stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
III/JR 7
Jatkosodan hyökkäysvaihe

Sodan syttyessä pataljoona oli Tarnalan alueella lähinnä varmistustehtävässä vihollisen mahdollisen rajan yli tapahtuvan hyökkäyksen varalta. Divisioonan muita yksiköitä siirtyi 28.-29. kesäkuuta välisenä yönä pataljoonan asemien läpi kohti valtakunnan rajaa pataljoonan jäädessä divisioonan reserviksi. Divisioonan pääosien hyökätessä 30. kesäkuuta valtakunnan rajan yli kohti itää pataljoonan jäädessä paikoilleen.
Pataljoona sai 1. heinäkuuta käskyn varmistaa rykmentin II pataljoonan kanssa Tyrjänjärvi-Iso-Iijärvi välisen kannaksen, jonne rykmentin I pataljoona oli edennyt edellisenä päivänä. Pataljoonan viimeiset osat saapuivat kannakselle 3. heinäkuuta. Rykmentin tehtävänä oli noin viisi kilometriä leveän kannaksen puolustaminen ja samalla valmistautuminen erillisellä käskyllä aloitettavaan hyökkäykseen joko etelään tai kaakkoon.
Neuvostojoukot tekivät 4. heinäkuuta noin pataljoonan voimin vastahyökkäyksen rykmentin asemia vastaan parinkymmenen panssarivaunun tukemana. Hyökkäys torjuttiin ja seuraavan yön aikana vihollinen vetäytyi rykmentin asemien läheisyydestä. III pataljoonan pääosa sai tässä taistelussa tulikasteensa. Seuraavana päivänä neuvostojoukot uusivat kahdesti yrityksensä ajaa suomalaisjoukot pois kannakselta noin pataljoonan voimin suoritetuilla hyökkäyksillä. Suomalaisjoukot säilyttivät asemansa ja taistelutoiminta laantui alueella lähinnä tykistö- ja partiotoiminnaksi aina heinäkuun loppuun asti.
Jatkosodan hyökkäysvaihe > Tyrjän taistelu ja eteneminen Laatokan rantaan 31.7.-21.8.1941

Rykmentti hyökkäsi 31. heinäkuuta kohti Tyrjän kylää, jolloin III pataljoona oli rykmentin hyökkäyskaista läntisin yksikkö. Hyökkäys eteni hyvin hitaasti vihollisen ankarasta vastarinnasta ja vastahyökkäyksistä johtuen. Hyökkäävien joukkojen etenemistä hidasti myös runsaat miinoitteet, murrokset ja vihollisen sytyttämät metsäpalot. Päivän aikana pataljoona pääsi etenemään parhammillaankin vain noin 800 metriä. Seuraavana päivänä divisioonan esikunta muutti hyökkäyssuunnitelmansa saarrostavaksi. Vahvennetun III pataljoonan tehtäväksi vastuualuetta levennettiin ja se varmisti alueensa, kunnes rykmentin muiden pataljoonien saarrostava hyökkäys alkaisi vaikuttaa.
Vahvennettu III pataljoona piti 2. elokuuta painettayllä Tyrjän kylän alueelle saarroksiin joutuneiden puna-armeijan yksiköiden pohjoispuolella. Seuraavana päivänä pataljoona sille alistettujen joukkojen kanssa painosti edelleen vihollista rykmentin muiden yksiköiden edetessä etelämpänä kohti vihollisen hallussa olleen alueen keskustaa. Rykmentin muiden yksiköiden hyökkäys aiheutti lopulta illan ja yön aikana puna-armeijan ulosmurtautumisen (erittäin raskain tappioin) kohti itää.
Neuvostojoukot yrittivät 4. elokuuta aamuyöllä rykmentin muiden pataljoonien alueella ulosmurtautumista saarroksista siinä osittain onnistuen. Puna-armeijan tappiot olivat taistelussa erittäin raskaat. Pataljoonan alueelle taistelut eivät suoranaisesti ulottuneet. III pataljoona osallistui rykmentin muiden pataljoonien kanssa motin puhdistukseen loppupäivän.
Rykmentti määrättiin seuraavana päivänä 2. divisioonan reserviksi tehtävänään valmistautua etenemään kohti Lahdenpohjan kauppalaa. III pataljoona eteni 6. elokuuta rykmentin mukana kohti Lahdenpohjaa ja samana ilta hyökkäys kohti Ihalan kylää johti alueen nopeaan miehittämiseen sekä venäläisten vetäytymiseen kohti etelää. Tämä vihollisen väistyminen jätti tien kohti tavoitetta lähes täysin avonaiseksi. Seuraavana päivänä pataljoona jatkoi etenemistään kohti Laatokan rantaa rykmentin muiden pataljoonien kanssa. Jaakkiman asema-alue vallattiin lähes taisteluitta iltapäivän aikana ja illalla laskeutuneen sumun suojissa hyökkäys jatkui nopeasti kohti tavoitetta.
Hyökkäyksen ensimmäinen tavoite Lahdenpohjan kauppala vallattiin aamulla 8. elokuuta vähäisin ponnistuksin. Vihollisen vastarinta tiivistyi vasta kauppalan pohjoispuolella. Pataljoona ryhmittyi puolustukseen rykmentin eteläosaan aivan Lahdenpohjan kauppalan ja Laatokan rannan alueelle torjuen 9.-11. elokuuta vihollisen vastahyökkäyksiä, joiden tavoitteena oli avata saarrettujen puna-armeijan joukkojen tieyhteydet kohti etelää.
Ninja (nimi)

