stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Masanori Sekiya

Masanori Sekiya (jap. 関谷 正徳, Sekiya Masanori; s. 27. marraskuuta 1949 Shizuoka) on japanilainen uransa lopettanut kilpa-autoilija.
Sekiyan uran parhaat saavutukset olivat Japanin Touring Car -sarjan mestaruudet vuosina 1994 ja 1998, Le Mansin 24 tunnin kilpailun voitto vuonna 1995 yhdessä JJ Lehdon ja Yannick Dalmasin kanssa. Autokunta ajoi Kokusai Kaihatsu UK -tiimin ilmoittamaa McLaren F1 GTR -kilpa-autoa.
Sekiya kilpaili viimeksi JGTC-sarjassa (myöhemmin nimellä Super GT) vuonna 2000 ja päätti uransa sarjan 17. sijaan.
Masanobu Fukuoka

Masanobu Fukuoka
Masanobu Fukuoka (jap. 福岡 正信; 2. helmikuuta 1913 – 16. elokuuta 2008) oli japanilainen mikrobiologi. Häntä pidetään yhtenä "no-till farmingin" eli ilman muokkausta tapahtuvan viljelyn pioneereista. Hän kutsui tätä "luonnolliseksi maanviljelyksi".
Fukuoka julkaisi useamman kirjan. Hänet palkittiin vuonna 1988 Ramon Magsaysayn palkinnolla. Hän luennoi vielä yli 90-vuotiaana, muun muassa maailmannäyttelyssä 2005 Japanissa.
Joki ja tuuli

| Joki ja tuuli Arja Havakka |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2012–2013
 Julkaistu: 15. helmikuuta 2013
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Kimmo Klemettinen, Greatsounds Ky
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 46.00
 Levy-yhtiö: AXR
Arja Havakan muut julkaisut
| Lokki: Kaikki parhaat – 36 toivotuinta 2004 | Joki ja tuuli 2013 | 20 suosikkia – Lokki 2014 |
Joki ja tuuli on suomalaisen iskelmälaulaja Arja Havakan 15. helmikuuta 2013 julkaistu viides studioalbumi. Neljätoista kappaletta sisältävän albumin nimikappale ”Joki ja tuuli” julkaistiin singlenä. Albumin on tuottanut Kimmo Klemettinen ja kemiläinen Greatsounds Ky. Albumin muusikkoina pääosin toimii Jari Sillanpään orkesterina keikkaileva Men in Black. Tosin kappaleessa ”Tuska” Havakkaa säestää kemiläinen Akustiset-soitinyhtye, johon kuuluu Tuula Hellgren, Sirpa Rastas, Reijo Ollila ja Juhani Ikäheimonen.
Kappaleet

Albumi sisältää muun muassa Paula Koivuniemen tunnetuksi tekemän ”Kas kas - niin, niin” -kappaleen, Jamppa Tuomisenkin levyttämän ”En itke kuitenkaan” -kappaleen ja kreikkalaisen Mikis Theodorakisin säveltämän, Arja Saijonmaan suomalaisille tutuksi tekemän, Sauvo Puhtilan suomenkielisin sanoin, ”Tuskan”. Albumilla on myös Arja Havakan tuotannosta kaksi uudelleensovitettua vanhempaa kappaletta; alun perin vuonna 2003 levytetty ”Lumilintu”, joka julkaistiin erillisenä singlenä vuotta aikaisemmin levyllä Kultalevy! − Musiikin hippuja Lapin kultamailta, ja Veikko Juntusen säveltämä ”Olet syvällä sydämessäin”, jonka Havakka levytti ensimmäisen kerran vuonna 1999 albumilla Muistot ei kuole koskaan.
Albumin nimikappaleen sävellys on irlantilainen kansanlaulu ”Danny Boy”, johon suomenkieliset sanat on tehnyt Seija Vuoma. Alkuperäiset sanat irlantilaiseen laulun on tehnyt Frederic Weatherly.
Julkaisu ja vastaanotto

