stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kreikan kansanäänestys 1973

Kreikan vuoden 1973 kansanäänestys järjestettiin Kreikan sotilasjuntan aikana 29. heinäkuuta 1973 koskien monarkiasta luopumista ja siirtymistä tasavaltaan. Sotilasjuntta oli lakkauttanut monarkian jo 1. kesäkuuta samana vuonna ja tehnyt Kreikasta presidenttijohtoisen tasavallan, jossa presidenttinä toimi juntan Geórgios Papadópoulos. Kansanäänestys vahvisti monarkiasta luopumisen 77,52 % enemmistöllä. Äänestysprosentti oli 85,46.
Papadópoulos jatkoi presidenttinä kansanäänestyksen jälkeen. Äänestys uusittiin sotilasjuntan kaatumisen jälkeen jo seuraavana vuonna eli vuoden 1974 kansanäänestyksessä. Se vahvisti monarkiasta luopumisen uudelleen.
Tulokset

Kansanäänestyksen tulos oli:
| Ääni | Ääniä |  % |
| --- | --- | --- |
| Kyllä | 3 870 124 | 77,52 |
| Ei | 1 064 300 | 21,31 |
| Yhteensä | 4 934 424 | 100,00 |

| Hyväksyttyjä | 4 934 424 | 98,85 |
| Hylättyjä/Tyhjiä | 57 608 | 1,15 |
| Äänestäneitä | 4 992 032 | 85,46 |
| Äänestämättä jättäneitä | 848 949 | 14,54 |
| Äänioikeutettuja | 5 840 981 |  |
Käännös suomeksi
Ketokatkero

| Ketokatkero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Erittäin uhanalainen
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Katkerokasvit Gentianaceae
Tribus::  Gentianeae
Suku::  Ripsikatkerot Gentianella
Laji::  campestris
Kaksiosainen nimi
 Gentianella campestris  (L.) Börner 
Katso myös
   Ketokatkero Wikispeciesissä   Ketokatkero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ketokatkero (Gentianella campestris) on Euroopassa tavattava, suuresti harvinaistunut niittyjen katkerokasvi. Suomessa laji on erittäin harvinainen ja se on luonnonsuojeluasetuksessa määritelty uhanalaiseksi, erityisesti suojeltavaksi lajiksi.
Ulkonäkö ja koko

Kaksivuotinen ketokatkero kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Varsi on pystyhaarainen ja sen tyvellä on kuihtunut tai tuore lehtiruusuke. Aluslehdet ovat tylppiä, ylemmät lehdet tavallisesti suippoja. Kukka on sinivioletti. Kukan verhiö on syvään neliliuskainen, ja liuskat ovat pareittain hyvin erikokoisia ja osaksi toisiaan peittäviä. Teriö on väljänieluinen ja sen suu on ripsiliuskainen.
Suomessa ketokatkerosta tavataan kahta eri kausimuunnosta, syysketokatkeroa (var. campestris) ja kesäketokatkeroa (var. suecica). Toisinaan muunnokset luokitellaan myös omiksi alalajeikseen. Muunnokset poikkeavat toisistaan varren nivelvälien, lehtien ja kukinta-ajan perusteella. Syysketokatkerolla varren nivelvälejä on 4–7 ja välit ovat hieman varsilehtiä pidempiä. Keskimmäiset varsilehdet ovat suikeita tai puikeita sekä suippoja. Muunnos kukkii elo-syyskuussa. Kesäketokatkerolla nivelvälejä on 3–5 ja välit ovat huomattavasti varsilehtiä pitempiä. Keskimmäiset varsilehdet ovat kapean vastapuikeita, tylppiä ja kielimäisiä. Muunnos kukkii kesä-heinäkuussa. Kesäkatkeron arvellaan syntyneen sopeutumana kasvupaikkojen niittämiseen.
Ketokatkerosta tunnetaan vielä kolmaskin muunnos, vuoriketokatkero (var. islandica). Nivelvälejä tällä muunnoksella on 6–9 ja ne ovat hyvin lyhyet. Kukat ovat useimmiten valkoiset.
Muista Suomessa tavattavista ripsikatkerolajeista ketokatkero erottuu parhaiten kukkansa perusteella. Ketokatkeron teriö on neljäliuskainen, kun muilla lajeilla teriö on useimmiten viisiliuskainen. Ketokatkero saattaa risteytyä sitä läheisesti muistuttavan horkkakatkeron (G. amarella) kanssa.
Levinneisyys

