stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Heinrich Cornelius Agrippa

Heinrich Cornelius Agrippa
Heinrich Cornelius Agrippa von Nettesheim (14. syyskuuta 1486 Köln – 18. helmikuuta 1535 Grenoble) oli saksalainen alkemisti, astrologi ja okkultisti.
Agrippa luennoi 1500-luvun alussa Dôlen yliopistossa Ranskassa Johann Reuchlinin teosten pohjalta, minkä takia hänet julistettiin harhaoppiseksi. Hän vietti vaeltelevaa elämää Saksassa, Ranskassa ja Italiassa, työskenteli teologina, lääkärinä, lainoppineena ja palkkasoturina, ja työsti kirjoituksiaan jopa vuosikymmenten ajan. Agrippa mainitaan Mary Shelleyn Frankenstein-kirjassa ja novellissa The Mortal Immortal.
Agrippan tunnetuin teos De occulta philosophia sive de magia käsittelee magiaa. Sen mukaan magian voimana ei ole paholainen tai noituus, vaan ihmisen omat, toistaiseksi tuntemattomat kyvyt. Hän aloitti tämän tutkielman jo Dolessa, mutta julkaisi sen vasta vuosina 1531–1533. Myöhemmin kirjoitettu teos De incertitudine et vanitate scientiarum ilmestyi jo vuonna 1527. Se oli skeptinen satiiri tieteen tilasta ja vaikutti syvästi myöhempiin ajattelijoihin kuten Michel de Montaigne, René Descartes ja Johann Wolfgang von Goethe. Alkuteoksesta on säilynyt vain katkelmia.lähde?
Agrippa oli renessanssin aikuisen haaveellisen ja taikauskoisen tieteensuunnan omituisimpia edustajia. Agrippa kuljeskeli seikkailijan tavoin Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Espanjassa ja Englannissa, toimi ajoittain teologian opettajana, lääkärinä ja oikeusoppineena, otti myöskin toisinaan soturina osaa ajan taisteluihin, mutta harjoitti etupäässä "salatieteitä", astrologiaa, alkemiaa ja magiaa. Kuuluisana niiden edustajana hän toisinaan nousi suureen arvoon ja kunniaan ruhtinaidenkin hoveissa, toisinaan taas häntä vainottiin, muun muassa sen johdosta, että hän Metzissä vuonna 1519 oli miehuullisesti puolustanut erästä noituudesta syytettyä vaimoa. Teoksessaan De occulta philosophia (1510, uudistettu laitos 1533) Agrippa esittää taikauskoisia ajatuksiaan filosofisen opin muodossa. Korkein viisaus on hänen mukaansa magia, joka opettaa hallitsemaan korkeamman eli henkisen maailman voimia ja niiden avulla alempaa, aineellista maailmaa. Henkivallat ohjaavat tähtien kulkua, ja ne vaikuttavat vuorostaan maallisiin tapahtumiin; kaikki luonnon osat vaikuttavat toisiinsa sisäisellä myötätunnolla. Osaksi vastakkaisia mielipiteitä on Agrippa esittänyt toisessa teoksessaan De incertitudine et vanitate scientiarum(1527) jossa hän jyrkkänä epäilijänä hylkien arvostelee kaikkea tiedettä, runoutta ja taidetta, myöskin "salatieteitä", ja julistaa yksinkertaisen uskon Jumalaan ja hänen sanaansa ainoaksi ohjaajaksi viisauteen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Stanford Encyclopedia of Philosophy: Heinrich Cornelius Agrippa von Nettesheim (englanniksi)
Writings of Heinrich Cornelius Agrippa - teoksia (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat 2  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID 
Henkilöt:  Alankomaat  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Dictionnaire historique de la Suisse  SNAC  IdRef
Jere Saukko

Jere Saukko vuonna 2023.
Jere Saukko (s. 22. huhtikuuta 1993 Alajärvi) on suomalainen pesäpalloilija. Saukko on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2009 lähtien. Kausina 2012–2017 hän on pelannut 145 Superpesiksen runkosarjaottelua Alajärven Ankkureiden ja Vimpelin Vedon joukkueissa.
Kaudesta 2016 lähtien Saukko on edustanut Vimpelin Vetoa. .
Jere Saukon puoliso on pesäpalloilija Kaisaleena Saukko.
Saavutukset > Pelaajana

