stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Metsätieteet Suomessa
Tutkimus

»Metsätieteellinen tutkimus on metsätalouteen ja metsäsektoriin kohdistuvaa perus- ja soveltavaa tutkimusta. Se yhdistää biologista, ekologista, teknistä, taloudellista ja yhteiskuntatieteellistä tutkimusta metsätalouden ja metsäsektorin kehittämiseksi.

Metsätieteellinen tutkimus on ongelmakeskeistä ja monitieteistä tutkimusta, joka vaikuttaa monin tavoin yhteiskuntaan. Metsävaratiedot luovat perustan metsänkäytölle ja hoidolle sekä metsänkäytön ohjaukselle. Metsäpolitiikan toteutuksessa tarvitaan toimenpiteiden ja lainsäädännön tasolla tapahtuvaa normitusta. Metsät ovat myös tärkeä osa ympäristöä, ja ne ovat avainasemassa mm. suojeltaessa biodiversiteettiä ja sidottaessa ilmakehän hiiltä tarkoituksenmukaista maankäyttöä soveltaen.» 
(Seppo Kellomäki)
»Metsäntutkimus poikkeaa muista tieteenaloista siinä, että voimavarat ovat keskittyneet pitkälti sektoritutkimuslaitokseen yliopistojen jäädessä voimavaroiltaan sitä pienemmäksi. Siitä seuraa, etteivät yliopistot pysty tuottamaan kaikkea sellaista perustutkimusta, joka on välttämätöntä Metlan perustehtävän eli soveltavan tutkimuksen suorittamisessa. Niinpä Metlalle jää vastuuta myös perustutkimuksesta.» 
(KMO 2010 taustaraportti)
Itä-Suomen yliopisto metsäekologian tutkimusryhmä on ollut yksi Suomen Akatemian valitsemista tutkimuksen huippuyksiköistä. Ryhmää johtaa akatemiaprofessori Seppo Kellomäki. Helsingin yliopistossa metsätieteissä on tehty huippututkimusta useilla aloilla, esimerkiksi metsien ja ilmakehän vuorovaikutuksen tutkimus yhteistyössä fysiikan laitoksen kanssa.
Metsäntutkimuslaitos (Metla) on metsätieteisiin painottunut valtion tutkimuslaitos. Suomen Metsätieteellinen Seura (perustettu vuonna 1909) edistää metsäntutkimusta Suomessa muun muassa järjestämällä tilaisuuksia, julkaisutoiminnalla sekä ottamalla kantaa ajankohtaisiin kysymyksiin.
Opetus

Metsätieteitä opetetaan Suomessa akateemisella tasolla Helsingin yliopistossa maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa ja Itä-Suomen yliopistossa (Joensuussa) Luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunnassa, Metsätieteiden osastolla.
Metsätieteiden opiskelijoita kutsutaan metsäylioppilaiksi tai forsteiksi. Yliopiston metsätieteiden opiskelijoiden pitkäaikaisia ainejärjestöjä ovat Metsäylioppilaat ry ja Joensuun Metsäylioppilaat ry.
Metsätieteitä opiskellaan Helsingin yliopistossa metsätieteiden laitoksella, jonka pääaineita ovat metsien ekologia ja käyttö sekä metsäekonomia ja markkinointi. Näiden pääaineiden alla on yhteensä 13 opintosuuntaa.
Itä-Suomen yliopistossa järjestettävät opintokokonaisuudet:
Perusopinnot - Maatalous- ja metsätieteiden kandidaatin tutkinto (MMK), 180 opintopistettä, 3 vuotta.[2]
Pääaineena on metsätiede. Opinnot koostuvat kaikille yhteisistä yleis-, perus- ja aineopinnoista sekä vapaasti valittavasta sivuaineesta.
Maisteriopinnot - Maatalous- ja metsätieteiden maisterin tutkinto (MMM), 120 opintopistettä, 2 vuotta.[3]
Metsien hoito ja metsäekosysteemit -erikoistumisala
Metsänarvioinnin ja metsäsuunnittelun erikoistumisala
Metsäekonomian ja -politiikan erikoistumisala
Metsä-, energia- ja puuteknologian erikoistumisala
European Forestry -maisteriohjelma
Forestry (CBU) -maisteriohjelma
Transatlantic Forestry -maisteriohjelma
Wood Materials Science -maisteriohjelma
Tohtoriohjelma - Maatalous- ja metsätieteiden tohtorin tutkinto / Maatalous- ja metsätieteiden lisensiaatin tutkinto (MMT/MML).[4]
Metsät ja metsien bioresurssit
Aiheesta muualla

