stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kognitiivinen kielitiede
Suuntauksia > Generatiivinen kielitiede

Generatiivisella kieliopilla on omanlaisensa otaksuma aivoissa tapahtuvasta kielen prosessoinnista. Sen kerrotaan olevan kognitiivista ja neurotieteellistä kielentutkimusta. Generatiivinen kielioppi edustaa laskennallis-representatiivista mieliteoriaa, ja se tutkii käyttäytymisvaistoja sekä kognitiivis-kielellisten algoritmien biologista luonnetta.
Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että kielitieteilijän tekemän lauseenjäsennyksen katsotaan olevan suora tie kognitiivisten rakenteiden tarkasteluun. Väitetään, että lauseopin rakenteiden ilmaantuminen ihmismieleen on satunnaisen geenimutaation tulosta. Kieli ei siis ole alkujaan syntynyt viestintävälineeksi.
Tunnettuna esimerkkinä amerikkalainen kielitieteilijä Noam Chomsky on väittänyt, että virkerakenteet kuten "Onko mies, joka on nälkäinen, tilaamassa päivällistä" ovat niin harvinaisia, etteivät lapset opi niitä ympäristöstään. Koska lapset kuitenkin kykenevät tuottamaan niitä, Chomskyn johtopäätöksenä on, ettei kyseistä rakennetta voi oppia vaan se saadaan suoraan aivoissa sijaitsevasta kielielimestä. Generatiivisen kieliopin harjoittajat ovatkin ottaneet tehtäväkseen selvittää, mitä muita tämänkaltaisia rakenteita ihmisillä on voidakseen muodostaa kokonaiskuvan otaksumastaan synnynnäisestä kielitaidosta. Menetelmänä käytetään itsetarkastelua eli kielitieteilijä paljastaa synnynnäisiä rakenteita tutkiskelemalla käsitystään omasta äidinkielestään.
Generatiivinen kielioppi edustää mielen modulaarista näkemystä, jossa kieltä pidetään autonomisena mielimoduulina. Kieli erotetaan matemaattisesta logiikasta siinä määrin, ettei päättelykyvyllä katsota olevan merkitystä kielen omaksuntaan. Tämä generatiivinen mielikäsitys on vaikuttanut syvällisesti kognitiiviseen psykologiaan ja tietojenkäsittelytieteeseen.
Suuntauksia > Eheyttävä kognitiivinen kielitiede

Kognitiivisen kielitieteen kenttään sisältyy vielä kolmas lähestymistapa, joka ei suoranaisesti edusta generatiivisen kielitieteen modulaarista eikä Kognitiivisen Kielitieteen modulaarisuuden vastaista katsantotapaa. Eheyttävän näkemyksen kannattajat perustelevat, että aivotutkimuksen mukaan kielenkäsittely on erikoistunutta siitä huolimatta, ettei kyseessä ei olekaan autonominen moduuli. Kieltä pidetään yhtenä ihmisen kognitiivisista kyvyistä yhdessä havainnon, huomion, muistin, motoristen taitojen sekä visuaalisen ja spatiaalisen prosessoinnin kanssa sen sijaan, että se olisi niistä riippuvaista. Painopiste on kognitiivisessa semantiikassa, joka tutkii merkityksen kontekstuaalis-käsitteellistä luonnetta.
Tieteellistä kiistelyä

Kognitiivisen kielitieteen tarkka merkitys, nimen oikea haltijuus ja tutkimusalan tieteellinen asema on kyseenalaistettu. Väitetään, että suuri osa niin kutsutusta kognitiivisesta kielitieteestä ei kunnolla vastaa nimeään.
On väitetty, että yllä mainitut viitekehykset, jotka väittävät tutkivansa kognitiota, ovat pseudotieteitä, koska niiden mieltä ja aivoja koskevat näkemykset ovat perin pohjin nykyisen neurotieteen vastaisia, ja että ne perustuvat tieteellisesti perättömiin guruoppeihin. Näiden viitekehysten jäsenten kerrotaan myös omineen muiden tutkijoiden tuloksia väittäen niitä omaksi työkseen. Vaikka kritiikin on myönnetty olevan osittain perusteltua, siihen on vastattu huomauttamalla, että jotkin kognitiivisen kielitieteen tutkimukset ovat kuitenkin tuottanut hyödyllistä tietoa.
Horace Engdahl

