stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henri Moissan

| Henri Moissan |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. syyskuuta 1852 Pariisi, Ranska
Kuollut: 20. tammikuuta 1907 (54 vuotta) Pariisi, Ranska
Kansalaisuus:   Ranskalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Collège de Meaux École Pratique des Haute Études
Väitöstyön ohjaaja:  Pierre Paul Dehérain
Instituutti:  Pariisin yliopisto
Oppilaat:  Paul Lebeau Maurice Meslans
Tutkimusalue:  Kemia
Tunnetut työt:  Fluorin eristäminen
Palkinnot:   Nobelin kemianpalkinto (1906)
 Nimikirjoitus
Ferdinand Frederick Henri Moissan (28. syyskuuta 1852 – 20. tammikuuta 1907, Pariisi) oli ranskalainen kemisti, joka sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1906 työstään fluorin eristämisessä yhdisteistään ja sähköisen ahjon kehittelemisestä.
Moissan syntyi juutalaistaustaiselle äidille ja ei-juutalaiselle isälle. Hän onnistui eristämään fluoria kaliumvetyfluoridin (KHF2) vetyfluoridiliuoksesta (HF). Seos oli tarpeellinen, koska vetyfluoridi on eriste, joka estäisi sähkövirran kulun. Laitteessa oli platina-iridiumelektrodit, ja sen lämpötila laskettiin lukemaan 50 °C. Fluoridi-ionit kulkeutuivat positiiviselle katodille, jossa ne pelkistyivät. Nykyäänkin fluoria valmistetaan tällä menetelmällä.
Moissan tutki fluorin kemiaa hyvin yksityiskohtaisesti. Tämän lisäksi hän oli huomattavassa osassa sähköisen ahjon kehittelemisessä ja yritti paineen avulla valmistaa synteettisiä timantteja hiilestä. Vuonna 1893 hän ryhtyi tutkimaan meteoriitin sirpaletta, joka oli löytynyt Arizonasta. Moissan löysi sirpaleesta uutta mineraalia ja huomasi sen olevan piikarbidia. Vuonna 1905 mineraali nimettiin moissaniitiksi hänen kunniakseen.
Moissan kuoli yllättäen tammikuussa 1907 pian vastaanotettuaan Nobelin kemianpalkinnon. Ei tiedetä, olivatko hänen kokeensa fluorin kanssa syynä hänen aikaiseen kuolemaansa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Henri Moissanin elämäkerta Nobel-säätiön kotisivuilla (englanniksi)
Herman Tømmeraas

Tømmeraas (s. 2. huhtikuuta 1997) on norjalainen tanssija ja näyttelijä. Hän on muun muassa näytellyt Christopher Schistadia (Penetrator-Chris) NRK:n draama-sarjassa Skam. Tømmeraas on aiemmin esiintynyt TV-sarjassa Stick!, jossa hän näytteli selloa soittavaa Trulsia. Tømmeraas on tanssinut 7-vuotiaasta asti ja asuu Solbergelvassa.
Tømmeeraas esiintyy myös norjalaisen DJ Alan Walkerin kappaleessa [Heart over Mind (ft. Daya)].
Filmografia > TV-sarjat

2011 – Stick!
2015 – Skam
2019 – Semester
2020 – Ragnarök
Aiheesta muualla

Herman Tømmeraas Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: no:Herman Tømmeraas
Käännös suomeksi
Hurrikaani Audrey

| Audrey |
| --- | --- |
 tutkakuva
Nimettiin::  25.6.1957
Laantui::  29.6.1957
Kuolleita::  431
 Audreyn reitti ja voimakkuus.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Aiheesta muualla
  Hurrikaani Audrey Commonsissa 
Hurrikaani Audrey saavutti tunnetuista Atlantin hurrikaaneista aikaisimmin luokan 4 Saffirin-Simpsonin asteikolla, minkä lisäksi se oli voimakkain ennen elokuuta muodostunut myrsky. Hurrikaani Dennis rikkoi jälkimmäisen ennätyksen melkein 50 vuotta myöhemmin.
Audrey oli vuoden 1957 hurrikaanikauden ensimmäinen voimakas hurrikaani. Se aiheutti arviolta 150 miljoonan dollarin vahingot ja 371 kuolonuhria Cameronin lähistöllä ja 19 muilla alueilla. Ihmishenkiä menetettiin eniten sitten vuoden 1938 hirmumyrskyn.. Kanadassa se surmasi 15 ihmistä
II/JR 30 (jatkosota)

