stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liikennesuunnittelu

Liikennesuunnittelu on laaja poikkitieteellinen ala, joka käsittelee muun muassa ajoneuvoliikenteen verkkojen, tieverkon, kaupunkien katujen, julkisen liikenteen, raideliikenteen, kävely- ja pyöräilyverkon sekä kuljetusten suunnittelua. Se liittyy myös maankäytön suunnitteluun, jota tehdään yleis- ja asemakaavoituksen ja maakuntakaavan yhteydessä. Fyysisen liikenneverkon lisäksi liikennesuunnittelussa tarkastellaan ihmisten ja kulkuvälineiden liikkumista eli liikennevirtoja. Oppiaineena liikennesuunnittelu sisältyy muun muassa Aalto-yliopiston insinööritieteiden korkeakoulun, Tampereen yliopiston ja Hämeen ammattikorkeakoulun (HAMK) opetusohjelmiin.
Liikennesuunnittelun osa-alueita

kaavoitukseen liittyvä yleissuunnittelu, jossa päätetään maanteiden ja katujen yleisistä linjauksista, kävely- ja pyöräilyverkoista sekä joukkoliikenteen ratkaisuista
asemakaavoitettavien alueiden tarkempi liikennesuunnittelu, niiden tarvitsemat yhteydet ja tilavaraukset
katujen liikennejärjestelyt, kuten liikennemerkit ja opasteviitat
liikennevalot
liikenneturvallisuus
pysäköinti
julkisen liikenteen parantaminen
liikenne-ennusteet eli tulevaisuuden liikennemäärien arviointi
liikennetutkimukset esimerkiksi liikenneverkon kuormituksesta, liikennemääristä, liikenteen koostumuksesta, ajonopeuksista ja pysäköinnistä
liikennetelematiikka, kuten esimerkiksi vaihtuvat liikennemerkit ja muuttuvat tiedotetaulut
Eri kaupungeissa ja kunnissa asiat on saatettu jakaa organisaatiossa eri tavalla tai painottaa muuten vain eri osa-alueita.
Liikennesuunnittelussa pitää ottaa huomioon kaikki käyttäjäryhmät:
joukkoliikenne
ajoneuvoliikenne
polkupyöräilijät
kävelijät
erityisryhmät
Vatilampi (Pieksämäki)

| Vatilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°22′51″N, 26°54′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.718.1.082
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,2 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,731 km  
Pinta-ala:  1,979 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVatilampi 
Vatilampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Lahnasen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 270 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,2 metriä mpy.
Lesiäiset

| Lesiäiset |
| --- | --- |
 Gibbium psylloides
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Bostrichiformia
Yläheimo::  Jumimaiset Bostrichoidea
Heimo::  Lesiäiset Ptinidae  Latreille, 1802
Alaheimot
 Eucradinae  Ptininae  Dryophilinae  Ernobiinae  Anobiinae  Ptilininae  Alvarenganiellinae  Xyletininae  Dorcatominae  Mesocoelopodinae 
Katso myös
   Lesiäiset Wikispeciesissä   Lesiäiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lesiäiset (Ptinidae) on jumimaisten yläheimoon kuuluva kovakuoriaisheimo. Jotkut lajit ovat varastotuholaisia: varaslesiäinen (Ptinus fur) syö turkiksia,
messinkikuoriainen (Niptus hololeucus) syö toukkana jauhoja ja aikuisena kankaita.
Ulkonäkö ja koko

Lesiäiset ovat kooltaan pieniä ja väriltään tummia. Ne ovat pitkäjalkaisia ja muistuttavat hämähäkkejä. Osa lajeista on siivettömiä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Lesiäisiä tavataan koko maailmassa. Ne elävät maassa.
Ville Korhonen (koripalloilija)

| Ville Korhonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Ville Korhonen
Syntynyt: 20. elokuuta 1975 (ikä 49)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pituus:  190 cm
Paino:  115 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1996–2002:   Pyrbasket
Ville Korhonen (s. 20. elokuuta 1975) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.
Raholan Pyrkivän kasvatti Korhonen pelasi Suomen pääsarjaa Pyrbasketissa vuosina 1996–2002 yhteensä kuusi kautta ja saavutti kaudella 2000–2001 SM-hopeaa ja Suomen cupin hopeaa. Hän pelasi myös viidessä A-nuorten maaottelussa.
Letopolis

