stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keltavuohenkuusama
Aiheesta muualla

Laji.fi: Keltavuohenkuusama (Diervilla lonicera)
Puutarha.net: Keltavuohenkuusama
United States Department of Agriculture (USDA): Diervilla lonicera (englanniksi)
Jäärausku

| Jäärausku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset  Eucarya
Kunta::  Eläinkunta  Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset  Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset  Vertebrata
Luokka::  Rustokalat  Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset  Elasmobranchii
Lahko::  Rauskukalat Rajiformes
Heimo::  Rauskut Rajidae
Suku::  Amblyraja
Laji::  hyperborea
Kaksiosainen nimi
 Amblyraja hyperborea  (Collett, 1879) 
Katso myös
   Jäärausku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jäärausku (Amblyraja hyperborea) on rauskujen (Rajidae) heimoon kuuluva arktisissa merivesissä elävä kalalaji.
Koko ja ulkonäkö

Jäärausku voi kasvaa maksimissaan 112 senttimetrin mittaiseksi. Se voidaan sekoittaa muihin sukunsa lajeihin, kuten georgianrauskuun (Amblyraja georgiana) tai Amblyraja jenseni -lajiin.
Levinneisyys ja elinympäristö

Jäärauskua tavataan Atlantin valtamerellä. Meren koillisosissa sitä tavataan Karanmerestä, Barentsinmeren kaakkoisosasta ja Huippuvuorilta Grönlantiin, Färsaariin, Shetlandinsaarille ja Norjan pohjoisosaan. Atlantin luoteisosassa se elää Davisinsalmessa Grönlannin lounaisosan ja Kanadan välillä. Kaakkoisella Atlantin valtamerella sitä tavataan Etelä-Afrikan eteläkärjessä. Jäärausku esiintyy myös Intian valtameren itäosassa, jossa sitä tavataan Australian eteläosien alueelta. Lisäksi lajia tavataan lounaisella Tyynellämerellä Uuden-Seelannin ympäristössä ja itäisellä Tyynellämerellä Costa Ricassa, Panamassa, Kolumbiassa ja Ecuadorissa. Jäärausku elää yksinomaan vesissä, joiden lämpötila on alle neljä celsiusastetta. Se on levinnyt laajalle syvissä mannerjalustavesissä ja mannerrinteillä. Norjassa jäärauskua on havaittu esiintyvän korkeintaan 1 050–1 250 metrin syvyydessä vedenpinnasta. Pääosin se elää korkeintaan 300–1 500 metrin syvyydessä, mutta voi kuitenkin paikoin elää jopa 2 500 metrin syvyydessä.
Ravinto ja elintavat

Jäärauskun ravintoa ovat kaikenlaiset pohjaeläimet. Laji lisääntyy munimalla, ja nuoret yksilöt ovat kuoriutuessaan 16–18 senttimetrin mittaisia.
Jäärausku alapuolelta kuvattuna.
Kollegio

Kollegio (lat. collē'gium, virkakunta) tarkoittaa yleisessä merkityksessä kollegista virastoa tai muuta monijäsenistä toimielintä, kollegisen viraston virkakuntaa tai viraston istuntoa.
Kollegisessa virastossa sen jäsenet saavat ottaa osaa ratkaisujen tekemiseen, ja jos ilmenee erimielisyyttä, tehdään päätös äänestämällä. Tällaisen viraston vastakohta on päällikkövirasto eli toimistovirasto, jossa päällikkö yksinään tekee ratkaisut.
Kolleginen hallintotapa syntyi Ranskassa, josta se levisi muihin Euroopan maihin. Venäjän vallan alaisessa Suomessa senaatti toimi kollegiona, mutta senaatin talousosaston toimituskunnat olivat päällikkövirastoja. Nykyisin valtioneuvosto on kollegio, mutta ministeriöissä ratkaisun tekee päällikkö.
Yliopistokollegio

