stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vähä Romlampi

| Vähä Romlampi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Espoo
Koordinaatit:  60°17′46″N, 24°30′57″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,3 m 
 fiVähä Romlampi 
Vähä Romlampi on metsälampi luoteisessa Espoossa Iso Romlammen ja Kolmuslammen välissä. Virallisen kaupunginosajaon mukaan se sijaitsee Siikajärven kaupunginosassa. Vähä Romlampi kuuluu Mankinjoen valuma-alueeseen, joka on osa Suomenlahden rannikkoalueen päävesistöä. Vähä Romlammen ympäristössä on useita järviä ja lampia. Pohjoisessa sijaitsevat Iso Romlammen ohella muun muassa Kolmikulmalampi, Mustalampi ja Valklampi. Etelässä on Siikajärvi ja Idässä Nuuksion Pitkäjärvi.
Vähä Romlammen ja Kolmuslammen välinen kannas on runsaat sata metriä leveä. Kolmuslammen pinta on noin kaksitoista metriä Vähä Romlampea alempana.
Vähä Romlampea ja Iso Romlampea kutsutaan yhteisnimellä Romlammit. Nimi johtuu Romvuoreksi kutsutusta kallioalueesta. Romvuori eli Rombergen sijaitsee Nuuksion Pitkäjärven luoteisrannalla.
Aiheesta muualla

Paikkatietoalusta: Vähä Romlampi
Wohin, kleines Pony?

|  Wohin, kleines Pony?> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Bob Martin
Säveltäjä(t):  Kurt Svab
Sanoittaja(t):  Kurt Svab Hans Werner
Euroviisutiedot
Vuosi:  1957
Maa:  Itävalta
Kieli:  saksa
Sijoitus:  10.
Pisteet:  3
Sanat:  sanoitus
Muuta:  Kapellimestarina Carl de Groof
Wohin, kleines Pony? on Bob Martinin esittämä kappale, joka edusti Itävaltaa vuoden 1957 Eurovision laulukilpailussa Saksan Frankfurt am Mainissa.
Kappale sijoittui Euroviisuissa viimeiseksi 3 pisteellä.
William Ellery Channing

| William Ellery Channing |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1780 Newport, Rhode Island, Yhdysvallat
Kuollut: 2. lokakuuta 1842 (62 vuotta) Bennington, Vermont, Yhdysvallat

 Nimikirjoitus
William Ellery Channing (7. huhtikuuta 1780 Newport, Rhode Island, Yhdysvallat – 2. lokakuuta 1842 Bennington, Vermont, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja alkujaan kongregationalistipastori, myöhemmin amerikkalaisen unitarismin johtohamo. Hänen uskonnolliset ja aatteelliset näkemyksensä olivat tärkeimpiä vaikutteita Uuden-Englannin transsendentalisteille, joihin kuuluivat muun muassa Ralph Waldo Emerson ja Henry David Thoreau.
Elämä

Arvostettuun sukuun syntynyt Channing opiskeli teologiaa Harvardissa, ja hänestä tuli pian menestyksekäs saarnaaja eri kongregationalistikirkoissa Bostonin alueella. Vuodesta 1803 kuolemaansa saakka hän toimi Bostonin Federal Street Churchin pastorina. Hänen teologiset näkemyksensä eivät olleet vielä tuolloin vakiintuneet, mutta 1800-luvun alussa Uudessa-Englannissa vallinneiden vanhoillisen ja liberaalin teologian edustajien kiistoissa hän asettui jälkimmäiselle kannalle.
Vuonna 1819 hän piti pastori Jared Sparksin virkaanasettamisen yhteydessä Baltimoressa, Marylandin osavaltiossa, uraauurtavan unitaristisaarnan Unitarian Christianity, jonka painoksia myytiin julkaisemisen jälkeen tuhansia kappaleita, ja joka oli yksi Yhdysvaltain unitarismin historian ratkaisevista hetkistä. Saarnassaan Channing hyökkäsi trinitarismia vastaan ja vaati, että liberaalit kristityt ja seurakunnat tunnustaisivat julkisesti unitaristisen vakaumuksensa. Tästä puheesta kuolemaansa asti Channing oli tunnustettu aatesuunnan johtajana. Hänen johdollaan perustettiin Bostonissa vuonna 1825 Amerikan unitaristien yhdistys (American Unitarian Association) edistämään unitaristien etuja.
Vuonna 1816 hän piti sotaa käsittelevän saarnan, joka johti Massachusettsin rauhanyhdistyksen perustamiseen. Elokuussa 1821 hän teki Euroopan-matkan, jonka aikana hän tapasi Englannissa monia merkittäviä kirjailijoita, erityisesti William Wordsworthin ja Samuel Taylor Coleridgen. Palattuaan Amerikkaan elokuussa 1823 Channing jatkoi pastorin tehtäviään, mutta kiinnittäen aiempaa päättäväisemmin huomiota kirjallisuuteen ja yhteiskunnallisiin asioihin. Kaunopuheisena ja voimakkaana saarnaajana hän vaikutti paljon yleiseen mielipiteeseen muun muassa vankilaolojen parantamisessa ja raittiuden edistämisessä. Channing kannatti maltillista abolitionismia ja kirjoitti vuonna 1842 teoksen The Duty of the Free States, joka oli vastalause Daniel Websterin opetuksille, jotka koskivat kansallisia orjalakeja.
Wolof