Horace Engdahl vuonna 2008.
Horace Engdahl (s. 30. joulukuuta 1948 Karlskrona) on ruotsalainen kirjallisuudentutkija ja Ruotsin akatemian jäsen ja entinen Nobel-komitean jäsen.
Engdahl oli Akatemian sihteeri vuosina 1999–2009 ja Skandinaavisen kirjallisuuden professorina Tanskassa Aarhusin yliopistossa.  Hän osallistui 2014 Ruotsin television kirjallisuusohjelma Babelin iskelmäkilpailuun Benny Anderssonin sävellykseen tekemällään tekstillä "Nyårsballongen", joka voitti kilpailun.
Engdahl kuului Akatemian vanhoillisiin. Hän puolusti julkisuudessa Jean-Claude Arnault'ta, joka sai raiskauksesta kahden ja puolen vuoden vankeustuomion.
Hän on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 2008.
Engdahlin puoliso oli kirjallisuudentutkija Ebba Witt-Brattström 1989–2014.
Teokset

Hermeneutik: en antologi.  (toim. Horace Engdahl, Sarja: Stora Tema nova, 99-0133970-7)  Tukholma:  Rabén & Sjögren, 1977.  ISBN 91-29-50465-1
Det konkretas dialektik: en studie i människans och världens problematik / av Karel Kosík, inl. av Horace Engdahl, översättning: Horace Engdahl.  Göteborg:  Daidalos, 1979.  ISBN 91-85258-26-1
Den romantiska texten: en essä i nio avsnitt.  Tukholma:  Bonnier, 1986.  ISBN 91-0-046921-1
Om uppmärksamheten.  Lund:  Tegnérsamfundet, 1988.
Stilen och lyckan: essäer om litteratur.  Tukholma:  Bonnier, 1992.  ISBN 91-0-055357-3
Beröringens ABC: en essä om rösten i litteraturen.  Tukholma:  Bonnier, 1994.  ISBN 91-0-055865-6
Stagnelius Kärleken.  Nora:  Nya Doxa, 1996.  ISBN 91-88248-63-1
Johannes Edfelt: inträdestal i Svenska akademien.  Tukholma:  Norstedt, 1997.  ISBN 91-1-300431-X
Meteorer.  Stockholm:  Bonnier, 1999.  ISBN 91-0-057039-7
Ärret efter drömmen : essäer och artiklar.  Tukholma:  Bonnier, 2009.  ISBN 978-91-0-012389-5
Cigaretten efteråt.  Bonnier, 2011.  ISBN 9789100126940
Teokset > Suomennetut teokset

Sen jälkeen savuke, Siltala, 2014
Kirjallisuutta

Fragmentmannen: vänskrift till Horace Engdahl.  Lund:  Propexus, 2008.  ISBN 978-91-87952-19-7
Jorma Myllärniemi

| Jorma Myllärniemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  psykologi, psykoanalyytikko (IPA), laillistettu psykoterapeutti
Muut tiedot
Aktiivisena:  1981-
Merkittävät teokset:   Narsismi - vamma ja voimavara (2006)  Masennus - psyyken kipu (2009)  Miksi mies pelkää naista - ja mitä siitä seuraa (2017)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Jorma Myllärniemi on helsinkiläinen psykologi ja psykoterapeutti. Hän on kirjoittanut useita kirjoja narsismista, depressiosta ja isän merkityksestä pojalle.
Teokset

