stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon SM-liigakausi 1977–1978
Liigakarsinta

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Lukko  | 6 |  5  |  1  |  0  |  41 | 20  | +21 | 11 |
| 2 |  Jokerit  | 6 |  3  |  1  |  2  |  39 | 16  | +23 | 7 |
| 3 |  FoPS  | 6 |  3  |  0  |  3  |  34 | 47  | -13 | 6 |
| 4 |  SaiPa  | 6 |  0  |  0  |  6  |  22 | 53  | -31 | 0 |
Lukko ja Jokerit säilyivät liigassa.
Karl Wahlgren

Karl (Kaarlo) Wahlgren (8. helmikuuta 1853 Tampere – 18. huhtikuuta 1894 Tampere) oli suomalainen kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä Warto ja K. Warto.
Teoksia

Kertoelmia ja havaintoja : alkuperäisiä kokeita.   Hagelberg, Tampere 1888 (nimimerkillä K. Warto)
Tušetin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Georgia  Kakheti  Akhmetan piirikunta
Pinta-ala:  830,1 km2 
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  თუშეთის ეროვნული პარკი
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  2003
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Tušetin kansallispuisto (georg. თუშეთის ეროვნული პარკი) on luonnonsuojelualue Georgiassa Kakhetin alueella Akhmetan piirikunnan alueella.
Tušetin alue Kaukasuksen rinteillä tunnetaan ainutlaatuisesta kulttuuristaan, paikallisista hevos- ja lammasroduista sekä lampaanmaitojuustosta.
Tušetin kasvillisuus on tunnettua monimuotoisuudestaan, täällä on tavattu 1062 kasvilajia. Kansallispuiston metsien pääosassa on mänty. Mäntymetsä on levinnyt 1700–2000 metriä merenpinnan yläpuolelle ja sen kokonaispinta-ala on noin 15000 hehtaaria. Mäntymetsien yläpuolella  1700–2400 metriä merenpinnan yläpuolella kasvaa koivuja.  Lehtimetsien kokonaispinta-ala on alle 1400 hehtaaria. Subalpiiniset metsät kattavat yhteensä 6200 hehtaaria, ja niiden korkeus on 1700 metristä 2600 metriin.
Kansallispuistossa on tavattu noin 180 selkärankaista eläinlajia, joista noin 60 nisäkkäitä ja 120 lintuja, 3 matelijaa, 6 sammakkoeläintä ja yksi kalalaji.
Suurista sorkka- ja kavioeläimistä puistossa on mahdollista tavata kauriita ja toisinaan peuroja. Villisikoja tulee säännöllisesti naapurivaltiosta Dagestanin puolelta.
Karl Waldemar Forsman

Karl (Kaarlo) Waldemar Forsman (19. lokakuuta 1847 Turku – 27. marraskuuta 1922 Ilmajoki) oli suomalainen opettaja, rehtori, päätoimittaja ja kansakoulutarkastaja.
Forsmanin vanhemmat olivat filosofian ja teologian tohtori, lääninrovasti Carl Rudolf Forsman ja Sofia Charlotte Björnberg. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan kymnaasista 1863 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1868 sekä filosofian maisteriksi ja opettajakandidaatiksi 1869.
Forsman oli Helsingin suomalaisen alkeisopiston historian ja ruotsin opettajana 1871–1885 sekä koulun rehtorina 1871–1885. Hän oli Morgonbladet-lehden päätoimittajana 1877. Vuodesta 1885 alkaen hän toimi Vaasan läänin itäisen piirin ja myöhemmin Kaskisten piirin kansakoulutarkastajana.
Karl Waldemar Forsman oli naimisissa vuodesta 1872 Fanny Beata Tujulinin kanssa.
Teoksia

Nimellä Karl Waldemar Forsman:
Ruotsin kielioppi: oppikirjan koe suomalaisia kouluja varten. Holm, Helsinki 1884
Nimellä K. W. Forsman:
Kort anvisning rörande landsfolkskolans undervisning och ledning. Vasa 1903, suomeksi nimellä Lyhyt opastus maa-kansakoulun opetuksessa ja hoidossa. Tekijä, Vaasa 1903
Kaskisten satama

