stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karronadi

Karronadin rakenne
Karronadi on lyhyt, raskas ja sileäputkinen historiallinen laivatykki, joka soveltui lähitaisteluun. Sellaisia käytettiin 1700-luvun ja 1800-luvun vaihteen molemmin puolin etenkin purjelaivoissa. Tykkityyppi on nimetty skotlantilaisen rautaruukin Carron Iron Worksin mukaan, missä niitä ensimmäisenä valmistettiin vain brittilaivaston käyttöön.
Tykkityyppi oli aikakautensa tavallisiin tykkeihin verrattuna nopeampi käyttää ja kevyempi siirrellä, mutta sen kantama oli lyhyt. Lähelle ammuttaessa sen 30-kiloiset kuulat tuhosivat tehokkaasti vihollislaivojen reelinkejä ja takiloita, ja rautakuulia sisältävät säiliöammukset (engl. canister shot) silpoivat miehistöä.
Karronadit jäivät pois käytöstä teknisen kehityksen myötä, kun tykkeihin tuli rihlaus ja räjähtävät ammukset korvasivat kiinteät metallikuulat. Samalla meritaisteluita alettiin käydä pidempien etäisyyksien päästä.[lähde? ]
Keep Calm and Carry On

Digitaalinen skannaus alkuperäisestä vuoden 1939 julisteesta.
Keep Calm and Carry On (suom. Pysykää rauhallisina ja jatkakaa) oli Ison-Britannian hallituksen toisen maailmansodan alkuvaiheessa vuonna 1939 tilaama propagandajuliste, josta on 2000-luvulla tullut suosittu käyttökuva erilaisissa tuotteissa. Julisteessa on mainittu englanninkielinen lause suurilla valkoisilla kirjaimilla punaisella pohjalla ja ylhäällä kuva kuninkaallisesta kruunusta.
Juliste luotiin alun perin kansalaisten mielialojen kohottamiseen sen todennäköisen tilanteen varalta, että Britannian kaupungit kärsisivät mittavia tuhoja niihin kohdistettavissa ilmapommituksissa. Sen oli tarkoitus olla viimeisenä tiedotusministeriön suunnittelemassa kolmen siviiliväestölle suunnatun propagandajulisteen sarjassa ja sitä painettiin kaksi ja puoli miljoonaa kappaletta. Kahdessa ensimmäisessä julisteessa luki ”Your Courage, Your Cheerfulness, Your Resolution Will Bring Us Victory” (”Teidän rohkeutenne, teidän hyväntuulisuutenne ja teidän päättäväisyytenne tuovat meille voiton”) ja ”Freedom Is In Peril – Defend It With All Your Might” (”Vapaus on uhattuna – Puolustakaa sitä kaikin voimin”). Saksan ilmavoimat kuitenkin aloittivat Britannian kaupunkien ilmapommitukset vasta kesäkuussa 1940, joten syksyllä 1939 Britanniassa koettiin vain niin sanottu valesota. Tässä tilanteessa julisteet koettiin ärsyttäviksi, sillä ne loivat mielikuvan todellisuudesta vieraantuneista viranomaisista. Tästä syystä kolmannen julisteen jakelu peruttiin eikä se ehtinyt olla juuri missään julkisesti esillä, joten siitä ei juurikaan tiedetty vuosikymmeniin.
Juliste ponnahti kuuluisuuteen vuonna 2000, kun Pohjois-Englannin Alnwickissä toimivan Barter Books -nimisen kirjakaupan omistaja asetti yhden kappaleen näytteille liikkeeseensä ja alkoi myydä jäljennöksiä siitä. Julisteen ovat sittemmin uudelleenjulkaisseet useat kaupalliset tahot ja sen iskulause on nykyään käytössä monien erilaisten tavaroiden yhteydessä. Vain kahden alkuperäisen julisteen uskottiin säilyneen nykypäiviin asti, kunnes vuonna 2012 esiteltiin kokonaiset 15 alkuperäistä julistetta.
Julisteen ja sen viestin suosion sanotaan perustuvan siihen, että niiden on koettu kuvaavan brittiläisen kansanluonteen myönteistä piirrettä, kykyä pysyä tyynenä vastoinkäymisten edessä. Myös parodiat julisteesta ovat nykyään suosittuja. Suosittu on ollut esimerkiksi käänteinen versio ”Freak Out and Quit” (”Seotkaa ja luovuttakaa”).
Kaajärvi (Luumäki)

| Kaajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  61°00′53″N, 27°28′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  oja Hepolampeen 
Järvinumero:  14.192.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,4 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  860 m  
Rantaviiva:  3,667 km  
Pinta-ala:  45,056 ha  
Saaria:  2 
 fiKaajärvi 
Kaajärvi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Mentulan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 45 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,2 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,4 metriä mpy.
Karis-Billnäs gymnasium

