stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Peugeot 104

| Peugeot 104 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska  Tunisia
Valmistaja:  Peugeot
Konserni:  PSA Group
Valmistusvuodet:  1972–1988
Korimalli:  3-ovinen hatchback 4-ovinen sedan 5-ovinen hatchback
Luokka:  A-segmentti B-segmentti
Seuraaja:  Peugeot 205
Teknisesti samankaltaisia:  Citroën C15 Citroën LNA Citroën Visa Talbot Samba
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,0–1,4 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  4-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen manuaali
Peugeot 104 on Peugeot’n vuosina 1972–1988 valmistama pieni henkilöautomalli, joka jakaa suuren osan tekniikastaan Citroën LNA- ja Talbot Samba -mallien kanssa. Sen seuraajaksi tuli vuonna 1983 esitelty Peugeot 205.
Kolmiovinen Peugeot 104
Ensimmäisenä esitelty korimalli oli neliovinen, jossa takaluukku aukesi vain takalasin alareunaan saakka. Moottori oli 1,0-litrainen 46-hevosvoimainen. Vuonna 1974 esiteltiin kolmiovinen hatchback, joka oli neliovista yli 30 senttimetriä lyhyempi. Ajovalot olivat leveämmät kuin neliovisessa.
Viisiovinen Peugeot 104
Vuonna 1976 neliovinen korvattiin viisiovisella monikäyttömallilla, jossa takaluukku aukeni kattoon saakka. Ajovalot vaihtuivat leveämmiksi kuten kolmiovisessa.
Malli kävi läpi toisen kasvojenkohotuksensa vuonna 1982, jolloin se sai hieman aiempaa pienemmät ajovalot, uudistetun etusäleikön ja uudet takavaloumpiot, joissa oli nyt myös peruutusvalot. Aikakauden tyylin mukaisesti kromikoristeiden määrää vähennettiin.
Facelift-mallin (1982) Peugeot 104.
Vuonna 1983 esiteltiin seuraajaksi tarkoitettu Peugeot 205, jolloin 104 poistui mallistosta monilla markkinoilla. Ranskassa se pysyi kuitenkin edullisempana mallivaihtoehtona 205:n rinnalla vuoteen 1988 saakka.
Peugeot 104:stä oli kehitteillä myös neliovinen porrasperä ja viisiovinen farmarimalli, mutta nämä eivät edenneet tuotantoon vaan jäivät prototyyppiasteelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peugeot 104 Wikimedia Commonsissa
Peugeot’n automallit
| --- | --- |
Nykyiset henkilöautomallit:  108  208  301  308  408  508  2008  3008  5008  Rifter  Traveller 
Nykyiset hyötyajoneuvot:  Partner  Expert  Boxer  Pick Up  Landtrek 
Entiset mallit:  104  106  107  1007  201  202  203  204  205  206  207  301  302  304  305  306  307  309  401  402  403  404  405  406  407  504  505  601  604  605  607  806  807  4007  4008  Bipper  RCZ  Hoggar  iOn  D3  D4  J5  J7  J9
Aliryhmäkriteeri

Aliryhmäkriteeri on ryhmäteorian lause, joka kertoo, milloin ryhmän osajoukko on ryhmän aliryhmä. Aliryhmäkriteerin hyödyllisyys perustuu siihen, että rakenteen todentaminen assosiatiiviseksi (liitännäiseksi) on usein hyvin työlästä. Joukko on usein helpompi näyttää ryhmäksi vain osoittamalla, että se on jonkin tunnetun ryhmän aliryhmä.
Lause

Olkoon G ryhmä ja H sen osajoukko. Tällöin H on ryhmän G aliryhmä, jos ja vain jos
H on epätyhjä (ehto 1)
ab⁻¹ ∈ H aina, kun a, b ∈ H (ehto 2).
Todistus

