stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kulttuuri- ja uskontofoorumi Fokus
Tavoitteet ja toiminta

Fokuksen keskeisenä toimintamuotona on ollut tieteen ja uskonnon, kulttuurin ja uskonnon sekä tieteen ja kulttuurin välisen vuoropuhelun edistäminen. Vuoropuheluun ovat kuuluneet myös kulttuurin eri osa-alueiden välisen vuorovaikutuksen edistäminen ja yhteiskunnallinen vaikuttaminen. Fokus on poliittisesti sitoutumaton ja ekumeeninen kulttuurijärjestö. Liiton kotipaikka on Helsinki ja toimialueena koko Suomi. Liiton jäseniä ovat yksityiset henkilöt.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko avustaa järjestöä. Vuonna 2014 kirkkohallituksen avustus oli 7000 euroa, joka oli noin 10 % järjestön budjetista.
Järjestön perustamiskokouksessa tehtäväksi määriteltiin "edistää kristilliseen maailmankatsomukseen perustuvaa suomalaista kulttuuria ja yhteiskuntaelämää yhteisymmärryksessä kansankirkon ja sen työelimien kanssa."
Fokus osallistuu kulttuuri- ja yhteiskunnalliseen keskusteluun järjestämällä seminaareja, näyttelyitä ja tapahtumia ympäri maata. Tavoitteena on käsitellä avoimesti arvoja, eettisiä kysymyksiä ja kulttuurin ilmiöitä sekä rohkaista kristittyjä mukaan kulttuurikeskusteluun.
Fokuksen (silloisen Kristillisen kulttuuriliiton) taide- ja tiedeklubit aloittivat toimintansa 1980-luvulla. Ne ovat keskeinen osa yhdistyksen toimintaa. Niiden tarkoituksena on tutustuttaa liiton jäsenet ja muut kiinnostuneet ajankohtaisiin taiteen ja tieteen kysymyksiin. Lähestymistapa on maailmankatsomuksellis-eettinen. 2000-luvulla on käynnistetty myös Kuvataideklubin ja Musiikkiklubin toiminta.
Tavoitteet ja toiminta > Islam ja monikulttuurisuus

Viimeisimpinä esiinnousseina aiheina ovat monikulttuurisuuteen liittyvät kysymykset, joita käsiteltiin järjestön järjestämässä kansainvälisessä kulttuurifoorumissa Espoossa syksyllä 2006. Järjestyksessä se oli 12. kulttuurifoorumi, joita Fokus (aiemmin KKL) on järjestänyt vuodesta 1981 alkaen. Fokus ry on koordinoinut YK:n uskontojen ja katsomusten yhteisymmärrysviikon viettoa Suomessa vuodesta 2011 alkaen. Vuonna 2017 yhteisymmärrysviikolla järjestettiin yli 40 tapahtumaa eri puolilla maata. Lisäksi yhdistys tuottaa monikulttuurista Juhlakalenteria ja  julkaisee katsomus- ja uskontodialogiin liittyviä aineistoja.
Vuonna 2013 Fokus laati yhdessä muslimien kanssa koulutustarveselvityksen imaamikoulutuksen aloittamisesta Suomessa.  Fokus on myös valmistellut Helsingin suurmoskeijaa ja kuuluu hanketta ajamaan perustettuun Oasis-säätiöön yhdessä Suomen Muslimiliitto ry:n ja Suomen Musliminaiset ry:n kanssa.
Kirjallisuutta

Eino Murtorinne & T.P. Virkkunen (toim.): Arvoja etsimässä. Ajankohtaisia puheenvuoroja kristinuskon ja kulttuurin suhteista (Kirjapaja 1978).
Jaakko Rusama: Taistelu kulttuurista. Puoli vuosisataa kristillistä kulttuuritoimintaa (Kirkon tutkimuskeskuksen julkaisuja 100, 2007).
Antti Tuovinen (toim.): Pyhän silmässä / At The Center of The Sacred. Puheenvuoroja ja mietelmiä Espoon 12. Kulttuurifoorumista (KKL 2007).
Kyvetti

