stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antiikin filosofien salaiset opetukset
Platon

Platonin katsotaan opettaneen suullisesti osittain eri asioita kuin mitä hänen dialoginsa käsittelevät. Tiedot Platonin suullisista opetuksista tulevat ennen kaikkea Aristoteleelta, joka vihjaa niihin muutamaan otteeseen, tunnetuimpana teoksessaan Fysiikka käsitellessään Platonin Timaioksen fysiikkaa:
Platonin suullista opetusta on tutkinut ennen kaikkea Tübingenin koulukunta (K. Gaiser, H. J. Krämer). Sen mukaan Platonin suulliseen opetukseen vaikuttaa kuuluneen ennen kaikkea perusprinsiippioppia eli protologiaa, jossa hän siirtyi erityisesti myöhäisfilosofiassaan yhä pythagoralaissävytteisempään suuntaan liittäen ideat lukuihin. Holger Thesleffin mukaan Platonin perusprinsiippioppi sisälsi myös ajatuksen kahdesta alkuperustasta, jotka olivat vielä jotain ideoitakin perustavampaa ja sijoittuivat niiden ”taakse”: ykseydestä (hen), joka myöhemmin erityisesti uusplatonismissa samaistettiin korkeimpaan ideaan, Hyvän ideaan, ja rajaamattomasta kakseudesta (ahoristos dyas), joka edusti kaikenlaista jaollisuutta, määrällisyyttä ja vastakohtaisuuksia.
Tätä oppia ei selvitetä dialogeissa täydellisesti, vaikka se vaikuttaakin häämöttävän niissä Platonin kahden tason mallin taustalla. Muun muassa Aristoteles selvittää Metafysiikassaan (I.6, 987a30-988a15) Platonin metafysiikkaa viitaten oppeihin, joita ei kuitenkaan esiinny sellaisenaan Platonin dialogeissa. Thesleffin mukaan dialogit edellyttävät, että lukijoiden joukossa oli aina joku sellainen, jolla oli asioista jo jotain syvällisempää tietoa. Ajatus ei ole kaukaa haettu, sillä vaikka Platon kirjoittikin melko paljon, hän oli juurtunut aiempaan suullisen tiedon perinteeseen. Hän korosti asioiden oppimista suullisesti eli ulkoa vastakohtana pintapuoliselle kirjallisen tiedon omaksumiselle. Vielä useita vuosisatoja myöhemmin sivistyneen helleenin tuli osata Homeroksen teokset ulkoa. Meidän päiviimme saakka ulkoaopettelun tapa on elänyt islamilaisessa maailmassa, jossa Koraanin ulkoaoppimista arvostetaan edelleen.
On myös vihjailtu, että erillisten suullisten opetusten lisäksi Platon olisi halunnut vaikeuttaa oppiensa tavoitettavuutta myös kirjoittamalla tahallisen epäselvästi. Muun muassa Diogenes Laertioksen mukaan ”Platon käyttää vaihtelevaa sanastoa estääkseen oppimattomia ja asiaantuntemattomia ihmisiä saamasta liian helposti käsitystä hänen filosofiastaan”.
Platon > Puhe ”Hyvästä”

Puhe ”Hyvästä” (Peri Tāgathū) on perimätiedon mukaan Platonin pitämä puhe, jossa hänen katsotaan opettaneen suullisia oppejaan perusprinsiipeistä myös julkisesti ainakin kerran. Ennen kaikkea puhe tunnetaan Aristoteleen oppilaan Aristoksenoksen maininnan ansiosta (Harmonika II.39).
Kertomuksen mukaan Platon olisi ilmoittanut pitävänsä puheen ”Hyvästä”. Yleisö odotti kuulevansa etiikkaa käsittelevän puheen hyvästä elämästä. Platon käsitteli kuitenkin matematiikkaa, tähtitiedettä sekä Hyvää ”ykseytenä” ja jonakin ”rajallisena”. Seurauksena yleisö pettyi eikä ymmärtänyt puheesta mitään. Thesleffin mukaan Platonin tarkoituksena saattoi olla osoittaa, ettei siitä mikä on ”yleisesti hyvää” voida puhua käsittelemättä metafysiikkaa ja kosmologiaa.
Aristoteles

