stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Madonna (albumi)

| Madonna Madonna |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : joulukuu 1982 - 1983
 Julkaistu: 27. heinäkuuta 1983 (US)  elokuussa 1985 (Eurooppa)
 Tuottaja(t): Reggie Lucas, John "Jellybean" Benitez, Mark Kamins
 Tyylilaji: Pop
 Kesto: 40.47
 Levy-yhtiö: Sire/Warner Bros.
Madonnan muut julkaisut
|   | Madonna 1983 | Like a Virgin 1984 |
Singlet albumilta Madonna
 ”Everybody” Julkaistu: 6. lokakuuta 1982  ”Burning Up” Julkaistu: 9. maaliskuuta 1983  ”Holiday” Julkaistu: 7. Syyskuuta 1983  ”Lucky Star” Julkaistu: 8. syyskuuta 1983  ”Borderline” Julkaistu: 15. helmikuuta 1984
Madonna (joissain maissa käytettävä nimi "The First Album") on yhdysvaltalaisen poplaulaja Madonnan ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin Yhdysvalloissa 27. heinäkuuta 1983 ja Euroopassa elokuussa 1985. Albumin uudistetulla, vuonna 2001 julkaistulla versiolla olivat viimeisinä kappaleina mukana myös kappaleiden Lucky Star ja Burning Up uudet versiot. Alkuperäisen albumin tuottivat Reggie Lucas, John "Jellybean" Benitez ja Mark Kamins. Albumin ensimmäinen single oli Everybody, toinen Burning Up, kolmantena julkaistiin Holiday (josta muodostui albumin suurin hitti), neljäntenä Borderline ja viimeisenä singlenä Lucky Star.
Yhdysvalloissa albumi on myynyt 5 miljoonaa kappaletta ja maailmanlaajuisesti 10 miljoonaa kappaletta.
Yhdysvaltojen ulkopuolella levy on julkaistu nimellä The First Album.
Kappaleet

1. Lucky Star (5:37)
2. Borderline (5:20)
3. Burning Up (3:45)
4. I Know It (3:47)
5. Holiday (6:10)
6. Think of Me (4:54)
7. Physical Attraction (6:39)
8. Everybody (6:02)
9. Burning Up (12" version) (5:56) (vain remastered-levyllä)
10. Lucky Star ("new" mix) (7:15) (vain remastered-levyllä)
Ville Hämäläinen

| Ville Hämäläinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. heinäkuuta 1981 (ikä 43) Lappeenranta, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  80 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1998–2018
Aik. seurat:  SaiPa (SML) Tappara (SML) KalPa (Mestis/SML) HPK (SML) Jokerit (SML) Kiekko-Vantaa (Mestis) Jukurit (SML) Dresdner Eislöwen (DEL2)  Braehead Clan (EIHL)
NHL-varaus:  251. varaus, 2001 Calgary Flames
Ville Tapio Hämäläinen (s. 6. heinäkuuta 1981 Lappeenranta) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja pelityyliltään puolustava sentteri.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Venäjä 2001 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Saksa 1999 | jääkiekko |  |
Hämäläinen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2000 ja 2001. Hän toimi jälkimmäisessä turnauksessa Suomen kapteenina, oli tehoilla 4+3=7 joukkueen toiseksi paras pistemies Jani Ritan jälkeen ja voitti hopeaa. Hämäläinen pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1999, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Hän kuului Suomen kapteenistoon ja jakoi neljällä osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Mikko Hyytiän kanssa. Hämäläinen valittiin turnauksessa Suomen parhaaksi pelaajaksi.
Yhteensä Hämäläinen on pelannut yhden A-, viisi B-, 43 nuorten ja 32 poikien maaottelua. Hän pelasi ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan A-maaottelunsa 4. huhtikuuta 2008 Riiassa Latviaa vastaan. Hämäläinen sai ottelussa yhden syöttöpisteen Tuomas Kiiskisen tekemään maaliin. Hän liittyi tuolloin Suomen ensimmäiseen MM-leiriryhmään, jossa Hämäläinen korvasi loukkaantuneen Jarkko Immosen.
Tom of Finland (elokuva)

