stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääpallon Neuvostoliiton mestaruussarja 1982–1983
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jenisei Krasnojarsk | 26 | 22 | 3 | 1 | 180 |  71 | +109 | 47 |
| 2 | Zorki Krasnogorsk | 26 | 17 | 4 | 5 | 103 |  66 | +37 | 38 |
| 3 | Dynamo Alma-Ata | 26 | 16 | 5 | 5 | 131 |  84 | +47 | 37 |
| 4 | SKA Sverdlovsk | 26 | 13 | 5 | 8 | 111 | 111 | 0 | 31 |
| 5 | Start Gorki | 26 | 12 | 7 | 7 | 85 |  60 | +25 | 31 |
| 6 | SKA Habarovsk | 26 | 11 | 4 | 11 | 113 |  86 | +27 | 26 |
| 7 | Vympel Kaliningrad | 26 | 11 | 3 | 12 | 81 | 100 | -19 | 25 |
| 8 | Lokomotiv Irkutsk | 26 | 7 | 9 | 10 | 96 | 109 | -13 | 23 |
| 9 | Rodina Kirov | 26 | 10 | 3 | 13 | 102 | 116 | -14 | 23 |
| 10 | Vodnik Arkangeli | 26 | 8 | 6 | 12 | 82 |  96 | -14 | 22 |
| 11 | Dynamo, Moskova | 26 | 7 | 7 | 12 | 77 | 100 | -23 | 21 |
| 12 | Kuzbass Kemerovo | 26 | 8 | 5 | 13 | 89 | 119 | -30 | 21 |
| 13 | Uralski Trubnik Pervouralsk | 26 | 4 | 5 | 17 | 62 | 121 | -59 | 13 |
| 14 | Volga Uljanovsk | 26 | 2 | 2 | 22 | 69 | 142 | -73 | 6 |
Volga ja Uralski Trubnik putosivat mestaruussarjasta. Tilalle nousivat Yunost Omsk ja Stroitel Syktyvkar.
KERNAL

Kernalin hyppytaulua havainnollistava luettelo, jossa käytössä olevat rutiinit, niiden osoitteet, rutiinien käyttämät rekisterit ja lyhyet kuvaukset rutiinien käyttötarkoituksesta.
KERNAL on Commodoren kehittämä laiteohjelmisto, jota käytettiin yhtiön 8-bittisissä mikrotietokoneissa alkaen PET-tietokoneesta (1977). Myöhemmin sen laajennettuja versioita käytettiin VIC-20-, Commodore 64-, Plus/4-, Commodore 16- ja Commodore 128 -tietokoneissa.
KERNALin nimen sanottiin olevan lyhenne  sanoista Keyboard Entry Read, Network, And Link. Toisaalta VIC-20-kehittäjä Robert Russellin mukaan se on kirjoitusvirhe sanasta kernel (Unixin termi käyttöjärjestelmän ytimelle).
VIC-20 ja C-64-koneissa koko käyttöjärjestelmä on 8 kiB ROM-piirillä. Commodore 128 -koneessa ROM on laajennettu 20 kibitavuun, josta KERNAL vie 16 kiB ja konekielimonitori neljä.
Commodore-laitteiden KERNAL sisältää kokoelman erilaisia rutiineja. Näiden kutsumista varten on hyppytaulu, joka on pääpiirteittäin samanlainen kaikissa Commodoren tuottamissa tietokoneissa. Näin ollen yksinkertaisten konekielisten ohjelmien pitäisi pystyä toimimaan jokaisessa Commodoren valmistamassa koneessa ilman muutoksia.
KERNALin tärkeimpiä osia on reset-rutiini, joka suoritetaan koneen käynnistyessä. Se kopioi RAM-muistiin vektorit ja aliohjelmat, alustaa I/O- ja grafiikkapiirit, tarkistaa onko koneeseen kytketty ohjelmamoduuli, alustaa BASIC-tulkin ja siirtyy odottamaan käyttäjän syötettä.
KERNAL sisältää myös keskeytysrutiinit, esimerkiksi IRQ-rutiini suoritetaan 60 (VIC-20 ja C-64) tai 50 kertaa sekunnissa (C-128). Tämä ylläpitää kelloa ja lukee näppäimistöä. NMI-rutiini suoritetaan restore-näppäintä painettaessa ja kasetti- ja levyasemarutiinien yhteydessä ja sarjaväylää käytettäessä.
Kolmannen osan muodostavat käyttäjän kutsuttavat aliohjelmarutiinit, joita voidaan käyttää ohjelmista. Näillä toteutetaan tiedon syöttö ja tulostus, tiedostojen tallennus ja lataus, näytön käsittely ja liukulukumatematiikka.
Käytännössä yksinkertaiset, poke-komentoja sisältämättömät BASIC-ohjelmat ovat binääriyhteensopivia eri koneiden välillä. Konekielisiä ohjelmia kirjoitettaessa ohjelmien pitäisi olla vapaasti sijoitettavia, ja ne voivat olla kooltaan maksimissaan 3 kilotavua, mikäli niiden on tarkoitus olla yhteensopivia kaikkien Commodoren koneiden kanssa.
Aiheesta muualla

