stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korkeusjärjestelmä
Aiheesta muualla

https://kartta.paikkatietoikkuna.fi/
https://www.maanmittauslaitos.fi/tutkimus
Kuningas Khalidin kansainvälinen lentoasema

| Kuningas Khaledin kansainvälinen lentoasema> مطار الملك خالد الدولي |
| --- | --- |

IATA-koodi:  RUH
ICAO-koodi:  OERK
Sijainti:  Riad
Tyyppi:  Julkinen
Ylläpitäjä:  Fraport Saudi Arabia Ltd
Kuningas Khaledin kansainvälinen lentoasema (arab. مطار الملك خالد الدولي‎; IATA: RUH, ICAO: OERK) on lentoasema Saudi-Arabiassa. Se sijaitsee 35 kilometriä pääkaupungista Riadista pohjoiseen. Se avattiin 26. marraskuuta 1983. Lentokenttäalueen pinta-ala on 225 km², ja terminaalien lisäksi alueella sijaitsee mm. moskeija ja kauppoja.
Kotisairaanhoito

Kotisairaanhoito on potilaan kodeissa tapahtuvaa sairaanhoitoa. Sen tarkoituksena on helpottaa kotiutumista sairaalasta, tukea kotona selvytymistä sekä tukea omaisten tekemää hoitoa. Kotisairaanhoidossa toteutetaan lääkärin määräämiä toimenpiteitä, kuten näytteiden ottoa, mittauksia, lääkehoidon valvontaa, potilaan voinnin seurantaa sekä kivun hoitoa.   Kotisairaanhoidossa työskentelee sekä sairaanhoitajia että lähihoitajia.
Kotisairaalahoito on määräaikaisen sairaalatasoisen hoidon viemiestä potilaan kotiin. Siinä annetaan potilaalle kotona erikoissairaanhoitoa sekä annetaan esimerkiksi saattohoitoa.
Kotisairaanhoitoa ja -sairaalahoitoa ohjaa Suomessa terveydenhuoltolaki (1326/2010). Hoidosta perittäviin maksuihin vaikuttaa se, että onko annettava hoito tilapäistä ja lyhytaikaista vai jatkuvaa ja säännöllistä.
Kutha

Kuthan sijainti.
Kutha, nykyinen Tall Ibrāhīm Babylonin maakunnassa Irakissa, oli muinainen kaupunki Mesopotamiassa. Se sijaitsi pohjoiseen Kišin kaupungista. Kutha oli alamaailman jumalan Nergalin palvonnan keskus, ja koska paikka oli pyhä, ovat kaikki sumerilaiset ja seemiläiset hallitsijat pyrkineet ylläpitämään sitä.
Kirgisia Turkvision laulukilpailussa

| Kirgisia |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  Piramida Television
Esiintymiset
Esiintymiskerrat:  3
Ensiesiintyminen:  2013
Paras sijoitus:  1. (2015)
Huonoin sijoitus:  8. (2013)
Paras pistemäärä:  196 (2014)
Huonoin pistemäärä:  183 (2013)
Kirgisia on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kolme kertaa, vuonna 2013, 2014 ja 2015.
Historia > 2013

Kirgisia osallistui kaikkien aikojen ensimmäiseen Turkvision laulukilpailuun Turkin Eskişehirissä vuonna 2013. Edustajaksi valittiin bändi nimeltä Çoro kappaleella "Kaygyrba" (Кайгырба). Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Çoro pääsi jatkoon ja sijoittui finaalissa kahdeksanneksi 183 pisteellä.
Historia > 2014

20. heinäkuuta 2014 ilmoitettiin että Kirgisia osallistuisi myös vuoden 2014 kilpailuun, joka järjestettiin Kazanissa, Tatarstanissa. Edustajaksi valittiin bändi nimeltä Non-Stop kappaleella "Seze bil" (Сезе бил). Kilpailun semifinaalissa Non-Stop sai 190 pistettä, sijoittui kuudenneksi ja pääsi finaaliin. Finaalissa he saivat 196 pistettä ja sijoittuivat neljänneksi.
Historia > 2015

Kirgisia osallistui myös vuoden 2015 kilpailuun, joka järjestettiin Istanbulissa, Turkissa. Edustajaksi valittiin laulaja Jiidesh İdirisova kappaleella "Kim bilet" (Kим билет). Finaalissa İdirisova voitti Kirgisialle ensimmäisen voiton 194 pisteellä.
Kilpailijat

