stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salibandyliigan kausi 2006–2007
Miehet > Liigakarsintojen 2. vaihe

| Happee – SBS Pori |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24. maaliskuuta | Happee | SBS Pori | 5–7 |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 26. maaliskuuta | SBS Pori | Happee | 6–11 |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 28. maaliskuuta | Happee | SBS Pori | 8–7rl. |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 31. maaliskuuta | SBS Pori | Happee | 8–9 |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Happee jatkaa liigassa voitoin 3-1. | Happee jatkaa liigassa voitoin 3-1. | Happee jatkaa liigassa voitoin 3-1. | Happee jatkaa liigassa voitoin 3-1. |  |
| SC Blues – OLS |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. maaliskuuta | SC Blues | OLS | 6–5ja. |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 25. maaliskuuta | OLS | SC Blues | 7–6 |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 29. maaliskuuta | SC Blues | OLS | 5–6ja. |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 31. maaliskuuta | OLS | SC Blues | 9–8 |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| OLS jatkaa liigassa voitoin 3-1. | OLS jatkaa liigassa voitoin 3-1. | OLS jatkaa liigassa voitoin 3-1. | OLS jatkaa liigassa voitoin 3-1. |  |
Miehet > Pronssiottelu

| Erä – Trackers |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. huhtikuuta | Erä | Trackers | 6–2 |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Erä voitti pronssia. | Erä voitti pronssia. | Erä voitti pronssia. | Erä voitti pronssia. |  |
Miehet > Loppuottelut

| SSV – Classic |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. huhtikuuta | SSV | Classic | 5–2 |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 13. huhtikuuta | Classic | SSV | 4–7 |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 15. huhtikuuta | SSV | Classic | 9–1 |   (Arkistoitu – Internet Archive) |
| SSV mestaruuteen voitoin 3–0. | SSV mestaruuteen voitoin 3–0. | SSV mestaruuteen voitoin 3–0. | SSV mestaruuteen voitoin 3–0. |  |
Naiset > Runkosarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Naisten runkosarja 2006–2007
| # | Joukkue | O | V | T | H | + | - | +/- | P |
| 1 | NST | 18 | 14 | 2 | 2 | 91 | 47 | 44 | 30 |
| 2 | SB-Pro | 18 | 13 | 1 | 4 | 106 | 77 | 29 | 27 |
| 3 | Erä III | 18 | 12 | 2 | 4 | 110 | 52 | 58 | 26 |
| 4 | Classic | 18 | 13 | 0 | 5 | 109 | 66 | 43 | 26 |
| 5 | SBS Rupu | 18 | 10 | 1 | 7 | 88 | 79 | 9 | 21 |
| 6 | Tiikerit | 18 | 7 | 3 | 8 | 62 | 71 | -9 | 17 |
| 7 | PSS | 18 | 6 | 1 | 11 | 66 | 65 | 1 | 13 |
| 8 | Oilers | 18 | 4 | 2 | 12 | 47 | 107 | -60 | 10 |
| 9 | Happee | 18 | 4 | 0 | 14 | 73 | 105 | -32 | 8 |
| 10 | KorsKa | 18 | 1 | 0 | 17 | 42 | 125 | -83 | 2 |
O = ottelut, V = voitot, T = tasapelit, H = häviöt, + = tehdyt maalit, - = päästetyt maalit, P = pisteet
Aiheesta muualla

