stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lectio Divina
Lectio Divina ja protestantismi

Lectio Divina on kehittynyt jo kristinuskon alkuvuosisatoina, ja se voidaan ajatella osaksi koko kristikunnan yhteistä traditiota. Tästä huolimatta protestanttisten kirkkokuntien keskuudessa se on ollut huomattavasti vähemmän tunnettu kuin katolisen kirkon piirissä, ja aika ajoin sen harjoittamista on myös vastustettu.
Martti Luther ei pitänyt keskiajan skolastisen teologian piirissä kehittynyttä neliportaista Lectio Divinaa raamatun mukaisena. Sen sijaan hän esitti oman kolmivaiheisen ohjelman Raamatun hengellisen luennan tueksi. Lutherin esittämä metodi saa raamatullisen perustelun psalmista 119. Menetelmän vaiheet ovat
Rukous
Mietiskely
Kiusaukset
Lutherin mukaan Raamatun luennan lähtökohtana tulisi olla rukous. Kun teksti on luettu rukoillen, siirrytään mietiskelemään sen merkitystä rukoilijalle itselleen. Kuitenkin, kun rukoilija koettaa tuoda oppimaansa osaksi elämäänsä, ajautuu hän kiusauksiin, jotka johdattelevat häntä pois Jumalan sanasta. Tätä vastustaakseen rukoilijan on taas palattava syklin alkuun - rukoukseen ja Raamatunluentaan.
Myös teoksessaan Kuinka rukoilla, ystäväni Luther opastaa sellaiseen rukousmietiskelyyn, joka juontaa lectio divinan perinteestä sitä soveltaen.
Jean Calvin suositteli Lutherin tavoin Raamatun hengellistä ja rukouksellista luentaa. Hänen oma tapansa lähestyä Raamattua kuitenkin oli pikemminkin akateeminen, eikä Lectio Divinalla ole varsinaista asemaa kalvinismin piirissä.
Protestanttisista kirkkokunnista Lectio Divina lienee ominaisinta Anglikaaniselle kirkolle. Anglikaaninen kirkko suhtautuu monia muita protestanttisia kirkkokuntia suopeammin katoliseen traditioon, ja osa anglikaanikristityistä harjoittaa myös Lectio Divinaa. Anglikaanisen kirkon merkittävistä teologeista esimerkiksi Thomas Cranmer on myös suositellut Raamatun hengellistä ja mietiskelevää lukutapaa.
Pyhä Benedictus
Karmeliittanunna harjoittamassa raamattumeditaatiota.
Christian Fürst

| Christian Fürst |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1860 Kristiania, Norja
Kuollut: 8. tammikuuta 1910 (49 vuotta) Kristiania, Norja
Ammatti:  arkkitehti
Arkkitehti
Koulutus:  Berliinin teknillinen yliopisto
Merkittävät työt:  Sagenen kirkko
Christian Fürst (15. huhtikuuta 1860 Kristiania – 9. tammikuuta 1910 Kristiania) oli norjalainen arkkitehti. Hän opiskeli Kristianian teknillisessä koulussa sekä Berliinin teknillisessä yliopistossa. Fürstin tunnetuimpiin töihin kuuluvat Sagenen kirkko Oslossa ja Arendalin kirkko. Oslon lisäksi hän suunnitteli rakennuksia Kristiansandiin ja Ålesundiin, joita jälleenrakennettiin kaupunkipalojen jäljiltä.
Töitä

Arendalin kirkko (1888)
Sagenen kirkko (1891)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Christian Fürst Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  KulturNav  Musée d'Orsay
Kootut levyt osa 22 (Olavi Virta)

| Kootut levyt osa 22 Olavi Virta |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1956–1957
 Julkaistu: 1994
 Formaatti: CD-levy
 Tuottaja(t): Jarmo Santavuori
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Olavi Virran muut julkaisut
| Kootut levyt osa 21 1994 | Kootut levyt osa 22 1994 | Kootut levyt osa 23 1994 |
Kootut levyt osa 22 on vuonna 1994 julkaistu Olavi Virran kokoelmalevy, johon on koottu hänen levytyksiään vuosilta 1956–1957. Äänittäjänä toimi muun muassa Heikki Hintikka.
Raita 1 ”Yksinäisyys” on eri kappale kuin Virran myöhemmin vuonna 1962 levyttämä samanniminen sävelmä.
Kappaleet