Todistuksessa näytetään, että
jos H on ryhmä, niin se täyttää ehdot 1 ja 2 (väite 1)
jos H täyttää ehdot 1 ja 2, niin H on ryhmä (väite 2).
Osoitetaan väite 1. Ryhmän määritelmän mukaan ryhmässä on neutraalialkio e. Siispä e ∈ H, joten H on epätyhjä, eli ehto 1 toteutuu. Ehdon 2 toteutuminen nähdään seuraavasti: oletetaan, että a, b ∈ H. Ryhmän määritelmän nojalla jokaisella ryhmän alkiolla on käänteisalkio, joka kuuluu ryhmään. Erityisesti siis alkiolla b ∈ H on olemassa käänteisalkio b⁻¹ ∈ H. Koska nyt a, b⁻¹ ∈ H ja laskutoimitus on ryhmän määritelmän nojalla vakaa, niin ab⁻¹ ∈ H aina, kun a, b ∈ H.
Osoitetaan väite 2. Todistuksen ideana on osoittaa, että ehtojen 1 ja 2 ollessa voimassa joukko H täyttää ryhmän määritelmän ehdot, jotka ovat laskutoimituksen vakaus ja liitännäisyys sekä neutraalialkion ja käänteisalkioiden olemassaolo.
Laskutoimituksen liitännäisyys on voimassa ryhmässä G, joten se on voimassa myös joukossa H.
Neutraalialkio on olemassa ja se kuuluu joukkoon H. Tämä seuraa ehdosta 2. Koska ab⁻¹ ∈ H kaikilla a, b ∈ H, niin erityisesti aa⁻¹ ∈ H kaikilla a ∈ H. Koska aa⁻¹ = e, niin e ∈ H.
Jokaisella joukon H alkiolla on käänteisalkio, joka kuuluu joukkoon H. Tämä seuraa ehdosta 2 ja neutraalialkion olemassaolosta. Koska ab⁻¹ ∈ H kaikilla a, b  ∈ H, niin erityisesti ea⁻¹ ∈ H kaikilla a ∈ H (e ∈ H). Koska ea⁻¹ = a⁻¹, niin a⁻¹ ∈ H.
Laskutoimitus on vakaa. Tämä seuraa ehdosta 2 ja käänteisalkioiden olemassaolosta. Jos a, b ∈ H, niin edellisen nojalla myös b⁻¹ ∈ H. Siispä ehdon 2 nojalla a(b⁻¹)⁻¹ ∈ H kaikilla a, b⁻¹ ∈ H. Koska pätee a(b⁻¹)⁻¹ = ab, niin ab ∈ H kaikilla a, b ∈ H.
Siispä H täyttää ryhmän ehdot, joten ryhmän G osajoukkona se on ryhmän G aliryhmä.
Aliryhmäkriteeri äärellisissä ryhmissä

Äärellisissä ryhmissä aliryhmäkriteeri yksinkertaistuu hieman. Jos G on äärellinen ryhmä ja b ∈ H, niin on olemassa sellainen positiivinen kokonaisluku n, että bn = e. Tällöin alkion b käänteisalkio on bn−1. Siis jos tällöin ehto ab ∈ H pätee aina, kun a, b ∈ H, niin induktiivisesti voidaan päätellä myös, että ab⁻¹ = abn−1 ∈ H. Tällöin aliryhmäkriteerin perusteella H on ryhmä. Triviaalisti ryhmissä väite pätee toiseen suuntaan. Toiseen suuntaan päättely on triviaali, joten saadaan aliryhmäkriteeri äärellisille ryhmille:
Olkoon G äärellinen ryhmä ja H sen osajoukko. Tällöin H on ryhmän G aliryhmä, jos ja vain jos
H on epätyhjä (ehto 1)
ab ∈ H aina, kun a, b ∈ H (ehto 2).
Todistuksen perusteella itse asiassa ehtoja voitaisiin vieläkin hieman heikentää. Ryhmän G äärellisyyden sijasta voitaisiin olettaa vain, että ryhmän G jokaisella alkiolla olisi äärellinen kertaluku. Päättely sujuisi tällöin kuten edellä.
Kirjallisuutta

Häsä, Jokke & Rämö, Johanna: Johdatus abstraktiin algebraan.  Helsinki:  Gaudeamus, 2015.  ISBN 978-952-495-361-0
Epäitsenäinen kauppala

Epäitsenäisillä kauppaloilla tarkoitetaan Suomessa ja Ruotsissa sijainneita kauppaloita, jotka eivät muodostaneet omaa kuntaa, vaan kuuluivat niitä ympäröivään maalaiskuntaan. Ne muistuttivat hallinnolliselta asemaltaan taajaväkisiä yhdyskuntia. Seuraavassa asiaa on tarkasteltu erikseen kummankin maan osalta.
Epäitsenäinen kauppala Suomessa