(Arkistoitu – Internet Archive), otteluohjelma ja tulokset
Posionjärvi

| Posionjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Posio 
Koordinaatit:  66°07′10″N, 28°04′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Ahvensalmi 
Järvinumero:  73.031.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  240,4 m  
Rantaviiva:  146,462 km  
Pinta-ala:  18,8895 km²  
Tilavuus:  0,04504867239 km³  
Keskisyvyys:  2,42 m  
Suurin syvyys:  11 m  
Saaria:  187 
 fiPosionjärvi 
Posionjärvi  on Lapissa Posiolla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1 900 hehtaaria eli 19 km². Se on 14,7 kilometriä pitkä ja 5,2 kilometriä leveä. Järvi on sokkeloinen ja saarien täplittämä. Järven eteläosassa on Karhselkä, joka on neljä kilometriä pitkä ja lähes saareton. Muut järvenselät ovat pienempiä. Posion luoteispuolella sijaitsevat Maaninkaselkä ja Miekkaselkä. Hevossalmen länsipuolella aukeavat vielä Aartoselkä ja Vasaselkä.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 45 miljoonaa m³ eli 0,045 km³. Järven keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 11 metriä.
Järvessä on laskettu olevan 187 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 175 ha, mikä on noin 8,5 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 17 on yli hehtaarin suurisia, 165 yli aarin ja loput 5 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Suuria saaria ovat Jakkarasaari, Halkosaaret, Maaninkasaaret idässä ja Teuronsaari ja Jänissaari lännessä.
Järven rantaviivan pituus on 146 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 46 kilometriä. Pohjoispuolella kulkee valtatie 81, jonka varrella rannassa sijaitsevat pienet kylät Keski-Posio ja Perä-Posio.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Koutajoen vesistössä (vesistöaluetunnus 73) Posiojärven valuma-alueella (73.03) Posiojärven alueeseen (73.031). Posionjärven länsipäähän laskee Posionjoki, joka on Posiojoen valuma-alueen (73.032) laskujoki. Järven länsipään etelärantaan laskee Teuronjoki, joka on Teuronjoen valuma-alueen (73.033) laskujoki. Posion taajaman viereen laskee Nilojoen valuma-alueen (73.034) Nilojoki. Posionjärvi itse laskee kaakkoispäässä Posion taajamassa Ahvensalmen kautta Yli-Kitkaan.
Posionjärven lähialueella sijaitsee yli 20 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti siihen. Niistä huomattavimmat ovat Posionperä (39 ha), Norkko (28 ha), Taivallampi (26 ha), Karhulampi (14 ha), Kotilampi (13 ha), Särkilampi (12 ha) ja Votvas (11 ha).
Prokrustes

Theseus ja Prokrustes, attikalainen punakuviokaula-amfora, n. 470–460 eaa.
Prokrustes (m.kreik. Προκρούστης, ”venyttäjä”) tai Prokoptes (”lyhentäjä”) oli kreikkalaisessa mytologiassa Attikasta kotoisin olleen Damastes- tai Polypemon-nimisen maantierosvon ja sepän liikanimi. Hän oli Poseidonin poika, joka kutsui ohikulkijoita Eleusiin ja Ateenan välisellä tiellä joen varrella asettumaan vuoteelleen.
Mikäli vieras osoittautui liian lyhyeksi sänkyyn, Prokrustes sitoi alasimet tämän jalkoihin, kunnes uhri oli venynyt täyttämään koko vuoteen. Liian pitkiltä vierailtaan hän amputoi ylimenevän osuuden. Prokrustes toi vieraalle aina sellaisen vuoteen, ettei se ollut tälle sopivankokoinen.
Prokrusteen piinasi matkalaisia siihen saakka, kunnes hän kohtasi Troizenista Ateenaan matkalla olleen Theseuksen, joka imitoiden Heraklesta rankaisi Prokrustesta sovittamalla hänet itsensä sänkyynsä.
Prokrusteen vuode

Prokrusteen vuoteella tarkoitetaan myytin mukaisesti mielivaltaista normia, johon siihen sopimaton asia mukautetaan ilman perusteltavissa olevaa syytä.
Prokšinon metroasema

| Prokšino (Прокшино) |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Sokolnitšeskaja
Sijainti:  55.5605°N, 37.4696°E
Paikkakunta:  Moskova, Venäjä
Avattu:  20. kesäkuuta 2019
Rakenne
Tyyppi:  pinta-asema
Prokšino (ven. Прокшино) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 20. kesäkuuta 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prokšinon metroasema Wikimedia Commonsissa
Powhatanin piirikunta

