stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Space Needle
Arkkitehtuuri

Space Needlen arkkitehtuuri on suunnittelijoiden kompromissin tulos. Kaksi johtavaa ideaa Seattlen maailmannäyttelyä varten olivat Edward Carlsonin luonnos jättiläismäisestä ilmapallosta, joka oli maassa (huomaa hieman kalteva pohja) ja arkkitehti John Grahamin konsepti lentävästä lautasesta (huomaa 'sädekehä', jossa ravintola ja näköalatasanne ovat). Space Needle rakennettiin kestämään huomattavat maanjäristykset kaksinkertaistamalla rakennuksen massa suunnitellusta. Space Needlen ei pitäisi kärsiä suuria vahinkoja, jos maanjäristyksen magnitudi on alle 9. Sen pitäisi myös kestää asteikon 5 hurrikaanit, Space Needle huojuu vain 16 millimetriä per 10 km/h voimakas tuuli.
Viisi tasoa (mm. ravintolat ja näköalatasanne) kattava päällimmäinen kupoli on täysin tasapainossa, jolloin ravintolaosa pystyy pyörimään ympäri vain pienen sähkömoottorin avulla. Se pyörii täyden kierroksen tasan 47 minuutissa. Rungossa olevan maalin sävy on Orbital Olive, jalustan sävy Astronaut White, ”ufo-osan” sävy Re-entry Red ja katon sävy Galaxy Gold.
31. joulukuuta 1999 (uudenvuodenaattona) paljastettiin ensimmäisen kerran valtavat valot Needlen tornissa. Valoja kutsutaan nimillä Legacy Light ja Skybeam, ja se sisältää niin paljon lamppuja, että niiden yhteinen teho on 85 miljoonaa kandelaa. Valot laitetaan Seattlessa päälle juhlien ja erikoistilaisuuksien aikaan. Valojen konsepti oli peräisin Seattlen maailmannäyttelyn julisteesta vuodelta 1962. Vaikka valoja suunniteltiin käytettäväksi 75 iltana vuodessa, niitä ei yleensä käytetä edes kahtatoista kertaa vuoden aikana. Valot olivat päällä kaksitoista päivää yhteen menoon 11. syyskuuta 2001 - 22. syyskuuta 2001, kunnianosoituksena syyskuun 11. päivän terrori-iskuissa kuolleille.
Samassa Seattlen maailmannäyttelyn julisteessa näkyi spiraalimaiset portaat, jotka toimisivat sisäänkäyntinä hisseille, mutta niitäkään ei otettu mukaan viimeisimpiin rakennussuunnitelmiin. Portaat korvattiin kaksikerroksisella Pavilion-tasolla, joka suljettiin lasilla. Joidenkin mielestä tämä taso muistuttaa Nautilusta. Kaiken kaikkiaan Needlen portaissa (mukaan lukien ravintolat ja näköalatasanne) on yhteensä 832 askelmaa.
Valmistumisaikanaan vuonna 1962 Space Needle oli 184-metrisenä kaikkein korkein rakennus Mississippijoen länsipuolella. Sittemmin sen on syrjäyttänyt mm. Columbia Center, joka on noin 302 metriä korkea.
Hyppääjät

Kolme ihmistä on tehnyt itsemurhan hyppäämällä Space Needlen näköalatasanteelta. Jokainen näistä tapahtui 1970-luvulla. Kaksi heistä hyppäsi vuonna 1974, ennen kuin "turvaverkko" oli asennettu tasanteen ympärille. Kolmas teki itsemurhan neljä vuotta myöhemmin, vuonna 1978. Myös muita ihmisiä on yrittänyt hypätä, mutta poliisi on saanut heidät aina ennen kiinni.
Kuusi BASE-hyppääjää on hypännyt tornista, mutta tämä on kiellettyä ilman laillista lupaa. Neljä näistä hyppääjistä oli osa luvallista mainostilaisuutta vuonna 1996 mutta kaksi muuta hyppääjää pidätettiin.
Kulttuurillinen vaikutus > Elokuvat

Space Needle esiintyy lukuisissa elokuvissa, kuten Elvis Presleyn näyttelemässä vuoden 1963 elokuvassa It Happened at the World’s Fair, vuoden 1974 elokuvassa Ansa – Parallax View, vuoden 1993 elokuvissa Toinen kyttäyskeikka ja Uneton Seattlessa sekä vuoden 1999 elokuvassa Austin Powers – agentti joka tuuppasi minua.
Kulttuurillinen vaikutus > Televisio

