stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lasse Nordlund

Lasse Nordlund kesällä 2016
Lasse Nordlund (s. 1965 Helsinki) on suomalainen yhteiskunnallinen ajattelija, joka elää Suomen maaseudulla omavaraisesti valmistaen vaatteensa ja työkalunsakin itse sekä kooten ravintonsa pienviljelmältä ja lähiluonnosta.
Nordlund eli nuoruuden Saksassa ja oli kiinnostunut fysiikan opiskelemisesta. Hän alkoi kuitenkin epäillä tavanomaisen elämän kestävyyttä ja mielekkyyttä ja päätti kokeilla elämää omavaraistaloudessa. Nordlund ryhtyi opiskelemaan kirjojen ja omien kokeilujen kautta tavaroiden valmistamista ja ravinnon hankkimista. Lopulta hän pystyi elämään Pohjois-Karjalan Valtimolla useiden vuosien ajan (1992–2004) täysin omavaraisesti. Nykyään hän elää perustamansa perheen kanssa, edelleen lähes omavaraisesti.
Nordlundin mukaan yksi ihminen tarvitsee noin viisi aaria viljelymaata elääkseen ilman lisäruoan ostamista. Tärkein ravintokasvi hänelle on ollut lanttu. Omavaraistaloudessa Nordlund käyttää sieniä 200 kiloa vuodessa ja marjoja noin saman verran. Karjan hän jätti pois, koska eläinten ylläpito (esimerkiksi rehunviljely) osoittautui liian aikaa vieväksi, jotta se olisi ollut mielekästä. Villa ja nahka ovat sen sijaan vaatteita ajatellen Nordlundin mukaan käteviä, koska ne kestävät paljon puuvillaa kauemmin. Nordlund väittää, että on pystynyt elämään vuosikausia ilman suolaa, vaikka aluksi suolan pois jättäminen aiheutti hänelle terveysongelmia. WC-paperin sijaan Nordlund käyttää kuivattua rahkasammalta.
Nordlundin kokeilun taustalla on hänen käsityksensä, että vain luontaistalouteen perustuva elämä on pitkällä aikavälillä materiaalisesti kestävällä pohjalla.
Syksyllä 2008 Palladium Kirjat julkaisi Nordlundin ja Maria Dorffin kirjoittaman teoksen Elämämme perusteista: Pohdintoja työstä, rahasta ja energiasta omavaraisen elämänkokemuksen valossa.
Dorffin ja Nordlundin perustama Omavaraopisto pyrkii tarjoamaan perustaidot omavaraisuuteen. Se toimii yhteistyössä Kainuun Opiston kanssa.
Teos

Nordlund, Lasse & Dorff, Maria: Elämämme perusteista.  Siuro:  Palladium, 2008.  ISBN 978-952-9893-48-5.  Teoksen verkkoversio.Teoksen verkkoversio, toinen linkki
Antti Salminen, Touko Hujanen: Lantun henki (Poesia, 2023)
Aiheesta muualla

Nordlund, Lasse: Elämämme perusteista – yhteiskunnallinen essee. Julkaistu myös Elonkehä-lehdessä.
Siukonen, Timo: Omavaraistaloudessa elävä perhe pärjää murto-osalla keskivertokulutuksesta. Helsingin Sanomat, 10.12.2008.  Arkistoitu 29.4.2013. Viitattu 30.6.2009.
Miettinen, Arto: Valtakulttuuria vastavirtaan. Demari.fi, 22.2.2010.  Arkistoitu 29.4.2013. Viitattu 27.9.2010.
Lars-Göran Petrov

Petrov Entombedin laulajana Wacken Open Air 2016 -festivaaleilla.
Lars-Göran Petrov (17. helmikuuta 1972 – 7. maaliskuuta 2021) oli ruotsalaisen death metal -yhtye Entombedin laulaja kaikilla yhtyeen studioalbumeilla lukuun ottamatta vuonna 1992 julkaistua Clandestine-albumia. Petrov menehtyi maaliskuun alussa vuonna 2021 sappitiehytsyöpään.
Larry ”Rhino” Reinhardt