Albumi julkaistiin vuonna 2013 helmikuun 13. päivä. Albumi on Arja Havakan ensimmäinen studioalbumi yli kymmeneen vuoteen. Edellinen oli vuonna 2002 julkaistu Hän saavu ei. Väylän pyörre -sivuston arvostelussa Arto Junttila kiitti albumin musiikkia tanssittavuudesta ja sujuvuudesta sekä laulajan äänen tummasta sävystä ja persoonallisuudesta. Albumin nimikappale ”Joki ja tuuli” julkaistiin samana vuonna myös AXR Musicin kokoomalevyllä Eläköön iskelmä vol. 2.
Julkaisu ja vastaanotto > Arvostelut

Väylän Pyörre: ()
HomeEnter: ()
Pohjalainen: ()
Kokoonpano

| --- | --- |
 Arja Havakka – laulu, taustalaulu  Kimmo Klemettinen – laulu, taustalaulu, basso, koskettimet, kitara, ohjelmointi  Arto Kiimalainen – kitara, koskettimet, haitari, ohjelmointi  Juhani Hägg – basso  Pasi Hautalampi – rummut  Timo Kuusisto – taustalaulu  Jani-Petteri Hägg – kitara :  Kari Hautalampi – koskettimet  Tuula Hellgren – mandoliini  Sirpa Rastas – mandoliini  Reijo Ollila – kitara  Juhani Ikäheimonen – basso  Pauli Ruuskanen – kitara, basso, taustalaulu  Jukka Lampela – koskettimet, taustalaulu  Miri Miettinen – rummut
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Lumilintu | Veikko Juntunen, Pauli Ylitalo | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Rakkaus on sana | Kristiina Ronimus | 3.12 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Sanomatta jäi | Kristiina Ronimus, Timo Mäenpää | 3.10 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Joki ja tuuli (Danny boy) | Trad., Seija Vuoma | 3.26 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Älä kiiruhda (Ne Speshi) | Arno Artjunovich Babadzhanjan, Sauvo Puhtila | 3.16 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Niin kauan katselin | Erkki Friman, Pekka Lahtinen | 3.27 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Vieläkin vieläkin vain (Over and over) | Daniel Boone, Rod McQueen, Vexi Salmi | 2.36 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Iske kourasi kouraan (Put your hand in the hand) | Gene MacLellan, Lasse Mårtenson | 2.48 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Kaunis Sunnuntai (Beautiful Sunday) | Daniel Boone, Rod McQueen, Arto Sotavalta | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Hymy, kukka ja rakkaus (Meditacao) | Antonio Jobim, Sauvo Puhtila | 4.03 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Tuska (O Kaymos) | Mikis Theodorakis, Sauvo Puhtila | 3.49 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Kas kas - niin niin (You've got to move) | Fred Jay, Ralph Siegel, Chrisse Johansson | 3.22 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | En itke kuitenkaan | Trad., Pauli Salonen | 3.15 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Olet syvällä sydämessäin | Veikko Juntunen, Erkki Makkonen | 2.33 |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

LEVY: Arja Havakka ei himmaile vaylanpyorre.com
AXR: Arja Havakka - Joki ja tuuli (Arkistoitu – Internet Archive) axr.fi
Singlen kansikuva
Jyllinjoki

| Jyllinjoki |
| --- | --- |
Alkulähde:  Jämijärvi  61°48.323′N, 22°46.929′E 
Laskupaikka:  Kyrösjärvi  61°44.457′N, 22°56.391′E 
Pituus:  14,7  km
Alkulähteen korkeus:  100,9  m
Virtaama:  4,1  m³/s
Valuma-alue:  390  km²
Jyllinjoki  on 15 kilometriä pitkä joki Satakunnan Jämijärvellä ja Pirkanmaan Ikaalisissa. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistön Ikaalisten reitin valuma-alueeseen, missä se on Jämijärven valuma-alueen keskusjärven, Jämijärven, ja Kyrösjärven yhdistävä laskujoki. Jyllinjoen luusuan kautta virtaa pinta-alaltaan 350 km² suuruisen valuma-alueen sadevedet ja joen suussa valuma-alue on kasvanut noin 390 km² suuruiseksi. Joki virtaa mutkitellen ja se laskee monien koskien läpi. Matkalla se ohittaa Jyllin kylän ja se laskee Kyrösjärveen Vatulan kylässä.
Joki > Joen kulku

