stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Niccolò Machiavelli
Elämä

Machiavelli syntyi vanhaan ja varakkaaseen sukuun, ja siksi hän sai aikansa parhaan humanistisen koulutuksen, joka koostui triviumista eli logiikasta, retoriikasta ja grammatiikasta sekä quadriviumista eli aritmetiikasta, geometriasta, astronomiasta ja musiikista. Hänen arvellaan opiskelleen Firenzen yliopistossa.
Vaikka renessanssin ajan Italia eli kulttuurista hurmosta, se oli samaan aikaan ajautumassa poliittiseen kaaokseen. Apenniinien niemimaa oli jakautunut keskenään vihamielisiin valtioihin, joihin kuuluivat Firenze, Milano, Rooma, Genova, Siena, Napoli ja Venetsia. Firenze, joka oli 1400-luvulta lähtien ollut hallitsevassa asemassa suhteessa naapureihinsa, oli menettämässä asemiaan. Firenzeltä puuttui voimakastahtoinen hallitsija, joka olisi voinut yhdistää kaupungin toisiaan vastaan juonittelevat suvut. Myös kansallisvaltiot Ranska ja Espanja sekä Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta muodostivat vakavan uhan koko hajanaiselle niemimaalle. Machiavellin teoksia on luettava tätä taustaa vasten.
Ennen kuin Machiavelli määrättiin salaliitosta epäiltynä maanpakoon, hän ehti toimia kansalaisarmeijan diplomaattina ja sihteerinä vuonna 1507 perustetussa yhdeksänjäsenisessä komiteassa, joka perustettiin Machiavellin ehdotuksesta. Vuonna 1512 Medicit ottivat vallan espanjalaisten joukkojen tuella ja hajottivat hallituksen. Machiavelli joutui ensin sisäiseen karkotukseen ja sitten vankilaan. Vapauduttuaan hän lähti Firenzestä ja asettui maatilalle sen ulkopuolelle.
Maanpaossa vuonna 1513 Machiavelli kirjoitti tunnetuimman teoksensa Ruhtinas. Siinä hän esittelee ihannemallinsa hallitsijasta, jonka ainoana moraalina tulee olla päämääräänsä pyrkiminen suosiosta välittämättä. Ilmiötä kutsutaan myös machiavellismiksi. Teos loi Machiavellin maineen ateistina ja moraalittomana kyynikkona.
Maanpaossa Machiavelli kirjoitti myös toisen pääteoksensa Valtiollisia mietelmiä eli Esitelmiä Titus Liviuksen kymmenestä ensimmäisestä kirjasta. Kolmesta kirjasta koostuva teos on pinnallisesti kommentaari Titus Liviuksen Rooman historiaan, mutta käytännössä Machiavelli esittelee ennemminkin omia kuin Liviuksen näkemyksiä ja pyrkii historiantutkimisen sijaan käyttämään historiallisia tapahtumia opettavaisina tarinoina siitä, kuinka valtio on järjestettävä. Perinteisen näkemyksen mukaan tässä teoksessa Machiavelli esittää tasavaltaisen valtionäkemyksen, kun hän Ruhtinaassa keskittyi yksinvaltiuteen.
Teokset

Ruhtinas (Il Principe, noin 1513, julkaistu 1532), suomentaneet sekä O. A. Kallio (1918) että Aarre Huhtala (1969)
Valtiollisia mietelmiä (Discorsi sopra la prima deca di Tito Livio, 1517, julkaistu 1531), suomentanut Kaarlo af Heurlin (1958)
Mandragola (1518)
Sotataito (Dell’arte della guerra, 1519–1520, julkaistu 1521)
Castruccio Castracanin elämä (La vita di Castruccio Castracani, 1520), suomentanut Paul-Erik Korvela (2005)
Firenzeläishistoriat (Istorie fiorentine, 1520–1525)
Lisäksi Machiavellilta on julkaistu esimerkiksi runoja, kirjeenvaihtoa, muita näytelmiä ja lyhyempiä poliittisia kirjoituksia.
Kirjallisuutta > Suomennetut teokset

