stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhteislaulu
Yhteislaulutilaisuudet ja tv-ohjelmat

Suomen kirkon piirissä erityisesti körttiläisten perinteeseen kuuluu yhteislaulu Siionin virsiin perustuvine virsiseuratilaisuuksineen.
Suomessa suosituimpia yhteislaulutilaisuuksia ovat kirkkojen ja seurakuntien joulun alla järjestämät joululauluillat. Niitä järjestämään perusti Suomen Lähetysseura 1970-luvun alussa Kauneimmat joululaulut -organisaation tarkoituksena varainkeruu: tilaisuuksissa kerättäisiin kolehti lähetystyöhön. Nykyisin Lähetysseura sanoo tapahtumakokonaisuuden olevan ”Suomen suosituin musiikkitapahtuma”, ja kolehdin vuosittainen valtakunnallinen tuotto on 2010-luvulla ollut noin miljoona euroa. Tilaisuuksien lauluvihkoa painetaan vuosittain noin 800 000 kappaletta.
Yhteislaulutilaisuudet ovat perinteisesti kuuluneet ylioppilaskuntien ja muiden opiskelijajärjestöjen toimintaan, liittyen pohjoismaiseen akateemiseen sitsi- ja juomalauluperinteeseen. Nykyisin yhteislaulutilaisuuksia järjestetään etenkin kesäisinä ulkoilmatilaisuuksina eri puolilla Suomea, esimerkiksi Helsingin Linnanmäellä keskiviikkoiltaisin läpi kesän 2017. Yhteislaulutilaisuuksista tehdään myös television sarjaohjelmia, tunnetuimpina ruotsalainen Allsång på Skansen ja sen suomalainen vastine, Yle TV2 -kanavan Tammerkosken sillalla. Niissä on usein myös artistivieraita, jotka laulavat soolonumeroita yleisön laulattamisen ohella.
Terveysvaikutuksia

Helsinki Mission laululiikettä johtava Inna Vintturi sanoo itse kokeneensa, miten ”hyvää ihmisille tekee hengitellä, ladata lauluun, iloita yhteisyydestä ja herätä eloon”. Hänestä yhteislaulutilaisuudet ovat mainio terapiamuoto, jossa saa ilmaista itseään ilman pääsykoetta.
Göteborgin yliopiston tutkimuksessa kuoro- ja yhteislaulun havaittiin edistävän sydämen ja verenkiertoelimistön terveyttä. Yhteislaulua käytetään myös vanhainkotien ohjelmanumerona ja muistisairaiden terapiamuotona, jossa vanha tuttu laulu elähdyttää ihmistä ja saa muistoja ja tunteita esiin.
Laulamisen merkityksestä ihmisen evoluutiossa on Readingin yliopiston professori Steven Mithen esittänyt teorian, että jonkinlainen laulaminen tai hyräily olisivat ihmisen kehityksessä vanhempi asia kuin puhuminen.
Amen (muusikko)

| Jussi Antero Sydänmaa |
| --- | --- |
 Amen Lordin keikalla vuonna 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. kesäkuuta 1972 (ikä 52)
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Amen, Amen-Ra
Aktiivisena:  1996–
Tyylilajit:  hard rock   glam rock  heavy metal
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Amen-Ra's Dynasty (2019-2022)   Lordi (1996-2022)   Junction (1999-2011)
Levy-yhtiöt:  Sony BMG Music Entertainment 
Aiheesta muualla
www.lordi.fi
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jussi Antero Sydänmaa, taiteilijanimeltään Amen tai Amen-Ra (s. 26. kesäkuuta 1972 Espoo) on suomalainen rock-kitaristi.
Amen tunnetaan parhaiten hard rock ja heavy metal -yhtye Lordin perustajajäsenenä, sekä alkuperäisenä ja pitkäaikaisena kitaristina. Amen on järjestänyt yksityisiä "Amen's Rock Guitar School" -kitaratunteja yhtyeensä treenikämpällä ja vuodesta 2018 hän on kiertänyt Euroopassa "Amen's Guitar Clinic" -nimisillä keikoilla.
Taiteilijanimensä Amen on keksinyt näkemästään unesta. Hän oli kouluaikanaan ollut kiinnostunut muinaisesta Egyptistä ja lukenut paljon Amon-Ra-nimisestä jumalasta, josta hänen mukaansa nimi saattoi tulla hänen alitajuntaansa. Egypti-kiinnostus näkyy myös Amenin Lordi-hahmossa, joka on entinen Egyptin faarao, nykyinen muumio.
Historia

