stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eliittikisat 1988
Osakilpailut > Lohja

Lohjan eliittikisat järjestettiin 28. elokuuta 1989 Harjun urheilukeskuksessa.
Lohjan eliittikisat muodostivat myös viimeisen näytön Soulin olympialaisiin tähtääville yleisurheilijoille.
Miehet
| Laji | 1>  sija | Tulos | 2>  sija | Tulos | 3>  sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m (+1,9) |  Marty Krulee | 10,25 |  Attila Kovács | 10,28 |  Fabian Whymns | 10,33 |
| 400 m |  Moses Kyeswa | 46,45 |  Juha Pyy | 46,84 |  Aivar Ojastu | 46,89 |
| 1 500 m |  Ari Suhonen | 3.37,31 |  Jari Venäläinen | 3.40,32 |  Zeki Öztürk | 3.40,78 |
| 3 000 m esteet |  Aivar Tsarski | 8.48,85 |  Kari Hänninen | 8.59,35 |  Ville-Veikko Sainio | 9.09,92 |
| 110 m aidat (+1,9) |  Mikael Ylöstalo | 13,64 |  György Bakos | 13,84 |  John Caliguri | 13,93 |
| Korkeushyppy |  Jouko Kilpi | 224 |  Mikko Levola | 215 |  Klaus Ruokonen | 210 |
| Seiväshyppy |  Asko Peltoniemi | 564 |  Miro Zalar | 552 |  Harri Palola | 540 |
| Pituushyppy |  Jarmo Kärnä | 784 (+1,2) |  László Szalma | 778 (+1,9) |  Juha Kivi | 763 (+2,9) |
| Kolmiloikka |  Timo Keronen | 15,85 (+0,6) |  Heikki Herva | 15,74 (+1,5) |  Ari Kettunen | 15,14 |
| Kiekonheitto |  Raimo Vento | 59,76 |  |  |  |  |
| Keihäänheitto |  Tapio Korjus | 82,22 |  Pascal Lefevre | 80,02 |  Kimmo Kinnunen | 79,44 |
Naiset
| Laji | 1>  sija | Tulos | 2>  sija | Tulos | 3>  sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m (-0,5) |  Sisko Hanhijoki | 23,58 |  Auli Marttinen | 24,31 |  Minna Painilainen-Soon | 24,65 |
| 1 500 m |  Kaisa Siitonen | 4.14,63 |  Sirje Eichelmann | 4.16,61 |  Satu Levelä | 4.18,91 |
| 100 m aidat (+2,0) |  Satu Ruotsalainen | 13,94 |  Anna Ilomäki | 14,49 |  Riitta Maunula | 14,75 |
| 400 m aidat |  Anna Suurnäkki | 60,85 |  Virpi Niinistö | 62,39 |  Virve Pajuharju | 62,46 |
| Korkeushyppy |  Marita Lång | 187 |  Minna Rantanen | 170 |  Pia Savolainen | 165 |
| Kuulantyöntö |  Asta Ovaska | 18,34 |  Eha Rünne | 15,51 |  Anne Känsäkangas | 13,58 |
| Kiekonheitto |  Anne Känsäkangas | 59,84 |  Eha Rünne | 53,82 |  Anna Lindholm | 43,98 |
| Keihäänheitto |  Tiina Lillak | 68,52 |  Tuula Laaksalo | 64,56 |  Päivi Alafrantti | 61,62 |
Loppupisteet

Keihäänheittäjä Tapio Korjus oli Eliittikisasarjan voittaja ansaiten voitostaan 50 000 markkaa.
Tuomarinkylän kartano

