stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo valtioista asukaskohtaisen bruttokansantuotteen mukaan (PPP)

Maailman valtiot ostovoimapariteetilla korjatun asukaskohtaisen bruttokansantuotteen (GDP (PPP)) mukaan (IMF:n vuoden 2017 arvio  lukuarvot Yhdysvaltain dollareissa).



  > 50 000
  35 000–50 000
  20 000–35 000
  10 000–20 000

  5 000–10 000
  2 000–5 000
  < 2 000
  Ei tietoa
Tämä on luettelo valtioista asukaskohtaisen bruttokansantuotteen mukaan. Bruttokansantuote (BKT) on ilmoitettu Yhdysvaltain dollarein ostovoimapariteetilla (PPP) korjattuna. Ostovoimapariteettia käyttäen voidaan verrata saman rahamäärän todellista arvoa (ostovoimaa) kussakin maassa. Näin saatuja lukuja pidetään parempina maiden välisiin vertailuihin kuin suoraan valuuttakursseilla muutettuja lukuja. Suoraan valuuttakursseista katsotut luvut kuvaavat kuitenkin paremmin maan kykyä tuottaa tuotteita ja palveluita  vaikkakaan eivät kerro ihmisten elinkustannuksista. Luettelossa on myös mukana merentakaisia alueita sekä itsehallinnollisia alueita vaikka ne eivät ole itsenäisiä valtioita.
Beitstadin kirkko

| Beitstadin kirkko Beitstad kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Sijainti:  Steinkjer, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1869
Suunnittelija:  Jacob Wilhelm Nordan
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  700
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Beitstadin kirkko (norj. Beitstad kirke) on Steinkjerin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1924.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Beitstadin kirkko Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Taiteenala:  KulturNav
Ludvig VIII (Ranska)

Ludvig VIII Leijona (ransk. Louis VIII Le Lion) (5. syyskuuta 1187 Pariisi – 8. marraskuuta 1226 Montpensier'n linna, Auvergne, Ranskan kuningaskunta) oli Ranskan kahdeksas suoraan Kapeting-dynastiaan kuulunut kuningas vuosina 1223–1226.
Suku

Hugo Capet
Robert II Hurskas
Lapset:
Robert II Hurskas
Henrik I
Robert I
Lapset:
Henrik I
Filip I
Hugo Magnus
Lapset:
Filip I
Ludvig VI
Lapset:
Ludvig VI Paksu
Ludvig VII
Robert I
Lapset:
Ludvig VII Nuori
Marie
Alix de France
Marguerite de France
Adèle
Filip II
Agnes de France
Lapset:
Filip II Augustus
Ludvig VIII
Lapset:
Ludvig VIII Leijona
Ludvig IX Pyhä
Robert I
Alphonse
Pyhä Ranskan Isabel
Anjoun ja Sisilian Kaarle I
Lapset:
Ludvig IX Pyhä
Filip III Rohkea
Robert
Ranskan Agnes
Lapset:
Filip III Rohkea
Filip IV Kaunis
Kaarle
Louis
Margareeta Ranskalainen
Lapset:
Filip IV Kaunis
Ludvig X Itsepäinen
Filip V Pitkä
Isabella de France
Kaarle IV Kaunis
Lapset:
Ludvig X Itsepäinen
Johanna II
Juhana I Postuumi
Lapset:
Juhana I Postuumi
Filip Pitkä V
Kaarle IV Kaunis
Ludvig VIII:n vanhemmat olivat Ranskan pitkäaikainen kuningas Filip II Augustus ja tämän ensimmäinen puoliso Isabelle de Hainaut (1170–1190), joka oli Flanderin kreivitär Margarete I:n ja Hainaut'n kreivi Baudoin V:n tytär. Hän oli heidän ainoa aikuiseksi elänyt lapsensa.
Sotilas

