stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Piispanistuin
Historia

Suomessa (katolisen kirkon) piispanistuin oli ensin Nousiaisissa, mistä se siirrettiin vuoden 1229 jälkeen Koroisiin. Turkuun piispanistuin siirrettiin 1200-luvun lopulla, viimeistään tuomiokirkon vihkimisen myötä vuonna 1300.
Vuoden 2018 alusta Suomen ortodoksien arkkipiispan istuin on ollut Helsingissä, Uspenskin katedraalissa, sitä ennen Kuopiossa. Näin tehtiin arkkipiispan vaihtuessa, koska nykyään yli puolet kirkon jäsenistä asuu Helsingin hiippakunnassa ja osuus on kasvamassa. Myös vaikuttaminen on Helsingissä helpompaa.
Nykyään Suomessa on useita luterilaisia ja ortodoksisia piispanistuimia sekä Helsingissä katolinen piispanistuin.
Suomen piispanistuimet

Hiippakuntien järjestyksenä käytetään yleisimmin niiden ikäjärjestystä.
Suomen piispanistuimet > Suomen evankelis-luterilainen kirkko

Turku, Turun arkkihiippakunta (arkkipiispanistuin)
Tampere, Tampereen hiippakunta
Oulu, Oulun hiippakunta
Mikkeli, Mikkelin hiippakunta
Porvoo, Porvoon hiippakunta,
Kuopio, Kuopion hiippakunta
Lapua, Lapuan hiippakunta
Helsinki, Helsingin hiippakunta
Espoo, Espoon hiippakunta
Suomen piispanistuimet > Suomen ortodoksinen kirkko

Kuopio, Kuopion ja Karjalan hiippakunta
Helsinki, Helsingin ortodoksinen hiippakunta (arkkipiispanistuin)
Oulu, Oulun ortodoksinen hiippakunta.
Suomen piispanistuimet > Suomen katolinen kirkko

Helsinki, Helsingin katolinen hiippakunta.
Pitbullfarm

Pitbullfarm on ruotsalainen (Eskilstuna) psychobilly-/punkabilly-/rac a billy -yhtye, joka perustettiin vuonna 2002. Yhtye lopetti vuonna 2006 mutta teki paluun vuonna 2012 ja levytti Welcome to Pussyville -EP:n.
Jäsenet

Jocke Karlsson – laulu ja kitara
Hellman – kontrabasso
John– rummut
Jonny - kitara
Diskografia

Pitbullfarm (CD, 2002)
Welcome to Pussyville (EP, 2012)
"Glory Hole Hallelujah"(CD, 2013)
Dog`s Bollocks (CD, 2014)
Piilolampi (Vaala)

| Piilolampi |
| --- | --- |
 Järven pohjoisrantaa Piilolammenkorven suuntaan kesäkuussa 2015.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Vaala
Koordinaatit:  64°46′55″N, 27°00′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Saarijärveen
Järvinumero:  59.235.1.005 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142 m 
Rantaviiva:  0,4 km 
Pinta-ala:  0,0106 km² 
 fiPiilolampi 
Piilolampi on Oulujoen vesistöön kuuluva pieni järvi Vaalan pohjoisosassa. Se on koillis–kaakkosuunnassa 150 metriä pitkä ja leveimmillään 80 metriä. Järvi on autio, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven koillispuolelle on yhteys metsäautotietä pitkin.
Piilolampi sijaitsee Oulujoen vesistössä (vesistöaluetunnus 59) Ylä-Oulujoen alueen (59.2) Utosjoen keskiosan alueella (59.23), jonka Potkunjoen yläosan valuma-alueeseen (59.235) se kuuluu. Vedenpinnan korkeus on 142,0 mpy. Järvi laskee suo-ojia myöten lounaispuolella sijaitsevaan Saarijärveen. Piilolammen ja Saarijärven välinen korkeusero on 2,7 metriä.
Pohjan Sellu

