stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tyrantti
Historia

Yhtye perustettiin Espoossa kesällä 2016 vanhojen opiskelukaverien Nahka-Samin, Henkan ja Paha-Tapion kesken.
Ensimmäisen keikkansa yhtye soitti Helsingissä 15. kesäkuuta 2017. Tyrantti on julkaissut toistaiseksi kaksi albumia Playground Music Finlandin kautta. Ilmestyessään 2019 ensimmäinen albumi Tyrantti nousi Suomen virallisen listan sijalle kuusi. Tyrantin toinen albumi Orjaplaneetta debytoi vuonna 2021 sijalla neljä.
Vuonna 2018 yhtye julkaisi oman oluen, Kobran, yhdessä helsinkiläisen pienpanimo CoolHead Brew'n kanssa. Seuraavana vuonna julkaistiin toinen olut, Kobra 2. Kolmas olut Aja! julkaistiin vuonna 2020, jonka yhteydessä julkaistiin saman niminen single. Viimeisin yhteistyöolut Miestä vahvempaa julkaistiin marraskuussa 2024. Samaa nimeä kantavan singlen musiikkivideo on kuvattu CoolHeadin panimoravintolassa Viikissä ja sen pääosassa esiintyy showpainija Koobra Kovanen.
Musiikki

Yhtye on kertonut pyrkivänsä luomaan musiikillaan "päänsisäisiä maailmoja ja herättää tunteita – aivan kuin sarjakuvaa lukiessa tai elokuvaa katsoessa". Tyrantti itse kuvailee musiikkiaan "nahkaheviksi" tai "viiksiheviksi" ja viittaa sillä 1980-luvun Judas Priestiin ja Iron Maidenin varhaiseen tuotantoon.
Inferno-lehti puolestaan totesi artikkelissaan, että yhtye "pohjaa musiikkinsa menneiden vuosikymmenten hevimetalliin, mutta onnistuu välttymään väsyneeltä retrohevileimalta".
Tyrantti on esiintynyt laajasti Suomessa, esimerkiksi Nummirock- ja Tuska-festivaaleilla, sekä lämmitellyt muun muassa Uriah Heepiä, Battle Beastia ja brasilialaista thrash metal -yhtye Nervosaa.
Diskografia > Albumit

Tyrantti, 2019 (Playground Music Finland)
Orjaplaneetta, 2021 (Playground Music Finland)
Ihmispyramidi, 2024 (Nahka-levyt)
Diskografia > Singlet

"Tulipyörä", 2017 (Nahka-Levyt)
"Toteemi", 2017 (Nahka-Levyt)
"Konesydän", 2018 (Nahka-Levyt)
"Kobra", 2018 (Nahka-Levyt)
"Tulipyörä", 2018 (Playground Music Finland)
"Rikotaan Äänivalli", 2019 (Playground Music Finland)
"Aja!", 2020 (Playground Music Finland)
"Veritiikeri", 2020 (Playground Music Finland)
"Toinen Maailma", 2020 (Playground Music Finland)
"Lihaa mattoon", 2024
Aiheesta muualla

Tyrantti Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Yhtyeen kotisivut
Epämääräinen muoto

Epämääräinen muoto on matemaattinen merkintä, jolle ei voida määrittää lukuarvoa. Voidaan myös sanoa, että "lauseke ei ole määritelty".
Esimerkiksi jakolaskun 0/0 tulos ei ole määritelty, koska jakolaskun määritelmän mukaan se voisi olla mikä luku tahansa - onhan mikä tahansa luku nollalla kerrottuna nolla. Nollalla jakaminen on myös intuitiivisesti outo tapahtuma. Potenssilaskennassa merkintä  0^{0} ei ole määritelty, sillä eri tavoilla laskemalla siitä voidaan saada joko 1 tai 0. Matematiikassa jokaiselle lausekkeelle tulee voida osoittaa tulokseksi vain yksi lukuarvo.
Epämääräisiä muotoja ovat seuraavat seitsemän:
Eräissä ohjelmointikielissä epämääräisiä muotoja vastaa "arvo" NaN.
Epämääräiset muodot ja raja-arvot

