stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lex Nokia
Taustaa > Perustuslakivaliokunnan kanta

Perustuslakivaliokunta käsitteli sähköisen viestinnän tietosuojalain muutosta marraskuussa 2008. Perustuslain 10 §:n toisen momentin mukaan kirjeen, puhelun ja muun luottamuksellisen viestin salaisuus on loukkaamaton. Kolmas momentti mahdollistaa viestintäsalaisuuden rajoittamisen lailla yksilön ja yhteiskunnan turvallisuutta taikka kotirauhaa vaarantavien rikosten tutkinnassa, oikeudenkäynnissä ja turvallisuustarkastuksessa sekä vapaudenmenetyksen aikana.
Perustuslakivaliokunnan mukaan toisen momentin ensisijainen tarkoitus on suojella viestin sisältöä ulkopuoliselta. Pelkkien tunnistamistietojen katsotaan valiokunnan vakiintuneessa käytännössä jäävän luottamuksellisen viestin salaisuutta suojaavan perusoikeuden ydinalueen ulkopuolelle. Näin valiokunta katsoi esimerkiksi vuonna 1996, kun valtioneuvosto esitti, että työpuhelimen laskun maksajalla olisi oikeus saada tietää, mihin numeroihin puhelimesta oli soitettu. Tämän eduskunta hyväksyi telemarkkinalakiin 1997.
Valiokunta kiinnitti tarkastelussaan huomiota rajoitusten hyväksyttävyyteen, tarkkarajaisuuteen ja oikeasuhtaisuuteen. Perustuslakivaliokunta päätyi esittämään, että lakiehdotukset voidaan käsitellä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä. Tämä oli vastoin kaikkien valiokunnan asiantuntijoina kuulemien kahdeksan oikeustieteen professorin kantaa. Professorien mielestä lakiesitys oli ristiriidassa perustuslain kanssa ja tulisi hyväksyä perustuslain säätämisjärjestyksessä.
Perustuslakivaliokunta ei kuullut Nokiaa. Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Kimmo Sasin mukaan häneen ei ole oltu yhteydessä Nokiasta lainmuutosta koskien.
Taustaa > Eduskunnan kanta

Kesällä 2006 oikeuskansleri Paavo Nikula antoi lausunnon, jonka mukaan lainmuutosesityksessä ei ollut punnittu tarpeeksi ihmisten perusoikeuksia. Lausunto hidasti Lex Nokian edistymistä. Esitys valmistui syksyllä 2007.  Eduskunta hyväksyi sen istunnossaan 4. maaliskuuta 2009 äänin 96–56. Hallituspuolueista kokoomuksen, keskustan ja RKP:n paikalla olleista kansanedustajista kaikki äänestivät esityksen puolesta, vihreillä äänet jakautuivat jaa 6 – ei 2. Sosiaalidemokraattien, Vasemmistoliiton ja perussuomalaisten paikalla olleet edustajat äänestivät esitystä vastaan, kristillisten äänet jakautuivat jaa 3 – ei 2.
Taustaa > Työmarkkinajärjestöjen suhtautuminen

