stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
UPM
Biopolttoaineet

UPM kehittää puupohjaisia biopolttoaineita. Tuotteet valmistetaan ruoaksi soveltumattomista raaka-aineista. UPM:n biopolttoaineet ylittävät sekä EU:n että Suomen biopolttoaineiden kestävyydelle asettamat nykyiset ja edelleen tiukentuvat vaatimukset. Yksi pitkän aikavälin tavoitteista on laajentaa biopolttoaineen tuotantoa uusilla prosesseilla ja raaka-aineilla, kuten pyrolyysiöljyllä ja kiinteällä biomassalla.
Biopolttoaineet > Biojalostamo

UPM on rakentanut puupohjaista uusiutuvaa dieseliä valmistavan biojalostamon Lappeenrantaan, Kaukaan tehdasalueelle. UPM Lappeenrannan biojalostamo tuottaa vuosittain noin 130 000 tonnia pitkälle jalostettua uusiutuvaa dieseliä liikennekäyttöön ja uusiutuvaa naftaa petrokemianteollisuudelle. Pääraaka-aineena on raakamäntyöljy, jota syntyy selluntuotannon tähteenä.
UPM selvittää uuteen teknologiaan ja uusiin raaka-aineisiin pohjautuvia biopolttoaineliiketoiminnan kasvumahdollisuuksia. Mahdollisen uuden biojalostamon yksityiskohtainen kaupallinen ja tekninen perussuunnittelu aloitettiin tammikuussa 2021. Biojalostamon mahdollinen sijoituspaikka on Rotterdam Hollannissa.
Rakentaminen UPM Kaukaan tehdasalueelle alkoi kesällä 2012 ja jalostamo valmistui kesällä 2014. UPM investoi biojalostamoon kaikkiaan noin 179 miljoonaa euroa. Biojalostamon rakentaminen työllisti lähes 200 henkilöä noin kahden vuoden ajan. Valmis laitos työllistää suoraan lähes 50 henkilöä ja välillisesti noin 150 henkilöä.
UPM:n kehittyneen dieselin tuotantokonsepti perustuu ruoaksi kelpaamattomiin raaka-aineisiin, energiapuuhun ja 85 % vähenemään kasvihuonekaasupäästöissä. UPM:n diesel soveltuu hyvin nykyiseen autokantaan ja polttoaineiden jakeluverkostoon.
Hallitus

UPM:n hallitus 12. huhtikuuta 2023 lähtien:
Henrik Ehrnrooth, puheenjohtaja (2023–, jäsen 2015–)
Kim Wahl, varapuheenjohtaja (2023–, jäsen 2012–)
Pia Aaltonen-Forsell, jäsen (2023–)
Topi Manner, jäsen (2022–)
Melanie Maas-Brunner (2024-)
Piia-Noora Kauppi, jäsen (2013–)
Marjan Oudeman, jäsen (2018–)
Martin à Porta, jäsen (2020-)
Jari Gustafsson, jäsen (2021-)
Johtoryhmä

Massimo Reynaudo, toimitusjohtaja
Tapio Korpeinen, talous- ja rahoitusjohtaja, UPM Energy -liiketoiminta-alueen johtaja
Harald Dialer, teknologiajohtaja, UPM Biorefining -liiketoimintayksikön johtaja
Gunnar Eberhardt, UPM Communications Papers -liiketoiminta-alueen johtaja
Mika Kekki, UPM Specialty Papers -liiketoiminta-alueen johtaja
Tim Kirchen, UPM Raflatac -liiketoiminta-alueen johtaja
Juha Mäkelä, lakiasiainjohtaja
Susanna Rinne, UPM Plywood -liiketoiminta-alueen väliaikainen johtaja
Riitta Savonlahti, henkilöstöjohtaja
Kari Ståhlberg, strategiajohtaja
Saara Tahvanainen, johtaja, markkinointi, vastuullisuus ja viestintä
Aki Temmes, UPM Fibres -liiketoiminta-alueen johtaja
Ympäristö ja vastuullisuus

