stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo televisiosarjan Metsolat henkilöistä
Metsolat > Risto Metsolan perhe

Risto Metsola (es. Svante Martin) on Antin ja Annikin esikoinen. Hän asui Tampereella vaimonsa Raijan, sekä lastensa Liisan ja Lassen kanssa. Ristoa huijattiin yrityskaupoissa hänen ostaessaan Mainosmotto Oy:n, ja firman mentyä konkurssiin hän joutui ikuiseen velkavankeuteen edellisen omistajan maksamattomien verojen vuoksi. Samoihin aikoihin tuli myös avioero Raijan oltua uskoton miehelleen. Kaiken tämän jälkeen Risto muutti vanhempiensa luo Hoikkaan, jossa hän työskenteli Urjan Rinteiden markkinoinnissa, sekä jatkoi taidemaalarin uraansa. Taidenäyttely Kirkkonummen kirjastossa sai kuitenkin huonot arvostelut, ja tämän sekä kaikkien muiden aiempien vastoinkäymisten seurauksena Risto sairastui reaktiiviseen depressioon. Tästä toivuttuaan Risto opetti kuvataidetta kansanopistossa. Risto pääsi pois velkavankeudesta. Risto alkoi tapailla kansanopiston rehtoria, mutta pari erosi myöhemmin. Myöhemmin myös Riston ja Raijan välit lämpenivät huomattavasti. Risto on myös isoisä, Liisan tyttärelle Emmille.
Raija Metsola (o.s. Virtanen, es. Hellevi Seiro) on Risto Metsolan entinen vaimo sekä Liisan ja Lassen äiti. Raija otti avioeron Ristosta ja muutti Tampereelta Kirkkonummelle saatuaan töitä televisiotoimittajana. Välit Ristoon olivat eron jälkeen kuitenkin lämpimät. Raijalla on yksi lapsenlapsi, Liisan tytär Emmi.
Lasse Metsola (es. Miika Korkiakoski) on Riston ja Raijan vanhin lapsi. Hän lähti opiskelemaan Kadettikouluun ja lähti sieltä YK:n palvelukseen. Myöhemmin hän seurusteli ja meni kihloihin Veera Heikkisen kanssa, ja he muuttivat Raijan luo asumaan Veeran aloittaessa ravintola-alan koulutuksen. Myöhemmin he muuttivat yhdessä Veeran kanssa Hoikkaan asumaan.
Liisa Metsola (myöh. Lampinen, es. Anna-Leena Härkönen) on Riston ja Raijan tytär. Hänen perheeseensä kuuluu myös isoveli Lasse. Sarjan alussa Liisa asui Tampereella perheensä kanssa, mutta ylioppilaaksi päästyään ei tiennyt, mitä tulevaisuudelta halusi. Liisa seurusteli Stig Eklundin kanssa. Suhde päättyi kuitenkin eroon ja Liisa muutti pysyvästi Hoikkaan. Hoikassa Liisa tapasi luontoaktivistien mielenosoituksessa tulevan avomiehensä Osmo Lampisen. Yhdessä Osmon kanssa Liisa osti autiotilan, jossa he kokeilivat luonnonmukaista maanviljelyä sekä yrttien viljelyä. Liisa ja Osmo muuttivat Helsinkiin, kun Osmo valittiin kansanedustajaksi. Pariskunta sai myös myöhemmin lapsen, jonka nimeksi annettiin Emmi Amanda Eleonoora Lampinen.
Osmo Antero Lampinen (es. Jari Salmi) on Liisan avomies ja Emmin isä. Hän on luontoaktivisti ja myöhemmin maanviljelijä, sekä toimi opettajana Hoikassa. Hän tuli valituksi myöhemmin Hoikan kunnanvaltuustoon ja hänet valittiin myös kansanedustajaksi. Valinnan myötä hän muutti Liisan kanssa Helsinkiin.
Metsolat > Heikki Metsolan perhe