Työntekijäjärjestöt ovat olleet mukana valmistelemassa esitystä ja yksimielisesti tukevat sitä.
Työmarkkinajärjestöt SAK ja STTK saivat vuonna 2006 yhteydenottoja eri yrityksissä työskennelleiltä jäseniltään, jotka epäilivät, että heidän työnantajansa lukivat sähköpostiviestejä laittomasti. Ongelmia oli ollut etenkin kansainvälisissä suuryhtiöissä, jotka olivat soveltaneet Suomessa Ison-Britannian tai Yhdysvaltain lainsäädäntöä. Keskusjärjestöjen tietoon tulleiden tapausten takia ne kannattivat sähköisen viestinnän tietosuojalain uudistamista, kunhan oikeuskansleri Nikulan osoittamat ongelmat lakiesityksessä korjattaisiin.  Helsingin Sanomain mukaan työntekijöiden ja työnantajien edustajat sopivat lakimuutoksesta alustavasti lounastilaisuudessa, jossa olivat SAK:n, STTK:n ja Elinkeinoelämän keskusliiton edustajat sekä Nokian johtaja Veli Sundbäck, mutta ei Akavan edustajaa.
Nimettömänä pysytelleiden lähteiden mukaan EK painosti Akavaa lakimuutoksen taa vuonna 2006, kun muut työntekijäkattojärjestöt olivat jo sen takana. Helsingin Sanomain mukaan ”akavalaisilla oli täysi syy tuntea, että heitä painostettiin, jopa uhkailtiin”. Suomen Kuvalehti julkaisi EK:n lakiasiainjohtaja Lasse Laatusen akavalaisille lähettämiä viestejä:
»Minun kärsivällisyyteni tämän asian suhteen on loppu. Olisi pitänyt olla jo kauan sitten. Olen ollut turhan pitkämielinen. Ei olisi pitänyt. Tulen haastamaan rikollisten suosijat ja viranomaisvallan väärinkäyttäjät tässä prosessissa. En lepää ennen kuin he joutuvat vastuuseen ja häpeään. Tiedän heidät.» 
(Lasse Laatunen 28. huhtikuuta 2007)
EK kiisti jyrkästi Akavan painostamisen. Laatusen mukaan ”On luonnollista, että neuvotteluissa ollaan eri mieltä ja esitetään erilaisia näkemyksiä, mutta tämmöisellä ei ole mitään tekemistä painostuksen kanssa.” EK on oman kertomansa mukaan edustanut kaikkia jäsenyrityksiään tasapuolisesti lain valmistelussa; se on vienyt 2006 lain valmistelijoille Nokian toivomuksen, että sähköisen viestinnän tietosuojalain muutoksen valmistelussa otettaisiin huomioon yrityssalaisuudet tietojärjestelmien väärinkäyttömielessä.
Lain soveltaminen

Hämeenlinnan kaupunki teki ensimmäisenä lain mukaisen ennakkoilmoituksen tietosuojavaltuutetulle alkuvuodesta 2013. Se ei ole kuitenkaan käyttänyt lain myöntämiä valtuuksia hyväkseen.  Joulukuussa 2010 kerrottiin neljän nimettömään kyselyyn vastanneen yrityksen ottaneen käyttöön tunnistamistietojen tarkkailun vaikka ne eivät olleet tehneet lain vaatimaa ilmoitusta.
Aiheesta muualla

Wikiuutisissa on aiheeseen liittyvä uutinen: Eduskunta hyväksyi Lex Nokian, neljäsosa edustajista poissa
Wikiuutisissa on aiheeseen liittyvä uutinen: Oikeusprofessorien mukaan Lex Nokia loukkaa Suomen perusoikeuksia
HE 48/2008 – Hallituksen esitys Eduskunnalle sähköisen viestinnän tietosuojalain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisesta
Käsittelytiedot HE 48/2008
Puolesta ja vastaan äänestäneet lopullisessa käsittelyssä
Liikenne- ja viestintäministeriön tietopaketti (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > Kritiikki

EFFI: Yleinen urkkimislaki vs. Lex Nokia
EFFI: Suvi Lindénin vastaus avoimeen kirjeeseen urkintalaista
Reijo Valta: http://poistyopoydalta.blogspot.com/2012/03/lex-nokia-kumoon.html. Pois työpöydältä 6.3.2012.
City of Angels (30 Seconds to Marsin kappale)

| ”City of Angels” 30 Seconds to Mars |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Love, Lust, Faith and Dreams
 Äänitetty : 2012–2013 Los Angelesissa, Kaliforniassa
 Julkaistu: 30. heinäkuuta 2013
 Tuottaja(t): Steve Lillywhite, Jared Leto
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 05.02
 Levy-yhtiö: Virgin Records
30 Seconds to Marsin muut singlet
| ”Do or Die” 2013 | ”City of Angels” 2013 |   |
City of Angels on yhdysvaltalaisen rockyhtyeen 30 Seconds to Marsin kolmas single albumilta Love, Lust, Faith and Dreams.
Chucrallah Harb

Chucrallah Harb (5. toukokuuta 1923 – 31. joulukuuta 2019) oli libanonilainen maroniitteihin kuuluva piispa. Hänet vihittiin papiksi 19. kesäkuuta 1949 ja nimitettiin Baalbekin eparkian johtoon 15. maaliskuuta 1967. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Pierre-Paul Méouchi, jota avustivat Elie Farah ja Joseph Khoury.
Harb sai 4. elokuuta 1977 nimityksen Jouniehin eparkian piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 5. kesäkuuta 1999.
Christina Krause

