stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Iiri
Äännerakenne

|  |  | Labiaalit> leveä | Labiaalit> kapea | Koronaalit> leveä | Koronaalit> kapea | Dorsaalit> leveä | Dorsaalit> kapea | Glottaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiilit | soinnittomat | pˠ | pʲ | t̪ˠ | tʲ | k | c |  |
| Klusiilit | soinnilliset | bˠ | bʲ | d̪ˠ | dʲ | ɡ | ɟ |  |
| Frikatiivit/ Approksimantit | soinnittomat | fˠ | fʲ | sˠ | ʃ | x | ç | h |
| Frikatiivit/ Approksimantit | soinnilliset | w | vʲ |  | ɹ̝ʲ | ɣ | j |  |
| Nasaalit | Nasaalit | mˠ | mʲ | n̪ˠ | nʲ | ŋ | ɲ |  |
| Napausäänteet | Napausäänteet |  |  | ɾˠ |  |  |  |  |
| Lateraalit | Lateraalit |  |  | l̪ˠ | lʲ |  |  |  |
|  | etu> lyhyt | etu> pitkä | keski> lyhyt | taka> lyhyt | taka> pitkä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| suppea | ɪ | iː |  | ʊ | uː |
| väli | ɛ | eː | ə | ɔ | oː |
| lavea |  |  | a |  | ɑː |
Diftongeja ovat /iə uə əi əu/.
Iirin kielioppi

Huolimatta latinan, normandianranskan, muinaisnorjan sekä tietenkin englannin vaikutuksesta iiri on säilyttänyt kelttikielille tyypilliset erikoispiirteet, kuten kaksi olla-verbiä ja sananalkuiset konsonanttimuutokset. Iirinkielisillä verbeillä ei ole infinitiivejä, vaan niiden virkaa toimittaa verbaalisubstantiivi, joka on kuitenkin johdettu, usein epäsäännöllinen muoto, eikä sitä voida pitää verbin perusmuotona. Suomalaisesta näkökulmasta on mielenkiintoista, että iiriksikään ei enimmäkseen sanota "minä omistan", vaan "minulla on". Sanajärjestys lauseessa on VSO, siis verbi tulee ensin.
Verbien aikamuotoja ovat preesens (labhraíonn "puhuu", glanann "puhdistaa, siivoaa"), preteriti eli yleinen menneen ajan muoto (labhair puhui, ghlan "puhdisti, siivosi"), imperfekti eli toistuvan tai tavanomaisen menneen ajan muoto (labhraíodh "tapasi puhua", ghlanadh "tapasi siivota") ja futuuri eli tuleva aika (labhróidh "puhuu, tulee puhumaan", glanfaidh "siivoaa, tulee siivoamaan"). Erityinen konditionaalimuoto voi viitata  sekä nykyhetkeen että menneisyyteen (labhródh "puhuisi, olisi puhunut", ghlanfadh "siivoaisi, olisi siivonnut").
Verbeillä on jonkin verran persoonapäätteitä, mutta yleisesti ottaen ne ovat häviämässä kielestä: esimerkiksi "puhdistaisin, siivoaisin" voi olla ghlanfainn, mutta puhekielessä muoto ghlanfadh mé (mé = "minä") on täysin käypä, eikä sitä voi pitää virheellisenä.
Substantiivit taipuvat sijassa (nominatiivi, genetiivi ja vokatiivi; datiivista on jäljellä jäänteitä) ja luvussa (yksikkö ja monikko). Päätteitä tärkeämpiä ovat kuitenkin sananalkuiset konsonanttimuutokset: fear "mies", ag an bhfear "miehellä". Mielenkiintoinen muoto on erityinen puhuttelumuoto eli vokatiivi, jota edeltää konsonanttimuutoksen, ns. lenition, aiheuttava partikkeli a: Gael "gaelilainen, irlantilainen keltti", Gaeil "gaelilaiset", a Ghaela! "(kuulkaa, oi) gaelilaiset!"
Adjektiivit seuraavat pääsanaansa ja noudattavat jossain määrin sen alkumuutoksiakin: an fear mór "suuri mies", éacht an fhir mhóir "suuren miehen saavutus". Adjektiivien vertailumuodot ovat iirissä vaikeita, koska komparatiivilla ja superlatiivilla on yksi ainoa muoto, ja lauseyhteydestä on pääteltävä, kummasta on kyse: an fear mór "suuri mies" fear is mó ná é" häntä suurempi mies "an fear is mó "suurin mies".
Iiri käyttää mielellään substantiivipohjaisia rakenteita sekä verbien että adjektiivien kiertämiseen: dá mbeadh sé gan titim "jollei hän olisi pudonnut" (sananmukaisesti "jos hän olisi ollut ilman putoamista"), tá na cúrsaí ag dul chun donais "asiat ovat tulossa huonommiksi" (sananmukaisesti "asiat ovat menossa huonoutta kohti"). Iiriä onkin kutsuttu substantiivikeskeiseksi kieleksi. Suomessa vastaavaa osittain kutsutaan substantiivitaudiksi.
Kielinäyte

