stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Handelsgillet i Wiborg
Nykyhetki

Suomi menetti Viipurin toisen maailmansodan jälkeen. Vuonna 1857 perustettu Handelsgillet i Helsingfors tarjosi uuden kodin kauppakillalle omien tilojen suojista.
Helsingin Kasarmikatu 23:n klubihuoneistosta löytyy kauppakillan nimen mukaan nimetty Wiborg-kabinetti.
Kauppakilta on vuonna 2001 perustetun Viipuri-keskuksen perustajajäsen.
Vuonna 2017 kauppakillalla oli noin 140 jäsentä.
Handen

Kuvaa Handenista.
Handen on Haningen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa.
Handen muodosti aikaisemmin oman taajamansa, mutta on sittemmin kasvanut yhteen Tukholman taajaman kanssa.
Väestönkehitys

| Handenin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 12 080 | 12 080 |
| 1965 | 1965 |    | 23 425 | 23 425 |
| 1970 | 1970 |    | 30 395 | 30 395 |
| 1975 | 1975 |    |  |  |
| 1980 | 1980 |    |  |  |
| 1990 | 1990 |    |  |  |
| 1995 | 1995 |    |  |  |
| 2000 | 2000 |    |  |  |
| 2005 | 2005 |    |  |  |
| 2010 | 2010 |    |  |  |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Handen kasvoi yhteen Tukholman taajaman kanssa vuonna 1975.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tukholman läänin kuntien keskustaajamat
Henry Herscovici

Henry Herscovici (12. helmikuuta 1927 – 12. maaliskuuta 2022) oli israelilainen ampuja. Hän kilpaili vuoden 1968 kesäolympialaisissa ja vuoden 1972 kesäolympialaisissa. Hän kilpaili myös Aasian kisoissa 1966, 1970 ja 1974.
Herscovici kuoli Petah Tikvassa Israelissa 12. maaliskuuta 2022.
Aiheesta muualla

Henry Herscovici Olympedia. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Henry Herscovici
Käännös suomeksi
Kajamanlampi

| Kajamanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°51′50″N, 25°49′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskujoki:  Kajamajoki Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.421.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,6 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  480 m  
Rantaviiva:  3,34 km  
Pinta-ala:  25,528 ha  
Tilavuus:  0,0006487 km³ 
Keskisyvyys:  2,54 m  
Suurin syvyys:  7,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKajamanlampi 
Kajamanlampi  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Kalaniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,2 kilometriä pitkä, 480 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 26 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 648 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 7,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,6 metriä mpy.
Heikki Nurmio (patsas)

Kalervo Kallio, Heikki Nurmio, 1962.
Heikki Nurmion patsas on Turun Vartiovuoren puistossa sijaitseva veistos, jonka on tehnyt Kalervo Kallio vuonna 1962.
Punaisesta graniitista veistetyn pylvään päässä on pronssista valettu jääkärieversti Heikki Nurmion rintakuva. Nurmio tunnetaan Sibeliuksen Jääkärimarssin sanoittajana, ja ote laulun sanoista on luettavissa patsaan jalustasta.
Veistoshankkeen takana 1960-luvun alussa olivat Jääkäriliitto, Helsingin yliopiston Varsinaissuomalainen osakunta ja varsinaissuomalaiset jääkärit.
Veistos sijaitsee pienessä puistikossa Vartiovuorenmäen lounaisosassa, kiinteistön Kaskenkatu 4 lähellä.
Hauhonselkä