Helsingin yliopiston metsätieteiden laitos
Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Metsätieteiden osasto - Itä-Suomen yliopisto
Joensuun Metsäylioppilaat
Luonnonvarakeskus (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.metsatieteet.fi/
Memorist

| Memorist> 메모리스트 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Yoo Seung-ho  Lee Se-young  Jo Sung-ha 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   tvN
Esitetty:  11. maaliskuuta 2020 – 30. huhtikuuta 2020
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Studio 605
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Memorist (hangul: 메모리스트; uudistettu latinisaatio: Memoriseuteu) on televisioyhtiö tvN:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Yoo Seung-ho, Lee Se-young ja Jo Sung-ha.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Messier 80

| Messier 80 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Charles Messier
Löytöpäivä:  1781
Ominaisuudet
Etäisyys:  32 600 valovuotta
Koko:  10' kaariminuuttia, säde 48 valovuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Skorpioni
Rektaskensio:  16 h 17,0 min
Deklinaatio:  −22° 59'
Suhteellinen kirkkaus:  +7,3m
Pallomainen tähtijoukko M80 (tunnetaan myös nimellä Messier 80 ja NGC 6093) on pallomainen tähtijoukko Skorpionin tähdistössä. Charles Messier löysi sen 4. tammikuuta 1781.
M80 sijaitsee α Scorpiin (Antareksen) ja β Scorpiin puolessavälissä. Se voidaan helposti nähdä kiikarilla.
M80 on maasta katsottuna noin 10 kaariminuuttia halkaisijaltaan, ja sen etäisyys on noin 32 600 valovuotta. M80:n todellinen halkaisija on suunnilleen 95 valovuotta, ja se sisältää useita satoja tuhansia tähtiä. M80 sisältää varsin huomattavan määrän sinisiä tähtiä, jotka ovat paljon nuorempia kuin pallojoukko itse. On ajateltu, että nämä tähdet ovat menettäneet osan uloimmasta kuorestaan, koska lähistöllä on muita joukon tähtiä. Oletettavasti M80:n ytimessä tapahtuu suhteellisen tiheästi tähtien törmäyksiä.
21. toukokuuta 1860 havaittiin +7 magnitudiin kirkastunut nova.
Mikko Varo

Risto Mikko Varo (29. syyskuuta 1913 Helsinki –1995) oli suomalainen kotieläintutkija. Hän oli Helsingin yliopiston kotieläinten jalostustieteen professori 1966–1976. Hän kehitti tietotekniikkaan ja suhteelliseen arvosteluun perustuvan sonnien jälkeläisarvostelumenetelmän ja loi suomalaisen keinosiemennysjalostuksen pohjan. (Virka perustettiin ylimääräisenä virkana 1966.)
Varo väitteli 1952 ja toimi ennen professuuria Maatalouden tutkimuskeskuksen tutkijana ja erikoistutkijana 1948–1966 ja Helsingin yliopiston dosenttina 1954–1966.
Mikko Varonen

