stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lapin Kansa
Päätoimittajat

Lapin Kansan päätoimittajat:
Lauri Kaijalainen 1928–1940
Eero Lappalainen 1940–1943
Martti Suontila 1943–1947
Reino Rinne 1947–1948
Kalevi Kuusela 1948–1951
Matti Pekkala 1951–1953
Eino Hemmilä 1953–1954
Martti Suontila 1954–1967
Juhani Nurmela 1967–1986
Heikki Tuomi-Nikula 1984–2008
Antti Kokkonen 2009–2023
Sauli Pahkasalo 2024 alkaen
Päätoimittajan erottamiskohu lokakuussa 2008

Johanna Korhonen nimitettiin syyskuussa 2008 Lapin Kansan päätoimittajaksi, mutta hän ei ehtinyt aloittaa tehtävässä ennen kuin hänen työsopimuksensa purettiin. Korhosen julkisuuteen lähettämän tiedotteen mukaan työsuhteen purkamisen syy oli se, että hän elää rekisteröidyssä parisuhteessa naisen kanssa. Alma Median tiedotteen mukaan sopimuksen syntymisen jälkeen oli käynyt ilmi, että Korhonen valehteli useaan otteeseen rekrytointiprosessin aikana. Lapin Kansan istuva päätoimittaja Heikki Tuomi-Nikula epäili 2. lokakuuta, että julkisesti homoseksuaalinen ihminen tuskin voisi toimia Lapin Kansan päätoimittajana tai Lapin maakunnan edustajana. Tuomi-Nikulasta tehtiin Rovaniemen poliisille tutkintapyyntö, jossa halutaan poliisin selvittävän, syyllistyikö päätoimittaja Tuomi-Nikula syrjintään kehottamiseen. Lapin Kansan toimitusosasto vaati sekä Alma Median toimitusjohtaja Kai Telanteen että Heikki Tuomi-Nikulan eroa.
Alma Median sanomalehtien toimitusosastot katsoivat 3. lokakuuta, että Kai Telanne oli toiminut julkisuudessa harkitsemattomasti ja toimillaan aiheuttanut vahinkoa koko konsernille ja kaikille sen lehdille. Myös Suomen Journalistiliitto paheksui Alma Median johdon toimintaa asiassa. Helsingin käräjäoikeus hylkäsi toukokuussa 2011 Telannetta vastaan nostetun työsyrjintäsyytteen. Korhonen valitti päätöksestä ja Helsingin hovioikeuden ratkaisussa Alman tytäryhtiö tuomittiin maksamaan Korhoselle yli 80 000 euroa korvauksia.
Pohjolan Sanomien yhdistyminen Lapin Kansaan

Pohjolan Sanomien paperilehti lakkasi itsenäisenä lehtenä ja yhdistyi Lapin Kansaan, josta ilmestyy Meri-Lapissa painos Pohjolan Sanomien nimellä osin eri sisällöllä. Lehtien toimitukset, mediamyynti ja tuotanto yhdistettiin. Verkossa julkaistava lehti jatkoi ilmestymistä täysin itsenäisenä seitsenpäiväisenä lehtenä. Se muuttui pääosin maksulliseksi.
Alma Media ilmoitti maaliskuussa 2017 lopettavansa Pohjolan Sanomat ja yhdistävänsä molemmat lehdet yhden nimen ja brändin alle.
Aiheesta muualla

Lapin Kansan kotisivut
Kustannusyhtiön Lapin Kansa Oy:n historiaa (porssitieto.fi)
Live at the Key Club

| Live at the Key Club Cinderella |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 1998
 Julkaistu: 1999
 Tuottaja(t): Tom Keifer
 Levy-yhtiö: Mercury Records
Cinderellan muut julkaisut
| Once Upon A... 1997 | Live at the Key Club 1999 | The Millennium Collection: The Best of Cinderella 2000 |
Live at the Key Club on yhdysvaltalaisen glam rock -yhtye Cinderellan livealbumi, joka julkaistiin vuonna 1999. Albumin tuotti laulajakitaristi Tom Keifer.
Kappalelista

