stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Läpi tulen

| Läpi tulen Kaemo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Victory Audio-studiolla Kokkolassa 2011
 Julkaistu: 20. heinäkuuta 2011
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Jonas Olsson
 Tyylilaji: kristillinen reggae
 Levy-yhtiö: Bullroser
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 16.
Kaemon muut julkaisut
| Perustus 2009 | Läpi tulen 2011 | Armosta 2013 |
Läpi tulen on kristillistä reggaeta esittävän Kaemo-yhtyeen toinen albumi, joka julkaistiin 20. heinäkuuta 2011. Albumi jatkaa debyytin linjaa suorasukaisten sanoitusten ja jamaikalaisvaikutteisten rytmien muodossa. Albumi kävi ilmestyessään 2. sijalla Rumban albumilistalla ja 16. sijalla Suomen myydyimpien albumien listalla (viikko 31, 2011).
Kappaleet

Sävellys ja sovitukset: Kaemo, Antti Saari, Jonas Olsson, Samuel Halonen, Valtteri Heikkilä, Aslak Kaljunen, Kimmo Klemola, Noora Saari
Sanoitukset: Timo Nygård, Jonas Olsson, Antti Saari, Noora Saari
Hyvä paimen – 3.06
Etulinja – 3.46
Läpi tulen ja tuulen – 3.08
Entinen elämä – 3.11
Minne matka johtaa – 3.46
Valinta – 4.24
30 hopearahaa – 3.23
Alussa – 3.21
Tartu kädestä – 4.32
Hänen askeltensa äänet – 5.00
Mies Jumalan (Antti-materia Dub remix) – 3.57
Perustus (Zac Tobias Dubstep remix) – 3.26
Hän on tie (Tsone NES remix) – 3.27
Kokoonpano

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Yhtye Timo Nygård – laulu, melodika  Kimmo Klemola – kitara, taustalaulu  Valtteri Heikkilä – basso  Antti Saari – koskettimet, taustalaulu  Emmanuel Isong – rummut  Satu Kolehmainen - saksofoni  Jim Hagqvist – trumpetti  |  Vierailevat muusikot Petri Kiviniemi – rummut  Kimmo Koivukoski – pasuuna  Kimmo Ollikainen, Jonne Mäkipelto, Rick Rovio – lyömäsoittimet  Noora Saari, Leena Kurki, Laura Ainali, Rick Rovio – taustalaulu  |  Tuotanto Jonas Olsson – tuottaja, äänittäjä  Alexander Björkqvist – äänittäjä (Victory Audio)  BommiTommi – miksaaja, masteroija (Ylivoima-studio)  Mikko Rossi – miksaaja, masteroija (Ylivoima-studio)  Marko Soini – kansitaide  DigitalPlant – paino, monistus  |
Arvostelut

Lupaus.net:
Soundi:
Maanmittausinsinööri

Maanmittausinsinööri (lyhenne MI) on insinööri, joka tekee kaavoitusta, maanmittausta sekä erilaisia kiinteistöön liittyviä paikkatietojärjestelmiä. Maanmittausinsinööriksi voi opiskella ammattikorkeakoulussa tai Aalto-yliopiston teknillisessä korkeakoulussa. Työnantajia ovat yksityiset yritykset, kunnat, kaupungit ja valtio.
Lézardrieux

| Lézardrieux (Lezardrev) |
| --- | --- |
 Johannes Kastajan kirkko
 vaakuna
 Lézardrieux
 Koordinaatit: 48°47′09″N, 3°06′21″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bretagne
Departementti:  Côtes-d'Armor
Arrondissementti:  Lannion
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,9 km²
Väkiluku (2018):  1 478 
 – Väestötiheys:  124 as./km²
Kunnan numero:  22127
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lézardrieux (bretoniksi Lezardrev) on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Trieuxjoen varrella, noin 29 kilometriä Lannionin kaupungista itään.
Pont de Lézardrieux
Trieuxjoen yli rakennettiin nykyinen riippusilta Pont de Lézardrieux vuonna 1925. Sitä aiemmin paikalla oli vuonna 1840 valmistunut riippusilta. Ennen tätä joen yli oli ainoastaan lauttayhteys.
Tunnettuja kuntalaisia

