stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ketjukyy

| Ketjukyy |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Kyykäärmeet Viperidae
Alaheimo::  Varsinaiset kyykäärmeet Viperinae
Suku::  Daboia
Laji::  russelli
Kaksiosainen nimi
 Daboia russelii  (Shaw & Nodder, 1797) 
Alalajit
 D. b. russelii  D. b. siamensis 
Katso myös
   Ketjukyy Wikispeciesissä   Ketjukyy Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ketjukyy eli russellinkyy (Daboia russelii, aik. Vipera russellii) on kyykäärmeiden heimoon kuuluva myrkkykäärme. Se aiheuttaa Aasiassa runsaasti kuolemantapauksia varsinkin alueilla, joilla lääkintäpalvelut ovat kaukana ja olot muutenkin alkeelliset. Sitä tavataan Intian, Sri Lankan, Burman ja Thaimaan alueella. Ketjukyy on pohjaväriltään puna- tai kastanjanruskea ja sen selkäpuolta koristavat mustat, vaaleareunaiset läiskät. Pituudeltaan ketjukyy voi olla enimmillään 175 cm pitkä. Se on yöaktiivinen ja syö pikkulintuja, sammakkoeläimiä ja liskoja. Huolimatta saaliseläinten pienestä koosta kyyn myrkky on erittäin voimakasta ja yksi purema riittää tappamaan aikuisen ihmisen. Myrkky hyydyttää veren todella nopeasti. Uhri tarvitsee nopeasti vasta-aineruiskeen pureman jälkeen.
Aiheesta muualla

ITIS: Daboia russelii (englanniksi)
The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Daboia russelii (englanniksi)
Kipumäki

Kipumäki tai Kipuvuori on kuvitteellinen tai todellinen paikka, jonne kipuja manataan suomalaisessa kansanparannuksessa. Kipumäellä on tai kipumäki on kipukivi, jota kääntämällä ja vääntämällä kiputyttö tekee ihmisille kipuja.
Loitsussa kipukivessä kerrotaan olevan reikä tai yhdeksän reikää, jonne kivut käsketään. Tämä viittaa kuppikiviin.
Varhaisen kansanperinteen kerääjän Christfrid Gananderin mukaan kipumäkenä on pidetty ainakin yhtä todellista mäkeä. Mäellä on litteiden kivialttarien muodostama kehä – mahdollinen vanha uhripaikka.
Kim Kaijalainen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 3. joulukuuta 1981 (ikä 42)
Syntymäpaikka: Oulu, Suomi
Pelipaikka: vasen laitapuolustaja
Pituus: 184 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2000–2003 | OLS | 36 | (8) |
| 2003 | → Tervarit (laina) | 5 | (1) |
| 2004 | GBK | 17 | (1) |
| 2005–2007 | AC Oulu | 61 | (2) |
| 2008 | FC OPA | 15 | (1) |
| 2009–2010 | Tervarit | 17 | (1) |
| 2009 | → OLS (laina) | 6 | (0) |
| 2013 | OLS | 1 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 158 | (14) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kim Johan Matias Kaijalainen (s. 3. joulukuuta 1981 Oulu) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.
Aiheesta muualla

Kaijalainen Veikkausliigan sivuilla
Koskennurmi

| Koskennurmi |
| --- | --- |
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Maaria-Paattinen
Kaupunginosa nro:  80
Koskennurmi on kaupunginosa Turussa. Se rajautuu kaakossa Jäkärlään, etelässä Paimalaan, lounaassa Yli-Maariaan, pohjoisessa Paattisiin ja idässä Lietoon. Etelässä sitä rajoittaa Valtatie 9 ja lännessä ja pohjoisessa Paattistenjoki. Historiallisesti Koskennurmi on myös aiemmin Maarian kuntaan kuulunut kylä.
Kivisaari (Helsinki)

