stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Baha’ullah
Opetukset > Jumala

Baháʼí-käsitys Jumala on monoteistinen. Jumala on yksittäinen luomaton katoamaton olento, joka on kaiken olemassaolon ehdoton ja perimmäinen lähde. Baháʼu'lláh yksiselitteisesti opettaa "persoonallisen Jumalan olemassaoloa ja ykseyttä, tuntematonta, saavuttamatonta, kaiken Ilmoituksen lähdettä, ikuisen, kaikkitietävän, kaikkialla läsnä olevan ja kaikkivaltiaan".
Opetukset > Reseptit oikeaan elämään

Baháʼu'lláh kehottaa jokaista bahá'ía elämään vanhurskasta, tervettä, tuottoisaa elämää, jolle ovat tunnusomaisia ​​hyvät tavat ja moraaliset hyveet, kuten totuus, rehellisyys, luotettavuus, kärsivällisyys, kohteliaisuus, vieraanvaraisuus, uskollisuus, puhtaus, siveys, maltillisuus, kärsivällisyys, oikeudenmukaisuus ja oikeudenmukaisuus. Hän rohkaisee uskovia olemaan kaikkien uskontojen kanssa ystävällinen ja rakastava, tuomitsee ja kieltää kaikenlaisen uskonnollisen väkivallan, mukaan lukien jihadin. Baháʼu'lláhin ydinviesti seuraajilleen on tehdä kaikkensa palvellakseen ihmiskuntaa ja tehdä yhteistyötä samanhenkisten ihmisten kanssa kaikki pyrkimykset edistääksemme maailman yhdistämistä Jumalalle miellyttävillä tavoilla.
Opetukset > Perintö ja Bahá'u'lláhin liitto

Baháʼu'lláh loi nimenomaisen liiton bahá'ílaisten kanssa testamentissaan ja testamentissaan, joka kirjoitettiin kokonaan hänen omalla kädellänsä ja tunnetaan "liittoni kirjana". Se avattiin ja luettiin todistajien ja hänen perheenjäsentensä edessä yhdeksäntenä päivänä hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1892. Tarjoaa yhden jatkuvan opastuksen keskipisteen, joka voisi selventää ja tulkita hänen lausuntoaan. kirjoituksia tarpeen mukaan, Baháʼu'lláh uskoi testamentissaan bahá'í-uskon johtamisen vanhimmalle pojalleen ʻAbdu'l-Bahá nimeämällä hänet omakseen seuraaja, hänen kirjoitustensa ainoa valtuutettu tulkki, täydellinen esimerkki hänen opetuksistaan ​​ja hänen liiton keskus kaikkien baháʼien kanssa.
Baha’ullahin suomennettuja

Kitáb-i-Aqdas (Kaikkein pyhin kirja)
Poimintoja Bahá'u'lláhin kirjoituksista
Kätketyt sanat
Lähteet (tarkistamatta, vanhentuneet, ei-neutraalit)