Space Needle nähdään televisiosarjoissa Frasier, Greyn anatomia, Dark Angel ja iCarly. 1. huhtikuuta 1989 Seattlen televisiokanava Almost Live! lähetti kanavallaan lähetyksen, jossa raportoitiin Space Needlen kaatuneen tuulen vuoksi. Kyseessä oli aprillipila. Animaatiosarjassa Paavo Pesusieni on nimellä Sea Needle esiintyvä rakennus, joka on parodia Space Needlestä. Televisiokanava History Channelin tutkivassa spesiaalissa Maa ihmisten jälkeen näytetään Space Needlen kaatuminen korroosion seurauksena. Space Needle esiintyy myös kiinalaisessa televisiosarjassa The Legend of Bruce Lee. Kilpailusarjassa The Phone erään pojan oli ryömittävä Space Needlen uloimmalla kehällä etsien samalla johtolankoja peliä varten. Pojan jälkeen erään tytön oli kiivettävä tornin jyrkimpään kohtaan, itse neulaan saadakseen lisää johtolankoja. Molemmat kilpailijat oli kiinnitetty turvavaijereihin mahdollisen putoamisen varalta.
Kulttuurillinen vaikutus > Kirjallisuus

Vuonna 1974 julkaistu kirjailija Stephen Casgroven lastenkirja Wheedle on the Needle kertoo Wheedle-nimisestä karvaisesta hahmosta, joka asuu Space Needlessä ja aiheuttaa sen valojen välähtelyä. Hahmon viimeiset lauseet ovat: ”There’s a Wheedle on the Needle / I know just what you’re thinking / But if you look up late at night / You’ll see his red nose blinking.” Wheedle oli kirjan julkaisusta lähtien seattlelaisen koripalloseura Seattle SuperSonicsin maskotti.
Chuck Palahniukin vuoden 1999 kirjassa Invisible Monsters hahmot vierailevat Space Needlen huipulla, kirjoittavat paperinpalalle salaisuuksia ja heittävät ne alas.
Kulttuurillinen vaikutus > Musiikki

Vuonna 1962 Seattlen maailmannäyttelyn aikana Space Needleen asennettiin useita kertoja päivässä soitettu kellopeli. Siitä kuului 538 kellon ääni ja sen rakensi Schulmerich Company nimellä ”Carillion Americana”. Operaattorin konsoli sijoitettiin Space Needlen pohjaan ja suljettiin lasilla, jotta laitetta soittava muusikko pystyi keskittymään kunnolla. Kellopeliä pystyi soittamaan myös kelalla, ja sen ääni kuului koko lähialueella, jopa sitäkin kauempana.
Australialaisen rockyhtyeen The Church vuoden 2006 studioalbumilla Uninvited, Like the Clouds on kappale nimeltä ”Space Needle”.
Kulttuurillinen vaikutus > Urheilu

Space Needle toimii jalkapalloseura Seattle Sounders FC:n logona. Se esiintyi myös entisen koripalloseura Seattle SuperSonicsin logossa.
Kulttuurillinen vaikutus > Lelut

Lego Group loi LEGO Architecture Landmark -sarjaansa varten 22 senttimetriä korkean Space Needlen pienoisversion.
Kulttuurillinen vaikutus > Videopelit

Naughty Dogin pelissä The Last of Us Part II Space Needlen voi nähdä horisontissa Seraphites-kultin saarella.
Kuvia

Ilmakuva Space Needlestä.
Space Needlen pohja yöllä.
Space Needle Seattlen keskustasta katsottuna.
Space Needle Kerry Parkista, Queen Anne Hilliltä, Seattlesta katsottuna.
Näköala Needlen pohjasta.
Pohjasta-Yläosaan näköala koillisesta.
Panorama-näköala Seattlesta Needlen näköalakannelta katsottuna.
Space Needle yöllä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Space Needlen virallinen sivu
What's inside the Space Needle? Animaatio, joka havainnollistaa rakennusta kolmiulotteisen mallin avulla
Reaaliaikaista videokuvaa Space Needlestä
• CN Tower, Toronto
• Willis Tower, Chicago
• Stratosphere, Las Vegas
• Space Needle, Seattle
The Space Needle 1960-luvulla.
H’otin