UPM:n toiminta perustuu uusiutuviin raaka-aineisiin sekä kierrätettäviin tuotteisiin.lähde? Kaikilla yhtiön tehtailla on ISO 14001 -standardin mukaisesti sertifioitu ympäristöjärjestelmä. Lisäksi lähes kaikilla tehtailla ja puunhankinnassa on integroidut ISO 14001-, ISO 9001- ja OHSAS 18001 -standardien mukaisesti sertifioidut ympäristö-, laatu-, työterveys- ja -turvallisuusjärjestelmät. Monien tehtaiden energianhallintajärjestelmät on sertifioitu ISO 50001 -standardin tai suomalaisen ETJ+-järjestelmän mukaisesti.
Kaikki UPM:n sellu- ja paperitehtaat Euroopassa sekä UPM Fray Bentosin sellutehdas Uruguayssa ja UPM Changshun paperitehdas Kiinassa on sertifioitu EU:n EMAS-asetuksen (EU Eco-Management and Audit Scheme) mukaisesti.
Työehtosopimusneuvottelut ja vuoden 2022 lakko

Suomalaisia metsäteollisuusyhtiöitä edustava Metsäteollisuus ry, joka aiemmin neuvotteli valtakunnalliset työehtosopimukset muun muassa Paperiliiton ja Teollisuusliiton kanssa, irtautui
jäsentensä päätöksellä työehtosopimustoiminnasta marraskuussa 2020 . Uusista työehdoista on sen jälkeen sovittu suoraan kunkin metsäyhtiön ja ammattiliittojen välillä.
UPM:ssä kaksi liiketoimintaa sopi liiketoimintakohtaiset työehtosopimukset Teollisuusliiton kanssa joulukuussa 2021. Viidessä liiketoiminnossa sopimuskumppanina oli Paperiliitto, joka edellytti yhtä yrityskohtaista sopimusta. Näissä liiketoiminnoissa 1.1.2022 alkanut lakko päättyi 22.4.2022, kun Paperiliitto ja UPM hyväksyivät sovittelijan sovintoesityksen. Lakko kesti 112 päivää ja oli Suomen pisin lakko yli 70 vuoteen.
Omistajat

UPM-Kymmenen suurimmat osakkeenomistajat 28. helmikuuta 2025 olivat seuraavat:
Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma – 2,44 %
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen – 2,43 %
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo – 1,12 %
Valtion Eläkerahasto – 0,75 %
Nordea Bank Abp – 0,47 %
OP-Suomi – 0,37 %
Svenska Litteratursällskapet i Finland – 0,49 %
Holding Manutas Oy (Antti Herlinin sijoitusyhtiö) – 0,32 %
Kymin Osakeyhtiön 100-vuotissäätiö – 0,32 %
Sr Seligson & Co OMX Helsinki 25 Pörssinoteerattu Rahasto – 0,31 %
Helmikuussa 2025 UPM ilmoitti aloittavansa omien osakkeiden takaisinosto-ohjelman. Hankittavien osakkeiden enimmäismäärä on 6 000 000 osaketta, mikä vastaa noin 1,1 % osakkeiden kokonaismäärästä. 28. helmikuuta 2025 UPM omisti omia osakkeita n. 1,56 miljoonaa kappaletta, eli 0,29 % osakkeiden kokonaismäärästä.
Tutkimus ja kehitys

