stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen euroviisukarsinta 1992

| Eurovision laulukilpailu 1992>  Suomen euroviisukarsinta |
| --- | --- |
Päivämäärä:  29. helmikuuta
Tapahtumapaikka:  Typhoon-halli, Turku
Juontaja(t):  Kati Bergman
Kapellimestari:  Olli Ahvenlahti
Valintamenetelmä:  Asiantuntijaraati
Kilpailumenetelmä:  Kutsukilpailu ja avoin sävellyskilpailu
Voittaja:  Pave Maijanen ”Yamma Yamma”
Suomi Eurovision laulukilpailussa 
 ◄ 1991  1993 ► 
Suomen euroviisukarsinta 1992 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1992 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu järjestettiin edellisvuosien tavoin kutsukilpailun ja avoimen kilpailun yhdistelmänä. Suomalaisia säveltäjiä pyydettiin säveltämään kappaleita kilpailuun, minkä lisäksi kaikille avoimeen sävellyskilpailuun saatiin 435 kappaletta. Kappaleista kymmenen parasta valittiin lauantaina 29. helmikuuta Turussa Typhoon-hallissa pidettyyn finaaliin. Finaali televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.00–20.30. Kilpailussa tuloksen ratkaisi asiantuntijaraati, joka suoritti valinnan kaksiosaisena. Ensin finalisteista valittiin neljä parasta superfinaaliin, josta voittaja valittiin. Finaali keräsi 1 480 000 televisiokatsojaa.
Tulos > Ensimmäinen kierros

| Järjestys | Esittäjä | Kappale | Lauluntekijä(t) | Jatkossa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Arja Koriseva | "Huomiseen" | Cris Owen (säv.), Hector (san.) | Ei |
| 2 | Pepe Willberg | "Kaukaa kaipaan" | Esa Juutilainen (säv.), Petter Ohls (san.) | Ei |
| 3 | Sonja Lumme | "Rakkauden bulevardi" | Matti Puurtinen (säv.), Turkka Mali (san.) | Kyllä |
| 4 | Kirka | "Antaa menneisyyden mennä" | Kisu Jernström (säv.), Kassu Halonen (säv.), Vexi Salmi (san.) | Ei |
| 5 | Tauski Peltonen | "Lauluni sinulle" | Tauski Peltonen (säv. & san.) | Ei |
| 6 | Leena Nilsson | "Soita kitaraa" | Jarmo Nikku (säv.), Jokke Seppälä (säv.), Jukka Välimaa (san.) | Kyllä |
| 7 | Rexi Kero & Kaija Pohjola | "Ruskaa näin sinun silmissäs" | Rexi Kero (säv.), Hannele Miilumäki (san.) | Ei |
| 8 | Pave Maijanen | "Yamma Yamma" | Pave Maijanen (säv.), Hector (san.) | Kyllä |
| 9 | Riki Sorsa | "Silmiisi sun" | Kim Engblom (säv.), Janne Engblom (säv.), Pia Partanen (san.) | Kyllä |
| 10 | Kikka | "Parhaat puoleni" | Veikko Samuli (säv.), Ilkka Vainio (san.), Aappo I. Piippo (san.) | Ei |
Tulos > Superfinaali

| Sija | Esittäjä | Kappale | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pave Maijanen | Yamma Yamma | 66 p. |
| 2. | Leena Nilsson | Soita kitaraa | 35 p. |
| 3. | Sonja Lumme | Rakkauden bulevardi | 24 p. |
| 4. | Riki Sorsa | Silmiisi sun | 18 p. |
Tulos > Superfinaali > Pistetaulukko

| Sävelmä | Benny Törnroos | Antti Holma | Markus Ollikainen | Arto Alaspää | Erkki Lehtola | Kaj Lunden-Welden | Irina Milan | Esa Nieminen | Martin Timell | Seppo Matintalo | Kata Laurikainen | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rakkauden bulevardi | 4 | 2 | 2 | 4 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 24 |
| Soita kitaraa | 1 | 1 | 4 | 1 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 35 |
| Yamma yamma | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 66 |
| Silmiisi sun | 2 | 4 | 1 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 18 |
Aiheesta muualla