Epämääräiset muodot liittyvät läheisesti funktioiden ja lukujonojen raja-arvojen määrittämiseen. Jos tunnetaan kahden funktion tai lukujonon raja-arvot, useimmissa tapauksissa niistä voidaan päätellä myös niistä jollakin laskutoimituksella yhdistämällä saadun lausekkeen raja-arvo. Esimerkiksi jos
on
olivatpa f ja g mitkä tahansa funktiot, joilla on nämä raja-arvot.
Jos raja-arvoksi tällä tavoin saatava lauseke kuitenkin on jokin epämääräinen muoto, ei lausekkeen raja-arvoa voida suoraan päätellä alkuperäisten funktioiden tai lukujonojen raja-arvoista. Näin käy esimerkiksi seuraavassa tapauksessa:
Epämääräiset muodot ja raja-arvot > Esimerkkejä funktioista

Tarkastellaan seuraavia raja-arvoja:  \lim _{x\to +\infty }x=+\infty  et  \lim _{x\to +\infty }x^{2}=+\infty .
Kaikilla reaaliluvilla  x\neq 0 on  {\dfrac {x}{x^{2}}}={\dfrac {1}{x}}. Niinpä  \lim _{x\to +\infty }{\dfrac {x}{x^{2}}}=\lim _{x\to +\infty }{\dfrac {1}{x}}=0.
Kaikilla reaaliluvilla  x\neq 0, on  {\dfrac {x^{2}}{x}}=x. Niinpä  \lim _{x\to +\infty }{\dfrac {x^{2}}{x}}=\lim _{x\to +\infty }x=+\infty .
Tässä esimerkissä molemmilla lausekkeilla,  x ja  x^{2}, on sama raja-arvo  +\infty , kun  x\to +\infty , mutta niiden osamäärillä on eri raja-arvot. Jos taas määritellään  f(x)=x ja  g(x)=Ax, missä A on mielivaltainen positiivinen vakio, on kummankin funktion raja-arvo  \infty , kun  x\to \infty , mutta osamäärien raja-arvot ovat
olipa A mikä positiivinen luku tahansa.
Nämä esimerkit osoittavat, ettei kahden funktion suhteen raja-arvoa voida määrittää pelkästään sen tiedon perusteella, että molempien funktioiden raja-arvo on  \infty . Tämän vuoksi lauseketta  \infty /\infty  sanotaan epämääräiseksi muodoksi.
Epämääräiset muodot ja raja-arvot > Esimerkki lukujonoista

Olkoot  (u_{n}) ja  (v_{n}) kaksi lukujonoa, jotka on määritelty kaikille luonnollisille luville  n siten, että  u_{n}=n ja  v_{n}=n^{2}. Täten on siis  \lim _{n\to +\infty }u_{n}=+\infty  ja  \lim _{n\to +\infty }v_{n}=+\infty .
Ensinnäkin kaikilla luonnollisilla luvuilla  n on  u_{n}-v_{n}=n-n^{2}=n(1-n). Koska   \lim _{n\to +\infty }n=+\infty  ja  \lim _{n\to +\infty }(1-n)=-\infty , saadaan raja-arvojen tuloksi  \lim _{n\to +\infty }n(1-n)=\lim _{n\to +\infty }(u_{n}-v_{n})=-\infty .
Toiseksi kaikilla luonnollisilla luvuilla  n on  v_{n}-u_{n}=n^{2}-n=n(n-1). Koska  \lim _{n\to +\infty }n=+\infty  ja  \lim _{n\to +\infty }(n-1)=+\infty , saadaan raja-arvojen tuloksi \lim _{n\to +\infty }n(n-1)=\lim _{n\to +\infty }(v_{n}-u_{n})=+\infty .
Niinpä vaikka molempien lukujonojen raja-arvo on  +\infty , näillä erotuksilla on eri raja-arvot. Ei siis voida esittää yleistä sääntöä, josta saataisiin minkä tahansa kahden lukujonon erotuksen raja-arvot, kun molempien lukujonojen raja-arvo on  \infty . Tämän vuoksi myös lauseke  \infty -\infty  kuuluu epämääräisiin muotoihin.
Epämääräiset muodot

