stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maria Heikkinen

Maria Heikkinen (s. 16. toukokuuta 1990 Lappeenranta) on suomalainen pesäpalloilija. Hänen kasvattajaseuransa on Pesä Ysit ja nykyisin hän edustaa Viinijärven Urheilijoita.
Superpesiksen runkosarjassa Heikkinen on pelannut kaikkiaan 94 ottelua, joissa on lyönyt 13 ja tuonut 61 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pelaamissaan runkosarjan otteluissa 204. Superpesiksen pudotuspeleissä Heikkinen on pelannut 21 ottelua, joissa on lyönut kaksi ja tuonut kahdeksan juoksua. Lisäksi hän on pelaamissaan pudotuspelien otteluissa kerännyt tililleen 48 kärkilyöntipistettä.
Marcus Herold

| Marcus Herold> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Marcus Herold
Syntynyt: 12. tammikuuta 1950 (ikä 74)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pituus:  202 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1972–1973 1973–1976 1977–1978:  Playboys Tapiolan Honka Playhonka
Maajoukkueet
1972–1974:   Suomi
Ottelut (pisteet):  19 (101)
Marcus Herold (s. 12. tammikuuta 1950) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Tapiolan Hongan kasvatti Herold pelasi pääsarjauransa espoolaisjoukkueissa ja saavutti yhden SM-hopean sekä -pronssin, Suomen cupin mestaruuden vuonna 1977 ja Suomen cupin hopean.
Suomen miesten maajoukkueessa Herold pelasi vuosina 1972–1974 19 ottelua 5,3 pisteen keskiarvolla.
Heroldin poika Kim Herold voitti juniorina käsipallossa Suomen mestaruuksia ja tuli tunnetuksi mallina ja laulaja-lauluntekijänä. Heroldin veljistä Roy pelasi myös koripalloa maajoukkueessa ja Ben oli myös kiinnostunut koripallosta.
Saavutukset

SM-hopeaa 1978
SM-pronssia 1975
Suomen cup-mestaruus 1977
Suomen cupin hopeaa 1971
Marxilainen humanismi

Nuori Karl Marx.
Marxilainen humanismi on Nikita Hruštšovin aikana Neuvostoliitossa suosiota saanut marxilaisuuden suuntaus, joka korostaa inhimillistä näkökulmaa, subjektiivisuutta ja eettisyyttä. Marxilaisen humanismin ytimessä on usko siihen, että taistelun sosiaalisesti ja taloudellisesti oikeudenmukaisemman yhteiskunnan puolesta on perustuttava sekä inhimillisiin arvoihin että alistetussa asemassa olevien yksilöiden ja yhteisöjen voimaannuttamiseen. Keinoina taistelussa korostuvat kapitalistisen riiston ja sorron vastustaminen sekä epäoikeudenmukaisuutta ja vieraantumista ylläpitävien yhteiskunnallisten rakenteiden kritisointi ja muuttaminen. Marxilaiset humanistit perustavat aatteensa yleensä Karl Marxin varhaisiin kirjoituksiin, kuten teokseen Taloudellisfilosofiset käsikirjoitukset 1844.
Itä-Euroopan maissa marxilainen humanismi oli kylmän sodan aikana osittain valtiososialismin seurausta. Jugoslaviassa marxilaiset humanistit muodostivat 1960-luvulla Praxis-nimellä tunnettu ryhmän. Lännessä marxilainen humanismi nousi aatteena näkyvästi esiin Pariisissa vuonna 1968 puhjenneissa opiskelijamielenosoituksissa. Kyse oli sekä idässä että lännessä tyytymättömyydestä kansallisten kommunistipuolueiden aatteelliseen linjaan ja vastareaktiosta objektiiviseen marxilaisuuden tulkintaan. Tunnettuja marxilaisia humanisteja ovat Lev Trotskin entinen sihteeri Raja Dunajevskaja, Erich Fromm, Ernst Bloch ja Herbert Marcuse.
Marcoussis

