stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
João Félix
Maajoukkueura

João Félix teki ensiesiintymisensä maansa A-maajoukkueessa Kansojen liigan välieräottelussa Sveitsiä vastaan kesäkuussa 2019. Portugali voitti turnauksen kaadettuaan loppuottelussa Hollannin. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän pelasi viimeiset 34 minuuttia tappiollisessa neljännesvälierässä Belgiaa vastaan. MM-kilpailuissa 2022 hän oli avauskokoonpanossa neljässä ottelussa; kaikissa muissa paitsi alkulohko-ottelussa Etelä-Koreaa vastaan, jossa hän ei lainkaan pelannut. EM-kilpailuissa 2024 hän pelasi kokonaan viimeisen alkulohko-ottelun Georgiaa vastaan ja tuli vaihdosta kentälle puolivälieräottelussa Ranskaa vastaan. Ranska-ottelun ratkaisseessa rangaistuspotkukilpailussa hän oli Portugalin kolmas laukoja ja koko kilpailussa ainoa maalinteossa epäonnistunut.
João Félix on EM-kilpailujen 2024 loppuun mennessä pelannut 41 A-maaottelua, joissa 26 kertaa avauskokoonpanossa. Hän on tehnyt kahdeksan maaottelumaalia: syyskuussa 2020 Kansojen liigan kotiottelussa Kroatiaa, marraskuussa 2020 ystävyysottelussa Andorraa, kuusi päivää edellisen jälkeen Kansojen liigan vierasottelussa Kroatiaa, MM-kilpailuissa 2022 alkulohkopelissä Ghanaa, maaliskuussa 2023 EM-karsinnan vierasottelussa Luxemburgia, syyskuussa 2023 EM-karsinnan kotiottelussa Luxemburgia, lokakuussa 2023 EM-karsinnan vierasottelussa Bosnia ja Hertsegovinaa ja kesäkuussa 2024 ystävyysottelussa Irlantia vastaan.
Nibacos

Nibacos vierasottelussa Peräseinäjoella
Nibacos on kokkolalainen salibandyseura, joka perustettiin vuonna 1994.
Kaudella 2019-2020 miesten edustusjoukkue pelaa II-divisioonaa, kuten myös naisten joukkue. Nibacoksella on myös junioritoimintaa. Nibacos on Kokkolan vanhin ja suurin, sekä Pohjanmaan kolmanneksi suurin salibandyseura lisenssimäärällä mitattuna.
Parhaimmillaan Nibacos on pelannut I-divisioonassa kaudella 2006–2007. Joukkue sijoittui I-divisioonan länsilohkossa viimeiseksi ja putosi takaisin II-divisioonaan.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivu
Junioreiden kotisivu
Juha-Pekka Jalo

Juha-Pekka Jalo huhtikuussa 2015.
Juha-Pekka (J-P) Jalo (s. 18. toukokuuta 1957) on suomalainen urheiluselostaja, jonka päälajeja ovat jalkapallo ja jääkiekko. Hän on selostanut sekä radiossa että televisiossa, muun muassa kanavilla Auran Aallot, Canal+, MTV3, Nelonen ja Eurosport. Jalo aloitti selostajanuransa paikallisradio Auran Aalloissa vuonna 1985 ja lopetti uransa vuonna 2021.
Jalo on toiminut myös lehtitoimittajana Iltalehdessä, Uudessa Suomessa ja kaupunkilehti Turkulaisessa, jossa hän oli päätoimittajana. Vuosina 1993–1994 hän juonsi televisiossa MTV3-kanavan viihdeohjelmaa Gladiaattorit.
Jalo on selostanut seitsemän kertaa jalkapallon Mestarien liigan loppuottelun. Jääkiekon MM-kilpailuissa 2016 ja 2017 Jalo selosti Suomen pelit Radio Novalla ja Radio Cityssä. Vuodesta 2016 lähtien hän on selostanut Eurosportilla muun muassa jalkapalloa, jääkiekkoa ja yleisurheilua. Talviolympialaisissa 2018 Jalo selosti miesten sekä naisten jääkiekkoa Eurosportilla ja TV5:llä. HIFK:n SM-liiga-otteluita Jalo on selostanut Radio City Helsingille vuodesta 2015.
Jalo on koulutukseltaan erityisopettaja. Hän on myös entinen Turun Palloseuran jalkapalloilija. Hän pelasi jalkapallourallaan myös yhdessä poikien maaottelussa. Myös hänen veljensä Timo ja Tomi olivat jalkapalloilijoita.
Jalo sai sydäninfarktin syntymäpäivänään vuonna 2014. Hänelle tehtiin sydämen pallolaajennus Turun yliopistollisessa keskussairaalassa.
Julkaisut

