stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vaasan Puuvilla
Toimitusjohtajia

1857–1875 August Alexander Levón
1906–1925 Bernhard Abraham Hahl
1926–1931 Lennart Sipola
1931–1965 Kaarlo Rautio
Aiheesta muualla

https://www.porssitieto.fi/poistuneet/vaasanpuuv.shtml Vaasan Puuvillatehdas perustettu 1856.
Vaasan historia
| --- | --- |
Hallintohistoria:   Mustasaari  Sulva  Vähäkyrö 
Tapahtumat:   Korsholman linna  Vaasan palo  Vaasan rannikkopatteristo  Vaasan senaatti  Vaasan sotavankileiri  Vaasan Puuvilla  Onkilahden Konepaja
Land’s End

Land’s End. Kuva vuodelta 2010.
Sijainti kartalla
Land’s End (korniksi Penn an Wlas tai Pedn an Wlas) on manner-Englannin läntisin kohta. Se on Cornwallin suosituimpia ulkoilmanähtävyyksiä ja siellä on lukuisia museoita ja matkamuistoliikkeitä.
Land’s Endin rantakalliot ovat valtakunnallisesti merkittäviä. Kalliot ja menneen kaivostoiminnan jäänteet muodostavat harvinaisille jäkälille sopivan elinympäristön. Niemimaalla kasvaa runsaasti kanervaa, kellokanervaa, 
harmaakellokanervaa (Erica cinerea) ja erästä piikkihernelajia (Ulex gallii). Harvinaisia alueelta löydettyjä kasveja ovat kaunosappi (Centaurium scilloides), kevätnurmikka (Poa infirma), kankeakarvamaite (Lotus subbiflorus) ja keltatahmayrtti (Parentucellia viscosa).
Land's End on toinen päätepiste kun kuvataan matkan maksimia Britanniassa.
Verhnekolymskin ulus

Piirin sijainti Sahan tasavallan kartalla
Verhnekolymskin ulus tai Verhnekolymskin piiri (ven. Верхнеколымский улус (район), Verhnekolymski ulus (raion), jak. Үөһээ Халыма улууһа, Üöhee Ĥalyma uluuha) on paikallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan itäosassa Venäjällä, Kolyman yläjuoksulla. Se rajoittuu pohjoisessa Srednekolymskin piiriin, idässä ja etelässä Magadanin alueeseen sekä lännessä Moman ja Abyin piireihin. Verhnekolymskin piirin pinta-ala on 67 800 km².

Verhnekolymskin piirin hallinnollinen keskus on Zyrjankan taajama, jonka lisäksi piiriin kuuluu viisi naslegia eli maalaiskuntaa. Näissä on yhteensä 10 asutusta. Tärkeimmät elinkeinot alueella ovat hevostenkasvatus, poronhoito, karjankasvatus, turkiskauppa ja kivihiilen louhinta.
Aiheesta muualla

Verhnekolymski ulus (raion) Piiri tasavallan portaalissa. (venäjäksi)
Piirin kartta
Sahan piirijako
Kaupunkipiirikunnat: Jakutsk | Žatai
Piirit ja ulusit: Abyi | Aldan | Allaiha |  Amga | Anabarin kansallinen | Bulun | Bytantain evenien kansallinen  | Gornyi | Hangalass | Kobjai | Megino-Kangalass | Lensk | Mirnyi | Moma | Nam | Nerjungri | Nižnekolymsk | Njurba | Oimjakon | Olenjokin kansallinen  | Oljokminsk  | Srednekolymsk  | Suntar | Tatta | Tompo | Tšuraptša | Ust-Aldan | Ust-Jansk | Ust-Maja | Verhnekolymsk  | Verhneviljuisk  | Verhojansk | Viljuisk  | Žiganskin kansallinen
Verh-Usugli

Verh-Usugli (ven. Верх-Усугли) on kylä Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Nertšan vesistöön kuuluvan Uldurgan sivujoen Usuglin rannalla 320 kilometriä Tšitasta koilliseen. Kylä on Tungokotšenin piirin keskus. Asukkaita on 2 700 henkeä (vuonna 2002).
Paikkakunta on syntynyt vuonna 1936 löydetyn fluoriittiesiintymän yhteyteen. Vuosina 1959–1966 rakennettiin kaivos ja rikastamo. Vuonna 1976 piirikeskus siirrettiin Tungokotšenista Verh-Usugliin. Kylässä toimii keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja piirisairaala. Asukkaista noin 50 on evenkejä. Paikallislehtenä ilmestyy Vesti Severa.
Aiheesta muualla