Voitto
Toinen
Kolmas
Viimeinen
| Vuosi | Artisti(t) | Kieli | Kappale | Sija | Pisteet | Semif>  | Pisteet |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | Çoro | Kirgiisi | ”Kaygyrba” (Кайгырба) | 8 | 183 | Jatkoon | – |  |
| 2014 | Non-Stop | Kirgiisi | ”Seze bil” (Сезе бил) | 4 | 196 | 6 | 190 |  |
| 2015 | Jiidesh İdirisova | Kirgiisi | "Kim bilet" (Kим билет) | 1 | 194 | Ei semifinaalia | Ei semifinaalia |  |
2016: Kilpailu peruttu
Konstantia Itävaltalainen

| Konstantia Itävaltalainen |
| --- | --- |
 Kuningatar Konstantia Itävaltalainen, Joseph Heintz vanhempi 1604
Puolan kuningatar Liettuan suuriruhtinatar
Valtakausi:  1605–1631

Syntynyt:  Konstantia Renate Habsburg 24. joulukuuta 1588 Graz, Itävalta
Kuollut:  10. heinäkuuta 1631 (ikä 42) Varsova, Puola
Hautapaikka:  Wawelin katedraali, Krakova
Puoliso:  Sigismund
Lapset:  Juhana Juhana II Kasimir Juhana Albert Karl Ferdinand Alexander Anna Konstantia
Suku:  Habsburg
Isä:  Kaarle II (Itävallan arkkiherttua)
Äiti:  Baijerin Maria Anna
Arkkiherttuatar Konstantia Itävaltalainen, Frans Pourbus nuorempi 1603-1604
Konstantia Itävaltalaisen ja Sigismund III:n hääkulkue Krakovassa 1605
Konstantia Itävaltalainen, Constanz Renate Habsburg (24. joulukuuta 1588 Graz, Itävallan arkkiherttuakunta – 10. heinäkuuta 1631 Varsova, Puola-Liettua) oli Puola-Liettuan kuningatar avioliittonsa kautta kuningas Sigismund III Vaasan kanssa.
Suku

Konstantian isä oli Sisä-Itävallan arkkiherttua Kaarle II (1540–1590), joka oli keisari Ferdinand I:n ja Böömin ja Unkarin prinsessa Anna Jagellonican (1503–1547) nuorin poika. Hänen äitinsä, joka oli myös hänen isänsä sisarentytär, oli Baijerin prinsessa Maria Anna (1551–1608), joka oli Itävallan arkkiherttutar Annan (1528 –1590) ja Baijerin herttua Albrekt V:n (1528–1579) tytär. Konstantia oli Sigismundin edellisen vaimon Anna Itävaltalaisen nuorempi sisar.
Hän oli keisari Ferdinand II:n sisar ja hänellä oli 14 sisarusta, joista kolme kuoli jo pieninä. Arkkiherttuatar Margareeta Itävaltalainen (1584–1611) avioitui Espanjan kuningas Filip III:n kanssa 18. huhtikuuta 1599. Kaksi veljistä ryhtyi kirkon palvelukseen: Leopold V (1586–1632) oli Passaun ruhtinaspiispa ja Kaarle (1590–1624) oli Wrocławin ruhtinaspiispa. Arkkiherttuatar Maria Christina (1574–1621) avioitui vuonna 1595 voivodi Sigismund Bathoryn, Transilvanian ruhtinaan kanssa; Maria Christina hallitsi ruhtinaskuntaa vuosina 1597–1598, he erosivat vuonna 1599. Arkkiherttuatar Maria Magdalena (1589–1631) avioitui vuonna 1608 Cosimo II de' Medicin, Toscanan suurherttuan kanssa.
Avioliitto ja lapset