Epäitsenäinen kauppala oli Suomessa kauppala, joka ei ollut itsenäinen kunta, vaan osa maalaiskuntaa. Epäitsenäisillä kauppaloilla oli omaa kunnallishallintoa, mutta niiltä puuttui esimerkiksi itsenäinen kunnallisverotus.
Ikaalisten maalaiskuntaan kuulunut Ikaalinen, Suomen vanhin kauppala, oli epäitsenäinen kauppala vuodesta 1858 vuoteen 1972, jolloin koko Ikaalisten maalaiskunta muutettiin itsenäiseksi kauppalaksi. Iisalmi oli Iisalmen maalaiskuntaan kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1860 vuoteen 1891, jolloin se muuttui kaupungiksi. Lahti oli Hollolaan kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1878 vuoteen 1905, jolloin se muutettiin Lahden kaupungiksi. Salo perustettiin epäitsenäiseksi kauppalaksi Uskelan pitäjään vuonna 1887, mutta vuonna 1891 siitä tuli itsenäinen kunta. Vammala oli Tyrvääseen kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1907 vuoteen 1915, jolloin se erosi Tyrväästä muuttuen itsenäiseksi kauppalaksi.
Epäitsenäinen kauppala Ruotsissa

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Municipalköping
Epäitsenäinen kauppala (ruots. municipalköping) oli Ruotsissa 1930-luvulta lähtien nimitys 13 pienelle kauppalalle, joista 12 oli saanut kauppalanoikeudet ala- tai vapaakauppalana ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Poikkeuksena tästä oli Nybro, joka sai vapaakauppalanoikeudet vuonna 1865. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa nämä 13 kauppalaa katsottiin aivan liian pieniksi, jotta ne voisivat muodostaa oman kauppalakuntansa. Nämä kauppalat jäivät osaksi maalaiskuntaa, ja käytännössä ne rinnastettiin taajaväkisiin yhdyskuntiin. Käsitettä epäitsenäinen kauppala käytettiin erottamaan ne taajaväkisistä yhdyskunnista ja oman kuntansa muodostavista kauppaloista. Vuonna 1919 päätettiin, että jatkossa kaikki uudet kauppalat tulisivat muodostamaan oman kunnan. Epäitsenäiset kauppalat lakkautettiin sen jälkeen asteittain vuoteen 1956 mennessä.
On syytä huomata, että eräät paikat ovat entisaikoina kutsuneet itseään kauppaloiksi, vaikka ne eivät ole ikinä kauppalanoikeuksia saaneetkaan. Esimerkkejä ovat Almvik, Avesta, Lyckeby, Torekov ja Åhus.
Epäitsenäinen kauppala Ruotsissa > Luettelo Ruotsin epäitsenäisistä kauppaloista

