stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Metsola (vuoden 2001 kirja)

| Metsola |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jorma Luhta
Kuvittaja:  Jorma Luhta
Kansitaiteilija:  Jorma Luhta, Jyrki Heimonen
Kieli:  suomi
Genre:  tietokirja (luonto)
Kustantaja:  Maahenki
Julkaistu:  2001
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  216 s.
ISBN:  ISBN 978-952-5652-25-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Metsola on vuonna 2001 ilmestynyt valokuvaaja Jorma Luhdan luontokirja, johon hän on kirjoittanut myös tekstin. Teoksen on kustantanut Maahenki.
Useita valokuvanäyttelyitä pitänyt Luhta on palkittu töistään monin palkinnoin, ja Metsola-kirjan Maailman luonnonsäätiö valitsi vuoden 2001 luontokirjaksi. Palkintoraadin puheenjohtaja Matti Perttilä esitti palkitsemisperusteina:
»Teoksen kohderyhmä on laaja: siitä nauttivat varmasti sekä suuri yleisö että luonnontutkijat ja kriittisetkin harrastajat. Metsojen kautta on kuvattu luonnon herkkyyttä ja saatu aikaan ajallinen jännite yhdistämällä menneisyys ja nykyisyys. Näin kirjassa on vahva luonnonsuojelullinen piirre, mutta sitä ei liioitella.»
Metsola on yhdistelmä valokuvateosta, tietokirjaa ja kaunokirjallista teosta. Se kertoo metsosta, suomalaisesta metsästä ja vuosisadan mittaisesta metsäperinteestä. Isoisän kertomukset ja vankka tutkimustieto kulkevat rinnan Luhdan omien kokemuksien kautta syntynyttä tarinaa. Sivujen suuri koko tuo esiin kuvien metsä- ja suotunnelmaa. Teos on ollut menestys, ja siitä on otettu jo kolme painosta.
Kirja on myös ulkoisesti hieno, ja teksti ja kuvat sovittautuvat erinomaisesti yhteen. Sen taitto on Jyrki Heimosen käsialaa.
Aiheesta muualla

Teos kustantaja Maahengen sivustolla
Metsola (Vantaa)

| Metsola> Skogsbrinken |
| --- | --- |
 Hiilitie Metsolassa
 Kaupungin kartta, jossa Metsola korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Korson suuralue
Kaupunginosa nro:  83
Pinta-ala:  1,8 km² 
Väkiluku:  6 144 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  962 kpl   (31.12.2013)
Postinumero(t):  01450, 01480
Lähialueet:  Mikkola, Matari, Korso, Leppäkorpi, Jokivarsi
Metsola (ruots.  Skogsbrinken) on Vantaan koillisosassa Korson suuralueella sijaitseva noin 6 300 asukkaan kaupunginosa, joka liittyy kiinteästi länsipuolella olevaan Korson kaupunginosaan Korson aseman ja Kulomäentien välityksellä. Eteläpuolella ovat Matarin ja Mikkolan kaupunginosat, pohjoispuolella Leppäkorpi ja idässä Jokivarsi. Vuoden 2020 lopussa kaupunginosan asukkaista 23,4 prosenttia oli vieraskielisiä.
Korson terveysasema toimii Metsolan kaupunginosassa.
Metsolassa toimii Leppäkorven koulu (alakoulu) ja siellä on useita päiväkoteja, kuten Leppäkorven päiväkoti, Metsolan päiväkoti, Metsolanmäen päiväkoti ja Näätäpuiston päiväkoti. Aseman lähellä Metsolassa on kaksi suurehkoa päivittäistavarakauppaa ja joitakin erikoisliikkeitä ja -palveluja sekä ravintoloita,  Kelan toimisto, Korson terveysasema sekä asiamiesposti.
Kerrostaloasutus, joka on pääasiassa uutta,  painottuu myös alueen länsiosaan aseman läheisyyteen Metsolantien, Minkkitien, Otavantien ja Mäyräkujan alueelle. Otavantie jatkuu pohjoiseen päin Korpivaarantienä, jonka varrella on suuri autotalo. Se on myös alueen suurin työnantaja. Otavantiestä itään päin on laaja omakotialue, joka jatkuu Jokivarteen asti. Tämän alueen pääväylinä ovat Metsolantie ja Kulomäentie.
Korson alueen asutus lähti alun perin kehittymään vuonna 1862 valmistuneen rautatien ohituspaikalle perustetun aseman ympäristöön, ensin radan länsipuolelle. Tiestön ja kulkuyhteyksien kehittyessä asutusta syntyi myös radan itäpuolelle, Metsolaan. Kulkuyhteydet pääradan poikki ovat myöhemminkin parantuneet, ja rakennuskanta Metsolassa on  nuorempaa kuin radan länsipuolella. Liikenneyhteydet Metsolan laajalta omakotialueelta painottuvat enemmän bussiliikenteen sekä yksityisautoilun ja Lahden moottoritien varaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Metsola Wikimedia Commonsissa
Minimoog

