stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lost & Found

Lost & Found eli ”Lostari” oli Helsingin Punavuoressa sijainnut yökerho. Se mainosti itseään Suomen ainoana heteroystävällisenä homobaarina.
Vuonna 1996 Annankatu 6:een avattu Lost & Found oli alkuun nimenomaan seksuaalivähemmistöjen suosima, mutta sen löysivät pian myös musiikki- ja viihdealan julkkikset käteväksi paikaksi viettää iltaa herättämättä suurta huomiota. Yökerhon vakioasiakkaita olivat muun muassa Jussi 69, Terhi Kokkonen ja Wallu Valpio. Suosionsa huipulla olleen HIM-yhtyeen Ville Valokin oli kanta-asiakas, kunnes tuli haastattelussa maininneeksi Lost & Foundin eikä enää voinut olla ”Lostarissa” rauhassa faneiltaan. Rumpalit kokoontuivat keskustelemaan ammattiasioistaan tietyssä osassa yökerhoa ja kutsuivat yhteisöään nimellä ”Drummers' Association of Lost & Found”.
Ravintola lopetti toimintansa 9.10.2011 kannattamattomana.
Lise Daoust

Lise Daoust (s. 15. toukokuuta 1950 Montreal) on kanadalainen huilisti. Hän opiskeli muun muassa Pariisin konservatoriossa vuosina 1972–1975 Alain Marionin, Christian Lardén ja Jean-Pierre Rampalin johdolla. Hän on opettanut muun muassa Montrealin yliopistossa vuodesta 1980 alkaen. Vuonna 2009 hänet nimitettiin Kanadan musiikkikeskuksen lähettilääksi.
Daoust on kantaesittänyt Alain Gagnonin teoksen Trois solos d'un personnage (1977) ja René Lussierin teoksen Zone grise (1990). Vuonna 1990 hän piti Karlheinz Stockhausenin Kathinkas Gesang als Luzifers Requiem (huilulle ja nauhalle) Pohjois-Amerikan ensiesityksen. Tätä teosta hän oli opiskellut säveltäjän itsensä ja huilisti Kathinka Pasveerin johdolla.
Levantin kyy

| Levantin kyy |
| --- | --- |

Kirjailija:  Matti Rönkä
Kieli:  suomi
Genre:  rikoskirjallisuus
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  2013
Sivumäärä:  248
ISBN:  951-20-9310-6
Sarja: Viktor Kärppä
Edeltävä:  Väärän maan vainaja
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Levantin kyy on Matti Röngän kirjoittama vuonna 2013 julkaistu rikosromaani, jonka kustansi Gummerus. Rönkä on ilmoittanut Levantin kyyn päättävän Viktor Kärppä -sarjan.
Juoni

Maahanmuuttajanuorten joukko tekee ilkivallantekoja Kärpän kotilähiössä. Hänellä on edelleen rakennusalan yrityksensä jonka kaikki toimet eivät ole aina lainmukaisia. Yhdessä veljensä Aleksein kanssa Viktor myy Ikealle puutavaraa metsäpalstalta Venäjän Karjalassa. Samaan aikaan Viktorin vanhan ystävän tytär Darja saapuu Helsinkiin ja muuttaa Kärpän omistamaan vuokra-asuntoon. Kysymys ei kuitenkaan ole pelkästä opiskelusta, sillä Darja alkaa harjoittaa asunnossa prostituutiota. Tapahtumien keskellä Viktor alkaa tuntea itsensä vanhaksi. Romaanin lopussa tapahtumat johtavat ampumavälikohtaukseen jossa sarjan keskeistä henkilöä ylikonstaapeli Teppo Korhosta ammutaan.
Leo Vatanen

Leo Verneri Vatanen (13. toukokuuta 1941 Tampere – 11. kesäkuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, koulutukseltaan oikeustieteiden kandidaatti ja ekonomi. Hän oli Tampellan toimitusjohtaja 1983–1988 ja hallituksen puheenjohtaja 1995–1996.
Vatanen valmistui oikeustieteiden kandidaatiksi 1964 ja ekonomiksi 1967. Hän oli Kymenlaakson kauppakamarin toimitusjohtaja 1968–1970, Tampellan lakimies 1970–1973, talouspäällikkö 1973–1974, talousjohtaja 1975 ja toimitusjohtaja 1983–1988.
Aiheesta muualla