Muovinen kyvetti
Kyvetti on mittausastia, jota käytetään optisissa mittauksissa, jossa näytteen läpi kohdistetaan säteilyä. Mittauslaitteessa, kuten spektrometrissä, oleva detektori tulkitsee näytteen aiheuttaman absorptiota, jolla voidaan määrittää esimerkiksi näytteen konsentraatio. Kyvetit voidaan valmistaa muovista, lasista tai kvartsilasista.
Kyvettityypit

Muovikyvetit tehdään yleensä polystyreenistä tai PMMA:sta. Niitä käytetään usein, kun tulosten saaminen nopeasti on tärkeämpää kuin tarkkuus. Monet muovikyvetit ovat kertakäyttöisiä, jolloin säästytään kyvettien pesulta ja kuivaukselta mittausten välissä.
Lasi- ja kvartsikyvetit ovat kemiallisesti kestävämpiä kuin muovikyvetit, ja sietävät erilaisia orgaanisia liuottimia. Lasikyvetit sopivat mittauksiin aallonpituusalueella 340–2500 nm. Niitä käytetään lähinnä näkyvällä valolla ja infrapunalla tehtäviin mittauksiin. Kvartsikyvettien optimaalinen aallonpituusalue on 190-2500 nm. Ne läpäisevät ultraviolettisäteilyä, ja sopivat hyvin UV-alueella tehtäviin mittauksiin.
Läpivirtauskyvetti on muunnos perinteisestä kyvetistä. Kyvettiin on liitetty syöttö- ja poistoletku, jotka mahdollistavat kyvetin pesun ja uuden näytteen lisäämisen kesken ajon.
Kyvettien käyttö kentällä

Kyvettejä käytetään myös esimerkiksi kasvitieteen ja metsäntutkimuksen kenttämittauksissa. Suomessa muun muassa Helsingin yliopiston Hyytiälän metsäasema kyveteillä mitataan puiden ja maanpinnan kasvillisuuden kaasumaista aineenvaihduntaa. Näihin tarkoituksiin suunnitellut kyvetit ovat huomattavasti laboratoriokyvettejä kookkaampia, koska kyvetin mittauskammion sisälle pitää sopia esimerkiksi tutkittava puun oksa tai alue maanpintaa. Mitattaessa kyvetti pidetään avoinna suurimman osan toistuvasta mittausyklistä, että kyvetin mittauskammion sisäolot vastaisivat mahdollisimman tarkoin ympäristöään. Kyvetti suljetaan kasvien kaasunvaihdon mittaamiseksi esimerkiksi minuutin ajaksi tunneittain. Pitkään on ollut tunnettua, että suljetun kyvettikammion ilma voi lämmetä auringon paistaessa nopeastikin useilla Celsius-asteilla (verrattuna avoimeen tilanteeseen), ja kasvien pintalämpötila tätä enemmänkin. Pertti Harin ja kumppaneiden julkaisussaan kuvaaman kyvetin tapauksessa lämpememinen oli suurimmillaan noin 0,1 °C/s. Lämpeneminen häiritsee mittausarvojen tulkintaa osaltaan.
Oksakyvetti Hyytiälän metsäaseman SMEAR II -mittausasemalla Juupajoella. Etualalla myös pieni fotosynteesille aktiivisen säteilyn aallonpituusalueen (PAR) säteilymittari.
Oksakyvetti sivulta nähtynä Hyytiälän metsäaseman SMEAR II -mittausasemalla. Kuvan alaosassa näkyvät kyvettikammion paineilmalla avattavat ja suljettavat männät.
Oksakyvetti (mallia Mekri) SMEAR II -asemalla. Kyvetin sisällä on runsaasti säteilysensoreita.
Lapasampi

| Lapasampi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrat
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Sampikalat Acipenseriformes
Heimo::  Lapasammet Polyodontidae
Suku::  Polyodon  Lacépède, 1797
Laji::  spathula
Kaksiosainen nimi
 Polyodon spathula  (Walbaum, 1792) 
Katso myös
   Lapasampi Wikispeciesissä   Lapasampi Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Lapasampi (Polyodon spathula) on 'alkeellisen' lapasampien heimon (Polyodontidae) ainoa elossa oleva kalalaji. Se esiintyy Pohjois-Amerikassa Mississippijoen vesistössä. Lapasampi on tavallisesti noin 120 senttimetrin mittainen, suurimmillaan 220-senttinen ja 90-kiloinen, ja se voi elää jopa 55-vuotiaaksi. Lapasampi on vaarantunut laji.
Kylie’s Remixes Volume 1

