stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uusikylä (Siuntio)
Luonto

Uusikylä sijaitsee luonnonkauniissa jokilaaksossa. Laaksoa rajaavista kukkuloista yksi suurimmista on nimeltään Slottsberget. Muita laakson ympärillä olevia kukkuloita ovat muiden muassa Lintumäki, Kivikoskiberget, Pahnamäki ja Myllymäki. Kylän läpi virtaa Kivikoskenpuro (ruots. Kivikoskibäcken tai Stenforsbäcken), jota on kutsuttu myös Tuhkurinojaksi. Puro muodostaa kylän keskellä noin 5 metriä korkean koskiputouksen. Puro laskee aina Kivikoskenjokeen, josta se laskee Lempansinjokea pitkin Kirkkojokeen ja sitä kautta Itämereen.
Kylän pohjoisosissa kasvaa lehtimetsää, ja erityisesti tammet viihtyvät alueella. Kartanon laajat peltoaukeat ovat kuitenkin kylän huomattavin luontopiirre.
Kivikoskenpuron kuohuja Siuntion Uudessakylässä.
Uudenkylän eli Nybyn kartano kesällä 2019.
Nälkäinen sydän

| Nälkäinen sydän Anna Puu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. elokuuta 2018
 Formaatti: CD LP digitaalinen lataus
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 38.08
 Levy-yhtiö: Fried Music
 Levymerkki: Capitol Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen albumilista: 1.    Fyysinen albumilista: 1.
Anna Puun muut julkaisut
| Melankolian riemut – Parhaat 2009–2015 2016 | Nälkäinen sydän 2018 |   |
Singlet albumilta Nälkäinen sydän
 ”Tarviin vielä yhden yön aikaa” Julkaistu: 9. maaliskuuta 2017   ”Nälkäinen sydän” Julkaistu: 6. syyskuuta 2017   ”Me ollaan runo” Julkaistu: 11. huhtikuuta 2018   ”Keho puhuu” Julkaistu: 3. elokuuta 2018 
Nälkäinen sydän on suomalaislaulaja Anna Puun 10. elokuuta 2018 julkaistu viides studioalbumi. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan suoraan Suomen virallisen albumilistan ensimmäiseksi.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Keho puhuu | Jukka Immonen, Knipi, Lasse Kurki, Anna Puu | 3.28 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Ajolaulu | Knipi, Kurki, Hank Solo, Niko Stadi, Puu, Kimmo Laiho | 3.29 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Nälkäinen sydän | Puu, Immonen, Knipi, Kurki | 3.37 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kultareunukset | Immonen, Knipi, Kurki, Puu | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Tarviin vielä yhden yön aikaa | Puu, Immonen, Knipi, Kurki | 3.58 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Siiamilaiset kaksoset | Immonen, Teemu Brunila, Puu | 2.57 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Me ollaan runo | Puu, Immonen, Brunila | 3.43 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Oispa sulla tyttöystävä | Immonen, Knipi, Kurki, Puu | 3.12 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Ethän unohda | Immonen, Knipi, Kurki, Puu | 3.29 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Kun ei niin ei | Immonen, Kurki, Puu | 3.37 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Valoton | Immonen, Knipi, Kurki, Puu | 3.04 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Rumba: 7.1/10
Anna Puu (albumi)

