stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kauneuden kohde

| Kauneuden kohde> The Object of Beauty |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Michael Lindsay-Hogg
Käsikirjoittaja:  Michael Lindsay-Hogg
Säveltäjä:  Tom Bahler
Kuvaaja:  David Watkin
Leikkaaja:  Ruth Foster
Pääosat:   Andie MacDowell  John Malkovich 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Samuel Goldwyn Company
Ensi-ilta:  1991
Kesto:  99 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kauneuden kohde (The Object of Beauty) on Michael Lindsay-Hoggin käsikirjoittama ja ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1991. Sen pääosia näyttelevät Andie MacDowell ja John Malkovich.
Juoni

Elokuvassa Lontoon hienostohotelliin jumiutunut, maailmaa kiertävä yhdysvaltalainen pariskunta alkaa olla puilla paljailla eikä hotellilaskun maksamiseen löydy rahaa. Mies työskentelee raaka-ainemeklarina, ja muuan kaakaolasti on pysähtynyt lähtömaan vallankumouksen takia. Hän saa idean ansaita rahaa realisoimalla naisystävänsä aviomieheltään saaman Henry Mooren pienoisveistoksen, joka kuitenkin yllättäen katoaa ja sekaannus on valmis. Kolmas tärkeä henkilö on kuuromykkä ja vähävarainen huonesiivooja (Rudi Davies).
Vastaanotto

Chicago Sun-Timesin elokuvakriitikko Roger Ebert kuvasi elokuvaa tapakomediaksi, jonka henkilöhahmoja tuskin olisi edes olemassa ilman heidän yhteiskuntaluokkiaan määritteleviä elämäntyylejä. Tarinan pohjavirtana on hänestä henkilöhahmojen oppiminen luottamaan ja rakastamaan toisiaan. Ebert antoi elokuvalle kolme ja puoli tähteä neljästä. Video-oppaassa vuodelta 1994 Olavi Similä antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä ja luonnehti sitä hyvin näytellyksi, brittiläisen henkeväksi mutta tyhjänpäiväiseksi salonkikomediaksi. Helsingin Sanomien Helena Yläsen mielestä Kauneuden kohde tarjoaa ”fiksua viihdettä, joka ei tekeydy tärkeäksi”. Hänestä elokuvan pohjimmainen teema on täydellisyyden tavoittelu. Ylänen näki elokuvassa yhtymäkohtia Max Ophülsin aatelistarinaan Salaperäiset korvarenkaat (1953). Hän moitti eniten elokuvan käännösvirheeltä vaikuttavaa suomalaisnimeä.
Keltakurkkuvästäräkki

| Keltakurkkuvästäräkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Västäräkit Motacillidae
Suku::  Afrikanvästäräkit Macronnyx
Laji::  croceus
Kaksiosainen nimi
 Macronyx croceus  (Vieillot, 1816) 
Katso myös
   Keltakurkkuvästäräkki Wikispeciesissä   Keltakurkkuvästäräkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltakurkkuvästäräkki (Macronyx croceus) on afrikkalainen varpuslintu. Sen laaja elinympäristö käsittää Saharan eteläpuolisen Afrikan Senegambiasta mantereen poikki Keniaan ja Tansaniaan, ja etelään Etelä-Afrikkaan saakka. Siitä tunnetaan kolme alalajia. Louis Jean Pierre Vieillot kuvaili lajin holotyypin Senegalista 1816.
Kauriinkello

