stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karjalan kunnailla (televisiosarja)
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys | Katsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 13. | Sormus kimmeltää | 25.11.2009 | 910 000 |
| 14. | Uuden kesän koitokset | 02.12.2009 | 853 000 |
| 15. | Erehdyksen jälkeen | 09.12.2009 | 788 000 |
| 16. | Villin lännen bändimusahommaa | 16.12.2009 | 726 000 |
| 17. | Luomistöitä ja hevosenhajua | 23.12.2009 | 545 000 |
| 18. | Jussina kaikki on toisin | 30.12.2009 | 772 000 |
| 19. | Katumusharjoituksia | 06.01.2010 | 861 000 |
| 20. | Itseaiheutetut ihmeet | 13.01.2010 | 764 000 |
| 21. | Jos metsään haluat mennä nyt... | 20.01.2010 | 799 000 |
| 22. | Niin sanottu sovitus | 27.01.2010 | 688 000 |
| 23. | Puutteen täytettä | 03.02.2010 | 710 000 |
| 24. | Enteellistä | 10.02.2010 | 770 000 |
Jaksot > Kolmas tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys | Katsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 25. | Nuori ylioppilas ja yllättävä ehdotus | 23.11.2011 |  |
| 26. | Jotain aivan uutta tälle kesälle | 30.11.2011 |  |
| 27. | Salaperäinen nainen, sopimuksia salassa ja rakkauskirje | 07.12.2011 |  |
| 28. | Sekaannuksia suhteissa, kirjeissä ja työpaikoissa | 14.12.2011 |  |
| 29. | Suurten muutosten edessä | 21.12.2011 |  |
| 30. | Juhla, Juhannus ja ihana Camilla | 28.12.2011 |  |
| 31. | Missä Hanna on? | 04.01.2012 |  |
| 32. | Paljastuksia | 11.01.2012 |  |
| 33. | Asiakaspalvelua ja treffejä | 18.01.2012 |  |
| 34. | Ensi-iltajännitystä ja kieroja suunnitelmia | 25.01.2012 |  |
| 35. | Polttareiden varjolla sabotaasia | 01.02.2012 |  |
| 36. | Sanoiko kukaan tahdon? | 08.02.2012 |  |
Aiheesta muualla

Ohjelman viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Karjalan kunnailla IMDb.comissa
Yle Elävä arkisto: Kesäinen draamasarja Karjalan kunnailla kertoo yhteisöllisyydestä, vastuusta ja rakkaudesta
| n k Ari Matikainen |
| --- | --- |
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  Hilva (2001)  Vormelit (2003)  Zavtra (2004)  Yhden tähden hotelli (2007)  Russian Libertine – Venäjän vapain mies (2012)  Sota ja mielenrauha (2016)  Karpo (2020) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  70-luvun sekahaku (2005)  Topi Sorsakoski & Agents 2007 (2007)  Punklandia (2008)  Karjalan kunnailla  (2009–2011)  Yhteinen sävel (2009)  Kansankodin kuokkavieraat (2011) 
| n k Taneli Mustonen |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Ella ja kaverit (2012)  Luokkakokous (2015)  Bodom (2016)  Luokkakokous 2 – Polttarit (2016)  Se mieletön remppa (2020)  The Twin – Paha kaksonen (2022) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  Placebo (2006)  Karjalan kunnailla (2009–2012) 
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  Deadline 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Sensuuri 2001 (2000)  Rakas isä, rakas äiti (2000)  Kaivoksen lapset (2003)  Fasisti (2013)
Venäjän 8. armeija

| Venäjän 8>  armeija 8-я гвардейская общевойсковая армия |
| --- | --- |

Toiminnassa:  2017–
Valtio:  Venäjä
Puolustushaarat:  maavoimat
Osa joukkoa:  Eteläinen sotilaspiiri
Koko:  armeija
Tukikohta:  esikunta Novotšerkasskissa
Sodat ja taistelut:  Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022–
8. armeija on Venäjän maavoimien sotatoimiyhtymä, jonka joukoista pääosa on sijoitettu Donin Rostovin ympäristöön ja esikunta Novotšerkasskiin. Sen päätavoite on estää Ukrainaa vapauttamasta Donbasin aluetta ja suuren osan taisteluvoimasta muodostaa 150. moottoroitu jalkaväkidivisioona.
Armeijan varakomentaja Vladimir Frolov sai surmansa taistelutehtävissä vuonna 2022 Venäjän hyökkäyksessä Ukrainaan.
Murtolampi (Suonenjoki)

| Murtolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°32′05″N, 27°07′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Suurijärveen 
Järvinumero:  14.782.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,3 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,017 km  
Pinta-ala:  3,537 ha  
Suurin syvyys:  7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMurtolampi 
Murtolampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Pörölänmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 380 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,3 metriä mpy.
Emma Nopanen

Emma Nopanen (s. 10. lokakuuta 2000) on suomalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan Salatut elämät -televisiosarjasta Nella Tammisen roolista, jota hän on esittänyt vuodesta 2018 alkaen korvaten hahmoa aiemmin esittäneen Sonja Kasurisen.
Vuonna 2023 Nopanen oli osana Sometähtien sinkkuelämää -sarjan toista tuotantokautta.
Filmografia

| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Sarja | Televisiosarjat> Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2018– | Salatut elämät | Nella Tamminen |
| 2019 | Kämppä tyhjänä | Nella Tamminen |
| 2019 | Tuuliranta | Nella Tamminen |
| 2023–2024 | Sometähtien sinkkuelämää | Omana itsenään |
Kolmisoppi (Suonenjoki, järvi kirkonkylällä)

| Kolmisoppi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°36′56″N, 27°05′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  Myllypuro Suontienselkään 
Järvinumero:  14.782.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,8 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  1,276 km  
Pinta-ala:  7,205 ha  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolmisoppi 
Kolmisoppi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 400 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä mpy.
Luettelo vuonna 1932 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1932 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
Tammikuu

8. tammikuuta – Antoni Maria Alcover, espanjalainen pappi ja kirjailija (s. 1862)
18. tammikuuta – Jevgeni Tširikov, venäläinen kirjailija (s. 1864)
31. tammikuuta – Rosa Invenius, suomalainen kansakoulunopettaja, kansansivistäjä ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija (s. 1853)
Helmikuu

3. helmikuuta – Otto Vuorio, suomalainen kirjailija (s. 1886)
20. helmikuuta – Marta von Fieandt-Björkman, suomalainen oopperalaulaja (s. 1895)
Maaliskuu

1. maaliskuuta – Dino Campana, italialainen runoilija (s. 1885)
3. maaliskuuta – Eugen d'Albert, saksalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1864)
6. maaliskuuta – Oskar Lindborg, suomalainen yleisurheilija (s. 1900)
25. maaliskuuta – Harriet Backer, norjalainen taidemaalari (s. 1845)
27. maaliskuuta – Kaarlo Väkevä, suomalainen nyrkkeilijä (s. 1909)
Huhtikuu

5. huhtikuuta – Kristian Friis Petersen, norjalainen poliitikko (s. 1867)
19. huhtikuuta – Lars Oftedal, norjalainen poliitikko (s. 1877)
20. huhtikuuta – Volter Asplund, suomalainen jääkärieverstiluutnantti ja mahdollisen salamurhan uhri (s. 1893)
25. huhtikuuta – Alarik Achrén, suomalainen lääkäri ja valtiopäivämies (s. 1854)
25. huhtikuuta – Karl Arvid Nyberg, suomalainen tuomari, valtiopäivämies, toimittaja, varatuomari ja oikeusneuvosmies (s. 1849)
27. huhtikuuta – Antero Haapanen, suomalainen aseseppä ja kansanmuusikko (s. 1854)
Toukokuu

8. toukokuuta – Louis Archinard, ranskalainen siirtomaa-ajan kenraali (s. 1850)
21. toukokuuta – Herman Backer, norjalainen arkkitehti (s. 1856)
21. toukokuuta – Hilda Granstedt, suomalainen taidemaalari ja piirustuksenopettaja (s. 1841)
27. toukokuuta – Vihtori Aromaa, suomalainen muurari, poliitikko ja kansanedustaja (SDP) (s. 1872)
31. toukokuuta – Johan Frederik Vinsnes, norjalainen kirjailija (s. 1866)
Kesäkuu

