stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mihaela Martin

Mihaela Martin on romanialaissyntyinen viulisti. Hän aloitti viulunsoiton opintonsa isänsä johdolla 5-vuotiaana ja jatkoi niitä Stefan Gheorghiun johdolla. 19-vuotiaana hän voitti toisen sijan Moskovan kansainvälisessä Tšaikovski-kilpailussa, ja tätä seurasivat voitot Montrealissa, Sionissa ja Brysselissä. Ensipalkinnon voitto kansainvälisessä viulukilpailussa Indianapolisissa käynnisti Martinin uran. Hän on esiintynyt muun muassa BBC:n sinfoniaorkesterin, Montrealin sinfoniaorkesterin ja Leipzigin Gewandhaus-orkesterin kanssa. Hän on tehnyt yhteistyötä Kurt Masurin, Nikolaus Harnoncourtissa, Charles Dutoitin ja Neeme Järven kanssa.
Martin oli mukana perustamassa Michelangelo-jousikvartettia vuonna 2003. Hän opettaa Kölnissä sekä Genevessä ja pitää lisäksi mestarikursseja eri puolilla maailmaa. Hän on myös usein tuomariston jäsenenä kilpailuissa eri maissa. Hän soittaa J G Guadagninin viulua vuodelta 1748.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
AllMusic: Mihaela Martin (englanniksi)
Maurissa Tancharoen

| Maurissa Tancharoen |
| --- | --- |
 Maurissa Tancharoen PaleyFest-tapahtumassa vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. marraskuuta 1975 (ikä 48) Los Angeles, Kalifornia
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  televisiotuottaja, käsikirjoittaja, näyttelijä, laulaja
Puoliso:  Jed Whedon (vih. 2009)
Aiheesta muualla
IMDb
Maurissa Tancharoen Whedon (s. 28. marraskuuta 1975 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja, tuottaja, näyttelijä ja laulaja. Hän on työskennellyt aviomiehensä Jed Whedonin ja tämän velipuolen Joss Whedonin kanssa internetmusikaalissa Dr. Horrible’s Sing-Along Blog (2008) ja televisiosarjassa Dollhouse (2009–2010). Lisäksi hän loi Whedonien kanssa televisiosarjan S.H.I.E.L.D. Agentit (2013–2020), jonka showrunner hän on yhdessä Jed Whedonin ja Jeffrey Bellin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maurissa Tancharoen Wikimedia Commonsissa
Maurissa Tancharoen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Radish, Christina: 'Agents of S.H.I.E.L.D.' EPs Jed Whedon & Maurissa Tancharoen on Season 4, Ghost Rider, and More Collider.  20.9.2016. Viitattu 19.9.2023. (englanniksi)
Mihaela Buzărnescu

| Mihaela Buzărnescu |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. toukokuuta 1988 (ikä 36)
Kansalaisuus:   Romania
Tennispelaaja
Pituus:  175 cm
Paino:  59 kg
Kätisyys:  vasen
Ammattilaisena:  2004–
Palkintorahat:  2 728 834 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  20. (6.8.2018)
Turnausvoittoja:  1
Voitot/tappiot:  455–277
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  1. kierros (2018, 2019)
Ranskan avoimet:  4. kierros (2018)
Wimbledon:  3. kierros (2018)
Yhdysvaltain avoimet:  1. kierros (2017)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  24. (22.10.2018)
Turnausvoittoja:  1
Voitot/tappiot:  327–193
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Mihaela Buzărnescu (s. 4. toukokuuta 1988 Bukarest) on romanialainen tennispelaaja. Hän on sijoittunut parhaimmillaan kaksinpelissä WTA-listan sijalle 20 elokuussa 2018 ja nelinpelissä sijalle 24 lokakuussa 2018. Hän on voittanut yhden WTA-turnauksen kaksinpelissä ja yhden nelinpelissä, molemmat vuonna 2018. Vuonna 2006 Buzărnescu voitti Yhdysvaltain avoimissa 2006 tyttöjen nelinpeliturnauksen Ioana Raluca Olarun kanssa.
Lokakuussa 2017 Buzărnescu nousi ensimmäisen kerran maailmanlistalla 100 parhaan joukkoon. Hän voitti toukokuussa 2018 Strasbourgissa WTA-nelinpeliturnauksen ja heinäkuussa 2018 San Joséssa WTA-kaksinpeliturnauksen.
Aiheesta muualla

