stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristillisdemokraatit (Ruotsi)
Historia > Allianssipuolue

Vuonna 2004 KD:n puheenjohtajaksi nousi eduskuntaryhmän puheenjohtajana pitkään toiminut Göran Hägglund. Hägglundin johdolla kristillisdemokraatit liittyivät mukaan keskustaoikeistolaiseen Alliansen-liittoumaan yhdessä Keskustan, Liberaalien ja Maltillisen kokoomuksen kanssa. Allianssi muodosti hallituksen vuoden 2006 parlamenttivaalien jälkeen. KD sai Reinfeldtin hallitukseen kolme ministeriä: Göran Hägglundin, Maria Larssonin ja Mats Odellin.
Vuoden 2010 vaalien jälkeen Hägglund ja Larsson jatkoivat ministereinä ja Odell siirtyi eduskuntaryhmän puheenjohtajan tehtäviin. Stefan Attefallista tuli KD:n kolmas ministeri. Asuntoministerinä toimineen Attefallin mukaan Ruotsissa on nimetty käsite Attefalshus, jonka mukaan alle 25 neliömetrin mökin saa rakentaa ilman lupakäsittelyä. Odell haastoi puheenjohtaja Hägglundin vuoden 2012 puoluekokouksessa, mutta Hägglund voitti. Hägglund ilmoitti kuitenkin tammikuussa 2015 luopuvansa puheenjohtajan tehtävistä.
Historia > Buschin kausi

Kristillisdemokraattien uudeksi puheenjohtajaksi valittiin 25. huhtikuuta 2015 Ebba Busch. Vuoden 2018 parlamenttivaaleissa KD otti selvän vaalivoiton ja nosti kannatustaan 4,6 prosentista 6,4 prosenttiin. KD:n nousun perusteena on ollut puolueen ydinteemat perhepolitiikan parissa. Vuoden 2019 eurovaaleissa KD saavutti kaikkien aikojen parhaan tuloksensa 8,62 prosenttia ja nosti kannatustaan 2,69 prosenttiyksiköllä. Vuoden 2022 vaaleissa KD on nostanut esiin terveydenhuollon, työntekijöiden ja maaseudun asioita. Puolue on korostanut itseään vaihtoehtona valtablokille. Buschin kaudella puolueen on kuvattu siirtyneen sosiaalisista teemoista selvemmin oikealle. Puolueen puheenjohtaja Busch on myös profiloitunut erityisesti asiakysymyksissä ja vähentänyt roolia eettisissä kysymyksissä.
Analyysien mukaan Buschin johtaman KD:n kannatuksen nousu on seurausta strategisesta kannattajakunnan laajentamisesta ja uusien äänestäjien houkuttelemisesta sekä suunnasta porvarillisempaan suuntaan.
Kannattajakunta

Kristillisdemokraattien kannatus valtiopäivävaaleissa 2010.
Kristillisdemokraattien kannatus valtiopäivävaaleissa 2014.
Kristillisdemokraattien kannatus valtiopäivävaaleissa 2018.
Perinteisesti kristillisdemokraattien äänestäjät ovat olleet konservatismin ja perinteiden kunnioittajia. Kristillisdemokraattien kannattajakunta on historiallisesti ollut keskimääräistä vanhempaa ja korkeammin koulutettuja. Kristillisdemokraattien kannattajat ovat olleet vasemmisto-oikeisto-asteikolla selvästi oikealla. Vuonna 2014 puolueen kannattajilla oli yhteistä pintaa maltillisen kokoomuksen äänestäjien (72 %) ja ruotsidemokraattien äänestäjien (40 %) kanssa. Vuoden 2014 vaalien perusteella KD muodosti valtiopäivien oikeiston yhdessä maltillisten kanssa.
Vuoden 2021 puoluesympatiaa mittaavassa tutkimuksessa 5 prosenttia ruotsalaisista piti KD:ta ensimmäisenä vaihtoehtonaan. Vuodesta 2017 lähtien Kristillisdemokraatit ovat nostaneet kannatusta ja puoluetta kohtaan koettua mieltymystä. Kristillisdemokraattien suurin potentiaali on poliittisesti oikeistossa. Erityisesti KD:n politiikka on suuntaunut yksityisellä sektorilla työskenteleviin, maanviljelijöihin ja yrittäjiin.
Vaalihistoria > Valtiopäivävaalit