Jussi Sydänmaa syntyi 26. kesäkuuta 1972 Espoossa, mutta vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Mäntsälässä. Jo alle kouluikäisenä hän soitti ilmakitaraa vanhemmilleen. Pian hän ymmärsi, ettei pelkkä kitara riitä rock-tähteyteen ja hän puki päälleen erikoiset vaatteet, lainasi vanhemmiltaan sormuksia ja värjäsi tussilla kyntensä mustiksi. Sydänmaan ensikosketus Kiss-yhtyeeseen tapahtui vuonna 1983 Lick It Up -albumin myötä. Sydänmaa oli intohimoinen Kissin ihailija ja joutui koulussa kiusatuksi tämän vuoksi.
Viisivuotiaana Sydänmaa sai ensimmäisen akustisen kitaransa ja aloitti kitaratunneilla käymisen. Parin kuukauden aikana hänestä oli hauskaa opetella soittamaan lastenlauluja, mutta lopulta tuli soittokoe, jossa häntä pyydettiin soittamaan osaamiaan kappaleita. Sydänmaa meni hämilleen eikä muistanut mitään. Kokemus oli liikaa ja hänen intohimonsa kitaransoittoon loppui. Hän aloitti uudelleen kitaran soiton vasta kymmenen vuotta myöhemmin, jolloin Sydänmaa aloitti hard rock-musiikin soittamisen.
Nuorena Sydänmaa soitti useissa yhtyeissä. Lupaavin oli Rag Flag, mutta sekään ei onnistunut tavoitteessaan. 25-vuotiaana Sydänmaa oli tullut siihen tulokseen, että rock-projektit ovat hänen osaltaan epäonnistuneet. Hän lähti opiskelemaan lehti- ja radiotyötä ja myöhemmin kaupallista mediaviestintää. Sydänmaa valmistui vuonna 2003 mediatekniikan insinööriksi. Valmistumisen jälkeen Sydänmaa ei kuitenkaan jatkanut uraa valitsemallaan alalla, sillä hän oli 1990-luvun puolivälissä liittynyt Lordi-yhtyeeseen. Sydänmaa tuli siihen tulokseen, että hän jättää insinöörin työt ja keskittyy muusikon uraan. Mediatekniikkaa opiskelleena Amen vastasi yhtyeensä kotisivuista aina vuoteen 2006 asti, ja toimi lähtöönsä saakka välikätenä.
Suurimpana musiikillisena esikuvanaan Amen pitää Kiss-yhtyettä, ja sen laulaja-kitaristi Paul Stanleyä. Amen käyttääkin samanlaisia kitarapyroja kuin Kissin Ace Frehley aikoinaan. Aluksi Amen käytti taiteilijanimeä Pornokeisari, kun hänen hirviöhahmonsa haki lopullista muotoa. Muut nimivaihtoehdot olivat Ukki ja Kebab.
Vuonna 2005 Amen osallistui Shadowgrounds -pelin soundtrackin äänityksiin.
Amen on esiintynyt vuonna 2011 Markus Striegelin ja vuonna 2014 Doro Peschin keikalla vierailevana kitaristina.
Amen toimii Lordin ohella sooloprojektissa Amen-Ra's Dynasty, jonka ensimmäinen single Stone and Stars julkaistiin 25 lokakuuta 2019.
Toukokuussa 2022 Amen kertoi Facebookissa jättävänsä Lordin. Amen ei itse kertonut tarkemmin lähtönsä syitä. Mr. Lordin lausunnon mukaan Amenin ja muiden jäsenten välit olivat rakoilleet jo miltei vuosikymmenen ajan ja tulehtuivat lopulta niin pahoin, ettei yhteistyön jatkaminen ollut mahdollista.
Esiintymisasut ja imago