"The More Things Change" – 4.27
"Push, Push" – 2.36
"Hot And Brothered" – 5.27
"Shelter Me" – 4.54
"Night Songs" – 5.05
"Somebody Save Me" – 3.21
"Heartbreak Station" – 5.21
"The Last Mile" – 3.11
"Coming Home" – 5.29
"Fallin' Apart As It Seams" – 10.58
"Don't Know What You Got (Till It's Gone)" – 4.34
"Nobody's Fool" – 5.03
"Gypsy Road" – 5.02
"Shake Me" – 4.41
Luettelo Färsaarten kylistä

Tórshavn on Färsaarten pääkaupunki.
Tämä on luettelo Färsaarilla sijaitsevista kaupungeista ja kylistä. Saarelaiset itse sanovat vain Tórshavnia ja Klaksvíkia kaupungeiksi.
Akrar
Ánir
Argir
Árnafjørður
Bøur
Dalur
Depil
Eiði
Elduvík
Fámjin
Froðba
Fuglafjørður
Funningsfjørður
Funningur
Gásadalur
Gjógv
Glyvrar
Gøta
Gøtueiði
Gøtugjógv
Haldarsvík
Haraldssund
Hattarvík
Hellur
Hestur
Hósvík
Hov
Hoyvík
Húsar
Húsavík
Hvalba
Hvalvík
Hvannasund
Hvítanes
Innan Glyvur
Kaldbak
Kaldbaksbotnur
Kirkja
Kirkjubøur
Klaksvík
Kolbanargjógv
Kollafjørdur
Koltur
Kunoy
Kvívík
Lambareiði
Lambi
Langasandur
Leirvik
Leynar
Ljósá
Lopra
Midvágur
Mikladalur
Morskranes
Múli
Mykines
Nes
Nes
Nesvík
Nólsoy
Norðdepil
Norðoyri
Norðadalur
Norðagøta
Norðskáli
Norðtoftir
Oyndarfjørður
Oyrarbakki
Oyrareingir
Oyri
Porkeri
Rituvík
Runavík
Saksun
Saltangará
Saltnes
Sandavágur
Sandur
Sandvík
Selatrað
Signabøur
Skálafjørður
Skálavík
Skáli
Skarvanes
Skipanes
Skopun
Skúvoy
Skælingur
Stóra Dimun
Strendur
Streymnes
Stykkið
Sumba
Sund
Svináir
Svínoy
Syðradalur (Kalsoy)
Syðradalur (Streymoy)
Syðrugøta
Søldarfjørður
Sørvágur
Tjørnuvík
Toftir
Tórshavn
Trongisvágur
Trøllanes
Tvøroyri
Vágur
Vatnsoyrar
Velbastaður
Vestmanna
Viðareiði
Vikarbyrgi
Æduvik
Øravik
Luettelo Maria Kallio -sarjan henkilöistä

Tämä on luettelo henkilöistä, jotka esiintyvät toistuvasti Leena Lehtolaisen Maria Kallio -kirjasarjassa sekä tästä tehdyssä televisiosarjassa.
Työn puolesta tutut

Maria Kallio - päähenkilö. Syntynyt Arpikylässä, Savon ja Karjalan rajoilla, otti lapsuudenperheessään perheen "pojan" roolin. Soittanut nuoruudessaan punkyhtyeessä, käynyt poliisikoulun ja mennyt myöhemmin avioliittoon Antti Sarkelan kanssa.
Pekka Koivu - Maria Kallion läheinen työtoveri. Syntynyt Kajaanissa, menee naimisiin poliisikollega Anu Wangin kanssa.
Ville Puupponen - Savolaislähtöinen poliisi. Poikamies, tunnetaan laitoksella puujalkavitseistään.
Jyrki Taskinen - Maria Kallion esimies. Avioliitossa Terttu Taskisen kanssa, taitoluistelijatytär Silja. Kallion ja Taskisen välit ovat erityisen läheiset, Taskinen kertoo tälle mm. ensimmäisenä vaimonsa kohtusyövästä.
Pertti Ström - Maria Kallion työtovereita, suhtautuminen tähän ristiriitaista. Siviilisäädyltään eronnut, ensimmäisestä avioliitosta kaksi lasta. Tekee itsemurhan kirjassa Ennen Lähtöä.
Juhani Palo - Maria Kallion työtovereita. Kuolee panttivankidraamassa kirjassa Luminainen.
Anu Wang-Koivu - Kallion poliisikollega. Etnisesti vietnamilainen, myöhemmin avioliitossa työtoverinsa Pekka Koivun kanssa. Vietnamilaisia vanhempia vastaan kapinoidakseen suomalaistanut nimensä ja liittynyt evankelisluterilaiseen kirkkoon. Välit Kallioon hyvät, oman käden kautta kuolleeseen kollegaan huonot Strömin ennakkoluulojen johdosta.
Liisa Rasilainen - Poliisi, avoimesti lesbo.
Yksityiselämän tutut

