stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Autismikirjo
Kannerin ja Aspergerin oireyhtymän väliset erot

Kannerin oireyhtymä eroaa Aspergerin oireyhtymästä kolmella tavalla. Yhtenä erona on se, että Kannerin oireyhtymän tunnusmerkit voidaan havaita jo alle kolmen vuoden iässä. Kannerin oireyhtymäisillä saattaa myös esiintyä kielenkehityksen ongelmia, kun taas Aspergerin oireyhtymäisillä esiintyy usein kielellistä lahjakkuutta.
Kolmas eroavaisuus on siinä, että Kannerin oireyhtymään saattaa liittyä merkittäviä ongelmia kognitiivisessa kehityksessä, kun taas normaalia alhaisempi älykkyys sulkee pois Aspergerin oireyhtymän mahdollisuuden.
Tutkija Lorna Wingin mukaan Aspergerin ja Kannerin oireyhtymissä oli kyse periaatteessa samasta ilmiöstä, mutta henkilön älyllinen kehitysaste määräsi pitkälti sen, miten sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmat näkyivät käytännössä. Autismitutkimuksen pioneerin Hans Aspergerin mukaan muutkin autistiset piirteet ilmenivät kehitysvammaisilla voimakkaammin kuin muilla kirjolaisilla. Suurin osa tutkijoista on edelleen sitä mieltä, että Kannerin ja Aspergerin oireyhtymissä on kyse saman jatkumon eri päistä. Osa tutkijoista on kuitenkin sitä mieltä, että kyseessä olisi kaksi toisistaan selvästi erottuvaa osajoukkoa. Esimerkiksi vuonna 2013 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin, että valtaväestön, Kannerin autistien ja aspergerinsyndroomaisten aivot käsittelevät kieltä kullekin ryhmälle ominaisella tavalla.
Autisminkirjon geneettinen pohja

Autisminkirjon oireyhtymien perimmäistä syytä ei ole pystytty selvittämään, mutta on jonkin verran tutkimusnäyttöä sellaisesta, että aiheuttaja olisivat geeneissä tapahtuneet rakenteelliset tai toiminnalliset muutokset. Kysymyksessä usein olisi monien geenimuutosten yhteisvaikutus, mikä selittäisi autisminkirjon oireyhtymissä esiintyvien oireiden monimuotoisuuden. Osa muutoksista olisi peräisin aiemmilta sukupolvilta, osa syntyisi vasta sikiönkehityksen aikana. 2000-luvun alussa aloitettu kansainvälinen Autism Genome Project on keskittynyt autisminkirjon tiloja aiheuttavien kromosomimutaatioiden tutkimiseen. Tällaisia altistavia eli autismin esiintymisen todennäköisyyttä väestötasolla lisääviä geenimuutoksia onkin löytynyt jo satoja. Jotkin muutokset näyttäisivät liittyvän Aspergerin oireyhtymään, jotkin Kannerin autismiin ja jotkin molempiin.
Uusimpien tutkimusten mukaan puolet autisminkirjon tiloja aiheuttavista geneettisistä muunnoksista olisi perinnöllisiä eli edellisiltä sukupolvilta saatuja ja puolet ympäristötekijöiden aikaansaamia uusia mutaatioita. Muun muassa psyykenlääkkeiden käytön, tupakoinnin ja ilmansaasteille tai torjunta-aineille altistumisen on todettu lisäävän todennäköisyyttä synnyttää autistinen lapsi. Myös synnytyksenaikaiset komplikaatiot ja raskaana olevan äidin sairaudet lisäävät autisminkirjon oireyhtymien todennäköisyyttä.
Iäkkäille vanhemmille ja etenkin iäkkäille miehille syntyy selvästi enemmän autisminkirjon lapsia, mutta ei tiedetä, johtuuko se ikääntymiseen liittyvistä muutoksista vai siitä, että autisminkirjon henkilöt saavat lapsia usein muita iäkkäämpinä.
Riskitekijät

