stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kvarkkitähti
Havaintoja

RX J185635-375 -nimistä tähteä, joka sijaitsee 450 valovuoden päässä, epäillään kvarkkitähdeksi.  Toinen ehdokas on 3C58, joka on liian "kylmä" ollakseen neutronitähti.
Käännös suomeksi
Kotikunta

Kotikunta tarkoittaa pääsääntöisesti sitä kuntaa, jossa Suomessa vakituisesti asuva henkilö asuu. Kotikunnan perusteella määräytyvät mm. kunta- ja aluevaalien äänioikeus ja vaalikelpoisuus ja oikeus kunnallisiin palveluihin. Kotikunnan perusteella määräytyy myös se, mille kunnalle henkilö maksaa kunnallisveroa.
Kotikunta ei kuitenkaan muutu esimerkiksi hoidossa olemisen, rangaistuksen suorittamisen, asevelvollisuuden, julkisen luottamustoimen tai enintään vuoden kestävän työtehtävän tai opiskelun seurauksena. Kotikuntaa muutetaan myös useimmiten henkilön omasta ilmoituksesta, joten kotikunta ei aina ole sama kuin henkilön asuinpaikkakunta.
Tieto kotikunnasta merkitään väestötietojärjestelmään. Vaikka maistraatin näkemys kotikunnasta kirjataan väestötietojärjestelmään, on jokaisella viranomaisella oikeus tehdä oma tulkintansa henkilön kotikunnasta kotikuntalain mukaisesti.
Ulkomaille muuttaessa henkilöllä lakkaa olemasta Suomessa kotikunta, mutta väestökirjanpitokunnaksi jää hänen viimeinen kotikuntansa.
Kotikunta merkitään väestötietojärjestelmän lisäksi lakisääteisesti mm. yhdistysten jäsenluetteloihin.
Yrityksen ja yhteisön kotipaikka

Yrityksen tai yhteisön kotipaikka määräytyy yhtiöjärjestyksen tai yhteisön sääntöjen mukaan.
Kurmandži

| Kurmandži |
| --- | --- |
 Kurdin kielen levinneisyys; kurmandži tummanvihreällä
Oma nimi:  kurmancî, kurmanji, êzdîkî, kurdî
Muu nimi:  pohjoiskurdi
Tiedot
Alue:  Itä-Turkki, Pohjois-Syyria, Kurdistan
Virallinen kieli:   Irakin Kurdistan  Armenia (vähemmistökieli)
Puhujia:  14,6 milj.
Sija:  77.
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  Indoiranilaiset kielet *Iranilaiset kielet
ISO 639-3:  kmr
 Ohje 
Kurmandži (myös kurmancî tai pohjoiskurdi) on yksi kurdin kielen kahdesta päämurteesta. Kurmandžia puhutaan Pohjois-Syyriassa, Itä-Turkissa, Länsi-Iranissa ja Pohjois-Irakissa. Kurmandži on puhutuin kurdin kielen murre ja sitä puhuu arviolta noin 80% kurdeista. Sillä on noin 14,6 miljoonaa puhujaa, mikä tekee siitä maailman 77. puhutuimman kielen. Kurmandži on myös jesidien kieli, jolla on kirjoitettu jesidien pyhät kirjat Kitab al-Jilwa eli Paljastusten kirja ja Mashafrash eli Musta kirjoitus sekä muut uskonkappaleet. Kurmandži (toisinaan nimellä jesidikurdi) on tunnustettu Armeniassa viralliseksi vähemmistökieleksi.
Toinen on soranî, joka eroaa kurmandžista jonkin verran. Kurmandžin kielioppi on monimutkaisempi verrattuna soranîn murteeseen. Kurmandžia kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla ja soranîa arabialaisilla aakkosilla. Suomessa kurmandžia puhuu pääosin Turkista muuttaneita kurdeja. Heitä on Suomessa arvioilta useita tuhansia.
Kurmandži voidaan myös toisinaan laskea omaksi kielekseen, koska sillä on oma ISO 639-3-tunnus: kmr. Kurmandžin ja soranîn puhujat eivät myöskään ymmärrä toisiaan täysin, sillä kurdeilla ei ole yhtä yhteistä valtiota tai kirjakieltä, minkä lisäksi lähiympäristön kielet ovat vaikuttaneet kurdiin. Kurmadži lasketaan elinvoimaiseksi se jaetaan neljään päämurteeseen pääilmansuuntien mukaan..
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Lähes suppea | ɪ |  | ʊ |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Puoliavoin | ɛ ~ ə | ɛ ~ ə |  |
| Lähes väljä | æ |  |  |
| Avoin |  |  | ɑ |
Lähde:
Fonologia > Konsonantit

