stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Civilization VII

| Civilization VII |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Firaxis Games
Julkaisija:  2K Games
Jakelija:  Steam, Microsoft Store ja Humble Store
Pelisarja:  Civilization
Julkaistu:   11. helmikuuta 2025
Lajityyppi:  vuoropohjainen strategiapeli (en)
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Odottaa luokitusta 
Alusta:  Microsoft Windows, macOS, Linux, Xbox Series X ja Series S, PlayStation 5, Nintendo Switch ja Xbox One
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus ja digitaalinen jakelu
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Sid Meier's Civilization VII (yleisesti Civilization VII tai Civilization 7) on Firaxis Gamesin kehittämä vuoropohjainen strategiapeli. Peli julkaistiin 11. helmikuuta 2025.
Peli kuuluu Civilization-pelisarjaan.
Aiemmista sarjan julkaisuista poiketen peli julkaistaan myös konsoleille samaan aikaan tietokonejulkaisun kanssa.
Pelin ensimmäinen traileri esitettiin 21. elokuuta Gamescomin avajaisten yhteydessä.
Miettusen II hallitus
Kokoonpano

| Salkku | Ministeri | Ministeri | Aloitti tehtävässä | Lopetti tehtävässä | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääministeri |   | Martti Miettunen | 30.11.1975 | 29.9.1976 | Keskusta |
| Ulkoasiainministeri, pääministerin sijainen |   | Kalevi Sorsa | 30.11.1975 | 29.9.1976 | Sosiaalidemokraatit |
| Ministeri valtioneuvoston kansliassa |   | Reino Karpola | 30.11.1975 | 29.9.1976 | Keskusta |
| Ministeri ulkoasiainministeriössä, ministeri kauppa- ja teollisuusministeriössä |   | Sakari T. Lehto | 12.12.1975 | 29.9.1976 | Ammattiministeri |
| Oikeusministeri |   | Kristian Gestrin | 30.11.1975 | 29.9.1976 | Ruotsalainen kansanpuolue |
| Sisäasiainministeri |   | Paavo Tiilikainen | 30.11.1975 | 29.9.1976 | Sosiaalidemokraatit |
| Ministeri sisäasiainministeriössä |   | Olavi Hänninen | 30.11.1975 | 29.6.1976 | SKDL |
| Ministeri sisäasiainministeriössä |   | Arvo Hautala | 29.6.1976 | 29.9.1976 | SKDL |
| Puolustusministeri |   | Ingvar S. Melin | 30.11.1975 | 29.9.1976 | Ruotsalainen kansanpuolue |
| Valtiovarainministeri |   | Paul Paavela | 30.11.1975 | 29.9.1976 | Sosiaalidemokraatit |
| Ministeri valtiovarainministeriössä |   | Viljo Luukka | 30.11.1975 | 9.4.1976 | Ammattiministeri |
| Ministeri valtiovarainministeriössä |   | Esko Rekola | 9.4.1976 | 29.9.1976 | Ammattiministeri |
| Opetusministeri |   | Paavo Väyrynen | 30.11.1975 | 29.9.1976 | Keskusta |
| Ministeri opetusministeriössä |   | Kalevi Kivistö | 30.11.1975 | 29.9.1976 | SKDL |
| Maa- ja metsätalousministeri |   | Heimo Linna | 30.11.1975 | 29.9.1976 | Keskusta |
| Liikenneministeri |   | Kauko Hjerppe | 30.11.1975 | 29.9.1976 | SKDL |
| Kauppa- ja teollisuusministeri |   | Eero Rantala | 30.11.1975 | 29.9.1976 | Sosiaalidemokraatit |
| Sosiaali- ja terveysministeri |   | Irma Toivanen | 30.11.1975 | 29.9.1976 | Liberaalit |
| Ministeri sosiaali- ja terveysministeriössä |   | Pirkko Työläjärvi | 30.11.1975 | 29.9.1976 | Sosiaalidemokraatit |
| Työvoimaministeri |   | Paavo Aitio | 30.11.1975 | 29.9.1976 | SKDL |
Sirkus (elokuva)

