stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kesken

| Mikko Kuuluvainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  rap-artisti
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kesken, 66KES88, Kesua
Tyylilajit:  rap, elektro, alternative hip hop, trap
Yhtyeet:  Saurus
Levy-yhtiöt:  Fjuu Records 2007   Karma Musiikki 2008–2010   Monsp Records 2011–
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kesken (oikealta nimeltään Mikko Kuuluvainen, s.1983)  on suomalainen hiphop-artisti, joka on tullut tunnetuksi espoolaisesta rap-yhtyeestä nimeltä Saurus.
Ura

Kesken aloitti räppäämisen jo 90-luvulla ja hän vaikutti jo silloin samoissa yhtyeissä Sauruksen toisen osapuolen, Pik3:n kanssa. Saurus perustettiin vuonna 2001, kun Kesken alkoi räppäämään Pik3:n tuottamiin taustoihin. Sauruksen ensimmäinen pitkäsoitto Shelley Duvallin silmät julkaistiin vuonna 2003 ja sitä seurasi vuonna 2005 julkaistu albumi 400 000. Kyseiset albumit olivat omakustanteita, eikä yhtye saavuttanut vielä suurta kuulijakuntaa.
Kesken julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa Jäi vuonna 2006. Vuonna 2007 Fjuu Records julkaisi Sauruksen kolmannen albumin, Son dynyy. Albumilta eräänlaiseksi hitiksi on noussut kappale "Snappmusaa", joka lienee yhtyeen tunnetuimpia kappaleita. Karma Musiikki julkaisi keväällä 2009 albumin Neon Saurus, jolta julkaistiin singlet "Uuteen maailmaan" sekä "Luonnonvoima". Heinäkuussa 2010 julkaistiin uusi single "Bailataa", ja samalla ilmoitettiin uuden Graindiapinat-nimisen studioalbumin olevan työn alla ja ilmestyvän syksyllä 2010. Albumin julkaisu kuitenkin venähti loppuvuoteen 2011 ja samalla sen nimeksi vaihtui Elossa.
Maaliskuussa 2013 Kesken ilmoitti tekevänsä omakustannelevyä, tarkemmin ottaen mixtapea nimeltä 1/0. Levyltä on julkaistu näytekappaleet "Lentokone" sekä "Ryöstö", johon on kuvattu myös musiikkivideo.
Diskografia > Saurus

Shelley Duvallin silmät (2003)
400 000 (2005)
Son dynyy (2007)
Neon Saurus (2009)
Elossa (2011)
Diskografia > Soolo

Jäi (2006)
1/0 (2014)
Diskografia > Musiikkivideot

Uuteen maailmaan (Saurus, 2009)
Välillä: Kruuna (Saurus, 2011)
Pois edestä (Saurus, 2011)
Ryöstö (2013)
Fiiliksiin (mukana Super Janne, 2014)
Iso jointti suus (mukana Kube & Puppa J, 2014)
Diskografia > Vierailijana > Kesken

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PetteTuomoTK | "4 Kaunista" | EP |  | 2002 |
| Overme | "Kuollut" | One | Alku | 2003 |
| Effekt | "Yllä" | Pakkanen |  | 2005 |
| Niko & Tapsa | "Mikä päivä on tänään?!" | Tässä kaupungissa tuulee aina | P_d | 2007 |
| Niko & Tapsa | "Raskassarjalaiset erä 2" | Tässä kaupungissa tuulee aina | P_d, Minny Lee, Kasi, Vellu & Neveready | 2007 |
| Giant Räbät | "Ilmaan" | 1. erä |  | 2008 |
| Kolmiodraama | "We Got Money" | Kolmiodraama EP |  | 2008 |
| Niko & Tapsa | "Mitäsäteet?!" | Parhaita päiviä |  | 2009 |
| Liekehtivä Sikiö | "Pesismaila & ananas" | Pesismaila ja ananas |  | 2009 |
| Jake the Break & Flam | "Virtaan" | Rattaat pyörimään |  | 2011 |
| Rekami | "2001" | Nollabudjetti |  | 2011 |
| Kube | "Vimosen päälle" | Kubenrapinat mixtape | Mäkki & Särre | 2012 |
| Olpekkalev | "B00K" | 00 EP |  | 2012 |
| Rekami | "Jokotai" | Suomen jyväskyläläinen | Jussi Kuoma | 2012 |
| Kube | "Rytmi veres" | Lentokonetila | RPK | 2013 |
| Timi Lexikon | "Avaruusklubi" | Sinä, minä & musa |  | 2013 |
| Kube | "Hattiwatti" | Flow | Tippa-T | 2014 |
| Moonlit | "Torstaisin" | Remixes (Prelude To Tapanila Tapes) | Betonipossu, Thonoslono & Dumb | 2014 |
Teoria miehistä

| Teoria miehistä> Someone Like You... |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tony Goldwyn
Käsikirjoittaja:  Elizabeth Chandler
Tuottaja:  Lynda Obst
Säveltäjä:  Rolfe Kent
Kuvaaja:  Anthony B. Richmond
Leikkaaja:  Dana Congdon
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix Disney+
Ensi-ilta:  2001
Kesto:  97 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teoria miehistä (Someone Like You...) on vuonna 2001 julkaistu romanttinen komedia. Se kertoo naisesta, joka etsii syytä miksi hänet jätettiin. Elokuvan on ohjannut Tony Goldwyn.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ashley Judd  | … |  Jane Goodale   |
|  Greg Kinnear  | … |  Ray Brown   |
|  Hugh Jackman  | … |  Eddie Alden   |
|  Marisa Tomei  | … |  Liz   |
|  Ellen Barkin  | … |  Diane Roberts   |
|  Catherine Dent  | … |  Alice, Janen sisko   |
|  Peter Friedman  | … |  Stephen, Alicen aviopuoliso   |
|  Laura Regan  | … |  Evelyn   |
Pohjanmaan pelastuslaitos

| Pohjanmaan pelastuslaitos Österbottens räddningsverk |
| --- | --- |


Yleistä
Väkiluku:  175 829
Alue:  Pohjanmaan maakunta
Keskuspaikka:  Vaasa
Kunnat:  14
Hyvinvointialue:  Pohjanmaan hyvinvointialue
Pelastusjohtaja:  Tero Mäki
  [ ohje ]  
Pohjanmaan pelastuslaitos (ruots. Österbottens räddningsverk) on yksi Suomen 22:sta aluepelastuslaitoksesta. Toimialueeseen kuuluu: Kaskinen, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Laihia, Maalahti, Mustasaari, Närpiö, Pedersöre, Uusikaarlepyy, Vaasa ja Vöyri.
Pohjanmaan pelastuslaitoksen tunnus vuoteen 2023 saakka.
Paloasemat

| --- | --- |
 10 Vaasa  12 Vaasan VPK  31 Vetokannaksen VPK  40 Koivulahden VPK  41 Smedsby-Böle FBK  42 Norra Korsholms FBK  43 Replot FBK Södra Vallgrund FPK  Söderudden FPK  44 Björkö FBK  45 Skatila FBK  50 Laihian PVPK  51 Vähäkyrö  60 Pännäinen  61 Ähtävä :  62 Purmon VPK  63 Uusikaarlepyy  64 Jepuan VPK  65 Munsalan VPK  66 Vöyri  67 Maksamaa  69 Oravainen  70 Maalahti  72 Solf FBK  73 Södra Korsholms FBK  80 Närpiön PVPK  81 Övermark  82 Pörtom Brandklubb  85 Tjöck Brandklubb  86 Lappfjärd FBK  Jukaja 
FBK = ruots. frivillig brandkår = vapaaehtoinen palokunta
VPK = vapaaehtoinen palokunta
PVPK = puolivakinainen palokunta
Aiheesta muualla

Pohjanmaan pelastuslaitos
Facebook
| n k Suomen pelastuslaitokset |
| --- | --- | --- |
| Nykyiset |  Etelä-Karjala  Etelä-Pohjanmaa  Etelä-Savo  Helsinki  Itä-Uusimaa  Kainuu  Kanta-Häme  Keski-Pohjanmaa  Keski-Suomi  Keski-Uusimaa  Kymenlaakso  Lappi  Länsi-Uusimaa  Pohjois-Pohjanmaa  Pirkanmaa  Pohjanmaa  Pohjois-Karjala  Pohjois-Savo  Päijät-Häme  Satakunta  Varsinais-Suomi  |  |
| Entiset |  Oulu-Koillismaa  Jokilaaksot  |  |
Bonusperhe

| Bonusperhe> Bonusfamiljen |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  44 minuuttia
Pääosissa:   Vera Vitali  Erik Johansson  Petra Mede  Fredrik Hallgren  Frank Dorsin  Jacob Lundqvist  Amanda Lindh 
Alkuperämaa:   Ruotsi
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Verkko:   SVT  Yle
Esitetty:  2017 – 2021
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  38
Tuotanto
Tuottaja(t):  Frida Asp
Linjatuottaja:  Helena Franck
Ohjaaja(t):   Felix Herngren  Martin Persson  Emma Bucht  Eddie Åhgren  Måns Herngren  Karin Fahlén  Amanda Adolfsson 
Käsikirjoittaja(t):   Moa Herngren  Clara Herngren  Felix Herngren  Birgitta Bongenhielm  Jesper Harrie  Calle Marthin 
Säveltäjä(t):   David Engellau  Love Martinsen 
Tuotantoyhtiö(t):  FLX
Aiheesta muualla
IMDb 
Bonusperhe (ruot. Bonusfamiljen) on ruotsalainen draamasarja, joka kertoo ruotsalaisesta uusperheestä ja sen jäsenistä: lapsista, entisistä ja nykyisistä kumppaneista ja isovanhemmista.
Sarjaa on esitetty vuodesta 2017. Alkuvuodesta 2019 esitettiin sarjan kolmas tuotantokausi, jonka uutisoitiin jäävän sarjan viimeiseksi. Elokuussa 2021 SVT kuitenkin ilmoitti sarjan neljännen kauden esityksen alkavan lokakuussa 2021.
Helsingin Sanomien Mari Koppisen mukaan draamakomedia ei tarjoa pakoa arjesta vaan päinvastoin vie mukanaan juuri samaistuttavien hahmojensa ja näiden arkiongelmien myötä. Erityisen myönteisenä hän piti teini-ikäisten ongelmien kuvausta. Koppinen luonnehti sarjaa Solsidanin vakavamieliseksi serkuksi.
Sarjaan pohjautuva elokuva sai Ruotsissa ensi-iltansa joulukuussa 2022.
Juoni

Lisa on sarjan alussa eronnut Martinista, jonka kanssa hänellä on kaksi lasta Eddie ja Bianca. Lisa on aloittanut suhteen Patrikiin ja he ovat ostaneet pikavauhtia omakotitalon. Patrikilla on aiemmasta suhteestaan Eddien ikäinen poika, William. Uusperheessä kitkaa aiheutuu etenkin Eddien ja Williamin välille, jotka eivät tule aluksi lainkaan toimeen. Myöhemmin Lisa ja Patrik saavat ensimmäisen yhteisen lapsensa Lon.
Patrikin entinen puoliso Katja on työnarkomaani, jolla on seksisuhde pomonsa Micaelin kanssa. Työpaikallaan Katja tutustuu lähemmin uuteen kollegaansa Henrikiin, joka ystävystyy myös Williamin kanssa. Katjan ja Henrikin suhdetta kuitenkin vaikeuttaa heidän eriävät mielipiteet uuden lapsen hankinnasta.
Lisan entinen puoliso Martin on eron jälkeen muuttanut asumaan äitinsä Biggen luokse. Äidin luona viettää aikaansa myös ystävätär Gugge, joka ensimmäisen kauden aikana paljastuu Biggen elämänkumppaniksi. Toisen kauden päätteeksi Bigge ja Gugge avioituvat.
Toisella kaudella keskeisessä osassa on paljastus, että Biancan biologinen isä ei olekaan Martin vaan Lisan nuoruudenrakkaus. Toisen kauden lopussa Lisa tulee toistamiseen raskaaksi Patrikille, mutta he päätyvät tekemään abortin. Kolmannella kaudella Gugge on yllättäen menehtynyt ja Patrikin Ingmar-isä kertoo sairastuneensa haimasyöpään ja päättää muuttaa asuntoautossa asumaan Patrikin ja Lisan pihalle. Aiemmin aborttiin päätyneet Lisa ja Patrik päättävät sittenkin hankkia toisen yhteisen lapsen, mutta lapsella havaitaan Downin oireyhtymä.
Aiheesta muualla

Bonusperhe – perhe-elämää potenssiin kolme
Aate (nimi)

| Aate |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Aade (virossa naisennimi) 
Nimen alkuperä:  nimet Aadolf, Aatami ja Aatos tai sana aate
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aate on miehen etunimi. Joulukuun 2024 loppuun mennessä se on ollut Suomessa virallisena nimenä noin 1 180 miehellä.
Aate-nimeä on käytetty Suomessa puhuttelumuotona Aadolfista, Aatamista ja Aatoksesta. Ristimänimeksi sitä ehdotti Yrjö Karilas vuonna 1919. Hän ilmeisesti piti nimen pohjana suomen kielen sanaa aate, joka merkitsee ’ajatusta’. Aate-etunimi oli kuitenkin esiintynyt Inkerinmaan kalenterissa jo kymmenen vuotta aikaisemmin.
Aatella ei ole virallista nimipäivää almanakassa. Edellä mainitussa inkerinmaalaisessa kalenterissa Aaten nimipäivä oli 22. toukokuuta.
Tunnettuja Aateja

Aate, kirjailija Veikko Palomaan (1865–1933) käyttämä nimimerkki
Aate Laukkanen (s. 1952), pontikkatehtailija
Aate Olkkonen (1877–1949), kansanedustaja
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Aate (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Helsingin väestö

Helsingin väestö tarkoittaa Helsingin kaupungin asukkaita. Helsingin asukasluku (31.10.2024) on 683 669. Vuoden 2022 lopussa helsinkiläisistä suomenkielisiä oli 76,1 %, ruotsinkielisiä 5,5 % ja muunkielisiä 18,3 %. Asukkaista suurempi osa on naisia (53,4 %) kuin muualla Suomessa (51,1 %). Kaupungin väestötiheys on 3 049,66 henkilöä/km² (maa-alueet). Miesten elinajanodote on Helsingissä 75,1 vuotta (koko Suomi 75,7 vuotta), naisten 81,7 vuotta (koko Suomi 82,5 vuotta).
Suurin osa helsinkiläisistä asuu lähiössä.
Väkiluvun kehitys

Helsingin voimakas kasvu alkoi pääkaupungiksi tulemisen myötä 1810-luvulla. Se jatkui voimakkaana – lukuun ottamatta Suomen sisällissodan aikaa – aina 1960-luvulle, jolloin kaupungistumisen aalto, maaltapako kaksinkertaisti Helsingin väkiluvun 20 vuoden aikana. 
1960-luvulla Helsingin väestönkasvu pysähtyi, kun pääkaupungin väestöä muutti Espoon ja Vantaan uusiin lähiöihin, jossa väestönkasvu jatkui entistä tahtia. Alettiin puhua pääkaupunkiseudusta. Myöhemmin Helsingin lisäksi myös Espoossa ja Vantaalla alkoi kaavoitus olla riittämätöntä ja tämän seurauksena Helsingin kaupunkiin alun perin suuntautunut muuttovirta alkoi ulottua yhä kauemmas Helsingin seudulle entisiin maaseutukuntiin ja vieläkin kauemmaksi, jopa Lohjalle, Hämeenlinnaan, Lahteen ja Porvooseen saakka.
Jos tarkastellaan pelkkää Helsingin kaupunkia, kasvutahti hidastui 1970-luvulla ja kääntyi jopa hetkelliseen laskuun asukkaiden muuttaessa naapurikuntiin, mutta 1990-luvun jälkeen kasvu oli jälleen positiivista, kunnes kääntyi hiljalleen laskuun 2000-luvun alussa. Vuosikymmenen jälkipuoliskolla väkiluku alkoi jälleen kasvaa ja helsinkiläisten lukumäärä ylitti 600 000:n rajan kesällä 2012.
Väestönkasvun suhteen tärkeimmät uudet asuinalueet Sipoon liitosalueen ohella ovat Jätkäsaari, Kalasatama, Keski-Pasila ja Kruunuvuorenranta. Kaupunkiseudun tulevaa kehitystä on selvitetty muun muassa kansainvälisen suunnittelukilpailun keinoin (Greater Helsinki Vision 2050).
Helsingin vuonna 2016 valmistuvan yleiskaavan hyväksytyssä visiossa kaupungin tuleva väestönkasvu sijoittuu suurelta osin Kehä I:n sisäpuolelle, kasvavan raitiotieverkoston varrelle laajenevaan kantakaupunkiin. Visiossa arvioidaan Helsingin väkiluvun olevan vuonna 2050 noin 860 000.
| Vuosi | Väkiluku | Pääkaupunkiseudun väkiluku |
| --- | --- | --- |
| 1875 | 23 000 |  |
| 1900 | 79 000 |  |
| 1910 | 119 000 |  |
| 1920 | 152 000 |  |
| 1930 | 206 000 |  |
| 1940 | 252 000 | 307 000 |
| 1950 | 369 000 | 408 000 |
| 1960 | 448 000 | 543 000 |
| 1970 | 524 000 | 693 000 |
| 1980 | 484 000 | 755 000 |
| 1990 | 491 000 | 822 000 |
| 2000 | 551 000 | 949 000 |
| 2010 | 588 343 | 1 038 000 |
| 2020 | 656 920 | n. 1 200 000 |
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Helsingin ja Sipoon välistä osakuntaliitosta ei kuitenkaan ole huomioitu tiedoissa vuosien 1980–2007 osalta.
| Helsingin väestönkehitys 1980–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 483 036 | 483 036 |
| 1985 | 1985 |    | 485 795 | 485 795 |
| 1990 | 1990 |    | 492 400 | 492 400 |
| 1995 | 1995 |    | 525 031 | 525 031 |
| 2000 | 2000 |    | 555 474 | 555 474 |
| 2005 | 2005 |    | 560 905 | 560 905 |
| 2010 | 2010 |    | 588 549 | 588 549 |
| 2015 | 2015 |    | 628 208 | 628 208 |
Lähde: Tilastokeskus.
Helsinkiläisten syntyperä ja kansallisuus

Suurin osa helsinkiläistä on muualla syntyneitä. Itä-Helsingissä asuu eniten syntyperäisiä helsinkiläisiä.
Suomen kansalaisten osuus Helsingin väestöstä oli 92 prosenttia vuoden 2011 lopussa.
Helsinkiläisten äidinkieli

Suomen ja saamenkielisten osuus Helsingin väestöstä oli 82,5 prosenttia ja ruotsinkielisten osuus 6 prosenttia vuonna 2011.
Äidinkielenään jotain vierasta kieltä eli muita kuin Suomen virallisia kieliä puhuvien osuus on kasvanut voimakkaasti 1990-luvulta alkaen. Vuonna 1990 vieraskielisten osuus oli vain 1,3 prosenttia, vuonna 2000 5,4 prosenttia ja vuonna 2011 jo 11,5 prosenttia. Venäjänkieliset olivat 14 532 asukkaalla suurin ryhmä vieraskielisten helsinkiläisten joukossa, jotka puhuivat äidinkielenään muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea. Seuraavaksi tulivat vironkieliset (9 065) ja somalinkieliset (6 843). Lähes puolet Helsingin vieraskielisistä asukkaista kuului edellä mainittuihin kielivähemmistöihin. Myös täysin kaksikieliset luetaan vieraskieliseen väestöön, jos heidän itse määrittelemänsä äidinkieli ei ole joku Suomen virallisista kielistä.
Taajamat

Vuoden 2016 lopussa Helsingissä oli 635 181 asukasta, joista 618 290 asui taajamissa, 281 haja-asutusalueilla ja 16 610:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Helsingin taajama-aste on 100,0 %. Helsingin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
Helsingin keskustaajama (615 684 asukasta)
Söderkulla (1 858 asukasta)
Suomenlinna (748 asukasta)
Helsingin keskustaajama ulottuu Helsingin lisäksi usean naapurikunnan alueelle. Vuoden 2011 lopussa Helsingin keskustaajamassa oli 1 159 211 asukasta ja sen pinta-ala oli 631,11 neliökilometriä. Vuoden 2016 lopussa koko keskustaajaman väkiluku oli 1 249 820 asukasta ja pinta-ala 676,46 neliökilometriä.
Helsingin keskustaajaman alueella sijaitsee kolme kaupunkialuetta: Helsingin, Keravan ja Järvenpään kaupunkialueet. Östersundomin liitosalueen taajamaväestö kuuluu Söderkullan taajamaan, joka ulottuu pääosin Sipoon kunnan alueelle ja pieneltä osin myös Vantaan kaupungin alueelle.
Helsingin keskustaajaman alueella sijaitsee kolme paikkatietomuotoisen alueluokituksen mukaista kaupunkialuetta: Helsingin, Keravan ja Järvenpään kaupunkialueet.
Helsingin väestömäärän kehitys 1875–2017
Helsingin väestö synnyinpaikan mukaan v. 2010
Go-Momozono

| Go-Momozono |
| --- | --- |
 
Japanin keisari
Valtakausi:  1771–1779
Edeltäjä:  Go-Sakuramachi
Seuraaja:  Kōkaku

Syntynyt:  Hidehito 1758
Kuollut:  1779 (ikä 21)
Suku:  Yamato
Uskonto:  šintolaisuus
Go-Momozono  (jap. 後桃園; 1759 – 1779), syntyjään Hidehito (jap. 英仁) oli  Japanin 118. keisari, joka hallitsi Japania Edo-kauden loppupuolella vuosina 1771–1779.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Go-Momozono Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Japani
Dimokratíaksen metroasema

| Dimokratías> Δημοκρατίας |
| --- | --- |
 Dimokratíaksen metroasema.
 Thessalonikin metro 
Perustiedot
Metrolinjat:   Linja 1  Linja 2
Sijainti:  40°38′28″N, 22°56′03″E
Paikkakunta:  Thessaloniki, Keski-Makedonia, Kreikka
Avattu:  30. marraskuuta 2024
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Laitureita:  1
Laituriraiteita:  2
Liukuportaita:  kyllä
Hissejä:  kyllä
Dimokratías (kreik. Δημοκρατίας eli Σταθμός Δημοκρατίας, Stathmós Dimokratías) on Thessalonikin metron asema Linjalla 1 (punainen) ja Linjalla 2 (sininen). Se sijaitsee Thessalonikin keskustan länsiosassa Dimokratías-aukiolla (Plateía Dimokratías) eli Demokratian aukiolla.
Metroasema avattiin 30. marraskuuta 2024. Seuraava asema luoteeseen on Néos Sidirodromikós Stathmós (Thessalonikin rautatieasema) ja kaakkoon Venizélou.
Aseman arkeologiset löydöt
Rangers FC

Rangers Football Club on vuonna 1872 perustettu jalkapalloseura Skotlannin Glasgow'sta. Rangers pelaa maan korkeimmalla sarjatasolla Skotlannin Valioliigassa.
Rangers on Skotlannin menestynein seura. Se on voittanut Skotlannin mestaruuden 55 kertaa, mikä on myös maailmanennätys. Lisäksi Rangers on voittanut Skotlannin cupin 33 kertaa ja Skotlannin liigacupin 27 kertaa. Rangers voitti Cup-voittajien cupin 1972 oltuaan sitä ennen kahdesti loppuottelun hävinneenä osapuolena 1961 ja 1967. Lisäksi Rangers ylsi UEFA-cupin loppuotteluun 2008.
Rangers on perinteisesti ollut Glasgow'n protestanttien seura, kun taas paikallisvastustaja Celticin kannattajat ovat pääasiassa katolilaisia. Old Firm -nimellä tunnettujen seurojen välinen kilpailu on usein kiivasta.
Vuonna 2012 Rangers teki konkurssin. Seuran siirryttyä uuteen omistukseen seuran Scottish Premier League -liigalisenssiä ei uusittu, vaan seura joutui hakemaan pääsyä Skotlannin jalkapalloliigan (Scottish Football League) neljännelle sarjatasolle eli sen aikaiseen 3. divisioonaan. Rangers nousi heti seuraavan kauden päätteeksi Skotlannin ykkösliigaan. Seuraavan kauden 2013–2014 päätteeksi seura nousi jo Skotlannin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle mestaruussarjaan. Huhtikuussa 2016 Rangers varmisti Skotlannin mestaruussarjan voiton ja paluun pääsarjatasolle kaudeksi 2016–2017.
Seura > Värit ja logo

Rangers on ensimmäistä otteluaan lukuun ottamatta aina pelannut sinisessä pelipaidassa. Kaudella 1882–1883 paidassa oli valkoisia vaakaraitoja, mutta muuten paita on ollut kokonaan sininen.
Rangersilla on käytössään kaksi tunnusta. Rangersin tunnuksena on perustamisesta lähtien ollut tyylitellyt päällekkäin olevat kirjaimet "RFC". Vuonna 1959 seuran logoksi otettiin pyöreä logo, jonka sisällä oli leijona. Leijonan alla luki seuran motto "Ready" (suom. Valmis) ja reunoja kiersi teksti "The Rangers Football Club Ltd", joka myöhemmin lyhennettiin muotoon "Rangers Football Club". Pelipaidoissa Rangers käyttää RFC-tunnusta. Vuosina 1990–1994 sen yläpuolella oli lisäksi seuran nimi ja alla motto. Vuodesta 2003 lähtien logon yläpuolella on ollut viisi tähteä, yksi jokaista 10 mestaruutta kohti.
Seura > Stadion

Rangers pelaa kotiottelunsa Ibrox Stadiumilla, jonka katsojakapasiteetti on 50,987. Alkuperäinen Ibrox Park valmistui 1899. Sitä ennen Rangers pelasi usealla eri stadionilla Glasgow'ssa. Vuonna 1971 tapahtuneen 66 henkeä vaatineen Ibroxin onnettomuuden jälkeen stadion rakennettiin lähes kokonaan uudestaan. Ainoastaan pääkatsomo jäi jäljelle vanhasta stadionista. Taylorin raportin turvallisuusmääräysten vuoksi pääkatsomo uudistettiin 1994 ja istumapaikkoja lisättiin 1997, jolloin Ibrox Park nimettiin Ibrox Stadiumiksi.
Stadionin yleisöennätys on 118 567 vuodelta 1939.
Vuoden 1971 onnettomuuden lisäksi stadionilla sattui myös 25 kuolonuhria vaatinut onnettomuus 1902 Englannin ja Skotlannin välisessä maaottelussa.
Seura > Joukkueet