Aristoteles ei itse puhu koskaan esoteerisista (salatuista) opetuksista, mutta mainitsee usein peripateettisen koulun eksoteeriset, ”suurelle yleisölle tarkoitetut opetukset” (eksōterikois logois), esimerkiksi:
Tällainen jako antaa ymmärtää, että vastakohtana on ollut rajatummalle piirille tarkoitettuja opetuksia. Plutarkhoksen mukaan esimerkiksi Aleksanteri Suuri pääsi osallisiksi tällaisista opetuksista ollessaan Aristoteleen oppilaana:
William Smithin mukaan Aristoteles luennoi kahdesti päivässä. Aamupäivällä pidetyt luennot (eōthinos peripatos) oli tarkoitettu pienemmälle, valitulle ja luotetulle oppilaspiirille. Ne käsittelivät vaikeatajuisempia filosofian alueita, kuten teologiaa, fysiikkaa ja dialektiikkaa. Näitä kutsuttiin esoteerisiksi opinnoiksi. Iltapäivällä pidetyt luennot (deilinos peripatos) oli tarkoitettu suuremmalle joukolle kuulijoita, ja ne käsittelivät retoriikkaa, sofistiikkaa ja politiikkaa. Näitä kutsuttiin eksoteerisiksi opinnoiksi.
Epikuros

Diogenes Laertios mainitsee Epikuroksella olleen salaisia oppeja: ”Hän [Epikuros] mielisteli myös Idemeneusta sekä Herodotosta ja Timokratesta, jotka olivat julkistaneet hänen salaiset oppinsa, ja kiitteli heitä juuri tästä syystä”.
Virginian kuvernööri

| Virginian kuvernööri |
| --- | --- |
 
 
 Nykyinen Glenn Youngkin 15. tammikuuta 2022 lähtien
Virka-asunto:  Virginian kuvernöörin kartano
Kauden pituus:  4 vuotta, uudelleenvalinta ei mahdollinen kahdella peräkkäisellä kaudella
Perustettu:  5. heinäkuuta 1776
Ensimmäinen:  Patrick Henry
Kotisivut:  Office of the Governor
Virginian kuvernöörin kartano
Virginian kuvernööri (engl. Governor of Virginia) on Virginian päämies. Kuvernöörillä on toimeenpanovalta osavaltiossa.
Vuosina 1776-1788 Virginialla oli kuvernööri, vaikkei osavaltio ollutkaan ratifioinut Yhdysvaltain perustuslakia. Virginia liittyi unioniin 25. kesäkuuta 1788 Yhdysvaltain kymmenentenä osavaltiona.
Osavaltion nykyinen kuvernööri on republikaanisen puolueen Glenn Youngkin, joka astui virkaan tammikuussa 2022. Tuoreimmat kuvernöörinvaalit järjestettiin 2. marraskuuta 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Virginian kuvernööri Wikimedia Commonsissa
Luettelot Yhdysvaltain osavaltioiden kuvernööreistä
Alabama
Alaska
Arizona
Arkansas
Kalifornia
Colorado
Connecticut
Delaware
Florida
Georgia
Havaiji
Idaho
Illinois
Indiana
Iowa
Kansas
Kentucky
Louisiana
Länsi-Virginia
Maine
Maryland
Massachusetts
Michigan
Minnesota
Mississippi
Missouri
Montana
Nebraska
Nevada
New Hampshire
New Jersey
New Mexico
New York
Pohjois-Carolina
Pohjois-Dakota
Ohio
Oklahoma
Oregon
Pennsylvania
Rhode Island
Etelä-Carolina
Etelä-Dakota
Tennessee
Texas
Utah
Vermont
Virginia
Washington
Wisconsin
Wyoming
Vuohijärven rautatieasema

