stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo tunnetuista kasvissyöjistä
Kansainvälisesti tunnettuja kasvissyöjiä > Kirjallisuus

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Kotimaa | Ammatti tai toimi | Tarkennus | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Clive Barker | s. 1952 | Iso-Britannia | kirjailija ja elokuvaohjaaja |  |  |
| Franz Kafka | 1883–1924 | Tšekki | kirjailija |  |  |
| Gordan Bjelic | s. 1972 | Syldavia | kirjailija |  |  |
| Alan Moore | s. 1953 | Iso-Britannia | sarjakuvakäsikirjoittaja |  |  |
| George Bernard Shaw | 1856–1950 | Iso-Britannia | näytelmäkirjailija |  |  |
| Leo Tolstoi | 1828–1910 | Venäjä | kirjailija |  |  |
| Mark Twain | 1835–1910 | Yhdysvallat | kirjailija |  |  |
| Alice Walker | s. 1944 | Yhdysvallat | kirjailija | vegaani |  |
| H. G. Wells | 1866–1946 | Englanti | kirjailija ja historioitsija |  |  |
| Benjamin Zephaniah | s. 1958 | Iso-Britannia | kirjailija, dub-runoilija | vegaani |  |
Kansainvälisesti tunnettuja kasvissyöjiä > Taide

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Kotimaa | Ammatti tai toimi | Tarkennus | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vincent van Gogh | 1853–1890 | Hollanti | taidemaalari |  |  |
| Glen E. Friedman | s. 1962 | Yhdysvallat | valokuvaaja | vegaani |  |
| Stella McCartney | s. 1971 | Iso-Britannia | muotisuunnittelija |  |  |
Kansainvälisesti tunnettuja kasvissyöjiä > Tiede

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Kotimaa | Ammatti tai toimi | Tarkennus | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Charles Darwin | 1809–1882 | Iso-Britannia | tieteilijä |  |  |
| Thomas Edison | 1847–1931 | Yhdysvallat | keksijä |  |  |
| Albert Einstein | 1879–1955 | Saksa, Sveitsi, Yhdysvallat | fyysikko | ei ollut tarkka kasvisruokavalion suhteen |  |
| Henry Ford | 1863–1947 | Yhdysvallat | Ford Motor Companyn perustaja |  |  |
| Benjamin Franklin | 1706–1790 | Yhdysvallat | tieteilijä |  |  |
| Steve Jobs | 1955–2011 | Yhdysvallat | Applen johtaja | pescovegetaristi |  |
| John Harvey Kellogg | 1852–1943 | Yhdysvallat | lääkäri ja keksijä | vegaani |  |
| Isaac Newton | 1642–1727 | Englanti | fyysikko |  |  |
| Pythagoras | 582–496 eaa. | Antiikin Kreikka | filosofi ja tieteilijä |  |  |
Kansainvälisesti tunnettuja kasvissyöjiä > Filosofia

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Kotimaa | Ammatti tai toimi | Tarkennus | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Immanuel Kant | 1724–1804 | Preussi | filosofi |  |  |
| David Pearce |  ? | Iso-Britannia | filosofi, The Hedonistic Imperativen kirjoittaja | vegaani |  |
| Platon | 427–347 eaa. | Antiikin Kreikka | filosofi |  |  |
| Jean-Jacques Rousseau | 1712–1778 | Sveitsi, Ranska | valistusfilosofi ja yhteiskuntateoreetikko |  |  |
| Albert Schweitzer | 1875–1965 | Saksa | filosofi ja lääkäri |  |  |
| Peter Singer | s. 1946 | Australia | filosofi, Animal Liberation -teoksen kirjoittaja | vegaani |  |
| Henry Thoreau | 1817–1862 | Yhdysvallat | yhteiskuntakriitikko |  |  |
Kansainvälisesti tunnettuja kasvissyöjiä > Urheilu

