stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helmihopeatäplä
Levinneisyys ja lentoaika

Helmihopeatäplää tavataan Pohjois-Afrikasta Eurooppaan ja Keski-Aasian kautta Himalajalle ja Länsi-Kiinaan. Euroopan eteläosissa se on vakinainen laji, mutta pohjoisempana se esiintyy vain vaeltajana tai paikoitellen vakinaisena. Suomessa helmihopeatäplä oli aikaisemmin yleisempi ja havaintoja tehtiin laajemmin maassa, mutta sittemmin pysyvä kanta taantui Kaakkois-Suomeen ja vaeltajia tavattiin etelärannikolla. Sittemmin 2000-luvun aikana havainnot ovat lisääntyneet runsaasti ja nykyisin lajin pääasiallinen elinalue on Lounais-Suomessa, missä perhonen voi olla paikoittain runsaslukuinen. Lentoaika on esiintymisalueen eteläosissa helmikuusta alkaen 2–3 sukupolvea, pohjoisempana toukokuusta alkaen 1–2 sukupolvea. Suomessa lajilla on kaksi sukupolvea.
Elinympäristö ja elintavat

Helmihopeatäplä suosii kuivia ja aurinkoisia paikkoja. Tyypillisesti koiraat partioivat reviiriään mäkien huipuilla, avokallioilla ja muilla avoimilla paikoilla. Perhoset käyvät ahkerasti kukilla eivätkä häirittyinä lennä kuin pienen matkan. Illalla ne nousevat puihin yöpymään. Naaras munii munat yksitellen ravintokasvien lähelle ja yksi naaras voi munia jopa sata munaa päivässä. Toukka talvehtii. Ennen koteloitumista toukat harhailevat syömättä muutaman päivän, kunnes kiinnittyvät matalalle kasvillisuuteen ja koteloituvat.
Ravintokasvit

Toukan ravintokasveja ovat orvokit (Viola), ennen kaikkea keto-orvokki (Viola tricolor), mutta myös pelto-orvokki (Viola arvensis) ja aho-orvokki (Viola canina) .
Aiheesta muualla

Suomen Perhoset: Helmihopeatäplä
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
Iltalehti: Helmihopeatäplä (Issoria lathonia) (Arkistoitu – Internet Archive)
UniProt, Taxonomy: Issoria lathonia (englanniksi)
Helmihopeatäplän siipien alapinnalla on laajoja hopeatäpliä.
Heikinjärvi (Rautalampi)

| Heikinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi, Suonenjoki
Koordinaatit:  62°35′43″N, 26°54′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  Heikinjärvenpuro Hankaveteen 
Järvinumero:  14.712.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,4 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,469 km  
Pinta-ala:  0,877 ha  
Suurin syvyys:  2,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeikinjärvi 
Heikinjärvi  on Pohjois-Savossa Rautalammilla ja Suonenjoella Toholahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 400 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Hankaveden alueeseen (14.712) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,4 metriä mpy.
Henrik V (näytelmä)

Henrik V (engl. Henry V) on William Shakespearen viisinäytöksinen näytelmä, jonka aiheena on Englannin kuningas Henrik V.  Se on neljäs osa Shakespearen toisessa tetralogiassa, jonka muut osat ovat Rikhard II, Henrik IV: Ensimmäinen osa ja Henrik IV: Toinen osa.
Henrik V esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1599. Kirjallisessa muodossa näytelmä julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1600, joskin tätä versiota ei pidetä yhtä laadukkaana kuin vuonna 1623 First Folio -kokoelmassa julkaistua versiota.
Heikinjärvi (Mänttä-Vilppula)

| Heikinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°58′27″N, 24°36′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  oja Kuoreveteen 
Järvinumero:  35.611.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,8 m  
Rantaviiva:  0,884 km  
Pinta-ala:  3,665 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeikinjärvi 
Heikinjärvi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa ja Jämsässä Kuoreniemen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Kuoreveden lähialueeseen (35.611) se kuuluu.
Heikinjärvi (Soini)

| Heikinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°49′30″N, 24°10′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kolunjoen valuma-alue (35.46)
Laskuoja:  oja Vähä-Kokkaseen 
Järvinumero:  35.463.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  188,1 m  
Rantaviiva:  1,206 km  
Pinta-ala:  4,477 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeikinjärvi 
Heikinjärvi  on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa Mäkelänkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Kolunjoen valuma-alueella (35.46), jonka Syväjoen alueeseen (35.463) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 188,1 metriä mpy.
Henry David Lee