Yksinäisyys (The Desperate Hours), beguine – 2.36
Romanesca, tango – 2.55
Öiset kitarat (Die nächtliche Gitarren), beguine – 3.08
Sydämeni toivomus (My Prayer), tango – 3.12
Muistoja näin muodostuu (Memories Are Made of This), foxtrot – 3.38
Rakkauden muisto, valssi – 2.41
Kaunein iltamme (The Loveliest Night of the Year), valssi – 3.01
Mallorcan Pepita (Pepite de Mallorca), baion – 2.23
Suukkonen aamuin, suukkonen illoin (El humahuaqueno), baion – 2.41
Sateenkaaren tuolla puolen (Over the Rainbow), slowfox – 3.01
Kenpä tietäis sen (Que Sera Sera), valssi – 3.07
Suudelmatango (The Kiss) – 2.47
Hurmio (Ecstasy), tango – 3.15
Rakastunut nainen (A Woman in Love), slowfox – 3.31
Laura, slowfox – 3.51
Tänään – huomenna (Tomorrow I’ll Dream an Remember), slowfox – 3.46
Broadwayn rytmi (Broadway at Basin Street), foxtrot – 2.46
Portugalin tuulispää (Petticoats of Portugal), beguine – 2.47
Lemmenpaula (True Love), valssi – 2.47
Liian nuori Pariisiin (Paris Canaille), foxtrot – 2.36
↑  Hannu Nyberg: Olavi Virta hurmiosta turmioon, s. 437. Helsinki: Into Kustannus, 2015.
R.

| R>  R. Kelly |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1996-1998
 Julkaistu: 29. syyskuuta 1998
 Tuottaja(t): R. Kelly, Poke & Tone, Cory Rooney, Puff Daddy, The Hitmen
 Tyylilaji: R&B, soul, hip hop
 Kesto: 129.40
 Levy-yhtiö: Jive Records
R. Kellyn muut julkaisut
| R. Kelly 1995 | R. 1998 | TP-2.com 2000 |
R. on R&B -artistin R. Kellyn kolmas studioalbumi. Albumin julkaisi Jive Records ja se julkaistiin 29. syyskuuta 1998.
Kappaleet > CD 1

"Home Alone" – 5.00  (feat. Keith Murray)
"Spendin' Money" – 4.54
"If I'm wit You" – 4.32
"Half on a Baby" – 4.56
"When a Woman's Fed Up" – 4.34
"Get Up on a Room" – 3.11
"One Man" – 4.57
"We Ride" – 4.50  (feat. Jay-Z, Cam'ron, Vegas Cats & Noreaga)
"The Opera" – 1.24
"The Interview" – 1.33  (feat. Suzanne LeMignot)
"Only the Loot Can Make Me Happy" – 5.00
"Don't Put Me Out" – 5.22
"Suicide" – 5.20
"Etcetera" – 4.12
"If I Could Turn Back the Hands of Time" – 6.19
"What I Feel/Issues" – 4.45
Kappaleet > CD 2

"The Chase" – 2.46
"V.I.P." – 4.17  (feat. Jay-Z)
"Did You Ever Think" – 4.25  (feat. Nas)
"Dollar Bill" – 4.23  (feat. Foxy Brown)
"Reality" – 4.44
"2nd Kelly" – 5.03
"Ghetto Queen" – 4.20  (feat. Crucial Conflict & Bizzy Bone)
"Down Low Double Life" – 5.00
"Looking for Love" – 4.37
"Dancing with a Rich Man" – 3.30
"I'm Your Angel" – 5.32  (feat. Céline Dion)
"Money Makes the World Go Round" – 4.10  (feat. Nas)
"I Believe I Can Fly" – 4.10
Singlet