| Kauriinkello |
| --- | --- |
 Kauriinkello Saksassa
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Kellokasvit Campanulaceae
Alaheimo::  Campanuloideae
Suku::  Kellot Campanula
Laji::  rapunculus
Kaksiosainen nimi
 Campanula rapunculus  L. 
Katso myös
   Kauriinkello Wikispeciesissä   Kauriinkello Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kauriinkello (Campanula rapunculus) on kellokasvien (Campanulaceae) heimoon, kellojen (Campanula) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kaksivuotinen, ruohovartinen ja yleisesti ottaen suurikokoinen kasvilaji. Muista kellolajeista se muistuttaa eniten harakankelloa (Campanula patula) ja vuohenkelloa (Campanula rapunculoides).
Kauriinkellon juuri on paksu, hieman naurista muistuttava ja syötävä. Varsi voi kasvaa lähes metrinkorkuiseksi. Varsi on yläosistaan kalju ja alaosistaan harvahkosti karvainen. Tyvilehdet ovat vastapuikeita ja nyhä- tai mutkalaitaisia. Varsilehdet ovat kapeanpuikeita. Kauriinkellon kukinto on kapeahko yksipuolinen terttu, jonka kukat ovat pitkäperäisiä ja väriltään kalvaan sinivioletteja. Kukkien teriö on noin 2 cm pitkä ja syvään liuskoittunut. Verhiönliuskat ovat piikkimäisiä.
Kauriinkello kasvaa muun muassa niityillä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kauriinkello (Campanula rapunculus)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Campanula rapunculus (englanniksi)
Kathryn Stott

Kathryn Stott
Kathryn Stott (s. 10. joulukuuta 1958 Nelson, Lancashire, Englanti) on brittiläinen pianisti.
Stott opiskeli Yehudi Menuhin Schoolissa ja Royal College of Musicissa. Hänen opettajiensa joukossa olivat Nadia Boulanger, Vlado Perlemuter ja Kendall Taylor. Stott eteni finalistiksi Leedsin kansainvälisessä pianokilpailussa vuonna 1978. Stott on tehnyt vuosikymmenten ajan yhteistyötä Yo-Yo Man kanssa. Kaksikko on levyttänyt yhdessä ja kiertänyt säännöllisesti Eurooppaa, Yhdysvaltoja, Etelä-Amerikkaa ja Kaukoitää. Hänen muita yhteistyökumppaneitaan kamarimusiikissa ovat olleet Noriko Ogawa, Christian Poltéra, Karen Gomyo, Janine Jansen, Yura Lee, Lars Anders Tomter, Henning Kraggerud, Truls Mørk, Tine Thing Helseth, Aleksandr Sitkovetski ja Maksym Rysanov. Stott on esiintynyt kansainvälisesti myös sooloresitalistina ja konserttosolistina.
Stott on levyttänyt laajasti. Hän on tehnyt levytyksiä muun muassa Decca Recordsille, EMI:lle, Philips Recordsille, Hyperion Recordsille ja Sony Musicille. Stottin levytysten joukossa ovat kaikkien Gabriel Faurén soolopianoteosten tulkinnat Hyperionille ja Dmitri Kabalevskin pianokonserttojen tulkinnat BBC Philharmonicin kanssa Chandos Recordsille. Stott teki yhteistyötä eteläamerikkalaisten muusikoiden kanssa Sonyn Grammy-palkitulla levyllä Soul of the Tango (1997) ja sen seuraajalla, albumilla Obrigado Brazil. Stott on korostanut ohjelmistossaan myös brittiläistä musiikkia, kuten teoksia Frank Bridgeltä ja William Waltonilta. BIS Recordsille hän on tehnyt levytyksiä John Fouldsin ja Erwin Schulhoffin sävellyksistä. Stott on myös kantaesittänyt uusia, häntä itseään varten sävellettyjä teoksia muiden muassa Graham Fitkiniltä. Peter Maxwell Davies sävelsi vuodelta 1997 olevan pianokonserttonsa Stottille. Vuonna 2020 Stott ja Yo-Yo Ma tekivät albumin Songs of Comfort and Hope musiikillisena reaktiona COVID-19-pandemian vaikutuksiin.
Stott on toiminut taiteellisena johtajana monissa tapahtumissa (esimerkiksi Australian Festival of Chamber Music, 2018–2021) ja kuratoinut konserttisarjoja. Hän on istunut Hallé-orkesterin hallituksen jäsenenä. Stott on toiminut pianonsoiton professorina Royal Northern College of Musicissa (Manchester) ja opettanut lisäksi Norjan valtiollisessa musiikkikorkeakoulussa. Hänellä on Ordre des Arts et des Lettres'n arvo Chevalier. Hänellä on Lucy-niminen tytär.
Aiheesta muualla