Powhatan piirikunta (engl. Powhatan County) on Yhdysvaltojen Virginian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 29 652 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Powhatanin kunta. Piirikunta perustettiin vuonna 1777.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Powhatanin piirikunta Wikimedia Commonsissa
SC Paderborn 07

SC Paderborn 07 on saksalainen jalkapalloseura, jonka kotipaikka on Paderborn. Se pelaa kaudella 2021–2022 Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 2. Bundesliigassa. Seura nousi 3. Ligasta toiseksi korkeimmalle sarjatasolle keväällä 2009 ja historiallisesti Bundesliigaan kauden 2013–2014 päätteeksi. Pääsarjataival jäi kuitenkin yhden kauden mittaiseksi, ja kaudet 2016–2018 seura pelasi jälleen 3. Ligassa, josta se palasi kakkostasolle keväällä 2018 ja pääsarjaan keväällä 2019. Joukkue pelasi vuoteen 2008 saakka pelinsä Hermann-Löns-Stadionilla mutta muutti kaudeksi 2008–2009 Paragon Arenalle, jonka nykyinen nimi on Energie Team Arena.
Historia

Seura muodostuu kahden seuran fuusiosta, vuonna 1907 perustetun FC Paderbornin ja TuS Schloß Neuhausin. Nämä fuusioituivat vuonna 1985 nimelle TuS Paderborn-Neuhaus. Nykyinen nimi SC Paderborn 07 otettiin käyttöön 1997.
Entisiä valmentajia

André Breitenreiter
Stefan Effenberg
Holger Fach
Jos Luhukay
Roger Schmidt
Aiheesta muualla

Joukkueen kotisivut
Saksan jalkapallon 2. Bundesliiga 2019–2020
Arminia Bielefeld • VfL Bochum • SV Darmstadt 98 • Dynamo Dresden • Erzgebirge Aue • Greuther Fürth • Hamburger SV • Hannover 96 • FC Heidenheim • Holstein Kiel • SSV Jahn Regensburg • Karlsruher SC • FC Nürnberg • VfL Osnabrück • SV Sandhausen • FC St. Pauli • VfB Stuttgart • SV Wehen Wiesbaden
Paderborn - Galatasaray
Sojuz TM-23

Sojuz TM-23 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento Mir-avaruusasemalle, joka vei sinne sen 28. miehistön 21. helmikuuta 1996. Se oli Sojuz-ohjelman 99. lento ja sen nimi oli Skif (Скиф). Se palasi maahan 2. syyskuuta 1996 193 vuorokautisen lennon jälkeen.
Miehistö > Laukaisu

Juri Onufrijenko, päällikkö
Juri Usatšov, lentoinsinööri
Miehistö > Paluu

Juri Onufrijenko, päällikkö
Juri Usatšov, lentoinsinööri
Claudie Haigneré, ESAn ranskalainen astronautti
Aiheesta muualla

space.kursknet.ru (englisch) (Arkistoitu – Internet Archive)
spacefacts.de
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Sojuz TM-22 | Sojuz | Seuraaja: Sojuz TM-24 |
Pitche

| Pitche |
| --- | --- |
 Gabün osa-alueet.
 Pitche
 Koordinaatit: 12°19′27″N, 13°57′19″W 
Valtio:  Guinea-Bissau
Alue:  Gabún alue
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Hallinnon tyyppi:  osa-alue
Väkiluku (2009):  4 766 (kaupunki) 45 594 (osa-alue)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pitche on kaupunki sekä osa-alue eli sektori Gabún alueella Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee lähellä Guinean rajaa 32 kilometriä Gabústa itään. Kaupungissa on 4 766 ja osa-alueella 45 594 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).
Pitchen osa-alueen pinta-ala on 2 021,4 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 10,5 %.
Pitchaus

