stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nuori Morse

| Nuori Morse> Endeavour |
| --- | --- |


Tyyli:  rikosdraama
Kestoaika:  90 minuuttia
Luoja(t):  Russell Lewis (perustuu Colin Dexterin romaaneihin)
Pääosissa:  Shaun Evans Roger Allam Anton Lesser
Alkuperämaa:   Iso-Britannia
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ITV  Yle TV1
Esitetty:  2. tammikuuta 2012 – jatkuu edelleen
Tuotantokausia:  8
Jaksoja:  33
Tuotanto
Tuottaja(t):  Dan McCulloch
Vastaava(t) tuottaja(t):  Michele Buck Damien Timmer Rebecca Eaton
Tuotantoyhtiö(t):  ITV Studios Mammoth Screen Masterpiece
Edeltäjä:  Komisario Morse
Aiheesta muualla
IMDb
Nuori Morse (engl. Endeavour) on brittiläinen televisiosarja, joka kertoo kirjailija Colin Dexterin luoman hahmon Endeavour Morsen nuoruusvuosista poliisivoimissa 1960-luvun Britanniassa. Sarjan ensimmäinen osa, televisioelokuva, valmistui vuonna 2012. Britanniassa sarjaa esittää ITV ja Suomessa Yle TV1.
Iäkkäämmästä Morsesta kertonutta televisiosarjaa, Komisario Morsea, tehtiin vuosina 1987–2000.
Asetelma

Sarjan tapahtumat alkavat vuodesta 1965. Endeavour Morse on lopettanut kolme vuotta kestäneet opintonsa Lonsdale Collegessa Oxfordissa vailla tutkintoa. Yliopiston jälkeen hän palvelee vähän aikaa armeijassa ennen ryhtymistään poliisiksi.
Sarjan tapahtumapaikkana on Oxford ja rikoskonstaapeli Morsea esittää Shaun Evans. Muissa päärooleissa nähdään Roger Allam rikoskomisario Fred Thursdayna ja Anton Lesser ylikomisario Bright'na.
Tuotanto

Sarjan käsikirjoittaja on Russell Lewis. Musiikin sarjaan on säveltänyt Barrington Pheloung. Sarjaa on tehty kahdeksan tuotantokautta, ja ITV on tilannut sarjaan yhdeksännen tuotantokauden.
Sarjassa esiintynyttä toimittaja Dorothea Frazia esittänyt Abigail Thaw on alkuperäistä ylikomisario Morsea esittäneen John Thaw'n tytär.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Shaun Evans  | … |  rikoskonstaapeli Endeavour Morse   |
|  Roger Allam  | … |  rikoskomisario Fred Thursday   |
|  Anton Lesser  | … |  ylikomisario Reginald Bright   |
|  Sean Rigby  | … |  rikosylikonstaapeli Jim Strange   |
|  James Bradshaw  | … |  tohtori Max DeBryn, oikeuslääkäri   |
|  Abigail Thaw  | … |  Dorothea Frazil, Oxford Mailin päätoimittaja   |
|  Caroline O'Neill  | … |  Win Thursday, ylikomisario Thursdayn vaimo   |
|  Sara Vickers  | … |  Joan Thursday, ylikomisario Thursdayn tytär   |
|  Jack Bannon  | … |  Sam Thursday, ylikomisario Thursdayn poika   |
|  Shvorne Marks  | … |  Monica Hicks   |
|  Simon Kunz  | … |  rikoskomisario Bart Church   |
|  Dakota Blue Richards  | … |  konstaapeli Shirley Trewlove   |
|  Lewis Peek  | … |  rikoskonstaapeli George Fancy   |
|  Simon Harrison  | … |  rikosylikomisario Ronnie Box   |
|  Richard Riddell  | … |  rikosylikonstaapeli Alan Jago   |
Aiheesta muualla

Nuori Morse Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Keskevaari, Outi: Suosikkihahmo herää henkiin uutuussarjassa – Nuori Morse valottaa varhaisia vaiheita Me Naiset. 11.5.2013.
Jack Unterweger