Minimoog, Deutsches Museum
Minimoog on Moog Musicin valmistama syntetisaattori. Se on yhdessä ARP 2600:n ja ARP Odysseyn kanssa kuuluisimpia analogisista syntetisaattoreista. Minimoogia valmistettiin vuosina 1970–1975 ja tuli uudelleen tuotantoon vuosiksi 1977–1981. Minimoog suunniteltiin erityisesti keikkakäyttöön, koska Moogilla oli tuohon aikaan tuotannossa vain suuria modulaarisia syntetisaattoreita, jotka eivät sopineet hyvin keikkakäyttöön.
Esa Kotilainen hankki Suomen ensimmäisen Minimoogin Saksasta talvella 1972–73. Minimoogin soundi oli tuohon aikaan muodissa ja Kotilaisesta tuli kysytty studiomuusikko. Hänen soittoaan voi kuulla esimerkiksi Jukka Tolosen, Hectorin ja Make Lievosen albumeilla sekä Freemanin hittikappalessa Ajetaan tandemilla (1976).
Moog Voyager

Moog-syntetisaattoreiden luoja Bob Moog sai oikeudet Moogin nimeen 1990-luvulla ja toi Minimoogin uudelleen tuotantoon vuonna 2002. Nimi on tosin Moog Voyager, mutta se perustuu sekä ulkomuodollisesti että tekniikaltaan alkuperäiseen Minimoogiin. Syntetisaattoria kutsutaan epävirallisesti myös Minimoog Voyageriksi. Vuosina 2008–2009 valmistettiin Moog Voyager Old School -nimistä syntetisaattoria, jota tehtiin täysin alkuperäisen Minimoogin mukaan paitsi, että jotkut osat olivat uusia vastineita alkuperäisten osien ollessa mahdottomia hankkia.
Mininin ja Požarskin muistomerkki

Minin ja Požarskin monumentti
Mininin ja Požarskin muistomerkki (ven. Па́мятник Ми́нину и Пожа́рскому, Pamjatnik Mininu i Požarskomu) on Kuzma Mininin ja Dmitri Požarskin muistoksi tehty pronssinen veistos. Heidän ansiostaan saatiin Venäjällä ollut sekasorron aika päättymään. Veistos sijaitsee Moskovan Punaisella torilla.
Veistoksen suunnitteli ja veisti venäläisukrainalainen kuvanveistäjä Ivan Martos. Veistosta alettiin valmistaa vuonna 1813, ja se valmistui vuonna 1818.[lähde? ] Veistoksen patsaat ja kohokuvat ovat pronssia ja jalusta punaista graniittia. Alun perin veistos sijaitsi keskellä Punaista toria, mutta se haittasi sotilasparaateja, joten se siirrettiin vuonna 1936 Pyhän Vasilin katedraalin eteen.
Tämän muistomerkin palauttaminen alkoi marraskuussa 2020, he eivät poistaneet muistomerkkiä nykyisestä sijainnistaan tätä tarkoitusta varten, erityinen paviljonki rakennettiin sen päälle. Restauroinnin toteuttivat alueiden välinen tiede-ja Restaurointitaiteen osasto (MNRHU) ja perinnön Restaurointityöpaja. Toimintaa tukivat muun muassa Vladimir Mashkov, Grigori Leps, Igor Ugolnikov, Oksana Fedorova ja tekla Tolstaja. Suurimman yksityisen panoksen antoi Vladimir Gruzdev.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Government.nnov.ru (venäjäksi)
Np.admsurgut.ru (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Monarhist-spb.narod.ru (venäjäksi)
1tv.ru (venäjäksi) (Arkistoitu versio)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Monument to Minin and Pozharsky
Käännös suomeksi
Mikko Loikkanen