Voittoesitys Ylen Elävässä arkistossa
Koko karsintafinaali Ylen Elävässä arkistossa
Suomen euroviisukarsinta 1992 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suomen euroviisukarsinnat (1961–2011) ja Uuden Musiikin Kilpailu (2012–)
| --- | --- |
1960–:   1961  1962  1963  1964  1965  1966  1967  1968  1969 
1970–:   1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980–:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990–:   1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999 
2000–:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010–:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020–:   2020  2021  2022  2023  2024  2025
Syötti

Syötti on metsästyksessä, linnustuksessa tai kalastuksessa käytettävä saaliin houkutin. Yleensä syötti on tai esittää saaliin ruokaa. Lintujen metsästyksessä käytetään myös linnun näköistä houkutinta, houkutuslintua eli atrappia, jota lintujen toivotaan lähestyvän sosiaalisessa tai lisääntymistarkoituksessa. Tällöin on usein puhuttu bulvaanista[lähde? ], nykyisin kuvasta tai kaaveesta.
Kalansyöttinä käytetään muun muassa matoja, kalaa, äyriäisiä ja taikinaa.
Historia

Syöttiä on käytetty jo kauan aikaa kalastuksessa, metsästyksessä ja linnustuksessa. Ensimmäiset tiedot syötin käytöstä ovat jo 1600-luvulta.[lähde? ]
Viktar Hulevitš

Viktar Hulevitš (2021)
Viktar Uladzimiravitš Hulevitš (valkoven. Віктар Уладзіміравіч Гулевіч; ven. Виктор Владимирович Гулевич, Viktor Vladimirovitš Gulevitš; s. 14. toukokuuta 1969 Slutskin piiri, Minskin alue) on valkovenäläinen kenraalimajuri. Hän toimi Valko-Venäjän asevoimien pääesikunnan päällikkönä ja maan ensimmäisenä varapuolustusministerinä Venäjän hyökätessä Ukrainaan 2022. Hulevitšin johtama Valko-Venäjän armeija toimi hyökkäyksen tukijana ja mahdollistajana. Hänet otettiin 1. maaliskuuta 2022 Ison-Britannian pakotelistalle.
Hulevitšin väitettiin jättäneen eropyyntönsä Valko-Venäjän puolustusministeri Viktor Hreninille 4. maaliskuuta 2022. Valko-Venäjä kiisti väitteet ja totesi, että eropyyntöä ei edes voisi jättää puolustusministerille vaan ainoastaan Valko-Venäjän armeijan pääkomentajalle.
Speedy

| Speedy |
| --- | --- |
Luoja(t):  Roy Harper Mort Weisinger Paul Norris Mia Dearden Kevin Smith Phil Hester
Kustantamo:  DC Comics
Ensiesiintyminen:  Roy Harper More Fun Comics nro 73 (marraskuu 1941) Mia Dearden Green Arrow (vol. 3) nro 44 (tammikuu 2005)
Henkilötiedot
Status:  aktiivinen
Henkilöllisyydet:  Roy Harper Mia Dearden
Voimat:  taitava jousiampuja
Speedy on nimi kahdelle eri DC Comicsin kustantamalle sarjakuvasankarille, jonka loivat alun perin Mort Weisinger ja Paul Norris. Hahmo teki ensiesiintymisensä vuonna 1941 More Fun Comics -sarjakuvalehden numerossa 73. Speedy tunnetaan Vihreän Nuolen teini-ikäisenä apurina.
Speedyt > Roy Harper

Alkuperäinen Speedy oli orvoksi jäänyt Roy Harper Juniori. Hänen isänsä oli metsänvartija, joka kuoli pelastaessaan tulipalolta navajoen poppamiehen Brave Bowin. Poppamies kasvatti Harperin ja opetti hänelle jousiammuntaa. Poika opetteli jousella ampumista mieluusti, erityisesti ihannoimansa sankarin Vihreän Nuolen vuoksi. Teini-iässä Harper sai tilaisuuden esiintyä jousiammuntakilpailussa, jossa Vihreä Nuoli oli tuomarina. Vuosia myöhemmin Brave Bowin kuoltua Vihreä Nuoli pyysi Harperia apurikseen, johon poika myös suostui ja sai sankarinimekseen Speedy. Samalla Harperista tuli Vihreän Nuolen alter egon Oliver Queenin suojatti.
Taistellessaan muutaman vuoden Vihreän Nuolen rinnalla Harperista tuli samalla yksi Teinititaanien perustajajäsenistä. Alkuperäsryhmän lopetettua toimintansa Harper sekaantui huumeisiin Great Frog musiikkiyhtyeen myötä. Sittemmin Harper vietti aikaa Suicide Squad -ryhmässä ennen palaamistaan Teinititaaneihin. 1990-luvulla Harper luopui Speedyn roolista ja otti uudeksi nimekseen Arsenal.
Speedyt > Mia Dearden

