Fennian talo
Historia > Hotelli Fennian aika

Hotelli Fennian rakennuttivat kauppaneuvokset Paul Sinebrychoff, K. H. Renlund ja Julius Tallberg, siirtomaatavarain maahantuoja Pletschnikoff, leipurimestari V. W. Holmqvist sekä ravintola Kappelin ravintoloitsija Josef Wolontis. Arkkitehtitoimisto Grahn, Hedman & Wasastjernan suunnittelema talo valmistui vuonna 1898 ja hotelli avattiin seuraavana vuonna. Jokaisessa viidessä kerroksessa oli 17 huonetta ja kolmikerroksisessa pihasiivessä vielä 26 lisää. Käytävillä ja hotellihuoneissa oli kattomaalauksia. Julkisivun yläosaan sijoitettiin Suomen vaakuna ja eurooppalaisten kaupunkien nimiä, mikä silloisessa tilanteessa oli rohkea poliittinen kannanotto. Palovakuutuskirjan mukaan talossa oli myös sähköllä toiminut hissi.
Fennia alkoi kukoistaa, kun ruotsalainen ravintoloitsija Karl Edvard Jonsson osti ja uudisti sen ja muutti nimen muotoon Grand Hotel Fennia. Myöhemmin se tunnettiin pelkällä nimellä Grand. Jonsson järjesti hotelille mahtavat avajaiset tammikuussa 1909. Arkkitehdit David Frölander-Ulf ja Jarl Eklund suunnittelivat uuden sisustuksen, ja vuosina 1909–1910 valmistui Eklundin suunnittelema laajennus. Sisäpihalle rakennettiin pyramidinmuotoisella lasikatolla katettu talvipuutarha, jonka keskellä olleen, värikkäästi valaistun suihkulähteen vesisuihku nousi kahdeksan metrin korkeuteen. Suihkukaivoa ympäröineet kukka-asetelmat vaihdettiin joka viikko. Kasvien taiteellisesta asettelusta vastasi puutarhuri C. T. Ward.
Fennian ravintola oli Helsingin ensimmäinen kabareeravintola ja kaupungin suurin juhlahuoneisto. Se oli tunnettu seurapiirijuhlistaan, kuten näyttelijä Ida Aalbergin 40-vuotistaiteilijajuhlista vuonna 1914 ja taidemaalari Akseli Gallen-Kallelan 50-vuotissyntymäpäiväjuhlista vuonna 1915. Kansallisteatterin näyttelijät istuivat siellä näytösten jälkeen. Vuonna 1909 Suomen kenraalikuvernööri F. A. Seyn piti siellä kenraalikuvernöörinkanslian satavuotisjuhlat, joiden yhteydessä hotelli piti etukäteen tarkastaa mahdollisten attentaattien varalta ja Helsingin poliisimestari Hjalmar Bruno Walmqvist esimaistoi Seynille ja tämän vaimolle tarjotun juhlapäivällisen kaikki ruokalajit. Fennian katolla kuvattiin vuonna 1911 yhtä Suomen ensimmäisistä näytelmäelokuvista, Teuvo Puron Sylviä; elokuvan sisäkohtauksiin tarvittiin keinovalaistuksen puutteessa auringonvaloa, ja hotellin omistanut Jonsson keksi käyttää kuvauksia julkisuustempauksena.
Vuoden 1918 sisällissodan aikana hotellissa toimi Helsingin punakaartin ylläpitämä sotasairaala, jossa oli Helsingin valtauksen aikaan potilaina ainakin 170 punaista ja 19 siviiliä. Se oli jonkin aikaa myös valkoisten päämajana. Yleisesikunnan piirustuskonttorin toimiessa Fenniassa nuoret taiteilijat Bruno Tuukkanen ja Eero Snellman suunnittelivat siellä Suomen lipun lopullisen ulkoasun toukokuussa 1918.
Hotellin julkisivua muutettiin David Frölander-Ulfin vuonna 1919 tekemien suunnitelmien mukaan, kun ullakkokerrokseen rakennettiin 1920-luvun alussa 16 matkustajahuonetta lisää. Hotellia uusittiin vuosina 1927–1928 arkkitehti Valter Jungin suunnitelmien mukaan. Huoneisiin asennettiin puhelimet, äänieristys sekä lämmin ja kylmä vesi. Talvipuutarha korvattiin ravintolasalin laajennuksella ja suihkukaivon tilalle sijoitettiin kuvanveistäjä Ville Vallgrenin teos Sudenkorento, joka myöhemmin poistettiin. Taiteilija Henry Ericsson teki uuteen espanjalaiseen saliin Tuhannen ja yhden yön tarinoita esittävän ja ravintolasaliin kiinalaisaiheisen seinämaalauksen. Jonssonin kuoltua vuonna 1931 hotellin osti Kiinteistöosakeyhtiö Fortuna.