Tutkimus- ja kehitystoiminnassa rahoitus suunnataan pääasiassa uusien teknologioiden tutkimiseen ja liiketoiminnan prosessien kehittämiseen. UPM:n uusia ja jo olemassa olevia liiketoimintoja tukee tutkimus- ja kehityskeskusten verkosto. Vuonna 2024 UPM käytti tutkimukseen ja kehitykseen 488 miljoonaa euroa, mikä on 36,1 % UPM:n liiketoiminnan rahavirrasta.
Molekulaariset biotuotteet ovat yksi UPM:n kolmesta strategisesta kasvun painopistealueesta. Vuonna 2019 UPM rakensi Lappeenrantaan uuden koelaitoksen tutkimus- ja kehitystoimintaa varten ja laajensi Lappeenrannan T&K-toimintaa. Helsingin Meilahdessa on toiminut vuodesta 2016 puupohjaisia biolääketieteen tuotteita kehittävä innovaatioyksikkö.
Vuonna 2020 UPM aloitti uuden biokemikaaleja valmistavan jalostamon rakentamisen Leunassa, Saksassa. Jalostamo tuottaa täysin puupohjaisia biokemikaaleja, joilla voidaan korvata fossiilisia raaka-aineita kestävillä vaihtoehdoilla mm. muovin, tekstiilien, kosmetiikan ja teollisten tuotteiden valmistuksessa.
UPM osallistuu EU:n biomassoja jalostavan sektorin tutkimus- ja innovaatioyhteenliittymään (European Joint Undertaking on Bio-Based Industries, BBI JU), joka keskittyy biopohjaisten tuotteiden sekä niiden tuotannon ja kilpailukyvyn kehittämiseen Euroopassa. UPM on osakkaana suomalaisessa CLIC Innovation -yhtiössä, ja jäsen FinnCERES-osaamiskeskuksessa, joka tutkii lignoselluloosaan pohjautuvia materiaaleja.
Vuonna 2019 UPM liittyi Euroopan paperiteollisuusjärjestö CEPI:n (Confederation of European Paper Industries) uuteen 4evergreen-aloitteeseen, jolla vauhditetaan kuitupohjaisten pakkausten käyttöä kiertotaloudessa.
Osakkeet

UPM:n osake noteerataan Helsingin pörssissä. Yhdysvalloissa kauppaa käydään UPM:n osaketalletustodistuksilla OTC-markkinoilla.
Kirjallisuutta

Tuuri, Antti: UPM–Kymmene: Metsän jättiläisen synty.  Otava, 1999.  ISBN 951-1-16323-X
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta UPM Wikimedia Commonsissa
UPM-Kymmenen www-sivut
| n k  OMX Helsinki 25 |
| --- | --- |
 Cargotec  Elisa  Fortum  Huhtamäki  Kalmar  Kemira  Kesko  Kojamo  Kone  Konecranes  Mandatum  Metso  Neste  Nokia  Nokian Renkaat  Nordea Bank  Orion  Outokumpu  Qt Group  Sampo  Stora Enso  Tietoevry  UPM-Kymmene  Valmet  Wärtsilä 
Päivitetty: 17. helmikuuta 2025
| n k OMX Nordic 40 |
| --- | --- |
 ABB  Alfa Laval  Assa Abloy  Atlas Copco  Astra Zeneca  Boliden  Carlsberg  Coloplast  Danske Bank  DSV  EQT  Ericsson  Essity  Evolution  Genmab  Hexagon  Hennes & Mauritz  Investor  Kone  A. P. Møller-Mærsk  Nordea Bank  Neste  Nibe Insdustrier  Nokia  Novo Nordisk  Novozymes  Ørsted  Pandora  Sampo  Sandvik  SCA  SEB  Sv. Handelsbanken  Stora Enso  Swedbank  UPM-Kymmene  Volvo  Vestas Wind Systems 
Päivitetty: 5. tammikuuta 2024
UPM:n pääkonttori eli Biofore-talo Töölönlahden puiston laidalla Helsingissä.
300pxRauman paperitehdas
Madame de La Fayette

Marie-Madeleine de La Fayette.
Madame de La Fayette, oik. Marie-Madeleine Pioche de La Vergne, kreivitär de La Fayette, (18. maaliskuuta 1634 Pariisi – 25. toukokuuta 1693 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija. Hän kirjoitti romaanin La Princesse de Clèves (suom. Clèvesin ruhtinatar), joka oli Ranskan ensimmäinen historiallinen romaani ja kirjallisuuden historian ensimmäisiä psykologisia romaaneja.
Suomennettu romaani

