stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tallink
Historia > Varhaisvuodet

Nykyiseksi Tallinkiksi kehittyneen laivayhtiön historia voidaan jäljittää vuoteen 1965, kun neuvostoliittolainen valtiollinen varustamo Estonian Shipping Company (ESCO) aloitti matkustajaliikenteen Helsingin ja Tallinnan välillä M/S Vanemuisella. Säännöllinen ympärivuotinen liikenne aloitettiin vuonna 1968 M/S Tallinn -aluksella, joka palveli reitillä kunnes se korvattiin 1980 uudella M/S Georg Otsilla.
Toukokuussa 1989 ESCO muodosti yhdessä suomalaisen Palkkiyhtymä Oy:n kanssa tytäryhtiön nimeltään Laevandusühisettevõte Tallink. Saman vuoden joulukuussa ESCO ja Palkkiyhtymä ostivat M/S Scandinavian Sky'n SeaEscapelta ja laiva aloitti liikenteen Helsinki–Tallinna-reitillä tammikuussa 1990 M/S Tallinkina. Myöhemmin samana vuonna rahtilaiva M/S Transestonia liittyi M/S Tallinkin seuraan Helsinki–Tallinna-reitille ja Tallink vakiintui sekä yhtiön, että tärkeimmän laivan nimenä. Samaan aikaan ESCO liikennöi yhä Georg Otsilla samalla reitillä kilpaillen pohjimmiltaan oman tytäryhtiönsä kanssa. Tämä ristiriita poistui syyskuussa 1991, kun Georg Ots vuokrattiin Tallinkille. Helsinki–Tallinna-reitin matkustajamäärät kasvoivat tasaisesti 1990-luvun alkuvuosina, ja talvesta 1992 talveen 1995 Tallink vuokrasi Irish Ferries -varustamolta M/S Saint Patrick II -laivan kasvattamaan reitin kapasiteettia.
Historia > 1993–2000

Tallinkista tuli kokonaan virolainen yhtiö vuonna 1993, kun Palkkiyhtymä myi osakkeensa sekä Tallink-yhtiöstä että M/S Tallinkista ESCO:lle. Tällä kertaa muut yhtiöt panivat toimeen oman tuottoisan Helsinki–Tallinna-liikenteen, näin teki muun muassa Estonian New Line, jonka omisti tallinnalainen Inreko. ESCO ja Inreko eivät nähneet keskinäisessä kilpailussa järkeä, ja tammikuussa 1994 Inreko Laeva AS yhdistettiin AS Ermineen. Tallink jäi markkinointinimeksi yhtiön laivoille.
Myöhemmin samana vuonna Inreko osti M/S Nord Estonia -laivan Estlinelta, joka oli ESCO:n ja ruotsalaisen Nordström & Thulin Ab:n tytäryhtiö. Laiva nimettiin uudelleen M/S Vana Tallinnaksi ja asetettiin Tallinkin Helsinki–Tallinna-liikenteeseen. Inreko toi laivojen seuraksi kaksi nopeaa kantosiipialusta. H/S Liisan ja H/S Lauran, jotka palvelivat Tallink Express -nimen alla. Vuonna 1994 Tallink yritti myös ensi kerran liikennettä Virosta Saksaan kahdella vuokratulla autolautalla M/S Balanga Queenilla ja M/S Ambassador II:lla, jotka asetettiin reitille Helsinki–Tallinna–Travemünde.
Syyskuussa 1994 AS Erminen toiminta jaettiin kahdeksi yhtiöksi, toinen huolehti Saksan liikenteestä, joka pian lopetettiin, ja toinen, AS Hansatee, otti huolehtiakseen Helsinki–Tallinna-liikenteestä ja Tallinkin nimestä. ESCO oli selvästi hallitseva osakas Hansateessa, sillä se omisti 45 prosenttia osakkeista, kun taas Inreko omisti vain 12,75 prosenttia loppujen 42,25 prosentin kuuluessa virolaiselle Ühispankille.
Vuonna 1995 Hansatee toi ensimmäisen suuren autolautan Helsinki–Tallinna-liikenteeseen, kun se vuokrasi M/S Mare Balticumin Estlinelta ja nimesi sen uudelleen M/S Meloodiaksi. ESCO:n ja Inrekon välisten kiistojen seurauksena (merkittävin oli M/S Vana Tallinnan vuokrahintakiista) Inreko myi osakkeensa AS Hansateesta ESCO:lle joulukuussa 1996. Samaan aikaan Inreko myi Tallink Express -kantosiipialukset virolaiselle Linda Linelle, ja alkoi liikennöidä Vana Tallinn -laivalla Helsinki–Tallinna väliä nimellä TH Ferries.
Toinen suuri autolautta tuotiin Tallinkin liikenteeseen 1997, kun yhtiö vuokrasi M/S Normandyn Stena Linelta. Korvatakseen myymänsä kantosiipialukset Hansatee osti toukokuussa 1997 uuden katamaraanin, joka nimettiin M/S Tallink Expressiksi. Tähän aikaan oli selvää, että Helsinki–Tallinna-liikenteeseen tarvittiin kaksi suurta autolauttaa, ja kun Normandyn vuokra-aika päättyi joulukuussa 1997, Tallink osti Stena Linelta M/S Lion Kingin, joka saapui liikenteeseen helmikuussa 1998 nimenään M/S Fantaasia. Saman vuoden heinäkuussa Tallink osti rahtilaiva M/S Kapellan, joka avasi reitin Paldiski–Kapellskär, joka oli Tallinkin ensimmäinen reitti Ruotsiin. Lokakuussa 1997 myytiin M/S Tallink, joka ei enää täyttänyt silloisia turvallisuusmääräyksiä. Kaksi kuukautta myöhemmin Hansatee osti ensimmäisen autoja kuljettavan pika-aluksensa, HSC Tallink AutoExpressin.
Historia > 2000–2005

