stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ketomaruna
Ulkonäkö

Ketomaruna kasvaa 20–80 senttimetriä korkeaksi ja kukkii elo–syyskuussa pujon jälkeen. Kasvin hoikka, pysty varsi on punertavanruskea ja kalju, ja lehdet ovat varressa kiinni kierteisesti; perämerenmarunalla varsi on karvainen. Lehdet ovat varren alaosassa ruodilliset ja lavoiltaan kaksi tai kolme kertaa pariliuskaiset ja varren yläosassa ruodittomat ja lavoiltaan yksi tai kaksi kertaa pariliuskaiset. Lehtiliuskat ovat kapeat, paksuhkot ja ohuen nukan peitossa, mutta kaljuuntuvat vanhemmiten. Kukat ovat kellanruskeat tai punertavat ja muodostavat runsaita, puolipallomaisia mykeröitä. Mykeröiden keskellä on kalju kehräkukka ja niitä ympäröi 1,5–2,5 millimetriä leveä kehto. Perämerenmarunalla mykerö on kapeampi, kehto leveämpi (3,0–4,5 mm) ja kehräkukat kärkiosastaan karvaiset.
Pujoallergiset voivat herkistyä ketomarunan siitepölylle ja kärsiä allergiaoireista kukinnan aikana.
Levinneisyys

Ketomarunaa tavataan merenrannoilla Etelä- ja Lounais-Suomessa sekä Oulun ja Kemin seudulla. Se on levinnyt jonkin verran myös sisämaahan radanvarsia pitkin. Perämerenketomaruna kasvaa nimensä mukaisesti ainoastaan Perämeren rannoilla ja on rauhoitettu ja äärimmäisen uhanalainen Suomessa.
Aiheesta muualla

Lampinen, R. & Lahti, T. 2017: Kasviatlas 2016. Helsingin yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki. Kasviatlas 2016: Ketomarunan (Artemisia campestris) levinneisyys Suomessa Viitattu 13.1.2021
Ketomaruna – Artemisia campestris Suomen Lajitietokeskus. Viitattu 13.1.2021.
Ketomarunan tunnistaminen.
Koliitti

Koliitti on paksusuolen tulehdus. Haavainen koliitti kuuluu kroonisiin tulehduksellisiin suolistosairauksiin.
Koliikki

| Koliikki |
| --- | --- |

Luokitus
ICD-10:  R10.4
ICD-9:  789.7
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Koliikki tarkoittaa vauvan pitkäkestoisia itkujaksoja, joita eivät helpota vanhempien lohdutus, imetys tai muutkaan tavalliset itkuun auttavat keinot. Koliikin oireita on keskimäärin joka kymmenennellä lapsella. Koliikkiin ei ole hoitoa, eikä sen syytä tunneta.
Lapsen itku alkaa yleensä lisääntyä 2-3 viikon iässä. Vaikka itku kuuluukin normaaliin vauvan kehitykseen ensimmäisten elinkuukausien aikana, lisääntynyt itkuisuus eli koliikki rasittaa usein lapsen vanhempia ja lähipiiriä. Koliikki-itku ei ole aina kovaäänistä huutoa, vaan suurimmaksi osaksi tyytymäntöntä ääntelyä, tai niin sanottua "kitinää". Se ei ole vahingollista lapselle ja häviää itsestään noin kolmen kuukauden iässä. Esimerkiksi tutkimuksissa käytetyn virallisen määritelmän mukaan koliikkilapsi itkee kolme tuntia päivässä, vähintään kolmena päivänä viikossa. Koliikista voidaan kuitenkin puhua jos lapsi itkee säännöllisesti useita tunteja päivässä.
Syitä koliikkiin ei tunneta. Sen epäillään johtuvan useista tekijöistä, jotka ovat yksilöllisiä. Usein arvellaan, että erityisesti suoliston oireilla on vaikutusta koliikin esiintymiseen.
Kon-Tiki (elokuva)