Ninja on suhteellisen uusi naisennimi, jota ei ole almanakassa. Ninja voi olla muunnos Niinasta. Ninja voi myös viitata japanilaiseen salamurhaajaan tai tulla espanjan kielen sanasta niña, joka tarkoittaa tyttöä.
Tunnettuja Ninjoja

Ninja Sarasalo, suomalainen malli
Myōkō

| Myōkō (妙高市) |
| --- | --- |
 Hida-jinjan pyhäkkö
 lippu:  symboli
 Myōkōn sijainti Niigatan prefektuurissa
 Myōkō
 Koordinaatit: 37°01′31″N, 138°15′13″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu, Hokuriku tai Kōshin’etsu
Prefektuuri:  Niigatan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  445,63 km²
Väkiluku (06/2020):  31 590
 – Väestötiheys:  70,9 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Japaninpyökki
 – Kukka:  Sinikämmen
 – Lintu:  Japaninkaapusieppo
 
 https://www.city.myoko.niigata.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Myōkō (jap. 妙高市, Myōkō-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Niigatan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin lounaisosassa Sekijoen varrella. Pohjoisessa kaupungin alue ulottuu Takadan tasangolle, etelä- ja länsiosat nousevat Kubikin massiiville ja siihen kuuluvalle Myōkōvuorelle, jolta kaupunki on saanut nimensä. Etelässä kaupunki rajautuu Naganon prefektuuriin. Myōkōssa on 31 590 asukasta (kesäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 445,63 neliökilometriä.
Myōkōn entinen nimi on Arai: kaupunki vaihtoi nimensä vuonna 2005, kun siihen liitettiin Myōkōkōgenin maaseutukaupunki ja Myōkōn kyläkunta. Arai kehittyi Edo-kaudella Echigon ja Shinanon provinssit toisiinsa liittäneen Hokkoku-kaidō-tiereitin postiasemana. Araissa Hokkoku-kaidōsta erkani Iiyaman suuntaan johtanut tie. 1930-luvulta lähtien kaupungissa on toiminut kemianteollisuutta, nykyisin myös elektroniikka- ja hienomekaanista teollisuutta sekä hiihtovälineiden valmistusta. Maaseutualueilla viljellään riisiä, vihanneksia ja tupakkaa.
Myōkō on suosittu matkailukohde, jonne turisteja houkuttelevat kauniit luonnonalueet, loma- ja laskettelukeskukset sekä kuumat lähteet (onsen). Osa kaupungin alueesta kuuluu Myōkōn–Togakushi-renzanin kansallispuistoon. Kuumia lähteitä ovat esimerkiksi Akakura-onsen, Seki-onsen ja Tsubame-onsen. Kaupungin rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluu Sekiyama-jinjan šintolainen pyhäkkö, joka tunnetaan tulifestivaalistaan. Myōkōta palvelee Echigo Tokimeki -rautateiden Myōkō Haneuma Line.
Kuvia