Vuonna 2000 ESCO:sta oli tullut Estlinen ainoa omistaja, ja joulukuussa 2000 Estlinen kaksi lauttaa M/S Regina Baltica ja M/S Baltic Kristina vuokrattiin Hansateelle. Samalla Tallinnan ja Tukholman välistä reittiä alettiin markkinoida osana Tallinkia. Muutamaa kuukautta aiemmin, elokuussa 2000, Hansatee oli tilannut ensimmäisen uudisrakennuksensa suomalaiselta Aker Finnyards -telakalta. Kesäkuussa 2001 Tallink osti HSC Tallink AutoExpress 2:n, vaikka seuraavassa kuussa Estline julistettiin konkurssiin.
Vuonna 2002 AS Hansatee muutti nimensä AS Tallink Gruppiksi, ja saman vuoden toukokuussa yhtiölle luovutettiin uusi 2 500 matkustajaa kuljettava risteilylautta M/S Romantika, joka asetettiin Helsingin ja Tallinnan väliseen liikenteeseen. Saman vuoden marraskuussa vanha M/S Georg Ots myytiin Venäjän hallitukselle. Vuonna 2004 kolme uutta laivaa liitettiin Tallinkin laivastoon, HSC Tallink AutoExpress 3, HSC Tallink AutoExpress 4 ja Romantikan sisaralus M/S Victoria I. Se asetettiin Tallinna–Tukholma-reitille korvaamaan M/S Fantaasia, joka samalla aloitti uuden reitin Helsinki–Tallinna–Pietari. Tämä reitti osoittautui kuitenkin kannattamattomaksi ja lopetettiin tammikuussa 2005. Myöhemmin samana vuonna Tallink tilasi sisaraluksen M/S Galaxylle ja nopean aluksen, M/S Starin Aker Finnyardsilta. Samoin tilattiin M/S Superstar italialaiselta Fincantieri-telakalta. Samana vuonna, 9. joulukuuta, Tallink listattiin Tallinnan pörssiin.
Historia > 2006–2007

