stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rannikkosotilaskoti
Everstinna Helfrid Olin

Hangon Rannikkopatteriston viettäessä 15-vuotisjuhliaan vuonna 1936 – silloin nimellä 1.Erillinen Rannikkotykistöpatteristo – kirjoitti sotilaspastori E Alitalo sotilaiden sielunhoitoon ja koulutukseen liittyvistä tärkeimmistä tekijöistä seuraavasti:
"...Bland dessa vänner ville jag först och främst nämna Föreningen för Kustsoldaternas väl, Hangö avdelning. Med tacksamhet minnas sektionen f.d. och nu i tjänst varande värnpliktiga det arbete, som nämnda förening dem till godo utfört. Och i denna tacksamhet instämma säkert även de värnpliktigas föräldrar. Ett bevis för denna de värnplikitigas tacksamhet var den stora, vackra rosenkrans, som nyligen av de värnpliktiga nedlades på överstinnan Olins grav, hon, som så många år med kärlek arbetat för kustsoldaterna."
Everstinna Helfrid Olinin, o.s. Forsberg, monivuotisesta sotilaskotityöstä emme tiedä juuri mitään. Kirkonkirjojen mukaan hänet oli vihitty avioliittoon vänrikki Jarl Christer Olinin kanssa vuonna 1919 ja että hän muutti vuonna 1926 Hiittisistä Hankoon, jossa hän jo vuoden 1936 kesäkuun 23. päivänä kuoli. Muutto lienee tapahtunut patteriston esikunnan ja komentajan siirtyessä Öröstä Hankoon vuonna 1926, siis pari vuotta sen jälkeen kun Hankoon oli perustettu sotilaskotisisarten osasto.
RSHY:n ensimmäinen lukutupa – sotilaskodin edeltäjä – perustettiin heinäkuussa 1923 Bengtskärin majakkasaaren länsipuolella sijaitsevalle Örön linnakkeelle. Samana vuonna myös Russarön linnakkeella avattiin lukutupa. Hangon Rannikkopatteriston joukko-osastohistoriasta tiedämme, että 1.8.1921 perustetun Turun Erillisen Patteriston joukot toimivat kaikki aluksi jo vuodesta 1918 alkaen Örön linnakkeella, n. 35 km Hangosta länteen sijaitsevalla suurella ja luonnonkauniilla Hiittisiin kuuluvalla linnakesaarella. Talvella 1922 sai Russarön linnake vasta ensimmäisen patterimiehityksensä kun vastaperustetun patteriston 1. Patteri marssi jäitse tuon 40–50 km pitkän matkan Öröstä Russaröön. Patteriston esikunta sijaitsi silloin Örön linnakkeella. Patteriston ensimmäisenä komentajana toimi vuoteen 1923 asti kapteeni Nylund. Hänen jälkeensä komentajaksi tuli Jarl Christer Olin, joka toimi patteriston komentaja yhtäjaksoisesti 17 vuotta. Patteriston esikunta muutti vuonna 1926 Öröstä Hankoon.
Liikekannalla ja eturintamassa