Seuraavissa lausekkeissa oletetaan, että  c kuuluu laajennettuun reaalilukujoukkoon  \mathbb {R} \cup {\infty ,-\infty }. Epämääräisiin muotoihin johtavat seuraavat raja-arvot:
| Epämääräinen muoto | Etsitty raja-arvo | Ehto  f:n avulla | Ehto  g:n avulla |
| --- | --- | --- | --- |
|  \infty -\infty  |  \lim _{x\to c}{\big (}f(x)-g(x){\big )} |  \lim _{x\to c}f(x)=+\infty  |  \lim _{x\to c}g(x)=+\infty  |
|  0/0 |  \lim _{x\to c}{\frac {f(x)}{g(x)}} |  \lim _{x\to c}f(x)=0 |  \lim _{x\to c}g(x)=0 |
|  \infty /\infty  |  \lim _{x\to c}{\frac {f(x)}{g(x)}} |  \lim _{x\to c}f(x)=\pm \infty  |  \lim _{x\to c}g(x)=\pm \infty  |
|  0\cdot \infty  |  \lim _{x\to c}f(x)g(x) |  \lim _{x\to c}f(x)=0 |  \lim _{x\to c}g(x)=\pm \infty  |
|  1^{\infty } |  \lim _{x\to c}f(x)^{g(x)} |  \lim _{x\to c}f(x)=1 |  \lim _{x\to c}g(x)=\pm \infty  |
|  \infty ^{0} |  \lim _{x\to c}f(x)^{g(x)} |  \lim _{x\to c}f(x)=\pm \infty  |  \lim _{x\to c}g(x)=0 |
|  0^{0} |  \lim _{x\to c}f(x)^{g(x)} |  \lim _{x\to c}f(x)=0 |  \lim _{x\to c}g(x)=0 |
Yksinkertaisimpia tapauksia ovat identtiset funktiot  f(x)=x ja  g(x)=x. Tällöin epämääräisiin muotoihin johtavat seuraavat raja-arvot:
| Epämääräinen muoto | Raja-arvot | Raja-arvot | Raja-arvot |
| --- | --- | --- | --- |
|  \infty -\infty  |  \lim _{x\to \infty }x-\infty =-\infty  |  \lim _{x\to \infty }\infty -x=\infty  |  \lim _{x\to \infty }x-x=0 |
|  0/0 |  \lim _{x\to 0}x/0=\infty  |  \lim _{x\to 0}0/x=0 |  \lim _{x\to 0}x/x=1 |
|  \infty /\infty  |  \lim _{x\to \infty }x/\infty =0 |  \lim _{x\to \infty }\infty /x=\infty  |  \lim _{x\to \infty }x/x=1 |
|  0\cdot \infty  |  \lim _{x\to 0}x\cdot \infty =\infty  |  \lim _{x\to \infty }0\cdot x=0 |  |
|  1^{\infty } |  \lim _{x\to 1+}x^{\infty }=\infty  |  \lim _{x\to 1-}x^{\infty }=0 |  \lim _{x\to \infty }1^{x}=1 |
|  \infty ^{0} |  \lim _{x\to \infty }x^{0}=1 |  \lim _{x\to 0}\infty ^{x}=\infty  |  |
|  0^{0} |  \lim _{x\to 0}x^{0}=1 |  \lim _{x\to 0+}0^{x}=0 |  \lim _{x\to 0+}x^{x}=1 |
Sovelluksia > Neperin luku ja eksponenttifunktio

Epämääräinen muoto  1^{\infty } liittyy läheisesti Neperin lukuun ja eksponenttifunktion  e^{x}.  Neperin luku e määritellään seuraavasti:
ja voidaan osoittaa, että eksponenttifunktiolle  e^{x} pätee:
Jos määritellään lukujonot  A(n)=1+x/n ja  B(n)=n, saadaan
ja kuitenkin  \lim _{n\to \infty }A(n)^{B^{n}} voi x:n arvosta riippuen saada kaikki positiiviset reaalilukuarvot.
Sovelluksia > Funktion derivaatta

