stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
J. A. Mustonen
Elämä > Muistelmat

Vuonna 1908 Mustonen julkaisi New Yorkissa muistelmansa toiminnastaan työläisaktivistien liikkeessä. Suomessa kirja ilmestyi vuotta myöhemmin ja se käännettiin samalla myös venäjäksi. Teoksen sisältämien paljastusten johdosta prokuraattori Lorenzo Kihlman käynnisti laajan selvityksen, jota johti varatuomari Arthur Holmström. Kuulusteltavia oli yhteensä noin 150 ja myöhemmin poliisi suoritti myös useita vangitsemisia eri puolilla maata. Suurin osa vangituista kuitenkin vapautettiin nopeasti ja oikeuteen asti eteni vain muutama tapaus.
Teokset

Salat julki: kumouksellisten ja rauhallisen kehityksen sosialistien keskinäiset välit, viime aikaiset pyrkimykset ja toimintatavat Suomessa, omakustanne, New York, 1908.
Mwan

Mwan on Norsunluurannikon keskiosassa asuvien mwanien puhuma mandelainen kieli. Sen puhujamääräksi on arvioitu 20 000 henkeä.
Mwania puhutaan Bérén alueen Kounahirin ja Mankonon departementeissa. Se kuuluu mandekielten kaakkoishaaran eteläryhmään. Lähimmät sukukielet ovat guro ja jaure. Mwaniin on vaikuttanut wanin kieli.
Äidinkielensä lisäksi mwanit puhuvat guroa, djulaa, wania tai ranskaa. Monet wanit osaavat myös mwania.
Mwaniksi on julkaistu lukukirja, kansanperinnekokoelma ja Uusi testamentti latinalaisella kirjaimistolla. Kieli toimii silti lähes yksinomaan suullisen kanssakäymisen välineenä.
Mustaselkämonninen

| Mustaselkämonninen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Panssarimonnit Callichtyidae
Alaheimo::  Monniset Corydoradinae
Suku::  Monniset Corydoras
Laji::  metae
Kaksiosainen nimi
 Corydoras metae  Eigenmann, 1914 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustaselkämonninen (Corydoras metae) on pieni monnislaji, joka sopii hyvin seura-akvaarioon.
Koko ja ulkonäkö

Mustaselkämonninen on pienehkö monninen, jonka pituus on noin viisi senttiä.
Alkuperä

Mustaselkämonninen on kotoisin Etelä-Amerikasta, Rio Metasta.
Käyttäytyminen

Kuten muut monniset, mustaselkämonninen oleilee mieluiten pohjassa, jonka soran pitää olla pienirakeista ja pyöreää ilman teräviä reunoja, jotta se ei vahingoita siihen viiksiään. Viihtyy parvessa.
Vesiolot

Sopiva lämpötila on 22–26 °C, pH 6–8 ja vesi pehmeästä keskikovaan (°dH 2–25).
Aiheesta muualla

www.scotcat.com
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q2723374  Wikispecies: Corydoras metae  BOLD: 140855  CoL: YPY9  EoL: 220358  FishBase: 12185  GBIF: 2342763  iNaturalist: 549786  IRMNG: 11019367  ITIS: 164310  IUCN: 64791182  NCBI: 245768  WoRMS: 1007633
Mustesienet

| Mustesienet |
| --- | --- |
 Suomumustesieni (Coprinus comatus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Helttasienet Agaricales
Heimo::  Agaricaceae, osin Psathyrellaceae
Suku::  Mustesienet Coprinus, myös Coprinellus, Coprinopsis ja Parasola   Pers.
Katso myös
   Mustesienet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mustesienet (Coprinus ja Coprinellus, Coprinopsis sekä Parasola) ovat joukko nurmikoilla ja metsissä kasvavia usein vaaleansuomuisia sienilajeja, jotka muuttuvat vanhemmiten mustiksi. Sienten lakki saattaa suorastaan sulaa tummaksi nesteeksi, mistä juontuu suvun suomenkielinen nimi. Jotkut lajeista, kuten harmaamustesieni, ovat myrkyllisiä alkoholin kanssa nautittuna. Laji toimii antabuksena, sillä se sisältää esimerkiksi kopriinia. Suomumustesieni on nuorena hyvä ruokasieni. Coprinus-suku katsotaan kuuluvaksi Agaricaceae-heimoon, muut mustesienisuvut Psathyrellaceae-heimoon haprakkaiden kanssa.
Lajeja > Coprinus-sukuun kuuluvia mustesienilajeja

