuta. Tapaamisen jälkeen päätettiin, että poika jää perheensä luokse, mutta Turun sosiaaliviranomaiset tekevät säännöllisiä tapaamisia.
Tapauksen käsittely Venäjän lehdistössä

Tapauksen toi ensimmäisenä julki Suomen antifasistisen komitean puheenjohtaja Johan Bäckman yhdessä perheen äidin kanssa venäläiselle uutistoimisto Interfaxille 19. helmikuuta. Tämän jälkeen tapauksesta tuli viikkojen ajan yksi Venäjän pääuutisista ja Bäckman antoi asiasta useita haastatteluja eri median edustajille. Sanomalehti Kommersant nimesi tapauksen Viron Pronssisoturi-kiistaa mukaillen "Pronssipoika"-kiistaksi.
Tapausta käsitteli laajasti etenkin Komsomolskaja Pravda -lehti, joka kirjoitti siitä lähes päivittäin maaliskuun 2010 ajan. Komsomolskaja Pravdan mukaan turvakodissa pojalle syötettiin rauhoittavia. Lehden mukaan 6. maaliskuuta joutui Robert sairaalaan päävammojen vuoksi. Toiset lapset olivat lyöneet häntä jäänkimpaleella. Perheen isä kertoi pettyneensä Suomen lakeihin ja oli valmis muuttamaan Venäjälle. Lisäksi vanhemmat pyysivät apua Venäjän viranomaisilta.
Venäläinen media esitteli tapausta maaliskuun 2010 ajan lähes yksinomaan perheen kannalta. Lehdistön mukaan poika otettiin huostaan, koska äiti oli "läpsäissyt" häntä kerran. Samaten uutisoitiin pojan kertoneen koulussa äitinsä suunnitelmista muuttaa perheineen Venäjälle. Osa lehdistöstä spekuloi, että syynä tapaukseen oli venäläisvastainen mieliala Suomessa. Samaten uutisoitiin pojan isän aikeista luopua Suomen kansalaisuudesta ja hakea poliittista turvapaikkaa Venäjältä.
Tapauksen käsittely Suomen lehdistössä

Suomalainen media keskittyi raportoimaan tapauksen käsittelystä venäläisessä lehdistössä. Tapaus oli varsin pienellä huomiolla siihen asti kunnes Pavel Astahov vieraili Suomessa. Helsingin Sanomien haastattelemien asiantuntijoiden mukaan kyseessä oli luultavasti Venäjän sisäpolitiikkaa ja tapausta johdettiin Moskovasta käsin. Ylen uutisanalyysin mukaan "kyseessä oli vakava kulttuurien törmäys. Suomen viranomaiset uskoivat käsittelevänsä lastensuojelutapausta, kun taas heidän toimiensa oikeellisuutta Moskovasta tutkimaan saapunut Kremlin korkea edustaja teki kansainvälistä politiikkaa." Lisäksi Helsingin Sanomat ja Yle nostivat esille, että Astahov on valmistunut samasta KGB-akatemiasta kuin pääministeri Vladimir Putin. Suomessa otetaan vuosittain ensi kertaa huostaan noin 2 000 lasta, ja kaikkiaan huostassa on yli kymmenentuhatta alle 17-vuotiasta. Venäjällä ei tilastoida perheväkivaltaa, mutta naisia kuolee vuosittain sen uhrina tuhansia. Suomessa lastensuojeluviranomaisilla on salassapitovelvollisuus, eivätkä he voi kertoa lastensuojelutapauksista julkisuuteen.
Rahkoila