II/JR 30 oli jalkaväkirykmentin 30 II pataljoona jatkosodan aikaan. Pataljoona perustettiin Leppävirralla 19. kesäkuuta 1941, jonka jälkeen se siirtyi 22.–27. kesäkuuta välisenä aikana Kaltimon, Pirttivaaran, Huosivaaran ja Vatulan kautta Tohmajärvelle. 28.–30. kesäkuuta pataljoonalla oli harjoituksia, kunnes se teki 1. heinäkuuta tiedustelutehtävän Wärtsilään. Seuraavana päivänä pataljoona keskitti tykistöään Kaurilan maastoon. Samaan aikaan Kaurikulon, Kaurilan ja Muskon välillä tehtiinselvennä lentokonepommituksia.
6. heinäkuuta pataljoona lähetti miehityslinjalle partion ja teki 3 kk-pesäkettä.selvennä Seuraavana päivänä 7. heinäkuuta vänrikki Kangasperko kaatui.
Holberg-palkinto

Holberg-palkinto on Norjan valtion rahoittama yhteiskuntatieteiden tunnustuspalkinto. Se on jaettu vuodesta 2003 ja se on nimetty 1700-luvun tanskalais-norjalaisen kirjailijan Ludvig Holbergin mukaan.
Palkinnon myöntää Holbergin syntymäkaupungissa Bergenissä Norjan valtio.
Holberg-palkintoa on sanottu yhteiskuntatieteiden vastineeksi Nobel-palkinnolle. Palkinnon summa on kuusi miljoonaa (aiemmin 4,5 miljoonaa) Norjan kruunua eli noin 550 000 euroa.
Palkinnon saajat

| Vuosi  | Palkinnon saaja | kuva | instituutio | kansalaisuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Julia Kristeva |  | Pariisin yliopisto |  Bulgaria |
| 2005 | Jürgen Habermas |  | Johann Wolfgang Goethe-Universität Frankfurt am Main |  Saksa |
| 2006 | Shmuel Eisenstadt |  | Jerusalemin heprealainen yliopisto |  Israel |
| 2007 | Ronald Dworkin |  | New Yorkin yliopisto  ja University College London |  Yhdysvallat |
| 2008 | Fredric Jameson |  | Duken yliopisto |  Yhdysvallat |
| 2009 | Ian Hacking |  | Toronton yliopisto |  Kanada |
| 2010 | Natalie Zemon Davis |  | Toronton yliopisto Princetonin yliopisto |  Yhdysvallat/ Kanada |
| 2011 | Jürgen Kocka |  | Freie Universität Berlin |  Saksa |
| 2012 | Manuel Castells |  | Etelä-Kalifornian yliopisto |  Espanja |
| 2013 | Bruno Latour |  | Sciences Po |  Ranska |
| 2014 | Michael Cook |  | Princetonin yliopisto |  Iso-Britannia |
| 2015 | Marina Warner |  | All Souls College |  Iso-Britannia |
| 2016 | Stephen Greenblatt |  | Harvardin yliopisto |  Yhdysvallat |
| 2017 | Onora O’Neill |  | Newnham College |  Iso-Britannia |
| 2018 | Cass Sunstein |  | Harvard Law School |  Yhdysvallat |
| 2019 | Paul Gilroy |  | University College London |  Iso-Britannia |
| 2020 | Griselda Pollock |  | Leedsin yliopisto |  Kanada/ Iso-Britannia/(synt.  Etelä-Afrikka)}} |
| 2021 | Martha Nussbaum |  | Chicagon yliopisto |  Yhdysvallat) |
Samaan tapaan jaetaan kirjailijoille Tanskassa Holberg-mitali, mutta nämä ovat kaksi eri asiaa.
Aiheesta muualla