Pitchaus (englannin sanasta pitch, ’syöttö’) on tuotteen, palvelun tai liikeidean pääkohtien lyhyttä ja tiivistä esittelemistä myyntipuheen tai presentaation muodossa. Esitys eli pitch kestää korkeintaan muutaman minuutin. Pitchausta voidaan kutsua myös hissipuheeksi silloin kun viitataan myyntipuheeseen, joka kestää vain hissimatkan ajan eli noin puoli minuuttia.
Pitchaaja voi olla myymässä bisnesideaansa rahoittajille, esittelemässä itseään työnhakutilanteessa, kauppaamassa tuotettaan jälleenmyyjille tai hankkimassa yhteistyökumppania. Pitchin tarkoitus on herättää kuulijoissa kiinnostus esiteltävää asiaa kohtaan ja vakuuttaa heidät asian vahvuuksista. Samalla pitchaus kertoo tekijänsä innosta, näkemyksestä ja osaamisesta. Onnistuessaan pitchaus johtaa jatkokeskusteluihin esittelijän ja kuulijan välillä.
Pitchauksessa esittelijä esittelee aluksi itsensä ja mahdollisen yrityksensä. Hän esittelee ideansa ja kertoo sen kohderyhmän. Hän kuvailee myös ideansa ainutlaatuisuutta ja sen taloudellisia hyödyntämistapoja.
Pitchaustilaisuuksia ja -kilpailuja järjestetään esimerkiksi startup-yritystapahtumissa kuten Slushissa.
Pikkusisar

| Pikkusisar |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Patrik Pesonius
Ohjaaja:  Taru Mäkelä
Käsikirjoittaja:  Raija Talvio
Tuottaja:  Klaus Heydemann
Säveltäjä:  Jukka Siikavire
Kuvaaja:  Jouko Seppälä
Leikkaaja:  Irma Taina
Lavastaja:  Pirjo Rossi
Pääosat:  Vera Kiiskinen   Kai Lehtinen   Tarmo Ruubel
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Kinotar Oy
Ensi-ilta:  26. marraskuuta 1999
Kesto:  107 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Katsojat:  36 756   492 000 (televisiossa)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikkusisar on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Taru Mäkelän ohjaama elokuva.
Vuoden 2000 Jussi-gaalassa elokuva oli ehdolla yhdeksässä kategoriassa voittaen yhden. Merja Väisänen sai parhaan puvustuksen Jussin. Taru Mäkelä ja käsikirjoittaja Raija Talvio saivat elokuvasta Suomi-palkinnon.
Juoni