| Vaalit | Johtaja | Kannatus> Äänet | Kannatus>  % | Paikat | +/– | Hallitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1964 | Birger Ekstedt | 75,389 | 1.8 | 0 / 233 |  |  |
| 1968 | Birger Ekstedt | 72,377 | 1.5 | 0 / 233 |  |  |
| 1970 | Birger Ekstedt | 88,770 | 1.8 | 0 / 350 |  |  |
| 1973 | Alf Svensson | 90,388 | 1.8 | 0 / 350 |  |  |
| 1976 | Alf Svensson | 73,844 | 1.4 | 0 / 349 |  |  |
| 1979 | Alf Svensson | 75,993 | 1.4 | 0 / 349 |  |  |
| 1982 | Alf Svensson | 103,820 | 1.9 | 0 / 349 |  |  |
| 1985 | Alf Svensson | 131,548 | 2.4 | 1 / 349 |  1 | Oppositio |
| 1988 | Alf Svensson | 158,182 | 2.9 | 0 / 349 |  1 |  |
| 1991 | Alf Svensson | 390,351 | 7.1 | 26 / 349 |  26 | Hallitus |
| 1994 | Alf Svensson | 225,974 | 4.1 | 15 / 349 |  11 | Oppositio |
| 1998 | Alf Svensson | 618,033 | 11.7 | 42 / 349 |  27 | Oppositio |
| 2002 | Alf Svensson | 485,235 | 9.2 | 33 / 349 |  9 | Oppositio |
| 2006 | Göran Hägglund | 365,998 | 6.6 | 24 / 349 |  9 | Hallitus |
| 2010 | Göran Hägglund | 333,696 | 5.6 | 19 / 349 |  5 | Hallitus |
| 2014 | Göran Hägglund | 284,806 | 4.6 | 16 / 349 |  3 | Oppositio |
| 2018 | Ebba Busch | 409,478 | 6.3 | 22 / 349 |  6 | Oppositio |
| 2022 | Ebba Busch | 345,712 | 5.3 | 19 / 349 |  3 | Hallitus |
Vaalihistoria > Euroopan parlamentti

| Vaalit | Kannatus> Äänet | Kannatus>  % | Paikat | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | 105,173 | 3.9 | 0 / 22 |  |
| 1999 | 193,354 | 7.6 | 2 / 22 |  2 |
| 2004 | 142,704 | 5.7 | 1 / 19 |  1 |
| 2009 | 148,141 | 4.7 | 1 / 20 |  |
| 2014 | 220,574 | 5.9 | 1 / 20 |  |
| 2019 | 357,856 | 8.6 | 2 / 20 |  1 |
Vaalihistoria > Aluevaalit

| Vaalit | Kannatus> Äänet | Kannatus>  % | Paikat | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1966 | 68,890 | 1.9 | 1 / 1 513 |  1 |
| 1970 | 86,513 | 1.9 | 2 / 1 524 |  1 |
| 1973 | 96,42 | 2.1 | 8 / 1 519 |  6 |
| 1976 | 97,62 | 1.9 | 8 / 1 683 |  |
| 1979 | 102,801 | 2.0 | 12 / 1 705 |  4 |
| 1982 | 123,588 | 2.4 | 21 / 1 717 |  9 |
| 1985 | 102,661 | 2.0 | 18 / 1 733 |  3 |
| 1988 | 151,323 | 3.1 | 40 / 1 743 |  22 |
| 1991 | 348,763 | 7.0 | 132 / 1 763 |  92 |
| 1994 | 191,004 | 3.7 | 58 / 1 777 |  74 |
| 1998 | 516,813 | 10.0 | 168 / 1 646 |  110 |
| 2002 | 428,804 | 8.2 | 141 / 1 656 |  27 |
| 2006 | 360,183 | 6.6 | 116 / 1 656 |  25 |
| 2010 | 268,126 | 5.0 | 82 / 1 662 |  34 |
| 2014 | 317,270 | 5.2 | 85 / 1 678 |  3 |
| 2018 | 457,679 | 7.1 | 119 / 1 696 |  34 |
Vaalihistoria > Kuntavaalit