Wolof tarkoittaa ainakin seuraavia:
wolofit, kansa Senegalissa ja Gambiassa
wolof, nigeriläis-kongolainen kieli.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Wolof”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vähä Ruokjärvi

| Vähä Ruokjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lohja
Koordinaatit:  60°20′08″N, 23°46′08″E
Järvinumero:  23.074.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  62,3 m 
Rantaviiva:  10,7 km 
Pinta-ala:  0,62 km² 
Tilavuus:  0,0019 km³ 
Keskisyvyys:  3 m 
Suurin syvyys:  7,9 m 
 fiVähä Ruokjärvi 
Vähä Ruokjärvi on matala humusjärvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 62 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 18 kilometriä luoteeseen.
Maantiede

Vähä Ruokjärven rantaviiva on erittäin mutkainen, sen pituus on 10 723 metriä. Etäisyys järven länsirannalta itärannalle on yli kaksi kilometriä. Ympäristötietojärjestelmä Hertan mukaan saaria on kolme, joista suurin on runsaan hehtaarin laajuinen Holma järven länsiosassa. Toiseksi suurin on noin puolen hehtaarin laajuinen Mustikkasaari järven läntisimmässä osassa. Kartan mukaan järven pohjoisosan Liukulahdessa sijaitsee kolmen luodon rykelmä ja lisäksi järven itäosassa on vähäinen luoto. Vähä Ruokjärven syvin kohta sijaitsee altaan länsiosassa Mustikkasaaren luoteispuolella.
Vähä Ruokjärven ympärillä on useita vakavesiä, lähimpänä Enäjärvi lännessä. Järviä erottava kannas on noin 300 metriä leveä. Pohjoispuolella sijaitsee Kaituri, Lihava ja Laiha sekä koillisessa Iso Ruokjärvi. Vähä Ruokjärvi on muutaman hehtaarin Iso Ruokjärveä laajempi.
Vähä Ruokjärven rannat ovat varsin metsäisiä, peltoa on jonkin verran pohjoisessa ja idässä. Asutusta on melko paljon. Etelärannan Kultamäki kohoaa noin 40 metriä järven pinnan yläpuolelle.
Vähä Ruokjärveen virtaa vettä Laihasta ja Lihavasta, joiden korkeustaso on 0,3–1,5 metriä ylempi. Vähä Ruokjärven itärannalta lähtee laskuoja Ruokjärveen, joka on Iso Ruokjärven kaakkoinen lahti. Iso Ruokjärven korkeustaso on 0,7 metriä Vähä Ruokjärveä alempi.
Vähä Ruokjärvi on rehevähkö ja sen ekologinen tila on hyvä. Vesitilavuus on 1 884 000 kuutiometriä.
Vähä Ruokjärvi (23.074.1.008) kuuluu Hämjoen valuma-alueeseen (23.074), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Hämjoen alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä; niiden nimet ovat varsin epätavallisia, kuten Sevolampi, Kivimäen Kaita, Lihava ja Laiha.
Wilhelm Miklas