| Kylie’s Remixes Volume 1 Kylie Minogue |
| --- | --- | --- |

Remix-albumin tiedot
 Äänitetty : 1987–1988
 Julkaistu: 16. maaliskuuta 1989
 Tuottaja(t): Stock Aitken Waterman
 Tyylilaji: dancepop
 Kesto: 54.09
 Levy-yhtiö: Mushroom Records
Kylie Minoguen muut julkaisut
| The Kylie Collection 1988 | Kylie’s Remixes Volume 1 1989 | Kylie’s Remixes Volume 2 1989 |
Kylie’s Remixes Volume 1 on australialaisen laulajan Kylie Minoguen remixalbumi, joka julkaistiin Japanissa 16. maaliskuuta 1989. Albumi julkaistiin myöhemmin Australiassa vuonna 1993 ja uudelleen vuonna 1998.
Kappalelista

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | I Should Be So Lucky (The Bicentennial Remix)  | 6.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Got to Be Certain (The Extra Beat Boys Remix)  | 6.52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | The Loco-Motion (The Sankie Remix)  | 6.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Je Ne Sais Pas Pourquoi (Moi Non Plus Mix)  | 5.55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Turn It into Love | 3.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | It’s No Secret (Extended Version)  | 5.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Je Ne Sais Pas Pourquoi (The Revolutionary Mix)  | 7.16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | I Should Be So Lucky (New Remix)  | 5.33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Made in Heaven (Made in England Mix)  | 6.19 |  |  |  |  |  |  |  |
Listasijoitukset

| Lista (1989) | Korkein sijoitus |
| --- | --- |
Japani (Oricon): 13
Aiheesta muualla

Kylie Minoguen virallinen sivusto (englanniksi)
Kylie Minogue
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Diskografia ·  Videografia ·  Konserttikiertueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Studioalbumit : Kylie ·  Enjoy Yourself ·  Rhythm of Love ·  Let’s Get to It ·  Kylie Minogue ·  Impossible Princess ·  Light Years ·  Fever ·  Body Language ·  X ·  Aphrodite ·  Kiss Me Once ·  Kylie Christmas ·  Golden ·  Disco ·  Tension
Kokoelmat : Greatest Hits ·  Hits+ ·  Confide in Me ·  Greatest Hits 1987–1999 ·  Greatest Hits 1987–1997 ·  Kylie Minogue: Artist Collection ·  Ultimate Kylie ·  Confide in Me: The Irresistible Kylie ·  Kylie Hits ·  Kylie: The Albums 2000–2010 ·  The Best of Kylie Minogue ·  The Abbey Road Sessions ·  Confide in Me ·  Step Back in Time: The Definitive Collection
Livealbumit : Intimate and Live ·  Showgirl ·  Showgirl Homecoming Live ·  Kylie: Live in New York
Remixalbumit : The Kylie Collection ·  Kylie’s Remixes Volume 1 ·  Kylie’s Remixes Volume 2 ·  Kylie’s Non-Stop History 50+1 ·  Greatest Remix Hits 1 ·  Greatest Remix Hits 2 ·  Mixes ·  Impossible Remixes ·  Greatest Remix Hits 3 ·  Greatest Remix Hits 4 ·  Boombox
EP:t : Money Can’t Buy ·  Darling ·  Pink Sparkle ·  A Kylie Christmas
DVD:t : Live in Sydney ·  Intimate and Live ·  KylieFever2002: Live in Manchester ·  Greatest Hits 1987–1992 ·  Greatest Hits 1987–1997 ·  Greatest Hits 1987–1999 ·  Body Language Live ·  Kylie Minogue: Artist Collection ·  Ultimate Kylie ·  Kylie Showgirl ·  White Diamond ·  Kylie Live: X2008 ·  Aphrodite Les Folies Live in London ·  The Best of Kylie Minogue
Kiertueet : Disco in Dream / The Hitman Roadshow ·  Enjoy Yourself Tour ·  Rhythm of Love Tour ·  Let’s Get to It Tour ·  Intimate and Live Tour ·  On a Night Like This Tour ·  KylieFever2002 Tour ·  Showgirl Tour ·  Showgirl Homecoming Tour ·  KYLIEX2008 ·  For You, For Me Tour ·  Aphrodite World Tour ·  Anti Tour ·  Kiss Me Once Tour ·  Golden Tour
Kirjat : Kylie: La La La ·  The Showgirl Princess ·  K ·  Kylie / Fashion
Parfyymit : Darling ·  Sweet Darling ·  Sexy Darling ·  Showtime ·  Couture ·  Inverse ·  Pink Sparkle ·  Dazzling Darling ·  Music Box
Muuta : Dannii Minogue ·  Stock Aitken Waterman ·  Neighbours
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
 Kirja ·   Luokka
Coronationinlahti