Jean de Mintagun linnan rauniot Marcoussis’n kaupungissa
| Perustiedot |
| --- | --- |
Valtio::  Ranska
Région:: Île-de-France
Departementti:: Essonne
Pinta-ala:: 16,80 km²
Asukasluku:: 7 647 (2006)
Asukastiheys:: 455,2 as./km²
Alueen matalin paikka:: 67 m
Alueen korkein paikka:: 172 m
Kaupunginjohtaja:: Olivier Thomas   2001–2008
Kotisivu:: 


Marcoussis on ranskalainen kaupunkikunta, joka sijaitsee Essonnen departementissa ja siten myös Île-de-Francen hallintoalueella.
Kunta oli keskittynyt aina 1960-luvulle saakka vihannesten viljelemiseen. Kunta toimitti Pariisin halleille niin tomaatteja kuin vadelmiakin sekä muita puutarhatuotteita. Vuodesta 1894 aina vuoteen 1938 juna, joka ajoi Pariisin ja Arpajonin välillä, toimitti kunnan vihannekset ennen kello neljää Pariisin kaupungin kulutuksen tarpeisiin.
Historia

Kaupungin alueella on merkkejä hyvin varhaisesta asutuksesta, erityisesti tällainen paikka sijaitsee alueen eteläisen laakson eräällä mäellä, jossa on kaivettu esiin kiviesineiden valmistamo. Kuitenkin kylä kehittyi voimakkaasti vasta kun Saint Wandrillen vaatimattoman luostarin ympärille. Tämä luostari oli samannimisen normandialaisluostarin sivuluostari. Vuonna 854 eräässä Kaarle Kaljupään antamassa asiakirjassa mainitaan Marcoussis. Alussa ei toki ole kyse kuin eräänlaisesta viinitarhasta, joka on Butin alainen ja lähellä Arpajon kaupunkia. Kun munkit menettivät Bution luostarin niin ne siirtyivät Marcoussis’n 1100-luvun alkupuolella.
Kuitenkin arkistoiden puuttuminen estää mahdollisuuden tarkempaan kuvaukseen tuon aikakauden luostarista. Tiedetään vain se, että vuonna 1296 oli luostarissa vain yksi ainut munkki, kun kylässä oli kuitenkin noin 120 asukasta. Kuitenkin 1400-luvulla uudet munkit saapuivat ottamaan raunioituneen luostarin haltuunsa.
Marcoussis’n historiaan liittyy myös Ranskan kuninkaan Kaarle VI Mielipuolen valtiovarainministerin Jean de Montagun henkilö. Hän rakennutti paikkakunnalle linnan, josta on jäljellä vain perustuksen rauniot ja eräs torni. Myös Kaarle VI sedällä Berryn herttualla on pieni roolinsa kaupungin historiassa, sillä hän lahjoitti luostarin kirkolle marmorisen Netsyt Marian patsaan, tämä oli ehkä lukusista kuninkaallisten alueelle tekemistämetsästysretkistä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin viralliset sivut
de la Baume Pluvinel perheen sivusto, he olivat viimeisia Montagoun linnan omistajia (Arkistoitu – Internet Archive)
Jokunen valokuva Bineau karnevaalista vuonna 2007 (Arkistoitu – Internet Archive)
Neitsut Marian patsas Marcoussis’n Madelainen kirkossa
Mikkelin hiippakunta

