stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uskonto Helsingissä
Kulttuuri > Tapahtumat

Helsingissä on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista Helsinki on isännöinyt vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja kolme kertaa, vuosina 1910, 1959 ja 1988. Evankelisuuden valtakunnallinen kesäjuhla, Evankeliumijuhla, järjestettiin Helsingissä säännöllisesti vuosina 1874–1940. Tämän jälkeen juhla on järjestetty Helsingissä 22 kertaa vuosina 1942, 1946–1965 ja 2017. Kansanlähetyspäivät on järjestetty Helsingissä vuonna 1986. Vapaakirkon kesäjuhlat on järjestetty Helsingissä kolme kertaa vuosina 1984, 2006 ja 2010.
Helluntaiherätyksen valtakunnalliset kesäjuhlat on järjestetty Helsingissä kaksi kertaa. Ensimmäisen kerran kesäkonferenssi järjestettiin vuonna 1946 pohjoismaisena kesäkonferenssina Messuhallissa, jonka pääpuhujana oli ruotsalainen Lewi Pethrus. Toisen kerran kesäkonferenssi järjestettiin vuonna 1955, jolloin veirailijana oli yhdysvaltalainen Tommy Hicks. Helluntaiherätyksen maailmankonferenssi järjestettiin Helsingissä ensimmäisen kerran vuonna 1964. Seuraavan kerran maailmankonferenssi järjestetään Helsingissä kesäkuussa 2025.
Vuonna 1987 evankelis-luterilainen kirkko ja vapaakristilliset seurakunnat järjestivät Helsingin olympiastadionilla Missio Helsingin, jossa yli 9 000 ihmistä tuli uskoon. Tapahtuman pääpuhujana oli yhdysvaltalainen Billy Graham.
Ei-kristilliset yhdyskunnat > Islamilaiset yhdyskunnat

Helsingissä sijaitsevat muslimien tärkeimmät yhdyskunnat. Suomen tataarien Islam-seurakunta on perustettu vuonna 1925. Suurimmat islamilaiset yhdyskunnat on perustettu pääosin maahanmuuttajien toimesta 1990-luvun jälkeen. Suurin muslimiyhteisö on vuonna 1987 perustettu Suomen islamilainen yhdyskunta, joka edustaa sunnalaisuutta. Yhdyskunnalla on rukoushuone Helsingin keskustassa, minkä lisäksi yhteisö ylläpitää koraanikouluja, arabiankielistä opetusta ja islamilaista päiväkotia. Toinen suuri yhteisö on vuonna 1994 perustettu Helsinki Islam Keskus, joiden jäsenistö on pääosin somalialaisia, arabeja ja länsiafrikkalaisia. Yhteisön moskeija sijaitsee Itä-Pasilassa. Kolmanneksi suurin muslimiyhteisö on vuonna 1998 perustettu The Islamic Rahma Center in Finland, jonka jäsenistö on pääosin somalialaisia. Yhteisöllä on oma moskeija Itäkeskuksessa.
Muita maahanmuuttajataustaisia muslimiyhdyskuntia ovat muun muassa ovat vuonna 1994 perustettu pakistanistalistaustaiten Islam-Keskus, jonka moskeija sijaitsee Kalliossa, turkkailaistaustaiset Diyanet-yhdyskunta ja Islam-seurakunta, marokkolaistaustainen Muslimikodin yhdyskunta, jolla on moskeija Pitäjänmäessä, sekä Munkkiniemessä moskeijaa pitävä afrikkalais- ja arabitaustainen Islamic Multicultural Da’wah Center.
Oulunkylässä sijaitseva Helsingin rauhanyhdistys on Suomen toiseksi suurin rauhanyhdistys.
Helsingin Saalem-seurakunta on suomen suurin vapaakristillinen seurakunta.
Helsingin vapaaseurakunta.
Uspenskin katedraali on Helsingin ortodoksisen seurakunnan sekä Helsingin ortodoksisen hiippakunnan keskuskirkko.
Pohjoismainen konferenssi Helsingin messuhallissa 1946.
Rauno Puolimatka