Taherzadeh, Adib: The Revelation of Bahá’u’lláh, vol. 1.  George Ronald, Publisher, 1974.  ISBN 0-85398-057-8
Taherzadeh, Adib: The Revelation of Bahá’u’lláh, vol. 2.  George Ronald, Publisher, 1977.  ISBN 0-85398-071-3
Taherzadeh, Adib: The Revelation of Bahá’u’lláh, vol. 3.  George Ronald, Publisher, 1983.  ISBN 0-85398-144-2
Effendi, Shoghi,: Poimintoja Bahá’u’lláhin kirjoituksista.  Suomen Bahá'íen kansallinen henkinen hallintoneuvosto, 1987.  ISBN 951-95551-5-3
William S. Hatcher & J. Douglas Martin:: The Bahá’i Faith: The Emerging Global Religion.  Harper & Row, Publishers, San Francisco, 1989.  ISBN 0-06-063793-5
Taherzadeh, Adib: The Child of the Covenant.  George Ronald, Publisher, 2000.  ISBN 0-85398-439-5
Effendi, Shoghi: God Passes By.  Bahá’i Publishing Trust, 1944.  ISBN 0-87743-020-9
Bahá’u’lláh: The Kitáb-i-Iqán The Book of Certitude.  Bahá’i Publishing Trust, 1931.  ISBN 0-87743-305-4
Bahá’u’lláh: Epistle to the Son of Wolf.  Bahá’i Publishing Trust, Wilmette, IL, 1941.  ISBN 0-87743-182-5
Saiedi, Nader: Logos and Civilization, Spirit History and Order in the Writings of Bahá’u’lláh.  University Press of Maryland, 1955.  ISBN 1-883053-63-3
Nabíl-í-A’zam: The Dawn-Breakers: Nabíl’s Narrative.  Bahá’i Publishing Trust, Wilmette, 1970.  ISBN 0-900125-22-5
Bahá’u’lláh: Bahá'ulláhin julistus maailman kuninkaille ja johtajille.  Suomen Bahá'íen kansallinen henkinen hallintoneuvosto, 1980.  ISBN 951-95551-1-0
Bahá’u’lláh: Kätketyt sanat.  Suomen bahaíen alueellinen keskusjärjestö, 1961.
Smith, Peter: A Short History of the Bahái Faith.  Oneworld Publications, 1966.  ISBN 1-85168-070-5
Bahá’u’lláh: The Summons of the Lord of the Hosts.  Bahá’i World Centre, Haifa, 2002.  ISBN 0-85398-976-1
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.bahaullah.org/
Bahá’u’lláhin elämä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Venäjä 2  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef 
Baha’ullahin isä Mirza Buzurg oli korkea-arvoinen virkamies.
Baha’ullahin karkotukset ensin Bagdadiin, sieltä Istanbuliin, myöhemmin Edirneen ja lopulta Akkoon.
Baha’ullahin passi.
Petronius

Petronius
Titus (tai Gaius) Petronius Arbiter (27–66) oli roomalainen, keisari Neron hovissa vaikuttanut makutuomari (elegentiae arbiter), joka oli uransa aikana ainakin maaherra Bithyniassa ja joko vuonna 61 tai 62 consul suffectus eli kesken virkakautta valittu konsuli.
Tacitus kertoo Petroniuksen viettäneen päivänsä nukkuen ja yönsä huvitellen ja töitä tehden. Vuonna 66 häntä syytettiin osallisuudesta Gaius Calpurnius Pison johtamaan salaliittoon keisari Neroa vastaan ja hänet määrättiin tekemään itsemurha. Itsemurhansakin hän suoritti tyylilleen uskollisesti: Tacitus kertoo, että hän antoi vuoroin avata ja sitoa valtimonsa, keskusteli koko ajan ystäviensä kanssa ja kuunteli keveiden runojen lausuntaa. Viime töikseen hän oli laatinut kuvauksen Neron paheellisesta elämästä, jonka hän sitten lähetti sinetöitynä Nerolle.
Petronius oli mahdollisesti satiiriromaani Satyriconin kirjoittaja. Teos on säilynyt vain katkelmina, ja sen kirjoittajasta tiedetään vain nimi, Petronius. Pisin yhtenäinen kappale kirjasta tunnetaan nimellä Trimalkion pidot.
Kirjallisuutta

Petronius Arbiter: Satyricon.  ((Satyricon.) Kääntänyt ja selityksillä ja jälkisanalla varustanut Pekka Tuomisto. Olympos-sarja)  Helsinki:  Tammi, 2003.  ISBN 951-31-2553-X
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Kahlos, Maijastina: Petroniuksen antiikki ei ole valkoinen. Helsingin Sanomat 10.4.2004 (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Venäjä 2  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef
Jean Meslier