Johann "Jack" Unterweger (16. elokuuta 1950 – 29. kesäkuuta 1994) oli itävaltalainen sarjamurhaaja ja kirjailija.
Unterweger syntyi Judenburgissa, Steiermarkin osavaltiossa. Hänen äitinsä oli wieniläinen prostituoitu ja isä yhdysvaltalainen sotilas. Unterwegerin kasvatti köyhyydessä hänen alkoholisoitunut isoisänsä.
Unterweger oli nuoruudessaan useasti vankilassa. Vuonna 1974 hän kuristi 18-vuotiaan saksalaisen Margaret Schäferin kuoliaaksi ja sai elinkautisen. Hän alkoi vankeusaikanaan kirjoittaa novelleja, runoja ja  näytelmiä. Lisäksi häneltä ilmestyi omaelämäkerrallinen Fegefeuer – eine Reise ins Zuchthaus, joka oli menestys niin kriitikoiden kuin yleisönkin keskuudessa. Unterweger vapautettiin vankilasta kuudentoista vankeusvuoden jälkeen.
Unterweger ryhtyi vapautumisensa jälkeen uudelleen murhaajaksi. Hän lähti Los Angelesiin kirjoittaessaan paikallisesta rikollisuudesta itävaltalaiseen lehteen. Hän surmasi prostituoituja sekä Pohjois-Amerikassa että Euroopassa. Poliisia pakoillessaan hän pyrki vakuuttamaan Itävallan tiedotusvälineitä viattomuudestaan. FBI pidätti hänet lopulta Miamissa 27. helmikuuta 1992.
Unterweger palautettiin Itävaltaan, jossa häntä odottivat syytteet yhdestätoista murhasta. Näistä hänet saatettiin varmuudella todistaa syylliseksi yhdeksään. Unterweger tuomittiin 29. kesäkuuta 1994 jälleen elinkautiseen. Hän hirttäytyi sellissään samana päivänä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB
Vastavoimat

| Vastavoimat Laura Närhi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 6. marraskuuta 2020
 Formaatti: CD digitaalinen
 Tuottaja(t): Atso Soivio Matti Mikkola Leri Leskinen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 39.18
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen albumilista: 13.
Laura Närhen muut julkaisut
| Tuhlari 2012 | Vastavoimat 2020 |   |
Singlet albumilta Vastavoimat
 ”Mä elän” Julkaistu: 8. toukokuuta 2020  ”Helsinki” Julkaistu: 2. lokakuuta 2020
Vastavoimat on suomalaislaulaja Laura Närhen 6. marraskuuta 2020 julkaistu kolmas studioalbumi.
Albumin teko aloitettiin Närhen vuonna 2012 julkaistun edellisen albumin jälkeen vuonna 2013. Tuottajana tuolloin jatkoi Närhen aiemmatkin sooloalbumit tuottanut Matti Mikkola. Albumin tekoon tuli kuitenkin keskeytyksiä Närhen yksityiselämän muutosten vuoksi. Tuottajana jatkoi lopulta Atso Soivio, joka on tuottanut suurimman osan albumin kappaleista. ”Helsinki”-kappaleen tuotantoa on ollut tekemässä myös Leri Leskinen. Albumin vanhimmat kappaleet (”Elämän käyttöohje”, ”Luottokelvoton” ja ”Pidä hyvänä”) on tehty vuonna 2014.
Närhi on kertonut, että albumin kappaleet muodostavat tarinan kaaren. Aiheet alkavat halusta sitoutua ja onnistua, albumin keskivaiheilla tulee alamäki ja itsensä tutkiskelu. Lopussa koetaan vielä toivoa päättyen viimeiseen ”Mä elän” -kappaleeseen.
Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin toukokuussa 2020 Atso Soivion ja Markus Koskisen säveltämä ja Koskisen yhdessä Närhen kanssa sanoittama ”Mä elän” -kappale. Lokakuussa 2020 julkaistiin Närhen, Mikko Tammisen sekä Juho "Juho Raja" Sillanpään säveltämä ja sanoittama ”Helsinki”-single. Albumin CD-versiolla on bonusraitana myös ”Supersankari”-kappale, joka on julkaistu erillisenä singlenä helmikuussa 2016.
Albumilistalla Vastavoimat nousi sijalle 13 ja se oli listalla kaksi viikkoa.
Kappaleet

