stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korpilampi-seminaari

Korpilampi-seminaari oli Korpilampi-hotellissa Espoossa 5.–6. syyskuuta 1977 pidetty talouspoliittinen seminaari, jonka kokoonkutsujana oli pääministeri Kalevi Sorsa. Paikalle oli kutsuttu Suomen poliittisten puolueiden, etujärjestöjen ja elinkeinoelämän eliitti, osanottajia oli 350. Myyttiseen maineeseen nouseessa kokouksessa synnytettiin poliittinen konsensus Suomen tulevasta talouspolitiikasta.
Kokouksen taustalla oli taloudellisesti epävakaa aika, ja Sorsan hallitus oli laatinut elvytyspaketin, jonka taakse oli saatava laaja yhteisymmärrys. Tämä saatiin aikaan "sulkemalla ulos yhteistoimintakyvyttömät ja luomalla valittujen osalta ryhmän sisäistä yhteenkuuluvuutta ja yhteistä ymmärrystä suomalaisen yhteiskunnan tilasta".
Jukka Tarkan mukaan kokouksen hahmotteli Eva, mutta Evan jäsenet eivät olleet kutsuttuina evalaisina, jotta kommunisteille ei olisi näytetty sosiaalidemokraattien läheisiä suhteita Evan vuorineuvoksiin. Elvytys sai kokouksessa Jouko Kajanojan mukaan uuden sisällön, ja sillä alettiin tarkoittaa elinkeinoelämän elvytystä.
Seminaarista syntyi käsite Korpilammen henki, jolla viitataan konsensukseen.
Kriittinen tunti

Kriittinen tunti (Zero Hour) on Kanadassa valmistettu ja Britanniassa tuotettu dokumenttityylinen televisiosarja. Ohjelmassa kuvataan ihmisen aiheuttamia tapahtumia, joiden kriittinen vaihe on kestänyt noin tunnin.
Ohjelmaa on esittänyt Suomessa JIM. Jaksoja on esitetty uusintana. Muualla sitä ovat esittäneet History Channel (Yhdysvallat), History Television (Kanada), BBC (Britannia) ja Discovery Channel (Aasia, Afrikka, Alankomaat).
Jaksot

Columbinen verilöyly, esitetty 17.2.2008 (Massacre at Columbine High)
Marseillen tulitaistelu, esitetty 10.2.2008 (Shoot-Out in Marseilles )
Liman panttivankikriisi, esitetty 3.2.2008 (The Lima Siege)
Kuninkaallinen verilöyly, esitetty 27.1.2008 (A Royal Massacre)
Avaruussukkula Columbia, esitetty 16.1.2008 (Falling Star - Columbia)
Sierra Leonen panttivankikriisi, esitetty 9.1.2008 (Operation Certain Death: The SAS in Sierra Leone)
Pohjois-Hollywoodin ampumavälikohtaus, esitetty 2.1.2008 (The North Hollywood Shootout)
Yksi Amerikan omista, esitetty 26.12.2007 (One of America's Own)
Kokaiinikuningas, esitetty 19.12.2007 (The King of Cocaine)
Saddamin vangitseminen, esitetty 12.12.2007 (Capturing Saddam)
Paavin salamurhayritys, esitetty 5.12.2007 (The Plot to Kill the Pope)
Estonian uppoaminen, esitetty 28.11.2007 (The Sinking of the Estonia)
Balin pommi-isku, esitetty 21.11.2007 (The Bali Bombing)
Tokion terrori-isku, esitetty 14.11.2007 ( Terror in Tokyo)
Tšernobylin katastrofi, esitetty 7.11.2007 (Disaster at Chernobyl)
Kohtalon hetket lennolla 11, esitetty 31.10.2007 (The Last Hour of Flight 11)
Kani (täsmennyssivu)