Ketokatkeroa kasvaa kaikissa Pohjoismaissa, Isossa-Britanniassa ja Irlannissa, Ranskassa, Italiassa, Saksassa sekä Alppien alueella. Suomessa ketokatkeron vanha levinneisyysalue painottui Kotka–Kokkola-linjan eteläpuolelle. Pohjoisimmat havainnot lajista ovat Tornion seudulta. Laji on kuitenkin suuresti harvinaistunut koko maassa ja kasvupaikkoja on nykyään vain siellä täältä entisellä levinneisyysalueella. Muunnoksien levinneisyys on Suomessa huonosti tunnettu, mutta syysketokatkero näyttäisi olevan vallitseva Manner-Suomessa ja kesäketokatkero Ahvenanmaalla.
Elinympäristö

Ketokatkero kasvaa kedoilla, laitumilla ja rantaniityillä. Kasvupaikat ovat lähes poikkeuksetta karjan laiduntamia alueita. Perinteisen laidunnuksen loppumista seuraava kasvupaikkojen umpeenkasvu on hävittänyt tehokkaasti aikaisemmin menestyneitä ketokatkeropopulaatioita.
Käyttö

Ketokatkeron ollessa aikaisemmin yleinen sitä on ainakin Ruotsissa käytetty humalan sijasta oluenpanossa sekä myös rohtona. Kasvista saatua uutetta nautittiin vilustumista vastaan.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Ketokatkero (Gentianella campestris)
Kasviatlas 2022: Ketokatkeron (Gentianella campestris) levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Ketokatkero (Gentianella campestris)
Ketokatkeron kukka.
Ebbe Parsner

| Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 1948 | kaksikko |  |
Ebbe Vestermann Parsner (6. kesäkuuta 1922 Kööpenhamina – 24. lokakuuta 2013) oli tanskalainen soutaja. Hän sai vuoden 1948 kesäolympialaisissa kaksikossa hopeaa Aage Larsenin kanssa ajalla 6.55,3. Vuoden 1952 kesäolympialaisissa Parsner oli jälleen Larsenin parina pariairokaksikossa, mutta pari putosi ensimmäisessä keräilyerässä.
Koskelan loisto

Koskela
| --- | --- |
Sijainti:  Letonniemi, Taskila, Oulu Suomi
Vesistö:  Perämeri 
| --- | --- |
Korkeus:  5 m
| --- | --- |
Valmistunut:  1939
Sammutettu:  1990-luvun lopulla
| --- | --- |
Valon korkeus:  5,7 m
Valonkanto:  12,2 km
Valon ominaisuudet:  Exting, Fl W 3s 
| --- | --- |
Admiralty:  C4163 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Koskelan loisto on Oulun Letonniemen yksityisellä luonnonsuojelualueella Taskilan kaupunginosassa sijaitseva entinen merenkulun ohjauslaite. Sektoriloisto on rakennettu vuonna 1939 opastamaan aluksia Toppilan satamaan johtavalle laivaväylälle. Se korvasi vuonna 1911 rakennetun pienemmän samannimisen loiston, joka sijaitsi noin 920 metriä nykyisestä tornista kaakkoon.
Rakenteeltaan torni on niin kutsuttu norjalaismallinen loistotorni. Tornin kivijalkana on neliönmuotoinen betonilaatta, jonka päälle on valettu pyöreä betonikuorinen tornirakennelma. Torni on väriltään punainen, samoin kuin sen ylätasannetta kiertävät suojakaiteet. Tornin huipulla on valkoinen kahdeksankulmainen teräksinen lyhtykoju, jonka sisällä sijaitsi loistolaite. Loistolaite toimi asetyleenikaasulla, ja kaasuvarasto oli sijoitettu tornin alaosaan.
Loiston valotunnuksena oli yksi valonvälähdys kolmen sekunnin välein, ja se oli jaettu punaiseen, valkoiseen ja vihreään sektoriin. Mereltä loistoa lähestyttäessä vihreän sektorin rajat olivat kompassisuunnissa 329°—032°, valkoisen sektorin rajat suunnissa 032°—038°, ja punaisen sektorin rajat suunnissa 038°—071°. Valon korkeus merenpinnasta oli 5,7 metriä ja kantomatka 6,6 meripeninkulmaa eli 12,2 kilometriä. Purjehdittaessa valkoisessa sektorissa kohti loistoa tai siitä poispäin alus oli väylällä.
Sektoriloisto on merkitty loistolaitteena Merenkulkulaitoksen vuonna 1996 julkaisemaan merenkulun ohjauslaitteiden luetteloon Suomen rannikon loistot.
Loiston valo on sammutettu 2000-luvun vaihteessa, jonka jälkeen se merkittiin merikarttoihin valottomaksi kummeliksi. Tornin käyttö virallisena merimerkkinä päättyi 20. kesäkuuta 2023.
Maannousun vuoksi loistotorni sijaitsee nykyisin noin 150 metrin päässä lähimmästä rannasta, ja se on lähes täydellisesti pensaikon kätkemä. Letonniemen luonnonsuojelualueen luontopolku kulkee tornin sivuitse. Torni on myös joutunut vandalismin kohteeksi, sen ulkoseinät on töhritty graffitein ja lyhtykojun värilasit on rikottu.
Ebbe Sommar

