stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
KooKoon SM-liigakausi 2020–2021
Pelaajatilastot > Kenttäpelaajat

| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM | +/– | P/O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oksanen, AhtiAhti Oksanen | VH | 53 | 22 | 26 | 48 | 20 | 16 | 0,91 |
| Galló, VilmosVilmos Galló | OH | 55 | 20 | 18 | 38 | 38 | 6 | 0,69 |
| Platzer, KyleKyle Platzer | KH | 52 | 9 | 28 | 37 | 14 | 7 | 0,71 |
| Ratinen, SamuliSamuli Ratinen | OH | 48 | 13 | 13 | 26 | 16 | 10 | 0,54 |
| Björkqvist, KasperKasper Björkqvist | VH | 44 | 11 | 15 | 26 | 36 | 14 | 0,59 |
| Ainali, AleksiAleksi Ainali | KH | 53 | 6 | 20 | 26 | 42 | 7 | 0,49 |
| Thomas, ChristianChristian Thomas | OH | 32 | 10 | 13 | 23 | 6 | 7 | 0,72 |
| Mingoia, TrevorTrevor Mingoia | OH | 21 | 7 | 16 | 23 | 14 | 3 | 1,10 |
| Pelli, ArttuArttu Pelli | OP | 51 | 5 | 17 | 22 | 14 | 20 | 0,43 |
| Oden, JoonasJoonas Oden | OH | 45 | 6 | 13 | 19 | 8 | 10 | 0,42 |
| Tuulola, JoniJoni Tuulola | VP | 48 | 6 | 12 | 18 | 34 | 8 | 0,38 |
| Engberg, TeemuTeemu Engberg | VH | 54 | 10 | 7 | 17 | 42 | 13 | 0,31 |
| Karlsson, ErikErik Karlsson | KH | 55 | 7 | 10 | 17 | 39 | 7 | 0,31 |
| Ojantakanen, KasperiKasperi Ojantakanen | KH | 49 | 5 | 11 | 16 | 20 | 10 | 0,33 |
| Manninen, OskariOskari Manninen | VP | 55 | 6 | 6 | 12 | 28 | 27 | 0,22 |
| Suuronen, ToniToni Suuronen | VH | 44 | 5 | 5 | 10 | 10 | −4 | 0,23 |
| Aleksandrov, NikitaNikita Aleksandrov | VH | 28 | 3 | 6 | 9 | 14 | −2 | 0,32 |
| Bonsaksen, AlexanderAlexander Bonsaksen | VP | 43 | 2 | 7 | 9 | 42 | 11 | 0,21 |
| Rautanen, JuhoJuho Rautanen | VP | 52 | 1 | 8 | 9 | 14 | 9 | 0,17 |
| Seppälä, PeetroPeetro Seppälä | VP | 39 | 3 | 5 | 8 | 26 | −3 | 0,21 |
| Berger, MartinMartin Berger | OP | 44 | 3 | 4 | 7 | 143 | −3 | 0,16 |
| Aaltonen, LeeviLeevi Aaltonen | VH | 22 | 1 | 4 | 5 | 4 | −1 | 0,23 |
| Koivisto, KimiKimi Koivisto | KH | 18 | 1 | 3 | 4 | 4 | 1 | 0,22 |
| Ytterell, AlexanderAlexander Ytterell | OP | 21 | 0 | 3 | 3 | 6 | 0 | 0,14 |
| Kapanen, KarriKarri Kapanen | VH | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1,00 |
| Kinnunen, SakuSaku Kinnunen | VP | 13 | 0 | 1 | 1 | 8 | 1 | 0,08 |
| Friberg, JereJere Friberg | KH | 13 | 0 | 1 | 1 | 4 | −1 | 0,08 |
| Autio, ErikErik Autio | OP | 7 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0,00 |
| Liikonen, VäinöVäinö Liikonen | VP | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0,00 |
Pelaajatilastot > Maalivahdit