| Sirkus> The Circus |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Charles Chaplin
Käsikirjoittaja:  Charles Chaplin
Tuottaja:  Charles Chaplin
Säveltäjä:  Charles Chaplin
Kuvaaja:  Roland Totheroh
Leikkaaja:  Charles Chaplin
Tuotantosuunnittelija:  Charles D. Hall
Pääosat:  Charles Chaplin   Merna Kennedy   Allan Garcia   Henry Bergman
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  United Artists
Levittäjä:  United Artists Netflix
Ensi-ilta:  6. tammikuuta 1928 (Yhdysvallat) 9. huhtikuuta 1928 (Suomi)
Kesto:  70 min
Alkuperäiskieli:  mykkä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sirkus (engl. The Circus) on vuonna 1928 valmistunut Charles Chaplinin ohjaama yhdysvaltalainen mykkäelokuva, jonka Chaplin myös tuotti. Elokuva menestyi hyvin: se tuotti yli 3 800 000 Yhdysvaltain dollaria, ja siitä tuli elokuvahistorian seitsemänneksi tuottoisin mykkäelokuva. Chaplin sai elokuvasta myös erikois-Oscarin ensimmäisessä Academy Awards -gaalassa.
Elokuvan tuottaminen oli Chaplinille vaikeaa aikaa, ja erilaisten keskeytysten takia sen tekemiseen meni kaksi vuotta. Valmista elokuvamateriaalia tuhoutui, ja studiolla riehuneessa tulipalossa tuhoutui lavasteet, mutta vaikeimmaksi ongelmaksi muodostui hänen skandaalin aiheuttanut avieronsa Lita Greystä. Myöhemmin Chaplin ei juuri koskaan maininnut Sirkusta haluten ilmeisesti unohtaa kuvausten aikaiset monet ikävät kokemukset. Kenties juuri tästä syystä Sirkus on valmistumisaikansa menestyksestä huolimatta jäänyt vähemmälle huomiolle kuin sitä edeltänyt Kultakuume (1925) tai sitä seurannut Kaupungin valot (1930).
Chaplin teki vuonna 1968 elokuvasta uuden version, jonka hän varusti säveltämällään uudella musiikilla. Hän lauloi myös elokuvan alun kappaleen ”Swing, Little Girl”.
Juoni

Elokuvan tapahtumat keskittyvät kiertävään sirkukseen. Sirkus kärsii vähäisistä kävijämääristä, kunnes eräänä päivänä poliisia pakeneva kulkuri juoksee keskelle esitystä pilaten sen, mutta saaden yleisön innostumaan. Sirkuksen tirehtööri tarjoaakin kulkurille töitä klovnina, mutta huomattuaan, että tämä on hauska vain, kun ei yritä olla hauska, pitääkin tämän lavasteista huolehtivana avustajana. Kulkuri ei tiedä olevansa sirkuksen uusi vetonaula.
Pian kulkuri rakastuu tirehtöörin tytärpuoleen, joka myös esiintyy sirkuksessa. Tyttö kuitenkin rakastaa komeaa nuorallatanssija Rexiä, jonka kanssa mustasukkainen kulkuri alkaa kilpailla. Samoihin aikoihin hänelle myös selviää, kuinka tirehtööri käyttää häntä hyväkseen, ja hän vaatii itselleen paikan oikeana klovnina. Samalla hän kuitenkin menettää tahattoman hauskuutensa. Elokuvan huipentumassa kulkuri joutuu esiintymään nuorallatanssijana Rexin sijasta. Kaoottisen esiintymisensä jälkeen hän käy tirehtöörin kimppuun nähdessään tämän jälleen pahoinpitelevän tyttöä, minkä seurauksena hänet erotetaan. Tyttö karkaa sirkuksesta seuratakseen kulkuria, mutta tämä kieltäytyy ottamasta tyttöä mukaansa. Sen sijaan hän auttaa tytön naimisiin Rexin kanssa ja pelastaa hänet siten myös tirehtöörin vallasta. Chaplinin kulkuri-elokuville poikkeuksellisesti elokuvan loppu on melankolinen: sirkus lähtee tyttö mukanaan, ja kulkuri jää istumaan autioituneelle kentälle.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Charles Chaplin  | … |  kulkuri   |
|  Merna Kennedy  | … |  Sirkuksen omistajan ottotytär   |
|  Allan Garcia  | … |  Sirkuksen omistaja   |
|  Harry Crocker  | … |  Rex, nuorallakävelijä   |
|  Henry Bergman  | … |  Klovni   |
|  George Davis  | … |  Taikuri   |
Ensi-ilta ja vastaanotto

