stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paisuvaiskudos
Paisuvaiskudoksen sairaudet ja erektiohäiriöt

Paisuvaiskudoksen täyttyminen hidastuu iän myötä. Nuorella pojalla siitin kovettuu ja nousee pystyyn muutamassa sekunnissa, nuorellakin aikuisella erektion saaminen kestää jo selvästi kauemmin. Vanhemmalla iällä erektiota voi joutua odottelemaan pitempäänkin eikä se välttämättä ole enää täydellinen tai sitä ei enää muodostu. Toisilla erektio säilyy hyvin vanhaksi asti, toisilla ongelmat alkavat jo nuorempana. Erektiohäiriöt lisääntyvät voimakkaasti ikääntymisen myötä. Erektiohäiriöt koskevat niin miehiä kuin naisiakin, vaikka miehille niistä aiheutuu enemmän toiminnallista haittaa. Myös naisilla erektiohäiriö voi aiheuttaa vaikeutta kiihottumisessa ja orgasmin saamisessa. Erektiohäiriöt voivat johtua niin psyykkisistä kuin fyysisistäkin syistä.
Monet yleissairaudet voivat haitata paisuvaiskudoksen toimintaa. Muun muassa verisuonisairaudet heijastuvat usein myös paisuvaiskudoksen toimintaan, koska sen toiminta on hyvin riippuvaista toimivista verisuonista. Diabeetikoilla on tavallista useammin erektiohäiriöitä, myös naisilla. Testosteronin puute voi heikentää paisuvaiskudosten toimintaa, vanhemmiten testosteronin määrä vähenee, mutta muun muassa kivesten vajaatoimintaan liittyen sen taso voi olla alhainen nuorellakin miehellä. Paisuvaiskudokseen saatu vamma voi olla erektiohäiriön taustalla. Paisuvaiskudoksen tai siittimen syöpä on harvinaista, etenkin nuorilla ihmisillä.
Monet lääkkeet, kuten mielialalääkkeet, voivat vaikuttaa haitallisesti erektion saamiseen ja seksuaaliseen halukkuuteen. Nämä haittavaikutukset voivat jatkua lääkkeiden käytön lopettamisen jälkeen.
Priapismilla tarkoitetaan pitkittynyttä erektiota, johon ei liity seksuaalista kiihottuneisuutta. Pitkään jatkunut erektio voi olla kivulias, ja vaarana on paisuvaiskudoksen vaurioituminen hapenpuutteen vuoksi. Jos siitin on täydessä erektiossa yli neljä tuntia, voi paisuvaiskudos vaurioitua pysyvästi. Priapismi voi olla seurausta monista syistä, kuten hermoston tai verisuoniston vaurioista, huumeiden käytöstä tai yliannostellusta erektiohäiriölääkkeestä. Joskus syytä ei pystytä selvittämään.
Erektio voi olla myös kivulias muutenkin kuin priapismissa. Muun muassa lantionpohjan ongelmat voivat altistaa kivuliaalle erektiolle. Myös liian ahdas tai tulehtunut esinahka tai liian lyhyt frenulum eli esinahkaa terskaan yhdistävä jänne voivat aiheuttaa kipua paisuvaiskudosten täyttyessä.
Peyronien taudissa paisuvaiskudokseen aiheutuu arpikudosta, minkä vuoksi siitin käyristyy noustessaan erektioon.
Miehen paisuvaisten anatomiaa
Naisen paisuvaisten anatomiaa
1. Esinahka
2. 3. ja 5. Paisuvaiskudosta
4. Virtsaputken suu
6. Emätin
Miehen erektio. Miehen kiihottuessa seksuaalisesti siitin paisuu moninkertaiseksi, nousee pystyyn ja kovettuu, jos paisuvaiskudos täyttyy kunnolla.
Osittainen erektio. Paisuvaiskudos on täyttynyt vain osittain. Kuvan siittimellä yhdyntä saattaa vielä onnistua.
Émile Maggi