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Kotimaa | Ammatti tai toimi | Tarkennus | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amanda Beard | s. 1981 | Yhdysvallat | uimari, malli |  |  |
| Peter Brock | 1943–2006 | Australia | kilpa-autoilija | vegaani |  |
| Mac Danzig | s. 1980 | Yhdysvallat | vapaaottelija | vegaani |  |
| Scott Jurek | s. 1973 | Yhdysvallat | ultrajuoksija | vegaani |  |
| Billie Jean King | s. 1943 | Yhdysvallat | tennispelaaja |  |  |
| Tomas Kucharcik | s. 1970 | Tšekki | jääkiekkoilija |  |  |
| Georges Laraque | s. 1976 | Kanada | NHL-jääkiekkoilija | vegaani |  |
| Carl Lewis | s. 1961 | Yhdysvallat | yleisurheilija | vegaani |  |
| Edwin Moses | s. 1955 | Yhdysvallat | aitajuoksija | vegaani |  |
| Martina Navrátilová | s. 1956 | Tšekki, Yhdysvallat | tennispelaaja | vegaani |  |
| Ed Templeton | s. 1972 | Yhdysvallat | rullalautailija | vegaani |  |
| Mike Tyson | s. 1966 | Yhdysvallat | nyrkkeilijä | vegaani |  |
| Ricky Williams | s. 1977 | Yhdysvallat | amerikkalaisen jalkapallon pelaaja | vegaani |  |
Kansainvälisesti tunnettuja kasvissyöjiä > Muut

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Kotimaa | Ammatti tai toimi | Tarkennus | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chelsea Clinton | s. 1980 | Yhdysvallat | Bill Clintonin tytär |  |  |
| Felix Kjellberg (PewDiePie) | s. 1989 | Ruotsi | tubettaja | pescovegetaristi |  |
| Russell Simmons | s. 1957 | Yhdysvallat | yrittäjä (mm. Def Jam Recordings) |  |  |
| Leonardo da Vinci | 1452–1519 | Italia | yleisnero |  |  |
Jukka Nevalainen
Johanna Sumuvuori
Kepon kartano

Kepon kartano (ruots. Keppo gård) on Pohjanmaan maakunnassa, Uudenkaarlepyyn Jepualla sijaitseva kartano. Maatalouden sijasta se on 1700-luvun alkupuolelta asti ollut tunnettu monenlaisesta teollisesta toiminnasta, kuten yli 150 vuotta jatkuneesta sahatoiminnasta (1739–1893). 1930-luvulla kartanossa toimi ruotsinkielinen evankelinen kansankorkeakoulu ja 1950–1980-luvulla maailman suurin minkkitarha. Nykyisin kartano on KWH Groupin kokous- ja koulutuskäytössä.
Kirjallisuutta

Backman, Wold: Keppo gård, Vasa 1944.
Wester, Holger: Keppo: gården och dess folk. Vasa: Scriptum 2003. ISBN 952-5496-02-3.
Aiheesta muualla

Keppo, Uppslagsverket Finland, Svenska folkskolans vänner rf. (ruotsiksi)
Keskipaljakka

