stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Morgan Freeman
Ura > Oscar-palkituksi 2000-luvulla

Freeman näytteli 2000-luvulla elo­kuvassa Nurse Betty ja palasi sen jälkeen Alex Crossin rooliin Jäähyväiset tytöille -elokuvan jatko-osassa Tappava seitti. Tom Clancyn romaaniin perustuneessa elo­kuvassa Peloista pahin hän esitti Jack Ryanin oppi-isää. Stephen Kingin romaaniin perustunut Unen­sieppaaja oli taloudellinen ja taiteellinen pettymys. Freemanin seuraavia elokuvia olivat menestynyt komedia Bruce – taivaanlahja, jossa hän oli Jumalan roolissa, ja rikos­komedia The Big Bounce – huijaus Havaijilla. Clint Eastwoodin ohjaamassa Million Dollar Babyssä Freeman esitti ikääntynyttä nyrkkeilijää. Hän sai roolistaan parhaan mies­sivu­osan Oscar-palkinnon ja SAG-palkinnon.
Freemanin ura jatkui 2000-luvulla kiireisesti, ja vuonna 2005 elo­kuva­teattereihin tulivat muun muassa Danny the Dog, Batman Begins, Pingviinien matka ja Maailmojen sota. Batman-elokuvassa Freeman näytteli Bruce Waynen apulaista Lucius Foxia, ja hän oli kertojana sekä luonto­dokumentin Pingviinien matka englannin­kielisessä versiossa että Maailmojen sodassa. Freemanin harvoihin rikollis­hahmoihin kuuluu gangsteri­johtaja Lucky Number Slevinissä. Hänen seuraavia elo­kuvia olivat 10 Items or Less ja Evan taivaanlahja, jossa hän palasi Jumalan rooliin.
Lucius Foxina Freeman oli jälleen vuonna 2008 ilmestyneessä Batman Beginsin jatko-osassa Yön ritari, joka rikkoi katsoja­ennätyksiä. Vuoden 2009 elo­kuvassa Invictus – voittamaton Freeman esitti Nelson Mandelaa, ja elo­kuva kertoi rugbyn vuoden 1995 MM-kilpailuihin liittyneestä tosi­tapahtumasta. Seuraavaksi Freeman näytteli muun muassa elo­kuvissa Conan the Barbarian, The Magic of Belle Isle ja kolmannessa Batman-elo­kuvassa Yön ritarin paluu.
Freeman esiintyi vuonna 2013 kaveri­komediassa Last Vegas, jonka muissa pää­rooleissa olivat Robert De Niro, Michael Douglas ja Kevin Kline. Sen jälkeen hän oli ääni­näyttelijänä Lego Elokuvassa (2014) ja näytteli tekoälyn vastaista aktivistia elo­kuvassa Transcendence ja psykologian professoria Lucyssä. Freemanin elo­kuvia ovat myös komedia Ted 2 (2015), ryöstö­elo­kuva Tyylikäs lähtö (2017) ja Just Getting Started (2017). Pjotr Tšaikovski -sovituksessa Pähkinänsärkijä ja neljä valtakuntaa (2018) Freeman näytteli lelujen tekijä Drosselmeieria. Freemanin seuraavia elo­kuvia olivat The Comeback Trail (2020), jossa hän näytteli mafia­päällikköä, sekä rikos­trilleri Vanquish (2021) ja television antologia­sarja Solos (2021).
Freemanille myönnettiin Yhdysvaltain elo­kuva­instituutin elämän­työ­palkinto vuonna 2011 ja Screen Actors Guildin elämäntyöpalkinto vuonna 2017.
Yksityiselämä

Morgan Freemanilla on kolme vanhempaa sisarusta. Hän oli naimisissa Jeanette Adair Bradshawin kanssa 1967–1979 ja Myrna Colley-Leen kanssa 1984–2010. Ensimmäisestä avio­liitosta Morgan Freemanilla on kaksi poikaa ja toisesta kaksi tytärtä, joista toinen on adoptoitu.
Freeman joutui vuonna 2008 auto-onnettomuuteen, jonka seurauksena hänen vasemman kätensä sormet jäivät osin toiminta­kyvyttömiksi.
Vuodesta 2019 lähtien Freeman on ollut Zarathustralainen.
Valikoitu filmografia