3 SM-kultaa: 2016, 2017, 2022
1 SM-hopea: 2023
3 SM-pronssia: 2018, 2020, 2021
Dunk Island

Dunk Island
Dunk Island, Mount Kootaloo taustalla
| --- | --- |
Sijainti:  Queensland Australia
Saariryhmä:  Familysaaret
Korkein kohta:  Mount Kootaloo, 271 m
Pinta-ala:  9,7 km²
Suojelualue:  Family Islands National Park (en) (käännä suomeksi) 
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Dunk Island on saari Tyynellämerellä, neljän kilometrin etäisyydellä Australian itärannikosta. Lähin kaupunki on Mission Beach Queenslandin osavaltiossa.
Maantiede ja eläimistö

Koko saari oli osa mannerta ennen kuin merenpinta alkoi nousta 8 000 vuotta sitten. Dunk Island kattaa 970 hehtaaria, josta 730 hehtaaria on kansallispuistoa. Mt Kootaloo on saaren korkein kohta, joka on 271 metriä merenpinnan yläpuolella. Saarella on yli sata lintulajia, joista osa on harvinaisia ja uhanalaisia lajeja. Saarelta löytyy myös käärme- ja liskolajeja.
Historia

Saaren alkuperäisasukkaita ovat olleet aboriginaalikansat Bandjin ja Djiru. Nämä kansat asuivat alueella kymmeniä tuhansia vuosia. Saaren alkuperäinen nimi on Coonanglebah, joka tarkoittaa ”rauhan ja runsauden saarta”. Uudisasukkaiden saapuessa ensimmäisen kerran saarelle arviolta vuonna 1866 siellä asui noin 400 aboriginaalia, joilla ei ollut minkäänlaista yhteyttä mantereelle. He nauttivat erilaisista saaren antimista kuten kaloista, linnuista, käärmeistä, sademetsän hedelmistä ja puhtaasta vedestä.
Brittiläinen kapteeni ja löytöretkeilijä James Cook löysi saaren 8. kesäkuuta vuonna 1770. Hän nimesi saaren George Montagu-Dunkin mukaan Dunk Islandiksi.
Vuonna 1934 saaren osti Kapteeni Brassey. Royal Australian Air Force otti saaren käyttöönsä toisen maailmansodan aikana ja rakensi sinne lentokentän vuonna 1941. Saaren korkeimpaan kohtaan asennettiin tutka vuonna 1942. Sillä valvottiin japanilaisten mahdollisia hyökkäyksiä. Tutka poistettiin käytöstä, kun sota päättyi vuonna 1945. Tutka-aseman rauniot ovat edelleen näkyvillä Mt Kootaloolla. Brassey perheineen palasi saarelle sodan jälkeen, mutta myi sen Avis-Rent-A-Carin Eric McElreelle vuonna 1956. McElree teki saaresta kansainvälisten standardien mukaisen lomakylän, ja sen suosio alkoi kasvaa matkailijoiden keskuudessa. Tällöin saarella vieraili myös monia julkisuuden henkilöitä, kuten Sean Connery, Henry Ford II ja Australian entiset pääministerit Harold Holt ja Gough Whitlam. Vuonna 1976 saaren osti käyttöönsä Trans Australia Airlines. Omistajuus vaihtui Qantasille vuonna 1992 ja vuonna 1997 saaren osti P&O Australian Resorts. P&O paransi lomakylän infrastruktuuria edelleen ja muun muassa asiakkaiden huoneistoja paranneltiin. Vuonna 2004 lomakylän osti Voyages hotels&resorts. Maaliskuun 20. päivänä 2006 voimakas sykloni Larry riepotteli Dunk Islandia, pakottaen henkilökunnan ja asiakkaat evakuoitumaan Cairnsin kaupunkiin. Vain 20 henkilökuntaan kuuluvaa jäi saarelle. Sykloni sai aikaan 20 miljoonan dollarin tuhot. Lomakylä avattiin uudelleen 1. heinäkuuta. Syyskuussa 2009 omistajuus vaihtui Pamoja Capitalille.
Maankäyttö