| Mikkelin hiippakunta S:t Michels stift |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Mikkelin tuomiokirkko
Kirkkokunta:  evankelis-luterilainen
Tuomiokirkko:  Mikkelin tuomiokirkko
Perustettu:  1897
– Savonlinnan hiippakunta:  1897
– Viipurin hiippakunta:  1925
– Mikkelin hiippakunta:  1945
Seurakuntia:  36
– Jäsenmäärä:  418 452 (2023)
– Osuus asukkaista:  67,5 %
Mikkelin piispa:  Mari Parkkinen
Hiippakuntavaltuusto:  21 paikkaa
– puheenjohtaja:  Petri Pekonen
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mikkelin hiippakunta (ruots. S:t Michels stift) on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Sen tuomiokapituli sijaitsee Mikkelissä, ja sen tuomiokirkko on Mikkelin tuomiokirkko. Hiippakunta perustettiin 1897 Savonlinnan hiippakuntana tuomiokirkkonaan Savonlinnan tuomiokirkko. Hiippakunnan keskus siirrettiin Viipuriin 1924. Viipurin tuomiokirkko menetettiin sodissa 1944 Neuvostoliitolle, jolloin piispanistuin siirtyi Mikkeliin. Hiippakunta muodostettiin pääasiallisesti Viipurin hiippakunnan seurakunnista seuraavana vuonna.
Hiippakuntaan kuuluu 36 seurakuntaa, jotka muodostavat neljä rovastikuntaa. Yksi seurakunnista, Pyhtään seurakunta, on kaksikielinen enemmistön kielenään suomi.
Hiippakunnan piispana aloitti syyskuussa 2023 Imatran kirkkoherrana toiminut Mari Parkkinen.
Piispat > Savonlinnan hiippakunta 1897–1935

| piispa | piispa | virka-aika | lisätietoa |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Gustaf Johansson | 1897–1899 |  |
|  | Otto Immanuel Colliander | 1899–1924 |  |
|  | Erkki Kaila | 1925–1935 |  |
Piispat > Viipurin hiippakunta 1935–1945

| piispa | piispa | virka-aika | lisätietoa |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Yrjö Loimaranta | 1935–1942 |  |
Piispat > Mikkelin hiippakunta 1945–

| piispa | piispa | virka-aika | lisätietoa |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Ilmari Salomies | 1943–1951 | aloitti Viipurin piispana ja jatkoi Mikkelin piispana piispanistuimen siirron jälkeen |
|  | Martti Simojoki | 1951–1959 | Arkkipiispa 1964-1978 |
|  | Osmo Alaja | 1959–1978 |  |
|  | Kalevi Toiviainen | 1978–1993 |  |
|  | Voitto Huotari | 1993–2009 |  |
|  | Seppo Häkkinen | 2009–2023 |  |
|  | Mari Parkkinen | 2023– |  |
Ystävyyshiippakunnat

Mikkelin hiippakunnan ystävyyshiippakunta on:
Unkarin evankelis-luterilaisen kirkon läntinen hiippakunta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mikkelin hiippakunta Wikimedia Commonsissa
Mikkelin hiippakunta
Kiteen rovastikunnan lakkauttaminen   Mikkelin hiippakunta 9.8.2011
Kartta Mikkelin hiippakunnan rovasti- ja seurakunnista.
Markus Pommer

Markus Pommer
Markus Pommer (s. 27. tammikuuta 1991 Heilbronn) on saksalainen moottoriurheilija. Pommer aloitti uransa Karting-sarjoissa vuonna 1999, jossa hän ajoi aina vuoteen 2006 asti. Vuonna 2007 Pommer kilpaili Formula ADAC BMW-sarjassa sijoittuen sarjan 10:ksi. Vuonna 2008 Pommer siirtyi ADAC Formel Masters-sarjaan sijoittuen loppupisteissä viidenneksi. Vuonna 2009 Pommer ajoi Saksan Formula 3-sarjassa sijoittuen sarjan kolmanneksi. Hän jatkoi vielä vuodet 2010-2011 sijoittuen kaudella 2011 sarjan seitsemänneksi. Vuonna 2012 Pommer siirtyi Formula 2-sarjaan. Hän voitti kolme kilpailua sijouttuen sarjan neljänneksi. Vuonna 2013 Pommer siirtyi Porsche Supercup -sarjaan saavuttaen 25 pistettä. Vuonna 2014 Pommer kilpaili Auto GP World Series -sarjassa voittaen kaksi kilpailua kauden aikana sijoittuen sarjan kolmanneksi. Samana vuonna hän teki paluun Saksan F3 -sarjaan voittaen sarjan mestaruuden. Vuonna 2015 Pommer kilpailee Euroopan Formula 3 -sarjassa.
Marcos Siebert