Rahkoila on kylä Hattulan kunnassa Kanta-Hämeessä. Kylä sijaitsee kunnan keskustaajaman, Parolan pohjoispuolella. Rahkoilan halki kulkee kantatie 57, jonka kanssa risteävät sekä Aulangolle johtava Aulangontie että Tyrväntöön vievä Tyrvännöntie.
Kylä rajoittuu maantieteellisesti Vanajaveteen sekä Merven, Mierolan ja Pekolan kyliin. Rahkoilan koululta, jota voidaan pitää kylän keskuksena, kertyy matkaa Aulangon kylpylähotellille alle seitsemän kilometriä ja Hämeenlinnan torille alle 12 kilometriä. Hattulan kunnan keskustaajamaan, Parolaan on noin kolme kilometriä (tilastollisessa taajamaluokituksessa Rahkoila on osa Parolan taajamaa). Aulangontietä pitkin kulkevat linja-autot  620, 621, 622 ja 656. Linja-autot liikennöivät maanantaista lauantaihin.  Rahkoilan kylä jakautuu lukuisiin pienempiin osiin, joita ovat muun muassa Kettumäki, Salimäki ja Valtee. Se kuuluu yhdessä Mierolan kanssa valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Rahkoilan kylä on Hattulan vanhimpia ja historiallisesti taloluvultaan suurimpia kyliä. Jaakko Juteini syntyi Rahkoilassa sijainneeseen Juutilan taloon vuonna 1781. Rahkoilan koulu perustettiin vuonna 1902 ja se onkin Hattulan vanhimpia. Talousrakennukset ovat 1940-luvulta. Koulussa toimi peruskoulun luokat 1–4 kunnes se lakkautettiin keväällä 2013.
Kylässä toimii Rahkoilan seudun koulu- ja kyläyhdistys ry, joka järjestää tapahtumia alueen asukkaille.
Aiheesta muualla

Rahkoilan seudun koulu- ja kyläyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Rahkoilan kylä museoviraston sivuilla
Hattula
| --- | --- |
Kyliä ja taajamia:  Kivijoki • Koski • Lepaa • Mervi • Nihattula • Parola • Parolannummi • Pekola • Rahkoila • Sattula
Luonto:  Alajärvi • Iso Tähilammi • Lehijärvi • Leteensuo • Pikku Tähilammi • Retulansaari • Sotkajärvi • Vanajavesi
Nähtävyyksiä:  Hattulan Kotikirkko • Hattulan Pyhän Ristin kirkko • Hattulan uusi kirkko • Mierolan silta • Panssarimuseo • Parolan leijona • Ryysyranta • Tenholan linnavuori • Tyrvännön kirkko • Tyrvännön sakaristo
Muuta:  Ahlbackan kartano • Hattulan vaakuna • Lepaan puutarhaopisto • Panssariprikaati • Parolan lentokenttä • Parolannummen kenttäalttari • Parolan rautatieasema • Parolan Visa • Pekolan Isku • Satulinna • Tyrvännön lentokenttä • Vesunnin kartano
Hattulan vaakuna
Reano

| Reano |
| --- | --- |

 Reano
 Koordinaatit: 45°03′07″N, 7°25′49″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  470 m
Väkiluku (2022):  1 747
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.comune.reano.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Reano (piemonteksi Rean/Rajan) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 1 747 asukasta.
Reikäkortti

