stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Renée Zellweger
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Renée Zellweger Wikimedia Commonsissa
Renée Zellweger Notable Names Databasessa (englanniksi)
Renée Zellweger Nordiskfilmissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Renée Zellweger Film Referencessä (englanniksi)
Renée Zellwegerin elämäkerta Talktalkissa (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  DDB  Elonet  Yle 2 
Muut:  SNAC  IdRef 
Zellweger vuonna 2009.
Zellweger Beatrix Potter – taiteilijaelämää -elokuvan ensi-illassa vuonna 2006.
Zellweger ja George Clooney vuonna 2008.
Renée Zellweger vuonna 2006.
Snappertunan kirkko

| Snappertunan kirkko Snappertuna kyrka |
| --- | --- |
 Snappertunan kirkko
Sijainti:  Snappertunan kirkkotie 91, 10710 Snappertuna, Raasepori
Rakentamisvuosi:  1689
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Snappertunan kirkko, sankarihaudat
Fallna för Finlands frihet
Snappertunan kirkko (ruots. Snappertuna kyrka) on kirkkorakennus Snappertunassa, joka kuuluu Raaseporin kaupunkiin. Se on muodoltaan ristikirkko. Se on valmistunut alun perin vuonna 1689. Kirkko kunnostettiin perusteellisesti vuonna 1797. Kellotapuli puolestaan on peräisin vuodelta 1776.
Kirkon sankarihautojen muistomerkki on paljastettu vuonna 1948 ja sen on suunnitellut arkkitehti Arne Rancken.
Snappertunassa maatilan omistanut liikemies Ernst Willberg lahjoitti kirkkoon 1950-luvun taitteessa Kristusta esittävän maalauksen, jota on taustamerkinnän perusteella arveltu flaamilaisen Frans Florisin (1517–1570) työksi, mutta myös jäljennökseksi tai Florisin oppilaan tekemäksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Snappertunan kirkko Wikimedia Commonsissa
Snappertunan kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Uudenmaan kirkot (pois lukien Espoo, Helsinki ja Vantaa)
Askola –
Bromarv –
Capella (Siuntio) –
Degerby –
Fagervik –
Haapajärvi –
Hanko –
Hyvinkää (ev.lut.) –
Hyvinkää (ortod.) -
Hyvinkää (vanha) –
Inkoo –
Järvenpää (ev.lut.) –
Järvenpää (ortod.) –
Karjaa –
Karkkila –
Karjalohja –
Kauniainen –
Kellokoski –
Kerava –
Kirkkonummi –
Klaukkala (ev.lut.) –
Klaukkala (ortod.) –
Kytäjä –
Kärkölä –
Lapinjärvi –
Lapinjärvi (pikku kirkko) –
Lappohja –
Liljendal –
Lohja –
Lohja (tsasouna) –
Loviisa –
Masala –
Merikappeli (Upinniemi) –
Mustio –
Myrskylä –
Mäntsälä –
Nummi –
Nurmijärvi –
Pernaja –
Pohja –
Porvoo –
Porvoon Kristuksen kirkastumisen kirkko –
Pornainen –
Pukkila –
Pusula -
Rajamäki –
Ruotsinpyhtää –
Sammatti –
Sipoo (uusi) –
Sipoo (vanha) –
Siuntio –
Snappertuna –
Söderkulla –
Tammisaari –
Tenhola –
Tuusula –
Täktom (kappeli) –
Vihti
| n k Perustiedot Wikidatassa: Snappertunan kirkko (Q10672616)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Raasepori, Snappertuna, Tammisaari
katuosoite: Snappertunan Kirkkotie 87, 10710 Snappertuna
koordinaatit: 59°59′54″N 23°39′08″E﻿ / ﻿59.99825°N 23.65233°E﻿ / 59.99825; 23.65233