Kivisaari
Juhannus Kivisaaressa noin vuonna 1960.
| --- | --- |
Sijainti:  Helsinki Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti
Pinta-ala:  0,05 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kivisaari (ruots. Stenholmen) on saari Helsingissä Vuosaaren edustalla, noin kilometrin päässä Vuosaaresta. Saarella toimi vuoteen 2023 saakka Helsingin seurakuntien kesäkoti ja leirikeskus. Seurakuntayhtymä on vuokrannut saaren FRS Finland Oy:lle, ja saari avautui yleiseen matkailukäyttöön 20. kesäkuuta 2024.
Kivisaaren vieressä on Karhusaari, ja ne yhdistää toisiinsa silta. Niiden yhteinen pinta-ala on viisi hehtaaria. Saaren päärakennus on K.E. ”Kalle” Kontron vuonna 1918 rakennuttama jugendtyylinen huvila Merilinna, joka on Eliel Saarisen piirtämä ja suojeltu. Rakennuksessa on kesäisin vuokrattavia majoitustiloja ja siinä toimii myös Theron Groupin operoima ravintola.
Kivisaaren päärakennus Merilinna kuvattuna ilmasta kesällä 2024.
Helsingistä Kivisaareen on osana itäistä saaristoreittiä kesäisin laivayhteys kolme kertaa päivässä. Saaren eteläpuolella olevaan viesraslaituriin voi myös rantautua lyhytaikaisesti omalla veneellä päivittäin klo 10–20 välillä. Laituriin kiinnittäytyminen on maksullista.
Saaren itäpuolella on neljä luotoa, jotka ovat luonnonsuojelualuetta ja niihin rantautuminen on kielletty elokuun puoliväliin asti. Alue on linnuston perusteella rauhoitettu neljän luodon ja niitä ympäröivän vesialueen muodostama kokonaisuus.
Kirjallisuutta

Strang, Jan: Saaristounelmia Helsingissä – Vartiosaaren ja Helsingin itäsaariston pienten saarten historia.  Helsinki:  Antiikki-Kirja, 2016.  ISBN 978-951-98135-2-3.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kivisaari Wikimedia Commonsissa
Rantaniityn suojelupäätös (Arkistoitu – Internet Archive)Tämä saariin tai saaristoihin liittyvä artikkeli on tynkä. Voit auttaa Wikipediaa laajentamalla artikkelia.
Ketjumurtoluku

Äärellinen ketjumurtoluku on muotoa
oleva lauseke, jossa a0 on kokonaisluku ja a1, a2, …, an ovat positiivisia kokonaislukuja.
Ääretön ketjumurtoluku taas on muotoa
oleva lauseke, jossa luvuille ak pätevät samat rajoitukset kuin äärellisessä tapauksessakin. Ketjumurtolukua, jonka osoittajat poikkeavat ykkösestä kutsutaan yleiseksi ketjumurtoluvuksi. Tapausta, jossa osoittajat ovat ykkösiä voidaan selkeyden vuoksi kutsua vastaavasti yksinkertaiseksi ketjumurtoluvuksi. Oppikirjoissa kuitenkin yleensä pitäydytään yksinkertaisissa ketjumurtoluvuissa, ja puhuttaessa ketjumurtoluvuista tarkoitetaan lähes aina yksinkertaisia ketjumurtolukuja, ellei toisin mainita.
Luvun x ketjumurtolukuesityksessä esiintyvät luvut  a_{0},a_{1},a_{2},\dots  voivat joissakin tapauksissa muodostaa jaksollisen jonon vaikka x olisi irrationaaliluku jonka desimaalikehitelmä ei ole jaksollinen. Esimerkiksi tapauksessa  x={\sqrt {2}}
Toisaalta esim. luvun pii  \pi  ketjumurtolukuesitys ei noudata mitään ilmiselvää säännönmukaisuutta.
| Kaava | Numeerinen esimerkki | Huomioita |
| --- | --- | --- |
|  \ a_{0} |  \ 2 | Kaikki kokonaisluvut ovat nollannen asteen ketjumurtolukuja |
|  \ a_{0}+{\cfrac {1}{a_{1}}} |  \ 2+{\cfrac {1}{3}} | Yksinkertaisin mahdollinen murtoluvun sisältävä muoto |
|  \ a_{0}+{\cfrac {1}{a_{1}+{\cfrac {1}{a_{2}}}}} |  \ -3+{\cfrac {1}{2+{\cfrac {1}{18}}}} | Ensimmäinen kokonaisluku voi olla negatiivinen |
|  \ a_{0}+{\cfrac {1}{a_{1}+{\cfrac {1}{a_{2}+{\cfrac {1}{a_{3}}}}}}} |  \ {\cfrac {1}{15+{\cfrac {1}{1+{\cfrac {1}{102}}}}}} | Ensimmäinen kokonaisluku voi olla nolla |
Aiheesta muualla

