stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sotatalous Suomessa toisen maailmansodan aikana
Välirauhan aika > Kuljetukset ja polttoainetilanne välirauhan aikana

Moskovan välirauha vaikutti merkittävästi Suomen liikenneoloihin jo muutenkin maailmansodan syttymisen jälkeen muuttuneissa olosuhteissa, joissa maailmansodan eri osapuolet sääntelivät muun muassa merenkulkua erilaisin rajoituksin. Suomen osalta merkittävimmät muutokset liikenneoloihin itse rauhansopimuksesta johtuen olivat välittömästi sodan jälkeen muun muassa Hangon talvisataman luovuttaminen Neuvostoliitolle sekä Saimaan kanavan ja uuden rajan itäpuolelle joutuneen rataverkon käytöstä poistuminen. Lisäksi Neuvostoliitolle jouduttiin luovuttamaan merkittävä määrä liikennevälineitä sotakorvauksena.
Kauppamerenkulku jatkui välittömästi talvisodan jälkeen Itämeren kautta, mutta Saksan hyökättyä 9. huhtikuuta 1940 Tanskaan ja Norjaan yhteys valtamerille katkesi Saksan julistettua Skagerrakin sulkualueeksi, jolloin Suomen kauppalaivasto jakautui kahteen osaan. Itämerellä olevat laivat jäivät hoitamaan kuljetuksia Itämeren alueella ja valtamerille jääneet laivat aloittivat 13. huhtikuuta liikenteen Petsamoon. Vasta kesän 1940 lopulla saksalaiset avasivat meriliikenteen Tanskan salmien ja Kielin kanavan kautta uudelleen. Valtameriltä Suomeen tapahtuneessa liikenteessä tarvittiin aina jonkinasteinen lupa joko Ison-Britannian tai Saksan viranomaisilta. Oman merkittävän ongelman muodosti kuljetukset Petsamosta eteläisempään Suomeen, koska kuljetukset oli hoidettava kuorma-autoilla ratayhteyden puuttuessa. Välirauhan aikana Petsamon sataman kautta kulki yhteensä 521 500 tonnia tavaraa, josta osa kuului Ruotsin vienti- ja tuontikiintiöön (15  % / 25%).
Rautatieliikenteen merkittävimpinä ongelmina oli Karjalan radan katkeaminen ja kalustopula, joka johtui talvisodan tappioista ja Neuvostoliitolle luovutetusta kalustosta (noin kymmenesosa koko kalustosta). Junaradoista menetettiin noin viidesosa. Melko kevytrakenteista rataverkostoa alkoi myös rasittaa raskaan liikenteen lisääntyminen jo talvisodan aikana ja joka jatkui myös välirauhan kuukausina. Itä-Suomen rautatiekuljetuksia helpotti Varkauden ja Joensuun välille rakennetun ratayhteyden avaaminen liikenteelle. Rautateiden työtaakkaa pyrittiin helpottamaan myös kehittämällä laivaliikennettä sekä rannikolla että sisävesillä.
Talvisodan päätyttyä maantieliikenteen tarvitsemien nestemäisten polttoaineiden varastot olivat huvenneet huolestuttavan vähäisiksi, ja maailmansodan laajeneminen edelleen vaikeutti polttoaineiden hankintaa ulkomailta. Polttoainetilanteen edelleen kiristyessä jouduttiin säännöstelyä tiukentamaan lisää 20. kesäkuuta 1940. Tiukan säännöstelyn ja kotimaisten korvikepolttoaineiden tuotannon lisääntyessä pystyttiin kuitenkin muun muassa kansanhuollon kannalta välttämättömistä kuljetuksista suoriutumaan.
Välirauhan aika > Asuntopula kasvaa välirauhan aikana

Moskovan välirauhassa Neuvostoliitolle luovutetulta alueelta siirtyi valtakunnan jäljelle jääneeseen osaan yli 400 000 ihmistä. Suurin osa siirtolaisista sai elantonsa maataloudesta, josta syystä heidät pyrittiin sijoittamaan maaseudulle. Luovutetun Karjalan kaupunkien noin 90 000 asukasta sijoitettiin kuitenkin pääosin Etelä-Suomen kaupunkeihin. Luovutetun alueen asuntokanta käsitti noin 112 000 asuntoa, joten asuintilojen puute muodostui vaikeaksi ongelmaksi välirauhan aikana. Asuntopulaa lisäsi myös se, että talvisodan aikana pommituksissa oli tuhoutunut noin 1 900 rakennusta (joista 157 kivitaloa) ja vaurioitunut noin 4 800 rakennusta (joista noin 700 kivirakennusta). Pahiten pommituksista olivat kärsineet puutalovaltaiset kaupungit.
Välirauhan aika > Siirtoväen asema ja toimeentulo välirauhan aikana