Konstantia Itävaltalainen avioitui 11. joulukuuta 1605 Puolan kuninkaan ja Liettuan suurherttua Sigismund III Vaasan kanssa, joka oli hänen vanhemman sisarensa Anna Itävaltalaisen leski.
Konstantialla ja Sigismundilla oli seitsemän lasta, joista kaksi kuoli jo pieninä lapsina:
Juhana Kasimir (25. joulukuuta 1607 – 14. tammikuuta 1608), kuoli alle kuukauden ikäisenä
Juhana Kasimir (22. maaliskuuta 1609 – 16. joulukuuta 1672), hallitsi vuosina 1648–1668 kuningas Juhana II Kasimirina
Juhana Albert (25. kesäkuuta 1612 – 29. joulukuuta 1634), kardinaali, Warmian ja Krakówan ruhtinaspiispa, kuoli 22-vuotiaana todennäköisesti isorokkoon
Karl Ferdinand (13. lokakuuta 1613 – 9. toukokuuta 1655), Wrocławin piispa 1625, Płockin piispa 1640 ja Opolen herttua 1648-1655
Aleksander Karl (4. marraskuuta 1614 – 19. marraskuuta 1634), kuoli 20-vuotiaana isorokkoon
Anna Konstantia (26. tammikuuta 1616 – 24. toukokuuta 1616), kuoli nelikuisena
Anna Katariina Konstantia (7. elokuuta 1619 – 8. lokakuuta 1651), avioitui Neuburgin vaaliruhtinas Filip Vilhelmin (1615–1690) kanssa, heillä ei ollut lapsia.
Perintö

Konstantia Itävaltalainen kuoli 42-vuotiaana infarktiin Varsovassa 10. heinäkuuta 1631.
Kuningatar Konstantia Itävaltalainen, Jakob Troschel (attr.) 1610-luku
Kuten haluatte (televisiosarja)

Kuten haluatte oli vuosina 1966–1970 esitetty suomalainen television sketsisarja, jonka käsikirjoitti ja ohjasi Aarne Tarkas. Sarjan tuotti Mainos-TV ja tuottajana toimi Paavo Einiö. Sarjaan kuului kaikkiaan 39 tunnin mittaista jaksoa, ja se oli Tarkaksen uran pisin televisiosarja. Sisältö muodostui pitkistä sketseistä ja lauluesityksistä. Sarjan vakituisia näyttelijöitä olivat Jarno Hiilloskorpi, Leo Jokela, Brita Koivunen, Pirkko Mannola ja Esko Salminen. Vierailevina esiintyjinä nähtiin muun muassa Marja Korhonen, Matti Ranin, Ismo Kallio ja Helge Herala. Sarjasta on säilynyt MTV:n arkistossa seitsemän jaksoa.
Kirgisia olympialaisissa

Kirgisia osallistui olympialaisiin itsenäisenä valtiona ensimmäisen kerran Lillehammerissa 1994 ja on ollut mukana kaikissa kesä- ja talviolympialaisissa sen jälkeen. Vuonna 1992 kirgisialaisurheilijat kilpailivat yhdistetyllä joukkueella Georgian ja muiden IVY:n jäsenmaiden kanssa, tätä ennen maa oli osa Neuvostoliittoa. Maa on saavuttanut kesäolympialaisissa yhden hopea- ja kaksi pronssimitalia. Talvikisoissa se ei ole menestynyt.
Kirgisian ensimmäinen olympiamitalisti oli Aidyn Smagulov, joka sai pronssia judon miesten kevyimmässä painoluokassa Sydneyssä 2000. Pekingissä 2008 maa saavutti kolme painimitalia. Kreikkalais-roomalaisessa painissa Kanat Begalijev saavutti hopeaa välisarjassa ja Ruslan Tjumenbajev pronssia kevyessä sarjassa. Jälkikäteen pronssimitalin sai Bazar Bazarguruev vapaapainin 60 kg sarjassa, kun dopingkäryjen myötä mitalisijat reallokoitiin.
Mitalit lajeittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
|  Judo | 0 | 0 | 1 | 1 | 52 |
|  Paini | 0 | 3 | 3 | 6 | 44 |
| Yhteensä | 0 | 3 | 4 | 7 | 116 |
Lähteet:
Mitalit olympialaisittain > Kesäolympialaiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olympialaiset | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
1996  1996 Atlanta: 0
| 2000  2000 Sydney | 0 | 0 | 1 | 1 | 71 |
2004  2004 Ateena: 0
| 2008  2008 Peking | 0 | 1 | 2 | 3 | 65 |
2012  2012 Lontoo: 0
2016  2016 Rio de Janeiro: 0
| 2020  2020 Tokio | 0 | 2 | 1 | 3 | 70 |
| Yhteensä | 0 | 3 | 4 | 7 | 116 |
Lähteet:
Olympiamitalistit

