stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Huumausainerikos Suomessa
Huumausaineen määrittely

Rikoslain tarkoittamana huumausaineena pidetään huumausainelaissa (1289/93) tarkoitettua huumausainetta. Tuon huumausainelain mukaan huumausaineiden ja niiden valmistuksessa käytettävien aineiden valvonta kuuluu sosiaali- ja terveysministeriön alaiselle lääkelaitokselle.
Suomessa laittomat huumausaineet määritellään sosiaali- ja terveysministeriön päätöksessä (1709/1993) huumausaineista ja huumausaineen valmistuksessa käytettävistä aineista. Huumausaineluettelon perusta muodostuu YK:n vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksessa mainituista aineista. Luetteloa huumausaineena pidettävistä aineista päivitetään tarpeen niin vaatiessa.
Huumausainerikokset rikoslaissa

Huumausaineiden hallussapidosta ja käytöstä voidaan kansallisen lainsäädännön perusteella rangaista. Rikoslain 50 luku säädetään viidenlaisista huumausainerikoksista, joita ovat
huumausainerikos (RL 50:1)
törkeä huumausainerikos (RL 50:2)
huumausaineen käyttörikos (RL 50:2a)
huumerikoksen valmistelu (RL 50:3)
huumerikoksen edistäminen (RL 50:4).
Huumausainerikokset rikoslaissa > Huumausainerikos

Huumausainerikokseen (RL 50:1) syyllistyy henkilö, joka laittomasti
valmistaa tai yrittää valmistaa huumausainetta taikka viljelee tai yrittää viljellä kokapensasta, kat-kasvia (Catha edulis) tai Psilosybe-sieniä,
viljelee tai yrittää viljellä oopiumiunikkoa, hamppua tai meskaliinia sisältäviä kaktuskasveja käytettäväksi huumausaineena tai sen raaka-aineena taikka käytettäväksi huumausaineen valmistuksessa tai tuotannossa,
tuo tai yrittää tuoda maahan taikka vie tai yrittää viedä maasta taikka kuljettaa tai kuljetuttaa tai yrittää kuljettaa tai kuljetuttaa huumausainetta,
myy, välittää, toiselle luovuttaa tai muulla tavoin levittää tai yrittää levittää huumausainetta, tai
pitää hallussaan tai yrittää hankkia huumausainetta,
Huumausainerikokseen syyllistynyt voidaan tuomita sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. Vankeusrangaistuksesta tulee myös merkintä rikosrekisteriin.
Huumausainerikokset rikoslaissa > Huumausainerikos > Rangaistuksen mittaamisesta

Mahdolliset rangaistusta lieventävät tai koventavat seikat huomioidaan törkeysarvostelussa ja rangaistuksen mittaamisessa. Oikeuskäytännössä kertahallussapidosta on määrätty yleensä vankeusrangaistus, kun määrä on:
Hasis 100 grammaa
Amfetamiini 10 grammaa
Ekstaasi 40 tablettia
LSD 40 imeytyvää yksikköä
Kokaiini 4 grammaa
Heroiini 2 grammaa
Tuomioistuin ei kuitenkaan ole sidottu mihinkään em. kaltaiseen taulukkoon, vaan se harkitsee rangaistuksen tapauskohtaisesti rikoslain vähimmäis- ja enimmäisrajojen puitteissa. Vuonna 2010 huumesyyttäjät yhtenäistivät käytäntöjä kannabiksen kotikasvatuksen kohdalla, koska samasta kasvimäärästä saatettiin antaa sakkoa tai ehdollista samassa käräjäoikeudessa. Syyttäjien seuraamussuosituksessa on määritelty sakon ja ehdollisen vankeusrangaistuksen raja kasvatustapauksissa. Taitekohta on 7–10 kasvia tai 175–250 grammaa. Yhden kasvin tuottoarvio on 25 g, johon turvaudutaan silloin, kun muuta selvitystä marihuana-saannosta tai tavoiteltavasta marihuanamäärästä ei ole saatavilla. Niissä tilanteissa, joissa esimerkiksi vastaaja kertoo tuoton/tuottoarvion suuremmaksi, se voidaan ottaa arvioinnin lähtökohdaksi.
Huumausainerikokset rikoslaissa > Törkeä huumausainerikos

