stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fontana di Trevi
Kuvaus

Palatsin seinää vasten on pystytetty riemukaarta muistuttava rakennelma, jossa jättimäiset pylväät erottavat toisistaan kolme lokeroa.
Keskimmäisessä lokerossa Carraran marmorista tehty Okeanos-jumalan muotokuva ratsastaa simpukankuorista tehdyssä vaunussa, jota vetävät "meren hevoset".
Toinen hevosista on raivopäinen, mikä kuvaa myrskyn tuhoisaa voimaa; toinen on säyseä, mikä kuvastaa vettä sen suotuisassa lepotilassa. Hevoset syöksyvät kallioiden ja veden virran yli tritonien ohjastamina. Toinen tritoneista puhaltaa kotilonkuoresta tehtyyn trumpettiin kuuluttaakseen Okeanoksen saapuneeksi.
Patsaiden jalustana toimiva travertiininen kallio ulottuu palatsin julkisivun levyiseksi. Okeanoksen vaunujen alta kumpuava vesi virtaa portaita pitkin altaaseen. Vertauskuvalliset ihmishahmot ja kohokuvat koristavat ympäröiviä paneeleja ja syvennyksiä.
Seinän reunasyvennyksiin on sijoitettu terveyden ja hedelmällisyyden kuvat.
Tarinan mukaan Agrippa päätti parantaa Rooman vedensaantia akveduktin avulla, ja muuan nuori tyttö näytti Agripan joukoille vesilähteen sijainnin. Lähteestä sai alkunsa kanava, josta Fontana di Trevin vesi on peräisin. Tytöstä kanava sai nimensä Acqua Vergine. Kertomusta kuvaava reliefi on kiinnitetty Fontana di Trevin seinään.
Neljä vertauskuvallista hahmoa seisoo pylväiden päällä. Ne ovat "niittyjen ja puutarhojen mukavuudet", "syksyn lahjat", "peltojen hedelmällisyys" ja "kukkien runsaus".
Teos ilmentää luonnontieteiden kehitystä valistusajalla. Vuonna 1723 Giovanni Poleni oli ensimmäistä kertaa kuvannut veden kiertokulun. Fontana di Trevi on Polenin paljastamien periaatteiden symbolinen toisinto. Teoksessa alkuvoimainen vesi, jota edustaa Okeanos, nousee maalle tuomaan elämää. Teoksen tarkoitus on ilahduttaa samalla kun se tarjoaa katsojalle luonnontieteen oppitunnin.
Fontana di Trevin ja sitä ympäröivän Trevin kaupunginosan alapuolella, tuhansiksi vuosiksi maahan hautautuneena, sijaitsee Vicus Caprarius: roomalaisen asuntolan raunio, joka on nykyään turistikohde .
Historia

Suihkulähteen suunnitteli Nicola Salvi paavi Klemens XII:n käskystä ja sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1732. Suihkulähde valmistui vuonna 1762 sekä suunnittelijan ja rakennuttajan jo kuoltua. Vesi suihkulähteeseen johdettiin Aqua Virgo -nimisen akveduktin kautta ja yksi sen tehtävistä oli koristaa vesijohdon päätepistettä.
Vuonna 1998 vesilähteen vuotokohtia korjattiin ja siihen asennettiin uudet pumput. Tammikuussa vuonna 2013 julkistettiin tieto, että italialainen muotitalo Fendi sponsoroi suihkulähteen peruskorjauksen. Peruskorjaus kestää 20 kuukautta ja maksaa yli 2 miljoonaa euroa. Korjaaminen alkoi 5. kesäkuuta 2014.
Galleria

Okeanos tritonien välissä, taustallaan Yltäkylläisyys ja Terveys.
Okeanos ja valtikka.
Vasen tritoni.
Oikeanpuoleinen tritoni.
Yltäkylläisyys runsaudensarven kanssa.
Terveys
Agrippa taustaseinän yläosassa.
Aqua Virgo taustaseinän yläosassa.
"Syksyn lahjat"
"Kukkien runsaus"
Populaarikulttuurissa

