stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juno (luotain)
Rakenne

Luotaimen massa on 3 625 kg.
Juno on ensimmäinen Jupiteria tutkiva luotain, joka käyttää aurinkopaneeleita voimanlähteenään. Aikaisemmat Jupiteria tutkineet luotaimet (Pioneer 10, Pioneer 11, Voyager, Cassini-Huygens ja Galileo) käyttivät RTG-generaattoria voimanlähteenään. Aurinkokennojen valmistuksessa saavutetut edistysaskeleet mahdollistavat aurinkopaneelien käytön 5 AU:n päässä Auringosta. NASA käyttää kuitenkin jatkossakin RTG-generaattoreita muissa luotaimissaan. Junon aurinkokennojen pinta-ala on 60 neliömetriä, mikä tuottaa 15 kilowattia Maan kiertoradalla, mutta vain 486 wattia saavutettaessa Jupiterin kiertoradalle, mikä vähenee edelleen 420 wattiin Jupiterin tuottaman ionisoivan säteilyn vaurioittaessa aurinkokennoja.
Luotaimen mukana on myös Galileo Galileista kertova laatta. Galilei löysi Jupiterin neljä suurinta kuuta, ns. Galilein kuut. Laatan lisäksi luotaimen mukana on myös kolme LEGO-hahmoa, jotka kuvaavat Galileita sekä roomalaisia jumalia Junoa ja Juppiteria. Tarun mukaan Juppiter (tai Jupiter; edustaa jumalana muun muassa Jupiter-planeettaa) piilotti itsensä pilviverhoon. Juno kykeni Olympos-vuorelta katsomaan pilviä ja erottamaan puolisonsa todellisen muodon. LEGO-hahmoista Juno pitelee suurennuslasia etsiessään totuutta ja Juppiter pitelee salamaa. Galileilla on teleskooppinsa mukanaan.
Jet Propulsion Laboratory Kaliforniassa hallinnoi tehtävää. Lockheed Martin vastaa luotaimen suunnittelusta ja rakentamisesta. Sean Bolton Southwest Research Institutesta San Antoniosta, Teksasista on päätutkija ja kokonaisvastuussa hankkeesta. Junon tutkimuskumppaneina toimii myös useita muita tutkimuslaitoksia. Lennon kustannuksien on arveltu olevan koko mission ajalta 1,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
Tutkimustavoitteet

Juno on Galileon (1995-2003) jälkeen toinen Jupiteria pitkään havainnoiva luotain.
Keskeisiä tutkimuksen kohteita on Jupiterin ytimen massan tarkempi selvittäminen ja tarkka Jupiterin gravitaatiokentän kartoitus. Näiden perusteella saadaan selville muiden muassa planeetan syntyhistoriaa ja voidaan päätellä kaasukehän rakennetta ja liikettä.
Magneettikentän tutkimuksella selvitetään plateetan dynamon tarkempaa luonnetta ja erityisesti napa-alueiden magneettikentän rakenteesta saadaan uutta tietoa.
Eräs tärkeimmistä tehtävistä on pitkäkestoinen kaasukehän yleinen seuraaminen. Siitä mitataan koostumusta ja lämpötilaa sekä rakennetta ja dynamiikkaa. Hapen ja vedyn suhteen määrittämisellä selvitetään veden määrän suhdetta, josta voidaan päätellä Jupiterin syntyhistoriaa.
Tutkimuslaitteet

Junon tutkimuslaitteet ovat:
Gravimetri ja magnetometri tuottavat tietoa Jupiterin sisärakenteesta mittaamalla planeetan painovoiman epätasaisuuksia ja magneettikenttää.
Mikroaaltoradiometri tutkii kaasukerroksen sisäosia ja kartoittaa erityisesti kaasukehän vesipitoisuutta.
JEDI (Jupiter Energetic-particle Detector Instrument), JADE (Jovian Auroral Distributions Experiment) ja Waves (Plasma Waves Instrument) tutkivat Jupiterin tuottamia sähkökenttiä, plasma-aaltoja sekä suurienergiaisia hiukkasia. Tutkimuksen painopiste on Jupiterin napa-alueilla esiintyvien revontulten tutkimisessa.
UVS (UltraViolet Spectrograph) ja JIRAM (Jovian InfraRed Auroral Mapper) ovat ultravioletti- ja infrapuna-alueilla toimivat kamerat, jotka tuottavat kuvien lisäksi tietoa kaasukehän molekyylikoostumuksesta.
JunoCam on kamera, jolla saadaan värikuvia kaasukehän yläosan ilmiöistä.
Lento

