stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jani Kukkola
Saavutukset > Suomen Cup

Kultaa (4): 2007, 2009, 2010 ja 2017
Aluemestaruus Etelä-Suomi 2024
Saavutukset > Henkilökohtaiset

Maailman parhaat salibandypelaajat -listasijoitus (Innebandymagazinet):
4. 2015
Kauden paras poikapelaaja (Salibandyliitto): 2005
Tilastot

O = ottelut, M = maalit, S = syötöt, Pist. = pisteet, RM = rangaistusminuutit.
Siikasalmen kanava

Siikasalmen kanava
Siikasalmen kanava on Ukonvedellä Mikkelissä sijaitseva 300 metriä pitkä kanava, joka perattiin vuonna 1833. Sen jälkeen sitä perattiin uudelleen vuonna 1851. Viimeinen perkaus tehtiin vuosina 1874–1875.
Aiheesta muualla

Suomen kanavat (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siikasalmen kanava Wikimedia Commonsissa
South Sudan Oyee!

South Sudan Oyee! (suomeksi suunnilleen Hurraa, Etelä-Sudan!) on Etelä-Sudanin kansallislaulu. Maa itsenäistyi Sudanista 9. heinäkuuta 2011.
Laulun syntyhistoria

Jo ennen Etelä-Sudanin itsenäistymistä maan väliaikainen hallitus asetti kahdeksanjäsenisen komitean, jonka tehtäväksi annettiin maan tulevan kansallislaulun valmistaminen. Komitea järjesti kilpailun, jossa pyydettiin ehdotuksia maan tulevan kansallislaulun tekstiksi. Tekstille asetettiin tiettyjä ehtoja. Sen tuli esimerkiksi viitata maan väestöön ja sen luonnonvaroihin sekä osoittaa kunnioitusta maan vapautussodassa kaatuneille. Kilpailuun lähetettiin kaiken kaikkiaan 49 ehdotusta. Komitea valitsi niistä kymmenen, joiden pohjalta muokattiin kaksi mahdollista kansallislaulun tekstiä. Maata väliaikaisesti hallitsevan Etelä-Sudanin vapautusrintaman politbyroo valitsi toisen ehdotuksista maan tulevaksi kansallislauluksi syyskuussa 2010.
Myös kansallislaulun sävelmästä järjestettiin kilpailu. Sen voitti ehdotus, jonka olivat laatineet maan pääkaupungin Juban yliopiston musiikkitieteen dosentti Addison Arkangelo yhdessä kahden kollegansa kanssa. He valitsivat maan kansallislaululle tietoisesti iloisen ja kevyen melodian, jonka tarkoituksena oli erottaa se Sudanin mahtipontisesta kansallislaulusta.
Kansallislauluehdotuksen alkuperäinen nimi oli "Land of Cush" (Kushin maa). Nimitys Kush viittaa Raamatussa mainittuun muinaiseen Kushin maahan, joka raamatullisten tekstien mukaan on suunnattomien rikkauksien alkuperämaa. Tarunomainen Kushin maa on sijoitettu joskus Etelä-Sudaniin, joskus taas nykyiseen Jemeniin tai Etiopiaan. Laulussa mainittiin myös niin ikään raamatullinen Eedenin puutarha. Raamattuviittausten tarkoituksena oli ilmeisesti korostaa uuden valtion kristillisyyttä pohjoisen islaminuskon vastakohtana. Jo voittanutta tekstiä muokattiin kuitenkin vielä kerran helmikuussa 2011, ja viittaukset Kushiin ja Eedeniin korvattiin viittauksilla maan nimeen Etelä-Sudan.
Englanninkielinen alkuteksti

Oh God

We praise and glorify you

For your grace on South Sudan,

Land of great abundance

Uphold us united in peace and harmony.
Oh motherland

We rise raising flag with the guiding star

And sing songs of freedom with joy,

For justice, liberty and prosperity

Shall forever more reign.
Oh great patriots

Let us stand up in silence and respect,

Saluting our martyrs whose blood 

Cemented our national foundation,

We vow to protect our nation
Oh God bless South Sudan.
Suomenkielinen käännös

Oi Jumala,

me ylistämme ja kunnioitamme Sinua

armostasi, jota olet osoittanut Etelä-Sudanille,

yltäkylläisyyden maalle,

varjele meitä rauhan ja yksimielisyyden yhdistäminä.
Oi isänmaa,

me nousemme nostaen lipun, jossa on opastava tähti,

ja laulamme riemuiten vapauslauluja.

