stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marvelin Netflix-televisiosarjat
Näyttelijät ja hahmot

| Hahmo | Daredevil | Jessica Jones | Luke Cage | Iron Fist | The Defenders | The Punisher |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bakuto |   |   |   | Ramón Rodríguez | Ramón Rodríguez |   |
| Frank CastleTuomari | Jon Bernthal |   |   |   |   | Jon Bernthal |
| Malcolm Ducasse |   | Eka Darville |   |   | Eka Darville |   |
| Jeri Hogarth | Carrie-Anne MossG  | Carrie-Anne Moss |   | Carrie-Anne MossG  | Carrie-Anne MossG  |   |
| Jessica Jones |   | Krysten Ritter |   |   | Krysten Ritter |   |
| Misty Knight |   |   | Simone Missick | Simone Missick | Simone Missick |   |
| Carl Lucas / Luke Cage |   | Mike Colter | Mike Colter |   | Mike Colter |   |
| Matt MurdockDaredevil | Charlie Cox |   |   |   | Charlie Cox |   |
| Elektra Natchios | Élodie Yung |   |   |   | Élodie Yung |   |
| Franklin ”Foggy” Nelson | Elden Henson | Elden Henson | Elden Henson |   | Elden Henson |   |
| Karen Page | Deborah Ann Woll |   |   |   | Deborah Ann Woll | Deborah Ann Woll |
| Danny RandRautanyrkki |   |   | Finn Jones | Finn Jones | Finn Jones |   |
| Stick | Scott GlennR  |   |   |   | Scott Glenn |   |
| Claire Temple | Rosario Dawson | Rosario DawsonG  | Rosario Dawson | Rosario Dawson | Rosario Dawson |   |
| Blake Tower | Stephen Rider |   | Stephen Rider |   |   |   |
| Patricia ”Trish” Walker |   | Rachael Taylor | Rachael TaylorG  |   | Rachael Taylor |   |
| Colleen Wing |   |   | Jessica Henwick | Jessica Henwick | Jessica Henwick |   |
Vastaanotto

| Sarja | Tuotantokausi | Tuotantokausi | Rotten Tomatoes | Metacritic |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Daredevil |  | 1 | 99% (71 arvostelua) | 75 (22 arvostelua) |
| Daredevil |  | 2 | 81% (57 arvostelua) | 68 (13 arvostelua) |
| Daredevil |  | 3 | 97% (640 arvostelua) | 71 (6 arvostelua) |
| Jessica Jones |  | 1 | 94% (80 arvostelua) | 81 (32 arvostelua) |
| Jessica Jones |  | 2 | 83% (86 arvostelua) | 70 (19 arvostelua) |
| Jessica Jones |  | 3 | 72% (39 arvostelua) | 58 (5 arvostelua) |
| Luke Cage |  | 1 | 90% (72 arvostelua) | 79 (30 arvostelua) |
| Luke Cage |  | 2 | 85% (62 arvostelua) | 64 (13 arvostelua) |
| Iron Fist |  | 1 | 20% (84 arvostelua) | 37 (21 arvostelua) |
| Iron Fist |  | 2 | 55% (47 arvostelua) | 39 (6 arvostelua) |
| The Defenders |  | – | 78% (100 arvostelua) | 63 (30 arvostelua) |
| The Punisher |  | 1 | 67% (78 arvostelua) | 55 (20 arvostelua) |
| The Punisher |  | 2 | 60% (35 arvostelua) | 58 (6 arvostelua) |
Perutut projektit

Netflixin alkuperäissisällön varapuheenjohtaja Cindy Holland tarkensi heinäkuussa 2018, että oli jatkuvasti käyty keskusteluja spin-offien tekemisestä heidän Marvel-sarjojensa hahmoille. Syyskuussa Loeb ilmaisi halunsa toteuttaa Netflixille sarjan Lohikäärmeen Tyttäristä, jossa Jessica Henwick ja Simone Missick palaisivat Colleen Wingin ja Misty Knightin rooleihin. Joulukuussa 2019, kun Marvel Television lakkautettiin ja vastuu kaikista jo tuotannossa olevien sarjojen tuotannoista siirtyi Marvel Studiosille, kehitysvaiheeseen jääneet sarjat päätettiin jättää toteuttamatta.
Melissa Rosenberg on Jessica Jonesin luoja ja showrunner.
Pekka Kujala