| n k Raasepori |
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Pinjainen  Bromarv  Tammisaari  Fiskari  Karjaa  Pohja  Snappertuna  Mustio  Tenhola 
Entiset kunnat:  Bromarv  Tammisaari  Tammisaaren maalaiskunta  Karjaa  Karjaan maalaiskunta  Pohja  Snappertuna  Tenhola 
Saaristo:  Tammisaaren saariston kansallispuisto  Degerö  Jussaari  Padva  Skärlandet 
Liikenneyhteydet:  Rantarata  Hangon rata  Valtatie 25  Kantatie 52  Kantatie 51  Skåldön lossi 
Rakennukset:  Tammisaaren kaupungintalo  Mustion linna  Villa Skeppet 
Kirkot:  Bromarvin kirkko  Karjaan kirkko  Mustion kirkko  Pohjan kirkko  Snappertunan kirkko  Tammisaaren kirkko  Tenholan kirkko 
Nähtävyydet:  Raaseporin linna  Fiskarsin ruukki  Pinjaisen ruukki  Mustion ruukki  Tammisaaren vanhakaupunki 
Museot:  Tammisaaren museokeskus EKTA  Fiskarsin museo  Forngården, Snappartuna 
Organisaatiot:  Axxell  Yrkeshögskolan Novia  BK-46  Ekenäs IF  Uudenmaan prikaati  Fiskars (yritys)  Sisu Auto 
Historia:  Junkarsborg  Grabbacka  Raaseporin linna  Raaseporin kreivikunta  Maasillan taistelu  Tammisaaren vankileiri  Harparskog-linja
Erik Brännström

| Erik Brännström |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. syyskuuta 1999 (ikä 25) Eksjö, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  179 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  Buffalo Sabres / Rochester Americans
Sarja:  NHL / AHL
Pelinumero:  28
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2015–
Aik. seurat:  HV71 (SHL) Chicago Wolves (AHL) Ottawa Senators (NHL) Belleville Senators (AHL) SCL Tigers (NL) Vancouver Canucks (NHL) Abbotsford Canucks (AHL) Hartford Wolf Pack (AHL)
NHL-varaus:  15. varaus, 2017 Vegas Golden Knights
Erik Brännström (s. 2. syyskuuta 1999 Eksjö, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-seura Buffalo Sabresissa. Hän pelaa lähinnä AHL-joukkue Rochester Americansissa. Vegas Golden Knights varasi Brännströmin ensimmäisellä kierroksella 15. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2017.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 2018 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 2016 | jääkiekko |  |
| Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  |  |
|  Hopeaa | Břeclav 2015 | jääkiekko |  |
Brännström pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2018 ja 2019, joista ensimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Vuoden 2018 turnauksessa hän toimi Ruotsin varakapteenina. Vuoden 2019 turnauksessa Brännström toimi joukkueen kapteenina ja jakoi neljällä osumallaan Ruotsin sisäisen maalipörssin voiton Emil Bemströmin kanssa. Hän voitti myös turnauksen puolustajien maalipörssin. Brännström valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Valmennus valitsi hänet Ruotsin turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Brännström valittiin myös Suomea vastaan pelatun avausottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Brännström pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2016 ja 2017, joista ensimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Vuoden 2017 turnauksessa hän toimi Ruotsin varakapteenina. Brännström pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuosina 2015 ja 2016, joista ensimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Hän jakoi Ruotsin sisäisen syöttöpörssin voiton Alexander Nylanderin kanssa neljällä syöttöpisteellään. Vuoden 2016 turnauksessa Brännström toimi joukkueen varakapteenina. Hän jakoi koko turnauksen jäähypörssin voiton joukkuetoverinsa Lukas Wernblomin kanssa.
Brännström pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2015, jolloin hän toimi Ruotsin kapteenina ja voitti pronssia. Brännström oli kolmella osumallaan joukkueen paras maalintekijä Rickard Huggin ja Timothy Liljegrenin kanssa. Hän on toiminut myös Ruotsin alle 16-vuotiaiden maajoukkueen kapteenina. Yhteensä Brännström on pelannut 26 nuorten ja 53 poikien maaottelua.
Ruotsin A-maajoukkueessa Brännström on pelannut kymmenen ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 5. huhtikuuta 2018 Norrköpingissä Slovakiaa vastaan.
Pelityyli

The Sports Forecaster -sivuston mukaan Brännström on lahjakas hyökkäävä puolustaja, jolla on hyvät hyökkäyspään vaistot ja pelintekotaidot. Hän on käyttökelpoinen ylivoimapelaaja, menee ennakkoluulottomasti ruuhkatilanteisiin ja liikkuu hyvin. Brännströmillä on kuitenkin kehitettävää oman pään pelaamisessa, eikä hän ole kovin isokokoinen.
Muuta