Kuten muillekin Lordin jäsenille, myös Amenille yhtyeen perustaja Mr. Lordi valmistaa uuden esiintymisasun aina uuden albumin valmistuessa. Amenin esiintymisasut perustuvat hänen Lordi-hahmoonsa, joka on antiikin Egyptin entinen faarao, nykyinen muumio. Amenin naamioissa olennaista on kaljuus, valkoiset silmät, korvakorut ja paljas leukaluu. Asuissa kolme keskeistä teemaa ovat "paljastava" pukeutuminen, muumionkääreet ja faaraon rekvisiitta.
Amenin naamion innoittajana oli Elävien kuolleiden päivä -elokuvan zombihahmo. Alun perin hahmosta piti tulla lippalakkia käyttävä punaniskainen zombi. Siitä päätettiin kuitenkin luoda kuolleen faaraon muumio. Amenin hahmosta käytetäänkin myös nimitystä Amen-Ra.
Aktiivisten Lordi-yhtyeen jäsenten imagoon kuuluu olla esiintymättä julkisuudessa lainkaan omilla kasvoillaan. Hän on antanut muutamia suomalaisia haastatteluja siviilivaatteissaan, mutta kamerat selän taakse sijoitettuna. Amen on kertonut, että häntä ei Suomessa tunnisteta, mutta toisin on esimerkiksi Saksassa.
Tunnustukset

Mäntsälän kunta pystytti Lordin vuoden 2006 euroviisuvoiton myötä Amenin kunniaksi Hard Rock -kiven Ehnroosin koulun ja Mäntsälän lukion piha-alueelle kesäkuussa 2006. Hän kävi kyseisiä kouluja vuosina 1985–1991. Amen esiintyi kiven paljastustilaisuudessa ja antoi haastattelun sekä nimikirjoituksia. Amenin kädenjäljet ja nimikirjoitus on ikuistettuna Lordin aukiolla Rovaniemellä.
Diskografia > Lordi

Bend Over and Pray the Lord (1997)
Get Heavy (2002)
The Monsterican Dream (2004)
The Arockalypse (2006)
Deadache (2008)
Babez for Breakfast (2010)
To Beast Or Not To Beast (2013)
Scare Force One (2014)
Monstereophonic – Theaterror vs. Demonarchy (2016)
Sexorcism (2018)
Killection (2020)
Lordiversity (2021)
Superflytrap (2021)
Abracadaver (2021)
Humanimals (2022)
Abusement Park (2022)
Spooky Sextravaganza Spectacular (2022)
Skelectric Dinosaur (2022)
Masterbeast From The Moon (2022)
Diskografia > Muilla levyillä

Junctionin: Trailblazer (1999) - kitarat
Shadowgrounds soundtrack (2005) - kitarat
Junction: Goodbye to Yesterday (2011) - kitarat
Stala & SO.: It Is So. (2011) - kitarat kappaleessa "Everything for Money"
Doro: Strong and Proud (30 Years of Rock and Metal) (2016) - kitarat kappaleessa "Hard Rock Hallelujah"
Amen-Ra’s Dynasty: Stone and Stars (2019)
Waltari: 3rd Decade - Anniversary Edition (2021) - kitarat kappaleessa "Lights On 2021"
Filmografia

The Kin (2004)
Dark Floors (2008)
Monsterimies (2014)
Amenin vuosina 2010-2012 käyttämä asukokonaisuus.
Šemini atseret

Šemini atseret (hepr. ‏שְׁמִינִי עֲצֶרֶת‎) on juutalaisten sukkot-juhlaa seuraava päivä, jossa juutalaiset perheet käyvät synagogassa ja palaavat koteihinsa rakentamistaan lehtimajoista.
Blue Fox