Pelisilmä veressä: Petteri Nummelinin tarina.  Helsingissä:  Auditorium, 2015.  ISBN 978-952-7043-67-7
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
East River

| East River |
| --- | --- |
 East River Manhattan Bridgen ja Brooklyn Bridgen kohdalla.
Maat:  Yhdysvallat
Pituus:  26 km
East River on vesiväylä, joka kulkee Manhattanin itäpuolella New Yorkissa. Se yhdistää Long Islandin salmen ja Upper New York Bay -merenlahden. East Riverin vedenkorkeus vaihtelee vuoroveden vaikutuksesta.
East River on pituudeltaan noin 26 kilometriä ja leveydeltään 200:sta metristä noin 1 200 metriin. Se yhdistyy Hudson-jokeen Manhattanin saaren pohjoispuolella.
The People v. O.J. Simpson: American Crime Story

| The People v>  O.J. Simpson: American Crime Story |
| --- | --- |

Pääosissa:   Sterling K. Brown  Sarah Paulson  Kenneth Choi  Christian Clemenson  Cuba Gooding Jr.  Bruce Greenwood  Nathan Lane  David Schwimmer  John Travolta  Courtney B. Vance 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  FX
Esitetty:  2. helmikuuta 2016 –  5. huhtikuuta 2016
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  10
Seuraaja:  The Assassination of Gianni Versace
Aiheesta muualla
IMDb 
The People v. O.J. Simpson: American Crime Story on yhdysvaltalainen tositapahtumiin perustuvan American Crime Story -rikossarjan ensimmäinen tuotantokausi. Kausi alkoi FX-kanavalla helmikuussa vuonna 2016 ja päättyi huhtikuussa 2016. Kauden pääosissa näyttelevät Sterling K. Brown, Sarah Paulson, Kenneth Choi, Christian Clemenson, Cuba Gooding Jr., Bruce Greenwood, Nathan Lane, David Schwimmer, John Travolta ja Courtney B. Vance.
The People v. O.J. Simpson: American Crime Story sai erinomaisen vastaanoton. Erityisesti se keräsi kehuja näyttelijäsuorituksistaan, ohjauksesta ja käsikirjoituksesta. Kausi sai 22 Primetime Emmy -ehdokkuutta.
Rooleissa > Päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Cuba Gooding Jr.   | … |  O. J. Simpson   |
|  Sarah Paulson   | … |  Marcia Clark   |
|  Kenneth Choi   | … |  Tuomari Lance Ito   |
|  Sterling K. Brown   | … |  Christopher Darden   |
|  Courtney B. Vance   | … |  Johnnie Cochran   |
|  John Travolta   | … |  Robert Shapiro   |
|  Christian Clemenson   | … |  William Hodgman   |
|  Bruce Greenwood   | … |  Gil Garcetti   |
|  Nathan Lane   | … |  F. Lee Bailey   |
|  David Schwimmer   | … |  Robert Kardashian   |
Rooleissa > Sivurooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Chris Bauer   | … |  Det. Tom Lange   |
|  Selma Blair   | … |  Kris Jenner   |
|  Jordana Brewster   | … |  Denise Brown   |
|  Garrett M. Brown   | … |  Lou Brown   |
|  Chris Conner   | … |  Jeffrey Toobin   |
|  Dale Godboldo   | … |  Carl E. Douglas   |
|  Jessica Blair Herman   | … |  Kim Goldman   |
|  Evan Handler   | … |  Alan Dershowitz   |
|  Cheryl Ladd   | … |  Linell Shapiro   |
|  Larry King   | … |  oma itse   |
|  Billy Magnussen   | … |  Kato Kaelin   |
|  Rob Morrow   | … |  Barry Scheck   |
|  Robert Morse   | … |  Dominick Dunne   |
|  Michael McGrady   | … |  Det. Phillip Vannatter   |
|  Angel Parker   | … |  Shawn Chapman   |
|  Steven Pasquale   | … |  Det. Mark Fuhrman   |
|  Leonard Roberts   | … |  Dennis Schatzman   |
|  Keesha Sharp   | … |  Dale Cochran   |
|  Joseph Siravo   | … |  Fred Goldman   |
|  Malcolm-Jamal Warner   | … |  Al Cowlings   |
Rooleissa > Vierailevat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Connie Britton   | … |  Faye Resnick   |
|  Marguerite Moreau   | … |  Laura McKinny   |
|  Kwame Patterson   | … |  Michael Darden   |
|  Romy Rosemont   | … |  Jill Shively   |
|  Duane Shepard Sr.   | … |  Mr. Darden   |
|  Beau Wirick   | … |  Allan Park   |
Yhdysvaltain senaatin vaalit Pennsylvaniassa 2022