Marcos Siebert (s. 16. maaliskuuta 1996 Mar del Plata) on argentiinalainen autourheilija.
Ura

Siebert on vuoden 2016 Italian Formula 4 -sarjan mestari. Kaudella 2017 hän kilpaili GP3-sarjassa Campos Racing -tallissa.
Kausilla 2022-2023 hän ajaa European Le Mans Series ja Asian Le Mans Series -sarjoissa LMP3-luokassa.
GP3 -tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Campos Racing | ESPFEA 10 | ESPSPR 16 | AUTFEA 12 | AUTSPR 10 | GBRFEA 12 | GBRSPR 10 | HUNFEA 11 | HUNSPR 9 | BELFEA Kesk. | BELSPR Kesk. | ITAFEA 4 | ITASPR C | JERFEA 18 | JERSPR 17 | ABUFEA Kesk. | ABUSPR Kesk. | 14 | 16. |
Käännös suomeksi
Markus Arsalo

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 21. lokakuuta 2002 (ikä 21)
Pelipaikka: puolustava keskikenttäpelaaja
Pituus: 183 cm
Seura
Seura: Inter
Pelinumero: 18
Junioriseurat
0000–2019: TPS
2020–2021: Inter
2021: → Jazz (laina)
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2019 | TPS 2 | 2 | (0) |
| 2020 | Inter 2 | 10 | (2) |
| 2021– | Inter | 5 | (0) |
| 2021 | → Jazz (laina) | 16 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 16. toukokuuta 2022.
Markus Arsalo (s. 21. lokakuuta 2002) on suomalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Interiä. Ensisijaiselta pelipaikaltaan Arsalo on puolustava keskikenttäpelaaja.
Arsalo nousi Interin edustusjoukkueeseen seuran reservijoukkueesta kaudeksi 2021 tehden kaksivuotisen sopimuksen. Toukokuussa 2021 Inter lainasi hänet Kakkosessa pelaavaan Jazziin. Arsalo pelasi kauden 2021 aikana Jazzissa 16 Kakkosen ottelua, joissa hän teki yhden maalin.
Ensimmäisen ottelunsa Veikkausliigassa Arsalo pelasi 9. huhtikuuta 2022. Hän pelasi täydet minuutit, kun Inter voitti sarjakauden toisessa ottelussaan AC Oulun 2–1. Arsalo teki uransa ensimmäisen Veikkausliiga-maalin 27.7.2024 ottelussa FC Lahtea vastaan.
Marianne Sivonen

| Marianne Sivonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. tammikuuta 2004 (ikä 20)  Joensuu
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  lukkari
Sisäpelirooli:  kotiuttaja
Heittokäsi:  oikea
Lyöntipuoli:  oikea
Seura:  Joensuun Maila
Pelinumero:  7
Pelaajaura
Ammattilaisjoukkueet
 2021– :    Joensuun Maila 
Marianne Sivonen (s. 7. tammikuuta 2004 Joensuu) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Pelipaikaltaan hän on lukkari.
Kaudella 2021 Sivonen pelasi 13 ottelua Joensuun Mailan lukkarina, kun vakiolukkari Hanna Toivanen siirrettiin lyöjäjokeriksi lautaskammon vuoksi. Näissä otteluissa hän löi 2+5 juoksua ja toi 3 juoksua.
Sivonen on pelannut myös kolme ottelua Ykköspesistä Puijon Pesiksessä ja 26 ottelua Suomensarjaa Joensuun Mailan Suomensarjan ykkösjoukkueessa. Sivosen kasvattajaseura on Ilomantsin Urheilijat.
Marcos Senna

