stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teräväpiirtotelevisio
Teräväpiirto Suomessa > Aikajana

12. toukokuuta 2007 – Eurovision laulukilpailut kuvataan teräväpiirtona Helsingissä, ja lähetetään ulkomaille teräväpiirtona.
8. elokuuta 2008 – Yle lähettää antenniverkossa Pekingin kesäolympialaisia 720p laadulla.
6 marraskuuta 2008 – MTV3 MAX HD lähettää kokeena Karjala-turnauksen teräväpiirtona.
2. toukokuuta 2011 – Yle HD koostekanava aloittaa toimintansa.
15. elokuuta 2011 – Yle HD koostekanava alkaa näkyä ilmaisena DNA:n VHF-verkossa.
29. elokuuta 2011 – MTV3 HD aloittaa.
5. marraskuuta 2013 – MTV3 HD aloittaa lähetykset Katsomossa 720p laadulla.
28. tammikuuta 2014 – Ylen kanavien HD-versiot aloittavat lähetykset DNA:n VHF verkossa. Yle HD koostekanava lakkautetaan.
7. helmikuuta 2014 – Yle TV1 HD, Yle TV2 HD ja Yle Fem HD kanavat alkavat näkyä Digitan UHF verkossa.
1. huhtikuuta 2015 – Yle TV1 HD, Yle TV2 HD ja Yle Fem HD kanavien näkyvyysalue antenniverkossa tippuu 85 prosentista 60 prosenttiin.
31.12.2015 – Ylen HD-kanavien lähetykset Digitan antenniverkossa päättyvät, kun Yleisradio ei suostu maksamaan Digitan hintoja.
31. maaliskuuta 2020 – Antenniverkon SD-lähetysten oli määrä päättyä kokonaan siirryttäessä pelkkiin teräväpiirtolähetyksiin, mutta hetki siirtyi myöhemmäksi oikeusjutun vuoksi.
31.3.2020 – Ylen HD-kanavat Yle TV1 HD, Yle TV2 HD, Yle Teema & Fem HD käynnistyivät Digitan antenni-tv-verkossa uudelleen. Maaliskuussa HD-verkko kattaa 90 prosenttia väestöstä ja kesäkuuhun mennessä Digitan verkko laajenee valtakunnalliseksi.
19.11.2024 – Antenniverkon SD- ja HD-kanavien paikat vaihtuivat päittäin osana teräväpiirtosiirtymää. Samana päivänä kuuden kanavan SD-lähetykset loppuvat.
31.3.2025 – SD-lähetykset loppuvat Ylen kanavilla
30.6.2025 – SD-lähetykset loppuvat muilla Suomen televisiokanavilla
Laitteisto > HD-televisiot

HD televisioita ovat varsinaiset Full HD-televisiot, joiden näyttöresoluutio vastaa HDTV-standardin tarkinta määriteltyä lähetystarkkuutta eli 1920 × 1080 pikseliä (kuvapistettä), ja HD Ready -televisiot, jotka pystyvät näyttämään HD-kuvaa. Ne pystyvät näyttämään HDTV-standardin 1080i ja 720p resoluution kuvaa skaalaamalla sitä TV:n ominaistarkkuuteen sopivaksi. HD Ready -televisioilta ei kuitenkaan vaadittu HD-kuvan näyttämistä, vaan niiden resoluutio oli vähintään 720p.
Ensimmäisen sukupolven HD-televisiot eivät kaikki tue edellä mainittua 1080-resoluutiota kuin lomitettuna (1080i). Syynä tuen puutteeseen saattaa olla komponenttien turhan kallis hinta tarpeen ollessa vielä pieni. Siitä huolimatta nämä TV:t pystyvät muuntamaan lomitetun kuvan takaisin progressiiviseksi. Tällöin kuvasta voidaan poistaa lomittelukentät TV:n kuvanprosessointipiirillä.
HD-televisio ei välttämättä pysty ottamaan vastaan tulevia antenniverkon HD lähetyksiä. Nyky-TV:n sisäänrakennettu viritin on DVB-T-lähetyksille tarkoitettu ja näyttäisi siltä, että HD-lähetykset tullaan lähettämään Suomessa DVB-T2-standardin mukaisina. Lähetysten odotetaan alkavan vuoden 2010 aikana.
Laitteisto > HD-televisiot > HD Ready -merkintä