Karis-Billnäs gymnasium on Karjaalla Raaseporissa sijaitseva ruotsinkielinen lukio. Yksityinen Karis-Billnäs samskola perustettiin vuonna 1914 ja muutettiin valtion kouluksi 1961, jonka jälkeen toiminnan jatkajista yksi oli Karis-Billnäs gymnasium.
Aiheesta muualla

Koulun kotisivut (ruotsiksi)
Karl Emil Blåfield

Karl Emil Blåfield (29. syyskuuta 1860 Helsinki – 2. huhtikuuta 1897 Pälkäne) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Blåfieldin vanhemmat olivat laamanni Berndt Gustaf Emil Blåfield ja Anna Aurora Karolina Blåfield. Kihlakunnantuomari Valfrid August Vilhelm Blåfield oli hänen veljensä. Blåfield tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1880.  Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878.
Karisimbi

Karisimbi
| --- | --- |
Tyyppi:  tulivuori
Sijainti:  Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan raja Ruanda ja Kongon demokraattinen tasavalta
Vuoristo:  Virungavuoret
Korkeus merenpinnasta:  4 507 m
Prominenssi:  3 312  m 
Suojelualue:  Virungan kansallispuisto 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Karisimbi on vulkaanisiin Virungavuoriin kuuluva tulivuori Afrikassa. Se sijaitsee Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan rajalla Virungan kansallispuiston alueella, noin 29 km koilliseen Kongon demokraattisessa tasavallassa sijaitsevasta Goman kaupungista. Vuoren korkein kohta kohoaa 4507 metrin korkeuteen.
Karisimbin ympäristössä elää gorilloja ja alue on tunnettu eksoottisista kasveistaan. Vuoren rinteiden kasvillisuus voidaan jakaa neljään vyöhykkeeseen alaosien tiheistä metsistä huipun lähes kasvittomaan kraatterialueeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karisimbi Wikimedia Commonsissa
Karatalo

Karatalo
Karatalo on yksi Espoon kulttuuripalveluiden alueellisista toimipaikoista. Karatalo sijaitsee Espoon Karakalliossa, osoitteessa Kotkatie 4.  Karatalossa toimivat kulttuuripalveluiden lisäksi nuorisopalvelut ja työväenopisto. Lisäksi talossa sijaitsevat kuvataide- ja musiikkikoulu sekä neuvola. Karatalo on arkkitehtitoimisto Nurmela-Raimoranta-Tasan suunnittelema. Talo suunniteltiin monitoimitaloksi ja se otettiin käyttöön vuonna 1987.
Karatalossa on myös erilaisia opetus- ja toimintatiloja, sekä pieni näyttelytila pääaulassa.
Aiheesta muualla

Karatalon kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kalkkikämmekät

| Kalkkikämmekät |
| --- | --- |
 Ruusukekalkkikämmekkä Anacamptis morio
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Alaheimo::  Orchidoideae
Suku::  Kalkkikämmekät Anacamptis  Rich.
Katso myös
   Kalkkikämmekät Wikispeciesissä   Kalkkikämmekät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalkkikämmekät (Anacamptis) on kämmekkäkasveihin kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu 11 lajia ja lisäksi runsaasti risteymälajeja. Kalkkikämmeköitä kasvaa luonnonvaraisena suurimmassa osassa Eurooppaa, paitsi Suomessa, Välimeren ympäristössä, Länsi-Aasiassa ja Keski-Aasiassa. Ruusuke- ja kartiokalkkikämmekän juurimukuloita hyödynnetään ihmisravintona.
Lajeja