Kollegio on yliopistollinen hallintoelin. Yliopistolain (2009) mukaan yliopistokollegio muiden muassa:
valitsee kanslerin (kanslereita ei ole kaikissa yliopistoissa)
päättää hallituksen jäsenmäärästä sekä hallituksen ja sen jäsenten toimikauden pituudesta
valitsee yliopistoyhteisön ulkopuoliset jäsenet yliopiston hallitukseen
vahvistaa yliopistoyhteisön eri ryhmiä edustavien henkilöiden valinnat hallituksen jäseniksi
valitsee yliopiston tilintarkastajat
vahvistaa yliopiston tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen sekä päättää vastuuvapauden myöntämisestä hallituksen jäsenille ja rehtorille
Helsingin yliopiston yliopistokollegiossa on 48 jäsentä, joilla on henkilökohtaiset varajäsenet: professoreilla 16 jäsentä ja varajäsentä, yliopiston opetus- ja tutkimushenkilöstöllä sekä muulla henkilöstöllä 16 jäsentä ja varajäsentä ja opiskelijoilla 16 jäsentä ja varajäsentä.
Ruotsin kollegiot

Ruotsissa kollegioita perustettiin 1600-luvulla otettaessa käyttöön keskitetty hallintojärjestelmä.
kamarikollegio perustettiin 1618
kansliakollegio 1626
sotakollegio 1634
amiraliteettikollegio 1634
vuorikollegio 1644
kauppakollegio 1651
reduktiokollegio 1655
antikviteettikollegio 1666
kollegioita olivat myös hovioikeudet, joista ensimmäisenä perustettiin Svean hovioikeus 1614
Kolokoba

| Kolokoba |
| --- | --- |
 Kolokoba
 Koordinaatit: 11°12′42″N, 5°59′55″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Sikasson piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  7 700
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kolokoba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Sikasson piirissä Malissa. Se sijaitsee 55 kilometriä Sikassosta länteen. Kunnassa on 7 700 ja kylässä 1 100 asukasta (vuonna 2009).
Kolokoban kunta rajoittuu pohjoisessa Sikasson piirin Kapolondougoun, Farakalan ja Natienin, idässä Missirikoron, etelässä Lobougoulan ja lännessä Finkolo Ganadougoun kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kukkulat. Vesistöjä ovat sadekauden jälkeen virtaavat Koungui ja Kodialan. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on metsäsavannia.
Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat etupäässä senufoja. Lisäksi on bambaroita, samoja ja fulbeja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa on myös kristittyjä ja animisteja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi, durra, riisi ja pavut. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, keräilyä ja käsityöammatteja. Kolokobassa ja Zanadougoussa pidetään viikoittaiset markkinat.
Jääpyhimykset

Jääpyhimykset (saks. Eishelilige, ransk. Saints de glace) on laajalti Keski-Euroopassa käytetty yhteisnimitys muutamista pyhimyksistä tai varsinkin heidän muistopäivistään, jotka katolisessa pyhimyskalenterissa ovat vähän ennen toukokuun puoliväliä. Nimitys liittyy uskomukseen, että näiden päivien aikoihin tulee usein kevään viimeinen takatalvi, jolloin sää usein kylmenee muutamaksi päiväksi ja öisin esiintyy hallaa. Käsitys tunnetaan varsinkin Saksassa, Itävallassa, Ranskassa, Sveitsissä ja Puolassa.
Pyhimykset