»Saoláitear gach duine den chine daonna saor agus comhionann i ndínit agus i gcearta. Tá bua an réasúin agus an choinsiasa acu agus ba cheart dóibh gníomhú i dtreo a chéile i spiorad an bhráithreachais.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Iirin puhujat

Iiriä puhuu äidinkielenään vähintään 30 000 ihmistä. Tähän lukuun kuuluvat kuitenkin vain iirinkielisellä maaseudulla, ns. Gaeltacht-alueilla, syntyneet tai asuvat henkilöt. Kaupungeissa harjoitetaan usein laajaakin iirinkielistä kulttuuritoimintaa, ja monet englantia äidinkielenään puhuvat vanhemmat kasvattavat lapsensa kulttuurinationalistisista syistä iiriksi. Tämän takia iirinpuhujien määrä saatetaan "realismin" nimissä arvioida alakanttiin. Hyvä ja sujuva iirintaito lienee 5–10 prosentilla irlantilaisista, mutta kaksi kolmasosaa väestöstä ainakin ymmärtää kieltä, ja siihen suhtaudutaan pikemminkin passiivisen rohkaisevasti kuin vihamielisesti. Vuonna 2000 Suomessa asui viisi iirinkielistä henkilöä.
Iirin sukukielet

Skottigaelin ja iirin sukulaisuus on ilmeinen kieliä osaamattomallekin, jos hänelle näytetään sama teksti molemmilla kielillä kirjoitettuna: molemmat kielet perustuvat oikeinkirjoituksensa osalta klassiseen uusiiriin, vaikka ovatkin kehittyneet omiin suuntiinsa. Sukulaisuus on selvä esimerkiksi sellaisesta arkipäivän ilmauksesta kuin "mitä kuuluu?" joka on iirin eteläisellä murteella conas tá tú?, läntisellä murteella cén chaoi a bhfuil tú?, pohjoisella murteella cad é mar tá tú? ja skottigaeliksi ciamar a tha thu?. Skottigaelin erottaa iiristä ennen muuta siitä, että se käyttää vokaalimerkkien päällä yleensä gravis-aksenttia – à, è, ù, iiri yksinomaan akuuttia – á, é, ú. Sitä vastoin manksi, joka on lähempänä skottigaelia kuin iiriä, eroaa kirjallisessa muodossaan selvästi molemmista, koska se on menettänyt kokonaan yhteytensä iirin oikeinkirjoitusperinteeseen ja näyttää (syystäkin) englantilaisen korvakuulolta kirjoittamalta: iirin sanoja Éireannach "irlantilainen", Albanach "skotlantilainen", pósadh "avioliitto", deireadh an tsamhraidh "kesän loppu" vastaavat manksissa Yernagh, Albinagh, poosey, jerrey yn touree.
Brittiläiset kielet korni, kymri ja bretoni ovat kaukaisempia sukulaisia. Niistäkin kyllä löytyy runsaasti tuttuja sanoja sille, joka osaa etsiä: niinpä kymrin pen "pää" on samaa juurta kuin iirin ceann, ja kymrin gwasg, "kirjapaino", sama kuin iirin pusertamista tai puristamista tarkoittava verbi fáisc.
Iirin historia

Iirin kielen kirjallinen historia ulottuu kolmentoista vuosisadan taakse. Iiri on niin vanha sivistyskieli, että "nykyiirin" katsotaan alkavan jo 1100-luvulta. Klassisen uusiirin kausi kesti 1600-luvulle, jolloin englantilaiset murskasivat iirin kieltä puhuneen vanhan ylimystön ja korvasivat sen englantia puhuvilla siirtolaisilla. Klassisen uusiirin kaudella kieli oli hyvin ankarasti standardoitu, ja sitä käytettiin ensi sijassa hienostuneisiin hovirunoihin. 1600-luvun jälkeen iirin kirjallinen käyttö lakkasi miltei kokonaan, ja kun kulttuurinationalismi elvytti kielen 1800-luvun lopussa, murteiden taistelu viivytti standardisointia. Vielä meidän päivinämme erityisesti Ulsterin murteiden ja eteläisempien kielimuotojen väliset erot aiheuttavat horjuntaa kirjakielen normissa.
Iiri nykyään

