stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juova-apila

| Juova-apila |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit
Suku::  Apilat Trifolium
Laji::  striatum
Kaksiosainen nimi
 Trifolium striatum  L. (1753) 
Katso myös
   Juova-apila Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juova-apila (Trifolium striatum) on apiloihin kuuluva yksivuotinen hernekasvi. Se on tavallisesti pystyvartinen ruoho, joka kasvaa 10–25 senttimetriä korkeaksi. Lehdessä on kolme sormilehdykkää, jotka ovat leveän vastapuikeita, kärkipuolelta hampaisia, päältä lyhytkarvaisia. Kukinto on tiheä, perätön munamaisen muotoinen terttu. Kukan teriöt ovat vaaleanpunaisia ja tummasuonisia.
Juova-apila esiintyy alkuperäisenä Euroopassa ja lähialueilla. Lajia kasvaa Länsi–Itä-Euroopassa, Makaronesiassa, Pohjois-Afrikassa, Turkissa, Kaukasiassa ja Iranissa. Muualla maailmassa sitä on tulokaslajina Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Chilessä. Lajia käytetään rehukasvina.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Juova-apila (Trifolium striatum) Suomessa.
Königsplatzin metroasema

| Königsplatz |
| --- | --- |

 Münchenin metro 
Perustiedot
Lyhenne:  KN
Osoite:  Maxvorstadt
Paikkakunta:  München
Avattu:  18. lokakuuta 1980
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Laitureita:  1
Laituriraiteita:  2
Liukuportaita:  kyllä
Hissejä:  kyllä
Königsplatz on Münchenin metron U2-linjan asema, se avattiin 18. lokakuuta 1980 ja sijaitsee maxvorstadtin kaupunginosassa.
Kaduna (joki)

| Kaduna |
| --- | --- |

Alkulähde:  Josin ylänkö
Laskupaikka:  Nigerjoki  8°44′57″N, 5°48′2″E
Maat:  Nigeria
Pituus:  550 km
Virtaama:  600 m³/s
Valuma-alue:  65 500 km²

Kaduna on Nigerin sivujoki Nigeriassa. Sen pituus on 550 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 65 500 neliökilometriä.
Krokotiileista nimensä saanut joki virtaa Josin ylängöltä luoteeseen ja kääntyy Kadunan kaupungin luona lounaaseen ja sitten etelään. Se laskee Nigeriin Pategin kaupungin luona. Joen vesimäärä vaihtelee suuresti vuodenaikojen mukaan. Keskimääräinen virtaus on 600 kuutiometriä sekunnissa.
Kadunajoen tulvatasangoilla viljellään riisiä ja sokeriruokoa. Joella harjoitetaan kalastusta ja se on liikennöintikelpoinen Zungeruun saakka heinäkuusta lokakuuhun.
Jérôme Pétion de Villeneuve

Jérôme Pétion de Villeneuve, François-Séraphin Delpechin postuumi litografiakuva.
Jérôme Pétion de Villeneuve (3. tammikuuta 1756 Chartres – kesäkuu 1794 Saint-Magne-de-Castillon) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Pariisin määrinä eli pormestarina Ranskan suuren vallankumouksen aikana vuosina 1791–1792. Hän oli aluksi jakobiini, mutta liittyi myöhemmin girondisteihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jérôme Pétion de Villeneuve Wikimedia Commonsissa
Jérôme Pétion de Villeneuve (ranskaksi) Ranskan kansalliskokous
KSK Beveren

Koninklijke Sportkring Beveren eli KSK Beveren on belgialainen jalkapalloseura Beverenistä. Joukkue on voittanut Jupiler leaguen kahdesti (1978–1979 sekä 1983–1984) sekä Belgian cupin kahdesti (1977–1978 sekä 1982–1983).
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi) (englanniksi) (hollanniksi)
Königssee

