stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pensasbulbuli

| Pensasbulbuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Bulbulit Pycnonotidae
Suku::  Andropadus
Laji::  importunus
Kaksiosainen nimi
 Andropadus importunus  (Vieillot, 1861) 

Katso myös
   Pensasbulbuli Wikispeciesissä   Pensasbulbuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pensasbulbuli (Andropadus importunus) on hedelmäbulbuleihin kuuluva varpuslintu. Lajia tavataan Afrikan itärannikolta alkaen Etiopiasta ja päättyen Etelä-Afrikan kärkeen.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan pensasbulbuli on noin 23 cm. Lajin ruumis on pääosin oliivinvihertävän ruskea. Silmien väri on valkoinen. Lajin nokka on musta ja jalat ruskeat.
Elinympäristö, elintavat  ravinto

Pensasbulbulit elävät piilottelevaa elämää rannikkoalueiden metsien latvustoissa ja pensaikoissa, joissa sen yleensä paljastaa kutsuääni.  Yleensä linnut elävät yksittäin. Pensasbulbuli tekee pesänsä pensaaseen tai puuhun. Naaras munii 1–3 munaa. . Pensasbulbuli käyttää ravintonaan pääasiassa hedelmiä, mutta syö myös hyönteisiä ja etanoita.
SU-kaasutin

Tupla-SU-kaasuttimet
1930 MG, SU-kaasuttimella
1973 MG MGB
SU-kaasutin ( SU on lyhenne valmistajan, Skinners Union, nimestä ) on teknisesti kuvattuna vakioalipaine-sivuimukaasutin, yleisesti käytetty termi on muuttuvakurkkuinen kaasutin. SU on valmistanut myös joitain malleja alaimukaasutinta, ne poistiuvat valikoimasta 1940-luvun lopulla.
SU-kaasuttimet olivat yleisesti käytössä etenkin englantilaisissa automerkeissä kuten Austin, Morris, Jaguar, Triumph ja MG. Myös ruotsalaiset autonvalmistajat Volvo ja Saab käyttivät SU-kaasutinta useissa malleissa.
Kaasuttimen suunnitteli ja patentoi englantilainen George Herbert Skinner vuonna 1905 ja ne pysyivät sarjatuotannossa vuoteen 1995 Mineissä ja Austin Maestroissa. Nykyisin SU-kaasuttimia ja niiden osia valmistaa Burlen Fuel Systems Limited, pääasiassa harrasteautomarkkinoille.
 Japanilainen monialayhtiö Hitachi Ltd on myös valmistanut kaasuttimia, jotka perustuivat SU:hun. Näitä käytettiin mm. malleissa Datsun 240Z ja Datsun 260Z sekä monissa muissa Datsun -malleissa. Vaikka Hitachi-kaasuttimen ulkonäkö on sama SU:hun verrattuna, ne eroavat toisistaan niin paljon, että vain neula on ainut yhteensopiva osa.

Myös Toyota valmisti oman kaasutintehtaansa valmistamia SU-kaasuttimen kopioita Aisan-merkillä eräitä urheilullisia mallejaan varten.
SU-kaasutintyypit

SU-kaasuttimia valmistettiin eri kurkun halkaisijoilla, sekä Imperial ( tuuma ) että metri ( millimetri ) mitoilla ilmoitettuna.
Kaasutintyypit on eritelty kirjain etuliitteellä, tämä kertoo kohokammion asennussovelluksen:
Kurkun halkaisijat Imperial eli tuuma mitoituksella ovat 1-1/8", 1-1/4", 1-1/2", 1-3/4", 1-7/8" ja 2", tosin kaikkia tyyppejä ( H, HD, HS, HIF ) ei ollut saatavissa joka kokoa.
Joitain H-mallin kaasuttimia tehtiin 2-1/4" ja 2-1/2" kurkulla. Erikoistarkoituksiin on valmistettu myös 3" kaasutinta.
Kurkun koko ilmenee kaasuttimen tyypin kirjainosan jälkeisestä numerosta:

