stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Brian Moore
Suomennetut teokset

Lääkärin vaimo (The doctor's wife), suom. Leena Tamminen, Helsinki: WSOY 1977 ISBN 951-0-08159-0
Veren väri (The lies of silence), suom. Heikki Sarkkila, Hyvinkää: Book Studio 1991 ISBN 951-611-395-8
Taikurin vaimo (The magician's wife), suom. Matti Rosvall, Helsinki: Book Studio 1999 ISBN 951-611-969-7
Miss Jean Brodien parhaat vuodet

| Miss Jean Brodien parhaat vuodet> The Prime of Miss Jean Brodie |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ronald Neame
Käsikirjoittaja:  James Cresson Robert Fryer
Perustuu:  Muriel Sparkin romaaniin
Tuottaja:  Jay Presson Allen
Säveltäjä:  Rod McKuen
Kuvaaja:  Ted Moore
Leikkaaja:  Norman Savage
Pukusuunnittelija:  Elizabeth Haffenden
Pääosat:  Maggie Smith Robert Stephens Pamela Franklin
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Britannia
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios
Ensi-ilta:  Britannia: 24. helmikuuta 1969 Suomi: 29. elokuuta 1969
Kesto:  116 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  2 760 000 USDselvennä
Tuotto:  3 000 000 USD (USA / Kanada)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Miss Jean Brodien parhaat vuodet (engl. The Prime of Miss Jean Brodie) on Ronald Neamen ohjaama brittiläinen draamaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1969. Jean Brodien nimiroolin näyttelee Maggie Smith, joka sai roolisuorituksestaan Oscar-palkinnon ja Bafta-palkinnon. Jean Brodie oli myös Smithin läpimurtorooli. Muissa rooleissa näyttelevät muun muassa Robert Stephens ja Pamela Franklin, joka tekee elokuvassa uransa tärkeimpiä rooleja.
Miss Jean Brodien parhaat vuodet perustuu Muriel Sparkin samannimiseen romaaniin vuodelta 1961. Miss Jean Brodien parhaat vuodet sijoittuu vuoden 1932 Edinburghiin, missä naimaton vapaamielinen Jean Brodie työskentelee historianopettajana Marcia Blaine -nimisessä tyttökoulussa. Hän ei kuitenkaan välitä opetussuunnitelmasta vaan opettaa romantiikkaa, taidetta ja fasismia. Elokuva oli vuoden 1969 Cannesin elokuvajuhlilla Kultaisen palmun ehdokkaana.
Juoni

Jean Brodie (Maggie Smith) opettaa vuonna 1932 Edinburghissa koulutytöille maailmasta omalla tavallaan taiteen, fasismin ja romantiikan alalla. Vaikka hänellä on suuri vaikutus oppilaisiinsa, ei koulun tiukka johto juuri arvosta hänen vapaamielistä opetussuunnitelmaansa. Kun yksi oppilaista vie mentorinsa elämänfilosofian liian pitkälle, horjuu Brodien vakaumus pahemman kerran. Häntä uhkaa niin ammatillinen kuin yksityiselämänkin romahdus.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Maggie Smith  | … |  Jean Brodie   |
|  Robert Stephens  | … |  Teddy Lloyd   |
|  Pamela Franklin  | … |  Sandy   |
|  Gordon Jackson  | … |  Gordon Lowther   |
|  Celia Johnson  | … |  Neiti Mackay   |
|  Diane Grayson  | … |  Jenny   |
|  Jane Carr  | … |  Mary McGregor   |
|  Shirley Steedman  | … |  Monica McLaren   |
|  Lavinia Lang  | … |  Emily Carstairs   |
|  Antoinette Biggerstaff  | … |  Helen McPhee   |
|  Margo Cunningham  | … |  Neiti Campbell   |
|  Isla Cameron  | … |  Neiti McKenzie   |
|  Rona Anderson  | … |  Neiti Lockhart   |
|  Ann Way  | … |  Neiti Gaunt   |
|  Molly Weir  | … |  Neiti Allison Kerr   |
|  Helena Gloag  | … |  Neiti Ellen Kerr   |
|  Heather Seymour  | … |  Clara   |
Näyttelijäkaartissa on kaksi avioparia: Maggie Smith ja Robert Stephens sekä Gordon Jackson ja Rona Anderson.
Tausta ja tuotanto

