stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
A Certain Smile, a Certain Sadness

| A Certain Smile, a Certain Sadness Astrud Gilberto |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 20.–23. syyskuuta 1966 New York
 Julkaistu: 1967
 Tuottaja(t): Creed Taylor
 Tyylilaji: bossa nova
 Kesto: 29.47
 Levy-yhtiö: Verve
Astrud Gilberton muut julkaisut
| Beach Samba 1967 | A Certain Smile, a Certain Sadness 1967 | Windy 1968 |
Walter Wanderleyn muut julkaisut
| Rain Forest 1966 | A Certain Smile, a Certain Sadness 1967 | Cheganca 1967 |
A Certain Smile, a Certain Sadness on brasilialaisten bossa nova -muusikoiden Astrud Gilberton ja Walter Wanderleyn albumi, joka julkaistiin vuonna 1967.
Albumin julkaisi Verve Records -levy-yhtiö bossa novan ollessa suosituinta Yhdysvalloissa ja sisälsi ajan kaksi tunnetuinta bossa nova -muusikkoa: laulajan Astrud Gilberton ja urkurin Walter Wanderleyn. Vuoden 1998 CD-uudelleenjulkaisu lisäsi alkuperäisten kappaleiden lisäksi kaksi kappaletta, jotka nauhoitettiin samoissa kokoontumisissa, joissa albumin muutkin kappaleet nauhoitettiin.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | A Certain Smile | Sammy Fain, Paul Webster | 1.27 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | A Certain Sadness | Carlos Eduardo Lyra, John Court | 3.08 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Nega do Cabelo Duro | Reubens Soares, David Nasser | 2.18 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | So Nice (Summer Samba) | Marcos Valle, Paulo Valle, Norman Gimbel | 2.41 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Você Já Foi à Bahia | Dorival Caymmi | 2.15 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Portuguese Washerwoman | André Popp, Roger Antoine Lucchesi | 1.30 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Goodbye Sadness (Tristeza) | Edu Lobo, Niltinho, Norman Gimbel | 3.33 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Call Me | Tony Hatch | 3.20 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Here’s That Rainy Day | Jimmy Van Heusen, Johnny Burke | 2.43 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Tu Mi Delirio | César Portillo de la Luz | 3.38 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | It’s a Lovely Day Today | Irving Berlin | 2.39 |  |  |  |  |  |  |
| CD-uudelleenjulkaisun bonuskappaleet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 12. | The Sadness of After | Edu Lobo, Norman Gimbel | 2.27 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Who Needs Forever? | Quincy Delight Jones, Jr., Howard Greenfield | 2.48 |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Astrud Gilberto – laulu
Walter Wanderley – urut
José Marino – bassokitara
Claudio Slon – rummut
Bobby Rosengarden – lyömäsoittimet
Creed Taylor – tuottaja
Chuck Stewart – kansikuvan kuvitus
Arvostelut

AllMusic:
Publiva

| Publiva Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Sisältöä elämään!
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1975 2014 (Publiva Oy)
Toimitusjohtaja:  Sami Ojala
Puheenjohtaja:  Mikko Mäkelä
Avainhenkilöt:   Heikki Arikka  Kaisu Karvala  Anna Lehtisalo  Mikko Myllys 
Kotipaikka:  Sörnäistenkatu 1 00580 Helsinki
Toimiala:  kristillinen kustannustoiminta
Liikevaihto:  5,8 milj. € (2022)
Liikevoitto:  -0,3 milj. € (2022)
Henkilöstö:  35
Omistaja:  Lasten ja nuorten keskus
Kotisivu:  publiva.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Publiva Oy on suomalainen kirjankustantamo. Publivaan kustantaa kirjoja kolmella kirja-alan tuotemerkillä: Edukustannus, Kirjapaja ja Lasten Keskus. Kustantamot yhdistivät liiketoimintansa Publivaan vuonna 2014. Vuodesta 2022 lähtien Publivan toimitusjohtajana on toiminut Sami Ojala. Publivan pääomistaja on Lasten ja nuorten keskus ry.
Publiva on Kristilliset kustantajat ry:n jäsen.
Tuotemerkit > Lasten Keskus