Rauno Tapani Puolimatka (s. 7. joulukuuta 1957) on turkulainen sijoittaja ja hallitusammattilainen. Hän toimii ja on toiminut useiden yhtiöiden hallituksessa, kuten Saunalahti ja Holiday Club Resorts Oy.
Rauno Puolimatka on vuorineuvos Armas Puolimatkan poika ja Raimo Puolimatkan veli. Hän oli mukana Rakennustoimisto A. Puolimatkan toiminnassa ja aloitti oman sijoitustoimintansa, kun rakennusliike myytiin 1985 Hankkijalle.
Vuonna 1992 Puolimatka ja Kai Mäkelä perustivat ilmaisjakelulehtiä julkaisevan, menestyväksi pörssiyhtiöksi kehittyneen mediatalo Jantonin. Puolimatka oli myös yksi turkulaisen Caribia-hotellin perustajista. Ryhmä turkulaisia sijoittajia osti huonokuntoisen Hotelli Ikituurin Turun kaupungilta vuonna 1997, ja saneerasi sen 40 miljoonalla kylpylä- ja kongressihotelliksi, josta muodostui Turun suosituin matkailukohde. Hotelli myytiin vuonna 2003 Holiday Club Resortsille.
Puolimatka on useiden vuosien ajan toiminut TYKS-säätiön tukijana. Säätiönsä kautta hän on tukenut muun muassa lääketieteellistä tutkimusta ja kulttuurihankkeita.
YLE MOT uutisoi vuonna 2016 Panama-papereihin liittyen Puolimatkan perustaneen Rapu Global -nimisen yhtiön Panamaan vuonna 2005. Panaman kaupparekisteristä selviää, että yhtiö lopetettiin joulukuussa 2015.
Luojoki

| Luojoki Raukonoja |
| --- | --- |
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Sastamala
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Luojoen valuma−alue (35.124)
Pinta-ala:  25,42 km²  
Järvisyys:  2,91 % 
Pääuoman pituus:  12 km 
Pääuoman osuudet:  Luojoki ←Pahaoja ←Tyrisevänoja
Yhtyy:  Kokemäenjoki
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Vehkakorpi, Sastamala
 :  61.347500°N, 22.662764°E
Laskupaikka:  Raukko, Sastamala
 :  61.296711°N, 22.740586°E
Läpivirtausjärvet:  tekolampi
Esteet:  kivipato
Sivu-uomat:  Valtaoja, Kivijärvenoja, Vehkaoja
Taajamat:  Pehula
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  79,6 m  
Laskukorkeus:  48,9 m  
Korkeusero:  30,7 m
Pituus:  noin 8 km  
Kaltevuus:  3,84 m/km
Muuta
Luojoki on Pirkanmaan Sastamalassa virtaava Kokemäenjoen sivujoki, joka muodostaa 12 kilometriä pitkästä pääuomasta noin 8 kilometriä pitkän alajuoksun osuuden.
Joen kulku

Luojoki saa alkunsa Kivijärven ja Tyrisevän järvistä laskevien Kivijärvenojan ja Tyrisevänojan yhtyessä Vehkakorven kylässä. Pääuomaan voidaan näistä latvaojista valita kumpi vain, sillä ne ovat valuma-alueiltaan silmiin nähden saman kokoiset. Kummallakin tavalla saadaan pääuoman pituudeksi noin 12 kilometriä. Yhtymäkohdassa on pieni tekolampi, jonka takia jokeen on tehty uomajärjestelyitä. Jokiuoman nimi on alkumatkasta Pahaoja, mutta karttoihin on parin kilometrin jälkeen kirjoitettu Luojoki. Raukonjuuren kulmakunnan kohdalla joki alkaa mutkitella kapeassa jokilaaksossaan ja ominaisuus säilyy joensuuhun asti. Joki alittaa Tampere–Pori-rautatien ja jokiuoma on tämän jälkeen melko kalteva ja siinä onkin monta kivikkoista koskea. Jokeen rakennettu kaksi siltaa yhdystietä 12952 varten ja yksi yhdystieltä Kiikkaan haarautuvalle tielle. Alin silta on Vammalaan vievää seututietä 249 varten, jonka jälkeen joen vapaan kulun katkaisee kivinen pato, joka estää kalan nousemisen jokeen. Luojoki yhtyy Kokemäenjokeen pari kilometriä entisen Äetsän kunnan Pehulan taajaman koillispuolella.
Luontoarvoja