Letopolis (m.kreik. Λητόπολις, Lētopolis tai Λητοῦς πόλις, Lētūs polis) eli Khem tai Sekhem (egypt. Ḫm, Sḫm) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Letopoliteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.
Horusta esittävä patsas Letopoliista, n. 664–332 eaa.
Letopolis sijaitsi lähellä kohtaa, jossa Niili haarautuu suuhaaroikseen, pohjoiseen Memfiistä ja noin 13 kilometriä luoteeseen nykyisestä Kairosta. Kaupungin lähellä Niilin varrella sijaitsi Kerkasoros ja joen toisella puolella Heliopolis. Letopoliin pääkultti oli omistettu Hathor-jumalattarelle, joka oli Egyptin tärkeimpiä, ja jonka kreikkalaiset yhdistivät Letoon. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Lētopolitēs (Λητοπολίτης).
Letopolista ei tule sekoittaa eteläisempään Latopoliin kaupunkiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Letopolis Wikimedia Commonsissa
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1919

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1919 järjestettiin 5.–6. heinäkuuta Helsingissä Eläintarhan kentällä.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus | 5>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 × 100 m | 4 × 100 m | 4 × 100 m | 4 × 100 m | 4 × 100 m | 4 × 100 m | 4 × 100 m |  |
| 1. | Helsingin IFK | 44,8 | Rafael Nyström | Paul Jefimoff | Erik Vilén | Waldemar Wickholm |  |
| 2. | Tampereen Pyrintö | 45,5 | Lönn | Reijo Halme | Ville Tuulos | Hugo Lahtinen |  |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 46,3 | Toivo Latvio | Eränen | Erkki Kättö | Lauri Brander |  |
| 4 × 400 m | 4 × 400 m | 4 × 400 m | 4 × 400 m | 4 × 400 m | 4 × 400 m | 4 × 400 m |  |
| 1. | Helsingin IFK 1 | 3.37,9 | Paul Jefimoff | Lennart Öhman | Waldemar Wickholm | Erik Wilén |  |
| 2. | Tampereen Pyrintö | 3.38,3 | Fredrik Tuulos | Ville Tuulos | Janne Seppälä | Hugo Lahtinen |  |
| 3. | Helsingin IFK 2 | 3.38,7 | Hugo Hildén | Rafael Nyström | Bengt Bengtström | Valter Nyström |  |
| 5 × 2 000 m | 5 × 2 000 m | 5 × 2 000 m | 5 × 2 000 m | 5 × 2 000 m | 5 × 2 000 m | 5 × 2 000 m |  |
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 30.49,5 | Aarne Kallberg | Tatu Kolehmainen | Emil Ahtola | Sven Väiniö | Teodor Koskenniemi |
| 2. | Tampereen Pyrintö | 31.54,3 | V.Nuotio | Toivo Sipilä | E.Tommola | A.Ahlgren | Fredrik Tuulos |
Liam Brady

Liam Brady vuonna 2020.
Liam "Chippy" Brady (s. 13. helmikuuta 1956 Dublin) on irlantilainen jalkapalloilija. Aktiiviaikanaan keskikenttäpelaaja Brady tunnettiin tekniikastaan, etenkin vasemman jalan taitavasta käytöstä. Seurajoukkueissa hän voitti Arsenalin riveissä yhden FA Cupin ja  Juventuksen paidassa kaksi Serie A:n mestaruutta. Maajoukkueessa Liam Brady pelasi 72 kertaa ja teki yhdeksän maalia.
Liakanjoki

Joki seututie 921:n kohdalla.
Liakanjoki on Tornionjoesta Tornion kaupunkiin kuuluvan Karungin Kukkolan kylän pohjoispuolelta Tornionjoen levikkeestä Karunginjärvestä erkaneva noin 20 kilometriä pitkä suistohaara. Joki on tunnettu aikaisemmin nimellä Liedakanjoki, joka johtuu saamen kielen sanasta liedehk (monihaarainen kukinto, poronsarvi tms.). Sana kuvastaakin joen alajuoksun monihaaraisuutta. Liakanjoen kautta virtaa noin seitsemäntoista prosenttia Tornionjoen keskivesimäärästä. Liakanjoki on paikallisten kalastajien suosiossa hyvän harjuskantansa ansiosta. Joessa on lukuisia pieniä koskia, joissa kalat viihtyvät.
Liam Aylward