| Digitaalinen versio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Elämän käyttöohje | Kalle Chydenius, Mikke Vepsäläinen, Iisa Pajula | 3.58 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Sinä päivänä kun kaikki alkoi | Kaisa Korhonen, Topi Latukka, Leo Jupiter | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Ihan sama | Juho Raja, Atso Soivio, Laura Närhi | 3.09 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Sinä kaunein lintunen | Soivio, Aku Rannila, Närhi, Saara Törmä | 2.59 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Sata syytä jatkaa | Kyösti Salokorpi, Jonas Olsson, Närhi | 3.29 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Vastavoimat | Arto Tuunela, Pajula | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Ylitsepääsemätön | Raja, Soivio, Närhi | 4.06 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Pidä hyvänä | Matti Mikkola, Närhi | 3.25 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Luottokelvoton | Mikkola, Närhi | 3.00 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Helsinki | Raja, Mikko Tamminen, Närhi | 4.02 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Mä elän | Markus Koskinen, Soivio, Närhi | 3.44 |  |  |  |  |  |  |
| CD-versio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Elämän käyttöohje |  | 3.58 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Sinä päivänä kun kaikki alkoi |  | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Ihan sama |  | 3.09 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Sinä kaunein lintunen |  | 2.59 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Sata syytä jatkaa |  | 3.29 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Vastavoimat |  | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Ylitsepääsemätön |  | 4.06 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Pidä hyvänä |  | 3.25 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Luottokelvoton |  | 3.00 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Helsinki |  | 4.02 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Supersankari | Jarkko Meretniemi, Lilli Loiri | 3.53 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Mä elän |  | 3.44 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Soundi:
Diablo Canyonin voimalaitos

Voimalaitos ilmasta kuvattuna. Kaksi beigeä pyöreää rakennusta ovat reaktorirakennukset, ruskea rakennus niiden vieressä on turbiinihalli.
Diablo Canyonin voimalaitos on ydinvoimala Avila Beachin läheisyydessä, San Luis Obispon piirikunnassa Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. San Onofren ydinvoimalaitoksen sulkemisen jälkeen vuonna 2013 se on ainoa toiminnassa oleva ydinvoimala Kalifornian osavaltiossa. Laitoksessa on kaksi Westinghousen suunnittelemaa painevesireaktoria (PWR), joita ylläpitää Pacific Gas & Electric (PG&E).
Laitos sijaitsee noin 12 kilometriä Avila Beachista länteen eteläisessä Kaliforniassa. Yhdessä kaksi 1100 MWe reaktoria tuottavat noin 18 000 GWh päästötöntä sähköä vuodessa, 8,6 % Kalifornian kokonaistuotannosta ja 23 % hiilidioksidipäästöttömästä tuotannosta, tuottaen sähkön kolmen miljoonan ihmisen tarpeisiin. Laitos rakennettiin noin kilometrin etäisyydelle Shorelinen siirroksesta, josta ei tiedetty rakentamisen aikaan. Laitos sijaitsee myös alle viiden kilometrin päässä Hosgrin-siirroksesta.
Laitos sijaitsee Yhdysvaltain ydinturvallisuusviraston (NRC) alueella IV. Marraskuussa 2009 PG&E haki ydinturvallisuusviraston luvan uusimista molemmille reaktoreille 20 vuodeksi. Kesäkuussa 2016 PG&E ilmoitti aikovansa sulkea molemmat Diablo Canyonin -reaktorit 2024 ja 2025. Laitoksen käytöstä poiston arvioidaan kestävän vuosikymmeniä ja maksavan noin neljä miljardia dollaria.
Toiminta > Yksikkö yksi

Yksikkö on Westinghousen toimittama 1 138 MWe painevesireaktori. Se kytkettiin verkkoon 7. toukokuuta 1985, ja sillä oli lupa toimia 2. marraskuuta 2024 asti. Vuonna 2006 yksikkö tuotti 9 944 983 MWh sähköä.
Toiminta > Yksikkö kaksi

Toinen yksikkö on Westinghousen toimittama 1 118 MWe painevesireaktori. Se kytkettiin verkkoon 3. maaliskuuta, 1986, ja sillä on lupa toimia 20. elokuuta 2025 asti. Vuonna 2006 yksikkö kaksi tuotti 8 520 000 MWh sähköä.
Toiminta > Jäähdytys

