stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dwayne Johnson
Elämä ja ura > Varhaisvaiheet

Dwayne Douglas Johnson syntyi 2. toukokuuta 1972 Haywardissa, San Franciscon lahden alueella Kaliforniassa. Isänsä Rocky Johnsonin puolelta hän on tummaihoinen kanadalainen (engl. Black Canadian) ja äitinsä Ata Johnsonin, o.s. Maivian puolelta samoalainen. Sekä isä Rocky että äidin adoptioisä Peter Maivia kuuluvat showpainin WWE Hall of Fame -kunniagalleriaan. Myös isoäiti Lia Malvia toimi lajin parissa johtaen Polynesian Pro Wrestling -promootiota Havaijilla.
Johnson aloitti uransa amerikkalaisen jalkapallon pelaajana. Stipendi vei hänet Miamin yliopistoon, jossa hän oli puolustustaklaajana Miami Hurricanesissa. Joukkue voitti kansallisen jalkapallomestaruuden 1991. Vaikka Johnson pelasi joukkueessa neljä vuotta, hänen kenttäroolinsa pysyi samana. Hän valmistui Miamin yliopistosta vuonna 1995 kriminologian tutkinnolla. Sen jälkeen hän aloitti taustapelaajana Calgaryn jalkapalloliigassa, mutta joutui ulos kesken kauden, ja siirtyi showpainin pariin.
Elämä ja ura > Showpainiura

| The Rock |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. toukokuuta 1972 (ikä 52) Hayward, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Showpainija
Kehänimet:  The Rock Dwayne Johnson Flex Kavana Rocky Maivia
Aktiivisena:  1996–2004 2011–2013 2016
Pituus:  196 cm
Paino:  118 kg
Kouluttajat:  Pat Patterson, Rocky Johnson, Tom Prichard
Aiheesta muualla
www.facebook.com/DwayneJohnson?fref=ts
Epäonnistuneen jalkapallouransa jälkeen Johnson halusi showpainijaksi. Hän oli tuolloin 23-vuotias. Hän pyysi isäänsä opettamaan häntä ja alkoi työskennellä aluksi pienissä Carny-turnauksissa. Vuotta myöhemmin hän pääsi tryoutille WWF-organisaatioon Pat Pattersonin avulla. Johnson otteli voitokkaasti muun muassa Steve Lombardia vastaan, mutta hävisi Chris Candidolle ja Owen Hartille. Sittemmin hän solmi USWA:n kanssa sopimuksen, jossa hän paini nimellä ”Flex Kavana/Flex Cavanah”. Kilpaillessaan USWA:ssa Johnson voitti USWA World Tag Team Championship parijoukkuemestaruuden Bart Sawyerin kanssa kahdesti kesällä 1996.
Elämä ja ura > Paluu WWE:hen

