stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaliiperi
Kaliiperi putken pituusmittana

Kaliiperia käytetään yleisesti raskaiden aseiden, kuten tykkien tai raskaiden sinkojen putken pituusmittana. Myös tykkien ammusten pituus saatetaan ilmoittaa kaliipereina. Esimerkiksi 155 K 83 -kanuunahaupitsin putken pituus kaliipereina voidaan laskea jakamalla putken pituus (6 045 mm) putken halkaisijalla (155 mm). Lopputulokseksi saadaan siten kaliiperipituus 39. Putken pituus kaliipereina merkitään L-kirjaimella, esimerkiksi tarkoitettaessa 155 K 83 -tykkiä: L/39. Käytännöt kuitenkin vaihtelevat putken pituuden ilmoittamisessa. Putken pituus voidaan ilmoittaa esimerkiksi seuraavien periaatteiden mukaan, joista ensimmäinen lienee yleisin:
koko putken pituus peräkappaleen takareunasta putken suuhun joko suujarrulla tai ilman
varsinaisen putken pituus panoskammion takareunasta putken suuhun joko suujarrulla tai ilman
pelkän rihlatun osan pituus.
Kaliiperin muunkieliset termit ja käytetyt mitat

Kaliiperin käyttö käännöksissä on usein hieman sekavaa, koska esimerkiksi englanninkielistä sanaa caliber käytetään sekä paino- että pituusmittayksiköiden yhteydessä. Poikkeuksena on haulikon kaliiperi, joka englannin kielessä ilmoitetaan aina painoyksiköihin liittyvällä sanalla gauge.
Muita erikoisuuksia mittojen kansainvälisessä käytössä ovat muun muassa seuraavat:
Brittiläisen kaliiperin mittayksikkö ilmoitetaan aina tuuman tuhannesosina (.303 British), mutta Yhdysvaltojen käyttämät kaliiperit ilmoitetaan joko millimetreinä (5.56 mm NATO), tuuman sadasosissa (.30-30 Winchester) tai tuuman tuhannesosissa (.270 Winchester).
Patruunatunnuksessa ilmoitetaan piipun tai putken halkaisijan lisäksi hylsyn pituus. Tällöin merkintä on esimerkiksi muotoa 7.62 × 54R, joka tarkoittaa: aseen kaliiperi on 7,62 mm, hylsyn pituus 54 mm ja hylsy on laippakantainen (”R” Rimmed ). Patruunatunnuksissa esiintyviä hylsyn tyyppiä tarkoittavia merkintöjä ovat:
R (rimmed – laippakanta)
B (belted – vyökanta)
RB (rebated rim – kavennettu urakanta)
SR (semi-rimmed – puolilaippakanta)
Kaliiperin voidaan liittää myös tunniste kuvaamaan ampumatarvikkeen ominaisuuksia (esimerkiksi ”.44 FMJ”, jossa FMJ on lyhenne sanoista Full Metal Jacket eli kokovaippaluoti)
Ruotsin puolustusvoimat ilmoittavat aseidensa kaliiperin millimetreinä, jos aseen piippu tai putki on halkaisijaltaan alle 6 cm, mutta senttimetreinä, jos halkaisija on tasan tai yli 6 cm (esimerkiksi 8,4 cm granatgevär m/48).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaliiperi Wikimedia Commonsissa
Kabulin kirjakauppias

| Kabulin kirjakauppias> Bokhandleren i Kabul: et familiedrama.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Åsne Seierstad
Kieli:  norja
Genre:  henkilöhistoria, yhteiskuntakuvaus
Julkaistu:  2003
Suomennos
Suomentaja:  Veijo Kiuru
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2003
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  256
ISBN:  952-459-441-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kabulin kirjakauppias (norj. Bokhandleren i Kabul: et familiedrama) on norjalaisen toimittajan Åsne Seierstadin kirjoittama kiistelty teos, joka kertoo Kabulissa, Afganistanissa elävän kirjakauppiaan Shah Mohammad Raisin perheen elämästä. Kirjan on suomentanut Veijo Kiuru ja suomeksi kustantanut WSOY.
Taustaa