| Wilhelm Miklas |
| --- | --- |

Itävallan 3. liittopresidentti
 10. joulukuuta 1928 – 13. maaliskuuta 1938  
Liittokansleri:  Ignaz Seipel Ernst Streeruwitz Johann Schober Karl Vaugoin Otto Ender Karl Buresch Engelbert Dollfuß Kurt von Schuschnigg
Edeltäjä:  Michael Hainisch
Seuraaja:  Karl Renner (1945)
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1872 Krems an der Donau, Itävalta-Unkari
Kuollut: 20. maaliskuuta 1956 (83 vuotta) Wien, Itävalta
Puoliso:  Leopoldine Miklas
Tiedot
Puolue:  Kristillisdemokraattinen puolue
Uskonto:  katolinen
Wilhelm Miklas (15. lokakuuta 1872 Krems an der Donau, Itävalta-Unkari – 20. maaliskuuta 1956 Wien, Itävalta) oli itävaltalainen poliitikko. Hän toimi Itävallan liittopresidenttinä vuosina 1928–1938. Ennen presidentiksi tuloaan hän oli Itävallan parlamentissa 1907–1914.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wilhelm Miklas Wikimedia Commonsissa
Itävallan liittopresidentit
Karl Seitz (1919–1920) | Michael Hainisch (1920–1928) | Wilhelm Miklas (1928–1938)
Karl Renner (1945–1950) | Theodor Körner (1951–1957) | Adolf Schärf (1957–1965)
Franz Jonas (1965–1974) | Rudolf Kirchschläger (1974–1986) | Kurt Waldheim (1986–1992)
Thomas Klestil (1992–2004) | Heinz Fischer (2004–2016) | Alexander Van der Bellen (2017-)
WSDL

Web Services Description Language (WSDL) on W3C:n määrittämä XML-perustainen
kieli, jolla kuvataan tietoverkossa tarjolla oleva web-teknologioihin perustuva palvelu,
eli Web Service. Kuvaus koostuu abstraktista, ja konkreettisesta
osasta, joista abstrakti kuvaus kuvaa palvelun rajapinnan sitomatta palvelua mihinkään
tiettyyn osoitteeseen tai käytettävään yhteyskäytäntöön (protokollaan).
Konkreettinen osa puolestaan kuvaa käytetyn protokollan ja määrittää myös palvelun osoitteen
tietoverkossa.
Samasta palvelusta voi olla olemassa useita ilmentymiä, esimerkiksi maantieteellisesti eri
alueille voi olla omat ilmentymänsä samasta palvelusta. Tällöin eri ilmentymät jakavat
saman abstraktin kuvauksen, mutta konkreettinen osa on kullekin ilmentymälle omansa. Palvelua
käyttävä asiakassovellus voi etsiä sopivan palvelun ilmentymän ajonaikaisesti
käyttämällä Universal Description Discovery and Integration (UDDI) -palvelua.
Aiheesta muualla

WSDL 1.1 Specification
WSDL 2.0 Specification Part 0: Primer (Latest Version)
WSDL 2.0 Specification Part 1: Core (Latest Version)
WSDL 2.0 Specification Part 2: Adjuncts (Latest Version)
Villit futarit

| Villit futarit> Die Wilden Kerle |
| --- | --- |
 Joukkueen jäsenet vasemmalta oikealle: Teemu, Vanessa, Kalle, Roope, Jonne, Rico ja Aleksi.
Tyyli:  animaatio
Kestoaika:  24 min
Alkuperämaa:  Saksa
Verkko:   ZDF  Yle
Esitetty:  6. toukokuuta 2012 – 19. huhtikuuta 2014 (ZDF)
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  26
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Mike Maurus Dietmar Kremer
Tuotantoyhtiö(t):  Wunderwerk
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Villit futarit (engl. The Wild Soccer Bunch, saks. Die Wilden Kerle) on saksalainen Wunderwerkin tuottama animaatiosarja, joka perustuu Joachim Masannekin lastenkirjasarjaan The Wild Soccer Bunch. Sen esittäminen alkoi ZDF-kanavalla Saksassa 6. toukokuuta 2012, ja päättyi 19. huhtikuuta 2014. Suomessa sarjaa esitti Yle.
Juoni