Jay Presson Allen sovitti Sparkin romaanista Miss Jean Brodien parhaat vuodet näytelmän, joka esitettiin Lontoossa vuonna 1966. Tällöin Jean Brodien roolissa oli Vanessa Redgrave. Ensiksi Jean Brodien roolia tarjottiin Maggie Smithille, mutta hän joutui kieltäytymään elokuvasitomusten takia.Kun elokuvan tuotanto alkoi, neiti Brodien roolia tarjottiin ensin Vanessa Redgravelle. Tällä kertaa Redgravella oli työsitoumuksia ja kieltäytyi; Smith otti roolin, jota hänelle oli alun perin tarjottukin.lähde?
Broadwaylle näytelmä siirtyi vuonna 1968, jolloin nimiroolin esitti Zoe Caldwell. Caldwell voitti roolisuorituksestaan Tony-palkinnon. Broadwaylla Jean Brodie avattiin Helen Hayes Theaterissa 16. tammikuuta ja sitä esitettiin 379 näytöstä. Elokuva on myös filmatisoitu televisioon 7-osaisena televisiosarjana vuonna 1978; tällöin Geraldine McEwan näytteli nimiroolin.
Jay Presson Allen laati myös käsikirjoituksen elokuvaan Muriel Sparkin alkuperäisen teoksen ja oman näytelmäsovituksensa pohjalta. Elokuva kuvattiin lähinnä Skotlannin Edinburghissa, mutta kohtauksia kuvattiin myös Lontoossa ja Pinewood Studiosilla Buckinghamshiren Iver Heathissa. Elokuvan budjettina oli 2,7 miljoonaa dollaria.
Julkaisu ja vastaanotto

Miss Jean Brodien parhaat vuodet sai ensi-iltansa kotimaassaan Isossa-Britanniassa 24. helmikuuta vuonna 1969. Suomessa elokuva sai ensi-illan 29. elokuuta 1969. Tuotantoyhtiönä toiminut 20th Century Fox toimi myös elokuvan jakelijana.
Ensi-illan aikaan elokuva sai kiittävää palautetta kriitikoilta. Silloin Rotten Tomatoes -sivustolla elokuvalla on 88 prosentin arvosana "fresh", joka perustui kuuteentoista arvosteluun. Myöhemmin tilanne on jonkin verran muuttunut.
Rod McKuen oli Parhaan laulun Oscar-palkintoehdokkaana laululla "Jean", josta tuli Oliverin esittämänä suosittu syksyllä 1969.
Julkaisu ja vastaanotto > Palkinnot ja palkintoehdokkuudet