Arain kaupunkikuvaa
Näkymä Myōkōvuorelle
Naenan vesiputous
Lotte Arai Resort
Myōkō-kōgenin rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Myōkō Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Naisten asioita

| Naisten asioita> Une affaire de femmes |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Claude Chabrol
Käsikirjoittaja:   Claude Chabrol  Colo Tavernier 
Perustuu:  Francis Szpinerin teokseen Une affaire de femmes (1986)
Tuottaja:  Marin Karmitz
Säveltäjä:  Matthieu Chabrol
Kuvaaja:  Jean Rabier
Leikkaaja:  Monique Fardoulis
Tuotantosuunnittelija:  Françoise Benoît-Fresco
Pukusuunnittelija:  Corinne Jorry
Pääosat:   Isabelle Huppert  François Cluzet 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:   La Sept Cinéma  Les Films du Camélia  Films A2  MK2 Productions 
Levittäjä:  PFA Films Netflix
Ensi-ilta:   1988-9-22. syyskuuta 1988 (Venetsian elokuvajuhlat, Italia)  1988-9-1414. syyskuuta 1988 (Ranska)  
Kesto:  108 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naisten asioita (ransk. Une affaire de femmes) on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut Claude Chabrolin ohjaama ranskalainen draamaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Isabelle Huppert ja François Cluzet.
Naisten asioita perustuu tositapahtumiin ja Francis Szpinerin samannimiseen teokseen Une affaire de femmes (1986), jonka pohjalta Claude Chabrol ja Colo Tavernier laativat elokuvan käsikirjoituksen. Elokuva perustuu tosielämän Marie-Louise Giraudin (1903–1943) tapaukseen. Pesulatyöntekijä Giraud teki Cherbourgin alueella naisille yhteensä 27 laitonta aborttia, mistä hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin giljotiinilla. Elokuvan tuottajana oli Marin Karmitz.
Naisten asioita sai ensi-iltansa vuoden 1988 Venetsian elokuvajuhlilla, missä Claude Chabrol oli ehdokkaana pääkilpailussa parhaan elokuvan Kultaisen leijonan saajaksi. Isabelle Huppert palkittiin roolisuorituksestaan Venetsian elokuvajuhlien parhaan naisnäyttelijän Coppa Volpi -palkinnolla. Elokuva oli ehdokkaana myös muun muassa kolmen Césarin ja parhaan vieraskielisen elokuvan Golden Globen saajaksi.
Juoni

Naisten asioita sijoittuu toisen maailmansodan keskelle natsi-Saksan miehittämään Ranskaan. Ranskalainen työväenluokkaan kuuluva Marie Latour (Isabelle Huppert) on rähjäisessä asunnossa asuva kahden lapsen äiti ja vaimo, jonka aviomies Paul (François Cluzet) palaa rintamalta vuonna 1941. Paul on liian heikossa kunnossa tehdäkseen töitä, joten Marie lähtee aviomiehensä sijasta tienaamaan rahaa. Hän alkaa tehdä abortteja naisille, jotka ovat tulleet raskaaksi lähinnä saksalaissotilaille.
Tuotanto

Naisten asioita kuvattiin Coulommiersin kunnassa Seine-et-Marnessa ja Dieppen kaupungissa Seine-Maritimessa Ranskassa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat La Sept Cinéma, Les Films du Camélia, Films A2 ja MK2 Productions.
Julkaisu ja vastaanotto

