stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Työttömyysturva
Suomen työttömyysturva > Suuruus > Soviteltu työmarkkinatuki (Soviteltu ansiopäiväraha)

Työmarkkinatukea voidaan maksaa eräissä tapauksissa myös silloin, kun henkilö käy töissä tai saa muuta tuloa. Tällöin puhutaan sovitellusta työmarkkinatuesta. Tuen määrässä otetaan tällöin huomioon kaikki tulot suojaosan ylittävältä osalta. Suojaosalla tarkoitetaan, että kuukausituloja saa olla enintään 300 euroa brutto, ennen kuin ne vaikuttavat työmarkkinatuen määrään. Sen jälkeen vaikutus on sama, kuin työmarkkinatuessa yleensä, eli että jokainen ansaittu euro poistaa työmarkkinatukea 50 sentin edestä. Sovitellun työmarkkinatuen määrään vaikuttavat mm. työtulot. Työtuloa ovat rahapalkka, palkkiot, verolliset kulukorvaukset, luontoisedut jne.
Soviteltua työmarkkinatukea saavat yleisesti ns. "epätyypillisissä työsuhteissa" olevat työntekijät, eli osapäivätyöntekijät, freelancerit, keikkatyöläiset ym. lyhytaikaisissa työsuhteissa elävät.
Suomen työttömyysturva > Suuruus > Peruspäiväraha

Peruspäivärahan määrä vuonna 2020 on 33,66 e/pv ja sitä maksetaan 5 päivältä viikossa (myös arkipyhiltä). Ilman korotusosia peruspäivärahan suuruus on noin 729 euroa kuussa bruttona (noin 583 euroa nettona)
Peruspäiväraha ei ole tarveharkintainen etuus, mutta sen kesto on rajattu 400 arkipäivään ja 300:aan, jos hakijan työhistoria on alle kolmen vuoden pituinen.
Työtön työnhakija on oikeutettu peruspäivärahaan, jos niin sanottu työssäoloehto on tullut täyteen ennen työttömyyden alkua.
Suomen työttömyysturva > Suuruus > Ansiosidonnainen päiväraha

Ansiosidonnainen päiväraha on tarkoitettu niille työttömyyskassaan kuuluville työttömille työnhakijoille, joiden työssäoloehto on tullut täyteen kassan jäsenyysaikana ja ennen työttömyyden alkua. Ansiosidonnaiseen päivärahaan ei sovelleta tarveharkintaa, mutta sen kesto on rajattu enintään 400 arkipäivään.
Ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha muodostuu peruspäivärahan suuruisesta peruosasta ja hakijan palkan mukaan määräytyvästä ansio-osasta. Keskimääräinen ansiosidonnainen päiväraha on 1070 euroa kuussa eli lähes kaksi kertaa suurempi kuin pitkäaikaistyöttömien työmarkkinatuki.
Perusosa on peruspäivärahan suuruinen eli 551 euroa kuussa vuonna 2010. Ansio-osa on keskimäärin 42 prosenttia päiväpalkan ja perusosan erotuksesta. Jos kuukausipalkka ylittää 2 306,70 euroa, ansio-osa alenee ylimenevältä osalta 20 prosenttiin. Ansiopäiväraha voi enimmillään olla 90 prosenttia päiväpalkasta, kuitenkin vähintään lapsikorotuksilla korotetun peruspäivärahan suuruinen. Lisäksi maksetaan lapsikorotus, joka on yhdestä alle 18-vuotiaasta lapsesta 4,86 euroa, kahdesta 7,13 euroa ja kolmesta tai useammasta lapsesta yhteensä 9,19 euroa.
Ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha kerätään pääosin työnantajien (49,5 %) ja valtion (40 %) maksuosuuksista. 5,5 % maksusta rahoitetaan työttömyyskassojen jäsenmaksuilla.
Suomen työttömyysturva > Suuruus > Muita työttömyyteen liittyviä etuuksia