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Marcos Antonio Senna da Silva
Syntymäaika: 17. heinäkuuta 1976 (ikä 48)
Syntymäpaikka: São Paulo, Brasilia
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1997–1999 1999–2000 2000–2001 2001–2002 2002 2002–2013 2013–2015 | Rio Branco América (SP) Corinthians Juventude São Caetano Villarreal New York Cosmos | 0 (0) 0 (0) 12 (0) 14 (1) 0 (0) 291 (25) 48 (11) |
Maajoukkue
| 2006–2010 | Espanja | 28 (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 16. joulukuuta 2019.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 16. joulukuuta 2019.
Marcos Antonio Senna da Silva (s. 17. heinäkuuta 1976 São Paulo, Brasilia) on brasilialaissyntyinen espanjalainen jalkapalloilija, joka pelasi keskikenttäpelaajana. Hän edusti 11 vuoden ajan Espanjan Primera Divisiónin Villarrealia.
Senna aloitti ammattilaisuransa Brasilian kolmosdivisioonan Rio Branco vuonna 1997. Ennen siirtymistään Espanjaan vuonna 2002 hän oli mukana voittamassa seurajoukkueiden maailmanmestaruutta Corinthiansin paidassa vuonna 2000. Villarrealia hän on edustanut Espanjan pääsarjan lisäksi myös UEFA Cupissa ja Mestarien liigassa, joista jälkimmäisessä seura ylsi välieriin vuonna 2006.
Senna sai Espanjan kansalaisuuden heinäkuussa 2005. Koska hän ei ollut koskaan edustanut Brasiliaa kansainvälisellä tasolla, oli hän halutessaan vapaa edustamaan Espanjaa. Ensiesiintymisensä Espanjan maajoukkueessa hän teki 1. maaliskuuta 2006 ystävyysottelussa Norsunluurannikkoa vastaan. Hän kuului maajoukkueen kokoonpanoon vuoden 2006 MM-kilpailuissa ja 2008 EM-kilpailuissa, joista jälkimmäisessä Espanja voitti mestaruuden. Samalla hänestä tuli ensimmäinen brasilialaissyntyinen pelaaja, joka on voittanut Euroopan-mestaruuden.
Sennan serkku Marcos Assunção on myös ammattilaisjalkapalloilija.
Saavutukset

Seurajoukkue
Brasilian pääsarjamestaruus: 2001
Seurajoukkueiden maailmanmestaruus: 2000
Maajoukkue
Euroopan-mestaruus: 2008
Aiheesta muualla

Marcos Senna Football Database -sivustolla (englanniksi)
Espanjan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Casillas |
2 Salgado |
3 Pernía |
4 Marchena |
5 Puyol |
6 Albelda |
7 Raúl |
8 Xavi |
9 Torres |
10 Reyes |
11 García |
12 López |
13 Iniesta |
14 Alonso |
15 Ramos |
16 Senna |
17 Joaquín |
18 Fàbregas |
19 Cañizares |
20 Juanito |
21 Villa |
22 Pablo |
23 Reina |
Valmentaja Aragonés
Espanjan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2008
1 Casillas |
2 Albiol |
3 Navarro |
4 Marchena |
5 Puyol |
6 Iniesta |
7 Villa |
8 Xavi |
9 Torres |
10 Fàbregas |
11 Capdevila |
12 Cazorla |
13 Palop |
14 Alonso |
15 Ramos |
16 García |
17 Güiza |
18 Arbeloa |
19 Senna |
20 Juanito |
21 Silva |
22 de la Red |
23 Reina |
Valmentaja Aragonés
Marjan Jelenko