Jos kirjainosan jälkeen on yksi numero, se kerrotaan 1/8" ja lisätään 1". Esimerkiksi, jos kaasuttimen tyyppi on HS6, numero 6 kerrotaan 1/8 eli 6 x 1/8 = 6/8 eli 3/4", lisätään 1", kurkun halkaisijaksi saadaan näin 1-3/4".
Jos kirjainosan jälkeen on kaksi numeroa, on kurkun koko ilmoitettu milleinä. Esimerkiksi, jos kaasuttimen tyyppi on HIF38, numero 38 kertoo suoraan kurkun halkaisijan millimetreinä.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
SU asennettuna MZ-moottoripyörään,alkuperäisen BVF-luistikaasuttimen tilalle
Kolme 2-tuumaista SU HD8 kaasutinta asennettuna E-type Jaguariin
Käännös suomeksi
Taylor Wane

Taylor Wane, kuva vuodelta 2014.
Taylor Wane  (s. 27. elokuuta 1968 Gateshead) on englantilainen malli, pornonäyttelijä ja hyväntekeväisyyden harjoittaja.
Työväenluokkaisen perheen tytär haaveili aluksi opettajan urasta, mutta kun hän voitti kalenterityttö kilpailun, hän päätti ryhtyä malliksi. Hän muutti ensin Lontooseen, missä teki topless-mallin työtä ja Yhdysvaltoihin Los Angelesiin, missä esiintyi miestenlehdissä. Ensimmäisen pornoelokuvansa hän teki vuonna 1989.
Paitsi esiintyjänä Wane on toiminut käsikirjoittajana, ohjaajana ja tuottajana. Oman tuotantiyhtiön hän perusti 1990-luvun puolivälissä. Lisäksi hän on esiintynyt valtavirran televisio- ja elokuvatuotannoissa.
Wane on kerännyt rahaa rintasyövän ja leukemian vastaiseen taisteluun sekä AIDS-tutkimukseen. Vuonna 2007 hän oli mukana keräämässä rahaa sotainvalidien kuntoutukseen ja hän on ilmoittanut, että sotainvalidien ja -veteraanien asia on lähellä hänen sydäntään.
Aiheesta muualla

http://www.bgafd.co.uk/actresses/details.php/id/t00005
Tšernivtsin ukrainalais-katolinen eparkia

| Tšernivtsin ukrainalais-katolinen eparkia |
| --- | --- |
 Eparkian sijainti Ukrainan kartalla.
Kirkkokunta:  Ukrainan kreikkalaiskatolinen kirkko
Osa kirkkoa:  Tšernivtsin katedraali
Seurakuntia:  25
Jäseniä:  19 790 eli 2,2% alueen väkiluvusta (2021)
Perustettu:  12. syyskuuta 2017
Erotettiin:  Kolomyja-Tšernivtsin ukrainalais-katolisesta eparkiasta
Piispa:  Josafat Moštšytš
Tšernivtsin ukrainalais-katolinen eparkia on katoliseen kirkkoon kuuluvan Ukrainan kreikkalaiskatolisen kirkon eparkia, joka toimii Ukrainassa Tšernivtsin alueella. Sen keskuspaikkana toimii Tšernivtsi.
Hiippakunnan perustaminen

12. syyskuuta 2017 antoi paavi Franciscus päätöksen Tšernivtsin ukrainalais-katolisen eparkian perustamisesta. Se toteutettiin jakamalla Kolomyja-Tšernivtsin ukrainalais-katolinen eparkia kahtia, Kolomyjan eparkiaksi ja Tšernivtsin eparkiaksi. Eparkian toimialueena on Tšernivtsin alue.
Piispat