Holberg-palkinnon sivut
HPV-rokote

| --- | --- |

HPV-rokote
Systemaattinen (IUPAC) nimi
 ?
Tunnisteet
CAS-numero:  ?
ATC-koodi: J07BM01
PubChem CID:  ?
Kemialliset tiedot
Kaava:  ?
Moolimassa:  ?
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  B2(AU) B(US) 
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste (FI)  POM (UK)  ?-only(US) 
Antotapa: Intramuskulaarinen (injektio lihakseen)
HPV-rokote on tarkoitettu ihmisen papilloomaviruksen eri muotoja ja niiden aiheuttamia haittoja vastaan. Papilloomavirusinfektio voi kehittyä joissakin tapauksissa syöväksi, joista kohdunkaulan syöpä ja peräaukon syöpä ovat yleisimmät papilloomaviruksen aiheuttamat syövän muodot. Suomessa on markkinoilla kahden lääketehtaan HPV-rokotetta.
Ihmisen papilloomavirusten seuraukset

Ihmisen papilloomavirukset tarttuvat pääasiassa seksuaalisen kanssakäymisen kautta, mutta ne voivat myös tarttua muussa ihokosketuksessa. Papilloomavirus tarttuu myös sukuelimiä ympäröivältä iholta. Näin ollen edes kondomi ei tarjoa täydellistä suojaa HPV-viruksia vastaan (kondomi estää noin 70% tartunnoista). Ilman rokotetta useimmat saavat tartunnan jo nuoruudessaan. Noin 80% ihmisistä sairastaa papilloomaviruksen jossain vaiheessa elämäänsä.
Tartunta on usein oireeton ja menee ohi itsestään. Kuitenkin yhdellä kymmenestä tartunta pitkittyy ja tällöin voi syntyä syövän esiasteita. Niskan- ja päänalueen syövät voivat aiheuttaa pahimmillaan puhe- ja nielemisvaikeuksia, sukuelinten syövät lapsettomuutta.
2020-luvulla 30-40-vuotiaiden kohdunkaulansyövät ovat lisääntyneet viime aikoina. Papa-testit löytävät kohdunkaulan syövistä vain puolet, eikä testillä voida löytää esimerkiksi niska- ja päänalueen syöpiä, joita ihmisen papilloomavirukset voivat aiheuttaa. Rokote voi estää suurinta osaa näistä syövistä syntymästä.
Rokotteen tarjoama suoja

Eri rokotemerkit antavat eritasoisen kattavuuden. Suomessa käytössä olevista rokotteista aikaisempi Gardasil suojasi valmisteyhteenvedon mukaan HPV-tyyppien 6, 11, 16 ja 18 aiheuttamia sairauksia vastaan ja nykyään apteekeissa reseptillä saatava Gardasil 9 antaa suojan ennen mainittujen lisäksi myös HPV-tyypeille 31, 33, 45, 52 ja 58. Suomen rokotusohjelmassa käytetty Cervarix antaa suojan papilloomaviruksen haitallisimmille tyypeille 16 ja 18. Cervarix antaa ristisuojaa myös virustyyppejä 31, 33, 35 ja 45 vastaan . Cervarix estää Gardasilia hieman paremmin kohdunkaulan syöpää.
Rokotteiden vaikutusajan kestosta ei olla täysin varmoja, mutta tutkimuksissa suoja ei ole heikentynyt ensimmäisen kymmenen vuoden aikana. Rokotteen tarjoama suoja saattaa olla parhaimmillaan elinikäinen.
HPV-virustyypit 16 ja 18 aiheuttavat noin kolme neljästä kohdunkaulan syövästä Euroopassa ja rokote ehkäisee jopa 95% näiden virusten aiheuttamista kohdunkaulan syövän vaikeista asteista. Rokotteiden ristisuojan ansiosta, kaikki käytössä rokotteet pystyvät torjumaan 90% kaikista kohdunkaulan syövistä.
Tyyppejä 6 ja 11 vastaan toimivat rokotteet suojaavat myös useimmilta kondyloomilta. Tyypit 6 ja 11 aiheuttavat noin 90 % todetuista kondyloomista. Virustyypit 6, 11, 16 ja 18 eivät kuitenkaan ole ainoita HPV-virustyyppejä, jotka aiheuttavat kondyloomaa ja kohdunkaulan syöpää.
Lisäksi kumpikin Suomessa myytävä rokote antaa suojaa peräaukon, emättimen, ulkosynnyttimen, peniksen sekä pään ja niskan alueen syöpiä vastaan. Rokote toimii ainoastaan ennalta ehkäisevästi ennen tartunnan saamista, eikä sitä voida käyttää ihmisen papilloomaviruksen hoitoon.
Eräässä meta-analyysissä 5–9 vuotta eri maiden rokotusohjelmien jälkeen CIN2+-luokan kohdunkaulamuutosten ilmaantuvuus oli vähentynyt keskimäärin noin 51 % 15–19-vuotiailla tytöillä ja noin 31 % 20–24-vuotiailla naisilla.
Rokotteen kohderyhmä

