stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansainvälinen Rauhantoimisto
Nobelin rauhanpalkinto ja IPB

IPB:n toiminnan tunnustaminen ei ole vain järjestölle itselle sen kokonaistyöstä vuonna 1910 myönnetyn Nobelin rauhanpalkinnon varassa. Useat järjestössä työskennelleet henkilöt ovat myös saaneet henkilökohtaisen tunnustuksen Nobelin rauhanpalkinnon muodessa:
Élie Ducommun ja Charles Albert Gobat, joka ollut myöntämisvuonna IPB:n kunniapääsihteri: 1902
Bertha von Suttner, syntyisin kreivitär Kinsky von Chinic und Tettau, kirjailija ja IPB:n kunniapuheenjohtaja: 1905
Fredrik Bajer, IPB:n kunniapuheenjohtaja: 1908
Henri La Fontaine, IPB:n puheenjohtaja: 1913
Aiheesta muualla

IPB:n kotisivut (englanniksi)
Nobelin rauhanpalkinnon saajat
| --- | --- |
1901–1925:  1901: Dunant, Passy 1902: Ducommun, Gobat 1903: Cremer 1904: Kansainvälisen oikeuden instituutti 1905: Suttner 1906: Roosevelt 1907: Moneta, Renault 1908: Arnoldson, Bajer 1909: Beernaert, Paul Balluet d’Estournelles de Constant 1910: Kansainvälinen Rauhantoimisto 1911: Asser, Fried 1912: Root 1913: La Fontaine 1917: Punainen Risti 1919: Wilson 1920: Bourgeois 1921: Branting, Lange 1922: Nansen 1925: Chamberlain, Dawes
1926–1950:  1926: Briand, Stresemann 1927: Buisson, Quidde 1929: Kellogg 1930: Söderblom 1931: Addams, Butler 1933: Angell 1934: Henderson 1935: Ossietzky 1936: Lamas 1937: Cecil 1938: Nansenin kansainvälinen pakolaistoimisto 1944: Punainen Risti 1945: Hull 1946: Balch, Mott 1947: Kveekarit 1949: Boyd Orr
1951–1975:  1950: Bunche 1951: Jouhaux 1952: Schweitzer 1953: Marshall 1954: Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö 1957: Pearson 1958: Pire 1959: Noel‑Baker 1960: Lutuli 1961: Hammarskjöld 1962: Pauling 1963: Punainen Risti 1964: King 1965: Unicef 1968: Cassin 1969: Kansainvälinen työjärjestö 1970: Borlaug 1971: Brandt 1973: Kissinger, Lê 1974: MacBride, Satō 1975: Saharov
1976–2000:  1976: B. Williams, Corrigan 1977: Amnesty International 1978: Sadat, Begin 1979: Äiti Teresa 1980: Esquivel  1981: YK:n pakolaisapujärjestö 1982: Myrdal, García Robles 1983: Wałęsa 1984: Tutu 1985: Lääkärit ydinsotaa vastaan 1986: Wiesel 1987: Arias 1988: YK:n Rauhanturvaajat 1989: Dalai Lama 1990: Gorbatšov 1991: Suu Kyi 1992: Menchú 1993: Mandela, de Klerk 1994: Arafat, Peres, Rabin 1995: Pugwash-liike, Rotblat 1996: Belo, Ramos Horta 1997: Kampanja maamiinojen kieltämiseksi (ICBL), J. Williams 1998: Hume, Trimble 1999: Lääkärit ilman rajoja 2000: Kim
2001–:  2001: YK, Annan 2002: Carter 2003: Ebadi 2004: Maathai 2005: IAEA, ElBaradei 2006: Yunus, Grameen Bank 2007: Gore, IPCC 2008: Ahtisaari 2009: Obama 2010: Liu 2011: Gbowee, Johnson Sirleaf, Karman 2012: EU 2013: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö 2014: Satyarthi, Yousafzai 2015: Tunisian kansallisen vuoropuhelun kvartetti 2016: Juan Manuel Santos 2017: International Campaign to Abolish Nuclear Weapons 2018: Murad, Mukwege 2019: Abiy 2020: Maailman ruokaohjelma 2021: Ressa, Muratov 2022: Bjaljatski, Memorial, Center for Civil Liberties 2023: Mohammadi 2024: Nihon Hidankyō
Kausi (geologia)

