stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raisio
Ympäristö > Puistoja

Alppiruusupuisto, joka avattiin vuonna 2000, jolloin sinne istutettiin alppiruusuja. Muinakin vuosina puistoon on istutettu uusia alppiruusulajeja. Puiston koko on noin 1,4 ha.
Karmelinpuisto puisto muodostuu mm. nurmialueesta ja kivilabyrintistä. Puistossa on paljon erilaisia jaloja lehtipuita kuten vaahteraa, tammea ja vuorijalavaa. Puiston koko on noin 3,8 ha.
Kerrolanpuisto puistoon on istutettu mm. euroopalehtikuusta, tammia, punatammia ja metsälehmuksia. Puistossa on leikkikenttä ja pulkkarinne. Puiston koko on noin 2,6 ha.
Keskuspuisto puistossa kasvaa mm. amerikanjalopähkinää, punatammea, hevoskastanjaa, metsätammea ja japanoinpihlajaa sen lisäksi joitain pensaita kuten puistosyreeniä ja dahurianalppiruusuja. Puistossa on myös lammikko sekä leikkikenttä. Puisto sijaitsee Raision keskustan läheisyydessä. Puiston pinta-ala on noin 8,2 ha.
Lumperinpuisto on vuosina 2004–2006 valmistunut puisto, joka sijaitsee aivan Raision keskustan läheisyydessä. Puistossa kasvaa mm. hevoskastanjoita, rusokirsikoita ja purppuraomenapuita. Puistoa ympäröi metsälehmusaita. Puisto on noin 2 ha:n kokoinen.
Liikenne

Raision halki kulkee valtakunnallisesti merkittäviä teitä, kuten Turun kehätie eli E18, joka tunnetaan Raisiossa Nesteentien nimellä. Raision läpi kulkee etelä-pohjoissuunnassa Valtatie 8. Muihin Väyläviraston ylläpitämiin teihin lukeutuu muun muassa Raisiontie. Kehätielle Raision keskustan kohdalle suunnitellaan maantietunnelia, jota aletaan rakentaa aikaisintaan vuonna 2021.
Osassa Raisiota palvelee Turun seudun joukkoliikenneviranomainen Föli. Turun seudulle on pitkään suunniteltu raitiotieverkkoa ja suunnitelmissa on, että Raisioon tulisi kaksi raitiotiepysäkkiä ensimmäisessä vaiheessa. Tavoitteena päättää asiasta syksyllä vuonna 2019.
Raision halki kulkee Uudenkaupungin rata, jolla on tällä hetkellä ainoastaan tavaraliikennettä. Radasta erkanee kaupungin alueella ratalinja Naantalin satamaan, rautatie on tavarakuljetuksia varten ja sitä käyttää Suomen viljava Oy. Kaupungin rautatieasema ei ole nykyään henkilöliikenteen käytössä.
Liikenne > Etäisyyksiä eri paikkakunnille

Helsinki 172 km
Tampere 165 km
Jyväskylä 309 km
Lahti 244 km
Kuopio 455 km
Joensuu 558 km
Oulu 621 km
Rovaniemi 823 km
Utsjoki 1 273 km
Urheilu