| Kon-Tiki |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Joachim Rønning  Espen Sandberg 
Käsikirjoittaja:  Petter Skavlan
Perustuu:  Thor Heyerdahlin omaelämäkerralliseen kirjaan Kon-Tiki
Tuottaja:   Jeremy Thomas  Aage Aaberge 
Säveltäjä:  Johan Söderqvist
Kuvaaja:  Geir Hartly Andreassen
Leikkaaja:   Per-Erik Eriksen  Martin Stolz 
Tuotantosuunnittelija:  Karl Júlíusson
Pääosat:   Pål Sverre Valheim Hagen  Andres Baasmo Christiansen  Tobias Santelmann  Gustaf Skarsgård  Odd-Magnus Williamson  Jakob Oftebro  Agnes Kittelsen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Norja  Tanska  Saksa  Ruotsi  Yhdistynyt kuningaskunta 
Tuotantoyhtiö:   Film i Väst  Recorded Picture Company 
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:  24. elokuuta 2012
Kesto:   119 min  114 min (englanninkielinen versio) 
Alkuperäiskieli:   norja  englanti  ranska  ruotsi 
Budjetti:  93 milj. NOK
Tuotto:  22 842 887 USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kon-Tiki on historiallinen draamaelokuva vuodelta 2012. Sen ovat ohjanneet Joachim Rønning sekä Espen Sandberg, ja käsikirjoittanut Petter Skavlan.
Elokuva pohjautuu tutkimusmatkailija Thor Heyerdahlin vuonna 1947 tekemään tutkimusmatkaan ja hänen siitä kirjoittamaansa kirjaan. Kon-Tiki oli Heyerdahlin aluksen nimi.
Elokuva on kansainvälinen yhteistuotanto Norjan, Tanskan, Saksan, Ruotsin sekä Yhdistyneen kuningaskunnan välillä, ja se kuvattiin pääasiassa Maltalla. Elokuvasta kuvattiin poikkeuksellisesti kaksi versiota; alkuperäinen norjankielinen sekä englanninkielinen kansainväliselle yleisölle.
Ehdokkuudet

Kon-Tiki oli ehdolla parhaan vieraskielisen elokuvan kategoriassa sekä Oscar-gaalassa että myös Golden Globe -gaalassa, ensimmäisenä norjalaisena elokuvana kautta aikojen. Oscar-ehdokkuus oli maan elokuvien viides.
Heyerdahlin retkestä oli tehty aiemmin vuonna 1950 dokumenttielokuva, joka voitti parhaan dokumenttielokuvan Oscarin.
Aiheesta muualla

Kon-Tiki (elokuva) Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Kjetil Jansrud

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kjetil Jansrud |  Kjetil Jansrud |  Kjetil Jansrud |  |
Maa:   Norja
Miesten alppihiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Sotši 2014 | supersuurpujottelu |  |
|  Hopeaa | Vancouver 2010 | suurpujottelu |  |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 | syöksylasku |  |
|  Pronssia | Sotši 2014 | syöksylasku |  |
|  Pronssia | Pyeongchang 2018 | supersuurpujottelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Åre 2019 | syöksylasku |  |
|  Hopeaa | Vail / Beaver Creek 2015 | alppiyhdistetty |  |
|  Hopeaa | Sankt Moritz 2017 | supersuurpujottelu |  |
| Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Maribor 2004 | suurpujottelu |  |
|  Hopeaa | Bardonecchia 2005 | alppiyhdistetty |  |
Kjetil Jansrud (s. 28. elokuuta 1985 Stavanger, Norja) on norjalainen alppihiihtäjä. Hän on supersuurpujottelun olympiavoittaja sekä syöksylaskun ja supersuurpujottelun maailmancupin voittaja.
Ura > Arvokisat