Lisänimensä Leijona hän ansaitsi aikalaisiltaan valloittamalla kilpailijoiltaan Plantagenêt-suvulta näiden läänityksiä Ranskassa; Poitoun, Saintongen, Périgordin, Angoumoisin sekä osan Borfeaun aluetta. Sotiminen harhaoppisia kataareja vastaan antoi hänelle oikeuden liittää kuninkaallisiin alueisiin Languedocin alueen, jota hän miehitti.
Englanti

Vuonna 1216 Englannin ylhäisaateliset paronit kapinoivat erittäin epäsuosittua kuningas Juhana Maatonta vastaan ns. ensimmäisessä paronien sodassa. Kapinoivat paronit tarjosivat Englannin kruunua Ranskan kuningas Filip II Augustuksen vanhimmalle pojalle ja valtaistuimen perijälle Ludvigille. Juhana Maaton ehti kuolla, ja hänen poikansa Henrik III tuli nimetyksi kuninkaaksi ennen kuin Ludvig purjehti ja otti Englannin haltuunsa sekä julistettiin Lontoossa vuonna 1216 Englannin kuninkaaksi, vaikka häntä ei ollut kruunattu tehtävään. Vuonna 1226 hän valloitti myös Avignonin alueen.
Lontoossa oli kuitenkin ollut pientä vastarintaa kun Ludvig saapui sinne. St. Paulin katedraalissa Ludvig kuitenkin suurin juhlamenoin hyväksyttiin hallitsijaksi kaikkien Lontoossa vaikuttaneiden tärkeiden henkilöiden läsnäollessa. Useat aateliset ja joukossa myös Skotlannin kuningas kerääntyivät vannomaan uskollisuutta kuningas Ludvigille. Samana vuonna 14. kesäkuuta hän valloitti Winchesterin kaupungin ja pian oli hänellä hallussaan yli puolet Englannin kuningaskunnan alueesta. Puolentoista vuoden sodan jälkeen suuri osa Ludvigia tukeneista paroneista oli loikannut toisen osapuolen riveihin. Kun lisäksi Ludvig kärsi tappion Lincolnissa toukokuussa 1217, oli hänen luovuttava Englannin kuninkuudesta Lambethin rauhassa syyskuussa vuonna 1217, joskin hän sai luopumisestaan huomattavan rahallisen korvauksen 10 000 hopeamarkkaa.
Monet muutkin Englannin hallitsijoista eivät tämän jälkeen olleet kruunattuja, kuten Edvard V ja Edvard VII, joten Ludvig voidaan hyvinkin listata Englannin virallisten kuninkaiden joukkoon.
Avioliitto ja lapset

