stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kongens Nytorv

| Kongens Nytorv |
| --- | --- |
 Kongens Nytorv syyskuussa 2019.
Sijainti:  Kööpenhamina
Kaupunginosa:  Indre By
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kongens Nytorv (suom. Kuninkaan uusi aukio) on aukio Tanskan pääkaupungin Kööpenhaminan keskustassa, tunnetun kävelykadun Strøgetin päässä. Kongens Nytorv on yksi Kööpenhaminan keskeisistä aukioista. Aukion suunnitteli vuonna 1670 kuningas Kristian V, ja sinne on sijoitettu kuninkaan ratsastajapatsas. Aukion esikuvana on ollut Pariisin Place Vendôme. Aukiota reunustavat Tanskan kuninkaallinen teatteri, Charlottenborgin palatsi, Ranskan Kööpenhaminan-suurlähetystö ja Hotel D’Angleterre.
Ympäröivät rakennukset

Tanskan kuninkaallinen teatteri (rakennettu 1872–1874)
Charlottenborg (rakennettu 1672–1683)
Harsdorff talo (rakennettu 1780)
Thottin palatsi, nykyinen Ranskan Kööpenhaminan-suurlähetystö (rakennettu 1683)
8 Kongens Nytorv, vuoteen 1979 A. P. Moller-Maersk Groupin pääkonttori, vuoteen 2010 Jylland-Postenin Kööpenhaminan konttori (rakennettu 1908)
Magasin du Nord, johtava tavaratalo (rakennettu 1893–1894)
Café a Porta (rakennettu 1792)
Lihmes Gård (rakennettu 1787)
Hviids Vinstue, Kööpenhaminan vanhin kapakka (rakennettu 1767)
26 Konges Nytorv, Great Northern Telegraph Companyn pääkonttori vuoteen 2003 (rakennettu 1893)
Hotel D’Angleterre (rakennettu 1874)
Erichsens Palæ, Danske Bankin pääkonttori (rakennettu 1797–1799)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kongens Nytorv Wikimedia Commonsissa
Kolmperä (Espoo)

| Kolmperä> Kolmpers |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kolmperä korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Vanha-Espoo
Kaupunginosa nro:  75
Pinta-ala:  9,1 km² 
Osa-alueet:  Forsbacka, Iso Ämmässuo, Kulmakorpi, Myllärinmäki, Myllärinniitty, Vähä Ämmässuo
Postinumero(t):  02820
Lähialueet:  Espoonkartano, Karhusuo, Gumböle, Nupuri, Siikajärvi, Vanha-Nuuksio, Ämmässuo
Kolmperä (ruots. Kolmpers) on Vanha-Espoon suuralueella oleva Espoon kaupunginosa, jonka samanniminen kylätaajama on välittömästi Ämmässuon jätteenkäsittelykeskuksen luoteispuolella Turunväylän ja Nupurintien eteläpuolella lähellä Kirkkonummen rajaa.
Nimi

Kolmperän nimen taustalla on suomenkielinen järvennimi Kolm(i)perse, joka on tarkoittanut järveä, jossa on kolme perää eli lahtea. Nimi esiintyy vanhoissa kartoissa nimellä Kolmperse Träsk (175) sekä Kolmepers Träsk. 1900-luvulla suomenkielistä vastinetta sievistettiin nykyiseen muotoon ja vuosisadan puolivälissä nimipari vahvistui alueen nimeksi. Kolmperä tuli kaupunginosan nimeksi vuonna 1982.
Historia

1900-luvun alkupuolelle pieniä taajamia syntyi eri puolilla Espoota. Erityisesti Kolmperän ja Kolmirannan tilojen maita palstoitettiin huvila-asukkaille. Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla Kolmperän läpi kulkeva vanha Turuntie kunnostettiin ja sitä jatkettiin uudella tiellä länteen.
Järvet ja lammet