Pohjan Sellu oli Kajaanin Tihisenniemen teollisuusalueen välittömään läheisyyteen suunniteltu sellutehdas, joka ei ole toteutunut. Tehdasta varten ehdittiin perustaa yhtiö nimeltä Pohjan Sellu Oy vuonna 1987 ja tehtaan oli tarkoitus käynnistyä 1990-luvun alussa. Yritys oli Metsäliiton, Metsä-Botnian, Yhtyneiden paperitehtaiden ja Kajaani Oy:n yhteishanke. Tehtaalle hankittiin 180 hehtaarin tontti Kajaanin kaupungilta Tihisenniemen tehdasalueen vierestä Sokajärventien varresta.
Tehtaan suunnittelu Kajaaniin aloitettiin, kun Oulu Oy Oulussa oli siirtynyt kokonaan Veitsiluoto Oy:n omistukseen. Tehtaan tuotantokapasiteetiksi suunniteltiin 400 000 tonnia vuodessa ja puuntarpeeksi 2,1 miljoonaa kuutiota (1,5 kertaa Kajaani Oy:n silloinen puunkäyttö). Tehtaan tarkoituksena oli käyttää Kainuun mäntykuitupuuvaroja, joiden käyttö Kajaanin paperitehtaan hierremenetelmissä oli tuolloin taloudellisesti kannattamatonta. (Vuonna 2007 UPM-Kymmene Oyj kokeili mäntykuidun käyttöä  Kajaanin paperitehtaallaan. Vaikka prosessi onnistui teknisesti, ei se lopulta ollut taloudellisesti kannattavaa kuitupuun hinnanmuutoksista johtuen.)
Tehtaan oli tarkoitus työllistää 225-250 henkilöä pysyvästi sekä rakennusvaiheessa 4 500-6 000 henkilöä laskutavasta riippuen. Metsätöiden ja puunkuljetusten työllistäväksi vaikutukseksi oli laskettu noin 1 750 henkilöä. Yhtiö oli tiukasti sitoutunut ottamaan huomioon ympäristönäkökohdat projektissaan ja asettanut esimerkiksi päästöarvot viranomaisten asettamia ehtoja tiukemmaksi.
Osuuskunta Metsäliitto sekä kolme metsänhoitoyhdistystä ja maataloustuottajien liittoa perustivat Metsä-Pohja Oy sijoitusyhtiön keräämään pääomaa sellutehdasyhtiölle.
Pohjan Sellu Oy sulautui osaksi Oy Metsä-Botnia Ab:tä  21. elokuuta 1991 ja on edelleen yhtiön aputoiminimi. Varsinainen sellutehdashanke on kuitenkin jäänyt muiden sellutehdashankkeiden varjoon ja vuoden 1991 jälkeen siinä ei ole tapahtunut edistystä ja hankkeesta on käytännössä luovuttu Metsä-Botnia Oy:n keskittyessä parempituottoisiin hankkeisiin, kuten muun muassa sellutehtaaseen Uruguayn Fray Bentosissa sekä Äänekosken biotuotetehtaaseen.
Vuosina 2014-2015 Kajaani on jälleen noussut yhdeksi vaihtoehdoksi uudelle sellutehtaalle ja biojalostamolle.
Yhtiön johto

Tehtaan toimitusjohtajaksi oli valittu Diplomi-insinööri Ossi Kokkonen, joka oli toiminut PI Process Consulting Oy:n toimitusjohtajana. Hän aloitti tehtävässään helmikuussa 1989.
Yhtiön johto > Hallitus

Varsinaiset jäsenet
Matti Puttonen (Osuuskunta Metsäliitto), Hallituksen puheenjohtaja
Juhani Ahava (Kajaani Oy:n toimitusjohtaja), varapuheenjohtaja
Ingmar Häggblom (Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n varatoimitusjohtaja)
Asiantuntijajäsenet
Timo Poranen (Toimitusjohtaja, Metsä-Botnia Oy)
Raimo Horneman (Kajaani Oy), hallituksen sihteeri
Varajäsenet
Erkki Haukipuro (Oulun läänin maaherra)
Antero Aho (Maanviljelijä, Reisjärvi)
Risto Rusko (Pohjois-Pohjanmaan Maataloustuottajien liiton toiminnanjohtaja, Oulu)
Eero Leinonen (Maanviljelijä, Paltamo)
Poliisin vihapuhetutkintaryhmä