Heikki Metsola (es. Kim Floor) on Antin ja Annikin toiseksi vanhin poika. Heikki tapasi tulevan ruotsalaisen vaimonsa Kristinan jo varhain. Pari päätti mennä naimisiin ja muuttaa Kristinan kotimaahan Ruotsiin. Heikillä ja Kristinalla on kolme poikaa, Fredrik, Fabian ja Hampus. Heikki tuo usein kesälomilla perheensä kotiin Leppävaaraan. Hän toimii myös insinöörinä ja avustajana Erkin rinnetamppariprojektissa.
Kristina Metsola (o.s. Larsson, es. Elisabeth Öhman) on Heikki Metsolan vaimo ja Fredrikin, Fabianin ja Hampuksen äiti. Hän on kotoisin Ruotsista, missä asuukin Heikin ja lastensa kanssa.
Fabian Metsola (es. Fabian Arnberg), Heikki ja Kristina Metsolan poika.
Fredrik Metsola (es. Filip Arnberg), Heikki ja Kristina Metsolan poika.
Hampus Metsola (es. Hampus Wallen), Heikki ja Kristina Metsolan poika.
Metsolat > Jaana Järvenheimon o.s. Metsolan perhe

Jaana Järvenheimo (o.s. Metsola, es. Jaana Raski) (15. heinäkuuta 1956, Kajaani) on Antin ja Annikin vanhin tytär. Jaanaa voi kuvata pyrkyriksi ja opportunistiksi, joka pyrkii komentelemaan nuorempia sisaruksiaan. Jaana ja hänen aviomiehensä Jaakko asuivat alun perin Sotkamossa, mutta muuttivat Jaakon työn perässä Tampereelle. Jaana on työskennellyt kosmetologina ja tuote-esittelijänä sekä ollut mukana yrityksissä muun muassa kuntosali- ja ravintola-alalla. Jaanalla on ollut rintasyöpä, josta hän kuitenkin parantui.
Jaakko Järvenheimo (es. Esko Raipia) on Jaanan aviomies. Hän toimi pitkään pankinjohtajana ja asianajajana. Työnsä puolesta hän on auttanut etenkin Jaanan sukulaisia lakiasioissa. Jaakko erotettiin Tampereella pankinjohtajan virasta hänen myönnettyään ylisuuria lainoja muun muassa Jaanan veljelle, Erkille, ja jouduttuaan kiristetyksi. Niinpä hän siirtyi asianajajan toimeen.
Metsolat > Erkki Metsolan perhe