Yhdysvaltain senaatin vaalit Pennsylvaniassa 2022 pidettiin 8. marraskuuta 2022 samaan aikaan muiden vuoden 2022 vaalien kanssa. Pennsylvanian senaatin vaalit olivat yhdet koko vuoden 2022 välivaalien seuratuimmista ja kiinnostavimmista myös ulkomailla.
Tausta ja äänioikeus

Paikka jäi vapaaksi, kun istuva republikaanisenaattori Pat Toomey ilmoitti, ettei asetu enää uudelleen ehdolle. Tämä oli yksi vuoden 2022 vaalien tärkeimmistä ja seuratuimmista senaatinvaaleista. Monet mielipidekyselyt ja asiantuntijat enteilivät Ozin voittavan vaalit, mutta tästä huolimatta Fetterman voitti 4,9 %-yksiköllä.
Äänioikeus vaaleissa on sellaisilla henkilöillä, jotka täyttävät seuraavat ehdot:
Yhdysvaltain kansalaisuus vähintään 30 vrk ennen rekisteröitymisen takarajaa
Pennsylvaniassa sijaitsevan vaalipiirin rekisteröitynyt asukas vähintään 30 vrk ennen rekisteröitymisen takarajaa
Vähintään 18-vuotias vaalipäivään mennessä
Ehdokasasettelu

Demokraattien ehdokkaaksi valittiin varakuvernöörinä toiminut John Fetterman. Hän ilmoitti lähtevänsä mukaan kisaan helmikuussa 2021, ja oli ensimmäinen varteenotettava ehdokas. Fetterman sai aivoinfarktin toukokuun puolessa välissä. Tämä ei kuitenkaan vaikuttanut Fettermanin kampanjaan, sillä hän voitti demokraattien esivaalit 17. toukokuuta.
Republikaanien ehdokas oli julkkislääkäri Mehmet Oz, joka ilmoitti lähtevänsä mukaan kisaan marraskuussa 2021. Hänen ehdokkuutensa oli siinä mielessä kyseenalainen, että Oz oli asunut New Jerseyssä viimeiset 20 vuotta, vaikka pyrkikin Pennsylvanian edustajaksi. Myös Ozin kaksoiskansalaisuus (Yhdysvallat ja Turkki) herätti kysymyksiä hänen lojaliteetistaan. Oz sanoi maaliskuussa 2022, että mikäli tulee valituksi senaattiin, hän aikoo luopua Turkin kansalaisuudestaan. Presidentti Donald Trump asettui tukemaan Ozia huhtikuussa 2022. Kesäkuussa Oz voitti puolueensa esivaalit ja hänet nimitettiin virallisesti republikaanien ehdokkaaksi.
Pennsylvaniassa perustettiin vuonna 2022 uusi puolue, Lakikivipuolue, joka syytti demokraatteja ja republikaaneja kansaa jakavan narratiivin ylläpitämisestä. Puolue asetti ehdokkaan sekä senaatin- että kuvernöörinvaaleissa. Senaatinvaaleissa puolueen ehdokas oli Dan Wassmer, joka on aikaisemmin kuulunut libertaaripuolueeseen.
Ehdokasasettelu > Kampanjointi