Innebandyföreningen Blue Fox tai IBF Blue Fox on salibandyn erikoisseura Uudestakaarlepyystä. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Suomi-sarjassa. Naisten edustusjoukkue pelaa Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Inssi-Divarissa. Seuralla on vilkas junioritoiminta johon osallistuu lähes 200 juniori-ikäistä pelaajaa.
Historia

Seura perustettiin vuonna 1989 nimellä Kovjoki Ungdomsförening (lyh. Kovjoki UF). Seuran perustamiseen vaikutti 1980-luvun puolessa välissä rakennettu Kovjoen kylän uuden koulun noin sadan neliön liikuntasali, jossa nuoret harrastivat muiden lajien ohella myös salibandya. Vastaperustettu seura ilmoitti miesten joukkueen salibandyliiton sarjoihin, ja se aloitti II-divisioonasta, joka tuolloin oli maan alin sarjataso. Kahden pelatun kauden jälkeen joukkue nousi keväällä 1991 I-divisioonaan, jossa se pelasi seuraavat neljä kautta. Keväällä 1995 joukkueen onnistui nousta SM-sarjaan, jota nykyään kutsutaan nimellä salibandyliiga. Samalla seuran nimi vaihdettiin Kovjoki UF:stä Blue Foxiin.
Miesten sarjataso

| Kausi | Sarjataso |
| --- | --- |
1989–1990: II-divisioona
1990–1991: II-divisioona
1991–1992: I-divisioona
1992–1993: I-divisioona
1993–1994: I-divisioona
1994–1995: I-divisioona
1995–1996: Salibandyliiga
1996–1997: Salibandyliiga
1997–1998: Salibandyliiga
1998–1999: Salibandyliiga
1999–2000: Salibandyliiga
2000–2001: I-divisioona
2001–2002: I-divisioona
2002–2003: II-divisioona
2003–2004: I-divisioona
2004–2005: I-divisioona
2005–2006: I-divisioona
2006–2007: I-divisioona
2007–2008: I-divisioona
2008–2009: I-divisioona
2009–2010: I-divisioona
2010–2011: I-divisioona
2011–2012: Divari
2012–2013: Divari
2013-2014: Divari
2014-2015: Divari
2015-2016: Divari
2016-2017: Divari
2017-2018: Divari
2018-2019: II-divisioona
Maajoukkuepelaajia

Blue Foxista on muutamia pelaajia pelannut myös maajoukkueessa, joista eniten maaotteluita on Jori Isomäellä - 46 maaottelua. Hän on ollut myös MM-kilpailuissa mukana kolmesti, joissa on saavuttanut kolme hopeamitalia. Muita maajoukkueessa pelanneita ovat Erno Tyni (10 maaottelua), Nicklas Kavander (6 maaottelua) ja Johnny Ojala (5 maaottelua).
Maajoukkuepelaajia > Maajoukkuetilastoja

Jori Isomäki, 46 maaottelua, 3 maalia + 6 syöttöä = 9 pistettä, 14 min

Erno Tyni, 10 maaottelua, 2 + 1 = 3, 0 min

Nicklas Kavander, 6 maaottelua, 3 + 0 = 3, 4 min

Johnny Ojala, 5 maaottelua, 2 + 1 = 3, 0 min
Nuorten maajoukkue

Alexander Nyman, 17 maaottelua, 1+5=6, 6 min
  
Patrik Högstedt, 2 maaottelua, 0 + 0 = 0, 0 min

Johnny Ojala, 1 maaottelu, 0 + 1 = 1, 2 min
  
Lisette Blomqvist, 1 maaottelu, 0 + 0 = 0, 0 min
Aiheesta muualla

Seuran kotisivu
Miesten joukkuekortti salibandyliigan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Naisten Divari |
| --- | --- |
Joukkueet (2024–25):  Blue Fox  FB Factor  HaHe  Häme Stars  Jokerit  Northern Stars  Pirkat  SalBa  SB Nivala  SBS Wirmo
Joonas Lyytinen (miekkailija)