|  | Bilabiaali | Labiodentaali | Alveolaari | Postalveolaari | Palataali | Velaari | Uvulaari | Faryngaali | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiili | p | b |  | t | d |  |  | k | g | q |  |  |
| Nasaali | m |  | n |  |  |  |  |  |  |
| Affrikaatta |  |  |  | t͡ʃ | d͡ʒ |  |  |  |  |  |
| Frikatiivi |  | f | v | s | z | ʃ | ʒ |  |  | χ | (ħ) | (ʕ) | h |
| Tremulantti |  |  | r |  |  |  |  |  |  |
| Yksitäryinen tremulantti |  |  | ɾ |  |  |  |  |  |  |
| Lateraali |  |  | l |  |  |  |  |  |  |
| Approksimantti | w |  |  |  | j |  |  |  |  |
Faryngaaliset äänteet esiintyvät lähes yksinomaan arabiankielisissä lainasanoissa. Joissain murteissa soinnittomien klusiilien ja affrikaattojen yhteydessä voi esiintyä lievä faryngalisaatio: [pˤ], [tˤ], [kˤ] ja [ʧˤ]. Soranîn verrattuna kurmandžista puuttuu äänne [ɫ].
Lähde:
Tšekin maantiede

Tšekin maantiede kertoo Tšekin maantieteeseen liittyvistä asioista. Tšekki on vuorten ympäröimä Keski-Euroopan maa.
Pinnanmuodot ja vesistöt

Maan lounaisosassa Saksan, Itävallan ja Tšekin rajaseudulla on Böhmerwaldin vuoristo, joka tunnetaan Tšekissä nimellä Šumava. Alueella on Šumavan kansallispuisto. Maan luoteisosassa on Saksan ja Tšekin rajaseudulla Erzgebirgein vuoristo, joka tunnetaan Tšekissä nimellä Krušnohoři. Maan koillisosassa ovat Sudeetit ja kaakkoisosassa on Määrin ylänköalue. Maan korkein vuorenhuippu on Sněžka, joka sijaitsee Riesengebirgen vuoristossa. Vuoristojen keskellä sijaitsevalla Böömin alangolla virtaa joki Elbe ja sen sivujoet Vltava ja Eger.
Vltava on Tšekin pisin joki, joka virtaa pääkaupungin Prahan läpi. Määrin alueella virtaa joki Morava, jonka 38900 neliökilometrin kokoisesta valuma-alueesta suurin osa on Määrissä. Tämä joki virtaa ensin Tšekin ja Slovakian rajalle ja sitten Slovakian ja Itävallan rajalle.
Ilmasto

Ilmasto on yleensä tyypillinen mannerilmasto, mutta vuoriston eri korkeuksilla ilmasto vaihtelee. Eri vuodenaikojen lämpötilojen erot ovat suurimmillaan maan itäosassa. Lämpimin alue on Böömin alueella.
Luonnonsuojelu

Šumavan kansallispuiston lisäksi Tšekin kansallispuistoja ovat Podyjí, České švýcarsko ja Krkonoše.
Tuulilasinpyyhin