Josafat Moštšytš: 2017 -
Ackermans & van Haaren

Ackermans & van Haaren on Euronextin Brysselin pörssiin listattu belgialainen yhtiö. Se toimii meritekniikan, private bankingin, kiinteistöjen, energian ja resurssien sekä kasvupääoman alueilla. Ackermans & van Haaren tekee investointeja yhtiöihin, joiden kanssa se tekee pitkäaikaista yhteistyötä.
Yhtiö perustettiin vuonna 1876 Nicolaas van Haarenin ja Hendrik Willem Ackermansin toimesta, ja sen pääkonttori sijaitsee Antwerpenissä, Belgiassa.
Vuonna 2023 Ackermans & van Haarenin markkina-arvo oli 5,319 miljoonaa euroa ja nettotuotto 399 miljoonaa euroa. Sillä oli 21 887 työntekijää ja toimintaa 103:ssa maassa. Ackermans & van Haarenin perustivat Nicolaas van Haaren ja Hendrik Willem Ackermans, jotka aloittivat yhteistyön vuonna 1876.
Ackermans & van Haaren on listattu Brysselin pörssissä, BEL20 -indeksissä ja European DJ Stoxx 600 -indeksissä.
Pella (Palestiina)

| Pella> Πέλλα |
| --- | --- |
 Pellan arkeologista aluetta.
Sijainti
 Pella
Koordinaatit:  32°26′59″N, 35°36′53″E
Valtio:  Irbid, Jordania
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  300-luku eaa. – 747 jaa.
Kulttuuri:  antiikki varhaiskeskiaika
Valtakunta:  hellenistiset valtakunnat Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Peraia, Palestiina / Syyria
Aiheesta muualla
  Pella Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pella (m.kreik. Πέλλα) eli Butis (Βοῦτις, Būtis tai Boutis) oli antiikin aikainen kaupunki Palestiinassa nykyisen Jordanian alueella. Se oli yksi Dekapoliin kaupungeista.
Maantiede

Pella sijaitsi Gileadin vuoren etelärinteessä noin 13 kilometriä kaakkoon Skythopoliista. Se oli Peraian eli Jordanjoen itäpuolisen alueen pohjoisin kaupunki. Kaupungin lähellä oli lukuisia lähteitä. Kaupungin paikka on nykyisen Jordanian luoteisosassa lähellä Israelin rajaa, noin 96 kilometriä luoteeseen Ammanista.
Historia

Pellan paikka on ollut asuttu jo paleoliittiselta ja neoliittiselta kaudelta lähtien ja edelleen kalkoliittisella ja pronssikaudella sekä israelilaisella rautakaudella. Kaupungin muinainen nimi oli Pelel. Egyptiläisissä lähteissä se esiintyy nimellä Pehal (tai Pihilu). Hellenistisen kaupungin perustivat Aleksanteri Suuren makedonialaiset sotilaat. Kaupunki sai nyt nimen Pella, kun vanha nimi tulkittiin samaksi kuin Aleksanterin syntymäpaikan, Makedonian Pellan nimi. Tämän jälkeen kaupunki oli kreikkalaisen kulttuurin keskuksia alueella. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Pellaīos (Πελλαῖος).
Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen Pella kuului Ptolemaioksille. Antiokhos Suuri valtasi Pellan seleukideille vuonna 218 eaa. Aleksanteri Jannaios valtasi kaupungin vuonna 80 eaa. ja tuhosi sen, koska asukkaat eivät suostuneet kääntymään juutalaisuuteen. Pompeius Suuri kunnostutti kaupungin roomalaisten vallattua Palestiinan vuonna 63 eaa. Tämän jälkeen kaupunki luettiin osaksi Dekapolista. Myös Syrian prokuraattori Gabinius rakennutti kaupunkia.
Pella tuhoutui ensimmäisessä juutalaissodassa vuonna 66 jaa. Eusebioksen mukaan Pella oli paikka, johon Jerusalemin kristityt pakenivat ennen Jerusalemin tuhoa. Osa palasi vuonna 135, mutta kaupunkiin jäi merkittävä kristillinen väestö. Tämän myötä kaupunki oli myöhäisellä roomalaisella ja varhaisella bysanttilaisella kaudella kristinuskon keskuksia alueella. Pellasta oli kotoisin apologeetti Ariston.
Arabit valtasivat Pellan vuonna 635. Tämän jälkeen se säilyi olemassa Umaijadien kalifaatin kaupunkina noin sata vuotta. Pella tuhoutui muiden alueen kaupunkien tavoin suuressa maanjäristyksessä vuonna 747. Tämän jälkeinen asutus paikalla oli paljon pienimuotoisempaa.
Rakennukset ja löydökset