Vuonna 2006 Tallink hankki Superfast Ferries -yhtiön Itämeren liikenteen ja avasi reitin Riian ja Tukholman välillä M/S Fantaasialla, joka muutaman kuukauden kuluttua korvattiin M/S Regina Balticalla. Samana vuonna se otti vastaan uuden M/S Galaxyn, joka korvasi Romantikan Helsinki–Tallinna-reitillä; Romantika siirtyi Tallinna–Tukholma-reitille. Muutamaa kuukautta myöhemmin Tallink osti kilpailijansa Silja Linen Sea Containers -yhtiöltä. Lokakuussa 2006 yhtiö ilmaisi kiinnostuksensa tehdä tarjous liikennöimisestä autolautoilla valtion avustamilla reiteillä Gotlannin ja Ruotsin mannermaan välillä vuosiksi 2009–2015.
Vuoden 2007 alusta aiemmat Superfast-laivat siirrettiin Tallinkin nimen alle ja niiden reitiksi vaihtui Tallinna–Helsinki–Rostock. Samaan aikaan M/S Meloodia vuokrattiin Baleaareille Espanjaan kymmeneksi kuukaudeksi. Huhtikuussa 2007 yhtiö tilasi kolmannen Galaxy-luokan risteilylautan Aker Yardsilta.
Historia > 2006–2007 > Tallink AutoExpress

Kesäaikaan Tallinkilla oli käytössä neljä nopeaa pika-alusta, AutoExpressiä, ja päivittäin Helsinki–Tallinna-reitillä oli kymmenkunta edestakaista vuoroa. Ylitysaika oli tunti neljäkymmentä minuuttia.
Saadakseen nopean ja tuulisemmassakin säässä sujuvan liikennöinnin Tallinnaan ympäri vuoden, Tallink rakennutti itselleen kaksi suurta nopeaa alusta AutoExpressien korvaajiksi. HSC Tallink AutoExpress myytiin vuonna 2006 Espanjaan, vuonna 2007 HSC Tallink AutoExpress 3 myytiin Jordaniaan ja HSC Tallink AutoExpress 4 puolestaan Kreikkaan. Myöhemmin samana vuonna HSC Tallink AutoExpress 2 vuokrattiin Venezuelaan vuoteen 2009 asti, jonka jälkeen kyseinen varustamo osti aluksen itselleen.
Historia > 2010–2016

Keväällä 2010 Tallink Hotels -ketju laajeni Riikaan, jossa se avasi kaupungin keskustassa 15. huhtikuuta 2010 uuden Tallink Hotel Rigan. Euroopan tuhkapilvikaaoksen velloessa huhtikuun lopulla 2010, käynnistettiin uudelleen jo liki neljä kuukautta hiljaiseloa elänyt Rostockin-linja.
Marraskuussa 2012 Tallink ilmoitti vaihtavansa Silja Europan ja Baltic Princessin reittejä keskenään. Silja Europa aloitti Helsinki–Tallinna-reitillä 23. tammikuuta 2013 ja Baltic Princess Turku–Tukholma reitillä 1. helmikuuta 2013. Tallinkin mukaan laivanvaihdon päällimmäisenä syynä oli Baltic Princess -laivan pienempi polttoaineenkulutus verrattuna Silja Europaan.
Huhtikuussa 2013 Tallink ilmoitti ostaneensa M/S Isabellan kilpailijaltaan Viking Lineltä. Alus nimettiin uudelleen Isabelleksi ja se korvasi M/S Silja Festivalin Tukholma–Riika-reitillä. Silja Festival vuokrattiin Kanadaan keväällä 2014 ja myytiin Italiaan keväällä 2015.
Heinäkuussa 2014 Tallink ilmoitti vuokraavansa Silja Europan Bridgemans Services Ltd -yritykselle Australiaan majoituslaivaksi 7. elokuuta 2014 alkaen. Tallink yritti myydä Silja Europaa koko vuokrauksen ajan, mutta epäonnistui. Laivan vuokrasopimus päättyi 30. joulukuuta 2015.
Joulukuussa 2014 Tallink ilmoitti tilaavansa Meyer Turun telakalta uuden matkustaja-autolautan vuodeksi 2017.
Historia > 2016–2020