Iirin asema irlantilaisessa yhteiskunnassa on sikäli erikoinen, että se on vähemmistökieli, mutta samalla maan ensimmäinen kansalliskieli. Se on myös pakollinen oppiaine Irlannin kouluissa, samalla lailla kuin esimerkiksi ruotsi Suomessa. Vielä 1800-luvun alussa irlantilaisten enemmistö puhui iiriä äidinkielenään, mutta suuri nälänhätä, joka iski pahimmin köyhiin iirinkielisiin, ja sen lietsoma massamittainen muutto Yhdysvaltoihin ja muihin englanninkielisen maailman maihin muutti tilanteen täysin.
Irlannin liityttyä Euroopan yhteisöön irlantilaiset eivät vaatineet iirille virallisen kielen asemaa. Sen sijaan iiri sai omalaatuisen puolivirallisen aseman, joka vastasi käytännössä sen pitkälti vain seremonialliseksi jäänyttä käyttöä Irlannin valtiossa. 2000-luvun alussa tilanne kuitenkin muuttui, pitkälti iirinkielisyysministeri Brian Ó Cuívin ansiosta: parlamentti vahvisti uuden kielilain, joka vahvisti iirin virallisen aseman uudestaan. Tätä seurasi ns. Stádas-kampanja, jonka tuloksena Irlanti haki vuonna 2004 iirille virallista asemaa EU:ssa. 13. kesäkuuta 2005 Euroopan unionin ulkoministerit päättivät myöntää iirille tasa-arvoisen virallisen aseman yhtenä unionin kielistä, ts. saman aseman, joka on esimerkiksi suomen kielellä.
Iirin asema irlantilaisessa yhteiskunnassa on vähintään Irlannin itsenäistymisestä saakka ollut sikäli erikoinen, että sitä puhuvat syntyperäisten maaseudun iirinpuhujien lisäksi Gaeilgeoirit eli kielen harrastajat, jotka ovat opetelleet iiriä kulttuurinationalistisista vaikuttimista.
Iirin kielen opetusta on tarjolla muun muassa Helsingin ja Uppsalan yliopistoissa.
Iiri nykyään > Iiri Pohjois-Irlannissa

Pohjois-Irlannissa iiri ei oikeastaan ole ollut puhuttu kansankieli sitten 1900-luvun alun, vaikkakin kielen harrastajat ja tutkijat ovat dokumentoineet alueen murteet melko hyvin. Silloin kun Ulsterin maakunnan itä- ja eteläosat olivat yhä iirinkielisiä, siellä syntyi merkittävää kirjallisuutta ja runoutta, joka säilyttää tietoa sikäläisten murteiden sanastosta ja muista piirteistä.
Kun iiriä alettiin elvyttää kulttuurikieleksi, Pohjois-Irlannin protestantit olivat aktiivisesti mukana. Sen jälkeen iirinkielisyystyö pohjoisessa ajautui kuitenkin katolisten nationalistien käsiin. Kun 1920-luvulla kävi selväksi, että Irlantia ei aivan heti jälleenyhdistettäisi, pohjoisen iirinkielisyystyö eriytyi järjestöllisesti muusta Irlannista, kun perustettiin Comhaltas Uladh, Ulsterin toverikunta, iirinkielisyystyöstä koko Irlannin alueella vastaavan Conradh na Gaeilgen varsin autonomiseksi alajärjestöksi. Järjestön toiminnalle löi leimansa pastori Lorcán Ó Muirín persoona. Hän oli murreseparatisti, joka pyrki edistämään Ulsterin oman murteen asiaa eteläisten standardisointiyritysten kustannuksella.
Iirinkielisten yksittäisten fraasien (esimerkiksi puolueen nimi Sinn Féin) käyttäminen isänmaallisuuden korostamiseen kieltä osaamatta on tapa, jota IRA on omalta osaltaan ylläpitänyt, ja tämä on ollut omiaan luomaan iirille terroristista ja katolista mainetta Pohjois-Irlannissa. Suuri osa protestanteista on suhtautunut kieleen siksi epäluuloisesti ja vihamielisesti. Toisaalta yksittäisistä iiriä osaavista pohjoisen protestanteista ja unionisteista, kuten Belfast News Letterin toimittaja Ian Malcolmista, on tullut sitäkin kuuluisampia.
Vuonna 2022 iiristä tuli englannin ohella virallinen kieli Pohjois-Irlannissa.
Iirinkielinen kirjallisuus > Vanhempi iirinkielinen kirjallisuus