Epämääräinen muoto 0/0 on erityisen huomattava, koska se liittyy läheisesti derivaatan määritelmään. Derivaatta määritellään erotusosamäärän raja-arvona:
Tässä lausekkeessa sekä osoittajan että nimittäjän raja-arvot, kun  h\to 0, ovat selvästi nollia. Kuitenkin tämä raja-arvo eli funktion derivaatta voi funktiosta ja x:n arvosta riippuen saada minkä tahansa reaalilukuarvon.
Luettelo Suomen puolustusvoimien joukko-osastoista

Luettelo Suomen puolustusvoimien joukko-osastoista sisältää kaikki maavoimien, merivoimien ja ilmavoimien joukko-osastot sekä niiden varuskunnat.
Maavoimat

| Nimi | Varuskunta | Kunta | Perustettu |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maavoimien esikunta | Karkialampi | Mikkeli | 2008 |  |
| Maasotakoulu | Lappeenranta, Hamina | Lappeenranta, Hamina | 2001 |  |
| Jääkäriprikaati | Sodankylä, Someroharju | Sodankylä, Rovaniemi | 1979 |  |
| Kaartin jääkärirykmentti | Santahamina | Helsinki | 1996 |  |
| Kainuun prikaati | Hoikankangas | Kajaani | 1966 |  |
| Karjalan prikaati | Vekaranjärvi | Kouvola | 1957 |  |
| Panssariprikaati | Parolannummi | Hattula | 1952 |  |
| Porin prikaati | Niinisalo, Huovinrinne | Kankaanpää, Säkylä | 1957 |  |
| Utin jääkärirykmentti | Utti | Kouvola | 1997 |  |
Merivoimat

| Nimi | Varuskunta | Kunta | Perustettu |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Merivoimien esikunta | Heikkilä | Turku | 1933 |  |
| Merisotakoulu | Suomenlinna | Helsinki | 1930 |  |
| Rannikkolaivasto | Pansio, Upinniemi | Turku, Kirkkonummi | 2015 |  |
| Rannikkoprikaati | Upinniemi | Kirkkonummi | 2015 |  |
| Uudenmaan prikaati | Dragsvik | Raasepori | 1957 |  |
Ilmavoimat

| Nimi | Varuskunta | Kunta | Perustettu |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilmavoimien esikunta | Jyväskylä | Jyväskylä | 1940 |  |
| Ilmasotakoulu | Jyväskylä | Jyväskylä | 2005 |  |
| Karjalan lennosto | Rissala | Siilinjärvi | 1961 |  |
| Lapin lennosto | Someroharju | Rovaniemi | 1974 |  |
| Satakunnan lennosto | Tampere | Pirkkala | 1985 |  |
Reserviupseerikoulun rakennus Haminassa
Merivoimien esikunnan rakennus Turussa
Panssariprikaatin lippu
Punta Gorda

| Punta Gorda |
| --- | --- |
 Punta Gordan keskusaukiota.
 Koordinaatit: 16.10°N, 88.805°W 
Valtio:  Belize
Alue:  Toledo
Väkiluku:  5 406
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Punta Gorda on pieni merenrantakaupunki Belizen eteläosan Toledon alueella Karibianmeren länsiosassa. Siellä asuu noin 5 400 asukasta (yhden lähteen mukaan VL2022: &&&&&&&&&&&05406.&&&&005 406, toisen &&&&&&&&&&&05438.&&&&005 438).
Punta Gorda on satama- ja kalastuskaupunki. Sinne johtaa Belizen eteläinen valtatie. Kaupungissa on myös pieni lentoasema. Yliopisto-opintoja voi suorittaa kaupungissa sijaitsevalla Belizen yliopiston eteläisellä kampuksella.
Torikauppaa.
Karibianmeren rantaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Punta Gorda Wikimedia Commonsissa
Avoin yliopisto