Luojoki kulkee lähes koko matkan peltojen keskellä, jonka vuoksi siihen kohdistuu voimakas maatalouden hajakuormitus.
Valuma-alueen latvojen purot ovat yleensä vähävetisiä ja alivirtaamakausina voi Luojoen uomakin kuivua. Joessa on elänyt pieni taimenkanta, joka olisi kuollut pois joen kuivuttua. Vuonna 2007 julkaistiin vesistötutkimus, jossa käsiteltiin myös Luojokea. Siinä etsittiin taimenelle kutualueita ja kartoitettiin joen nousuesteitä. Valuma-alueen kosket kartoitettiin ja niiden lukumääräksi saatiin 15. Alajuoksun kosket soveltuisivat taimenien kutualueeksi pienellä kunnostamisella. Yläjuoksulla olevissa koskissa soraikon pinta-ala jäisi pieneksi ja niitä uhkaisi vähävetisenä kautena kuivuminen. Myös Valtojassa on muutama pienialainen koski ja jonkinlainen patorakennelma.
Luojoen valuma-alue

Luojoen valuma-alue kuuluu Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueella (35.1) Kokemäenjoen yläosan alueeseen (35.12). Valuma-alueen pinta-ala on 25,42 neliökilometriä ja sen järvisyys on 2,91 %. Luojoen asema pääuomana on ala- ja keskijuoksulla kiistaton. Sen sijaan yläjuoksulla Tyrsevänoja ja Kivijärvenoja ovat saman kokoisia. Tässä artikkelissa on Tyrisevänoja valittu pääuomaan vain siksi, että Tyrisevä on suurempi järvi. Sekä Tyrisevään että Kivijärveen laskee lyhyitä metsäojia. Vehkakorvessa yhtyy Pahaojaan lähes pohjoisesta tuleva Vehkaoja ja hieman alempana lännestä tuleva Valtoja, joka alkaa Isosuolta. Muitakin sivuojia esiintyy, mutta niille ei ole kartoissa merkitty nimiä. Valuma-alueella on vain mainitut kaksi järveä ja yksi tekolampi. Luojoki yhtyy Kokemäenjokeen sen oikealta puolelta noin 112 kilometriä merenrannasta.
Historiaa

Antero Wareliuksen vuonna 1853 julkaisemassa ”Kertomus Tyrvään pitäjästä” käyttää hän Luojoesta nimitystä Raukonoja. Hän kirjoitti, että Raukonoja alkoi Tyriseväjärvestä ja Kivijärvestä. Näitä latvaseutuja  kutsuttiin silloin Värähaaraksi.
Kirjallisuutta

Luojoen rannat ennen ja nyt. Raukonjuuren kyläkirja.  Sastamala:  Raukonkylän Pienviljelijäyhdistys ry, 2012.  ISBN 978-952-93135-9-4
Aiheesta muualla

Vähähaara-seura
Kokemäenjoen alue (35.1)
Apollo 6

Apollo 6 laukaisu.
Apollo 6 oli viimeinen miehittämätön lento Apollo-avaruusohjelmassa. Se oli viimeinen Saturn V -kantoraketin testilento ennen sillä tehtyä miehitettyä Apollo 8 -lentoa.
Laukaisu tapahtui 4. huhtikuuta 1968 kello 12:00,01 UTC Kennedy Space Centerin laukaisualustalta.
Lento ei ollut ongelmaton. Kaksi minuuttia lähdön jälkeen raketti värähteli hyppykepin tapaanselvennä noin 30 sekuntia. Kaksi moottoria viidestä vioittui ja lennon rata oli suunnitelmista hieman poikkeava. Apollo 6 laskeutui mereen kello 21:57,21 UTC 9 tunnin, 57 minuutin ja 20 sekunnin lennon jälkeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Apollo 6 Wikimedia Commonsissa
Ai shang liang ge wo

| Ai shang liang ge wo> 愛上兩個我 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  90 min
Pääosissa:   Aaron Yan  Tia Lee  Jack Li  Katherine Wang 
Alkuperämaa:   Taiwan
Alkuperäiskieli:  mandariinikiina
Verkko:   TTV
Esitetty:  6. huhtikuuta 2014 – 17. elokuuta 2014
Jaksoja:  20
Aiheesta muualla
IMDb
Ai shang liang ge wo (kiin. 愛上兩個我, engl. Fall in Love with Me) on televisioyhtiö TTV:n esittämä taiwanilainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Aaron Yan, Tia Lee, Jack Li ja Katherine Wang.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aaron Yan  | … |  Lu Tian Xing   |
|  Tia Lee  | … |  Tao Le Si   |
|  Jack Li  | … |  Leo   |
|  Katherine Wang  | … |  Xu Miao Miao   |
Aiheesta muualla