Keskipaljakka on puuttoman tunturipaljakan vyöhyke, jossa ei alapaljakasta poiketen yleensä kasva metsävarpuja, kuten mustikkaa. Lämpötilat ovat liian alhaisia varpukankaille. Vaivaiskoivua ei myöskään esiinny. Kasvipeite on laikuttaista. Vyöhykettä luonnehtii liekovarpio. Myöhään sulavat lumenviipymät ja vähälumiset tuulenpieksämät ovat yleisiä ja luovat niille ominaisia kasvillisuustyyppejä.
Suot puuttuvat tai ovat harvinaisia. Sitä vastoin keskipaljakalla on routimisen aiheuttamaa vuotomaata varsinkin rannikolla ja rakkakivikkoa.
Routa luo rinteisiin kivivirtoja ja tasaisille maille kivikehiä ja verkkomaita. Tällöin kasvipeite on monesti roudan ja eroosion laikuttamaa tai näiden takia kasvitonta. Suomessa keskipaljakkaa esiintyy vain Käsivarren Lapissa yli 880–1 000 metrin korkeudesta noin 1 100–1 200 metrin korkeuteen asti. Kasvillisuus on tyypillisesti heinäkangasta, mutta on myös pohjanvariksenmarjaa ja liekovarpiota kasvavia kankaita. Yleensä siellä kasvaa kangasmaisesti tunturivihvilää, lampaannataa ja kitukasvuista vaivaispajua. Keskipaljakalla kasvaa myös tunturiniittyjä ja lumenviipymäkasvillisuutta.
Keskipaljakalla kulkevat porot, tunturipeurat sekä Norjan ja Ruotsin alueella myskihärät. Tunturisopuli elää keskipaljakan tunturiniityillä.
Markku Keränen

Markku Tapani Keränen (s. 7. tammikuuta 1945 Salla) on suomalainen taidemaalari. Hän on tehnyt suurikokoisia henkilömaalauksia, jotka kuvastelevat lähimenneisyyden tunnelmia. Niiden väritys on rohkeaa ja pelkistettyä. Figuratiivisuus on vuosien mittaan vähentynyt maalauksissa, vaikka ihminen onkin aina mukana. Teoksilla on näyttelyssä aina vain yksi nimi, kuten oli Aineen näyttelyssä 2007 Sinitakkinen mies nousi autoon, joita oli 27 maalausta.
Keränen valmistui kuvaamataidonopettajaksi vuonna 1971. Hän asuu Espoossa.
Markku Keräsen entinen puoliso on kuvataiteilija Marjatta Hanhijoki, ja heillä on yksi poika. Keränen ja Hanhijoki tutustuivat opiskellessaan samalla kurssilla Taideteollisessa oppilaitoksessa vuosina 1967–1971, ja he asuivat ja työskentelivät useiden vuosien ajan Hailuodossa.
Aiheesta muualla

Markku Keränen Kansallisgallerian kokoelmissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Tšekki 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Esa Kero

Esa Kero (s. 1951) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän toimi kolmisenkymmentä vuotta Helsingin Sanomien toimittajana ja tuli tunnetuksi humoristisen inhimillisistä, usein aivan tavallisista ihmisistä kertovista jutuistaan. Maria Lassila-Merisalo kuvaa Keroa yhdeksi tunnetuimmista toimittajista vuonna 1983 perustetussa Helsingin Sanomien Kuukausiliiteessä. Hän nostaa Keron tyylistä esiin muun muassa vuonna 1985 julkaistun, minä-muodossa kerrotun koruttoman ja häpeilemättömän matkakuvauksen Bangkokin prostituoitujen parissa. Kollega Jouni K. Kemppainen kuvaa Keron pieniä ja sattumanvaraisia aiheita suosivaa työtapaa ”yritetään, jos tosta lähtis” -menetelmäksi.
Keron esikoisteos oli hänen 18-vuotiaana kirjoittamansa, Kauppiaiden Kustannuksen Kontakti-nuortenkirjasarjassa julkaistu Asvalttihiiri. Se voitti sarjansa 1. palkinnon KKOY:n, Lasten radion ja Yle TV2:n kirjoituskilpailussa 1970. 1990-luvulla Kero teki nostalgisia ja humoristisia teoksia katoavista rakennustyypeistä eri puolilla Suomea: Huussi 1994, Mummon mökki 1995, Kyläkauppa 1996, Leikkimökki 1997 ja Matkakoti 1998. Kaikkien kirjojen toisena tekijänä on valokuvaaja ja kuvittaja Juhani Seppovaara. Samantapaisia aiheita ja yhteistyötä valokuvaajien ja kuvittajien kanssa Kero on jatkanut 2000-luvulla muun muassa kirjoillaan Kesäauto, Kansakoulu ja Autiotalo.
Nykyisin Kero toimii vapaana kirjailijana ja on palannut asumaan synnyinseuduilleen Punkaharjulle.
Teoksia