Königssee
Königssee, toiselta nimeltään Bartholomäussee, on järvi eteläisessä Saksassa Baijerin osavaltiossa, lähellä Itävallan rajaa. Königssee sijaitsee Berchtesgadenin eteläpuolella olevassa Berchtesgadenin kansallispuistossa. Järveä ympäröivät jylhät kalkkikivivuoret. Königssee on 8 kilometriä pitkä ja leveimmillään 1,6 kilometriä leveä. Järven syvin kohta ulottuu 188 metriin. Järven länsirannalla on Pyhän Bartolomeuksen pyhiinvaelluskirkko.
KSM

KSM on losangeleslainen tyttöbändi. Kesällä 2009 bändi esiintyi Demi Lovaton kiertueella. Bändi julkaisi debyyttialbuminsa Read Between The Lines syyskuussa 2009.
 Julkaisun yhteydessä iTunes-musiikkipalvelu nosti levyn nimibiisistä tehdyn sinkun viikon singleksi.
Jäsenet

Shelby Cobra (laulu)
Katie Cecil (kitara/laulu)
Sophia Melon (bassokitara)
Shea Padilla (kitara)
Kate Cabebe (rummut)
Kafkanás

Kafkanáksen saari.
| --- | --- |
Muut nimet:  Kápros (Κάπρος)
Sijainti:  40°36′57″N, 23°48′19″E, Aristotélis Chalkidikí, Keski-Makedonia Kreikka
Merialue:  Traakianmeri, Egeanmeri, Välimeri
Korkein kohta:  54 m
Pinta-ala:  0,073 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kafkanás (kreik. Καυκανάς) eli Kápros (Κάπρος) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Traakianmeressä Chalkidikín niemimaan itärannikon ja Olympiádan kylän edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,073 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kafkanás kuuluu Aristotéliin kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen.
Kafkanáksen etäisyys Chalkidikín rannikosta on noin 1,9 kilometriä ja suurin korkeus 54 metriä merenpinnasta laskettuna. Perinteessä saarta on pidetty paikkana, johon Kassandros karkotti Aleksanteri Suuren äidin Olympiaan. Toisen version mukaan karkotuspaikka olisi kuitenkin ollut mantereen puoleinen Stageiran kaupunki. Versiosta riippumatta läheinen Olympiádan kylä on nimetty Olympiaan mukaan tästä syystä. Kafkanákselta on tehty pienen antiikin aikaisen asutuksen löytöjä sekä joitakin löytöjä myös bysanttilaiselta ajalta.
Saari oli myynnissä ainakin vuonna 2016 Kreikan myydessä asumattomia saaria rahapulan vuoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kafkanás Wikimedia Commonsissa
Jovan Deroko

| Jovan Deroko |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1912 Le Creusot, Ranska
Kuollut: 6. marraskuuta 1941 (29 vuotta) Ljubić, Natsien valloittama serbia
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Jugoslavian kuningaskunta   Cetnikit
Taistelut ja sodat:  Čačakin taistelu  Kraljevon piiritys  †
Sotilasarvo:  Kapteeni
Jovan Deroko ( kyr. Јован Дероко; 7. huhtikuuta 1912 – 6. marraskuuta 1941) oli serbialainen sotilaskomentaja, jolla oli kapteenin arvo toisessa maailmansodassa.
Deroko tunnetaan yhteisten Chetnik- Partisaanien- operaatioiden johtajana. Partisanisotilaat tappoivat hänet ja hänen kuolemansa merkitsi Cetnikkien ja Partisaanien välistä sisällissodan alkua Jugoslaviassa.
Aikainen elämä

Deroko syntyi Ranskan kaupungissa Le Creusotissa 7. huhtikuuta 1912 eversti Vladislav Derokon ja Natalija Derokon (os. Đorđević) poikana. Hänen äitinsä Natalija oli lääkärikunnan eversti ja lääkäri Vladan Đorđevićin tytär, joka oli Serbian ministerineuvoston puheenjohtaja, ministeri ja hallituksen suurlähettiläs. Jovan Derokon isoisänisä oli venetsialainen nimeltä Marco de Rocco, joka muutti Dubrovnikiin ja meni naimisiin paikallisen naisen kanssa. Sukunimi de Rocco myöhemmin muutettiin Derokoksi. Derokon serkku oli tunnettu serbialainen arkkitehti Aleksandar Deroko .
Kuolema ja perintö