| Palkinnot ja palkintoehdokkuudet> Vuosi | Palkinnot ja palkintoehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja palkintoehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja palkintoehdokkuudet> Ehdokas | Palkinnot ja palkintoehdokkuudet> Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1969 | Cannesin elokuvajuhlat: Kultainen palmu | Paras elokuva | Ronald Neame | Ehdokkuus |
| 1970 | Oscar-palkinto | Paras naispääosa | Maggie Smith | Voitto |
| 1970 | Oscar-palkinto | Paras laulu (laulusta "Jean") | Rod McKuen | Ehdokkuus |
| 1970 | Bafta-palkinto | Paras naispääosa | Maggie Smith | Voitto |
| 1970 | Bafta-palkinto | Paras naissivuosa | Celia Johnson | Voitto |
| 1970 | Bafta-palkinto | Paras naissivuosa | Pamela Franklin | Ehdokkuus |
| 1970 | Golden Globe | Paras kappale (laulusta "Jean") | Rod McKuen | Voitto |
| 1970 | Golden Globe | Paras draamaelokuva | James Cresson | Ehdokkuus |
| 1970 | Golden Globe | Paras naispääosa (draama) | Maggie Smith | Ehdokkuus |
| 1970 | National Society of Film Critics -palkinto | Paras naispääosa | Maggie Smith | Ehdokkuus |
| 1970 | Writers Guild of America -palkinto | Paras pohjautuva käsikirjoitus | Jay Presson Allen | Ehdokkuus |
| 1970 | Laurel-palkinto | Parhain dramaattinen roolisuoritus | Maggie Smith | Ehdokkuus |
| 1970 | National Board of Review -palkinto | Vuoden 10 parasta elokuvaa | James Cresson | Voitto |
| 1970 | National Board of Review -palkinto | Paras naissivuosa | Pamela Franklin | Voitto |
DVD-julkaisut

20th Century Fox julkaisi elokuvan DVD:lle Yhdysvalloissa 6. heinäkuuta vuonna 2004. Isossa-Britanniassa Acorn Media julkaisi elokuvan DVD:lle heinäkuussa vuonna 2010.
Aiheesta muualla

Miss Jean Brodien parhaat vuodet Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Miss Jean Brodien parhaat vuodet Elonet.
Miss Jean Brodien parhaat vuodet AllMoviessa. (englanniksi)
Miss Jean Brodien parhaat vuodet TCM Movie Databasessa (englanniksi)
Miss Jean Brodien parhaat vuodet Rotten Tomatoesin sivuilla (englanniksi)
Moolok

Moolok
Babylonialainen sinetti, jossa kuvataan lasten uhraamista
Moolok, Molok, Moloch tai Moolek  (hepr. מֹלֶךְ‎, Moolek ja מַלְכָּם,‎ Malkam) oli nykyisen Israelin alueella Vanhan Testamentin aikana palvottu foinikialainen ja ammonialaisten jumala. Molokilla kuvataan useimmiten olevan oinaan pää ja ihmisen ruumis, mutta sen ulkonäöstä ei ole varmuutta. Foinikialaisten sanotaan uhranneen lapsia polttouhreina Moolokille.
Jumalaa palvottiin tulella, ja perimätiedon mukaan muutamat Israelin ja Juudan kuninkaat (Manasse) pakottivat jopa omat poikansa kulkemaan tulen läpi Moolokin kunniaksi Ben-Hinnomin laaksossa olleella palvontapaikalla. Tämä Gehennom-niminen paikka oli aina rikinkatkuinen, ja huurut ajoivat ihmisiä poispäin. Gehennom on toiminut Helvetin esikuvana; se on myös helvetin hepreankielinen nimi (Gehenna).
Vanhan Testamentin Kuninkaiden kirja kertoo, kuinka kuningas Joosia hävitti palvontapaikan ja saastutti sen pysyvästi muuttamalla koko laakson kaatopaikaksi, jollainen se on edelleen. Sinne heitettiin muun muassa teloitettujen ruumiit, perimätiedon mukaan myös Jeesuksen kanssa yhtaikaa ristiinnaulittujen rosvojen ruumiit.
Kolmannessa Mooseksen kirjassa on useita kohtia, joissa Jumala erikseen kieltää israelilaisilta lastensa uhraamisen polttouhreina Moolokille. Tähän syyllistyneet Jumala määrää kivitettäviksi.
Moolok ja Gehennom esiintyvät aiheina myös monissa tietokonepeleissä, esimerkiksi Ancient Domains of Mysteryssä (ADOM) ja NetHackissa. Näissä Moolokin rooli on usein paha demoni.
Nimeä Moloch on verrattu puunin kielen kantasanaan MLK, joka merkitsee "antaa härkäjumalalle" eli uhrausta. Tämä saattaa viitata siihen, että Moloch ei välttämättä olisikaan ollut jumala, vaan erityinen uhraustapa. Tämän tulkinnan mukaan MLK olisi lausuttu alun perin Ma-el-ok ja sen rinnakkaismuoto Ma-el-kam tarkoittaisi "antaa korkeimmalle jumalle".
Moolokin palvonnan uskotaan päättyneen lopullisesti Babylonian pakkosiirtolaisuuteen.
Aiheesta muualla