Laitoksen jäähdytysjärjestelmä (OTC) ottaa vettä Tyynestämerestä turbiineja pyörittävän höyryn kondensoimiseksi. Toisin kuin muissa laitoksissa käytettävät haihdutusjäähdytysjärjestelmät, Diablo Canyonin OTC on suunniteltu siten, että kaikki vesi voidaan kierrättää ja varmistaa mahdollisimman vähäinen vaikutus meren ekosysteemeihin. Reaktoreita voidaan hidastaa voimakkaiden myrskyjen aikana, näin pystytään välttämään ylimääräisen levän pääsy jäähdytysveden sisäänottoon. Laitoksen teho on rajoitettu käytön aikana siten, että mereen palautettu vesi on enintään 11°C lämpimämpi kuin ympäristön lämpötila.lähde?
Työvoima

Kaiken kaikkiaan Pacific Gas & Electriciltä on noin 1 200 työntekijää ja  alihankkijoilta 200 työntekijää Diablo Canyonin laitoksella. Useat ammattiyhdistykset edustavat Diablon työvoimaa, muun muassa kansainvälistä sähkötyöntekijöiden veljeyttä (IBEW) ja kansainvälistä konepajaliittoa. Crane Nuclearille, joka on yksi monista alihankkijoista, työskenteleviä valvontateknikkoja ja sähköasentajia edustaa IBEW Local 1245. IBEW local 1245 edustaa myös PG&E:n mittarinlukijoita, toimihenkilöitä jne.
PG&E:n mukaan kunnossapidon ja monimutkaisen polttoainesauvojen vaihtotyön aiheuttamat rutiininomaiset katkokset luovat yli 1 000 tilapäistä työpaikkaa.
Turvallisuus > Maanjäristyssuojaus

Diablo Canyon oli alun perin suunniteltu kestämään 6,75 magnitudin suuruinen maanjäristys neljästä siirroksesta, mukaan lukien läheiset San Andreasin- ja Hosgrin-siirrokset, mutta päivitettiin myöhemmin kestämään 7,5 magnitudin järistys. Laitoksessa on seismisiä seurantajärjestelmiä ja turvajärjestelmiä, jotka on suunniteltu pysäyttämään laitos välittömästi, jos ne havaitsevat merkittävää maan liikehdintää.
Mielipidevanki

Nelson Mandela oli 1900-luvun merkittävimpiä poliittisia vankeja
Mielipidevanki on vanki, joka on vangittu mielipiteensä (poliittisen, uskonnollisen tai muun vakaumuksensa tai näkökulmansa) vuoksi.
Termin mielipidevanki (englanniksi prisoner of conscience) otti käyttöön 1960-luvun alkupuolella Amnesty Internationalin perustaja Peter Benenson. Amnesty International lukee mielipidevangeiksi myös mm. etnisen alkuperänsä, sukupuolensa, ihonvärinsä, kielensä tai seksuaalisen suuntautumisensa takia vangitut, mutta ei henkilöitä, jotka ovat käyttäneet väkivaltaa tai puoltaneet sen käyttöä.
Suomi oli Amnesty Internationalin vuosiraporttien mukaan vuosina 2001 ja 2002 Kreikan ohella ainoa Euroopan unionin jäsenmaa, jossa oli järjestön tunnustamia mielipidevankeja. He kaikki olivat aseistakieltäytyjiä. Syynä juuri Suomen aseistakieltäytyjien nimittämiselle mielipidevangeiksi oli siviilipalveluksen pidempi kesto verrattuna lyhimpään mahdolliseen asepalveluksen kestoon. Suomen lisäksi mielipidevankeja oli vuonna 2001 seuraavissa Euroopan ja entisen Neuvostoliiton maissa: Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Kirgisia, Kreikka, Turkki, Turkmenistan, Uzbekistan, Valko-Venäjä ja Venäjä. Amnesty Internationalin tietojen mukaan mielipidevankeja oli vuonna 2001 yhteensä 56 maassa ja vuonna 2002 enää 35 maassa. Vuonna 2010 Suomessa oli Amnestyn tietojen mukaan ainakin 48 mielipidevankia.
Puupelletti

Kourallinen vaaleaa puupellettiä.
Fysikaalisia perusteita
Aurinko · Auringon säteily