Mikko Tapani Loikkanen (s. 29. syyskuuta 1948 Koijärvi) on suomalainen kirjailija.
Teoksia

Salamatkustaja : romaani. WSOY 1968
Palkinnot

I palkinto J.H. Erkon rahaston novellikilpailussa 1967
Miodrag Pavlović

Miodrag Pavlović
Miodrag Pavlović (serb. Миодраг Павловић; 28. marraskuuta 1928 Novi Sad – 17. elokuuta 2014 Tuttlingen, Saksa) oli serbialainen runoilija. Hän syntyi Novi Sadissa ja opiskeli lääketiedettä Belgradissa.
Pavlović julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa vuonna 1952. Hän toimi kirjoitustyönsä ohessa teatterin ja kustantamon johdossa. Hän oli kahdesti ehdolla Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajaksi.
Pavlović voitti Makedoniassa Strugan runoiltojen kultaseppeleen. Hänestä tehtiin vuonna 1985 Serbian tiede- ja taideakatemian jäsen.
Pavlović kuoli 85-vuotiaana 17. elokuuta 2014 Saksan Tuttlingenin kaupungissa, jossa hän oli asunut perheensä kanssa viimeiset elinvuotensa.
Minimoni Songs 2

| Mini-Moni Songs 2 Minimoni |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 11. helmikuuta 2004
 Levy-yhtiö: Zetima
muut julkaisut
| Minimoni ja movie: Okashi na daibōken! Original Soundtrack 2003 | Mini-Moni Songs 2 2004 |   |
Minimoni Songs 2 on Minimoni yhtyeen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 11. helmikuuta 2004. Ensimmäisen viikon myyntilukemat olivat 18 863 kappaletta.
Kappalelista

-Opening-
CRAZY ABOUT YOU
WASSUP?遠慮がテーマ (WASSUP? Enryo ga Theme)
ミラクルルン グランプリン！ (Mirakururun Grand Purin!)
壊れない愛がほしいの（ミニモニ。Version) (Kowarenai Ai ga Hoshii no (Minimoni Version))
ズキュンLOVE (Zukyun LOVE)
LOST LOVE
BE ALL RIGHT! (Minimoni Version)
ぎゅっと抱きしめて (Gyutto Dakishimete)
－INTERLUDE－（黒ミニモニ。ジャンケンぴょん） (-INTERLUDE- (Kuro Minimoni. Jankenpyon))
ミニモニ。数え歌～デートば～じょん～ (Minimoni. Kazoe Uta ~Date Version~)
ロックンロール県庁所在地～おぼえちゃいなシリーズ～ (Rock n' Roll Kenchoushozaichi ~Oboechaina Series!~)
お菓子つくっておっかすぃ～！ (Okashi Tsukutte Okkasui~!)
ミニハムずの結婚ソング (Minihamuzu no Kekkon Song)
げんき印の大盛ソング (Genki Jirushi no Oomori Song)
－ENDING－（白ミニモニ。ジャンケンぴょん） (-ENDING- (Shiro Minimoni. Jankenpyon))
Luettelo vuosina 1965–1996 numeroiduista kolminumeroisista maanteistä