Kani voi tarkoittaa seuraavia:
kani, kaniini (Oryctolagus cuniculus ), jäniseläimiin kuuluva nisäkäs
lemmikkikani, kaniinin lemmikkieläimenä pidetty muoto
piirroshahmoja:
Kani, Nalle Puh -kirjojen hahmo
Osku Kani, Walt Disneyn piirroshahmo
Veli Kani, Walt Disneyn piirroshahmo
kani, panttilainaamo
Kani, Japanin kaupunki Gifun prefektuurissa
k'ani (Ⴉ, ⴉ tai კ), georgian aakkosten 11. kirjain
kani (Ⴕ, ⴕ tai ქ), georgian aakkosten 25. kirjain
KANI, oik. Abdikani Ilmari Hussein (s. 1994), suomensomalialainen hip hop- ja R&B-muusikko
Kani, sukunimenä:
Karl Kani (s. 1968), yhdysvaltalainen muotisuunnittelija
4265 Kani, asteroidi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kani”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristianstadin lääni

| Kristianstadin lääni |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Skåne ja Halland
Maakäräjäkunta:  Kristianstadin läänin maakäräjäkunta
Pääkaupunki:  Kristianstad
Perustamisvuosi:  1719
Pinta-ala:  
 – Maa:  6 047,50 km²
Väkiluku:  302 907
 – Väestötiheys:  50,1 as./km²
Symbolit:  
 – Läänikirjain:  L
 – Läänikoodi:  11
 Läänin nykyinen väkiluku ja pinta-ala on laskettu summaamalla siihen kuuluneiden kuntien väkiluvut ja pinta-alat. Kuntien tilastotietojen lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan 1.1.2012. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kristianstadin lääni (ruots. Kristianstads län) on yksi Ruotsin entisistä lääneistä. Se koostui Skånen maakunnan koillisosasta, jonka lisäksi siihen kuului Hallandin maakunnasta Östra Karupin pitäjä. Kristianstadin lääni perustettiin vuonna 1719, ja sen pääkaupunkina toimi Kristianstad. Vuonna 1997 Kristianstadin lääni yhdistettiin Malmöhusin läänin kanssa Skånen lääniksi. Nykyisin lääniä vastaa valtiopäivävaaleissa Skånen läänin pohjoinen ja itäinen vaalipiiri, aiemmalta nimeltään Kristianstadin läänin vaalipiiri.
Kihlakunnat

Kristianstadin läänissä oli 10 kihlakuntaa, jotka on sittemmin lakkautettu.
Albon kihlakunta
Bjären kihlakunta
Gärdin kihlakunta
Ingelstadin kihlakunta
Järrestadin kihlakunta
Norra Åsbon kihlakunta
Södra Åsbon kihlakunta
Villandin kihlakunta
Västra Göingen kihlakunta
Östra Göingen kihlakunta
Kihlakuntien käyttämät vaakunat olivat seuraavanlaiset:
Albon kihlakunta
Bjären kihlakunta
Gärdin kihlakunta
Ingelstadin kihlakunta
Järrestadin kihlakunta
Norra Åsbon kihlakunta
Södra Åsbon kihlakunta
Villandin kihlakunta
Västra Göingen kihlakunta
Östra Göingen kihlakunta
Kunnat > Kunnat 1970-luvulta eteenpäin

| --- | --- |
 Bromöllan kunta  Båstadin kunta  Hässleholmin kunta  Klippanin kunta  Kristianstadin kunta  Osbyn kunta  Perstorpin kunta:  Simrishamnin kunta  Tomelillan kunta  Åstorpin kunta  Ängelholmin kunta  Örkelljungan kunta  Östra Göingen kunta
Kunnat > Kunnat 1950-luvulta 1970-luvulle

| --- | --- |
 Kaupungit (4 kpl): Hässleholm  Kristianstad  Simrishamn  Ängelholm:  Kauppalat (9 kpl): Bromölla  Båstad  Klippan  Osby  Perstorp  Tomelilla  Vinslöv  Åhus  Åstorp
Maalaiskunnat (45 kpl):
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Araslövin maalaiskunta  Ausåsin maalaiskunta  Barkåkran maalaiskunta  Bjärnumin maalaiskunta  Borrbyn maalaiskunta  Brobyn maalaiskunta  Brösarpin maalaiskunta  Degebergan maalaiskunta  Everödin maalaiskunta  Fjälkingen maalaiskunta  Förslövsholmin maalaiskunta  Glemmingebron maalaiskunta  Glimåkran maalaiskunta  Hammenhögin maalaiskunta  Hjärnarpin maalaiskunta |  Hjärsåsin maalaiskunta  Hästvedan maalaiskunta  Ivetoftan maalaiskunta  Kivikin maalaiskunta  Knislingen maalaiskunta  Kvidingen maalaiskunta  Loshultin maalaiskunta  Löderupin maalaiskunta  Munka-Ljungbyn maalaiskunta  Nosabyn maalaiskunta  Näsumin maalaiskunta  Onslunda maalaiskunta  Oppmannan ja Vångan maalaiskunta  Osbyn maalaiskunta  Risebergan maalaiskunta |  Skånes-Fagerhultin maalaiskunta  Smedstorpin maalaiskunta  Stobyn maalaiskunta  Sösdalan maalaiskunta  Tollarpin maalaiskunta  Tommarpin maalaiskunta  Tränen maalaiskunta  Tyringen maalaiskunta  Vinslövin maalaiskunta  Vittsjön maalaiskunta  Vän maalaiskunta  Västra Bjäre maalaiskunta  Örkelljungan maalaiskunta  Örkenedin maalaiskunta  Östra Ljungbyn maalaiskunta |
Väestönkehitys