Tuulilasinpyyhin.
Pyyhkimen varsi ja kuminen sulka.
Tuulilasinpyyhin on laite, jolla ajoneuvon tuulilasilta saadaan pyyhittyä kosteutta tai rajoitetusti muuta näkyvyyttä haittaavaa likaa. Autoissa pyyhintä on yleisimmin toteutettu tuulilasin alareunaan nivelöidyillä varsilla, joihin asennetut kumiset lastat eli pyyhkimensulat liukuvat lasin pinnalla kuivaten veden. Nykyään tuulilasinpyyhkimet toimivat sähköllä, aiemmin oli käytössä monia eri ratkaisuja. Pyyhintä aiheuttaa aikaa myöten väistämättä tuulilasin kulumista ja naarmuuntumista, jolloin näkyvyys heikkenee. Tämä johtuu ajoneuvojen nostattamasta tie- tai asfalttipölystä, joka kulkeutuu tuulilasille ja hankautuu pyyhittäessä lasia vasten. Haittaa voidaan jossain määrin vähentää käyttämällä riittävästi vettä tuulilasin pesuun. Tätä varten ajoneuvot on varustettu tuulilasinpesimellä eli kansanomaisesti pissapojalla. Kuminen sulka on myös kuluva osa, joka tulee vaihtaa aika ajoin uuteen.
Autojen tuulilasinpyyhkimet toimivat yleensä useammalla eri nopeudella, ja normaalisti on käytössä myös niin sanottu tihkuasento, jolloin pyyhkäisyjen välillä on tauko, jonka pituus on useimmiten säädettävissä. Uudempaa tekniikkaa on sadetunnistin, joka havaitsee tuulilasille putoavan sadepisaran käynnistäen pyyhinnän automaattisesti.
Keksijä J. H. Apjohn kehitti vuonna 1903 pyyhkimen, jonka kaksi harjaa tekivät tuulilasilla pystysuoraa edestakaista liikettä. Mary Andersonin on sanottu keksineen Yhdysvalloissa vipuun perustuvan pyyhkimen, johon hän sai patentin vuonna 1903. Se kohtasi aluksi vastustusta, mutta siitä tuli yleinen kaikissa amerikkalaisissa autoissa vuoteen 1916 mennessä.
USS Texas (SSN-775)

| USS Texas |
| --- | --- |
 USS Texas
Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Northrop Grumman Newport News Shipyard, Newport News, Virginia
Kölinlasku:  12. heinäkuuta 2002
Laskettu vesille:  31. heinäkuuta 2004
Palveluskäyttöön:  9. syyskuuta 2006
Poistui palveluskäytöstä:  palveluksessa 2013
Tekniset tiedot
Uppouma:  7 150 t (pinnalla) 7 800 t (sukelluksissa)
Pituus:  114,91 m
Leveys:  40,23 m
Syväys:  10,36 m
Koneteho:  1 x S9G-painevesireaktori
Nopeus:  pinnalla: 15 solmua sukelluksissa: 25+ solmua
Miehistöä:  113
Aseistus
Aseistus:  4 x 533 mm torpedoputkea 12 x Mk36 VLS -siiloa Tomahawk-risteilyohjusten laukaisemiseksi
USS Texas (runkonumero SSN-775) on Yhdysvaltain laivaston Virginia-luokan ydinsukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Northrop Grumman Newport Shipyardilta Newport Newsistä Virginiasta, missä rakentaminen aloitettiin 12. heinäkuuta 2002. Alus laskettiin vesille 31. heinäkuuta 2004 kumminaan Yhdysvaltain presidentin puoliso Laura Bush ja liitettiin laivastoon 9. syyskuuta 2006 Galvestonissa Texasissa ensimmäisenä päällikkönään John J. Litherland.
Palvelus

Palvelukseen otettaessa alus määrättiin New Londonin sukellusvenetukikohtaan Grotoniin Connecticutiin. Robert A. Roncska vapautti James L. Grayn aluksen päällikkyydestä 31. heinäkuuta 2009. Alus saapui 23. marraskuuta uuteen kotitukikohtaansa Pearl Harboriin Havaijilla oltuaan merellä kaksi kuukautta, jona aikan se käväisi Pohjoisnavalla ja läpäisi Panaman kanavan. Alus lähti 19. toukokuuta 2010 itäiselle Tyynellemerelle ensimmäiselle partiomatkalleen, jolta se palasi 23. elokuuta Pearl Harboriin.
Alus lähti 23. kesäkuuta 2011 partiomatkalle läntiselle Tyynellemerelle. Se saapui 9. heinäkuuta Busaniin Etelä-Koreaan ja alus saapui 10. marraskuuta Subicinlahdella Filippiineillä, jossa se täydensi varastojaan USS Emory S. Landiltä. Alus vieraili 22. marraskuuta Yokosukassa kiitospäivänjuhlassa. Alus palasi 23. joulukuuta Pearl Harboriin oltuaan merellä kuusi kuukautta.
Andrew C. Hertel vastaanotti aluksen päällikkyyden 1. helmikuuta 2012. Alus saapui 27. huhtikuuta Beckoning Pointiin magneettisuuden poistoon ja se siirrettiin 31. toukokuuta Pearl Harborissa telakalle huollettavaksi.
USS Texas rakenteilla
USS Ticonderoga (CG-47)