Juho Pekka Kujala (5. marraskuuta 1947 Kittilä – 8. toukokuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen runoilija, lauluntekijä, säveltäjä, muusikko ja peruskoulun luokanopettaja.
Kujala valmistui peruskoulun luokanopettajaksi Oulun yliopistosta vuonna 1973. Hän toimi kuvaamataidon ja luokanopettajana Kittilässä vuosina 1973–1979. Hän muutti vuonna 1979 perheineen työn perässä Loviisaan ja toimi siellä Valkon satamataajamassa luokanopettajana kuolemaansa saakka. Opetustyönsä lisäksi Kujala sanoitti ja sävelsi lauluja, kirjoitti runoja ja proosaa. Hän osallistui myös yhteiskunnalliseen keskusteluun mm. mielipidekirjoituksilla muun muassa Loviisan Sanomissa, jossa hän käytti nimimerkkiä Herra Degerby. Lyhyen ajan Kujala oli Loviisan kaupunginvaltuuston sekä Loviisan suomalaisen seurakunnan seurakuntaneuvoston, kirkkoneuvoston ja kirkkovaltuuston jäsen.
Kujalan sanoittamia ja säveltämiä kappaleita ovat levyttäneet erilaisten kuorojen lisäksi mm. Hannu Merkku, Eero Aven ja Souvarit. Laulutekstien lisäksi Pekka Kujala kirjoitti suuren määrän muita runoja.
Kujalan kaikki runo- ja laulutekstit on julkaistu vuonna 2022 "Kymmenen tunturin tuulet - Pekka Kujalan runot ja laulut" -kirjassa.
Pekka Kujalan laulusanoitukset

| --- | --- |
 Balladi Seita-Matista, säv. Oiva Suutari  Erakon rukous, säv. Martti Kuntsi  Erämaan laulu, säv. Leo Siirtola  Etsin sinua, säv. Pekka Kujala  Hän nukkuu jouluyössä, säv. Martti Kuntsi  Ikuisen auringon maa, säv. Pentti Beni Siltala  Jambalaya-tonttu, säv. trad.  Joiku-humppa, säv. Matti Ylitepsa  Jänkä-Joonaan valssi, säv. Martti Kuntsi  Jäämeren lapsi, säv. Pekka Kujala  Kerran keikalla, säv. Hannu Vimpari  Kiittäkäämme taistelijaa, säv. Tapio Erkkilä  Kuka kertois, säv. Pekka Kujala  Kulje kautta Kittilän, säv. Pekka Kujala  Kulkurin kohtalo, säv. Pekka Kujala  Kuuhullu, säv. Hannu Vimpari  Kuuntele rauhaa maan, säv. Jouko Tekoniemi  Kylmä kaupunki, säv. Pekka Kujala  Lapselle, säv. Pentti Beni Siltala  Laupias lappalainen, säv. Pekka Kujala  Lumiperhonen, säv. Hannu Vimpari  Muisto Lapista, säv. Seppo Kilpi  Mustalaisen sydän, säv. Pekka Kujala :  On pieni ihminen, säv. Matti Ylitepsa  Oon kotona taas, säv. Olavi Raasakka  Oot saari salainen, säv. Matti Ylitepsa  Ounasjoki, säv. Seppo Kilpi  Pala naavaa, säv. Pekka Kujala  Peace-cake's, säv. Pekka Kujala  Pohjoisen taistelulaulu, säv. Jouko Tekoniemi  Pohjoisesta tuulee, säv. Pekka Kujala  Rakkain paikka lapsuuden, säv. Pekka Kujala  Seitkytluvun peruskoulu, ei sävelletty  Sininen hetki, säv. Martti Kuntsi  Sireenien aikaan, säv. Reijo Kouvo  Suruttoman soittajan sottiisi, säv. Seppo Kilpi  Tinaristi, säv. Hannu Vimpari  Tulipallo, säv. Jorma Siltala  Vain maa valkoinen, säv. Pekka Kujala  Valse Pécoul, säv. Pekka Kujala  Vanha poromies muistelee, säv. Hannu Vimpari  Vanhan soittajan tango, säv. Matti Ylitepsa  Viimeinen viesti, säv. Unto Kaleva  Ystävyyden tuulet, säv. Esa Sihvola  Ystävälle, säv. Seppo Kilpi
Laulujen nuotteja ja tekstejä teoksissa

