Sabenan lento 548
Tausta ja onnettomuus > Onnettumuus

Kone lähti illalla 14. helmikuuta 1961 Queensista New Yorkista, Idlewildin kansainväliseltä lentoasemalta. Ensimmäiset seitsemän ja puoli tuntia lennosta kului normaalisti. Noin 20 minuuttia ennen kun koneen piti laskeutua Brysselin lentokentälle lennonjohto menetti radioyhteyden koneeseen.
Lento oli lähestymässä Brysselin lentoaseman kiitotietä 20. paikallista aikaa noin kello 10. Lento oli kiitotien alkaessa noin 270 metrin korkeudessa. Kone oli liian korkealla laskeutumista varten ja teki ylösvedon kiitotien kohdalla. Lentokone oli joutunut perumaan myös toisen laskeutumisyrityksen, koska toinen pienempi kone oli vielä kiitotiellä.
Kone kiersi jälleen lentokentän, ja yritti laskeutua viereiselle kiitoradalle 25., joka ei ollut kuitenkaan silloin käytössä. Myös tämä laskeutumisyritys epäonnistui. Tämän jälkeen silminnäkijät ovat kertoneet nähneensä kuinka lentäjät taistelivat koneen hallinnasta, ja yrittivät epätoivoisesti laskeutua jollekin kiitotielle huolimatta siitä, että mekaaninen toimintahäiriö esti heitä suorittamasta ”normaalia” hallittua laskua.
Kone kiersi Brysselin lentokentän yhteensä kolme kertaa, ja koneen kallistuskulma kasvoi vähitellen siinä samalla. Tämän jälkeen lentokone oli noussut 460 metrin korkeuteen ja oli lähes pystysuorassa kaltemassa. Sen jälkeen kone nosti toisen siiven huomattavasti korkeammalle, kun toisen, nousi äkillisesti ylös päin, menetti nopeutensa ja syöksyi nopeasti sivuttain alas päin, jonka jälkeen kone alkoi syöksyä hyvin nopeasti suoraan alaspäin.
Lento syöksyi maahan alle kolmen kilometrin päässä Brysselin lentokentältä kello 10.05 paikallista aikaa. On arvioitu jälkeenpäin, että lentäjä halusi lentokoneen törmäävän avaraan paikkaan vahinkojen minimoimiseksi. Jos kone olisi pudonnut asutuksen päällä, olisi se voinut aiheuttaa paljon suuremman tuhon ja onnettomuuden.
Onnettomuuspaikka oli suoalue ja se sijaitsi Flanderin alueella, Flanderin Brabant provinssissa, Kampenhoutin kunnassa lähellä Bergin kaupunkia. Silminnäkijät ovat kertoneet, että kone räjähti osuessaan maahan. Lisäksi koneen hylystä nähtiin  törmäyksen jälkeen nousevan hyvin mustaa savua. Lentokone oli syttynyt myös maahan törmäyksen jälkeen suureen liekkeihin.
Onnettemuudessa kuoli yksi henkilö maassa, lentokoneesta irronneisiin alumiiniosiin. Uhri oli Theo de Laet, 21-vuotias maanviljelijä ja paikallinen amatööripyöräilijä. Hän työskenteli onnettumuuden aikana pellolla onnettomuuspaikana lähellä. Toinen pellolla toiminut maanviljelijä Marcel Lauwers loukkaantui lentokoneesta lentävistä osista, mikä johti hänen jalkansa osittaiseen amputointiin.
Paikallinen pappi, Isä Joseph Cuyt oli tarkkaillut lentokonetta sen lähestyessä maata. Hän juoksi onnettumuuden jälkeen välittömästi paikalle, mutta tulipalon voimakas kuumuus esti häntä menemästä lentokoneen lähelle. Lentokentän pelastusajoneuvot saapuivat onnettomuuspaikalle lähes välittömästi onnettomuuden jälkeen, mutta kone oli jo suurien liekkien keskellä, eikä sen uhreja voitu enään pelastaa.
Belgialaisten kuningas Baudouin I ja hänen puolisonsa kuningatar Fabiola matkustivat onnettumuuden jälkeen onnettomuuspaikalle lohduttaakseen uhrien kuolleita perheitä. He lahjoittivat uhrien perheille kuninkaallisella sinetillä varustettuja tammiarkkuja ruumiiden kuljettamiseksi takaisin uhrien kotimaahan.