Avoin yliopisto on opintojärjestelmä, joka tarjoaa yliopistotasoista opetusta opiskelijan pohjakoulutuksesta riippumatta. Siinä voi suorittaa yksittäisiä kursseja tai alemman tason opintokokoonaisuuksia, mutta ei kokonaista korkeakoulututkintoa.  Avoimet yliopisto-opinnot ovat maksullisia, ja oikeus opintojen suorittamiseen on määräaikainen. Opiskelijat valitaan opintoihin yleensä ilmoittautumisjärjestyksessä ilman pääsykokeita. Opiskelu avoimessa yliopistossa on sivutoimista, eikä siihen voi saada opintotukea.
Opetuksen järjestäminen

Suomessaa Avoin yliopisto ei ole itsenäinen yliopisto kuten Ison-Britannian Open University, vaan osa muiden oppilaitosten tarjoamaa opetusta. Suomessa 15 yliopistoa eli lähes kaikki yliopistot järjestävät avointa yliopisto-opetusta. Suomen avoimelle yliopisto-opetukselle on ominaista yliopistojen yhteistyö aikuiskoulutusoppilaitosten (kesäyliopistot, kansalais- ja työväenopistot, kansanopistot) kanssa. Avoin yliopisto luo osaltaan mahdollisuuksia elinikäisen oppimisen sekä koulutuksellisen ja alueellisen tasa-arvon toteutumiselle. tarvitaan parempi lähde
Avoin yliopisto järjestää opetuksen yhteistyössä yliopiston tiedekuntien ja ainelaitosten kanssa, mikä takaa sen, että opetus vastaa tavoitteiltaan ja vaatimuksiltaan ainelaitosten antamaa, tutkimusperustaista opetusta. Vastuu opetuksen tasosta, suorituksista ja todistuksista kuuluu aina yliopistolle. Avoimessa yliopistossa ei voi suorittaa tutkintoa, mutta opinnot voidaan sisällyttää varsinaiseen yliopistotutkintoon.
Opinnot ovat avoimia pohjakoulutuksesta, iästä ja tavoitteista riippumatta. Opiskella voi esimerkiksi kehittyäkseen ammatillisesti, tutkinto tavoitteena tai parantaakseen yleissivistystä. Avoimessa yliopistossa opiskelupaikat ja -ajat sekä opetusmenetelmät on sovitettu aikuisväen opiskeluedellytyksiin.
Avoimet yliopisto-opinnot ovat opiskelijalle maksullisia. Avoimen yliopiston opintomaksut perustuvat yliopistolakiin (24.7.2009/558) ja Valtioneuvoston asetukseen yliopistojen toiminnassa perittävistä maksuista (1082/2009).
Opiskelu avoimessa yliopistossa

Avoimia yliopisto-opintoja on yhteistyöverkoston (vapaan sivistystyön oppilaitokset) ansiosta tarjolla yli 100 paikkakunnalla eri puolilla Suomea. Opetusta järjestetään lähes kaikilla koulutusaloilla - poikkeuksena eläinlääketieteellinen ja hammaslääketieteellinen koulutusala. Useimmiten opiskelijat otetaan avoimiin yliopisto-opintoihin ilmoittautumisjärjestyksessä.
Opiskelu on osa-aikaista, ja opetus järjestetään pääosin iltaisin ja viikonloppuisin. Myös kesällä on opetusta. Suurin osa opintotarjonnasta on perusopintoja, mutta myös aineopintoja ja syventäviä opintoja, opintoja tukevia opintoja sekä kieli- ja viestintäopintoja on tarjolla.
Opiskelija saa avoimissa yliopistoissa neuvontaa ja ohjausta sekä opiskeluun liittyviin käytännön asioihin että varsinaiseen opiskeluun.
Opiskelu avoimessa yliopistossa > Avoimen yliopiston opiskelijat