Cracking The Kernal (englanniksi)
Building the Original Commodore 64 KERNAL Source (englanniksi)
Kauniaisten ruotsalainen seurakunta

| Grankulla svenska församling Kauniaisten ruotsalainen seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Kauniaisten kirkko
Sijainti:  60°12′49.2″N, 24°43′39.6″E
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Porvoon hiippakunta
Rovastikunta:  Keski-Uudenmaan rovastikunta
Pääkirkko:  Kauniaisten kirkko
Perustettu:   
– Perustettu:  1978
Jäsenmäärä:  2 291 (2022)
– Osuus asukkaista:  64,7 %
Kirkollisvero:  1,00 %
Kirkkoherra:  Ulrik Sandell
Verkkosivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kauniaisten ruotsalainen seurakunta (ruots. Grankulla svenska församling) on Kauniaisissa Uudellamaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakuntaan ja Keski-Uudenmaan rovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra on Ulrik Sandell.
Kirkkoherrat

1978–1985: Henry Byskata
1985–2010: Lars-Henrik Höglund
2011→ Ulrik Sandell
Kalle Järvinen

| Kaarlo Verner Järvinen |
| --- | --- |
 Kalle Järvinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. maaliskuuta 1903 Jyväskylä
Kuollut: 25. elokuuta 1941 (38 vuotta) Koirinvaara, Soanlahti
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Lempinimi:  Kalle
Pituus:  188 cm
Laji:  yleisurheilu
Saavutukset
Voitot:  SM-hopea 1926, 1927, 1929, 1931
Kaarlo Verner ”Kalle” Järvinen (27. maaliskuuta 1903 Jyväskylä – 25. elokuuta 1941 Koirinvaara, Soanlahti) oli suomalainen yleisurheilija. Hänen päälajinaan oli kuulantyöntö. Järvinen osallistui veljiensä Matin ja Akillesin tapaan Kesäolympialaisiin 1932, jääden kuulantyönnön virallisissa tuloksissa sijalle 12. Olympedia-nettisivuston mukaan tuolloin Tampereen Kisaveikkoja edustanut Järvinen oli 9:s, sillä Los Angelesin kisojen viralliseen raporttiin olivat sijoille 7–14 jääneiden tuloksiksi lipsahtaneet vain kolmannen kierroksen kaaret.
13. kesäkuuta 1927 Järvinen työnsi ensimmäisenä eurooppalaisena miehenä 15 metriä. Tampereella syntynyt tulos oli 15,17, jolla Järvinen on edelleen viimeisin suomalainen maailmantilaston ykkönen kuulassa. Uran toinen ja samalla viimeinen Suomen ennätys oli 15,92 syyskuun lopulla 1932. Matkaa päivän ikäiseen maailmanennätykseen oli 28 senttiä. Näin lähelle ME:tä ei kukaan kuulamies ole sittemmin päässyt. SM-tasolla Järvinen ylti hopealle 1926, 1927, 1929 ja 1931 sekä pronssille 1928. Jokaisen mitalin aikaan Järvinen edusti eri seuroja. Järvisen seuroja olivat Kouvolan Urheilijat, Turun Urheiluliitto, Viipurin Urheilijat, Helsingin Toverit, Jyväskylän Kisa-Toverit, Tampereen Kisaveikot, Jämsän Kisailijat, sekä viimeisenä seurana Porin Tarmo.
Kuulantyönnön ohella Järvinen kisaili muissakin lajeissa. Vuonna 1927 hän kolmiloikkasi 14,21 metriä. Kaksi vuotta myöhemmin syntyivät pituushyppytulos 682 ja kiekonheiton ennätys 43,55 metriä. Toisinaan Järvinen myös paini.
Armeija ja sota-aika

