stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hr. Ms. Utrecht (1898)
Palvelus

Alus lähti 6. toukokuuta 1901 merikadettien koulutuspurjehdukselle Välimerelle. Matkalla se vieraili Cadizissa, La Speziassa, Napolissa ja Toulonissa. Matkan päättyessä alus palasi Flushingiin 22. heinäkuuta.
Vuonna 1902 alus lähetettiin Hr. Ms. Koningin Regentesin kanssa  Venezuelaan ja ne saapuivat La Guairaan 2. huhtikuuta. Ennen alusten saapumista Venezuelan laivasto oli toistuvasti tarkastanut Alankomaiden ja Antillien lippujen alla purjehtineita kauppa-aluksia. Alankomaiden laivaston alusten läsnäolo esti toiminnan jatkumisen.
Utrecht ja Gelderland ajoivat puutteellisten merikarttojen vuoksi karille 6. heinäkuuta 1904 lähellä Aroes Lampoejangia Etelä-Sumatralla. Alukset kunnostettiin Surabayalla ja Singaporessa. Utrecht osallistui 18. syyskuuta karille ajaneen Koninklijke Paketvaart Maatschappij:n Van Outschoornin pelastustöihin.
Alus aloitti 17. kesäkuuta 1905 sisaralustensa Gelderlandin ja Noordbrabantin kanssa  paluumatkan Alankomaihin. Matkalla alukset vierailivat Tanjung Priokissa, Mahéssa, Perimissä, Port Saidissa, Algerissa ja Tangerissa ennen saapumistaan Den Helderiin 30. elokuuta.
ALus lähti 1. syyskuuta 1909 Surinamista laivastovierailulle New Yorkiin, jossa se osallistui Hudson-Fulton juhlallisuuksiin. Juhla järjestettiin Hollannin Itä-Intian komppanian Halve Maenilla Amerikkaan saapuneen Henry Hudsonin ja Robert Fultonin suunnitteleman vuonna 1809 vesillelasketun höyrylaivan kunniaksi. Alus osallistui juhlallisuuksissa Hudson-joella järjestettyyn laivastokatselmukseen, jonka aikaan aluksen miehistö pukeutui 1600-luvun merimiespukuihin purjehtien Amsterdamin telakan valmistamalla Halve Maenin kopiolla. Aluksen kopio lahjoitettiin juhlatoimikunnan puheenjohtajalle. Kopio kuitenkin tuhoutui jonkin aikaa myöhemmin tulipalossa.
Alus lähti 25. huhtikuuta 1910 Paramaribosta Buenos Airesiin osallistuakseen Argentiinan itsenäisyyden 100-vuotis juhlallisuuksiin. Se osallistui 21. toukokuuta laivastokatselmukseen Buenos Airesissa. Alus aloitti 2. heinäkuuta paluumatkan vieraillen Brasiliassa ja Grenadassa. Se saapui 26. elokuuta Surinamiin.
Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1913.
Higashi-Kurume

| Higashi-Kurume (東久留米市) |
| --- | --- |
 Higashi-Kurumen rautatieasema
 lippu:  symboli
 Higashi-Kurumen sijainti Tokion metropolissa
 Higashi-Kurume
 Koordinaatit: 35°45′28.8″N, 139°31′47.5″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Tokio
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,88 km²
Väkiluku (2017):  116 896
 – Väestötiheys:  9 076 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Atsalea
 – Puu:  Neidonhiuspuu
 – Lintu:  Siniharakka
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.higashikurume.lg.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Higashi-Kurume (jap. 東久留米市, Higashi-Kurume-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Tokion metropolissa. Se sijaitsee Taman alueella Tokion erillisalueiden länsipuolella ja rajautuu Tokion Higashi-Murayaman, Kiyosen, Kodairan ja Nishi-Tōkyōn kaupunkeihin sekä Saitaman prefektuurin Niizan kaupunkiin. Higashi-Kurumessa on 116 896 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 12,88 neliökilometriä.
Higashi-Kurume perustettiin vuonna 1970. Kaupunkia palvelee Seibu-rautateiden Ikebukuro-linja, joka yhdistää sen Saitaman Tokorozawan kaupunkiin ja toisessa suunnassa Tokion Ikebukuroon.
Kuvia