Poliisin vihapuhetutkintaryhmä on Helsingin poliisilaitoksella toimiva valtakunnallinen tutkintaryhmä, jonka tehtävänä on ensisijaisesti puuttua internetin rangaistavaan vihapuheeseen. Käytännössä se voi tarkoittaa esimerkiksi kiihotusta kansanryhmää vastaan tai uskonrauhan rikkomista, sillä vihapuhetta ei ole laissa määritelty. Tutkinnanjohtajan ja tutkintasihteerin lisäksi ryhmässä toimii kahdeksan tutkijaa. Ryhmä aloitti toimintansa maaliskuussa 2017. Ryhmän johtajana toimi aluksi muun muassa nettipoliisina tunnetuksi tullut rikoskomisario Marko "Fobba" Forss, joka jätti tehtävän kesäkuussa toimittuaan moderaattorina rasistisiksi kuvailtuja keskusteluja sisältäneessä nykyisten ja entisten poliisien suljetussa facebook-ryhmässä.
Vuonna 2019 ryhmän kokoa on pienennetty ja vihapuhetta tutkivia poliiseja on enintään 10 kappaletta.
Kritiikkiä

Kansanedustaja Juho Eerola nosti kirjallisessa kysymyksessä esille, onko poliisilla riittävästi somalia ja arabiaa osaavaa henkilöstöä monikulttuuristen vihapuheilmiöiden ehkäisemiseksi.
Aiheesta muualla

Poliisi, Viharikos ja vihapuhe
Pohjois-Haagan yhteiskoulu

Pohjois-Haagan yhteiskoulu Helsingin Haagassa
Pohjois-Haagan yhteiskoulu (PHYK) on yläasteesta ja lukiosta koostuva noin 850 oppilaan koulukokonaisuus . Koulu sijaitsee Helsingin Haagassa osoitteessa Pietari Hannikaisen tie 6. Koulun yläasteella on yleislinja, liikuntalinja, matematiikkalinja, liikunta-matematiikkalinja ja urheiluyläkoulun kokeiluluokka.
Pohjois-Haagan yhteiskoulun lukiossa on yleislinja ja urheilulinja (urheilulukio). Lukiolaisista kaksi kolmasosaa on urheilulukiolaisia.
Pohjois-Haagan yhteiskoulu on perustettu vuonna 1956.
Koulun rehtorina toimii Tuomas Raja.
Aiheesta muualla

Koulun verkkosivusto
Pireuksen metroasema

| Pireus> Πειραιάς |
| --- | --- |
 Pireuksen metroasemaa.
 Ateenan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:   Linja 1  Linja 3
Sijainti:  37°56′53″N, 23°38′34″E
Paikkakunta:  Ateena, Attika, Kreikka
Avattu:  27.2.1869
Vaihtoyhteydet
Junayhteydet:   Linja 1
Pireus (kreik. Πειραιάς, Peiraiás eli Σταθμός Πειραιάς, Stathmós Peiraiás) on Ateenan metron asema Linjalla 1 (vihreä) ja Linjalla 3 (sininen). Se sijaitsee Pireuksen kaupungissa satama-alueen keskellä.
Metroasema avattiin Pireus-Ateena-rautatien, nykyisen metrolinjan 1, käyttöön 27. helmikuuta 1869. Rautatie oli Kreikan ensimmäinen ja kulki aluksi Ateenan vanhaan keskustaan Thiseíon asemalle. Näin asema on Thiseíon ohella Kreikan vanhin. Nykyinen asemarakennus valmistui vuonna 1928. Asemaa kunnostettiin huomattavasti Ateenan olympialaisten alla 2000-luvun alussa uusien metrolinjojen rakentamisen yhteydessä. Linjan 3 laajennos asemalle otettiin käyttöön 10. lokakuuta 2022. Linjalla 1 seuraava asema itään on Fáliro. Linjalla 3 seuraava asema pohjoiseen on Maniátika ja etelään Dimotikó Théatro.
Asema on suurimman osan vanhan Linjan 1 asemista tavoin maanpäällinen ja muistuttaakin enemmän paikallisjuna- kuin metroasemaa. Asemalta on kävelymatka tärkeimpien lauttayhtiöiden laitureille. Heti metroaseman vieressä sijaitsee Pireuksen rautatieasema, josta kulkee proastiakós-paikallisjunien Linja 1 muun muassa Ateenan rautatieasemalle, josta on vaihto kaukojuniin, sekä Ateenan kansainväliselle lentoasemalle. Metron Linja 3 kulkee suoraan Pireuksen metroasemalta lentoasemalle (asema Aerodrómio).
Aseman yhteydessä toimii Pireuksen sähköjunamuseo.
Asemarakennus.
Asemahallia.
Metrojuna asemalla.
Pireuksen sähköjunamuseo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pireuksen metroasema Wikimedia Commonsissa
Ateenan metro
| --- | --- |
Linja 1:   Pireus  Fáliro  Moscháto  Kallithéa  Távros - Elefthérios Venizélos  Petrálona  Thiseío  Monastiráki  Omónoia  Viktória  Attikí  Ágios Nikólaos  Káto Patísia  Ágios Elefthérios  Áno Patísia  Perissós  Pefkákia  Néa Ionía  Irákleio  Eiríni  Neratziótissa  Maroúsi  KAT  Kifisiá 
Linja 2:   Anthoúpoli  Peristéri  Ágios Antónios  Sepólia  Attikí  Stathmós Larísis  Metaxourgeío  Omónoia  Panepistímio  Sýntagma  Akrópoli  Syngroú-Fix  Néos Kósmos  Ágios Ioánnis  Dáfni  Ágios Dimítrios - Aléxandros Panagoúlis  Ilioúpoli - Grigóris Lamprákis  Álimos  Argyroúpoli  Ellinikó 
Linja 3:   Dimotikó Théatro  Pireus  Maniátika  Níkaia  Korydallós  Agía Varvára  Agía Marína  Aigáleo  Elaiónas  Kerameikós  Monastiráki  Sýntagma  Evangelismós  Mégaro Mousikís  Ampelókipoi  Panórmou  Katecháki  Ethnikí Ámyna  Cholargós  Nomismatokopeío  Agía Paraskeví  Chalándri  Doukíssis Plakentías  Pallíni  Paianía-Kántza  Koropí  Aerodrómio 
Linja 4:   Álsos Veḯkou  Galátsi  Elikónos  Kypséli  Dikastíria  Alexándras  Exárcheia  Akadimía  Kolonáki  Evangelismós  Kaisarianí  Panepistimioúpoli  Ilísia  Zográfou  Goudí
Pohjala