Näyttelijät Anita Ekberg ja Marcello Mastroianni kahlasivat Trevin suihkulähteessä Federico Fellinin elokuvassa Ihana elämä (1960).
Trevin suihkulähteeseen liittyy uskomus: jos Roomassa vieraileva heittää kolikon suihkulähteeseen, hän palaa kaupunkiin takaisin. Tapa on peräisin elokuvasta Kolme kolikkoa lähteessä (1954). Kolikoista kertyy noin 1,7 miljoonaa dollaria vuodessa eli lähes 5000 dollaria päivässä. Kolikot kerätään joka päivä. Varat käytetään hyväntekeväisyyteen.
Kirjallisuutta

John A. Pinto: The Trevi Fountain. Yale University Press, 1986.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Livekuvaa Fontana di Treviltä
Okeanos, joka tunnetaan myös nimellä Neptunus.
Anita Ekberg elokuvassa Ihana elämä
Kolikoita kerätään altaasta.
The Sound of Music (soundtrack)

| The Sound of Music Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Äänitetty : 1964
 Julkaistu: 1965
 Tuottaja(t): Neely Plumb
 Kesto: 45.20
 Levy-yhtiö: RCA Records
The Sound of Music on vuonna 1965 julkaistu soundtrack samannimiseen elokuvaan. Albumi oli Britannian listaykkösenä yhteensä 70 viikkoa. Se oli samalla vuoden myydyin albumi Britanniassa. Norjassa albumi pysyi listan kärjessä 73 viikkoa.
Kappaleet

"Prelude and The Sound of Music"
"Overture and Preludium (Dixit Dominus)"
"Morning Hymn and Alleluia"
"Maria"
"I Have Confidence"
"Sixteen Going on Seventeen"
"My Favorite Things"
"Climb Ev'ry Mountain"
"The Lonely Goatherd"
"The Sound of Music"
"Do-Re-Mi"
"Something Good"
"Processional and Maria"
"Edelweiss"
"So Long, Farewell"
"Climb Ev'ry Mountain (reprise)"
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Myrkky (lehti)

Myrkky oli suomalainen Egmontin kustantama sarjakuvalehti, joka ilmestyi vuosina 1989–2009. Se sisälsi lähinnä seksi-, sukupuolielin-, WC- ja eriteaiheista huumoria. Myrkky oli alun perin Suomeen tuotu versio norjalaisesta Pyton-lehdestä, mutta ilmestyi pidempään kuin esikuvansa. Myrkyn päätoimittajana oli koko sen ilmestymisen ajan Antti Marttinen. Lehden toi Suomeen Tampereella toimineen Semic Kustannuksen (myöh. Egmont) julkaisujohtaja Marjaana Tulosmaa, joka ei kuitenkaan ollut muuten tekemisissä sen sisällön kanssa. Myrkyssä julkaistiin monien suomalaisten piirtäjien tekemiä sarjakuvia.
Myrkyn vakiohahmoja olivat muun muassa Adolf, Deep Shit Junkies, Firkin ja Rocky, Hyttytytöt, Myyntimies Mynttinen, Niilo ja Ursula, Palle Runqvist, Pera Pervo sekä Rhesus Minus. Lisäksi Myrkyssä esiintyi Pornostarat, Underworld ja Namusetä, sekä satunnaisia muita rivoja sarjakuvahahmoja.
Myrkyssä oli lisäksi tekstipalstoina ”Pierupostia”, jossa on lukijakirjeitä, sekä ”Myrkky-uutisia”, jossa julkaistiin kaikenlaisia enemmän ja vähemmän tosia juttuja, jotka ovat hauskoja groteskiudessaan. ”Myyntimies Mynttinen kertoo vitsejä” -palstalla oli päällekkäin kolme kuvaa myyntimies Mynttisestä ja niihin viittaavat vitsin sisältävät puhekuplat. Ylimmässä kuvassa myyntimies Mynttinen kaivoi nenää, keskimmäisessä asetti räkää kielelleen ja alimmassa virtsasi. Vakiopalstana oli myös ”Kai näillekin joku nauraa”, jossa oli yksittäisiä piirroksia, joihin oli sisällytetty jokin epäsuora huumorijuttu.
Ehkä tunnetuin Myrkyssä julkaistujen sarjakuvien piirtäjä oli englantilainen Hunt Emerson. Suuri osa sarjoista oli kuitenkin suomalaisten piirtäjien kynästä lähtöisin. Kotimaisia vakiotaiteilijoita olivat Santtu Liima (Matti Nisula), Armas Salakka ja Samuli ”Samson” Lintula. Myös Juba Tuomola, Juha Vuorinen, Tuomas Kyrö, Timo Ronkainen, Milla Paloniemi ja Karri ”Donotsue” Aronen tekivät eri aikoina sisältöä lehteen.
Vuonna 1997 julkaistua Myrkky Spesiaalia mainostettiin lauseella ”Sisältää aitoa virtsaa!” Päätoimittaja Marttisen mukaan mainitun numeron kansikuvassa käytettyyn keltaiseen painoväriin todella sekoitettiin mainostemppuna pieni määrä virtsaa.
Myrkky oli merkittävä huumorilehti 1990-luvun sarjakuvia lukeneelle nuorisolle. Myrkyn säännöllinen ilmestyminen päättyi 5. marraskuuta 2008. Viimeinen numero ilmestyi seuraavana vuonna.
Aiheesta muualla