Kuromegawa
Hikawa-jinja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Higashi-Kurume Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Higashi-Matsushima

| Higashi-Matsushima (東松島市) |
| --- | --- |
 Ōtakamorivuori
 lippu:  symboli
 Higashi-Matsushiman sijainti Miyagin prefektuurissa
 Higashi-Matsushima
 Koordinaatit: 38°25′35″N, 141°12′38″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Tōhoku
Prefektuuri:  Miyagin prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  101,36 km²
Väkiluku (11/2020):  39 572
 – Väestötiheys:  390 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Mänty
 – Kukka:  Kirsikka
 
 https://www.city.higashimatsushima.miyagi.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Higashi-Matsushima (jap. 東松島市, Higashi-Matsushima-shi, ’Itä-Matsushima’) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Miyagin prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren rannikolla prefektuurin keskiosassa. Kaupunki rajautuu Ishinomakin- ja Matsushimanlahtiin, ja siihen kuuluu osa maisemiltaan kauniista Matsushiman alueesta. Asutus on keskittynyt Naruse- ja Jōjokien rannikkotasangoille. Higashi-Matsushimassa on 39 572 asukasta (marraskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 101,36 neliökilometriä.
Higashi-Matsushiman kaupunki perustettiin vuonna 2005, kun Narusen ja Yamoton maaseutukaupungit Monoun piirikunnasta liitettiin yhteen. Kaupunki kärsi merkittäviä vahinkoja vuoden 2011 Tōhokun maanjäristyksen aiheuttamassa tsunamissa, kun 1 132 ihmistä sai surmansa ja 5 519 asuinrakennusta tuhoutui kokonaan.
Higashi-Matsushimaa palvelee JR Higashi-Nihonin Senseki-linja.
Kuvia

Miyatojiman rantakallioita
Näkymä Ōtakamorivuorelta
Tsunamin aiheuttama tulva vuonna 2011
Blue Impulse Matsushiman lentotukikohdassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Higashi-Matsushima Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Higashi-Matsuyama

| Higashi-Matsuyama (東松山市) |
| --- | --- |
 Yakyū Inari-jinja
 lippu:  symboli
 Higashi-Matsuyaman sijainti Saitaman prefektuurissa
 Higashi-Matsuyama
 Koordinaatit: 36°02′32″N, 139°24′00″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Saitaman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  65,35 km²
Väkiluku (09/2020):  90 423
 – Väestötiheys:  1 383,7 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Mänty
 – Kukka:  Paeonia suffruticosa
 
 http://www.city.higashimatsuyama.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Higashi-Matsuyama (jap. 東松山市, Higashi-Matsuyama-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Saitaman prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Arajoen sivujokien Tokin ja Ichinon varrella. Higashi-Matsuyamassa on 90 423 asukasta (syyskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 65,35 neliökilometriä.
Higashi-Matsuyaman kaupunki perustettiin vuonna 1954, kun Matsuyaman maaseutukaupunkiin liitettiin neljä kyläkuntaa. Kaupunki otti nimekseen Higashi-Matsuyama (’Itä-Matsuyama’) erotuksena Shikokulla sijaitsevasta Matsuyaman kaupungista. Se kehittyi Sengoku-kauden loppupuolella linnanaluskaupunkina, myöhemmin Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla postiasemana ja markkinapaikkana. Kaupunki alkoi kasvaa ennen toista maailmansotaa, kun sinne rakennettiin rautatieyhteys ja teollisuutta, voimakkaammin yhtenä Suur-Tokion metropolialueen esikaupungeista kuitenkin vasta 1960-luvulta lähtien.
Higashi-Matsuyaman rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat esimerkiksi Yakyū Inari-jinjan šintolainen pyhäkkö ja Shōbō-jin eli Iwadono-Kannonin buddhalainen temppeli. Hikin kukkuloiden seutu kuuluu prefektuurin luonnonpuistoon. Higashi-Matsuyamaa palvelee Tōbu-rautateiden Tōjō-päälinja.
Kuvia