La Fayette, Madame de: Clèvesin ruhtinatar.  (La princesse de Clèves, 1678.)  Suomentanut Annikki Suni. Helsinki:  Otava, 1998.  ISBN 951-1-15474-5
La Fayette, Madame de: Clèves´in prinsessa. Aarne Anttilan nykyaikaistettu suomennos. Kolibri-kirjasto. 2. painos Otava, 1964.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Madame de La Fayette Wikimedia Commonsissa
Madame de La Fayette Gutenberg-projektissa
Catholic Encyclopedia entry
Kreivitär de La Fayette, etevä ranskalainen kirjailijatar 17 vuosisadalla. , Aamulehti, 04.08.1929, nro 210, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Kevin Holmström

| Kevin Holmström |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. joulukuuta 1993 (ikä 31) Oravainen, Suomi
Ammatti:  muusikko, koomikko, lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  ruotsi, suomi
Aktiivisena:  2009–
Soittimet:  laulu, kitara
Yhtyeet:  KAJ
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kevin Holmström  (s. 12. joulukuuta 1993 Oravainen) on suomenruotsalainen muusikko ja koomikko. Hän on ollut osa  KAJ-yhtyettä vuodesta 2009 yhdessä  Axel Åhmanin ja  Jakob Norrgårdin kanssa.
Ura > KAJ

Holmström osallistui yhdessä yhtyeensä KAJ kanssa Melodifestivalen 2025 -laulukilpailuun kappaleella ”Bara bada bastu” ja voittivat kilpailun. Voiton myötä he edustavat Ruotsia vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Holmströmin lisäksi Axel Åhman, Jakob Norrgård, Robert Skowronski, Kristofer Strandberg ja Anderz Wrethov.
Yksityiselämä

Holmström asuu vaimonsa Linan kanssa Helsingin Kalliossa.
Holmströmin serkkuja ovat entinen hiihtäjä Matias Strandvall ja entinen jalkapalloilija Sebastian Strandvall.
Lahden MM-hiihtojen dopingskandaali 2001

Lahden MM-hiihtojen 2001 dopingskandaali viittaa dopingtapaukseen, jossa 15.–25. helmikuuta 2001 pidettyjen Lahden MM-hiihtojen yhteydessä kuusi Suomen maastohiihtojoukkueen hiihtäjää jäi kiinni infuusioneste Hemohesin käytöstä.
Suomi menetti dopingrikkomusten takia kolme kilpailuissa voitettua mitalia. Lisäksi kiinni jääneet urheilijat, neljä mies- sekä kaksi naishiihtäjää, saivat kukin kahden vuoden kilpailukiellon, ja maastohiihtojoukkueiden päävalmentajat Kari-Pekka Kyrö ja Jarmo Riski sekä lääkärit Pirkka Mäkelä ja Juha-Pekka Turpeinen saivat elinikäisen toimitsijakiellon. Riskin ja Turpeisen toimitsijakielto purettiin myöhemmin kokonaan. Kyrön toimitsijakielto purettiin kotimaan osalta vuonna 2016 ja kokonaan vuonna 2017.
Dopingskandaalilla on ollut vaikutuksia Suomen maastohiihtoon niin urheilullisesti kuin taloudellisesti. MM-hiihtojen aikaista ja sitä edeltävää dopingin käyttöä on puitu julkisuudessa vielä vuosia tapahtumien jälkeen.
Tapahtumat