| Anna Puu Anna Puu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2009
 Julkaistu: 29. huhtikuuta 2009
 Tuottaja(t): Lasse Kurki, Knipi, Jukka Immonen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 34.08
 Levy-yhtiö: Sony Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.    Midprice: 1.
Anna Puun muut julkaisut
|   | Anna Puu 2009 | Sahara 2010 |
Singlet albumilta Anna Puu
 ”C’est la vie” Julkaistu: 26. maaliskuuta 2009  ”Kaunis päivä” Julkaistu: 8. kesäkuuta 2009  ”Melankolian riemut” Julkaistu: syyskuu 2009 (promo)
Anna Puu on Anna Puun esikoisalbumi. Se julkaistiin 29. huhtikuuta 2009. Albumin tuottivat yhteistyössä Jukka Immonen ja Lasse Kurki. Kappaleet sävelsivät Lasse Kurki ja Knipi. Sanoituksista vastasivat Mariska, Tuure Kilpeläinen, Heimo Hatakka, Timo Kiiskinen, Paula Vesala ja itse Anna Puu yhdessä Knipin ja Lasse Kurjen kanssa.
Digitaalisesti albumi julkaistiin 20. huhtikuuta 2009. Albumi sijoittui julkaisuviikollaan Suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalle. Albumia on vuoden 2009 loppuun mennessä myyty 56 282 kappaletta, eli lähes tuplaplatinaa.
Albumilta on julkaistu kolme singleä 26. maaliskuuta 2009 menestyssingle "C’est la vie" ja 8. kesäkuuta 2009 "Kaunis päivä". Albumin kolmas single "Melankolian riemut" lähetettiin radioille syyskuun alussa.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Linnuton puu | Tuure Kilpeläinen | Knipi | 3.57 |  |  |  |  |  |
| 2. | C'est la vie | Mariska | Lasse Kurki | 3.25 |  |  |  |  |  |
| 3. | Melankolian riemut | Heimo Hatakka | Knipi | 3.14 |  |  |  |  |  |
| 4. | Kaunis päivä | Heimo Hatakka | Knipi | 3.51 |  |  |  |  |  |
| 5. | Palava tuuli | Timo Kiiskinen | Lasse Kurki | 3.37 |  |  |  |  |  |
| 6. | Idän hitain | Mariska | Knipi, Lasse Kurki | 2.50 |  |  |  |  |  |
| 7. | Vieraiden valoon | Paula Vesala | Lasse Kurki | 3.34 |  |  |  |  |  |
| 8. | Kun olet minun | Knipi, Lasse Kurki, Mariska, Anna Puu | Knipi | 2.34 |  |  |  |  |  |
| 9. | Kolme vuodenaikaa | Timo Kiiskinen | Lasse Kurki | 4.25 |  |  |  |  |  |
| 10. | Mestaripiirros | Mariska | Knipi | 2.29 |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Soundi:
Rizla

Rizla pakkauksen kääre vuodelta 1881.
Rizla on savukepaperimerkki ja maailman suurin savukepaperivalmistaja. Yhtiö on perustettu vuonna 1796.
Rata/Raitti