Larry ”Rhino” Reinhardt (7. heinäkuuta 1948 Florida, Yhdysvallat – 2. tammikuuta 2012) oli yhdysvaltalainen kitaristi, joka soitti Iron Butterfly ja Captain Beyond -yhtyeissä.
Reinhardt aloitti uransa 1960-luvun loppupuolella floridalaisissa The Load ja Second Coming -yhtyeissä, kunnes pääsi kitaristiksi Iron Butterfly -yhtyeeseen vuonna 1970. Reinhardt oli mukana yhtyeen Metamorphosis-albumilla.
Iron Butterflyn hajottua vuonna 1971 Reinhardt ja basisti Lee Dorman perustivat Captain Beyondin, joka julkaisi kolme albumia 1970-luvulla pienellä kaupallisella menestyksellä ja vaihtuvilla kokoonpanoilla, kunnes hajosi lopullisesti vuonna 1978. Kasvavaa kulttisuosiota nauttiva yhtye palasi esiintymään vuosina 1998–2002.
Captain Beyondin ohella Reinhardt oli mukana muutamaan otteeseen Iron Butterflyn uudelleenkokoontumisissa. Hän myös soitti Bobby Womackin, Robert Tepperin ja Mad Dancer -yhtyeen albumeilla. Hänellä oli myös oma yhtye The Ryno Band, joka ei kuitenkaan levyttänyt.
2000-luvun puolivälissä Reinhardtilla diagnosoitiin maksasyöpä, ja lääkärit antoivat hänelle vuoden elinaikaa. Lääkityksen avulla syöpä saatiin kuitenkin kuriin, ja Reinhardt palasi musiikkimaailmaan julkaisemalla sooloalbumin Rhino's Last Dance vuonna 2009. Hän menehtyi maksakirroosiin tammikuussa 2012.
Aiheesta muualla

Info epävirallisella Captain Beyond-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Haastatteluja epävirallisella Captain Beyond-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Lama

Lama tarkoittaa seuraavia:
lama, pitkäaikainen taloudellinen laskukausi
lama, heikentynyt henkinen tai fyysinen toimintakyky
lama, tiibetiläinen buddhalainen opettaja, erityisesti:
Dalai-lama
Panchen-lama
Lama, järvi Venäjän Krasnojarskin aluepiirissä
Lama, suomalainen punkyhtye ja sen samanniminen debyyttialbumi
laamat (Lama), eläinsuku
Lama tai de Lama , seuraavien henkilöiden sukunimi:
Bernard Lama (s. 1963), ranskalainen jalkapallomaalivahti
Bidham Lama, nepalilainen taekwondoin
David Lama (1990–2019), itävaltalainen vuorikiipeilijä
Dža Lama, Dambijantsan (1862–1922), mongolialainen seikkailija ja Kiinan Qing-dynastian joukkoja vastaan taistellut sotapäällikkö
Jesús Agustín López de Lama (1929–2023), bolivialainen katolinen piispa
Serge Lama (s. 1943), ranskalainen laulaja ja lauluntekijä
kuvitteellisia henkilöitä:
Lama Su, elokuvassa Star Wars: Episodi II – Kloonien hyökkäys.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lama”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lars-Emil Johansen

| Lars-Emil Johansen>  Grönlannin pääministeri |
| --- | --- |
 18. maaliskuuta 1991 – 19. syyskuuta 1997  
Monarkki:  Margareeta II
Edeltäjä:  Jonathan Motzfeldt
Seuraaja:  Jonathan Motzfeldt
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. syyskuuta 1946 (ikä 78)  Illorsuit, Pohjois-Grönlanti, Tanska
Tiedot
Puolue:  Siumut
Lars Emil Johansen (s. 24. syyskuuta 1946) on poliitikko, joka toimi Grönlannin pääministerinä vuosina 1991–1997. Hän luki alun alkaen opettajaksi.
Johansen kuuluu Siumut-puolueeseen, jonka puhemiehenä hän toimi vuosina 1987–1997. Hän on luonut pitkän poliittisen uran paitsi Grönlannissa, myös emämaassa Tanskassa, jonka parlamenttiin hän on kuulunut vuosina 1973–1979 ja jälleen vuodesta 2001 vuoteen 2011.
Johansen johti kampanjaa, jonka tavoitteena oli jättää Grönlanti EEC:n ulkopuolelle. Kampanja voitti kansanäänestyksen vuonna 1982, ja Grönlanti erosi EU:sta 1985.
Kunnianosoituksia