Mikko Varonen (s. 26. kesäkuuta 1979 Kitee) on suomalainen pesäpalloilija. Varonen pelasi Superpesistä kausina 1995–2007. Varonen edusti koko uransa Kiteen Palloa. Varonen voitti urallaan kolme SM-kultaa kausina 1999, 2000 ja 2005 sekä kolme SM-hopeaa kausina 1997, 2001 ja 2004. Hän pelasi ulkopelissä takakentällä. Varonen pelasi urallaan 312 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän löi 13 kunnaria ja 144 tavallista juoksua, toi 148 juoksua ja keräsi 983 kärkilyöntiä. Varonen pelasi urallaan 77 Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän löi kuusi kunnaria ja 32 tavallista juoksua, toi 33 juoksua ja keräsi 250 kärkilyöntiä. Varonen pelasi urallaan seitsemän Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän löi viisi tavallista juoksua, toi neljä juoksua ja keräsi 27 kärkilyöntiä.
Mikko Vehviläinen

Mikko Markus Vehviläinen (s. 27. helmikuuta 1979 Siilinjärvi) on suomalainen luokanopettaja, tietokirjailija ja vapaa toimittaja.
Koulutukseltaan Vehviläinen on kasvatustieteen maisteri ja valmistunut Itä-Suomen yliopistosta vuonna 2006.
Kirjallisessa tuotannossaan Vehviläinen keskittyy pääasiassa jalkapalloon, josta hänellä on taustaa pelaajana ja valmentajana. Kuopion Palloseuran kasvattina hän pelasi aikuisiällä Suomen ja Viron valtakunnallisissa sarjoissa. Valmentajana hän on suorittanut UEFA:n C-tason.
Vapaana toimittajana työskentelevän Vehviläisen kirjoittajasura alkoi vuonna 2011. Hän on kirjoittanut yli kaksisataa artikkelia noin kahdellekymmenelle suomalaislehdelle. Vehviläisen artikkeleita on julkaistu valtakunnallisesta mediasta Iltalehdessä, Sunnuntaisuomalaisessa ja entisessä Urheilulehdessä. Lisäksi hänen artikkeleitaan on julkaistu kaikkiaan neljässätoista maakuntalehdessä.
Vehviläisen esikoisteos oli keväällä 2019 julkaistu Palloluotsien kivinen tie (Aviador), joka käsittelee ulkomailla valmentaneiden suomalaisten jalkapallovalmentajien tarinoita. Vuonna 2019 julkaistiin myös Vehviläisen kasvattajaseuran Kuopion Palloseuran vaikeimpia vuosia käsitellyt teos Keltamustat kyyneleet, joka oli joukkorahoitteinen. Vuonna 2020 Vehviläinen toimi Jussi Kumpulaisen kanssa kirjoittajana niin ikään joukkorahoituksella kustannetussa kirjassa Kunnian kentät, joka esittelee pohjoissavolaista jalkapallokulttuuria. Kirjan valokuvat ovat Miska Savolaisen ja Janne Pirisen.
Vuonna 2021 julkaistu Kumpu-kirja keikkapaikka Huvikummun tarinan, jonka Vehviläinen kokosi kirjaksi yhdessä Jussi Kumpulaisen, Jouko Roivaisen ja Seppo Turpeisen kanssa. Myös Kumpu-kirja oli joukkorahoitteinen.
Vehviläisen vanhempi veli Jussi Vehviläinen on motocross-kuljettaja.
Mbandaka

| Mbandaka |
| --- | --- |

 Mbandaka
 Koordinaatit: 0°2′52″N, 18°15′21″E 
Valtio:  Kongon demokraattinen tasavalta
Maakunta:  Equateur
Väkiluku (2004):  262 864
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mbandaka (entinen ranskankielinen Coquilhatville tai hollanninkielinen Coquilhatstad ) on kaupunki Kongon demokraattisessa tasavallassa Kongo-joen varrella lähellä sen ja Tshuapa-joen yhtymäkohtaa. Kaupunki tunnettiin aiemmin nimillä Coquilhatville ja Coquilhatstad. Mbandaka on Equateur-maakunnan pääkaupunki. Vuonna 2004 kaupungissa oli vajaat 263 000 asukasta..
Mbandakassa on lentokenttä ja kaupungista on laivayhteys Kinshasaan ja Boendeen.
Historia

