stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mira Luodin diskografia
Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Tunnelivisio |  Julkaistu: 16. syyskuuta 2016  Levy-yhtiö: Sony Music  Formaatti: CD / LP / digitaalinen | #6  | — |
| Haureuden valtatiel |  Julkaistu: 13. syyskuuta 2019  Levy-yhtiö: Sony Music  Formaatti: digitaalinen | — | — |
Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Lataus-lista | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Pinnan alla” | 2016 | 11  | – | 23  | Tunnelivisio |
| ”Puhu mulle hulluudesta” | 2016 | – | – | 63  | Tunnelivisio |
| ”Lähiölaulu” | 2016 | – | – | – | Tunnelivisio |
| ”Sitä tipahtaa pimeyteen” | 2016 | – | – | 95  | Tunnelivisio |
| ”Meikkaava messias” | 2017 | – | – | 57  | Haureuden valtatiel |
| ”Menolippu” | 2017 | – | – | – |  |
| ”Seinän läpi” | 2017 | – | – | 50  |  |
| ”Kesäkatu” | 2018 | – | – | – | Vain elämää – kausi 8 |
| ”Huonoo seuraa” | 2018 | – | – | – | Vain elämää – kausi 8 |
| ”Ei paniikkia” | 2018 | – | – | – | Vain elämää – kausi 8 |
| ”Kun me discossa suudeltiin” | 2018 | – | – | – | Vain elämää – kausi 8 |
| ”Olette kauniita” | 2018 | – | – | – | Vain elämää – kausi 8 |
| ”Perhosten yö” | 2018 | – | – | – | Vain elämää – kausi 8 |
| ”Jää” | 2018 | – | – | – | Vain elämää – kausi 8 |
| ”Harakiri” | 2018 | – | – | – | Haureuden valtatiel |
| ”Emmä kysy” | 2019 | – | – | – | Mullan alta |
| ”Plää plää plää” | 2019 | – | – | – | Haureuden valtatiel |
| ”Yksi syy” | 2019 | – | – | – | Haureuden valtatiel |
| ”DNA” | 2019 | – | – | – | Haureuden valtatiel |
| ”Hopeinen tussi” | 2021 | – | – | 39  |  |
| ”Täydellinen puolikas” | 2022 | – | – | 85  |  |
| ”Sunnuntain hesari” | 2022 | – | – | 41  |  |
Vierailijana

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Lataus-lista | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "Tänne jäätiin" (Rauhatäti & Tes La Rok, mukana Mira Luoti) | 2015 | – | – | – | Palasia |
Musiikkivideot

Pinnan alla (2016 – ohj. Herra Ylppö)
Puhu mulle hulluudesta (2016 – ohj. Mikko Kuparinen)
Musta laatikko (2016)
Lähiölaulu (2016 – ohj. Herra Ylppö)
Tunnelivisio (2016 – ohj. Herra Ylppö)
Menolippu (2017)
Paperinuket (2021 – ohj. Paola Suhonen)
Tähtikirkas yö

| Tähtikirkas yö |
| --- | --- |

Nimi:  Tähtikirkas yö
Tekijä:  Vincent van Gogh
Valmistuspaikka:  Saint-Rémy-de-Provence
Valmistumisvuosi:  1889
Taiteenlaji:  Maisemamaalaus
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  73 cm
Leveys:  92 cm
Kokoelma:  Museum of Modern Art
Sijainti:  Museum of Modern Art
Tähtikirkas yö (holl. De sterrennacht) on Vincent van Goghin öljyvärimaalaus, jonka hän maalasi kesäkuussa 1889 Saint-Rémyssa Provencessa Etelä-Ranskassa mielisairaalan huoneessa. Maalauksen mitat ovat 73 × 92 senttimetriä. Tähtikirkas yö on yksi Van Goghin tunnetuimmista maalauksista. Sitä säilytetään Museum of Modern Artissa New Yorkissa.
Historia