Antti Sarkela - Maria Kallion aviomies. Pari tutustuu uudelleen kirjassa Ensimmäinen murhani. Maria Kallio tutkii surmatapausta, jossa epäiltyjen joukkoon kuuluu myös pianoa soittava matemaatikko Sarkela.
Iida - Kallion ja Sarkelan tytär, varttunut tuoreimmassamilloin? romaanissa teini-ikäiseksi.
Taneli - Kallion ja Sarkelan poika, Iidan pikkuveli.
Johnny, Kristian - Kallion entisiä ihastuksia ajoilta Arpikylässä ja opiskellessa.
Mikke Sjöberg - Velipuolensa surmannut valtameripurjehtija, jonka kanssa Kalliolle muodostuu läheiset välit.
Leena - Kallion opiskelutoveri ja ystävä.
Eeva, Helena - Kallion sisaruksia.
Liiviläisten liitto

| Liiviläisten liitto |
| --- | --- |
Perustettu:  1922
Toimiala:  liiviläinen kulttuuritoiminta
Kotipaikka:  Riika
Jäsenmäärä:  360
Puheenjohtaja:  Dāvis Stalts
Infobox OKNimi-testi OK: 
Liiviläisten liitto (liiviksi Līvõd Īt) on liiviläisiä edustava latvialainen järjestö, jonka toiminta alkoi vuonna 1922. Liiton tarkoituksena oli edistää liivin kielen opetusta ja kouluttaa liiviläisiä parempiin ammatteihin. Yhdistys toimi paljolti Virosta ja Suomesta saadun tuen varassa. Neuvostoliitto lopetti järjestön toiminnan miehittäessään Baltian maat toisen maailmansodan sytyttyä. Liiviläisten liitto aloitti toimintansa kuitenkin uudelleen vuonna 1988. Liiviläisten liitossa on noin 360 jäsentä, jotka ovat kansallisuudeltaan pääasiassa liiviläisiä, latvialaisia ja venäläisiä.
Historia > Liiton perustaminen

Liiviläisten liiton perustivat kansallismieliset liiviläiset tarkoituksenaan kansallisten pyrkimysten ajaminen. Perustajista merkittävimpiä olivat Kōrli Stalte, Didrik Volganski ja Mārtins Lepste. Liiviläisten liiton toiminta alkoi vuoden 1922 puolivälissä, jolloin päätettiin muun muassa seuran tavoitteista ja järjestettiin tapahtumia. Latvian hallitus hyväksyi seuran säännöt vasta vuonna 1923. Perustamisen yhteydessä otettiin käyttöön myös liiviläisten lippu ja kansallislaulu.  Liiton toiminnan alkuvaiheessa sen toiminta kangerteli. Ongelmaksi muodostui esimerkiksi liivin käyttö kokouksissa, sillä sitä oli yleensä käytetty vain arkielämässä. Kuitenkin liitto oli mukana lähes kaikissa liiviläisissä yhteishankkeissa. Kulttuuritoiminnan vähäisyys kasvatti kaikesta huolimatta tyytymättömyyttä seuran puheenjohtajana vuosina 1924–1933 toimineeseen Mārtins Lepsteen, joka vuonna 1933 syrjäytettiinkin asemastaan.
Historia > Seuratalon perustaminen