Jansrud sai hopeaa junioreiden MM-kilpailujen suurpujottelussa Mariborissa 2004. Torinon olympialaisissa 2006 hän oli alppiyhdistetyssä kymmenes ja Val d'Isèren MM-kilpailuissa 2009 samassa lajissa yhdeksäs. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän sijoittui suurpujottelussa hopealle, superyhdistetyssä yhdeksänneksi ja supersuurpujottelussa 12:nneksi. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 hän oli suurpujottelussa viides ja superalppiyhdistetyssä kymmenes. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sai syöksylaskussa pronssia ja supersuurpujottelussa kultaa. Superalppiyhdistetyssä hän oli neljäs. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 hän sai superalppiyhdistetyssä hopeaa sekä sijoittui supersuurpujottelussa neljänneksi ja syöksylaskussa 15:nneksi. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti supersuurpujottelussa hopeaa ja oli syöksylaskussa neljäs. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän saavutti hopeaa syöksylaskussa, pronssia supersuurpujottelussa ja oli seitsemäs alppiyhdistetyssä. Vuoden 2019 MM-kilpailuissa Åressa Jansrud voitti syöksylaskusta uransa ensimmäisen maailmanmestaruuden. Supersuurpujottelussa hän oli 22:s. Cortina d’Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui syöksylaskussa kahdeksanneksi ja supersuurpujottelussa 12:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui supersuurpujottelussa 23:nneksi.
Ura > Muut kilpailut

Jansrud voitti Euroopan cupin kokonaiskilpailun sekä pujottelu- ja suurpujottelucupit kaudella 2004–2005.
Aiheesta muualla

Kjetin Jansrudin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kuolemainen (Ähtäri, itäinen)

| Kuolemainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°29′53″N, 24°25′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Liesjärveen 
Järvinumero:  35.484.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  166,6 m  
Rantaviiva:  0,432 km  
Pinta-ala:  1,121 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuolemainen 
Kuolemainen on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Aittolamminperän kylän lähellä sijaitseva lampi. Samassa kohtaa on toinenkin saman niminen lampi, joista tämä lampi on niistä itäisempi ja pienempi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Liesjärven valuma-alueeseen (35.484) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 166,6 metriä mpy.
Koiralampi (Soini)

| Koiralampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°55′44″N, 24°18′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskujoki:  suo-oja Ryöstöjärveen 
Järvinumero:  14.674.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  184,9 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,683 km  
Pinta-ala:  1,885 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoiralampi 
Koiralampi  on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa  Huosianmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 240 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Mustapuron valuma-alueeseen (14.674) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 184,9 metriä mpy.
Kladderadatsch

Ensimmäisen numeron etusivu.
Kladderadatsch oli saksalainen poliittinen pilalehti, jonka David Kalisch perusti vuonna 1848. Nimi johtuu Pohjois-Saksassa käytetystä onomatopoeettisesta huudahduksesta, joka kuvaa kilisevää tai rämisevää ääntä, joka syntyy lasin, jonkin metallin tai muun sellaisen putoamisesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kladderadatsch Wikimedia Commonsissa
Kesäolympialaiset 2032

Vuoden 2032 kesäolympialaiset järjestetään vuonna 2032 Brisbanessa, Australiassa. Tämä on kolmas kerta, kun Australiassa järjestetään kesäolympialaiset. Aikaisemmin maassa kesäolympialaisia on järjestetty vuonna 1956 Melbournessa ja vuonna 2000 Sydneyssä. Australiasta tulee Yhdysvaltain jälkeen toinen maa, jossa kesäkisat on pidetty kolmessa eri kaupungissa.
Kisojen isäntäkaupunki valittiin Kansainvälisen olympiakomitean kokouksessa 21. heinäkuuta 2021. Kisat myönnettiin Brisbanelle yksimielisesti. Edellisen kerran näin oli tapahtunut, kun Los Angeles sai vuoden 1984 kesäolympialaiset. Brisbanen lisäksi vakavasti ehdolla olivat olleet Intian Ahmedabad, Indonesian Jakarta ja Qatarin Doha, mutta KOK:n johtokunta ei kannattanut yhtäkään niistä isäntäehdokkaaksi.
Käännös suomeksi
Kaukaloinen (Jämsä)

| Kaukaloinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°57′33″N, 24°57′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Järvinumero:  14.514.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,5 m 
Rantaviiva:  0,7 km 
Pinta-ala:  0,02 km² 
 fiKaukaloinen 
Kaukaloinen on Jämsän länsiosassa sijaitseva noin kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kuusitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 81 kilometriä koilliseen.
Maantiede