Ebbe Axel Erik Sommar (s. 27. maaliskuuta 1928 Harlu) on suomalainen yritysjohtaja ja  vuorineuvos.
Sommarin vanhemmat olivat toimitusjohtaja, diplomi-insinööri Georg Alexander Sommar ja Ilmo Gretel Svinhufvud, presidentti P. E. Svinhufvudin tytär. Hänen puolisonsa 1949–1981 oli Raija Sinikka Konkonen, vuonna 1983 hän avioitui Maila Anneli Pärnäsen kanssa. Ebbe Sommarin veli oli yrittäjä, yritysjohtaja ja teollisuusneuvos Pehr Sommar. Ebbe Sommar tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta lyseosta 1947 ja valmistui insinööriksi 1952 ja paperiteollisuuden diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1957. Hän oli isänsä perustaman Metallikutomo-yrityksen apulaisinsinööri 1952–1956, Enso-Gutzeit -yhtiön Summan tehtaan käyttöinsinööri 1957–1962, Metsäliiton Paperin Kirkniemen tehtaan tuotantopäällikkö 1962–1973, Metsäliiton Teollisuuden Kirkniemen paikallisjohtaja 1974–1979 ja toimitusjohtaja 1979–1986 sekä Metsä-Serlan toimitusjohtaja 1987–1990. Jäätyään Metsä-Serlasta eläkkeelle 1990 Sommar toimi vielä konsulttina Myllykoski-yhtiön palveluksessa Saksassa. Sommarilla oli työuransa aikana lukuisia liike-elämän luottamustoimia. Vuonna 1987 vuorineuvoksen arvon saanut Sommar on sotilasarvoltaan reservin kapteeni (1988).
Ebbe Schwartz

Ebbe Schwartz (3. toukokuuta 1901 – 19. lokakuuta 1964) oli tanskalainen jalkapallovaikuttaja.
Schwartz toimi Euroopan jalkapalloliiton Uefan ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 1954–1962. Hän toimi urallaan myös kansainvälisen jalkapalloliiton Fifan hallituksen jäsenenä ja varapuheenjohtajana sekä Tanskan jalkapalloliiton puheenjohtajana.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: ensimmäinen | Uefan puheenjohtaja 1954–1962 | Seuraaja: Gustav Wiederkehr |
Džida

Džidajoki Bajanin kylän luona.
Džida
Džida (ven. Джида́) on Jenisein vesistöön kuuluvan Selengan sivujoki Burjatian tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 567 kilometriä, valuma-alueen laajuus 23 500 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus joen suussa 60 kuutiometriä sekunnissa.
Joki saa alkunsa Hamar-Dabanin etelärinteiltä ja virtaa kohti itää Džidan harjanteen pohjoispuolella. Sen varrella sijaitsee Zakamenskin kaupunki, Petropavlovkan piirikeskus ja Džidan kaupunkimainen taajama.
Death in June

| Death in June |
| --- | --- |
 Yhtyeen keulamies Douglas Pearce esiintyy usein maastopuvussa ja valkoisessa naamarissa.
Tiedot
Toiminnassa:  1981–nykyaika
Tyylilaji:  neofolk, industrial, post-punk
Kotipaikka:  Iso-Britannia
Jäsenet:  Douglas Pearce
Entiset jäsenet:  Patrick Leagas                       Tony Wakeford                       David Tibet                       Boyd Rice                       John Murphy
Levy-yhtiö:  New European Recordings
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Death in June on brittiläinen Douglas Pearcen johtama neofolk-yhtye. Yhtyeen natsi-Saksaan viittaava kuvasto on ajoittain herättänyt kiistoja.
Death in June Suomessa