Ludvig VIII Leijona poikkesi edeltäjistään avioliittoasioidensa suhteen. Hän avioitui vain kerran eikä joutunut ristiriitaan paavin kanssa avioerojensa ja avioliittojensa tähden.
Ludvig vihittiin avioliittoon 12-vuotiaana 23. toukokuuta 1200, häntä vuotta nuoremman Kastilian kuningas Alfonso VIII Jalon ja Eleonor Plantagenet'n tyttären Blanca de Castillan (ransk. Blanche) (1188–1252) kanssa. Nuoren avioparin isovanhemmat olivat aikoinaan keskenään aviossa olleet Ranskan Ludvig VII ja Aliénor Akvitanialainen. Avioliitto oli Akvitanian Aliénorin ajatus, joka vielä vanhoilla päivillään kävi itse valitsemassa ja noutamassa Blancan Espanjasta Ranskan hoviin kuningattareksi.
Heille syntyi yksitoista lasta, joista viisi eli aikuiseksi saakka. Kaarle syntyi isänsä kuoleman jälkeen.
Philippe (9. syyskuuta 1209 – 30. kesäkuuta 1218), kihlattiin 1215 Agnès de Donzyn kanssa, kuoli 8-vuotiaana
kaksoset Alphonse (26. tammikuuta 1213), kuoli pian synnyttyään
ja Jean (26. tammikuuta 1213), kuoli pian synnyttyään
Ludvig IX Pyhä (25. huhtikuuta 1214 – 25. elokuuta 1270), seurasi isäänsä kuninkaana
Robert I (25. syyskuuta 1216 – 9. helmikuuta 1250), Artois'n kreivi, avioitui Mahaut de Brabantin kanssa, kaatui Mansouran taistelussa Egyptissä
Jean Tristan (21. heinäkuuta 1219 – maaliskuun 1227 jälkeen) Anjoun ja Mainen kreivi, kihlattiin 1227 Yolande de Bretagnen kanssa, kuoli 8-vuotiaana
Alphonse nuorempi (11. marraskuuta 1220 – 21. elokuuta 1271), Poitoun ja Auvergnen kreivi; Toulousen kreivi avioiduttaan Jeanne de Toulousen (1220–1271) kanssa
Philippe Dagobert (20. helmikuuta 1222 – 1223), kuoli alle 2-vuotiaana
Isabelle de France (16. maaliskuuta 1225 – 23. helmikuuta 1270), Ranskan prinsessa; kihlattiin Hugues de la Marchelle; Longchampin luostarin perustaja 1252 ja abbedissa
Étienne (31. joulukuuta 1225 – 21. maaliskuuta 1227), kuoli alle 2-vuotiaana
Charles d'Anjou, Kaarle I (21. maaliskuuta 1227 – 7. tammikuuta 1285), Anjoun ja Provencen kreivi, Sisilian kuningas, Napolin kuningas ja Jerusalemin kuningas; avioitui (1) vuonna 1246 Béatrice de Provencen (1234–1267) kanssa ja (2) vuonna 1268 Marguerite de Bourgognen (1248–1308) kanssa.
Kuolema

Ludvig oli piirittämässä joukkoineen Toulousen kaupunkia, mutta kreivi Raymond VII:n vastarinta oli sitkeää. Piirityksestä näytti tulevan pitkä ja sairas kuningas päätti luopua ja siirtää hyökkäyksen seuraavan vuoden kesään. Hän lähti paluumatkalle Pariisiin. Montpensierin kaupungissa Auvergnen maakunnassa hänen oli kuitenkin keskeytettävä matkansa. Hän kuoli 39-vuotiaana Montpensier'n linnassa 8. marraskuuta 1226 punatautiin.
Perintö

Jo muutama päivä ennen kuolemaansa Ludvig oli hyvänä ja uskollisena Kapetingina ja kuninkaana huolehtinut valtakunnan tulevaisuudesta. Hän oli määrännyt puolisonsa Blanchen sijaishallitsijaksi valtaistuimen perijän alaikäisyyden ajaksi. Ludvig VIII Leijona oli ollut ensimmäinen kuningas, jota ei voideltu kuninkaaksi hänen isänsä elinaikaina ja hänen oma poikansa Ludvig IX Pyhä oli toinen. Tämän jälkeen ei ennenaikaista voitelua enää käytettyä Ranskan monarkiassa.
Ludvig VIII Leijona haudattiin Ranskan kuninkaiden nekropoliin Saint-Denisin luostarin basilikaan Pariisin pohjoispuolelle.
Kirjallisuutta

Leblanc-Ginet, Henri; Histoire des Rois de France. Éditions Moréna et Actualités de l'Histoire, 1997.
Les Rois de France. Judocus. Pariisi 1989.
Kirchhoff, Elisabeth; Rois et Reines de France. Sisältää myös Mémoires de Commines. 1996.
Wenzler, Claude; Généalogie des Rois de France. Èditions Ouest-France. 1994.
Ludvig VIII Leijonan syntymä. Miniatyyrikuva teoksesta Grandes Chroniques de France, Pariisi n. 1300–1400-luku
Ludvig VII:n sinetti
Ludvig VIII:n ja kuningatar Blanchen kruunajaiset vuonna 1223
Ludvig VII Leijona, 1550-luvun maalaus
Ludvig VII:n joukkojen saapuminen Englantiin 1216
Avignonin valloitus vuonna 1226
Ludvig VIII Leijonan ja Blanca Kastilialaisen voitelu Reimsin katedraalissa vuonna 1223. Miniatyyrikuvitusta teoksesta Grandes Chroniques de France, Pariisi n. 1300–1400-luku
Ludvig VIII, kuvitteellinen maalaus 1800/1900-luvun vaihteesta
Følingin kirkko