Mihaela Buzărnescu WTA:n sivuilla (englanniksi)
Mihaela Buzărnescu ITF:n sivuilla (englanniksi)
Luettelo maailman suurimmista saarista

Tämä on luettelo maailman suurimmista saarista. Luetteloon on sisällytetty kaikki saaret, joiden pinta-ala ylittää 2 500 km². Lisäksi luettelossa ovat mukana kaikki mantereet.
Mantereet

Nämä tiedot ovat karkeita arvioita.
| Sija | Manner | Pinta-ala  (km²) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vanha manner | 84 400 000 |
| 2 | Uusi manner | 42 300 000 |
| 3 | Etelämanner | 13 000 000 |
| 4 | Australia | 7 600 000 |
Australia on pinta-alaltaan 7 600 000 km² eli yli kolme kertaa suurinta saarta Grönlantia suurempi.
Saaret, joiden pinta-ala on yli 250 000 km²

| Sija | Saari | Pinta-ala (km²) | Valtio(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Grönlanti | 2 130 800 |  Tanska |
| 2 | Uusi-Guinea | 785 753 |  Indonesia ja  Papua-Uusi-Guinea |
| 3 | Borneo | 748 168 |  Brunei,  Indonesia ja  Malesia |
| 4 | Madagaskar | 587 713 |  Madagaskar |
| 5 | Baffininsaari | 507 451 |  Kanada |
| 6 | Sumatra | 443 066 |  Indonesia |
Saaret, joiden pinta-ala on 25 000–250 000 km²

| Sija | Saari | Pinta-ala (km²) | Maa/maat |
| --- | --- | --- | --- |
| 7 | Honshū | 225 800 |  Japani |
| 8 | Victoriansaari | 217 291 |  Kanada |
| 9 | Iso-Britannia | 209 331 |  Iso-Britannia |
| 10 | Ellesmerensaari | 196 236 |  Kanada |
| 11 | Sulawesi | 180 681 |  Indonesia |
| 12 | Eteläsaari | 145 836 |  Uusi-Seelanti |
| 13 | Jaava | 138 794 |  Indonesia |
| 14 | Pohjoissaari | 111 583 |  Uusi-Seelanti |
| 15 | Luzon | 109 965 |  Filippiinit |
| 16 | Newfoundland | 108 860 |  Kanada |
| 17 | Kuuba | 105 806 |  Kuuba |
| 18 | Islanti | 103 000 |  Islanti |
| 19 | Mindanao | 97 530 |  Filippiinit |
| 20 | Irlanti | 81 638 |  Irlanti ja  Iso-Britannia |
| 21 | Hokkaidō | 78 719 |  Japani |
| 22 | Hispaniola | 73 929 |  Dominikaaninen tasavalta ja  Haiti |
| 23 | Sahalin | 72 493 |  Venäjä |
| 24 | Banksinsaari | 70 028 |  Kanada |
| 25 | Sri Lanka | 65 268 |  Sri Lanka |
| 26 | Tasmania | 64 519 |  Australia |
| 27 | Devoninsaari | 55 247 |  Kanada (maailman suurin asumaton saari) |
| 28 | Aleksanterinsaari | 49 070 |  Etelämanner, ( Argentiinan (osittain),  Chilen ja  Iso-Britannian vaatima) |
| 29 | Isla Grande de Tierra del Fuego | 47 401 |  Argentiina ja  Chile |
| 30 | Novaja Zemljan pohjoissaari | 47 079 |  Venäjä |
| 31 | Berknerinsaari | 43 873 |  Etelämanner ( Argentiinan,  Chilen (osittain) ja  Iso-Britannian vaatima) |
| 32 | Axel Heibergin saari | 43 178 |  Kanada |
| 33 | Melvillensaari | 42 149 |  Kanada |
| 34 | Southamptoninsaari | 41 214 |  Kanada |
| 35 | Marajó | 40 100 |  Brasilia (maailman suurin osittain makean veden ympäröimä saari) |
| 36 | Länsimaa | 38 981 |  Norja (Huippuvuoret) |
| 37 | Kyūshū | 37 437 |  Japani |
| 38 | Uusi-Britannia | 35 145 |  Papua-Uusi-Guinea |
| 39 | Taiwan | 35 801 |  Kiinan tasavalta |
| 40 | Walesin prinssin saari | 33 339 |  Kanada |
| 41 | Novaja Zemljan eteläsaari | 33 246 |  Venäjä |
| 42 | Hainan | 33 210 |  Kiina |
| 43 | Vancouverinsaari | 31 285 |  Kanada |
| 44 | Timor | 28 418 |  Itä-Timor ja  Indonesia |
| 45 | Sisilia | 25 662 |  Italia |
Saaret, joiden pinta-ala on 10 000–25 000 km²