Fetterman syytti Ozia elitistiseksi, aborttia vastustavaksi onnenonkijaksi, joka muutti New Jerseystä Pennsylvaniaan kalastellakseen senaatin paikkaa, kun taas Oz puolestaan syytti Fettermania sosialistiksi, joka suhtautuu liian pehmeästi rikollisuuteen. Fettermanin terveys oli myös suuri puheenaihe tämän kärsimän aivoinfarktin jäljiltä, minkä seurauksena hän ei voinut kampanjoida kahteen kuukauteen. Fettermanilla oli vaikeuksia ilmaista itseään selkeästi, kun hän kohtasi Ozin vaaliväittelyssä.
Tulokset

| Ehdokas | Äänet | Osuus äänistä (%) |
| --- | --- | --- |
| Fetterman | 2 751 012 | 51,2 |
| Oz | 2 487 260 | 46,3 |
Lähde:
Vaalituloksen selvittyä Oz soitti Fettermanille seuraavana päivänä ja onnetteli Fettermania myöntäen samalla tappionsa. Tätä pidettiin siinä mielessä yllättävänä, koska Oz oli Trumpin tukema ehdokas, jotka ovat yleensä kiistäneet vaalituloksen, mikäli nämä häviävät.
Brian L. Davies

Brian L. Davies on yhdysvaltalainen historioitsija. Hän työskentelee historian professorina Texasin yliopistossa San Antoniossa.
Davies suoritti maisterin tutkinnon vuonna 1977 Chicagon yliopistossa, jossa myös väitteli tohtoriksi 1983. Hän on erikoistunut Venäjän historiaan, ja hänen tutkimuksen kohteinaan ovat Euroopan varhainen uuden ajan historia sekä Osmanien valtakunnan ja Keski-Aasian historia. Hän on erityisen kiinnostunut vertailevaan varhaismodernin ajan valtionkehityksen ja kapitalistisen maailmanjärjestyksen kehityksen tutkimiseen.
Teoksia

State Power and Community in Early Modern Russia (Palgrave MacMillan, 2004)
Warfare, State and Society on the Black Sea Steppe, 1500–1700 (Routledge, 2007)
Empire and Military Revolution in Eastern Europe (Continuum, 2011)
Davies on myös toimittanut seuraavat teokset:
Warfare in Eastern Europe, 1500–1800 (Brill, 2011)
Nahuatl

| Nahuatl |
| --- | --- |
 Nahuatlin puhujamäärät Meksikossa osavaltioittain
Oma nimi:  nāhuatl, mexìcatlàtōlli
Tiedot
Alue:   Meksiko
Virallinen kieli:   Meksiko (kansalliskieli)
Puhujia:  1,54 miljoonaa (2010)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  INALI
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Uto-asteekkilaiset kielet
Kieliryhmä:  Nahuakielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  nah
ISO 639-2:  nah
ISO 639-3:  nci
 Ohje 
Nahuatl eli nahuatli on Meksikon tärkeimpiä alkuperäiskieliä. Se toimi Mesoamerikan lingua francana 600-luvulta aina 1500-luvun lopulle, jolloin espanja alkoi syrjäyttää sitä valloittajien myötä. Nahuatl oli asteekkivaltakunnan kieli. Nahuatlia puhuvia kansoja olivat mm. tolteekit ja asteekit. Latinalaisten aakkosten tultua käyttöön nahuatlille kehitettiin kielioppi. Nahuatl on yksi opiskelluimmista Amerikan alkuperäiskielistä.
Meksikon vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan nahuatlia äidinkielenään puhuvia oli yhteensä 1 544 968, mikä tekee siitä maan suurimman alkuperäiskansojen kielen. Kahdeksan suurinta puhujien keskittymää osavaltiottain olivat Puebla (416 968), Veracruz (338 324), Hidalgo (221 684), San Luis Potosí (138 523), Guerrero (136 681), Estado de México (55 802), México (37 450) ja Tlaxcala (23 737).
Nahuatl on muiden Meksikon alkuperäiskielten ohella tunnustettu Meksikon kansalliseksi kieleksi vuodesta 2003 alkaen.
Fonologia

Nahuatlia äänetään hyvin pitkälti samalla tavalla kuin kirjoitetaankin. Äänteet ovat kutakuinkin samat kuin muissakin alueen alkuperäiskielissä.
Fonologia > Vokaalit