Death in Junen konsertit Suomessa:
7. marraskuuta 2003 – Klubi, Tampere
12. lokakuuta 2011 – DOM, Helsinki
4. joulukuuta 2011 – DOM, Helsinki
3. joulukuuta 2012 – Dynamo, Turku
4. joulukuuta 2012 – Semifinal, Helsinki
19. joulukuuta 2014 – Korjaamo, Helsinki
Diskografia

The Guilty Have No Pride (1983)
Burial (1984)
Nada! (1985)
The World That Summer (1986)
Brown Book (1987)
The Wall of Sacrifice (1989)
Östenbräun (1989)
But, What Ends When the Symbols Shatter? (1992)
Rose Clouds of Holocaust (1995)
Death in June Presents: Occidental Martyr (1995)
Death in June Presents: KAPO! (1996)
Scorpion Wind: Heaven Sent (1996)
Take Care & Control (1998)
Operation Hummingbird (2000)
All Pigs Must Die (2001)
Death in June & Boyd Rice: Alarm Agents (2004)
Free Tibet (2006) MP3 (julkaistu ainoastaan yhtyeen verkkosivustolla)
The Rule of Thirds (2008)
Peaceful Snow/Lounge Corps (2010)
The Snow Bunker Tapes (2013)
Essence! (2018)
Aiheesta muualla

Death in Junen verkkosivusto (englanniksi)
Kreikan kaupungit

Kaválan kaupunki Itä-Makedoniassa.
Kreikassa kaupungeilla (kreik. πόλη, póli < m.kreik. πόλις, polis) viitataan yleensä suurempiin asutuskeskuksiin, joissa asuu yli 2 000 asukasta. Tätä pienemmät asutuskeskukset ovat kyliä (χωριό, chorió). Pienemmistä kaupungeista, joissa asuu 2 000–10 000 asukasta, voidaan käyttää nimitystä komópoli (κωμόπολη). Tällöin varsinainen póli-nimitys on varattu niille asutuskeskuksille, joiden väkiluku on yli 10 000. Suuriin kaupunkeihin, käytännössä lähinnä Ateenaan ja Thessalonikiin, voidaan viitata nimityksellä metropoli (μητρόπολη, mitrópoli).
Nimitys "kaupunki" on näin ollen puhtaasti tilastollinen ja yleiseen kielenkäyttöön perustuva, ei lainsäädäntöön perustuva. Kreikassa kaupungeilla ei myöskään ole suoraa suhdetta kuntiin samoin kuin esimerkiksi Suomessa, jossa osa kunnista on kaupunkeja. Kreikassa kunnan hallinnollinen keskus eli kuntakeskus voi olla kaupunki tai kylä, mutta varsinkin vuoden 2011 aluehallinto- ja kuntauudistuksen jälkeen yhdessä kunnassa voi olla useita kaupunkeja. Toisaalta suurkaupungit voivat koostua useasta kunnasta ja varsinaisesta kaupungista. Näin erityisesti Ateenan tapauksessa: varsinaisen Ateenan kunnan asukasluku on 664 046, mutta Ateenan metropolialueen lähes 60 kunnassa asuu yli 3 000 000 asukasta (vuonna 2011).
Kreikkalaisista noin 62% asuu kaupungeissa ja kaupungistuminen lisääntyy 0,63 prosenttia vuodessa. Kaupunkiväestöstä noin puolet asuu Ateenan metropolialueella.
Suurimmat kaupungit