| Tom of Finland |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Dome Karukoski
Käsikirjoittaja:  Aleksi Bardy
Tuottaja:   Aleksi Bardy  Miia Haavisto  Annika Sucksdorff 
Säveltäjä:   Hildur Guðnadóttir  Lasse Enersen 
Kuvaaja:  Lasse Frank
Leikkaaja:  Harri Ylönen
Lavastaja:  Christian Olander
Pääosat:   Pekka Strang  Lauri Tilkanen  Jessica Grabowsky  Taisto Oksanen  Seumas Sargent  Jakob Oftebro  Niklas Hogner 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:   Helsinki-filmi  Anagram Väst  Fridthjof Film  Neutrinos Pictures  Film Väst 
Levittäjä:  Hulu
Ensi-ilta:   2017-01-2727. tammikuuta 2017 (Göteborg)  2017-02-2424. helmikuuta 2017 (Suomi)  
Kesto:  115 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi, englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tom of Finland on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut suomalainen elämäkertaelokuva homoeroottisesta taiteilijasta Touko Laaksosesta. Elokuvan on ohjannut Dome Karukoski, ja sen nimiroolia esittää Pekka Strang. Muita päärooleja elokuvassa esittävät Lauri Tilkanen, Jessica Grabowsky, Taisto Oksanen, Seumas Sargent, Jakob Oftebro ja Niklas Hogner.
Tom of Finland sai maailmanensi-iltansa Göteborgin elokuvajuhlilla 27. tammikuuta 2017, jossa se palkittiin kansainvälisen elokuvakriitikoiden liiton Fiprescin palkinnolla. Suomen-ensi-ilta oli 24. helmikuuta 2017, ja se oli avausviikonloppunsa toiseksi katsotuin elokuva 18 713 katsojalla.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Episodi Jesse Raatikainen: 
Helsingin Sanomat Miska Rantanen: 
Hufvudstadsbladet Sara Ehnholm Hielm: 
Iltalehti Juho Rissanen: 
Keskisuomalainen Marko Ahonen: 
Turun Sanomat Päivi Valotie: 
The Guardian Peter Bradshaw:
Aiheesta muualla

Tom of Finland Internet Movie Databasessa (englanniksi)
| n k Dome Karukoski |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Tyttö sinä olet tähti (2005)  Tummien perhosten koti (2008)  Kielletty hedelmä (2009)  Napapiirin sankarit (2010)  Leijonasydän (2013)  Mielensäpahoittaja (2014)  Tom of Finland (2017)  Tolkien (2019) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  Suojelijat (2008)  Veljet (2008)  Maailmanparantaja (2011)  Valtatie 13 (2012) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Perhonen (2001)  Verenperintö (2003)  Käytösrangaistus (2003)  YUP: Päivä kerrallaan (2004)  Burungo (2011)  Yhteispeli (2013)  Lohtu (2014)  Lähde omiesi matkaan (2015)
Äänetön huuto

| Äänetön huuto> Hollow Reed |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Angela Pope
Käsikirjoittaja:   Neville Bolt (tarina)  Paula Milne (käsikirjoitus) 
Tuottaja:  Nick Powell
Säveltäjä:  Anne Dudley
Kuvaaja:  Remi Adefarasin
Leikkaaja:  Sue Wyatt
Pääosat:   Sam Bould  Martin Donovan  Ian Hart 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iso-Britannia, Saksa
Tuotantoyhtiö:   Scala (Hollow Reed) Ltd  Channel Four Television  Senator Film Produktion GmbH  Eurimages 
Levittäjä:  Film4 Productions
Ensi-ilta:  1996
Kesto:  106 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Äänetön huuto (Hollow Reed) on brittiläis-saksalainen, Angela Popen ohjaama draamaelokuva vuodelta 1996. Siinä mies huomaa, että hänen ex-vaimonsa uusi miesystävä hyväksikäyttää heidän 9-vuotiasta poikaansa. Mies itse elää nyttemmin homosuhteessa, joten häntä ei helposti uskota. Asiasta nousee huoltajuusjuttu oikeudessa.
Elokuva on esitetty Yle TV1 -kanavalla 2.3.2001.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sam Bould  | … |  Oliver Wyatt   |
|  Martin Donovan  | … |  Martyn Wyatt   |
|  Ian Hart  | … |  Tom Dixon   |
|  Joely Richardson  | … |  Hannah Wyatt   |
|  Jason Flemyng  | … |  Frank Donally   |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Hollow Reed
Käännös suomeksi
Sä kuulut päivään jokaiseen