Deroko hyökkäsi sitten tykeillään Ljubićiin tarkoituksenaan pommittaa partisaanien hallussa olevaa Čačakia. Partisanien partio sai selville Derokon sijainnin Ljubićissa, joten Jelica Partisan -yksikkö lähetettiin ehkäisevänä toimenpiteenä pysäyttämään Derokon. Taistelu alkoi illalla 6. marraskuuta 1941 Ljubićissa. Partisaanit halusivat tuhota Derokon käyttämät kaksi tykkiä. Deroko otti haltuunsa ympäröivien kukkuloiden alueen pienen järven vieressä, josta hänellä oli hyvä näkemys tilanteesta. Yrittäessään pysäyttää kukkulalla etenevän partisaanien yksikön Deroko tapettiin tykkiensä vieressä, kun häntä osuttiin päähän. Sen jälkeen partisanit ottivat haltuun nämä kaksi tykkiä ja käyttivät niitä yksiköissään. Hänen kuolemansa toisessa versiossa todetaan, että Deroko loukkaantui kevyesti ja meni alas järvelle hoitamaan haavaa, missä hänet huomasi partisaanien joukkue joka teloitti hänet paikan päällä.
Joidenkin cetnikkien  todistusten mukaan partisaanit vangitsivat ensin Derokon ja sitten murhasivat hänet.
Kun hänet tapettiin, Deroko oli vain 29-vuotias. Sen lisäksi, että hän osoitti olevansa kykenevä komentaja, hän oli myös tunnettu kirjailija. Koska hän asui Toplican alueella kuuluisan Toplica-kansannousun alkuvuosina, Deroko kirjoitti kirjan Toplički ustanak valmistautuessaan edelleen liittymään armeijaan.
Laulu Nad Kraljevom živa vatra seva kertoo hänen kuolemastaan ja hänen kanssaan tuolloin olleen sotilastoverinsa ja ystävänsä Simo Uzelacin kuolemasta.
Käännös suomeksi
Ladywood

Ladywood tummanpunaisena Birminghamin kartalla.
Ladywood on yksi Birminghamin kaupungin kymmenestä vaalipiiristä. Se muodostuu neljästä äänestysalueesta: Aston, Ladywood, Nechells ja Soho. Vuonna 2009 Ladywoodissa  oli 112 500 asukasta. Vuonna 2001 lähes kaksi kolmasosaa alueen asukkaista kuului etnisiin vähemmistöihin, kun koko Birminghamin alueella heitä on vajaa kolmannes.
2010-luvulla Ladywoodin alue on ollut koko Yhdistyneen kuningaskunnan pahimmin työttömyydestä kärsinyt alue; tammikuussa 2012 työttömyysaste oli 12,4%.
Ladysmith

Ladysmith voi viitata ainakin seuraaviin paikkakuntiin:
Ladysmith, Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadassa
Ladysmith, Wisconsinissa Yhdysvalloissa
Ladysmith, KwaZulu-Natalin provinssissa Etelä-Afrikassa
Ladysmith, Western Capen provinssissa Etelä-Afrikassa
Ladysmith, Uudessa Etelä-Walesissa Australiassa
Muita merkityksiä:
Ladysmithin piiritys, toisen buurisodan aikainen tapahtuma
Ladysmith Black Mambazo, eteläafrikkalainen kuoro.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ladysmith”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kahdeksas ristiretki