Sillä oikeudenmukaisuus, vapaus ja yltäkylläisyys

vallitsevat tästedes ikuisesti.
Oi suuret isänmaanystävät,

nouskaamme hiljaisina kunnioittaen seisomaan

tervehtiäksemme marttyyrejä, joiden veri

lujitti kansakuntamme perustan.

Me vannomme varjelevamme maatamme.
Oi Jumala, siunaa Etelä-Sudania.
Aiheesta muualla

Kansallislaulu Etelä-Sudanin hallituksen virallisilla sivuilla
Armi

| Armi |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  4. helmikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  13. lokakuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Armida
Infobox OKNimi-testi OK: 
Armi on suomalainen naisen, joskus miehenkin etunimi. Nimi on lyhenne Armidasta, joka on alun perin latinaa ja tarkoittaa aseistettua. On myös esitetty, että Armida on feminiinimuoto germaanisen Herman-nimen latinalaistetusta muodosta Arminius.
Huhtikuuhun 2024 mennessä Suomessa oli rekisteröity 5 738 Armi-nimen saanutta naista. Ennen vuotta 1950 nimi oli annettu myös noin sadalle miehelle. Naisilla nimi oli suosituimmillaan 1950-luvulla.
Tunnettuja Armeja

Armi Aavikko (1958–2002), Miss Suomi 1977, laulaja ja show-esiintyjä
Armi Ahola (s. 1968), pesäpalloilija ja pesäpallon pelinjohtaja
Armi Hallstén-Kallia (1897–1956), järjestöjohtaja, Kansainliiton sihteeristön virkailija 1926–1936
Armi Harju (1928–2008), toimittaja ja ammattiyhdistysaktiivi
Armi Harva (1922–2018), arkkitehti
Armi Heikkilä (s. 2003), jalkapalloilija
Armi Hosia (1909–1982), Suomen Kansanpuolueen kansanedustaja ja ministeri
Armi Kaila (1920–2003), maanviljelyskemisti ja professori
Armi Kuusela (s. 1934), Miss Universum 1952
Armi Metsäpelto (1932–1939), talvisodan ensimmäisen päivän pommituksissa kuollut tyttö
Armi Ratia (1912–1979), Marimekon perustaja
Armi Teva (s. 1992), keraamikko, lasitaiteilija ja kuvittaja
Armi Toivanen (s. 1980), näyttelijä
Armi Vainio, oik. Elli Hällström (1873–1955), nuortenkirjailija
Kuvitteellisia Armeja

Armi Viitamäki, o.s. Lepistö, lääkäri televisiosarjassa Salatut elämät
Tieteen historia

Yleistä
Teoriat
Historiankirjoitus
Jako aikakausittain
Esihistoriallinen aika
Antiikin tiede
Keskiajan tiede
Renessanssin tiede
Tieteellinen vallankumous
Valistusajan tiede
Tiede teollisen vallankumouksen aikana
1900-luvun tiede
Jako aloittain
Matematiikka
Filosofia
Luonnontieteet
Tähtitiede
Biologia
Kemia
Ekologia
Maantiede
Geologia
Fysiikka
Yhteiskuntatieteet
Taloustiede
Kielitiede
Valtiotiede
Psykologia
Sosiologia
Uskontotiede
Tekniikka
Maataloustiede
Sähkö ja elektroniikka
Rakennustekniikka
Arkkitehtuuri
Kartografia
Kemiantekniikka
Tietokoneteknikka
Tietojenkäsittelytiede
Materiaalitiede
Lääketiede
Farmasia
Katso myös: Näennäistieteen historia
Tieteen historia on historiallista tutkimusta tieteen kehityksestä sekä luonnontieteissä että ihmistieteissä. Tiede syntyi antiikin Kreikassa ja kukoisti antiikin maailmassa. Tieteenharjoitus taantui varhaiskeskiajalla, jolloin Euroopan väestö väheni, talous taantui ja elämä siirtyi maaseudulle. Taantuma ei koskenut islamilaista maailmaa, missä tieteenharjoitus virisi 800-luvulta lähtien ja johti ykkösasemaan koko maailmassa. Tieteellisiä keksintöjä oli tehty myös Kiinassa ja Intiassa.
Kun tieteen edistyminen jäi satunnaiseksi ja lopulta taantui Kiinassa, Intiassa ja lopulta myös islamilaisessa maailmassa, kehitys vei toiseen suuntaan Euroopassa. Tieteenharjoitus virisi siellä uudelleen 1100-luvulla antiikin luomalta pohjalta. Kehitys johti 1600-luvulla modernin tieteen syntyyn, joka tarkoitti kokeellista metodia ja matematiikan hyväksikäyttöä luonnontieteissä. Tieteen läpimurto oli sosiologi Max Weberin mukaan yhteydessä kapitalismin samanaikaiseen syntyyn. Euroopassa tapahtunut ainutkertainen kehitys johti tieteellis-tekniseen vallankumoukseen, joka on perustavasti muuttanut ihmisten elinoloja kaikkialla maapallolla.
Muinaiset kulttuurit