"Half on a Baby" (1998)
"Home Alone" (1998)
"I'm Your Angel" (9. marraskuuta 1998)
"When a Woman's Fed Up" (1998)
"Did You Ever Think" (1999)
"If I Could Turn Back the Hands of Time" (1999)
"Only the Loot Can Make Me Happy" (2000)
| n k R>  Kelly |
| --- | --- |
Studioalbumit:  12 Play  R. Kelly  R.  TP-2.com  Chocolate Factory  Happy People/U Saved Me  TP.3 Reloaded  Double Up  Untitled  Love Letter  Write Me Back  Black Panties  The Buffet  12 Nights of Christmas 
Yhteistyöalbumit:  Born into the '90s (Public Announcementin kanssa)  The Best of Both Worlds (Jay-Z:n kanssa)  Unfinished Business (Jay-Z:n kanssa) 
Kokoelma-albumit:  The R. in R&B Collection, Vol. 1  Remix City Vol. 1  My Diary  Playlist: The Very Best of R. Kelly  Epic
Ukrainan valtakunnankomissariaatti

Ukrainan valtakunnankomissariaatti (saks. Reichskommissariat Ukraine, ukr. Райхскомісаріат Україна, Rajh’skomisariat Ukrajina) oli Saksan muodostama miehityshallinto 1941–1944 käsittäen suurimman osan toisessa maailmansodassa Neuvostoliitolta vallatusta Ukrainasta, eteläisimmän osan Valko-Venäjästä ja keskisen osan Itä-Puolasta. Päähallintopaikka oli ensin Brest ja sittemmin Rivne.
Valtakunnankomissaarina toimi Erich Koch.
Saksan tavoitteet Ukrainassa

Saksan keisarikunta oli tunnustanut ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1918 Ukrainan itsenäisyyden saadakseen alueen valvontaansa ja samalla pois Venäjän Brest-Litovskin rauhan jälkeen. Saksa oli niin ikään yrittänyt muodostaa Puolasta epäitsenäisen, mutta autonomisesti puolalaisen valtiomuodostelman 1916 saadakseen puolalaiset taistelemaan Saksan puolesta.
Toisen maailmansodan aikana kansallissosialistiset ajatukset työnjaosta ja yhteiskunnallisesta arvoasemasta rotuoppien perusteella eivät mahdollistaneet ensimmäisen maailmansodan aikaista muodollisesti tunnustettuihin ja tosiasialliseksi taloudellisesti riippuvaisiksi suojelualueiksi järjestettyjä venäläisiä alueita, vaan idän yleissuunnitelman toteuttamiseksi valloitetut alueen siirtyivät Wehrmachtin sotilashallinnosta Saksan Valloitettujen itäalueiden valtakunnanministeriön siviilihallintoon, jossa johtajina toimivat yleensä Saksasta komennetut Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen aluejohtajat.
Saksan valtakunnanhallituksessa oli painotuseroja muun muassa Ukrainan suhteen. Alueesta vastaava ministeri Alfred Rosenberg olisi halunnut myöntyä jonkinlaiseen autonomiaan, mutta Heinrich Himmler piti kiinni suorasta miehityksestä. Samoin Hermann Göring yhtyi Adolf Hitlerin kantaan mahdollisimman suuren tahdonvastaisen työvoiman irrottamiseksi Saksan sotatalouteen. Myös Ukrainan valtakunnankomissariaatin johtaja, Erich Koch oli jälkimmäisellä kannalla.
Saksan tavoitteet Ukrainassa > Pakollinen siirtotyöläisyys