Naisten asioita sai ensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla Italiassa 2. syyskuuta 1988. Elokuvan Ranskan ensi-ilta oli 14. syyskuuta 1988 ja teatteriensi-ilta 21. syyskuuta 1988. Elokuva oli Ranskassa MK2 Diffusionin teatterilevittämä ja keräsi teatterikierroksensa aikana 975 770 katsojaa. Elokuva esitettiin myös muun muassa vuoden 1988 Toronton elokuvajuhlilla Kanadassa. Suomessa elokuva ei saanut teatteriensi-iltaa, mutta televisioensi-iltansa se sai Yle TV1 -kanavalla 7. helmikuuta 1993.
Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 80% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 7,4/10 keskiarvolla. Keräys perustuu kymmeneen arviointiin. 1 158 käyttäjästä 77% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,7/5 keskiarvolla. Internet Movie Databasen 2 924 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 7,6/10.
Naisten asioita julkaistiin Ranskassa DVD:lle 7. helmikuuta 2001.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Ehdokas / ehdokkaat | Palkinnot ja ehdokkuudet> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| César | Paras naispääosa | Isabelle Huppert | Ehdokkuus |
| César | Paras naissivuosa | Marie Trintignant | Ehdokkuus |
| César | Paras ohjaus | Claude Chabrol | Ehdokkuus |
| Golden Globe | Paras vieraskielinen elokuva | Naisten asioita | Ehdokkuus |
| David di Donatello | Paras ulkomaalainen naisnäyttelijä | Isabelle Huppert | Ehdokkuus |
| Sant Jordi | Paras ulkomaalainen naisnäyttelijä | Isabelle Huppert | Voitto |
| National Board of Review | Paras vieraskielinen elokuva | Naisten asioita | Voitto |
| National Board of Review | Vuoden 5 parasta ulkomaalaista elokuvaa | Naisten asioita | Voitto |
| Boston Society of Film Critics | Paras vieraskielinen elokuva | Naisten asioita | Voitto |
| Kansas City Film Critics Circle | Paras ulkomaalainen elokuva | Naisten asioita | Voitto |
| Los Angeles Film Critics Association | Paras vieraskielinen elokuva | Claude Chabrol | Voitto |
| New York Film Critics Circle | Paras vieraskielinen elokuva | Naisten asioita | Voitto |
| Venetsian elokuvajuhlien Kultainen leijona | Paras elokuva | Claude Chabrol | Ehdokkuus |
| Venetsian elokuvajuhlien Coppa Volpi | Paras naisnäyttelijä | Isabelle Huppert | Voitto |
| Venetsian elokuvajuhlien Kultainen Ciak | Paras elokuva | Claude Chabrol | Voitto |
| Venetsian elokuvajuhlien Bastone Bianco | Erikoismaininta | Claude Chabrol | Voitto |
| Bogotán elokuvajuhlien Kultainen esikolumbiaaninen ympyrä | Paras naisnäyttelijä | Isabelle Huppert | Voitto |
| Bogotán elokuvajuhlien Kultainen esikolumbiaaninen ympyrä | Paras käsikirjoitus | Claude Chabrol Colo Tavernier | Voitto |
| Valladolidin elokuvajuhlien parhaan naisnäyttelijän palkinto | Paras naisnäyttelijä | Isabelle Huppert | Voitto |
Aiheesta muualla