| Kristianstadin läänin väestönkehitys 1810–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1810 | 1810 |    | 120 511 | 120 511 |
| 1820 | 1820 |    | 134 683 | 134 683 |
| 1830 | 1830 |    | 150 372 | 150 372 |
| 1840 | 1840 |    | 165 880 | 165 880 |
| 1850 | 1850 |    | 189 627 | 189 627 |
| 1860 | 1860 |    | 209 581 | 209 581 |
| 1870 | 1870 |    | 221 957 | 221 957 |
| 1880 | 1880 |    | 230 619 | 230 619 |
| 1890 | 1890 |    | 221 691 | 221 691 |
| 1900 | 1900 |    | 219 166 | 219 166 |
| 1910 | 1910 |    | 228 307 | 228 307 |
| 1920 | 1920 |    | 241 018 | 241 018 |
| 1930 | 1930 |    | 245 928 | 245 928 |
| 1940 | 1940 |    | 248 247 | 248 247 |
| 1950 | 1950 |    | 258 734 | 258 734 |
| 1960 | 1960 |    | 256 395 | 256 395 |
| 1970 | 1970 |    | 264 170 | 264 170 |
| 1980 | 1980 |    | 280 193 | 280 193 |
| 1990 | 1990 |    | 289 278 | 289 278 |
| 2000 | 2000 |    |  |  |
| 2010 | 2010 |    |  |  |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Mahdolliset aluejaotuksen muutokset saattavat heikentää tietojen vertailtavuutta eri vuosina. Lääni ei ollut olemassa enää vuosina 2000 ja 2010.
Skånen läänijako ennen vuotta 1997. Punainen lääninraja oli ollut voimassa 1970-luvulta lähtien. Vaaleanpunainen raja tarkoittaa sitä ennen voimassa ollutta lääninrajaa, joten näiden kahden rajan välillä olleet alueet ovat vaihtaneet lääniä. Esimerkiksi Båstadin kuntaan kuuluu aiemmin Hallandin lääniin kuuluneita alueita, Höörin ja Ystadin kuntiin Malmöhusin läänissä puolestaan aiemmin Kristianstadin lääniin kuuluneita alueita.
Vuoden 1952 kuntajako Malmöhusin ja Kristianstadin lääneissä.
Skånen pitäjät ja Östra Karupin pitäjä Hallandin maakunnasta.
Käännös suomeksi
Kure

| Kure-shi (呉市) |
| --- | --- |
 Ondon silta Seton sisämerellä
 lippu
 Kuren sijainti Hiroshiman prefektuurissa
 Koordinaatit: 34°14′57″N, 132°33′57″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūgoku (San’yō)
Prefektuuri:  Hiroshiman prefektuuri
Hallinto:  
 – Pormestari:  Kazutoshi Komura
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  353,86 km²
Väkiluku (2014):  236 905
 – Väestötiheys:  669,5 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kashi (mm. Quercus-suvun puita)
 – Kukka:  Kamelia
 