Luotain laukaistiin matkaan lähes tarkalleen suunnitellun aikataulun mukaan 5. elokuuta 2011 kello 19.25 Suomen aikaa Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksilta numero 41  Floridasta. Laukaisu tehtiin United Launch Alliancen Atlas V -kantoraketilla. Luotain saapui Jupiterin kiertoradalle 5. heinäkuuta 2016 klo 6.55 Suomen aikaa.
9. lokakuuta 2013 luotain suoritti maapallon ohilennon ja käytti hyväkseen maapallon painovoiman linkovaikutusta matkallaan Jupiteriin.
Lento > Lentosuunnitelma

5. heinäkuuta 2016 luotain sytytti päämoottorinsa 35 minuutin ajaksi asettuakseen Jupiterin kiertoradalle.
Lokakuussa 2016 Juno ohjattiin Jupiteria kiertävälle 14 päivän naparadalle, ja luotain aloitti pitkän tutkimusohjelman, joka jatkuu edelleen. Luotain on kiertoradallaan lähimmillään Jupiteria 4 600 kilometrin etäisyydellä. Kiertorata on kuitenkin hyvin epäkeskinen, sillä luotain on kauimmillaan jopa Kalliston kiertoradan ulkopuolella, mikä auttaa välttämään Jupiterin mittalaitteita vahingoittavia voimakkaita säteilyvyöhykkeitä.
Kesäkuussa 2018 NASA kertoi pidentävänsä ohjelmaa heinäkuuhun 2021. Tammikuussa 2021 ohjelmaa pidennettiin edelleen syyskuuhun 2025. 29. syyskuuta 2022 luotain suoritti Europa-kuun ohilennon noin 350 kilometrin päästä. 30. joulukuuta 2023 luotain ohitti Io-kuun noin 1 500 kilometrin päästä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Official web site
Juno Mission Profile (Arkistoitu – Internet Archive) by NASA's Solar System Exploration
NSSDC ID: JUNO (englanniksi)
NASA Selects New Frontiers Concept Study: Juno Mission to Jupiter (Arkistoitu – Internet Archive) at NASA Jet Propulsion Laboratory
The Juno Mission to Jupiter at Space.com
NASA 360 New Worlds New Discoveries 1/2. Retrieved 6/30/2011.
| n k Avaruuslennot Jupiteriin |
| --- | --- | --- |
| Ohilennot | Pioneer 10  ·  11  ·  Voyager 1  ·  2 ·  Ulysses  ·  Cassini  ·  New Horizons |  |
| Kiertolaisluotain | Galileo  ·  Juno (2016) JUpiter Icy Moons Explorer (matkalla) Europa Clipper (matkalla) |  |
| Laskeutujat | Galileo-laskeutuja |  |
| Tulevat lennot | Io Volcano Observer Tianwen-4 Europa Lander |  |
| Peruutetut lennot | Pioneer H  ·  Tsiolkovsky mission  ·  Europa Orbiter  ·  Jovian Europa Orbiter  ·  Jupiter Icy Moons Orbiter  ·  Europa Jupiter System Mission (2020)  ·  |  |
| Katso myös | Deep Space Network |  |
Lihavointi ilmaisee käynnissä olevat lennot.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Juno (spacecraft)
Juno rakennusvaiheessa.
Luotaimen lentorata. Viivojen väli on 30 päivää
Video laukaisusta
Käännös suomeksi
Karate Kid II... kertomus jatkuu

| Karate Kid II> .. kertomus jatkuu.The Karate Kid, Part II |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John G. Avildsen
Käsikirjoittaja:  Robert Mark Kamen
Tuottaja:  Jerry Weintraub
Säveltäjä:  Bill Conti
Kuvaaja:  James Crabe
Leikkaaja:  John G. Avildsen David Garfield Jane Kurson
Pääosat:  Ralph Macchio Pat Morita
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:   20. kesäkuuta 1986  15. elokuuta 1986
Kesto:  113 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  13 miljoonaa $
Tuotto:  115 103 979 $
Edeltäjä:  Karate Kid
Seuraaja:  Karate Kid III
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karate Kid II... kertomus jatkuu (engl. The Karate Kid, Part II) on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintadraamaelokuva. Elokuvan on ohjannut John G. Avildsen ja käsikirjoittanut Robert Mark Kamen. Pääosissa näyttelivät Ralph Macchio ja Pat Morita.
Juoni