Samoin kuin Suomen Armeija, sotilaskoditkin joutuivat liikekannalle sotien aikana. Suuri osa rannikkosotilaskodeista sijaitsi ulkolinnakkeilla, jotka heti sodan puhjettua joutuivat toimimaan rintamakoteina. Nämä rannikkolinnakkeiden ja mannervaruskuntien kiinteät sotilaskodit toimivatkin heti alusta alkaen keskuskoteina, joista käsin toiminta tilanteen mukaan ulotettiin saaristoon ja maastoon pieninä "sotapesinä". Täällä Hangon alueella toimi talvisodan aikana seitsemän sotilaskotia. Talvisodan jälkeen Hanko ja sen lähialueet evakuoitiin ja luovutettiin Neuvostoliitolle sotilastukikohdaksi maaliskuussa 1940.
Sotilaskotityön 20-vuotishistoria vuodelta 1941 kertoo tästä seuraavasti: "Lännessä joutui RSHY luopumaan Hangon lohkolla Russarön suuresta kodista sekä Hangon kaupungissa toimineista Gunnarstrandin, Breidablickin ja villa Korsikan samoin kuin kolmesta majoituspaikkoihin sijoitetuista sotilaskodista. Lappohjaan jäi oma sotilaskotirakennus, samoin Hästö-Busön saarelle talvisodan aikana rakennettu kaunis ja uusi parakkikoti. Yhdistys menetti talvisodassa kaikkiaan 106 toimipaikkaa ja sotilaskotia, joista yhdistys oli omistanut 12 rakennusta. Hangon paikallisyhdistys lopetti toimintansa heti välirauhan solmimisen jälkeen."
"Jatkosodan puhjettua kasvoi rannikkosisarten joukko vapaaehtoisten myötä jo ensimmäisen sotavuoden 1941 aikana toiselle tuhannelle, pysyi saman suuruisena sodan ajan ja laski rauhan palattua jälleen sotia edeltäneelle tasolle. Vuonna 1945 RSHY:n jäsenmäärä oli 580 sisarta".
Venäläiset evakuoivat Hangon tukikohdan meritse Kronstadtiin joulukuun alussa 1941 ja suomalaisten joukkojen ottaessa miinoitetun ja ansoitetun Hangon haltuunsa tulivat myös sotilaskodit ensimmäisten joukkojen mukana takaisin Hankoon sijoittuen entisille toimipaikoilleen.
Valtakunnan pohjoisin, läntisin, eteläisin ja itäisin sotilaskoti

RSHY:n sodanaikaisen toiminnan laajuutta kuvaa historiakirja seuraavasti: "Vuoden 1941 lopulla oli RSHY:n sotilaskotiverkosto saatu laajenemaan koko pitkälle merirajalle Pohjanlahdelta Itämereen, Suomenlahden, Laatokan ja Syvärin kautta Ääniselle. Petsamon vartioaluksilla olevat kanttiinit mukaan luettuina oli yhdistyksellä maan pohjoisin, läntisin, eteläisin ja itäisin sotilaskotitoimipaikka hoidettavanaan. Sotilaskotitoimipaikkoja oli rannikkojoukkojen piirissä kaikkiaan 550; sotilaskoteja 339, kiertäviä koteja 10 ja huoltokohteita 201. Leipomotuotteiden saamisen turvaamiseksi yhdistys perusti keskuskotien yhteyteen omia leipomoita, joita oli jo ensimmäisen sotavuoden lopulla toiminnassa 12".
Miinanraivaajien sotilaskoti

Sodan jälkeen sadat sotilaskodit joutuivat lopettamaan toimintansa, mutta yhdistyksen toiminta ei siitä lamaantunut. Sotilaskoteja ylläpidettiin kannattamattomuudesta huolimatta ja uusia avattiin siellä täällä paikallisen tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan. V. 1945 RSHY sai tehtäväkseen huolehtia miinanraivaajien viihtyisyydestä. Tästä tulikin varsinaisen sotilaskotityön rinnalla yksi tärkeimmistä yhdistyksen työmuodoista sotavuosien jälkeen. Yhtenä tämän työn keskuksena toimi Hangon keskuskoti.
Hangon sotilaskotisisaret toimivat erityisen ansiokkaasti jatkosodan aikana ja sen jälkeen sotavankeudesta palanneiden suomalaisten hyväksi Hangon Tulliniemessä sijainneella vankien kotiuttamisleirillä. Sotavankiyhdistys teki 1970-luvulla vierailun Hankoon ja sen yhteydessä sotavankeudessa olleet suomalaiset sotilaat osoittivat kiitoksensa Hangon paikallisosastolle siitä työstä jota sotilaskotisisaret olivat tehneet heidän hyväkseen jakamalla heille silloin vaatteita ja muuta heidän kipeästi tarvitsemiaan tarvikkeita. Kiitoksena sotavankiyhdistys luovutti paikallisosastolle kirjallisuutta.
Rakennushankkeet toteutuvat