Kausi on geologisessa ajanlaskussa maailmankautta lyhyempi, mutta epookkia pidempi ajanjakso. Maailmankaudet jaetaan useampaan kauteen ja kaudet useampaan epookkiin. Fanerotsooisen aionin kaudet ovat vanhimmasta ajasta nuorimpaan: kambrikausi, ordovikikausi, siluurikausi, devonikausi, kivihiilikausi, permikausi, triaskausi, jurakausi, liitukausi, paleogeenikausi, neogeenikausi ja kvartäärikausi.
Kimmo Luttinen

| Kimmo Luttinen> Henkilötiedot.Muusikko |
| --- | --- |
Taiteilijanimi:  Sir Luttinen
Aktiivisena:  1990–
Tyylilajit:  black metal, hardcore punk
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  Impaled Nazarene, Legenda, Beherit, Catamenia, Terveet Kädet, The Black League, Plan E, Isänmaa
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kimmo ”Sir” Luttinen on suomalainen metallimusiikin rumpali ja Impaled Nazarenen perustajajäsen, jonka rumpalina hän toimi vuosina 1990–1995. Hänen muita yhtyeitään ovat olleet mm. Legenda, Beherit, Catamenia, Terveet Kädet ja The Black League.
Vuonna 1995 Impaled Nazarenen äänittäessä Hamnasnas -minialbumia Ahti Kortelaisen Tico Tico Studiossa hän ajautui konfliktiin yhtyeen silloisen basistin, Taneli Jarvan kanssa, mikä johti Luttisen eroamiseen tai potkuihin sekä välirikkoon hänen vanhemman veljensä, yhtyeen laulajan Mikan kanssa. Vuotta myöhemmin Luttinen perusti yhtyeen Isänmaa, jossa hän lauloi ja soitti kaikki instrumentit. Yhtye julkaisi yhden demon, Yli peltojen, vetten ja tunturien, joka sisälsi alun perin Impaled Nazarenen julkaisematta jääneelle albumille kirjoitettuja kappaleita. Vuonna 2010 vantaalainen levy-yhtiö Primitive Reaction julkaisi albumin uudelleen CD- ja 7"-vinyyliformaateissa.
Luttisen tuoreimpia projekteja on Kimmo & The All My Ex’s Live in Texas, joka on julkaissut mm. kantriversion hänen Impaled Nazarenelle säveltämästään kappaleesta ”Ghettoblaster”.
Kaunasin lentoasema

Kaunasin lentoasema (liett. Kauno oro uostas), (IATA: KUN, ICAO: EYKA) on matkustajamääriltään Liettuan toiseksi suurin lentoasema ja yksi kolmesta Liettuan kansainvälisestä lentoasemasta. Se sijaitsee 14 kilometriä Kaunasin keskustasta koilliseen Kaunasin kunnallispiirin puolella. Lentoasemalla on yksi 3 250 metriä pitkä kiitotie (08/26).
Lentoasema avattiin vuonna 1988 Liettuan ollessa yhä osa Neuvostoliittoa; tällöin kentälle siirrettiin Kaunasin vanhan lentokentän liikenne. Liettuan itsenäistyttyä vuonna 1991 kentästä tuli kansainvälinen lentoasema. Uusi Schengenin sopimuksen tarpeet täyttävä terminaalirakennus valmistui vuonna 2008. Vuosina 2009-2010 kentän matkustajaliikenne kasvoi voimakkaasti. Vuonna 2012 lentoaseman kautta kulki yhteensä 830 268 matkustajaa. Kenttää käyttää erityisesti halpalentoyhtiö Ryanair, jossain määrin myös AirBaltic.
Kaunasin lentoaseman sijainti
Kuvia