Vuohijärven rautatieasema (lyh. Vhj) on rautatieliikennepaikka Savon radalla Kouvolan Vuohijärvellä.
Vuohijärven asema avattiin Selänpään aseman alaisena laiturivaihteena samannimisen järven etelärannalle 9. lokakuuta 1889. Ensimmäinen laiturirakennus valmistui vuonna 1901. Pari kilometriä lännempänä oli jo 1800-luvun alusta lähtien toiminut saha, mutta liikennepaikan suurin merkitys oli yhteys vesitiehen. Vuonna 1934 perustetun vaneritehtaan myötä Vuohijärvi kasvoi pienehköksi tehdasyhdyskunnaksi. Vuohijärvi korotettiin pysäkiksi 1941. Nykyinen puurakennus on vuodelta 1941.
Vuohijärvi muutettiin miehittämättömäksi 1977. Henkilöliikenne lopetettiin 1981, mutta sitä jatkettiin vielä vuosina 1982–1990. Henkilöliikenteen lakkauttamisen jälkeen henkilöjunat siirtyivät käyttämään noin kilometrin verran etelämpänä sijainnutta Horpun seisaketta tämän ollessa lähempänä taajaman keskustaa sekä Kalson vaneritehdasta. Myös tavaraliikenne lakkautettiin vuonna 1990, ja nykyisin liikennepaikkaa käytetään lähinnä junakohtauksiin. 1960-luvun rataoikaisujen jälkeen käytöstä poistetulla vanhalla linjauksella on pistoraide, jota Puolustusvoimat käyttää Karjalan Prikaatin junakuljetuksiin. Vuohijärven asemarakennus, vesitorni ja asema-alueen muita rakennuksia siirtyi Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007. Vesitorni purettiin vuonna 2016.
Vittarville

| Vittarville |
| --- | --- |
 Vittarvillen kirkko.
 Vittarville
 Koordinaatit: 49°23′42″N, 5°24′47″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Meuse
Arrondissementti:  Verdun
Kantoni:  Montmédy
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,15 km²
Korkeus:  190–236 m
Väkiluku (2020):  89
Postinumero:  55150
Suuntanumero(t):  55572 (INSEE-koodi)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vittarville on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 89 asukasta vuonna 2020 ja sen pinta-ala on 8,15 neliökilometriä.
Maantiede

Vittarvillen naapurikunnat ovat Bréhéville, Damvillers, Delut, Dombras, Jametz, Lissey ja Peuvillers. Kunnan pinta-ala on 8,15 neliökilometriä ja korkeus merenpinnasta 190–236 metriä. Loison-joki virtaa Vittarvillen läpi.
Väestö

Vuonna 2020 Vittarvillen väkiluku oli 89. Luku on kasvanut kuudella asukkaalla vuodesta 2009, mutta vielä 1960-luvun lopulla asukkaita oli 103. Vuonna 2007 kunnan asukkaista 53 prosenttia oli miehiä ja 47 prosenttia naisia.
Vittarvillen väestönkehitys vuosina 1962–2008.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vittarville Wikimedia Commonsissa
Vuosaaren lukio