| Rata/Raitti JVG |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 14. kesäkuuta 2019
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rap, pop
 Levy-yhtiö: Warner, PME
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
JVG:n muut julkaisut
| Popkorni 2017 | Rata/Raitti 2019 | Mun tapa pelata 2022 |
Rata/Raitti on rap-kaksikko JVG:n kuudes albumi. Albumi julkaistiin 14. kesäkuuta 2019. Se nousi listaykköseksi Suomen virallisella listalla. Emma-gaalassa 2020 albumi palkittiin parhaana pop-albumina.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Rata/Raitti | Jare Brand, Ville-Petteri Galle, Eppu Kosonen | Veikka Erkola, Perttu Mäkelä, Eppu Kosonen | 2.57 |  |  |  |  |  |
| 2. | Ikuinen vappu | Jare Brand, Ville-Petteri Galle, Perttu Mäkelä, Eppu Kosonen | Perttu Mäkelä, Eppu Kosonen | 3.07 |  |  |  |  |  |
| 3. | Huoli pois (mukana Pete Parkkonen)  | Jare Brand, Ville-Petteri Galle, Eppu Kosonen, Pete Parkkonen | Veikka Erkola, Perttu Mäkelä, Eppu Kosonen, Pete Parkkonen | 3.44 |  |  |  |  |  |
| 4. | Ehdottomasti ehkä | Jare Brand, Ville-Petteri Galle, Eppu Kosonen | Santeri Kauppinen, Perttu Mäkelä, Eppu Kosonen | 2.50 |  |  |  |  |  |
| 5. | Frisbee | Jare Brand, Ville-Petteri Galle, Teemu Brunila | Antti Riihimäki, Teemu Brunila | 3.23 |  |  |  |  |  |
| 6. | Netti ei unohda (mukana Ibe)  | Jare Brand, Ville-Petteri Galle, Ilmari Kärki, Santeri Kauppinen | Santeri Kauppinen | 3.41 |  |  |  |  |  |
| 7. | Lite bättre | Jare Brand, Ville-Petteri Galle, Eppu Kosonen | Veikka Erkola, Perttu Mäkelä | 2.28 |  |  |  |  |  |
| 8. | Spagettipyssyt | Jare Brand, Ville-Petteri Galle, Alpo Nummelin | Alpo Nummelin, Okke Komulainen | 3.29 |  |  |  |  |  |
| 9. | Kalenterist tilaa (mukana Evelina)  | Jare Brand, Ville-Petteri Galle, Eveliina Tammenlaakso | Henri Lanz, Kalle Mäkipelto, Eveliina Tammenlaakso | 2.57 |  |  |  |  |  |
| 10. | Häikäsee (mukana Reino Nordin)  | Jare Brand, Ville-Petteri Galle, Kyösti Salokorpi, Axel Ehnström, Reino Nordin | Kyösti Salokorpi, Axel Ehnström | 3.39 |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Rumba: 5,8/10
Chillum

Intian Goalta hankittu chillum
Chillum eli chilu on perinteisesti savesta tai toisinaan myös puusta tehty charas-piippu, jota muun muassa Intian sadhut eli askeettijoogit käyttävät. Intian pyhät miehet ovat käyttäneet chillumeja tuhansia vuosia charasin eli hasiksen polttamiseen.
Chillumin polttaminen on hyvin sosiaalinen tapa, koska se palaa liian vahvasti yksin poltettavaksi johtuen savun kulkeutumisesta suoraan keuhkoihin ilman säätelevää tuprauttamista poskilla. Täytteen kyhääminen ja charasin polttaminen on sadhuille rituaali, jolla pyritään herättämään hindujumala Shiva ja vastaanottamaan hänen henkensä. Chillumin sisään painetaan kivi, joka muodostaa pesän ja estää palavan charasin putoamisen polttajan kurkkuun. Toisinaan chillumia poltetaan märän "safi"-kankaan kera, joka viilentää savua ja vähentää tervan määrää savussa.
Tapakulttuuri

Yleensä charas sekoitetaan tupakkaan: savukkeen tupakka paahdetaan liu'uttamalla sitä nopeasti liekissä, sisältö puristetaan sekoitusalustalle ja charas murennetaan sormin. Ainesten yhdistämisessä käytetään usein apuna kuivaa kookospähkinän kuorta. Safi-kangas kastetaan, kivi painetaan piippuun ja pesä täytetään charas-seoksella. Chillum asetetaan käsien väliin niin, että polttajan huulet eivät kosketa piippua, ja käsillä muodostetaan tietynlainen kuppi. Chillumin koskettaminen huulilla on vakava etikettivirhe ja aiheuttaa polttajien keskuudessa paheksuntaa.
Ennen kuin yksi toveri seurueesta sytyttää pesän, erilaisia rukouksia lausutaan Shivalle. Polttajan on imettävä piippua melko kovaa, jotta pesä syttyy, jonka jälkeen piippu kiertää oikealle. Tämä ei kuitenkaan koske Kali-chilua, joka kiertää vasemmalle ja josta yleensä poltetaan kannabiksen kukintoa tai oopiumia. Pitkälle kehittynyt chillum-kulttuuri sisältää useita tarkkoja etikettejä, mistä johtuen länsimaalainen kannabiksen ystävä ei välttämättä koskaan pääse osallistumaan pyhään polttamisseremoniaan sadhujen seurassa.
Barb Tarbox