Brännströmin isoveli Isac pelaa hyökkääjänä HV71:n SHL-joukkueessa. Veljesten isä Niklas Brännström pelasi omalla urallaan hyökkääjänä yli 300 Elitserien-ottelua.
Duane Allman

| Duane Allman |
| --- | --- |
 Duane Allman The Allman Brothers Bandin konsertissa kesäkuussa 1971.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. marraskuuta 1946 Nashville, Tennessee, Yhdysvallat
Kuollut: 29. lokakuuta 1971 (24 vuotta) Macon, Georgia, Yhdysvallat
Ammatti:  kitaristi, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Skydog
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1961–1971
Tyylilajit:  Southern rock, blues, blues-rock, soul, rock, jazz
Soittimet:  kitara, slide-kitara, laulu
Yhtyeet:  The Hour Glass, Wilson Pickett, Johnny Jenkins, the Allman Brothers Band, Derek and the Dominos, Aretha Franklin, Herbie Mann, Gregg Allman, the Allman Joys, Boz Scaggs
Levy-yhtiöt:  Mercury, Capricorn
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Duane Allman (10. marraskuuta 1946 – 29. lokakuuta 1971)  oli yhdysvaltalainen kitaristi, joka soitti rockia, bluesia ja R&B:tä.
Duane oli The Allman Brothers Bandin toinen kitaristi ja perustaja veljensä Gregg Allmanin kanssa. Lisäksi hän oli ahkera studiomuusikko ja oli mukana Eric Claptonin mukana Derek and the Dominosin ainoalla studiolevyllä.
Allman kuoli 24-vuotiaana moottoripyöräonnettomuudessa. Hän ehti julkaista oman yhtyeensä kanssa vain kaksi studioalbumia ja yhden livelevyn.
Duane Allman tuli tunnetuksi taitavasta soitostaan, ja hän on edelleen arvostetuimpia blues rock -kitaristeja. Erityisesti Allman tunnetaan slide-kitaran mestarina ja rockmusiikin standardeilla poikkeuksellisen hyvänä improvisoijana. Allman kuunteli huolellisesti jazzia, esimerkiksi Miles Davisin Kind of Blue -levyä, oppiakseen ymmärtämään improvisointia.
Syrakusan piiritys (214–212 eaa.)

Italialaisen Giulio Parigin 1600-luvun maalaus, jossa Arkhimedeen puolustuslaite kuvataan rautakourana.
Syrakusan piiritys ja taistelu (214–212 eaa.) tapahtui toisen puunilaissodan aikana.
Kohti taistelua

Vähän Cannaen taistelun jälkeen  Hannibal valitsi pääpaikakseen Capuan, jossa hänen karaistunut sotajoukkonsa lepäsi. Rooman joukkojen johtaja Marcus Claudius Marcellus saavutti sillä aikaa pienempiä voittoja ja alkoi 214 eaa. piirittää Syrakusaa, joka oli vaihtanut puolia Hannibalin puolelle.
Piiritys

Syrakusa oli sekä maan että meren puolelta hyvin varustettu, ja sitä puolustettiin monella kekseliäällä keinolla, joita Arkhimedes kehitteli, joskin tarinat puolustuskeinoista ovat luultavasti paikoitellen liioiteltuja. Maan puolelta ryntäävää vihollista vastaan  hänen kerrotaan asettaneen heittokoneita, jotka  viskelivät nuolia ja keihäitä tai suuria kiviä tehden paljon vahinkoa. Meren puolella, jossa Marcellus itse johti rynnäkköä, kävi roomalaisille yhtä huonosti. Kaupungin muureilta pudoteltiin teräväpäisiä hirsiä, jotka lävistivät laivat, tai vedettiin rautakoukuilla laivan perä ilmaan, niin että keula upposi mereen. Väitetään jopa,  että sellaisilla koneilla nostettiin muutamia laivoja ylös vedestä, heiluteltiin ilmassa ja viimein lyötiin rikki muureja vasten taikka heitettiin mereen ylösalaisin. Kun roomalainen laivasto poistui muurien luota etäämmäksi, käänsi Arkhimedes niitä kohti suuria polttopeilejä, jolloin muutamat laivat roomalaisten suureksi kauhuksi syttyivät tuleen keskellä merta.  Piiritystä keski näin yli kaksi vuotta.
Valloitus