| Mitali | Nimi | Vuosi | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 Pronssia | Aidyn Smagulov | 2000  2000 Sydney |  Judo | Miesten 60 kg |
| 2 Hopeaa | Kanatbek Begaliev | 2008  2008 Peking |  Paini | Kreikkalais-roomalaisen painin 66 kg |
| 3 Pronssia | Ruslan Tyumenbayev | 2008  2008 Peking |  Paini | Kreikkalais-roomalaisen painin 60 kg |
| 3 Pronssia | Bazar Bazarguruev | 2008  2008 Peking |  Paini | Vapaapainin 60 kg |
Lähteet:
Kilohaili

| Kilohaili |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Sillikalat Clupeiformes
Alalahko::  Clupeoidei
Heimo::  Sillit Clupeidae
Suku::  Sprattus
Laji::  sprattus
Kaksiosainen nimi
 Sprattus sprattus  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Kilohaili Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suolattua Mustanmeren kilohailia Odessan torilla.
Kilohaili (Sprattus sprattus) on hyvin paljon silakkaa ja hieman muikkua muistuttava sillien heimon kalalaji. Se on hieman silakkaa pienempi, kooltaan 12–15 cm ja viihtyy suolaisemmissa ja lämpimämmissä vesissä kuin silakka. Kaikkein vähäsuolaisimmista Itämeren osista, kuten jokisuista ja Perämeren pohjukasta, kilohailiparvia ei tavata. Toisaalta levinneisyys ulottuu etelässä Välimereen ja Mustaanmereen asti.
Tuntomerkit

Silakasta kilohailin erottaviin piirteisiin kuuluu selkä- ja vatsaevän sijainti: kilohaililla vatsaevä on selkäevän etureunan etupuolella. Peukalolla koetettaessa kilohailin vatsa on terävämpi – siitä ruotsinkieliset nimet skarpsill (teräväsilli) ja vassbuk (terävävatsa). Taaksepäin siveltäessä silakan vatsa on sileä, kilohailin särmäsuomuinen vatsa tuntuu karkealta. Silakka on silmiinpistävän suuripäinen ja -silmäinen kala; kilohailin pää on suhteellisesti pienempi, samoin silmä, ja kalan värisävy on vihertävämpi. Kilohaili on myös silakkaa rasvaisempi.
Elintavat

Kilohaili on parvikala, joka pysyttelee ulapalla ja kuteekin siellä, 10–20 metrin syvyydessä. Kilohailiparvet vaeltavat talven ruokailualueilta kesän kutualueille. Sen mätimunat eivät kellu, vaan vajoavat pohjaan eivätkä kehity poikasiksi, jos veden suolapitoisuus ei ole vähintään 5 promillea – nuoret kalat kestävät kyllä makeampaakin vettä.
Kalastus

Kilohaili on suomalaisen ammattikalastuksen toiseksi suurin saalis tonneissa mitattuna. Suomalaisten kilohailisaalis Itämerestä vuonna 2010 oli noin 25 miljoonaa kiloa, kun silakkaa pyydettiin 92 miljoonaa kiloa. Tärkeimmät pyyntialueet olivat Suomenlahti, Saaristomeri ja Gotlannin ympäristö, ja lähes koko saalis saatiin troolaamalla. Suomenlahdelta kilohailia saatiin kaksinkertainen määrä (seitsemän miljoonaa kiloa) silakkaan verrattuna; silakkasaalis puolestaan on ensisijaisesti Selkämereltä. Vuonna 2012 kilohailin kokonaissaalis Itämeren alueella oli 341 miljoonaa kiloa, josta suurimman osan pyysivät Ruotsi, Puola, Viro, Latvia ja Tanska. Suurin osa maailman kilohailisaaliista tulee Itämerestä.
Käyttö

Ruokakalana kilohailia voi käyttää muikun ja silakan tapaan.
Skandinaavien anjovis-niminen säilyke tehdään yleensä kilohailista. Ennen Euroopan unionin säännöksiä tomaattikastikkeeseen säilöttyä kilohailia myytiin sardiinina, mutta nykyään käytetään nimeä brisling, joka on kilohaili norjaksi ja tanskaksi. Myös Helsingin silakkamarkkinoilla myytävä maustekala tehdään yleensä kilohailista.
Yleinen purkkikalaruoka koko Baltian alueella ovat Sprotit eli öljyyn säilötyt, savustetut kilohailit, joita tuotetaan Viron lisäksi ainakin Latviassa. Öljyyn säilötyt savustetut kilohailit syödään sellaisenaan, leivän päällä tai esimerkiksi keitettyjen perunoiden ja kananmunien kanssa.
Neuvostoaikana Itämeren savustettu kilohaili öljyssä ilmaantui venäläisen uuden vuoden juhlapöytään.
Kilohaili valittiin vuonna 2008 Kymenlaakson maakuntakalaksi.
Kopru

| Kopru |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°37′50″N, 26°19′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Konneveteen 
Järvinumero:  14.711.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,5 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  1,066 km  
Pinta-ala:  5,544 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKopru 
Kopru  on Keski-Suomessa Konnevedellä  kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 290 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,5 metriä mpy.
Kuten haluatte (täsmennyssivu)

