stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ringette
Historia > Sääntöjen kehittyminen

Suomessa noudatetaan pitkälti ringeten kansainvälisiä sääntöjä. Sääntöihin tehdään laajemmat päivitykset neljän vuoden välein, ja pienempiä sääntö- ja toimintatapamuutoksia voi tulla kesken muutosprosessikaudenkin.
Alkuperäiset säännöt ringetteen luotiin Ontariossa vuonna 1965. Alueellisten liittojen perustaminen synnytti Kanadassa tarvetta yhtenäisistä säännöistä. Nykyisin säännöt arvioidaan myös Kanadassa neljän vuoden välein.
Kaudella 2010–2011 Suomessa siirryttiin Kansainvälisen Ringetteliiton mukana nykyiseen peliaikaan, jossa ottelu kestää 4 x 15 min. Erien välissä on erätauot, joista toisen ja kolmannen erän välinen on auko on 15 minuuttia. Tätä ennen ottelu koostui kolmesta 20 minuutin erästä. Muutosta kokeiltiin ensin B-juniorisarjassa, jossa neljästä erästä koostuva ottelu sai myönteisen vastaanoton.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ringette Wikimedia Commonsissa
Kansainvälisen Ringetteliiton sivut (englanniksi)
Suomen Ringetteliiton sivut
Ringette Canada
Svenska Ringetteförbundet
Ringeten kenttämerkinnät
Virallinen peliväline.
6. tammikuuta

6. tammikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden kuudes päivä. Vuodesta on jäljellä 359 päivää (karkausvuonna 360).
6. tammikuuta on loppiainen eli jouluajan loppu.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Harri
suomenruotsalainen kalenteri: Harry, Harriet
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Hárri
vanhemmissa kalentereissa: Hyväri, Mervi
Tapahtumia

1066 – Harald Godwininpoika kruunattiin Englannin kuninkaaksi.
1449 – Bysantin valtakunnan viimeisen keisarin Konstantinos XI Palaiologosin kruunajaiset järjestettiin Mistrassa.
1494 – ”Uuden maailman” eli Amerikan ensimmäistä messua vietettiin La Isabelassa, Hispaniolassa.
1540 – Englannin kuningas Henrik VIII avioitui neljännen puolisonsa Anna Kleveläisen kanssa.
1806 – Horatio Nelson haudattiin St. Paulin katedraaliin Lontoossa.
1838 – Samuel Morse testasi ensimmäistä kertaa menestyksekkäästi sähkölennätintään.
1900 – Miljoonien raportoitiin kärsivän nälästä Intiassa.
1900 – Toinen buurisota: buurit hyökkäsivät Ladysmithiin, yli tuhat ihmistä sai surmansa.
1907 – Maria Montessori avasi ensimmäisen koulunsa ja päivähoitokeskuksen työläisperheiden lapsille Roomassa.
1912 – New Mexico hyväksyttiin Yhdysvaltain 47:nneksi osavaltioksi.
1928 – Paavi Pius XI tuomitsi ekumeenisen liikkeen.
1929 – Äiti Teresa saapui Kalkuttaan aloittaakseen työnsä Intian köyhien ja sairaiden parissa.
1930 - Tampere Filharmonian edeltäjä Tampereen orkesteri pitää ensimmäisen konserttinsa.
1942 – Ilmailu: Pan American Airlines aloitti maailmanympärilennot ensimmäisenä kaupallisena lentoyhtiönä.
1942 – Toinen maailmansota: presidentti Franklin D. Roosevelt julisti Yhdysvaltain sodanpäämääräksi kansallissosialismin tuhoamisen.
1947 – Suomi sai valvontakomission vuonna 1944 haltuunsa ottaman Malmin lentoaseman jälleen käyttöönsä.
1991 – Pekingissä alkoi salainen oikeudenkäynti 70 henkilöä vastaan, jotka olivat osallistuneet vuoden 1989 Taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksiin.
1992 – YK:n turvallisuusneuvosto tuomitsi yksimielisesti Israelin tavan kohdella palestiinalaisia.
1994 – Taitoluistelija Nancy Kerrigan joutui kilpakumppani Tonya Hardingin lähipiirin pahoinpitelemäksi.
1994 – Ylenia Carrisi, italialainen televisiojuontaja, katosi lomamatkallaan New Orleansissa.
1998 – Lunar Prospector -avaruusluotain laukaistiin Kuuta kiertäneelle radalle. Luotain löysi myöhemmin merkkejä jäästä Kuun pinnalla.
2013 – Helsingin Sanomat ilmestyi broadsheet-koossa viimeisen kerran
2013 – Syyrian presidentti Bašar al-Assad piti televisioidun puheen, jossa hän syytti länsivaltoja terrorismin tukemisesta.
2017 – Useita ihmisiä kuoli ammuskelussa Fort Lauderdalen lentokentällä, Floridassa.
2021 – Yhdysvaltain kongressitalon valtaus: presidentti Donald Trumpin kannattajat tunkeutuivat Yhdysvaltain kongressirakennukseen estääkseen Joe Bidenin vahvistamisen vuoden 2020 presidentinvaalien voittajaksi.
Kuolleita