Tuomarinkylän kartanon päärakennus
Heinäväkeä Tuomarinkylän kartanolla, vasemmalla kartanonisäntä Jacob Kavaleff
Tuomarinkylän kartano (ruots. Domarby gård) on Helsingin Tuomarinkylässä Vantaanjoen varrella sijaitseva kartano. Kylän nimenä Tuomarinkylä (ruots. Domarby) tunnettiin jo keskiajalla.  Ensimmäinen maininta Tuomarinkylästä on vuodelta 1417 olevassa asiakirjassa. Kartanon nimenä se esiintyy 1700-luvun puolivälissä, jolloin kartanon omisti majuri Magnus Brunow. Kartano kehittyi Viaporin vaikutuksesta 1700-luvun puolivälin jälkeen. Sotakamreeri Johannes Weckström osti kartanon 1781. Sen nykyinen päärakennus rakennettiin kivestä 1790-luvulla kustavilaiseen tyyliin. Samalta ajalta ovat peräisin nykyiset kolme piharakennusta. Niitä on alun perin ollut neljä, joista yksi on purettu 1900-luvun alussa.
Kavaleffien aika

Sotakamreeri Weckströmin kuoltua kartano siirtyi sukulaisten haltuun. Vuonna 1845 kartano siirtyi Kavaleff kauppiassuvun haltuun kun Jacob Kavaleff (1799-1879) osti kartanon 1845. Venäjän keisari Nikolai I oli lahjoittanut perheelle arvokkaan  helmi- ja timanttikorun kiitokseksi vieraanvaraisuudesta yövyttyään Kavaleffin suvun talossa Helsingissä. Jacob käytti kartanon hankkimiseen korun myymisestä saatuja varoja.
Hänen jälkeläisensä, maanviljelysneuvos Jacob Kavaleff (1870-1936) kehitti Tuomarikylästä yhden Suomen suurimmista maanviljelystiloista ja hankki omistukseensa myös läheisen Niskalan (Nackböle) ja vuonna 1913 Haltialan (Tomtbacka) kartanotilan. Kavaleff toi Suomeen uusia viljelymenetelmiä, kasvilajeja, maatalouskoneita ja friisiläistä karjaa. Hänellä oli parhaimmillaan 300 lypsylehmää ja hän kasvatti tiloillaan monenlaisia eläimiä, joukossa oli jopa kaksi sutta, karhu, hirvi ja poroja.
Vuonna 1917 tapahtui Tuomarinkylän kartanon ”ryöstö”. Sen yhteydessä venäläiset sotilaat ja Pakinkylän järjestyskaarti veivät kartanosta aseita ja muutama sata kiloa sokeria ja kartanon kalliit viinit. Kaarti sai myös kartanon isännältä 5,000 markkaa lahjana, jotta he pysyisivät vastedes poissa kartanolta.
Kavaleff myi kartanon 1917 Helsingin kaupungille. Kauppakirjaan sisältyneen ehdon turvin hänen jälkeläisensä saivat kuitenkin asua päärakennuksessa 1950-luvun lopulle.
Kartanon päärakennus restauroitiin 1960-luvun alussa. Ulkoasultaan ja väritykseltään se palautettiin 1700-luvun lopun asuun. Päärakennus toimi Helsingin kaupunginmuseon näyttelytilana vuodesta 1962 vuoteen 2013. Helsingin kaupunki hoitaa ja viljelee yhä kartanon maita. Ympäröivät pellot muodostavat maisemallisesti ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaan kokonaisuuden. Kartanon entisessä tallissa ja navetassa toimii ratsastuskouluja. Tuomarinkylän kartano kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin kulttuuriympäristöihin.
Linnoituslaitteet