Amélie Le Gall (s. 1896), ranskalainen kilpapyöräilijä asui kunnassa.
Georges Brassens (1921-1981), ranskalainen laulaja-lauluntekijä omisti huvilan kunnassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lézardrieux Wikimedia Commonsissa
Kyläherttu

| Kyläherttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Hertut Cisticola
Laji::  cantans
Kaksiosainen nimi
 Cisticola cantans  (Heuglin, 1869) 
Katso myös
   Kyläherttu Wikispeciesissä   Kyläherttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kyläherttu (Cisticola cantans) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kyläherttua tavataan laajalla alueella Länsi-, Keski- ja Itä-Afrikassa. Sitä on kuvattu paikallisesti yleisestä runsaslukuiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Luigi Villoresi

| Luigi Villoresi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Italia
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1950–1956
Talli(t):  Ferrari, Maserati, Lancia
Kilpailuja:  34
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  8
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  1
MM-pisteitä:  46 (49)
Ensimmäinen kilpailu:  Monacon Grand Prix 1950
Viimeinen kilpailu:  Italian Grand Prix 1956
Luigi 'Gigi' Villoresi (16. toukokuuta 1909 Milano, Italia – 24. elokuuta 1997 Modena, Italia) oli italialainen kilpa-autoilija ja F1-kuljettaja.
Villoresi osallistui Formula 1:n MM-sarjaan sen ensimmäisestä vuodesta 1950 lähtien. Villoresi oli tuolloin jo veteraani, 41-vuotias, joka oli ajanut ennen toista maailmansotaa Grand Prix -kisoissa. Hän kilpaili 47-vuotiaaksi asti, starttasi 31:een F1-osakilpailuun ja saavutti niissä yhteensä 49 pistettä. Hän ei yltänyt osakilpailuvoittoihin, mutta oli kaksi kertaa toinen ja kuusi kertaa kolmas. MM-sarjassa hän sijoittui Ferrarillaan viidenneksi sekä vuonna 1951 että 1953. Hän ajoi myös sarjan ulkopuolisissa kilpailuissa.
Villoresi aloitti kilpa-autoilijan uransa jo varhain 1930-luvulla, mutta alkoi saavuttaa menestystä vasta kun hänet palkattiin Maseratille 1938. Toisen maailmansodan jälkeen, vuosina 1946 ja 1947, hän voitti Italian mestaruuden Maseratillaan. Vuonna 1949 hän liittyi Ferrarin talliin Alberto Ascarin kumppaniksi ja voitti samana vuonna Hollannin GP:n. Hän seurasi Ascaria Lancialle 1954. Villoresi järkyttyi syvästi, kun Ascari kuoli testionnettomuudessa Monzassa 1955, ja lopetti uransa seuraavana vuonna ajettuaan pahan kolarin sarjan ulkopuolisessa Rooman GP:ssä.
Myös Villoresi koki vakavan loukkaantumisen auto-onnettomuudessa, joka tosin ei sattunut radalla vaan maantiellä Pariisin lähellä 1952. Hän toipui ja jatkoi uraansa.
Kaudet, tallit. pisteet, sijoitukset