Kalle Järvinen suoritti asepalveluksensa vuosina 1922–1923. Hän oli saanut arestirangaistuksia juopumuksesta ja epäsotilaallisesta käyttäytymisestä. Tällaisista tekijöistä huolimatta hänet kelpuutettiin muutamaa vuotta myöhemmin kanta-aliupseeriksi.
Jatkosodassa alikersantti Järvinen kuului 10. Tienhoitokomppaniaan, jossa hänet opittiin tuntemaan hankalana ja äkkipikaisena luonteena. Tämä oli vaikuttamassa siihen, että hänet ampui oma palvelustoveri. Sekä tekijä että uhri olivat vahvasti juopuneita, ja Järvinen oli yrittänyt ampua asetelineestä tempaisemallaan kiväärillä, joka oli kuitenkin lataamaton. Järvisen surmannut sotamies tuomittiin kahdeksaksi vuodeksi kuritushuoneeseen. Kenttäsairaala ei suostunut ottamaan ruumista vastaan, mistä johtuen asetoverit hautasivat Järvisen Ruskealan multiin. Hautakivi on kuitenkin Tampereella Kalevankankaan hautausmaalla.
Muuta

Kalle Järvisen veljet Matti, Akilles ja Yrjö olivat myös urheilijoita. Matin laji oli keihäänheitto, Akilles tuli tunnetuksi kymmenottelijana ja Yrjö myös keihäänheittäjänä. Veljesten isä oli Verner Järvinen, joka oli myös oman aikansa huippu-urheilija. Akilles kuoli niin ikään toisen maailmansodan aikaan lento-onnettomuudessa 7. maaliskuuta 1943.
Pyöriäiset

| Pyöriäiset |
| --- | --- |
 Pyöriäinen (Phocoena phocoena)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Valaat Cetacea
Alalahko::  Hammasvalaat Odontoceti
Heimo::  Pyöriäiset Phocoenidae  Gray, 1825
Suvut
 Kirjopyöriäiset Phocoenoides  Pallopääpyöriäiset Neophocaena  Pyöriäiset Phocoena 
Katso myös
   Pyöriäiset Wikispeciesissä   Pyöriäiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyöriäiset (Phocoenidae) on tieteellisen luokittelun heimo, jonka edustajat ovat valaiden lahkon (Cetacea) pienimpiä edustajia. Pyöriäisiin kuuluu kuusi lajia. Tunnetuin laji on pyöriäinen (Phocoena phocoena)selvennä.
Kaikilla pyöriäisillä on pyöreä nokka ja paljon hampaita. Ne ovat kooltaan pienempiä kuin delfiinit. Suurimmat voivat kasvaa 2,5 metriä pitkiksi. Pienin lajeista, Phocoena sinus, kasvaa vain 1,5-metriseksi.
Suvut ja lajit