Liam Aylward
Liam Aylward (s. 27. syyskuuta 1952) on irlantilainen Fianna Fáilin poliitikko. Hän toimi vuosina 2004–2014 Euroopan parlamentissa sen Unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmän jäsenenä. Hän syntyi Kilkennyn kreivikunnassa ja istui vuosina 1977–2007 Dáil Éireannissa.
Viiriäiskyyhkyt

| Viiriäiskyyhkyt |
| --- | --- |
 Töyhtöviiriäiskyyhky (Geotrygon versicolor)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Viiriäiskyyhkyt Geotrygon  Gosse, 1847
Katso myös
   Viiriäiskyyhkyt Wikispeciesissä   Viiriäiskyyhkyt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viiriäiskyyhkyt (Geotrygon) on kyyhkyjen heimoon kuuluva lintusuku.
Viiriäiskyyhkyihin (Geotrygon) kuuluvia lajeja

Ametistiviiriäiskyyhky (Geotrygon violacea)
Antillienviiriäiskyyhky (Geotrygon mystacea)
Isoviiriäiskyyhky (Geotrygon frenata)
Kaneliviiriäiskyyhky (Geotrygon linearis)
Harmaaviiriäiskyyhky (Geotrygon caniceps)
Oliiviviiriäiskyyhky (Geotrygon veraguensis)
Palettiviiriäiskyyhky (Geotrygon saphirina)
Panamanviiriäiskyyhky (Geotrygon goldmani)
Pronssiviiriäiskyyhky (Geotrygon chrysia)
Purppuraviiriäiskyyhky (Geotrygon costaricensis)
Ruosteviiriäiskyyhky (Geotrygon chiriquensis)
Ruskoviiriäiskyyhky (Geotrygon montana)
Siniviiriäiskyyhky (Geotrygon albifacies)
Töyhtöviiriäiskyyhky (Geotrygon versicolor)
Veracruzinviiriäiskyyhky (Geotrygon carrikeri)
Violettiviiriäiskyyhky (Geotrygon lawrencii)
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1918

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1918 järjestettiin 14.–15. syyskuuta Helsingissä Eläintarhan kentällä.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus | 5>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 × 100 m | 4 × 100 m | 4 × 100 m | 4 × 100 m | 4 × 100 m | 4 × 100 m | 4 × 100 m |  |
| 1. | Helsingin IFK 1 | 45,6 | Lars Hornborg | Erik Wilén | Valentin Bergman | Waldemar Wickholm |  |
| 2. | Helsingin IFK 2 | 49,8 |  |  |  |  |  |
| 3. | Helsingin IFK 3 | 49,8 |  |  |  |  |  |
| 4 × 400 m | 4 × 400 m | 4 × 400 m | 4 × 400 m | 4 × 400 m | 4 × 400 m | 4 × 400 m |  |
| 1. | Helsingin IFK 1 | 3.41,4 | Lars Hornborg | Erik Wilén | Valentin Bergman | Waldemar Wickholm |  |
| 2. | Helsingin IFK 2 | 3.54,5 |  |  |  |  |  |
| 3. | Helsingin IFK 2 | 4.06,5 |  |  |  |  |  |
| 5 × 2 000 m | 5 × 2 000 m | 5 × 2 000 m | 5 × 2 000 m | 5 × 2 000 m | 5 × 2 000 m | 5 × 2 000 m |  |
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 30.49,5 | Tatu Kolehmainen | Aarne Kallberg | Emil Ahtola | Teodor Koskenniemi | Albin Stenroos |
Viekin työväentalo

| Viekin työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Lieksa, Vieki
Valmistumisvuosi:  1911
Rakennuttaja:  Viekin Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  1
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viekin työväentalo on Lieksan kaupungin Viekin kylässä sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Viekin työväenyhdistys perustettiin vuonna 1908. Oman talon hankkimiseksi alettiin toimia melkein heti. Vuonna 1910 talon rakentamista varten kerättiin rahaa iltamilla, joita järjestettiin ainakin osuusmeijeriltä vuokratuissa tiloissa. Myös rautatietyöläisiltä oli saatu jonkinlaista apua talohankkeeseen. Seuraavana vuonna talo oli jo pystyssä. Vuoden 1935 joulukuussa poliisi määräsi talon suljettavaksi seuraavaksi talvikaudeksi ”asetusten vastaisen kunnon” ja kylmyyden vuoksi.
Toimintaa työväentalolla