Coronationinlahden sijainti kartalla.  Nunavut  Luoteisterritoriot  Yukon  Brittiläinen Kolumbia  Alberta  Saskatchewan  Manitoba  Grönlanti ja Alaska
Yhdysvaltalainen ilmailukartta C-10 (päivitetty 30.11.1984), josta Coronation Gulf löytyy.
Coronationinlahti[lähde? ] (engl. Coronation Gulf) on laajamerkityksinen käsite Victoriansaaren ja Nunavutin territorion mannerosan väliselle, oikeastaan salmen muodostamalle vesialueelle Kanadassa.  Lahden nimesi Sir John Franklin vuonna 1821 kuningas Yrjö IV:n kruunajaisten kunniaksi. Lahti (salmi) muodostaa osan Luoteisväylän eteläisempää reittiä.
Koillisessa Coronationinlahti on yhteydessä Kuningatar Maudin lahteen Deasensalmen kautta, ja luoteessa Beaufortinmereen (Pohjoiseen jäämereen) Dolphin ja Unionsalmen kautta.
Lahteen laskevat vetensä Rae-, Richardson-, Coppermine- ja Treejoet. Copperminejoen suulla on pieni Kugluktukin kylä. Lahdella on yksi huomattava sivulahti, Bathurst Inlet.
Alueen ympäristöä ja alkuperäiskulttuuria tutkivat vuonna 1916 Rudolph Anderson ja Diamond Jenness osana Kanadan arktista tutkimusmatkaa (Canadian Arctic Expedition).
Suuri osa Kanadan pohjoisista merialueista on kartoittamatta modernien vaatimusten mukaisesti. Tätä on pidetty osasyynä  kesällä 2010 tapahtuneeseen risteilyalus Clipper Adventuren karilleajoon Coronationlahdella, noin 100 kilometriä Kugluktukista itään.
Coronationinlahdella sijaitsee myös Yorkin herttuan saariryhmä.
Aiheesta muualla

Cruising to adventure in the fabled Northwest Passage (7.10.2016) (englanniksi) (usatoday.com)
La Bamba

La Bamba on meksikolainen kansanlaulu, jonka teki yleismaailmallisesti tunnetuksi laulaja Ritchie Valens vuonna 1958. Hän oli kappaleen teon aikana 17-vuotias.
Vuonna 2018 Ritchie Valensin singlejulkaisu kappaleesta valittiin mukaan Yhdysvaltain kongressin kirjaston National Recording Registry -kokoelmaan, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä yhdysvaltalaisia äänitteitä.
Coverversiot

Kappaleesta on tehty lukuisia coverversioita. Tunnetuin lienee Los Lobos -yhtyeen vuonna 1986 tekemä versio, joka tehtiin myös Valensista kertovaan samannimiseen elokuvaan. Elokuvassa päähenkilöitä näyttelevät Lou Diamond Phillips (Ritchie Valens) ja Esai Morales (Bob Valenzuela).
Coverversiot > Suomalaisia coverversion esittäjiä

Trio Saludo (1977)
Sleepy Sleepers (1982)
Jope Ruonansuu (1988)
Jouni Isoherranen (Tenavatähti-lastenlaulukilpailu 1991)
Eläkeläiset (Humppakalmisto, 2013)
Last Rites