| H’otin (Хотінь) |
| --- | --- |
 Kombytlein kartano.
 vaakuna
 H’otin
 Koordinaatit: 51.0786°N, 34.7807°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Sumyn alue
Piiri:  Sumyn piiri
Perustettu:  
Kaupunkityyppinen taajama:  1968–2024
Väkiluku (2022):  2 290
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
H’otin (ukr. Хотінь) on kylä ja aiempi kaupunkityyppinen taajama Ukrainan Sumyn alueen itäosassa Sumyn piirissä. Kylä sijaitsee Dneprin sivujoen Pselin vesistöön kuuluvan Olešnijoen varrella, maanteitse 25 kilometriä aluekeskus Sumysta pohjoiseen ja linnuntietä noin 10 kilometriä Venäjän rajalta etelään.
Tammikuun keskilämpötila on −7,7 ja heinäkuun +19,5 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 550 millimetriä.
Onnen Venäjän hyökkäyssotaa väkiluvuksi arvioitiin 2 290 (1.1.2022). Vuonna 1989 taajamaan kirjattiin 3 770 asukasta. Sodan vuoksi osa väestöstä on evakossa.
Historia

Paikkakunta on tunnettu 1300-luvun lopulta lähtien. Kaupunkityyppisen taajaman asema sillä oli vuosina 1968-2024. Ukraina lakkautti tammikuussa 2024 kaupunkityyppisiset taajamat osana Neuvostoliittoon liittyvistä käsitteistä luopumista, ja H’otin muuttui kyläksi. Muutoksessa kaupunkityyppisistä taajamista tuli väkiluvun, taajamarakenteen ja harkinnan mukaan joko kaupunkeja (ukr. місто, misto; tämä edellytti aseman hakemista ja parlamentin päätöstä), taajamia (ukr. селище, selyštše) tai kyliä (ukr. село, selo).
Heinäkuun 2020 aluehallinnollisen uudistuksen yhteydessä H’otinista säilyi osana Sumyn piiriä,  kuten se oli ollut aiemminkin.
Historia > Venäjän hyökkäyssodan aika

Venäjä miehitti H’otinin taajaman 24. helmikuuta 2022 osana Ukrainaan kohdistamaansa hyökkäyssotaa (2022–). Ennen huhtikuun 2022 alkua tapahtuneen vetäytymisensä jälkeen Venäjä on jatkanut kylän tuhoamista lukuisilla sotilaallisilla iskuilla ja tihutöillä. Niissä on saanut surmansa monia siviilejä, useita on loukkaantunut ja rakennuksia on romuttunut. Hyökkäykäävä osapuoli on iskenyt toistuvasti muun muassa tykistöasein (tykein, kranaatin- ja raketinheittimin), räjähdelennokein tai FPV-räjähdedronein, ohjuksin ja liitopommeja käyttäen. Esimerkkejä tammi-huhtikuulta 2024 (vain pieni osa iskuista) Myös valtakunnan rajan yli tunkeutuneet sabotoijat ovat tehneet surmatöitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta H’otin Wikimedia Commonsissa
Ilkka Vuori

Ilkka Vuori -nimisiä henkilöitä ovat:
Ilkka Vuori (1937–2022), suomalainen lääkäri, kansanterveystieteen professori ja UKK-instituutin johtaja
Ilkka Vuori (s. 1986), suomalainen koripalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ilkka Vuori”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hyvää syntymäpäivää rouva presidentti

| Hyvää syntymäpäivää rouva presidentti Tulenkantajat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 30. toukokuuta 2003
 Formaatti: CD, LP
 Tyylilaji: rap, funk
 Levy-yhtiö: Poko Records
Tulenkantajien muut julkaisut
| Teillä laki, meillä laulu 2002 | Hyvää syntymäpäivää rouva presidentti 2003 |   |
Hyvää syntymäpäivää rouva presidentti on rap/funk -yhtye Tulenkantajien kolmas ja viimeinen studioalbumi. Albumin julkaisi Poko Records vuonna 2003 ja se julkaistiin CD:nä ja vinyylinä.
Kappaleet

