stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Unettomuus
Vaikutukset

Unen tehtäviin kuuluu ainakin ylläpitää aivojen aineenvaihduntaa varastoimalla energiaa ja poistamalla valveen aikana kerääntyneitä aineita sekä muovata hermosolukkoa (muisti ja oppiminen) ja säädellä immuunijärjestelmän tasapainoa.
Unettomuushäiriöstä tai primaarista unettomuudesta (eli ei muun sairauden aiheuttamasta) kärsivä ei yleensä pysty nukkumaan päiväunia, mutta sekundaarisesta kärsivä pystyy. Pitkäaikainen unettomuus heikentää tapahtuma- ja työmuistia, ongelmanratkaisukykyä, tarkkaavaisuutta, keskittymiskykyä ja lisää ärtyisyyttä, uupumusta, virhealttiutta, onnettomuuksia ja kaatumisia. Unettomuuden lisäksi sen hoidossa käytettävät hypnoottiset ja sedatiiviset lääkkeet vaikuttavat kognitioon ja liikenneonnettomuusriskiin. Unettomuus aiheuttaa myös tinnitusta ja oppimisvaikeuksia ja on yhteydessä huonontuneeseen elämänlaatuun ja sosiaalisiin suhteisiin. Pitkään jatkuneen unettomuuden on todettu muuttavan DNA:n metylaatiota, erityisesti hermoston toimintaan ja kehitykseen yhdistetyllä geenipolulla.
Pitkäaikainen unettomuus näyttää lisäävän joidenkin mielenterveyden häiriöiden (ainakin depressio ja itsetuhoisuus), päihdehäiriöiden ja somaattisten sairauksien (ainakin tyypin 2 diabetes, sepelvaltimotauti, eteisvärinä, infektiot ja pitkäaikaiset kiputilat) sekä kuoleman riskiä eri väestöissä.
Unihäiriöiden ja psyykkisten oireiden välinen yhteys on kaksisuuntainen: psyykkisiin häiriöihin liittyy usein muutoksia unen määrässä ja laadussa, mutta myös liian lyhyt tai huono yöuni ja unettomuus voi aiheuttaa psyykkisiä ongelmia. Puuttumalla aktiivisesti lasten unettomuuteen voidaan todennäköisesti vähentää monien lasten psyykkisiä oireita merkittävästi.
Ehkäisy

Yleisterveyden edistäminen ja sairauksien hoito
Ravitsemus: Ravitsemussuosituksen noudattaminen sekä lounasaikainen nopeiden väsyttävien hiilihydraattien ja myöhäisen raskaan aterian välttäminen. Tietämys ravintolisien vaikutuksista on vähäistä tai ristiriitaista.
Liikunta: Kohtuullinen liikunta nopeuttaa nukahtamista, lisää syvää unta, parantaa unen laatua ja voi ehkäistä unihäiriöitä. Vastoin aiempaa käsitystä myös myöhäinen raskas liikunta voi edistää unta tai olla vaikutukseltaan neutraali.
Nautintoaineiden kohtuukäyttö: Vähäinenkin piristeiden käyttö voi alttiilla heikentää unta, jolloin käyttö voi olla edullista ainakin rajoittaa aamupäivään.
Työ-leposuhteen parantaminen ja työaikajärjestelyt
Päiväaikainen ongelmien käsittely
Säännöllinen nukkumisaika
Sosiaaliset suhteet, mukaan lukien riittävä perhe- ja ystäväaika
Harrastukset
Rentoutuminen
Tarpeettoman unilääkehoidon välttäminen
Diagnostiikka > Strategia

Unettomuuden ja unettomuushäiriön tunnistaminen ja varmistaminen perustuvat potilaan uni-valverytmin kartoittamiseen haastattelun, kyselylomakkeiden ja unipäiväkirjan avulla. Unihäiriön epäily herää, jos potilas haastatellen kärsii vähintään kolmena päivänä viikossa nukahtamisvaikeuksista, häiriintyneestä yöunesta tai päiväväsymyksestä tai oireisto on huonontanut päiväaikaista toimintakykyä. Kliinistä statustutkimusta ja laboratoriotutkimuksia tarvitaan lähinnä unettomuuden lukuisten eri sekundaaristen syiden poissulkemisessa. Epäselvissä, vaikeissa ja pitkittyneissä tapauksissa voidaan hyötyä unilääketieteen tai erikoissairaanhoidon diagnostiikasta, mutta muuten diagnostiikka onnistuu perusterveydenhuollossa.
Diagnostiikka > Kliiniset tutkimukset

