stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viitasaaren lentokenttä

Viitasaaren lentokenttä (ICAO: EFVI) on Viitasaarella noin neljä kilometriä Viitasaaren keskustasta pohjoiseen sijaitseva lentopaikka.
Viitasaaren lentokentän nurmipäällysteinen kiitotie on 290 metriä pitkä ja 25 metriä leveä. Pohjoispuolella ollut korkea metsä joka rajoitti aikaisemmin kiitotien käyttöä on hakattu pois. Seisonta-alue on sorapäällysteinen. Kentällä on kaksi lentokonehallia, grillikatos ja WC. Polttoainepistettä ja talvikunnossapitoa ei ole.
Lentokenttää pitää Viitasaaren Lentokerho. Kentällä on ollut talvisin suksikonetoimintaa.
Heta (täsmennyssivu)

Heta voi tarkoittaa seuraavia:
Heta, suomalainen naisen etunimi
Heeta tai Heta, kreikkalaisen kirjaimiston entinen nimitys kirjaimelle eeta
Heta, pohjoissiperialainen joki Krasnojarskin aluepiirin alueella
Heta – Henkilökohtaisten Avustajien Työnantajien Liitto, vuonna 2005 perustettu liitto vammaisille henkilöille, jotka toimivat avustajiensa työnantajina
Heta, sukunimenä:
Damon Heta (s. 1987), australialainen dartsinpelaaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Heta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hoitoteko-palkinto

Hoitoteko-palkinto oli vuosittain jaettu tunnustus terveydenhoidon ammattilaisille. Vuodesta 1988 jaetun palkinnon perusti hoitotieteen ja terveydenhuollon ajankohtaisiin kysymyksiin keskittynyt, vuosina 1986–2013 toiminut turkulainen yhdistys Pro Nursing. Palkinnon suuruudeksi määriteltiin erikoissairaanhoitajan korkein kuukausipalkka kunakin vuonna; esimerkiksi vuonna 1989 palkinto oli noin 7 300 markkaa.
Palkittuja

1988:
1989: terveydenhuollon lisensiaatti Kaija Nojonen pitkäaikaisten psykiatristen laitospotilaiden kuntoutusprojektista Pohjois-Hämeessä 1985–1988.
1990: apulaisosastonhoitaja Terttu Pänkäläinen, syöpäpotilaiden hoidosta Keski-Suomen sairaalassa.
1991: Maarit Tammisto, tamperelaisen Mummon kammari -vapaaehtoistyöhankkeen perustaja
1992: Marian sairaalan päivystyspoliklinikan kehittämistyöryhmälle vastuuhoitajamallista, jossa määritetään hyvän hoidon oleelliset piirteet ja sen laatua kuvataan varta vasten suunnitelluilla mittareilla.
1993:
1994: terveydenhoitajat Anneli Grönroos ja Merja Uusitalo terveyspisteen ideoimisesta Turun työttömille.
1995: Suomen Lähetysseuran erikoissairaanhoitaja Kerttu Nygren AIDS-potilaiden valistuksesta ja hoidosta Etiopiassa, sekä Noormarkun sairaalan osastonhoitaja Satu Uutaniemi hoitotyön suunnitelman laadinnasta.
1996:
1997:
1998:
1999: Turun yliopistollisen keskussairaalan sairaanhoitajien Kipusiskot-ryhmä kivun hoitotyön kehittämisestä.
2000: Hyvinkään sairaalan kehittämä potilasoppimiskeskus Soppi
2001: Raision aluesairaalan perushoitaja Anu Ahrelma ja sairaanhoitaja Leena Leppänen tähystystutkimukseen saapuvien potilaiden hoidon kehittämisestä.
2002:
2003:
2004:
2005: Turun yliopistollisen keskussairaalan sairaanhoitajille Jaana Helajärvi, Päivi Lahtonen, Sonja Lindeman ja Riitta Oksanen sydämen vajaatoimintapotilaan kotihoidon ohjauksen kehittämisestä.
2006:
2007:
2008:
2009: Turun yliopistollisen keskussairaalan seksuaalineuvojaverkoston työryhmälle ohjeen laadinnasta potilaan seksuaalisuuden puheeksiottamiseksi.
2010:
2011:
2012:
2013:
Vietnamin demilitarisoitu vyöhyke