1537 – Alessandro de' Medici, Firenzen herttua (s. 1510)
1696 – Mehmed IV,  Osmanien valtakunnan sulttaani
1829 – Josef Dobrovský, tšekkiläinen kielentutkija ja historioitsija (s. 1753)
1852 – Louis Braille, ranskalainen opettaja (pistekirjoituksen keksijä) (s. 1809)
1884 – Gregor Mendel, itävaltalainen munkki (perinnöllisyystieteen ”isä”) (s. 1822)
1918 – Georg Cantor, saksalainen matemaatikko (joukko-opin luoja) (s. 1845)
1919 – Theodore Roosevelt, vuoden 1906 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Yhdysvaltain 26. presidentti (1901–1909) (s. 1858)
1949 – Victor Fleming, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (Tuulen viemää) (s. 1883)
1951 – Maila Mikkola (”Maila Talvio”), suomalainen kirjailija (s. 1871)
1963 – Martti Heikura, suomalainen arkkitehti (s. 1909)
1981 – A. J. Cronin, skotlantilainen kirjailija (s. 1896)
1985 – Tapio Heinonen, suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja (s. 1941)
1988 – Elsa Rantalainen, suomalainen näyttelijä (s. 1901)
1990 – Pavel Tšerenkov, vuoden 1958 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut neuvostoliittolainen fyysikko (s. 1904)
1993 – Rudolf Nurejev, venäläinen balettitanssija ja koreografi (s. 1938)
1993 – John Birks Gillespie (”Dizzy Gillespie”), yhdysvaltalainen jazz-muusikko (s. 1917)
1998 – Ilmari Turja, suomalainen kirjailija, lehtimies ja professori (s. 1901)
2000 – Don Martin, yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä (MAD-lehti) (s. 1931)
2002 – Max Perutz, vuoden 1962 Nobelin kemianpalkinnon saanut itävaltalais-brittiläinen molekyylibiologi (s. 1914)
2006 – Hugh Thompson, yhdysvaltalainen helikopterilentäjä, My Lain verilöylyn pysäyttäjä (s. 1943)
2006 – Urano Teixeira da Matta Bacellar, brasilialainen kenraali, YK:n Haitin rauhanturvajoukkojen johtaja (s. 1947)
2016 – Erkki Karjalainen, suomalainen toimittaja (s. 1933)
2017 – Om Puri, intialainen näyttelijä (s. 1950)
2019 – William Morgan Sheppard, brittiläinen näyttelijä (s. 1932)
2022 – Peter Bogdanovich, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä (s. 1939)
2022 – Tanja Jänicke, suomalainen sisustusarkkitehti ja yhteiskunta-aktivisti (s. 1968)
2022 – Sidney Poitier, yhdysvaltalainen näyttelijä (Yön kuumuudessa) (s. 1927)
Juhlapäiviä