Vuonna 1948 yhdistyksen täyttäessä 30 vuotta toiminta oli jo melkein palautunut rauhanaikaisiin uomiinsa. Yhdistys sai monin tavoin kokea kuinka sen toiminnalle annettiin arvoa sekä päällystön että miehistön keskuudessa. Tänä samaisena vuonna yhdistys sai hoitoonsa myös Suomenlinnan sotilaskodin. Yhdistyksen hanke uuden ajanmukaisen sotilaskodin saamisesta Russarön linnakkeen palaneen sotilaskodin tilalle toteutui vuonna 1950.
Sotien päätyttyä Sotilaskotiliiton toiminta palasi rauhanaikaisiin muotoihin. Tällöin korostui yhteistoiminta puolustushallinnon kanssa. Sotilaskodit toimivat omissa osin puutteellisissa ja ahtaissa tiloissa. Erityisen merkittävä olikin puolustusministeriön ja sotilaskotiliiton v. 1956 solmima sopimus, jonka mukaan ministeriö sitoutui rakentamaan sotilaskodit varuskuntien uudistusten yhteydessä. Tänään sotilaskodit ovat hyvässä kunnossa peruskorjatuissa tiloissa.
Sotilaskotiyhdistykset ovat vuosien varrella saaneet puolustushallinnolta oikeuksia ja etuuksia, joihin kuuluu yksinmyyntioikeus varuskunnissa ja harjoituksissa, tilojen saaminen korvauksetta sekä ajoneuvoihin liittyvät kuljetus-, huolto- ja korjauspalvelut. Myönnetyt etuudet turvaavat sotilaskotien toimintaedellytykset.
Sisaret monessa mukana

Sotilaskotitoiminnan onnistuminen on edellyttänyt liitolta ja yhdistyksiltä voimakasta panostusta jäsentensä ja työntekijöittensä kouluttamiseen ja koko toiminnan kehittämiseen. Työn on seurattava aikaansa nuorison odotusten muuttuessa. Siinä Sotilaskotiliitto onkin onnistunut erinomaisesti. Vaikka kahvi ja munkki ovat edelleen sotilaskotien perustuotteita on ollut pakko panostaa myös uusiin tuotteisiin. 
Sotilaskotiliitto on Suomen vanhin maanpuolustusjärjestö, joka päätehtävänsä lisäksi on aktiivisesti mukana vapaaehtoisen maanpuolustuskoulutuksen kehittämisessä ja naisten kriisiajan valmiuksien luomisessa. Liiton jäsenmäärä on nykyisin n. 7500 sisarta ja palkattua henkilöstöä on vajaat 300 ja sen jäsenten tekemät vapaaehtoistyön tunnit ovat yli 230 000.
Syntynyt, kasvanut ja kehittynyt Puolustusvoimien rinnalla

RSKY:n toiminta on kuluneina 85 vuotena ennättänyt kiteytyä määrättyihin muotoihin, mutta sodista, pula-ajoista ja yhteiskunnan muutoksista huolimatta rannikon vihreiden sisarten toiminta ei ole jäänyt kehityksestä jälkeen. Yhdistyksen ylläpitämien sotilaskotien palvelutaso on nykyään valtavan monipuolista sisältäen perinteisten kahvimunkkien, kirjaston ja muiden kanttiinipalvelujen lisäksi mm. uudenaikaisimmat atk-laitteet Internetyhteyksineen. Yhdistys on syntynyt, kasvanut ja kehittynyt puolustusvoimien rinnalla naisten vapaaehtoiseksi työksi sotilaiden hyväksi, ja niin se tulee varmasti vastaisuudessakin toimimaan.
RSKY:n Turun paikallisosasto