Rengasmustesieni (Coprinus sterquilinus)
Suomumustesieni (Coprinus comatus)
Lajeja > Coprinellus-suvun mustesienilajeja

Himmimustesieni (Coprinellus xanthothrix); lajiin katsotaan myös kuuluvaksi lautamustesieni (Coprinus domesticus vanh.)
Hupamustesieni (Coprinellus flocculosus)
Katemustesieni (Coprinellus radians)
Kiillemustesieni (Coprinellus micaceus)
Kimppumustesieni (Coprinellus congregatus)
Lehtomustesieni (Coprinellus deliquescens)
Parvimustesieni (Coprinellus disseminatus)
Savikkomustesieni (Coprinellus callinus); aiemmin toisinaan nimellä kaunomustesieni (Coprinus hiascens)
Varjomustesieni (Coprinellus bisporiger)
Lajeja > Coprinopsis-suvun mustesienilajeja

Harmaamustesieni (Coprinopsis atramentaria)
Jänönmustesieni (Coprinopsis lagopus)
Kolmikkomustesieni (Coprinopsis trispora)
Korsimustesieni (Coprinopsis friesii)
Kääpiömustesieni (Coprinopsis radiatus)
Lantamustesieni (Coprinopsis sterea)
Liitumustesieni (Coprinopsis pachysperma)
Nipukkamustesieni (Coprinopsis acuminata)
Olkimustesieni (Coprinopsis macrocephala)
Sittamustesieni (Coprinopsis cinerea)
Sontamustesieni (Coprinopsis xenobia)
Valkomustesieni (Coprinopsis nivea)
Lajeja > Parasola-suvun mustesienilajeja

Läjämustesieni (Parasola schroeteri)
Nurmimustesieni (Parasola megasperma)
Pipanamustesieni (Parasola misera)
Ratasmustesieni (Parasola plicatilis, aik. Coprinus plicatilis)
Ruostemustesieni (Parasola auricoma aik. Coprinus hansenii)
Silomustesieni (Parasola leiocephala, aik. Coprinus leiocephalus)
Aiheesta muualla

Archive: Finnish Fungi list (with Finnish common names)
Luontonetti: Mustesienet (Coprinus)
UniProt, Taxonomy: Coprinus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q289890  Wikispecies: Coprinus  APNI: 128333  AusFungi: 60015016  CoL: 3TQV  EoL: 16797  EPPO: 1COPNG  FloraBase: 38673  Fungorum: 17367  GBIF: 2526779  iNaturalist: 47393  IRMNG: 1381822  MycoBank: 17367  NBN: NHMSYS0001478818  NCBI: 5345  NZOR: 1bde831d-723f-434f-acfc-cbf57254a3e1  Observation.org: 18795  Open Tree of Life: 737440
My Romance

”My Romance” on Richard Rodgersin säveltämä ja Lorenz Hartin sanoittama musiikkikappale vuodelta 1935.
Kappale esitettiin ensimmäisen kerran vuoden 1935 Broadway-musikaalissa Jumbo, jossa sen lauloivat Gloria Grafton ja Donald Novis Paul Whitemanin orkesterin säestäminä. Lontoon teatterissa se sai ensiesityksensä vuonna 1941, jolloin sen lauloi Jack Hulbert näytelmässä Hulbert’s Follies. Doris Day esitti kappaleen Jumbo-musikaalin elokuvaversiossa vuonna 1962. ”My Romancesta” on tullut myös suosittu jazzstandardi; sen ovat esittäneet muun muassa Ben Webster, Bill Evans, Art Blakey, Ella Fitzgerald, Margaret Whiting, Dave Brubeck, Carly Simon, Carmen McRae, Rosemary Clooney ja Tony Bennett.
Kappaleen sanat kertovat kaiken ylimääräisen turhuudesta rakkaussuhteessa ja listaavat monia kliseisiä asioita, joita rakastavaiset eivät tarvitse.
Muusikko