Mia Dearden oli teini-ikäinen tyttö, joka karkasi kotoaan isänsä pahoinpitelyn vuoksi. Deardenista tuli lapsiprostutioitu, mutta Oliver Queen pelasti hänet myöhemmin erään asiakkaan kynsistä. Queenilla ei kuitenkaan ollut tarpeeksi aikaa tytölle, koska hän yritti rakentaa elämäänsä uudelleen. Dearden ryhtyi opettelemaan salaa jousiammuntaa ja kamppailemista yhdessä Queenin seuraajan Connor Hawken kanssa. Dearden pyysi samalla jatkuvasti Queenilta päästä Vihreän Nuolen apuriksi, mutta Queen ei halunnut asettaa toista apuria vaaraan. Dearden huomasi myöhemmin olevansa HIV-positiivinen, ja hän alkoi pyrkiä yhä tarmokkaammin Vihreän Nuolen apuriksi, kunnes tämä suostui ottamaan tytön uudeksi Speedyksi. Myös Dearden oli hetken aikaa Teinititaanien jäsen.
Muissa medioissa > Animaatio > The Superman/Aquaman Hour of Adventure

Harperin versio Speedystä esiintyi ensimmäisen kerran televisiossa The Superman/Aquaman Hour of Adventure -ohjelman Teinititaanien jaksoissa, jossa hahmon äänenä toimi Pat Harrington, Jr.
Muissa medioissa > Animaatio > Teen Titans

Harperin versio esiintyi Teen Titans -sarjassa vierailevana hahmona vuosina 2004–2005, jolloin hahmon äänenä oli Mike Erwin. Hän ei ollut aluksi Teinititaani ensi esiintymisessään jaksossa ”Winner Take All”, jossa hän taisteli eräässä turnauksessa Robinia vastaan. Myöhemmin Harper liittyi Teinititaanien sisarryhmään Titans East, jossa olivat myös Vesipoika, Bumblebee ja Más y Menos.
Muissa medioissa > Animaatio > Justice League Unlimited

Harper esiintyy Justice League Unlimitedin jaksossa ”Patriot Act”, jossa hahmon äänenä on Teen Titans -sarjan tavoin Mike Erwin. Speedy lähetettiin Metropolisiin lisäapuna Crimson Avengerin kanssa, kun kaikki varsinaiset Oikeuden Puolustajat olivat kiireellisiä omien tehtävien vuoksi. Jaksossa Vihreä Nuoli mainitsi Speedyn olevan hänen entinen apuri. Kaksikko yritti kukistaa superseerumin ottaneen kenraali Eilingin, joka yritti tappaa Teräsmiehen, mutta joutui tappelemaan sitä vastoin kourallisen ilman supervoimia omaavia sankareita vastaan. Speedy ja Vihreä Nuoli eivät kuitenkaan onnistuneet kukistamaan Eilingia ja nuolten loppuessa kesken se heitti kaksikon autojen päälle, jonka myötä he menettivät tajuntansa. Lopulta Eiling huomasi tehneensä virheen asukkaiden huomautuksesta ja lähti matkoihinsa.
Muissa medioissa > Animaatio > Batman – pelottomat

Harper esiintyi muutaman kerran Batman – pelottomat -sarjassa, jossa hahmon äänenä toimi Jason Marsden. Hän esiintyi ensi kerran jaksossa ”Dawn of the Deadman!” jossa se oli Vihreän Nuolen apurina. Jakson aikana sen keho joutui Deadmanin ja Batmanin henkien hallintaan, jotka yrittivät pelastaa Batmanin ja johdattaa Vihreä Nuoli etsimään Batmanin haudan, jonne hänet haudattiin elävänä. Toisessa jaksossaan ”Sidekicks Assemble!” Speedy työskenteli yhdessä Vesipojan ja Robinin kanssa estääkseen Ra’s al Ghulin aikeet. Speedy poikkeaa sarjakuvaversiostaan ettei se ole yhtä vastahakoinen, kuten jaksossa esiintyneet Robin ja Vesipoika vaan enemmän kiltin oloinen sankari.
Muissa medioissa > Animaatio > Young Justice