Örön linnakkeella avattiin lukutupa heinäkuussa 1923. Siitä alkoi säännöllinen sotilaskotitoiminta lounaissaaristossa. Talvisodan alla Rannikkosotilaiden Huoltoyhdistys perusti Turkuun Pansion sotilaskodin. RSHY:n Turun piirin itsenäinen toiminta alkoi käytännössä elokuussa 1940. Merivoimia palveleva sotilaskotitoiminta laajeni Turun kaupungissa sekä käynnistyi laajassa lounaissaaristossa sekä Selkämeren alueella. Turun paikallisosasto tosin laskee toimintansa alkaneen helmikuussa 1941, jolloin Keskussotilaskoti aloitti Turussa. Jatkosodan aikana RSHY:n Turun piiri piti yllä lukuisia sotilaskoteja laajalla toiminta-alueellaan, käynnisti myös Ahvenanmaan sotilaskotityön sekä ulotti toimintansa uloimmille vartioasemille saakka.
Sotien jälkeen Rannikkosotilaiden Huoltoyhdistyksen Turun piiri hoiti sotilaskotitoimintaa vaikeissa oloissa Turun kaupungissa ja koko laajassa saaristossa. Sotilaskotien merkitys oli erityisen suuri raskaassa miinanraivausoperaatiossa. Vuonna 1956 Turun piiri jakaantui Turun, Uudenkaupungin ja Rauman paikallisosastoihin. Turun paikallisosasto on palvellut uskollisesti kaikissa niissä lukuisissa toimipisteissä, joissa merivoimat ja rannikkotykistö on toiminut.
Vuosikymmenien kuluessa meripuolustusjoukkojen ryhmitys on muuttunut useita kertoja. 1970- ja 1980-luvuilla toimintaa leimasivat suuret saaristossa järjestetyt harjoitukset leirisotilaskoteineen. Ikäluokkien pienetessä perinteinen sotilaskotityö jatkuu leireillä ja varuskunnissa. Sisaret ovat suorittaneet vapaaehtoista maanpuolustustyötä osallistumalla yhteiskunnan muuhun toimintaan. Vuoden 2005 loppuun mennessä Merivoimat on supistanut asteittain toimintaansa etenkin saaristossa. Turun paikallisosaston kiinteiksi toimipaikoiksi ovat jääneet Pansio ja Gyltö. Rannikkosotilaskotiyhdistyksen Turun paikallisosasto ja sitä edeltänyt Turun piiri on kuitenkin aina ollut ja on edelleenkin rannikkosotilaskotijärjestön laajin ja myös eniten haasteita antava toiminta-alue.
Mansikkapaikka (televisio-ohjelma)

| Mansikkapaikka |
| --- | --- |

Kestoaika:  50 minuuttia
Pääosissa:  Mikko Kuustonen Jussi-Pekka Rantanen
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  13. syyskuuta 2007 – 15. joulukuuta 2011
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  81
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Yle
Aiheesta muualla
IMDb 
Mansikkapaikka oli suomalainen Yle TV2:lla lähetetty keskusteluohjelma, jonka vetäjänä toimi Mikko Kuustonen (2007–2010) ja Jussi-Pekka Rantanen (2011). Neljän ja puolen esittämisvuotensa aikana ohjelmassa vieraili suomalaisen kulttuuri- ja yhteiskuntaelämän tunnettuja henkilöitä, joista merkittävimmät vieraat lienevät olleen silloinen tasavallan presidentti Tarja Halonen, presidentti Martti Ahtisaari, valtioneuvos Harri Holkeri ja europarlamentaarikko Anneli Jäätteenmäki. Yle TV2 lopetti ohjelman vuodenvaihteessa 2011–2012, koska katsoi sen olevan vanhemman väestön nostalgia-ohjelma.
Ensimmäinen jakso esitettiin 13. syyskuuta 2007, jolloin vieraana oli Alpo Suhonen. Viimeinen jakso esitettiin 15. joulukuuta 2011, jolloin vieraana oli Matti Ijäs. Vanhat jaksot esitettiin uusintana TV2:lla kevään 2012 aikana.
Jaksot > 2007