Kathryn Stott: viralliset sivut (englanniksi)
Kaunokainen

| Kaunokainen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Kaunokaiset Bellis
Laji::  perennis
Kaksiosainen nimi
 Bellis perennis  L. 
Katso myös
   Kaunokainen Wikispeciesissä   Kaunokainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaunokainen eli nurmikaunokainen (Bellis perennis), josta käytetään myös nimeä tuhatkauno, on monivuotinen asterikasvi. Leikkaaminen ei tuhoa sitä ja se on eteläisessä ja läntisessä Euroopassa yleinen rikkaruoho. Suomessa se esiintyy luonnonvaraisena satunnaisesti Etelä- ja Keski-Suomessa Oulun korkeudelle asti, ja sitä viljellään myös koristekasvina.
Kaunokaisen mykerökukinto
Kaunokaisen kukinnoissa on yleensä keltainen pienistä torvimaisista kehräkukista muodostuva keskusta ja valkoiset kielimäiset laitakukat. Ulkonäkö vaihtelee kuitenkin paljon, ja varsinkin koristekasveina kasvatetuissa muodoissa laitakukat saattavat olla punertavat tai punaiset, ja kehräkukat tai osa niistä saattavat olla laitakukkien kaltaisia.
Ulkonäkö

Kaunokainen on monivuotinen nurmikasvi, jolla on lyhyet juuret ja pienet pyöreät tai lusikan muotoiset lehdet, jotka ovat 2–5 cm pitkiä. Varsi on 5–20 cm korkea.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: (Nurmi)kaunokaisen (Bellis perennis) levinneisyys Suomessa
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kaunokainen (Bellis perennis)
United States Department of Agriculture (USDA): Bellis perennis (englanniksi)
Kauriin kääntöpiiri (täsmennyssivu)

Kauriin kääntöpiiri voi leveyspiirin lisäksi tarkoittaa:
Radio-ohjelmaa Kauriin kääntöpiiri
Henry Millerin romaania Kauriin kääntöpiiri
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kauriin kääntöpiiri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kelasvarvut

| Kelasvarvut |
| --- | --- |
 Pystykelasvarpu (Paxistima myrsinites)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Celastrales
Heimo::  Kelasköynnöskasvit Celastraceae
Suku::  Kelasvarvut Paxistima  Raf.
Katso myös
   Kelasvarvut Wikispeciesissä   Kelasvarvut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kelasvarvut (Paxistima) on kasvisuku kelasköynnöskasvien (Celastraceae) heimossa. Se sisältää kaksi Pohjois-Amerikassa tavattavaa kasvilajia: pystykelasvarpu (Paxistima myrsinites, syn. P. myrtifolia) ja lamokelasvarpu (Paxistima canbyi).
Aiheesta muualla

ITIS: Paxistima (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Paxistima (englanniksi)
Kayne Vincent

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 29. lokakuuta 1988 (ikä 35)
Syntymäpaikka: Auckland, Uusi-Seelanti
Kansalaisuus:  Uusi-Seelanti
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 185 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2007 2007-2008 2008-2009 2009-2010 2010-2011 2011 2011-2012 2012 2012-2013 2013 2014 2015 2015 2016 2017–2019 2018 2019– | Cerezo Osaka Gainare Tottori Waitakere United Mumbai Churchill Brothers Melbourne Knights Prayag United Melbourne Knights Prayag United FC Gifu Songkhla United Buriram United Port Perlis Air Force United →Kasetsart MOF Customs United |  |
Maajoukkue
| 2014 | Uusi-Seelanti | 1 (0) |
Kayne Vincent (s. 29. lokakuuta 1988 Auckland) on uusiseelantilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Vincent debytoi Uuden-Seelannin maajoukkueessa 2014.
Kanadalainen jalkapallo