ruusukekalkkikämmekkä (Anacamptis morio)
lettokalkkikämmekkä (Anacamptis palustris)
liihokämmekkä (Anacamptis papilionacea, syn. Orchis papilionacea)
kartiokalkkikämmekkä eli pyramidikämmekkä (Anacamptis pyramidalis)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Anacamptis
Karis-Pojo svenska församling

| Karis-Pojo svenska församling |
| --- | --- |
 Karjaan Pyhän Katariinan kirkko
Suuntautuminen:  luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Porvoon hiippakunta
Rovastikunta:  Raaseporin rovastikunta
Kirkkoherra:  Pentti Raunio
Pääkirkko:  Karjaan Pyhän Katarinan kirkko, Pohjan Pyhän Marian kirkko
Jäseniä:  5 200 (2021)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karis-Pojo svenska församling on ruotsinkielinen, evankelis-luterilainen seurakunta Raaseporissa Karjaan ja Pohjan alueella. Seurakunta kuuluu Raaseporin seurakuntayhtymään, Raaseporin rovastikuntaan, sekä Porvoon hiippakuntaan. Pentti Raunio toimii Karis-Pojo svenska församlingin kirkkoherrana.
Vuoden 2021 heinäkuussa seurakuntaan kuuluin noin 5 200 jäsentä. Seurakunnan merkittävimpiä kirkkoja ovat Pohjan keskiaikainen Pyhän Marian kirkko, Karjaan keskiaikainen Pyhän Katariinan kirkko, sekä Mustion kirkko.
Kirkkojen lisäksi seurakunnan rakennuskantaan kuuluu Karjaan iso pappila ja Karjaan pikku pappila.
Papisto > Kirkkoherrat

1997-1998: Tuomo Weckroth
Kansallisarkiston Joensuun toimipaikka

Kansallisarkiston Joensuun toimipaikka.
Kansallisarkiston Joensuun toimipaikka (vuoteen 2017 Joensuun maakunta-arkisto) on yksi Suomen Kansallisarkiston toimipaikoista. Vuoteen 2017 se oli yksi Suomen seitsemästä maakunta-arkistosta, jotka yhdessä Kansallisarkiston kanssa muodostivat Arkistolaitoksen. Vuoden 2017 alussa maakunta-arkistot sulautuivat osaksi Kansallisarkistoa. Niistä tuli Kansallisarkiston toimipaikkoja ja vanhan arkistolaitoksen hallinnolliset rakenteet purettiin.
Historia

Joensuun maakunta-arkiston juuret ulottuvat 1930-luvulle. Pohjois-Karjalan maakuntaliiton 21. maaliskuuta 1936 pitämässä perustavassa kokouksessa asetettiin tavoitteeksi paitsi oman läänin, myös oman korkeakoulun ja oman maakunta-arkiston perustaminen. Kaikki saatiin ainakin joksikin aikaa. Joensuun maakunta-arkisto aloitti toimintansa syyskuun 1. päivänä 1974 väliaikaisissa tiloissa Pohjois-Karjalan lääninvirastotalolla.
Vuonna 1991 arkisto pääsi muuttamaan sille rakennettuihin tiloihin Joensuun yliopiston kampukselle. Samana vuonna silloinen valtionarkisto päätti siirtää Kuopion läänin arkistot Mikkelin maakunta-arkistosta Joensuuhun. Myös Kuopion läänin viranomaiset määrättiin suorittamaan jatkossa arkistosiirtonsa Joensuun maakunta-arkistoon. Päätös ennakoi tulevaa piirijakomuutosta, joka toteutuikin muutamaa vuotta myöhemmin.
Vuoden 1997 piirijaossa Joensuun alueeksi määriteltiinkin Pohjois-Karjalan ja Pohjois-Savon maakuntien alueet.
Vuonna 2017 Joensuun maakunta-arkisto sulautui osaksi Kansallisarkistoa muiden maakunta-arkistojen tapaan. Entinen Joensuun maakunta-arkisto toimii nykyään Kansallisarkiston Joensuun toimipaikkana.
Maakunta-arkiston johtajina ovat toimineet:
Raimo Pohjola 1974–1984
Jarno Linnolahti 1985–2016
Aineistot ja tietopalvelu