Kaskisten satama on Suomen Kaskisissa sijaitseva satama, jonka liikenneyhteyksiä ovat kantatie 67 ja Suupohjan rata. Satama käsittelee yli 1,3 miljoonaa tonnia tavaraa vuodessa. Kaskisten sataman väyläsyvyys on 9,0 metriä. Kaskisten satamaan johtaa syvä ja suojattu väylä, joka oli tunnettu jo keskiajalla.
Kaskisten satama on monipuolinen, kasvava vienti- ja tuontisatama, joka on erikoistunut metsä- ja kemianteollisuuden materiaalivirtoihin. Satamasta on nopea yhteys avomerelle ja Itämeren väylille. Keskeinen, ruuhkaton logistinen sijainti, selkeä infrastruktuuri sekä joustava ja kustannustehokas materiaalien läpimeno ovat sataman etuja. Satama on osa TEN-T (Trans-European Transport Network) kattavan verkoston satamaverkostoa.
Tuovilan rautatieasema

Tuovilan rautatieasema (lyh. Tvl, aik. Tob) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Vaasan radalla Mustasaaressa. Se avattiin liikenteelle 29. syyskuuta 1883. Asemarakennus rakennettiin vuosina 1881–1883 Vaasan radan pysäkin tyyppipiirustusten mukaan. Sitä laajennettiin myöhemmin Bruno Granholmin laatimien suunnitelmien mukaisesti. Aseman alueelle ei syntynyt asutuskeskusta, ja se muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1974. Henkilöliikenne lakkautettiin 3. kesäkuuta 1984. Asemarakennus purettiin 1987 ja tavaraliikenne lakkautettiin vuonna 1991. Liikennepaikka lakkautettiin lopullisesti 1. tammikuuta 1999.
Tu’er Shen

Homoseksuaalien Jumala Tu’er Shen.
Tu’er Shen (kiin.: 兔兒神; pinyin: Tù’ér Shén) on kiinalaisessa mytologiassa esiintyvä taolainen jumala. Hänet kuvataan jäniksenä, joka on myös perinteisesti ollut kiinalainen kiertoilmaus homoseksuaaleille miehille.
Ensimmäiset maininnat Tu’er Shenistä tulevat runoilija Yuan Mein kokoelmista. Hän keräsi kiinalaisia satuja ja kummitustarinoita Zi bu yu -nimiseen kirjaansa. Tarinan mukaan Tu’er Shen oli sotilas nimeltä Hu Tianbao, joka ihastui keisarin lähettilääseen. Hu jäi kiinni tirkisteltyään tämän kylpyhuoneeseen ja hänet määrättiin teloitettavaksi pieksemällä. Noin kuukausi tämän jälkeen Hu ilmestyi lähettiläälle unessa jäniksen muodossa ja kertoi kuinka manalan kuningas oli korottanut Hun jumalaksi, jonka tehtävänä oli suojella miehiä, jotka rakastavat toisia miehiä..
Taipein Yonghen kaupunginosassa sijaitsee Tu’er Shenille pyhitetty temppeli. Kyseessä on maailman ainoa homoseksuaalien suojelijalle pyhitetty temppeli, jossa ihmiset voivat rukoilla rakkauden ja kumppanin löytämiseksi. Lisäksi temppelissä järjestetään hääseremonioita.
Kasbah

Kasbah on Algerin kaupungin vanha osa, sen linnoitus ja ympäröivät islamilaiset korttelit. Algerin Kasbah valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1992. Aikoinaan se on perustettu roomalaisen Icosiumin kaupungin paikalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasbah Wikimedia Commonsissa
Karlskoga

| Karlskoga |
| --- | --- |

 Karlskoga
 Koordinaatit: 59°19′30″N, 14°31′30″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Värmlanti
Kunta:  Karlskogan kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  27,33 km²
Väkiluku:  27 084
 – Väestötiheys:  991,0 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karlskoga on samannimisen Karlskogan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 27 084 asukasta.
Koko Karlskogan kunta keskustaajama mukaan lukien oli kaupunkina 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Taajamassa sijaitsee Karlskogan kirkko.
Media

Paikallislehdet Karlskoga Tidning ja Karlskoga-Kuriren yhdistyivät vuonna 2020. Yhdistymisestä syntynyt Karlskoga Tidning-Kuriren ilmestyy kuudesti viikossa.
Väestönkehitys

| Karlskogan taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 31 433 | 31 433 |
| 1965 | 1965 |    | 34 970 | 34 970 |
| 1970 | 1970 |    | 36 963 | 36 963 |
| 1975 | 1975 |    | 35 425 | 35 425 |
| 1980 | 1980 |    | 34 329 | 34 329 |
| 1990 | 1990 |    | 31 106 | 31 106 |
| 1995 | 1995 |    | 30 177 | 30 177 |
| 2000 | 2000 |    | 28 579 | 28 579 |
| 2005 | 2005 |    | 27 500 | 27 500 |
| 2010 | 2010 |    | 27 084 | 27 084 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Örebron läänin kuntien keskustaajamat
Kasavuori (Soukka)