Törkeä huumausainerikos on kyseessä seuraavissa tapauksissa:
rikoksen kohteena on erittäin vaarallinen huumausaine tai suuri määrä huumausainetta,
tavoitellaan huomattavaa taloudellista hyötyä,
rikoksentekijä toimii sellaisen rikoksen laajamittaiseen tekemiseen erityisesti järjestäytyneen ryhmän jäsenenä,
aiheutetaan usealle ihmiselle vakavaa hengen tai terveyden vaaraa, tai
levitetään huumausainetta alaikäisille tai muuten häikäilemättömällä tavalla
ja huumausainerikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä huumausainerikoksesta vankeuteen vähintään yhdeksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi.
Huumausainerikokset rikoslaissa > Törkeä huumausainerikos > Rangaistuksen mittaamisesta

Suuri määrä ainetta on oikeuden kulloinkin määriteltävissä oleva käsite. Yhtenäisen oikeuskäytännön saavuttamiseksi on pyritty määrittelemään käsite suuri määrä huumausainetta. Oikeuskäytännössä on vakiintumassa eri aineiden määrät, joista lähtien kyseessä on törkeä huumausainerikos, mikäli myös muut edellytykset täyttyvät. Arvioinnissa on otettu huomioon myös huumausaineen vaarallisuus:
Hasis 1000 grammaa
Amfetamiini 100 grammaa
Ekstaasi 300 tablettia
LSD 300 imeytyvää yksikköä
Kokaiini 30 grammaa
Heroiini 15 grammaa
Tuomioistuin ei luonnollisesti tässäkään tapauksessa ole sidottu mihinkään edellä mainitun kaltaiseen taulukkoon, vaan se harkitsee rangaistuksen tapauskohtaisesti rikoslain vähimmäis- ja enimmäisrajojen puitteissa. Vuoden 2001 jälkeen oikeuskäytäntö on selvästi ankaroitunut. Tämä voi johtaa myös entistä pienemmän määrän katsomiseksi törkeäksi huumausainerikokseksi. Vuonna 2010 huumesyyttäjät yhtenäistivät käytäntöjä kannabiksen kotikasvatuksen kohdalla, koska samasta kasvimäärästä saatettiin antaa sakkoa tai ehdollista samassa käräjäoikeudessa. Syyttäjien seuraamussuosituksessa on määritelty törkeän huumausainerikoksen kynnykseksi 50 kasvia tai 1,25 kiloa. Yhden kasvin tuottoarvio on 25 g, johon turvaudutaan silloin, kun muuta selvitystä marihuana-saannosta tai tavoiteltavasta marihuanamäärästä ei ole saatavilla. Niissä tilanteissa, joissa esimerkiksi vastaaja kertoo tuoton/tuottoarvion suuremmaksi, se voidaan ottaa arvioinnin lähtökohdaksi.
Huumausainerikokset rikoslaissa > Huumausaineen käyttörikos

Huumausaineen käyttörikokseen syyllistyy se, joka laittomasti käyttää taikka omaa käyttöä varten pitää hallussaan tai yrittää hankkia vähäisen määrän huumausainetta. Huumausaineen käyttörikoksesta tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
Oleellista säädöksen soveltamiselle on siis, että huumausaine on tarkoitettu omaan käyttöön. Sitä vastoin pienenkin määrän hallussapito voi johtaa tuomitsemiseen huumausainerikoksesta sakkoon, jos syyttäjä voi osoittaa huumausaineen olevan tarkoitettu levitykseen. Vuodesta 2001 lähtien poliisin on ollut mahdollista antaa huumausaineen käyttörikoksesta sakko rangaistusmääräysmenettelyllä, jossa syyttäjä vahvistaa sakon, jotta käyttörikostapaukset eivät ruuhkauttaisi käräjäoikeutta. Rikoksesta epäillyllä on halutessaan oikeus saattaa rangaistusmääräysasia tuomioistuimen käsiteltäväksi. Lokakuussa 2008 voimaan tulleen uudistuksen jälkeen rangaistusmääräysmenettelyssä määrättyjä sakkoja ei ole enää mahdollista muuntaa vankeudeksi, toisin kuin tuomioistuimen määräämiä sakkoja.
Huumausaineen käyttörikoksen syyteoikeus vanhentuu kahdessa vuodessa. Käyttörikoksesta jää merkintä poliisiasiain tietojärjestelmään, sakkorangaistuksesta sakkorekisteriin ja vankeusrangaistuksesta rikosrekisteriin. Sakkorangaistus huumausaineen käyttörikoksesta näkyy poliisin rekisterissä kolmen vuoden ajan, jolloin se tulee esiin myös turvallisuusselvityksessä. Myös vanhentuneen rikoksen ilmitulosta voi tulla merkintä epäiltyjen tietojärjestelmään.
Huumausainerikokset rikoslaissa > Rattijuopumus ja törkeä rattijuopumus