Helsinki.fi, Ketjumurtoluvuista
Kokemäen ulkomuseo

| Kokemäen ulkomuseo |
| --- | --- |

Tyyppi:  Ulkomuseo
Sijainti:  Kauvatsantie 161, Kokemäki
Perustettu:  1962–1963
Ylläpitäjä:  Kokemäen kaupunki
Kotisivut:  Museoraitti
Koordinaatit:  61.270563°N, 022.343466°E
 fiKokemäen ulkomuseo 
    
Kokemäen ulkomuseo sijaitsee noin kilometrin päässä Kokemäen kaupungin keskustasta Kauvatsalle johtavan yhdystie 2470:n varrella. Se koostuu yhteensä 15 rakennuksesta, jotka siirrettiin Kuoppalassa olevalle alueelle vuosina 1962–1963.
Merkittävin rakennus on 1790-luvulla Pälpälän kylään rakennettu Yli-Pälpälän tilan päärakennus. Se on sisustettu 1800-luvun tyyliin ja käsittää pirtin, kaksi kamaria, porstuan sekä pakarin.
Alueella on myös satakuntalaisia aittoja, savusauna sekä sepän paja ja juhlatilaksi rakennettu talo. Erikoisuutena on lisäksi vanha miilunpolttajan taukotupa ja ruotsalaistyylinen aitta, joka on rakennettu Kravin kanavan kaivutöiden aikana 1800-luvun alussa. Aitan rakentajat olivat suomalaista sotaväkeä, mutta ruotsalaisen työnjohdon ohjeiden mukaan tehty aitta on satakuntalaisesta tyylistä poikkeava ruotsalaismallinen.
Kerävoltti

Kerävoltti, yleisin eri volttityypeistä, on yleinen liike trampoliini- ja telinevoimistelussa. Maasta tehdessä kerävoltissa juostaan ja juoksun jälkeen ponnistetaan korkealle. Ilmassa on tarkoitus pyöriä ikään kuin tekisi kuperkeikan, joka kuitenkin pyörii huomattavasti nopeammin ja sulavammin, sekä nimensä mukaisesti kerässä, joka on volttia tehdessä tärkeää turvallisuuden ja onnistumisen kannalta.
Kerävoltti on teknisesti helppo liike. Kerävolttia harjoitellessa täytyy muistaa turvallisuus ja vaihe kerrallaan etenevä harjoittelu.
Kerävoltin tekniikka

Kerävoltissa on tärkeää sisäistää tekniikka ennen käytännön harjoittelua. Maalla voi harjoitella kerävoltti-linkkareita,selvennä jolloin linkkareiden aikana kerävoltin asento tulee tutuksi. Kerävoltin opeus ilmassa riippuu siitä, miten ponnistat trampoliinilta ja kuinka paljon temppua ilmassa pyörität.
Kerävoltin asento