Tuomarinkylän kartanon alueella on pääkaupunkiseudun ensimmäisen maailmansodan linnoitteista tukikohta XV, asema 1 ja 2. Kartanon peltojen ansiosta asemiin liittynyt laaja ampuma-ala on edelleen nähtävissä. Kartanon eteläpuolella olevaan asema 1:teen kuuluu juoksuhautoja ja ainoa ehjänä säilynyt katettu konekivääriasema sekä kaksi tähystysasemaa ja suojahuone. Kaikkien katoissa ovat säilyneet teräspalkit, jotka yleensä on räjäytetty irti metalliarvon vuoksi.
Alueella käytiin tulitaistelu hattujen sodan (pikku vihan) aikana  elokuussa 1742 ruotsalaisten ja venäläisten välillä. Ruotsalaisten patteri sijaitsi Tuomarinkylän mäellä  ja venäläisten Vantaanjoen toisella puolella Tapaninkylän mäellä, nykyisellä Kapteenskanmäellä. Taistelusta on kaksi silminnäkijäkuvausta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuomarinkylän kartano Wikimedia Commonsissa
Maanosaliittojen cup 1999

| Maanosaliittojen cup 1999> Copa  Confederaiones México '99 |
| --- | --- |
Joukkueet:  8
Isäntämaa:   Meksiko
Ajankohta:  24. heinäkuuta -  4. elokuuta
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Meksiko
–  Hopeaa:   Brasilia
–  Pronssia:   Yhdysvallat
Ottelut:  16
Maalit:  55 (3,44 ottelua kohti)
Yleisö:  970 000 (60 625 ottelua kohti)
Maalintekijä:   Cuauhtémoc Blanco    Ronaldinho    Marzouq Al-Otaibi  (6 maalia)
Paras pelaaja:   Ronaldinho
Maanosaliittojen cup 1999 järjestettiin Meksikossa 24. heinäkuuta - 4. elokuuta 1999. Turnauksen voitti isäntämaa Meksiko. Loppuottelussa Meksiko voitti Brasilian lukemin 4-3.
Joukkueet

| Joukkue | Maanosaliitto | Karsiutuminen | Osallistumiskerta |
| --- | --- | --- | --- |
|  Meksiko | CONCACAF | Isäntämaa | 3. |
|  Brasilia | CONMEBOL | MM-kilpailujen 1998 hopeamitalisti | 2. |
|  Saksa | UEFA | EM-kilpailuiden 1996 voittaja | 1. |
|  Saudi-Arabia | AFC | Aasian-mestaruuskilpailuiden 1996 voittaja | 4. |
|  Bolivia | CONMEBOL | Copa América 1997 hopeamitalisti | 1. |
|  Egypti | CAF | Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailuiden 1998 voittaja | 1. |
|  Yhdysvallat | CONCACAF | CONCACAF Gold Cup 1998 hopeaa | 2. |
|  Uusi-Seelanti | OFC | 1998 OFC Nations Cupin voittaja | 1. |
Ottelupaikat

| México | Guadalajara |
| --- | --- |
Estadio Azteca: Estadio Jalisco
Kapasiteetti: 115 000: Kapasiteetti: 66 700
Lohkovaihe > Lohko A

| Joukkue | Pisteet | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Meksiko | 7 | 3 | 2 | 1 | 0 | 8 | 3 | +5 |
|  Saudi-Arabia | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 6 | 6 | 0 |
|  Bolivia | 2 | 3 | 0 | 2 | 1 | 2 | 3 | -1 |
|  Egypti | 2 | 3 | 0 | 2 | 1 | 5 | 9 | -4 |
Lohkovaihe > Lohko B

| Joukkue | Pisteet | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Brasilia | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 | 7 | 0 | +7 |
|  Yhdysvallat | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 4 | 2 | +2 |
|  Saksa | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 6 | -4 |
|  Uusi-Seelanti | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 6 | -5 |
Lohkovaihe > Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 1.8. Mexico City
|  |    Meksiko | 1 |   |  |  |  |
|  |    Yhdysvallat | 0 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 29.6. Mexico City | 29.6. Mexico City |
|  |   |   |   |   |    Meksiko | 4 |
|  |   |   |   |   |    Brasilia | 3 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 1.8. Guadalajara | 1.8. Guadalajara |   |  | 3.8. Guadalajara | 3.8. Guadalajara |
|  |    Brasilia | 8 |   |  |    Yhdysvallat |   2 |
|  |    Saudi-Arabia | 2 |   |  |    Saudi-Arabia |   0 |
Parhaat maalintekijät