Botan-dōri-ostoskatu
Takasakan kaupunginosaa
Shōbō-ji
Higashi-Matsuyaman rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Higashi-Matsuyama Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Harri Pesonen

| Harri Pesonen |
| --- | --- |
 Pesonen Lausannen peliasussa vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. elokuuta 1988 (ikä 36) Muurame, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Pessi
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  SCL Tigers
Sarja:  National League
Pelinumero:  82
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  JYP (SML) D Team (Mestis) Albany Devils (AHL) New Jersey Devils (NHL) Lausanne HC (NL) SCL Tigers (NL) Metallurg Magnitogorsk (KHL) Ak Bars Kazan (KHL)
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Peking 2022 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Slovakia 2019 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Suomi 2022 | jääkiekko |  |
Harri Pesonen (s. 6. elokuuta 1988 Muurame) on suomalainen jääkiekkoilija.
Pesonen pelasi ensimmäiset ottelunsa JYPin SM-liigajoukkueessa kaudella 2007–2008. Seuraavalla kaudella Pesonen pelasi 47 ottelua ja oli voittamassa Suomen-mestaruutta. Hän edusti kausien 2008–2011 aikana myös D Teamiä. Kauden 2011–2012 Pesonen pelasi kokonaan JYP:ssä. Tuolloin hän teki 35 pistettä 60 ottelussa ja voitti uransa toisen Suomen-mestaruuden. Kaudeksi 2012–2013 hän teki sopimuksen NHL-seura New Jersey Devilsin kanssa. Suurimman osan kaudesta Pesonen pelasi AHL-joukkue Albany Devilsissä. NHL-otteluita kertyi neljä. Kaudella 2013–2014 Pesonen pelasi pelkästään AHL:ssä. Kaudet 2014–2018 hän edusti Lausannea ja 2018–2020 SCL Tigersia. Kaudella 2020–2021 Pesonen pelasi Metallurg Magnitogorskissa ja Ak Bars Kazanissa.
Pesonen oli myös mukana vuoden 2008 U20-vuotiaiden MM-kisoissa, joissa hänen tehopisteensä olivat 3+0. Ensimmäiset A-maaottelunsa hän pelasi kaudella 2014–2015. Harri Pesonen oli mukana voittamassa Suomelle MM-kultaa ensimmäisissä aikuisten MM-kilpailuissaan Slovakiassa 2019. Hän teki turnauksen kymmenessä ottelussa neljä maalia ja antoi kolme maalisyöttöä. Hän teki loppuottelussa Kanadaa vastaan viimeisen, 3–1-maalin. Hän voitti olympiakultaa vuonna 2022.
Harrin isoveli Jussi Pesonen on myös jääkiekkoilija. Pesonen on naimisissa ja pariskunnalla on yksi poika.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pesosen profiili Jatkoaika.comissa
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2019
4 Lehtonen (A) |
7 Kaski |
12 Anttila (C) |
15 Ilomäki |
19 Savinainen (A) |
20 Ojamäki |
21 Tyrväinen |
24 Kakko |
25 Rajala |
27 Luostarinen |
28 Jokiharju |
30 Lankinen |
35 Vehviläinen |
40 Lindbohm |
41 Kiviranta |
45 Olkinuora |
50 Koivisto |
55 Ohtamaa |
58 Hakanpää |
65 Manninen |
70 Mikkola |
71 Kuusela |
76 Sallinen |
82 Pesonen |
91 Lammikko |
Valmentaja Jukka Jalonen
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2022
2 Pokka |
3 Friman |
4 Lehtonen |
10 Armia |
12 Anttila (A) |
21 Innala |
23 Lindell |
24 Björninen |
25 Rajala |
29 Säteri |
35 Tuohimaa |
38 Hietanen |
41 Heiskanen |
42 Vatanen (A) |
45 Olkinuora |
50 Seppälä |
51 Filppula (C) |
55 Ohtamaa |
64 Granlund (A) |
65 Manninen |
70 Hartikainen |
76 Sallinen |
80 Mäenalanen |
82 Pesonen |
91 Lammikko |
Valmentaja Jukka Jalonen
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2023
2 Pokka |
3 Määttä (A) |
4 Lehtonen |
6 Friman |
10 Armia |
12 Anttila (C) |
19 Merelä |
23 Matinpalo |
24 Björninen |
29 Oksanen |
30 Heljanko |
33 Larmi |
42 Kapanen |
45 Olkinuora |
50 Koivisto |
52 Seppälä |
55 Ohtamaa |
65 Manninen |
70 Hartikainen |
74 Suomela |
76 Sallinen |
82 Pesonen |
84 Kakko |
91 Lammikko |
96 Rantanen (A) |
Valmentaja Jukka Jalonen
Suomen joukkue – Talviolympialaiset 2022
2 Pokka |
3 Friman |
4 Lehtonen |
12 Anttila (A) |
13 Kemiläinen |
15 Aaltonen |
20 Ojamäki |
24 Björninen |
25 Rajala |
28 Nättinen |
29 Säteri |
35 Tuohimaa |
38 Hietanen |
40 Lindbohm |
42 Vatanen |
45 Olkinuora |
51 Filppula (C) |
55 Ohtamaa (A) |
60 Granlund |
65 Manninen |
70 Hartikainen |
71 Komarov (A) |
80 Mäenalanen |
81 Pakarinen |
82 Pesonen |
Valmentaja Jukka Jalonen
.af