Aukkoja lääninvankilanaidassa (3:34)
Skenejulkkis (3:59)
- (0:52)
Kuumotus (3:35)
Lossikuski (mukana A. Paskiainen) (5:37)
- (0:35)
Näin on näreet (4:41)
Poroajelu (5:12)
Susi (6:18)
- (0:15)
Päivän parhaat sivut (4:09)
L.K. - meän # 1 (mukana Hra Pörnä & Peekoo) (5:11)
Yön kansa (mukana A. Paskiainen, Aksim2000 & Yodarokki) (5:44)
- (0:44)
Singlet

"Skenejulkkis" (julkaistu 2003)
"Näin on näreet" (julkaistu 2003)
Aiheesta muualla

Albumin arvostelu Desibeli -sivustolla
Albumin arvostelu Noise -sivustolla
Albumin arvostelu Soundi[vanhentunut linkki] -sivustolla
Kappaleluettelo Fonossa
Albumin tiedot Meteli[vanhentunut linkki] -sivustolla
In This River

| ”In This River” Black Label Society |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Mafia
 Julkaistu: syyskuussa 2005
 Formaatti: CD single
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 03.54
 Levy-yhtiö: Artemis Records
Black Label Societyn muut singlet
| ”Fire It Up” 2005 | ”In This River” 2005 | ”Concrete Jungle” 2006 |
In This River on yhdysvaltalaisen sludge metal -yhtye Black Label Societyn single yhtyeen kuudennelta studioalbumilta Mafia vuonna 2005.
Zakk Wylde on omistanut kappaleen hyvälle ystävälleen Dimebag Darrelille, joka ammuttiin kuoliaaksi joulukuussa 2004.
Kappaleet

In This River – 3.54
Ilmari Kohtamäki

Ilmari Kohtamäki (2. toukokuuta 1905 Sarvela, Karvia – 10. toukokuuta 1969 Tampere) oli suomalainen professori ja  kirjallisuudentutkija.
Kohtamäki toimi Helsingin yliopiston kotimaisen kirjallisuuden dosenttina 1957–1967 ja Turun yliopiston kotimaisen ja yleisen kirjallisuuden professorina 1961–1969.
Teoksia

Entisajan metsästyksestä. Sanakirjasäätiö, Helsinki 1931.
Entisaikaisesta metsästyksestä ja vanhoista pyyntitavoista Etelä-Pohjanmaalla ja erittäinkin Vimpelin seuduilla. Eripainos Etelä-pohjalaisen osakunnan julkaisusta Kyrönmaa 3. Forssa 1933.
Juhan Fredrik Granlund: Elämä ja kirjalliset sepitelmät. Suomalaisen kirjallisuuden seura, Helsinki 1936.
Lohtajan seudun kalastuksesta. Eripainos julkaisusta Vanhaa Lohtajaa. 1938.
Ensimmäisen ylioppilasalbumimme Joukahaisen alkuvaiheista: Joukahaisen kirjoitukset ja kirjoittajat vv. 1843–1918. Helsinki 1942.
”F. E. Sillanpää kyröläisyyden kuvastajana”, Satakunta XIV. 1948.
Lapuan päivä. Eripainos julkaisusta Kyrönmaa VII. Vaasa 1950.
Pikku tietäjä 1–2: Käytännön koulut ja kurssit. Toimittanut Ilmari Kohtamäki. Yhtyneet kuvalehdet, Helsinki 1951.
Pikku tietäjä 3: Kotijuristi. Toimittanut Ilmari Kohtamäki. Yhtyneet kuvalehdet, Helsinki 1951
Pikku tietäjä 4: Hyvät käytöstavat. Toimittanut Ilmari Kohtamäki. Yhtyneet kuvalehdet, Helsinki 1951
Ankara puutarhuri: August Ahlqvist suomen kielen ja kirjallisuuden arvostelijana. Väitöskirja. Suomalaisen kirjallisuuden seura, Helsinki 1956.
Pietari Hannikaisen "Kanava": Uudenaikaisen lehdistömme ladunavaaja. Suomalaisen kirjallisuuden seura, Helsinki 1959.
Tämä kirja omistetaan kirjallisuudentutkijain seuran kunniajäsenen akateemikko V. A. Koskenniemen elämäntyölle. Toimittaneet Lauri Viljanen, Väinö Kaukonen, Ilmari Kohtamäki. Suomalaisen kirjallisuuden seura, Helsinki 1962.
Jälkiromantiikka Suomen kirjallisuudessa: Suomenkielisen kirjallisuuden elpyminen. Helsinki 1964.
Aiheesta muualla