Huussi, Juhani Seppovaaran kanssa, Rakennusalan kustantajat 1994. ISBN 9789524681537.
Mummon mökki, Juhani Seppovaaran kanssa, Rakennusalan kustantajat 1995.
Kyläkauppa, Juhani Seppovaaran kanssa, Rakennusalan kustantajat 1996.
Leikkimökki, Juhani Seppovaaran kanssa, Rakennusalan kustantajat 1997.
Matkakoti, Juhani Seppovaaran kanssa, Rakennusalan kustantajat 1998.
Kansakoulu, Moreeni 2000. ISBN 9789516640764.
Kerovital, Juha ja Markku Tantun kanssa, Arktinen Banaani 2002. ISBN 9789529809455.
Luokkaretki, Taru Cavenin kanssa, Maahenki 2003. ISBN 9789525328325.
Kuolema Kreikassa, Milka Alasen kanssa. Sarmala 2004.
Iso mies ja rannan koirat, yhdessä Tita Rossin kanssa, Rakennusalan kustantajat 2005. ISBN 9516641660.
Veliveikko Pikinokka, kuvitus ja kustannus Petteri Kokkonen, 2005.
Lato, Juha Taskisen, Risto Kautiaisen ja Teemu Tuovisen kanssa, Moreeni 2006. ISBN 952-468-108-0.
Autiotalo, Sami Perttilän kanssa. Moreeni 2008. ISBN 9789524681858.
Kesäauto, Sami Perttilän kanssa, Moreeni 2007. ISBN 978-952-468-144-5.
Pieni kirja Juhani Leskisestä, Juha Metson kanssa, Moreeni 2007. ISBN 9789524681438.
Äimän käki, Kimmo Taskisen kanssa, Moreeni 2007. ISBN 978-952-468-152-0
Pöllökärpäsen purema, Kimmo Taskisen kanssa, Moreeni 2009. ISBN 978-952-468-207-7.
Aiheesta muualla

Maria Lassila-Merisalon essee Esa Keron tyylistä (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Muut:  IdRef
James L. Kemper

James L. Kemper
James Lawson Kemper (11. kesäkuuta 1823 – 7. huhtikuuta 1895) oli lakimies, konfederaation kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa ja Virginian kuvernööri. Hän oli sisällissodan nuorimpia prikaatinkenraaleja ja ainoa ei-ammatillinen sotilasupseeri Pickettin hyökkäystä johtaneessa divisioonassa. Kemper haavoittui hyökkäyksessä ja joutui vangituksi, mutta myöhemmin hänet pelastettiin.
Lapsuus ja nuoruus

Kemper syntyi Mountain Prospectissa Madison Countyssä Virginiassa. Hänen veljensä Frederick T. Kemper perusti Kemperin sotilaskoulun ja isoisä palveli George Washingtonin esikunnassa Yhdysvaltain vapaussodassa, mutta James Kemper itse ei saanut sotilaskoulutusta. Hän valmistui Washington Collegesta (nykyisin Washingtonin ja Lee College) lakimieheksi vuonna 1842.
Meksikon–Yhdysvaltain sodan alkamisen jälkeen Kemper liittyi armeijaan. Hän yleni kapteeniksi ja avustavaksi majoitusmestariksi 1. Virginian jalkaväkeen. Kemper liittyi armeijaan kuitenkin liian myöhään (1847) osallistuakseen itse taistelutoimintaan sodassa. Vuonna 1858 Kemper oli prikaatinkenraali Virginian miliisissä. Hän palveli kolme kautta Virginian lainsäädännössä ja kohosi puhemieheksi lähettiläiden taloon sekä sotilasasioiden komiteaan. Komiteassa hän oli osavaltion sotilaallisen valmistautumisen vahva kannattaja.
Sisällissota