Luettelo vuosina 1965–1996 numeroiduista kolminumeroisista maanteistä.
Hämeen tiepiiri

| Tie | Osuus | Pituus | Perustettu | Lakkautettu | Nykyinen tienumero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Hämeenlinna – Pälkäne |  | 1965 | 1985 | muutettiin kantatieksi   |
|   | Heinäkangas – Hauho |  | 1985 | 1996 | muutettiin seututieksi   |
|   | Alvettula – Vermasvuori |  | 1965 | 70-luvulla | muutettiin yhdystieksi   |
|   | Valkeakoski – Vermasvuori |  | 1965 | 70-luvulla | maantien   itäinen osa siirrettiin maantien   linjaukselle |
|   | Valkeakoski – Pälkäne |  | 70-luvulla | 1996 | muutettiin seututieksi   |
|   | Pirkkala – Lempäälä |  | 80-luvulla | 1996 | muutettiin seututieksi   ja yhdystieksi   |
|   | Sääksjärvi – Hervanta |  | 80-luvulla | 1996 | muutettiin seututieksi   |
| 310 | Valkeakoski – Kangasala |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 310 |
| 311 | Lempäälä – Savo |  | 1965 | 1996 | muutettiin yhdystieksi 3110 |
| 312 | Lahti – Nastola |  | 1985 | 1996 | muutettiin seututieksi 312 |
| 313 | Vääksy – Vierumäki |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 313 |
| 314 | Vääksy – Sysmä |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 314 |
| 316 | Lahti – Hollolan kk. |  | 1965 | 1996 | muutettiin yhdystieksi 2956 |
| 317 | Lammi – Vääksy |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 317 |
| 319 | Lammi – Padasjoki |  | 1965 | 1968 | siirrettiin alkamaan valtateiltä 10 ja 12 uuden linjauksen valmistuttua |
| 319 | Tuulos – Padasjoki |  | 1968 | 1996 | muutettiin kantatieksi 53 |
| 320 | Auttoinen – Rautajärvi |  | 1965 | 1996 | muutettiin yhdystieksi 3200 |
Kymenlaakson maakunta