Usean vuoden tauon jälkeen 14. helmikuuta 2011 Monday Night RAW -ohjelmassa Johnson palasi WWE:n pariin, kun hän ilmoitti olevansa vuoden 2011 Wrestlemanian juontaja.
Johnson palasi WrestleManian jälkeen seuraavassa Raw-ohjelmassa. The Rock ja John Cena sopivat välillensä ottelun vuoden 2012 WrestleManiaan. The Rock voitti Cenan WrestleManian pääottelussa. Seuraavana iltana Raw-ohjelmassa The Rock ilmoitti ottelevansa vielä jonain päivänä WWE:n mestaruudesta ja voittavansa sen. RAW'n tuhannennessa juhlajaksossa 23. heinäkuuta 2012 The Rock ilmoitti ottelevansa WWE mestaruudesta Royal Rumble 2013 -tapahtumassa, oli mestari kuka tahansa. Vahvin vaihtoehto oli CM Punk, joka on ollut jo yli 400 päivää WWE:n mestari ja joka teki Clothesline-liikkeen Rockille, kun tämä yritti tehdä nimikkoliikettään, Peoples Elbowta, Big Show'lle samaisessa jaksossa. The Rock palasi WWE:hen Royal Rumblessa 2013 ja sai vastaansa WWE-mestari CM Punkin. CM Punk voitti ottelun, mutta se käynnistettiin uudestaan, jolloin The Rock vei voiton CM Punkista ja hänestä tuli uusi WWE-mestari. Saman vuoden Wrestlemania-tapahtumassa The Rockilla oli ottelu John Cenaa vastaan WWE- mestaruudesta. Cena voitti ottelun ja päätti The Rockin mestaruuskauden, joka kesti 70 päivää.
Seuraavina vuorina hän esiintyi lähinnä toisen ottelijan rinnalla kehän reunalla, kuten Roman Reignsin ja Ronda Rouseyn kanssa avustaen heidät voittoon. Vuoden 2016 Wrestlemania 32-tapahtumassa The Rock oli ilmoittamassa WWE:n rikkoneen osallistujaennätyksen, kun The Wyatt Family keskeytti hänet. The Rock joutui sanalliseen väittelyyn Bray Wyattin kanssa, mikä lopulta johti otteluun Wyatt Familyn jäsenen Erick Rowanin kanssa. The Rock voitti ottelun kuudessa sekunnissa tekemällä Rowanille välittömästi Rock Bottomin. Tämä on Wrestelemanian historian nopein voitto.
3. elokuuta 2019 The Rock ilmoitti virallisesti lopettavansa ammattipainiuransa. The Rock esiintyi vielä Smackdown-ohjelman 20-vuotispäivänä 4. lokakuuta 2019, mikä oli hänen ensimmäinen televisioesiintyminen yli kolmeen vuoteen.
15. syyskuuta 2023 The Rock teki yllätyspaluun Smackdown-ohjelmaan kohdatakseen Austin Theoryn. Tämä oli ensimmäinen esiintyminen WWE:ssä lähes neljään vuoteen.
Elämä ja ura > Elokuvaura

Johnson aloitti elokuvauransa televisio- ja elokuvarooleissa painiuransa aikana 1990-luvun lopussa. Painimenestyksensä ja tunnetun työmoraalinsa ansiosta hänelle oli kysyntää myös Hollywoodissa. Johnson esitti muun muassa isäänsä Rockya yhdessä 70’s Show’n jaksossa. Elokuvauran alussa hän jätti pois The Rock -nimen ja näyttelijänä hänet tunnetaan Dwayne Johnson -nimellä. Johnsonin elokuvadebyytti oli Muumion paluu (2001). Sen hyvä kassamenestys toi hänelle ensimmäisen pääroolin seuraavana vuonna ensi-iltaan tulleesta Muumion paluun spin-off -elokuvasta Skorpionikuningas. Johnson oli jo tuolloin ensimmäinen näyttelijä, joka sai siihen asti korkeimman palkkion ensimmäisestä pääosasta elokuvassa.
Vuonna 2005 Johnsonilla oli sivurooli elokuvassa Be Cool ja pääantagonistin osa elokuvassa Doom. Hurjapäät-elokuvasarjan viidennen osan Fast & Furious 5 (2011) myötä Johnsonista tuli entistäkin tunnetumpi. Elokuva oli ilmestymisvuotensa katsotuimpia ja toi Johnsonille lisää suuria rooleja toimintaelokuvista. Hän jatkoi agentti Luke Hobbsin roolissa myös kolmessa seuraavassa Hurjapäät -elokuvassa. Johnsonin toinen tunnettu toimintarooli on Roadblock elokuvassa G.I. Joe: Kosto (2013). Myöhemmin Johnson on ansioitunut myös tuottajana. Hän tuotti muun muassa Shazam!-elokuvan sekä televisiosarjan Ballers.
Elämä ja ura > Yksityiselämä

Miamin yliopistossa Johnson tutustui opiskelijatoveriinsa Dany Garciaan. He avioituivat toukokuussa 1997 ja avioero tuli voimaan 2008. Pariskunnan tytär Simone (s. 2001) on seurannut isänsä jalanjälkiä showpainijaksi. Eron jälkeen vuonna 2007 Johnson alkoi seurustella Boston-yhtyeen rumpalin Sid Hashianin tyttären, Lauren Hashianin kanssa. Heillä on vuosina 2015 ja 2018 syntyneet tyttäret. Johnson ja Hashian avioituivat Havaijilla elokuussa 2019.
Mestaruudet