 http://www.city.kure.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kure (jap. 呉市, Kure-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūgokun alueella Hiroshiman prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin eteläosassa Seton sisämeren rannalla ja siihen kuuluu useita sisämeren saaria. Kaupungissa on 236 905 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 353,86 neliökilometriä. Kure on valittu yhdeksi Japanin ydinkaupungeista.
Kureen avattiin keisarillisen Japanin laivaston tukikohta vuonna 1889. Sen jälkeen paikkakunta on toiminut laivastokaupunkina. Kuren kaupunki perustettiin kahden kyläkunnan ja kahden maaseutukaupungin yhdistyessä 1. lokakuuta 1902. Kaupunkia pommitettiin useita kertoja toisessa maailmansodassa, ja 24.–28. heinäkuuta 1945 yhdysvaltalaiset joukot hyökkäsivät Kuren laivastotukikohtaan upottaen useita aluksia (katso Kuren pommitukset). Erityiskaupunki Kuresta tehtiin vuonna 2000, minkä jälkeen se laajeni huomattavasti useiden kuntaliitosten kautta, etenkin vuonna 2005, kun siihen liitettiin kuusi maaseutukaupunkia ja perustettiin kokonaan uusi Kuren kaupunki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kure Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetisivut (japaniksi)
Kani (Nalle Puh)

Kuvassa Kani vasemmalla, Nasu keskellä ja Nalle Puh oikealla.
Kani on A. A. Milnen Nalle Puh -kirjojen fiktiiviseen maailmaan kuuluva eläinhahmo.
Kani asuu omassa luolapesässään Puolen hehtaarin metsässä. Hän käyttää paljon aikaa puutarhanhoitoon. Kani on luonteeltaan vastuuntuntoinen ja ahkera. Ajoittain neuroottisen oloinen Kani hermostuu ystäviinsä. Kani on sukupuoleltaan poika.
Kirjojen hahmoista Kani, samoin kuin Pöllö, näyttävät eläviltä eläimiltä; muut ovat pehmoleluja. Tämän voi päätellä kirjojen kuvituksesta sekä Kanin kommentista Pöllölle, että muilla eläimillä on päässään vanua, siinä missä heillä on aivot. Kani ja Pöllö ovat eläinhahmoista selvästi älykkäimmät.
Disneyn animaatioelokuvissa Kanin turkki on keltainen.
Nalle Puh -elokuvien alussa, jossa näytetään Risto Reippaan huonetta, Kani kuvataan pehmoleluksi.
Elokuvassa Risto Reipas ja Nalle Puh Kani muistuttaa oikeaa kaniinia ja on väriltään ruskea.
Kanin suomenkielisinä ääninäyttelijöinä toimivat näyttelijät Matti Ranin vuonna 1984, Jarno Hiilloskorpi vuonna 1985, Matti Olavi Ranin vuosina 1989–1990, Aarre Karén vuosina 1990–2011 ja Pekka Autiovuori vuonna 2018.
Kani (muusikko)

Kani (Kani Kullervo, oikealta nimeltään Abdikani  Hussein, s. 18. tammikuuta 1994 Espoo) on suomalainen hip hop-, R&B- ja popmuusikko. Hänen vanhempansa ovat kotoisin Somaliasta. 28-vuotias laulaja debytoi vuonna 2016 kappaleella "Lei", jolla mukana ovat myös VilleGalle, Kube, Reino Nordin & STIG.
Kanista piti alun perin tulla jalkapalloilija, ei muusikko. Kani tehtaili rap-biisejä huumorimielessä, ja niitä kuunneltiin kaveriporukassa. Tällä hetkellä Kani keskittyy täysillä musiikkiin. Sen lisäksi aikaa jää oikeastaan vain yhdelle asialle, joka on lähellä artistin sydäntä: koulukiusaamisen ehkäisemiselle. Kani on vieraillut eri kouluilla puhumassa kiusaamisen turhuudesta ja tyhjänpäiväisyydestä. Artistin mukaan kiusaamiseen tulee puuttua nykyistä enemmän.
Kanin ensimmäinen single "Shakira" julkaistiin 22. kesäkuuta 2018. Hänellä on levytyssopimus Sony Musicin kanssa. Hänen ensi-EP:nsä Mamacita EP julkaistiin 20. heinäkuuta 2018.
Kwangmyong

