stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eino Wälikangas

Eino Wälikangas (sukunimi vuoteen 1906 Buddén; 11. lokakuuta 1889 Savonlinna – 4. maaliskuuta 1960) oli suomalainen diplomaatti ja filosofian maisteri.
Wälikankaan vanhemmat olivat kouluneuvos Emil Johannes Buddén ja Johanna Augusta Granit. Hän pääsi ylioppilaaksi 1907 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1914.
Wälikangas oli Savolaisen osakunnan kuraattorina 1916–1918 ja opetti Helsingin yliopistossa sanskritin kieltä 1915 ja 1919. Hän oli ulkoasiain kanslian virkailijana Vaasassa 1918, ulkoasiain ministeriön arkistonhoitajana 1919–1922, vt. lähetetystösihteerinä Berliinissä 1920–1921, ulkoasiain ministeriön henkilöstö- ja hallinnollisen jaoston päällikkönä 1923–1927 sekä lähetystösihteerinä Lontoossa vuodesta 1927 ja Washingtonissa vuodesta 1933. Hän sai lähetystöneuvoksen arvon 1921.
Wälikangas toimi sitten lähettiläänä Buenos Airesissa 1934–1937 ja Santiagossa 1934–1937, Rio de Janeirossa 1937–1945 ja oli disponibiliteetissa 1945–1947 ja erikoistehtävissä 1947–1949. Hän oli ulkovaltojen lähettiläiden esittelijä 1949–1956.
Eino Wälikankaan veljiä olivat eläintieteilijä Ilmari Välikangas ja arkkitehti Martti Välikangas.
Kuningatarneidonkieli

| Kuningatarneidonkieli |
| --- | --- |
 Kuningatarneidonkieliä Teneriffan saarella
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Boraginales
Heimo::  Lemmikkikasvit Boraginaceae
Suku::  Neidonkielet Echium
Laji::  wildpretii
Kaksiosainen nimi
 Echium wildpretii  H.Pearson ex Hook.f.  
Katso myös
   Kuningatarneidonkieli Wikispeciesissä   Kuningatarneidonkieli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuningatarneidonkieli (Echium wildpretii) on pituudeltaan kolmimetrinen, karvainen neidonkielten sukuun kuuluva kasvi, jolle ovat ominaisia hyvin runsaslukuiset kukinnot.
Kuningatarneidonkielen kukat houkuttelevat erittäin voimakkaasti mehiläisiä.
Kuningatarneidonkielen kukintoja.
Levinneisyys

Kuningatarneidonkieli kasvaa kotoperäisenä pääasiassa Kanariansaarilla, erityisesti Teneriffalla.
Lappeenrannan urheilutalo

| Lappeenrannan urheilutalo |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Lappeenranta
Koordinaatit:  61°03′31″N, 28°12′18″E
Omistaja:  Lappeenrannan kaupunki
Käyttäjät
 Koripallo:   Catz   LrNMKY   Salibandy:   SaiPa 
Katsojakapasiteetti
 2 000 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Lappeenrannan urheilutalo on Lappeenrannassa sijaitseva urheilurakennus. Salibandyn miesten Divarissa ja naisten F-liigassa pelaava SaiPa, koripallon 1-divisioonassa pelaava LrNMKY ja koripallon naisten SM-sarjassa pelaava Catz käyttävät monitoimitaloa kotihallinaan.
Rakennukseen kuuluu muun muassa 1500 neliömetrin kokoinen palloiluhalli.
Kungfu