Naisten asioita Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Naisten asioita Elonet.
Naisten asioita AllMoviessa. (englanniksi)
Naisten asioita AlloCinéssä (ranskaksi)
Naisten asioita UniFrancessa (ranskaksi)
Naisten asioita Rotten Tomatoes -sivustolla (englanniksi)
Mustalammi (Loppi, Saarelankulma)

| Mustalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°38′58″N, 24°22′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tervajoen valuma-alue (35.87)
Laskuoja:  oja Uksenjokeen 
Järvinumero:  35.874.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,8 m 
Rantaviiva:  0,744 km  
Pinta-ala:  3,044 ha  
 fiMustalammi 
Mustalammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Saarelankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi sijaitsee tiheästi ojitettujen Kalevansuon ja Mustinsuon väliin raivatun peltoalueen vieressä. Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat peltoalueen rantoja lukuun ottamatta suota. Rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie läheiseltä maatilalta.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Loppijärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,8 metriä mpy. Ojitetulta Kalevansuolta laskevat lähes kaikki ojat lampeen, josta lähtee itään suoraksi kaivettu laskuoja. Se yhtyy parin kilometrin jälkeen Uksenjokeen, joka laskee Loppijärven eteläpäähän. Kalevansuolla sijaitsee myös Kalevanlammi, joka laskee Mustalammiin.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen ympäristö oli asumatonta aluetta. Vain nykyisten peltojen kohdalle oli suolle raivattu pieni niitty.
Vuoden 1957 peruskartassa olivat suot ojittamattomia, vaikka Mustalammista oli kaivettu suorana sen nykyinen laskuoja. Vuonna 1979 olivat suot tiheästi ojitettuja.
Natalja Terentjeva

| Natalja Terentjeva> Наталья Михайловна Терентьева |
| --- | --- |
 Terentjeva Seefeldin MM-kilpailuissa 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Natalja Mihailovna Terentjeva
Syntynyt: 6. syyskuuta 1995 (ikä 29) Tver, Venäjä
Kansalaisuus:   Venäjä
Uran tiedot
Laji:  maastohiihto
Maailmancup
Kaudet:  2014–
Voitot:  6
Palkintokorokkeella:  25
 Tietolaatikko päivitetty 16. maaliskuuta 2022 
| Mitalit> Naisten hiihto.Maa:   Venäläiset olympiaurheilijat. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten hiihto.Maa:   Venäläiset olympiaurheilijat. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten hiihto.Maa:   Venäläiset olympiaurheilijat. Olympialaiset  | Naisten hiihto> Maa:   Venäläiset olympiaurheilijat. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Peking 2022 | 4 x 5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Peking 2022 | yhdistelmäkilpailu |  |
|  Pronssia | Pyeongchang 2018 | 4 × 5 km viesti |  |
|  Pronssia | Peking 2022 | parisprintti (p) |  |
Maa:   Venäjä
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Oberstdorf 2021 | 4 × 5 km viesti |  |
|  Pronssia | Seefeld 2019 | yhdistelmäkilpailu |  |
|  Pronssia | Seefeld 2019 | 4 × 5 km viesti |  |
Natalja Mihailovna Terentjeva (o.s. Neprjajeva; ven. Наталья Михайловна Терентьева, s. 6. syyskuuta 1995 Tver) on venäläinen maastohiihtäjä. Hän on saavuttanut neljä olympiamitalia ja kolme MM-mitalia. Maailmancupissa hän on voittanut kuusi osakilpailua ja voittanutt kokonaiskilpailun kaudella 2021–2022.
Arvokilpailut

Terentjeva voitti nuorten maailmanmestaruuden perinteisen hiihtotavan 5 kilometrillä Val di Fiemmessä 2014. Ensimmäisissä aikuisten arvokisoissaan Pyeongchangin talviolympialaisissa 2018 hän saavutti pronssia naisten 4 × 5 kilometrin viestissä. Lisäksi hän sijoittui perinteisen hiihtotavan sprintissä neljänneksi, 15 kilometrin yhdistelmähiihdossa kahdeksanneksi, vapaan hiihtotavan parisprintissä yhdeksänneksi sekä 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 24:nneksi.
Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Terentjeva voitti pronssia 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa ja viestissä, sijoittui 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa seitsemänneksi ja vapaan hiihtotavan sprintissä yhdeksänneksi. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän oli 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa kahdestoista. Hän saavutti hopeaa Venäjän viestijoukkueessa ja oli vapaan hiihtotavan parisprintissä neljäs.
Pekingin olympialaisissa 2022 Terentjeva hiihti toisen osuuden Venäjän olympiakomiten kultaa voittaneessa viestijoukkueessa. Yhdistelmäkilpailussa hän saavutti hopeaa ja perinteisen hiihtotavan parisprintissä pronssia sekä sijoittui 10 kilometrin perinteisen hiitotavan kilpailussa neljänneksi 0,1 sekunnin erolla pronssimitalisti Krista Pärmäkoskeen. Vapaan hiihtotavan sprintissä hän oli neljästoista.
Maailmancup