Silja Europa palasi takaisin Suomeen 8. helmikuuta 2016 ja aloitti uudelleen liikennöinnin Helsinki–Tallinna-välillä 13. maaliskuuta 2016.  Lokakuussa 2016 Tallink ilmoitti investoivansa 16 miljoonaa euroa Silja Europa -laivan korjauksiin ja uudistuksiin, jotka valmistuivat 12. joulukuuta 2016. Baltic Queen siirtyi takaisin Tukholman–Tallinnan reitille 13. joulukuuta 2016.
Uusi alus, jonka Tallink oli tilannut 2014, valmistui aikataulussa vuoden 2017 alussa, ja se asetettiin Helsinki–Tallinna-reitille M/S Superstarin tilalle, jonka Tallink oli myynyt jo vuonna 2015, mutta vuokrannut siihen asti kunnes uusi alus, joka sai nimekseen M/S Megastar valmistui telakalta. Tallinkilla oli optio myös Megastarin sisaraluksesta, mutta jätti sen käyttämättä. Yhtenä mahdollisena syynä pidetään sitä, että Tallink ei saanut myytyä M/S Silja Europaa.
Yhtiö allekirjoitti lokakuussa 2018 sopimuksen uudesta pika-alus M/S MyStarista. Aluksen rakentaminen Rauman telakalla alkoi 2020.
Tallink Grupp kuljetti vuonna 2019 yhteensä 9 763 210 matkustajaa, joka on konsernin suurin tulos koskaan.
Helmikuussa 2020 Tallink ilmoitti rakentavansa yhdessä Tallinnan kaupungin kanssa Tallinnan Linnahallista uuden matkustajasataman aluksilleen. Sen yhteyteen rakennetaan myös kokous- ja kongressikeskus, hotelli ja kauppakeskus. Tallinnan kaupunki omistaa yhteisyrityksestä 34 prosenttia, Tallink-konserni 33 prosenttia ja Infortar 33 prosenttia. Hankkeen kokonaiskustannuksiksi arvioidaan noin 300 miljoonaa euroa.
Koronaviruspandemia ja Tallink > Koronaviruspandemian alku

Helmikuussa 2020 Koronaviruspandemian alettua matkustamisesta maiden välillä tuli rajoituksista johtuen mahdotonta, tai hyvin vaikeaa. Tämän vuoksi Tallink Grupp sulki asteittain kaikki toimintonsa helmikuussa.
Koronaviruspandemia ja Tallink > Koronaviruspandemian alku > Reittien sulku

Tallinna - Tukholma linja suljettiin Viron julkistaessa poikkeustilan. Baltic Queen, ja Victoria I keskeyttivät liikenteen 15.3.2020 toistaiseksi.
Riga - Tukholma linja suljettiin Latvian julkistaessa poikkeustilan. Romantika, ja Isabelle keskeyttivät liikenteen 16.3.2020 toistaiseksi.
Helsinki - Tallinna linjan Silja Europan liikenne keskeytetiin 17.3.2020 toistaiseksi.
Tallink Hotels brändin kaikki hotellit suljettiin 18.3.2020 toistaiseksi.
Tallink teki muutoksia Helsinki-Tallinna linjalle lisää 18.3., ja Tallink Starin lähdöt peruttiin toistaiseksi 18.3.2020 alkaen. Muut alukset Megastar, ja Sea Wind jatkoivat liikennöintiä linjalla normaalin aikataulun mukaisesti.
Helsinki - Tukholma linjan Silja Serenade, ja Silja Symphony keskeyttivät liikennöinnin 19.3.2020 toistaiseksi.
Turku - Tukholma linjan Baltic Princess, ja Galaxy siirtyivät väliaikaiselle rahtilinjalle Turku - Kappelskär 19.3.2020 toistaiseksi.
Koronaviruspandemia ja Tallink > Koronaviruspandemian alku > Väliaikaiset reitit