Pohjala on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:
Irja Pohjala (1902–1986), sairaanhoitaja, sairaanhoidon opettaja ja sairaanhoito-opiston rehtori, Lauri Pohjalan tytär
Kyllikki Pohjala (1894–1979), ministeri ja kansanedustaja (kok.), kunnallisneuvos
Lauri Pohjala (1870–1947), opettaja, ministeri ja kansanedustaja (kok.)
Sinikka Linkomies-Pohjala (1929–2000), kansanedustaja (kok.)
Tauno Pohjala (1906–1972), keskimatkojen juoksija
Toivo Pohjala (1888–1969), painija, raviohjastaja ja hevoskasvattaja
Toivo T. Pohjala (1931–2018), ministeri ja kansanedustaja (kok.), ministeri (arvonimi)
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Pitcairnin kieli

| Pitcairn |
| --- | --- |
Oma nimi:  Pitkern
Muu nimi:  Pitkern
Tiedot
Alue:   Pitcairn
Virallinen kieli:   Pitcairn
Puhujia:  36
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  kreolikieli
Kieliryhmä:  englannin kreolit
ISO 639-3:  pih
 Ohje 
Pitcairn eli pitkern on kreolikieli, jota puhutaan Pitcairnin saarella. Kieli kehittyi englannin ja tahitin kielistä 1700-luvun lopulla. Pitcairnia puhuu noin 36 ihmistä (2002). Heistä kaikki tosin ymmärtävät myös englantia. Kielellä on virallisen kielen asema englannin rinnalla Pitcairnin saarella.
Norfolkinsaarella puhuttava norfukin kieli on kehittynyt pitcairnin kielestä ja eroaa siitä vain vähän. Toisinaan kielet niputetaan yhteen samaksi kieleksi (pitcairn-norfolk).
Syntyhistoria

Bountyn kapinan jälkeen kapinalliset ottivat Tahitilta mukaansa 18 polynesialaista, pääasiassa naisia, purjehtivat Pitcairnin saarelle ja asuttivat sen. Koska Bountyn miehistöllä ja tahitilaisilla ei ollut yhteistä kieltä, kommunikoinnin tuloksena syntyi hiljalleen uusi kieli, jossa yksinkertaistettuun englantiin yhdistyi tahitin kielen sanoja ja puhetapoja. Pitcairnin kieleen vaikuttivat myös miehistön jäsenten puhumat englannin eri murteet, sillä miehistöön kuului niin karibialaisia, skotteja kuin yläluokkaisia englantilaisia.
Bountyn kapinallisten lisäksi kieleen ovat vaikuttaneet muun muassa adventistikirkon lähetyssaarnaajat sekä kuningas Jaakon Raamattu.
Esimerkkifraaseja

| Pitcairn | Suomi |
| --- | --- |
O-a: kyllä
I kawa: En tiedä
It's darking: Tulee pimeää
I no been see-um: En ole nähnyt häntä
Bout yawly gwen?: Miten menee?
Poljuško-pole