United States Wrestling Association
USWA World Tag Team Championship (2 kertaa) yhdessä Bart Sawyer
World Wrestling Federation / World Wrestling Entertainment
WWE Championship (8 kertaa)
WCW World Heavyweight Championship (2 kertaa)
WWF Intercontinental Championship (2 kertaa)
World Tag Team Championship (WWE) (5 kertaa) yhdessä Mankind (3), The Undertaker (1), ja Chris Jericho (1)
Royal Rumble -ottelun voittaja (v. 2000)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dwayne Johnson Wikimedia Commonsissa
WWE:n mestarit
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 2 
Henkilöt:  Trove  Elonet 
Muut:  IdRef 
The Wyatt Family kohtasi The Rockin WrestleMania 32:ssa vuonna 2016
The Rock Rawissa helmikuussa 2013 WWE-mestarina
Woldemar Wisa

Woldemar Weselow myöh. Wisa (5. helmikuuta 1892 Hämeenlinna – 2. huhtikuuta 1955 Tampere) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan valkoisen armeijan riveissä komppanianpäällikkönä sekä Vienan sotaretkeen pataljoonan komentajana.
Perhetaustat

Hänen vanhempansa olivat kauppias Alexander Weselow ja Toini Sofia Sandström. Hänet vihittiin ensimmäiseen avioliittoon vuonna 1913 Arla Gabriella Veckmanin kanssa, josta hän erosi vuonna 1918 ja avioitui uudelleen vuonna 1920 Aili Rauha Hagelbergin kanssa. Wisalla oli kaksi poikaa ja yksi tytär.
Opinnot

Weselow kirjoitti ylioppilaaksi Hämeenlinnan ruotsalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1911 ja liittyi Turkulaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Saksassa Charlottenburgin teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1912–1913 ja Reutlingenin tekstiiliopistossa, missä hän suoritti diplomi-tutkinnon vuonna 1914. Hän teki opintomatkoja koskien kutomoteollisuutta muun muassa Ruotsiin, Englantiin, Ranskaan ja Sveitsiin.
Jääkärikausi

Weselow liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 17. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahden rannikkoasemissa, Schmardenin hyökkäykseen sekä Aa-joen talvitaisteluihin. Hän suoritti vuonna 1917 Libaussa pidetyn sotakoulun B-kurssin.
Suomen sisällissota

Weselow saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi Kenttälennätinpataljoonaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin Mikkelin 2. pataljoonan 5. komppanian päälliköksi ja määrättiin 21. maaliskuuta 1918 alkaen pataljoonan (nimi myöhemmin Etelä-Savon rykmentin 2. pataljoona) komentajaksi. Hän otti osaa Mäntyharjun rintaman taisteluihin Mouhussa, Nurmaalla, Paljakalassa, Voikoskella, Huhdasjärvellä, Mäkelässä ja Oravalassa sekä Voikkaan ja Kymintehtaan valtauksiin.
Sisällissodan jälkeinen aika