Kaukaloisen pituus kaakosta luoteeseen on 250 metriä, sen leveys on runsaat sata metriä. Kaukaloinen on saareton, sen pohjoisrannalle saapuu laskuoja luoteesta ja sen etelärannalta lähtee laskuoja kaakkoon. Noin 200 metriä Kaukaloisesta lounaaseen sijaitsee Reivinginjärvi. Kantatie 56 kulkee noin 300 metriä järven koillispuolitse, tien pohjoispuolella levittäytyy Ruotsinsuo.
Kaukaloinen kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Kaukaloinen on Lahnajoen alueen läntisiä vakavesiä.
Suomessa on kolme Kaukaloinen-nimistä yli hehtaarin laajuista vakavettä. Kaksi niistä sijaitsee Pohjanmaalla.
Aiheesta muualla

Fishing.fi: Kaukaloinen
(14.5)
Klaava Media

| Klaava Media |
| --- | --- |
Perustettu:  2010
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  kirjankustannus
Omistaja:  Andalys Oy
Kotisivu:  klaava.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Klaava Media on kirjankustantamo, joka on erikoistunut sähkökirjojen tuotantoon. Suomalainen sähköisen kirjallisuuden pioneeriyritys julkaisi ensimmäisen e-kirjansa vuonna 2010. Kustantajan julkaisuohjelma on laajentunut suomenkielisistä e-kirjoista myös englanninkielisiin teoksiin ja multimediakirjoihin. Klaava Median omistaa Andalys Oy.
Aiheesta muualla

Klaava Median kotisivut.
Kristinusko Belgiassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Belgiassa. Belgian väestöstä valtaosa, 57,1 prosenttia, kuuluu roomalaiskatoliseen kirkkoon. Muita merkittäviä kristittyjä kirkkokuntia ovat protestantit (2,3 % väestöstä) sekä muut kristityt (2,8 % väestöstä).
Pyhän Mikaelin ja Gudulan katedraali Brysselissä.
Historia

Belgia on ollut perustuslaillinen monarkia vuodesta 1830, joka on jakautunut kielialueittain federalisoituun hallintojärjestelmään. Belgia on yksi Euroopan unionin perustajajäsenistä ja Euroopan komission sekä neuvostojen kotipaikka. Monet eurooppalaiset kirkot ja ekumeeniset järjestöt ovat perustaneet toimistojaan Brysseliin.
Katolinen kirkko on Belgian enemmistökirkko. Uskonpuhdistuksella oli historiallisesti vahva vaikutusalueella. Alankomaiden itsenäisyystaistelu ja vastauskonpuhdistus johtivat kuitenkin katolisen kirkon uudelleenperustamiseen.
Protestanttisten ryhmien ja muiden pienten kirkkojen suhteet katoliseen kirkkoon ovat pitkään olleet vaikeat. Protestanteista noin 50 prosenttia koostuu evankelikaalisista ja helluntailaisista ryhmistä. Yhdessä karismaattisten yhteisöjen kanssa ryhmät muodostavat noin 3 prosenttia Belgian kristityistä. Ortodoksien määrä Belgiassa on pieni.
Kirkkojenväliset järjestöt