Kirjopyöriäiset (Phocoenoides )
Kirjopyöriäinen (Phocoenoides dalli)
Pallopääpyöriäiset (Neophocaena )
Pallopääpyöriäinen eli rosopyöriäinen (Neophocaena phocaenoides)
Pyöriäiset (Phocoena )
Kalifornianpyöriäinen eli bajanpyöriäinen (Phocoena sinus)
Pyöriäinen (Phocoena phocoena)
Mustapyöriäinen (Phocoena spinipinnis)
Silmälasipyöriäinen eli valkovatsapyöriäinen (Phocoena dioptrica)
Kaikki tiet

| Kaikki tiet Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Varistoteles Studiot
 Julkaistu: 2011
 Formaatti: CD-levy
 Tuottaja(t): Riku Niemi
 Tyylilaji: viihdemusiikki, iskelmä
 Levy-yhtiö: Ratas Music Group
Listasijoitukset
  10.
Kaikki tiet on laulaja Jorma Kääriäisen ja Riku Niemi Orchestran albumi vuodelta 2011. Se koostuu 1960- ja 1970-lukujen viihde- ja elokuvasävelmien klassikoista valtaosin Riku Niemen sovittamina.
Soundi-lehden Jussi Niemi arvosti sitä omistautumista ja panostusta mitä näin ison orkesterin käyttö on vaatinut. Riku Niemen orkesteri soi hänestä ”vanhanaikaisen lämpimästi hengittäen”, ja myös solisti Kääriäinen on levyllä ”ääneltään erinomaisessa vedossa”. Myös Helsingin Sanomien Mari Koppinen totesi kliseisen kappalevalikoiman toimivan, koska kaikki on toteutettu niin suurella pieteetillä.
Kappaleet

Onko mahdoton – 3.03 (Somos Novios / It's Impossible, säv. Armando Manzanero, san. Pertti Reponen, sov. Riku Niemi)
Angelica – 3.20 (säv. Barry Mann, Cynthia Weil, san. Pertti Reponen, sov. Riku Niemi)
Puhu hiljaa rakkaudesta – 3.47 (Speak Softly, Love, säv. Nino Rota, san. Vexi Salmi, sov. Riku Niemi)
Muistatko syyskuun – 3.30 (Try to Remember, säv. H. Schmidt, san. Tuula Valkama, sov. Riku Niemi)
Salainen rakkaus – 3.25 (Secret Love, säv. Sammy Fain, san. Jussi Raittinen, sov. Riku Niemi)
Rakkaani hylkää mua ei – 5.21 (Je ne pourrai jamais vivre sans toi / I Will Wait for You, säv. Michel Legrand, san. Jukka Kuoppamäki, sov. Riku Niemi)
(Kun) suudelman suot – 2.58 (Moonlight in Rio, säv. Luis Bonfa, san. Jorma Kääriäinen, sov. Raija Kulokari)
Niin sua rakastan – 4.02 (And I Love You So, säv. Don McLean, san. Jorma Kääriäinen, sov. Raija Kulokari)
Kaikki siitä kertoo – 4.16 (You've Lost That Lovin' Feeling, säv. B. Mann, C. Weil, san. Aarno Raninen, sov. Riku Niemi)
Silmäsi odottavat minua – 3.16 (Spanish Eyes, säv. Bert Kaempfert, san. Tuula Valkama, sov. Riku Niemi)
Niin paljon kuuluu rakkauteen – 3.46 (Love Is a Many-Splendored Thing, säv. Sammy Fain, san. Sauvo Puhtila, sov. Riku Niemi)
Idän ja lännen tiet – 4.29 (From Russia with Love, säv. Lionel Bart, san. Sauvo Puhtila, sov. Riku Niemi)
Muusikot