| Følingin kirkko Føling kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 1968.
Sijainti:  Steinkjer, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1726
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  120
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Følingin kirkko (norj. Føling kirke) on Steinkjerin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1726.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Følingin kirkko Wikimedia Commonsissa
Lapuan keskuskenttä

| Lapuan keskuskenttä |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Urheilukatu 5, 62100 Lapua
Koordinaatit:  62°57′58″N, 23°00′48″E
Omistaja:  Lapuan kaupunki
Kenttä:  luonnonnurmi
Käyttäjät
 Lapuan Ponnistus, Virkiä 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Lapuan keskusurheilukenttä on yleisurheilu- ja jalkapallokenttä Lapualla. Se sijaitsee Lapuan urheilukeskusalueella, ja sen vieressä sijaitsevat Lapuan pesäpallostadion, uimahalli, urheilutalo ja jäähalli. Keskuskenttää ympäröivät juoksuradat ja pelialustana on luonnonnurmi. Kentällä on katettu pääkatsomo johon mahtuu noin 750 katsojaa. Takasuoralla on 700 katsojan maavallikatsomo sekä etusuoralla katsomon molemmin puolin kaksi pientä maavallikatsomoa. Lisäksi tarvittaessa on saatavilla tilapäisiä katsomoita ympäri kenttää.
Kentällä järjestetään Suomen Palloliiton alaisia liiton ja piirisarjan jalkapallo-otteluita ja myös erilaisia turnauksia sekä jalkapallon maaotteluita. Lisäksi kentällä järjestetään yleisurheilukisoja sekä eri liittojen mestaruuskilpailuja ja muita tilaisuuksia.
Kentän yleisöennätys jalkapallossa on vuodelta 1974, jolloin Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueen ottelua Puolaa vastaan oli seuraamassa 3 400 katsojaa. Viimeksi kentällä on pelattu maaottelu vuonna 2007, kun naisten U21-joukkue kohtasi Lapualla Saksan PM-turnauksen ottelussa.
Luultavasti suurin keskuskentällä järjestetty tapahtuma on ollut vuoden 1995 Kalevan kisat. Tuolloin tapahtumaa oli seuraamassa yhteensä 24 000 katsojaa. Vuosina 2008 ja 2009 Lapualla järjestettiin myös yleisurheilun Eliittikisat.
Luettelo maakaasuntuottajavaltioista

Tämä on luettelo valtioista maakaasun tuottajista. Kaikki maakaasun valtioiden kaasun tuotanto määritellään kuutiometreinä.  Luettelossa ei ole biokaasun tai maaöljyn tuotantoa. Luettelossa on myös osavaltioita ja merentakaisia alueita. 
Kansainvälisen energiajärjestön tietojen mukaan maailman 66,7 %prosentista maakaasusta on 10 valtioiden alueella ja ne ovat järjestyksessä:
1) Venäjä 677 (20,0%), 2)
2) Yhdysvallat  651 (19,2%),
3) Kanada  160 (4,7%)
4) Qatar 151 (4.5%)
5) Iran 149 (4.4%),
6)  Norja  106 (3.1%),
7) Kiina  103 (3.0%)
8)  Saudi-Arabiassa 92 (2.7%)
9) Indonesia 92 (2.7%)
10)Alankomaat  81 (2.4%)
Koko maailma  3 388 (100 %).
Red Carpet -festari