Kaiken kaikkiaan Saksan valtakunta pakkosiirsi historioitsija Juri Konduforin mukaan noin 3 000 000 työläistä itäalueilta, joista noin 2 244 000 oli ukrainalaisia, mikä muodosti noin 3/4 kokonaismäärästä. Erich Koch määräsi valtakunnankomissariaatista vuosittain Saksaan lähetettäväksi 450 000 Ostarbeiteria Saksaan säälimättömin menetelmin. Siirtotyöläisyyden tavoitteena oli asiakirjojen mukaan työn teettäminen kuolemaan saakka. Vaikka ukrainalaisia lähetettiin noin 40 000 kuukausittain Saksaan, silti Saksan varusteluministeri Albert Speerin mukaan työvoima oli ehtymässä, mikä tarkoitti sitä, ettei uusi työvoima kyennyt korvaamaan töissään jo kuolleita. Saksan valtakunnan työvoimapäällikkö Fritz Sauckel oli esittänyt Speerille muistion, jonka mukaan olisi tarvittu miljoona miestä ja naista neljässä kuukaudessa noin 10 000 henkilön päivätahdilla, joista 2/3 olisi tullut Ukrainasta. Wehrmacht ryhtyi ottamaan kiinni nuoria aikuisia kaupungeissa kaduilta lähettääkseen heitä Ostarbeitereiksi Saksaan. Ukrainan kaupunkeja pyrittiin tyhjentämään väestöstä karkotusten ja nälän avulla.
Ukrainan kansankomissariaatin alueelta lopuksi oli tilastojen mukaan lähetetty 2 196 166 ukrainalaista Ostarbeiteriksi Saksaan, mistä luvusta puuttuivat Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan länsiosista lähetetyt sadattuhannet galitsialaiset, jotka kuuluivat toiseen Saksan valtakunnan siviilihallintoalueeseen. Alue oli kuulunut ennen toista maailmansotaa Puolalle. Näin laskettuna ukrainalaisten Ostarbeitereiden määrä olisi kohonnut 2 500 000:aan. Ostarbeitereita työskenteli maataloudessa, kaivoksilla, sotateollisuudessa, metallurgian alalla ja rautateillä.
Syyskuussa 1942 Hitler vaati, että 500 000 ukrainalaista naista pitäisi siirtää Saksaan kodinhoitotehtäviin, jotta kotirouvat vapautuisivat Saksan sotateollisuuden palvelukseen. Syynä ukrainalaisnaisten mahdolliseen päästämiseen saksalaisiin koteihin oli se, että Etelä-Ukrainan alueella oli asunut yli 1 500 vuotta aikaisemmin ostro- ja visigootteja, jotka olivat germaaneja. Näin ollen ukrainalaisnaisissa olisi rotuajattelun mukaan voinut olla rodullisia talonpoikaishyveitä. Lopulta vain 15 000 ukrainalaista tyttöä otettiin kotiapulaisiksi. Runsaasta kahdesta miljoonasta Ostarbeiterista työskenteli monia sotateollisuudessa, muun muassa valmistamassa V2-ohjuksia.
Toisen maailmansodan lopussa noin 120 000 ukrainalaista ilmoitti itsensä siirretyiksi henkilöiksi. Osa ukrainalaisista karkotettiin Siperiaan. Monet kuolivat siellä.
Saksan tavoitteet Ukrainassa > Sivistys

Koska ukrainalaisia tarvittiin vain pakolliseksi työvoimaksi, heidän ei katsottu tarvitsevan sivistystä sen enempää kuin mikä tarvittiin saksalaisten herrojen kanssa keskustelemiseen, minkä vierailunsa aikana Ukrainassa 1942 Hitler totesi. Koch antoi alaisilleen ohjeen, jonka mukaan 15 vuotta täyttäneet oppilaat opettajineen sukupuolesta riippumatta tulee lähettää Saksaan töihin sekä kaikki koulut ja ylemmät oppilaitokset tulee sulkea. Tuloksena kaikki neljättä luokkaa ylempien luokkien opetusta tarjoavat koulut, samoin kuin myös yliopistot suljettiin tammikuussa 1942. Heinrich Himmlerin, Herman Göringin ja Martin Bormannin kantojen mukaisesti ukrainalainen älymystö piti marginalisoida.
Hallinto