Seuraavassa on lueteltu Ruotsin epäitsenäiset kauppalat, kunnat ja läänit, joihin ne nykyään kuuluvat sekä huomautuksena tietoja epäitsenäisen kauppalan hallinnollisen aseman muutoksista. Epäitsenäisistä kauppaloista yli puolet sijaitsi Kalmarin läänissä, ja muutenkin ne sijaitsivat pääasiassa Etelä-Ruotsin itärannikolla.
| Epäitsenäinen kauppala | Kunta | Lääni | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- |
| Bergkvara | Torsåsin kunta | Kalmarin lääni | lakkautettiin 1800-luvun lopulla ja oli taajaväkinen yhdyskunta 1921–1955 |
| Båstad | Båstadin kunta | Skånen lääni | muutettiin kauppalaksi 1937 |
| Figeholm | Oskarshamnin kunta | Kalmarin lääni | muutettiin kauppalaksi 1878 |
| Gamleby | Västervikin kunta | Kalmarin lääni | liitettiin Gamlebyn kuntaan 1956. Oli olemassa myös Gamlebyn taajaväkinen yhdyskunta, joka ei ollut osa epäitsenäistä kauppalaa. |
| Kristianopel | Karlskronan kunta | Blekingen lääni | liitettiin Jämjön kuntaan 1952 |
| Ljungby | Ljungbyn kunta | Kronobergin lääni | muutettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi 1921 ja kaupungiksi 1936 |
| Mörbylånga | Mörbylångan kunta | Kalmarin lääni | muutettiin kauppalaksi 1881 |
| Nybro | Nybron kunta | Kalmarin lääni | epäitsenäinen kauppala perustettu 1865, itsenäiseksi kauppalaksi 1879 |
| Pataholm | Mönsteråsin kunta | Kalmarin lääni | liitettiin Ålemin kuntaan 1954 |
| Påskallavik | Oskarshamnin kunta | Kalmarin lääni | liitettiin Döderhultin kuntaan 1956 |
| Trelleborg | Trelleborgin kunta | Skånen lääni | muutettiin kauppalaksi 1843 ja kaupungiksi 1867 |
| Valdemarsvik | Valdemarsvikin kunta | Itä-Götanmaan lääni | muutettiin kauppalaksi 1914 |
| Värnamo | Värnamon kunta | Jönköpingin lääni | alakauppala perustettu 1620, vapaakauppalaksi 1859, epäitsenäiseksi kauppalaksi 1863, kauppalaksi 1871 ja kaupungiksi 1920 |

Käännös suomeksi
Im Na-yeon

| Nayeon> 임나연 |
| --- | --- |
 Nayeon vuonna 2022
Henkilötiedot
Koko nimi:  Im Na-yeon
Syntynyt: 22. syyskuuta 1995 (ikä 29) Soul, Korean tasavalta
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Nayeon
Laulukielet:  korea, japani, englanti
Aktiivisena:  2015-
Tyylilajit:  k-pop
Yhtyeet:  Twice
Levy-yhtiöt:  JYP Entertainment
 Nimikirjoitus
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Im Na-yeon (hangul: 임나연; hanja: 林娜璉; uudistettu latinisaatio: Im Na-yeon; s. 22. syyskuuta 1995, Soul, Korean tasavalta), lyhyesti nimellä Nayeon on eteläkorealainen laulaja ja lauluntekijä. Hän kuuluu tyttöbändiin Twice ja on sen vanhin jäsen.
Elämä

Nayeon olisi päässyt jo lapsena harjoittelemaan JYP Entertainmentille, mutta hänen äitinsä esti häntä. Vuonna 2010 Nayeon osallistui salaa JYP Entertainmentin avoimeen koe-esiintymiseen, jolloin hänet valittiin. Hänen debyyttiään suunniteltiin JYP:n yhtyeessä 6mix, mutta yhtye hajosi ennen debyyttiä. Vuonna 2015 hän osallistui tosi-tv ohjelmaan Sixteen, josta hänet valittiin Twice-yhtyeen jäseneksi. Twice teki debyyttinsä lokakuussa 2015. He debytoivat minialbumillaan The Story Begins ja musiikkivideollaan Like Ooh-Ahh.
Toukokuussa 2022 paljastettiin ensimmäisen sooloalbumin Im Nayeon kappalelista. Albumilla ovat mukana Felix Stray Kids -yhtyeestä ja Wonstein ja kappaleen ”Candyfloss” on osittain säveltänyt Little Mix -yhtyeen Jade Thirlwall. Nayeon voitti parhaan naisartistin palkinnon vuoden 2022 Mnet Asian Music Awards -tapahtumassa. Hänen toinen sooloalbuminsa on nimeltään NA ja se julkaistaan kesäkuussa 2024.
Kirjat

Yes, I am Nayeon (valokuvakirja, 2025)
Diskografia > Sooloalbumit

Im Nayeon (2022)
NA (2024)
Diskografia > Lauluntekijänä

| Vuosi | Kappale | Albumi | Yhteistyössä |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | "24/7" | Twicetagram | Jihyo |
| 2019 | "Rainbow" | Feel Special |  |
| 2019 | "21:29" | Feel Special | Kaikki Twicen jäsenet |
| 2020 | "Make me go" | More & More |  |
| 2020 | "Depend on you" | Eyes Wide Open |  |
| 2021 | "Baby Blue Love" | Taste of Love |  |
| 2021 | ”F.I.L.A (Fall in Love Again)” | Formula of Love: O+T=＜3 |  |
Videokuvaukset