Narsismi - vamma ja voimavara. Helsinki: Kirjapaja, 2006. ISBN 978-951-607-778-2
Masennus - psyykkinen kipu. Helsinki: Kirjapaja, 2009. ISBN 978-951-607-901-4
Mieheksi ilman isää. Helsinki: Kirjapaja, 2010. ISBN 978-952-247-107-9
Miksi mies pelkää naista - ja mitä siitä seuraa. Helsinki: Kirjapaja, 2017. ISBN 978-952-288-641-5
Dolfijn-luokka

| Dolfijn-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  1 494 t (pinnalla) 1 826 t (sukellus)
Pituus:  79,5 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,9 m
Syväys:  5,0 m
Koneteho:  2 × MAN 12-V6V 22/30 -dieselmoottoria 2 800 bhp 2 × sähkömoottoria 4 000 hv
Nopeus:  14,5 solmua (diesel) 17 solmua (sähkö)
Miehistöä:  64
Aseistus
Meritorjunta:  8 × 533 mm torpedoputkea
Dolfijn-luokka on Alankomaiden kuninkaallisen laivaston neljän aluksen muodostama sukellusveneluokka.
Suunnittelu

Luokka oli ensimmäinen Alankomaissa toisen maailmansodan jälkeen suunniteltu sukellusveneluokka. Se oli kolmirunkoinen. Kolme sylinteriä oli sijoitettu kolmion muotoon ulkorungon sisäpuolelle. Ylin sylinteri oli miehistön majoitustiloina, valvomona ja siellä oli myös aseistus. Hieman lyhyemmät alarungon muodostaneet sylinterit sisälsivät kumpikin oman propulsiojärjestelmän käsittäen 12-sylinterisen dieselmoottorin, sähkömoottorin sekä 168-kennoisen akuston.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hr. Ms. Dolfijn | Rotterdamsche Droogdok Maatschappij, Rotterdam | 30. joulukuuta 1954 | 20. toukokuuta 1959 | 16. joulukuuta 1960 | romutettu 1985 |
| Hr. Ms. Zeehond | Rotterdamsche Droogdok Maatschappij | 30. joulukuuta 1954 | 20. helmikuuta 1960 | 16. maaliskuuta 1961 | testirunko 1990 |
| Hr. Ms. Potvis | Wilton-Fijenoord, Schiedam | 17. syyskuuta 1962 | 12. tammikuuta 1965 | 2. marraskuuta 1965 | poistettu alusluettelosta 1992 |
| Hr. Ms. Tonijn | Wilton-Fijenoord | 27. marraskuuta 1962 | 14. kesäkuuta 1965 | 24. helmikuuta 1966 | poistettu alusluettelosta 1991 |
Nummelan parantola

Röykän sairaalaa
Nummelan parantola, myöhemmin Röykän sairaala, oli Nurmijärvellä Röykän kylässä sijainnut keuhkotautiparantola. Keväällä 2023 siellä aloitti toiminnan Röykkä Resort, joka sisältää  Forenom Hostel Röykkä -nimisen majoituspaikan.
Edith Södergran -näytelmän kuvaukset

Laitoksen tiloissa kuvattiin 1970-luvun loppupuolella historiallisia jaksoja ruotsinkielisen TV-teatterin filmatisointiin runoilija Edith Södergranin elämästä Maa jota ei ole. Runoilija oli ennen Suomen itsenäistymistä pitkään hoidettavana Nummelan parantolassa keuhkotuberkuloosin vuoksi. Elokuva tosin kuvattiin päärakennuksen asuntolaosassa, niin sanotussa "luostarissa", joka rakennettiin vasta runoilijan jo kuoltua, koska alkuperäiset tilat olivat psykiatristen osastojen käytössä ja tämä entinen asuntolasiipi oli korjausta odottaessaan tyhjillään. Potilashuoneena käytettiin sairaalan entistä kanttiinia, joka oli suljettu hiukan aiemmin tulossa olevien korjaustöiden johdosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nummelan parantola Wikimedia Commonsissa
Valokuvia Röykän sairaalasta Helsingin kaupunki, Kiinteistövirasto, Tilakeskus. Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 21.3.2009.
Nummelan parantolan makuuhalleja ja niihin liittyvä asuintorni.
Laitoksen voimakeskus vuoden 2007 asussaan.
Entinen ylilääkärin huvila, myöhemmin potilasosasto 4.
Arth