Belgiassa anglikaanista, katolista, ortodoksista ja yhdistynyttä protestanttikirkkoa yhdistää neuvoa-antava elin. Belgiassa toimii kaksi MEA:n alaisuuteen kuuluvaa liittoa: flanderin ja ranskankielisen alueen mukaisesti.
Koiralampi (Viitasaari, Kiminki)

| Koiralampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°04′09″N, 26°01′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskupuro:  puro Nuottalampeen 
Järvinumero:  14.427.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,407 km  
Pinta-ala:  1,061 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoiralampi 
Koiralampi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Kimingin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Suotajärven valuma-alueeseen (14.427) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134 metriä mpy.
Kolkkatähkät

| Kolkkatähkät |
| --- | --- |
 Silkkikolkkatähkä (Tetrapogon villosus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Kolkkatähkät Tetrapogon  Desf.
Katso myös
   Kolkkatähkät Wikispeciesissä   Kolkkatähkät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolkkatähkät (Tetrapogon) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi viisi lajia.
Lajeja

Tetrapogon bidentatus
Tetrapogon cenchriformis
Tetrapogon ferrugineus
Tetrapogon roxburghiana – huiskukolkkatähkä (syn. Chloris roxburghiana)
Tetrapogon tenellus
Tetrapogon villosus – silkkikolkkatähkä
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tetrapogon
Kaukalopikaluistelu olympialaisissa

Kaukalopikaluistelu on ollut talviolympialaisten kilpailuohjelmassa virallisena lajina vuoden 1992 talviolympialaisista lähtien. Vuoden 1988 talviolympialaisissa se oli näytöslajina. Menestynein maa olympialaisten kaukalopikaluistelussa on Etelä-Korea.
Tapahtumat

|  Kaukalopikaluistelu> Miesten kilpailut |  Kaukalopikaluistelu> 88 |  Kaukalopikaluistelu> 92 |  Kaukalopikaluistelu> 94 |  Kaukalopikaluistelu> 98 |  Kaukalopikaluistelu> 02 |  Kaukalopikaluistelu> 06 |  Kaukalopikaluistelu> 10 |  Kaukalopikaluistelu> 14 |  Kaukalopikaluistelu> 18 |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |  Kaukalopikaluistelu>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miesten 500 m | (n) | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Miesten 1 000 m | (n) | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Miesten 1 500 m | (n) | - | - | - | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Miesten 3 000 m | (n) | - | - | - | - | - | - | - | - |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Miesten 5 000 m viesti | (n) | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naisten kilpailut | 88 | 92 | 94 | 98 | 02 | 06 | 10 | 14 | 18 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naisten 500 m | (n) | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naisten 1 000 m | (n) | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naisten 1 500 m | (n) | - | - | - | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naisten 3 000 m | (n) | - | - | - | - | - | - | - | - |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naisten 3 000 m viesti | (n) | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
* (n) = näytöslaji
Mitalitaulukko

| Kaukalopikaluistelun olympiamitalit> Sija | Kaukalopikaluistelun olympiamitalit> Maa | Kaukalopikaluistelun olympiamitalit> Kultaa | Kaukalopikaluistelun olympiamitalit> Hopeaa | Kaukalopikaluistelun olympiamitalit> Pronssia | Kaukalopikaluistelun olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Etelä-Korea | 21 | 12 | 9 | 42 |
| 2 |  Kiina | 9 | 13 | 8 | 30 |
| 3 |  Kanada | 8 | 11 | 9 | 28 |
| 4 |  Yhdysvallat | 4 | 6 | 9 | 19 |
| 5 |  Venäjä | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 6 |  Italia | 1 | 3 | 4 | 8 |
| 7 |  Japani | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 8 |  Australia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 9 |  Bulgaria | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 10 |  Alankomaat | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10 |  Iso-Britannia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10 |  Pohjois-Korea | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10 |  Yhdistynyt joukkue | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 48 | 48 | 48 | 144 |
Lähde: Short Track Speed Skating Sports Reference. Viitattu 2.1.2017. (englanniksi)
Kotiseutupolku