Last Rites voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Last Rites, brittiläinen goottirock-yhtye
Last Rites, yhdysvaltalaisen Pentagram-yhtyeen albumi vuodelta 2011
Viimeinen voitelu (Last Rites), Donald Bellisarion ohjaama elokuva vuodelta 1988
Last Rites – Tappotuomio (Last Rites), Kevin Dowlingin ohjaama elokuva vuodelta 1998.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Last Rites”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
La Bayadère

| La Bayadère Bajadeeri |
| --- | --- |
 Kohtaus Varjojen valtakunta noin vuodelta 1900, pääosissa Mathilde Krzesinska ja Pavel Gerdt.
Koreografi:  Marius Petipa
Säveltäjä:  Ludwig Minkus
Ensi-ilta:  4. helmikuuta 1877  Bolšoi-Kamenni-teatteri
Alkuperäinen seurue:  Mariinski-teatterin baletti
Anna Pavlova Nikiyan rooliasussa vuonna 1902.
Paul Marque pronssijumalan roolissa, La Bayadère 2020
Mariela Gonzáles, La Bayadère, Teatro Michael Donahue, La Paz Bolivia, 2018.
La Bayadère eli Bajadeeri (suom. Temppelitanssijatar, ven. Баядерка, Bajaderka) on baletti, jonka koreografia on Marius Petipan tekemä ja musiikin on säveltänyt Ludwig Minkus. Baletin esitti ensimmäisen kerran Mariinski-teatterin baletti 4. helmikuuta 1877 Pietarissa, Venäjän keisarikunnassa.
Bajadeerin kuuluisimpia kohtauksia ovat muun muassa klassikon asemaan noussut Varjojen valtakunta (engl. The Kingdom of the Shades), jossa Solor hallusinoi kuolleesta Nikiyasta, joka esitetään usein täysin omana teoksenaan; pronssijumalan tanssi (engl. Dance of the Golden Idol), Nikiyan kuolema ja viimeisen näytöksen Grand pas d'action.
Bajadeerista on tehty sen esityshistorian aikana useita versioita. Balettia ovat muokanneet muun muassa Marius Petipa (1900), Aleksander Gorski ja Vasili Tihomirov (1904), Agrippina Vaganova (1932), Vakhtang Tšabukiani ja Vladimir Ponomarjov (1941), Rudolf Nurejev (kohtaus Varjojen valtakunta, 1963), Natalia Makarova (kohtaus Varjojen valtakunta, 1974), Natalia Makarova (1980), Rudolf Nurejev (1992) ja Sergei Viharev (2001), joista viimeinen oli rekonstruktio Petipan baletista vuodelta 1900. Nykyään Bajadeerista esitetään lähinnä Tšabukianin ja Ponomarevin venäläistä versiota vuodelta 1941 tai Natalia Makarovan American Ballet Theatrelle tekemää versiota vuodelta 1980.
Bajadeeri on kuulunut useina vuosina Suomen Kansallisbaletin ohjelmistoon. Balettitanssija Barbora Kohoutkován vain 19-vuotiaana tanssima Nikiyan rooli sai erinomaiset arvostelut vuonna 1998.
Juoni

Bajadeeri sijoittuu tarunomaiseen Intiaan. Baletti kertoo temppelitanssijattaresta eli bajadeeri Nikiyasta, joka rakastuu sotasankari Soloriin. Nikiya ja Solor vannovat toisilleen rakkaudenvalan, mutta radža eli hallitsija haluaa tyttärensä prinsessa Gamzattin naivan Solorin. Papiston ylibramiini, joka on itse rakastunut Nikiyaan, paljastaa radžalle Solorin ja Nikiyan rakkauden. Prinsessa Gamzatti ja radža päättävät, että tanssijattaren on kuoltava. Nikiyan tanssiessa Solorin ja Gamzattin kihlajaisissa hänelle annetaan kukkakori, jonka sisällä oleva myrkkykäärme puree Nikiyaa. Ylibramiini tarjoaa naiselle vastamyrkkyä, mutta Nikiya valitsee mieluummin kuoleman.
Nikiyan kuoleman jälkeen Solor näkee rakastetustaan näyn Varjojen valtakunnassa, ja uuden näyn hääseremonian aikana. Jumalat, jotka ovat suuttuneet tanssijattaren murhasta, rankaisevat hääväkeä tuhoamalla temppelin. Kaikki temppelissä olevat henkilöt kuolevat, ja baletin viimeisessä kohtauksessa Nikiyan ja Solorin henget ovat jälleen ikuisen rakkauden yhdistämiä.
Asiasta lisää