| Red Carpet Festari |
| --- | --- |

Tyyppi:  Elokuva-, musiikki- ja kaupunkifestivaali
Päivämäärä:  Elokuun viimeinen viikko
Paikkakunta:  Hyvinkää
Ensimmäisen kerran:  2017
Järjestäjä:  RCFF Elokuvafestivaali Oy
[https://redcarpetfestari.fi/ https://redcarpetgroup.fi Kotisivut]
Red Carpet Festari on Antti Luusuaniemen perustama elokuvafestivaali. Festivaali järjestettiin ensimmäistä kertaa Hyvinkään keskustassa 31. elokuuta – 3. syyskuuta 2017 Luusuaniemen lapsuuden kotikaupungissa. Festivaali on erikoistunut kotimaiseen elokuvaan ja ohjelma on tyypillisesti koostunut lukuisista elokuvanäytöksistä, elokuva-alan ja fanien tapaamisista, kotimaisesta musiikista konserteissa, elokuvaan ja elokuva-alaan kytkeytyvistä keskustelutilaisuuksista sekä kaupunkitapahtumista Hyvinkään keskustassa.
Sponsorointi & Tapahtumamarkkinointi ry valitsi 6. helmikuuta 2020 Red Carpet Festarin vuoden tapahtumaksi 2019.
Red Carpetin mainoselokuva Carpet Service palkittiin voitto-kilpailussa yhteiskunnallinen- ja kulttuurisarjassa.
Marraskuussa 2024 festivaalia järjestävä RCFF-yhtiö hakeutui yrityssaneeraukseen välttääkseen konkurssin. Yritys kertoi ajautuneensa talousvaikeuksiin koronaviruspandemian jälkeisinä vuosina.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2023 (24. elokuuta – 27. elokuuta 2023) > Elokuvat

Red Carpet Festarin elokuvaohjelmisto koostui kotimaisista pitkistä elokuvista, koko perheen elokuvista, lyhytelokuvista ja dokumenteista. Tämän lisäksi festivaaleilla esitettiin ennen varsinaista ensi-iltaa juhlaennakkoelokuvina Antero Varovainen ja onnenkivi, Comeback, Lapua 1976, Suomeen juurtuneet, Michael Monroe -dokumenttielokuva sekä Ilveskuiskaaja.
Muita ohjelmiston elokuvia olivat Sisu, Veden vartija, Koputus, Aikamies, Metsurin tarina, Rakkaani merikapteeni, Hamsterit, Järjettömän paska idea, Hetki lyö, Kulkuset kulkuset, Risto Räppääjä ja villi kone, Pertsa ja Kilu - Faaraon sormus, Napapiirin sankarit 4, Skimbagirls, Hirttämättömät, Jope ite ja Hassisen Kone 40 vuotta myöhemmin. Lyhytelokuvia olivat Suoterapia, Thank you in your language, Blue note, Ensimmäinen askel, Lennä sekä polkupyörävaras.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2023 (24. elokuuta – 27. elokuuta 2023) > Konsertit

Festivaalikonsertit järjestetään Hyvinkään Willatehtalla 25.–26. elokuuta. Konserteissa esiintymässä ovat Bess, Olavi Uusivirta, Kuumaa, Sara Siipola, Roope Salminen ja Koirat, Jukka Poika, Kasmir, Emilia Sisco, Silva Emilia sekä Anna Puu.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2023 (24. elokuuta – 27. elokuuta 2023) > Red Carpet tunnustukset

Vuoden 2023 tunnustusten saajat valitsi tuomaristo, johon kuuluivat Pihla Viitala, Linnea Leino, Matti Eerikäinen ja Karim Ripatti. Tunnustukset jaettiin Red Carpet Gaalassa torstaina 24. elokuuta 2023 seuraavissa kategorioissa:
Oma tie: Auli Mantila
Juha Muje tunnustus: Tiina Pirhonen
Suomi maailmankartalle: Juho Kuosmanen
Kohottaja: Jenni Aejmelaeus-Pyysing
Silmänkääntäjä: Kari Kankaanpää
Red Carpet -tunnustus: Kino Tapiola
Elämäntyö: Tazu Ovaska
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2023 (24. elokuuta – 27. elokuuta 2023) > Muu ohjelma