Elokuva kertoo sotaleski Katri Ruuskasta, joka pestautuu syksyllä 1941 apusisareksi sotasairaalaan Helsinkiin, jonne sairasjunat kuljettavat rintamalla haavoittuneita sotilaita jatkuvana virtana.
Sairaalassa Katri tutustuu päähän haavoittuneeseen savottajätkä Arvoon, joka väittää tavanneensa Katrin jo kauan sitten unissaan. Katri sanoo, ettei usko Arvon uneen, mutta uskoo siihen kuitenkin. Samoihin aikoihin lapsuudenystävä Eero lähettää rintamalta ujoja rakkauskirjeitä Katrille.
Kun Eero palaa kaupunkiin rintamakarkurina, täytyy Katrin tehdä valinta Eeron ja Arvon välillä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Vera Kiiskinen  | … |  Katri   |
|  Kai Lehtinen  | … |  Arvo   |
|  Tarmo Ruubel  | … |  Eero   |
|  Seela Sella  | … |  äiti   |
|  Pirkko Hämäläinen  | … |  Annikki   |
|  Anna-Leena Sipilä  | … |  Mirja   |
|  Minna Koskela  | … |  Liisa   |
|  Julius Lavonen  | … |  Timo   |
|  Jukka-Pekka Palo  | … |  Juhani   |
|  Eero Saarinen  | … |  Kapanen   |
|  Pentti Siimes  | … |  eno   |
|  Lilga Kovanko  | … |  ylihoitaja   |
|  Kristiina Halttu  | … |  Hanna   |
|  Ulla Tapaninen  | … |  Sylvi   |
|  Matti Oravisto  | … |  tohtori Söderqvist   |
|  Sinikka Sokka  | … |  uimari   |
|  Ari-Kyösti Seppo  | … |  Nieminen   |
|  Jari Nissinen  | … |  Johansson   |
|  Kari Ketonen  | … |  Olli   |
|  Sanna-Kaisa Palo  | … |  Ollin äiti   |
|  Sari Puumalainen  | … |  lotta   |
|  Tommi Taurula  | … |  saksalainen sotilas   |
|  Meri Nenonen  | … |  saksalaisen seuralainen   |
|  Ismo Apell  | … |  tupakoiva sotilas   |
|  Markku Toikka  | … |  Heino   |
|  Jukka Sipilä  | … |  kuntovalmentaja   |
|  Oiva Lohtander  | … |  väestönsuojelumies   |
|  Arttu Kapulainen  | … |  vahtimestari   |
|  Anja Pohjola  | … |  tarinankertoja   |
|  Virve Rosti  | … |  laulaja   |
|  Inka Kallén  | … |  pikkulotta   |
|  Eija Nousiainen  | … |  Eeron äiti   |
|  Svante Martin  | … |  Eeron isä   |
|  Jari Pehkonen  | … |  poliisi   |
|  Jukka Kärkkäinen  | … |  poliisi   |
Selena Gomez & the Scene

Kitaristi Ethan Roberts ja laulaja Selena Gomez We Own the Night -kiertueella helmikuussa 2012.
Selena Gomez & the Scene oli yhdysvaltalainen popyhtye, jonka näyttelijä ja laulaja Selena Gomez perusti vuonna 2008. Yhtyeeltä on julkaistu kolme albumia: Kiss & Tell (29. syyskuuta 2009), A Year Without Rain (17. syyskuuta 2010) ja When the Sun Goes Down (28. heinäkuuta 2011). Yhtye lopetti vuonna 2012 Gomezin keskittyessä soolouraansa ja näyttelemiseen.
Albumit

Kiss & Tell (2009)
A Year Without Rain (2010)
When the Sun Goes Down (2011)
Jäsenet

Selena Gomez, laulu
Drew Taubenfeld, kitara
Joey Clement, basso
Greg Garman, rummut
Dane Forrest, koskettimet
Jäsenet > Aiemmat jäsenet

Nick Foxer, koskettimet (2008–2009)
Ethan Roberts, kitara (2008–2012)
Kiertueet

Selena Gomez & the Scene: Live in Concert (2009–2010)
A Year Without Rain Tour (2010–2011)
We Own the Night Tour (2011–2012)
Palkinnot > People's Choice Awards

Parhaan läpimurron People's Choice Award
Palkinnot > Teen Choice Awards

Choice Music: Group (2010)
Choice Music: Breakout Artist (2010)
Choice Music: Group (2011)
Choice Music: Single (2011)
Choice Music: Love Song (2011)
Palkinnot > Argentiinan Nickelodeon Kids' Choice Awards

Favorite International Singer (2011)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeudet Saksassa

Samansukupuolisia pareja kuvaava liikennevalo Münchenissä.
Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeudet ovat Saksassa hyvällä tasolla, vaikkakin maassa esiintyy jonkin verran vihapuhetta. Edistystä on tapahtunut nopeaan tahtiin toisen maailmansodan jälkeen.
Historia

