stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
105

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Tapahtumia

Toinen Daakian sota alkoi roomalaisten ja daakialaisten välillä
Trajanus perusti roomalaiset legioonat Legio II Traiana Fortis ja Legio XXX Ulpia Victrix
Roomalaiset valloittivat Karakin nabatealaisilta
Rauhansopimus Baekjen ja Sillan välillä Koreassa – sota alkoi vuonna 85
Kuolleita

Mahdollisesti paavi Evaristus
595

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Tapahtumia

Teodebert II tulee Austrasian kuninkaaksi.
Kuolleita

Kildebert II, Austrasian ja Burgundin kuningas.
642

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku
Vuosikymmenet: 590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku
Vuodet: 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709
Tapahtumia

Arabit valloittivat Pohjois-Afrikan rannikkoa Egyptistä Tripoliin asti, hyökkäsivät Vähään-Aasiaan
Theodorus I paaviksi Johannes IV jälkeen
Kuolleita

Oswald, Northumbrian kuningas
12. lokakuuta Paavi Johannes IV
Airest

Airestin logo.
Airest (IATA: –, ICAO: AEG) on virolainen rahtilentoyhtiö, joka operoi rahti- ja tilauslentoliikennettä Tallinnasta käsin. Se aloitti toimintansa marraskuussa 2001.
Yhtiö lentää säännöllistä rahtiliikennettä Tallinnan ja Helsingin välillä.
Laivasto

Heinäkuussa 2015:
6 Saab 340AF
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisivut (viroksi, englanniksi)
Agía Triáda (saari)

Agía Triádan saari ja sen takana pienempi Asprónisoksen saari.
| --- | --- |
Sijainti:  38°23′04″N, 23°48′50″E, Erétria Euboia, Keski-Kreikka Kreikka
Saariryhmä:  Euboian saaret
Vesialue:  Eteläinen Euboianlahti
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,053 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Agía Triáda (kreik. Αγία Τριάδα) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Eteläisessä Euboianlahdessa Euboian saaren etelärannikolla Erétrian kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,053 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Agía Triáda kuuluu Erétrian kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.
Agía Triáda, suomeksi ”Pyhä Kolminaisuus”, on saanut nimensä saarella olevasta Pyhälle Kolminaisuudelle omistetusta kirkosta. Saarta kutsutaan muotonsa vuoksi ”kitaran muotoiseksi”. Beatles-yhtye vieraili saarella vuonna 1967, ja kerrotaan, että he olisivat tuolloin halunneet ostaa saaren. Saari oli myynnissä vuonna 2021.
643

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku
Vuosikymmenet: 590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku
Vuodet: 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709
Tapahtumia

Langobardien kuningas Rothari julkaisi langobardien lakikokoelman, Edictum Rotharin.
Cenwalhista tulee Wessexin kuningas.
Syntyneitä

Fazang
Li Zhong
Agía Triáda (Thessaloniki)

| Agía Triáda Αγία Τριάδα |
| --- | --- |
 Agía Triáda
 Koordinaatit: 40°30′00″N, 22°52′35″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Thessaloniki
Kunta:  Thermaïkós
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0705010201
Väkiluku (2011):  3 023
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Agía Triáda (kreik. Αγία Τριάδα) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Thermaïkóksen kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Αγίας Τριάδος, Dimotikí Koinótita Agías Triádos). Kaupungin väkiluku on 3 023 (vuonna 2011).
Agía Triádan pieni kaupunki sijaitsee niemellä Thermaïkóslahden itärannalla noin 28 kilometriä (linnuntietä noin 17 kilometriä) etelään Thessalonikista. Se on nimetty Pyhän Kolminaisuuden (Agía Triáda) ja tälle omistetun, kaupungin tärkeimmän kirkon mukaan.
6. divisioona

6. divisioona voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Asevoimien yhtymät