Kaupunki valloitettiin viimein yllätyshyökkäyksellä vuonna 212 eaa. Kaupungissa vietettiin eräänä yönä Artemis-jumalattaren juhlaa. Silloin Marcellus yhtäkkiä onnistui valtaamaan erään tornin, jota ei kyllin huolellisesti vartioitu. Sitä kautta pääsivät roomalaiset kaupunkiin. Marcellus käski, mikäli mahdollista, säästää asukkaiden hengen, ja halusi varsinkin saada Arkhimedeen elävänä käsiinsä. Mutta se toive ei toteutunut. Roomalainen sotamies tunkeutui tutkijan kammioon ja kehotti häntä seuramaan itseään. Arkhimedes, ollen tutkimuksiinsa vaipuneena ja kumartuneena tarkastelemaan hiekkaan piirrettyjä kuvioita, ei liikahtanut, vaan tarinan mukaan vastasi: "Älä riko minun ympyröitäni!" Ne olivatkin hänen viimeiset sanansa, sillä suuttunut roomalainen lävisti hänet heti miekallaan.
Aiheesta muualla

Jukka M. Heikkilän romaani Tyranni (1997) kertoo Syrakusan piirityksestä.
Berry Oakley

Oakley The Allman Brothers Bandin konsertissa vuonna 1972.
Raymond Berry Oakley III (4. huhtikuuta 1948 Chicago, Illinois – 11. marraskuuta 1972) oli yhdysvaltalainen basisti ja taustalaulaja. Hän kuului The Allman Brothers Bandin perustajajäseniin.
Vuonna 1972 Oakley törmäsi moottoripyörällä linja-autoon lähellä samaa paikkaa, jossa yhtyeen Duane Allman kuoli. Oakley sai onnettomuudessa päävammoja sekä sisäistä verenvuotoa, joihin hän kuoli myöhemmin.
Chuck Leavell

Chuck Leavell vuonna 2009.
Charles Alfred ”Chuck” Leavell (s. 28. huhtikuuta 1952 Birmingham, Alabama) on yhdysvaltalainen pianisti ja kosketinsoittaja. Leavell tunnetaan parhaiten The Rolling Stonesin pitkäaikaisena konserttipianistina.  Hän on vaikuttanut uransa aikana myös useissa muissa yhtyeissä ja tehnyt levyjä sooloartistina. 1970-luvulla Leavell oli muun muassa The Allman Brothers Bandin jäsenenä.
The Rolling Stonesin kokoonpanoon Leavell liittyi konserttipianistiksi vuonna 1982. Vuonna 1982 hänestä tuli yhtyeen pääkonserttipianisti ja Ian Stewartin kuoltua 1985 sen ainoa kosketinsoittaja.
1869

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

Alajärven, Eurajoen, Harjavallan, Heinäveden, Kaarinan, Kangaslammin, Kemin, Kokemäen, Kärsämäen, Nastolan, Nilsiän, Pornaisten, Rymättylän, Säkylän, Tohmajärven, Vesilahden ja Ylöjärven kunnat perustettiin.
1. tammikuuta – Suomi siirtyi parannetusta kalenterista gregoriaaniseen kalenteriin
1. tammikuuta – Uusi Suometar -lehden ensimmäinen numero ilmestyi.
5. maaliskuuta – Kemin kaupunki perustettiin.
15. huhtikuuta – Keisari Aleksanteri II vahvisti Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäiväjärjestyksen.
25. huhtikuuta – Suomen ensimmäinen ammattiyhdistys, Helsingin kirjatyöntekijöiden yhdistys, perustettiin
1. toukokuuta – Oulujoen ylittävät sillat vihittiin käyttöön.
10. toukokuuta – Yhdysvalloissa ensimmäinen mantereen ylittävä rautatie avattiin liikenteelle, kun kultainen naula iskettiin seremoniallisesti ratakiskoille Promontory Summitilla Utahissa.
10. toukokuuta – Aleksis Kiven Lea-näytelmän ensi-ilta oli Helsingissä. Kaarlo Bergbomin ohjaaman näytelmän pääosaa esitti ruotsalainen Charlotte Raa. Tästä esityksestä katsotaan alkaneen suomenkielisen ammattiteatterin.
22. syyskuuta – Richard Wagnerin ooppera Reininkulta (Das Rheingold), joka oli Nibelungin sormus -oopperatetralogian ensimmäinen osa, sai ensiesityksensä Münchenissä.
24. syyskuuta – Mustana perjantaina tunnettu pörssiromahdus epäonnistuneen pörssikeinottelun seurauksena
17. marraskuuta – Suezin kanavan viralliset avajaiset pidettiin.
Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous alkoi.
Venäläinen kemisti Dmitri Mendelejev ja saksalainen kemisti Lothar Meyer saivat toisistaan tietämättä kehitetyksi alkuaineiden jaksollisen järjestelmän. Mendelejevin kehittämä järjestelmä on pienin parannuksin edelleen käytössä.
Syntyneitä > Tammikuu−maaliskuu