6 maalia:
Cuauhtémoc Blanco
Marzouq Al-Otaibi
Ronaldinho
4 maalia:
Alex
3 maalia:
José Manuel Abundis
Zé Roberto
Hyrynsalmen seurakunta

| Hyrynsalmen seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Hyrynsalmen kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Kuopion hiippakunta
Rovastikunta:  Kajaanin rovastikunta
Pääkirkko:  Hyrynsalmen kirkko
Jäsenmäärä:  1 749 (2022)
– Osuus asukkaista:  83,5 %
Kirkollisvero:  1,70 %
Kirkkoherra:  Maria Niinivaara
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hyrynsalmen seurakunta on Kuopion hiippakuntaan ja Kajaanin rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Hyrynsalmen kunnan alueella.
Historia

Ennen vuotta 1786 Hyrynsalmen seurakunta oli osa Paltamon seurakuntaa. Tuona vuonna seurakunta itsenäistyi ja samana vuonna rakennettiin seurakunnan kirkko. Seurakunta oli alkuun Ylä-Kainuun emäseurakunta ja siihen kuuluivat Suomussalmi, Puolanka sekä Ristijärvi, jotka ovat myöhemmin itsenäistyneet omiksi seurakunnikseen.
Herätysliikkeet

Hyrynsalmen seurakunta kuuluu Kainuulle tyypilliseen herännäisvaikutteiseen alueeseen. Liikkeellä ei kuitenkaan ole Hyrynsalmella erityistä kannatusta. Jossain määrin Hyrynsalmella vaikuttaa kansanlähetys.
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Hyrynsalmen seurakunnan kirkkoherroina:
1786–1802: kirkkoherra Johan Petri Snellman
1803–1845: kirkkoherra Johan Wegelius
1847–1849: kirkkoherra Karl Saxa
1853–1856: kirkkoherra Gustaf Vilhelm Appelgren
1858–1869: kirkkoherra Gustaf Adolf Saxbäck
1870–1880: kirkkoherra Jonas Kristian Castrén
1881–1891: kirkkoherra Johan Fredrik Lindbäck
1891–1915: kirkkoherra Jonas Eliel Snellman
1921–1955: kirkkoherra Toivo Pekka Liimatta
1956–1958: kirkkoherra Jorma Kauko
1959–1962: kirkkoherra Aarne Nuutinen
1963–1971: kirkkoherra Heikki Vaahtoniemi
1971–1982: kirkkoherra Matti Mäkelä
1982–1984: kirkkoherra Jorma Säily
1984–1994: kirkkoherra Tapio Saunanen
Aiheesta muualla

Hyrynsalmen seurakunnan kotisivut
| n k Kajaanin rovastikunta |
| --- | --- | --- |
| Seurakunnat |  Hyrynsalmi  Kajaani  Kuhmo  Paltamo  Puolanka  Sotkamo  Suomussalmi  |  |
| Entiset seurakunnat |  Jormasjärvi  Ristijärvi  Säräisniemi  Vuolijoki  |  |
Kuopion hiippakunta
Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1945