| Marjan Jelenko |
| --- | --- |
 Marjan Jelenko Ramsau 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. heinäkuuta 1991 (ikä 33) Zreče, Slovenia
Uran tiedot
Seura:  SSK Velenje
Laji:  yhdistetty hiihto
Maailmancup
Kaudet:  2009–
Paras sijoitus:  5.
 Tietolaatikko päivitetty 25. joulukuuta 2018 
Marjan Jelenko (s. 22. heinäkuuta 1991 Zreče) on slovenialainen yhdistetyn hiihtäjä. Hän edustaa SSK Velenje -seuraa.
Jelenko saavutti nuorten MM-kilpailuissa Hinterzartenissa 2010 hopeaa viiden kilometrin Gundersen-kilpailussa ja pronssia joukkuekilpailussa. Seuraavan vuoden Otepään nuorten MM-kilpailuissa hän sai kultaa 5 kilometrin ja hopeaa 10 kilometrin Gundersen-kilpailussa. Aikuisten arvokilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran Liberecin MM-kilpailuissa 2009. Oslon MM-kisoissa 2011 hän oli 27:s normaalimäen Gundersen-kilpailussa ja kahdeksas normaalimäen joukkuekilpailussa. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli normaalimäen Gundersen-kilpailussa seitsemäs. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui suurmäen Gundersen-kilpailussa 16:nneksi ja normaalimäessä 21:nneksi.
Jelenko kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Chaux-Neuve'ssa tammikuussa 2009. Parhaimmillaan hän on sijoittunut viidenneksi Lillehammerissa marraskuussa 2012.
Marjamäki

Marjamäki on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Lauri Marjamäki (s. 1977), suomalainen jääkiekkovalmentaja
Masi Marjamäki (s. 1985), suomalainen jääkiekkoilija
Pekka Marjamäki (1947–2012), suomalainen jääkiekkoilija
Raisa Marjamäki (s. 1987), suomalainen runoilija
Sari Marjamäki (o.s. Fisk) (s. 1971), suomalainen jääkiekkoilija
Toni Marjamäki (s. 1992), suomalainen pesäpalloilija
Tuomas Marjamäki (s. 1978), suomalainen toimittaja ja tietokirjailija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Markkinaoikeus

| Markkinaoikeus Marknadsdomstolen |
| --- | --- |
Perustettu:  1. maaliskuuta 2002
Tehtävä:  Erityistuomioistuin
Ministeriö:  Oikeusministeriö
Päätoimi­paikka:  Radanrakentajantie 5 Helsinki
Valtio:  Suomi
Ylituomari:  Jussi Karttunen
Aiheesta muualla
Sivusto
Markkinaoikeus (ruots. marknadsdomstolen; lyhenne MAO, MaO tai MO) on markkinaoikeudellisiin asioihin keskittynyt erityistuomioistuin Suomessa.
Helsingissä sijaitseva markkinaoikeus perustettiin 1. maaliskuuta 2002 ja se korvasi kilpailuneuvoston ja markkinatuomioistuimen. Markkinaoikeuden toimivaltaan kuuluvat muun muassa kilpailuoikeudelliset, kuluttajansuojaan liittyvät ja markkinoiden toimintaan liittyvät asiat. Markkinaoikeus, kuten muutkin erityistuomioistuimet, käyttää lainopillisten jäsenten lisäksi kunkin alan asiantuntijoita kokoonpanossaan. Käytännössä hankinta-asiat ratkaistaan ilman sivutoimisia asiantuntijajäseniä. Markkinaoikeuden ylituomari on Jussi Karttunen.
Oikeudenkäynti markkinaoikeudessa tapahtuu joko riita- tai hallintolainkäytön järjestyksessä. Riita-asioina käsitellään kuluttajansuoja-asiat sekä sopimattomasta menettelystä elinkeinotoiminnassa annetun lain mukaiset asiat. Riita-asioina käsitellään muidenkin lakien mukaisia asioita, jotka liittyvät kuluttajansuojaan esimerkiksi mainonnan kautta. Sen sijaan julkisiin hankintoihin liittyvät sekä kilpailunrajoituksista annetun lain mukaiset kilpailuasiat käsitellään hallintolainkäyttöasioina. Riippuen asian laadusta markkinaoikeuden päätöksistä voi valittaa joko korkeimpaan oikeuteen tai korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Muutoksenhaku korkeimpaan oikeuteen on valitusluvanvaraista, kun taas korkeimpaan hallinto-oikeuteen voidaan valittaa suoraan. Käsittely hallintolainkäyttöasioissa on pääosin kirjallista. Suullisten käsittelyjen järjestäminen on kuitenkin yleistä kilpailuasioissa ja markkinaoikeuden niissä asiaryhmissä, joissa muutoksenhakutie ohjautuu korkeimpaan oikeuteen.
Markkinaoikeus käsittelee vuosittain satoja asioita. Yleisin asialuokka on julkisiin hankintoihin liittyvät asiat. Ensimmäisen yrityskaupan markkinaoikeus kielsi vuonna 2020.
Aiheesta muualla