Pellan paikalta on tehty rakennuslöytöjä kalkoliittiselta kaudelta (3000-luku eaa.), pronssikaudelta ja israelilaiselta rautakaudelta sekä hellenistiseltä ja roomalaiselta kaudelta. Rakennuslöytöihin lukeutuu muun muassa niin kutsuttu Migdolin temppeli sekä odeion. Bysanttilaiselta kaudelta on löydetty neljä kirkkoa. Suurin kirkko oli kolmilaivainen basilika. Paikalla on myös Umaijadi-kauden raunioita sekä keskiaikaisen moskeijan jäänteet. Alueelta on löydetty myös lukuisia hautoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pella Wikimedia Commonsissa
Migdolin temppelin (1650–850 eaa.) rauniot.
Pellan bysanttilaisen kirkon rauniot.
Pellan raunioita.
Pellan raunioita.
Pallas Air

| Pallas Air Oyj |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: PALLAS
Markkina-arvo:  6 milj. euroa (15.6.2024)
Toimitusjohtaja:  Teppo Sipilä
Puheenjohtaja:  Mikael Rentto
Liikevaihto:  3,5 milj. euroa (2023)
Liikevoitto:  -5,4 milj. euroa (2023)
Omistaja:  Rentto Oy (23,6 %, 31.1.2024)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pallas Air Oyj (aiemmin Lifa Air) on suomalainen hengityssuojaimiin ja ilmanpuhdistusratkaisuihin erikoistunut yritys. Sen osake on noteerattu Helsingin pörssin First North -listalla huhtikuusta 2022 lähtien.
Lifa Airin liikevaihto oli listautumista edeltävänä vuonna 2021 noin 17,8 miljoonaa euroa ja liikevoitto 5,2 miljoonaa euroa. Koronapandemian luoma korkea kysyntä yhtiön tuotteille kuitenkin romahti samoihin aikoihin yhtiön listautumisen kanssa. Vuonna 2023 yhtiön liikevaihto oli sulanut 3,5 miljoonaan euroon ja liiketulos -5,4 miljoonaan euroon.
Lifa Air toteutti syksyllä 2023 yritysjärjestelyn, jossa yhtiö käytännössä yhdistyi Genano-nimisen ilmanpuhdistusratkaisuyhtiön kanssa. Järjestelyssä syntynyt yhtiö sai uudeksi nimekseen Pallas Air ja sen suurimmaksi omistajaksi nousi Genanon pääomistaja Mikael Rentto määräysvaltayhtiönsä kautta.
Yhtiön toimitusjohtaja on Teppo Sipilä ja hallituksen puheenjohtaja Mikael Rentto.
Aiheesta muualla

Pallasair.com
Antiikin Korinthia

Korinthia ja muut antiikin ajan Peloponnesoksen maakunnat kartalla.
Korinthia (m.kreik. Κορινθία, lat. Corinthia) oli antiikin Kreikan maakunta, joka sijaitsi Peloponnesoksen niemimaan koillisosassa ja käsitti Korintin kaupunkivaltion haltuun kuuluneen alueen. Sen vastasi monin osin nykyisen Korinthian alueyksikön aluetta.
Maantiede

