Kyösti Valfrid Kaukovalta

Kyösti Valfrid (K. V.) Kaukovalta (vuoteen 1905 Gustaf Walfrid Alitalo (30. tammikuuta 1885 Paattinen – 22. heinäkuuta 1943) oli Tampereella vaikuttanut opettaja ja historiantutkija.
Kaukovallan vanhemmat olivat talollinen August Alitalo ja Ida Pelttari. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun klassillisesta lyseosta 1906 ja valmistui filosofian maisteriksi 1908 sekä opiskeli vielä kansantaloutta Berliinin yliopistossa 1908–1909, suoritti arkistotöitä Ruotsissa 1914 sekä tutki kauppaopetusta useissa eri maissa 1925. Kaukovalta toimi Tampereen suomalaisen yhteiskoulun historian ja suomen opettajana 1910–1915 sekä Tampereen kauppaoppilaitoksessa opettajana vuodesta 1915 ja rehtorina vuodesta 1918. Hän oli Vakka-Suomi-lehden päätoimittajana 1908 ja Tampereen Sanomain päätoimittajana 1923–1926. Vuonna 1908 hän toimi Historiallisen Aikakauskirjan toimitussihteerinä. Hän oli Oy Maaseudun Sanomat-yhtiön johtokunnan puheenjohtaja laajennetuin valtuuksin vuodesta 1923 alkaen.
Kaukovalta oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä ja sen valmisteluvaliokunnan puheenjohtajana vuonna 1920, kirkkovaltuuston jäsenenä 1915–1920, työväenopiston johtokunnan jäsenenä ja ajoittain puheenjohtajana vuodesta 1912 sekä Tampereen kaupunginkirjaston johtokunnan jäsenenä ja ajoittain puheenjohtajana samoin vuodesta 1912. Hän oli Tampereen Teatterin johtokunnan jäsenenä 1912–1926, Tampereen Historiallisen Seuran johtokunnan jäsenenä, Kansallisvaltio-Säätiön sihteerinä vuodesta 1928, Tampereen kirjastotalon rakennuslautakunnan jäsenenä sekä kunnallisklubin puheenjohtajana 1911–1915. Hän otti osaa Nuorsuomalaisen Puolueen toimintaan puolueen piiritoimikunnan jäsenenä ja puheenjohtajana ja sittemmin hän oli Kansalliseen Edistyspuolueeseen lukeutuvien kansalaisten johtohenkilöitä Tampereella.
Kaukovalta oli mukana Tampereen suojeluskunnassa sen perustamisesta lähtien ja oli keväästä 1918 saakka suojeluskunnan esikunnan jäsenenä ja suojeluskunnan kansliapäällikkönä, kasvatuspäällikkönä ja valistusneuvojana. Hän piti puheita ja esitelmiä Tampereella ja myös koko suojeluskuntapiirin alueella sekä järjesti propaganda- ja iltamatilaisuuksia. Hän toimitti neljä suojeluskunnan julkaisua: Tampereen valloituksen 3-, 5- ja 10-vuotismuistojulkaisut ja Pohjois-Hämeen suojeluskunnat-nimisen teoksen.
Kaukovalta julkaisi Uudenkaupungin kolmiosaisen historian 1917–1929. Vuonna 1921 hän julkaisi Tampereen seudun kapinahistorian, joka käsitteli Suomen sisällissodan vaiheita Tampereen seudulla. 1926 ilmestyi teos Kaupan historia sekä suomen että ruotsin kielellä. Vuonna 1931 vietettyyn Hämeen läänin 100-vuotlsjuhlaan ilmestyi Hämeen läänin historia, jossa kuvattiin Hämeen läänin hallintoa, oloja ja elämää. Kaukovalta julkaisi myös Tampereen Verkatehtaan historian ja Forssan puuvillatehtaan historian sekä kokoomateoksena Pirkkalan pitäjänhistorian. Muita hänen historiajulkaisujaan olivat Turun suomalaisen lyseon, Tampereen palokunnan ja Tampereen Puuvillateollisuus Oy:n historiat ja lisäksi hän julkaisi historiallisia kirjoituksia ja tutkimuksia aikakauslehdissä.
Kaukovalta oli naimisissa vuodesta 1910 Helga Maria Rosengrenin kanssa. Heidän lapsiaan olivat kirjailijat Ilpo Kaukovalta, Eila Kaukovalta ja Soile Kaukovalta (Kaukovalta-Perttunen, myöh. Kaukovalta-Kaila). Soile Kaukovallan poika on kirjailija Kai Kyösti Kaukovalta (e. Perttunen).