Chaplin tuotti elokuvansa täysin itsenäisesti, ja hänen studionsa huolehti myös elokuvan markkinoinnista. Ensi-iltoja varten Chaplin tilasi elokuvalle varta vasten sävelletyn musiikin säveltäjä Arthur Kaylta.
Sirkuksen maailmanensi-ilta oli 6. tammikuuta 1928 Strand-elokuvateatterissa New Yorkissa, ja sitä seurasi spektaakkelimainen Los Angelesin ensi-ilta Chaplinin ystävän Sid Graumanin Grauman's Chinese Theatressa 27. tammikuuta. Ensi-illassa esiintyi erilaisia sirkustaiteilijoita ja -eläimiä.
Sirkus sai kriitikoilta erittäin hyvät arviot ja tuotti 3 800 000 Yhdysvaltain dollaria. Se oli taloudellisesti menestyneimpiä mykkäelokuvia ja lähes Kultakuumeen veroinen menestys. Samana vuonna järjestetyssä ensimmäisessa Academy Awards -gaalassa Chaplin oli ehdolla parhaan näyttelijän, komediaohjaajan, käsikirjoittajan (vaikkei Chaplin vielä tuohon aikaan käyttänyt elokuvanteossa käsikirjoituksia) ja tuottajan sarjoissa. Yhdysvaltain elokuva-akatemia kuitenkin päätti ottaa Chaplinin pois kilpailusta ja myöntää hänelle erikoispalkinnon Sirkuksen ohjaamisesta, käsikirjoittamisesta ja tuottamisesta sekä siinä näyttelemisestä.
Ensi-ilta ja vastaanotto > Uusi versio

Chaplin teki Sirkuksesta uuden version, jonka ensi-ilta oli vuonna 1968. Uutta versiota varten hän oli yhdessä Eric Jamesin kanssa säveltänyt elokuvalle musiikin, ja hän lauloi elokuvan alkuun sijoitetun kappaleen "Swing, Little Girl".
Aiheesta muualla

Tietoa elokuvan tuotannosta Chaplinin virallisilla sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Sirkus New York Museum of Modern Artin Chaplin-retrospektiivissä
Sukselaisen II hallitus
Kokoonpano

| Salkku | Ministeri | Ministeri | Aloitti tehtävässä | Lopetti tehtävässä | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääministeri |   | V. J. Sukselainen | 13.1.1959 | 3.7.1961 | Maalaisliitto |
| Pääministerin sijainen |   | Ralf Törngren | 13.1.1959 | 16.5.1961 | Ruotsalainen kansanpuolue |
| Pääministerin sijainen |   | Eemil Luukka | 19.5.1961 | 3.7.1961 | Maalaisliitto |
| Pääministerin sijainen |   | Kauno Kleemola | 3.7.1961 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Ulkoasiainministeri |   | Ralf Törngren | 13.1.1959 | 16.5.1961 | Ruotsalainen kansanpuolue |
| Ulkoasiainministeri |   | V. J. Sukselainen | 16.5.1961 | 19.6.1961 | Maalaisliitto |
| Ulkoasiainministeri |   | Ahti Karjalainen | 19.6.1961 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Ministeri ulkoasiainministeriössä |   | Ahti Karjalainen | 13.1.1959 | 19.6.1961 | Maalaisliitto |
| Oikeusministeri |   | Antti Hannikainen | 13.1.1959 | 14.4.1961 | Maalaisliitto |
| Oikeusministeri |   | Pauli Lehtosalo | 14.4.1961 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Sisäasiainministeri |   | Eino Palovesi | 13.1.1959 | 4.2.1960 | Maalaisliitto |
| Sisäasiainministeri |   | Eemil Luukka | 4.2.1960 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Puolustusministeri |   | Leo Häppölä | 13.1.1959 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Valtiovarainministeri |   | Vihtori Sarjala | 13.1.1959 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Ministeri valtiovarainministeriössä |   | Pauli Lehtosalo | 13.1.1959 | 14.4.1961 | Maalaisliitto |
| Ministeri valtiovarainministeriössä |   | Juho-Eino Niemi | 14.4.1961 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Opetusministeri |   | Heikki Hosia | 13.1.1959 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Maatalousministeri |   | Einari Jaakkola | 13.1.1959 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Ministeri maatalousministeriössä |   | Toivo Antila | 13.1.1959 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri |   | Kauno Kleemola | 13.1.1959 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Ministeri kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä |   | Arvo Korsimo | 13.1.1959 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Kauppa- ja teollisuusministeri |   | Ahti Karjalainen | 13.1.1959 | 19.6.1961 | Maalaisliitto |
| Kauppa- ja teollisuusministeri |   | Björn Westerlund | 19.6.1961 | 14.7.1961 | Ruotsalainen kansanpuolue |
| Ministeri kauppa- ja teollisuusministeriössä |   | Pauli Lehtosalo | 29.9.1959 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Sosiaaliministeri |   | Vieno Simonen | 13.1.1959 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
| Ministeri sosiaaliministeriössä |   | Eeli Erkkilä | 13.1.1959 | 14.7.1961 | Maalaisliitto |
Espresso macchiato (kappale)