La Bayadère - The Marius Petipa Society (englanniksi)
Kuuprinsessa

| Kuuprinsessa> The Secret of Moonacre |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gábor Csupó
Käsikirjoittaja:   Graham Alborough  Lucy Shuttleworth 
Perustuu:  Elizabeth Goudgen romaaniin The Little White Horse
Tuottaja:  David Brown
Säveltäjä:  Christian Henson
Kuvaaja:  David Eggby
Leikkaaja:  Julian Rodd
Pääosat:   Dakota Blue Richards  Ioan Gruffudd  Tim Curry  Natascha McElhone  Juliet Stevenson 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Britannia  Ranska  Unkari 
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  2008
Kesto:  103 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuuprinsessa (The Secret of Moonacre) on vuonna 2008 valmistunut elokuvasovitus Elizabeth Goudgen teoksesta The Little White Horse (1946). Elokuvan on ohjannut Gábor Csupó. Nuorille suunnatun fantasiaelokuvan pääroolissa on Dakota Blue Richards. Hän esittää 13-vuotiasta orpotyttöä Maria Merryweatheriä, joka muuttaa asumaan setänsä luokse salaperäiseen kartanoon, Moonacre Manoriin.
Kuuprinsessa esitettiin Toronton elokuvajuhlilla syyskuussa 2008, ja teatteriensi-iltansa se sai seuraavan vuoden helmikuussa. Teatterilevityksessä elokuva tuotti maailmanlaajuisesti hiukan yli seitsemän miljoonaa dollaria; rahoittajalleen UK Film Councilille se aiheutti kaksi miljoonaa tappiota.
Aiheesta muualla

Kuuprinsessa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Laurent Brochard

| Laurent Brochard |
| --- | --- |
 Brochard Tour de Romandiessa 2007
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. maaliskuuta 1968 (ikä 56)
Kansalaisuus:   Ranska
Pyöräilijä
Joukkue:  lopettanut
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
1992–1994 1995–1999 2000–2002 2003–2004 2005–2007:  Castorama Festina-Lotus Jean-Delatour AG2R Prévoyance Bouygues Télécom
Suurimmat voitot
 Maantieajon maailmanmestaruus 1997 Ranskan ympäriajo, etappi Espanjan ympäriajo, etappi 
| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten pyöräily.maantiepyöräilyn MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten pyöräily.maantiepyöräilyn MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten pyöräily.maantiepyöräilyn MM-kilpailut  | Maa:   Ranska> Miesten pyöräily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | San Sebastián 1997 | maantieajo |  |
Laurent Brochard (s. 26. maaliskuuta 1968 Le Mans) on entinen ranskalainen maantiepyöräilijä. Hän kilpaili ammattilaisena vuosina 1992–2007.
Brochard voitti maantieajon maailmanmestaruuden San Sebastiánissa 1997. Kilpailun kuusi parasta pyöräilijää sai saman ajan. Hän voitti samana vuonna myös Ranskan ympäriajon 9. etapin.
Brochard oli mukana tallinsa Festinan dopingsotkussa vuoden 1998 Ranskan ympäriajossa. Hän sai puolen vuoden kilpailukiellon lokakuusta 1998 huhtikuulle 1999.
Kyntzell

Kyntzell on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Anders Kyntzell (1779–1849), kauppias, yrittäjä ja laivanvarustaja, kauppaneuvos
Gösta Kyntzell (1882–1961), laivanrakennusinsinööri, venesuunnittelija, kilpapurjehtija
Jan Kyntzell (1769–1827), kauppias, yrittäjä ja laivanvarustaja, kauppaneuvos, Anders Kyntzellin veli
Olivia Kyntzell (1825–1903), opettaja, koulunjohtaja, taidemaalari, Anders Kyntzellin tytär
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kyuu Eturautti

Kyuu Antti Arimo Eturautti (s. 1979 Tampere) on tamperelainen järjestöaktiivi. Siviiliammatiltaan Eturautti on tietoturvapäällikkö ja yrittäjä.
Elämä

Kyuu Eturautti toimi 2000-luvulla sarjakuva-, anime- ja cosplay-tapahtumien järjestäjänä sekä yhtenä Anime- ja Japan Pop -lehtien perustajista.
Politiikka

Eturautti on aiemmin ollut Muutos 2011 -puolueen 2. varapuheenjohtaja. Aiemmin Eturautti oli Piraattipuolueen jäsen ja hän oli myös yksi puolueen perustajista. Vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa Eturautti sai 374 äänen kannatuksen.
Vuoden 2021 kuntavaaleissa Eturautti oli Kokoomuksen ehdokkaana Tampereella.
Aiheesta muualla