Moskovan välirauhan solmimisen aikaan Suomessa oli noin puoli miljoonaa sisäistä pakolaista, joista noin 200 000 oli kaupungeista maaseudulle pommituksia pakoon lähtenyttä henkilöä. Loput noin 300 000 henkeä olivat taas lähtöisin itärajan tuntumasta olevalta sotatoimialueelta. Suomessa pakolaiset majoitettiin muusta Euroopasta poiketen yksityisten ihmisten koteihin tai esim. kouluihin ja muihin vastaaviin paikkoihin. Pakolaisleirejä Suomeen ei siis perustettu, mikä osoittautuikin myöhemmin onnistuneeksi ratkaisuksi. Välirauhan solmimisen jälkeen suurin osa kaupungeista (pl. luovutetun Karjalan kaupungit) paenneista pääsi palaamaan kotipaikoilleen. Evakuoitujen (sana muuntui nopeasti kansan suussa ”evakoksi”) kokonaismäärä ei kuitenkaan laskenut kuin noin 80 000:lla, koska rauhansopimuksessa luovutettavaksi määrätyltä alueelta saapui jäljelle jääneeseen Suomeen noin 120 000 uutta siirtolaista. ”Evakkojen” kokonaismääräksi jäi siten noin 420 000 henkeä.
Siirtoväestön toimeentulon turvaamiseksi maksettiin heille aluksi 10–12 markan ja myöhemmin 6–8 markan suuruista huoltoavustusta. Tarkoituksena oli, että huoltoavustus olisi ollut vain tilapäinen ratkaisu ja siirtolaiset olisivat huolehtineet itse toimeentulostaan muun muassa hakeutumalla töihin. Lisäksi huoltoavustusta ei ollut alun perin tarkoitus maksaa niille, jotka kykenivät huolehtimaan toimeentulostaan muilla keinoin. Tavoitteen tiedottaminen siirtoväestölle epäonnistui kuitenkin siinä määrin, että evakuoitujen keskuudessa oli yleisenä käsityksenä usko valtion velvollisuudesta huolehtia heidän elatuksestaan. Tämä taas vähensi omalta osaltaan siirtoväen hakeutumista töihin. Huoltoavustuksen maksamista jatkettiin myös välirauhan aikana.
Välirauhan aika > Inflaatio lähtee laukkaamaan välirauhan aikana

Perinteisen näkemyksen mukaan juuri rahan lainaaminen keskuspankilta eli Suomen Pankilta oli syyllinen nopeasti kiihtyneeseen hintojen nousuun eli inflaatioon. Jo välirauhan aikana työtätekevän kansanosan palkkoja oli nostettava ja kyseessä oli kierre, jossa hintojen nousua seurasi palkkojen nousu, joka taas nosti hintoja entisestään. Sodan rahoittamiseen ei toisaalta ollut juuri muita mahdollisuuksia, joten kyse oli välttämättömyyden pakosta.
Elinkustannusten nousua sotien aikana kuvaa indeksi, jossa vuoden 1938 tilannetta kuvataan luvulla 100. (suluissa kuvataan rahan määrän kehitystä indeksillä, jossa vuotta 1938 kuvataan myös luvulla 100. Indeksit olivat vuosittain:
1939 elinkustannusindeksi oli 103 (111)
1940 elinkustannusindeksi oli 122 (135)
1941 elinkustannusindeksi oli 147 (152)
1942 elinkustannusindeksi oli 170 (183)
1943 elinkustannusindeksi oli 192 (222)
1944 elinkustannusindeksi oli 204 (282)
1945 elinkustannusindeksi oli 285 (351)
Sodan jälkeinen aika

Sotasaaliiksi saatu Neuvostoliiton BT-5 panssari.
Hevosia lähdössä talvisotaan.
Itäsuomalaisia evakkomatkalla
Kuvassa leivän ostamiseen oikeuttavia ostokortteja.
Saksasta saatiin välirauhan aikana ostaa muun muassa 48 kpl moderneja 150 mm:n haupitseja.
Kaarle Stewen