IBM-mallinen reikäkortti, jossa osa FORTRAN-ohjelmaa
Reikäkortti on yksi vanhimmista tavoista koneellisesti käsiteltävän tiedon tallentamiseen. Reikäkortti on yleensä vakiomuotoinen neliskulmainen kartonginpala, jossa on muutamia satoja mahdollisia lävistyskohtia. Osa rei'istä tehdään sen mukaan, mitä tietoa kortin halutaan ilmaisevan.
Ensimmäistä kertaa reikäkortteja käytti tiettävästi ranskalainen Basile Bouchon puoliautomaattisen kudontalaitteensa ohjaukseen. Reikäkorteille oli tallennettu tieto kankaaseen kudottavasta kuviosta. Saman idean toteutti menestyksekkäämmin niin ikään ranskalainen Joseph Marie Jacquard, joka kehitti täysautomaattisen kudontakoneen 1800-luvun alussa.
Vuonna 1890 reikäkortteja käytettiin apuvälineenä Yhdysvaltain väestönlaskennassa. Kustakin kansalaisesta tehtiin kortti, jolle tallennettiin laskennassa olennaiset perustiedot. Tämän jälkeen suurille korttimäärille saattoi niin sanotun reikäkorttikoneen eli tabulointilaitteen avulla tehdä esimerkiksi erilaisia hakuja ja lajitteluja. Tekniikan patentoi Herman Hollerith vuonna 1887. Vuonna 1896 Hollerith perusti Tabulating Machine Companyn, joka muodosti osan vuonna 1911 perustetusta IBM:stä.
Vuonna 1953 Suomeen perustettiin Reikäkorttiyhdistys reikäkorttikonealan ammattilaisten toimintafoorumiksi. Vuonna 1955 yhdistys alkoi julkaista Reikäkortti-lehteä. Vuonna 1960 Reikäkorttiyhdistyksen nimi muutettiin Tietokoneyhdistykseksi, ja yhdistyksen julkaisu muuttui Tietokone-lehdeksi (ei yhteyttä nykyiseen Tietokone-lehteen).
Reikäkortit ja reikänauhat olivat merkittävä tallennusväline tietotekniikan ensimmäisinä vuosikymmeninä. 1980-luvulle tultaessa magneettiset tallennusvälineet, kuten levykkeet ja nauhat, olivat kuitenkin jo syrjäyttäneet reikäkortit ja -nauhat lähes täysin.
Tavallisimmin käytetyissä IBM:n reikäkorteissa oli 12 allekkaista riviä ja 80 saraketta, kaikkiaan 12 × 80 = 960 sellaista kohtaa, joihin voitiin lävistää reikä. Allekkaisia rivejä merkittiin kirjaimilla X ja Y sekä numeroilla 0–9. Jokainen sarake vastasi yhtä merkkiä reikäkortille tallennetussa merkkijonossa. Kutakin numeroa, kirjainta tai merkkiä vastasi sellainen allekkaisten ruutujen yhdistelmä, jossa oli reiät tietyillä riveillä.  Numeroita vastasi sarake, jossa vain kyseisen numeron rivillä oli reikä, muita merkkejä sen sijaan kahden tai useamman allekkain olevan reiän yhdistelmä.
______________________________________________
    /&-0123456789ABCDEFGHIJKLMNOPQR/STUVWXYZ
 Y / x           xxxxxxxxx                 
 X|   x                   xxxxxxxxx         
 0|    x                           xxxxxxxxx
 1|     x        x        x        x
 2|      x        x        x        x       
 3|       x        x        x        x      
 4|        x        x        x        x     
 5|         x        x        x        x    
 6|          x        x        x        x   
 7|           x        x        x        x  
 8|            x        x        x        x 
 9|             x        x        x        x
  |________________________________________________
Viite: Eri numeroita, kirjaimia ja eräitä muita merkkejä vastaavat merkinnät reikäkorteissa; X tarkoittaa lävistettyä kohtaa.
Aiheesta muualla

Paju, Petri: ”Reikäkortti konttorityössä : Katsaus tietojenkäsittelyn materiaaliseen historiaan Suomessa.”
Teoksessa Maija Mäkikalli ja Riitta Laitinen (toim.): Esine ja aika. Materiaalisen kulttuurin historiaa. Historiallinen arkisto 130. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2010, 317–346.
Tuomas Salaste : Kelan hakemistokortit sukututkimuksessa. Kansaneläkelaitos eli Kela aloitti toimintansa 1938 rekisteröimällä aikuisten henkilötietoja. Tiedot kerättiin reikäkorteille. Kaikkiaan Kela kirjasi reikäkortistoonsa yli 2 miljoonan suomalaisen henkilötiedot.
George A. Fierheller : Do not fold, spindle or mutilate : the ‘hole’ story of punched cards. Stewart Publishing & Printing, Ontario, Kanada 2014
Reikäkorttiemulaattori, jolla voi tehdä PNG tai JPEG kuvatiedostojen muodossa olevia reikäkorttikuvia
Rauma (yritys)