Tavallisesti jääpyhimyksiksi luetaan Mamertus (muistopäivä 11. toukokuuta), Pankratius (12. toukokuuta) ja Servatius, (13. toukokuuta). Joillakin seuduilla mukaan luetaan myös Bonifatius Tarsolainen (muistopäivä 14. toukokuuta),, toisinaan Pyhä Sofiakin (15. toukokuuta), kun taas Mamertusta ei Puolassa yleensä lueta jääpyhimyksiin. Kaikki nämä pyhimykset ovat 300- ja 400-luvuilla eläneitä piispoja tai marttyyrejä.
Pyhä Mamertus (k. 477) toimi Galliassa Viennen piispana. Pyhä Pankratius oli tarun mukaan roomalainen marttyyri, joka mestattiin Roomassa Diokletianuksen aikana. Armenialaissyntyinen Pyhä Servatius (340–384) taas toimi Tongerenin piispana nykyisessä Belgiassa ja tunnetaan myös Maastrichtin kaupungin suojeluspyhimuksenä. Jääpyhimyksiin paikoitellen luettu pyhä Bonifatius ei alkujaan ollut kristitty, mutta hänet määrättiin kuljettamaan kristittyjen pyhäinjäännöksiä Tarsoksesta Roomaan. Täten perehdyttyään kristinuskoon hän kääntyi siihen itsekin ja kärsi marttyyrikuoleman vuonna 306.  Myös Pyhä Sofia Roomalainen kärsi perimätiedon mukaan marttyyrikuoleman keisari Diokletianuksen aikana.
Bonifatiusta lukuun ottamatta kaikki nämä nimet olivat sanotuilla päivillä suomalaisissakin almanakoissa vielä 1700-luvun alussa, Mamertuksen päivä (11. toukokuuta) aina 1900-luvun aluun saakka. Sofian päivä on 15. toukokuuta vielä nykyäänkin.
Uskomukset

Laajalti Keski-Euroopassa tunnetaan käsitys, jonka mukaan jääpyhimysten päivät ovat myöhäisin ajankohta keväällä, jolloin hallaa yleisesti esiintyy. Ranskassa monet puutarhurit suorittavat istutukset vasta näiden päivien mentyä ohi.
Jääpyhimyksiä koskevat uskomukset ovat hyvin vanhoja ja ovat peräisin ajalta, jolloin kaikkialla Euroopassa vielä noudatettiin vanhaa juliaanista kalenteria. Sen vuoksi keskiajan lopulla pyhimysten päivät 8–10 päivää myöhemmin kuin ne nykyisin ovat gregoriaanisen kalenterin mukaan. Tätä seikkaa ei aihetta käsittelevässä kirjallisuudessa usein kuitenkaan ole otettu huomioon.
Vastaava käsite Ruotsissa on järnnätter ("rautayöt"), jolla tavallisimmin tarkoitetaan kesäkuun 2. päivän vastaista tai sanotun kuun 13. ja 18. päivien välisiä öitä, Norrlannissa myös eräitä loppukesän öitä, jolloin on uskottu usein esiintyvän halloja. Nimityksen on arveltu syntyneen kansanetymologisesti siten, että saksan sana Eis (=jää") on sekoitettu sanaan Eisen (=rauta).
Mamertuksen päivä (11. toukokuuta) tunnetaan suomalaisessakin kansanperinteessä päivänä, jolloin säätä ja kevään edistymistä on tarkkailtu huolekkaina.
Havainnot

Keski-Euroopassa kevään viimeiset hallayöt todella usein esiintyvät juuri ennen toukokuun puoliväliä. Havainnot eivät kuitenkaan ole vahvistaneet käsitystä, että jääpyhimysten päivät olisivat pitkäaikaisten keskiarvojen mukaan viileämpiä kuin niitä edeltävät päivät toukokuun alkupuolella.
Asiaa yrittivät selvittää järjestelmällisten havaintojen avulla jo muutamat Galileo Galilein oppilaat. Havainnot vuosilta 1655–1670 viittasivat siihen, että näin todella olisi. Selitykseksi esitettiin jopa hypoteesi, jonka mukaan avaruudessa olisi asteroidien vyö, joka säännöllisesti juuri tuohon aikaan vuodesta sattuisi Maan ja Auringon väliin himmentäen Auringon valoa. Vuonna 1902 Royal Meteorological Societyn puheenjohtaja William Dines osoitti laajan tilastollisen aineiston avulla, etteivät nämä päivät keskimäärin ole edeltäviä päiviä viileämpiä.
Kew Gardenin tilastot vuosilta 1941–1969 osoittivat, että 13. toukokuuta oli usein toukokuun lämpimin päivä, mutta sen jälkeen lämpötila joksikin ajaksi usein laski selvästi.
Kolme pientä porsasta