| Tie | Osuus | Pituus | Perustettu | Lakkautettu | Nykyinen tienumero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 350 | Lehtimäki – Purola | 3,1 km | 1965 | 1996 | yhdystie 3501 |
| 351 | Hamina, Tallinmäki – Virojoki | 35,1 km | 1972 | 1996 | yhdystie 3513 |
| 354 | Elimäki – Anjala – Liikkala | 35,8 km | 1965 | 1968 |  |
| 354 | Elimäki – Inkeroinen | 27,4 km | 1968 | 1996 | seututie 354 |
| 355 | Kyminlinna, 7 – Kotka | 5,3 km | 1965 | 1970 | valtatie 15 |
| 355 | Kotka, Haukkavuori 15 – Mussalo | 3,5 km | 198x | 1996 | seututie 355 |
| 356 | Siltakylä – Muhniemi | 28,4 km | 1965 | 1996 | yhdystie 3562 |
| 357 | Karhula, Suurniitty – Anjala, Majakivi | 22,2 km | 1965 | 1996 | seututie 357 |
| 359 | Koria – Anjala | 23,0 km | 1965 | 1973 |  |
| 359 | Suvioja – Koria – Anjala | 26,4 km | 1973 | 1996 | seututie 359 |
| 360 | Elimäki, Mustila – Sääskjärvi | 18,7 km | 1965 | 1996 | seututie 360 ja yhdystie 3603 |
| 362 | Kausala – Ilonoja | 21,6 km | 1965 | 1996 | seututie 362 |
| 363 | Vierumäki – Jaala, Ruhmas | 33,6 km | 1965 | 1996 | seututie 363 ja yhdystie 4164 |
| 364 | Hevossuo – Kouvola, Kellomäki | 8,9 km | 1973 | 1996 | seututie 364 |
| 365 | Koria, Suvioja – Kuusankoski | 9,0 km | 1965 | 1973 |  |
| 365 | Keltti – Kuusankoski | 6,4 km | 1973 | 1996 | seututie 365 |
| 366 | Kouvola, Kellomäki – Jaala, Ruhmas | 27,6 km | 1965 | 1973 |  |
| 366 | Kouvola, Puhjo – Jaala, Ruhmas | 26,6 km | 1973 | 1976 | kantatie 46 sekä seututiet 365 ja 366 |
| 366 | Kouvola, Puhjo – Voikkaa, Sompanen | 9,8 km | 1992 | 1996 | seututiet 365 ja 366 |
| 367 | Kouvola – Rautakorpi | 8,0 km | 1971 | 1996 | seututie 367 |
| 368 | Valkeala – Selänpää, Rastaanmäki | 16,5 km | 1965 | 198x |  |
| 368 | Valkeala – Nurmaa | 51,1 km | 198x | 1996 | seututie 368 ja paikallistie |
| 369 | Jaala, Rajasuo – Tuohikotti | 32,4 km | 1965 | 1996 | seututie 369 |
| 370 | Kouvola – Valkeala, Heparo | 5,4 km | 1970 | 1996 | seututie 370 |
| 371 | Hamina – Keltakangas | 32,3 km | 1968 | 1996 | seututie 371 |
| 372 | Inkeroinen – Liikkala | 8,4 km | 1968 | 1996 | yhdystie 3721 |
| 373 | Kouvola – Tykkimäki | 5,0 km | 1978 | 1996 | seututie 373 |
| 375 | Kaipiainen – Alaportti | 24,5 km | 1965 | 1996 | seututie 375 |
| 377 | Kouvola – Tuohikotti – Savitaipale | 72,2 km | 1965 | 1970 | valtatie 15 sekä seututiet 370 ja 377 |
| 377 | Tuohikotti, Hopiakivi – Savitaipale | 37,9 km | 1970 | 1996 | seututie 377 |
| 378 | Taavetti – Savitaipale, Uuhijoki | 31,8 km | 1965 | 1996 | seututie 378 |
Etelä-Karjalan maakunta

| Tie | Osuus | Pituus | Perustettu | Lakkautettu | Nykyinen tienumero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Pohjois-Karjalan tiepiiri

| Tie | Pituus | Pituus | Perustettu | Lakkautettu | Nykyinen tienumero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 480 | Kesälahti – Villala |  | 1965 | 1996 | muutettiin yhdystieksi 4800 |
| 482 | Tolosenmäki – Käsämä |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 482 |
| 484 | Pyhäselkä – Rasivaara |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 484 |
| 486 | Puhos – Tenkakangas |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 486 |
| 487 | Tolosenmäki – Kitee |  | 80-luvulla | 1996 | muutettiin seututieksi 487 ja yhdystieksi 4870 |
| 488 | Tolosenmäki – Välivaara |  | 1965 | 80-luvulla | jaettiin maanteiksi 487 ja 488 |
| 488 | Kitee – Välivaara |  | 80-luvulla | 1996 | muutettiin yhdystieksi 4880 |
| 490 | Onkamo – Niirala |  | 1965 | 1996 | muutettiin kantatieksi 70 (nykyisin osa valtatietä 9) |
| 492 | Pyhäselkä – Kiihtelysvaara |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 492 |
| 494 | Lahdenvaara – Heinävaara |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 494 ja yhdystieksi 4940 |
| 496 | Niirala – Kovero |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 496 sekä yhdysteiksi 4941 ja 5006 |
| 498 | Maukkula – Puustinvaara |  | 1965 | 1996 | muutettiin yhdystieksi 4980 |
| 500 | Niirala – Ilomantsi |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 500 |
Keski-Suomen tiepiiri