Jyllinjoen luusua sijaitsee Jämijärven itäpäässä Tervaselän lahdessa olevassa Teevalansalmessa. Uoman kulku on aluksi melko suoraviivaista ja kun sen viiden kilometrin päässä ohittaa Jyllin kylän, on se mutkitellut vasta muutaman kerran. Tällä osuudella Jämijärven ja Ikaalisten välinen raja seuraa joen uomaa 850 metrin matkalla. Jyllissä sijaitsee ensimmäinen koski, joka on Jyllinkoski. Kun Jämijärven vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä merenpinnan yläpuolella (mpy) ja Jyllinkosken partaalla sen pinta on keskimäärin 99,5 metriä mpy, on pudotusta ollut vasta 1,4 metriä. Jyllinkoski putoaa sitten 4,9 metriä 100 metrin matkalla, mikä tekee siitä vaikuttavan näköisen. Puoli kilometriä alempana sijaitsee Kalliokoski, jonka suvannossa on kolme saarta. Puolitoista kilometriä tätä alempana sijaitsee kahden lyhyen kosken osuudet. Alempaa koskea kutsutaan Nurmikoskeksi, jonka suvannossa on suuri saari. Koskien yläpuolella on vedenpinnan korkeus 92,8 metriä mpy. Tällä osuudella, joka alkaa Jyllinkosken alta, joki putoaa vajaa kaksi metriä. Joen alajuoksulla ennen Yläinenlammia, sijaitsevat ensin 150 metriä pitkä Lanttumaankoski ja sen alla saman mittainen Suninkoski. Suninkosken niskassa on patorakennelma ja kosken alapäässä on isohko saari. Yläinenlammi on Sunikoskesta 600 metriä alavirtaan ja sitä seuraa nopeasti Alainenlammi, jonka läpi joki virtaa. Tämä alla sijaitsee viimeinen Jyllinjoen osuus Särkikoski, joka on yli 100 metriä pitkä. Joki putoaa tällä osuudella vajaa kolme metriä ja koko matkallansa yhteensä 18 metriä. Joen laskukohta on Vatulan kylässä sijaitsevassa, Emonpohjasta länteen työntyvässä, suvannossa. Emonpohja ja sen takana aukeava Kelminselkä ovat Kyrösjärven lähes erilleen kuroutuneet lahdet Ikaalisten keskustan länsipuolella.
Joki > Melontareitti

Joki on melottavissa lähes koko matkaltansa lukuun ottamatta Jyllinkoskea, jossa kulkuväline on kannettava kosken ohitse. Sen sijaan Kalliokoski, Nurmikoski, Lanttukoski, Sunikoski ja Särkikoski ovat kokeneiden melojien laskettavissa, kunhan he noudattavat suurta varovaisuutta. Sunikosken niskalla olevan padon voi taitava meloja laskea, vaikka pudotusta on metrin verran.
Vuonna 2005 haettiin lupa rakentaa joen luusuan läheisyyteen pohjapato, jolla nostettaisiin Jämijärven alivedenkorkeuksia. Alivedenkorkeuden nostaminen lisää järven vesimäärää etenkin kesäkuukausina, jolloin järven happi- ja raninnetilanne kohentuisi ja asukkaiden virkistysmahdollisuudet paranisivat. Pohjapato vaikeuttaa veneilyä mutta ei melontaa.
Jyllinjoen alue