Verh-Usugli Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Vinnie Moore

| Vinnie Moore |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. huhtikuuta 1964 (ikä 60) New Castle, Delaware, Yhdysvallat
Muusikko
Tyylilajit:  heavy metal instrumentaalirock
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  UFO
Levy-yhtiöt:  Shrapnel Records Mercury Records Squawk Sounds Relavity Records Mayhem Records
Aiheesta muualla
vinniemoore.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Vinnie Moore soittamassa akustista kitaraa vuonna 2015.
Vinnie Moore (s. 14. huhtikuuta 1964 New Castle, Delaware, Yhdysvallat) on rock-yhtye UFOn kitaristi.
Moore aloitti kitaransoiton 12-vuotiaana. Hänen ensimmäisiä esikuviaan olivat Jeff Beck, The Beatles, Led Zeppelin, Deep Purple ja Queen.
Hän soittaa metalliyhtye Vicious Rumorsin ensimmäisellä levyllä Soldiers of the Night. Tämän jälkeen hän on kiertänyt Alice Cooperin kanssa ja soittaa joitakin kappaleita tämän Hey, Stoopid! levyllä. Ennen liittymistään yhtyeeseen UFO: n vuonna 2003, hän ennätti tekemään soolouraa pari vuosikymmentä. Hän on työskennellyt myös muun muassa Peter Framptonin ja Tony MacAlpinen kanssa.
Soololevyt > Studioalbumit

Mind's Eye (1986)
Time Odyssey (1988)
Meltdown (1991)
Out of Nowhere (1996)
The Maze (1999)
Defying Gravity (2001)
To the Core (2009)
Aerial Visions (2015)
Soul Shifter  (2019)
Double exposure (2022)
Soololevyt > Kokoelmat ja livet

Live! (2000)
Vinnie Moore Collection: The Shrapnel Years (2006)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Vinnie Moore Myspacessa (englanniksi)
Vinnie Moore Last.fm:ssä (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
UFO
| --- | --- |
Studioalbumit:  UFO 1 ·  Flying ·  Phenomenon ·  Force It ·  No Heavy Petting ·  Lights Out ·  Obsession ·  No Place to Run ·  The Wild, the Willing and the Innocent ·  Mechanix ·  Making Contact ·  Misdemeanor ·  Ain't Misbehavin' ·   High Stakes & Dangerous Men ·  Walk on Water ·  Covenant ·  Sharks ·  You Are Here ·  The Monkey Puzzle ·  The Visitor ·  Seven Deadly  ·  A Conspiracy of Stars  ·  The Salentino Cuts
Livealbumit:  Live ·  Live in Concert ·  Strangers in the Night ·  Lights Out in Tokyo ·  Live in Japan ·  T.N.T. ·  Heaven's Gate ·  On With the Action ·  Live in Texas ·  Regenerator - Live 1982 ·  ‎Live on Earth ·  Showtime
Kokoelmat:  Space Metal ·  Anthology ·  The Essential UFO ·  Best of UFO: Gold Collection ·  The Best of UFO (1974-1983) ·  X-Factor: Out There & Back ·  Flying: The Early Years 1970-1973 ·  An Introduction to UFO ·  The Best of the Rest
Lauluja rakastamisen vaikeudesta

Lauluja rakastamisen vaikeudesta on Johanna Kustannuksen kokoelmalevysarja.
Sarjan kokoelmat