IMDB
Huuma

| Huuma> Ant & Dec’s Saturday Night Takeaway |
| --- | --- |
Kestoaika:  1 tunti ja 30 minuuttia
Pääosissa:  Toinen versio: Roope Salminen Ernest Lawson Jenni Kokander Alkuperäinen:  Lorenz Backman Jaakko Saariluoma Heikki Paasonen Niina Herala
Alkuperämaa:  Iso-Britannia
Verkko:  MTV3
Esitetty:  Alkuperäinen versio:  5. maaliskuuta 2005 –  21. maaliskuuta 2009 Toinen versio: 14. syyskuuta 2019 –  16. marraskuuta 2019
Jaksoja:  95
Tuotanto
Tuottaja(t):  Saku Tuominen Juha Tynkkynen
Tuotantoyhtiö(t):  ITV Studios Finland
Palkinnot
Voitetut:  Kultainen Ruusu 2004
Aiheesta muualla
IMDb 
Huuma (myös Lauantai-illan Huuma) on suomalainen MTV3:n televisio-ohjelma, jonka ensimmäistä versiota esitettiin Suomessa vuosina 2005–2009. Ohjelmaan toisen version lähetykset alkoivat syyskuussa 2019.
Formaatti perustuu maailmalla palkittuun englantilaiseen viihdeohjelmaan Ant & Dec’s Saturday Night Takeaway. Ohjelmaa on esitetty Britanniassa vuodesta 2002 alkaen. Sarja on palkittu useita kertoja sekä kotimaassaan että kansainvälisesti. Se on voittanut muun muassa Kultaisen ruusun maailman parhaana viihdeohjelmana vuonna 2004.
Ensimmäinen versio (2005–2009)

Ohjelmaa juonsivat aluksi Lorenz "Lore" Backman ja Jaakko "Jaska" Saariluoma apunaan Niina Herala (myöh. Backman). Saariluoma jäi pois ohjelmasta teatteri- ja muiden työkiireidensä vuoksi syksyllä 2007, ja hänen korvaajakseen juontajaksi tuli Heikki Paasonen. Tammikuussa 2009 Huumaan tuli uusi juontaja, Pikku-Niina. Keväällä 2009 MTV3 uutisoi, että Huuma jäisi tauolle kesäksi, mutta yllättäen ohjelmaa ei jatkettukaan enää syksyllä 2009.
Huuman eri osina saatettiin nähdä muun muassa Herrasmieshuijarit, Heikki vs Lore, Pikku-Niina, Voita mainoskatko sekä puhelinkilpailu. Hip hop -artisti Elastinen kertoi vuonna 2018, että myös häntä oltiin haastateltu sarjan juontajaksi, ja että hän oli ollut lähellä tulla valituksi.
Toinen versio (2019)

Toukokuussa 2019 Huuman ilmoitettiin tekevän paluun MTV:lle syksyllä 2019. Toisen version ensimmäinen jakso esitettiin 14. syyskuuta, ja ohjelman juontajina toimivat Jenni Kokander, Roope Salminen ja Ernest Lawson. Ohjelmassa on mukana myös Janne Kataja ja joka viikko vaihtuva vieraileva kuuluttaja. Kuuluttajina ovat olleet Jukka Hildén, Marja Hintikka, Kirsi Alm-Siira, Kape Aihinen, Sami Yaffa, Jarkko Tamminen, Kalle Lamberg, Kiti Kokkonen, Joonas Nordman ja Mikko Penttilä.
Juontajat

Entiset:
Lorenz Backman (2005–2009)
Heikki Paasonen (2007–2009)
Jaakko Saariluoma (2005–2007)
Niina Herala (2005–2009)
Pikku-Lore – Matias Hangasmaa (2005–2008)
Pikku-Jaska – Aleksis Sankari (2005–2007)
Pikku-Heikki – Aleksi Kaukamo (2007–2008)
Pikku-Niina (2009)
Nykyiset:
Roope Salminen (2019)
Ernest Lawson (2019)
Jenni Kokander (2019)
Pikku-Erkku – Owen (2019)
Pikku-Roope – Leevi Ikävalko (2019)
Pikku-Jenni – Siiri Salo (2019)
Aiheesta muualla