Rattijuopumukseen syyllistyy se, joka kuljettaa moottorikäyttöistä ajoneuvoa tai raitiovaunua käytettyään huumausainetta niin, että hänen veressään on ajon aikana tai sen jälkeen käytetyn huumausaineen vaikuttavaa ainetta tai sen aineenvaihduntatuotetta. Rattijuopumuksesta tuomitaan niin ikään se, joka kuljettaa moottorikäyttöistä ajoneuvoa tai raitiovaunua käytettyään muuta huumaavaa ainetta kuin alkoholia taikka tällaista ainetta ja alkoholia niin, että hänen kykynsä tehtävän vaatimiin suorituksiin on huonontunut. Rattijuopumuksesta tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
Jos rattijuopumuksessa rikoksentekijä on käyttänyt muuta huumaavaa ainetta kuin alkoholia tai tällaista ainetta ja alkoholia niin, että hänen kykynsä tehtävän vaatimiin suorituksiin on tuntuvasti huonontunut, ja olosuhteet ovat sellaiset, että rikos on omiaan aiheuttamaan vaaraa toisen turvallisuudelle, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä rattijuopumuksesta vähintään 60 päiväsakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Vastaavasti vesi-, ilma- ja junaliikennejuopumuksista tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Huumausainerikokset rikoslaissa > Syytteestä tai tuomitsemisesta luopuminen ja huomautusmenettely

1.9.2001 tuli voimaan laki rikoslain muuttamisesta ja siinä rikoslain 50 luvun 7§:ssä säädetään toimenpiteistä luopumisesta. Sen mukaan huumausaineen käytöstä ja huumausaineen käyttöön liittyvästä muusta 50 luvussa mainitusta rikoksesta voidaan jättää syyte nostamatta tai rangaistus tuomitsematta, jos rikosta on huumausaineen määrä ja laatu, käyttötilanne sekä olosuhteet muutoinkin huomioon ottaen pidettävä kokonaisuutena arvostellen vähäisenä. Syyte voidaan myös jättää nostamatta tai rangaistus tuomitsematta, jos tekijä on hakeutunut sosiaali- ja terveysministeriön hyväksymään hoitoon.
Edellä mainitussa laissa säädettiin myös että huumausaineen käyttörikoksesta on tuomittava sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Uudistuksella ei ollut tarkoitus ankaroittaa huumausaineen käytöstä tai hallussapidosta omaa käyttöä varten tuomittavien rangaistusta. Alkuvuodesta 2006 julkaistun oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen suorittaman tutkimuksen mukaan näyttäisi siltä, että rangaistusmääräysmenettelyä on käytetty sellaisiin huumausaineen käyttörikostapauksiin, joihin olisi voinut soveltaa lievempää seuraamusta, kuten huomautusmenettelyä tai seuraamusluonteista syyttämättäjättämispäätöstä. Tämän johdosta sisäasiainministeriö antoi Poliisille ohjeen Huumerikosasioiden kirjaamisesta 18.12.2006 ja tarkensi sitä 2.5.2007.
Esitutkintalain 4 ja 43 §:n mukaan esitutkinta saadaan jättää toimittamatta sellaisen rikoksen johdosta, josta ei ole odotettavissa ankarampaa rangaistusta kuin sakkoa ja jota on kokonaisuudessaan pidettävä ilmeisen vähäisenä. Esitutkintaviranomainen voi antaa rikokseen syyllistyneelle suullisen tai kirjallisen huomautuksen.
Youth Against Drugs ja A-klinikkasäätiö esittivät vuonna 2012, että kannabiksen kohdalla huomautusmenettelyn käyttöä sanktiona ja seuraamuksena pitäisi soveltaa pääsääntöisesti, silloin kun käyttöön ei liity epäilyä muusta rikollisesta toiminnasta ja että rekisterimerkinnöistä olisi syytä luopua, sillä merkintä saattaa heikentää nuoren opiskelu- ja työnsaantimahdollisuuksia.
Loppuvuodesta 2012 YleX keräsi tiedot seitsemän kaupungin huumausaineiden käyttörikoksista ja vertaili annettujen huomautuksien määrää. Luvut osoittivat että ero eteläisen ja pohjoisemman Suomen välillä voi olla jopa viisinkertainen. Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen kommentoi, että tilanne on ongelmallinen yhdenvertaisuuden kannalta lain edessä.
Huumausainerikokset rikoslaissa > Syytteestä tai tuomitsemisesta luopuminen ja huomautusmenettely > Hyväksyttävä hoito