17. helmikuuta 2001 Jari Isometsä voitti takaa-ajokilpailussa hopeaa. Seuraavana päivänä hänen kuitenkin ilmoitettiin jääneen kiinni Hemohesin käytöstä, ja hän menetti voittamansa mitalin. 18. helmikuuta lehdistötilaisuudessa hän ilmoitti ottaneensa lääkettä Hiihtoliiton ulkopuolisen henkilön valvonnassa laskeakseen yli sallittujen rajojen nousseita hemoglobiiniarvojaan.
Mika Myllylä oli sijoittunut saman kilpailun perinteisen osuuden ykköseksi, muttei startannut iltapäivän takaa-ajoon. Janne Immonen puolestaan hiihti kilpailussa kymmenen parhaan joukossa, mutta keskeytti kilpailun sauvarikkoon.
22. helmikuuta Suomen miesten viestijoukkue voitti kultaa joukkueella Janne Immonen, Harri Kirvesniemi, Sami Repo ja Mika Myllylä. Heistä Immonen joutui dopingtestiin heti viestihiihdon jälkeen, ja koko Suomen hiihtojoukkue testattiin saman päivän iltana.
25. helmikuuta uutisoitiin toisen suomalaishiihtäjän dopingkärystä, ja seuraavana päivänä varmistui, että kyseessä oli viestijoukkueessa hiihtänyt Immonen. Näin ollen miesten viestijoukkue menetti voittamansa kultamitalin. Kultamitali meni lopulta Norjalle, joka onkin tästä asti ollut voittamaton miesten MM-viesteissä.
26. helmikuuta uutisoitiin, että Ala-Tikkurilan Shell-huoltoasemalle (Härkävaljakontie 30, Helsinki) oli jäänyt Hiihtoliiton lääkärilaukku, josta löytyi muun muassa Haes-steril-verenohennuslääkepusseja ja ruiskuja . Miesten päävalmentaja Kari-Pekka Kyrö kävi hakemassa laukun poliisilta.
28. helmikuuta neljän suomalaishiihtäjän kerrottiin antaneen positiivisen A-näytteen. Heistä Harri Kirvesniemi, Mika Myllylä ja Milla Jauho myönsivät aineiden käytön, ja neljänneksi hiihtäjäksi paljastui 6. maaliskuuta B-näytteiden valmistuttua Virpi Kuitunen. Näin ollen myös naisten viestijoukkueen voittama hopeamitali hylättiin, koska Jauho ja Kuitunen hiihtivät joukkueessa. Sen sijaan Kuitunen sai pitää 18. helmikuuta voittamansa takaa-ajon kultamitalin, koska oli antanut kilpailun jälkeen negatiivisen dopingnäytteen.
20. huhtikuuta kaikki kuusi kiinnijäänyttä väliaikaisessa kilpailukiellossa ollutta suomalaishiihtäjää – Isometsä, Immonen, Myllylä, Kirvesniemi, Jauho ja Kuitunen – tuomittiin kahden vuoden kilpailukieltoon. Lisäksi maastohiihtojoukkueiden päävalmentajat Kari-Pekka Kyrö ja Jarmo Riski sekä lääkärit Pirkka Mäkelä ja Juha-Pekka Turpeinen saivat elinikäisen toimitsijakiellon. Suomen Hiihtoliitto kumosi kotimaisen toimintakiellon Riskiltä vuonna 2004, Turpeiselta vuonna 2014 ja Kyröltä vuonna 2016. Kansainvälinen Hiihtoliitto purki Riskin ja Turpeisen kansainvälisen toimintakiellon vuonna 2015 sekä Kyrön toimintakiellon vuonna 2017.
Jälkipyykki