Kaarle Stewen 1960-luvulla.
Kaarle Kustaa Wilhelm Stewen (10. toukokuuta 1934 Oulu – 10. joulukuuta 2019) oli suomalainen toimittaja, kirjailija ja elokuva-alan vaikuttaja. Hän toimi monissa tehtävissä Yleisradiossa vuoteen 1989 saakka ja Suomen elokuva-arkiston johtajana vuosina 1989–1993, minkä jälkeen hän jäi eläkkeelle.
Stewen valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1960 ja työskenteli aluksi suomen kielen opettajana Oulussa ja Helsingissä. Hän toimi Ylioppilaslehden päätoimittajana 1961–1963 ja Mainos-TV:n suunnittelupäällikkönä 1963–1965. Stewen siirtyi Yleisradioon TV2:n ohjelmapäälliköksi ja eteni Ylen filmipalvelun päälliköksi vuosiksi 1967–1975. Radio 1:n ohjelmapäälliköksi hänet nimitettiin 1976. Television elokuva-alaan paneutuneena erikoistoimittajana hänet muistetaan etenkin läpi 1980-luvun jatkuneesta ajankohtaisohjelmasta Valkokangas. Syksyllä 1989 Stewen nimitettiin Suomen elokuva-arkiston johtajaksi. Hän jäi tehtävästä eläkkeelle 1993.
Kaarle Stewenin puoliso oli suomentaja Annikki Suni (1941–2012).
Teoksia

Tämä on televisio: Opas suomalaisen TV:n maailmaan. Weilin + Göös 1968.
Odessan portaat: Neuvostoelokuvan ääniä Keski-Aasiasta Baltiaan. Suomen elokuvasäätiö 1979. ISBN 951-9349-12-X.
Sotapukki: Novelleja. Pilot-kustannus 2003. ISBN 952-5452-78-6.
Kirjallisuutta

Laine, Kimmo: ”Stewen, Kaarle (1934–)”, Suomen kansallisbiografia, osa 9, s. 303–304.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007.  ISBN 978-951-746-450-5  / Teoksen verkkoversio.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Pozo Colorado

| Pozo Colorado |
| --- | --- |

 Pozo Colorado
 Koordinaatit: 23°24′49″S, 58°54′52″W 
Valtio:  Paraguay
Departementti:  Presidente Hayes
Väkiluku (2002):  1 706
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pozo Colorado on kaupunki Paraguayn Presidente Hayesin departementissa. Vuonna 2002 siellä oli 1 706 asukasta.
Kaupunki sijaitsee merkittävän metsäalueen eteläpuolella. Siellä jalostetaan ja myydään lähiseudun karjanhoidon tuotteita. Pozo Coloradossa on myös pioneeripataljoonan varuskunta.
Stora

Stora, aiemmin Stora Kopparbergs Bergslags AB, oli ruotsalainen metsäteollisuusyhtiö, joka yhdistyi vuonna 1998 Enson kanssa Stora Ensoksi. Stora oli aiemmin kaivosyhtiö, mutta kaivostoiminta tuhat vuotta vanhassa Falunin Stora Kopparberg -kaivoksessa lopetettiin 1992 malmivarojen ehdyttyä.
Talouselämä

| Talouselämä |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  aikakauslehti
Kustantaja:  Alma Media Finland
Julkaisija:  Alma Media Finland
ISSN:  ISSN 0356-5106
Levikki:   73 328 (LT 2017)
Kokonaislevikki:   88 610 (LT 2017)
Perustettu:  1938
Päätoimittaja:  Jussi Kärki
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  perjantaisin
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
OCLC
Kotisivu
Talouselämä on Alma Media Finlandin kustantama, Pohjoismaiden suurin talousaiheinen viikkolehti. Lehden päätoimittajana on elokuusta 2019 alkaen toiminut Jussi Kärki.
Vuosi 2018 oli lehden 82. vuosikerta. Talouselämä ilmestyy perjantaisin, 43 numeroa vuodessa. Lehden painettu levikki vuonna 2017 oli 73 328 ja digitaaliset tilaukset sisältävä kokonaislevikki 88 610. Vuonna 2020 painetun lehden lukijamäärä oli keskimäärin 124 000 ja lehden kokonaistavoittavuus 527 000 lukijaa. Lehti pystytti maksumuurin lokakuussa 2017.
Talouselämä jakaa vuosittain Vuoden talousjohtaja -palkinnon yhdessä Accenturen kanssa.
Talouselämä listaa vuosittain Suomen 500 suurinta yritystä ja 20 lupaavinta startup-yritystä.
Päätoimittajat