| ”Sä kuulut päivään jokaiseen” Eino Grön |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 19. tammikuuta 1966
 Julkaistu: 1966
 Tyylilaji: tango
 Kesto: 02.48
 Levy-yhtiö: Scandia
Sä kuulut päivään jokaiseen on Eino Grönin vuonna 1966 levyttämä tango, joka on hänen tunnetuimpiaan. Sen on säveltänyt Reino Markkula ja sanoittanut Juha ”Watt” Vainio. Eino Grön levytti kappaleen 19. tammikuuta 1966, ja se julkaistiin singlenä. Kappaleen ovat levyttäneet myös muun muassa Matti Esko ja Arja Koriseva.
Sanoituksensa vuoksi tangoa on usein nimitetty esimerkiksi Alkon tangoksi, sillä laulun ”sinän” väitetään naisen sijaan viittaavan alkoholiin. Väitettä tukee muun muassa Vainion silloinen runsas alkoholin käyttö. Kappaleen sanoitukset syntyivät nopeasti, ja esimerkiksi Vexi Salmen mielestä useiden tuntien hiominen voikin viedä luomiselta tuoreuden.
Laulun synty

Markkula sävelsi tangon ja pyysi Vainiota tekemään siihen sanat. Markkula ehdotti kappaleelle nimeä ”Sä kuulut päivään jokaiseen”. Nuotit olivat Vainiolla lähes vuoden, mutta hän ei ollut tehnyt sanoja. Vuonna 1966 Vainio soitti Markkulan luokse keskellä yötä, kysyi tangon nimeä ja sulki vastaukseen saatuaan puhelimen. Pian Vainio toimitti sanat Markkulalle, ja kappale annettiin Eino Grönin levytettäväksi.
Laulun sanoituksien synnystä on vaihtelevia tarinoita. Vainio kertoi Markkulalle, että ne olisivat saaneet alkunsa oltuaan ystäviensä kanssa Kemin Kaupunginhotellissa. He olivat lyöneet vetoa siitä, pystyisikö Vainio kirjoittamaan laulun sanat puolessa tunnissa. Panoksena oli Koskenkorva-pullo. Vainio kirjoitti ”Sä kuulut päivään jokaiseen” -tangon sanat aikamääreessä ja voitti vedon.
Kemiläisen vahtimestarin Tuomo Salmen mukaan hän oli paikalla Vainion tehdessä tekstiä, eivätkä ne hänen mukaansa syntyneet Vainion kertomalla tavalla. Salmen mukaan Vainio olisi kaivanut Markkulan kirjoittamat nuotit esiin ja alkaneen kirjoittaa tekstiä. Vainio otti korin lonkeroa pöydälle, minkä jälkeen hän avasi yhden. Hän otti ryypyn ja aloitti tekstin ”Sä kuulut päivään jokaiseen”. Tämän jälkeen hän otti ison kulauksen ja jatkoi ”Sä kuulut aamuun ja iltaan”. Salmi ei kuitenkaan muista, että Vainio olisi soittanut Markkulalle yöllä, muttei pidä sitä mahdottomanakaan. Jukka Virtanen taas väitti virheellisesti televisio-ohjelmassa, että laulu olisi saanut alkunsa ravintolassa Oulussa. Sanojensa vuoksi laulua onkin nimitetty Alkon tangoksi.
Vexi Salmi on kommentoinut kappaleen sanoitusten nopeaa syntyä sanomalla:
»Juha Vainion vedonlyönti osoittaa, että hyvä teksti tai sävellys voi syntyä hetkessä, intuition omaisesti. Usein tuntien tuhraaminen ja harkinta tappavat luomisen tuoreuden.» 
()
Julkaisu ja suosio