| Arth |
| --- | --- |
 Arth Rigiltä nähtynä: vasemmalla Zuginjärvi, taustalla Lauerzersee ja Mythenvuori, vasemmalla Rossberg sortumineen.
 vaakuna
 Arth sijaitsee Zuginjärven eteläpäässä.
 Koordinaatit: 47°3′48″N, 8°31′18″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Schwyz
Hallintoalue (Bezirk):  Schwyz
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  48,51 km²
 – Maa:  42,00 km²
 – Josta vettä:  (Zuginjärvi) 6,51 km² 
Korkeus:  413 - 1 798 m
Väkiluku (31.12.2017)  (vakinaiset asukkaat):  11 877
 – Väestötiheys:  245 as./km²
 
 www.arth.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Arth on kunta Keski-Sveitsissä, Schwyzin kantonissa. Kunnassa on noin 12 000 asukasta.
Sijainti

Arthin asutus keskittyy laaksoon, jota rajoittavat Rigivuori, Zuginjärvi ja Lauerzersee. Arth koostuu kolmesta kylästä: Arth, Oberarth ja Goldau. Suurin kylistä on Goldau, joka tunnetaan muun muassa vuoden 1806 vuorensortumasta ja eläintarhasta.
Liikenne

Arth-Goldaun rautatieasema on Sveitsin rautateiden solmukohtia. Gotthardin rautatie kulkee Goldaun kautta, ja Zürichin suunnan liikenne haarautuu asemalla kulkemaan Zuginjärven itärantaa. Lisäksi asema on Schweizerische Südostbahn -yhtiön (SOB) Wädenswilistä tulevan rautatien ja Rigi Bahnenin Rigin-radan pääteasema.
Moottoritie A2 ja valtatie 2 kulkevat Arthin kautta. Zuginjärvellä on laivaliikennettä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arth Wikimedia Commonsissa
| n k Schwyzin kantonin hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (saks. Bezirk) ja kunnat (30 kpl, 2003–)
 Einsiedeln: Einsiedeln
 Gersau: Gersau
 Höfe: Feusisberg • Freienbach • Wollerau
 Küssnacht: Küssnacht
 March: Altendorf • Galgenen • Innerthal • Lachen • Reichenburg • Schübelbach • Tuggen • Vorderthal • Wangen
 Schwyz: Alpthal • Arth • Illgau • Ingenbohl • Lauerz • Morschach • Muotathal • Oberiberg • Riemenstalden • Rothenthurm • Sattel • Schwyz • Steinen • Steinerberg • Unteriberg
Suomen surkein kuski

| Suomen surkein kuski |
| --- | --- |

Tyyli:  viihde, tosi-TV
Kestoaika:  42 minuuttia
Pääosissa:  Juuso Mäkilähde (2012–2017) Eero Ettala (2018–)
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV Max (2012) Sub (2013) MTV3 (2014–)
Esitetty:  18. syyskuuta 2012 –
Tuotantokausia:  9
Jaksoja:  98
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Nordisk Film / Eyeworks / Warner Bros International Television Production Finland
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Kultainen Venla Vuoden reality-ohjelma 2015 Kultainen Venla Vuoden paras TV-ohjelma 2015
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Suomen surkein kuski on syksyllä 2012 alkanut suomalainen viihdeohjelma, jossa etsitään ohjelman nimen mukaisesti Suomen surkeinta kuskia. Ohjelman edetessä jakson paras kuski putoaa kilpailusta pois ja lopulta selviää kuka oli kauden huonoin kuski. Ohjelmaa on vuoteen 2024 mennessä esitetty yhdeksän tuotantokauden ajan.
Ohjelma perustuu Britain's Worst Driver -formaattiin. Suomessa Sub-kanava on aiemmin esittänyt myös formaatin ruotsalaisversiota Ruotsin huonoimmat kuskit (Sveriges värsta bilförare).
Ensimmäinen tuotantokausi