Palveluksessanne, Miss Daisy (1989)
Rita Hayworth – avain pakoon (1994)
Seitsemän (1995)
Million Dollar Baby (2004)
Yön ritari -trilogia (2005–2012)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Morgan Freeman Wikimedia Commonsissa
Morgan Freemanin biografia (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Elonet  Yle 
Muut:  SNAC  IdRef
Gee Jon

Gee Jon (k. 8. helmikuuta 1924) oli yhdysvaltainkiinalainen rikollinen, josta tuli maan ensimmäinen kaasukammiossa teloitettu henkilö.
Gee Jon syntyi Kiinassa ja vietti suurimman osan elämästään San Franciscon Chinatownissa. Hän sai kuolemantuomion Tom Quong Keen surmasta Nevadassa 27. elokuuta 1921. Rikostoveri Hughie Sing sai elinkautisen vankeusrangaistuksen.
Gee Jon teloitettiin nevadalaisessa vankilassa. Hän oli kuollessaan 29-vuotias.
Teloitusta yritettiin ensin pumppaamalla syanidikaasua Jonin selliin tämän nukkuessa, mutta kaasu vuoti ympäristöön. Siksi rakennettiin erillinen kaasukammio.
Mario Bunge

Mario Bunge vuonna 2007.
Mario Bunge (21. syyskuuta 1919 – 24. helmikuuta 2020) oli argentiinalainen filosofi ja fyysikko, joka työskenteli Kanadassa. Hänellä on lukuisia kunniatohtorin arvoja. Vuonna 1982 hän sai Asturian ruhtinaan palkinnon.
Bunge oli tuottelias kirjoittaja. Hän kirjoitti yli 400 tutkielmaa ja 80 kirjaa. Bungen pääteos on kahdeksanosainen Treatise on Basic Philosophy (1974–1989), tutkimus aiheista, joita Bunge piti nykyfilosofiassa keskeisimpinä: semantiikka, ontologia, tietoteoria, tieteenfilosofia ja etiikka. Bunge sovelsi ajatteluaan eri luonnontieteiden ja yhteiskuntatieteiden aloille. Bunge kannatti rationalismia, tieteellistä realismia, materialismia ja seurausetiikkaa.
Teoksia

Scientific Materialism.  (Episteme 9)  Dordrecht:  Reidel, 1981.  ISBN 90-277-1304-9  (englanniksi)
Ethics: The Good and the Right.  (Treatise on Basic Philosophy, vol. 8)  Dordrecht:  D. Reidel, 1989.  ISBN 0-7923-0551-5
Philosophy in Crisis: The Need for Reconstruction.  (Prometheus Lecture Series)  Amherst, New York:  Prometheus Books, 2001.  ISBN 1-57392-843-7
Aiheesta muualla

Mario Bungen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Corazzon, Raul: The Scientific Philosophy of Mario Bunge Theory and History of Ontology (englanniksi)
Haldane, Maeve: The Philosophical Physicist (Arkistoitu – Internet Archive) McGill News (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii  zbMATH 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Nelli Matula

| Nelli Matula |
| --- | --- |
 Nelli Matula Ilosaarirockissa heinäkuussa 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Nelli Sofia Matula
Syntynyt: 18. joulukuuta 1995 (ikä 29) Espoo
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2016–
Tyylilajit:  pop, R&B
Soittimet:  laulu, poikkihuilu
Levy-yhtiöt:  Rähinä Records (2016–2019) Universal Music Finland (2019–)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Nelli Sofia Matula (s. 18. joulukuuta 1995) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hän solmi levytyssopimuksen Rähinä Recordsin kanssa vuonna 2016 ja julkaisi viisi singleä levy-yhtiön alaisena. Niistä kaksi on striimannut kultaa ja yksi platinaa. Vuonna 2017 Matula kilpaili Tähdet, tähdet -musiikkiohjelmassa ja vieraili muun muassa Robinin ja Profeettojen kappaleilla. Vuonna 2019 Matula solmi uuden levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa, ja hänen esikoisalbuminsa Jumalatar julkaistiin elokuussa. Se on striimannut platinaa.
Matula osallistui vuoden 2025 Uuden Musiikin Kilpailuun kappaleellaan "Hitaammin hautaan".
Nelli Matula on uransa aikana saanut kolme Emma-ehdokkuutta.
Tausta