Kasavuori on kallioinen mäki Espoon Soukassa, Espoonlahden itärannalla, Soukan asuntoalueen eteläpuolella ja Suvisaaristoon menevän tien länsipuolella. Länsireunan huippu kohoaa 44 metrin korkeuteen merenpinnasta, ja sieltä on avara näkymä Suomenlahdelle ja lounaisen Espoon rannikolle. Kasavuori kuuluu valtakunnallisesti arvokkaisiin kallioalueisiin. Graniitille ominaisen vaakarakoilun vuoksi alueen rinteet ovat paikoin porrasmaisia. Kasavuorella on ollut muinoin rannikon puolustusketjuun kuulunut merkkitulipaikka.
Kuvia

Kasavuori kesällä 2019
Kasavuori kesällä 2019
Kasavuori kesällä 2019
Tuotekustannuslaskenta

Tuotekustannuslaskentatavat pyrkivät ilmaisemaan yrityksen suorite-, eli tuote- tai palvelukohtaiset kustannukset. Suoritteiden aikaansaamiseksi on käytettävä tuotannontekijöitä, kuten materiaaleja ja työtä. Jotta erilaisten yritysten, tuotteiden tai palvelujen vertailukelpoisuus säilyisi, ja kustannuksia olisi helpompi käsitellä, ymmärtää ja laskea, mitataan näiden tuotannontekijöiden käyttöä rahamäärein, eli toisin sanottuna ne arvostetaan rahassa. Tuotekohtainen kustannusten laskenta on tärkeää esimerkiksi järkevän myyntihinnan selvittämisessä.
Koska maailmassa vallitsee niukkuus, eikä resursseja taikka raaka-aineita ole rajattomasti, liittyy tuotantoon tehokkuusvaatimus. Tehokkuuden saavuttamiseksi on panos-tuotos – suhteiden oltava selkeitä ja ymmärrettäviä.
Tuotekustannuslaskentatavan valinta riippuu laskentatilanteesta. Moninaisista yrityksistä ja moninaisista toimintatavoista johtuen myös laskentatilanteita on useita erilaisia. Laskentatavan valinta riippuu myös yrityksen muista käytössä olevista järjestelmistä ja yhteyksistä näihin järjestelmiin.
Kustannukset pyritään kohdistamaan tuotteelle aiheuttamisperiaatteen mukaisesti. Ongelmia muodostavat lähinnä suoritteille yhteiset kustannukset. Välittömät kustannukset kohdistetaan suoraan tuotteille, mutta välillisten kustannusten kohdistamisessa on käytettävä esimerkiksi kustannuspaikkoja. Kalkyylit jaetaan useimmiten seuraaviin päätyyppeihin: minimi- eli katetuottokalkyyliin, keskimääräiskalkyyliin ja normaalikalkyyliin. Kalkyylien erot muodostuvat siitä, mitä kustannuksia tuotteille kohdistetaan. Kustannukset taas jaetaan kiinteiksi ja muuttuviksi, joista muuttuvat kustannukset muuttuvat tuotannon määrän mukaisesti, ja ne voidaan kohdistaa  suoraan tuotteille. Kiinteät kustannukset eivät muutu lyhyellä aikavälillä tuotannon määrän muuttuessa, sillä ne aiheutuvat kapasiteetista ja syntyvät huolimatta siitä, valmistetaanko tuotetta vai ei.
Minimi- eli katetuottokalkyyli

Minimi- eli katetuottokalkyylissä suoritteelle kohdistetaan ainoastaan muuttuvat kustannukset. Tästä seuraa nimi katetuottolaskenta. Kaikki laskentakauden tuotteen muuttuvat kustannukset jaetaan suoritemäärällä, ja näin saadaan minimikalkyyli. Hinnoiteltaessa tuotetta on myös otettava huomioon kiinteät kustannukset ja tavoitevoitto, sillä muuten toiminta ei pitkällä aikavälillä tule olemaan tarpeeksi kannattavaa toiminnan jatkamiseksi. Minimikalkyyli seuraa katetuottoajattelun periaatteita. Muuttuvat kustannukset ovat yleensä suoremmin kohdistettavissa kuin kiinteät kustannukset, ja kalkyylin ongelmat ovat juuri hinnoittelussa ja kiinteiden kustannusten huomioon ottamisessa. Lähestymistapa sopii näistä syistä lyhyelle aikavälille, mutta on pitkällä aikavälillä kannattamaton.
Keskimääräiskalkyyli

Keskimääräiskalkyylissa pyritään saattamaan laskennan piiriin kaikki laskentakauden kustannukset. Keskimääräiskalkyylin vahvuudet löytyvät pitkän aikavälin laskelmista, jotka voivat antaa realistisen kuvan tilanteesta. Laskelmassa kustannukset muuttuvat toimintasuhteen muuttuessa, eikä kalkyyli sovi lyhyen aikavälin tarkasteluun. Keskimääräiskalkyyli lasketaan jakamalla laskentakauden kokonaiskustannukset suoritemäärällä. Suurin kritiikki keskimääräiskalkyylia kohtaan on noussut siitä, että jos laskevan kapasiteetin käyttöaste laskee, on yrityksellä suuri vaara hinnoitella itsensä ulos markkinoilta. Joissakin tilanteissa saattaa olla järkevää tilapäisesti hinnoitella tuote alle omien kustannustensa, mutta pitkällä aikavälillä ja ilman esim. tuoteperheen saamaa etua ei tällainen toiminta ole kannattavaa. Erityinen etu keskimääräiskalkyylin käytössä on hyödyntämättömän, potentiaalisen kapasiteetin lukeutuminen mukaan kustannuksiin.
Normaalikalkyyli

Normaalikalkyylin käytössä pyritään nimenomaisesti ratkaisemaan keskimääräiskalkyylin ongelmakohta, toimintasuhteen vaikutus kalkyyliin. Normaalikalkyylissä suoritteelle kohdistetaan kiinteitä kustannuksia vain normaalitoiminta-astetta vastaava määrä. Kiinteät kustannukset ovat välttämättömiä suoritteiden aikaansaamiseksi, mutta toimintasuhde ei saa vaikuttaa suoritteelle kohdistettavien kustannusten määrään. Hyviä puolia kalkyylissa on erityisesti sen käytännöllisyys ja turvallisuus mm. hinnoittelun kannalta. Normaalikalkyyli lasketaan jakamalla laskentakauden muuttuvat kustannukset todellisella suoritemäärällä ja lisäämällä tähän lukuun laskentakauden kiinteät kustannukset jaettuna normaalisuoritemäärällä.
Tämä normaali suoritemäärä voi olla sama kuin kapasiteetti, tai esimerkiksi toiminta-aste, jolle laitos on suunniteltu, tai se voi edustaa pidemmän aikavälin normaalia toiminta-astetta.
Suoritekohtainen laskenta

Suoritekohtaisessa laskennassa edellä mainitut kalkyylit voidaan jakaa kahteen luokkaan, täyskatteelliseen laskentaan ja katetuottohinnoitteluun. Täyskatteellista laskentaa toteutetaan käytettäessä normaali- ja keskimääräiskalkyylia, ja katetuottolaskentaa käytettäessä minimikalkyylia. Täyskatteellisessa laskennassa ei kustannuksiin tarvitse enää lisätä katetta, koska kaikki kustannukset sisältyvät jo laskettuun kalkyyliin, mutta tavoitevoitosta on johdettava voittolisä, jotta toiminta ja myynti tuottaisivat voittoa.
Uniting Nations

Uniting Nations oli brittiläinen tanssiyhtye. Sen jäseniä olivat Paul Keenen ja Daz Sampson. Yhtye saavutti listamenestystä loppuvuodesta 2004 ja alkuvuodesta 2005 Hall & Oatesilta lainatulla coverkappaleella ”Out of Touch”. Kappale pysyi Ison-Britannian listoilla pitkään, mutta nousi korkeimmillaan sijalle 7.
Seuraava single ”You and Me” nousi brittilistoilla sijalle 15. Laulajana toimi Craig Powell, joka jätti myöhemmin yhtyeen ja lähti soolouralle. Heidän kolmannella singlellään ”Ai No Corrida” vieraili laulajana Laura More. Singleä myytiin Britanniassa myös digitaalisesti esimerkiksi iTunesissa. Single nousi singlelistan sijalle 18.
Uniting Nationsin debyyttialbumi One World julkaistiin 14. marraskuuta 2005. Se sisältää 12 kappaletta ja kaksi musiikkivideota (”Out of Touch” ja ”You and Me”).
Diskografia > Albumit