Kerävoltin asento on hieman selkä pyöreänä, jalat vartalon läheisyydessä, pää leuassa kiinni ja kädet tiukasti jalkojen vierellä kiinni. Päätä ei laiteta jalkojen väliin, mutta senselvennä täytyy pysyä koko ajan kiinni leuassa. Kerävoltti pyöritetään ilmassa niin sanotussa pommiasennossa mutta huomattavasti siistimmin ja hallitummin.
Kerävoltin asento > Kerävoltin avaus

Kerävoltti avataan lantio suorassa maahan. Ilmassa pyörimisen aikana on hyvä katsoa jalkojen välistä, milloin näet maan. Kun näet maan ollessasi ilmassa, valmistaudu avaamaan kerävolttia. Muista tulla aina lantio suorassa, ja hartiat takana alas. Polvet eivät saa olla suorana, vaan on hyvä tulla alas joustavassa asennossa, jossa polvet ovat koukussa. Halutessasi voit avata kerävoltin niin, että kun avaat lantion, jätät kädet vartalon vierelle tai sitten tuot ne lantiota avatessasi sivulle.
Kerävoltti puolellakierteellä

Kun hallitset kerävoltin, voit kokeilla kerävolttia puolikierteellä. Kerävoltti puolikierteellä toimii samalla tavalla kuin kerävoltti mutta kun näet maan, lasket toista olkapäätä alemmaksi ja käännät lantiota siihen suuntaan. Jos lasket siis vasenta olkapäätä alas, käännät vasemmalla vartalosi. Käännöksessä lantion tulee olla suorana, ja kädet vartalon vieressä. Kerävoltti puolikierteellä vaatii paljon harjoittelua, mutta ajan ja harjoituksen myötä temppu rupeaa onnistumaan.
Kranaatinheitin (rynnäkkökivääri)

M203-kranaattiampumalaite kiinnitettynä M16A1-rynnäkkökivääriin.
Kranaatinheitin (myös kranaattiampumalaite) on kiväärin piipun alapuolelle kiinnitettävä, kaliiperiltaan yleensä 40-millinen, patrunoitujen kranaattien ampumiseen käytetty laite. Kranaattiampumalaitteiden osalta on syytä tehdä ero kiväärikranaattiampumalaitteisiin, joita käytetään kiväärikranaattien ampumiseen aseen piipun suulta.
Kranaattiampumalaitteen kehitys aloitettiin yhdysvaltalaisten Vietnamissa saamien sotakokemusten pohjalta. Tarkoituksena oli korvata erillinen M79-kranaattikivääri. Kranaattiampumalaite tuli käyttöön Yhdysvaltain maavoimissa 1970-luvun alkupuolella nimellä M203.
Myös Venäjällä on kehitetty erilaisia vastaavan tyyppisiä kranaattiampumalaitteita, kuten GP-25 (ГП-25) ja GP-30 (ГП-30). Ensimmäiset kranaattiampumalaitteet saatiin Neuvostoliitossa palveluskäyttöön 1970-luvun lopussa. Taistelukäytössä ne olivat tiettävästi ensimmäistä kertaa Afganistanin sodassa.
Komentopuhelin

Komentopuhelin on järjestelmä, jota käytetään esimerkiksi vapaaehtoisten tai muuten kotona päivystävien palokuntien koollekutsuun hälytystilanteissa. Komentopuhelin soittaa hälytettävään puhelinnumeroon, ja antaa vastattaessa puheluun puheviestin, joka voidaan tehdä esimerkiksi puhesyntetisaattorilla. Komentopuhelimen hälytykset kulkevat verkossa etuoikeutettuna, eli ne ohittavat tärkeysjärjestyksessä sekä hälytettävän puhelimen että myös muunkin verkon vähemmän tärkeät puhelut. Nykyisin vastaanottavana puhelimena toimii pääasiassa GSM-puhelin, sillä se on käyttäjällä lähes aina mukana. Nykyisissä puhelinmalleissa komentopuhelimen tekemälle soitolle voidaan asettaa erillinen soittoääni, jolloin hälytys- ja muut puhelut pystyy paremmin erottamaan toisistaan.
Esimerkki puhelimella tulevasta hälytyksestä