Ludvig IX:n kuolema
Kahdeksas ristiretki vuonna 1270 oli Ludvig IX:n järjestämä ristiretki, jonka alkuperäinen tavoite oli avustaa ristiretkeläisvaltioiden jäänteitä Syyriassa. Retki kuitenkin päätyi Tunisiaan, jossa Ludvig vietti kaksi kuukautta ennen kuin kuoli vatsatautiin.
Tuohon aikaan mamelukit laajensivat valtaansa itäisellä Välimerellä. Jerusalemin kuningas oli vetäytynyt Akkoon, ja Ludvig halusi lähteä hänen avukseen. Ludvigin veli Anjoun Kaarle I taivutteli veljensä aloittamaan retken Tunisian valloituksella sillä verukkeella, että Tunisiasta käsin olisi helpompi hyökätä Syyriaan ja Egyptiin. Tunisian sulttaanilla oli yhteyksiä Espanjaan, joten saattoi kuvitella, että hän olisi käännytettävissä kristinuskoon. Tämä palveli ennen kaikkea Kaarlen omia valtapyrkimyksiä, sillä mamelukit havittelivat myös Sisiliaa.
Retkeläiset saapuivat Afrikkaan heinäkuussa ja sairastuivat saastuneesta juomavedestä. Ludvig kuoli samana päivänä kuin Kaarle saapui paikalle. Kaarle julisti Ludvigin pojan Filip III Rohkean uudeksi kuninkaaksi, mutta tämän alaikäisyyden takia otti itse ristiretken johdon käsiinsä.
Piiritysjoukkojen jatkuvan sairastelun takia Tunisin piiritys lopetettiin lokakuun 30. Sopimus sulttaanin kanssa takasi kaupungin munkeille vapauden harjoittaa uskontoaan ja jonkinlaiset vapaakauppaoikeudet, joten ristiretkeä voidaan hyvällä tahdolla sanoa menestykseksi.
Kaarle liittoutui Englannin  Edvard Pitkäjalan kanssa. Kun Kaarle jatkoi Tunisian piiritystä, Edvard iski Syyriaan. Syyrian retki, Yhdeksäs ristiretki, lasketaan joskus osaksi kahdeksatta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kahdeksas ristiretki Wikimedia Commonsissa
Lae (atolli)

| Lae |
| --- | --- |
 Lae satelliittikuvassa.
Maantiede
Muut nimet:  Jālwōj
Merialue:  Tyynimeri
Saaria yht.:  20
Suurin saari:  Lae
Muita saaria:  Ribon, Lejab, Enerein
Pinta-ala:  1,45 km²
Valtio
Valtio:  Marshallinsaaret
Väestö
Väkiluku:  347 (2011)
Lae on atolli Marshallinsaarilla Tyynellämerellä. Se sijaitsee Ralikin saariketjussa, Ujaesta kaakkoon ja Kwajaleinistä länteen. Atolli koostuu kahdestakymmenestä saaresta, joista suurimmat ovat Lae, Ribon, Lejab ja Enerein. Kaikkien saarten pinta-ala yhteensä on noin puolitoista neliökilometriä. Atollilla on laguuni, jonka pinta-ala on 17,7 neliökilometriä. Laessa oli 347 asukasta vuonna 2011.
Kaja Kallaksen III hallitus

| Kaja Kallaksen III hallitus |
| --- | --- |
  Viron tasavallan 53. hallitus
 
Toimikausi alkoi:  17. huhtikuuta 2023
Toimikausi päättyi:  23. heinäkuuta 2024
Valtionpäämies:  Alar Karis
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Kaja Kallas
Ministerien lukumäärä:  13
Hallituspuolueet:   Reformipuolue  Viro 200  Sosiaalidemokraattinen puolue 
Hallituksen asema:  Enemmistöhallitus 60 / 101
Oppositiopuolueet:   EKRE  Keskustapuolue  Isänmaa 
Historia
Viimeiset vaalit:  Riigikogun vaalit 2023
Edellinen:  Kaja Kallaksen II hallitus
Seuraava:  Michalin hallitus
Kaja Kallaksen III hallitus oli Viron tasavallan hallitus 17. huhtikuuta 2023 – 23. heinäkuuta 2024. Hallitukseen kuuluivat Reformipuolue, Viro 200 ja Sosiaalidemokraatit.
Hallituksen kokoonpano