Televisiovalmistajien, jotka haluavat käyttää HD Ready -merkintää markkinoinnissaan, on lisensoitava merkintä EICTA:lta (European Information & Communications Technology Industry Association). Ehtoihin on määritelty TV-mallin HDTV-yhteensopivuus. TV:ssä on oltava vähintään 720 pikselin pystyerottelu 16:9-kuvasuhteessa. Sen tulee näyttää 720p-kuva ilman kuvaa heikentävää skaalausta johonkin sitä pienempään resoluutioon. Sen liitännöistä pitää löytyä digitaalinen DVI- tai HDMI-liitäntä, jonka täytyy tukea HDCP-kopiointisuojausta. Lisäksi televisiossa on oltava analoginen komponenttiliitäntä (YPbPr). HD Ready -merkintää ei tule sekoittaa HD compatible-merkintään, jonka käyttöä ei mitenkään ole säännelty ja joka ei käytännössä takaa oikeaa HDTV-yhteensopivuutta
Laitteisto > HD-soittimet

HD-tarkkuuksia käyttävissä soittimissa kilpaili pitkään kaksi keskenään yhteensopimatonta tekniikkaa: HD DVD ja Blu-ray. Maaliskuusta 2008 lähtien Blu-ray on kuitenkin ainoa saatavilla oleva formaatti, sillä HD DVD:n valmistus on lopetettu. Blu-rayn ja HD DVD:n  tallennuskapasiteeteissa on  eroja. Blu-ray kykenee 100 Gt tallennuskapasiteettiin, kun taas HD DVD:n kapasiteetti oli 30 Gt. Vuonna 2019 kehitteillä oli suurempiinkin kapasiteetteihin pystyvää tekniikkaa, jonka teoreettinen maksimi on 200 Gt.
Laitteisto > HD-pelikonsolit

HD-resoluutiota tukevia pelikonsoleita ovat seitsemännen sukupolven Microsoft Xbox 360 ja Sony PlayStation 3. Xbox 360-konsoli tukee komponenttiliitäntännän kautta 480p-, 720p-, 1080i- ja 1080p-standardeja. Konsoliin on saatavilla myös analoginen VGA-liitin. Kaikissa uusissa Xbox 360:ssa on myös HDMI-liitin digitaalista kuvansiirtoa varten. Myös PlayStation 3 tukee kaikkia HDTV-resoluutioita HDMI-liittimen ja komponenttiliittimen kautta. Pelien grafiikan erottelukyvyn määrittää kuitenkin pelin tuottava taho, joten varmuutta pelin (tai muusta konsolissa toistettavasta mediasta) todellisesta resoluutiosta ei konsolin puolesta voi määritellä. Suurta osaa julkaistuista peleistä ei renderöidä täydellä 1080p-tarkkuudella seitsemännen sukupolven konsoleissa.
Lähetystekniikka

HD-lähetykset lähetetään nykyisillä VHF- ja UHF-taajuuksilla. Modulointina käytetään kaapelilähetyksissä 64-QAM:ää (DVB-C) ja mahdollisesti jatkossa 256-QAM:ää (DVB-C2)lähde?. Maanpäällisissä lähetyksissä tullaan käytetään 256-QAM-modulaatiota (DVB-T2). Satelliittilähetyksissä käytössä on QPSK (DVB-S) ja 8PSK (DVB-S2).
DNA sulki VHF-taajuuksia käyttävän antennitelevisioverkkonsa asiakkaiden puutteen vuoksi 31.3.2020 ja luopui antenniverkon verkkotoimiluvistaan.
Lähetystekniikka > HD-kanavanippu

DVB-T2 verkoissa käytetään MPEG-4 pakkaustekniikkaa, jolloin teräväpiirron kaistanleveys pysyy suhteellisen maltillisena. Yhteen DVB-T2 kanavanippuun mahtuu useita teräväpiirtokanavia.
HD-sisältö