Poljuško-pole (ven. Полюшко-поле) on neuvostovenäläinen laulu, jonka on säveltänyt Lev Knipper ja sanoittanut Viktor Gusev vuonna 1933. Suomeksi laulu tunnetaan nimellä Kasakkapartio. Englanninkielistä versiota (engl. Cossack Patrol) on tehnyt länsimaissa tunnetuksi muun muassa Ivan Rebroff. Suomalaisista artisteista muun muassa Frederik ja Viktor Klimenko ovat levyttäneet kappaleen.
Sanoitus

| Venäjäksi | Translitteraatio | Käännös |
| --- | --- | --- |
|  Полюшко-поле,  Полюшко, широко поле,  Eдут по полю герои,  Эх, да красной армии герои. Девушки плачут,  Девушкам сегодня грустно,  Милый надолго уехал,  Эх, да милый в армию уехал. Девушки, гляньте,  Гляньте на дорогу нашу,  Вьётся дальняя дорога,  Эх, да развесёлая дорога. Только мы видим,  Видим мы седую тучу,  Вражья злоба из-за леса,  Эх, да вражья злоба, словно туча. Эх, девушки, гляньте,  Мы врага принять готовы,  Наши кони быстроноги,  Эх, да наши танки быстроходны. Эх, пусть же в колхозе  Дружная кипит работа,  Мы дозорные сегодня,  Эх, да мы сегодня часовые. |  Poljuško-pole,  Poljuško, široko pole,  Edut po polju geroi,  Eh, da krasnoi armii geroi. Devuški platšut,  Devuškam segodnja grustno,  Milyi nadolgo ujehal,  Eh, da milyi v armiju ujehal. Devuški gljante,  Gljante na dorogu našu,  Vjotsja dalnjaja doroga,  Eh, da razvesjolaja doroga. Tolko my vidim,  Vidim my sedju tutšu,  Vražja zloba iz-za lesa,  Eh, da vražja zloba, slovno tutša. Eh, devuški, gljante,  My vraga prinjat gotovy,  Naši koni bystronogi,  Eh, da naši tanki bystrohodny. Eh, pust že v kolhoze,  Družnaja kipit rabota,  My dozornyje segodnja,  Eh, da my segodnja tšasovyje. |  Pelto, oi peltoni,  Pelto, oi laaja pelto,  Sankarit ratsastavat yli pellon,  Oi, he ovat puna-armeijan sankareita. Tytöt itkevät,  Tytöt ovat tänään surullisia,  Rakas on lähtenyt pitkäksi aikaa,  Oi, rakas on lähtenyt armeijaan. Tytöt katsokaa,  Katsokaa meidän tietämme,  Pitkä tuuleva tie,  Oi, kyllä tämä on onnen tie. Vain me näemme,  Näemme me harmaan myrskypilven,  Vihollisen viha metsän takaa,  Oi, vihollisen viha kuin myrskypilvi. Oi, tytöt, katsokaa,  Olemme valmiita kohtaamaan vihollisen,  Hevosemme ovat nopeajalkaisia,  Oi, kyllä panssarivaunumme ovat nopeamoottorisia. Oi, jopa kolhoosilla,  Ystävällinen työ on käynnissä,  Olemme tänään katsojia,  Oi, kyllä olemme tänään vartijoita. |
Polje