Erkki Lasse Olavi Metsola (es. Kari Hakala) on Antin ja Annikin nuorin poika. Nuorempana Erkki oli olympiatason hiihtäjä, mutta hänen takiaan Suomen viestijoukkue jäi olympialaisissa pronssille, mikä johti Erkin alkoholismiin ja lopulta hiihdon valmennusporukasta erottamiseen. Sarjan alkuaikoina Erkki perusti kaivinkonefirman, joka johti lopulta Urjan rinnekeskukseen, vaikka laman tuomat rahavaikeudet varjostivatkin yrityksen alkutaipaletta. Hän seurusteli nuoruudessaan vihamiehensä Kari Kaukovaaran siskon Helena Meriläisen (o.s. Kaukovaara, myöh. Metsola) kanssa, josta myöhemmin tuli myös hänen vaimonsa. Lähes viimeisillään raskaana ollut Helena kuitenkin menehtyi kaaduttuaan portaissa ja keisarinleikkauksella syntynyt lapsi ehti elää 15 minuuttia. Lapsen ansiosta Erkki peri Helenan, jonka kanssa hänellä oli ollut avioehto. Myöhemmin Helenan kuoleman jälkeen Erkki rupesi seurustelemaan ja myöhemmin avioitui Riitta Vanhasen kanssa. Riitalla oli jo ennestään tytär nimeltä Leena suhteestaan Erkin edesmenneeseen ystävään Einoon. Erkille ja Riitalle syntyi myöhemmin yhteinen lapsi, joka nimettiin Eero Eerikki Metsolaksi.
Helena Inkeri Metsola (ent. Meriläinen, o.s. Kaukovaara, es. Anu Hälvä) on Erkki Metsolan edesmennyt vaimo ja Kari Kaukovaaran sisko. Hän toimi vastaavana sairaanhoitajana Hoikan terveyskeskuksessa. Helena seurusteli nuoruudessaan Erkin kanssa, mutta muutti Ouluun ja meni myöhemmin naimisiin eläinlääkäri Mauno Meriläisen kanssa, mutta avioliitto päättyi eroon Maunon alkoholismin vuoksi vuonna 1989. Helenalla oli Erkkiä kohtaan tunteita avioliittonsa aikana. Eron seurauksena hän muutti takaisin kotitilalleen Kaukovaaraan ja alkoi miltei heti seurustelemaan Erkin kanssa. Pari avioitui ja Helena kertoi odottavansa lasta. Helena menehtyi kaaduttuaan kotitilansa ullakon portaissa. Kaatumishetkellä Helena oli raskaana ja heille syntyi keisarileikkauksella lapsi, joka kuitenkin kuoli 15 minuuttia operaation jälkeen. Lapsen myötä Erkki peri Helenan, mistä Helenan veli raivostui Erkille.
Riitta Vanhanen (es. Miisa Lindén) on Eino Vanhasen entinen vaimo ja Leenan äiti. Myöhemmin Riitta työskenteli Erkki Metsolan yrityksessä toimistonhoitajana. Miehensä kuoleman jälkeen hän ihastui Erkkiin, joka tosin ei antanut vastakaikua ollessaan ihastunut Helenaan. Erkin vaimon Helenan kuoleman jälkeen, Riitta ja Erkki alkoivat seurustella ja myöhemmin avioituvat. Riitalla oli jo yksi tytär suhteestaan Einon kanssa, Leena. Liitosta Erkin kanssa syntyi lapsi nimeltä Eero Eerikki Metsola.
Leena Vanhanen (es. Aino Sirkesalo) Riitta ja Eino Vanhasen tytär.
Eero Eerikki Metsola (es. Valtteri Lehtinen) on Erkki Metsolan ja Riitta Vanhasen poika, joka kutsutaan Erkki Junioriksi. Hänet nähtiin sarjan viimeisessä jaksossa vauvaikäisenä. Hänellä on isosiskopuoli Leena, jonka isä on Eino Vanhanen.
Metsolat > Eeva Metsola-Eklundin perhe

Eeva Maria Metsola-Eklund (o.s. Metsola, es. Katriina Honkanen) on Antin ja Annikin kuopus. Sarjan alussa hän opiskeli Tampereella lääkäriksi. Myöhemmin on avustanut kotipitäjänsä terveyskeskuksessa ja valmistumisensa jälkeen hän myös palasi sinne laillistettuna lääkärinä. Eeva oli välillä töissä myös Tampereella, jolloin hän asui siskonsa Jaanan luona. Eeva rakastui Stig Eklundiin oltuaan kesän Hoikassa. Pari meni naimisiin, mutta hääpäivänä humaltunut Mauno Meriläinen ajoi heidän autoaan päin omalla autollaan. Stig halvaantui jaloista ja parin arki muuttui kertaheitolla. Stig ei uskonut Eevan rakastavan häntä enää alaraajahalvaantumisen myötä, mutta Eeva pysyi Stigin rinnalla. Keväällä 1993 he muuttivat takaisin Hoikkaan saatuaan molemmat sieltä töitä. He saivat vuonna 1994 tytön, joka nimettiin Eevan mummin Marian ja Eevan ystävän ja Erkin edesmenneen vaimon Helenan mukaan Maria-Helenaksi.
Stig Ragnar Eklund (es. Mikael Andersson) on Eevan aviomies. Hän on syntyjään Paraisilta. Valmistuttuaan metsänhoitajaksi hän suoritti asepalveluksen samaan aikaan Lasse Metsolan kanssa. Hän seurusteli Lassen pikkusiskon, Liisan kanssa, kunnes rakastui Eevaan. Stig halvaantui vyötäröstään alaspäin jouduttuaan Eevan kanssa vakavaan auto-onnettomuuteen hääpäivänään. Onnettomuuden aiheutti humalassa heihin törmännyt kunnan eläinlääkäri Mauno Meriläinen. Stigistä tuli myöhemmin Urjan rinnekeskuksen talouspäällikkö.
Maria-Helena Eklund (es. Frida Andersson) on Eevan ja Stigin tytär, joka syntyi vuonna 1994. Hänet nimettiin Eevan mummin Maria Leppävaaran ja Eevan ystävän ja Erkin edesmenneen vaimon Helena Metsolan mukaan.
Muut henkilöt > Kari Kaukovaara