Avoimeen yliopisto-opiskeluun osallistui 77 806 opiskelijaa vuonna 2014.  Opiskelijamäärä oli korkeimmillaan (85075) vuonna 2002.
Avoimen yliopiston opiskelijat ovat heterogeeninen ryhmä: opiskelijat poikkeavat toisistaan paitsi ikänsä, sukupuolensa ja opiskelemiensa oppiaineiden osalta, myös elämänhistorialtaan, työ- ja koulutuskokemukseltaan, sosiaaliselta ja kulttuuriselta taustaltaan sekä motiivirakenteeltaan. Naisia avoimen yliopiston opiskelijoista on 70-80 % yliopistosta ja koulutusalasta riippuen.
Vuonna 2000 oli
yli puolet opiskelijoista alle 30-vuotiaita
noin 85% suorittanut ylioppilastutkinnon
naisia noin 77%
työssäkäyviä lähes 60%.
Jaottelu opiskelijatyyppien mukaan:
urasuuntautuneet tavoittelevat avoimen yliopiston opintojen avulla menestystä työelämässä
tutkintotavoitteisten tavoitteena on saada opiskelupaikka varsinaisesta yliopistosta
muutoshakuiset ovat tyytymättömiä nykyiseen elämäntilanteeseen (etsijät, työelämäänsä tyytymättömät, haaveiden toteuttajat ja elämänkriiseistään toipuvat)
elämäntapaopiskelijat kokevat opiskelun rentouttavaksi ja voimavaroja antavaksi.
Opiskelu avoimessa yliopistossa > Monenlaisia mahdollisuuksia opiskella

Avoimissa yliopistoissa on panostettu opetusmenetelmien kehittämiseen. Opetusmuotojen moninaisuudella pyritään varmistamaan, että avoimen yliopiston heterogeenisen opiskelijajoukon jokaisella opiskelijalla on mahdollisuus valita parhaiten tarpeitaan vastaava opetuksen toteutusmuoto ja oppimisympäristö.  Niitä opiskelijoita varten, jotka eivät pääse osallistumaan lähiopetukseen tai haluavat opiskella muilla tavoin, tuodaan yliopistotasoinen opetus mahdollisimman lähelle kehittyvän opetusteknologian avulla.
Monimuoto-opetuksessa yhdistellään lähi-, etä- ja itseopiskelua. Verkko-opinnot ja itsenäiset opinnot ovat paikkakunnasta riippumattomia.
Opiskelu avoimessa yliopistossa > Avoimen yliopiston väylä

Avoimessa yliopistossa ei voi suorittaa korkeakoulututkintoa, mutta opinnot voi sisällyttää tutkintoon mikäli saa myöhemmin tutkinnon suoritusoikeuden ns. avoimen yliopiston väylän kautta tai hakeuduttuaan yliopistoon tutkinto-opiskelijaksi yliopiston opiskelijavalinnan kautta.
Avoimen yliopiston väylällä tarkoitetaan siirtymistä yliopiston tutkinto-opiskelijaksi avoimen yliopiston opintojen perusteella. Väyläkriteerit vaihtelevat yliopistoittain. Taideyliopistoissa ei ole väylää käytössä.
Opiskelijat valitaan tutkinto-opiskelijaksi avoimessa yliopistossa suoritettujen opintojen määrän, arvosanojen tai valintakokeen perusteella. Väylämahdollisuus on määritelty vain osaan oppiaineista tai koulutusohjelmista. Avoimen väylän kiintiöt (eli kuinka monta opiskelijaa voidaan enintään ottaa sisään) määritellään yliopistoittain ja oppiaineittain tai vain tiedekunnittain. Lopullinen opiskelijavalinta tehdään aina yliopistojen tai korkeakoulujen tiedekunnissa.
Vuonna 2006 aloitti perustutkinto-opiskelunsa suomalaisissa yliopistoissa 665 väylän kautta valittua opiskelijaa.
Opiskelu avoimessa yliopistossa > Ikääntyvien yliopisto

Ikääntyvien (ikäihmisten) yliopisto on avoimen yliopisto-opetuksen erityismuoto. Ikääntyvien yliopistotoiminta käynnistyi 1985 Jyväskylässä ja Helsingissä. Idea on lähtöisin 1970-luvulta Ranskasta (University of the Third Age).
Opetusta järjestetään kymmenessä yliopistossa. Erilaisista toimintamuodoista yleisimpiä ovat luentosarjat ja seminaarit. Vuonna 2009 ikäihmisten yliopiston toiminnassa oli 17 258 osallistujaa.
Opiskelu avoimessa yliopistossa > Sanomalehtiyliopisto