Yksi keskeinen Liiviläisten liiton toteuttama hanke oli seuratalon perustaminen. 1930-luvulla lähes koko toiminta keskittyi seuratalon perustamiseen. Tarkoitusta varten saatiin lahjaksi tontti Mazirbestä 1930-luvun puolivälissä. Taloudellisten ongelmien takia talon rakentaminen myöhästyi kuitenkin useita vuosia. Taloa alettiin lopulta rakentaa vuonna 1938. Rakentamiseen saatiin taloudellista tukea Virosta, Suomesta, Unkarista ja Latvian hallitukselta. Rakennuksen suunnitteli suomalainen arkkitehti Erkki Huttunen yhteistyössä latvialaisen arkkitehdin Visvaldis Paeglen kanssa ja rakennusurakka annettiin latvialaiselle rakennusmestari Kronsbergille. Rakennuksen peruskivi laskettiin lokakuussa 1938 ja tilaisuudessa oli mukana Latvian, Viron ja Suomen edustajia. Rakennus nousi vesikattovaiheeseen saman vuoden joulukuussa ja se vihittiin 6. elokuuta 1939. Taloa ei kuitenkaan otettu käyttöön ennen Neuvostoliiton Latvian miehitystä. Neuvostoliitto lakkautti seuran Latvian miehityksen myötä vuonna 1940, jolloin liiton koko omaisuus seurataloa myöten takavarikoitiin valtiolle. Seuratalo muutettiin kulttuuritaloksi, jossa esitettiin elokuvia ja järjestettiin tansseja. Saksalaismiehityksen alussa liiviläiset saattoivat jälleen käyttää taloaan, mutta se muutettiin lopulta sotilaiden majoituspaikaksi.
Historia > Jälleensyntyminen

Liiviläistä toimintaa alettiin elvyttää jo vuonna 1977. Liiviläisten liiton uusi perustaminen käynnistyi kokouksella 13. marraskuuta 1988. Virallisesti seura perustettiin perustavalla kokouksella 26. marraskuuta. Tuolloin seura perustettiin nimellä Līvõd Kultūr Īt, mutta se otti itselleen Liiviläisten liiton vanhan nimen vuonna 1993. Perustavaan kokoukseen osallistui noin 150 osanottajaa ja se valitsi seuran vanhimmaksi Ieva Neilanden. Jäseniä seuralla oli 142. Ensimmäisiä merkittäviä hankkeita liiton uuden perustamisen jälkeen oli Mazirbessä elokuun alussa vuonna 1989 järjestetty seuratalon rakentamisen 50-vuotisjuhla. Tilaisuuteen osallistui 629 henkilöä ja paikalla oli esitelmöimässä muun muassa virolainen Eduard Vääri. Seura perusti alaosastot vuonna 1989 Ventspilsiin ja Kolkaan, vuonna 1993 Riikaan ja Mazirbeen, sekä vuonna 2004 Staiceleen. Jäsenten määrä kasvoi vuoteen 1999 mennessä 200:aan. 1. elokuuta 1998 pidettyyn juhlaan osallistui Suomen silloinen presidentti Martti Ahtisaari ja Latvian presidentti Guntis Ulmanis. Liiviläisten liitto sai takaisin seuratalonsa 1. tammikuuta vuonna 2000.
Toiminta

Liiviläisten liiton ensimmäisiä tavoitteita sen uuden perustamisen jälkeen oli liivin kielen opettaminen. Vuodesta 1989 vuoteen 1995 liivin kielen opetusta järjestettiinkin Riiassa kaupungin ja Latvian opetusministeriön tuella. Vuodesta 1995 kielen opetusta on järjestetty Kolkassa. Latviassa tunnetut liittoon kuuluvat poliitikot Ilmārs Geige sekä Dainis ja Helmi Stalte ovat toimineet liiton omaisuuden takaisin saamiseksi ja taloudellisen tuen järjestämiseksi. Liiviläisten liitto on myös järjestänyt liiton seuratalon 50-vuotisjuhlien jälkeen liiviläisjuhlat joka vuoden ensimmäisenä sunnuntaina.
Liiviläisten seuran jäseniä Mazirbessä vuonna 1923.
Muistolaatta heimotyön kunniaksi Liiviläisten seuratalon seinässä
Liiviläisten lippu.
Lehmilampi (Vesanto)

| Lehmilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto
Koordinaatit:  62°56′54″N, 26°10′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskuoja:  oja Vesijokeen 
Järvinumero:  14.428.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,869 km  
Pinta-ala:  3,605 ha  
Suurin syvyys:  9,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLehmilampi 
Lehmilampi  on Pohjois-Savossa Vesannolla  Vesijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 340 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Vesijoen valuma-alueeseen (14.428) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy.
Clive Allen