Rauma Oyj perustettiin vuonna 1991 Yhtyneiden Paperitehtaiden ja Rauma-Repola Oy:n fuusion yhteydessä. Rauma Oy oli fuusiossa syntyneen Repola Oy:n yksi tytäryhtiö, johon koottiin Repola Oy:n metalli- ja koneteollisuus.
Rauma Oyj listautui Helsingin ja New Yorkin pörsseihin vuonna 1995. Repola Oy:n ja Kymmene Oy:n sulautuessa vuonna 1996 UPM-Kymmene Oyj:ksi Rauma Oy:stä tuli UPM-Kymmenen tytäryhtiö. UPM-Kymmene myi Rauman osakkeita vähitellen niin, että vuoden 1998 päättyessä sillä oli 34,5 prosenttia Rauman osakekannasta.
Yrityksen toimialoja vuonna 1998 olivat:
Timberjack-metsäkoneet (liikevaihto 2 970 milj.mk 1997),
Sunds Defibrator-kuitutekniikkalaitteet (liikevaihto 3 312 milj.mk 1997),
Nordberg-kivenmurskaimet (liikevaihto 2 554 milj.mk -97),
Neles Controls-venttiilit-säätöjärjestelmät (liikevaihto 1 935 milj.mk -97).
Heinäkuussa 1999 Rauma Oyj ja Valmet Oyj sulautuivat Metso Oyj:ksi, jolloin UPM-Kymmenen hallussa olleet Rauman osakkeet vaihtuivat Metso Oyj:n osakkeiksi. UPM-Kymmene on sittemmin myynyt kaikki Metson osakkeet. Viimeisen erän, 14,6 prosenttia UPM-Kymmene myi vuonna 2005.
Ristiaallokko

Ristiaallokko
Ristiaallokko syntyy, kun eri suunnista tulevat aaltorintamat kohtaavat toisensa. Ristiaallokon tekee hankalaksi se, että sen suunta ja koko vaihtelee. Tällainen aallokko saattaa aiheuttaa vaaran varsinkin henkilölle, joka liikkuu vedessä uiden. Usein rannoilla, joissa ristiaallokkoa syntyy, ja jotka toimivat uimarantoina (pääasiassa ulkomailla), ristiaallokon vaarasta varoitetaan. Ristiaallokkoa synnyttävät muun muassa voimakkaat tuulen suunnan vaihtelut ja erilaiset esteet vedessä, joiden takia aalto vaihtaa suuntaa ja niin sanotusti törmää toiseen. Esimerkiksi voidaan ottaa aalto, joka kohtaa pienen saaren, aalto jakautuu ja kiertää saaren ja tällöin aallot kohtaavat toisensa saaren takana aiheuttaen ristiaallokkoa. Ristiaallokkoa synnyttää myös aallon heijastuminen jyrkästä rannasta tai muusta esteestä kuten aallonmurtajasta, jolloin kyseessä on jo muutenkin virrakas paikka.  Ristiaallokon vaikutukseen joutuessaan uimarille paras tapa päästä irti virtauksesta on uida rannan suuntaisesti kunnes virta hellittää.  Kovaa virtausta ja aallokkoa vastaan uiminen heikentää uimaria ja voi aiheuttaa hukkumisen.
Rajalahti (järvi Orivedellä)

