stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sairashuonetila

Sairashuonetila oli kruununtila, jonka suorittamat verot käytettiin joidenkin sairashuoneiden, lähinnä mielisairaaloiden ylläpitämiseen. Kun valtio alkoi maksaa yleisen sairaanhoidon kustannukset, se määräsi 1891, että Viipurin läänissä sijaitsevat sairashuonetilat oli katsottava tavallisiksi kruununtaloiksi. Muualla maassa sijaitsevat sairashuonetilat valtio määräsi samalla vuokrattaviksi siten, että valtio sai vuokran itselleen. Vuokraamisessa tuli noudattaa 26. huhtikuuta 1871 annettua asetusta kuninkaankartanoiden ym. kruunun virkatalojen vuokrauksesta. Senaatin tuli kuitenkin määrätä sairashuonetiloille vuokra-aika jokaiselle erikseen.
Ruuhijärvi (Virrat, Keihäs)

| Ruuhijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi, Virrat
Koordinaatit:  62°05′08″N, 23°45′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  Ruuhioja Pirttijärveen 
Järvinumero:  35.414.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,1 m  
Rantaviiva:  3,284 km  
Pinta-ala:  29,135 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRuuhijärvi 
Ruuhijärvi  on Pirkanmaalla Virroilla ja Ruovedellä Keihään kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 29 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Pirttijärven valuma-alueeseen (35.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,1 metriä mpy.
Satulahuopa

Tällä hevosella on kouluratsastuskilpailuihin sopiva valkoinen satulahuopa
Satulahuopa on yleisnimike satulan alla käytettäville kankaan-, huovan- tai esimerkiksi lampaannahankappaleille, joiden tarkoitus on suojella satulaa hevosen hieltä. Satulahuopa on satulaa suurempi mutta voi olla joko satulan muotoiseksi leikattu tai niin kutsuttu neliöhuopa.
Käyttö

Huopa asetetaan satulan alle, hevosen selän ja satulan väliin. Satulahuovan tehtävänä on ehkäistä hien imeytymistä satulan toppauksiin. Vaikka satulan kanssa lähes poikkeuksetta käytetään huopaa, satula tulee valita sen mukaan miten se istuu hevosen paljaaseen selkään. Huovan tarkoitus ei ole korjata satulan istuvuuden mahdollisia puutteita, eikä niitä yleensä voi satulanhuovan avulla korjatakaan. Nykyisin yleisimpiä ovat tehdasvalmisteiset satulahuovat, mutta satulan alla voi käyttää myös esimerkiksi tavallista vilttiä. Tehdasvalmisteisissa satulahuovissa on yleensä täytteenä vaahtomuovia ja pintamateriaalina tikattu puuvillasekoitekangas tai vastaava.
Hiertymien eli lyöttymien välttämiseksi satulahuovan tulee aina olla ehjä ja puhdas. Huovan on oltava myös malliltaan ja materiaaliltaan sellainen, että se pysyy hyvin paikallaan eikä rypisty. Satuloinnin yhteydessä on kuitenkin aina tarkistettava, ettei huopa ole satulan alta rypyssä. Jos huopana käytetään sopivan kokoiseksi taiteltua vilttiä, ryppyjen välttämiseen on kiinnitettävä erityisen paljon huomiota.
Eurooppalaistyyppisiin satuloihin tarkoitetuissa huovissa on kankaiset (usein nyloniset) lenkit, joiden avulla huopa kiinnitetään satulaan, tavallisimmin vastinhihnoihin alus- ja satulasiiven välissä. Lännensatuloiden kanssa käytettävissä huovissa lenkkejä ei ole. Kouluratsastuskilpailussa käytetään aina valkoista satulahuopaa.
Samma på svenska

| Samma på svenska Redrama |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 2009
 Julkaistu: 9. joulukuuta 2009
 Tuottaja(t): Camoflage, Redrama
 Tyylilaji: rap, R&B
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Redraman muut julkaisut
| The Getaway 2009 | Samma på svenska 2009 | Pakkå ruåtsi 2011 |
Samma på svenska on rap-artisti Redraman 9. joulukuuta 2009 julkaistu EP. Kuten EP:n nimikin kertoo, Redrama räppää EP:llä ruotsiksi, eikä englanniksi, kuten aikaisemmilla julkaisuillaan. Albumilta on julkaistu yksi single "Du".
Kappaleet