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Clive Darren Allen
Syntymäaika: 20. toukokuuta 1961 (ikä 63)
Syntymäpaikka: Lontoo, Englanti
Pelipaikka: hyökkääjä
Seura
Seura: -
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1978-1980 1980 1980-1981 1981-1984 1984-1988 1988-1989 1989-1991 1991-1992 1992-1994 1994-1995 1995 | QPR Arsenal Crystal Palace QPR Tottenham Hotspur Bordeaux Manchester City Chelsea West Ham United Millwall Carlisle United | 49 (32) 0 (0) 25 (9) 87 (40) 105 (60)  53 (16) 16 (7) 38 (17) 12 (0) 3 (0) |
Maajoukkue
| 1984-1988 | Englanti | 5 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Clive Darren Allen (s. 20. toukokuuta 1961 Lontoo) on englantilainen jalkapalloilija.
Clive Allenin isä Les Allen oli Tottenham Hotspurin ykkösdivisioonan ja FA Cupin vuonna 1961 voittaneen joukkueen pelaaja (FA Cupin voitto sattui tarkalleen kaksi viikkoa ennen Clive Allenin syntymää). Clive Allenin serkuista Paul Allen pelasi myös muun muassa Tottenham Hotspurissa ja Martin Allen toimi pelaajauransa jälkeen pitkään valmentajana.
Clive Allen aloitti uransa Queens Park Rangersissä vuonna 1978, minkä jälkeen hän pelasi useissa eri joukkueissa. Hän pelasi viidesti Englannin maajoukkueessa vuosina 1984–1988. Allen lopetti pelaajauransa vuonna 1995.
Käännös suomeksi
Live at the House of Blues

| Live at the House of Blues 2Pac |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 4. heinäkuuta 1996
 Julkaistu: 3. lokakuuta 2005
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: Rap
 Kesto: 118.00
 Levy-yhtiö: Death Row Records Koch Records
2Pacin muut julkaisut
| The Rose, Vol. 2 2005 | Live at the House of Blues 2005 | Pac's Life 2006 |
Live at the House of Blues on toinen live-taltiointi Tupac Shakurilta. Albumi nauhoitettiin 4. heinäkuuta 1996 ja julkaistiin 9 vuotta myöhemmin vuonna 2005. Konserttitaltiointi sisältään hittisinglet kuten "Hit 'Em Up", "So Many Tears" ja "2 of Amerikaz Most Wanted". Albumi myi yli miljoona kappaletta saavuttaen platinarajan. Live at the House of Blues ei ole yksinomaan Tupacin konsertti, sillä lavalla kuullaan myös Snoop Doggia, Tha Dogg Poundia ja Tha Outlawzeja. DVD taltiointi sisältää konsertin lisäksi extrana viisi täysimittaista musiikkivideota: "California Love", "To Live & Die in LA", "Hit 'Em Up", "How Do U Want It" ja "I Ain't Mad at Cha".
Kappalelista

"Ambitions Az a Ridah"
"So Many Tears"
"Troublesome"
"Hit 'Em Up"
"Tattoo Tears"
"All Bout You"
"Never Call U Bitch Again"
"Freekin You" mukana K-Ci & JoJo
"How Do You Want It" mukana K-Ci & JoJo
"Murder Was The Case"
"The Shiznit"
"If We All Gony Fuck"
"Some Bomb Azz (Pussy)"
"Ain't No Fun (If The Homies Cant Have None)" mukana Nate Dogg
"New York"
"Big Pimpin" mukana Nate Dogg
"Do What I Feel"
"G'z And Hustlas"
"Who Im I (What's My Name)"
"Me In Your World"
"For My Niggaz And Bitches"
"Doggfather"
"Gin And Juice"
"2 of Amerikaz Most Wanted"
Kappaleet on jaoteltu seuraavasti: Kappaleet 1–9 Tupac & Tha Outlawz, kappaleet 10–23 Tha Dogg Pound (Snoop Dogg, Kurupt, Daz Dillinger & Nate Dogg) ja kappale 24 Tupac & Snoop Dogg
Extrat (Vain DVD)

