stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keltahelttavahakas

| Keltahelttavahakas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Hygrophoraceae
Suku::  Metsävahakkaat Hygrophorus
Laji::  karstenii
Kaksiosainen nimi
 Hygrophorus karstenii  Sacc. & Cub. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltahelttavahakas (Hygrophorus karstenii) on suomalaisten kuusimetsiköiden sienilaji, joka on helppo tunnistaa.
Laji ei ole harvinainen, sitä on koko maassa ehkä Tunturi-Lappia lukuun ottamatta.
Laji on päältä ja jalasta valkoinen, sillä on vahakasmaiseen tapaan paksut heltat ja vaalea itiöpöly. Helttojen johteisuus ja punertavankeltainen väri ovat lähes pettämätön tuntomerkki. Sienen lakki on suunnilleen kahdesta kuuteen senttimetriä leveä ja kupera. Kaiken kaikkiaan laji muistuttaa hallavahakasta, mutta ei ole yhtä myöhäinen syyslaji. Tätäkin lajia esiintyy pienissä ryhmissä.
Keltahelttavahakas on erittäin maukas mieto ruokasieni. Kauppasienilajiksi tätä ei ole kelpuutettu, ehkä olemattoman kysynnän puutteessa. Sienen lienee ensimmäisten joukossa kuvannut suomalainen sienitieteilijä Peter Adolf Karsten, jonka mukaan laji on saanut tieteellisen nimensä.
Katariina Kaitue

| Katariina Kaitue |
| --- | --- |
 Katariina Kaitue Jussi-gaalassa vuonna 2011.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Katariina Kaitue-Harima
Syntynyt: 21. tammikuuta 1967 (ikä 57) Helsinki
Näyttelijä
Aktiivisena:  1988–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Katariina Kaitue (oik. Kaitue-Harima; s. 21. tammikuuta 1967 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on toiminut vuodesta 1991 vakituisena näyttelijänä Suomen Kansallisteatterissa, jossa hän on tehnyt kymmeniä rooleja.
Kaitue opiskeli Teatterikorkeakoulussa 1987–1991. Teatteriuran ohella hän on esiintynyt elokuvissa ja ääninäyttelijänä muun muassa Disneyn piirroselokuvissa.
Kaitueen äiti on näyttelijä Liisamaija Laaksonen ja veli yritysjohtaja Karri Kaitue. Vuonna 2007 Kaitue kihlautui Matti Vänskän kanssa. Pariskunta avioitui uudenvuoden aattona 2016.  Kaitueella on kaksi poikaa aiemmasta avioliitostaan Sakari Hariman kanssa.
Aiheesta muualla

Näyttelijä Katariina Kaitue: Olen ollut monella tavalla onnekas Puheen Aamu/Yle Areena. 23.1.2013.
Keltatekoma

| Keltatekoma |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Bignoniakasvit Bignoniaceae
Suku::  Tekomat Tecoma
Laji::  stans
Kaksiosainen nimi
 Tecoma stans  (L.) Juss. ex Kunth 
Katso myös
   Keltatekoma Wikispeciesissä   Keltatekoma Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltatekoma maantien varrella Taiwanissa
Keltatekoma (Tecoma stans) on bignoniakasvien (Bignoniaceae) heimoon, tekomien (Tecoma) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta pensas tai pieni puu, joka kasvaa noin 3–7,5 metriä korkeaksi. Sen lehdet ovat parilehdykkäisiä ja lehdykät ovat 5–10 cm pitkiä sekä hammaslaitaisia. Kukat ovat muodoltaan torvimaisia, noin 5 cm pitkiä ja väriltään kirkkaankeltaisia. Kukat myös tuoksuvat hieman. Kukat sijaitsevat terttumaisissa kukinnoissa ja laji kukkii pitkään läpi kesän. Kukinnan jälkeen kukista kehittyvät papuja muistuttavat kotahedelmät, jotka ovat noin 20 cm pitkiä ja sisältävät paljon lenninsiivellisiä siemeniä.
Keltatekoma kasvaa luontaisena Floridassa, Karibialla sekä Meksikosta Etelä-Amerikkaan ulottuvalla alueella, mutta sitä kasvatetaan koristekasvina myös muualla, jossa ilmasto on riittävän lämmin.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Keltatekoma (Tecoma stans)
Kaukas (Lappeenranta)