Joissakin suvuissa esiintyy tavallista enemmän henkilöitä, joilla on joko diagnosoitavissa oleva laaja-alainen kehityshäiriö tai niin sanottu subkliininen autismikirjon häiriö. Esimerkiksi vuonna 2007 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että kaikilla autismikirjolla olevien lasten vanhemmilla esiintyi tavallista enemmän vuorovaikutukseen, sosiaalisiin taitoihin, huomion siirtämiseen, mielikuvitukseen ja yksityiskohtien havainnointiin liittyviä poikkeavuuksia. Muissa tutkimuksissa on todettu, että yhden tai molempien vanhempien subkliininen autismikirjon häiriö lisää lapsella todetun autismikirjon häiriön vakavuutta. Oireyhtymän vakavuus ei korreloi kuitenkaan sen kanssa, onko häiriö yhdellä vai kahdella vanhemmista.
Autisminkirjolaisia yhdistäviä ongelmia

Autisminkirjolaisia yhdistää tietyntyyppinen stressiherkkyys, joka ilmenee siten, että monenlaiset tilanteet ja ympäristöt aiheuttavat ylikuormitusta ja tarvetta hakeutua sellaisiin tilanteisiin ja ympäristöihin, joissa vastaavaa kuormitusta ei synny. Autismikirjon ihmiset saivat 50 % enemmän pisteitä kuin verrokit vuonna 2015 ilmestyneessä ruotsalaistutkimuksessa, jossa mitattiin osanottajien kokemusta arjen stressaavuudesta sekä siitä, onko heillä mahdollisuutta vaikuttaa elämäänsä ja itselleen tärkeisiin asioihin ja kokivatko he selviävänsä arjen vaatimuksista. Autisminkirjon ihmisillä esiintyy kykyprofiilin epätasaisuutta, ja autisteilla on todettu uupumustilojen yhteydessä pahenevaa aistiyliherkkyyttä.
Muita autismin kirjon tunnusmerkkejä

Autisminkirjolaisilla on valtaväestöstä poikkeava tapa osoittaa sosiaalisuutta ja olla vuorovaikutuksessa muiden ihmisten kanssa. Lisäksi kirjolaisilla esiintyy usein tarvetta viettää aikaa oman erikoiskiinnostuksenkohteen parissa. Myös yksikanavaisuus eli monoprosessointi on ominaista autisminkirjolaisille.
Autisminkirjolaisten vahvuuksista

Yhdysvaltalaisessa Microsoft-yrityksessä on huomattu, että autistien voimavaroina on usein nollatoleranssi virheitä kohtaan sekä keskittyminen yksityiskohtiin ja  tehtävän loppuun saattamiseen. Joillain autistisilla ihmisillä on hämmästyttävä kyky hankkia tietoa sekä yhdistää ajattelussa syvyys ja yksityiskohtaisuus.
Autismin kirjoon erikoistunut englantilainen psykologi Tony Attwood on todennut seuraavaa: lähde?
»Olen huomannut, että Asperger-henkilöt ovat persoonallisuudeltaan muun muassa rehellisiä, uskollisia, luotettavia ja mutkattomia ja heillä on vahva moraali ja oikeudentunto. Heidän älyllisiin kykyihinsä kuuluvat poikkeuksellisen hyvä muisti, innostus ja tietämys erityisistä kiinnostuksen kohteista, omaperäinen ajattelutapa, hyvä mielikuvitus ja ainutlaatuinen kyky ajatella visuaalisesti. Nämä luonteenpiirteet eivät koske vain Aspergerin oireyhtymää, mutta vahvistuvat sen ansiosta. Nykyään ollaan tietoisia siitä, että merkittävät tieteelliset ja taiteelliset saavutukset ovat olleet sellaisten ihmisten aikaansaannoksia, joilla on ollut erilainen tapa ajatella ja joilla on ollut paljon Aspergerin oireyhtymän kognitiiviseen profiiliin yhdistettyjä piirteitä."
Ruotsalainen psykiatri Lena Nylander vuonna 2010 suomennetussa kirjassaan Autismin kirjo aikuisikäisillä: lähde?
"...Henkilöillä, joilla on Aspergerin oireyhtymä tai autismi ja normaali lahjakkuustaso, on usein vahvuuksia, kuten esimerkiksi hyvä muisti. He voivat olla tarkkoja, täsmällisiä, sinnikkäitä ja rehellisiä (mitä ei aina sosiaalisissa tilanteissa arvosteta). Heillä voi olla paljon asiatietoa kiinnostuksensa kohteesta. Joillakin heistä on todella omaperäisiä ja innovatiivisia ideoita, toisilla on selviä taipumuksia taiteelliseen toimintaan tai tutkimustyöhön."
Brittiläisen psykologian professori ja Cambridgen yliopiston alaisen autismin tutkimuskeskuksen johtaja Simon Baron-Cohenin mukaan AS-henkilöt eivät tarvitse muiden ihmisten seuraa viihtyäkseen. Lisäksi he kykenevät tarkkaan yksityiskohtien havainnointiin ja huomaavat sellaista, mikä jää muilta piiloon. AS-henkilöillä on myös kyky tutkia ja ymmärtää monimutkaisia järjestelmiä. lähde?
Kehitys lapsuudessa ja nuoruudessa