Iiriä on käytetty kirjalliseen ilmaisuun jo yli vuosituhannen ajan. Iirinkielinen kirjallisuus sai alkunsa 700-luvulla munkkiluostareissa ja oli aluksi hyvin hengellispainotteista. Koska irlantilaiset munkit suhtautuivat suvaitsevaisesti pakanalliseen tarustoon, muinaiset sankaritarinat jäivät kuitenkin elämään sekä kansanperinteeseen että kirjallisuuteen ja runouteen.
Pimeinä vuosisatoina, 1600-luvulta 1900-luvulle, kun iiri oli yksinomaan puhuttu kieli, sitä käyttivät ensisijaisesti kansanrunoilijat ja lauluntekijät. Monien runoilijoiden, kuten Dáibhí Ó Bruadairin, Aogán Ó Rathaillen, Piaras Feiritéarin ja Anthony Rafteryn, elämäntyö säilyi kuitenkin jälkipolville ja innoitti uusia kirjailijasukupolvia.
Iirinkielinen kirjallisuus > Nykykirjallisuuden synty ja kehitys

Moderni iirinkielinen kirjallisuus sai alkunsa 1800-luvun lopulla, kun kulttuurinationalistit ryhtyivät elvyttämään iiriä sivistyskieleksi. Aluksi tärkein kirjallisuudenlaji olivat syntyperäisten iirinpuhujien omaelämäkerrat, joista haettiin ennen muuta oppimateriaalia ja tyylillisiä esikuvia. Modernistinen kirjallisuus syntyi vasta myöhemmin ja joutui ponnistelemaan vastatuulessa, koska ankaran katolisen Irlannin ilmapiiri ei aina ollut taiteiden vapaudelle kovin suosiollinen. Siinä missä James Joycen kaltaiset kiistanalaiset englanninkieliset kirjailijat saattoivat paeta Irlannin nuivia oloja muihin anglosaksisiin maihin, iirinkieliset joutuivat sensuroimaan omia teoksiaan tai turhautumaan An Gúm -kustantamon suurten iirintämisprojektien rivikääntäjinä.
Iirinkielisten kirjailijoiden saavutukset eivät kuitenkaan ole tyystin merkityksettömiä. Sellaiset kirjailijat kuin Seosamh Mac Grianna, Máirtín Ó Cadhain ja Caitlín Maude olivat täysin aikansa hermolla niin ajatusmaailmansa kuin käyttämiensä kirjallisten keinojen osalta, mutta samalla lujasti kiinni perinteisessä iirinkielisessä kulttuurissa. Tällä hetkellä merkittävimmät iirinkieliset kirjailijat ovat romaanikirjailija Pádraic Breathnach, novellisti Pádraig Ó Cíobháin ja lyyrikot Cathal Ó Searcaigh, Biddy Jenkinson ja Máire Mhac an tSaoi. Tärkeimmät kirjallisuuden lajit ovat novelli ja lyriikka. Romaanin alalla iirinkielinen kirjallisuus ei ole kunnostautunut yhtä lailla.
Iirinkielinen kirjallisuus > Viihdekirjallisuus