Pitkään työelämässä olleille työttömille maksetaan omaehtoisen, ammatillisen opiskelun ajalta koulutuspäivärahaa sekä työelämässä oleville aikuiskoulutustukea. Työvuorottelukorvausta maksetaan työntekijälle, joka siirtyy vuorotteluvapaalle työnantajan palkatessa työttömän henkilön vastaavaksi ajaksi. Sellaiset taloudellisista tai tuotannollisista syistä irtisanotut työntekijät, joilla on kolmen vuoden työhistoria koko elämän ajalta, ovat oikeutettuja muutosturvan toimintamallin mukaiseen työllistymissuunnitelmaan. Suunnitelma laaditaan yhdessä työvoimaviranomaisten kanssa, ja sen tehneille työnhakijoille voidaan työttömyysturvaa maksaa korotettuna (ns. muutosturvan ansio-osa tai peruspäivärahan muutosturvalisä) tiettyjen työllistymissuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden ajalta.
Suomen työttömyysturva > Työttömyysturvan riittävyys

Työttömyysturvan alkuperäsena tavoitteena oli kohtuullisen taloudellisen toimeentulon takaaminen kaikille työttömille. Kohtuullisella toimeentulona viitattiin sekä vähimmäistoimeentuloon että työttömyysetuuden suhteeseen työttömän aikaisempiin tuloihin. Vähimmäistoimeentulolla viitataan  tyypillisesti toimeentulotukinormiin.
Se, että työttömyysturva tai työttömyysturvan ja mahdollisen asumistuen yhdistelma jää alle toimeentulotukinormin, ei kuitenkaan synnytä automaattisesti oikeutta toimeentulotukeen. Käytännössä vain noin kolmannes pienimmällä ja yleisimmällä työttömyysturvalla (työmarkkinatuki) elävistä on oikeutettu saamaan toimeentulotukea. Toimeentulotukea ei maksettu vuonna 2009 esimerkiksi sellaiselle lapsettomalle henkilölle, jonka avo- tai aviopuolisonsa kanssa yhteenlasketuista tuloista jäi vuokran tai yhtiövastikkeen, sähkölaskun maksun ja mahdollisten julkisen terveydenhuollon puolella syntyneiden sairauskulujen jälkeen käteen yli 709,66 euroa. Myös kesämökki tai muu omaisuus kuin omistusasunto poistaa oikeuden saada toimeentulotukea.
Asumistuki täydentää työttömyysturvaa joissain tapauksissa, mutta vain noin puolet työmarkkinatuen saajista on siihen oikeutettu.
Asumistuki kattaa lisäksi keskimäärin vain puolet vuokrasta tai yhtiövastikkeesta ja omakotitalossa asuvien asumistuki on vielä heikompi kuin vuokralla ja asunto-osakkeessa asuvilla.
Suomessa on vallinnut jo pitkään konsensus siitä, että työmarkkinatuki ja peruspäiväraha ovat niin pieniä, etteivät ne riitä pääsääntöisesti kattamaan vaatimattomiakaan elinkustannuksia. Työttömyysuturvan lapsikorotusten määrä on vain noin 5-30 prosenttia sijaisvanhemmille hoitopalkkion lisäksi maksettavasta kulukorvauksesta, jonka tarkoituksena on kattaa lapsen elättämisestä aiheutuvat kulut.
Kelan johtava tutkija Yrjö Mattila kertoi vuonna 2013, että osa työmarkkinatuen saajista ei selviydy laskuistaan, eikä kykene hankkimaan itselleen lääkärin määräämiä lääkkeitä. Mattila suositteli, että työmarkkinatuen määrää nostetaan vähintään kaksinkertaiseksi.
Euroopan neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitea antoi Suomelle vuosina 2015 ja 2017 huomautuksen, koska työmarkkinatuen alhainen määrä rikkoo Euroopan sosiaalisen peruskirjan määräystä, jonka mukaan vähimmäissosiaalietuuksien on oltava vähintään 50 prosenttia maan mediaanitulosta. Työmarkkinatuen taso oli vain 28 prosenttia mediaanitulosta. Työmarkkinatuen tasoa ei tästä huolimatta nostettu, vaan tukea pienennettiin entisestään vuosina 2016, 2017 ja 2018..
Suomen työttömyysturva > Suomen työttömyysturva pohjoismaisessa vertailussa