| Salkku | Ministeri | Ministeri | Aloitti tehtävässä | Lopetti tehtävässä | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääministeri |   | Kaja Kallas | 17. huhtikuuta 2023 | 23. heinäkuuta 2024 | Reformi |
 Kulttuuriministeriö
| Kulttuuriministeri |   | Heidy Purga | 17. huhtikuuta 2023 | 23. heinäkuuta 2024 | Reformi |
 Maatalousministeriö
| Alueministeri |   | Madis Kallas | 17. huhtikuuta 2023 | 23. heinäkuuta 2024 | Sosiaalidemokraatit |
 Oikeusministeriö
| Oikeusministeri |   | Kalle Laanet | 17. huhtikuuta 2023 | 1. huhtikuuta 2024 | Reformi |
| Oikeusministeri |   | Madis Timpson | 1. huhtikuuta 2024 | 23. heinäkuuta 2024 | Reformi |
Opetus- ja tiedeministeriö
| Opetus- ja tiedeministeri |   | Kristina Kallas | 17. huhtikuuta 2023 | 23. heinäkuuta 2024 | Viro 200 |
Puolustusministeriö
| Puolustusministeri |   | Hanno Pevkur | 17. huhtikuuta 2023 | 23. heinäkuuta 2024 | Reformi |
Sisäministeriö
| Sisäministeri |   | Lauri Läänemets | 17. huhtikuuta 2023 | 23. heinäkuuta 2024 | Sosiaalidemokraatit |
 Sosiaaliministeriö
| Sosiaaliturvaministeri |   | Signe Riisalo | 17. huhtikuuta 2023 | 23. heinäkuuta 2024 | Reformi |
| Terveysministeri |   | Riina Sikkut | 17. huhtikuuta 2023 | 23. heinäkuuta 2024 | Sosiaalidemokraatit |
 Talous- ja viestintäministeriö
| Talous- ja IT-ministeri |   | Tiit Riisalo | 17. huhtikuuta 2023 | 23. heinäkuuta 2024 | Viro 200 |
Ulkoministeriö
| Ulkoministeri |   | Margus Tsahkna | 17. huhtikuuta 2023 | 23. heinäkuuta 2024 | Viro 200 |
Ympäristöministeriö
| Ilmastoministeri |   | Kristen Michal | 17. huhtikuuta 2023 | 23. heinäkuuta 2024 | Reformi |
 Valtiovarainministeriö
| Valtiovarainministeri |   | Mart Võrklaev | 17. huhtikuuta 2023 | 23. heinäkuuta 2024 | Reformi |
Kaja Kallaksen I hallitus

| Kaja Kallaksen I hallitus |
| --- | --- |
  Viron tasavallan  hallitus
 
Toimikausi alkoi:  26. tammikuuta 2021
Toimikausi päättyi:  18. heinäkuuta 2022
Valtionpäämies:  Kersti Kaljulaid Alar Karis
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Kaja Kallas
Hallituspuolueet:   Reformipuolue  Keskustapuolue (3.6.2022 asti) 
Oppositiopuolueet:   EKRE  Isänmaa  Keskustapuolue (3.6.2022 alkaen)  Sosiaalidemokraattinen puolue 
Historia
Viimeiset vaalit:  Riigikogun vaalit 2019
Edellinen:  Ratasin II hallitus
Seuraava:  Kaja Kallaksen II hallitus
Kaja Kallaksen I hallitus oli Kaja Kallaksen johtama Viron hallitus, joka toimi 26. tammikuuta 2021 – 18. heinäkuuta 2022. Hallituksen muodostivat keskustaoikeistolainen reformipuolue.
3. kesäkuuta 2022 Viron presidentti Alar Karis erotti keskustapuolueen ministerit pääministeri Kaja Kallaksen pyynnöstä.
Hallituksen kokoonpano