| Rajalahti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°36′11″N, 24°19′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Längelmäveteen 
Järvinumero:  35.721.1.032
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,2 m  
Rantaviiva:  4,406 km  
Pinta-ala:  61,247 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRajalahti 
Rajalahti  on Pirkanmaalla Orivedellä Naappilan kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 61 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se sijaitsee kolmen kylän peltojen ympäröimänä Längelmäveden Pappilanselän lounaispuolella ja siellä Koivulahden eteläpäuolella. Järvellä on yhtenäinen järvenselkä eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen lähiympäristö on alavaa maata, mutta järveltä näkyy kaksi mäkeä. Koillispuolella kohoaa Mustavuori, jonka laki kohoaa 38 metriä vedenpintaa korkeammalle. Lounaisrantaan laskee Rajavuoren rinteet. Rajavuori kohoaa yli 50 metrin korkeuteen. Etelässä peltojen takana kohoavat Korvenvuorenkalliot, jotka nousevat jopa 100 metriä järveä korkeammalle. Rajalahden rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen rannat ovat lähes kokonaan peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee yli 10 maatilaa ja rannoille on lisäksi rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet, jotka haarautuvat kantatieltä 58.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen on johdettu kuusi ojaa. Niistä yksi on  Aarninkaisen laskuoja, joka laskee Matkaanlahteen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa monet järven rannoista olivat peltomaata tai niittyjä. Järven nimi oli kirjoitettu karttaan ruotsiksi: ”Rajalaks”. Napialan kylä sijaitsi lahden luoteispuolella ja Rajalahden kylä sen itäpuolella. Kansalta Orivedelle kulkevat tie seurasi silloin nykyistä linjaustaan. Jo vuoden 1956 peruskartassa oli Rajavuoren rinteille rakennettu vapaa-ajan asuntoja.
Puolivoltti

Puolivoltti taaksepäin.
Puolivoltti (engl. handspring)  on akrobaattinen liike, jonka voi tehdä sekä eteenpäin että taaksepäin, fyysisestiselvennä käyttäen päätä taiselvennä käsiä. Puolivoltin tarkoitus on mennä sivuttaisakselinsaselvennä ympäri, jalat pään yli. Puolivoltissa tarvitaan myös käsiä, jotka osuvat maahan. Puolivoltteja voi tehdä useamman peräkkäin. Puolivoltin voi tehdä joko hitaasti tai nopeasti. Puolivoltin voi tehdä myös yhdellä kädellä.
Puolivoltin suorittaminen ja harjoittelu

Puolivoltin voi tehdä joko päälläselvennä, käsillä tai niskallaselvennä. Puolivoltti käsien avulla on yleisin tapa suorittaa liike. Päällä ja niskalla tehtäessä kyseessä on voimistelulle vieras akrobatialiike. Puolivolttia on hyvä harjoitella pehmeällä alustalla ennen kuin siirtyy kovalle maalle tai nurmikolle.
Puolivolttia voi hyvin yrittää opettaa jo 4-vuotiaalle lapselle. Eteenpäin puolivoltti on helpompi opettaa ja oppia kuin taaksepäin  eteenpäin tapahtuvan liikkeen vaatiman vähäisemmän rohkeuden tarpeen vuoksi.
Puolivoltin suorittaminen ja harjoittelu > Takaperin puolivoltti

Puolivoltti on taaksepäin tehtävä voltti, jossa kädet koskettavat maahan liikesarjan puolessa välissä. Liike tunnetaan paremmin nimellä flick-flack. Takaperin puolivoltti aloitetaan jalat hieman koukussa, puoliksi istuviltaan selkä pystysuorassa ja kädet alhaalla. Liikkeen suorittajan, voimistelijan, alkaessa kaatumaan selälleen ponnistetaan ylös ja taaksepäin tuoden samalla kädet suorana päänsivulle. Liikerata jatkuu kaaressa, siltakaarimaisesti. Seuraavaksi otetaan käsillä vastaan maahan. Katse pitäisi olla koko ajan käsissä ja käsien pitää olla suorana. Kun kädet ovat maassa, ponnistetaan takaisin seisovilteen toiselle puolelle.
Jalkojen istumakulma vaikuttaa puolivoltin etenemään. Oikea asento on suunnilleen hieman yli suorakulman. Mitä edempänä polvet ovat (istuma-asento), sitä enemmän ponnistuksen voimaa menetetään ja samalla liike lyhenee. Mitä taaempana lähdön istuma asento on, sitä pidemmäksi puolivoltti tulee. Pituus määrää myös liikkeen nopeuden. Pitkä taaksepäin puolivoltti on hitaampi kuin lyhyt. Taitava voimistelija pystyy pitämään usean puolivoltin liikesarjan paikallaan etenemän suhteen.
Puolivoltti taaksepäin voidaan tehdään paikaltaan, mutta telinevoimistelussa permannolla sitä yleensä edeltään arabeski, jossa voimistelija kääntää eteenpäin juoksun puolivolttia edeltävään selkä menosuuntaan asentoon.
Puolivoltti taaksepäin harjoittelussa valmentaja on polviasennossa. Voimistelija istuu selkäsuorassa (huomaa, ei tasapainoasento), kädet alhaalla polvelle. Valmentaja ottaa lapaluiden kohdalta oikealla kädellä ja vasemmalla liikkeen edetessä pakaroista. Vasenkäsi työntää voimistelijan siltakaato asennon ylitse oikean käden tukiessa voimistelijaa siltakaatoasentoon mennessä.
Liikesarjaa nopeutettaessa valmentaja on pystyasennossa ja ottaa voimistejan asusteesta (verkkatakki) lapaluista kiinni. Voimistelijan ponnistaessa vasen käsin nopeuttaa pakaroista liikettä samalla kun valmentajan oikea käsi vie liikettä eteenpäin ja varmistaa ettei voimistelija tule päälleen alustalle.
Puolivoltin suorittaminen ja harjoittelu > Puolivoltti eteenpäin