| Kanadalainen jalkapallo |
| --- | --- |

Alkuperämaa:  Kanada
Piirteet
Tyyppi:  pallopeli
Pelaajien määrä:  12
Pelialue:  110 jaardia × 65 jaardia (100,6 m × 59,4 m)
Peliaika:  4 × 15 min
Kilpailutoiminta
Kansainvälinen kattojärjestö:  IFAF
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanadalainen jalkapallo on Kanadassa pelattava joukkuelaji, jossa kaksi 12 pelaajan joukkuetta yrittää saada erilaisilla maalintekemistavoilla mahdollisimman paljon pisteitä. Peliä pelataan suurella suorakulmaisella alueella.
Sekä kanadalainen jalkapallo että amerikkalainen jalkapallo pohjautuvat rugbyyn, ja näiden kahden lajin säännöt ovatkin hyvin samanlaiset.
Historia

Kanadalaista jalkapalloa kutsuttiin alun perin rugbyksi, ja se onkin Montreal Football Clubin ja McGill-yliopiston 1860- ja 1870- luvuilla pelaaman rugby unionin jälkeläinen. Kun McGill-yliopisto haastoi Harvardin yliopiston pelaamaan peliä, levisi laji Yhdysvaltoihin amerikkalaisena jalkapallona.
Canadian Football League tunnettiin useilla eri nimillä, kuten Canadian Rugby Football Union ja Canadian Rugby Union. Canadian Rugby Football Union perustettiin vuonna 1884.
Koska amerikkalaisen jalkapallon säännöt ovat hyvin samanlaiset kuin kanadalaisen jalkapallon, on CFL pitänyt läheisen suhteen yhdysvaltalaisen vastineensa, National Football Leaguen (NFL), kanssa.
Peliaika

Pelin kesto on 60 minuuttia. Se on jaettu kahteen 30 minuutin pituiseen puoliaikaan, jotka taas on jaettu 15 minuutin neljänneksiin. Jokaisen neljänneksen aikana pelikello laskee 15 minuutista alaspäin. Jokaisen neljänneksen jälkeen on lyhyt tauko ja joukkueet vaihtavat maaleja. Puoliaikojen välissä on pidempi tauko.
Pelialue

Pelialue on 110 jaardia (100,6 metriä) pitkä ja 65 jaardia (59,4 metriä) leveä suorakulmio, jonka molemmissa päissä on 20 jaardia (18,3 metriä) pitkät koko alueen levyiset maalialueet. Molempien maaliviivojen luona on kaksi 40 jalkaa (12,2 metriä) korkeaa maalipylvästä, jotka yhdistää 18,5 jalkaa (5,6 metriä) pitkä poikkipylväs, joka on 10 jalkaa (3,1 metriä) maalilinjan yläpuolella. Maalipylväät voivat olla H-kirjaimen muotoisia, jolloin molemmat pystypylväät ovat kiinni maassa, tai kaksiteräistä haarukkaa muistuttavia, jolloin yksi maahan kiinnitetty pystypylväs jakautuu kahdeksi pylvääksi. Suuremman mittaluokan peleissä käytetään yleensä jälkimmäistä mallia. Valkoisilla viivoilla merkitään pelialueen sivut, maaliviiva, sekä välimatkan maaliviivasta näyttävät, pituussuunnassa viiden jaardin (4,6 metrin) välein merkittävät viivat.
Pelisarjat

Kanadalaista jalkapalloa pelataan Kanadassa useilla eri tasoilla. Ammattilaisliiga Canadian Football Leaguessa (CFL) pelaa yhdeksän joukkuetta, ja sen voittajajoukkue palkitaan Grey Cupilla, vanhimmalla ammattilaisjalkapallon palkinnolla. Harrastelijapelejä hallinnoi Football Canada. Yliopistotasolla pelaa 27 joukkuetta neljässä konferenssissa. Juniorijoukkueita on 18 kolmessa divisioonassa. Puoliammattilaissarjat, joita hallinnoi Canadian Major Football League, ovat kasvattaneet suosiotaan viime vuosina.milloin?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanadalainen jalkapallo Wikimedia Commonsissa
Kanadalaisen jalkapallon pelialue.
Kayleigh McEnany