Kuitunen ja Jauho valittivat kilpailukieltojensa pituudesta, mutta se ei muuttunut jälkikäteen. Asiaa käsiteltiin Hiihtoliiton ja hiihtäjien välillä välimiesoikeudessa. Välimiehenä toiminut professori Ari-Matti Nuutila katsoi, että Kuitunen ja Jauho eivät tienneet joukkueen lääkärin antaneen tiputuksessa kiellettyä ainetta. Kari-Pekka Kyrö sen sijaan esitti vuonna 2008, että Kuitunen olisi ollut tietoinen asiasta. Kyrön mukaan Kuitunen keskeytti Brussonin MC-hiihtokilpailun joulukuussa 2000 tahallaan annettuaan edellisenä päivänä liian suuren hemoglobiiniarvon. Kyrö oli sopinut FIS-pomon kanssa asiasta.
Jari Isometsä kertoi myöhemmin, että Hemohesin olivat hänelle annostelleet Hiihtoliiton lääkärit Turpeinen ja Mäkelä, eikä hän kertonut tästä helmikuun 18. päivän lehdistötilaisuudessa suojellakseen muuta joukkuetta. Myöhemmin kävi myös ilmi, että Immonen katkaisi takaa-ajokilpailussa sauvan tahallaan, jotta keskeyttäisi kilpailun eikä joutuisi dopingtestiin.
Jälkikäteen Kari-Pekka Kyrö on väittänyt, että Suomen joukkue käytti Hemohesiä laskeakseen veridopingilla (mm. EPO:lla) nostettuja veriarvoja. Kyrön mukaan myös muiden maiden hiihtäjät olivat käyttäneet Kyrön hankkimaa Hemohesiä. Kyrö kertoi ehdottaneensa FISin pääsihteerin puhuttelussa, että FIS ratsaisi kisakylän kiellettyjen aineiden varalta.
Menetetyt mitalit ja tuomitut henkilöt > Suomen menettämät mitalit

Suomen joukkue, kultaa miesten 4 × 10 km viesti
Jari Isometsä, hopeaa takaa-ajo
Suomen joukkue, hopeaa naisten 4 × 5 km viesti
Menetetyt mitalit ja tuomitut henkilöt > Dopingista kisoissa kiinni jääneet

Jari Isometsä, takaa-ajo
Janne Immonen, 4 × 10 km viesti
Harri Kirvesniemi, 4 × 10 km viesti
Mika Myllylä, 4 × 10 km viesti
Milla Jauho, 4 × 5 km viesti
Virpi Kuitunen, 4 × 5 km viesti
Menetetyt mitalit ja tuomitut henkilöt > Toimitsijakiellon saaneet > Valmentajat

Kari-Pekka Kyrö
Jarmo Riski
Menetetyt mitalit ja tuomitut henkilöt > Toimitsijakiellon saaneet > Lääkärit