| USS Ticonderoga |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Litton Indutries, Ingalls Shipbuilding Division, Pascagoula, Mississippi
Kölinlasku:  21. tammikuuta 1980
Laskettu vesille:  25. huhtikuuta 1981
Palveluskäyttöön:  22. tammikuuta 1983
Poistui palveluskäytöstä:  30. syyskuuta 2004
Tila:  romutettu
Tekniset tiedot
Uppouma:  9 957 t (kuormattu)
Pituus:  173 m
Leveys:  16,8 m
Syväys:  10,2 m
Propulsio:  4 × GE LM-2500 kaasuturbiinia
Nopeus:  32,5 solmua (60 km/h)
Miehistöä:  24 upseeria ja 340 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  2 × Mk 41 VLS 68 × RIM-66 Standard 20 × RUR-5 ASROC 8 × Boeing Harpoon 2 × Mk 32 SVTT 2 × Mk 45 5"/54 2-4 × 127 mm -konekivääriä 2 × Phalanx CIWS 2 × Sikorsky SH-60 Seahawk
USS Ticonderoga (runkonumero CG-47) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1983 palvelukseenotettu Ticonderoga -luokan ohjusristeilijä, joka poistettiin palveluksesta 2004. Se oli maailman ensimmäinen AEGIS-sotalaiva.
Valmistus

Alus tilattiin Pascagoulasta Mississippistä Litton Industriesin Ingalls Shipbuilding divisioonalta, missä köli laskettiin 21. tammikuuta 1980. Se laskettiin vesille 25. huhtikuuta 1981 ja kastettiin 16. toukokuuta kumminaan Yhdysvaltain presidentin Ronald Reaganin puoliso Nancy Reagan. Alus otettiin palvelukseen 22. tammikuuta 1983 ensimmäisenä päällikkönään Roland G. Guilbault.
Palvelus

Aluksen miehistö oli koulutettavana Yhdysvaltain itärannikolla ja Karibialla, kunnes se saapui 3. kesäkuuta 1983 kotisatamaansa Norfolkin laivastotukikohtaan. Alus lähti 20. lokakuuta Norfolkista USS Independencen lentotukialusryhmässä, joka saapui kolme päivää myöhemmin Granadaan. Risteilijä ylitti Atlantin ja teki 30. lokakuuta - 5. marraskuuta ensimmäisen laivastovierailunsa Portsmouthissa.
Terroristien iskettyä merijalkaväen kasarmeihin Beirutissa alus siirrettiin kaupungin edustalle, missä se oli 15. marraskuuta - 26. joulukuuta. Alus ampui tiedustelulentokonetta tulittavia joukkoja. Alus vieraili 28. joulukuuta Haifassa, mistä se lähti 5. tammikuuta 1984. Poistuttuaan Välimereltä alus ylitti Atlantin saapuen Norfolkiin 4. toukokuuta.
Alus lähti 10. maaliskuuta 2004 viimeiselle partiomatkalleen, jossa se osallistui huhti-toukokuussa huumesalakuljetuksen estämiseen Kolumbian sotilasviranomaisten kanssa. Se vieraili Cozumelissa Meksikossa 15.-17. maaliskuuta, Colonissa 27.-28. maaliskuuta, Mayportissa 1.-9. huhtikuuta, Guantanamo Bayssä 12.-13. huhtikuuta, Cartagenassa Kolumbiassa 27.-29. huhtikuuta, Vasco Núñez de Balboassa Panamassa 6.-7. toukokuuta ja Puerto Quetzalissa Guatemalassa 17.-19. toukokuuta. Alus otti kiinni viisi salakuljetuksiin suunniteltua pikavenettä sekä yhden kalastusveneen. Kiinniotoissa takavarikoitiin yli 14 000 naulaa kokaiinia ja vangittiin 25 epäiltyä.
Aluksen varastot tyhjennettiin 19.-23. heinäkuuta Mayportissa ja ampumatarvikkeet Yorktownissa Virginiassa 26.-30. heinäkuuta, minkä jälkeen alus palasi Pascagoulaan 3. elokuuta. Aluksen miehistö aloitti palveluksesta poistamisen, joka toteutettiin 30. syyskuuta. Alusta esitettiin museoitavaksi, mutta se romutettiin 2020 Texasissa.
Kunniagalleria