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Émile Maggi vuonna 1941. |  Émile Maggi vuonna 1941. |  Émile Maggi vuonna 1941. |  |
Maa:   Ranska
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Bryssel 1950 | 10 000 m:n kävely |  |
|  Pronssia | Oslo 1946 | 10 000 m:n kävely |  |
Emile Maggi (12. maaliskuuta 1908 Tucquégnieux, Meurthe-et-Moselle, Ranska – 19. huhtikuuta 1986) oli ranskalainen kilpakävelijä, joka saavutti Euroopan-mestaruuskilpailuissa kaksi mitalia.
Maggi edusti Ranskaa 10 000 metrin kävelyssä neljissä arvokilpailuissa. Oslon EM-kilpailuissa 1946 hän saavutti pronssia ajalla 48.10,4. Lontoon 1948 olympialaisissa hän sijoittui kuudenneksi ajalla 47.02,8. Alkuerissä hän käveli ajan 45.44,2. Brysselin EM-kilpailuissa 1950 hän saavutti hopeaa ajalla 46.16,8 häviten 15 sekuntia sveitsiläiselle Fritz Schwabille. Helsingin 1952 olympialaisissa Maggi sijoittui seitsemänneksi ajalla 46.08,0.
Maggi voitti Ranskan mestaruuden 10 000 metrin kävelyssä vuosina 1941 ja 1946–1950 sekä 50 kilometrin kävelyssä vuosina 1953 ja 1955. Hän käveli eri matkoilla useita Ranskan ennätyksiä.
Henkilökohtaiset ennätykset

10 000 metrin kävely: 45.10,8 (1948)
Tunnin kävely: 13 070,8 m (1948)
20 000 metrin kävely: 1.35.26,4 (1951)
Kahden tunnin kävely: 24 731 m (1947)
30 000 metrin kävely: 2.29.42,8 (1947)
50 kilometrin kävely: 4.43.16
Suomen Olympiakomitea

| Suomen olympiakomitea |
| --- | --- |

Perustettu:  1907
Kotipaikka:  Helsinki
toimitusjohtaja:  Taina Susiluoto
Puheenjohtaja:  Petteri Kilpinen
Aiheesta muualla
www.olympiakomitea.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Olympiakomitea ry on Suomen kansallinen olympiakomitea, joka vastaa Suomen suhteista kansainväliseen olympiaurheiluun. Vuonna 2018 Suomen olympiakomitealla oli 86 jäsenjärjestöä, 24 kumppanuusjäsentä ja neljä henkilöjäsentä. Olympiakomitean hallituksen puheenjohtaja on Petteri Kilpinen. Yhdistyksen pääsihteeri on Taina Susiluoto. Vuodesta 2017 yhdistys on käyttänyt toimitusjohtaja-nimikettä.
Historia

Kansainvälinen olympiakomitea kutsui vuonna 1907 jäsenekseen suomalaisen Reinhold Felix von Willebrandin. Hänen johdollaan perustettiin Helsingissä 2. joulukuuta 1907 Suomen olympialainen komitea valmistelemaan suomalaisten urheilijoiden osallistumista Lontoon olympialaisiin 1908.
Olympiakomitean ja urheilujärjestö Valon toiminnot yhdistyivät 1. tammikuuta 2017 alkaen. Olympiakomitean tehtävä on edistää suomalaisten liikunnallista elämäntapaa, rakentaa edellytyksiä laadukkaalle ja uudistuvalle seura- ja järjestötoiminnalle ja tuottaa menestystä huippu-urheilussa. Sen vuosibudjetti on noin 10 miljoonaa euroa, ja sitä rahoitetaan valtionavustuksilla ja omalla varainhankinnalla. Valtionavustuksen jakaa opetus- ja kulttuuriministeriö.
Jäsenet