Kotus: Molokin kitaan ja Kankkulan kaivoon
Hygienia

Käsienpesua
Hygienia tarkoittaa terveydenhoidon oppia, joka painottaa tautien ennaltehkäisyä. Sillä viitataan myös terveyden edistämiseen ja säilyttämiseen. Erityisesti se huolehtii ympäristön terveellisyydestä niin, että siinä ei kohdata tautia aiheuttavia mikrobeja, vaarallisia kemikaaleja, säteilyä tai muita sairauksia aiheuttavia tekijöitä. Hygienian osa-alueita ovat muun muassa henkilökohtainen hygienia, elintarvikehygienia, vesihygienia ja työhygienia. Ympäristöhygienian koulutusala kouluttaa alan asiantuntijoita.lähde?
Hygieniakasvatus kuuluu peruskoulun opetussuunnitelmaan. Sitä opetetaan läpäisyperiaatteella eri oppiaineiden yhteydessä. Suomessa hygieniakäytäntöjä pyritään edistämään myös lainsäädännön keinoin.lähde?
Historia

Hygienia-ajattelun alkuperäksi on usein nimetty 1830-luvun Englanti, jossa koleratuhojen paikalliset vaihtelut herättivät huomaamaan huonojen elinolojen yhteyden kuolleisuuteen. Myös Ranskassa paikallinen hygienialiike kehittyi jo 1800-luvun alussa. Hygienian nousu on usein liitetty bakteriologian nousu, mutta pohjalla vaikutti alun perin miasmateorian havaintoihin huonon ilman ja tautien yhteydestä. Mikrobiologiset edistysaskeleet suuntasivat hygieenisiä toimenpiteitä. Myös kaupungistumisen esiintuomat terveyshaitat, teollisuuden laatuvaatimukset sekä sivistyneistön kansallinen herääminen ovat osaltaan liittyneet hygienian läpimurtoon.
Historia > Hygienia Suomessa

Suomessa hygienia-ajattelun leviämisen alkuna on pidetty vuoden 1832 piirilääkärijohtosääntöä, joka edellytti viranhaltijoilta terveyttä haittaavien epäkohtien tarkkailua. Varsinaisesti hygieenisyys juurtui kuitenkin vuoden 1879 terveydenhoitoasetuksessa. 1900-luvun vaihteessa hygienia-ajattelun ajateltiin liittyvän myös sivistyneiden valtioiden toimintatapoihin ja siten velvoittavan myös suomalaisia. Vertailukohtia hygienian saavuttamisessa olivat erityisesti Ruotsi ja muut Pohjoismaat, samoin kuin Englanti ja Saksa.
Hygienia arjessa > Henkilökohtainen hygienia

Henkilökohtainen hygienia vaatii vähintään neljä kertaa viikossa huolellisen sukupuolielinten, peräaukon sekä muiden alueiden pesunlähde?. Hiukset kannattaa pestä 3-4 kertaa viikossa, sillä rasvainen päänahka ja hiukset sisältävät paljon mikrobejalähde?. Rasvaiset hiukset sisältävät mikrobeja enemmän kuin kuivat. Toisaalta kuiva päänahka levittää ympäristöönsä hiukkasia ja hilsettä. Monilla työpaikoilla, varsinkin hoitotyössä pitkät hiukset tulee pitää kiinni ja niiden koskettelua ja harjausta tulee välttää. Hiussuojan käyttö on myös useissa ammateissa välttämätöntä (esimerkiksi elintarviketeollisuus)lähde?. Nenää ja suuta ei tule kosketella, eikä myöskään näppylöitä tai näkyviä epäpuhtauksia. Hampaiden ja suunhoito on tärkeää, koska niiden huono hoito altistaa sairauksille. Oikeat aivastamis- ja niistämistavat ovat myös osa hyvää hygieniaa. Iho suojaa ihmistä monilta taudeilta, mutta se on myös herkkä ärsytykselle. Vahingoittunut iho on avoin väylä bakteereille, ja näin ollen huonosti hoidettuna altistaa infektioille.lähde?
Hygienia arjessa > Ruoanvalmistus