Henry David Lee (9. joulukuuta 1849 – 15. maaliskuuta 1928) oli kuuluisan Lee-vaatemerkin perustaja.
Hän syntyi vuonna 1849 Vermontin osavaltiossa ja kävi koulunsa Tunbridgessä. Hän muutti Ohion Galioniin vuonna 1862, jossa hän työskenteli hotellissa.selvennä Vuonna 1889 hän muutti Kansasiin ja perusti H.D. Lee Mercantile Co.-yhtiön (jonka nimi vaihdettiin myöhemmin Leeksi).selvennä
Heterokromia

Heterokromia, toinen silmä on sininen ja toinen ruskea
Heterokromia eli silmien erivärisyys on kehityshäiriö. Heterokromiassa ihmisen tai eläimen silmät ovat keskenään eriväriset. Heterokromia voi johtua perinnöllisistä syistä, mosaikismista,  kimerismistä, silmään tulleesta vammasta tai sairaudesta. Melaniinin eli pigmentin tuotanto on erilainen molemmissa silmissä, mikä on syynä erivärisyyteen. Heterokromia voi myös vaikuttaa hiusten ja ihon pigmenttiin.
Heterokromia voi johtua okulaarisesta melanosytoosista. Tällöin on helppo riski sairastua suonikalvoston melanoomaan. Heterokromia lisää sairastumisriskiä myös moniin muihin silmätauteihin.
Mika Waltarin romaanissa Mikael Hakim päähenkilö Mikaelin vaimon Julian silmät ovat eriväriset, ja häntä pidetään noitana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heterokromia Wikimedia Commonsissa
Henry D. Washburn

| Henry Washburn |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. maaliskuuta 1832 Windsor, Vermont
Kuollut: 26. tammikuuta 1871 (38 vuotta) Clinton, Indiana
Poliitikko
Puolue:  Yhdysvaltain republikaaninen puolue
Asema:  Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen (1865–1869)
Puoliso:  Serena Nebeker
Henry Dana Washburn (28. maaliskuuta 1832 Windsor, Vermont – 26. tammikuuta 1871 Clinton, Indiana) oli yhdysvaltalainen poliitikko, kenraali ja tutkimusmatkailija.
Washburn syntyi Windsorin kaupungissa Vermontissa. Hän kouluttautui parkitsijaksi ja nahkuriksi ja toimi opettajana muutama vuosia. Washburn muutti 1850 Vermillionin piirikuntaan, Indianaan. Hän opiskeli New Yorkissa lakia ja sai 1853 luvan harjoittaa lakimiehen ammattia. Washburn aukaisi 1854 lakitoimiston Indianan Newport. Myöhemmin samana vuonna hän meni naimisiin Serena Nebekerin kanssa, ja he asuivat Newportissa, missä syntyi heille myös neljä lasta.
Yhdysvaltain sisällissodan alussa 1861 Washburn kokosi Terre Hautessa vapaaehtoisia, jotka liitettiin Illinoisin 18. vapaaehtoisjalkaväkirykmenttiin. Washburn oli osastonsa johtaja, ja heinäkuussa 1862 hänet ylennettiin everstiksi ja koko rykmentin komentajaksi. Hänen alaisuudessaan rykmentti osallistui Vicksburgin ja Cedar Creekin taisteluihin. Washburnin palvelusarvo oli kenraalimajuri.
Washburn oli jo sota-aikana päättänyt hakea edustajainhuoneeseen. Hän oli myös saanut lomaa kampanjoinnin ajaksi. Washburn valittiin edustajainhuoneeseen, ja hän aloitti uransa siellä vapauduttuaan armeijasta 26. syyskuuta 1865. Hänet valittiin uudelleen edustajainhuoneeseen 1866, ja hän istui siellä lopulta maaliskuulle 1869. Washburn ei hakeutunut enää kolmannelle kaudelle sota-ajan takia heikentyneen terveytensä vuoksi.
Washburn haki presidentti Ulysses S. Grantilta Montanan maanmittauslaitoksen johtajan paikkaa, ja hänet nimitettiin virkaan 17. huhtikuuta 1869. Washburn osallistui 1870 Yellowstoneen suuntautuneen retkikunnan muodostamiseen, ja hän olikin lopulta retkikunnan johtaja. Hän kylmettyi tutkimusmatkan aikana, kun hän oli muun retkikunnan kanssa etsimässä eksynyttä Truman C. Evertsiä Yellowstonejärven eteläpuolelta. Washburn joutui jättämään Montanan tammikuussa 1871, ja sairastumisestaan huolimatta pystyi kirjoittamaan raportin tutkimusmatkasta. Kuun lopulla Washburn saapui appensa kotiin Indianan Clintoniin, missä hän kuoli muutamaa päivää myöhemmin.
Hampurin satama