Lehtiapaja – Myrkky (arkistoitu)
Svenska Mässan

Svenska Mässan ja Hotel Gothia Towers
Svenska Mässan vuonna 1948
Kongressisali
Svenska Mässan on näyttely- ja kongressikeskus Korsvägenillä Göteborgissa. Keskuksen omistaa Svenska Mässan Stiftelse -säätiö.
Svenska Mässanissa järjestetään muun muassa Göteborgin kirjamessut.
Keskuksen vieressä sijaitsee Hotel Gothia Towers.
Aiheesta muualla

Verkkosivut
Tulkkaus

Barack Obama ja Mahmud Abbas tulkin kanssa
Tulkkaus on puhetilanteissa tapahtuvaa käännösviestintää, jonka tavoitteena on mahdollistaa kahden tai useamman eri kieliä ja kulttuureita edustavan henkilön välinen suullinen kommunikaatio. Tulkkaus ei siis ole kääntämisen synonyymi, vaan sillä on aivan omat erityispiirteensä.
Tulkkaustilanteen osapuolina on aina vähintään yksi tulkattava puhuja, yksi tulkki ja yksi kuulija. Kun tulkattava puhuu, tulkki kuuntelee tarkasti ja tarvittaessa tekee muistiinpanoja. Samalla tulkki työstää kuulemaansa mielessään ja miettii sopivia käännösratkaisuja. Lopuksi tulkki välittää kuulemansa viestin mahdollisimman täsmällisesti ja tarkoituksenmukaisesti kuulijalle tämän omalla kielellä. Tästä tulkkausprosessin lopputuotteesta käytetään nimeä tulke.
Tulkkauksen erityispiirteet

Toisin kuin useimmat muut kääntämisen muodot, tulkkaus on erittäin tilannesidonnaista. Siksi tulkkaukseen liittyy monia haasteita ja mahdollisuuksia, joita kirjallisessa kääntämisessä ei tavallisesti tarvitse huomioida. Koska viesti on välitettävä kuulijalle heti, ei tulkilla yleensä ole mahdollisuutta sanakirjan käyttöön tai pitkään pohdiskeluun. Toisaalta tulkilla voi joskus olla mahdollisuus esittää tulkattavalle tarkentavia kysymyksiä, jos viesti on epäselvä.
Tulkin on myös kiinnitettävä erityistä huomiota omaan esiintymiseensä. Riittävän kuuluva, selkeä ja miellyttävä puheääni on luonnollisesti tärkeä tulkatessa, mutta myös äänensävy ja oikea intonaatio ovat viestin välittymisen kannalta olennaisia. Jos tulkki on tulkkaustilanteessa näkyvillä, tulee myös hänen elekielensä myötäillä tulkattavan elekieltä ja tulkkeen sisältöä. Jos taas tulkkauksen vastaanottava kuulija kuulee myös tulkattavan puhujan, on tulkin syytä huomioida kuulijan mahdollinen oma kielitaito sekä kansainväliset sanat: jos kuulija ymmärtää tulkattavan puheesta tai eleistä jotain sellaista, mitä tulkki ei mainitse, syntyy helposti se vaikutelma, että jotain jäi tulkkaamatta. Koska tulkki ei tulkkaa ainoastaan kielten, vaan myös kulttuurien välillä, ovat hyvä kulttuurintuntemus ja tilannetaju myös tärkeitä tulkin työssä.
Suuri osa tulkin työstä tapahtuu kuitenkin tulkkaustilanteen ulkopuolella, sillä riittävä valmistautuminen on välttämätöntä menestyksekkäälle tulkkaukselle. Vaikka erinomainen kielitaito ja tulkkauskoulutus luovat hyvän lähtökohdan tulkin työlle, ammattimainen tulkki valmistautuu silti erikseen kuhunkin toimeksiantoon tulkkaustilanteesta ennalta saamiensa tietojen perusteella. Valmistautua voi esimerkiksi tutustumalla tulkattavaan aiheeseen, opettelemalla kyseisen aihepiirin sanastoa tai tutustumalla tulkkaustilanteessa läsnä olevien henkilöiden taustoihin.
Erilaisiin tulkkaustilanteisiin sovelletaan erilaisia tulkkausmenetelmiä, joihin kaikkiin liittyy omat erityispiirteensä ja ongelmansa. Siksi tulkin täytyy voida tietää ennalta myös se, minkälaisessa ympäristössä ja kuinka suurelle yleisölle hänen odotetaan tulkkaavan. Koska jotkut tulkkaustilanteet ovat liian vaativia yhden tulkin hoidettaviksi, tehdään tulkkausta joskus parin kanssa tai tiimityönä.
Tulkkausmenetelmät > Konsekutiivitulkkaus