Kaupungin perusti vuonna 1883 Henry Morton Stanley, joka antoi sille nimeksi Equateur (päiväntasaaja). Itse asiassa kaupungintalo sijaitsee 6,6 kilometriä päiväntasaajan pohjoispuolella. Stanley asetti suuren kiven merkiksi joen rannalle kaupunkiin siihen paikkaan, jossa hän uskoi päiväntasaajan kulkevan. Kivi on samalla paikalla tänäkin päivänä.
Vuonna 1886 alkoi siirtomaakausi ja belgialaiset antoivat kaupungille nimen Coquilhatville. Maan uusi itsenäinen hallitus vaihtoi vuonna 1966 kaupungin nimen Mbandakaksi huomattavan paikallisen johtajan kunniaksi. Se oli tuolloin vastikään muodostetun Cuvette-Centralen maakunnan pääkaupunki.
Mbandaka on kansainvälisen avustusohjelman Habitat for Humanity Internationalin kotipaikka. Ohjelman perustaja Millard Fuller toimi lähetyssaarnaajana Mbandakassa 1973–1976. Asuntorakentamisesta, jonka Fuller aloitti kaupungissa 1973, tuli avustusohjelman ensimmäinen projekti, kun Fuller perusti ohjelman palattuaan Yhdysvaltoihin.
Sotavuodet ja huono hoito ovat saaneet kaupungin infrastruktuurin huonoon kuntoon, sillä laajoilla alueilla kaupungissa ei ole sähköä eikä juoksevaa vettä. Useimmat kadut ovat hiekkapintaisia teitä. Paljon ihmisiä, erityisesti hutupakolaisia, naisia ja lapsia surmattiin Kongon sisällissodan aikana.
Väestö

Mbandakassa asuu paljon mongo-heimoon kuuluvia ihmisiä, vaikka kaupungin asukkaina on moneen muuhunkin etniseen ryhmään kuuluvia. Tärkeimmät Mbandakassa puhutut kielet ovat lingala, ranska ja mongo. Katolilaisella lähetysasemalla sijaitsee suuri, Keski-Afrikan historiaa tutkiva keskus.
Kasvitieteellinen puutarha

Lähellä olevassa Ealassa on yksi Keski-Afrikan hienoimmista kasvitieteellisistä puutarhoista.[lähde? ] Ealan kasvitieteellinen puutarha perustettiin vuonna 1900, ja se edustaa Keski-Afrikan kasviston runsautta. Puutarhassa on 4 000–5 000 paikallista kasvilajia 370 hehtaarin alalla. Pinta-alasta 125 hehtaaria on erityiskokoelmia, 190 hehtaaria metsää, 50 hehtaaria marskimaata ja 7 hehtaaria savannia. Puutarhaa hoidetaan huonosti. Se on aitaamaton alue ja puustoa on hakattu suunnittelemattomasti. Lajisto on huonosti määritelty ja alueelta puuttuvat kartat ja opasteet. Viimeisimmän luettelon alueen kasveista julkaisi 1924 Goossens.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mbandaka Wikimedia Commonsissa
Mbandaka (Arkistoitu – Internet Archive) Congo Tourisme (ranskaksi)
Mihara

| Mihara (三原市) |
| --- | --- |
 Näkymä Miharan rautatieasemalle
 lippu:  Symboli
 Miharan sijainti Hiroshiman prefektuurissa
 Mihara
 Koordinaatit: 34°23′51″N, 133°04′43″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūgoku
Prefektuuri:  Hiroshiman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  471,55 km²
Väkiluku (11/2019):  93 161
 – Väestötiheys:  197,6 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kamferipuu
 – Kukka:  Intianalppiruusu
 