Kuten haluatte voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Miten haluatte (myös Kuten haluatte, engl. As You Like It), William Shakespearen näytelmä
Kuten haluatte, vuosina 1966–1970 esitetty suomalainen sketsisarja
Kuten haluatte, vuonna 2006 valmistunut brittiläinen elokuva.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuten haluatte”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Korsoteoria

| Korsoteoria |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Antti Heikki Pesonen
Käsikirjoittaja:  Antti Heikki Pesonen
Tuottaja:  Tia Kalenius
Säveltäjä:  Antti Pouta
Kuvaaja:  Aarne Tapola
Leikkaaja:  Hanna Kuirinlahti
Pukusuunnittelija:  Henna-Riikka Taskinen
Lavastaja:  Maura Pusa
Pääosat:   Armi Toivanen  Santeri Mäntylä  Asko Sahlman  Max Ovaska  Juha Kukkonen  Sanna-Kaisa Palo 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Kesto:  29 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korsoteoria (engl. So it Goes) on Antti Heikki Pesosen ohjaama lyhytelokuva vuodelta 2012. Sen pääosaa esittää Armi Toivanen. Elokuva on voittanut Tampereen elokuvajuhlilla 2012 Risto Jarva -palkinnon, kotimaisen kilpailun erikoispalkinnon ja nuorisotuomariston kunniamaininnan. Se palkittiin huhtikuussa 2012 Saksassa Sehsüchten lyhytelokuvafestivaaleilla parhaan elokuvan ja parhaan näyttelijän (Armi Toivanen) palkinnoilla.  Elokuva jäi näyttelijä Asko Sahlmanin viimeiseksi elokuvatyöksi.
Aiheesta muualla

Korsoteorian traileri
Kutenai

| Kutenai |
| --- | --- |

Oma nimi:  Ktunaxa
Tiedot
Alue:   Kanada
Puhujia:  100 (2011)
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  isolaatti
Kielikoodit
ISO 639-2:  kut
ISO 639-3:  kut
 Ohje 
Kutenai on kutenai-intiaanien puhuma uhanalainen isolaattikieli. Sitä puhuu äidinkielenä enää noin 100 ihmistä Kanadassa Brittiläisen Kolumbian kaakkoisosassa. Kaikki äidinkieliset puhujat ovat yli 50-vuotiaita ja kieli on elvyttämisyrityksistä huolimatta korvautumassa englannilla.
Korstoraatio

| Korstoraatio> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2012–2017 2020
Tyylilaji:  hip hop  rap
Kotipaikka:  Jyväskylä
Laulukieli:  suomi
Entiset jäsenet:  Lyttä MikeMo SuperDuve Tohtori Getto Joosu J
Levy-yhtiö:  Överdog
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korstoraatio oli rap-yhtye, joka perustettiin Jyväskylän Kortepohjassa. Yhtyeseen kuuluivat Lyttä, MikeMo, SuperDuve, Tohtori Getto ja Joosu J.
Korstoraatio perustettiin vuonna 2012, ja yhtye julkaisi pian mixtapen Fourgnxtazsippinhennesyinopelastra, jonka saaman suosion jälkeen yhtye esiintyi eri puolilla Suomea. Vuonna 2015 Korstoraatio solmi levytyssopimuksen Överdog-levyhtiön kanssa ja julkaisi ainoan studioalbuminsa Tsekkaa mutsi! vuonna 2016. Vuonna 2017 yhtye ilmoitti hajoavansa.
Hajoamisen jälkeen yhtyeen jäsenet ovat omilla tahoillaan jatkaneet aktiivisesti musiikintekoa lukuun ottamatta MikeMota, joka piti yhtyeen jälkeen melko pitkälti hiljaiseloa ja julkaisi vain pari yksittäistä kappaletta. Super Duve vaikuttaa nykyään Mouhous-yhtyeessä, ja Lyttä on tehnyt soolouraa, toiminut Gettomasan tuplaajana ja tehnyt yhteisjulkaisun Tohtori Geton kanssa. Joosu J on ryhmän jäsenistä toistaiseksi ainoa, joka julkaissut yhtyeen hajoamisen jälkeen kokopitkiä sooloalbumeita.
MikeMo kuoli vuonna 2020 sairaskohtaukseen.
Diskografia