| Joonas Lyytinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. huhtikuuta 1976 (ikä 48) Jyväskylä
Kansalaisuus:  Suomi
Uran tiedot
Laji:  miekkailu
Seura:  Helsingin Miekkailijat
Joonas Lyytinen (s. 19. huhtikuuta 1976 Jyväskylä) on suomalainen miekkailija. Hän on urallaan voittanut Suomen-mestaruuden joukkueessa kalvalla (2013) ja pronssia floretilla (2010). Veteraaneissa hän on lisäksi voittanut Suomen-mestaruuden floretilla, hopeaa kalvalla ja joukkuekalvalla ja pronssia säilällä. Lyytinen on toiminut Helsingin Miekkailijoiden puheenjohtaja ja 6–8-vuotiaiden valmentaja. Lyytinen oli Suomen Miekkailu- ja 5-otteluliiton puheenjohtaja vuosina 2020–2024.
Lyytinen on ollut vihreiden varavaltuutettu Helsingin kaupunginvaltuustossa ja Mäkelänrinteen uintikeskuksen hallituksen jäsen. Aikaisemmin hän on toiminut Helsingin liikuntalautakunnassa kaudella 2013–2017 sekä ortodoksisen kirkon kirkolliskokousedustajana kaudella 2007–2010.
Lyytinen on muokannut aktiivisesti Wikipediaa ja toiminut suomenkielisen Wikipedian tiedottajana vuosina 2006–2010. Lyytinen on kirjoittanut pari tuhatta Wikipedian artikkeleista (2013).
Aiheesta muualla

Joonas Lyytisen verkkosivut[vanhentunut linkki]
Henkilökuva Helsingin Sanomissa
Virkamieshallitus

Virkamieshallitus eli erään lajin toimitusministeristö voidaan nimittää väliaikaiseksi toimeenpanoelimeksi tilanteessa, jolloin poliittista hallitusta ei ole saatu muodostettua. Virkamieshallitus ei yleensä tee mitään pitkän aikavälin suunnitelmia, vaan hoitaa ainoastaan juoksevat päiväkohtaiset asiat. Suomen virkamieshallitukset ovat istuneet yleensä vain muutaman kuukauden; pitkäikäisin virkamieshallitus on ollut vuosina 1963–1964 lähes yhdeksän kuukautta istunut Reino Lehdon johtama hallitus.
Virkamieshallitus on yksi presidentinhallituksen muoto: valtionpäämies nimittää käytettävissään olevia asiantuntijoita ja virkamiehiä tällaiseksi toimitusministeristöksi toimitettavien asioihin hoitamiseksi, siksi kunnes poliittinen ongelmatilanne laukeaa. Esimerkiksi hallitusneuvottelujen perusteella voidaan nimittää uusi hallitus tai eduskuntavaalit pidetään, ja poliittinen pattitilanne laukeaa voimasuhteiden ja kansansuosion selvittyä.
Virkamieshallituksella ei ole varmaa kansanedustuslaitoksen parlamentaarista luottamusta.
Virkamieshallituksenkaan ei yleensä odoteta tekevän uusia poliittisia ratkaisuja tai aloitteita, vaan pysyvän passiivisena niiden suhteen siihen saakka, että uusi hallitus saadaan muodostettua. Tosin Suomen poliittisessa historiassa on tapauksia, joissa presidentti on nimittänyt virkamieshallituksen nimenomaan hoitamaan jonkin asian, joka on ollut poliittiselle prosessille liian vaikea. Tällaisessa tilanteessa on siis ollut kyse enemmänkin presidentin tekemästä poliittisesta ratkaisusta, kuin että juuri virkamieshallitus olisi tehnyt kyseisen poliittisen päätöksen. Esimerkiksi presidentti Kekkonen nimitti 1975 Keijo Liinamaan virkamieshallituksen, kun Suomi oli juuri järjestämässä ETYK-huippukokouksen. Voidaan ajatella, että Kekkonen ei halunnut antaa kokouksen isännöintiä poliitikoille.
Valtuuksistaan huolimatta virkamieshallituksen ministerinkään ei odoteta tekevän suuria poliittisia ratkaisuja ministeriönsä päällikkönä, vaan asiat jäävät odottamaan parlamentaarista hallitusta ja parlamentin luottamusta nauttivaa henkilöä.
Suomen virkamieshallitukset