Raisio tunnetaan erityisesti lentopallosta, ringetestä ja jalkapallosta. Miesten Lentopallon Mestaruusliigassa pelaa lentopallojoukkue Raision Loimu. Loimu johtaa lentopallon maratontaulukkoa, eli se on Suomen kaikkien aikojen menestynein lentopalloseura. Loimu on pelannut yhtäjaksoisesti pisimpään Suomen pääsarjatasolla ja voittanut useita Suomen mestaruuksia, joista viimeisimmän vuonna 2001. Lentopallon Suomen Cupin Loimu on voittanut vuonna 2004. Naisissa Raision Urheilijoiden lentopallojoukkue pelaa toiseksi korkeimmalla, 1-sarjatasolla. Joukkue on toistuvasti sarjan kärkikahinoissa ja kasvattaa alueen lentopallonuoria. Naisten jalkapalloliigassa on pelannut SC Raisio. Raisio Futis pelaa jalkapalloa ja futsalia sekä miesten että naisten sarjoissa. RaiFun jalkapallon edustusjoukkueet pelaavat Miesten Nelosessa ja Naisten Kolmosessa. RaiFulla on myös edustusjoukkueet Futsal-Kakkosessa sekä Naisten Futsal-Liigassa. Raision Nuorisokiekko on vuoden 2011 ringeten Suomen mestari. Lisäksi Raisiossa toimii Raision Kuula, jossa voi harrastaa yleisurheilua sekä hiihtoa, tunnetumpia Raision Kuula edustajia ovat olleet Miro Rastas, Marika Tuliniemi, Juha Aarnio (yleisurheilija) sekä Jani Sörensen. Skiteam 105 on raisiolainen hiihtoseura,jota edustaa hiihtäjä mm. Lauri Vuorinen.
Raisiossa toimii useita voimisteluseuroja, joista mainittavimpia ovat Raision Jumpparit, Raision Pyryt ja Flex. Raisiossa toimii Raision Ryhti -niminen yleisseura, jossa voi muun muassa harrastaa judoa, aikidoa ja jalkapalloa.
Raisiossa toimii Raision Urheilijat -niminen uintiseura, joka tarjoaa mm. uintikoulua. Raision Urheilijoita on edustanut useita kansallisesti ja kansainvälisesti menestyneitä uimareita kuten Jarno Pihlava, Riia-Roosa Koskelainen, Meri-Maari Mäkinen, Marena Aimonen sekä Hilla Kortetjärvi.
Raision Palovuoren kaupunginosassa sijaitsee motocross-rata.
Urheilu > Kerttulan liikuntakeskus

Liikuntakeskuksessa on liikuntahalli, keskusurheilukenttä, ulkokuntosali, jalkapallokenttä ja kaksi jäähallia.
Kerttulan liikuntahalli on ollut toiminnassa vuodesta 1987 asti. Sisähalli voidaan jakaa kolmeen osaan.
Kerttulan liikuntakeskuksessa sijaitsee tenniskeskus ja ulkotenniskenttiä. Kerttulan liikuntakeskuksen alueella huolletaan ja tykitetään hiihtolatuja talvisin.
Urheilu > Urheilu- ja pallokentät

Raision Ihalan kaupunginosassa sijaitsee valaistu tekonurmikenttä.
Kerttulan urheilukenttä on Raision Kerttulan kaupunginosassa sijaitseva yleisurheilu- ja nurmikenttä, joka on täysimittainen (400 m) Novotan-päällysteinen rata. Radan sisäpuolella on nurmikenttä.
Kerttulan tekonurmikenttä on täysimittanen ja valaistu.
Kuloisen urheilukenttä on Kuloisen kaupunginosassa sijaitseva hiekkapintainen kenttä.
Raikulan pallokenttä on Varppeenseudun kaupunginossa sijaitseva nurmipintainen pallokenttä. Alueella sijaitsee myös hiekkakenttä.
Vaisaaren pallokentät sijaitsevat Vaisaaren koulun välittömässä läheisyydessä. Molemmat kentät ovat hiekkapintaisia, ja lisäksi alueella on skeittiparkki.
Kaanaan pallokentät ovat Kaanaan kaupunginosassa sijaitsevat hiekkapintainen kenttä sekä Novotan-päällysteinen rata urheilukenttineen.
Beach volley -kenttiä on kolme Varppeen sivukadulla ja kaksi Ihalan tekonurmikentän läheisyydessä.
Tenniskentät sijaitsevat Kerttulan urheilukeskuksessa. Kaikki kolme siellä sijaitsevaa tenniskentää ovat massapintaisia.
Raisiossa sijaitsee myös 18-väyläinen Haunisten frisbeegolf-rata.
Urheilu > Kuntoradat