| Kaukas |
| --- | --- |
Kaupunki:  Lappeenranta
Kaupunginosa nro:  32
Kaukaan tehtaat
Kaukas on Lappeenrannan kaupunginosa. Se sijaitsee keskustasta noin kolme kilometriä itään Saimaan rannalla entisen Lauritsalan kauppalan alueella.
Kaupunginosa koostuu pääasiassa teollisuusalueesta, jolla ovat UPM:n Kaukaan tehtaat, ja sen ympärille rakentuneesta asutuksesta. Hyvinkään Kaukasista, kuten nimi siellä taipuu, lähtöisin olevien tehtaiden toiminta Lappeenrannan seudulla alkoi vuonna 1892 valmistuneesta lankarullatehtaasta. Tehtaat ja niiden länsipuolella oleva klassistinen kerhorakennus ympäristöineen ovat valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.
Kaukas on syntynyt Lappeen Parkkarilan kylän maille. Nykyisin Parkkarilan nimellä tunnetaan Kaukaan lounaispuolella sijaitseva kaupunginosa. Vuodesta 1932 vuoden 1967 alkuun alueet kuuluivat Lauritsalan kauppalaan. Lauritsalan kauppalanosien nimiksi ne vahvistettiin vuoden 1941 asemakaavassa. Kaukaan pientalot ovat rakentuneet pääosin 1920–1930-luvuilla ja kerrostalot 1950–1970-luvuilla. Kaukaaseen kuulunut Abessinian (Abessiinian) asuinalue on jäänyt osittain tien ja muiden rakennusten alle. Alue sai nimensä rakentumisensa aikoihin 1930-luvulla käydystä Abessinian sodasta. Kaukaan–Parkkarilan tilastoalueella on 1 582 asukasta.
Kaukaan Abessinianpuistoon vuonna 2011 valmistunut K-Supermarket Lehmus valittiin Suomen parhaaksi K-Supermarketiksi vuonna 2014. Kaupunginosan muita palveluita ovat muun muassa baari, R-kioski ja niin sanotun Toritalon liikkeet. Kaukaan koulu sijaitsee Parkkarilan puolella. Kaukaalla on vuonna 1940 perustetun tehdasurheiluseura Kaukaan Lylyn kuntoiluhalli. Jääkiekkoseura Saimaan Pallo pelasi kotiottelunsa Abessiniassa vuosina 1955–1963.
Kaukaan luoteisosassa on rakentamaton Pappilanniemi, jossa on kunto- ja luontopolku. Niemen tyvestä on liikennöinyt Pappilansalmen lossi läheiseen Pieneen Lamposaareen. Lossi korvattiin vuonna 1989 Kaukaan itäpuolelle Luukkaanniemeen valmistuneella Luukkaansalmen sillalla.
Kaupunginosaa rajaavat Saimaa pohjoisessa, Hyötiöntie idässä, Karjalan rata etelässä ja Standertskjöldinkatu, Parkkarilankatu, Rajakatu, Asettajanpolku, Kaukaankatu ja Kahilanniemen golfkenttä lännessä. Kaukaan naapurikaupunginosia ovat Lauritsala, Lapvesi, Tirilä, Parkkarila ja Kimpinen.
Aiheesta muualla