| Virkamies | Tehtävässä | Alue |
| --- | --- | --- |
| Valtakunnankomissaari Erich Koch |  1. syyskuuta 1941 – 1944 |  Ukrainan valtakunnankomissariaatti |
| Kenraalikomissaari Heinrich Schöne |   1941–1944 |  Volynia-Padolian päähallintopiiri |
| Hallintopresidentti Kurt Klemm |  1941–1942 |  Žitomirin päähallintopiiri |
| Kenraalikomissaari Waldemar Magunia |    1942–1944 |  Žitomirin päähallintopiiri |
| Kenraalikomissaari I. Quitzrau |    20. lokakuuta 1941 – helmikuu 1942 |  Kiovan päähallintopiiri |
| Kenraalikomissaari Ewald Oppermann |   – |  Nikolajevin päähallintopiiri |
| Kenraalikomissaari Claus Selzner |   – |  Dnepropetrovskin päähallintopiiri |
| Kenraalikomissaari Alfred Frauenfeld |   – |  Krimin päähallintopiiri |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ukrainan valtakunnankomissariaatti Wikimedia Commonsissa
Saksan ja liitettyjen sekä valloitettujen alueiden siviilihallinto toisen maailmansodan aikana
Puolan kenraalikuvernementti (1939–1945) 

Krakovan piiri
Lublinin piiri
Radomin piiri
Varsovan piiri

Böömin ja Määrin protektoraatti (1939–1945)
Tanskan protektoraatti (1940–1943) 

Alankomaiden valtakunnankomissariaatti (1940–1945)
Norjan valtakunnankomissariaatti (1940–1945)
Tanskan valtakunnankomissariaatti (1943–1945)
Belgian ja Pohjois-Ranskan valtakunnankomissariaatti (1944) 

Kaukasian valtakunnankomissariaatti (suunnitelma)
Moskovan valtakunnankomissariaatti (toimeenpanematon asetus, 1941)
Ostlandin valtakunnankomissariaatti (1941–1945)
Ukrainan valtakunnankomissariaatti (1941–1945)
Ukrainan valtakunnankomissariaatin hallinnolliset alueet.
Matteuksen seurakunta (Helsinki)

| Matteuksen seurakunta Matteus församling |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Matteuksenkirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Porvoon hiippakunta
Rovastikunta:  Helsingin rovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Helsingin seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Matteuksenkirkko
Perustettu:  1961
Jäsenmäärä:  4 654 (2024)
– Osuus asukkaista:  62,7 %
Kirkollisvero:  1,00 %
Kirkkoherra:  Helene Liljeström
Matteuksen seurakunta
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Matteuksen seurakunta (ruots. Matteus församling) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ruotsinkielinen seurakunta Helsingissä. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakunnan Helsingin rovastikuntaan. Lisäksi seurakunta kuuluu Helsingin seurakuntayhtymään. Matteuksen seurakunnan vt. kirkkoherra on Helene Liljeström. Seurakunnan kirkko on Matteuksenkirkko Vartiokylässä.
Vuoden 2024 lopussa Matteuksen seurakuntaan kuului 4 654 jäsentä, mikä oli 62,7 prosenttia alueen ruotsinkielisistä asukkaista. 2000-luvulla seurakunnan jäsenmäärä on laskenut merkittävästi.
Kirkkoherrat