Vaikka ihmiskunta on ammoisista ajoista valmistanut ruokaa, se ei ole oppinut tekemään sitä niin puhtaasti, että ruoan mukana ei kulkisi vatsaan joskus muutakin kuin terveellisiä ainesosia. Salaatit tulee pestä, lihat leikata eri leikkuulaudalla kuin leipä jne. Käsihygienia on ruoanlaitossa tärkeää. Suomessa elintarvikelaki edellyttää hygieniapassia työntekijöiltä, joiden toimenkuvaan kuuluu elintarvikkeiden käsittely.lähde?
Ulkomailla turistiripulia ei aina aiheuta huonosti valmistettu ruoka vaan erilainen bakteerikanta, joka sekoittaa tavanomaiseen "kotoisaan" bakteerikantaan sopeutuneen suoliston toimintaa.
Hygienia mikrobitautien estämisessä

Yleisesti tunnettu hygienian osa-alue on näkymättömien taudinaiheuttajien määrän pitäminen ihmiskehossa sellaisissa rajoissa, että ihmisen oma vastustuskyky kykenee voittamaan ne, eikä sairastumista tapahdu. Hygieniasta huolehditaan puhdistamalla säännöllisesti sekä ihmiskehon eri osat että kulloinkin käytetty vaatetus sekä välttämällä tietoisesti mahdollisia taudinaiheuttajia tai -kantajia. Hankalissa tai vaativissa olosuhteissa oleskeltaessa on hygieniasta huolehtimisen suhteen tehtävä säännöllisen puhdistautumisen ohella myös aistihavaintoja. Poikkeavat maut suussa, hajut, ihon ja hiusten hilseily ja kutina, hiertymät yms. viittaavat alentuneeseen hygieniatasoon. Yleensä ne ovat merkki esimerkiksi alkavasta tulehduksesta. Tällöin voidaan joutua käyttämään tarkoitukseen kehitettyjä desinfiointiaineita sairastumisen välttämiseksi.lähde?
Hygieniasta huolehtiminen kuuluu oleellisena osana ihmisen normaaliin sosiaaliseen käyttäytymiseen. Huonoa hygieniaa pidetään sivistymättömyyden merkkinä. Se voi merkitä jopa sitä, että henkilö ei kykene huolehtimaan itsestään (esimerkiksi mielenterveydellisistä syistä). Myös äärimmilleen viety hygieniasta huolehtiminen voidaan nähdä mielenterveydelliseksi ongelmaksi.lähde?
Hygienia mikrobitautien estämisessä > Ihminen ja mikrobit

Ihmisellä on ihossaan paljon mikrobeja. Runsaasti niitä on varsinkin kynsien ja sormusten alla. Mikrobien määrät ihmisruumiissa:lähde?
Päänahka 1,5 ×& 106/m²
Otsa 0,2 × 106/cm²
Nenä 1–10 × 106/g
Kainalo 2,4 × 106/g
Selkä 314/cm2
Käsivarret 105–4 500 kpl/cm²
Sormuksen alla Euroopan väkiluku mikrobeja
Kynnen alla Suomen väkiluku mikrobeja
haava Euroopan väkiluvun verran mikrobeja
Hygienian vaikutus terveyteen

