Nizzan karnevaali
Historia > Karnevaalikulkue

Ensimmäinen karnevaalikulkueeseen viittaava kirjallinen lähde on vuodelta 1294, ja sen kirjoittaja oli Provencen kreivi Charles II, Anjoun herttua, joka "tuli viettämään karnevaalijuhlaa Nizzan kaupunkiin". Karnevaali oli 1300- ja 1400-luvulla ennen kaikkea kansanjuhla. Renessanssiaikaan järjestettiin suuria karnevaalitanssiaisia ja -naamiaisia kaupungin keskustan kapeilla kaduilla, kun taas 1700-luvulla suosittiin venetsialaistyylisiä naamiaisia.
1800-luvun jälkimmäisellä puoliskolla Nizzasta tuli erittäin suosittu ylempien luokkien talvenviettopaikka Euroopassa. Karnevaalikulkue kulki pääasiassa pitkin Nizzan vanhan kaupunginosan le Cours -pääkävelykatua, jonka ympäristöön seurapiirielämä keskittyi. Vuonna 1871 Pariisin kommuunin aiheuttamat levottomuudet pelottivat rikkaita aatelistoon kuuluvia lomanviettäjiä. Niinpä samana vuonna perustettiin juhlatoimikunta mainostamaan Nizzan kaupunkia ja siellä vallitsevaa levollisuutta. Juhlatoimikunta muuttikin karnevaalin oikeaksi näytökseksi ja järjesti laskiaistiistaiksi tapahtuman, johon kuului karnevaalivaunujen paraateja, naamiaisia ja ratsukulkueita. Kaksi merkittävää nizzalaista taiteilijaa, Alexis Mossa ja hänen poikansa Gustav-Adolf Mossa olivat vuoron perään tai yhdessä "Ymagiers du Roy" eli "kuninkaan suunnittelijoita". He keksivät ja suunnittelivat Karnevaalien Kuninkaan (Sa Majesté Carnaval) ja hänen hovinsa. Alexis Mossa kokosi piirtämistään karnevaalin suunnittelukuvista ensimmäiset kuva-albumit, jotka toimivat mallina New Orleansin Mardi Gras -karnevaalille. Hän suunnitteli ensimmäisen Karnevaalien Kuninkaan vaunun vuonna 1882 ja liitti Rouva Karnevaalin (Madame Carnaval) Kuninkaan seuraan vuonna 1893. Symbolismin vaikutus nousi esille Gustav-Adolf Mossan töissä ja innoitti häntä luomaan kreikkalais-latinalaisesta ja populaarikulttuurista lähtöisin olevia hahmoja, jotka heijastivat hänen mielikuvituksensa värittäminä paikallisia ja kansainvälisiä tapahtumia. Gustav-Adolf Mossa loi ja suunnitteli karnevaaliuniversumin, joka oli yhtä aikaa satiirinen ja ihmeellinen, rikas ja monimuotoinen. Hänen ansiostaan karnevaalitaide sai tunnustetun aseman ja Nizzasta tuli yksi maailman merkittävimmistä karnevaalikaupungeista.
Karnevaalien Kuninkaan ensiesiintyminen oli helmikuun 14. päivänä vuonna 1882, jolloin Place de la Préfecture -aukiolla aiemmin liikumattomana karnevaaleja seurannut riepu- ja olkinukke vaihtui Karnevaalien Kuninkaaksi, joka osallistui kulkueeseen omalla vaunullaan kuten muutkin nuket. Vuonna 1892 Nizzassa käytettiin ensimmäistä kertaa nykyaikaisia paperisia konfetteja, jotka oli otettu käyttöön vuotta aikaisemmin Pariisin karnevaaleissa ja joita siksi kutsuttiin nimellä "Pariisin konfetit". Vuoteen 1892 Nizzan karnevaaleissa oli käytetty vain kipsisiä konfetteja eli "italialaisia konfetteja". Niitä käytettiin paperisten konfettien rinnalla aina vuoteen 1955, jolloin ne kiellettiin Nizzassa.