Kirja ilmestyi Norjassa vuonna 2003. Toimittaja Seierstad oli vuoden 2002 keväällä asunut kabulilaisen kirjakauppiaan perheessä ja tutustunut kaupungin arkiseen ja jokapäiväiseen elämään, johon maata ja kaupunkia hallinneet useat eri järjestelmät olivat jättäneet pysyvät jälkensä ja jopa arpensa.
Kirjassa Kabulin kirjakauppias Mohammed Shah Rais kertoo, miten kolme eri hallintoa suhtautui kirjoihin vihamielisesti. Ensiksi maassa ja eritoten Kabulissa valtaa pitänyt kommunistihallinto suhtautui vihamielisesti erilaista maailmankuvaa edustaviin kirjoihin. Sitten sisällissodan aikainen mujahedien hallinto hävitti kirjakaupan, ja kolmantena tullut taliban-hallinto sytytti kirjaroviot.
Sultan Khan eli todellisuudessa kirjakauppias Mohammed Shah Rais on hyvin toimeentuleva, sivistynyt ja koulutettu mies. Hänelle kirjojen lukeminen ja sananvapaus ovat aina olleet hänen intohimonsa, jo aivan nuoresta, jolloin hän aloitti kirjojen oston ja myynnin. Vaikeina aikoina hän myi tiskin alta, mustasta pörssistä, kiellettyjä kirjoja, joiden takia hän joutui vankilaan ja moneen kertaan neuvostohallinnon sekä talibanien kuulusteltavaksi. Hänen kirjojaan myös poltettiin roviolla.
Toimittaja Rauli Virtanen toteaakin artikkelissaan, että ”Oli miten oli, Kabulin kirjakauppias ja hänen poikansa, jotka ovat tämänkin kirjoittajalle tuttuja parin vuosikymmenen ajalta, ovat kaupungin paras lähde maata koskevaan kirjallisuuteen”.
Kirjan sisältö

Vaikka Kabulin kirjakauppias usein luokitellaan tietokirjaksi, se toimii myös romaanina, koska Seierstad kirjoittaa paitsi oloista sotien runtelemassa maassa, sen politiikasta, uskonnosta ja historiasta, myös yksittäisistä ihmiskohtaloista ja niihin liittyvistä tunteista. Kirja on siten eräänlaista fiktiivistä faktaa.
Teoksen kirjoittaja Åsne Seierstad asui kirjakauppiaan kotona Kabulissa kevään 2002 ja tutustui näin perheeseen – Khanin kahteen vaimoon, lapsiin ja muihin sukulaisiin. Kirjoittaja kävi naisten kanssa basaarissa, kylpylässä, kauneushoitolassa ja häissä. Kuitenkin naisten mahdollisuuksista poiketen hän sai esimerkiksi oleskella kirjakaupassa ja matkustella. Kirja siis kertoo järjestetyistä avioliitoista, kielletystä rakkaudesta, rikoksista ja rangaistuksista, yhteisön sisäisistä ankarista säännöistä ja nuorten kapinoinnista olosuhteita vastaa. Kaikesta tästä kokemusmaailmasta kirjoittaja synnyttää kuvan kansasta, joka yrittää vapautua rankasta sotaisasta menneisyydestään ja samalla rakentaa parempaa tulevaisuutta.
Kirjan lukenut YK:n eritysasiantuntija Pekka Haavisto, joka on itse perehtynyt henkilökohtaisesti myös olosuhteisiin Afganistanissa ja sen pääkaupungissa Kabulissa, kirjoittaa kirjasta ja sen kohteesta näin: ”Mutta kirjakauppiaan perheessä tapahtuu paljon muutakin kuin bisneksen uusi kukoistus. Yli viiskymppinen kirjakauppias nai kakkosvaimokseen teini-ikäisen tytön, jota muu perhe vihaa. Sisko raataa keittiötöissä eikä juuri saa kiitosta. Sukulaisperheessä kunniamurhataan tyttö, jonka huoneessa poika on salaa käynyt. Kauppias ei päästä 12-vuotiasta poikaansa kouluun, kun tarvitsee tätä makeiskioskissaan. 17-vuotias isoveli vikittelee tyttöjä ja pitää kavereineen salaisia viina- ja pilvijuhlia. Sivistyneestä ja kirjoja rakastavasta Kabulin kirjakauppiaasta piirretään kotityrannin kuva.”
Naisten asemassa Afganistanissa ja erityisesti Kabulissa on kuitenkin tapahtunut merkittäviä parannuksia taliban-hallinnon aikoihin verrattuna. Naiset uskaltavat iloita arjesta ja uhmaavat sortoa ja alistusta hyvin rohkeasta, jopa kuoleman edessä. Seierstad kuvaa teoksessaan, kuinka afgaaninaisten runot ja laulut kertovat esimerkiksi salaisista rakastetuista eri aikakausina. Nämä runot ovat voimakkaita ja väkeviä.
Palkinnot