Jean Meslier
Étrépignyn kirkko, jossa Jean Meslier työskenteli kirkon palveluksessa vuosina 1689–1729.
Jean Meslier (myös Mellier, 15. kesäkuuta 1664 Mazerny – 17. kesäkuuta 1729 Étrépigny) oli ranskalainen katolisen kirkon pappi, joka vaikutti voimakkaasti valistuksen syntyyn. Hän toimi kirkkoherrana pienessä maalaisseurakunnassa. Hän totesi, että korkeat kirkonmiehet sortivat yhdessä aatelisten kanssa talonpoikia. Kun Meslier saarnatuolista käsin puolusti talonpoikia, hän joutui piispojen vihoihin. Vähitellen Meslier hylkäsi koko uskonnon. Hänestä tuli ateisti ja materialisti. Hän alkoi kaikessa hiljaisuudessa panna ajatuksiaan paperille, ja juuri nämä ajatukset julkaistiin myöhemmin teoksina Le Testament de Jean Meslier (Jean Meslierin testamentti, 1725, Voltairen toimittama lyhennelmä 1733) sekä Le bons sens (Terve järki, paroni d'Holbach'n toimittamana).
Testamenttinsa esipuheessa Meslier sanoo pyrkivänsä avaamaan ihmisten silmät näkemään kaiken heihin kohdistuvan vääryyden ja sen taikauskoisuuden, jota kirkko heihin istuttaa vääryyttä tukeakseen.
Meslierin kirkkoon kohdistamaa arvostelua kutsutaan moraaliseksi uskontokritiikiksi. Meslier kirjoitti muun muassa:
Ilmaistessaan syvän inhonsa uskonnon nimessä harjoitettua huijausta kohtaan Meslier kertoo yksinkertaisesta kansanmiehestä, joka oli lausunut toivomuksen, että "kaikki maailman mahtavat ja kaikki ylimykset hirtettäisiin pappien suoliin." Tämä myöhemmin monin tavoin vääristelyn kohteeksi joutunut lause on siis alun perin ollut historiassa nimettömäksi jääneen kansanmiehen suuttumuksen ilmaus.
Meslier ei yritä selittää uskonnon syntyä tieteellisesti, vaan hän antaa sen kuvan, että uskontojen alkuperäinen tarkoituskin on ollut kansan pettäminen. Tätä myöhemmin kansan keskuuteen laajalle levinnyttä käsitystä – kolme pettäjää: Mooses, Jeesus ja Muhammad – kutsutaan "pettäjäteoriaksi".
Puheet taivaasta ja helvetistä Meslier leimaa saduiksi:
Kun kaikkien uskontojen edustajat väittävät omaa uskontoaan oikeaksi, Meslier pitää tätä parhaana todisteena siitä, että ne ovat kaikki vääriä.
Meslier käsittelee myös Raamatun ihmekertomuksia. Hän pitää niihin uskomista naurettavana, koska on hyvin helposti todettavissa, että ne ovat kaikki pakanallisten runoilijain kertomien satujen jäljitelmiä.
Meslier ei pidä uskottavana, että kaikkivaltias ja äärettömän viisas jumala olisi laskeutunut maan päälle yksinomaisena tarkoituksenaan muutamien harvojen sairaiden parantaminen ja muutamien niin sanottujen ihmeiden suorittaminen. Eikö hän olisi pikemmin tullut parantaakseen kaikki ihmiset orjuudesta, paheista ja synnistä?
Meslierin mukaan mitään jumalaa ei tarvita olemassaolon selittämiseen, koska aine ja kaikkeus ovat ikuisia. Hän ei tunnusta mitään aineen ulkopuolella olevaa henkeä tai sielua.
Kirjallisuutta

Sutinen, Ville-Juhani (toim.): Utopiasosialistit.  (Suomennokset Timo Hännikäinen ym)  Turku:  Savukeidas, 2009.  ISBN 978-952-5500-43-1
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jean Meslierin teoksia Gutenberg-hankkeen sivuilla
Michel Onfray: Jean Meslier and "The Gentle Inclination of Nature" (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Jean Meslier Archive. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
CandyTown

| CandyTown |
| --- | --- |

Perustettu:  1. maaliskuuta 2011
Toimitusjohtaja:  Tero Nurminen
Toimiala:  makeiset
Kotisivu:  candytown.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
CandyTown on suomalaisen elokuvamyymäläketju Filmtownin omistuksessa oleva makeismyymäläketju. Se perustettiin maaliskuussa 2011, jolloin myymäläkonseptia haluttiin laajentaa Filmtownin ulkopuolelle perustamalla ensimmäiset myymälät Helsinkiin. Toukokuussa 2014 yritys avasi uudet myymälät Joensuun kävelykadulle sekä Turun Forumiin. Yrityksen toimitusjohtaja on Tero Nurminen.
CandyTownien valikoimaan kuuluvat irtomakeiset, jäätelöt sekä SnowSlush-jäähilejuomat.
Myymälät