International Clown Hall of Fame
Kunniagalleria on yleensä musiikissa ja urheilussa käytettävä kunnianosoitus. Esimerkiksi urheilussa kunniagalleriaan voidaan nimetä henkilöitä, jotka ovat kuuluneet lajissaan maailman eliittiin tai heillä on ollut muuten poikkeuksellinen merkitys urheilun historiassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kunniagalleriat Wikimedia Commonsissa
Kutemainen (Pihtipudas)

| Kutemainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°22′38″N, 25°35′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Koliman alue (14.47)
Laskuoja:  oja Kolimaan 
Järvinumero:  14.472.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,6 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,132 km  
Pinta-ala:  2,77 ha  
Tilavuus:  0.000029 km³ 
Keskisyvyys:  1,06 m  
Suurin syvyys:  4,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKutemainen 
Kutemainen tai Putikonlampi on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 330 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 29 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 4,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Koliman alueella (14.47), jonka Koliman lähi-alueeseen (14.472) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,6 metriä mpy.
Kristian Brander

Kristian Brander (26. marraskuuta 1862 Raahe – 4. joulukuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja Virallisen lehden toimitussihteeri. Hänen toimittajanuransa kesti 49 vuotta.
Kristian Branderin äiti oli emännöitsijä Katarina Elisabet Brander. Hän kävi Tampereen reaalikoulua, pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta 1884 ja opiskeli Helsingin yliopiston historiallis-filologisessa tiedekunnassa.
Brander toimi opettajan sijaisena Raahen alkeiskoulussa ja kauppakoulussa sekä oli pari lukuvuoden ajan tuntiopettajana Helsingissä Hedengrenin kauppakoulussa. Hän siirtyi sitten sanomalehtialalle sanomalehtimiesuralle ja oli työssä aputoimittajana Uusi Suometar-lehden toimituksessa 1889–1898. Vuosina 1898–1899 Brander oli Kemissä Perä-Pohjolainen-lehden päätoimittajana. Hän oli sitten nelisen vuotta Viipurissa sanomalehtimiehenä avustaen kaupungissa ilmestyneitä lehtiä kunnes hän tuli vuoden 1905 alussa työhön Suomen virallisen lehden toimitukseen. Brander oli Virallisen lehden toimitussihteerinä 1908–1930. Hän jäi eläkkeelle 1930. Brander toimi vielä senkin jälkeen vapaana toimittajana avustaen pääkaupunkilaislehtiä.
Brander oli naimisissa kolme kertaa; 1890–1909 Maria Kristina Gleisnerin kanssa liiton päättyessä avioeroon, 1912–1924 Ester Johanna Nymanin (k. 1924) kanssa ja vuodesta 1925 Helene Stutzerin kanssa.
Aiheesta muualla

Kristian Brander : Muisteloita pääkonsuli Akseli Rauanheimosta sanomalehtimiehenä, Suomen viesti, 01.12.1932, nro 9, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kärävä

Kärävä on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Anja-Kaija Kärävä (1912−2004), kirjastonhoitaja, nukketeatterin johtaja ja näytelmäkirjailija
Anni Kärävä (s. 2000), freestylehiihtäjä
Maija Karhi (oik. Karhi-Kärävä, aik. Kärävä, 1932−2018), näyttelijä
Simo Kärävä (1923−2006), pankinjohtaja ja Suomen sotaveteraaniliiton puheenjohtaja 1986−1998
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Tyler Roberts