Maria Christina Krause (s. 8. elokuuta 1963) on suomalainen psykologi ja tutkija, joka toimi kognitiotieteen professorina Helsingin yliopistossa.
Krause kirjoitti ylioppilaaksi Turun Katedralskolanista ja opiskeli sitten psykologiaa Åbo Akademissa. Hän suoritti maisterin tutkinnon 1992, lisensiaatin tutkinnon 1995 ja väitteli tohtoriksi 1997. Vuodesta 1998 hän on toiminut kokeellisen neuropsykologian dosenttina Turun yliopistossa ja vuodesta 2001 kokeellisen neurotieteen dosenttina Åbo Akademissa. Vuonna 2002 hänet nimitettiin Helsingin yliopiston kognitiotieteen professoriksi.
Krausen eniten siteerattuja artikkeleita on vuonna 2008 julkaistu tutkimus “Effects of Electromagnetic Fiels Emitted by Cellular Phones on the EEG During an Auditory Memory Task” (Bioelectromagnetics, 25, [1], 33–40, January 2004).
Nuoruudessaan Christina Krause soitti rumpuja ja oli läpi 1980-luvun mukana Beat-yhtyeessä, joka tuli toiseksi vuoden 1981 Syksyn sävelessä ja edusti Suomea vuoden 1990 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Fri?”. Työskennellessään musiikkiterapeuttina hän kiinnostui psykologiasta.
Christina Heinich

| Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Itä-Saksa> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | München 1972 | 4 × 100 metriä |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Rooma 1974 | 4 × 100 metriä |  |
Christina Heinich (myöh. Schiffner, s. 8. heinäkuuta 1949 Leipzig, Saksa) on saksalainen pikajuoksija, joka aktiiviurallaan edusti DDR:ää.
Heinich karsiutui 1966 Budapestin EM-kilpailuissa 200 metrin välierissä ja kuului viidenneksi sijoittuneeseen DDR:n 4 × 100 metrin viestijoukkueeseen. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 hän oli 200 metrillä kahdeksas. Münchenin olympialaisissa 1972 hän sijoittui 200 metrillä viidenneksi ennätyksellään 22,89 ja juoksi toisen osuuden DDR:n hopeajoukkueessa 4 × 100 metrin viestissä. Rooman EM-kilpailuissa 1974 hän oli 100 metrillä kahdeksas juostuaan välierissä ennätyksensä 11,48. Hän juoksi samoissa kisoissa kolmannen osuuden Itä-Saksan voittaessa pikaviestissä kultaa maailmanennätysajalla 42,51.
Heinich voitti 4 × 100 metrin viestin Euroopan cupissa 1973. Hän voitti saman lajin DDR:n mestaruuden 1968, 1969 ja 1974.
Heinich solmi myöhemmin avioliiton pyöräilijä Michael Schiffmerin kanssa. Hän valmistui insinööriksi/taloustieteilijäksi ja työskenteli rakennusalan yrityksessä.
Cervalces

| Cervalces |
| --- | --- |

 Plioseeni–Pleistoseeni  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Hirvieläimet Cervidae
Suku::  †Cervalces  Scott, 1885
Lajit
 †C. carnutorum Laugel, 1862  †C. gallicus Azzaroli, 1952  †C. latifrons Johnson, 1874  †C. scotti Lydekker, 1898 
Katso myös
   Cervalces Wikispeciesissä   Cervalces Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cervalces on sukupuuttoon kuollut hirvieläinsuku, joka eli Pohjois-Amerikassa ja Euraasiassa plioseenilla ja pleistoseenilla. Se oli rakenteeltaan kuin hirven ja vapitin sekoitus. Ulkomuodoltaan se olisi näyttänyt hyvin pitkäjalkaiselta hirveltä jonka pää oli kuin vapitilla. Sarvet olivat leveät ja litteät kuin nykyisellä hirvellä, mutta niiden rakennelma oli monimutkaisempi. Eläin oli kooltaan nykyistä hirveä suurempi.
C. scottin ja ihmisen kokovertailu.
Cervalces eli samankaltaisessa elinympäristössä kuin nykyinen hirvi, ja sillä saattoi olla myös samanlaiset elintavat – kahlaten viileissä vesistöissä rantakasvustoa syöden. Suku kuoli sukupuuttoon viimeisimmällä jääkaudella noin 11 500 vuotta sitten.
Aiheesta muualla