Monet autismin kirjon lapset eivät viihdy aikuisen sylissä ja heidän saattaa olla vaikea ystävystyä muiden lasten kanssa. Autismin kirjon lapsi saattaa esimerkiksi pitää ikäistensä lasten leikkejä lapsellisena. Lapsen kommunikaatio on usein jollain tavalla poikkeavaa, hän saattaa esimerkiksi puhua hyvin aikuismaisesti. Lapsi saattaa myös käsittää asiat kirjaimellisesti. Jotkut autismin kirjon lapset ärsyyntyvät helposti, jos heitä ei ymmärretä.
Rutiinit ja niiden noudattaminen ovat usein tärkeitä. Nukahtamisvaikeudet ovat yleisiä. Lapsi saattaa omaksua sosiaaliset perustaidot myöhemmin kuin muut ikäisensä.
Murrosikään saattaa liittyä identiteettikriisi, koska sosiaalisen verkostoitumisen merkitys korostuu yleensä murrosiässä. Erilaiselta vaikuttava ulkoinen olemus ja sosiaalisuuteen sekä kommunikaatioon liittyvät ongelmat saattavat vaikeuttaa myös seurustelukumppanin löytymistä. Monet kirjolaiset tajuavatkin vasta murrosiässä, kuinka erilaisia he ovat muihin verrattuina.
Autisminkirjolaiset työelämässä

Diagnosoiduilla autisminkirjolaisilla esiintyy tutkimusten mukaan muuta väestöä huomattavasti enemmän työttömyyttä ja koulutusta vastaamattoman työn tekemistä. Diagnosoitujen autisminkirjolaisten on myös usein hyvin vaikea selvitä työn ja muun elämän yhteensovittamisesta, sillä monet kuormittuvat nopeasti ja heidän palautumisensa on usein hyvin hidasta. Työnantajien tarjoama osa-aikatyö on lisäksi tyypillisesti niin pienipalkkaista, että sillä ei pysty elättämään itseään ja perhettään.
Tanskassa perustettiin vuonna 2004 insinöörialan henkilöstöyritys Specialisterne tarjoamaan rauhallisessa aistiympäristössä tapahtuvaa osa-aikatyötä aspergereille ja muille lievästi autistisille henkilöille. Etenkin firman ohjelmistotestaajat ovat hyvässä maineessa, koska he ovat tuottavampia ja tekevät 90 prosenttia vähemmän virheitä kuin muut samoissa tehtävissä toimivat. Suurin osa yrityksen työntekijöistä kykenee työskentelemään vain 20–25 tuntia viikossa, mutta kunnat maksavat Tanskassa osa- ja kokopäivätyön välisen palkkaeron henkilöille, jotka eivät kykene työskentelemään kokopäiväisesti.
Osa Specialisternen henkilökunnasta on työkyvyttömyyseläkkeellä. Heille ei makseta palkkatukea, mutta he saavat pitää eläkkeen palkkansa lisäksi. Suomessa ei kuitenkaan myönnetä työkyvyttömyyseläkettä lievien autismin kirjon tilojen perusteella, eikä täällä myöskään kompensoida vajaakuntoisille koko- ja puolipäiväpalkan välistä erotusta.
Kehitysvammaisia henkilöitä Specialisterne ei kykene työllistämään. Suomessa osa kehitysvammaisista autisteista työskentelee vakituisessa avotyössä esimerkiksi keittiöapulaisena tai siivoojana. Avotyöstä ei makseta kuitenkaan palkkaa eikä eläkemaksuja eivätkä avotyöntekijät ole esimerkiksi työterveyshuollon piirissä. Osa avotyön tekijöistä saa kunnan maksamaa työosuusrahaa, jonka suuruus on keskimäärin neljä euroa päivässä.
Autismin kirjon lapset koulussa