Varhaisemmalla iällä annettuna rokote tuottaa kehossa paremmin vasta-aineita, kuin myöhemmällä iällä otettu rokote. Rokote tehoaa parhaiten kun se annetaan ennen ensimmäistä sukupuolikontaktia, vaikka rokotteen ottamiselle ei periaatteessa ole yläikärajaa. Rokote antaa myöhemminkin otettuna suojan niitä papilloomavirustyyppejä vastaan, mitä henkilö ei ole vielä saanut siihen mennessä. Jo saatuihin tartuntoihin rokote ei tehoa. Rokote saattaa kuitenkin joidenkin lähteiden mukaan antaa osittaista suojaa jo sairastettuja tartuntoja vastaan.
Yleisesti rokotetta suositellaan annettavaksi 9-13-vuotiaille tytöille.
Yleisesti on nähty, ettei 30 vuotta täytettyä rokotteen ottamisesta ole enää juurikaan hyötyä, sillä useimmat ovat saaneet jo HPV-tartuntoja siihen mennessä sukupuolielämänsä kautta.
Gardasil 9 -rokotetta on tutkittu 9–26‑vuotiailla miehillä ja 9–45-vuotiailla naisilla. Rokotteen teho on osoitettu 9–26-vuotiailla naispuolisilla henkilöillä, mutta sen käyttöä suositellaan 11–26-vuotiailla naisilla.
HPV-rokotteita on annettu maailmalla yli toista sataa miljoona annosta: Cervavix rokotetta yli 90 miljoonaa annosta.
Rokotteen antaminen

HPV-rokotetta annetaan 9-14-vuotiaille kaksi pistosta (rokote ja yksi tehoste), ja 15 vuotta täyttäneille ja sitä vanhemmille yhteensä kolme pistosta (rokote ja kaksi tehostetta). Rokote annetaan käsivarren olka- tai hartialihakseen pistoksena.
Rokotteen antaminen > Lasten rokottaminen

Suomessa Cervarix-rokote kuuluu kansalliseen rokotusohjelmaan ja sen voivat saada kaikki alakoulun 5.-6. luokalla olevat 10-12-vuotiaat lapset koulun rokotusohjelman kautta veloituksetta. Rokote pyritään antamaan koulun terveystarkastuksen yhteydessä. Lapsi voi itse päättää rokotteen ottamisesta mikäli terveydenhuollon henkilökunta toteaa hänet kykeneväksi tekemään päätöksen itsenäisesti. Mikäli lapsi päättää ottaa rokotteen vanhempien vastustuksesta huolimatta, ei terveydenhoitohenkilökunnalla ole oikeutta ilmoittaa asiasta vanhemmille. Jos vanhemmat kieltävät rokotteen tai eivät ota kantaa, tarjotaan mahdollisuus rokotteen ottamiseen myöhemmillä luokka-asteilla uudelleen.
Ensimmäinen rokotepistos annetaan viidennellä luokalla ja tehoste kuudennella luokalla. Jos lapsi ei ole saanut ensimmäistä rokotetta viidennellä luokalla, annetaan se 6. luokalla. Annosten välissä tulee olla vähintään viisi kuukautta. Rokotetta ei suositella annettavaksi kuumeessa. Rokotukseen oikeutettu nuori voi täydentää myöhemmin rokotettaan, mikäli rokotus jää yläkoulun loppuessa kesken.
Rokotusohjelmassa käytettävää Cervarix-rokotetta ei ole myynnissä kuluttajille. Cervarix-rokotetta ei suositella alle 9-vuotiaille, eikä raskaana oleville.
Rokotteen antaminen > Aikuisten ja nuorten rokottaminen