Kyselylomakkeisiin kuuluu esimerkiksi pohjoismainen unikysely BNSQ ja unettomuuden vaikeusasteen arviointiasteikko ISI (engl. Insomnia Severity Index). Toimintakykyä voidaan arvioida tarkemmin esim. SOFAS-kyselyn ja elämänlaatua WHO-5-kyselyn avulla. Vähintään viikon kestoisen unipäiväkirjan avulla nukkumisesta saadaan muistiin perustuvaa käsitystä täsmällisempi kuva. Kliinisessä tutkimuksessa arvioidaan vähintään uniapnean tunnistamiseksi ylähengitystiet (esim. Mallampati-luokitus), paino, pituus, vyötärönympärys ja leuanalusrasva.
Diagnostiikka > Fysiologiset tutkimukset

Pitkäkestoinen aktigrafiarekisteröinti liikeanturilla voi auttaa unen määrän ja laadun arvioinnissa tai vuorokausirytmin häiriön epäilyn jatkoselvittelyssä. Muihin mahdollisiin tutkimuksiin kuuluvat esimerkiksi laaja unipolygrafia unilaboratoriossa, melatoniinieritystutkimus, toistuvat kehonlämpömittaukset, sydämen sykevaihtelun seuranta, jatkuva verenpaineen mittaus ja lääkeainepitoisuuksien mittaukset.
Hoito > Strategia

Hyvässä hoitosuhteessa tapahtuva seuranta on unettomuuden hoidon lähtökohta. Kognitiivis-behavioraalinen eli tiedonkäsittely- ja käytösmalleihin kohdistuva hoito sekä liikuntaharjoittelu ja kirkasvalohoito ovat ensisijaisia hoitovaihtoehtoja. Lääkehoitoa suositellaan käytettäväksi pääosin tilapäisesti, kun lääkkeetön hoito ei ole riittävää.
Unettomuuden hoito ei pääsääntöisesti vaadi erikoissairaanhoitoa, mutta kuuluu kaikille terveydenhuollon tasoille; unettomuus on yleistä sairaaloissa ja hoitolaitoksissa. Unenaikaisen hengityshäiriön epäilyssä voidaan tarvita keuhkosairauksien tai korva-, nenä- ja kurkkutautien konsultaatiota, unenaikaisen liikehäiriön epäilyssä neurologian konsultaatiota, mielenterveyden häiriöissä psykiatriaa ja lasten ja nuorten tapauksissa lastenneurologiaa tai lasten- tai nuorisopsykiatriaa. Neuropsykiatrisiin häiriöihin liittyvä unettomuus voi myös usein vaatia mainittujen erikoisalojen osaamista. Raskauteen, imetykseen, kuukautisiin ja vaihdevuosiin liittyvässä unettomuudessa raskausneuvolan tai gynekologin osallisuus voi olla hyödyksi. Tarvittaessa käytössä ovat myös unilääketieteen ja yksityisten uniklinikkojen erityisasiantuntijat.
Hoito > Kognitiivis-behavioraalinen hoito