Nelli Sofia Matula syntyi 18. joulukuuta 1995. Hän on kotoisin Espoosta. Matula syntyi musikaaliseen perheeseen; hänen isänsä soitti kitaraa ja pianoa laulamisen ohella, hänen äitinsä soitti viulua ja neljä vuotta vanhempi veli soitti klarinettia ja jazz-pianoa. Matula aloitti tanssiharrastuksen kolmevuotiaana ja onkin tanssinut useita eri tyylilajeja. Tärkeimmiksi hän on maininnut street-lajit.
Yläkoulussa Matula oli mukana Maija Poppanen -musikaalissa  Helsingin kaupunginteatterissa.
Matula valmistui ylioppilaaksi Kallion lukiosta vuonna 2015. Hän oli lukion aikana vuoden vaihto-oppilaana Sveitsin ranskankielisessä osassa. Lukion jälkeen Matula suoritti kondiittorin ammattitutkinnon. Matula opiskeli Espoon musiikkiopistossa klassista poikkihuilun soittoa sekä popjazz-laulua. Vuonna 2017 hän valmistui Helsingin Pop & Jazz Konservatoriosta. Matula on opiskellut liiketaloutta Haaga-Helia ammattikorkeakoulussa. Syksyllä 2018 hän jättäytyi välivuodelle.
Ura

Vuonna 2015 Matula ja tuottaja Johannes Naukkarinen tekivät kappaleen ”Kato vaan”, jonka demon Matula päätti lähettää Rähinä Recordsille. Levy-yhtiö piti kappaleesta ja solmi levytyssopimuksen Matulan kanssa keväällä 2016. ”Kato vaan” julkaistiin tuolloin 20-vuotiaan Matulan ensimmäisenä singlenä 27. heinäkuuta 2016, ja se nousi Suomen striimauslistan sijalle 43. Myöhemmin kappale striimasi kultaa. Toukokuussa Matula vieraili Uniikin singlellä ”Korkeemmalle”. Kesällä hän kiersi Suomea Uniikin kanssa, ja loppuvuodesta hän esiintyi Rähinä Special -kokoonpanon kanssa. Matulan toinen single ”Lemmikki” julkaistiin lokakuussa 2016. Kappale on sittemmin striimannut platinaa.
Maaliskuussa 2017 Matula julkaisi singlen ”Mun kaa kahden” ja vieraili Robinin kappaleella ”Hula Hula”, joka nousi Suomen radiosoittolistan kärkeen. Toukokuussa julkaistiin Matulan, Vilma Alinan, Sini Yaseminin ja Ida Paulin esittämä Kesäkumi-kappale ”Tyynysotaa”, jonka he myöhemmin esittivät myös YleXPop-tapahtumassa. Kesäkuussa Matula vieraili Tidon ja Minna Koiviston KOI-duon singlellä ”Fabulous”, ja heinäkuussa hän vieraili Cheekin ja Elastisen Profeetat-yhtyeen kappaleella ”Eyo”, joka nousi single-, lataus- ja striimauslistan kärkeen. Radiosoittolistalla kappale nousi sijalle 41. Elokuussa Matula esiintyi Rähinä Specialin kanssa Blockfestissä.
Syksyllä 2017 Matula nähtiin MTV3:n Tähdet, tähdet -televisiosarjan neljännellä tuotantokaudella. Hän putosi ohjelmasta neljäntenä. Joulukuussa Matula julkaisi singlen ”Tää ei oo ohi”, joka nousi latauslistan kärkeen sekä singlelistan kahdeksanneksi. Kappale striimasi myös kultaa. Helmikuussa 2018 Matula oli ehdolla Vuoden tulokas -kategoriassa Emma-gaalassa. Toukokuussa hän julkaisi singlen ”Et oo menos minnekään”, ja kesällä hän aloitti ensimmäisen oman kiertueensa.
Helmikuussa 2019 Nelli Matula solmi uuden levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa. Hänen ensimmäinen singlensä levy-yhtiölle ”Helposti särkyvää” julkaistiin toukokuussa 2019. Kappale nousi singlelistan sijalle seitsemän. Elokuussa Matula julkaisi singlen ”Koske”, joka nousi singlelistan viidenneksi. Hänen esikoisalbuminsa Jumalatar julkaistiin 9. elokuuta 2019, ja se nousi Suomen virallisen albumilistan kuudenneksi. Levy on striimannut platinaa. Syksyllä Matula aloitti levynjulkaisukiertueen. Emma-gaalassa hän oli ehdolla kahdessa kategoriassa.
Vuonna 2020 Matula julkaisi kaksi singleä, joista ”Sukupuuttoon” nousi sijalle kahdeksan singlelistalla. Tämän lisäksi hän vieraili Lukas Leonin heinäkuussa julkaistulla ”Kato”-kappaleella, joka nousi singlelistan yhdeksänneksi. Vuonna 2021 Matula julkaisi singlet ”Lelu” ja ”Tulevaisuuteen”, joista ensimmäinen nousi singlelistan kuudennelle sijalle. Alkuvuodesta 2022 Matula julkaisi kaksi singleä ja vieraili Anin kappaleella ”Vegasissa naimisiin”. Matulan toinen albumi Kiltti tyttö julkaistiin 1. huhtikuuta 2022.
Matula osallistui Uuden Musiikin Kilpailuun 2025 kappaleella ”Hitaammin hautaan”.
Yksityiselämä