Villien futareiden joukkue voittaa Voittamattomien joukkueelta itselleen Tervapadan kentän ja saavat valmentajakseen vanhan kioskinpitäjän Ekin. He tähtäävät kohti mestaruutta, mutta tielle tulevat useat sabotoijat, Voittamattomat ja useat tappiot. Samaan aikaan kun he saavat kuulla eläinten kallojen muinaisesta historiasta Tervapadalla, alueelle aletaan suunnitella kuntopalatsia, joka jättäisi kentän alleen.
Hahmot ja suomenkieliset ääninäyttelijät > Päähahmot

Kalle (engl. Kevin, es. Oskari Tamminen) on joukkueen kapteeni ja hyökkääjä. Hän on luonteeltaan voitontahtoinen. Hänen veljensä on Teemu.
Aleksi (engl. Kyle, es. Jukka Nylund) on joukkueen maalivahti. Hän käyttää yleensä huppua siten, että hänestä näkyy vain yksi silmä kerrallaan. Hänen isänsä pakottaa hänet pelaamaan tennistä, vaikka hän vihaa sitä yli kaiken.
Roope (engl. Roger, es. Juuso Salmen) on hyökkääjä, jolla on oranssi tukka ja silmälasit. Hän kehuskelee usein, kuinka teki voittomaalin Voittamattomia vastaan huonolla jalallaan. Lisäksi hän on hyvin fiksu ja on esim. osana nuorten keksijänerojen kerhoa.
Teemu (engl. Tyler, es. Otto Hietanen) on Kallen isoveli. Hän on rauhallisempi kuin veljensä.
Vanessa (es. Ella Jaakkola) on joukkueen ainoa naispuolinen pelaaja. Häntä ei aluksi hyväksytty paremmuudestaan huolimatta joukkueeseen sukupuolensa takia. Hän on luonteeltaan päämäärätietoinen ja rohkea.
Rico (es. Luka Menna) on parempiosaisesta perheestä kotoisin oleva pelaaja. Hänen isänsä on FC:n hyökkääjä. Hänen isänsä ei alun perin hyväksynyt Villejä futareita vaan halusi poikansa FC:n nuorten joukkueeseen.  Ricolla on vaikeuksia koulussa, joten hän on usein tukiopetuksessa.
Jonne (engl. Joey, es. Aarni Hyökki) on pelaaja, jonka perhetilanne on huono ja hän asuu suuren osan sarjasta asuntolassa. Hän muuttaa takaisin äitinsä luokse 2-kaudella tämän päästessä takaisin jaloilleen. Hänellä on sarjan aikana tunteita joukkueen jäsentä Vanessaa kohtaan.
Eki (engl. Larry, es Jarmo Koski) on joukkueen valmentaja, joka alun perin piti kioskia Tervapadalla. Hän oli aikanaan havitellut jalkapallon uraa, mutta selviää, että hän oli loukkaantunut vakavasti pelissä.
Halef on Ekin vanha joukkuetoveri, josta oli tullut tietokonenero. Hän palasi toisella kaudella ja auttoi kallojen jäljittämisessä. Hän puhuu usein kummallisesti ja käyttää outoa hattua.
Netta (es. Saara Lehtonen) on Mankeli-Maken serkku. Hän on Voittamattomien puolella, mutta ystävystyy sarjan aikana Aleksin kanssa.
Hahmot ja suomenkieliset ääninäyttelijät > Viholliset

Mankeli-Make (engl. Mickey the Bulldozer, es. Joonathan Kettunen) on Voittamattomien johtaja.
Kongi (es. Peter Pihlström) on Voittamattomien jäsen, joka ajautui tuuraamaan Vanessaa Villeissä futareissa vastapalveluksena.
Henrik (es. Markus Niemi) pyrki Villeihin futareihin, mutta perusti myöhemmin Kovien kutien joukkueen. Hän yritti sabotoida Villejä futareita yrittäen saada Kallen ja Teemun riitoihin, sekä lavastamalla Villit futarit syylliseksi vandalismiin.
Aleksin isä (es. Taisto Oksanen) ei pidä jalkapallosta eikä siitä, että hänen poikansa pelaa sitä. Hän yrittää hävittää Tervapadan ja rakentaa paikalle kuntopalatsin. Hän pakottaa poikansa pelaamaan tennistä.
Pormestari (es. Antti Pääkkönen) toimii Aleksin isän kanssa yhteistyössä kuntopalatsin rakentamiseksi.
Jaksot