Vietnamin demilitarisoidun vyöhykkeen kartta vuodelta 1969.
Vietnamin demilitarisoitu vyöhyke (vietn. Khu phi quân sự Việt Nam) oli Pohjois- ja Etelä-Vietnamin rajalla sijainnut demilitarisoitu vyöhyke. Vyöhyke kulki suurin piirtein 17. leveyspiiriä pitkin Etelä-Kiinan meren rannikosta Laosin rajalle.  Vyöhyke sijaitsi Quảng Trịn maakunnassa. Se kattoi noin 76 kilometriä maata 5 kilometrin leveydeltä Bến Hải-joen molemmin puolin karun viidakon ja vuoriston keskellä.
Vietnamin demilitarisoitu vyöhyke jakoi maan kahtia Geneven konferenssin mukaisesti vuonna 1954. Vyöhyke oli tarkoitettu lyhytaikaiseksi ratkaisuksi, mutta Vietnamin sodan puhjettua vuonna 1955 demilitarisoitu vyöhyke vakiintui maiden väliseksi rajaksi.  Sodan aikana se tuli tärkeäksi taistelutantereeksi.  Alue lakkasi olemasta Vietnamin yhdistymisen myötä vuonna 1976. Vyöhykkeestä ei enää ole paljoa jäljellä, koska sotilastukikohdat tuhottiin amerikkalaisten toimesta niiden evakuoinnin yhteydessä. Suuri osa maasta on raivattu kumipuiden ja kahviviljelmien tieltä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vietnamin demilitarisoitu vyöhyke Wikimedia Commonsissa
Homonymia

Homonymia (m.kreik. ὁμωνυμία 'samannimisyys; monitulkintainen sana') tarkoittaa kielitieteessä sanojen rakenteellista monitulkintaisuutta. Sanat ovat keskenään homonyymeja, jos ne kirjoitetaan tai äännetään samalla tavalla mutta niillä ei ole muuten mitään tekemistä toistensa kanssa. Jos kyse on nimenomaan kirjoitusmuotojen yhteneväisyydestä, puhutaan homografiasta. Samoin äännettyjä sanoja taas kutsutaan homofoneiksi riippumatta kirjoitusasusta.
Koska suomen kirjoitus on suhteellisen foneemista, suomen kielen homonyymit ovat yleensä sekä homografeja että homofoneja. Joissain yhteyksissä tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Puhekielessä sanat kuin ja kun saatetaan molemmat lausua [ku(n)], mutta, jos ne silti kirjoitetaan eri tavalla, ne ovat homofoneja olematta samalla homografeja. Esimerkiksi englannin kirjoitusjärjestelmän idiosynkrasia tarjoaa enemmän mahdollisuuksia. Sanat two ja too ovat homofoneja, mutteivät homografeja. Lead merkityksessä 'johtaa' ja lead 'lyijy' taas ovat homografeja, mutteivät homofoneja ([li:d] vs. [lɛd]). Mahdollista on myös, että sanat ovat osassa muodoistaan toisilleen homonyymit mutteivat kaikissa, esim. suomen substantiivi kuusi ja lukusana kuusi, joista ensin mainittu taipuu esim. kuusen, kuusessa, kuusta, kuuseen, mutta viimeksi mainittu kuuden, kuudessa, kuutta, kuuteen.
Homonymian ja polysemian välinen raja on usein hankala määrittää. Käänteisessä tapauksessa, kun usea sana tarkoittaa yhtä ja samaa asiaa, puhutaan synonyymeistä.
Esimerkkejä