|  Espresso macchiato> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Tommy Cash
Kesto:  2:53
Julkaistu:  6. joulukuuta 2024
Tekijä(t):  säv./san./sov.  Tomas Tammemets,  Johannes Naukkarinen
Euroviisutiedot
Vuosi:  2025
Maa:  Viro
Kieli:  Italian kieli, englannin kieli
Aikajärjestys
 ◄ ”(nendest) narkootikumidest ei tea me (küll) midagi” (2024) 
”Espresso Macchiato” on virolaisen rap-artisti Tommy Cashin kappale. Cash edustaa kappaleella Viroa vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa. Tommy Cash laulaa kappaleessa pääsäntöisesti englannin kielellä, mutta italiaan viittaavilla painotuksilla.
Kritiikki

Kappale synnytti kohun Italiassa, koska kappaleessa viitataan italialaisiin stereotypioiden kautta. Italialainen kuluttajansuojayhdistys Codacons teki kappaleesta valituksen Euroopan yleisradiouniolle.
Peruke

Peruke on siimaan kiinnitettävä, yleensä siimaa kestävämmästä aineesta kuten teräslangasta valmistettu taipuisa osa, jolla viehe  kiinnitetään siimaan. Perukkeen tarkoitus on suojata siimaa saaliskalan purennalta ja täten estää sekä saaliin että vieheen menetys. Viehe kiinnitetään perukkeen toiseen päähän yleensä leikarilla ja perukkeen toinen pää sidotaan siimaan erityisellä solmulla. Perukkeen käyttö voi haitata hiukan vieheen uintiliikettä.Peruketta käytetään tyypillisesti hauen kalastukseen.  Sillä esimerkiksi ahvenen jigauksessa se voi haitata uintiliikettä.
Koiviston I hallitus
Kokoonpano