1. kesäkuuta – Nicolai Leibowitsch, suomalainen hieroja, sairasvoimistelija ja valokuvaaja (s. 1869)
14. kesäkuuta – Peter Adler Alberti, tanskalainen poliitikko (s. 1851)
22. kesäkuuta – Bernhard Bang, tanskalainen eläinlääkäri (s. 1848)
Heinäkuu

8. heinäkuuta – Edvard Blomqvist, suomalainen hydrografi (s. 1869)
10. heinäkuuta – Mikko Himmi, suomalainen kansakoulunopettaja (s. 1877)
10. heinäkuuta – Isak Oivanen, suomalainen opettaja, kirjastonhoitaja ja valtiopäivämies (s. 1861)
17. heinäkuuta – Rasmus Rasmussen, norjalainen näyttelijä (s. 1862)
23. heinäkuuta – Frank Rankin, kanadalainen jääkiekkoilija (s. 1891)
Elokuu

6. elokuuta – Edward Ashurst Welch, englantilainen anglikaanipappi ja teologian opettaja sekä virsirunoilija (s. 1860)
19. elokuuta – Louis Anquetin, ranskalainen jälki-impressionistinen ja syntetistinen taidemaalari (s. 1861)
26. elokuuta – Edvard Bull, norjalainen historioitsija ja poliitikko (s. 1881)
Syyskuu

4. syyskuuta – Axel Heiberg, norjalainen liikemies ja mesenaatti (s. 1848)
6. syyskuuta – Juho Jormakka, suomalainen talousjohtaja, maanviljelijä, valtiopäivämies ja herastuomari (s. 1862)
9. syyskuuta – Arvid Thorsten Birger Genetz, suomalainen opettaja, tietokirjailija ja valtiopäivämies (s. 1852)
Lokakuu

2. lokakuuta – Johannes Klockars, suomalainen toimittaja ja poliitikko (s. 1867)
13. lokakuuta – Anders Ahonen, suomalainen rautatieinsinööri, Rautatiehallituksen pääjohtaja 1908–1917 ja diplomaatti (s. 1865)
15. lokakuuta – Gabriel Louis Angoulvant, ranskalainen siirtomaavirkailija ja kansalliskokousedustaja (s. 1872)
Marraskuu

5. marraskuuta – Anton Ahlström, suomalainen kruununtorppari, metsätyönjohtaja, poliitikko ja kansanedustaja (SDP) (s. 1869)
7. marraskuuta – Juho Holmstén-Heiniö, suomalainen kelloseppämestari ja sähköteknikko (s. 1857)
7. marraskuuta – Hilja Tamminen, suomalainen runoilija (s. 1889)
9. marraskuuta – Nadežda Allilujeva, Neuvostoliiton johtaja Josif Stalinin puoliso 1919–1932 (s. 1901)
9. marraskuuta – Basil Spalding de Garmendia, yhdysvaltalainen tennispelaaja ja olympiamitalisti (s. 1860)
17. marraskuuta – Emil Öhmann, Suomen Lennätinlaitoksen pääjohtaja 1918–1926 ja valtioneuvos (s. 1860)
Joulukuu

18. joulukuuta – Fredrik Lilljekvist, ruotsalainen arkkitehti (s. 1863)
24. joulukuuta – Eyvind Alnæs, norjalainen säveltäjä ja urkuri (s. 1872)
Sirpa Pietikäinen

| Sirpa Pietikäinen |
| --- | --- |
 Sirpa Pietikäinen vuonna 2014.
Suomen ympäristöministeri
 Ahon hallitus 26.4.1991–13.4.1995  
Edeltäjä:  Kaj Bärlund
Seuraaja:  Pekka Haavisto
Euroopan parlamentin jäsen
 4.4.2008–15.7.2024  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Edeltäjä:  Alexander Stubb
 1.12.2024–  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Edeltäjä:  Henna Virkkunen
Kansanedustaja
 26.3.1983–18.3.2003  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Hämeen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. huhtikuuta 1959 (ikä 65) Parikkala
Puoliso:  Tapio Määttä
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  kauppatieteiden maisteri
Aiheesta muualla
www.sirpapietikainen.net
Sirpa Maria Pietikäinen (s. 19. huhtikuuta 1959 Parikkala) on suomalainen poliitikko, Euroopan parlamentin jäsen ja entinen kansanedustaja. Vuoden 2024 europarlamenttivaaleissa hän jäi varasijalle, mutta nousi takaisin parlamenttiin Henna Virkkusen aloitettua komissaarina.
Vuosina 1983–2003 Pietikäinen oli kokoomuksen kansanedustaja. Vuosina 1991–1995 hän oli ympäristöministeri Esko Ahon hallituksessa.
Ura