Konsekutiivitulkkaus on peräkkäistulkkausta, jossa tulkki puhuu lähtökielen puhujan lopetettua puhumisen. Tulkki voi työskennellä puhujan vieressä tai hänelle erikseen osoitetussa työpisteessä. Puhe jaetaan osioihin, joiden aikana tulkki tekee muistiinpanoja. Kun puhuja pitää taukoa tai lopettaa puheensa, tulkki sanoo viestin tai osia siitä kohdekielellä.
Konsekutiivitulkkaus jaetaan epävirallisesti kahteen muotoon, lyhyeen ja pitkään (engl. short interpreting [SI] ja long interpreting [LI]). SI:ssa tulkattava osio on niin lyhyt, että tulkki pystyy kääntämään sen pelkästään muistinsa varassa. LI:ssa tulkki tekee muistiinpanoja helpottaakseen puheen muistamista. Asiakas ja tulkki pyrkivät sopimaan menettelytavoista ennen tulkkauksen aloittamista. Valinta riippuu tulkkaustilanteesta, tulkkauksen aiheesta ja vaikeustasosta.
Tulkattavat puheet tai osiot ovat yleensä lyhyitä. Vielä viisikymmentä vuotta sitten konsekutiivitulkki käänsi 20–30 minuuttia pitkiä puheita kerrallaan, mutta nykyään jo 10–15 minuutin pituisia osioita pidetään liian pitkinä.lähde? Tämä johtuu siitä, että yleisö ei jaksa kuunnella montaa kymmentä minuuttia puhetta, jota ei ymmärrä.
Jos lähtökielen puhujaa ei ole toisin neuvottu, hän saattaa puhua useita virkkeitä ennen kuin hänen puheensa tulkataan. Riippuen tilanteesta ja puheenaiheesta sekä tulkin muistikyvystä, tulkki voi pyytää puhujaa pitämään tauon jokaisen virkkeen jälkeen. Virke virkkeeltä tulkkaaminen vaatii vähemmän muistamista, jolloin yksityiskohtien poisjäänti tulkkeesta vähenee. Metodin huonona puolena on se, ettei tulkkaaja ole kuullut puhetta kokonaisuutena. Metodia käytetään usein esimerkiksi puheiden, valaehtoisten todistusten sekä todistajanlausuntojen tulkkaamisessa.
Kokonaisten ajatusten tulkkaaminen mahdollistaa sen, että tulkki ymmärtää viestin koko merkityksen, ennen kuin hän tulkkaa sen kohdekielelle. Tämän takia konsekutiivitulkkaus on tarkempaa kuin simultaanitulkkaus.
Tulkkausmenetelmät > Simultaanitulkkaus