Jaakko Kahma 1938–1943
Runar Johansson 1943–1944
Mikko Rossi 1944–1946
Tuure Junnila 1946–1947
Torsti Virta 1947–1948 ja 1953–1954
Veikko Halme 1948–1950
Kalervo Keranto 1951–1952
Pertti Sorvali 1951
Bruno Suviranta 1952–1953
Ilmari Laukkonen 1953
V. Lähdesoja 1954
Pentti Poukka 1954–1955
Pekka Nyholm 1955–1956
Jussi Linnamo 1956
Ahti Karjalainen 1956–1957
Jaakko Kahmo 1957–1958
Jaakko Railo 1958–1960
Rauno Larsio 1960–1989
Pertti Monto 1989–2000
Pekka Seppänen 2000–2010
Reijo Ruokanen 2010–2016
Emilia Kullas 2016–2019
Jussi Kärki 2019–
Talouselämän Top 20 -kasvuyritysten lista > 2012

Lähde: 
Yritykset valitsevaan asiantuntijaryhmään kuuluivat pääomasijoittaja Lifeline Venturesin Petteri Koponen, AaltoES:n ja Venture Garagen perustaja Kristo Ovaska, Arctic Startup-verkkomedian toimittaja Antti Vilpponen, OP-Pohjolan yrityskauppojen rahoituksesta vastaava Mikko Leskelä, Suomen Pääomasijoitusyhdistyksen puheenjohtaja ja Nexit Venturesin toimitusjohtaja Artturi Tarjanne ja Tekesin toimialajohtaja Risto Setälä.
| --- | --- |
Aava Mobile, 2009: Kehittää älypuhelimiin ja tablet-laitteisiin teknologia-alustoja.
Applifier, 2008: Peliyhtiöiden mainosverkko tuo laadukkaat pelit yhteen ja auttaa erottumaan joukosta.
Blaast, 2010: Pilvipalveluun perustuva ympäristö mahdollistaa sovellukset kehitysmaiden peruspuhelimissa.
DealDash, 2009: Virtuaalinen ostoskeskus ja senttihuutokauppa perustuu pelillisyyteen ja sosiaalisuuteen.
Digital Foodie, 2009: Foodie.fm on sosiaalinen osto- ja ruokasuosituspalvelu päivittäistavarakaupalle ja kuluttajille.
Flowdock, 2009: Tiimien viestintätyökalu yhdistää ryhmäkeskustelun projektinhallintaan ja ohjelmistokehitykseen.
Makia Clothing, 2006: Vaatevalmistaja ja tukku- ja vähittäiskauppias.
Microtask, 2009: Joukkoistamista, eli suurten työtehtävien verkossa hajauttamiseen auttavaa teknologiaa.
Multi Touch, 2007: Kehittää ja valmistaa isoja monikosketusnäyttöjä.
Oncos Therapeutics, 2009: Uuden sukupolven syöpälääkkeen kehittäjä.
Ovelin, 2010: Oikealla kitaralla ja iPadilla pelattava WildChords -musiikkipeli opettaa soittamista hauskasti.
Rightware, 2009: Ohjelmistotyökaluja 3D-käyttöliittymien suunnitteluun esim. mobiililaitteissa ja autoissa.
Senseg, 2006: Uusi kosketusnäyttöteknologia mahdollistaa kuvien tai näppäinten tuntemisen sormella.
SkySQL, 2010: ”Uusi MySQL" eli avoimen lähdekoodin tietokantapalveluiden tuottaja.
Supercell, 2010: Kehittää sosiaalisia verkkopelejä älypuhelille, tableteille ja web-selaimille.
Tinkercad, 2010: Selaimessa toimivalla mallinnuspalvelulla voi suunnitella ja tulostaa 3D-printattavia esineitä.
Valkee, 2007: Kehittää ja myy kirkasvalokuuloketta masennuksen ja uniongelmien hoitoon.
Valon Lasers, 2011: Kehittää ja valmistaa silmäpohjan hoitoon laserlaitetta.
WOT Services, 2006: Turvallista Internetin käyttöä edistävä Web of Trust -yhteisöpalvelu ja siihen perustuva maineenhallinnan työkalu yrityksille.
ZenRobotics, 2007: Tekoalyä ja robotiikkaa hyödyntävä kierrätysjärjestelmä.
Talouselämän Top 20 -kasvuyritysten lista > 2013