Koulussa autismin kirjon piirteet saattavat näkyä siinä, että oppilas on oman tiensä kulkija, eikä toimi niin kuin yleensä odottaisi ikäistensä tekevän. Monella autisminkirjolaisella on epätasainen kykyprofiili, joka voi näkyä siten, että joissakin oppiaineissa saadaan helposti täysiä pisteitä, kun taas toisista oppiaineista selviäminen vaatii suuria ponnisteluja. Myös ryhmätöihin osallistuminen saattaa olla vaikeaa.
Vuonna 2011 voimaan tulleen perusopetuslain mukaan opetusta voidaan eriyttää sekä menetelmällisesti että sisällöllisesti esimerkiksi lapsen oppimistyylin ja mielenkiinnon kohteiden mukaan. Eriyttämistä voidaan käyttää sekä siinä tapauksessa, että tavanomainen opetus on liian vaikeasti omaksuttavaa että silloin kun se ei tarjoa oppilaalle riittävästi haastetta.
Joillain autismin kirjon lapsilla on myös tarkkaavaisuushäiriö ADD, mikä saattaa oireilla siten, että lapsen on vaikea keskittyä opiskeluun. Jos kirjolaisella on laaja-alaisia oppimisvaikeuksia tai älyllinen kehitysvamma, hän saattaa tarvita henkilökohtaisen opetussuunnitelman ja mukautettua opetusta.
Autismin kirjon lapsen vahvuuksia voidaan huomioida esimerkiksi seuraavasti :
Lapsi viihtyy paremmin esineiden kuin ihmisten parissa — ei siis tarvitse huolestua, jos lapsi leikkii mielellään yksin.
Lapsi viestii vähemmän kuin muut — on seurattava tarkemmin lapsen tarpeita.
Lapsi mieluummin seuraa omia mielihalujaan ja uskomuksiaan — kannustetaan lasta oppimaan rakentavia asioita.
Lapsi ei ole kiinnostunut yhteisistä tekemisistä muiden lasten kanssa — annetaan lapselle tilaisuus toimia ryhmässä myös itsenäisesti.
Lapsella on vahvat mielenkiinnon kohteet — hyödynnetään mielenkiinnon kohteita vaikeiden asioiden oppimiseksi.
Lapsi havaitsee yksityiskohdat tarkasti — esimerkiksi marjassa ja sienimetsässä tästä on iloa koko perheelle.
Lapsi huomaa asioita, joita muut eivät huomaa — kannattaa luottaa lapseen siinä, miten hän kokee tilanteen.
Lapsen käsitys olennaisesta poikkeaa muista — antaa uuden näkökulman ja auttaa näkemään asioita uudessa valossa.
Lasta voivat kiinnostaa kuviot, muodot, numerot, kirjaimet ja listat — lähtee oppimisessa mielellään yksityiskohdista ja toistosta.
Lasta kiinnostavat pienet, kompleksit tai abstraktit systeemit — ymmärtää kokonaisuuksia, kun niistä tehdään järjestelmiä.
Lapsi lajittelee ja ryhmittelee mielellään kiinnostuksensa kohteet — siivous ja järjesteleminen kiinnostavat toisin kuin muita lapsia.
Lapsi pyrkii tilanteiden hallintaan ja välttää epävarmuutta — suunnittelee mielellään esimerkiksi yhteisiä aikatauluja ja seuraa niiden toteutumista.
Laaja-alaisten kehityshäiriöiden diagnoosikoodit kansainvälisessä tautiluokituksessa (ICD-10)