| Hauhonselkä |
| --- | --- |
 Venelaituri Hauhon keskustassa
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°09′57″N, 24°30′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  Alvettulanjoki 
Järvinumero:  35.772.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,2 m  
Rantaviiva:  63,292 km  
Pinta-ala:  22,1214 km²  
Tilavuus:  0,07918647 km³  
Keskisyvyys:  3,58 m  
Suurin syvyys:  10 m  
Saaria:  32 
 fiHauhonselkä 
Hauhonselkä  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Hauholla sijaitseva järvi. Järvi luetaan kuuluvaksi Suur-Längelmäveteen, koska sen vedenpinta on samalla korkeudella muiden järvien kanssa.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2 212 hehtaaria eli 22 neliökilometriä. Se on 9,5 kilometriä pitkä ja 4,1 kilometriä leveä. Koko järvi muodostaa avoimen järvenselän, jota vaivoin rikkovat muutaman niemenkärjet. Näitä ovat esimerkiksi luoteisrannassa kaakkoon työntyvä Aroniemi ja itärannasta länteen työntyvät Työsaaren, Kuusalon ja Kärkihaan niemet. Itärannalla niemien viereen jääviä lahtia ovat esimerkiksi Kirkonkylänlahti ja Hirsilahti, järven kaakkoispäässä sijaitsevat Kannistonlahti ja Uitonlahti, Aroniemen länsipuolelle jäävät Venehtienlahti, Uittoonlahti ja Kallioistenlahti, ja järven koillispäässä sijaitseva Vitsiälänlahti, joka sijaitsee Kotkonkärjen takana suojassa. Järven luusua sijaitsee Haapasaari-nimisen niemen takana ja sitä kutsutaan Lakkianseläksi. Sieltä lähtee vain 1,4 kilometriä pitkä ja alle 100 metriä leveä Alvettulanjoki, joka muistuttaa salmea. Tähän järvenosaan laskee Vuolle, joka on Ison Roineveden lasku-uomana toimiva kapea salmi. Järven itäranta Kotkonkärjestä kaakkoon päin muodostuu harjujaksosta, joka jatkuu Akkijärvelle asti ja jonka harjuja ovat esimerkiksi Kotkonharju .
Järvellä on kartan mukaan 32 saarta, joista useimmat sijaitsevat järven matalammassa kaakkoispuoliskossa . Luoteispuoliskon merkittävimmät saaret ovat Varissaari ja Sikosaari. Järven keskiosassa sijaitsevat Paljassaari ja Lammassaaret. Muut suuret saaret, jotka ovat kaakkoispuoliskossa, ovat Koivusaari, Ratassaari, Matinsaari, Mäntysaari, Haapasaari, Iso-Kukkura, Työsaari ja Kilinsaari. Suurilla saarilla on tavallisesti useita vapaa-ajan asuntoja.
Järven tilavuus on 79 miljoonaa kuutiometriä eli 0,079 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 10 metriä. Järven kaakkoispää on matala verrattuna luoteispäähän, jossa sijaitsevat järven syvänteet . Järven rantaviivan pituus on 63 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen peltomaata. Metsärannat ovat vain harvoin syvää metsää, koska niiden takana voi aueta peltoalueita. Asutus on haja-asutusta, jonka väleihin on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Rantaan asti ulottuu vain kaksi taajamaa. Hauhon kirkonkylä sijaitsee järven itärannalla ja Alvettulan taajama sen pohjoispäässä. Rannan tuntumassa sijaitsevia kulmakuntia ovat Vitsiälä, Okerla, Kannisto, Hauhontaka, Metsäkylä ja Hyömäki. Hauhon takaa sen ohittaa valtatie 12, joka seuraa järven koillisrantaa. Siitä haarautuu yhdystie 3062, joka kulkee Alvettulan läpi Hyömäkeen. Siellä siitä haarautuu kaakkoon vievä ja Metsäkylän, Hauhontaan ja Kanniston kautta Okerlaan johtava kylätie. Okerlassa se yhtyy Hauholta tulevaan seututiehen 305.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueeseen (35.77), jonka  Hauhonselän alueeseen (35.772) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.
Hauhonselkään tuovat merkittävästi vettä Vuolujoki ja Haarajoki, jotka ovat Vuolujoen valuma-alueen (35.775, valuma-alue 150 km²) jokia. Hauhonselän alueella on vain seitsemän muuta yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, mutta niistäkin laskee suoraan Hauhonselkään vain kolme. Vitsiälänlahteen laskee Rampsinoja, joka on Euttulammin (8 ha) ja Hakalammin (2 ha) yhteinen laskuoja. Ojan valuma-alueeseen kuuluu myös ojaton Saunalammi. Kirkonkylänlahteen laskee Vuorenselkä (92 ha), jonka läpi laskevat myös Kirrinen (34 ha), Hyvikkälänjärven (16 ha), Uppolammin (3 ha) ja Liinalammin (2 ha) vedet. Vuorenselän valuma-alue on noin 30 km².
Historiaa