Sisällissodan alettua Kemper palveli prikaatinkenraalina Virginian vakinaisessa armeijassa ja everstinä konfederaation armeijassa, jossa hän komensi 7. Virginian jalkaväkeä toukokuusta 1862 lähtien. Hänen rykmenttinsä oli A. P. Hillin prikaatin kenraalimajuri Longstreetin divisioonassa konfederaation Potomacin-armeijassa kesäkuusta 1861 maaliskuuhun 1862. Kemper oli mukana ensimmäisessä Bull Runin taistelussa. Urheasta esiintymisestään Seven Pinesin taistelussa Virginian niemimaalla käydyissä taisteluissa Kemper ylennettiin prikaatinkenraaliksi 3. kesäkuuta 1862, ja hän komensi vähän aikaa divisioonaa Longstreetin armeijakunnassa. Kenraalimajuri George Pickettin palattua Kemper siirtyi takaisin komentamaan prikaatiaan, joka oli suurin joukko-osasto, jota hän tuli taistelukentällä komentamaan. Toisessa Bull Runin taistelussa Kemperin prikaati otti osaa James Longstreetin johtamaan yllätyshyökkäykseen unionin joukkojen vasenta sivustaa vastaan, mikä miltei tuhosi John Popen komentaman Virginian armeijan.
Antietamin taistelussa Kemperin joukko sijaitsi Sharpsburgin kaupungista etelään, jossa se puolusti asemiaan Ambrose Burnsiden eteneviä joukkoja vastaan iltapäivällä 17. syyskuuta 1862. Kemper veti joukkonsa pois unionin joukkojen edessä paljastaen konfederaation armeijan oikean sivustan. Linjan pelasti vain A. P. Hillin divisioonan nopea saapuminen Harpers Ferrystä. Fredericksburgin taistelussa Kemperin prikaati oli reservissä.
Gettysburgin taistelu ja sotavankeus

Kemper saapui Gettysburgin taisteluun Pickettin divisioonan mukana illalla 2. heinäkuuta 1863. Hänen prikaatinsa oli 3. heinäkuuta Pickettin hyökkäyksen vasempana sivustana. Emmitsburgin tien ylityksen jälkeen Kemperin prikaatiin osui Unionin Vermontin joukkojen ampumaa tulta: Kemperin joukkoa ajettiin vasemmalle, ja se häiritsi koko hyökkäyksen kulkua. Kemperin kuultiin huutavan: "Tuolla on aseita pojat, menkää niiden luo". Mahtailu teki hänestä selvän maalin unionin kiväärimiehille, ja hän saikin luodin vatsaansa joutuen unionin joukkojen vangitsemaksi. Kersantti Leigh Blanton 1. Virginian jalkaväestä pelasti hänet. Haavoittunut Kemper kannettiin takaisin unionin linjoille Seminary Ridgeen. Leen kysyessä hänen tilansa vakavuutta Kemper pelkäsi sen olevan kuolettava. Hän pyysi Leetä tekemään täyden oikeutuksen hänen divisioonansa työlle. Konfederaation peräytymismatkalla Virginiaan Kemper joutui jälleen unionin joukkojen käsiin. Hänet vaihdettiin Charles K. Grahamiin ja ylennettiin kenraalimajuriksi 19. syyskuuta 1864. Loppusodan ajan hän komensi Virginian reservijoukkoja mutta oli itse liian sairas lähteäkseen taistelukentille.
Sodan jälkeen

Kemperiin vatsaan osunutta luotia ei ollut mahdollista poistaa, ja hän kärsi kovista kivuista lopun ikäänsä. Sodan jälkeen Kemper työskenteli lakimiehenä, ja hänet valittiin jälleenrakennuksen jälkeen ensimmäiseksi Virginian kuvernööriksi 1. tammikuuta 1874. Hän kuoli vuonna 1887 Walnut Hillsissä Orangen piirikunnassa Virginiassa, minne hänet on haudattu.
Elokuva