| Vaalit | Kannatus> Äänet | Kannatus>  % | Paikat | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1966 | 66,551 | 1.5 | 353 / 29 546 |  353 |
| 1970 | 91,201 | 1.8 | 286 / 18 327 |  67 |
| 1973 | 106,355 | 2.1 | 250 / 13 236 |  36 |
| 1976 | 108,557 | 2.0 | 237 / 13 247 |  13 |
| 1979 | 115,478 | 2.1 | 276 / 13 369 |  39 |
| 1982 | 136,494 | 2.4 | 326 / 13 500 |  50 |
| 1985 | 113,292 | 2.0 | 278 / 13 520 |  48 |
| 1988 | 152,427 | 2.8 | 360 / 13 564 |  82 |
| 1991 | 318,762 | 5.8 | 815 / 13 526 |  455 |
| 1994 | 180,264 | 3.2 | 425 / 13 550 |  390 |
| 1998 | 421,783 | 8.0 | 1 069 / 13 388 |  644 |
| 2002 | 376,657 | 7.0 | 1 013 / 13 274 |  56 |
| 2006 | 320,027 | 5.8 | 813 / 13 092 |  200 |
| 2010 | 257,919 | 4.3 | 591 / 12 978 |  222 |
| 2014 | 248,070 | 4.0 | 515 / 12 780 |  76 |
| 2018 | 339,375 | 5.2 | 676 / 12 700 |  161 |
Merkittäviä poliitikkoja > Puheenjohtajat

Kristillisdemokraateilla on ollut historiansa aikana neljä puheenjohtajaa:
1964–1972†: Birger Ekstedt
1973–2004: Alf Svensson
2004–2015: Göran Hägglund
2014→ Ebba Busch
Merkittäviä poliitikkoja > Varapuheenjohtajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1. varapuheenjohtajat 1964–1968: Lewi Pethrus, myöhemmin kunniapuheenjohtaja  1968–1979: Åke Gafvelin  1979–1982: Ernst Johansson  1982–1985: Maj-Lis Palo  1985–1993: Jan Erik Ågren  1993–2003: Inger Davidson  2003–2015: Maria Larsson  2015→ Jakob Forssmed  |  2. varapuheenjohtajat 1965–1976: Sven Enlund  1976–1979: Jona Eriksson  1979–1982: Maj-Lis Palo  1982–1987: Stig Nyman  1987–1989: Rose-Marie Frebran  1989–1990: Britt-Marie Laurell  1990–1993: Ingrid Näslund  1993–2003: Anders Andersson  |  2003–2004: Göran Hägglund  2004–2012: Mats Odell  2012–2015: David Lega  2015–2017: Emma Henriksson  2017–2019: Lars Adaktusson  2019→ Bengt Germundsson  |
Merkittäviä poliitikkoja > Puoluesihteerit

Kristillidemokraateilla on ollut historiansa aikana 12 puoluesihteeriä:
1964–1972: Bertil Carlsson
1972–1978: Stig Nyman
1978–1985: Per Egon Johansson
1985–1989: Dan Ericsson
1989–1991: Inger Davidson
1991–1993: Lars Lindén
1993–1994: Dan Ericsson
1994–2002: Sven Gunnar Persson
2002–2006: Urban Svensson
2006–2010: Lennart Sjögren
2010–2018: Acko Ankarberg Johansson
2018–2022: Peter Kullgren
2022→ Johan Ingerö
Merkittäviä poliitikkoja > Ryhmäjohtajat valtiopäivillä