Lentoaseman sisäänkäynti (A-terminaali).
Lähtevän liikenteen aulaa, lentoasemarakennuksen 2. kerros (A-terminaali).
Ryanairin lentokone Kaunasin lentoasemalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaunasin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Kaunasin lentoaseman sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (www.kaunas-airport.lt)
Liettuan lentokenttien sijainnit GoogleMaps-kartalla (ourairports.com) (englanniksi)
Kkotminam ramyeongage

| Kkotminam ramyeongage> 꽃미남 라면가게 |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  48 min
Pääosissa:   Jung Il-woo  Lee Chung-ah  Lee Ki-woo  Park Min-woo  Cho Yoon-woo 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   tvN
Esitetty:  31. lokakuuta 2011 – 20. joulukuuta 2011
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  CJ E&M
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Kkotminam ramyeongage (kor. 꽃미남 라면가게, engl. Cool Guys, Hot Ramen) on televisioyhtiö tvNin esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Jung Il-woo, Lee Chung-ah, Lee Ki-woo, Park Min-woo ja Cho Yoon-woo.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Kirjaus (Riihimäki)

| Kirjaus |
| --- | --- |
Kaupunki:  Riihimäki
Kaupunginosa nro:  19.
Väkiluku:  1 071 (2015)
Osa-alueet:  Lemmenmäki
Postinumero(t):  11120
Kirjaus on kaupunginosa Riihimäellä, valtatien 3 ja kantatien 54 varrella. Alueen asukasluku oli vuonna 2015 noin 1 071. Kaupunginosan länsipuolella, Lemmenmäen asuinalueella on yksinomaan omakotitaloasutusta, mutta itäpuolella on myös muutama kerrostalo. Kirjauksessa sijaitsee Riihimäen aluesairaala ja Riihimäen seudun terveyskeskus. Sairaalan yhteydessä on myös marraskuussa 2014 käyttöönotettu paloasema. Kirjauksessa käynnistyi vuonna 1985 Riihimäen kaupungin keskusvarikon toiminta. Vuonna 1991 aloitti Kirjauksen päiväkoti myös toimintansa. Kirjauksessa toimii myös vanhainkoti Riihikoti. Lemmenmäen alueella, kantatien 54 pohjoispuolella toimii myös huoltoasema ABC Riihimäki, joka perustettiin 31. joulukuuta 1992. Huoltoaseman yhteydessä toimii myös mm. S-Market ja Hesburger.
Karl A. Wittfogel

Lajos Tihanyin piirros Karl August Wittfogelista vuodelta 1926.
Karl August Wittfogel (6. syyskuuta 1896 Woltersdorf, Saksa – 25. toukokuuta 1988 New York, Yhdysvallat) oli saksalainen historioitsija ja sinologi. 1920- ja 1930-luvuilla hän toimi Saksan kommunistisessa puolueessa ja Frankfurtin koulukunnassa. Hän kritisoi kansallissosialisteja äänekkäästi, ja Hitlerin valtaannousun jälkeen hän päätti muuttaa Saksasta. Hän joutui kuitenkin kiinni ja päätyi keskitysleirille. Kansainvälisen painostuksen vuoksi hänet vapautettiin, minkä jälkeen hän muutti Yhdysvaltoihin. Hän opetti Columbian yliopistossa ja Washingtonin yliopistossa, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1966.[lähde? ]
Teokset

Urkommunismus und Feudalismus (1922)
Geschichte der bürgerlichen Gesellschaft (1924)
Wirtschaft und Gesellschaft Chinas (1931)
Oriental Despotism: A comparative Study of Total Power (1957)
Aiheesta muualla

Columbia Encyclopedia: Karl August Wittfogel (englanniksi)
Kansainvälinen Teosofinen Seura

Perustajat
Helena Blavatsky
Henry Steel Olcott
William Quan Judge
Henkilöitä
Annie Besant
Alfred Percy Sinnett
Pekka Ervast
Organisaatio
Teosofinen Seura
Kansainvälinen Teosofinen Seura
Teoksia
Hunnuton Isis
Salainen oppi
Teosofian avain
Mahatmakirjeet
Muuta
Ruusu-Risti
Esoterismi
malline: näytä • keskustele •
Osa artikkelisarjaa
Kansainvälisen Teosofisen Seuran tunnus
Kansainvälinen Teosofinen Seura on teosofiseen liikkeeseen kuuluva  yhdistys, jolla on noin 60 kansallista osastoa eri puolilla maailmaa. Seuran kotipaikka on Adyarin kaupunginosassa Chennaissa, Intiassa.
Historiaa