5. tammikuuta – Einar Candolin, suomalainen teologi, lyseon lehtori ja tuomiorovasti (k. 1957)
10. tammikuuta – Mauritz Gripenberg, suomalainen arkkitehti (k. 1925)
10. tammikuuta – Grigori Rasputin, venäläinen mystikko (k. 1916)
13. tammikuuta – Emanuele Filiberto, italialainen kuningashuoneen jäsen, Aostan herttua ja marsalkka (k. 1931)
20. tammikuuta – Frederick Matthias Alexander, australialainen näyttelijä (k. 1955)
25. tammikuuta – Max Hoffmann, saksalainen kenraali (k. 1927)
3. helmikuuta – Felix Jungell, suomalainen näyttelijä ja lauluntekijä (k. 1930)
9. helmikuuta – Kalle Suosalo, suomalainen leipuri, SDP:n piirisihteeri ja kansanedustaja (k. 1918)
12. helmikuuta – Väinö Voionmaa, suomalainen professori, kansanedustaja, senaattori, ministeri ja kansleri (k. 1947)
14. helmikuuta – Charles Thomson Rees Wilson, vuoden 1927 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut skotlantilainen fyysikko (k. 1959)
2. maaliskuuta – Alarik Hernberg, suomalainen oikeustieteen professori (k. 1941)
7. maaliskuuta – Berta Edelfelt, suomenruotsalainen kirjailija (k. 1934)
12. maaliskuuta – Philip Bech, tanskalainen näyttelijä (k. 1928)
14. maaliskuuta – Algernon Blackwood, brittiläinen kirjailija (k. 1951)
18. maaliskuuta – Neville Chamberlain, brittiläinen poliitikko ja pääministeri (k. 1940)
19. maaliskuuta – Anders Johan Nygren, suomenruotsalainen kirjailija (k. 1902)
23. maaliskuuta – Emilio Aguinaldo, Filippiinien presidentti 1897–1901 (k. 1964)
28. maaliskuuta – Christian Sibelius, suomalainen lääkäri, professori ja psykiatrian uudistaja (k. 1922)
29. maaliskuuta – Calouste Gulbenkian, armenialais-brittiläinen öljyalan suurliikemies, hyväntekeväisyyden harrastaja ja suurkeräilijä (k. 1955)
29. maaliskuuta – Feliks Lujanen, suomalainen rovasti, asessori ja kristillinen kirjailija (k. 1936)
Syntyneitä > Huhtikuu−kesäkuu