Loppiainen
Läntiset kirkkokunnat: Epifania, Itämaan tietäjien juhlapäivä
Ortodoksinen kirkko: Teofania, Jumalan ilmestyminen; Herran kasteen juhlapäivä, suuri juhla
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 6. tammikuuta: |  |
:  Loppiainen eli jouluajan loppu, yleinen vapaapäivä Suomessa.  Loppiaista vietetään läntisissä kristillissä kirkoissa Itämaan tietäjien muistoksi. 1861 – Belgialainen arkkitehti Victor Horta syntyi.  1907 – Maria Montessori avasi ensimmäisen koulunsa ja päivähoitokeskuksen työläisperheiden lapsille Roomassa.  1912 – Geofyysikko Alfred Wegener esitteli ensimmäisen kerran teoriansa mannerliikunnoista.  1915 – Kirjailija Anni Polva syntyi.  1924 – Yhdysvaltalainen bluegrass-muusikko ja banjon soittaja Earl Scruggs syntyi.  1947 – Suomi sai valvontakomission vuonna 1944 haltuunsa ottaman Malmin lentoaseman jälleen käyttöönsä.  
Katso myös: kalenteri ~ 5. tammikuuta, 7. tammikuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Hypersooninen ase

Taiteilijan havainnekuva Hypersonic Air-breathing Weapon Concept -ohjuksesta.
Taiteilijan havainnekuva HTV-2-liitokärjen ilmakehäänpaluusta.
Hypersooninen ase on hypersoonisella nopeudella eli yli viisinkertaisella äänennopeudella (Mach 5+) liikkuva sotilakäyttöinen laite, joka kykenee tekemään liikkeitä ilmakehässä hypersoonisessa lennossa. Määritelmä on teoreettinen, eikä tiukkoja ehtoja ole olemassa. Hypersoonisia aseita on hyvin vaikeaa torjua, koska ne liikkuvat niin suurella nopeudella ja kykenevät tekemään arvaamattomia väistöliikkeitä. Hypersooninen ase ei välttämättä tarvitse mitään räjähdettä, koska pelkkä nopeus antaa suuren tuhovoiman. Useat asejärjestelmät ovat vasta kehitysvaiheessa, koska niiden vaatima teknologia on pitkälle kehittynyttä ja kallista.
Määritelmä

Ei ole olemassa yleisesti hyväksyttyä rajausta siitä, mitä hypersoonisen aseen tulee olla. Hypersoonisen aseen täytyy joidenkin näkemysten mukaan ainakin kyetä lentämään hypersoonisella nopeudella ja tekemään huomattavia liikkeitä lentonsa eri vaiheissa.
Hypersoonisiksi aseiksi voidaan siis periaatteessa lukea aseita, joita ei kuitenkaan yleensä määritellä hypersoonisiksi. Esimerkiksi lähes kaikki ballistisiset ohjukset saavuttavat hypersoonisen nopeuden, viimeistään lentonsa lopussa eli terminaalivaiheessa. Niitä ei silti lueta nykyaikaisiksi hypersoonisiksi aseiksi, koska ne kulkevat ballistista lentorataa eivätkä kykene vaikuttamaan rataansa merkittävästi kesken lennon. Toisaalta liikehtimiskykyiset MaRV-kärjet voitaisiin laskea hypersoonisiksi aseiksi, mutta nekin lentävät ja muuttavat lentorataansa ilmakehässä vain lentonsa loppuvaiheessa.
Historia ja politiikka

Vaikka hypersooninen lentonopeus on saavutettu 1900-luvulla, varsinaiset hypersooniset aseet ovat tulleet käyttöön 2000-luvulla. 2020-luvulla niistä on muodostunut uuden jännitteisen maailmanpolitiikan, suurvaltakilvan ja asevarustelun keskeinen osa, koska kaikki haluavat päästä käsiksi edistyneimpään aseteknologiaan.
Länsimaissa Venäjän ja Kiinan hypersooniset aseet ovat nousseet uutisiin, koska ne ovat saaneet ensimmäisinä tämäntyyppisiä aseita käyttökuntoon. Kiinan DF-17-ohjuksen kyydissä laukaistava DF-ZF on maailman ensimmäinen käyttöön tullut hypersooninen ase. Venäjä on käyttänyt Tsirkon- ja Kinžal-ohjuksiaan Ukrainan sodassa (2022–). Samaan aikaan myös Yhdysvalloissa kehitetään hypersoonisia aseita, mutta ne eivät ole vielä palveluksessa. Myös useat muut valtiot kehittävät omia hypersoonisia asejärjestelmiään
Tyypit