Ruhtinas.  (Il principe, 1532.) Suomentanut ja johdannolla varustanut O. A. Kallio. 4. painos (1. painos 1918)  Hämeenlinna:  Karisto, 1998.  ISBN 951-23-3769-X
Ruhtinas.  (Il principe, 1532.) Suomentanut Aarre Huhtala. 7. painos (1. painos: Otava, 1969)  Helsinki:  WSOY, 2001.  ISBN 951-0-16641-3
Valtiollisia mietelmiä.  (Discorsi sopra la prima deca di Tito Livio, kirjoitettu 1513–1517.) Suomentanut Kaarlo af Heurlin. 2. painos (1. painos 1958)  Helsinki:  WSOY, 2001.  ISBN 951-0-22669-6
Tutkielma Firenzen valtiomuodosta nuoremman Lorenzo de’ Medicin kuoleman jälkeen. (Suomentanut Paul-Erik Korvela) Niin & näin, 2011, nro 1, s. 23-29.
Castruccio Castracanin elämä.  ((La vita di Castruccio Castracani da Lucca, 1520.) Suomentanut Paul-Erik Korvela)  Tampere:  Eurooppalaisen filosofian seura, 2005.  ISBN 952-5503-13-5
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vapaasti ladattavia Niccolò Machiavellin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
Machiavellin teoksia Online Books -palvelussa (englanniksi)
Machiavellin teoksia
Fortunasta (Arkistoitu – Internet Archive), Machiavellin runo Di Fortuna, suomeksi kääntänyt Timo Laine.
Korvela, Paul-Erik: Machiavelli ja Firenzen sotilaallisen heikkous (Arkistoitu – Internet Archive). Tieteessä tapahtuu 4/2004. (PDF)
Renessanssifilosofia
Francesco Petrarca
Georgios Gemistos Plethon
Leonardo Bruni
Georgios Trapezuntios
Nicolaus Cusanus
Johannes Bessarion
Lorenzo Valla
Johannes Argyropulos
Marsilio Ficino
Pietro Pomponazzi
Giovanni Pico della Mirandola
Gianfrancesco Pico della Mirandola
Erasmus Rotterdamilainen
Niccolò Machiavelli
Thomas Cajetanus
Nikolaus Kopernikus
Thomas More
Martti Luther
Juan Luis Vives
Paracelsus
Agostino Steuco
Bernardino Telesio
Petrus Ramus
Francesco Patrizi da Cherso
Jacopo Zabarella
Michel de Montaigne
Hieronymus Fabricius
Justus Lipsius
Giordano Bruno
Francisco Suárez
Francisco Sánchez
Cesare Cremonini
Francis Bacon
Galileo Galilei
Tommaso Campanella
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Dizionario Biografico degli Italiani  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  Dictionnaire historique de la Suisse  RISM  SNAC  IdRef 
Lorenzo Bartolini, Niccolò Machiavelli, 1845.
BitTorrent

Jakajan tiedonsiirtokapasiteetin kuormitus vähenee huomattavasti kun tiedostoja lataavat käyttäjät jakavat tiedostoja samanaikaisesti toisilleen.
BitTorrent on tiedostojen siirtoon tarkoitettu vertaisverkon muodostava protokolla. BitTorrent-protokollan ja ensimmäisen sitä käyttävän toteutuksen kehitti yhdysvaltalainen Bram Cohen. Perinteisesti tiedostojen jakamiseen on tarvittu palvelin ja paljon tiedonsiirtokapasiteettia. BitTorrent eliminoi tämän tarpeen, sillä kaikki tiedostoa tai tiedostoja lataavat käyttäjät jakavat tiedostoja samanaikaisesti myös toisilleen. Ensimmäinen täysin toimiva versio julkaistiin vuonna 2003.
7. joulukuuta 2006 virallista BitTorrent-asiakasohjelmaa kehittävä BitTorrent Inc. ilmoitti ostaneensa µTorrent AB:n, suosittua µTorrent-asiakasohjelmaa valmistavan yrityksen. Bram Cohen ja µTorrentin kehittäjä Ludvig "Ludde" Strigeus julkaisivat asiasta yhteisen tiedotteen µTorrentin keskustelualueella. Kaupalla yritykset pyrkivät yhdistämään µTorrentin tehokkaan toteutuksen ja käyttöliittymän BitTorrentin asiantuntemukseen verkkoprotokollista. µTorrentin käyttäjäyhteisöissä uutista ei tosin otettu vastaan kovin tervetulleena.
Rakenne ja toiminta