"Tämä on Soneran tavoittamispalvelun automaattinen puhelu, jos olet N.N., paina ruutu", ruutu-näppäimen painamisen jälkeen: "Soneran tavoittamispalvelun ilmoitus: A402, rakennu, ...katu 8, rappukäytävässä savua A-P3, A11, A13, A16, A31, A37, A51, A53"
Edellisen esimerkin "kapulakielisyys" johtuu siitä, että puhesyntetisaattori generoi puheviestin tekstiviestissä olevasta tekstistä, ja 160 merkkiin ei mahdu koko hälytyslitania. Viestissä A402 on tehtävän koodi (rakennuspalo, keskisuuri), ja perässä olevat koodit ovat hälytettävien yksiköiden numeroita.
Tekstiviestit

Nykyisin voidaan palokunnan hälytys antaa matkapuhelimiin myös tekstiviestillä. Nämä tekstiviestit ovat huomattavasti kalliimpia kuin normaalit tekstiviestit. Viestit ovat hyvä lisä, mutta eivät sovi ainoaksi hälytysvälineeksi: Viestit eivät ole etuoikeutettuja tai mitenkään varmennettuja, eli ne voivat juuttua vaikka jouluna viestiruuhkaan.
Kongon demokraattisen tasavallan maantiede

Kongon demokraattisen tasavallan länsipuolella sijaitsee Kongon tasavalta, pohjoispuolella Keski-Afrikan tasavalta ja Etelä-Sudan, itäpuolella sijaitsevat Uganda, Ruanda, Burundi sekä Tansania ja eteläpuolella sijaitsevat Sambia ja Angola. Yli puolet maan pinta-alasta on Kongon altaan aluetta. Tämän joen valuma-alue on maailman jokien valuma-alueista toiseksi suurin. Maan itäosassa sijaitsevat Itä-Afrikan hautavajoamaan kuuluvat Albertinjärvi, Edwardinjärvi, Kivujärvi ja Tanganjikajärvi. Näistä Tanganjikajärvi on maailman toiseksi syvin makean veden järvi. Albertinjärven ja Edwardinjärven välissä on Ruwenzorin vuorijono, jonka korkein huippu on 5110 metriä korkea Margharita Peak. Maan kaakkoisosassa sijaitsee keskimäärin yli 1000 metriä korkea Shaban ylänkö.
Kongon altaan alueella ilmasto on kuuma ja kostea. Siellä sateita tulee ympäri vuoden ja vuotuinen keskimääräinen sademäärä on noin 1500–2500 mm. Maan eteläosassa sateita tulee enimmäkseen marraskuulta huhtikuulle ja siellä vuotuinen keskimääräinen sademäärä on noin 1200–1400 mm. Ilmankosteus pysyy yleensä yli 80%:ssa. Kuumin aika on helmikuulta huhtikuulle, jolloin tavallinen lämpötila on 27°C. Idässä ylänköalueilla lämpötila voi olla alle nollan ja jotkin vuorenhuiput ovat lumipeitteisiä. Maan keskiosassa on laajoja sademetsäalueita ja pohjois- ja eteläosassa on savannialueita. Kongon demokraattisen tasavallan alueilla esiintyviä nisäkkäitä ovat gorilla, kääpiösimpanssi, kirahvi, seepra, sarvikuonot, norsut, leopardi ja leijona. Maan lintuihin kuuluvat papukaijat.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1970–1971

Koripallon miesten SM-sarjakausi 1970–1971 oli 31. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kauden päätteeksi Tapion Honka voitti neljännen peräkkäisen Suomen mestaruuden.
Runkosarja