Livanjsko Polje Bosnia ja Hertsegovinassa Balkanilla.
Polje on maanalaisen luolan sortuessa muodostunut laaja painuma
maanpinnassa karstialueilla. Maisemassa polje voi näkyä esim. viljelylaaksona.
Tunnettuja karstialueella sijaitsevia poljeja ovat esimerkiksi Livanjsko Polje, Glamočko Polje ja Popovo Polje Bosnia ja Hertsegovinassa, Logaško, Planinsko Polje ja Cerknica-järvi Sloveniassa, Nikšićko Polje Montenegrossa sekä Ličko Polje Kroatiassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Polje Britannica Online Encyclopedia. Viitattu 31.3.2009. (englanniksi)
Pirttijärvi (Multia)

| Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°32′51″N, 25°01′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskupuro:  Pirttipuro Konttijokeen 
Järvinumero:  14.625.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  212,9 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  2,497 km  
Pinta-ala:  12,495 ha  
Tilavuus:  0,0003645 km³ 
Keskisyvyys:  2,92 m  
Suurin syvyys:  6,6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi  on Keski-Suomessa Multialla  Ahvenperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 364 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 6,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Konttijoen valuma-alueeseen (14.625) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 212,9 metriä mpy.
Peter Mullan

| Peter Mullan |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. marraskuuta 1959 Peterhead, Skotlanti
Ammatti:  elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja, näyttelijä
Ohjaaja
Aktiivisena:  1990 alkaen
Tunnetuimmat ohjaukset:  Magdalena-sisaret, 2002
Palkinnot
 Kultainen leijona 2002 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Peter Mullan (s. 2. marraskuuta 1959 Peterhead, Skotlanti) on skotlantilainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja. Hänen merkittävä ohjaustyönsä on Magdalena-sisaret. Ohjaamansa elokuvat hän on myös käsikirjoittanut.
Mullan tunnetaan paremmin näyttelijänä ja erityisesti entisen alkoholistin Joen roolista Ken Loachin ohjaamassa elokuvassa Nimeni on Joe.
Mullanin ohjaama elokuva Orvot palkittiin vuonna 1998 muun muassa Venetsian elokuvajuhlilla ja Festival du Film de Parisissa. Magdalena-sisaret sai vuonna 2002 Venetsian juhlien pääpalkinnon Kultaisen leijonan.
Filmografia > Elokuvat

Session 9 (2001) - Gordon Fleming
Nuori Adam (2003) – Les Gault
Criminal (2004) – William Hannigan
Ihmisen pojat (2006) – Syd
The Last Legion (2007) – Odoacer
Boy A (2007) – Terry
Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 (2010) – Yaxley
Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 (2011) – Yaxley
Sotahevonen (2011) – Ted Narracott
Sunshine on Leith (2013) – Robert Henshaw
The Liability (2013) – Peter
Welcome to the Punch (2013) – Roy Edwards
Hercules (2014) – Sitakles
Sunset Song (2015)
Hector (2015) – Hector McAdam
Mowgli (2018) – Akela
Pearl (2018) - Al
Filmografia > Televisio

Top of the Lake (2013) – Matt Mitcham
Gunpowder (2017) – Henry Garnet
Westworld (2018) – James Delos
Cursed (2020) – Father Garden
Taru sormusten herrasta: Mahtisormukset (2022)
Filmografia > Ohjaukset

Close (1993, lyhyt)
Good Day for the Bad Guys (1995, lyhyt)
Fridge (1995, lyhyt)
Cardiac Arrest (1994) televisiosarja (jaksojen määrästä ei tietoa, 1996–1997)
Orvot (1997)
Magdalena-sisaret (The Magdalene Sisters, 2002)
Neds (2010)
Aiheesta muualla

Filmreference (englanniksi)
Pohjalaisia

Pohjalaisia tarkoittaa seuraavia:
Pohjalaisia, Artturi Järviluoman 1914 julkaisema, mutta pääosin Anton Kankaan kirjoittama näytelmä.
Pohjalaisia, Leevi Madetojan säveltämä ooppera.
Pohjalaisia, Jalmari Lahdensuon ohjaama mykkäelokuva vuodelta 1925.
Pohjalaisia, Toivo Särkän ja Yrjö Nortan ohjaama elokuva vuodelta 1936.
Leevi Madetoja: Pohjalaisia, Hannu Heikinheimon ohjaama musiikkivideo vuodelta 1998.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pohjalaisia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Poljudje