| --- | --- |
 Ensimmäinen kausi Maailmanloppu (The World's End)  Varjopantteri (Shadow Jumper)  Merkkejä yössä (Signs in the Night)  Soturiprinsessa (The Warrior Queen)  Säröilyä (Torn Apart)  Kahdeksas ulottuvuus (The 8th Dimension)  Pimeän metsän peto (The Beast of the Dark Forest)  Veli veljeä vastaan (Brothers in Arms)  Petturi (The Traitor)  ei esitetty Suomessa (Secret of the Graffiti Castles)  Aavetanssi (Ghost Dance)  Vaarallisessa maastossa (Hell on Wheels)  Kuohuva pata (Decision at the Devil’s Pot) :  Toinen kausi Valoa näkyvissä  Salaperäinen keksijäaave  Kenttäshakkia  Joukkue ilman valmentajaa  Kallojen salaisuus  Kunniakysymys  Mahdoton kierrepallo  Epäilysten varjo  Vaikeuksista huolimatta  Virheillä on seuraamukset  Hyökkäys tervapadalle  Kalle liitää korkeuksissa  Kun pysyy villinä 
Ensimmäisen kauden 10. jaksoa esitetty Suomessa, koska siinä esiintyi mm. sellaista kiusaamista, jota ei tuolloin haluttu Galaxin katsojille esittää
Lähde:
WSOY iso tietosanakirja

WSOY iso tietosanakirja on kymmenosainen WSOY:n kustantama suomalainen tietosanakirja.
Osat

WSOY iso tietosanakirja 1 A–B (1995)
WSOY iso tietosanakirja 2 C–F (1995)
WSOY iso tietosanakirja 3 G–I (1995)
WSOY iso tietosanakirja 4 J–Ko (1995)
WSOY iso tietosanakirja 5 Kp–L (1996)
WSOY iso tietosanakirja 6 M–N (1996)
WSOY iso tietosanakirja 7 O–Q (1996)
WSOY iso tietosanakirja 8 R–So (1996)
WSOY iso tietosanakirja 9 Sp–T (1997)
WSOY iso tietosanakirja 10 U–Ö (1997)
Vakaan tilan talous

Vakaan tilan talous (engl. Steady State Economy) tai vakaa talous tai tasapainotalous on taloustieteen suuntaus, joka tavoittelee talouskasvusta riippumatonta talousjärjestelmää. Vakaan tilan talous pyrkii vakiinnuttamaan raaka-aineiden kulutuksen, infrastruktuurin ja väestönkasvun mutta ei aseta rajoituksia aineettomalle kasvulle, kuten onnellisuudelle tai sivistykselle. Degrowth on osa vakaan tilan taloutta, sillä se nähdään keinoksi saavuttaa tasapainotila, jos tietty talous on kasvanut liian suureksi. Vakaan tilan talous ei siis pidä degrowthia lopullisena tavoitetilana vaan siirtymävaiheena.
Suhde talouskasvuun

Vakaan tilan talous vastustaa talouskasvua kolmesta syystä. Ensinnäkin monet kriittiset uusiutumattomat raaka-aineet, kuten öljy ja harvinaiset maametallit, ovat tuotantohuipussaan tai jo siirtyneet laskuvaiheeseen. Niiden tuottaminen maksaa jatkuvasti enemmän ja enemmän, jolloin yhä suurempi osa taloudellisesta toiminnasta joudutaan käyttämään investointeihin ja vapaaseen kulutukseen jäävä osuus pienentyy. Toiseksi kasvun ympäristövaikutukset ovat kasvaneet kestämättömiksi. Kolmanneksi tutkimusaineisto tukee väitettä, että tietyn rajan jälkeen kasvu ei enää tuota onnellisuutta vaan jopa laskee sitä. Kun ihmisen perustarpeet ovat tyydytettyjä, lisäkulutus ei tuota kaikille onnellisuutta, vaikka toki kuluttamisesta onkin tullut monelle keino paeta elämäntavan onttoutta. Näyttäisi siltä, että bruttokansantuotteen noustua noin 10 000 dollaria henkeä kohti vuodessa, lisäkasvun tuottama onnellisuus on hyvin pientä.
Vakaan tilan talouden perusteet