6. divisioona (talvisota)
6. divisioona (jatkosota)
Brittiläinen 6. jalkaväkidivisioona
Brittiläinen 6. laskuvarjodivisioona
Brittiläinen 6. panssaridivisioona
Saksan 6. jalkaväkidivisioona
Saksan 6. panssaridivisioona
Saksan 6. vuoristodivisioona
6. SS-vuoristodivisioona Nord
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”6. Divisioona”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Zagreb

| Zagreb (Zagreb) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 45°48′0″N, 15°58′0″E 
Valtio:  Kroatia
Piirikunta:  Zagreb
Perustettu:  1094
Hallinto:  
 – Pormestari:  Milan Bandić
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  641,29 km²
Korkeus:  158 (122-1035) m
Väkiluku (2011):  688 163
 – Väestötiheys:  1 203,9 as./km²
 – Metropolialue:  790 017
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.zagreb.hr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zagreb (kroatiaksi Zagreb, vanh. saks. Agram) on Kroatian pääkaupunki ja piirikunta. Zagreb sijaitsee Kroatian pohjoisosassa Medvednicavuoren rinteiden ja Savajoen välissä, 120 metrin korkeudella merenpinnasta. Vuonna 2011 varsinaisessa kaupungissa asui noin 688 000 ja koko pääkaupunkiseudulla 790 000 ihmistä.
Zagrebin suotuisa maantieteellinen sijainti Pannonian tasangon lounaisessa osassa tarjoaa loistavan yhteyspaikan keskisen Euroopan ja Adrianmeren väliselle liikenteelle.
Maantiede

Zagrebin pohjoisosat nousevat Medvenican kukkulan rinteille, eteläosat ovat Sava-joen tulvatasankoa. Sen sijainti Pannonian tasangon, Alppien pään ja Dinaaristen alppien välissä on tehnyt siitä merkittävän kauttakulkupaikan.
Alueella sattuu toisinaan maanjäristyksiä. Zagrebin maanjäristys 1880 ja Zagrebin maanjäristys 2020 vaurioittivat rakennuksia.
Maantiede > Ilmasto

Zagrebissa kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin keskimääräinen vuorokauden alin lämpötila on -4 astetta. Lämpimimmän kuukauden, heinäkuun, keskimääräinen ylin on 26,7 astetta. Sadetta saadaan melko tasaisesti ympäri vuoden 10–14 päivänä kuukaudessa. Eniten sataa kesäkuussa.
Maantiede > Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Zagrebin vanha kaupunki koostuu kahdesta keskiaikaisesta kaupungista, Kaptolista ja Gradecista. Gradecin vanhoihin rakennuksiin kuuluvat goottilainen Pyhän Markuksen kirkko, barokkityylinen Pyhän Katariinan kirkko, Zrinskin, Oršićin ja Draskovićin palatsit sekä entinen jesuiittaluostari. Kaptolissa on 1200–1400-luvuilla rakennettu Zagrebin katedraali, ja sen lähellä barokkityylinen arkkipiispan palatsi.
Yläkaupungissa Strossmayerin promenadilta on hyvät näkymät yli koko kaupungin. Alakaupunkiin rakennettiin 1800-luvulla "Vihreä hevosenkenkä", kahdeksan vehreän aukion ketju.
Historia