1950 (Ferrari): 0 MM-pistettä, sijoitus MM-sarjassa -
1951 (Ferrari): 15 (18) pistettä, sijoitus 5:s
1952 (Ferrari): 8 pistettä, sijoitus 8:s
1953 (Ferrari): 17 pistettä, sijoitus 5:s
1954 (Maserati, Lancia): 2 pistettä, sijoitus 20:s
1955 (Lancia, Ferrari): 2 pistettä, sijoitus 20:s
1956 (Maserati): 2 pistettä, sijoitus 22:s
| Vuosi | Talli | Valmistaja | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950 | Ferrari | Ferrari 125 | Ferrari V12 | GBR  | MON Kesk. | 500  | SUI Kesk. | BEL 6 | FRA DNS | ITA  |  |  | - | 0 |
| 1951 | Ferrari | Ferrari 375 | Ferrari V12 | SUI Kesk. | 500  | BEL 3 | FRA 3 | GBR 3 | GER 4 | ITA 4 | ESP Kesk. |  | 5. | 15 (18) |
| 1952 | Ferrari | Ferrari 500 | Ferrari S4 | SUI  | 500  | BEL  | FRA  | GBR  | GER  | NED 3 | ITA 3 |  | 8. | 8 |
| 1953 | Ferrari | Ferrari 500 | Ferrari S4 | ARG 2 | 500  | NED Kesk. | BEL 2 | FRA 6 | GBR Kesk. | GER 8* | SUI 6 | ITA 3 | 5. | 17 |
| 1954 | Officine Alfieri Maserati | Maserati 250F | Maserati S6 | ARG  | 500  | BEL  | FRA 5 | GBR Kesk.* | GER DNS | SUI  | ITA Kesk. |  | 20. | 2 |
| 1954 | Scuderia Lancia | Lancia D50 | Lancia V8 |  |  |  |  |  |  |  |  | ESP Kesk. | 20. | 2 |
| 1955 | Scuderia Lancia | Lancia D50 | Lancia V8 | ARG Kesk. | MON 5 | 500  | BEL DNA | NED  | GBR  | ITA DNS |  |  | 20. | 2 |
| 1956 | Scuderia Centro Sud | Maserati 250F | Maserati S6 | ARG  | MON  | 500  | BEL 5 |  |  |  |  |  | 22. | 2 |
| 1956 | Luigi Piotti | Maserati 250F | Maserati S6 |  |  |  |  | FRA Kesk. | GBR 6 | GER Kesk. |  |  | 22. | 2 |
| 1956 | Officini Alfieri Maserati | Maserati 250F | Maserati S6 |  |  |  |  |  |  |  | ITA Kesk.* |  | 22. | 2 |
* Jaettu auto.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Grandprix.com / Villoresi (englanniksi)
Grand Prix Racing / Villoresi (englanniksi)
Formula 1 -kaudelle 1950 osallistuneet kuljettajat
Korvenkylä (Tyrnävä)

Korvenkylä on pieni maaseutukylä Tyrnävän kunnassa, joka sijaitsee noin 7 kilometriä kirkonkylältä. Kylä sijaitsee Tyrnävän, Limingan ja entisen Temmeksen kunnan rajamailla, minkä vuoksi välillä on ollut epäselvyyksiä, mihin kuntaan kukin asukas kuuluu. Joissakin taloissa ovat pihapiirin rakennukset voineet sijaita eri kunnan alueella.
Perimätiedot kertovat, että kylän toisessa päässä Kotakankaalla olisi ollut isonvihan (v. 1714–1721) aikaista asutusta, kodan tai piilopirtin muodossa. Pääosa kylästä on entistä tyrnäväläistä Konttilan talon syrjäniittyä, jossa laidunnettiin kesäisin talon karjaa. Sitä varten oli rakennettu kesänavetta, joka sijaitsi Keskitalo 2:20:n paikalla.
Korvenkylän ympärivuotinen asuminen ajoittuu 1800-luvun lopulle. Silloin muuttivat Tyrnävän Konttilasta Korvenkylän Keskitaloon Iikka Pasanen ja hänen vaimonsa Hilma Pasanen o.s. Konttila sekä Hilman eno Matti Konttila ja Hilma Konttilan äiti Vappu (Valborg) Konttila. Poikamiehenä elänyt Matti Konttila oli ollut Keskitalon ensimmäinen omistaja. Hän myi talonsa Iikka Pasaselle. Keskitalon maista erotettiin sittemmin kolmen talon maat erottamisjärjestyksessä: Uusitalo, Annala ja Alatalo.
Korvenkylän vakituisen asuttamisen alkuaikoina oli asuttu myös Keskitalon naapurissa. Talon ensimmäiset omistajat olivat olleet Tolosia. Isäntä oli ollut entinen seppä. Myöhemmin Korvenkylän talojen määrä lisääntyi hiljalleen. Enimmillään jatkosodan jälkeen kylässä asuttiin 12 talossa. Kylän väkirikkaimpina aikoina oli suunniteltu jopa oman kyläkoulun perustamista.
Laikko