Roy Harper on Vihreän Nuolen suojatti, joka ryhtyy soolosankariksi nimeltä Red Arrow siitä syystä, että Oikeuden Puolustajat eivät kerro apureilleen totuutta puolustajien tukikohdasta. Kun Vesipoika, Robin ja Poika Salama perustavat apureiden tiimin Roy kieltäytyy liittymästä tiimiin. Sarjan lopussa, kun Roy pettää puolustajat, Vandal Savagelle ja Valolle selviää, että Roy ei olekaan alkuperäinen Roy Harper, vaan Kadmos-projektin valmistama klooni. Klooni Roy alkaa etsiä aitoa Royta ja lopulta löytää tämän vaimonsa Jade Nguyenin kanssa Tiibetistä, jonka jälkeen aito Roy viedään Star Cityn sairaalaan, jossa hän toipuu. Aidolta Roylta puuttuu käsi, koska siitä Kadmus-projekti otti hänen dna:nsa. Aito Roy lähtee Lex Luthorin perään, joka oli Kadmuksen johtaja ja jonka takia tämä oli vastuussa Royn käden puuttumisesta. Luthor kuitenkin antaa Roylle robottikäden, jonka jälkeen Roy alkaa toimia sankarina nimeltä Arsenal.
Muissa medioissa > Televisio > Smallville

Mia Deardenin versio Speedysta esiintyi ensimmäisen kerran televisiossa 30. lokakuuta 2009 Smallvillen 9. tuotantokauden jaksossa ”Crossfire”, jossa hahmoa esittää Elise Gatien. Se esiintyi hyvin pitkälti sarjakuvan tavoin. Dearden on sarjassa prostutioitu, joka on opetellut katutappelemista. Hän yritti kerätä tarpeeksi rahaa päästäkseen eroon sutenööristään Rickistä. Oliver Queen näkee tytön kiltin puolen ja opettaa hänelle hallitsemaan vihansa. Sutenööri Rick kuitenkin pakottaa Deardenia houkuttelemaan Queenin syrjäiseen paikkaan, jotta voisi kidnapata hänet. Dearden kuitenkin kääntyy Rickiä vastaan, joka joutuu myöhemmin pidätetyksi. Dearden puolestaan jatkoi Queenin kumppanina ja sai tietää myös hänen olevan Vihreä Nuoli.
Muissa medioissa > Videopelit

Roy Harperin Speedy esiintyy vuoden 2005 Teen Titans -pelissä.
Hahmoa näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Elokuvat | Videopelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1967 | Pat Harrington, Jr | The Superman/Aquaman Hour of Adventure |  |  |
| 2004–2006 | Mike Erwin | Teen Titans Justice League Unlimited |  | Teen Titans |
| 2009–2010 | Jason Marsden | Batman – pelottomat |  |  |
| 2009 | Elise Gatien | Smallville |  |  |
| 2010 | Crispin Freeman | Young Justice |  |  |
| 2012- | Colton Haynes | Arrow |  |  |

Roy Harper Teen Titansissa.
Roy Harper Justice League Unlimited -sarjassa.
Venejärvi (Heinola)

| Venejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°11′47″N, 26°05′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  Sataoja Rautjärveen 
Järvinumero:  14.131.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,3 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  1,403 km  
Pinta-ala:  4,351 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVenejärvi 
Venejärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa keskutaajaman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,3 metriä mpy.
Vapahtajan temppeliintuomisen katedraali (Firá)

| Vapahtajan temppeliintuomisen katedraali Μητροπολιτικός Ναός Υπαπαντής Σωτήρος |
| --- | --- |
 Firán Vapahtajan temppeliintuomisen katedraali.
Sijainti:  Firá, Thíra, Etelä-Egean saaret, Kreikka
Koordinaatit:  36°25′1″N, 25°25′54″E
Kirkkokunta:  Kreikan ortodoksinen kirkko
Hiippakunta:  Thíran, Amorgóksen ja saarten hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1827
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vapahtajan temppeliintuomisen katedraali (kreik. Μητροπολιτικός Ναός Υπαπαντής Σωτήρος, Mitropolitikós Naós Ypapantís Sotíros) on ortodoksinen kirkko Firán kaupungissa Thíran saarella Santorínin saariryhmässä Kreikassa. Se on Thíran, Amorgóksen ja saarten hiippakunnan katedraali eli piispanistuin. Katedraali on omistettu Jeesuksen temppeliintuomiselle.
Katedraalia sisältä.
Katedraali on rakennettu alun perin vuonna 1827. Se vaurioitui pahoin vuoden 1956 maanjäristyksessä ja rakennettiin uudelleen tämän jälkeen. Kirkko sijaitsee Firán keskustassa lähellä Esihistoriallisen Theran museota. Sisältä kirkko on koristeltu paikallisen Christóforos Asimíksen tekemillä seinämaalauksilla.
Firássa on myös katolinen Johannes Kastajan katedraali.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vapahtajan temppeliintuomisen katedraali Wikimedia Commonsissa
Viktar Tsjareštšanka