Kansainvälisen Teosofisen Seuran perustivat madame H. P. Blavatsky ja eversti Henry Steel Olcott New Yorkissa 17. marraskuuta 1875. Seuran päämaja siirrettiin Bombay'hin Intiaan vuonna 1878, ja myöhemmin nykyiselle paikalleen Adyariin, Madrasiin, jossa se rekisteröitiin 3. huhtikuuta 1905.
Seuran ensimmäisenä puheenjohtajana toimi eversti Olcott aina kuolemaansa saakka. Hänen jälkeensä seuran johtajina ovat toimineet esimerkiksi Annie Besant ja George Arundale.
Toiminta

Teosofisella Seuralla on kolme ohjelmakohtaa:
Muodostaa ihmiskunnan yleisen veljeyden ydin huolimatta rodun, uskontunnustuksen, sukupuolen, yhteiskuntaluokan taikka ihonvärin eroavaisuudesta.
Antaa virikkeitä vertailevan uskontotieteen, filosofian ja luonnontieteiden tutkimukseen.
Tutkia luonnon selvittämättömiä lakeja ja ihmisen piileviä voimia.
Seuran tunnuslause on suomeksi Totuus on uskontoja korkeampi, sanskritinkielellä Satyan nasti paro dharmah.
Kansainvälisessä Teosofisessa Seurassa on noin 30 000 jäsentä. Seuran presidentti on Radha Burnier ja varapresidentti John Algeo.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
H. P. Blavatsky: Teosofian avain (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansainvälinen Teosofinen Seura (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Keuruun Sähkö

| Keuruun Sähkö |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1915
Henkilöstö:  49 (2021)
Tytäryhtiöt:  Keuruun lämpövoima Radiki Keuruun Lauhdevoima
Kotisivu:  www.keuruunenergia.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keuruun Sähkö on läntisessä Keski-Suomessa toimiva energiayhtiö, jonka omistaa Keuruun kaupunki. Keuruun sähkön sähkönjakeluverkko kattaa pääosan Keuruuta ja Multiaa. Sähkön jakelun lisäksi Keuruun sähkö Oy tuottaa kaukolämpöä Keuruun kaupungin alueelle.
Yritys perustettiin vuonna 1915. Konserniin kuuluvat emoyhtiö Keuruun Sähkö ja tytäryhtiöt Keuruun lämpövoima, Keuruun Lauhdevoima ja Radiki.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Kirjautuminen (tietotekniikka)

Kirjautuminen on prosessi, jossa käyttäjä saa pääsyn tietojärjestelmään todentamalla henkilöllisyytensä, esimerkiksi käyttäjänimen ja salasanan avulla. Nykyään moni palvelu vaatii tietoturvasyistä myös kaksivaiheisen tunnistautumisen, kuten esimerkiksi vahvistuskoodin, jonka käyttäjä sähköpostitse tai tekstiviestitse.
Käyttäjänimen ja salasanan ohelle on noussut yleisiksi vaihtoehdoiksi myös sosiaalinen median tilin kautta tunnistautuminen esimerkiksi OAuth-protokollan avulla, sekä kertakirjautuminen (SSO) erityisesti yritysympäristöissä.
Käännös suomeksi
Kimmo Miettinen (rumpali)

Kimmo Miettinen on suomalainen rumpali, joka vaikuttaa yhtyeissä Empyrean Bane, Cadacross ja Lost Alone. Hänen aiempia yhtyeitään ovat Arthemesia ja Ensiferum.
Aiheesta muualla

Lost Alone Mikseri.netissä
Karstulan työväentalo

| Karstulan työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Karstulan kirkonkylä,  43500 Karstula
Sijainti:  Karstula
Valmistumisvuosi:  1909
Rakennuttaja:  Karstulan Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Karstulan kirkonkylän Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  lauta
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karstulan työväentalo sijaitsee lähellä Karstulan kirkonkylän keskustaa Pääjärven rannalla. Talo edustaa työväentalorakentamiselle ja ajankohdalle ominaista rakennustyyppiä, ja se on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas.
Historia