Pietikäinen kirjoitti ylioppilaaksi Hämeenlinnan Yhteiskoulun lukiosta. Hän suoritti kauppatieteiden maisterin tutkinnon Helsingin kauppakorkeakoulussa vuonna 1986. Hän oli pitkään neuvottelutaitoteorioiden opettaja Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa ja Itä-Suomen yliopistossa.lähde?
Ura > Kansanedustaja

Pietikäinen nousi eduskuntaan 23-vuotiaana vuonna 1983 Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä. Hän toimi presidentin valitsijamiehenä vuoden 1988 vaaleissa. Pietikäinen toimi kokoomuksen varapuheenjohtajana vuosina 1989–1993 ja ympäristöministerinä Ahon hallituksessa vuosina 1991–1995, jolloin suurin kysymys liittyi viidennen ydinvoimalan perustamispäätökseen, jota kauppa- ja teollisuusministeri Kauko Juhantalo sekä Seppo Kääriäinen kannattivat ja Pietikäinen vastusti. Kansanedustaja Matti Vanhanen lopulta torjui jo hallituksen periaatteessa hyväksymän ratkaisun esittämällä läpi menneen energiaponnen. Vuoden 1995 vaaleissa Pietikäinen sai 11 148 ääntä Hämeen läänin eteläisessä vaalipiirissä.
Kansanedustajana ollessaan hän asettui presidentinvaalin 2000 toisella kierroksella Tarja Halosen tueksi.
Vuoden 2003 vaaleissa Pietikäinen vetäytyi kampanjoinnista jäätyään kiinni rattijuopumuksesta.
Ura > Europarlamentaarikko

Pietikäinen oli ehdolla vuoden 2004 europarlamenttivaaleissa. Hän sai 30 042 ääntä ja jäi ensimmäiselle varasijalle. Vuonna 2008 Pietikäinen nousi europarlamenttiin Alexander Stubbin siirtyessä europarlamentaarikosta ulkoasiainministeriksi. Hänet valittiin jatkokaudelle vuoden 2009, vuoden 2014 ja vuoden 2019 EU-vaaleissa.
Vuodesta 2019 Pietikäinen on Euroopan parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan (ECON) ja tasa-arvon ja naisten oikeuksien valiokunnan (FEMM) varsinainen jäsen sekä ympäristö- ja terveysvaliokunnan (ENVI) varajäsen. Hän oli ENVI:n varsinainen jäsen vuosina 2009–2012.
Ura > Luottamustoimia

Pietikäinen on toiminut Marttaliiton puheenjohtajana vuodesta 2018 ja Mieli ry:n puheenjohtajana vuodesta 2020. GlobeEU:n puheenjohtaja hän on ollut vuodesta 2009 lähtien. Pietikäinen on myös Muistiliiton (Alzheimer-keskusliitto) liittovaltuuston varapuheenjohtaja ja Alzheimer Europen hallituksen jäsen, Kehitysvammaisten taiteilijoiden tuki ry:n hallituksen jäsen, Koneen säätiön, Saaren kartanon johtokunnan puheenjohtaja ja Lammin säästöpankin hallituksen jäsen.
Pietikäinen toimi Viherympäristöliitto ry:n puheenjohtajana vuosina 2010-2017, Reilun Kaupan edistämisyhdistyksen puheenjohtajana 1999–2005, Suomen YK-liiton puheenjohtajana 1998–2007 ja YK-liittojen maailmanjärjestön WFUNA:n puheenjohtajana 2000–2005.
Poliittiset näkemykset