Musiikin tyylilajit
Taidemusiikki
Populaarimusiikki:
Pop | Rock | Iskelmä
Afroamerikkalainen musiikki
Kansanmusiikki
Maailmanmusiikki
Musiikinteoria
Nuottikirjoitus
Melodia
Harmonia
Tonaalisuus
Sävelasteikko
Sävellaji
Tahtilaji
Musiikkifilosofia
Musiikin vaikutukset
Musiikin historia
Musiikin tekeminen
Muusikko
Säveltäminen
Improvisointi
Soitin
Laulu
Konsertti
Äänen tallennus
Tekijänoikeus
Osa artikkelisarjaa
Muusikko on henkilö, joka esittää musiikkia. 
Muusikoksi voidaan kutsua esittäjän lisäksi myös esimerkiksi säveltäjää tai musiikinopettajaa.
Muusikon oikeuksia valvovat Suomessa Muusikkojen liitto ja Gramex.
Muusikkoja ovat muun muassa:
DJ:t, jotka tuottavat ja soittavat konemusiikkia yleisötapahtumissa
laulajat, jotka käyttävät omaa ääntään instrumenttina
instrumentalistit, jotka soittavat instrumenttia
multi-instrumentalistit, jotka käyttävät useita eri instrumentteja
pelimannit, jotka esittävät kansanmusiikkia
trubaduurit, jotka esiintyvät yksin
Muusikko voi olla täysin itseoppinut. Muusikon tutkinnon voi suorittaa toisen asteen oppilaitoksessa, esimerkiksi konservatoriossa, tai ammattikorkeakoulussa, jossa voi suorittaa muusikon (AMK) tutkinnon.
Alan korkeinta koulutusta Suomessa antaa Suomen ainoa musiikkiyliopisto Sibelius-Akatemia, jossa voi opiskella musiikin maisteriksi, musiikin lisensiaatiksi tai musiikin tohtoriksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Muusikko Wikimedia Commonsissa
Rassvet

Lehden ensimmäisen numeron etusivu.
Rassvet (ven. Рассве́т, ”Sarastus”) oli Helsingissä vuosina 1919–1920 ilmestynyt venäjänkielinen sanomalehti.
Konstantin Arabažinin toimittama Rassvet perustettiin marraskuussa 1919 Venäjän valkoisten sotapolitiikkaa ajaneen Russkaja žiznin kilpailijaksi. Sen tehtävänä oli tuoda ”vallankumouksellisen demokratian valoa taantumuksen pimeyteen”. Kuudesti viikossa ilmestyneen lehden rahoittajana toimi baltiansaksalainen Arnoldt Orntlich. Vastaaviksi toimittajiksi ilmoitettiin Konstantin Samsonoff (1919–1920) ja Paul Leontjeff (1920). Toimituskuntaan kuuluivat Karl Tiander, Fjodor Falkovski, Sergei Životovski ja Vadim Andrejev.
Lehden lakkaamisen syyksi helmikuussa 1920 kerrottiin bolševikkien vastaisen taistelun painopisteen siirtyminen Itämeren alueelta Keski-Eurooppaan.
Aiheesta muualla

Lehden numeroita digitoituina (venäjäksi)
Muusa

Muusat (kreik. Μοῦσαι) eli runottaret olivat kreikkalaisessa mytologiassa taiteiden ja tieteiden jumalattaria. Muusa on nykyään taiteellisen innoituksen symbolihahmo.
Mytologia