Nelli Matulalla on luku- ja kirjoitushäiriö. Hänellä on diagnosoitu CVI-tauti.
Matula ja Elias Kaskinen avioituivat kesäkuussa 2024.
Diskografia

Jumalatar (2019)
Kiltti tyttö (2022)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nelli Matula Universal Musicin sivustolla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet  Yle 
Nelli Matula, Vilma Alina, Sini Yasemin ja Ida Paul vuoden 2017 YleXPopissa.
Bruttohinta

Bruttohinta tarkoittaa kokonaishintaa, josta ei ole vähennetty alennuksia. Bruttohinnan vastinpari on nettohinta.
Bruttohintaperiaate tarkoittaa kaupankäynnissä hinnoittelua, jossa jakelutien ylempi porras määrää myyntihinnan, jolla alemman portaan (jälleenmyyjän) tulee myydä tuote eteenpäin. Tästä bruttohinnasta lasketaan jälleenmyyjälle alennus. Suomessa bruttohintaperiaatteen käyttö on ilman lupaa kielletty.
Gazan sota 2023–
Tausta > Israelin perustaminen ja Palestiinan pakolaisuus

Vuonna 1917 Yhdistynyt kuningaskunta antoi tukensa juutalaisen valtion perustamiselle Palestiinaan.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan hallintaan annetusta Palestiinan brittiläisestä mandaatista irrotettiin vuonna 1928 omaksi valtiokseen nykyinen Jordania. Ennen mandaatin loppua Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyväksyi marraskuussa 1947 suunnitelman Palestiinan jakamisesta arabien ja juutalaisten kesken.lähde?
Israelin itsenäisyyssodan aikana noin 700 000 arabia eli noin puolet kaikista pakeni tai karkotettiin itsenäiseksi julistautuneen Israelin valtaamalta alueelta.
Gazan kaista oli Egyptin sotilashallinnon alla ensin vuodet 1949–1956, kunnes Israel miehitti Gazan Suezin kriisiin aikana. Sen jälkeen Gaza palasi taas Egyptin hallintaan vuosiksi 1957–1967. Egyptin sotilashallinnon alla Gazan suuri määrä palestiinalaispakolaisia asui äärimmäisessä köyhyydessä leireillä.
Tausta > Gazan miehitys ja Hamasin nousu

Vuonna 1967 Israelin ja naapurimaiden Egyptin, Syyrian ja Jordanian välillä puhkesi kuuden päivän sotana tunnettu aseellinen konflikti, jonka lopputuloksena Israel miehitti palestiinalaisalueet Länsirannalla ja Gazan kaistalla. Vuodesta 1967 alkaen Israel alkoi perustaa tai tukea siirtokuntia miehittämilleen alueille. Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisen tuomioistuimen mukaan Israelin siirtokuntapolitiikka on kansainvälisen oikeuden vastaista.
Hamas perustettiin vuonna 1987 ensimmäisen intifadan myötä. Hamasin juuret ovat muslimiveljeskunnan palestiinalaishaarassa. Hamas on hallinnut Gazan kaistaa vuoden 2006 vaalien jälkeen. Hamas aloitti hyökkäykset siviili- ja sotilaskohteisiin vuonna 1989, mikä sai Israelin pidättämään useita Hamasin johtajia, mukaan lukien sen perustajan Ahmad Yasinin. Muun muassa Yhdysvallat ja Euroopan unioni ovat nimenneet Hamasin terroristijärjestöksi sen aseellisen siiven tekemien iskujen vuoksi.
Tausta > Gazan miehitys 2000-luvulla