Laikko on n. 300 asukkaan kylä Rautjärven kunnassa, jonka ydin on aikoinaan syntynyt Laikon rautatieaseman ympärille. Matkaa kuntakeskukseen Simpeleelle on n. 12 km.
Laikon lentotukikohdan muistomerkki.
Laikon kyläalue käsittää Kekäleniemen, Lahdenkylän, Latvajärven, Metsäkylän, Niran, Pajarinkylän, Punasvaaran ja Väärämäen alueet.
Kylässä sijaitsee yksi Suomen suurimmista lähteistä, Laikon eli Ylimmäisen lähde. Talvisodan aikana Laikossa toimi Laikon lentokenttä, jolle on pystytetty vuonna 2001 paljastettu muistomerkki.
Aiheesta muualla

Rautjärven kylät: Lupsakka Laikko (Arkistoitu – Internet Archive)
LEGO Marvel Super Heroes 2

| Lego Marvel Super Heroes 2 |
| --- | --- |

Kehittäjä:  TT Games
Julkaisija:  Warner Bros. Interactive Entertainment
Jakelija:  Humble Store, Steam, Nintendo eShop, Microsoft Store ja PlayStation Store
Pelisarja:  Lego Marvel Super Heroes
Julkaistu:  2017
Lajityyppi:  toimintaseikkailupeli
Pelimuoto:  yksinpeli ja yhteistyömoodi
Ikäluokitus:  ESRB: 10 vuotta tai vanhempi  USK 12, USK 12 ja USK 12 
Alusta:  Microsoft Windows, PlayStation 4, Xbox One, Nintendo Switch ja macOS
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu, Blu-ray-levy ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Lego Marvel Super Heroes 2 on videopeli, joka perustuu Marvel Entertainmentin supersankarielokuviin. Se on jatko-osa Lego Marvel Super Heroesille. Pelissä on mahdollisuus muokata omaa supersankaria.
Maailman ympäri (Costin kappale)

| ”Maailman ympäri” Costi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 3. maaliskuuta 2023
 Formaatti: digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tekijä(t): Tuomas Kostiainen Daniel Okas
 Tuottaja(t): Danitello OP Vuorinen Off & Out
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 02.30
 Levy-yhtiö: PME Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Costin muut singlet
| ”Magaluf” 2022 | ”Maailman ympäri” 2023 | ”PARTYBOY” 2023 |
Maailman ympäri on suomalaisen rap-artistin Costin single, joka julkaistiin 3. maaliskuuta 2023.
Jo ennen julkaisuaan kappale trendasi vahvasti sosiaalisen median palvelu TikTokissa. Kappaletta on käytetty yli 5000 videossa. ”Maailman ympäri” nousi heti julkaisupäivänään Spotifyn Suomen Top 50 -listan kärkeen rikkoen samalla kuluneen vuoden päivittäisten kuunteluiden ennätyksen Suomessa.
Kappale debytoi Suomen singlelistalla julkaisuviikollaan sijalla 2. viikolla 10/2023. Heti seuraavalla viikolla se nousi listan kärkeen pysyen siellä kolme peräkkäistä viikkoa. Kappale on julkaisustaan lähtien pysynyt listalla.
”Maailman ympäri” on ylittänyt kultalevyyn oikeuttavan kahden miljoonan striimauksen rajan ja platinalevyyn oikeuttavan neljän miljoonan striimauksen rajan. Lisäksi toukokuussa 2023 se ylitti tuplaplatinan rajan eli 8 miljoonan striimauksen rajan.
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus | Viikko |
| --- | --- | --- |
|  Suomen virallinen lista | 1. | 11/2023 |
|  Radiosoittolista | 46. | 22/2023 |
Sertifikaatiot