Esiintymiset muiden yhtyeiden musiikkivideoilla:
| Vuosi | Nimi | Artisti |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Girls Girls Girls | Got7 |
Filmografia

Dream High 2 (2012)
Sixteen (2015)
Saturday Night Live (2016)
Idol Star Athletics Championships (2018)
Dogs Are Incredible (2020)
Aiheesta muualla

Im Na-yeon Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
MyDramalist-sivustolla (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Korea 
Taiteenala:  MusicBrainz
Luettelo Seija Simolan kappaleista

Tämä on luettelo Seija Simolan levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.
A

A little smile
Adagio
Anna rakkaudelle tilaisuus
Aurinko nousee
Avain onneen
B

Balladi mustista hiuksista
Bang a boomerang
Boulevard de la Madeleine
Brazil
D

Dio come ti amo
Do re mi - Seija Simola, Jaana ja Tiina
E

Ei aurinkoa
Ei rakastaa voi tämän enempää
Eläköön elämä
Elämys kirkas oot
En tunne itseäin
Erotessa
Et itkeä saa Argentiina
Everything comes up in time (Kaikki aikanaan)
Eviva Espana
F

Fantasiaa
Fernando
Ford johtaa
G

Give love a chance
Gonna get you tonight
Gonzales ja Pepita
H

Hei, lähde maailmaan - Dans
Hellyyden yö
Hiljainen hetki
Hiljainen laulu
Huomisen rakkaus
Hyvin kaikki on
Hän isäänsä niin muistuttaa
I

Ihanaa se ois
I'll cry today
Ilman rakkautta
Iske kourasi kouraan
J

Jos katsot silmiini
Juna Turkuun
Jää kerran viereeni mun
Jäähyväislaulu
Jäähyväisten aikaan
Jääthän huomiseen
K

Kadonnut
Kahlaajatyttö
Kaiken
Kaikki aikanaan
Kaikki siitä kertoo
Kaipaus New Orleansiin
Katseen kosketus
Kauan aikaa
Kaukainen laulu
Kaunein unelmain
Kauniit lauseet
Kerran kesällä
Kesytetty
Kielletty rakkaus
Kitara
Kukkia sinulle
Kun aika on
Kun hymyilläkin saan
Kun hämärtää
Kun päivän täyteen saan
Kun päättyy ystävyys
Kun rakkaus saapuu
Kuutamo
L

Lahjan sain
Lapsi rauniolla
Laulu kuolleesta rakastetusta
Leikit ihmisten
Lintu
Luotan rakkauteen
Luulet vaan
Löydät kyllä jonkun toisen
M

Maria Magdalena
Maritza
Melody man
Mies toiveiden
Missä oot
Mistä on pienet pojat tehty - Taina Franzén & Seija Simola
Muistan kesän - Seija Simola & Studioyhtye Liisa
Muisto sinusta
Mä huilaan
N

Ninan uni (live)
No se que debo hacer (Pois kuihtuu ruusu kaunein)
Nuo hetket riittää
Nyt alun uuden nään
Nyt teen sen
Näin tein sen taas
Näin tää vain on
Näkemiin
Nääthän unta puolestain
O

On eilinen pois jo mennyt
On rakkauteen askel vain
One two three - Seija Simola & Paradise
Onko mahdoton
Onni on katsella auringonlaskua
Ota kii
P

Pienellä pojalla - Lauluyhtye Fyrkka
Pieni hymy
Pieni syntinen laulu - Lauluyhtye Fyrkka
Pienoismalli
Pippuri ja unikko - Lauluyhtye Fyrkka
Poika ja virta
Pois haihtuu haaveet
Pois kuihtuu ruusu kaunein
Päivä kaunein on tullut
Päivänsäde ja menninkäinen
R

Rakas Frans
Rakkauden katse
Rakkaus kasvoista kasvoihin
Rakkaus kestää
Rakkaustarina
Ring ring
S