 https://www.city.mihara.hiroshima.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mihara (jap. 三原市, Mihara-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūgokun alueella Hiroshiman prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin keskiosassa Seton sisämeren rannikolla Nutajoen suulla. Kaupunkiin kuuluu osa Kibin ylängöstä ja muun muassa Sagishiman saari. Miharassa on 93 161 asukasta (marraskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 471,55 neliökilometriä.
Mihara kehittyi vanhastaan San’yōdō-tien varren liikenteen solmukohtana. Sengoku-kaudella vuonna 1582 Kobayakawa Takakage perusti sinne linnan, mikä jälkeen se kasvoi linnanaluskaupunkina ensin Kobayakawa-klaanin ja myöhemmin 1600-luvulta Asano-klaanin hallinnassa osana Hiroshiman daimiokuntaa. 1920-luvulta lähtien kaupunkiin sijoittui teollisuutta, etenkin tekokuitujen valmistusta ja myöhemmin esimerkiksi sementti-, kone- ja elintarviketeollisuutta. Kaupunkiin kuuluvilla maaseutualueilla tärkeitä elinkeinoja ovat riisin ja hedelmien viljely sekä karjatalous, Sagishiman saarella tuotataan mikan-mandariineja. Kaupungissa toimii Hiroshiman prefektuurin yliopiston kampus, entinen terveys- ja hyvinvointialan ammattikorkeakoulu. Kaupunkioikeudet osana Japanin nykyistä kunnallishallintoa Miharalle myönnettiin vuonna 1936, minkä jälkeen kaupunki on kasvanut useiden kuntaliitosten myötä. Vuonna 2005 siihen liitettiin Daiwan, Hongōn ja Kuin maaseutukaupungit.
Miharan kulttuuriperintöön kuuluvat Miharan linnan raunioiden lisäksi muun muassa Buttsū-jin ja Beisan-jin buddhalaiset temppelit. Mitsuki Hachiman-gūn pyhäkkö taas tunnetaan kirsikankukistaan. Osa kaupungista kuuluu Seton sisämeren kansallispuistoon. Miharaa palvelevat suurnopeusjunalinja San’yō Shinkansen sekä JR Nishi-Nihonin San’yō-päälinja ja Kure-linja. Kaupungin länsiosassa toimii Hiroshiman lentoasema.
Kuvia

Sakuravuori Miharan linnalta
Mihara Yhdysvaltain asevoimien kartassa vuonna 1945
Sagishiman saari
Hiroshiman lentoaseman rakennuksia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mihara Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Matti Puurtinen

Veli Matti Puurtinen (31. toukokuuta 1949 Savonlinna – 24. lokakuuta 2017 Tampere) oli suomalainen muusikko, kapellimestari ja säveltäjä. Hänet tunnettiin erityisesti Suomen euroviisusävelmistä ”La dolce vita” (1989, es. Anneli Saaristo) ja ”Tule luo” (1993, es. Katri Helena), sekä karsintakappaleesta "Enkelin silmin" (1991, es. Arja Koriseva). 1970-luvun loppupuolen Puurtinen toimi Turun kaupunginteatterin kapellimestarina, ja hän on säveltänyt musiikin noin 40 näytelmään, mm. vuoden 1991 musikaaliin Myrskyluodon Maija. Hänen iskelmäsävellystuotantonsa käsittää 400–500 laulua, joita ovat levyttäneet muiden muassa Lea Laven, Anita Hirvonen, Reijo Kallio, Kake Randelin, Marion ja Anneli Saaristo. Televisiossa Puurtista on nähty ja kuultu Yle TV2 -kanavan ohjelmissa kuten Tammerkosken sillalla, Thilia Thalia ja Tuttu Juttu Show.
Savonlinnan lähellä varttunut Puurtinen lähti ylioppilastutkinnon jälkeen Jyväskylään opiskelemaan pianonsoittoa, orkesterinjohtoa, teoriaa ja musiikkitiedettä. Hän pääsi vuonna 1975 Turun kaupunginteatterin kapellimestariksi mutta jäi freelanceriksi vuonna 1979.
2000-luvulla Puurtisen elämää alkoivat vaikeuttaa tinnitus ja ääniyliherkkyys. Niinpä hän esiintymisten sijasta keskittyikin yhä enemmän säveltämiseen. Vuonna 2016 hänelle myönnettiin taiteilijaeläke.
Puurtisella on kaksi jo aikuista tytärtä. Toinen tyttäristä, Satu Puurtinen, oli vuosina 2000–2007 naimisissa iskelmälaulaja Markku Aron kanssa.
Aiheesta muualla