| Valtio | Sertifikaatti | Striimauksia |
| --- | --- | --- |
|  Suomi |  kultalevy | 2 000 000 |
|  Suomi |  platinalevy | 4 000 000 |
|  Suomi |  tuplaplatina | 8 000 000 |
|  Suomi |  triplaplatina | 12 000 000 |
|  Suomi |  nelinkertainen platina | 16 000 000 |
Maanmittari

Maanmittarilla tarkoitetaan henkilöä, joka suorittaa maanmittausta tai jolla on alan koulutus.
Tällaisia henkilöitä valmistuu useista kouluista eri asteilta ja nimikkeillä. Ammattioppilaitoksesta valmistuu kartoittajia. Ammattikorkeakoulusta valmistuneista käytetään nimeä maanmittausinsinööri (AMK). Aikaisemmin on valmistunut myös maanmittausteknikoita ja maanmittausmekaanikoita. Lisäksi alaa opetetaan Teknillisessä korkeakoulussa.
Maanmittarin työtehtävät voivat liittyä kartoituksen lisäksi esimerkiksi kaukokartoitukseen, geodesiaan, kiinteistö- tai paikkatieto-asioihin.
Suomen varhaiset maanmittarit

Vuonna 1628 Kuningas Kustaa II Adolf antoi valtakunnan päämatemaatikko Andreas Bureukselle tehtäväksi maantieteellisten karttojen laatimisen nykyisen Suomen alueesta. Tästä alkoi maanmittaustoiminta Suomessa. Buren kouluttamat maanmittarit kartoittivat vuodesta 1633 alkaen muun muassa tärkeitä kauppareittejä ja tekivät karttoihinsa merkintöjä maatilojen veronkantokyvystä ja alueen luonnonvaroista.
Kristian Friis Petersen

| Kristian Friis Petersen |
| --- | --- |
 Petersen vuonna 1916.
Norjan kauppaministeri
 Knudsenin II hallitus 1. lokakuuta 1916 – 20. helmikuuta 1919  
Edeltäjä:  Johan Castberg
Seuraaja:  Birger Stuevold-Hansen
Norjan sosiaaliministeri
 Knudsenin II hallitus 22. huhtikuuta 1914 – 1. lokakuuta 1916  
Edeltäjä:  Johan Castberg
Seuraaja:  Lars Kristian Abrahamsen
Suurkäräjäedustaja
 1912–1918 1906–1909  
Bergenin ja Hordalandin maaherra
 1919–1929  
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. syyskuuta 1867 Namsos, Norja
Kuollut: 5. huhtikuuta 1932 (64 vuotta)
Ammatti:  poliitikko
Tiedot
Puolue:  Venstre
Kristian Friis Petersen (17. syyskuuta 1867 Namsos – 5. huhtikuuta 1932) oli norjalainen Venstren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1906–1909 ja 1912–1918 sekä toimi Norjan sosiaaliministerinä 1914–1916 ja kauppaministerinä 1916–1919. Vuosina 1919–1929 hän oli Bergenin ja Hordalandin maaherra.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristian Friis Petersen Wikimedia Commonsissa
Luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista (1900–1920-luvut)

Luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista 1900–1920 sisältää ulkomaanmatkat presidentti Theodore Rooseveltistä presidentti Herbert Hooveriin. Matkat ovat aikajärjestyksessä.
Tämä luettelo on osa artikkelikokonaisuutta, joka on sivulla Luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista. Sivulla ovat linkit Yhdysvaltain presidenttien muilla vuosikymmenillä tekemiin ulkomaanmatkoihin.
Theodore Rooseveltin ulkomaanmatka

Theodore Roosevelt oli ensimmäinen Yhdysvaltain presidentti, joka teki presidenttikaudellaan ulkomaanmatkan.
| Ajankohta | Valtio  | Kaupungit joissa vieraili  | Vierailun status |
| --- | --- | --- | --- |
| 14.–17.11.1906 |  Panama | Colón ja Panamá | Panaman kanavan rakennustyömaan tarkastaminen.  |
Luettelo William Howard Taftin ulkomaanmatkoista

William Howard Taft teki presidenttikaudellaan kaksi ulkomaanmatkaa.
| Ajankohta | Valtio | Kaupungit joissa vieraili  | Vierailun status |
| --- | --- | --- | --- |
| 29.1.–7.2.1909 |  Panama | Colón ja Panamá | Panaman kanavan rakennustyömaan tarkastaminen.  Panaman presidentti José Domingo de Obaldían tapaaminen. |
| 16.10.1909 |  Meksiko | Ciudad Juárez | Tapasi Meksikon presidentti Porfirio Díazin maiden rajalla. |
Luettelo Woodrow Wilsonin ulkomaanmatkoista

Woodrow Wilson teki presidenttikaudellaan kymmenen ulkomaanmatkaa.
| Ajankohta | Valtio  | Kaupungit joissa vieraili  | Vierailun status  |
| --- | --- | --- | --- |
| 18.11.–13.12.1912 |  Bermuda | Hamilton | Lomamatka |
| 14.–25.12.1918 |  Ranska | Pariisi ja Chaumont | Osallistui Pariisin rauhankonferenssiin |
| 26.–31.12.1918 |  Britannia | Lontoo, Carlisle ja Manchester | Tapasi Britannian pääministeri David Lloyd Georgen ja kuningas Yrjö V:n |
| 31.12.1918–1.1.1919 |  Ranska | Pariisi | Välipaikka matkalla Italiaan. |
| 1.–6.1.1919 |  Italia | Rooma, Genova, Milano ja Torino | Tapasi Italian kuninkaan Viktor Emanuel III:n ja Italian pääministeri Vittorio Orlandon. |
| 4.1.1919 |  Vatikaanivaltio | Rooma | Audienssi paavi Benedictus XV:n kanssa. |
| 7.1.–14.2.1919 |  Ranska | Pariisi | Osallistui Pariisin rauhankonferenssiin |
| 14.3.–18.6.1919 |  Ranska | Pariisi | Osallistui Pariisin rauhankonferenssiin |
| 18.–19.6.1919 |  Belgia | Bryssel, Charleroi, Malines ja Louvain | Tapasi Belgian kuninkaan Albert I:n. Puhui Belgian parlamentissa. |
| 20.–28.6.1919 |  Ranska | Pariisi | Osallistui Pariisin rauhankonferenssiin |
Luettelo Warren G. Hardingin ulkomaanmatkoista

Warren G. Harding teki presidenttikaudellaan kolme ulkomaanmatkaa.
| Ajankohta | Valtio | Kaupungit joissa vieraili  | Lisätietoa vierailusta |
| --- | --- | --- | --- |
| 24.11.1920 |  Panama | Colón ja Baihos | Vierailu Panaman kanavavyöhykkeellä |
| 30.11.1920 |  Jamaika | Kingston | Pysähdyspaikka matkalla takaisin Yhdysvaltoihin |
| 26.7.1923 |  Kanada | Vancouver | Virallinen vierailu matkalla Alaskasta |
Luettelo Calvin Coolidgen ulkomaanmatkoista