Kreikan 20 suurinta kaupunkia koko kaupunkialueen väkiluvun mukaan laskettuna ovat:
|  | Kaupunki | Alue | Väkiluku> Varsinainen kunta tai asutus | Väkiluku> Koko kaupunkialue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ateena | Attika | 664 046 | 3 074 160 |
| 2 | Thessaloniki | Keski-Makedonia | 315 196 | 790 824 |
| 3 | Patras | Länsi-Kreikka | 168 034 | 214 580 |
| 4 | Iraklion | Kreeta | 140 730 | 173 450 |
| 5 | Lárisa | Thessalia | 144 651 | 163 380 |
| 6 | Vólos | Thessalia | 86 046 | 144 420 |
| 7 | Ioánnina | Epeiros | 65 574 | 111 740 |
| 8 | Chaniá | Kreeta | 53 910 | 108 310 |
| 9 | Chalkída | Keski-Kreikka | 59 125 | 102 420 |
| 10 | Agrínio | Länsi-Kreikka | 46 899 | 93 930 |
| 11 | Ródos | Etelä-Egean saaret | 49 541 | 86 199 |
| 12 | Kateríni | Keski-Makedonia | 55 997 | 86 170 |
| 13 | Tríkala | Thessalia | 61 653 | 80 900 |
| 14 | Sérres | Keski-Makedonia | 58 287 | 76 240 |
| 15 | Lamía | Keski-Kreikka | 52 006 | 74 720 |
| 16 | Alexandroúpoli | Itä-Makedonia ja Traakia | 57 812 | 72 750 |
| 17 | Kozáni | Länsi-Makedonia | 41 066 | 70 420 |
| 18 | Kavála | Itä-Makedonia ja Traakia | 54 027 | 70 360 |
| 19 | Kalamáta | Peloponnesos | 54 100 | 70 130 |
| 20 | Véroia | Keski-Makedonia | 43 158 | 66 630 |
Näytä kaikki kaupungit...
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Koiran kokoinen kesä

| Koiran kokoinen kesä |
| --- | --- |

Kirjailija:  Helena Meripaasi
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2000
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  176
ISBN:  951-1-16902-5
Sarja: Koirahullun päiväkirja
Seuraava:  Koirista parhain
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Koiran kokoinen kesä on Helena Meripaaden Koirahullun päiväkirja -sarjan ensimmäinen osa.
Kirja on Otavan kustantama, ja se julkaistiin vuonna 2000.
Juoni

Ullan kesä alkaa näyttää tylsältä. Hän ei lähtisi äitinsä kanssa mihinkään, ja parhaalla ystävällä Lindalla on muita menoja. Äiti ja Ulla käväisevät äidin entisen työkaverin Beritin luona. Beritillä on kenneli. Ullan riemuksi äiti suostuu yhteen cavalierin pentuun, jonka luovutusikä on kahden viikon päästä. Ulla valitsee omakseen pentueen parhaimman pennun, Pontuksen.
Kun Ulla saapuu uudelleen isän kanssa katsomaan pentua, Ulla huomaa tarhassa yksin olevan belgianpaimenkoiran, Daran. Ulla rakastuu Daraan, ja hänen isänsä suostuu ostamaan Daran. Äiti on räjähtää, kun Ulla tuo pennun kotiin, mutta leppyy ajan kanssa. Ullan kesästä on tulossa huippukesä. Kouluttaminen on aluksi vaikeaa, ja Darakin onnistuu karkaamaan. Mutta eräs Kisse on löytänyt koiransa Faxen kanssa Daran. Ulla alkaa ihailla Faxea, sillä se on todella tottelevainen koira verrattuna Daraan. Ulla ja Kisse alkavat treenata yhdessä koirien kanssa ja heille syntyy hyvä ystävyys. Kisse saa Ullan osallistumaan Match Show’hun, jossa Dara on Best In Show 5.
Henkilöhahmot

Ulla: 12-vuotias koirahullu, joka saa viimeinkin oman koiran pitkäaikaisen kinumisen jälkeen.
Linda: Ullan paras ystävä, joka harrastaa uintia. Ulla on joutunut kuuntelemaan kauan Lindan rakkauksista, mutta Linda ei kestä Ullan koirajuttuja.
Kisse: 16-vuotias koirankouluttaja, joka löytää Daran. Kisse omistaa sekarotuisen Faxen.
Jatko-osat

Koirista parhain
Enkelikoira
Tottelemattomuuskoe
Viittä vaille voittajaluokkaa
Pentukuumetta
Aiheesta muualla