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapion Honka | 18 | 15 | 3 | 1503 | 1270 | 30 |
| Turun Riento | 18 | 12 | 6 | 1350 | 1187 | 24 |
| Helsingin NMKY | 18 | 12 | 6 | 1513 | 1346 | 24 |
| Pantterit | 18 | 11 | 7 | 1471 | 1430 | 22 |
| Helsingin Kisa-Toverit | 18 | 11 | 7 | 1497 | 1407 | 22 |
| Karkkilan Urheilijat | 18 | 8 | 10 | 1520 | 1489 | 16 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 18 | 8 | 10 | 1476 | 1463 | 16 |
| Torpan Pojat | 18 | 8 | 10 | 1387 | 1480 | 16 |
| Kontulan Urheilijat | 18 | 4 | 14 | 1287 | 1527 | 8 |
| Kankaantaan Kisa | 18 | 1 | 17 | 1327 | 1732 | 2 |
Kaupunginkallio

| Kaupunginkallio> Stadsberget |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kaupunginkallio korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Vanha-Espoo
Kaupunginosa nro:  41
Pinta-ala:  3,4 km² 
Väkiluku:  1 651 (31.12.2023)
Osa-alueet:  Honkamäki, Lugnet
Lähialueet:  Espoon keskus, Kauklahti, Kuurinniitty, Latokaski, Muurala, Vanttila
Kaupunginkallio (ruots. Stadsberget) on Espoon kaupunginosa Vanhan-Espoon suuralueessa. Kaupunginkalliolla on rajaa Muuralan, Espoon keskuksen, Latokasken ja Vanttilan kaupunginosien kanssa. Idässä sen raja Espoon keskuksen kanssa on vedetty suurin piirtein Espoonväylää mukaillen. Pohjoisessa kaupunginosa rajoittuu Espoonjokeen. Kaupunginkallio jakautuu kahteen alueeseen, Honkamäkeen ja Lugnetiin, jotka Sänkbäck-joki erottaa toisistaan. Myös Finnoontien itäpuolella sijaitseva Söderskogin kartano on Kaupunginkallion alueella.
Suurin osa Kaupunginkalliosta on luonnonvaraista aluetta. Kaupunginosalla on hyödyntämättömiä alueita etenkin lännessä Vanttilan lähettyvillä sijaitsevassa Vantinkorvessa. Kaupunginkallioon kuitenkin rakennetaan ahkerasti huolimatta alueen epätasaisuudesta, koska se on lähellä Espoon keskusta.
Nimi

Kaupunginkallio perustuu luontonimeen Stadsberget, jota on käytetty 1900-luvulta alkaen alueen pohjoisosassa sijaitsevan kallion nimenä. Alkuperäisen nimen kerrotaan perustuvan siihen, että kalliolta voi nähdän Helsinkiin asti. Nimipari Kaupunginkallio – Stadsberget valittiin kaupunginosan nimeksi vuonna 1975.
Osa-alueet > Honkamäki

Honkamäki (ruots. Furubacka) on Kaupunginkallion osa-alueista pohjoisempi ja suurempi. Honkamäessä on omakotitaloasutuksen lisäksi Kaupunginkallion ainoat kerrostalot. Honkamäen nimistö on pääasiassa sauna-aiheista, osa-alueen keskellä olevalla Saunamäen (ruots. Bastubacken) alueella. Honkamäen pohjoisinta osaa, Kamreerintien pohjoispuolella sijaitsevaa pientä rantakaistaletta kutsutaan joskus nimellä Jokisilta.
Honkamäki jakaa rajaansa pohjoisessa Muuralan kaupunginosaan kuuluvan Mikkelän osa-alueen ja tähän kuuluvan Mikkelänpellon kanssa. Lännessä raja on yhteinen Vanttilan kanssa, johon kuuluvat Bensuls ja Ervasti ovat aivan Vantinkorven takana. Etelässä Honkamäen erottaa Lugnetista Sänkbäck-joki. Espoon keskuksen alueista Honkamäellä on rajaa Saarniraivion, Kiltakallion, Espoontorin suurkorttelin ja Kannusillanmäen kanssa. Virallisen kaupunginosajaon mukaan Kannusillanmäen länsipuoli Pappilantiestä alkaen käsittäen Itäisen Jokitien kuuluu Kaupunginkallioon, jolloin Honkamäki jakaa rajaa myös Muuralan Pitäjänristin kanssa, mutta asukkaat mieltävät yleensä Espoonväylän olevan koko matkan Espoonjoelle asti itärajana, eikä Kannusillanmäkeä lasketa yleensä kuuluvaksi lainkaan Kaupunginkallioon.
Osa-alueet > Lugnet