Suomen ansiosidonnainen työttömyysturva oli vuonna 2008 23 prosenttia pienenempi kuin Ruotsissa ja 30 prosenttia pienempi kuin Tanskassa. Selkeä enemmistö (62 %) suomalaisista halusi nostaa Suomen työttömyysturvan muiden pohjoismaiden tasolle.
Suomen työttömyysturva > Suojaosuus

300 euron suojaosuus tarkoittaa työttömän oikeutta ansaita 300 euroa kuukaudessa menettämättä työttömyyskorvaustaan. Uudistus tuli voimaan vuoden 2014 alussa. Työttömyysturvan suojaosa on todennäköisesti kannustanut tuhansia työttömiä 
osa-aikaisiin töihin. Suojaosuus on osa hallituksen rakennepoliittista ohjelmaa, jolla pyritään edistämään työttömien työntekoa. Suojaosan vaikutuksia ansiosidonnaisen työttömyysturvan piirissä olleisiin ei ole vielä tutkittu.
Työttömyysturvan vaikutus työttömyyteen

Työttömyyskorvauksen laajentaminen nostaa palkkavaatimuksia, jolloin harvempi uusi työpaikka kannattaa luoda. Tällöin työnhakijat löytävät töitä hitaammin ja työttömyys kasvaa.
Työpaikan saantiaika riippuu työnhakijan hakuaktiivisuudesta, siitä kuinka hakijalle sopivia töitä on saatavissa sekä siitä, miten helposti töitä löytyy. Osa tutkimuskirjallisuudesta käsittelee vain työttömyysturvan vaikutusta kahteen edelliseen efektiin. Hagedornin ym. tutkimuksen (2013) mukaan kuitenkin niiden vaikutus työnantajien haluun luoda työpaikkoja on ratkaiseva.
JPMorganin tekemän tutkimuksen mukaan työttömyysturvan leikkauksilla ei ollut selvää vaikutusta työllisyyteen koronaviruspandemian aikana Yhdysvalloissa vuonna 2021.
Työttömyysturvan porrastamista on ehdotettu ja vastustettu työllisyysvaikutusten perusteella.
Aiheesta muualla

Kelan päivärahalaskuri
Työttömyysturvalaki (Arkistoitu – Internet Archive)
Työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta
Työttömyysturva
| --- | --- |
Työttömyyspäiväraha:  ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha  työmarkkinatuki  peruspäiväraha  eläkeputki 
Työttömyyseläke: työttömyyseläke
Palkkaturva:  palkkaturva  eroraha 
Työttömyysturvan maksaminen:  työttömyyskassa  Kansaneläkelaitos  karenssi 
Työllisyys
Ammatinvalinnanohjaus
Isyysraha
Isyysvapaa
Okunin laki
Työttömyysturva
Äitiysraha
Äitiysvapaa
Kansalaistyö
Aktiivinen työvoimapolitiikka
Työllistäminen
Vanhempainvapaa
Elia (nimi)