Leo Vatasen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Lise Rønne

| Lise Rønne |
| --- | --- |
 Lise Rønne Eurovision laulukilpailussa
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. marraskuuta 1978 (ikä 45) Viborg, Tanska
Ammatti:  Televisiojuontaja
Lise Rønne (s. 1. marraskuuta 1978 Viborg, Tanska) on tanskalainen juontaja. Hän juonsi tanskan The X Factor ohjelmaa neljä kautta ja Dansk Melodi Grand Prix -kilpailun vuonna 2011. Rønne valittiin juontajaksi vuoden 2014 Eurovision laulukilpailulle yhdessä Nikolaj Koppelin ja Pilou Asbækin kanssa.
Lim Giong

Lim Giong
Lim Giong (kiin. 林強; s. 7. kesäkuuta 1964 Changhua) on taiwanilainen näyttelijä ja muusikko. Hän on paitsi elektronisen musiikin esittäjä, myös useiden elokuvien musiikin säveltäjä. Näyttelijänä hän on esiintynyt esimerkiksi Hou Hsiao-Hsienin elokuvissa.
Aiheesta muualla

Lim Giong Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Lipton Cockton in the Shadows of Sodoma

| Lipton Cockton in the Shadows of Sodoma |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Jukka Uusitalo 1995.
Ohjaaja:  Jari Halonen
Käsikirjoittaja:  Jari Halonen
Tuottaja:  Heikki Ahonius
Säveltäjä:  Tuomas Kantelinen
Kuvaaja:   Timo Heinänen
Lavastaja:  Jukka Uusitalo Ilmari Hakala
Pääosat:  Jorma Tommila Tarja-Tuulikki Tarsala Hannu Huuska
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Mondo Furioso Filmproductions Zentropa Entertainments
Ensi-ilta:  21. huhtikuuta 1995
Kesto:  83 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lipton Cockton in the Shadows of Sodoma on Jari Halosen ohjaama suomalainen science fiction- ja toimintaelokuva vuodelta 1995. Elokuva sijoittuu vuoteen 2037, jolloin Euroopan liittovaltiossa toimiva yksityisetsivä Lipton Cockton alkaa tutkia Vladivostokissa tapahtuneita sarjamurhia.
Palkinnot

Jukka Uusitalo, Ilmari Hakala ja Jouni Nikkanen voittivat elokuvasta parhaan lavastuksen Jussin vuonna 1996.
Levanpelto

| Levanpelto |
| --- | --- |
 Levajärven laidunaluetta Levajärven rannassa.
Kaupunki:  Ulvila
Postinumero(t):  29340
Levanpelto on kylä Kullaalla Ulvilassa ja myös entisen Kullaan kunnan aiempi nimi. 1.1.2005 alkaen, Ulvilan kaupungin ja Kullaan kunnan kuntaliitoksen jälkeen se ollut osa Ulvilaa.
Entisistä Kullaan kylistä Levanpellon kylä oli suurin. Levanpelto-nimi on syntynyt erään 1500-luvulla kylässä, Nokin talossa, asuneen henkilön ominaisuuksista. Tästä juontaa myös kylässä olevien järven ja joen nimet, Levajärvi ja Levajoki. Tuohon aikaan Levanpelto kuului Kokemäkeen, ja 1630-luvulla Levanpellon kylä liitettiin Ulvilaan hallinnollisesti ja kirkollisesti.
Levanpellossa alettiin pitää sunnuntaisin koulua jo 1880-luvulla vuokratiloissa, mutta omaa koulua, alakoulua, sinne alettiin rakentaa vuonna 1919. Koulu valmistui seuraavana vuonna, kun vuonna 1921 tuli voimaan "kansakoulupakko" (oppivelvollisuuslaki vahvistettiin 15.4.1921). Yläkoulu aloitti toimintansa Levanpellossa vuonna 1928. Alakoulu lopetti toimintansa 1960-luvun puolivälissä ja yläkoulu hieman myöhemmin. Nykyisin alakoulu on purettu, mutta samalla tontilla on edelleen yläkoulu, jossa toimi vuoteen 2021 Ravintola Gasthaus Matinliisa. [lähde? ]
Levanpellossa sijaitsevat myös Kullaan kirkko, Ulvilan kaupungin vedenottamo ja Porin Metsäopisto.
Levanpellon nähtävyyksiin kuuluu Jalomäen umpipiha, joka sijaitsee Johan Granlundin tiellä Pori–Tampere-valtatien (valtatie 11) varressa.
Levanpelto onkin nykyisin hyvien tieyhteyksien varrella, sillä kylän pohjoisosassa kulkee länsi-itäsuuntaisesti Pori–Tampere-valtatie, josta Levanpellossa erkanee tältä valtatieltä etelään Kullaa–Kokemäki-tie (yhdystie 2460), joka johtaa Pori–Helsinki-valtatielle (valtatie 2).
Levanpellolla on ollut aikoinaan myös oma posti ja postinumero, 29330 Levanpelto.
Aiheesta muualla