Red Carpet Mini järjestettiin sunnuntaina 27. elikuuta. Tapahtuma oli suunnattu lapsille ja nuorille. Minin ohjelmassa oli Meemitalo, jääkiekkojoukkue Jokereiden fanitapaaminen, Antero Varovainen ja Onnenkivi sekä muuta Hyvinkään harrastustoimintaa.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2022 (26. elokuuta – 27. elokuuta 2022) > Elokuvat

Festarin ohjelmisto koostui kotimaisista pitkistä elokuvista, koko perheen elokuvista, lyhytelokuvista ja dokumenteista. Lisäksi festivaaleilla esitettiin ennen varsinaista ensi-iltaa juhlaennakkoelokuvina Mielensäpahoittaja, Punttikomedia, Pelle Hermanni sekä Häät ennen hautajaisia.
Muita ohjelmiston elokuvia  ja dokkareita olivat Hytti nro 6, Huonot naiset, Sokea mies joka ei halunnut nähdä Titanicia, Maija Isola, Pohjolan Satoa, Karaokeparatiisi, Ulvova mylläri, Sieniretki, Tytöt Tytöt Tytöt, Laitapuolen hyökkääjä, Tunturin tarina, Etsivä toimisto Henkka & Kivimutka, The twin – Paha kaksonen, Kultainen maa, Sorjonen: Muraalimurhat, Vuodet ollu tuulisii, Supermasu 2, Pahanhautoja, Vuosisadan häät, Armotonta menoa.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2022 (26. elokuuta – 27. elokuuta 2022) > Konsertit

Festivaalikonsertit järjestettiin Hyvinkään Willatehtalla 26.–27. elokuuta Konserteissa esiintymässä olivat Elastinen, Samuli Edelmann, Teflon Brothers, Erika Vikman, Arttu Wiskari, Anssi Kela, Abreu ja Maija Vilkkumaa. Kävijöitä konserteissa oli yhteensä 9 500.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2022 (26. elokuuta – 27. elokuuta 2022) > Red Carpet -tunnustukset

Vuoden 2022 elokuvatunnustukset valitsi tuomaristo, johon kuuluivat Aleksi Delikouras, Anna Brotkin, Fanni Noroila, Jani Pösö ja Jani Toivola. Tunnustukset jaettiin torstaina 26.8.2022 Red Carpet Gaalassa seuraavissa kategorioissa.
Rakenteiden Ravistelijat: Saara Kotkaniemi ja Markku Haussila
Elämäntyö-tunnustus: Marja-Riitta Koivumäki
Oma tie: Matti Onnismaa
Juha Muje: Jaana Saarinen
Muutoksen roolittaja: Jantsu Puumalainen
Red Carpet -tunnustus: Academy of moving people and images
Selkäranka: Tuula Nikkola
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2022 (26. elokuuta – 27. elokuuta 2022) > Muu ohjelma

Red Carpet Pro -roolitustapahtuma kokosi näyttelijäopiskelijat Hyvinkään Hotelli Sveitsiin. Näin rakennat elivoimaisen keskustan kaupunkiin -kaupunkiseminaari järjestettiin Hyvinkääsalissa. Red Carpet Goes Kirkko -tapahtumassa musiikki vieraina nähtiin Lasse Piirainen ja Emma Salokoski.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2021 (26. elokuuta  – 29. elokuuta 2021) > Elokuvat

