stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tehyn työtaistelu 2007
Työtaistelun kehittyminen > Kunta-alan neuvottelut

Kunta-alan neuvotteluosapuolet pääsivät - Tehyä lukuun ottamatta - sopimukseen palkankorotusten tasosta lokakuun lopussa 2007. Sopimusta edelsi värikäs keskustelu, jossa esillä olivat Tehyn lisäksi erityisesti Akavalainen Opetusalan Ammattijärjestö OAJ ja Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL, joista viimeksi mainittu hyväksyi neuvotellun sopimuksen yksimielisesti. OAJ:n liitoista Lastentarhanopettajien liitto hylkäsi esitetyn ratkaisun, mutta OAJ:n hallitus päätti kuitenkin mennä sopuratkaisuun mukaan. Tehy ei tyytynyt tarjottuun noin 12 prosentin palkankorotukseen. Toinen hoitoalan liitto Super katsoi kuitenkin, että se voi yhtyä kunta-alan sopimukseen omissa nimissään silti rikkomatta Superin ja Tehyn yhteisen neuvottelujärjestön TNJ:n sääntöjä . Tehy ilmoitti pitävänsä sitä sääntörikkeenä ja eroavansa TNJ:stä välittömästi.
Tehy ilmoitti tavoittelevansa korkeasti koulutettujen hoitohenkilöiden palkkoihin erillistä 15 prosentin kuoppakorotusta niiden korotusten lisäksi, mitä jo tehdyissä kunta-alan sopimuksissa oli sovittu. Esitetyn vajaan 2,5 vuoden sopimuskauden aikana korotus olisi 400–600 euroa. Lisäksi järjestö ilmoitti 15. lokakuuta käyttävänsä painostuskeinona joukkoirtisanoutumisia. Irtisanoutujien määräksi ilmoitettiin 12 800 ja irtisanoutumispäiväksi 19. marraskuuta 2007. Lisäksi Tehy ilmoitti, että järjestöllä oli noin 2 000 vapaaehtoista, jotka irtisanoutuisivat tarvittaessa. Joukkoirtisanoutuminen olisi kohdistunut kriittisille hoitoalueille: sosiaali- ja terveysministeriön selvityksen mukaan tehohoidon, päivystyksen, synnytysten ja leikkausten hoitajista aikoi irtisanoutua 40–70 %. Tehy aloitti viikolla 44 uusien irtisanoutumislistojen keräämisen.
Kuntaliitto ja kuntatyönantaja KT pitivät Tehyn palkkavaatimuksia liian suurina, ja KT:n mielestä työtaistelu oli jopa "ennennäkemättömän julma" kohdistuessaan kiireelliseen hoitoon.
Kunta-työnantaja myös hämmästeli sitä, että Tehy hyväksyi yksityiselle puolelle pienemmät korotukset kuin kunta-alalle.
Tehyn joukkoirtisanoutumisissa työntekijä saattoi itse valita, osallistuisiko siihen vai ei. Jos hän osallistuisi, työt loppuisivat irtisanomisajan loputtua eikä irtisanoutumista voisi peruuttaa ilman työnantajan suostumusta. Siitä, riittäisikö pelkkä nimi irtisanoutumislistalla, käytiin keskustelua. Julkisuudessa esiintyneiden asiantuntijoiden ja poliitikkojen käsitykset poikkesivat toisistaan. 
Lapin yliopiston työoikeuden professorin Seppo Koskisen mukaan irtisanoutuminen pitäisi tehdä henkilökohtaisesti eikä Tehyn ilmoittama menettelytapa olisi lainmukainen. Kuntatyönantaja vaatikin hoitajilta henkilökohtaista irtisanoutumista. 16. lokakuuta työministeri Tarja Cronberg esitti tulkintansa, jonka mukaan listalla irtisanoutuminen voisi kuitenkin tässä tapauksessa olla sallittua.