F84.0
Kannerin oireyhtymä (varhaislapsuuden autismi)
F84.1
Epätyypillinen autismi
F84.2
Rettin oireyhtymä
F84.3
Hellerin oireyhtymä (disintegratiivinen kehityshäiriö)
F84.4
Älylliseen kehitysvammaisuuteen ja kaavamaisiin liikkeisiin liittyvä hyperaktiivisuusoireyhtymä
F84.5
Aspergerin oireyhtymä
F84.8
Muu lapsuusiän laaja-alainen kehityshäiriö
F84.9
Määrittämätön lapsuusiän laaja-alainen kehityshäiriö
Aiheesta muualla

Autismikirjon häiriö uusimman DSM-5 luokituksen mukaan
Ylen Elävä arkisto: Palapelejä ja pieniä iloja (Inhimillinen tekijä -ohjelmasarjan haastattelussa 13.2.2008 autismikouluttaja Heta Pukki, kirjailija Eeva Poranen ja näyttelijä Pirkko Hämäläinen)
Suomen Aspergeryhdistys
Autismi- ja Aspergerliitto
Autistic Self Advocacy Network (ASAN) (englanniksi)
Autismin kirjon häiriöt ja muut neurologiset häiriöt
Autismi
HFA
LFA
Aspergerin oireyhtymä
Keskittymishäiriö
Touretten oireyhtymä
Dysfasia
Autismidiagnoosien lisääntyminen Yhdysvalloissa 1993–2003
Hautajärvi (kylä)

Karhunkierroksen luontokeskus
Hautajärvi on Sallan kunnassa sijaitseva kylä. Kylä on Etelä-Sallan suurin, ja kunnassa oli asukkaita vuonna 2000 noin 270. Kylä sijaitsee Sallan kirkonkylästä noin 40 kilometriä etelään. Kylässä on Karhunkierroksen luontokeskus, parturi-kampaamo, rajaseutukirkko sekä kylätalo Seutula. Kylä sijaitsee Oulangan kansallispuiston rajalla, ja Suomen suosituimman vaellusreitin Karhunkierroksen aloituspiste on myös Hautajärvellä.
Hautajärven koulu lakkautettiin vuonna 2014. Viimeisenä vuonna koulussa oli 15 oppilasta.
Kievari Karhunkierros lopetti toimintansa kesäkuussa 2020.
Hautajärven alueelta on tehty uraanilöydöksiä. Alueelta vuonna 2005 otettujen näytteiden uraanipitoisuudet olivat korkeimmillaan 1,8 % kaikkien näytteiden keskiarvon ollessa 0,2 %.
Hautajärvelle on myös suunnitteilla PAN Parks Accomodationin ylläpitämä lomakylä ja leirintäalue. Lomakylälle varattu tila on luontotalon läheisyydessä, maa-alueen pinta-ala on 10 hehtaaria, ja vuodepaikkoja on alustavasti tulossa 250–300. Toistaiseksi PAN Parks -lomakylän tulo Hautajärvelle on jäissä, koska rahoittaja puuttuu.
Kylästä erkanevan Niitselyksentien varrella sijaitsee kymmenkunta asuintaloa ja entinen raja-asema.
Aiheesta muualla

Kylän kotisivut
Etelä-Sallan kehittämisyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > Kirjallisuutta