Zagreb on ollut kroaattiväestön asutusalueen keskus kautta vuosisatojen. Ensimmäinen asiakirjoista löytyvä maininta Zagrebista on vuodelta 1094, jolloin unkarilainen piispa Ladislaus perusti piispanistuimen kaupungin itäisen osan Kaptol-kukkulalle. Zagrebin kahdella kukkulalla (Kaptol ja Gradec) oli luostarit ennen kuin mongolit tuhosivat ne vuonna 1242. Houkutellakseen käsityöläisiä muuttamaan raunioituneille alueille teki Unkarin kuningas Béla IV Gradecin kukkulasta verovapaan alueen. Se sai monia etuoikeuksia ja muurit suojakseen. Toinen kukkula, Kaptol, jäi vaille suojausta ja kahden kaupunginosan (todellisuudessa kahden eri kaupungin) välillä alkoi kiivas kilpailu. Kaptoliin rakennettiin muurit vasta 1400-luvun puolivälissä kun turkkilaiset etenivät Savajoelle asti.
Köyhtyneet kaupungit yhdistyivät 1600-luvun alussa ja ottivat nimekseen Zagreb. Käänteenä parempaan oli vuonna 1862 rautatien valmistuminen, sillä uusi Zidanin silta yhdisti Zagrebin Adrianmeren satamiin. Idän pikajuna alkoi kulkea Triesten–Zagrebin–Belgradin linjaa 1918. Vuonna 1863 Zagrebissa aloitettiin kaasunjakelu ja vuonna 1878 aloitti toimintansa vesilaitos.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen muodostetun Jugoslavian aikana Zagreb oli maan kakkoskaupunki Belgradin jälkeen. Zagrebin yliopistossa työskenteli 1930-luvulla kemisti Vladimir Prelog, joka myöhemmin sai Nobelin kemianpalkinnon orgaanisen kemian tutkimuksistaan. Hän aloitti Zagrebissa kiniinin ja sen johdannaisten tutkimisen. Työ johti sulfonamidilääkkeiden tuotannon aloittamiseen ja adamantaani-hiilivedyn syntetisointiin.
Zagreb oli vuosien 1941–1945 välisenä aikana Saksan ja Italian muodostaman nukkevaltion Itsenäisen Kroatian valtion hallinnon pääkaupunki. Hallinto rakensi kaupunkiin moskeijan. Se oli myös vastarintaliikkeen toiminnan keskus. Partisaanit vapauttivat kaupungin vasta vuoden 1945 toukokuussa.
Kroatian itsenäistyttyä 1991 Zagrebista tuli sen pääkaupunki. Itsenäistymiskehitys alkoi vapaista vuoden 1989 vaaleista, jotka voitti kroaattinationalisti Franjo Tuđman. Riidat serbien kanssa johtivat Kroatian sotaan. Tammikuussa 1991 kroaatit muuttivat poliisien tunnukset kroaateille tunnusomaisiksi ruutukuvioiksi ja vahvistivat poliisivoimaa. Toukokuussa pidetty kansanäänestys antoi selkeän tuen maan itsenäistymishalulle. Syksyllä 1991 tapahtui useita aseellisia yhteenottoja, ja rintamalinjat vakiintuivat marraskuuhun mennessä. Vuoden 1992 alussa tehty tulitaukosopimus lopetti sodan Kroatian osalta.
Hallinto

Zagreb on oma, piirikunnan tasoa vastaava hallintoyksikkönsä. Zagrebin piirikunta ympäröi sitä renkaana. Kaupunki ja piirikunta muodostivat yhteisen hallinnollisen yksikön vuosina 1995–1997.
Kaupunki jakautuu 17 kaupunginosaan: Donji grad, Gornji grad-Medveščak, Trnje, Maksimir, Pečćenica-Žitnjak, Novi Zagreb-istok, Novi Zagreb-zapad, Trešnjevka-sjever, Trešnjevka-jug, Črnomerc, Gornja Dubrava, Donja Dubrava, Stenjevec, Podused-Vrapče, Podsljeme, Sesvete ja Brezovica.
Jako on uudistettu vuonna 1997. Kaupunkialueella on kaksi keskusta. Varsinaisessa Zagrebissa asui vuonna 2001 noin 89 % asukkaista, Sesvetessä 44 000 asukasta eli 5,6 % silloisesta väestöstä.
Kaupunkia hallitsee Zagrebin kaupunginvaltuusto, joka valitaan yleisillä vaaleilla. Vuonna 2017 valitussa valtuustossa on 35 miestä ja 16 naista. Suurimmat valtuustoryhmät ovat Bandić Milan 365 -ryhmällä ja sitoutumattomilla.
Milan Bandic on toiminut kaupungin pormestarina vuodesta 2005. Hänet on valittu uudelleen vuosina 2009, 2013 ja 2017.
Talous

Kaupungin teollisuus koostuu sähköisten laitteiden ja palveluiden valmistuksesta, kemianteollisuudesta, lääketeollisuudesta, tekstiiliteollisuudesta sekä ruoka- ja juomateollisuudesta. Zagreb on kansainvälinen kaupankäynnin ja talouden keskus, sekä Keski- ja Itä-Euroopan kuljetusristeys.
Tammikuussa 2008 keskimääräinen kuukausittainen nettopalkka Zagrebissa oli 5 943 kunaa, eli noin 830 euroa.
34 prosentilla kroatialaisista yrityksistä on pääkonttori Zagrebissa ja 38,4 % maan työvoimasta työskentelee kaupungissa, mukaan luettuna lähes kaikki pankit, palvelualan sekä julkisen liikenteen yritykset.
Liikenne