Työtaistelun kehittyminen > Työtuomioistuimessa

Kuntatyönantaja KT riitautti Tehyn joukkoirtisanoutumislistat ja ryhtyi vastatoimenpiteisiin. Tehyn mielestä KT ei edes yrittänyt neuvotella, vaan keskittyi "kaikkeen muuhun" ja yritti varautua irtisanoutumisiin. Työnantaja tarkisti listoja epäselvyyksien vuoksi ja lähetti irtisanoutuville hoitajille varmistuskirjeen, jossa tarjottiin mahdollisuutta perua irtisanoutuminen 29. lokakuuta mennessä. Työnantaja myös tulkitsi lakia auttamisvelvollisuudesta niin, että irtisanoutuneitakin hoitajia voitaisiin määrätä töihin. Työnantajan kirje johtikin siihen, että muutama sata hoitajaa perui irtisanoutumisensa.
KT vei Tehyn 24. lokakuuta 2007 työtuomioistuimeen irtisanoutumislistojen virkasuhteessa olevien hoitajien osalta, joita oli 764. Työnantajan mukaan virkasuhteessa olevat eivät lain mukaan saisi osallistua joukkoirtisanoutumiseen. Tehy taas tulkitsi lakia päinvastoin Lokakuun 30. päivä Tehy haastoi vuorostaan KT:n oikeuteen. Syynä oli varmistuskirjeiden lähettäminen ja se, että työnantaja aikoi julistaa irtisanoutuvien työpaikat avoimeen hakuun.
Työtuomioistuimen tuomiolauselman mukaan työtaistelu oli virkasuhteiden osalta laiton, kun taas kirjeiden lähettäminen oli perusteltua ja uusien työntekijöiden palkkaaminen oikeutettua. Tuomioistuin määräsi Tehylle 7 000 euron sakon ja sen noin 20 jäsenyhdistykselle yhteensä 24 000 euron sakot. Tehy perui päätöksen jälkeen virkasuhteisten irtisanoutumiset.
Työtaistelun kehittyminen > Sovittelut

Työriidan sovitteluneuvottelut alkoivat valtakunnansovittelija Juhani Saloniuksen johdolla maanantaina 22. lokakuuta, ja ne jatkuivat aluksi keskiviikkoon 24. lokakuuta asti.  Saloniuksen esityksestä työministeriö määräsi sovittelulautakunnan selvittämään kiistaa. Lautakunnan puheenjohtajaksi asetettiin arkkiatri Risto Pelkonen. Sen muut jäsenet olivat KT:n työmarkkinajohtaja Markku Jalonen, Tehyn puheenjohtaja Jaana Laitinen-Pesola (kok.), alivaltiosihteeri Martti Hetemäki, Helsingin apulaiskaupunginjohtaja Paula Kokkonen (kok.), STTK:n pääsihteeri Leila Kostiainen, tasa-arvovaltuutettu Pirkko Mäkinen, KT:n valtuuskunnan puheenjohtaja Pekka Palola sekä Tehyn valtuuston varapuheenjohtaja, kansanedustaja Paula Sihto (kesk.). Sovittelulautakunta päätti pian, ettei se kerro neuvottelujen etenemisestä mitään, ennen kuin sovintoesitys on saatu valmiiksi.
Osapuolten erimielisyydet olivat suuret vielä 8. marraskuuta 2007. Julkisuudessa esitettiin, että suurin syy ongelmaan oli maan hallitus, joka ei suostunut maksamaan lisää rahaa kunnille. Kuntatyönantajat vastustivat suuria korotuksia. Myös hallituksen kaavailema pakkolaki oli herättänyt närää hoitajien ja Tehyn keskuudessa. YLE:n uutisissa arveltiin, että valtakunnansovittelija "ei lähde kokeilemaan kepillä jäätä", eli sovintoesitys annettaisiin vasta sitten, kun se menee varmasti läpi.