Medissa käytetään usein termiä hypersooninen ohjus, mutta se on melko epämääräinen käsite. Nykyiset hypersooniset aseet voidaan jakaa kahteen päätyyppiin:
Hypersooninen liitokärki (HGV) on taistelukärkityyppinen lentolaite, joka laukaistaan yleensä ballistisesti kantorakettina toimivalla ohjuksella ilmaan ja irrotetaan pian laukaisun jälkeen. Se liitää hypersoonisesti ilmakehässä ja kykenee muuttamaan lentorataansa paljon. Liitokärki itsessään on yleensä voimanlähteetön.
Hypersooninen risteilyohjus on risteilyohjus, joka lentää ei-ballistisesti, enemmän vaakalennossa. Matkalennon voimanlähteeksi tarvitaan esimerkiksi ilmaa hengittävä ramjet- ja scramjet-moottori. Apuna etenkin laukaisussa käytetään rakettimoottoria.
Laajemmassa näkemyksessä myös seuraavat laitteet voidaan lukea mukaan:
Hypersooninen lentokone
Esim. raidetykkien ampumat hypersooniset projektiilit
Teknisiä haasteita

Yksi suurimpia haasteita hypersoonisisten aseiden kehittämisessä on niin suurella nopeudella ilmanpaineen ja -vastuksen tuottama lämpö, jota laitteen tulee kestää. Ballistiset ohjukset ja avaruusalukset kokevat tälläistä suurta lämpenemistä ilmakehäänpaluussa. Hypersooninen kärki taas lentää lähes koko lentonsa ilmakehässä tälläisissä olosuhteissa, joten se on suojattava hyvin, ettei kuumuus tuhoa sitä.
Noin mach 10:n kohdalla ilmapartikkelit laitteen ympärillä alkavat ionisoitua ja muodostaa plasmakerrosta laitteen ympärille. Siitä tulee paksumpi, mitä suuremmalla nopeudella laite liikkuu. Plasma haittaa viestintäyhteyksiä, mikä voisi tehdä kohteeseen ohjauksesta vaikeaa ja estää liikkuviin kohteisiin osumisen, kun tieto muiden järjestelmien kanssa ei kulje. Plasma saattaa aiheuttaa myös laitteen tulevan havaituksi tutkilla helpommin.
Toinen haaste, joka koskee etenkin risteilyohjuksia, on moottoriteknologia. Taloudelliseen hypersooniseen lentoon tarvitaan ramjet tai scramjet. Nämä vaativat toimiakseen tiettyjä olosuhteita, kuten suurta nopeutta, joten ohjus on ensin kiihdytettävä rakettimoottorilla matkalentoon. Tälläisten moottorien kehittäminen on hankalaa, koska tekniikan kehittäminen juuri oikein toimivaksi haittaamatta ohjuksen muita ominaisuuksia on vaativaa.
On epäselvää, kuinka tarkkoja hypersooniset aseet ovat. Ohjailtavuus voi tarkoittaa parempaa tarkkuutta kuin ballistisilla ohjuksilla, mutta toisaalta niin suuri nopeus tekee kohteeseen tarkasti osumisen vaikeaksi. Plasmaongelma vaikeuttaa myös näitä korjausliikkeitä, joten ase saattaisi joutua hidastamaan ennen maalia.
Strategia > Käyttö

Hypersooniset ohjusaseet voidaan nähdä aiempien ballististen ja risteilyohjusten jatkeena tai evoluutiona. Hypersoonisia voitaisiin käyttää tavanomaisessa sodankäynnissä muiden aseiden kanssa. Niitä voisi käyttää vaikkapa suuren ilmaiskun ensimmäisenä vaiheena. Koska niitä on vaikea torjua eli ne läpäisevät ilmatorjunnan hyvin, voisi niillä iskeä pitkän matkan päästä etenkin vihollisen tärkeimpiin ja parhaiten puolustettuihin kohteisiin todella pikaisesti ja tehokkaasti. Tälläisiin strategisiin kohteisiin lukeutuu esimerkiksi tärkeimmät komentokeskukset, suuret sotilastukikohdat ja yhteiskunnan kriittisin infrastruktuuri. Hypersoonisilla aseilla voisi myös tuhota vihollisen ilmatorjuntaa, jotta muilla halvemmilla aseilla voidaan jatkaa hyökkäystä helpommin. Hypersooninen ase saavuttaa kohteensa niin pian, että viholliselle jäisi potentiaalisesti vain sekunteja aikaa valmistautua osumaan aseen huomaamisen jälkeen.
Strategia > Ydinaseet