Barb Tarbox MSM (10. huhtikuuta 1961 Edmonton – 18. toukokuuta 2003 Edmonton) oli kanadalainen tupakoinnin vastainen aktivisti. Hän oli itse tupakoitsija, jolle kehittyi keuhkoissa ja aivoissa esiintynyt syöpä. Hän ei kyennyt lopettamaan tapaansa sairastumisensa jälkeenkään. Viimeisinä kuukausinaan hän kuitenkin teki tupakointiin liittynyttä valistustyötä.
Tarboxin sairaus todettiin syyskuussa 2002. Hän oli entinen malli ja oli ehtinyt tupakoida kolmen vuosikymmenen ajan jopa kahden askin verran päivässä.
Tarbox kuoli sairauteensa 42-vuotiaana. Hän sai Kanadan Meritorious Service Medalin postuumisti 5. joulukuuta 2003. Palkinnon otti vastaan Ottawassa hänen tyttärensä Mackenzie. Greg Southamin ja David Staplesin kirja Barb's Miracle kuvaa Tarboxin viimeisiä vaiheita. 30. joulukuuta 2010 Kanadan hallitus paljasti ankarammin tupakointia vastaan suunnatut varoituskuvat tupakka-askeissa; yhdessä kuvassa esiintyy Tarbox viimeisinä päivinään.
Käännös suomeksi
Tupakointikielto Isossa-Britanniassa

Tupakointikielto Isossa-Britanniassa teki tupakoimisesta rikoksen julkisilla paikoilla sekä avoimillaselvennä työpaikoilla. Kielto tuli voimaan Skotlannissa 26. marraskuuta 2006, Walesissa 2. huhtikuuta 2007, Pohjois-Irlannissa 30. huhtikuuta ja Englannissa 1. heinäkuuta 2007. Kielto ei kuitenkaan koske tiettyjä paikkoja, kuten vankiloita sekä osaa puhelinkopeistaselvennä.
Mm. British National Party (BNP) sekä United Kingdom Independence Party (UKIP) ovat tuoneet julki vastustuksensa kieltoa kohtaan.
Kivikin kuninkaanhauta

| Kivikin kuninkaanhauta> Bredarör eli Kungagraven i Kivik |
| --- | --- |

Sijainti
 Kivikin kuninkaanhauta
Koordinaatit:  55°40′57.64″N, 14°14′2.20″E
Valtio:  Ruotsi
Historia
Tyyppi:  hiidenkiuas
Huippukausi:  Pronssikausi
Kulttuuri:  Skandinavian pronssikausi
Merkitys:  Ruotsin suurin röykkiöhauta
Aiheesta muualla
  Kivikin kuninkaanhauta Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kivikin kuninkaanhauta (ruots. Bredarör, Kiviksgraven) on Skandinavian pronssikulttuurin hautaröykkiö, joka sijaitsee Kivikissä Etelä-Mellbyn pitäjässä Simrishamnin kunnassa Skånessa. Hautaröykkiö on historiansa aikana sekä ryöstetty että tuhottu ja lopuksi ennallistettu nykyiseen muotoonsa, joka ei vastaa sen alkuperäistä rakennetta. Ennallistetussa muodossaan sen halkaisija on 75 metriä ja korkeus noin 3,5 metriä. Sen keskellä on hautakammio, jossa sijaitsee noin 3,5 metriä pitkä ja metrin leveä paasiarkku. Hautaus on kuuluisa nimenomaan paasien kaiverruksista. Se on Ruotsin suurin hautaröykkiö, joka ajoitetaan vanhemmalle Skandinaviselle pronssikaudelle, mikä tarkoittaa Monteliuksen periodeja I–III (1700–1100 eaa.) Kuninkaanhauta on erittäin suosittu matkailukohde, jossa vierailee noin 40 000 kävijää vuosittain.
Nimi Bredarör tulee sanoista ruots. bred + rör (bred = leveä ja rör = raunio tai kiviröykkiö). Yllä mainittujen nimien lisäksi siitä käytetään muitakin nimityksiä, kuten esimerkiksi Kivikröset, Kungagraven, Penninge-graven, Familjegraven, Monumentet tai Södra Mellby RAÄ 42.
Sijainti