Simultaanitulkkaus tarkoittaa viestin samanaikaista vastaanottamista ja tuottamista. Simultaanitulkkaus on yleensä/aina yhden puheenvuoron aikana yksisuuntaista, eli koko puheenvuoro tulkataan kerralla puhujan kielestä vastaanottajan kieleen. Simultaanitulkkaus on kätevä tapa kääntää puhetta vain niille osallistujille, jotka tulkkausta tarvitsevat. Näin tulkkaus ei häiritse muiden keskittymistä. Teknisiä laitteita käyttäen simultaanitulkkausta käytetään esimerkiksi konferensseissa, kirjoitustulkkauksessa ja mobiilitulkkauksessa. Simultaanitulkkauksessa käytetään äänieristettyjä tulkkauskoppeja ja laitteita, joilla tulkin puhe välitetään kuuntelijoiden kuulokkeisiin. Simultaanitulkkaus vaatii tulkilta kovaa keskittymistä, jolloin myös tulkkaustekniikan on toimittava moitteettomasti. Ilman teknisiä laitteita simultaanitulkkausta on mm. kuiskaustulkkaus tai viittomakielitulkkaus.
Simultaanitulkkauksessa tulkki käyttää pitkäkestoista muistia, jonka avulla tulkataan puhe. Tässä tulkkauksessa on myös aikarajoite, mikä ehdottomasti tekee tästä tulkkauslajista vaikeamman. Tulkin on pysyttävä jatkuvasti mukana tulkattavan puheen mukana. Simulttaanitulkkauksessa pyritään mahdollisimman lyhyeen tulkkausviiveeseen, eli 3–4 sanaa myöhemmin puhujan jälkeen. Mikäli tulkki jää jälkeen enemmän, voi tämä vaikeuttaa tulkkaamista erittäin paljon ja jotain tulkattavan puheesta voi jäädä kokonaan pois. Simultaanitulkkauksessa voidaan käyttää myös reletulkkausta (ks. Reletulkkaus alla), jolloin ensimmäisen tulkkeen on oltava riittävän laadukasta ja nopeaa, sillä muut tulkit ovat siitä riippuvaisia.
Simultaanitulkki työskentelee esimerkiksi äänieristetyssä kopissa, josta hän näkee puhujan ja kuulee hänet kuulokkeiden kautta. Kohdeyleisö puolestaan kuulee tulkkauksen kuulokkeidensa avulla. Simultaanitulkkausta käytettiin ensimmäisen kerran Nürnbergin oikeudenkäynneissä. Nürnbergissä oli käytössä neljä virallista kieltä.
Tulkkausmenetelmät > Kuiskaustulkkaus

Kuiskaustulkkauksessa tulkki työskentelee pienen kohdekielisen yleisön vieressä ja tulkkaa kuiskaten. Kuiskaustulkkauksessa voidaan käyttää mikrofonia ja kuulokkeita, mutta välineet eivät ole välttämättömiä. Kuiskaustulkkausta käytetään, kun vain pieni osa yleisöstä tarvitsee tulkkausta.
Tulkkausmenetelmät > Reletulkkaus

Reletulkkaus (engl. relay) on tulkkausta välikielen kautta. Siinä kohdekieleen tulkataan kolmannen kielen eli pivot-kielen kautta. Ensimmäinen tulkki tulkkaa lähdekielen viestin muiden tulkkien ymmärtämälle kielelle, minkä jälkeen nämä välittävät sen omalle kohdekielelleen. Esimerkiksi japaninkielistä puhetta tulkataan ensin englanniksi muille tulkeille, jotka välittävät viestin omilla työkielillään arabiaksi, ranskaksi tai venäjäksi. Reletulkkausta käytetään usein esimerkiksi monikielisissä EU-kokouksissa. Se on yleinen tulkkausmenetelmä myös Suomessa järjestettävissä kokouksissa ja konferensseissa – niissä esimerkiksi englanninkielinen puhe tulkataan tavallisesti ensin suomeksi ja sitten suomen kautta vaikkapa ruotsiin, ranskaan ja saksaan.
Tulkkausmenetelmät > Prima vista -tulkkaus

Joskus tulkilta odotetaan tulkkauksen yhteydessä myös ns. prima vista -käännöstä, jossa yhdistyvät tulkkaus ja kirjallisen tekstin kääntäminen. Tulkki kääntää lähtökielisen kirjallisen aineiston sisällön kohdekielelle joko suullisesti tai viittoen. Prima vista -tulkkauksen italiankielinen nimitys viittaa kääntämiseen ”ensinäkemältä”. Prima vista -käännös on kirjallisesta asiakirjasta tehty, valmistelematon suullinen käännös. Useimmiten prima vista -tulkkausta tarvitaan juridisissa ja lääketieteellisissä yhteyksissä. "Primavistaaminen" liittyy usein konsekutiivitulkkaustilanteeseen, jonka yhteydessä jonkin kirjallisen asiakirjan sisältö on tarpeen välittää toiselle kielelle.
Tulkkaustilanteet > Konferenssitulkkaus