BitTorrentilla jaettava tieto koostuu kahdesta osasta: varsinaisista jaettavista tiedostoista sekä pienestä .torrent-päätteisestä aputiedostosta, jonka tiedostojen jakaja luo asiakasohjelmansa avulla. Tiedon jakamiseen kuuluu yleensä kolme osapuolta: käyttäjät, seurantapalvelin eli trakkeri (engl. "tracker"), sekä WWW-palvelin joka levittää .torrent-tiedostoja. Yleensä nämä kaksi jälkimmäistä ovat yksi ja sama palvelin. Tiedonsiirto ilman varsinaista seurantapalvelinta on myös tullut mahdolliseksi laajennusten avulla.
Käyttäjä lataa .torrent-päätteisen tiedoston palvelimelta, ja BitTorrent-asiakasohjelma huolehtii sen käsittelystä. .torrent-tiedostosta löytyy varsinaisen seurantapalvelimen osoite sekä tiedoston palasten SHA-1-tarkistussummat ja koot. Tämän jälkeen asiakasohjelma ottaa yhteyttä seurantapalvelimeen ja saa sitä kautta selville, missä muita tiedostojen osia tarjoavat käyttäjät ovat ja alkaa hakea heiltä tiedostojen osia.
WWW-palvelimia on tarpeen mukaan monenlaisia; mikään ei estä .torrent-tiedostojen laittamista normaaleille WWW-sivuille, mutta esimerkiksi julkiset BitTorrent-seurantapalvelimet tarjoavat monipuolisempia kategorisointi- ja hakutoimintoja. Periaatteessa mikään ei estä muitakaan tapoja levittää .torrent-tiedostoja. Niitä voi levittää esimerkiksi IRCissä.
Tiedostojen lataajat tarvitsevat BitTorrent-asiakasohjelman ("client"). Koska BitTorrent on avoimen lähdekoodin protokolla, erilaisia asiakasohjelmia on syntynyt useita. BitTorrentin tekijän virallinen asiakasohjelma on hyvin yksinkertainen, kun taas monipuolisemmissa ohjelmissa on erilaisia latausjono- ja nopeusrajoitusjärjestelmiä.
Käyttötavat

Perinteisestä vertaisverkkojakamisesta (mm. FastTrack tai eDonkey2000) BitTorrent eroaa siten, että se on tarkoitettu yksittäisten tiedostojen tai tiedostopakettien levittämiseen. Kukin käyttäjä jakaa niitä tiedostoja, joita he itse ovat äskettäin BitTorrentilla ladanneet tai ovat parhaillaan lataamassa. Esimerkiksi useiden Linux-jakelujen CD-kuvatiedostoja (image) on ladattavissa BitTorrentilla. Myös esimerkiksi Opera-selain on ladattavissa BitTorrentilla Opera Softwarelta saatavan torrentin avulla ja Opera 9 -selain sisältää itsessään BitTorrent-tuen. Wikipedian sisällöstä opetuskäyttöön tehty CD tulee jakeluun BitTorrentilla.lähde?
Kaikki tiedoston lataajat jakavat samaa tiedostoa muille, mikä mahdollistaa erittäin suuret siirtonopeudet. Varjopuolena on se, että torrentit "kuolevat" nopeasti, usein jo parin viikon päästä torrentin julkaisusta sillä ei ole enää yhtään jakajaa. Uudet lataajat eivät sitten enää saa tiedostoa kuin pyytämällä jotakuta jakamaan tiedostoa uudelleen ("reseed"). Periaatteena on, että se joka kopioi itselleen jotakin, myös lähettää takaisin saman määrän dataa (1:1 suhde), jolloin lähetys on saatavilla myös muille.
BitTorrent sopii mm. tiettyinä aikoina julkaistavien tiedostojen pikaiseen levittämiseen, kun taas esimerkiksi jonkin musiikkikappaleen etsimiseen järjestelmää ei voi käyttää. BitTorrent ei sisällä minkäänlaisia hakumahdollisuuksia.
Microsoftin Windows XP:n Service Pack 2 -päivitys laitettiin ilman lupaa jakoon torrenttina, koska ylikuormittuneilta Microsoftin palvelimilta sitä sai odotella pitkään. Microsoft kuitenkin kielsi sen jakamisen P2P-verkoissa. Saman kohtalon koki myöhemmin myös vistatorrent.com-sivusto, joka yritti helpottaa Windows Vista Beta 2 -kokeiluversion jakelua.
Juridiset ongelmat