Esihistoriallisella ajalla neuvot ja tieto välittyi sukupolvelta sukupolvelle suullisen perinteen kautta. Kirjoitustaidon kehittyminen mahdollisti tiedon säilyttämisen ja viestimisen sukupolvien välillä paljon tehokkaammin ja tarkemmin.
Tieteiden voidaan ajatella saaneen alkunsa kulttuurien siirtymisestä metsästäjä-keräilytaloudesta maanviljelyyn. Tämä pakotti ihmiset tutkimaan ajan kulkua muun muassa sopivien kylvöaikojen määrittelemiseksi, sekä kehittämään erilaisia yhteiskunnallisen toiminnan muotoja, jotka paikallaan pysyvä asutus toi mukanaan väestön kasvaessa.
Monissa varhaisissa kulttuureissa on tutkittu tähtitaivaan muutoksia systemaattisesti havainnoimalla. Vaikka heillä ei ollut tietoa planeettojen ja tähtien todellisesta fyysisestä rakenteesta, monia teoreettisia selityksiä esitettiin.
Antiikki

Länsimaisen tieteen historian voidaan katsoa alkaneen antiikin niin sanotuista joonialaisista luonnonfilosofeista ja muista esisokraatikoista. Ensimmäisiä järjestelmällisiä pyrkimyksiä korkeamman koulutuksen järjestämiseen oli Sokrateen oppilaan Platonin Akatemia, jonka kasvatti oli myös Aristoteles. Platonin idealismi, platonismi, ja sen perustalle rakentunut uusplatoninen dualismi kahlitsivat kokeellista luonnontiedettä vuosisatoja. Aristoteles taas oli monialainen kokeellisen luonnontieteen uranuurtaja, jonka filosofia vaikutti tieteeseen vielä tuhansien vuosien jälkeenkin, tosin suuremmassa määrin vasta arabien valtakauden jälkeen, kun hänen teoksiaan käännettiin latinaksi. Antiikin tieteellisiä saavutuksia ei pidä millään muotoa väheksyä: esimerkiksi Aleksandrian akatemiassa 500-luvulla vaikuttanut Johannes Filoponos muotoili jo oleellisesti uudella ajalla Newtonin mekaniikassaan esittämiä luonnonlakeja.
Antiikki > Rooma

Roomalaisia ei tunneta tieteellisistä saavutuksistaan, tai edes kiinnostuksestaan, mutta kylläkin insinööritaidon mestarinäytteistä. Näistä esimerkkejä ovat roomalaisten valtatieverkosto siltoineen ja valtavat vesijohto- ja viemärijärjestelmät, sekä kehittynyt asetekniikka. Kansainvaellusten myötä roomalainen imperiumi romahti ja Euroopan lähtökohdat tieteelliseen ja tekniseen kehitykseen heikentyivät merkittävästi.
Keskiaika