| Sija | Saari | Pinta-ala (km²) | Maa/maat |
| --- | --- | --- | --- |
| 46 | Somersetinsaari | 24 786 |  Kanada |
| 47 | Kotelnyi | 24 000 |  Venäjä |
| 48 | Sardinia | 23 949 |  Italia |
| 49 | Bananal | 20 000 |  Brasilia (maailman suurin jokien ympäröimä saari) |
| 50 | Shikoku | 18 787 |  Japani |
| 51 | Halmahera | 18 040 |  Indonesia |
| 52 | Seram | 17 454 |  Indonesia |
| 53 | Uusi-Kaledonia | 16 648 |  Ranska |
| 54 | Bathurstinsaari | 16 042 |  Kanada |
| 55 | Prinssi Patrickin saari | 15 848 |  Kanada |
| 56 | Thurstoninsaari | 15 700 |  Etelämanner |
| 57 | Sumbawa | 14 386 |  Indonesia |
| 58 | Koillismaa | 14 247 |  Norja (Huippuvuoret) |
| 59 | Lokakuun vallankumouksen saari | 14 204 |  Venäjä |
| 60 | Flores | 14 154 |  Indonesia |
| 61 | Kuningas Williamin saari | 13 111 |  Kanada |
| 62 | Negros | 13 074 |  Filippiinit |
| 63 | Samar | 12 849 |  Filippiinit |
| 64 | Palawan | 12 189 |  Filippiinit |
| 65 | Panay | 12 011 |  Filippiinit |
| 66 | Tupinambarana (nykyään jakautunut neljäksi saareksi) | 11 850 |  Brasilia (jokien ympäröimä saari) |
| 67 | Yos Sudarso | 11 742 |  Indonesia |
| 68 | Bangka | 11 413 |  Indonesia |
| 69 | Ellef Ringnesin saari | 11 295 |  Kanada |
| 70 | Bolševik | 11 206 |  Venäjä |
| 71 | Jamaika | 11 190 |  Jamaika |
| 72 | Bylotinsaari | 11 067 |  Kanada |
| 73 | Sumba | 10 711 |  Indonesia |
| 74 | Mindoro | 10 572 |  Filippiinit |
| 75 | Viti Levu | 10 531 |  Fidži |
| 76 | Havaiji | 10 434 |  Yhdysvallat |
| 77 | Cape Breton | 10 311 |  Kanada |
Saaret, joiden pinta-ala on 5 000–10 000 km²

| Sija | Saari | Pinta-ala (km²) | Maa/maat |
| --- | --- | --- | --- |
| 78 | Prinssi Charlesin saari | 9 521 |  Kanada |
| 79 | Bougainville | 9 318 |  Papua-Uusi-Guinea |
| 80 | Kodiakinsaari | 9 293 |  Yhdysvallat (Alaska) |
| 81 | Kypros | 9 234 |  Kypros ja Akrotiri ja Dhekelia,  Iso-Britannian sotilastukikohtia .  (Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta hallinnoi kolmasosaa saaren alasta.) |
| 82 | Puerto Rico | 9 100 |  Puerto Rico,  Yhdysvallat |
| 83 | Komsomolets | 8 812 |  Venäjä |
| 84 | Korsika | 8 741 |  Ranska |
| 85 | Qeqertarsuaq | 8 612 |  Grönlanti,  Tanskan autonominen alue |
| 86 | Carney Island | 8 500 |  Etelämanner |
| 87 | Chiloé | 8 478 |  Chile |
| 88 | Buru | 8 473 |  Indonesia |
| 89 | Kreeta | 8 312 |  Kreikka |
| 90 | Anticostinsaari | 7 941 |  Kanada |
| 91 | Rooseveltinsaari | 7 910 |  Etelämanner, ( Uusi-Seelanti vaatii itselleen) |
| 92 | Wrangelinsaari | 7 866 |  Venäjä |
| 93 | Uusi-Irlanti | 7 404 |  Papua-Uusi-Guinea |
| 94 | Leyte | 7 368 |  Filippiinit |
| 95 | Sjælland | 7 180 |  Tanska |
| 96 | Cornwallisinsaari | 6 995 |  Kanada |
| 97 | Prince of Wales Island | 6 675 |  Yhdysvallat |
| 98 | Kerguelen | 6 617 |  Ranskan eteläiset ja antarktiset alueet,  Ranskan merentakainen alue |
| 99 | Itä-Falkland | 6 605 |  Falklandinsaaret,  Iso-Britannian merentakainen alue ( Argentiinan vaatima) |
| 100 | Siple Island | 6 390 |  Etelämanner |
| 101 | Grahaminsaari | 6 361 |  Kanada |
| 102 | Uusi-Siperia | 6 201 |  Venäjä |
| 103 | Melvillensaari | 5 765 |  Australia |
| 104 | Prinssi Edwardin saari | 5 620 |  Kanada |
| 105 | Vanua Levu | 5 587 |  Fidži |
| 106 | Wellingtoninsaari | 5 556 |  Chile |
| 107 | Coats Island | 5 498 |  Kanada |
| 108 | Bali | 5 416 |  Indonesia |
| 109 | Chichagof Island | 5 388 |  Yhdysvallat |
| 110 | Guadalcanal | 5 353 |  Salomonsaaret |
| 111 | Amund Ringnesin saari | 5 255 |  Kanada |
| 112 | Iso-Ljahov | 5 157 |  Venäjä |
| 113 | Saint Lawrencen saari | 5 135 |  Yhdysvallat |
| 114 | Riesco | 5 110 |  Chile |
| 115 | Mackenzie Kingin saari | 5 048 |  Kanada |
| 116 | Trinidad | 5 009 |  Trinidad ja Tobago |
Aiheesta muualla

Joshua Calder's World Island Info
United Nations Environment Programme list of islands by area
Australia on pienin manner ja Grönlanti on maailman suurin saari.
Matti Asla

Matti Juhani Julkunen (9. joulukuuta 1947 Kaavi – 22. tammikuuta 2003 Lahti) oli suomalainen orkesterimuusikko ja laulaja, joka teki Scandia-levymerkille kaksi albumia.
Soiteltuaan vuosina 1961–1965 muun muassa kouluhipoissa rumpuja mikkeliläisessä rautalankabändissä, jonka ohjelmisto koostui The Shadowsin ja The Soundsin kappaleista sekä bändin omista sovituksista tutuista ralleista Saku Sammakosta Hava Nagilaan, Julkunen aloitti laulamisen vuonna 1965 laulaen paikallisten orkesterien solistina. Hän oli alkuun tunnettu Ylä-Savossa ja Mikkelissä laulaen muun muassa Erkki Viljakaisen yhtyeessä.  Päästyään armeijasta Julkunen kierteli ympäri Suomea pääasiassa Pohjois-Suomessa pitäen pääpaikkanaan Kajaania, jonne Julkunen muutti vuonna 1966, ja jossa toimi Freelancerina vajaan vuoden. Tällöin Julkunen lauloi myös pitkään Ruotsissa Göteborgissa useissa paikoissa. Sen jälkeen Julkunen siirtyi helsinkiläisen orkesterin leipiin ravintolamuusikkona ja huolehti laulun ohella myös rummuista, ja muutti sitten avion myötä Iisalmeen paikallisen orkesterin solistiksi. Julkusen mukaan eräs hänen managereistaan keksi hänelle taiteilijanimen Matti Asla nimestä Aslak, josta kirjain k jätettiin pois.
Iisalmesta Julkunen muutti 1970-luvun alussa Lahteen päästen opiskelemaan Lahden musiikkiopistoon. Lahdessa Julkunen esiintyi pääsolistina ja rumpalina ravintolayhtyeessä Viikari-trio, jonka muut jäsenet olivat lahtelaiset Matti Leskinen ja Pertti Korhonen. Julkunen muutti perheineen Lahdesta 1972 Hollolaan ja takaisin 1974 Lahteen jatkaen edelleen esiintymisiä. Julkunen esiintyi vielä ainakin vuonna 1995 Lahdessa ravintola Syvärissä kokoonpanolla Matti Asla & Veksi.
Diskografia

Matti Asla (Scandia, 1977)
Ensimmäinen (Scandia, 1981)
Aiheesta muualla

Matti Aslan esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Mikko Mäkelä

Mikko Mäkelä voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Mikko Mäkelä (1910–1985), tamperelainen kirjastonjohtaja ja Mäkelän piirin perustaja
Mikko Mäkelä (s. 1965), jääkiekkoilija
Mikko Mäkelä (s. 1972), basisti
Mikko Mäkelä (s. 1979), jalkapalloilija
Mikko Mäkelä, sarjakuvantekijä
Mikko Mäkelä, äänisuunnittelija
Mikko Mäkelä, poliitikko
Mikko Mäkelä (s. 1972), rovasti, järjestöjohtaja
Mikko Mäkelä, elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mikko Mäkelä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Miehen vankina

| Miehen vankina |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Olavi Kallas
Käsikirjoittaja:  Olavi Kallas
Perustuu:  Laura Sointeen romaani Miehen vankina (Karisto 1932)
Tuottaja:  Sulho Reivonen
Säveltäjä:  Klaus Salmi salanimellä Klaus Kurki Harry Etelä (laulujen sanat)
Kuvaaja:  Oscar Lindelöf
Leikkaaja:  Eino Kivimäki
Lavastaja:  Viljo Puola
Pääosat:  Hannes Jokelainen Mailis Marne Alpo Parma Yrjö Kianne
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Valo-Filmi Oy
Ensi-ilta:  28. maaliskuuta 1943 Palatsi-teatteri, Viipuri
Kesto:  80 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Miehen vankina on Aarne Kivimäen taiteilijanimellä Olavi Kallas ohjaama melodraama vuodelta 1943. Elokuva perustui Laura Sointeen samannimiseen romaaniin. Elokuvan tuotti turkulainen Valo-Filmi Oy. Elokuvan näyttelijöistä osa oli amatöörejä, osa taas Turun teattereiden ammattinäyttelijöitä. Elokuva ei menestynyt taloudellisesti ja kriitikot pitivät sitä kömpelösti toteutettuna. Elokuvasta on säilynyt epätäydellinen ja huonolaatuinen kopio joka löytyi syyskuussa 1999 Soihtu-filmin varastosta.
Juoni

Mielisairas ja taikauskoinen Klaus Vornankumpu uskoo tyttärensä Katariinan olevan Metsäreunan sepän lapsi ja kohtelee tätä huonosti. Kun sepän poika Kristian tulee kosimaan Katariinaa Klaus kertoo luulonsa ja ajaa hänet pois. Katariina lähtee myöhemmin kaupunkiin ja nousee siellä suosituksi laulu- ja tanssitähdeksi. Hän tapaa Kristianin ja pian selviää että Klausin luulo on ollut aiheeton: Katariina ei ole sepän lapsi. Kristian joutuu auto-onnettomuuteen, jossa hän menettää näkönsä. Pelätessään tulevansa Katariinalle taakaksi sokeana hän selittää, ettei ole tätä koskaan vakavissaan rakastanut. Elokuvan lopussa Kristian saa näkönsä takaisin ja peruu aikaisemmat puheensa, jonka jälkeen Kristian ja Katariina menevät naimisiin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hannes Jokelainen  | … |  Klaus Vornankumpu   |
|  Katariina Honkavaara  | … |  Roosa Vornankumpu   |
|  Mailis Marne  | … |  Katariina Vornankumpu   |
|  Rauni Helin  | … |  Katariina lapsena   |
|  Jantte Suvanto  | … |  Lillu Vornankumpu   |
|  Senni Lehto  | … |  Matleena    |
|  Hannes Närhi  | … |  Mikko Närekorpi   |
|  Hemmo Airamo  | … |  suutari Ojala, Jeken isä   |
|  Markku Vikla  | … |  Jekke Ojala    |
|  Yrjö Kianne  | … |  seppä Metsänreuna    |
|  Aino Rautala  | … |  sepän vaimo   |
|  Alpo Parma  | … |  Metsänreunan Kristian   |
|  Maija Karte  | … |  Marketta   |
|  Osmo Saarnio  | … |  poliisin Nils   |
|  Annie Mörk  | … |  Augusta Johansson   |
Migé Amour

| Mikko Henrik Julius Paananen |
| --- | --- |
 Mikko Paananen esiintymässä HIM:n riveissä Oulun Qstockissa vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. joulukuuta 1974 (ikä 49)
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Migé Amour, Bad Migé Amour, Michael Eros, Mizee, Mizee Amour
Aktiivisena:  1991–
Tyylilajit:  rock, hard rock
Soittimet:  basso
Yhtyeet:  HIM, Daniel Lioneye
Aiheesta muualla
www.heartagram.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Migé Amour (oik. Mikko Paananen; s. 19. joulukuuta 1974 Helsinki) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten HIM-yhtyeen basistina ja perustajajäsenenä. Hän on soittanut myös yhtyekaverinsa, kitaristi Mikko Lindströmin Daniel Lioneye -yhtyeessä.
Vuonna 2013 Amour voitti YleX:n Suomen paras basisti -äänestyksen.
Yksityiselämä

Amourilla on kaksi veljeä ja sisko. Isä Sven-Erik Paananen soittaa Helsingin kaupunginorkesterissa oboeta ja äiti Riitta Elstelä on näyttelijä.
Maailmanmatkaajan 80 aarretta

Maailmanmatkaajan 80 aarretta on BBC:n tuottama 10-osainen televisio-ohjelmasarja.
Dokumenttisarjassa professori Dan Cruickshank esittelee valitsemansa 80 ihmiskunnan merkittävintä kulttuuriaarretta, muun muassa rakennuksia ja muinaisjäännöksiä. Sarja esitettiin Isossa-Britanniassa ensimmäisen kerran keväällä 2005.
Osa 1: Perusta Braziliaan

| # | Sijainti | Aarre | Kuva | Lyhyt kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Andit, Peru | Machu Picchu |  | Inkavaltakunnan vuonna 1911 löydetty kaupunki |
| 2 | Andit, Peru | Inkojen käyttämät suolanerotusaltaat |  | Inkat käyttivät valtavia altaita, joissa suolaisesta vedestä haihdutettiin vesi. |
| 3 | Nazca, Peru | Nazcan viivat |  | Nazcan viivat ovat muinaisten intiaanien Nazcan autiomaahan tekemiä erilaisia suuria kuvioita. |
| 4 | Lambayeque, Peru | Sipánin hämähäkkikaulakoru |  | Kymmenenosainen kultainen kaulakoru |
| 5 | Trujillo, Peru | Chan Chan |  | Noin vuosina 850–1470 rakennettu chimu-intiaanien kaupunki. Savesta rakennetuissa rakennuksissa arvioidaan asuneen yli 30 000 asukasta. |
| 6 | Pääsiäissaaret, Chile | Moai-patsaat |  | Noin vuosina 1200–1700 tehdyt patsaat. |
| 7 | Cuiabá, Brasilia | Rikbaktsa-intiaanien myhara-päähineet |  | Värikkäät hiuksista ja papukaijan sulista (punaisia, keltaisia, sinisiä) tehdyt päähineet. |
| 8 | Rio de Janeiro, Brasilia | Kristus Vapahtaja-patsas |  | 38 metriä korkea Kristus Vapahtaja-patsas. |
Osa 2: Meksikosta Yhdysvaltoihin

| # | Sijainti | Aarre | Kuva | Lyhyt kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 | Eteläinen Meksiko | Palenque |  | Mayakulttuurin kaupunki. |
| 10 | Tollan Tula, Meksiko | Tulan jättiläispatsaat |  | Tolteekkikulttuurin sotilaspatsaat 900-luvulta. |
| 11 | México, Meksiko | Man, Controller of the Universe |  | Diego Riveran maalaus Meksikon kansallispalatsissa, tehty Rockefeller Centerissä sijainneen alkuperäisen perusteella |
| 12 | Cortez, Colorado, Yhdysvallat | 1851 Navy Colt revolveri |  | Kuudestilaukeava käsiase, jota käytettiin Yhdysvaltain sisällissodassa. |
| 13 | Colorado, Yhdysvallat | Mesa Verden kansallispuisto |  | Puisto on tunnettu erityisesti muinaisten pueblointiaanien rakentamista taloista ja kylistä. Kuuluisimmat näistä ovat luoliin ja kallionkielekkeiden alle rakennetut rakennukset. |
| 14 | Charlottesville, Virginia, Yhdysvallat | Monticello |  | Thomas Jeffersonin suunnittelema ja rakentama talo 1800-luvun lopulta. |
| 15 | New York, New York (osavaltio), Yhdysvallat | Vapaudenpatsas |  | 1800-luvun loppupuolella Ranskan valtion Yhdysvaltain valtiolle lahjoittama muistomerkki, joka sijaitsee Liberty Islandin saarella New Yorkiin johtavan laivaväylän varrella. Vapaudenpatsas on 93 metriä korkea. |
| 16 | Manhattan, New York, Yhdysvallat | Seagram Building |  | Arkkitehtuurisesti merkittävä funktionalismia edustava pilvenpiirtäjä vuodelta 1958. |
Osa 3: Australiasta Kambodžaan