Kuninkaanhauta sijaitsee Skånen itärannalla Kivikin taajaman eteläpuolella. Paikalle pääsee kääntymällä valtatieltä 9 Kivikiin ja ajamalla Bredarörsvägeniä pitkin hautaröykkiölle. Paikalle johtaa opastus Kungagraven.
Kuninkaanhauta

Hallströmin kaivauksissa talteen otettujen löydösten mukaan näyttää siltä, että Kuninkaanhauta olisi sijoitettu muinaisen asuinpaikan päälle. Aiemmin esitettiin, että Kuninkaanhauta olisi ollut paikallisen kuninkaan tai shamaanin leposija, mutta nykyään tämä käsitys ei saa enää kovin suurta kannatusta. Vuoden 1931 kaivauksissa löydettiin luunkappaleita ja hampaita, jotka ovat kuuluneet ainakin viidelle eri henkilölle. Niiden radiohiiliajoitukset todistavat neljästä vuosien 1500−1100 eaa. aikana tehdystä hautauksesta. Nämä ihmiset olivat teini-ikäisiä. Näiden lisäksi haudattiin viides vainaja noin 900−800 eaa. Hän oli ainoa aikuinen vainaja. Osa vainajista oli polttohaudattu ja osa oli haudattu ruumiina. Kuninkaanhautaa on luulöytöjen mukaan käytetty ainakin 600 vuotta.
Kuninkaanhauta > Röykkiö

Röykkiön pohja on ympyrän muotoinen ja halkaisijaltaan 75 metriä. Se on kasattu keskimäärin 0,3−0,5 metrin kokoisista kivistä, jotka on ladottu röykkiötä kiertävän matalan reunavallin sisälle. Suurimmat kivet löytyvät sisäänmenokäytävän varrelta. Röykkiön profiili on matala ja sen reunat ovat loivia. Kivet ladottiin röykkiöön niin, että vaikutelmaksi jää huoliteltu asetelma. Löydettäessä röykkiö oli jo myllätty ja ryöstetty ja sen huoliteltu ulkonäkö syntyi vasta vuoden 1932 ennallistamisen yhteydessä.
Kaakkoispuolelta röykkiön keskelle johtaa kaareva ja 34 metriä pitkä käytävä, missä sijaitsee hautakammion suuaukko. Käytävä on keskimäärin 2−3 metriä leveä ja se on kivetty. Hautakammion pohjan mitat ovat 6,75×4,00 metriä ja korkeus 2,15 metriä. Kammion oviaukon sulkee suuri kuparinen ovi (1,2×2,0 metriä).
Vaikka hautakammio rauhoitettiin vuonna 1814, salli Sjöborg paikallisväestön kerätä röykkiöstä kiviä kaikkialta muualta paitsi paasien kohdalta. Kun vuonna 1821 rannalle rakennettiin kalastajakylässä uusia rakennuksia, vedettiin röykkiön ja rakennustyömaan välille väliaikainen rautatie, jolla kivet kuljetettiin kohteisiinsa. Ennallistuksessa röykkiöön lisättiin autokuormittain kiviä, jotka silloisen perimätiedon mukaan olisi aikanaan haettu röykkiöstä. Nämä kivet kasvattivat röykkiön kokoa, mutta ne tuskin korjasivat kokonaan aikaisemmin aiheutettua vajetta. Kun Kivikin hautaröykkiötä on verrattu suuriin eteläruotsalaisiin ja tanskalaisiin hautaröykkiöihin, tulisi Kuninkaanhaudan olla mittasuhteidensa mukaisesti noin 7−15 metriä korkea. Noin 10 metriä korkeana röykkiö olisi sisältänyt 25 000 kuutiometriä kiveä.
Kuninkaanhauta > Hautakammio