| Vuosaaren lukio |
| --- | --- |
 Vuosaaren lukio lokakuussa 2021.
Sijainti:  Mosaiikkiraitti 2b, Helsinki
Koordinaatit:  60°12.46′N, 25°08.44′E
Tyyppi:  lukio
Perustettu:  1993
Rehtori:  Marko Paju
Opiskelijoita:  n. 750 (2022)
Verkkosivut
Vuosaaren lukio sijaitsee Helsingissä Vuosaaren kaupunginosan keskustassa metroaseman ja kauppakeskus Columbuksen välittömässä läheisyydessä. Vuosaaren urheilutalo ja Vuotalo sijaitsevat koulun vieressä. Vuosaaren lukio on yleislukio, jossa on yleislinja, musiikkilinja ja teknologialinja. Vuonna 2022 koulussa oli noin 750 opiskelijaa. Lukiossa on 30 opettajaa, ja sen rehtorina toimii Marko Paju.
Vuosaaren lukio aloitti toimintansa uudessa rakennuksessa 11. elokuuta 2021. Uuden rakennuksen rakentaminen aloitettiin toukokuussa 2019 urheilutalon viereiselle tontille. Rakennus oli Helsingin ensimmäinen hanke, joka toteutettiin elinkaarihankkeena. Rakentamisen lisäksi elinkaarihankkeeseen kuuluu kiinteistön huolto ja ylläpito 20 vuodeksi. Uuden rakennuksen myötä lukion opiskelijamäärän on tarkoitus nousta 900 opiskelijaan. Rakennus toimii iltaisin ja viikonloppuisin monitoimitilana.
| Vuosi | Yleislinja KA-raja | Musiikkilinja pisteraja, max>  20 | Teknologialinja pisteraja, max>  20 |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000–2001 |  7,70 |  |  |
| 2001–2002 |  7,64 |  |  |
| 2002–2003 |  7,40 |  |  |
| 2003–2004 |  7,40 |  |  |
| 2004–2005 |  7,30 |  |  |
| 2005–2006 |  7,20 |  |  |
| 2006–2007 |  7,28 |  |  |
| 2007–2008 |  7,42 |  |  |
| 2008–2009 |  7,00 |  |  |
| 2009–2010 |  7,25 |  |  |
| 2010–2011 |  7,25 |  |  |
| 2011–2012 |  7,25 |  |  |
| 2012–2013 |  7,25 |  |  |
| 2013–2014 |  7,33 |  |  |
| 2014–2015 |  7,17 |  |  |
| 2015–2016 |  7,15 |  |  |
| 2016–2017 |  7,17 |  |  |
| 2017–2018 |  7,25 |  |  |
| 2018–2019 |  7,31 |  |  |
| 2019–2020 |  7,42 |  |  |
| 2020–2021 |  7,58 |  |  |
| 2021–2022 |  7,50 |  |  |
| 2022–2023 |  7,70 |  9,92 |  12,50 |
| 2023–2024 |  7,67 |  11,50 |  13,50 |
Vuonna 2022 lukiossa aloitti yleislinjan rinnalla musiikkilinja ja teknologialinja.
Historia

Nykyinen Vuosaaren lukio syntyi vuonna 1993, kun vanha Vuosaaren lukio ja Tehtaanpuiston lukio yhdistyivät. Entinen Vuosaaren lukio oli perustettu Vuosaaren Koukkusaarentielle vuonna 1965 osana Vuosaaren yhteiskoulua. Koukkusaarentien rakennuksessa jatkoi vuoden 1993 jälkeen Vuosaaren yläasteen koulu. Vuonna 2006 yläaste muuttui Vuosaaren peruskouluksi ja vuonna 2017 Vuoniityn peruskouluksi. Tehtaanpuiston lukion juuret ovat Tehtaanpuiston yhteiskoulussa, joka toimi pitkään Eirassa. Koulu oli perustettu vuonna 1934 ja oli aluksi tunnettu yhteyksistään jääkäriliikkeeseen. Vuonna 1976 koululle valmistui uusi koulurakennus Vuosaareen osoitteeseen Vuosaarentie 7. Koulun vanhassa rakennuksessa Eirassa toimii nykyisin steinerpedagoginen Elias-koulu. Helsingin siirtyessä peruskoulujärjestelmään vuonna 1977 Tehtaanpuiston lukio siirtyi Helsingin kaupungin lukioksi. Uusi yhdistynyt Vuosaaren lukio jatkoi toimintaansa entisen Tehtaanpuiston yhteiskoulun rakennuksessa Tehtaanpuiston yläasteen koulun kanssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vuosaaren lukion kotisivut
Vuosaaren lukion vanha rakennus kesäkuussa 2020.
Vuosaaren lukion uuden rakennuksen rakennustöitä kesäkuussa 2020.
Another Perfect Day