Kari Kyösti Kaukovaara (es. Juha Hyppönen) on Kaukovaaran tilan omistaja, Helena Metsolan o.s. Kaukovaaran vanhempi veli, ja Hoikan kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Hän asustaa kunnan suurimmalla tilalla. Kari ajattelee useimmiten omaa etuansa, minkä vuoksi hänelle aiheutuu hankaluuksia muiden ihmisten ja siskonsa kanssa. Karilla on usein erimielisyyksiä Metsoloiden kanssa, mutta välillä yhteisymmärryskin löytyy. Kaukovaara on myös tunnettu naistenmies, hän on muun muassa yrittänyt pitemmän aikaa iskeä Eeva Metsolaa, tuloksetta. Kari seurusteli pankinjohtaja Laila Heikkisen kanssa.
Muut henkilöt > Leppävaarat

Maria Leppävaara (o.s. Nurmi, es. Hellin Auvinen-Salmi) on Annikki Metsolan äiti, perheen mummo. Hän asuu Leppävaaran tilalla olevassa vanhassa mökissä.
Risto-Matti Leppävaara (es. Pasi Kivimäki, esiintyy vain takaumissa) on Annikki Metsolan sodassa kadonnut veli.
Muut henkilöt > Heikkiset

Laila Heikkinen (es. Anneli Ranta) saapui Turusta pankinjohtajaksi Hoikan Säästöpankkiin Veikko Niemisen jälkeen. Hän seurusteli Kari Kaukovaaran kanssa. Hänellä on tytär nimeltä Veera, joka työskenteli Urjan rinnekeskuksessa ja seurusteli Lasse Metsolan kanssa.
Veera Heikkinen (myöh. Metsola, es. Rosa Meriläinen) on pankinjohtaja Laila Heikkisen tytär ja Lasse Metsolan puoliso.
Muut henkilöt > Vanhaset

Eino Vanhanen (es. Antti Ahtinen) oli Erkin paras ystävä, Riitan entinen aviomies ja Leenan isä. Hän oli alkoholisti, alkoholismiin hänet vei työttömyydestä johtuvat syyt. Eino asui vaimonsa Riitan ja tyttärensä Leenan kanssa syrjässä kylältä. Erkki tarjosi hänelle töitä, mutta työnteosta ei tullut juomisen vuoksi mitään. Eino teki itsemurhan jouduttuaan jälleen työttömäksi.
Arvo Iivarinpoika Vanhanen (es. Kalevi Kahra), kutsumanimeltään AIV, on Antin hyvä ystävä ja Eino Vanhasen setä, joka asui Riitan luona. Hän oli nuorena ollut Annikin veljen Risto-Matti Leppävaaran kanssa ruotukaveri. Hän on ollut maailmalla paljon ennen kuin tuli takaisin Hoikkaan. Myöhemmin AIV sairastui Parkinsonin tautiin.
Muut henkilöt > Hoikan kyläläisiä