Vad jag vill – 4.15
Du – 3.30
Robot – 3.54
Riktiga ting – 4.07  (mukana Timo Pieni Huijaus)
Biitit

Camoflage & Red: 1
Redrama: 2, 3, 4
Räktjärven rautatieasema

Räktjärven rautatieasema (lyh. Rjv, ruots. Räktjärvs järnvägsstation) oli rautatieliikennepaikka Ruotsin rataverkkoon kuuluvalla rataosalla Boden–Haaparanta. Liikennepaikka sijaitsi 9,6 ratakilometrin päässä Morajärven rautatieasemalta itään Haaparannan radan alkuperäisen linjauksen varrella. Liikennepaikka otettiin käyttöön 1910 kun rautatie Morajärveltä Lapinjärvelle valmistui, ja se lakkautettiin lopullisesti kun liikennepaikan ohittava rataoikaisu otettiin käyttöön 1986 ja vanha ratalinja siltoineen purettiin.
Räktjärven asemalla on edelleen nähtävissä vanhoja rautatierakennuksia. Puretun radan linja on ajettavissa lähes koko matkaltaan lukuun ottamatta Lillån-joen ylittäneelle puretulle sillalle johtanutta lyhyttä osuutta.
Haaparannan radasta erkani lyhyt pistoraide pohjoiseen Räktjärven rantaan. Raidetta käytettiin puutavarankuljetukseen.
Ruuhijärvi (Äänekoski)

| Ruuhijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°44′01″N, 25°39′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskupuro:  Ruuhipuro Lehtisenhaaraan 
Järvinumero:  14.414.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,4 m  
Pituus:  490 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,168 km  
Pinta-ala:  7,114 ha  
Tilavuus:  0,0003018 km³ 
Keskisyvyys:  4,24 m  
Suurin syvyys:  10,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiRuuhijärvi 
Ruuhijärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Liimattalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 490 metriä pitkä, 270 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. illä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 301 800 kuutiometriä ja keskisyvyydeksi 4,2 metriä. Syvyys on 10,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,4 metriä mpy.
Sala (täsmennyssivu)

Sala voi viitata seuraaviin:
Paikkoja

Sala, kunta Ruotsissa
Sala, Salan kunnan keskustaajama Ruotsissa
Sala eli Salansuu, kylän Leningradin alueen Jaaman piirin Suuren-Lutskan kunnassa Venäjällä
Sala, kylä Latviassa
Sala, antiikin aikainen kaupunki Hispania Baeticassa
Sala, antiikin aikainen kaupunki Mauretania Tingitanassa, nykyinen Salé Marokossa
Sala y Gómez, Chilelle kuuluva saari Tyynellämerellä
Henkilöitä

Darío Sala (s. 1974), argentiinalainen jalkapalloilija
Emiliano Sala (1990–2019), argentiinalainen jalkapalloilija
Fernando Della Sala (s. 1976), argentiinalainen jalkapalloilija
Kusti Sala (1875–1943), suomalainen näyttämötaiteilija
Luis Pérez Sala (s. 1959), espanjalainen entinen kilpa-autoilija
Niilo Sala (1856–1982), suomalainen näyttelijä
Oiva Sala (1900–1980), suomalainen näyttelijä
Oskar Sala (1910–2002), saksalainen säveltäjä ja elektronisen musiikin pioneeri
Sala Baker (s. 1976), uusiseelantilainen näyttelijä
Sala Burton (1925–1987), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
Seigniorage-tulo