Sadun kuvitusta.
Kolme pientä porsasta on vanha satu, jossa porsaat rakentavat kolme taloa erilaisista materiaaleista. Iso paha susi onnistuu puhaltamaan kumoon kaksi ensimmäistä taloa, jotka porsaat tekivät oljenkorsista ja puusta. Kolmatta tiilestä tehtyä taloa se ei pysty kaatamaan. Sadusta on tehty kaksi versiota; toisessa susi onnistuu syömään kaksi porsasta mutta joutuu lopussa kolmannen porsaan pataan, kun taas toisessa versiossa kaikki porsaat pelastuvat tiilitalon sisälle ja susikin jää henkiin.
Satu julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1843. Vuonna 1933 Disney-yhtiö julkaisi satuun perustuvan samannimisen lyhyt­elokuvan. Myöhemmin porsaat samoin kuin susikin, Sepe Susi, ovat tulleet tunnetuiksi myös Disneyn sarja­kuva­hahmoina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolme pientä porsasta Wikimedia Commonsissa
Kongonharlekiini

| Kongonharlekiini |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Harlekiinit Eurylaimidae
Suku::  Pseudocalyptomena
Laji::  graueri
Kaksiosainen nimi
 Pseudocalyptomena graueri  Rothschild, 1909 
Katso myös
   Kongonharlekiini Wikispeciesissä   Kongonharlekiini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kongonharlekiini (Pseudocalyptomena graueri) on harlekiinien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kongonharlekiinia tavataan Kongon demokraattisen tasavallan itäosissa ja Ugandan lounaisosissa. Sen kannaksi arvioidaan 3 500–15 000 yksilöä. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi, koska sitä tavataan vain pienellä alueella, ja koska sen populaatio on pieni ja vähenemässä.
Elintavat

Kongonharlekiini elää luonnontilaisissa sademetsissä ja metsänreunoilla. Se käyttää ravinnokseen siemeniä, kukkia, silmuja, hedelmiä, kovakuoriaisia, toukkia ja etanoita.
Kolokynthoú

| Kolokynthoú Κολοκυνθού |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kolokynthoú korostettuna.
Kaupunki:  Ateena, Attika, Kreikka
Suuralue:  4.
Koordinaatit:  37°59′49″N, 23°42′08″E
Lähialueet:  Aigáleo, Akadimía Plátonos, Eleónas, Kolonós, Sepólia
Kolokynthoú (kreik. Κολοκυνθού; myös Κολοκυθού, Kolokythoú) on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan länsilaidalla ja kuuluu kaupungin 4. suuralueeseen. Kaupunginosan nimi viittaa kurpitsoihin.
Kaupunginosan koillispuolella sijaitsee Sepólian kaupunginosa, kaakkoispuolella Kolonós, eteläpuolella Akadimía Plátonos ja Eleónas, ja länsipuolella Aigáleon kaupunki.
Ateenan kaupunginosat ja alueet
Aérides
Ágios Artémios
Ágios Elefthérios
Ágios Loúkas
Ágios Nikólaos
Ágios Panteleímonas
Akadimía
Akadimía Plátonos
Akrópoli
Ampelókipoi
Anafiótika
Anáktora
Asteroskopeío
Attikí
Chílton
Elaiónas
Ellinoróson
Erythrós Stavrós
Evangelismós
Exárcheia
Filopáppou
Girokomeío
Gkázi
Gkráva
Gkýzi
Goudí
Goúva
Ilísia
Kallimármaro
Kansallispuutarha
Kerameikós
Klafthmónos
Kolokynthoú
Kolonáki
Kolonós
Koukáki
Kountouriótika
Kynosárgous
Kypriádou
Kypséli
Lampriní
Lófos Skouzé
Lykavittós
Makrygiánni
Metaxourgeío
Mets
Monastiráki
Néa Filothéi
Neápoli
Néos Kósmos
Omónoia
Pagkráti
Patísia
Pedíon Áreos
Pefkákia
Petrálona
Pláka
Plateía Amerikís
Plateía Koliátsou
Plateía Koumoundoúrou
Plateía Mavíli
Plateía Viktorías
Polýgono
Profítis Daniíl
Profítis Ilías
Promponás
Psyrí
Rizoúpoli
Rouf
Sepólia
Stathmós Larísis
Sýntagma
Thiseío
Thymarákia
Treis Géfyres
Váthi
Votanikós
Záppeio
Keltavirmat