Festivaalin ohjelmisto koostui kotimaisista pitkistä elokuvista, koko perheen elokuvista, lyhytelokuvista ja dokumenteista. Lisäksi festivaaleilla esitettiin ennen varsinaista ensi-iltaa juhlaennakkoelokuvina Kummeli esittää: Kontio & Parmas, Syke-elokuva: Hätätila, Supermarsu 2, Vinski ja Näkymättömyyspulveri.
Muita ohjelmiston elokuvia ja dokkareita olivat Aalto, Karalahti, Fucking with Nobody, Luokkakokous 3, 70 on vain numero, Viimeiset, Näkemiin Neuvostoliitto, Ensilumi, Peruna, Naurun varjolla, Eatnameamet – Hiljainen Taistelumme, Pertsa ja Kilu, Karpo, Guled & Nasra, Punkkisota, Nimby, Meren tuomat, Tove, Lost Boys.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2021 (26. elokuuta  – 29. elokuuta 2021) > Konsertit

Red Carpet -konsertit peruuntuivat koronapandemian vuoksi.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2021 (26. elokuuta  – 29. elokuuta 2021) > Red Carpet -tunnustukset

Vuoden 2021 elokuvatunnustukset valitsi tuomaristo, johon kuuluivat Elina Knitilä, Pirjo Lonja, Marko Talli ja Jalmari Helander. Tunnustukset jaettiin torstaina 25. elokuuta 2021 Red Carpet Gaalassa seuraavissa kategorioissa.
Kirkastaja-tunnustus: Jan Forsström
Elämäntyö-tunnustus: Pirjo Honkasalo
Juha Muje -tunnustus: Joonas Saartamo
Suomi maailmankartalle -tunnustus: Heikki Kossi
Iholla-tunnustus: Marjo-Riikka Mäkelä
Red Carpet -tunnustus: elokuvateatteri Star
Ilontuoja-tunnustus: Max Malka
Kannustus-tunnustus: Aino Suni
Uusi Johtajuus -tunnustus: Zaida Bergroth
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2021 (26. elokuuta  – 29. elokuuta 2021) > Muu ohjelma

Red Carpet Golf ja Red Carpet Pro kokosi näyttelijäopiskelijat oppimaan työhakemuksien tekemisestä Hyvinkään Sveitsiin. Lusun leffasohva on 10 jakson mittainen kotimaisista elokuvista kertova podcast. Kauppakeskus Willassa järjestettiin Actors Studiot -tapahtuma. Kantti-seminaari kokosi yhteen yritysmaailman, jossa oli puheita rohkeista teoista ja niiden vaikutuksista. Puhujina olivat mm. Esko Aho, Henkka Hyppönen, Kirsi Piha ja Lauri Reuter.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2021 (26. elokuuta  – 29. elokuuta 2021) > Kävijämäärä

Kävijöitä oli yhteensä 5400, joista 2900 elokuvissa, 2500 oheistapahtumissa.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2020 (27.–30. elokuuta 2020) > Elokuvat

Elokuvaohjelmisto sisältää kolme ennen varsinaista ensi-iltaa näytettävää juhlaennakkoelokuvaa Peruna, Metsäjätti sekä Risto Räppääjä ja väärä Vincent. Lisäksi tapahtumassa esitetään kahdeksasta vanhasta suomalaisesta elokuvasta koostuva Intohimon aika -sarja. Muita ohjelmiston elokuvia ovat Seurapeli, Täydellinen joulu, Mestari Cheng, Se mieletön remppa, Diva of Finland, Tarhapäivä, Teräsleidit, Elämää kuoleman jälkeen, Helene, Koirat eivät käytä housuja ja Marian paratiisi.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2020 (27.–30. elokuuta 2020) > Konsertit

Red Carpet -konsertit peruuntuivat koronapandemian vuoksi.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2020 (27.–30. elokuuta 2020) > Kävijämäärä

Kävijöitä oli yhteensä 2716, joista 1066 elokuvissa, 1950 oheistapahtumissa.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2019 (29. elokuuta – 1. syyskuuta 2019) > Elokuvat