Kerttulan kuntorata on rata, jota voi käyttää vain lumettomina kuukausina eli kesällä, keväällä ja syksyllä. Talvella kuntoradalla on ladut. Perusreitti on noin 3 000 m, lisälenkit mukaan lukien 4 000 m.
Vaisaaren kuntorata on 1 700 metriä pitkä kuntorata
Tikanmaan kuntorata on 1 300 metriä pitkä kuntorata, joka on valaistu ja talvella se on laduttu.
Hepokankareen ja Vetikon ulkoilureitti on pituudeltaan noin 3 000 metriä.
Urheilu > Uintikeskus Ulpukka

Uintikeskus Ulpukka on Raisiossa sijaitseva uimahalli. Ulpukassa on 5 uima-allasta, joista 1 uima-allas sijaitsee ulkona ja loput sisätiloissa. Kaksi Ulpukassa sijaitsevasta uima-altaasta ovat niin sanottuja kilpailu- harjoitus/kuntoilualtaita. Ulpukassa sijaitsee näiden lisäksi yksi ulkoallas, opetusallas, jossa pidetään vauvauimakoulua, sekä terapia-allas, johon laskeutuu vesiliukumäki. Ulpukka palvelee tavallisesti maanantaisin, tiistaisin, torstaisin ja perjantaisin kello 6–21, keskiviikkoisin kello 11–21 ja viikonloppuisin kello 11–18, mutta poikkeukset ovat mahdollisia. Ulpukassa on myös muitakin palveluja, kuten kahvio, kuntosali ja liikuntatila. Uintikeskus Ulpukka tarjoaa vanhuksille ja aikuisille vesiliikuntaa. Vuonna 2007 arvioitiin että Ulpukassa kävisi vuosittain yli 200 000 uimaria.
Palvelut > Terveydenhuolto

Raision terveyskeskus vastaa alueensa asukkaiden perusterveydenhuollon palveluista. Raision terveyskeskus tuottaa perusterveydenhuollon palvelut lisäksi Ruskon kunnalle, joka ostaa palvelut Raisiolta. Raision terveyskeskus sijaitsee Petäsmäessä Tyks Raision sairaalan kanssa samassa rakennuksessa osoitteessa Sairaalakatu 5. Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri lopetti sairaanhoitotoiminnan Raision sairaalassa vuonna 2015. Raision terveyskeskus on vuokrannut vuodeosastotiloja Raision sairaalasta. Erikoissairaanhoidon palvelut sijaitsevat Turussa. Turun yliopistollinen keskussairaala tuottaa yliopistosairaalatason palveluita.
Palvelut > Nuorten palveluja

Raisiossa sijaitsee neljä nuorisotilaa:
Krokkari on Krookilan kaupunginossa sijaitseva nuorisotila, joka on auki maanantaista torstaihin ja talvilomalla perjantaihin asti.
Tikke on Hakinmäessä sijaitseva nuorisotila, joka on auki maanantaista keskiviikkoon.
Nuorisokeskus Noppa on Vaisaaressa sijaitseva nuorisokeskus, joka on auki maanantaista perjantaihin.
Pommari on Raision keskustan tuntumassa sijaitseva nuoristotila. Se on auki maanantaista torstaihin.
Raision kaupunki ylläpitää nuorten työpajoja, jossa työttömäksi jääneet nuoret voivat kehittää taitojaa ja saada tukea opiskeluun.
Kaupunginosat