Hampurin sataman sijainti.
Satama-aluetta ilmakuvassa (2005).
Hampurin Waltershofin konttiterminaali ilmakuvassa (yksi Hampurin useasta konttiterminaalista).
Konttialuksia Hampurin satamassa.
Konttisatamaa Hampurissa.
Hampurin satama (saks. Hamburger Hafen, LOCODE: DE HAM) on Hampurissa sijaitseva Saksan suurin satama. Vaikka se sijaitsee Pohjanmereen laskevan Elben alajuoksulla, satama luokitellaan Saksan Pohjanmeren merisatamiin kuuluvaksi. Samalla Hampurin satama on Saksan 3. suurin sisämaan satama. Se palvelee sisämaan liikenteen kauppalaivoja, jotka saapuvat joki- ja kanavareittejä pitkin.
Satama kattaa yhteensä 72 neliökilometrin alueen, josta maata on 42 km2 (noin 10% Hampurin kaupungista) ja vesialueita 30 km2. Laituria on yhteensä 37,5 kilometriä ja laituripaikkoja noin 320 kappaletta, joista 38 sopii megaluokan kontti- tai bulkkirahtialuksille.
Rahtimäärä

Rahtimäärillä mitattuna Hampurin satama oli vuonna 2010 Hollannin Rotterdamin ja Belgian Antwerpenin satamien jälkeen Euroopan kolmanneksi suurin satama. Maailmanlistalla Hampuri oli vuonna 2010 kokonaisrahtimäärässä 29. ja konttiliikenteessä 15. suurin satama maailmassa.
Ennen taantumaa eli vuosina 2007 ja 2008 Hampurin kautta kulki yhteensä 140 miljoonaa tonnia rahtia vuodessa. Sittemmin rahtimäärät laskivat merkittävästi; vielä 2011 rahtimäärä ei ollut aivan palannut lamaa edeltävälle tasolleen. 97 prosenttia Hampurin sataman yleisrahdista (jota kulki esimerkiksi vuonna 2011 Hampurin sataman kautta 92,6 miljoonaa tonnia) käsitellään kontteina; kokonaisrahtimäärästä osuus on pienempi.
| Vuosi | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 1-9/2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kokonaisrahti (milj. tonnia) | 134,9 | 140,4 | 140,4 | 110,4 | 121,2 | 132,2 | 98,1 |
| konttiliikenne (kTEU) | 8 862 | 9 890 | 9 737 | 7 008 | 7 896 | 9 014 | 6 700 |
Konttiliikenteessä Hampurin sataman tärkeimmät kauppakumppanit (yhteyssatamien sijaintimaat) ovat: Kiina (sisältäen Hongkongin), Singapore, Venäjä, Ruotsi, Suomi, Etelä-Korea, Puola, Malesia, Brasilia ja Yhdistyneet arabiemiraatit.
Rahtiliikenne saapuu Hampurin satamaan tai jatkaa sieltä suurelta osin rautateitse. Sataman hallinnassa on yhteensä 330 kilometriä rautateitä. Satamassa lastataan päivittäin yli 220 rahtijunaa ja niiden osana yli 4300 tavaravaunua. Satamasta saa alkunsa tai sinne saapuu kaikkiaan 12 prosenttia koko Saksan rautateiden tavaraliikenteestä.
Rahtimäärä > Suomi