| Salkku | Ministeri | Ministeri | Aloitti tehtävässä | Lopetti tehtävässä | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääministeri |   | Mauno Koivisto | 22.3.1968 | 14.5.1970 | Sosiaalidemokraatit |
| Opetusministeri, pääministerin sijainen |   | Johannes Virolainen | 22.3.1968 | 14.5.1970 | Keskusta |
| Ministeri valtioneuvoston kansliassa |   | Jussi Linnamo | 22.3.1968 | 31.1.1970 | Sosiaalidemokraatit |
| Ministeri valtioneuvoston kansliassa |   | Margit Eskman | 1.2.1970 | 14.5.1970 | Sosiaalidemokraatit |
| Ulkoasiainministeri |   | Ahti Karjalainen | 22.3.1968 | 14.5.1970 | Keskusta |
| Oikeusministeri |   | Aarre Simonen | 22.3.1968 | 14.5.1970 | TPSL |
| Sisäasiainministeri |   | Antero Väyrynen | 22.3.1968 | 14.5.1970 | Sosiaalidemokraatit |
| Puolustusministeri, ministeri sisäasiainministeriössä |   | Sulo Suorttanen | 22.3.1968 | 14.5.1970 | Keskusta |
| Valtiovarainministeri |   | Eino Raunio | 22.3.1968 | 14.5.1970 | Sosiaalidemokraatit |
| Ministeri valtiovarainministeriössä |   | Ele Alenius | 22.3.1968 | 14.5.1970 | SKDL |
| Maatalousministeri |   | Martti Miettunen | 22.3.1968 | 14.5.1970 | Keskusta |
| Liikenneministeri |   | Paavo Aitio | 22.3.1968 | 14.5.1970 | SKDL |
| Ministeri kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä |   | Viljo Virtanen | 22.3.1968 | 31.12.1969 | Sosiaalidemokraatit |
| Ministeri kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä |   | Veikko Helle | 1.1.1970 | 28.2.1970 | Sosiaalidemokraatit |
| Työvoimaministeri |   | Veikko Helle | 1.3.1970 | 14.5.1970 | Sosiaalidemokraatit |
| Kauppa- ja teollisuusministeri |   | Grels Teir | 22.3.1968 | 14.5.1970 | Ruotsalainen kansanpuolue |
| Ministeri kauppa- ja teollisuusministeriössä |   | Väinö Leskinen | 22.3.1968 | 14.5.1970 | Sosiaalidemokraatit |
| Sosiaaliministeri |   | Anna-Liisa Tiekso | 22.3.1968 | 14.5.1970 | SKDL |
| Ministeri sosiaaliministeriössä |   | Eemil Partanen | 2.4.1968 | 14.5.1970 | Keskusta |
Sitruunaluri

| Sitruunaluri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kaijat Psittaculidae
Suku::  Sateenkaarilurit Trichoglossus
Laji::  flavoviridis
Kaksiosainen nimi
 Trichoglossus flavoviridis  (Wallace, 1863) 
Katso myös
   Sitruunaluri Wikispeciesissä   Sitruunaluri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sitruunaluri (Trichoglossus flavoviridis) on sateenkaarilurien sukuun kuuluva kaija.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 21 cm. Aikuisen linnun höyhenpuku on pääosin vihreä. Päälaki on oliivinkeltainen, kurkku, rinta ja vatsan yläosa ovat keltaiset ja kaikkien höyhenten reunat ovat tummanvihreät tehden ne raidallisiksi, alaperä ja pyrstön alapeitinhöyhenet ovat kellanvihreät ja tummaraitaiset, siipien alapeitinhöyhenet kellanvihreät ja pyrstö päältä vihreä ja alapuolelta himmeän keltainen. Nokka on oranssi, iiris oranssinkeltainen ja koivet harmaat. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Lentoääni on karkea 'dra-dra-dra'.
Nuorella linnulla keltaiset höyhenalueet ovat ennemminkin vihreitä ja pyrstö on hienokseltaan raidallinen.
Esiintyminen

Sitruunaluri esiintyy Indonesian Sulawesissa puuttuen ilmeisesti saaren itäosista.
Sitruunalurin esiintymisalueen laajuus on 20 000–50 000 neliökilometriä ja sen kanta on elinvoimainen.
Elinympäristö

Sitruunalurit elävät vuorenrinteiden tiheissä metsissä 500–2 000 metrin korkeudella. Alavilla mailla vaihtuu koruluri niiden tilalle. Nämä 2 lajia voivat ruokailla yhdessä metsänreunojen puissa.
Lisääntyminen

Laji on ilmeisesti yksiavioinen. Pesintä tunnetaan puutteellisesti.
Ravinto

Sitruunalurit liikkuvat yleensä parvissa ja ruokailevat enimmäkseen puiden latvuksissa. Ne syövät pääasiassa siitepölyä, mettä, kukkia, siemeniä ja hedelmiä. Niiden nokka ja kieli ovat erilaistuneet siten, että nokka on kapea ja kielen päässä on eräänlainen harja siitepölyn nuolemista varten.
Sjung svenska folk