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kristillisdemokraattien valtiopäiväryhmän puheenjohtajina:
1991–2002: Göran Hägglund
2002–2010: Stefan Attefall
2010–2012: Mats Odell
2012–2015: Emma Henriksson
2015–2022: Andreas Carlson
2022→ Camilla Brodin
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kristillisdemokraatit (ruotsiksi)
Ebba Busch on toiminut kristillisdemokraattien puheenjohtajana vuodesta 2015. Buschin kaudella puolue on uudistunut ja vahvistanut profiiliaan hoito-, turvallisuus- ja talouskysymyksissä.
Puolueen ensimmäinen puheenjohtajisto Birger Ekstedt ja Lewi Pethrus.
Sara Skyttedal on toiminut KD:n europarlamentaarikkona vuodesta 2019 lähtien.
Kristillisdemokraattien osuus äänistä valtiopäivävaaleissa 1964–2014.
Linnarisuttaja

| Linnarisuttaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Risuttajat Phacellodomus
Laji::  rufifrons
Kaksiosainen nimi
 Phacellodomus rufifrons  (Wied, 1821) 
Katso myös
   Linnarisuttaja Wikispeciesissä   Linnarisuttaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Linnarisuttaja (Phacellodomus rufifrons) on orneeroiden heimoon kuuluva eteläamerikkalainen varpuslintu. Sen aiempi suomenkielinen nimi oli laidunorneero.
Levinneisyys

Linnarisuttajaa tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Paraguayssa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kanta on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Leevi Kauppi

Leevi Erkki Kauppi (10. tammikuuta 1920 Pälkäne – 10. heinäkuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen meijerialan yritysjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.
Henkilöhistoria

Kaupin vanhemmat olivat maanviljelijä Kalle Kauppi ja Lyyli Maria Kirmula ja puoliso 1943–1993 Hellin Tuulikki Mäkipää. Kauppi tuli ylioppilaaksi Tampereen suomalaisesta yhteiskoulusta 1940 ja valmistui Helsingin yliopistosta agronomiksi ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1948. Hän oli Hämeen-Uudenmaan meijeriliiton konsulentti 1948–1953 ja toimitusjohtaja 1953–1956, Valion Rovaniemen konttorin johtaja 1956–1957, Etelän Maitokunnan toimitusjohtaja 1957–1962 ja Lahden Seudun Meijeriosuuskunnan toimitusjohtaja 1962–1981. Kaupilla oli myös useita oman alansa ja muita luottamustehtäviä, kuten esimerkiksi Elintarvikealan työnantajaliiton hallituksen jäsenyys 1974–1981. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai 1973.
Julkaisuja

Lahden seudun meijeriosuuskunta 1926–1966, 1966
Aiheesta muualla

Ilkka Kauhanen: Leevi Kauppi Biografiasampo.
Lilli Schwarzkopf

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Schwarzkopf Osakan MM-kisoissa 2007. |  Schwarzkopf Osakan MM-kisoissa 2007. |  Schwarzkopf Osakan MM-kisoissa 2007. |  |
Maa:   Saksa
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 | seitsenottelu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Göteborg 2006 | seitsenottelu |  |
Lilli Schwarzkopf (s. 28. elokuuta 1983) on saksalainen seitsenottelija.
Schwarzkopf sijoittui 2002 Kingstonin nuorten MM-kisoissa seitsenottelussa viidenneksi tuloksella 5597. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti lajin Saksan-mestaruuden ja Helsingin MM-kisoissa 2005 hän sijoittui kolmanneksitoista tuloksella 5993. Seuraavana vuonna Göteborgin EM-kisoissa hän voitti EM-pronssia ennätystuloksellaan 6420. Vuonna 2007 hän voitti Saksan sisäratojen mestaruuden viisiottelussa. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui Osakan MM-kisoissa seitsenottelussa viidenneksi pistein 6439. Seuraavana vuonna hän uusi Saksan sisäratojen mestaruutensa ja sijoittui kahdeksanneksi Pekingin olympialaisissa pistein 6379. Berliinin MM-kisoissa 2009 hän keskeytti, mutta Daegun MM-kisoissa 2011 hän oli kuudes pistein 6321.
Lontoon olympialaisissa 2012 Schwarzkopf voitti olympiahopeaa pistein 6649. Zürichin EM-kilpailuissa 2014 hän sijoittui viidenneksi.
Henkilökohtaiset ennätykset

