stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Imre Gedővári

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten miekkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Soul 1988 | säilän joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Moskova 1980 | säilän joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Moskova 1980 | säilä |  |
Imre Gedővári (1. heinäkuuta 1951 Budapest – 22. toukokuuta 2014) oli unkarilainen miekkailija. Hänen aseenaan oli säilä.
Gedővári voitti Moskovan olympialaisissa 1980 pronssia sekä joukkuekilpailusta että henkilökohtaisesta kilpailusta. Soulissa 1988 hän kuului kultaa voittaneeseen Unkarin miehistöön, johon hänen lisäkseen kuuluivat Imre Bujdosó, László Csongrádi, György Nébald ja Bence Szabó.
Elo Syvänen

Elo Mooses Syvänen (ven. Эло Моисеевич Сювянен, Elo Moisejevitš Sjuvjanen, 16. syyskuuta 1899 Tampere – 28. joulukuuta 1937 Sandarmoh) oli  suomalainen kommunisti, joka toimi Neuvostoliitossa korkeakoulun rehtorina.
Elämä

Syvänen syntyi työläisperheeseen. Hän oli ammatiltaan kassakaappiseppä. Syvänen liittyi 17-vuotiaana Suomen Sosialidemokraattiseen Puolueeseen ja vuonna 1920 Suomen Kommunistiseen Puolueeseen. Hän sai kahdeksan vuoden kuritushuonerangaistuksen valtiopetoksesta vuonna 1922. Syvänen siirtyi Neuvostoliittoon vankien vaihdossa vuonna 1926.
Syvänen valmistui kommunistisesta yliopistosta ja työskenteli vuodesta 1931 lähtien Karjalan ASNT:n valistusasiain kansankomissariaatin työläistiedekunnan johtajana. Vuonna 1935 hän suoritti jatko-opinnot Leningradin yliopistossa ja työskenteli sen jälkeen Karjalan pedagogisen instituutin fysiikan laitoksen dosenttina ja esimiehenä. Vuosina 1936–1937 Syvänen toimi pedagogisen instituutin rehtorina. Erään tiedon mukaan instituutin tosiasiallinen johtaja oli sen puoluesihteeri Nikolai Jaakkola.
Nationalismista syytetty Syvänen pidätettiin lokakuussa 1937. Hänet tuomittiin vastavallankumouksellisesta toiminnasta ja teloitettiin. Syvänen rehabilitoitiin vuonna 1989. Hänen vaimonsa Asta Syvänen palasi Neuvostoliitosta Suomeen vuonna 1940.
Isosuon jäteasema

Käytöstä poistuneiden ja täytettyjen penkkojen sisältä kerätään kaatopaikkakaasua talteen putkistojen avulla. Kaasu poltetaan biokaasupumppaamon soihdussa.
Isosuon jäteasema (ennen Isosuon kaatopaikka) on Naantalin, Raision ja Maskun kuntien raja-alueella sijaitseva entinen kaatopaikka ja nykyinen jäteasema. Vuonna 1984 perustetun alueen kokonaispinta-ala on 60 hehtaaria ja sen omistaa Turun Seudun Jätehuolto. Isosuolla vastaanotetaan lajiteltua hyötyjätettä, energiajätettä, tavanomaisia kaatopaikkajätteitä, sähkö- ja elektroniikkalaiteromuja, kyllästettyä puuta ja kotitalouksien ongelmajätteitä.
Elokuussa 2002 otettiin Isosuolla käyttöön Suomen modernein kaatopaikkakaasua käsittelevä biokaasupumppaamo. Se kerää metaanin jätekasojen sisältä ja polttaa sen soihtupolttimessa. Kaasua ei hyödynnetä, mutta se riittäisi noin 400 omakotitalon ympärivuotiseen lämmitykseen. Hankkeen investointi oli noin 400 000 euroa. Vuonna 2003 kaasua kerättiin yhteensä noin 1,3 milj m³ ja vuonna 2004 se keräsi arviolta 65 % jäteasemalta muodostuvasta metaanista.
Maantiede