Levanpellon kyläsivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Ulvilan kaupunginosat
Friitala
Vanhakylä
Haistila
Harjunpää
Kaasmarkku
Ravani
Sunniemi
Suosmeri
Koski
Kangas
Leineperi
Levanpelto
Ahmaus
Järventausta
Palus
Saarijärvi
Lil’ JJ

James Charles Lewis, taiteilijanimeltään Lil' JJ (s. 31. lokakuuta 1990), on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan varsinkin Jordanin roolista televisiosarjassa Just Jordan, jonka ensimmäinen jakso näytettiin 7. tammikuuta 2007.
Lil' JJ on lisäksi nähty muun muassa elokuvassa Sinun, minun ja meidän (2005).
Aiheesta muualla

Lil' JJ Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Lil’ Chris

Lil’ Chris (oik. Christopher James Hardman, 26. elokuuta 1990 Lowestoft – 23. maaliskuuta 2015 Lowestoft) oli brittiläinen laulaja.
Hän tuli pinnalle Rock School -ohjelmasta, joka esitettiin Britanniassa tammikuussa 2006. Ohjelman idea oli saada luokallisesta mihinkään haluttomia nuoria täydellinen rockyhtye. Ohjelman ”opettajana” toimi rocklegenda Gene Simmons.
Sittemmin Chrisille tarjottiin levytyssopimus ohjelmassa menestymisen takia. Tyylilajinaan pop-punk ja rock hän saavutti paljon ottaen huomioon lyhyen uran. Ensimmäinen single ”Chekin’ it out” julkaistiin 25. syyskuuta 2006, ja se sijoittui kolmanneksi Britannian virallisella singlelistalla.
Sittemmin ilmestyivät singlet ”Gettin Enough??” (11. joulukuuta 2006) ja ”Figure it out” (26. tammikuuta 2007), myös albumi, joka nimettiin artistin mukaan, ilmestyi 4. kesäkuuta 2006 ja sijoittui 54:nneksi Britannian virallisella listalla.
Aiheesta muualla

MySpace: Lil’ Chris
Lim Hyo-jun

Lim Hyo-jun vuonna 2018.
Lim Hyo-jun (kor. 임효준; s. 29. toukokuuta 1996 Daegu) on eteläkorealainen kaukalopikalustelija.
Ura

Hän harjoitteli uimaan nuoruudessaan.
Vuonna 2012 hän osallistui nuorten olympialaisiin, jossa hän saavutti kultaa 1000 metrin kilpailussa ja hopeaa 500 metrin kilpailussa. Vuonna 2017 hän sijoittui neljänneksi universiadeissa 500 metrin kilpailussa.
Vuonna 2018 hän osallistui olympialaisiin, jossa hän saavutti kultaa 1500 metrin kilpailussa, rikkoen olympiaennätyksen 2.10,485. Hän myös saavutti pronssia 500 metrin kilpailussa, sijoittui neljänneksi 1000 metrin kilpailussa ja 5000 metrin viestissä.
Lilántia