Vuoteen 1938 mennessä talo oli kunnostettu yhdistyksen 30-vuotisjuhlia varten. Juhlan ohjelmassa oli puheita, lausuntaa, yhdistyksen 30-vuotishistoriikki, laulu- ja näytelmäesityksiä sekä tanssia. Muulloin talolla järjestettiin muun muassa kokouksia ja iltamia. Myös muiden yhdistysten kanssa tehtiin yhteistyötä, ja esimerkiksi Nurmeksen urheilu- ja nuorisoseurat järjestivät työväentalolla iltamat.
Vuonna 2002 talon mainittiin olevan pystyssä mutta kunnostuksen tarpeessa. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Live at the Rainbow 1973

| Live at the Rainbow 1973 Sweet |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : Rainbow -teatteri, Lontoo, 21. joulukuuta 1973
 Julkaistu: 1999
 Tuottaja(t): Phil Wainman
 Tyylilaji: glam rock, hard rock
 Levy-yhtiö: BMG
Sweetin muut julkaisut
| Sweet Originals 1998 | Live at the Rainbow 1973 1999 | Greatest Hits 2000 |
Live at the Rainbow 1973 on brittiläisen Sweet-yhtyeen livealbumi, joka julkaistiin vuonna 1999. Albumin materiaali koostuu joulukuussa 1973 Lontoon Rainbow -teatterissa äänitetystä konsertista. Osa kappaleista oli julkaistu jo vuonna 1975 live/studioalbumilla Strung Up.
Kappaleet

Intro – 1:37
Hell Raiser – 3:36 (Nicky Chinn/Mike Chapman)
Burning/Someone Else Will – 5:53 (Brian Connolly/Steve Priest/Andy Scott/Mick Tucker)
Rock 'n' Roll Disgrace – 4:24 (Connolly/Priest/Scott/Tucker)
Wig Wam Bam – 3:05 (Chinn/Chapman)
Need A Lot of Loving – 2:57 (Connolly/Priest/Scott/Tucker)
Done Me Wrong Alright – 7:59 (Connolly/Priest/Scott/Tucker)
The Man With the Golden Arm – 13:02 (Elmer Bernstein/Sylvia Fine)
Little Willy – 4:40 (Chinn/Chapman)
Teenage Rampage – 3:35 (Chinn/Chapman)
Rock 'n' Roll Medley – 8:28 : Keep on Knocking (R. Penniman) /Shakin' All Over (J. Kidd) /Lucille (R. Penniman/A. Collins) /Great Balls of Fire (J. Hammer/O. Blackwell) /Reelin' And Rockin' (Chuck Berry) /Peppermint Twist (J. Dee/H. Glover) /Shout (Isley Brothers)
Ballroom Blitz – 4:27 (Chinn/Chapman)
Blockbuster – 5:31 (Chinn/Chapman)
Kokoonpano

Brian Connolly – laulu
Steve Priest – basso, laulu
Andy Scott – kitara, laulu
Mick Tucker – rummut
Letov L-101

Letov L-101 oli tšekkoslovakialainen keskisuuri matkustajakone, joka suunniteltiin ja rakennettiin Letovin valtion omistukseen 24. lokakuuta 1945 siirtyneessä tehtaassa.
L-101 oli alataso, sen rakenne oli kauttaaltaan metallia. Tehtaiden saneerauksessa vuonna 1948 Letov L-101 -projekti keskeytettiin. Tuolloin auto- ja lentokonetehtaan fuusioitiin CZAL-tehtaaksi.
Tiedot

miehistö: kaksi
12 matkustajaa
pituus 13,4 m
kärkiväli 18,1 m
korkeus 4,2 m
siipipinta-ala 41,4 m2
tyhjäpaino 3 285 kg
lentopainpo 5 250 kg
voimalaite 2 kpl Argus As 410-mäntämoottoria, 347 kW
suurin nopeus 320 km/h
lakikorkeus 6 000 m
Voigt