| Pelaaja | O | A | V | T | H | PM | PMK | TO | LMK | T% | NP | M | S | RM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brattström, VictorVictor Brattström | 38 | 2213:18 | 18 | 7 | 12 | 81 | 2,20 | 757 | 838 | 90,33 | 1 | 0 | 2 | 6 |
| Salminen, OskariOskari Salminen | 14 | 783:54 | 6 | 2 | 5 | 26 | 1,99 | 267 | 293 | 91,13 | 2 | 0 | 0 | 0 |
| Voutilainen, JoonaJoona Voutilainen | 13 | 648:43 | 1 | 2 | 7 | 37 | 3,42 | 223 | 260 | 85,77 | 0 | 0 | 2 | 0 |
Isä (vuoden 2020 elokuva)

| Isä> The Father |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Florian Zeller
Käsikirjoittaja:   Florian Zeller  Christopher Hampton 
Perustuu:  Florian Zellerin näytelmään Le Père
Tuottaja:   David Parfitt  Jean-Louis Livi  Philippe Carcassonne  Christophe Spadone  Simon Friend 
Säveltäjä:  Ludovico Einaudi
Kuvaaja:  Ben Smithard
Leikkaaja:  Yorgos Lamprinos
Pääosat:   Anthony Hopkins  Olivia Colman  Mark Gatiss  Imogen Poots  Rufus Sewell  Olivia Williams 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska  Yhdistynyt kuningaskunta 
Levittäjä:   Lionsgate  Sony Pictures Classics 
Ensi-ilta:   2020-1-2727. tammikuuta 2020 (Sundance)  2021-4-77. huhtikuuta 2021 (Ranska)  2021-6-1111. kesäkuuta 2021 (Yhdistynyt kuningaskunta)  
Kesto:  97 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isä (engl. The Father) on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut draamaelokuva, jonka on ohjannut Florian Zeller. Sen pääosia esittävät Anthony Hopkins, Olivia Colman, Mark Gatiss, Imogen Poots, Rufus Sewell ja Olivia Williams. Elokuva kertoo miehestä, jonka on kohdattava korkean iän mukanaan tuomat muistivaikeudet.
Isä sai ensi-iltansa Sundancen elokuvajuhlilla 27. tammikuuta 2020. Elokuva sai myönteisen vastaanoton: Hopkinsin ja Colmanin roolisuorituksia kehuttiin, samoin kuin elokuvan tapaa käsitellä dementiaa. Elokuva sai kaksi Oscar-palkintoa  parhaasta miespääosasta (Hopkins) ja parhaasta sovitetusta käsikirjoituksesta, ja se oli ehdolla myös muun muassa parhaasta elokuvasta ja parhaasta naissivuosasta (Colman).
Isän Suomen-ensi-ilta oli 13. elokuuta 2021.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anthony Hopkins  | … |  Anthony, isä   |
|  Olivia Colman  | … |  Anne, tytär   |
|  Rufus Sewell  | … |  Paul   |
|  Imogen Poots  | … |  Laura   |
|  Mark Gatiss  | … |  mies   |
|  Olivia Williams  | … |  nainen   |
|  Ayesha Dharker  | … |  tohtori Sarai   |
Arvosteluja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Helsingin Sanomat Leena Virtanen: 
Hufvudstadsbladet Martina Moliis-Mellberg:
Aiheesta muualla

McIntosh, Steven: The Father: Why Olivia Colman's new film will leave you disorientated BBC News.  5.3.2021. Viitattu 27.4.2021. (englanniksi)
Aftab, Kaleem: Review: The Father Cineuropa.  2.12.2020. Viitattu 27.4.2021. (englanniksi)
The Father 2020 Letterboxd. Viitattu 27.4.2021. (englanniksi)
Koripallo kesäolympialaisissa 2000 – miesten turnaus