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Sä kuulut päivään jokaiseen Sä kuulut aamuun ja iltaan Oot ensimmäinen aatoksissain Miete myös viimeinen. | ” |
– Tangon ensimmäiset säkeet
Eino Grön levytti kappaleen 19. tammikuuta 1966, ja Scandia julkaisi sen singlenä, jonka toisella puolella oli ”Kadonnut unelma”. Kappaleen sovitti Esko Linnavalli. Grönin tulkitsemana kappale nousi myyntitilastojen kärkisijoille. Tango on julkaistu usealla kokoelma-albumilla, kuten Grönin ja Reijo Taipaleen kappaleita sisältävällä levyllä Kuusitoista tangoa ja albumilla Eino Grön: 23 tunnetuinta levytystä.
Sen lisäksi, että ”Sä kuulut päivään jokaiseen” on Eino Grönin tunnetuimpia tangoja, se on myös tunnetuimpia suomalaisia tangoja. Se on suosittu kappale tanssilavoilla vielä yli 40 vuotta julkaisunsa jälkeenkin. Grönin versio on listattu 100 parhaan iskelmän joukkoon. Kappaleen ovat levyttäneet myös muun muassa Matti Esko ja Arja Koriseva. Matti Eskon version sovitti Esa Nieminen. Lisäksi intrumentaaliversion tangosta ovat tehneet muun muassa Jaakko Salo, Aaro Kurkela ja Kalevi Nyqvist.
Tangon sanoitukset ja nuotit julkaistiin muun muassa Musiikki-Fazerin Suuri toivelaulukirja -kirjasarjan seitsemännessä osassa sekä laulukirjoissa Kultainen laulukirja ja Uusi kultainen laulukirja. Lisäksi laulu julkaistiin muun muassa Kotikaraoken karaokeäänitteellä Suomi-legendat 4 – tango.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Arja Koriseva: Sä kuulut päivään jokaiseen
Laulun sanoittaja Juha Vainio (vas.) ja laulaja Eino Grön (kesk.) olivat keskenään hyviä ystäviä. Kuva vuodelta 1965 ja oikealla lisäksi Olavi Virta.
Weckmanin talo

| Weckmanin talo |
| --- | --- |

Osoite:  Kirkkokatu 26
Sijainti:  Oulu, Vanhatulli
Koordinaatit:  65°00′40″N, 25°28′37″E
Rakennustyyppi:  koulurakennus
Valmistumisvuosi:  1902
Suunnittelija:  Karl Hård af Segerstad
Omistaja:  Svenska Kulturens Vänner
Käyttäjä:  Svenska Privatskolan i Uleåborg
 Eino Pitkänen suunnitteli vuonna 1935 rakennuksen muutokset. 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Weckmanin talo on vuonna 1902 Oulun Sepänkadun ja Kirkkokadun kulmaan rakennettu alun perin jugendtyylinen asuintalo suunnittelijana arkkitehti Karl Hård af Segerstad. Talon ulkoasu on täysin muutettu 1935–1937. Tällöin talo sai funktionalistisen ulkoasunsa arkkitehti Eino Pitkäsen suunnittelemassa muutostyössä, jolloin harjakatto muuttui tasokatoksi. Talossa tehtiin vuonna 2008–2009 perinpohjainen sisätilaremontti, jolloin talo liitettiin osaksi Svenska Privatskolan i Uleåborgin muuta koulutoimintaa.
Vuonna 1903 rakennettu Weckmanin talo alkuperäisessä jugendtyylisessä asussaan.
Helmikuussa 1944 Neuvostoliitto pommitti Oulua. Weckmanin talon ympäristö koki merkittäviä vaurioita, vaikka talo itse säilyikin. Kuvassa Kirkkokatu ja vasemmalla ehjänä säilynyt Weckmanin talo kuvattuna Heinäpään suunnasta.
Weckmanin perheen yksityisasunto

Talo rakennettiin vuonna 1902 alun perin luutnantti Reinhold Weckmanin yksityisasunnoksi. Reinhold Weckman oli naimisissa vuodesta 1891 lähtien kauppaneuvos Albert Oskar Snellmanin tyttären Elin Johanna Snellmanin kanssa. Weckman toimi sitten oululaisen J. W. Snellman G:sonin kauppahuoneen osakkaana ja myöhemmin toisena pääomistajana appensa Albert Oskar Snellmanin jälkeen. Vuosina 1912–1923 Weckman oli Ab Uleå Oy:n toimitusjohtajana. Näin Weckmanin talosta tuli keskeinen oululaisen liike-elämän kokoontumispaikka.
Oulu Oy:n ja sen seuraajayritysten omistuksessa