Van Gogh oli syyskuussa 1888 maalannut samannimisen jokinäkymän Arlesissa, Etelä-Ranskassa, jossa hän silloin asui. Hän palasi tähtiyön aiheeseen kahdeksan kuukautta myöhemmin kesällä 1889 Saint-Rémyssa, jonne hän oli muuttanut Arlesista. Van Gogh oli leikannut itseltään korvalehden edellisen vuoden joulukuussa, ja toivuttuaan ensin arlesilaisessa sairaalassa hän oli kirjautunut Saint-Paul de Mausolen mielisairaalaan Saint-Rémyssa. Siellä hän maalasi huoneessaan silloin kun ei kärsinyt kohtauksistaan. Huoneessa maalattu Tähtikirkas yö perustuu Van Goghin muistikuviin kotimaastaan Hollannista.
Van Gogh maalasi Tähtikirkkaan yön kesäkuussa 1889. Hän mainitsi maalauksen lyhyesti noin 18. kesäkuuta veljelleen Theolle kirjoittamassaan kirjeessä. Hän lähetti maalauksen saman vuoden syyskuussa veljelleen muutaman muun maalauksensa kanssa. Saatekirjeessään hän kuvasi teostaan sommitelmallisesti liioitelluksi ja sen linjoja kieroiksi kuten vanhoissa puukaiverruksissa.
Theo van Goghin leski Johanna myi Tähtikirkkaan yön vuonna 1900 ranskalaiselle taidekriitikolle Julien Leclercqille, joka kuitenkin antoi sen seuraavana vuonna taidemaalari Émile Schuffeneckerille saaden vaihdossa toisen Vincent van Goghin maalauksen Sireenipensaat. Johanna van Gogh osti maalauksen takaisin vuonna 1905. Seuraavana vuonna Rotterdamissa sijainnut Oldenzeelin galleria myi sen rotterdamilaiselle Georgette P. van Stolkille. Vuonna 1938 maalauksen osti taidekauppias Paul Rosenberg, joka myi sen vuonna 1941 The Museum of Modern Artille.
Analyysi

Maalauksen taivaalla on kirkkaankeltainen, Aurinkoa muistuttava kuunsirppi, suuria, sädekehien ympäröiviä tähtiä sekä ilmapyörteitä. Etualalla vasemmalla on korkeita sypressejä, joiden takana näkyy geometrisin muodoin kuvattu kylämaisema ja sen takaisia kukkuloita ja provencelaisia oliivipuita.
Maalauksessa on käytetty paljon perusvärejä, kuten sinistä ja keltaista, ja muodot on pelkistetty ääriviivoiksi. Siveltimenvedot ovat vierekkäisiä kuten mosaiikissa, mikä antaa maalaukselle liikkeen tuntua. Maalauksen aaltomaisesti yhteensulautuvat elementit antavat vaikutelman sulasta vahasta.
Taivaan tummansininen on enimmäkseen keinotekoista ultramariinia ja pyörteilevä vaaleansininen kobolttisinistä. Kuuta ympäröivä vihreä on smaragdinvihreää, Kuun ja tähtien syvänkeltainen intiankeltaista ja sinkkikeltaista, ja niitä ympäröivä vaaleankeltainen mahdollisesti kadmiumkeltaista. Sypressin ruskeat oksat ovat poltettua umbraa ja lehtien vihreä mahdollisesti preussinsinistä sekoitettuna joko poltettuun umbraan tai keltaiseen väriin.
Maalauksen taivaalla näkyvien Kuun, Venuksen ja tähtien (Oinaan tähdistön) sijainnit vastaavat todellista tähtitaivasta aamuyöllä Saint-Rémyssa kesäkuussa 1889, jolloin Van Gogh maalasi teoksen.
Vaikutus

Tähtikirkas yö on innoittanut muiden muassa säveltäjä Henri Dutilleuxia (Timbres, espace, mouvement, 1978), runoilija Anne Sextonia (”The Starry Night”) ja laulaja Don McLeania (”Vincent”).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Van Gogh Gallery: Vincent van Gogh: Starry Night. (englanniksi)
Maalaus esillä New Yorkin MoMAssa.
Willehad Martin

Adolf Willehad Martin (6. marraskuuta 1870 Helsinki – 2. lokakuuta 1944) oli suomalainen kuvanveistäjä.
Martin opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1896–1901 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuonna 1902–1905. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1903, 1904, 1905, 1906, 1907 ja 1909.
Teoksia

Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten muistomerkki Lahden vanhalla hautausmaalla Radiomäellä. 1920 (Urho Heinäsen kanssa)
Teoksia > Valokuvia julkisista veistoksista

Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten muistomerkki, yhdessä Urho Heinäsen kanssa, 1920, Lahti.
Vapaussodassa kuolleiden saksalaisten sotilaiden hautamuistomerkki, yhdessä Urho Heinäsen kanssa, 1920, Hämeenlinna.
Lammin vapaussodan valkoisten muistomerkki, yhdessä Urho Heinäsen kanssa, 1920, Hämeenlinna.
Lammin Kataloisten muistopatsas, yhdessä Urho Heinäsen kanssa, 1920, Hämeenlinna.
Vapaussodan muistomerkki, yhdessä Urho Heinäsen kanssa, 1921, Joutsa.
Luopioisten vapaussodan muistomerkki, yhdessä Urho Heinäsen kanssa, 1921, Pälkäne
Leijonapaasi, 1918 vapaussodan sankarien muistomerkki, Töysä, yhdessä Urho Heinäsen kanssa, 1923, Alavus.
Nuorukaisen uhri isänmaalle, Mustialan maamiesopiston sankaripatsas, yhdessä Urho Heinäsen kanssa, 1923, Tammela.
Sääksmäki vapaussodan 1918 muistomerkki, yhdessä Urho Heinäsen kanssa, 1924, Valkeakoski.
Palkinnot

Ylimääräinen palkinto dukaattikilpailussa 1903
III palkinto dukaattikilpailussa 1906
I palkinto Urho Heinäsen kanssa Lahden saksalaisten sankaripatsaskilpailussa 1918
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Willehad Martin
Säynäinen (Suonenjoki)

| Säynäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°32′15″N, 27°06′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Pohjanlampeen 
Järvinumero:  14.782.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,7 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  510 m  
Rantaviiva:  3,782 km  
Pinta-ala:  19,499 ha  
Suurin syvyys:  16 m  
Saaria:  1 
 fiSäynäinen 
Säynäinen  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Pörölänmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 510 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,5 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 2 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,7 metriä mpy.
Hunting High and Low (albumi)

| Hunting High and Low A-ha |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1984-1985
 Julkaistu: 1. kesäkuuta 1985
 Tuottaja(t): Tony Mansfield, John Ratcliff, Alan Tarney
 Tyylilaji: synthpop, uusi aalto
 Kesto: 37.19
 Levy-yhtiö: Warner
A-han muut julkaisut
|   | Hunting High and Low 1985 | Scoundrel Days 1986 |
Hunting High and Low on A-hain debyyttialbumi, joka julkaistiin 1. kesäkuuta 1985.
Kokoonpano

Morten Harket – laulu
Magne Furuholmen – koskettimet, basso, taustalaulu
Pål Waaktaar – kitara, rummut, taustalaulu
Claire Jarvis – oboe
Aiheesta muualla

Hunting High and Low discogs.com -sivustolla.
| n k A-ha |
| --- | --- |
 Morten Harket  Paul Waaktaar-Savoy  Magne Furuholmen 
Studioalbumit:  Hunting High and Low  Scoundrel Days  Stay on These Roads  East of the Sun, West of the Moon  Memorial Beach  Minor Earth Major Sky  Lifelines  Analogue  Foot of the Mountain  Cast in Steel  True North 
Livealbumit:  A-ha Live at Vallhall – Homecoming Grimstad Benefit Concert  How Can I Sleep With Your Voice in My Head  A-ha Live at Vallhall – Sight & Sound series CD & DVD set  Ending on a High Note: The Final Concert  MTV Unplugged – Summer Solstice 
Kokoelmat:  Stay on These Roads Remixes  The Sun Always Shines on TV: The Mixes  The Very Best of a-ha  Headlines and Deadlines: The Hits of A-Ha  Minor Earth Major Sky  Singles 1984-2004  The Definitive Singles Collection: 1984-2004  Trilogy: Hunting High and Low/Scoundrel Days/Stay on These Roads  25: The Very Best of  2 for 1: Analogue/Foot of the Mountain  Hunting High and Low Super Deluxe 30th Anniversary Edition  Stay on These Roads (Deluxe Edition)  East of the Sun (Deluxe Edition)  Memorial Beach (Deluxe Edition)  Time and Again: The Ultimate a-ha  Greatest Hits - Japanese Single Collection 
EP:t:  45 R.P.M. Club  Twelve Inch Club  Scoundrel Club  Road Club  The Selections '85-'93  Single Remixes  a-ha Hits South America 
Videografiat:  Headlines and Deadlines – The Hits of A-ha  A-ha – The Videos  A-ha – Live in South America  A-ha Live at Vallhall – Homecoming  Live 8 Concert, Berlin  Live in Chile, Chile  25: The Videos  Ending on a High Note Tour: The Final Concert  MTV Unplugged – Summer Solstice  A-ha - The Movie 
Muuta:  diskografia
MRP Matila Röhr Productions