| Tie | Osuus | Pituus | Perustettu | Lakkautettu | Nykyinen tienumero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 609 | Muurame – Säynätsalo |  | 80-luvulla | 1996 | muutettiin yhdystieksi 6090 |
| 610 | Joutsa – Korpilahti |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 610 |
| 611 | Keljonkangas – Säynätsalo |  | 1965 | 1996 | muutettiin yhdystie 6110 |
| 612 | Sysmä – Tammikoski |  | 60-luvulla | 1996 | muutettiin seututieksi 612 |
| 613 | Ruskeala – Rutalahti |  | 1965 | 70-luvulla | jatkettiin 70-luvulla kantatien 59 uuden linjauksen valmistuttua |
| 613 | Ruskeala – Viisarimäki |  | 70-luvulla | 1996 | muutettiin yhdystieksi 6134 |
| 621 | Keuruu – Ähtäri |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 621 |
| 622 | Keuruu – Väätäiskylä |  | 1965 | 1996 | muutettiin kantatieksi 58 |
| 624 | Petäjävesi – Multia |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 624 |
| 625 | Kintaus – Uurainen |  | 1965 | 1996 | muutettiin yhdystieksi 6250 |
| 627 | Multia – Uurainen |  | 1965 | 1996 | muutettiin osaksi seututietä 627 |
| 630 | Tikkamannila – Saarijärvi |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 630 sekä yhdysteiksi 6300 ja 6304 |
| 631 | Uurainen – Hirvaskangas |  | 1965 | 1996 | muutettiin osaksi seututietä 627 |
| 658 | Elämäjärvi – Haapajärvi |  | 80-luvulla | 1996 | muutettiin seututieksi 658 |
| 659 | Istunmäki – Muikkulahti |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 659 |
Vaasan tiepiiri

| Tie | Osuus | Pituus | Perustettu | Lakkautettu | Nykyinen tienumero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 660 | Merikarvia – Träskvik |  | 1965 | 1996 | muutettiin yhdystieksi 6600 |
| 661 | Kuvaskangas – Isojoki |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 661 |
| 727 | Munsala – Uusikaarlepyy |  | 1968 | 1996 | muutettiin yhdystieksi 7270 |
| 729 | Kaitsor – Vöyri |  | 1965 | 1996 | muutettiin osaksi seututietä 718 |
| 730 | Oravainen – Isotalo |  | 1965 | 1996 | muutettiin yhdystieksi 7300 |
| 732 | Oravainen – Jepua |  | 1965 | 1996 | muutettiin yhdystieksi 7320 |
| 733 | Pernaa – Karvala |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 733 |
| 734 | Hahtomaa – Kauhava |  | 70-luvulla | 1990 | muutettiin osaksi maantietä 740 |
| 735 | Kauhava – Kortesjärvi |  | 1965 | 1990 | muutettiin osaksi maantietä 740 |
| 736 | Myllykangas – Lappajärvi |  | 1965 | 1996 | muutettiin osaksi seututietä 711 |
| 737 | Oksakoski – Vimpeli |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 750 ja yhdystieksi 7370 |
| 738 | Voltti – Kortesjärvi |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 738 |
| 739 | Jepua – Lillby |  | 1965 | 1996 | muutettiin yhdystieksi 7390 |
| 740 | Kauhava – Ylivieska |  | 1990 | 1996 | muutettiin kantatieksi 63 |
| 741 | Pietarsaari – Lappajärvi |  | 1965 | 1996 | muutettiin seututieksi 741 |
| 742 | Pietarsaari – Alajärvi |  | 1965 | 1990 | muutettiin osaksi maantietä 710 |
| 743 | Evijärvi – Granöbyn |  | 1965 | 1990 | eteläinen osa muutettiin maantieksi 740 |
| 743 | Högnabba – Granöbyn |  | 1990 | 1996 | muutettiin yhdystieksi 7430 |
Keski-Pohjanmaan tiepiiri