Weckmanin talo suunniteltiin vuonna 1935 täysin uudelleen talon omistuksen siirtyessä uuden puunjalostusyrityksen Oulu Oyn omistukseen. Rakennus muuttui puhtaasta yksityisasunnosta katutason liiketiloja sisältäväksi taloksi. Naapuriin nousi samaan aikaan 5-kerroksinen kerrostalo, johon Weckmanin talo liitettiin yhteen. Samalla Weckmanin taloa korotettiin ja poistettiin mm. alkuperäisen jugendin mukaiset erkkerit.
Jatkosodan pommituksissa 21. helmikuuta 1944 tuhoutui Weckmanin talon korttelissa Torikadun puolella sijainnut Privatskolanin koulutalo. Samoin Weckmanin talon edessä olevan Mannerheimin puiston etelälaidalla Sepänkadun varrella sijainneet puiset talot tuhoutuivat täysin. Weckmanin talo säilyi näissä ankarissa vuoden 1944 pommituksissa, vaikka oli aivan tuhoalueen keskellä.
Vuonna 1979 Oulu Oy teetti rakennuksessa laajan sisätilaremontin. Tällöin sisätilan huonejakoa muutettiin, ja rakennuksesta tuli puhdas edustustila.
Talo oli Oulu Oy:n ja vuodesta 1986 Oulu Oy:n fuusion seurauksena Veitsiluoto Oy:n omistuksessa ja 1990-luvun fuusioiden seurauksena StoraEnson omistuksessa. Rakennuksessa toimi aina 2000-luvulle asti Sepänkadun apteekki.
Svenska Privatskolan i Uleåborgin käytössä

Oulun ruotsinkielisen kulttuurin taloudellinen tukijärjestö Svenska Kulturens Vänner i Uleåborg r.f. osti Weckmanin talon Stora Ensolta vuonna 2008 hieman alle kolmella miljoonalla eurolla ja päätti keskittää siihen Svenska Privatskolan i Uleåborg-koulun kaikki toiminnot. Weckmanin talo Kirkkokadun ja Sepänkadun kulmassa remontoitiin ja otettiin käyttöön vuonna 2009, koulun täyttäessä 150 vuotta.
Svenska Privatskolan i Uleåborg on yksityinen 12-luokkainen ruotsinkielinen koulu Oulun kaupungissa Vanhatullin kaupunginosassa. Lukiossa oli 18 aloituspaikkaa syksyllä 2010. Lukio on yleislukio, jolla on kuitenkin yhteistyötä Oulun seudun urheiluakatemian kanssa. Peruskoulussa ja lukiossa on yhteensä 200 oppilasta ja 25 opettajaa. Koulun omistaa Skolgarantiföreningen r.f. Yhdistys sai koulua varten valtionosuutta 539 465 euroa vuodelle 2010.
Uusituissa tiloissa toimii myös Oulun ruotsinkielinen päiväkoti, Svenska barnträdgården i Uleåborg. Kortteli on näin Oulun ruotsinkielisen toiminnan käytössä, ja Weckmanin talon tilat ovat osa yhdistyksen monipuolista toimintaa. Tiloissa kokoontuu mm. Oulun kirjailijaseura ry, joka edistää Oulun ja Pohjois-Pohjanmaan ammattikirjailijoiden työskentelymahdollisuksia.
Tekstiviesti

Tekstiviesti
Tekstiviestit (lyhenne SMS, engl. short message service) ovat lyhyitä viestejä (alun perin enintään 160 merkkiä), joita lähetetään matkapuhelinverkossa tyypillisesti matkapuhelimesta toiseen. Viestit välitetään tekstiviestikeskuksen kautta, joka pitää viestin tallessa, kunnes kohdematkapuhelin on taas verkossa. Tekstiviestit synnyttivät täysin uudenlaisen kulttuurin 1990-luvun loppupuolella, kun ihmiset pystyivät lähettämään toisilleen nopeita tiedonantoja ilman soittamista ja riippumatta kellonajasta. Tekstiviestien rajoitetun pituuden takia syntyi uusia lyhenteitä, joista jotkut ovat päässeet normaalikirjoitukseenkin asti. Tekstiviestit muistuttavat eräiltä osin Internetin sähköpostia ja pikaviestejä. Tekstiviestien suosio oli Suomessa huipussaan vuonna 2012.
Liiketoiminta