Kun Tallink Star lopetti liikenteen Helsinki - Tallinna linjalla, ilmoitettiin, että alus siirretään väliaikaiselle linjalle Paldiski - Sassnitz.
Kun Romantika lopetti liikenteen Riga - Tukholma linjalla, ilmoitettiin, että alus tekee poikkeuksellisen matkan Riga - Sassnitz - Riga 17.3.2020.
Victoria I teki kaksi edestakaisin matkaa Helsinki - Tallinna linjalla kuljettaaksen rahtia 2.4.2020, ja 3.2.2020.
Romantika teki yhden Riga - Tukholma - Riga matkan 29.4.2020.
Koronaviruspandemia ja Tallink > Kesä 2020, ja poikkeusreitit

Kesä-elokuussa 2020 matkustusrajoituksia heikennettiin useissa maissa. Tämä antoi Tallinkille mahdollisuuden tarjota matkustusrajoituksien puitteissa uudelleen risteily-, ja reittimatkoja kaikilla muilla, paitsi Ruotsiin suuntautuvilla linjoilla johtuen Ruotsin heikosta pandemiantorjuntatilanteesta.
Reittien uudelleenavaaminen
Isabelle aloitti reittimatkat Paldiski - Kappelskär linjalla 7.6.2020.
Star, ja Megastar aloittivat normaalin liikenteen Helsinki - Tallinna linjalla.
Victoria I aloitti 11h-risteilyt Helsinki - Tallinna linjalla 8.6.2020.
Silja Europa aloitti 22h-risteilyt Helsinki - Tallinna linjalla 12.6.2020.
Silja Serenade aloitti 26.6.2020 Päivä Riiassa- risteilyt Helsingistä.
Silja Symphony aloitti 10.7.2020 Päivä Visbyssä- risteilyt Tukholmasta.
Laivat > Nykyiset laivat (Silja Line)

| Laiva | Rakennettu | Käytössä   Silja Linellä | Bruttovetoisuus | Matkustajia (maksimi) | Matka- nopeus (solmua) | Reitti | Tietoa | Lippu ja kotipaikka | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M/S Silja Serenade | 1990 | 1990– | 58 376 GT | 2 852 | 23 | Helsinki – Maarianhamina – Tukholma | Silja Line -brändin alla. |   Maarianhamina, Ahvenanmaa |  |
| M/S Silja Symphony | 1991 | 1991– | 58 376 GT | 2 852 | 23 | Helsinki – Maarianhamina – Tukholma | Silja Line -brändin alla. |  Tukholma, Ruotsi |  |
| M/S Baltic Princess | 2008 | 2013– | 48 915 GT | 2 800 | 24,5 | Turku – Maarianhamina/Långnäs – Tukholma | Silja Line -brändin alla. |   Maarianhamina, Ahvenanmaa |  |
Laivat > Nykyiset laivat (Tallink)