Sovittelulautakunnan puheenjohtaja Pelkonen kertoi 14. marraskuuta 2007, että sovitteluissa oli edetty jonkin verran koko ajan. Myös Saloniuksen mukaan muun muassa sopimusoikeutta koskevissa tekstiasioissa oli päästy eteenpäin, mutta näkemykset palkankorotuksista olivat kuitenkin vielä kaukana toisistaan.
Lauantai-iltana 17. marraskuuta 2007 tilanne näytti kärjistyvän, ja Salonius piti hoitajien työtaistelua todennäköisenä. Erimielisyys palkankorotuksista oli hänen mukaansa vielä silloin suuri. Laitinen-Pesola sanoi, että myös sovittelijoiden tunnelmat olivat vakavat. Jalonen ilmoitti työnantajan pyrkineen liikkumaan asiassa, eli tulleen vastaan. Myös hallitus huolestui, ja se vetosi toistamiseen saman päivän aikana osapuoliin sovinnon saamiseksi. Pääministeri Vanhanen kertoi sunnuntaina päivällä osapuolten olevan "henkisesti vielä suhteellisen kaukana".
Työtaistelun kehittyminen > Sovittelut > Sovintoesitys

Sovittelulautakunta sai aikaan yksimielisen, nelivuotisen sovintoesityksen illalla 18. marraskuuta. Sovintoesitys oli hyväksyttävä 19. marraskuuta 2007 kello 18:aan mennessä. Osapuolet sopivat, ettei esityksen sisältöä kerrottaisi ennen kuin Tehyn ja KT:n päättävät elimet olisivat kokoontuneet. Tehyn hallitus esitti valtuustolle sovintoesityksen hyväksymistä, ja sekä KT että Tehy hyväksyivät sovintoesityksen.
Työtaistelun kehittyminen > Sopimus

Kuntatyönantajan mukaan tehyläisten palkat nousevat nelivuotisella sopimuskaudella noin 16–18 %, mutta Tehyn laskelmien mukaan nousu on 22–28 %. Ero johtuu siitä, että Tehyn laskelmissa on mukana myös arvio vuosien 2010–2011 yleiskorotuksista, joista sovitaan kuntatyöalan sopimuksen päätyttyä tammikuussa 2010. Yleisradion teettämien laskelmien mukaan sopimus nostaa palkkoja kauden alussa vain hieman enemmän kuin koko kuntakenttää koskeva sopimus, jonka Tehy hylkäsi.
Julkisten ja hyvinvointialojen liitto on laskenut, että vajaan kahden ja puolen vuoden aikana Tehyn sopimuksessa korotus on 12,9 prosenttia ja yleisessä kunta-alan sopimuksessa 12,1 prosenttia. Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin mukaan Tehyn sopimuksessa on sama palkankorotus kuin Superin 2,4 vuoden sopimuksessa. Superin mukaan neljän vuoden sopimus toisi Tehyn jäsenille 16–18 prosentin palkankorotukset. Tehyn sopimus jatkuu vuoden 2011 loppuun saakka, kun muilta hoitojärjestöiltä se loppuu aikaisemmin. Superin puheenjohtajan Juhani Palomäen mukaan Tehyn korotukset eivät kuitenkaan välttämättä toteudu, koska ne on sidottu henkilökunnan määrän vähenemiseen ja tuottavuuden kehitykseen.
Kun sopimus oli syntynyt, hallitus ilmoitti, että se ei anna kunnille suoraa rahallista tukea Tehy-sopimuksen takia. Pääoppositiopuolueen SDP:n puheenjohtaja Eero Heinäluoma vaati valtiota "ojentamaan kunnille kättä", jotta ne selviäisivät palkankorotuksista. Heinäluoma piti hallituksen toimintaa kriisin yhteydessä taitamattomana, ja pakkolaki oli hänen mielestään virhe, joka kärjisti tilannetta entisestään ja pitkitti sovun syntyä.