Seigniorage-tulo on setelien painamisesta valtion keskuspankille saatavaa tuloa. Tulo syntyy, kun setelien painamisen ja levittämisen kustannus on pienempi kuin liikepankin setelin nimellisarvon päälle maksaman koron tai muun omaisuuden tuoton arvo. Liikepankit yleensä maksavat setelit keskuspankilta otetulla lainalla. Nimitys tulee ranskan kielen seigneur-sanasta, joka tarkoitti hallitsijaa kenellä oli oikeus leimata kolikoita.
Euroalueella kansalliset keskuspankit hoitavat setelien liikkeellelaskun, mutta yhteisen sopimuksen perusteella Euroopan keskuspankki saa 8 % seigniorage-tulosta, sillä EKP:n katsotaan omistavan 8 % liikkeellä olevista euroseteleistä.
Keskuspankki voi saada monetaarista seigniorage-tuloa myös vaihtamalla arvopapereita uusiin seteleihin, jonka vuoksi liikkeellelaskija voi "lainata" maksamatta kuitenkaan takaisin. Tämänkaltaista tuloa saadaan lisäämällä rahavarantoa bruttokansantuotteen kasvaessa ja pääsemmällä vuotuisiin inflaatiotavoitteisiin. Jotkin taloustieteilijät pitävät seigniorage-tuloa erääntyyppisenä inflaatioverona, joka palauttaa resursseja valuutan liikkeellelaskijalle. Tässä mielessä uuden rahan painaminen on vero nykyisen rahan omistajille sen sijasta, että verotettaisiin olemassa olevaa rahamäärää.
Ruuhijärvi (Nastola)

Näkymä Ruuhijärven paloasemalta etelään.
Ruuhijärvi on entisen Nastolan kunnan kylä, joka sijaitsee noin 15 kilometriä pohjoiseen Nastolan kirkonkylältä etelä-pohjoissuuntaisen Ruuhijärven pohjoispäässä. Kylä kuuluu nykyään Lahteen. Ruuhijärven kylässä asuu noin 350 asukasta.milloin?
Historia

Ruuhijärvellä on ollut asutusta ainakin jo rautakaudelta lähtien – alueella on tehty useita esihistoriallisia löytöjä: kalmistoja, uhripaikkoja ja kätköjä, jotka sijaitsevat Ruuhijärven kulttuuripolun varrella. Kaikki Nastolan merkittävät muinaisjäännökset ja -kätköt on löydetty Ruuhijärveltä. Alue on ollut merkittävässä asemassa hyvien kulkureittien kuten vesireittien sekä turkiskauppaan liittyneiden laajojen eränkäyntialueiden ansiosta.
1920-luvun alussa Nastolan kirkolta Ruuhijärvelle kulki Ruuhijärvi-junalaiva. Se ylitti Iso-Kukkasen ja Salajärven välisen kannaksen kiskoja pitkin oman potkuria pyörittävän petrolimoottorin voimalla.
Toimintaa

Ruuhijärven nuorisoseuratalolla järjestetään tansseja. Viikoittain nuorisoseuratalolla pidetään naisten jumppaa sekä lasten ja aikuisten salibandyä. Avoinna on myös kahvio-pub perjantaisin ja lauantaisin klo 19–01. Talolla on järjestetty kesäisin vuosittaisia rockabilly-festivaaleja. Nastolan kunnan kirjastoauto käy kylällä viikoittain.
Aiheesta muualla

Ruuhijärven kierros - Ruuhijärven kohteet Helsingin yliopisto, Koulutus- ja kehittämiskeskus Palmenia. Arkistoitu 9.6.2007. Viitattu 14.10.2010.
Rocka Billy Festival 2005 www.rautalankaa.com
13th Ruuhijärvi Rockabilly Festival 16.7.2016 -Facebook sivut
Nastolan kylät ja alueet
Arrajoki
Immilä
Järvinen
Kirkonkylä
Koiskala
Lankila
Luhtaanmaa
Pyhäntaka
Rakokivi
Ruuhijärvi
Seesta
Uusikylä
Vanaja
Villähde
Sakari Wallinmaa