| # | Sijainti | Aarre | Kuva | Lyhyt kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17 | Sydney, Australia | St. Jamesin kirkko |  | Vuonna 1824 käyttöön pyhitetty St. Jamesin kirkko. Rakennus suunniteltiin alun perin oikeustaloksi, mutta suunnitelmia muokattiin ennen rakentamista. |
| 18 | Kakadun kansallispuisto, Australia | Aboriginaalien kalliomaalaukset kansallispuistossa |  |  |
| 19 | Tana Toraja, Indonesia | Henkien talot |  | Tana Toraja Sulawesin saarella tunnetaan torajakansan useita päiviä kestävistä hautajaisseremonioista, joiden aikana uhrataan kymmeniä puhveleita ja sikoja sekä esitetään perinteisiä tansseja. |
| 20 | Tana Toraja, Indonesia | Tau Tau |  | Torajakansan hautausrituaaleihin liittyvä vainajaa esittävä veistos. |
| 21 | Yogyakartan kaupungin lähellä Jaavan saarella Indonesiassa | Borobudurin stupat |  | Stupat ovat eräänlaisia hauta- ja muistomerkkejä. |
| 22 | Ayutthaya, Thaimaa | Kultainen norsu |  | Vuonna 1957 kaivauksissa löydetty kultainen patsas esittää maahan laskeutunutta norsua. |
| 23 | Siĕm Réab, Kambodža | Angkor Wat |  | Angkor Wat on temppeli Angkorissa Kambodžassa. Se rakennettiin 1100-luvun alussa kuningas Suryavarman II:n valtiontemppeliksi ja pääkaupungiksi. |
| 24 | Angkor Thom, Kambodža | Bayon-temppelin kasvokohokuvat |  | Angkorin alueella sijaitseva khmerien Bayon-temppeli on rakennettu 1100-luvun lopussa tai 1200-luvun alussa. |
Osa  4: Japanista Kiinaan

| # | Sijainti | Aarre | Kuva | Lyhyt kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 | Tokio, Japani | Katana, samurain miekka |  | Katana on japanilainen tietyllä tavalla kaarrettu yksiteräinen kahden käden lyömämiekka tai pitkämiekka. Se yleistyi käytössä 1400-luvun jälkeen. |
| 26 | Himeji, Japani | Himejin linna |  | Himeyaman kukkulalla sijaitseva linna on Japanin parhaiten 1600-luvulta säilynyt linnoitus. Himejin linna on yksi Japanin kuuluisimmista linnoista |
| 27 | Kioto, Japani | Ryōan-ji-temppelin puutarha |  | Zen-buddhalaisen temppelin puutarha |
| 28 | Peking, Kiina | Kielletty kaupunki |  | Ming- ja Qing-dynastioiden keisarit asuivat aikanaan alueella. Kielletty kaupunki on saanut nimensä dynastioiden aikana, jolloin ylimystöön kuulumattomia ei päästetty kaupungin porttien sisäpuolelle. |
| 29 | Peking, Kiina | Kesäpalatsin puisto |  | Kesäpalatsin puisto on hyvin suosittu kesäinen retkikohde Pekingin asukkaille ja siellä käyville matkailijoille. |
| 30 | Kiina | Kiinan muuri |  | Kiinan muuri on kokonaisuudessaan 6 352 kilometriä pitkä muinainen rakennelma Pohjois-Kiinassa. Muuri on rakennettu 400-luvun eaa. ja 1600-luvun välisenä aikana, ja sen tarkoituksena oli suojella Kiinaa "barbaarien" hyökkäyksiltä. |
| 31 | Xi’an, Kiina | Terrakotta-armeija |  | Kiinan itäisessä Shaanxin maakunnassa sijaitseva yhdistyneen Kiinan ensimmäisen keisarin Qin Shi Huangdin hautaa vartioimaan rakennettu yli 7 000 yksilöllisen sotilaspatsaan armeija. |
| 32 | Shanghai, Kiina | Ming-dynastian aikainen posliini |  | Posliini keksittiin Kiinassa 600-luvulla. Sitä tuotiin 1300-luvulta alkaen Eurooppaan Silkkitietä pitkin. |