HDTV-tasoista ohjelmamateriaalia on vähemmän verrattuna SDTV-materiaaliin. SDTV:n kuva ei parane jos sen lähettää HDTV-tasoisena, sillä se on alun perin nauhoitettu perustarkkuudella, joka eurooppalaisessa PAL-järjestelmässä on 720 × 576 pikseliä. HDTV-kameratekniikka on vielä jonkin verran SDTV-kalustoa kalliimpaa. Ammattikäytössä ja TV-ohjelmatuotannossa tämä on yhä pienempi este materiaalin HDTV:lle kuvaamiselle, kameroiden hintojen laskiessa. Kuluttajakäyttöön HDTV-kuvaukseen on muodostunut mm. Sonyn kehittämä HDV-formaatti ja H.264/MPEG-4 AVC.
Esimerkiksi ainakin suosikkisarjat 24 (viides ja kuudes kausi), Pako, Sopranos (viides ja kuudes kausi), Lost, Late Night with Conan O'Brien sekä C.S.I.-sarjojen (C.S.I. Las Vegas, C.S.I. Miami ja C.S.I. New York) uudet tuotantokaudet on kuvattu HDTV:nä.
Kaikki filmille taltioitu materiaali on muunnettavissa HDTV-muotoon skannaamalla filmi progressiivisesti 24 ruutua sekunnissa 1080p- tai 720p-formaattiin. Näillä formaateilla saavutetaan parempi tulos skannauksesta kuin lomitetun kuvan 1080i-formaatilla. TV-sarjoja on vuosikymmeniä kuvattu ja kuvataan edelleen 16 mm:n ja 35 mm:n filmeille, jolloin niistä voidaan jälkeenpäin tehdä korkealaatuinen HD-lähete.
Myös 3D-tuotanto on alkamassa, mm. jalkapallon MM-kisat 2010:n kohokohdat tallennettiin FullHD 3D formaatissa..
Teräväpiirto-ohjelmat internetistä

Yleisradion digi-TV-visioissa tietokone ja TV yhdistyisivät kodin kattavaksi mediakeskukseksi. Yleistymässä olevat kodin nopeat kaapeliyhteydet voisivat tarjota uuden siirtotien TV-lähetyksille. On myös mahdollista, että HDTV-lähetykset siirtyvät tulevaisuudessa tietoverkkoihin, eli nk. IPTV:n muotoon. Elisa-yhtiöön kuuluva Saunalahti lähetti Saunavisio -palvelunsa kautta Pekingin olympialaisten lähetyksiä teräväpiirtona 8.8.2008 alkaen IPTV-verkossaan konsernin laajakaista-asiakkaille.
Internetistä ennustetaan tulevaisuuden interaktiivisen HDTV:n siirtotietä. Internetin kautta välitettävä IPTV tuo sen, minkä digi-TV lupasi, mutta jätti toteuttamatta: aidon kaksisuuntaisen yhteyden ja palvelut ja mahdollisuuden teräväpiirtokuvaan. Myös kaapeli-TV:ssä on mahdollista käyttää IPTV:tä, jos siinä on saatavilla riittävän nopea kaista.
Toimiakseen IPTV vaatii vähintään kahdeksan megabitin laajakaistayhteyden, mutta silloin ei tarkimpia HD-tarkkuuksia päästä hyödyntämään. Teräväpiirto-tv vaatii yleensä 10 – 20 Mb/s. Kupariyhteydellä on parhaimmillaan saavutettavissa 100 Mb/s yhteys. Tässä tapauksessa kuparilla tarkoitetaan talojen omaa kupariverkostoa joka tyypillisesti kykenee välittämään korkeampia nopeuksia verraten puhelinkeskuksiin, joiden signaalin välitysmatka muodostuu usein ongelmaksi. On mahdollista että kaupalliset verkkoyhteyksien palveluntarjoajat alkavat hyödyntää nopeaa tiedonsiirtotekniikkaa tulevaisuuden teräväpiirtotelevision ohjelmien välittämisessä digiboksille tai tietokoneelle. Näin voidaan luoda HDTV:n videoiden tilauspalvelu, joissa katsottava kuvamateriaali on sijoitettuna palvelun tarjoajan palvelimelle, katsottavaksi mihin aikaan tahansa. IPTV:n yleistymistä kuitenkin hidastaa laajakaistaverkon riittämätön kapasiteetti sekä kattavuus haja-asutusalueilla. Kaupalliset toimijat uskovat, että  teräväpiirtoisten tilausvideoiden kysyntä tulee lisäämään iptv:n käyttöä jakelualustana . Teräväpiirtoista iptv:tä hyödynnetään kaupallisissa videoneuvotteluratkaisuissa.
Teräväpiirto-ohjelmien tallennus