Suomen kielen tyypillisiä homonyymejä ovat esimerkiksi sanat
viini (nuolikoteloa tarkoittava sana viini taipuu viini - viinen - viintä kun taas juoman taivutus on viini - viinin - viiniä),
kuusi (taivutukset kuutta ja kuusta erottavat jälleen eri sanat) ja
juuri, jolla on konkreettisen puun juuren lisäksi myös aikamerkitys 'äsken, hetki sitten'.
Kahdesta käsitteestä käytetään siis samaa ilmiasua. Näitä sanoja on pidettävä eri lekseemeinä, vaikka ne sekä äänne- että kirjoitusasunsa puolesta ovat samanlaisia.
Homonyymeilla leikittely on suosittu harrastus. Tuttuja homonyymisia lauseita ovat "Osta kiikari, sillä näet nimittäin" sekä "Ensin saunotaan ja sitten syödään vasta." Moni tunnettu mainos- ja iskulause rakentuu homonymian huomioarvolle: "Voita ei mikään voita." "Ravista rahaa." "Älä aja sataa kun sataa."  "Stadissa saa pyöriä."  "Jano tulee ennen pitkää" (olutmainos). "Haetaan lakkaa satamasta, kun lakkaa satamasta." "Piilevät piilevät piilevät piilevissä piilevissä." "Tukki tukki tukkitien." "Etsivät etsivät aitoja aitoja kepeillä kepeillä."
Suomen kieltä taitamattoman havainnoijan voi olla vaikea uskoa seuraavassa keskustelussa olevan mitään järkeä, jossa
isäntä sanoo Kokko-rengille juhannusaattona:
-Kokko! Kokoo kokoon koko kokko. -Koko kokkoko? -Koko kokko, Kokko.
Homonymian asteita

Täydellisestä homonymiasta puhutaan, kun molempien homonymiasuhteen jäsenten kaikki taivutusmuodot ovat samanlaisia. Tällaisten parien osuus kielessä jää yllättävän pieneksi, sillä yleensä ymmärtämisen kannalta on tärkeää, että edes jokin muoto sanasta voidaan osoittaa erottamaan sanat eri lekseemeiksi. Käytännössä homonymia aiheuttaa synnynnäisille kielenpuhujille kuitenkin erittäin harvoin ongelmia.
Luokkien sisäisestä homonymiasta puhutaan silloin, kun jokin tietty muoto, esimerkiksi jokin sijamuoto, saa kaksi eri sanaa muistuttamaan sattumalta toisiaan. Esimerkiksi paloissa voi olla monikon inessiivi sanoista palo, pala tai palko. Tällöin on oleellista, että homonyymit kohtaavat juuri saman taivutusluokan sisällä. Mikäli sanojen taivutusasut muistuttavat toisiaan, mutta ne eivät ole saman taivutusluokan sisällä, puhutaan luokkien välisestä homonymiasta. Esimerkiksi kuusta voi olla sanan kuusi yksikön partitiivi tai sanan kuu yksikön elatiivi.
Hotel Hideaway

| Hotel Hideaway |
| --- | --- |
Verkkosivusto:  https://www.hotelhideawaythegame.com
Kaupallinen:  Kyllä
Tyyppi:  Virtuaaliyhteisö
Rekisteröinti:  pakollinen
Omistaja:   Sulake Prepaid Oy
Luonut:  Planetmedia
Avattu:  elokuu 2016
Nykyinen tila:  Aktiivinen
Hotel Hideaway on Planetmedian luoma, puhelinsovelluksena käytettävä yli 17-vuotiaille suunnattu graafinen chat-tyylinen verkkopeli, pelissä toimitaan omalla virtuaalihahmolla peliin rakennetuissa huoneissa muiden käyttäjien kanssa.
Peli on ollut sovelluskaupoista julkisesti ladattavissa elokuusta 2016 lähtien.
Aiheesta muualla