Monien hankalien, kiusallisten ja vaarallisten tautien leviäminen on helposti kukistettavissa oikealla hygieniaosaamisella. Musta surma on aikoinaan levinnyt kirppujen kautta. Riittävä hygieniaosaaminen olisi hyvinkin vaikeuttanut tämän leviämistä ja pienentänyt kuolleisuutta. Kehitysmaissa, joissa ei ole mahdollisuutta hyvään hygieniaan, esimerkiksi veden puutteen tai sen saastuneisuuden takia, voi selvästi huomata hygieniatason vaikutuksen terveyteen. Erityisesti lämpimässä ja kosteassa ilmastoissa olosuhteet ovat otolliset muun muassa bakteereille.lähde?
Koska sormissa on paljon mikrobeja, tulisi silmien ja herkkien kasvoalueiden koskettelua välttää. Huono intiimihygienia saattaa puolestaan aiheuttaa muun muassa virtsatietulehduksen. Peräaukon bakteerit saattavat kulkeutua naisilla virtsateihin ja emättimeen jolloin bakteerit, jotka eivät oikeassa paikassa ollessaan ole uhka, aiheuttavat genitaalialueille päästessään virtsatieinfektion, mikä puolestaan voi levitä edelleen munuaistulehdukseksi tai munuaisaltaiden tulehdukseksi. Riittävä intiimialueiden pesu ja ihon sekä limakalvojen kunnosta huolehtiminen ovat välttämättömiä intiimihygieniassa.lähde?
Kirjallisuutta

Starck, Jukka ym.: Työhygienia.  Helsinki : Työterveyslaitos, 2008.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hygienia Wikimedia Commonsissa
Hygieia oli kreikkalainen terveyden ja puhtauden eli terveydenhoidon jumalatar.
Tavanomainen tapa huolehtia henkilökohtaisesta hygieniasta on käydä suihkussa säännöllisesti.
Molekyylievoluutio

Keskeisiä aiheita
Yhteinen polveutuminen
Evoluution todisteet
Prosessit ja lopputulokset
Populaatiogenetiikka · Geneettinen variaatio · Mutaatio · Luonnonvalinta · Adaptaatio · Geneettinen ajautuminen · Geenivirta · Lajiutuminen · Sopeutumislevittäytyminen · Yhteistyö · Koevoluutio · Divergenssi · Konvergenssi · Paralleelinen evoluutio · Sukupuutto
Luonnonhistoria
Elämän alkuperä · Elämän historia · Evoluution aikajana · Ihmisen evoluutio · Evoluutiopuu · Biodiversiteetti · Eliömaantiede · Taksonomia · Kladistiikka · Välimuotofossiili · Joukkosukupuutto
Evoluutioteorian historia
Yleiskatsaus · Darwin · 
Lajien synty · Moderni synteesi
Tutkimushaarat ja sovellukset
Ekologinen genetiikka · Evoluutiolaskenta · Evoluutiopsykologia · Fylogenetiikka · Jalostus · Systematiikka
Yhteiskunnalliset vaikutukset
Yhteiskunnalliset vaikutukset
Vastustus
n
k
Osa biologian artikkelisarjaa
Molekyylievoluutio on elämälle välttämättömien suurmolekyylien DNA:n, RNA:n ja proteiinien evoluutiota eli muuttumista sukupolvien kuluessa. Koska muita molekyylejä kuten proteiineja valmistetaan geenit sisältävän DNA:n tai RNA:n ohjeiden mukaan, molekyylievoluutio voidaan palauttaa näiden evoluutioksi. Molekyylievoluutiota pitävät käynnissä DNA-mutaatiot, jotka tuottavat erilaisia ominaisuuksia niitä kantavilla soluille ja eliöille. Jos tapahtunut mutaatio edistää eliön säilymistä luonnossa,
se yleistyy.
Molekyylievoluution pohjalta on nykyisin ihmisen DNA:n rakenteen selvittyä koetettu haplotyyppien avulla selvittää ihmisrotujen keskinäistä sukupuuta.
Molekyylievoluutio