| Salkku | Ministeri | Ministeri | Aloitti tehtävässä | Lopetti tehtävässä | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääministeri |   | Kaja Kallas | 26. tammikuuta 2021 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Ulkoministeri |   | Eva-Maria Liimets | 26. tammikuuta 2021 | 3. kesäkuuta 2022 | Keskusta |
| Ulkoministeri |   | Andres Sutt | 3. kesäkuuta 2022 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Oikeusministeri |   | Maris Lauri | 26. tammikuuta 2021 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Sisäministeri |   | Kristian Jaani | 26. tammikuuta 2021 | 3. kesäkuuta 2022 | Keskusta |
| Sisäministeri |   | Kalle Laanet | 3. kesäkuuta 2022 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Puolustusministeri |   | Kalle Laanet | 26. tammikuuta 2021 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Opetus- ja tiedeministeri |   | Liina Kersna | 26. tammikuuta 2021 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Ympäristöministeri |   | Tõnis Mölder | 26. tammikuuta 2021 | 18. marraskuuta 2021 | Keskusta |
| Ympäristöministeri |   | Erki Savisaar | 18. marraskuuta 2021 | 3. kesäkuuta 2022 | Keskusta |
| Ympäristöministeri |   | Urmas Kruuse | 3. kesäkuuta 2022 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Kulttuuriministeri |   | Anneli Ott | 26. tammikuuta 2021 | 3. marraskuuta 2021 | Keskusta |
| Kulttuuriministeri |   | Tiit Terik | 8. marraskuuta 2021 | 3. kesäkuuta 2022 | Keskusta |
| Kulttuuriministeri |   | Liina Kersna | 3. kesäkuuta 2022 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Talous- ja rakenneministeri |   | Taavi Aas | 26. tammikuuta 2021 | 3. kesäkuuta 2022 | Keskusta |
| Talous- ja rakenneministeri |   | Maris Lauri | 3. kesäkuuta 2022 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Ulkomaankauppa- ja IT-ministeri |   | Andres Sutt | 26. tammikuuta 2021 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Maaseutuministeri |   | Urmas Kruuse | 26. tammikuuta 2021 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Valtiovarainministeri |   | Keit Pentus-Rosimannus | 26. tammikuuta 2021 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Sosiaaliturvaministeri |   | Signe Riisalo | 26. tammikuuta 2021 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Terveys- ja työministeri |   | Tanel Kiik | 26. tammikuuta 2021 | 3. kesäkuuta 2022 | Keskusta |
| Terveys- ja työministeri |   | Signe Riisalo | 3. kesäkuuta 2022 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
| Julkishallintoministeri |   | Jaak Aab | 26. tammikuuta 2021 | 3. kesäkuuta 2022 | Keskusta |
| Julkishallintoministeri |   | Keit Pentus-Rosimannus | 3. kesäkuuta 2022 | 18. heinäkuuta 2022 | Reformi |
Jéssica Augusto

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jéssica Augusto |  Jéssica Augusto |  Jéssica Augusto |  |
Maa:   Portugali
Naisten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Amsterdam 2016 | puolimaratonin joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Barcelona 2010 | 10 000 metriä |  |
|  Pronssia | Barcelona 2010 | 5 000 metriä |  |
|  Pronssia | Zürich 2014 | maraton |  |
|  Pronssia | Amsterdam 2016 | puolimaraton |  |
| Maastojuoksun EM-kilpailut  | Maastojuoksun EM-kilpailut  | Maastojuoksun EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | San Giorgio su Legnano 2006 | Joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Bryssel 2008 | Joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Dublin 2009 | Joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Albufeira 2010 | Henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Kultaa | Albufeira 2010 | Joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Bryssel 2008 | Henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Pronssia | Toro 2007 | Joukkuekilpailu |  |
Jéssica de Barros Augusto (s. 8. marraskuuta 1981 Pariisi, Ranska) on portugalilainen yleisurheilija, joka kilpailee keski- ja pitkien matkojen juoksussa sekä maastojuoksussa.
Augusto voitti kultaa maastojuoksun EM-kisoissa vuonna 2000 nuorten sarjassa. Maastojuoksun EM-kisoissa Brysselissä 2008 Augusto sijoittui hopealle aikuisten sarjassa, ja vuonna 2010 hän voitti Albufeirassa kultaa. EM-joukkuekilpailussa hän saavutti kultaa 2006, 2008, 2009 ja 2010 sekä pronssia 2007. Maastojuoksun MM-kilpailuissa hän oli kahdestoista 2007.
Augusto sijoittui 2007 Osakan MM-kilpailuissa 5 000 metrillä 15:nneksi ja voitti samalla matkalla kultaa Bangkokin universiadeissa. Valencian MM-hallikilpailuissa 2008 hän oli 3 000 metrillä kahdeksas. Pekingin olympialaisissa 2008 hän kilpaili 3 000 metrin estejuoksussa sekä 5 000 metrin juoksussa, mutta karsiutui molemmissa alkuerissä. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui estejuoksussa kymmenenneksi ja seuraavan vuoden Dohan MM-hallikilpailuissa 3 000 metrillä seitsemänneksi.
Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 Augusto sijoittui alun perin 10 000 metrin juoksussa kolmanneksi ja 5 000 metrillä neljänneksi. Molemmilla matkoilla hän nousi myöhemmin sijan ylemmäs kun 5 000 metrin voittaja Alemitu Bekele ja 10 000 metrillä toiseksi sijoittunut Inga Abitova hylättiin dopingrikkomusten takia. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän oli 10 000 metrillä kymmenes. Lontoon olympialaisissa 2012 Augusto sijoittui maratonilla seitsemänneksi.
Augusto saavutti Zürichin EM-kilpailuissa 2014 pronssia maratonilla ajalla 2.25.41. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän sai puolimaratonilla pronssia ajalla 1.10.55. Joukkuekilpailussa Portugali voitti Euroopan-mestaruuden.
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähteet: IAAF, Tilastopaja
1 500 m: 4.08,32 (2010)
3 000 m: 8.41,53 (2007)
5 000 m: 14.37,07 (2010)
10 000 m: 31.19,15 (2010)
3 000 m esteet: 9.18,54 (2010)
Puolimaraton: 1.09.08 (2009)
Maraton: 2:24.25 (2014)
Aiheesta muualla