Hampurin satamasta kulkee Suomeen 13 syöttöliikenteen linjaa. Niiden tärkeimmät satamat Suomessa ovat Kotka, Helsinki ja Rauma.
Vapaa-satama ja työllisyys

Satama tarjoaa vapaakauppa-alueen mahdollistaen mm. varastoinnin, jälleenpakkauksen ja keräyksen ilman tullitarkastusta. Tulliselvitys joudutaan tekemään vasta kun tavarat tuodaan Saksan markkinoille vapaavarastosta. Vapaasatama on tärkeä lähinnä kaupassa ns. kolmansien maiden kanssa. Hampurin vapaasataman pinta-ala on n. 16 km2 tehden siitä maailman suurimman vapaasataman. Satama työllistää Hampurissa ja sen ympäristössä 156 000 ihmistä.[lähde? ]
Syväväylä

Hampurin satama on yli sadan kilometrin päässä Pohjanmerestä sisämaahan päin. Laivat kulkevat satamaan Elben 13,5 metriä syvää väylää pitkin. Nykyajan suurille 10 000 – 14 000 TEU-yksikön laivoille se alkaa olla liian matala. Suuret laivat pääsevätkin satamaan vain nousuveden noustessa, jolloin laivat ratsastavat nousuveden aallonharjalla. Pois lähtiessään suurilla laivoilla on vain tunnin mittainen aikaikkuna purjehtia ulos satamasta. Mikäli laiva ei ehdi tämän aikana lähteä satamasta, se joutuu odottamaan seuraavaa vuorovesiaaltoa, eli vähintään 12 tuntia. Tämä sotkee aikataulut, koska laituripaikat on jo varattu seuraaville laivoille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Satama-alueella olevat alukset Hampurin sataman kartalla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (portofhamburg.com)
Eurostat (European Commission): Maritime ports freight and passenger statistics (englanniksi) (eurostat.ec.europa.eu)
Satamaa panoraamana
Heteronormatiivisuus

Heteronormatiivisuus tai hetero-oletus tarkoittaa oletusta kahdesta luonnollisesta sukupuolesta, miehestä ja naisesta, joka otetaan havainnonselvennä lähtökohdaksi.[lähde? ]
Toisaalta heteronormatiivisuudella tarkoitetaan myös yhteiskunnassa vallitsevaa oletusta, jonka mukaan heteroseksuaalinen suuntaus on normi. Koska ihmisten ylivoimaisen enemmistön tiedetään olevan heteroseksuaaleja, jokaista kohdellaan ja ajatellaan kuin hän olisi heteroseksuaali. Miesten heteroseksuaalisuuden ja naisten heteroseksuaalisuuden ajatellaan johtuvan biologiasta ja luonnosta. Muunlaisten seksuaalisuuksien olemassaolo kielletään, tai niitä pidetään heteroseksuaalisuutta huonompina.[lähde? ]
Queer-tutkimuksena tunnettu tutkimusala pyrkii tutkimaan sitä, kuinka heteronormatiivisuus jäsentää erilaisia yhteiskunnallisia, kulttuurisia ja historiallisia ilmiöitä, kuinka sukupuoli ja seksuaalisuus ovat kietoutuneet yhteen yhteiskunnassa.[lähde? ]
Aiheesta muualla

The Oxford Handbook of Global LGBT and Sexual Diversity Politics: What Makes LGBT Sexualities Political? Understanding Oppression in Sociological, Historical, and Cultural Context. Momin Rahman, 04 April 2019 https://doi.org/10.1093/oxfordhb/9780190673741.013.2
Markku Hyvärinen

Markku Hyvärinen on muun muassa seuraavien henkilöiden nimi:
Markku Hyvärinen (1943–2021), jalkapalloilija
Markku Hyvärinen, SDP:n puoluesihteeri, Eläke-Sammon toimitusjohtaja ja Varma-Sammon, sittemmin Varman, varatoimitusjohtaja
Markku Hyvärinen, tanssija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Markku Hyvärinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hertsi