Vokaaleja on nahuatlissa neljä kappaletta. Kaikista on olemassa sekä pitkä että lyhyt versio. /a, a:, e, e:, i, i:, o, o:/. Vokaalien kohdalla allofoneja ei ole käytännössä ollenkaan. Pitkiä vokaaleja merkitään nahuatlissa makroilla: ā, ē, ī ja ō..
Fonologia > Konsonantit

|  | Labiaali | Alveolaari> tavallinen | Alveolaari> lateraali | Palataali | Velaari> tavallinen | Velaari> labialisoitunut | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | m | n |  |  |  |  |  |
| Klusiilit | p | t |  |  | k | kʷ | ʔ |
| Affrikaatat |  | t͡s | tɬ | t͡ʃ |  |  |  |
| Kontinuantit |  | s | l | ʃ |  |  | (h) |
| Approksimantit |  |  |  | j |  | w |  |
Lähde:
H-kirjain esiintyy nahuatlissa ns. saltillona eli glottaaliklusiina. Mikäli H:ta seuraa U, se on glottaaliklusiililähde?. Kaikissa muissa tapaukissa se ääntyy kuten suomen H, mutta muutamissa murteissa H-kirjain muuttuu tällöin J:ksi (ääntäminen säilyy ennallaan).
Muuta huomioitavaa mm.
LL: on pitkä L eli ääntyy kuten suomessakin. Ei siis palataalisena kuten espanjassa.
KW: on labialisoitunut K, joka lasketaan omaksi äänteekseen
TZ: ilmaisee äännettä [ts] ja on itsenäinen kirjain
TL: on myös itsenäinen kirjain ja ilmaisee äännettä [tɬ]
Äänne [w] esiintyy kolmessa muodossa: kirjaimena W, tavun alussa muodossa HU ja tavun lopussa muodossa UH
X ääntyy aina [ʃ]
Fonologia > Sanapaino

Sanapaino lankeaa nahuatlissa yleensä toiseksi viimeiselle tavulle.
Kielioppi

Nahuatlia voidaan pitää polysynteettisenä kielenä, sillä kieli ei tunne sijamuotoja tai sukua. Omistussuhteet, luku yms. ilmaistaan nahuatlissa suffiksien avulla, jotka tuottavat toisinaan vaikeuksia.
Kielioppi > Substantiivi

Substantiivit jaetaan nahuatlissa kahteen ryhmään sen mukaan, viittaavatko ne elollisiin vai elottomiin asioihin. Tässä jaossa tulee kuitenkin muistaa, että esim. sellaiset asiat kuten taivas käsitetään elollisiksi. Tämä jako vaikuttaa niiden suffikseihin ja on keskeisin asia substantiivien kohdalla nahuatlissa. Yleissääntö on, että mikäli substantiiviin ei ole liittynyt mikään suffiksi tai partikkeli, sen perässä on nk. absolutiivisuffiksi, joka ilmaisee käytännössä, että sana on perusmuodossa. Tämä suffiksi poistuu, kun sanaan liitetään muita suffikseja. Yleensä absolutiivisuffiksi on elollisilla substantiiveilla -tl ja elottomilla -li
Esim. ilhuicatl (taivas), mexihcatl (meksikolainen), calli (talo), tlalli (maa), tlapalli (punainen väri)
Klassissessa nahuatlissa vain elollisia substantiiveja voi muuttaa yksiköstä monikkoon, mutta nykyään elottomiakin asioita näkee monikossa suurimmissa murteissa. Tärkeimmät monikkoa ilmaisevat suffiksit ovat -tin ja -meh
Esim. cihtli (mummo) > cihtin (mummoja), coyotl (kojootti) > coyomeh (kojootit)
Sijaintia ilmaisevat suffiksit kiinnittyvät myös pääsanan jälkeen.
Esim. calli (talo) + -pan (-ssa/ -lla) > calpan (talossa)
Kielioppi > Verbi

Verbin taivutus perustuu nahuatlissa siihen, että verbin eteen liitetään prefiksi ja verbin jälkeen suffiksi. Nämä liitteet muuttuvat sen mukaan, mikä aikamuoto ja persoona on kyseessä. Prefiksit ilmaisevat persoonia ja suffiksit aikamuotoja sekä tarvittaessa moduksia. Aikamuotoja on kolme: preesens, preteriti ja futuuri.
Kirjakieli

Nahuatlinkielistä kirjallisuutta alettiin keräämään jo 1500-luvulla, kun kielelle luotiin espanjaan pohjautuva kirjakieli.
Nahuatlia kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Vaikutus muihin kieliin