Viktar Ivanavitš Tsjareštšanka (valkoven. Віктар Іванавіч Цярэшчанка, s. 30. tammikuuta 1950) on valkovenäläinen ekonomi ja poliitikko. Hän oli vuoden 2010 presidentinvaaleissa ehdokkaana. Hän sai 76 764 ääntä eli 1,19 prosenttia annetuista äänistä.
Tsjareštšanka oli kansanedustaja vuosina 1996–2000 ja johti Valko-Venäjän kansanpuoluetta kunnes tämä lakkautettiin korkeimman oikeuden päätöksellä. Vuosina 2010–2011 hän johti pienten ja keskisuurten yritysten liittoa.
Vapahtajan temppeliin­tuomisen katedraali (Náxos)

| Vapahtajan temppeliin­tuomisen katedraali Μητροπολιτικός Ναός Υπαπαντής του Κυρίου |
| --- | --- |
 Vapahtajan temppeliin­tuomisen katedraali.
Sijainti:  Náxoksen linna, Náxoksen kaupunki, Náxos ja Pienet Kykladit, Etelä-Egean saaret, Kreikka
Koordinaatit:  37°06′22″N, 25°22′37″E
Kirkkokunta:  katolinen kirkko
Hiippakunta:  Náxoksen, Ándroksen, Tínoksen ja Mýkonoksen arkkihiippakunta
Rakentamisvuosi:  1200-luku
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vapahtajan temppeliin­tuomisen katedraali (kreik. Μητροπολιτικός Ναός Υπαπαντής του Κυρίου, Mitropolitikós Naós Ypapantís tou Kyríou) on katolinen kirkko Náxoksen kaupungissa Náxoksen saarella Kreikassa. Se on katolisen Náxoksen, Ándroksen, Tínoksen ja Mýkonoksen arkkihiippakunnan Náxoksen sivukatedraali.
Kirkko sisältä.
Vapahtajan temppeliin­tuomisen katedraali on rakennettu venetsialaisvallan aikana 1200-luvulla, ja se on saanut nykyisen muotonsa 1500–1600-lukujen muutostöissä. Se sijaitsee venetsialaisaikaisen Náxoksen linnan eli Kástron keskellä. Kirkko on ulkoa valkoinen, ja siinä on kupoli ja torni. Sisältä kirkon alkuperäinen ydinosa on kolmilaivainen, ja sen sivuilla on kaksi vuonna 1536 rakennettua lisälaivaa. Kirkon ikonit yhdistelevät läntistä ja itäistä tyyliä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vapahtajan temppeliin­tuomisen katedraali Wikimedia Commonsissa
Uusiutuva energia Suomessa

Suomen merkittävin yksittäinen vesivoimahanke lienee ollut Imatrankosken voimalaitos, jonka rakentaminen antoi perusteen valtakunnallisen sähköverkon perustamiselle.
Uusiutuvan energian avulla Suomessa tuotettiin vuonna 2021 53 % kaikesta sähköntuotannosta. Tästä 42 % oli vesivoimaa, 22 % tuulivoimaa ja loput pääosin puuperäisillä polttoaineilla tuotettua sähköä.  Energian kokonaiskulutuksesta uusiutuvilla energianlähteillä tuotettiin 42 %. Uusiutuvan energian osuus kokonaiskulutuksesta on kasvanut 2010-luvulla selvästi aiempaa nopeammin. Vielä vuonna 1990 uusiutuvan energian osuus kokonaiskulutuksesta oli 18 %.
Kestävän energiatalouden kehittämiseksi ja hiilidioksidipäästöjen rajoittamiseksi Suomi on hyväksynyt Euroopan unionin tavoitteen uusiutuvan energian osuuden ja energiatehokkuuden lisäämiseksi. Suomen hiilidioksidipäästöt kasvoivat vuosina 1990-2004 14,5 %, kun EU:n keskiarvo oli - 0,6 %. Suomen hiilidioksidipäästöt henkeä kohden ovat Euroopan korkeimpia.
Tavoite