Maastohiihdon maailmancupissa Terentjeva saavutti ensimmäisen palkintosijansa oltuaan toinen Lahden 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa maaliskuussa 2018. Tour de Skillä 2018–2019 hän voitti Toblachin vapaan hiihtotavan 10 kilometrin kilpailun sekä oli toinen Obersdorfin 10 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailussa sekä samalla matkalla Val di Fiemmessä. Tour de Skin kokonaiskilpailussa hän oli toinen. Tour de Skin jälkeen hän oli Otepään perinteisen sprintissä toinen ja 10 kilometrillä kolmas. Cognen 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa hän sijoittui kolmanneksi. Maaliskuussa hän sijoittui toiseksi Oslon 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa ja kolmanneksi Drammenin perinteisen sprintissä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui toiseksi, normaalimatkojen cupissa kolmanneksi ja sprintticupissa viidenneksi.
Tour de Skin 2019–2020 kokonaiskilpailussa Terentjeva oli toinen. Hän sijoittui samalla kaudella Nové Městossa toiseksi sekä 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa että 10 kilometrin perinteisen takaa-ajossa. Oberstdorfissa hän voitti perinteisen hiihtotavan sprintin niin ikään tammikuussa 2020. Falunin perinteisen hiihtotavan sprintissä hän oli  toinen. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi, normaalimatkojen cupissa ja sprintticupissa neljänneksi. Kaudella 2020–2021 hän oli kolmas Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä. Terentjeva voitti Tour de Skin Val di Fiemmen kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailun tammikuussa 2021. Tourin kokonaiskilpailussa hän oli seitsemäs ja maailmancupissa kuudes. Kaudella 2021–2022 Terentjeva sijoittui Tour de Ski-kiertueella Lenzerhaiden 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa kolmanneksi ja voitti Oberstdorfin perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän voitti myös Val di Fiemmen 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Hän voitti Tour de Skin kokonaiskilpailun 46,7 sekunnin erolla Ebba Anderssoniin. Lahdessa hän oli 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa toinen. Hän voiitti maailmancupin kokonaiskilpailun.
Ninja Assassin

| Ninja Assassin |
| --- | --- |
 Blu-ray-julkaisun kansi
Ohjaaja:  James McTeigue
Käsikirjoittaja:  Matthew Sand J. Michael Straczynski
Tuottaja:  Joel Silver Andy ja Lana Wachowski
Säveltäjä:  Ilan Eshkeri
Kuvaaja:  Karl Walter Lindenlaub
Leikkaaja:  Gian Ganziano Joseph Jett Sally
Pääosat:  Rain Naomie Harris
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat–Saksa
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros. Pictures
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:   19. marraskuuta 2009  8. tammikuuta 2010
Kesto:  99 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  40 000 000 dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ninja Assassin on kamppailulajien maailmaan sijoittuva toimintaelokuva vuodelta 2009. Elokuvan ohjasi James McTeigue, ja pääosassa nähdään Rain. Elokuvan tuotti Joel Silver yhdessä Wachowskin veljesten kanssa. Kuvauspaikkana toimi Saksan pääkaupunki Berliini. Elokuvan Suomen-ensi-ilta oli 8. tammikuuta 2010.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rain  | … |  Raizo   |
|  Naomie Harris  | … |  Mika   |
|  Ben Miles  | … |  Maslow   |
|  Rick Yune  | … |  Takeshi   |
|  Shô Kosugi  | … |  Ozunu   |
|  Randall Duk Kim  | … |  Tatuoija   |
|  Sung Kang  | … |  Hollywood   |
|  Jonathan Chan-Pensley  | … |  Yakuza-kätyri   |
Ilo Waara