Lasten Keskus -tuotemerkin alla julkaistaan lasten- ja nuortenkirjoja sekä kasvatukseen liittyvää tietokirjallisuutta. Lasten Keskus julkaisee lasten tietokirjoja, kuvakirjoja ja tarinakirjoja sekä ammattikirjallisuutta kasvatustyöhön. Lasten Keskus on kustantanut kirjoja vuodesta 1974.
Tuotemerkit > Kirjapaja

Kirjapajan kustannusohjelmassa on tietokirjoja elämäntaidon, hyvinvoinnin, kulttuurin, kasvatuksen ja yhteiskunnan aloilta. Edustettuna on myös maailmankatsomuksellinen, hengellinen ja teologinen kirjallisuus ja kirkolliset kirjat. Kirjapaja on kustantanut kirjoja vuodesta 1942.
Tuotemerkit > Edukustannus

Edukustannus on tuottaa opetusvälineitä opettajille ja oppilaille. Eduskustannus on toteuttanut oppimisratkaisuja vuodesta 2011.
17. heinäkuuta

17. heinäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 198. päivä (199. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 167 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Ossi, Ossian
suomenruotsalainen kalenteri: Ossian
ortodoksinen kalenteri: Marina, Marketta, Maarit, Arho, Reetta, Reeta
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ahkejuoksa
vanhemmissa kalentereissa: Aleksi, Aleksis, Alexius, Otro
Juhlapäiviä

Suomi: Kansanvallan päivä. Valtionhoitajana toiminut C. G. E. Mannerheim vahvisti 17. heinäkuuta 1919 itsenäiselle Suomelle tasavaltaisen hallitusmuodon.
Etelä-Korea: Perustuslain päivä.
Puerto Rico: Luis Muñoz Riveran syntymäpäivä.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 17. heinäkuuta: |  |
:   Malaysia Airlinesin lennon 17 turmakone vuonna 2010. 1793 – Jakobiinijohtaja Jean-Paul Marat’n murhannut Charlotte Corday teloitettiin.  1919 – Suomen tasavaltalainen hallitusmuoto astui voimaan.  1955 – Disneyland avattiin Kaliforniassa.  1963 – Mäkihyppääjä Matti Nykänen syntyi.  1963 – Lesothon kuningas Letsie III syntyi.  2014 – Malaysia Airlinesin lento 17 ammutiin alas Venäjän tukemien Itä-Ukrainan separatistien hallinnoimalla alueella.  
Katso myös: kalenteri ~ 16. heinäkuuta, 18. heinäkuuta
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Polydioksanoni

Polydioksanonin rakenne
Polydioksanoni eli poly-p-dioksanoni on polyestereihin kuuluva polymeeri. Sitä valmistetaan dioksanonista. Polydioksanoni on biohajoavaa, ja sillä on käyttökohteita esimerkiksi lääketieteessä. Yhdisteestä käytettyjä lyhenteitä ovat esimerkiksi PDO, PDS ja PDX.
Ominaisuudet

Polydioksanoni on melko pehmeä polymeeri. Sen sulamispiste on 106–119 °C ja lasisiirtymälämpötila on -17–0 °C. Polydioksanoni on siis huoneenlämpötilassa elastinen polymeeri. Polymeerin tavanomainen molekyylimassa on 58 000–175 000 g/mol, kiteisyysaste on 37–57 %, eli se on puolikiteinen polymeeri, ja tiheys on 1,3–1,4 g/cm3. Polydioksanoni on biohajoavaa. Ihmiselimistössä siitä muodostuu glyoksyylihappoa ja edelleen glysiiniä.
Valmistus ja käyttö

Polydioksanonia valmistetaan dioksanonin renkaanavautumispolymeroinilla. Reaktio suoritetaan usein huoneenlämpötilassa, jotta polymeerihajoamista takaisin monomeerikseen ei tapahtuisi. Katalyytteinä käytetään esimerkiksi tinaoktoaattia, alumiini-isopropoksidia, zirkoniumasetyyliasetonaattia tai organosinkkiyhdisteitä.
Polydioksanonista valmistetaan kuituja suulakepuristuksella. Polymeeristä tehdään esimerkiksi tikkejä ja muita lääketieteellisiä ompeleita, luunastoja, liimoja ja verisuonten korjaukseen käytettäviä materiaaleja. Sitä tutkitaan käytettäväksi lääkeaineiden annostelusovellutuksiin.
Adam Wilke