Raisio on jaettu 14 kaupunginosaan:
| --- | --- |
 01. Vaisaari  02. Varppeenseutu  03. Kerttula  04. Mahittula  05. Kuninkoja  06. Kuloinen  07. Ihala :  08. Inkoinen  09. Nuorikkala  10. Pirilä  11. Somersoja  12. Tikanmaa  13. Paikkari  14. Kaanaa 
Nämä kaupunginosat kattavat koko Raision. Kaupunginosista suurin asukasluvun perusteella on Kerttula. Raisiossa on 8 suuraluetta ja 14 tilastoaluetta.selvennä
Väestö ja asuminen

| Vuosi | Väestö | ±% |
| --- | --- | --- |
|  1950  | 4 474 | —     |
|  1960  | 10 850 | +142.5% |
|  1970  | 14 087 | +29.8% |
|  1980  | 17 764 | +26.1% |
|  1983  | 18 500 | +4.1% |
|  1987  | 20 466 | +10.6% |
|  1990  | 21 120 | +3.2% |
|  1995  | 22 070 | +4.5% |
|  1997  | 22 854 | +3.6% |
|  2000  | 23 149 | +1.3% |
|  2002  | 23 322 | +0.7% |
|  2003  | 23 430 | +0.5% |
|  2004  | 23 594 | +0.7% |
|  2005  | 23 799 | +0.9% |
|  2006  | 23 894 | +0.4% |
|  2007  | 24 041 | +0.6% |
|  2008  | 24 158 | +0.5% |
|  2009  | 24 166 | +0.0% |
|  2010  | 24 191 | +0.1% |
Raisio on Varsinais-Suomen maakunnan neljänneksi suurin kaupunki Turun, Salon ja Kaarinan jälkeen. Raisiossa on nykyisin yli 24 000 asukasta. Raision väestön määrä on noussut Suomen kunnista suhteellisesti eniten toisen maailmansodan jälkeen; parin tuhannen asukkaan kunnasta on noussut keskisuuri kaupunki.
Asukkaiden valittavissa on runsaasti eri asumismuotoja: vapailla markkinoilla myytävien ja vuokrattavien asuntojen, talojen ja tonttien lisäksi kaupunki tarjoaa vuokra-asuntoja, asumisoikeusasuntoja ja omakotitalotontteja.
Raisio on pinta-alaltaan Suomen 329:nneksi suurin (49,5 km²) ja väkiluvultaan 40:nneksi suurin (24 041) kunta. Raisio on Suomen 10:nneksi tiheimmin asuttu kunta (479,24 henkeä/km²), ja sijoittuu tässä luettelossa ennen esimerkiksi Tamperetta, Oulua, Vaasaa ja Poria.
Vuonna 2015 Raisiossa oli 65 kesämökkiä, mikä oli Suomen kuudenneksi vähiten.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
| Raision väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 18 017 | 18 017 |
| 1985 | 1985 |    | 19 671 | 19 671 |
| 1990 | 1990 |    | 21 120 | 21 120 |
| 1995 | 1995 |    | 22 268 | 22 268 |
| 2000 | 2000 |    | 23 149 | 23 149 |
| 2005 | 2005 |    | 23 799 | 23 799 |
| 2010 | 2010 |    | 24 427 | 24 427 |
| 2015 | 2015 |    | 24 290 | 24 290 |
| 2020 | 2020 |    | 24 096 | 24 096 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö ja asuminen > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Raisiossa oli 24 234 asukasta, joista 23 715 asui taajamassa, 168 haja-asutusalueilla ja 351:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Raision taajama-aste on 99,3 %. Raision taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan. Raision keskustaajama/kaupunkialue ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Turun keskustaajamaa, joka ulottuu Raision lisäksi usean Turun lähikunnan alueelle, ja josta tämän kaupungin alueella asui vuoden 2017 lopussa 23 715 asukasta. Yhteensä Turun keskustaajamassa on 272 230 asukasta ja sen pinta-ala on 280,82 neliökilometriä.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Raisiossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Raision seurakunta
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus.
Muita kirkkokuntia paikkakunnalla edustavat Suomen Vapaakirkon Raision Vapaaseurakunta sekä helluntaiherätykseen kuuluvan Turun helluntaiseurakunnan Raision rukouspiiri. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Raision alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.
Koulutus