Tikkanen, Tuomo (toim.): 98995 : kylä napapiirillä. Hautajärven kylähistoriatoimikunta, 1986. ISBN 951-99779-6-1.
Sallan kylät
Aatsinki
Aholanvaara
Ahvenselkä
Hautajärvi
Hietajärvi
Hirvasvaara
Kallunki
Kelloselkä
Kirkonkylä
Kotala
Koutelo
Kursu
Käsmä
Naruska
Niemelä
Onkamo
Pahkakumpu
Paloperä
Saija
Salmivaara
Selkälä
Tuohikylä
Vallovaara
Varvikko
Vittikko
Hantit

| Hantit |
| --- | --- |
 Hanteja telttansa edustalla.
Väkiluku:  31 467 (vuonna 2021)
Asuinalueet:  Hanti-Mansia, Jamalin Nenetsia
Kielet:  hanti ja venäjä
Uskonnot:  šamanismi, ortodoksisuus
Sukulaiskansat:  mansit, unkarilaiset
Hantit (aikaisemmin ostjakit, hantiksi hanti tai hanti jah ’hantikansa’, ven. Ханты, Hanty) ovat suomalais-ugrilainen kansa. He puhuvat suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluvaa hantia. Hantien asuinalueet ovat Venäjällä Uralvuoriston itäpuolella Siperiassa Ob-joen ja sen sivujokien Kazymin, Pymin, Tremjuganin, Again, Tromaganin, Vahin ja Vasjuganin varsilla. Vuonna 2021 hanteja oli väestönlaskennan mukaan 31 467.
Pääosa hanteista asuu Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan alueella. Pohjoisimmat hantien asuttamat alueet ovat Jamalin Nenetsian autonomisen piirikunnan alueella Ob-joen alajuoksun itärannalla, lähellä piirikunnan pääkaupunkia Salehardia. Pohjoisessa hantien tärkeitä taajamia ovat 1 300 asukkaan Kažym ja Šuryškary. Etelän suunnalla heidän keskuspaikkojaan ovat Hanti-Mansijskin ja Surgutin kaupungit.lähde?
Hanteista ja manseista käytetään yhteisnimitystä obinugrilaiset kansat, ja heidän puhumansa kielet kuuluvat obinugrilaisiin kieliin.
Historiaa > Nimen alkuperä

Hantit itse käyttävät itsestään nimeä hanti tai hanti jah eli ’hantikansa’. Aiemmin heistä käytettiin nimeä ostjakit, mutta nykyisin sana hanti on korvannut sanan ostjakki monissa kielissä, myös suomessa. Hantien omankielinen nimitys on todennäköisesti samaa alkuperää kuin unkarin sotajoukkoa tarkoittava sana had. Aikaisemmin käytetty nimitys ostjakki puolestaan on peräisin hantinkielisestä yhdyssanasta aas-jah ’Obin kansa’, joka huontaa juurensa Objoen hantinkielisestä nimestä Aas.
Historiaa > Etninen historia

Hantit nousivat vuonna 1933 Kažymissa kapinaan neuvostohallinnon alueella suorittamaa kollektivisointia vastaan puolustaen perinteistä elämäntapaansa. Puna-armeija murskasi kapinan muutamassa viikossa teloittaen samalla kymmeniä paikallisia asukkaita.
Hantien perinteet eivät kuitenkaan kadonneet edes neuvostoaikana. Kazymiin järjestetään edelleen jokatalvisia porokisoja ja esimerkiksi ruoka siunataan polttamalla puulastua ja antamalla savun levitä pöydän antimien ylle samalla kun lausutaan perinteinen rukous. Savun puhdistava vaikutus kuuluu sekä hantien että mansien kulttuuriin.
Hantien perinteisissä porokisoissa eri kilpalajeja on runsaasti. Perinteisellä nartalla eli pororeellä ajattavien ravi- ja laukkakisojen lisäksi poroilla ajetaan nartalla seisten, poronnahasta tehdyllä pulkalla ja jopa leveillä metsästyssuksilla. Poroajojen lisäksi porokisojen ohjelmistossa on kansantanssia, perinneruokia, kisailua suopungin heitossa sekä perinteistä hantipainia.
Määrä