saksofonit ja huilut – Petteri Hietamäki, Pentti Lahti
saksofonit ja klarinetti – Risto Salmi
baritonisaksofoni, bassoklarinetti – Pasi Lackman
pasuuna – Antti Rissanen, Heikki Tuhkanen
trumpetti – Teemu Mattsson, Mikko Koponen, Tero Saarti
basso – Tuure Koski
sello – Markus Hohti, Riikka Lampinen
rummut – Jari Kettunen
kitara, mandoliini – Jari Nieminen
lyömäsoittimet – Jartsa Karvonen
kosketinsoittimet – Seppo Hélin
vibrafoni – Riku Niemi
alttoviulut – Marjut Kortehisto, Mauri Kuokkanen
viulut – Elina Viitasaari, Kaisa Ivars, Klaara Pyrhönen, Laura Airola, Maija Linkola, Severi Salminen
Kaxskäla

Kaxskäla
| --- | --- |
Muut nimet:  Kakskiela
Sijainti:  Kemiönsaari Varsinais-Suomi Suomi
Saariryhmä:  Turunmaan saaristo
Merialue:  Itämeri
Pinta-ala:  8 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  64
Asutuskeskukset:  Kasnäs ja Kaxskäla
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kaxskäla (aiemmin suom. Kakskiela[lähde? ]) on saari Kemiönsaaren kunnassa. Se kuuluu Hiittisten saaristoon. Saaren eteläkärjessä on Kasnäsin kylä, jossa on vierasvenesatama ja yhteysalus M/s Aurora liikennöi sieltä Rosalan saarelle. Kasnäsissä toimi maiemmin Saaristomeren luontokeskus Sinisimpukka. Saaren pohjoisosassa on Kaxskälan kylä.
Kaxskälan saari on runsaan kahdeksan neliökilometrin kokoinen. Sen asukasluku on 64, mutta kesäisin asukasluku kasvaa kolmeensataan. Saarelle on tieyhteys Lövön kautta. Saarelta kulkee Rosalan yhteysaluksen lisäksi lossi Högsåraan.
Kalle Linden

Kaarle Henrik Linden (7. maaliskuuta 1872 Messukylä – 28. maaliskuuta 1918) oli tamperelainen peltiseppä ja punakaartin pataljoonan päällikkö Suomen sisällissodan aikana. Hän kuului Tampereen työväen järjestyskaartin johtokuntaan syksystä 1917 alkaen. Tampereen taistelun aikana Linden komensi Tampereen punakaartin I pataljoonaa, joka taisteli Tampereen keuhkotautiparantolan mäellä. Hän kaatui toisen tietolähteen mukaan Tampereen taistelussa 45-vuotiaana. Suomen sotasurmat 1914-22 -tietokannan mukaan taas tamperelainen vaskiseppä ja punakaartilainen Kaarlo Henrik Lindén kaatui 46-vuotiaana 4. huhtikuuta 1918 Messukylässä  ja jätti jälkeensä vaimon ja kolme lasta.
Karhulan lasitehdas

Karhulan lasitehdas eli Karhulan Lasi Oy oli William Ruthin perustama, sittemmin A. Ahlström Osakeyhtiön omistukseen siirtynyt lasitehdas Karhulassa, Kotkassa. Vuonna 1995 tehtaan ostanut yhdysvaltalainen O-I lopetti yli sata henkilöä työllistäneen tehtaan toiminnan syksyllä 2009. Työntekijöistä 13 henkeä työskenteli silkkipainon puolella, joka lopetettiin vuodenvaihteen 2009-2010 jälkeen. Lopettamisen syyksi on ilmoitettu pullotuotannon ylikapasiteetti Euroopassa, myynnin väheneminen ja lama. Tehdas oli Suomen ainoa pakkauslasin ja lasipullojen valmistaja. Vuonna 2010 A. Ahlström osti tehdaskiinteistön O-I:lta takaisin. Samalla Karhulanniemen tehdasalueella toimii mm. Sulzerin pumpputehdas sekä Richter Karhula Oy:n konepaja. Suomen lasimuseon johtaja Heikki Matiskainen pitää tehtaan kulttuurihistoriallista merkitystä kiistämättömänä. Vuonna 2018 A. Ahlström myi noin kymmenen hehtaarin suuruisen tehdasalueen, uudeksi omistajaksi on tullut kiinteistöjen ja arvopapereiden sijoitustoimintaa harjoittava G-Capital Oy.
Historia