Hesiodoksen Jumalten synnyn mukaan muusat olivat ylijumala Zeuksen ja muistin jumalattaren Mnemosynen tyttäriä. Heidän johtajanaan toimi itse Apollon, Apollōn Mūsagetēs (Muusain Apollon). Heidän syntymäpaikkansa oli Pierian lähde tai virta lähellä Olymposvuorta. Muusat olivat nymfejä, jotka elivät alkuaan vuorilla ja puroissa. Myöhemmin heidän asuinpaikkansa tarkentui Parnassos- ja Helikon-vuoriksi sekä Kastalian ja Hippokrenen lähteiksi. Helikonin itäpuolella sijaitsi Muusien laakso, joka oli merkittävä muusille omistettu pyhäkköalue. Siellä vietettiin näiden kunniaksi Museia-juhlaa.
Muusien määräksi vakiintui yhdeksän. He olivat:
Kalliope – eeppisen runouden muusa, päämuusa
Euterpe – musiikin muusa
Kleio – historiankirjoituksen muusa
Erato – lyyrisen runouden muusa
Melpomene – tragedian muusa
Polyhymnia – pyhän runouden ja laulun muusa
Terpsikhore – tanssin muusa
Thaleia – komedian muusa
Urania – tähtitieteen muusa
Klassisissa kouluissa opeteltiin muusien nimet niiden alkutavuista muodostetun hokeman avulla: “Klio–Me–Ter–Thal / Eu–Er–Ur–Po–Kal”.
Maalaustaiteella, kuvanveistolla ja arkkitehtuurilla ei ollut omaa muusaa. Muusat kuvastavatkin aikansa kulttuuriarvoja.
Museo-sana juontuu kreikkalaisesta sanasta museion, joka tarkoitti yhdeksälle muusalle omistettua paikkaa. Myöhemmin on käytetty sanaa muuso kuvaamaan miespuolista muusaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Muusa Wikimedia Commonsissa
Gustave Moreau, Hesiodos ja muusa, 1891.
Mykerinoksen pyramidi

| Mykerinoksen pyramidi |
| --- | --- |

Muut nimet:  Menkauren pyramidi
Sijainti:  Giza, Egypti
Valmistumisvuosi:  n. 2510 eaa.
Rakennuttaja:  Menkaure
Runkomateriaali:  kalkkikivi, graniitti
Korkeus nykyisin:  62 m
Alkuperäinen korkeus:  65 m
Leveys:  105 m
Tilavuus:  236 183 m³
Kaltevuus:  51°20′25″
Mykerinoksen pyramidi eli Menkauren pyramidi on egyptiläinen pyramidi Gizassa. Sen rakennutti faarao Menkaure 4. dynastian aikana.
Pyramidin korkeus oli alun perin 65 metriä, kanta 102 × 105 metriä, tilavuus 236 183 m³ ja kaltevuus 51°20′25″. Se on pienin Gizan kolmesta suuresta pyramidista, painoltaan vain 1/10 Kheopsin pyramidista. Pyramidin pienuus saattaa johtua siitä, että alueella ei enää ollut tilaa, tai siitä, että temppelistä oli siihen aikaan jo tullut merkittävämpi kuin pyramidista.
Pyramidi on rakennettu kalkkikivestä ja graniitista. Pyramidin eteläpuolella on kolme pientä kuningattarien pyramidia, GIII-a, GIII-b ja GIII-c. Näistä GIII-a on varsinainen pyramidi ja kaksi muuta porraspyramideja. Pyramidin itäpuolella oli kuolintemppeli ja pyramidista 608 metriä itään oli laaksotemppeli.
Pyramidin sisäosat. Faaraon hautakammio on kaikkein alimpana.
Pyramidin sisäänkäynti on pohjoisella sivulla neljä metriä pohjatasosta. Sisäänkäynnistä lähtee 31 metriä pitkä käytävä alaspäin 26 asteen kulmassa. Se vie kammioon, josta se jatkaa vaakatasossa eteiskammioon. Sen alapuolella on faaraon hautakammio ja toinen kammio. Hautakammion seinät ovat graniittia. Hautakammiossa oli sarkofagi, joka katosi sittemmin merellä. Sarkofagissa oli puinen arkku, joka on kuitenkin ajoitettu Menkaurea myöhemmälle ajalle. Eteiskammiosta lähtee toinen käytävä ylöspäin pyramidin sisäosiin.
Pyramidin sivulla näkyvän suuren aukon teki sulttaani Othman vuonna 1196.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Muuta en jouluksi toivo