Elinolojen vakautuessa Euroopassa voitiin talouden voimavaroja suunnata enemmän tieteeseen. Pohjana tälle toimivat katolisen kirkon suojeluksessa toimivat koulut ja yliopistot (ks. keskiajan yliopisto), kuten Chartres ja Sorbonne sekä luostarit. Luonnontieteitä keskiajalla kehittivät erityisesti Lincolnin piispa ja skolastikko Robert Grosseteste (noin 1175–1253) sekä fransiskaanimunkit Roger Bacon (noin 1214–1294) ja Vilhelm Occamilainen (noin 1288–1348).
Länsimaat saivat selkeän mallin luonnontieteelliseen ajatteluun, kun Adelard Bathilainen vuonna 1126 käänsi Euklideen teoksen Alkeet arabiankielisestä versiosta latinaksi. Tätä sovellettiin rakennusalalla, kun rakennusten mittasuhteita voitiin määritellä geometrian avulla. Mittaamista helpotti myös astronominen laite astrolabi, joka tuli Eurooppaan arabien välityksellä vuosituhannen alussa.
Intiassa kehitettiin tähän aikaan trigonometrian perusteita. Hindujen ansiokkain matemaattinen saavutus on kuitenkin kymmenjärjestelmä ja nollan käyttöönotto. Kauppasuhteiden mukana nämä uudistukset tulivat 1400-luvulla Eurooppaan. Esimerkiksi Firenzen kauppiaiden tilikirjat osoittavat, miten tilit alettiin tuolloin tehdä roomalaisten numeroiden sijasta arabialaisilla numeroilla.
Moderni tiede

Empiiristä tiedettä formalisoi Charles S. Peirce vuonna 1877 artikkelissaan "The Fixation of Belief". Sen mukaan sen tärkein tuntomerkki ja kriteeri on objektiivisuus eli ihmisestä riippumattomuus eli se, että on olemassa todellisia olioita, joiden ominaisuudet ovat täysin riippumattomia meidän mielipiteistämme.
1900-luvulle tultaessa biologiakin on kehittynyt pelkästä taksonomiasta biologisten ilmiöiden selittämiseen pyrkiväksi kokeelliseksi tieteeksi Charles Darwinin ja perinnöllisyystieteen kehittäjän Gregor Mendelin vaikutuksesta.
1900-luvun alussa tehtiin eräitä merkittäviä fysiikkaan ja kosmologiaan liittyviä löytöjä. Radioaktiivisuuden löysi 1896 Henri Becquerel. Vuonna 1905 Albert Einstein julkaisi joukon artikkeleita, jotka johtivat kvanttimekaniikan ja suhteellisuusteorian kehittämiseen. Eräässä toisessa artikkelissaan samalta vuodelta hän ehdotti koetta, jonka perusteella pystyttiin todistamaan, että aine todellakin koostuu atomeista. Tähtitieteen saralla Edwin Hubble teki läpimurron osoittamalla, että paitsi että kaikkeudessa on useita galakseja, myös sen koko on muuttuva, se nimittäin laajenee. Tämä antoi sysäyksen niin kutsutulle alkuräjähdysteorialle.
1900-luku on ollut jälleen tekniikan voittokulkua, sähkömagnetismin ja kemian ollessa kenties tärkeimpiä sovellusaloja. Osaltaan näistä nousee DNA:n keksiminen, josta pääkunnia annetaan Francis Crickille ja J. D. Watsonille. Toinen 1900-luvun merkittävä uusi ala on matematiikasta kasvanut tietotekniikka, jonka varhaisia uranuurtajia olivat John von Neumann ja Alan Turing. 1900-luvun loppuun mennessä vallankumoukset sähköisen viestintätekniikan alalla — televisio ja internet — ovat muuttaneet yhteiskuntaa suuresti.
Kirjallisuutta

Enqvist, Kari: Näkymätön todellisuus.  Helsinki:  WSOY, 1996.  ISBN 951-0-21363-2
Enqvist, Kari: Kosmoksen hahmo.  Helsinki:  WSOY, 2003.  ISBN 951-0-27916-1
Rossi, Paolo: Modernin tieteen synty Euroopassa.  ((La nascita della scienza moderna in Europa, 1997.) Suomentanut Lena Talvio)  Tampere:  Vastapaino, 2010.  ISBN 978-951-768-153-7
Subramanyam, R. R. ym.: Tiede kautta aikojen: Antiikista nykyaikaan.  ((The story of science: From antiquity to the present, 2010.) Suomennos: Jari Sahlgren, Vanessa Sjögren)  Potsdam:  H. F. Ullmann, 2010.  ISBN 978-3-8331-5252-8
Whitfield, Peter: Landmarks in western science: From prehistory to the atomic age.  London:  British Library, 1999.  ISBN 0-7123-4640-6  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tieteen historia Wikimedia Commonsissa
A History of Science, Vols 1–4 (Arkistoitu – Internet Archive), online text (englanniksi)
Contributions of 20th century Women to Physics (englanniksi)
The official site of the Nobel Foundation. (englanniksi)
Tieteenhistorian instituutti ja museo Firenzessä Italiassa (englanniksi)
Ollila, Marja: Leibnitzin unelman rakentaja (Arkistoitu – Internet Archive). Polyteekkari 6/2004.
Rasinkangas, Reijo: Tieteen historia
Tähtien tarkkailijoita 1500-luvulla
Isaac Newton
Manx2

