stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fidžin presidentti

| Fidžin presidentti |
| --- | --- |
 Presidentin lippu
 Nykyinen presidentti Katonivere
 Nykyinen Wiliame Katonivere 12. marraskuuta 2021 lähtien
Nimittäjä:  Fidžin parlamentti
Kauden pituus:  3 vuotta, uusittavissa kerran
Perustettu:  1987
Ensimmäinen:  Penaia Ganilau
Palkka:  130 000 Fidžin dollaria vuodessa
Fidžin presidentti (engl. President of Fiji, fidžiksi Peresitedi ni Viti, hindiksi फिजी के राष्ट्रपति, Phijī ke rāṣṭrapati) on Fidžin valtionpäämies ja maan asevoimien ylipäällikkö. Presidentin virkakauden pituus on kolme vuotta ja sama henkilö voidaan nimittää uudelleen virkaan kerran. Nykyisenä presidenttinä toimii Wiliame Katonivere, joka vannoi virkavalansa 12. marraskuuta 2021.
Ensimmäisenä presidenttinä toimi entinen kenraalikuvernööri Penaia Ganilau, jonka sotilasvallankaappaus nimitti virkaan 5. joulukuuta 1987 julistettuaan Fidžin tasavallaksi. Vallankaappauksen seurauksena Fidži erotettiin Commonwealth realm -maiden joukosta.
Vuodesta 1997 lähtien presidentin valitsi suuri päällikköjen neuvosto. Neuvosto lakkautettiin vuonna 2007 Frank Bainimaraman tekemän vallankaappauksen yhteydessä, mutta perustettiin uudelleen vuonna 2023. Vuodesta 2015 lähtien presidentin on valinnut Fidžin parlamentti. Tällöin presidentiksi valittiin silloinen työministeri Jioji Konrote.
Vuoden 2013 perustuslain mukaan presidentiksi nimitettävän henkilön tulee täyttää seuraavat ehdot:
on ansioitunut urallaan joko kotimaassa tai kansainvälisesti joko yksityisellä tai julkisella sektorilla
on vain ja ainoastaan Fidžin kansalainen
ei ole minkään poliittisen puolueen jäsen tai toimi sellaisen luottamustehtävissä
ei ole ehdolla mihinkään muuhun valtiolliseen virkaan
ei ole viimeisen 6 vuoden aikana ollut rikosepäilyn kohteena tai saanut tuomiota rikoksesta
Vuonna 2014 presidentin vuosipalkka oli 130 000 Fidžin dollaria.
Etelä-Afrikan alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Etelä-Afrikan alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edustaa Etelä-Afrikkaa jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa ja muissa kansainvälisissä ikäluokan otteluissa.
Sijoitukset maailmanmestaruuskilpailuissa

1996 – D-sarja; 6.[lähde? ]
1997 – D-sarja; 7.
1998 – D-sarja; 7.
1999 – D-sarja; 6.
2000 – D-sarja; 6.
2001 – 3. divisioona; 6.
2002 – 3. divisioona; 5.
2003 – 2. divisioona, ryhmä A; 5.
2004 – 2. divisioona, ryhmä B; 6.
2005 – 3. divisioona; 4.
2006–2007 – Ei osallistunut
2008 – 3. divisioona; 5.
2009–2013 – Ei osallistunut
2014 – 3. divisioona; 5.
2015 – 3. divisioona; 4.
2016 – 3. divisioona; 7.
2017 – 3. divisioona; 8.
2018 – 3. divisioonan karsinnat; 1.
2019 – 3. divisioona; 7.
2020 – 3. divisioona; 8.
2021 – 3. divisioonan turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2022 – 3. divisioona; 8.
2023 – 3. divisioona; 8.
2024 – 3. divisioona, ryhmä B; 3.
2025 – 3. divisioona, ryhmä B
Frode Løberg