Vakaan tilan talous pyrkii löytämään kestävän ja tasaisen tason hyödyntää ympäristön resursseja ja pitää väestömäärät terveessä suhteessa talouteen. Infrastruktuurin suhteen se pyrkii löytämään optimaaliset ratkaisut sekä säilyttämään ja huoltamaan olemassa olevaa infrastruktuuria, ei vain rakentamaan sitä lisää ilman päämäärää. Vakaan tilan talous korostaa myös pyrkimystä tasa-arvoisempaan yhteiskuntaan sekä tasaisempaa tulonjakoa. Markkinoita se pyrkii käyttämään valikoidusti siellä, missä ne toimivat parhaiten yhteisen edun puolesta. BKT:n määrällisen kasvattamisen sijasta suurimmaksi tavoitteeksi se asettaa laadullisen elämänlaadun parantamisen.
Vakaan tilan talouden osa-alueet

Vakaan tilan talouden tärkeimmät painopistealueet voidaan jakaa seitsemään kohtaan.
Vakaan tilan talouden osa-alueet > Talouden läpisyötön kontrollointi

Läpisyöttö kattaa kaikki sisäänsyötettävät resurssit sekä ulos tulevat jätteet. Globaalisti läpisyöttö ylittää 50 prosenttia kestävän tason. Ihmiset käyttävät jo 36 prosenttia maapallon biologisesti tuottavista pinta-alueista. Uusiutuvia resursseja ei saa käyttää enempää tai nopeammin, kuin ne kykenevät uusiutumaan. Syytä olisi jättää myös marginaali maksimituotantoon. Toiseksi uusiutumattomia resursseja ei saisi käyttää nopeammin kuin uusiutuvia korvikkeita pystytään kehittämään. Kolmanneksi jätteitä ei saa tuottaa enempää kuin ekosysteemit kykenevät niitä assimiloimaan. Kuten selvää, tällä hetkellä talous ei toimi näiden sääntöjen puitteissa. Markkinat ja hinnat eivät auta meitä pääsemään näiden rajojen sisälle, ne täytyy toteuttaa muulla tavoilla. Kiellot, säännöstely, lupakauppa ovat ensisijaisia suoria keinoja, epäsuorana keinona verotus.
Vakaan tilan talouden osa-alueet > Väestönkasvun kontrollointi

Väestönkasvu on ongelma, joka on kaikkien ongelmien taustalla. Vakaan tilan taloudessa olennaista on, että väestömäärä pysyy suhteellisen vakaana. Väestönkasvua se pyrkii hillitsemään koulutuksen ja ehkäisymenetelmien avulla.
Vakaan tilan talouden osa-alueet > Tasa-arvo ja tulonjako

Tuloeroilla on yhteiskuntiin. haitallisia vaikutuksia Ne johtavat statuskilpailun pahentumiseen, joka pahentaa muun muassa kerskakulutusta, joka taas ei ole kestävää. Vakaan tilan talous tukee kansalaispalkkaa yhtenä keskeisenä keinona kohti tasavertaisempaa tulonjakoa, jolloin jokainen pääsee aloittamaan samalta viivalta. Lisäksi palkkaeroja säädeltäisiin, työntekijöiden omistusosuutta yrityksistä pyrittäisiin kasvattamaan ja yrityksiä siirtyisi osakeyhtiöistä osuuskunniksi.
Vakaan tilan talouden osa-alueet > Rahajärjestelmä ja velkaantuminen