Kaksi Shaolin Kungfu -suurmestaria.
Kungfu (kiin. 功夫, gōngfu) on yhteisnimitys Kiinasta lähtöisin oleville taistelulajeille. Sana tarkoittaa taitoa ja työtä. Tämä viittaa kungfun vaatimaan vuosien pitkäjännitteiseen ja kärsivälliseen harjoittelemiseen. Periaatteessa kungfua voi olla siis jokin muukin kuin taistelutaitojen harjoittelu. Sanaa käytetään samalla tavoin yläkäsitteenä kuin japanilaisia taistelulajeja tarkoittava budō tai korealaisia lajeja tarkoittava mudo.
Kiinassa on monia temppeleitä, joissa opetetaan kungfua. Jotkut buddhalaiset munkit ovat omaksuneet useita alun perin soturien käyttämiä harjoitteita parantaakseen terveyttään ja keskittymiskykyään ja sitä kautta henkisten harjoituksiensa laatua. Tunnetuin kungfutemppeli on Shaolinin temppeli Kiinassa, jonka soturimunkeista kerrotaan lukuisia tarinoita. Suurin osa kungfun tyylisuunnista on kuitenkin kehittynyt temppelien ulkopuolella. Tyylejä onkin Kiinassa erittäin monia.
Kungfu on levinnyt nykypäivänä jo moniin maihin; myös Suomessa on lajin harjoittajia. Länsimaihin kungfu tuli vasta 1900-luvulla. Jotkin kungfu-tyylit ovat elpyneet juuri länsimaisten oppilaiden ansiosta.
Parhaiten kungfu tunnetaan hongkongilaisista, esimerkiksi Bruce Leen, Jackie Chanin ja Donnie Yenin tähdittämistä toimintaelokuvista.
Kungfu-tyylit ja harjoittelu

Tyylejä on useita; ne saattavat poiketa toisistaan hyvinkin suuresti. Jotkin tyylit sisältävät paljon akrobatiaa; toisissa aseilla harjoittelu aloitetaan varhain ja joissakin vasta vuosien harjoittelun jälkeen. Jotkin suuntaukset keskittyvät yksinkertaisiin käsitekniikoihin, toiset taas monimutkaisiin liikesarjoihin. Suomessa harrastettavia tyylejä ovat muun muassa Tai Shin Mun, Wing Chun, Shaolin Kungfu, qigong, choyleefut, tanglang ja taijiquan. Osa tyyleistä on nimetty eläinten mukaan kuten lohikäärme, kotka, tiikeri, kurki, apina, leopardi, käärme ja rukoilijasirkka. Eläintyyleissä pyritään hyödyntämään kyseisen eläimen liikeratoja ja hyökkäystekniikoita.
Perinteisesti joissakin tyylisuunnissa kiinalaiset kungfu-mestarit ovat olleet myös lääkäreitä. Näissä tyyleissä käsitelläänkin jonkin verran anatomiaa ja kiinalaista lääketiedettä, mutta erot eri opettajien ja tyylien välillä ovat suuria: toisissa korostetaan teknisen muodon puhtautta, kun taas toisissa keskitytään epämuodollisemman kamppailuvalmiuden omaksumiseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kungfu Wikimedia Commonsissa
Kung Lao

Kung Lao on fiktiivinen hahmo pelisarjassa Mortal Kombat. Hänen ääninäyttelijänään toimii Jin Hyong.
Taustaa

Kung Lao on entinen Shaolinin munkki ja Earthrealmin puolustaja ja Liu Kangin hyvä ystävä ja kilpailija. Kung Laolla on musta vaatetus, vihreänsiniset housut, saappaat ja käsisuojukset. Kung Lao pitää päässään hattua, joka muistuttaa tyyliltään Oddjobin metallivahvistettua hattua. Kung Laon uskotaan olevan Suuren Kung Laon reinkarnaatio. Kung Laolla on Kung Jin niminen serkku.
Kumpunen (Äänekoski)

| Kumpunen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°49′50″N, 25°40′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskujoki:  suo-oja Ylä-Kivettyyn 
Järvinumero:  14.414.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,1 m  
Pituus:  890 m  
Leveys:  360 m  
Rantaviiva:  2,57 km  
Pinta-ala:  17,119 ha  
Tilavuus:  0,0001394 km³ 
Keskisyvyys:  0,81 m  
Suurin syvyys:  1,9 m  
Saaria:  2 
 fiKumpunen 
Kumpunen  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Konginkankaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 890 metriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17,1 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 139 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 1,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 171,1 metriä mpy.
Eirik Langedal Breivik

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten suunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten suunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten suunnistus.MM-kilpailut  | Maa:   Norja> Miesten suunnistus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Edinburgh 2024 | sprinttiviesti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Mór 2024 | keskimatka |  |
|  Kultaa | Mór 2024 | viesti |  |
Eirik Langedal Breivik (s. 1998) on norjalainen suunnistaja. MM-kilpailuissa Langedal Breivik saavutti pronssia Norjan sprinttiviestijoukkueessa Edinburghin MM-kilpailussa 2024. Henkilökohtaisilla matkoilla hänen paras saavutuksensa on pudotussprintin 11:s sija Trekantomraadetin MM-kilpailuissa 2022. Suunnistuksen EM-kilpailuissa Unkarissa 2024 hän voitti keskimatkan kilpailun ja oli mukana Norjan voittaneessa viestijoukkueessa.
Suunnistuksen maailmancupin osakilpailussa hänen paras sijoituksensa on kuudes sija Oltenin sprintistä vuodelta 2024. Nuorten MM-kilpailussa hänen paras saavutuksensa on keskimatkan kymmenes sija vuodelta 2018.
Kurkimäen kirjasto

| Kurkimäen lähikirjasto> Kurkimäen kirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Kurkimäentie 455, 71480 Kuopio 
Tyyppi:  lähikirjasto
Työntekijöitä:  1
Kotisivut
Kurkimäen kirjasto tai Kurkimäen lähikirjasto on eteläisessä Kuopiossa, Kurkimäen kylässä toimiva yleinen kirjasto.
Kirjaston toiminta alkoi Kurkimäessä jo ennen Kuopion maalaiskunnan liittämistä kaupungin osaksi vuonna 1969. Kurkimäen kirjasto toimii nykyään Kurkimäen koulun yhteydessä. Samassa pihapiirissä on myös päiväkoti ja annetaan esiopetusta.
Kirjaston asiakkaiden käytössä on Kuopion kaupunginkirjasto laaja kokoelma sähköisine aineistoineen. Kirjastopalveluja eteläiseen Kuopioon tarjotaan myös kirjastoautolla.
Aiheesta muualla

Kurkimäen lähikirjaston sijainti kartalla (Kuopion karttapalvelu)
Deuteronomistinen historia

Kuningas Joosialle luetaan lainkirjaa Julius Schnorr von Carolsfeldin (1794–1872) taideteoksessa. Osa tutkijoista olettaa, että Deuteronomistisen historian perusrunko laadittiin jo Joosian aikaan 600-luvun lopulla eaa.
Deuteronomistinen historia viittaa Deuteronomistiseen historiateokseen ja sen tulkintaan. Se on Viidennestä Mooseksen kirjasta aina Kuninkaiden kirjoihin ulottuva kertomus, joka käsittää tapahtumat Mooseksen kuolemasta Israelin ja Juudan pakkosiirtolaisuuteen asti.
Israelin ja Juudan pakkosiirtolaisuus ja temppelin tuhoutuminen olivat merkittävä kansaa ja yhteisöä kohdannut kriisi, jonka seurauksena varhainen juutalaisuus joutui tulkitsemaan historian tapahtumat uudelleen. Tämä näkyy konkreettisesti Vanhan testamentin tekstihistoriassa. Tekstiä muokattiin, lisättiin ja poistettiin sitä mukaan mikä selittää Israelia ja Juudaa kohdannutta katastrofia. Tämä näkyy esimerkiksi tiukan monoteismin korostamisena, epäjumalanpalveluksen kieltämisenä, temppelikultin keskittämisenä Jerusalemiin ja entisajan kuninkaiden rikosten luettelemisena. Deuteronomistisen historiantulkinnan taustalla oli pyrkimys määritellä nykyhetkeä tulkitsemalla mennyttä historiaa uudelleen.
Kun on liian myöhäistä

| Kun on liian myöhäistä> Victor... pendant qu’il est trop tard |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sandrine Veysset
Käsikirjoittaja:  Sandrine Veysset
Tuottaja:  Humbert Balsan
Kuvaaja:  Hélène Louvart
Leikkaaja:  Mathilde Grosjean
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:   Ognon Pictures  Le Studio Canal+  La Sept Cinéma 
Ensi-ilta:  1998
Kesto:  88 min
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kun on liian myöhäistä (Victor... pendant qu’il est trop tard) on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut Sandrine Veysset’n käsikirjoittama ohjaama ranskalainen draamaelokuva.
Juoni

Alakouluikäinen Victor karkaa illalla pois häntä hyväksikäyttävien vanhempiensa luota. Poika päätyy kiertävään sirkukseen, jossa nukahtaa. Muuan sirkuslainen vie pojan entisen naisystävänsä, nykyisen prostituoidun luo. Poika ja nuori nainen ystävystyvät ja kiintyvät, mikä auttaa molempien tilannetta. Kaikki ei kuitenkaan jatku hyvin.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lydia Andreï  | … |  Triche   |
|  Jeremy Chaix  | … |  Victor   |
|  Mathieu Lane  | … |  Mick   |
Aiheesta muualla

Ylänen, Helena: Avignonissa sataa lunta Helsingin Sanomat.  5.1.2001. Viitattu 8.12.2021.
Kurkimäki (Myllykoski)

Myllykosken vesitorni
Kurkimäki on asuinalue Myllykosken taajamassa, Kouvolan kaupungissa. Kurkimäen alue on kalliosta ja metsäistä, sekä sen painanteista löytyy soistuneita alueita ja muutamia pieniä lampia. Alueella on omakoti- ja rivitaloja. Kurkimäki-nimisellä kalliolla sijaitsee vesitorni.
Yhteydet

Kurkimäeltä on noin 13 kilometriä Kouvolan keskustaan. Kurkimäen kautta kulkee Anjalankosken palvelulinja.
Koverojärvi (Padasjoki)

| Koverojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki, Asikkala
Koordinaatit:  61°14′58″N, 25°13′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Iso-Kelkuteeseen 
Järvinumero:  14.223.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,5 m  
Pituus:  520 m  
Leveys:  500 m  
Rantaviiva:  2,031 km  
Pinta-ala:  8,195 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoverojärvi 
Koverojärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella ja Asikkalassa Vakkilan kylän lähellä sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Tarusjärven retkeilyalueeseen .
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Heinjoen valuma-alueeseen (14.223) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,5 metriä mpy.
Kung Fu Panda 4

| Kung Fu Panda 4 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mike Mitchell Stephanie Stine
Käsikirjoittaja:  Jonathan Aibel Glenn Berger
Tuottaja:  Rebecca Huntley
Säveltäjä:  Hans Zimmer Steve Mazzaro
Leikkaaja:  Christopher Knights
Koreografi:  Joshua Gunther
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  DreamWorks Animation
Levittäjä:  Universal Studios UIP-Dunafilm
Ensi-ilta:  Yhdysvallat 8. maaliskuuta 2024   Suomi 22. maaliskuuta 2024
Kesto:  94 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  85 miljoonaa dollaria
Tuotto:  546 miljoonaa dollaria
Edeltäjä:  Kung Fu Panda 3
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kung Fu Panda 4 on vuonna 2024 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tietokoneanimaatioelokuva, joka julkaistiin Yhdysvalloissa 8. maaliskuuta 2024 ja Suomessa 22. maaliskuuta 2024. Elokuvan ohjasivat Mike Mitchell ja Stephanie Stine.
Juoni

Rauhan laaksossa Po auttaa Li Shania ja herra Pingia avaamaan uuden ravintolansa. Mestari Shifu kertoo Polle, että hänen täytyy edetä ja tulla henkiseksi johtajaksi, mikä tarkoittaa, että Po ei voi enää olla Lohikäärmesoturi ja hänen täytyy löytää sopiva seuraaja. Po kamppailee oikean ehdokkaan valinnassa, sillä hän ei halua menettää asemaansa Lohikäärmesoturina, ja törmää kettubandiittiin nimeltä Zhen, joka yrittää varastaa muinaisia aseita Jade-palatsista. Po onnistuu päihittämään Zhenin ja lähettää hänet vankilaan, mutta joukko kaivostyöläisiä kertoo hänelle, että Tai Lung on palannut ja tuhonnut kokonaisen louhoksen. Zhen paljastaa, että Tai Lungin paluun takana on noita nimeltä Kameleontti, joka voi muuttaa muotoaan mihin tahansa eläimeen ja kopioida kung fu -tekniikoita pelkällä kosketuksella.
Zhenin avustuksella Po lähtee Juniper-kaupunkiin kukistamaan Kameleonttia tietämättä, että hänen huolestuneet isänsä seuraavat heitä. Kohtaamalla epäilyttävän kapakan ja taistelemalla sen asukkaita vastaan he saapuvat lopulta Juniper-kaupunkiin. Heidät melkein pidätetään, mutta he pakenevat Varkaiden Pesään, jossa he saavat apua pesän johtajalta Hanilta, joka on myös Zhenin läheinen ystävä. Sieltä Po ja Zhen lähtevät Kameleontin piilopaikkaan, kunnes Po vangitaan. Käy ilmi, että Zhen on toiminut kaksoisagenttina Kameleontille; hänen tehtävänsä oli hankkia Polle Viisauden sauva, jolla pääsee Henkien valtakuntaan. Po melkein pakenee, mutta Kameleontti, Zhenin muodossa, huijaa häntä ja heittää hänet kalliolta. Hän on pudota kuolemaansa, mutta hänen isänsä pelastavat hänet ja vakuuttavat hänelle, että muutos voi joskus olla hyvä asia.
Kameleontti käyttää sauvaa kutsuakseen kaikki edesmenneet kung fu -mestarit ja varastaakseen heidän tekniikkansa, mukaan lukien Lord Shenin, Kenraali Kain ja oikean Tai Lungin. Paettuaan lopullisesti, Zhen liittyy jälleen Po'n seuraan, mutta hän kieltäytyy luopumasta kohtaamasta Kameleonttia, joten Zhen, Ping ja Li palaavat Varkaiden Pesään vakuuttamaan heidät auttamaan heitä pelastamaan Po. Taistellessaan Kameleontin komodonlohikäärmeiden armeijaa vastaan, Po yrittää neuvotella Kameleontin kanssa turhaan, vaikka tämä antaakin sauvan takaisin, koska ei enää tarvitse sitä. He taistelevat, mutta kun Zhen puuttuu peliin, Kameleontti muuttuu useiden kung fu -mestarien kimeeraksi. Taistelun jälkeen hän muuttuu Po'n kopioksi, taistelee häntä vastaan ja vangitsee hänet pian häkkiin. Luottaen Zheniin, Po antaa hänelle Viisauden sauvan, jolla hän voittaa Kameleontin. Po, joka vain teeskenteli olevansa vangittuna, päihittää Kameleontin käyttämällä sauvaa ja palauttaa kaikki varastetut kung fu -taidot niiden omistajille, jotka osoittavat kunnioitusta Polle ja palaavat Henkien valtakuntaan, Tai Lung vie Kameleontin mukanaan.
Palatessaan Rauhan laaksoon Po valitsee Zhenin seuraajakseen, mikä ärsyttää Shifua. Luottavaisena valinnassaan, Po ja Hurja Viisikko auttavat Zhenia tulemaan seuraavaksi Lohikäärmesoturiksi.
Ääninäyttelijät

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli | Eläinlaji |
| --- | --- | --- | --- |
| Jack Black | Tuomas Uusitalo | Po | Jättiläispanda |
| Awkwafina | Alina Jefremoff | Zhen | Korsakki |
| Viola Davis | Carla Rindell | Kameleontti | Kameleontti |
| Dustin Hoffman | Tom Pöysti | mestari Shifu | Kultapanda |
| James Hong | Antti Pääkkönen | herra Ping | Joutsenhanhi |
| Bryan Cranston | Jarmo Koski | Li Shan | Jättiläispanda |
| Ian McShane | Seppo Pääkkönen | Tai Lung | Lumileopardi |
| Ke Huy Quan | Antti L. J. Pääkkönen | Han | Malaijanmuurahaiskäpy |
| Lori Tan Chinn | Katja Aakkula | Mummi Karjunen | Villisika |
| Ronny Chieng | Samuel Chime | Kapteeni Kala | Aasian Arapaima |
| Harry Shum Jr. |  ? | Scott | Suistokrokotiili |
Mestari Shifun suomalainen ääninäyttelijä Ismo Kallio menehtyi vuonna 2019 pitkän sairauden jälkeen. Hänen tilalleen valittiin Tom Pöysti.
MrBeast teki elokuvassa cameoroolin Panda Possuna.
Kun muut ovat menneet

| Kun muut ovat menneet Loisa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1986
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): T. T. Oksala
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 33.26
 Levy-yhtiö: Polarvox
Loisan muut julkaisut
|   | Kun muut ovat menneet 1986 | Hämärän sylissä 1987 |
Kun muut ovat menneet on Jari Loisan ja hänen johtamansa yhtyeen ensimmäinen studioalbumi vuodelta 1986. Loisa oli aikaisemmin vaikuttanut Donna- ja Siberia-yhtyeissä.
Levyn on julkaissut Polarvox Oy levymerkillään Amulet tunnuksella WISH 11 ja sen on tuottanut T. T. Oksala.
Kannen valokuvat ovat Jan Kailan tekemiä. Kannen suunnittelusta ovat vastanneet Kaila ja Stefan Bremer. LP-levyn kannen on valmistanut Kirjapaino K. Kuronen.
Kappaleet > A-puoli

Satamassa – 4.08
Sininen huone – 2.38
Mä seison sun rinnallas – 3.57
Palaa takaisin – 2.12
Muistan sinua taas – 3.37
Kappaleet > B-puoli

Pidätkö minusta kiinni – 3.21
Keltapurjeinen laiva – 3.02
Laiva ohoi! – 2.08
Yöllä on silmät – 2.57
Kun muut ovat menneet – 5.26
Kaikki kappaleet ovat J. Loisan tekemiä. Sovitukset ovat Loisan paitsi nimikappaleen osalta T. T. Oksalan. Kappaleiden tekijänoikeuksien haltija on Polarvox Music Oy.
Muusikot

Gabi Hakanen – rummut
Jari Kääriäinen – koskettimet
Martti Salminen – kitarat, taustalaulut, piano
Mika Sairanen – puhaltimet
Jari Loisa – laulu, taustalaulut, basso
Lisäksi T. T. Oksala soittaa kitaraa kappaleissa "Kun muut ovat menneet", "Mä seison sun rinnallas" ja "Pidätkö minusta kiinni".
Last Days of Humanity

| Last Days of Humanity> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1989–(2006)
Tyylilaji:  goregrind, noisegrind
Kotipaikka:   Pohjois-Brabant, Alankomaat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Marc Palmen, laulu   William Van De Went, kitara   Erwin De Wit, bassokitara   Joep Van Raak, rummut  
Levy-yhtiö:  Bones Brigade Records  
Aiheesta muualla
MySpace-sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Last Days of Humanity (lyhenne LDOH) on hollantilainen Goregrind-yhtye, joka aloitti toimintansa vuonna 1989. Se ilmoitti lopettavansa vuonna 2006, mutta palasi esiintymilavoille 2010.
Last Days of Humanityn tyylille oli varsinkin alkuvuosina leimallista rumpali Marc Palmenin soittamat nopeat rumpukompit blast beat -tyyliin. Myöhemmin yhtyeen tyyli kehittyi selvemmin grindcoreksi.
Aiheesta muualla