Teräväpiirto-ohjelmien tallennukseen ja jakeluun on kehitetty DVD-levyjä tilavampia ja nopeampia optisia levyformaatteja, joista Blu-ray on vakiintunut yleiseen käyttöön. Se ei kuitenkaan joidenkin arvioiden mukaan tule olemaan pitkäikäinen formaatti. Samsungin mukaan Blu-raylla on arvioitu olevan noin viisi vuotta elinaikaa, sillä verkkojen kautta ladattavat IPTV-palvelut syövät muutamassa vuodessa fyysisen levyn. Vuosia kestänyt taistelu HD DVD -formaattia vastaan haittasi myös voittajaa Blu-raytä. Näin verkon kautta tapahtuvat latauspalvelut saivat lisäaikaa tekniikkojensa kehittämiseen. Samsung panostaakin verkkoyhteyksien parantamiseen, mikä osaltaan myös nakertaa Blu-rayn myyntiä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.DVB.org
HD1 Eurooppalainen HDTV-kanava. (Entiseltä nimeltään Euro1080)
KingOfSat Satelliiteista vastaanotettavia HDTV-kanavia.
Taulutelevisioiden vertailu Lista Suomessa myytävistä taulutelevisioista.
Lehtonen (Arkistoitu – Internet Archive) Tutkielma HDTV:stä Suomessa 2006.
TV buyers face dizzying choices: Next up, laser projection screens Artikkeli tulevaisuuden Laserprojektio-TV:stä
welho.fi[vanhentunut linkki] Kaapelioperaattori Welhon HDTV-tietosivusto
Teräväpiirto - HDTV (Arkistoitu – Internet Archive) Teräväpiirtotelevisiota käsittelevä kirja
Canal Digital (Arkistoitu – Internet Archive) Kanavaoperaattori Canal Digitalin HDTV-tietosivusto
Suomen HD-kanavat (Arkistoitu – Internet Archive) Kattava listaus Suomen HD-kanavista.
HDTV-opas FiCom ry:n teräväpiirto-opas
Vertailu resoluutioista
Eri televisiokuvaformaattien pikselikoon vertailua. (UHDV on tulevaisuuden formaatti esimerkiksi elokuvateatteriesityksiin).
Gasellien diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 7 |  |
| ↙EP:t | 1 |  |
| ↙Singlet | 17 |  |
| ↙Musiikkivideot | 22 |  |
Gasellit on loppuvuodesta 2008 Helsingin Oulunkylässä perustettu rap-yhtye.
Albumit

Kiittämätön (2012)
Aina (2013)
Seis (2015)
Veli (2017)
Jano (2018)
Zen (2021)
Gasellin kyynel (2023)
EP:t

Gasellit EP (2010)
Singlet

Hiki (2012)
Jäniksen vuosi (2013)
Mä meen naimisiin (2013)
Mahtuuko kyytiin (2015)
Vainoharhainen (2015)
Liimaa (2016)
Imus (2017)
Mitä mä Malagas? (2018)
Riks raks poks (mukana Elias Gould) (2018)
Se ei kuulu sulle (2018)
Suojaus petti (2019)
Kutsu (2020)
Kuvittele meidät siellä (2020)
Disko (2020)
Pakko relaa ennen kun mä delaan (2022)
Laulu ilman sanoja (feat. Abreu) (2022)
Ääni kähee ku Tiihosella (2023)
Musiikkivideot