Matteuksen seurakunnassa on vuodesta 1961 lähtien palvellut kuusi eri kirkkoherraa.
1961–1966: kirkkoherra Erik Hedman
1967–1977: kirkkoherra Per Wallendorff
1968–1969: vt. kirkkoherra Ernst Häggqvist
1977–1979: kirkkoherra Eero Sepponen
1980–2009: kirkkoherra Henrik Andersén
2009–2020: kirkkoherra Stefan Forsén
2020→: kirkkoherra Helene Liljeström
Korkun kieli

| Korku |
| --- | --- |
 Mundakielten levinneisyys Intiassa; korku läntisimpänä.
Oma nimi:  कोरकू
Tiedot
Alue:  Keski-Intia (Madhya Pradesh, Maharashtra)
Puhujia:  727 133 (2011)
Kirjaimisto:  devanagari
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austroaasialaiset kielet
Kieliryhmä:  mundakielet
ISO 639-3:  kfq
 Ohje 
Korku on keskisessä Intiassa Madhya Pradeshin ja Maharashtran osavaltioissa asuvien korkujen puhuma mundakieli. Kielen puhuma-alue on joka puolelta gondien dravidaheimon ympäröimä, ja kielen lähimpiä sukulaisia puhutaan Intian itäosissa. Korku on läntisin austroaasialainen kieli.
Korkut ovat läheisissä yhteyksissä nihaleihin, joista monet ovat perinteisesti asuneet korkujen kanssa samoissa kylissä. Korkua puhuu noin 200 000 ihmistä lähinnä eteläisessä Madhya Pradeshissa Khandwan, Hardan, Betulin ja Hoshangabadin piirikunnissa sekä kolmessa piirikunnassa Pohjois-Maharashtrassa (Amravati, Buldana, Akola). Puhujien määrä on vähenemässä, ja kieli korvautuu vähitellen hindillä. Tämän vuoksi Unesco on luokitellut kielen uhanalaiseksi.
Nimen etymologia

Nimi Korku on peräisin ilmauksesta Koro-ku (-ku on monikko); sanan Koro merkitys on 'henkilö, korkuyhteisön jäsen' (Zide 2008).
Murteet

Korkun kielellä on neljä murretta:
Bondoy
Bouriya
Ruma (tai korku)
Mawasi
Äänteet > Vokaalit

Korkussa on kuusi tavallista (a, e, i, o, u, ɨ) ja kaksi nasalisoitunutta (ɪ̃, ʊ̃) vokaalia.
Äänteet > Konsonantit

Korkussa on 22 konsonanttia.
|  |  | Bilabiaalit> tavallinen | Bilabiaalit> aspiroitu | Alveolaarit> plain | Alveolaarit> aspiroitu | Retrofleksit | Palataalit | Velaarit> plain | Velaarit> aspiroitu | Glottaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiilit | soinniton | p | pʰ | t | tʰ |  | c | k | kʰ | ʔ |
| Klusiilit | soinnillinen | b |  | d | dʰ |  | ɟ | g | gʰ |  |
| Frikatiivit | Frikatiivit |  |  | s |  |  |  |  |  |  |
| Nasaalit | Nasaalit | m |  | n |  |  |  | ŋ |  |  |
| Approksimantit | Approksimantit |  |  | l |  |  | j |  |  |  |
| Tremulantit | Tremulantit |  |  | ɾ |  | ɽ |  |  |  |  |
Kielioppi

Substantiivit voivat olla suvultaan joko maskuliineja, feminiinejä tai neutreja. Suomen tavoin adjektiivit sijoitetaan ennen substantiiveja, joihin ne viittaavat.
Kirjoitusjärjestelmä

Korkua kirjoitetaan devanagari-kirjoituksen balbodh-muunnoksella, jota käytetään myös marathin kirjoittamiseen.
Uhanalaisuus

Voimakkaammat valtakielet, kuten hindi, ovat heikentäneet korkun asemaa ja kieltä pidetään uhanalaisena. Hindin ja muiden Intian valtakulttuurien vaikutus ei koske vain kieltä, vaan myös korkujen perinteisiä tapoja ja kulttuuria. Muutamat ryhmät ovat onnistuneet kielensä säilyttämisessä, kuten Vindhya-vuorten Potharia Korku.
Vuoden 2001 väestönlaskennassa 574 481 ihmistä ilmoitti korkun luontaiseksi kielekseen.
Käännös suomeksi
Singapore Sling