Matti Puurtisen haastattelu ja teatterimusiikkituotantoa. (Arkistoitu – Internet Archive) Elvis ry.
Matti Puurtinen Discogs-levytystietokannassa.
Matti Puurtinen Ilona-teatteritietokannassa.
Matti Puurtinen Radio- ja tv-arkiston Ritva-tietokannassa.
Matti Puurtinen Äänitearkistossa. (Arkistoitu – Internet Archive)
Matti Puurtinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Memories (Maroon 5:n kappale)

| ”Memories” Maroon 5 |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Jordi
 Julkaistu: 20. syyskuuta 2019
 Tekijä(t): Adam Levine, Michael Pollack, Jacob Kasher, Jon Bellion, Vincent Ford, Stefan Johnson, Jordan Johnson
 Tuottaja(t): Levine, The Monsters & Strangerz
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.09
 Levy-yhtiö: 222 Records Interscope Records
Maroon 5:n muut singlet
| ”Girls Like You” 2018 | ”Memories” 2019 | ”Nobody’s Love” 2020 |
Memories on yhdysvaltalaisen popyhtye Maroon 5:n kappale, joka julkaistiin ensimmäisenä singlenä yhtyeen tulevalta seitsemänneltä albumilta Jordi syyskuussa 2019.
Kappaleen ovat kirjoittaneet Adam Levine, Michael J. Pollard, Jon Bellion, Jacob Kasher, Vincent Ford, Stefan Johnson ja Jordan Johnson. ”Memories” ylsi kotimaassaan Billboard Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 2.
Kappale on viimeinen, jossa soittaa yhtyeen pitkäaikainen basisti Mickey Madden.
Kappaleet > Digitaalinen lataus

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottaja | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Memories | Levine, Pollard, Bellion, Kasher, Ford, S. Johnson, J, Johnson | Levine, The Monsters and the Strangerz | 3.09 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 3.09 |  |  |  |  |  |
Mira Salo

Mira Salo (s. 5. helmikuuta 1982 Kaavi) on suomalainen malli, joka asuu nykyisin Helsingissä. Hän on elänyt lapsuutensa Karkkilassa. Hänet valittiin vuoden 2004 Miss Suomeksi ja vuoden 2005 Miss Baltic Seaksi. Miss Scandinavia -kilpailussa hän oli 1. perintöprinsessa ja Miss Eurooppa -kilpailussa hän pääsi finaaliin. GlobalBeauties.com-sivusto valitsi hänet vuoden 2004 kauneimmaksi kasvoksi kaikista ulkomaisten kilpailujen osallistujista.
Salo tekee yhä mallintöitä Paparazzi-toimiston kautta ja opiskeli Turun yliopistossa. Muu koulutus klinikkaeläinhoitaja. Salo avioitui vuoden 2015 helmikuussa ja pariskunta haki yhdessä eroa huhtikuussa 2016. Heillä on yksi tytär. Nykyään Salo työskentelee kosmetiikan maahantuonnissa.  Salo otti avioliitossa miehensä sukunimen Näppäri, mutta vaihtoi erottuaan sen takaisin tyttönimeensä Salo.
Matias Rinta-aho