Hertsi (tunnus Hz) on kansainvälisen yksikköjärjestelmän, eli SI-järjestelmän, mukainen taajuuden yksikkö. Yksikkö on nimetty saksalaisen fyysikon Heinrich Rudolf Hertzin mukaan tunnustukseksi hänen työstään sähkömagnetismin alalla.
Yksi hertsi tarkoittaa taajuutta, jossa jakson kesto (jaksonaika) on 1 sekunti.
Taajuuden f ja jaksonajan välillä vallitsee yhteys:
missä T on jaksonaika. Koska yhden hertsin taajuudella jaksonaika on yksi sekunti, hertsi voidaan suureyhtälöissä esittää myös muodossa
missä s on sekunti.
Historia

Hertsi-nimitys alkoi vakiintua vuonna 1930, jolloin IEC otti sen käyttöön. CGPM hyväksyi yksikön 30 vuotta myöhemmin SI-järjestelmän mukaiseksi yksiköksi, mutta vasta 1970-luvulla hertsi korvasi vanhan yksikön sykliä sekunnissa (engl. cycles per second, cps).
Kerrannaisyksiköt

Yksi hertsi on käytännön mittauksissa suhteellisen pieni taajuus, joten usein yksikön mukana käytetään kerrannaisyksikköä:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kerroin | Nimi | Tunnus |  | Kerroin | Nimi | Tunnus |
| 100 | hertsi | Hz |  |   |   |   |
| 101 | dekahertsi | daHz |  | 10−1 | desihertsi | dHz |
| 102 | hehtohertsi | hHz |  | 10−2 | senttihertsi | cHz |
| 103 | kilohertsi | kHz |  | 10−3 | millihertsi | mHz |
| 106 | megahertsi | MHz |  | 10−6 | mikrohertsi | μHz |
| 109 | gigahertsi | GHz |  | 10−9 | nanohertsi | nHz |
| 1012 | terahertsi | THz |  | 10−12 | pikohertsi | pHz |
| 1015 | petahertsi | PHz |  | 10−15 | femtohertsi | fHz |
| 1018 | eksahertsi | EHz |  | 10−18 | attohertsi | aHz |
| 1021 | tsettahertsi | ZHz |  | 10−21 | tseptohertsi | zHz |
| 1024 | jottahertsi | YHz |  | 10−24 | joktohertsi | yHz |
Tietotekniikassa käytetään usein megahertsejä (MHz, 1 000 000 hertsiä) ja gigahertsejä (GHz, 1 000 000 000 hertsiä) kuvaamaan tietokoneen komponenttien kellotaajuutta.
ULA-radiotaajuudet ilmoitetaan megahertseinä; ULA-asemien taajuudet ovat välillä 87,5–108 MHz.
Henry Darger

Henry Darger (12. huhtikuuta? 1892 – 13. huhtikuuta 1973 Chicago) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja taiteilija, jonka työt ovat olleet eräs kuuluisin esimerkki art brut -taiteesta. Kirkossa käyntiä lukuun ottamatta hän eli erakkoelämää, ja hänen töihinsä kiinnitettiin huomiota vasta hänen kuolemansa jälkeen. Satojen piirrosten ja vesivärimaalausten lisäksi hänen kuuluisin työnsä on fantasiakirja The Story of the Vivian Girls, in What is known as the Realms of the Unreal, of the Glandeco-Angelinnian War Storm, Caused by the Child Slave Rebellion, jonka käsikirjoitus on 15 145 sivua pitkä.
Heikki Kaartinen

Heikki Kaartinen (3. toukokuuta 1872 Kurkijoki – 12. heinäkuuta 1947) oli suomalainen rakennusmestari, talousneuvos ja rakennusurakoitsija. Kaartinen rakensi yli 100 rakennusta joista valtaosan hän myös itse suunnitteli. Kaartisen suunnittelemat rakennukset olivat tyyliltään pääasiassa myöhäisjugendia.
Henkilöhistoria

Kaartisen vanhemmat olivat tilallinen Juhana Kaartinen ja Helena Kauppinen. Hän suoritti 1896 Helsingin II teollisuuskoulun ja toimi sitten työnjohtajana ja vastaavana rakennusmestarina 1896–1905. Kaartinen työskenteli muun muassa Tampereen tuomiokirkon rakennustyömaalla. Kaartinen johti omaa rakennusliikettään vuodesta 1905 ja hän rakensi asunto-, pankki-, yhdistys- ja liiketaloja.
Kaartinen oli Suomen rakennusmestariliiton hallituksen jäsen vuodesta 1905 ja liiton kunniajäsen hänestä tuli 1930. Hän oli myös Rakentajain kustannus Oy:n puheenjohtaja, Rakennusmestarien eläkerahaston johtokunnan jäsen vuodesta 1908 ja Rakennustaidon toimitusvaliokunnan jäsen vuodesta 1927. Kaartinen sai talousneuvoksen arvon 1936.
Kaartinen omisti Ojalan tilan Mommilassa vuodesta 1917 ja Reuna-Seppälän tilan Helsingin maalaiskunnassa vuodesta 1929.
Kaartisen puoliso oli Matilda Kosonen. Tekstiilitaiteilija Aino Hausmann oli heidän tyttärensä.
Kaartisen suunnittelemia rakennuksia

Asuintalo Harjula, Eerikinkatu 1, Helsinki 1905
Asunto-Osakeyhtiö Raide, Malminkatu 40, Helsinki 1906
As. Oy Ahtola,  Hämeentie, Helsinki 1907
As. Oy Seura, Agricolankatu 11, Fleminginkatu 2, Helsinki 1911
Fleminginkatu 6, Helsinki 1911
Fleminginkatu 8, Helsinki 1913
Raittius- ja Valistustalo, Annankatu 29, Helsinki 1907
Asuin- ja liiketalo Pietola, Yrjönkatu 38, Helsinki 1908
Suomelan talo, Maurinkatu 4, Helsinki 1911
Tampereen työväentalon laajennus  1912
Helsingin Työväen Säästöpankin toimitalo, Eläintarhantie 1 A, Helsinki 1913 (purettu 1966 valmistuneen Ympyrätalon tieltä)
Rakennusmestarien talo, Eerikinkatu 11, Helsinki 1932
Aiheesta muualla

Renja Suominen-Kokkonen: / Kaartinen, Heikki (1872–1947) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu.  11.10.2000. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Www.korttelit.fi: Heikki Kaartisen suunnittelemia rakennuksia Helsingissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Heikki Kaartisen suunnittelema Asunto Oy Seura Karhupuistossa
Rakennusmestarien talo, 1932.
Henry Creamer

Henry Creamer (21. kesäkuuta 1897 – 14. lokakuuta 1930) oli yhdysvaltalainen sanoittaja, laulaja ja vaudeville-esiintyjä.
Creamer syntyi Richmondissa, Virginiassa, ja työskenteli newyorkilaisessa musiikkiyhtiössä ennen vaudevilleuraansa. Myöhemmin hän ryhtyi laulajaksi ja tanssijaksi ja kiersi Yhdysvaltoja ja Eurooppaa vaudeville-esityksissä. Hän työskenteli paljon pianisti Turner Laytonin kanssa. Creamer ja Layton kirjoittivat muun muassa kappaleet ”After You’ve Gone” (1918) ja ”Way Down Yonder in New Orleans” (1922) sekä suositun Broadway-näytelmän Strut Miss Lizzie (1922). Fred Astaire ja Ginger Rogers esittivät ”Way Down Yonder in New Orleansin” vuoden 1939 elokuvassa Tanssin kuningaspari. Vuonna 1924 Layton muutti Englantiin. Creamer sanoitti pianisti James P. Johnsonille muun muassa vuoden 1926 kappaleen ”Alabama Stomp” ja Ruth Ettingin vuonna 1930 hitiksi tekemän ”If I Could Be with You”.
Markku Ihantola