Miyagi palaa 45 vuoden jälkeen takaisin Okinawalle tapaamaan kuolemaisillaan olevaa isäänsä. Hän ottaa mukaansa Danielin, joka tapaa saarella nuoren tytön Kumikon. Miyagin menneisyys alkaa palata takaisin, kun hän tapaa 45 vuoden jälkeen rakastamansa naisen Yukien, jonka hän jätti muutettuaan Yhdysvaltoihin, sekä vanhan ystävänsä Saton, joka on edelleen katkera Miyagille menneistä tapahtumista. Daniel puolestaan ajautuu riitoihin Saton veljenpojan, Chozen Toguchin kanssa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ralph Macchio  | … |  Daniel LaRusso   |
|  Pat Morita  | … |  Miyagi   |
|  Martin Kove  | … |  John Kreese   |
|  Nobu McCarthy  | … |  Yukie   |
|  Tamlyn Tomita  | … |  Kumiko   |
|  Yuji Okumoto  | … |  Chozen   |
|  Joey Miyashima  | … |  Toshio   |
|  Marc Hayashi  | … |  Taro   |
|  Danny Kamekona  | … |  Sato   |
|  Tony O'Dell  | … |  Jimmy   |
Palkinnot > Voitetut

Young Artist
1987 Harvinaislaatuinen elokuva
Palkinnot > Ehdokkuudet

Oscar
1987 Paras sävellys: Peter Cetera ja David Foster
Golden Globe
1987 Paras alkuperäinen laulu elokuvassa: David Foster ja Peter Cetera
Aiheesta muualla

Karate Kid II... kertomus jatkuu Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Girls

| Girls |
| --- | --- |
 Sarjan logo
Tyyli:  draama komedia
Kestoaika:  30 minuuttia
Luoja(t):  Lena Dunham
Pääosissa:  Lena Dunham Allison Williams Jemima Kirke Zosia Mamet Adam Driver Alex Karpovsky Andrew Rannells
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   HBO  Yle TV2, C More, HBO Nordic
Esitetty:  15. huhtikuuta 2012 – 16. huhtikuuta 2017
Tuotantokausia:  6
Jaksoja:  62 (luettelo jaksoista)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Lena Dunham Judd Apatow Jennifer Konner Ilene S. Landress Bruce Eric Kaplan 
Vastaava(t) tuottaja(t):  Peter Phillips Dan Sterling
Ohjaaja(t):  Lena Dunham Richard Shepard Jesse Peretz Jody Lee Lipes Claudia Weill Tricia Brock Jamie Babbit
Käsikirjoittaja(t):  Lena Dunham Judd Apatow Jenni Konner Dan Sterling Bruce Eric Kaplan Sarah Heyward Murray Miller Steve Rubinshteyn Deborah Schoeneman Paul Simms
Leikkaaja(t):  Robert Franzen Catherine Haight
Tuotantoyhtiö(t):  HBO
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Girls on yhdysvaltalainen draamakomediasarja. Girls alkoi HBO-kanavalla 15. huhtikuuta 2012. Sarjan jaksoja on esittänyt Suomessa Yle TV2. Sarjan luoja ja päätuottaja on Lena Dunham, joka näyttelee myös pääosaa, Hannahia.
Sarjan tapahtumien keskiössä ovat neljän parikymppisen New Yorkissa asuvan naisen elämä ja ihmissuhteet.
Sarja palkittiin vuonna 2013 parhaan musikaali- tai komediasarjan ja naispääosan Golden Globella.
Sarja päättyi kuudenteen kauteensa 16. huhtikuuta 2017.
Näyttelijät > Päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lena Dunham  | … |  Hannah Horvath   |
|  Allison Williams  | … |  Marnie Marie Michaels   |
|  Jemima Kirke  | … |  Jessa Johansson   |
|  Zosia Mamet  | … |  Shoshanna Shapiro   |
|  Adam Driver  | … |  Adam Sackler   |
|  Alex Karpovsky  | … |  Ray Ploshansky   |
|  Andrew Rannells  | … |  Elijah Krantz   |
Näyttelijät > Sivurooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Christopher Abbott  | … |  Charlie Dattolo   |
|  Becky Ann Baker  | … |  Loreen Horvath, Hannahin äiti   |
|  Peter Scolari  | … |  Tad Horvath, Hannahin isä   |
|  Jon Glaser  | … |  Laird   |
|  Colin Quinn  | … |  Hermie   |
|  Donald Glover  | … |  Sandy   |
|  Kathryn Hahn  | … |  Katherine Lavoyt   |
|  James LeGros  | … |  Jeff Lavoyt   |
|  Richard Masur  | … |  Rich Glatter   |
|  Jorma Taccone  | … |  Booth Jonathan   |
|  John Cameron Mitchell  | … |  David Pressler-Goings   |
|  Vanessa Ray  | … |  Heather Travis   |
|  Chris O'Dowd  | … |  Thomas-John    |
|  Richard E. Grant  | … |  Jasper    |
Tullus Hostilius