| Matias Rinta-aho |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. syyskuuta 1992 (ikä 32) Vimpeli,  Suomi
Pesäpalloilija
Lempinimi:  Maasturi
Ulkopelipaikka:  Sieppari
Seura:  Vimpelin Veto
Pelaajaura
Junioriseurat
1998-2009:  Vimpelin Veto
Ammattilaisjoukkueet
2010-2014 →2013 →2013:  Vimpelin Veto Alajärven Ankkurit Ylivieskan Kuula
Matias Rinta-aho (s. 7. syyskuuta 1992 Vimpeli) on suomalainen pesäpalloilija. Hän edustaa Superpesiksessä pelaavaa Vimpelin Vetoa. Ulkopelipaikaltaan Rinta-aho on sieppari, ja hänen sisäpeliroolinsa on kotiuttaja.
Rinta-aho pelasi kesällä 2013 neljä ottelua lainalla Alajärven Ankkureiden joukkueessa.[lähde? ]
Tilastot

Lähde: Pesiksen Maailma
Tilastot > Superpesis-ura

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Joukkue | Ottelut | Lyödyt | Tuodut | Kärkilyönnit |
| 2009 | Veto | 2 | 0 + 0 | 0 | 0 |
| 2010 | Veto | 1 | 0 + 1 | 0 | 1 |
| 2011 | Veto | 23 | 1 + 13 | 7 | 41 |
| 2012 | Veto | 25 | 4 + 22 | 19 | 80 |
| 2013 | Veto | 18 | 1 + 19 | 4 | 36 |
|  | Ankkurit | 4 | 0 + 3 | 2 | 15 |
| 2014 | Veto | 29 | 1 + 38 | 20 | 81 |
| 2015 | KPL | 24 | 1 + 29 | 4 | 68 |
| 2016 | Veto | 28 | 6 + 52 | 34 | 132 |
| 2017 | Veto | 27 | 4 + 48 | 20 | 108 |
| 2018 | Veto | 23 | 7 + 42 | 22 | 110 |
| 2019 | Veto | 27 | 0 + 29 | 26 | 100 |
| 2020 | Veto | 24 | 3 + 38 | 7 | 87 |
| 2021 | Veto | 27 | 2 + 60 | 13 | 135 |
| 2022 | Veto | 26 | 4 + 26 | 27 | 94 |
| 2023 | Veto | 15 | 1 + 18 | 8 | 46 |
Saavutukset > Pelaajana

4 SM-kultaa: 2010, 2016, 2017, 2022
5 SM-hopeaa: 2011, 2012, 2013, 2014, 202€
4 SM-pronssia: 2009, 2018, 2020, 2021
3 Itä-Länsi-ottelua: 2016, 2021, 2022
Superpesiksen kuukauden pelaaja, heinäkuu 2021
Nuorten Superpesiksen vuoden pelaaja: 2011
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Matias Rinta-aho Wikimedia Commonsissa
Vimpelin Veto – Superpesis
J. Ammesmäki |
 S. Haapakoski |
 T. Hanhisalo |
 M. Haukkala |
 O. Heikkala |
 J. Heimonen |
 T. Isoketo |
 M. Kanala |
 S. Lassila |

 T. Lönnmark |
 J. Mäkelä |
 H. Puputti |
 M. Rantalahti |
 A. Ruuska |
 J. Suominen |
 T. Virkkala |
Pj. S-P Kivimäki |
2. pj. J. Haapakoski
Mate Krešimir Tomljenović

| Mate Krešimir Tomljenović> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. elokuuta 1993 (ikä 31)  Zagreb, Kroatia
Kansalaisuus:   arabiemiirikuntalainen  kroatialainen
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  75 kg
Seura
Seura:  Abu Dhabi Storms
Sarja:  EIHL
Pelinumero:  33
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2013–
Aik. seurat:  HC 07 Detva (Slovakia I) Medveščak Zagreb (KHL) JKH GKS Jastrzębie (Puola) Medveščak Zagreb II (Slovenia) Chevaliers Annecy (Ranska 1)
Mate Krešimir Tomljenović (s. 3. elokuuta 1993 Zagreb, Kroatia) on kroatialais-arabiemiirikuntalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Abu Dhabi Stormsin joukkueessa Arabiemiraattien pääsarjassa EIHL-liigassa.
Ura > Seuraura