Joen alue käsittää ne maa- ja vesialueet, jossa sadevesi virtaa maanpinnalla ja ojissa niin, että se päätyy lopulta joen uomaan. Tähän alueeseen ei lasketa Jämijärven ja sen yläpuolisten vesistöjen alueita. Jyllinjoen alueen pinta-ala on tämän mukaan 41 km².
Joen kulkua ohjaa lounainen harjujakso, jota kutsutaan Hämeenkankaaksi. Sen rinteet viettävät koilliseen ja työntävät juoksevan veden kauaksi itsestään. Jyllin kylän kohdalla harjusta työntyy harjukieleke Koivistonharju, jonka kärkeä joki on päässyt hieman kuluttamaan. Joen alajuoksulla kohoaa Tampinkangas ja Vatulanharju, joka kääntää joen suunnan itään. Sama harjujakso reunustaa Kelminselkää, johon Jyllinjoki laskee.
Harju tekee joen alueesta hieman pienemmän ja ainakin eteläiset ojat ovat lyhyitä. Pohjoisesta siihen yhtyvät suo-oja, joiden lähteet sijaitsevat hieman kauempana soiden reunoilla. Poikkeus säännöstä on Salavanjärvi, joka laskee Jyllinjokeen pari kilometriä Jyllin kylää ylempänä. Joessa on muutama pieni suvanto joen koskissa, mutta vasta Yläinenlammi ja Alainenlammi muodostavat järvimäisiä laajennuksia.
Historiaa > Nimityksiä

Joella on ollut puhekielessä lähihistoriansa aikana muitakin nimiä. Sitä on kutsuttu viranomaiskirjeissä myös Salavanjoeksi ja Jämijärvenjoeksi.
Historiaa > Koskien hyötykäyttöä

Jokien kosket valjastettiin varhain vesimyllyjen voimanlähteeksi, mutta niiden rakentamisesta ei ole säilynyt asiakirjoja. Monissa koskissa kalstettiin ja joen rannoilla viljeltiin maata. Siksi riidat myllynomistajien ja muun väestön välillä olivat yleisiä. Tässä on lueteltu vain Jyllinjoessa olleiden kohteiden viranomaismainintoja. Jyllinkoskeen halusi myllynomistaja K.G. Salava rakentaa myllyn vuonna 1913. Saman kosken toinen mylly on voinut olla niin sanottu Salavan mylly, josta on järjestetty esimerkiksi katselmus vuonna 1895 ja jonka toimintaan haettiin muutos vuonna 1898. Jyllinkoskeen mahtui vielä saha, sillä K.G. Salava haki vuonna 1913 myös sellaisen perustamiseen. Idea sellaiselle on ilmeisesti peräisin myllynomistajalta K.W. Hakalalta, joka aikoi rakentaa sellaisen vuonna 1900, mutta ilmeisesti perui aikeensa.
Vuonna 1836 hakivat kumppanit Björkmannin nimissä lupaa rakentaa sahan Kainukoskeen eli Pitkäkoskeen. Tähän koskeen haki Eino Suni vuonna 1918 lupaa perustaa sähkölaitoksen. Myös Särkikoski oli valjastettu koski. Torppari Gustav Thomesson Stengård haki vuonna 1846 lupaa saada hävittää Särkikoskessa ollut mylly. Toinen hävittämishakemus on vuodelta 1876, jolloin Desire Holmberg haki lupaa Särkikosken myllyn hävittämiseksi. Vuonna 1875 haki värjärimestari Karl Strömgren lupaa myllyn rakentamiseen. Päätös asiaan saatiin vuonna 1879.
Aiheesta muualla

Valkeakosken kaupunki: Tietoa Pirkanmaan melontareiteistä (Arkistoitu – Internet Archive)
Tapsan tablettitarinoita: Jyllinkoski (valokuvia)
Ikaalisten kaupunki: Särkikosken kunnostustalkoot, 2015
(35.5)
Mark Mellett

Mark Mellett
Mark Mellett toimi Irlannin laivaston komentajana tammikuusta 2011 joulukuuhun 2013. Sotilasarvoltaan Mellett on kommodori ja hän liittyi laivastoon 1976.
Mellett on saanut Irlannin yliopistosta PhD:n arvon. Mellettille on vuonna 1994 myönnetty Distinguished Service Medal (DSM). Hänen ensimmäinen aluksensa päällikkönä oli LÉ Orla vuonna 1992, ja sitä seurasivat LÉ Ciara vuonna 1997 sekä Irlannin laivaston lippulaiva LÉ Eithne vuonna 2005.
Mellett on naimisissa ja hänellä on neljä lasta.
Aiheesta muualla