Kirja on saanut mm. Britanniassa arvostetun Emma-palkinnon. Emma on lyhennys sanoista Ethnic Multicultural Media Awards, ja sillä palkitaan etnisesti monikulttuurisesta toiminnasta.
Kritiikkiä

Åsne Seierstadin kirja on käännetty useille kielille, ja lähes joka maassa sitä on myyty hyvin. Kirjan esikuva kirjakauppias Mohammed Shah Rais vaatii korvauksia ja on käynyt puhujamatkoilla Norjassa ja Ruotsissa. Hän pitää kirjaa loukkauksena itseään, perhettään ja koko maataan kohtaan. Hän katsoo kirjan loukkaavan perheensä yksityiselämän suojaa. Kabulissa vaikuttava italialainen toimittaja Vanni Cappelli on puolustanut pitkäaikaista ystäväänsä kirjakauppias Mohamed Shah Raisia, ja hän on kirjoittanut Seierstadin laatimien dialogien olevan paljolti pötyä ja mielikuvituksen tuotetta, sillä kirjoittaja ei osaa Afganistanissa puhuttuja pääkieliä pashtua ja daria.[lähde? ] Arvosteluun Seierstad on vastannut sanomalla: ”Minulle totuus Afganistanista on tärkeämpää kuin se, että hän (kirjakauppias) on pettynyt kuvaansa kirjassa." Näin Åsne Seierstad puolustautuu kritiikiltä Aftonbladetin haastattelussa.
Kirjakauppa, johon kirjan tarina perustuu
Näkymä kirjakaupasta kadulle
Kaliopi

| Kaliopi Bukle |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. joulukuuta 1966 (ikä 57) Ohrid, Jugoslavia
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kaliopi
Laulukielet:  makedonia, serbokroaatti
Aktiivisena:  1976–
Tyylilajit:  pop, klassinen musiikki,rock
Levy-yhtiöt:  Kaliopi Music Production
Aiheesta muualla
www.kaliopi.com.mk
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kaliopi Bukle (Калиопи Букле, syntyjään Kaliopi Bukleska, s. 28. joulukuuta 1966 Ohrid, Jugoslavia) on pohjoismakedonialainen laulaja ja lauluntekijä. Kaliopi tuli tunnetuksia nimeään kantavan yhtyeen solistina 1980-luvun Jugoslaviassa. Sittemmin Kaliopista on tullut Makedoniassa ja muualla entisessä Jugoslaviassa suosittu sooloartisti. Hän on edustanut Pohjois-Makedoniaa (tai tuolloista Makedonian tasavaltaa) Eurovision laulukilpailussa kaksi kertaa.
Kaliopi edusti Pohjois-Makedoniaa vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa kappaleella Crno i belo (suom. Musta ja valkoinen) päästen finaaliin, jossa Kaliopi sai 71 pistettä, jolla sijoittui kilpailussa sijalle 12 Romanian kanssa.
Hän edusti maataan uudelleen vuoden 2016 kisoissa kappaleellaan "Dona". Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa, jossa se sai 88 pistettä, jäi sijalle 11 eikä päässyt finaaliin.
Diskografia > Osana Kaliopi-yhtyettä