Fourgnxtazsippinhennesyinopelastra (2013)
Tsekkaa mutsi! (2016)
Kilpakävely

20 kilometrin kävelijöitä yleisurheilun MM-kisoissa 2005.
Kävely on yleisurheilun kilpailulaji.
Ensimmäistä kertaa kävely oli olympiakilpailuiden ohjelmassa Ateenan välikisoissa 1906, joissa käveltiin 1 500 metrin matka. Seuraavissa kilpailuissa lajista tuli virallinen olympialaji. Maantiekävely korvasi ratakävelyn Melbournen kesäkisoissa vuonna 1956. Naisten kävely oli ensimmäistä kertaa ohjelmassa vuonna 1992 Barcelonassa. Nykyään arvokisoissa miehet ja naiset kävelevät 20 kilometrin ja 35 kilometrin matkat. Vuodesta 1961 eteenpäin on suurin piirtein joka toinen vuosi järjestetty kävelyn maailmancup.
Kilpakävely verrattuna pikakävelyyn

Kilpakävely on lajin virallinen nimitys, mutta usein nimi sekoitetaan virheellisesti pikakävelyyn. Tämä erehdys on ymmärrettävissä, koska kilpakävelyssä nopeus on mahdollisimman kova sen sääntöjen sallimissa rajoissa. Pikakävely on lähinnä käytössä kuntoiluterminä (ei yleisurheilussa), ja se ei sisällä kilpakävelyn määritteitä ja sääntöjä. Pikakävely tarkoittaa periaatteessa samaa kuin tehokävely.
Kilpakävelyn säännöt ja tuomaritoiminta

Kilpakävelyä säätelee kilpailuissa ja myös harjoituksissa kilpakävelyn säännöt. Säännöt on kirjattu IAAF:n (Kansainvälinen yleisurheiluliitto) sääntökirjaan, jossa kilpakävelyn sääntö kuuluu näin:
”Kilpakävely on etenemistä askelia ottaen niin, että kävelijä säilyttää kosketuksen maahan siten, ettei ihmissilmällä havaittavaa kosketuksen irtaantumista esiinny. Etummaisen jalan täytyy olla suorana (ei taivutettuna polvesta) maakosketuksen alkamishetkestä lähtien siihen asti, kun se on pystysuorassa asennossa.”
Kävelytuomarit valvovat kilpailun aikana, että kilpailijoiden tekniikka pysyy kävelysääntöjen mukaisena. Kävelyn sääntöihin nojautuen tuomarit seuraavat, että kilpailijoiden polvi ojentuu täydellisesti jalan tullessa maahan ja pysyy ojennettuna jalan pystysuoraan vaiheeseen saakka. Samoin tuomarit seuraavat, että silmin nähtävä maakosketus säilyy. Kilpailijoille tuomarit näyttävät tarpeen mukaan joko puutteellisesta maakosketuksesta kertovaa merkkiä tai koukkupolvesta viestittävää laikkaa.
Alla tuomarien käyttämät varoitusmerkit selityksineen
Puutteellinen maakosketus  Koukkupolvi
Radalla käytävissä kävelykilpailuissa on tuomareita viisi, enintään kuusi ja maantiekisoissa reitin pituudesta (1,5–5 kilometrin kierros) riippuen vähintään kuusi ja enintään yhdeksän. Kävelijän suoritus tulee hylätyksi, jos vähintään kolme eri tuomaria on todennut saman kävelijän etenevän kävelysääntöjen vastaisesti. Tästä he kukin ovat kyseistä kävelijää kertaalleen huomauttaneet yllä olevilla merkeillä. Mikäli kävelijä ei ole pystynyt kävelytekniikkaansa korjaamaan, he ovat kirjoittaneet varoituksen lähetettäväksi ylituomarille. Ylituomari toteaa kilpailijan saaneen kolme varoitusta kolmelta eri tuomarilta ja poistaa kilpailijan radalta. Kaikki tuomarit toimivat itsenäisesti ja heidän on tehtävä päätöksensä näköhavaintoihin perustuen. Tuomareiden välinen keskustelu kilpailun kulusta kilpailun aikana ei ole sallittua.
Lähteet:
Kilpakävelymatkat