Homoseksuaalisuus kriminalisoitiin Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa vuonna 1532.
Huhujen mukaan Preussin kuningas Fredrik Suuri oli homoseksuaali. Historijoitsija Johann Georg Zimmermann kirjoitti kuninkaan olevan tunnettu "kreikkalaisesta rakkausmieltymyksestään". Fredrik myös tilasi useita patsaita, jotka kuvaavat Antinoosista sekä miesten välisiä suhteita.
Napoleonin aikana homoseksuaalisuus laillistettiin, mikäli sen osalliset olivat aikuisia.
Vuonna 1871 Saksan keisarikunta kriminalisoi ”luonnonvastaiset teot” ns. pykälä 175:n nojalla, joka langetti homoseksuaalisista teoista enimmillään kuuden kuukauden vankeustuomion. Nämä homoseksuaaliset teot eivät koskeneet naisten välisiä suhteita.
Pykälää kritisoi äänekkäästi mm. saksalainen lääkäri ja seksologi Magnus Hirschfeld. Maailmansotien välisenä aikana gay-kulttuuri kukoisti erityisesti Berliinissä, josta löytyi paljon vähemmisöille suunnattuja kirjoja, teattereita ja yökerhoja. Hitler näki homoseksuaalisuuden uhkana Saksan tulevaisuudelle, koska homoseksuaalit eivät voineet tuottaa uusia arjalaisia lapsia valtakunnalle. Ernst Röhmiä syytettiin virallisten tietojen mukaan homoseksuaalisuudesta pitkien puukkojen yönä. Kolmannen valtakunnan aikana pykälä 175 laajennettiin koskemaan myös naisten välisiä seksuaalisia suhteita ja Gestapo alko kerätä epäiltyjen nimiä niin sanotulle pinkille listalle. Keskitysleireille joutuneiden homoseksuaalien määrästä ei ole varmuutta ja se vaihtelee 5000 ja 15 000 välillä: monet pitivät seksuaalisuutensa salassa ja natsit tuhosivat suurimman osan leirien asiakirjoista ennen niiden hylkäämistä.
Toisen maailmansodan jälkeen sekä Länsi- että Itä-Saksassa säilytettiin pykälä 175 jossain muodossa. Kaikki sateenkaariyhdistykset ja näitä myötäilevät julkaisut kiellettiin Itä-Saksassa kun taas Länsi-Saksassa ne sallittiin. Isä-Saksassa monet luterilaiset kirkot antoivat suojaa seksuaalivähemmistöille ja antoivat näiden käyttää tilojaan kiellettyjen järjestöjen kokoontumispaikkana.. Pykälä 175 kumottiin virallisesti vuonna 1994.
Nykyään

Kaikki Natsi-Saksan aikana homoseksuaalisuudesta tuomion saaneet saivat armahduksen vuonna 2002. Vuonna 2017 tämä laajennettiin myös niihin, jotka saivat tuomionsa sodan jälkeen. Näille henkilöille myönnettiin myös samana vuonna rahallisia korvauksia: 3000 euroa sekä 1500 euroa lisää jokaisesta vankilassa vietetystä vuodesta. Korvaukseen oikeutettuja on noin 5000..
Samaa sukupuolta olevat parit ovat saaneet mennä naimisiin vuodesta 2017 lähtien. Avioliitto-oikeuden puolesta äänestivät yksimielisesti sosiaalidemokraatit, vihreä ja vasemmisto. Kristillisdemokraattien 309 edustajasta 225 äänesti vastaan, 75 puolesta, 4 tyhjää. Lopullinen tulos oli 393–226.
Vuoden 2019 alusta alkaen saksalaiset ovat voineet merkitä sukupuolekseen ”divers” eli jokin muu kuin mies tai nainen.
Virstanpylväitä