Etenkin julkisuudessa hypersoonisten aseiden eniten huolta herättäväksi mahdollisuudeksi on nostettu niiden mahdollinen varustaminen ydinaseilla. Hypersooniset aseet muuttavat ydinasevaltioiden ydinpelotetta ja kauhun tasapainoa muutamallakin tavalla.
Ilmeisin tapa on aseistaa hypersooninen ohjus tai liitokärki ydinaseella, jolloin ydinhyökkäyksen torjuminen olisi lähes mahdotonta. Siinä on sekin ongelma, ettei hyökkäyksen kohde voisi juuri mitenkään tietää, onko kohtituleva hypersooninen ase tavanomainen vai ydinase, mikä voi johtaa hätiköityyn vastaiskuun ydinaseilla, vaikka kyseessä olisikin ollut tavanomainen räjähde. Ydinsota voi siis syttyä tulevaisuudessa helpommin vahingossa. Aiemmin on yritetty varmistua siitä, että ydinohjuksen erottaa tavanomaisesta. Mannertenväliset ballistiset ohjukset (ICBM) ovat käytännössä aina ydinohjuksia, ja niitä kyetään nykyisin torjumaan ballististen ohjusten torjuntaohjuksilla.
Toinen tapa järkyttää ydinasetasapainoa ei edes vaadi ydinaseita; tavanomaisilla hypersoonisilla aseilla voitaisiin lamauttaa vihollisen ohjuspuolustus ja näin raivata vapaa pääsy perinteisille ydinohjuksille. Vaihtoehtoisesti niillä voisi tuhota vihollisen ydinaseiden säilytys- ja laukaisupaikkoja, komentopaikat tai tappaa johtajia. Kyseessä olisi siis ei-ydin-ensi-isku, joka myös voisi aiheuttaa ydinvastaiskun ja ydinsodan. Hyökkäyksen kohteeksi joutuneen ydinasevaltion johtajat joutuisivat vaikeaan paikkaan päättäessään, vastatako ydinasein tavanomaiseen mutta tuhoisaan iskuun. Nykyään joidenkin ydinasevaltioiden doktriinina on sallia ydinaseiden käyttö vain vastaiskuna ydinhyökkäykseen.
Strategia > Torjunta

Hypersoonisetkaan aseet eivät ole torjumattomia, vaikka niitä onkin muihin nähden nykyteknologialla vaikea torjua. Aseelle pyritään aina kehittämään vasta-ase. Jo nykyään jotkut parhaimmat torjuntaohjukset kykenevät tuhoamaan hypersoonisia aseita, tai niin ainakin väitetään. Tulevaisuudessa muun muassa lasereita tai sirpalepilviä voitaisiin kokeilla puolustuksessa.
Kaavio hypersoonisen liitokärjen lentoradasta (punaisella) verrattuna ballistisen ohjuksen lentorataan (vihreällä).
The New Batman Adventures
Luettelo hahmoista > Sankarit

Batman/Bruce Wayne
Robin/Tim Drake
Nightwing/Dick Grayson
Alfred Pennyworth
James Gordon
Harvey Bullock
Renee Montoya
Batgirl/Barbara Gordon
Luettelo hahmoista > Pahikset

Baby Doll
Bane
Calendar Girl
El Gancho
Farmer Brown
Tulikärpänen
Harley Quinn
Harvey Dent / Kaksinaama
Jokeri
Tuomari
Killer Croc
Klarion
Livewire
Hullu Hatuntekijä
Matt Hagen/Savinaama
Mo, Lar and Cur
Pakkasherra
Pingviini
Myrkkymuratti
Arnold Wesker ja Arpinaama
Rhino ja Mugsy
Arvuuttaja
Roxy Rocket
Linnunpelätin
Selina Kyle/Kissanainen
Susan Maguire
Thomas Blake
Jaksoluettelo