| Kayleigh McEnany |
| --- | --- |

Valkoisen talon lehdistösihteeri
 7. huhtikuuta 2020 – 20. tammikuuta 2021  
Presidentti:  Donald Trump
Edeltäjä:  Stephanie Grisham
Seuraaja:  Jen Psaki
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. huhtikuuta 1988 (ikä 36) Tampa, Florida, Yhdysvallat
Puoliso:  Sean Gilmartin (vih. 2017)
Lapset:  1
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Aiheesta muualla
kayleighmcenany.com
Kayleigh McEnany (s. 18. huhtikuuta 1988 Tampa, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen virkamies ja poliittinen kommentaattori, joka on toimi Donald Trumpin hallinnossa Valkoisen talon lehdistösihteerinä 7. huhtikuusta 2020 virkansa loppuun 20. tammikuuhun 2021. Tätä ennen hän on toiminut CNN-kanavan poliittisena kommentaattorina. McEnany toimi republikaanien kansallisen komitean tiedottajana vuonna 2017.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kayleigh McEnany Wikimedia Commonsissa
Kannettavan tietokoneen käytettävyys ja ergonomia

Kannettavan tietokoneen käytettävyys ja ergonomia eroavat perinteisestä pöytäkoneesta niiden pienemmän koon ja kannettavuuden vuoksi. Kannettavien tietokoneiden myynti on jo ohittanut pöytäkoneet (Furman 2005), joten niiden käytettävyys ja ergonomia ovat tärkeitä. Kannettavien tietokoneiden käyttötarkoitus määrittelee niiden käytettävyyttä. Esimerkiksi toimistotyössä kannettavaa tietokonetta voi pääasiassa tarvita tekstinkäsittelyssä ja taulukkolaskennassa, joka ei vaadi erityisiä graafisia ominaisuuksia. Pelaamisessa tai multimedian käsittelyssä koneelta vaaditaan erityisiä graafisia ominaisuuksia, kuten tehokasta näytönohjainta ja prosessoria. Kannettavien tietokoneiden ominaisuudet ovat lähes pöytäkoneen ominaisuuksia vastaavia, mutta erilaisesta teknologiasta johtuen ne ovat kalliimpia. Kannettavien ominaisuuksien parantaminen on rajoitettu sisäisten laajennusmahdollisuuksien vähyyden vuoksi.
Näyttö

Tyypillisesti kannettavissa tietokoneissa käytetään 7–17-tuumaisia näyttöjä, joista osa on laajakulmanäytöllä varustettuja. Etenkin pienemmissä näytöissä ohjelmien ikkunat ovat pieniä, mikä vaikuttaa kirjainkorkeuteen. Pienempi kirjainkorkeus vaatii pienempää lukuetäisyyttä, joka ei ole toivottavaa silmien väsymisen estämiseksi (Lenovo 2006). Isommilla näytöillä (yleensä yli 15-tuumaiset) varustetut kannettavat, ns. pöytäkoneen korvaavat mallit, näyttävät kirjainkorkeuden isompana, mutta niiden isompi näyttö kasvattaa virrankulutusta.
Kirkkaassa valossa tai ulkoilmassa käytettävän kannettavan tietokoneen näyttö voi heijastaa käyttäjää häiritsevästi. Näytöissä käytetään kahta erilaista teknologiaa vähentämään heijastuksia. Ensimmäinen on mattapintainen näyttö (englanniksi anti-glare), joka sirottaa näytölle osuvan valon mutta samalla sumentaa näytöstä tulevaa valoa ja pienentää katselukulmaa. Mattapintainen näyttö soveltuu parhaiten useita valonlähteitä sisältävässä tilassa, kuten toimistossa tai ulkoilmassa. Toinen on kiiltopintainen näyttö (englanniksi anti-reflective), joka suodattaa ulkopuolista valoa vähentäen heijastuksia kuitenkaan vaikuttamatta näytön kuvan laatuun. Kiiltopintainen näyttö sopii kirkasta ja terävää kuvaa haluaville, mutta se ei toimi parhaimmalla mahdollisella tavalla liian kirkkaassa ympäristössä (Screentek 2005). Käyttäjän oma käyttöympäristö siis vaikuttaa näytön valintaan. Kannettavien näyttöjen resoluutio vaihtelee 800x600 – 1920x1080 välillä.
Näppäimistö, hiiri ja ergonomia