200 metrin juoksu: 24,72 (2011)
800 metrin juoksu: 2.09,63 (2006)
100 metrin aitajuoksu: 13,26 (2012)
Korkeushyppy: 185 (2014)
Pituushyppy: 634 (2007)
Kuulantyöntö: 15,06 (2015)
Keihäänheitto: 55,25 (2009)
Seitsenottelu: 6649 (2012)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lilli Schwarzkopf Wikimedia Commonsissa
Lioré et Olivier H-246

| Lioré et Olivier H-246 |
| --- | --- |

Tyyppi:  matkustajalentovene
Alkuperämaa:   Ranska
Valmistaja:  Lioré et Olivier Sud-Est
Ensilento:  30.syyskuuta 1937
Poistettu käytöstä:  1946
Pääkäyttäjät:  Air France Luftwaffe
Valmistusmäärä:  6 
Lioré et Olivier H-246 (myös Sud-Est LeO H-246) oli 1930-luvun lopussa Ranskassa suunniteltu nelimoottorinen lentovene.
Käyttö Suomessa

Saksalainen Liore-lentovene kävi Tiiksjärvellä ltm Paasosen ohjaamana 12. elokuuta 1944.
Rukajärven suunnalla tarvitaan 12.–13.8.1944 ilmakuljetusta Kuusjärven lähellä olevien joukkojen varustamiseksi. Rissalasta lähetettiin lentomestari Paasosen ohjaamana ranskalainen, nelimoottorinen avomerikäyttöön suunniteltu varustettu Liore et Olivier LeO H 246/1 -lentovene Tiiksjärvelle. Liore oli siirtynyt Marseillesta suomalaisten sissilentäjien käyttöön, mutta suuren kokonsa takia ei se soveltunut suunniteltuun tehtävään.
Tekniset tiedot

Lähde:
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 4–5 henkilöä
Matkustajat: 26 henkilöä tai 21 sotilasta
Pituus: &&&&&&&&&&&&&021.017000021,17 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&031.072000031,72 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&07.01500007,15 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&0131.&&&&00131 m²
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&&09800.&&&&009 800 kg
Suurin lentoonlähtöpaino: &&&&&&&&&&015000.&&&&0015 000 kg
Syväys: n. 1,5 m
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&04.&&&&004 × Hispano-Suiza 12Ygrs/Yhrs -V12-moottori; &&&&&&&&&&&&0540.&&&&00540 kW (&&&&&&&&&&&&0720.&&&&00720 hv) per moottori
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0330.&&&&00330 km/h
Lentomatka: &&&&&&&&&&&02000.&&&&002 000 km
Aseistus
Saksan koneissa: 5 × 7,92 mm MG 15 -konekivääriä
Ranskan koneissa: 4 × 7,5 mm Darne -konekivääriä
Linnasenmäki

Linnasenmäki on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva linnavuori.
Muinaislinnasta käytetään peruskartalla ja paikkakunnalla nimeä Linnasenvuori. Se sijaitsee Jämsänjoen itärannalla, Jämsänkosken keskustasta etelään, paperitehdasta vastapäätä. Muinaislinna on sijainnut jyrkkärinteisellä kalliolla jo on nykyään noin 40 metriä kosken yläpuolella. Sen laella voidaan vielä nähdä matalan kehävallin jäännöksiä noin 125 metrin pituisella matkalla.
Kehävallin jäännökset koostuvat keskikokoisista kivistä, lohkareista ja maakivistä. Vallin kaakkoiskulmauksessa on havaittavissa porttiaukko. Muinaislinnan luoteispuolella on nähtävissä noin 6 metrin pituinen vallinpätkä, mutta pohjoisreunan vallin rakenteesta ei ole tietoja.
Tutkimukset