Calvin Coolidge teki presidenttikaudellaan yhden ulkomaanmatkan.
| Ajankohta | Valtio | Kaupungit joissa vieraili  | Vierailun status |
| --- | --- | --- | --- |
| 15.–17.1.1928 |  Kuuba | Havanna | osallistui Pan-Amerikan valtioiden konferenssiin |
Luettelo Herbert Hooverin ulkomaanmatkoista

Herbert Hoover teki presidenttikaudellaan kymmenen ulkomaanmatkaa.
| Ajankohta | Valtio  | Kaupungit joissa vieraili  | Vierailun status |
| --- | --- | --- | --- |
| 26.11.1928 |  Honduras | Amapala | Hyvän tahdon matka |
| 26.11.1928 |  El Salvador | Cutuco | Hyvän tahdon matka |
| 27.11.1928 |  Nicaragua | Corinto | Hyvän tahdon matka |
| 28.11.1928 |  Costa Rica | San José | Hyvän tahdon matka |
| 1.12.1928 |  Ecuador | Guayaquil | Hyvän tahdon matka |
| 5.12.1928 |  Peru | Lima | Hyvän tahdon matka |
| 8.–11.12.1928 |  Chile | Antofagasta ja Santiago de Chile | Hyvän tahdon matka |
| 13.–15.12.1928 |  Argentiina | Buenos Aires | Hyvän tahdon matka |
| 16.–18.12.1928 |  Uruguay | Montevideo | Hyvän tahdon matka |
| 21.–23.12.1928 |  Brasilia | Rio de Janeiro | Hyvän tahdon matka |
Lisätietoa

Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkat
1900–1920-luvut (Roosevelt T, Taft, Wilson, Harding, Coolidge & Hoover)

1930–1940-luvut (Roosevelt F.D. & Truman)

1950–1960-luvut (Eisenhower, Kennedy & Johnson)

1970–1980-luvut (Nixon, Ford, Carter & Reagan)

1990–2000-luvut (Bush G.H.W, Clinton & Bush W)

2010–nykyaika (Obama & Trump)

Yhdysvaltain presidenttien vierailut Suomessa
Presidentti Theodore Roosevelt höyrykaivuukoneessa Panaman kanavan työmaalla vuonna 1906.
Woodrow Wilson Pariisin rauhankonferenssissa vuonna 1919. Vasemmalta oikealle: Britannian pääministeri David Lloyd George, Italian pääministeri Vittorio Orlando ja Ranskan pääministeri Georges Clemenceau.
Woodrow Wilson Ranskan presidentin Raymond Poincaren kanssa Pariisissa vuonna 1918.
Läpi usvan