Pelin verkkosivut
Heta (joki)

| Heta |
| --- | --- |
 Laptevinmereen laskeva Hatangan vesistö: latvahaaroista ylempi on Heta, alempi etelästä virtaava on Kotui.
Alkulähde:  Putoranan laakio
Laskupaikka:  Hatanga
Maat:   Venäjä
Pituus:  604 km
Heta (ven. Хета) on pohjoissiperialainen joki Krasnojarskin aluepiirin alueella. Se on Hatangan vasemmanpuoleinen, lounaasta virtaava latvajoki. 604 kilometrin pituinen Heta saa alkunsa Putoranan laakiolta ja virtaa sitten Taimyrin niemimaan kaakkoisreunalla ja yhtyy Kotuihin. Yhtymäkohdasta alkaa 227 kilometrin mittainen Hatanga.
Joki on jäässä syys-lokakuun vaihteesta touko-kesäkuun vaihteeseen, mutta on kesäisin navigoitavissa.
Hotel Cæsar

| Hotel Cæsar |
| --- | --- |
 Oslolainen toimistorakennus, joka esitti sarjassa hotellia.
Tyyli:  saippuasarja
Kestoaika:  20–25 min
Alkuperäiskieli:  norja
Verkko:   TV 2
Esitetty:  1998 – 2017
Tuotantokausia:  34
Jaksoja:  3123
Aiheesta muualla
IMDb
Hotel Cæsar oli norjalainen vuosina 1998–2017 TV 2 -kanavalla esitetty saippuaooppera. Ohjelmassa seurataan kuvitteellisen samannimisen hotellin ja sen omistajaperheen elämää. Hotel Cæsaria tehtiin yli 3000 jaksoa ja se on toistaiseksi Norjan pitkäaikaisin saippuasarja. Alkuvuosina sillä oli keskimäärin noin puoli miljoonaa katsojaa.
Pääosat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sossen Krohg  | … |  Astrid Anker-Hansen   |
|  Toralv Maurstad  | … |  Georg Anker-Hansen   |
|  Anette Hoff  | … |  Juni Anker-Hansen   |
|  Elin Sogn  | … |  Julie Anker-Hansen   |
|  Kim Kolstad  | … |  Jens August Anker-Hansen   |
|  Henriette Lien  | … |  Ninni Krogstad   |
|  Tom Eddie Brydvik  | … |  Svein Krogstad   |
|  Karl Sundby  | … |  Åge Nygård   |
|  Rudy Claes  | … |  Eva Rosenkrantz   |
|  Ingrid J. Nordby  | … |  Benedicte Brybak   |
|  Nikis Theophilakis  | … |  Pelle Krogstad   |
|  Kim-Daniel Sannes  | … |  Storm Liland   |
Hely Tuorila

| Hely Tuorila> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. syyskuuta 1950 (ikä 74) Punkalaidun
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  elintarvikkeiden aistinvaraisen tutkimuksen emeritaprofessori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (MMM 1975, ETL 1982, ETT 1985)
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  ruokamieltymykset ja -valinnat, elintarvikkeiden aistinvaraiset tutkimusmenetelmät
Palkinnot:  SVR R1, Suomalaisen tiedeakatemian jäsen (2010–)
Aiheesta muualla
Hely Tuorila Tuhat-tutkijaportaalissa
Hely Tuorila (s. 11. syyskuuta 1950 Punkalaidun) on suomalainen elintarviketieteilijä, joka on Helsingin yliopiston elintarvikkeiden aistinvaraisen tutkimuksen emeritaprofessori. Hän aloitti professorina 1998 ja jäi eläkkeelle vuonna 2016.
Tuorila tuli ylioppilaaksi Urjalan yhteiskoulusta (1969). Hän opiskeli Helsingin yliopistossa, ja valmistui maatalouden ja metsätieteen maisteriksi (1975) sekä edelleen elintarviketieteen lisensiaatiksi (1982) ja tohtoriksi (1986).
Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen Tuorila on ollut vuodesta 2010.
Aiheesta muualla