Esko Tolonen (es. Esko Roine), Hoikan kunnanjohtaja.
Veikko Nieminen (es. Reijo Lahtinen), pankinjohtaja Hoikan Säästöpankissa.
Nils Eklund (es. Algot Böstman) on Stig Eklundin isä Eeva Metsola-Eklundin appiukko ja Maria-Helena Eklundin isoisä, joka asuu Paraisilla. Eeva ja Stig asuivat hänen luonaan jonkin aikaa Stigin halvaantumisen jälkeen.
Teuvo Takala (es. Ahti Jokinen), Hoikan kunnanvaltuuston jäsen ja Kari Kaukovaaran ystävä. Myöhemmin Takalasta tulee kunnanvaltuuston puheenjohtaja.
"Partanen" (es. Seppo Juusonen), Hoikan kunnanvaltuuston jäsen. Partanen työskentelee Erkki Metsolan työntekijänä sekä kaivinkonefirmassa että Urjan hiihtokeskuksessa.
Tahko Ronkainen (es. Esko Pesonen) on Hoikan koulun opettaja ja luonnonsuojelija.
Mauno Meriläinen (es. Taneli Rinne) on edesmenneen Helena Metsolan entinen aviomies ja Hoikan entinen kunnaneläinlääkäri. Helena erosi hänestä tämän alkoholiongelman ja väkivaltaisuuden takia. Humalassa autoa ajanut Meriläinen oli toinen osapuoli liikenneonnettomuudessa, jossa Stig Eklund halvaantui. Hän sai potkut eläinlääkärin virasta niin Hoikassa kuin Oulussakin.
Veikko Tuutti (es. Esko Hukkanen) on Metsoloiden naapuri, Antti Metsolan ystävä ja Hoikan kunnanvaltuuston jäsen.
Jaakko Perälä  (es. Mauno Käpyaho), Hoikan kunnanvaltuuston jäsen ja Kari Kaukovaaran ystävä.
Tarja Laitinen (es. Rita Polster), Hoikan opiston rehtori ja Risto Metsolan esimies.
Muut henkilöt > Henkilöitä Tampereella

Lisbeth Nylund (es. Soili Markkanen), Risto Metsolan entisen esimiehen johtaja Nylundin puoliso ja Jaana Järvenheimon ystävä.
"Nylund" (es. Curt Ulfstedt), Risto Metsolan esimies joka myy Ristolle Mainosmotto oy:n.
"Jyrki" (es. Martti Palo), Risto Metsolan työkaveri Mainosmotto oy:ssä.
Make Rantala (es. Vesa Kietäväinen) on Eevan entinen poikaystävä ja opiskelukaveri, jonka Eeva jätti hänet kyllästyttyään hänen valehteluunsa ja mustasukkaisuuteensa. Myöhemmin Make työskenteli Kajaanissa lääkärinä ja oli myös Stigin lääkäri tämän onnettomuuden jälkeen.
Turo Mikkonen (es. Teemu Lehtilä) on muusikko ja Liisan entinen koulukaveri Tampereelta. Liisa rakastui Turoon ja jätti tämän takia Osmon. Hän lähti asumaan Turon luokse Tampereelle. Liisa palasi kuitenkin takaisin Osmon luokse Hoikkaan tajuttuaan tämän merkityksen itselleen ja kyllästyttyään Turon tyhjiin lupauksiin.
"Kirsi" (es. Sari Lilliestierna), Jaakko Järvenheimon ystävä ja sihteeri.
"Esa" (es. Kari-Pekka Toivonen), Eeva Metsolan työkaveri ambulanssissa Tampereella.
professori Senjanen (es. Pentti Järventie), Jaana Järvenheimon rintasyövän leikannut lääkäri.
Muut henkilöt > Sivurooleissa