Weselow vaihtoi sukunimensä vuonna 1919 Wisaksi. Hän palveli sisällissodan jälkeen edelleen pataljoonankomentajana Etelä-Savon rykmentissä, josta hänet siirrettiin 12. heinäkuuta 1918 Pioneerikoulutuspataljoonan 4. komppanian varapäälliköksi. Armeijasta hän erosi 28. helmikuuta 1919 ja astui suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin sotilasohjaajaksi Etelä-Hämeen suojeluskuntapiiriin. Hänet siirrettiin paikallispäälliköksi Lahden suojeluskuntapiiriin 1. toukokuuta 1919.
Wisa jätti suojeluskuntatyöskentelyn joksikin aikaa ja liittyi Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, missä hän toimi 5. toukokuuta – 23. kesäkuuta 1919 välisen ajan Tuulokaen rintamalla 1. rykmentin Hämeen pataljoonan komentajana. Hän haavoittui Nurmoilan kylästä käydyssä taistelussa 23. kesäkuuta 1919. Sotaretkellä saamistaan parannuttuaan hän erosi Lahden suojeluskunnasta 15. lokakuuta 1920 ja siirtyi Tammisaaren Pohjanlahden verkatehtaan palvelukseen kutomo-osaton johtajaksi. Kokonaan hän ei suojeluskuntia jättänyt vaan toimi siviilitöidensä ohella Tammisaaren suojeluskunnan paikallispäällikkönä 1. tammikuuta 1921 – 15. maaliskuuta 1922 välisenä aikana. Pohjanlahden verkatehtaalta hän siirtyi vuonna 1922 Tampereella Finlayson oy:n palvelukseen kutomon johtajan apulaiseksi ja oli tehtävässä vuoteen 1928 saakka, jolloin hän siirtyi Vaasan puuvilla oy:n palvelukseen, mistä hän siirtyi edelleen 1. maaliskuuta 1931 alkaen Tampereella Lapinniemen puuvillatehtaan kutomon johtajaksi ja oli johtajana vuoteen 1945 saakka.
Wisa toimi talvi- ja jatkosodan aikana väestönsuojelutehtävissä Tampereella. Sotien jälkeen hän työskenteli Pate Oy:n teknillisenä  johtajana vuoteen 1946 saakka, jolloin siirtyi virkailijaksi Puuvillatehtaitten Myyntikonttorin teknilliselle osastolle.
Wisa kuoli Tampereella 63-vuotiaana ja hänet on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle. Toinen Wisan pojista kaatui jatkosodassa 20-vuotiaana vänrikkinä.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgruppenführer 5. helmikuuta 1916  Gruppenführer 1. kesäkuuta 1917  Luutnantti 11. helmikuuta 1918  Kapteeni 6. joulukuuta 1933 |     |  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera (1918 ja 1940)  Suojeluskuntain ansioristi  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Aunuksen muistomitali  Jääkärimerkki  Suojeluskuntain ansiomitali  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi |
Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppania.
Wulfila

Codex Argenteus, joka perustuu Wulfilan käännökseen.
Wulfila, gootiksi "Pieni susi" (myös Ulfilas tai Ulfila) (noin 311 – 382, Konstantinopoli) oli areiolainen piispa ja lähetyssaarnaaja sekä visigoottien hengellinen johtaja, joka käännytti gootit kristinuskoon ja kehitti goottilaisen aakkoston. Hän käänsi koko Raamatun gootin kielelle ja oli siten ensimmäinen, joka oli kääntänyt Raamatun germaaniselle kielelle. Tiedot hänen elämästään perustuvat 300- ja 400-luvun kirkollisiin lähteisiin.
Lapsuus ja nuoruus

Wulfilan uskotaan polveutuneen 200-luvun kappadokialaisista, jotka gootit olivat siirtäneet asumaan Tonavan pohjoispuolelle. Hän syntyi Tonavan alajuoksun varren goottilaisella alueella kappadokialaisen äidin ja goottilaisen isän lapsena. Kertomusten mukaan Wulfila olisi kolmenkymmenen ikäisenä lähetetty Rooman keisarin luo.
Piispantyö

Areiolainen Konstantinopolin piispa Eusebios Nikomedeialainen vihki Wulfilan vuonna 340 tai 341 kristittyjen goottien piispaksi. Nikean ensimmäisessä kirkolliskokouksessa 325 areiolaisuus oli jo hylätty harhaoppina, sillä areiolaisuuden mukaan kolminaisuuden toinen persoona Poika eli Kristus ei ollut samaa olemusta Isä Jumalan kanssa, eikä myöskään ikuinen. Areiolaisuudella oli kuitenkin yhä kirkon piirissä kannattajia. Wulfilan sinnikkään käännytystyön ansiosta suuri osa germaaneista omaksui alun perin kristinuskon sen areiolaisessa muodossa. Vasta paljon myöhemmin he kääntyivät katoliseen uskoon.
Wulfila lähetettiin Tonavan pohjoispuolelle goottien keskuuteen, jossa hän työskenteli seitsemän vuoden ajan. Uskonvainojen ajamana Wulfila joutui seuraajineen siirtymään etelämmäs Moesiaan. Wulfila käänsi monia germaaneja areiolaiseen kristinuskoon. Vuonna 375 hän auttoi vainottuja kristittyjä gootteja turvaan Tonavan toiselle puolelle, Rooman valtakunnan alueelle.
Gootit omaksuivat Wulfilan opit hyvin. Kun hunnit ajoivat heidät länteen Mustanmeren pohjoispuolelta, gootit katsoivat itsensä kristityiksi.
Kääntäjä