Suomen Kotiseutuliitto on valinnut ”Vuoden kotiseutupolun” vuodesta 2009 alkaen. Ensimmäiseksi vuoden kotiseutupoluksi valittiin Tampereella sijaitseva ”Pate Mustajärven Ikuri – Suomirockin legendan kotiseutupolku”. Vuoden 2010 kotiseutupoluksi valittiin Suomussalmen Ämmänsaaren kulttuurikävely ”Kotiseutukävelyllä Suomussalmella”.
Kitapurjeen kohottajalihas

Suulaen lihasten ruumiinavaus takaa päin. Nuoli osoittaa kitapurjeen kohottajalihaksen paikan.
Poikkileikkaus korvasta sivulta päin, kitapurjeen kohottajalihas kulkee korvatorven vieressä.
Kitapurjeen kohottajalihas (lat. musculus levator veli palatini) on paksu ja nauhamainen lihas ihmisen päässä, joka kohottaa pehmeää suulakea eli kitapurjetta. Kyseessä on parillinen lihas, joita on kaksi lateraalisesti sisäsieraimiin (lat. apertura nasalis posterior) nähden. Toimiessaan lihas nostaa kitapurjeen takaosaa ja vetää sitä hieman taaksepäin. Yhdessä lähellä olevan tensor veli palatini -lihaksen kanssa kitapurjeen kohottajalihas tekee pehmeästä suulaesta kireän horisontaalisen levyn, joka erottaa nenänielun suunielusta. Näiden lihasten tärkeä tehtävä on nenänielun sulkeminen nielaistaessa.
Kitapurjeen kohottajalihas lähtee ohimoluun tympaanisen osan (lat. pars tympanica oss temporale) alapinnasta läheltä korvatorvea ja kulkee suulaen aponeuroosiin (lat. aponeurosis palatina). Lihasta hermottaa vagushermosta lähtevä haara, kuten useimpia muita suulaen ja kurkun lihaksia.
Kotiseutuoikeus

Kotiseutuoikeus (ruots. hembygdsrätt) on Ahvenanmaan maakunnassa käytössä oleva oikeus, jonka perusteella vain kotiseutuoikeuden omaava henkilö on oikeutettu äänestämään maakuntapäivävaaleissa, omistamaan tai hallinnoimaan kiinteää omaisuutta tai harjoittamaan elinkeinoa. Kotiseutuoikeutta ei kuitenkaan vaadita Ahvenanmaalle muuttavilta.
Ahvenanmaan itsehallinto ja kotiseutuoikeus pohjautuvat vuonna 1921 Kansainliiton tekemään kompromissipäätökseen, jossa maakunnan hallinto annettiin Suomelle edellyttäen, että se takasi paikalliselle väestölle sen ruotsin kielen, kulttuurin, paikalliset tavat ja itsehallintojärjestelmän.
Kotiseutuoikeuden saavat kaikki alaikäiset, joiden toisella vanhemmalla on se. Hakemuksen perusteella kotiseutuoikeuden voivat saada sellaiset henkilöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot:
Suomen kansalaisuus
Tyydyttävä ruotsin kielen taito
On kirjoilla Ahvenanmaalla
On asunut Ahvenanmaalla vähintään 5 vuotta
Vaadittu Ahvenanmaalla asuttu aika lyhenee 3 vuoteen, mikäli hakijalla on aikaisemmin ollut kotiseutuoikeus, vähintään toisella hänen vanhemmistaan on sellainen, hän on aikaisemmin asunut Ahvenanmaalla yhtäjaksoisesti 5 vuotta tai 7 vuotta katkonaisesti. Kotiseutuoikeuden voi menettää mikäli menettää Suomen kansalaisuuden tai asuu yhtäjaksoisesti Ahvenanmaan ulkopuolella yli 5 vuotta.
Henkilöt, joilla on Ahvenanmaan kotiseutuoikeus ja jotka ovat asuneet maakunnassa ennen 12. syntymäpäiväänsä, on vapautettu asevelvollisuudesta.