Pjongjangin kansalliskirjaston tietokonehuone.
Kwangmyong (kor. 광명, Gwangmyeong) on pohjoiskorealainen intranet, joka avattiin Pohjois-Korean kansalle vuonna 2000. Vain tietyillä ihmisillä on pääsy maailmanlaajuiseen Internetiin, kun taas muu väestö saa käyttää valtion valvomaa kwangmyongia. Intranetin selailuun tarkoitettu selain on kopio Firefoxista. Kwangmyong on käytettävissä kaikista suurimmista kaupungeista ja yliopistoista, mutta maaseudulla sen käyttäminen on hyvin vähäistä.
Kwangmyongissa on arviolta 5 000 verkkosivustoa.
Käännös suomeksi
Korpilampi (Espoo)

| Korpilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Espoo
Koordinaatit:  60°19′33″N, 24°43′46″E
Järvinumero:  21.041.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  70,2 m 
Rantaviiva:  1,1 km 
Pinta-ala:  0,015 km² 
 fiKorpilampi 
Korpilampi on noin puolentoista hehtaarin laajuinen tekojärvi koillisessa Espoossa Lahnuksen kaupunginosassa. Korpilammen etelärannalla sijaitsee Hotelli Korpilampi, jonka rakennustöiden osana tekojärvi kaivettiin vuonna 1975.  Korpilammen pituus kaakosta luoteeseen on lähes 400 metriä. Järvi on kaita ja rannoiltaan mutkitteleva poukamineen ja pienine niemineen.
Korpilampi on runsasjärvisen Pohjois-Espoon itäisimpiä vakavesiä. Sen naapurijärviä ovat Luukinjärvi ja Kalajärvi etelässä sekä Lahnuksen Myllyjärvi lännessä. Kaakon suunnalla on Kurkijärvi ja idässä Vesipuisto Serena, joka sijaitsee vain kivenheiton päässä Vantaan luoteisrajalta.
Korpilampi sijaitsee Vantaan päävesistöalueen reunalla. Luukinjärvi, Kalajärvi ja Kurkijärvi kuuluvat Espoonjoen vesistöön.
Kaissa

Varhainen kuvaus Kaissasta.
Kaissa on myyttinen traakialainen dryadi, jota kuvataan shakin jumalattareksi.
Kaissa esiintyi alun perin runossa nimeltä Caïssa, jonka kirjoitti brittiläinen William Jones vuonna 1763.
Kwasio

| Kwasio> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Päiväntasaajan Guinea  Kamerun
Puhujia:  22,000
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  atlantinkongolaiset kielet voltankongolaiset kielet benuenkongolaiset kielet bantukielet
ISO 639-3:  nmg
 Ohje 
Kwasio on bantukieli, jota puhuu äidinkielenään 13,000 ihmistä Päiväntasaajan Guineassa ja 9,000 Kamerunissa. Kwasio on sanastoltaan ja kieliopiltaan lähellä makaan, njyemin ja koonzimen kieliä.
Koljonselkä