1986: "Kaliopi"
1987: "Rodjeni"
Diskografia > Sooloura

2000: "Oboi Me"
2001: "Ako Denot Mi E Nokj"
2004: "Ne Mi Go Zemaj Vremeto"
2008: "Zelim Ti Reci"
2009: "Oblivion" (Yhdessä Edin Karamazovin kanssa)
2010: "Poruka"
2013: "Melem"
Diskografia > Livealbumit

2002: "Najmila-Live and unreleased"
2006: "Kaliopi Live" (DVD)
Diskografia > Kokoelmat

2007: "The Best of Kaliopi"
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansanrintama (Ukraina)

| Kansanrintama> Народний фронт |
| --- | --- |
  
Perustettu:  31.3.2014
Johto:   Arseni Jatsenjuk (pj., Ukrainan pääministeri) 
Ideologia:  kansallismielinen, konservatiivinen, EU-myönteinen
Osoite:  vul. Akademika Kurtšatova 3,  02068 Kiova
Kansanedustajia:  82/423 (2014–)
Kotisivu:  nfront.org.ua
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansanrintama (ukr. Народний фронт,  Narodnyi front) on ukrainalainen puolue, jonka Arseni Jatsenjuk ja Oleksandr Turtšynov perustivat 31. maaliskuuta 2014. Puolue nousi 82 edustajallaan Ukrainan toiseksi suurimmaksi puolueeksi Ukrainan parlamenttivaaleissa 2014. Puolueesta oli tulossa keskeinen hallituspuolue ja sen puheenjohtaja Arseni Jatsenjukista maan pääministeri.
Puolueen puheenjohtaja, pääministeri Arseni Jatsenjuk elokuussa 2014.
Kansanrintaman kannatus (% annetuista äänistä) Ukrainan eri alueilla lokakuun 2014 ylimääräisissä parlamenttivaaleissa.
Ukrainan lokakuun 2014 ylimääräisissä parlamenttivaaleissa Kansanrintama-puolue ja Petro Porošenkon blokki saivat eniten ääniä. Valtakunnallisella listallaan Kansanrintama sai suurimman ääniosuuden (22,14 % annetuista äänistä)  ja enemmän kansanedustajia (64 edustajaa) kuin ääniosuudessa niukasti toiseksi jäänyt Petro Porošenkon blokki (21,82 % annetuista äänistä ja 63 edustajaa valtakunnalliselta listalta). Vaalipiireihin keskittynyt Porošenkon blokki keräsi kuitenkin vaalipiireistä huomattavasti enemmän kansanedustajia (Kansanrintama 18, Porošenkon blokki 69 kpl). Näin Kansanrintama jäi syksyllä 2014 valitun parlamentin toiseksi suurimmaksi puolueeksi yhteensä 82 kansanedustajallaan.
Aiheesta muualla

Puolueen kotisivut (ukrainaksi)
Tadeusz A. Olszański: Ukraine’s political parties at the start of the election campaign  17.9.2014. osw.waw.pl. Viitattu 16.11.2014. (englanniksi)
Kalajärvi (Kannonkoski)

| Kalajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  63°02′59″N, 25°19′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskupuro:  Kalapuro Haapalampeen 
Järvinumero:  14.441.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,9 m  
Pituus:  540 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,178 km  
Pinta-ala:  4,994 ha  
Tilavuus:  0.000061 km³ 
Keskisyvyys:  1,22 m  
Suurin syvyys:  2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalajärvi 
Kalajärvi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Vuoskosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 540 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 60 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 2,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,9 metriä mpy.
Kansansuvereniteettiperiaate