Piirijaon mukaisesti Joensuun maakunta-arkisto vastaanotti valtion virastojen asiakirjasiirrot Pohjois-Karjalan ja Pohjois-Savon liittojen alueilta. Virastot luovuttivat maakunta-arkistoon 40 vuotta vanhemmat pysyvästi säilytettävät asiakirjat. Myös yksityiset henkilöt, järjestöt ja seurat siirsivät runsaasti asiakirjoja maakunta-arkistoon.
Vuoden 2012 lopussa maakunta-arkistossa oli asiakirjoja yli kymmenen hyllykilometriä, näistä noin kymmenen prosenttia oli yksityisiä arkistoja. Mikrofilmien määrä oli yli 140 000 kappaletta.
Entisessä maakunta-arkistossa säilytetään seurakuntien vanhoja arkistoja. Toimipaikan vanhimmat asiakirjat ovat 1600-luvulta.
Suurimmat asiakasryhmät muodostuvat historiantutkijoista ja opiskelijoista sekä suku- ja kotiseutututkimuksen harrastajista. Asiakaskäyntejä on vuodessa noin 4 000.
Entisen maakunta-arkiston asiakkailla on käytettävissään 20-paikkainen tutkijasali ja kahdeksanpaikkainen mikrofilmien lukusali sekä asiakaspäätteitä, joissa on internet-yhteys. Asiakkaiden käytössä on käsikirjasto, minkä lisäksi on myös mahdollista tilata teoksia makasiineihin sijoitetuista kirjakokoelmista. Entisen maakunta-arkiston vieressä sijaitsee yliopiston kirjasto.
Aiheesta muualla

Kansallisarkiston Joensuun toimipaikka
Suomen arkistot
| --- | --- |
Kansallisarkisto:   Hämeenlinnan toimipaikka  Joensuun toimipaikka  Jyväskylän toimipaikka  Mikkelin toimipaikka  Oulun toimipaikka  Saamelaisarkisto  Turun toimipaikka  Vaasan toimipaikka 
Muita arkistoja:   Eduskunnan arkisto  Folkkultursarkivet  Journalistinen kuva-arkisto  Kansallisen audiovisuaalisen instituutin arkistot  Kansallinen äänitearkisto  Kuvataiteen keskusarkisto  Musiikkiarkisto  SKS:n arkisto (ent. Kansanrunousarkisto ja Kirjallisuusarkisto)  Suomen Elinkeinoelämän Keskusarkisto  Suomen Urheiluarkisto  Toimihenkilöarkisto  Urho Kekkosen arkisto  Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto 
Poliittisten puolueiden arkistoja:   Kansan Arkisto  Keskustan ja Maaseudun arkisto  Porvarillisen Työn Arkisto  Svenska Centralarkivet  Työväen Arkisto 
Entisiä arkistoja:   Ammattiyhdistysarkisto  Arkistolaitos  Itä-Karjalan sotasaalisarkisto  Kansallinen audiovisuaalinen arkisto  Laatokan puolustuksen perinnearkisto  Maakunta-arkistot  Päivälehden arkisto  Sota-arkisto  Viipurin maakunta-arkisto
Kalliohatikka

| Kalliohatikka |
| --- | --- |
 Kalliohatikan kukka
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Hatikat Spergula
Laji::  morisonii
Kaksiosainen nimi
 Spergula morisonii  Boreau 
Katso myös
   Kalliohatikka Wikispeciesissä   Kalliohatikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalliohatikka (Spergula morisonii) on Euroopassa tavattava, kohokkikasveihin kuuluva keväällä kukkiva kasvi.
Ulkonäkö ja koko