Dunk Islandilla on viisi vaellusreittiä, joiden pituus on yhteensä 13 kilometriä. Dunk islandin lomakylässä on noin 160 huonetta. Lomakylässä toimii useita eri ravintoloita ja kahviloita. Saarella on myös golfkenttä, tenniskenttiä, squashkenttä ja kuntosali ja saarelta käsin on mahdollisuus osallistua erilaisiin ilmaisiin ja maksullisiin aktiviteetteihin, kuten koralliriutalla käyntiin. Saarella toimii myös kylpylä. Dunk Islandilla on myös pieni lentokenttä, jolta lähtee päivittäin lentoja Cairnsiin.
Populaarikulttuuri

Dunk Islandilla on kuvattu elokuvaa Age of Consent vuodelta 1969. Elokuvan ohjasi Michael Powell ja pääosia näyttelivät James Mason ja Bradley Morahan. Suurin osa kohtauksista on kuvattu Brammo Baylla, jossa vierailijat voivat nykyään käydä lautalla.
Santeri Huovila

| Santeri Huovila> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. heinäkuuta 2004 (ikä 20) Nurmijärvi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  78 kg
Seura
Seura:  JYP
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  61
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
Santeri Huovila (s. 16. heinäkuuta 2004 Nurmijärvi) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue JYPiä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Seuraura

Huovila on kotoisin Nurmijärven Klaukkalasta. Hän aloitti jääkiekkoilun omien sanojensa mukaan noin 5–6-vuotiaana. Huovilan kasvattajaseura on Kurra Hockey, josta hän siirtyi juniorina sittemmin Kiekko-Vantaaseen. Kaudella 2019–2020 hän oli C-nuorten SM-karsinnoissa tehoilla 17+28=45 joukkueensa paras pistemies ja syöttäjä. Huovila jakoi myös Kiekko-Vantaan sisäisen maalipörssin voiton Antti Virtasen kanssa. Kaudella 2020–2021 hän oli tehoilla 9+13=22 seuran U18-joukkueen paras pistemies Matti Heikkisen kanssa ja paras maalintekijä Severi Lehdonmäen kanssa. Kaudeksi 2021–2022 Huovila siirtyi Jokereiden U18-joukkueeseen, jossa hän voitti SM-hopeaa.
Kaudeksi 2022–2023 Huovila palasi Kiekko-Vantaaseen ja hän siirtyi seuran U20-joukkueeseen. Huovila siirtyi kesken kauden kuitenkin JYPin U20-joukkueeseen. Kaudella 2023–2024, 23. syyskuuta 2023 pelatussa U20 SM-sarjan alkusarjan ottelussa Kiekko-Espoo Challengeria vastaan hän onnistui tekemään tehot 1+8=9 ja keräsi teholukeman +6, kun JYP voitti ottelun lukemin 11–1. Huovila valittiin sarjan marraskuun kuukauden pelaajaksi. Hän voitti lopulta koko U20 SM-sarjan pistepörssin tehoilla 16+52=68 ja palkittiin Kari Jalonen -palkinnolla. Huovila voitti myös JYPin sisäisen tehotilaston lukemalla +27. Hänet palkittiin myös sarjan parhaana hyökkääjänä Saku Koivu -palkinnolla ja Huovila valittiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Pudotuspeleissä hän oli JYPin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 1+10=11. Huovila debytoi kauden aikana myös JYPin SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi 13 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Huovila teki liigadebyyttinsä 28. marraskuuta 2023 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan. Hänelle avautui paikka joukkueen kokoonpanosta, kun JYPin hyökkäyksestä oli sivussa terveydellisistä syistä Jarkko Malinen, Braden Christoffer, Aaro Vidgren ja C. J. Smith. Huovila merkittiin JYPin nelosketjun vasempaan laitaan Santeri Koskelan ja Rasmus Heljangon viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 8.19 minuuttia. Huovila pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä 9. tammikuuta 2024, jolloin hän pelasi samassa ketjussa toisen JYP-lainan Balázs Vargan kanssa.
Maaliskuussa 2024 Huovila teki JYPin kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän teki liigauransa avausmaalin kauden 2024–2025 kolmannella kierroksella 21. syyskuuta 2024 ylivoimalla Tapparaa vastaan. Kalle Kaijomaa valitsi Huovilan ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.
Ura > Maajoukkueura