Fresko: Tullus Hostilius voittaa Vejin ja Fidenan sotajoukot
Tullus Hostilius oli kolmas antiikin Rooman myyttisistä kuninkaista ja Hostilius Hostiliuksen pojanpoika.
Perimätiedon mukaan hän oli sotaisa kuin Romulus ja taisteli etruskeja vastaan, voitti ja hävitti Rooman emäkaupungin Alba Longan sekä siirrätti sen väestön Roomaan Cælius-kukkulalle. Hallittuaan 32 vuotta hän sai surmansa salamaniskusta jumalattomuutensa vuoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tullus Hostilius Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Numa Pompilius | Rooman kuningas   | Seuraaja: Ancus Marcius |
Säilöntä

Säilykkeitä.
Säilöntä tarkoittaa käsittelyä, jonka avulla elintarvikkeet säilyvät pilaantumatta tavallista pidempään. Säilöntä estää mikrobien vaikuttamisen ja entsyymien toiminnan. Säilönnän avulla elintarviketuotteita voidaan markkinoida ympäri vuoden maantieteellisestä sijainnista huolimatta, mikä tasaa tuotannon paikallisia vaihteluita sekä eri vuodenaikojen välisiä eroja saatavuudessa.
Yleisimpiä säilöntätapoja ovat pakastus, sokerointi, kuivaaminen, suolaaminen, maitohappokäyminen, savustus, hapattaminen, etikkasäilöntä, umpiointi, lämpökäsittely, säteilytys, säilöntäaineiden käyttö, pastörointi ja iskukuumennus.
Säilöntämenetelmät

Säilönnällä pyritään estämään tai hidastamaan raaka-aineiden luonnollista muutosta, joka aiheutuu usein mikrobien toiminnasta. Mikrobien toiminnan voi pysäyttää tai hidastaa tuhoamalla ne tai tekemällä elintarvikkeesta niille sopimattoman elinympäristön. Yleisimpiä säilöntämenetelmiä ovat:
elintarvike kuumennetaan yli 60 celsiusasteen, jolloin bakteerit eivät lisäänny
elintarvike pakastetaan alle –10 celsiusasteen, jolloin bakteerit eivät lisäänny
elintarvike kuumennetaan yli 120 celsiusasteen, jolloin bakteerit kuolevat (sterilointi)
elintarvikkeesta vähennetään aktiivisen veden määrää (kuivatus, sokeri- ja suolasäilöntä)
elintarvike hapatetaan alle 7 pH:n (etikkasäilöntä, hapansäilöntä)
elintarvikkeeseen lisätään erilaisia aineita kuten sokeria, suolaa ja säilöntäaineita
elintarvike säteilytetään esimerkiksi ultraviolettisäteillä, jolloin mikrobien kasvu estyy
elintarvikkeen osmoottista painetta nostetaan esimerkiksi sokeroimalla tai suolaamalla, jolloin mikrobien kasvu hidastuu
Historia