Rikoksentekijän on oman terveytensä vuoksi ja mahdollisesti rikosseuraamuksen välttämiseksi hakeuduttava hoitoon huumeongelmastansa selvitäkseen. Mikä tahansa hoito toimenpiteistä luopumiseksi ei kuitenkaan ole rikoslain mukaan hyväksyttävää. Hyväksyttävää hoitoa ovat julkisella rahoituksella järjestetyt tai julkista rahoitusta saavat sosiaali- ja terveydenhuollon hoitopalvelut. Tällöin ovat monipuolisesti yleisesti käytössä olevat sosiaali- ja terveydenhuollon hoitopalvelut sekä hoidot lääkärin, psykologin tai psykoterapeutin yksityisvastaanotolla. Sosiaali- ja terveysministeriö antaa tarkemmat yleisohjeet siitä, mikä on hyväksyttävää hoitoa.
Tärkeää on huomata, että hoitoon hakeutuminen ei ole mikään "automaatti", jolla rikosoikeudellisesta seuraamuksesta ja toimenpiteistä luovutaan. Syyttäjällä ja tuomioistuimella on itsenäinen harkintavalta arvioida onko syyttämättä tai tuomitsematta jättäminen perusteltua mikäli rikoksentekijä on hakeutunut hoitoon. Hyväksyttyyn hoitoon hakeutuneen rikoksentekijän etu koskien rangaistusta on useimmiten kuitenkin vain lievempi tuomio.
Huumausainerikokset rikoslaissa > Huumausainerikoksen valmistelu

Huumausainerikoksen valmisteluun syyllistyy se, joka tehdäkseen edellä tarkoitetun rikoksen valmistaa, tuo maahan, hankkii tai vastaanottaa tällaisen rikoksen tekemiseen soveltuvan välineen, tarvikkeen tai aineen, on tuomittava huumausainerikoksen valmistelusta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Säätämällä jo valmistelun rangaistavaksi, lainsäätäjä tahtoo osoittaa suhtautuvansa erityisen paheksuvasti huumausainerikokseen. Samalla helpotetaan taistelua ammattirikollisuutta vastaan. Esimerkiksi huumelaboratorion olemassaolon todistaminen oikeudessa voi olla melko helppoa kotietsinnän tulosten perusteella, kun taas laboratorion käyttöä ja sen laajuutta on vaikeampi osoittaa.lähde? Tällöin syyttäjä saa kuitenkin laboratorion omistajlle rangaistuksen jo valmistelu-pykälän perusteella, mihin yleensä liittyy laboratorion menetys valtiolle.
Yleensä rikoksen valmistelu ei ole Suomen rikoslaissa rangaistavaa. Eräänä syynä on rikosten erilainen luonne ja niihin syyllistyvien asema yhteiskunnassa. Huumausainerikoksen valmisteluun liittyvä "soveltuva väline, tarvike tai aine" on jotain, mitä tavallisella kansalaisella ei yleensä ole hallussaan hyväksyttävästä syystä vaan kyseessä on laboratoriolaitteisto tai teollinen kemikaali.lähde? Tuomioistuin voi erittäin suurella varmuudella erottaa tavallisen keskiluokkaiseen elämän tai hyväksyttävän teollisen toimeliaisuuden rikollisena pidetyn alakulttuurin toiminnasta.lähde? Toisaalta murhat ja muut väkivaltarikokset tehdään Suomessa yleensä laillisilla aseilla tai joka kodista löytyvillä työkaluilla, joiden hallussapitoon on lukuisia hyväksyttäviä syitä. Lisäksi tämäntapaiset rikokset ovat yleensä huomattavasti helpompia tutkia, joten niihin ei tarvitse puuttua jo varhaisessa vaiheessa.lähde?
Huumausainerikokset rikoslaissa > Huumausainerikoksen edistäminen