Kalliohatikka kasvaa 8–25 cm korkeaksi. Kasvi on väriltään ruohon- tai sinertävänvihreä. Varret ovat kohenevia tai pystyjä, kukinnan jälkeen piteneviä ja kaljuja tai harvaan hapsikarvaisia. Kukinnon alla oleva varren nivelväli on tavallisesti 2–3 kertaa alempien nivelvälien pituinen. Vastakkain olevat tasasoukat lehdet ovat 5–20, joskus jopa 40 mm pitkiä. Lehdet ovat nivelvälejä selvästi lyhyempiä ja ne eivät ole kouruisia. Lehtien korvakkeet ovat kalvomaisia ja ne eivät ole niveltä ympäröivästi yhdyskasvuisia. Kukat ovat pieniä, valkoisia ja pallomaisia. Verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Terälehdet ovat 2,5–4 mm pitkiä, verholehtien pituisia tai niitä hieman lyhyempiä. Kalliohatikka kukkii Suomessa touko-kesäkuussa. Hedelmä on viisiliuskaisesti aukeava, munanmuotoinen kota. Siemenet ovat siipipalteisia, reunasta nuijakarvaisia ja vaihtelevat muodoltaan pallomaisista linssimäisiin.
Kalliohatikka on enimmäkseen ylitalvinen, yksivuotinen kasvi. Sen siemenet itävät jo syksyllä ruusukkeiksi, josta seuraavana keväänä kasvaa kukkavarsi.
Suomessa hyvin yleinen peltohatikka (S. arvensis) muistuttaa melko paljon kalliohatikkaa.
Levinneisyys

Kalliohatikan päälevinneisyysalue Euroopassa ulottuu Etelä-Ranskasta Saksaan ja Puolaan sekä Etelä-Norjaan sekä Etelä- ja Keski-Ruotsiin ja -Suomeen. Lisäksi laji kasvaa Alpeilla. Satunnaisemmin sitä tavataan Espanjassa, Englannissa, Ukrainan länsiosissa, Virossa ja Sisiliassa. Euroopan ulkopuolelta lajia on tavattu ainoastaan Marokossa. Suomessa kalliohatikka on alkuperäislaji, jota kasvaa Etelä- ja Länsi-Suomessa lähinnä linjan Vaasa–Lappeenranta eteläpuolella.
Elinympäristö

Kalliohatikka kasvaa kuivilla ohuthumuskerroksisilla jäkäläkallioilla, etenkin niiden lakiosissa. Lajia tavataan myös hiekkakankaiden paljastuneilla hietikkolaikuilla. Suomessa laji suosii erityisesti graniittikallioita.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Kalliohatikan levinneisyys Suomessa.
Kalliohatikka.
Kalliohatikka kuvattuna Johann Georg Sturmin teoksessa Deutschlands Flora in Abbildungen (1796).
Kamil Kopúnek

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Kamil Kopúnek
Syntymäaika: 18. toukokuuta 1984 (ikä 40) 
Syntymäpaikka: Trnava, Tšekkoslovakia
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 179 senttimetriä
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002−2010 | Spartak Trnava | 196 | (11) |
| 2010 | FK Saturn Moskovan alue | 7 | (0) |
| 2010−2012 | AS Bari | 18 | (0) |
| 2011−2013 | Slovan Bratislava | 35 | (0) |
| 2013−2014 | Rəvan FK | 11 | (0) |
| 2014−2015 | Szombathelyi Haladás | 7 | (0) |
| 2014−2015 | FC Zbrojovka Brno | 6 | (0) |
| 2015−2016 | Tatabányai SC | 24 | (3) |
| 2016−2017 | Törökbálinti TC | 7 | (2) |
| 2017−2019 | FK Poprad | 22 |  |
| 2018−2019 | AS Bisceglie | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2006−2012 | Slovakia | 16 (2) | 16 (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kamil Kopúnek (s. 18. toukokuuta 1984 Trnava, Tšekkoslovakia) on slovakialainen jalkapalloilija, joka pelasi urallaan Slovakian, Italian, Azerbaidžanin, Unkarin ja Tšekin pääsarjoissa sekä useissa alasarjojen joukkueissa. Slovakian-mestaruuden hän voitti 2013. Slovakian maajoukkueessa Kopúnek pelasi 16 ottelua ja edusti maata MM-kisoissa 2010.
Seurajoukkueura

