Australian eläimistö
Selkärangattomat > Maan ja sisävesien eläimet

| Pääjakso | todettu | arvio | Phylum |
| --- | --- | --- | --- |
| Sienieläimet | 1 476 | 3 500 | Porifera |
| Polttiaiseläimet | 1 705 | 2 200 | Cnidaria |
| Laakamadot | 1 593 | 10 000 | Platyhelminthes |
| Väkäkärsämadot | 56 | 160 | Acanthocephala |
| Sukkulamadot | 2 060 | 30 000 | Nematoda |
| Nilviäiset | 8 700 | 12 250 | Mollusca |
| Nivelmadot | 2 192 | 4 230 | Annelida |
| Käsnäjalkaiset | 71 | 80 | Onychophora |
| Piikkinahkaiset | 1 475 | 2 000 | Echinodermata |
| Esiselkäjänteiset | 17 | 22 | Hemichordata |
| Äyriäiset* | 7 266 | 9 500 | Crustacea* |
| Hämähäkkieläimet* | 6 615 | 31 338 | Arachnida* |
| Hyönteiset* | 62 000 | 205 000 | Insecta* |
| Merilukit* | 215 | – | Pycnogonida* |
| Tuhatjalkaiset* | 553 | 3 100 | Myriapoda* |
| Kuusijalkaiset* | 338 | 2 070 | Hexapoda* |
| Muut | 2 371 | 5 015 |  |
| Yhteensä | 98 703 | 320 465 |  |
* Niveljalkaiset-pääjaksosta. Lähde: Chapman ym. 2009. 
Australian arviolta 200 000 eläinlajista noin 96 % on selkärangattomia. Vaikka selkärangattomien kokonaislajisto on vielä selvittämättä, pidetään 90:tä prosenttia hyönteisistä ja nilviäisistä kotoperäisinä. Selkärangattomat täyttävät useita ekologisia lokeroita ja ovat tärkeitä kaikissa ekosysteemeissä hajottajana, pölyttäjänä ja ravintolähteenä. Suurin selkärangattomien ryhmä on hyönteiset, joita on 75 % Australian tunnetuista eläinlajeista. Monimuotoisimmat hyönteislahkot ovat kovakuoriaiset (28 200 lajia), perhoset (20 816) sekä pistiäiset (12 781). Kaksisiipisiä (kärpäset ja hyttyset) on 7 786, nivelkärsäisiä (mm. luteet ja kirvat) 5 650 ja suorasiipisiä (heinäsirkat, sirkat ja hepokatit) 2 827 lajia. Muurahaisia tunnetaan 1 275 lajia. Alkuperäistä eläimistöä merkittävästi uhkaaviin vieraslajeihin kuuluvat muun muassa saksanampiainen, tulimuurahainen, Anoplolepis gracilipes ja villiintynyt hunajamehiläinen, joka kilpailee alkuperäisten mehiläisten kanssa.
Australiassa elää laaja kirjo hämähäkkieläimiä, joihin kuuluu myös joitain erittäin myrkyllisiä hämähäkkejä, kuten tunneliverkkohämähäkki (Atrax robustus) ja punaselkähämähäkki, joiden puremat voivat olla tappavia. Australiassa elää myös 8 valeskorpioni- ja 9 skorpionilajia sekä tuhansia punkkilajeja.
Nivelmatojen alaluokassa harvasukasmadot on monia vedessä eläviä heimoja ja alkuperäisiä maalla eläviä heimoja, kuten änkyrimadot (Enchytraeidae) ja aidot kastemadot Acanthodrilidae, Octochaetidae ja Megascolecidae. Jälkimmäiseen kuuluu maailman suurin maamato Megascolides australis, jota esiintyy ainoastaan Victorian Gippslandissa ja joka voi kasvaa kolmemetriseksi.
Australiassa elää yli 100 Parastacidae-heimoon kuuluvaa makean veden rapulajia. Niihin kuuluu maailman pienin rapu Tenuibranchiurus glypticus, joka täysikasvuisenakin on pituudeltaan alle 3 cm, sekä maailman suurin rapu Astacopsis gouldi, jonka pituus voi olla 76 cm ja paino 4,5 kg. Cherax-rapusukuun kuuluu vesiviljelyssä kasvatettujen marronirapujen ja sinipunarapujen lisäksi jappirapu. Engaeus-suvun ravut, jotka tunnetaan yleisesti maarapuina, ovat Australiassa myös yleisiä. Ne ovat vain osittain vesieläimiä ja viettävät suurimman osan elämästään kaivamissaan koloissa. Australiassa elää myös 7 Austrothelphusa-suvun taskurapulajia. Sisämaan rapuja (Austrothelphusa transversa) näkee harvoin, mutta niitä asustelee jokitörmän koloissa miljoonia. Kolonsa aukon tukkimalla ne voivat säilyä hengissä 6 vuotta kuivuuskauden yli menettäen liki puolet ruumiinsa vedestä. Vain Tasmaniassa esiintyvää primitiivistä Syncarida-ylälahkoon kuuluvaa makean veden Anaspididae-äyriäisheimoa pidetään elävänä fossiilina.