Historian tapahtumilla on myös ollut vaikutuksensa Nizzan karnevaalien järjestämiseen. Ensimmäinen ja toinen maailmansota luonnollisesti pilasivat karnevaali-ilon ja estivät kuninkaan karnevaalikulkueen. Vuosien 1914 ja 1939 karnevaalit, joiden teemana olivat "Perseus Pegasuksen selässä" (ransk. Persée sur Pégase) ja "Naurun ja ilon kuningas" (ransk. Roi de la Joie et du Rire), sujuivat normaalisti, mutta vuosien 1915 ja 1940 karnevaalit peruttiin. Näiden vuosien karnevaaliteemoissa oli mielenkiintoista ironiaa, sillä vuoden 1915 teemana oli "Hullujen kuningas" (ransk. Roi des Fous) ja vuoden 1940 puolestaan "Hulluuden herra" (ransk. Sire de la Folie). Nimi oli enne vielä kerran vuonna 1991, jolloin teemana oli uudelleen "Hullujen kuningas". Tämäkään kuningas ei koskaan päässyt näyttäytymään, sillä karnevaalit peruttiin Persianlahden sodan aiheuttamassa iskujen pelossa.
Piirros karnevaaleista vuodelta 1915.
Éclaireur-lehden artikkeli Nizzan karnevaaleista vuodelta 1887.
Karnevaalijuliste vuodelta 1916.
Jo puolen vuosisadan ajan karnevaaleihin on liittynyt tiettyjä perinteisiä tapahtumia. Osa niistä on vuosien saatossa tosin muuttanut jonkin verran muotoaan. Esimerkiksi perinteisestä karnevaaliuinnista on kehittynyt Carnastring-tapahtuma, ja myöhemmin mukaan on tullut muutakin ohjelmaa, kuten rannan kahvilatarjoilijoiden juoksukilpailu Carnacourse sekä Carnasocca eli perinteisen nizzalaisen ruokalajin, kikhernejauhoista valmistetun ohuen pannukakun tapaisen soccan maistiaiset. Jo kolmenkymmenen vuoden ajan on myös valittu karnevaalien kuningatar ja tämän perintöprinsessat. Valinnan tekee komitea, jonka puheenjohtajana toimii joku tunnettu henkilö. Valittu kuningatar avaa kukkaparaatin omalla vaunullaan ja käy myös edustamassa Nizzan karnevaaleja virallisilla edustusmatkoilla.
Vuonna 1985 Nizzan karnevaalien teemana oli "Mainosten kuningas" (ransk. Roi de la Pub). Jean Oltra ja Gaspare Di Caro järjestivät silloin karnevaalien aikana ensimmäisen Commedia dell’Arte -festivaalin. Vuonna 1994 Nizzan karnevaalien teemana oli "Taiteiden kuningas" (ransk. Roi des Arts), jolloin karnevaaliin osallistuivat ensimmäistä kertaa modernin taiteen Ècole de Niceksi kutsutun suuntauksen taiteilijat, mm. Arman, Ben, Patrick Moya, Claude Gilli ja Jean-Claude Farci. Vuonna 2000 Le Monde -lehden pilapiirtäjä Sergueï kutsuttiin suunnittelemaan karnevaalikulkueen ja kukkaparaatin vaunut. Samana vuonna paikalliset koulut ja koulujen välisen yhteistyön keskusjärjestö OCCE (ransk. Office Central de la Coopération à l'École) järjestivät yhdessä Nizzan turistitoimiston kanssa pedagogisen karnevaaliaiheisen tapahtuman. Niinpä kaksituhatta koululaista seurasi kuningasta tanssien ja laulaen. Euroon siirtymisen kunniaksi vuoden 2002 teemana oli "Eurolandian kuningas" (ransk. Roi de l’Euroland). Suurimpien kansainvälisten lehtien pilapiirtäjät kutsuttiin suunnittelemaan vaunuja karnevaaleihin. Näin karnevaali tarjoaa yhä vapaan foorumin yhteiskunnan ajankohtaisten epäkohtien ilmaisuun.
Vuonna 2007 karnevaalien seisomakatsomoista tuli ilmaisia. Lisäksi Jardin Albert 1er-puistosta tuli erillinen festivaalialue, jossa järjestettiin leikkisää ohjelmaa. Ohjelmaan kuului nuorallatanssijoita, kasvomaalausten tekijöitä ja leijoja. Karnevaaliin osallistui silloin ensimmäistä kertaa myös satakuusikymmentä karnevaalitaiteilijaa, jotka esittivät juhlan häiriköiden roolia.
Vuosina 2005–2008 kaikki karnevaalitapahtumat järjestettiin Promenade des Anglais -ranta­kadulla raitiovaunuradan rakennustöiden vuoksi. Paikanvaihdoksen vuoksi vaunujen tekoa varten oli kehitettävä uusia parempia tekniikoita ja materiaaleja. Myös vaununtekijöiden välinen yhteistyö parani. Vuonna 2009 karnevaali palasi takaisin Place Masséna -aukiolle. Joka vuosi aukiolle pystytetään valtava valkokangas ja perinteiset esiintymiskorokkeet.