Kognitiivis-behavioraalisia eli tiedonkäsittely- ja käytösmalleihin kohdistuvia menetelmiä pidetään pitkäaikaisen unettomuuden hoidossa ensisijaisina, koska ne vaikuttavat yleensä unettomuutta ylläpitäviin tekijöihin ja vaikutus säilyy hoidon lopettamisen jälkeenkin (eräissä ohjelmissa ainakin 12 kk). Lääkkeettömän hoidon avulla vältetään myös lääkkeiden haittavaikutukset, kuten sivuvaikutukset ja lääkeriippuvuus. Unettomuuden varsinaisen kognitiivis-behavioraalisen psykoterapian suhteen ongelmana voi olla, että unettomuuden hoitoon pätevöityneitä terapeutteja on riittämättömästi ja terapia on kallista, kuten Suomessa.
Psykososiaalinen tuki ja neuvonta ovat keskeinen osa kaikkea unettomuuden hoitoa. Erityisesti tunnetun stressitekijän aiheuttaman tilapäisen sopeutumisunettomuuden hallinnassa ensisijaista on luoda turvaa ja antaa tietoa, sillä reaktio on hyvin tavallinen, satunnaiseen unettomuuteen voi sopeutua, eikä tällä ole taipumusta pitkittyä. Muihin kognitiivis-behavioraalisiin menetelmiin kuuluvat unirytmin säännöllistäminen, häiritsevien ärsykkeiden vähentäminen, unen rajoittaminen, unihygienian parantaminen, vuoderajoitukset, rentoutusmenetelmät, psykoterapia, paradoksaaliset tehtävät, oppimiseen perustuva uudelleenjäsentely sekä unesta huolehtimisen ja yliyrittämisen muokkaaminen.
Vuoderajoituksiin kuuluvat esimerkiksi ns. uniärsykkeiden hallinta, jossa maksimaaliseksi nukahtamisyrityksen kestoksi vuoteessa sallitaan 15 minuuttia, sekä ns. vuoteessa olon rajoittaminen, jossa vuodetta ei käytetä muuhun kuin nukkumiseen ja rakasteluun. Rentoutusmenetelmiin kuuluvat muun muassa progressiivinen lihasrentoutus, meditaatio, autogeeninen rentoutus (itsesuggestio) ja hypnoosi. Kognitiivis-behavioraalisessa psykoterapiassa tutkitaan potilaan mielen toimintamallien ja niistä johtuvan toimintatavan vaikutusta unettomuuteen sekä sitä, mitä terapian myötä tulevat muutokset kokemisen tavassa ja käyttäytymisessä vaikuttavat hyvinvointiin. Terapiassa pyritään löytämään ja katkaisemaan ne mekanismit, jotka ylläpitävät juuri kyseisen potilaan unettomuuden noidankehää. Hoito tapahtuu yleisimmin 5–8 hengen ryhmissä ja tapaamiskertoja on 4–8.
Noin 50 % pitkäaikaisesti unettomista saavuttaa kliinisesti merkitsevän hoitotuloksen kognitiivis-behavioraalisen psykoterapian avulla, osa jatkaen samalla unilääkkeiden käyttöä, ja noin 33 %:lla uni palautuu hyväksi. Hoitovaste on paras silloin, kun unettomuus johtuu ahdistuneisuudesta tai masennuksesta. Kognitiivis-behavioraalinen terapia ei nopeuta nukahtamista, mutta voi vähentää yöheräilyä. Rentoutusterapia voi pienentää nukahtamisviivettä. Hyviä tuloksia on saatu myös vanhempien ja nuoren opastuksesta säännöllisten nukkumaanmenoaikojen noudattamiseen.
Hoito > Työterveyshuolto

Yötyötä tekeville tehdään työhönsijoitustarkastuksia työhön tullessa ja määräväliajoin. Työterveyshuolto edistää työpaikkojen terveellisyyttä työnantajien ja esimiesten neuvonnan ja työpaikkaselvitysten avulla. Työaikojen kuormittavuutta voivat vähentää esimerkiksi eteenpäin kiertävät vuorotyöjärjestelmät, maksimityöajan rajoittaminen (esim. alle 55 tuntia viikossa ja alle 16 tuntia kerrallaan), työntekijän vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, yövuoroon sijoitetut unitauot ja ennen klo 5:ttä alkavien työvuorojen välttäminen.
Hoito > Muut hoidot

Unettomuutta on hoidettu myös ääniterapialaitteiden avulla. Eräässä tutkimuksessa ääniterapialaitteet toimivat unettomuuden hoidossa lähes yhtä hyvin kuin reseptilääkkeet.
Kirjallisuutta

Pihl, Susan & Aronen, Anna-Mari: Unentaidot.  (Löydä uni ilman lääkkeitä (Onni-sarja))  Duodecim, 2020.  ISBN 9789523600171
Dyregrov, Atle: Hyvän unen opas.  ((Den lille søvnboken: håndbok for folk som vil sove bedre, 2001.) Suomennos: Salla Korpela)  Helsinki:  Kirjapaja, 2002.  ISBN 951-625-872-7
Partinen, Markku & Huovinen, Maarit: Terve uni.  (Miten voit -sarja)  Helsinki:  WSOY, 2007.  ISBN 978-951-0-31215-5
Kajaste, Soili & Markkula, Juha: Hyvää yötä. Apua univaikeuksiin.  Helsinki:  Kirjapaja, 2011.  ISBN 978-952-247-144-4
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
YTHS - terveystietoa unettomuudesta (Arkistoitu – Internet Archive)
Unettomuuden hoito-ohjeita (potilasohje) (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Uniliiton kotisivut
Unettomuus Duodecim, Terveyskirjasto.fi, Matti Huttunen, Psykiatrian erikoislääkäri
Mitä herra Kern tekee öisin?, Kuva, 05.07.1939, nro 14, s. 30, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Vincent van Goghin Noon – Rest from Work (1890)
Yhdysvaltain hallituksen levittämä juliste toisen maailmansodan ajalta.
Alex Vlašić

| Alex Vlašić> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. kesäkuuta 2001 (ikä 23) Wilmette, Illinois
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  198 cm
Paino:  98 kg
Seura
Seura:  Chicago Blackhawks
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
NHL-varaus:  43. varaus, 2019 Chicago Blackhawks
Alex Vlašic (s. 5. kesäkuuta 2001 Wilmette, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Vlašic edustaa NHL-joukkue Chicago Blackhawksia.
Ennen NHL-uraansa hän pelasi Yhdysvaltain maajoukkueen kehitysohjelmassa ja Bostonin yliopiston joukkueessa. Chicago Blackhawks varasi hänen toisella kierroksella 43. varausvuorolla vuoden 2019 NHL:n varaustilaisuudessa. Vlašic on pelannut 98 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kolme maalia ja 17 syöttöä eli yhteensä 20 tehopistettä.  Uran tilastot päivitetty 9. lokakuuta 2024.
Rutger McGroarty

| Rutger McGroarty |
| --- | --- |
 McGroarty Yhdysvaltain maajoukkueessa 2020.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. maaliskuuta 2004 (ikä 20) Lincoln, Nebraska
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  Pittsburgh Penguins
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
NHL-varaus:  14. varaus, 2022 Winnipeg Jets
Rutger McGroarty (s. 30. maaliskuuta 2004 Lincoln, Nebraska, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. McGroarty edustaa NHL-joukkue Pittsburgh Penguinsia.
Ennen NHL-uraansa McGoarty pelasi Yhdysvaltain maajoukkueen kehitysohjelmassa ja Michiganin yliopiston joukkueessa. Winnipeg Jets varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 14. varausvuorolla vuoden 2022 NHL:n varaustilaisuudessa. Elokuussa 2024 Jets kauppasi McGroartyn Pittsburgh Penguinsiin vaihdossa Brayden Yageriin. McGroarty on pelannut yhden NHL:n runkosarjan ottelun ilman tehopisteitä. Tilastot päivitetty 10. lokakuuta 2024.
Matt Coronato

| Matt Coronato |
| --- | --- |
 Coronato Yhdysvaltain maajoukkueessa 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. marraskuuta 2002 (ikä 22) Greenlawn,  New York
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  178 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Calgary Flames
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
NHL-varaus:  13. varaus, 2021 Calgary Flames
Matt Coronato (s. 14. marraskuuta 2002 Greenlawn,  New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Coronato edustaa NHL-joukkue Calgary Flamesia.
Ennen NHL-uraansa hän pelasi USHL-joukkue Chicago Steelissa ja Harvardin yliopiston joukkueessa. Calgary Flames varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 13. varausvuorolla vuoden 2021 NHL:n varaustilaisuudessa. Coronato on pelannut 35 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kolme maalia ja kuusi syöttöä eli yhteensä yhdeksän tehopistettä. Coronato kuului Yhdysvaltain joukkueeseen vuoden 2022 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa. Uran tilastot päivitetty 7. lokakuuta 2024.
Umaijadi-moskeija

Umaijadi-moskeija
Moskeijan sisäpihaa.
Johannes Kastajan pyhäinjäännösarkku moskeijan rukoussalissa.
Umaijadi-moskeija (arab. الجامع الأموي‎, al-Jāmi‘ al-’Umawī) on moskeija Damaskoksen vanhassakaupungissa Syyriassa. Moskeija on yksi maailman suurimmista ja vanhimmista ja sisältää Johannes Kastajalle omistetun pyhäkön rukoussalissaan.
Historiallista taustaa

Nykyisen moskeijan paikka oli uskonnollinen kulttikeskus jo rautakaudella. Kun roomalaiset valloittivat Syyrian 64 eaa., he rakensivat paikalle Juppiterille omistetun temppelin, koska he samastivat Juppiteriin siellä aiemmin palvotun ukkosenjumala Hadad-Rammanin.
Itä-Rooman kristillinen keisari Theodosius I muutti temppelin vuonna 391 kristilliseksi basilikaksi, ja siitä tuli Damaskoksen piispanistuimen katedraali. 500-luvulta alkaen kirkosta tuli erityisesti Johannes Kastajaan kohdistuneen kultin keskus. Tämän pääkallon kerrotaan sijaitsevan kirkossa.
Itä-Rooman vetäydyttyä Syyriasta alueen ja lopulta koko Lähi-idän hallitsijaksi nousi 640-luvulla Muawija. Numismaatikko Volker Poppin teorian mukaan hän rakensi valta-asemaansa  Johannes Kastajan pyhäinjäännösten suojelijana samaan tapaan kuin Itä-Rooman keisarit olivat julistautuneet Jerusalemin Pyhän Ristin suojelijoiksi. Vastaavasti Syyriassa ghassanidit olivat suojelleet Sergiuksen jäänteitä Rusafassa. Muawijan lyömissä kolikoissa aiheena oli myös Johannes Kastaja kantamassa omaa irtileikattua päätään.
Kehitys moskeijaksi

Arabiuskonnon lisääntyvää vihamielisyyttä kristinuskoa kohtaan osoitti, että kalifi al-Walid vuonna 706 purki Johannes Kastajan kirkon ja rakennutti tilalle uuden rukoushuoneen (masjid). Kristityt olivat tätä ennen saaneet melko rauhassa korjata kirkkojaan ja rakentaa myös uusia. Umaijadi-kalifien kaudelta tiedetään vain kolme aikaisempaa tapausta, jossa kirkko oli suljettu.
Kehitys moskeijaksi > Al-Walidin piirtokirjoitus

Al-Walid sijoitti uuteen pääpyhäkköönsä piirtokirjoituksen, joka on tärkeä arkeologinen lähde tutkittaessa arabiuskonnon kehitystä. Piirtokirjoituksessa ei enää mainita Jeesusta eikä puhutella kirjan kansaa, kuten vuonna 691 rakennetun Kalliomoskeijan piirtokirjoituksessa, jonka rakennuttaja oli al-Walidin isä, kalifi Abd al-Malik.
Piirtokirjoitus sisältää kolme viestiä: 1) jumalamme on Jumala, emme palvo ketään muuta, 2) profeettamme on muḥammad, 3) yhteisömme (dīn) on islam.
Nevon ja Korenin mielestä tässä näkyy siirtymä Jeesuksesta profeetta Muhammediin. Volker Popp katsoo, että muḥammad tarkoittaa edelleen vain ”ylistettyä” ja viittaa Jeesukseen.  Poppin näkemyksen puolesta puhuu Al-Walidin myöhempi piirtokirjoitus Qasr Kharanan linnoituksessa vuodelta 710. Siinä puhutaan yhä Aabrahamin uskon mukaisesti ”Mooseksen ja Aaronin Jumalasta” ilman, että Muhammedia mainitaan. Islam ei liioin vielä ole uuden uskonnon nimi vaan tarkoittaa alistumista ja kuuliaisuutta kirjoituksille.
Damaskoksen pyhäkön piirtokirjoitus toistuu Koraanissa:
»”Uskonnossa [din] ei ole mitään pakkoa, oikea tie on selvästi erotettu harhateistä, ja se, joka hylkää Saatanan ja uskoo Jumalaan, hän pitää kiinni mitä lujimmasta kädensijasta, joka ei murru. Jumala on kuuleva, tietävä.” (2:256)»
Länsimaissa lauseen alkuosa on tulkittu upeaksi suvaitsevaisuuden julistukseksi. Jotkut tutkijat pitävät tällaista tulkintaa anakronismina, jossa moderni uskonnonvapauden periaate on siirretty 700-luvun Lähi-itään.
Christoph Luxenberg katsoo, että pyhäkön arabiankielinen seinäkirjoitus on luettu väärin. Tekstissä esiintyvä sana dῑn ei tarkoita uskontoa, vaan totuutta tai pyhiä kirjoituksia. Nykyaikaista uskonnon käsitettä ei tuohon aikaan vielä ollut olemassa, ei edes roomalaisilla. Tekstin oikea käännös ei siten ole ”uskonnossa ei ole pakkoa” vaan, ”totuutta (dῑn) ei voi kieltää”. Miksi ei voi, ilmenee seuraavasta virkkeestä: ”oikea tie on selvästi erotettu harhateistä”. Teksti kertoo, että on kaksi tietä, oikea ja väärä. Koska niiden välinen ero on selvä, erehtymisen riskiä ei ole. Kirjoitus olisi siten hallitsijan kehotus seurata hänen itsensä esittämää "oikeaa tietä".
Hopeinen Harmonikka

Hopeinen Harmonikka oli 10-vuotiaille ja sitä nuoremmille lapsille tarkoitettu suomalainen harmonikkakilpailu, joka järjestettiin vuodesta 1986 lähtien vuoteen 2023 Sata-Häme Soi -juhlilla Ikaalisista. Se järjestettiin Kultainen Harmonikka -kilpailun rinnalla. Ajatuksena lasten kilpailussa on välttää "kovaa kilpailua". Kilpailu syntyi Sata-Häme Soi ja MTV Oy:n yhteistyönä.
Kilpailun kulku

Ensimmäisessä vaiheessa kilpailuun ilmoittautuneet lapset tekivät äänitteen tai videon, joiden perusteella tuomaristo valitsi semifinaaliosallistujat. Keväällä, viime vuosina ns. "harmonikkaristeilyn" yhteydessä ruotsinlaivoilla, käydyn semifinaalin pohjalta valittiin soittajat televisiofinaaliin. Vuonna 2008 finaalin televisioi Yle TV2. Kilpailun voittaja ratkeaa suorassa lähetyksessä katsojien puhelinäänestyksen perusteella. Yhdessä Kultainen Harmonikka -kilpailun kanssa viime vuosina televisioitu finaaliohjelma keräsi yli puoli miljoonaa katsojaa vuosittain 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla. Yleisradio televisioi kilpailun viimeistä kertaa vuonna 2011, eikä sitä televisioitu vuosina 2012–2015. AlfaTV televisioi kilpailun jälleen vuonna 2015.
Kilpailua ei järjestetty vuonna 2020, johtuen koko Sata-Häme Soi -tapahtuman peruuttamisesta koronaepidemian vuoksi vallinneissa poikkeusoloissa. Sata-Häme Soi -festivaali hakeutui konkurssiin syyskuussa 2023, ja kilpailua ei järjestetty vuonna 2024. Kilpailun tuotemerkki jäi Ikaalisten kaupungin omistukseen.
Kilpailun voittajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Janne Puttonen, Viitasaari, 1986  Sari Siekkinen, Vesanka, 1987  Janne Joensivu, Ikaalinen, 1988  Jani Helenius, Kuusankoski, 1989  Pekka Tervahartiala, Raisio, 1990  Arto Kanninen, Jyväskylä, 1991  Janne Mäkinen, Rauma, 1992  Mona-Liisa Malvalehto, Rovaniemi, 1993  Sofia Ahjoniemi, Karkkila, 1994  Kira Nieminen, Helsinki, 1995  Riikka Huhta, Karkkila, 1996  Sami Hopponen, Polvijärvi, 1997  |  Johanna Tiainen, Vihti, 1998  Susanna Hanhikoski, Kaustinen, 1999  Katariina Ahjoniemi, Karkkila, 2000  Hanna Nikander, Karkkila, 2001  Mauri Huttunen, Lappeenranta, 2002  Vilma Avikainen, Mikkeli, 2003  Juuso Vesterinen, Taipalsaari, 2004  Joni Stein, Haapajärvi, 2005  Sami Salonen, Lohja, 2006  Mikko Suihkola, Sievi, 2007  Viljami Morander, Somerniemi, 2008  Arttu Rajala, Ilmajoki, 2009 |  Janina Suihkola, Sievi, 2010  Sonja Lampinen, Saarijärvi, 2011  Kalle Makkonen, Jyväskylä, 2012  Linda Ullgren, Kontiolahti, 2013  Vilma Wiren, Kokkola, 2014  Eemil Ullgrén, Kontiolahti, 2015  Johannes Koivisto, Kokkola, 2016  Konsta Pykäläinen, Lappeenranta, 2017  Eveliina Eloranta, Kankaanpää, 2018  Anni Saksman, Savonlinna, 2019  Annabel Heikola, Pori, 2021  Samuel Heikola, Pori, 2022  Alexander Repin, Tuusula, 2023 |
Koronaviruspandemia Brasiliassa

| Koronaviruspandemia Brasiliassa |
| --- | --- |
 Koronavirustapaukset Brasilian eri alueilla 100000 asukasta kohden.
Yleistä
Virus:  SARS-CoV-2
Tauti:  COVID-19
Lähtöpaikka:  Wuhan, Kiina
Ensimmäinen tapaus
Aika:  25. helmikuuta 2020
Paikka:  Sao Paulo
Tapaukset
Vahvistetut:  15 082 449
Parantuneet:  13 640 478
Kuolleet:  419 114
Rokotetut:  31 504 414
 Tiedot päivitetty viimeksi 8.5.2021. 
Koronaviruspandemia Brasiliassa oli osa COVID-19 -viruksen aiheuttamaa maailmanlaajuista vuosien 2019–2022  koronaviruspandemiaa.
Pandemia

Maailmanlaajuisen epidemian aiheuttanut SARS-CoV-2 todettiin ensi kertaa maassa São Paulossa 25. helmikuuta 2020. 17. maaliskuuta kuoli ensimmäinen brasilialainen koronavirukseen. 29. maaliskuuta kuolleiden määrä ylitti sadan rajan. Tauti levisi nopeasti huhtikuussa.  Tautitiheys ja rajoitustoimet vaihtelivat paljon alueesta toiseen. Pahimmat tautialueet olivat maan suurimmat kaupungit São Paulo, Rio de Janeiro, Fortaleza, Recife ja Manaus.
Kesäkuun 12. päivänä maassa oli jo yli 820 000 tapausta ja kuolleita yli 41 000. Todellisten tartuntalukujen arvellaan olevan moninkertaisia vähäisen testaamisen vuoksi. 13. kesäkuuta Brasilia ohitti Britannian kuolleiden määrässä, minkä jälkeen maan kuolleisuusluku on toiseksi suurin Yhdysvaltain jälkeen. Maailman terveysjärjestön arvion mukaan maan terveydenhuoltojärjestelmä ei kuitenkaan ole vielä romahduspisteessä.
17. kesäkuuta yli 100 sairaanhoitajaa oli kuollut koronavirukseen. Brasilialaisen O Tempo-lehden mukaan maassa on jo paljon enemmän kuolleita kuin espanjantaudissa vuosisata sitten. Arvioitiin että Brasilia voi ohittaa Yhdysvallat kuolleiden kokonaismäärässä heinäkuun lopussa, jos sama tahti jatkuu.  Näin ei käynyt.
Pandemia jatkui pahana syksyllä 2020- alkuvuonna 2021. Maassa alkoi levitä kaksi uutta virusmuunnosta, P.1 Amazonasin osavaltiossa ja P.2 koko maassa. Etelä-Brasiliassa tilanne ei ollut yhtä vaikea kuin pohjoisessa, mutta epidemian pelättiin pahenevan sielläkin. Maa suunnitteli rokottavansa puolet väestöstään kesäkuuhun mennessä, mutta rokotteiden saatavuudessa oli ongelmia. Samaan aikaan Uruguayssa oli meneillään vasta ensimmäinen aalto.
Brasilian suurkaupunkien terveydenhuolto uhkasi romahtaa maaliskuussa 2021.