Kannettavan tietokoneen näppäimistö on pienempi kuin pöytäkoneen. Näppäimet ovat lähempänä toisiaan, ja näppäinten painelusyvyys on pienempi. Tilan puutteen vuoksi numeronäppäimet puuttuvat pienemmistä malleista ja osalla näppäimistä on kaksoistoiminto, jonka aktivoimiseen tarvitaan kyseistä tarkoitusta varten osoitettua näppäintä (esimerkiksi fn-merkinnällä varustettuna). Koska kannettavissa tietokoneissa hiiri on oheislaite, käytetään niissä yleensä tasohiirtä (tunnetaan myös nimellä kosketuslevy) tai tappihiirtä. Joissakin kannettavissa, kuten Tablet PC -koneissa, on myös sormella tai osoitinkynällä käytettävä kosketusnäyttö. Tasohiiren yhteydessä on valintapainikkeet, jotka vastaavat perinteisen hiiren näppäimiä. Niitä käytettäessä syntyvä ääni- ja tuntopalaute eroaa malleittain. Tasohiiren käyttö voi kuitenkin olla vaikeata yhdellä kädellä esimerkiksi tekstiä valitessa, jolloin pitäisi painaa valintapainiketta ja samanaikaisesti liikuttaa sormea tasohiiren pinnalla. 
Perinteisen hiiren käyttö kuormittaa kättä sen sijoittelun vuoksi, etenkin mitä kauempana vartalosta sitä käytetään. Hiiren käyttö edellyttää myös etu- ja keskisormen staattista kannattelua, josta voi seurata lihas-jännejärjestelmän oireita (Takala 1995). 
Näppäintyössä käsiin ei kohdistu niin pahaa rasitusta, koska ne ovat lähempänä neutraaliasentoa. Kosketuslevyn ja tappihiiren sijainti näppäimistön läheisyydessä (näppäimistön alla tai niin sanotun perusrivin keskellä) ei vaadi käyttäjää myöskään siirtämään käsiään pitkiä matkoja. On kuitenkin huomattava, että hiiren käyttö tekstinkäsittelyssä on tuottavampaa ja virheiden määrä vähäisempi kuin näppäintyössä (Karlqvist et al. 1994 Takalan 1995 mukaan, s. 3). 
Näyttöpäätetyöhön on laadittu ergonomiaohjeita, jotka auttavat parantamaan työn laatua. Kannettavan tietokoneen koko vaikuttaa poikkeavasti joihinkin näistä. Joissakin kannettavissa tietokoneissa näppäimistön ja koneen etureunan välissä on tyhjä alue, joka toimii rannetukena. Tämä ei ole kuitenkaan suositeltua 5–7 senttimetriä kyynärtasoa ylempänä (Haapiainen 1982). Työterveyslaitoksen suositusten (Toivonen 2005a) mukaan näppäimistön paras sijoittelualue on enimmillään noin 40 cm pöydän reunasta käyttäjän edessä, käsien pitää olla lähellä vartaloa, hartioiden rentona ja näytön katseluetäisyys 45–75 cm (Lampi 1993). Oikean työasennon löytäminen näiden suositusten mukaisesti voi olla vaikeaa, koska kannettavien tietokoneiden näyttö ja näppäimistö ovat integroitu toisiinsa. Kannettavaan tietokoneeseen on kuitenkin tarjolla erilaisia rannetukia parantamaan käsien asentoa. Ulkoisen näytön sekä näppäimistön liittäminen on myös mahdollista.
Kannettavaa tietokonetta on kuitenkin englanninkielisen nimensä mukaisesti (laptop eli sylimikro) mahdollista pitää sylissä. Tällöin ergonomialla ei välttämättä ole suurta osaa kannettavan käytettävyydessä, mutta laitteen pitäminen sylissä ei ole välttämättä toivottavaa sen lämpenemisen takia.
Hinta-tehosuhde ja laajennettavuus