Festivaalin ohjelmisto koostui kotimaisista pitkistä elokuvista, koko perheen elokuvista, lyhytelokuvista ja dokumenteista. Lisäksi festivaaleilla esitettiin ennen varsinaista ensi-iltaa juhlaennakkoelokuvina Kari Tapiosta kertova Olen suomalainen ja Fingerpori-elokuva.
Kokoillan elokuvista festivaaleilla esitettiin Elvis & Onerva, Baby Jane, Aurora, Juice, Tyhjiö, Swingers, Tuntematon mestari, Ihmisen osa, Äiti, Hölmö nuori sydän, Poissa ja Pieniä suuria valheita.
Koko perheen elokuvista nähtiin Risto Räppääjä ja pullistelija, Onneli, Anneli ja nukutuskello ja lasten lyhytelokuvanäytös.
Kiina oli vuoden 2019 virallinen vierailijamaa ja siksi festivaaleilla olivat nähtävillä kiinalaiset vieraselokuvat Body at Rest, Monkey King: Hero is back, Long Day’s Journey into night ja End of Summer.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2019 (29. elokuuta – 1. syyskuuta 2019) > Konsertit

Festivaalikonsertit järjestettiin Hyvinkään Willatehtalla 30.–31. elokuuta Konserteissa esiintymässä olivat Vesala, Samuli Edelmann, Kalevauva.fi, Anna Puu, Olavi Uusivirta, Antti Ketonen, Juha Tapio, Teflon Brothers, Ida Paul & Kalle Lindroth ja Kuumaa. Kävijöitä konserteissa oli yhteensä 9 500.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2019 (29. elokuuta – 1. syyskuuta 2019) > Red Carpet -tunnustukset

Vuoden 2019 elokuvatunnustukset valitsi tuomaristo, johon kuuluivat Miia Haavisto, Markus Selin, Aleksi Hyvärinen, Timo Vuorensola ja Anna Puu. Tunnustukset jaettiin torstaina 29. elokuuta 2019 Red Carpet Gaalassa seuraavissa kategorioissa.
Kannustus: Blockbusters Gang
Elämäntyö: Erkki Astala, YLE
Red Carpet -tunnustus 2019: Jukka Helle
Ilontuoja: Miitta Sorvali
Vuoden elokuvateko 2019: Tonislav Hristov
Suomi maailmankartalle -tunnustus: Troll Visual Effects
Lisäksi Gaalassa palkittiin Uudenmaanliiton palkinto Uusmaalainen kulttuuriteko, jonka sai taiteilija, tanssinopettaja ja yrittäjä Aira Samulin
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2019 (29. elokuuta – 1. syyskuuta 2019) > Muu ohjelma

31. elokuuta 2019 Hyvinkääsalissa nähtiin Kansallisteatterin vierailevana esityksenä Matinea Vesa Vierikon kanssa. Festivaalin yhteydessä järjestettiin toista kertaa ammattinäyttelijöiden roolitustilaisuus Red Carpet Pro Hyvinkään Sveitsissä. BioRex Sveitsissä järjestettiin perhepäivä, jossa nähtiin lasten elokuvia. Kauppakeskus Willassa järjestettiin Actors Studiot -tapahtuma.
Muuhun ohjelmaan sisältyi myös Nuorten elokuvaworkshop -elokuvatyöpaja, jossa 16–20 -vuotiaat nuoret tuottivat kaksi lyhytelokuvaa viikon mittaisella leirillä ohjaajinaan ohjaaja-käsikirjoittaja Jori Grönroos ja tuottaja Mete Sasioglu.
Festivaalit > Ohjelmisto vuonna 2019 (29. elokuuta – 1. syyskuuta 2019) > Kävijämäärä

Kävijöitä oli yhteensä 17 500, joista 4 800 elokuvissa, 9 900 konserteissa ja 2 800 oheistapahtumissa.