Saavu luoksein vielä uudelleen
Sadan vuoden yksinäisyys
Salaisuus
Sateenvarjo
Satutat mua
Se mennyt on - Seija Simola & Reijo Hirvelä
Sen minkä teen kulta
Sola en mi habitacion (Ei aurinkoa)
Soolaimon
Sulle silmäni annan (1971)
Sulle silmäni annan (1984)
Suomenlinnan taistelu
Suurkaupungin valot
Sydämesi ääni
Syliin sun
Sylissä aamun
Synnyn, elän, kuolen
T

Taivaan tie
Things ain't what they used to be - Lauluyhtye Fyrkka
Tiedon puu
Todo llega a su tiempo (Kaikki aikanaan)
Tontun aattoilta
Tule joulu kultainen
Tunne
Tunteen sain
Tuo onneton
Tuutulaulu
Tyttö kyläntiellä
U

Unelma vain
Unen harhaa
Unessain sinut nään
Unten lippalakki
V

Vaahteroiden kaupunkiin
Vai niin vai niin
Vaikka kaiken menetin
Vapaana
Vieretyksin
Viimeinen kappale
Voi tätä tunnelmaa
W

Waterloo
Y

Ya nace el sol (Aurinko nousee)
Yksi rakkauden yö
Ystävyys on jäänyt taa
Yö jokainen
Yötön yö
Ö

Öisin
Korealainen kosmetiikka

K-beauty Expo Korea -tapahtuma Etelä-Koreassa.
Korealainen kosmetiikka eli K-beauty tarkoittaa Etelä-Koreassa valmistettua kosmetiikkaa. Kansainvälisesti käytetty termi “K-beauty” tulee sanoista Korean beauty. Suomessa aiheesta puhutaan yleensä joko sen kansainvälisellä termillä tai vain korealaisena kosmetiikkana.
K-beauty tunnetaan sen monipuolisista ihonhoitotuotteista sekä monivaiheisista ihonhoitorutiineista. Korealainen ihonhoito perustuu ongelmien ennaltaehkäisyyn eikä vain niiden hoitamiseen. Sen tavoitteena on saada hyvin kosteutettu ja virheetön iho, joka saavutetaan erilaisilla tuotteilla ja rutiineilla. Virheettömästä heleästä ihosta käytetään usein termiä Glass Skin (suom. ”lasi-iho”).
Korealainen kosmetiikka on suosittua niin Etelä-Koreassa kuin ulkomaillakin. Vuonna 2021 Etelä-Korea oli maailman viidenneksi suurin kosmetiikan viejä. Korealaisen kosmetiikan maailmanvalloitus on liitetty hallyu-ilmiöön, joka tarkoittaa korealaisen kulttuurin, kuten esimerkiksi K-popin, tv-sarjojen tai muodin, viemistä ulkomaille. Hallyu on kiinankielinen sana, joka tarkoittaa korealaista aaltoa. Toisaalta K-beauty-tuotteet mielletään sekä laadukkaiksi että edullisiksi, mikä lisää niiden suosiota.
Kosmetiikkateollisuus Etelä-Koreassa

Korealaiseen kulttuuriin kuuluvat tarkat kauneusihanteet, jotka voivat vaikuttaa elämässä menestymiseen. Ulkonäkö voi vaikuttaa esimerkiksi työpaikan saantiin. Vallitsevien kauneusihanteiden vuoksi kauneusleikkaukset ovat alati kasvava ala Etelä-Koreassa. Kauneusihanteet vaikuttavat myös kosmetiikan suosioon, mikä on johtanut kosmetiikkayritysten väliseen kiihkeään kilpailuun. Etelä-Koreassa ihonhoitotuotteita käyttävät sekä naiset että miehet ja he ovat tarkkoja tuotteiden laadusta. He ovat myös valveutuneita kuluttajia, jotka tietävät paljon tuotteiden koostumuksista. Kaikki tämä lisää yritysten tarvetta kehittää jatkuvasti uusia ja parempia tuotteita.
Nopeasti ja innovatiivisesti kehittyvä kosmetiikkateollisuus on tehnyt Etelä-Koreasta kosmetiikan edelläkävijän. Korealaisen kosmetiikan menestyksestä otetaan myös mallia. Esimerkiksi korealaista alkuperää olevat BB-voiteet ja tyynymeikkivoiteet ovat päätyneet myös muiden maiden kosmetiikkayritysten valikoimiin. Tämän lisäksi jotkin länsimaalaiset brändit myös kehittävät ja valmistavat tuotteitaan Etelä-Koreassa.
Etelä-Korea kuuluu kauneusteollisuuden top 10 -kärkimaihin. Vuonna 2021 yli puolet Etelä-Korean kosmetiikkaviennistä meni Kiinaan. Maan vienti lisääntyi samana vuonna myös Yhdysvalloissa, Japanissa, Ranskassa ja Isossa-Britanniassa.
Korealainen ihonhoito