Korinthia käsitti pääosan Korintin kannaksesta sen kapeimman kohdan pohjois- ja eteläpuolella, sekä välittömästi kannaksen lounais- ja eteläpuolella olleen alueen Peloponnesoksesta. Siihen kuuluivat näin sekä kannaksen länsipuolisen Korintinlahden että itäpuolisen Saroninlahden pohjukoiden rannikot. Varhaisina aikoina raja Korinthian ja sen pohjoispuolisen Megariin välissä kulki Krommyonissa. Myöhempinä aikoina Korinthia ulottui pohjoisessa Skironin kallioille ja muille Geraneia-vuorten solille. Kannaksen eteläpuolella Korinthiaan kuului se osa Peloponnesoksesta, joka ulottui Argoliin vuorten pohjoisrinteille ja Saroninlahden rantaa Epidaurian eli Epidauroksen alueen rajalle saakka. Lännessä Korinthian ja Sikyonian eli Sikyonin alueen rajana toimi Nemea-joki.
Antiikin Korinthian pinta-alaksi on arvioitu noin 900 neliökilometriä. Se oli näin nykyistä Korinthian alueyksikköä pienempi, muun muassa siksi, että nykyinen alueyksikkö käsittää myös Sikyonian alueen, jota ei lueta ainakaan varsinaiseen antiikin Korinthiaan, sekä myös antiikin aikana Akhaiaan luetun alueen itäisimpiä osia.
Maantiede > Isthmos

Korintin kannaksella eli Isthmoksella sijaitsi Isthmian pyhäkköalue. Kannaksen ylitti sen kapeimmassa kohdassa laivojen vetotie, Diolkos. Kannaksen halkaisi myös puolustusta varten tehty Heksamilion-muuri.
Maantiede > Isthmoksen eteläpuoli

Korintin kaupunki sijaitsi sisämaassa Korintin kannaksen lounaispuolella. Sen satamina toimivat Kenkhreai Saroninlahden puolella ja Lekhaion Korintinlahden puolella. Etäisyydet Korintista Korinthian rajoille on arvioitu seuraaviksi: lännessä Nemea-joelle 12 kilometriä, kaakossa Epidaurian rajalle 22 kilometriä, ja pohjoisessa Megariin rajalle 19 kilometriä. Korintin etäisyys Kleonaista, joka sijaitsi Korinthian ulkopuolella Argoliin puolella, oli noin 14 kilometriä. Roomalaisella kaudella Korinthia luettiin kokonaan osaksi Argolista.
Korintin eteläpuolella sijaitsivat Oneia- eli Oneion-vuoret. Ne päättyivät Saroninlahden rantaan muodostaen niemen nimeltä Khersonesos. Tämän niemen ja Rheitokseksi kutsutun paikan välillä sijaitsi lahti, johon Nikiaan johtamat ateenalaiset rantautuivat vuonna 425 eaa. ottaakseen haltuun Solygeios-vuoren (Σολύγειος), jonka spartalaiset olivat aiemmin vallanneet käydäkseen sotaa Korinttia vastaan. Thukydides kuvaa sen sijainneen 12 stadioninmittaa rannikosta, 60 stadionia Korintista ja 20 stadionia Korintin kannakselta. Paikalla sijaitsi Solygeian (Σολύγεια) kylä.
Solygeioksen kaakkoispuolella sijaitsi satama nimeltä Peiraios (Πειραιός), jonka Thukydides sanoo olleen asuttamaton ja Korinthian viimeinen paikka ennen Epidauriaa. Se sijaitsi nykyisen Fragkolímanon kylän paikalla. Tässä satamassa osa peloponnesolaisten laivoista, jotka olivat hakeneet sieltä turvaa, oli Ateenan laivaston sinne sulkemina suuren osan kesää 412 eaa. Ateenalaiset perustivat tukikohtansa pienelle saarelle (nyk. Ovriós) vastapäätä sataman suuta. Klaudios Ptolemaios antaa luettelon paikoista tässä osassa rannikkoa pohjoiseen Epidauroksesta: Speiraion akron (Σπείραιον ἄκρον), Athenaion limēn (Ἀθηναίων λιμήν), Bukefalos limēn (Βουκέφαλος λιμήν) ja Kenkhreai epineion (Κεγχρεαὶ ἐπίνειον). Plinius vanhemmalla esiintyvät samat paikat nimillä ”Spiraeum promontorium, portus Anthedus et Bucephalus et Cenchreae”. Kumpikaan ei mainitse Peiraioksen satamaa, joten Speiraion/Spiraeum viittaa heillä todennäköisesti samaan paikkaan. Stefanos Byzantionlaisella nimi on muodossa Peiraios.
Korintista etelään Argoliin vuorten pohjoisrinteessä noin 60 stadioninmitan päässä keskuskaupungista sijaitsi Korinthian toiseksi tärkein kaupunki Tenea. Samalla seudulla sijaitsi todennäköisesti myös Petra, joka tunnettiin Kypseloksen isän Eetionin kotipaikkana.
Maantiede > Isthmoksen pohjoispuoli