Suomen Uimaliitto järjesti mestaruuskilpailut yhdessä osassa Helsingissä Uunisaaressa 12.-13.8.1945.
Miehet > 100 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Heikki Hietanen | 1.03,8 |
| 2 | Toivo Elo | 1.05,1 |
| 3 | Jarl Grahn | 1.05,2 |
| 4 | Jerkko Luhtinen | 1.05,7 |
| 5 | Carl Dsinnejs | 1.06,0 |
| 6 | Jaakko Aalto | 1.08,2 |
Miehet > 400 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Jaakko Aalto | 5.26,1 |
| 2 | Risto Pelttari | 5.38,6 |
| 3 | Vilho Nurmi | 5.40,1 |
| 4 | Bror Labart | 5.45,1 |
| 5 | Uolevi Piekkanen | 5.45,4 |
| 6 | U.Salonen | 6.01,2 |
Miehet > 1 500 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Jaakko Aalto | 22.49,5 |
| 2 | Bror Labart | 23.35,4 |
| 3 | Aatos Laine | 24.09,9 |
| 4 | Pauli Hille | 24.25,0 |
| 5 | H.Jaatinen | 24.28,6 |
| 6 | L.Sederlöf | 25.27,6 |
Miehet > 100 m selkäuinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Pauli Hille | 1.16,6 |
| 2 | Toivo Tuukkanen | 1.21,3 |
| 3 | R.Haavikko | 1.21,4 |
| 4 | Altte Harma | 1.21,5 |
| 5 | L.Ahola | 1.22,0 |
| 6 | Harry Tiitinen | 1.22,4 |
Miehet > 200 m rintauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Aarre Paananen | 2.58,5 |
| 2 | Toivo Vaarna | 2.50,2 |
| 3 | U.Sinivalo | 3.0,5 |
| 4 | Helmer Grahn | 3.03,0 |
| 5 | Paavo Nurmi | 3.07,3 |
| 6 | A.Toivanen | 3.07,8 |
Miehet > 4 x 200 m vapaauintiviesti

| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Uimarit (H.Hietanen, J.Luhtinen, R.Pelttari, J.Aalto) | 10.17,0 |
| 2 | Helsingfors Simsällskap  | 10.31,7 |
| 3 | Lappeenrannan Uimarit  | 11.19,1 |
| 4 | Kuopion Uimaseura  | 11.33,1 |
| 5 | Vetehiset  | 11.55,1 |
Miehet > Ponnahduslautahypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ilmari Niemeläinen | 142,10 |  |
| 2 | Olavi Heinonen | 139,16 |  |
| 3 | K.Lindgren | 128,26 |  |
| 4 | Birger Kivelä | 121,54 |  |
| 5 | E.Lehtinen | 105,81 |  |
| 6 | Veikko Syvälahti | 105,36 |  |
Naiset > 100 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lisa Hagelberg | 1.17,0 |
| 2 | Asta Toivonen | 1.17,6 |
| 3 | Aune Heimolainen | 1.18,5 |
| 4 | Lisa Virtanen | 1.20,6 |
| 5 | Laila Tikka | 1.21,2 |
| 6 | Aira Jokela | 1.22,3 |
Naiset > 400 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lisa Hagelberg | 6.15,5 |
| 2 | Asta Toivonen | 6.24,5 |
| 3 | Aira Jokela | 6.38,0 |
| 4 | Aune Jaatinen | 6.42,8 |
| 5 | Irene Mutanen | 6.48,0 |
| 6 | Toini Iivanainen | 7.16,0 |
Naiset > 100 m selkäuinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tähkä Salisma | 1.35,6 |
| 2 | Ruth Strömsholm | 1.36,8 |
| 3 | Tuulikki Tuulos | 1.38,0 |
| 4 | Sirkka Raninen | 1.39,1 |
| 5 | Helvi Happonen | 1.40,1 |
| 6 | Eva Klingberg | 1.43,6 |
Naiset > 200 m rintauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tähkä Salisma | 3.12,7 |
| 2 | Sirkka Raninen | 3.15,0 |
| 3 | Meeri Salminen | 3,15,2 |
| 4 | Hilkka Hietamäki | 3.15,4 |
| 5 | Helvi Happonen | 3.25,4 |
| 6 | Mirka Ekroth | 3.30,7 |
Naiset > 4 x 100 m vapaauintiviesti

| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hämeenlinnan Uimaseura (, , A.Toivonen, L.Virtanen) | 5.38,5 |
| 2 | Helsingfors Simsällskap (, , D.Lindberg, L.Hagelberg) | 5.43,2 |
| 3 | Helsingin Uimarit | 6.03,3 |
Naiset > Suorat kerroshypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijaluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hilve Nurmi | 33,64 |  |
| 2 | Tamara Maario | 28,57 |  |
| 3 | Aune Finell | 25,45 |  |
| 4 | Liisa Pehkonen | 24,16 |  |
| 5 | Aili Mikkeli | 22,40 |  |
| 6 | Lisa Löfgren | 16,73 |  |
Nuokkutalvikit

| Nuokkutalvikit |
| --- | --- |
 Nuokkutalvikki (Orthilia secunda)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Lahko::  Ericales
Heimo::  Kanervakasvit Ericaceae
Suku::  Nuokkutalvikit Orthilia  Raf.
Katso myös
   Nuokkutalvikit Wikispeciesissä   Nuokkutalvikit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nuokkutalvikit (Orthilia) on kanervakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on kaksi lajia. Aiemmin nuokkutalvikit on luokiteltu talvikkikasveihin.
Nuokkutalvikkilajeista nuokkutalvikki (Orthilia secunda) esiintyy laajasti pohjoisen pallonpuoliskolla subarktiselta lauhkealle vyöhykkeelle ja Keski-Amerikkaan. Toinen suvun laji Orthilia kareliniana esiintyy vain Kazakstanissa. Nuokkutalvikkien muitakin maantieteellisiä rotuja on kuvattu lajin tasoisina taksoneina, mutta näitä ei laajemmin ole hyväksytty omina lajeinaan.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Nuokkutalvikit – Orthilia
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1552593  Wikispecies: Orthilia  CoL: 63H4J  EoL: 61673  EPPO: 1OTIG  FNA: 123245  FoC: 123245  GBIF: 2888309  GRIN: 8598  iNaturalist: 72270  IPNI: 33025-1  IRMNG: 1325223  ITIS: 500455  NBN: NHMSYS0000461390  NCBI: 93818  Open Tree of Life: 680187  PLANTS: ORTHI  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30026598-2  Tropicos: 40034005  VASCAN: 1489  WFO: wfo-4000027250
José Areas

José Areas
José Chepito Areas (s. 26. heinäkuuta 1946 León) on nicaragualainen lyömäsoittaja. Hän kuului Santana-yhtyeen alkuperäisjäseniin.
Areas soitti Santanassa vuoteen 1977 ja jälleen vuosina 1987–1989. Hän julkaisi myös sooloalbumin vuonna 1974. Hän liittyi 1990-luvun lopussa Santanan muiden entisten jäsenien kanssa Abraxas Pool -kokoonpanoon. Vuonna 1998 Rock and Roll Hall of Fameen otettiin Santanan kokoonpano, johon Areas kuului.
Areasin muiden yhteistyökumppaneiden joukossa on ollut Alfonso Lovo.
Nepalinhanhikki

| Nepalinhanhikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Sormihanhikit Potentilla
Laji::  nepalensis
Kaksiosainen nimi
 Potentilla nepalensis  Hook. 
Katso myös
   Nepalinhanhikki Wikispeciesissä   Nepalinhanhikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nepalinhanhikki (Potentilla nepalensis) on sormihanhikkien sukuun kuuluva laji. Se on lähtöisin Himalajan alueelta. Kasvi on puoli metriä korkea. Varret ovat suoria, nukkaisia ja niissä on punertavaa väriä. Nepalinhanhikilla on pitkulaisia ja sahalaitaisia lehdyköitä. Lehdet ovat muodoltaan liuskaisia; alalehdissä liuskoja on viisi ja ylälehdissä kolme. Kukat ovat väriltään kirkkaanpunaiset tai karmiininpunaiset ja ne ovat leveydeltään enimmillään 3 cm. Nepalinhanhikki kukkii kesäkuulta syyskuulle. Laji menestyy aurinkoisella ja kuivalla kasvupaikalla. Kasvia voidaan lisätä paitsi siemenistä, myös jakamalla, mikä voidaan tehdä sekä keväällä että loppukesällä.
Aiheesta muualla