(Jaksot on lueteltu DVD:n mukaan)
Holiday Knights
Isän synnit ("Sins of the Father")
Cold Comfort
Vatsastapuhujan paluu ("Double Talk")
Hädässä ystävä tunnetaan ("You Scratch My Back")
Pelko pois ("Never Fear")
Jokerin miljoonat ("Joker’s Millions")
Nuoruuden tuska ("Growing Pains")
Krokotiilin suudelma ("Love is a Croc")
Lemmenliekki leimahtaa ("Torch Song")
Viimeinen vaara ("The Ultimate Thrill")
Kuilun partaalla ("Over the Edge")
Mean Seasons
Eläinkokeita ("Critters")
Cult of the Cat
Eläimet asialla ("Animal Act")
Aika parantaa haavat ("Old Wounds")
Pahat mielessä ("The Demon Within")
Legends of the Dark Knight
Tytöt jyrää ("Girls’ Night Out")
Mieletön rakkaus ("Mad Love")
Rakkautta ensisilmäyksellä ("Chemistry")
Hiippari ("Beware the Creeper")
Kaksinaaman kolmannet kasvot ("Judgment Day")
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kevin Conroy  | … |  Bruce Wayne/Batman   |
|  Tara Charendoff  | … |  Barbara Gordon/Batgirl   |
|  Efrem Zimbalist Jr.  | … |  Alfred Pennyworth   |
|  Mathew Valencia  | … |  Tim Drake/Robin   |
|  Bob Hastings  | … |  James Gordon   |
|  Robert Costanzo  | … |  Harvey Bullock   |
|  Loren Lester  | … |  Dick Grayson/Nightwing   |
|  Arleen Sorkin  | … |  Harley Quinn   |
|  Mark Hamill  | … |  Jokeri   |
|  Jeff Bennett  | … |  Jack Ryder   |
|  Paul Williams  | … |  Pingviini   |
|  Mel Winkler  | … |  Lucius Fox   |
|  Diane Pershing  | … |  Myrkkymuratti   |
|  Charles Rocket  | … |  Guru, Frederick Fournier, vartija   |
|  John Garry  | … |  Jokerin lakimies   |
|  Brooks Gardner  | … |  Tappajakroko   |
|  Mark Rolston  | … |  Tulikärpänen   |
|  Ron Perlman  | … |  Matt Hagen/Savinaama   |
|  Liane Schirmer  | … |  Renée Montoya   |
|  Lloyd Bochner  | … |  Pormestari Hill   |
|  Roddy McDowall  | … |  Hullu Hatuntekijä   |
|  Adrienne Barbeau  | … |  Kissanainen   |
|  Corey Burton  | … |  Strongman   |
|  Richard Moll  | … |  Kaksinaama   |
|  Townsend Coleman  | … |  Mugsy, Rocco   |
|  Marilu Henner  | … |  Veronica Vreeland   |
|  Charity James  | … |  Roxy Rocket/Roxanne Sutton   |
|  Tress MacNeille  | … |  Dr. Margaret Madsen, sivuäänet   |
|  George Dzundza  | … |  Arnold Wesker ja Arpinaama   |
|  Jeffrey Combs  | … |  Linnunpelätin   |
|  John Glover  | … |  Arvuuttaja   |
|  Michael Ansara  | … |  Pakkasherra   |
|  Henry Silva  | … |  Bane   |
|  Laraine Newman  | … |  Mary Dahl/Baby Doll   |
|  Nicholle Tom  | … |  Terästyttö   |
Suomessa julkistetut DVD:t

Batman: Salaperäinen Batwoman
*Batman Animaatiosarja – Osa 4
DC-animaatiouniversumi
| --- | --- |
Televisiosarjat:: Batman | Teräsmies | The New Batman Adventures | Batman Beyond | Static Shock | The Zeta Project | Justice League | Justice League Unlimited
Elokuvat:: Batman – Mustan kostajan paluu | Batman ja Pakkasherra | Batman of the Future: Return of the Joker | Batman: Salaperäinen Batwoman
Sarjakuvat:: The Batman Adventures | Superman Adventures | Justice League Adventures | Batman Beyond | Gotham Girls
Internetsarjat:: Gotham Girls
Videopelit:: Batman: The Animated Series | The Adventures of Batman & Robin | Superman | Batman Beyond: Return of the Joker | Batman: Chaos in Gotham | Batman: Gotham City Racer | Batman Vengeance | Superman: Shadow of Apokolips | Justice League: Injustice for All | Superman: Countdown to Apokolips | Batman: Rise of Sin Tzu | Justice League: Chronicles
Sharbel Makhluf