Omaperäistä iirinkielistä viihdekirjallisuuttakin on olemassa jonkin verran: takavuosikymmeninä kuuluisuutta saavutti Cathal Ó Sándairin James Bond -hahmo Reics Carló, ja 1980-luvun alussa kuollut Annraoi Ó Liatháin kunnostautui umpikierosti stereotyypit nurin niskoin kääntävällä, parodisella agenttijännärillään Nead na gCreabhar.
Selvästi viihdekirjailijan luonteinen on myös Maidhc Dainín Ó Sé, jonka väkivaltaisissa, seksuaalisissa B-elokuvan tyylisissä jännäreissä esiintyy usein häiritsevää ja rasistista englantilaisvastaisuutta. Hän on kuitenkin kirjoittanut myös merkittäviä omaelämäkerrallisia teoksia Amerikan-siirtolaisen vuosiltaan sekä sympaattisen maaseuturakkaustarinan Tae le Tae. Toinen siirtolaisuuden jälkeen juurilleen palannut iirinkielinen nykykirjailija on Colm Ó Ceallaigh, jonka menestys tuli hapuilevien varhaisyritelmien jälkeen teoksella Brídín an Dilleachta. Tämä on mukaansatempaava seikkailuromaani irlantilaisen orpotytön varttumisesta villin lännen vuosien Amerikassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vicipéid. Príomh­leathanach Iirinkielinen Wikipedia
Conradh na Gaeilge, iirin kielen elvytysjärjestö (myös englantia)
Gaelport – iirin kieltä koskevien uutisten portaali (Arkistoitu – Internet Archive) (myös englantia)
Oideas Gael – iirin kielen kesäkoulu Donegalissa (myös englantia)
Ionad Buail Isteach, iirinkielinen kahvila ja "pistäytymispaikka" Temple Barin alueella Dublinissa (iirin kursseista tietoja englanniksi)
Litríocht.com, syntyperäisten iirinpuhujien ylläpitämä iirinkielinen nettikirjakauppa (myös englantia)
Cló Iar-Chonnachta, iirinkielinen kirja- ja musiikkikustantamo (myös englantia)
Lá – Belfastissa ilmestyvä iirinkielinen päivälehti (kokonaan iirinkielinen linkki)
Beo, kuukausittain ilmestyvä nettilehti (kokonaan iirinkielinen linkki)
An Fáinne Órga – iirinkielinen "webring" (kokonaan iirinkielinen linkki)
Gaeilge.ie (myös englantia)
Irlantilaiset opettelevat omaan kieltään iiriä, Kuva, 25.05.1938, nro 11, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kelttiläiset kielet
bretoni
gaeli
iiri
korni
kymri
manksi
Euroopan unionin viralliset kielet
bulgaria · englanti · espanja · hollanti · iiri · italia · kreikka · kroatia · latvia · liettua · malta · portugali · puola · ranska · romania · ruotsi · saksa · slovakki · sloveeni · suomi · tanska · tšekki · unkari · viro
Connachtin murteen vokaalikaavio.
Alueet, joissa iiri on valtakieli. Alueet tunnetaan nimellä Gaeltacht.
Iiriä puhuvien suhteellinen lukumäärä Irlannissa ja Pohjois-Irlannissa.
Vanhaa iirin kirjaimistoa käytetään mielellään vaakunoissa ja muistomerkeissä.
Kaksikielinen raitiotieaseman kyltti Dublinissa.
JVK

JVK tarkoittaa seuraavia asioita:
Jalkapallovalmentajakoulu, Suomen Palloliiton valmentajakurssi
joukkovelkakirja, usealta sijoittajalta kerätyn lainasumman vakuudeksi annettava velkakirja
Joensuun Voimailu-Kerho, suomalainen painiseura.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”JVK”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jeanne Shaheen