Kotkonlinna on mahdollinen muinaislinna, joka sijaitsee Kotkonharjulla.
Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 järvi näyttäytyy rantaviivaltaan kovin erilaiselta kuin se on nykyään. Esimerkiksi Työsaari oli tuolloin aito saari ja sen alava niemenkanta sekä Vuoriselän nykyinen luusua olivat veden alla. Vuoriselkä on siten varsin nuori järvi, sillä vielä 1800-luvulla se muodosti Hauhonselän suurimman lahden. Kokkalan kartano eli nykyinen Ylitalon maatila sijaitsi saarella, jonka salmi on maatunut.
Vedenlaatu

Järven tila on vuosikymmenten saatossa heikentynyt, mutta nykyisellään se on ollut 1990-luvun lopulta saakka. Hauhonselkä on keskikokoinen humusjärvi, jonka ravinnetilanne on maatalouden ja haja-asutuksen takia heikentynyt. Järvessä esiintyy sinileväkukintoja ja sen kalasto on muuttunut reheville järville ominaisesti särkikalavoittoiseksi. Myös vedenlaatu on heikentynyt siten, että humuspitoisuus on lisääntynyt ja näkösyvyys heikentynyt. Ison Roineveden vesi ei vaikuta Hauhonselkään, sille se virtaa Ilmoilanselkään ohivirtauksena sekoittumatta ollenkaan järven veteen.
Hanna Erikson

Hanna Erikson
Hanna Erikson (aiemmin Brodin, s. 2. kesäkuuta 1990) on ruotsalainen maastohiihtäjä, joka kilpailee enimmäkseen sprinttikisoissa.
Nuorten MM-kilpailuissa Erikson saavutti 2008 hopeaa viestissä, 2009 hopeaa sprintissä ja viestissä sekä pronssia yhdistelmäkilpailussa ja 2010 kultaa sprintissä sekä pronssia viidellä kilometrillä ja  viestissä. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän oli sprintissä kymmenes.
Maastohiihdon maailmancupissa Erikson kilpaili ensimmäisen kerran Falunissa maaliskuussa 2009. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupin yksittäisessä kilpailussa toiseksi Otepään perinteisen hiihtotavan sprintissä kaudella 2010–2011. Tour de Skillä 2013–2014 hän voitti Oberhofin vapaan hiihtotavan sprintin.
Kajastus

| Kajastus |
| --- | --- |
 Ratsumestari Karl G. Cederström (Helge Ranin).
Ohjaaja:  Carl von Haartman
Käsikirjoittaja:  Gerda Hintze   Carl von Haartman
Tuottaja:  Erkki Karu
Kuvaaja:  Eino Kari   Frans Ekebom
Leikkaaja:  Erkki Karu
Pääosat:  Helge Ranin   Aarne Leppänen  Elsa Segerberg   Anielka Elter
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi
Ensi-ilta:  13. huhtikuuta 1930
Kesto:  83 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  ei tiedossa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kajastus on vuonna 1930 valmistunut suomalainen mykkäelokuva, jonka on ohjannut Carl von Haartman. Elokuvan ensi-ilta oli 13. huhtikuuta 1930 Kino-Palatsi-teatterissa Helsingissä.
Kajastus on viimeinen Suomessa valmistunut mykkäelokuva. Yhtä pääosaa esittänyt Elsa Segerberg kuoli vuonna 1934 tuberkuloosiin ja ehti tehdä vain kaksi elokuvaa, joista toinen on Suomen ensimmäinen äänielokuva, Jaakko Korhosen ohjaama Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin (1931).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Helge Ranin  | … |   ratsumestari Karl G. Cederström   |
|  Aarne Leppänen  | … |   aktivisti Antti Ahma   |
|  Elsa Segerberg  | … |   Louise Cederström   |
|  Anielka Elter  | … |   kreivitär Maria Feodorovna   |
|  Yrjö Saarnio  | … |   santarmieversti Krasnoff   |
|  Aku Korhonen  | … |   kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikoff   |
|  Gunnar Wallin  | … |   Oscar Cederström   |
|  Katri Rautio  | … |   rouva Cederström   |
|  Vivan Cravelin  | … |   kamarineiti   |
|  Runar Idefelt  | … |   Kalastaja-Kalle   |
|  Carl Flinkman  | … |   luutnantti   |
|  Slin O'Ree  | … |     |
|  T. J. Pohjakallio  | … |   santarmi   |
|  Runar Schauman  | … |   Eugen Schauman   |
|  Paavo Costiander  | … |   aselaiva "John Graftonin" kapteeni   |
|  Uuno Montonen  | … |   valtiosihteeri von Plehwe   |
|  William Räisänen  | … |   kenraali Kuropatkin   |
|  Topo Leistelä  | … |   yliprokuraattori Pobjedonostjew   |
|  Agnes Lindh  | … |   matkustajakodin omistaja   |
|  H. Bölzig  | … |   santarmi   |
|  A. Karsten  | … |   keisari Nikolai II   |
|  Dahlbom  | … |   Leo Mechelin   |
|  Kaarlo Saarnio  | … |   talonpoika   |
|  Gunnar Calenius  | … |   Mies K.Z.:n luona   |
|  Ilmari Unho  | … |   mies K.Z.:n luona   |
|  Carl von Haartman  | … |   maastoratsastukseen osallistuva herrasmies   |
|  Helvi Järveläinen  | … |   nainen väkijoukossa   |
Muut tekijät