7153 kilpi sijaitsee Runsorissa tien mutkassa jossa sijaitsee useita asuntoja ja suoraan 204 asuntojen päällä lentokentän ja teollisuusalueen välissä lähellä hyviä kulkuyhteyksiä
Kainuun tiepiiri

| Tie | Osuus | Pituus | Perustettu | Lakkautettu | Nykyinen tienumero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 876 | Nissilä – Vuolijoki |  | 1964 | 70-luvulla | jatkettiin 70-luvulla valtatien 19 uuden linjauksen valmistuttua |
| 877 | Isomäki – Vuolijoki |  | 70-luvulla | 1996 | muutettiin yhdystieksi 8770 |
| 878 | Pyhäntä – Vuottolahti |  | 60-luvulla | 1971 | muutettiin osaksi kantatietä 85 |
| 879 | Mainua – Vaala |  | 1965 | 1971 | lyhennettiin kantatien 85 valmistuttua |
| 879 | Vuottolahti – Vaala |  | 1971 | 1996 | muutettiin seututieksi 879 |
| 880 | Kajaani – Paltaniemi |  | 1965 | 1996 | muutettiin yhdystieksi 8800 |
Milot Rashica

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Milot Rashica
Syntymäaika: 28. kesäkuuta 1996
Syntymäpaikka: Vushtrri, Kosovo, Jugoslavia
Pelipaikka: oikea laitahyökkääjä
Pituus: 178 cm
Seura
Seura: Beşiktaş
Junioriseurat
2010–2013: KF Kosova Vushtrri
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2013–2015 | Kosova Vushtrri | 21 | (9) |
| 2015–2018 | Vitesse | 83 | (13) |
| 2018–2021 | Werder Bremen | 87 | (21) |
| 2021– | Norwich City | 35 | (1) |
| 2022–2023 | → Galatasaray | 26 | (4) |
| 2023– | Beşiktaş | 9 | (2) |
Maajoukkue
| 2012 | Albania U17 | 3 | (1) |
| 2014 | Albania U19 | 3 | (0) |
| 2015–2016 | Albania U21 | 6 | (1) |
| 2016 | Albania | 2 | (0) |
| 2016– | Kosovo | 53 | (11) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. marraskuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 13. marraskuuta 2023.
Milot Rashica (s. 28. kesäkuuta 1996 Vushtrri) on kosovolainen jalkapalloilija, joka edustaa Turkin Superliigaa pelaavaa Beşiktaşia. Vuosina 2018–2021 hän edusti Saksan Bundesliigassa Werder Bremeniä. Oikeajalkainen Rashica on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Rashica kuuluu myös Kosovon jalkapallomaajoukkueeseen.
Kosovossa syntynyt Rashica aloitti uransa Kosovon superliigan KF Kosova Vushtrrissa, jonka kanssa hän voitti liigamestaruuden kaudella 2013–2014. Rashica pelasi seuran paidassa 21 ottelua onnistuen maalinteossa yhdeksän kertaa. Heinäkuussa 2015 Rashica siirtyi Alankomaiden Eredivisien Vitesseen. Hän teki Eredivisie-debyyttinsä seuraavassa kuussa Willem II:tä vastaan. Avausmaali syntyi syyskuussa 2015 De Graafschapia vastaan. Tammikuusta 2018 kesään 2021 Rashica edusti saksalaisseura Werder Bremeniä sekä sen jälkeen englantilaisseura Norwich Cityä, lainasopimuksella turkkilaista Galatasarayta ja kesästä 2023 alkaen Beşiktaşia.
Rashica on pelannut Albanian nuorten maajoukkueissa. Albanian jalkapallomaajoukkueessa hän debytoi maaliskuussa 2016 ystävyysottelussa Luxemburgia vastaan.
Rashica vaihtoi maajoukkuetta, kun Euroopan jalkapalloliitto antoi Kosovolle oikeuden osallistua liiton alaisiin kilpailuihin. Hän debytoi Kosovon paidassa syyskuussa 2016 Suomea vastaan.
Maalit Kosovon maajoukkueessa