Prehistoric Wildlife: Cervalces
Bulgarian kuningaskunta

Bulgarian kuningaskunta (bulg. Царство България, Tsarstvo Bălgarija) oli valtio, joka perustettiin 5. lokakuuta 1908, kun Bulgarian ruhtinaskunta muutettiin kuningaskunnaksi. Ruhtinas Ferdinand I:stä tehtiin Bulgarian tsaari maan itsenäisyysjulistuksessa.
Historia > Hallinto

Ferdinand I nimitti maaliskuussa vuonna 1911 Ivan Geshovin johtaman hallituksen. Vasil Radoslavov toimi Bulgarian pääministerinä vuodet 1913–1918. Kesäkuussa vuonna 1918 hänen tilalleen nimitettiin Alexander Malinov. Ferdinand I luopui ensimmäisen maailmansodan lopulla kruunusta poikansa Boriksen hyväksi.
Maailmansodan jälkeen Bulgaria oli poliittisesti epävakaa ja korruptoitunut maa. Aleksandăr Stambolijski, joka toimi pääministerinä vuodet 1919–1923, tukahdutti kovin ottein kommunistien johtaman yleislakon talvella 1919–1920. Hänen johtamansa koalitiohallitus koostui pienten konservatiivipuolueiden ministereistä ja se toteutti Stambolijskin johtaman agraaripuolueen (BZNS) politiikkaa. Stambolijskin hallitus kaatui 8.–9. kesäkuuta vuonna 1923 vallankaappauksessa, jonka jälkeen valtaan nousi Aleksandăr Tsankovin johtama oikeistohallitus.
Syyskuussa vuonna 1923 kommunistit järjestivät vallankaappausyrityksen, jonka Tsankovin hallitus kuitenkin kukisti. Bulgarian kommunistipuolue, joka oli noussut edellisissä vaaleissa maan toiseksi suurimmaksi puolueeksi, kiellettiin seuraavana vuonna. Vuonna 1925 kommunistit järjestivät terrori-iskun, jossa kuoli kenraali, minkä jälkeen he räjäyttivät kirkon, jossa kenraalin hautajaisia vietettiin. Iskussa kuoli yli 200 ihmistä, loukkaantuneita oli yli 400, mutta tsaari Boris III selvisi hengissä.
Kommunistit, jotka olivat siirtyneet toimimaan laillisiin järjestöihin ja perustaneet vuonna 1927 työväenpuolueen, saivat uuden puolueen listoilta 31 kansalliskokouspaikkaa vuoden 1931 vaaleissa. Seuraavana vuonna hallitus poisti kaikki työväenpuolueen edustajat kansalliskokouksesta, ja vuonna 1934 työväenpuoluekin kiellettiin. Vallankaappauksella 19. päivänä toukokuuta vuonna 1934 pääministeriksi noussut Kimon Georgiev kielsi työväenpuolueen lisäksi kaikki muutkin puolueet, hajotti kansalliskokouksen, kielsi ammattiyhdistykset, sääti lehdistölle tiukan sensuurin ja järjesti uudelleen koulutuslaitoksen.
Tsaari Boris III, jonka vaikutusvaltaa Georgiev oli vähentänyt, kaatoi armeijan upseerien tuella hallituksen tammikuussa vuonna 1935 ja otti  itselleen diktaattorin oikeudet. Vuoden 1938 vaaleissa kommunistit saivat jälleen uuden puolueen listoilta edustajia kansalliskokoukseen. Toisen maailmansodan puhjettua Bulgaria pysyi aluksi puolueettomana ja torjui vuonna 1940 Neuvostoliiton sopimustarjouksen. Se liittyi kuitenkin akselivaltoihin vuonna 1941 ja alkoi karkottaa maasta ja miehittämiltään alueilta juutalaisia. Juutalaisia ehdittiin karkottaa 20 000, ennen kuin poliittisten ja kirkollisten johtajien esittämät protestit saivat karkotukset päättymään vuonna 1943. Tsaari Boris III kuoli yllättäen 28. elokuuta 1943, minkä jälkeen uudeksi tsaariksi kruunattiin Boriksen nuori poika Simeon. Bulgarian saksalaismielinen hallitus otti vallan. Puna-armeijan miehitettyä maan uusi hallitus muodostettiin kommunistien johdolla, ja Bulgarian puhdistaminen kommunismin vastustajista alkoi.
Lakkauttaminen