Cajanderin I hallitus (2.6.1922–14.11.1922)
Cajanderin II hallitus (18.1.1924–31.5.1924)
Tuomiojan hallitus (17.11.1953–5.5.1954)
Von Fieandtin hallitus (29.11.1957–26.4.1958)
Kuuskosken hallitus (26.4.1958–29.8.1958)
Lehdon hallitus (18.12.1963–12.9.1964)
Auran I hallitus (14.5.1970–15.7.1970)
Auran II hallitus (29.10.1971–23.2.1972)
Liinamaan hallitus (13.6.1975–30.11.1975)
Turengin koulu

| Turengin koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Koulutie 2, Turenki, Janakkala
Koordinaatit:  60°55′28.5″N, 024°39′14.7″E
Tyyppi:  peruskoulu
Rehtori:  Harri Suhonen
Luokat:  päiväkoti ja 1–6
Oppilaita:  420
Turengin koulu on Janakkalan Turengissa sijaitseva luokat 1–6 käsittävä peruskoulu. Koulussa toimii myös Haltian päiväkodin ryhmä Mustikat. Koulussa on noin 420 oppilasta ja 33 opettajaa. Pienemmät Heinäjoen ja Tanttalan koulut ovat hallinnollisesti osa Turengin koulua. Koulun rehtori on Harri Suhonen.
Turengin koululle rakennettiin uusi rakennus, joka otettiin käyttöön elokuussa 2023. Koulukeskuksen nimeksi annettiin "Välkky".
Tanttalan koulu

| Tanttalan koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Tanttalantie 100, Janakkala
Koordinaatit:  60°52′11″N, 24°46′51″E
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  1939
Rehtori:  Suhonen Harri
Luokat:  1–6
Oppilaita:  26
Tanttalan koulu on luokkien 1–6 peruskoulu Tanttalan kylässä Janakkalassa kymmenen kilometrin päässä Janakkalan suurimmasta taajamasta, Turengista. Koulussa opiskelee 26 oppilasta, joita opettaa kaksi opettajaa. Koulun rehtori on Harri Suhonen. Koulu rakennettiin vuonna 1939.
Tanttalan koulu oli lakkautusuhan alla vuonna 2025, mutta Janakkalan kunnanvaltuusto päätti samana vuonna toistaiseksi säilyttää koulun.
Faustina Kowalska

| Maria Faustina Kowalska |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. elokuuta 1905  Glogowiec, Puola
Kuollut: 5. lokakuuta 1938 (33 vuotta)  Krakova, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Ammatti:  nunna 
Vanhemmat:  Stanislaus Kowalski ja Marianna Babel
Muut tiedot
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivu
Pyhä Maria Faustina Kowalska O.L.M. (myös Kaikkein Pyhimmän Sakramentin sisar Maria Faustina; syntymänimeltään Elena Kowalska; 25. elokuuta 1905 Glogowiec, Puola – 5. lokakuuta 1938 Krakova, Puola) oli puolalainen roomalaiskatolinen nunna, neitsyt ja näkijä. Pyhään Faustinaan perustuvat Jumalan laupeuden kuva, Jumalan laupeuden ruusukko, Jumalan laupeuden novena, laupeuden hetki klo 15, Jumalan laupeuden sunnuntai ja hänen päiväkirjansa, englanniksi Divine Mercy in my Soul, josta on tullut käsikirja hartaudesta Jumalan laupeutta kohtaan. Paavi Johannes Paavali II julisti hänet kunninarvoisaksi 7. maaliskuuta] 1992, autuaaksi 18. huhtikuuta 1993 ja kanonisoi hänet 30. huhtikuuta 2000. Hänen symbolejaan ovat nuori nunna kaavussa ja nunna näyllä Jeesuksesta kahdella valonsäteellä, punaisella ja valkoisella. Pyhä Faustina on armon suojeluspyhimys ja hänen juhlaansa vietetään 5. lokakuuta eli päivänä kun hän kuoli 33-vuotiaana tuberkuloosiin.
Elämä