Kansansuvereniteettiperiaate on käsitys siitä, että kansa orgaanina voi hallita valtiota. Demokratioissa tuo hallinta toteutettaisiin enemmistöllä. Kansansuvereniteettiajatus korostui Ranskan tasavallassa, jossa haluttiin poistaa feodalismin jäännökset ja kuningasvalta. Kansansuvereniteetti rajoitti myös katolisen kirkon ylikansallista valtaa maallistuvassa valtiossa.
Kansansuvereniteetti käänsi aiemmat valta-asetelmat toisin päin: kansasta tuli suvereeni ja hallitsijasta näiden alamainen – heidän nimissään valtaa käyttävä välikäsi. Kansansuvereniteetin mukaan vallan alkuperä on nimenomaan kansa ja heidän tahtonsa, eikä esimerkiksi jumala. Valta on legitiimiä, mikäli sillä on kansa takanaan. Tätä ajattelua hahmottelivat ensimmäisten joukossa muun muassa yhteiskuntasopimusteoreetikot Hobbes, Rousseau ja Locke. Hobbes ja Rousseau korostivat hallitsijaa kansan etua ajavana toimijana omaa etua ajavan tyrannin sijaan. Olennaista kansansuvereniteetin kannalta ei ole valtiomuoto (esimerkiksi monarkia tai tasavalta), valtion koko, kansalaisten lukumäärä, tai kuviteltujen kansojen lukumäärä – vaan se, että valtiomuodosta riippumatta valta perustuu lopulta aina kansan tahtoon.
Näin ollen valtiosta kehittyi yhtenäisvaltio, jossa lainsäädäntöelimen asema oli vahva, mutta verrattuna angloamerikkalaiseen järjestelmään tuomioistuinten valta heikko. Kansansuvereniteetti poisti feodalismia, mutta teki valtiosta voimakkaan.
Aiheesta muualla

Kansansuvereniteettiperiaate, Tieteen termipankki
Jääkiekon SM-sarjakausi 1954–1955

| Jääkiekon SM-sarja 1955 |
| --- | --- |

Sarja alkoi:  2. tammikuuta
Sarja päättyi:  23. helmikuuta
Mestari:  TBK
Toinen sija:  TPS
Kolmas sija:  Helsingin IFK
Pudonneet joukkueet:  Lukko ja HJK
Pistepörssin voittaja:  Esko Rekomaa, HIFK
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1953-1954 :  1955-1956 → 
Kaudella 1955 jääkiekon SM-sarja pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Lohkojen viimeisiksi sijoittuneet putosivat suomensarjaan. Mestaruuden voitti Tammerfors Bollklubb. Mestaruus oli seuran kolmas perättäinen. Seuraavaksi kaudeksi TBK:n jääkiekkojaoston nimeksi vaihtui Tappara.
Sarjataulukko > A-lohko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TBK | 8 | 7 | 1 | 0 | 50 | 16 | +34 | 15 |
| HIFK | 8 | 4 | 3 | 1 | 41 | 33 | +8 | 11 |
| HPK | 8 | 3 | 1 | 4 | 35 | 31 | +4 | 7 |
| KyPa | 8 | 2 | 0 | 6 | 24 | 53 | -29 | 4 |
| HJK | 8 | 1 | 1 | 6 | 24 | 41 | -17 | 3 |
Sarjataulukko > B-lohko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TPS | 8 | 6 | 1 | 1 | 45 | 17 | +28 | 13 |
| TK-V | 8 | 5 | 2 | 1 | 27 | 26 | +1 | 12 |
| Karhu-Kissat | 8 | 2 | 2 | 4 | 14 | 22 | -8 | 6 |
| Tarmo | 8 | 2 | 1 | 5 | 27 | 36 | -9 | 5 |
| Lukko | 8 | 1 | 2 | 5 | 21 | 33 | -12 | 4 |
Sarjasta putosivat Rauman Lukko ja Helsingin Jalkapalloklubi. Tilalle nousivat Tampereen Ilves ja Töölön Vesa.
Pistepörssi