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Norja> Miesten ampumahiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lahti 1991 | joukkuekilpailu |  |
Frode Løberg  (s. 23. tammikuuta 1963 Elverum, Hedmarkin lääni) on norjalainen ampumahiihtäjä. Hän edusti aktiiviurallaan Elverum IL -seuraa.
Løberg kuului joukkuekilpailun hopeaa saaneeseen Norjan joukkueeseen Lahden MM-kilpailuissa 1991. Hän sijoittui Calgaryn olympialaisissa 1988 pikakilpailussa (10 km) 14:nneksi, normaalimatkalla (20 km) 20:nneksi ja viestissä kuudenneksi. Albertvillen olympialaisissa 1992 hän oli normaalimatkalla kahdeksas ja viestissä viides.
Løberg voitti Norjan-mestaruuden normaalimatkalla 1989 ja 1990 sekä pikakilpailussa 1989.
Endogeeniset prosessit

Endogeeniset prosessit (engl. endogenetic processes) ovat luonnonmaantieteessä ja geomorfologiassa maapallon sisäsyntyisiä prosesseja.
Ne ovat maan sisäisen lämpöenergian astenosfäärin konvektiovirtausten välityksellä aiheuttamia maanpintaan kohdistuvia toimintoja. Niihin kuuluvat litosfäärilaattojen liikkeet, vuorten poimutus, tulivuoritoiminta, maanjäristykset, lohkovuoristot ja maankohoaminen.
Kiviainesten muuttuminen pitkien aikojen kuluessa muodostaa kiertokulun, jota kutsutaan endogeeniseksi kiertokuluksi tai kivien kiertokuluksi.
Maapallon pintaosista erottui ensimmäisen puolen miljardin vuoden aikana kevyitä mineraaleja muodostaen maapallon kuoren. Kaikkein keveimmistä syntyi pieniä alkumantereita joista myöhemmin kasvoivat nykyisen muotoiset mantereet. Kaikkialla maapallon kalliossa on merkkejä vuorijonojen poimutuksista, maanjäristyksistä sekä paikoin myös tulivuorenpurkauksista.
Endogeenisten tapahtumien synty

Maan syntyvaiheessa noin 4 570 miljoonaa vuotta sitten lämpötilan kohotessa nikkeli ja rauta alkoivat sulaa ja niiden muodostamat pisarat vajosivat Maan keskustaan syrjäyttäen kevyemmät aineet ja muodostaen maapallon kerroksellisen rakenteen. Kuun meteoriittitörmäykset loppuivat noin 3800 miljoonaa vuotta sitten Maan pintaosien jähmettyessä kivikehäksi, litosfääriksi. Kuoren kivikehä johtaa huonosti lämpöä. Maan sisäosa pysyy lämpimänä aineiden radioaktiivisen hajoamisen seurauksena. Kuumasta sisuksesta lämpöä kuitenkin kulkeutuu pintaan hitaiden virtausten ansiosta, jotka ovat pirstoneet kivikehän useaksi eri laataksi. Laatat liikkuvat usealla tavalla toisiinsa aiheuttaen sisäsyntyisiä ilmiöitä; poimuvuoristo, maanjäristys. Toisaalta muun muassa isostasian (~tasapainotila), jääkauden, 5–20 km:n syvyydessä vaikuttavien heikkojen maanjäristysten, seurauksena, myös Suomessa ilmenee maankohoamista.
Maapallon sisärakenne

Maan sisärakenne jaetaan kemiallisen koostumuksensa perusteella kolmeen kehään: kuoreen, vaippaan ja ytimeen.
Maapallon sisärakenne > Maan kuori

Maan uloin kiinteä kerros muodostaa kuoren, jonka paksuus vaihtelee alueittain 35–45 km, mutta voi olla korkeiden vuoristojen alueella jopa 80 km. Mantereinen kuori koostuu piitä ja alumiinia sisältävistä kivilajeista joiden koostumus vaihtelee alueittain. Painavampi Maan mereinen kuori on vain 7 km basalttisesta laavakivestä muodostunutta, ja jota peittää sedimenttikerrokset.
Maapallon sisärakenne > Maan vaippa

