Hoysala

| Etelä-Aasian historia ja Intian historia          | Etelä-Aasian historia ja Intian historia          |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kivikausi | 70 000–3300 eaa. |  |  |  |  |
| • Mehrgarh-kulttuuri | • 7000–3300 eaa. |  |  |  |  |
| Indus-jokilaakson kulttuuri | 3300–1700 eaa. |  |  |  |  |
| Myöhäinen Harappan-kulttuuri | 1700–1300 eaa. |  |  |  |  |
| Veda-kausi | 1500–500 eaa. |  |  |  |  |
| • rautakausi | • 1200–500 eaa. |  |  |  |  |
| Mahajanapadat | 700–300 eaa. |  |  |  |  |
| Magadha-valtakunta | 684–320 eaa. |  |  |  |  |
| • Maurya-valtakunta | • 321–184 eaa. |  |  |  |  |
| Keskiaikaiset kuningaskunnat | 230 eaa.–1279 |  |  |  |  |
| • Sātavāhana | • 230 eaa.–199 |  |  |  |  |
| • Kušana | • 60–240 |  |  |  |  |
| • Gupta | • 300–550 |  |  |  |  |
| • Pala | • 750–1174 |  |  |  |  |
| • Chola | • 250 eaa.–1279 |  |  |  |  |
| islamilaiset sulttaanikunnat | 1206–1596 |  |  |  |  |
| • Delhin sulttaanikunta | • 1206–1526 |  |  |  |  |
| • Deccanin sulttaanikunnat | • 1490–1596 |  |  |  |  |
| Hoysala | 1040–1346 |  |  |  |  |
| Kakatiya | 1083–1323 |  |  |  |  |
| Vijayanagara | 1336–1565 |  |  |  |  |
| Suurmogulien valtakunta | 1526–1707 |  |  |  |  |
| Sikhivaltio | 1801-1849 |  |  |  |  |
| Marathivaltakunta | 1674–1818 |  |  |  |  |
| Siirtomaakausi | 1757–1947 |  |  |  |  |
| Itsenäinen Intia | 1947 eteenpäin |  |  |  |  |

| Valtioiden historiat Bangladesh • Bhutan • Intia Malediivit • Nepal • Pakistan • Sri Lanka | Valtioiden historiat Bangladesh • Bhutan • Intia Malediivit • Nepal • Pakistan • Sri Lanka |  |  |  |  |
Alueelliset historiat Bengal • Himachal Pradesh • Orissa   Pakistanin historialliset alueet • Pohjois-Intia   Etelä-Intian historia • Tiibet
Erityisalojen historiat Dynastiat • Talous • Indologia • Kielet • Kirjallisuus   Merenkulku • Armeija • Tiede ja tekniikka • Aikajana
| malline: näytä • keskustele •  | malline: näytä • keskustele •  |  |  |  |  |
Hoysalan valtakunta noin vuonna 1200
Hoysala oli mahtava eteläintialainen valtakunta, joka hallitsi nykyistä Karnatakan osavaltiota vuosina 1040–1346. Valtakunnan pääkaupunki oli aluksi Belurissa, myöhemmin Halebidussa.
Hoysalan hallitsijat olivat lähtöisin Karnatakan vuoristoisilta seuduilta. He käyttivät hyväkseen Länsi-Chalukyan ja Kalachurin kuningaskuntien välistä sotaa ja laajensivat valta-aluettaan Karnatakaan ja Kaverijoen pohjoispuolelle nykyisen Tamil Nadun alueelle. 1200-luvun alussa he hallitsivat pääosaa nykyisestä Karnatakasta, osia Tamil Nadusta ja Andhra Pradeshin länsiosia Deccanin ylängöllä.
Hoysalan valtakausi oli tärkeää aikaa kuvataiteiden, arkkitehtuurin ja uskonnon kehittymiselle Etelä-Intiassa. Nykyisin Hoysalat muistetaan ennen kaikkea temppeliarkkitehtuuristaan. Yksi tunnetuimmista on Somnathpurin temppeli, joka on rakennettu vuonna 1260. Temppeleitä on säilynyt yli sata. Hallitsevat uskonnot olivat jainalaisuus ja vaishnavismi eli vishnulaisuus, eräs hindulaisuuden pääsuuntauksista.  Kuningas Vishnuvardhana rakennutti useita temppeleitä osoittaakseen taloudellista ja sotilaallista riippumattomuuttaan. Kaiken kaikkiaan Hoysalan valtiaat rakennuttivat noin 1500 temppeliä. Kannadaa ja sanskriittia käytettiin molempia kirjallisuuden kielinä.
Hoysalan talous perustui maanviljelyyn. Viljelymaat oli organisoitu kaksitasoiseen feodaalijärjestelmään. Valtion kustannuksella rakennutettiin tekoaltaita kastelua varten, sekä kattava tieverkosto.