Huumausainerikoksen edistämisestä tuomitaan henkilö
Henkilö, joka huumausaineen laitonta valmistusta, viljelyä, maahantuontia tai maastavientiä varten valmistaa, kuljettaa, luovuttaa tai välittää välineitä, tarvikkeita tai aineita tietäen, että niitä käytettäisiin huumausainerikoksen tekemiseen
Henkilö, joka varoja lainaamalla tai muuten rahoittamalla edistää huumausainerikosta tai sen valmistelua taikka ym. kohdassa tarkoitettua toimintaa tietäen, että rahoitus käytetään tähän tarkoitukseen,
Huumausainerikoksen edistämisestä on tuomitaan jollei teko ole rangaistava osallisuutena huumausainerikokseen tai törkeään huumausainerikokseen, huumausainerikoksen edistämisestä sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Aiheesta muualla

Rikoslain 50 luku: huumausainerikokset (Arkistoitu – Internet Archive)
Huumausainelaki 30.5.2008/373
Muutokset huumausainelakiin
Muutokset valtioneuvoston asetukseen huumausaineina pidettävistä aineista, valmisteista ja kasveista
KPF Lakitoimisto: Rikoslain 50-luku: huumausainerikoksista
Valtioneuvoston asetus kuluttajamarkkinoilta kielletyistä psykoaktiivisista aineista annetun valtioneuvoston asetuksen liitteen muuttamisesta Annettu 29.1.2015.
Seuraamuksen määrääminen huumausaineen käyttörikoksesta (Arkistoitu – Internet Archive) Valtakunnansyyttäjänviraston yleinen ohje syyttäjille 23.10.2006.
Huumerikosasioiden kirjaaminen Sisäasiainministeriön poliisiosaston ohje, 2007.
Käyttäjän opas kieltolakiin Ajatushautomo Päihdepolitiikka Nyt
Amfetamiinia.
Hämeen etappipataljoona

Hämeen etappipataljoona oli länsiarmeijalle kuuluva reservipataljoona. Pataljoona koottiin Jyväskylän piirin miehistä ja se järjestettiin Vilppulassa 20. maaliskuuta 1918 - 30. maaliskuuta 1918. Tässä vaiheessa pataljoona käsitti 800 miestä.
Komentajana oli majuri G. I. Lydman.
Joukko-osastot

1. komppania
Päällikkö: reservivänrikki R. V. Snellman.
2. komppania
Päällikkö: Nurminen.
3. komppania
Päällikkö: liikemies Matti Ojajärvi.
4. komppania
Päällikkö: lehtori Väinö Kivilinna.
Elisa Aaltola

| Elisa Aaltola |
| --- | --- |
 Elisa Aaltola, 2015
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. maaliskuuta 1976 (ikä 48) Petäjävesi
Kansalaisuus:  Suomi
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Turun yliopisto
Tutkimusalue:  Filosofia, etiikka, Ympäristöetiikka, ympäristöfilosofia, hyve, eläinten oikeudet, eläinsuojelu ja eläinten hyvinvointi
Elisa Aaltola (s. 6. maaliskuuta 1976 Petäjävesi) on suomalainen filosofi, joka on erikoistunut eläimiä koskeviin eettisiin ja filosofisiin kysymyksiin, ympäristöetiikkaan sekä normatiiviseen moraalipsykologiaan.
Elämä ja ura