Hely Tuorila. University of Helsinki, Department of Food and Environmental Sciences
Katja Solla (19.2.2014) Kuningaskuluttaja: Syömme silmillämme – punainen mehu maistuu marjaisalta (yle.fi)
Arvot ohjaavat ruokamieltymyksiä yhä enemmän (19.1.2001) (mtvuutiset.fi)
Hotel FM

Hotel FM
Hotel FM on romanialainen yhtye, joka on perustettu vuonna 2005. Yhtyeen nykyiseen kokoonpanoon kuuluvat laulaja David Bryan, pianisti Gabriel Băruţa ja rumpali Alex Szus.
Hotel FM valittiin edustamaan Romaniaa Düsseldorfin euroviisuihin 2011 kappaleella "Change". Myös vuonna 2010 yhtye osallistui Romanian karsintakilpailuun, mutta jäi silloin finaalin neljänneksi kappaleella "Come As One".
Aiheesta muualla

Hotel FM:n kotisivut
Viinamäen kansakoulu

Viinamäen kansakoulu oli entisen Jalasjärven kunnan Hirvijärven kylässä vuosina 1920–1966 toiminut kansakoulu.
Koulua varten Jalasjärven kunta osti vuonna 1920 tontin August Tuominiemen perikunnalta. Samana vuonna opetus aloitettiin Sameli Viinamäen ja Siimoni Hopiavuoren taloissa. Vuonna 1925 aloitetun koulurakennuksen alakertaan opetusta siirtyi syksystä 1927, ja koulu valmistui seuraavana vuonna.
Ensimmäisenä opettajana Viinamäen koulussa toimi Hilma Ruha, ja muita vakituisia opettajia olivat vuosikymmenten mittaan Alli Autio, Kerttu Santalahti, Jaakko Yli-Rekola sekä koulun viimeisinä opettajina Maria Salmela ja Juhani Kungsbacka.
Viinamäen koulu toimi lakkautuksensa 1966 jälkeen ensin juhlatilana ja sitten huonosti menestyneen muoviyrityksen tiloina.
Viinamäki

| Viinamäki |
| --- | --- |

Suuralue:  Kirkonkylä
Väkiluku:  393
Viinamäki on asuinalue Siilinjärvellä. Viinamäki sijaitsee aivan Siilinjärven kirkonkylän keskustan kupeessa, sen eteläpuolella. Viinamäen asuinrakentaminen koostuu omakoti- ja kerrostaloista. Alueelle on rakennettu uusia kerrostaloja viime vuosina. Kerrostalojen rakentaminen tulee jatkumaan myös tulevaisuudessa.
Viinamäellä sijaitsee muun muassa Siilinjärven hautausmaa, Mantun pesäpallostadion, vanhainkoti, Kuopion konservatorion alaisuudessa toimiva Siilinjärven musiikkiopisto sekä Savon ammatti- ja aikuisopiston Siilinjärven kirkonkylän yksiköt.
Siipen nuoret pelaamassa pesäpalloa Mantulla.
Kerros- ja omakotitaloja Viinamäessä, etualalla näkyy Mantun kentän katsomoa.
Muualla haudattujen muistomerkki Siilinjärven hautausmaalla.
Mantun talo sisältä: entinen koulurakennus, nykyinen pukukoppi, harjoittelutila ja kansalaisopiston harrastetila.
Viinanen

Viinanen on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja Viinasia ovat:
Iiro Viinanen (s. 1944), poliitikko, ministeri
Jarmo Viinanen (s. 1959), diplomaatti
Jukka Viinanen (oik. Jukka-Pekka, s. 1948), teollisuusjohtaja, Iiro Viinasen veli
Mika Viinanen (s. 1979), jääkiekkoilija
Pertti Viinanen (1937–2012), ammattiyhdistysjohtaja, SAK:n pj. 1981–1990.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Viineri