Ennen vanhaan oli hyvin vähän keinoja saada ruoka tuoreena käyttäjille, mikä oli suuri este elintarvikekaupan kehittymiselle. 1700-luvun lopulla ranskalainen François Appert tuotti kirjan "Kuinka kaikenlaisia eläin- ja kasvisperäisiä aineita säilötään moneksi vuodeksi". Hänen kehittämäänsä menetelmään kuului ainesten hidas kuumentaminen umpinaisissa lasipurkeissa. Tätä menetelmää ei saatu täysin luotettavaksi ennen vuotta 1859, jolloin yhdysvaltalainen John Landis Mason patentoi toimivan version siitä. Säilykkeitä alettiin kuitenkin käyttää esimerkiksi armeijoiden ruokinnassa.
1840-luvun Britanniassa aloitti toimintansa Wenham Lake Ice Company. Se asetti Lontoon-liikkeensä näyteikkunaan suuren läpinäkyvän jääkimpaleen, joka herätti suurta huomiota. Ihmeteltiin, kuinka se säilyi kesälläkin pitkään sulamatta. Yhtiö toi jään Pohjois-Amerikan Uudesta-Englannista. Toiminta muuttui 1850-luvulla kaupalliseksi ja ihmiset hankkivat koteihinsa jääkimpaleita. Jää antoi myös tukku- ja vähittäiskaupalle uusia mahdollisuuksia varsinkin Yhdysvalloissa.
Brittiläinen Bryan Donkin kehitti 1810-luvulla säilyketölkin. Ruoka säilyi tölkissä erittäin hyvin, mutta varhaiset takoraudasta valmistetut tölkit olivat miltei mahdottomia avata. Sotilaat käyttivät avaamiseen yleensä pistintä. Turvallinen tölkinavaaja, jossa on kaksi pyörivää osaa, on peräisin vuodelta 1925.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Säilöntä Wikimedia Commonsissa
Joshua Kennedy

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Joshua Blake Kennedy
Syntymäaika: 20. elokuuta 1982 (ikä 42)
Syntymäpaikka: Victoria, Australia
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 194 senttimetriä
Junioriseurat
   1999: Twin City Wanderers SS&A Boomers AIS
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1999–2000 2000–2002 2002–2003 2003–2004 2004–2006 2006–2007 2008–2009 2009- |  Carlton SC  VfL Wolfsburg  Stuttgarter Kickers  Köln  Dynamo Dresden  1. FC Nürnberg  Karlsruher SC  Nagoya Grampus | 4 (0) 8 (2) 23 (1) 4 (0) 60 (16) 12 (1) 33 (7) 25 (14) |
Maajoukkue
| 1999 2001 2006–2014 |  Australia U-17  Australia U-20  Australia | 4 (0) 18 (7) 36 (16) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 5. kesäkuuta 2010.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 29. heinäkuuta 2018.
Joshua Blake Kennedy (s. 20. elokuuta 1982 Victoria, Australia) on australialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Kotimaansa seurojen lisäksi hän edusti useita saksalaisseuroja sekä japanilaista Nagoya Grampusta. Australian maajoukkueessa hän pelasi 36 ottelua ja teki niissä 16 maalia vuosina 2006–2014.
Kansainvälinen ura

Vuonna 1999 Kennedy edusti maataan alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa ja kaksi vuotta myöhemmin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Argentiinassa.
Kennedy pelasi ensimmäisen maaottelunsa 7. kesäkuuta 2006 näytösottelussa Liechtensteinia vastaan ja teki ottelussa myös ensimmäisen maalinsa. Hän osallistui MM-kilpailuihin 2006 ja pääsi kentälle kahdessa alkulohko-ottelussa vaihtopelaajana mutta ei onnistunut tekemään yhtäkään maalia.
Loukkaantumiset estivät Kennedyä osallistumasta Aasian-mestaruuskilpailuihin vuonna 2007.
6. helmikuuta 2008 vuoden 2010 MM-kilpailujen karsinnoissa Kennedy onnistui maalinteossa toista kertaa maajoukkueurallaan Qataria vastaan pelatussa ottelussa. Samoissa karsinnoissa hän teki vielä kaksi maalia: toisen uudelleen Qataria vastaan pelatussa ottelussa ja toisen hän puski Uzbekistanin verkkoon.
Perhe

Kennedy on naimisissa australialaisen koripalloilijan Jacinta Hamiltonin kanssa.
Aiheesta muualla