One World (2005)
Diskografia > Singlet

Out of Touch (2004)
You and Me (2005)
Ai No Corrida (feat. Laura More) (2005)
Music in Me (2006)
High Energy (2006)
Do it Yourself (Go Out and Get It) (2007)
Pressure Us (feat. Lucia Horn) (2008)
This Love (2019)
Valkeakoski-opisto

Valkeakoski-opisto on Valkeakosken kaupungin omistama ja Opetushallituksen valvoma oppilaitos, joka järjestää kansalaisopistotoimintaa, tilauskoulutusta ja lasten ja nuorten taiteen perusopetusta Akaassa, Kangasalla, Pälkäneellä, Urjalassa ja Valkeakoskella. Opetuksen painotukset määräytyvät paikallisesti. Valkeakoski-opistossa ei suoriteta tutkintoa, vaan opiskelu perustuu elinikäisen opiskelun periaatteeseen ja omaan haluun oppia ja kehittyä. 
Valkeakoski-opiston tilauskoulutus Tiedonjyvä tuottaa koulutus- ja kehittämispalveluja yrityksille, yhteisöille ja kuntien henkilöstölle.
Opisto on palkittu niin paikallisesti kuin valtakunnallisesti laadukkaasta työstä: vuonna 2000 Valkeakoski-opisto voitti Valkeakosken kaupungin ensimmäisen laatupalkinnon. Vuonna 2007 opisto osallistui menestyksellisesti Opetushallituksen järjestämään Kansalaisopistojen Laatupalkintokilpailuun. 
Valkeakoski-opistolle on myönnetty ensimmäisenä vapaan sivistystyön oppilaitoksena Suomessa kestävän kehityksen sertifikaatti keväällä 2014 ja opisto on uudelleenauditoitu 2017.
Valkeakoski-opistolla on pitkä historia. Alkuvaiheesta vuodesta 1924 on tultu tähän päivään monien muutosten kautta. Opisto on kaikkina aikoina ollut aktiivinen ja kehittänyt toimintaansa kuntalaisten parhaaksi.
KJT Hockey

| KJT Hockey |
| --- | --- |

Perustettu:  2009
Entiset nimet:  Keski-Uudenmaan Juniorikiekkoilun Tuki ry
Kotiareena:  Keravan jäähalli Tuusulan jäähalli
Värit:                     
Puheenjohtaja:  Janne Mellin
Yhteistyöseurat:  Jääurheiluseura Haukat Kellokosken Alku
Mestaruudet:  C-tyttöjen Suomen mestari 2019, 2018 ja 2014
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
KJT Hockey Ry (KJT) on Keravan ja Tuusulan alueen jääkiekkoseurojen muodostama yhdistys, jonka jäseniä ovat Shakers Juniorit ry, Tuusulan Juniorikiekko ry sekä TuusKiekko ry. Tämä yhdistysten yhdistys on luotu ensisijaisesti juniorijääkiekkoilun organisoinnin helpottamiseksi jäsenseurojen toiminta-alueella. KJT on Suomen Jääkiekkoliiton jäsenseura. Seurassa on neljä päätoimista työntekijää: toiminnanjohtaja, valmennuspäällikkö, taitovalmentaja ja junioripäällikkö.
Historiaa

Alun perin KJT (ent. Keski-Uudenmaan Jääkiekkoilun Tuki Ry) on perustettu vuonna 1996 alueen kilpakiekon yhteistoiminnan organisoimiseksi C-, B- ja A-junioreissa. Tuolloin, Tuusulan ja Keravan jääkiekkoseurojen lisäksi, mukana yhteistyössä oli myös järvenpääläinen Jääurheiluseura Haukat ry. Toiminnan syventyessä vuonna 2009 koskemaan koko juniorijääkiekkotoimintaa, Haukat jäi yhteistyön piiristä sivuun ja organisoi toimintansa omanaan kaikissa juniori-ikäluokissa. Vuosien aikana KJT-kirjainyhdistelmää nimessään käyttäneitä aikuiskiekkojoukkueitakin on pelannut monilla eri sarjatasoilla ja kaikilla kolmella toimintapaikkakunnalla.
Toiminta nykyisin

Nykyäänmilloin? KJT-nimisiä joukkueita pelaa ainoastaan lapsikiekkovaiheen ikäluokissa G-D, tyttöjen ikäluokissa sekä aikuisten harrastekiekossa. Ikäluokkien C2-A toiminta on järjestetty KJT Haukat-nimen alla. Näiden ikäluokkien pelaajaoikeudet ja sarjapaikat ovat KJT Haukat ry:n hallinnassa. Tuossa yhdistyksessä on jälleen mukana edellä mainittujen KJT-yhdistysten lisäksi myös Jääurheiluseura Haukat ry Järvenpäästä.
Seurayhteisön (KJT, Haukat, KelA) toiminta-alueella on noin 120 000 asukasta ja seitsemän jäähallia. Seura tekee tiivistä yhteistyötä Järvenpään Haukkojen kanssa ja nuorten vaiheen toiminta organisoidaan yhteistyössä KJT Haukat-joukkueissa.
Seuran harrastustoiminnan osa-alueita ovat kilpakiekko, harrastekiekko ja tyttökiekko. KJT Hockeyn tavoitteena on tarjota jäsenilleen mahdollisuus harrastaa ja kehittyä pitkäjänteisesti aina Leijona-kiekkokoulusta aikuiskiekon sarjoihin saakka.
Seuran Lastenkiekko-vaiheen urheilutoiminta pyritään organisoimaan siten, että E-D -ikäluokissa kärkijoukkue Blue pelaa ikäluokassaan eteläisen alueen ylimmällä sarjatasolla. Tällöin ikäluokan kärki pääsee pelaamaan koko ajan parhaita vastaan. Tämä takaa kilpailukykyisten joukkueiden muodostumisen myös kilpakiekkovaiheessa C2-junioreista ylöspäin. Tyttöpelaajille seura tarjoaa mahdollisimman pitkään mahdollisuuden harjoitella ja pelata poikajoukkueiden mukana.
Henkilögalleria > Puheenjohtajat

| Nimi | Toimintakausi |
| --- | --- |
Mika Weckman: 2009 - 2013
Janne Mellin: 2013 -
Henkilögalleria > Toiminnanjohtajat

| Nimi | Toimintakausi |
| --- | --- |
Kari Dunderfeldt: 2009 - 2017
Kai Halme: 2017 - 2019
Jesse Nuutinen: 2019 -
Henkilögalleria > Valmennuspäälliköt

| Nimi | Toimintakausi |
| --- | --- |
Kalle Kettukangas: 2009 - 2016
Teemu Riikonen: 2016 -
Henkilögalleria > Taitovalmentajat

| Nimi | Toimintakausi |
| --- | --- |
Valtteri Nieminen: 2013 - 2017
Teemu Poussa: 2017 - 2018
Ville Raatikainen: 2018 -
Henkilögalleria > Junioripäälliköt

| Nimi | Toimintakausi |
| --- | --- |
Jesse Nuutinen: 2015 - 2019
Aiheesta muualla

KJT Hockey
https://www.youtube.com/watch?v=lDASgsjp2Fc&feature=youtu.be KJT Hockeyn tunnusbiisi: JMB - Suunnannäyttäjä - YouTube
Udmurtti

Udmurtti tarkoittaa seuraavia:
udmurtti, permiläinen kieli
udmurtit, permiläinen kansa.
Tuusulan kunnankirjasto