Silmäpussit (2010)
Ime huiluu (2011)
Pillist kii (mukana Tohtori Käärme, 2011)
Hiki (mukana VilleGalle, 2012)
Kiittämätön nilkki (2012)
Jäniksen vuosi (2013)
Mä meen naimisiin (2013)
2006 (2013)
Heimo (2013)
Millennium (2013)
Älä muista pahalla (mukana Iisa, 2015)
Mahtuuko kyytiin? (2015)
Vainoharhainen (mukana Kasmir, 2015)
Betoni-intiaani (2016)
Imus (2017)
Mitä mä malagas? (mukana JVG, 2018)
Suojaus petti (2019)
Kutsu (2020)
Tilanne pääl (2021)
Pakko relaa ennen kun mä delaan (2022)
Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| K.V.N & Lobo | "Moukka" | Sutenööriskeidaa |  | 2012 |
| Teflon Brothers | "Punainen 11" | Valkoisten dyynien ratsastajat |  | 2013 |
| DJ Ibusal + Lobo | "Päivä kotkana, viikko variksena" | Mt. Everest | Haaskamayne | 2013 |
| JVG | "Mist sä tuut?" | Voitolla yöhön | Gracias, Paperi T, Juno, Stepa, Särre & Kube | 2014 |
| JVG | "Mistä sä tuut pt. 2." | Mist sä tuut EP | Gracias, Paperi T, Juno, Stepa, Särre & Kube | 2016 |
| Vilma Alina | "Voimaeläin" | Tulva |  | 2018 |
| Pesso | "Sun kaa" | Kunnes Mä Tapasin Sut |  | 2018 |
| Ellinoora | "Aatelisii" | Vaaleanpunainen vallankumous |  | 2019 |
| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| JVG | "Jobeissa" | jvg.fi |  | 2012 |
| Sini Sabotage | "Sun ralli" | 22 m² |  | 2013 |
| Jeijjo & Nupi | "Hävityksen kauhistus" | NeO Olarista | Jodarok | 2014 |
| DJ Ibusal + Lobo | "Khyä!" | Olympos |  | 2015 |
| Tantr Slangrr | "Suvilahti sessio" | Molotonon Cocktail 2 | K.V.N & Eräkoira | 2015 |
| Mahti-Ile | "Kadonneiden perään" | Mahti-Ile EP | Tohtori Käärme | 2015 |
| Tippa-T | "Mitä sä haluut" | White |  | 2015 |
| Villi kortti | "Mitali" | Single | Tommy Lindgren, Särre, Gracias | 2017 |
| Vinttikoira | Sugamama | Reviiri |  | 2018 |
| Nelli Milan | Nuori ja nälkänen | Single |  | 2019 |
| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chebaleba | "Standby" | Ottaa tyypit | Mäkki | 2014 |
| Töölön Ketterä | "Kassal" | Mylly |  | 2018 |
| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| K.V.N & Lobo | "Älä luota nilkkiin" | Sutenööriskeidaa |  | 2012 |
| DJ Ibusal + Lobo | "Luotolle pt. II" | Olympos | Haaskamayne | 2015 |
Vierailijana > Päkä

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DJ Ibusal + Lobo | ''00'' | Olympos | Kuiva Mikko | 2015 |
Vierailijana > Hätä-Miikka

Haikeat sävelet (EP, nimellä Zen-Miikka, omakustanne, 2011)
Persaukinen ystäväsi (Johanna Kustannus, 2015)
Menetys (nimellä Zen-Miikka, 2011)
Remu (2014)
Meidän rappu (2014)
Kuuntele (2015)
Kadonneiden perään (Mahti-Ile mukana Hätä-Miikka & Tohtori Käärme, 2015)
Vierailijana > Thube Hefner