Hautakammio on ollut kymmenellä paadella erotettu kammio. Paadet muodostivat niin sanotun paasiarkun, jonka pohjois-eteläsuuntaiset sivut olivat noin 3,5−4,0 metriä pitkiä. Kumpikin sivu oli rakennettu neljästä paadesta. Haudan päätyihin oli sijoitettu yksi paasi kumpaankin päähän, jolloin paasiarkun ulkomitta oli noin 1,5 metriä leveä. Kahdeksassa paadessa oli piirroksia, jotka oli hakattu kiveen. Nykyään näistä kahdeksasta kuvapaadesta on jäljellä seitsemän, joista kaksi on koottu muuraamalla yhteen hajoneista kappaleista. Vuoden 1932 ennallistuksessa näiden kahden paaden ja kadonneen tilalle laitettiin niiden kopiot.
Kuninkaanhauta > Vainajat

Hallström löysi paasiarkun sisältä ja sen ympäriltä ihmisten luita ja hampaita sekä eläinten luita. Ihmisten luut ja hampaat tutkittiin vuonna 2009 ja niiden todettiin kuuluneen viidelle eri henkilölle. Löytöjä tehtiin kolmesta eri kohtaa arkun sisältä ja kahdesta kohtaa arkun ulkopuolelta. Yhdenkään ihmisen sukupuolta ei ole kyetty määrittämään.
Arkun eteläpuolelta löytyi kaksi hammasta (A1 ja A2), jotka kuuluivat eri ihmiselle. Toinen vainaja oli ollut 14−15- ja toinen 13−14-vuotias. Arkun keskeltä löytyi palaneen vainajan kallonkappale ja polttamattoman vainajan varvasluu (näytteet B1 ja B2). Kallo oli kuulunut nuorelle henkilölle ja varvas alle 15-vuotiaalle henkilölle. Arkun pohjoispään läheltä löytyi kolme polttamatonta hammasta (C1, C2 ja C3). Hampaat olivat kuuluneet 15−17-, 25−35- ja 13−14-vuotiaille henkilöille. Arkun ulkopuolelta ja sen pohjoispuolelta löytyi keskittymä eläinten ja ihmisen poltettuja luita (näytteet D). Tämän vainajan ikää tai sukupuolta ei ole pystytty määrittämään.
Kuninkaanhauta > Esinelöydöt

Koska Lasse Pärssonin ja Anders Sahlbergin oikeudenkäynnissä mainitsemat esinelöydöt ovat kadonneet, on tyydyttävä vain Hallströmin kaivausten löytöihin. Ne ovat kolme kappaletta pronssimiekan tai pronssitikarin kahvasta, osia soljen kiinnitysneulasta ja sirpaleita koristellusta pronssilautasesta tai -kulhosta. Kahvan osaset on ajoitettu Monteliuksen periodille II (1500−1300 eaa.). Soljen osasista ollaan hieman eri mieltä. Randsborg sijoittaisi ne toiselle periodille, mutta Goldhahn kolmannelle periodille. Lautasen sirpaleet jakavat mielipiteet vieläkin suuremmalle aikavälille (1400−900 eaa.).
Kuninkaanhauta > Toinen hautarakenne

Hallströmin kaivauksissa haudan länsipuolelta löytyi kaksi rinnakkain seisovaa ja maahan upotettua paatta, joiden välimatka oli noin 0,65 metriä ja ne muodostivat 1,2 metriä pitkän tilan. Tämä on Hallströmin ja Nordénin mainitsema Prinssin hauta (ruots. Prinskammaren, prinsgraven). Paikalta löytyi yksinkertainen pronssikirves, mutta ei jäänteitä itse vainajista.
Kuninkaanhauta > Paadet