Laulu-siula: Staalon harrastelijasäveltäjien laulukirja, Taideseura Staalo 1979
Erakon rukous
Hän nukkuu jouluyössä
Ikuisen auringon maa
Jänkä-Joonaan valssi
Kiittäkäämme taistelijaa
Kulje kautta Kittilän
Laupias lappalainen
Lumiperhonen
Muisto Lapista
On pieni ihminen
Ounasjoki
Pala naavaa
Pohjoisesta tuulee
Sininen hetki
Suruttoman soittajan sottiisi
Vain maa valkoinen
Ystävälle
Pohjolan tähtien alla
Jänkä-Joonaan valssi
Kulje kautta Kittilän
Sininen hetki
Suruttoman soittajan sottiisi
Laululompolo, 1994
Lumiperhonen
Luettelo Taivalkosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Taivalkosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Taivalkosken kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Taivalkosken torilla on kirjailija Kalle Päätalon muistomerkki Kirja. Päätalo puolestaan lahjoitti kunnalle Iijoen tukkilaisten muistoksi teräsveistoksen Uneutettu vonkamies, joka on Päätalon lapsuudenkodin pihassa.
Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jokijärven kappeliseurakunnan kirkon muistomerkki | Jokijärven koulun pihamaa | Jokijärvi | 65.5062°N, 28.5825°E | Noponen, SuloSulo Noponen | 1959 |   |  |
| Jokijärven Kirkkosaaren honkainen muistoristi | Jokijärven Kirkkosaaressa | Jokijärvi | 65.5034°N, 28.542°E |  | 1967 |  |  |
| Kalle Päätalon muistomerkki Kirja | Taivalkosken tori | Kirkonkylä | 65.5753°N, 28.2423°E | Lehtimäki, ArjaArja Lehtimäki | 2005 |  |  |
| Kahden toisessa maailmansodassa kuolleen sotavangin hauta | Repoaro, lähin osoite Ouluntie 51 tai 53 | Tervalampi | 65.5514°N, 28.1508°E |  |  |  |  |
| Kenttäradan 1942–44 uhrien muistomerkki (muistomerkkejä on kaksi, toisen pystytti Taivalkosken kunta 1994 ja toisen Puolan tasavalta 2015) | Jokijärven tien varressa, Isokumpu | Isokumpu | 65.5603°N, 28.4136°E |  | 1994, 2015 |    |  |
| Sankarimuistomerkki Isänmaan vartiosotilas | Sankarihautausmaalla Taivalkosken kirkon vieressä, Kirkkotie 7 | Kirkonkylä | 65.5743°N, 28.2402°E | Konttinen, HeikkiHeikki Konttinen | 1957 |  |  |
| Tuntemattomien sotilaiden hauta | Sotavankileirin hautausmaa, Harjajoki. Polku kohteelle alkaa läheltä osoitetta Matopääntie 41. | Peuralampi | 65.6355°N, 28.4954°E |  |  |  |  |
| Uneutettu vonkamies | Jokijärvenkylän Kallioniemessä, Kalle Päätalon lapsuudenkodin piha, Kallioniementie | Jokijärvi | 65.5014°N, 28.5751°E | Haukkavaara, VeikkoVeikko Haukkavaara | 1989 |  |   |
Maureen Hyde