Aikoinaan hantit ja mansit asuivat hyvin laajalla alueella läntisen Siperian suurten jokien varsilla. Vuonna 1989 hanteja oli 22 521 henkilöä. Hanteja eli ostjakkeja on 20 000 ja manseja eli voguleja noin 7 500. Hantin kieltä puhui 1990-luvun puolivälissä äidinkielenään noin 13 000 henkeä, eli noin 50 prosenttia hanteista.lähde? Puhujien määrä vähenee vuosittain huomattavasti, ja sen takia hantin kieli on kuoleva kieli.
Hanteja on jonkin verran siirtynyt myös perinteisen asuinalueensa ulkopuolelle, pääasiassa entisen Neuvostoliiton alueelle. Esimerkiksi Ukrainassa eli sata hantia vuonna 2001.
Vuoden 2010 väestönlaskennassa hanteja oli noin 30 000 ja hantin kielen puhujia oli 9 600. Vuonna 2016 hanteja arveltiin olevan noin 38 000, joista Surguntihanteja oli noin 4 000. Vuonna 2021 hanteja oli väestönlaskennan mukaan 31 467.
Viime aikoina hantit ja mansit ovat pyrkineet tehostamaan oman kielen ja kulttuurin opetusta kouluissa ja harrastuspiireissä.
Kieli

Hanti kuuluu mansin kanssa obinugrilaisiin kieliin, jotka ovat puhujamääriltään pieniä pohjoisia kieliä. Suomalais-ugrilaisessa kieliperheessä heidän lähimpiä sukulaisiaan ovat unkarilaiset.
Kielet ovat erittäin uhanalaisia venäläisten harjoittaman sulauttamispolitiikan takia. Lapset on usein eristetty vanhemmistaan koulukoteihin. Niissä oman kielen puhuminen oli pitkään rangaistava teko.lähde?
Elinkeinot

Hantit harjoittavat muiden arktisen vyöhykkeen kansojen tapaan poronhoitoa ja keräilyä kuten marjastusta. Myös metsästystä harjoitetaan.
Nykyisin heidän perinteiset elinkeinonsa ovat vaarassa. Kalastus, metsästys ja poronhoito ovat vaarassa alueen rikkaiden luonnonvarojen, öljyn ja maakaasun hyödyntämisen vuoksi. Öljy- ja kaasuporaukset ovat tuoneet läntiseen Siperiaan myös siirtotyövoimaa, ja hantit ja mansit ovat jääneet piirikunnassaan pieneksi vähemmistöksi. Esimerkiksi Venäjän valtionyhtiö Gazprom toimii hantien asuma-alueella.
Öljy-yhtiö Surgutneftegaz tukee hantien perinteisiä porokisoja. Tapahtumaan osallistuminen on yksi pieni esimerkki öljy-yhtiöiden alkuperäiskansojen parissa tekemästä työstä. Suuremmassa mittakaavassa yritysten taloudellinen tuki lento- ja helikopteriliikenteelle helpottaa arkea hantien asuma-alueilla, jonne tieverkosto ei ulotu ja jossa välimatkat ovat pitkiä. Kuitenkin samaan aikaan jo 1960-luvulta jatkunut öljynporaus uhkaa vakavasti alueen herkkää luontoa ja perinteisiä elinkeinoja. Greenpeacen selvityksen mukaan Venäjän arktisilla alueilla valuu vuosittain maahan joko rikkinäisten putkien tai huolimattomien työtapojen vuoksi jopa 30 miljoonaa barrelia öljyä, josta se kulkeutuu vesistöihin saastuttaen laajoja alueita. Myös hantien asuinalueilla öljy-yhtiöt ja paikallishallinto tekevät yhteistyötä, jonka seurauksena öljynporauslupia on myönnetty jopa luonnonpuistojen alueille esimerkiksi hantien ja toisen suomensukuisen kansan metsänenetsien pyhälle Numto-järvelle.
Kulttuuri