Zagrebin lentoasema palvelee kaupunkia ja sen lähialueita. Se sijaitsee 17 km kaupungista kaakkoon. Zagrebin linja-autoasemalta on lähtöjä kaikkialle maahan ja ulkomaille. Pitkille matkoille on lippu ostettava etukäteen asemalta.
Kaupungin julkisen liikenteen perustana ovat raitiovaunut.
Väestö

Kroatia kaupungistui 1900-luvun puolivälin jälkeen, ja tuolloin Zagrebin väkiluku kaksinkertaistui.
Sen jälkeen Zagrebin kaupunkitaajaman väkiluku on pysynyt pitkään 650 000 ja 700 000:n välillä. Vuonna 1981 siellä oli 653 853 asukasta, vuonna 1991 706 770, vuonna 2001 691 724 ja vuonna 2011 688 163.
Palvelut > Infrastruktuuri

Zagrebiin tuotetaan energiaa maakaasusta. Vuonna 2019 aloitettiin uuden vähäpäästöisemmän tehovoimalan rakentaminen, joka tuottaa sekä sähköä, kaukolämpöä asuntojen lämmittämiseen että höyryä teollisuuden käyttöön.
Kaupungin juomavesi on hyvälaatuista, puhdistettua pohjavettä. Biologinen jätevedenpuhdistamo valmisti vuonna 2007.
Palvelut > Koulutus

Zagrebin kaupungissa on yhteensä 136 peruskoulua ja 100 toisen asteen oppilaitosta, johon luetaan mukaan myös kaupungin 30 lukiota. Kaupungissa on viisi korkea-asteen oppilaitosta ja yhdeksän yksityistä korkea-asteen koulua.
Zagrebin yliopisto on perustettu vuonna 1669.
Kulttuuri

Zagrebin kaupunki vastaa 38:sta kulttuuri-instituutioista, kuten kymmenestä kaupungin museosta. Kaupunki omistaa seitsemän eri teatteria ja on osakkaana 50 % osuudella HNK:sta, eli Kroatin kansallisteatterista. Kaupungissa sijaitsee myös Zagrebin eläintarha.
Kaupungissa järjestetään vuosittain musiikkifestivaali Zagreb Festival, vuoteen 2014 Zagrebfest. Joka toinen vuosi vuorottelevat Animafest, piirroselokuvafestivaali ja musiikkibiennaali.
Eurovision laulukilpailu 1990 järjestettiin Zagrebissa, silloisessa Jugoslaviassa.
Urheilu

KHL Medveščak Zagreb on menestynyt jääkiekkojoukkue, joka on esiintynyt muun muassa Jugoslavien ja Slovenian sarjoissa sekä KHL:ssa. Sen kotiareena on Dom Sportova.
NK Dinamo Zagreb on voittanut jalkapallon pääsarjan 1. HNL useita kertoja. Sen kotikenttä on Stadion Maksimir.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zagreb Wikimedia Commonsissa
Zagrebin virallinen sivusto. (kroatiaksi, englanniksi)
Kaupungin turisti-info. (kroatiaksi, englanniksi, saksaksi, italiaksi, ranskaksi, espanjaksi)
Kuvia kaupungista. (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kroatian kaupungit
Bakar
Beli Manastir
Belišće
Benkovac
Bjelovar
Biograd na Moru
Buje
Buzet
Čabar
Čakovec
Čazma
Cres
Crikvenica
Đakovo
Daruvar
Delnice
Donja Stubica
Donji Miholjac
Drniš
Dubrovnik
Duga Resa
Dugo Selo
Đurđevac
Garešnica
Glina
Gospić
Grubišno Polje
Hrvatska Kostajnica
Hvar
Ilok
Imotski
Ivanec
Ivanić-Grad
Jastrebarsko
Karlovac
Kastav
Kaštela
Klanjec
Knin
Komiža
Koprivnica
Korčula
Kraljevica
Krapina
Križevci
Krk
Kutina
Labin
Lepoglava
Lipik
Ludbreg
Makarska
Mali Lošinj
Metković
Mursko Središće
Našice
Nin
Nova Gradiška
Novalja
Novi Marof
Novi Vinodolski
Novigrad
Novska
Obrovac
Ogulin
Omiš
Opatija
Opuzen
Orahovica
Oroslavje
Osijek
Otočac
Ozalj
Pag
Pakrac
Pazin
Petrinja
Pleternica
Ploče
Poreč
Požega
Pregrada
Prelog
Pula
Rab
Rijeka
Rovinj
Samobor
Senj
Šibenik
Sinj
Sisak
Skradin
Slatina
Slavonski Brod
Slunj
Solin
Split
Stari Grad
Supetar
Sveti Ivan Zelina
Trilj
Trogir
Umag
Valpovo
Varaždin
Varaždinske Toplice
Velika Gorica
Vinkovci
Virovitica
Vis
Vodice
Vodnjan
Vrbovec
Vrbovsko
Vrgorac
Vrlika
Vukovar
Zabok
Zadar
Zagreb
Zaprešić
Zlatar
Županja
Kroatian piirikunnat
Bjelovar-Bilogora
Brod-Posavina
Dubrovnik-Neretva
Istria
Karlovac
Krapina-Zagorje
Koprivnica-Križevci
Lika-Senj
Međimurje
Osijek-Baranja
Požega-Slavonia
Primorje-Gorski Kotar
Šibenik-Knin
Sisak-Moslavina
Split-Dalmatia
Varaždin
Virovitica-Podravina
Vukovar-Syrmia
Zadar
Zagreb
Zagrebin kaupunki
Zagrebin lentoaseman lennonjohtotorni.
Zagrebin kaupunginteatteri.
1048

