Ibn al-Khattab
Elämäkerta > Tšetšenia

Keväällä 1995 Khattab saapui Tšetšeniaan johtamansa ryhymän kera. Tšetšeenitaistelijat kävivät tuolloin sotaa Venäjää vastaan. Khattab alkoi myös koluttaa paikallisia taistelijoita omiin joukkoihinsa. Tšetšeenit olivat suufilaisia, mutta Khattab vaati koulutusleireillään oman islamin tulikntansa seuraamista, johon liittyi esimerkiksi tiukka islamin sääntöjen, kuten viiden päivittäisen rukouksen seuraaminen. Monet tšetšeenikomentajat alkoivat seurata Khattabin vaikutuksesta islamin wahhabilaista suuntausta, joskin hänellä oli myös hyvät välit suufilaisiin tšetšeeneihin, kuten Doku Umaroviin. Rahoitusta Khattab sai Saudi-Arabiasta. Rahoitus oli erityisen tärkeää tšetšeeneille, jotka eivät saanet tukea länsimaista. Khattab pystyi tarjoamaan miljoonien dollarien edestä rahoitusta ja maksamaan hyvää palkkaa sotilailleen. Lisäksi hänen sotilaalliset onnistumisensa loivat kunnioitusta tšetšeenien parissa. Ensimmäinen Tšetšenian sota päättyi venäläisten vetäytymiseen Tšetšeniasta. Khattab sai ansioistaan taisteluista useita tunnustuksia Džohar Dudajevin separatistihallinnolta. Vuonna 1998 Khattab perusti niin sanotun Islamilaisen armeijan, joka tunnettiin myös Islamilaisena kansainvälisenä prikaatina. Venäjän vetäydyttyä Khattab keskittyi sotilaiden koulutuksen ohella uskonnolliseen koulutukseen paikallisille ja antoi tukea saadakseen ruoka-apua paikallisissa kylissä. Hän tutustui Šamil Basajeviin, josta tuli hänen läheinen liittolaisensa. Khattab alkoi nyt myös olla yhteyksissä Osama bin Ladenin kanssa. Bin Ladenilla ja Khattabilla oli näkemyseroja jihadin suhteen ja molemmat yrittivät taivutella toisiaan omalle kannalleen. Osama bin Laden olisi halunnut Khattabin tukevan jihadia Yhdysvaltoja vastaan Saudi-Arabiassa, kun Khattabin tavoitteena oli keskittyä Keski-Aasiaan ja osaan Kaukasiaa. Kaksikon yhteyksistä ei lopulta seurannut huomattavampaa yhteistyötä. Khattabia on ajoittain kuvailtu Osama bin Ladenin läheisenä liittolaisena, mutta toisalta myös tämän kilpailijana.
22. joulukuuta 1997 Khattab johti hyökkäystä venäläiseen sotilastukikohtaan Buinakskissa Dagestanin puolella. Khattabin mukaan tarkoituksena oli vallata paitsi sotilastukikohdan panssariajoneuvot, mutta myös ottaa huomattava joukko venäläisiä sotilaita panttivangeiksi myönnytysten saamiseksi venäläisiltä. Iskun tavoitteita ei saavutettu. Panttivankeja ei otettu, mutta hyökkääjien onnistui silti tuhota huomattava määrä panssariajoneuvoja. Khattab piti venäläisjoukkojen paluuta Tšetšeniaan väistämättömänä, ja hän päätti jatkaa operaatioitaan Dagestanin puolella. Tämä johti hyökkäykseen Dagestaniin vuonna 1999. Suunnitelmana oli käyttää dagestanilaisia taistelijoita valtaamaan poliisiasemia Dagestanissa, mikä pakottaisi Venäjän asevoimat puuttumaan tilanteeseen. Tämä antaisi syyn Khattabin joukoille siirtyä Dagestaniin. Operaatio tehtiin ilmeisesti ilman lupaa Tšetšenian seperatistihallinolta ja Dagestanin puolella Khattabin joukot lyötiin suhtellisen nopeasti. Odotettua yleistä kansannousua Venäjää vastaan ei syntynyt. Niin sanottu Dagestanin sota oli kuitenkin osasyy Venäjän uudelle sodalle Tšetšeniassa saman vuoden joulukuussa.
Venäläisjoukkojen edetessä Tšetšeniaan Khattab ja monet muut tšetšeenijoukot siirtyivät Tšetšenian vuorille, josta käsin he kävivät sissisotaa venäläisiä vastaan. Khattabin joukot osoittautuivat tässä erityisen tehokkaiksi. Hän toteutti useita onnistuneita iskuja venäläisjoukkoja vastaan ja monet iskuista videoitiin. Tämä teki Khattabista venäläisjoukkojen pääkohteen. Venäjällä alettiin suunnitela Khattabin salamurhaa. Hänen joukkoihinsa solutettiin venäläisiä agentteja, joiden onnistui päästä sisään ryhmän sisäpiiriin. Khattabille annettiin myrkytetty kirje, jonka avattuaan Khattab vaipui koomaan. Khattab kuoli 19. maaliskuuta 2002.