Huovila on pelannut kolme nuorten maaottelua.
Pelityyli

Huovila tykkää omien sanojensa mukaan pelata kiekolla ja luoda paljon tilanteita muille sekä välillä itsellekin. Hän on maininnut vahvuuksikseen on luistelun, kiekossa pysymisen, harhauttamisen ja paikkojen luomisen. Huovila on maininnut esikuvikseen Sidney Crosbyn ja Nikita Kutšerovin.
Muuta

Huovila harrasti lapsena myös 13-vuotiaaksi asti jalkapalloa.
GPS-häirintä

GPS-häirintä on GPS-signaalin häiritsemistä siten, että jokin radiolaite lähettää signaalia samalla taajuudella kuin GPS. Näin se peittää alleen satelliitista tulevan signaalin.
GPS-huijauksessa ((englanniksi) GPS spoofing) tai GPS-harhautuksessa lähetetään vääriä GPS-signaaleja, joiden tarkoituksena on harhauttaa GPS-vastaanottimia. Huijaushyökkääjä voi näin väärentää GPS-vastaanottimen sijainnin toiseen paikkaan. Huijaus on monimutkaisempaa kuin häirintä ja se on vaikeammin havaittavaa.
Laitteet

Pienimmillään GPS-häirintää saa aikaiseksi pienellä, auton tupakansytyttimeen asetettavalla laitteella. Professori Laura Ruotsalaisen mukaan laitteita myydään netissä. Niiden käyttö on laitonta, mutta valvonta on toistaiseksi vaikeaa.
Suuremman luokan häirintä vaatii ammattimaisemmat laitteet, joita ei myydä avoimesti, ”mutta jos joku ymmärtää radiotaajuuksista paljon, hän varmaan pystyy sellaisen rakentamaan”, sanoo Ruotsalainen.
Laillisuus

Suomen ilmailulain mukaan esimerkiksi lentoliikenteelle vaaraa tai sen sujuvuutta aiheuttava toiminta on kielletty. Yhdysvaltain liittovaltion laki kieltää kaikenlaisten häirintälaitteiden käytön, markkinoinnin tai myynnin, jotka häiritsevät valtuutettua radioviestintää. Näihin kuuluvat matkapuhelin- ja henkilökohtaiset viestintäpalvelut (PCS), poliisitutka ja GPS. ​​YK:n peruskirjan 2. artiklan 4 kohdan mukaan satelliittisignaalien häirintä on kiellettyä voimankäyttöä ja peruskirjan 51. artiklan mukaan aseellinen hyökkäys.
Missä häiritään?

GPS:n ja muiden satelliittipaikantimien GNSS:ien häirintä ja huijaus ovat lisääntyneet huomattavasti itäisellä Välimerellä, Itämerellä ja arktisilla alueilla Venäjän hyökättyä laajasti Ukrainaan. Esimerkiksi 23.–24. maaliskuuta 2024 Itä-Euroopassa tapahtui laajalle levinnyt GPS-häiriö, joka vaikutti yli 1 600 lentokoneeseen kahden päivän aikana ja josta tiedotusvälineet raportoivat laajasti. Tämän massiivisen häirintätapahtuman lähteen uskottiin olevan Venäjän Kaliningradin eksklaavissa Liettuan ja Puolan välillä. Samaan aikaan itäisellä Välimerellä paljastui laaja häirintäalue, missä Hamasiin sekä Israelin ja Hizbollahin konfliktit olivat käynnissä.
GPS-jam -verkkosivuston karttatietojen mukaan Suomen lähellä GPS-häirintää tapahtuu runsaasti Itämerellä. Häirintä ulottuu Suomenlahdelle asti. Lisäksi häirintää on Viron ja Latvian maa-alueilla ja Itä-Suomessa.
Finnairin mukaan yhtiön lentäjät ovat havainneet häirintää vuodesta 2022 alkaen etenkin Kaliningradin läheisyydessä, Mustanmeren, Kaspianmeren sekä Itäisen Välimeren alueella.
Virossa Venäjän GPS-häirintää alettiin havaita keväällä 2023. Silloin häirintää oli ehkä muutama tunti päivässä. Keväällä 2024 sitä vaikutti olevan lähes koko ajan. Viron ulkoministeriö on vahvistanut, että häirintä tulee Venäjältä Pietarin, Kaliningradin ja Pihkovan kaupunkien lähistöltä.
Suomenlahdella havaittiin GPS-häirinnän lisääntyneen kesällä 2024. Häiriöitä paikannuksessa havaittiin itäiseltä Suomenlahdelta Kotkan ja Haminan edustalta Hankoon saakka. Välillä häiriöt ovat kestäneet vain hetken, mutta pisin häiriö kesäkuun alkupuolella kesti viikon verran. Uutena ilmiönä pidettiinkin jatkuvia häiriöitä.
Traficom tiedotti syyskuussa 2024, että Suomenlahden alueen GPS-häiriöt olivat kasvaneet merkittävästi alkusyksyn aikana. Traficom toivoi saavansa veneilijöiltä ilmoituksia kaikilla vesialueilla havaituista häiriöistä.
Kuka häiritsee?

Häirinnän aiheuttajaksi on yleisesti epäilty valtiollista tahoa, eli Venäjää. Jos häirintä olisi peräisin Suomen maaperältä, viranomaiset pystyisivät todennäköisesti paikantamaan häirinnän aiheuttajan ja lopettamaan sen.
On mahdollista, että häiritsevä signaali saadaan ulottumaan pitkälle Suomen puolelle, jos se on suunnattu sinne päin. Häirintäsignaalia on mitattu paljon ilmasta ja siellä signaali voi liikkua esteettömästi pitkiäkin matkoja, kun tiellä ei ole rakennuksia tai metsää, jotka haittaisivat sen kulkemista.
Venäjä on kiistänyt häirinnän.
Miksi häiritään?

Venäjän GPS-häirinnän motiiveina voivat olla kiusanteko ja oman alueensa suojeleminen. GPS-häirinnällä saadaan myös tavallisen ihmisen arki sekaisin. Esimerkiksi lentokoneet eivät välttämättä pääse laskeutumaan tai auton navigaattori voi mennä sekaisin.
Venäjä saattaa myös häiritä signaalia estääkseen mahdollisia Ukrainan droneiskuja alueelle. Häirintä muodostaa ikään kuin kuplan alueelle, jossa paikantaminen ei ole mahdollista.
Kansanedustajan ja entisen Suomen ilmavoimien ja puolustusvoimien komentaja Jarmo Lindbergin (kok) mukaan kohteita suojataan, mutta venäläiseen tyyliin laitetaan tehoa niin, että varmasti riittää. Siinä ei välitetä, vaikka toiminta häiritsee laajalla alueella lentoliikenteen navigointijärjestelmiä.
Viron kansainvälisen puolustustutkimuskeskuksen RKK:n turvallisuusohjelman johtaja Marek Kohv sanoo, että GPS-häirintä on Venäjälle halpa tapa luoda pelkoa, kuten muutkin hybridioperaatiot. Venäjän tarkoituksena on lietsoa pelkoa ja samalla Venäjä testaa Viron viranomaisten reaktioita.
Dana Goward, joka on ei-kaupallisen Resilient Navigation and Timing Foundationin (RNTF) säätiön puheenjohtaja näkee kasvavan trendin. Hänen mukaansa GPS-häirintä lisääntyi 15. joulukuuta 2023 lähtien Baltian alueella. Sittemmin GPS-häiriöden maantieteellinen alue, taajuus ja vakavuus ovat lisääntyneet. Ne alkoivat Washingtonin ja Varsovan yhteisesti Pohjois-Puolaan asentamasta ohjuspuolustusjärjestelmästä, joka ei miellyttänyt Moskovaa. Goward sanoo olevansa vakuuttunut siitä ja sen tueksi on paljon todisteita, että Venäjä on osallinen tuona päivänä alkaneeseen häirintään, joka on jatkunut ajoittain siitä lähtien.
Venäjän arvioidaan käyttävän häirintää öljynjalostamoiden ja muun infrastruktuurinsa suojaamiseen Ukrainan drooni-iskuilta. Häirinnällä pyritään Suomen näkemyksen mukaan myös vaikeuttamaan öljyalusten seurantaa Suomenlahdella. Osa öljynkuljetuksista liittyy Venäjälle asetettujen talouspakotteiden kiertämiseen.
Hybridivaikuttamista?