Raffles-hotellin Singapore Sling.
Singapore Sling on alkoholipitoinen juomasekoitus, jonka Singaporen Raffles-hotellin Long Barissa työskennellyt kiinalaissyntyinen baarimestari Ngiam Tong Boon kehitti vuosien 1899–1915 välillä.
Reseptin ainesosat ovat Beefeater-gini, Heering Cherry -likööri, D.O.M. Benedictine, Cointreau-appelsiinilikööri, ananasmehu, limettimehu, grenadiini ja Angostura-katkero.
Ainekset ravistetaan shakerilla ja kaadetaan highball- tai hurrikaanilasiin.
Resepteissä on vaihtelua suhteiden ja ainesosien välillä, koska alkuperäisiä reseptejä ei ole säilynyt.
Historia

Singapore Sling -cocktailin kehitti baarimestari Ngiam Tong Boon Singaporessa Raffles-hotellissa. Ensimmäisen kerran sen tapainen juoma, suosittu punertava drinkki Gin Sling, mainittiin vuonna 1897 singaporelaisissa sanomalehdissä. Toisen kerran lehdissä mainittiin vuonna 1903 Gin Sling ja Pink Sling. Ngiam Tong Boon ilmeisesti kehitti Singapore Slingin vuosien 1899–1915 vuosien välillä. Hän tuli töihin baariin vuonna 1899 ja kuoli ollessaan matkalla takaisin kotiinsa Kiinassa sijaitsevaan Hainaniin vuonna 1915.
Ei ole varmuutta siitä, milloin drinkki lopulta syntyi, ja oliko sen nimenä alun perin Singapore Sling. Sitä on ilmeisesti muutettu vuosien 1922–1930 välillä. Myös alkuperäisen reseptin koostumus on epävarma. Kun japanilaiset miehittivät Singaporen Singaporen taistelun jälkeen vuonna 1942, hotelli oli japanilaisten miehittäjien käytössä. Liittoutuneet käyttivät sitä sotavankien kauttakulkuleirillä vuonna 1945. Vanhin kirjallinen tallenne hotellin reseptistä on erään asiakkaan hotellin baarimikolta saama, muistilapulle käsin kirjoitettu resepti vuodelta 1936.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Singapore Sling Wikimedia Commonsissa
Graham, Colleen: Classic Singapore Sling Cocktail The Spruce Eats. 20.7.2020. Viitattu 22.7.2020. (englanniksi)
Beefeater Singapore Sling Juomavinkki.fi. Arkistoitu 22.7.2020. Viitattu 22.7.2020. (englanniksi)
Kanadanruusu

| Kanadanruusu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Suku::  Ruusut Rosa
Laji::  blanda
Kaksiosainen nimi
 Rosa blanda  Aiton 
Katso myös
   Kanadanruusu Wikispeciesissä   Kanadanruusu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanadanruusu (Rosa blanda) on Pohjois-Amerikassa luonnonvaraisena kasvava ruusulaji, jota on 1770-luvulta lähtien käytetty myös koristepensaana. Kanadanruusu on saanut tieteellisen nimensä kauniista kukastaan. Blandus tarkoittaa latinaksi viehättävää. Ruusun luokitteli skotlantilainen kasvitieteilijä William Aiton vuonna 1789. Englannin kielessä kanadanruususta käytetään nimiä Smooth Rose, Meadow Rose ja Labrador Rose. Kanadanruusun ruotsinkielinen nimi on labradorros.
Ulkonäkö ja koko