Hantit ja mansit viettävät huhtikuun toisena lauantaina variksenpäivää kevään saapumisen kunniaksi, sillä varis on yksi ensimmäisiä läntiseen Siperiaan saapuvia kevään muuttolintuja. Juhlan nimi on hantiksi Vurnga Khatl ja mansiksi Urin Ekva Hotal.
Hantien ja mansien kulttuurissa karhu on pyhä eläin, jonka uskotaan laskeutuneen taivaasta maan päälle ja jonka sielu on siten tärkeä saattaa takaisin taivaaseen peijaisrituaalin kautta. Tämä vastaa täysin muinaisten suomalaisten käsitystä karhusta pyhänä eläimenä, joka on peräisin taivaasta. Neuvostoliiton aikana hantien peijaisten järjestäminen oli kiellettyä, mutta niitä järjestettiin salaa muutaman päivän mittaisina juhlina. Juhlassa on useita osia, mutta tärkein niistä on juhlan lopussa, kun hantit lauloivat perinteisiä rukouksiaan ja lähettivät karhun hengen ylös taivaaseen. Vaikka Kazymissa järjestettävät peijaiset ovat jälleen vakiinnuttaneet asemansa hanteille tärkeänä tapahtumana, joka kerää yleisöönsä hanteja laajalta alueelta, vain harvat nuoret haluavat opetella perinteisiä lauluja. Useimmat nuoret osaavat vain lyhyitä lauluja, mikä tekee itse juhlastakin lyhyemmän kuin menneinä aikoina. Kolmipäiväisen juhlan aikana esitetään noin 200 laulua eri aihelmista, mutta vanhoina aikoina juhla saattoi kestää jopa viisi päivää ja lauluja esitettiin yli 300.
Genetiikka

80 prosenttia hantimiehistä kantaa uralilaisilla kansoille ominaista, itäeuraasialaista haploryhmää N. 48,8 prosenttia heistä kantaa sen alaryhmää N1c ja 31,4 prosenttia kuuluu alaryhmään N1b-P43. Haploryhmää R1b esiintyy 10,5 prosentin tiheydellä.
Hantien äitilinjoissa korostuvat enemmän länsieuraasialaiset haplotyypit. Yleisin mtDNA:n haploryhmä hanteilla on U (28,3 %). 16,5 prosenttia hantinaisista kuuluu sen alaryhmään U4, 5,7 prosenttia alaryhmään U7, 5,4 prosenttia alaryhmään U5 ja alle prosentin taajuuksilla esiintyy myös alaryhmiä U2 ja U1. Muita äitilinjan haploryhmiä ovat muun muassa H (17,3 %), J (13,1 %), D (11,6 %) ja C (10,4 %).
Hantien autosomaalisesta DNA:sta arviolta 61 prosenttia on siperialaista ja loput länsieuraasialaista.
Aiheesta muualla

Suomensta Siperiaan -verkkonäyttely Kulttuurien museon verkkosivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Andrew Wiget: Black snow and the eastern khanty (2000) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Siperian alkuperäiskansat öljymiljoonien puristuksessa (2006) (kaleva.fi)
Sachiko Sosa (Helsinki): Korliki – erään Vahin hantin nykytilanne (2009, pdf) (sgr.fi)
Tatjana Moldanova: Ulkomuseo, ikkuna hantien perinteiseen kulttuuriin (2011, pdf) (nba.fi)
Pune

| Pune Poona |
| --- | --- |

 Pune
 Koordinaatit: 18°31′N, 73°51′E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Maharashtra
Piirikunta:  Pune
Korkeus:  560 m
Väkiluku (2011):  3 115 431
Aikavyöhyke:  UTC+5:30
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pune (marathiksi पुणे, Puṇe, siirtomaa-aikainen englanninkielinen nimi Poona) on kaupunki Intiassa Maharashtran osavaltiossa. Deccanin ylängöllä sijaitsevassa kaupungissa on yli kolme miljoonaa asukasta. Kaupungilla on pitkä historia. Ensimmäiset merkit kaupungista ovat jo ennen 1000-lukua.