| Nimi | Ikä | O | M | S | P | RM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esko Rekomaa | 22 | 10 | 16 | 6 | 22 | 0 |
| Seppo Liitsola | 21 | 10 | 13 | 7 | 20 | 6 |
| Christian Rapp | 26 | 10 | 11 | 6 | 17 | 8 |
| Rainer Lindström | 24 | 9 | 11 | 6 | 17 | 15 |
| Yrjö Hakala | 22 | 10 | 10 | 7 | 17 | 0 |
| Teuvo Takala | 23 | 10 | 13 | 2 | 15 | 2 |
| Heino Pulli | 16 | 9 | 11 | 3 | 14 | 6 |
| Risto Aaltonen | 24 | 9 | 11 | 3 | 14 | 10 |
| Matti Aalto | 21 | 10 | 9 | 4 | 13 | 6 |
| Matti Sundelin | 20 | 10 | 10 | 1 | 11 | 2 |
O=ottelut, M=maalit, S=syötöt, P=pisteer, RM=rangaistusminuutit.
Loppuottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| TBK | 5-2 | TPS |
| TPS | 4-7 | TBK |
Pronssiottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| TK-V | 4-5 | HIFK |
| HIFK | 9-3 | TK-V |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Tammerfors Bollklubb
2.: Turun Palloseura
3.: Helsingin IFK
4.: Tampereen Kilpa-Veljet
Aiheesta muualla

Suomen Jääkiekkoliiton mestaruussarjan ottelupöytäkirjat 1951-1975 Urheilumuseo. Arkistoitu 2.4.2015. Viitattu 4.5.2017.
Jääkiekon SM-sarjan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1920-luku | - | - | - | - | - | - | - | 1927–1928 | 1928–1929 | 1929–1930 |
| 1930-luku | 1930–1931 | 1931–1932 | 1932–1933 | 1933–1934 | 1934–1935 | 1935–1936 | 1936–1937 | 1937–1938 | 1938–1939 | 1939–1940 |
| 1940-luku | 1940–1941 | 1941–1942 | 1942–1943 | 1943–1944 | 1944–1945 | 1945–1946 | 1946–1947 | 1947–1948 | 1948–1949 | 1949–1950 |
| 1950-luku | 1950–1951 | 1951–1952 | 1952–1953 | 1953–1954 | 1954–1955 | 1955–1956 | 1956–1957 | 1957–1958 | 1958–1959 | 1959–1960 |
| 1960-luku | 1960–1961 | 1961–1962 | 1962–1963 | 1963–1964 | 1964–1965 | 1965–1966 | 1966–1967 | 1967–1968 | 1968–1969 | 1969–1970 |
| 1970-luku | 1970–1971 | 1971–1972 | 1972–1973 | 1973–1974 | 1974–1975 |  |  |  |  |  |
Kansanrintama Suomessa

Käsite kansanrintama on ollut maailmalla käytössä 1930-luvulta alkaen kuvaamassa keskustalaisten ja vasemmistolaisten puolueiden yhteistyötä oikeistoa, erityisesti äärioikeistoa, vastaan. Suomen politiikassa käsitettä on käytetty vaihtelevassa määrin toisen maailmansodan jälkeisenä aikana.
On esitetty eriäviä mielipiteitä siitä, mitä Suomen hallituksia voidaan kutsua kansanrintamiksi. Mikäli kansanrintamaksi katsotaan jokainen sellainen hallitus, johon osallistuvat kaikki vasemmistopuolueet sekä puolueita keskustasta, niin Suomessa ovat hallinneet kansanrintamahallitukset vuosina 1944–48, 1966–71, 1975–82 ja 2019–23. Toisaalta voidaan myös väittää, että jos kansanrintaman tarkoitus on keskustan ja vasemmiston yhteistyöhön nojaten torjua oikeiston aiheuttama uhka demokraattiselle oikeusvaltiolle, niin yhtäkään Suomen sotienjälkeisen ajan hallituksista ei voida kutsua kansanrintamaksi sanan alkuperäisessä merkityksessä.[lähde? ]
Kantohaka