Protokolla itsessään on täysin laillinen. Ongelmia syntyy kun jaetaan tekijänoikeuksia rikkovaa materiaalia.
BitTorrent-seurantapalvelimien käytöstä on ollut paljon kiistelyä. BitTorrent-metatiedostot eivät sisällä tiedostojen sisältöä, joten BitTorrent itsessään ei ole laiton. On kuitenkin kiistanalaista, rikkooko BitTorrent-metatiedostojen julkaisija tekijänoikeuksia linkittämällä tekijänoikeuksien alaiseen materiaaliin ilman oikeudenomistajien lupaa. Vaikka metatiedosto ei sisälläkään itse varsinaista ladattavaa materiaalia, ilman sitä ei kyseistä materiaalia käytännössä ole olemassa, sillä sen levittäminen ei onnistu.
Merkittävä osa torrent-liikenteestä on tekijänoikeuksia rikkovien tiedostojen siirtämistä. Seurantapalvelimia pyörittäville verkkosivustoille on langetettu useita tuomioita. Huomiota herättäneitä esimerkkejä ovat Suprnova.org, Torrentspy, LokiTorrent, Mininova ja OiNK.cd. Ruotsalaisen ryhmän perustama .torrent-tiedostoja jakava The Pirate Bay -verkkosivusto on tunnettu "lakiuhkaukset"-osiostaan, jossa julkaistaan sivuston saamia väitettyjä tekijänoikeusrikkomuksia koskevia kirjeitä ja vastauksia niihin. Ruotsin poliisi sulki 31. toukokuuta 2006 The Pirate Bayn Ruotsissa sijaitsevat palvelimet MPAA:n esittämien syytösten perusteella. Sivusto sai kuitenkin seurantapalvelimensa toimintaan kolmen päivän kuluttua.
Laajennukset > MSE/PE

Protocol Encryption (PE), Message stream encryption (MSE) ja Protocol header encrypt (PHE) ovat tekniikoita, joita BitTorrent-ohjelmat käyttävät oman protokollansa salaamiseen. Protokollan salauksen tarkoitus on vaikeuttaa palveluntarjoajien käyttämää bittorrent-verkkoliikenteen rajoittamista salaamalla käyttäjien väliset yhteydenotot siten, ettei niitä voida tunnistaa bittorrent-liikenteeksi ja rajoittaa. PE/MSE-tekniikkaa tukevat tällä hetkellä kaikki suosituimmat BitTorrent-asiakasohjelmat: µTorrent, Azureus, BitComet, rtorrent ja KTorrent. Vanhempi PHE-tekniikka oli käytössä vanhoissa BitComet-versioissa.
Laajennukset > DHT

Distributed Hash Table eli torrenttien tiivistetietokannan hajauttaminen Kademlia-tyyppisesti. DHT:tä tukevat asiakasohjelmat osaavat etsiä verkosta käyttäjiä pelkän .torrent-tiedostosta saamansa info_hash-tiivisteen avulla. Ohjelma etsii verkosta sellaisen palan tietokantaa, josta löytyy latauksessa olevan torrentin info_hash-tunniste ja tätä torrentia jakavien tai lataavien käyttäjien osoitteet. Näin erillinen seurantapalvelin tulee tarpeettomaksi. Tekniikan ongelmana on useat eri toteutustavat, jotka eivät ole keskenään samassa verkossa. Monet seurantapalvelimet kuitenkin haluavat käyttäjiensä hakevan tiedot toisista käyttäjistä pelkästään omalta palvelimeltaan, jolloin ne lisäävät itse tai pakottavat torrenteja sivustolle lisäävät käyttäjät lisäämään torrenteihin ns. private-lipun. Tämä kehottaa asiakasohjelmaa estämään DHT:n käytön tämän torrentin kohdalla.
Laajennukset > PeX

Peer Exchange eli käyttäjien osoitteiden jakaminen käyttäjien keskuudessa. Käyttäjien vaihtoa tukevat ohjelmat vaihtavat listaa tietämistään samaa torrentia lataavista käyttäjistä muiden jo yhteydessä olevien käyttäjien kesken. Myös PeX-toimintoon vaikuttaa sama private-lippu kuin yllä olevaan DHT:hen.
Laajennukset > Broadcatching

Broadcatchingillä voidaan yhdistää RSS-syötteet BitTorrentiin. Kyse on yksinkertaisesti siitä, että asiakasohjelma kirjautuu esimerkiksi syötteeseen, joka listaa jonkin TV-sarjan jaksot heti kun nämä tulevat saataville. Aina kun syötteeseen tulee uusi ilmoitus, lataa ohjelma siinä osoitetun .torrentin ja sitä kautta varsinaisen jakson täysin automaattisesti. Broadcatchingia tukee suosituimmista ohjelmista tällä hetkellä vain µTorrent, joskin se on saatavilla myös Azureukseen lisäosana.
Laajennukset > Web seed

Web-lähteellä tarkoitetaan laajennusta, joka mahdollistaa tavallisen Web-palvelimella olevan tiedoston toimimisen torrentin lähteenä - jakavien käyttäjien ohella. Tämä laajennus helpottaa varsinkin tiedoston julkaisijan työtä, sillä tiedoston jakoon ei näin tarvitse asettaa varsinaista BitTorrent-asiakasohjelmaa. Ensimmäiset torrentin lataajat lataavatkin tiedoston Web-palvelimelta, eivätkä tavanomaisesti joltain jakavalta käyttäjältä. Laajennus ratkaisee web-palvelimen kuormitusongelmat kun lataajia on paljon, mutta mahdollistaa myös tiedoston lataamisen vaikka tavallisia jakajia sille ei enää olisikaan - estäen näin torrentin kuolemisen.
Laajennukset > LPD

Local Peer Discovery on menetelmä torrentin käyttäjien etsintään lähiverkosta. Usein lähiverkon nopeus on suurempi kuin internet-liittymän nopeus, koska kaikki liikenne tapahtuu operaattorin sisäisessä verkossa tai jopa käyttäjän omassa lähiverkossa. Näin liikenne ei siis kierrä lainkaan ulkoverkon (Internet) kautta. Mikäli sisäverkosta löytyy käyttäjiä, on sillä usein merkittävä vaikutus tiedonsiirron nopeuteen. Lähikäyttäjien haussa LPD hyödyntää Multicastia, koska se ei voi reitittyä Internetiin. Näin siis kaikki Multicastilla mahdollisesti löytyvät käyttäjät ovat samassa lähiverkossa kuin hakija.
Termejä

ilmoitus, tiedustelu
Asiakasohjelma pyytää seurantapalvelimelta tietoja torrentin tilasta ja ilmoittaa samalla, kuinka paljon itsellä on valmiina. Announcella (toisin kuin scrapella) asiakasohjelma ilmoittaa myös palvelimelle, että se haluaa liittyä parveen. Vastauksena ohjelma saa muiden torrentia lataavien ja jakavien käyttäjien IP-osoitteet, portit ja valmiuden. Tiedustelu suoritetaan uudelleen tietyin väliajoin, usein noin 15-30 minuutin välein, jotta saataisiin mm. mahdollisten uusien käyttäjien osoitteet.
saatavuus, kokonaisia, valmiita
Kokonaisten saatavilla olevien kopioiden määrä. Yksi jakaja tekee torrentin saatavuudeksi 1,0. Kun jakajan lisäksi on kaksi lataajaa joilla on 20 % ja 6 %, on saatavuus 1,26, mikäli lataajilla ei ole yhtäkään samaa osaa. Mikäli taas jakajan lisäksi on kaksi lataajaa, joilla on samat 15 % torrentista, saatavuus on 1,15.
lataaja
Käyttäjä, jolla ei ole kaikkia torrentin tiedostoja ja joka lataa niitä muilta käyttäjiltä ja samalla jakaa edelleen muille lataajille
Negatiivisessa merkityksessä käyttäjä, joka on haitaksi parvelle pelkästään lataamalla torrentia. Leecher:in tunnistaa huonosta jakosuhteesta, hänellä saattaa olla epäsymmetrinen internet-yhteys (esim. 8/1), eikä hän jätä torrentia jakamaan, kun on itse saanut 100 % ladattua.
käyttäjä, vertainen, lataaja
Kuka tahansa kyseistä torrentia lataava tai jakava käyttäjä
Käyttäjä, jolla ei ole kaikkia torrentin tiedostoja ja joka lataa niitä muilta käyttäjiltä ja samalla jakaa edelleen muille lataajille
jakosuhde
Paljonko tietoa on lähetetty suhteessa latausmäärään. Mitä suurempi tämä suhde on, sen parempi. Hyvänä suhteena voidaan pitää 1,5 eli on jaettu 1,5 kertaa niin paljon kuin on ladattu. Riittävänä suhteena voidaan puolestaan pitää 1,0. Toisaalta invite-only trackerissa ongelmaksi koituu myös liian iso ratio-suhde.
raapaisu, pikapäivitys
Melkein sama asia kuin announce, mutta scrapella asiakasohjelma vain kysyy palvelimelta tietoja torrentin (tai tarkemmin sen parven) tilasta. Scrape ei siis lisää käyttäjää mukaan palvelimen tietämään parveen.
jakaja, lähde
Käyttäjä, jolla on kaikki torrentin tiedostot ja joka tarjoaa niitä muille ladattaviksi. Mitä enemmän jakajia löytyy, sitä paremmat ovat latausnopeudet ja sitä varmemmin torrent valmistuu.
parvi, ryhmä
Kaikki torrentia lataavat ja jakavat käyttäjät yhdessä. Lataajien ja jakajien parvien koko näkyy ohjelmissa muodossa 12(78), missä 78 on käyttäjien määrä parvessa yhteensä ja 12 niiden käyttäjien lukumäärä, joihin juuri nyt ollaan yhteydessä.
seurantapalvelin
Erillinen palvelin, joka pitää kirjaa kunkin parven jakajista ja lataajista. Tracker kertoo myös asiakasohjelmille muiden käyttäjien osoitteet, jotta nämä voivat aloittaa itsenäisen tiedonsiirron. Keskitetyn seurantapalvelimen tilalle on kehitelty myös hajautettu DHT-tekniikka, jossa verkon käyttäjät toimivat toistensa trackereina. Seurantapalvelimia on avoimia (torrent-tiedostot ovat kaikkien saatavilla) ja suljettuja, kutsuperiaatteella toimivia (sisäänpääsyyn vaaditaan kutsu).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
BitTorrentin virallinen kotisivu (englanniksi)
BitTorrent protokollan määritykset (englanniksi)
Muita BitTorrent-asiakasohjelmia
Leap ja Vuze – Monipuolinen, avoin lähdekoodi ja käyttöjärjestelmäriippumaton (java).
Transmission – Kevyt, avoimen lähdekoodin ohjelma OS X:lle, Linuxille, FreeBSD/OpenBSD/NetBSD sekä BeOs:lle.
µTorrent – Kevyt ja monipuolinen Windowsille ja OS X:lle. Toimii myös Linuxilla Winen tai Cedegan kautta.
qBittorrent - Monipuolinen Android, FreeBSD, Linux, OS X, OS/2 ja Windows laitteille,
ABC – Kevyeksi rakennettu avoimen lähdekoodin ohjelma Windowsille.
Myös Opera-selaimessa on BitTorrent-tuki.
Ken MacLeod

| Ken Macleod |
| --- | --- |
 Ken MacLeod Worldcon-tapahtumassa elokuussa 2005
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. elokuuta 1954 (ikä 70)
Kansalaisuus:  skotlanti
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tyylilajit:  Science fiction
Palkinnot
 Prometheus-palkinto BSFA-palkinto Sidewise-palkinto Seiun-palkinto 
Aiheesta muualla
www.kenmacleod.blogspot.com
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Ken MacLeod (s. 2. elokuuta 1954) on Edinburghissa asuva skotlantilainen tieteiskirjailija.
Henkilöhistoria

Vuonna 1976 hän valmistui Glasgow'n yliopistosta pääaineenaan eläintiede ja kirjoitti myöhemmin maisterintutkinnon lopputyönsä biomekaniikasta.
MacLeodin teokset tutkailevat usein sosialistisia, kommunistisia ja anarkistisia poliittisia ideologioita.
Palkinnot

Hän on voittanut kolme Prometheus-palkintoa, kolme BSFA-palkintoa ja ollut ehdolla useille muille palkinnoille.
Kirjoja > Fall Revolution -sarja

Tähtijaosto.  ((The Star Fraction, 1995.) Suomentanut Eevi Kuokkanen)  Helsinki:  Loki-kirjat, 2000.  ISBN 952-9646-73-9  Prometheus-palkinto voittaja 1996
The Stone Canal (1996) Prometheus-palkinto voittaja 1998
The Cassini Division (1998)
The Sky Road (1999) British Science Fiction voittaja 1999
Kirjoja > Engines of Light -trilogia

Cosmonaut Keep (2000)
Dark Light (2001)
Engine City (2002)
Kirjoja > The Corporation Wars -sarja

Dissidence (2016)
Insurgence (2016)
Emergence (2017)
Kirjoja > Lightspeed-sarja

Beyond the Hallowed Sky (2021;  ISBN 9780356514796)
Beyond the Reach of Earth (2023;  ISBN 9780356514819)
Kirjoja > Muuta

Newton's Wake: A Space Opera (2004), British Science Fiction ehdokas 2004, John W. Campbell ehdokas 2005
Learning the World: A Novel of First Contact (2005) Prometheus-palkinto voittaja 2006; Hugo-, Locus-, John W. Campbell- ja Arthur C. Clarke-palkintojen ehdokas, 2006; British Science Fiction, 2005
The Highway Men (2006)
The Execution Channel (2007),  British Science Fiction ehdokas 2007; John W. Campbell- ja Arthur C. Clarke-palkintojen ehdokas 2008
The Night Sessions (2008), British Science Fiction voittaja 2008
The Restoration Game (2010), British Science Fiction ehdokas 2010
Intrusion (2012), ehdokas Campbell-, Clarke- British Science Fiction-palkinnoille parhaan teoksen sarjassa
Descent (2014)
Kirjoja > Lyhyt fiktio

The Human Front (2002) (Sidewise-palkinnon voittaja 2002, Seiun-palkinnon voittaja 2006)
Who's Afraid of Wolf 359? (2007) (Hugo-ehdokas lyhyen fiktion sarjassa)
Kirjoja > Kokoelmia

Giant Lizards From Another Star (novellikokoelma, 2006)
Kirjoja > Suomennettu novelli

”Kuutamourakointia”. Tähtivaeltaja 3/2000.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vesa Lehtinen: Tähtijaosto. Aikakone 15.3.2001.
Arvioita MacLeodin kirjoista (Arkistoitu – Internet Archive)
Ken Macleodin kotisivut
Ken MacLeod Internet Speculative Fiction Database -sivustolla (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  Europeana  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ken Macleod
Käännös suomeksi
Sergei Dikovski

Sergei Dikovski.
Sergei Vladimirovitš Dikovski (ven. Серге́й Влади́мирович Дико́вский, 14. maaliskuuta 1907 Moskova – 6. tammikuuta 1940 Suomussalmi) oli venäläinen neuvostokirjailija.
Dikovski syntyi piirustuksen opettajan perheeseen. Hän työskenteli toimittajana ja palveli puna-armeijassa. Dikovskin isänmaallishenkiset teokset sijoittuvat etupäässä Venäjän Kaukoitään. Niistä tunnetuin on pienoisromaani Patrioty (”Patriootit”, 1937). Kirjailija kaatui talvisodassa.
Suomennettu teos

”Rohkean” seikkailut (Prikljutšenija katera ”Smelyi”). Suom. Anni Aalto. Petroskoi: Karjalan ASNT:n valtion kustannusliike, 1957.