| Laiva | Rakennettu | Käytössä   Tallinkilla | Bruttovetoisuus | Matkustajia (maksimi) | Matka- nopeus (solmua) | Reitti | Tietoa | Lippu ja kotipaikka | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M/S MyStar | 2022 | 2022– | 50 629 GT | 2 800 | 27 | Helsinki – Tallinna | Shuttle alus. |  Tallinna, Viro |  |
| M/S Megastar | 2017 | 2017– | 49 134 GT | 2 800 | 27 | Helsinki – Tallinna | Shuttle alus. |  Tallinna, Viro |  |
| M/S Baltic Queen | 2009 | 2009– | 48 915 GT | 2 800 | 24,5 | Tallinna – Maarianhamina – Tukholma |  |  Tallinna, Viro |  |
| M/S Victoria I | 2004 | 2004– | 40 975 GT | 2 500 | 22 | Helsinki – Tallinna    Tallinna – Maarianhamina – Tukholma | Talvisesongilla alus tekee 22h-risteilyitä Helsingistä Tallinnaan.    Kesäsesongilla alus liikennöi Tallinnasta Tukholmaan. |  Tallinna, Viro |  |
| M/S Romantika | 2002 | 2002– | 40 803 GT | 2 500 | 22 | Ei reittiä | Liikenne keskeytetty toistaiseksi, makuutettuna Tallinnassa. |  Riika, Latvia |  |
| M/S Superfast IX | 2002 | 2006–2008, 2024– | 30 285 GT | 962 | 28,9 | Ei reittiä | Liikenne keskeytetty toistaiseksi, makuutettuna Tallinnassa. |  Tallinna, Viro |  |
| M/S Sailor | 1987 | 2020– | 20 783 GT | 119 | 20,5 | Ei reittiä | Matkustajarahtilaiva Liikenne keskeytetty toistaiseksi, makuutettuna Tallinnassa. |  Tallinna, Viro |  |
| M/S Regal Star | 2000 | 2003– | 15 281 GT | 100 | 18 | Ei reittiä | Matkustajarahtilaiva Liikenne keskeytetty toistaiseksi, makuutettuna Tallinnassa. |  Tallinna, Viro |  |
| M/S Star I | 2007 | 2007-2023, 2025- | 36 249 GT | 2 080 | 27 | Paldiski – Kapellskär |  |  Tallinna, Viro |  |
Ulosvuokratut laivat

Yhteensä kaksi laivaa on ulosvuokrattu tällä hetkellä.
| Laiva | Rakennettu | Bruttovetoisuus | Matkustajia (maksimi) | Matka- nopeus (solmua) | Tietoa vuokrauksesta, ja kesto | Lippu ja kotipaikka | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M/S Silja Europa | 1993 | 59 914 GT | 3 013 | 21,5 | Lyhytaikaisella sopimuksella Hollannissa, Rotterdamissa. Uusin sopimus päättyy 6/2025. |  Tallinna, Viro |  |
| M/S Galaxy I | 2006 | 48 915 GT | 2 800 | 22 | Lyhytaikaisella sopimuksella Hollannissa, Amsterdamissa. Uusin sopimus päättyy 10/2025. |  Riika, Latvia |  |
Ulosvuokratut laivat > Aikaisemmat laivat