Korinthian alue kannaksen pohjoispuolella voidaan jakaa kahteen osaan. Itäosa koostui joukosta pieniä tasankoja, jotka sijaitsivat Saroninlahteen laskeneiden Geraneia-vuorten välissä. Länsiosa koostui puolestaan vuorista, jotka työntyivät Korintinlahden itäosaan neliskulmaisena niemenä. Tämän niemen koilliskulmaa kutsuttiin Olmiain (Ὄλμιαι) niemeksi. Se sijaitsi vastapäätä Kreusista, Boiotian Thespiain satamaa, ja muodosti yhdessä sen kanssa suun Korintinlahden itäpään Alkyonidienlahdelle. Niemen lounaiskulma oli Heraionin niemi, joka sai nimensä Heraionistaan eli Hera Akraian pyhäköstään. Se muodosti yhdessä vastapäisen Sikyonian rannikon kanssa suun Korintinlahden kaakkoiskulman Lekhaioninlahdelle.
Alue tunnettiin nimellä Peraia (Περαία), mikä viittaa sen sijaintiin Korintista katsottuna ”toisella puolella”. Sen hallussapito oli korinttilaisille tärkeää. He saivat sen vuortenrinteiltä puuta, ja paimensivat siellä karjaansa aikana, jolloin tasankojen ruoho oli auringon polttamaa. Myös lyhyin tie Boiotian ja Fokiin suuntaan kulki tämän vuoristoisen alueen kautta. Alueen tärkein paikka oli Peiraion (Πείραιον), nykyinen Perachóra, joka sijaitsi sisämaassa Heraionin ja Olmiain niemien välillä, ja jota ei tule sekoittaa aiemmin mainittuun Peiraioksen satamaan Saroninlahdella. Peiraion oli vahva linnoitus ja muodosti yhden osan linnoitusketjussa, joka suojasi Korinthiaa Megaran ja Ateenan suunnasta tulevilta hyökkäyksiltä. Peiraionin itäpuolella lähellä Alkyonidienlahtea sijaitsi Oinoin linnoitus. Kolmas linnoitus sijaitsi Heraionin niemessä. Se koostui Hera Akraian pyhäköstä itsestään, sillä se oli ympäröity vahvoilla muureilla.
Peraian alueen maantiede tulee ilmi Agesilaoksen sotaretkestä vuonna 390 eaa. Tuolloin hän valtasi Peiraionin, Oinoin ja Heraionin. Samassa yhteydessä Ksenofon mainitsee Therman, jossa oli kuumia lähteitä, ja joka sijaitsi lähellä Lekhaioninlahden rantaa Peiraioniin johtaneen tien varressa. Nämä kuumat lähteet ovat edelleen jäljellä nykyisessä Loutrákissa, joka on saanut niistä nimensä, paikassa, jossa Korintin kannaksen tasainen alue päättyy ja Peraian vuoret alkavat. Heraionin lähellä sijaitsi järvi nimeltä Eskhatiotis (nyk. Vouliagméni).
Saroninlahden puolella Geraneia-vuoret eivät olleet niin jyrkkiä kuin Peraian alueella. Korintin kannaksen tasaisen alueen ja Skironin kallioiden välillä oli kolme rannikkotasankoa. Alueen tärkein kaupunki oli Krommyon. Joskus koko aluetta Megaran ja Skhoinoksen välillä kutsuttiin Krommyoniaksi. Krommyonin ja Skhoinoksen välissä sijaitsi kylä nimeltä Sidus. Krommyonin itäpuolella Skironin kallioiden länsipäässä sijaitsi Apollon Latukselle omistettu temppeli, joka toimi Korinthian ja Megariin rajana Pausaniaan aikana. Se sijaitsi lähellä nykyistä Kinétaa.
Maantiede > Kaupungit > Polikset