Faustina syntyi Helena Kowalskana 25. elokuuta 1905 Głogowiecissä kolmantena lapsena kymmenestä köyhään, mutta uskonnolliseen talonpoikaisperheeseen. Kaksi perheen tytöistä, Casimira ja Bronislava, kuolivat varhaisessa iässä. Muut tytöt Faustinan lisäksi olivat ikäjärjestyksessä Josefine, Genevieve, Natalie, Stanislaus, Mecislaus, Mary ja Wanda. Jo seitsemänvuotiaana pyhä Faustina tunsi kutsun luostarielämään ja valmistuttuaan koulusta hän pyysi vanhemmiltaan pääsyä nunnaluostariin, mihin he eivät suostuneet. 1924 Faustinan väitetään tanssiaisissa siskonsa kanssa ollessa nähneen näyn kärsivästä Jeesuksesta, joka neuvoi häntä lähtemään Varsovaan ja liittymään nunnaluostariin. Varsovassa hän lähestyi monia eri luostareita, mutta hänelle ei myönnetty pääsyä niihin. Lopulta hänet otettiin Laupeuden Jumalanäidin sääntökunnan novisiaattiin, jossa hän otti sääntökuntanimensä vuonna 1926. Sisar Faustinana hän toimi useissa sääntökunnan luostareissa Varsovassa, Vilnassa, Krakovassa, Kiekrzissä ja Plockissa. Pyhän Faustinan väitetään saaneen vuonna 1931 Jeesukselta ilmestyksen, jossa naista pyydettiin maalaamaan näyn mukainen maalaus, niin sanottu Jumalan laupeuden kuva. Pyhä Faustina sairastui ikuisten lupaustensa jälkeisenä vuonna 1934. Jeesuksen väitetään sanelleen Faustinalle Jumalan laupeuden ruusukon 13.–14. syyskuuta 1935. Ensimmäiset pyhät kortit Jumalan laupeuden kuvasta laadittiin heinäkuussa 1937, ja samana vuonna pyhä Faustina antoi neuvot – niin ikään hänen väitteensä mukaan – Jeesukselta peräisin olevalle Jumalan laupeuden novenalle.
Elämänvaiheita

Pyhän Faustinan elämä voidaan jakaa seuraaviin vaihesiin:
Syntymä 25. elokuuta 1905
Pääsy Laupeuden Jumalanäidin sääntökunnan novisiaattiin 1925
Nainen ottaa sääntökuntanimensä 30. huhtikuuta 1926
Ensimmäiset valat nunnana 1928
Jeesuksen väitetään pyytäneen 22. helmikuuta 1931 pyhää Faustinaa maalaamaan hänestä kuvan
Ensimmäinen ilmestys 22. lokakuuta 1931
Ikuiset lupaukset 1. toukokuuta 1933
Jeesuksen väitetään sanelleen Faustinalle Jumalan laupeuden ruusukon 13.-14. syyskuuta 1935
Pyhä Faustinan neuvoneen väittämänsä mukaan Jeesukselta peräisin olevan Jumalan laupeuden novenan heinäkuussa 1937
Kuolema 5. lokakuuta 1938
Pyhäkköjä

Pyhällä Faustinalla on ainakin seuraavia pyhäkköjä maailmalla:
Church of St. Faustina Kowalska, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada
Chiesa di Santa Faustina Kowalska, Rooma, Lazio, Italia
Church of St. Faustina, Warren, Michigan, USA
Kirjallisuutta