Puolivoltti eteenpäin on voltti, jossa kädet koskettava maahan liikesarjan puolivälissä. Se aloitetaan yleensä seisovilteen ja sitä edeltään vauhdinotto sekä haaraponnistus eteenpäin. Haaraponnistuksessa vasen jalka tuodaan eteenpäin, kädet tuodaan suorana ylös ja oikealla jalalla ponnistetaan käsien ollessa suorana eteenpäin maahan. Käsien koskettaessa maata ja liikkeen edetessä (käsiseisonta -asennossa) ponnistetaan hartiosta eteenpäin. Liike päättyy takaisin jaloille.
Liikkeen avustaja (valmentaja) on polviasennossa ja laittaa vasemman käden hartioiden taakse ja oikean ristiselän tai pakaroiden alle kannattaen voimistelijan siltakaatoasennon ylitse jaloille. Yleisin virhe on liiallinen hartiakulma, jolloin voimistelijan liike-energia suuntautuu hartiakulmasta johtuen "läpi" liikkeen sen sijaan, että liike-energia suuntautuisi hartioista ylöspäin.
Puolivoltin yleinen tarkoitus

Puolivolttia käytetään yleisesti tietyn tempun, esimerkiksi voltin, harjoitteluun. Puolivoltti on myös hyvin tärkeä, jos tekee temppuja esimerkiksi kovalla maapinnalla. Puolivoltin tehtävä antaa tekijälle yleensä vauhtia johonkin tiettyyn temppuun, jossa tekijä saattaa mennä esimerkiksi sivuttaiskaselinsa ympäri. Esimerkiksi voltti taakse saattaa olla helpompi, jos lisää puolivolteilla vauhtia suorittamiseen. Mutta puolivoltin pitää olla liukuva, että siitä saattaa olla apua.
Puolivoltin vaaroja ja epäonnistumisia

Puolivolttia tehdessä pitää tehdä tehdä se oikealla tekniikalla ja täytyy tietää, miten liike suoritetaan. Puolivoltti ei ole kovinkaan vaarallinen liike, mutta epäonnistumiset ovat toki mahdollisia. Yleisimpiä epäonnistumisen syitä ovat käsien pettäminen tai uskalluksen puute. Puolivoltissa on hyvin tärkeä olla kädet suorana, muuten temppu saattaa epäonnistua.
Puolivolttiin valmistavat liikkeet