Markkinaoikeuden ratkaisuja
Markkinaoikeuslaki
Laki sopimattomasta menettelystä elinkeinotoiminnassa 22.12.1978/1061 finlex.fi. Viitattu 19.4.2012.
Mahmud Ghaznilainen

| Mahmud Ghaznilainen |
| --- | --- |
 Mahmud saa lahjaksi kunniavaatteen kalifi al-Qadrilta. symbolinen lahja ilmaisi hyväksyntää ja kiitollisuutta sen vastaanottajalle välittäen osan kalifin arvovallasta. Maalaus vuoden 1307 paikkeilta.
Ghaznin sulttaani
 998–1030  
Edeltäjä:  Sebük Tegin
Seuraaja:  Mas'ud I
Henkilötiedot
Syntynyt: 971
Kuollut: 1030 Ghazni
Tiedot
Uskonto:  sunnalaisuus
Mahmud Ghaznilainen (s. 971 – k. 1030) oli Suuria alueita esimerkiksi nykyisessä Iranissa, Afganistanissa ja Pakistanissa hallinnut ghaznavidihallitsija. Muodollisesti Mahmud oli Bagdadin abbasidi-kalifin alainen, mutta todellisuudessa hän oli itsenäisesti toimiva hallitsija. Mahmud laajensi turkkilaistaustaisen isänsä Sebük Teginin perustamaa valtakuntaa ja muslimihistorioitsijat muistavat hänet islamin esitaistelijana Intiassa.
Elämäkerta