Olympiakomitealla on 90 varsinaista jäsentä. Lihavoitujen liittojen hallinnoimilla lajeilla on olympiastatus.
AKK-Motorsport
Finlands Svenska Idrott
Kansainvälinen Voimalajiliitto
Opiskelijoiden liikuntaliitto
Reserviläisurheiluliitto
Ski Sport Finland (alppihiihto ja freestylehiihto)
Soveltava Liikunta SoveLi
Sukeltajaliitto
Suomen Agilityliitto
Suomen Aikidoliitto
Suomen Aikuisurheiluliitto
Suomen Amerikkalaisen Jalkapallon Liitto
Suomen Ampumahiihtoliitto
Suomen Ampumaurheiluliitto
Suomen Baseball- ja Softball-liitto
Suomen Biljardiliitto
Suomen brasilialaisen jujutsun liitto
Suomen Bridgeliitto
Suomen Cheerleadingliitto
Suomen Curlingliitto
Suomen Dartsliitto
Suomen elektronisen urheilun liitto, SEUL
Suomen Fitnessurheilu
Suomen Frisbeegolfliitto
Suomen Golfliitto
Suomen Hippos
Suomen Hiihtoliitto
Suomen Hockeyliitto (maahockey)
Suomen Ilmailuliitto
Suomen ITF Taekwon-Do
Suomen Jousiampujain liitto
Suomen judoliitto
Suomen Jääkiekkoliitto
Suomen Jääpalloliitto
Suomen Karateliitto
Suomen Kaukalopalloliitto
Suomen Keilailuliitto
Suomen Kiipeilyliitto
Suomen Koripalloliitto
Suomen Krikettiliitto
Suomen Kyykkäliitto
Suomen Käsipalloliitto
Suomen Lentopalloliitto
Suomen Liitokiekkoliitto
Suomen Luisteluliitto (pikaluistelu ja kaukalopikaluistelu)
Suomen Lumilautaliitto
Suomen Melonta- ja Soutuliitto
Suomen Miekkailu- ja 5-otteluliitto
Suomen Monikulttuurinen Liikuntaliitto FIMU
Suomen Moottoriliitto
Suomen Muaythai-liitto
Suomen NMKY:n Urheiluliitto
Suomen Nyrkkeilyliitto
Suomen Padelliitto
Suomen Painiliitto
Suomen Painonnostoliitto SPNL
Suomen Palloliitto (jalkapallo)
Suomen Paralympiakomitea
Suomen Parkour
Suomen Pesäpalloliitto
Suomen Pétanque-Liitto
Suomen Potkunyrkkeilyliitto
Suomen Purjehdus ja Veneily
Suomen Pyöräily
Suomen Pöytätennisliitto
Suomen Ratsastajainliitto
Suomen Ringetteliitto
Suomen Rugbyliitto
Suomen Rullalautaliitto
Suomen Salibandyliitto
Suomen Shakkiliitto
Suomen Sotilasurheiluliitto
Suomen Squashliitto
Suomen Sulkapalloliitto
Suomen Suunnistusliitto
Suomen Taekwondoliitto
Suomen Taitoluisteluliitto
Suomen Tanssiurheiluliitto
Suomen Tennisliitto
Suomen Tikkaurheiluliitto STURL
Suomen Triathlonliitto
Suomen Työväen Urheiluliitto
Suomen Uimaliitto
Suomen Urheiluliitto (yleisurheilu)
Suomen Valjakkourheilijoiden liitto
Suomen Valmentajat
Suomen Valtakunnan Urheiluliitto
Suomen Vapaaotteluliitto
Suomen Vesihiihtourheilu
Suomen Voimisteluliitto
Suomen Voimanostoliitto
Jäsenet > Entiset jäsenet (erotettu)

Suomen Bob- ja Skeletonliitto
Suomen Kelkkailuliitto
Talous

Suomen Olympiakomitea on saanut vuosina 2018–2023 opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 40 080 000 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 6 790 000 euroa.
Merkittävät henkilöt > Aikaisemmat puheenjohtajat

| --- | --- |
 Reinhold Felix von Willebrand (1907–1919)  Ernst Krogius (1919–1929)  Kustaa Levälahti (1929–1937)  Urho Kekkonen (1937–1946)  William Lehtinen (1946–1951)  Väinö Karikoski (1951–1956)  Yrjö Valkama (1956–1961)  Jukka Rangell (1961–1963) :  Akseli Kaskela (1963–1969)  Jukka Uunila (1969–1984)  Carl-Olaf Homén (1984–1988)  Tapani Ilkka (1988–2004)  Roger Talermo (2004–2012)  Risto Nieminen (2012–2016)  Timo Ritakallio (2016–2020)  Jan Vapaavuori (2020–2024)
Merkittävät henkilöt > Sihteerit (1911–1964), pääsihteerit (1964–2017) ja toimitusjohtajat (2017–)