Viineri
Viineri tai wiener on tanskalaislähtöinen, yleensä makea leivonnainen, joka on valmistettu voitaikinasta tai vastaavanlaisesta vehnäjauhotaikinasta. Yleensä viinerissä on sisällä tai päällä esimerkiksi hilloa tai marmeladia. 
Viinerin tarina alkoi noin 150 vuotta sitten, jolloin tanskalaiset leipurit saapuivat Itävallasta leivonnaisen idea mukanaan. Vuosien varrella resepti on muuttunut, esimerkiksi siirtyminen voista margariiniin teki viineristä keveän ja lehtevän.
Viinerin kuohkeus saadaan kaulimalla ja taittelemalla taikina kerroksittaiseksi useaan kertaan. Parhaimman lopputuloksen takaamiseksi jauhot tulisi pakastaa ennen käyttöä, käyttää jääkylmää vettä sekä lepuuttaa taikinaa kylmässä jääkaapissa kaulitsemisten välissä. Viineri tulee leipoa nopeasti ja määrätietoisesti, sillä sen lämpötilaa ei saisi päästää nousemaan yli +15 °C:n.
Homoploutia

Homoploutia (yhdistelmä sanoista m.kreik. homo, ihminen ja m.kreik. ploutia, vauraus) on eriarvoisuutta tutkivan taloustieteilija Branko Milanovićin kehittämä käsite, jolla tarkoitetaan työssäkäyviä hyvätuloisia ihmisiä, joilla on sekä suuret pääomatulot että korkea palkka.
Homoploutian synty

Ei tiedetä vielä keitä kaikkia homoploutia-luokkaan kuuluu ja miten he ovat pääomansa keränneet.
Milanovićin mukaan pääomatulojen ja hyvien palkkojen keskityminen samoille ihmisille on nykyään globaali ihmiö. Vauraiden ihmisten sijoitukset tuottavat enemmän rahaa kuin keskiluokan, jonka omistus painottuu asuntosijoituksiin. Miljonääreille on myös tarjolla parempaa sijoitusneuvontaa ja laadukkaampaa tietoa.
Homoploutia-luokkaan kuuluvat vanhemmat panostavat lastensa koulutukseen. Tutkimuksen mukaan monissa maissa panostukset koulutukseen tulee aloittaa jo varhaislapsuudessa, jotta lapsella on mahdollisuus päästä hyviin kouluihin ja arvostettuun yliopistoon. Monesti hyvätuloiset työpaikat jaetaan parhaiten kouluttautuneille, joka vahvistaa ilmiötä edelleen. Jotkin homoploutiaan kuuluvat vanhemmat jopa toivovat lukukausimaksujen kasvua, jotta heidän lapsillaan olisi paremmat mahdollisuudet päästä opiskelemaan huippuyliopistoon.
Monesti homoploutiaan kuuluvat ihmiset pariutuvat keskenään. Parin valinta samasta taloudellisesta luokasta on nykyään hyväosaisille kolme kertaa yleisempää kuin 1970-luvulla. Tämän kaltainen parinmuodostus vahvistaa heidän taloudellista asemaansa.
Ilmiö Suomessa

Vaikka Suomessa ja Pohjoismaissa tasataan tuloeroja progressiivisella verotuksella, kerääntyy hyvätuloisille ihmisille suuret eläkkeet. Eläkkeet ovat Milanovićin mukaan viivästettyä palkkatuloa. Kun työeläkkeet otettiin huomioon, on Suomi kansainvälisessä eriarvoisuusvertailussa yksi eriarvoisimmista maista. Suomessa hyvätuloiset elävät muita pidempään. Milanovićin mukaan Suomi on nykyään siksi luokkayhteiskunta.
Ilmiö maailmalla