Sharbel Makhluf
Sharbel Makhluf (arab. شربل مخلوف‎, Šarbil Maḫlūf; 1828–1898) oli libanonilainen maroniittikristitty pappi, munkki, erakko ja katolisen kirkon pyhimys, joka tunnetaan ihmeistä sekä elämänsä aikana että kuolemansa jälkeen. Hänen muistopäivänsä pyhimyskalenterissa on 24. heinäkuuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sharbel Makhluf Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Valdemar Auttila

Valdemar (Waldemar) Auttila, aiemmin Andersson (26. kesäkuuta 1895 Tampere – 25. helmikuuta 1963 Tampere) oli suomalainen rakennusmestari, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Auttilan vanhemmat olivat rakennusmestari, keksijä Jonas Andersson ja Maria Rönnholm ja puolisot 1917–1921 Rakel Linnea Laaksonen ja vuodesta 1924 Helga Maria Mäkinen. Auttila kävi Tampereen klassillista lyseota, mutta jatkoi sitten opintojaan Tampereen teknillisessä koulussa, josta hän valmistui rakennusmestariksi 1917. Hän työskenteli valmistumisensa jälkeen useiden eri rakennuttajien palveluksessa rakennusmestarina ja rakennustyömaiden valvojana. Rakennusalan yrittäjäksi ja yritysjohtajaksi Auttila ryhtyi toimiessaan 1923–1925 Rakennustoimisto Andersson & Tähtinen -yhtiön toimitusjohtajana ja lisäksi yksityisenä rakennusurakoitsijana. Sittemmin hän oli Rakennustoimisto Auttila & Noppa -yhtiön, vuodesta 1953 Rakennusliike Auttila, toimitusjohtaja ja omistaja, samoin kuin osakas useissa muissa rakennus- sekä asunto-osakeyhtiöissä. Auttila rakensi asuntoja, toimitiloja ja julkisia rakennuksia, kuten Pispalan kirkko, Tampereen kirjastotalo ja Suomen Gummitehtaan autonrengastehdas Nokialla. Tampereelle hän urakoi varsinkin sotien jälkeen useita asuintaloja. Auttila oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen 1956–1960 ja osallistui rakennusalan järjestötoimintaan. Hänet tunnettiin myös merkittävänä lahjoittajana. Teollisuusneuvoksen arvon Auttila sai 1955.
Auttila suunnitteli Vesilahden sankarimuistomerkin, joka paljastettiin vuonna 1938. Pronssilaatat suunnitteli Evert Porila.
Polonium

Polonium (lat. polonium) on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Po ja järjestysluku 84 sekä CAS-numero 7440-08-6. Se on radioaktiivinen puolimetalli, joka nimettiin löytäjänsä Marie Curien syntymämaan Puolan mukaan. Curie löysi poloniumin vuonna 1898 tutkiessaan Joachimsthalin uraniniitin radio­aktiivisuutta.
Poloniumia löytyy luonnosta hyvin pienissä määrin uraanimalmeista. Sen eri isotooppeja kuuluu luonnon pitkäikäisistä radioisotoopeista (uraani-238, uraani-235 ja torium-232) alkaviin hajoamissarjoihin. Poloniumin yleisin isotooppi, polonium-210, on uraani-238:sta alkavan hajoamissarjan viimeinen radioaktiivinen jäsen. Sen puoliintumisaika on 138 päivää, ja se muuttuu hajotessaan (alfahajoaminen) pysyväksi Pb-206-lyijyisotoopiksi.  Curiet mittasivat poloniumin olevan 400 kertaa radioaktiivisempaa kuin uraani.
Polonium on ainoa alkuaine, jolla on yksinkertainen kuutiollinen kiderakenne.
Valmistus

Polonium-210:a valmistetaan pommittamalla vismutti-209:ää neutroneilla ydinreaktorissa. Sitä valmistetaan vain 100 grammaa vuosittain, pääasiassa Venäjällä.