.af on Afganistanin Internet-maakoodi verkkotunnuksia varten. Tunnus otettiin käyttöön vuonna 1997 ja sitä hallinnoi AFGNIC.
Toisen tason tunnukset

com.af - kaupalliset yhdistykset
edu.af - oppilaitokset
gov.af - hallitus
net.af - verkkopalveluiden tarjoajat
org.af - ei-kaupalliset yhdistykset
Aiheesta muualla

IANA.af (Arkistoitu – Internet Archive)
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
How the West Was Won

| How the West Was Won Led Zeppelin |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 1972
 Julkaistu: 27. toukokuuta 2003
 Tuottaja(t): Jimmy Page
 Tyylilaji: Hard rock, folk rock
 Kesto: 150.27
 Levy-yhtiö: Atlantic
Led Zeppelinin muut julkaisut
| Latter Days: The Best of Led Zeppelin Volume Two 2000 | How the West Was Won 2003 | Mothership 2007 |
How the West Was Won on englantilaisen rockyhtyeen Led Zeppelinin livealbumi. Se julkaistiin kolmen CD:n pakettina 27. toukokuuta vuonna 2003. Levyllä kuultavat kappaleet on nauhoitettu Led Zeppelinin Yhdysvaltain kiertueella 1972 (L.A. Forum 25. kesäkuuta ja Long Beach Arena 27. kesäkuuta). Yhtyeen kitaristi Jimmy Page on maininnut Led Zeppelinin olleen näihin aikoihin parhaimmillaan.
How the West Was Won on vuonna 1979 julkaistun In Through the Out Doorin jälkeen Led Zeppelinin ensimmäinen albumi, joka on yltänyt Billboard 200 -listan ykköspaikalle.
Kappaleet > CD1

L.A. Drone – 0.14 (säv. Page/Jones)
Immigrant Song – 3.42 (säv. Page/Plant)
Heartbreaker – 7.25 (säv. Page/Plant/Jones/Bonham)
Black Dog – 5.41 (säv. Page/Plant/Jones)
Over The Hills And Far Away – 5.08 (säv. Page/Plant)
Since I've Been Loving You – 8.02 (säv. Page/Plant/Jones)
Stairway To Heaven – 9.38 (säv. Page/Plant)
Going To California – 5.37 (säv. Page/Plant)
That's The Way – 5.54 (säv. Page/Plant)
Bron-Yr-Aur Stomp – 4.55 (säv. Page/Plant/Jones)
Kappaleet > CD2

Dazed and Confused – 25.25 (säv. Page/Jake Holmes)
What Is And What Should Never Be – 4.41 (säv. Page/Plant)
Dancing Days – 3.42 (säv. Page/Plant)
Moby Dick – 19.20 (säv. Page/Jones/Bonham)
Kappaleet > CD3

Whole Lotta Love – 23.08 (säv. Page/Plant/Jones/Bonham/Willie Dixon)
Rock and Roll – 3.56 (säv. Page/Plant/Jones/Bonham)
The Ocean – 4.21 (säv. Page/Plant/Jones/Bonham)
Bring It On Home – 9.30 (säv. Willie Dixon)
Henkilöt levyn takana