Gerda Hintze	- käsikirjoitus
Carl von Haartman   - käsikirjoitus
Erkki Karu  - tuottaja, leikkaus
Eino Kari	- kuvaus
Frans Ekebom - kuvaus
Carl Fager	- lavastus, ohjaajan apulainen
Armas Fredman	  - kuvausapulainen, lavastusapulainen, studiopäällikkö
Hannes Kuokkanen	- naamiointi
Kullervo Kari	- kuvausapulainen
Kalle Havas	- valokuvat
Kosti Lehtinen	- valokuvat
Paul Boman	- huonekalut
Aiheesta muualla

Kajastus Mykkäelokuvat.com-sivustolla
Kaija (Kuhmoinen, Myllykylä)

| Kaija |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°35′35″N, 25°19′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskujoki:  Kaijankoski Tyrisevään 
Järvinumero:  14.221.1.055
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,5 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  2,241 km  
Pinta-ala:  15,988 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaija 
Kaija on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Myllykylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 16,0 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsämaata. Järvellä on kaksi taloa, joiden yhteydessä on peltoja. Kaakkoisrannalla on yksi vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,5 metriä mpy. Siihen laskee neljä ojaa, joista yksi tulee Suurijärvestä. Kaija laskee sen eteläpäästä lähtevää Kaijankoskea pitkin Tyrisevään. Kaijan ja Tyrisevän välinen pudotus on 13,0 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Kaitin järvi.
Vuoden 1966 peruskartassa järvellä oli kaksi taloa, joiden yhteydessä oli nykyistä laajemmat pellot. Vuoteen 1986 mennessä järven kaakkoisrannalle oli rakennettu yksi uusi talo.
Kajastinlampi

| Kajastinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  62°04′48″N, 26°51′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Isoon Hirvijärveen 
Järvinumero:  14.932.1.061
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,4 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,159 km  
Pinta-ala:  6,69 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKajastinlampi 
Kajastinlampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Taipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 410 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,4 metriä mpy.
Henry Hetherington

Henry Hetherington. Piirros on vuodelta 1850.
Henry Hetherington (1792–1849) oli englantilainen painaja, kustantaja ja sanomalehden omistaja. Hän syntyi Lontoossa räätälin perheeseen. Kolmetoistavuotiaana Henry pääsi painaja Luken Mansardin apupojaksi. Myöhemmin hän työskenteli painajana Belgiassa, mutta palasi Lontooseen vuonna 1815.
Toiminta