| --- | --- |
 Väinö Solstrand (1911–1913)  Johan Fredrik Blomqvist (1913–1921)  J. O. Söderhjelm (1921–1933)  Viktor Smeds (1933–1935)  Harry Helenius (1935–1938)  Lauri Miettinen (1938–1947)  Erkki Hara (1947–1951)  Lauri Santala (1951)  Arnold Rosenquist (1951–1961) :  Aulis Ruusuvaara (1961–1969)  Carl-Olaf Homén (1969–1973)  Magnus Ståhlberg (1973–1977)  Kosti Rasinperä (1977–1996)  Jouko Purontakanen (1996–2012)  Mika Sulin (2012–2014)  Teemu Japisson (2014–2017)  Mikko Salonen (2017–2022)  Taina Susiluoto (2022–)
Aiheesta muualla

www.olympiakomitea.fi
| n k Suomen Olympiakomitean puheenjohtajat |
| --- | --- | --- |
| Puheenjohtajat |  Reinhold Felix von Willebrand (1907–1919)  Ernst Krogius (1919–1929)  Kustaa Levälahti (1929–1937)  Urho Kekkonen (1937–1946)  William Lehtinen (1946–1951)  Väinö Karikoski (1951–1956)  Yrjö Valkama (1956–1961)  Jukka Rangell (1961-1963)  Akseli Kaskela (1963–1969)  Jukka Uunila (1969-1984)  Carl-Olaf Homén (1984–1988)  Tapani Ilkka (1988–2004)  Roger Talermo (2004–2012)  Risto Nieminen (2012–2016)  Timo Ritakallio (2016–2020)  Jan Vapaavuori (2020–2024)  Petteri Kilpinen (2024-)  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat
Lotten Dorsch

| Lotten Dorsch-Bosin |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Carolina Charlotta Dorsch-Bosin
Syntynyt: 29. lokakuuta 1849 Tukholma
Kuollut: 30. elokuuta 1908 (58 vuotta) Tukholma
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Lotten Dorsch
Aktiivisena:  1866–1908
Karolina Charlotta "Lotten" Dorsch (29. lokakuuta 1849 Tukholma – 30. elokuuta 1908 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän kunnostautui etenkin Henrik Ibsenin kirjoittamissa naisrooleissa.
Ura

Lotten Dorschin vanhemmat olivat Adolf Fredrik Dorsch ja Carolina Christina Hedbom. Hän opiskeli teatteritaiteita vuosina 1866–1868. Dorsch näytteli erinäisissä teatteriseurueissa 1868–1872. Vuosina 1872–1874 hän näytteli helsinkiläisessä Nya Teaternissa. Ura jatkui Tukholmassa: Nya teatern 1879–1881, Kuninkaallinen draamateatteri 1881–1889 ja Svenska teatern 1889–1890.
Vuonna 1893 Dorsch matkusti Yhdysvaltoihin, mutta ei onnistunut rakentamaan uraansa siellä. Hän palasi Ruotsiin, missä hän työskenteli August Lindbergin kanssa ja Vasateaternissa 1896–1897. Vuosina 1898–1907 Dorsch näytteli jälleen Kuninkaallisessa draamateatterissa.
Dorsch oli teknisesti kehittynyt ja älyllisesti suuntautunut näyttelijä. Hänen mainitaan olleen varsin temperamenttinen. Hänen roolejaan olivat muun muassa Lady Macbeth (Macbeth), Hermione (En vintersaga), Portia (Köpmannen i Venedig), Ofelia (Hamlet) ja Margareta (Faust). Dorschin Ibsen-rooleja olivat muun muassa Hedda Gablerin nimiosa ja rouva Borkmanin osa näytelmässä John Gabriel Borkman. August Strindbergin näytelmässä Fordringsägare Dorsch näytteli Teklan osan. Helsingin Nya Teaternissa Dorsch näytteli muun muassa Elman roolin Aleksis Kiven näytelmässä Flyktingarne.
Lotten Dorsch avioitui näyttelijä-ohjaaja Axel Bosinin kanssa Helsingissä 14. kesäkuuta 1874. Liitto päättyi eroon 17. toukokuuta 1889.
Taimou (pelaaja)

| Timo Kettunen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. elokuuta 1993 (ikä 31)
Kansalaisuus:   Suomi
Elektronisen urheilun pelaaja
Lempinimi:  Mr. Good Aim
Pelaajanimi:  Taimou
Peli:  Overwatch
Merkittävimmät joukkueet