| Elia |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  9. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Elias, Eljas, Eelis
Vastineita eri kielissä:  Ellis, Elliot, Élie, Ilja
Nimen alkuperä:  Heprean Elijah, "Jahve on Jumalani"
Infobox OKNimi-testi OK: 
Elia on heprealaisperäinen miehen, joskus myös naisen etunimi. Sen heprealainen alkumuoto on Elijah, joka tarkoittaa "Jahve on Jumalani", ja sen on tehnyt tunnetuksi Vanhan testamentin profeetta Elia (Elia Tisbeläinen). Nimi on laajalti käytössä myös kreikkalaisessa muodossa Elias. Suomessa ovat käytössä myös nimen muunnelma Eljas sekä varsinkin karjalaisilla myös Ilja.
Suomessa nimi Elia on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 1 275 miehelle ja noin 50 naiselle. Nimi on ollut harvinaisena käytössä jo 1800-luvulla, mutta yli puolet Suomen Elia-nimisistä on syntynyt 2010-luvulla.  Vuodesta 2020 lähtien Elian nimipäivä on 9. huhtikuuta, joka jo ennestään on ollut Eliaksen nimipäivä.
Tunnettuja Elia-nimisiä

Elia, Elia Tisbeläinen (800-luvulla eKr.), israelilainen profeetta
Elia, Matti Wallgrén (s. 1961), suomalainen ortodoksinen piispa, arkkipiispa (2024–)
Elia, Ott Ojaperv (1977–2024), viron ortodoksinen piispa, Tartun piispa (2009–2024)
Elia Ben Salomon, Vilnan gaon (1720–1797), puolanjuutalainen rabbi ja uskonoppinut
Elia Benedettini (s. 1995), sanmarinolainen jalkapallomaalivahti
Elia Dalla Costa (1872–1961), italialainen kardinaali
Elia Fondaminski (1880–1942), venäläinen kirjailija ja poliitikko
Elia Heikel (1852–1919), suomalainen rakennusmestari-arkkitehti
Elia Kazan (1909–2003), yhdysvaltalainen teatteri- ja elokuvaohjaaja
Elia Millosevich (1848–1919), italialainen tähtitieteilijä
Elia Viviani (s. 1989), italialainen rata- ja maantiepyöräilijä
Elia Zurbriggen (s. 1990), sveitsiläinen alppihiihtäjä
Bee tai Pop

| Bee tai Pop Kojo & Jim Pembroke |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1985
 Studio : Takomo-studiot, Helsinki
 Julkaistu: 1985
 Formaatti: LP-levy (KRÄLP 20)   C-kasetti (KRÄMK 20)
 Tuottaja(t): Kassu Halonen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 31.27
 Levy-yhtiö: Finnlevy
 Levymerkki: Kräk!
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Kojon muut julkaisut
| Time Won’t Wait 1983 | Bee tai Pop 1985 | Rommia sateessa 1986 |
Jim Pembroken muut julkaisut
| Party Upstairs 1981 | Bee tai Pop 1985 | If the Rain Comes 2014 |
Bee tai Pop on suomalaisen Kojon ja brittiläisen Jim Pembroken yhteistyönä vuonna 1985 valmistunut studioalbumi.
Kappaleet

Kaikki sävellykset Jim Pembroke ja sovitukset Kassu Halonen.
Kiire kesään – 2.45 (san. Juice Leskinen)
Kulkukoira – 3.25 (san. Jukka Itkonen)
Yö on onnellisin – 2.56 (san. J. Leskinen)
Kotikaupunki – 3.26 (san. J. Itkonen)
Nixon Pekingissä – 3.14 (san. Erkka Kettunen)
Neiti Syyskuu – 4.15 (san. J. Itkonen)
Hörppää ydinvoimaa – 3.42 (san. J. Leskinen)
Kesäyö – 3.44 (san. E. Kettunen)
Sulle vaan – 4.00 (san. J. Leskinen)
Tekijät > Muusikot

Kojo – laulu (kaikki paitsi ”Sulle vaan”)
Jim Pembroke – laulu, piano (”Sulle vaan”)
Jori Sivonen – Fairlight-ohjelmointi (kaikki paitsi ”Sulle vaan”)
Tekijät > Tuotanto

Kassu Halonen – tuottaja
Kojo ja Jim Pembroke / Finnlevy – tuotanto
Tom Vuori / Takomo-studiot – äänitys
Kaj Ewart / Studico – valokuvat
Markus Heikkerö – kannen suunnittelu ja uudelleenkäsittely
Aiheesta muualla