Chiefs of the European Navies CHENS (Arkistoitu – Internet Archive)
Jäämistöoikeus

Oikeuden vaaka
Oikeusjärjestys
Julkisoikeus
Valtiosääntöoikeus
Hallinto-oikeus
Finanssioikeus
Rikosoikeus
Prosessioikeus
Eurooppaoikeus
Kansainvälinen oikeus
Yksityisoikeus
Henkilöoikeus
Varallisuusoikeus
Perhe- ja jäämistöoikeus
Työoikeus
Kauppaoikeus
Ympäristöoikeus
Urheiluoikeus
Lääkintä- ja bio-oikeus
Kansainvälinen yksityisoikeus
Oikeuden yleistieteet
Oikeusteoria
Oikeushistoria
Oikeussosiologia
Oikeustaloustiede
Oikeuden ja sukupuolen tutkimus
Oikeusinformatiikka
Jäämistöoikeus on yksityisoikeuteen kuuluva oikeudenala, jonka tehtävänä on kehittää ja systematisoida perintöön ja testamenttiin liittyviä oikeudellisia kysymyksiä. Näistä nykyisellään säädetään Suomessa muun muassa perintökaaressa ja perintö- ja lahjaverolaissa.
Perintö- ja lahjaverolaki

Perintö- ja lahjaverolaissa 
(SDK 378/1940, ruots. lag om skatt på arv och gåva) säädetään perinnönsaajan velvollisuudesta suorittaa perinnöstä perintöveroa. Perinnönsaajat on laissa jaettu (1. tammikuuta 2008 alkaen) kahteen veroluokkaan seuraavasti:
I veroluokka:
aviopuoliso
perillinen suoraan ylenevässä tai alenevassa polvessa
aviopuolison perillinen suoraan alenevassa polvessa
eräissä tapauksissa kihlakumppani.
II veroluokka
kaikki muut sukulaiset (kuten sisarukset) ja vieraat.
Perintöveron määrä I veroluokassa lasketaan seuraavasti:
perintö 20 000–40 000 euroa; vero alarajan kohdalla 100 euroa; ylimenevästä osasta 10 %
perintö 40 000–60 000 euroa; vero alarajan kohdalla 2 100 euroa; ylimenevästä osasta 13 %
perintö 60 000– euroa; vero alarajan kohdalla 4 700 euroa; ylimenevästä osasta 16 %
II veroluokassa vero lasketaan kaksinkertaisena.
Perintökaari

Perintölaki muuttui vuoden 1966 alusta, kun perintökaari tuli voimaan 1. tammikuuta. Vanhan lain mukaan vainajan omaisuuden saattoi periä miten kaukainen sukulainen tahansa. Uuden lain mukaan jo serkkukin jää perinnöttä, ellei ole testamenttia, jossa hänet määrätään perilliseksi. Uutta perintökaarta sovelletaan, jos vainaja on kuollut vuoden 1966 aikana tai sen jälkeen. Ellei vainajalla ole perintöön oikeutettua sukulaista tai puolisoa eikä testamenttia ole tehty, menee hänen jäämistönsä valtiolle. Lesken taloudellista asemaa pyrkii uusi perintökaari turvaamaan siten, että leskelle on myönnetty perintöoikeus puolisonsa jälkeen, ellei vainajalla ole rintaperillisiä, ottolasta tai tämän jälkeläisiä. Perintöoikeutta ei kuitenkaan leskellä yleensä ole silloin, jos puolisot olivat toisen puolison kuolinhetkellä asuneet erillään lainvoimaisen asumuserotuomion saatuaan tai kun silloin oli vireillä kanne avioliiton purkamisesta tai asumuserosta. Silloin, kun leskellä ei ole perintöoikeutta, on hänellä perintökaaren mukaan oikeus saada jäämistöstä avustusta toimeentuloaan varten. Pesänselvitystä ja perinnönjakoa koskevat säännökset merkitsevät huomattavaa parannusta aikaisempaan oikeuteen verrattuna. Aiempi perintökaari perustui vuoden 1734 lakiin.
Perintökaaressa (SDK 40/1965, ruots. ärvdäbalk) säädetään mm.
eri perillisten oikeudesta perintöön,
ennakkoperinnöstä,
lakiosasta,
valtion oikeudesta perintöön,
testamentin tekemisestä ja siihen liittyvistä muotoseikoista.
Aiheesta muualla