 2016–2017 :  Team EnVyUs
 2017–2020 :  Dallas Fuel
    
Timo ”Taimou” Kettunen (s. 30. elokuuta 1993) on suomalainen elektronisen urheilun ammattilainen. Kettunen on pelannut Overwatchia muun muassa yhdysvaltalaisjoukkue Dallas Fuel:ssa. Kettunen on yksi Suomen menestyneimmistä e-urheilijoista ja tuli alun perin tunnetuksi epätavanomaisesta osumatarkkuudestaan Overwatchin hitscan-sankareillaselvennä.
Ura

Kun Overwatch oli vielä suljetussa beta-testauksessa, Kettunen kilpaili turnauksissa K1ck eSports Club:n ja IDDQD:n joukkueissa. IDDQD:stä Kettunen siirtyi Team EnVyUs:iin juuri ennen suljetun betan päättymistä keväällä 2016. Samaan aikaan Kettusesta levisi sosiaalisessa mediassa väitteitä, että hän käyttäisi huijausohjelmia, minkä johdosta Team EnVyUsin omistaja Mike "Hastr0" Rufail on kertonut todentaneensa Kettusen taidot henkilökohtaisesti. Kettunen oli vuoden 2016 Overwatch-turnauksista eniten tienannut pelaaja.
Vuonna 2017 Team EnVyUs perusti Overwatch-liigaa varten uuden joukkueen, joka sai nimekseen Dallas Fuel.
Huhtikuussa 2020 Kettunen ilmoitti lopettavansa Overwatch-uransa.
Alppihiihto talviolympialaisissa 1964

IX talviolympialaisissa Innsbruckissa vuonna 1964 alppihiihto oli kuudetta kertaa olympialaisten ohjelmassa. Alppihiihdossa järjestettiin kuusi kilpailutapahtumaa: pujottelu, suurpujottelu ja syöksylasku sekä miehillä että naisilla.
Lajeilla oli myös MM-arvo. Lisäksi MM-arvo oli alppiyhdistetyllä, joka ei ollut olympialaisten lajiohjelmassa. Alppiyhdistetyn tulokset laskettiin muiden kolmen lajin tulosten perusteella.
Mitalistit > Miehet > Pujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Josef Stiegler | 131,13 |
| 2 |  | William Kidd | 131,27 |
| 3 |  | James Heuga | 131,52 |
Mitalistit > Miehet > Suurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Francois Bonlieu | 1.46,71 |
| 2 |  | Karl Schranz | 1.47,09 |
| 3 |  | Josef Stiegler | 1.48,05 |
Mitalistit > Miehet > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Egon Zimmermann | 2.18,16 |
| 2 |  | Leo Lacroix | 2.18,90 |
| 3 |  | Wolfgang Bartels | 2.19,48 |
Mitalistit > Naiset > Pujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Christine Goitschel | 89,86 |
| 2 |  | Marielle Goitschel | 90,77 |
| 3 |  | Jean Saubert | 91,36 |
Mitalistit > Naiset > Suurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marielle Goitschel | 1.52,24 |
| 2 |  | Christine Goitschel | 1.53,11 |
| 2 |  | Jean Saubert | 1.53,11 |
Mitalistit > Naiset > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Christl Haas | 1.55,36 |
| 2 |  | Edith Zimmermann | 1.56,42 |
| 3 |  | Traudl Hecher | 1.56,66 |
Mitalistit > Alppiyhdistetty

Alppiyhdistetyn tulokset laskettiin muiden kolmen lajin tuloksien perusteella. Laji ei ollut olympialaji, mutta sillä oli MM-arvo.
Mitalistit > Alppiyhdistetty > Miehet

| Sija | Maa | Kilpailija |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Ludwig Leitner |
| 2 |  | Gerhard Nenning |
| 3 |  | William Kidd |
Mitalistit > Alppiyhdistetty > Naiset

| Sija | Maa | Kilpailija |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Marielle Goitschel |
| 2 |  | Christl Haas |
| 3 |  | Edith Zimmermann |
Odile Monguillon