Rauli Badding Somerjoki: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1988)
Kauko Röyhkä: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1989)
Juice Leskinen: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1994)
Freud Marx Engels & Jung: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1995)
Hector: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1999)
Leevi and the Leavings: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1999)
Vesa-Matti Loiri: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1999)
Anneli Saaristo: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1999)
SIG: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1999)
Rauli Badding Somerjoki: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1999)
Tuomari Nurmio: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1999)
Marko Haavisto: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (2003)
Dave Lindholm: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (2006)
Sleepy Sleepers: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (2006)
Lauluja rakastamisen vaikeudesta (Badding)

| Lauluja rakastamisen vaikeudesta Rauli Badding Somerjoki |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1970-87
 Julkaistu: 1988
 Tuottaja(t): AMT (Johanna Kustannus)
 Tyylilaji: Suomirock, iskelmä
 Levy-yhtiö: AMT (Johanna Kustannus)
Rauli Somerjoen kokoelma muut julkaisut
| Rock'n'roll 1987 | 'Lauluja rakastamisen vaikeudesta' 1988 | Tähdet 1984 |
Lauluja rakastamisen vaikeudesta (AMT 2502) on Rauli Somerjoen kokoelma-albumi vuodelta 1988. Rauli Somerjoella on LP-vinyylin lisäksi Lauluja rakastamisen vaikeudesta-niminen CD-albumi (Megamanian sekä AMT:n julkaisemana), jossa on eri kappalelistaus. Kansi: Jussi Aho. Valokuva: Risto Vuorimies.
Kappaleet

A-puoli
Paratiisi
Valot
Ikkunaprinsessa
Aamuöiseen sateeseen
Pilvet karkaa, niin minäkin
Yön hiljaisuudessa
Kun ei niin ei
B-puoli
Kaunis maailma
Mä haluan sun
Salainen rakkaus
Painu pois
Paras haihtua vaan
Haaveisiin vaipunut
Kuihtuu kesäinen maa
Landvikin kirkko

| Landvikin kirkko Landvik kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Grimstad, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1825
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  400
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Landvikin kirkko (norj. Landvik kirke) on Grimstadin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1825.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Landvikin kirkko Wikimedia Commonsissa
Kurkelanjärvi

Kurkelanjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Kurkelanjärvi, Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön kuuluva järvi Kiskossa Salossa Suomessa.
Kurkelanjärvi, Laatokkaan laskevaan Iijoen eli Ihalanjoen vesistöön kuuluva järvi Parikkalassa Suomessa ja Lahdenpohjassa Karjalan tasavallassa Venäjällä
Kurkelanjärvi, Siikajoen vesistöön kuuluva järvi Pyhännällä Suomessa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kurkelanjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Venäjän salibandyliiga

Venäjän Salibandyliiga on Venäjän salibandyn korkein sarjataso.
Joukkueet 2009-2010

Nižegorodets, Nižni Novgorod
SDUSHOR 22, Omsk
FFK, Nižni Novgorod
FBC Tayfun, Moskova
Sciense, Severodvinsk
Olympus Frjazino, Frjazino MO
VOENMECH, Pietari
Airport Moskova, Moskova
Mello, Tatarstan
Aiheesta muualla

Venäjän salibandyliitto (venäjäksi)
Underoathin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Spencer Chamberlain, Grant Brandell ja James Smith (perättäin) konsertissa.
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 9 |  |
| ↙Livealbumit | 2 |  |
| ↙Kokoelmat | 3 |  |
| ↙Singlet | 15 |  |
| ↙Videot | 1 |  |
| ↙Musiikkivideot | 20 |  |
Underoath on vuonna 1998 perustettu yhdysvaltalainen metalcore-yhtye, joka on kotoisin Tampasta, Floridasta.
Studioalbumit

Act of Depression (1999)
Cries of the Past (2000)
The Changing of Times (2002)
They're Only Chasing Safety (2004)
Define the Great Line (2006)
Lost in the Sound of Separation (2008)
Ø (Disambiguation) (2010)
Erase Me (2018)
Voyeurist (2022)
Livealbumit

Survive, Kaleidoscope (2008)
Live at Koko (2010)
Lost In the Sound of Separation Live Recording (2020)
Define the Great Line Live Recording (2020)
They're Only Chasing Safety Live Recording (2021)
Kokoelmat

Play Your Old Stuff (2011)
Anthology: 1999-2013 (2012)
Icon Underoath (2014)
Singlet

Reinventing Your Exit (2004)
It's Dangerous Business Walking out Your Front Door (2004)
Writing on the Walls (2006)
In Regards to Myself (2006)
You're Ever So Inviting (2007)
A Moment Suspended in Time (2007)
Desperate Times, Desperate Measures (2008)
Too Bright to See, Too Loud to Hear (2009)
In Division (2010)
Paper Lung (2011)
Sunburnt (2013)
Unsound (2013)
On My Teeth (2018)
Rapture (2018)
Ihateit (2018)
Damn Excuses (2021)
Voyerist (2021)
Videoalbumit