| Läpi usvan |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Roland af Hällström
Käsikirjoittaja:  Yrjö Rannikko Viljo Hela
Tuottaja:  Yrjö Norta
Säveltäjä:  Tapio Ilomäki
Kuvaaja:  Esko Töyri
Leikkaaja:  Tapio Ilomäki
Lavastaja:  Kosti Aaltonen
Pääosat:  Leif Wager Gunvor Sandkvist Mirjami Kuosmanen Anna-Liisa Hämeensalo 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fenno-Filmi Oy
Ensi-ilta:  1948
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Läpi usvan on Roland af Hällströmin ohjaama elokuva vuodelta 1948. Se on Houkutuslinnun ohella Hällströmin film noir -tyyppisiä elokuvia. Elokuvan käsikirjoituksen Hällström laati nimimerkillä Viljo Hela, yhdessä Yrjö Rannikon kanssa, jonka ainoa elokuvakäsikirjoitus tämä oli. Film noirin ohella elokuvan tyyli on sukua Teuvo Tulion tummille melodraamoille. Leif Wager sai osasuorituksestaan vuoden miespääosa-Jussin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leif Wager  | … |  sähköttäjä Pertti Jarkamo   |
|  Gunvor Sandkvist  | … |  Nina   |
|  Mirjami Kuosmanen  | … |  Aino   |
|  Anna-Liisa Hämeensalo  | … |  Dolly, kapakkatanssijatar   |
|  Saara Ranin  | … |  Pertin äiti   |
|  Maija Autio  | … |  Anja Lehtinen   |
|  Tauno Majuri  | … |  Erkki Kataja, toinen perämies   |
|  Esko Vettenranta  | … |  Mikko   |
|  Arvi Tuomi  | … |  hovimestari   |
|  Sven Relander  | … |  johtaja Frans Ahtola   |
|  Helge Ranin  | … |  rovasti   |
|  Joel Asikainen  | … |  Rodolfo, tanssija   |
|  Elli Ylimaa  | … |  poliisi   |
|  Kerttu Salmi  | … |  rouva Lehtinen   |
|  Elvi Saarnio  | … |  satamatyttö   |
|  Matti Aulos  | … |  komisario   |
|  Toivo Lahti  | … |  poliisi   |
|  Leevi Linko  | … |  Vänski   |
|  Kyösti Erämaa  | … |  konstaapeli   |
|  Kauko Käyhkö  | … |  neekerimerimies   |
|  Verna Piponius  | … |  konsulinna Gråstjärna   |
|  Kauko Kokkonen  | … |  konstaapeli   |
|  Börje Lampenius  | … |  konsulinnan seuralainen   |
|  Lauri Kyöstilä  | … |  satamavartija   |
|  Jaakko Lätti  | … |  merimies   |
Tuotanto

Elokuvatarkastamo langetti alokuvalle aluksi 35 prosentin veron, joka ei valituksesta Valtion elokuvalautakuntaan muuttunut, vaikka yhtiö luonnehti elokuvaa opetuselokuvaksi alkoholin vaaroista. Valitus Korkeimpaan hallinto-oikeuteen tuotti tulosta sikäli että veroluokka aleni ensin 30 sitten 25 prosenttiin. Elokuvalle määrättyjä leikkauksia ei KHO ottanut muotovirheen vuoksi käsittelyyn. Niistä olisi pitänyt ensin esittää vaatimus elokuvalautakunnalle.
Vastaanotto

Elokuvan katsojamäärät jäivät vaatimattomiksi, ja elokuva tuotti yhtiölle tappiota.
Aikalaisarvioissa elokuva ei juuri saanut kehuja. Sitä pidettiin pettymyksenä verrattu Hällströmin edelliseen elokuvaan Pikajuna pohjoiseen. Kriitikot luonnehtivat sitä epäonnistumiseksi (Harry Lewing) ja juonta banaaliksi (Olavi Veistäjä), joskin itse ohjaaja saa myös kiitosta, ja esimerkiksi Juha Nevalainen piti häntä arviossaan persoonallisena, luovana filmiohjaajana. Esko Töyrin taitavan kameratyön pani moni kriitikko merkille.
Aiheesta muualla

Houkutuslintu ja Läpi usvan, Yle.fi (Arkistoitu – Internet Archive).
Läpi usvan Elonet.
Kristian Fjeld

| Kristian Fjeld> Norjan maatalousministeri |
| --- | --- |
 Gerhardsenin II hallitus 5. marraskuuta 1945 – 19. marraskuuta 1951  
Edeltäjä:  Einar Frogner
Seuraaja:  Rasmus Nordbø
Suurkäräjäedustaja
 Hedmarkin vaalipiiri 1945–1961  
Stangen pormestari
 1925–1941  
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. helmikuuta 1887 Vestre Toten, Norja
Kuollut: 23. joulukuuta 1976 (89 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Kunnianosoitukset:  Pyhän Olavin ritarikunta (1962)
Kristian Fjeld (16. helmikuuta 1887 Vestre Toten – 23. joulukuuta 1976) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1945–1961 ja toimi Norjan maatalousministerinä 1945–1951. Vuosina 1925–1941 hän oli Stangen pormestari.