Laajasti jaetun näkemyksen mukaan Israelin miehitys Gazan kaistalla jatkuu yhä. Useiden tahojen mukaan miehitys on jatkunut vuodesta 1967 tähän päivään asti. Näin ovat todenneet muun muassa Yhdistyneiden kansakuntien miehitettyjä palestiinalaisalueita tutkintakomissioselvennä, Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous, Punaisen Ristin kansainvälinen komitea, YK:n alainen kansainvälinen tuomioistuin (ICJ) ja Haagin Kansainvälinen rikostuomioistuin (ICC).
Israel ja sen tukijat väittävät Israelin miehityksen Gazan kaistalla päättyneen vuonna 2005, jolloin Israel lakkautti siirtokuntansa Gazassa ja veti sotilaansa alueelta. Tätä ennen Israel oli aloittanut vuonna 1994 vähittäisen hallinnon luovuttamisen Palestiinalaishallinnolle Oslon sopimusten mukaisesti.
Kansainvälisen tuomioistuimen ICJ:n mukaan Israelin jatkunut läsnäolo miehitetyillä palestiinalaisalueilla on laitonta. ICJ:n mukaan vuoden 2005 vetäytymisestään huolimatta Israel on jatkanut Gazan maa-, meri- ja ilmarajojen valvontaa, ihmisten ja tavaroiden liikkumisen rajoittamista, tuonti- ja vientiverojen keräämistä ja puskurivyöhykkeen sotilaallista valvontaa.
Israelin miehitystä palestiinalaisalueilla on luonnehdittu myös apartheidiksi eli roturerotteluksi. Tätä termiä käyttävät useat ihmisoikeusjärjestöt, kuten Amnesty International, israelilainen B'Tselem ja Human Rights Watch. Israel ja sen tukijat kiistävät luonnehdinnan. ICJ:n mukaan Israelin syrjivä lainsäädäntö ja siihen liittyvät toimenpiteet rikkovat kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 3 artiklaa, joka kieltää rotuerottelun ja apartheidin.
Sodan kulku

Sota alkoi 7. lokakuuta 2023 Hamasin hyökkäyksellä Israeliin. Hamas kutsui hyökkäystään ”operaatio al-Aqsan tulvaksi” (tai ”al-Aqsan myrskyksi”) (arab. عملية طوفان الأقصى‎). Israel varoitti sodan alussa ”pitkästä ja vaikeasta sodasta”.
Israel aloitti pommitukset pohjoisesta ja eteni etelään, jolloin palestiinalaiset joutuivat jättämään kotinsa, kun he pakenivat etelään etsimään suojaa.
Sodan kulku > Lokakuun 7. päivä