| --- | --- |
Vuosisadat: 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku
Vuosikymmenet: 990-luku · 1000-luku · 1010-luku · 1020-luku · 1030-luku · 1040-luku 1050-luku · 1060-luku · 1070-luku · 1080-luku · 1090-luku · 1100-luku
Vuodet: 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009 1010 · 1011 · 1012 · 1013 · 1014 · 1015 · 1016 · 1017 · 1018 · 1019 1020 · 1021 · 1022 · 1023 · 1024 · 1025 · 1026 · 1027 · 1028 · 1029 1030 · 1031 · 1032 · 1033 · 1034 · 1035 · 1036 · 1037 · 1038 · 1039 1040 · 1041 · 1042 · 1043 · 1044 · 1045 · 1046 · 1047 · 1048 · 1049 1050 · 1051 · 1052 · 1053 · 1054 · 1055 · 1056 · 1057 · 1058 · 1059 1060 · 1061 · 1062 · 1063 · 1064 · 1065 · 1066 · 1067 · 1068 · 1069 1070 · 1071 · 1072 · 1073 · 1074 · 1075 · 1076 · 1077 · 1078 · 1079 1080 · 1081 · 1082 · 1083 · 1084 · 1085 · 1086 · 1087 · 1088 · 1089 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109
Tapahtumia

Harald Ankara perusti Oslon kaupungin.
Pasinlerin taistelussa seldžukit löivät bysanttilaiset ja georgialaiset joukot.
Benedictus IX karkotettiin Roomasta kolmannen ja viimeisen kerran.
Syntyneitä

25. toukokuuta – Keisari Shenzong (k. 1085)
Aleksios I Komnenos – Bysantin keisari (k. 1118)
Omar Khaijam, arabialainen runoilija, matemaatikko ja filosofi
Kuolleita

9. elokuuta – Paavi Damasus II
Alex Lee

Lee Placebon keikalla 2007
Alex Lee (s. 16. maaliskuuta 1970 Bristol, Englanti) on englantilainen muusikko. Hän soitti Suedessa pianoa ja kitaraa sekä toimi taustalaulajana. Sueden hajottua Lee ei liittynyt Brett Andersonin ja Bernand Butlerin kokoamaan uuteen The Tears -yhtyeeseen. Hän on soittanut myös yhtyeissä The Blue Aeroplanes, Strangelove, Placebo ja Goldfrapp.
16.6 (Before the Devil Knows You’re Dead)

| 16> 6 (Before the Devil Knows You’re Dead) Primal Fear |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : House of Music studiolla
 Julkaistu: 22. toukokuuta 2009
 Tuottaja(t): Mat Sinner
 Tyylilaji: heavy metal, power metal
 Levy-yhtiö: Frontiers
Primal Fearin muut julkaisut
| New Religion 2007 | 16.6 (Before the Devil Knows You’re Dead) 2009 | Unbreakable 2012 |
16.6 (Before the Devil Knows You’re Dead) on Primal Fearin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 22. toukokuuta 2009.
Kappaleet