Miesten koripalloturnaus kesäolympialaisissa 2000 alkoi 17. syyskuuta 2000 ja päättyi 1. elokuuta 2000.
Karsinnat läpäisseet joukkueet

| Kilpailu | Kisapaikkoja | Kisapaikan lunastaneet |
| --- | --- | --- |
| Isäntämaa | 1 |  Australia |
| MM-kisat 1998 | 1 |  Jugoslavia |
| Aasian-mestaruuskilpailut 1999 | 1 |  Kiina |
| Oseanian-mestaruuskilpailut 1999 | 1 |  Uusi-Seelanti |
| Afrikan-mestaruuskilpailut 1999 | 1 |  Angola |
| Amerikan-mestaruuskilpailut 1999 | 2 |  Yhdysvallat    Kanada |
| EM-kisat 1999 | 5 |  Italia   Espanja   Ranska   Liettua   Venäjä |
Yhteensä: 12
Alkulohkot > Lohko-A

| Joukkue | V | H | Korit+ | Korit– | Koriero | Pst | Otteluvoitot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 5 | 0 | 505 | 359 | +146 | 10 |  |
|  Italia | 3 | 2 | 332 | 349 | −17 | 8 | 1–0 |
|  Liettua | 3 | 2 | 372 | 339 | +33 | 8 | 0–1 |
|  Ranska | 2 | 3 | 372 | 374 | −2 | 7 | 1–0 |
|  Kiina | 2 | 3 | 368 | 419 | −51 | 7 | 0–1 |
|  Uusi-Seelanti | 0 | 5 | 307 | 416 | −109 | 5 |  |
Alkulohkot > B-lohko

| Joukkue | V | H | Korit+ | Korit– | Koriero | Pst | Otteluvoitot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | 4 | 1 | 433 | 373 | +60 | 9 | 1W–0L |
|  Jugoslavia | 4 | 1 | 372 | 338 | +34 | 9 | 0W–1L |
|  Australia | 3 | 2 | 408 | 407 | +1 | 8 | 1W–0L |
|  Venäjä | 3 | 2 | 367 | 328 | +39 | 8 | 0W–1L |
|  Espanja | 1 | 4 | 349 | 376 | −27 | 6 |  |
|  Angola | 0 | 5 | 303 | 410 | −107 | 5 |  |
Loppusijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Yhdysvallat
:  Ranska
:  Liettua
4.:  Australia
5.:  Italia
6.:  Jugoslavia
7.:  Kanada
8.:  Venäjä
9.:  Espanja
10.:  Kiina
11.:  Uusi-Seelanti
12.:  Angola
Konserni

Konserni on kahden tai useamman yrityksen muodostama taloudellinen kokonaisuus, jossa emoyrityksellä on yksin tai yhdessä muiden samaan konserniin kuuluvien yritysten kanssa määräysvalta yhdessä tai useassa muussa yrityksessä.
Suomessa konserneiksi luetaan sellaiset yritysryhmät, joilla on  Suomessa konsernirakenne ja jotka suomalaisen konsernirakenteen velvoittamina täyttävät konsernitilinpäätöksen. Konserneihin lasketaan mukaan myös Suomessa toimivat monikansallisiin konserneihin kuuluvat yksittäiset yritykset.
Suuryritykset ovat tyypillisesti konserneja.[lähde? ]
Yleistä