Jéssica Auguston kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Jouttikallion tuulivoimapuisto

| Jouttikallion tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Lapua
Koordinaatit:  62°56′02″N, 23°03′43″E
Rakentaminen alkoi:  2016 
Valmistunut:  2016 
Perustaja:  Innopower 
Rakennuttaja:  OX2 Suomi Oy 
Omistaja:  Jouttikallio Wind Oy
Operaattori:  OX2 Suomi Oy 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  70–82 m 
Tuulivoimalat:  6 × Vestas V126 (3,45 MW) 
Kapasiteetti:  21 MW  
Vuosituotanto:  63 GWh 
 fiJouttikallion tuulivoimapuisto 
Jouttikallion tuulivoimapuisto on Etelä-Pohjanmaalla Lapuan Jouttikallion teollisuusalueella sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 6 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 21 megawattia ja vuosituotanto on noin 63 gigawattituntia. Tuulivoimapuiston on rakentanut OX2 Suomi Oy, sen omistaa Jouttikallio Wind Oy, joka on vakuutusyhtiön Allianzin tytäryhtiö, ja sitä operoi OX2.
Yleistä

Tuulipuisto sijaitsee Lapuan keskustaajamasta kolme kilometriä kaakkoon päin. Lapuan läpi virtaava Nurmonjoen jokilaakson itäpuolella kohoaa tuulipuiston alueella harjanne, jossa voimalat sijaitsevat. Voimaloiden huoltotieksi rakennettiin Sakarinmäen ja Kiviluomankankaan ylittävä tie, josta johtaa voimaloille lyhyet pistotiet. Neljä tuulivoimalaitosta rakennettiin Laupan kaupungin maille ja loput yksityisten omistajien maille. Voimalat sijaitsevat huoltotien varressa 2,4 kilometriä pitkässä kaaressa.
Tuulivoimalaitokset ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa V126-mallia, jonka napakorkeus on noin 147 metriä , tuuliturbiinin halkaisija 126 metriä, ja jonka kapasiteetti on 3,45 megawattia. Voimalat sijaitsevat 70–82 metrin korkeudella mpy.
Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa 20 kilovoltin jännitteellä alueella sijaitsevalle sähköasemalle, jonka sijaintia ei tässä tunneta. Sieltä tuotettu sähkö johdetaan 110 kilovoltin siirtolinjaa myöten kantaverkkoon.