Molekyylievoluutiosta todistavat sen, että niin sanotut homeoottiset geenit ja että jotkut endogeeniset retrovirukset ovat eliöillä hyvin samanlaisia.
Molekyylien välisiä eroja voidaan yrittää käyttää lajiutumisen ajoitukseen eli molekyylikellona. Molekyylien evoluutio ei ole kuitenkaan tapahtunut vakionopeudella, koska se riippuu ympäristöstä ja koska molekyylit eivät voi muuntua rajattomasti. Molekyylievoluution tutkimus on edennyt kovasti 2000-luvulla, jolloin on tuotu esille muun muassa geenien kahdentumisen merkitys molekyylievoluutioissa. Geenin kahdentuessa kahdeksi identtiseksi kopioksi toinen voi pysyä ennallaan ja toinen mutatoitua. Monien proteiinien geeni toistuu esimerkiksi ihmisen DNA:ssa monta kertaa. Joissain tapauksissa on huomattu, että emäsjärjestykseltään jossain määrin saman tyyppinen proteiini toimittaa eri eliöillä kokonaan erilaisia tehtäviä. Kananmunan valkuaisen ovalbumiini,  ihmisen veriplasman antitrombiini ja ohran siemenen proteiini Z muistuttavat jossain määrin toisiaan, vaikka ne toimivat eri tavoin.
Molekyylievoluution nopeudesta

Molekyylievoluution nopeus vaihtelee paljon sen mukaan mistä se katsotaan. Esimerkiksi ihmisen ja simpanssin DNA:ssa on monia yhteisiä proteiineja. Toiset proteiinit eroavat taas muutaman prosentin tai ei yhtään. Ihmisen ja simpanssin geenistö eroavat 4 %, vaikka pitkään ajateltiin muutaman geenin perusteella erojen olevan 1–1,5 % luokkaa.
DNA muuttuu 0,7–0,8 % miljoonaa vuotta kohden niillä alueilla, joihin ei kohdistu ollenkaan luonnonvalintaa tai vain heikko luonnonvalinta. Hyvin korkean luonnonvalinnan omaava genomia muistuttava lähetti RNA muuttuu vain prosentin 50 miljoonassa vuodessa, eli kaikki sen emäkset vaihtuisivat teoriassa viidessä miljardissa vuodessa, mikä on hieman korkeampi kuin maapallon ikä.
Eri molekyylien muuntumisvauhti on hyvin erilainen eri proteiineilla, koska eri proteiinit sallivat eri määrän muutoksia. Jos molekyyli kehittyy nopeasti, voidaan ajatella, että siihen kohdistuva luonnonvalinta on heikko. Tämän ajatuksen mukaan voimakas luonnonvalinta sallii vähän muutoksia ja kehitys on hidasta. Fibrinopeptidit kehittyvät hyvin nopeasti, noin vauhdilla 8,3*109 aminohappoa*10-9/v. Kun hevosen ja ihmisen sytokromi-c eroavat toistaan noin 12 %, niin fibrinopeptidit eroavat 86 %. Mutta hemoglobiinin beta-ketju on tällä välillä, ero noin 18 %.
102–104 aminohapon mittainen.
Histoni H4 hyvin hitaasti, noin yksi aminohappo 10-13 vuotta kohden. Tämän mukaan histoni H4:n emäsjärjestys ei voi juurikaan vaihtua sen toiminnan häiriintymättä, ja sen takia sen synty on melko epätodennäköinen ja kehitys evoluutiossa hidasta. Silti Tetrahymenaa-lkueläimen ja ihmisen histonissa on melko suuri 20 aminohapon ero. Tämä viittaa alkueläinten ja ihmiseen vievän kehityslinjan eroneen toisitaan hyvin kauan aikaa sitten.
Molekyylievoluution tutkimuksesta