Muinaislinnaa ovat tutkineet Jouko Voionmaan vuonna 1950, A.-L. Hirviluoto vuonna 1962, Kerttu Itkonen vuosina 1963–1965 sekä Pekka Honkanen vuonna 1981. Kaivaustutkimuksia on tehty linnavuoren laella ja rinteillä yhteensä noin 1 300 m2 alueella ja linnavuoren laella noin 450 m2 alueella. Tämä vastaa noin viittä prosenttia laen kokonaispinta-alasta.
Jouko Voionmaan kaivauksissa laelta ei saatu löytöjä. Vallien perustusten alla oli havaittavissa kuitenkin palanutta maata ja hiiltä. Hirviluodon ja Itkosen kaivaukset linnavuoren lounais- ja länsirinteillä tehtiin paikalla mahdollisesti sijaitsevan kalmiston toteamiseksi. Viitteitä kalmistosta ei kaivauksissa kuitenkaan havaittu. Linnavuoren rinteellä on kiviröykkiö ja latomuksia, joita Kerttu Itkonen tutki vuonna 1964 ja joista osaa hän päätyi pitämään jonkinlaisen porttirakennelman ja esivallin jäänteinä.
Muinaislinnalta löytynyttä niukkaa kvartsiaineistoa on ollut vaikea ajoittaa. Mahdollisesti paikalla on ollut myös kivikautista asutusta. Tähän viittaa linnavuoren pohjoisrinteeltä löytynyt kivikirves.
Kansallisen divisioonan kausi 2016–2017

| Kansallinen divisioona 2016–2017 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  11
Ajankohta:  heinäkuu 2016 –  toukokuu 2017
Mestari:  Sheriff
Ottelut:  165
Maalit:  422
Alempi sarjataso:  Divisioona "A"
  ← 2015–2016 :  2017 → 
Kansallisen divisioonan kausi 2016–2017 on Moldovan jalkapallon ylimmän sarjatason 26. kausi. Se alkoi 23. heinäkuuta 2015 ja päättyy toukokuussa 2016. Kauden alussa hallitseva mestarijoukkue on Sheriff Tiraspol. FC Ungheni nousi Kansalliseen divisioonaan kaudelle 2016–2017.
Joukkueet

| Joukkue | Paikkakunta | Stadion |
| --- | --- | --- |
| Academia Chișinău | Chișinău | Stadionul CPSN |
| CS Petrocub | Sărata-Galbenă | Stadionul Orăşenesc Hîncești |
| Dacia Chișinău | Chișinău | Stadionul Moldova (Speia) |
| Dinamo-Auto Tiraspol | Tiraspol | Dinamo-Auto Stadium |
| Milsami Orhei | Orhei | CSR Orhei |
| Zaria Bălți | Bălți | Olimpia Bălți Stadium |
| Saxan Gagauz Yeri | Ciadîr-Lunga | Ceadîr-Lunga Stadium |
| Sheriff Tiraspol | Tiraspol | Sheriff Stadium |
| CSF Speranța | Nisporeni | Stadionul Orăşenesc Nisporeni |
| FC Ungheni | Ungheni | Stadionul Orăşenesc Nisporeni |
| Zimbru Chișinău | Chișinău | Zimbru Stadium |
Sarjataulukko