| Manx2 |
| --- | --- |

 Manx2:n Dornier Do 228 vuonna 2012.
 IATA: NM  –  ICAO: BPS 
Kutsukoodi:  –
Perustettu:  2006
Lakkautettu:  31.12.2012
Laivaston koko:  6
Kohteiden määrä:  9
Solmukohdat:   Ronaldswayn lentoasema
Kotipaikka:   Ronaldsway, Mansaari
Kanta-asiakasohjelma:  Manx Gold
Yhtiön sivut:  www.manx2.com
Manx2 (IATA: NM, ICAO: BPS) oli alueellinen virtuaalilentoyhtiö, jonka kotipaikka sijaitsi Mansaarilla. Lentoyhtiö perustettiin vuonna 2006 ja se palveli Mansaarten ja Yhdistyneen kuningaskunnan välistä lentoliikennettä. Manx2:sen lennot operoi VanAir Europe ja Jetstream Executive.
Yhtiön toimiva johto osti Manx2:n liiketoiminnan vuoden 2012 lopussa ja siirsi sen toiminnot uuteen lentoyhtiöön nimeltä Citywing. Citywingin lentoaikataulut olivat aluksi täsmälleen samat kuin Manx2:n. Citywing lopetti toimintansa vuonna 2017.
Historia

Manx2 perustettiin 11. toukokuuta 2006 ja se aloitti palvelunsa 15. heinäkuuta. Lentoyhtiön omistaa sen hallituksen puheenjohtaja, Noel Hayens. Heinäkuussa 2006 yhtiö vastaanotti ensimmäisen lentokoneensa, Let L-410 -tyyppisen matkustajakoneen, joka oli maalattu Manx2:sen maalauskaavion mukaan. Lentokonetta operoi Budapest Air Services. Ensimmäiset reitit Mansaarelta avattiin Belfastiin ja Blackpooliin. Myöhemmin avattiin reitti myös Leedsin ja Bradfordin kaupunkien yhteiselle lentoasemalle.
Syyskuussa 2006 yhtiö hankki laivastoonsa BAe Jetstream 31 -tyyppisen matkustajakoneen, jota operoi Jetstream Executive. Laivasto kasvoi sittemmin kahdella Fairchild Metroliner -matkustajakoneella ja operaattorina aloitti myös VanAir Europe. Vuonna 2007 yhtiö avasi lisää reittejä ja tihensi vuorovälejä. Newcastle upon Tynen reittilennot alkoivat elokuussa 2009 ja vuonna 2010 avattiin reitit myös Cardiffiin ja Corkiin.
Helmikuussa 2011 yhtiön kone joutui onnettomuuteen lennolla Belfastista Corkiin. Flightline BCN:n operoima Fairchild Swearingen SA.227BC Metro III -tyyppinen matkustajakone tuhoutui onnettomuudessa, mikä johti kuuden ihmisen kuolemaan. Onnettomuuden jälkeen Manx2 päätti leasing-sopimuksensa Flightline BCN:n kanssa. Tämä myötävaikutti osaltaan Irlannin-reittien lopettamispäätökseen.
Kohteet

Manx2:sella oli vuonna 2011 yhdeksän kohdetta, joihin se liikennöi säännöllisesti. Manx2 oli sovittanut aikataulunsa Jet2.comin kanssa niin, että vaihtoyhteydet muualle Eurooppaan olivat mahdollisia.
| --- | --- |
  Mansaari Ronaldsway - Ronaldswayn lentoasema Solmukohta:   Yhdistynyt kuningaskunta Blackpool - Blackpoolin lentoasema  Jersey - Jerseyn lentoasema  Leeds/Bradford - Leeds-Bradfordin kansainvälinen lentoasema  Newcastle upon Tyne - Newcastlen lentoasema  Cheltenham/Gloucester - Gloucestershiren lentoasema  Anglesey - Angleseyn lentoasema  Cardiff - Cardiffin lentoasema  Belfast - George Best Belfast Cityn lentoasema
Laivasto

| Konetyyppi | Laivastossa | Matkustajia | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| Dornier Do 228 | 3 | - |  |
| Let L-410 Turbolet | 2 | - |  |
| BAe Jetstream 31 | 1 | - |  |
Aiheesta muualla