| Tapahtuma | Laillisuus (vuosi) | Lähde |
| --- | --- | --- |
| Homoseksuaalisuus laillistettu |  kyllä (1994) |  |
| Samaa sukupuolta olevien avioliitto |  kyllä (2017) |  |
| Mahdollisuus asepalvelukseen |  kyllä |  |
| Tasa-arvoinen suojaikäraja |  kyllä |  |
| Avoimesti homoseksuaalien verenluovutus |  kyllä (2017, vuoden karanteenin jälkeen) |  |
| Laki kieltää syrjimisen seksuaalisuuden perusteella |  kyllä (2017) |  |
| Käännytysterapia kielletty |  kyllä (2020) |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeudet Saksassa Wikimedia Commonsissa
Pieni-Valkeinen (Suonenjoki, Iso-Kurikka)

| Pieni-Valkeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°33′03″N, 26°56′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.718.1.039
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  150,2 m  
Pituus:  120 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,367 km  
Pinta-ala:  0,953 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Valkeinen 
Pieni-Valkeinen tai Pieni Valkeinen on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Iso-Kurikan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 120 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 150,2 metriä mpy.
Pieni-Valkeinen (Soini)

| Pieni-Valkeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Karstula, Soini
Koordinaatit:  62°52′00″N, 24°24′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.674.1.036
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  193,8 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,731 km  
Pinta-ala:  1,619 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Valkeinen 
Pieni-Valkeinen  on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa ja Soinissa Limaperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Mustapuron valuma-alueeseen (14.674) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 193,8 metriä mpy.
Saskatchewan

Saskatchewan on yksi Kanadan preeriaprovinsseista. Sen pinta-ala on 651 900 km² ja asukasluku 1 098 352 (vuoden 2016 väestönlaskenta). Pääosa väestöstä asuu provinssin eteläosissa, melko lähellä Yhdysvaltain rajaa. Suurin kaupunki on 225 927 asukkaan Saskatoon, toiseksi suurin on provinssin pääkaupunki Regina (asukasluku: 187 500).
Saskatchewan on muodoltaan kutakuinkin suorakulmio. Sen rajanaapurit ovat Alberta lännessä, Luoteisterritoriot pohjoisessa, Manitoba idässä ja Yhdysvaltain osavaltiot Montana ja Pohjois-Dakota etelässä.
Provinssin nimen takana on Saskatchewanjoki, jonka nimi on creen kieltä ja tarkoittaa "nopeasti virtaavaa jokea" (kisiskatchewan).
Historia

Ennen eurooppalaista asutusta Saskatchewanissa asuivat Athabaska-, Algonquia- ja Sioux-heimot. Ensimmäinen Saskatchewaniin saapunut eurooppalainen oli vuonna 1690 saapunut Henry Kelsey, joka yritti käydä turkiskauppaa provinssin alkuasukkaiden kanssa. Hän totesi ettei provinssin ilmasto ollut ihmisasutukselle kelvollinen - talvet olivat aivan liian kylmiä ja kesät liian kuumia. Useat nykyiset saskatchewanilaiset ovat aivan samaa mieltä: lämpötilat vaihtelevat rajusti. -40 – -50 astetta talvella ei ole harvinaista ja kovat tuulet saavat ilman tuntumaan vielä paljon kylmemmältä. Kesällä on usein +40 astetta ja hyttyset ovat jatkuva riesa.
Ensimmäinen pysyvä eurooppalainen asutus provinssissa oli Hudson's Bay Companyn toimipaikka Cumberland Housessa, sen perusti Samuel Hearne vuonna 1774.
Canadian Pacific Railway -rautatien rakentaminen 1870-luvulla toi provinssiin asutusta Kanadan hallituksen antaessa ilmaista maata halukkaille muuttajille. Ratsupoliisit perustivat provinssiin lukuisia linnoituksia.
Alkuasukkaat pakotettiin omiin reservaatteihin. Métis-kansa Louis Rielin johdolla aloitti Saskatchewanin kapinan muodostaakseen oman, Kanadasta riippumattoman hallituksen. Riel antautui kahden kuukauden kuluttua ja tuomittiin maanpetoksesta.
Saskatchewanin väkiluku kasvoi rautatien ansiosta ja siitä tuli varsinainen provinssi vuonna 1905.