Paasiarkun paadet on siirretty paikaltaan ja palautettu takaisin jo kolme kertaa historiansa aikana. Ensimmäisten piirrosten avulla niiden alkuperäinen järjestys on kuitenkin voitu palauttaa ennalleen. Paasissa olevia kuvioita on korostettu moneen otteeseen kalkilla tai maalilla. Tässä esityksessä paasilla on Harald Faith-Ellsin vuonna 1942 käyttämä numerointi , joka alkaa paasiarkun eteläpäästä ja kulkee oikeaa reunaa myöten pohjoispäähän ja josta se palaa toista reunaa takaisin eteläpäähän.
Paasiarkku hautakammiossa
Paadet nro 8, 7, 6 ja 5 (oikealla)
Paadet nro 4 ja 3 (oikealla)
Paasi nro 8 (kopio)
Paasi nro 7
Paasi nro 7
Kuninkaanhauta > Paadet > Paasi 1

Faith-Ellsin dokumentaatiossa kuviot on sijoitettu nelikulmion sisälle, jonka yläreuna on piirretty kaksoisviivalla. Kuva-alan alareunassa sijaitsee tyylitelty venekuvio, joka muistuttaa muita pronssikauden kalliopiirroksien venekuvioita. Kuva-alan keskelle on piirretty kolmiomainen kuvio tai niin sanottu keskieurooppalainen kultahattu, kuten sitä on kuvailtu. Kolmion molemmilla puolilla sijaitsevat keihäänkärjet tai miekat, ja niiden yläpuolella sijaitsevat kirveet, joiden terät osoittavat toisiaan. Kirveiden varret on piirretty käyriksi. Kirveitä on sanottu Skogstorp-tyyppisiksi. Paaden kuvioinnin yleisvaikutelma on heraldinen.
Paasi hävisi 1790-luvulla, mutta Sjöberg löysi siitä vain alakappaleen vuonna 1815 vänrikki Anders Hjortin viinapannun muurauksesta. Myöhemmin se hävisi uudelleen eikä sitä ole vielä löydetty uudelleen.
Kuninkaanhauta > Paadet > Paasi 2

Paaden oikeassa yläkulmassa on pinnastaan vahingoittunut alue, josta erkanee kaksi viivaa. Paaden kummallekin sivulle on piirretty pystyviivat, jotka rajaavat kuva-alaa ympäristöstään. Paaden alaosassa sijaitsee selkeä venekuvio, jonka keula osoittaa oikealle. Sen yläpuolella sijaitsevat viisi tasavälein sijoitettua pystykuvioita. Ne muistuttavat muodoltaan ja kooltaan (22 cm) pronssikirveitä, joita käytettiin pronssikauden toisella periodilla. Kirveiden oikealla puolella on epäselväksi jäävä kuvion katkelma. Oikeassa reunassa sijaitsee pieni mutta selvä ihmiskuvio, jonka jalat osoittavat vasemmalle. Ihmisen suusta erkanee viiva, jonka voi tulkita soittimeksi. Laivan vasemmalla puolella on kaksi samankokoista ympyrää. Ympyröiden ja veneen yläpuolella on kaksi hatun näköistä kuviota. Hatun näköisiä kalliopiirroskuvioita ei tunneta mistään muualta. Näiden hattujen väliin on piirretty kolme nelijalkaista eläintä, jotka kulkevat peräkkäin oikealle ylös. Eläimet ovat voimakkaasti tyyliteltyjä eikä niiden lajia pysty tunnistamaan. Eläinten yläpuolella on kaksi rinnakkain piirrettyä Y-muotoista kuviota. Vasemmalla ylhäällä on outo kuvio, jota ei tunnisteta. Yläreunassa saattaa olla muitakin kuvioita, mutta paaden pinta on siitä kohtaa kulunut, eikä mitään tunnistettavaa erotu.
Kuninkaanhauta > Paadet > Paasi 3