Karhulan lasitehdas edustaa yhtä Karhulan teollisuusalueen vanhimmista toimialoista. Lasin valmistuksen juuret alueella ulottuvat William Ruthin aikaan 1800-luvulle. Tehdas valmistui 1888 ja tuotanto aloitettiin seuraavana vuonna. Alussa pääpaino oli talouslasissa, jolloin tuotteita olivat muun muassa lampunlasit ja lääkelasit. Vuonna 1899 aloitettiin Ikkunalasin valmistus ja muutaman vuoden kuluttua niitä valmistettiin jo lähes 3 miljoonaa kappaletta vuosittain. Vuoteen 1910 mennessä tehtaasta oli tullut talous- ja ikkunalasin johtava valmistaja Suomessa. Karhulassa tehtiin myös kristallia. Paljon lasista vietiin Pietarin markkinoille.
Tehtaan menestyskausi ajoittui 1930-luvulle Iittalan kanssa. 1932 Aino Aallon suunnittelema "Bölgeblick" eli Aino Aalto-astiasto saavutti Milanon triennaaleissa kultamitalin. 1936 Karhulan lasitehtaalla alettiin rakentaa uutta lasinpuhallushallia sekä sen yhteydessä rakennusta keskus-generaattorilaitokselle ja samalla valmistettiin ensimmäiset Alvar Aallon Savoy-maljakot. Tehdas valmisti myös muiden Iittalan avainsuunnittelijoiden, kuten Göran Hongellin ja Tapio Wirkkalan suunnittelemia lasitöitä. Vuosina 1938–39 tehdasta laajennettiin edelleen. Vuonna 1941 tehdasta laajennettiin lasivillan valmistus-koneita varten. Lasitehtaan edistyksellisyydestä kertoo vuonna 1945 käyttöönotettu Suomen ensimmäinen sähköllä toimiva lasiuuni, joka oli jopa ensimmäisiä laatuaan koko maailmassa. Kultakausi kesti 1950-luvulle. Olutkaupan vapauduttua keskioluen myynti lisääntyi ja pullonvalmistus tarjosi aiempaa helpommin saavutettavan taloudellisen hyödyn. Tämän seurauksena tehdas lopetti taidelasin valmistamisen. Viimeisinä vuosikymmeninä tehtaan päätuote oli Wirkkalan Finlandia-pullo.
Vuonna 2021 tehdasalueelta purettiin lasitehtaan rakennus ja mänkikuuri, jossa säilytettiin raaka-aineita lasin valmistamista varten. Rakennusten tilalle on tarkoitus rakentaa uutta liiketoimintaa.
Aiheesta muualla

Lasia kaikille -näyttely Karhulan tuotannosta[vanhentunut linkki]
Iittalan lasitehtaan arkea (osia kuvattu Karhulassa) (Arkistoitu – Internet Archive)
Pitkäaikaisen lasinpuhaltajan haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive)
Karhulan lasitehtaan lasiesineitä: Designlasi.com
Annala, Vilho: Suomen lasiteollisuus vuodesta 1681 nykyaikaan. II osa. Kehitys vuoden 1809 jälkeen. Toinen nide, s. 571–641.  Helsinki:  Suomen lasiteollisuusliitto, 1948.
Karhulan lasitehdas kuvattuna 2021. Keskellä lasitehdas ja oikealla mänkikuuri.
Kehitysmaantiede