Helppokäyttöinen perintöverolaskuri (Arkistoitu – Internet Archive)
Jäämyrsky

| Jäämyrsky> The Ice Storm |
| --- | --- |
 Elokuvan julisteessa Allen, Kline ja Weaver
Ohjaaja:  Ang Lee
Käsikirjoittaja:  James Schamus
Perustuu:  Rick Moodyn samannimiseen romaaniin
Tuottaja:  Ang Lee James Schamus
Säveltäjä:  Mychael Danna
Kuvaaja:  Frederick Elmes
Leikkaaja:  Tim Squyres
Pääosat:  Kevin Kline Joan Allen Sigourney Weaver
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Good Machine International 20th Century Fox Buena Vista Home Entertainment
Levittäjä:  Fox Searchlight Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1997
Kesto:  109 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jäämyrsky (The Ice Storm) on yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1997. Sen on ohjannut Ang Lee ja käsikirjoittanut James Schamus vuonna 1994 ilmestyneen Rick Moodyn samannimisen romaanin pohjalta. Ironiaa ja satiiria sisältävä draama kuvaa 1970-luvun alun ylemmän keskiluokan esikaupunkielämää ja yhteiskunnallisten muutosten aiheuttamia perheongelmia perheiden vanhempien ja teini-ikäisten lasten kautta. Sekä vanhemmat että lapset tekevät varovaisia kokeiluja seksin ja huumeiden alueella. Tarinan tapahtumapaikka on Connecticutin osavaltiossa sijaitseva New Yorkin esikaupunki New Canaan.
Juoni

Elokuvan tapahtuma-aika on vuoden 1973 kiitospäivän viikonloppu. Ben Hood (Kevin Kline) ja vaimonsa Elane (Joan Allen) viettävät hippinuoruutensa jälkeistä porvarillista elämää New Canaanin vauraassa pikkukaupungissa. Ben tapailee naapurin rouvaa Janey Carveria (Sigourney Weaver). 14-vuotias tytär Wendy Hood (Christina Ricci) on herännyt seksuaalisiin kokeiluihin itseään nuorempien Carverin poikien (Elijah Wood, Adam Hann-Byrd) kanssa, isoveli Paul Hood (Tobey Maguire) on eliittikoulussaan ihastunut miljonääriperheen tyttöön, jota lähtee tapaamaan New Yorkiin.  Hoodin ja Carverin perheen vanhemmat lähtevät muodikkaaseen parinvaihtoon tähtääville kutsuille, ja lapset jäävät omiin oloihinsa. Alueelle saapuu jäämyrsky, joka on pahempi kuin vuosiin ja jättää jälkensä jokaiseen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kevin Kline  | … |  Ben Hood   |
|  Joan Allen  | … |  Elena Hood   |
|  Sigourney Weaver  | … |  Janey Carver   |
|  Henry Czerny  | … |  George Clair   |
|  Tobey Maguire  | … |  Paul Hood   |
|  Christina Ricci  | … |  Wendy Hood   |
|  Elijah Wood  | … |  Mikey Carver   |
|  Adam Hann-Byrd  | … |  Sandy Carver   |
|  David Krumholtz  | … |  Francis Davenport   |
|  Jamey Sheridan  | … |  Jim Carver   |
|  Kate Burton  | … |  Dorothy Franklin   |
|  William Cain  | … |  Ted Shackley   |
|  Michael Cumpsty  | … |  Philip Edwards   |
|  Maia Danziger  | … |  Mrs. Gadd   |
|  Katie Holmes  | … |  Libbets Casey   |
Vastaanotto