Kanadanruusu kasvaa luonnonvaraisena noin 70–150 cm korkeaksi pensaaksi. Nuoret versot ja oksat ovat vihreitä ja piikittömiä. Vanhetessaan ne muuttuvat punaruskeiksi tai tumman purppuran sävyisiksi ja lopuksi harmaiksi. Piikkejä kasvaa versojen alaosiin. Yläosat säilyvät piikittöminä. Lehdet ovat 5–9 lehden lehdyköissä, väriltään tummanvihreät, pitkänomaiset ja sahalaitaiset. Kanadanruusu kukkii Amerikan mantereella alkukesästä, Britanniassa touko-kesäkuussa, Suomessa kesä-heinäkuussa. Kukissa on viisi terälehteä. Kukkien väri vaihtelee valkoisesta vaalean- ja ruusunpunaiseen. Kukat ovat halkaisijaltaan 5–7 cm. Heteet ovat ruskeankeltaiset. Kukat ovat yksittäin tai enimmillään viiden kukan ryppäissä. Ruusu kukkii toisen vuoden versoilla. Kukinta on runsas. Vasta-auenneen kukan tuoksu on mieto ja miellyttävä ruusun tuoksu. Loppukesällä muodostuvat kiulukat ovat muodoltaan pyöreitä ja väriltään kirkkaan punaisia. Ruusu leviää juurivesoista.
Levinneisyys

Kanadanruusu kasvaa luonnonvaraisena lähes koko Pohjois-Amerikan mantereella etelä- ja länsiosia lukuun ottamatta. Sen päälevinneisyysalue ulottuu pohjoisesta Quebecistä ja Ontariosta etelään Kansasiin ja Missouriin ja idässä Ohioon. Sen kasvuympäristönä ovat aurinkoiset niityt, preeriat ja kuivat rinteet. Kanadanruusua kutsutaan myös preerianruusuksi (prairie rose), mutta preerianruusu nimityksen ovat saaneet myös Rosa arkansana, Rosa setigera ja Rosa virginiana.
Käyttö ruusujen jalostuksessa

Kanadanruusun risteymät ja geneettiset muunnokset muodostavat tarhakanadanruusujen eli blandaruusujen Rosa Blanda-ryhmän. Rosa Blanda-ryhmään kuuluvia ruusulajikkeita ovat esim. Rosa 'Betty Bland', ja Rosa 'Herttoniemi'.
Käyttö koristepensaana

Kanadanruusua käytetään koristepensaana yksittäin, aidanteena tai köynnösruusuna. Se viihtyy parhaiten aurinkoisessa paikassa, tuoreessa, humuspitoisessa ja vettä läpäisevässä maaperässä. Laji menestyy Suomessa kasvuvyöhykkeillä I–V.
Happy People/U Saved Me

| Happy People/U Saved Me R>  Kelly |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004
 Julkaistu: 24. elokuuta 2004
 Tuottaja(t): R. Kelly
 Tyylilaji: R&B/gospel
 Levy-yhtiö: Jive/Zomba
R. Kellyn muut julkaisut
| The R. in R&B Collection, Vol. 1 2003 | Happy People/U Saved Me 2004 | Unfinished Business 2004 |
Singlet albumilta Happy People/U Saved Me
 ”Happy People” Julkaistu: 14. syyskuuta 2004  ”U Saved Me” Julkaistu: 19. lokakuuta 2004
Happy People/U Saved Me on R&B -artisti R. Kellyn seitsemäs albumi. Albumi on jaettu kahteen osaan, jotka ovatHappy People (sisältää soul-musiikkia) ja U Saved Me (sisältää gospelia). Tupla-albumi julkaistiin 24. elokuuta 2004.
Kappaleet

R. Kelly on kirjoittanut ja tuottanut kaikki kappaleet.
Kappaleet > CD 1 - Happy People

"Weatherman" – 2.41
"Red Carpet (Pause, Flash)" – 3.37
"Love Signals" – 5.28
"Love Street" – 4.37
"Ladies Night (Treat Her Like Heaven)" – 3.45
"If" – 4.49
"The Greatest Show On Earth" – 4.48
"It's Your Birthday" – 2.44
"Steppin' Into Heaven" – 3.54
"If I Could Make The World Dance" – 5.28
"Happy People" – 7.49