Määräysvalta muodostuu yleensä silloin, kuin yrityksellä on yli 50 prosentin äänivalta omistamastaan toisesta yrityksestä. Määräysvalta muodostuu myös silloin, jos yrityksellä on oikeus nimittää enemmistö toisen yrityksen hallituksesta tai vastaavasta toimielimestä, tai muutenkin, jos toinen yritys tosiasiallisesti käyttää määräysvaltaa toisessa yrityksessä tai yrityksiä johdetaan yhteisesti.
Emoyhtiö tai emoyritys on konsernin yhtiöistä se, jolla on määräysvalta konsernin muihin yhtiöihin (tytäryhtiöihin) nähden.
Tytäryhtiö tai tytäryritys on yhtiö, johon konsernin emoyhtiöllä on määräysvalta.
Sisaryhtiö tai sisaryritys tarkoittaa emoyhtiön välittömiä tytäryhtiöitä suhteessa keskenään.
Osakkuusyritys on Suomen kirjanpidossa sellainen konserniin kuulumaton yritys, johon toisella yrityksellä kuitenkin on huomattava vaikutusvalta. Lähtökohtaisesti näin on silloin, kun toinen yritys omistaa (joko suoraan tai tytäryritystensä kautta) vähintään viidesosan mutta enintään puolet sekä osakkuusyrityksen pääomasta että äänimäärästä.
Alakonserni on konserni, jonka emoyhtiö on jonkin toisen konsernin tytäryhtiö.
Konsernin taloudellinen tulos ja asema esitetään konsernitilinpäätöksellä, joka esitetään siten kuin se olisi yksittäisen yhtiön tilinpäätös.
Konsernin emoyhtiön toimitusjohtaja voi käyttää titteliä konsernijohtaja.
Konsernia, joka on levittäytynyt useille toimialoille (joiden keskinäinen synergia on heikko), voidaan kutsua konglomeraatiksi.
Konserni voi koostua emoyhtiöstä ja yhdestä tytäryhtiöstä. Tiettyyn maahan rekisteröity emoyhtiö voi omistaa ulkomaille rekisteröidyn tytäryhtiön.
Puhtaasti juridisesta näkökulmasta ryhmän muodostumisen kautta syntyy tilanne, jota ei voi kopioida muissa liiketoimintakonteksteissa - että yritykset voivat sijoittua hierarkkiseen asemaan keskenään eli toistensa ala- ja yläpuolelle. Tällaista menettelyä haittaa yleensä sopimuslaki. Tämä tarkoittaa, että konserniin kuuluvat yritykset voidaan organisoida kolmen ulottuvuuden mukaan: markkina-alue (rinnakkainen toistensa kanssa), markkinavaihe (peräkkäin ennen ja jälkeen) ja hierarkkinen (toistensa ala- ja yläpuolella).
Suomessa yrityssaneeraukseen tai konkurssiin ei sinänsä haeta konsernia, vaan emoyhtiö ja tytäryhtiö(t) on haettava erikseen. Yrityssaneerauksessa laadittavat saneerausohjelmaehdotukset laaditaan emoyhtiölle ja tytäryhtiö(i)lle erikseen.
Hyötyjä

Konsernirakenteesta voi olla yritykselle useita hyötyjä, kuten esimerkiksi konserniavustukset ja pääomalainan myöntäminen tytäryhtiölle, tytäryhtiön myynti sellaisenaan ja ostetun yhtiön itseensä sulauttamisen välttäminen, pääoman parempi kohdistaminen tytäryhtiötasolla konsernitason sijaan, tytäryhtiöiden kyky ostaa yhteisiä palveluja emoyhtiöltä (konsernipalvelut) sekä tytäryhtiön haku yrityssaneeraukseen tai konkurssiin siten, että emoyhtiö pysyy pystyssä.
Hyötyjä > Rahoituksellisia hyötyjä

Tappiollinen tytäryhtiö voi pysyä pystyssä emoyhtiön myöntämän pääomalainan turvin. Tytäryhtiö voi esimerkiksi tehdä tappiollista tuotekehitystä pääomalainan avulla. Tai liiketoimintaansa käynnistävä tytäryhtiö voi tehdä suuria investointeja pääomalainan avulla. Pörssiin listattu emoyhtiö voi toimia tytäryhtiön/tytäryhtiöiden "rahoitusvälineenä" siten, että se laskee liikkeelle osakkeita ja velkakirjoja, joiden tuotot annetaan tytäryhtiön/tytäryhtiöiden käyttöön.
Tytäryhtiöiden osittaisella tai kokonaisella myymisellä sekä pörssiin listaamisella voidaan saada rahoitusta. Emoyhtiö voi välttää likviditeettikriisin myymällä tytäryhtiön. Emoyhtiö voi käyttää tytäryhtiön listaamista pörssiin rahoitustapana. Emoyhtiö voi ottaa myös muita tahoja tytäryhtiön omistajiksi.
Hyötyjä > Kansainvälinen liiketoiminta