| Lilántia Ληλάντια |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Lilántia
 Koordinaatit: 38°26′N, 23°40′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Euboia
Kunta:  Chalkída
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  290104
Väkiluku (2011):  16 994
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ChA
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lilántia (kreik. Ληλάντια; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ληλαντίων, Dimotikí Enótita Lilantíon) on yksi Chalkídan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Euboian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 16 994 (vuonna 2011).
Lilántian kunnallisyksikkö käsittää Chalkídan kunnan itäosan Euboian saaren keskiosissa Eteläisen Euboianlahden rannalla. Se on saanut nimensä Lilántion tasangosta. Kunnallisyksikön suurimmat asutukset ovat Vasilikón ja Ágios Nikólaoksen kaupungit. Lilántia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chalkídan kuntaan yhdessä Anthidónan, Avlídan ja Néa Artákin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Lilántian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Afráti | Afráti | 1 405 |
| Afráti | Gyrísmata | 11 |
| Afráti | Lechriés | 0 |
| Ágios Nikólaos | Ágios Nikólaos | 3 426 |
| Fýlla | Fýlla | 1 459 |
| Fýlla | Kamári | 22 |
| Fýlla | Moní Agíou Georgíou Árma (luostari) | 3 |
| Fýlla | Panórama | 93 |
| Mýtikas | Mýtikas | 1 808 |
| Néa Lámpsakos | Néa Lámpsakos | 2 196 |
| Vasilikó | Vasilikó | 6 571 |
Yhteensä: 16 994
Liscia

| Liscia |
| --- | --- |
 Kapea katu Lisciassa.
Valtio:   Italia
Alue:  Abruzzo
Maakunta:  Chieti
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Donato Di Giacomo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,18 km²
Väkiluku (31.12.2017):  700
 – Väestötiheys:  86 as./km²
Postinumero:  66050
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Liscia on Keski-Italiassa, Abruzzon hallinnollisella alueella Chietin maakunnassa sijaitseva kunta. Kunnassa asui 700 ihmistä vuonna 2017. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 712 asukasta.
Lischin nodulus

Lischin noduluksia värikalvolla
Lischin nodulus on värikalvolla esiintyvä hyvänlaatuinen kasvain, hamartooma. Lischin noduluksia esiintyy noin 90 %:lla niistä aikuisista, jotka sairastavat tyypin 1 neurofibromatoosia. Lischin nodulukset ovat nuorilla potilailla neurofibroomia yleisempiä, ja tyypillisesti ne kehittyvät jo potilaan ollessa 5–6-vuotias.
Lischin nodulus on 1–2 millimetrin kokoinen ja esiintyy yleensä multippelina ja molemmissa silmissä. Väri on vaihteleva. Koko ja lukumäärä usein kasvavat iän myötä. Yleensä Lischin nodulukset ovat oireettomia eivätkä aiheuta näön häiriöitä. Hoitoa muutokset eivät vaadi. Niistä on kuitenkin merkittävä hyöty diagnostiikassa; yhdessä vähintään yhden muun tyypillisen oireen ohella Lischin nodulukset riittävät tyypin 1 neurofibromatoosin diagnoosin vahvistamiseen. Lischin noduluksia esiintyy harvemmin myös ilman tyypin 1 neurofibromatoosia, esimerkiksi Watsonin oireyhtymässä, tyypin 2 neurofibromatoosissa ja epätyypillisessä segmentaalisessa neurofibromatoosissa.
Värikalvon hamartoomat kuvattiin kirjallisuudessa ensimmäisen kerran vuonna 1918. Silmälääkäri Karl Lisch raportoi ensimmäisenä värikalvon hamartoomien ja tyypin 1 neurofibromatoosin välisen yhteyden vuonna 1937, ja termiä Lischin nodulus on käytetty ensimmäisen kerran vuonna 1981.
Lil’ Cease

| James Lil’ Cease Lloyd> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. elokuuta 1977 (ikä 47)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Lil' Caesar 
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1993–
Tyylilajit:  rap
Soittimet:  piano 
Yhtyeet:  Junior M.A.F.I.A.
Levy-yhtiöt:  Atlantic Records, Bad Boy Records, International Rock Star Records (käännä suomeksi), Get Low Records ja Empire Distribution 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
James Lloyd (s. 20. elokuuta 1977), paremmin tunnettu taiteilijanimellään Lil’ Cease, on yhdysvaltalainen rap-artisti ja osa serkkunsa Biggie Smallsin perustamaa Junior M.A.F.I.A. -ryhmää. Lloyd kasvoi Bedford-Stuyvesantissa Brooklynissa.
Populaarikulttuurissa