| Jeanne Shaheen |
| --- | --- |

Yhdysvaltain senaattori New Hampshiresta
 3. tammikuuta 2009 –  Yhdessä Maggie Hassanin kanssa  
Edeltäjä:  John E. Sununu
New Hampshiren 78. kuvernööri
 9. tammikuuta 1997 – 9. tammikuuta 2003  
Edeltäjä:  Steve Merrill
Seuraaja:  Craig Benson
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. tammikuuta 1947 (ikä 77) St. Charles, Missouri, Yhdysvallat
Ammatti:  poliitikko
Puoliso:  Bill Shaheen
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Uskonto:  protestanttisuus
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.shaheen.senate.gov ja jeanneshaheen.org
Cynthia Jeanne Shaheen (o.s. Bowers, s. 28. tammikuuta 1947 St. Charles, Missouri) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko.
Shaheen on toiminut tammikuusta 2009 alkaen jäsenenä Yhdysvaltain senaatissa, jossa hän edustaa New Hampshiren osavaltiota. Hän voitti marraskuun 2008 vaaleissa istuvan senaattorin, republikaani John E. Sununun prosentein 52–45. Hän kohtasi Sununun myös vuoden 2002 vaaleissa, joissa Sununu voitti hänet prosentein 51–47 ja tuli valituksi senaattiin. Shaheen on senaatin energia- ja luonnonvaravaliokunnan ja ulkoasiainvaliokunnan jäsen.
Aiemmalla poliittisella urallaan Shaheen on toiminut New Hampshiren senaatin jäsenenä, 21. vaalipiirin edustajana, vuosina 1991–1996 ja osavaltion kuvernöörinä 1997–2003, kolme kaksivuotiskautta. Hän voitti vuoden 1996 kuvernöörinvaaleissa Ovide Lamontagnen, New Hampshiren opetuslautakunnan silloisen puheenjohtajan, prosentein 57–40 ja hänestä tuli näin ensimmäinen New Hampshiren kuvernööriksi valittu nainen. Vuonna 1998 Shaheen uudelleenvalittiin selvin prosentein, 66–31, ja vuonna 2000, jolloin hän sai vastaansa Gordon Humphreyn, Yhdysvaltain senaatin entisen jäsenen, hän voitti prosentein 49–44.
Vuonna 1969 Shaheen suoritti englannin kielen bachelor-tutkinnon Shippensburg State Collegessa ja vuonna 1973 politiikan tutkimuksen master-tutkinnon University of Mississippissä. Ennen poliittista uraansa hän on työskennellyt muun muassa opettajana. Heinäkuussa 2005 Shaheen aloitti Harvardin yliopiston John F. Kennedy School of Governmentin yhteydessä toimivan Harvard Institute of Politicsin johtajana. Hän erosi tehtävästä syyskuussa 2007, jolloin hän ilmoitti pyrkivänsä Yhdysvaltain senaattiin vaaleissa 2008.
Shaheen on paitsi New Hampshiren ensimmäinen naiskuvernööri, myös ensimmäinen nainen, joka on valittu sekä kuvernööriksi että Yhdysvaltain senaatin jäseneksi sekä ensimmäinen naispuolinen Yhdysvaltain senaatin jäsen New Hampshiren osavaltiosta. Hän on naimisissa Bill Shaheenin kanssa, jonka kanssa hänellä on kolme aikuista tytärtä.
Aiheesta muualla

Jeanne Shaheenin verkkosivut (englanniksi)
Shaheen Biographical Directory of the United States Congressin sivuilla (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jeanne Shaheen Wikimedia Commonsissa
JYP (täsmennyssivu)

JYP voi tarkoittaa seuraavia:
JYP, Jyväskylän jääkiekkoseura
Jyväskylän Palloilijat, aikaisempi seura
JYP-Akatemia, lakkautettu joukkue
JYP Entertainment, eteläkorealainen levy-yhtiö
Park Jin-young, eteläkorealainen muusikko ja tuottaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”JYP”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Infocom

| Infocom |
| --- | --- |

Perustettu:  1979
Perustaja:  Dave Lebling, Marc Blank, Albert Vezza, Joel Berez
Lakkautettu:  1989
Kotipaikka:  Yhdysvallat
Toimiala:  ohjelmistoteollisuus, videopeliteollisuus
Omistaja:  Activision
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Infocom oli yhdysvaltalainen ohjelmistoyritys. Sen perustivat vuonna 1979 MIT:n henkilökunnan ja opiskelijoiden muodostama ryhmä, johtajinaan Dave Lebling, Marc Blank, Albert Vezza ja Joel Berez. Vuonna 1986 Activision osti yrityksen, ja sulki yksikön vuonna 1989, joskin vielä 1990-luvulla Activision jatkoi Zork-sarjan brändin käyttöä.
Infocom tuli tunnetuksi erityisesti tietokonepelien tuottajana, mutta teki myös toimisto-ohjelmia. Toimisto-ohjelmista tunnetuin oli relaatiotietokantaohjelmisto Cornerstone.
Infocom tunnettiin parhaiten tekstiseikkailupeleistä. Sarjan kantaosa oli Blankin ja Leblingin vuonna 1977 kehittämä Zork, jonka kolmena osana 1980-luvulla julkaistu mikrotietokoneversio myi miljoonia kappaleita. Yhtenä Infocomin menestyksen takeena oli erittäin kehittynyt komentokieli (Z-machine); kun useimmat aikaisemmat tekstiseikkailut tunnistivat vain esimerkiksi verbin ja objektin, Infocomin komentoparseri pystyi käsittelemään hyvinkin monimutkaisia komentoja, kuten "open mailbox, take leaflet and read it" ("avaa postilaatikko, ota lehtinen ja lue se"). Vuosien kuluessa Infocom palkkasi useita myöhemmin kuuluisaksi tulleita pelinkehittäjiä, kuten Steve Meretzkyn. Myös Linnunradan käsikirja liftareille -romaanisarjan kirjoittaja Douglas Adams oli mukana pelien tekemisessä, johtuen Infocomin tekemästä kirjan tekstiseikkailusovituksesta; hänen käsialaansa on tekstiseikkailu Bureaucracy.
Pelit > Interaktiivinen fiktio