Bee tai Pop discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Kadotetut

Kadotetut rauhanmarssin esiintymislavalla Helsingissä 26.10.1983.
Kadotetut on suomalainen punk- ja uuden aallon yhtye, joka perustettiin vuonna 1979 Helsingissä. Yhtyeen laulaja ja lauluntekijä Ahti Pelttari on ainoa jäsen, joka on ollut kaikissa kokoonpanoissa.
Vaikka punk-leima seurasi Kadotettuja pitkään, 1980-luvun alussa yhtyeen tyyli kehittyi omaleimaiseksi mm. epätyypillisen soitinvalikoiman (viulu, saksofoni, öljytynnyrit) ja suoraviivaisuutta kaihtavan rytmiikan ansiosta. 1980-luvun puolivälissä Kadotetut eli musiikillista huippukauttaan.
Kadotetut on esiintynyt yksittäisten konserttien lisäksi muun muassa seuraavilla kiertueilla: Rauhanjuna (1982), Hiljaiset kyyneleet (1984), Vapauden tuulet (1985). Yhtye esiintyi myös Billy Braggin kanssa Tallinnassa ja Moskovassa vuonna 1987, mistä  Rumba-lehti kirjoitti laajasti.
Kadotetut-yhtye lopetti toimintansa 1980-luvun lopussa, ja Ahti Pelttari perusti Rakkauden Prikaati -yhtyeen (jonka akustinen kokoonpano esiintyi nimellä Kadotetut siskot) ja myöhemmin 1993-94 tienoilla Nuoriso-Kadotetut -nimisen kokoonpanon.
2000-luvun alussa Pelttari kasasi uudelleen yhtyeen alkuperäisen punk-kauden kokoonpanon. Yhtye on edelleen kasassa ja keikkailee satunnaisesti. Myös Kadotettujen 1980-luvun kokoonpano on esiintynyt muutaman kerran 2000-luvulla, kuten Askel Taaksepäin -kokoelmalevyn julkaisun yhteydessä Tavastia-klubilla syyskuussa 2001.
Jäsenet

Ahti Pelttari
Ari Fagerström
Juha Partanen
Timo Wilkki
Markku Olkkonen
Marcus Groth
Henrik Duncker
Sanna Salmenkallio
Kimmo Helistö
Vesa Peipinen
Arto Häkkänen
Tapio Kojo
Teja Kotilainen
Miikka Kaskinen
Tuomas Korhonen
Antti Reini
Tuotanto > Albumit

Kadotetut (Beta, 1984)
Liian suuri suu (Pyramid Musiikki/Amulet, 1985)
Zapa! (Pyramid, 1987)
Aika on pysähtynyt (Ennenjulkaisemattomia kappaleita vuosilta 1979-82; Stupido Records, 2018)
Tuotanto > Kokoelma

Askel taaksepäin (Johanna Kustannus, 2001)
Tuotanto > Singlet

"Anna sydämesi" / "Me kutsutaan teidät mukaan" (Johanna, 1981)
Tuotanto > Muut levyt

Useita esiintyjiä: Moskovan Festivaali 85 / МОЛОДЕЖНЫЕ ПЕСНИ ДРУЖБЫ (Melodija, 1985)
Useita esiintyjiä: Punk ja yäk! – Suomipunk 1977–1987 (4 CD, Stupido Records, 2009)
Venäjän federaation ulkoasiainministeriö