Näyttelijä Royce D. Applegate on esittänyt Kemperiä kahdessa elokuvassa, Gettysburgissa (1993) ja Jumalan miekassa (2003).
Käännös suomeksi
Keski-Afrikan tasavallan presidentti

| Keski-Afrikan tasavallan presidentti |
| --- | --- |
 Président de la République centrafricaine
 
 
 Nykyinen Faustin-Archange Touadéra 30. maaliskuuta 2016 lähtien
Virka-asunto:  Palais de la Renaissance, Bangui
Kauden pituus:  4 vuotta
Perustettu:  14. elokuuta 1960 (ensimmäinen)  21. syyskuuta 1979 (toinen)
Ensimmäinen:  David Dacko 
Lakkautettu:  4. joulukuuta 1976 (keisarikunta)
Keski-Afrikan tasavallan presidentti on Keski-Afrikan tasavallan valtionpäämies.
Keski-Afrikan tasavallan valtionpäämiehet

| Keski-Afrikan tasavalta> Järjestys | Keski-Afrikan tasavalta> Valtionpäämies (syntynyt-kuollut)  | Keski-Afrikan tasavalta> Valtionpäämies (syntynyt-kuollut)  | Keski-Afrikan tasavalta> Virkakausi | Keski-Afrikan tasavalta> Virkakausi | Keski-Afrikan tasavalta> Puoluekanta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | David Dacko (1930–2003) | 14. elokuuta 1960 | 12. joulukuuta 1960 | MESAN |
| 2 |  | Jean-Bédel Bokassa (1921–1996)  | 1. tammikuuta 1966 | 4. joulukuuta 1976 | armeija |
Keski-Afrikan keisarikunta
| keisari |  | Bokassa I (1921–1996)  | 4. joulukuuta 1976 | 21. syyskuuta 1979 | MESAN |
Keski-Afrikan tasavalta
| 3 |  | David Dacko (1930–2003)  | 21. syyskuuta 1979 | 1. syyskuuta 1981 | MESAN |
| 3 |  | David Dacko (1930–2003)  | 21. syyskuuta 1979 | 1. syyskuuta 1981 | UDC |
| 4 |  | André Kolingba (1936–2010)  | 1. syyskuuta 1981 | 22. lokakuuta 1993 | armeija/RDC |
| 5 |  | Ange-Félix Patassé (1937–2011)  | 22. lokakuuta 1993 | 15. maaliskuuta 2003 | MLPC |
| 6 |  | François Bozizé (s. 1946)  | 15. maaliskuuta 2003 | 24. maaliskuuta 2013 | armeija |
| 6 |  | François Bozizé (s. 1946)  | 15. maaliskuuta 2003 | 24. maaliskuuta 2013 | sitoutumaton |
| 7 |  | Michel Djotodia (s. 1949)  | 24. maaliskuuta 2013 | 10. tammikuuta 2014 | armeija |
| 8 |  | Alexandre-Ferdinand Nguendet (s. 1972)  | 10. tammikuuta 2014 | 23. tammikuuta 2014 | RPR |
| 9 |  | Catherine Samba-Panza (s. 1954)  | 23. tammikuuta 2014 | 30. maaliskuuta 2016 | sitoutumaton |
| 10 |  | Faustin-Archange Touadéra (s. 1957)  | 30. maaliskuuta 2016 | virassa | sitoutumaton |
Ardisia (laji)

| Ardisia |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Esikkokasvit Primulaceae
Suku::  Ardisia
Laji::  crenata
Kaksiosainen nimi
 Ardisia crenata  Sims 
Katso myös
   Ardisia (laji) Wikispeciesissä   Ardisia (laji) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ardisia (Ardisia crenata) on puuvartinen esikkokasvi (heimo Primulaceae, alaheimo Myrsinoideae), jota viljellään huonekasvina. Kasvi esiintyy alkuperäisenä Itä-Aasiassa, Intiasta Etelä-Kiinaan, Indokiinaan, Filippiineille, Koreaan ja Japaniin.
Ardisian marjoja.
Kemikaali