| Jakso | Vieraat | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Alpo Suhonen | 13. syyskuuta 2007 |
| 2. | Marion Rung | 20. syyskuuta 2007 |
| 3. | Jörn Donner | 27. syyskuuta 2007 |
| 4. | Mikko Alatalo | 4. lokakuuta 2007 |
| 5. | Pirkko Mannola | 11. lokakuuta 2007 |
| 6. | Anneli Jäätteenmäki | 18. lokakuuta 2007 |
| 7. | Timo Koivusalo | 25. lokakuuta 2007 |
| 8. | Erkki Toivanen | 1. marraskuuta 2007 |
| 9. | Vexi Salmi | 8. marraskuuta 2007 |
| 10. | Paula Koivuniemi Ystävävieraana ja esiintyjänä: Merja Larivaara | 15. marraskuuta 2007 |
| 11. | Maarit Hurmerinta | 22. marraskuuta 2007 |
| 12. | Ismo Kallio Ystävävieraana: Kaj Chydenius Esiintyjänä: Chydenius ja Kallio | 29. marraskuuta 2007 |
| 13. | Annikki Tähti | 6. joulukuuta 2007 |
| 14. | Seela Sella | 20. joulukuuta 2007 |
| 15. | Matti Siitonen | 27. joulukuuta 2007 |
Jaksot > 2008

| Jakso | Vieraat | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Esko Roine | 3. tammikuuta 2008 |
| 2. | Claes Andersson | 10. tammikuuta 2008 |
| 3. | Jukka Virtanen Esiintyjänä: Sonja Lumme | 17. tammikuuta 2008 |
| 4. | Erkki Liikanen | 24. tammikuuta 2008 |
| 5. | Tapani Kansa | 31. tammikuuta 2008 |
| 6. | Jorma Kääriäinen | 7. helmikuuta 2008 |
| 7. | Iiro Rantala | 14. helmikuuta 2008 |
| 8. | Kari Tapio | 21. helmikuuta 2008 |
| 9. | Ritva Oksanen Esiintyjinä: Janus Hanski ja Matti Tegelman | 28. helmikuuta 2008 |
| 10. | Jussi Raittinen | 6. maaliskuuta 2008 |
| 11. | Jope Ruonansuu | 13. maaliskuuta 2008 |
| 12. | Heikki Silvennoinen Esiintyjänä: Jippu | 20. maaliskuuta 2008 |
| 13. | Satu Silvo | 27. maaliskuuta 2008 |
| 14. | Oiva Lohtander | 3. huhtikuuta 2008 |
| 15. | Ere Kokkonen | 10. huhtikuuta 2008 |
| 16. | Katri Helena | 24. huhtikuuta 2008 |
| 17. | Susanna Haavisto | 14. toukokuuta 2008 |
| 18. | Teija Sopanen Esiintyjinä: Jorma Hynninen ja Ilkka Paananen | 29. toukokuuta 2008 |
| 19. | Kalle Holmberg Esiintyjänä: Samuli Edelmann | 5. kesäkuuta 2008 |
Jaksot > 2009

| Jakso | Vieraat | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Lenita Airisto Ystävävieraana ja esiintyjänä: Vesa-Matti Loiri | 17. syyskuuta 2009 |
| 2. | Eila Roine | 24. syyskuuta 2009 |
| 3. | Martti Ahtisaari Esiintyjinä: Perko - Rantala - Kuustonen | 1. lokakuuta 2009 |
| 4. | Marjatta Leppänen Ystävävieraana: Jukka Virtanen | 8. lokakuuta 2009 |
| 5. | Aira Samulin | 15. lokakuuta 2009 |
| 6. | Neil Hardwick Ystävävieraana: Jussi Tuominen Esiintyjänä: Iiro Rantala | 22. lokakuuta 2009 |
| 7. | Miina Äkkijyrkkä Esiintyjänä: Viktor Klimenko | 29. lokakuuta 2009 |
| 8. | Eeva Litmanen | 5. marraskuuta 2009 |
| 9. | Jorma Uotinen Esiintyjänä: Jorma Uotinen yhtyeineen | 12. marraskuuta 2009 |
| 10. | Ilkka Kanerva Ystävävieraana: Antti Pihlakoski Esiintyjänä: Laura Voutilainen | 19. marraskuuta 2009 |
| 11. | Erik Lindström | 26. marraskuuta 2009 |
| 12. | Heikki Hietamies Esiintyjinä: Heikki Elo ja Arja Koriseva | 3. joulukuuta 2009 |
| 13. | Hector Esiintyjinä: Sami Hurmerinta ja Maarit Hurmerinta | 10. joulukuuta 2009 |
| 14. | Mirja Pyykkö Esiintyjänä: Tuula Amberla | 17. joulukuuta 2009 |
| 15. | Arvi Lind | 24. joulukuuta 2009 |
| 16. | Pepe Willberg Ystävävieraana: Danny | 31. joulukuuta 2009 |
Jaksot > 2010

| Jakso | Vieraat | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Arja Koriseva Ystävävieraana: Petri Lairikko | 2. syyskuuta 2010 |
| 2. | Remu Aaltonen Esiintyjänä: Miritza Lundberg | 9. syyskuuta 2010 |
| 3. | Heikki Kinnunen Ystävävieraana: Sulevi Peltola | 16. syyskuuta 2010 |
| 4. | Aarre Elo Ystävävieraana: Teija Sopanen | 23. syyskuuta 2010 |
| 5. | Tarja Halonen Esiintyjinä: Sami ja Maarit Hurmerinta | 30. syyskuuta 2010 |
| 6. | Kristiina Halkola | 7. lokakuuta 2010 |
| 7. | Esko Salminen Ystävävieraana: Eero Aho Esiintyjänä: Vuokko Hovatta | 14. lokakuuta 2010 |
| 8. | Ossi Runne Ystävävieraana: Aarre Elo Esiintyjinä: Johanna Iivanainen ja Seppo Kantonen | 21. lokakuuta 2010 |
| 9. | Matti, Teppo ja Seppo Ruohonen Esiintyjinä Oskari, Santeri ja Toni Ruohonen | 28. lokakuuta 2010 |
| 10. | Leena Uotila Ystävävieraana: Arttu Kapulainen | 4. marraskuuta 2010 |
| 11. | Martti ja Pantse Syrjä | 11. marraskuuta 2010 |
| 12. | Harri Holkeri Ystävävieraana: Jukka Uunila Esiintyjinä: Ilkka Paananen ja Jaakko Ryhänen | 18. marraskuuta 2010 |
| 13. | Tuomari Nurmio Ystävävieraana: Kari Hotakainen | 25. marraskuuta 2010 |
| 14. | Danny Ystävävieraana: Kari Kuusamo | 2. joulukuuta 2010 |
| 15. | Jukka Kuoppamäki | 9. joulukuuta 2010 |
Jaksot > 2011

| Jakso | VIeraat | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Heikki Kahila Musiikkivieras: Matti Heinivaho ja Kai Lind | 1. syyskuuta 2011 |
| 2. | Kati Outinen Musiikkivieras: Ona Kamu | 8. syyskuuta 2011 |
| 3. | J. Karjalainen | 15. syyskuuta 2011 |
| 4. | Eino Grön | 22. syyskuuta 2011 |
| 5. | Outi Heiskanen Musiikkivieras: Siiri Nordin ja Boris Nordin | 29. syyskuuta 2011 |
| 6. | Matti Kassila Musiikkivieras: Tapani Kansa | 6. lokakuuta 2011 |
| 7. | Jari Sillanpää Musiikkivieras: Esa Nieminen | 13. lokakuuta 2011 |
| 8. | Matti Nykänen | 20. lokakuuta 2011 |
| 9. | Linda Lampenius | 27. lokakuuta 2011 |
| 10. | Peter von Bagh | 3. marraskuuta 2011 |
| 11. | Vicky Rosti | 10. marraskuuta 2011 |
| 12. | Minna Haapkylä Musiikkivieras: Maarit Hurmerinta | 17. marraskuuta 2011 |
| 13. | Matti Ranin Musiikkivieras: Ira Kaspi ja Peter Enberg | 24. marraskuuta 2011 |
| 14. | Jari Tervo Musiikkivieras: J. Karjalainen | 1. joulukuuta 2011 |
| 15. | Jonna Tervomaa | 8. joulukuuta 2011 |
| 16. | Matti Ijäs | 15. joulukuuta 2011 |
Pöysti

Pöysti on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Alma Pöysti (s. 1981), näyttelijä
Eetu Pöysti (s. 1989), jääkiekkoilija
Erik Pöysti (1849–1919), maallikkosaarnaaja, maanviljelijä ja kansanedustaja (Suomalainen puolue)
Erik Pöysti (s. 1955), teatteriohjaaja ja opettaja
Essi Pöysti (s. 1987), Miss Suomi 2009
Lasse Pöysti (1927–2019), näyttelijä, ohjaaja, teatterinjohtaja ja käsikirjoittaja
Leena Pöysti (s. 1976), näyttelijä
Nikolai Pöysti (1898–1947), helluntailainen lähetystyöntekijä
Oskar Pöysti (s. 1982), näyttelijä
Timo Pöysti (s. 1962), eversti ja kadettikoulun johtaja
Toini Pöysti (1933–2024), maastohiihtäjä
Tom Pöysti (s. 1954), näyttelijä
Tuomas Pöysti (s. 1970), oikeuskansleri
Veikko Pöysti (1909–1942), militantti kommunisti
W. M. Pöysti (1882–1942), kirjailija.
Kuvitteellisia henkilöitä

Kyösti Pöysti, piirrossarjassa Pasila
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Rationalist International

Järjestön logo.
Rationalist International on järjestö, joka puolustaa rationalismin aatteellisia kantoja.
Rationalismin aatteelliset tavoitteet

Rationalismin kannattajat määrittelevät kantansa asenteeksi, joka hyväksyy järjen ensisijaisuuden sekä pyrkii luomaan filosofian ja etiikan järjestelmän, joka on kokemusperäinen sekä riippumaton auktoriteeteista ja ennakkoluuloista.
Rationalistit puolustavat järkiperäistä lähestymistapaa inhimillisiin ongelmiin, ehdottavat järkiperäisiä vaihtoehtoja uskonnollisten dogmien tilalle, puolustavat ajatuksenvapautta ja kansalaisoikeuksia ja toimivat politiikan, yhteiskunnan ja kasvatuksen sekularisoimisen puolesta (sekulaari humanismi). Rationalistit vastustavat taikauskoa, pyrkivät edistämään avointa ja oikeudenmukaista yhteiskuntaa, tukevat tieteellistä menetelmää sekä ottavat huomioon myös tunteiden ja mielikuvituksen tärkeyden.
Rationalist Internationalin historia

Rationalist International perustettiin joulukuussa 1995 ensimmäisen kansainvälisen rationalistikonferenssin aikana New Delhissä 28 maasta kotoisin olevien edustajien voimin. Sanal Edamarukusta, silloisesta Intian rationalistiyhdistyksen pääsihteeristä tuli uuden kansainvälisen järjestön ensimmäinen puheenjohtaja.
Tammikuussa 2000 Rationalist International järjesti toisen kansainvälisen konferenssin Trivandrumissa Keralassa. Yhdysvaltalainen Paul Kurtz, Center for Inquiryn perustaja, sai kokouksen aikana ensimmäisen kansainvälisen rationalistipalkinnon.
Kolmas kansainvälinen rationalistikonferenssi pidettiin New Delhissä vuonna 2002. Jim Herrick (Rationalist Press Associationin johtaja, Iso-Britannia) sai toisen kansainvälisen rationalistipalkinnon.
Rationalist Internationalin kunniajäseniin kuuluvat: tohtori Pieter Admiraal (Alankomaat), professori Mike Archer (Australia), Katsuaki Asai (Japani), edesmennyt Hermann Bondi (Iso-Britannia), professori Colin Blakemore (Iso-Britannia), edesmennyt professori Vern Bullough (Yhdysvallat), tohtori Bill Cooke (Uusi-Seelanti), tohtori Helena Cronin (Iso-Britannia), professori Richard Dawkins (Iso-Britannia), Joseph Edamaraku (Intia), Jan Loeb Eisler (Yhdysvallat), edesmennyt professori Antony Flew (Iso-Britannia), Tom Flynn (Yhdysvallat), Jim Herrick (Iso-Britannia), edesmennyt Christopher Hitchens (Yhdysvallat), Ellen Johnson (Yhdysvallat), edesmennyt professori Paul Kurtz (Yhdysvallat), Lavanam (Intia), tohtori Richard Leakey (Kenia), Iain Middleton (Uusi-Seelanti), edesmennyt tohtori Henry Morgentaler (Kanada), tohtori Taslima Nasrin (Bangladesh), Steinar Nilsen (Norja), professori Jean-Claude Pecker (Ranska), edesmennyt James Randi (Yhdysvallat), professori Ajoy Roy (Bangladesh), ohtori Younus Shaikh (Pakistan), edesmennyt tri G. N. Jyoti Shankar (Yhdysvallat), edesmennyt Barbara Smoker (Iso-Britannia), Richard Stallman (Yhdysvallat), professori Rob Tielman (Alankomaat), David Tribe (Australia), K. Veeramani (Intia), Bary Williams (Australia), professori Richard Wiseman (Iso-Britannia) sekä professori Lewis Wolpert (Iso-Britannia).
Rationalisti-uutiskirjeet

Rationalist Internationalin internet-pohjaisilla uutiskirjeillä on laaja levikki ympäri maailman. Tiedotteet ovat saatavilla englanniksi, suomeksi, ranskaksi, saksaksi ja espanjaksi.
Aiheesta muualla

Rationalist Internationalin kotisivut. (englanniksi)
Randhir Singh Gentle

| Mitalit> Maa:   Intia. Olympialaiset .Miesten maahockey | Mitalit> Maa:   Intia. Olympialaiset .Miesten maahockey | Mitalit> Maa:   Intia. Olympialaiset .Miesten maahockey | Maa:   Intia> .Miesten maahockey |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Melbourne 1956 | joukkuekilpailu |  |
Randhir Singh Gentle (22. syyskuuta 1922 – 25. syyskuuta 1981) oli intialainen maahockeypelaaja. Hän kilpaili kesäolympialaisissa 1948, 1952 ja 1956. Hän myös kuului näistä kisoista kolme olympiakultaa voittaneeseen maahockeyjoukkueeseen.
Rando

Rando voi tarkoittaa:
Rando Ayamine (s. 1974), japanilainen sarjakuvataiteilija
Rando (YuYu Hakusho), kuvitteellinen henkilö YuYu Hakusho -anime-/mangasarjassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rando”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Power Rangers Operation Overdriven viholliset

Power Rangers Operation Overdrivessa rangerit taistelivat neljää kilpailevaa vihollisryhmittymää vastaan ja yrittivät estää heitä saamasta Corona Auroran jalokiviä itselleen. Viholliset pohjautuivat japanilaisessa 30. Super Sentai -sarjassa GoGo Sentai Boukenger olleista vihollisista.
Ensimmäistä kahta vihollisryhmittymää johtivat veljekset Flurious ja Moltor, jotka molemmat halusivat Corona Auroran jalokivet itselleen. He olivat alkujaan ihmisiä, jotka Corona Aurora -kruunun voimat oli muuttanut hirviöiksi ja vienyt eri planeetoille. Myöhemmin, kun seikkailija Andrew Hartford löysi Corona Auroran, veljekset heräsivät ja hyökkäsivät Maahan. Kolmannen vihollisryhmittymän muodostivat ninjasoturit Miratrix ja Kamdor. Viimeinen vihollisjoukko olivat kissamaiset Fearcatit, joita oli kyberneettisesti paranneltu. Kaikilla vihollisryhmittymillä oli omat tavoitteensa ja he taistelivat usein myös toisiaan vastaan.