| Sjung svenska folk Rolf Wikström |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syksy 1974, Europafilm-studio
 Julkaistu: 1975
 Tuottaja(t): Bo Anders Larsson, Rolf Wikström
 Tyylilaji: blues
 Kesto: 37.45
 Levy-yhtiö: Ljudspår (EFG-501 2 117)
Rolf Wikströmin muut julkaisut
|   | Sjung svenska folk 1975 | Hjärtslag 1977 |
Sjung svenska folk on ruotsalaisen blueskitaristi-laulajan Rolf Wikströmin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1975 levymerkillä Ljudspår/MNW.
Vuonna 2009 albumi pääsi mukaan kirjaan Tusen svenska klassiker, johon koottiin tuhat Ruotsissa julkaistujen kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja tv-ohjelmien klassikkoa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Rolf Wikström.
Kappaleet > A-puoli

Hon älskar pappa – 3.47
Hjort-Hank Williams – 3.37
Charlie – 3.46
Marknadsgycklarens fru – 8.27
Kappaleet > B-puoli

Det vi säger – 4.45
Den kärlekskranke prärievargen – 4.33
Sjung svenska folk – 4.02
När allt har blivit sagt – 4.48
Kokoonpano

Claes Palmkvist – trumpetti
Greg FitzPatrick – basso
Jan Zetterqvist – rummut
Lars Göransson – munniharppu
Lasse Holmberg – tenori-, alttosaksofoni
Lotta Sandberg – laulu
Rolf Wikström – laulu, kitara
Slim Notini – piano
Aiheesta muualla

Sjung svenska folk discogs.com -sivustolla
Sisäinen valvonta

Sisäinen valvonta on johtamis- ja hallintojärjestelmän osa, jonka tavoitteena on auttaa organisaatiota saavuttamaan päämääränsä. Jossakin muodossa sisäistä valvontaa toteutetaan kaikissa organisaatioissa.
Määritelmä

Sisäiselle valvonnalle ei ole olemassa yhtä ja kaikenkattavaa määritelmää. Yleisesti tunnetun sisäisen valvonnan määritelmän tarjoaa COSO-malli, jonka mukaan organisaation valvonta on sen hallituksen, johdon ja muun henkilökunnan toteuttama prosessi, jonka tarkoitus on tuottaa kohtuullinen varmuus seuraavien tavoitteiden toteutumisesta:
toimintojen tehokkuus ja tarkoituksenmukaisuus
taloudellisen raportoinnin luotettavuus
lakien ja säädösten noudattaminen.
Sisäinen valvonta koostuu COSO-mallin mukaan viidestä toisiinsa liittyvästä ja keskinäisessä suhteessa olevasta osatekijästä:
valvontaympäristö
riskien arviointi
valvontatoiminnot
informaatio ja kommunikaatio
seuranta.
COSO-malli on julkaistu vuonna 1992. Tuorein päivitys malliin tehtiin toukokuussa 2013. Siinä esitellään 17 tehokkaaseen sisäiseen valvontaan liittyvää periaatetta.
Käytännössä sisäinen valvonta rakentuu useista osa-alueista organisaation eri tasoilla, kuten esimerkiksi organisaation hyväksymisvaltuuksista, työtehtävien jaosta sekä laskenta- ja ohjausjärjestelmien sisältämistä kontrolleista. Sisäinen valvonta on aina erilainen eri organisaatioissa, siihen vaikuttavat muun muassa yrityksen koko, omistussuhteet, rakenne, toimiala ja toimintojen luonne. Organisaation muutostila, esimerkiksi voimakas kasvu tai muutokset omistuspohjassa, vaikuttaa myös merkittävästi sisäisen valvonnan tarpeeseen. Tärkeintä ei kuitenkaan ole se millä tavalla sisäinen valvonta on järjestetty, vaan se että se toimii.
Sisäisen valvonnan tavoitteet