| Venäjän federaation ulkoasianministeriö |
| --- | --- |

 Ulkoasianminiseriön rakennus Moskovassa.
Perustettu:  1991
Edeltävät ministeriöt:   Ulkoasiainkollegio (1717–1802)  Venäjän keisarikunnan ulkoasiainministeriö (1802–1917)  Neuvostoliiton ulkoasiainkansankomissariaatti (1923–1946)  Neuvostoliiton ulkoasiainministeriö (1946–1991) 
Sijainti:  Moskova, Venäjä
Ministeri:  Sergei Lavrov
Alaisvirastot:  Rossotrudnitšestvo
Aiheesta muualla
Sivusto
Venäjän federaation ulkoasiainministeriö (ven. Министерство иностранных дел Российской Федерации, Ministerstvo inostrannyh del Rossijskoi Federatsii) on Venäjän ulkoasiainhallinnosta vastaava ministeriö. Sen päärakennus sijaitsee Smolenskin torilla.
Ministeriötä johtaa ulkoasiainministeri, joka on Sergei Lavrov 9. maaliskuuta 2004 alkaen.
Ulkoasiainministeriön päärakennus sijaitsee Moskovan sisemmän kehätien varrella korkeassa uusklassisessa pilvenpiirtäjässä, joka rakennettiin toisen maailmansodan jälkeen. Rakennuksessa toimi aikaisemmin Neuvostoliiton ulkoasiainministeriö.
Neuvostoliiton ulkoasiainministeriöön liittyi oleelliselta osaltaan aikaisemmin Neuvostoliiton ulkoasiainministeriön diplomaattikunnan pääpalveluhallinto, lyhyesti GlavUPDK jolla oli yksinoikeus tarjota Neuvostoliitossa toimiville suurlähetystöille ja edustustoille henkilökuntaa.
Venäjän federaation ulkoasiainministeriön edeltäjiä olivat Neuvostoliiton ulkoasiainministeriö, Neuvostoliiton ulkoasiainkansankomissariaatti, Venäjän federatiivisen sosialistisen neuvostotasavallan ulkoasiainkansankomissariaatti ja Venäjän keisarikunnan ulkoasiainministeriö.
Ministerit

| Nimi | Toimikausi | Toimikausi |
| --- | --- | --- |
| Andrei Kozyrev | 27. joulukuuta 1991 | 5. tammikuuta 1996 |
| Jevgeni Primakov | 9. tammikuuta 1996 | 11. syyskuuta 1998 |
| Igor Ivanov | 30. syyskuuta 1998 | 24. helmikuuta 2004 |
Sergei Lavrov: 24. helmikuuta 2004–
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Venäjän federaation ulkoasiainministeriön sivusto (venäjäksi)
| n k  Venäjän federaation ministeriöt |
| --- | --- |
Presidentin alaiset:  Hätätilaministeriö  Oikeusministeriö  Puolustusministeriö  Sisäministeriö  Ulkoasiainministeriö 
Pääministerin alaiset:  Digitaalisen kehityksen, viestinnän ja joukkoviestinnän ministeriö  Energiaministeriö  Kaukoidän ja arktisen alueen kehitysministeriö  Kauppa- ja teollisuusministeriö  Kulttuuriministeriö  Liikenneministeriö  Luonnonvara- ja ympäristöministeriö  Maatalousministeriö  Rakennus-, asunto- ja yleishyödyllisyysministeriö  Opetusministeriö  Talouskehitysministeriö  Terveysministeriö  Tiede- ja korkeakouluministeriö  Työ- ja sosiaaliministeriö  Urheiluministeriö  Valtiovarainministeriö
Lucas Beraldo

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Lucas Lopes Beraldo
Syntymäaika: 24. marraskuuta 2003 (ikä 21)
Syntymäpaikka: Piracicaba, Brasilia
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 182 cm
Seura
Seura: Paris Saint-Germain
Pelinumero: 35
Junioriseurat
2016–2017: União Barbarense
2017–2020: XV de Piracicaba
2020–2022: São Paulo
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2022–2024 | São Paulo | 27 | (1) |
| 2024– | Paris Saint-Germain | 29 | (2) |
Maajoukkue
| 2022 | Brasilia U20 | 5 | (1) |
| 2024– | Brasilia | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 2. maaliskuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 2. maaliskuuta 2025.
Lucas Lopes Beraldo (s. 24. marraskuuta 2003 Piracicaba) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Ranskan Ligue 1:ssä pelaavaa Paris Saint-Germainia ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai vasen laitapuolustaja.
Seurajoukkueura > São Paulo