Asiantuntijoiden mukaan GPS-häirintä on osa Venäjän hybridivaikuttamista. Merisotaopin pääopettaja, komentaja Perttu Trontti sanoi haastattelussaan toukokuussa 2024, että laajamittainen ja jatkuva GPS-häirintä on osa Venäjän hybridivaikuttamisen muutostrendiä.
Tapausesimerkkejä häirinnästä

GPS-häirinnän takia lentokoneiden laskeutumisia Joensuun tai Tarton lentokentille jouduttiin perumaan. Finnairin lennot Tarttoon keskeytettiin huhtikuun 2024 lopussa, kun Venäjän gps-häirintä vaaransi kentän turvallisen lähestymisen. Finnair aloitti lennot Tarttoon jälleen kesäkuun alussa. Toukokuun aikana Tarton lentoasemalla otettiin käyttöön maalaitteista lähetettäviin radiosignaaleihin perustuva lähestymisen ohjaus, jonka käyttöön GPS-häirintä ei vaikuta. Joensuussa otetaan 5. syyskuuta 2024 käyttöön vaihtoehtoinen navigointijärjestelmä, joka ei edellytä GPS-signaalia.
GPS-satelliittipaikannusjärjestelmää häirittäessä Suomen itärajan maanviljelijöiden traktorit ja muut viljelykoneet eivät enää kulje pellolla niin kuin niiden pitäisi. Tämä aiheuttaa sen, että peltoon jää muokkaamattomia vihreitä raitoja.
Eränkävijöille satelliittipaikannuksen pätkiminen tuo ongelmia.
Britannian puolustusministeri Grant Shappsia kuljettaneen RAF:n lentokoneen GPS-signaali hävisi maaliskuussa 2024 hänen koneensa ollessa lähellä Kaliningradin aluetta matkalla Englannista Puolaan. Turvallisuusviranomaisten mukaan sijainnin määrittämiseen käytettävän GPS-signaalin häirintä ei vaarantanut lentokoneen turvallisuutta. Matkapuhelimilla ei saatu yhteyttä internettiin häiriön aikana. Koneessa oli toimittajia, jotka seurasivat Shappsia hänen Puolan-vierailullaan, jossa hän keskusteli Ukrainan tukemisesta.
Syyskuussa 2024 uutisoitiin GPS-häirinnän yleistyneen Suomenlahden ja itäisen Suomenlahden veneilijöillä. Maanmittauslaitoksen tekemät kuvaukset ilmakuvaus- ja laserkeilauslennoilla Kaakkois-Suomessa menivät vuonna 2024 osittain pilalle häirinnän vuoksi.
Rajavartiolaitoksen meriturvallisuusjohtaja, komentaja Mikko Hirvi kertoi haastattelussaan, että Suomenlahdella tapahtui syksyllä 2024neljä läheltä piti -tilannetta, joissa onnettomuus estettiin suomalaisten viranomaisten toiminnalla. Tilanteet johtuivat Venäjän harjoittamasta gps-häirinnästä, jonka vuoksi Suomenlahdella liikkuvat alukset eivät aina tiedä tarkkaa sijaintiaan. Alueelle saapuvat Venäjän varjolaivaston tankkerit ovat entistä vanhempia ja osa varjolaivaston aluksista manipuloi AIS-signaalia, jolloin muiden merenkävijöiden näkemä laivan reaaliaikainen sijaintieto ei pidä paikkaansa.
Tapausesimerkkejä häirinnästä > Tapausesimerkkejä huijauksesta