Edustusjoukkueen ohella Rangersilla oli reservijoukkue, joka pelasi erillisessä reserviliigassa, mutta se lopetettiin 2009. Seuran alle 20-vuotiaiden joukkue pelaa ikäluokkansa valioliigassa.
Rangersilla on myös naisten edustusjoukkue ja tyttöjen joukkueita eri ikäluokissa. Edustusjoukkue pelaa naisten valioliigassa.
Seura > Kilpailijat

Rangersin perinteinen kilpailija on niin ikään Glasgow'sta kotoisin oleva Celtic. Seuroista käytetään yhteistä nimitystä Old Firm. Rangers ja Celtic ovat Skotlannin menestyneimmät seurat ja niiden välinen kilpailu on kiivasta.
Seurojen välinen kilpailu juontaa juurensa myös uskonnosta ja Pohjois-Irlantiin liittyvästä politiikasta. Rangersin kannattajat ovat perinteisesti olleet protestantteja ja Celticin kannattajat puolestaan Skotlannin irlantilaisyhteisön katolilaisia. Vuoteen 1989 saakka Rangers ei suostunut palkkaamaan katolilaisia, mutta sen jälkeen uskonnolliset jännitteet ovat lieventyneet.
Vaikka uskonnolliset ja poliittiset jännitteet ovat aiempaa pienemmät, ne eivät ole hävinneet. Otteluissa lauletaan edelleen usein katolilaisten vastaisia lauluja ja IRA:n kannatuslauluja. Old Firm -otteluiden aikaan sairaalakäynnit yhdeksänkertaistuvat ja vuosina 1999–2004 ainakin kahdeksan ihmistä on kuollut.
Pelaajat ja valmentajat > Entisiä pelaajia

Seuraava joukkue äänestettiin kaikkien aikojen Rangers-joukkueeksi palkintoseremonioissa vuonna 1999:
Andy Goram (maalivahti)
John Greig (puolustaja)
Sandy Jardine (puolustaja)
Richard Gough (puolustaja)
Terry Butcher (puolustaja)
Jim Baxter (keskikenttä)
Davie Cooper (keskikenttä)
Paul Gascoigne (keskikenttä)
Brian Laudrup (keskikenttä)
Ally McCoist (hyökkääjä)
Mark Hateley (hyökkääjä)
Rangersin Hall of Fameen on valittu seuraavat pelaajat:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   Jorg Albertz   Lorenzo Amoruso   Sandy Archibald   Jim Baxter   Ralph Brand   Bobby Brown   George Brown   John Brown   Terry Butcher   Tommy Cairns   Eric Caldow   Peter Campbell   Alfie Conn   Davie Cooper   Sammy Cox   Andy Cunningham   Harold Davis   Jerry Dawson   Ian Durrant   Sam English   Barry Ferguson  |   Ian Ferguson   Tom Forsyth   Paul Gascoigne   Torry Gillick   Andy Goram   Jimmy Gordon   Richard Gough   Dougie Gray   John Greig   Mark Hateley   Willie Henderson   Johnny Hubbard   Colin Jackson   Sandy Jardine   Willie Johnston   Derek Johnstone   Stefan Klos   Brian Laudrup   Alex MacDonald   Bert Manderson   Willie Mathieson  |   William McBeath   Stuart McCall   Ally McCoist   Ian McColl   Peter McCloy   Ronnie McKinnon   Tommy McClean   Ian McMillan   Moses McNeil   Peter McNeil   Bob McPhail   John McPherson   Davie Meiklejohn   Jimmy Millar   Alan Morton   Tommy Muirhead   Derek Parlane   Davie Provan   Billy Ritchie   Bobby Russell   Alex Scott  |   Jock Shaw   Bobby Shearer   Billy Simpson   Alex Smith   Dave Smith   Jimmy Smith   Nicol Smith   Graeme Souness   Colin Stein   Willie Thornton   Tom Vallance   Alex Venters   Willie Waddell   Ray Wilkins   Davie Wilson   Willie Woodburn   Chris Woods   George Young  |