| Keltavirmat |
| --- | --- |
 Japaninkeltavirma eli keltavirma (Patrinia gibbosa)
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Dipsacales
Heimo::  Kuusamakasvit Caprifoliaceae
Alaheimo::  Valerianoideae
Suku::  Keltavirmat Patrinia  Juss.
Katso myös
   Keltavirmat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltavirmat (Patrinia) on kuusamakasveihin (aiemmin virmajuurikasveihin) kuuluva kasvisuku, jossa on 14 lajia. Niitä esiintyy Keski- ja Itä-Aasiassa ja Siperiassa.
Lajeja

japaninkeltavirma eli keltavirma (Patrinia gibbosa)
kiinankeltavirma (Patrinia heterophylla)
kirgisiankeltavirma (Patrinia intermedia)
tuoksukeltavirma (Patrinia triloba)
Joitain keltavirmalajeja käytetään koristeperennoina.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Keltavirmat – Patrinia
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Patrinia
Kastanjavarpunen

| Kastanjavarpunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Varpuset Passeridae
Suku::  Varpuset Passer
Laji::  eminibey
Kaksiosainen nimi
 Passer eminibey  (Hartlaub, 1880) 
Katso myös
   Kastanjavarpunen Wikispeciesissä   Kastanjavarpunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kastanjavarpunen (Passer eminibey) on afrikkalainen varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on 11,5–13,5 cm ja se on pienimpiä varpusia. Koiras on kastanjanruskea ja naaras varpusmaisen vaaleanruskea.
Esiintyminen

Kastanjavarpunen elää Itä-Afrikassa Etiopian, Kenian, Somalian, Sudanin, Tansanian ja Ugandan alueella noin 540 000 neliökilometrin alueella ja sen kanta on elinvoimainen.
Elinympäristö

Kuivat savannit ja ruohostoiset avomaat.
Judo olympialaisissa

Judo on ollut kesäolympialaisisten ohjelmassa vuoden 1964 kesäolympialaisista asti. Lajia ei järjestetty seuraavissa kisoissa vuonna 1968, mutta tämän jälkeen se on ollut olympiaohjelmassa yhtäjaksoisesti vuodesta 1972. Naisten judo on ollut mukana olympiaohjelmassa vuodesta 1992 lähtien. Sekajoukkuekilpailu oli ensimmäisen kerran ohjelmassa Tokiossa 2021. Parhaiten menestynyt maa olympialaisten judossa on Japani.
Tapahtumat

|  Judo> Miesten kilpailut |  Judo> 64 |  Judo> 72 |  Judo> 76 |  Judo> 80 |  Judo> 84 |  Judo> 88 |  Judo> 92 |  Judo> 96 |  Judo> 00 |  Judo> 04 |  Judo> 08 |  Judo> 12 |  Judo> 16 |  Judo> 20 |  Judo>  |  Judo>  |  Judo>  |  Judo>  |  Judo>  |  Judo>  |  Judo>  |  Judo>  |  Judo>  |  Judo>  |  Judo>  |  Judo>  |  Judo>  |  Judo>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Raskassarja | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Alempi raskassarja | - | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Keskissarja | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Alempi keskissarja | - | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Kevytsarja | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Alempi kevytsarja | - | - | - | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Höyhensarja | - | - | - | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Avoin luokka | X | X | X | X | X | - | - | - | - | - | - | - | - | - |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naisten kilpailut | 64 | 72 | 76 | 80 | 84 | 88 | 92 | 96 | 00 | 04 | 08 | 12 | 16 | 20 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Raskassarja |  |  |  |  |  |  | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Alempi raskassarja |  |  |  |  |  |  | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Keskisarja |  |  |  |  |  |  | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Alempi keskisarja |  |  |  |  |  |  | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Kevytsarja |  |  |  |  |  |  | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Alempi kevytsarja |  |  |  |  |  |  | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Höyhensarja |  |  |  |  |  |  | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Tapahtumat > Miehet