Puolivolttiin valmistavia liikkeitä ovat esimerkiksi käsipomput, eteenpäin siltakaadot, sekä askel-hyppy-askeleet.
Käsipomput: Käsipompuissa pyritään tekemään hartiatyöntö, joka puolivoltissa tulee pakoksi että pääset liikkeen ympäri. Käsipomppuihin tarvitset ohuen patjan, tai jonkun muun joka on vähän maantasoa korkeampi. Käsipomppujen idea on, että tehdään käsinseisonta maahan, ja heti kun kädet koskettavat maata ensimmäisen kerran, tapahtuu työntö hartioista patjalle. Myös patjalta maahan voi tehdä samaa liikeharjoittelua.
Eteenpäin siltakaadot: Ensimmäiseksi tehdään käsilläseisonta, josta kaadutaan siltaan. Sillasta noustaan ylös.
Askel-hyppy-askel: Askel-hyppy-askel on olennainen osa puolivolttia. Jos lähdet vasemmalla jalalla, laitat vasemman jalan eteen ja viet sen pitkälle eteen, sitten hyppäät oikealla jalalla eteenpäin. Hypähdyksen jälkeen vasen jalka koskettaa taas maata, ja tästä voi tehdä puolivoltin. Sama onnistuu, jos lähdet oikea jalka edessä, niin silloin vasemmalla jallalla hypätään ja tuodaan taas oikea jalka takaisin eteen.
RC Strasbourg

RC Strasbourg on ranskalainen jalkapalloseura, joka on perustettu Strasbourgissa vuonna 1906. Joukkueen koko nimi on Racing Club de Strasbourg.
Saavutukset

Liigamestaruudet: 1 (1979)
Cup-mestaruudet: 3 (1951, 1966, 2001)
Liigacup-mestaruudet: 3 (1997, 2005, 2019)
Intertoto Cupin voitot: 1 (1995)
Ligue 2-mestaruudet: 3 (1977, 1988, 2017)
Nationalin mestaruudet: 1 (2016)
Entisiä pelaajia

José Luis Chilavert
Arsene Wenger
Raymond Domenech
Karim Haggui
Entisiä valmentajia

Gilbert Gress
Roger Lemerre
Robert Herbin
Henryk Kasperczak
Gérard Banide
Daniel Jeandupeux
Jacky Duguépéroux
René Girard
Pierre Mankowski
Claude LeRoy
Yvon Pouliquen
Ivan Hašek
Antoine Kombouaré
Jean-Pierre Papin
Jean-Marc Furlan
Pascal Janin
Laurent Fournier
Thierry Laurey
Julien Stéphan
Frédéric Antonetti
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Joukkueen viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Racingstub.com - epäviralliset sivut (ranskaksi)
Munasarjojen monirakkulaoireyhtymä

| Munasarjojen monirakkulaoireyhtymä |
| --- | --- |
 Gynekologisessa kaikututkimuksessa voidaan nähdä monirakkulaisuutta harvakaikuisena eli tummana helminauhana merkkinä PCO-oireyhtymästä.
Luokitus
ICD-10:  E28.2
ICD-9:  256.4
OMIM:  184700
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Munasarjojen monirakkulaoireyhtymä tai PCO-oireyhtymä (PCOS) on naisilla esiintyvä oireyhtymä, johon liittyy kuukautiskierron harventuminen, kuukautisvuodon puuttuminen ja pitkittyminen, miestyyppinen liikakarvoitus ja kaljuuntuminen, akne, keskivartalopainotteinen ylipaino ja hedelmättömyys.
Oireyhtymää on myös kutsuttu termeillä monirakkulainen munasarjaoireyhtymä (engl. polyfollicular ovary syndrome), polykystinen munasarjaoireyhtymä (engl. polycystic ovary syndrome) ja polykystinen munasarjatauti (PCOD). PCOS ei kuitenkaan kohdistu vain munasarjoihin eikä kaikilla potilailla ole tavallista enempää munasarjarakkuloita.
PCO-oireyhtymän selittää hormonaalinen häiriö, mutta selviä perussyitä ei tiedetä.
Esiintyvyys

PCO-oireyhtymän vallitsevuus on suomalaisilla lisääntymisikäisillä naisilla noin 5–15 %. Maailmanlaajuisesti noin 1,7 %:lla eli 66 miljoonalla naisista oli PCOS (NIH-kriteerit) vuonna 2019. Vallitsevuus kasvoi vuodesta 2010 vuoteen 2019 noin 10 %.