Sota alkoi 7. lokakuuta 2023 Hamasin hyökkäyksestä, joka alkoi noin kello 6.30 aamulla. Hamasin taistelijat hyökkäsivät Gazan kaistan rajan yli. Ajankohta oli juutalainen lepopäivä ja Simhat Tora -juhla, ja sitä edeltävänä päivänä tuli täyteen 50 vuotta jom kippur -sodan alkamisesta. Järjestö ampui tuhansia ohjuksia Israeliin.
Noin puoli tuntia hyökkäyksen alkamisen jälkeen palestiinalaisryhmät iskivät elektronisen tanssimusiikin Supernova Sukkot Gathering -festivaaliin, johon osallistui 3 000 ihmistä. Festivaalialue sijaitsi maaseudulla lähellä kibbutsi Re’imiä Gazan kaistan tuntumassa. Palestiinalaisia hyökkääjiä tuli Gazan kaistan rajan yli moottoroiduilla varjoliitimillä.  Festivaalialueella ja sen läheisyydessä kuoli israelilaistilastojen mukaan liki 400 ihmistä. Festivaaliin osallistuneiden lisäksi kuolleiden joukossa on israelilaisia sotilaita. Palestiinalaistaistelijat ottivat ihmisiä panttivangeiksi ja veivät heitä Gazaan.  Tapettujen, panttivangiksi kaapattujen ja kadonneiden joukossa on israelilaisten lisäksi ainakin britti, saksalainen ja amerikkalais-israelilainen.
Israelin turvallisuusviranomaisten mukaan Hamasilla ei todennäköisesti ei ollut etukäteistietoa festivaalista, vaan festivaali joutui iskun kohteeksi spontaanisti. Myöhemmin on tullut ilmi, että Israelin joukot ampuivat Apache-helikoptereilla Gazaan pakenevia autoja ja otti käyttöön Hannibal-direktiivin, jolla pyritään estämään panttivankien ottaminen jopa omien siviilien tappamisen uhalla.
Lokakuun 7. päivänä käytiin myös katutaisteluita Sderotin kaupungissa. Israelin armeija kutsui myös reserviläisiä palvelukseen.
Israelin tiedustelupalvelut saivat kritiikkiä epäonnistumisestaan sodan ennustamisessa. Israelilla oli kuitenkin jo ennakkoon tieto Hamasin yrittävän jotain tämänkaltaista tunkeutuakseen ulos Gazan kaistalta, ja Netanjahua sotakabinetteineen on arvosteltu tämän vuoksi. Sodan ensimmäinen päivä oli verisin Israelissa sitten vuoden 1973 jom kippur -sodan.
Sodan kulku > Sodan alkupäivät

Toinen päivä alkoi uutisilla Hizbollahin tulituksesta Pohjois-Israeliin. Israelin kerrottiin suunnittelevan maahyökkäystä Gazaan. Samana päivänä raportoitiin taisteluita Hamasin ja Israelin välillä Ofakimissa, Sderotissa, Yad Mordechaissa, Kfar Azassa, Be’erissä, Yatedissa ja Kissufimissa. Israelin hallituksen turvallisuuskabinetti julisti virallisen sotatilan 8. lokakuuta.
Taisteluiden kolmantena päivänä Israel ilmoitti saartavansa Gazan täysin, niin ettei sinne saada sähköä, polttoainetta tai ruokaa. Israel katkaisi myös veden viennin Gazaan. YK vaati Israelia avaamaan humanitaarisia käytäviä saarretulle alueelle.
Aamulla 13. lokakuuta Israel käski noin 1,1 miljoonaa ihmistä siirtymään pois pohjois-Gazasta suurten sotilasoperaatioiden takia. YK vaati Israelia perumaan käskynsä. Hamas kehotti palestiinalaisia kapinoimaan käskyä vastaan jäämällä alueelle. Shayetet 13 -erikoisjoukkojen yksikkö valtasi takaisin Hamasin miehittämän Suban tukikohdan ja vapautti 250 panttivankia. Tulitaistelussa kuoli yli 60 Hamasin taistelijaa ja 26 otettiin vangeiksi.
17. lokakuuta Ahli Arab -sairaalassa tapahtui satoja ihmisiä tappanut räjähdys, josta israelilaiset ja palestiinalaiset syyttivät toisiaan. YK tuomitsi laajasti sairaalaiskun ja ihmisoikeusvaltuutettu Volker Türk vaati tekijöitä vastuuseen. Palestiinalaishallinnon puheenjohtaja Mahmud Abbas julisti kolmen päivän suruajan sairaalaiskun takia. Myöhemmin sanottiin, että iskun olisi aiheuttanut väärin laukaistu raketti. Raketti hajosi ilmassa, ja osa siitä putosi sairaalan päälle aiheuttaen räjähdyksen.
Israel teki iskuja Hamasille tärkeisiin kohteisiin Gazassa ja Syyriassa ennen sen maahyökkäyksen aloittamista. Iskujen kohteita olivat muun muassa asevarastot ja laukaisualustat.
25. lokakuuta sota oli vaatinut enemmän kuolonuhreja kuin Ukrainan sota sen ensi viikkoina. Kolme päivää myöhemmin Israelin armeija kertoi tappaneensa Hamasin ilma- ja lennokki-iskujen komentajan Asem Abu Rakaban.
Israel saartoi Gazan kaupungin ja katkaisi Gazan kaistan marraskuussa. Laajan sulun vuoksi esimerkiksi journalistit eivät päässeet alueelle. Samoihin aikoihin viranomaiset kertoivat Israelin harkitsevan sopimusta Hamasin kanssa kaikkien siviilipanttivankien vapauttamisesta.
Sodan kulku > Israelin maahyökkäys Gazaan