Uusiutuvan energian tavoite EU:ssa vuodelle 2030 on tällä hetkellä 32 %, mutta sitä ollaan korottamassa 42,5 prosenttiin . Suomen kansallisen energia- ja ilmastostrategian mukainen tavoite on saavuttaa yli 50 % osuus loppukulutuksesta 2020-luvulla . Suomi on ylittänyt aiemman tavoitteensa, 38 % energian loppukulutuksesta, vuodesta 2014 lähtien, ja uusiutuvan energian osuus loppukulutuksesta on ollut toiseksi suurinta EU-maiden joukossa .
Liikenteen osalta EU-maiden tulee valita tavoitteeksi joko liikenteeseen jaeltujen polttoaineiden ja sähkön kasvihuonekaasuintensiteetin vähentyminen vähintään 14,5 % vuoteen 2030 mennessä tai nostaa uusiutuvan energian osuus liikenteessä 29 prosenttiin samassa ajassa. Lisäksi kehittyneille biopolttoaineille ja uusiutuvaan vetyyn perustuville sähköpolttoaineille on yhteinen 5,5 prosentin tavoite. Liikenteen osalta Suomi on säätänyt ns. jakeluvelvoitelain, jonka mukaisesti biopolttoaineiden energiasisällön osuus jakelijan kulutukseen toimittamien moottoribensiinin, dieselöljyn ja biopolttoaineiden energiasisällön kokonaismäärästä nousee tasaisesti 30 prosenttiin vuonna 2029. Suomen velvoite kehittyneille biopolttoaineille nousee asteittain ja on 10 prosenttia vuonna 2030.
Energia Suomessa

Vuosina 1990-2007 Suomen energiankulutus kasvoi 30 % ja sähkönkulutus samana aikana 45 %. Vuonna 2007 Suomen sähkönkulutus jakautui sektoreittain seuraavasti: 53 %  teollisuus ja rakentaminen, koti- ja maatalous 24 % ja palvelut ja julkinen kulutus 19 %. Vuonna 2005 Suomen energian kokonaiskulutus jakautui sektoreittain seuraavasti: teollisuus 49 %, liikenne 14 %  ja rakennusten lämmitys 21 %.
Energia Suomessa > Sähköntuotanto

| Uusiutuva energia sähköntuotannossa Suomessa (TWh)> Vuosi | Uusiutuva energia sähköntuotannossa Suomessa (TWh)> Kokonais- tuotanto | Uusiutuva energia sähköntuotannossa Suomessa (TWh)> Vesi | Uusiutuva energia sähköntuotannossa Suomessa (TWh)> Tuuli | Uusiutuva energia sähköntuotannossa Suomessa (TWh)> Puu | Uusiutuva energia sähköntuotannossa Suomessa (TWh)> UE+ | Uusiutuva energia sähköntuotannossa Suomessa (TWh)> UEyht. | Uusiutuva energia sähköntuotannossa Suomessa (TWh)> UE % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 67,3 | 14,5 | 0,1 | 8,0 | 0,1 | 22,7 | 33,7 % |
| 2001 | 71,2 | 13,0 | 0,1 | 7,7 | 0,1 | 20,9 | 29,3 % |
| 2002 | 71,6 | 10,6 | 0,1 | 8,3 | 0,1 | 19,2 | 26,8 % |
| 2003 | 80,4 | 9,5 | 0,1 | 8,6 | 0,2 | 18,4 | 22,8 % |
| 2004 | 82,2 | 14,9 | 0,1 | 9,6 | 0,2 | 24,8 | 30,2 % |
| 2005 | 67,7 | 13,4 | 0,2 | 8,7 | 0,3 | 22,6 | 33,4 % |
| 2006 | 78,6 | 11,3 | 0,2 | 10,0 | 0,2 | 21,7 | 27,6 % |
| 2007 | 77,8 | 14,0 | 0,2 | 9,4 | 9,4 | 23,6 | 30,3 % |
| 2008 | 74,5 | 16,9 | 0,3 | 8,7 | 8,7 | 25,9 | 34,9 % |
| 2009 | 68,7 | 12,6 | 0,3 |  |  |  |  |
 UE = uusiutuva energia, UE+ = muut uusiutuvat energialähteet Huom. Sähkön tuontia ei lueta sähkön tuotannoksi.
Uusiutuvan energian osuus Suomen sähköntuotannosta oli noin 35 % vuonna 2008.
Energia Suomessa > Sähkönkulutus