Odile Monguillon vuonna 1952.
Odile Pierrette Monguillon (26. marraskuuta 1930 Méry-sur-Oise, Val-d’Oise – 10. toukokuuta 2005 Méry-sur-Oise, Val-d’Oise) oli ranskalainen yleisurheilija, jonka päälaji oli 800 metrin juoksu.
Monguillon karsiutui 800 metrin juoksun alkuerissä Bernin EM-kilpailuissa 1954 ajalla 2.17,3. Hän paransi 800 metrillä kahdesti Ranskan ennätystä: kesäkuussa 1952 aikaan 2.16,2 ja kaksi vuotta myöhemmin aikaan 2.14,9. Ranskan mestaruutta hän ei voittanut kertaakaan.
Joseph Mahmoud

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | 3 000 metrin esteet |  |
Joseph Mahmoud (s. 13. joulukuuta 1955 Safi, Marokko) on ranskalainen yleisurheilija. Hän piti 3 000 metrin estejuoksun Euroopan-ennätystä nimissään 18 vuoden ajan.
Mahmoud saavutti uransa ainoan arvokisamitalin Los Angelesin 1984 olympialaisissa sijoittumalla estejuoksussa hopealle ajalla 8.13,31. Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hän sijoittui neljänneksi ajalla 8.18,32, Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 kuudenneksi ajalla 8.20,25 sekä Tokion MM-kilpailuissa 1991 kymmenenneksi ajalla 8.37,09. Splitin EM-kilpailuissa 1990 hän keskeytti loppukilpailussa, Barcelonan 1992 olympialaisissa hän karsiutui välierissä ja Ateenan EM-kilpailuissa 1982 hän karsiutui alkuerissä. Maastojuoksun MM-kilpailuissa hän sijoittui 130:nneksi vuonna 1990.
Mahmoud paransi 3 000 metrin estejuoksussa viidesti Ranskan ennätystä. Elokuussa 1982 hän juoksi Berliinissä ajan 8.20,54 alittaen noin kolmella sekunnilla Gérard Buchheitin lähes yhdeksän vuotta vanhan ennätyksen. Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hän paransi ennätystä runsaalla kahdella sekunnilla ja elokuun 1983 lopulla Koblenzissa hän juoksi uuden ennätyksen 8.15,59. Los Angelesin 1984 olympialaisissa hän paransi ennätystä 2,28 sekunnin verran. Kaksi viikkoa olympiafinaalin jälkeen Brysselissä hän juoksi Euroopan ennätyksen 8.07,62. Tämä säilyi Euroopan ennätyksenä vuoteen 2002 kunnes Simon Vroemen juoksi matkan nopeammin. Ranskan ennätyksen Mahmoudilta vei Bouabdellah Tahri vuonna 2003.
Mahmoud voitti 3 000 metrin estejuoksussa Ranskan mestaruuden vuosina 1980–1985, 1989 ja 1992. Seuratasolla hän edusti CMS Marignanea. Hän on pituudeltaan 174-senttinen ja painoi aktiivivuosinaan 65 kiloa.
Henkilökohtaiset ennätykset

3 000 metrin esteet: 8.07,62 (1984)
1 500 metriä: 3.38,39 (1984)
3 000 metriä: 7.45,26 (1985)
5 000 metriä: 13.48,19 (1984)
Mohyliv-Podilskyi

| Mohyliv-Podilskyi Могилі́в-Поді́льський |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Mohyliv-Podilskyi
 Koordinaatit: 48.442°N, 27.799°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Vinnytsjan alue
Piiri:  Mohyliv-Podilskyin piiri
Väkiluku (2013):  32 056
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 misto.mogpod.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mohyliv-Podilskyi (ukr. Могилі́в-Поді́льський) on kaupunki Vinnytsjan alueella Ukrainassa, Ukrainan ja Moldovan rajajokena toimivan Dnestrin koillisrannalla.
Kaupunki on Mohyliv-Podilskyin piirin (34 106 as.) keskus. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 32 056 (vuonna 2013).
Kaupungissa on rautatieasema; kaupungin kautta on rautatieyhteys etelään Moldovan puolelle.
Rautatieasema
Ortodoksinen Nikolain kirkko
Ortodoksinen Aleksanteri Nevskin kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mohyliv-Podilskyi Wikimedia Commonsissa
Virallinen verkkosivusto Kaupunki
André-Jacques Marie

