stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuusjärvi (Ylöjärvi)
Historiaa

Heinäsaaresta on löytynyt kahdesta paikasta kivikautisia työkaluja, mutta paikkaa ei ole tutkittu sen enempää asuinpaikan löytämiseksi.
Vuosien 1955–1987 peruskartassa vertailemalla voidaan todeta, ettei alueen viljelyoloissa ole tapahtunut merkittäviä muutoksia.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutki muutaman kerran ja silloin sen laatu on vaihdellut pienestä viipymästä johtuen suuresti. Vesi on kuitenkin humuspitoista ja sen väri on ruskeaa. Humusta on vaihtelevasta pitoisuustasoista huolimatta runsaasti, mikä johtunee valuma-alueen metsävaltaisuudesta. Veden fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin lievästi rehevöityneen järven tasoa kuten ovat olleet myös veden typpipitoisuudet. Humuskuorma yhdessä fosforin kanssa ovat pääasialliset syyt sille, että järven pohjalla ja etenkin sen syvänteissä on todettu happitalouden ongelmia. Tavella on esiintynyt happikatoa, mutta kesällä se on ilmennyt happipitoisuuden vähenemisenä. Happikato on syypää sisäiseen kuormitukseen, joka vahvistaa happikatoa edelleen. Järvellä on esiintynyt joskus leväongelmaa. Järvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Jakaman–Kuusjärven alueeseen (35.341) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,1 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään Hankalan kylän läpi virtaavasta Heinäjoesta eli Makkaraojasta, joka on Parkusjoen alaosan alueen (35.342) laskujoki Kuusjärven Hankalanlahteen. Joki lähtee Pitkäjärvestä (41 ha) ja virtaa sen jälkeen Hankalan Isolammin (9 ha) ja Hankalan Pikkulammin (5 ha) läpi. Pitkäjärven pohjoispuolella sijaitsee suurempi järvi Parkusjärvi (38 ha). Järven veden laskennallinen viipymä järvessä on vain 114 vuorokautta, joten järven koko vesimassa vesi vaihtuu useita kertoja vuodessa. Järven valuma-alue on metsävaltainen ja ravintoarvoiltaan karu. Ravinteita joutuu kuitenkin vesistöihin pelloilta ja haja-asutuksen jätteistä.
Jakaman–Kuusjärven alueella on seitsemän yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti Kuusjärveen. Ne ovat Keskinen-Poikelus (8 ha), Alinen-Poikelus (8 ha) ja Ylinen-Poikelus (3 ha), sitten vielä Kalliojärvi (8 ha), Iso Salmijärvi (4 ha), Ahvenlammi (2 ha) ja Vuorijärvi (1 ha).
Järven lasku-uoma Kuuskoski lähtee sen itäisimmän järvenosan pohjoisrannasta ja laskee alle 300 metrin pituisena Jakamaan (126 ha), jonka vedenpinta on 4,0 metriä alempana. Jakama laskee vuorostaan Näsijärven Kukkulanselän Parkkuunlahteen.
Lahn

| Lahn |
| --- | --- |
 Lahn Runkelissa
Alkulähde:  Rothaargebirge
Laskupaikka:  Rhein
Maat:   Saksa
Pituus:  245 km
Valuma-alue:  5 924 km²

Lahn on 245 kilometrin pituinen Reinin sivujoki Saksassa. Se alkaa Nordrhein-Westfalenin koillisosasta virraten aluksi itään ja etelään, ja virtaa länttä kohti Gießenistä lähtien liittyen Reinjokeen Lahnsteinin kaupungin kohdalla. Joen varren kaupunkeja ovat muiden muassa Marburg, Gießen, Wetzlar ja Limburg.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lahn Wikimedia Commonsissa
Let It Be (täsmennyssivu)

Let It Be merkitsee seuraavia asioita:
Let It Be, The Beatlesin albumi
Let It Be, The Beatlesin single ja kappale albumilta Let It Be
Let It Be, The Beatlesin elokuva vuodelta 1970
Let It Be... Naked, uudelleenmiksattu ja -masteroitu versio The Beatlesin Let It Be -albumista
Let It Be, Laibachin albumi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Let It Be”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lapijoki

Taipaleentie Lapijoella.
Lapijoki on kylä Eurajoella, noin neljän kilometrin päässä Eurajoen kirkonkylästä ja 11 kilometrin päässä Raumalta. Vanha Lapijoen kylä sijaitsee Lapinjoen varrella. Sen pohjoispuolella on moderni Lapijoen omakotialue.
Lapijoki muodosti vuoteen 2017 saakka oman taajamansa. Tällöin taajaman väkiluku oli 814 ja maapinta-ala 4,15 neliökilometriä. Sittemmin Lapijoki on kasvanut kiinni Eurajoen kirkonkylän taajamaan. Vuonna 2021 Lapijoen postinumeroalueen väkiluku oli 1 304 ja pinta-ala 50,9 neliökilometriä.
Lapijoella on muun muassa partureita, siivousyritys, lounaskahvila, päiväkoti, leikkipuisto, laavu, motelli ja huoltamo. Kylän tunnetuin nähtävyys on vuonna 1883 rakennettu Lapijoen museosilta.
Kirkas sininen muuttuja

Kirkas sininen muuttuja (engl. Luminous Blue Variable, LBV) on hyvin massiivinen ja kirkas sininen hyperjättiläinen. Tyypillisesti LBV:n massa on ehkä 40 – 130 Auringon massaa ja tähden kokonaissäteilyteho miljoonan auringon luokkaa. Tämän tyyppisen tähden suuren kirkkauden vuoksi säteilypaine on valtava, mikä aiheuttaa tähden pintakerrosten kaasun viskautumista ulos tähdestä (tähtituuli). LBV:t ovat muuttuvia tähtiä, joiden kirkkaus muuttuu usein äkillisesti ja epäsäännöllisesti. Purkausten välistä vaihetta sanotaan hiljaiseksi siniseksi vaiheeksi.
Kirkkauden lisäksi myös tähtien lämpötila ja spektri muuttuvat voimakkaasti. Näihin tähtiin luetaan P Cygni, S Doradus ja Hubble-Sandage-muuttujat. Kirkkaat siniset muuttujat ovat astrofysikaalisessa mielessä lähellä O- ja B-tähtiä, Ofpe/WN9-tähtiä, Wolfin–Rayetin tähtiä sekä B[e]-tähtiä. Paikallisesta galaksiryhmästä tunnetaan vain 32 LBV-tyypin muuttujaa, mikä tekee niistä erään harvinaisimmista tähtityypeistä.
Yleistä LBV-muuttujista

Kirkkaiden sinisten muuttujien ryhmään kuuluvat tunnetut absoluuttisesti hyvin kirkkaat Eta Carinae, P Cygni ja Pistoolitähti sekä AG Carinae. Näiden tähtien lämpötilat ovat 13 000 – 30 000 kelviniä, ja niiden spektriluokka on O tai B. Kirkastumisten aikana lämpötilat putoavat 8 000 – 9 000 kelvinin tienoille ja spektriluokka myöhäiseen A:han tai varhaiseen F:ään. Uskotaan, ettei tähden kokonaiskirkkaus (bolometrinen magnitudi) juurikaan vaihtele purkausten aikana vaan että kirkkauden, lämpötilan ja spektrin muutokset kytkeytyvät ulosviskautuviin kaasukuoriin. Tyypillisesti bolometrinen kirkkaus on -8,8 – -11,3. Hyvänä vertailukohteena voi pitää sitä, että bolometrinen kirkkaus -10 vastaa noin 800 000 Auringon energiantuotantoa.
Tähdistä puhaltaa säteilypaineen ajama voimakas hiukkasvirta poispäin vieden tähden massasta pois 0,0001 –  0,000 001 auringon massaa pois vuodessa, mutta kirkkaimpien LBV:ien tapauksessa määrä voi olla tuhannesosan tai ylikin. Suurella nopeudella tähtituulena avaruuteen ajautuva kaasu aiheuttaa LBV:n spektrin spektriviivoille hyvin tyypillisiä P Cygni -viivaprofiileja.
Suuren massan vuoksi näiden tähtien elinikä on lyhyt, ehkä jopa niinkin lyhyt kuin 40 000 vuotta, ja ne kehittyvät Wolfin-Rayetin tähdiksi puhallettuaan ulkokuortaan pois. Jos LBV-tähden elinikä on 100 000 vuotta, se saattaa menettää noin yhden auringon massan ja enemmänkin purkauksissaan. Tähtien purkauskaasuissa on runsaasti typpeä ja heliumia. On arveltu, että nämä tähdet edustavat välivaihetta vedyn palamisen ja heliumin palamisen välillä.
LBV-muuttujien välittömät seuraajat tähtien kehitysjanalla ovat luultavimmin myöhäisiä Wolfin–Rayetin tähtiä, joiden spektrityyppi WNL tai WN6-9. Ofpe/WN9-tähtien uskotaan olevan uinuvia LBV-muuttujia, eivätkä nämä tähdet kuulu muiden Wolfin–Rayetin tähtien heliumpääsarjaan. Joitain punaisiksi jättiläisiksi kehittyneitä LBV-muuttujia pienimassaisempia tähtiä sanotaan (R66, AE Andromedae) "punaisiksi LBV:iksi". Niiden massat ovat 20 – 30 Auringon massaa, ja niihin kuuluvat OH/IR-tähdet, jotka vaihtelevat huomattavasti kirkkaudeltaan.
LBV-muuttujia ei saa sotkea "sinisiin silmukoihin", jotka ovat osa normaalien jättiläistähtien kehitystä.
LBV-muuttujien kirkkausluokittelu

Kirkkaimmat: Eta Carinae
Keskikirkkaat: -11,0 >  M_{bol} > -9,9 tunnetuimmat LBV:t R127, S Doradus, P Cygni ja AG Carinae.
Himmeimmät: R71, joka on Humphreysin–Davidsonin rajan alla.
LBV-muuttujien kirkkausvaihtelut > Pienet kirkkausvaihtelut

Hiljaisissa sinisissä vaiheissa havaitaan päivissä tai kymmenissä päivissä 0,1 – 0,2 magnitudin "mikrovaihteluja". Esimerkiksi R71:n jakso oli ~23,5 päivää vuosina 1983–1985, lyhentyen ~14,3 päivään vuosiksi 1986–1987. Samansuuntaisia havaintoja on tehty mm. AG Carinaesta, jonka jakso on 10 päivää, ja HR Carinaesta, jonka jakso on ~20 päivää. Normaalien O- ja B-tähtien kirkkauden muutokset muistuttavat LBV-tähtien hiljaisia vaiheita.
LBV-muuttujien kirkkausvaihtelut > Normaalit purkaukset

Normaalit 1 – 2 magnitudin purkaukset eli S Doradus -purkaukset tapahtuvat muutamasta vuodesta muutamaan kymmeneen vuoteen jaksoissa. Näissä purkauksissa tähdet kirkastuvat muutamassa kuukaudessa jopa 2 magnitudia tähden fyysisen laajentumisnopeuden ollessa luokkaa 100 – 200 km/s. Tähtituulen aiheuttama massakato kasvaa 10 – 100 kertaiseksi rauhalliseen vaiheeseen verrattuna, ja kaasua voi levitä avaruuteen jopa 10-5 – 10-4 auringon massaa vuodessa.
LBV-muuttujien kirkkausvaihtelut > Jättiläispurkaukset

Jättiläispurkaukset tapahtuvat satojen tai tuhansien vuosien välein. Esimerkiksi Eta Carinae kirkastui vuosina 1837–1860 muuttuen jopa Canopusta, taivaan toiseksi kirkkainta tähteä, kirkkaammaksi. P Cygni kirkastui 3. suuruusluokan tähdeksi 1600-luvulla. Jättiläispurkauksen aikana tähden bolometrinen kirkkaus saattaa olla -17 ja tähti voi menettää 1 – 2 auringon massaa kaasua. On viitteitä, joiden mukaan jotkin valokäyrältään erikoislaatuiset supernovat olisivat todellisuudessa LBV-tähtien jättiläispurkauksia.
Joitain LBV-muuttujia

Joitain LBV-muuttujia. Massakato on auringon massoina vuodessa: se ilmoittaa tähtituulen mukana pois ajautuvan massan suuruuden.
| tähti | galaksi | lämpötila hiljaisessa vaiheessa | lämpötila purkauksessa | Mbol | massakato | purkausten jakso   vuotta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eta Carinae | Linnunrata | 27000 |  | -11,3 | 10-3 -- 10-1 | 3- 5 |
| R127/HDE 269850 | LMC | 30000 | 8500 | -10,5 | 6*10-5 |  |
| AG Carinae | Linnunrata | 25000 | 9000 | -10,1 | 3*10-5 | 4–14 |
| P Cygni | Linnunrata | 19000 |  | -9,9 | 2*10-5 | ~18 |
| S Doradus | LMC | 20 -- 25000 | 8000 | -9,8 | 5*10-5 | 10–30 |
| Var C | M33 | 20 -- 25000 | 7500-8000 | -9,8 | 4*10-5 | 19–20 |
| Var A | M33 | 3500 | 8000 | -9,5 | 2*10-4 |  |
| R71/HDE 269006 | LMC | 13600 | 9000 | -8,8 | 5*10-5 |  |
| AF Andromedae | M31 |  |  | -11,4 |  | 3–7 |
| Var B | M33 |  |  | -10,2 |  | 5–8 |
Kirjallisuutta

LBV-tähtiä on tutkittu runsaasti, mutta niiden fysiikkaa tunnetaan edelleen heikosti. Laaja katsaus aiheeseen on artikkelissa Huphreys & Davidson (1994) The Luminous Blue Variables: Astrophysical Geysers, Publ. Ast. Soc. Pac. 106, 1025 – 1051
Aiheesta muualla

http://www.peripatus.gen.nz/Astronomy/LumBluVar.html
Laventelilingvistiikka

Laventelilingvistiikkatarvitaan parempi lähde, tai queer-lingvistiikka, on sosiolingvistiikan ala, joka tutkii seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen kielenkäyttöä ja kielen heteronormatiivisuutta.
Historia

Laventelilingvistiikan aiheita on tutkittu jo 1940-luvulta lähtien, mutta tosin muiden tieteenalojen parissa (esim. antropologia, sukupuolentutkimus ja filologia). Termiä laventelilingvistiikka käytti ensimmäisenä Gershon Legman vuonna 1951 tutkiessaan homoseksuaalien käyttämää sanastoa. Syy sanavalinnalle oli se, että 1940-luvulla laventeli oli yleinen viittaus homoseksuaalisiin miehiin ja lisäksi termin katsottiin olevan neutraalimpi kuin queer-lingvistiikka.
Ensimmäinen alaa käsittelevä konferenssi (Lavender Language Conference) pidettiin vuonna 1993. Tapahtuman koordinaattorina on toiminut jo sen alusta alkaen alan yksi nimekkäimmistä tutkijoista William Leap, joka on mm. tutkinut Etelä-Afrikan isiNgqumoa.
Tutkimusaiheita > Aksentti

Pohjois-Amerikassa homoseksuaalisuuteen liitetään tietty stereotyyppinen aksentti, jota kutsutaan englanniksi nimellä gay lisp, joka ilmenee soinnittomien mm. klusiilien, /p, t, k/, yliartikuloivana ääntämisenä. Myös koodinvaihtoa on havaittu käyttäjien keskuudessa: aksenttia vaihdetaan riippuen tilanteesta niin tietoisesti kuin tiedostamattakin. Historijoitsia Richard Barriosin mukaan tällainen aksentti on annettu vanhojen Disney-elokuvien antagonisteille kuten esim. Scarille (Leijonakuningas) ja prinssi Juhanalle (Robin Hood).
Tutkimusaiheita > Slangi

Laventelilingvistiikka tutkii myös sellaisia slangeja tai krypotolekteja (salakieliä), joita käyttävät etupäässä seksuaali- ja sukupuolivähemmistöön kuuluvat henkilöt. Esimerkkejä tällaisista kielimuodoista löytyy ympäri maailmaa:
| Maa | Kielimuoto |
| --- | --- |
 Etelä-Afrikka: IsiNgqumo
 Etelä-Afrikka: Gayle
 Iso-Britannia  Irlanti: Polari
 Intia: Hijra farsi
 Indonesia: Bahasa Binan
Lapin Helvetti

Lapin Helvetti voi tarkoittaa:
Lapin Helvetti eli Pakasaivo, rotkojärvi Muoniossa
Lapin Helvetti, yhtye
Lapin Helvetti, yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 2017.
Lapin Helvetti (Terveiden Käsien albumi), 2015
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lapin Helvetti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Käyräsara

| Käyräsara |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Hävinnyt
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Yksisirkkaiset Monocotyledoneae
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Alaheimo::  Cyperoideae
Tribus::  Cariceae
Suku::  Sarat Carex
Laji::  maritima
Kaksiosainen nimi
 Carex maritima  Gunnerus 
Synonyymit
 Carex incurva 
Katso myös
   Käyräsara Wikispeciesissä   Käyräsara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Käyräsara (Carex maritima) on pohjoisilla merenrannikoilla sekä vuoristoalueilla tavattava pienikokoinen sarakasvi. Suomesta käyräsara on hävinnyt.
Ulkonäkö ja koko

Käyräsara kasvaa korkeintaan 10 cm korkeaksi. Kaarevasti taipuneet harmaanvihreät varret nousevat ylöspäin pitkästä, suikertavasta juurakosta. Rihmamaiset lehdet kohoavat jäykkinä kimppuina ja ovat kouruisia tai sisäänpäin kiertyneitä. Palleromainen kukinto muodostuu parista lähekkäisestä ja rakenteeltaan samanlaisesta tähkästä. Tähkässä on 4–6 kukkaa. Hedekukat ovat tähkän kärjessä. Tähkäsuomut ovat 3–4 mm pitkiä, punaruskeita, leveänsoikeita, tylppiä ja kalvolaitaisia. Hieman pidemmät pullakot ovat kellan- tai tummanruskeita, yläosastaan tumma- ja selväsuonisia. Pullakoiden suuota on lyhyt, hieman vino ja hammaslaitainen. Käyräsara kukkii kesä-heinäkuussa.
Käyräsara on helposti tunnistettava, joskin kukkimattomana se muistuttaa jossain määrin somersaraa (C. glareosa). Huippuvuorilla tavataan harvinaisena käyräsaran ja soukkasaran (C. parallela) risteymää.
Levinneisyys

Käyräsaraa tavataan Euroopassa Alpeilta, Islannista, Huippuvuorilta, Skotlannista, Tanskasta, Norjasta ja Ruotsista sekä Venäjältä Jäämeren rannikkovyöhykkeeltä. Levinneisyysalue jatkuu Jäämeren rannikkoa pitkin itään Alaskaan ja Pohjois-Kanadaan sekä Grönlantiin asti. Lajia tavataan myös vuoristoseuduilta Kaukasukselta, Keski-Aasiasta, Argentiinasta ja Chilestä. Suomesta käyräsara on löydetty vain kerran, 1860-luvulla Oulun Nuottasaaresta. Näyte toimitettiin aikanaan Helsingin kasvimuseoon, mutta näyte on sittemmin kadonnut. Uusia löytöjä lajista ei ole tehty. Käyräsara lienee samantapainen jääkauden jälkeinen jäänne Perämeren rannikolla kuin muutama muukin Jäämeren rannikolta kotoisin oleva laji, kuten Suomesta hävinnyt jäämerentähtimö (Stellaria humifusa) ja uhanalainen rönsysorsimo (Puccinellia phryganodes). On myös mahdollista, että käyräsara oli levinnyt Suomeen muuttolintujen matkassa.
Elinympäristö

Käyräsara kasvaa rannikoilla soraisilla ja hiekkaisilla merenrannoilla hieman normaalivesirajan yläpuolella. Sisämaassa sitä tavataan tuntureilla ja vuoristoissa jokien sorarannoilla, tienvarsilla ja lapinvuokkonummilla.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Käyräsara (Carex maritima)
ITIS: Carex maritima (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Carex maritima (englanniksi)
Lada 1700

Lada 1700 oli kauppanimi, jota käytettiin venäläisen AvtoVAZ:in valmistamien henkilöautojen yhteydessä silloin, kun ne oli varustettu 1,7-litraisella moottorilla.
Vuosiluvut tarkoittavat mallin myyntiaikaa Suomessa, eivät mallin valmistusvuosia.
VAZ-21044-40 (Lada 1700i Combi) (1994 – 1997)

Lada 1700i Combin varusteet ja kori olivat samat kuin muissakin VAZ-2104-malleissa, mutta moottori oli 1,7-litrainen ja General Motorsin valmistamalla yksipisteruiskulla varustettu.
Omamassa: 1 050 kg
Kantavuus: 460 kg
Huippunopeus: 150 km/h
Kiihtyvyys 0–100 km/h: 13,5 s
Moottorityyppi: VAZ-21073
Iskutilavuus: 1 690 cm³
Sylinterin halkaisija: 82 mm
Iskunpituus: 80 mm
Sylinterinkannen tyyppi: 21213-1003011
Puristussuhde: 9,3
Venttiilejä: 8
Huipputeho: 84 hv @ 5 400 r/min
Suurin vääntö: 137 Nm @ 3 200 r/min
VAZ-21073-40 (Lada 1700i) (1994 – 1997)

Lada 1700i perustui Lada 2107 -mallin koriin ja varusteisiin, mutta siinä on 1700i Combin tavoin 1,7-litrainen yksipisteruiskumoottori.
Omamassa: 1 020 kg
Kantavuus: 375 kg
Huippunopeus: 155 km/h
Kiihtyvyys 0–100 km/h: 13 s
Moottorityyppi: VAZ-21073
Iskutilavuus: 1 690 cm³
Sylinterin halkaisija: 82 mm
Iskunpituus: 80 mm
Sylinterinkannen tyyppi: 21213-1003011
Puristussuhde: 9,3
Venttiilejä: 8
Huipputeho: 84 hv @ 5 400 r/min
Suurin vääntö: 137 Nm @ 3 200 r/min
Lawrencen piirikunta

Lawrencen piirikunta on usean Yhdysvaltojen piirikunnan nimi.
Lawrencen piirikunta, Alabama
Lawrencen piirikunta, Arkansas
Lawrencen piirikunta, Etelä-Dakota
Lawrencen piirikunta, Illinois
Lawrencen piirikunta, Indiana
Lawrencen piirikunta, Kentucky
Lawrencen piirikunta, Mississippi
Lawrencen piirikunta, Missouri
Lawrencen piirikunta, Ohio
Lawrencen piirikunta, Pennsylvania
Lawrencen piirikunta, Tennessee
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lawrencen piirikunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Launialan koulu

| Launialan koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Saimaannorpankatu 1, 50190 Mikkeli (Launiala) 
Koordinaatit:  61.6946°N, 27.3181°E
Tyyppi:  alakoulu
Luokat:  1–6
Oppilaita:  103 (2018–2019)
Verkkosivut
Launialan koulu on alakoulu (luokka-asteet 0–6), joka toimii Mikkelin Launialan kaupunginosassa. Koulu sijaitsee linnuntietä noin 2,5 kilometriä Mikkelin torilta itään.
Vuonna 2016 Launialan koulua kävi 99 oppilasta. Peruskoululaisten ohella koulussa toimii 2–5-vuotiaiden päivähoitoryhmä.
Aiheesta muualla

Yhteystiedot, Launialan koulu peda.net. Mikkelin kaupunki. Arkistoitu 6.7.2019. Viitattu 6.7.2019.
Oppilasalueet ja peruskoulut kartalla Mikkelin kaupunki, mikkeli.fi. Viitattu 4.7.2019.
Lee Sweatt

| Lee Sweatt |
| --- | --- |
 Lee Sweatt Turun Palloseuran paidassa tammikuussa 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. elokuuta 1985 (ikä 39) Elburn, Illinois
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  175 cm
Paino:  88 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–2011
Seurat:  San Antonio Rampage (AHL) TPS (SML) EC Salzburg (EBEL) Dynamo Riika (KHL) Manitoba Moose (AHL) Vancouver Canucks (NHL)
Lee Sweatt (s. 13. elokuuta 1985 Elburn, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Sweatt voitti urallaan Suomen-mestaruuden, ja hänet palkittiin kertaalleen SM-liigan parhaana puolustajana. Sweatt pelasi kaudella 2010–2011, joka jäi hänen uransa viimeiseksi, kolme runkosarjaottelua NHL-seura Vancouver Canucksissa. Suurin osa tuosta kaudesta kului kuitenkin farmijoukkue Manitoba Moosessa.
Ura

Sweatt pelasi vuosina 2003–2007 Colorado Collegen jääkiekkojoukkueessa, NCAA:n alaista yliopistosarjaa. Coloradossa hän oli yksi seuran avainpelaajia tehtyään neljän kauden aikana 89 tehopistettä. Viimeisellä kaudellaan Sweatt valittiin WCHA:n vuoden opiskelijapelaajaksi. Keväällä 2007 Sweatt teki loppukauden mittaisen sopimuksen AHL:n San Antonio Rampagen kanssa.
SM-liigassa pelaava TPS hankki Sweattin kaudeksi 2007–2008. Hänet hankittiin korvaamaan NHL-sopimuksen saanut Bryce Lampman. Hyvän kauden Turun Palloseurassa pelannut Sweatt siirtyi kauden jälkeen Itävallan pääsarjassa pelaavaan EC Red Bull Salzburgin joukkueeseen. Kaudeksi 2009–2010 Sweatt siirtyi KHL-liigassa pelaavaan latvialaisjoukkueeseen Dynamo Riikaan.
Riiassa Sweatt ei saanut kunnolla peliaikaa ja joutui pelaamaan puolustusvoittoista peliä. Hän jätti joukkueen kesken kauden ja palasi TPS:an. Sweatt pelasi 21 runkosarjaottelua TPS:ssa ja teki niissä tehot 9+7. Pudotuspeleissä pisteitä tuli 15 ottelussa 13. TPS voitti kauden päätteeksi Suomen-mestaruuden, ja Sweatt palkittiin SM-liigan parhaana puolustajana, Pekka Rautakallio -palkinnolla, sekä valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen. Kauden jälkeen Sweatt teki sopimuksen NHL-joukkue Vancouver Canucksin kanssa. Ensimmäisen NHL-pelinsä Sweatt pelasi 26. tammikuuta 2011 Nashville Predatorsia vastaan, ja hän onnistui heti maalinteossa viimeistellen voittomaalin Pekka Rinteen taakse.
Vancouverissa ja AHL:n Manitoba Moosessa pelatun kauden jälkeen Sweatt teki heinäkuussa 2011 kaksivuotisen ja kaksisuuntaisen sopimuksen NHL-seura Ottawa Senatorsin kanssa. Kuukausi myöhemmin hän kuitenkin ilmoitti lopettavansa pelaajauransa ja siirtyvänsä liike-elämään. Kesällä 2013 Sweatt kuitenkin yllättäen ilmoitti kaipaavansa jääkiekkoa siinä määrin että on ollut neuvotteluyhteydessä TPS:n pelaajakoordinaattori Ari Vuoreen mahdollisen comebackin tiimoilta.
Aiheesta muualla

Lee Sweatt Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Lee Sweatt Eurohockey.com. (englanniksi)
Lee Sweatt The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Markus Seikola | Pekka Rautakallio -palkinnon voittaja 2010 | Seuraaja: Sami Vatanen |
Launois-sur-Vence

| Launois-sur-Vence |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 Launois-sur-Vence
 Koordinaatit: 49°39′14″N, 4°32′19″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Ardennes
Arrondissementti:  Charleville-Mézières
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  13,4 km²
Väkiluku (2019):  686 
 – Väestötiheys:  51 as./km²
Kunnan numero:  08248
 
 [www.launoissurvence.fr Kunnan kotisivut] 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Launois-sur-Vence on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Vence-joen varrella, noin 19 kilometriä Charleville-Mézièresin kaupungista lounaaseen.
Entinen postikeskus
Vuonna 1654 kuntaan perustettiin Relais de Poste aux Chevaux de Launois-sur-Vence -postikeskus. Se mahdollisti hevosten vaihdon tärkeällä postireitillä Pariisin ja Sedanin kaupunkien välillä. Postireitti kulki Charleville-Mézièresin kautta. Sedan oli tuolloin vuonna 1642 Ranskan kuningaskuntaan liitetyn ruhtinaskunnan pääkaupunki. Tämän entisen postikeskuksen nykyiset rakennukset koostuvat päärakennuksesta, talleista, vaunuhallista, vanhasta lammastarhasta ja salista. Ne ovat peräisin 1700- ja 1800-luvuilta ja ne kuuluvat historiallisten monumenttien luetteloon.
Postikeskuksen pihassa on Ardennien vanhojen perinneruusujen kokoelma. Ruusuja etsittiin kymmenen vuoden ajan, jolloin käytiin läpi 519 hautausmaata. Ruusulajikkeita löydettiin 164, ja lopulta niistä pelastettiin 28 lajiketta ruusutarhaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Launois-sur-Vence Wikimedia Commonsissa
Lawrie Fernandes

| Mitalit> Maa:   Intia. Olympialaiset .Miesten maahockey | Mitalit> Maa:   Intia. Olympialaiset .Miesten maahockey | Mitalit> Maa:   Intia. Olympialaiset .Miesten maahockey | Maa:   Intia> .Miesten maahockey |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | joukkuekilpailu |  |
Lawrence "Lawrie" Fernandes (1929 Intia – 22. tammikuuta 1995) oli intialainen maahockeypelaaja. Hän kilpaili kesäolympialaisissa 1948 ja kuului tuolloin myös Intian olympiakultaa voittaneeseen maahockeyjoukkueeseen.