Ilmari Kohtamäki : Kyröläisille kielimestareilleni ja -mestareistani, Aamulehti, 17.07.1938, nro 188, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hyvää yötä, hyvät ihmiset

| Hyvää yötä, hyvät ihmiset Jarkko Martikainen |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 2007
 Julkaistu: 19. syyskuuta 2007
 Tyylilaji: pop, folk
 Kesto: 57.55
 Levy-yhtiö: Levy-yhtiö
Jarkko Martikaisen muut julkaisut
| Rakkaus 2006 | Hyvää yötä, hyvät ihmiset 2007 | Toivo 2009 |
Hyvää yötä, hyvät ihmiset on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Jarkko Martikaisen ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa livealbumi, ja järjestyksessään hänen kolmas sooloalbuminsa. Se julkaistiin 19. syyskuuta 2007. Albumin materiaali on taltioitu Heinolassa, Jyväskylässä ja Oulussa.
Kappaleet

Rakkaus – 7.32
Isäni elämä, teot ja kirjoitukset – 5.53
Muovailuvahaa – 3.38
Kaikki me kuolemme pian – 3.58
Terroristin häät – 4.43
Normaali katastrofi – 4.26
Elegia – 3.07
Myrsky – 6.22
Kainuu opettaa – 5.02
Valssi tanssitaidottomille – 4.37
Kello on paljon, kulkekaa hiljaa – 3.34
Jos mulla menisi todella huonosti – 4.53
Arviot

Soundi:
Aiheesta muualla

Hyvää yötä, hyvät ihmiset discogs.com-sivustolla
Hyperplasia

Hyperplasia on solumäärän kasvua jonkin ärsykkeen  vasteena (esimerkiksi ihon tyvikalvon solujen proliferaatio vasteena ihovaurioon). Hyperplasia voi johtaa kudoksen tai elimen suurenemiseen tai olla vain mikroskooppisesti havaittavissa. Mikroskoopilla tarkasteltaessa hyperplastisen kudoksen solut vaikuttavat normaaleilta, mutta niiden määrä on kasvanut. Hyperplasiaan saattaa kuitenkin liittyä myös solujen koon kasvua (eli hypertrofiaa) .
Hyperplasia on preneoplastinen muutos, vaikka termi sekoitetaankin toisinaan hyvänlaatuiseen kasvaimeen/neoplasiaan. Hyperplastisen kudoksen solujen jakaantuminen on normaalisti säädeltyä, kun taas neoplasiseen muutokseen liittyy normaalin kontrollin menetys.
Fysiologinen hyperplasia

Fysiologinen hyperplasia on joko hormonaalista tai kompensatorista. Fysiologinen hyperplasia on osa normaalia vaihtelua ruumiin kudoksissa. Hormonaalista hyperplasiaa ilmenee esimerkiksi maitorauhasissa niiden epiteelisolujen lisääntyessä ennen laktaatiota. Kompensatorista hyperplasiaa esiintyy esimerkiksi ihovaurioiden tai muiden elinvaurioiden yhteydessä. Elimistö voi esimerkiksi kompensoida paikallista maksavauriota loppujen maksasolujen hyperplasialla.
Patologinen hyperplasia

Patologinen hyperplasia on seurausta esimerkiksi jonkin hormonin liikatuotosta tai kroonistuneesta ärsykkeestä. Hyperplastinen muutos on kuitenkin palautuva, jos sen aiheuttava ärsyke poistuu.
Ilkka Vass

| Ilkka Vass> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. heinäkuuta 1949 Helsinki
Kuollut: 9. huhtikuuta 2020 (70 vuotta) Espoo
Ammatti:  järjestöjohtaja
Muut tiedot
Tunnustukset:  valinta Paraurheilun kunniagalleriaan
Järjestö:  Sydän- ja keuhkosiirrokkaat SYKE
Ilkka Vass (22. heinäkuuta 1949 Helsinki – 9. huhtikuuta 2020 Espoo) oli Sydän- ja keuhkosiirrokkaiden järjestön SYKE ry:n perustajajäsen ja pitkäaikainen toiminnanjohtaja sekä elinsiirtourheilun edistäjä.
Ilkka Vass syntyi kauppiassukuun ja teki myös uransa kauppiaana. Hän opiskeli Helsingin kauppakorkeakoulussa ja työskenteli vuoteen 1985 saakka kauppiasyrittäjän. Vass joutui jäämään sivuun työelämästä perinnöllisen sydänsairauden takia. Hänelle tehtiin vuonna 1989 sydämensiirto 27:ntenä suomalaisena.
Vass koki saaneensa sydämensiirtopotilaana myönteistä vertaistukea, ja operaatiosta kului vain muutama kuukausi, kun hän oli jo suunnittelemassa sydänsiirrokkaiden yhdistystä. Professori Markku S. Nieminen kommentoi Vassille, että uuteen yhdistykseen kannattaisi ottaa myös keuhkonsiirtopotilaat, joita tuolloin ei Suomessa ollut vielä yhtään. Sydämen- ja keuhkonsiirtoyhdistys SYKE ry perustettiin lokakuussa 1990, jolloin mukana oli myös henkilö, jolle tehtiin Suomen ensimmäinen keuhkonsiirto. Vass toimi ensin Syken järjestösihteerinä ja sitten toiminnanjohtajana.
Vass oli nuoruudessaan yleisurheillut ja piti liikunnan merkitystä erittäin tärkeänä elinsiirron saaneiden arjessa. Syke sai tehtäväkseen järjestää vuonna 1994 sydän- ja keuhkosiirrokkaiden EM-kilpailut. Kisojen yhteydessä Vass oli mukana perustamassa Euroopan sydän- ja keuhkosiirrokkaiden järjestöä, European Heart and Lung Transplant Federationia. Kisoja varten puolestaan haettiin opetusministeriöltä tappiotakuita. Ministeriö suositteli yhteistä liittoa Munuaistautiliiton kanssa, ja sen seurauksena perustettiin Suomen Transplantaatioliikunnan liitto, joka vaihtoi myöhemmin nimeä Elinsiirtoväen liikuntaliitoksi (Elli). Elli ja muutama muu liitto yhdistyi vuonna 2009 Suomen Vammaisurheilu ja -liikunta VAU -järjestöksi.
Vass toimi vuonna 2016 Vantaalla järjestettyjen sydän- ja keuhkosiirrokkaiden EM-kilpailujen sekä yleisen elinsiirron saaneiden ja dialyysipotilaiden EM-kilpailujen puheenjohtajana. Kilpailut järjestettiin samassa paikassa kahden eurooppalaisen järjestön lähentämiseksi.
Vass valittiin vuonna 2020 ensimmäisten joukossa Paraurheilun kunniagalleriaan.
Jaakko Laapotti

Jaakko Veikko Johannes Laapotti  (28. maaliskuuta 1931 Antrea – 30. lokakuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka tuli kuuluisaksi erityisesti asuntojen suunnittelijana. Hän toimi vuosina 1975–1994 Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosaston asuntosuunnittelun professorina.
Hänen suunnittelutöitään ovat muun muassa Haukilahden atriumtaloalue (1961), Hotelli Rosendahl (1977, Martti Kukkosen kanssa) sekä Lauritsalan (1969) ja Kouvolan kirkot (1978).
Aiheesta muualla

Jaakko Laapotin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Jaakko Kyläsalo

Tapio Rautavaara levytysstudiossa vuonna 1961 Neloset-lauluyhtyeen kanssa. Kuvassa vasemmalta Hannu Maristo, Jukka Kuoppamäki, Rautavaara, Jaakko Kyläsalo ja Markku Marttina.
Jaakko Erkki Ilmari Kyläsalo (s. 28. huhtikuuta 1941) on suomalainen muusikko ja toimittaja. Hän oli mukana Neloset-yhtyeessä 1960-luvulla. Sittemmin hän on toimittanut ainakin televisio-ohjelmia Kuningaskuluttaja ja Vierivät kivet.
Teoksia