Marc John Jefferies esitti Lloydia vuoden 2009 elämäkertaelokuvassa Notorious.
Kuivasjärvi (Parkano)

| Kuivasjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°08′35″N, 23°00′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuivasjärven valuma-alue (35.56)
Laskujoki:  Kuivasjoki 
Järvinumero:  35.561.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136 m 
Rantaviiva:  24,5217 km 
Pinta-ala:  6,37047 km² 
Tilavuus:  0,0224501 km³ 
Keskisyvyys:  3,52 m 
Suurin syvyys:  15,74 m 
Valuma-alue:  172 km² 
 fiKuivasjärvi 
Kuivasjärvi  on Pirkanmaalla Parkanossa Kuivasjärven kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen, jonka keskusjärvi se on. Kuivasjärven ympäristö muodostaa Kuivasjärven lähialueen, jonka sadanta päätyy suoraan järveen.
Maantietoa

Järven pituus on 7,1 kilometriä, leveys 1,8 kilometriä ja sen pinta-ala on 637 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustasta 12 kilometriä pohjoiseen ja se jää valtatien 3 ja Tampere–Seinäjoki-radan väliin. Suurin laskujoki on Vatajanjoki, joka laskee Vatajanjärvestä. Muita laskuojia ovat pohjoiseen laskeva Luoma eli Vääräjoki, jonka valuma-alueella sijaitsee Liesilampi, idästä laskeva Kakkurinlammen laskuoja, eteläpuolelta laskeva Nivusjärven valuma-alueen laskuoja sekä kahden lammen, nimittäin Kivilammen ja Lokalammen, omat laskuojat. Monet pikkuojat tuovat suo-ojien vettä ja myös muutamilta pelloilta laskee järveen pieniä ojia. Valuma-alueen pinta-alasta noin 30 % on suota, joista pieni osuus on turvetuotannossa. Yli puolet valuma-alueesta on metsää ja noin 10 % on peltoa. Järven oma laskujoki on Kuivasjoki, joka lähtee järven eteläpäästä Nivuslahden vierestä.
Saaria on 15, vain yksi on yli hehtaarin kokoinen ja 13 saarta on alaltaan aarin ja hehtaarin väliltä. Suurin saari on Saarelansaari, joka on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä, ja sillä on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niinilahdessa sijaitsee Koppisaari, joka on asumaton saari. Myös Vatajanjoen suistossa on saari, joka näyttää jäävän haarautuneen joensuun sisälle. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on 15 hehtaaria ja saarten rantaviivan yhteispituus on kolme kilometriä. Järven pohja on luodattu. Sen mukaan järvi on melko matala lukuun ottamatta joitakin syviä kohtia, jotka kasvattavat järven keskisyvyyttä merkittävästi. Saarelansaaren edustalla on laaja yli 10-metrinen syvänne, joka jatkuu lähes Niininiemelle asti. Järven syvin kohta on noin 16 metriä syvä.
Rantaviivan kokonaispituus on 24,5 kilometriä, mihin sisältyy myös saarten rantaviivat. Suurin osa rannoista ovat metsää, mutta välistä pilkistää kaikkialla pieniä peltoja. Pohjoispäässä sijaitsee Kuivasjärven kylä, länsirannalla Vatajanjoen suussa sijaitsee Pihlajankylä ja eteläpäässä Lamminkosken kylä. Valtatie 3 ohittaa järven keskimäärin puolen kilometrin etäisyydeltä kulkien järven länsipuolta. Parkanon ja Kihniön välinen raja kulkee järvestä pari kilometriä itään.
Luonto > Järven yleistila

Järvi on ennen vanhaan ollut hiekkapohjainen, mutta nykyään järvenpohjaa peittää mutakerrostuma. Veden happamuustaso (pH) järveen laskevissa joissa ja ojissa on hapanta (pH on 5,1–6,0). Järvessä happamuustaso on optimaalinen eli 6–8, mutta se vaihtelee suuresti syvyyden ja sijainnin mukaan. Veden laatukriteetit virkistyskäytön kannalta ovat välttävän ja tyydyttävän välillä.
Luonto > Ravinnekuormitus

Järven ravinnekuormituksesta 40 % on maatalouden ja 10 % turvetuotannon aiheuttamaa. Turvetuotanto aiheuttaa myös veden värjäytymistä ja yhdessä metsäojituksien kanssa nämä aiheuttavat kiinteän aineksen kulkeutumista järveen. Vesi oli vuonna 2014 sameaa ja veden näkösyvyys oli 60–70 senttimetriä.
Veden hapen kylläisyysaste on ollut päällysvedessä keskimäärin 78 % ja alusvedessä 40 %. Kokonaisfosforipitoisuudet ovat 2000-luvulla vaihdelleet välillä 40–56 mikrogrammaa litrassa (μg/l) ja kokonaistyppipitoisuudet välillä 812–904 μg/l. Mittaukset eivät ole kaikilta osin olleet säännöllisiä, mutta ne ovat suuntaa antavia.
Noin 90 % fosfori- ja typpikuormituksesta sekä 95 % kiintoainekuormituksesta saadaan Vatajanjoesta. Toiseksi eniten kuormitusta tulee Vääräjoesta. Haja-asutuksen osuus fosforipäästöistä on 15 %. Vuonna 2014 ravinnetilanne kartoitettiin uudelleen. Fosforipitoisuus säilyi pintavesissä suurena myös elokuussa (12 μg/l) ja erityisen suuri se oli alusvedessä (65–74 μg/l). Fosforin kuormitus johtuu ilmeisesti sekä ulkoisesta että sisäisestä kuormituksesta.
Vuoden 2014 elokuun mittauksissa todettiin selvä harppauskerros 6–7 metrin syvyydessä. Harppauskerroksen alapuolella veden lämpötia oli 2 °C ja järven syvimmässä syvänteessä hapen kylläisyysaste oli alle 10 % eli alusvedessä oli happikato. Matalammassa pohjoissyvänteessä happikatoa ei samaan aikaan ollut. Happikatoa on esiintynyt 2000-luvulla muutaman kerran.
Luonto > Vesikasvillisuus

Nykyään (vuonna 2015) järven vesikasvillisuus muodostaa kapean vyöhykkeen, joka seuraa järven rantoja. Osa rannoista on ilman tätä kasvillisuusvyöhykettä, mutta eniten sitä on suojaisissa lahdissa. Järven selällä kasvillisuutta on vain satunnaisesti ja silloinkin siimapalpakkoa. Rantavyöhykkeellä on pääasiassa järvikortetta ja järviruokoa. Korte keskittyy lähinnä lahtiin, joissa on myös ulpukkaa, ratamosarpiota ja ahvenvitaa.
Vääräjoen suistossa rantakasvillisuusvyöhyke on 200 metriä leveä. Rannan lähellä kasvavat luhtasara, pullosara, vesisara, viitakastikka sekä hieman ratamosarpiota ja osmankäämiä. Avoveden lähellä kasvaa järvikortetta tai järvikaislaa. Avovedessä kasvaa kilpukkaa ja ahvenvitaa. Nämä havainnot viittaavat pitkälliseen Vääräojan tuomaan ravinnekuormitukseen ja sedimentaatioon. Lahden ranta on luhtaa, jossa kasvaa pajukkoa.
Luonto > Kalat ja muut eläimet

Kalastotutkimuksista ei ole tietoa. Järvessä elää runsaana hauki ja kuha. Lahna on suhteellisen uusi tulokas. Järven pohjoispään Aholanlahdella, Saarelansaaren salmen rannoilla ja Niinilahdella elää viitasammakoita.
Järven kunnostus

