Keltaisten liivien liike

| Keltaisten liivien liike |
| --- | --- |
 Osa mielenosoituksia Emmanuel Macronia vastaan
 Keltaliivejä mielenosoituksessa Vesoulissa, Ranskassa
Päiväys:  17. marraskuuta 2018 alkaen
Paikka:   Ranska
Syyt:  keskiluokan kurjistuminen: elinkustannusten nousu ja verojen korotukset  polttoaineveron korotus  talouskurin toimenpiteet  nopeusvalvontakamerat  vuoden 2017 varallisuusveron mitätöiminen  ilmastonmuutoksen hillinnän toimenpiteet, globalisaatio, uusliberalismi
Tavoitteet:  polttoaineveron vähentäminen  elintason kohentuminen  minimipalkan nostaminen  presidentti Emmanuel Macronin ja tämän hallituksen ero  epäsuosittujen talouskurin toimenpiteiden lopettaminen  hallituksen avoimuus ja vastuuvelvollisuus työväen- ja keskiluokasta
Menetelmät:  kansalaistottelemattomuus, mielenosoitukset, katusulut, liikenteen estäminen, mellakointi, vandalismi, tuhopoltto, ryöstely
Status:  meneillään
Tappiot
Pidätettyjä:  1 700+ (9. joulukuuta 2018 mennessä)
Keltaliivi-mielenosoittajia Pariisissa.
Keltaliivien mielenosoitus moottoritiellä Grenoblen lähellä 17. marraskuuta.
Keltaisten liivien liike (ransk. Mouvement des gilets jaunes) on Ranskassa verojen ja elinkustannusten nousua vastustanut kansanliike, joka on järjestänyt maassa mellakoihin johtaneita protesteja.  Protestit lähtivät liikkeelle polttoaineverosta, jonka oli tarkoitus vähentää ympäristön kuormitusta. Monet protestoijat pitivät yllä keltaisia huomioliivejä, jotka ovat Ranskassa pakollisia autojen varusteita.
Keltaliiveillä ei ole ollut yhteistä poliittista näkemystä tai ideologiaa.
Marras-joulukuussa 2018 koko maahan levinneet protestit kokosivat lähes 300 000 mielenosoittajaa. Pariisin keskustassa oli suuria mellakoita, joista syntyivät suuret aineelliset vahingot. Protestoijat sytyttivät autoja tuleen ja tunkeutuivat kauppoihin. Poliisi pidätti protestoijia. Ranskan valtio käytti kyynelkaasua ja vesitykkejä ja harkitsi  poikkeustilaa. Poliisit ja mellakoijat tappelivat keskenään. Poliisi käytti kumiluoteja. Mellakoissa tuli vammoja puolin ja toisin 4000:lle. 11 kuoli protestien sivuvaikutusten takia muun muassa ajettuaan katusulkuihin.  Äärivasemmistoa ja äärioikeistoa liittyi protestoijiin. Nämä myös tappelivat toistensa kanssa. Protestoijat katsoivat presidentti Emmanuel Macronin suosineen liikaa rikkaita ja  olleen lisäämässä köyhempien verotusta. Protestoijat vaativat muun muassa kansanvallan lisäämistä ja presidentti Macronin eroa. Protestoijien ajamilla asioilla oli laajan kansankerroksen tuki, mutta ihmiset yleensä vastustivat väkivaltaa. Sunnuntaina 1. joulukuuta 2018 tehdyn kyselyn mukaan keltaliivejä tuki 72 prosenttia ranskalaisista. Vastaajista 85 prosenttia vastusti väkivaltaisuuksia.
Aluksi Macron sanoi mielenosoittajille, että Ranska ei tingi polttoaineveroista tai muusta Ranskan hiilijalanjälkeä ja saasteita vähentävästä politiikasta. Mutta protestien jatkuttua viikkoja hallitus taipui ja ilmoitti jäädyttävänsä polttoaineiden veronkorotukset ja sähkön ja kaasun hinnat.  Hallitus nosti palkkoja ja leikkasi veroja.  Tämä ajoi Ranskan taloutta epätasapainoon. Macronin suosio kasvoi loppuvuodesta 2019 jonkun verran. Protestoijat jatkoivat silti myönnytysten vaatimista hallitukselta.
Keltaliivit jatkoivat protestointiaan. Mielenosoituksiin osallistuvien määrä hiipui huomattavasti. Vuoden päästä järjestetyissä vuosipäiväprotesteissa oli Pariisissa mukana enää joitain satoja. Vielä tässä vaiheessa keltaliiveillä oli melko suuri kansan tuki. Monet eivät silti pitäneet alkuaikojen suurprotesteista.
Koronapandemian liikkumisrajoitukset ja liikkeen hajanaisuus heikensivät keltaliivejä vuodesta 2020 merkittävästi. Monet siirtyivät protestoimaan koronarajoituksia.