Oulun läänin maaherra, es. Sirpa Lumikko
Romppainen, es. Jaakko Haapanen, Antti ja Annikki Metsolan naapuri
Leevi Hiltunen, es. Raimo Mikkola, Hoikan kyläkauppias
Greta Hiltunen, es. Margareta Sarvana, Hoikan kyläkauppiaan Leevi Hiltusen äiti
Vähälä, es. Helge Hansila, kunnanlääkäri
Kari Huusko, es. Hannu Lauri, Hoikan nimismies
Aarne Kemppainen, es. Antti Vartiala
Mäntylä, es. Asko Sahlman, Hoikan kunnanvaltuuston jäsen
Hoikan kirkkoherra, es. Rauli Lehtonen
Hoikan kyläpoliisi, es. Vesa Veijalainen
Rakennusmestari Hoikassa, es. Jari Leppänen
Rakennusurakoitsija Hoikassa, es. Juha Viitanen
Urjan rinnemies, es. Antti Mäkinen
Urjan rinnemies, es. Frans Lindström
Raija Metsolan kollega ja salarakas, es. Markku Niemelä
Jaana Järvenheimon tennisopettaja, es. Jouni Leikkonen
toimittaja Hoikassa, es. Jussi Haapavaara
Sairaanhoitaja, Helenan ja Eevan työkaveri, es. Ireene Reinikka
Antti ja Annikki Metsolan venäläinen autonkuljettaja Sakkolassa, Aldo Tammsaar
Taisto Jokinen, es. Ilkka A. Jokinen, Erkki Metsolan työntekijä
Liisa Metsolan luokkakaveri, es. Minttu Mustakallio
Liisa Metsolan luokkakaveri, es. Veera Degerholm
Liisa Metsolan luokkakaveri, es. Kirsti Valve
Rautakaupan myyjä, es. Ola Tuominen
Naapuri, es. Esa Hynynen
Rouva Vähälä, es. Tuulikki Pohjola
Kaisa, es. Mari Posti
Riston hoitaja, es. Riina Vuolle
Tuutin emäntä, es. Ritva Vuorensyrjä
Jaakko Järvenheimon kuulustelija, es. Jukka Nyrhinen
Pankkivirkailija, es. Kirsi Kännö
Pastori, es. Marita Hakala
Lautamies, es. Seppo Mäki
Uutistenlukija, Kari Hiltunen (cameorooli)
Varatuomari Lahtinen, es. Olavi Levula
TVH:n mies, es. Arvo Kaukolammi
Puolangan kunnanjohtaja, es. Raimo Karvonen
Naapuri, es. Pentti Kultala
Kyläpoliisi, es. Mikko Nousiainen
Psykiatri, es. Tanjalotta Räikkä
Naapuri, es. Veikko Salmi
Kansainvälinen diakonia

Kansainvälinen diakonia on lähinnä Pohjoismaissa käytetty termi, jolla tarkoitetaan kirkkojen tai kristillisten järjestöjen tekemää kansainvälistä avustustoimintaa. Tähän kuuluvat  kehitysyhteistyö, humanitaarinen apu,  rauhan- ja sovinnontyö sekä  ihmisoikeuksien puolustaminen.  Diakonisen periaatteen mukaisesti kansainvälinen diakonia toimii  kaikkein köyhimpien ja syrjäytettyjen ihmisten, ihmisryhmien ja kansojen parissa. Siinä ei pyritä mielipiteen tai vakaumuksen muuttamiseen. Kansainvälinen diakonia on osa kirkon kansainvälistä vastuuta. Diakonian ohella kansainväliseen vastuuseen kuuluvat myös lähetystyö  sekä ekumenia.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon keskeiset kansainvälisen diakonian toimijat ovat Kirkon Ulkomaanapu sekä kirkon viralliset lähetysjärjestöt.
Aiheesta muualla

Kirkon Ulkomaanapu
Vastuuviikko (Arkistoitu – Internet Archive)
Lutheran World Federation Department for World Service (Arkistoitu – Internet Archive)
Christian Aid
Lutherhjälpen (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirkens Nødhjelp (Arkistoitu – Internet Archive)
Katkarapurisotto

Katkarapurisotto on risottoruoka, jossa olennaisena raaka-aineena ovat katkaravut. Siihen sopivat kalaliemi tai lihaliemi. Katkarapurisottoon saadaan lisää makua chilistä tai parmesaanijuustosta.
Eurooppalainen junien kulunvalvontajärjestelmä