| Sij>  | Joukkuen • k •  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sheriff Tiraspol (M) | 30 | 22 | 3 | 5 | 71 | 15 | +56 | 69 | Pääsee Mestarien liigan toiselle karsintakierrokselle. |
| 2 | Dacia Chișinău | 30 | 22 | 3 | 5 | 54 | 15 | +39 | 69 | Pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 3 | Milsami Orhei | 30 | 22 | 2 | 6 | 57 | 20 | +37 | 68 | Pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 4 | Zaria Bălți | 30 | 20 | 5 | 5 | 56 | 21 | +35 | 65 | Pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 5 | Zimbru Chișinău | 30 | 13 | 7 | 10 | 32 | 29 | +3 | 46 |  |
| 6 | Petrocub Hîncești | 30 | 8 | 10 | 12 | 31 | 38 | −7 | 34 |  |
| 7 | Speranța Nisporeni | 30 | 7 | 8 | 15 | 24 | 35 | −11 | 29 |  |
| 8 | Academia Chișinău | 30 | 8 | 3 | 19 | 21 | 52 | −31 | 27 | Vetäytyi |
| 9 | Dinamo-Auto Tiraspol | 30 | 5 | 8 | 17 | 31 | 58 | −27 | 23 |  |
| 10 | Saxan (P) | 30 | 5 | 4 | 21 | 23 | 57 | −34 | 19 | Putoaa Divisioona ”A”:han. |
| 11 | Ungheni (P) | 30 | 4 | 5 | 21 | 19 | 79 | −60 | 17 | Putoaa Divisioona ”A”:han. |
1 2  Moldovan Kansallisen divisioonan sääntöjen mukaisesti pelattiin yksi lisäottelu mestarin määrittämiseksi. Ottelu pelattiin 30. toukokuuta 2017 ja sen voitti  Sheriff Tiraspol, joka kruunattiin mestariksi.
↑  Academia Chișinău pelasi kauden loppuun, mutta vetäytyi sarjasta ennen seuraavan kauden alkua.
Ottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koti \ Vieras | ACA | PET | DAC | DAT | MIL | ZAR | SAX | SHE | SPE | ZIM |
| Academia Chișinău  |    |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
| Petrocub  |   |    |   |   |   |   |   |   |   |  |
| Dacia Chișinău  |   |   |    |   |   |   |   |   |   |  |
| Dinamo-Auto Tiraspol  |   |   |   |    |   |   |   |   |   |  |
| Milsami Orhei  |   |   |   |   |    |   |   |   |   |  |
| Zaria Bălți  |   |   |   |   |   |    |   |   |   |  |
| Saxan Gagauz Yeri  |   |   |   |   |   |   |    |   |   |  |
| Sheriff Tiraspol  |   |   |   |   |   |   |   |    |   |  |
| Speranța Nisporeni  |   |   |   |   |   |   |   |   |    |  |
Zimbru Chișinău :  

Päivitetty 4. lokakuuta 2016 pelattujen otteluiden jälkeen. Lähde: Divizia Nationala scores & results (Arkistoitu – Internet Archive)

Kotijoukkue on vasemmassa reunassa.
Tilastot > Parhaat maalintekijät

| Sija | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Maxim Fesciuc | Dacia Chișinău | 7 |
| 2. |  Gheorghe Andronic | Milsami Orhei | 4 |
| 2. |  Josip Brezovec | Sheriff Tiraspol | 4 |
| 2. |  Zoran Kvržić | Sheriff Tiraspol | 4 |
| 2. |  Viorel Primac | FC Ungheni | 4 |
Lior Eliyahu

| Lior Eliyahu |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Lior Eliyahu
Syntynyt: 9. syyskuuta 1985 (ikä 39) Ramat Gan, Israel
Kansalaisuus:   Israel
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä
Pituus:  207 cm
Paino:  102 kg
Nyk. joukkue:   Hapoel Jerusalem BC
Sarja:  Ligat ha'Al
NBA-varaus:  44. varaus 2006 (Orlando Magic)
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2003–2006 2006–2009 2009–2010 2010–2013 2013–:   Hapoel Galil Elyon   Maccabi Tel Aviv BC  TAU Cerámica  Maccabi Tel Aviv BC  Hapoel Jerusalem BC
Maajoukkueet
2007–:   Israel
Aiheesta muualla
FIBA
Lior Eliyahu (hepr. ‏לִיאוֹר אֱלִיָּהוּ‎‎; s. 9. syyskuuta 1985, Ramat Gan) on israelilainen koripalloilija, joka edustaa Hapoel Jerusalemia.
Eliyahun hyväprosenttista mutta omalaatuista heittotyyliä on kuvailtu muun muassa "kuulantyöntömäiseksi".
Ura