Korinthian polikset eli kaupunkivaltiot olivat:
Korintti
Maantiede > Kaupungit > Muut asutukset

Korinthian muita kaupunkeja ja kyliä olivat:
Bukefalos
Kenkhreai
Kromna
Lekhaion
Mausos
Oinoe
Petra
Sidus
Skhoinus
Solygeia
Tenea
Therma
Historia

Korinthian historia seuraa Korintin kaupunkivaltion historiaa, ja on kuvattu sitä käsittelevässä artikkelissa. Korinthian arvellaan tulleen yhdistetyksi Korintin alaisuuteen Peloponnesoksen doorilaisvalloituksesta noin vuonna 900 eaa. lähtien.
500-luvulla eaa., todennäköisesti Kypseloksen suvun tyrannian aikana, Korinthian alue jaettiin kahdeksaan fyleen, jotka korvasivat aiemmat kolme doorilaista fyleä. Uusi fylejako perustui maantieteeseen, ja siinä kukin fyle oli jaettu osiin käyttäen hemiogdoa ja triakada -nimisiä alijakoja. Fylejaon uudistaminen tehtiin sekä poliittisin että sotilaallisin tarkoitusperin.
Talous

Korinthian alue oli varsin karua ja hedelmätöntä. Geraneia- ja Oneia-vuorten rinteet sen enempää kuin Korintin kannaksen kiviset ja hiekkaiset tasangotkaan eivät olleet suotuisia maanviljelyyn. Viljelymaaksi sopivaa maata oli jonkin verrain vain rannikolla Korintin ja Sikyonin kaupunkien välissä, ja jakaantui näiden kaupunkien kesken. Tämän alueen hedelmällisyyttä antiikin aikaiset kirjailijat ylistivät suuresti, ja ilmaisusta ”omistaa se mikä sijaitsee Korintin ja Sikyonin välillä” tuli suorastaan vaurautta ilmaiseva sanonta.
Tämän ei tarvitse tarkoittaa, että alue olisi ollut muita Peloponnesoksen hedelmällisiä alueita parempaa, mutta suuren Korintin kaupungin läheisyys kasvatti sen arvoa. Siksi tila kyseisellä alueella tuotti paljon suuremman voiton kuin monella muulla alueella. Alue sai vettä virroista, joiden alkuperä oli vuorilla Nemean ja Kleonain suunnassa. Se tarjosi Korintille ja sen satamakaupungeilla kasviksia ja hedelmiä, mutta ei kyennyt tuottamaan viljaa erityisen merkittäviä määriä. Muita Korintin seudun tuotteita ei juurikaan mainita. Seudun viiniä sanotaan huonoksi.
Koska korinttilaiset olivat näin sekä pohjoisen että etelän puolelta vuorten sulkemia suhteellisen pienelle alueelle, eikä sen maa riittänyt tarjoamaan tarpeeksi elatusta, he päätyivät ikään kuin luonnostaan etsimään onneaan mereltä. Näin Korintista tuli ikään kuin luonnostaan suuri merimahti. Tätä tuki se, että kaupunki hallitsi kapeaa kannasta kahden tärkeän meren, Joonianmeren ja Egeanmeren, välissä aikana, jolloin suurin osa merenkulusta oli rannikkomerenkulkua, ja jolloin Peloponnesoksen kiertäminen eteläkautta oli vaikeaa ja usein vaarallistakin. Tämä teki Korintista yhden antiikin Kreikan kaupankäynnin solmukohdista, jonka kautta kulki suuri osa Joonianmeren ja Egeanmeren välisestä kaupasta, ja samalla solmukohdan laajemminkin idän ja lännen välisille yhteyksille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta antiikin Korinthia Wikimedia Commonsissa
Antiikin Korinthian ja Sikyonian kartta.
Korintin arkeologista aluetta: Apollonin temppelin rauniot ja Akrokorintti.
Perachóran Heraionin rauniot.
Pesäpallon maailmancup 2003