| Another Perfect Day Motörhead |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1983
 Julkaistu: 4. kesäkuuta 1983
 Tuottaja(t): Tony Platt
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 44.08
 Levy-yhtiö: Bronze Records
Listasijoitukset
  10. (fyysinen albumilista)
Motörheadin muut julkaisut
| What's Words Worth? 1983 | No Sleep 'til Hammersmith 1983 | No Remorse 1984 |
Another Perfect Day on Motörheadin seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1983 ja saavutti parhaimmillaan sijan 20 Englannin listalla.
Kun kitaristi "Fast" Eddie Clarke jätti Motörheadin kesken yhtyeen toista Yhdysvaltain kiertuettaan, Brian "Robbo" Robertson (ex-Thin Lizzy) soitti kiertueen loppuun. Palattuaan Englantiin yhtye nauhoitti albumin ja kokoonpano hajosi. Albumi valittiin Suomessa ilmestymisensä aikoihin Suosikissa kuukauden albumiksi. Myös Lemmy Kilmister itse piti levyä yhtenä parhaista Motörheadin koskaan levyttämistä ja valitteli sen aliarvostettua asemaa[lähde? ]. 2000-luvulla yhtye otti keikkojensa vakionumeroiksi kaksikin kappaletta tältä levyltä (Dancing on Your Grave, I Got Mine). Albumin levyttäneestä kokoonpanosta lähteneet Robertson ja Taylor perustivat Operator-yhtyeen ja Lemmy Kilmister muodosti Motörheadiin uuden kokoonpanon: Kilmister, Campbell, Burston, Gill.
Kappaleet

Back at the Funny Farm – 4.14 (säv. Eddie Clarke, Lemmy Kilmister, Phil Taylor)
Shine – 3.11 (säv. Kilmister, Brian Robertson, Taylor)
Dancing on Your Grave – 4.29 (säv. Kilmister, Robertson, Taylor)
Rock It – 3.55 (säv. Clarke, Kilmister, Taylor)
One Track Mind – 5.55 (säv. Kilmister, Robertson, Taylor)
Another Perfect Day – 5.29 (säv. Kilmister, Robertson, Taylor)
Marching off to War – 4.11 (säv. Kilmister, Robertson, Taylor)
I Got Mine – 5.24 (säv. Clarke, Kilmister, Taylor)
Tales of Glory – 2.56 (säv. Kilmister, Robertson, Taylor)
Die You Bastard – 4.25 (säv. Clarke, Kilmister, Robertson)
Kappaleet > CD-painoksen bonuskappaleet

Turn You Round Again – 3.57 (säv. Kilmister, Robertson, Taylor)
(I'm Your) Hoochie Coochie Man – 6.31 (säv. Dixon)
(Don't Need) Religion – 2.54 (säv. Clarke, Kilmister, Taylor)
Kokoonpano

Lemmy Kilmister – basso, laulu
Brian Robertson – kitara
Phil "Philthy Animal" Taylor – rummut
Kokoonpano > Muut tekijät

Tony Platt – tuottaja
Joe Petagno – kansitaide
Arviot

Allmusic:
Aiheesta muualla

Another Perfect Day discogs.com -sivustolla
Albumi Another Perfect Day Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Vormsund

| Vormsund |
| --- | --- |
 Vormsund
 Koordinaatit: 60°09′12″N, 11°24′57″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Akershus
Kunta:  Nes
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,4 km²
Väkiluku (2023):  421
 – Väestötiheys:  1 052,5 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vormsund on taajama Nesin kunnassa Akershusin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 421 vuonna 2023.
Vormsundin yläaste
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vormsund Wikimedia Commonsissa
Ambulanssit Suomessa

