Suomen koronaviruspandemian aikajana
Yleiskatsaus

Kiinalaisella matkailijalla todettiin Lapissa käydessään vuoden 2020 tammikuun lopussa SARS-CoV-2-infektio. Matkailija parani ollessaan eristyksissä Lapin keskussairaalassa Rovaniemellä. Ensimmäinen SARS-CoV-2-infektio Suomen kansalaisella todettiin 26. helmikuuta Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä (HUS). Tartunta oli saatu Italiasta.
Virus alkoi levitä Suomessa maaliskuun alusta lähtien. Hallitus ja THL ryhtyivät laatimaan suunnitelmia epidemian leviämisen estämiseksi, jotta tehohoitopaikat riittäisivät viruksen takia sairastuneille. 20. maaliskuuta ensimmäinen suomalainen kuoli COVID-19-tautiin. Kuolema sattui HUS:n alueella. Sairaaloissa COVID-19:n takia olevien määrä lisääntyi maaliskuun lopussa. Eniten SARS-CoV-2-tartuntoja ilmeni Suomessa huhtikuun alussa. Silloin sairaalassa oli COVID-19-taudin takia yli 240 henkeä ja teho-osastolla yli 80. Suomen terveydenhuoltojärjestelmä ei kuitenkaan ylikuormittunut rajoitusten ansiosta. Huipun jälkeen sairastuneiden määrä väheni viikkojen ajan. Tartuntatilanne pysyi kuitenkin vakavana. THL:n ja mukaan uusi tautiaalto oli mahdollinen. Suomi oli yhä vaarassa joutua samaan tilanteeseen kuin Italia tai Ruotsi. Heinäkuussa tautitapaustapausten määrä alkoi lisääntyä HUS:n alueella. Koko maan mitassa tilanne pysyi vakaana heinäkuun ajan. Elokuun alussa näkyi tartuntamäärän kasvua. Sen pelättiin aloittavan toisen tautiaallon. Syyskuun alussa maakuntiin ilmestyi enenevissä määrin tautitapauksia ja tartuntaryppäitä. Toisesta aallosta ei ollut vieläkään kyse. Syyskuun puolivälissä epidemia lähestyi kiihtymisvaihetta. 24. syyskuuta tarttuvuusluoku oli noussut paikoin 1.4:ään, jolloin epidemia kiihtyi näillä seuduilla. Epidemia oli THL:n mukaan kiihtymisvaiheessa syys-lokakuun vaihteessa 2020. Lokakuussa koronavirustilanne paheni nopeasti. Virus levisi mm Vaasassa. Toinen koronavirusaalto oli käynnissä viimeistään 8. lokakuuta. Kasvu taittui tilapäisesti lokakuussa. Vaasaa lukuun ottamatta tautitapausten määrä kasvoi yhä marraskuun alussa. Suomea uhkasi sama tilanne kuin Ruotsissa.
22. marraskuuta tartuntojen määrä kasvoi muutamalla HUS:n alueella nopeasti. Tauti levisi nyt vauhdilla.  Terveydenhuolto uhkasi ylikuormittua. Viranomaiset vastasivat tähän kiristyvillä sulkutoimilla. Itsenäisyyspäivän aikoihin sairaaloihin alkoi tulla kymmeniä potilaita päivässä. Tehohoitopaikkojen pelättiin loppuvan.
28. marraskuuta Suomeenkin saapui koronaviruksen uusi muunnos, joka leviää aiempaa paljon nopeammin.
Rokotukset etenivät tammikuussa 2021 liian hitaasti, jotta olisivat vielä kyenneet vähentämään epidemian vaikutuksia.
Kolmas koronavirusaalto nousi helmikuun puolivälissä. Hallitus vastasi siihen uusilla, alueellisilla sulkutoimilla. .Hallitus julisti 1. maaliskuuta poikkeusolot Hallitus määräsi sen jälkeen maskipakon ja liikkumiseen liittyviä rajoituksia. Esimerkiksi Uudenmaan rajat suljettiin 28. maaliskuuta. Uudenmaan koronasulku päättyi vasta huhtikuun puolivälissä.
Kolmas tautiaalto saavutti huippunsa maaliskuun kolmannella viikolla. Pääsiäisenä näkyi laskua sairaalapotilaiden määrässä, positiivisten testattujen osuudessa  ja uusissa tautitapauksissa. Rajoituksia alettiin lieventää asteittain ja alueittain huhtikuun loppupuolella, tautitilanteen niin salliessa.