Maan kuori kelluu vaipassa. Maan kuoren alla oleva, magnesiumista ja raudasta muodostuneen vaipan paksuus ulottuu lähes maapallon puoliväliin saakka 2 900 km:n syvyydelle. Vaippa muodostuu eri kerroksista: ylävaippa eli kivikehä (litosfääri), astenosfääri ja alavaippa. Astenosfäärin kiviaines on joustavaa, ja siinä tapahtuu hitaita ja pyörteisiä konvektiovirtauksia. Isostasian ansiosta vuoret ikään kuin kelluvat painavammassa vaipassa.
Maapallon sisärakenne > Maan ydin

Noin puolet maapallon säteestä kuuluu rautaa ja nikkeliä sisältävään kuumaan ytimeen, jossa nk. tärinäaallot (S-aalto) eivät etene. Ytimen lämpötila on noin 5 000 °C, mutta valtavan paineen takia se ei ole sulaa vaan kiinteää. Maan magneettisten ominaisuuksien perusteella ytimen on päätelty olevan raudan ja nikkelin seosta. Ulkoydin on sulaa – sisäydin on kiinteää.
Laattatektoniikka

Alfred Wegener esitti 1900 luvun alussa teorian siitä, että mantereet ovat kuuluneet joskus yhteen, mutta irtautuneet toisistaan, mutta Wegener ei selittänyt miten mantereet voisivat vaeltaa jäykässä litosfäärissä. Sittemmin modernit satelliittipohjaiset mittausmenetelmät osoittivat, että laatat liikkuvat muutamia senttimetrejä vuodessa (ks. Wikipedian artikkeli Mannerliikunnot). Lisäksi litosfäärilaattojen liikkumisesta ovat todisteena muun muassa mannerten muodot, fossiilit, jääkauden merkit ja merenpohjan nuoruus. Geologian ala, joka tutkii litosfäärilaattojen liikkeitä, nimitetään laattatektoniikaksi. Laattatektoniikan mukaan mantereet ovat irtautuneet joskus toisistaan, mutta niiden väliin on syntynyt merenpohja. Litosfääri laattojen liike muodostuu lämpötilaerosta ja painovoimasta (vajoamiveto). Mereisen ja mantereisen laatan törmäysalueita nimitetään alityöntövyöhykkeiksi. Laattojen loittonemiskohdat ovat yleensä valtamerten keskiselänteissä ja törmäyskohdat mantereiden reunalla.
Endogeenisten prosessien vaikutukset

Kivien ollessa erilaisissa olosuhteissa kuin missä ne ovat syntyneet voi tapahtua endogeenisia prosesseja, jotka muuttavat kivien rakennetta ja koostumusta. Tällaisiä prosesseja ovat esimerkiksi paineen vaikutuksesta johtuva muutos tai syvällä maan kuoressa tapahtuva sulaminen, joiden seurauksena syntyy metamorfisia kiviä. Tällöin kiviin kohdistuu fysikaalisia voimia, kuten korkea lämpötila ja paine, jotka aiheuttavat metamorfoosin. Tällaisten prosessien vaikutuksesta syntyneitä kivilajeja ovat esimerkiksi gneissi, kiilleliuske ja marmori.
Endogeeniset tapahtumat Suomessa

Suomen kallioperä sijaitsee kaukana endogeenisesti aktiivisista litosfäärilaattojen saumakohdista. Suomen kallioperä on peruskalliota ja Suomi kuuluu geologiselta rakenteeltaan Ruotsin, Norjan sekä Venäjän Karjalan ja Kuolan kanssa Fennoskandiaan. Se on Skandien vuoristoa lukuun ottamatta hyvin vanhaa, prekambrista kallioperää. Alueita, joissa peruskallio yltää kallioperän pintaan saakka, sanotaan kilpialueiksi; esim. Kanada, Afrikka ja Australia.
Suurin osa Fennoskandiasta ei ole ollut lähes pariin miljardiin vuoteen pitkäaikaisen veden alla seurauksella, että sen kallioperä on ollut alttiina rapautumiselle ja kulutukselle. Aikoinaan syntyneet sedimenttikerrokset ovat pieniä rippeitä lukuun ottamatta kuluneet tai muuttuneet metamorfisiksi kivilajeiksi poimutuksissa. Tämän seurauksena peruskallio on Suomessa paikoin kallioina näkyvissä heti maaperäkerrosten alta. Suomen kallioperä koostuukin suurimmaksi osaksi gneissistä, jota on syntynyt kovassa kuumuudessa ja vuoriston poimuttuessa. Graniitin säännölliset kiteet ovat syntyneet magman jähmettyessä riittävän hitaasti yli kymmenen kilometrin syvyydellä miljoonien vuosien kuluessa. Vuorioston kuluessa graniitti on tullut esille.
Fennoskandian kivien siirtymiä, vaelluksia ja alueen kiertymiä, on selvitetty kiviin tallentuneen magneettisuuden suunnan perusteella. Vaelluksen nopeus on ollut keskimäärin pari senttimetriä vuodessa.
Endogeeniset tapahtumat Suomessa > Arkeeiset vuorijonot, maan repeäminen ja poimuttuminen

Ensimmäistä maailmankautta, joka alkoi Maan synnystä ja päättyi 2,5 miljardia vuotta sitten nimitetään arkeeiseksi ajaksi. Arkeeisen ajan aikana Maan kuori muodostui ja syntyi alkumantereita, jotka kasvoivat nopeasti. Arkeeisen ajan päätyttyä alkumantereen laidassa maankuori alkoi repeämään (vrt. esim. Itä-Afrikan hautavajoama Itä-Afrikan alueella tai Punainenmeri) ja siihen työntyi Maan vaipasta satoja kuutiokilometrejä basalttista laavaa. Repeämästä kasvoi meri, jonka rantavesiin kerrostui sedimenttejä kuten hiekkaa ja savea, ja jotka kovettuivat sedimenttikiviksi ja edelleen esim. kvartsiitiksi.
Laattojen rajat eivät ole pysyviä vaan ne häviävät mannerten törmätessä ja saumautuvat kiinni toisiinsa, tai revetessään muodostavat uusia laattoja. Noin 1,9 miljardia vuotta sitten laatan alityöntövyöhyke oli jälleen siirtynyt silloisen Fennoskandian laatan kilpialueen laitaan kun samaan aikaan lännestä vaeltaneen laatan mereinen osa painui kokonaan mantereisen laatan alle seurauksella, että laattojen mantereiset osat törmäsivät toisiinsa ja niiden reunat poimuttuivat vuoristoksi, Svekokarelidiksi. Eteläisen Suomen läpi aina Keski-Ruotsiin ulottuvaa osaa sanotaan Svekofennideiksi kun Karelidit on kulkenut Kaakkois-Suomesta Perämeren perukkaan ja Etelä-Lappiin. Rapakivi on suuren graniittimagman purkauksessa noin 1600 miljoonaa vuotta sitten syntynyt, jolla on taipumuksena rapautua karkeaksi soraksi.
1 Mantereinen kuori 2 Valtameren keskiselänne 3 Subduktiovyöhyke 4 Ylempi vaippa, 5 Tulivuori 6 Alempi vaippa 7 Pluumi 8 Ulkoinen ydin 9 Sisempi ydin 10 Konvektiosolu 11 Litosfääri 12 Astenosfääri 13 Gutenberg-pinta 14 Moho-pinta
F. R. David

| Elli Robert Fitoussi |
| --- | --- |
 F. R. David esiintymässä vuonna 2015
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. tammikuuta 1947 (ikä 77) Menzel Bourguiba, Ranskan Tunisia
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  F. R. David
Tyylilajit:  pop
Soittimet:  Fender Stratocaster
Levy-yhtiöt:  Carrère 
Aiheesta muualla
www.frdavid.net
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
F. R. David, oikealta nimeltään Elli Robert Fitoussi, (s. 1. tammikuuta 1947 Menzel Bourguiba, Ranskan Tunisia) on ranskalainen laulaja, joka oli erityisesti 1980-luvulla uransa huipulla. Hänet tunnetaan aurinkolaseista ja valkoisesta Fender Stratocaster -kitarasta. Hänen tunnetuin kappaleensa on vuonna 1982 levytetty ”Words”.
Julkaisut > Albumit

Words (1982)
Long Distance Flight (1984)
Reflections (1987)
Voices of the Blue Planet (1998)
Words – '99 Version (1999)
The Wheel (2007)
Numbers (2009)
Midnight Drive (2013)
Julkaisut > Singlet

"Words" (1982)
"Pick Up the Phone" (1982)
"Music" (1983)
"I Need You" (1983)
"Gotta Get a Move On" (1983)
"Play a Little Game" (1983)
"Rock Fame" (1983)
"Sand Dunes" (1983)
"Dream Away" (1984)
"Sahara Night" (1986)
"Don't Go" (1987)
"Words '91" (1991)
"I'll Try to Love Again" (1992)
Fänäsnabban

Fänäsnabban
| --- | --- |
Sijainti:  Pietarsaari Suomi
Pinta-ala:  28 ha
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Fänäsnabban on Natura 2000 -alue Pietarsaaressa Luodonjärven rannalla. Alue käsittää metsiä, pienen kalliomännikön, sekä ojittamatonta rehevää korpea. Alueesta merkittävä osa on ojittamatonta leppäluhtaa, paikoin esiintyy rehevää saniaiskorpea. Järvenrannan läheisyydessä on tervaleppäistä lehtoa. Suoaluetta ympäröi mustikkatyypin ja lehtomaisen käenkaalityypin metsä, jossa on kuusikkoa. Kuusivaltaisesta metsästä löytyy myös tervaleppää ja koivua.
Fitzroy Dunkley

| Mitalit> Maa:   Jamaika.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Jamaika.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Jamaika.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Jamaika> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Rio 2016 | 4 × 400 metriä |  |
Fitzroy Dunkley (s. 20. toukokuuta 1993) on jamaikalainen pikajuoksija. Hän edustaa LSU-seuraa ja on pituudeltaan 188 cm.
Dunkley kilpaili vuoteen 2014 saakka kolmiloikassa ja korkeushypyssä sekä osallistui 4 × 400 metrin viestijuoksuihin. Vuodesta 2015 hän on kilpaillut pikajuoksuissa päämatkanaan 400 metrin juoksu.
Dunkley karsiutui Portlandin MM-hallikilpailuissa 2016 400 metrin välierissä ja kuului neljänneksi sijoittuneeseen Jamaikan viestijoukkueeseen. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän karsiutui 400 metrin alkuerissä ja juoksi toisen osuuden hopeaa saaneessa Jamaikan 4 × 400 metrin viestijoukkueessa.
Frode Rønning

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Frode Rønning |  Frode Rønning |  Frode Rønning |  |
Maa:  Norja
Miesten pikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Lake Placid 1980 | 1 000 m |  |
| Sprinttereiden MM-kilpailut  | Sprinttereiden MM-kilpailut  | Sprinttereiden MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Grenoble 1981 | sprintti |  |
|  Hopeaa | Lake Placid 1978 | sprintti |  |
|  Pronssia | Inzell 1979 | sprintti |  |
|  Pronssia | Alkmaar 1982 | sprintti |  |
Frode Rønning (s. 7. heinäkuuta 1959) on norjalainen entinen pikaluistelija.
Rønning kilpaili pikaluistelun sprinttimatkoilla (500 m ja 1 000 m) kolmissa talviolympialaisissa, Lake Placidissä 1980, Sarajevossa 1984 ja Calgaryssä 1988. Parhaiten hän menestyi ensimmäisissä olympialaisissaan, joissa hän voitti 1 000 metrillä pronssia ajalla 1.16,91 (jakoi pronssin Neuvostoliittoa edustaneen Vladimir Lobanovin kanssa), ja sijoittui 500 metrillä neljänneksi ajalla 38,66. Hän myös osallistui kolmiintoista pikaluistelun sprinttimaailmanmestaruuskilpailuihin vuosien 1977 ja 1989 välillä. Hän voitti niistä neljä mitalia, kultaa vuonna 1981, hopeaa vuonna 1978 ja pronssia vuosina 1979 ja 1982.
Rønning voitti urallaan myös 14 Norjan-mestaruutta. Hän piti kahdentoista vuoden ajan, vuodesta 1979 vuoteen 1991, hallussaan 500 metrin pikaluistelun Norjan-ennätystä. Hänen ennätyksensä 500 metrin matkalla on 37,31 ja 1 000 metrin matkalla 1.15,14.
Rønningin edustamia seuroja olivat Ask Skøyteklubb, Leinstrand Idrettslag ja Oslo Idrettslag. Oman urheilu-uransa jälkeen hän toimi Norjan pikaluistelumaajoukkueen sprinttereiden valmentajana.
Fernando Lugo

| Fernando Lugo Méndez |
| --- | --- |

Paraguayn presidentti
 15. elokuuta 2008 - 12. kesäkuuta 2012  
Edeltäjä:  Nicanor Duarte Frutos
Seuraaja:  Federico Franco
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. toukokuuta 1951 (ikä 73) San Pedro del Paraná, Paraguay
Tiedot
Puolue:  Alianza Patriótica para el Cambio
 Nimikirjoitus
Fernando Lugo Méndez (s. 30. toukokuuta 1951) on paraguaylainen poliitikko ja entinen katolisen kirkon piispa. Hän voitti maan 20. huhtikuuta 2008 järjestetyt presidentinvaalit ja astui virkaansa 15. elokuuta.
Lugo vihittiin papiksi elokuussa 1977 ja San Pedron piispaksi 1994. Vapautuksen teologia vaikutti voimakkaasti Lugoon ja hänet tunnettiin köyhien piispana.
Lugo erosi joulukuussa 2006 papin virasta ryhtyäkseen ehdokkaaksi maan presidentinvaaleissa. Katolinen kirkko kielsi hänen eronsa, koska piispaksi ryhdytään vapaaehtoisesti ja ikuiseksi ajaksi. Kirkko on vaatinut häntä jatkamaan piispan tehtäviään, mutta pidättänyt hänet tehtävistään. Paraguayn perustuslaki puolestaan kieltää kirkollisissa asemissa toimivia tulemasta valituiksi. Hän sai kuitenkin paavi Benedictus XVI:lta siunauksen tehtävään ja vapautuksen piispanvirasta.
Lugo puhuu sujuvasti kumpaakin Paraguayn virallista kieltä, espanjaa ja guaranía.
Lugo sai vaaleissa noin 40 prosenttia äänistä, ja hänen merkittävin kilpailijansa Blanca Ovelar sai 30 prosenttia. Lugo astui virkaansa 15. elokuuta 2008.
Lugo tunnusti huhtikuussa 2009 olevansa kaksivuotiaan pojan isä.
Myöhemmin kaksi muutakin naista sanoi Lugon olevan lapsensa isä.
Maan pohjoisosassa toimiva Paraguayn kansanarmeija (Ejército del Pueblo Paraguayo), joka surmasi poliisin ja suurtilan yksityisvartijoita, sekä on kaapannut kaksi rikasta karjankasvattajaa, sai Lugon julistamaan kesäkuussa 2010 neljään departementtiin poikkeustilan ja lähettämään 3000 armeijan sotilasta paikalle. EPP:ssa arvioidaan olevan noin 20 jäsentä.
Elokuussa 2010 Lugolla diagnosoitiin syöpä rintakehässä, nivusissa ja lannenikamissa. Hän joutui kemoterapiaan São Pauloon, jolloin oppositio vaati häntä jättämään asemansa ja varapresidentti Federico Francoa astumaan virkaan.
Vuoden 2012 alussa Lugo diagnosoitiin täysin parantuneeksi syövästä.
Kesäkuussa 2012 Lugo pantiin viralta kongressin äänestyksessä. Äänestyksen syy oli poliisin ja maattomien maanviljelijöiden yhteenotto, jossa kuoli 17 ihmistä. Kongressi piti Lugoa vastuussa tapahtumista. Monet naapurimaat pitivät Lugon viraltapanoa vallankaappauksena. Varapresidentti Federico Franco vannoi virkavalan ja toimii maan presidenttinä vuoden 2013 loppuun.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fernando Lugo Wikimedia Commonsissa
Paraguayn presidentti
C.A. López | F.S. López | Machain* | Rivarola | Jovellanos* | Gill | Uriarte | Bareiro | Caballero | Escobar | J.G. González | M. Morínigo* | Egusquiza | Aceval | Carvallo* | Escurra | Gaona* | Báez* | Ferreira | González Navero* | Gondra | Jara* | Rojas* | Peña* | González Navero* | Schaerer | M. Franco | Montero* | Gondra | Eus. Ayala* | El. Ayala* | Riart* | El. Ayala | Guggiari | Eus. Ayala | R. Franco* | Paiva | Estigarribia | H. Moríñigo | Frutos* | J.N. González | Rolón* | Molas | Chaves | Romero* | Stroessner | Rodríguez | Wasmosy | Cubas | González Macchi | Duarte | Lugo | F. Franco | Cartes
* väliaikainen tai toimessa
Fløyen

Fløyen (myös Fløyfjellet tai Fløien) on vuori Bergenissä. Fløyen sijaitsee kantakaupungin tuntumassa, ja sen huippu on 400 metrin korkeudessa. Fløyenillä on näköalaterassi, jolta näkee kaupungin keskustan, ympäröiviä vuoria sekä merelle. Fløyenille matkustaminen on mahdollista kävellen sekä funikulaarilla.
Fløtemysost

Fløtemysost on lehmän maidosta tehty juusto, johon on sekoitettu hieman vuohen maitoa. Se on tyypiltään ruskea juusto. Tätä juustoa on valmistettu vuodesta 1863 lähtien. Se sopii paitsi leivän päälle, myös kastikkeisiin, keittoihin ja viljatuotteiden sekaan.
Erno Lehtinen

Erno Lehtinen (2013)
Erno August Lehtinen (s. 25. heinäkuuta 1950 Turku) on suomalainen kasvatustieteilijä ja akatemiaprofessori (2010-2014). Lehtisen tutkimustyö on keskittynyt oppimisen ja motivaation tutkimiseen erilaisissa oppimisympäristöissä. Erityisesti Lehtinen on tutkinut matematiikan oppimista, tietotekniikan opetuskäyttöä sekä asiantuntijuuden kehittymistä verkostoituneissa toimintaympäristöissä.
Ennen akateemista uraa Lehtinen toimi nuorisopolitiikassa. Hän toimi vuosina 1971–1973 Teiniliiton sosiaalidemokraattisena puheenjohtajana.
Aiheesta muualla

Erno Lehtisen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Erno Lehtisen sivut
Entrance

| Entrance A> R.G. |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Soundtrack Studio, kesä 1989
 Julkaistu: 1989
 Tuottaja(t): Mara Mäntyniemi Ilari Niemelä
 Tyylilaji: thrash metal ”porometalli”
 Kesto: 39.50 53:03 (CD-versio)
 Levy-yhtiö: Megamania Spinefarm
A.R.G:n muut julkaisut
|   | Entrance 1989 | Back to Life (EP) 1990 |
Entrance on kuusamolaisen thrash metal -yhtye A.R.G:n debyyttialbumi vuodelta 1989. Albumi oli ensimmäisiä suomalaisia thrash metal -albumeja ja A.R.G. oli Suomessa genren pioneereja yhdessä Stonen ja Airdashin kanssa.
Yhtye nousi yleisön tietoisuuteen voitettuaan Pohjois-Suomen bändimestaruuskisan vuonna 1988. Voiton ansiosta yhtye pääsi levyttämään singlen ”Aggressive Confessor”, joka menestyi hyvin nousemalla top-5:een Suomen singlelistalla. Menestyksen myötä yhtye sai sopimuksen Megamania-yhtiöltä ja pääsi levyttämään ensimmäisen albuminsa. Tuottajina toimivat Zero Nine -yhtyeen kitaristi Mara Mäntyniemi ja Ilari Niemelä.
Vaikkakin vahvaa, niin Slayer- kuin Sodom-yhtyeiltä vaikutteita saanutta kappalemateriaalia kehuttiin, Entrance-albumi sai julkaisunsa aikaan kritiikkiä niin yhtyeeltä itseltäänkin kuin myös faneilta johtuen ”liian kevyestä” tuotannosta. Yhtyeen kitaristin Jari Kelloniemen mukaan he eivät juurikaan päässeet osallistumaan albumin jälkituotantoon ja miksaukseen.
Albumi julkaistiin remasteroituna CD-versiona bonuskappalein varustettuna vuonna 2012.
Kappaleet > A-puoli

Intro: The Ultimate Entrance – 1.45 (säv. Mäntyniemi)
Pesticide – 3.32 (säv. Kelloniemi, Karjalainen)
Something in the Dark – 2.09 (säv. Kelloniemi, Karjalainen)
Perforation – 5.03 (säv. Kelloniemi, Karjalainen)
Chemical Snot – 1.04
Prevailing Sickness – 3.08 (säv. Säkkinen, Karjalainen)
Kappaleet > B-puoli:

RIP – 5.22 (säv. Säkkinen)
Heathenism in Penitentuary – 4.12 (säv. Kelloniemi, Karjalainen)
Window to Unknown – 5.07 (säv. Kelloniemi, Karjalainen)
Foul Vigour – 3.14 (säv. Säkkinen)
Inter Arma – 4.36 (säv. Kelloniemi)
Kappaleet > Remasteroidun CD:n bonus-kappaleet

Aggressive Confesson – 2.50 (säv. Kelloniemi, Karjalainen)
Massey Ferguson – 0.55 (säv. Kelloniemi, Karjalainen)
Heathenism in Penitentiary – 4.30 (säv. Kelloniemi, Karjalainen)
Prevailing Sickness – 3.10 (säv. Säkkinen, Karjalainen)
Mosher – 1.42 (säv. Kelloniemi, Karjalainen)
kappaleet 12–14 ”Aggressive Confessor” -7″-EP:ltä (1988)
15–16 ”Prevailing Sickness” / ”Mosher” -7″-singleltä (1989)
Muusikot

Tepa Karjalainen: laulu, basso
Jari Kelloniemi: kitara
Vesa Säkkinen: kitara
Pasi Takkula: rummut
Julkaisuhistoria

1989: Megamania, MGM2024, LP/KASETTI
2012: Spinefarm, SPI420CD, CD (remasteroitu + bonus-materiaalia)
Aiheesta muualla

Entrance Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Entrance Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)