Before the Devil Knows You’re Dead – 0.51
Riding the Eagle – 5.00
Six Times Dead (16.6) – 4.02
Black Rain – 6.09
Under the Radar – 5.28
5.0 /Torn – 7.15
Soar – 4.18
Killbound – 4.15
No Smoke Without Fire – 4.54
Night After Night – 5.03
Smith & Wesson – 4.47
The Exorcist – 4.49
Hands of Time – 4.23
Kokoonpano

Ralf Scheepers – laulu
Henny Wolter – kitara
Magnus Karlsson – kitara
Mat Sinner – basso, laulu
Randy Black – rummut
Arvostelut

Dangerdog:
Imperiumi: 8½/10
Lords of Metal: 8.5/10
Aiheesta muualla

16.6 (Before the Devil Knows You’re Dead) Discogs.com-sivustolla
Albumi 16.6 (Before the Devil Knows You’re Dead) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Primal Fear
| --- | --- |
Studioalbumit:   Primal Fear  Jaws of Death  Nuclear Fire  Black Sun  Devil’s Ground  Seven Seals  New Religion  16.6 (Before the Devil Knows You’re Dead)  Unbreakable  Delivering the Black  Rulebreaker  Apocalypse  Metal Commando  Code Red 
Kokoelmat:   Metal Is Forever – The Very Best of Primal Fear  Best of Fear 
DVD:t:  The History of Fear
64. hikō sentai

| 64>  hikō sentai 2. hikō daitai 9. dokuritsu hikō chutai |
| --- | --- |
 Sentain 1. chutain lentokoneita Canton Tianhen lentotukikohdassa.
Toiminnassa:  heinäkuu 1937 – sodan loppu
Valtio:   Japani
Rooli:  hävittäjätoiminta
64. hikō sentai oli keisarillisen Japanin armeijan ilmavoimien hävittäjäyhtymä (rykmentti), joka perustettiin heinäkuussa 1937 Tachikawassa 5. hikō rentaista nimellä 2. hikō daitai. Perustettaessa joukko-osastossa oli kaksi hävittäjälaivuetta (chutai). Heinäkuussa perustettiin myös Pyongyangissa Koreassa 6. hikō rentaista 9. dokuritsu hikō chutai (erillinen hävittäjälaivue). Elokuussa 1938 perustetut yksiköt yhdistettiin muodostettaessa 64. hikō sentai. Huhtikuussa 1944 yhtymä organisoitiin uudelleen, kun siitä muodostettiin hikōtai (lentävät osat).
Kalusto

Yhtymän kalustona olivat:
armeijan tyypin 95 hävittäjä heinäkuu 1937 – maaliskuu 1939
Nakajima Ki-27 huhtikuu 1938 – marraskuu 1941
Nakajima Ki-43-I syyskuu 1941 – joulukuu 1942
Nakajima Ki-43-II joulukuu 1942 – sodan loppuun
Nakajima Ki-43-III syyskuu 1944 – sodan loppuun
Nakajima Ki-44 syyskuu – joulukuu 1943
Komentajat

Yhtymän komentajina olivat:
majuri Saburo Kondo heinäkuu 1937 – maaliskuu 1938
majuri Tamiya Teranishi maaliskuu – maaliskuu 1939
majuri Hachio Yokoyama maaliskuu – lokakuu 1939
majuri Takeo Sato lokakuu 1939 – huhtikuu 1941
majuri Tateo Kato huhtikuu 1941 – toukokuu 1942 (kuollut)
majuri Masami Yagi toukokuu 1942 – helmikuu 1943 (kuollut)
majuri Takeyo Akera helmikuu 1943 (kuollut)
majuri Yoshio Hirose maaliskuu 1943 – kesäkuu 1944
majuri Toyoki Eto kesäkuu 1944 – huhtikuu 1945
majuri Hideo Miyabe huhtikuu 1945 – sodan loppuun
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 64. hikō sentai Wikimedia Commonsissa