Vuonna 2023 ketjulla oli yhteensä 18 myymälää, ja ne sijaitsivat seuraavilla paikkakunnilla:
Espoo – kauppakeskus Lippulaiva
Helsinki (5) – Ala-Tikkurila, Asematunneli, Helsingin yliopiston metroasema, Itis, Pasilan asema
Jyväskylä (2) – Matkakeskus, Jyväskeskus
Kempele – kauppakeskus Zeppelin
Kuopio – Kauppakatu
Kouvola – Matkakeskus
Lohja – Suurlohjankatu
Kaarina – Piispanristi
Oulu – Torikatu
Seinäjoki – Valtionkatu
Raisio – kauppakeskus Mylly
Rovaniemi – Sampokeskus
Tampere – Hämeenkatu
Turku – Eerikinkatu
Samana vuonna Spice Ice -baareja oli yhteensä 15:
Helsinki (2) – Kampin keskus, kauppakeskus Tripla
Hämeenlinna – kauppakeskus Goodman
Jyväskylä – kauppakeskus Seppä
Kokkola – kauppakeskus Chydenia
Kuopio – Matkus
Kouvola – Kauppakeskus Veturi
Lahti – kauppakeskus Trio
Lappeenranta – kauppakeskus IsoKristiina
Mikkeli – Porrassalmenkatu
Pori – kauppakeskus Puuvilla
Seinäjoki – Ideapark
Tampere – kauppakeskus Ratina
Turku – Kauppiaskatu
Vaasa – Espen
Vantaa – Myyrmanni
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
CandyTown-myymälä Turussa.
Herman Lindqvist (kirjailija)

Herman Lindqvist
Herman Lindqvist (s. 1. huhtikuuta 1943 Tukholma) on ruotsalainen populaarihistoriaan keskittyvä kirjailija. Hänen kirjojaan ovat muun muassa Napoléon ja Ruotsin historia. Taitavana historian elävöittäjänä pidetty Lindqvist tunnetaan myös historia-aiheisista TV-ohjelmistaan.
Lindqvist vietti nuoruutensa Helsingissä ja nykyään hän asuu Ranskassa, Chambourcyssa. Hän on työskennellyt ulkomaankirjeenvaihtajana muun muassa Tokiossa, Madridissa ja Pariisissa. Hän on myös Aftonbladetin kolumnisti.lähde?
Lindqvist herätti paljon huomiota kannattaessaan kolumnissaan Aftonbladetissa 1998 kuolemanrangaistusta esimerkiksi rikoksista ihmisyyttä vastaan (Adolf Hitler ja Jugoslavian sotarikokset). Häntä on kritisoitu hänen kehotettuaan ruotsalaisia olemaan ylpeitä kansakunnastaan ja osoittamaan tämän esimerkiksi Ruotsin kansallispäivänä 6. kesäkuuta. Hän on myös ollut surullinen siitä, että Ruotsi ei enää ole niin ruotsalainen kuin hän toivoisi sen olevan.lähde?
Teoksia

När Finland var Sverige: historien om de 700 åren innan riket sprängdes.  Stockholm:  Albert Bonniers Förlag, 2013.  ISBN 9789100129118
Napoleon.  (Napoleon, 2004)  Suomentanut Matti Kinnunen. Helsinki:  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-30810-2
Ruotsin historia. Jääkaudesta tulevaisuuteen.  (Historien om Sverige. Från istid till framtid, 2003)  Suomentanut Seppo Hyrkäs. Helsinki:  WSOY, 2003.  ISBN 951-0-28329-0
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Kreikka  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana  IdRef 
↑  Tukholman kaupunginkirjasto: Mitt i allt historien om Herman Lindqvist om han får berätta den själv biblioteket.stockholm.se. Viitattu 24.6.2024.
Kristinusko Utahissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Utahin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Utahin suurin uskonto. 73 prosenttia Utahin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat

Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi mormonit ja Jehovan todistajat. Väestötutkimuksen mukaan mormonismi on Utahin suurin kristinuskon suuntaus. Väesöstä 55 prosenttia kuuluu mormoneihin.
Toiseksi suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 7 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 6 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu alle prosentti väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 5 prosenttia väestöstä.
| Yhteisö | Perinne | Perhe | Seurakunnat | Kannattajat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko | Myöhempien aikojen pyhät | Mormonismi | 5 239 | 2 126 216 |
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa | Katolinen kirkko | Katoliset kirkot | 66 | 213 144 |
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat | Evankelikalismi | Muut | 112 | 26 092 |
| Jehovan todistajat | Jehovan todistajat | Adventismi | 69 | 15 092 |
| Assemblies of God USA | Evankelikalismi | Helluntaiherätys | 52 | 14 569 |
| Eteläinen baptistikonventio | Evankelikalismi | Helluntaiherätys | 95 | 10 420 |
David Strauss

David Strauss
David Friedrich Strauss (17. tammikuuta 1808 Ludwigsburg – 8. helmikuuta 1874 Ludwigsburg) oli saksalainen teologi ja kirjailija. Hänen kirjansa Leben Jesu sai osakseen paljon huomiota. Strauss oli saanut vaikutteita Hegeliltä, ja näki kristologian ja etenkin ylösnousemusopin lähinnä myyttinä. Straussin mukaan Jeesuksen opetukset sisälsivät "inhimillisyyden idean", mutta Jeesus oli kuitenkin vain tavallinen ihminen.
Ingvar Hirdwall

| Ingvar Hirdwall |
| --- | --- |
 Ingvar Hirdwall vuonna 2009.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Lars Ingvar Hirdwall
Syntynyt: 1934-12-05 Tukholma
Kuollut: 2023-04-06
Kansalaisuus:  Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Marika Lindström
Lapset:  Jacob Hirdwall ja Agnes Hirdwall
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Dirch Frode - Millenium-sarja
Palkinnot
 Guldbagge-palkinto, Thaliapriset-palkinto 
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Lars Ingvar Hirdwall (5. joulukuuta 1934 Tukholma, Ruotsi – 6. huhtikuuta 2023) oli ruotsalainen näyttelijä. Ruotsissa hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Beck-elokuvasarjassa; kansainvälisesti hänet tunnetaan ehkä parhaiten roolistaan lakimies Dirch Frodena Millennium-minisarjasa.
Ura

Hirdwall opiskeli Göteborgin kaupunginteatterin näyttämökoulussa 1957–1960. 1960-luvun alusta lähtien hän toimi näyttelijänä monissa elokuvissa ja televisiosarjoissa sekä teatterilavoilla, lähinnä Tukholman kaupunginteatterissa. Hän työskenteli myös Oscarsteaternissa, jonka tuotannoissa oli muun muassa West Side Story sekä Chinateaternissa, jonka Revisorn-näytelmässä hän näytteli Peter Haberin rinnalla. Hänet tunnetaan Ruotsissa hyvin, sillä hän näytteli usein itsepäisiä tai outoja hahmoja, kuten eksentristä naapuria monissa ruotsalaisissa Beck -tv-elokuvissa, joita tehtiin vuodesta 1997 lähtien. Hän oli usein mukana myös ohjaaja Lars Molinin tuotannoissa. Joulukuussa 1993 Hirdwall näytteli pääroolin Ruotsin yleisradioyhtiön SVT:n vuotuisessa lasten joulukalenterissa Tomtemaskinen (Mekaaninen joulupukki), joka on yksi Sven Nordqvistin Viiru ja Pesonen -tarinoista, ja jota näytettiin yksi 15 minuutin mittainen osa joka päivä jouluaattoon asti.
Hirdwall sai Ruotsin parhaan näyttelijän Guldbagge-palkinnon 17. Guldbagge-palkintogaalassa elokuvasta Lasten saari ja Thaliapriset-palkinnon vuonna 1993.
Merkittävimmät roolit

Hirdwall oli yksi Ruotsin tuotteliaimmista näyttämö- ja elokuvanäyttelijöistä, ja hänet tunnetaan luultavasti laajimmin kahdesta heterogeenisestä roolistaan Martin Beckin universumissa: samannimisestä tappajasta Bo Widerbergin Komisario Beck tähtäimessä -elokuvassa vuonna 1976 ja naapurina Beck-elokuvassa Dödläge, joka jäi myös hänen viimeiseksi elokuvaroolikseen. Elokuvan loppukohtauksessa naapuri kertoo Beckille muuttavansa talosta pois.  Hänellä oli myös rooli Stieg Larssonin Millennium-sarjan filmatisoinnissa asianajaja Dirch Frodena ja hän näytteli erilaisia värikkäitä hahmoja Lars Molinin komedioissa.
Perhe-elämä ja kuolema