Yrjö Sakari Wallinmaa (s. 15. kesäkuuta 1960 Kemi) on suomalainen sotilas ja eversti. Hän toimi 2014–2015 Puolustusvoimien tiedustelulaitoksen johtajana.
Ura

Wallinmaa suoritti varusmiespalveluksensa Pohjanmaan tykistörykmentissä vuosina 1980–1981. Wallinmaa opiskeli Kadettikoulussa vuosina 1981–1984, kävi kapteenikurssin vuosina 1988–1989 ja opiskeli Sotakorkeakoulussa vuodet 1991–1993. 2000-luvulla hän on käynyt Ylemmän päällystön kurssin.
opetusupseeri (kenttätykistö, kt) Kainuun prikaati  1984–1989
opetusupseeri (kt) Tykistökoulu/SatTR 1989–1990
YK-palvelus UNTSO:ssa sotilastarkkailijana 1990–1991
yleisesikuntaupseerikurssi, valmistui 1993
osastoesiupseeri Pääesikunta 1993–1996
mm. apulaissotilasasiamies, Nato-apulaissotilasedustaja 1996–
osastoesiupseeri Pääesikunta 1999
Tiedustelupatteriston komentaja Tykistöprikaatissa Niinisalossa 2000–2002
vanhempi osastoesiupseeri Pääesikunta 2002–2006
operaatiopäällikkö EUFOR ALTHEA Bosnia 2006
esikuntapäällikkö Porin Prikaati 2007–2008
apulaisosastopäällikkö Pääesikunnan tiedusteluosasto 2008–2011
EU:n EUFOR Libyan tiedustelupäällikkö 2011
Puolustusvoimien tiedustelukeskuksen johtaja 1.7.2011 - 30.4.2014
Puolustusvoimien tiedustelulaitoksen johtaja 1.5.2014 - 31.12.2015
Ylennykset

vänrikki 1981
luutnantti 1984
yliluutnantti 1986
kapteeni 1990
majuri 1993
everstiluutnantti 2000
eversti 6.12.2007
Muuta

Hän on Päällystön hengellisen säätiön neuvottelukunnan jäsen. Säätiön hallitukseen hän kuului 1992–1996 ja säätiön puheenjohtajana hän toimi useita vuosia 2000-luvulla.
Wallinmaalle myönnettiin puolustusvoimain lippujuhlapäivänä 4. kesäkuuta 2011 Suomen Leijonan komentajamerkki.
Keväällä 2013 hän johti Suomen asettamaa tarkastusryhmää, joka tarkasti Kreikan tilannetta Wienin sopimuksen noudattamisessa.
Sahrajärvi (järvi)

| Sahrajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia, Uurainen
Koordinaatit:  62°31′40″N, 25°11′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Tulouomat:  Roninpuro
Laskujoki:  Kotajoki Mahlunjärveen
Järvinumero:  14.624.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  185,9 m  
Pituus:  2,9 km  
Leveys:  1,7 km  
Rantaviiva:  14,04 km  
Pinta-ala:  1,9112 km²  
Tilavuus:  0,006557 km³  
Keskisyvyys:  3,43 m  
Suurin syvyys:  8,8 m  
Valuma-alue:  24,6 km²  
Saaria:  5 
 fiSahrajärvi 
Sahrajärvi on Keski-Suomessa Multialla ja Uuraisissa Sahrajärven lähellä sijaitseva järvi. Sen eteläistä osaa kutsutaan Pienivedeksi, joten järvestä voidaan käyttää kaksiosaista nimeä Sahrajärvi–Pienivesi.
Maantietoa