| Muuta en jouluksi toivo> All I Want for Christmas |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Robert Lieberman
Käsikirjoittaja:  Thom Eberhardt Richard Kramer
Säveltäjä:  Bruce Broughton
Leikkaaja:  Peter E. Berger
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:   1991-11-88. marraskuuta 1991 (Britannia)  1991-11-2929. marraskuuta 1991 (Yhdysvallat)  
Kesto:  92 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Muuta en jouluksi toivo (All I Want for Christmas) on vuonna 1991 ensi-iltansa saanut komediallinen jouluelokuva. Elokuvan pääosia esittävät Harley Jane Kozak, Jamey Sheridan, Ethan Randall, Thora Birch, Kevin Nealon, Leslie Nielsen, Andrea Martin, Lauren Bacall, Amy Oberer, Renée Taylor, Felicity LaFortune, Camille Saviola ja Michael Alaimo. Elokuvan on ohjannut Robert Lieberman.
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa siirappiseksi koko perheen hyväntuulen komediaksi ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Aiheesta muualla

Muuta en jouluksi toivo Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Muuta en jouluksi toivo Elonet.
Muuta en jouluksi toivo AllMoviessa. (englanniksi)
Matthias Müller

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Matthias Müller |  Matthias Müller |  Matthias Müller |  |
Maa:   Itä-Saksa
Miesten jalkapallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Moskova 1980 | jalkapallo |  |
Matthias Müller (s. 18. lokakuuta 1954 Dresden) on entinen saksalainen jalkapalloilija.
Müller pelasi 1973–1981 Dynamo Dresdenissä, jossa hän voitti cup-mestaruuden 1973 ja 1977 sekä Itä-Saksan mestaruuden 1976, 1977 ja 1978. Tammikuussa 1981 Müller, Gerd Weber ja Peter Kotte pidätettiin Dresdenin lentoasemalla. Kolmikko oli saanut rahakkaan tarjouksen Länsi-Saksan FC Kölniltä, minkä takia heidän epäiltiin suunnittelevan maastaloikkausta. Kaikki kolme pelaajaa olivat lähdössä maajoukkueen leirille Argentiinaan. Weber myönsi suunnitelleensa pakoa, mutta kielsi Kotten ja Müllerin osallisuuden. Mülleriltä ja Kottelta kiellettiin loppuiäksi pelaaminen pääsarjatasolla, ja Weberille langetettiin vankeusrangaistus. Kiellon jälkeen hän pelasi useissa alemman sarjatason joukkueissa kunnes päätti uransa 1990.
Weber pelasi Itä-Saksan maajoukkueessa neljä maaottelua. Hän voitti myös hopeaa Moskovan olympialaisissa 1980.
Seppo Myllylä

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten judo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten judo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten judo.EM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pariisi 1983 | 78 kg |  |
Seppo Kaleva Myllylä (s. 9. elokuuta 1958 Orivesi) on suomalainen judon EM-mitalisti.
Myllylä sai pronssia alle 20-vuotiaiden EM-kilpailujen 71 kg:n sarjassa Miskolcissa 1978. Moskovan olympialaisissa 1980 hän sijoittui samassa painoluokassa jaetulle 12. sijalle. Vuonna 1982 hän voitti 78 kg:n sarjan Saksan avoimissa mestaruuskilpailuissa Sindelfingenissä ja sijoittui viidenneksi Rostockin EM-kilpailuissa.
Myllylä voitti 1983 Budapestin kansainvälisen turmauksen 78 kg:n sarjan. Runsaat kaksi kuukautta myöhemmin hän sai samassa painoluokassa hopeaa Pariisin EM-kilpailuissa. Matkalla loppuotteluun hän voitti Moskovan olympialaisten voittajan Neuvostoliiton Šota Kabarelin. Loppuottelussa hän hävisi niukasti kokan arvoisella suorituksella Britannian Neil Adamsille. Los Angelesin olympialaisissa 1984 hän sijoittui 78-kiloisissa jaetulle 14. tilalle.
Myllylä edusti seuratasolla tamperelaista Fusegia. Hän voitti Suomen-mestaruuden 70 kg:n sarjassa 1976, 71-kiloisissa 1977 ja 1979 sekä 78 kg:n painoluokassa 1981–1984, yhteensä seitsemän kertaa.
Aktiiviuransa jälkeen hän toimi vielä kahdeksan vuotta valmentajana, joista vuosina 1988-1992 Suomen maajoukkueen päävalmentajana. Sen jälkeen hän ei palannut alkuperäiseen työhönsä eli ratsupoliisiksi, vaan perusti vaimonsa kanssa perhekodin huostaanotetuille nuorille. He pitivät perhekotia 30 vuotta eläköitymiseensä asti.
Myllysilta (Jaala)