Kopúnek aloitti ammattilaisuransa paikallisjoukkueessa FC Spartak Trnavassa. Hän pääsi edustusjoukkueeseen tammikuussa 2002 ollessaan 17-vuotias ja pelasi debyyttiottelunsa keväällä 2002 saaden kuitenkin ottelussa punaisen kortin. Lokakuussa 2009 hänestä tuli joukkueen kapteeni.
Kopúnek pelasi kaudet 2010−2012 italialaisessa AS Barissa, ensin Serie A:ssa ja sitten Serie B:ssä. Sieltä hän siirtyi kahdeksi kaudeksi Slovakian pääsarjan Slovan Bratislavaan, jossa hän oli voittamassa kaudella 2012−2013 sekä Slovakian-mestaruuden että Slovakian cupin.
Kopúnekin joukkue kaudella 2013−2014 oli Azerbaidžanin Valioliigan Rəvan FK sekä kaudella 2014−2015 Unkarin pääsarjan Szombathelyi Haladás ja Tšekin jalkapalloliigan FC Zbrojovka Brno.
Kopúnek edusti vuosina 2015−2017 Unkarin alasarjojen joukkueita, ja kaudeksi 2017−2018 hän siirtyi FK Popradiin Slovakian kakkossarjaan. Kaudella 2018−2019 hän oli Italian Serie C:n AS Bisceglien listoilla, mutta ei pelannut siellä otteluakaan.
Maajoukkueura

Kopúnek pelasi nuorten maajoukkueessa vuodesta 2003 lähtien, alle 20-vuotiaissa. Maaliskuussa 2006 hän pelasi ensimmäisen aikuisten maajoukkuepelin ystävyysottelussa Ranskaa vastaan. Ottelu päättyi 2−1 Slovakian voittoon. Ensimmäisen maajoukkuemaalinsa Kopúnek teki Kamerunia vastaan toukokuussa 2010 ja hänet valittiin edustamaan Slovakiaa MM-kisoihin 2010. Lohkon päätösottelussa Italiaa vastaan hän teki ratkaisevan maalin 3−2 päättyneessä ottelussa ja täten pudotti hallitsevan maailmanmestarin jo alkuvaiheessa pois kisoista.
Kopúnek edusti vuonna 2010 Slovakiaa myös 2012 EM-karsinnoissa, joissa pelasi yhden pelin. Viimeisen maaottelunsa Kopúnek pelasi toukokuussa 2012 Alankomaita vastaan.
Karl Emil Hartikainen

Karl Emil Hartikainen (6. lokakuuta 1873 Kuopio – 30. heinäkuuta 1939 Kotka) oli suomalainen kauppias ja yritys- ja pankinjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Hartikaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Paavo Hartikainen ja Maria Gustaava Sorthan ja puoliso vuodesta 1902 Lydia Michelson. Hartikainen kävi [Kuopiossa [kauppakoulu]]n 1891 ja teki opintomatkoja Englantiin, Saksaan ja Unkariin. Hän oli F. A. Collinin tukkuliikkeen palveluksessa Kotkassa vuodesta 1892 ja sittemmin yhtiön osakas, johtokunnan jäsen ja toimitusjohtaja 1908–1924, Kotkan Tukkukauppa Oy:n toimitusjohtaja 1918–1934 ja johtokunnan puheenjohtaja 1924–1934 sekä Savo-Karjalan Osake-Pankin Kotkan konttorin johtaja vuodesta 1934. Ab F. A. Collin Oy:n osakkaiden kesken vuoden 1924 alussa toimitetussa omaisuuden jaossa sai Hartikainen Kotkan Tukkukauppa Oy:n, jonka johtokunnan jäseneksi ja toimitusjohtajaksi hän tuli. Hartikainen omisti maatilan Raivolassa Kivennavalla ja oli Kotkan kaupunginvaltuuston jäsen. Hartikainen kuului muun muassa Kangaskeskus Oy:n hallitukseen, Etelä-Suomi-lehteä kustantavan Sanomalehti Oy:n johtokuntaan jäsenenä ja varapuheenjohtajana sekä Kotkan kauppakamariin. Hänellä oli myös useita muita luottamustoimia muun muassa Kotkan kirkkohallinnossa. Kauppaneuvoksen arvonimen Hartikainen sai 1925.
Kamil Kreps