Maureen Hyde on Firenzessä asuva yhdysvaltalainen taidemaalari. Hän toimii piirustuksen opetusohjelman perusteiden ohjaajana Florence Academy of Artissa.
Hänen kiinnostuksensa taiteeseen alkoi jo lapsena, mikä johti hänet opiskelemaan Kalifornian yliopistoon Los Angelesiin kirjojen kuvittajaksi. Tämän jälkeen hän suuntasi opintonsa Florence Academy of Artiin.
Aiheesta muualla

http://www.maureenhyde.com/
http://www.florenceacademyofart.com/
Teemu Honkanen

Teemu Juhani Honkanen (s. 13. marraskuuta 1972) on suomalainen kapellimestari ja kuoronjohtaja. Hän on toiminut kamarikuoro Key Ensemblen taiteellisena johtajana vuodesta 2009.
Ura

Honkanen opiskeli Sibelius-Akatemian kapellimestariluokalla vuosina 1994–99 opettajinaan Atso Almila, Eri Klas, Jorma Panula ja Leif Segerstam. Orkesterinjohdon A-tutkinnon hän suoritti vuonna 1999 ja seuraavana vuonna Matti Hyökin johdolla myös kuoronjohdon A-tutkinnon. Lisäksi hänellä on diplomitutkinto sellonsoitossa.
Honkanen on johtanut useimpia Suomen ammattiorkestereita kuten Helsinki Filharmoniaa, Sinfonia Lahtea, Tampere Filharmoniaa, Oulu Sinfoniaa sekä Turun filharmonista orkesteria. Skandinaviassa Honkanen on vieraillut mm. Tukholman Filharmonikoiden, Norrköpingin Sinfoniaorkesterin ja Oslo Sinfoniettan johtajana.
Kuoronjohtajana Teemu Honkanen on toiminut Key Ensemblen lisäksi Ruotsissa Stockholms Barockkörin (2004–2006) ja St. Matteus Körin (2004–2005) sekä Suomessa mieskuoro Laulun Ystävien (LY) taiteellisena johtajana (2008–2011).
Kesällä 2002 Teemu Honkanen saavutti ensimmäisen palkinnon KuoroEspoo-festivaalilla järjestetyssä kansallisessa kuoronjohtajakilpailussa.
Vuosina 1999–2001 Teemu Honkanen toimi Pyhätunturin Kuru soi! –festivaalin (LuostoClassic-festivaalin edeltäjä) taiteellisena johtajana. Hän toimi myös kapellimestarina Seinäjoen Tangomarkkinoilla vuosina 2002–2006.
Vuonna 2013 Honkanen johdatti Key Ensemblen voittoon Suomen Yleisradion edustajana Luxemburgissa järjestetyssä EBU:n Let the Peoples Sing –kuoro-kilpailussa ensimmäisenä suomalaiskuorona 2000-luvulla. Lisäksi Honkanen on voittanut Key Ensemblen johtajana mm. Vuoden kuorolevy –palkinnon vuosina 2011, 2014 ja 2015 sekä kahdesti amerikkalaisen Contemporary A Cappella Recording Awardin parhaasta klassisesta albumista vuosina 2012 ja 2014.lähde?
Honkaselle myönnettiin valtion kolmivuotinen taiteilija-apuraha 2021.
Levytykset

Teemu Honkanen on levyttänyt Fuga- ja Alba-levymerkeille kamarikuoro Key Ensemblen johtajana runsaasti kuoromusiikkia ja tehnyt lukuisia ensilevytyksiä.
Saat kaiken

| Saat kaiken Kirka |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Scandia Studio
 Julkaistu: 1971
 Formaatti: LP, MC, CD
 Levy-yhtiö: Scandia
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Kirkan muut julkaisut
| Kirka keikalla 1969 | Saat kaiken 1971 | Nykyaikaa 1972 |
Saat kaiken on suomalaislaulaja Kirkan vuonna 1971 julkaistu studioalbumi. Se koostuu Pertti Reposen suomeksi tekstittämistä käännöskappaleista, venäläisestä kansanlaulusta ”Kalinka” sekä Eero Koivistoisen sävelmistä ”Kaukainen valo” ja ”Saat kaiken”, jotka kuultiin Veli-Matti Saikkosen tv-sarjassa ja teatterielokuvassa Takiaispallo. Niissä Kirka esitti myös merkittävää sivuroolia perheen pojan bändikaverina ja tyttären (Terhi Panula) poikaystävänä.
Kappaleet