Ambulanssi Erottajan paloaseman edessä.
Suomessa ambulanssit jaetaan perus- ja hoitotason ambulansseihin, joista hoitotason ambulanssissa on paremmat valmiudet hoitaa vakavasti sairasta potilasta.
Ensimmäiset ambulanssit olivat hevosten vetämiä, ja ne otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1901. Ambulanssit alkoivat kuitenkin yleistyä suurissa kaupungeissa vasta 1930-luvulla ja maaseudulla 1960-luvulla.
Ambulanssipalveluiden järjestäminen on ollut kuntien vastuulla, mutta uuden terveydenhuoltolain myötä järjestämisvastuu on siirtynyt sairaanhoitopiireille. Sairaanhoitopiirit voivat järjestää ensihoidon itse omana toimintanaan, yhteistyössä alueen pelastuslaitoksen kanssa tai ulkoistamalla palvelut yksityisille yrityksille kilpailuttamalla. Alan suurimpia yksityisiä yrityksiä Suomessa ovat 9Lives ja Med Group.[lähde? ]
Historia

Suomessa otettiin käyttöön ensimmäiset hevosvetoiset sairaankuljetusvaunut Turussa vuonna 1901, ja pian sellaiset hankittiin myös muihin suuriin kaupunkeihin. Hevosajoneuvoilla suoritettu sairaankuljetus on ollut Suomessa kuitenkin kokonaisuuden kannalta hyvin vähämerkityksistä.
Vaikka auto oli osoittanut ylivoimaisuutensa sairaankuljetuksessa ensimmäisen maailmansodan aikana, sairasautot olivat 1920-luvun vähäväkisessä Suomessa varsin harvinaisia. Sairasautoja hankkivat lähinnä palokunnat, jotka olivat siirtymässä paloautojen käyttöön. 1930-luvun aikana sairaankuljetusautot kehittyivät pitkin harppauksin, ja niiden alustoina käytettiin enimmäkseen suuria amerikkalaisia henkilöautoja. Sairasautoja tekivät linja-autojen koreja valmistaneet yritykset. Ambulanssien sarjatuotantoa ei kuitenkaan ollut, vaan jokainen sairasauto oli yksilöllinen kappale. Palokuntien lisäksi ambulansseja oli 1930-luvun lopulla armeijalla ja joillakin teollisuuslaitoksilla.
Armeijan käytössä sairasautoja oli vain nimeksi, ja niinpä ambulansseja rakennettiin siviilikäytöstä pakko-otetuista linja-autoista. Niistä poistettiin penkit ja tilalle rakennettiin paaritelineet yleensä kahteen kerrokseen. Lisäksi autojen perään tehtiin uusi ovi paarien kuormausta varten.
Sota-ajan jälkeen alettiin Suomessa pitää selvänä, että suurissa asutuskeskuksissa oli ambulanssi tai useampikin. Maaseudulla sairasautoja ei vielä 1950-luvulla ollut paljonkaan, ja siellä sairaankuljetukset hoidettiin usein taksilla. Suomen Punainen Risti kampanjoi näkyvästi sairasautojen yleistymisen puolesta. Ambulansseja alkoivat hankkia julkisen sektorin lisäksi myös yksityiset yrittäjät. Sairasautojen yleistymistä edisti myös lainsäädäntö. Vuonna 1963 alkoi Kansaneläkelaitoksen sairausvakuutustoiminta, jonka nojalla korvattiin sairaiden ja loukkaantuneiden kuljetusmatkat omavastuuosuuden ylittävältä osalta. Niinpä Suomen ambulanssikanta kasvoi voimakkaasti 1960-luvun aikana. Julkinen sairaankuljetuksen järjestäminen tuli kuvaan vuonna 1972 kansanterveyslain myötä, ja pienimmissäkin kunnissa järjestettiin sairaankuljetus jollakin tavoin.
Kriisitietoisuuden noustessa 1970-luvulla ymmärrettiin, että myös Suomessa voisi tapahtua samanlaisia terrori-iskuja tai suuronnettomuuksia kuin Keski-Euroopassa oli nähty, ja yhteiskunnan oli varauduttava niihin myös sairaankuljetusten osalta. Niinpä suurimmat kaupungit ja puolustusvoimat hankkivat suurambulansseja, jotka oli rakennettu vanhoista linja-autoista. Autot osallistuivat katastrofiharjoituksiin, joita televisioitiinkin. Loppujen lopuksi nämä suurambulanssit eivät koskaan joutuneet tositoimiin, ja ne poistettiin suurimmaksi osaksi käytöstä 2000-luvulle tultaessa.
Suomalaisten ambulanssien tyypit