Kyuu Eturautin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
La Chaux-de-Fonds

| La Chaux-de-Fonds |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin.
 vaakuna
 Kaupunki sijaitsee La Chaux-de-Fondsin piirikunnassa.
 La Chaux-de-Fonds
 Koordinaatit: 47°06′08″N, 06°49′05″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Neuchâtel
Piirikunta (district):  La Chaux-de-Fonds
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  55,7 km²
Korkeus:  607–1 268 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  36 527
 – Väestötiheys:  656 as./km²
 
 www.chaux-de-fonds.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Chaux-de-Fonds talvella
La Chaux-de-Fonds on kaupunki Sveitsin Juravuoristossa tuhannen metrin korkeudella merenpinnasta ja pari kilometriä Ranskan rajasta. Se on Geneven ja Lausannen jälkeen Sveitsin ranskankielisen alueen kolmanneksi suurin kaupunki. Kaupungin asukasmäärä on noin 39 000. Se on pysynyt lähes samana yli sadan vuoden ajan.
Historia

Alueen ensimmäiset asukkaat tulivat seudulle noin 10 000 vuotta sitten ja olivat epipaleoliittisen kauden ihmisiä. 1300-luvun alussa alueet olivat valangien loordien hallussa ja alueen ihmisen pääelinkeino oli maanviljely. Ensimmäinen kirkko rakennettiin La Chaux-de-Fondsiin vuonna 1528, ja 1500-luvun lopussa kaupungista tuli tärkeä tienristeys Neuchâtelin ja Franche-Comten alueiden välillä.
La Chaux-de-Fondsin väkiluku kasvoi kolmikymmenvuotisen sodan aikana lähinnä kaupankäynnin kannalta strategisen sijainnin takia, mutta alueen talous lähti vasta 1700-luvulla kunnolla käyntiin pitsin kehittämisen ja kelloteollisuuden avulla.
Kaupunki paloi kokonaan vuoden 1794 suuressa tulipalossa ja vasta vuonna 1835 Charles Henry Junod julkisti uuden kaupunginrakennussuunnitelman.
Talous

Kaupungin talous perustuu teollisuuteen ja suuriin kellotehtaisiin, joista kuuluisimpia ovat Girard-Perregaux, TAG Heuer, Corum ja Breitling.
Kulttuuri

Kaupungin arkkitehtuuri on ottanut vaikutusta art nouveau -tyylistä. La Chaux-de-Fonds on yhdessä läheisen Le Loclen kaupungin kanssa maailmanperintökohde. Kaupungit ovat kulttuurikohde, jonka arvo on kelloteollisuuden tarpeista tapahtuneessa kaupunkisuunnittelussa ja -rakentamisessa.
Kaupungissa on kansainvälinen kelloteollisuuden museo. Kaupungin sanomalehteä L'impartialia on julkaistu vuodesta 1880 lähtien.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Chaux-de-Fonds Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut
Unescon maailmanperintökohteet Sveitsissä
Albulan ja Berninan rautatiet sekä Albula- ja Berninasolat, osittain Italiassa
Alppien paalutalot (yhteinen viiden muun maan kanssa)
Bellinzonan markkinakaupungin kolme linnaa, puolustusmuuri ja maavallit
Bernin vanhakaupunki
Jungfraun–Aletschin alppialue
kellokaupungit La Chaux-de-Fonds ja Le Locle
Lavaux'n viinipenkereet
Le Corbusierin arkkitehtoniset työt (yhteinen kuuden muun maan kanssa)
Monte San Giorgio, osittain Italiassa
St. Gallenin luostari
St. Johannin benediktiiniluostari
Sardona
Kähärä

Kähärä on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Anna-Mari Kähärä (s. 1963), säveltäjä, laulaja ja pianisti
Jasmin Kähärä (s. 2000), maastohiihtäjä
Jessica Kähärä (s. 2001), yleisurheilija, Jasmin Kähärän sisar
Juhani Kähärä (s. 1989), diplomi-insinööri, poliitikko
Väinö Kähärä (1905–1972), amerikansuomalainen harmonikansoittaja ja kansanmuusikko
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.