Sanomalehtiyliopisto on lajissaan ainoa opiskelumuoto, joka on käytössä ainoastaan Vaasassa. Vaasan yliopiston avoimen yliopiston yhteistyökumppaneina ovat sanomalehti Pohjalainen ja yliopiston yksiköt. Vuosittain jonkin tiedekunnan tai yksikön professorit ja tutkijat tuottavat sanomalehtiyliopiston opinnot artikkelisarjan muodossa. Opintojen suorittaminen tapahtuu avoimessa yliopistossa, mutta opinnot tuodaan tarjolle sanomalehden välityksellä. Ajatus sanomalehtiyliopistosta sai alkunsa vuonna 1992 ja ideana oli palauttaa sanomalehti perustehtäväänsä kansan sivistäjäksi.
Historiaa > Tausta yliopistollisessa kansansivistystyössä

Suomen avoimen yliopiston juuret ovat 1800-luvun kansansivistystyössä. Yliopistolaajennus – yliopistosivistyksen levittäminen yliopiston ulkopuolelle esimerkiksi lähettämällä ylioppilaita maaseudulle luennoimaan - pohjautui ajatukseen, että mahdollisuudet yliopistollisiin opintoihin tulisi olla avoinna kaikille läpi elämän riippumatta pohjakoulutuksesta.
Kesäyliopistot toimivat avoimen yliopisto-opetuksen käynnistäjänä 1900-luvun alkupuolella. Jyväskylässä ja Turussa ennen toista maailmansotaa toimineet kesäyliopistot toteuttivat opetusta ensimmäistä kertaa avoimuuden periaatteella: kaikki halukkaat pohjakoulutuksesta riippumatta saivat osallistua. 1950- ja 1960-luvuilla kesäyliopistojen määrä moninkertaistui. Laajenemiseen johti mm. koulutuserojen tasoittaminen, maakuntien kehittämispyrkimykset sekä yliopistojen kesälukukauden puuttuminen.
Historiaa > Avoimen yliopiston synty 1970-luvulla

1960- ja 1970-luvulla vain ylioppilaat pääsivät yliopisto-opintoihin ja vain pääsykokeen kautta. Koulutusjärjestelmässä oli umpiperiä, jotka estivät etenemisen yliopistoon muilla tavoilla. Avoimen yliopiston kehittämistyö aloitettiin yliopistolaitoksessa 1970-luvulla. Suomessa alkaneen keskustelun taustalla oli mm. Ison-Britannian Open Universityn (OU) perustaminen 1969. OU on erillinen, autonominen yliopisto, jossa opetuksen sisältö on muokattu sopivaksi ei-ylioppilaille.
Suomen Kulttuurirahaston toimikunnan mietinnössä 1976 ehdotettiin toimintatavaksi OU:sta poiketen yhteistyöorganisaatiomallia, jossa koko maan kattava avoimen yliopiston järjestelmä muodostuu yliopistojen lisäksi kansalais- ja työväenopistoista, kansanopistoista ja kesäyliopistoista.
Suomessa ensimmäisenä avointa yliopisto-opetusta tarjosi Tampereen yliopiston jatkokoulutuskeskus (täydennyskoulutuskeskus), joka 1971 aloitti opetuksen neljässä oppiaineessa: kasvatustieteessä, lehdistö- ja tiedotusopissa, sosiaalipolitiikassa ja kunnallispolitiikassa. Hakijamäärät nousivat runsaasta tuhannesta niin, että 1975 jouduttiin asettamaan ensimmäistä kertaa 25 vuoden alaikäraja.
Avointa yliopisto-opetusta järjestettiin ensimmäistä kertaa monimuoto-opetuksena 1972, kun Yleisradion opetusosaston koordinoimassa sosiaalipolitiikan peruskurssin toteutuksessa oli opiskelumuotona televisio, radio, opetusmoniste ja tenttikirjallisuus.
Joensuun yliopisto (korkeakoulu) aloitti 1972 kokeiluprojektin, jossa yhteistyössä maakunnan kansan-, työväen- ja kansalaisopistojen kanssa aktivoitiin alueellista korkeakoulupolitiikkaa. Projektissa selvitettiin yhteistyön laajempia ja järjestelmällisiä mahdollisuuksia yliopistojen ja eri aikuisoppilaitosten välillä.
Helsingin yliopisto aloitti avoimen korkeakouluopetuksen kokeilun Lahdessa ja Mäntsälässä syksyllä 1977. Tarjolla oli neljä approbaturia (kasvatustiede, sosiaalipolitiikka, sosiologia sekä Suomen ja Skandinavian historia).
Historiaa > Myöhempiä käännekohtia