Kilpakävely on kova kestävyyslaji, jossa kilpailumatkat ovat nuorimmista sarjoista lähtien suhteellisen pitkiä. Kilpailumatkat eivät voikaan olla kovin lyhyitä, koska jo tuomaritoiminnan oikeudenmukaisuuden takia on parempi, että kilpailijat ovat matkalla hieman pidempään. Pitkistä kilpailumatkoista seuraa, että kilpakävelijäksi aikovan on totuttauduttava pitkäkestoisiin liikuntasuorituksiin.
Kävelyn sarjat ja viralliset matkat Suomessa:
| Sarja | Matka |
| --- | --- |
T/P 9-v.: 600 m
T/P 10-v.: 1 000 m
T/P 11-v.: 1 000 m
T/P 12-v.: 2 000 m
T/P 13-v.: 2 000 m
T/P 14-v.: 3 000 m
T/P 15-v.: 3 000 m
N 17-v.: 5 000 m / 10 km (rata/maantie)
M 17-v.: 5 000 m / 10 km
N 19-v.: 5 000 m / 10 km
M 19-v.: 10 000 m / 20 km
N 22-v.: 5 000 m / 20 km
M 22-v.: 10 000 m / 20 km
N: 20 km / 35 km
M: 20 km / 35 km
Lähteet:
Kävelijöitä

Kuuluisia kävelijöitä ovat italialaiset Ugo Frigerio ja Maurizio Damilano, neuvostoliittolainen Vladimir Golubnitši, ruotsalainen John Ljunggren, venäläinen Jelena Nikolajeva, ecuadorilainen Jefferson Pérez sekä puolalainen Robert Korzeniowski. Myös Meksikosta on aina tullut menestyneitä kävelijöitä.
Parhaiten menestyneet suomalaiset kävelijät ovat Reima Salonen, Sari Essayah ja Valentin Kononen. Salonen voitti EM-kultaa 50 kilometrin kävelyssä vuonna 1982 ja Essayah 10 kilometrillä MM-kultaa vuonna 1993 ja -pronssia 1991 sekä EM-kultaa vuonna 1994. Kononen on 50 kilometrin maailmanmestari vuodelta 1995 lisäksi hänellä on EM- (1998) ja MM-hopeaa (1993).
Ennätykset > Suomen ennätykset

| Sarja | Aika | Urheilija | Paikka | Päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M 20 km | 1.18.22 |  Veli-Matti Partanen | Budapest | 19. elokuuta 2023 |
| M 50 km | 3.39.34 |  Valentin Kononen | Dudince | 25. maaliskuuta 2000 |
| N 10 km | 42.20 |  Sari Essayah | Göteborg | 7. elokuuta 1995 |
| N 20 km | 1.32.05 |  Sari Essayah | Vantaa | 5. toukokuuta 1996 |
Lähde: Tilastopaja
Ennätykset > Maailman 10 parasta tulosta

Luettelossa on vain yksi aika kutakin urheilijaa kohden
Ennätykset > Miehet > 20 km

| Aika | Urheilija | Paikka | Päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.16.43 |  Sergei Morozov | Saransk | 8. kesäkuuta 2008 |
| 1.17.16 |  Vladimir Kanaikin | Saransk | 29. syyskuuta 2007 |
| 1.17.21 |  Jefferson Pérez | Pariisi | 23. elokuuta 2003 |
| 1.17.22 |  Francisco Javier Fernández | Turku | 28. huhtikuuta 2002 |
| 1.17.23 |  Vladimir Stankin | Adler | 8. helmikuuta 2004 |
| 1.17.30 |  Alex Schwazer | Lugano | 18. maaliskuuta 2012 |
| 1.17.33 |  Nathan Deakes | Cixi | 23. huhtikuuta 2005 |
| 1.17.36 |  Wang Zhen | Taicang | 30. maaliskuuta 2012 |
| 1.17.38 |  Valeri Bortšin | Adler | 28. helmikuuta 2009 |
| 1.17.40 |  Chen Ding | Taicang | 30. maaliskuuta 2012 |
Lähde: IAAF