Kirja Otavan sivuilla[vanhentunut linkki]
Kobudō

Kobudō (jap. 古武道) tai synonyymi kobujutsu (jap. 古武術), ”vanha budō”, voi viitata seuraaviin asioihin:
Koryū, vanhat ennen Meiji-restauraatiota luodut japanilaiset kamppailulajit
Ryūkyū kobujutsu, Okinawan kobujutsu tai Okinawan kobudo, Ryūkyūsaarilta peräisin olevat kamppalilulajit
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kobudō”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Džava

| ჯავა Дзау |
| --- | --- |
 ჯავა Дзау
 Koordinaatit: 42°24′N, 43°56′E 
Valtio:  Georgia / Etelä-Ossetia
Alue:  Šida Kartli1
Piirikunta:  Džavan piiri / Dzaun piiri
Aikavyöhyke:  UTC+3
 1Georgian aluejaon mukaan. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Džava (georg. ჯავა) tai Dzau (oss. Дзау) on kaupunkityyppinen taajama (daba) Georgiasta irtautuneessa Etelä-Ossetiassa. Georgian aluejaon mukaan se kuuluu Šida Kartlin alueen Džavan piirikuntaan, Etelä-Ossetian aluejaon mukaan se on taas vastaavan Dzaun piirin keskuspaikkakunta. Džava sijaitsee Suuren Kaukasuksen etelärinteillä, Etelä-Ossetian pääkaupungin Tskhinvalin pohjoispuolella Didi Liakhvi-joen varrella.
Etelä-Ossetian väestötiedot ovat politisoituneita ja niitä on vaikea varmistaa, mutta riippumattoman venäläisen tutkijan mukaan taajamassa lienee noin muutama tuhat asukasta. Venäjän armeijalla on Venäjän–Georgian sodan jäljiltä taajamassa tukikohta. Etelä-Ossetian konflikti ja Ratšan maanjäristys 1991 aiheuttivat alueella tuhoja.
Kobri

| Kobri |
| --- | --- |
 Kobri
 Koordinaatit: 13°7′6″N, 9°53′59″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Kayesin alue
Piiri:  Kitan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 198 km²
Väkiluku (2009):  15 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kobri (myös Kobiri) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin länsiosassa 63 kilometriä Kitasta länteen. Kunnassa on 15 200 ja kylässä 2 100 asukasta (vuonna 2009).
Kobrin kunnan pinta-ala on 1 198 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Niantanson ja Toukoton, idässä Tambagan, etelässä Kokofatan ja lännessä Bafoulabén piirin Bamafélén kuntiin. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sudanin ilmastovyöhykkeeseen.
Kuntaan kuuluu 16 kylää. Asukkaista valtaosa on mandinkoja. Vähemmistönä on fulbeja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä, pavut ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet.
Denis Kiwanuka Lote

Denis Kiwanuka Lote (25. maaliskuuta 1938 – 24. huhtikuuta 2022) oli ugandalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 19. joulukuuta 1965 ja nimitettiin Kotidon hiippakunnan piispaksi 20. toukokuuta 1991. Piispaksi vihkiminen seurasi 18. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Emmanuel Wamala, jota avustivat James Odongo ja Paul Lokiru Kalanda.
Lote sai 27. kesäkuuta 2007 nimityksen Tororon arkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 14. syyskuuta.
Kruunuvuorenselän haveri 1892

Kruunuvuorenselän haveri 1892 oli kahden aluksen yhteentörmäys, jossa kuoli 38 henkeä. Toisiinsa törmänneet alukset olivat S/S Runeberg ja höyryvene Ajax. Törmäys tapahtui 8.8.1892 klo 0.40.
Alukset olivat kuljettaneet kansaa Porvooseen viettämään kesäjuhlia 7.8.1892. Kaikkiaan kansaa kuljettaneita aluksia oli yhdeksän kappaletta. Aluksista suurin ja nopein oli J. L. Runeberg, joten se pääsi ensimmäisenä Helsinkiin ja oli törmäyksen tapahtuessa jo paluumatkalla kohti Porvoota. Vastaan tuli Kruunuvuorenselällä Vasikkasaaren kohdalla Ajax, jossa oli sallittujen 75 matkustajan sijaan noin 100 ihmistä. Ajax kulki niin lähellä Vasikkasaaren rantaa, ettei Runeberg päässyt siitä oikealta ohi, Ajaxin ja rannan välistä, sillä rannassa oli karikkoa. Runeberg väisti vasemmalle, mutta samaan suuntaan yritti väistöä myös Ajax, sillä seurauksella, että se oli törmäyksen tapahtuessa poikittain Runebergin edessä. Ajax repeytyi törmäyksessä lähes kahtia.
Ajax oli kevytrakenteinen höyryvene, jota käytettiin hinaukseen ja matkustajien kuljetukseen. Miehistöä oli kuusi henkeä.
Ajaxissa ei ollut kantta, ainoastaan peltikatto. Siitä oli ripustettu alas kankaita, suojaamaan matkustajia pärskeiltä. Nämä kankaat estivät matkustajia poistumasta laivasta, mikä lisäsi uhrilukua. Moni aluksen takaosassa olleista ihmisistä ei kankaiden vuoksi päässyt ulos aluksesta. Kaiken lisäksi Ajaxin koneenhoitaja avasi aluksen höyryhanat, joista purkautui kuuma höyryä surmaten osan veden varassa olleista ihmisistä.
Ajax päätyi meren pohjaan, missä sen hylyn jäänteet edelleen ovat.
Ajaxin kapteeni W. Grön tuomittiin myöhemmin aluksen ylilastauksesta sakkoihin.
Koiran elämää