Väestönkasvupyramidi
Kehitysmaantieteessä tutkitaan erityisesti maapallon köyhimpiä maita ja alueita, eli niin sanottua kolmatta maailmaa. Köyhän etelän vastaparina nähdään Pohjoisen teknis-taloudellinen kulttuuri. Kehitystutkimuksen tavoin myös kehitysmaantiede on ongelmakeskeinen, monia tieteenaloja ja monikulttuurisia lähestymistapoja hyödyntävä tieteenala, ja se muistuttaa läheisesti kehitysmaatutkimusta.[lähde? ]
Kehitysmaantiedettä voi opiskella ainakin Helsingin Yliopistossa.
KDM Vædderen (F359)

| KDM Vædderen |
| --- | --- |
 KDM Vædderen

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Svendborg Shipyard
Kölinlasku:  19. maaliskuuta 1990
Laskettu vesille:  21. joulukuuta 1990
Palveluskäyttöön:  9. kesäkuuta 1992
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 500 t
Pituus:  112,3 m (kokonaispituus)
Leveys:  14,4 m
Syväys:  6,0  m
Koneteho:  3 x Detroit Diesel GM 16V 7163-7305 dieselmoottoria á 460 kW 1 x Detroit Diesel 6L-71N 1063-7005 -dieselmoottori 120 kW
Nopeus:  21,8 solmua
Miehistöä:  47-60
Aseistus
Aseistus:  1 x OTO Melara 76 mm/L62 Super Rapid -tykki 7 x 12,7 mm konekivääriä 4 x 7,62 mm konekivääriä 1 x syvyyspommikisko MU90 sukellusveneentorjuntatorpedot 1 x Westland Lynx Mk.90B
KDM Vædderen (runkonumero F359) on Tanskan laivaston Thetis-luokan vartiolaiva.
Valmistus

Alus tilattiin Svendborg Shipyard Limitediltä, missä köli laskettiin 19. maaliskuuta 1990. Se laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 21. joulukuuta ja valmistui 9. kesäkuuta 1992.
Palvelus

Alus osallistui syyskuussa laivastovierailuihin Ranskassa, Espanjassa ja Italiassa. Marraskuusta 1993 tammikuuhun 1994 alus oli Kauko-Idän kiertueella markkinoitaessa Tanskan laivasto-osaamista. Elokuussa 1994 alus osallistui vastaavaan tapahtumaan Etelä-Afrikassa.
Alus oli modernisoitavana tammikuusta kesäkuuhun 2006 3rd Galathea Expedition 2006-2007 -tapahtumaa varten. Se lähti 11. elokuuta Kööpenhaminasta Färsaarille, mistä se jatkoi edelleen Grönlantiin, Afrikkaan, Australiaan, Etelä- ja Pohjois-Amerikkaan sekä Neitsytsaarille. Matkan piti alun perin kulkea Välimeren läpi Suezin kanavalle ja edelleen Tanskan entisiin siirtomaihin Tranquebariin ja Nikobaareilla, mutta poliittiset erimielisyydet islamilaisten valtioiden kanssa aiheuttivat muutoksen reittiin. Alus kiersi Afrikan vieraillen Kapkaupungissa, mistä se jatkoi suoraan Darwiniin.
Alus oli palveluksessa 2014.
Aluksen kotiinpaluu Galathea tutkimusmatkalta.
Kehityslinja

Kehityslinja tai evoluutiolinja on eliöiden polveutumisketju, joka yhdistää eliön sen varhaisempaan kantamuotoon, ”esi-isään”. Kehityslinjoja voivat muodostaa eri organismit, populaatiot, solut tai geenit.
Erityisesti kehityslinjalla viitataan eliölajien sukupuun haaraan, tietystä muinaisesta kantamuodosta polveutuvaan joukkoon (kladiin).
Kaikki uskoi joulupukkiin 90–92