Alkuperäisen Huuma-ohjelman kotisivu
1971

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1971 oli normaalivuosi, joka alkoi perjantaista.
Tapahtumia > tammikuu

1. tammikuuta – Imatran ja Ylivieskan kauppalat muuttuivat kaupungeiksi. Tyrvännön kunta liitettiin Hattulan kuntaan. Muuruveden ja Säyneisten kunnat liitettiin Juankosken kuntaan.
1. tammikuuta   – Turvavyö tuli pakolliseksi etuistuimilla kaikissa Suomessa myytävissä uusissa henkilöautoissa.
1. tammikuuta   – Postinumerojärjestelmä otettiin Suomessa koekäyttöön.
2. tammikuuta – Yhdysvallat kielsi savukkeiden televisiomainonnan.
3. tammikuuta – Suomessa järjestettiin ensimmäinen lottoarvonta.
11. tammikuuta – Oulaisissa Keski-Pohjanmaalla mitattiin korkein Suomessa siihen saakka mitattu tammikuun lämpötila: +9,8 astetta.
15. tammikuuta – Egyptin presidentti Anwar Sadat ja Neuvostoliiton presidentti Nikolai Podgornyi vihkivät Assuanin padon käyttöön.
15. tammikuuta   – Suomen ensimmäisen sanomalehden, Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo, ensimmäisen numeron ilmestymisestä tuli kuluneeksi 200 vuotta.
16. tammikuuta – ”ZZ Topin” esikoisalbumi ZZ Top's First Album julkaistiin.
18. tammikuuta – Gdanskissa muun muassa telakkatyöläiset ryhtyivät lakkoon. Samalla he vaativat, että ammattiyhdistyksen elimet oli valittava uudestaan ja että heidän oli voitava keskustella puoluejohtaja Edward Gierekin kanssa.
20. tammikuuta – Suomi asetti YK-suurlähettiläänsä Max Jakobsonin ehdokkaakseen Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin vaaliin.
25. tammikuuta – Charles Manson ja kolme ”perheen” naisjäsentä todettiin syyllisiksi Tate–LaBianca-murhiin ja tuomittiin elinkautiseen.
25. tammikuuta   – Idi Amin johti vallankaappausta ja astui Ugandan presidentin virkaan.
Tapahtumia > helmikuu

1. helmikuuta – Presidentti Urho Kekkonen ja ulkoministeri Väinö Leskinen vierailivat Vatikaanivaltiossa, jossa he selostivat paavi Paavali VI:lle Suomen aloitetta Euroopan turvallisuuskokouksesta. Kekkonen oli ensimmäinen paavin tavannut Suomen presidentti.
4. helmikuuta – Rolls-Royce meni konkurssiin, Britannian hallitus otti yhtiön johdettavakseen.
5. helmikuuta – Apollo 14 laskeutui Kuuhun.
7. helmikuuta – Sveitsissä järjestettiin kansanäänestys naisten äänioikeudesta valtiollisissa vaaleissa.
8. helmikuuta – Noin 70 000 metallityöntekijää aloitti lakon hylättyään valtakunnansovittelija Erkki Sunilan tekemän välitysehdotuksen. Lakon sanottiin olleen Neuvostoliiton Suomen-lähettilään Aleksei Beljakovin masinoima. Lakko liittyi UKK-sopimukseen. Lakko päättyi 26. maaliskuuta.
11. helmikuuta – Palestiinalaiset ja Jordanian hallituksen joukot taistelivat Ammanissa.
13. helmikuuta – Etelä-Vietnamin armeija hyökkäsi Yhdysvaltain tukemana Laosiin.
15. helmikuuta – Yhdistynyt kuningaskunta siirtyi kymmenkantaiseen puntaan.
25. helmikuuta – Hallitus päätti lyhentää koulujen työviikon viisipäiväiseksi syyslukukauden 1971 alusta lähtien.
21. helmikuuta – Alice Cooper julkaisi läpimurtoalbuminsa Love It to Death.
23. helmikuuta – Genevessä alkoi aseidenriisuntakonferenssi, jonka tavoitteena oli täydellinen ydinkoekielto sekä kemiallisten ja biologisten aseiden kieltäminen.
25. helmikuuta   – Suomessa sattui osittainen auringonpimennys.
26. helmikuuta – Pohjois-Vietnamin hallitus määräsi koko kansan hälytystilaan siltä varalta, että Yhdysvallat ”yrittäisi jotain”.
26. helmikuuta -  Alkon myyjät ja siivoojat ryhtyivät lakkoon pääkaupunkiseudulla-
Tapahtumia > maaliskuu