Led Zeppelin:
Jimmy Page – Akustiset- ja sähkökitarat, tuottaja
Robert Plant – Laulu ja huuliharppu
John Bonham – Rummut
John Paul Jones – Bassokitara, kosketinsoittimet ja mandoliini
Eddie Kramer – Ääniteknikko
Kevin Shirley – Ääniteknikko
Drew Griffiths – Avustaja
Phil Lemon – Kansi ja muu taide
Jim Cummins – Valokuvaus
James Fortune – Valokuvaus
Jeffrey Mayer – Valokuvaus
Michael Putland – Valokuvaus
Hietakiitäjäkäärme

| Hietakiitäjäkäärme |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Psammophiidae
Suku::  Hietajuoksukäärmeet Psammophis
Laji::  schokari
Kaksiosainen nimi
 Psammophis schokari  (Forskål, 1775) 
 Hietakiitäjäkäärmeen levinneisyys
Katso myös
   Hietakiitäjäkäärme Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hietakiitäjäkäärme (Psammophis schokari) on Psammophiidae-heimoon kuuluva käärmelaji. Sitä tavataan kuivilla ja puolikuivilla alueilla Afrikan pohjoisosissa ja Aasian länsiosissa.
Eräs alalaji on erotettu omaksi lajikseen Psammophis aegyptius.
Ulkonäkö ja koko

Hietakiitäjäkäärmeellä on hoikka ruumis ja pitkänomainen pää. Sillä on suuret kullanruskeat silmät ja pyöreät pupillit. Käärmeen väritys ja kuviointi on vaihtelevaa, ja siitä esiintyy kolmea pääasiallista värimuotoa. Värityksen ja kuvionnin vaihtelua pidetään sopeutumana eri elinympäristöihin. Hietakiitäjäkäärmeellä on yläleuassaan kaksi myrkytöntä hammasta ja taaempana kaksi suurta, uurteista myrkyllistä hammasta. Käärme voi kasvaa noin 1,5 metriä pitkäksi.
Levinneisyys ja elinympäristö

Hietakiitäjäkäärme on levinnyt laajalle alueelle. Sen levinneisyysalue kattaa Pohjois-Afrikan aina Somaliaan ja Etiopiaan asti etelässä, ja ulottuu Aasiassa läpi Lähi-idän aina Turkmenistaniin pohjoisessa sekä Pakistaniin ja Intian luoteisosiin idässä.
Hietakiitäjäkäärme elää kuivilla ja puolikuivilla alueilla, joiden kasvusto vaihtelee runsaskasvuisista, pensaita ja puita kasvavista alueista hiekka- ja sorapohjaisiin seutuihin, joiden kasvusto on matalia pensaita ja ruohoa. Elinympäristöä ovat niin alankojen aavikot, vuorten aluskukkulat, ylängöt, arot kuin keitaat merenpinnan tasolta aina 1 800 metrin korkeuteen asti.
Elintavat

Hietakiitäjäkäärme on nopealiikkeinen ja aktiivinen. Se on yksi Lähi-idän nopeimmista käärmeistä ja voi saalista jahdatessaan saavuttaa 16 kilometrin tuntivauhdin. Laji saalistaa yleensä päivällä, mutta voi kuumimpina kuukausina hankkia ravintonsa yöllä. Hietakiitäjäkäärmeen ravintoon kuuluvat pääasiassa liskot, mutta myös pienet linnut ja nisäkkäät sekä sammakot ja toiset käärmeet. Se ottaa usein suojaa kivien alla, raunioilla ja hylätyissä jyrsijöiden koloissa. Hietakiitäjäkäärme kiipeilee myös pensaissa ja matalissa puissa, ja nappaa ravinnokseen aikuisia lintuja ja poikasia. Sen myrkky tekee saaliin nopeasti liikkumiskyvyttömäksi, minkä jälkeen käärme nielee sen pää edellä. Myrkystään huolimatta se ei ole vaarallinen ihmisille ja se pakenee nopeasti vaaran uhatessa.
Elintavat > Lisääntyminen

Hietakiitäjäkäärmeet parittelevat sadekaudella huhtikuun ja kesäkuun välillä. Naaras munii tavallisesti kuudesta kymmeneen munaa. Koiraat tulevat sukukypsiksi 42 sentin pituisena ja naaraat 45-senttisenä.
Takana näkyvät hietakiitäjäkäärmeen myrkkyhampaat.
100 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Syntyneitä