| Kaikki uskoi joulupukkiin 90–92 Ne Luupojat Surf |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 1990–1992
 Julkaistu: 12. joulukuuta 2007
 Tuottaja(t): Mikko Karmila
 Tyylilaji: ramopunk, joulumusiikki
 Kesto: 15.29
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Ne Luupojat Surfin muut julkaisut
| Henki elää! 2001 | Kaikki uskoi joulupukkiin 90–92 2007 |   |
Kaikki uskoi joulupukkiin 90–92 on Ne Luupojat Surfin joulu-EP, jonka julkaisi Poko Rekords 12. joulukuuta 2007. Se sisältää kuusi jouluaiheista ramopunk-kappaletta, jotka julkaistiin kahtena singlenä 1990-luvun alussa, toinen vuonna 1990 ja toinen 1992. Tällä levyllä kappaleet julkaistiin remasteroituina.
Kappaleet

Kaikki uskoo joulupukkiin – 3.31
Vaikka kylmää on – 1.23
Partaradikaali – 1.25
Hauskaa joulua – 3.37
Se joulu oli pitempi kuin muut – 2.58
Kaikille hauskaa joulua – 2.35
Tekijät

Mikko Karmila – tuottaja
Mika Jussila – 24-bit digitaalinen re-masterointi (Finnvox Studiot, 12. marraskuuta 2007)
Heko Luumäki – kansikuva
Janne Vuori – valokuvat
Aiheesta muualla

Ramopunk.com -sivuston Ne Luupojat Surf -osio (Arkistoitu – Internet Archive)
Kehityskeskustelu

Kehityskeskustelut ovat esimiehen ja työntekijän välinen keskustelu, jossa käsitellään työtä, työtilannetta, osaamista ja näiden kehittämistä. Osana kehityskeskusteluja pyritään selvittämään työntekijöiden motivaation ja sitoutumisen aste. Kehityskeskustelut ovat osa yrityksen henkilöstöhallintoa.
Kehityskeskustelu eroaa päivittäisestä keskusteluista mm. siten, että kehityskeskustelujen päätökset kirjataan ja niitä seurataan. Näin keskustelu ei jää vain keskustelun tasolle. Lisäksi päivittäisistä keskusteluista kehityskeskustelut eroavat siten, että kehityskeskusteluissa alaisen työtä ja tilannetta tarkastellaan kokonaisuutena.
Tavanomaisen, kerran vuodessa käytävän kehityskeskustelun yleinen sisältörunko tai asialista on seuraava:
Mennyt kausi – suoritusarviointi, tulokset, tavoitteiden saavuttaminen, palaute ja kokemuksista oppiminen
Tulevan kauden tehtävät, tavoitteet, toimintasuunnitelmat ja muut suoritusarvioinnin perusteet
Henkilön työn, työtilanteen ja toimintaedellytysten kehittäminen
Ryhmän toimivuuden ja ilmapiirin kehittäminen
Henkilön osaamisen kehittäminen
Esimiehen johtamistavan ja esimies–alainen-yhteistyön kehittäminen
Muut mahdolliset teemat
Keskustelun yhteenveto – sovitut asiat ja seuranta
Käydyn keskustelun arviointi
Kuitenkin niissä keskusteluissa, joissa uskalletaan irrottautua valmiiksi muotoilluista lomakkeista, keskustelut ovat pidempiä ja alainen puhuu enemmän kuin esimiehensä (mikä on toivottavaa). Tutkijoiden mukaan on myös hyvä yhdessä tarkistaa keskustelun päätteeksi tehtävä muistio, että siinä olevat sanavalinnat vastaavat käytyä keskustelua.
Päivälehti

Päivälehden etusivu 15. huhtikuuta 1904.
Päivälehti oli vuosina 1889–1904 Helsingissä ilmestynyt sanomalehti. Lehti oli Nuorsuomalaisen puolueen äänenkannattaja ja sen ohjelma oli voimakkaan liberaali ja suomalaisuusmielinen. Päivälehden jouduttua sensuurin lakkauttamaksi 1904 sen toimituskunta perusti Helsingin Sanomat.