Vuonna 1946 kuningaskunta lakkautettiin, sen viimeinen tsaari karkotettiin ja Bulgarian kansantasavalta perustettiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bulgarian kuningaskunta Wikimedia Commonsissa
Tsaari Ferdinand I Bulgarian itsenäisyysjulistuksessa, 22. syyskuuta 1908.
Bulgarian kuningaskunnan korkein sotilasneuvosto vuonna 1910.
Bulgarian armeija hyökkäämässä Etelä-Jugoslaviaan, huhtikuu 1941.
Käännös suomeksi
Cervavitus

| Cervavitus |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Hirvieläimet Cervidae
Suku::  Cervavitus  Chomenko, 1913
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cervavitus  on sukupuuttoon kuollut suku, joka kuului hirvieläinten heimoon. Tähän sukuun kuuluneita lajeja eli myöhäiseltä Mioseeniltä Plioseenille Euroopasta Keski-Aasiaan ja Kiinaan ulottuneella alueella. Eteläisessä Kiinassa niitä esiintyi vielä Pleistoseenin aikana. Tämä suku oli läheistä sukua nykyisille isokauriille (Cervus).
Lajeja

Cervavitus novorossiae
Cervavitus shanxius
Cervavitus ultimus
Cervavitus fenqii
Christoph Zimmermann (jalkapalloilija)

Christoph Zimmermann
Cristoph Zimmermann (s. 12. tammikuuta 1993) on saksalainen jalkapalloilija. Hänen seuransa on 2. Bundesliigassa pelaava Darmstadt. Zimmermann on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hänen pituutensa on 194 senttimetriä. Zimmermann tuli englantilaisseura Norwich Cityyn heinäkuussa 2017 ilmaisella siirrolla Borussia Dortmundin kakkosjoukkueessa, jossa myös manageri Daniel Farke toimi ennen Norwichiin tuloaan. Sitä ennen Zimmermann pelasi Borussia Mönchengladbachin kakkosjoukkueessa. Kahdella ensimmäisellä kaudellaan Englannin mestaruussarjassa Zimmermann pelasi 79 ottelua ja teki kolme maalia. Kaudella 2019–2020 Zimmermann pelasi Valioliigassa Norwichin joukkueessa 17 ottelua. Kausi 2020–2021 kului jälleen mestaruussarjassa, jossa Zimmermaan pelasi 22 ottelua. Kaudella 2021–2022 hän pelasi Valioliigassa vain kolme ottelua.
Christoph Zimmermann

| Christoph Zimmermann> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. kesäkuuta 1968 (ikä 56) Zürich, Sveitsi
Kansalaisuus:   Sveitsi
Christoph Zimmermann (s. 7. kesäkuuta 1968 Zürich) on sveitsiläinen Formula 1 -autojen suunnittelija. Hän on suunnitellut muun muassa BMW Sauber F1.08, BMW Sauber F1.09 ja BMW Sauber C29 -autot. Zimmermannilla on toistaiseksi sopimus BMW Sauberin kanssa.
Colombia in My Arms

| Colombia in My Arms |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:   Jenni Kivistö  Jussi Rastas 
Käsikirjoittaja:   Jenni Kivistö  Jussi Rastas 
Tuottaja:  Markku Tuurna
Säveltäjä:  Povl Kristian
Kuvaaja:  Jussi Rastas
Leikkaaja:   Jenni Kivistö  Jussi Rastas  Sully Reed  Antti Jääskeläinen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filmimaa
Levittäjä:  Yle
Ensi-ilta:   2020-01-3131. tammikuuta 2020  
Kesto:  91 minuuttia
Alkuperäiskieli:  espanja, englanti
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Colombia in My Arms on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut suomalainen dokumenttielokuva, jonka ovat ohjanneet Jenni Kivistö ja Jussi Rastas. Elokuva käsittelee Kolumbian hallituksen ja FARC-sissiliikkeen välistä rauhansopimusta ja sen seurauksia. Sen ensi-ilta oli vuoden 2020 docpoint-elokuvafestivaaleilla.
Palkinnot

Göteborgin elokuvajuhlat (2020): Dragon Award Best Nordic Documentary -palkinto parhaasta pohjoismaisesta dokumenttielokuvasta.
Aiheesta muualla

Colombia in My Arms Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ammunnan Euroopan-mestaruuskilpailut 2007