Tomljenović on KHL Mladostin kasvatti. Hän siirtyi jo 14-vuotiaana Slovakiaan MHK Dubnican paitaan kaudeksi 2008–2009. Kaudeksi 2010–2011 Tomljenović vaihtoi HKm Zvoleniin. Kaudella 2011–2012 hän kävi yhden ottelun verran lainalla kotimaassaan Medveščak Zagrebin väreissä Itävallan Erste Bank Eishockey Ligassa. Tomljenović palasikin kesken kauden 2012–2013 Zvolenista Medveščakiin. Hän pelasi kautensa lähinnä seuran A-nuorissa Itävallan A-junioriliigassa, mutta debytoi myös Medveščakin kakkosjoukkueessa Kroatian pääsarjan pudotuspeleissä, jotka päättyivät mestaruuteen.
Kaudeksi 2013–2014 Tomljenović palasi taas Slovakiaan ja siirtyi maan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle 1. ligan HC 07 Detvaan. Hän pelasi siellä kauden aikana kuitenkin vain kaksi ottelua. Kaudeksi 2014–2015 Tomljenović palasi kaksivuotisella KHL-sopimuksella Medveščak Zagrebiin. Hän pelasi kautensa suurimmaksi osaksi Itävallan A-junioriliigaa seuran A-nuorissa. Tomljenović pelasi myös Medveščakin kakkosjoukkueessa torjuen Kroatian-mestaruuden. Hän pelasi ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan KHL-ottelunsa 21. helmikuuta 2015 Dinamo Riikaa vastaan. Tomljenović toimi Medveščakin aloittavana maalivahtina ja pelasi ottelun ensimmäisen erän torjuen kuusi kertaa ja päästäen kolme maalia. Erän jälkeen hänet joukkueen maalinsuulla korvasi Cal Heeter.
Tomljenović siirtyi kaudeksi 2015–2016 vuoden mittaisella sopimuksella Puolan Polska Hokej Ligassa pelaavan JKH GKS Jastrzębien maalinsuulle. Hän jäi runkosarjassa joukkueen selkeäksi kakkosmaalivahdiksi David Zabolotnylle, mutta pelasi Jastrzębien kolmesta playoff-ottelusta kaksi. Kaudeksi 2016–2017 Tomljenović palasi Medveščak Zagrebin kakkosjoukkueeseen pelaamaan Slovenian pääsarjaa. Hän puki kauden aikana seuran paidan myös kahteen KHL-otteluun.
Ura > Maajoukkueura

Tomljenović edusti Kroatiaa IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2014, 2015, 2016, 2017 ja 2018. Hän pelasi myös II-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2011. Tomljenovićilla oli lohkon paras torjuntaprosentti (92,7 %) ja päästettyjen maalien keskiarvo (1,44) ja hänet valittiin turnauksen parhaaksi maalivahdiksi. Tomljenović pelasi myös IIA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2012 ja 2013, joista Kroatia voitti jälkimmäisen. Hänellä oli myös vuoden 2013 turnauksen paras päästettyjen maalien keskiarvo (1,60). Tomljenović pelasi myös Sotšin olympiakisojen 2014 ja Pyeonchangin olympiakisojen 2018 karsinnoissa.
Tomljenović pelasi myös alle 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2011 sekä IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2012 ja 2013. Hänet valittiin kahdessa jälkimmäisessä turnauksessa Kroatian parhaaksi pelaajaksi.
Saatuaan maan kansalaisuuden Tomljenović siirtyi edustamaan Arabiemiirikuntien jääkiekkomaajoukkuetta vuonna 2023.