Kuivasjärven kalastusosakunta ry on tilannut järvelle kunnostussuunnitelman, joka valmistui vuonna 2009. Hakemus kunnostushankkeelle jätettiin aluehallintovirastolle vuonna 2011. Suunnitelmassa esitettiin ylisyöksypadon rakentamista, jolla nostettaisiin alivedenkorkeutta 40 senttimetriä. Suunnitelmassa esitettiin myös Saarelansaaren salmen, Aholanlahden, Niinilahden ja järven luusuan ruoppaamista. Myös kasvillisuutta alettaisiin niittää. Vedenpinnan nostamisella toivotaan järven happitalouden kohentuvan, kasvillisuuden vähentyvän, linnuston ja kalaston elinmahdollisuuksien lisääntymistä ja järven ranta-asukkaiden virkistysmahdollisuuksien parantumista.
Kunnostustoimintaa järjestämään perustettiin 8.8.2013 Kuivasjärven kansanliike. Nimi muutettiin 13.8.2015 ja se on nyt Pro Kuivasjärvi ry.
Historiaa

Vanhoissa Parkanon ja Kihniön pitäjänkartoissa (joita tehtiin pääasiassa 1840–1870-luvuilla) Kuivasjärvi on kuvattu hyvin. Niissä Saarelansaari oli nimeltään ”Isosaari” ja se oli silloin nykyistä lyhyempi saari. Kuivasniemeä kutsuttiin silloin ”Talasniemeksi”. Pohjoisrannan lahdenpohja ulottui silloin Aholan talon sivulle asti. Eteläpäässä järveä Kariniemi oli nykyistä puolta lyhyempi. Mainitut erot nykykarttoihin voidaan selittää myöhemmin toimitetulla järvenlaskulla.
Järven vedenpintaa on laskettu vuonna 1904  noin metrin verran perkaamalla Kuivasjoen pohjaa saman verran. Toimenpide on mataloittanut järveä reilusti niin, että esimerkiksi Pikkusaari maatui kiinni mantereeseen, ja pohjoispäässä Aholanlahti on lyhentynyt. Pohjoispään autotie kulkee tällä vesijättömaalla.
Aiheesta muualla

Parkanon kylät: Kuivasjärven kalastuskunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Pro Kuivasjärvi ry: Verkkosivut
Martikainen, Niina: Kuivasjärvi-kansanliike perustetaan torstaina 8. elokuuta. Yläsatakunta, 1.8.2013.  Parakno:  Ylä-Satakunnan Sanomalehti Oy. Verkkolehti. Viitattu 5.2.2016.[vanhentunut linkki]
Kotoperäinen maailma – Kuivasjärven ympäristöhistoriaa
(35.5)
Lisbon (New York)

Lisbon on Yhdysvaltain kunta St. Lawrencen piirikunnassa, New Yorkin osavaltiossa. Sen väkiluku on noin 4 000.
Lisbonin alue asutettiin 1700-luvun viimeisinä vuosina. Kaupunki perustettiin virallisesti vuonna 1801, joten se on St. Lawrencen piirikunnan vanhin kaupunki.
Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan Lisbonin pinta-ala on 294,4 km², josta vettä on 14,1 km² eli 4,78 %. Kaupungin pohjoisella rajalla virtaa Saint Lawrence -joki. Lisbonissa oli noin 4 000 asukasta vuonna 2013.
Lapinpöllö

| Lapinpöllö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Viirupöllöt Strix
Laji::  nebulosa
Kaksiosainen nimi
 Strix nebulosa  Forster, 1772 
 Pesimäalueet tummalla, vaellusalueet vaaleammalla vihreällä.
Katso myös
   Lapinpöllö Wikispeciesissä   Lapinpöllö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lapinpöllö pesässään.
Lapinpöllö (Strix nebulosa) on suurikokoinen ja väritykseltään harmaa pöllölaji.
Koko ja ulkonäkö

Lapinpöllö on yleisväriltään harmaa ja viiruinen. Sillä on iso pää ja keltaiset silmät. Naama on tiheäjuovainen. Lapinpöllö on 60–70 senttimetriä pitkä ja sen siipien kärkiväli on 130–150 cm. Koiras painaa 650–1 100 grammaa ja naaras 1 000–1 900 g.
Vanhin suomalainen rengastettu lapinpöllö on ollut 16 vuotta ja 28 päivää vanha. Se oli myös Euroopan vanhin lapinpöllö.
Ääntely

Lapinpöllö on matalaääninen. Se ääntelee harvakseltaan kumealla "uuh"-äänellä.