| Kamil Kreps |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. marraskuuta 1984 (ikä 39) Litoměřice, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   Tšekki
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  188 cm
Paino:  88 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2006–2018
Seurat:  San Antonio Rampage (AHL) Texas Wildcatters (ECHL) Rochester Americans (AHL) Florida Panthers (NHL)  Kärpät (SM-liiga)   Barys Astana (KHL)   Kloten Flyers (NLA)   Ässät (SM-liiga)   HC Ocelaři Třinec (ČEL)   Grizzlys Wolfsburg (DEL)
NHL-varaus:  38. varaus, 2003 Florida Panthers
Kamil Kreps (s. 18. marraskuuta 1984 Litoměřice, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen entinen jääkiekkoilija. Kreps pelasi urallaan NHL-liigassa, SM-liigassa ja Tšekin Extraligassa. Pelipaikaltaan hän oli keskushyökkääjä, mutta pystyi myös pelaamaan laidassa.
Krepsin vahvuuksiin kuuluivat hyvä laukaus ja liike isoon kokoonsa nähden.
Ura

Ennen Pohjois-Amerikkaa Kreps pelasi HC Litvínovin junioreissa. Hän siirtyi kaudeksi 2001–2002 OHL:ään ja Brampton Battalionin riveihin. Toisen OHL-kautensa jälkeen Kreps varattiin Florida Panthersiin toisella kierroksella 38. vuorolla kesällä 2003. Hän aloitti ammattilaisuransa kaudella 2004–2005, jolloin hän pelasi suurimman osan kaudestaan AHL:n San Antonio Rampagessa. Kreps pelasi osan kaudesta myös ECHL-joukkue Texas Wildcattersissä.
Kreps debytoi NHL:ssä 7. tammikuuta 2007 Vancouver Canucksia vastaan ja pelasi koko kauden 2006–2007 aikana 14 NHL-ottelua tehoin 1+1=2. Hän teki ensimmäisen NHL-maalinsa 6. huhtikuuta 2007 Tampa Bay Lightningia vastaan. Varsinainen tulokaskausi Krepsille oli kausi 2007–2008, jolloin hän murtautui NHL:ään. Runkosarjan 76 ottelussa syntyi tehot 8+17=25. Krepsille pisteet olivat hänen yhden kauden henkilökohtainen ennätys NHL:ssä. Kreps pelasi Panthersissa kevääseen 2010 saakka. Hän pelasi siellä lähinnä kolmos-neloskentän puolustavana pelaajana.
Kaudeksi 2010–2011 Kreps siirtyi Eurooppaan ja SM-liigan Oulun Kärppiin yksivuotisella sopimuksella. Hän haki nostetta urallaan ja hänen perässään oli myös mm. venäläisseurojakin. Hänellä ei ollut aiempaa kokemusta miesten peleistä Euroopasta. Kreps teki runkosarjassa 55 ottelussa tehot 14+15=29, joilla hän oli Kärppien kolmanneksi paras pistemies. Kauden jälkeen hän siirtyi kazakstanilaiseen KHL-seura Barys Astanaan. Kreps pelasi vain vuoden Astanassa, ja kesällä 2012 joukkue ilmoitti panostavansa enemmän kazakstanilaispelaajiin, joten Krepskin joutui siksi lähtemään. Hän teki myöhemmin kesällä sopimuksen HC Slovan Bratislavan kanssa. Krepsin sopimus kuitenkin purettiin syyskuussa ja hän siirtyi NLA-seura Kloten Flyersiin. Hän pelasi kauden 2012–2013 aikana vain 22 ottelua tehopistein 2+4=6. Seuraavaksi kaudeksi Kreps siirtyi SM-liigaseura Porin Ässiin. Kaudeksi 2014–2015 hän siirtyi Extraliga-seura HC Trineciin.
Maajoukkue

| Mitalit> Maa:   Tšekki.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Tšekki> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Slovakia 2002 | jääkiekko |  |
Kreps pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2004 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2002, jolloin hän voitti pronssia.
Keeper of the Seven Keys

Keeper of the Seven Keys tarkoittaa seuraavia asioita:
Keeper of the Seven Keys Part I, Helloweenin studioalbumi vuodelta 1987
Keeper of the Seven Keys Part II, Helloweenin studioalbumi vuodelta 1988
Keeper of the Seven Keys: The Legacy, Helloweenin studioalbumi vuodelta 2005
Keeper of the Seven Keys: The Legacy World Tour 2005–2006, Helloweenin livealbumi ja -DVD vuodelta 2007.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keeper of the Seven Keys”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.