Vakaan tilan talous kritisoi nykyisen rahajärjestelmän virheellistä rakennetta. Rahatalouden ja biofyysisen maailman välinen kuilu kasvaa jatkuvasti, koska nykyinen raha syntyy velanoton kautta. Tämä järjestelmän sisäänrakennettu virhe aiheuttaa sen, että talouden on pakko kasvaa, jotta se pysyy toimintakuntoisena. Ilman kasvua lainat jäävät maksamatta. Mutta koska raha syntyy lainojen kautta, täytyy pankkien lainata yhä enemmän ja enemmän, jotta pyörät pyörivät. Vakaan tilan talous kritisoi finansialisaatiota, ja pitää finanssisektoria kustannuksena. Se on kustannus siitä, että raha virtaa taloudessa sinne missä sitä tarvitaan, ja mitä vähemmän resursseja tämän palvelun tuottamiseen tarvitaan, sen paremmin yhteiskunta voi. Vakaan tilan taloudessa rahajärjestelmän sisäänrakennettu kasvupakko poistettaisiin luomalla velasta vapaa kansallinen valuutta, jonka valtio keskuspankin ominaisuudessa luo. Reservivaatimus liikepankeille nostettaisiin siis sataan prosenttiin, jolloin rahan luominen tyhjästä loppuisi. Keskuspankille siirtyisi siis valta päättää siitä, kuinka paljon rahaa taloudessa tulee kulloinkin olla kierrossa. Valtiolla olisi keinoja poistaa (verotus) ja lisätä (rahan luominen) rahaa taloudellisessa kierrossa, reaalitalouden olosuhteiden mukaan. Toiseksi vakaassa taloudessa valtiot suosisivat paikallisvaluuttoja, jotka tukevat alueiden omaa taloudellista vaihdantaa valtioiden sisällä. Paikallisvaluutta on voimassa tietyllä alueella ja siten vahvistaa paikallisia markkinoita. Tärkein olisi sen turvallisuutta lisäävä rooli. Kaikki eivät olisi enää riippuvaisia globaalin rahajärjestelmän epävakaudesta, vaan yhteisöt voisivat elää taloudellisessa rauhassa. Kolmanneksi vakaassa taloudessa olisi kansainvälinen valuutta, jonka avulla voidaan edelleen käydä globaalia vaihdantaa tasavertaisesti.
Vakaan tilan talouden osa-alueet > Yhteiskunnalliset mittarit

BKT on ylivoimaisesti tärkein edistyksen ja hyvinvoinnin mittari kaikissa moderneissa yhteiskunnissa. Erityisesti sen vaikutus politiikkaan on valtava, ja asioita arvioidaan niiden vaikutuksella BKT:een. Kuitenkaan BKT ei erota yhteiskunnalle koituvia kustannuksia ja hyötyjä taloudellisesta aktiviteeteista. Vakaan tilan talous ei pidä BKT:ta hyvänä mittarina pyrittäessä parempaan yhteiskuntaan. Vaihtoehtoina se näkee esimerkiksi GPI:n (Genuine Progress Indicator) ja HPI:n (Happy Planet Index).
Vakaan tilan talouden osa-alueet > Työllisyys

Vakaan tilan talous arvostelee sitä, että noussutta tuottavuutta ei ole käytetty ihmisten työtaakan vähentämiseen. Päinvastoin tuottavuuden kasvu on käytetty tuottamaan enemmän ja enemmän tavaroita ja palveluita, mistä taas seuraa, että töitä täytyy tehdä yhä enemmän. Toinen ongelma, jonka vakaan tilan talous näkee nykyisessä järjestelmässä, on työnteon joustamattomuus, mutta vaikka kehitystä onkin tapahtunut, silti edelleen liian moni työnantaja vaatii tekijänsä täyspäiväiseen työsuhteeseen. Kolmantena kohtana: nykyinen talousjärjestelmä ei arvosta töitä oikein niiden yhteiskunnallisen hyödyllisyyden suhteen. Monia yhteiskuntaa hyödyttäviä töitä on kannattamatonta tehdä, kun taas yhteisöä hyödyttämättömiä töitä voi olla todella kannattavaa tehdä. Vakaassa taloudessa tuottavuuden hedelmät käytettäisiin työaikojen lyhentämiseen, tuotannon kasvattamisen sijasta. Teknologia siis muuttuisi palvelemaan ihmisiä myös tosielämässä eikä toisin päin.
Vakaan tilan talouden osa-alueet > Markkinat ja yritysmuodot

Osakeyhtiöt ovat nykyisen talousjärjestelmän keskiössä, niiden lakivelvoitteinen tarkoitus on tuottaa voittoa osakkailleen. Vakaan tilan talouden saavuttamiseksi on siten edistettävä vaihtoehtoisia omistusmalleja osakeyhtiöille, luoda liike-elämään rakenteita, jotka eivät pakota kasvuun, ja omaksua uudenlaisia tapoja mitata menestystä. Yritysten ydintoimintaa on arvon luominen, tämän arvon ei kuitenkaan tarvitse olla pelkästään rahallista, vaan se voi olla myös sosiaalista ja ympäristöllistä. Yritysvastuu kuvaa toimintaa, jota yritykset tekevät pakosta, kun taas yhteisen arvon luominen on paljon tätä syvällisempää.
Aiheesta muualla

Steadystate.org