1. huhtikuuta – Peter Egge, norjalainen toimittaja, kirjailija ja näytelmäkirjailija (k. 1959)
5. huhtikuuta – Albert Roussel, ranskalainen säveltäjä (k. 1937)
11. huhtikuuta – Gustav Vigeland, norjalainen kuvanveistäjä (k. 1943)
15. huhtikuuta – Signe Brander, suomalainen valokuvaaja (k. 1942)
16. huhtikuuta – Erik Finne (”Jerker”), suomenruotsalainen kirjailija (k. 1931)
21. huhtikuuta – Hauk Aabel, norjalainen näyttelijä (k. 1961)
27. huhtikuuta – Anna T. Nilsson, ruotsalainen piirustusopettaja, naisasianainen ja rauhanaktivisti (k. 1947)
29. huhtikuuta – Albert Gebhard, suomalainen taidemaalari, kuvittaja ja pilapiirtäjä (k. 1937)
5. toukokuuta – Hans Pfitzner, saksalainen säveltäjä ja kapellimestari (k. 1949)
7. toukokuuta – Edith Polón, suomalainen kirjailija (k. 1915)
10. huhtikuuta – Signe Bergman, ruotsalainen naisasianainen (k. 1960)
11. toukokuuta – Gustaf Ankarcrona, ruotsalainen taidemaalari (k. 1933)
12. toukokuuta – Carl Schuhmann, saksalainen urheilija ja olympiavoittaja (k. 1949)
15. toukokuuta – Paul Probst, sveitsiläinen ampuja ja olympiavoittaja (k. 1945)
18. toukokuuta – Rupprecht, Baijerin viimeinen kruununprinssi ja Saksan armeijan sotamarsalkka (k. 1955)
4. kesäkuuta – Eugen Taube, Suomessa asunut venäläinen upseeri ja taidemaalari (k. 1913)
6. kesäkuuta – Siegfried Wagner, saksalainen säveltäjä (k. 1930)
7. kesäkuuta – Aleksandr Aleksandrovitš Romanov, venäläinen suuriruhtinas, keisari Aleksanteri III:n poika (k. 1870)
13. kesäkuuta – Jalmari Hahl, suomalainen kirjailija, opettaja ja suomentaja (k. 1929)
26. kesäkuuta – Martin Andersen Nexø, tanskalainen kirjailija (k. 1954)
27. kesäkuuta – Emma Goldman, venäläis-yhdysvaltalainen anarkisti, rauhanaktivisti ja feministi (k. 1940)
27. kesäkuuta – Hans Spemann, vuoden 1935 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalainen biologi ja embryologi (k. 1941)
28. kesäkuuta – Lydia Wahlström, ruotsalainen historian professori, kirjailija ja äänioikeusaktivisti (k. 1954)
Syntyneitä > Heinäkuu−syyskuu

2. heinäkuuta – Mikko Sipponen, suomalainen liikemies ja maallikkosaarnaaja (k. 1939)
2. heinäkuuta – Hjalmar Söderberg, ruotsalainen kirjailija ja lehtimies (k. 1941)
7. heinäkuuta – Hanna Cederholm, suomenruotsalainen piirustuksenopettaja, taiteilija ja kirjailija (k. 1942)
17. heinäkuuta – Aina Mannerheim, suomalainen laulaja (k. 1964)
17. heinäkuuta – Harry Wahl, suomalainen kilpapurjehtija ja arvosoitinten kerääjä (k. 1940)
25. heinäkuuta – Aukusti Niemi, suomalainen kansanrunouden tutkija (k. 1931)
31. heinäkuuta – Johannes Irgens, norjalainen poliitikko (k. 1939)
4. elokuuta – Lydia Lyytikäinen, suomalainen opettaja ja runoilija (k. 1947)
13. elokuuta – Tony Garnier, ranskalainen arkkitehti (k. 1948)
14. elokuuta – Armas Järnefelt, suomalainen säveltäjä ja kapellimestari (k. 1958)
23. elokuuta – James Rolph, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (k. 1934)
27. elokuuta – Karl Haushofer, saksalainen upseeri ja maantieteilijä (k. 1946)
29. elokuuta – Emil Aaltonen, suomalainen kenkätehtailija, vuorineuvos ja lahjoittaja (k. 1949)
1. syyskuuta – Robert Reino, suomalainen näyttelijä (k. 1905)
2. syyskuuta – Hanna Kunnas, suomalainen näyttelijä (k. 1948)
3. syyskuuta – Fritz Pregl, vuoden 1923 Nobelin kemianpalkinnon saanut itävaltalainen kemisti (k. 1930)
4. syyskuuta – Karl Seitz, Itävallan ensimmäinen liittopresidentti 1919–1920 (k. 1950)
6. syyskuuta – Felix Salten, itävaltalainen kirjailija (Bambi) (k. 1945)
17. syyskuuta – Christian Lous Lange, vuoden 1921 Nobelin rauhanpalkinnon saanut norjalainen taideasiantuntija, poliitikko ja pasifisti (k. 1938)
23. syyskuuta – Oskari Salo, suomalainen näyttelijä (k. 1926)
25. syyskuuta – Rudolf Otto, saksalainen luterilainen teologi, uskonnonfilosofi ja vertailevan uskontotieteen tutkija (k. 1937)
27. syyskuuta – Aleksander Ijas, suomalainen Venäjän armeijan eversti ja diplomaatti (k. 1914)