A-puoli
Silta yli synkän virran – 4.43 (”Bridge Over Troubled Water”, säv. ja san. Paul Simon, suom. Pertti Reponen, sov. Esko Linnavalli)
Lady Madonna – 2.09 (säv. ja san. Lennon & McCartney, suom. Pertti Reponen)
Hey Jude – 3.36 (säv. ja san. Lennon & McCartney, suom. Pertti Reponen, sov. Esko Linnavalli)
Higher and Higher – 2.37 (säv. ja san. Gary Jackson, Raynard Miner, Carl Smith)
Kaukainen valo – 2.34 (säv. Eero Koivistoinen, san. Pertti Reponen)
Saat kaiken – 3.05 (säv. Eero Koivistoinen, san. Pertti Reponen)
B-puoli
Kalinka – 3.08 (säv. ja san. trad.)
Sä vain tiedät mistä aloittaa – 3.18 (”Don’t Let Me Be Misunderstood”, säv. Bennie Benjamin, Gloria Caldwell, Sol Marcus, san. Pertti Reponen)
Kun tuuli käy – 2.47 (säv. trad., san. Pertti Reponen, sov. Esko Linnavalli)
Venus – 2.55 (säv. Robbie van Leeuwen, san. Pertti Reponen, sov. Esko Linnavalli)
Kulman kundit – 2.47 (”Down on the Corner”, säv. ja san. John Fogerty, suom. Pertti Reponen, sov. Esko Linnavalli)
Kuinka voikaan olla julmaa – 3.23 (”Easy to Be Hard”, säv. Galt MacDermot, san. James Rado, Gerome Ragni, suom. Pertti Reponen, sov. Esko Linnavalli)
Edward Hicks

Edward Hicks
Edward Hicks: Peaceable Kingdom
Edward Hicks: Noah's Ark
Taiteen reunoilla
Suuntaukset
Art brut | Fantastinen realismi | Graffiti | ITE-taide | Kansantaide | Naivismi | Outsider-taide | Primitivismi | Visionaarinen taide
Tekijöitä Suomesta
Aleksanteri Ahola-Valo | Andreas Alariesto | Annukka Grönlund | Martti Innanen | Einari Junttila | Arto Ali-Eskola | Edvin Hevonkoski | Enni Id | Aleksandra Ionowa | Alice Kaira | Matias Keskinen | Nikolai Lehto | Jussi Löf | Kalervo Palsa | Matti Rutanen | Veijo Rönkkönen | Ilmari Salminen | Olli Seppänen | Kaarina Staudinger-Loppukaarre | Vihtori Storck | Ilkka Juhani Takalo-Eskola | Heikki Tuomela | Ensio Tuppurainen | Sigurd Wettenhovi-Aspa
Tekijöitä ulkomailta
William Blake | Aleksanteri Ahola-Valo | Banksy | Jean-Michel Basquiat | Hieronymus Bosch | Salvador Dalí | Jean Dubuffet  | Max Ernst | H. R. Giger | Alex Grey | Keith Haring | Edward Hicks | Frida Kahlo | Theodor Kittelsen | Mati Klarwein | Paul Kondas | Séraphine Louis | Gustave Moreau | Grandma Moses | Niko Pirosmani | Maria Primatšenko | Henri Rousseau
Edward Hicks (14. huhtikuuta 1780 – 23. elokuuta 1849) oli yhdysvaltalainen taidemaalari. Hän oli aktiivinen kveekari, ja uskonto näkyy usein hänen taiteessaan.
Hicks syntyi Pennsylvaniassa ja kasvoi kveekareihin kuuluneessa ystäväperheessä äitinsä kuoltua. Hänen teoksensa nousivat laajaan julkisuuteen vasta 1900-luvulla.
Hicks oli taiteilijana itseoppinut. Hän kuitenkin itse opetti myöhemmin muita, kuten serkkuaan Thomas Hicksiä ja Martin Johnson Headea. Hänen serkkunsa oli myös kveekarisaarnaaja Elias Hicks, joka irtosi kveekarien pääsuuntauksesta ja perusti ns. hicksiittilahkonsa.
Niina Keitel