The Zork series:
The original Zork Trilogy (Marc Blank & Dave Lebling):
Zork I: The Great Underground Empire (1980)
Zork II: The Wizard of Frobozz (1981)
Zork III: The Dungeon Master (1982)
The Enchanter Trilogy:
Enchanter (1983, Marc Blank and Dave Lebling)
Sorcerer (1984, Steve Meretzky)
Spellbreaker (1985, Dave Lebling)
Mini Zork I: The Great Underground Empire (1987, Marc Blank & Dave Lebling, free cut-down, single load tape version of game, covermounted on UK's ZZAP!64 magazine)
Beyond Zork: The Coconut of Quendor (1987, Brian Moriarty)
Zork Zero: The Revenge of Megaboz (1988, Steve Meretzky)
Zork: The Undiscovered Underground (1997, Michael Berlyn and Marc Blank)
The Planetfall series:
Planetfall (1983, Steve Meretzky)
Stationfall (1987, Steve Meretzky)
Deadline (1982, Marc Blank)
Starcross (1982, Dave Lebling)
Suspended: A Cryogenic Nightmare (1983, Michael Berlyn)
The Witness (1983, Stu Galley)
Infidel (1983, Michael Berlyn)
Seastalker (1984, Stu Galley & Jim Lawrence)
Cutthroats (1984, Michael Berlyn & Jerry Wolper)
The Hitchhiker's Guide to the Galaxy (1984, Steve Meretzky & Douglas Adams)
Suspect (1984, Dave Lebling)
A Mind Forever Voyaging (1985, Steve Meretzky)
Wishbringer: The Magick Stone of Dreams (1985, Brian Moriarty)
Ballyhoo (1986, Jeff O'Neill)
Hollywood Hijinx (1986, "Hollywood" Dave Anderson)
Leather Goddesses of Phobos (1986, Steve Meretzky)
Moonmist (1986, Stu Galley & Jim Lawrence)
Trinity (1986, Brian Moriarty)
Border Zone (1987, Marc Blank)
Bureaucracy (1987, Infocom & Douglas Adams)
The Lurking Horror (1987, Dave Lebling)
Nord and Bert Couldn't Make Head or Tail of It (1987, Jeff O'Neill)
Plundered Hearts (1987, Amy Briggs)
Sherlock: The Riddle of the Crown Jewels (1988, Bob Bates)
Arthur: The Quest for Excalibur (1989, Bob Bates)
James Clavell's Shogun (1989, Dave Lebling)
Journey (1989, Marc Blank)
Pelit > Muut

Graafiset seikkailut
Leather Goddesses of Phobos 2: Gas Pump Girls Meet the Pulsating Inconvenience from Planet X! (1992, Steve Meretzky)
Return to Zork (1993, Doug Barnett)
Zork Nemesis: The Forbidden Lands (1996, developed Zombie LLC)
Zork Grand Inquisitor (1997, developed by Activision)
BattleTech-pelit
BattleTech: The Crescent Hawk's Inception (1988, developed by Westwood Studios)
BattleTech: The Crescent Hawk's Revenge (1991, developed by Westwood Studios)
Muut pelit
Fooblitzky (1985, Marc Blank, Mike Berlyn, Poh Lim & Paula Maxwell)
Quarterstaff: The Tomb of Setmoth (1988, Scott Schmitz, Ken Updike & Amy Briggs)
Mines of Titan (1988, Louis Castle & Brett Sperry)
Tombs & Treasure (1989, developed by Nihon Falcom)
Circuit's Edge (1989, developed by Westwood Studios)
Infocomics
Lane Mastodon vs. the Blubbermen (1988, Steve Meretzky)
Gamma Force in Pit of a Thousand Screams (1988, Amy Briggs)
ZorkQuest: Assault on Egreth Castle (1988, Elizabeth Langosy)
ZorkQuest II: The Crystal of Doom (1988, Elizabeth Langosy)