HPV-rokote voidaan antaa kaikille sitä haluaville. Kaikille siitä ei kuitenkaan ole hyötyä. Päätöksen rokottamisesta tekee lääkäri. Rokotusohjelmaan kuulumattomat voivat ostaa Gardasil 9-rokotetta apteekeista lääkärin kirjoittamalla lääkemääräyksellä. Rokoteohjelman ulkopuolella tapahtuvista rokotuksista vastaavat terveyskeskus ja työ- tai opiskelijaterveydenhuolto. Rokote ostetaan itse apteekista ja toimitetaan terveyspisteeseen, jossa terveydenhoitaja pistää rokotteen hauikseen. Aikuisille rokotetta annetaan kolme pistosta. Yhden rokotepistoksen hinta on noin kaksi sataa euroa, eikä se ole KELA-korvattava. Yhteensä rokotteen ottaminen maksaa noin 600 euroa.
Turvallisuus ja sivuoireet > Rokotteen turvallisuus

Rokotetutkimuksissa HPV-rokotteella ei ole todettu olevan vakavia haittavaikutuksia. Vuonna 2013 pohjoismaissa tehty yli miljoonan nuorta tyttöä koskettanut tutkimus ei löytänyt viitteitä autoimmuunisairauksien, neurologisisten häiriöiden tai laskimoveritulppien ilmaantumisesta rokotteen saamisen jälkeen. WHO:n rokoteturvallisuuskomitea totesi 175 miljoonasta rokotuksesta saadun näytön perusteella vuonna 2013, että HPV-rokotteet ovat kiistattomasti turvallisia. 2014 ja 2016 jatkoraporttien seurauksena WHO julkaisi HPV-rokotteen parhaimmaksi mahdolliseksi tavaksi suojautua papilloomaviruksen aiheuttamia tauteja vastaan. HPV-rokote on sisällytetty sittemmin Maailman terveysjärjestön (WHO) välttämättömien lääkkeiden listalle ja WHO suosittaa rokotteen antamista kaikille osana rokoteohjelmaa
Turvallisuus ja sivuoireet > Yleisimmät sivuoireet

Yleisimmät rokotuksen aiheuttamat sivuoireet ovat paikallisia pistosoireita, kuten puutumista ja punoitusta. Myös nivel- ja lihassärkyä esiintyy noin joka viidennellä. Cervarix ja Gardasil rokotteeiden tuoteselosteissa kerrotaan hyvin yleisiksi sivuoireiksi (useammalla kuin joka kymmenennellä rokotteen saaneella) kipu, punoitus tai turvotus pistoskohdassa sekä päänsärky. Cervarixin yleiseksi sivuoireeksi kerrotaan em. lisäksi myös väsymys ja lihassärky.
Yleisiä sivuoireita (useammin kuin joka sadannella) sekä Cervarix että Gardasil-rokoitteessa ovat kuume, kutina pistoskohdassa ja pahoinvointi. Gardasil-rokotteen yleisiä sivuoireita olivat em. lisäksi mustelma pistoskohdassa, väsymys ja huimaus. Cervarixin yleisiä sivuoireita ovat yhteisten oireiden lisäksi vatsa-suolikanavan oireet kuten ripuli ja oksentelu sekä nivelkipu. Rokotteen ohjeissa saatetaan myös varoittaa pyörtymisen vaarasta, mutta se ei johdu itse rokotteesta, vaan liittyy yleisesti rokottamiseen nuoressa iässä.
Rokotteet ovat ns. biologisia lääkevalmisteita. Ne eivät sisällä eläviä taudinaiheuttajia, joten niistä ei voi saada papilloomavirusta.
Turvallisuus ja sivuoireet > Aiheeseen liittyvät tutkimukset

Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos THL toteutti vuosina 2013–2016 tutkimuksen 11–15-vuotiaille tytöille annetusta HPV-rokotteesta, jossa selvitettiin rokotteen riskiä lisätä autoimmuunisairauksia. Tutkittavia oli noin 240 000, joista noin puolet otti rokotteen. Tutkimus oli terveydenhuollon rekistereihin perustuva väestötutkimus, jossa tutkittiin, oliko rokotetuille annettu sairaaloissa rokottamattomia enemmän tutkimuksessa tarkasteltuja 38 sairausdiagnoosia. Perusterveydenhuollossa ja yksityislääkärikäyntien yhteydessä annettuja diagnooseja ei huomioitu lainkaan.
Kansalliset rokotusohjelmat ja rokottaminen eri maissa