3. maaliskuuta – Alkon lakko laajeni maata kattavaksi.
5. maaliskuuta – Pakistanin armeija miehitti mellakoineen Itä-Pakistanin.
8. maaliskuuta – Muhammad Ali hävisi ensimmäisen kolmesta ottelustaan Joe Frazieriä vastaan.
8. maaliskuuta   – Uusi Tampereen ja Seinäjoen välinen rataosuus avattiin liikenteelle.
10. maaliskuuta – Yhdysvaltain perustuslakiin tehty 26. lisäys alensi äänioikeuden ikärajan 18 vuoteen.
15. maaliskuuta – Laukaassa käynnistettiin Lievestuoreen sellutehdas laajasta vastustuksesta huolimatta. Tehtaan toiminta oli ollut keskeytyksissä vuodesta 1967 saakka. Vesioikeus uhkasi ryhtyä toimiin tehtaan omistajaa Keski-Suomen Selluloosa Oy:tä vastaan, mikäli tehtaan jätevedet johdettaisiin viereiseen Lievestuoreenjärveen.
16. maaliskuuta – Kaliforniassa alkoi oikeudenkäynti ihmisoikeusaktivisti, professori Angela Davisia vastaan. Häntä syytettiin avunannosta murhaan, mutta taustalla epäiltiin vaikuttaneen myös hänen jäsenyytensä kommunistisessa puolueessa.
17. maaliskuuta – SKDL veti ministerinsä pois Ahti Karjalaisen hallituksesta ”korppusodan” jälkeen. Uudeksi oikeusministeriksi valittiin Erkki Tuomisen tilalle Mikko Laaksonen, uudeksi sosiaali- ja terveysministeriksi Anna-Liisa Tiekson tilalle Pekka Kuusi ja uudeksi liikenneministeriksi Veikko Saarron tilalle Kalervo Haapasalo.
23. maaliskuuta – Sotilasvallankaappaus Argentiinassa, kenraali Alejandro Lanusse nousi valtaan.
25. maaliskuuta – Pakistanin armeija aloitti verilöylyn Itä-Pakistanissa, joka oli julistautunut Bangladeshiksi. Salainen radioasema julisti itsenäisyyden seuraavana päivänä.
29. maaliskuuta – Charles Mansonin johtama hippikommuuni tuomittiin muun muassa Sharon Taten murhasta kuolemaan. Tuomio muuttui kuitenkin elinkautiseksi vankeudeksi, kun Kalifornian korkein oikeus totesi kuolemantuomion perustuslain vastaiseksi.
31. maaliskuuta – Yhdysvaltain armeijan luutnantti William Calley tuomittiin My Lain kylässä Vietnamissa vuonna 1968 tehdystä joukkomurhasta elinkautiseen vankeuteen.
31. maaliskuuta   – Intia vaati Pakistania lopettamaan julmuudet Itä-Pakistanissa.
Tapahtumia > huhtikuu