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  André-Jacques Marie vuonna 1946. |  André-Jacques Marie vuonna 1946. |  André-Jacques Marie vuonna 1946. |  |
Maa:   Ranska
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Bryssel 1950 | 110 metrin aidat |  |
André-Jacques Marie (s. 14. lokakuuta 1925 Cap d'Ail, Alpes-Maritimes, Ranska) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hän voitti 110 metrin aitajuoksussa Euroopan mestaruuden vuonna 1950.
Marie osallistui yleisurheilun arvokilpailuihin ensimmäisen kerran 20-vuotiaana Oslon EM-kilpailuissa 1946 ja karsiutui 110 metrin aitajuoksun alkuerissä ajalla 15,0 s. Lontoon 1948 olympialaisissa hän juoksi alkuerissä ajan 14,9 s mutta keskeytti välierissä. Brysselin EM-kilpailuissa 1950 hän voitti kultaa ajalla 14,6 s.
Ranskan mestaruuden 189-senttinen ja 77-kiloinen Marie voitti vuosina 1947–1951. Toukokuussa 1948 hän sivusi Jean-François Brissonin nimissä ollutta Ranskan ennätystä 14,7 s. Kesäkuussa 1948 hän paransi Ranskan ennätyksen aikaan 14,5 s ja kesäkuussa 1949 aikaan 14,4 s. Viimeksi mainittu säilyi ennätyksenä syyskuuhun 1956 saakka. Kotimaassaan Marie edusti UAI Paris -seuraa.
Henkilökohtaiset ennätykset

110 metrin aitajuoksu: 14,4 s (1949)
200 metrin aitajuoksu: 24,3 s (1948)
René Mourlon

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  René Mourlon |  René Mourlon |  René Mourlon |  |
Maa:   Ranska
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 1920 | 4 × 100 metriä |  |
René Mourlon (12. toukokuuta 1893 – 19. lokakuuta 1977) oli ranskalainen yleisurheilija ja olympiamitalisti, joka kilpaili enimmäkseen 100 metrin juoksussa. Hän saavutti Antwerpenin olympialaisissa 1920 hopeaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa yhdessä René Lorainin, René Tirardin ja Émile Ali-Khanin kanssa.
Mourlon kilpaili Tukholman olympialaisissa 1912 sadalla metrillä, mutta putosi jatkosta välierissä. Samoissa kisoissa hän oli mukana myös viestissä, jossa Ranska putosi alkuerissä. Antwerpenissä 1920 hän karsiutui 100 metrin puolivälierissä. Mourlon osallistui vielä Pariisin kisoihin 1924, joissa hän karsiutui 100 metrin puolivälierissä ja oli mukana Ranskan viidenneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa.
Mourlon voitti 100 metrillä Ranskan mestaruuden vuosina 1912 ja 1922. Hän juoksi 100 metrillä Ranskan ennätyksen 11,0 s vuonna 1912 ja 10,8 s vuonna 1924.
Samarium

Samarium on harvinaisiin maametalleihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Sm  ja järjestysluku 62. Samarium löytyi samarskiittimineraalista 1800-luvun lopulla. Samariumia ei esiinny luonnossa vapaana alkuaineena, vaan ainoastaan mineraaleissa, kuten pääasiassa monatsiitissa ja bastnäsiitissä. Samariumin tärkeimpiä sovelluskohteita ovat samarium-kobolttimagneetit.
Samariumia
Ominaisuudet

Samarium on kiiltävää, melko kovaa ja hopeanvalkoista metallia, jonka kovuus on samaa luokkaa kuin raudalla. Se kuuluu harvinaisiin maametalleihin ja lantanoideihin. Samarium käyttäytyy kuten useimmat muut metallit, ja sillä on joitakin samankaltaisia käyttökohteita kuin muilla harvinaisilla maametalleilla.
Ominaisuudet > Fysikaaliset ominaisuudet

Samariumin sulamispiste on 1 072 °C ja kiehumispiste 1 794 °C. Se on huoneenlämpötilassa kiinteää. Samariumin höyrystymislämpö on 175 kJ/mol ja sulamislämpö 8,6 kJ/mol. Sen ominaislämpökapasiteetti on 196 J kg-1 K-1. Samarium on kovin ja haurain harvinaisista maametalleista.