| # | Päivämäärä | Pelipaikka | Vastustaja | Lopputulos | Kilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 14.10.2018 | Tórshavn, Färsaaret |  Färsaaret | 1–1 | Kansojen liiga 2018–2019 |
| 2 | 17.11.2018 | Ta' Qali, Malta |  Malta | 5–0 | Kansojen liiga 2018–2019 |
| 3 | 7.6.2019 | Podgorica, Montenegro |  Montenegro | 1–1 | EM-kilpailujen 2020 karsinnat |
| 4 | 10.6.2019 | Sofia, Bulgaria |  Bulgaria | 3–2 | EM-kilpailujen 2020 karsinnat |
| 5 | 4.6.2021 | Klagenfurt, Itävalta |  Malta | 2–1 | Ystävyysottelu |
| 6 | 4.6.2021 | Klagenfurt, Itävalta |  Malta | 2–1 | Ystävyysottelu |
| 7 | 24.3.2022 | Pristina, Kosovo |  Burkina Faso | 5–0 | Ystävyysottelu |
| 8 | 29.3.2022 | Zürich, Sveitsi |  Sveitsi | 1–1 | Ystävyysottelu |
| 9 | 12.10.2023 | Andorra la Vella, Andorra |  Andorra | 3–0 | EM-kilpailujen 2024 karsinnat |
| 10 | 12.10.2023 | Andorra la Vella, Andorra |  Andorra | 3–0 | EM-kilpailujen 2024 karsinnat |
| 11 | 12.11.2023 | Pristina, Kosovo |  Israel | 1–0 | EM-kilpailujen 2024 karsinnat |
Saavutukset

Seurajoukkuetasolla
Kosovon superliigan mestaruus: 2013–2014
Alankomaiden cupin voitto: 2016–2017
Mini Coupé ja Roadster

| Mini Coupé (R58) Mini Roadster (R59) |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Iso-Britannia
Valmistaja:  Mini
Konserni:  BMW
Valmistusvuodet:  2011–2015
Korimalli:  2-ovinen coupé 2-ovinen roadster
Luokka:  S-segmentti
Teknisesti samankaltaisia:  Mini Clubman (R55) Mini Countryman (R60) Mini Hatch (R56) Mini Paceman
Iskutilavuus:  1,6–2,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti
Mini Coupé ja Roadster ovat BMW:n omistaman Minin vuosina 2011–2015 valmistamia pieniä kaksipaikkaisia henkilöautomalleja. Kovakattoinen Coupé esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2011 ja kangaskattoinen Roadster seuraavan vuoden tammikuussa Detroitin autonäyttelyssä.
Edullisimmassa Cooper-mallissa oli vapaasti hengittävä 1,6-litrainen (121 hv) bensiinimoottori. Cooper S- ja John Cooper Works -malleissa moottori oli turboahdettu, ja tehoa on ensin mainitussa 181 hevosvoimaa, jälkimmäisessä 208 hevosvoimaa. Lisäksi saatavana oli myös Cooper SD, jossa oli 2,0-litrainen (141 hv) dieselmoottori.
Mini Roadster Cooper S
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mini Coupé Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mini Roadster Wikimedia Commonsissa
Martin Thörnberg

| Martin Thörnberg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. elokuuta 1983 (ikä 41) Jönköping, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Thörna
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  89 kg
Seura
Seura:  HV71
Sarja:  SHL
Pelinumero:  10
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2002–
Aik. seurat:  IK Oskarshamn (Allsv.) Torpedo Nižni Novgorod (KHL) Lev Praha (KHL) Lokomotiv Jaroslavl (KHL)
Martin Thörnberg (s. 6. elokuuta 1983 Jönköping, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija ja maailmanmestari, joka pelaa SHL-joukkue HV71:ssä. Hän toimii joukkueen kapteenina. Thörnberg on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän on ennen kautta 2016–2017 HV71:n seurahistorian runkosarjan viidenneksi paras maalintekijä 136 osumallaan. Thörnberg on pelannut urallaan myös neljä kautta KHL:ssä.