Konferenssitulkkaus on tulkkausta kansainvälisissä seminaareissa, konferensseissa ja kokouksissa. Yleensä konferenssitulkkaus toteutuu simultaanitulkkauksena tai konsekutiivitulkkauksena. Kansainvälisissä laitoksissa (esim. EU, YK) tulkit tulkkaavat useimmiten yhdestä tai useammasta vieraasta kielestä äidinkieleensä tai äidinkielestä yhteen vieraaseen kieleen.
Kansainvälinen konferenssitulkkien liitto (International Association of Conference Interpreters AIIC) on konferenssitulkkien ainoa maailmanlaajuinen liitto, joka on perustettu vuonna 1953 ja johon kuuluu yli 2 800 ammattikonferenssitulkkia yli 90 maasta.
Suomessa Turun yliopisto on tällä hetkellä ainoa pitkäaikainen konferenssitulkkien kouluttaja.
Tulkkaustilanteet > Neuvottelutulkkaus

Neuvottelutulkkausta käytetään erilaisissa liike-elämän tilanteissa. Tulkkausmenetelmistä käytössä ovat yleensä konsekutiivi- ja kuiskaustulkkaus.
Tulkkaustilanteet > Asioimistulkkaus

Asioimistulkkauksessa tulkataan tavallisesti viranomaisen (esimerkiksi sosiaali- tai terveydenhuoltoviranomaisen) ja asiakkaan välistä vuoropuhelua. Kyseessä voi olla vaikkapa haastattelu, kuulustelu tai neuvottelu. Asioimistulkkausta saatetaan myös tarvita muussa kuin viranomaisen kanssa tapahtuvassa asioinnissa.
Tavallisesti asioimistulkkaustilanteessa käytetään konsekutiivi- tai kuiskaustulkkausta. Tulkkaus voidaan toteuttaa joko lähitulkkauksena eli kasvokkain tai etätulkkauksena, jolloin tulkkaaminen tapahtuu puhelin- tai videoyhteyden välityksellä. Etätulkkauksen etuna ovat esimerkiksi säästöt matkakuluissa, mutta toisaalta tulkkaustilanteen vuorovaikutus voi kärsiä, kun tulkki ei ole fyysisesti läsnä. Myös tekniset puutteet käytettävässä laitteistossa voivat heikentää tulkkauksen laatua.
Tulkin tehtävänä on asioimistilanteessa tulkata käytetyt puheenvuorot kattavasti ja puolueettomasti. Asioimistulkki ei koskaan toimi asiakkaan avustajana tai asiamiehenä. Asioimistulkit noudattavat työssään asioimistulkin ammattisäännöstöä ja asioimistulkkausohjeita.
Suomen tutkintojärjestelmässä on olemassa asioimistulkin ammattitutkinto, jonka on voinut suorittaa vuodesta 1998 lähtien. Ammattitutkintoon johtavaa valmistavaa koulutusta tarjoavat eräät ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset sekä yksi ammattikorkeakoulu.lähde? Asioimistulkkeina toimii myös kouluttamattomia henkilöitä.  Tällä hetkellä asioimistulkeille ei ole ammattirekisteriä.
Tulkkaustilanteet > Oikeustulkkaus

Oikeustulkkausta käytetään rikos-, riita-, hakemus- ja hallinto-asioiden yhteydessä. Yleensä tulkkaus tapahtuu konsekutiivi- ja kuiskaustulkkauksena, mutta myös muita tulkkausmuotoja, kuten prima vista -tulkkausta, voidaan käyttää tarvittaessa.
Oikeustulkin käyttö perustuu kansainvälisissä sopimuksissa ja kansallisissa säädöksissä määriteltyihin yksilön oikeuksiin. Suomen kielilain mukaan jokaisella on oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja hyvään hallintoon kielestä riippumatta.
Oikeustulkki on pääsääntöisesti tulkki, jolla on myös pätevä lainopillinen koulutus. Suomesta löytyy joitakin oikeustulkkeja, joilla on sekä OTM että FM -tutkinto. Useimmat tuomiostuimen tulkit, jotka käyttävät itsestään nimitystä oikeustulkki, ovat vailla minkälaista korkeakoulututkintoa.lähde? Ulkomaalaisten työllistämiseksi järjestetyt oikeustulkkien kurssit eivät vastaa yliopistojen tarjoamia lainopillisia tai käännöstieteen koulutuksia.lähde?
Aiheesta muualla