Joshua Kennedyn profiili FIFAn sivuilla fifa.com. Arkistoitu 14.6.2010. Viitattu 7.7.2010. (englanniksi)
Australian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Schwarzer |
2 Neill |
3 Moore |
4 Cahill |
5 Čulina |
6 Popović |
7 Emerton |
8 Skoko |
9 Viduka |
10 Kewell |
11 Lazaridis |
12 Čović |
13 Grella |
14 Chipperfield |
15 Aloisi |
16 Beauchamp |
17 Thompson |
18 Kalac |
19 Kennedy |
20 Wilkshire |
21 Sterjovski |
22 Milligan |
23 Bresciano |
Valmentaja Hiddink
Vitellius
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vitellius Wikimedia Commonsissa
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Kirjallisuutta

Henrikson, Alf: Antiikin tarinoita.  ((Antikens historier, 1959.) Suomennos: Maija Westerlund)  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-18515-9
Kivimäki, Arto & Tuomisto, Pekka: Rooman keisarit.  Hämeenlinna:  Karisto, 2005.  ISBN 951-23-4546-3
Kenneth Wellesley: The Long Year A.D. 69. Määritä julkaisija!
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Otho | Rooman keisari | Seuraaja: Vespasianus |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Dictionnaire historique de la Suisse  IdRef  Te Papa (New Zealand)
Ancus Marcius

Kolikoissa Ancus Marciuksen ja Numa Pompiliuksen kuvat.
Ancus Marcius oli neljäs antiikin Rooman myyttisistä kuninkaista ja Numa Pompiliuksen tyttärenpoika.
Tarinan mukaan hän piti ensisijaisen tärkeänä, että viralliset kulttimenot toimitettaisiin siten, kuin Numa oli säätänyt. Hän sääti sotaa koskevat menettelytavat ja hänen hallituskaudellaan Rooma laajeni merelle asti. Hänen todellisista toimistaan tai edes hänen olemassaolostaan ei kuitenkaan ole näyttöä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ancus Marcius Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Tullus Hostilius | Rooman kuningas   | Seuraaja: Lucius Tarquinius Priscus |
Ra’annana

| Ra’annana רַעֲנָנָּה |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin
 vaakuna
 Ra’annana
 Koordinaatit: 32°11′N, 34°52′E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Keski-Israel
Alue:  
Perustettu:  1922
Väkiluku (2016):  71 686
 
 www.raanana.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ra’annana (hepr. ‏רעננה‎, Ra’anana) on kaupunki Israelissa Keski-Israelin hallintoalueella. Kaupungin perustivat Yhdysvalloista saapuneen juutalaiset siirtolaiset vuonna 1922 ja sen asukasluku vuoden 2016 lopussa oli 71 686.
Historia

Ra’annanan moshavah perustettiin vuonna 1922. Sen ensimmäiset asukkaat olivat juutalaisia siirtolaisia Yhdysvalloista. Alueen maan osti Palestine Land Development Company ja siirtolaiset alkoivat aluksi kasvattaa karjaa. Toiminta ei kuitenkaan ollut kovin tuottoisaa. 1930-luvulla alettiin hyödyntää alueen runsaita pohjavesivarantoja, joita käytettiin sitrusviljelmien perustamiseen. Samaan aikaan paikalle saapui uusia siirtolaisia. Sitrushedelmien kysyntä romahti toisen maailmansodan aikana ja maataloutta monipuolistettiin. Paikalle alkoi myös kehittyä teollisuutta. Sionistit Yhdysvalloista ja Etelä-Afrikasta rahoittivat uusien asuintalojen rakentamista. Vuonna 1947 kaupungin asukasluku oli 3 800. Kaupungin kasvu nopeutui vuoden 1948 Israelin itsenäisyyssodan jälkeen ja vuonna 1968 asukkaita oli jo 11 900. Kaupungin kasvaessa se nieli itseensä entisiä maatalousalueita. Vuonna 1981 Ra’annana sai kaupungin aseman.
Talous

Ra’annana on Tel Avivin kaupungin reunavyöhykettä ja sinne on keskittynyt eri alojen teollisuutta. Korkean teknologian yrityksistä kaupungissa toimii esimerkiksi Amdocs.
Väestö

Ra’annanan asukasluku vuoden 2016 lopussa oli 71 686. Monet kaupungin juutalaiset siirtolaiset ovat saapuneet englanninkielisistä maista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ra’annana Wikimedia Commonsissa
Kaupungin virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (hepreaksi)
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma'alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi'in-Maccabim-Re'ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra'annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit 
Ra'annanaa valokuvassa vuodelta 1927.