Sahrajärvi on 2,9 kilometriä pitkä, 1,7 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 191 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä. Järvi muodostuu kahdesta järvialtaasta, joiden vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Eteläpuolisen Pieniveden erottaa pohjoisosasta kaksi vastakkain ulottuvaa niemeä, joiden väliin jää kapeimmillaan 10-metrinen salmi. Salmen yli on rakennettu yksityinen silta, joka johtaa länsipuolelle peltopalstalle. Järven pohjoisosa on rantaviivaltaan melko selkeäpiirteinen. Luoteisrannikolla ovat pienet Pitkälahti ja Nevalahti. Pohjoisessa sijaitsee laajasuinen Nikaranlahti. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Suurin saari on Kuoliosaari, jonka pinta-ala on noin kolme hehtaaria. Muita saaria ovat Rantosaari, Haukkasaari ja Lamponsaari. Järven tilavuudeksi on määritetty 6,56 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 3,4 metriä. Sen syvänteessä on 8,8 metriä syvää. Järven rantaviivan pituus on 14,0 kilometriä. Suuri osa rantaviivasta on metsämaata ja vain paikoitellen esiintyy neljälle maatilalle kuuluvia peltopalstoja. Maatalojen kautta kulkee kylätie Kyynämöiseen. Uuraisten ja Multian välinen kuntaraja ylittää järven niin, että itärannat Kotajoelta Roninpurolle kuuluvat Uuraisille.
Luontoarvoja

Sahrajärveen on istutettu kuhaa, taimenta ja rapua. Suovesien takia Pieniveden ja Sahrajärven vesi on humuspitoista ja hapanta.
Historiaa

Järvi sijaitsee vedenjakajaseudulla, jossa läntisemmät järvet kuuluvat Keuruun reittiin ja laskevat Kokemäenjokeen. Sahrajärvi taas laskee lähes pohjoiseen, Saarijärven reittiin kuuluvaan Mahlunjärveen. Tämä jokireitti oli 1800-luvun lopulta alkaen tärkeä uittoväylä. Järvessä oleva Kuoliosaari kertoo, että alueella on ollut asutusta jo nelisensataa vuotta sitten, jolloin tällaisia hautasaaria käytettiin. Sahrajärven nimi on perimätiedon mukaan tullut vesistön järvimalmiesiintymästä. Nostetusta malmista on valmistettu maataloustyökoneita, kuten sahroja.
Vesistösuhteet

Sahrajärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Kotajoen alueeseen (14.624) latva-alueeseen järvi kuuluu. Järven valuma-alueen pinta-ala on noin 25 neliökilometriä . Nikaranlahteen laskee Sarvilampi (3 ha), jonka valuma-alueella ovat myös Syvälampi (3 ha), Särkilampi (10 ha) ja Talaslampi (4 ha). Pitkälahteen tulee Poikelmuksen (52 ha) laskuoja. Roninpuro laskee etelästä päin Pieniveteen. Sen valuma-alue on tiheästi ojitettua metsä- ja suomaata. Pienveden länsipäähän laskee Rynkälammen, Pihkasen (2 ha), Lamminmäenlammen (5 ha) yhteinen laskuoja. Sahrajärven vedenpinnan korkeus on 185,9 metriä mpy.
Sebastian Eriksson

Sebastian Eriksson vuonna 2009.
Sebastian Anders Fredrik Eriksson (s. 31. tammikuuta 1989) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Ruotsin Allsvenskanissa pelaavaa IFK Göteborgia. Hän on pelannut Ruotsin maajoukkueessa seitsemän maaottelua.
Eriksson aloitti liigauransa huhtikuussa 2008 IFK Göteborgin joukkueessa. Hän on pelannut myös italialaisessa Cagliarissa kausina 2011–2015 ja kreikkalaisessa Panetolikosissa kaudella 2018–2019.
Eriksson pelasi Ruotsin nuorisomaajoukkueissa. Ruotsin A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran tammikuussa 2010 ystävyysottelussa Omania vastaan. Hän on pelannut kaikkiaan seitsemän maaottelua, viimeksi tammikuussa 2016 ystävyysottelussa Suomea vastaan.
Santamäen linjavaihde