Kaupunginosan esittely Lappeenrannan kaupungin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Lappeenranta
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ahvenlampi • Alakylä • Hakali • Harapainen • Hartikkala • Hiekkapelto • Hiessilta • Honkalahti • Hyrymäki • Ihalainen • Kanavansuu • Karhuvuori • Kariniemi • Kaukas • Keskus • Kesola • Kesämäki • Kimpinen • Kivisalmi • Korvenkeskus • Kourula • Kuusela • Kuusimäki • Kylpylä • Laihia • Lampikangas • Lapvesi • Lauritsala • Lavola • Leiri • Lentokenttä • Lepola • Linnoitus • Lintukangas • Mattila • Mustola • Myllymäki • Mälkiä • Mäntylä • Nuijamaa • Pajarila • Pallo–Tyysterniemi • Parkkarila • Peltola • Pulp • Putkinotko • Pöyhiänniemi • Rauha • Reijola • Ruoholampi • Rutola • Sammonlahti • Selkäharju • Skinnarila • Suolahti • Taikinamäki • Tirilä • Tykki–Kiviharju • Uus-Lavola • Vesivalo • Voisalmi • Ylämaa
Kyliä:  Hanhijärvi • Hiivaniemi • Kansola • Konnunsuo • Kontu • Leino • Louko • Moisio • Ravattila • Raippo • Ruokola • Rännikorpi • Simola • Sirkjärvi • Vainikkala
Muita alueita:  Huhtiniemi • Joutseno • Nuijamaa • Pikisaari • Ylämaa
Keltaharjalepinkäinen

| Keltaharjalepinkäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Vangat Vangidae
Suku::  Harjalepinkäiset Prionops
Laji::  alberti
Kaksiosainen nimi
 Prionops alberti  Schouteden, 1933 
Katso myös
   Keltaharjalepinkäinen Wikispeciesissä   Keltaharjalepinkäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltaharjalepinkäinen (Prionops alberti) on harjalepinkäisten sukuun kuuluva uhanalainen varpuslintu, joka on kotoperäinen laji Kongon demokraattisen tasavallan alueella Keski-Afrikassa. Henri Schouteden kuvaili lajin holotyypin Mount Mikenolta Kivun alueelta Kongosta vuonna 1933.
Keltahaarakas

| Keltahaarakas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Phallomycetidae
Lahko::  Gomphales
Heimo::  Gomphaceae
Suku::  Keltahaarakkaat Ramaria
Laji::  flava
Kaksiosainen nimi
 Ramaria flava  (Schaeff.) Quél. 
Katso myös
   Keltahaarakas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltahaarakas (Ramaria flava) on sieni, joka kasvaa kangasmetsissä. Sen itiöemä on vaaleankeltainen, haaroittunut ja tyveltä vaalea. Keltahaarakas on nuorena syötävä, eikä se tarvitse esikäsittelyä. Vanhemmiten maku muuttuu kitkeräksi. Se voi kasvaa kilojen painoiseksi. Voi sotkea kavalahaarakkaaseen (Ramaria formosa), joka on lievästi myrkyllinen, tai kuusihaarakkaaseen (Ramaria eumorpha) ja keltasarvikkaan (Calocera viscosa).
Karviná

| Karviná |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Karviná
 Koordinaatit: 49°51′15″N, 18°32′34″E 
Valtio:  Tšekki
Lääni (kraj):  Määrin-Sleesian lääni
Piirikunta:  Karviná
Ensimmäinen maininta:  1268
Kaupunkioikeudet:  1923
Hallinto:  
 – Pormestari:  Jan Wolf (ČSSD)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  57.49 km²
Korkeus:  221 m
Väkiluku (2006):  63 045
 – Väestötiheys:  1 096.6 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  733 01 ja 735 06
Suuntanumero(t):  +421-43
 
 www.karvina.cz 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karviná (saks. Karwin, puol. Karwina) on kaupunki Määrin-Sleesian läänissä Tšekissä maan itäosassa Olzajoen rannalla. Kaupunki on yksi Tšekin tärkeimmistä hiilentuotantoalueista. Se on Karvinán piirikunnan keskus ja sijaitsee lähellä Ostravan kaupunkia.
Kaupungissa on 63 045 asukasta (2006), joista 8,5 prosenttia on slovakkeja ja kahdeksan prosenttia puolalaisia. Puolalaisten osuus väestöstä on vähenemässä. Alueella on myös romanien muodostama asuntoalue.
Ystävyyskaupungit