Neljäs Pesäpallon maailmancup järjestettiin Ruotsissa Södertäljessä 20.-26.7.2003. Mukana oli 12 joukkuetta neljästä maasta.
Alkusarja > Miehet

| Joukkue | O | V | VK | T | H | HK | SJ | AJ | P |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.  Suomi | 4 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 60 | 8 | 12 |  |
| 2.  Ruotsi | 4 | 3 | 0 | 0 | 1 | 0 | 41 | 20 | 9 |  |
| 3.  Saksa | 4 | 1 | 1 | 0 | 2 | 0 | 24 | 26 | 5 |  |
| 4.  Australia | 4 | 0 | 1 | 1 | 2 | 0 | 21 | 44 | 3 |  |
| 5.  Ruotsi 2 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 10 | 58 | 0 |  |
O=Ottelut, V=Voitot, VK=Voitot kotiutuslyöntik. jälk., T=Tasapelit, H=Häviöt, HK=Häviöt kotiutuslyöntik. jälk., EV=Erävoitot, SJ=Saadut juoksut, AJ=Annetut juoksut, P=Pisteet
| Ottelut |
| --- | --- | --- | --- |
|  Suomi |  Australia | 2 - 0 | (9-0, 11-0) |
|  Ruotsi |  Ruotsi 2 | 2 - 0 | (10-0, 8-3) |
|  Ruotsi |  Australia | 2 - 0 | (5-1, 7-0) |
|  Saksa |  Suomi | 0 - 2 | (3-6, 0-5) |
|  Ruotsi 2 |  Suomi | 0 - 2 | (0-5, 0-11) |
|  Australia |  Saksa | 1 - 2 | (2-1, 3-4, 1-3) |
|  Ruotsi 2 |  Saksa | 0 - 2 | (1-6, 2-4) |
|  Suomi |  Ruotsi | 2 - 0 | (9-5, 4-0) |
|  Ruotsi |  Saksa | 2 - 0 | (3-1, 3-2) |
|  Ruotsi 2 |  Australia | 0 - 1 | (4-4, 0-10) |
Alkusarja > Naiset

| Joukkue | O | 3p | 2p | 1p | 0p | SJ | AJ | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.  Suomi | 4 | 4 | 0 | 0 | 0 | 70 | 10 | 12 |
| 2.  Ruotsi | 4 | 1 | 0 | 0 | 3 | 30 | 53 | 3 |
| 3.  Australia | 4 | 0 | 1 | 0 | 3 | 27 | 64 | 2 |
| Ottelut |
| --- | --- | --- | --- |
|  Suomi |  Australia | 2 - 0 | (10-0, 10-1) |
|  Ruotsi |  Australia | 0 - 1 | (4-4, 5-11) |
|  Suomi |  Ruotsi | 2 - 0 | (9-1, 5-2) |
|  Australia |  Suomi | 0 - 2 | (0-10, 3-10) |
|  Australia |  Ruotsi | 0 - 2 | (3-8, 5-7) |
|  Ruotsi |  Suomi | 0 - 2 | (1-9, 2-7) |
Alkusarja > Sekajoukkueet

| Joukkue | O | 3p | 2p | 1p | 0p | SJ | AJ | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.  Suomi | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 53 | 18 | 9 |
| 2.  Ruotsi | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 37 | 27 | 6 |
| 3.  Saksa | 3 | 1 | 0 | 0 | 2 | 34 | 47 | 3 |
| 3.  Australia | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 17 | 49 | 0 |
| Ottelut |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi |  Saksa | 2 - 0 | (13-3, 10-6) |
|  Ruotsi |  Suomi | 0 - 2 | (3-11, 1-3) |
|  Australia |  Saksa | 0 - 2 | (2-12, 3-7) |
|  Suomi |  Saksa | 2 - 0 | (8-5, 11-1) |
|  Ruotsi |  Australia | 2 - 0 | (5-3, 5-1) |
|  Suomi |  Australia | 2 - 0 | (9-0, 11-8) |