| Koljonselkä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi, Pirkanmaa
Kunnat:  Jämsä, Orivesi
Koordinaatit:  61°38′48″N, 24°34′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  Rönninsalmi 
Järvinumero:  35.722.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,2 m  
Rantaviiva:  203,958 km  
Pinta-ala:  40,4679 km²  
Tilavuus:  0,37060209844 km³  
Keskisyvyys:  9,22 m  
Suurin syvyys:  56,39 m  
Valuma-alue:  1 124 km²  
Keskivirtaama:  12 m³/s  
Saaria:  122 
 fiKoljonselkä 
Koljonselkä  on Pirkanmaalla Orivedellä ja Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Koljonselkää käsitetään osaksi Längelmävettä, sillä järvillä on sama vedenpinnan korkeus 84,2 metriä mpy ja järvien väliset salmet ovat leveitä. Toisaalta sekä Längelmävettä että Koljonselkää käsitellään myös osana laajaa Suur-Längelmävettä, jonka kaikki järvet ovat samalla korkeudella. Yksinään se on Suomen 93. suurin järvi ja Längelmäveden yhteydessä se on 25. suurin järvi.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.
Pääosa tulovirtaamasta on peräisin Leppähampaanjoen valuma-alueelta (35.75, 396 km²) ja Pääskylänjoen valuma-alueelta (35.76, 267 km²). Leppähampaanjoen valuma-alue laskee viimeisen osuutensa Kaivannanjokea myöten Laasojärven (66 ha) jälkeen Koljonselän nimikkoselkään. Pääskylänjoen valuma-alueen laskujoki Luukkaanjoki laskee Vinkiänjärvestä (16 ha) Koljonselän Huuhkaimenselkään. Tämän valuma-alueen pääjärvi on Pitkävesi (645 ha). Längelmäveden alueella Koljonselkään laskee myös kolme pienempää valuma-aluetta. Ävantäjärvestä laskee Talviaistenjoki, joka on Äväntäjärven valuma-alueen (35.724) laskujoki, laskee Harolanlahden (25 ha) kautta Lopenselkään (171 ha). Lopenselkä laskee Kaivannonsalmea pitkin Koljonselän Koistonselkään. Haapaoja, joka on Eväjärven valuma-alueen (35.723) lasku-uoma, laskee Myllyvedestä (140 ha) Jänenjärven (8 ha) kautta Säkkiin. Västilänjoen valuma-alueen (35.725) laskujoki on Västilänjoki, ja se alkaa Iso-Löytäneestä (884 ha) ja laskee Löytäneenlahteen (68 ha) ja siitä ojaa myöten Koljonselän Huhkaimenselkään.
Koljonselkään laskee suoraan joukko järviä lyhyitä ojia myöten. Länkipohjan koillispuolelta Säkkiin laskee Sulunjärven (26 ha) kautta muun muassa Valkeajärvi (111 ha). Se eteläpuolelta laskevat Iso-Heiniä (7 ha) ja Vähä-Heiniä (3 ha). Längelmäen kirkonkylään laskevat Junkinlahden (33 ha) järven kautta Pitkävesi (51 ha), Syväjärvi (138 ha) ja Tunkelonlahti (7 ha). Lopenselän Harolanlahteen laskevat Oinasjärvi (13 ha) ja Eskolanjärvi (7 ha). Raidistonjärvi (11 ha) sijaitsee samalla seudulla, mutta se laskee Röydänsalmesta Karviansalmeen. Lännempänä sijaitsevaan Eräslahteen laskevat Kolu (9 ha), Eräsjärvi (35 ha) ja Vähäjärvi (6 ha). Koljonselän länsipäähän laskee Päilahteen Nuottajärvi (15 ha) ja Koljolanselän etelärannan Hirtopohjaan laskevat Mikkolanjärvi (23 ha) ja Vähäjärvi (6 ha).
Koljonselkä laskee Längelmäveteen Rönninsalmen, Kuoresalmen ja Välikönsalmen kautta, kun nämä kiertävät Paavonsaaren ja Kuoresalon.
Luonnonarvoja

Hirtolahdesta ja sen rannoista kuuluu noin puolet (254 hehtaaria) Hirtopohjan luonnonsuojelualueeseen (FI0334001), joka kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan. Alueeseen sisältyy myös Kullapään niemennokka ja Rönnissä Paavonsaaren matala Välikönsalmi.
Historiaa

Koljonselän historia on kiinteänä osana Längelmäveden historiaa.
Melontareitti

Hallista Längelmäelle on opastettu melontareitti: Eväjärvi–Kilvenvesi–Velhonvesi–Kalkunjärvi–Myllyvesi–Haapaoja–Ylinenlampi–Jänenjärvi–Koljonselkä.
Korpitien koulu

| Korpitien koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Paltamo
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  2008
Rehtori:  Teuvo Heikura
Luokat:  1–9
Oppilaita:  262 (syksyllä 2020)
Verkkosivut
Korpitien koulu on Paltamon kirkonkylässä sijaitseva peruskoulu, joka käsittää luokat 1–9. Syksyllä 2020 koulua kävi 262 oppilasta. Koulun rehtorina toimii Teuvo Heikura. Korpitien koulun yhteydessä sijaitsee Paltamon lukio.
Kriketin Euroopan-liiga 2003