COSO-raportissa tavoitteet jaetaan kolmeen ryhmään.
1)	Toiminnalliset tavoitteet. Tavoitteet, jotka liittyvät organisaation resurssien tarkoituksenmukaiseen ja tehokkaaseen käyttöön. Tavoite toteutuu, kun se saavutetaan resursseja tarkoituksenmukaisesti ja tehokkaasti käyttäen.
2)	Taloudellinen raportointi. Tavoite toteutuu, kun organisaation ylimmällä johdolla ja muulla johdolla on päätöksenteossa käytettävissä luotettavaa tietoa oikeaan aikaan ja kun ulkoiset sidosryhmät voivat luottaa annettuun taloudelliseen informaatioon.
3)	Lakien ja sääntöjen mukaisuus. Tavoite toteutuu, kun organisaation toiminnassa noudatetaan lakeja ja organisaation itselleen luomia sääntöjä ja toimintatapoja.
Sisäiseen valvontaan liittyvät rajoitteet

Sisäinen valvonta voi auttaa johtoa varmistamaan, että organisaatiossa tehdään tai jätetään tekemättä asioita johdon tavoitteiden ja toimintaohjeiden mukaisesti. Mikäli puutteita huomataan, voidaan sisäisen valvonnan avulla pyrkiä korjaamaan tilannetta ja kehittämään toimintatapoja. On kuitenkin huomattava, että sisäisellä valvonnalla tavoitellaan riittävää varmuutta – ei täyttä varmuutta – tavoitteiden toteutumisesta. Hyväkään kontrollijärjestelmä ei ole sataprosenttinen este tehottomuudelle tai väärinkäytöksille. Sisäinen valvonta ei voi ehkäistä virhe-arvioiden tai -päätösten eikä ulkoisten tapahtumien (lama, lakko, luonnonmullistus) syntymistä.
Vastuu sisäisestä valvonnasta

Osakeyhtiölain ja Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodin mukaan yrityksen hallitus on vastuussa yrityksen sisäisen valvonnan asianmukaisesta järjestämisestä. Toimitusjohtajalla on kokonaisvastuu sisäisen valvontajärjestelmän luomisesta, implementoinnista ja ylläpitämisestä. Toimitusjohtaja on myös avainroolissa ns. ”tone at the top” -viestin jalkauttamisessa organisaation eri tasoille. Suurissa yrityksissä käytännössä toimitusjohtaja ohjaa keskijohtoa tarjoamalla yleiset sisäisen valvonnan suuntaviivat ja käymällä läpi heidän tapaa ohjata liiketoimintaa. Keskijohto puolestaan on vastuussa tarkempien sisäisen valvonnan periaatteiden luomisesta omassa liiketoimintayksikössään. Pienissä yrityksissä toimitusjohtajan viesti ja elkeet ovat suoremmassa yhteydessä suorittavien työntekijöiden käsitykseen sisäisen valvonnan periaatteista.
Valtion talousarviosta annetun lain (423/1988) 24 b §:n mukaan viraston ja laitoksen on huolehdittava siitä, että sisäinen valvonta on asianmukaisesti järjestetty sen omassa toiminnassa sekä toiminnassa, josta virasto ja laitos vastaa. Viraston tai laitoksen sisäisen valvonnan järjestämistä johtaa ja sen asianmukaisuudesta ja riittävyydestä vastaa viraston ja laitoksen johto.
Kuntalakiin ovat vuonna 2014 tulleet voimaan säännökset kunnan ja kuntakonsernin sisäisestä valvonnasta ja riskienhallinnasta. Valtuustojen tulee päättää kunnan ja kuntakonsernin sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan perusteista. Lisäksi hallintosääntöön tulee ottaa tarpeelliset määräykset lähinnä asiaa koskevasta toimivallasta ja tehtävien jaosta.
Vaikka virallinen vastuu sisäisestä valvonnasta kuuluu ylimmälle johdolle, on käytännön tasolla jokainen työntekijä vastuussa omalta osaltaan sisäisestä valvonnasta sitoutumalla noudattamaan organisaation toimintaohjeita ja -tapoja päivittäisissä työtehtävissään. Jokaisella työntekijällä on myös vastuu raportoida organisaatiossa eteenpäin ohjeiden ja toimintatapojen laiminlyöntejä tai väärinkäytösepäilyjä.
Joissakin organisaatioissa on sisäinen tarkastus, eli toiminto, joka auttaa johtoa varmistamaan, että sisäinen valvonta toimii. Sisäinen tarkastus raportoi johdolle, hallitukselle tai hallituksen perustamalle tarkastusvaliokunnalle sisäisen valvonnan tasosta.