Ilo Tuomas Waara (nimi aik. Tuomas Ilo Väärä; 23. elokuuta 1874 Rantasalmi – 8. syyskuuta 1942) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjailija.
Waara toimi opettajana Pylkönmäellä.
Teoksia

Ettäkö ruokaakin ... : 1-näytöksinen näytelmä. Raittiuden ystävien näytelmiä n:o 1. Raittiuden ystävät, Helsinki 1910
Rengistä isännäksi : säästäväisyydestä ja postisäästöpankista. Suomen Postisäästöpankinhallituksen lentokirjasia 4. Suomen Postisäästöpankinhallitus, Helsinki 1910
Suomennoksia

S. A. Knjaskoff : Selityksiä Venäjän historian kuviin ; lyhennellen suomentanut Ilo Waara ; suomennoksen tarkastanut Pekka Toikka. Tämä kokoelma sisältää selitykset niihin Venäjän historian kuviin, jotka Ylihallitus on kansa- ja oppikouluihin esittänyt hankittavaksi. Koulutarpeiden keskusliike, Helsinki 1914
Mustalammi (Hämeenlinna, Ahoinen)

| Mustalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  60°50′24″N, 24°19′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskuoja:  oja Keskimmäiseen 
Järvinumero:  35.886.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,1 m  
Rantaviiva:  1,621 km  
Pinta-ala:  6,561 ha  
Saaria:  1 
 fiMustalammi 
Mustalammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harju kääntyy luoteispäässä itä-länsi-suuntaiseksi ja muodostaa siellä järven pohjoisrantojen veteen laskeutuvat rinteet. Järven niemessä on kaksi mäkeä, jotka liittyvät muodostumaan . Saaria on yksi. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoja, joille johtaa tie yhdystieltä 13639.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy. ja siihen laskee vain kolme lyhyttä ojaa. Yhden ojan päässä sijaitsee Löyttynen. Lammen laskuoja yhtyy Ranninjärven laskuojaan, joka laskee Keskimmäiseen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Mustalampi oli autio. Vuoden 1961 peruskartassa sen länsirantaan ulottui läntisen peltoaukean pellot. Sen etelärannassa sijaitsi tuolloin talo. Vuoden 1979 kartassa näkyi lähes 20 mökin rakennukset, joille johti yhdystieltä tiet.
Musta rakkaus (elokuva)

| Musta rakkaus |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Edvin Laine
Käsikirjoittaja:  Juha Nevalainen
Perustuu:  Väinö Linnan romaaniin Musta rakkaus
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Heikki Aaltoila
Kuvaaja:  Marius Raichi
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Eeva-Kaarina Volanen Jussi Jurkka Edvin Laine
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  5. huhtikuuta 1957
Kesto:  97 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Musta rakkaus on Edvin Laineen ohjaama suomalainen draamaelokuva vuodelta 1957. Se perustuu Väinö Linnan 1948 julkaistuun samannimiseen romaaniin.
Musta rakkaus kertoo aikuisuuden kynnyksellä olevan Marjatan ja insinööriksi opiskelevan Paulin romanttisesta suhteesta, jota varjostaa Paulin horjuva mielenterveys harhaluuloineen ja sairaalloisine mustasukkaisuuskohtauksineen. Elokuva on mustavalkoinen ja kuvattu pääosin Tampereella.
Aikalaiskriitikot kehuivat Mustan rakkauden miljöökuvausta ja näyttelijäsuorituksia.