Manx2:sen viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Johanna Soppela

| Johanna Soppela> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Johanna Soppela
Syntynyt: 10. toukokuuta 1993 (ikä 31)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Laituri
Pituus:  182 cm
Nyk. joukkue:  Hyvinkään Ponteva
Sarja:  Naisten Korisliiga
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2009–2010 2011–2013 2013–2014 2014–2016 2016–2017 2017-:  Helsingin NMKY Puhuttaret Forssan Alku Tampereen Pyrintö Hyvinkään Ponteva
Johanna Soppela (s. 10. toukokuuta 1993) on suomalainen koripalloilija.
Pelaajaura > Nuorisosarjoista naisten I-divisioonaan

Visa-Basketin kasvatti Soppela aloitti koripallon 9-vuotiaana. Hän pelasi vuodet 2007–2009 B-tyttöjen SM-sarjaa Tikkurila-seuran joukkueessa. Jälkimmäisellä kaudella hänen torjuntakeskiarvonsa oli runkosarjan korkein. Kaudella 2009–2010 Soppela siirtyi Helsingin NMKY:hyn, jossa pelasi sekä naisten I-divisioonaa että A-tyttöjen SM-sarjaa. A-tytöissä HNMKY saavutti SM-hopeaa. Seuraavan kauden Soppela pelasi vain A-tyttöjen SM-sarjaa, tällä kertaa Torpan Pojissa, joka voitti kauden päätteeksi ikäluokan Suomen mestaruuden. Kaudeksi 2011–2012 Soppela siirtyi Puhuttariin, joissa hän pelasi vähäisellä peliajalla naisten I-divisioonaa. Samalla kaudella hän pelasi vielä PuHu Juniorien A-tyttöjen SM-sarjajoukkueessa. Kauden 2012–2013 Soppela jatkoi Puhuttarissa, joissa hän pelasi runkosarjassa yli 26 minuuttia ottelua kohden 8,5 pisteen ja 5,3 levypallon keskiarvoilla. Puhuttaret sijoittui runkosarjassa kolmanneksi ja voitti välierissä ToPo II:n. Loppuottelut se hävisi kuitenkin Helmi Capitalsille 2–3.
Pelaajaura > Pääsarjatasolle

Kaudeksi 2013–2014 Soppela hakeutui näytille Naisten Korisliigaa pelanneeseen Forssan Alkuun. Hän vakuutti joukkueenjohdon taidoillaan ja teki pelaajasopimuksen. Forssassa Soppela pystyi harjoittelemaan kahdesti päivässä. Alku voitti runkosarjassa vain neljä 24 ottelustaan jättäen yhdeksän joukkueen sarjassa taakseen niukasti vain yhden joukkueen. Joukkue selviytyi kuitenkin kahdeksan parhaan joukossa pudotuspeleihin, joissa se hävisi heti puolivälierissä mestaruuden voittaneelle Catzille otteluvoitoin 0–3. Soppela pelasi runkosarjassa tasan 15 minuutin keskiarvolla tehden 2,7 pistettä ja ottaen 1,3 levypalloa ottelua kohden. Kauden tilastollisesti parhaan ottelunsa Soppela pelasi heti debyytissään pääsarjatasolla: hän teki 5. lokakuuta 2013 Keravan Energia Teamia vastaan yhdeksän pistettä ja otti neljä levypalloa.
Kaudella 2014–2015 Soppela pelasi Naisten Korisliigaa Tampereen Pyrinnössä. Hän oli sivussa kauden avausottelun loukkaantumisen vuoksi. Pyrintö sijoittui runkosarjassa yhdeksänneksi ja karsiutui pudotuspeleistä. Soppela paransi edelliskauden keskiarvojaan muun muassa pisteissä 4,2:een ja levypalloissa 1,9:ään.
Syyskuussa 2015 Pyrintö julkisti tehneensä Soppelan kanssa jatkosopimuksen. Soppelan peliaika runkosarjassa kasvoi, ja hänen pistekeskiarvonsa nousi 5,0:aan. Hän heitti kauden aikana kahdesti 13 pistettä, uuden sarjan ennätyksensä. Pyrintö jäi runkosarjassa viimeiseksi ja putosi I-divisioonaan.
Heinäkuussa 2016 Soppela siirtyi pääsarjajoukkue Hyvinkään Pontevaan, missä hän myös opiskelee pelaamisen ohella.
Pelityyli ja ominaisuudet