Last Days of Humanity Metal Kingdom
Deuterosaurus

| Deuterosaurus |
| --- | --- |

 Permikausi Word-vaihe  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N  ↓   
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Kladi::  Synapsidit Synapsida
Lahko::  Terapsidit Therapsida
Alalahko::  †Dinocephalia
Kladi::  †Tapinocephalia
Heimo::  †Deuterosauridae
Suku::  †Deuterosaurus  Eichwald, 1860
Synonyymit
 Mneneiosaurus, Nopcsa, 1928  Uraniskosaurus, Nopcsa, 1928  Eurosaurus (osa lajeista) 
Lajit
 †D. biarmicus Eichwald, 1860  †”D. gigas” Efremov 1954 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Deuterosaurus (nimen merkitys: ”toinen lisko”) on sukupuuttoon kuollut permikautinen terapsidisuku. Se kuuluu Dinocephalia-alalahkoon ja on aikaisemmin luettu Anteosauriaan, mutta tarkemman tutkimuksen perusteella se näyttäisi kuuluvan sittenkin Tapinocephaliaan.
Sukuun luetaan lajit Deuterosaurus biarmicus ja ”Deuterosaurus gigas”. ”D. gigas” on kuitenkin hyvin erilainen verrattuna D. biarmicusiin. Itse asiassa sillä on havaittu olevan Tapinocephalidae-heimon terapsideille tyypilliset hampaat, ja se saattaakin oikeasti kuulua Ulemosaurus-sukuun. Deuterosauruksen kallon pituus on noin 23 cm ja kokonaispituudeksi on arvioitu noin 1,2 metriä. Deuterosauruksella on pienehköt takahampaat ja kallon yläosa silmien edestä paksua luuta. Deuterosaurus oli todennäköisesti kaikkiruokainen tai kasvinsyöjä. Sen fossiileja on löydetty Venäjältä.
T. H. Huxley luuli Deuterosaurusta ja Bathygnathusta triaskautisiksi dinosauruksiksi, mutta myöhemmät tutkimukset ovat osoittaneet niiden olevan permikaudella eläneitä synapsideja ja siis läheisempää sukua nisäkkäille kuin dinosauruksille.
Kun nuoruus katoaa

| ”Kun nuoruus katoaa” Yö |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kiitos ja kunnia – 30v. juhlakokoelma
 Äänitetty : Headline Studio, Studio JJ & SkyView Studio,  Tampere, toukokuu 2011
 Julkaistu: 12. elokuuta 2011
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Jani Viitanen, Mikko Kangasjärvi ja Anssi Tikanmäki
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Poko Rekords / EMI
Yön muut singlet
| ”Onnen hohteessa” 2011 | ”Kun nuoruus katoaa” 2011 | ”Tällaisina aikoina” 2011 |
Kun nuoruus katoaa on elokuussa 2011 ilmestynyt Yön single, joka on yksi myöhemmin syyskuussa julkaistun Kiitos ja kunnia – 30v. juhlakokoelman uusista kappaleista. Se on yhtyeen ensimmäinen pelkästään digitaalisessa muodossa myyntiin tullut single. Jussi Hakulinen on kuvaillut sitä henkilökohtaisimmaksi koskaan tekemäkseen lauluksi.
Muusikot

| --- | --- |
 Jussi Hakulinen – laulu  Daffy Terävä – kitara  Jukka Lewis – basso, taustalaulu  Ari Toikka – rummut  Mikko Kangasjärvi – kosketinsoittimet  Jari Latomaa – kosketinsoittimet, akustinen kitara  Jani Viitanen – omnichord  Sami Junnonen – huilu  Tommi Kolunen – trumpetti :  Pentti Lahti – saksofoni  Anton Morozov – klarinetti  Aleksandr Verjukhanov – fagotti  Henrik Perelló – viulu  NIna Kulhia – viulu  Pike Kontkanen – viulu  Eemil Tikanmäki – viulu  Tarja-Leena Saari – alttoviulu  Panu Saari – sello
Kappaleet

Kun nuoruus katoaa – 8.01 (säv. & san. Jussi Hakulinen)
Aiheesta muualla

Kun nuoruus katoaa Poko Rekordsin jukeboxissa