Tekstiviestit ovat erittäin kannattavaa teletoimintaa, sillä niistä voidaan veloittaa saman verran kuin minuutin puhelusta, vaikka se varaa tietoliikennekaistaa vain osan minuutin kestävästä matkapuhelusta. Erityisesti nuorille on ryhdytty tarjoamaan matkapuhelinliittymiä, joissa painottuu tekstiviestien suuri määrä.
Henkilökohtaisen viestinnän lisäksi tekstiviestejä käytetään myös automatiikan ohjaamiseen teollisuudessa ja kiinteistöpalveluissa. Tekstiviestillä on mahdollista käynnistää esimerkiksi kiinteistön lämmitysjärjestelmä vaikkapa vapaa-ajan asunnoilla.
Yhteiskunnallinen vaikuttaminen

Tekstiviesteillä on alkanut olla myös yhteiskunnallista merkitystä. Tekstiviesti on viesti, joka voidaan todentaa esimerkiksi telexin tapaan, joten se olemassaolon kiistäminen myöhemmin on lähes mahdotonta, koska IMEI-tunnukset yksilöivät matkapuhelimet ja SIM-kortit matkapuhelinsopimuksen.
Tekstiviestejä on käytetty myös vaalivaikuttamiseen ja suoran kansalaistoiminnan järjestäytymiseen.
Tekstiviestin tulevaisuus

Vaikka tekstiviestien lähettäminen on maailmanlaajuisesti yhä kasvussa, etenkin kehittyvillä markkinoilla, siihen kohdistuu enenevää kilpailua muiden tekstipohjaisten viestipalvelujen suunnalta. Niin sanottua tekstiviestin kuolemaa on ennustettu jo useampia kertoja, mutta toistaiseksi mitään ratkaisevaa käännettä ei maailmanlaajuisesti ole tapahtunut. Suomessa sen sijaan Viestintävirasto ilmoitti syksyllä 2013, että suomalaisten lähettämien tekstiviestien määrä oli ensimmäistä kertaa kääntynyt laskuun. Viestien määrä pieneni vuoden alussa 145 miljoonalla, kokonaismäärän ollessa noin 2,5 miljardia. Sama kehitys on nähtävissä muissakin Pohjoismaissa. Tekstiviestin vahvuutena on edelleen se, että kaikissa matkapuhelimissa on lähtökohtaisesti valmius tekstiviestien lähettämiseen ja vastaanottoon.
Tekstiviesti NMT-verkossa

Eräillä NMT-puhelimilla on voinut lähettää tekstiviestejä niin sanotulla DMS-järjestelmällä. Ominaisuutta ovat käyttäneet eräät viranomaiset sekä entiset neuvostomaat.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kati Juurus: Kuka sen keksi? (tekstiviestin keksiminen) HS.fi.  04.04.2012. Arkistoitu 2.7.2015.
Eetu Pennanen

Eetu Pennanen (s. 18. syyskuuta 1992) on Savonlinnasta kotoisin oleva suomalainen lentopalloilija. Pennanen on pelannut urallaan yli 200 ottelua lentopalloliigassa ja esiintynyt kolmen eri liigaseuran riveissä. Viimeksi hän edusti kaudella 2015–2016 oululaista Ettaa. Aiemmin urallaan yleispelaajan roolissa pelaava Pennanen on esiintynyt kotikaupunkinsa Savonlinnan Saimaa Volleyn joukkueessa sekä Joensuun Riennon riveissä.
Toistaiseksi uransa parhaan kauden lentopalloliigassa Pennanen pelasi kaudella 2015–2016, jolloin hän voitti LähiTapiolan pistekilpailun ja sijoittui lentopalloliigan pistepörssin toiseksi. Aiemmilla kausilla pelaamissaan 172 pääsarjaottelussa 1 234 pistettä takonut Pennanen liki tuplasi kauden 2015–2016 aikana kaikkien aikojen pistemääränsä, kun hän iski kauden aikana yhteensä 534 pistettä oululaisjoukkueelle. Lentopallouralleen uutta nostetta oululaisseurasta hakenut Pennanen valittiin kaudella 2015–2016 kahdesti kuukauden tähdistöjoukkueeseen.
Pennanen on pituudeltaan vain 183 cm. Siitä huolimatta taitavana lentopalloilijana tunnettu yleispelaaja on myös ulottuva hyökkäyspelaajana. Keväällä 2016 Pennanen valittiin 27 pelaajan miesten maajoukkueryhmään. Pennanen valittiin myöhemmin kesän 2015 15 pelaajan Maailmanliigan joukkueeseen.
Rafael Olin