Ruhtinas keräämässä veroja alaisiltaan. N. K. Rerih, 1908.
Poljudje oli tapa kerätä veroja itäslaavilaisilta heimoilta. Se oli käytössä 800–1100-luvuilla ruseilla. Ruhtinas käytti tätä veronkeruuta alistamiinsa heimoihin.
Plancher-les-Mines

| Plancher-les-Mines |
| --- | --- |

 Plancher-les-Mines
 Koordinaatit: 47°45′42″N, 6°44′35″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Franche-Comté
Departementti:  Haute-Saône
Arrondissementti:  Lure
Väkiluku:  1 064
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Plancher-les-Mines on kunta Koillis-Ranskassa Haute-Saônen departementissa Franche-Comtén alueella. Kunta kuuluu Vogeesien vuoristoon, ja siellä sijaitsee tunnettu Planche des Belles Fillesin hiihtokeskus. Matkailu onkin kunnan tärkein elinkeino.
Planche des Belles Filles
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Plancher-les-Mines Wikimedia Commonsissa
Planar

| Planar System Inc>  |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Osake:  NASDAQ: PLNR
Perustettu:  1983
Toimitusjohtaja:  Gerald K. “Gerry” Perkel
Kotipaikka:  Beaverton, Oregon
Toimiala:  puolijohdeteollisuus
Tuotteet:  Elektroluminesenssinäyttö
Liikevaihto:  212 miljoonaa USD (2006)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Planar Systems, Inc. on yhdysvaltalainen digitaaliseen näyttötekniikkaan erikoistunut yritys. Sen Espoossa sijainnut elektroluminesenssinäyttötuotanto siirtyi joulukuussa 2012 Beneqille.
Planarin perustivat 1983 Jim Hurd, Chris King ja John Laney irrottamalla Tektronix-yrityksen näyttötekniikkaosaston itsenäiseksi yritykseksi. Planar oli ensimmäinen yhdysvaltalainen elektroluminesenssinäyttöjä (EL-näyttö) valmistanut yritys. Planar valmistaa myös kosketusnäyttöjä ja nestekidenäyttöjä.
Planar osti vuonna 1990 Oy Lohja Ab:n Finluxin elektroluminesenssinäyttötuotannon. Suomessa kehitetty ALD-tekniikka osoittautui taloudellisemmaksi tavaksi valmistaa EL-näyttöjä kuin Planarin omat ratkaisut, ja yrityksen kaikki EL-näytöt tehtiin Suomessa.
Beneq Oy osti Planar Systemsin ALD-liiketoiminnan joulukuussa 2007 sekä muunkin elektroluminesenssiliiketoiminnan joulukuussa 2012.
Aiheesta muualla

Planar Systems kotisivu (englanniksi)
Pinnanmuokkaus

Pinnanmuokkaus pintakäsittelyssä on erilaisten kohteiden pintojen muokkausta halutun laiseksi. Esineiden pinnanmuokkauksen tarkoitus voi olla esimerkiksi se, että esinettä valmistellaan pinnoitusta varten. Tällöin käytettäviä tekniikoita ovat muun muassa raepuhallus ja hiekkapuhallus. Pinnanmuokkausmenetelmiä on muun muassa mekaaninen muokkaus, jolla voidaan muokata esimerkiksi kartongin pintaa käyttämällä erityistä laitetta. Tällaista laitetta käytettäessä pinnanmuokkaus perustuu pintapaineeseen. Pinnanmuokkausmenetelmät voivat olla myös kemiallisia, kuten metallien kemiallinen puhdistus ja peittaus. Tekstiilien pintoja muokataan esimerkiksi kankaanpainannalla, laserleikkauksella tai laserkaiverruksella.
Patrick Thoresen

| Patrick Thoresen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. marraskuuta 1983 (ikä 40) Oslo, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Thor
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  94 kg
Seura
Seura:  Djurgårdens IF
Sarja:  HockeyAllsvenskan
Pelinumero:  41
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–
Aik. seurat:  Storhamar (Norjan Elitserien) Djurgården (Elitserien) Edmonton Oilers (NHL) Philadelphia Flyers (NHL) HC Lugano (NLA) Salavat Julajev Ufa (KHL) SKA Pietari (KHL) ZSC Lions (NLA)
Patrick Thoresen (s. 7. marraskuuta 1983 Oslo, Norja) on norjalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue Djurgårdens IF:ssä. Hän on pelannut urallaan SHL:ssä, KHL:ssä ja noin 100 ottelua NHL:ssä vuosina 2006–2008. Thoresen on edustanut Norjan maajoukkuetta useissa turnauksissa, muun muassa vuosien 2010 ja 2014 talviolympialaisissa.