Kemikaali on kemiallinen aine, joka on kemiallinen valmiste eli kemian teollisuuden tuote ja jonka rakenne siksi tunnetaan ja jolla on rakenteensa mukainen nimi – täten sillä on yleensä myös CAS-numero. Kemikaali voi myös olla kemiallisten aineiden seos, jonka ainesosat ja ainesosien pitoisuudet tunnetaan. Käsitteellä kemikaali on hieman eri korostuksia asiayhteydestä riippuen. Kauppakielessä kemikaali on kemiallinen aine tai kemiallisten aineiden seos, joka on valmistettu teollisesti. Tässä yhteydessä kemikaali voi tarkoittaa myös teollisuustuotteen raaka-ainetta. Yleiskielessä kemikaalilla tarkoitetaan kemiallisia aineita yleensä.
Suomen kemikaalilain vanhemmassa versiossa määriteltiin sanan käyttö (vain) siinä laissa seuraavasti: Tässä laissa kemikaalilla tarkoitetaan alkuaineita ja niiden kemiallisia yhdisteitä sellaisina kuin ne esiintyvät luonnossa tai teollisesti tuotettuina (aineet) sekä kahden tai useamman aineen seoksia (valmisteet).
Kemikaalit voivat esiintyä seoksina (esimerkiksi liuoksina tai aerosoleina) ja eri olomuodoissa (kiinteä tai neste).
Kemikaalien vaaraluokitus

Maailman mittakaavassa teollisuuden käytössä on noin 100 000 erilaista kemikaalia, eikä niiden kaikkien aiheuttamia vaaroja tunneta hyvin. Jotkut kemikaalit voivat olla vaarallisia ihmiselle tai luonnolle. Kemikaalit luokitellaan varoitusmerkinnöin aiheuttamansa vaaran mukaan palo- ja räjähdysvaarallisiin, terveydelle vaarallisiin ja ympäristölle vaarallisiin kemikaaleihin. Kemikaali voi kuulua yhteen tai useampaan näistä ryhmistä. Suomeen tuodaan tai täällä valmistetaan lähes 30 000 vaaralliseksi luokiteltua valmistetta, jotka sisältävät yli 5 000 vaaralliseksi luokiteltua eri ainetta. Kemikaalien vaaraluokituksen yhtenäistämiseksi on perustettu YK-vetoinen, maailmanlaajuinen GHS-järjestelmä (Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals).
Hormonihäiriköt

Noin 150 000 teollisesta kemikaalista vajaata prosenttia epäillään hormonihäiriköiksi, elimistön hormonitoimintaa sekoittaviksi aineiksi. Useiden tutkimusten meta-analyysien mukaan nykyisillä altistustasoilla kemikaaleista ei syntyisi haittoja terveydelle. Alustavat eläinkokeet ovat kuitenkin viitanneet siihen, että usean kemikaalin yhdistelmä aiheuttaisi haittoja paljon pienemmillä annostuksilla kuin mikään kemikaali erikseen.
73 tunnettua tieteilijää allekirjoitti vetoomuksen, jonka mukaan kemikaalien käytön rajoittamisen pitäisi perustua painavaan tutkimustietoon. Toiset tutkijat haluaisivat kieltää kemikaaleja kevyemminkin perustein. Toisaalta kielto voi johtaa kemikaalin korvautumiseen vaarallisemmilla.
Professori Jouko Tuomisto varoittaa huomion kiinnittämisestä vääriin asioihin. Vaikka teoria hormonihäiriköistä olisi oikeakin, elintapojen vaikutus terveyteen on helposti kymmenkertainen.
Hormonihäiriköt > Luonnolliset hormonihäiriköt