Peruskoulutusta annetaan kuudella peruskoulun ala-asteella: Friisilän koulussa, Ihalan koulussa, Kaanaan koulussa, Kerttulan koulussa, Kuloisten koulussa sekä Tahvion koulussa. Konsan ja Krookilan koulut antavat opetusta vuosiluokilla 1–2, ja ne kuuluvat hallinnollisesti Ihalan kouluun. Tikanmaan koulu antaa opetusta luokilla 1–2 ja se kuuluu hallinnollisesti Tahvion kouluun.
Kaupungin ainoa peruskoulun yläaste on Vaisaaren koulu, joka on yksi Suomen suurista ainoastaan yläasteen sisältävistä kouluista. Luokkien 7–9 harjaantumisoppilaiden erityisopetusta annetaan Friisilän koulussa ja Vaisaaren koulussa.
Raisiossa annetaan toisen asteen opetusta Raision lukiossa sekä kauppa-, ammatti- ja työväenopistossa. Lisäksi kaupungissa toimii Raision aikuiskoulutuskeskus Timali. Raision seudun koulutuskuntayhtymä toimii Raisiossa ja tarjoaa nuorille ja aikuisille ammatilista koulutusta. Osuuskunnat ovat Mynämäki, Naantali, Raisio, Rusko, Masku ja Nousiainen. Raisiossa toimii Raisio-opisto.
Lukuvuonna 2018–2019 Raisiossa opiskeli noin 1 500 alakoulun ja noin 700 yläkoulun oppilasta.
Kulttuuri > Murre

Raision alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Raision murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Maskun alaryhmään.
Kulttuuri > Nimikkokasvi, -lintu ja ruoka

Raision nimikkokasvi on kotikataja. Se on yleinen koko Suomen alueella. Raision nimikkolintu on mustarastas ja nimikkoruoka verileivästä ja suolatusta rasvasta keitetty palttupuuro. Raision toiseksi pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla silakkarullat.
Ystävyyskaupungit

Raision ystävyyskaupungit ovat Sigtuna Ruotsissa (vuodesta 1975), Kingisepp (Jaama) Venäjällä (1975), Csongrád Unkarissa (1990), Padisen kunta Virossa (1994) ja Elmshorn Saksassa (2000).
Vaakuna

Raision vaakunassa on hopean väriselle taustalle kuvattu punaisella hevosella ratsastava Pyhä Martti leikkaamassa miekalla kappaletta viitastaan.
Vaakunan suunnitteli Olof Eriksson vuonna 1954.
Tunnettuja asukkaita