| Koiran Elämää> Dog's Life |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Frontier Developments
Julkaisija:  Sony Computer Entertainment
Ohjaaja:  David Braben
Tuottaja:  Jonny Watts
Suunnittelija:  David Braben Jonathan Roach Jonny Watts
Käsikirjoittaja:  Kerry Shale David Braben Andrew Gillett
Säveltäjä:  Alistair Lindsay
Julkaistu:  PAL 31. lokakuuta 2003NA 14. syyskuuta 2004JP toukokuu 2005
Lajityyppi:  toimintaseikkailu
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 3 ESRB: T  
Alusta:  PlayStation 2
Jakelumuoto:  DVD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
Koiran elämää (engl. Dog's Life) on Frontier Developmentsin kehittämä ja Sony Computer Entertainmentin julkaisema toimintaseikkailupeli. Peli on julkaistu vuonna 2003 PlayStation 2:lle.
Tarina

Pelin päähenkilö on sekarotuinen ja hieman ilkikurinen koira Jake. Hänen tehtävänään on pelastaa Daisy, jonka sieppasivat Neiti Peachesin kaksi apulaista, ilkeät koirarankkurit. Jaken on löydettävä Daisy nopeasti, sillä Neiti Peaches aikoo tehdä Daisysta ja monista muistakin koirista "kissanruokaa". Peliin sisältyy lisäksi useita minipelejä.
Pelissä voi Jaken lisäksi ohjata monia muitakin koiria. Siinä on kolme isoa aluetta, joissa voi vapaasti liikkua: Jaken koti Clarksville, MinniWahWahin laskettelu-keskus ja Boom City. Jake voi haistella hajuja, merkata reviiriä, kaivaa, kerjätä ruokaa, uida, leikkiä ja haastaa muita koiria leikkeihin; tehdä kaikkea, mitä koira voi. Jaken on suoritettava tehtäviä ja kerättävä luita, jotta hän voi pelastaa Daisyn.
Pelin lopussa, Jaken saavuttua Neiti Peachesin tehtaaseen, pelaajan on hajotettava suuri kone, johon Daisy on menossa muussattavaksi. Jake pelastaa Daisyn ja neiti Peaches putoaa itse kissanruokakoneeseen.
Ääninäyttelijät > Englanninkielinen versio

Kerry Shale ääninäytteli kaikkia hahmoja.
Ääninäyttelijät > Suomenkielinen versio

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Juha Paananen  | … |  Jake, sivuäänet   |
|  Pasi Ruohonen  | … |  Dwayne, sivuäänet   |
|  Pauli Virta  | … |  Wayne, Gramps, sivuäänet   |
|  Jenni Laakso  | … |  Neiti Peaches, sivuäänet   |
|  Oskari Tamminen  | … |  poika, sivuäänet   |
|  Raine Heiskanen  | … |  rankkuri, kitaristi, sivuäänet   |
|  Sari Ann Moilanen  | … |  sivuäänet   |
|  Elise Langenoja  | … |  sivuäänet   |
|  Mirjami Heikkinen  | … |  sivuäänet   |
|  Joni Kesti  | … |  sivuäänet   |
|  Minna Tasanto  | … |  sivuäänet   |
Aiheesta muualla

Dog's Life MobyGamesissa (englanniksi)