Korealaisen ihonhoidon tavoitteena on mahdollisimman virheetön iho. Ihon ongelmat pyritään ennaltaehkäisemään jo ennen niiden ilmenemistä. Ihonhoidolla pyritään myös ylläpitämään ihon kosteustasapainoa. Hyvin kosteutettu iho näyttää heleämmältä ja nuorekkaammalta, sillä se voi häivyttää juonteita. Näiden tavoitteiden saavuttamisen keskiössä ovat aamuisin ja iltaisin tehtävät ihonhoitorutiinit. Tyypillinen illalla tehtävä ihonhoitorutiini voi sisältää kymmenen vaihetta, jotka ovat: öljypohjainen puhdistusaine, vesipohjainen puhdistusaine, kuorinta, kasvovesi, hoitoneste, seerumi, kangasnaamio, silmänympärysvoide, kosteusvoide ja yönaamio. Eräs suosituimmista kosteutusrutiineista tunnetaan nimellä 7 Skin Method ja siinä nimensä mukaisesti kerrostetaan kasvovettä iholle yhteensä seitsemän kertaa. Rutiinit voivat olla myös lyhyempiä tai pidempiä riippuen siitä millaista hoitoa iho tarvitsee.
Korealaisissa ihonhoitotuotteissa käytetään monipuolisesti erilaisia ainesosia. Jotkin ainesosat voivat olla sellaisia, joita käytetään länsimaisissa tuotteissa vähäisin määrin kuten esimerkiksi etanaseerumi. Etanaseerumi on suosittu ainesosa korealaisissa anti-aging-tuotteissa sen ihoa korjaavan ja uudistavan vaikutuksen vuoksi. Myös luonnollisia ainesosia kuten vihreä tee, hunaja, aloe vera, papaija ja avokado käytetään paljon. Muita käytössä olevia vaikuttavia ainesosia ovat muun muassa AHA ja BHA -hapot, rohtosammakonputki, C-vitamiini, gingseng, hyaluronihappo, keramidit, kollageeni, niasinamidi ja teepuu.
Tankikeltanot

| Tankikeltanot |
| --- | --- |
 Silotankikeltano (Hieracium laevigatum)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Cichorioideae
Suku::  Ukonkeltanot Hieracium
Sektio::  Tankikeltanot Tridentata
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tankikeltanot (Hieracium sect. Tridentata tai Rigida-ryhmä) on ukonkeltanoiden (Hieracium) sukuun kuuluva kasvisektio, johon kuuluu noin 200 pikkulajia. Tankikeltanot ovat Pohjoismaissa Islantia lukuun ottamatta yleisiä.
Tankikeltanot kasvavat 20–120 cm korkeiksi ja niiden varsi on karvainen. Varressa on kuudesta kahteentoista suikeaa lehteä, joista alimmat saattavat kuihtua ennen kukintaa. Tankikeltanot eivät muodosta maanrajaan lehtiruusuketta. Tankikeltanoiden kukinto on monista, yleensä pienistä, keltaisista mykerökukinnoista koostuva mykeröstö. Tankikeltanot kukkivat heinä–elokuussa.
Lajeja

Hieracium crepidioides – ripsitankikeltano
Hieracium dolabratum – jokitankikeltano
Hieracium godbyense – harmaatankikeltano
Hieracium laevigatum – silotankikeltano
Hieracium lapponicum – lapintankikeltano
Hieracium laterale – pohjantankikeltano
Hieracium lineatum – lounaantankikeltano
Hieracium linifolium – pellavatankikeltano eli pellavakeltano
Aiheesta muualla

Pohjolan kasvien pauloissa: Hieracium sect. Tridentata - tanikeltanot
Den virtuella floran: Hieracium sect. Tridentata (ruotsiksi)