| Myllysilta |
| --- | --- |
 Silta kuvattuna maantiesillalta.
Ylittää:  Sonnanjoki
Sijainti:  Jaala, Kouvola
Siltatyyppi:  kivinen holvisilta
Pisin jänneväli:  4,2 m
Pituus:  19,2 m
Leveys:  5,2 m
Liikenne päivässä:  Kevyellä liikenteellä.
Avattu liikenteelle:  1897
Koordinaatit:  61°02′51.9″N, 026°34′51.5″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Myllysilta on Kouvolan Jaalassa Sonnanjoen Myllykosken kohdalla sijaitseva 3-aukkoinen kivinen holvisilta. Silta on valmistunut vuonna 1897. Sen suurin jänne on 4,2 m, suurin aukko 3,5 m ja kokonaispituus 19,2 m. Sillan hyötyleveys on 5,2 m.
Silta ylittää Sonnanjoen, joka laskee Sonnanjärvestä Lintukymeen. Moottoriajoneuvoliikenne ylittää joen viereistä seututie 369:n siltaa pitkin.
Myllykoski on Sonnanjoen perhokalastusalueeseen kuuluva koski.
Mustatäplähiipijä

| Mustatäplähiipijä |
| --- | --- |
 koiras
Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset perhoset Heteroneura
Yläheimo::  Päiväperhoset Papilionoidea
Heimo::  Paksupäät Hesperiidae
Alaheimo::  Hiipijät Heteropterinae
Suku::  Täplähiipijät Carterocephalus
Laji::  silvicola
Kaksiosainen nimi
 Carterocephalus silvicola  (Meigen, 1829) 
Katso myös
   Mustatäplähiipijä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mustatäplähiipijä (Carterocephalus silvicola) on Suomessa Rovaniemen eteläpuolella melko yleinen paksupääperhoslaji.
Ulkonäkö ja elintavat

Mustatäplähiipijän siipien kärkiväli on 28–31 mm ja sukupuolet ovat melko erinäköiset. Koiraan siipien yläpinnoilla on kirkkaankeltaisella pohjalla neljä suurta tummaa laikkua ja siiven ulkoreunassa on rivi tummia täpliä. Takasiivet ovat hieman ruskeakehnäiset, mutta kehnä puuttuu paikoitellen muodostaen pyöreitä, kirkkaankeltaisten laikkuja. Naaraalla etusiipien suklaanruskeat täplät ovat tummempia, suurempia ja ne koskettavat toisiaan. Naaras muistuttaakin paljon keltatäplähiipijää. Keltaisen sävy on tummempi kuin koiraalla, mutta silti selvästi vaaleampi kuin keltatäplähiipijällä. Takasiivet ovat laajalti tasaisen tummanruskeat, pyöreähköjen keltaisten täplien kirjomat. Siipiripset ovat etusiivissä tummat, takasiivissä vaaleammat. Etusiipien alapinnat muistuttavat yläpintoja, mutta pohjaväri on ruskeampi. Takasiipien alapinnat ovat ruskeat ja niissä on laajoja ruskeankeltaisia laikkuja.
Carterocephalus silvicola ♂
♂   △
♀
♀ △
Levinneisyys ja lentoaika