Fotosynteesi · Kasvi · Biomassa
 Humifikaatio · Fossiloituminen
Palaminen
Fossiiliset polttoaineet
Kivihiili · Maakaasu ·
 Maaöljy:
(Bensiini · Diesel · Polttoöljy) 
· Turve
Biopolttoaineet
Bioetanoli · Biodiesel · Biokaasu · Puupelletti · Puupolttoaine · Puukaasu
Muita käsitteitä
Energiakasvi · Epätavanomainen öljy · Ydinpolttoaine
Puupelletti on puusta valmistettua polttoainetta, jota voidaan käyttää alue- ja kaukolämpölaitoksissa, talo- ja kiinteistöyhtiöissä sekä pien- ja vapaa-ajan talojen lämmityksessä. Pellettiä voidaan käyttää myös lämmön ja sähkön tuotantolaitoksissa. Tonni pellettejä vastaa lämpöarvoltaan noin 1,5 tonnia puuta, tai noin 500 litraa öljyä. Pelletillä voidaan korvata fossiilisten polttoaineiden, kuten öljyn tai kivihiilen käyttöä.
Vaalean puupelletin lisäksi on olemassa myös mustaa pellettiä, jossa puumassa lämpökäsitellään ennen pelletöintiä. Mustan pelletin valmistuksessa on kaksi tuotantotapaa: höyryräjäytys (steam explosion) ja paahtaminen eli torrefiointi.
Pellettijärjestelmän toiminta

Pellettilämmityksessä pellettejä syötetään ruuvikuljettimen avulla lämmityskattilan polttimeen. Syöttöä ohjataan termostaatilla, eli syöttö ja poltin käynnistyvät veden lämpötilan laskiessa. Kattilat ovat niinkutsuttuja jälkipolttokattiloita. Pelletin itsensä palaessa syntyvät palokaasut poltetaan vielä uudestaan toisiopaloksi kutsutussa prosessissa. Toisiopalossa lämpötila on tavallista puun polttoa korkeampi, mikä vähentää päästöjä ja parantaa hyötysuhdetta. Pellettilämmityksessä lämmönjakojärjestelmä on yleensä vesikeskuslämmitys, jossa on myös lämpövaraaja. Markkinoilla on saatavissa myös yhdistettyjä kombikattiloita, joita poltinta vaihtamalla voidaan käyttää pellettien tai öljyn polttoon. Pellettilämmitysjärjestelmä vaatii kattilan lisäksi tilaa pellettien varastoinnille. 

 lähde?
Pellettejä on mahdollista polttaa myös tavanomaisissa takoissa, kamiinoissa tai leivinuuneissa. Markkinoille on tullut tulisijoihin sopivia, teräspellistä valmistettuja pellettiarinoita. Niiden käyttö tapahtuu siten, että pellettejä asetetaan valmistajan suosittama määrä arinalle ja ne sytytetään esimerkiksi sytytyspalan tai -nesteen avulla. Lämpöä saadaan yhtä paljon kuin samasta painosta kuivaa puuta.
Puupelletin valmistus

Pelletin valmistukseen käytetään pääasiallisesti puunjalostuksessa syntyviä sivutuotteita, kuten puupurua. Suomessa pellettiin käytettävän puun alkuperä tunnetaan. Vain käsittelemätön puu kelpaa pelletin valmistukseen. Sivutuotteeksi luokiteltavan puuaineksen tuottaminen pelleteiksi parantaa materiaalitehokkuutta ja pienentää puutuoteteollisuuden jätekustannuksia. Pellettiä voidaan valmistaa myös karkeammista puunjalostusteollisuuden sivutuotteista.lähde?
Pelletin valmistuksessa raaka-aine tulee kuivata. Kuivaamisessa hyödynnetään voidaan hyödyntää lämpövoimaloissa syntyvää hukkalämpöä, mikä vähentää tuotannon energiankulutusta.
Puupelletin valmistus > Pelletin valmistus Suomessa

Suomessa toimii 19 pellettiä valmistavaa yritystä, joilla on yhteensä 27 tehdasta eri puolilla maata. Kotimainen energia vähentää riippuvuutta ulkomaisesta energiasta sekä luo työpaikkoja. Vuonna 2010 pelletti työllisti muutaman sadan henkilötyövuoden verran. Pellettienergiayhdistys arvioi silloin työllistävyyden voivan nousta jopa 2 000 henkilötyövuoteen vuoteen 2020 mennessä. Pellettiä viedään Suomesta myös ulkomaille, pääasiassa Euroopan maihin. Vuonna 2009 päätyi vientiin 140 000 tonnia eli noin puolet Suomessa tuotetusta pelletistä.  Vientituloja saatiin 20 miljoonaa euroa.
Suomessa tehdään lisäksi kehitystyötä pelletin käytön lisäämiseksi. Hybridikattilat, joissa voidaan käyttää useita eri polttoaineita, on kehitetty Suomessa.selvennä Pellettikattiloita myyvät ja valmistavat useat kotimaiset yritykset, kuten saarijärveläinen Ariterm Oy, keuruulainen HT Enerco sekä <hangossa valmistettavat Termax pellettikattilat. 
 lähde?
Puupellettien käyttö