| Niina Keitel> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1975 (ikä 49–50)
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Tyylilajit:  ooppera
Levy-yhtiöt:   Naxos  Ondine 
Aiheesta muualla
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Niina Keitel (s. 1975) on suomalainen ooppera- ja konserttilaulaja, äänialaltaan mezzosopraano.
Keitel valmistui musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemiasta. Hän on laulanut solistina Darmstadtin oopperassa (2007–2010), Mannheimin oopperassa (2010–2011) ja Suomen kansallisoopperassa (2011–2014). Vierailuja hän on tehnyt oopperataloissa eri puolilla maailmaa. Hän on myös esiintynyt oopperajuhlilla, kuten Savonlinnan oopperajuhlilla. Keitelin keskeisiin rooleihin ovat kuuluneet Carmen (Carmen), Judit (Herttua Siniparran linna), Octavian (Ruusuritari) ja Preziosilla (Kohtalon voima). Vuosina 2013–2018 Keitel oli Lemin musiikkijuhlien taiteellinen johtaja. Hänen seuraajakseen tuli Tuulikki Närhinsalo.
Konserttiteoksista Keitelin ohjelmistoon ovat kuuluneet muiden muassa Kullervo (Sibelius) ja Das Lied von der Erde (Mahler).
Kapellimestareita, joiden johdolla Keitel on laulanut:
Dan Ettinger
Lawrence Foster
Mikko Franck
Philippe Jordan
Hannu Lintu
Cornelius Meister
Kent Nagano
Erik Nielsen
Santtu-Matias Rouvali
Leif Segerstam
Constantin Trinks
Xian Zhang
Keitel on laulanut Naxoksen ja Ondinen levytyksillä.
Thomas Hart Benton

Thomas Hart Benton
People of Chilmark, 1920.
Thomas Hart Benton (15. huhtikuuta 1889 – 19. tammikuuta 1975) oli yhdysvaltalainen taidemaalari ja seinämaalausten tekijä.
Benton edusti Grant Woodin tavoin regionalismia. Bentonin maalaukset kuvaavat veistoksellisia hahmoja erilaisissa tilanteissa.
Louisiana Rice Fields 1928.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thomas Hart Benton Wikimedia Commonsissa
Thomas Hart Bentonin teoksia[vanhentunut linkki] Smithsonian American Art Museumissa
Thomas Hart Bentonin teoksia Metropolitan Museum of Artissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska 2  BnF data 2  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz  Museum of Modern Art  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  NARA  SNAC  IdRef
Matthias Calonius

| Matthias Calonius |
| --- | --- |
 Matthias Calonius, noin vuonna 1796 valmistunut muotokuva, maalari todennäköisesti Lorenz Pasch nuorempi.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. tammikuuta 1738 Saarijärvi
Kuollut: 13. syyskuuta 1817 (79 vuotta) Helsinki
Matthias Calonius (7. tammikuuta 1738 Saarijärvi – 13. syyskuuta 1817 Helsinki) oli suomalainen oikeustieteilijä ja valtiomies. Hänet nimitettiin Turun akatemian lainopin professoriksi vuonna 1778, jossa virassa hän toimi lähes 40 vuotta kuolemaansa saakka. Calonius kirjoitti lukuisia akateemisia teoksia niin juridiikan kuin historiankin alalta. Tiedemiehenä hän oli niin sanotun historiallisen koulukunnan edelläkävijöitä. Korkeimman oikeuden jäsenenä hän toimi vuosina 1793–1800.
Opinnot ja yliopistoura