Adam Wilke (5. syyskuuta 1798 Lappee – 28. maaliskuuta 1847) oli suomalainen lahjoittaja.
Wilke oli alkujaan talollisen poika, hänen isänsä oli Juhan Simunanpoika Kiiski ja äitinsä Elisabet Eliaksentytär. Wilke-sukunimen hänelle antoi lappeenrantalaisen koulun rehtori. Wilke joutui varattomuuden takia lopettamaan opiskelunsa ja toimi sittemmin Hackmanin konttorissa kirjanpitäjänä. Hän oli Viipurin Kirjallisuusseuran perustajia ja testamenttasi noin 11 000 ruplaa kansanvalistukseen seuran hoidettavaksi. Rahoilla perustettiin 1859 Viipuriin Wilken alkeiskoulu, joka toimi 1860–1892. Opettajana koulussa toimi runoilija J. H. Erkko, joka oli niin suosittu, että koulua kutsuttiin myös Erkon kouluksi. Seura lyötti 1960 Wilken muistomitalin. Wilken rahaston kertyneillä varoilla oli tarkoitus perustaa myös kansanopisto, mutta jahkailu viivästytti sen toteutumista, ja lopullisesti se kaatui maailmansodan syttymiseen 1914. Uusi yritys tehtiin vielä 1920. Rahaston jäljellä olleita varoja sijoitettiin myöhemmin osakkeisiin, joilla saaduille tuotoilla Viipurin Kirjallisuusseuran julkaisutoiminta jatkui.
Aiheesta muualla

Adam Wilke, mesenaatti (Arkistoitu – Internet Archive)
Pommern

Pommern tarkoittaa seuraavia asioita:
Pommeri (saksaksi ja ruotsiksi Pommern), Itämeren etelärannikolla sijaitseva alue
Pommerin provinssi (saksaksi Provinz Pommern), Preussin provinssi 1815–1945
Etu-Pommeri (saksaksi Vorpommern), Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltioon kuuluva alue
Taka-Pommeri (saksaksi Hinterpommern), Oderin itäpuolinen Pommerin osa
Pommern, Pommerin alueen mukaan nimetty purjealus
Pommern, perunalajike
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pommern”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Polydimetyylisiloksaani

| Polydimetyylisiloksaani |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  63148-62-9
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  (C2H6OSi)n
Kiehumispiste:  < 200 °C
Tiheys:  0,965 g/cm3
Polydimetyylisiloksaani (PDMS) on eniten käytetty piipohjainen orgaaninen polymeeri, ja on tunnettu sen tavattomista reologisista ominaisuuksista. Sitä käytetään  muun muassa piilolinssien, lääketieteellisten välineiden, shampoon (dimetikoni tekee hiukset liukkaiksi ja kiiltäviksi), tilkitsemisaineiden, liukastevoiteiden ja kuumankestävien tiilien valmistamiseen.
PDMS on optisesti kirkasta ja sen on todettu olevan myös kemiallisesti inerttiä, myrkytöntä ja syttymätöntä. Sitä kutsutaan myös dimetikoniksi, ja se on yksi monista piipohjaisista öljyistä (polymeroitu siloksaani).
Yhdisteestä käytetään myös nimeä dimetyylipolysiloksaani. Polydimetyylisiloksaanin elintarvikkeissa käytettävä E-koodi on E900 ja sen enimmäismäärärajoitus vuorokaudessa eli ADI-arvo on 1,5 mg/kg/vrk. Yhdistettä käytetään vaahdonestoaineena ja sitä saa käyttää muun muassa paistorasvoihin ja -öljyihin, kasvissäilykkeisiin, hilloihin, makeisiin, purukumiin, keittoihin ja juomiin.
Kemia