Sarjan ensimmäinen tuotantokausi esitettiin MTV Max -maksukanavalla 18. syyskuuta – 4. joulukuuta 2012. Jaksot nähtiin uusintoina Subilla 8. tammikuuta 2013 alkaen. MTV3 esitti ensimmäisen kauden uusintana 2. toukokuuta 2013 alkaen.
Ensimmäinen tuotantokausi > Kilpailijat

| Kuski | Apukuski | Paikkakunta | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Tiina | Juha | Pyhtää | Suomen surkein kuski |
| Sarah | Timo | Helsinki | 2. surkein |
| Nona | Larissa | Helsinki | 3. surkein |
| Kati | Lasse | Nummi-Pusula | 6. pudonnut |
| Eevi | Essi | Kouvola | 5. pudonnut |
| Kari | Mira | Kemi | 4. pudonnut |
| Christian | Piia | Helsinki | 3. pudonnut |
| Sami | Marko | Mikkeli | 2. pudonnut |
| Ansku | Sampsa | Nummela | 1. pudonnut |
| Timo | Mirva | Pälkäne | Hylätty |

Timo hylättiin sarjan viidennessä osassa, sillä ohjelman tuomariston mielestä ohjelmassa olevista tehtävistä ei ollut Timolle hyötyä. Timo hallitsi autoa hyvin, mutta toistuvan ylinopeudella ajamisen vuoksi tuomaristo kehotti Timoa ottamaan yhteyttä liikennepsykologiin.
Yhdeksännessä jaksossa pudonnut Eevi voitti ohjelmassa pääpalkintona olleen formulamatkan.
Ensimmäinen tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Ensiesitys MTV Max:lla | Esitys Subilla | Katsojaluvut (Sub)1 | Tehtävät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 18. syyskuuta 2012 | 8. tammikuuta 2013 | 277 000  | Kaupunkisuunnistus Rata-ajo sokkona |
| 2 | 25. syyskuuta 2012 | 15. tammikuuta 2013 | 188 000  | Huolellista ajoa (Vesitankki) Taskupysäköinti Hätäjarrutus |
| 3 | 2. lokakuuta 2012 | 22. tammikuuta 2013 | 194 000  | Ambulanssin väistäminen Liikennemerkkien tunnistaminen Peruutusrata |
| 4 | 9. lokakuuta 2012 | 29. tammikuuta 2013 | 220 000  | Asuntovaunun peruutus Keinulauta |
| 5 | 16. lokakuuta 2012 | 5. helmikuuta 2013 | 210 000  | Auton hinaus Taloudellisuusajo |
| 6 | 23. lokakuuta 2012 | 12. helmikuuta 2013 | 185 000  | Porttikonki Apuvirran antaminen Sokkoperuutus |
| 7 | 30. lokakuuta 2012 | 19. helmikuuta 2013 | 216 000  | Mökkitie Häiritty ajaminen / Huulipunan laitto ajaessa |
| 8 | 6. marraskuuta 2012 | 26. helmikuuta 2013 | 193 000  | Parkkihalli Vauhtipujottelu |
| 9 | 13. marraskuuta 2012 | 5. maaliskuuta 2013 | 196 000  | Mäkilähtö Nopea väistö |
| 10 | 20. marraskuuta 2012 | 12. maaliskuuta 2013 | 224 000  | Mutkaan jarrutus Pelastakaa ankat! |
| 11 | 27. marraskuuta 2012 | 19. maaliskuuta 2013 | 200 000  | Finaali: Inssiajo: Takaperin peruutus, taskuparkkeeraus, keinulauta, kaupunkisuunnistus |
| 12 | 4. joulukuuta 2012 | 26. maaliskuuta 2013 | 160 000  | Parhaita paloja kuluneelta kaudelta, ei tehtäviä. |
1 Katsojamäärä televisiossa ensiesityspäivänä
Toinen tuotantokausi

Sarjan toisen tuotantokauden kilpailijahaku alkoi 26. helmikuuta 2013. Toinen tuotantokausi kuvattiin kesän 2013 aikana ja sen esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 20. tammikuuta 2014.
Toinen tuotantokausi > Kilpailijat

| Kuski | Apukuski | Paikkakunta | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Anna | Eeva | Turku | Suomen surkein kuski |
| Jani | Inka | Vantaa | 2. surkein |
| Petra | Nino | Vantaa | 3. surkein |
| Jenni | Olli | Helsinki | 4. sija |
| Elina | Jori | Pyhäjoki | 6. pudonnut |
| Niko | Jaana | Sastamala | 5. pudonnut |
| Inga-Liisa | Tuomo | Kankaanpää | 4. pudonnut |
| Lilli | Varpu | Varkaus | 3. pudonnut |
| Isa | Irene | Kouvola | 2. pudonnut |
| Arto | Mikko | Ilmajoki | 1. pudonnut |