Karvinán ystävyyskaupunkeja ovat:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Jastrzębie Zdrój, Puola   Jaworzno, Puola   Mieres del Camino, Asturias, Espanja |  |   Rybnik, Puola    Skoczów, Puola   Wodzisław Śląski, Puola |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karviná Wikimedia Commonsissa
Gretchen Whitmer

| Gretchen Whitmer |
| --- | --- |
 Whitmer vuonna 2024
 Michiganin 49. kuvernööri
 1. tammikuuta 2019 –  
Varakuvernööri:  Garlin Gilchrist
Edeltäjä:  Rick Snyder
Inghamin piirikunnan syyttäjä
 2. heinäkuuta 2016 – 31. joulukuuta 2016  
Edeltäjä:  Stuart Dunnings III
Seuraaja:  Carol Siemon
Michiganin senaatin jäsen 23. vaalipiiristä
 21. maaliskuuta 2006 – 1. tammikuuta 2015  
Edeltäjä:  Virg Bernero
Seuraaja:  Curtis Hertel Jr.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. elokuuta 1971 (ikä 53)  Lansing, MI, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   yhdysvaltalainen
Ammatti:  lakimies, poliitikko
Puoliso:  Gary Shrewsbury (eronneet) Marc Mallory (2011–)
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Tutkinnot:  Michiganin osavaltionyliopisto
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.michigan.gov/whitmer
Gretchen Esther Whitmer (s. 23. elokuuta 1971 Lansing, Michigan) on yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko ja syyttäjä. Hän on toiminut Michiganin 49. kuvernöörinä 1. tammikuuta 2019 lähtien. Whitmer voitti vuoden 2018 kuvernöörinvaalit vastaehdokkaanaan republikaanisen puolueen Bill Schuette. Ennen kuvernööriksi äänestämistä Whitmer oli toiminut osavaltion edustajainhuoneessa ja senaatissa. Hän on myös ollut Inghamin piirikunnan syyttäjä.
Tausta ja yksityiselämä

Whitmer syntyi Lansingissa vuonna 1971. Hänellä on kaksi nuorempaa sisarusta. Äiti, Sherry, toimi osavaltion oikeusministerin avustajana ja isä, Richard, oli Michiganin Blue Cross Blue Shield -vakuutusyhtiön hallituksessa. Gretchenin ollessa 10-vuotias hänen vanhempansa erosivat ja lapset muuttivat äidin mukana Grand Rapidsiin.
Whitmer kävi lukionsa Forest Hills Central High School -lukiossa, josta hän valmistumisesn jälkeen aloitti Michiganin osavaltionyliopistossa, jossa hän opiskeli viestintää. Whitmer valmistui vuonna 1993 ja harkitsi urheilutoimittajan uraa. Hän kuitenkin palasi samaan yliopistoon ja luki itsensä juristiksi valmistuen vuonna 1998. Tämän jälkeen hän alkoi työskennellä lakimiehenä.
Whitmer on naimissa Marc Malloryn kanssa. He tapasivat Malloryn toimiessa hammaslääkärinä ja Whitmerin ollessa tämän potilas, ja he menivät naimisiin vuonna 2011. Pari asuu Lansingissa kahden koiransa kanssa. Whitmerilla on kaksi tytärtä ja kolme ottopoikaa.
Poliittinen ura

Whitmer valittiin ensimmäistä kertaa Michiganin edustajainhuoneeseen vuoden 2000 vaaleissa. Hän toimi edustajainhuoneessa viisi vuotta. Vuonna 2006 Michiganin senaatin edustaja Virg Bernero valittiin Lansingin kaupungin pormestariksi, minkä vuoksi hänen paikkansa senaatissa jäi tyhjäksi ja se täytettiin erikoisvaaleilla. Whitmer voitti nämä vaalit ja nousi siten osavaltion senaattiin. Vuonna 2011 hänestä tuli ensimmäinen nainen, joka toimi Michiganin senaatin enemmistön ryhmäpuheenjohtajana.
Vuonna 2016 Whitmer valittiin Inghamin piirikunnan syyttäjäksi. Syyttäjän paikka jäi tyhjäksi, kun virassa toiminut Stuart Dunnings III jäi kiinni väitetysti sadoista yhteydenotoista prostituoitujen kanssa.
Poliittinen ura > Kuvernöörinä