| 1964 | 1972–1976 |  1980–1984  |  1988–1992  | 1996–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avoin luokka ei painorajoituksia | Avoin luokka ei painorajoituksia | Avoin luokka ei painorajoituksia |   |   |
| Raskassarja +80 kg | Raskassarja +93 kg | Raskassarja +95 kg | Raskassarja +95 kg | Raskassarja +100 kg |
| Raskassarja +80 kg | Raskassarja +93 kg | Raskassarja +95 kg | Raskassarja +95 kg | Alempi raskassarja 90–100 kg |
| Raskassarja +80 kg | Raskassarja +93 kg | Alempi raskassarja 86–95 kg | Alempi raskassarja 86–95 kg | Alempi raskassarja 90–100 kg |
| Raskassarja +80 kg | Alempi raskassarja 80–93 kg | Alempi raskassarja 86–95 kg | Alempi raskassarja 86–95 kg | Alempi raskassarja 90–100 kg |
| Raskassarja +80 kg | Alempi raskassarja 80–93 kg | Alempi raskassarja 86–95 kg | Alempi raskassarja 86–95 kg | Keskisarja 81–90 kg |
| Raskassarja +80 kg | Alempi raskassarja 80–93 kg | Keskisarja 78–86 kg | Keskisarja 78–86 kg | Keskisarja 81–90 kg |
| Raskassarja +80 kg | Alempi raskassarja 80–93 kg | Keskisarja 78–86 kg | Keskisarja 78–86 kg | Alempi keskisarja 73–81 kg |
| Keskisarja 68–80 kg | Keskisarja 70–80 kg | Keskisarja 78–86 kg | Keskisarja 78–86 kg | Alempi keskisarja 73–81 kg |
| Keskisarja 68–80 kg | Keskisarja 70–80 kg | Alempi keskisarja 71–78 kg | Alempi keskisarja 71–78 kg | Alempi keskisarja 73–81 kg |
| Keskisarja 68–80 kg | Keskisarja 70–80 kg | Alempi keskisarja 71–78 kg | Alempi keskisarja 71–78 kg | Kevytsarja 66–73 kg |
| Keskisarja 68–80 kg | Keskisarja 70–80 kg | Kevytsarja 65–71 kg | Kevytsarja 65–71 kg | Kevytsarja 66–73 kg |
| Keskisarja 68–80 kg | Alempi keskisarja 63–70 kg | Kevytsarja 65–71 kg | Kevytsarja 65–71 kg | Kevytsarja 66–73 kg |
| Kevytsarja -68 kg | Alempi keskisarja 63–70 kg | Kevytsarja 65–71 kg | Kevytsarja 65–71 kg | Kevytsarja 66–73 kg |
| Kevytsarja -68 kg | Alempi keskisarja 63–70 kg | Kevytsarja 65–71 kg | Kevytsarja 65–71 kg | Alempi kevytsarja 60–66 kg |
| Kevytsarja -68 kg | Alempi keskisarja 63–70 kg | Alempi kevytsarja 60–65 kg | Alempi kevytsarja 60–65 kg | Alempi kevytsarja 60–66 kg |
| Kevytsarja -68 kg | Kevytsarja -63 kg | Alempi kevytsarja 60–65 kg | Alempi kevytsarja 60–65 kg | Alempi kevytsarja 60–66 kg |
| Kevytsarja -68 kg | Kevytsarja -63 kg | Höyhensarja -60 kg | Höyhensarja -60 kg | Höyhensarja -60 kg |
| 4 | 6 | 8 | 7 | 7 |
Tapahtumat > Naiset