Jotkut nahuatlin kielen sanat ovat levinneet yleiseen käyttöön. Näitä ovat esimerkiksi avokado (āhuacatl), tomaatti (tomatl), kaakao (cacahuatl), chili (chilli), suklaa (xocolatl) ja kojootti (coyotl).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nahuatlinkielinen wikipedia
http://pages.ucsd.edu/~dkjordan/nahuatl/nahuatllessons/INL-00.html (englanniksi)
http://pages.ucsd.edu/~dkjordan/nahuatl/nahugram.html (nahuatlin kielioppi, D.K. Jordan, englanniksi)
Hugging Face

Hugging Face on alun perin ranskalainen, nykyisin New Yorkiin sijoittuva yritys, joka kehittää ja hostaa ohjelmistoja koneoppimiseen ja luonnollisen kielen käsittelyyn.
Yhtiön perustivat Clément Delangue, Julien Chaumond ja Thomas Wolf
New Yorkissa vuonna 2016. Sen tuote oli teineille suunnattu kännykässä ajettava chatbot, jota kuvattiin "virtuaaliseksi parhaaksi kaveriksi."
Yhtiö julkaisi myöhemmin ohjelman takana olevan kielimallin vapaaksi ohjelmistoksi ja siirtyi koneoppimiseen.
Yhtiö perusti huhtikuussa 2021 BigScience Research workshopin muiden tutkimusryhmien kanssa. Vuonna 2022 BigScience julkaisi BLOOM-nimisen kielimallin (BigScience Large Open-science Open-access Multilingual Language Model).
BLOOM:in arkkitehtuuri on hyvin samanlainen kuin GPT-3:n ja koulutusaineisto 176B parametriä.
Hugging Facen pääasiallinen toiminta on toimia alustana, jossa kehittäjät voivat jakaa ja ladata tekoälyohjelmistojen koodia, dataa ja malleja.
Elokuussa 2023 päättyneellä toisella rahoituskierroksella yhtiö keräsi 235 million dollaria yrityksiltä, kuten Google, Amazon, Nvidia, Salesforce, AMD, Intel, IBM ja Qualcomm ja sen arvoksi arvioitiin 4,5 miljardia dollaria.
Sakari Kilpelä

Sakari Kilpelä (3. huhtikuuta 1955 Savukoski – 21. tammikuuta 2025 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli Yleisradion television ja radion ajankohtaisohjelmissa 1980-luvulta alkaen. Hän aloitti uransa Ylen Lapin radiossa ja siirtyi Yle TV2:n Ajankohtaiseen kakkoseen vuonna 1986. Kilpelä toimi osakkaana Kristiina Hanhirovan ja Pekka Hyvärisen kanssa MTV3-kanavalle ohjelmia tehneissä Suomen Uutisvirta ja HanhirovaHyvärinenKilpelä -yhtiöissä 1990-luvun ja 2000-luvun vaihteessa.
Kilpelän hyökkäävinä pidetyt Jari Sarasvuon ja Paavo Arhinmäen revolverityyppiset haastattelut Yle TV1:n A-studiossa maaliskuussa 2014 herättivät keskustelua toimittajien työtavoista. Kilpelä tuli tutuksi yhtenä Yle Radio 1:n arkiaamujen Ykkösaamun vakiojuontajista loppuvuodesta 2014 alkaen. Hän siirtyi ohjelman tuottajaksi vuonna 2018. Kilpelä jäi eläkkeelle vuonna 2022.
Kilpelä kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen tammikuussa 2025.
Viettelysten saari

Viettelysten saari on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja, jota esitettiin Yhdysvalloissa kolme tuotantokautta vuosina 2001–2003. Viettelysten saaresta on tehty versioita myös muissa maissa.
Ohjelmaan osallistuvat pariskunnat viedään saarelle ja heidät erotetaan toisistaan. Miehiä odottaa joukko sinkkunaisia ja naisia joukko sinkkumiehiä, joiden kanssa kilpailijat viettävät aikaa. Ohjelman tarkoituksena on selvittää parisuhteiden todellinen laatu – kestääkö se houkutuksista huolimatta. Aina välillä pariskuntien miehet ja naiset kokoontuvat iltanuotiolle, jossa heille muun muassa näytetään videopätkiä siitä, mitä pariskunnan toinen osapuoli on puuhaillut.
Kilpailijat käyvät treffeillä saaren sinkkujen kanssa ja heitä kuljetetaan mitä romanttisimpiin paikkoihin. Asumusten yhteydessä on yleensä baari ja uima-allas, jotka saavat aikaan riehakkaita bileitä.
Sarjan joillakin tuotantokausilla puolisot ovat saaneet alussa äänestää mielestään liian houkuttelevan näköisiä kilpailijoita pois saarelta tai he ovat voineet kieltää puolisoiltaan treffit joidenkin sinkkujen kanssa. Toisinaan on ollut esimerkiksi sääntö, jonka mukaan video on pakko katsoa, jos pariskunnan toinen osapuoli on katsonut omansa, mutta sitä ei ole saanut katsoa, jos toinenkaan ei ole katsonut.
Viettelysten saaresta on tehty suomalainen versio Temptation Island Suomi. Ohjelmaa on tehty kolmetoista kautta. Sitä esitettiin ensimmäisen kauden ajan Liv-kanavalla keväällä 2015 ja loput kuusi kautta esitettiin Nelonen-kanavalla vuosina 2016–2020.
Uumajan kunta