Demokraatit nimittivät Whitmerin kuvernööriehdokkaakseen elokuussa 2018. Hänen vastaehdokkaansa oli republikaanien Bill Schuette, jonka tämä voitti saatuaan 53,3 % annetuista äänistä. Whitmer vannoi virkavalansa 1. tammikuuta 2019.
Lokakuussa 2020 kolmetoista aseistettuun ryhmään kuuluvaa aktivistia otettiin kiinni, koska heitä epäiltiin aikomuksesta siepata Whitmer kesäasunnollaan.
Kuvernöörikautensa aikana Whitmer on allekirjoittanut yli 900 lakia, joita sekä republikaanit ja demokraatit ovat olleet kirjoittamassa ja tukemassa yhteistuumin.
Keski-Luzon

Keski-Luzonin alueen sijainti
Keski-Luzon (fil. Gitnang Kalusunan) on yksi Filippiinien hallintoalueista, joka sijaitsee Luzonin saaren keskiosassa. Hallintoalueella sijaitsee maan laajin tasankoalue, jonka myötä suurin osa Filippiinien riisistä tuotetaan Keski-Luzonissa.
Hallinnollisesti Keski-Luzon jakautuu edelleen provinsseihin Aurora, Bataan, Bulacan, Nueva Ecija, Pampanga, Tarlac, Zambales ja kaupunkeihin Angeles, Cabanatua, Olongabo. Koko hallintoalueen asukasluku on 10 137 737 (vuonna 2010) ja sen kokonaispinta-ala on 21 543 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keski-Luzon Wikimedia Commonsissa
Filippiinien hallinnollinen jako
| --- | --- |
Pääkaupunki:  Manila
Alueet:   Bicolin alue  Cagayan Valley  CALABARZON  Caraga  Cordilleran hallinnollinen alue  Davaon alue  Ilocosin alue  Itä-Visayas  Keski-Luzon  Keski-Visayas  Länsi-Visayas  MIMAROPA  Mindanaon autonominen muslimialue  Pohjois-Mindanaon alue  Pääkaupunkialue  SOCCSKSARGEN  Zamboangan niemimaa 
Provinssit:   Abra  Agusan del Norte  Agusan del Sur  Aklan  Albay  Antique  Apayao  Aurora  Basilan  Bataan  Batanes  Batangas  Benguet  Biliran  Bohol  Bukidnon  Bulacan  Cagayan  Camarines Norte  Camarines Sur  Camiguin  Capiz  Catanduanes  Cavite  Cebu  Cotabato  Davao del Norte  Davao del Sur  Davao de Oro  Davao Occidental  Davao Oriental  Dinagat Islands  Eastern Samar  Guimaras  Ifugao  Ilocos Norte  Ilocos Sur  Iloilo  Isabela  Kalinga  La Union  Laguna  Lanao del Norte  Lanao del Sur  Leyte  Maguindanao  Marinduque  Masbate  Misamis Occidental  Misamis Oriental  Mountain Province  Negros Occidental  Negros Oriental  Northern Samar  Nueva Ecija  Nueva Vizcaya  Occidental Mindoro  Oriental Mindoro  Palawan  Pampanga  Pangasinan  Quezon  Quirino  Rizal  Romblon  Samar  Sarangani  Siquijor  Sorsogon  South Cotabato  Southern Leyte  Sultan Kudarat  Sulu  Surigao del Norte  Surigao del Sur  Tarlac  Tawi-Tawi  Zambales  Zamboanga del Norte  Zamboanga del Sur  Zamboanga Sibugay
Keltahelmipöllö