Pirkka Mäkelä
Juha-Pekka Turpeinen
Vaikutukset Suomen maastohiihtoon

Suomi menetti kahdeksi vuodeksi kuusi kärkihiihtäjäänsä, ja suomalaisten maastohiihtäjien menestys Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 oli vaisua. Ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1928 Suomi jäi kisoissa ilman maastohiihtomitalia, ja paras suomalaissijoitus oli Kaisa Variksen neljäs sija naisten 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Miesten hiihdossa paras sijoitus oli yhdistetyn urheilija Hannu Mannisen kahdeksas sija vapaan hiihtotavan sprintissä ja henkilökohtaisilla normaalimatkoilla vasta 30. sija (Kuisma Taipale 15 kilometrin perinteisellä ja Sami Pietilä 50 kilometrin perinteisellä). Miesten viestissä Suomi sijoittui historiallisen huonolle 11. sijalle ja kerran sen jälkeen sitäkin heikommin, sijalle 12 Oberstdorfin MM-kisoissa 2005.
Kiinnijääneistä urheilijoista Harri Kirvesniemi ilmoitti jo aiemmin lopettavansa uransa Lahden MM-hiihtoihin kokonaan. Muista hiihtäjistä Janne Immonen yritti paluuta kilpailukiellon jälkeen vuonna 2003, muttei tämän jälkeen osallistunut kansainvälisiin kilpailuihin. Uraansa pidemmälle jatkoivat Virpi Kuitunen, Milla Saari (o.s. Jauho), Mika Myllylä ja Jari Isometsä. Heistä ainoastaan Kuitunen onnistui tekemään paluun kansainväliselle huipulle. Saari ylsi vielä Suomen joukkueeseen Sapporon MM-hiihtoihin 2007, ja lopetti uransa kyseisen kauden jälkeen. Myllylä lopetti uransa kauden 2005 jälkeen ja Isometsä vuonna 2006, kun häntä ei valittu Torinon olympialaisiin. Suomen mieshiihto palasi arvokisamitalikantaan vasta vuonna 2009, kun Matti Heikkinen voitti pronssia Liberecin MM-kisojen 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa.
Lahden MM-hiihtojen jälkeen monet Hiihtoliiton pääsponsorit purkivat sopimuksensa. Hiihtoliitto on joutunut talousvaikeuksiin myös vuosia tapahtumien jälkeen, ja muun muassa liiton toimitusjohtaja Jari Piirainen piti vuonna 2008 Kari-Pekka Kyrön Lahden dopingskandaaliin liittyviä paljastuksia ja median kirjoittelua syynä talousvaikeuksiin. Tilannetta ei ole helpottanut niin ikään Lahdessa kilpailleen Kaisa Variksen dopingkäryt Val di Fiemmen MM-hiihdoissa 2003 ja myöhemmin ampumahiihtäjänä alkuvuodesta 2008.
Lahti yritti vuonna 2008 hakea vuoden 2013 MM-hiihtoja, mutta kilpailut myönnettiin Italian Val di Fiemmelle. On spekuloitu, että vuoden 2001 dopingskandaalilla olisi ollut vaikutusta Lahden valitsematta jättämiseen . Vuoden 2015 MM-hiihdot puolestaan menivät Ruotsin Falunille, mutta Lahti sai MM-kisat jälleen järjestettäväkseen vuonna 2017.
Kirja, näytelmä, elokuva ja tv-sarja

Tutkija Erkki Vettenniemi julkaisi vuonna 2012 pamfletin Lahden ansa. Mika Myllyahon näytelmä Kansanhiihto 2012 sivuaa skandaalia, kuten myös Mika Myllylän kuolemaa vuoden 2011 kesällä.
Arto Halonen on tehnyt jupakasta ja lajin dopingkysymyksestä dokumenttielokuvan Sinivalkoinen valhe, jonka ensi-ilta oli syksyllä 2012.
Lahti 2001 on Lahden tapahtumiin perustuva, vuonna 2023 ilmestynyt draamasarja.
Populaarikulttuurissa

Hilpeänä yksityiskohtana monen mieleen dopingskandaalista ovat jääneet Suomen hiihtoliiton puheenjohtajan Paavo M. Petäjän heikolla englannilla – niin sanotulla tankeroenglannilla – antamat lausumat lehdistötilaisuuksissa.
Satiiriryhmä Itse Valtiaat on tehnyt Luuserien olympialaiset -levylleen (2005) kappaleen Kari-Pekka Kyrö tule taloon. Kappaleessa lauletaan muun muassa seuraavasti: "Kari-Pekka Kyrö tule taloon, se vaikka nostaisikin haloon, sul on meille hyödyllistä näyttöä. Kari-Pekka Kyrö tule taloon, niin et enää joudu outoon valoon, täällä taidoillesi löytyy käyttöä. Lääkelaukkumiehelle löytyy aina potilaita. Paavosta on poissa puhti. Anna sille annos tuhti. Vaikka sitä hemohesiä."
Palefacen kappaleessa Shangri-La (2010) lauletaan "Kurtse ynnä Puonti sekä Pynnönen ja Piippo, Juolahtaakin mieleeni Lahti, hemohes ja hiihto, Hurahuh-hah-hei, vinkkimiehen viskipullo, Se on valeosto, vasikka ja KRP".
Kolmas maininta Lahden dopingskandaalista löytyy Arttu Wiskarin Suomen muotoisen pilven alla -kappaleesta (2018), jossa lauletaan "Entä jos lääkelaukkua ei ois Shellille unohdettu?".
Teknoyhtye Business City laulaa näistä hiihtäjistä kappaleessaan Hiihtää Hiihtää (2018).
Lahden MM-hiihtojen dopingskandaalista julkaistiin syksyllä 2023 Ruutu-suoratoistopalvelussa draamasarja Lahti 2001. Kari-Pekka Kyröä esittää Tobias Zilliacus, Paavo M. Petäjää Pertti Sveholm, Mika Myllylää Johannes Holopainen ja Harri Kirvesniemeä Marc Gassot.
Käärijä laulaa kappaleessaan Ruoska (2024) "Lunta on tullu tupaan niin paljon, et tarvii sukset, On luokkaa Kari-Pekka nää ahdistukset, Nyt taloyhtiössä on kosteuden mittaukset, Ku rappukäytävän portail on hemovirtaukset".
Kirjallisuutta