Lugnet on Kaupunginkallion osa-alueista eteläisempi ja pienempi. Se sijaitsee pääosin Saarnikalliolla. Lugnetiin kuuluu Lugnetintie haarautumineen. Näitä ovat Kalliorinne, joka haarautuu Lugnetintiestä sen ensimetreillä, Norokuja ja Lugnetinniitty. Kalliorinteen haarautumat ovat nimeltään Kalliorinteenpolku, Kalliorinteenkuja, Kalliohaka ja Kalliohaanpää. Lugnetintie haarautuu Espoonväylästä, joka muuttuu Hösmärintien risteyksessä parikymmentä metriä etelämpänä Finnoontieksi. Lugnet jakaa rajaa Espoon keskuksen Saarniraivion osa-alueen kanssa ja tähän kuuluvan Saarnilaakson kanssa.
Lugnet on saanut nimensä suomenruotsalaisille vanhuksille suunnatun Lugnetin vanhainkodin mukaan. Vanhainkodin vuoksi Lugnetia pidetään rauhallisena, kuten sen nimi ehdottaakin – Lugnet tarkoittaa vapaasti käännettynä ”Rauhalaa”.
Lugnetissa on pääosin omakotitaloasutusta, mutta Lugnetintien varteen ja Norokallion alueelle Norokujalla on rakennettu 2000-luvulla rivitaloja. Lugnetintien päähän sekä Lugnetinniityn ja Kalliorinteen väliselle alueelle on kaavoitettu erillis-, pari- ja rivitaloasuntoja.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Kaupunginkallion väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 640 | 640 |
| 1980 | 1980 |    | 582 | 582 |
| 1985 | 1985 |    | 603 | 603 |
| 1990 | 1990 |    | 622 | 622 |
| 1995 | 1995 |    | 1 043 | 1 043 |
| 2000 | 2000 |    | 1 303 | 1 303 |
| 2005 | 2005 |    | 1 577 | 1 577 |
| 2010 | 2010 |    | 1 641 | 1 641 |
| 2015 | 2015 |    | 1 658 | 1 658 |
| 2020 | 2020 |    | 1 619 | 1 619 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Aiheesta muualla

Espoon keskuksen kaupunkipolut (Arkistoitu – Internet Archive)
Osa-alueesta nimensä saanut vanhainkoti kuvattuna etelän puolelta.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1971–1972

Koripallon miesten SM-sarjakausi 1971–1972 oli 32. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kauden päätteeksi Tapion Honka voitti viidennen peräkkäisen Suomen mestaruuden.
Runkosarja

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapion Honka | 18 | 17 | 1 | 1669 | 1255 | 34 |
| Helsingin NMKY | 18 | 15 | 3 | 1442 | 1254 | 30 |
| Helsingin Kisa-Toverit | 18 | 15 | 3 | 1348 | 1195 | 30 |
| Karkkilan Urheilijat | 18 | 11 | 7 | 1511 | 1434 | 22 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 18 | 8 | 10 | 1338 | 1406 | 16 |
| Pispalan Tarmo | 18 | 8 | 10 | 1327 | 1320 | 16 |
| Torpan Pojat | 18 | 5 | 13 | 1285 | 1351 | 10 |
| Pantterit | 18 | 5 | 13 | 1345 | 1435 | 10 |
| Turun Riento | 18 | 4 | 14 | 1004 | 1370 | 8 |
| Karhun Pojat | 18 | 2 | 16 | 1233 | 1514 | 4 |
Kaksi viimeistä putosi ja tilalle nousivat Playboys ja Turun NMKY.
Kim Jung-woo