Wulfilan tärkein saavutus oli Raamatun kääntäminen kreikasta gootiksi noin vuonna 370. Hän joutui tätä varten luomaan aivan uuden kirjaimiston sekä nimet suurelle määrälle germaaneille aiemmin tuntematonta käsitteistöä. Osa käännöksestä on säilynyt Uppsalassa säilytettävänä Codex Argenteus -käsikirjoituksena, joka on tärkein gootin kielen lähde.
Kun vuonna 381 areiolaisuus julistettiin lopullisesti harhaopiksi eli kerettiläisyydeksi, lähti piispa Wulfila neuvottelemaan Konstantinopoliin. Kaksi vuotta myöhemmin (383) hän kuoli Konstantinopolissa.
Kungsbackan kunta

| Kungsbackan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Hallandin lääni
Maakunta:  Halland
Keskustaajama:  Kungsbacka
Kuntakoodi:  1384
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  606,60 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  85 301
 – Väestötiheys:  140,6 as./km²
 
 www.kungsbacka.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alen, Göteborgin, Härrydan, Kungsbackan, Kungälvin, Lerumin, Mölndalin, Partillen, Tjörnin ja Öckerön kuntien alueilla sijainneet pitäjät.
Kungsbackan kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Kungsbackan kunta (ruots. Kungsbacka kommun) on Hallandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hallandiin. Kunnan keskustaajama on Kungsbacka.
Kunnan maapinta-ala on 606,60 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 85 301 henkeä (31.12.2021).
Kungsbackan kunta sijaitsee Kattegatin itärannalla lähellä Ruotsin toiseksi suurinta kaupunkia Göteborgia. Kungsbacka onkin osa Suur-Göteborgia, vaikka se sijaitsee eri läänissä kuin muut suurkaupunkialueeseen kuuluvat osat.
Kunnan nähtävyyksiin kuuluu Tjölöholmin ja Gåsevadholmin linnat.
Vuonna 2007 kunnassa oli 111,60 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 18,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan vuonna 1863 nykyisen kunnan alueella sijaitsi Kungsbackan kaupungin lisäksi 13 yhteensä 14:stä Fjären kihlakuntaan kuuluneesta kunnasta. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin viisi "suurkuntaa":
Onsala (ei muutosta)
Fjärås (Fjärås, Förlanda ja Hanhals)
Löftadalen (Frillesås, Gällinge, Idala, Landa ja Ölmevalla)
Särö (Vallda ja Släp)
Tölö (Tölö ja Älvsåker)
Kungsbackan kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Seuraava kuntauudistus toteutettiin kolmessa vaiheessa. Ensimmäisenä Tölö liitettiin Kungsbackaan jo vuonna 1969. Vuonna 1971 Kungsbackan kaupunki ja Särö yhdistettiin Kungsbackan kunnaksi, koska samana vuonna Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin Fjärås, Löftadalen ja Onsala liitettiin siihen.
Neljästoista Fjären kihlakuntaan kuulunut kunta oli Lindome, joka on nykyään osa Mölndalin kuntaa Länsi-Götanmaan läänissä Kungsbackan ja Göteborgin kuntien välisellä alueella.
Väestönkehitys