Isosuon jäteasema sijaitsee noin neljä kilometriä Raision keskustasta luoteeseen. Isosuon länsipuolella on Fortum Oy:n tuhkankaatopaikka (Härkäsuon kaatopaikka), eteläpuolella Naantalin kaupungin puhtaiden ylijäämämassojen läjitysalue (maankaatopaikka) ja koillispuolella Maskun kunnan teollisuusalue. Lähimmät asutut kiinteistöt sijaitsevat 800 metrin päässä jäteasemalta. Isosuota ympäröivät alueet ovat pääasiassa maa- ja metsätalouskäytössä. Jäteaseman ympäristössä on suuria korkeuseroja, ja se sijaitsee kallioalueen painanteessa, eikä näy laajalle alueelle. Isosuon kaatopaikan ja Fortumin Härkäsuon läjitysalueen luontaiset valumavedet ohjataan Orjanojaan josta ne edelleen kulkeutuvat Vaarjokeen.
Jahtihämähäkit

| Jahtihämähäkit |
| --- | --- |
 Heteropoda maxima munapussin kanssa
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Osalahko::  Araneomorphae
Yläheimo::  Sparassoidea
Heimo::  Jahtihämähäkit Sparassidae  Bertkau, 1872
Suomessa esiintyviä sukuja
 Micrommata 
Katso myös
   Jahtihämähäkit Wikispeciesissä   Jahtihämähäkit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jahtihämähäkit (Sparassidae, aikaisemmin Heteropodidae) on hämähäkkeihin kuuluva heimo ja Sparassoidea-yläheimon ainoa jäsen. Heimoon kuuluu 1009 tunnettua lajia kaikkiaan 82 suvussa. Lähes kaikki lajit ovat trooppisia ja subtrooppisia. Erityisen tyypillisiä ne ovat Australiassa.
Jahtihämähäkit ovat pitkäraajaisia hämähäkkejä, joiden raajat kaartuvat tyypillisesti eteenpäin. Ruumis on yleensä litistynyt sopeumana väijymiseen puunrunkojen alla tai kaarnan raoissa. Silmiä on kahdeksan. Useat lajit ovat väritykseltään harmaita tai ruskeita, mutta värikkäämpiä poikkeuksiakin löytyy. Naaras munii noin 200 munaa koteloon, jota se vartioi syömättä kunnes poikaset ovat kuoriutuneet.
Jahtihämähäkit eivät kudo verkkoja vaan saalistus perustuu väijymiseen. Saaliseläimet ovat lähinnä muita selkärangattomia. Ne elävät pääasiassa puiden rungoilla, kaarnan alla ja karikkeessa. Useimmat lajit elävät vähintään kaksi vuotta. Eräät jahtihämähäkkilajit lukeutuvat hämähäkkeihin, joiden kosiorituaaleihin kuuluu äänen tuottaminen.
Monet heimon lajit ovat varsin suurikokoisia. Laosin luolista vuonna 2001 kuvattu Heteropoda maxima, jonka raajojen kärkiväli voi olla 30 cm, on kookkain tunnettu pihtileukaisten hämähäkkien osalahkon laji. Vaikka joidenkin lajien purema voi olla tuskallinen, heimossa ei tiedetä olevan ihmiselle vaarallisen myrkyllisiä lajeja.
Suomessa, kuten muuallakin Pohjois-Euroopassa, heimoa edustaa vain viherhämähäkki (Micrommata virescens).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Sparassidae
Luettelo maailman jahtihämähäkkilajeista (englanniksi)
Encyclopedia of Life (EOL): Sparassidae (englanniksi)
ITIS: Sparassidae (englanniksi)
Imre II Bebek

| Imre II Bebek> Transilvanian voivodi |
| --- | --- |
 1446–1448  
Edeltäjä:  János Hunyadi
Seuraaja:  János Rozgonyi
Henkilötiedot
Imre II Bebek (romaniaksi Emeric Bebek al II-lea) oli unkarilainen aatelinen, joka toimi Transilvanian voivodina vuosina 1446–1448, Unkarin kuninkaan Vladislav III:n nimittämänä. Hän jakoi voivodin tehtävän Miklós Ujlakin kanssa.
Eliel Sandbacka