| Keltahelmipöllö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Helmipöllöt Aegolius
Laji::  harrisii
Kaksiosainen nimi
 Aegolius harrisii  Cassin, 1849 
Katso myös
   Keltahelmipöllö Wikispeciesissä   Keltahelmipöllö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltahelmipöllö ( Aegolius harrisii) on helmipöllöjen sukuun kuuluva pieni pöllölintu. Se elää Etelä-Amerikan ylänköalueiden vuoristometsissä.
Keltahelmipöllö kasvaa noin 23 cm pitkäksi ja 130 g painavaksi. Se on muodoltaan pieni ja pyöreähkö. Sillä on lyhyt pyrstö ja suuri pää.
Keltahelmipöllö tekee pesänsä puiden koloihin. Ravinnokseen tämä yöaktiivinen lintu käyttää lähinnä jyrsijöitä ja muita pikkunisäkkäitä, mutta sille kelpaavat myös linnut ja hyönteiset.
Käännös suomeksi
Keskustähti

| --- | --- |
:  Määritelmä: (tähtitiede) taivaankappale, tähti, jota sen planeettakunta kiertää 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Keskustähti. Katso keskustähti Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Kevätvuohenjuuri

| Kevätvuohenjuuri |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Suku::  Vuohenjuuret Doronicum
Laji::  orientale
Kaksiosainen nimi
 Doronicum orientale  Hoffm. 
Katso myös
   Kevätvuohenjuuri Wikispeciesissä   Kevätvuohenjuuri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kevätvuohenjuuri (Doronicum orientale) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva kasvilaji.
Kevätvuohenjuurta kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Euroopassa, Turkissa ja Kaukasuksella.
Kevätvuohenjuuren korkeus on 30–50 senttimetriä ja leveys 50 senttimetriä. Sen kukinnot ovat keltaisia ja päivänkakkaramaisia, kasvi kukkii ne touko-kesäkuussa. Kevätvuohenjuuren erottaa esimerkiksi pikkuvuohenjuuresta (Doronicum columnae) sen maanalaisten rönsyjen avulla. Kevätvuohenjuuri on yleensä melko terve ja sopii hyvin leikkokukaksi.
Keisarinlammi

| Keisarinlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°45′38″N, 23°59′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Turpoonjoen valuma-alue (35.98)
Laskujoki:  ei ole 
Järvinumero:  35.984.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  199,5 m 
Rantaviiva:  0,475 km 
Pinta-ala:  0,0133 km² 
 fiKeisarinlammi 
Keisarinlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu  Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja sen pituus on 150 metriä ja leveys 120 metriä. Siihen laskee suoraan yksi oja, mutta laskuojaa ei ole. Järven rantaviiva on 0,48 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin hieta- ja hiekkapohjaista metsä- ja suomaastoa. Järven etelärannat rajautuvat hiekkaiseen Pernummen hiekkamuodostumaan, mikä on hyvää pohjavesialuetta. Osa Keisarinlammin vedestä on peräisin pohjavedestä. Rannoille on rakennettu neljä loma-asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2824.
Historia

Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Keisarinlampi".
Georg Kaiser

| Georg Kaiser |
| --- | --- |
 Georg Kaiser
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. marraskuuta 1878 Magdeburg, Saksa
Kuollut: 4. kesäkuuta 1945 Ascona, Sveitsi
Ammatti:  näytelmäkirjailija
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Friedrich Carl Georg Kaiser (25. marraskuuta 1878 Magdeburg, Saksa – 4. kesäkuuta 1945 Ascona, Sveitsi) oli tuottelias saksalainen näytelmäkirjailija, joka hallitsi monia tyylilajeja mutta tuli erityisesti tunnetuksi ekspressionistisen teatterin edustajana. Hän oli Gerhart Hauptmannin ja Walter Hasencleverin ohella Weimarin tasavallan esitetyimpiä näytelmäkirjailijoita. Kaiserin tunnetuimpia teoksia ovat Die Bürger von Calais (1913, suom. Calais’n porvarit), Von morgens bis mitternachts (1912) sekä trilogia, jonka osat ovat Koralli (Die Koralle, 1917), Kaasu (Gas, 1918) ja Kaasu II (Gas II, 1920).
Elämä ja ura