Useissa maissa on käynnistynyt keskustelu HPV-rokotteen sisällyttämisestä kansalliseen rokoteohjelmaan. Asiaa harkitaan muun muassa Englannissa ja Yhdysvalloissa.
Kansalliset rokotusohjelmat ja rokottaminen eri maissa > Rokotusohjelma Suomessa

Suomessa rokote otettiin kansalliseen rokoteohjelmaan ja rokotukset alkoivat syksyllä 2013. Rokoteohjelman kalleutta arvosteltiin sen alkuvaiheessa 2013 siitä, että esiteini-ikäisten kertarokottaminen Suomessa maksaisi 15 miljoonaa euroa, mikä olisi yhtä paljon kuin koko muu suomalainen rokoteohjelma yhteensä. Ensimmäisinä vuosina Suomessa rokotettiin tyttöjä aina 15-vuotiaaksi asti. Sen jälkeen ohjelmassa rokotettiin 5.-6. luokkalaisia tyttöjä.
Nykyään rokotteen saavat kaikki alakoulun 5.-6. luokalla olevat 10-12-vuotiaat lapset koulun rokotusohjelman kautta. Rokotesuojan laajentaminen poikiin sisältyi Marinin hallituksen hallitusohjelmaan ja lukuvuonna 2020 kansallisessa rokotusohjelmassa alettiin rokottamaan myös poikia. Ensimmäisinä vuosina (2020-2022) rokote annettiin kaikille 7-9. luokkalaisille pojille. Lukiossa ja ammattikoulussa jo opiskelevien rokottamista ei pidetty tarpeenmukaisena, joten alkuvaiheessa rokotettiin vain yläkoulussa olevat oppilaat. Jatkossa rokotetta tarjotaan kaikille lapsille sukupuoleen katsomatta alakoulun 5.-6. luokilla.
Oppilaiden vanhemmille postitettiin tietolehtistä uudesta rokotteesta ja lisäksi sitä annettiin oppilaiden mukana kotiin vietäväksi. Lisäksi rokotusten alkamisesta tiedotettiin hpv-rokote.fi (Arkistoitu – Internet Archive) nettisivulla. Opettajia myös kehotettiin ilmoittamaan asiasta oppilaille Wilma-viestillä, koulun sisäisessä viestintäpalvelussa.
Kaikille lapsille annetaan Cervarix-rokotetta. Cervarix voitti kilpailutuksen alhaisemman hinnan vuoksi. Se kuitenkin tarjoaa kilpailevaa Gardasil-valmistetta hieman parempaa suojaa kohdunkaulan syöpää vastaan. Gardasil 9-valmiste ei ollut mukana kilpailutuksessa.
Kansalliset rokotusohjelmat ja rokottaminen eri maissa > Japani

Japanin viranomaiset eivät enää virallisesti suosittele HPV-rokotteen ottamista siihen liittyvien epäiltyjen terveysriskien vuoksi. Päätös syntyi Japanin parlamentissa, eikä sen päätöksen perusteeksi ole esitetty tieteellistä dataa. Kuitenkin samaan aikaan Japanin rokotusviranomaiset suosittelevat rokotteen ottamista. Rokote kuuluu maan rokotusohjelmaan ja kaikki 9-12-vuotiaat tytöt voivat saada rokotteen veloituksetta.
Rokotteen kehittäminen ja historia

Ensimmäiset HPV-rokotteet tulivat markkinoille 2006. Cervavix-rokote sai myyntiluvan Euroopan unionissa vuonna 2007.
Aiheesta muualla

HPV-rokotteen (Gardasil) valmisteyhteenveto EU:n lääkevalvontaviraston sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
10 Kysymystä HPV-rokotteesta, Syöpäjärjestöt
Herman Vendell

Herman Vendell vuonna 1878.
Herman Albert Vendell (10. heinäkuuta 1853 Helsinki – 28. elokuuta 1907 Helsinki) oli suomalainen kielitieteilijä ja Helsingin yliopiston ruotsin kielen ja kirjallisuuden dosentti.
Vendellin vanhemmat olivat pankinkamreeri Gustaf Albert Vendell ja Emma Ingman. Hän kävi Helsingin ruotsalaista yksityislyseota ja pääsi ylioppilaaksi 1871. Vendell valmistui filosofian kandidaatiksi 1876, maisteriksi 1877 ja lisensiaatiksi 1881. Hän teki useita tutkimusmatkoja muun muassa Viroon ja Liivinmaalle.
Vendell toimi Helsingin yliopiston ruotsin kielen ja kirjallisuuden dosenttina 1881–1907. Hän tutki erityisesti Suomen ja Viron ruotsalaismurteita sekä vanhaa ruotsalaista lakikieltä ja julkaisi useita murresanakirjoja.
Vendell oli naimisissa vuodesta 1891 Maria Ottilia Paalasen kanssa. Heillä oli yksi tytär.
Teoksia