Norjassa havaittiin ensimmäisen kerran GPS-huijausta tammikuussa 2025. Maan viestintäviranomaisnen Nkomin mukaan gps-harhautusta oli havaittu Pohjois-Norjassa Finnmarkin läänin itäosassa Kirkkoniemen lentoaseman läheisyydessä. Lentoasema sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Venäjän rajasta. Lentokoneet ovat kärsineet häirinnästä, jota epäillään Venäjän toimiksi Kuolan sotilaskohteiden suojaamiseksi.
Häirinnän torjuminen Suomessa

Lokakuussa 2024 Suomen puolustusvoimat kertoi hankkivansa lisää sellaisia paikannuslaitteita, jotka eivät ole riippuvaisia esimerkiksi satelliittien toiminnasta. Joensuun ja Savonlinnan lentoasemat alkoivat käyttää syyskuusta 2024 alkaen vanhaa, radioaaltoihin perustuvaa lennonvarmistustekniikkaa Venäjän harjoittaman gps-häirinnän takia. Myös Lappeenrannan lentoasema aikoi tehdä samoin mahdollisimman pian.
Joulukuussa 2024 Maanmittauslaitos ilmoitti käynnistävänsä kaksivuotisen hankkeen, jossa kehitetään ja testataan reaaliaikaista häirinnän tunnistusta ja torjuntaa ilmailussa. Reaaliaikainen tunnistus mahdollistaisi vastaanottimen siirtymisen toiselle taajuudella tai korvaavien järjestelmien käyttöön. Maanmittauslaitoksen ilmakuvaukset epäonnistuivat kesällä 2024 monin paikoin häirinnän vuoksi, koska kerättyyn dataan ei saatu tarkkoja paikannustietoja. Hankkeessa pyritään myös löytämään keinoja korjata jälkikäteen GPS-häirinnän sotkemia ilmakuvia.
Häirinnän torjuminen Suomessa > Häirintä 2024

Lokakuun 2024 loppuun mennessä Traficom oli saanut lähes 2 500 ilmoitusta lennon aikaisesta GPS-häirinnästä, kun koko edellisen vuoden aikana ilmoituksia tuli alle 250. Vaikka GPS-häiriöt voivat johtua myös luonnollista syistä, Traficomin mukaan Suomessa kyse on todennäköisesti pääosin Venäjän toiminnasta, koska häiriöiden määrä lisääntyi niin paljon verrattuna aikaisempiin vuosiin.
Aiheesta muualla

GNSS-Finland, palvelu näyttää satelliittipaikannusjärjestelmien (GNSS 1, 2) tämänhetkisen tilanteen Suomessa
GPS-jam GPS-häirintää seuraava verkkosivu
Estland wirft Russland gezielte GPS-Störungen vor, Tagesschau 2.5.2024 (saksaksi)
Sverige drabbat av stor GPS-störning, SVT, 4.1.2024 (ruotsiksi)
Kädessä pidettävä dronetorjuntaan tarkoitettu häirintälaite vuonna 2022, jonka toimintasäde on 200-600 metriä.
Yhdysvaltain avaruusvoimien sotilaat kouluttautuvat GPS-häiriöiden aikaansaantiin sähkömagneettisella hyökkäysjärjestelmällä Coloradossa, Yhdysvalloissa  18. heinäkuuta 2023.
Joensuun lentoaseman teminaali. Kentälle laskeutuminen on estetty useasti GPS-häirinnän takia.
UCI Women’s World Tour 2022

UCI Women's World Tour 2022 oli seitsemäs kausi, jolloin maantiepyöräilyn naisten korkeimman kategorian kilpailut kuuluivat UCI Women's World Tour -kilpailusarjaan. Sarjan kaikki 23 kilpailua ajettiin Euroopassa, kun kaksi Kiinassa järjestettäväksi suunniteltua kilpailua peruttiin. Sarja alkoi Strade Bianchella 5. maaliskuuta ja päättyi Tour de Romandie Féminin -kilpailuun lokakuun alussa. Sarjaan kuului 13 yhden päivän kilpailua ja kymmenen etappikilpailua.