Yhteydet Gazaan katkesivat lähes kokonaan 27. lokakuuta 2023. Seuraavana päivänä Israel kertoi siirtyneensä yöllä operaation toiseen vaiheeseen. Ilmaiskut ja tykistötuli Gazaan jatkuivat rajuina, ja Israel aloitti Pohjois-Gazaan suuntautuvan maahyökkäyksen panssariajoneuvoilla ja jalkaväellä. Israel ei kuitenkaan täsmentänyt, oliko kyseessä täysimittaisen maahyökkäyksen aloitus. Jo edellisinä öinä Israel oli siirtynyt maata pitkin Gazaan mutta oli vetäytynyt lopulta. Selvä merkki maahyökkäyksestä oli se, että Israelin joukot eivät enää myöhemmin vetäytyneet Gazan alueelta ja heidän tavoitteenaan oli laajentaa hyökkäystä asteittain. Maahyökkäyksen piti alkaa alun perin jo lokakuun puolenvälin tienoilla, mutta New York Timesin mukaan se viivästyi ainakin osittain sääolosuhteiden vuoksi. Palestiinalaismedioiden mukaan yhteydet Gazaan olivat palautuneet asteittain parin päivän jälkeen hyökkäyksen alkamisesta.
Marraskuussa 2023 Haaretz-lehden mukaan Israel pommitti tai raivasi maan tasalle Gazassa jokaista rakennusta, jota se epäili räjähdevarastoksi tai tunnelin sisäänkäynniksi.
Marraskuun 2023 puolivälissä Israelin armeija piiritti Gazan suurimman Al-Shifa-sairaalan väittäen sen olevan Hamasin komentokeskus. Viikon päästä tästä Israelin armeija piiritti Indonesia-sairaalan. Shifan valtauksen jälkeen sairaala oli viimeinen, joka hoiti potilaita pohjois-Gazassa. Potilaita evakuoitiin busseilla Nasser-sairaalaan Khan Younisiin Gazan kaistan eteläosassa.
Israel tuhosi systemaattisesti Gazan korkeammat oppilaitokset ja yliopistot. Ensimmäisenä tuhottiin Gazan islamilainen yliopisto ja Al-Azhar-yliopisto. Israa-yliopisto Gazan kaupungin etelälaidalla räjäytettiin 17. tammikuuta 2024. Seuraavana päivänä räjäytettiin Palestiinan yliopisto. Euro-Med Human Rights Monitorin mukana myös 94 yliopistojen professoria oli tapettu.
Sodan kulku > Neljän päivän tulitauko

Gazassa alkoi perjantaina 24. marraskuuta 2023 neljän päivän pituiseksi tarkoitettu tulitauko. Osana tulitaukosopimusta molempien osapuolten piti palauttaa useita kymmeniä panttivankeja. Israelin hallituksen oli vaikeaa suostua tulitaukoon, sillä hallituksessa istuvat äärioikeistopuolueet olivat aiemmin vastustaneet kaikkia sopimuksia Israelin ja Hamasin välillä.
Molemmat osapuolet palauttivat panttivankeja muutamia ongelmia lukuunottamatta. Aselevoksi edenneen tulitauon myötä Gazaan pääsivät avustusrekat vielä samana päivänä. Rekoissa kuljetettiin välttämättömiä elintarvikkeita, lääketarvikkeita ja polttoainetta Gazaan. Israelin mukaan Hamasin ampuma raketti rikkoi aselevon joulukuun alussa 2023. Suomen Lähi-idän instituutin säätiön tutkija Antti Tarvaisen mukaan aselevon aikana ei saavutettu läheskään kaikkia tarvittavia toimenpiteitä.selvennä
Israel aloitti uudelleen intensiivisen Gazan pommituksen tulitauon umpeuduttua. Pari päivää aselevon loppumisen jälkeen Israel oli tehnyt Gazaan yli 400 iskua, joista yksi tehtiin Nuseiratin pakolaisleirille. Iskussa kuoli ainakin 13 ihmistä.