Avoimen yliopiston toiminnan alkuvuosina jo vakiintumassa ollut termi avoin yliopisto muutettiin kokeiluprojekteissa käytettyyn muotoon avoin korkeakoulu erotukseksi Ison-Britannian Open Universityyn. Vuonna 1984 opetusministeriön kirjeessä avoin korkeakouluopetus sai ensimmäisen virallisen määritelmänsä: Avoimella korkeakouluopetuksella tarkoitetaan korkeakoulujen opetussuunnitelmiensa mukaisesti järjestämää opetusta, joka on tarkoitettu pääasiassa korkeakoulututkintoa suorittamattomalle aikuisväestölle täydennyskoulutukseksi tai väljätavoitteiseksi sivistysharrastukseksi.
1990-luvulla palattiin takaisin nimeen avoin yliopisto-opetus.  Merkittävimpiä käännekohtia avoimen yliopiston historiassa oli vuosi 1993, jolloin Relander-projektin myötä avoin yliopisto-opetus laajeni uusiin yliopistoihin, ylempiin aineopintoihin, uusiin opintoaloihin ja monitieteellisiin opintokokonaisuuksiin. Samalla ikäraja laskettiin 18 vuoteen nuorisotyöttömyyden lieventämiseksi.
Aiheesta muualla

Aalto-yliopiston avoin yliopisto
Helsingin yliopiston avoin yliopisto
Itä-Suomen yliopiston avoin yliopisto
Jyväskylän yliopiston avoin yliopisto
Kokkolan yliopistokeskus Chydenius
Lapin yliopiston avoin yliopisto
LUT-yliopiston avoin yliopisto
Oulun yliopiston avoin yliopisto
Svenska handelshögskolan öppna universitetet
Taideyliopiston avoin yliopisto-opetus
Tampereen yliopiston avoin yliopisto
Turun yliopiston avoin yliopisto
Vaasan yliopiston avoin yliopisto
Åbo Akademi öppna universitetet
Opetus- ja kulttuuriministeriö, Korkeakoulutus
Opintopolku
Erkki Hartikainen

| Erkki Hartikainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. kesäkuuta 1942 Iisalmen maalaiskunta
Kuollut: 11. heinäkuuta 2021 (79 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  matematiikan opettaja, tilastosuunnittelija
Siviilisääty:  naimisissa
Lapset:  1
Aiheesta muualla
Kotisivu
Erkki Juhani Hartikainen (24. kesäkuuta 1942 Iisalmen maalaiskunta – 11. heinäkuuta 2021 Helsinki) oli Suomen ateistiyhdistyksen puheenjohtaja vuodesta 1985. Hartikainen toimi Vapaa-ajattelijain liiton pääsihteerinä vuosina 1975–1986 sekä puheenjohtajana 1999–2005.
Hartikaisen tavoitteena oli saada Suomen kouluihin oma oppiaine uskonnottomille. Hartikainen teki vuonna 1978 kantelun Yhdistyneitten Kansakuntien ihmisoikeuskomitealle uskontojen historian ja siveysopin peruskoulun opetussuunnitelmasta Suomessa. Kantelu ratkesi 1981 ja Suomeen tuli elämänkatsomustieto kouluihin oppiaineeksi.