1919
Tapahtumia > heinäkuu–syyskuu

4. heinäkuuta – Jack Dempsey voitti nyrkkeilyn raskaansarjan maailmanmestaruuden Toledossa.
13. heinäkuuta – Viipurissa kaksi sotilasta ja neljä siviiliä kuoli miinakomppanian sotilaiden kuljettaman miinakuorman räjähdettyä Pietarinkadulla.
17. heinäkuuta – Valtionhoitaja, kenraali C. G. E. Mannerheim vahvisti Suomen tasavaltaisen hallitusmuodon. Samalla kumottiin vanha vuoden 1772 hallitusmuoto ja vuoden 1789 Yhdistys- ja vakuuskirja sekä kaikki muiden lakien ja asetusten säännökset, jotka olivat ristiriidassa uuden hallitusmuodon kanssa.
20. heinäkuuta – Lentotukialus HMS Vindictive ja Britannian kuninkaallisten ilmavoimien RAF:n lentolaivue saapuivat Koivistolle vahvistamaan siellä ollutta englantilaista laivasto-osastoa.
21. heinäkuuta – Englantilainen E 5 - N 90 -vesilentokone saapui Helsinkiin tuoden mukanaan ensimmäisen Suomeen saapuneen lentopostilähetyksen. Kone oli suurin Suomessa siihen asti vieraillut lentokone. Se teki lentonäytöksiä lennättäen muun muassa ulkoministeri Rudolf Holstia ja puolustusvoimien ylipäällikköä kenraali Kaarlo Kivekästä.
25. heinäkuuta – Suomen eduskunta toimitti ensimmäisen presidentinvaalin. Edistyspuolueen K. J. Ståhlberg valittiin 143 äänellä. Kenraali Mannerheim sai 50 ääntä.
27. heinäkuuta – 3. elokuuta – Chicagon rotumellakassa kuoli 38 ja loukkaantui 537 ihmistä. Noin tuhat ihmistä menetti kotinsa tuhopolttojen takia. Chicagon rotumellakka oli pahin Yhdysvaltain vuoden 1919 "punaisen kesän" mellakoista.
28. heinäkuuta – Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni perustettiin.
31. heinäkuuta – Lontoon ja Liverpoolin poliisimiehet lakkoilivat ammattiliiton tunnustamiseksi. Yli 2 000 erotettiin.
31. heinäkuuta – Saksan kansalliskokous hyväksyi tasavaltalaisen, ns. Weimarin tasavallan perustuslain. Laki astui voimaan 11. elokuuta.
1. elokuuta – Bela Kunin johtama Unkarin neuvostohallitus joutui eroamaan romanialaisten joukkojen lähestyessä Budapestiä. Romanialaiset miehittivät Budapestin 4. elokuuta.
13. elokuuta – Suojelupoliisin edeltäjä Etsivä keskuspoliisi perustettiin.
16. elokuuta – Ensimmäinen Sleesian kansannousu: puolalaiset kapinoivat saksalaisia vastaan.
16. elokuuta – Saksan syrjäytetty keisari Vilhelm II osti Alankomaista talon, jossa hän vietti koko loppuelämänsä.
18. elokuuta – Luutnantti Augustus Agarin johtama englantilainen lentokoneiden tukema moottoritorpedoveneosasto tunkeutui Kronstadtin linnoituksen satama-altaaseen upottaen Pamjat Azova -nimisen sukellusveneiden tukialuksen sekä vaurioittaen pahoin Petropavlovsk- ja Andrei Pervozvannyi -taistelulaivoja.
19. elokuuta – Afganistan sai ulkopoliittisen itsenäisyyden Britannialta, nykyisin vietettävä itsenäisyyspäivä.
19. elokuuta – Neuvostoilmavoimat pommittivat Terijokea kostoksi edellispäivän hyökkäyksestä Kronstadtiin. Terijoelle pudotetut 11 pommia aiheuttivat pieniä aineellisia vahinkoja, mutta ihmishenkiä ei menetetty.
30. elokuuta – Kenraali Mannerheim erosi virallisesti Suomen valtionhoitajan tehtävistä. Syyskuussa hän siirtyi ulkomaille.
31. elokuuta – Yhdysvaltain kommunistipuolue (Communist Party of the United States of America) perustettiin.
1. syyskuuta – Työväen Sivistysliitto perustettiin Väinö Voionmaan aloitteesta.
3. syyskuuta – Italia myönsi naisille äänioikeuden.
10. syyskuuta – Saint-Germainin rauha solmittiin Itävalta-Unkarin ja ympärysvaltojen välillä.
12. syyskuuta – Runoilija Gabriele d'Annunzion johtamat italialaiset vapaaehtoiset hyökkäsivät Saint-Germainin rauhansopimuksen vastaisesti Fiumeen ja julistivat sen vapaakaupungiksi. D'Annunzio valittiin vapaakaupungin johtajaksi.
17. syyskuuta – Entinen valtionhoitaja kenraali Mannerheim lähti Helsingistä Birger Jarl -höyrylaivalla Tukholmaan jatkaakseen sieltä matkaansa eteenpäin.