Mt. Everest (DJ Ibusal + Lobo, 2013)
Olympos (DJ Ibusal + Lobo, 2015)
Yksin kotona 17 (DJ Ibusal, 2018)
Luotolle (DJ Ibusal + Lobo, 2012)
Standby (Chebaleba mukana DJ Ibusal & Mäkki, 2014)
Jetset Hilife (DJ Ibusal + Lobo mukana Paperi THC & Tuuttimörkö, 2014)
Rosenlew

| Oy W>  Rosenlew Ab |
| --- | --- |
Perustettu:  1853
Perustaja:  Wilhelm Rosenlew
Lakkautettu:  1987
Kotipaikka:  Pori
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rosenlewin kruunulogo oli käytössä muun muassa jääkaapeissa.
Oy W. Rosenlew Ab (lausunta ruots.   [ruːsːenleːv]) oli vuonna 1853 Porissa perustettu monialainen perheyritys, jonka toiminnot on myyty eri yrityksille 1900-luvun loppupuolella.
Rosenlew harjoitti historiansa aikana saha-, pakkaus-, metalli- ja kemiallista metsäteollisuutta. Yhtiön metalliteollisuus valmisti muun muassa kodinkoneita ja puimureita. Pakkausteollisuuden tunnetuimpia tuotteita olivat paperi- ja muovisäkit. Rauma-Repola osti yhtiön osakekannan vuonna 1987, minkä jälkeen osa yhtiön liiketoiminnoista on myyty pois ja osa lakkautettu. Porin paperitehdas siirtyi Yhtyneet Paperitehtaat -konsernin omistukseen, mutta on nykyään osa belgialaista VPK Packaging Groupia.
Puimuriliiketoiminta myytiin vuonna 1991 Timo Prihtin omistamalle Sampo-Rosenlew Oy:lle ja pakkausteollisuus vuonna 2001 saksalaisomisteiselle Rosenlew-RKW:lle. Samana vuonna Rosenlew Kodinkoneet siirtyi Electroluxille.
Yrityksen synty

Porilainen Wilhelm Rosenlew perusti isänsä kauppahuoneen pohjalta yhdessä kauppias J. G. Holmbergin ja veljensä Carl Rosenlewin kanssa W. Rosenlew & Co:n toimialanaan tukku- ja vähittäiskauppa, sahateollisuus ja laivavarustus. Carl Rosenlew tuli liikkeen osakkaaksi ja apulaisjohtajaksi 1857. Vuonna 1862 kauppias Holmberg jättäytyi yrityksestä niin, että Rosenlewin veljekset jäivät yrityksen omistajiksi. Aluksi Rosenlewin liike toi ulkomailta siirtomaatavaroita ja osti Porin kaupunkia ympäröivän maakunnan talollisilta käsin sahattuja lankkuja, jotka liike myi ulkomaille. Ennen pitkää mukaan tuli laivanvarustustoiminta, jota harjoitettiin omilla purjelaivoilla.
Rosenlew-yhtiöstä tuli 1860-luvulla entistä enemmän sahateollisuusyhtiö sen ostettua sahoja Ikaalisista ja Hämeenkyröstä ja vuonna 1877 Porin Höyrysahan konkurssipesän. Vuonna 1870 osti Rosenlew yhdessä I. C. im Thurn & C:o nimisen englantilaisen pankkihuoneen kanssa Porin Höyrysaha Osakeyhtiön 1860-luvun alussa rakentaman ajan mittapuun mukaan uudenaikaisen höyrysahan, joka sijaitsi Isonsannan luodolla Porin kaupungin Kokemäenjoen päähaaran pohjoispuolella. Näihin aikoihin alkanut taloudellinen nousukausi nosti yrityksen sahateollisuusyritysten kannattavuutta. Vuonna 1872 toimintansa aloitti uutena sahana Porissa Seikun luodolle Kokemäenjoen etelärannalle Isonsannan sahaa vastapäätä rakennettu Seikun höyrysaha. Tähän aikaan kuuluu erikoinen Rosenlew-yhtiön Tampereen Pispalaan rakennuttama Näsijärven ja Pyhäjärven yhdistävä tukkien kuljetukseen tehty rullarata. Vuonna 1877 I. C. im Thurn & C:o:n jouduttua taloudellisiin vaikeuksiin Rosenlew lunasti sen osuuden Isonsannan sahassa.
1800-luvun lopulla Rosenlew-yhtiö hankki Satakunnan ja Pohjois-Hämeen alueelta metsätiloja taatakseen puuraaka-aineen sahoilleen. Aikakauteen kuuluu vielä Porin Konepajan osto. Tässä vaiheessa konepaja keskittyi laivanrakennukseen, ja siitä tuli silloisen Suomen keskeinen laivanrakennuskeskus. Se oli osa toimintaa, jolla Wilhelm Rosenlew takasi yrityksensä tuotantoyksiköille hyvät liikenneyhteydet. Ratkaisuna oli laivojen rakentaminen, rautatieyhteyksien kehittämistoimintaan osallistuminen ja yhteyksien luominen silloisen Suomen talouselämän johtohenkilöihin, kuten senaattori Leo Mecheliniin.
Suuryritykseksi