| MRP Matila Röhr Productions Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1990
Toimitusjohtaja:  Marko Röhr
Puheenjohtaja:  Marko Röhr 
Avainhenkilöt:  Marko Röhr, Ilkka Matila
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  audiovisuaalisen ala
Tuotteet:  elokuvat, televisiosarjat
Liikevaihto:  4,8 milj. € (2018) 
Liikevoitto:  393 000 € (2018) 
Henkilöstö:  7 (2018) 
Omistaja:  Marko Röhr (yli 80 %), Ilkka Matila (15 %), Lasse Laaksonen (pari prosenttia) (2018) 
Kotisivu:  matilarohr.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
MRP Matila Röhr Productions Oy (toiminut myös nimellä Matila Röhr Nordisk Oy) on suomalainen audiovisuaalisen alan tuotantoyhtiö, jonka omistavat tuottajat Marko Röhr, Ilkka Matila ja Lasse Laaksonen. MRP on erikoistunut pitkien elokuvien ja dokumenttielokuvien tuottamiseen. Vuonna 2018 MRP aloitti uudestaan myös draamasarjojen tuotannon.
MRP omistaa yhden suurimmista yksittäisistä kotimaisten elokuvien katalogeista. Yhtiö tunnetaan muun muassa elokuvista Harjunpää & pahan pappi, Helmiä ja sikoja, Ikitie, Järven tarina, Lakeuden kutsu, Luontosinfonia, Mosku, Metsän tarina, Pitkä kuuma kesä, Päätalo, Rakkauden rasvaprosentti, Rukajärven tie, Rölli ja metsänhenki, Rölli ja kultainen avain ja Äideistä parhain. MRP:n kansainvälisiä yhteistuotantoja ovat muun muassa 1944, Ailo, Georg Ots, Nimet marmoritaulussa, Pioneer ja Yhdeksäs komppania.
Organisaatio

MRP Matila Rörh Productions Oy on syntynyt kahden elokuva-alan ammattilaisen, Marko Röhrin ja Ilkka Matilan, yhteistyöstä. Vuonna 2018 yrityksellä oli seitsemän kokopäiväistä työntekijää ja yrityksen liikevaihto oli 4,8 miljoonaa euroa.
Matila Röhr Productionsin tuottamia elokuvia

Vuoteen 2020 mennessä MRP on tuottanut yli 50 elokuvateatterilevitykseen tehtyä elokuvaa, sekä sen lisäksi kymmeniä dokumentteja, tv-sarjoja ja lyhytelokuvia. Yrityksen tuottamia elokuvia:
1989: Insiders
1991: Rölli – hirmuisia kertomuksia
1992: Who is Joe Louis?
1994: Anita, Rhytm
1996: Jerusalem, Tie naisen sydämeen
1997: Vedenalainen Islanti, (ohjaaja Marko Röhr)
1998: Tulennielijä (Pirjo Honkasalo)
1999: Rukajärven tie (Olli Saarela), Pitkä kuuma kesä (Perttu Leppä), Silmä silmästä
2000: Lakeuden kutsu (Ilkka Vanne), Downhill city
2001: Tango Kabaree, Pekka Lehto, Rölli ja metsänhenki, Olli Saarela
2002: Kuutamolla (Aku Louhimies), Umur (Kai Lehtinen)
2003: Mosku – lajinsa viimeinen (Tapio Suominen), Vieraalla maalla (Ilkka Vanne), Emma ja Daniel – kohtaaminen, Helmiä ja sikoja
2005: Lupaus (Ilkka Vanne), Äideistä parhain (Klaus Härö), FC Venus
2007: Suden vuosi (Olli Saarela), Sooloilua (Lauri Nurkse), Röllin sydän (Pekka Lehtosaari)
2008: Päätalo (Hannu Kahakorpi), Pilven veikot
2010: Havukka-ahon ajattelija (Kari Väänänen), Harjunpää ja pahan pappi (Olli Saarela)
2011 Syvälle salattu (Joona Tena)
2012: Rakkauden rasvaprosentti (Mikko Kuparinen), Metsän tarina (Ville Suhonen ja Kim Saarniluoto)
2013: Rölli ja kultainen avain (Taavi Vartia)
2014: Vadelmavenepakolainen (Leif Lindblom), Noste
2016: Järven tarina (Marko Röhr ja Kim Saarniluoto), Rölli ja kaikkien aikojen salaisuus (Taavi Vartia)
2017: Ikitie (A. J. Annila), Loikkarit, Neljä elementtiä – maa, vesi, ilma, tuli
2019: Luontosinfonia (Marko Röhr)
2021: Tunturin tarina (Marko Röhr)
2022: Hamsterit (Markku Pölönen)
2025: Ei koskaan yksin (Klaus Härö)
Matila Röhr Productionsin tuottamia elokuvia > MRP Matila Röhr Productionsin yhteistuotannot

Yhtiö on ollut mukana yli 30 kansainvälisessä yhteistuotannossa.
Nimet marmoritaulussa (Viro, 2002), tuottajat Kristian Taska ja Ilkka Matila
9. komppania (Venäjä ja Ukraina, 2006)
Georg Ots – rakkaani (Viro ja Venäjä, 2007)
Pioneer – sukellus meren syvyyksiin (Norja, 2013)
1944 (Viro, 2015), ohjaaja Elmo Nüganen
Bayoneta – viimeinen isku (Meksiko 2018), ohjaaja Kyzza Terrazas
Ailo – Pienen poron suuri seikkailu (Suomi, 2018), MRP Matila Röhr Productions Oy ja ranskalaiset tuotantoyhtiöt Borsalino Production ja Gaumont
Tunnustuksia

Vuonna 2000 Röhr ja Matila saivat Jussi-palkinnon Vuoden elokuvasta (Rukajärven tie). Elokuva sai yhteensä 7 Jussi-palkintoa.
Vuonna 2006 Matila palkittiin vuoden tuottajana Äideistä parhain -elokuvan myötä.
Röhrille myönnettiin elokuva-alan hopeinen ansiomerkki 2014
Vadelmavenepakolainen palkittiin Haugesundissa parhaana pohjoismaisena elokuvana.
Sotaelokuva 1944 palkittiin vuoden parhaana virolaisena elokuvana vuonna 2015
Tammikuussa 2016 ensi-iltaan tullut Järven tarina on kaikkien aikojen katsotuin kotimainen dokumenttielokuva (181 297 katsojaa syyskuussa ilmoitetun tiedon mukaan).
Röhr valittiin vuoden elokuvatuottajaksi elokuva-alan järjestöjen tapahtumassa syyskuussa 2016.
Vuonna 2018 MRP Matila Röhr Productionsin tuottama Ikitie voitti kuusi Jussi-palkintoa: paras elokuva, paras ohjaus, paras miessivuosa, paras naissivuosa, paras kuvaus ja paras lavastussuunnittelu. Ikitie voitti myös ranskalaisen Atlas d’argentin – Prix du public, yleisöpalkinnon, Arras Film Festival -elokuvajuhlilla.
Vaikutus alan kehitykseen

2000-luvun alussa Röhrin mielestä tuotesijoittelun sijaan yrityksille parempaa näkyvyyttä oli, jos ne olivat mukana elokuvan tekemisessä, jolloin niiden logoja voitiin käyttää elokuvan mainonnassa ja niiden asiakaskunnalle voitiin tarjota esimerkiksi ennakkoesityksiä.
Rölli-elokuvat toivat Suomen markkinoille ensimmäistä kertaa suomalaisia oheistuotteita: peikkoja, karkkipusseja ja cd-levyjä. Rölli-elokuvissa testattiin elokuvan digitaalista käsittelyä, jolla tehtiin erikoisefektejä.
Ilkka Matila kuuluu Tallinnaan studiokeskittymää rakentavan Film Wonderlandin nelihenkisen johtokuntaan. Toteutuessaan Tallinn Film Wonderland tuo modernin sisäkuvaustilan, jota voidaan käyttää niin elokuvien ja draamasarjojen kuin pelienkin tuottamiseen. Vastaavaa tilaa ei ole Suomessa tai muualla Baltiassa, kertoi Matila vuonna 2018.
Oulussa alkoi syksyllä 2019 koulutus, jolla haettiin helpotusta akuuttiin audiovisuaalisen alan osaajapulaan. Elokuva-alan koulutuksen järjestäjänä toimii MRP Matila Röhr Productions Oy. Koulutus oli tuotantoyhtiölle satsaus tulevaisuuteen, sillä se suunnitteli tekevänsä Oulun alueella neljä tuotantoa seuraavien viiden vuoden aikana. Oululaistaustainen Matila toivoi koulutuksen synnyttävän myönteisen kierteen pohjoisiin elokuvatuotantoihin. Elokuva-alan teknisiä töitä esittelevässä 40-päiväisessä koulutuksessa käytiin läpi elokuva-alan perustietoa ja taitoja ja tarjottiin kokemusta kuvauspaikkatyöskentelystä. Koulutuksen työssäoppimisjaksolla opiskelijat saivat työskennellä MRP Matila Röhr Productionsin draamasarjassa, joka kuvattiin Oulun alueella talvella 2020.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
MRP Matila Röhr Productions Elonetissä
Talouselämä: Suomi-leffalla on vientiä (2006)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Puola
Pikku-Kaatro

| Pikku-Kaatro |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°37′41″N, 27°06′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.782.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,5 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,418 km  
Pinta-ala:  1,204 ha  
Suurin syvyys:  11,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikku-Kaatro 
Pikku-Kaatro  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 160 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,5 metriä mpy.
Kaatro (Suonenjoki, järvi kirkonkylällä)

| Kaatro |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°37′44″N, 27°06′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.782.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,1 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  1,339 km  
Pinta-ala:  6,007 ha  
Suurin syvyys:  13,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaatro 
Kaatro  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 530 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,1 metriä mpy.
Kakkosen kausi 2025

| Kakkosen kausi 2025 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  30
Ylempi sarjataso:  Ykkösen kausi 2025
Alempi sarjataso:  Kolmosen kausi 2025
  ← 2024 :  2026 → 
Kakkosen kausi 2025 on Suomen jalkapallon neljänneksi korkeimman sarjatason kausi. Se pelattiin kolmessa kymmenen joukkueen joukkueen lohkossa.
Sarjataulukot

Sarja pelataan kaksinkertaisena runkosarjana (18 ottelukierrosta). Runkosarjan jälkeen lohkot jakaantuu ylempään (sijat 1–6) ja alempaan (sijat 7–10) jatkosarjaan. Runkosarjassa kerätyt pisteet säilyivät mukana.
Ylemmässä jatkosarjassa kolme parasta joukkuetta saavat kolme kotiottelua, ja muut kaksi. Tämän jälkeen joukkueet ovat pelanneet 23 ottelua.
Ylemmän jatkosarjan jälkeen kunkin lohkon kaksi parasta joukkuetta (yhteensä 6 joukkuetta), sekä kaksi parasta 3. sijoittunutta joukkuetta (yhteensä 2 joukkuetta) pelaavat kahdeksan joukkueen kesken pudotuspelit, joiden kaksi voittajaa nousevat Ykköseen.
Alemmassa jatkosarjassa pelataan kaksinkertainen sarja. Alemman jatkosarjan päätteeksi lohkojen 9. ja 10. sijoittuneet joukkueet putosivat Kolmoseen.
Sarjataulukot > Lohko A

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | FC Honka | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 2 | FCV | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 3 | GrIFK | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 4 | HaPK | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 5 | JPS | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 6 | Reipas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 7 | MyPa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 8 | PEPO | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 9 | PuiU | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 10 | VJS | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
Sarjataulukot > Lohko B

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Atlantis Football Club | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 2 | Kiffen | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 3 | HPS | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 4 | HJS | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 5 | Ilves/2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 6 | MuSa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 7 | NJS | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 8 | P-Iirot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 9 | PPJ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 10 | TPV | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
Sarjataulukot > Lohko C

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | GBK | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 2 | Kraft | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 3 | JBK | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 4 | Hercules | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 5 | Kuopion Elo | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 6 | OsPa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 7 | SJK Akatemia/2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 8 | TP-47 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 9 | VPS Akatemia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
| 10 | VIFK | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
Parhaat maalintekijät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Lohko A: |  |  Lohko B: |  |  Lohko C:  |
Saininlampi

| Saininlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°36′43″N, 27°05′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Kolmisoppeen 
Järvinumero:  14.782.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,1 m  
Pituus:  570 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,415 km  
Pinta-ala:  11,449 ha  
Suurin syvyys:  2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSaininlampi 
Saininlampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.