Aaltola väitteli Turun yliopistosta filosofian oppiaineesta vuonna 2006, ja hänen väitöskirjansa käsitteli eläinten moraalista arvoa. Hän on eläin- ja ympäristöetiikan dosentti ja vanhempi tutkija Turun yliopistossa. Aiemmin Aaltola on toiminut yliopistolehtorina ja yliopistotutkijana Itä-Suomen yliopistossa sekä tutkijana ja opettajana Lancasterin yliopistossa ja Manchester Metropolitan -yliopistossa. lähde?
Aaltolan tutkimus keskittyy eläimiä ja luontoa koskevaan filosofiaan. Hän on julkaissut 12 kirjaa ja noin 50 kansainvälistä artikkelia.
Tutkijan työn lisäksi Aaltola on osallistunut aktiivisesti eläinten oikeuksia käsittelevään yhteiskunnalliseen keskusteluun. Aaltolaa haastatellaan usein eläimiin liittyvissä kysymyksissä.
Aaltola oli sitoutumattomana ehdokkaana Varsinais-Suomessa Vihreiden listalla ehdolla eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Vaaliteemoina hänellä oli turvallisempi tulevaisuus erityisesti eläimille ja luonnolle. Aaltola sai 4749 ääntä, tuli listansa toiseksi ja on varakansanedustaja. Animalia myönsi vuonna 2021 Aaltolalle elämäntyöpalkinnon hänen työstään ei-ihmislajisten eläinten puolesta. Vuonna 2022 hänet palkittiin Vuoden Maailmanparantaja -palkinnolla. Aaltola on saanut myös eläinsuojelun Topelius -palkinnon.
Aaltola perusti alkuvuodesta 2024 Eläinoikeusakatemian, joka kokoaa yhteen tunnettuja eläinoikeuksien puolustajia tieteen, taiteen ja viestinnän alueilta. Hän alkaa johtaa kyseistä akatemiaa ja luopuu tieteellisestä urastaan yliopistossa.
Perhe

Aaltolan vanhemmat ovat professori Juhani Aaltola ja runoja julkaissut opettaja Sinikka Aaltola. Hänen veljensä on poliitikko Mika Aaltola.
Teokset

Esseitä eläimistä. Helsinki: Into, 2022. ISBN 9789523518483
Me ja muut eläimet: Uusi maailmanjärjestys (toim. yhdessä Birgitta Wahlbergin kanssa). Tampere: Vastapaino, 2020. ISBN 978-951-768-814-7
Ihminen kaleidoskoopissa (toim. yhdessä Vilma Hännisen kanssa). Helsinki: Gaudeamus, 2020. ISBN 978-952-345-076-9
Häpeä ja rakkaus: Ihmiseläinluonto. Helsinki: Into, 2019. ISBN 978-952-351-155-2
Varieties of Empathy: Moral Psychology and Animal Ethics. Rowman & Littlefield Int., 2018. ISBN 978-1-78660-612-9
Empatia – myötäelämisen tiede (yhdessä Sami Kedon kanssa). Helsinki: Into, 2017. ISBN 978-952-264-822-8
Eläimet yhteiskunnassa (toim. yhdessä Sami Kedon kanssa). Helsinki: Into Kustannus, 2015. ISBN 978-952-264-372-8
Animal Ethics and Philosophy: Questioning the Orthodoxy(toim. yhdessä John Hadleyn kanssa). Rowman & Littlefield, 2014. ISBN 978-1-783-48181-1
Johdatus eläinfilosofiaan.  Helsinki:  Gaudeamus, 2013.  ISBN 978-952-495-282-8
Animal Suffering: Philosophy and Culture.  Basingstone:  Palgrave MacMillan, 2012.  ISBN 978-0-230-28391-6
Animal Individuality: Cultural and Moral Categorisations.  Turku:  Turun yliopisto. 2006.
Eläinten moraalinen arvo.  Tampere:  Vastapaino, 2004.  ISBN 951-768-145-3
Aiheesta muualla