Euroopan ampumaurheiluliiton (ESC) Euroopan-mestaruuskilpailut ilma-aseilla järjestettiin Ranskan Deauvillessä 12.-18. maaliskuuta ja ruutiaseilla Espanjan Granadassa 11.-21. heinäkuuta.
Ilma-aseet > Miehet

|  | Kilpailija | Kilpailija | Tulos | Joukkue | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
10 m ilmapistooli Tulokset
|  | Leonid Jekimov |  Venäjä | 687.3 (588+99.3) |  Venäjä | 1759 |
|  | Mihail Nestrujev |  Venäjä | 685.9 (583+102.9) |  Ranska | 1734 |
|  | Vladimir Isakov |  Venäjä | 685.5 (588+97.5) |  Puola | 1733 |
10 m ilmakivääri Tulokset
|  | Konstantin Prikhodtšenko |  Venäjä | 700.8 (599+101.8) |  Itävalta | 1788 |
|  | Henri Häkkinen |  Suomi | 699.5 (596+103.5) |  Slovakia | 1780 |
|  | Rajmond Debevec |  Slovenia | 699.2 (596+103.2) |  Venäjä | 1779 |
10 m liikkuvamaali  Tulokset
|  | Vladyslav Prijanišnikov |  Ukraina | 582 |  Ukraina | 1722 |
|  | Maksim Stepanov |  Venäjä | 579 |  Venäjä | 1711 |
|  | József Sike |  Unkari | 577 |  Tšekki | 1703 |
10 m liikkuvamaali, sekajuoksut  Tulokset
|  | Łukasz Czapla |  Puola | 390 |  Tšekki | 1137 |
|  | Vladyslav Prijanišnikov |  Ukraina | 389 |  Ukraina | 1128 |
|  | Miroslav Januš |  Tšekki | 382 |  Venäjä | 1119 |
Ilma-aseet > Naiset

|  | Kilpailija | Kilpailija | Tulos | Joukkue | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
10 m ilmapistooli Tulokset
|  | Claudia Verdicchio |  Saksa | 481.3 (384+97.3) |  Ukraina | 1141 |
|  | Mira Nevansuu |  Suomi | 480.7 (382+98.7) |  Venäjä | 1139 |
|  | Sonia Franquet |  Espanja | 479.4 (382+97.4) |  Valko-Venäjä | 1137 |
10 m ilmakivääri Tulokset
|  | Kateřina Kůrková |  Tšekki | 502.4 (399+103.4) |  Saksa | 1190 |
|  | Hanna Etula |  Suomi | 501.0 (398+103.0) |  Tšekki | 1188 |
|  | Sonja Pfeilschifter |  Saksa | 500.5 (397+103.5) |  Italia | 1187 |
10 m liikkuvamaali  Tulokset
|  | Irina Izmalkova |  Venäjä | 379 |  Venäjä | 1128 |
|  | Olga Stepanova |  Venäjä | 379 |  Ukraina | 1087 |
|  | Volha Markava |  Valko-Venäjä | 373 |  |  |
10 m liikkuvamaali, sekajuoksut  Tulokset
|  | Audrey Corenflos |  Ranska | 385 |  Venäjä | 1113 |
|  | Irina Izmalkova |  Venäjä | 376 |  Ukraina | 1091 |
|  | Halyna Avramenko |  Ukraina | 374 |  |  |
Ilma-aseet > Pojat

|  | Kilpailija | Kilpailija | Tulos | Joukkue | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
10 m ilmapistooli Tulokset
|  | Andrea Amore |  Italia | 673.6 (575+98.6) |  Saksa | 1715 |
|  | Aleksei Kirijevski |  Israel | 673.4 (574+99.4) |  Venäjä | 1714 |
|  | Rinat Ajupov |  Venäjä | 672.1 (572+100.1) |  Italia | 1710 |
10 m ilmakivääri Tulokset
|  | Sebastian Hahn |  Saksa | 697.3 (594+103.3) |  Saksa | 1769 |
|  | Rafal Lukaszyk |  Puola | 696.5 (593+103.5) |  Itävalta | 1757 |
|  | Anton Rizon |  Bulgaria | 692.6 (590+102.6) |  Tšekki | 1756 |
10 m liikkuvamaali  Tulokset
|  | Dmitry Romanov |  Venäjä | 583 |  Puola | 1673 |
|  | Jan Busch |  Saksa | 572 |  Saksa | 1659 |
|  | Jehor Tšyrva |  Ukraina | 567 |  Ukraina | 1655 |
10 m liikkuvamaali, sekajuoksut  Tulokset
|  | Roman Hryšajej |  Valko-Venäjä | 377 |  Saksa | 1095 |
|  | Dmitry Romanov |  Venäjä | 376 |  Ukraina | 1089 |
|  | Raszard Marek Jodajtis |  Puola | 371 |  Puola | 1078 |
Ilma-aseet > Tytöt