Mustatäplähiipijän levinneisyys ulottuu Pohjois-Saksasta ja Pohjois-Puolasta Skandinaviaan, Baltiaan ja idässä Venäjän ja Siperian poikki Mongoliaan ja Japaniin. Suomessa sitä tavataan Ahvenanmaalta ja etelärannikolta Rovaniemen korkeudelle, mutta laji harvinaistuu etenkin saaristoon mentäessä. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena toukokuun loppupuoliskolta heinäkuun alkupuolelle huipun osuessa kesäkuun alkuun.
Elinympäristö ja elintavat

Mustatäplähiipijän tyypillistä elinympäristöä ovat kosteat metsät ja etenkin niiden aukkopaikat, kuten metsäteiden ja polkujen varret sekä niityt ja jokilaaksot. Joskus elinpaikka voi olla hyvinkin pieni aukkopaikka, kunhan sinne tulee riittävästi valoa. Perhoset lentävät nopeasti, lepäävät siivet sivuille levitettyinä ja käyvät mielellään erityisesti metsäkurjenpolvien kukilla. Laji on varsin yleinen, mutta esiintymiseltään paikoittainen eivätkä yksilömäärät yleensä ole kovin suuria.
Naaras munii yksitellen heinille, etenkin puolivarjoisiin paikkoihin, kuten pensaiden ympärille. Toukka sitoo heinän lehden putkimaiseksi suojaksi, jonka sisällä se elää. Mustatäplähiipijä talvehtii täysikasvuisena tai keskenkasvuisena toukkana ja koteloituu keväällä.
Ravintokasvi

Toukka syö heinäkasveja, esimerkiksi niittyjuolaa ja kastikoita.
Aiheesta muualla

LuontoPortti: Mustatäplähiipijä (Carterocephalus silvicola)
Suomen Perhoset: Mustatäplähiipijä
UniProt, Taxonomy: Carterocephalus silvicola (englanniksi)
Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1303678  BioLib: 51261  CoL: 69DDF  EoL: 179339  EUNIS: 90334  Fauna Europaea: 440736  Fauna Europaea (new): c2b4a98b-ab78-4d47-bf1d-84ca85847261  GBIF: 1947306  iNaturalist: 358618  IRMNG: 10278582  LepIndex: 181955  NCBI: 218722  Open Tree of Life: 256500  Laji.fi: MX.60745 
Naaras
Mutavaris

| Mutavaris |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mutavarikset Corcoracidae
Suku::  Corcorax
Laji::  melanorhamphos
Kaksiosainen nimi
 Corcorax melanorhamphos  (Vieillot, 1817) 
Katso myös
   Mutavaris Wikispeciesissä   Mutavaris Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mutavaris (Corcorax melanorhamphos) on Australian itäosissa elävä mutavariksiin kuuluva varpuslintu. Sillä ei ole läheisiä sukulaislajeja. Cornwallissa elävät alppivarispopulaatiot ovat mahdollisesti mutavariksen lähimmät sukulaiset .
Koko ja ulkonäkö

Mutavaris on kookas varpuslintu. Se on kooltaan 43–47 cm. Mutavaris on lähes kokonaan musta lintu. Ainoastaan punaiset silmät ja lennossa näkyvä valkoinen siipilaikku ovat eri väriset. Musta nokka on hieman alaspäin kaareva. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Nuoret linnut ovat väritykseltään aikuisia mutavariksia vaaleampia ja silmän väri on ruskea ja muuttuu oranssin kautta punaiseksi.
Levinneisyys ja elinympäristö

Mutavariksia tavataan Australiassa. Lajin levinneisyys ulottuu lähes koko Kaakkois- ja Itä-Australian alueella rannikolta sisämaahan lukuun ottamatta Queenslandin osavaltion pohjoisosia. Mutavariksen elinympäristöä ovat avoimet metsät ja muut metsämaat. Ne elävät erityisesti kosteilla alueilla, joissa on paljon maatuvaa lehtiainesta ravinnonetsintään ja mutaa pesänrakennusta varten.
Ravinto

Mutavarikset ruokailevat yleensä ryhmissä, joihin kuuluu suurimmillaan kymmenen lintua. Laji syö hyönteisiä ja siemeniä lehtiaineksen ja ruohikon joukosta. Mutavariksilla on laajat, jopa tuhannen hehtaarin kokoiset, ruuanhankintareviirit.