| --- | --- |
 Patrick Aaltonen (s. 1994), jalkapalloilija  Aki-Petteri Berg (s. 1977), jääkiekkoilija  Simon Wilhelm Carpelan (1731–1814), kenraalimajuri  Nils-Eric Fougstedt (1910–1961), säveltäjä ja kapellimestari  Heikki Haavisto (1935–2022), agronomi, poliitikko  Joel Hallikainen (s. 1961), laulaja  Petri Hervanto (s. 1973), tangokuningas  Yrjö Helenius (1896–1964), kansanedustaja (SDP)  Heikki Hilander, imitaattori  Juuso Hämäläinen (s. 1993), jalkapalloilija  Matti Inkinen (1958–2009), muusikko  Kari Kalin (s. 1962), lentopalloilija  Marianne Kantola (s. 1988), iskelmälaulaja  Pertti Karppinen (s. 1953), soutaja, olympiavoittaja  Ville Keskilä (s. 1973), näyttelijä  Aino Kontula (s. 1941), lehtori, kirjailija  Marjaana Koskinen (s. 1962), kansanedustaja  Silja Kosonen (s. 2002), moukarinheittäjä, nuorten maailmanmestari  Kalervo Kummola (s. 1945), jääkiekkovaikuttaja, puheenjohtaja, kansanedustaja (kok.) :  Johanna Kylmänen (s. 2002), urheilija  Taisto Lalli (s. 1989), painija  Kalle Lamberg (s. 1987), näyttelijä  Joonas Lehtimäki (s. 1981), sarjakuvataiteilija  Yrjö Nurmio (1901–1983), historiantutkija ja valtionarkistonhoitaja  Kari Levola (s. 1957), kirjailija  Juha-Pekka Mikkola (s. 1975), näyttelijä  Kustaa Perho (1885–1944), kansanedustaja (SDP)  Jarno Pihlava (s. 1979), uimari  Matias Pulli (s. 1995), jääkiekkoilija  Sami Saikkonen (s. 1966), tanssija, koreografi  Riitta Salminen (s. 1965), näyttelijä  Elsa Salminiitty (1901–1981), kuvataiteilija  Antero Svensson (1892–1946), kenraalimajuri  Marco Tuokko (s. 1979), jääkiekkoilija  Aki Wahlman (s. 1964), kokki  Janne Virtanen (s. 1967), näyttelijä  Jyrki Yrttiaho (1952–2021), kansanedustaja (vas.)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Raisio Wikimedia Commonsissa
Raision kaupungin kotisivu
Tilastokeskus – Raision avainluvut
Raision arkeologiahanke
Raision kaupunginosat
| --- | --- |
Länsi-Raisio:  Kaanaa · Tikanmaa · Paikkari · Nuorikkala · Pirilä
Keski-Raisio:  Ihala · Vaisaari · Varppeenseutu · Kerttula · Somersoja · Inkoinen
Itä-Raisio:  Kuloinen · Mahittula · Kuninkoja
Raision kirkko pohjoisesta nähtynä.
Kauppakeskus Mylly.
Kerttulan liikuntahalli, joka sijaitsee Kerttulan urheilukeskuksessa.
Uintikeskus Ulpukka
Raision kaupunginosien nimet kartalla.
Markkinat elokuisilla Raisio-päivillä.
Ajattelevan ihmisen vastuu

| Ajattelevan ihmisen vastuu> Representations of the Intellectual |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Edward Said
Kieli:  englanti
Julkaistu:  1994
Suomennos
Suomentaja:  Matti Savolainen
Kustantaja:  Loki-kirjat
Julkaistu:  2001
ISBN:  952-9646-35-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ajattelevan ihmisen vastuu (engl. Representations of the Intellectual) on Edward Saidin vuonna 1994 ilmestynyt kirja, joka perustuu radioluentoihin BBC:llä vuonna 1993.
Aiheesta muualla

Jan Blomstedt: Kuolema kliseille, vapaus ajattelulle. Helsingin sanomat 27.6.2001.
Pirkko-Liisa Rauhala: Yleissivistys on älykön tunnusmerkki. Kiiltomato.net 12.8.2001.
Ajopuu