Musiikkivideot
"California Love (Remix)"
"To Live & Die in LA"
"Hit' Em Up"
"How Do You Want It (Concert Version)"
"I Ain't Mad at Cha"
Tupac Shakur
| --- | --- |
Studioalbumit:   2Pacalypse Now (1991)  Strictly 4 My N.I.G.G.A.Z... (1993)  Thug Life Vol. 1 (1994)  Me Against the World (1995)  All Eyez on Me (1996)  The Don Killuminati: The 7 Day Theory (1996) 
Postuumit albumit:   R U Still Down? (Remember Me) (1997)  Still I Rise (1999)  Until the End of Time (2001)  Better Dayz (2002)  Loyal to the Game (2004)  Pac's Life (2006)  Beginnings: The Lost Tapes 1988-1991 (2007)  The Lost Scriptures (2009) 
Kokoelmat:   Greatest Hits (1998)  The Rose that Grew from Concrete (2000)  Nu-Mixx Klazzics (2003)  The Rose, Vol. 2 (2005)  Nu-Mixx Klazzics Vol. 2: Evolution - Duets & Remixes (2007)  Best of 2Pac Part 1: Thug (2007)  Best of 2Pac Part 2: Life (2007) 
Livealbumit:   2Pac Live (2004)  Live at the House of Blues (2006) 
Soundtrackit:   Poetic Justice (1993)  Above the Rim (1994)   Gridlock'd (1997)  Gang Releated (1997)  Tupac: Resurrection (2003)  Live 2 Tell (2009)
Lumipallo (täsmennyssivu)

Lumipallo voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
lumipallo, lumesta muovailtu pallo
lumipalloilmiö, vertauskuvallinen nimitys itsestään voimistuvalle ilmiölle
lumipallo, cocktail
lumipalloheisi (Viburnum opulus 'Roseum'), koristepensas
Lumipallo, tanssiorkesteri
Lumipallomaa-teoria, Maan ilmaston jäähtymiseen liittyvään teoria
lumisadepallo, koriste-esine
Lumipallo, J. Karjalainen ja Mustat Lasit -yhtyeen levy
Kuvitteellisia hahmoja

Lumipallo, Lev Trotskia parodioiva sika George Orwellin kirjassa Eläinten vallankumous
Lumipallo II, Simpsonien perheen kissa televisiosarjassa Simpsonit
Lumipallo, dalmatialaisenpentu, joka seikkaili elokuvassa 102 dalmatialaista
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Snowball”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Clipper tea

| Clipper tea |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1984
Kotipaikka:  Beaminster, Yhdistynyt kuningaskunta
Toimiala:  kahvin, teen ja kaakaon tukkukauppa, valmistus ja vähittäismyynti
Liikevaihto:  16 milj. Englannin puntaa (2011)
Henkilöstö:  90 (2012)
Emoyhtiö:  Wessanen Great Britain Holdings
Omistaja:  Wessanen (hollantilaisyritys)
Kotisivu:  www.clipper-teas.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Clipper tea on vuonna 1984 perustettu teehen, kaakaoon ja kahviin keskittyvä brittiyritys. Se on tuonut markkinoinnissaan esille eettisiä arvoja ja tuottaa muun muassa reilun kaupan teetä. Yrityksen teetä myydään myös suomalaisissa vähittäismyymälöissä.
Keväällä 2012 Clipper tea myytiin yrityskaupalla hollantilaiselle Wessanen-yhtymälle. Yrityksellä oli tuolloin 90 työntekijää, kun taas ostajakonsernin henkilöstömäärä Euroopassa oli 2 000. Vuonna 2011 Clipper tea teki 16 miljoonan punnan myynnin.
Luettelo Sega SG-1000 -peleistä