Kosicki, George W.: Faustina, Saint for Our Times: A Personal Look at Her Life, Spirituality, and Legacy. Ignatius Press, 2010.
Kowalska, Maria Faustina: Diary of Saint Maria Faustina Kowalska: Divine Mercy in My Soul. Kääntäneet Marians of the Immaculate Conception. Marian Press, 2008.
Michalenko, Sophia: The Life of Faustina Kowalska: The Authorized Biography. Servant, 1999.
Aiheesta muualla

Jumalan laupeuden novena ja Jumalan laupeuden ruusukko suomeksi (Arkistoitu – Internet Archive)
Jumalan laupeuden ruusukko englanniksi ja latinaksi
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Insinööriopiskelijaliitto

| Insinööriopiskelijaliitto IOL ry |
| --- | --- |

Perustettu:  1955
Toimiala:  Tekniikan alan ammattikorkeakouluopiskelijoiden edunvalvonta
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  noin 20 000
Puheenjohtaja:  Kasper Laaksonen
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Insinööriopiskelijaliitto IOL ry on insinööriopiskelijoiden ammatillinen etujärjestö ja Insinööriliiton suurin jäsenjärjestö. IOL:n tehtävänä on ajaa insinööriopiskelijoiden etua. Päätoiminta-alueita ovat insinöörikoulutus, insinööriopiskelijakulttuuri ja työelämävalmiuksien kehittäminen. IOL:llä on 24 paikallisyhdistystä, joissa on noin 19 000 jäsentä. Toiminnasta vastaavat opiskelijat apunaan keskustoimiston toimihenkilöt.
Historia

Insinööriopiskelijaliitto on toiminut virallisesti yli 60 vuotta. Insinööriopiskelijatoimintaa oli olemassa jo paljon aikaisemminkin.
24. huhtikuuta 1955 pidettiin Tampereella TTO:n kutsusta eri opistojen edustajien kokous, josta on saanut alkunsa nykyinen Insinööriopiskelijaliitto IOL ry. Tuohon päivään saakka opistojen välistä toimintaa oli hoitanut yhteistoimintavaliokunta, jonka työskentelyssä nähtiin olevan monia varjopuolia ja hitautta. Näitä puutteita korjaamaan ehdotettiin kokoukselle opistojen oppilaitosyhdistysten liiton perustamista.
Liitto katsottiin tarpeelliseksi ja se perustettiin yksimielisesti. Kokous hyväksyi liitolle myös sääntöehdotuksen. Insinöörioppilasliiton (Förbundet för ingenjörstuderande) ensimmäiseksi hallitukseksi valittiin: puheenjohtajaksi Risto Helin TTO, varapuheenjohtajaksi O. Kujala HTO, ja jäseniksi J. Peussa TuTO, R. Kivelä TTO sekä B. Everts TLK. Hallituksen tehtäväksi annettiin sääntöjen lopullinen hiominen sekä yhdistyksen rekisteröinti. Insinöörioppilasliiton rakenne päätettiin muodostaa Insinööriliittoa muistuttavaksi. Vakinaisen toiminnanjohtajan palkkaaminen oli myös heti käsiteltävien asioiden joukossa.
Vaiheikkaiden vuosien jälkeen Insinöörioppilasliiton toiminta loppui vuonna 1976, ja Insinöörioppilasyhdistys IOY perustettiin. Tämä yhdistys oli nykyisen IOL:n äiti ja isä, ja toimintakin hyvin samankaltaista nykyliiton toimntaan verrattuna. Ammattikorkeakoulu-uudistuksen aikana 1990-luvun alussa yhdistyksen nimi muuttui kuvaamaan paremmin jäsenistöään ja toimintaansa, ja nykyinen Insinööriopiskelijaliitto sai siivet alleen.
Vuosikymmenten saatossa IOL on huolehtinut insinööriopiskelijoiden tulevaisuudesta ja ollut ajan hermolla koulutuspoliittisissa asioissa.