Lähde: 
Raadin jäseniä ei vuonna 2013 julkaistu.
Applifier, 2008: Facebookissa ja mobiilipeleissä toimiva pelien ristiinmainostustyökalu. Uusi tuote Everyplay mahdollistaa pelikokemuksen jakamisen videona kavereille.
Aqsens, 2009: Kemiallisen pikatestin kehitys nesteiden tunnistamiseen sekä laadun ja aitouden valvontaan.
Blaast, 2010: Kehittää kehittyville markkinoille tekniikkaa, jolla älypuhelinsovelluksia voi käyttää peruspuhelimissa. Käyttäjä säästää datamaksuissa.
HappyOrNot, 2009: Asiakastyytyväisyyden mittauslaite nopeaan palautteen antamiseen hymiönappia painamalla.
Hermo Pharma, 2008: Keskushermoston sairauksien, mm. Parkinsonin ja amblyobia-silmäsairauden, lääkekehitys.
Jolla, 2011: Sailfish-käyttöjärjestelmän lisensointi ja älypuhelinten valmistus.
Kiosked, 2010: Kiosked tekee mistä tahansa verkossa julkaistusta kuvasta tai videosta mainoksen ja verkkokaupan.
Merus Power Dynamics, 2008: Kehittää ja valmistaa sähkön laatua ja energiatehokkuutta parantavia aktiivisuodattimia.
Mervento, 2008: Kehittää ja valmistaa uuden sukupolven suoravetoisia tuulivoimaloita rannikko- ja merikäyttöön.
Omegawave, 2011: Urheilijoiden suorituskyvyn mittaamiseen ja valmennuksen optimointiin erikoistunut ohjelmisto ja palvelu.
Oncos Therapeutics, 2009: Onkolyyttisiin viruksiin perustuvan uudenlaisen syöpälääkkeen kehitys.
Ovelin, 2010: Musiikin opetuspelien Guitar Botsin ja Wild Chordsin kehittäjä.
RapidBlue Solutions, 2010: Kuluttajien käyttäytymistä myymälöissä analysoivan ohjelmiston kehitys.
Rightware, 2009: Lisensoi Kanzi-ohjelmistoa, joka on graafisen käyttöliittymän suunnittelu- ja toteutustyökalu kosketusnäytöllisille laitteille.
SkySQL, 2010: Tarjoaa avoimen lähdekoodin tietokantapalveluita ja omaa pilvipalveluihin perustuvaa ohjelmistoratkaisua.
Sports Tracking Technologies, 2009: Urheiluohjelmiston, verkkopalvelun ja siihen liittyvien lisälaitteiden kehitys ja myynti.
There Corporation, 2009: Kotien energianhallintaratkaisu joka perustuu markkinahinnoitellun sähkön kysyntäjoustoon.
Transfluent, 2011: Kääntämisen joukkoistuspalvelu tarjoaa lähes reaaliaikaista käännöstä mm. yritysten viestintään sosiaalisessa mediassa.
Valon Lasers, 2011: Diabeetikkojen silmänpohjan hoitoon tarkoitettu laserlaite.
Visedo, 2009: Sähköisiä voimansiirtojärjestelmiä liikkuviin raskaisiin työkoneisiin.
Aiheesta muualla

Talouselämä
| n k Alma Media Oyj |
| --- | --- |
Alma Career:  Jobs.cz  Prace.cz  CVOnline  Profesia.sk  MojPosao.net  MojPosao.ba  Jobly 
Alma Consumer:  Iltalehti  Ampparit.com  Autojerry.fi  Autotalli.com  Gofinland  Etua.fi  Etuovi.com  Katsastushinnat.fi  Konepörssi  Kotikokki.net  NettiX  OviPro  Rantapallo.fi  Telkku.com  Urakkamaailma.fi  Vuokraovi.com 
Alma Talent:  Arvopaperi  Kauppalehti  Mediuutiset  Mikrobitti  SM Mega  Talouselämä  Tekniikka&Talous  Tivi  Uusi Suomi
Troposfääri