Karstulan työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906. Työväentalo on rakennettu vuonna 1909 talkoovoimin. Tontti on koottu kolmesta tilasta. Vuonna 1917 suojeluskunta takavarikoi työväentalon. Työväenyhdistys osti Riuttaperältä sairaalan vierestä uuden tontin ja alkoi rakentaa sinne talkoovoimin uutta taloa ja tanssilavaa. Uusi talo saatiin kehikkovaiheeseen vuonna 1926. Suojeluskunta oli sillä välin luovuttanut työväentalon kunnalle. Vuonna 1927 kunta ja työväenyhdistys tekivät vaihtokaupan tonttien ja niillä olevien rakennusten kesken ilman välirahaa.
Tanssilava on rakennettu talkoilla koivutukeista vuonna 1956. Se oli ensin avolava, ikkunat siihen laitettiin vuonna 1965. Ulkoravintola on rakennettu vuonna 1967 ja lasinen osa vähän myöhemmin. Tanssilavan lattiaa on vahvistettu urheiluseura Kisa-Veikkojen paini- ja voimailuharjoitusten vuoksi. Vahtimestarin asunto on kunnostettu yläkertaan vuonna 1978.
Rakennus

Työväentalo on rankorakenteinen, ja se on vuorattu laudoilla. Alkuperäinen väri on ollut vaaleankeltainen, myöhemmin kellanruskea. Alkuperäinen kate on ollut päre, joka on vuonna 1950 muutettu tiileksi. Sisäkatto on ollut vuorattu ponttilaudoilla, mutta vuonna 1958 siihen on laitettu osaksi paneeli ja osaksi kuitulevyt. Sisäseiniin on myös laitettu kuitulevyt vuonna 1958. Alkuperäinen lämmitys on toiminut kaakeliuuneilla. Vuonna 1972 on laitettu sähkölämmitys. Vesijohto ja viemäri on laitettu vuonna 1964.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen sekä kahden huoneen ja keittiön asunto. Pihamaalla on tanssilava, ulkoravintola ja käymälät.
Toimintaa työväentalolla

Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, juhlia, bingoa, urheiluharjoituksia ja teatteria. Kiinteistö kokonaisuudessaan on ollut 2000-luvun alusta lähtien vuokrattuna osto- ja myyntiliikkeelle. Vuonna 2017 myös piha-alueella on ollut telttoja, joissa on myytävää tavaraa.
Kimmo Lukkari

Kimmo Juhani Lukkari (s. 5. maaliskuuta 1987 Kajaani) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Siilinjärven Pesistä.
Superpesiksen runkosarjassa Lukkari on pelannut neljä ottelua, joissa on tuonut yhden juoksun. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa yhdeksän. Superpesiksen pudotuspeleissä Lukkari on pelannut kolme ottelua, joissa on kerännyt tililleen kolme kärkilyöntipistettä.
Saavutukset > Pelaajana

1 SM-kulta: 2006
2 SM-hopeaa: 2007, 2008
Ykköspesiksen kuukauden pelaaja: heinäkuu 2013
Kimmo Lisko

| Kimmo Lisko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. elokuuta 1977 Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  Puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  178 cm
Paino:  92 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2002–2003
Seurat:  Ilves (SML),  Kokkolan Hermes,  Koovee Tampere,  HC Morzine-Avoriaz,  Kuusamon Pallo-Karhut,  HcM Tampere
| Kimmo Lisko> Henkilötiedot.Rullakiekkoilija |
| --- | --- |
Pelipaikka:  puolustaja
Maajoukkue 
Ottelut:  46 35+41=76
Mitalit:  3–2–1
SM-liiga
Seurat:  Team 957, Näätä Rollers
Kaudet:  2000–2009
Mitalit:  1–4–2
Palkinnot:  Vuoden rullakiekkoilija 2002 All Stars -kentällinen 2000
Kimmo Lisko (s. 1977 Tampere) on suomalainen rulla- ja jääkiekkoilija. Rullakiekon SM-liigassa Liskon seuroina ovat olleet tamperelainen Team 957 ja nokialainen Näätä Rollers. Kolminkertainen maailmanmestari on toiminut myös Suomen maajoukkueen kapteenina. Hän pelasi kaudella 2002–2003 kolme jääkiekon SM-liigaottelua.
Saavutukset

Vuoden rullakiekkoilija 2002
SM-liigan all-stars 2000
3 MM-kultaa, 2 MM-hopeaa, 1 MM-pronssi
Kaunasin kunnallispiiri

| Kaunasin kunnallispiiri (Kauno rajono savivaldybė) |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Liettua
Lääni:  Kaunasin lääni
Hallinnollinen keskus:  Kaunas
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1496 km²
Väkiluku (2008):  86 701
 – Väestötiheys:  54,4 as./km²
 