Erkki Vettenniemi (toim.), Hiihto & häpeä: Lahti 2001 mediaskandaalina, Jyväskylän yliopisto, 2010
Erkki Vettenniemi, Lahden ansa. Into, 2012 ISBN 978-952-264-131-1
Aiheesta muualla

Yle Elävä arkisto: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2001
Hiihtoliiton lääkärinlaukku päätyi lopulta Urheilumuseon vitriiniin.
After Earth

| After Earth |
| --- | --- |

Ohjaaja:  M. Night Shyamalan
Käsikirjoittaja:  Stephen Gaghan
Tuottaja:  James Lassiter
Säveltäjä:  James Newton Howard
Kuvaaja:  Peter Suschitzky
Leikkaaja:  Steven Rosenblum
Lavastaja:  Rosemary Brandenburg
Pääosat:  Will Smith Jaden Smith
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  Columbia Pictures Sony Pictures Entertainment InterCom Netflix
Ensi-ilta:   7. kesäkuuta 2013  14. kesäkuuta 2013
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  130 000 000 dollaria
Tuotto:  243 843 127 dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
After Earth on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tieteiselokuva, jonka on ohjannut M. Night Shyamalan. Pääosia esittävät Will ja Jaden Smith. Elokuvan tarina sijoittuu aikaan 1 000 vuotta siitä, kun ihmiskunta on hylännyt maapallon ja jatkanut matkaansa tähtiin. Will ja Jaden Smithin esittämät isä ja poika tekevät pakkolaskun hylätylle planeetalle,  ja heidän täytyy oppia  paitsi myös tekemään yhteistyötä, myös luottamaan toisiinsa.
Juoni

13-vuotiaan Kitain isä Cypher murtaa molemmat jalkansa avaruudessa tapahtuneesta onnettomuudessa ja Kitai joutuu lähtemään vaaralliselle matkalle halki hylätyn Planeetta Maan hakemaan sadan kilometrin päähän pudonneesta aluksen takaosasta lähetintä, jolla lähetetään apusignaalia hänen isänsä seuratessaan ja auttaessaan häntä koko ajan. Matkallaan hän kokee hapenpuutetta ja suuria lämpötilan vaihteluita ja kohtaa kehittyneitä eläimiä, vaarallista luontoa ja karanneen avaruusolion, joka karkasi häkistään törmäyksessä. Viestintäyhteyden pätkiessä ja lopulta puuttuessa lähes kokonaan Kitai joutuu tekemään itse valintoja, peittoamaan karanneen Ursa-olion ja lähettämään hätäsignaalin tulivuoren huipulta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jaden Smith  | … |  Kitai Raige   |
|  Will Smith  | … |  Cypher Raige   |
|  Sophie Okonedo  | … |  Faia Raige   |
|  Zoë Kravitz  | … |  Senshi Raige   |
|  David Denman  | … |  McQuarrie   |
|  Kristofer Hivju  | … |  Turvallisuuspäällikkö   |
|  Lincoln Lewis  | … |  Bo   |
|  Chris Geere  | … |  Navigaattori   |
Lipputulot

Elokuvan lipputulot jäivät kehnoiksi Yhdysvalloissa, mutta muissa maissa After Earth menestyi yllättävän hyvin.