Molekyylievoluutiota tutkitaan suoraan muun muassa Richard Lenskin aloittamassa ”E. coli long-term evolution experiment”-tutkimuksessa (LTEE). Kokeessa on 12 bakteerimaljaa, jotka polveutuvat identtisestä kannasta. Koe on tuottanut sitraattia hyödyntävän bakteerikannan hieman alle 34 000 bakteerisukupolvessa. Sitraattia oli osattu hyödyntää tämän viljelmän yksittäisissä "kulttuureissa" aiemminkin, muttei pysyvästi. Neljässä kannassa kahdestatoista DNA:n korjausmekanismi heikkeni, mikä lisäsi niissä tapahtuneiden mutaatioiden määrää. Bakteerit mukautuivat uuteen ympäristöönsä noin 20 000 sukupolvessa. 20 000 sukupolvessa oli satoja miljoonia  mutaatioita, joista ehkä vain 10–20 oli hyödyllisiä, ja loput noin 100 bakteereihin jääneistä mutaatioista olivat neutraaleja.lähde?.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Molekyylievoluutio Wikimedia Commonsissa
Perinnöllisyystiede
| --- | --- |
Peruskäsitteitä:  geeni  kromosomi  DNA  RNA  genomi  mitoosi  meioosi  genotyyppi  fenotyyppi  geneettinen koodi  mutaatio 
Osa-alueita:  ekologinen genetiikka  käyttäytymisgenetiikka  molekyyligenetiikka  populaatiogenetiikka 
Sovellutuksia:  DNA-profilointi  perinnöllisten sairauksien tutkimus  molekyylievoluution tutkimus  jalostus  geenitekniikka  geeniterapia 
Eliön DNA:ssa olevan geenin duplikaatio eli kahdentuminen edeltää monesti uusien molekyylien syntyä.
Moolimassa

Moolimassa (tunnus M, yksikkö g/mol tai kg/mol) on se massa, joka on yhdellä moolilla atomeita tai molekyylejä. Yhdessä moolissa on Avogadron vakion (NA = 6,02214·1023) osoittama määrä rakenneyksiköitä.
Alkuaineiden suhteellinen atomimassa, joka on lukuarvoltaan sama kuin niiden moolimassa, on ilmoitettu jaksollisessa järjestelmässä. Molekyyli- ja ioniyhdisteen moolimassa saadaan tietää laskemalla yhteen niiden alkuaineatomien atomimassat, joista yhdiste on muodostunut. Ioniyhdisteillä on kiinteässä olomuodossa jatkuva hilarakenne, joten niille laskettu moolimassa on niiden kaavamassa, joka ilmoittaa ioniyhdisteen empiirisen kaavan mukaisen moolimassan. Lukuarvoon liitetään yksiköksi g/mol. Moolimassa voidaan myös laskea, jos tunnetaan aineen massa ja ainemäärä:
missä M on moolimassa, m on aineen massa, ja n on ainemäärä mooleissa.
Esimerkkejä

Hiilen (isotooppi 12) moolimassa M(12C) on määritelmän mukaisesti 12,000 g/mol, toisin sanoen yksi mooli hiiltä on massaltaan 12,000 g. Systeemin perusosaset voivat olla atomeja, molekyylejä, ioneja, elektroneja tai muita määriteltyjä hiukkasia.
Alkuaineen moolimassa on sama kuin alkuaineen suhteellinen moolimassa. Luonnossa hiili esiintyy pääasiassa isotooppien 12C (98,9 %) ja 13C (1,1 %) seoksena, jolloin suhteelliseksi moolimassaksi saadaan 12,011 g/mol.
Yhdisteen moolimassa saadaan laskemalla yhdisteen kaavassa esiintyvien atomien moolimassat yhteen. Veden moolimassa M(H2O) = 2 · M(H) + M(O) = 2 · 1,008 g/mol + 16,00 g/mol = 18,016 g/mol. Tässä vedyn atomimassa on 1,008 u ja hapen atomimassa on 16,00 u.