Om Island och dess betydelse för nordens historie.  Edlund, Helsingfors 1874
Runömålet : : ljud- och formlära samt ordbok.   Stockholm 1882-1887
Samlingar af ord ur nyländska allmogemålet, ordnade af Herman Vendell.    Nyländska afdelningen, Helsingfors 1884
Ordbok öfver estländsk-svenska dialekterna.    Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1887 (Axel Olof Freudenthalin kanssa)
Ordlista öfver det svenska allmogemålet i Finnby kapell af Bjärnå socken i Åbo län.    Helsingfors 1890
Östsvenska monografier.    Författare, helsingfors 1890
Nyländska etymologier.   Helsingfors 1892
Pedersöre-Purmo-målet : ljud- och formlära samt språkprof.    Finska Vetenskaps-Societeten, Helsingfors 1893
Terminologin i Äldre Västgöta- och Östgöta-lagarne.    Lindstedt, Helsingfors 1894
Ordbok öfver Pedersöre-Purmo-målet.    Finska Vetenskaps-Societeten, Helsingfors 1895
Om den svenska befolkningen i Finland.   Wentzel Hagelstam, Helsingfors 1894
Bidrag till kännedomen om alliterationer och rim i skandinaviskt lagspråk.  Helsingfors 1897
Äldre västgötalagen : ormaliserad text jämte noter och anmärkningar : till de studerandes tjänst utgifven.    Lindstedt antikvariska bokhandel, Helsingfors 1897
Bidrag till svensk fraseologi.   Helsingfors 1903
Ordbok öfver de östsvenska dialekterna I-IV.  Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1904-1907
Språket i Peder Swarts krönika framställdt i dess förhållande till äldsta nysvenskan i allmänhet : grammatik och ordbok.   Helsingfors 1905
Aiheesta muualla

Bo Lönnqvist: / Vendell, Herman (1853 - 1907) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  28.2.2001. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
II. János Pál pápa térin metroasema

II. János Pál pápa tér on Budapestin metron linjan 4 asema Pestin puolella Unkarin pääkaupungissa Budapestissa. Asema on 16,7 metrin syvyydessä maan alla ja se on avattu 28. maaliskuuta 2014. Asema sijaitsee paavi Johannes Paavali II:n mukaan nimetyllä aukiolla.
Hula

Hulatanssijatar Kauain saarella
Hula kahiko -esitys
Hula on perinteinen havaijilainen tanssi. Sen ovat kehittäneet saarten alkuperäisasukkaat, ja tanssi on saanut melko vähän vaikutteita saariston uudemmilta tulokkailta.
Sana hula viittaa liikkeeseen ja eleisiin. Hulan säestys mele tarkoittaa runoutta, joka voi olla rukouksia, nimien lausuntaa, rakkauslauluja tai maata ylistäviä lauluja. Hula voidaan luokitella melen tyypin mukaan.
Perinteisimmän hulatyylin mukaisia lausunnalla säestettyjä tansseja voidaan esittää seisten tai istuen. Seisten esitetyssä tanssissa tanssijat tunnetaan nimellä ʻolapa ja säestäjät nimellä hoʻopaʻa. Käsien eleet tulkitsevat tekstiä ja jalkaliikkeet tekevät toistuvaa sarjaa. Liikkeitä ovat esimerkiksi astuminen sivulta toiselle, astuminen paikallaan, lanteen pyöritys sekä eteen- ja taaksepäin astuminen. Istumatanssissa tanssijat säestävät itseään.
Yleisiä lausutussa melessä käytettyjä soittimia ovat ʻuliʻuli (kurpitsahelistin), puʻili (bambuhelistin), ʻiliʻili (kastanjetin kaltaiset kivet) ja kalaʻau (kepit). Laulettuja melejä voidaan säestää ukulelella tai kitaralla.