Beraldo liittyi São Paulon junioriakatemiaan vuonna 2020 pelattuaan sitä ennen União Barbarensen ja XV de Piracicaban junioreissa. Beraldo pelasi ensimmäistä kertaa São Paulon edustusjoukkueessa 26. toukokuuta 2022 Copa Sudamericanan ottelussa perulaisseura Ayacuchoa vastaan. Beraldo pelasi kaudella 2022 myös kolme pääsarjaottelua Brasilian Série A:ssa.
Beraldo vakiinnutti paikkansa São Paulon avauskokoopanossa kaudella 2023 ja syyskuussa 2023 hän voitti Copa do Brasilin.
Seurajoukkueura > Paris Saint-Germain

Beraldo siirtyi 1. tammikuuta 2024 São Paulosta ranskalaisseura Paris Saint-Germainiin 4,5-vuotisella sopimuksella. Paris Saint-Germain maksoi hänestä 20 miljoonan euron siirtokorvauksen. Beraldo debytoi PSG:ssä kaksi päivää myöhemmin voitokkaassa Ranskan supercupin loppuottelussa Toulousea vastaan, jossa hän tuli vaihdosta kentälle loukkaantuneen Milan Škriniarin tilalle ottelun 71. minuutilla. Ensimmäisen maalinsa PSG:n pelaajana Beraldo teki 13. maaliskuuta 2024 Ranskan cupin puolivälieräottelussa Niceä vastaan. Beraldo pelasi kevätkaudella 2024 PSG:ssä yhteensä 24 ottelua ja voitti Ranskan supercupin lisäksi myös Ranskan liigan sekä Ranskan cupin.
Maajoukkueura

Beraldo debytoi Brasilian A-maajoukkueessa 23. maaliskuuta 2024 Brasilian 1–0-voittoon päättyneessä ystävyysottelussa Englantia vastaan. Hänet valittiin Brasilian joukkueeseen vuoden 2024 Copa Américaan, mutta jäi turnauksessa ilman peliaikaa.
Saavutukset

Päivitetty 2. maaliskuuta 2025.
São Paulo
Copa do Brasil: 2023
Paris Saint-Germain
Ligue 1: 2023–2024
Coupe de France: 2023–2024
Trophée des Champions (2): 2023, 2024
Mon-khmer-kielet

Mon-khmer-kielet on kaakkoisaasialainen kieliryhmä. Yhdessä Intian munda-kielien kanssa se muodostaa   austroaasialaisten kielten ryhmän, joka oli alueella vallitsevana ennen thaimaalaisten, burmalaisten, malajien ja indo-arjalaisten tuloa. Ryhmään kuuluu yli sata kieltä.
Vietnamin kieli ja khmerin kieli (Kambodža) ovat kieliryhmän ainoat kielet, joilla on virallisen kielen asema maassaan.
Tenho

| Tenho |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  18. marraskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  tenho-sana
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tenho on suomalainen miehen etunimi, joka esiintyy myös sukunimenä.
Tenho on lähtöisin suomen kielen sanasta tenho ('viehätys, lumo'), joka on mahdollisesti ollut käytössä jo muinaissuomalaisilla. Aikaisemmin tenho tarkoitti varsinkin lappalaisten taikuutta, jonka katsottiin lumoavan uhrinsa, ja siten hallitsevan heitä. (katso: lumous)
Kansallisromanttisen kauden aikana nimen käyttöä heräteltiin ja sen käyttö yleistyi varsinkin 1920–1950-luvuilla. Almanakkaan nimi kuitenkin pääsi vasta vuonna 1984.
Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Tenho-nimen on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä saanut 3350 suomalaista miestä. Sukunimenä Tenho on 156 henkilöllä.
Tunnettuja Tenhoja > Tenho etunimenä