Suuri ja kulunut ajopuu rannalla Kaliforniassa.
Ajopuuröykkiö Uudessa-Seelannissa.
Linnut hyödyntävät ajopuita tähystyspaikkoina.
Ajopuu on vedessä ajelehtiva tai rantaan huuhtoutunut puunkappale, kuten oksa, juurakko, tukki tai kokonainen puu.
Ajopuita tavataan kaikkialla maailmassa, mutta yleisimpiä ne ovat keskileveysasteilla ja suurilla leveysasteilla, kuten Siperian, Kanadan ja Grönlannin arktisilla rannoilla kesäisin. Pohjoisella jäämerellä ajopuut kiertävät merivirtojen mukana myötäpäivään.
Ajopuita tulee meriin joista ja puroista, joihin niitä kaatuu esimerkiksi tulvan aikana. Ajopuita kaatuu mereen myös suoraan rannikkometsistä, joiden maata aallot kuluttavat. Myös tukkeja katoaa paljon jokiin. Jouduttuaan mereen ajopuu ajelehtii rannikkotuulten, aaltojen ja merivirtojen vietävänä. Joskus se kiertää koko valtameren ennen päätymistään rantaan aaltojen ja vuoroveden tuomana.
Ajopuut muodostavat rannalla usein suuria röykkiöitä etenkin joensuihin ja poukamiin. Aallot voivat työntää ajopuita edelleen eteenpäin rannalla, ja myrskyt voivat heittää ne syvällekin sisämaahan. Usein ajopuu palaa takaisin mereen aaltojen mukana, mutta joskus se jää rannalle kulumaan sileäksi, tai se hautautuu maahan.
Meressä kelluva ajopuu houkuttelee eläimiä ja kasveja, jotka saavat siitä suojaa tai saalista. Linnut istuskelevat rannalla usein ajopuiden päällä tähyillen kaloja. Rannalla ajopuu kiinnittää ympärilleen hiekkaa ja muuta maa-ainesta, mikä auttaa rantaa laajenemaan etenkin joensuissa. Juuttuessaan kallion juurelle ajopuu voi kuluttaa kalliota nopeasti aaltojen paiskoessa sitä kalliota vasten.
Ajopuut ovat vaarallisia pienille veneille sekä suurten veneiden potkureille ja peräsimille. Ne voivat singahtaa myrskyllä rantatalojen seinien läpi tai yllättää rannalla kävelijän.
Ajopuuta on kerätty rannoilta polttopuuksi ja rakennusmateriaaliksi. Koska ajopuulla on ekologista merkitystä, sen kerääminen rannoilta on kuitenkin joissakin paikoissa kiellettyä.
Ajattelu, kieli, merkitys

| Ajattelu, kieli, merkitys: Analyyttisen filosofian avainkirjoituksia |
| --- | --- |

Kirjailija:  Panu Raatikainen
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Gaudeamus
Julkaistu:  1997
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ajattelu, kieli, merkitys: Analyyttisen filosofian avainkirjoituksia on Panu Raatikaisen toimittama artikkelikokoelma analyyttisesta filosofiasta. Teos ilmestyi vuonna 1997 Gaudeamuksen kustantamana.
Aiheesta muualla

Sami Pihlström: Ajatuksia ajattelusta, kielestä ja merkityksistä (Arkistoitu – Internet Archive). Niin & näin 3/1997.
Raimo Siltala: Hyödyllinen johdatus analyyttiseen filosofiaan Helsingin Sanomat 6.1.1998.
Aitokanat

| Aitokanat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Aitokanat Phasianidae  Horsfield, 1821
Alaheimot
 Kalkkunat Meleagridinae  Peltopyyt Perdicinae  Fasaanit Phasianinae  Metsäkanat Tetraoninae 
Katso myös
   Aitokanat Wikispeciesissä   Aitokanat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aitokanat, vanhalta nimeltään peltokanat (Phasianidae), on kanalintujen heimo, johon kuuluu 49 sukua ja 129 lajia.
Eroina metsäkanoihin aitokanoilla on höyhenettömät sierainaukot ja useimmilla lajeilla myös höyhenettömät nilkat, joissa useiden lajien koirailla on kannukset.
Aitokanat esiintyvät aukeissa elinympäristöissä ja elävät maassa. Ne ovat hyviä juoksemaan ja lentävät vain hätätilanteessa. Ravinnokseen aitokanat käyttävät kasvinosia ja pieniä hyönteisiä.
Tärkeitä lajeja

Fasaani
Kalkkuna
Kana
Peltopyy
Riikinkukko
Viiriäinen
Aiheesta muualla

ITIS: Phasianidae (englanniksi)
Aitokanat (Phasianidae)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q26375  Wikispecies: Phasianidae  ADW: Phasianidae  AFD: Phasianidae  BOLD: 950  CoL: 625WG  EoL: 7591  EPPO: 1PHSNF  Fauna Europaea: 10705  Fauna Europaea (new): ab5758d5-fa20-4f80-ad0f-8fb2bd8b4463  Featherbase: phasianidae  GBIF: 9331  iNaturalist: 574  IRMNG: 104695  ITIS: 175861  NBN: NBNSYS0000160675  NCBI: 9005  NZOR: ec6e52ab-5751-40c2-9674-724ed3e29dc3  Open Tree of Life: 728070  Paleobiology Database: 39340  Paleobiology Database: 39340  Plazi: 880F1003-A272-FF9A-FF23-39E2FE2DF93E  WoRMS: 1461449
Marja Salo