Vihreällä korostusvärillä on merkattu yhä liikennöiviä aluksia.
| Laiva | Rakennettu | Liikenteessä Tallinkilla | Nykyinen tilanne |
| --- | --- | --- | --- |
| M/S Tallink | 1972 | 1989–1996 | Romutettu Intiassa vuonna 2005. |
| M/S Transestonia | 1972 | 1990–2000 | Romutettu Intiassa vuonna 2006. |
| M/S Balanga Queen | 1968 | 1992–1994 | Romutettu Bangladeshissa vuonna 2012. |
| M/S Saint Patrick II | 1973 | 1992–1998 | Romutettu Intiassa vuonna 2024. |
| M/S Baltic Kristina | 1973 | 2000–2002 | Romutettu Intiassa vuonna 2021. |
| M/S Georg Ots | 1980 | 1993–2000 | Romutettu Kiinassa vuonna 2014. |
| M/S Apollo | 1970 | 1995–2000 | Romutettu Turkissa vuonna 2021. |
| M/S Kapella | 1974 | 1998–2008 | Romutettu Turkissa vuonna 2021. |
| M/S Meloodia | 1979 | 2002–2007 | Romutettu Intiassa vuonna 2021. |
| M/S Fantaasia | 1979 | 1998–2008 | Liikennöi M/S Rigel III -nimisenä Ventouris Ferriesille. |
| M/S Vana Tallinn | 1974 | 1994–2011 | Romutettu Turkissa vuonna 2014. |
| M/S Regina Baltica | 1980 | 2001–2015 | Toiminut 2010-luvulla kelluvana hotellina useissa eri paikoissa. |
| M/S Superfast VII | 2001 | 2006–2011 | Myyty Stena Linelle. |
| M/S Superfast VIII | 2001 | 2006–2011 | Myyty Stena Linelle. |
| M/S Baltic Princess | 2008 | 2008–2013 | Liikennöi M/S Baltic Princess -nimisenä Silja Linelle. |
| M/S Silja Festival | 1986 | 2008–2015 | Liikennöi M/S Mega Andrea -nimisenä Corsica Ferriesille. |
| M/S Superstar | 2008 | 2008–2017 | Liikennöi M/S Pascal Lota -nimisenä Corsica Ferriesille. |
| M/S Sea Wind | 1972 | 2008–2022 | Myyty Puolaan. |
| M/S Isabelle | 1989 | 2013–2024 | Myyty Kyproslaiselle Notamare Shipping Company Limitedille. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tallink Wikimedia Commonsissa
Tallink Siljan kotisivut
ViroWeb – Helsinki–Tallinna-laivaliikenne kootusti
| n k OMX Baltic 10 |
| --- | --- |
 Coop Pank  Enefit Green  Ignitis Grupe  LHV Group  Merko Ehitus  Šiaulių Bankas  Tallink Grupp  Tallinna Kaubamaja Grupp  Tallinna Sadam  Telia Lietuva 
Päivitetty: 8. maaliskuuta 2023
Tallink Silja
| --- | --- |
Nykyiset alukset:  Baltic Princess  Baltic Queen  Galaxy  Megastar  MyStar  Regal Star  Romantika  Sailor  Silja Europa  Silja Serenade  Silja Symphony  Star  Victoria I 
Entiset alukset:  Isabelle  Sea Wind  Superstar 
Muuta:  Harri Hylje  Tallink Hotels 
M/S Fantaasia Pietarissa.
M/S Romantika saapumassa Helsingin Länsisatamaan.
M/S Victoria I
M/S Superstar
M/S Star
Jaakko Hillo

Jaakko Hillo Aero Oy:n Convair-matkustaja­koneen portailla Pariisissa vuonna 1954.
Jaakko Juho Hillo (9. heinäkuuta 1921 Helsinki – 22. helmikuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen lentäjä, joka toimi jatkosodan aikana hävittäjälentäjänä muun muassa Aunuksen Karjalassa. Hillo sai sodan aikana kahdeksan ilmavoittoa, eli häntä kutsutaan hävittäjä-ässäksi. Rauhan tultua hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1946 ja työskenteli sen jälkeen Finnairin palveluksessa lentokapteenina. Hillo jäi eläkkeelle vuonna 1973. Hän asui Helsingin Kaskisaaressa.
Aiheesta muualla

Sodan lentäjät: Jaakko Hillo ja Sakari Heiskanen. Ilta-Sanomat 30.6.2011.
Douglas Hill

Douglas Arthur Hill (1935 Brandon, Manitoba – 2007) oli kanadalainen tieteiskirjailija, toimittaja ja arvostelija. Hän kasvoi Prince Albertin kaupungissa Saskatchewanissa. Hän opiskeli englantia Saskatchewanin yliopistossa.
Aiheesta muualla

Obituary in The Independent (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
1995 profile of Hill (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Juho Sandberg: Avaruuden vangit. Aikakone 4/1989.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  Europeana  IdRef
Jarmo Hietaranta

Jarmo Hietaranta (s. 1950 Tampere) on suomalainen valokuvaaja, joka on toiminut lehtikuvaajana muun muassa Helsingin Sanomien kuvatoimituksessa vuosina 1971-1980. Hän oli kuvatoimittajana Yleisradion TV1:llä vuosina 1980-1987, jonka jälkeen hän perusti oman studion. Hietaranta on  tehnyt myös tv-dokumentteja MTV3:lle ja Ylelle.
Ura