PDMS:n rakennekaava on (H3C)3SiO[Si(CH3)2O]nSi(CH3)3, missä n on [SiO(CH3)2]-monomeerin toistumiskertojen määrä. Polymeerin synteesi voidaan aloittaa dimetyylidikloorisilaanin ja veden reaktiolla:
Polymerisaation aikana vapautuu myrkyllistä vetykloridikaasua (suolahappoa). Lääketieteellisiä tarkoitusperiä varten on kehitetty prosessi, jossa klooriatomit korvataan asetaattiryhmillä. Tällöin reaktiossa vapautuu myrkytöntä etikkahappoa. Tämän prosessin huono puoli on se, että se on paljon hitaampi verrattuna klooria sisältävään.
Aiheesta muualla

Ruokavirasto: E900 - Dimetyylipolysiloksaani
European Centre for Ecotoxicology and Toxicology of Chemicals (ECETOC): Linear Polydimethylsiloxanes CAS No. 63148-62-9 (Second Edition), JACC No. 55, Brussels, December 2011, ISSN-0773-6339-55 pdf (englanniksi)
Polkupyöräpallo

Polkupyöräpallo-ottelu
Polkupyöräpallon pelikenttä
Polkupyöräpallo (tai pyöräpallo) on pallopeli, jossa yritetään saada polkupyörän satulassa istuen palloa maaliin. Peli on hieman samanlaista kuin futsal, sillä sitä pelataan sisällä.
Polkupyöräpallo on suosittua muun muassa Itävallassa, Belgiassa, Tšekissä, Tanskassa, Ranskassa, Saksassa, Japanissa, Venäjällä ja Sveitsissä.
Peli

Polkupyöräpallojoukkueisiin kuuluu kaksi pelaajaa, jotka yrittävät saada 600-grammaisen pallon vastustajan maaliin käyttäen polkupyörän renkaita tai omaa päätä. Toinen pelaajista on maalivahti, toinen kenttäpelaaja. Puolustaessa maalivahti saa käyttää käsiä. Ottelu koostuu kahdesta seitsemän minuutin erästä. Pelaajien jalat eivät saa koskettaa missään vaiheessa maata. Jos näin käy, vastustaja saa vapaapotkun. Pelikentän pituus on kymmenestä 14 metriin.
Historiaa

Polkupyöräpallon kehitti vuonna 1893 amerikkalais-saksalainen Nicholas Edward Kaufmann. Pelistä tuli hiljalleen suosittu Euroopassa ja lajin ensimmäiset MM-kilpailut käytiin vuonna 1929. Polkupyöräpalloa on vuotuisten MM-kilpailuiden lisäksi käyty mm. työläisolympialaisissa Asian Indoor Gamesissa.
Pyörä

Polkupyöräpallon pyörä on hyvin erilainen kuin normaali polkupyörä. Se on paljon painavampi kuin peruspolkupyörä. Lisäksi siinä on vain yksi vaihde ja ei ollenkaan jarruja. Sen satula on sijoitettu takapyörän keskiötä taaemmas, ja pyörällä on helppo mennä taaksepäin. Pyörä maksaa suurin piirtein kaksituhatta euroa.
Tunnettuja pelaajia

Pospíšilin veljekset, Tšekkoslovakia (20-kertaiset maailmanmestarit)
Patrick Schnetzer, Itävalta (kolminkertainen maailmanmestari)
Markus Bröll, Itävalta (kaksinkertainen maailmanmestari)
Walter Osterwalter, Sveitsi (seitsenkertainen maailmanmestari)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Polkupyöräpallo Wikimedia Commonsissa
Afrikan sarven ruokakriisit

Somalilapset odottavat ruoka-apua 1992.
Afrikan sarven ruokakriisillä tarkoitetaan nälänhätää, joka vaikuttaa laajasti neljässä maassa Afrikan sarven alueella: Somaliassa, Keniassa, Djiboutissa ja Etiopiassa. Alueen ilmastolle ovat tyypillisiä ajoittain toistuvat kuivuuskaudet, ja konfliktien aikana kuivuus johtaa nälänhätään. Nälänhädät ovat koetelleet aluetta esimerkiksi Etiopiassa 1973 ja 1984 ja Somaliassa 1992–1993. Vuoden 2011 kuivuus vaikutti Afrikan sarven alueella 13 miljoonan ihmisen elämään, ja yksin Somaliassa nälänhätä surmasi 258 000 henkeä.
Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO arvioi 6. tammikuuta 2006, että yli 11 miljoonaa ihmistä uhkasi kuivuuden aiheuttama nälänhätä. Vuoden 2006 alussa Afrikan sarvi oli ollut vailla kunnon sateita kolme vuotta ja kuivuus oli muuttumassa vakavaksi nälänhädäksi. YK:n mukaan 6 miljoonaa ihmistä oli vaarassa kuolla nälkään, ja yhteensä ravinnonpuute uhkasi 11 miljoonaa ihmistä.[lähde? ] Tilanne oli pahin Somaliassa.
Ruokakriisin syyt

Kuivuutta ei yksin pidetä kriisien syynä. Ruokakriisin taustalla on kolonialismin seurauksena hyvin yksipuolinen tuotanto: Afrikan sarvessa, kuten myös valtaosin muuallakin Afrikassa, tuotetaan pääosin vain muutamaa raaka-ainetta – Afrikan sarvessa puuvillaa, kahvia ja banaaneja. Myös poliittisen järjestelmän kehittymättömyys estää jakamasta ruokaa tasaisesti. Ruokaa, myös ulkomaista ruoka-apua on ryöstelty ja myyty kiskurihinnoilla, ja jaettu epätasaisesti.[lähde? ] Jotkin tahot ovat vähentäneet apuaan ryöstelyn takia.
Aiemmin kehittyvien maiden nälänhätään vaikutti ruokaviljelmien muuttaminen kaupalliseen käyttöön esimerkiksi tupakan tuotantoon. Tuolloin nälkää torjuttiin suurten viljantuottajamaiden ylijäämäviljalla.
Nälkä uhkaa yhä useampia. Afrikan sarvessa valtiot ovat hajanaisia, eivätkä pysty järjestämään ruokahuoltoa. Alueelta puuttuvat kansalliset hyvin järjestäytyneet avustusjärjestöt, minkä vuoksi avunsaanti on yhä enemmän kansainvälisten avustusjärjestöjen varassa. Riski, että apu ei saavu ajoissa sitä tarvitseville alueille, on suuri.
Afrikan sarven nälänhätä 2008

Maailman ruokajärjestö WFP:n mukaan lähes 15 miljoonaa Afrikan sarven asukasta uhkasi nälänhätä vuonna 2008.[lähde? ] Afrikan sarven satotilannetta heikensi pitkä kuivuus ja rankkasateiden uhka. Somalian, Etiopian, Djiboutin, Kenian ja Ugandan asukkaat tarvitsivat 254 miljoonan euron edestä viljaa. Somaliassa miljoona ihmistä oli jäämässä kokonaan viljatta elokuussa 2008, koska WFP:llä oli vaikeuksia järjestää kuljetuksia merirosvojen takia. Avustuslaivat tarvitsevat laivastosuojaa päästäkseen perille.
Myös Etiopian ruokatilanne heikentyi vuonna 2008. Keväällä arvioitiin, että ruoka-apua tarvittiin välittömästi 2,2 miljoonalle ihmiselle. Vuoden loppua kohden avuntarvitsijoiden määrä kasvoi 6,2 miljoonaan. Keniassa nälkiintyminen uhkasi 1,2 miljoonaa, Ugandassa satoja tuhansia ja Djiboutissa kymmeniä tuhansia ihmisiä. Myös Eritreassa ruokatilanne heikkeni.
YK:n lastenjärjestö Unicef ilmoitti syyskuun alussa 2008, että avustusten viivästymisen vuoksi nälänhätä uhkasi kolmea miljoonaa lasta.
Toukokuussa 2008 ruokamellakoita oli Somalian pääkaupungissa Mogadishussa, jossa maan väliaikainen hallitus joutui puuttumaan niihin etiopialaisten joukkojen avustamana sotilaallisesti.
Punkaharjun puulajipuisto

Punkaharjun puulajipuisto on osa Punkaharjun tutkimusmetsäalueeseen kuuluvaa 1250 hehtaarin maa-alueesta. Tutkimusmetsiä ja puulajipuistoa hallinnoi Metsähallitus ja Metla ohjaa sen hoitoa. Punkaharjun tutkimusmetsässä tutkitaan ulkomaisten puulajien viljelyä ja kasvatusta, havupuiden alkuperiä ja ilmastonmuutoksen vaikutusta niihin ja metsäpuiden geneettistä monimuotoisuutta.
Punkaharjun puulajipuistoon on perustamisvaiheessa vuosina 1929 - 1938 istutettu 72 puulajia. Tällä hetkellä näistä istutuksista on jäljellä 46 lajia, joista 39 on havupuita ja 7 lehtipuita. Puulajipuistoa on uudistettu ja kehitetty 1990-luvun alusta lähtien ja tavoitteena on ollut koota puistoon kaikki alueelle soveltuvat havupuulajit. Nykyisin Punkaharjun arboretumissa on 134 eri lajia ja erikoismuotoa. Alueen metsätalouteen, metsäntutkimukseen ja luonnonsuojeluun voi tutustua tarkemmin merkittyjen, opastustauluin varustettujen reittien avulla. Punkaharjun Puulajipuisto sijaitsee Metsäntutkimuslaitoksen yhteydessä,  Suomen metsämuseo Luston vieressä, Punkaharjun Laukansaaressa Finlandiantie 18:ssa.
Punkaharjun tutkimusmetsä alueeseen kuuluu myös Kesälahden Hummovaarassa sijaitseva Lönnrotin petäjä ja Kiteen Puhoksessa sijaitseva yksi Suomen vanhimmista lehtikuusikoista, vuonna 1842 Nils Ludvig Arppen perustama Arppen lehtikuusikko. Tutkimusalueeseen kuuluun Punkaharjun Puulajipuiston vierellä oleva Punkaharjun luonnonsuojelualue ja myös Hytermän luonnonsuojelualueen kolme Puruveden saarta, Pieni-Hytermä, Suuri-Hytermä ja Laviasaari.
Puupuiston lajisto

Tähän on listattu joitakin lajeja, joita puulajipuistoon on istutettu merkintöjen mukaan.
| Laji suomeksi | Lajin tieteellinen nimi | Laji suomeksi | Lajin tieteellinen nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| Lehtikuuset | Larix | Pihdat | Abies |
| Dahurianlehtikuusi | Larix gmelinii | Harmaapihta | Abies concolor |
| Euroopanlehtikuusi | Larix decidua | Japaninpihta | Abies veitchii |
| Japaninlehtikuusi | Larix kaempferi | Kaukasianpihta | Abies nordmanniana |
| Kanadanlehtikuusi | Larix laricina | Koreanpihta | Abies koreana |
| Kuriilienlehtikuusi | Larix kamtschatica | Lännenpihta | Abies lasiocarpa |
| Lehtikuusiristeymä | Larix sibirica × decidua | Ohotanpihta | Abies nephrolepis |
| Lehtikuusiristeymä | Larix decidua × sibirica | Palsamipihta | Abies balsamea |
| Lännenlehtikuusi | Larix occidentalis | Purppurapihta | Abies amabilis |
| Olganlehtikuusi | Larix olgensis | Sahalininpihta | Abies sachalinensis |
| Siperianlehtikuusi | Larix sibirica | Saksanpihta | Abies alba |
| Männyt | Pinus | Siperianpihta | Abies sibirica |
| Alppimänty | Pinus mugo subsp. uncinata | Virginianpihta | Abies fraseri |
| Amerikanpunamänty | Pinus resinosa | Tuijat | Thuja |
| Banksinmänty | Pinus banksiana | Jättituija | Thuja plicata |
| Keltamänty | Pinus ponderosa | Kanadantuija | Thuja occidentalis |
| Kontortamänty | Pinus contorta var. latifolia | Koreantuija | Thuja koraiensis |
| Makedonianmänty | Pinus peuce | Tuijat, useita. | Thuja spp. |
| Mänty | Pinus sylvestris | Muut havupuut |  |
| Männyn erikoismuodot | Pinus sylvestris formae | Douglaskuusi | Pseudotsuga menziesii |
| Pensassembra | Pinus pumila | Hernesypressi | Chamaecyparis pisifera |
| Sembramänty | Pinus cembra | Japaninmarjakuusi | Taxus cuspidata |
| Siperiansembra | Pinus cembra subsp. sibirica | Kanadanhemlokki | Tsuga canadensis |
| Strobusmänty | Pinus strobus | Kataja | Juniperus communis |
| Vuorimänty | Pinus mugo | Lännenhemlokki | Tsuga heterophylla |
| Kuuset | Picea | Pylväskataja | Juniperus communis |
| Ajaninkuusi | Picea jezoënsis | Vuorihemlokki | Tsuga mertensiana |
| Engelmanninkuusi | Picea engelmannii | Lehtipuut |  |
| Koreankuusi | Picea koraiensis | Haavat useita. | Populus spp. |
| Kuusi | Picea abies | Jalavat useita. | Ulmus ssp. |
| Kuusen erikoismuodot | Picea abies, formae | Koivut useita lajeja. | Betula spp. |
| Mustakuusi | Picea mariana | Lepät useita. | Alnus spp. |
| Okakuusi | Picea pungens | Mantšurianjalopähkinä | Juglans mandshurica |
| Punakuusi | Picea rubens | Metsälehmus | Tilia cordata |
| Serbiankuusi | Picea omorika | Pajut useita. | Salix spp. |
| Sitkankuusi | Picea sitchensis | Pihlajat useita. | Sorbus spp. |
| Valkokuusi | Picea glauca | Vaahterat useita. | Acer spp. |
|  |  | Olli-visa | Betula pendula var. carelica |
Aiheesta muualla

Punkaharjun puulajipuisto ja esittelyreitit Metla.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Punkaharjun tutkimuspuisto ja luonnonsuojelualue Metla.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Punkaharjun luonnonsuojelualue Luontoon.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Puulajipuisto Lusto.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Lehtikuusia Punkaharjun luonnonsuojelualueella puulajipuiston vieressä.
Pride of the Damned

| Pride of the Damned Babylon Whores |
| --- | --- | --- |

Boksi-julkaisun tiedot
 Julkaistu: 17. tammikuuta 2014
 Formaatti: 6LP
 Tyylilaji: deathrock, heavy metal
 Levy-yhtiö: Svart Records
Babylon Whoresin muut julkaisut
| Death of the West 2002 | Pride of the Damned 2014 |   |
Pride of the Damned on suomalaisen deathrock-yhtye Babylon Whoresin 6LP-musiikkiboksi, joka sisältää yhtyeen koko tuotannon sekä ennenjulkaisematonta materiaalia. Se julkaistiin tammikuussa 2014 levymerkillä Svart Records.
Albumin kansikuva on Viktor Vasnetsovin maalaus "A Knight at the Crossroads".
Levyt

Cold Heaven
King Fear
Death of the West
Deggael/Trismegistos
Miscellanea (Sloane 313, Devil's Meat, singlekappaleita)
Obscura
Aiheesta muualla

Albumi Pride of the Damned Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Pride of the Damned discogs.com -sivustolla
Abessiivi

Abessiivin käyttöä oudossa liikennemerkin lisäkilvessä.
Abessiivi eli vajanto on sijamuoto, joka ilmaisee puuttumista. Abessiivia voidaan käyttää nomineja ja verbejä taivutettaessa.
Abessiivi eri kielissä > Suomi

Suomessa abessiivia käytetään puhekielessä murrealueesta riippuen niukasti tai ei ollenkaan, eikä kirjakielessäkään kovin runsaasti. Poikkeuksena verbien ma-infinitiivimuodot (tekemättä), joiden kanssa abessiivia käytetään edelleen produktiivisesti uusienkin verbien kanssa tarkoittamaan tekemättömyyttä. Yleiskielessä abessiivin sijapääte on -tta tai -ttä vokaalisoinnun mukaisesti. Esimerkkejä:
rahatta
näöttä
selittelemättä
Joissakin murteissa abessiivin pääte on kuitenkin -ti, mitä eräissä vakiintuneissa yhteyksissä käytetään yleiskielessäkin:
huoleti
ääneti