Ilmakehän rakenne
Troposfääri eli alailmakehä on ilmakehän alin kerros. 
Troposfäärin  paksuus riippuu ilmamassasta ja vuodenajasta: napa-alueilla se on keskimäärin 6–8 kilometriä, päiväntasaajalla noin 16–20 kilometriä.
Ominaisuudet

Troposfäärissä on 90 prosenttia ilmakehän koko massasta ja likimain kaikki vesihöyry. Sääilmiöt tapahtuvat pääosin troposfäärissä; vain paksuimmat pilvet ja voimakkaimmat pystyliikkeet saattavat puhkoa sen ylärajaa.
Lämpötila troposfäärissä laskee keskimäärin 6,5 °C kilometriä kohti. Tämä on keskiarvo: inversioiden kohdalla lämpötila nousee ylöspäin, ja myös tasalämpöisiä kerroksia esiintyy. Troposfäärin ylärajalla on kylmintä: napa-alueilla noin −45 astetta, päiväntasaajalla jopa −75 °C.
Troposfäärin keskimääräinen rakenne

Ilman paine, lämpötila ja tiheys pienenevät troposfäärissä ylöspäin mentäessä keskimäärin seuraavan taulukon mukaisesti.
| korkeus (m) | paine (mbar) | lämpötila (°C) | tiheys (g/m³) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0 | 1 013 | 15 | 1 225 |
| 111 | 1 000 | 14,3 | 1 212 |
| 988 | 900 | 8,6 | 1 113 |
| 1 949 | 800 | 2,3 | 1 012 |
| 3 012 | 700 | −4,6 | 908 |
| 4 206 | 600 | −12,3 | 802 |
| 5 574 | 500 | −21,2 | 692 |
| 16 180 | 100 | −56,5 | 161 |
Tropopaussi

Troposfäärin  ylärajan muodostavaa inversiota kutsutaan tropopaussiksi. Tropopaussin ympärillä lämpötila alkaa nousta ilmakehässä olevan otsonin takia, ja ilma muuttuu lähes täysin kuivaksi.
Tropopaussi estää suurinta osaa vesihöyryä nousemasta ylempään ilmakehään, ja hajoamasta siellä Auringon säteilyn vaikutuksesta vedyksi ja hapeksi.
Troposfääri
Bruce Sterling

| Bruce Sterling |
| --- | --- |
 Bruce Sterling
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. huhtikuuta 1954 
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  kirjailija, professori
Kirjailija
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Bruce Sterling (s. 1954) on teksasilaissyntyinen kirjailija ja professori.
Sterling tunnetaan yhtenä kyberpunkin perustajista. Hän toimitti science fiction -uutiskirjettä nimeltä Cheap Truth, salanimellä Vincent Omniaveritas. Sterlingin toimittama Peililasit-valikoima (1986) kokosi yhteen 1980-luvun keskeisimmät kyberpunk-novellistit. Sterlingin suomennetuista romaaneista lähinnä esi-kyberpunkkia on Taistelija (1980). Kaksi romaanin Kulkuri (1985) maailmaan sijoittuvaa tarinaa on ilmestynyt suomeksi Tähtivaeltaja-lehdessä.
Kotikaupungissaan Austinissa Teksasissa hän on tunnettu pihan joulukoristeista, jotka esittelevät digitaalitaidetta. Sterling on libertaristi ja yksi Electronic Frontier Foundationin perustajista.
Teoksia

Taistelija (Alkuteos The Artificial Kid, suomentaneet Sari Kallioinen ja Anita Puumalainen) Porvoo: WSOY, 1993. ISBN 951-0-18759-3
Kulkuri (Alkuteos Schismatrix, suomentanut Anita Puumalainen) Porvoo/Helsinki/Juva: WSOY, 1995. ISBN 9510202436
The Difference Engine (1990), William Gibsonin kanssa. ISBN 0-575-04762-3 {{
(toim.): Peililasit: Cyberpunk-antologia.  ((Mirrorshades, 1986.) Suomennos: Jyri-Pekka Järvinen. Jalavan scifi-sarja n:o 18)  Jalava, 1990.  ISBN 951-8954-24-0
Dori Bangs (novelli) Tähtivaeltaja #52 (1/95)
Kirjallisuutta