Kim Jung-Woo
Kim Jung-woo (9. toukokuuta 1982 Soul Etelä-Korea) on eteläkorealainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja.
Seurajoukkueura

Seurajoukkuetasolla hän edustaa Al Sharjah SC:tä. Aiemmin urallaan hän on edustanut myös Ulsan Hyundai FC:tä (75 ottelua, 1 maali), Nagoya Grampus Eightiä (52 ottelua, 7 maalia), Seongnam Ilhwa Chunmaa (52 ottelua, 7 maalia), Sangju Sangmu Phoenixia (40 ottelua, 18 maalia) ja Jeonbuk Hyundai Motorsia (41 ottelua, 5 maalia).
Maajoukkueura

Etelä-Korean jalkapallomaajoukkueessa Kim on vuodesta 2003 lähtien pelannut 68 ottelua ja tehnyt 6 maalia. Hän oli mukana Japanin joukkueessa myös vuoden 2010 MM-kisoissa.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kim Jung-Woo
Käännös suomeksi
Klaus Dibiasi

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Klaus Dibiasi |  Klaus Dibiasi |  Klaus Dibiasi |  |
Maa:  Italia
Miesten uimahypyt
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | México 1968 | 10 m kerroshypyt |  |
|  Kultaa | München 1972 | 10 m kerroshypyt |  |
|  Kultaa | Montreal 1976 | 10 m kerroshypyt |  |
|  Hopeaa | Tokio 1964 | 10 m kerroshypyt |  |
|  Hopeaa | México 1968 | 3 m ponnahduslauta |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Belgrad 1973 | 10 m kerroshypyt  |  |
|  Kultaa | Cali 1975 | 10 m kerroshypyt |  |
|  Hopeaa | Belgrad 1973 | 3 m ponnahduslauta |  |
|  Hopeaa | Cali 1975 | 3 m ponnahduslauta |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Utrecht 1966 | 10 m kerroshypyt |  |
|  Kultaa | Amsterdam ja Wien 1974 | 10 m kerroshypyt |  |
|  Kultaa | Amsterdam ja Wien 1974 | 3 m ponnahduslauta |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1970 | 3 m ponnahduslauta |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1970 | 10 m kerroshypyt |  |
Klaus Dibiasi (s. 6. lokakuuta 1947 Hall in Tirol) on italialainen Itävallassa syntynyt uimahyppääjä ja olympiavoittaja.
Dibiasi voitti hopeaa kerroshypyissä Tokion olympialaisissa 1964. Sen jälkeen olympialaisissa 1968, 1972 ja 1976 hän voitti kolme peräkkäistä kultamitalia. Hän on ainoa uimahyppääjä, joka on pystynyt kolmeen peräkkäiseen henkilökohtaiseen olympiakultaan samassa lajissa. Vuonna 1968 hän voitti lisäksi hopeaa kolmen metrin ponnahduslaudalla. Dibiasi oli ensimmäinen italialainen uimahyppyjen olympiavoittaja. Neljäskään kulta ei ollut kaukana: vuoden 1964 kisoissa Dibiasi hävisi Bob Websterille vain 1,04 pisteellä.
Olympiamenestyksen lisäksi Dibiasi voitti kaksi maailmanmestaruutta ja kolme Euroopan mestaruutta.
Dibiasia valmensi oma isä Carlo, entinen Italian mestari (1933–1936), joka sijoittui kymmenenneksi vuoden 1936 olympialaisten kerroshypyissä. Urheilu-uransa jälkeen Dibiasi toimi muun muassa Italian hyppyjoukkueen valmentajana.
Aiheesta muualla

Dibiasi Kansainvälisen olympiakomitean sivuilla (olympic.org)
Miesten 10 metrin kerroshyppyjen olympiavoittajat