Monet ihmisravinnon luontaiset aineet vaikuttavat hormonien pitoisuuksiin tai toimintaan. Niistä tiedetään kovin vähän, vaikka luonnon hormonihäiriköitä on ihmisen elinympäristössä paljon enemmän kuin keinotekoisia kemikaaleja.
Hävittäminen

Vanhat, vaaralliset, kemikaalit tulee hävittää asianmukaisestiselvennä. Niitä ei saa johtaa viemäriin tai maahan, ellei niitä ole siihen tarkoitettu (pesuaineet tms). Maahan kaadetut kemikaalit (esim. bensiinin lisäaine MTBE) saattavat liueta pohjavesiin ja sitä kautta kulkeutua juomaveteen. Vaarattomatkin orgaaniset aineet voivat aiheuttaa suurina määrinä happikatoa vesistöissä. Ongelmajätteet tulee viedä ongelmajätteiden keräyspisteisiin. Kemikaalit, joissa on varoitusmerkkejä, ovat yleensä ongelmajätettä. Tyhjät kemikaalipakkaukset ja esimerkiksi kuivunut maali voidaan sen sijaan hävittää sekajätteen mukana.
Kirjallisuutta

Timbrell, John: Myrkkyjen paradoksi: Kemikaalit ystävinä ja vihollisina.  ((The Poison Paradox: Chemicals As Friends and Foes, 2005.) Suomentanut Kimmo Pietiläinen)  Helsinki:  Terra Cognita, 2012.  ISBN 978-952-5697-21-6
Aiheesta muualla

THL - Ympäristömyrkyt ja terveys (Arkistoitu – Internet Archive).
Ympäristön kemikalisoituminen (www.ymparisto.fi)
Kemikaalien ympäristöriskit (www.ymparisto.fi)
Kansainväliset kemikaalikortit (suomeksi)
Suomen kemikaaliasetus (675/1993) (finlex)
Arensnuphis

Arensnuphisia esittävä patsas, joka on löydetty Nuubiasta, nykyisen Sudanin alueelta.
Arensnuphis (myös Arsnuphis tai  Harensnuphis) oli muinaisen Egyptin mytologiassa jumala, joka esitettiin yleensä leijonana. Nimi Arensnuphis on kreikankielinen muoto jumalan egyptinkielisestä nimestä Iri-hemes-nefer, joka merkitsee "kaunis kumppani". Jumala on alun perin nuubialainen, ja hänet samaistetaan usein nuubialaiseen Dedun-jumalaan.
11. divisioona (talvisota)

Divisioonan komentaja eversti Eino Koskimies kuvassa vasemmalla.
11. divisioona perustettiin Kymenlaakson sotilasläänin alueella YH:n julistamisen jälkeen 14. lokakuuta 1939.
11. divisioona numeroitiin talvisodan aikana vihollisen tiedustelun ja sodanjohdon häämäämiseksi 1.1.1940 alkaen 2. divisioonaksi, jolloin mm. rykmenttien numerotkin muuttuivat.
Varustaminen

11. divisioona pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaiseksi, mutta puolustusvoimien kalustopulasta johtuen niitä ei varsinkaan kaluston osalta saavutettu.
Yksiköt

Divisioonaan kuuluivat mm. seuraavat yksiköt. Divisioona numeroitiin uudelleen puna-armeijan tiedustelun hämäämiseksi tammikuun 1940 alussa (uudet numerot suluissa).
JR 33 (JR 6)
JR 32 (JR 5)
JR 31 (JR 4)
KTR 11 (KTR 2)
KevOs 11 (KevOs 2)
22. PionK
21. PionK
11 VK
11. LRakK
Komentaja(t)

eversti Eino Koskimies
Keskittäminen

11. divisioona keskitettiin Heinjoen-Äyräpään-Kaukilan alueella yhteensä 34 junalla 16.–20. lokakuuta 1939 välisenä aikana. 11. divisioona liitettiin II armeijakuntaan.