Nersornaat (Grönlanti, hopeisena 1989, kultaisena 1996)
Dannebrogin ritarikunta (Tanska)
Kuningatar Ingridin mitali (Tanska)
Norjan kuninkaallinen ansioritarikunta (Norja)
Lähde:
Le Mansin 24 tunnin ajo 2002

Rataprofiili.
Le Mansin 24 tunnin ajo 2002 oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 15.–16. kesäkuuta Circuit de la Sarthen radalla Le Mansissa Ranskassa. Kilpailun voittivat Audilla ajaneet Frank Biela, Tom Kristensen ja Emanuele Pirro.
Lars-Henrik Lilius

Lars-Henrik Lilius (21. helmikuuta 1908 Helsinki – 11. toukokuuta 1997) oli suomalainen juristi. Hän toimi urallaan Itä-Suomen ja Turun hovioikeuksien asessorina, korkeimman oikeuden oikeusneuvoksena sekä viimeiseksi Turun hovioikeuden presidenttinä 1966–1972.
Laulajatar, musta

| Laulajatar, musta |
| --- | --- |

Nimi:  Laulajatar, musta
Tekijä:  Helene Schjerfbeck
Valmistumisvuosi:  1917
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  52,5  cm
Leveys:  37,5  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Laulajatar, musta on taiteilija Helene Schjerfbeckin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1916–1917. Se kuuluu Ateneumin taidemuseon Nanny ja Yrjö Kauniston lahjoituskokoelmaan ja on kooltaan 52,5 × 37,5 cm.
Laulatar, musta kuvaa mustiin vaatteisiin, takkiin ja baskeriin, pukeutunutta laulajatar Helny Nykoppia (1889–1963), myöhemmin Westman. Maalaus kuvaa ulkovaatteisiin pukeutunutta Nykoppia rintakehästä ylöspäin. Työ lahjoitettiin Ateneumin taidemuseoon vuonna 2005. Helene Schjerfbeck maalasi samana ajankohtana Helny Nykoppista myös Laulajatar, vihreä -maalauksen. Se on kooltaan pienempi, 34,5 × 30 cm, ja se kuvaa Nykoppia olkapäistä ylöspäin. Viimeksi mainittu kuuluu yksityiskokoelmaan. Ensiksi mainitussa Nykoppin kasvot ovat beiget, viimeksi mainitussa vihreät.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Laulajatar, musta.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Le Mansin 24 tunnin ajo 1966

Rata vuosina 1932-1967.
Le Mansin 24 tunnin ajo 1966 oli 34. Le Mansin 24 tunnin ajo, joka ajettiin 18. ja 19. kesäkuuta 1966. Kilpailu ajettiin Circuit de la Sarthen radalla.
Sääntöjen mukaan autojen lähtöpaikka otetaan huomioon ajetussa pituudessa. Fordin johto halusi kuljettajien ajavan tiettyjä kierrosaikoja saadakseen autonsa maaliin valokuvauksellisessa tilanteessa. Autot tulivat maaliin samaan aikaan, mutta voittajaksi valittiin Chris Amonin ja Bruce McLarenin auto, joka oli kattanut kilpailun aikana pidemmän matkan, koska sen lähtöpaikka oli kahdeksan metriä taaempana kuin Ken Milesin ja Denny Hulmen auto.
Kilpailussa tapahtuneen kolarin jäljet.
Elokuvat