Rafael Olinin omakuva 1962.
Rafael Olin (1937–2004) oli suomalainen valokuvaaja, joka työskenteli Vasabladet-lehdelle vuosina 1961–1971. Hänen töitään on julkaistu teoksessa Det Vasa som försvinner. Svenska litteratursällskapet i Finland on digitoinut ja julkaissut hänen kuviaan Finna-palvelussa.
Klaus Haapaniemi

Klaus Haapaniemi (s. 1970 Helsinki) on suomalainen kuvittaja ja suunnittelija, joka asuu Berliinissä. Hän on valmistunut Lahden Muotoiluinstituutista graafiseksi suunnittelijaksi. Haapaniemi valittiin vuoden graafikoksi 2008.
Haapaniemi on tehnyt töitä niin suomalaisille yrityksille, kuten Marimekko ja Iittala, kuin ulkomaisillekin tuotemerkeille, esimerkiksi Dieselille ja Levi’sille. Hän on tehnyt sarjakuvia ja kuvittanut Rosa Liksomin tarinoita kokoelmaan Giants. Hän on toiminut italialaisen muotitalon Bantamin luovana johtajana.
Kansainvälinen trenditoimisto WGSN pitää häntä ”yhtenä aikamme merkittävimmistä nousevista suunnittelijoista ja kuvittajista”.
Tyyliinsä Haapaniemi on saanut vaikutteita paitsi suomalaisesta perinteestä ja Kalevalasta, myös slaavilaisesta ja japanilaisesta kulttuurista. Hän sanoo ideoidensa synnystä: ”Olen keksinyt uudestaan klassiset kuviot, sellaiset tyylit kuin venäläinen avantgarde, joka perustuu hyvin geometriseen muotokieleen.” Hän sanoo myös että ideoita syntyy kadulla kävellessä mutta toisaalta niiden juuret ovat hänen lapsuudessaan. Hänen suosikkejaan pohjoismaisista suunnittelijoista ovat Alvar Aalto, Oiva Toikka ja Tove Jansson.
Aiheesta muualla

Muoto-lehti, joulukuu 2006
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Japani  Korea 
Taiteenala:  RKD Artists
Ville Hyvärinen

| Ville Hyvärinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1991 (ikä 33) Kuopio, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Hyssy, Hyyre, Hysse, Vili
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  190 cm
Paino:  95 kg
Seura
Seura:  SC Riessersee
Sarja:  Oberliga
Pelinumero:  55
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–2022
Aik. seurat:  KalPa (SML) Jokipojat (Mestis) SaPKo (Mestis) Lukko (SML) Jukurit (SML) KeuPa HT (Mestis) DVTK Jegesmedvék (EL)
Ville Hyvärinen (s. 6. kesäkuuta 1991 Kuopio) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Saksan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Oberliga-joukkue SC Riesserseessa. Hän on pelannut urallaan SM-liigaa Kalevan Pallossa, Rauman Lukossa ja Mikkelin Jukureissa yhteensä 257 runkosarjaottelua tehopistein 4+15=19 ja yhden playoff-ottelun ilman tehopisteitä. Hyvärinen voitti KalPassa SM-pronssia vuonna 2009. Vuosina 2018–2021 hän toimi Jukureiden varakapteenina. Hyvärinen pelasi ison osan urastaan myös Mestiksessä, jossa hän voitti hopeaa Jokipojissa vuonna 2012 ja pronssia Kajaanin Hokissa vuonna 2015. Hyvärinen pelasi myös kauden 2021–2022 monikansallisen Erste Ligan unkarilaisjoukkue DVTK Jegesmedvékissa. Hän aloitti toukokuussa 2022 Jukureiden SM-liigajoukkueen myynti- ja markkinointipäällikkönä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Yhdysvallat 2009 | jääkiekko |  |
Hyvärinen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2009, jolloin hän voitti pronssia. Yhteensä Hyvärinen on pelannut neljä nuorten ja 21 poikien maaottelua.