Calonius oli Saarijärven kirkkoherran poika. Hänen opintiensä oli poikkeuksellinen, sillä hän ei varattomuuden takia koskaan suorittanut yliopistollista perustutkintoa. Hänen pätevyytensä talousopin dosentin tehtävään hyväksyttiin poikkeusjärjestelyin 1764. Pian hän sai hoitaakseen yliopiston sihteerin tehtävän ja lainopin professorin viransijaisuuden. Kun professuuri vapautui 1778, Calonius valittiin lainopin professoriksi.
Professorina Calonius toimi voimakkaasti lainopin tieteellisen tason nostamiseksi. Monet väitöskirjat ja luennot kuvaavat osuvasti aikansa Ruotsin lainsäädäntöä, ja hänen luentojensa käsikirjoitukset ovat pääosin säilyneet. Hän luennoi latinaksi ja ruotsiksi, toimi lakimiesroolissa ruotsiksi ja julkaisi suomeksi muun muassa vuoden 1734 lain uudistetun painoksen. Pääosan tieteellisestä tuotannostaan Calonius kirjoitti latinaksi.
Lainkäyttäjänä ja prokuraattorina

Calonius muutti vuonna 1793 Ruotsiin, kun hänet kutsuttiin Korkeimman oikeuden jäseneksi. Myös käytännön tuomarintyössä Calonius toimi tasokkaasti. Turkuun hän palasi vuonna 1800, ja vaati Suomen sodan aikana suomalaisilta uskollisuutta Ruotsille. Ruotsin menetettyä Suomen Venäjälle Calonius otti keskeisen roolin Suomen suuriruhtinaskunnan hallitusmuotoa ja lainsäädäntöä valmisteltaessa. Hän toimi ensimmäisenä Suomen prokuraattorina eli oikeuslaitoksen ylimpänä valvojana vuosina 1809–1816. Vuonna 1816 hänet nimitettiin valtioneuvokseksi. Calonius jätti jälkeensä mittavan, noin 3 600 niteen kirjaston. Calonius on haudattu Turkuun, Pyhän Katariinan kirkon hautausmaalle.
Yksityiselämä

Calonius eli parisuhteessa pitkäaikasen taloudenhoitajansa Brita Grönbergin kanssa. Calonius sai Grönbergin kanssa kuusi lasta, jotka kaikki kuolivat pikkulapsina. Pisimpään elänyt kuudes lapsi eli puolitoistavuotiaaksi. Sääty-yhteiskunnassa säätyrajat ylittävät avioliitot olivat harvinaisia, eikä Caloniuksen ja Grönberginkään suhdetta koskaan virallistettu. Kuollessaan Calonius jätti koko omaisuutensa Grönbergille, joka toimi Caloniuksen taloudenhoitajana yli 30 vuoden ajan.
Huomionosoituksia

Calonius on kaiketi Suomen kuuluisin lakimies. Suomen oikeustieteen isäksi kutsutun Caloniuksen mukaan on nimetty Turun yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan päärakennus Calonia. Matthias Caloniuksen mukaan nimetty Caloniuksenkatu on sekä Helsingin Töölössä että Porvoon Hornhattulassa.
Hänen muistoaan vaalii Matthias Calonius -nimikkoseura. Vuonna 1990 perustetun seuran tarkoituksena on edistää oikeushistorian tutkimusta Suomessa. Osana toimintaansa seura järjestää esitelmätilaisuuksia ja harjoittaa julkaisutoimintaa.
Caloniuksen synnyinpaikkakunnalla Saarijärvellä sijaitsee Matthias Caloniuksen muistomerkki. Saarijärveläisen kuvanveistäjän Hannes Autereen graniitista veistämä muistomerkki sijaitsee Tarvaalan pappilan pihassa. Muistomerkki on paljastettu 5.6.1938.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Markku Tyynilä: / Calonius, Matthias (1738–1817) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 30.11.2001. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Matthias Calonius -seura
Mattias Calonius. Lakitieteemme perustaja, suuri pioneeri. Prof. T. M. Kivimäen esitelmä Suomalaisten Lakimiesten Yhdistyksen juhlakokouksessa, Helsingin Sanomat, 22.01.1938, nro 20, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Kreikka  Alankomaat  Vatikaani 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 
Muut:  IdRef 
Caloniusta esittävä postimerkki vuodelta 1935.