777 (2007)
Musiikkivideot

| Vuosi | Kappale | Ohjaaja(t) |
| --- | --- | --- |
| 2002 | "When the Sun Sleeps" | Darren Doane, Phillip Reardon |
| 2004 | "Reinventing Your Exit" | Acquastrada |
| 2004 | "It's Dangerous Business Walking out Your Front Door" | Josh Graham |
| 2006 | "Writing on the Walls" | Popcore Films |
| 2006 | "In Regards to Myself" | Popcore Films |
| 2007 | "You're Ever So Inviting" | Popcore Films |
| 2007 | "A Moment Suspended in Time" | Popcore Films |
| 2008 | "Desperate Times, Desperate Measures" | Walter Robot |
| 2008 | "Breathing in a New Mentality" | Perrone Salvatore |
| 2009 | "Too Bright to See Too Loud to Hear" |  |
| 2010 | "In Division" | James Edwin Myers |
| 2011 | "Paper Lung" | Jonathan Desbiens |
| 2011 | "Driftwood" |  |
| 2011 | "Catch Myself Catching Myself" |  |
| 2013 | "Sunburnt" | Daniel Davison, Oscar Zabala |
| 2018 | "On My Teeth" | Andrew Joffe |
| 2018 | "Rapture" | Andrew Joffe |
| 2018 | "Ihateit" | Caleb Mallery |
| 2019 | "Bloodlust" | Caleb Mallery |
| 2019 | "Wake Me" | Wyatt Clough |
Lauluja rakastamisen vaikeudesta (Juice Leskinen 1994)

Lauluja rakastamisen vaikeudesta on vuonna 1994 julkaistu Juice Leskisen kokoelmalevy.
Kappaleet

Pyhä toimitus
Musta aurinko nousee
Ikuinen rakkaus
Viime yönä ennen kahta
Elämää
Rakkauden ammattilainen
Kaksoiselämää
Naaras
Eilen hän kertoi
Ryvetetty kyyhkynen
Jos sinulle sopii
Myrkytyksen oireet
Luonas kai olla saan
Rakastellaan
Viidestoista yö
3.30
Marilyn
Pienestä pitäen
Rakas
Syksyn sävel
Verhaert

Verhaert on belgialainen teknologiakonserni. Konserni toimii lääke-, terveys-, tietotekniikka, ajoneuvo-, liikenne-, teollisuus-, kulutustavara- ja avaruusmarkkinoilla. Yhtiö on perustettu vuonna 1969.
Avaruusosasto

Sen avaruusosasto Verhaert Space on toteuttanut PROBA-mikrosatelliitit. Yhtiössä toimii 75 henkilöä. Avaruusosasto on perustettu 1984.
Verhaert myi vuonna 2005 avaruusosastonsa englantilaiselle QinetiQ-teknologiayhtiölle, joka on yksityistetty Englannin asevoimien Royal Aeronautical Establihment-testikeskus Farnborough'sta.  Englantilainen omistaja muutti Belgian Kruibekissä sijaitsevan tehtaan nimen muotoon QinetiQ Space NV.
Aiheesta muualla

Verhaert-konsernin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Vilho Väisälä

| Vilho Väisälä |
| --- | --- |
 Vilho Väisälä vuonna 1958.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. syyskuuta 1889 Utra, Kontiolahti
Kuollut: 12. elokuuta 1969 (79 vuotta) Helsinki
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Ernst Lindelöf
Tutkimusalue:  Meteorologia ja fysiikka
Vilho Väisälä (vuoteen 1906 Veisell; 28. syyskuuta 1889 Utra, Kontiolahti – 12. elokuuta 1969 Helsinki) oli suomalaisen tieteen uranuurtajia ja Vaisala Oyj:n perustaja.
Vilho Väisälä tunnetaan erityisesti ilmakehään liittyvien ilmiöiden tutkimuksesta sekä siihen liittyvistä keksinnöistään, joita patentoitiin kymmenen. Merkittävin niistä oli ilmakehän tutkimuksessa käytettävä radioluotain. Vety- tai heliumpallon avulla nostettavalla sondilla voitiin mitata ilmanpainetta, lämpötilaa, kosteutta, tuulen nopeutta ja suuntaa sekä lisäanturein muitakin suureita kuten otsonipitoisuutta ja radioaktiivisuutta ilmakehän eri kerroksissa.
Elämäkerta