Hetheringtonin arvomaailma oli radikaali, ja hänet vangittiin veronkierrosta kolme kertaa. Hetherington puolusti sosiaalista oikeudenmukaisuutta, lehdistönvapautta, yleistä äänioikeutta ja uskonnonvapautta. Hänen perustamiaan sanomalehtiä olivat Political Economist and Universal Philanthropist, The Penny Papers for the People, The Poor Man´s Guardian ja London Dispatch.
Harmaavahanokka

| Harmaavahanokka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Vahanokat Estrilda
Laji::  caerulescens
Kaksiosainen nimi
 Estrilda caerulescens  (Vieillot, 1817) 
Katso myös
   Harmaavahanokka Wikispeciesissä   Harmaavahanokka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harmaavahanokka (Estrilda caerulescens) on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Harmaavahanokkaa tavataan Afrikassa Senegalista Keski-Afrikan tasavaltaan ulottuvalla alueella. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Hanne Sørvaag

| Hanne Sørvaag |
| --- | --- |
 Sørvaag vuonna 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Hanne Margrethe Fredriksen Sørvaag
Syntynyt: 27. joulukuuta 1979 (ikä 44) Stavanger, Norja
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Laulukielet:  englanti, norja
Aktiivisena:  2002–
Aiheesta muualla
hannesorvaag.no
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Hanne Margrethe Fredriksen Sørvaag (s. 27. joulukuuta 1979 Stavanger, Norja) on norjalainen Stavangerista kotoisin oleva laulaja-lauluntekijä. Hän on ollut mukana luomassa neljää Melodi Grand Prix'hin osallistunutta kappaletta, joista "My Heart Is Yours" pääsi edustamaan Norjaa vuoden 2010 Euroviisuissa. Vuonna 2012 Sørvaag voitti Norjan Tanssii tähtien kanssa (Skal vi danse) -kilpailun. Aiemmin Sørvaag teki pelkästään englanninkielistä musiikkia, mutta 2018 häneltä ilmestyi norjankielinen albumi Som om me hørte samen.
Albumit

You Know Me (2002)
Talk Of The Town (2006)
Cover Me (2011)
All Is Forgiven (2012)
Christmas Lights (2013)
Featuring (2016)
Som om me hørte samen (2018)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hanne Sørvaag Wikimedia Commonsissa
Harmaatulkku

| Harmaatulkku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Punatulkut Pyrrhula
Laji::  nipalensis
Kaksiosainen nimi
 Pyrrhula nipalensis  Hodgson, 1836 
Katso myös
   Harmaatulkku Wikispeciesissä   Harmaatulkku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaatulkku (Pyrrhula nipalensis) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Harmaatulkkua tavataan Bhutanissa, Kiinassa, Intiassa, Laosissa, Malesiassa, Myanmarissa, Nepalissa, Taiwanissa ja Vietnamissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Hannele Harju

| Hannele Harju> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. marraskuuta 1951 Kauhajoki
Kuollut: 25. huhtikuuta 2022 (70 vuotta)
Kansalaisuus:   Suomi
Yleisurheilija
Laji:  viisiottelu
Seura:  Kauhajoen Karhu
Ennätykset:  viisiottelu: 3614 p (1971)
Hannele Heli Harju (2. marraskuuta 1951 Kauhajoki – 25. huhtikuuta 2022 Kurikka) oli suomalainen yleisurheilija, joka kilpaili aikuisten maaottelutasolla 1960–1970-lukujen taitteessa. Hän edusti seuratasolla Kauhajoen Karhua. Harju kilpaili moniottelijana sekä yksittäisistä lajeista etenkin pituushypyssä.
Harju sijoittui Helsingin EM-kilpailuissa 1971 viisiottelussa 19:nneksi. Maaotteluissa hän sijoittui parhaimmillaan toiseksi pituushypyssä Göteborgin 1971 ulkorata- ja 1972 hallimaaottelussa. Hän voitti pituushypyn ja viisiottelun Suomen-mestaruuden 1971. SM-hopeaa hän saavutti 200 metrin aitajuoksussa ja viisiottelussa 1970 sekä SM-pronssia pituushypyssä 1969, 1970 ja 1972. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän oli pituushypyssä kolmas 1972.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 12,6h | Kauhajoki | 17. heinäkuuta 1969 |
| 200 m | 25,88 | Helsinki | 13. elokuuta 1971 |
| 400 m | 59,9h | Jalasjärvi | 20. elokuuta 1970 |
| 80 m aj | 12,1h | Alahärmä | 27. heinäkuuta 1968 |
| 100 m aj | 15,20 | Helsinki | 13. elokuuta 1971 |
| 200 m aj | 28,9h | Kouvola | 14. elokuuta 1970 |
| Korkeus | 158 | Jyväskylä | 25. toukokuuta 1971 |
| Pituus | 607 | Kuortane | 5. syyskuuta 1971 |
| Viisiottelu | 3614 | Helsinki | 14. elokuuta 1971 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| Pituus | 571 | Göteborg | 5. helmikuuta 1972 |
Hetula