Tämä on luettelo Sega SG-1000:n peleistä.
| Nimi | Kehittäjä | Julkaisija | Pelimoduuli (PM) SegaCard (SC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bank Panic |  |  | SC |
| The Black Onyx |  |  | SC |
| Bomb Jack |  |  | SC |
| Borderline |  |  | PM |
| C_So! |  |  | SC |
| The Castle |  |  | PM |
| Chack'n Pop |  |  | SC |
| Champion Baseball |  |  | PM |
| Champion Billiards |  |  | SC |
| Champion Boxing |  |  | PM/SC |
| Champion Golf |  |  | PM/SC |
| Champion Ice Hockey |  |  | SC |
| Champion Kendou |  |  | SC |
| Championship Lode Runner |  |  | SC |
| Champion Pro Wrestling |  |  | PM |
| Champion Soccer |  |  | PM |
| Champion Tennis |  |  | PM |
| Choplifter |  |  | SC |
| Congo Bongo |  |  | PM |
| Doki Doki Penguin Land |  |  | SC |
| Dragon Wang |  |  | SC |
| Drol |  |  | SC |
| Elevator Action |  |  | SC |
| Exerion |  |  | PM |
| Flicky |  |  | PM |
| Girl's Garden |  |  | PM |
| Golgo 13 |  |  | PM |
| GP World |  |  | PM |
| Gulkave |  |  | SC |
| H.E.R.O. |  |  | SC |
| Hang On II |  |  | SC |
| Home Mahjong |  |  | PM |
| Hustle Chumy |  |  | PM |
| Hyper Sports |  |  | PM |
| Lode Runner |  |  | PM |
| Loretta no Shouzou: Sherlock Holmes |  |  | PM |
| Mahjong |  |  | PM |
| Monaco GP |  |  | PM/SC |
| N-Sub |  |  | PM |
| Ninja Princess |  |  | SC |
| Orguss |  |  | PM |
| Othello |  |  | PM |
| Pacar |  |  | PM |
| Pachinko |  |  | PM |
| Pachinko II |  |  | PM |
| Pitfall II: The Lost Caverns |  |  | SC |
| Pop Flamer |  |  | PM |
| Rock n' Bolt |  |  | SC |
| Safari Hunting |  |  | PM |
| Safari Race |  |  | PM |
| Sega Flipper |  |  | PM |
| Sega-Galaga |  |  | PM |
| Serizawa Hachidan no Tsumeshogi |  |  | PM |
| Shinnyuushain Tooru-Kun |  |  | PM |
| Sindbad Mystery |  |  | PM |
| Soukoban |  |  | SC |
| Space Invaders |  |  | PM |
| Space Slalom |  |  | PM |
| Star Force |  |  | PM/SC |
| Star Jacker |  |  | PM |
| Super Tank |  |  | SC |
| Wonder Boy |  |  | SC |
| Yamato |  |  | PM |
| Zaxxon |  |  | PM |
| Zippy Race |  |  | PM/SC |
| Zoom 909 |  |  | SC |
Othello Multivision

| Nimi | Kehittäjä | Julkaisija |
| --- | --- | --- |
007 James Bond: 
Challenge Derby: 
Guzzler: 
Okamoto Ayako no Match Play Golf: 
Q*bert: 
Sannin Mahjong: 
Space Armor: 
Space Mountain:
Luettelo Föglön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Föglön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Föglön kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Johanna Greta Andersdotterin muistokivi | Björkörin luonnonsuojelualue, luontopolun varrella (sijainti summittainen) | Björkör | 59.9387°N, 20.2167°E |  |  |  |  |
| Muistokivi (Minnessten) | Kalliolla noin 150 metriä Björkörin satamasta koilliseen (sijainti summittainen) | Björkör | 59.9396°N, 20.2228°E | Johan August Mattsson | 1934 |  |  |
| Mereen siunattujen muistomerkki | Hautausmaa, Föglön kirkko |  | 60.0129°N, 20.4273°E |  | 1950 |  |  |
| Keisarinkivi | Lähellä palokunnantaloa | Degerö |  |  | 1865 |  |  |

| Suomen ensimmäisen baptistiseurakunnan muistomerkki | Meren rannassa (sijainti summittainen) | Finholma | 60.0623°N, 20.52°E |  | 1956 |  |  |