Puupelletti sopii polttoaineeksi sekä kotitalouksille että isoille voimaloille. Suomessa pellettiä käytetään mm. kaukolämmön tuotannossa. Paikallisissa lämpövoimaloissa pelletti voi korvata öljyn käyttöä.
Laajamittaisessa sähkön ja lämmön tuotannossa pellettiä käytetään eri puolilla Eurooppaa, mm. Ruotsissa, Tanskassa, Puolassa, Hollannissa, Belgiassa ja Englannissa. Sillä korvataan pääosin kivihiilen käyttöä. Käyttömäärät ovat kasvussa. EU:n ilmastotavoitteet ovat vaikuttaneet pelletin käytön yleistymiseen. 
Suomessa pelletti korvasi vuonna 2010 noin 75 miljoonaa litraa raskasta ja kevyttä polttoöljyä.
Puupellettien käyttö > Käyttö Suomessa

| Puupellettien käyttö Suomessa> Vuosi | Puupellettien käyttö Suomessa> GWh | Puupellettien käyttö Suomessa> tn |
| --- | --- | --- |
| 2001 | 71 | 15 000 |
| 2002 | 114 | 24 000 |
| 2003 | 183 | 39 000 |
| 2004 | 221 | 47 000 |
| 2005 | 257 | 55 000 |
| 2006 | 413 | 87 000 |
| 2007 | 556 | 117 000 |
| 2008 | 717 | 151 000 |
| 2009 | 741 | 156 000 |
Pellettienergiayhdistyksen mukaan vuonna 2010 noin 23 000 suomalaista pientaloa lämmitettiin pelletillä  . Pellettilämmitykseen siirrytään usein öljylämmitysremontin yhteydessä. Pellettijärjestelmä voi hyödyntää vanhaa vesikiertoputkistoa, joten perusparannuksen yhteydessä voidaan selvitä pelkän kattilan vaihdolla. Pellettilämmitykseen vaihtaminen on noin 500–15 000 euron investointi.  Isompia pellettiä käyttäviä kohteita, kuten kiinteistöjä tai taloyhtiöitä, oli vuonna 2010 noin tuhat.
Suomessa oli samaan aikaan noin 130 000 öljylämmitteistä pientaloa. Jos talojen lämmityksessä siirryttäisiin pelletin käyttöön, putoaisivat Suomen hiilidioksidipäästöt noin 730 000 tonnilla, kun öljyn vuosittaisen kulutuksen lasketaan olevan noin 2 200 litraa.lähde?
Puupellettien käyttö > Käyttö Euroopassa

Ruotsi on johtava pellettien käyttäjä. Ruotsissa 60 % pellettipolttoaineesta käytetään lämpövoimaloissa. Saksassa pellettilämmitintä käytetään puolestaan pääasiassa yksityistalouksissa: yhteensä 70 000 pientalossa oli vuonna 2007 puupellettilämmitysjärjestelmä. Lisäksi esimerkiksi saksalaisissa hotelleissa on kysyntää pellettilämmitykselle. Italiassa järjestelmien myynnin kasvu on ollut suhteellisesti laskien nopeinta.
| Puupelletin tuotanto ja kulutus (tn) 2009 > Maa | Puupelletin tuotanto ja kulutus (tn) 2009 > Kulutus 2009 | Puupelletin tuotanto ja kulutus (tn) 2009 > Tuotanto 2009 | Puupelletin tuotanto ja kulutus (tn) 2009 >  | Puupelletin tuotanto ja kulutus (tn) 2009 >  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ruotsi | 1 918 000 | 1 576 000 |  |  |
| Kanada | 100 000 | 1 500 000 |  |  |
| Italia | 1 000 000 | 700 000 |  |  |
| Saksa | 1 100 000 | 1 600 000 |  |  |
| Itävalta | 590 000 | 694 500 |  |  |
| Tanska | 1 090 000 | 180 000 |  |  |
| Suomi* | 151 000 | 300 000 |  |  |