Votewatch Europe -järjestön vuonna 2017 julkaistun selvityksen mukaan Pietikäinen äänesti europarlamentissa useimmiten (83 % äänestyksistä) sosialistiryhmä S&D:n yleiskannan mukaan, toisiksi useimmiten (81 %) keskustalaisen ALDE-ryhmän yleiskannan mukaan ja vasta kolmanneksi useimmiten oman, keskusta-oikeistolaisen EPP-ryhmänsä yleiskannan mukaan (80 %).
Pietikäinen on kuvaillut itseään sosiaalireformistiksi ja toivonut ”sosiaalisen vastuun ja ulottuvuuden korostumista” kokoomuksen politiikassa. Häntä on kritisoitu vihervasemmistolaiseksi.
Poliittiset näkemykset > Ympäristö- ja energiapolitiikka

Pietikäinen suhtautuu kielteisesti ydinvoimaan. Hän äänesti eduskunnassa vuonna 2002 Olkiluoto 3 -ydinvoimalahanketta vastaan toisin kuin valtaosa kokoomuksen eduskuntaryhmästä. Pietikäinen oli vuonna 2019 EPP-ryhmän pääneuvottelijana Euroopan parlamentissa vastustamassa ydinvoiman ja maakaasun lisäämistä kestävien sijoituskohteiden listalle EU-taksonomiassa.
Pietikäinen äänesti heinäkuussa 2023, toisin kuin Henna Virkkunen ja Petri Sarvamaa sekä valtaosa EPP-ryhmästä, EU:n metsien ennallistamisasetuksen puolesta. Hänen mielestään ennallistamisasetuskeskustelussa oli ”shokeeraavan paljon tahallista vääristelyä ja harhaanjohtamista”, mikä oli hänen mielestä surullista, sillä ”kysymyksessä on koko ihmiskunnan tulevaisuuden kannalta ratkaiseva asia.”
Poliittiset näkemykset > Talouspolitiikka

Pietikäinen on kertonut vetävänsä ”aamukahvit aina väärään kurkkuun, kun Elina Lepomäki kommentoi televisiossa talouspolitiikkaa.” Vuonna 2016 Pietikäinen sanoi, että kokoomuksen politiikassa on ”painottunut viimevuosina liikaa markkinaliberalistien näkemys.”
Poliittiset näkemykset > Muut kysymykset

Pietikäinen kannatti joulukuussa 2021 Euroopan komission aloitetta vihapuheen kriminalisoinnista EU-tasolla ja sanoi, että aloitetta pitää viedä nopeasti eteenpäin.
Vaalit > Vaalitulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Vaalipiiri | Äänet | Tulos |  |
| 1979 | Häme | 2 303 | ei valittu |  |
| 1983 | Häme | 6 863 | valittiin |  |
| 1987 | Häme | 15 981 | valittiin |  |
| 1991 | Häme | 12 658 | valittiin |  |
| 1995 | Häme | 11 148 | valittiin |  |
| 1999 | Häme | 7 211 | valittiin |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Europarlamenttivaalit
| Vuosi | Äänet | Tulos |  |  |
| 2004 | 30 042 | varasija |  |  |
| 2009 | 51 493 | valittiin |  |  |
| 2014 | 49 842 | valittiin |  |  |
| 2019 | 44 101 | valittiin |  |  |
| 2024 | 34 987 | varasija |  |  |
Vaalit > Vaalirahoitus

Eurovaaleissa 2014 Pietikäisen vaalibudjetti oli noin 183 700 euroa, josta yrityksiltä tuli noin 33 300 euroa ja yhdistyksiltä noin 29 200 euroa. Esimerkiksi Ammattiliitto Pro tuki hänen kampanjaansa 10 000 eurolla ja ammattiliitto JHL 1 800 eurolla.
Eurovaaleissa 2019 Pietikäisen vaalibudjetti oli noin 203 800 euroa, josta lainaa oli 49 000 euroa, yrityksiltä noin 45 800 euroa ja yhdistyksiltä noin 9 700 euroa. Ammattiliitto Pro tuki Pietikäistä 5 000 eurolla, PAM 2 500 eurolla ja Raideammattilaisten yhteisjärjestö JHL ry 1 000 eurolla.
Yksityiselämä