Kyläsalo, Jaakko: Elämäni kuvakirja.  JK-Audiovisuals, 2015.  ISBN 978-952-93-5298-2.
Kyläsalo, Jaakko: Elämäni kuvakirjan muita tarinoita.  JK-Audiovisuals Oy, 2017.  ISBN 978-952-93-8559-1.
Iso-Perimmäinen

| Iso-Perimmäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°45′28″N, 26°27′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  oja Kotkatlampeen 
Järvinumero:  14.851.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,3 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,583 km  
Pinta-ala:  1,597 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Perimmäinen 
Iso-Perimmäinen tai Vähälampi on Keski-Suomessa Joutsassa  Ruhalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Ylä-Suonteen lähialueeseen (14.851) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,3 metriä mpy.
Survivor (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Survivor voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Survivor, yhdysvaltalainen rockyhtye
Survivor, Barry Mannin albumi vuodelta 1975
Survivor, Survivor-yhtyeen albumi vuodelta 1979
Survivor, Destiny’s Childin albumi vuodelta 2001
Selviytyjät (Survivor), tositelevisiosarja
Survivor, James McTeiguen ohjaama elokuva vuodelta 2015
Survivor, Barry Levinsonin ohjaama elokuva vuodelta 2021
Survivor, Octavia E. Butlerin romaani vuodelta 1978
Eloonjäänyt (Survivor), Chuck Palahniukin romaani vuodelta 1999
Survivor Series, yhdysvaltalainen showpainitapahtuma.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Survivor”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
In Step

| In Step Stevie Ray Vaughan |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 6. kesäkuuta 1989
 Tuottaja(t): Double Trouble, Jim Gaines
 Tyylilaji: blues, blues rock, jazz blues
 Kesto: 40.53
 Levy-yhtiö: Epic Records
Stevie Ray Vaughanin muut julkaisut
| Soul to Soul 1985 | In Step 1989 | Family Style 1990 |
In Step on Stevie Ray Vaughanin ja Double Troublen albumi vuodelta 1989. Albumilta hiteiksi nousivat kappaleet ”Crossfire”, ”The House Is Rockin” ja ”Tightrope”.
Kappaleet

The House Is Rockin – 2.24
Crossfire – 4.09
Tightrope – 4.38
Let Me Love You Baby – 2.41
Leave My Girl Alone – 4.15
Travis Walk – 2.19
Wall of Denial – 5.35
Scratch-n-Sniff – 2.41
Love My Darlin – 3.18
Riviera Paradise – 8.49
Kokoonpano

Stevie Ray Vaughan – kitara, laulu
Tommy Shannon – basso
Chris Layton – rummut
Reese Wynans – koskettimet
Instanssimuuttuja

Luokkapohjaisessa olio-ohjelmoinnissa instanssimuuttuja eli ilmentymämuuttuja on luokassa määritetty muuttuja, jolle jokaisella luokan ilmennetyllä oliolla on oma kopio tai instanssi . Ilmentymämuuttujalla on yhtäläisyyksiä luokkamuuttujan  kanssa, mutta se ei ole staattinen. Ilmentymämuuttuja on muuttuja, joka on luotu luokassa, mutta joka on rakentajien, metodien tai lohkojen ulkopuolella. Instanssimuuttujat luodaan, kun olio instantoidaan, ja ne ovat kaikkien luokan rakentajien, metodien ja lohkojen käytettävissä. Instanssimuuttujalle voidaan antaa pääsymäärityksiä.
Instanssimuuttuja ei ole luokkamuuttuja, vaikka niissä on yhtäläisyyksiä. Se on tyypiltään luokkaattribuutti (tai luokan ominaisuus, kenttä tai tietojäsen). Sama dikotomia instanssin ja luokan jäsenten välillä koskee myös metodeja ("jäsenfunktioita"); luokassa voi olla sekä instanssimetodeja että luokkametodeja.
Jokainen instanssimuuttuja elää muistissa sen omistaman olion eliniän ajan.
Muuttujat ovat ominaisuuksia, jotka olio tietää itsestään. Kaikilla olion instansseilla on omat kopionsa instanssimuuttujista, vaikka arvo olisi sama oliosta toiseen. Yksi olioinstanssi voi muuttaa instanssimuuttujiensa arvoja vaikuttamatta muihin instansseihin. Instanssimuuttujia voidaan käyttää kaikissa luokan metodeissa, ellei metodia ole asetettu staattiseksi.