| Tuusulan kunnankirjasto |
| --- | --- |
 Tuusulan pääkirjasto sijaitsee Tuusulan keskustaajamassa Hyrylässä.
Sijainti:  Autoasemankatu 2, 04300 Tuusula (pääkirjasto) 
Tyyppi:  kunnankirjasto
Kokoelman koko:  noin 153 200 (2019)
Lainauksia vuodessa:  noin 489 000 (2019)
Budjetti:  noin 2 000 000 euroa (2019)
Kotisivut
Tuusulan kunnankirjasto on Tuusulan kunnan yleisistä kirjastoista vastaava kunnallinen kulttuurilaitos. Sen toimipisteitä ovat Hyrylässä sijaitseva Tuusulan pääkirjasto (Autoasemankatu 2), Jokelan kirjasto (Jokela-talo, Keskustie 20, Jokela), Kellokosken kirjasto (terveysaseman kanssa samassa talossa: Kuntotaival 2 B, Kellokoski), Riihikallion koulun itsepalvelupiste (Pellavamäentie 15) sekä kirjastoauto Kirre.
Tuusulan kunnankirjasto on osa Keski-Uudenmaan Kirkes-kirjastoja, joka on Järvenpään, Mäntsälän ja Tuusulan yhdessä muodostama kirjastokimppa. Se tarjoaa näiden kuntien kirjastojen käyttäjille muun muassa verkkokirjastopalveluja, eli e-kirjoja (Ellibs), sanoma- ja aikakauslehtiä (käytössä kirjaston tiloissa: ePress, eMagz), musiikkipalvelua (Naxos Music Library, Naxos Video), ja verkkopohjaista musiikinopetusta (rockway.fi).
Tuusulan kunnankirjaston kokoelmiin kuului vuonna 2019 noin 153 200 nidettä, joista noin 136 700 oli kirjoja. Lainauksia tehtiin noin 489 000 ja fyysisiä käyntejä noin 321 000.
Kellokosken kirjasto sijaitsee samassa rakennuksessa Kellokosken sosiaali- ja terveysaseman kanssa. Kirjasto löytyy kuvan rakennuksen matalasta osasta kuvan oikeasta laidasta.
Sisänäkymä Jokelan kirjastoon.
Jørgen Hansen

Jørgen Hansen -nimisiä henkilöitä ovat:
Jørgen Hansen (1885–1971), norjalainen hiihtäjä
Jørgen Hansen (1890–1953), tanskalainen soutaja ja olympiavoittaja
Jørgen Hansen (s. 1931), tanskalainen jalkapalloilija
Jørgen Hansen (1943–2018), tanskalainen nyrkkeilijä
Jørgen Emil Hansen (s. 1942), tanskalainen pyöräilijä
Jørgen Hammergaard Hansen (n. 1930–2013), tanskalainen sulkapalloilija
Jørgen Peder Hansen (1923–1994), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Jørgen Robert Hansen (1911–1991), tanskalainen maahockeypelaaja
Jørgen Wagner Hansen (s. 1925), tanskalainen jalkapalloilija
Hans Jørgen Hansen (1879–1966), tanskalainen maahockeypelaaja
Jens Jørgen Hansen (s. 1939), tanskalainen jalkapalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jørgen Hansen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jørgen Frantzen

| Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | perämiehellinen kaksikko |  |
Jørgen Nagel Frantzen (9. toukokuuta 1935 Holbæk – 10. tammikuuta 2020 Hundested) oli tanskalainen soutaja ja olympiamitalisti.
Frantzen saavutti Svend Petersenin ja Poul Svendsenin kanssa olympiapronssia miesten perämiehellisessä kaksikossa Helsingissä 1952.
Kauko Mikkonen

Kauko Kalervo Mikkonen (31. joulukuuta 1941 Nivala – 29. syyskuuta 2019 Tampere) oli suomalainen maantieteilijä ja Vaasan yliopiston aluetieteen professori. Mikkosen asiantuntemus ja tutkimusintressit kohdistuivat erityisesti aluetalouden rakenteisiin ja toimintaan.
Mikkosesta tuli vuonna 1975 Vaasan yliopiston (tuolloin Vaasan kauppakorkeakoulu) ensimmäinen tohtori. Hänen väitöskirjansa käsitteli talousmaantiedettä.
Ungrateful

| Ungrateful Escape the Fate |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : helmi–maaliskuu 2012 – kesä–syyskuu 2012
 Julkaistu: 14. toukokuuta 2013
 Tuottaja(t): John Feldmann
 Tyylilaji: heavy metal, hard rock, metalcore
 Kesto: 39.36
 Levy-yhtiö: Eleven Seven
Escape the Faten muut julkaisut
| Issues Remixes EP 2011 | Ungrateful 2013 | Hate Me 2015 |
Ungrateful on Escape the Fate -yhtyeen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 14. toukokuuta 2013. Albumin tuottajana toimii John Feldmann ja levy-yhtiönä Eleven Seven. Ungrateful on ensimmäinen julkaisu ilman Max Greenia ja ensimmäinen TJ Bellin kanssa. Escape The Fate kuvailee albumin olevan sekoitus kahta edellistä albumia, mutta hieman enemmän This War Is Ours -tyylistä. Albumin tuotti John Feldmann, joka tuotti myös This War Is Oursin.