Kantohaka (ruots. Stubbhagen) on kylä Kirkkonummella. Kokonaan pientaloasumisesta muodostuva alue sijaitsee Gesterbyn ja Kyrkvallan kylien välissä, Gesterbyn eteläisen rivitaloalueen itäpuolella, noin kilometrin päässä Kirkkonummen keskustasta koilliseen. Kantohaan ja Kyrkvallan välissä on Jokiniitty-niminen peltoalue, jolle on kaavoitettu rakennettavaksi kuntakeskuksen uusi koulu.
Kalajärvi (Muurame)

| Kalajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Koordinaatit:  62°09′34″N, 25°37′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  Kalajoja Muuratjärveen 
Järvinumero:  14.288.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,1 m  
Pituus:  630 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,769 km  
Pinta-ala:  8,018 ha  
Tilavuus:  0,0001016 km³ 
Keskisyvyys:  1,27 m  
Suurin syvyys:  3,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalajärvi 
Kalajärvi  on Keski-Suomessa Muuramessa Rannankylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,0 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 101 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 3,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kalaojan valuma-alueeseen (14.288) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy.
Jääkiekon SM-sarjakausi 1956–1957

| Jääkiekon SM-sarja 1957 |
| --- | --- |

Joukkueiden määrä:  10
Mestari:  Ilves
Toinen sija:  TPS
Kolmas sija:  Tappara
Pudonneet joukkueet:  Karhu-Kissat ja TK-V
Pistepörssin voittaja:  Jorma Salmi, Ilves
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1955-1956 :  1957-1958 → 
Vuonna 1957 jääkiekon SM-sarja pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Lohkojen viimeisiksi sijoittuneet putosivat suomensarjaan. Mestaruuden voitti Tampereen Ilves, jolle se oli jo seuran kymmenes.
Sarjataulukko > A-lohko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilves | 8 | 8 | 0 | 0 | 53 | 19 | +34 | 16 |
| Tarmo | 8 | 4 | 0 | 4 | 34 | 31 | +3 | 8 |
| Jymy-Kiekko | 8 | 3 | 1 | 4 | 45 | 33 | +12 | 7 |
| Vesa | 8 | 3 | 0 | 5 | 29 | 61 | -32 | 6 |
| TK-V | 8 | 1 | 1 | 6 | 22 | 39 | -17 | 3 |
Sarjataulukko > B-lohko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TPS | 8 | 6 | 0 | 2 | 40 | 22 | +18 | 12 |
| Tappara | 8 | 6 | 0 | 2 | 33 | 19 | +14 | 12 |
| HPK | 8 | 5 | 1 | 2 | 29 | 26 | +3 | 11 |
| HJK | 8 | 1 | 1 | 6 | 21 | 34 | -13 | 3 |
| Karhu-Kissat | 8 | 1 | 0 | 7 | 10 | 32 | -22 | 2 |
Uusinta lohkovoitosta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| TPS | 8-1 | Tappara |
Sarjasta putosivat Karhu-Kissat ja Tampereen Kilpa-Veljet. Tilalle nousivat Helsingin IFK ja Kalevan Pallo.
Pistepörssi

| Nimi | Ikä | O | M | S | P | RM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jorma Salmi | 23 | 9 | 15 | 10 | 25 | 0 |
| Eino Pollari | 21 | 8 | 15 | 4 | 19 | 2 |
| Teppo Rastio | 22 | 10 | 13 | 4 | 17 | 4 |
| Voitto Soini | 18 | 9 | 9 | 7 | 16 | 6 |
| Matti Sundelin | 22 | 9 | 12 | 3 | 15 | 2 |
| Raimo Kilpiö | 20 | 10 | 9 | 6 | 15 | 4 |
| Esko Savolainen | 24 | 8 | 9 | 6 | 15 | 2 |
| Aulis Hirvonen | 23 | 10 | 8 | 7 | 15 | 4 |
| Pentti Simola | 23 | 8 | 9 | 5 | 14 | 4 |
| Räshid Hakimsan | 22 | 10 | 8 | 6 | 14 | 8 |
O=ottelut, M=maalit, S=syötöt, P=pisteer, RM=rangaistusminuutit.
Pronssiottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Tarmo | 1-6 | Tappara |
| Tappara | 1-3 | Tarmo |
Loppuottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Ilves | 4-2 | TPS |
| TPS | 5-7 | Ilves |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Tampereen Ilves
2.: Turun Palloseura
3.: Tampereen Tappara
4.: Hämeenlinnan Tarmo