| 1992–1996 | 2000–2020 |
| --- | --- |
Raskassarja +72 kg: Raskassarja +78 kg
Raskassarja +72 kg: Alempi raskassarja 70–78 kg
Alempi raskassarja 66–72 kg: Alempi raskassarja 70–78 kg
Alempi raskassarja 66–72 kg: Keskisarja 63–70 kg
Keskisarja 61–66 kg: Keskisarja 63–70 kg
Keskisarja 61–66 kg: Alempi keskisarja 57–63 kg
Alempi keskisarja 56–61 kg: Alempi keskisarja 57–63 kg
Alempi keskisarja 56–61 kg: Kevytsarja 52–57 kg
Kevytsarja 52–56 kg: Kevytsarja 52–57 kg
Alempi kevytsarja 48–52 kg
Höyhensarja -48 kg
7
Mitalitaulukko

| Judon olympiamitalit> Sija | Judon olympiamitalit> Maa | Judon olympiamitalit> Kultaa | Judon olympiamitalit> Hopeaa | Judon olympiamitalit> Pronssia | Judon olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Japani | 48 | 21 | 27 | 96 |
| 2 |  Ranska | 16 | 13 | 28 | 57 |
| 3 |  Etelä-Korea | 11 | 17 | 18 | 46 |
| 4 |  Kiina | 8 | 3 | 11 | 22 |
| 5 |  Kuuba | 6 | 15 | 16 | 37 |
| 6 |  Neuvostoliitto | 5 | 5 | 13 | 23 |
| 7 |  Venäjä | 5 | 4 | 7 | 16 |
| 8 |  Georgia | 4 | 5 | 3 | 12 |
| 9 |  Italia | 4 | 4 | 9 | 17 |
| 10 |  Brasilia | 4 | 3 | 17 | 24 |
| 11 |  Alankomaat | 4 | 2 | 18 | 24 |
| 12 |  Saksa | 3 | 3 | 15 | 21 |
| 13 |  Puola | 3 | 3 | 2 | 8 |
| 14 |  Espanja | 3 | 1 | 2 | 6 |
| 15 |  Kosovo | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 16 |  Yhdysvallat | 2 | 4 | 8 | 14 |
| 17 |  Itävalta | 2 | 3 | 2 | 7 |
| 18 |  Pohjois-Korea | 2 | 2 | 4 | 8 |
| 19 |  Belgia | 2 | 1 | 10 | 13 |
| 20 |  Slovenia | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 21 |  Yhdistynyt joukkue | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 22 |  Tšekki | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 23 |  Mongolia | 1 | 4 | 6 | 11 |
| 24 |  Länsi-Saksa | 1 | 4 | 3 | 8 |
| 25 |  Unkari | 1 | 3 | 6 | 10 |
| 26 |  Itä-Saksa | 1 | 2 | 6 | 9 |
| 27 |  Romania | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 28 |  Azerbaidžan | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 29 |  Sveitsi | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 30 |  Argentiina | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 30 |  Valko-Venäjä | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 30 |  Kreikka | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 30 |  Turkki | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 34 |  Iso-Britannia | 0 | 8 | 12 | 20 |
| 35 |  Kanada | 0 | 2 | 5 | 7 |
| 35 |  Uzbekistan | 0 | 2 | 5 | 7 |
| 37 |  Kazakstan | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 38 |  Israel | 0 | 1 | 5 | 6 |
| 39 |  Ukraina | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 40 |  Bulgaria | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 41 |  Algeria | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 41 |  Kolumbia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 41 |  Egypti | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 41 |  Saksojen yhteisjoukkue | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 45 |  Kiinan Taipei | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 45 |  Slovakia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 47 |  Viro | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 47 |  Venäjän olympiakomitea | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 47 |  Portugali | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 50 |  Australia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 50 |  Jugoslavia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 52 |  Tšekkoslovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 52 |  Islanti | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 52 |  Kirgisia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 52 |  Latvia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 52 |  Tadžikistan | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 52 |  Arabiemiraatit | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 152 | 151 | 304 | 607 |
Päivitetty: 11.11.2023
Lähde: Olympic Analytics – Medals by Countries – Judo olympanalyt.com. Viitattu 11.11.2023. (englanniksi)