Hirdwall oli naimisissa näyttelijä Marika Lindströmin kanssa. Heillä oli kaksi lasta, ohjaaja Jacob Hirdwall ja näyttelijä Agnes Hirdwall.
Hirdwall kuoli 88-vuotiaana 6. huhtikuuta 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ingvar Hirdwall Wikimedia Commonsissa
Andrzej Sapkowski

| Andrzej Sapkowski |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. kesäkuuta 1948 (ikä 76) Łódź
Kansalaisuus:  puolalainen
Kirjailija
Tuotannon kieli: puola
Tyylilajit:  fantasia
Esikoisteos:  novelli ”Wiedźmin” (1986), romaani Wiedźmin (1990)
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
sapkowski.pl (puolaksi)
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Andrzej Sapkowski (s. 21. kesäkuuta 1948, Łódź) on puolalainen fantasiakirjailija. Hän on tullut tunnetuksi Noituri (Wiedźmin) -kirjoistaan, joista on tehty kaksi televisiosarjaa sekä videopelisarja The Witcher. Romaanisarja kertoo Geraltista, joka on hirviönmetsästäjä ja mutantti.
Suomennetut teokset > Noituri-sarja

Viimeinen toivomus.  ((Ostatnie życzenie, 1993.) Suom. Tapani Kärkkäinen)  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36569-4  (Tähtifantasia-palkinto vuoden 2010 parhaasta suomennetusta fantasiakirjasta.)
Kohtalon miekka.  ((Miecz Przeznaczenia, 1993.) Suom. Tapani Kärkkäinen)  WSOY, 2011.  ISBN 978-951-0-36570-0  (Helsingin kaupunginkirjaston 12 osumaa -palkinto yhtenä vuoden 2011 mieleenpainuvimmista lukukokemuksista sekä Tähtifantasia-palkinto vuoden 2011 parhaasta suomennetusta fantasiakirjasta.)
Haltiain verta.  ((Krew elfów, 1994.) Suom. Tapani Kärkkäinen)  WSOY, 2012.  ISBN 978-951-0-39023-8
Halveksunnan aika.  ((Czas pogardy, 1995.) Suom. Tapani Kärkkäinen)  WSOY, 2013.  ISBN 978-951-0-39752-7
Tulikaste.  ((Chrzest ognia, 1996.) Suom. Tapani Kärkkäinen)  WSOY, 2014.  ISBN 978-951-0-40458-4
Pääskytorni.  ((Wieza Jaskółki, 1997.) Suom. Tapani Kärkkäinen)  WSOY, 2015.  ISBN 978-951-0-41157-5
Järven neito.  ((Pani Jeziora, 1999.) Suom. Tapani Kärkkäinen)  WSOY, 2016.  ISBN 978-951-0-41532-0
Myrskykausi.  ((Sezon burz, 2013.) Suom. Tapani Kärkkäinen)  WSOY, 2017.  ISBN 978-951-0-42199-4
Suomennetut teokset > Hussilaistrilogia

Narrenturm 1.  (Narrenturm 1/2, alkuperäisen kirjan sivut 1-341)  Suomentanut Tapani Kärkkäinen. WSOY, 2018.  ISBN 9789510431443
Narrenturm 2.  (Narrenturm 2/2, alkuperäisen kirjan sivut 342-638)  Suomentanut Tapani Kärkkäinen. WSOY, 2019.  ISBN 9789510444511
Herran soturit 1.  (Herran soturit 1/2, alkuperäisen kirjan sivut 1-334)  Suomentanut Tapani Kärkkäinen. WSOY, 2020.  ISBN 9789510450024
Herran soturit 2.  (Herran soturit 2/2, alkuperäisen kirjan sivut 335-735)  Suomentanut Tapani Kärkkäinen. WSOY, 2021.  ISBN 9789510450086
Lux perpetua 1.  (Lux perpetua 1/2, alkuperäisen kirjan sivut 1-361)  Suomentanut Tapani Kärkkäinen. WSOY, 2022.  ISBN 9789510482896
Lux perpetua 2.  (Lux perpetua 2/2, alkuperäisen kirjan sivut 362-711)  Suomentanut Tapani Kärkkäinen. WSOY, 2023.  ISBN 9789510482902
Aiheesta muualla