| Puupelletit Ruotsissa (GWh)>  | Puupelletit Ruotsissa (GWh)> 1997 | Puupelletit Ruotsissa (GWh)> 1998 | Puupelletit Ruotsissa (GWh)> 1999 | Puupelletit Ruotsissa (GWh)> 2000 | Puupelletit Ruotsissa (GWh)> 2001 | Puupelletit Ruotsissa (GWh)> 2002 | Puupelletit Ruotsissa (GWh)> 2003 | Puupelletit Ruotsissa (GWh)> 2004 | Puupelletit Ruotsissa (GWh)> 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pientalot | 187 | 278 | 389 | 384 | 720 | 1 128 | 1 426 | 2 126 | 2 832 | 2 893 | 3 016 | 3 230 | 3 301 |
| Muut | 2 183 | 2 296 | 2 638 | 2 909 | 3 630 | 3 203 | 3 992 | 3 900 | 4 238 | 5 082 | 5 130 | 5 558 | 5 809 |
| Tuonti | 269 | 334 | 434 | 659 | 596 | 652 | 1 247 | 1 394 | 893 | 1 663 | 1 702 | 1 721 | 2 044 |
| Yhteensä | 2 370 | 2 574 | 3 027 | 3 293 | 4 350 | 4 331 | 5 418 | 6 026 | 7 070 | 9 638 | 9 848 | 10 509 | 11 154 |
Puupellettien ominaisuuksia

Puupellettien lämpöarvo on 3 000–3 300 kWh/m³, joka vastaa 300–330 litraa polttoöljyä ja on puuhun verrattuna noin puolitoistakertainen. Painon mukaan laskettuna lämpöarvo on 4,7–5,0 kWh/kg, jolloin 1 000 kg vastaa 450–500 litraa polttoöljyä. Polttoaineen varastotilan tarve on 1,5 m³ / 1 000 kg. Pellettien kosteusprosentti on 6–12 % ja tuhkapitoisuus 0,5 %.
Edut ja haitat

Pelletit ovat uusiutuvaa energiaa. Pellettien käytön hiilidioksidipäästöt muodostuvat kokonaan tuotannon ja kuljetuksen aikana. Vapautuvien pienhiukkasten vähenee yli 90 % pelleteillä puuhun verrattuna. Pellettiä voidaan tuottaa Suomessa, ja niitä valmistetaan yleensä puujätteestä, mikä vähentää jätekustannuksia. Polttoaineen syöttö on automaattista ja tuhkamäärä vähenee puun polttoon verrattuna.
Haittana on pelletin valmistukseen kuluva energia ja siitä johtuva puuta korkeampi hinta. Hinta on kuitenkin öljy- ja sähkölämmitystä halvempi. Lämmittimen ylläpitoon tarvitaan jonkin verran tarkkailua ja säännöllinen tuhkan poisto. Kaukolämpö-, öljy- ja sähkölämmitykseen verrattuna pellettilämmitysjärjestelmä vaatii enemmän tilaa.
Päästöt

CO2-päästöjä vertailtaessa pelletti on kokonaisuudessaan ilmastoystävällinen ratkaisu. Sen hiilidioksidipäästöt ovat Suomen ympäristökeskus Syken  sekä Swedish Environmental Research Institute IVL:n tutkimuksen  mukaan yli 13 kertaa sähkölämmitystä pienempiä.
Pellettikattiloiden valmistajien mukaan pelletistä saatava palamishyötysuhde on usein yli 90 prosenttia, uudenlaisilla kondensoivilla kattiloilla jopa yli 100 prosenttia eli savukaasusta otetaan talteen lämpöä enemmän kuin pelletin lämpöarvo on. Tällöin savun lämpötila laskee jopa 30–40 °C:seen.  Korkeaan hyötysuhteeseen vaikuttavat pelletin tekniset ominaisuudet, kuten matala kosteusprosentti ja tuotteen tasalaatuisuus. Tehokkaan palamisen ansiosta pienhiukkaspäästöjen ja syntyvän tuhkan määrä jää hyvin alhaiseksi. Sekä yksityiskäytössä että laitoksissa syntynyt tuhka voidaan käyttää lannoitteena.