Suomessa ambulanssit luokitellaan varustukseltaan ja henkilöstön koulutukseltaan eroaviin tasoihin: perustasoon ja hoitotasoon. Hoitotason yksiköissä on perustason yksiköitä korkeampi valmius vakavasti sairastuneen tai loukkaantuneen potilaan hoitamiseen tapahtumapaikalla ja kuljetuksen aikana. Siinä missä perustason ambulanssin miehistönä on yleensä palomies-sairaankuljettajia tai lähihoitajia, hoitotason ambulanssin miehistö voi koostua kahdesta ensihoitajasta (AMK) tai sairaanhoitajasta tai perustason ja hoitotason ensihoitajaparista.
Hätäkeskus voi hälyttää myös ensiapukoulutuksen saaneista maallikoista koostuvan ensivasteyksikön korkeariskisen potilaan luokse, mikäli tämä tavoittaisi potilaan ennen varsinaisia ensihoitoyksiköitä. Lääkäriyksiköt eivät ole Suomessa ambulansseja sanan varsinaisessa merkityksessä, koska niitä ei juurikaan käytetä potilaan kuljettamiseen hoitolaitokseen, vaan niillä lähinnä tuodaan ensihoitolääkäri potilaan luo.
Suomalaisten ambulanssien tyypit > Ambulanssien tunnusjärjestelmä

Jokaisella suomalaisella ambulanssilla on oma yksikkötunnuksensa, joka muodostuu kolmesta kirjaimesta ja 2-4 numerosta.
Tunnuksen ensimmäinen kirjain on viranomaistunnus, joka kertoo minkä viranomaisen käytössä ajoneuvo on. Ambulansseissa tämä tunnus on E-kirjain (E = terveystoimi; radioliikenteessä tämä tunnus lausutaan "Ensihoito"). Viranomaistunnus on pääasiassa radioliikennettä varten ja se merkitään ajoneuvon kylkeen vain silloin, kun ajoneuvo ei muuten ole selkeästi tunnistettavissa kyseisen viranomaisen ajoneuvoksi.
Viranomaistunnuksen jälkeen seuraa kaksikirjaiminen sairaanhoitopiirin tunnus.
Jokaisen sairaanhoitopiirin alue on jaettu pienempiin alueisiin. Sairaanhoitopiirin tunnuskirjainten jälkeen seuraa yksinumeroinen (1-9) aluetunnus, joka kertoo millä kenttäjohtoalueella yksikön asemapaikka sijaitsee. Useammalla kenttäjohtoalueella toimivan yksikön (esim. lääkäriyksikön/kenttäjohtajan) aluetunnus merkitään numerolla 0.
Aluetunnuksen jälkeinen numero on yksikkötasotunnus ja se kertoo yksikön välineistön, hoitovalmiuden ja miehistön koulutustason.
Tunnuksen viimeinen osa on yksi- tai kaksinumeroinen järjestysnumero, joka erottelee saman kenttäjohtoalueen samantasoiset yksiköt toisistaan. Jos kenttäjohtoalueella ei ole kuin yksi samantasoinen auto, järjestysnumeroa ei ole ollenkaan. Muusta Suomesta poikkeavasti HUS-sairaanhoitopiirin alueella järjestysnumero koostuu aina kahdesta numerosta, joista ensimmäinen kertoo yksikön asemapaikan kenttäjohtoalueen sisällä.
Suomalaisten ambulanssien tyypit > Ambulanssien tunnusjärjestelmä > Sairaanhoitopiirien tunnukset

| --- | --- |
 Helsinki = HE  Keski-Uusimaa = KU  Länsi-Uusimaa = LU  Itä-Uusimaa = IU  Varsinais-Suomi = VS  Satakunta = SA  Kanta-Häme = KH  Pirkanmaa = PI  Päijät-Häme = PH  Kymenlaakso = KY  Etelä-Karjala = EK :  Etelä-Savo = ES  Pohjois-Savo = PS  Pohjois-Karjala = PK  Keski-Suomi = KS  Etelä-Pohjanmaa = EP  (Rannikko-)Pohjanmaa = RP  Keski-Pohjanmaa = KP  Pohjois-Pohjanmaa = PP  Kainuu = KA  Lappi = LA
Suomalaisten ambulanssien tyypit > Ambulanssien tunnusjärjestelmä > Muut tunnukset

FinnHems, helikopteritoiminta Suomessa = FH
Puolustusvoimat = ME (engl. military emergency)
Tehdas/Yritys tunnus = IE
Ensihoito-oppilaitokset = ZE
Suomalaisten ambulanssien tyypit > Ambulanssien tunnusjärjestelmä > Yksikkötasotunnukset

0 = lääkäriyksikkö
1 = kenttäjohto (Lauri 4 = lääkintäesimies)
2 = hoitotason yksikkö
3 = perustason yksikkö
4 = siirtokuljetusyksikkö (hoitoon pystyvä)
5 = siirtokuljetusyksikkö
79 = ensivasteyksikkö (esim. pelastustoimen ensivasteyksikkö, kuitenkin yleensä pelastustoimen tunnukset)
7 = erityistilanneyksikkö (esim. Pirkanmaalla ja Päijät-Hämeessä, varustettu hoitovälineillä ja -tarvikkeilla useamman potilaan hoitoon)
Suomalaisten ambulanssien tyypit > Ambulanssien tunnusjärjestelmä > Esimerkkejä tunnuksista

ELA121 ("Ensihoito-Lappi-yksi-kaksi-yksi") tarkoittaa terveystoimen (E) Lapin hyvinvointialueen 1. kenttäjohtoalueen ensimmäistä (1) hoitotason (2) yksikköä.
EHE10 ("Ensihoito-Helsinki-yksi-nolla") tarkoittaa terveystoimen (E) Helsingin (HUS-sairaanhoitopiiri) ensimmäisen kenttäjohtoalueen lääkäriyksikköä (0).
EPP041 ("Ensihoito-Pohjois-Pohjanmaa-nolla-neljä-yksi") tarkoittaa terveystoimen (E) Pohjois-Pohjanmaan ensimmäistä (1) kaikilla kenttäjohtoalueilla (0) toimivaa siirtokuljetusyksikköä (4).
ELU4251 ("Ensihoito-Länsi-Uusimaa-neljä-kaksi-viisi-yksi") tarkoittaa terveystoimen (E) Länsi-Uudenmaan neljännen kenttäjohtoalueen (4) viidennen aseman (5) ensimmäistä (1) hoitotason (2) yksikköä.
Westroadin ostoskeskussurmat

Ostoskeskus tapahtuman jälkeen
Westroadin ostoskeskussurmat oli 5. joulukuuta 2007 Westroadin ostoskeskuksessa tapahtunut aseellinen hyökkäys, jossa 19-vuotias Robert A. Hawkins ampui kahdeksan ihmistä isäpuoleltaan varastamallaan WASR-10–kiväärillä ostoskeskuksen ylimmästä kerroksesta ja surmasi itsensä. Omahassa, Nebraskan osavaltiossa Yhdysvalloissa sijaitsevassa Westroadin ostoskeskuksessa on yhteensä 135 kauppaa ja ravintolaa. Asiakkaita ostoskeskuksessa vierailee vuosittain miljoonia.