|  | Kilpailija | Kilpailija | Tulos | Joukkue | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
10 m ilmapistooli Tulokset
|  | Michaela Musilova |  Tšekki | 480.3 (383+97.3) |  Tšekki | 1119 |
|  | Kathrin Göpfrich |  Saksa | 474.3 (376+98.3) |  Serbia | 1118 |
|  | Bobana Velickovic |  Serbia | 472.8 (376+96.8) |  Saksa | 1116 |
10 m ilmakivääri Tulokset
|  | Jessica Mager |  Saksa | 498.4 (396+102.4) |  Saksa | 1176 |
|  | Patricia Dreer |  Itävalta | 498.1 (396+102.1) |  Tanska | 1175 |
|  | Darija Šaripova |  Ukraina | 497.8 (398+99.8) |  Venäjä | 1175 |
10 m liikkuvamaali  Tulokset
|  | Bianka Keczeli |  Unkari | 383 |  Saksa | 1082 |
|  | Anne Weigel |  Saksa | 368 |  Ukraina | 1073 |
|  | Anastasija Saveljeva |  Ukraina | 365 |  Venäjä | 1049 |
10 m liikkuvamaali, sekajuoksut  Tulokset
|  | Anne Weigel |  Saksa | 371 |  Saksa | 1080 |
|  | Jekaterina Danilenko |  Venäjä | 367 |  Venäjä | 1079 |
|  | Anastasija Saveljeva |  Ukraina | 365 |  Ukraina | 1069 |
Ilma-aseet > Uudet ennätykset

| Laji | Ennätys | Ennätys | Kilpailija | Kilpailija | Päivä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miesten 10 m ilmapistooli | JME, JEE | 1759 | Leonid Jekimov Vladimir Isakov Mihail Nestrujev |  Venäjä | 16.3.2007 |
| Poikien 10 m ilmapistooli | ME, EE | 588 | Leonid Jekimov |  Venäjä | 16.3.2007 |
| Poikien 10 m ilmapistooli | FEE | 687.3 (588+99.3) | Leonid Jekimov |  Venäjä | 16.3.2007 |
| Tyttöjen 10 m liikkuvamaali | EE (sivuava) | 383 | Bianka Keczeli |  Unkari | 16.3.2007 |
| Miesten 10 m ilmakivääri | JME (sivuava), JEE (sivuava) | 1788 | Christian Planer Thomas Farnik Mario Knögler |  Itävalta | 17.3.2007 |
| Miesten 10 m ilmakivääri | EE (sivuava) | 599 | Christian Planer Konstantin Prikhodtšenko |  Itävalta  Venäjä | 17.3.2007 |
Ruutiaseet > Miehet > Pistooli

|  | Kilpailija | Kilpailija | Tulos | Joukkue | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
25 m isopistooli
|  | Mihail Nestrujev |  Venäjä | 594 |  Venäjä | 1758 |
|  | Josef Fiala |  Tšekki | 584 |  Ukraina | 1737 |
|  | Sergei Poljakov |  Venäjä | 583 |  Turkki | 1731 |
25 m olympiapistooli
|  | Aleksei Klimov |  Venäjä | 785.9 (586+199.9) |  Ukraina | 1737 |
|  | Roman Bondaruk |  Ukraina | 782.3 (587+195.3) |  Venäjä | 1737 |
|  | Sergei Alifirenko |  Venäjä | 777.8 (578+199.8) |  Tšekki | 1731 |
25 m vakiopistooli
|  | Franck Dumoulin |  Ranska | 571 |  Venäjä | 1705 |
|  | Sergei Poljakov |  Venäjä | 570 |  Ukraina | 1691 |
|  | Mihail Nestrujev |  Venäjä | 570 |  Puola | 1680 |
50 m pistooli
|  | Tanju Kirjakov |  Bulgaria | 663.5 (567+96.5) |  Venäjä | 1695 |
|  | Vladimir Gontšarov |  Venäjä | 662.1 (568+94.1) |  Italia | 1680 |
|  | Francesco Bruno |  Italia | 660.5 (562+98.5) |  Ukraina | 1659 |