Voigt on saksalaisperäinen sukunimi:
Angela Voigt (1951–1913), itäsaksalainen pituushyppääjä ja olympiavoittaja
Deborah Voigt (s. 1960), yhdysvaltalainen sopraano
Emil Voigt (1883–1973), brittiläinen kestävyysjuoksija
Friedrich Siegmund Voigt (1781–1850), saksalainen kasvi- ja eläintieteilijä
Harry Voigt (1913–1986), saksalainen pikajuoksija
Jens Voigt (s. 1971), saksalainen maantiepyöräilijä
Paul Voigt (1867–1943), saksalainen viulisti, joka muutti Suomeen 1800-luvun lopulla
Udo Voigt (s. 1952), saksalainen äärioikeistolainen poliitikko
Uwe Voigt (s. 1965), saksalainen filosofian professori
Werner Voigt (1947–2023), saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Wilhelm Voigt (1849–1922), saksalainen huijari
Woldemar Voigt (1850–1919), saksalainen fyysikko
Wolfgang (Gas) Voigt (s. 1961), saksalainen elektronisen musiikin artisti.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Liam Cooper

Liam Cooper vuonna 2015.
Liam Cooper (s. 30. elokuuta 1991 Kingston upon Hull, Englanti) on skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Englannin Mestaruussarjassa pelaavaa Leeds Unitedia, jonka kapteeni hän on ollut usean kauden ajan.
Cooper pelasi ensimmäiset kaksi valioliigaotteluaan Hull Cityn joukkueessa kaudella 2009–2010. Vuosina 2011–2012 hän pelasi Hullin lisäksi lainalla Carlisle Unitedissa, Huddersfield Townissa ja Chesterfieldissä. Tammikuussa 2013 hän siirtyi Chesterfieldin omistukseen ja elokuussa 2014 Leeds Unitediin. Hän palasi Valioliigaan Leedsin sarjanousun myötä kaudeksi 2020–2021. Hän pelasi tuolla kaudella 25 liigaottelua, jotka kaikki avauskokoonpanossa, ja teki maalin joulukuussa Manchester Unitedia vastaan. Seuraavalla kaudella hän pelasi 21 liigaottelua, mutta oli yli kolme kuukautta sivussa hamstring-vamman vuoksi. Kaudella 2022–2023 hän pelasi 18 valioliigaottelua ja teki marraskuussa maalin AFC Bournemouthia vastaan. Kaudella 2023–2024 Leeds pelasi mestaruussarjassa, jossa Cooper pelasi 15 ottelua ja teki yhden maalin. Nousukarsinnan kolmesta ottelusta hän pääsi vaihdosta kentälle yhdessä.
Cooper on pelannut Skotlannin A-maajoukkueessa kesäkuun 10. päivään 2024 mennessä 19 ottelua, joista 13 ottelua avauskokoonpanossa. Kesällä 2021 pelatuissa Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän pelasi täydet minuutit Skotlannin tappiollisessa avausottelussa Tšekkiä vastaan. Hän on pelannut seitsemän MM- ja viisi EM-karsintaottelua.
Vietnamin linnut

| Vietnamin linnut Meripioneerit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1972
 Julkaistu: 1972
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: työväenmusiikki
 Levy-yhtiö: Love Records
Vietnamin linnut on Meripioneerien vuonna 1972 julkaistu studioalbumi. Albumin julkaisi Love Records.
Kappaleet

Lenin-setä asuu Venäjällä
Vala
Nukkuvat Vietnamin linnut
Oli kerran pikkuinen poika
Mustan sotamiehen laulu
Me haluamme elää tässä maassa
Sinä kysyt, ystävä, miksi
Kuka murhasi Vietnamin linnut?
Tarina pikku sankarista
Länsimaisen sotatieteen saavutukset
Niitä tuli taivaan täydeltä
Lähtekää jo, amerikkalaiset
Presidentti Barrientosin juhannustanssit
Lavasjärvi

| Lavasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta
Kunnat:  Siikainen
Koordinaatit:  61°53′06″N, 22°03′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Karvianjoen vesistö (36)
Valuma-alue:  Samminjoen yläosan va (36.064)
Tulo-oja:  Kortesnevanoja
Laskujoki:  Samminjoki
Järvinumero:  36.064.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  63,4 m  
Pituus:  2,7 km
Leveys:  0,67 km
Rantaviiva:  6,781 km  
Pinta-ala:  84,781 ha  
Suurin syvyys:  alle 2 m  
Valuma-alue:  22,81 km²  
Saaria:  1
 fiLavasjärvi 
Lavasjärvi on Satakunnassa Siikaisissa Sammin ja Krankylän välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,7 kilometriä pitkä, 760 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 85 hehtaaria. Se sijaitsee Siikaisten itäosassa neljä kilometriä Kankaanpään kuntarajasta. Järvi on loivarinteisessä painaumassa ja se on suureksi osaksi peltomaiden ympäröimä. Järven kaakkoisosa on syvempi kuin luoteisosa, joka on samalla myös kapeampi. Ilmavalokuvissa on luoteisosa vesikasvillisuuden valtaamaa ja kasvustoa on ruopattu pois kanavamaisesta vesiväylästä . Rantojen korkein kohta sijaitsee kaakkoispään itärannassa, jossa kohoaa kallioinen mäki 10 metrin korkeuteen tietoliikennemaston kera. Järvellä on yksi luotomainen saari kaakkoisosan järvenselällä. Ranta-alueen vaikutuspiirissä sijaitsee 25 kiinteää tilaa tai maatilaa, ja rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa . Järven itäpuolella sitä seuraa seututie 270 ja länsipuolella Sammin ja Kraankylän yhdistävä kylätie. Kapean luoteisosan ylittää korkeajännitelinja. Järven kaakkoispäästä alkaa itään päin johtava Lavaksenharju.
Luontoarvoja

Järvi on rehevöitynyt, liejupohjainen ja vesikasvillisuuden valtaama lintujärvi. Järvi on ollut luontaisesti rehevä, mutta vedenpinnan lasku 1950-luvulla käynnisti vesikasvillisuuden leviämisen ja järven luoteispään umpeenkasvun. Suurin tulo-oja ja lähialueiden ojittaminen on kasvattanut sen vastaanottamaa hajakuormitusta. Sen rannoilta ei löydy lintutornia, mutta hyvä katselupaikka löytyy järvet luoteisosan itärannalta. Vesilinnuista siellä pesii nokikana ja useita eri sorsalajeja. Paikalla on kerran nähty kolmen kattohaikaran parvi.
Vuonna 2014 on perustettu Lavasjärven kunnostusyhdistys, jonka tarkoituksena on järjestää kunnostustoimia järven tilan kohentamiseksi.
Järvenlasku

Järven vedenpintaa laskettiin voimakkaasti 1950-luvun lopulla. Sen luusuaan rakennettiin silloin säännöstelypato. Järven umpeenkasvu alkoi silloin ja vedenvirtaaman varmistamiseksi luoteisosaan kaivettiin kasvillisuudesta vapaa vesiväylä. Matalien rantojen virkistyskäytön parantamiseksi on myös järven rantoja paikallisesti ruopattu. 1960-luvun alussa Samminjoki perattiin ja vuonna 1962 esitettiin suunnitelma betonisen neulapadon rakentamiseksi. Se toimi vuosiin 2012–2013 asti, jolloin se korvattiin ylivuotopadolla. Vedenpinnan korkeuden säätely on ollut vesialueen osakkaiden vastuulla. Säännössä sanotaan, että kevättulvien jälkeen on pato suljettava ja vedenpinta pidettävä 63,30–63,40 metrin korkeudella. Talvella voi järven vedenpintaa nostaa korkeuteen 63,60 metriä mpy. Kun kevät koittaa, voidaan pato avata maaliskuun alusta alkaen niin, että saavutetaan parissa viikossa tavoitekorkeus 63,40–63,50 metriä mpy., ja lumien alettua sulaa, lasketaan korkeus vielä 63,30–63,40 metriin. 1960-luvun jälkeen on uusia vedenkorkeuden määritelmiä annettu kolme kertaa.
Nykyasukkaat ovat sitä mieltä, että nykyinen vedenpinnan taso on liian matala. Vuonna 2024 Varsinais-Suomen ELY-keskus kehotti vaihtamaan ylivuotopato takaisin neulapadoksi, jotta säännöstelyä voidaan jatkaa säännöstelyluvan mukaisesti.
Historiaa