Koska kannettava tietokone on alun perin suunniteltu liikuteltavaksi akkukäyttöiseksi laitteeksi, sen energiatehokkuus on parempi kuin pöytäkoneen (Euroopan yhteisö 2006). Hinta-tehosuhde on kuitenkin kannettavissa huonompi pienemmän ja kalliimman teknologian takia (Microsoft 2006).
Usein kannettavissa näytönohjain on integroitu emolevyyn. Tämän etuna on alhaisempi lämmöntuotto ja pienempi virrankulutus kuin erillisessä näytönohjaimessa. Haittapuolena on alentunut suorituskyky. Tämän takia kannettava tietokone ei ole paras vaihtoehto suurta tehoa vaativia tietokonepelejä varten. Kannettavan tietokoneen sisäinen laitteistolaajennettavuus on tilanpuutteen vuoksi rajallinen, joten ohjelmistojen kehittyessä ja vaatiessa enemmän suorituskykyä niiden käytettävyys sekä sitä myöten kannettavan käytettävyys voi kärsiä. Useimmat kannettavat sisältävät yleensä 2–4 USB-porttia, langattoman verkkoyhteyden, laajennuskorttipaikan, muistikorttilukijan ja liitännät televisiota sekä kuulokkeita varten. Ulkoisia laajennuksia käyttämällä voidaan saada myös lisää kiintolevymuistia, mutta lukuisat oheislaitteet voivat vaikuttaa kannettavan tietokoneen liikuteltavuuteen.
Akku ja virrankulutus

Nykyinen akkuteknologia antaa kannettavalle tietokoneelle käyttöaikaa noin 2–5 tuntia riippuen käytöstä. Isommilla näytöillä varustetut, ns. pöytäkoneen korvaavat mallit, kuluttavat enemmän virtaa, koska niiden tehokas laitteisto ei ole optimoitu pieneen virrankulutukseen. Virtalähteen puuttuessa käyttäjän on otettava rajoitettu käyttöaika huomioon. Käyttöjärjestelmän virranhallinta-asetuksilla akun käyttöaikaa voidaan pidentää vaikuttamalla kannettavan näytön ja kiintolevyn toimintaan. Käytettävyyteen akun varassa oleva kannettava vaikuttaa vähentämällä näytön kirkkausastetta, joka riittämättömänä voi lisätä henkistä rasitusta, silmien ponnistelua ja väsymistä (Kuorinka 1984). Halutessaan käyttäjä voi hankkia isomman akun, mutta tämä kasvattaa kannettavan kokoa.
Lämpeneminen ja melu

Tietokonetta käytettäessä syntyy lämpöä, etenkin prosessoritehoa vaativissa tehtävissä. Kannettavassa tietokoneessa etenkin pohja, näppäimistö ja rannetuki lämpenevät. Pöydällä pidettäessä kannettavan lämpenemisellä ei ole käyttäjän kannalta suurta merkitystä. Käyttömukavuuteen voi myös vaikuttaa tietokoneen jäähdyttämiseen tarkoitetun tuulettimen melu, joka kasvaa jäähdyttämistarpeen kasvaessa. Häiritsevää melua voi aiheuttaa myös kiintolevyn tai optisen levyaseman toiminta.
Muuta

Kannettavien tietokoneiden kaiuttimet eivät ole erityisen laadukkaita. Yleensä kaiuttimet sijaitsevat näytön juuressa, mikä voi aiheuttaa ongelmia käyttäjän puhuessa internet-puhelua ja kannettavan integroitu mikrofoni on näytön ylälaidassa. Kaiuttimista tuleva ääni ohjautuu helposti suoraan mikrofoniin, aiheuttaen puhelun vastaanottajan luona oman äänen kuuluminen kaikuna.
Kannettavan tietokoneen käytettävyyteen vaikuttaa myös koneen ulkomuoto ja -näkö. Eri valmistajilla on eri ratkaisut joidenkin toimintojen toteuttamiseen, ja jokainen käyttäjä voi löytää mieleisensä ratkaisun.