Kriketin Euroopan-liigassa pelattiin kaudella 2003 3. divisioonan ottelut Wienissä 10.-16. elokuuta. Turnauksen virallinen nimitys oli ECC Trophy. Turnauksen voitti Norja. Suomi, Sveitsi, Kroatia ja Luxemburg putosivat 4. divisioonaan.
Loppusarjat > Sijat 1-4

| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | NR | Tappiot | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 3 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| 2 |  Itävalta | 2 | 0 | 0 | 1 | 4 |
| 3 |  Malta | 1 | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 4 |  Kreikka | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 |
Loppusarjat > Sijat 5-11

| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | NR | Tappiot | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 |  Sveitsi | 2 | 0 | 0 | 0 | 4 |
| 10 |  Kroatia | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 |
| 11 |  Luxemburg | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Kriketin Euroopan-liiga 2002 | Kriketin Euroopan-liiga | Seuraaja: Kriketin Euroopan-liiga 2004 |
Kangaslampi (Äänekoski, Kapeenkylä)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°31′50″N, 25°47′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vatianjärven alue (14.33)
Laskuoja:  oja Vatianjärven 
Järvinumero:  14.331.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,4 m  
Pituus:  930 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  2,172 km  
Pinta-ala:  12,183 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslampi 
Kangaslampi  on Keski-Suomessa Äänekoskella Kapeenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 12,2 hehtaaria, se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Vatianjärven alueella (14.33), jonka Vatianjärven lähialueeseen (14.331) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä mpy.
Korpilammi (Tammela)

| Korpilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°50′35″N, 24°02′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  oja Suojärvenjokeen 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126 m 
 fiKorpilammi 
Korpilammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen reittiin se kuuluu.
Maantiede

Lampi on 180 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee keskellä Tammelan puolella tiheästi ojitettua Korpilamminsuota ja suon johto-oja laskee siihen Keskilammin ja Haukivahon vedet. Lammesta virtaa laskuoja Suojärvenjokeen, joka laskee Uljasjärveen. Lammen rannat ovat rakentamattomia ja Tammelan ja Hämeenlinnan välinen raja ohittaa sen 250 metrin päässä.
Kannuksen lentokenttä

Kannuksen lentokenttä (ICAO: EFKN) oli Kannuksessa sijainnut lentopaikka, jonka toiminta päättyi huhtikuussa 2021. Kenttä rakennettiin aikanaan yksityisellä rahoituksella ja se sai lentopaikkaluvan 1998.
Kannuksen lentokentän asvaltti- ja sorapäällysteinen kiitotie on 700 metriä pitkä ja 18 metriä leveä. Kentällä on Kannuksen Lentokerho ry:n lentokonehalli. Kenttä muuttui huhtikuussa 2021 yksityiseksi peltokentäksi lentotoiminnan hiljennyttyä kentällä. Lentopaikkaa on mahdollista käyttää enää maanomistajan luvalla.
Maaliskuussa 2021 lentokenttäalueen osti Kaukasen tuulivoimapuistoa rakentava Puhuri Oy. Kaukasen tuulivoimapuistoon rakennetaan vuonna 2022 kahdeksan tuulivoimalaa ja Kannuksen lentopaikan poistuttua käytöstä kaikille voimaloille saatiin lentoestelupa.
Kannuksen Lentokerho ry koulutti kentällä aiemmin Cessna 150:lla yksityislentäjiä.
Kangastus (Costin kappale)

| ”Kangastus” Costi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Limbo
 Julkaistu: 16. syyskuuta 2022
 Formaatti: digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tekijä(t): Tuomas Kostiainen
 Tuottaja(t): Danitello Kim Mannila
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 02.56
 Levy-yhtiö: PME Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 8.
Costin muut singlet
| ”meikä matadori / relevantti” 2022 | ”Kangastus” 2022 | ”Magaluf” 2022 |
Kangastus on suomalaisen rap-artistin Costin single, joka julkaistiin 16. syyskuuta 2022.
Kappale debytoi Suomen singlelistalla julkaisuviikollaan sijalla 9. viikolla 38/2022. Seuraavalla viikolla kappale saavutti parhaan listasijoituksensa sijoittuessaan sijalle 8.
”Kangastus” on ylittänyt kultalevyyn oikeuttavan kahden miljoonan striimauksen rajan ja platinalevyyn oikeuttavan neljän miljoonan striimauksen rajan.
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus | Viikko |
| --- | --- | --- |
|  Suomen virallinen lista | 8. | 39/2022 |
Sertifikaatiot

| Valtio | Sertifikaatti | Striimauksia |
| --- | --- | --- |
|  Suomi |  kultalevy | 2 000 000 |
|  Suomi |  platinalevy | 4 000 000 |