1900-alussa W. Rosenlew & Co oli jo Suomen mitassa suuryritys. Veljekset Wilhelm ja Carl Rosenlew olivat tehneet perhesopimuksen, jonka mukaan Rosenlew-yhtiöstä tuli muodostaa jälkeläisten omistama osakeyhtiö. Niinpä yhtiömuoto muutettiin 1907 toiminimestä osakeyhtiöksi kahden ja puolen vuoden vaikeiden neuvottelujen jälkeen. Neuvotteluissa keskeistä roolia yhtiöjärjestyksen määrittelemiseksi näytteli varatuomari P. E. Svinhufvud.  Yhtiön pääkonttori oli Porissa, mikä oli ollut vuonna 1892 kuolleen kauppaneuvos Wilhelm Rosenlewin toive:
»Uutteralla työllä hankitut pääomat varmimmin säilytetään perheessä, jos se toiminta, jonka avulla ne koottu, saa häiritsemättä ja jakamattomana jatkua.»
Suuryritykseksi > Omistus- ja johtojärjestelyt

Yrityksen johdossa oli Wilhelmin kuoltua vuonna 1892 hänen nuorempi veljensä Carl, joka oli keskittynyt erityisesti metsäosaston toimintaan sijaintipaikkanaan Tampere. Wilhelmin pojat Hugo ja Georg Rosenlew olivat nousseet jo 1880-luvulla yrityksen johtotehtäviin, kun taas muut veljekset Walterin, Wilhelm, Lennart, Otto ja Erik hankkivat korkeakouluammatin ja pätevöityivät myös ulkomailla. Hugo toimi isänsä Wilhelmin jälkeen ykkösjohtajana. Carlin kuoleman jälkeen 1899 jälkeen yhtiön johtoon nousi hänen poikansa Uno Rosenlew, joka jatkoi isänsä työtä metsäosaston johdossa Tampereella. Georgin kuoleman jälkeen joulukuussa 1906 johtoon nousi veli, lääketieteen kirurgian tohtori Wilhelm Rosenlew yhdeksi kolmesta johtajasta.
Vuonna 1910 yrityksen johto ja omistus kokivat merkittävän muutoksen, sillä Wilhelmin jälkeläiset mukaan lukien Hugon ja Georgin nuorempi veli, kemian alan filosofian maisteri Erik Rosenlew saivat yrityksen omistukseensa. Carl Rosenlewin jälkeläiset luopuivat yrityksen omistuksesta, koska he eivät olleet halukkaita niin aggressiiviseen yrityksen kasvuun kuin serkut eli Hugo, Wilhelm ja Erik Rosenlew.
Suuryritys – Irti tytäryhtiö-rakenteesta