Markku Wilhelm Ihantola (s. 22. toukokuuta 1946 Mouhijärvi) on suomalainen insinööriprikaatikenraali evp.
Ihantola on koulutukseltaan diplomi-insinööri, joka sai lentokonetekniikan erikoiskoulutusta Yhdysvalloissa. Työskenneltyään Finnairin palveluksessa Ihantola toimi vuodesta 1978 ilmavoimien esikunnassa insinöörinä ja osasto-, toimisto- ja lentoteknillisenä päällikkönä sekä Lentovarikon päällikkönä ja sitten pääesikunnassa sotilasyli-insinöörinä vuodesta 2001. Insinööriprikaatikenraaliksi hän yleni insinöörieverstistä vuonna 2003, tultuaan kesäkuun alusta puolustusvoimien pääinsinööriksi Kalle Ukkolan jälkeen.
Markku Hyvärinen (tanssija)

Markku Hyvärinen on suomalainen kilpatanssija, joka on voittanut useita Suomen-mestaruuksia kaikissa kilpailuluokissa junioreista ammattilaiseen. Hän kilpailee edelleen ammattilaisena latinalaistansseissa parinsa Disa Kortelaisen kanssa. Molemmat ovat osallistuneet myös Tanssii tähtien kanssa -tv-ohjelman viidennellä kaudella.
Markku Hyvönen

Markku Kari Hyvönen (s. 12. lokakuuta 1964 Helsinki) on suomalainen freelancenäyttelijä, joka on juontanut Kadonneet-televisiosarjaa ja esiintynyt mm. elokuvissa Paha maa ja Tali-Ihantala 1944. Hyvönen toimii myös teatteriohjaajana ja käsikirjoittajana. Hän asuu Tuusulassa.
Marián Vajda

| Marián Vajda |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. maaliskuuta 1965  Považská Bystrica 
Tennispelaaja
Pituus:  173  cm
Paino:  68 kg
Kätisyys:  oikeakätisyys
Kaksinpeli
Voitot/tappiot:  221–233
Nelinpeli
Voitot/tappiot:  41–68 ja 1–2
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Marián Vajda (s. 24. maaliskuuta 1965 Považská Bystrica, Tšekkoslovakia) on slovakialainen tennispelaaja. Hän oli parhaimmillaan ATP-listan sijalla 34 kaksinpelissä 14. syyskuuta 1987. Hän voitti urallaan kaksi ATP-turnausta kaksinpelissä.
Barcelonan olympialaisissa 1992 Vajda hävisi ensimmäisellä kierroksella Gilad Bloomille luvuin 6–7, 1–6, 0–6.
Kesäkuusta 2006 lähtien hän on toiminut Novak Đokovićin valmentajana. Đokovićin menestymisen johdosta Vajda valittiin Serbian vuoden valmentajaksi vuonna 2010.
Marián Čalfa

Marián Čalfa (s. 7. toukokuuta 1946) on slovakialainen poliitikko. Hän toimi Tšekkoslovakian pääministerinä hallituksessa, jonka enemmistö ei ollut kommunisteja 7. joulukuuta 1989 – 2. heinäkuuta 1992. 10. joulukuuta 1989 hän otti vastaan myös presidentin toimen, jolloin hän oli sekä presidentti että pääministeri. Kaksoisvirka kesti 29. joulukuuta 1989 saakka, jolloin maan uudeksi presidentiksi valittiin Václav Havel.
Hertsegovinanvuoristokoira

| Hertsegovinanvuoristokoira> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Bosnia ja Hertsegovina
Määrä:  Suomessa ei yhtään, Bosniassa ja Hertsegovinassa uhanalainen
Alkuperäinen käyttö:  laumanvartija
Nykyinen käyttö:  laumanvartija, paimenkoira
Muita nimityksiä:  Hercegovski Planinac, Herzegovski Pastirski Pas, Hercegovacki Ovčar, Herzegovač, Herzeg Shepherd Dog, Herzegovina Sheepdog, Cane da Pastore dell’Erzegovina
FCI-luokitus:  ei
Ulkonäkö
Säkäkorkeus:  68,5 cm
Väritys:  useimmiten valkoinen eri värisin merkein
Hertsegovinanvuoristokoira (Hercegovski planinac) eli herzegovač on bosnia-hertsegovinalainen koirarotu.