ETCS-taso 1
ETCS-taso 2
ETCS-taso 3
Eurooppalainen junien kulunvalvontajärjestelmä (usein pelkkä ETCS, lyhenne sanoista European Train Control System) on eurooppalainen junien automaattisen kulunvalvonnan standardi. Se on suunniteltu korvaamaan nykyisin Euroopassa käytössä olevan 14 keskenään yhteensopimatonta kulunvalvontajärjestelmää. Standardi kehitettiin EU-direktiivin 96/48/EC vastineeksi. ETCS-järjestelmää on koekäyttänyt kuusi eurooppalaista rautatieyhtiötä vuodesta 1999. ETCS on osa eurooppalainen rautatieliikenteen hallintajärjestelmä -hanketta.
ETCS-järjestelmän pääkomponentit ovat baliisi, veturin ajotietokone sekä radiokeskus. Ajotietokoneeseen syötetään ennen matkan alkua junaa koskevat tiedot suurimmasta sallitusta nopeudesta ja junan jarrutuskyvystä. Matkan aikana ajotietokoneen päätehtävä on tulkita radalla sijaitsevien baliisien veturiin välittämiä tietoja opastinten opasteista ja radanvarren merkeistä. Näiden tietojen perusteella ajotietokone rajoittaa junan nopeutta rajoitusten mukaiseksi, ja estää seis-opastetta näyttävän opastimen ohittamisen.
Suomessa aiemmin käytetty Junien kulunvalvonta (JKV) tulee 2020-luvun aikana elinkaarensa loppuun, jolloin järjestelmä on uusittava.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
ETCS Levels and Modes (englanniksi)
Ingmanin II hallitus

| Ingmanin II hallitus |
| --- | --- |
  Suomen tasavallan 11. valtioneuvosto
Toimikausi alkoi:  31. toukokuuta 1924
Toimikausi päättyi:  31. maaliskuuta 1925
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Lauri Ingman
Ministerien lukumäärä:  13
Hallituspuolueet:   Maalaisliitto  Kokoomus  RKP  Kansallinen Edistyspuolue 
Historia
Edellinen:  Cajanderin II hallitus
Seuraava:  Tulenheimon hallitus
Ingmanin II hallitus oli Lauri Ingmanin johtama porvarillinen enemmistöhallitus, joka työskenteli 31. toukokuuta 1924 – 31. maaliskuuta 1925 eli yhteensä 305 päivää. Hallituksen muodostivat Maalaisliitto, Kokoomus, RKP ja Kansallinen Edistyspuolue. Ingmanin II hallitus oli järjestyksessä Suomen 11. hallitus.
Huhtikuussa 1924 pidetyissä ennenaikaisissa eduskuntavaaleissa vasemmisto menetti porvaripuolueille kaksi paikkaa. Vaalien jälkeen porvaripuolueet pääsivät nopeasti yhteisymmärrykseen uuden hallituksen pohjasta, ja kokoomuslainen Helsingin yliopiston teologian professori Lauri Ingman muodosti uuden hallituksen. Yleinen poliittinen virtaus näytti vievän oikealle, ja Sosialistisen Työväenpuolueen kohtalon jälkeen sosialidemokraatit alkoivat pelätä joutuvansa äärioikeiston painostuksen kohteeksi. Kaiken julkisen sosialismin vastaiset äänet voimistuivatkin, ja niiden vahvimmaksi puhetorveksi nousi Suomen Suojelusliitto. Niinpä SDP omaksui aikaisempaa jyrkemmän oppositioasenteen.
Hallitus sai eduskunnassa läpi puolustusmäärärahojen korotuksen ja veronalennuksia. Valtion eläkkeensaajien määrän kasvattaminen johti siihen, että Maalaisliiton ministerit erosivat, ja hallituksesta tuli alkuperäistä oikeistolaisempi. Ingmanin hallitus jätti paikkansa vuoden 1925 presidentinvaalin jälkeen.
Kokoonpano