Aaltolan kotisivu
Kalle Rovanperä vastasi kritiikkiin – selvitti (Aaltolalta) arvostelua saanutta tekoaan Sardinian MM-rallissa: "Voisi aiheuttaa vaaratilanteen" MTV Uutiset
Aaltola, Elisa: Sentimentaalisuus vs. analyyttinen järki - Tunteiden asema eläinetiikassa. niin & näin 2/2001, 45–52.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki 
Tieteilijät:  ORCID  PhilPeople
Yétis du Mont-Blanc

| Yétis du Mont-Blanc |
| --- | --- |

Perustettu:  1986
Kaupunki:   Ranska, Saint-Gervais-les-Bains, Ranska
Kotiareena:  Patinoire municipale de Saint-Gervais  (1 800 paikkaa) Palais des sports de Megève   (2 900 paikkaa)
Sarja:  FFHG Division 1
Värit:                
Päävalmentaja:   Charles Lamblin  Christian Pouget
Kapteeni:   Arthur Cocar
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yétis du Mont-Blanc (viralliselta nimeltään Hockey Club Mont-Blanc) on saintgervaislainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, FFHG Division 1:ssä.
Seura on kahden aiemman seuran fuusio. Megève (Ranskan mestari 1984) yhdistyi vuonna 1987 Saint-Gervaisiin (Ranskan mestari kausina 1969, 1974, 1975, 1983, 1985 ja 1986).
Seuralla on käytössään kaksi hallia, Megèven ja Saint-Gervaisin halli.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 31 |  | Victor Goy | L | 2025 | Sallanches, Ranska |
| 33 |  | Elliot Cotet | R | 2025 | Chamonix, Ranska |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 14 |  | Antonin Berruex | L | 2025 | Sallanches, Ranska |
| 23 |  | Arthur Cocar (C) | L | 2025 | Saint-Germain-en-Laye, Ranska |
| 85 |  | Eliott Gouttry | L | 2025 | Sallanches, Ranska |
|   |  | Artjom Hrebenik | L | 2025 | Kiova, Ukraina |
|   |  | Jegor Kalin | R | 2025 | Mahiljou, Valko-Venäjä |
|   |  | Marius Ceret | L | 2025 | Grenoble, Ranska |
|   |  | Nathan Nicoud | L | Juniori | Saint-Gervais-les-Bains, Ranska |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 17 |  | Mathis Chatellard | L | H | 2025 | Sallanches, Ranska |
| 88 |  | Valerian Croz | L | H | 2025 | Chamonix, Ranska |
|   |  | Ilja Altibarmakian | R | H | 2025 | Pietari, Venäjä |
|   |  | Alexis Brisson | L | VLH | 2025 | LaSalle, Québec, Kanada |
|   |  | Thibaut Chatellard | L | H | 2025 | Sallanches, Ranska |
|   |  | Vladimir Džig | L | H | 2025 | Minsk, Valko-Venäjä |
|   |  | Nathan Ferreira Reis | R | H | 2025 | Vichy, Ranska |
|   |  | Samuel Guer | R | OLH / KH | 2025 | Sallanches, Ranska |
|   |  | Bulat Hammatov | L | KH / OLH | 2025 | Ufa, Venäjä |
|   |  | Théo Larroque | R | H | 2025 | Bayonne, Ranska |
|   |  | Éric Léger | L | VLH | 2025 | Blainville, Québec, Kanada |
|   |  | Victor Orset | L | VLH | 2025 | Cluses, Ranska |
|   |  | Anton Ruban | R | H | 2025 | Omsk, Venäjä |
|   |  | Matthias Terrier | L | H | 2025 | Chamonix, Ranska |
|   |  | Anton Vasiljev | L | OLH | 2025 | Tver, Venäjä |
Lähde: EliteProspects
Saavutukset

Ranskan mestari vuosina 1987 ja 1988 (Mont-Blanc)
Ranskan mestari 1984 (Megève)
Ranskan mestari 1969, 1974, 1975, 1983, 1985 ja 1986 (Saint-Gervais).
Joukkueessa pelanneet suomalaiset

Tuomas Tikkanen
Markus Laine (→2008-2009 TuTo Hockey)
Aiheesta muualla

Joukkueen viralliset kotisivut
Krjašenit

| Krjašenit> кряшены керәшеннәр |
| --- | --- |

Väkiluku:  34,882 (2010)
Asuinalueet:  Venäjä
Krjašenit eli kristityt tataarit (tat. керәшен / керәшеннәр, keräşen / keräşennär, ven. кряшены / крещёные тата́ры, krjašeny / kreštšjonyje tatary) ovat yksi Volgan tataarien alaryhmistä. Islamin uskoa harjoittavasta tataarienemmistöstä poiketen krjašenit ovat ortodoksisia kristittyjä. Suurin osa heistä asuu Tatarstanissa.