Tehyn mukaan sopimus ja palkankorotukset koskevat vain omia jäseniä. Käytännössä prosentit tarkoittavat 350–650 euron korotuksia kuukausipalkkoihin.
Media piti sopimusta erikoisena, koska se kyseenalaisti työehtosopimusten yleissitovuuden. Seppo Koskisen mukaan sopimus rikkoi yhdenvertaisuuslakia, jonka mukaan samasta työstä pitää maksaa sama palkka. Toisaalta työoikeuden professorin Kari-Pekka Tiitisen mielestä sopimus ei ollut lainvastainen. Tiitisen mukaan sekä työehtosopimuslaki että kunnallinen virkaehtosopimuslaki sallivat tämänkaltaisen menettelyn. Samalla tavalla toimittiin myös syksyn 2007 kunta-alan sopimuksessa, jossa tehyläiset rajattiin korotusten ulkopuolelle. Tasa-arvolain suhtautuminen Tehyn sopimukseen on Tiitisen mukaan arvioitava yksittäistapauksissa. Sovittelulautakunnan jäsen tasa-arvovaltuutettu Pirkko Mäkinen ei halunnut ottaa sopimuksen laillisuuteen kantaa.
Julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL:n puheenjohtaja Tuire Santamäki-Vuori ei pitänyt eroa muuhun kunta-alaan niin suurena, että siitä kannattaisi valittaa. Palomäen mukaan tilanteessa olisi "tasa-arvokanteen paikka", mutta Super ei aikoisi sellaista tehdä. Jytyn puheenjohtaja Merja Ailus uskoi, että korotukset vaikuttaisivat myös muiden työntekijöiden palkkoihin.
Työtaistelun kehittyminen > Sopimus > Vaikutukset kuntatalouteen

Työnantajapuoli piti sopimusta kalliina ja arvioi, että joka neljäs kunta joutuisi nostamaan veroprosenttiaan palkankorotusten takia. Myös palvelumaksujen arveltiin nousevan. Kuntaliiton toimitusjohtaja Risto Parjanne arvioi, että kunnat joutuisivat ulkoistamaan toimintojaan. KT:n puheenjohtajan Markku Jalosen mukaan sopimuksen vuoksi työnantajan on vaikeampi palkata lisää henkilöstöä, mikä kasvattaa työpaineita terveydenhuollossa entisestään.
Esimerkiksi Lapin sairaanhoitopiirin vuoden 2007 tulokseen varautuminen Tehyn työtaisteluun vaikutti seuraavasti: työtaisteluun varautumiseen käytettiin arviolta runsaat 2 000 työtuntia, josta ylitöitä runsaat 400 tuntia. Työpanoksen kustannuksiksi arvioitiin noin 80 000 euroa. Lisäksi sairaanhoitopiiri laski menettäneensä peruutettujen hoitojen ja tutkimusten takia noin 350 000 euroa..
Työtaistelun kehittyminen > Sopimus > Syntynyt sopimus rahana

| Päivämäärä | Korotuksen suuruus (%)> KVTES | Korotuksen suuruus (%)> Tehy | Palkan suuruus  korotuksen jälkeen (%)> KVTES | Palkan suuruus  korotuksen jälkeen (%)> Tehy | Palkkakertymä pvm asti (%)> KVTES | Palkkakertymä pvm asti (%)> Tehy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.10.2007 | 3,5 | – | 3,5 | 0,0 | 0 | 0 |
| 1.1.2008 | – | 3,3 | 3,5 | 3,3 | 310,50 | 300 |
| 1.2.2008 | – | 4,0 | 3,5 | 7,4 | 414,00 | 403,3 |
| 1.3.2008 | 3,1 | – | 6,7 | 7,4 | 517,50 | 506,6 |
| 1.9.2008 | 2,4 | 2,4 | 9,3 | 10,0 | 1157,75 | 1155,32 |
| 1.5.2009 | 0,8 | 0,8 | 10,1 | 10,9 | 2031,91 | 2035,41 |
| 1.9.2009 | 2,4 | 2,4 | 12,8 | 13,6 | 2472,48 | 2478,97 |
| 1.1.2010 | – | 2,1 | 12,8 | 15,9 | 2923,63 | 2933,18 |
| 31.1.2010 | – | – | 12,8 | 15,9 | 3036,42 | 3049,11 |
| Palkka 31.1.2010 eteenpäin | +12,8 % | +15,9 % |  |  |  |  |
| KVTES:in sopimuskauden  kokonaispalkan kasvu | +8,44 % | +8,90 % |  |  |  |  |
| 1.9.2010 | Korotukset  sovitaan 2010 | KVTES+0,7 |  ? |  ? |  |  |
| 1.5.2011 | Korotukset  sovitaan 2010 | KVTES+0,0–2,0* |  ? |  ? |  |  |
* tuloksellisuuslisä
Tehyn laskelman mukaan palkat nousevat alimmassa palkkaryhmässä sopimuskaudella näin: helmikuussa 2008 4,0 prosenttia, syyskuussa 2008 2,4 prosenttia, toukokuussa 2009 0,5 prosenttia, syyskuussa 2009 2,4 prosenttia ja tammikuussa 2010 1,3 prosenttia. Lisäksi tulevat kahden prosentin yleiskorotukset vuosina 2010 ja 2011. Korotusprosentti on Tehyn laskelman mukaan 18,5.
Työnantaja laski lokakuussa 2007, että jos hoitajat olisivat tehneet saman sopimuksen muun kunta-alan kanssa, se olisi nostanut sairaanhoitajien kuukausiansioita sopimuskaudella keskimäärin 317 euroa: perushoitajien 284 eurolla, osastonhoitajien 351 eurolla ja ylihoitajien 439 eurolla kuukaudessa.
Helsingin Sanomat uutisoi, että pääkaupunkiseudulla asuvan leikkaussalihoitajan kuukausipalkka nousi tammikuussa 2008 vajaat 50 euroa, kun Tehyn sopimuksen ensimmäinen palkankorotus tuli voimaan. Julkisen sektorin palveluksessa olevat hoitajat olivat taas - oman sopimuksensa mukaan - saaneet jo aikaisemmin 270 euron suuruisen joulurahan.
Potilasturvalaki > Potilasturvalaki pähkinänkuoressa

Laki oli periaatteessa voimassa 31. päivään maaliskuuta 2008, mutta sitä ei saanut enää soveltaa Tehyn työtaistelun loputtua.
Töihin olisi määrätty ensisijaisesti työtaistelun takia irtisanoutuneita, mutta myös kaikki muut terveydenhoitoalan ammattilaiset kuuluivat lain piiriin: eläkkeellä olevat sairaanhoitajat, lääkärit, alaa vaihtaneet sairaanhoitajat ja yksityisellä sektorilla työskentelevät hoitajat.
Töihin määrättyä olisi kuultu ennen määräyksen antamista (nk. kuulemiskirje).
Töihin määrätty olisi voitu pakottaa ylitöihin pitempään kuin työaikalaki sallii. Tällöin asiasta olisi pitänyt tehdä ilmoitus työsuojeluviranomaiselle.
Määräys olisi ollut voimassa enintään viikon kerrallaan ja enintään neljä viikkoa.
Lääninhallitus olisi voinut tehostaa määräystä sakon uhalla. Esillä oli kahden viikon palkan suuruinen uhkasakko.
Kirjeen vastaanottamisen ja kuittaamisen jälkeen töihin määrätyllä henkilölle olisi ollut 24 tuntia aikaa ilmoittaa, tuleeko hän töihin. Mikäli kirjeeseen ei olisi vastattu, se olisi tulkittu myönteiseksi vastaukseksi. Lääninhallitus olisi käsitellyt kielteiset vastaukset uudestaan.
Loman perusteella ei olisi voinut kieltäytyä määrätystä työstä.
Mikäli pitävää perustetta kieltäytymiseen ei olisi ollut, lääninhallitus olisi lähettänyt toisen määräyskirjeen. Määräyskirje olisi annettu kirjallisesti, henkilökohtaisesti ja todistajan läsnä ollessa.
Töihin määrätylle maksettava palkka olisi ollut vähintään 30 % suurempi kuin vastaavasta työstä maksettava korvaus.
Mielenosoitukset ja tukitoimet

Tehyyn kuuluvat sairaanhoitajat järjestivät mielenosoituksia neuvottelujen vauhdittamiseksi 14. marraskuuta 2007. Pelkästään Porissa mielenosoitukseen osallistui yli 400 ihmistä. Helsingissä ulosmarsseihin osallistui yli 1 000. Sairaanhoitajat marssivat Eduskuntatalolle, missä he vaativat Jyrki Kataista ja Matti Vanhasta ulos puhumaan heille. Katainen ja Vanhanen eivät saapuneet, mutta kansanedustaja Tommy Tabermann kävi kertomassa hoitajille inhoavansa "pakkoa, erityisesti tätä pakkoa [potilasturvalakia]". Tabermannin mielestä siinä oli kyse "kyykyttämisestä ja nöyryyttämisestä".
»Emännät töihin vaan ja turpa kiinni» 
(Tehyn ulosmarssin osallistuja)
Samaan aikaan sairaanhoidon opiskelijat keräsivät internetissä adressia, jossa vastustettiin "pakkolakia".
15. marraskuuta 2007 järjestettiin mielenosoitus potilasturvalakia vastaan. Sen järjestäjinä oli kaupunkilehti Metron mukaan sekä kansalaisjärjestöaktivisteja, hoitajia ja kätilöitä että opiskelijoita. STTK:lainen Toimihenkilöunioni TU ilmoitti olevansa valmis tukilakkoon, jos Tehy pyytää. TU:n liittovaltuuston puheenjohtaja Jukka Nyberg arvioi, että tukitoimet kohdistuisivat sairaaloiden tietoliikenteeseen. Erityisalojen Toimihenkilöliitto ERTO ilmoitti myös tukevansa Tehyä. Erton puheenjohtajan Tapio Huttulan mukaan naisten palkkauksellinen tasa-arvo ei edisty ilman rahaa ja todellisia rakenteellisia muutoksia.
Tehy päätti maksaa kullekin irtisanoutuneelle jäsenelleen 60 euroa päivässä lakkoavustuksena. Tehyn talouspäällikön mukaan suuri lakkoavustus ei olisi ollut ongelma, sillä Tehyn työtaistelurahaston tase oli vuonna 2007 18–19 miljoonaa euroa.
Mielipiteitä ja mittauksia

Karjalainen ja Satakunnan Kansa arvostelivat pääkirjoituksissaan sekä Tehyn palkankorotusvaatimuksia että joukkoirtisanoutumisen käyttöä työtaistelukeinona. Vasemmistoliiton äänenkannattaja Kansan Uutiset puolestaan totesi pääkirjoituksessaan Tehyn olevan oikealla asialla. OAJ ja muut kunta-alan henkilöstöjärjestöt eivät hyväksyneet Tehyn tavoitetta omasta sopimuksesta.
Yleisradio teetti viikoittain kyselyitä siitä, hyväksyvätkö vastaajat "tässä tilanteessa" Tehyn työtaistelun. Viikolla 42 tehdyssä tutkimuksessa 61 % vastaajista ilmoitti hyväksyvänsä työtaistelun; vastustajia oli 25 %, eikä 13 % osannut sanoa kantaansa. Viikolla 43 kannattajia oli 57 % ja vastustajia 27 %. Viikolla 44 kannattajien prosenttiluku oli 63 ja vastustajien 24, ja seuraavalla viikolla luvut olivat 60 ja 25. Tutkimusten virhemarginaali oli 3 prosenttiyksikköä.
Lokakuun puolivälissä 2007 Nelonen teetti kyselyn, jonka mukaan vastaajista puolet piti Tehyn palkkavaatimuksia liian suurina, 39 % sopivina ja 2 % liian alhaisina. Kun Aamulehti teetti kyselyn samasta asiasta, 49 % vastaajista piti palkankorotuksia sopivina ja 42 % liian suurina.
MTV3:n ja Helsingin Sanomien teettämän kyselyn mukaan 56 % vastaajista hyväksyi hallituksen esityksen potilasturvalaiksi. Lakia ei hyväksynyt 35 %, ja 9 % ei osannut sanoa kantaansa.
Uutispäivä Demarin teettämän kyselyn mukaan 49 % vastaajista piti mahdollisen joukkoirtisanoutumisen suurimpana syyllisenä Kokoomusta. Saman kyselyn mukaan 62 % katsoi Kokoomuksen antaneen eduskuntavaaleissa katteettomia lupauksia hoitajille ja pettäneen nämä lupaukset. Kysely koostui näistä kahdesta väittämästä.
Viikolla 47 tehdyn kyselyn mukaan 65 % vastaajista piti Tehyn työtaistelun uutisointia tasapuolisena mutta 22 % katsoi, että media oli valinnut puolensa, ja 13 prosentilla ei ollut kantaa asiaan. Vastaajista 13 %:n mielestä uutisointi suosi Tehyä ja 6 %:n mielestä KT:ta.
Työtaistelun jälkeen

Tehyn jäsenmäärä kasvoi nopeasti heti sovun syntymisen jälkeen. Tehyn mukaan pelkästään tiistaina 20. marraskuuta 2007 järjestöön liittyi yli 500 terveydenhoitoalan ammattilaista.
Sopimuksen synnyn jälkeen pääministeri Vanhanen kritisoi vahvasti Tehyn toimintaa. Vanhasen mukaan hoitajat olisivat voineet joutua henkilökohtaiseen vastuuseen potilasturvalain perusteella, jos ihmisiä olisi menehtynyt työtaistelun aikana, ja Tehyn olisi pitänyt varoittaa jäseniään siitä. Vanhasen mielestä työmarkkinajärjestöt eivät jatkossa saisi uhata kansalaisten henkeä. Tehyn mukaan hoitajat ovat vastuussa vain ollessaan töissä, eivät silloin, kun he ovat irtisanoutuneet.
Vanhanen kritisoi myös oppositiota ja uhkasi, että mikään oppositiopuolueista ei kelpaisi hallitukseen, jos ne eivät peruisi puheitaan valtion väliintulosta. Vaatimus, että työtaistelun uhka voidaan ratkaista rahalla, oli vastuuton. Myöhemmin Vanhanen selitti, että hänen puheensa kitkeryys johtui osittain alaselkäkivuista. SDP:n puoluesihteeri Maarit Feldt-Ranta tuohtui pääministerin puheista ja sanoi, että ”hallitus kehitti historiallisen sotkun hoivakiistassa, kriisiytti työmarkkinat ja suomalaisen terveydenhuollon. On pöyristyttävää, että Suomella on pääministeri, joka ei näe itsellään mitään roolia eikä vastuuta tilanteen ratkaisemista, vaikka hallituksella olisi kaikki avaimet siihen.”
22. marraskuuta 2007 eduskunnassa käytiin kiivas väittely, missä koko oppositio moitti Vanhasta hänen Tehy-puheistaan. Jukka Gustafsson (sd.) ihmetteli Vanhasen syytteitä siitä, että oppositio vaati lisää rahaa hoitokriisin laukaisemiseksi. Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini taas paheksui sitä, että Vanhanen oli syyllistänyt sairaanhoitajat. Opposition edustajien mukaan myös Vanhasen puheen paikka oli ollut väärä, sillä hän piti sen Keskuskauppakamarin tilaisuudessa eikä eduskunnassa. Vanhanen puolustautui kertomalla, että tilaisuus ei ollut yksipuolinen, sillä paikalla oli myös Vasemmistoliiton kansanedustajia. Lisäksi puhe liittyi työmarkkinapolitiikkaan, joka ei ole eduskunnan ydinaluetta. Vanhanen korosti kyselytunnilla, että hän halusi puheessaan ammattiyhdistysliikkeen palaavan järjestelmään, jossa sovitaan vapaaehtoisesti suojatyön rajoista.
SDP:n puheenjohtaja Heinäluoma kummasteli sitä, että keväällä hallituspuolueet olivat nostaneet hoitajien palkkaodotuksia, mutta sitten hallituksen rahat loppuivatkin ja palkankorotukset jäivät kuntien maksettaviksi. Hän myös huomautti, että sekä vuonna 2006 että 2007 valtio laittoi yli sata miljoonaa euroa ylimääräistä maatalouteen. Lisäksi hän piti kyseenalaisena Tehyn ja KT:n välisen sopimuksen ehtoa, että kahden prosentin palkankorotus annetaan vain, jos hoitoalalle ei palkata lisää työntekijöitä.
Tehyn hoitajien palkankorotusten toteutuksessa oli lukuisia ongelmia talven 2007-2008 kuluessa.
Työtaistelun jälkeen > Oikeuskanslerin päätös tammikuussa 2010

Oikeuskansleri antoi tammikuussa 2010 [vanhentunut linkki] päätöksen kanteluun, jonka kaksi ei-Tehyläistä sairaanhoitaja oli Tehy-sopimuksesta tehnyt. Päätöksessä todetaan mm. "Kummallakin kantelijalla on mahdollisuus tasa-arvolain perusteella vaatia omassa tehtävässään samaa palkkaa kuin Tehyn jäsenille maksetaan, jos heidän verrokkihenkilönsä työtehtävät ovat samoja tai samanarvoisia...On huomattava, että yhdenvertaisuuslain 6 §:n mukaan sopimus sellaisenaan rikkoo syrjintäkieltoa, vaikka sitä ei olisikaan vielä sovellettu yksittäisissä palkkausta koskevissa päätöksissä. Tähän viittaa lain termi ”kohdeltaisiin”...Tyytymättömällä viranhaltijalla ja työntekijällä on mahdollisuus saattaa kysymys työnantajien menettelyn syrjivyydestä yleisen tuomioistuimen tutkittavaksi yhdenvertaisuuslain 16 §:n sekä työsopimuslain (55/2001) 2 luvun 2 §:ssä ja kunnallisen viranhaltijalain (304/2003) 12 §:ssä säädettyjen syrjintäkieltojen nojalla. He voivat vaatia palvelussuhteestaan johtuvaa taloudellis ta etua, viranhaltija hallintolainkäytön järjestyksessä ja työntekijä suorituskanteella yleisessä alioikeudessa (KHO 1999:80, KKO 2002:59)...Saatan vastaisen varalle työmarkkinalaitoksen tietoon tämän käsitykseni ja tuon vielä esille, että työmarkkinalaitosta viranomaistehtävässä sitoo viranomaisille yhdenvertaisuuslain 4 §:ssä säädetty erityinen velvoite edistää yhdenvertaisuuden toteutumista."
Työtaistelun jälkeen > Sopimus-elokuva

Taloussanomat kertoi 7. joulukuuta, että Helsingin DocPoint-festivaaleilla tammikuussa 2008 esitetään Tehyn työtaistelusta kertova dokumenttielokuva Sopimus. Elokuvan esitti myöhemmin myös YLE TV1. Elokuvaa on kuvattu samaan aikaan monessa eri sairaalassa. Dokumenttia tekemässä on ollut 15 helsinkiläistä elokuvaohjaajaa, muun muassa Heikki Färm, Tahvo Hirvonen ja Marita Hällfors.