Hetula voi tarkoittaa:
Hetula (ihouloke), vuohien tai joidenkin muiden nisäkkäiden kaulan yläosassa oleva ihouloke
Hetula (valas), hetulavalaiden hetulat, joiden avulla ne siivilöivät ravintoa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hetula”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hanneke Vromen holkki

| Hanneke Vromen holkki |
| --- | --- |
Tyyppi:  holkki
Omistaja:  Hanneke Vrome
Status:  upposi Suomenlahteen marraskuussa 1468
Hanneke Vromen holkki (myös Hanneke Vrome tai Hanneke Wrome) oli saksalainen holkki, joka upposi myrskyssä marraskuussa 1468 läntiselle Suomenlahdelle Suomen rannikon edustalle. Alus lähti Lyypekin satamasta Travemündestä 11. marraskuuta kolmen muun kanssa. Sen ja yhden muun laivan päämäärä oli Tallinna, mutta myrsky pakotti ne kääntymään Osmussaaren luota pohjoiseen kohti Suomen rannikkoa. Laivan matkustajana oli muun muassa Raaseporin linnanherran Lauri Akselinpoika Tottin puoliso Katariina Jönsintytär Viffert ja heidän poikansa. Kaikki laivalla olleet 180–200 henkeä hukkuivat laivan mukana. Laivan uppoamisesta on säilynyt aikalaiskuvaus, sillä sitä Lyypekistä asti seurannut toinen alus oli uppoamishetkellä yhä näköetäisyydellä.
Laivaa kutsutaan usein virheellisesti Hanneke Vromeksi lyypekkiläisen omistajansa ja kapteeninsa mukaan. Laivan nimeä ei mainita aikalaisasiakirjoissa, mutta tarkat lastiluettelot ovat säilyneet. Laiva oli harvinaisen suuri holkiksi, ja sen lasti oli poikkeuksellisen arvokas, muun muassa 10 000 kultarahaa. Niiden nykyarvo voi olla jopa miljoonia euroja.
Laivan tarkkaa uppoamispaikkaa ei tiedetä. Aikalaiskuvauksessa sen sanotaan uponneen Raaseporin linnan ”luona”, mutta tällä voitiin viitata laajaan alueeseen läntisen Uudenmaan rannikon edustalla. Suositun tulkinnan mukaan uppoamispaikka olisi ollut Jussarön saaren lähistöllä Raaseporin edustalla. Dosentti Mikko Huhtamiehen teorian mukaan todennäköisempi paikka olisi lännempänä, Russarön lähellä Hankoniemestä etelään. Aluksen luultiin löytyneen Jussarön edustalta vuonna 2015, mutta helmikuussa 2016 Museovirasto ilmoitti, ettei hylky ollut Hanneke Vrome vaan jokin 1700-luvun alus.
Raaseporin linnan lähiseudulle Karjaalle oli laivan uppoamisaikaan rakenteilla Karjaan kirkko, joka on nimetty Pyhän Katariinan mukaan, ja nimi viittaa myös Katarina Viffertiin.
Vuonna 2016 valmistui Yleisradion esittämä draamasarja Heroes of the Baltic Sea, joka kertoo aluksen kohtalosta.
Kirjallisuutta

Jaakkola, Jalmari: Unohtunut keskiaikainen suurhaaksirikko. Historiallinen arkisto 52, 1947.
Suomalaisia aarrelaiwoja. Helsinki: Urheilusukeltajain liitto, 1987.
Aiheesta muualla

Urheilusukeltaja nro 5–6/1986.
Hanneke Vromen holkki. Hylyt.net.
Fagerstedt, Göran & Kvarnström, Tarja: Tidsresa: Raseborgs Slott år 1483.  29.3.2009. Arkistoitu 18.5.2015. Viitattu 7.5.2015. (ruotsiksi)