James Mangoldin elokuva Le Mans 66 – täydellä teholla kertoo kilpailusta. Elokuvan kuvausta kilpailun tapahtumista on kutsuttu melko totuudenmukaiseksi.
Tulokset maaliin päässeille

| Sija | Luokka | Nro | Talli | Kuljettajat | Runko | Moottori | Kierroksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | P +5.0 | 2 |  Ford Motor Company  Shelby American |  Bruce McLaren  Chris Amon | Ford GT40 Mk.II | Ford 7.0L V8 | 360 |
| 1 | P +5.0 | 1 |  Ford Motor Company  Shelby American |  Ken Miles  Denny Hulme | Ford GT40 Mk.II | Ford 7.0L V8 | 360 |
| 3 | P +5.0 | 5 |  Ford Motor Company  Holman & Moody |  Ronnie Bucknum  Dick Hutcherson | Ford GT40 Mk.II | Ford 7.0L V8 | 348 |
| 4 | P 2.0 | 30 |  Porsche System Engineering |  Jo Siffert  Colin Davis | Porsche 906/6 LH | Porsche 1991cc F6 | 339 |
| 5 | P 2.0 | 31 |  Porsche System Engineering |  Hans Herrmann  Herbert Linge | Porsche 906/6 LH | Porsche 1991cc F6 | 338 |
| 6 | P 2.0 | 32 |  Porsche System Engineering |  Udo Schütz  Peter de Klerk | Porsche 906/6 LH | Porsche 1991cc F6 | 337 |
| 7 | S 2.0 | 58 (vara) |  Porsche System Engineering |  Günter Klass  Rolf Stommelen | Porsche 906/6 Carrera 6 | Porsche 1991cc F6 | 330 |
| 8 | GT 5.0 | 29 |  Maranello Concessionaires |  Piers Courage  Roy Pike | Ferrari 275 GTB Competizione | Ferrari 3.3L V12 | 313 |
| 9 | P 1.3 | 62 (vara) |  Société Automobiles Alpine  |  Henri Grandsire  Leo Cella | Alpine A210 | Renault-Gordini 1296cc S4 | 311 |
| 10 | GT 5.0 | 57 (vara) |  Ecurie Francorchamps |  Pierre Noblet  Claude Dubois | Ferrari 275 GTB Competizione | Ferrari 3.3L V12 | 310 |
| 11 | P 1.3 | 44 |  Ecurie Savin-Calberson |  Roger Delageneste  Jacques Cheinisse | Alpine A210 | Renault-Gordini 1296cc S4 | 307 |
| 12 | P 1.3 | 45 |  Société Automobiles Alpine |  Robert Bouharde  Guy Verrier | Alpine A210 | Renault-Gordini 1296cc S4 | 307 |
| 13 | P 1.3 | 46 |  Société Automobiles Alpine |  Mauro Bianchi  Jean Vinatier | Alpine A210 | Renault-Gordini 1296cc S4 | 306 |
| 14 | GT 2.0 | 35 |  J. Franc (yksityistalli) |   "Franc" (Jacques Dewes)  Jean Kerguen | Porsche 911S | Porsche 1991cc F6 | 284 |
| 15 | P 1.3 | 50 |  J-L Marnat & Cie (yksityistalli) |  Jean-Louis Marnat  Claude Ballot-Léna | Mini Marcos GT 2+2 | BMC 1287cc S4 | 258 |
Aiheesta muualla

1966 24 Hours of Le Mans (englanniksi)
Le Mans 24 Hours (englanniksi)
Le Mansin 24 tunnin ajo
1923
1924
1925
1926
1927
1928
1929
1930
1931
1932
1933
1934
1935
1937
1938
1939
1949
1950
1951
1952
1953
1954
1955
1956
1957
1958
1959
1960
1961
1962
1963
1964
1965
1966
1967
1968
1969
1970
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:1966 24 Hours of Le Mans
Käännös suomeksi
Likholefossen

Likholefossen Gaularissa.
Likholefossen on vesiputous, joka sijaitsee Gaularin kunnassa, Sognin ja Fjordanen läänissä, Norjassa. Putous on osa Gaula-jokea.
Putouksen yläpuolella kulkee vuonna 2004 rakennettu 24 metriä pitkä kävelysilta.
Likiarvopolynomi

Likiarvopolynomi on polynomi, jolla voidaan approksimoida jotain polynomia. Likiarvopolynomia käytetään matematiikan numeerisissa menetelmissä.
Jos tunnetaan funktion f(x) arvot eri x:n arvoilla tai etsitään ne differentiaali- tai/ja integraaliyhtälöistä käyttäen funktiosta polynomiarviota voidaan käyttää Taylorin kaavaa:
|f[x0+x]    |   ||1,0,0,0 |                         | |f[x0]    |     
|f[x0+T+x]  |   ||0,1,0,0 |                         | |f[x0+T   |     
|f[x0+2T+x] | = ||0,0,1,0 |+x D/1!+x² D²/2!+x³ D³/3!|*|f[x0+2T  | =M* F
|f[x0+3T+x] |   ||0,0,0,1 |                         | |f[x0+3T  |     

Tässä           |1,0,0 |  |1,-1/2, 1/3|  |-1, 1, 0,0 | ,kun polynomi on kolmatta astetta.
       D=  1/T *|1,1,0 |* |0,   1,-1/2| *| 1,-2, 1,0 |  
                |1,2,1 |  |0,   0,   1|  |-1, 3,-3,1 | 
                |1,3,3 |                                4.asteen polynomilla on:

                |1,0,0,0 |  |1,-1/2, 1/3,-1/4|  |-1, 1, 0, 0,0 | 
       D=  1/T *|1,1,0,0 |* |0,   1,-1/2, 1/3| *| 1,-2, 1, 0,0 |  
                |1,2,1,0 |  |0,   0,   1,-1/2|  |-1, 3,-3, 1,0 |
                |1,3,3,1 |  |0,   0,   0,   1|  | 1,-4, 6,-4,1 | jne korkeamman asteen polynomeille.
                |1,4,6,4 |
Kun D-matriisilla kerrotaan F-vektori, saadaan funktion derivaatat pisteissä x0...xn. D:n ensimmäinen ja kolmas matriisi muodostuvat binomikertoimista (Pascalin kolmio). Keskimmäisen matriisin kertoimet ovat sarjakehitelmän Log[1+x] kertoimia. Kun pisteet eivät ole tasavälein, käytetään kullekin matriisin M vaakariville eri x:n arvoa.
Kaava on helppo derivoida ja integroida x:n suhteen. Näin voidaan muuntaa differentiaali- ja integraaliyhtälöt yhtälöryhmiksi. 
Esimerkiksi: g1[x]*d²f[x]/dx²+g2[x]*df[x]/dx+g3[x]*f[x]=g4[x] muuntuu aritmeettiseksi yhtälöksi kullakin x:n arvolla kun derivaatat korvataan D-matriisilla. Esimerkiksi d²f[x]/dx²→D^2*F. g1[x] jne korvataan diagonaalimatriiseilla, jonka diagonaaliatvot ovat g1[x0],g1[x1],...g1[xn].
Kaava voidaan yleistää useammille muuttujille. Virheet ovat suurimmat alueen reunoilla. Niitä voidaan parantaa esimerkiksi valitsemalla pisteet projektiona ympyräkehältä halkaisijalle, kun kehä on jaettu tasavälein:x(i)=(a+b)/2+(a-b)/2 Cos[i*Pi/n],i=0...n,x=a...b,T=(b-a)/(n-1). Tällöin D-matriisi saadaan Derivoimalla Lagrangen PolynomiLagrange formula ja asettamalla asettamalla muuttujan paikalle edellä mainitut pisteet. Laskennassa on käytettävä tarkkaa aritmetiikkaa jos pisteitä on paljon.
Likhas Spartalainen

Likhas (m.kreik. Λίχας, lat. Lichas) oli antiikin kreikkalainen spartalainen mies, joka löysi Oresteen luut. Delfoin oraakkelin ennustuksen mukaan Oresteen jäännökset piti siirtää Spartaan, jotta Sparta voisi voittaa taistelussa Tegean.
Laulajan näköinen mies

| Laulajan näköinen mies Keko Salata |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 17. toukokuuta 2019
 Kesto: 33.42
 Levy-yhtiö: SAHH
Listasijoitukset
  5.
Keko Salatan muut julkaisut
| Neuroottinen, dramaattinen, charmikas 2017 | Laulajan näköinen mies 2019 | Asioilla on tapana järjestyä 2021 |
Laulajan näköinen mies helsinkiläisen laulajan Keko Salatan toinen studioalbumi, joka julkaistiin 17. toukokuuta 2019.
Kappaleet

Laulajan näköinen mies – 3.58 (feat. Julma H)
Tavallinen – 3.54
Kulissit kuntoon – 3.25 (feat. Pyhimys & Specks)
N.O.L.O. – 4.08
Vaahtokarkkii – 3.02
Vanha – 3.30 (feat. BEHM)
Älä sano – 2.59
Äiti & isä – 3.16
Love story – 3.27
Ave maria – 1.59
Lampisuonlampi (Karstula)

| Lampisuonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°52′50″N, 24°52′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskuoja:  oja Leipolampeen 
Järvinumero:  14.628.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,4 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,488 km  
Pinta-ala:  1,491 ha  
Tilavuus:  0.000034 km³ 
Keskisyvyys:  2,29 m  
Suurin syvyys:  3,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLampisuonlampi 
Lampisuonlampi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Syrjämäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 34 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 3,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Saukonpuron valuma-alueeseen (14.628) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,4 metriä mpy.
Leonard Scott

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Moskova 2006 | 60 m |  |
Leonard Scott (s. 19. tammikuuta 1980 Zachary, Louisiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pikajuoksija.
Scott harrasti jo opiskeluvuosinaan Tennesseen yliopistossa yleisurheilua, mutta pelasi välissä amerikkalaista jalkapalloa Pittsburgh Steelersissä, joka myöhemmin voitti Super Bowlin. Vuonna 2004 hän palasi yleisurheilun pariin ja jo vuonna 2005 hän selviytyi elokuussa käytyihin Helsingin MM-kisoihin, missä hän sijoittui sadalla metrillä kuudenneksi. 2006 Moskovan MM-hallikisoissa hän voitti 60 metrillä maailmanmestaruuden ajalla 6,50.
Huhtikuussa 1999 19-vuotias Scott juoksi 100 metriä 7,1 m/s myötätuulessa aikaan 9,83 s. Maailmanennätys oli tuolloin Donovan Baileyn 9,84 s.
Henkilökohtaiset ennätykset

60 m: 	6,46 (26. helmikuuta 2005 Liévin)
100 m: 9,91 (9. syyskuuta 2006 Stuttgart)
200 m: 20,34 (29. toukokuuta 2002 Baton Rouge ja 11. toukokuuta 2001 Columbia)
Aiheesta muualla

Leonard Scott Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Kuoksenjärvi

| Kuoksenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi, Päijät-Häme
Kunnat:  Jämsä, Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°38′37″N, 24°57′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  uoma Ruhkalammiin 
Järvinumero:  35.764.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,5 m  
Rantaviiva:  25,811 km  
Pinta-ala:  2,60817 km²   
Saaria:  15 
 fiKuoksenjärvi 
Kuoksenjärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa ja Keski-Suomessa Jämsässä metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 261 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä ja se on 4,0 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella Pukaranjärven ja Pitkäjärven välissä. Sen jakaa osiin kolme niemeä, joista Hirviniemi on 1,8 kilometriä pitkä ja noin 400 metriä leveä. Niemen eteläpuolelle jää niemen kanssa yhtä pitkä ja leveä Hirvilahti. Niemen pohjoispuolelle jää 3,2 kilometriä pitkä, mutta niemen kanssa yhtä leveä lahtimainen järvenosa. Sen pohjukkaa kutsutaan Kylmälahdeksi. Järven länsirannasta työntyy vastakkaiseen suuntaan 650 metriä pitkä Narusniemi, jonka eteläpuolella sijaitsee suojaisa Naruspohja. Tämän niemen vieressä on pohjoiseen työntyvä lyhyt Majaniemi, joka suojaa etelään työntyvää Koselahtea, joka muuttuu lopussa laskujoen luusuaksi.
Järvellä on kartan mukaan 15 saarta. Suurin saari on Hirvisaari, joka on 250 metriä pitkä, 160 metriä leveä ja jonka pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Sen vieressä on toinen Hirvisaari, joka on saman kokoinen kuin Kylmälahdella sijaitseva toinen nimetön saari. Kylmälahdella on kaksi saarta, Hirvilahdella kolme, länsirannan tuntumassa kolme saarta ja Naurusniemen ja Majaniemen lähellä Kuivasaari, Kalliosaari sekä kaksi pientä saarta.
Sen rantaviivan pituus on 25,8 kilometriä ja järven rannat ovat metsämaata. Ympäristön asutus on haja-asutusta. Se muodostuu kuudesta kiinteästä ja lähes sadasta vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet Pukarankulman kautta ja Herettyyn kulkevilta tieltä. Kuhmoisten ja Jämsän välinen kuntaraja jakaa järven lähes puoliksi sen tulojoen ja laskujoen kautta kulkevalla mutkaisella linjauksella.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,5 metriä mpy. Järven tärkein tulouoma on Pitkäjärven valuma-alueen (35.765) lasku-uoma, joka laskee Kuoksenjärveen virrattuaan Pitkäjärvestä (214 ha) ensin Teinusjärven (27 ha) läpi. Järveen on johdettu kolmattakymmentä metsä- ja suo-ojaa. Osa niistä tuo vettä kauempaakin ja osa pienistä järvistä. Esimerkiksi Kylmälahden etelärantaan laskee Kärpäslammin (5 ha) laskuoja ja pohjoisrannan Veikkasenlahteen Valkealammi (4 ha) ja Kuikkalammi (1 ha) yhdessä, järven etelärantaan Nännälammin oja, Hirviniemen edustalle Leissanpohjaan Otsikkojärvi (6 ha) ja Kovassuo, ja järven itärantaan Aulusjärvi (71 ha). Järven laskujoki lähtee Koskelahden eteläpäästä jokena, joka virtaa Ruhkalammin (16 ha) kautta Pukarajärven (195 ha) Latopohjaan.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli autio lukuun ottamatta sen luoteispään ainoan Kuoksen maataloa.
Vuoden 1965 peruskartassa löytyy pieniä peltopalstoja Kylmälahden itäpäästä ja järven luoteispäässä. Järvellä on kartassa seitsemän maatilaa, seuraavassa niitä on toiminnassa ehkä neljä.
Laulajan testamentti (Irwin Goodmanin albumi)

| Laulajan testamentti Irwin Goodman |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1998
 Formaatti: CD-levy
 Tyylilaji: rock, folk
 Kesto: 59.40
 Levy-yhtiö: Warner music
Irwin Goodmanin muut julkaisut
| 20 suosikkia – Rentun ruusu 1997 | Laulajan testamentti 1998 | 20 suosikkia – Salainen agentti 1999 |
Laulajan testamentti on suomalaisen laulajan Irwin Goodmanin kokoelma-albumi. Se julkaistiin vuonna 1998.
Kappaleet

Laulajan testamentti – 2.58
Tää on maallista vain – 2.50
Kohtuus kaikessa – 2.25
Balladi voivuoresta – 2.25
Uusi Paavo – 2.18
Mieletön maailma – 2.55
Yhteinen pulma – 3.03
Kulkurin kulta – 3.04
Dirly dirly dee (remix) – 3.32
Vanha juoppo – 4.11
Eletään vaan vaikka piruuttaan – 2.58
Pumtsi-kaada-pum-pum – 2.25
Istuva Härkä – 2.25
Voi tätä elämää – 3.36
Reissumiehen reppu – 2.59
Koko elämä on blues – 3.26
Neito kaunokainen – 3.08
Tule, tule raha – 2.26
Romea ilman Juliaa – 2.57
Tumma virta – 3.29
Langsa

| Langsa |
| --- | --- |

 fiLangsa 
 4°28′01″N, 97°57′00″E 
Valtio:  Indonesia
Provinssi:  Aceh
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  262 km² 
Korkeus merenpinnasta:  10 m 
Väestö
Väkiluku (2015):  165 534
Väestötiheys:  672 as./km²
 www.langsakota.go.id 
Langsa on kaupunki Indonesiassa Sumatran saarella Acehin provinssissa. Vuoden 2015 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli noin 166 000.
Lampisuonlampi (Pihtipudas)

| Lampisuonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°27′12″N, 25°09′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Alvajärven valuma-alue (14.48)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.486.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  179,4 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,498 km  
Pinta-ala:  1,458 ha  
Tilavuus:  0.000024 km³ 
Keskisyvyys:  1,65 m  
Suurin syvyys:  3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLampisuonlampi 
Lampisuonlampi tai Lamminnevanlampi on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Untisperän lähellä sijaitseva lampi.