Eliyahu aloitti uransa Ironi Ramat Ganin junioreissa, joissa hän pelasi aina vuoteen 2003 saakka. Tällöin hän siirtyi Hapoel Galil Elyonin joukkueeseen ja pelasi seurassa kolme kautta. Vuosina 2005  ja 2006 Eliyahu varattiin Eurocupin tähdistöjoukkueisiin. Hän osallistui vuoden 2006 NBA:n varaustilaisuuteen, jossa Orlando Magic varasi hänet numerolla 44. Israelin mediassa siirtoa pidettiin virheenä, koska ajateltiin, että hänen olisi ollut parempi mennä varaustilaisuuteen vasta vuonna 2007. Pian varaustilaisuuden jälkeen Magic myi Eliyahun oikeudet Houston Rocketsille. Hän lähti pian takaisin Israeliin, jossa hän teki sopimuksen Maccabi Tel Avivin kanssa.
Vuonna 2007 Eliyahu siirrettiin pelaamaan NBA:n kesäliigaa Las Vegasiin, jossa hänen otteensa vakuuttivat Houstonin seurajohtoa. Kesäliigassa hän pelasi keskimäärin 12 minuuttia ja pisteitä Eliyahu teki 4,8 ja levypalloja hän otti 1,8 ottelua kohden. Eliyahu ei kuitenkaan tehnyt sopimusta NBA:han vaan palasi Eurooppaan.
Hänen läpimurtokautensa Euroopassa oli kausi 2008–2009, jolloin hän oli Maccabin tärkeimpiä pelaajia. Eliyahu nimettiin myös Euroliigassa joulukuun pelaajaksi. Kauden jälkeen hän siirtyi ensimmäistä kertaa pois Israelista ja liittyi TAU Cerámican joukkueeseen. Sopimus oli kolmevuotinen. Jo yhden kauden jälkeen hän palasi kuitenkin Maccabiin, jossa hän pelasi vuoteen 2013 asti. Tällöin hän siirtyi Hapoel Jerusalemiin.
Aiheesta muualla

Euroliigan pelaajaprofiili (englanniksi)
Liitetiedosto

Liitetiedosto (tai sähköpostiliite) on tiedosto, joka on liitetty lähetettävään sähköpostiviestiin. Yksi tai useampia liitetiedostoja voidaan liittää mihin tahansa sähköpostiviestiin ja lähettää vastaanottajalle. Tätä on normaalisti käytetty yksinkertaisena keinona jakaa kuvia tai muita dokumentteja.
Tämä eroaa linkitetystä tiedostosta siten, että koko tiedosto on viestin rungon (engl. body) jatkeena. Tästä johtuen massapostitus vaatii myös enemmän tiedonsiirtokapasiteettia kuin linkitetyn tiedoston välittäminen.
Loihtiminen

Loihtiminen (synonyymit: taikoa, saada aikaan tyhjästä) oli aiemmin Suomessa vuoden 1889 rikoslaissa mainittu rikos. Rikoslaissa säädettiin, että ”joka maksusta harjoittaa tietäjäntointa, loihtimista tahi muuta senkaltaista taikausta, vetäköön sakkoa [enintään kaksisataa markkaa].” Tämä pykälä kumottiin vuonna 1998.
Keila-Joan voimalaitos

| Keila-Joan voimalaitos |
| --- | --- |
 Keila-Joa mõisa vesimylly, joka valmistui 1831-1833
Tyyppi:  Vesivoimalaitos
Teho:  0,365 MW 
Tuotanto:  2,5 GWh vuodessa
Pudotuskorkeus:  8,0–8,7 m 
Rakennevirtaama:  5,5 m³/s 
Omistaja:  Eesti Energia
Sijainti:  Keila jõgi
Koordinaatit:  59°23′45″N, 24°17′43″E
Video 2022
Keila-Joan voimalaitos (vir. Keila-Joa hüdroelektrijaam) on Virossa Harjumaalla Keilassa sijaitseva Keila jõessa toimiva vesivoimalaitos. Voimalan voimalarakennus ja pato sijaitsevat Keila-Joan kylässä.