 Kotisivut  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaunasin kunnallispiiri (liett. Kauno rajono savivaldybė) on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka sijaitsee Kaunasin läänissä. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 86 701 asukasta (12,9 % läänin väkiluvusta). Kunnallispiiri käsittää Kaunasin kaupungin ympäröimät alueet ja hallinnollisena keskuksena toimii itse Kaunas.
Asutuskeskukset > Kaupungit

Kaunas (hallinnollinen keskus)
Garliava
Vilkija
Ežerėlis
Asutuskeskukset > Kauppalat

Akademija
Karmėlava
Asutuskeskukset > Kylät

Domeikava
Raudondvaris
Neveronys
Ringaudai
Šlienava
Kaski, maisema Uudeltamaalta

| Kaski, maisema Uudeltamaalta |
| --- | --- |

Nimi:  Kaski, maisema Uudeltamaalta
Tekijä:  Fanny Churberg
Valmistumisvuosi:  1872
Taiteenlaji:  Maisemamaalaus
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  54  cm
Leveys:  85,5  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Kaski, maisema Uudeltamaalta on Fanny Churbergin (1845–1892) öljymaalaus kankaalle vuodelta 1872. Ateneumin taidemuseo hankki 54×85,5 cm kokoisen maalauksen kokoelmiinsa vuonna 1921.
Teosta ei pidä sekoittaa Churbergin samana vuonna maalaamaan teokseen Kaskimaisema Uudeltamaalta, joka on sisällöltään erilainen ja kuuluu Taidesäätiö Meritalle.
Maalaus

Kaski, maisema Uudeltamaalta -maalaus kuvaa kivikkoista kaskialuetta, jossa näkyy kirkkaassa valossa kasken polttamia koivujen runkoja, tulen mustuttamia kiviä ja keltaista ruispeltoa. Taustan tumma ukkospilvinen taivas luo odottavan tunnelman ja vastakohdan tälle tässä ranta maalaismaisemaa kuvaavassa maalauksessa.
Aihe oli tavallinen romanttiselle Düsseldorfin koulukunnalle. Churbergille oli tavallista, että hän pyrki teostensa ilmauksessa runollisuuteen vaikkakin se hänellä saattoi olla myös rajua ja suoraa. Tässä hän poikkesi selvästi aikakauden naistaiteilijoille asetetuista odotuksista.
Aiheesta muualla

Teos Suomen Kansallisgallerian kokoelmissa: Kaski, maisema Uudeltamaalta. [vanhentunut linkki]
Kesä seedee

| Kesä seedee Pikku-Orava |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2007
 Tyylilaji: lastenmusiikki
 Kesto: 35.38
 Levy-yhtiö: EMI
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 6.
Pikku-Oravan muut julkaisut
| Uusi seedee 2006 | Kesä seedee 2007 | Tosi seedee 2007 |
Kesä seedee on Pikku-Oravan julkaisema tupla-albumi vuodelta 2007.
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 6.
Kappaleet

Maalaispoika – 2.27
Asereje (The Ketchup Song) – 2.06
R.A.K.A.S – 2.44
Still Loving You – 3.29
Moottoripyörä on moottoripyörä – 3.41
I Don´t Like Feel Dancin – 3.25
Easy Living – 2.58
Just a Gigolo – 2.47
Naurava Kulkuri – 2.59
Would You Love a Monsterman – 3.03
Rasputin – 2.30
Sommartider – 3.24
Bonus-single

Pikku-Oravan kesäsatu
I Won´t Let the Sun Go Down Me
Kauniit päivät

| Kauniit päivät Woude |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1981 1.4.2009 (CD)
 Tyylilaji: Rock Uusi aalto
 Levy-yhtiö: Johanna
Wouden muut julkaisut
| Keskellä aikaa 1981 | Kauniit päivät 1981 |   |
Kauniit päivät on Woude-yhtyeen toinen ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi, joka ilmestyi vuonna 1981. Se julkaistiin remasteroituna CD-painoksena 1. huhtikuuta 2009.
Kappaleet

Läpi varjojen huoneen
Yön runoilija
En pääse pakoon
Tuhat yötä
Marjaana
Kun valot sammuu
Helminauha
Aamulaulu
Sunnuntai-iltapäivä
Juhlat on ohi
Kauniit päivät
Kappaleet > CD-bonukset