Arabiatulkki.fi Blogi (Arkistoitu – Internet Archive) – Blogitekstejä tulkkaamisesta, arabian kielestä sekä arabi- ja muslimikulttuurista
EHC Visp

| EHC Visp |
| --- | --- |

Perustettu:  1939
Kaupunki:  Visp, Sveitsi
Kotiareena:  Lonza Arena
– kapasiteetti:  5 150
Sarjataso:  Swiss League
Värit:           
Toimitusjohtaja:   Sébastien Pico
Puheenjohtaja:   Stefan Volken
Päävalmentaja:   Heinz Ehlers
Mestaruudet:  1 (1962)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
EHC Visp on sveitsiläinen jääkiekkojoukkue, joka pelaa maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Swiss Leaguessa.
Joukkueessa on ollut suomalaisia valmentajia: Jorma Peltonen kausina 1978–1980 ja Juhani Tamminen kaudella 1984–1985.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 |  | Alessio Beglieri | L | 2025 | Biel/Bienne, Sveitsi |  |
| 25 |  | Gabriel Rieder |  | 2026 |  |  |
| 91 |  | Robin Meyer | L | 2025 |  |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 23 |  | Virgile Thévoz | L | 2025 |  |  |
| 29 |  | Finn Fuchs | L | 2025 | Unterseen, Sveitsi |  |
| 33 |  | Marco Forrer | R | 2026 | Steckborn, Sveitsi |  |
| 38 |  | Oliver Heinen | L | 2027 |  |  |
| 45 |  | Jorden Gähler | R | 2028 | Urnäsch, Sveitsi |  |
| 64 |  | Daniel Eigenmann (C) | L | 2027 | Uzwil, Sveitsi |  |
| 66 |  | Tim Grossniklaus | L | 2026 | Beatenberg, Sveitsi |  |
| 86 |  | Nicolò Ugazzi | R | Laina |  |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 10 |  | Yannick Brüschweiler | L | KH / VLH | Laina |  |
| 11 |  | Vincent Ryser | L | H | 2027 |  |
| 12 |  | Andy Ritz | R | KH / OLH | 2026 |  |
| 13 |  | Noah Fuss | L | LH | Laina |  |
| 15 |  | Dean Schwenninger | L | KH | 2025 | Zürich, Sveitsi |
| 18 |  | Alessandro Lurati | R | VLH / KH | 2026 | Sorengo, Sveitsi |
| 22 |  | Adam Brodecki | R | LH | 2025 | Tukholma, Ruotsi |
| 36 |  | Sander Jansen | L | LH / P | 2026 | Visp, Sveitsi |
| 55 |  | Dario Burgener | L | VLH | 2026 |  |
| 67 |  | Jacob Nilsson | L | KH / VLH | 2025 | Tukholma, Ruotsi |
| 71 |  | Simon Wüest | L | KH / VLH | 2025 | Fischingen, Sveitsi |
| 73 |  | Fadri Riatsch | L | VLH | 2025 |  |
| 85 |  | Sandro Forrer | L | LH | 2026 | Steckborn, Sveitsi |
| 90 |  | Garry Nunn | R | OLH | 2025 | Victoria, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 97 |  | Stefan Mäder | L | KH | 2025 | Langnau im Emmental, Sveitsi |
| 98 |  | Robin Perren | R | H | 2025+1 | Visp, Sveitsi |
Lähde: EliteProspects
Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Heinz Ehlers
Apuvalmentaja: Kévin Hecquefeuille
Maalivahti- & Videovalmentaja: Aleksandr Zalevski
Fysiikkavalmentaja: David Vetsch
Huoltopäällikkö: Dávid Szabó
Puheenjohtaja: Stefan Volken
Toimitusjohtaja: Sébastien Pico
Urheilutoimenjohtaja: Daniele Marghitola
Pelaajakehitysjohtaja: Sandro Rizzi
Lähde: EliteProspects