Yonotan Bermanin ja Branko Milanovićin tutkimusten mukaan homoploutia-ilmiö on aiheuttanut viidenneksen Yhdysvaltojen eriarvoisuuden kasvusta vuodesta 1985 lähtien. Maan vaurain kymmenys omistaa 93 prosenttia osakkeista.
Heta Hyttinen

Heta Hyttinen juontamassa vuoden 2009 Tuska-festivaaleja.
Heta Maria Hyttinen (s. 31. toukokuuta 1975 Imatra) on suomalainen toimittaja ja juontaja.
Hyttinen aloitti uransa jo 11-vuotiaana Yleisradion Yle TV2:n Kasmasiini-ohjelmassa. Sittemmin hän on toiminut televisiossa muun muassa Muuvi-gaalojen (Yle TV2) juontajana 1997–1999, Jyrki-ohjelman (MTV3) toimittajana, juontajana ja toimituspäällikkönä 1999–2000, Lööpin takana -ohjelman (MTV3) toimittajana ja juontajana sekä Demoklubi-yhtyekisan (Yle TV2) toimittajana ja juontajana. Vuonna 2009 Hyttinen toimi Yleisradion Musiikki-tv:n juontajana. Hän on juontanut myös erilaisissa tapahtumissa vuodesta 1999 lähtien, muun muassa Sauna Open Air, Tuska, Qstock, Ruisrock, Ankkarock, Himos Festival, Rockperry, Rantarock ja Finnish Metal Expo.
Hyttinen on toiminut myös kirjoittavana vapaana toimittajana muun muassa Aamulehdessä, Iltalehdessä sekä eri aikakauslehdissä. Hän siirtyi vuoden 2009 alussa Pop Median kustantaman Rytmi-lehden päätoimittajaksi. Kylähullut-yhtye on tehnyt "Heta Hyttisen taskuparkki" -nimisen kappaleen.
Hyttisen ja Sami Sarkkisen The 69 Eyes -yhtyeestä tekemä dokumentti Bat Habits – The Life and Times of The 69 Eyes nähtiin Tampereen elokuvafestivaalilla vuonna 2003, ja se julkaistiin osana yhtyeen Goth ’n’ Roll -DVD-kokoelmaa vuonna 2008.
Aiheesta muualla

Artistin kotisivut
Viilakalat

| Viilakalat |
| --- | --- |
 Viuhkaviilakala (Aluterus scriptus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Viilakalat Monacanthidae  Nardo, 1843
Katso myös
   Viilakalat Wikispeciesissä   Viilakalat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viilakalat (Monacanthidae) on jäykkäleukakalojen lahkoon kuuluva kalaheimo, jota tavataan Atlantilla, Tyynellämerellä ja Intian valtamerellä. Siihen kuuluu noin 105 lajia, jotka jaetaan 27 sukuun. Viilakalat luokitellaan joskus säppikalojen heimoon (Balistidae). Säppikalojen etumaisessa selkäevässä on kolme ruotoa, kun taas viilakaloilla niitä on tavallisesti kaksi. Viilakalojen ensimmäinen ruoto on pitkä ja yleensä piikikäs, kun taas toinen ruoto on paljon ensimmäistä pienempi ja voi puuttua kokonaan. Lisäksi viilakalat eroavat säppikaloista siitä, että niiden eväruodot eivät ole haarautuneet kärjistä. Kaikilta viilakaloilta puuttuvat vatsaevät ja niiden ruumis on karkeiden suomujen peitossa. Heimo onkin saanut nimensä lajien litteästä muodosta ja karheasta ihosta.
Viilakalat ovat trooppisissa vesissä eläviä rantakaloja, jotka elävät usein runsaan leväkasvillisuuden seassa. Useimmat lajit syövät pieniä selkärangattomia, mutta jotkut ovat erikoistuneet korallinsyömiseen, toiset taas eläinplanktoniin. Heimon suurikokoisin laji viuhkaviilakala (Aluterus scriptus) voi kasvaa yli metrin mittaiseksi, mutta useimmat lajit ovat pieniä, alle 30-senttisiä.
Joitakin viilakalalajeja pidetään merivesiakvaarioissa, mutta riutta-akvaariossa on vaara, että viilakala syö korallia tai selkärangattomia. Niitä käytetään pitämään lasiruusuja kurissa.
Suvut ja joitakin lajeja