Sirpa Pietikäisen vanhemmat ovat taidemaalari Erkki Pietikäinen ja terveydenhoitaja Sylvi Susanna Hirvelä. Pietikäisen kumppani on professori Tapio Määttä.
Yksityiselämä > Tuomiot liikennerikoksista

Pyrkiessään jatkoon vuoden 2003 vaaleissa Pietikäinen vetäytyi kampanjoinnista jäätyään kiinni rattijuopumuksesta Hämeenlinnan rautatieaseman pysäköintialueella. Hämeenlinnan poliisin mukaan Pietikäisen veren alkoholipitoisuus ylitti törkeän rattijuopumuksen alarajan 1,2 promillea. Hänet tuomittiin 40 päivän ehdollisen vankeusrangaistukseen, 15 päiväsakkoon sekä viiden kuukauden ajokieltoon.
Joulukuussa 2015 Pietikäinen sai liikenneturvallisuuden vaarantamisesta 22 päiväsakkoa eli 3 256 euroa. Hän oli ajanut Hämeenlinnanväylällä 124 kilometrin tuntivauhdilla, kun nopeusrajoitus oli 80 km/h. Pietikäinen myönsi rikoksen ja pahoitteli sitä.
Julkaisut

Kirjoittanut artikkelin ainakin seuraaviin teoksiin.
Vanhuus kaupungissa (WSOY 1996)
Naisen seitsemän elämää (WSOY 1998)
Maapallohaaste (Otava 1999)
Kaikesta jää jälki (Avain 2008)
Making the Green Energy Switch at a Time of Crisis (2009)
Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa? (Savukeidas 2010)
Erik Carlson

Erik Carlson on suomalainen lapsinäyttelijä, joka on ääninäytellyt muun muassa elokuvissa Niko 2 – Lentäjäveljekset (Niko), Boksitrollit (Egu) ja ParaNorman (Norman).
Kapeinen (Leppävirta)

| Kapeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Leppävirta
Koordinaatit:  62°30′44″N, 27°25′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Aluslampeen 
Järvinumero:  14.782.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,6 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  60 m  
Rantaviiva:  0,717 km  
Pinta-ala:  1,026 ha  
Suurin syvyys:  6,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKapeinen 
Kapeinen  on Pohjois-Savossa Leppävirralla  Laitilanniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 350 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,6 metriä mpy.
Burgosin lait

Burgosin Lait (esp. Leyes de Burgos) olivat voitettujen intiaanien suojaksi tarkoitettu, vuonna 1512 voimaan saatettu lakikokoelma. Lait syntyivät Ferdinand Katolilaisen halusta tutkia lakien ja kuninkaan oikeata suhdetta uuden maailman valloitukseen. Syynä oli Santo Domingosta vuonna 1511 saapuneen dominikaanin, Antonio de Montesinosin tuomat hälyttävät tiedot saarten intiaanien kovasta kohtelusta. Kuningas määräsi vuonna 1512 perustettavaksi neuvoston, niin sanotun Burgosin kokoonpanon, jonka jäsenet olisivat teologeja ja lainoppineita. Neuvosto keskusteli Sevillan arkkideanin Don Juan Rodríguez de Fonsecan johdolla niistä juridisista ja moraalisia vaikeuksista, joihin espanjalaiset olivat ajautuneet uutta maailmaa valloittaessaan.
Oppineet kokoontuivat Burgosissa useita kertoja

Tarkoituksena oli määritellä tapa, jolla intiaaneja vastaisuudessa hallittaisiin oikeudenmukaisesti. Neuvoston, ”jonka ympärillä kiehui intiaaneille epäsuotuissa ilmapiiri,” kuten Las Casas asian ilmaisee, oli intiaaneja halveksivien saarelaisten mielipiteistä huolimatta pakko tunnustaa Montesinosin olevan oikeassa, ja että muun kaltainen ratkaisu oli uhka kuninkaalle. Las Casas hyväksyi kaksi ensimmäistä pykälää neuvoston päätöksestä, koska niissä tunnustetaan intiaanien olevan vapaita ihmisiä ja käännytyksen kohteita paavin määrittelemällä tavalla. Muiden pykälien Las Casas katsoo olevan paikalla olleiden kuiskuttelijoiden ansiosta tuhoisia intiaaneille.