Valmistuttuaan filosofian kandidaatiksi Väisälä työskenteli Meteorologisen Päälaitoksen Ilmalan leija-asemalla vuodesta 1912, jossa eteni esimieheksi 1916. Leija-asemalla tehtiin ylemmän ilmakehän mittauksia laittamalla piirtäviä mittareita leijan kyytiin – samaan tarkoitukseen Väisälä myöhemmin kehitti radioluotaimensa. Vuonna 1919 hänestä tuli Valtion Meteorologisen Keskuslaitoksen aerologisen osaston johtaja. Ylempien ilmakerrosten tutkiminen muodostui Väisälän omaksi alaksi.
Väisälän vuonna 1917 valmistunut Ensimmäisen lajin elliptisen integralin käänteisfunktion yksikäsitteisyys on ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa suomenkielinen matematiikan väitöskirja Helsingin yliopistossa. Hänestä tuli filosofian maisteri 1916 pääaineenaan matematiikka, lisensiaatti 1918 ja tohtori 1919.
Ensimmäinen Väisälän suunnittelema radiosondi lähetettiin lentoon Ilmalan observatoriolta 4. lokakuuta 1934. Kahteen läpimitaltaan hiukan toista metriä olleeseen ilmapalloon oli kiinnitetty lämpömittari ja aneroidi-ilmapuntari sekä pieni radiolähetin. Koko laite painoi vain 450 grammaa. Sondin akkujen lataus riitti pariksi tunniksi 5 800 metrin korkeuteen saakka ja laitteen lähettämiä säätietoja voitiin kuunnella radiovastaanottimella puolen tunnin ajan.
Vuonna 1936 Väisälä perusti Toiminimi V.Väisälän (myöh. Mittari Oy → Vaisala Oy → Vaisala Oyj), josta kasvoi alansa kansainvälisesti ehkä merkittävin yritys maailmassa. Vuonna 1948 Väisälä siirtyi meteorologian professoriksi Helsingin yliopistoon.
Vilho Väisälän ensimmäinen puoliso vuodesta 1912 oli Anna Maria Fredrika Blomqvist (1891−1954). Jäätyään leskeksi Väisälä solmi vuonna 1955 uuden avioliiton Anna Maria Immosen (ent. Airila [1888−1972]) kanssa.
Myös Vilho Väisälän veljet olivat luonnontieteilijöitä: Yrjö Väisälä oli tähtitieteilijä ja Kalle Väisälä matemaatikko.
Vilho Väisälä lahjoitti peruspääoman Väisälän palkintoa varten, joka on Väisälä rahaston jakama 15 000 euron suuruinen rahapalkinto. Palkinto jaetaan Vilho, Yrjö ja Kalle Väisälän edustamille tieteen aloille. Lisäksi Vilho Väisälän nimeä kantaa Maailman ilmatieteen järjestö WMO:n Prof. Dr. Vilho Vaisala Award.
Vilho Väisälä on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.
Aiheesta muualla

Kirjan esittely Tekniikka ja Talous -lehdessä.
Kirjan esittely[vanhentunut linkki] Helsingin Sanomissa.
Suomalaisen ilmatieteen suursaavutus. Eilen laskettiin ilmaan radiometeorografi, stratosfäripallo, jonka radiolaite tiedoittaa säähavainnot vastaanottimeen. Radiometeorografi nopein säänennustaja, Ilta-Sanomat, 05.10.1934, nro 231, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Väisälän veljekset - Suomalaisen tieteen uranuurtajia, Suomen Kuvalehti, 19.12.1936, nro 51-52, s. 25, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kylmille rannoille. Napaseudun stratosfääriä tutkimassa olleen suomalaisen retkikunnan matkastaan kertomaa, Suomen Kuvalehti, 25.09.1937, nro 39, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Puutalo Joensuussa Sepän- ja Papinkadun kulmauksessa. Rakennuksessa oli Väisälän veljesten koti vuosina 1904–1919.
Kári Árnason