12. tai 13. heinäkuuta – Julius Caesar, roomalainen valtiomies
Titus Labienus – roomalainen sotilas (arvio)
Henrik Borgström

| Henrik Borgström |
| --- | --- |
 Henrik Borgströmiä esittävä piirros.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1799 Loviisa
Kuollut: 30. kesäkuuta 1883 (84 vuotta) Helsinki
Arvonimi: kauppaneuvos
Henrik Borgström (26. huhtikuuta 1799 Loviisa – 30. kesäkuuta 1883 Helsinki) oli suomalainen liikemies, kauppaneuvos ja merkittävä vaikuttaja Helsingin elinkeino- ja kulttuurielämässä.
Liiketoiminta

Henrik Borgström kuului porvoolaiseen Borgströmin kauppiassukuun. Hänen vanhempansa olivat raatimies Henrik Borgström ja Juliana Husberg. Isä kuoli jo 1808, ja perheen ollessa varaton yhdeksänvuotias Henrik joutui lähtemään sukulaisten hoidettavaksi. Hän muutti vain neljätoistavuotiaana vuonna 1813 Helsinkiin apulaiseksi sukulaisensa rihkamakauppaan, mutta siirtyi vuotta myöhemmin Hämeenlinnaan kirjanpitäjäksi ja opiskeli siellä myös matematiikkaa ja englantia. Borgström hankki oppia liikealalle ulkomailla ja toimi 1818–1821 Liverpoolissa Englannissa Joseph Leigh & Co -yhtiön Ruotsin-kirjeenvaihtajana. Palattuaan Suomeen hän oli saman yrityksen edustajana Helsingissä.
Borgström perusti Helsinkiin 1823 toiminimi Granberg & Borgströmin. Saatuaan porvarisoikeudet vuonna 1825 hän perusti oman kauppahuoneen, jonka on sanottu olleen ensimmäinen moderni kauppahuone Suomessa ja kehittäneen monin tavoin kasvavan pääkaupungin liike-elämää. Aluksi Borgströmin kauppahuone keskittyi agentuuritoimintaan, välittämään vienti- ja tuontilasteja pohjalaisille kauppa-aluksille sekä arvokkaita tietoja muille kauppahuoneille. Muista kauppahuoneista poiketen Borgström ei pyrkinyt laajentamaan toimintaansa laivanvarustukseen, mutta osti 1851 Helsingin ja Lyypekin väliä liikennöinen höyrylaivan. Sen sijaan Borgström laajensi omistuksiaan teollisuuden puolelle: Hän perusti vuonna 1834 Borgströmin tupakkatehtaan, joka oli pitkään Suomen suurin. Vuonna 1847 hän perusti tehtailija Axel Wilhelm Wahrenin ja varakonsuli Conrad Hernmarckin kanssa Forssan puuvillakehräämön. Siitä muodostettiin vuonna 1859 Forssa Osake Yhtiö, jonka toimitusjohtajana Borgström oli vuoteen 1865. Se oli hänen kannattavin liiketoimensa ja alansa toiseksi suurin yritys Finlaysonin jälkeen. Borgström oli myös suurin yksittäinen osakkeenomistaja Suomen Yhdyspankissa, joka perustettiin 1862. Vuonna 1846 perustettu sokeritehdas sen sijaan ei kannattanut.
Borgström oli Suomessa uranuurtaja yritysmuotoisessa liiketoiminnassa. Hän muutti 1840-luvun lopulla kauppahuoneensa toiminimeksi Henrik Borgström & Co, jossa varakonsuli Hernmarck oli toisena osakkaana. Borgström osti liikekumppaninsa ulos yrityksestä vuonna 1859, minkä jälkeen se oli kokonaan hänen ja hänen perheensä omistuksessa. Monet kilpailijat ajautuivat konkurssiin 1850- ja 1860-lukujen taloudellisesti vaikeina aikoina, mutta omistuksiaan viisaasti hajauttanut ja yksittäisiä suursijoituksia välttänyt Borgström menestyi. Kuollessaan vuonna 1883 häneltä jäi jälkeen 4,2 miljoonan markan arvoinen netto-omaisuus, joka muodostui suurelta osin osakkeista – näistä noin puolet oli Forssa Oy:n osakkeita. Borgström oli kuollessaan yksi Suomen varakkaimmista liikemiehistä.