Tenho Autere (1911–1972), esittelijäneuvos ja kansliapäällikkö
Tenho Olavi ”Olli” Lyytikäinen (1949–1987), poptaiteilija
Tenho Myllymäki (1912–1970), toimittaja, pakinoitsija ja tiedotuspäällikkö
Tenho Salakka (1934–2012), kestävyysjuoksija
Tenho Saurén (1926–2001), näyttelijä
Tenho Talvensaari (s. 1999), voimanostaja
Tunnettuja Tenhoja > Tenho sukunimenä

Miro Tenho (s. 1995), jalkapalloilija
Necronomicon

H. P. Lovecraftin patsas pitelee kädessään maagista kirjaa. (Gage Prentissin veistos, Providence.)
Necronomicon on kauhukirjailija H. P. Lovecraftin (1890–1937) Cthulhu-kertomuksista peräisin oleva kuvitteellinen grimoire eli kirja, joka sisältää loitsuja ja tietoa yliluonnollisista voimista. Teoksen kirjoittajaksi mainitaan ”hullu arabi” Abdul Alhazred.
Monet Lovecraftin kirjeystävät alkoivat teksteissään viitata Necronomiconiin ja kehittelivät omia salatieteellisiä kirjojaan, joihin Lovecraft alkoi vastavuoroisesti viitata omassa tuotannossaan. Tavoitteena oli luoda vaikutelma tarinoiden taustalla vaikuttavasta mytologiasta ja siten voimistaa todentuntua. Jotkut ovatkin erehtyneet pitämään Necronomiconia todellisena kirjana. Lovecraft itse korosti aina, että kyse oli sepitteestä.
Maineensa vuoksi Necronomicon on esiintynyt usein myös Cthulhu-mytologian ulkopuolisissa kauhuteoksissa, kuten Sam Raimin Evil Dead -elokuvatrilogiassa. Lovecraftin kuoleman jälkeen on lisäksi kirjoitettu useita Necronomicon-nimisiä teoksia, jotka ovat olevinaan Lovecraftin mainitsema kirja.
Tausta > Abdul Alhazred

Lovecraft oli lapsuudessaan suuresti kiinnostunut itämaisesta kulttuurista ja islamista. Abdul Alhazred oli alun perin humoristinen lempinimi, jonka keksi joko Lovecraftin perheen asianajaja Albert A. Baker tai Lovecraft itse. Tuleva kirjailija oli tuolloin viisivuotias ja leikki Tuhannen ja yhden yön innoittamana usein arabia.
Abdul Alhazred ei ole oikea arabiankielinen nimi. Länsimaissa laajalle levinneen virhekäsityksen vastaisesti ”Abdul” ei sellaisenaan ole etunimi, vaan tarkoittaa ”sen ja sen orjaa” tai ”sen ja sen palvojaa” (esimerkiksi Abd Allah eli Abdullah, ’Jumalan orja’). Myöskään Alhazred ei ole oikea arabiankielinen sana. Nimessä on lisäksi peräkkäin kaksi määräistä artikkelia: Abdulin -ul ja Alhazredin Al-. Lovecraftin ihailijat ovat kehitelleet nimelle useita etymologioita:
Abd al-Azrad eli ’Kuristajan palvelija’ tai ’Ahmijan palvelija’ (William Hamblin).
Abd Al-ʻUzza eli ’Al-Uzzan palvelija’ (Joan Stanley).
Abdallah Zahr-ad-Din eli ’Jumalan palvelija, uskon kukka’ (L. Sprague de Camp).
al-Hazred eli ’Hän joka näkee sen mitä ei pitäisi nähdä’, väitetysti Jemenin murretta (Philip Jose Farmer).
Fiktion sisäisesti nimen kielioppivirheet selitetään eurooppalaisen kirjurin tekemäksi kopiointivirheeksi.