Kári Árnason
Kári Árnason (s. 13. lokakuuta 1982 Göteborg, Ruotsi) on islantilainen jalkapalloilija, joka pelaa Allsvenskanin Malmö FF:ssä ja Islannin maajoukkueessa. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja, mutta voi pelata myös keskikentällä[lähde? ].
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kári Árnason Wikimedia Commonsissa
Islannin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Halldórsson |
2 Sævarsson |
3 Friðjónsson |
4 A. Guðmundsson |
5 Ingason |
6 R. Sigurðsson |
7 J. Guðmundsson |
8 Bjarnason |
9 Sigurðarson |
10 G. Sigurðsson |
11 Finnbogason |
12 Schram |
13 Rúnarsson |
14 Árnason |
15 Eyjólfsson |
16 O. Skúlason |
17 Gunnarsson |
18 Magnusson |
19 Gíslason |
20 Hallfreðsson |
21 Traustason |
22 Böðvarsson |
23 A. Skúlason |
Valmentaja Hallgrímsson
Venäjän salibandymaajoukkue

Venäjä salibandymaajoukkue on Venäjän salibandyn edustusjoukkue. Venäjä on Salibandyn maailmanrankingin sijalla 15.
Arvokisat > Maailmanmestaruuskilpailut

1996 – 6. sija
1998 – 7. sija
2000 – 8. sija
2002 – B-sarja
2004 – 7. sija
2006 – 9. sija
2008 – 7. sija
2010 – 7. sija
2012 – 10. sija
2014 – 13. sija
2016 – Ei mukana
Arvokisat > Euroopan-mestaruuskilpailut

1994 – 5. sija
1995 – 4. sija
Kápsala

| Kápsala> Κάψαλα.Sijainti |
| --- | --- |
 Kápsala
Koordinaatit:  36°51′21″N, 25°56′48″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Amorgós, Etelä-Egean saaret
Historia
Tyyppi:  hautausmaa
Ajanjakso:  noin 2800–2300 eaa.
Kulttuuri:  kykladinen kulttuuri, Kéros-Sýros-kulttuuri
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kápsala (kreik. Κάψαλα) on kykladisen kulttuurin aikaisen hautausmaan arkeologinen kohde Amorgóksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren etelärannikolla Chozoviótissan luostarin ja Potamóksen kylän välisellä alueella.
Kápsala-tyypin kykladinen idoli, n. 2800–2300 eaa. Kansallinen arkeologinen museo, Ateena.
Hautausmaa on ajoitettu varhaiselle kykladiselle kaudelle II (EC II) eli Kéros-Sýros-kulttuurin ajalle noin 2800–2300 eaa. Sieltä on löydetty lukuisia kykladisia idoleita, ja siitä ovat saaneet nimensä Kápsala-tyypin idolit, joita on löydetty paitsi Amorgókselta myös muilta saarilta. Kápsalan löytöihin kuuluu muun muassa suurin tunnettu kykladinen idoli, joka on nykyisin Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kápsala-tyypin kykladiset idolit Wikimedia Commonsissa
Venäjän naisten lentopallomaajoukkue

Venäjän naisten lentopallomaajoukkue edustaa Venäjää naisten arvokilpailuissa ja kansainvälisissä lentopallokilpailuissa. Se on saavuttanut olympialaisissa kaksi hopeamitalia. Maailmanmestaruuden se on voittanut kahdesti. Ennen Neuvostoliiton hajoamista venäläiset huippupelaajat edustivat Neuvostoliiton maajoukkuetta.
Arvokilpailut > Olympialaiset

Hopeaa 2000, 2004
Neljäs 1996
Puolivälierissä 2008, 2012, 2016
Arvokilpailut > MM-kilpailut

Kultaa 2006, 2010
Pronssia 1994, 1998, 2002
Viides 2014
Kahdeksas 2018
Arvokilpailut > EM-kilpailut

Kultaa 1993, 1997, 1999, 2001, 2013, 2015
Pronssia 1995, 2005, 2007
Viides 2003
Kuudes 2009, 2011, 2017
Seitsemäs 2019
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venäjän naisten lentopallomaajoukkue Wikimedia Commonsissa
Kyyhkysenmäki