Kauden 7. jaksossa pudonnut Niko voitti kauden pääpalkinnon, formulamatkan.
Kaksiosaisen finaalin ensimmäisessä osassa ohjelmasta pääsi pois Jenni.
Toinen tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Ensiesitys | Katsojaluvut1 | Tehtävät |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 20. tammikuuta 2014 | 455 000  | Kaupunkisuunnistus kotikaupungista Helsingin kautta Espooseen Auton kääntö lavalla |
| 2 | 27. tammikuuta 2014 | 424 000  | Peruutustehtävä Hätäjarrutus |
| 3 | 3. helmikuuta 2014 | 446 000  | Merkkivalojen tunnistus Vesitankkitehtävä |
| 4 | 10. helmikuuta 2014 | 384 000  | Taskuparkkeeraus Vauhtipujottelu |
| 5 | 17. helmikuuta 2014 | 304 000  | Parkkihalli Keinulauta |
| 6 | 24. helmikuuta 2014 | 369 000  | Taloudellisuusajo Hätäväistö |
| 7 | 3. maaliskuuta 2014 | 407 000  | Mäkilähtö Operaatio sienimetsä / Ajaminen paineen alla |
| 8 | 10. maaliskuuta 2014 | 379 000  | Vauhtiväistö Sokkona ajo |
| 9 | 17. maaliskuuta 2014 | 367 000  | Muutto / Pakettiauton kääntely Hinaus |
| 10 | 24. maaliskuuta 2014 | 421 000  | Näkemäeste Asuntovaunu |
| 11 | 31. maaliskuuta 2014 | 361 000  | Finaali: Get a Mese in da House Inssiajo: Kaupunkisuunnistus |
| 12 | 7. huhtikuuta 2014 | 277 000  | Parhaita paloja kuluneelta kaudelta |
1 Katsojamäärä televisiossa ensiesityspäivänä
Kolmas tuotantokausi

Kesällä 2014 kuvatun kolmannen tuotantokauden kilpailijahaku alkoi 17. maaliskuuta 2014. Kolmas kausi alkoi 19. tammikuuta 2015 MTV3-kanavalla.
Kolmas tuotantokausi > Kilpailijat