Johan Eliel Sandbacka (18. syyskuuta 1882 Alaveteli – 23. tammikuuta 1943 Kokkola) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Sandbackan vanhemmat olivat nahkuri, maanviljelijä Karl Johan Sandbacka ja Maria Mathilda Pelo ja puoliso vuodesta 1902 Maria Sofia Kronholm. Kauppaneuvos Hugo Sandbacka oli hänen veljensä. Eliel Sandbacka kävi kansakoulun ja Kruunupyyssä kansanopiston ja teki opintomatkoja Eurooppaan ja  Yhdysvaltoihin. Hän oli isänsä liikkeen nahkatuotteiden kauppamatkustaja 1898–1905 ja perusti oman liikkeen 1905. Gamlakarleby Exportandelslagin perustajia Sanbacka oli 1906 ja johtaja 1906–1911, Vuota- ja Nahkakomppania -yhtiön perustajaosakas ja yhtiön palveluksessa vuodesta 1911 ja sen toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1917. Kokkolan Panimon toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja Sandbacka oli vuodesta 1934. Hän oli myös useiden muiden yhtiöiden perustajia ja toimi niissä johtajana. Kokkolan kaupunginvaltuuston jäsen Sandbacka oli vuodesta 1917 ja kuului Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen vahvistettuun puoluehallitukseen. Hänellä oli myös useita liike-elämän luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Sandbacka sai 1943.
Ella Henderson

| Ella Henderson |
| --- | --- |
 Ella Henderson esiintymässä Gröna Lundissa, Tukholmassa heinäkuussa 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Gabriella Michelle Henderson
Syntynyt: 12. tammikuuta 1996 (ikä 28) Tetney, Lincolnshire, Englanti
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Aktiivisena:  2012–
Tyylilajit:  R&B, soul, pop
Soittimet:  laulu, piano
Levy-yhtiöt:  Syco Music
Aiheesta muualla
www.ellahenderson.co.uk
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Gabriella Michelle "Ella" Henderson (s. 12. tammikuuta 1996 Tetney, Lincolnshire, Englanti) on englantilainen laulaja-lauluntekijä. Hän pääsi Ison-Britannian X Factorissa vuonna 2012 finaalivaiheeseen ja sijoittui kuudenneksi, vaikka oli yksi voittajasuosikeista. Kilpailun jälkeen Henderson solmi levytyssopimuksen Syco Musicin kanssa.
Hendersonin esikoissingle, "Ghost", julkaistiin kesäkuussa 2014. Chapter One -niminen debyyttialbumi julkaistiin lokakuussa. Sen tekijöihin kuuluu muun muassa OneRepublicin laulaja Ryan Tedder.  Albumi ylsi parhaimmillaan Britannian albumilistan kärkeen, ja se myi platinaa.
Nuoruus

Ella Henderson syntyi ja varttui Tetneyssä, lähellä Grimsbyä. Hänen perheeseensä kuuluu vanhemmat Sean ja Michelle sekä kaksi veljeä ja sisko. Lapsena hän kiinnostui muodista, varsinkin vintagemuodista.
Henderson aloitti laulamisen kolmevuotiaana ja opetteli itse soittamaan pianoa muutama vuosi myöhemmin. Henderson on kertonut, että hänen isoisänsä, Bill, rohkaisi häntä musiikintekoon.  Laulajan mielenkiinto musiikkiin syveni koulussa. Ensin hän kävi St Martin's Preparatory School -nimistä koulua Grimsbyssä, mutta haki myöhemmin taidekouluun Hertfordshireen, jonne hän pääsi sisään.
Vuoden 2012 alussa Henderson esiintyi ensimmäistä kertaa televisiossa, Come Dine with Me -ohjelman erikoisjaksossa. Hän lauloi Mariah Careyn kappaleen "All I Want for Christmas Is You".  Jakso kuvattiin ennen Hendersonin osallistumista X Factoriin.
Ura > 2012: The X Factor

Vuonna 2012 Henderson osallistui The X Factorin yhdeksännen kauden koelauluihin. Hän eteni kilpailussa aina livejaksoihin asti. Seitsemännen viikon show'ssa Henderson ja James Arthur saivat vähiten ääniä, joten tuomareiden piti päättää putoaja. He eivät saaneet päätöstä aikaan, joten yleisön äänet ratkaisivat putoajan. Arthur pääsi jatkoon saatuaan 13,7 prosenttia äänistä, kun taas Henderson sai 12,1 prosenttia. Henderson oli yksi voittajasuosikeista, joten lopputulos yllätti monet. Ohjelman juontaja, Dermot O'Leary kuvaili tilannetta "yhdeksi isoimmista shokeista, mitä meillä on koskaan tulosohjelmassa ollut".
Kilpailun aikana ja tippumisen jälkeen monet julkisuuden henkilöt, kuten Adele, Simon Cowell ja Lily Allen osoittivat tukensa Hendersonille. O'Leary kertoi Hendersonin olleen X Factorin lahjakkain ihminen sinä aikana, kun hän sitä juonsi.
| Jakso | Teema | Kappale | Artisti | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ensimmäinen koe-esiintyminen | Vapaavalinta | "Missed" | Oma sävellys | Jatkoon |
| Toinen koe-esiintyminen | Vapaavalinta | "Midnight Train to Georgia" | Gladys Knight & the Pips | Jatkoon |
| Pudotusleiri | Sooloesitys | "Believe" | Cher | Jatkoon |
| Tuomareiden kotona | Vapaavalinta | "I Won't Give Up" | Jason Mraz | Jatkoon |
| 1. liveshow | Sankarit | "Rule the World" | Take That | Turvassa |
| 2. liveshow | Rakkauslaulut | "Loving You" | Minnie Riperton | Turvassa |
| 3. liveshow | Yöklubien klassikot | "You Got the Love" | Candi Staton | Turvassa |
| 4. liveshow | Halloween | "Bring Me to Life" | Evanescence | Turvassa |
| 5. liveshow | Listaykköset | "Firework" | Katy Perry | Turvassa |
| 6. liveshow | Best of British | "Written in the Stars" | Tinie Tempah | Turvassa |
| 7. liveshow | Omat suosikit | "You're the One That I Want" | Grease | Pudonnut |
| 7. liveshow | Viimeinen näyttö | "If You're Not the One" | Daniel Bedingfield | Pudonnut |
Ura > 2013–:  Chapter One

Maaliskuussa 2014 Henderson paljasti esikoisalbuminsa nimeksi tulevan Chapter One. Albumin kappaleita on ollut työstämässä artistin itsensä lisäksi muun muassa Ryan Tedder, Babyface ja Emeli Sandé. Maaliskuussa Henderson kertoi myös debyyttisinglensä nimen olevan "Ghost". Singlen musiikkivideo julkaistiin YouTubessa 23. huhtikuuta 2014. Itse single julkaistiin kesäkuussa 2014. Albumi ja toinen single, "Glow", julkaistiin lokakuussa. Julkaisunsa jälkeen Chapter One nousi Britannian albumilistan kärkeen. Tammikuussa 2015 sen ilmoitettiin myyneen platinaa.
Diskografia > Studioalbumit

Chapter One (2014)
Diskografia > Singlet

"Ghost" (2014)
"Glow" (2014)
"Yours" (2014)
"Mirror Man" (2015)
Aiheesta muualla

Hendersonin viralliset sivut
Ilmatorjuntapanssarivaunu 90 Marksman

| ITPSV 90 Marksman |
| --- | --- |
 90 Marksman
Valmistushistoria
Valmistusmaa:   Puola (T-55 -alusta  Iso-Britannia (torni)  Sveitsi (kanuunat)
Tekniset tiedot
Pituus:  
– pelkkä runko:  6,20 m
Leveys:  3,60 m
Taistelupaino:  41 t
Maksiminopeus:  
– tiellä:  n. 50 km/h
Pääase:  2 × 35 mm KD-ilmatorjuntakanuuna
Muu aseistus:  suojasavunheittimet tornin kummallakin sivulla
Moottori:  V-12 dieselmoottori V-55
– hevosvoimat:  620 hv
– kilowattia:  462 kW
Miehistö:  3
| ITPSV Leopard 2 Marksman |
| --- | --- |
 Leopard 2 Marksman Jyväskylässä itsenäisyyspäivänä 2015
Valmistushistoria
Valmistusmaa:   Saksa (Leopard 2A4 -alusta)  Iso-Britannia (torni)  Sveitsi (kanuunat)
Tekniset tiedot
Pituus:  
– putki edessä:  9,30 m
– pelkkä runko:  7,70 m
Leveys:  3,70 m
Korkeus:  4,82 m
Taistelupaino:  49 t
Maksiminopeus:  
– tiellä:  72 km/h
Toimintasäde:  550 km
Pääase:  2 × 35 mm KD-ilmatorjuntakanuuna
Muu aseistus:  suojasavunheittimet tornin kummallakin sivulla
Moottori:  47,6 l kaksoisturboahdettu monipolttoainemoottori MTU MB 873 Ka-501 -V-12-esikammiodiesel
– hevosvoimat:  1 479 hv
– kilowattia:  1 103 kW
Miehistö:  3
ITPSV 90 Marksman on Suomen puolustusvoimien käytössä ollut ilmatorjuntapanssarivaunu.
Ominaisuudet

Marksman on rakennettu puolalaiselle T-55-panssarivaunun alustalle ja varustettu brittiläisellä Marksman-ilmatorjuntajärjestelmän tornilla. Siinä on kaksi sveitsiläisen Oerlikon Contravesin valmistamaa 35 mm KD-ilmatorjuntakanuunaa. Tykit ovat vyösyöttöisiä sarjatuliaseita. Niitä varten vaunussa on sirpalekranaatteja ilmamaalien tuhoamiseen ja alikaliiperiammuksia panssarintorjuntaan. Vaunussa on Marconin (nyk. osa BAE Systemsiä) valmistama yhdistetty valvonta- ja tulenjohtotutka, jonka mittausetäisyys on yli 10 kilometriä. Vaunussa on lisäksi hyrrävakavoitu optinen tähtäin sekä laseretäisyysmittari, jonka mittausetäisyys on noin kahdeksan kilometriä. Tyypillisesti vastaavissa ilmatorjuntapanssarivaunuissa, kuten saksalaisessa Gepardissa, on käytetty kahden erillisen tutkan ratkaisua.
Marksmanin tykin tulinopeus on yhdeksän laukausta sekunnissa per putki. Sen tehokas vaikutusetäisyys on noin 4 kilometriä. 550 grammaa painavan sirpalekranaatin lähtönopeus on 1 175 m/s, ja alikaliiperiammuksen 1 385 m/s. Suurin ampumaetäisyys ilmamaaliin on noin neljä kilometriä. Tornissa on aseiden lisäksi suomalaisvalmisteiset suojasavunheittimet. Tornin kokonaispaino on 11 tonnia ja koko järjestelmän 41 tonnia.
Käyttö Suomessa

Vaunuja on käytetty panssaroitujen ja mekanisoitujen joukkojen ilmatorjuntaan. Vaunun liikkuvuuden ja miehistölle antaman suojan vuoksi se soveltuu hyvin tähän käyttötarkoitukseen. Kalustoa käytettiin ampumaharjoituksissa viimeistä kertaa marras-joulukuun vaihteessa 2010, jonka jälkeen vaunut siirrettiin varmuusvarastointiin.
Marksman-asejärjestelmän tykkitornit on sittemmin asennettu Leopard 2A4 -taistelupanssarivaunualustoille jotka vapautuvat uusien Leopard 2A6 -vaunujen tullessa käyttöön. Tällä saadaan järjestelmälle lisää käyttöikää. Alustamuutos suoritettiin vuoden 2015 aikana ja Panssariprikaatin kantahenkilökuntaa alettiin taas kouluttaa viisi vuotta käytöstä pois olleeseen asejärjestelmään.
Ilmatorjuntaupseeri-lehdessä on Marksman-asejärjestelmästä käyty paljon keskustelua. Vuosien varrella Marksmania on luonnehdittu tarkaksi järjestelmäksi jolla pystytään tulittamaan jopa äänennopeudella matalalla liikkuvia maaleja. Tyytymättömyyttä on kuitenkin aiheuttanut järjestelmässä ilmenneet ns. lastentaudit, joiden korjaaminen on vienyt kohtuuttoman kauan. Käytännössä järjestelmän kenttäkelpoiseksi saaminen kesti kymmenen vuotta mikä nykyaikaisilla asejärjestelmillä on puolet niiden elinkaaresta.
Examília

| Examília Εξαμίλια |
| --- | --- |
 Examília
 Koordinaatit: 37°53′49″N, 22°55′44″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Korinthia
Kunta:  Kórinthos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4201010301
Väkiluku (2011):  1 810
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Examília (kreik. Εξαμίλια) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Kórinthoksen kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 1 810 (vuonna 2011).
Examílian kylä, suomeksi ”Kuusi mailia”, sijaitsee noin kuusi kilometriä etelään Kórinthoksen kaupungista. Vuoteen 1962 saakka kylä tunnettiin nimimuodossa Examíllia (Εξαμίλλια).
Examília muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Εξαμιλίων, Dimotikí Koinótita Examilíon), johon kuuluvat varsinaisen Examílian kylän lisäksi kylät Ágios Kosmás, Dáfni ja Káto Examília sekä Pyhän Kolminaisuuden luostari (Moní Agías Triádos). Koko yhdyskunnan väkiluku on 2 905.
Imre Kovács

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Helsinki 1952 |  |  |
Imre Kovács (26. marraskuuta 1921 Budapest – 9. maaliskuuta 1996 Budapest) oli unkarilainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja.
Kovács voitti Unkarin miesten maajoukkueessa olympiakultaa Helsingissä 1952. Hän oli mukana myös MM-hopeaa saavuttaneessa Unkarin joukkueessa Sveitsissä 1954 muttei pelannut.
Intian kansalaisuus

Intian passi myönnetään vain Intian kansalaisille.
Intian kansalaisuus on laillinen suhde yksityisen henkilön ja Intian välillä.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä

Intian kansalaisuuden saivat ennen 1. heinäkuuta 1987 kaikki maassa syntyneet lapset (ius soli). Siitä lähtien kansalaisuuden ovat kuitenkin saaneet vain lapset, joiden vanhemmista vähintään toinen on Intian kansalainen (ius sanguinis). Kansalaisuuslakia on sittemmin vielä kiristetty niin, että 3. joulukuuta 2004 alkaen Intian kansalaiselle syntynyt lapsi ei saa kansalaisuutta syntyessään, jos toinen vanhemmista on laiton siirtolainen.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella

Intian kansalaisuutta voi hakea asuttuaan maassa 12 vuotta. Intialaistaustaiset ulkomaalaiset voivat rekisteröidä itsensä kansalaisiksi asuttuaan maassa 7 vuotta.
Kaksoiskansalaisuus

Intian perustuslaki ei salli kaksoiskansalaisuutta. Intian hallitus kuitenkin voi myöntää Overseas Citizenship of India (OCI) -statuksen intialaisille, joilla on ulkomaan kansalaisuus. Status suo tiettyjä oikeuksia, kuten oikeuden asua Intiassa pysyvästi. Intian hallitus ei kuitenkaan pidä heitä Intian kansalaisina, ja heillä ei esimerkiksi ole äänioikeutta vaaleissa.
Höganäsin kunta

| Höganäsin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Keskustaajama:  Höganäs
Kuntakoodi:  1284
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  143,50 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  27 168
 – Väestötiheys:  189,3 as./km²
 
 www.hoganas.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Höganäsin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Höganäsin kunta (ruots. Höganäs kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Höganäs.
Kunnan maapinta-ala on 143,50 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 27 168 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 92,30 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 64,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Väsbyn pitäjästä erotettiin Höganäsin ruukinseurakunta vuonna 1852. Kunnallisessa mielessä ruukinseurakunta muodosti tietyissä asioissa oman Väsbyn maalaiskunnasta erillisen kuntansa. Vuonna 1890 Väsbyn maalaiskuntaan perustettiin Höganäs fiskeläge -niminen taajaväkinen yhdyskunta. Molemmat taajaväkiset yhdyskunnat yhdistettiin vuonna 1908 Höganäsin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi, jonka aluetta kasvatettiin vuosina 1917 ja 1919. Muita taajaväkisiä yhdyskuntia olivat Brunnbyn maalaiskuntaan perustetut Mölle (vuonna 1907) ja Arild (vuonna 1915) ja Vikenin maalaiskuntaan perustettu Viken (vuonna 1921). Höganäsin taajaväkinen yhdyskunta muutettiin vuonna 1936 Höganäsin kaupungiksi.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Jonstorp (Farhult ja Jonstorp)
Väsby (Viken ja Väsby)
Brunnby (ei muutosta)
Myöskään Höganäsin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vikenin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuoden 1964 lopussa; Arildin ja Möllen taajaväkiset yhdyskunnat vuotta myöhemmin. Vuonna 1967 Höganäsin kaupunkiin liitettiin Väsbyn maalaiskunta. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Höganäsin kunta yhdistämällä kaupunkiin Brunnby ja Jonstorp.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on hieman erilainen kuin entisen Höganäsin kaupungin vaakuna. Myös Brunnbyn maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Höganäsin kaupunki
Brunnbyn maalaiskunta
Väestönkehitys

| Höganäsin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 16 392 | 16 392 |
| 1955 | 1955 |    | 16 155 | 16 155 |
| 1960 | 1960 |    | 16 300 | 16 300 |
| 1965 | 1965 |    | 17 459 | 17 459 |
| 1970 | 1970 |    | 19 014 | 19 014 |
| 1975 | 1975 |    | 21 267 | 21 267 |
| 1980 | 1980 |    | 22 111 | 22 111 |
| 1985 | 1985 |    | 22 212 | 22 212 |
| 1990 | 1990 |    | 22 654 | 22 654 |
| 1995 | 1995 |    | 22 854 | 22 854 |
| 2000 | 2000 |    | 22 639 | 22 639 |
| 2005 | 2005 |    | 23 482 | 23 482 |
| 2010 | 2010 |    | 24 637 | 24 637 |
| 2015 | 2015 |    | 25 610 | 25 610 |
| 2020 | 2020 |    | 27 168 | 27 168 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 3 012 | 11,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 643 | 2,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 883 | 7,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 20 072 | 78,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 122 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 113 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 199 563 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 199 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 21,0 %
18–64-vuotiaat: 55,2 %
65 vuotta täyttäneet: 23,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,0 | 2,4 |
|   | jalostus | 28,2 | 23,7 |
|   | palvelut | 65,7 | 72,7 |
|   | tuntematon | 2,1 | 1,2 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 7 756 | 11 015 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 70,4 |  |