Kyyhkysentietä
Kyyhkysenmäki on asuinalue Lohikosken kaupunginosan kaakkoispuolella Jyväskylässä. Alue koostuu enimmäkseen 1940- ja 1950-luvuilla rakennetuista omakotitaloista. Kyyhkysenmäen läheisyydessä sijaitsevat Seppälän alueen palvelut sekä Lahjaharjun hautausmaa.
Historiaa

1920- ja 1930-luvuilla alueelle rakennettiin työläistaloja, joista osa on vielä jäljellä. Jälleenrakennuskaudella 1940- ja 1950-luvuilla valmistui suurin osa alueen taloista. Kyyhkysenmäellä on tehty myös täydennysrakentamista 1960–2010-lukujen aikana.
Lahden seutukokeilu

Lahden seutukokeilu on osa sisäasiainministeriön valtakunnallista seutukokeilujärjestelmää, millä pyritään aikaansaamaan kuntien tuottamien palveluiden tuottaminen suuremmissa taloudellis-hallinnollisissa kokonaisuuksissa. Tarkoituksena on aikaansaada suurtalouden mittakaavaetuja ja vähentää tulevaisuudessa kuntien valtionavun tarvetta.
Lahden seutukokeilu alkoi 2002. Se laajenee 2007, kun 2002 alkaen mukana olleiden kuntien Asikkala, Hollola, Lahti, Nastola ja Orimattila lisäksi mukaan tulevat Heinola, Hämeenkoski, Kärkölä, Padasjoki ja Sysmä. Päijät-Hämeen kunnista Artjärvi ja Hartola jäävät edelleen seutukokeilun ulkopuolelle. Seutukokeilu mahdollistaa myös vaaleilla valitun valtuuston, jolle voidaan luovuttaa kunnanvaltuustojen päätäntävaltaa. Tähän ei ole kuitenkaan Lahden seutukokeilussa edetty pääasiassa siksi, että Lahden kaupungissa asuvien äänestäjien paino äänten kokonaismäärässä olisi niin suuri ja vaaleilla valittu seutukokeiluvaltuusto edustaisi näin lähinnä suurimman kunnan, Lahden kaupungin piirissä vallitsevia näkemyksiä.
Lahden kaupunkiseudun kunnat ovat sopineet ottavansa käyttöön yhteisen yleiskaavan, yhteisen linjaliikenteen liikennelupajärjestelmän. Lisäksi kunnat antavat yhdessä lausuntoja valtion viranomaisille sosiaali- ja terveystoimen sekä opetus- ja kulttuuritoimen investointien tärkeysjärjestyksestä valtion kunnille myöntämiä valtionapuja koskien. Myös osa kunnallista edunvalvontaa, yhdyskuntasuunnittelun kunnallistekniikan toteuttamisesta ja ylläpidosta sekä kunnallisten palvelutuotantojen yhteistyötä koordinoidaan Lahden kaupunkiseudulla.
Päijät-Hämeessä on useissa eri prosesseissa ja eri lakien perusteella tapahtuvia yhdentymispyrkimyksiä, joiden tavoitteena on Vellamoksi kutsuttu koko Päijät-Hämeen käsittävä kunta, minkä Päijät-Hämeen alueen keskiajalla käsittänyt Hollolan kunta on asettanut virallisesti tavoitteekseen.
Seutukokeilua pisimmälle mennyt paikallishallinnon yhdistämiskokeilu on Kainuun maakunta, jossa ainoana manner-Suomessa käytiin myös maakuntavaalit. Kainuun maakuntahallinnosta on pidemmälle vietynä yhdentymishankkeena kuitenkin säädetty erillinen laki, joka ei sisällys lakeihin seutukokeilusta.
Pisimmälle mennyt maakunnallinen hallinto on Ahvenanmaan autonomisessa maakunnassa, joka vahvistettiin 1900-luvun alussa Kansainliitossa ratkaistusta Suomen ja Ruotsin välisessä kiistasta siitä, pitäisikö Ahvenanmaan kuulua Ruotsiin.
Aiheesta muualla

HE 274 / 2006
Laki seutuvaltuustokokeilusta  (Arkistoitu – Internet Archive)
Etelä-Suomen Sanomat:  (Arkistoitu – Internet Archive) Seutukokeilu laajenee
Sisäasiainministeriön seutukokeilut (2002–)