Kotisivut. (puolaksi)
Suomentaja Tapani Kärkkäisen Sapkowski-sivu (Arkistoitu – Internet Archive).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  IdRef
Tervasaaren paperitehdas

Tervasaaren paperitehdas
Tervasaaren paperitehdas on Valkeakoskella sijaitseva UPM-Kymmenen konserniin kuuluva paperitehdas, jossa on kaksi toiminnassa olevaa paperikonetta. Henkilöstöä on noin 350. Työntekijöitä edustaa Paperiliiton Tervasaaren osasto 45.
Tehtaan yhteydessä toimi myös Tervasaaren sellutehdas. Vanhaan sulfiittimenetelmään perustuva SAP-sellulinja suljettiin vuonna 2007. Tällöin investoitiin sulfaattisellutehtaaseen. Kuitenkin UPM ilmoitti 10.9.2008 suunnitelmasta sulkea sellutehdas vuoden 2008 loppuun mennessä. Sulkeminen vahvistettiin YT-neuvottelun jälkeen ja sellutehtaan tuotanto päättyi 2008 lopulla. Sellutehtaan sulkemisen yhteydessä tehtaan henkilöstön lukumäärä väheni 166 henkilöllä.
UPM-Kymmene Oyj myi voimapaperikone PK 7:n ruotsalaiselle Billerudille (nyk. BillerudKorsnäs) 1.6.2012 voimaan astuneella yrityskaupalla. BillerudKorsnäs ilmoitti lopettavansa tuotannon linjalla 2016. Yhtiö siirsi PK 7:n vuonna 2017 Tervasaaresta BillerudKorsnäs-konsernin Skärblackan tehtaalle Ruotsiin, jossa sillä on oma sellutehdas. Siirtosuunnitelman johdosta tehtaalla aloitettiin YT-neuvottelun 25. elokuuta 2015.
Vuonna 1973 tehtailla kuvattiin Matti Kassilan ohjaama Meiltähän Tämä Käy! - elokuva. Elokuva jäi Esa Pakarisen viimeiseksi.
Tehtaan paperikoneet > Vuosituotannot

1939, 36 000 t/a
1949, 45 000 t/a
1959, 80 000 t/a
1999, 400 000 t/a
2006, 460 000 t/a
2009, 350 000 t/a
2015, 290 000 t/a
Tuotteet

Tarrapaperit (Base):
UPM Brilliant
UPM Brilliant Forte
UPM Brilliant Pro
UPM Brilliant Duo
UPM Honey
UPM Golden
UPM SCK
UPM Topaz Duo
UPM Crema Duo
Tuotteet > Entiset tuotteet

Tarrapaperit (Base):
UPM Blue
UPM Pacific
UPM Polar
Kirjekuori- ja MG-paperit:
UPM Natura
UPM Formula
UPM Strong
UPM Cream
UPM Golden
UPM Shine (MG)
UPM Swanshine (MG)
Säkkipaperi:
Tervasaari WEX-LD
Merkittäviä vuosilukuja

1872 E. J. Granberg & Co. teollinen toiminta alkoi
1873–1934 Walkiakoski Aktiebolag
1934–1996 Yhtyneet Paperitehtaat Oy
1996 UPM-Kymmene Oyj
Tehtaan rautatiekalusto

Tehdasalueella on rautatie, jossa aiemmin käytettiin tehtaan omia vetureita. Nykyään vaihtotyöt ja liikennöinnin hoitaa VR Osakeyhtiö.lähde?
Tehtaan rautatiekalusto > Veturi

T9.3./91.978/5/YPT 1 (Hohenzollern/Tubize, 1908/1944), hankittu vuonna 1949
Veturi on sijoitettuna Haapamäelle (Haapamäen museoveturiyhdistys Ry ja veturin omistaa Suomen Museorautatieyhdistys ry). Veturista on vuodesta 2007 alkaen pyritty tekemään kauppoja ulkomaalaisten yhteisöjen kanssa, koska monikin yhteisö on kiinnostunut saamaan sen ajokuntoiseksi.lähde?
Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n valkeakosken tehtaiden entinen T9/YPT1-teollisuusveturi Haapamäellä