Jäämyrsky ei saanut Oscar-ehdokkuuksia, mutta ohjaaja Lee oli ehdolla Kultaisen palmun saajaksi Cannesin elokuvajuhlilla, jossa James Schamus palkittiin elokuvan käsikirjoituksesta. Sigourney Weaver sai roolistaan Bafta-palkinnon.
Maradona (täsmennyssivu)

Maradona tarkoittaa seuraavia:
Diego Maradona (1960–2020), argentiinalainen jalkapalloilija, maailmanmestari ja valmentaja
Hugo Maradona (1969–2021), argentiinalainen jalkapalloilija ja valmentaja, Diego Maradonan veli
Estadio Diego Armando Maradona, jalkapallostadion Buenos Airesin kaupungissa Argentiinassa.
Maradona (kesä ’86), Teflon Brothersin kappale
Maradona, Emir Kusturican ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2008
Diego Maradona, Asif Kapadian ohjaama elokuva vuodelta 2019
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Maradona”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kangaslammin rautatieasema

Kangaslammin rautatieasema (lyh. Kgl) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Suomen rataverkolla Pieksämäki–Joensuu-radalla Varkauden kaupungin Kangaslammilla. Asema sijaitsee 18 kilometriä Varkauden rautatieaseman itäpuolella.
Kangaslampi avattiin liikenteelle 1. joulukuuta 1939. Asemarakennus valmistui jo 1935, ja sen suunnitteli Thure Hellström. Miehitys Kagaslammilla päättyi 31. toukokuuta 1970 ja tavaraliikenne lakkautettiin 1981. Henkilöliikenne lakkautettiin 28. toukokuuta 1989.
Asemarakennus on yksityiskäytössä. Sivuraide on vieläkin jäljellä, mutta se on peitetty 2001–2002 Varkaus–Joensuu-rataosuuden perusparannuksesta ylijääneellä raidesepelillä. Liikennepaikalla on ollut myös kampiasetinlaite ja siipiopastimet.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: Kuvia Kangaslammilta
Jōmon sugi

Jōmon sugi.
Jōmon sugi (jap. 縄文杉) on erittäin suuri ja vanha puu Yakushiman saarella Japanin Kagoshiman prefektuurissa. Lajiltaan puuyksilö on sugi (Cryptomeria japonica), Japanissa kotoperäinen sypressikasveihin kuuluva havupuu. Jōmon sugi on suurin tunnettu lajin edustaja.
Kuvaus ja ikä

Jōmon sugi on 25 metriä korkea. Sen runko on 5,2 metriä rinnankorkeusläpimitaltaan. Rungon ympärysmitta on 16,4 metriä. Jōmon sugi on mittasuhteiltaan ja rungoltaan suurin tunnettu sugi. Se ei kuitenkaan ole niistä korkein, toinen Yakushimassa kasvava puu on 34,9 metriä korkea ja muualta Japanista on tunnettu yli 50-metrisiä yksilöitä.
Puun on pitkään uskottu olevan useita tuhansia vuosia vanha. Sen nimi viittaa esihistoriallisen Japanin Jōmon-kauteen, joka sijoittuu vuosille 10 000 eaa.–300 eaa.. Sen sanotaan usein olevan noin 7 000–6 000 vuotta vanha. Näin korkeasta iästä ei kuitenkaan ole todisteita. Vuonna 1987 tehdyn radiohiiliajoituksen perusteella Jōmon sugi olisi noin 3 000 vuotta vanha. Puu ei kuitenkaan välttämättä ole aivan niinkään vanha, sillä 1980-luvun radiohiiliajoitus ei ollut kovin tarkkaa ja vanhimmat Yakushiman saaren sugien tarkkaan tunnetut kantojen vuosirenkaista lasketut iät ovat vain 1 300–1 400 vuotta.
Ympäristö