| Kuski | Apukuski | Paikkakunta | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Heidi | Lance | Ylöjärvi | Suomen surkein kuski |
| Sani | Tom-Johan | Turku | 2. surkein |
| Ida | Jussi | Varkaus | 3. surkein |
| Jenna | Katja | Helsinki / Mäntsälä | 6. pudonnut |
| Janette | Santeri | Ylivieska | 5. pudonnut |
| Mia | Inka | Kerava | 4. pudonnut |
| Tuomo | Jesse | Myllykoski | 3. pudonnut |
| Toni | Oula | Kouvola | 2. pudonnut |
| Marika | Mika | Hämeenlinna | 1. pudonnut |
| Kirsti | Heidi | Salo | Hylätty |
Neljännessä jaksossa nähty vesitankkitehtävä jouduttiin keskeyttämään, koska Janette ajoi päin betoniseinää. Kolari oli siihen mennessä ohjelman historian pahin.
Yhdeksännessä jaksossa Kirsti poistettiin ohjelmasta, sillä tuomariston mielestä hänen ajotaitonsa eivät riittäneet tehtävien turvalliseen suorittamiseen. Ohjelman tuotanto kustansi Kirstille ajotunteja ja hän suoritti ohjelman kuvausten päätteeksi niin sanotun inssiajon kolmannella yrittämällä.
11. jakson finaalissa Janette palkittiin ohjelman kehittyneimpänä kuskina.
Kolmas tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Ensiesitys | Katsojaluvut1 | Tehtävät |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 19. tammikuuta 2015 | 451 000  | Kaupunkisuunnistus kotikaupungista Helsingin kautta Espooseen (6 kilpailijaa) |
| 2 | 26. tammikuuta 2015 | 395 000  | Kaupunkisuunnistus kotikaupungista Helsingin kautta Espooseen (4 kilpailijaa) Vauhtipujottelu ja peruuttaminen ruutuun |
| 3 | 2. helmikuuta 2015 | 389 000  | Taskupysäköinti Hätäjarrutus |
| 4 | 9. helmikuuta 2015 | 411 000  | Vesitankki Hätäväistö |
| 5 | 16. helmikuuta 2015 | 415 000  | Häiritty ajo Venetrailerin peruuttaminen |
| 6 | 23. helmikuuta 2015 | 388 000  | Mäkilähtö Vauhtiväistö |
| 7 | 2. maaliskuuta 2015 | 359 000  | Hätäjarrutus mutkassa Maastoajo |
| 8 | 9. maaliskuuta 2015 | 431 000  | Keinulauta Näkemäeste |
| 9 | 16. maaliskuuta 2015 | 440 000  | Maastoajoa mudassa Ristiinperuutus ilman apukuljettajaa |
| 10 | 23. maaliskuuta 2015 | 420 000  | Vauhtiperuutus Vauhtipujottelu Peltoajoa |
| 11 | 30. maaliskuuta 2015 | 382 000  | Megainssi: Vauhtipujottelu 2.0 Ramppikuumetta Ajaminen oikeassa liikenteessä |
| 12 | 6. huhtikuuta 2015 | 331 000  | Parhaita paloja kuluneelta kaudelta |
1 Katsojamäärä televisiossa ensiesityspäivänä
Neljäs tuotantokausi

Kilpailijahaku ohjelman kevättalvella 2016 kuvatulle neljännelle tuotantokaudelle alkoi 2. joulukuuta 2015
. 
Neljäs kausi alkoi MTV3-kanavalla 21. helmikuuta 2017.
Kauden seitsemän ensimmäisen jakson tehtävät kuvattiin Ukkohallassa, jonka jälkeen tehtävien kuvaukset siirtyivät Etelä-Suomeen.
Neljäs tuotantokausi > Kilpailijat

| Kuski | Apukuski | Paikkakunta | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Anna-Sofia | Paula | Helsinki | Suomen surkein kuski |
| Jere | Jyri | Jyväskylä | 2. surkein |
| Rebekka | Miia | Tampere | 3. surkein |
| Diana | Samu | Tampere | 7. pudonnut |
| Anton | Jenna | Lohja | 6. pudonnut |
| Ida | J-P | Seinäjoki | 5. pudonnut |
| Marjatta | Anu | Hyvinkää | 4. pudonnut |
| Anni-Kaisa | Wiltsu | Helsinki | 3. pudonnut |
| Emmi | Päivi | Joensuu | 2. pudonnut |
| Aleksi | Antti | Nousiainen | 1. pudonnut |
Viidennessä jaksossa Marjatta ei osallistunut tehtäviin, hänen jouduttua Jussi Pohjosen tukiopetukseen vaihteiden käytöstä.
11. jakson finaalissa Ida palkittiin ohjelman kehittyneimpänä kuljettajana.
Neljäs tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Ensiesitys | Katsojaluvut1 | Tehtävät |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 21. helmikuuta 2017 | 462 000  | Kilpailijoiden esittely Ajotesti kotipaikkakunnalla Lähtötasotesti (pujottelu, keinulauta, peruutusrata) |
| 2 | 28. helmikuuta 2017 | 492 000  | Kilpailijoiden esittely Ajotesti kotipaikkakunnalla Lähtötasotesti (pujottelu, keinulauta, peruutusrata) |
| 3 | 7. maaliskuuta 2017 | 441 000  | Taskupysäköinti Ohittaminen |
| 4 | 21. maaliskuuta 2017 | 421 000  | Auton hinaaminen Jarrutus & väistö |
| 5 | 28. maaliskuuta 2017 | 375 000  | Vauhtipujottelu Peräkärryn peruuttaminen paineen alla |
| 6 | 11. huhtikuuta 2017 | 334 000  | Pimeällä ajo Ajaminen vuorokauden valvomisen jälkeen Auton heijaaminen liukkaan mäen päälle |
| 7 | 18. huhtikuuta 2017 | 292 000  | Jyrkkä ja liukas mäki Mutkassa väistö |
| 8 | 25. huhtikuuta 2017 | 257 000  | Vesitankki / Keinulauta Vauhtiväistö |
| 9 | 2. toukokuuta 2017 | 306 000  | Vauhtipujottelu peruuttaen Auton kääntäminen pienessä tilassa |
| 10 | 9. toukokuuta 2017 | 311 000  | Auton pysäköinti ahtaassa parkkihallissa Hätäväistö |
| 11 | 16. toukokuuta 2017 | 309 000  | Megainssi: Väistö & jarrutus Liikennesääntöjen tuntemus Ajaminen oikean liikenteen joukossa |
| 12 | 23. toukokuuta 2017 | 241 000  | Parhaita paloja kuluneelta kaudelta |
1 Katsojamäärä televisiossa ensiesityspäivänä
Viides tuotantokausi