Kolmperän taajamassa alueen luoteiskulmassa on kolmikärkinen T-kirjaimen muotoinen mutkitteleva järvi Kolmperä, josta alue on saanut nimensä. Järven eteläinen kärki on Kirkkonummen puolella. Lähin asutus Kirkkonummen puolella on Laitamaalla ja sen eteläpuolella Kauhalassa.
Kaakkoiskulmilla Forsbackan alueella ovat Svartbäckträsket, johon Mustapuro laskee vetensä Nupurinjärvestä pohjoisesta päin. Puro jatkaa edelleen, mutkitellen, edellisen järven kaakkoispuolella olevaan Kvarnträskiin, joka on niukin naukin Espoonkartanon puolella.
Kvarnträskistä puro jatkaa juoksuaan järven itälaidalta edelleen itään pienehköön Dämmanin tekojärveen, jossa Espoon kaupungilla on Myllärinmäellä yksi vedenottopaikka – Espoo ottaa vesijohtovetensä joko täältä, tai alati enenevässä määrin Päijännetunnelista. Dämmanin laskuoja on järven luoteispuolella, ja siitä vesi virtaa Gumbölen puolelle. Dämmanin keskiosassa sijaitsee saari. Dämmanin pohjoispuolella Backåkerin vaiheilla on kaksi pientä lampea, joista toisessa on saari.
Kolmperän pohjoisosassa sijaitsee pieni Kakarlampi, jota ympäröi kuusitoistahehtaarinen luonnonsuojelualue.
Kolmperän vesi on puhdasta. Kolmperään ei ole koskaan päästetty suoria likavesiä eikä lannoitevesiä. Järven syvyys on keskimäärin noin 3 metriä. Järven rannalla ja sen lähistössä (järven pohjois-, itä- ja kaakkoispuolella) on ympärivuotista asutusta ja lisäksi kesäasukkaita. Kolmperässä toimii varsin aktiivinen kyläyhdistys, joka huolehtii yhteisistä liikunta-alueista ja pitää yhteyttä Espoon kaupunkiin. Vanhastaan Kolmperä on kuulunut Espoon Vanhaan Kartanoon, joka on rakentanut rannoille huviloita (Villan 1, Villan 2, Villan 3 jne...).
Espoossa on toinenkin Kolmperä-järvi. Se sijaitsee Nuuksiossa Karjakaivon lähellä.
Kotangenttilause

Trigonometriassa kotangenttilause on kolmioon liittyvä tulos. Olkoon kolmion  ABC sivujen pituudet  a,b,c, missä  a on kulmaa  A vastaava sivu jne. Olkoon lisäksi  s=(a+b+c)/2 ja  r kolmion sisään piirretyn ympyrän säde. Tällöin kotangenttilauseen mukaan on voimassa
ja edelleen sisäänpiirretyn ympyrän säteeksi saadaan
Aiheesta muualla

http://www.cut-the-knot.org/triangle/InExCircles.shtml
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1977–1978

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1977–1978 Nokian Urheilijat voitti seuran viidennen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Lahden Sampo ja pronssia Playhonka Espoosta. Nokian Urheilijat voitti loppuottelusarjan puhtaasti voitoin 2–0.
Runkosarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Runkosarjan neljä parasta joukkuetta jatkoivat ylempään jatkosarjaan ja neljä seuraavaa alempaan jatkosarjaan, jotka myös pelattiin kaksinkertaisina sarjoina. Ylemmän jatkosarjan joukkueet pelasivat keskenään pudotuspelit.
Ylemmän jatkosarjan voittaja pelasi välierissä sarjan neljänneksi sijoittunutta joukkuetta vastaan. Toinen ottelupari olivat ylemmän jatkosarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet joukkueet. Kaikki pudotuspelit pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä.
SM-sarjasta putosi kaksi helsinkiläisjoukkuetta, Työväen Maila-Pojat ja Torpan Pojat. Seuraavaksi kaudeksi SM-sarjaan nousivat Roihuvuoren Roihu Helsingistä sekä Turun Riento.
Joukkueet

Helsingin Jyry
Kankaantaan Kisa, Nokia
Karhun Pojat, Helsinki
Lahden Sampo
Nokian Urheilijat
Playhonka, Espoo
Torpan Pojat, Helsinki
Työväen Maila-Pojat, Helsinki
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelut | Loppuottelut | Loppuottelut |
 
|   |  |  Lahden Sampo | 2 |   |  |  |  |  |
|   |  |  Karhun Pojat | 0 |   |   |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  Nokian Urheilijat | 2 |
|   |   |   |   |   |   |  |  Lahden Sampo | 0 |
|   |  |  Nokian Urheilijat | 2 |   |   |  |  |  |
|   |  |  Playhonka | 0 |   |  | Pronssiottelut | Pronssiottelut | Pronssiottelut |
 
|  |  |  |  |  |  |  |  Karhun Pojat | 1 |
|   |  |  |  |  |  |  |  Playhonka | 2 |
Koreografia

Koreografia on sananmukaisesti tanssin kirjoittamista, mutta tunnetaan myös tanssikompositiona eli tanssin säveltämisenä. Sanan alkuperä on antiikin Kreikassa, jossa choregus tarkoitti dityrambi-esityksen harjoittajaa. Koreografialla viitataan useimmiten tanssin liikkeiden suunnitteluun, mutta sitä esiintyy myös muissa ihmisen liikkumista sisältävissä lajeissa kuten taitoluistelussa, taitouinnissa tai joukkuevoimistelussa. Koreografia sisältää kaiken, mitä esiintyjien täytyy tietää ja opetella teoksen esittämiseksi koreografin haluamalla tavalla.
Koreografi on tanssin tai tanssiteoksen suunnittelija ja tällaista työkseen tekevän henkilön ammattinimike. Koreografin tekemä suunnittelu sisältää kaikki tanssin liikkeet, tanssijoiden muodostamat kuviot, tanssin välittämäksi ajatellun sisällön suunnittelun ja valitsemisen sekä tanssin suhteen mahdolliseen musiikkiin ja muihin esityksen osa-alueisiin kuten lavastukseen, puvustukseen, valaistukseen ja niin edelleen. Koreografi on useimmiten myös tanssiesityksen ohjaaja, joka opettaa materiaalin tanssijoille ja vastaa näyttämöllepanon kokonaisuudesta.
Tanssikoreografiaa tehdään sekä itsenäisiksi tanssiteoksiksi että osaksi esimerkiksi teatteri- tai oopperaesityksiä. Koreografit ovat usein itse olleet tanssijoita, mutta periaatteessa tanssijan koulutus ei ole koreografille välttämätön. Tanssiliikettä on kuitenkin vaikeaa selittää täsmällisesti vain sanoilla, joten useimmiten koreografi opettaa haluamansa liikemateriaalin esiintyjille ainakin osittain itse liikkeet näyttämällä.
Musiikista poiketen tanssin notaatiotekniikat eivät ole juurikaan koreografian teossa käytössä, vaan niitä hyödynnetään lähinnä tanssien muistiin kirjoittamisessa, nykyään videotallenteiden apuna. Vain harvat koreografit tai tanssijat hallitsevat tanssinotaatiota. Perinteisin tapa suunnitella koreografiaa lienee miettiä kunkin tanssijan liikkeet askel askeleelta – joko etukäteen tai tanssijoiden kanssa yhteistyössä harjoitussalissa. Muitakin koreografisia tekniikoita on olemassa ja niitä on kehitetty erityisesti nykytanssin piirissä. Tällaisia ovat muun muassa improvisaatio ja erilaiset sattumaan perustuvat menetelmät.
Koreografisia keinoja

Länsimaisen taidetanssin koreografiset keinot voidaan jakaa karkeasti seuraaviin luokkiin:
Tanssiesityksen ”kehykset” – miten teos erottuu erilliseksi tapahtumakseen ympäröivästä maailmasta.
Esittämisen tapa – miten tanssi tekee viittauksia ja suhtautuu ympäröivään maailmaan.
Tyyli – miten tanssiteos hakee oman identiteettinsä suhteessa maailmaan, muuhun tanssiin ja tanssilajiin, jota se edustaa.
Sanasto – perusosaset, liikkeet, joista tanssi rakentuu.
Säännöt ja järjestelmät, joilla liikkeet ja niiden yhdistelmät on valittu ja järjestetty.
Kaikki liikkeet riippuvat tanssijan luonteesta. Liikkeet ovat kuin ihminenkin: persoonallisia tai vähemmän persoonallisia.
Kolme sisarta

Konstantin Stanislavski Vershininin roolissa.
Kolme sisarta (ven. Три сестры, tri sestry) on Anton Tšehovin nelinäytöksinen näytelmä vuodelta 1901. Se kuvaa kolmen noin 20-vuotiaan sisaren elämää pikkukaupungissa. Sisarukset kaihoavat paluuta lapsuuden myyttiseen suurkaupunkiin Moskovaan.
Henkilöt

Andrei Sergejevitš Prozorov
Olga Sergejevna Prozorova
Maria Sergejevna Kulygina (Maša)
Irina Sergejevna Prozorova
Natalia Ivanovna (Nataša)
Fjodor Iljitš Kulygin
Aleksandr Ignatjevitš Vershinin
Paroni Nikolai Lvovitš Tuzenbach
Vasili Vasiljevitš Soljonyi
Ivan Romanovitš Tšebutykin
Alexei Petrovitš Fedotik
Vladimir Karlovitš Rode
Ferapont
Anfisa
Juoni

Näytelmä on venäläisen yläluokan joutilaan ja turhamaisen elämän kuvaus, joka sijoittuu venäläiseen kuvernementtikaupunkiin. Aluksi ryhmä on koolla Irinan nimipäivillä: paikalla ovat sisarukset Olga, Maša ja Irina, heidän veljensä Andrei, tämän tuleva vaimo Natalia, paikallisen varuskunnan upseereita, perheen alivuokralaisena asuva lääkäri ja palvelijoita. Sisarusten yhteisenä haaveena on palata lapsuudenaikaiseen kotikaupunkiinsa Moskovaan, josta isän upseerintyö on pakottanut muuttamaan pois. Isä on kuollut vuotta aikaisemmin ja haave muutosta on vain vahvistunut. Muutto poistaisi heidän tyytymättömyytensä, mutta se viivästyy ja viivästyy. Maša on tyytymätön avioliittoonsa, Andrei kaipaa yliopistoelämään, Irina on elämässään suuntaa vailla ja Olga kaipaa elämäänsä puolisoa. He haikailevat muutosta, mutta eivät itse tee mitään saadakseen muutoksen aikaiseksi. Muutos tulee viimeisessä näytöksessä ulkoa: varuskunta siirretään kaupungista pois. Upseerit poistuvat ja sisarusten on valittava elämälleen jokin suunta.
Suomennoksia

Jalo Kalima ja Eino Kalima. Julkaisussa: Tšehov, Anton. Kolme sisarta.  Helsinki: WSOY, 2001. Laatukirjasto.
Martti Anhava. Julkaisussa: Tšehov, Anton. Lokki / Vanja-eno / Kolme sisarta / Kirsikkatarha. Helsinki: Otava, 1999.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolme sisarta Wikimedia Commonsissa
Koko näytelmä venäjäksi
Kotanen (järvi Jämsän Koskenpäässä)

| Kotanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°10′50″N, 25°02′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Järvinumero:  14.527.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167,8 m 
Rantaviiva:  3,2 km 
Pinta-ala:  0,41 km² 
 fiKotanen 
Kotanen on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 41 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 36 kilometriä pohjoiseen ja Jyväskylästä 37 kilometriä länteen.
Maantiede

Kotasen pituus on 1,2 kilometriä. Järvi on saareton ja sen rannoilla on muutama rakennus. Pohjoisessa levittäytyy Isosuo ja Kotasensuo. Kilometri Kotasesta länteen sijaitsee Peräjärvi, järvien välistä kulkee yhdystie 16539. Noin kolme kilometriä etelään sijaitsee Porkkakylien Ylänen. Kotasen pohjoispuolella on Teerijärvi ja Oratti.
Kotanen kuuluu Pirttijoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Kotanen on Pirttijoen alueen neljänneksi suurin vakavesi. Pirttijoen alue sijaitsee suurimmalta osin Petäjäveden alueella, luoteinen osa on Keuruulla ja lounaisin osa Jämsässä. Pirttijoen alueen suurin vakavesi on Saarijärvi.
Koirien turvakoti Espanjassa

| Koirien turvakoti Espanjassa |
| --- | --- |
Tyyli:  tosi-tv, lifestyle
Kestoaika:  24 minuuttia (jakso)
Luoja(t):  Studio Mountain Stream
Pääosissa:  koirat Jon ja Satu West
Alkuperämaa:  Suomi, Espanja
Verkko:   Liv
Esitetty:  3. lokakuuta 2011 – marraskuu 2012
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  20
Ikäraja:  
Sisältömerkintä:  Sarjassa seurattiin koirien turvakodin sekä Jon ja Satu Westin arkea Espanjassa.
Tunnuskappale:  (Tu Eres) Mi Amor
Tuotanto
Tuottaja(t):  Jon West / Studio Mountain Stream
Vastaava(t) tuottaja(t):  Katja Santala / Liv
Ohjaaja(t):  Jon ja Satu West
Käsikirjoittaja(t):  Jon ja Satu West
Säveltäjä(t):  JON (Jon Erik West)
Leikkaaja(t):  Jon West, Ángel Tomas Romero (masterointi, 1. kausi)
Kuvaaja(t):  Jon ja Satu West, Hane Aaltonen, Virve Siren-Haapaniemi
Tuotantoyhtiö(t):  Studio Mountain Stream
Koirien turvakoti Espanjassa on suomalainen tosi-tv- ja lifestyle-sarja, jonka on luonut Jon Erik West. Koirien turvakoti Espanjassa alkoi Liv-kanavalla vuonna 2011 ja päättyi 2012. Suomessa Liv aloitti sarjan esittämisen vuonna 2011.
Tuotanto

Sarja kuvattiin vuosien 2010–2012 aikana Espanjassa ja Suomessa.
Rooleissa

Jon ja Satu West + iso joukko suomalaisia, espanjalaisia ja englantilaisia.
Juoni

Ohjelma kertoo espanjalaisen koirien turvakodin päivittäisistä tapahtumista. Turvakodin perustivat 2007 suomalaiset Jon ja Satu West.
Vastaanotto

Ensimmäisellä tuotantokaudella Koirien turvakoti Espanjassa -sarjan kaksi jaksoa oli ensiesitysviikkonsa kymmenen katsotuimman ohjelman listalla.
Vaikutus

Katsojapalautteen mukaan tietoisuus Espanjan koiratilanteesta lisääntyi ja herätti kiinnostusta koirien adoptointiin Suomeen.
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1976–1977

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1976–1977 Lahden Sampo voitti seuran neljännen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Nokian Urheilijat ja pronssia Karhun Pojat Helsingistä. Sampo voitti loppuottelusarjan 2–1.
Runkosarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana, josta pudotuspeleihin selviytyivät neljä parasta joukkuetta. Välierissä pelasivat vastakkain runkosarjan voittaja Karhun Pojat ja sarjan neljäs Nokian Urheilijat sekä sarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet Playhonka ja Lahden Sampo. Kaikki pudotuspelit pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä.
SM-sarjasta putosivat Roihuvuoren Roihu Helsingistä sekä Virtain Urheilijat. Uusina joukkueina SM-sarjaan nousivat toinen nokialaisjoukkue Kankaantaan Kisa sekä helsinkiläinen Torpan Pojat.
Runkosarja

| --- | --- |
: Pudotuspeleihin
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | P |
| Karhun Pojat | 14 | 12 | 2 | 24 |
| Playhonka | 14 | 11 | 3 | 22 |
| Lahden Sampo | 14 | 10 | 4 | 20 |
| Nokian Urheilijat | 14 | 10 | 4 | 20 |
| Helsingin Jyry | 14 | 6 | 8 | 12 |
| Työväen Maila-Pojat | 14 | 4 | 10 | 8 |
| Virtain Urheilijat | 14 | 2 | 12 | 4 |
| Roihuvuoren Roihu | 14 | 1 | 13 | 2 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelut | Loppuottelut | Loppuottelut |
 
|   | 1 |  Karhun Pojat | 1 |   |  |  |  |  |
|   | 4 |  Nokian Urheilijat | 2 |   |   |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   | 3 |  Lahden Sampo | 2 |
|   |   |   |   |   |   | 4 |  Nokian Urheilijat | 1 |
|   | 2 |  Playhonka | 0 |   |   |  |  |  |
|   | 3 |  Lahden Sampo | 2 |   |  | Pronssiottelut | Pronssiottelut | Pronssiottelut |
 
|  |  |  |  |  |  | 1 |  Karhun Pojat | 2 |
|   |  |  |  |  |  | 2 |  Playhonka | 0 |
Kazlų Rūdan kunta

| Kazlų Rūdan kunta (Kazlų Rūdos savivaldybė) |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Liettua
Lääni:  Marijampolėn lääni
Hallinnollinen keskus:  Kazlų Rūda
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1476 km²
Väkiluku (2008):  14 497
 – Väestötiheys:  24,1 as./km²
 
 www.kazluruda.lt  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kazlų Rūdan kunta (liett. Kazlų Rūdos savivaldybė) on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnasta, joka sijaitsee Marijampolėn läänissä. Vuonna 2008 kunnan väkiluku oli 14 497 asukasta. Hallinnollisena keskuksena toimii Kazlų Rūda.
Asutuskeskukset > Kaupungit

Kazlų Rūda (hallinnollinen keskus)
Asutuskeskukset > Kauppalat

Jūrė
Asutuskeskukset > Kylät

Antanavas
Jūrė
Bagotoji
Ąžuolų Būda
Bebruliškė
Plutiškės
Jankai
Būda
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kazdu Rūdan rautatieasema
Kunnallispiirin virallinen sivusto (liettuaksi) (englanniksi)
Marijampolėn lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Kalvarijan kunta • Kazlų Rūdan kunta • Marijampolėn kaupunkikunta • Šakiain kunnallispiiri • Vilkaviškisin kunnallispiiri
Kaupungit:  Kalvarija • Kazlų Rūda • Marijampolė • Šakiai • Gelgaudiškis • Kudirkos Naumiestis • Panemunė • Vilkaviškis • Kybartai • Virbalis
Kauppalat:  Jūrė • Lukšiai • Lekėčiai • Griškabūdis • Barzdai • Kriūkai • Žemoji Panemunė • Žvirgždaičiai • Pilviškiai • Pajevonys • Vištytis
Kylät:  Jungėnai • Jusevičiai • Sangrūda • Mikalauka • Liubavas • Sūsninkai • Brukai • Mockai • Senoji Radiškė • Antanavas • Jūrė • Bagotoji • Ąžuolų Būda • Bebruliškė •  Plutiškės • Jankai • Būda • Giedručiai • Girėnai • Veršiai • Sintautai • Stotis • Paežeriai • Giedriai • Dvarnieji
Liettuan läänit ja kunnallispiirit
| --- | --- |
Alytus:   Alutys  Druskininkai  Varēna  Lazdijai 
Kaunas:   Birštonas  Jonava  Kaišiadorys  Kaunas  Kaunasin kaupunkikunta  Kēdainiai  Prienai  Raseiniai 
Klaipėda:   Klaipėdan kaupunkikunta  Klaipėdan kunnallispiiri  Kretinga  Neringa  Palangan kaupunkikunta  Skuodas  Šilutė 
Marijampolė:   Kalvarija  Marijampolėn kunta  Šakiai  Vilkaviškis  Kazlų Rūdan kunta 
Panevėžys:   Biržai  Kupiškis  Panevėžysin kaupunkikunta  Panevėžysin kunnallispiiri  Pasvalys  Rokiškis 
Šiauliai:   Akmenė  Joniškis  Kelmė  Pakruojis  Radviliškis  Šiauliain kaupunkikunta  Šiauliain kunnallispiiri 
Tauragė:   Jurbarkas  Pagėgiai  Šilalė  Tauragė 
Telšiai:   Mažeikiai  Plungė  Rietavas  Telšiai 
Utena:   Anykščiai  Ignalina  Utena  Visaginasin kaupunkikunta  Zarasai  Molėtai 
Vilna:   Elektrėnai  Šalčininkai  Širvintos  Švenčionys  Trakai  Ukmergė  Vilnan kaupunkikunta  Vilnan kunnallispiiri
Kokélé

| Kokélé |
| --- | --- |
 Kokélé
 Koordinaatit: 11°31′45″N, 7°32′27″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Bougounin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  6 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kokélé on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Bougounin piirissä Malissa. Se sijaitsee 15 kilometriä Bougounista pohjoiseen. Kunnassa on 6 500 ja kylässä 1 500 asukasta (vuonna 2009).
Kokélén kunta rajoittuu pohjoisessa Bougounin piirin Dogon, idässä Zantiébougoun ja Bougounin, etelässä Faradiélén ja lännessä Sidon kuntiin. Se on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Vesistöistä tärkein on Baoulén sivujoki Mono. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on heinä- ja pensassavannia sekä galleriametsiä.
Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita ja fulbeja. Lisäksi on jonkin verran dogoneja.
Kokélén kautta kulkee Bamakon ja Sikasson välinen maantie RN7. Seudun pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, seesami, maapähkinä ja viljakasvit. Lisäksi harjoitetaan karjanhoitoa, kalastusta, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Paikallinen nähtävyys ovat Dissanin kylän lammessa elävät satakunta pyhää krokotiilia.
Kirby’s Dream Land

| Kirby’s Dream Land |
| --- | --- |

Kehittäjä:  HAL Laboratory
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Ohjaaja:  Masahiro Sakurai
Tuottaja:  Makoto Kanai
Säveltäjä:  Jun Ishikawa
Pelisarja:  Kirby
Julkaistu:  Game BoyJP 27. huhtikuuta 1992NA 1. elokuuta 1992EU 3. elokuuta 1992
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3 
Alusta:  Game Boy
Jakelumuoto:  pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Kirby’s Dream Land on HAL Laboratoryn kehittämä ja Nintendon vuonna 1992 julkaisema tasohyppelypeli Game Boylle.
Peli on ensimmäinen Kirby-peleistä ja siinä ilmenee useita tyypillisiä Kirbyn kykyjä, joita myöhemminkin käytetään Kirby-peleissä, kuten hahmon kyky lentää ja imeä vihollisia sekä esineitä suuhunsa. Huomattava ero tuleviin osiin on kuitenkin se, ettei Kirby kykene tässä osassa varastamaan vihollisten kykyjä. Taitojen lisäksi, myös useat pääviholliset, peliympäristöt sekä musiikki tavataan myöhemmissä osissa.
Aiheesta muualla

Kirby’s Dream Land MobyGamesissa (englanniksi)
Kirby-pelit
| --- | --- |
Tasohyppelyt::   Kirby’s Dream Land  Kirby’s Adventure  Kirby’s Dream Land 2  Kirby’s Fun Pak  Kirby’s Dream Land 3  Kirby 64: The Crystal Shards  Kirby and the Amazing Mirror  Kirby: Power Paintbrush  Kirby: Mouse Attack  Kirby’s Epic Yarn  Kirby Mass Attack  Kirby’s Adventure Wii  Kirby: Triple Deluxe  Kirby and the Rainbow Curse  Kirby: Planet Robobot  Kirby Star Allies 
Spinoff-pelit::   Kirby’s Pinball Land  Kirby’s Dream Course  Kirby’s Avalanche  Kirby’s Block Ball  Kirby no Omochabako  Kirby’s Star Stacker  Kirby’s Tilt 'n' Tumble  Kirby Air Ride  Kirby Battle Royale 
Uudelleenjulkaisut::   Kirby: Nightmare in Dream Land  Kirby Super Star Ultra  Kirby’s Dream Collection  Kirby’s Extra Epic Yarn
Kokšenga

Kokšenga (ven. Ко́кшеньга, myös Ко́кшенга) on Vienanjoen vesistöön kuuluvan Ustjan sivujoki Vologdan ja Arkangelin alueilla Venäjällä. Sen pituus on 251 kilometriä, valuma-alueen laajuus 5 670 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus 106 kilometrin päässä joen suusta 35 kuutiometriä sekunnissa.
Joki saa alkunsa Vologdan ja Arkangelin alueiden rajalta, virtaa ensin etelään ja kääntyy sitten Tarnogski Gorodokin piirikeskuksen luona jyrkästi luoteeseen. Sitä on pidetty myös Vagan sivujokena.
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1979–1980

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1979–1980 Nokian Urheilijat voitti ensimmäisena seurana naisten SM-sarjan historiassa seitsemännen mestaruuden. Mestaruus oli nokialaisten kolmas peräkkäinen ja sillä rikottiin vuodelta 1965 peräisin ollut Helsingin Työväen Uimareiden kuuden mestaruuden ennätys. Hopeaa voitti Karhun Pojat Helsingistä ja pronssia Playhonka Espoosta. Nokian Urheilijat voitti loppuottelusarjan 2–1.
Runkosarja pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana, josta pudotuspeleihin selviytyivät kuusi parasta. Sijoille 3–6 selviytyneet pelasivat puolivälierät. Välierissä puolivälierien voittajat saivat vastaansan runkosarjan voittajan Nokian Urheilijat ja sarjan toisen Karhun Pojat. Kaikki pudotuspelit pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä.
SM-sarjasta putosi Roihuvuoren Roihu Helsingistä ja uutena joukkueensa SM-sarjaan nousi Raholan Pyrkivä Tampereelta.