Kuviot on kehystetty nelikulmiolla, joka on piirretty oikeaa reunaa lukunottamatta kaksoisviivoilla. Pääaiheena olevat neljä hevosta on erotettu vaakaviivoilla keskelle sijoitetusta ornamentista. Yläpuolella hevoset katsovat molemmat oikealle ja alapuolella ne katsovat toisiaan. Hevosten neljä jalkaa on piirretty aivan suoriksi eikä niillä ole korvia. Ornamentti koostuu keskellä olevasta vaakaviivasta, jonka ylä- ja alapuolen sik-sak-viivat ovat toistensa peilikuvia.
Kuninkaanhauta > Paadet > Paasi 4

Kuviot on kehystetty nelikulmiolla. Ylä- ja alapuolella on samanlaiset ornamentit. Ormamentissa sik-sak-viiva jää kahden kaksoisviivan väliin. Keskellä kuvaa on kaksi ympyrää, joiden sisälle on piirretty risti.
Paasi hävisi 1790-luvulla ja vuonna 1815 Sjöborg löysi siitä kolme kappaletta vänrikki Anders Hjortin viinapannun muurauksesta. Kappaleista on koottu sementillä paasi, josta puuttuu keskiosa.
Kuninkaanhauta > Paadet > Paasi 5

Tämä paasi on poikkeuksellisesti gneissiä, joka on kovempi kivilaji kuin hiekkakivi. Siksi siihen on ollut vaikeampaa tehdä kuvioita. Ne ovat ilmeisesti niin ohuesti hakattuja, että vain alareunan kuviot erottuvat vielä selvästi. Ne muodostavat katkelman ornamenttia, jossa kaksi kapeaa sik-sak-viivaa kulkevat rinnakkain kolmen vaakaviivan erottamina.
Kuninkaanhauta > Paadet > Paasi 6

Kuviot on sijoitettu yhdellä viivalla piirretyn nelikulmion sisälle, mutta alareunassa on käytetty kaksoisviivaa. Yksi vaakaviiva erottaa kuviosta kaksi osa-aluetta. Yläosaan on sijoitettu kaksi tyyliteltyä kirveenterää tai kirvestä muistuttavaa koristekuviota ja alaosassa on kaksi suurta ympyrää, joiden sisälle on piirretty ristikuviot.
Kuninkaanhauta > Paadet > Paasi 7

Kuva-alue on kehystetty nelikulmiolla, jonka ylä- ja alareunat on piirretty kaksoisviivoilla ja sivut yksinkertaisilla viivoilla. Alimmaksi vasemmalle on piirretty ihminen toinen käsi kohotettuina ilmaan pään korkeudelle. Sillä on myös viivamainen miekka vyöllä. Ihmisen taakse on sijoitettu kahdeksan identtisesti muodostettua hahmoa, joita ei voi suoraan tunnistaa. Niillä vaikuttaisi olevan kaavut yllään. Keskialueella sijaitsee kolme nelijalkaista eläintä ja yksi tunnistamaton valasmainen eläin, jolla on kolme koukkumaista uloketta. Ulokkeiden vuoksi kuviota voidaan pitää esineenä, mutta sille ei ole esitetty tulkintaa, mikä se olisi. Eläimet ovat hännättömiä ja korvattomia. Eläinten yläpuolella sijaitsee oikealla ihmisen ohjastamat kahden hevosen rattaat. Rattaissa on kaksi pyörää ja pitkä aisa, joka ulottuu hevosten kaulalle asti. Hevoset on kytketty kaulastaan seipäällä yhteen ja niille on piirretty myös korvat. Kummastakin hevosesta on piirretty suitset ihmisen käteen, jolla on miekka vyöllä. Hevosten edessä, paaden vasemmassa yläkulmassa, kulkee neljä kädetöntä ihmishahmoa, joista osalla vaikuttaa olevan miekka vyöllä.