Santamäen linjavaihde (lyh. Stä) tai usein pelkästään Santamäen vaihde, oli linjavaihde Nuojuan ja Vaalan asemien välisellä osuudella rataosalla Oulu–Kontiomäki. Liikennepaikka sijaitsi 6,4 kilometriä länteen Vaalan asemalta ja 2,8 kilometriä itään Nuojuan asemalta.
Santamäessä Oulun ja Kontiomäen välisestä pääraiteesta erkani sivuraide etelään hiekkaiseen harjuun perustetulle hiekanottopaikalle, josta ajettiin hiekkaa radan kunnossapitotarkoituksiin.
Santamäen pistoraiteet purettiin kesällä 2005, pääraiteen vaihde oli purettu jo syksyllä 2004. Lopullisesti Santamäen linjavaihde lakkautettiin kuitenkin vasta 3. kesäkuuta 2007.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: Olavi Huotarin kuvia Vaalan Santamäestä
Saseka-talo

| Saseka-talo> Kostholli 8 |
| --- | --- |

Osoite:  Kalkkihiekankuja 6, 00980 Helsinki
Sijainti:  Vuosaari
Valmistumisvuosi:  1952
Suunnittelija:  Pirkko Wesamaa
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saseka-talo on arkkitehti Pirkko Wesamaan suunnittelema, Sasekan Vuosaareen vuonna 1952 rakentama ruokalarakennus. Kostholli 8 on vuodesta 1995 toiminut alueen kerhotalona Helsingin kaupungin omistuksessa. Se on myös ainoa Sasekan tehtaista jäänyt rakennus. Alueen kiinteistö- tai asuntoyhtiöiden asukkaat maksavat vuokran tai vastikkeen yhteydessä osuuden kerhotalon toiminnasta.
Historiaa

1940-luvun lopussa aikaisemmat ruokalatilat olivat käyneet ahtaiksi ja uusi ”Kostholli 8" ruokala arkkitehti Pirkko Wesamaan suunnittelemana otettiin käyttöön vuonna 1952.
Sasekan tehtaan toiminta loppui joulukuussa 1978. Kaupunki oli ostanut kaikki tehtaan alueet ja käynnistänyt Etelä-Vuosaaren suunnittelun. Nykyinen Saseka-talo on ainoa tehtaista jäljelle jäänyt rakennus.
Alueen kiinteistö- ja asuntoyhtiöiden yhdessä omistaman peruskorjatun Saseka-talon avajaisia vietettiin syyskuussa 1995.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saseka-talo Wikimedia Commonsissa
Saseka-talon www-sivut
Samsung Galaxy A41

| Samsung Galaxy A41 |
| --- | --- |

Valmistaja:  Samsung
Julkaistu:  15. toukokuuta 2020
Mitat:  149,9 × 69,8 x 7,9 mm
Paino:  152 g
Näyttö:  6,1" FullHD 20:9 Super AMOLED
Näytön kuvatarkkuus:  1080 × 2 400
Suoritin:  MediaTek Helio P65 MT6768 kahdeksanydin, 2 GHz, ARM Cortex-A75 ja ARM Cortex-A55, 64-bittinen, 12 nm
Grafiikkapiiri:  Mali-G52 MC2
Muisti:  64 Gt
Keskusmuisti:  4 Gt
Takakamera:  48 megapikseliä + 8 megapikseliä + 5 megapikseliä
Etukamera:  25 megapikseliä
Käyttöjärjestelmä:  Android 10 Samsungin One UI-käyttöliittymällä
Akku:  3 500 mAh
Muistikorttipaikka:  laajennettavissa enintään 512 Gt:n microSD-kortilla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Samsung Galaxy A41 on Samsungin 15. toukokuuta 2020 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 10 Samsungin One UI-käyttöliittymällä.
Tekniset tiedot > Muotoilu

Samsung Galaxy A41 -älypuhelimessa on 6,1-tuumainen näyttö FullHD 20:9 -resoluutiolla.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat

Laitteesta löytyy 2 gigahertsin kahdeksanydinprosessori. Laitteessa on 4 gigatavua keskusmuistia ja 64 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat > Kamerat ja multimedia

Laitteessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 48 megapikseliä, toisen kameran 8 megapikseliä (ultralaajakulmakamera), kolmannen kameran 5 megapikseliä (syvyystietokamera). Etukameran tarkkuus on 25 megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 2160p (4K) ja 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.
Tekniset tiedot > Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 10 Samsungin One UI-käyttöliittymällä.
Ruuhijärvi (Kuhmoinen)

| Ruuhijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°38′00″N, 24°49′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  oja Pitkäveteen 
Järvinumero:  35.761.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,2 m  
Rantaviiva:  0,71 km  
Pinta-ala:  2,427 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRuuhijärvi 
Ruuhijärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Ojastenkulmalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Erämaajärvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pääskylänjoen suualueeseen (35.761) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,2 metriä mpy. Siihen on johdettu Sydänmaansuon kuivatusoja ja sen laskuoja virtaa metsäojien kautta 1,9 kilometrin päähän Pitkäveden rantaan Ojastenkulmalla. Laskuojan pudotus on 29,2 metriä.
Historiaa

Vuoden 1965 peruskartassa järveen oli laskuojan lisäksi johdettu lyhyt oja. Vuoden 1986 peruskartassa oja oli johdettu Sydänmaansuolta asti. Myös järven itäpuolelle oli tehty oja.
Savka Dabčević-Kučar

Savka Dabčević-Kučar (6. joulukuuta 1923 – 6. elokuuta 2009) oli kroatialainen poliitikko ja ekonomi. Hän toimi Jugoslavian  pääministerinä 1967–1971. Vuonna 1992 hän oli ehdokkaana Kroatian presidentinvaaleissa, mutta hävisi Franjo Tuđmanille saaden vain kuusi prosenttia äänistä.
Aiheesta muualla

http://bosnia.org.uk/news/news_body.cfm?newsid=2619 (Arkistoitu – Internet Archive)
Sebastian Foss Solevåg

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sebastian Foss Solevåg (2015) |  Sebastian Foss Solevåg (2015) |  Sebastian Foss Solevåg (2015) |  |
Maa:   Norja
Miesten alppihiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Pyeongchang 2018 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Peking 2022 | pujottelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Cortina 2021 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Cortina 2021 | pujottelu |  |
Sebastian Foss Solevåg (s. 13. heinäkuuta 1991) on norjalainen alppihiihtäjä, joka edustaa Spjelkavik IL -seuraa.
Sotšin olympialaisissa 2014 ja Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 Foss Solevåg sijoittui pujottelussa yhdeksänneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän saavutti pronssia joukkuekilpailussa. Pujottelussa hän oli kymmenes. Åren MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui pujottelussa 12:nneksi. Cortina d'Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän saavutti kultaa joukkuekilpailussa ja pujottelussa. Pekingin olympialaisissa 2022 hän saavutti pronssia pujottelussa.
Alppihiihdon maailmancupissa Solevåg kilpaili ensimmäisen kerran Levin pujottelussa marraskuussa 2012. Maailmancupin pisteille hän selviytyi ensimmäisen kerran Levin pujottelussa marraskuussa 2013 oltuaan yhdeksäs. Kolmen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran tammikuussa 2015 oltuaan Zagrebin pujottelussa kolmas. Hän oli kolmas myös Sankt Moritzin pujottelussa maaliskuussa 2016. Hän sijoittui pujottelucupissa viidenneksi kaudella 2019–2020. Hän oli toinen Madonna di Campiglion pujottelussa joulukuussa 2020. Hän voitti Flachaun toisen pujottelun tammikuussa 2021. Pujottelucupissa hän oli samalla kaudella viides. Kaudella 2021-2022 hän sijoittui kolmanneksi Val d' Iseren pujottelussa. Häb coitti Madonna di Campiglion pujottelun.
Foss Solevåg voitti pujottelun Norjan mestaruuden Oppdalissa maaliskuussa 2013 ja Hemsedalissa 2015.