| Uumajan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Västerbotten ja Ångermanland
Keskustaajama:  Uumaja
Kuntakoodi:  2480
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  2 317,12 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  130 997
 – Väestötiheys:  56,5 as./km²
 
 www.umea.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nykyisen Uumajan kunnan alueella sijainneet kunnat vuonna 1952. Uumaja on kaupunki ja Holmsund kauppala, muut kunnat maalaiskuntia.
Uumajan kaupunkia Uumajanjoen rannalla.
Nydalasjön.
Norrforsenin koski Uumajanjoessa.
Uumajan kunta (ruots. Umeå kommun) on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västerbotteniin. Kunnan keskustaajama on Uumaja.
Kunnan maapinta-ala on 2 317,12 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 130 997 henkeä (31.12.2021).
Uumaja sijaitsee Ruotsin itärannikolla Merenkurkun tienoilla. Uumajassa asuu paljon ruotsinsuomalaisia, noin kuusi prosenttia, ja heillä on aktiivista kerhotoimintaa. Suomenruotsalaisia on muuttanut jonkin verran Suomen ruotsinkieliseltä rannikkoseudulta Vaasan ympäristöstä.
Vuonna 2007 kunnassa oli 129,05 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kunnan alueella sijaitsevat muinaisjäännöksiksi luokitellut Norrforsenin kalliopiirrokset.
Norjasta Venäjän Karjalaan kulkeva matkailutie, Sininen tie, kulkee Uumajan kautta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan nykyisen Uumajan kunnat alueella sijaitsivat Uumajan kaupunki, Uumajan ja Sävarin maalaiskunnat ja osin myös Nordmalingin maalaiskunta. Vuonna 1914 muodostettiin Hörneforsin maalaiskunta erottamalla se Uumajan ja Nordmalingin maalaiskunnista. Loppuosa Nordmalingia on edelleen itsenäinen kunta. Vuonna 1918 Uumajan maalaiskunnasta erotettiin Holmsundin maalaiskunta ja vuonna 1925 osa Sävarin maalaiskunnasta erotettiin Holmönin maalaiskunnaksi. Holmsundin maalaiskunta muutettiin Holmsundin kauppalaksi vuonna 1947. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa aluejako ei muuttunut. Uumajan maalaiskunta liitettiin kaupunkiin vuonna 1965. Vuonna 1971 kaupunki, kauppala ja maalaiskunnat muutettiin kunniksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon, mutta kuntaliitoksia ei tehty. Vuonna 1974 Uumajan kunta sai nykyiset rajansa, kun siihen liitettiin Holmsundin, Holmönin, Hörneforsin ja Sävarin maalaiskunnat.
Kunnan alueella ovat sijainneet seuraavat taajaväkiset yhdyskunnat:
Hörnefors (Hörneforsin maalaiskunnassa vuosina 1941–1957)
Obbola (vuosina 1939–1946)
Holmsund (vuosina 1894–1946, aluksi Uumajan ja sitten Holmsundin maalaiskunnassa kauppalan perustamiseen asti)
Teg (Uumajan maalaiskunnassa vuosina 1924–1960)
Backen (Uumajan maalaiskunnassa vuosina 1941–1958)
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Uumajan kaupungin vaakuna. Myös useimmilla maalaiskunnilla oli omat vaakunat.
Holmsundin kauppala
Hörneforsin maalaiskunta
Sävarin maalaiskunta
Uumajan maalaiskunta