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Tyler Roberts vuonna 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi: Tyler D'Whyte Roberts
Syntymäaika: 12. tammikuuta 1999 (ikä 25)
Syntymäpaikka: Gloucester, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Pelipaikka: hyökkääjä
Seura
Seura:  Leeds United
Maajoukkue
| 2018– |  Wales | 14 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 25. kesäkuuta 2021.
Tyler D'Whyte Roberts (s. 12. tammikuuta 1999 Gloucester, Englanti) on walesilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pituudeltaan 180-senttimetrinen. Hän on pelannut seuraurallaan Englannissa. Walesin maajoukkueessa hän on pelannut 14 ottelua.
Roberts pelasi West Bromwich Albionin junioreissa mutta pääsi edustusjoukkueessa kentälle vain yhdessä Valioliigan ottelussa toukokuussa 2016. Kahtena seuraavana kautena hän pelasi lainasopimuksilla ykkösliigaa Oxford Unitedin, Shrewsbury Townin ja Walsallin joukkueissa. Tammikuussa 2018 hän siirtyi mestaruussarjan Leeds Unitediin. Roberts pelasi kahden kauden aikana mestaruussarjassa 51 ottelua ja teki niissä seitsemän maalia. Kaudeksi 2020–2021 Leeds nousi Valioliigaan. Roberts pelasi 27 valioliigaottelua, joissa 14 kertaa avauskokoonpanossa, ja teki maalin kauden toiseksi viimeisessä ottelussa Southamptonia vastaan.
Roberts on pelannut useissa Walesin nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Walesin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2018 Kansojen liigan ottelussa Irlantia vastaan. Kesäkuun 25. päivään 2021 mennessä hän on pelannut 14 maaottelua, joista seitsemän ottelua avauskokoonpanossa. Otteluista seitsemän kuului Kansojen liigaan, kaksi vuoden 2020 EM-kilpailujen karsintaan ja yksi vuoden 2022 MM-kilpailujen karsintaan.
Käsi sydämellä

| Käsi sydämellä |
| --- | --- |
 Kirjan ensimmäisen painoksen kansi.
Kirjailija:  Tauno Palo ja Aino Räty-Hämäläinen (toim.)
Genre:  omaelämäkerta
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1969
Sivumäärä:  176 + 42 sivun kuvaliite
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Käsi sydämellä on vuonna 1969 ilmestynyt näyttelijä Tauno Palon omaelämäkerta, jonka on toimittanut teatterihistorioitsija Aino Räty-Hämäläinen. Kirjasta on otettu yhteensä kahdeksan painosta. Viimeisin ilmestyi pokkarina vuonna 2008, jolloin Palon syntymästä tuli kuluneeksi 100 vuotta.
Teoksessa hän kertoo elämästään ja taiteilijaurastaan vuoteen 1963 saakka, jolloin Palo vietti 35-vuotistaiteilijajuhlaansa. Elokuva- ja teatteriuransa lisäksi Palo muistelee muun muassa lapsuuttaan vuoden 1918 sisällissodan kauhujen keskellä sekä nuoruuttaan ennen ryhtymistään näyttelijäksi vuonna 1927. Lisäksi kirjassa on kolme laajaa kuvaliitettä, jotka sisältävät runsaasti valokuvia Palon perhealbumista, teatterinäyttämöltä sekä elokuvista.
Ulkoleikki

| --- | --- |
:  Määritelmä: leikki, jota leikitään ulkona 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Ulkoleikki. Katso ulkoleikki Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Ulkokarvo

Petsamon laituri Ojakylänlahdella.
Ulkokarvo on kylä ja niemi Hailuodon kunnassa Ojakylän itäpuolella. Kylä sijaitsee Perämeren sivulahden, Ojakylänlahden etelärannalla. Kylässä sijaitsee pieni satama, niin kutsuttu Petsamon laituri, joka oli myös yhteysalus HL Hailuodon satamapaikkana vuosina 1920–1968. Petsamon laiturin luona oli autiotupa, mutta se paloi heinäkuussa 2015.
Tuulimylly (televisiosarja)