Toiminnanharjoittamiseen useassa maassa tarvitaan konserni. Konsernin avulla yrityksellä voi olla omaa tuotantoa useissa maissa eri tytäryhtiöiden alaisuudessa. Toisaalta valmiiden tuotteiden myyntiä varten voi olla eri markkinoita kattava myyntikonttoreiden verkosto, joka toteutetaan konsernin tytäryhtiöinä. Kansainvälisesti toimiva vähittäiskauppaketju omistaa jokaista sen toimintamaata varten erillisen tytäryhtiön.
Hyötyjä > Yt-neuvotteluiden välttäminen

Suomessa yritys voi yt-neuvotteluiden välttämiseksi organisoida toimintansa alle 20 henkilön suuruisiin tytäryhtiöihin ja emoyhtiöön, sillä alle 20 työntekijän ollessa työsuhteessa ei tarvitse järjestää yt-neuvotteluja. Konserni ei ole yhteistoimintalaissa tarkoitettu yritys. Konserneissa yhteistoimintalain soveltaminen määräytyy yhtiöittäin, ei konsernin henkilöstömäärän mukaan. Yt-neuvotteluiden välttämiseksi yrityksellä voi olla yksi tai useampia tytäryhtiöitä, joiden avulla yksittäisten yhtiöiden työntekijämäärät saadaan pidettyä alle 20:ssä. Tytäryhtiö voi olla esimerkiksi maahantuontiyhtiö, markkinointiyhtiö tai kiinteistöyhtiö.
Hyötyjä > Verohyötyjä

Suomessa paljon työllistävä tytäryhtiö saattaa olla henkilöyhtiö, jotta voidaan hyödyntää kirjanpidossa ennakonpidätyksen alaisiin palkkoihin sidottua toimintavarausta, jonka avulla voidaan säästää veroissa. Esimerkiksi Lidlin Suomen-yhtiö on kommandiittiyhtiö.
Kansainvälinen konserni voi hyödyntää siirtohinnoittelua, jolla voidaan säästää veroissa. Siirtohinnoittelua voidaan hyödyntää esimerkiksi tavaran kaupassa, myymällä tavara matalalla hinnalla konsernin sisäisesti matalan verotuksen maahan, ennen myyntiä asiakkaalle korkealla hinnalla. Voitot jäävät tällöin matalan verotuksen maahan. Esimerkiksi Alankomaita on käytetty tähän, siten että tavaraa kuljettava laiva on jatkanut kohti asiakasta pysähtymättä Alankomaissa tai purkamatta lastia siellä ja Alankomaissa on käsitelty vain lasku.
Aineettoman omaisuuden lisenssitulovirrat uudelleenohjaamalla voidaan säästää veroissa. Tytäryhtiö voi sijaita ns. veroparatiisissa tai alhaisen verotuksen maassa ja omistaa aineetonta omaisuutta, kuten esimerkiksi brändejä tai oikeuksia ohjelmistoihin. Tällainen tytäryhtiö veloittaa emoyhtiöltä tai muilta konsernin tytäryhtiöiltä brändilisensseistä tai ohjelmistolisensseistä. Tähän on käytetty esimerkiksi Bermudaa. Varojen palauttaminen emoyhtiön kotimaahan voi olla kallista – esimerkiksi Yhdysvalloissa on ns. repatriation of funds -lainsäädäntö, johon liittyy kotiutettavista varoista maksettava vero (engl. repatriation tax). Tämän vuoksi varoja ei kotiuteta, vaan ne kasaantuvat tai niitä voidaan käyttää yritysostoihin. Esimerkiksi Microsoft osti Nokian matkapuhelinliiketoiminnot tällaisin varoin.
John Young (maahockeypelaaja)

John Gilbert Young (s. 22. helmikuuta 1934) on kanadalainen entinen maahockeypelaaja. Hän oli mukana maansa joukkueessa Tokion olympialaisissa 1964, joissa Kanada oli jaetulla sijalla kolmastoista. Young pelasi turnauksessa seitsemän ottelua ja teki niissä yhteensä kaksi maalia.
Jerzy Masztaler