Jōmon sugi kasvaa Yakushiman saaren korkeimman vuoren, Miyanoura-daken rinteellä. Saaren metsissä kasvaa useita muitakin hyvin vanhoja suuria sugiyksilöitä, joita kutsutaan yleisnimityksellä yakusugi (jap. 屋久杉). Jōmon sugi on yakusugeista tunnetuin ja sen uskotaan olevan myös niistä vanhin. Yakushiman saaren vuoristometsät on julistettu UNESCON maailmanperintökohteeksi lajirikkaan luontonsa sekä myös juuri hyvin vanhojen, suurien puidensa vuoksi.
Jōmon sugi sijaitsee vuorelle johtavan vaellusreitin varrella. Puun suojelemiseksi vierailijat eivät saa koskea siihen.
Jōmon sugin runko.
Kandahar-Abfahrt Garmisch

| Kandahar-Abfahrt Garmisch |
| --- | --- |

Paikkakunta::  Garmisch-Partenkirchen, Saksa
Talviurheilukeskus:: Garmisch-Classic Skiarea
Vuori:: Kreuzjoch
Rinneluokitus:: Musta
Yläasema:: 1 708 m
Ala-asema:: 760 m
Korkeusero:: 948 m
Maksimijyrkkyys:: 92 %
Hissi
Hissi:: Kreuzeckbahn, Kandahar-Express
Tyyppi:: Gondolihissi, 4-hengen tuolihissi
Kapasiteetti:: 2 000 henkilöä/h, 1 700 henkilöä/h
Ala-asema:: 760 m
Väliasema:: 1 638 m–1 512 m
Yläasema:: 1 708 m
Miehet
Syöksylasku
Lähtö:: 1 690 m
Maali:: 770 m
Korkeusero:: 920 m
Pituus:: 3 300 m
Maksimijyrkkyys:: 92 %
Keskijyrkkyys:: 27,9 %
MM-kilpailut:: 29.1.1978, 12.2.2011
1. MC-kilpailu:: 1.2.1970
Super-G
Lähtö:: 1 395 m
Maali:: 770 m
Korkeusero:: 625 m
Pituus:: 2 200 m
Maksimijyrkkyys:: 92 %
Keskijyrkkyys:: 28,4 %
MM-kilpailu:: 9.2.2011
1. MC-kilpailu:: 9.2.1983
Suurpujottelu
Lähtö:: 1 170 m
Maali:: 750 m
Korkeusero:: 420 m
Pituus:: 1 310 m
Maksimijyrkkyys:: 92 %
Keskijyrkkyys:: 32,1 %
MM-kilpailu:: 18.2.2011
1. MC-kilpailu:: 9.1.1977
Naiset
Syöksylasku
Lähtö:: 1 490 m
Maali:: 770 m
Korkeusero:: 720 m
Pituus:: 2 920 m
Maksimijyrkkyys:: 85 %
Keskijyrkkyys:: 24,7 %
MM-kilpailu:: 13.2.2011
1. MC-kilpailu:: 30.1.1970
Super-G
Lähtö:: 1 308 m
Maali:: 770 m
Korkeusero:: 538 m
Pituus:: 2 180 m
Keskijyrkkyys:: 24,7 %
MM-kilpailu:: 8.2.2011
1. MC-kilpailu:: 9.2.1991
Suurpujottelu
Lähtö:: 1 100 m
Maali:: 750 m
Korkeusero:: 350 m
Pituus:: 1 175 m
Keskijyrkkyys:: 29,8 %
MM-kilpailu:: 17.2.2011
1. MC-kilpailu:: 11.3.2010
Joukkueparipujottelu
MM-kilpailu:: 13.2.2011
1. MC-kilpailu:: 14.3.2010
Kandahar-Abfahrt Garmisch on laskettelurinne Garmisch-Classic Skiareassa Garmisch-Partenkirchenissä Saksassa.
Kandahar-Abfahrt Garmischissa on kaksi eri pääreittivaihtoehtoa, Kandahar 1 ja Kandahar 2, sekä niiden yhdistelmiä. Rinteessä lasketaan miesten ja naisten syöksylaskua, supersuurpujottelua ja suurpujottelua. Miehet laskevat Kandahar 2 -rinteessä ja naiset Kandahar 1 -rinteessä. Rinteet ovat alppihiihdon maailmancupin vaativimpia rinteitä.