Tytöt
Tänään on kuin eilen
Kuin lentohiekkaan
Kuka uskoo aurinkoon?
Aika hyvä ihmiseksi
Vuodet vierii
Joutopojan laulu
Väärät kortit
Teksasin pojat
Tänä syyskuun yönä
Kulkuri ja joutsen
Kauniita kesäpäiviä

| ”Kauniita kesäpäiviä” Pirkka-Pekka Petelius |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Pimpparauta
 Julkaistu: 1985
 Tyylilaji: iskelmä, huumorimusiikki
 Kesto: 02.50
 Levy-yhtiö: EMI Finland Ab
Kauniita kesäpäiviä on Pirkka-Pekka Peteliuksen esittämä vuonna 1985 levytetty kappale. Kappaleen on säveltänyt Pave Maijanen, ja sanoittanut Jukka Vieno. Kappaleen on sovittanut Pedro Hietanen, joka myös soittaa kappaleessa syntetisaattoria. Janne Louhivuori soittaa akustista kitaraa, Harri Merilahti bassoa, ja Hannu ”Hande” Lemola rumpuja.
Kappale julkaistiin Peteliuksen samana vuonna ilmestyneellä studioalbumilla Pimpparauta. Lisäksi kappale on julkaistu Peteliuksen useammalla kokoelmalevyllä.
Kappaleen synty

Kappaleeseen tehneen Pave Maijasen sävellys on levyn kansipaperin mukaan kaunis ja melodinen. Jukka Vienon sanoitus on kansipaperin mukaan ironinen, ja sisältää mustaa huumoria. Laulun sanat voi tulkita aika lohduttomaksikin kertomukseksi.
Vieno kertoo kirjoittaneensa tarinaa poikkeuksellisen pitkään. Hänen mukaan kappale kuvaa lapsen näkökulmasta sitä, kuinka toisten kesä voi olla toisten talvi. Kyseessä on eräänlainen kaipuu itsenäisyyteen. Lapsella on tunteet ja orastava tahto, mutta hän ei pääse toteuttamaan niitä, koska hän on ja häntä pidetään lapsena, ja näin ollen hän ikävästyy, ja tylsistyy.
Vieno selventää, että kertosäkeessä esiin nouseva Afrikan tähti kuvaa tekstin tarinassa sekä suomalaislapsen todellisuutta, koska kaikkihan kyseistä peliä pelaavat - että vanhempien eksotiikan kaipuuta, vieraiden maiden kulttuuria ja muita nautinnon aineita.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Olis niin kiva kotiin jo lähtee, ku mun ihokin on ihan kananlihaa, mut mutsi ja faija ne vaan kivenkolossa etsii Afrikan tähtee | ” |

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Voi miten kauniita kesäpäiviä vihaan... | ” |
Musiikkivideo

Kappaleesta tehtiin musiikkivideo Yleisradion sketsiviihdesarjaan Mutapainin ystävät. Televisiosarjassa kappaleesta esitetään ensimmäinen ja toinen säkeistö,.
Kenneth McKellar

Kenneth McKellar voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Kenneth McKellar (1869–1957), yhdysvaltalainen poliitikko
Kenneth McKellar (1927–2010), skotlantilainen laulaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kenneth McKellar”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaniv

| Kaniv (Канів) |
| --- | --- |
 Pyhän Yrjön katedraali Kanivissa
 lippu:  vaakuna
 Kaniv
 Koordinaatit: 49°45′N, 31°28′E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Tšerkasyn alue
Piiri:  Tšerkasyn piiri
Ensimmäinen maininta:  1078
Kaupungiksi:  1796
Hallinto:  
 – Pormestari:  Ihor Ren'kas
Väkiluku (2021):  23 503
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaniv (ukr. Канів) on kaupunki Keski-Ukrainassa Dneprin oikealla rannalla, noin 150 kilometriä Kiovasta etelään ja noin 50 kilometriä Tšerkasysta luoteeseen. Se kuuluu Tšerkasyn alueeseen ja Tšerkasyn piiriin. Vuonna 2021 siellä oli runsas 23 500 asukasta. Kaniv on historiallinen kaupunki, jonka perusti 1000-luvulla Kiovan suuriruhtinas Jaroslav I Viisas. Nykyään se tunnetaan ennen kaikkea ukrainalaisen runoilijan Taras Ševtšenkon hautapaikkana.