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Jerzy Masztaler
Syntymäaika: 27. marraskuuta 1946
Syntymäpaikka:  Ostróda, Puola
Kuolinaika: 13. elokuuta 2011
Valmennusura
1970–1974 1974–1975 1975–1977 1978–1983 1985–1989 1990–1992 1994–1996 1996 1997 1997–1998 1998 1998–2000 2001 2001–2002 2002 2002–2004 2004–2005 2005:  Stomil Olsztyn Jrs.  OZPN Olsztyn  Stomil Olsztyn  RoPS  AZS Varsova  RoPS  Nowy Dwór Mazowiecki  Stomil Olsztyn  Dolcan Ząbki  Okęcie  Wisła Płock  Mława  Nowy Dwór Mazowiecki  Đà Nẵng  Okęcie  Mława  Nowy Dwór Mazowiecki  Ostrowiec Świętokrzyski
Jerzy Masztaler (27. marraskuuta 1946 Ostróda, Puola – 13. elokuuta 2011) oli puolalainen jalkapallovalmentaja, joka valmensi muun muassa Veikkausliigassa pelaavaa Rovaniemen Palloseuraa.
Masztaler oli RoPS:in päävalmentajana ensin kaudella 1978, jolloin seura nousi Kakkosesta Ykköseen. Muutaman välivuoden jälkeen puolalainen palasi RoPS:in ruoriin kaudella 1982, ja tällä kertaa hän oli mukana nostamassa rovaniemeläisiä Mestaruussarjaan. Kaudella 1983 RoPS sijoittui Masztalerin johdolla Mestaruussarjassa kahdeksanneksi, mutta kauden päätyttyä hän siirtyi jälleen uusiin maisemiin.
Masztaler palasi vielä kolmannen kerran Rovaniemelle kauden 1990 alkaessa. Puolalainen valmensi RoPS:in runkosarjassa komeasti toiseksi, mutta pudotuspeleissä RoPS hävisi jo puolivälierissä MP:lle. Kaudella 1991 Masztaler ehti istua vain viidessä ottelussa penkin päässä ennen kuin hänet korvasi Graham Williams.
Ura pääsarjatasolla

| Kausi | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983 | RoPS | 29 | 9 | 8 | 12 | 26 |
| 1990 | RoPS | 26 | 13 | 7 | 6 | 33 |
| 1991 | RoPS | 5 | 2 | 2 | 1 | 8 |
Itävallan Grand Prix 1985

Itävallan Grand Prix 1985 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 18. elokuuta 1985 Österreichringin radalla. Kilpailun voitti paalupaikalta lähtenyt Alain Prost, joka lisäksi ajoi kilpailun nopeimman kierroksen. Voitto oli hänelle kauden neljäs.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Alain Prost | McLaren-TAG | 52 | 1:20'12.583 | 1 | 9 |
| 2 | 12 |  Ayrton Senna | Lotus-Renault | 52 | + 30.002 | 14 | 6 |
| 3 | 27 |  Michele Alboreto | Ferrari | 52 | + 34.356 | 9 | 4 |
| 4 | 28 |  Stefan Johansson | Ferrari | 52 | + 39.073 | 12 | 3 |
| 5 | 11 |  Elio de Angelis | Lotus-Renault | 52 | + 1'22.092 | 7 | 2 |
| 6 | 8 |  Marc Surer | Brabham-BMW | 51 | +1 krs. | 11 | 1 |
| 7 | 3 |  Stefan Bellof | Tyrrell-Renault | 49 | Polttoaine loppu | 22 |   |
| 8 | 18 |  Thierry Boutsen | Arrows-BMW | 49 | +3 krs. | 16 |   |
| 9 | 24 |  Huub Rothengatter | Osella-Alfa Romeo | 48 | +4 krs. | 24 |   |
| 10 | 15 |  Patrick Tambay | Renault | 46 | Moottori | 8 |   |
| Kesk. | 26 |  Jacques Laffite | Ligier-Renault | 43 | Onnettomuus | 15 |   |
| Kesk. | 29 |  Pierluigi Martini | Minardi-Motori Moderni | 40 | Ripustukset | 23 |   |
| Kesk. | 1 |  Niki Lauda | McLaren-TAG | 39 | Moottori | 3 |   |
| Kesk. | 17 |  Gerhard Berger | Arrows-BMW | 33 | Turbo | 17 |   |
| Kesk. | 19 |  Teo Fabi | Toleman-Hart | 31 | Sähköt | 6 |   |
| Kesk. | 16 |  Derek Warwick | Renault | 29 | Moottori | 13 |   |
| Kesk. | 10 |  Kenny Acheson | RAM-Hart | 28 | Moottori | 23 |   |
| Kesk. | 7 |  Nelson Piquet | Brabham-BMW | 26 | Pakoputki | 5 |   |
| Kesk. | 5 |  Nigel Mansell | Williams-Honda | 25 | Moottori | 2 |   |
| Kesk. | 22 |  Riccardo Patrese | Alfa Romeo | 25 | Moottori | 10 |   |
| Kesk. | 30 |  Jonathan Palmer | Zakspeed | 17 | Moottori | 25 |   |
| Kesk. | 9 |  Philippe Alliot | RAM-Hart | 16 | Turbo | 21 |   |
| Kesk. | 25 |  Andrea de Cesaris | Ligier-Renault | 13 | Onnettomuus | 18 |   |
| Kesk. | 23 |  Eddie Cheever | Alfa Romeo | 6 | Turbo | 20 |   |
| Kesk. | 6 |  Keke Rosberg | Williams-Honda | 4 | Öljynpaine | 4 |   |
| DNS | 20 |  Piercarlo Ghinzani | Toleman-Hart | 0 | Ei startannut | 19 |   |
Muuta