| Tuulimylly |
| --- | --- |
Tyyli:  sketsisarja, poliittinen satiiri
Kestoaika:  noin 36 minuuttia (viimeinen jakso)
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Suomen Televisio / TV-ohjelma 1
Esitetty:  17. tammikuuta 1964 – 24. toukokuuta 1965
Jaksoja:  13
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Riitta Degerholm
Käsikirjoittaja(t):  Jukka Virtanen, Aarre Elo, Matti Kuusla
Tuulimylly oli vuosina 1964–1965 esitetty suomalainen viihteellinen televisiosarja. Se oli Suomen ensimmäinen poliittinen tv-satiiri, vaikkei sitä omana aikanaan sanottu satiiriksi. Ajankohtaisten ja yhteiskunnallisten aiheiden lisäksi sarja sisälsi kevyempää viihdettä, sketsejä ja piilokamerapiloja. Tuulimyllyn esikuva oli brittiläinen That Was the Week That Was. Sarjaa käsikirjoitti Yleisradion epävirallinen VEK-ryhmä eli Jukka Virtanen, Aarre Elo ja Matti Kuusla. Tuulimyllyn jälkeen Kuusla toteutti muitakin satiirisia televisiosarjoja 1960-luvun lopulla.
VEK-kolmikon ja ohjaaja Riitta Degerholmin lisäksi ohjelman vakiotekijöitä ja -esiintyjiä olivat Lenita Airisto, Yrjö Länsipuro, Heikki Seppälä ja Risto Vanari. Kapellimestarina toimi Ossi Runne.
Tuulimyllyä esitettiin kerran kuukaudessa maanantai-iltaisin. Keväällä 1965 pitkälti sama tekijäjoukko tuotti myös lauantai-iltojen viihdeohjelmaa Seis-stop. Sitä esitettiin joka toinen lauantai, ja jaksot nauhoitettiin edellisenä maanantaina.
Tuulimyllyn päätösjakso toukokuulta 1965 on säilynyt nykyaikaan.
Aiheesta muualla

Tuulimylly: Viihdevinoilua ajankohtaisesta Yle Elävä arkisto
Kristian Elster (nuorempi)

| Kristian Elster |
| --- | --- |
 Kristian Elster nuorempi
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. maaliskuuta 1881 Trondheim, Norja
Kuollut: 6. marraskuuta 1947 (66 vuotta) Oslo, Norja
Kansalaisuus:  norjalainen
Ammatti:  kirjailija, kriitikko
Kirjailija
Äidinkieli: norja
Tuotannon kieli: norja
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kristian Elster nuorempi (17. maaliskuuta 1881 Trondheim, Norja – 6. marraskuuta 1947 Oslo, Norja) oli norjalainen kirjailija ja kirjallisuushistorioitsija.
Elsterin isä oli Kristian Elster vanhempi, joka kuoli vain pari vuotta pojan syntymän jälkeen. Perhe muutti isän kuoleman jälkeen Førde i Sunnfjordiin, jossa äidinisä toimi pappina ja isänisä tuomarina (sorenskriver). Se oli Elsterin lapsuuden onnellisinta aikaa, ja sinne hän palasi usein lomillaan. Seitsemän vuoden kuluttua perhe muutti Kristianiaan. Elster suoritti examen artiumin 1900 ja oikeudellisen virkatutkinnon 1905.
Elsterin kirjailijanlaatua kuvataan uusrealismiksi, jonka termi hän itse loi 1918.
Elsterin esikoisteos oli Fortællinger (1907), mutta hänen taiteellinen läpimurtonsa oli romaanitrilogia I lære (1911), Landeveien (1912) ja Mester (1913), jonka ihmiskuvaus on hyvin monipuolista ja elävää ja siinä on syvää myötätuntoa heikkoja ja alistettuja kohtaan. Hänen merkittävin romaaninsa on Av skyggernes slegt (1919). Kultainen nuoruus on yksilön ja yhteiskunnan välisen suhteen kuvaus. Näytelmä Min høire hånd (1919) on esitetty Helsingissä Suomen kansallisteatterissa.
Eslter oli 1911–1918 Norske Intelligenz-Seddelerin teatterikriitikko ja vuodesta 1919 Aftenpostenin kirjallisuuskriitikko ja Nationenin kirjallisuuskriitikko. Vuosina 1923–1924 ilmestyi kaksiosainen teos Norsk litteraturhistorie, josta otettiin uusi painos 1934–1935.Se on hänen merkittävin työnsä kriitikkona.
Tancred Ibsenin elokuva Den hemmelighetsfulle leiligheten (1948) perustuu Elsterin samannimiseen romaaniin.
Suomennetut teokset

Sammuva suku, suom. Kaarlo Asp. Gummerus, 1922.
Autio saari: kertomus kolmesta pojasta, suom. Aune Lindström. Gummerus, 1923. - 2. p. 1928. (Gummeruksen nuorten kirjasto 36).
Kultainen nuoruus (Den skjönne ungdom, 1923), suom. Aukusti Simelius. Otava, 1934. (Kymmenen uutta 1.).