https://www.viherpeukalot.fi/?s=11&tuote=6545
http://puutarha.net/indexfr.aspx?s/=suorakanava/kasvikortti.asp?id=1737 (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q5646529  Wikispecies: Potentilla nepalensis  BOLD: 630038  CoL: 4M5QF  EoL: 16904526  EPPO: PTLNE  EUNIS: 179991  FNA: 242424661  GBIF: 5367214  GRIN: 29508  iNaturalist: 550415  IPNI: 728567-1  NBN: NBNSYS0200002964  NCBI: 538582  NZOR: d7549ff9-cf37-462b-8222-7ea11df43b69  Observation.org: 135490  Open Tree of Life: 768214  Plant List: rjp-2004  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:728567-1  RHS: 25565  Tropicos: 100397513  WFO: wfo-0000991312
Kalmarin kunta

| Kalmarin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Kalmar
Kuntakoodi:  0880
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  956,62 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  70 329
 – Väestötiheys:  73,5 as./km²
 
 www.kalmar.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalmarin kunta (ruots. Kalmar kommun) on Kalmarin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Kalmar.
Kunnan maapinta-ala on 956,62 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 70 329 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 208,90 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 21,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kalmarin  suomalainen ystävyyskaupunki on Savonlinna.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1925 Kalmarin maalaiskunta liitettiin Kalmarin kaupunkiin. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin kuusi "suurkuntaa":
Dörby (Dörby, Hossmo ja Kläckeberga)
Ljungbyholm (Ljungby ja Sankt Sigfrid)
Läckeby (Förlösa ja Åby)
Mortorp (Karlslunda, Mortorp ja Oskar)
Ryssby (ei muutosta)
Södermöre (Arby, Hagby, Halltorp ja Voxtorp).
Kalmarin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut, mutta jo vuonna 1965 Dörby liitettiin kaupunkiin. Vuonna 1969 Ljungbyholmista liitettiin Nybron kaupunkiin (osa nykyistä Nybron kuntaa) Sankt Sigfrid ja Mortorpista puolestaan Oskar. Loppuosa Ljungbyholmia ja Mortorpia säilyivät itsenäisinä. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Kalmarin kunta, johon liitettiin Kalmarin kaupunki, Läckeby, Ryssby ja Södermöre sekä Ljungbyholmista ja Mortorpista jäljelle jääneet alueet.
Väestönkehitys

| Kalmarin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 44 912 | 44 912 |
| 1955 | 1955 |    | 46 820 | 46 820 |
| 1960 | 1960 |    | 47 732 | 47 732 |
| 1965 | 1965 |    | 49 776 | 49 776 |
| 1970 | 1970 |    | 52 637 | 52 637 |
| 1975 | 1975 |    | 52 385 | 52 385 |
| 1980 | 1980 |    | 52 846 | 52 846 |
| 1985 | 1985 |    | 54 165 | 54 165 |
| 1990 | 1990 |    | 56 206 | 56 206 |
| 1995 | 1995 |    | 58 420 | 58 420 |
| 2000 | 2000 |    | 59 308 | 59 308 |
| 2005 | 2005 |    | 60 924 | 60 924 |
| 2010 | 2010 |    | 62 815 | 62 815 |
| 2015 | 2015 |    | 65 704 | 65 704 |
| 2020 | 2020 |    | 70 329 | 70 329 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 7 770 | 11,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 919 | 2,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 3 526 | 5,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 52 489 | 79,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 331 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 350 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 184 680 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,0 %
18–64-vuotiaat: 62,2 %
65 vuotta täyttäneet: 18,8 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,1 | 2,1 |
|   | jalostus | 14,7 | 17,5 |
|   | palvelut | 81,9 | 79,0 |
|   | tuntematon | 1,3 | 1,5 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 32 189 | 30 317 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 106,2 |  |