Paalupaikka: Alain Prost – 1'25.490
Nopein kierros: Alain Prost – 1'29.241 kierroksella 39
Alain Prostin 20.voitto
John de Balliol

John de Balliol. William Robinsin tekemä muotokuva.
John de Balliol (k. 1268 tai 1269) oli normannitaustainen skotlantilainen vauras maanomistaja sekä Skotlannin kuninkaan John Balliolin isä. Balliolia pidetään myös Oxfordin yliopiston Balliol Collegen perustajana.
Balliol palveli vuosina 1251–55 Skotlannin nuoren kuninkaan  Aleksanteri III :n vartijana. Paronien sodan aikana John de Balliol pysyi uskollisena Englannin kuninkaalle  Henrik III:lle  ja menetti sen vuoksi joksin aikaa kaiken maaomaisuutensa. Balliol joutui lisäksi vangiksi Lewesin taistelun jälkeen vuonna 1264. Suunnilleen näihin aikoihin Balliol ryhtyi tukemaan rahallisesti useita Oxfordin opiskelijoita, ilmeisesti rangaistuksena riidasta Durhamin piispan kanssa. Balliolin kuoleman jälkeen hänen leskensä Dervorguilla maksoi loppuun Balliolin lupaamat apurahat, ja heidän talonsa annettiin vuokralle nimellä Balliol College vuonna 1282.
Kuin jokin päättyisi

| Kuin jokin päättyisi> The Sense of an Ending |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ritesh Batra
Käsikirjoittaja:  Nick Payne
Perustuu:  Julian Barnesin romaaniin Kuin jokin päättyisi (The Sense of an Ending, 2011)
Tuottaja:   Ed Rubin  David M. Thompson 
Säveltäjä:   Max Richter  Riopy 
Kuvaaja:  Christopher Ross
Leikkaaja:  John F. Lyons
Pääosat:   Jim Broadbent  Charlotte Rampling  Harriet Walter  Emily Mortimer  Michelle Dockery 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta  Yhdysvallat 
Tuotantoyhtiö:   Origin Pictures  BBC Film  CBS Films  FilmNation Entertainment 
Levittäjä:  Hulu Disney+
Ensi-ilta:   2017-1-55. tammikuuta 2017 (Palm Springsin elokuvajuhlat, Yhdysvallat)  
Kesto:  108 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotto:  5,1 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuin jokin päättyisi (engl. The Sense of an Ending) on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut Ritesh Batran ohjaama brittiläis-yhdysvaltalainen mysteeridraamaelokuva, jonka pääosissa ovat Jim Broadbent, Charlotte Rampling, Harriet Walter, Emily Mortimer ja Michelle Dockery. Elokuva perustuu Julian Barnesin vuonna 2011 julkaistuun ja palkittuun samannimiseen romaaniin, jonka pohjalta Nick Payne sovitti käsikirjoituksen.
Kuin jokin päättyisi sai maailmanensi-iltansa Palm Springsin elokuvajuhlilla tammikuussa 2017, ja se julkaistiin maailmanlaajuisesti elokuvateattereissa keväällä 2017.
Juoni