Lavasjärven seutu oli vailla viljelijäasutusta vuoteen 1686, jolloin Sammiin saapui ensimmäiset asukkaat.
Järven etelärannan lähellä sijaitsee niin kutsuttu Kuparirahakivi, jonka alta on löytynyt seitsemän kappaletta vuonna 1734 lyötyä kupariplooturahaa. Ne kätkettiin vanhan tiedon mukaan isovihan aikoihin. Niiden yhteispaino on 18,1 kilogrammaa.
Vesistösuhteet

Lavasjärvi sijaitsee Karvianjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 36) Otamonjoen valuma-alueessa (36.06), jonka Samminjoen yläosan valuma-alueeseen (36.064) se kuuluu. Järven valuma-alueeseen kuuluu järvi ja siihen laskeva Kortesnevanoja, joka saa vetensä Lavasharjun eteläpuolelta. Lavasjärvi on valuma-alueensa ainoa järvi. Valuma-alueen pinta-ala on 22,81 neliökilometriä . Järven laskujoki on Samminjoki, joka laskee Hirvijärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 63,40 metriä mpy, joten Samminjoelle kertyy Hirvijärveen pudotusta 19,8 metriä.
Aiheesta muualla

Siikaisten melontareittejä - Lavasjärvestä alkaa melontareitti
Vietnamin lippu

Vietnamin lippu.
Vietnamin lippu otettiin käyttöön 30. marraskuuta 1955, jolloin siitä tuli silloisen Pohjois-Vietnamin lippu. Vuosina 1945–1955 lippu oli samanlainen, mutta siinä oli suurempi tähti. Lippu jäi käyttöön Pohjois- ja Etelä-Vietnamin yhdistyttyä Vietnamin sosialistiseksi tasavallaksi.
Lipun sivujen suhteet ovat 2:3. Sen keskellä oleva viisisarkainen tähti symboloi Vietnamin Kommunistisen puolueen valtaa. Tähden viisi sakaraa edustavat työläisiä, talonpoikia, sotilaita, älymystöä ja kauppiaita. Punainen tausta kuvaa vallankumousta ja siinä vuodatettua verta.
Lipun suunnitteli kommunistivallankumouksellinen Nguyen Huu Tien.
Aikaisemmat versiot

Etelä-Vietnamin tasavallan lippu 1975–1976.
Etelä-Vietnamin lippu 1948–1975.
Pohjois-Vietnamin lippu 1945–1955.
Liahona (lehti)

Liahona on Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon virallinen lehti. Lehti on saanut nimensä Mormonin kirjassa mainitusta Liahonasta, joka oli eräänlainen kompassin tapainen suunnannäyttäjä. Koska Liahona osoitti uskollisille oikean suunnan, pidetään sitä Mormonin kirjassa myös Kristuksen vertauskuvana. Myös kirkon lehden tulisi sen oman ymmärryksen mukaan ohjata ihmisiä oikeaan.
Vuoteen 1998 Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon lehti tunnettiin Suomessa nimellä Valkeus. Valkeus alkoi ilmestyä vuonna 1948. Englanninkielinen Liahona tunnettiin vuoteen 1995 nimellä Tambuli, muun kielisillä lehdillä oli omat nimensä. Vuonna 1999 siirryttiin kaikkialla maailmassa yhtenäiseen nimikäytäntöön.
Suomenkielinen Liahona ilmestyy kuukausittain, samoin kuin sen englanninkielinen sisarjulkaisukin. Kaikkiaan lehti ilmestyy 51 eri kielellä, julkaisutiheys voi vaihdella yhdestä kahteentoista numeroon vuodessa. Touko- ja marraskuun numeroissa on selostus huhti- ja lokakuussa pidetyistä Kirkon puolivuotiskonferensseista Salt Lake Citystä sekä konferenseissa pidetyt puheet. Muiden kuukausien lehdet sisältävät artikkeleita ajankohtaisista asioista, hengellisiä kirjoituksia sekä Kirkon yleisauktoriteettien pitämiä saarnoja ja puheita. Liahonan artikkelit on tarkoitettu henkilökohtaiseen tutkimiseen, mutta niitä tutkitaan myös pappeuskokouksissa ja kotiopetus- sekä kotikäyntiopetuskäynneillä.