| Kungsbackan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 16 922 | 16 922 |
| 1955 | 1955 |    | 17 270 | 17 270 |
| 1960 | 1960 |    | 18 475 | 18 475 |
| 1965 | 1965 |    | 21 022 | 21 022 |
| 1970 | 1970 |    | 29 007 | 29 007 |
| 1975 | 1975 |    | 38 353 | 38 353 |
| 1980 | 1980 |    | 43 536 | 43 536 |
| 1985 | 1985 |    | 48 760 | 48 760 |
| 1990 | 1990 |    | 54 220 | 54 220 |
| 1995 | 1995 |    | 60 915 | 60 915 |
| 2000 | 2000 |    | 65 113 | 65 113 |
| 2005 | 2005 |    | 69 817 | 69 817 |
| 2010 | 2010 |    | 75 025 | 75 025 |
| 2015 | 2015 |    | 79 144 | 79 144 |
| 2020 | 2020 |    | 84 930 | 84 930 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 5 705 | 7,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 358 | 1,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 5 921 | 7,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 66 160 | 83,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 455 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 398 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 224 238 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 146 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 24,5 %
18–64-vuotiaat: 57,6 %
65 vuotta täyttäneet: 17,9 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,5 | 1,0 |
|   | jalostus | 16,7 | 21,4 |
|   | palvelut | 79,9 | 76,5 |
|   | tuntematon | 1,9 | 1,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 23 488 | 36 939 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 63,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 23 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 15 556 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kungsbacka | 19 057 |
| 2 | Onsala | 11 951 |
| 3 | Billdal* | 6 482 |
| 4 | Åsa | 3 369 |
| 5 | Särö | 3 165 |
| 6 | Fjärås kyrkby | 2 321 |
| 7 | Frillesås | 2 044 |
| 8 | Vallda | 1 604 |
| 9 | Backa | 1 547 |
| 10 | Anneberg | 1 469 |
| 11 | Västra Hagen | 969 |
| 12 | Ölmanäs | 886 |
| 13 | Buerås | 708 |
| 14 | Vassbäck | 617 |
| 15 | Halla Heberg | 518 |
| 16 | Lerkil | 505 |
| 17 | Hagryd-Dala | 391 |
| 18 | Brattås | 384 |
| 19 | Hjälmared | 360 |
| 20 | Kläppa | 318 |
| 21 | Gundal och Högås* | 283 |
| 22 | Röda holme | 279 |
| 23 | Hjälm | 242 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Billdalin taajamassa on 10 289 asukasta, ja se kuuluu myös Göteborgin kuntaan. Koko Gundal och Högåsin taajamassa on 384 asukasta, ja se kuuluu myös Göteborgin kuntaan ja Mölndalin kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Gottskär
Kullavik
Rydet
Vickan
Luettelossa mainituista taajamista Rydet on sittemmin kasvanut yhteen Gottskärin kanssa. Oskarsbergin taajama puolestaan on kasvanut yhteen Vickanin kanssa, jolloin taajaman nimeksi vaihdettiin Onsala. Sen jälkeen Gottskär on vielä kasvanut yhteen Onsalan taajaman kanssa. Lisäksi Kullavik on kasvanut yhteen Billdalin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Alafors
Alafors
Allarängen och Kärra
Berghem
Brattås (läntinen osa)
Buared
Dala
Fjälebo
Fjärås station
Furuliden
Furulund (eteläinen osa)
Gräppås
Gräppås (itäinen osa)
Gällinge
Gärdet
Hanhals
Håfors
Håkulla
Häcklehagen
Högås + Sjötorp
Hönsaryd
Kyrkobyn
Kyrkobyn (eteläinen osa)
Kyrkobyn-Dala
Källåsberget
Lunnaberg
Lyngås (pohjoinen osa)
Rygga
Råhagen
Rörvik
Rösan
Sannå-Dala
Schweizerdalen
Sintorp
Sjöbo
Skyttens
Skår
Släp
Småkulla
Spjällen
Stuv
Sätinge
Södergården + Källekärr + Bäcken
Sönnerbergen
Torkelstorp (läntiset ja itäiset osat)
Viken
Voxlöv
Vässingsö
Älvsåker
Älvsåkers-kyrkotorp
Öjersbo
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Abbelås
Frillesås
Högås + Gundal
Vassbäck
Ysby
Österbyn