Hietaranta valmistui Tampereen kauppaoppilaitoksesta ja opiskeli valokuvausta samaan aikaan yksityisesti. Hän aloitti valokuvaamisen harrastuksena Tampereen kameraseurassa 1960-luvun puolivälissä. Hän avusti aluksi lehtiä freelancerina ja sai 1971 vakituisen paikan kuvaajana Lehtikuva Oy:ssa. Hän siirtyi Helsingin sanomien palvelukseen 1972 ja aloitti kuvatoimittajana 1980 ensin Yle TV2 ja sitten TV1:ssa. Hän perusti oman yrityksensä Jarmo Hietaranta Production Oy:n 1986 ja kuvasi suomalaisille lehtitaloille ja aikakauslehdille. Kuvaajan työn ohessa Hietaranta on toiminut oman yrityksensä lisäksi toimitusjohtajana Story Foto Oy:ssa 1989−1992 ja Studico Oy:ssa vuodesta 1992. Hietaranta teki 1990-luvulla tv-dokumentteja maailman kriisipesäkkeistä (muun muassa Bosnian sota) toimittaja Rauli Virtasen kanssa.
Näyttelyt

1978 Matkakuvia Siperiasta
1984 Atleetit
1985 Africa
1999 New Photographs
2009 Kiinalaisia kuvia 1
2010 Kiinalaisia kuvia 2
Kirjat

2017 Back to the USSRlähde?
Hiirenportaat

| Hiirenportaat |
| --- | --- |
 Soreahiirenporras (Athyrium filix-femina)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Alakaari::  Saniaiset Pteridophytina
Luokka::  Polypodiopsida
Lahko::  Polypodiales
Heimo::  Hiirenporraskasvit Athyriaceae
Suku::  Hiirenportaat Athyrium  Roth
Katso myös
   Hiirenportaat Wikispeciesissä   Hiirenportaat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hiirenportaat eli aitohiirenportaat (Athyrium) on saniaisten suku, johon kuuluu noin 180 kuivalla maalla elävää lajia Hiirenportaita tavataan maapallon kaikilla puolilla.. Suomessa tavataan luonnonvaraisena kahta hiirenporraslajia: soreahiirenporras eli hiirenporras (Athyrium filix-femina) ja tunturihiirenporras (Athyrium distentifolium).
Muutamia hiirenporraslajeja käytetään monivuotisina koristekasveina. Näitä monivuotisina koristekasveina käytettäviä lajeja ovat soreahiirenporras eli hiirenporras (Athyrium filix-femina), tunturihiirenporras (Athyrium distentifolium) ja japaninhiirenporras (Athyrium niponicum).
Lajeja

Athyrium distentifolium (syn. Pseudathyrium alpestre) – tunturihiirenporras
Athyrium filix-femina – soreahiirenporras eli hiirenporras
Athyrium niponicum – japaninhiirenporras (syn. Anisocampium niponicum – japaninkeijunporras keijunportaiden suvussa)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Hiirenportaat (aitohiirenportaat) – Athyrium
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q7237437  Wikispecies: Athyrium  APDB: 188417  APNI: 110116  BioLib: 3132  CoL: B8XF8  EoL: 72689  EPPO: 1ATUG  FNA: 103074  FoC: 103074  GBIF: 2650888  GRIN: 1135  iNaturalist: 52670  IPNI: 17054070-1  IRMNG: 1278431  ITIS: 17408  NBN: NHMSYS0000456270  NCBI: 32109  NZOR: 0b161a58-4f1b-4c63-b85d-dad4a1c610cb  Open Tree of Life: 195649  PLANTS: ATHYR  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30009012-2  Tropicos: 40022314  VASCAN: 874  VicFlora: 33d3ea39-e7f4-4fe1-ab58-d0e23118c719  WFO: wfo-4000003575