Nopean kasvun aikana Rosenlew-yhtymästä oli muodostunut joukko täysin tai osaksi omistettuja tytäryhtiöitä. Vuoden 1933 alusta yritysrakennetta muutettiin niin, että tytäryhtiöistä tuli Rosenlew-yhtiön alaisia osastoja. Taloudellisesti 1930-luvun alku oli lamakautta, mikä näkyi myös Rosenlew-yhtymän tuloksessa; vuodet 1930–1932 olivat tappiollisia vuosia. Maailmansotaa edeltävät vuodet 1935–1939 olivat sitten taloudellisesti menestyksellisiä vuosia. Yritys oli 1930-luvun lopussa suomalaisittain suuryritys ja sijoittui liikevaihdollisesti kahdeksanneksi. Yritysjohdollisesti tilannetta edisti myös se, että Rafael von Frenckell oli 1930-luvun alussa palannut yrityksen operatiiviseksi johtajaksi.
Sahateollisuus oli perinteisesti Rosenlew-yhtiön ydintä. Toimialaa kuvaa viimeisen sotaa edeltävän rauhan vuoden 1938 sahatavaravienti. Kokonaisvientimäärä oli lähes 20 000 standardia, josta 38 % prosenttia meni Alankomaihin, 21 % Saksaan sekä 16 % Britanniaan. Muita tärkeitä vientimaita olivat Tanska, Ranska ja Belgia. Kuvaavaa tilanteen muuttumiselle sota-ajan vaikutuksesta oli sahatavaran Saksan viennin osuuden kasvaminen välirauhan vuonna 1940 peräti 67 %:iin.
Uutena suvun henkilönä yrityksen johtotehtäviin vuonna 1936 astui Erikin poika fil.maisteri Sven-Erik Rosenlew, ensin maanviljelysosaston päällikkönä. Siihen liittyen hän oli järjestelemässä vuonna 1940 Suomen Maanviljelijäin Kauppa Oy:n (SMK) osakkeiden ostoa. Osake-enemmistön saaminen mahdollisti joustavan myyntiketjun kotimaassa Porin mekaniikkatehtaan maatalouskoneille. Uutena liiketoimintamuotona sodan aikana vuonna 1942 aloitettiin Porissa puutalojen rakentaminen.
Johto > Yrityksen johdossa olleet

| --- | --- |
 kauppaneuvos Wilhelm Rosenlew, toimitusjohtaja 1853-1892  Carl Rosenlew, toimitusjohtaja 1892–1899  Uno Rosenlew, toimitusjohtaja 1899-1906  varakonsuli Hugo Rosenlew, toimitusjohtaja 1907-1915  lääket.tri Wilhelm Rosenlew nuorempi, toimitusjohtaja 1915-1942 :  vuorineuvos Erik Rosenlew, toimitusjohtaja 1942-1952  vuorineuvos Sven-Erik Rosenlew, toimitusjohtaja 1952-1963  lakit.lis. Marcus Nykopp, toimitusjohtaja 1963-1969  Gustav Rosenlew, toimitusjohtaja 1969-1977 ja pääjohtaja 1977-1987  Magnus Savander, toimitusjohtaja 1977-1987
Urheiluseura

Vaikka 1920-luku oli ollut varsin rauhaton työntekijöiden ja työnantajien välillä, päästiin 1930-luvulla lamakauden jälkeen parempaan yhteistyöhön. Niinpä syksyllä 1938 Rosenlew-yhtymän hallitus päätti tukea urheiluseuran perustamista. Yritysjohdon puolella keskeistä osaa näytteli Sven-Erik Rosenlew, josta tuli perustetun porilaisen urheiluseuran Rosenlewin Urheilijat-38:n puheenjohtaja. Seuran liittyminen porvarilliseen SVUL:ään aiheutti työntekijäpuolella kritiikkiä tiukan porvarillisen SVUL:n ja työväenliikkeen urheilujärjestön TUL:n vastakkainasettelun johdosta.
Aiheesta muualla

Jouni Yrjänä: Vuorineuvos Erik Rosenlew (1877–1952). Suomen talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisu (maksullinen). 5.9.2008. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Rosenlew Pori-tiedossa (poritieto.com)
Carl Fredrik Rosenlew Pori-tiedossa (poritieto.com)
Wilhelm Rosenlew Pori-tiedossa (poritieto.com)
Yhtiön pörssihistoriaa Pörssitiedon nettisivuilla
Suuri nykyaikainen teollisuuskeskus Porissa. W. Rosenlew & C:o, A.B. - paikkakunnan suurin työnantaja, Iltalehti, 10.06.1924, nro 132, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot