stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
You Could Have It So Much Better
Kappaleet

Kaikki kappaleet ovat yhtyeen jäsenten tekemiä.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | The Fallen | 3.42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Do You Want To | 3.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | This Boy | 2.21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Walk Away | 3.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Evil and a Heathen | 2.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | You’re the Reason I’m Leaving | 2.47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Eleanor Put Your Boots On | 2.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Well That Was Easy | 3.02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | What You Meant | 3.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | I’m Your Villain | 4.03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | You Could Have It So Much Better | 2.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Fade Together | 3.03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Outsiders | 4.02 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 41.16 |  |  |  |  |  |  |  |
Kappaleet > Japanin julkaisu

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Your Diary (Myös B-puoli singlelle ”Do You Want To”)  | 3.08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Fabulously Lazy (Myös B-puoli singlelle ”Do You Want To”)  | 2.55 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 47.19 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano ja henkilöstö

| Vastaanotto> Yhteispisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Yhteispisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Metacritic: 83/100
Arvostelupisteet
Julkaisu: Pisteet
Desibeli.net: 
NME: 
Pitchfork: 8.3/10
Rolling Stone: 
Soundi:
Kokoonpano ja henkilöstö > Yhtye

Alex Kapranos - kitara, laulu
Nick McCarthy - rytmikitara, laulu, koskettimet
Bob Hardy - basso
Paul Thomson - rummut, lyömäsoittimet, taustalaulu
Kokoonpano ja henkilöstö > Tuotanto

Tuottaja, miksaaja: Rich Costey
Masterointi: Howie Weinberg
Tekniikka: Claudius Mittendorfer, Jim Keller, Michael Parker
Hallinto: Cerne Canning
Kansitaide: Shana Moulton
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus | Viikkoja listalla |
| --- | --- | --- |
|  Australian ARIA-albumilista | 5. | 10 |
|  Itävallan Ö3-albumilista | 5. | 18 |
|  Belgian Ultratop-albumilista | 4. | 8 |
|  Tanskan Hitlisten-albumilista | 8. | 4 |
|  Alankomaiden MegaCharts-albumilista | 9. | 23 |
|  Suomen virallinen lista | 6. | 4 |
|  Ranskan SNEP-albumilista | 5. | 36 |
|  Saksan GfK-albumilista | 2. | 7 |
|  Irlannin IRMA-albumilista | 2. | 21 |
|  Italian FIMI-albumilista | 8. | 20 |
|  Uuden-Seelannin RIANZ-albumilista | 7. | 5 |
|  VG-lista (Norja) | 4. | 4 |
|  Portugalin AFP-albumilista | 8. | 5 |
|  Espanjan Promusicae-albumilista | 13. | 20 |
|  Sverigetopplistan (Ruotsi) | 6. | 10 |
|  Sveitsin Hitparade-albumilista | 4. | 14 |
|  Britannian albumilista | 1. | 24 |
|  Yhdysvaltain Billboard 200 -albumilista | 8. | 5 |
Lähde:
Ollin oppivuodet

| Ollin oppivuodet |
| --- | --- |
Kirjailija:  Anni Swan
Kieli:  suomi
Genre:  nuortenkirja
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1919
Sivumäärä:  197
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ollin oppivuodet on Anni Swanin kirjoittama nuortenkirja, joka ilmestyi vuonna 1919. Kirjasta on vuonna 1920 kuvattu samanniminen mykkäelokuva Ollin oppivuodet.
Romaani kirjoitettiin alun perin Anni Swanin pojalle Anterolle, jota koulunkäynti ei kiinnostanut.
Zhongshan

| Zhongshan (中山市, Zhōngshān Shì) |
| --- | --- |

 Zhongshanin sijainti Guangdongissa, alla sijainti Kiinassa.
 Zhongshan
 Koordinaatit: 22°32′0″N, 113°21′0″E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Guangdong
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 785 km²
Väkiluku (2010):  3 121 275
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  528400
Suuntanumero(t):  0760
Rekisterikilpi:  粤T
 
 www.zhongshan.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zhongshan (kiin.: 中山; pinyin: Zhōngshān; Jyutping: Zung1saan1) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Guangdongin maakunnan eteläosassa Helmijoen suistossa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 70 kilometriä maakunnan pääkaupunki Kantonista etelään. Kaupungin väkiluku on 3,12 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 1 785 neliökilometriä. Se on tiheästi asutun, vauraan alueen liiketoiminnan keskus hyvien liikenneyhteyksien varrella: sen läpi kulkee valtatie Macaosta Kantoniin ja vesireitit yhdistävät sen eri puolille suistoaluetta.
Aiemmin kaupunki on tunnettu nimellä Xiangshan, suomeksi tuoksuva mäki. Zhongshan on yksi harvinaisia paikkoja, jotka ovat nimetty henkilöiden nimien mukaan. Se on nimetty Sun Yat-senin mukaan. Sun Yat-sen oli Kiinan tasavallan ensimmäinen presidentti, tunnettu myös nimellä Sun Zhongshan. Hän oli syntynyt Xiangshanin piirikunnan Cuihengin kylässä. Vuonna 1925 Sunin kuoleman jälkeen piirikunta sai nimensä Sun Zhongshanin mukaan.
Maantiede

Zhongshan sijaitsee Guangdongin maakunnassa Helmijoen suistossa. Se sijaitsee 70 kilometriä Kantonista etelään. Prefektuuri rajoittuu pohjoisessa Foshanin ja Kantonin, etelässä Zhuhain, sekä lännessä Jiangmenin prefektuuritason kaupunkeihin. Idässä ja etelässä naapurina on myös Etelä-Kiinan meri.
Maantiede > Ilmasto

Zhongshanissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Kesät ovat kuumia ja sateisia, talvella on kuivempaa ja leutoa. Vuoden keskilämpötila on noin 23 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 630 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 29 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 15 °C. Sateisin kuukausi on kesäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 270 millimetriä. Tammikuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 27 millimetriä.
Hallinnollinen jako

Paikallistasolla kaupungilla ei ole varsinaista piirikuntatason jakoa, vaan se jakautuu suoraan 6 alipiiriin ja 18 suurkuntaan. Hallintokeskus sijaitsee Dongqun alipiirissä.
Kuvia

Zhongshanin sijainti Helmijoen suistossa.
Kaupunkinäkymää.
Zhongshanin tulli.
Zhongshanin pohjoinen rautatieasema.
Zhongshanin taidegalleria Qijiangin puistossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zhongshan Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Zhongshan Wikivoyagessa (englanniksi)
Zhongshan Overview (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (chinatravel.com)
Opočno

Ilmakuva kaupungista
Opočnon linna
Opočno on kaupunki Rychnov nad Kněžnoun piirikunnassa Hradec Královén läänissä Tšekin tasavallassa. Kaupungin tärkein nähtävyys on renessanssiaikainen linna joka rakennettiin vuosina 1560–1569 entisen keskiaikaisen linnan paikalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Opočno Wikimedia Commonsissa
Nuoranen (Pihtipudas, Harjuntaka)

| Nuoranen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°28′09″N, 25°06′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.457.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  170,8 m  
Pituus:  850 m  
Leveys:  400 m  
Rantaviiva:  2,441 km  
Pinta-ala:  19,793 ha  
Tilavuus:  0,0001714 km³ 
Keskisyvyys:  0,87 m  
Suurin syvyys:  1,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiNuoranen 
Nuoranen  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Harjuntaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 850 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 171 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys on 1,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Jääjoen valuma-alueeseen (14.457) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 170,8 metriä mpy.
Žigansk

| Žigansk Жиганск, Эдьигээн |
| --- | --- |
 vaakuna
 Sahan tasavalta Venäjällä, alla taajama tasavallan kartalla
 Žigansk
 Koordinaatit: 66.768°N, 123.377°E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Sahan tasavalta
Piiri:  Žiganskin evenkien kansallinen piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kyläalue
 – Hallinnon tyyppi:  Nasleg (maalaiskunta)
Väkiluku (1998):  4 700
Aikavyöhyke:  UTC+9 (MSK+6)
Postinumero:  678330
Suuntanumero(t):  41164
 
 Žiganskin epävirallinen sivu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Žigansk (ven. Жиганск) tai Edjigeen (jak. Эдьигээн, Edjigeen) on  nasleg eli maalaiskunta ja tämän maalaiskunnan  keskuskylä Žiganskin evenkien kansallisessa piirissä Sahan tasavallassa Venäjällä. Žigansk on piirinsä hallinnollinen keskus. Žigansk sijaitsee Lenajoen länsirannalla 610 kilometriä pohjoiseen tasavallan pääkaupungista Jakutskista. Žiganskin kuntaan kuulunut, sen pohjoisosassa sijaitseva Djardanin kylä on autio.
Historia

Žigansk perustettiin kasakkalinnoitukseksi vuonna 1632, ja se sai kaupunginoikeudet vuonna 1783. Vuonna 1917 se alennettiin kyläksi.
Aiheesta muualla

Žiganskin epävirallinen sivu (venäjäksi)
Žigansk kartalla
Tietoa Žiganskin vaakunasta (venäjäksi)
Žiganskin piiri tasavallan portaalissa
Nuoren Voiman Liitto 3/1969

Nuoren Voiman Liitto 3/1969 on vuonna 1969 julkaistu EP-levy.
Kappaleet

A-puoli
Tiitta Sipponen & The Saturdists: "Joutsenlampi" (Pjotr Tšaikovski, sov. Erkki Sipponen)
Tiitta Sipponen & The Saturdists: "Fallen Rain" (säv. & san. trad, sov. Erkki Sipponen)
Those Lovely Hula Hands: "Anyday Now" (Majava M. S. K., Majava T. K.)
Those Lovely Hula Hands: "Oma nainen" (Majava M. S. K., Majava T. K.)
Soosi ja Muusi: "A niinkuin Aaron" (Soosi ja Muusi)
B-puoli
Suomen Talvisota 1939–1940: "Vihreä Valta" – 2.20 (säv. Somerjoki, san. Numminen)
Suomen Talvisota 1939–1940: "Talvisota-rock" – 1.25 (säv. Ojanen, san. Laine)
Suomen Talvisota 1939–1940: "Kekkonen-rock" – 1.58 (säv. Ojanen, san. Laine)
Suomen Talvisota 1939–1940: "Mielitauti-rock" – 1.46 (säv. Somerjoki, san. Numminen)
Suomen Talvisota 1939–1940: "Tehtaan Vahtimestarit" – 1.21 (säv. ja san. Numminen)
Kokoonpanot > Tiitta Sipponen & The Saturdists

Tiitta Sipponen, laulu
Erkki Sipponen, piano
Timo Kettula, huilu, alttosaksofoni
Kari Oksanen, tenorisaksofoni
Jarmo Ahlgren, trumpetti
Matti Tuomela, trumpetti
Jarmo Vanninen, kitara
Petri Lehikoinen, basso
Pekka Jokinen, rummut
Tuija Lahtinen, laulukuoro
Merja Rytkönen, laulukuoro
Sinikka Hokkanen, laulukuoro
Elisa Haapanen, laulukuoro
Soosi ja Muusi, puhekuoro
Kokoonpanot > Suomen Talvisota 1939-1940

Rauli "Badding" Somerjoki, laulu
Rauli "Pole" Ojanen, laulu, kitara
M. A. Numminen, laulu
Heikki Kasari, saksofoni
Tommi Parko, saksofoni
Pentti Aho, kitara
Arto "Mamba" Koskinen, piano, urut
Kicke Bergholm, basso
Matti Oiling, rummut
Those Lovely Hula Hands ja Piija Linnilä, laulukuoro
Nuoregyptiläinen puolue

Puolueen perustajiin kuulunut ja sen johtohahmo Ahmad Husain vuonna 1933.
Nuoregyptiläinen puolue (arab. حزب مصر الفتاة‎, Ḥizb Miṣr al-Fatā) oli Egyptissä vuodesta 1933 vuoteen 1953 vaikuttanut äärinationalistinen järjestö ja puolue, joka oli saanut vaikutteita esimerkiksi Euroopan fasistisilta liikkeiltä. Se tunnettiin esimerkiksi mielenosoituksista, ulkomaalaisten tuotteiden boikotoinneista ja sen tummanvihreistä paidoista tunnetuksi tulleen sotilaallisen siiven yhteentoista Wafd-puolueen kannattajien kanssa.
Tietyillä Nuoregyptiläisnen puolueen kannoilla oli kannatusta Egyptissä, jota se ei kuitenkaan onnistunut keräämään laajasti taakseen. Myöhemmin Egyptin sosialistiseksi puolueeksi itsensä uudelleennimennyt puolue kiellettiin kuningasvallan vuonna 1952 päättäneen vallankumouksen jälkeen.
Historia > Alkuperä

Egypti oli itsenäistynyt vuonna 1922 ja itsenäisyyttä oli aluksi seurannut laaja optimismi. Pian tilanne muuttui kuitenkin turhautumiseksi. Kuninkaan puuttuminen politiikkaan murensi uskoa poliittiseen järjestelmään ja demokratiaan. Samalla vuoden 1929 pörssiromahduksella oli huomattava taloudellinen vaikutus vientiin. Maaseudulla maa ei riittänyt ruokkimaankasvavaa väestöä, vaan alkoi muuttoliike kaupunkeihin. Kaupungeissa yhä useampi hankki koulutuksen, mutta koulutusta vastaavaa työtä ei usein ollut. Yhä useammalla oli aikaa ja mahdollisuus osallistua poliittiseen toimintaan. Samalla aikaisemmin kansallismielistä liikehdintää johtanut Wafd-puolue ei enää pystynyt kasamaan kansallismielistä liikehdintää taakseen etenkin sen näyttävimmän johtajan Sa'd Zaghlulin kuoltua vuonna 1927. Puolueen aikaisempi luja ote yhteiskunnasta mureni.
Nuoregyptiläisen puolueen edeltäjän eli järjestö Jamijjat Misr al-Fatan perustivat tuolloin 22-vuotiaat Ahmad Husain ja Fathi Ridwan lokakuussa 1933. Alkusysäys liikkeen perustamiselle oli teollisuushanke, johon molemmat osallistuivat lakiopintojensa aikana. Tarkoitus oli perustaa lahjoituksilla Egyptiin tehtaita, joilla tuotettaisiin tavallisesti ulkomailta tulevia hyödykkeitä. Ensimmäisessä keräyksessä vuonna 1932 kokoon saatiin 17 000 Egyptin puntaa, jolla perustettiin tarbuš-tehdas. Tuolloin jokaisen koulutetun egyptiläisen tuli tarbušia eli fetsiä, joten tehtaastakin tuli tuottoisa. Myöhemmät keräykset eivät kuitenkaan onnistuneet ensimmäisen tavoin ja perustetut tehtaat eivät tuottaneet.
Historia > Ideologia ja toiminta

Misr al-Fata muodostui egyptiläisen nationalismin jyrkimmistä aineksista. Sen on kuvailtu saaneen vaikutteita Euroopan fasistisilta liikkeiltä. Se houkutteli jäsenikseen etenkin nuorisoa, joka oli kiinnostunut keräyksien tapaan egyptiläisestä kansallismielisyydestä. Järjestöstä tuli äärinationalistinen ja sen motto oli "Jumala, isänmaa, kuningas". Sen tavoitteiden mukaan egyptiläisen nuorison piti auttaa luoda Egypti ja nykyinen Sudan käsittänyt ja muiden arabivaltioiden kanssa liitossa oleva kuninkaan hallitsema Suur-Egypti, joka johtaisi islamilaista maailmaa. Järjestö halusi laajentaa egyptiläistä maataloussektoria ja teollisuutta, parantaa koulutusta, sekä elinolosuhteita Egyptin kaupungeissa ja maaseudulla. Ulkomaalaisten erityisoikeuksista Egyptissä oli hankkiuduttava eroon. Misr al-Fata vastusti alkoholia ja muita moraalittomina pidettyjä tapoja.
Misr al-Fata käytti ensin äänenkantajanaan lehteä al-Sarkha ja hetken myös kansallismielistä julkaisua Wadi al-Nil. Lopulta se alkoi julkaista kokonaan omaa julkaisuaan nimellä Misr al-Fatah. Puolueella oli myös oma sotilaallinen siipensä. Sen jäseniin viitattiin joko yksinkertaisesti "jäseninä" tai "taistelijoina". Sotilaallisen siiven jäsenet tulivat tunnetuksi heidän käyttämästään asusta, johon kuului tummanvihreä paita. Heitä alettiin kutsua asunsa mukaan vihreäpaidoiksi. Järjestön jäsenet tunnettiin yhteenotoista Wafd-puolueen kannattajien, eli niin sanottujen sinipaitojen kanssa. Muuten Nuoregyptiläinen puolue tuli erityisen tunnetuksi järjestämistään mielenosoituksista ja ulkomaalaisten tuotteiden boikoteista.
Historia > Politiikassa

Nuoregyptiläiset eivät aluksi muodostaneet omaa puoluettaan tai tukeneet julkisesti yhtäkään virallisista puolueista. Se kannatti kuitenkin monarkiaa ja lopulta Ali Mahiria. Puolueeksi nuoregyptiläiset järjestäytyivät vuonna 1936. Se ei kuitenkaan osallistunut parlamenttivaaleihin. Ehdokkaiden alaikäraja oli 30 vuotta ja puolueen jäsenet olivat lähes kaikki tätä nuorempia. Puolue alkoi kuitenkin saada vaikutusvaltaa etenkin yhteenotoillaan Wafd-puolueen kannattajien kanssa. Se sai tukea myös vastustaessaan sionismia ja tukiessaan Palestiinan arabeja. Juutalaisvastaisuus näkyi myös iskuina Egyptin juutalaisia vastaan. Saamastaan huomiosta huolimatta puolue ei kuitenkaan onnistunut keräämään taakseen laajaa kannatusta. Hetkellisesti puolue harkitsi liittyvänsä suositummaksi osoittautuneeseen Muslimiveljeskuntaan.
Toisen maailmansodan aikainen sotasensuuri vaikeutti nuoregyptiläisten toimintaa huomattavasti. Huolimatta järjestön fasistiyhteyksistä, Ahmad Husain vastusti kiivaasti Italiaa ja sen diktaattori Benito Mussolinia. Hän vieraili kuitenkin Saksan suurlähetystössä Egyptissä, jossa toiminnasta hänen kanssaan ei kuitenkaan kiinnostuttu. Järjestön toimita jatkui jälleen laajemmin vuodesta 1944, mutta se oli ajautunut entistä kauemmaksi tavallisten egyptiläisten ongelmista. Vuonna 1946 Nuoregyptiläinen puolue otti uuden nimen Egyptin sosialistinen puolue ja osallistui Egyptin parlamenttivaaleihin vuonna 1950 voittaen yhden paikan. Myöhemmin Egyptissä hyvin vaikutusvaltaisiin asemiin nousseet Gamal Abdel Nasser ja muut niin sanottujen "vapaiden upseerien" vaikuttajat ovat saattaneet osallistua puolueen toimintaan. Vapaat upseerit panivat 23. heinäkuuta 1952 toimeen vallankumouksen, joka johti kuningasvallan päättymiseen. Huolimatta sen jäsenten mahdollisista yhteyksistä, kaikki puolueet mukaan lukien Egyptin sosialistinen puolue kiellettiin vuonna 1953.
Egyptissä perustettiin vanhan puolueen nimeä kantanut uusi Nuoregyptiläinen puolue vuonna 1989.
Keräystä egyptiläisen tarbuš-tehtaan perustamiseksi mainostava juliste.
Puolueen sotilaallisen siiven eli ns. vihreäpaitojen jäseniä.
Puolueen julkaisu vuodelta 1951.
Opountía

| Opountía Οπουντία |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Opountía
 Koordinaatit: 38°34′N, 23°13′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Fthiotis
Kunta:  Lokroí
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  270404
Väkiluku (2011):  3 201
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  MI
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Opountía (kreik. Οπουντία, virallisesti Δημοτική Ενότητα Οπουντίων, Dimotikí Enótita Opountíon) on yksi Lokroín kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Fthiotiin alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 201 (vuonna 2011).
Opountían kunnallisyksikkö käsittää Lokroín kunnan kaakkoisosan Pohjoisen Euboianlahden rannalla. Se on nimetty samalla seudulla sijainneiden antiikin aikaisten Opuntian Lokriin alueen ja Opuksen kaupungin mukaan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Martínon kylä. Opountía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lokroín kunnaksi yhdessä Atalántin, Dafnoúsian ja Malesínan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Opountían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Lárymna | Lagonísi | 22 |
| Lárymna | Lárymna | 883 |
| Lárymna | Metalleía | 373 |
| Martíno | Martíno | 1 916 |
| Martíno | Metalleío Tsoúkkas | 7 |
Yhteensä: 3 201
Naarjoki

| Naarjoki |
| --- | --- |
 Naarjoki
 Koordinaatit: 61°7.359′N, 21°57.839′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Satakunta
Kunta:  Eura
Kulmakunta:  Länsi-Eura
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22,53  km²
Väkiluku (2010):  135 
Postinumero:  27510
 
 Länsi-Euran kyläyhdistys ry 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Euran kylät vuonna 1928:
1. Kauttua, 2. Vähävahe, 3. Isovahe, 4. Kirkonkylä, 5. Sorkkinen, 6. Lähteenoja, 7. Vaani, 8. Pappila, 9. Turajärvi, 10. Naarjoki, 11. Mestilä.
Naarjoki on kylä Eurassa Satakunnassa. Se muodostaa yhdessä Turajärven kanssa Länsi-Euran kyläyhteisön. Kylä on saanut nimensä sen läpi virtaavasta Naarjoesta.
Sijainti

Naarjoki sijaitsee Länsi-Eurassa 9,3 kilometriä länteen Euran kirkolta ja 7,4 kilometriä itäkoilliseen Lapin kirkosta. Naarjoen kylä rajautuu pohjoisessa ja lännessä Turajärven kylään, idässä Euran Pappilaan, Euran kirkonkylään ja Isovaheeseen. Etelässä rajana on lyhyt osuus Kauttuan kylää, Kodiksamin kylää ja yhteinen rajapiste Mestilän kylän kanssa.
Palvelut

Turajärvellä ja Naarjoella toimi kiertokoulu vuodesta 1862 lähtien. Alueen kansakoulu sijoitettiin Naarjoen kylälle, ja se aloitti 28 oppilaan voimin toimintansa vuonna 1898. Oppilasmäärän kasvu pakotti Turajärven rakentamaan oman koulunsa vuonna 1926, joka toimi vuoteen 1965 asti. Tämän jälkeen käytiin taas koulua Naarjoella, jota alettiin kutsua Länsi-Euran kouluksi. Vuonna 2008 siirryttiin käymään Euran kirkonkylän koulua ja myös yläkoulu sijaitsee Eurassa. Länsi-Euran koulun viereen perustettiin vuonna 2000 ryhmäpäivähoitopaikka. Euran seurakunnan päiväkerho toimi vuoteen 2000 asti Naarjoen koululla ja siirtyi sitten Naarjoella kylätalolle.
Kylällä ei ole kauppoja, postia eikä pankkeja. Valtatien 12 varressa on pikavuoropysäkki.
Sopimuspalokunta Länsi-Euran VPK ry toimii Naarjoen kylän keskustassa ja sen päätoimialue on Naarjoen, Turajärven ja Vaaniin Neittamon alue.
Liikenne

Valtatie 12, joka yhdistää Rauman, Euran ja Huittisen, kulkee kylän läpi. Valtatietä risteää yhdystie 12675 (Naarjoentie), joka kulkee kylän läpi ja palaa takaisin valtatielle lännempänä. Ketosen luonna yhdystieltä erkanee rajan suuntainen kylätie, joka johtaa Turajärven kylän alueita seuraten Salajärvelle asti. Muut Naarjoen tiet ovat yksityisiä pikkuteitä tai metsäautoteitä.
Luonto > Vesistöt

Lähes koko kylän alue kuuluu Haajanojan ja Naarjoen valuma-alueeseen. Sen suurin järvi on Loukonen, joka kuuluu Turajärven kylälle, ja jonka laskuoja Naarjoki kulkee kuivatetun Naarjärven kautta. Haajanojan haara virtaa Turajärveen Turajärven kylän läpi, mutta sen latvavedet saavat alkuunsa Isosuolla ja Saarikkojärvestä. Saarikkojärven takana on ollut olemassa kaksi muutakin lampea Sirkkajärvi ja Toramusjärvi, mutta nekin on kuivatettu. Etelässä oleva Neittamojärvi on Ahmasojan valuma-aluetta ja se on ollut yhteistä kalastusaluetta Kodiksamin, Kuolimaan, Mestilän ja Isovaheen kylien kanssa. Se kuuluukin nykyään sekä Raumalle että Euraan.
Kulttuurihistoriaa

Naarjoella rakennuskanta on säilynyt varsin edustavana, sillä se on kulttuurihistoriallisesti valtakunnallisesti merkittävä kylä. Erityisesti Naarjoen kylänraitin varsi, joka alkaa valtatieltä 12 ja kulkee kylän läpi, muodostuu monista maininnanarvoisista rakennuksista. Tällaisia ovat rakennukset Ryhtyn, Kylä-Kausen, Kahmon, Jussilan ja Niemen tiloilla sekä eräillä pienemmillä tiloilla kyläraitin varrella. Naarjoen kansakoulu on rakennettu 1800-luvun lopussa. Valtatien varrella sijaitsee Kouttinen, joka on poikkeuksellisen hyvin perinteisenä säilynyt paritupatyyppinen päärakennus. Sen seinät ovat vuoraamattomat ja se on valmistunut joskus 1800-luvun puolivälin jälkeen.