Vuosina 1899–1901 Kaiser työskenteli AEG-yhtiön  konttoristina Argentiinan Buenos Airesissa, mutta palasi Saksaan saatuaan malarian ja joutui parantolakierteeseen. Hän avioitui varakkaan suvun tyttären kanssa 1908, mikä mahdollisti hänen keskittymisensä kirjoittamiseen. Versailles’n rauhan Saksalle aiheuttamassa valuuttakriisissä Kaiser joutui 1921 lyhyeksi ajaksi vankilaan talouspetoksesta.
Kaiser teki yhteistyötä säveltäjä Kurt Weillin kanssa pienoisoopperoissa Der Protagonist (1926), Der Zar lässt sich photographieren (1928) ja Der Silbersee (1933). Näistä viimeinen johti natsihallinnon antamaan ammatinharjoittamiskieltoon, ja Kaiser pakeni Sveitsiin.
Teoksia

Calais’n porvarit on historiallinen ja sodanvastainen draama, jonka Kaiser kirjoitti juuri ennen ensimmäistä maailmansotaa 1913. Se kantaesitettiin vasta 1917, kolmantena sotavuonna. Teoksen niukka dialogi sisältää useita tunteikkaita monologeja, jotka ovat saaneet vaikutteita August Strammin runollisesta sähkösanomatyylistä. Teoksessa, kuten muissakin Kaiserin tämän ajan töissä, nähdään myös Nietzschen filosofian vaikutusta.
Vuonna 1912 kirjoitetun ja 1917 kantaesitetyn näytelmän Von morgens bis mitternachts ohjasi Karlheinz Martin elokuvaksi vuonna 1920. Tarinassa pienen pankin kassanhoitaja W-nimisessä valtiossa saa käsityksen rahan mahdista rikkaalta italialaisnaiselta. Mies kavaltaa kassasta 60 000 markkaa ja pakenee B:n kaupunkiin vain todetakseen, ettei raha tuo välttämättä onnea.
Kaiserin draamanäytelmä Nebeneinander (1923) kantaesitettiin Berliinissä marraskuussa 1923 Berthold Viertelin ohjaamana. Tällä näytelmällä Kaiser otti etäisyyttä ekspressionismiin ja kirjoitti realistisemmin ja koomisemmin idealistisesta panttilainaamonhoitajasta, joka joutuu Saksan 1920-luvun hyperinflaation kurimukseen.
Viimeisinä vuosinaan Kaiser kritisoi yhä voimakkaammin teknologian ja kapitalismin ylivaltaa maailmassa ja kirjoitti runomitassa muun muassa mytologisista aiheista.
Teoksia > Näytelmiä

Schellenkönig (1895/1896; 1902/1903)
Von morgens bis mitternachts (1912)
Die Bürger von Calais (1912/1913; 1923, suom. Calais’n porvarit)
Der Fall des Schülers Vehgesack (1914)
Rektor Kleist (1914)
Die Koralle (1917)
Gas (1918)
Die Dornfelds
Der Protagonist (1920, libretto Kurt Weillin oopperaan)
Die jüdische Witwe (1920)
David und Goliath (1920-luku)
Kolportage (1924, suom. Tunkioromaani tai Kaupustelua)
Der Zar lässt sich photographieren (1927, libretto Kurt Weillin oopperaan)
Der Silbersee (1933, säv. Kurt Weill)
Der Gärtner von Toulouse (1938, suom. Puutarhuri tai Toulousen puutarhuri)
Der Soldat Tanaka (1940, suom. Keisarin sotamies)
Das Floß der Medusa (1940-1943)
Lisäksi Kaiserin näytelmiä on esitetty Suomessa nimillä Kentauri, Hääyö, Miljardööri, Oopperapalo ja Paperimylly. Näiden alkuteosnimiä ei löydy Ilona-esitystietokannasta.
Huomionosoituksia

Kirjailijan kotikaupunki Magdeburg on nimennyt kadun hänen kunniakseen nimellä Georg Kaiser Straße. Kotiosavaltio Saksi-Anhalt on vuodesta 1996 jakanut hänen nimeään kantavaa kirjallisuuspalkintoa.
Käännös suomeksi