Kilpailijahaku ohjelman viidennelle tuotantokaudelle alkoi 21. kesäkuuta 2017.
Kaudella uutena juontajana aloitti Eero Ettala.
Viides tuotantokausi > Kilpailijat

| Kuski | Apukuski | Paikkakunta | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Sini | Jenna | Varkaus | Suomen surkein kuski |
| Marco | Sini | Espoo / Porvoo | 2. surkein |
| Janne | Kirsi | Espoo | 3. surkein |
| Ikraan | Hooda / Aisha | Helsinki | 7. pudonnut |
| Janni | Jimi | Tampere | 6. pudonnut |
| Jenni | Tuula | Tampere | 5. pudonnut |
| Laura | Henriika | Jyväskylä | 4. pudonnut |
| Elisa | Johanna | Helsinki | 3. pudonnut |
| Oscar | Matti | Parainen | 2. pudonnut |
| Simo | Joel | Kouvola | 1. pudonnut |
Finaalin ensimmäisestä osiosta putosi Janne.
Finaalijaksossa Laura palkittiin kauden kehittyneimpänä kuljettajana.
Viides tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Ensiesitys | Katsojaluvut1 | Tehtävät |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 13. helmikuuta 2018 | 374 000  | Kaupunkisuunnistus Helsingissä Vauhtipujottelu ja peruuttaminen maaliin |
| 2 | 20. helmikuuta 2018 | 307 000  | Taskuparkkeeraus Hätäjarrutus |
| 3 | 27. helmikuuta 2018 | 288 000  | Merikontin läpiajo ja peruuttaminen ruutuun Vauhtiperuutus |
| 4 | 6. maaliskuuta 2018 | 287 000  | Ristiperuutus Hätäjarrutus mutkassa |
| 5 | 13. maaliskuuta 2018 | 304 000  | Mäkilähtö Hätäväistö |
| 6 | 20. maaliskuuta 2018 | — | Peruuttaminen navetassa Hätäväistö 2.0 |
| 7 | 27. maaliskuuta 2018 | 282 000  | Keinulauta & liikennemerkkien tunnistaminen Tietyömaa |
| 8 | 3. huhtikuuta 2018 | 271 000  | Vauhtipujottelu Vauhtipujottelu peruuttaen |
| 9 | 10. huhtikuuta 2018 | 292 000  | Peräkärryn peruuttaminen paineen alla Tasokoe: Hätäjarrutus, keinulauta, pysäköinti peruuttaen |
| 10 | 17. huhtikuuta 2018 | 265 000  | Väistö & jarrutus liukkaalla radalla Inssiajo |
1 Katsojamäärä televisiossa ensiesityspäivänä
Kuudes tuotantokausi

Ohjelman kuudennen tuotantokauden osallistujahaku alkoi 3. joulukuuta 2018. Kuudes kausi alkoi MTV3-kanavalla 29. lokakuuta 2019