Acanthaluteres
Acreichthys
Acreichthys hajam
Acreichthys radiatus
Leväviilakala Acreichthys tomentosus
Aluterus
Viuhkaviilakala Aluterus scriptus (kuvassa)
Sarviviilakala Aluterus monoceros (ruokakala)
Amanses
Anacanthus
Brachaluteres
Brachaluteres jacksonianus (kuvassa)
Cantherhines
Cantherhines macrocerus (kuvassa)
Cantheschenia
Chaetodermis
Risuviilakala Chaetodermis penicilligerus (kuvassa)
Colurodontis
Enigmacanthus
Eubalichthys
Lalmohania
Meuschenia
Monacanthus
Nelusetta
Oxymonacanthus
Paraluteres
Paramonacanthus
Pervagor
Pseudalutarius
Pseudomonacanthus
Pseudomonacanthus peroni (kuvassa)
Rudarius
Scobinichthys
Stephanolepis
Thamnaconus
Brachaluteres jacksonianus
Cantherhines macrocerus
Risuviilakala (Chaetodermis penicilligerus)
Pseudomonacanthus peroni
Verneri Jokiruoho

Karl Werner (Kalle Verneri) Jokiruoho (synt. Jakobsson, 1. maaliskuuta 1897 Nurmijärvi – 15. helmikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen näytelmäkirjailija ja teatteriohjaaja, joka oli varsinaiselta ammatiltaan maalari.
Hyvinkäällä kirjoilla ollut Jokiruoho sai joulukuussa 1917 Oulun raastuvanoikeudessa vuoden pituisen kuritushuonerangaistuksen törkeästä varkaudesta. Hän kärsi rangaistustaan Sörnäisten vankilassa, josta punaiset vapauttivat Jokiruohon sisällissodan aikana 21. maaliskuuta 1918. Vapauttamisensa jälkeen hän liittyi Hyvinkään punakaartiin ja osallistui Lempäälän taisteluihin Vesilahden rintamalla. Haavoituttuaan huhtikuun alussa Jokiruoho siirrettiin sairaalaan Riihimäelle, josta hänet evakuoitiin kuun lopussa Viipuriin. Jokiruoho antautui valkoisille Viipurin taistelun jälkeen 4. toukokuuta, jolloin hänet sijoitettiin Viipurin vankileirille.
1930-luvulla Jokiruoho toimi ohjaajana Tikkurilan työväenyhdistyksen näyttämöllä.[lähde? ] Hänen kirjoittamiaan näytelmiä esitettiin työväenyhdistysten näyttämöillä eri puolilla Suomea, ja ainakin Atomipommia myös amerikansuomalaisten keskuudessa. Jokiruohon näytelmän Voitetut sankarit esittäminen kiellettiin vuonna 1923 oikeusministeriön päätöksellä.
Näytelmiä

Voitetut sankarit. 1922.
Veljesvihaa. 1922.
Muilutus.
En brottsling.  (Käännös V. Huldén)  Helsingfors:  Upplysningscentralen, 1946.
Minä olen Adolf.  Helsinki:  Valistuskeskus, 1947.
Rikollinen.  Helsinki:  Valistuskeskus, 1946.
Atomipommi.  Helsinki:  Valistuskeskus, 1946.
Ylös vuorille.  Helsinki:  Valistuskeskus, 1946.
Raunioilla.  Helsinki:  Kansankulttuuri, 1945.
Vaihtuneet Virtaset.  Helsinki:  Kansankulttuuri, 1945.