| Marja Salo |
| --- | --- |
 Marja Salo touko­kuussa 2013
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. elokuuta 1980 (ikä 44) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Sukulaiset:  Jaakko Salo (iso­isä)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1990–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Marja Salo (s. 1. elokuuta 1980 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt jo pienestä pitäen ja on opiskelunsa jälkeen ollut näyttelijänä Kansallis­teatterissa. Hänet tunnetaan muun muassa Yösyöttö-elo­kuvasta.
Varhainen elämä

Salo alkoi näyttelemään jo lapsena. Hänen iso­isänsä oli kapelli­mestari Jaakko Salo, joka oli töissä Uudessa Iloisessa Teatterissa. Salo alkoi näyttelemään jo seitsemän­vuotiaana UIT:ssä ja näytteli siellä 17-vuotiaaksi asti. Hänen ollessaan 15-vuotias hänellä oli tila­päisesti huonot välit äitinsä kanssa ja hän muuttii omaan yksiöön. Myöhemmin hän asui myös iso­isänsä ja iso­äitinsä kanssa. Hänen iso­äitinsä kuoli vuonna 2000. Hänen iso­isänsä meni naimisiin Marjatta Leppäsen kanssa vuonna 2001. Marjatta Leppänen oli ollut UIT:ssä alusta asti ja hän oli kaiken kaikkiaan siellä 25 vuotta töissä.
Ura

Hän on valmistunut Teatteri­korkea­koulusta vuonna 2007. Hän on sitä ennen opiskellut näyttelemistä Jamilahden kansan­opiston musiikki­teatteri­linjalla 2001–2002.
Hänet on kiinnitetty Suomen Kansallisteatteriin, minkä lisäksi hänet tunnetaan monista televisio­sarjoista kuten Hetkiä kaupungissa, Puolustuksen puheenvuoro, Sydänjää ja Samaa sukua, eri maata sekä elo­kuvasta Saippuaprinssi.
Marja Salo on ollut myös ahkerasti mukana UIT:n revyissä. Vuonna 2014 Salo juonsi Emma-gaalassa Emma Plus -lähetystä yhdessä YleX:n Ville Eerikkilän kanssa.
Yksityiselämä

Salo tapasi vuonna 1996 rulla­luistelu­kisoissa yhdys­valtalaisen miehen. Hän näki myöhemmin lehden, jossa tämä kertoi haastattelussa tavanneensa ”ihmeellinen tytön” Suomessa. Satunnaisen kirjeen­vaihdon jälkeen, kolme­toista vuotta myöhemmin, hän matkusti ystävänsä kanssa New Yorkiin tapaamaan miestä. He alkoivat seurustella ja menivät lopulta naimisiin. Heillä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Pettersson, Maria: Marja Salo – Pasilan maalais­tyttö lypsää vuohia ja näyttelee indie-elo­kuvassa City.  21.11.2008.
Madison Cawthorn

| Madison Cawthorn |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva vuodelta 2020.
Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Pohjois-Carolinan 11. vaalipiiristä
 3. tammikuuta 2021 –  
Edeltäjä:  Mark Meadows
Seuraaja:  Chuck Edwards
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. elokuuta 1995 (ikä 29) Asheville, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat
Tiedot
Puolue:  republikaanit
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
cawthorn.house.gov
David Madison Cawthorn (s. 1. elokuuta 1995 Asheville, Pohjois-Carolina) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän edusti Pohjois-Carolinan 11. vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa tammikuusta 2021 tammikuuhun 2023.
Cawthorn on kongressin nuorin edustaja sitten Jed Johnson juniorin (1965–1967). Hän on myös kongressin ensimmäinen 1990-luvulla syntynyt jäsen.