Eläkkeelle jääneen miehen menneisyys alkaa kummitella, kun hän saa merkillisen perinnön. Tapahtuma ajaa hänet näkemään suuren osan elämästään uusin silmin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jim Broadbent  | … |  Anthony ”Tony” Webster   |
|  Charlotte Rampling  | … |  Veronica Ford   |
|  Harriet Walter  | … |  Margaret Webster   |
|  Emily Mortimer  | … |  Sarah Ford   |
|  Michelle Dockery  | … |  Susie Webster   |
|  Matthew Goode  | … |  Joe Hunt   |
|  James Wilby  | … |  David Ford   |
|  Edward Holcroft  | … |  Jack Ford   |
|  Joe Alwyn  | … |  Adrian Finn   |
|  Peter Wight  | … |  Colin Simpson   |
|  Hilton McRae  | … |  Alex Stuart   |
|  Billy Howle  | … |  Tony Webster nuorena   |
|  Freya Mavor  | … |  Veronica Ford nuorena   |
|  Jack Loxton  | … |  Colin Simpson nuorena   |
|  Timothy Innes  | … |  Alex Stuart nuorena   |
|  Andrew Buckley  | … |  Adrian nuorempi   |
|  Karina Fernandez  | … |  Eleanor Marriott   |
|  Nick Mohammed  | … |  Danny   |
|  Charles Furness  | … |  Ben Ryder   |
|  Guy Paul  | … |  Andrew   |
Tuotanto > Esituotanto

Julian Barnesin romaanin Kuin jokin päättyisi (2011) elokuvasovituksesta kerrottiin julkisuuteen helmikuussa 2015, jolloin Ritesh Batra neuvotteli elokuvan ohjaamisesta. Jim Broadbent kiinnitettiin elokuvan pääosaan toukokuussa 2015, ja muut pääosanesittäjät Charlotte Rampling, Harriet Walter, Emily Mortimer ja Michelle Dockery oli kiinnitetty rooleihinsa elokuuhun 2015 mennessä.
Tuotanto > Kuvaukset

Elokuvan seitsenviikkoiset kuvaukset alkoivat syksyllä 2015. Sitä kuvattiin Lontoossa ja Bristolissa.
Ensi-ilta ja vastaanotto

Kuin jokin päättyisi sai maailmanensi-iltansa Palm Springsin elokuvajuhlilla 5. tammikuuta 2017. Elokuva julkaistiin elokuvateattereissa Yhdysvalloissa 10. maaliskuuta 2017 ja Isossa-Britanniassa 14. huhtikuuta 2017, ja se tuotti lähes 5,1 miljoonan dollarin lipputulot. Suomessa elokuva ei saanut teatteriensi-iltaa ja -levitystä, vaan se julkaistiin suoraan DVD:lle.
Elokuva on saanut elokuvakriitikoilta lähinnä myönteisiä arvioita. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 75 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 6,3/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 123 arviointiin, joista 92 ovat ”tuoreita” ja 31 ”mätiä”. Yli tuhannesta käyttäjästä 52 prosenttia on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan 3,3/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 24 arvostelun perusteella elokuva on saanut 61 pistettä sadasta mahdollisesta. Metacriticin 21 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 5,9/10.
Aiheesta muualla

Kuin jokin päättyisi Internet Movie Databasessa (englanniksi)