Alun seuratoimija kuvaili Soppelaa tämän siirtyessä seuraan urheilulliseksi pelaajaksi, joka on tarkka heittäjä ja hyvä levypallopelissä. Pyrinnön valmentaja Roope Tähkä kuvaili Soppelan olevan pallollisena pelaajana jatkuva korintekouhka ja siten hyödyllinen pelaaja ratkaisuhetkillä.
Soppelan siirtyessä Hyvinkään Pontevaan seuratoimija kuvaili Soppelaa pelaajana periksiantamattomaksi kovaksi taistelijaksi, joka sopii Pontevan pelitapaan mainiosti.
Tilastot > Runkosarja

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013–2014 | Forssan Alku | Korisliiga | 23 | 36,6 % | 15,4 % | 75,0 % | 0,3 | 1,0 | 1,3 | 0,4 | 1,6 | 0,6 | 0,1 | 2,7 | 63 |
| 2014–2015 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 18 | 37,2 % | 24,5 % | 50,0 % | 0,6 | 1,4 | 1,9 | 0,8 | 1,1 | 0,4 | 0,1 | 4,2 | 75 |
| 2015–2016 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 24 | 41,7 % | 23,3 % | 73,9 % | 0,3 | 1,7 | 2,0 | 0,9 | 1,5 | 0,5 | 0,1 | 5,0 | 120 |
| Yhteensä | Yhteensä | Korisliiga |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Tilastot > Pudotuspelit

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013–2014 | Forssan Alku | Korisliiga | 3 | 28,6 % | 11,1 % | 100,0 % | 0,7 | 1,0 | 1,7 | 1,3 | 2,7 | 1,3 | – | 3,0 | 9 |
| Yhteensä | Yhteensä | Korisliiga |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
O = ottelut, 2p % = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä
Aiheesta muualla

Johanna Soppela basketball profile eurobasket.com (englanniksi)
Kuutiotaiturit

| Kuutiotaiturit> The Speed Cubers |
| --- | --- |
 Elokuvan virallinen juliste.
Ohjaaja:  Sue Kim
Käsikirjoittaja:  Tanzir Islam Britto
Tuottaja:  Sue Kim Christopher Olson
Leikkaaja:  Katie Turinski Dylan Sylwester
Pääosat:  Feliks Zemdegs Max Park
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  29. heinäkuuta 2020
Kesto:  40 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuutiotaiturit (The Speed Cubers) on yhdysvaltalainen Sue Kimin ohjaama ja tuottama dokumenttielokuva, joka kertoo Feliks Zemdegsin ja Max Parkin urasta ja tavoittellisuudesta Rubikin kuution nopeusratkojina. Elokuva julkaistiin Netflixissä 29. heinäkuuta 2020. Elokuva on ikärajaltaan yli 7-vuotiaille, ja sen kesto on 40 minuuttia.
Elokuvan pääjuoni seuraa Zemdegsin ja Parkin matkaa Rubikin kuution maailmanmestaruuskisoihin toisiaan vastaan Australiaan vuonna 2019.
Vastaanotto

Rotten Tomatoesin sivuilla elokuva on saanut 14 ammattilaiskriitikon arvostelussa myönteisen vastaanoton. Mashablen sivuilla elokuvaa kehutaan yksinkertaisuudesta ja sen tuomasta hauskuudesta, mutta sen monet näkökulmat jäävät kapeiksi speedcubingin osalta.
Jeannot Szwarc

Jeannot Szwarc (21. marraskuuta 1937 Pariisi, Ranska – 14. tammikuuta 2025 Loches, Ranska) oli ranskalaissyntyinen yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Szwarc ohjasi urallaan lukuisia televisiosarjoja vuodesta 1956 lähtien. Vuonna 1972 hän ohjasi ensimmäiset elokuvansa televisiolevitykseen, ja seuraavana vuonna sai ohjattavakseen ensimmäisen teatterilevitykseen päässeen filminsä Extreme Close-Up. Elokuvan menestys jäi vähäiseksi. Ensimmäinen tunnetumpi ohjaustyö Szwarcin uralla oli scifikauhu Nilviäiset (1975). Elokuva keräsi vain 3,6 miljoonan dollarin lipputulot.