| Ministeri | Tehtävissä | Puolue |
| --- | --- | --- |
| Pääministeri Lauri Ingman |  31.5.1924 – 31.3.1925 |  Kokoomus |
| Ulkoasiainministeri Hjalmar Procopé |  31.5.1924 – 31.3.1925 |  RKP |
| Oikeusministeri Albert von Hellens |  31.5.1924 – 31.3.1925 |  Edistyspuolue |
| Sisäasiainministeri Gunnar Sahlstein |  2.6.1924 – 31.3.1925 |  Kokoomus |
| Puolustusministeri Lauri Malmberg |  31.5.1924 – 31.3.1925 |  amm. |
| Valtiovarainministeri Yrjö Pulkkinen |  31.5.1924 – 31.3.1925 |  Kokoomus |
| Opetusministeri Lauri Ingman |  31.5.1924 – 31.3.1925 |  Kokoomus |
| Apulaisopetusministeri Antti Kukkonen   Oskari Mantere |  31.5.1924 – 22.11.1924  22.11.1924 – 31.3.1925 |  Maalaisliitto  Edistyspuolue |
| Maatalousministeri Jalo Lahdensuo   Ilmari Auer |  31.5.1924 – 22.11.1924  22.11.1924 – 31.3.1925 |  Maalaisliitto Maalaisliitto |
| Apulaismaatalousministeri Ilmari Auer   Pekka Pennanen |  31.5.1924 – 22.11.1924  29.11.1924 – 31.3.1925 |  Maalaisliitto  Kokoomus |
| Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Eero Hahl Rolf Witting |  31.5.1924 – 22.11.1924  22.11.1924 – 31.3.1925 |  Maalaisliitto  RKP |
| Kauppa- ja teollisuusministeri Axel Palmgren |  31.5.1924 – 31.3.1925 |  RKP |
| Sosiaaliministeri Niilo Liakka  Lauri Pohjala |  31.5.1924 – 22.11.1924  22.11.1924 – 31.3.1925 |  Maalaisliitto Kokoomus |
Hallituksen puoluejakauma

| 31> 5.1924 | 31> 3.1925 |
| --- | --- |
Maalaisliitto 5 : Kokoomus 6
Kokoomus 4: RKP 3
RKP 2 : Edistyspuolue 2
ammattiministeri 1 : ammattiministeri 1
Edistyspuolue 1 : Maalaisliitto 1
Rynnäkkököydellä laskeutuminen

Brasilian laivaston sotilaita laskeutuu alukselle rynnäkkököysillä EC725-helikopterista.
Yhdysvaltain merijalkaväen sotilas laskeutuu rynnäkkököydellä.
Rynnäkkököydellä laskeutuminen (engl. fast-roping) on toimenpide, jossa laskeudutaan helikopterista liukumalla paksua köyttä pitkin. Tekniikkaa käyttävät etenkin sotilasjoukot paikoissa, joihin helikopterilla ei voi laskeutua.
Rynnäkkökököyden lisäksi toinen tapa laskeutua köydellä on köyteen kiinnitettynä laskeutuminen (rappelling), jossa laskeutuja on renkaalla kiinni köydessä, toisin kuin vapaasti kehon avulla liu'uttavassa rynnäkkököydessä.
Tekniikka

Köysilaskeutumista käytetään silloin, kun sotilaita pitää saada helikopterista maahan nopeasti, mutta kopteri ei voi laskeutua kohteeseen. Tälläisiä paikkoja ovat esimerkiksi epätasainen maasto, rakennusten katot ja laskeutumispaikattomat laivat. Useampi henkilö voi liukua samaan aikaan köyttä pitkin ja köydet voi olla kopterin kummallakin puolella, joten tekniikka onkin nopea tapa joukkojen laskemiseen.
Rynnäkkököysi itsessään on yleensä noin 4–5 cm paksu. Köysi on paksu, jotta se pysyy vakaana ja siitä saa hyvän otteen. Laskeutuva henkilö ei ole köydessä kiinni, vaan liukuu sitä pitkin samaan tapaan kuin paloaseman tankoa. Laskeutuja pitää köyttä käsillä ja kenkien välissä. Köyden kitka on tarpeeksi suuri, ettei laskeutuja liu'u liian nopeasti alas. Käsissä täytyy olla soveltuvat käsineet, ettei kitka aiheuta pahoja palohaavoja käsiin. Lopuksi köysi voidaan pudottaa, jotta helikopteri pääsee poistumaan paikalta nopeasti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rynnäkkököydellä laskeutuminen Wikimedia Commonsissa
Luettelo valokuvakirjoista

Tässä luettelossa on valokuvaan ja valokuvaamiseen liittyviä kirjoja. Tässä ei ole luetella kuvateoksia eri aihepiireistä.