1. huhtikuuta – Pakistan syytti Intiaa itäpakistanilaisten kapinallisten aseistamisesta.
1. huhtikuuta   – Kunnalliset pysäköinninvalvoja-apulaiset eli ”lappuliisat” aloittivat työnsä Tampereella, Porissa ja Oulussa.
1. huhtikuuta – Presidentti Urho Kekkonen nimitti taiteilijaprofessorin virkoihin näyttelijä Lasse Pöystin, arkkitehti Reima Pietilän sekä säveltäjä Einojuhani Rautavaaran.
3. huhtikuuta – Euroviisut järjestettiin Irlannissa. Monacon edustaja Séverine voitti kappaleella "Un banc, un arbre, une rue".
5. huhtikuuta – Tulivuori Etna purkautui.
6. huhtikuuta – Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosygin esitteli uuden viisivuotissuunnitelman, jonka tarkoituksena oli viedä Neuvostoliitto ”teknologisen vallankumouksen aikakauteen”.
7. huhtikuuta – Kreikka vapautti 261 poliittista vankia.
7. huhtikuuta   – Kaksi aseistautunutta äärioikeistolaista jugoslavialaista pakolaista tunkeutui Jugoslavian Tukholman-suurlähetystöön ja ampui suurlähettiläs Vladimir Rolovicia ja hänen sihteeriään. Lähettiläs kuoli saamiinsa vammoihin 14. huhtikuuta. Murhaajat tuomittiin heinäkuussa elinkautiseen vankeuteen.
8. huhtikuuta – Pakistanin armeija aloitti laajan operaation Itä-Pakistanin vastarinnan murskaamiseksi.
12. huhtikuuta – Kiina lupasi tukensa Pakistanille ”Intian uhkaa vastaan”.
17. huhtikuuta – Libya, Syyria ja Egypti solmivat valtioliiton.
19. huhtikuuta – Saljut 1, ensimmäinen avaruusasema, laukaistiin kiertoradalle.
19. huhtikuuta   – Pääministeri Ahti Karjalainen aloitti viisipäiväisen virallisen vierailun Neuvostoliitossa. Vierailun aikana Karjalainen ja Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosygin allekirjoittivat Suomen ja Neuvostoliiton välisen kymmenvuotisen taloudellisen, teknisen ja teollisen yhteistyösopimuksen.
21. huhtikuuta – Haitin diktaattori François Duvalier kuoli, Jean-Claude Duvalier seurasi isäänsä elinikäiseksi presidentiksi.
24. huhtikuuta – Puoli miljoonaa ihmistä marssi Washingtonissa Vietnamin sotaa vastaan.
24. huhtikuuta   – Kokoomus piti puoluekokouksensa Lahdessa. Puoluesihteeri Harri Holkeri valittiin uudeksi puheenjohtajaksi tammikuussa kuolleen Juha Rihtniemen tilalle. Uudeksi puoluesihteeriksi valittiin Veikko Tavastila.
26. huhtikuuta – Turkin hallitus julisti 11 maakunnassa poikkeustilan levottomuuksien vuoksi.
27. huhtikuuta – Pohjoismaat nimesivät Suomen YK-suurlähettilään Max Jakobsonin yhteiseksi ehdokkaakseen järjestön pääsihteerivaaliin.
Tapahtumia > toukokuu

1. toukokuuta – Näsinneula avattiin Tampereella.
1. toukokuuta   – Intia ilmoitti, että sen alueelle oli paennut Bangladeshistä jo yli miljoona ihmistä.
3. toukokuuta – DDR:n puoluejohtaja Walter Ulbricht erosi tehtävistään ja hänen seuraajakseen tuli Erich Honecker. Valtionpäämiehen tehtävät jäivät silti edelleen Ulbrichtille.
16. toukokuuta – Egyptin presidentti Anwar Sadat kukisti häntä vastaan suunnatun vallankaappaushankkeen.
19. toukokuuta – Presidentti Urho Kekkonen vahvisti asetuksen, jolla pyrittiin jarruttamaan kestokulutustavaroiden tuontia Suomeen alijäämäisen maksutaseen korjaamiseksi. Vuoden loppuun saakka voimassa olleen 15 prosentin ”pisteveron” alaisiksi joutuivat muun muassa autot, kodinkoneet, elektroniikka ja veneet.
25. toukokuuta – Helsingissä alkoi kolmipäiväinen Sosialistisen internationaalin kokous, johon osallistui useita tunnettuja ulkomaisia poliitikkoja, muun muassa Saksan liittokansleri Willy Brandt, Ruotsin pääministeri Olof Palme ja entinen pääministeri Tage Erlander, entinen Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Harold Wilson sekä Israelin pääministeri Golda Meir. Kokouksen isäntänä oli ulkoministeri Väinö Leskinen.
26. toukokuuta – Kiina ja Itävalta solmivat diplomaattisuhteet.
31. toukokuuta – Intian pääministeri Indira Gandhi pyysi maailmalta apua, kun maahan siirtyneiden noin 1,5 miljoonan itäpakistanilaisten pakolaisten keskuudessa oli puhjennut kolera- ja isorokkoepidemia.