Mahmud Ghaznilainen syntyi vuonna 971. Hän oli Ghaznavidien valtakunnan perustaneen Sebük Teginin poika. Sebük Tegin oli ollut turkkilaistaustainen sotilasorja, joka oli lopulta saanut haltuunsa suuren osan aiemmin samanidien hallitsemasta alueesta. Hänen kuollessaan vuonna 997 syttyi veljessota hän poikiensa kesken, jonka voittajaksi selviytyi Mahmud vuonna 998. Mahmud voitti myös valtaannousuaan seuranneet kapinat, joita johtivat entiset samanidikuvernöörit. Mahmud käytti arvonimeä sulttaani. Sulttaani oli arvonimenä alkanut yleistyä itäisessä islamilaisessa maailmassa 900-luvulla ja ghaznavidit lukeutuivat sen ensimmäisiin käyttäjiin.
Hallitsijana Mahmud oli muodollisesti Bagdadin abbasidi-kalifin alainen, mutta käytännössä itsenäinen. Mahmud tuki sunnalaista kalifia sotien esimerkiksi šiialaisia bujideja ja hinduhallitsijoita vastaan. Häntä edeltäneiden samanidien tapaan Mahmud käytti kalifia oman ideologiansa oikeuttajana, mutta käskyvaltaa ei kalifilla häneen ollut. Mahmudin sotareket selittyivät uskonnon ohella myös strategisilla ja taloudellisilla syillä. Etenkin Intia muodosti houkuttelevan laajentumissuunnan Mahmudille. Alue koostui pienistä keskenään kilpailevista valtioista, kun taas muissa suunnissa voimakkaita valtakuntia, kuten pohjoisen sotilaallisesti vahvat karakhanidit. Mahmudin sanotaankin tehneen noin 17 sotaretkeä Intiaan, ensimmäisen vuonna 1001 ja viimeisen vuonna 1026. Hänen päävastustajansa ensimmäisillä sotaretkillä oli Panžabia hallinnut Jaipal, jonka Mahmud voitti taistelussa lähellä nykyistä Peshawaria vuonna 1001. Jaipalin poika Anandpal jatkoi sotaa Mahmudia vastaan joidenkin muiden Intian hallitsijoiden tukemana, mutta hänetkin voitettiin vuonna 1008, jonka jälkeen Mahmudin oli mahdollista edetä kohti Intian sydänmaita. Hänen viimeinen sotaretkensä Intiaan ulottui aina Somnathiin saakka Gudžaratissa.
Mahmudin valloitusten aikana hänen pääkaupungistaan Ghaznista muodostui ensimmäinen Afganistanin alueella sijainnut valtakunnan pääkaupunki sitten Kušan-valtakunnan aikojen. Kaupungissa toteutettiin suuria rakennushankkeita, joita varten tuotiin arkkitehteja ja käsityöläisiä Perisasta ja Intiasta. Mahmudin hovissa vaikutti itäisen islamilaisen maailman meineikkaimpia oppineita ja runoilijoita. Esimerkiksi runoilija Ferdousi saapui Ghazniin esittelemään teostaan Šahname, johon Mahmud suhtautui kuitenkjin ilmeisesti yliolkaisesti. Mahmud saattoi luoda oman valtakuntansa paljolti siksi, että lähialueella ei ollut varteenotettavia kilpailijoita. Hänen kuoltuuan vuonna 1030 valtaan nousi hänen poikansa Mas'ud I, joka kärsi vuonna 1040 huomattavan tappion Dandanqanin taistelussa uudelle kasvavalle vaikuttajalle seldžukeille. Ghaznavidit säilyttivät alueensa vain Kabulin laaksossa ja Pohjois-Intiassa ja 1100-luvulla he päätyivät ghuridien kukistamaksi. Muslimihistorioitsijat ovat muistaneet Mahmudin etenkin islamin esitaistelijana Intiassa, kun taas monet Intialaiset tunsivat hänet lähinnä ryöstöretkistään.
Mahmudin lyöttämiä kolikoita.
Marjalävikkö

Marjalävikkö käytössä mustaherukan satoaikaan.
Marjalävikkö (myös marjasiivilä tai marjanpuhdistin) on työväline, jota käytetään käsin tai marjanpoimurilla poimittujen marjojen, puutarha- tai metsämarjojen, kuten mustikoiden, puolukoiden, viinimarjojen ja muiden puhdistamiseen poiminnan jälkeen ennen marjojen säilöntää tai käyttöä ruuaksi. Lävikkö on yleensä muovia, ja siinä on pyöreä ritiläpohja ja matalat sivuseinät. Kun marjoja ravistellaan lävikössä, osa lehdistä ja roskista varisee ritilän läpi, ja loput roskat sekä vialliset tai raa'at marjat voidaan poimia ritilältä käsin. Lopuksi puhtaat marjat kaadetaan läviköstä toiseen astiaan. Näin marjojen puhdistus nopeutuu verrattuna puhdistamiseen paljain käsin. Marjalävikkö on hyödyllinen varsinkin marjanpoimuria käytettäessä, koska poimurilla noukittaessa marjoihin tulee enemmän roskia ja lehtiä kuin käsin poimittaessa.