Suomessa uusiutuvan energian osuus sähköstä ilman vettä ei ole merkittävästi kasvanut vuosina 1990-2009. 15 vuoden (1995-2009) keskiarvo UE % ilman vettä oli 10,9 % ja veden kanssa 28,4 %. Vuonna 2008 uusiutuvan energian osuus oli korkea perustuen poikkeukselliseen vesivuoteen. Vuoden 2008 vesivoima ylitti 15 vuoden keskiarvon 26 % (ka. 1995-2009: 13,4 TWh). Vesivoiman tavanomainen vaihteluväli on ollut 10-15 TWh. EU:n uusiutuvan energian velvoitteessa loppuenergiasta käytetään vesivoiman 15 vuoden keskiarvoa. Vaikka uusiutuvan energian osuus sähköstä %-ina ei ole kasvanut vuodesta 1990, uusiutumattomien energialähteiden ja tuonnin sähkö kasvoi 30 % eli 14 TWh välillä 1990-2009.
Vuonna 2005 Suomi käytti ennätyksellisen paljon vesivoimaa ja samalla fossiilisen sähkön tuotanto laski. Energiantuotannon kasvihuonekaasupäästöt laskivat 33 % verrattuna edellisvuoden tilanteeseen. Se ei johtunut päästövähennystoimista, vaan pääasiassa hyvästä vesivuodesta ja vähentyneestä energiankulutuksesta metsäteollisuuden työmarkkinakiistan vuoksi.
Uusiutuvaa sähköenergiaa tuotettiin Suomessa yhteensä v. 2006 2,7 TWh eli 24 % sähkön kulutuksesta. Taulukossa turvetta ei ole laskettu uusiutuvaksi energiaksi perustuen IPCC:n kantaan. Suomen sähkönkulutus kasvoi vuosien 1995 ja 2007 välillä 16 698 GWh  eli enemmän kuin maan koko vesivoiman sähkömäärä. Kasvu vuosina 1990-2007 45 % ja 1995-2005 23 %. Vesi-, tuuli- ja aurinkosähköä ei ole lisätty merkittävästi vuodesta 1990. Sähkön tuonti  v. 2006 (2005) oli 13% (21 %) sähkönkulutuksesta. Uusiutuvien energiamuotojen osuudet sähköstä olivat v. 2006 (2005): vesi 52 % (60 %), metsät. jäteliemi 27 % (22 %), muut puupolttoaineet 19 % (16 %), tuuli 0,7 % (0,7 %) ja muut uusiutuvat 1 % (1 %). Vesisähkön vuotuinen määrää vaihtelee vuosittain sademäärien mukaan. Saksan sähkönkulutuksen kasvu v. 1990-2005 oli 11 % ja v. 1995-2005 oli 12 %. Saksan sähkönkulutus v. 2006 oli 616 TWh, josta uusiutuvaa energiaa 73 TWh ja tuulivoimaa 30 TWh.
Energia Suomessa > Energiankulutus

Tilastokeskuksen tilastoinnin mukaan vuonna 2008 vesivoimaa käytettiin 4,2 TWh vuosien 1990-2007 keskiarvoa enemmän ja 7,3 TWh enemmän kuin vuonna 2003.
Vuonna 2007 uusiutuvan energian osuus energiankulutuksesta oli 24,7 % ja kulutus 411 342 GWh. Uusiutuvan energian osuus oli jo vuonna 1990 puu- ja vesivoiman ansiosta 18,2 % kokonaisenergian kulutuksesta. Uusiutuvan energian osuus v. 1990-2000  kasvoi 6,5 % (32 763 GWh), jonka jälkeen se on ollut noin 24,5 % energiankulutuksesta vuosina 2000-2007. Vuosina 1990-2006 UE kasvoi 43 570 GWh ja samana aikana uusiutumattoman energian kulutus kasvoi 53 710 GWh. Uusiutumattoman energian kulutuksen suuri kasvu osoittaa energiansäästön ja kulutuksen kasvun rajoittamisen olennaisuuden.