Ulkomaisia tieteiskirjailijoita 2. Toimittaneet Toni Jerrman ja Vesa Sisättö. BTJ Kirjastopalvelu, 2004.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bruce Sterling Wikimedia Commonsissa
Sauli Santikko: Kulkuri. Aikakone 3/1995.
Matti Savolainen: Peililasit. Aikakone 3/1990.
Vesa Lehtinen: Difference Engine. Aikakone.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz  Museum of Modern Art  ULAN 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  IdRef 
↑  Modèle [[Modèle:Lien web|Malline:Lien web]] : parametri  url  puuttuu. (de) Saksan kansalliskirjasto, Gemeinsame NormdateiUrl . Tieto on haettu Wikidatasta.
David Stirling

David Stirling
Archibald David Stirling (15. marraskuuta 1915 Lecropt, Perthshire, Skotlanti – 4. marraskuuta 1990 Skotlanti) oli skotlantilainen kartanonomistaja, vuoristokiipeilijä ja toisen maailmansodan aikainen Britannian armeijan upseeri. Stirling oli myös Britannian armeijan erikoisjoukkoyksikön Special Air Servicen (SAS) perustaja. Hän hankki koulutuksensa Ampleforth Collegessa ja Trinity collegessa Cambridgessä.
Kirjallisuutta

Ben Macintyre, Kova joukko: SAS ja erikoisjoukkojen synty (SAS : Rogue Heroes). Suomentanut Aura Elometsä. Jyväskylä : Atena, 2024 ISBN 978-951-1-48143-0
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat 
Muut:  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Wallace Stevens

| Wallace Stevens |
| --- | --- |
 Wallace Stevens, 1948.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1879 Reading, Pennsylvania, Yhdysvallat
Kuollut: 1955 (75–76 vuotta) Hartford, Connecticut Yhdysvallat
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: englanti
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Wallace Stevens (1879 Reading, Pennsylvania, Yhdysvallat – 1955 Hartford, Connecticut Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen runoilija. Hän oli koulutukseltaan juristi, työskenteli yritysmaailmassa ja oli vakuutusyhtiön varatoimitusjohtaja. Hänen runonsa olivat teknisesti taitavia mutta edustavat kuitenkin romantiikkaa. Hän julkaisi vuodesta 1914 runoja Poetry-runouslehdessä ja ensimmäisen kokoelman Harmonium 1923, uuden laitoksen 1931. Hänen kuolemansa jälkeen 1957 julkaistu Opus posthumous sisältää näytelmiä, esseitä ja runoja.
Suomennetut teokset

Tämän ilmaston runot (The collected poems: opus posthumous), suom. Jukka Kemppinen, Helsinki: WSOY 1991 ISBN 951-0-15499-7
Suomennettuja runoja

Parnasso 1961; nro 2
Kirjo: kirjallisuus- ja kulttuurilehti 2002; nro 2
Maalliset mantrat: runoantologia, toim. Tommy Tabermann, Helsinki: WSOY 2000 ISBN 951-0-24999-8
Runon suku: valikoima suomeksi elävää käännöslyriikkaa, toim. Jarkko Laine, Helsinki: Otava 1991 ISBN 951-1-11447-6
Toistasataa runoilijaa: runosuomennoksia 1960-luvun kulttuurilehdistä, toim. Kalevi Seilonen, Helsinki: Tammi 1989 ISBN 951-30-6787-4
Tuhat laulujen vuotta: valikoima länsimaista lyriikkaa, toim. Aale Tynni, Helsinki: WSOY 1974 ISBN 951-0-06216-2, 2004 ISBN 951-0-29121-8
Kolmetoista tapaa tarkastella mustarastasta, suom. Aale Tynni, teoksessa: Tuhat laulujen vuotta
Lapsi unessa omassa elämässään, suom. Pentti Saarikoski, julkaisussa: Parnasso
Lumen mies (The Snow Man), suom. Jukka Kemppinen, teoksissa: Maailman runosydän ja  Maalliset mantrat
Lumiukko, suom. Pentti Saarikoski, julkaisussa: Parnasso sekä teoksissa: Runon suku ja  Toistasataa runoilijaa
Pelkän pyörimisen ilot, suom. Pentti Saarikoski, julkaisussa: Parnasso
Pelkästä olemisesta, suom.  Pentti Saarikoski, julkaisussa: Parnasso ja teoksessa: Toistasataa runoilijaa
Runo joka otti vuoren paikan, suom. Jukka Kemppinen, julkaisussa: Kirjo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wallace Stevens Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef