stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiasma (rakennus)

| Kiasma |
| --- | --- |
 Kiasman sisäänkäynti.
Osoite:  Mannerheiminaukio 2
Sijainti:  Kluuvi, Helsinki
Koordinaatit:  60°10′18″N, 024°56′13″E
Rakennustyyppi:  museo
Valmistumisvuosi:  1998
Suunnittelija:  Steven Holl
Urakoitsija:  Seicon Oy
Omistaja:  Senaatti-kiinteistöt
Haltija:  Kansallisgalleria
Käyttäjä:  Nykytaiteen museo Kiasma
Runkorakenne:  betoni, teräs
Bruttoala:  12 000 m²
Tilavuus:  70 000 m³
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiasma
Nykytaiteen museon rakennuksen Kiasman on suunnitellut yhdysvaltalainen arkkitehti Steven Holl, joka voitti museon suunnittelusta käydyn arkkitehtikilpailun vuonna 1993.
Rakennus sijaitsee Helsingin ydinkeskustassa naapureinaan muun muassa monumentaaliset Postitalo, Sanomatalo, Eduskuntatalo ja Musiikkitalo. Kiasma on arkkitehtuurillaan herättänyt keskustelua ja sitä on epävirallisissa "Helsingin rumin talo" -kilpailuissa sovitettu kärkisijallekin. Toisaalta Aalto-yliopiston julkisten rakennusten professori Teemu Kurkela arveli Kiasmassa voivan olla klassikkoainesta. Hänen mukaansa rakennuksen arvostus tulee vasta myöhemmin.
Kiasma on suunniteltu kahdella mantereella: hankkeessa toimi projektiarkkitehtina vuosina 1993–1995 Hollin toimistossa New Yorkissa suomalainen arkkitehti Vesa Honkonen. Vuoden 1995 jälkeen Honkonen muutti työskentelemään Suomeen, jossa suunnittelua oli jo hoitanut arkkitehtitoimisto Juhani Pallasmaa Ky:ssä Timo Kiukkola. Arkkitehtuurin perusajatuksena toimii Töölönlahden vesiaiheen sekä maisema-arkkitehtoonisen asemakaavan jatkaminen Kiasman alueelle. Kiasma on osa Töölönlahden kulttuurirakennusten sarjaa. Rakennuksen massa sekä ympäröivän kaupunkitilan geometria pyrkivät nivoutumaan toisiinsa.
Toinen arkkitehtuurin perusajatuksista liittyy hiljaiseen tilaan, jossa keskikokoista mittakaavaa edustavat tilat on varattu taiteelle. Listat, saumat sekä muut rakenteelliset yksityiskohdat piilottamalla arkkitehti on halunnut luoda puhtaita näyttelysaleja, joissa taideteokset ovat pääroolissa. Sitä vastoin käytävätilojen viimeistellyt porrasaskelmien reunat sekä kiertyneet ovenkahvat ilmentävät rakennuksen arkkitehtuuria.
Tilat

Kiasmassa on museotiloja 9 100 m² ja rakennuksen kokonaispinta-ala on noin 12 000 m². Tilavuudeltaan rakennus on 70 000 m³. Ihmiskehon mittasuhteet määrittelevät tilojen mitoitusta. Ihmisen katseen korkeudeksi on valittu 165 cm:n keskiarvo, joka on yksi arkkitehtuurin lähtökohdista. Valon käyttö on merkittävässä roolissa osana arkkitehtuuria. Arkkitehtuuri ei pyri hallitsemaan luonnonvaloa, vaan sää vaikuttaa museorakennuksen valaistukseen, tilan kokemukseen.  Rakennus voidaan pimentää verhojen avulla. Merkittävä osa keinovalosta on ohjattu museotilaan epäsuorasti niin sanottujen valotaskujen avulla. Kiasma-rakennus valaisee myös sitä ympäröivää kaupunkitilaa ikkunoiden ja valoaukkojen kautta. Sisäseinissä esiintyvä aukotus syntyy näyttelytilojen tarpeiden mukaan. Rakennusmateriaaleista tärkeimpiä ovat betoni, teräs, lasi ja alumiini. Rakennushankkeen edetessä tehtiin paljon materiaalitutkimusta etenkin soveltuvan lasimateriaalin löytämiseksi. Kiasman runko on terästä.
Kiasma valittiin vuoden 1997 Betonirakenteeksi. Palkinnon saivat Steven Holl Architects ja arkkitehtitoimisto Juhani Pallasmaa Ky.
Kuvia Kiasmasta

Rakennus Kiasman aukiolta.
Kiasma Eduskuntatalolta.
Rakennus Kansalaistorilta.
Kiasman julkisivu Kansalaistorilta katsottuna.
Kiasman pääaulan ramppi.
Näyttelysali, jossa osa Kirsi Tiittasen teoksesta Jälkeen, 2001.
Näyttelysalin "rusetti-ikkuna".
Kiasman teatteri.
Café Kiasma vuonna 2013.
Viidennen kerroksen näyttelysali, jossa opastettu kierros.
Arkkitehti Steven Holl Kiasman 2. kerroksen parvella vuonna 2008
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiasma (rakennus) Wikimedia Commonsissa
Vapaasti lisensoituja kuvia Kiasma-rakennuksesta Flickr-palvelussa: Museum of Contemporary Art Kiasma
Kiasma ja Mannerheimin ratsastajapatsas.
Kiasma, 1996
Kiasma, 1997
Keith Baker

| Keith Baker> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. huhtikuuta 1948 (ikä 76)
Muusikko
Aktiivisena:  1969– ?
Tyylilajit:  hard rock, rock, blues rock
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  Bakerloo, Uriah Heep
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Keith Baker (s. 14. huhtikuuta 1948) on brittiläinen rumpali. Hän soitti yhtyeessä nimeltä Bakerloo, mutta jätti yhtyeen sen julkaistua ainoan albuminsa. Myöhemmin Bakerista tuli hard rock -yhtye Uriah Heepin rumpali kun yhtyeen entinen rumpali Nigel Olsson oli lähtenyt yhtyeestä. Hän soittikin rumpuja albumilla Salisbury, mutta jätti yhtyeen koska ei halunnut keikkailla laajasti sen kanssa. Bakerin korvasi Ian Clarke.
Aiheesta muualla

Keith Baker Discogsissa. (englanniksi)
Kellopensaat

| Kellopensaat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Ericales
Heimo::  Kanervakasvit Ericaceae
Alaheimo::  Enkianthoideae
Suku::  Kellopensaat (Enkianthus)  Lour.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kellopensaat (Enkianthus) on kanervakasvien heimoon kuuluva kasvisuku.
Se on alaheimon Enkianthoideae ainoa suku. Sukuun kuuluu 16 lajia, jotka ovat kotoisin Etelä-Kiinasta ja Japanista.  Kellopensaiden lehdet ovat valekiehkuroissa, kukat riippuvia ja heteenponnet sarvellisia.
Joitakin lajeja, esimerkiksi kellopensasta (Enkianthus campanulatus), kasvatetaan koristekasveina.
Keski-Penikka

Keski-Penikan pirunpelto
Keski-Penikka on osa Penikoiden vaarajonoa. Penikat kuuluvat osaksi Kivalot-vaaramuodostelmaa. Penikat sijaitsevat Martimoaavan soidensuojelualueella, joka sijaitsee Keminmaan ja Simon pohjoisosissa. Penikoihin kuuluu Yli-Penikka, Keski-Penikka ja Ala-Penikka vaarat.
Keski-Penikka sijaitsee Keminmaan pohjoisosassa noin kuusi kilometriä Puukkokummusta etelälounaaseen.
| Tietoja |  |
| --- | --- |
Pinta-ala: 207,6ha
Korkeus: 184,4m mpy
Alueen suhteellinen korkeus: 99,4m
Muodostuma: Rantakerrostuma
Muodostuminen

Keski-Penikan rantakerrostuma syntyi mannerjäätikön reunan peräännyttyä noin 10 400 vuotta sitten. Keski-Penikan laki oli tuolloin yli 30 metrin syvyydessä. Maankohoamisen seurauksena vaaran laki paljastui noin 9 600 vuotta sitten. Siitä muodostui saari, joka oli alttiina myrskyjen synnyttämän aallokon huuhtomiselle, joka muodosti laajoja kalliopaljastumia ja rantakivikkoja vaaran laelle.
Maankohoamisen seurauksen vaaran rinteille syntyi sarja allekkaisia rantavalleja. Vaaran ylärinteillä rantakerrostumat koostuvat isoista kivistä ja lohkareista.
Geologia

Rantakivikot koostuvat pääasiassa gabrosta. Muodostumassa on myös länsiluoteesta paikalle kuljettamaa kiviainesta, mm. kvartsiitteja. Peruskallio on pääosin gabroa, joka asteittain muuttuu anortosiitiksi ja kaakkoispuolella ultramafisiksi kiviksi. Vaaran itäpuolen kivikko on osin louhikkoa ja kauempana kalliosta pienikivistä lohkareikkoa. 90% itäpuolen kivikosta on ultramafista kiveä.
Kasvillisuus

Kallioharjanteita peittävät sammal- ja jäkäläpatjat. Kvartsiittikivillä viihtyvät eri karttajäkälät. Graniittikiviä taasen peittävät pääosin karttajäkälät ja niiden väliin työntyy nystyjäkäliä. Paikoin kivien pinnoilla on myös napajäkäliä ja tinajäkäliä. Itärinteen kivikkoa reunustavat ultramafiset kalliojärkäleet, joiden raoissa kasvaa runsaasti kallioimarretta ja karvakiviyrttiä.
Itärinteellä kasvaa runsaasti pohjansinivalvattia ja hiirenporrasta, metsäkurjenpolvea ja metsäkortetta. Loivilla seinämillä on metsälauhaa. Jäkälistä kalliolla kasvaa kalliolaakajäkälää, pahtanystyjäkälää, sammallaakajäkälää, suomulimijäkälää. Varvikko koostuu mustikasta ja juolukasta.
Metsät

Kallioiden välisissä notkelmissa kasvaa pihlajia ja haapoja.
Vaaraa läheisyydessä suurin osa metsistä on uutta kangaskuusikoita. Paikoin on pieniä lehtomaisia kangas alueita ja yksittäisiä lehtoja. Kallioiset metsät ovat enimmäkseen kitukasvuisia männiköitä. Itärinteellä on kuusivaltaisia lehtomaista kangasta tai lehtometsää. Laella on harvapuustoisia metsäpainanteita, joissa kasvaa käkkyräisten mäntyjen ohella hieskoivuja, haapoja ja pihlajia.
Retkeily

Keski-Penikan laella sijaitsee 2009 vuonna rakennettu Kivalon-autiotupa sekä vanha palovartijan torni, joka toimii nykyään näköalatornina. Keski-Penikan laella ei ole vesipistettä, mutta puolentoista kilometrin päässä sijaitsee Kivalon Jääkärikämppä-päivätupa, jonka läheisyydessä on lähdepuro.
Keski-Penikalle kulkee lyhyt, mutta vaativa Keski-Penikan näkötornin-retkeilyreitti. Reitti alkaa Kivalon P-paikalta ja reitin pituus on noin kaksi kilometriä suuntaansa. Reitti on lyhyt, mutta vaativuutta lisää pirunpelto, jonka läpi reitti kulkee.
Kiveä ja sämpylää

| Kiveä ja sämpylää Juice Leskinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1996
 Julkaistu: 1996
 Tuottaja(t): Janne Haavisto
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 47.48
 Levy-yhtiö: Johanna
Listasijoitukset
  Suomi: 4. (huhtikuu 1996) 
Juice Leskisen muut julkaisut
| 20 suosikkia – Ei elämästä selviä hengissä 1995 | Kiveä ja sämpylää 1996 | Kautta aikain 1997 |
Kiveä ja sämpylää on Juice Leskisen vuonna 1996 julkaistu albumi. Levyn nimi on leikittelevä suomennos sanoista ”rock and roll”.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Juice Leskinen, sovittanut Juice Leskinen – Markku Petander (paitsi ”Valmiusjoukkojen marssi” säv. trad.).
Saimaata näkyvissä – 2.44
Suloista ja haikeaa – 3.29
Kiveä ja sämpylää – 2.09
Onnellinen mies – 2.47
Suomi on liian pieni kansa – 2.17
Andy McCoy – 3.10
Kaavilainen countrytähti – 2.20
Mr Finland – 4.12
Valmiusjoukkojen marssi – 1.42
Hui hai – 2.54
Isäpuolet – 3.19
Oulunkylä / Åggelby – 3.36
Aamun maa – 2.39
En oo käyny Irlannissa – 2.50
Lähdetään – 3.41
Patoutunut kaipuu – 3.49
Kokoonpano

Levyllä on mukana muusikoita useista suomalaisista orkestereista sekä vuonna 1991 tauolle menneestä Juice Leskinen Grand Slam -orkesterista.
Juice Leskinen – laulu, kitara
Markku Petander – kitara, laulu
Pantse Syrjä – kitara
Frogley – rummut, laulu
Janne Haavisto – rummut
Seija Hurskainen – piano, laulu
Antti Tammilehto – basso, kitara, laulu
Anssi Tikanmäki – laulu
Ila Loueranta – laulu
Otto Hallamaa – laulu
Pirkko Uitto – laulu
Levyn kannet: Leena ja Jouko Järvinen.
Kevin Doyle

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Kevin Doyle vuonna 2017 Colorado Rapidsissa.
Henkilötiedot
Koko nimi: Kevin Edward Doyle
Syntymäaika: 18. syyskuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka:  Wexford, Irlanti
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 182 senttimetriä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2001–2003 2003–2005 2005–2009 2009–2015 2014 2014-2015 2015-2017 |  St Patrick's Athletic  Cork City  Reading  Wolverhampton → QPR (laina) →Crystal Palace Colorado Rapids | 10 (0) 76 (25) 157 (55) 164 (30) 9 (2) 3 (0) 71 (16) |
Maajoukkue
| 2006–2017 |  Irlanti | 64 (14) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 12. helmikuuta 2018.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 12. helmikuuta 2018.
Kevin Edward Doyle (s. 18. syyskuuta 1983 Wexford, Irlanti) on irlantilainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä.
180-senttinen irlantilaishyökkääjä aloitti uransa St Patrick's Athleticissa, jossa hän ehti pelata 15 ottelua ennen kuin siirtyi Cork Cityyn. 7. heinäkuuta 2005 Reading osti Doylen 117 000 eurolla. Englannin mestaruussarjassa kaudella 2005–2006 Doyle pelasi erittäin hyvän kauden auttaen Readingin voittamaan sarjan ja nousemaan Valioliigaan. Kaudella 2006–2007 Doyle oli yksi Readingin avainpelaajista.
Kesällä 2009 Doylesta tuli Wolverhampton Wanderersin historian kallein pelaaja, kun Wolves osti Doylen Readingistä noin 6,5 miljoonalla punnalla. Doylella oli jo entuudestaan tuttuja pelaajia Wolvesissa, kun hänen maajoukkuekaverinsa Kevin Foley, Andrew Keogh ja Stephen Ward edustivat Wolvesia jo entuudestaan. Hän teki Wolvesin kanssa nelivuotisen sopimuksen.
Doyle kävi kauden 2013-2014 jälkimmäisellä puoliskolla lainalla Englannin mestaruussarjan Queens Park Rangersissa. Hän teki siellä 9 sarjaottelussa 2 maalia. Pelaamassaan kolmessa pudotuspeliottelussa hän jäi maaleitta.
Syyskuussa 2014 Doyle siirtyi jälleen lainalle, tällä kertaa Valioliigaseura Crystal Palaceen. Palacessa hän pelasi kolme Valioliigaottelua ilman maaleja sekä kaksi Cup-ottelua, joissa syntyi yksi maali. Tammikuussa 2015 Doyle siirtyi takaisin Wolvesiin.
Kauden jälkeen Doyle teki sopimuksen MLS-seura Colorado Rapidsin kanssa. Hän pelasi Rapidsissa kaikkiaan kolme kautta. MLS:ssa otteluita kertyi pudotuspelit mukaan luettuna 75 ja maaleja 17. Lisäksi hän pelasi kolme US Open Cup:n ottelua maaleitta.
Doyle lopetti peliuransa syyskuussa 2017.
Irlanti

Doyle edusti jo Cork City FC:ssä pelatessaan Irlannin alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkuetta. Hän teki kuusi maalia, pelasi 11 ottelua ja oli mukana alle 21-vuotiaiden MM-kilpailuihin osallistuneessa joukkueessa.
Irlannin maajoukkuetta Doyle edusti 64 ottelussa. Niissä hän teki 14 maalia. Hänet kutsuttiin maajoukkueen mukaan lokakuussa 2005 Kyprosta vastaan. Irlannin silloinen valmentaja Stephen Staunton päästi Doylen tekemään debyyttinsä maajoukkueessa 1. maaliskuuta 2006 ottelussa Ruotsia vastaan. EM-karsinnat 2008 Doyle aloitti hyökkäyksessä Robbie Keanen kanssa Saksaa vastaan syyskuussa 2006. Hän kuitenkin loukkaantui ja oli sivussa kahdesta seuraavasta karsintapelistä Kyprosta ja Tšekkiä vastaan, mutta palasi takaisin avaukseen jo seuraavassa pelissä 15. marraskuuta 2006 San Marinoa vastaan, jonka Irlanti voitti 5-0 ja jossa Doyle teki myös maajoukkueuransa ensimmäisen maalin. Doyle teki myös maaliskuussa 2007 Slovakiaa vastaan ottelun ainoan maalin. EM-karsinnoissa 2008 Doyle onnistui kaikkiaan 4 kertaa maalinteossa, mutta Irlanti ei selviytynyt Euroopan mestaruuskisoihin 2008, vaan jäi lohkossaan D kolmanneksi Tšekin ja Saksan taakse. Karsintojen jälkeen valmentaja Staunton sai jättää tehtävänsä Irlannin maajoukkueen valmentajana. Stauntonin tilalle tuli kokenut italialainen Giovanni Trapattoni toukokuussa 2008.
MM-karsinnat 2010 alkoivat Doylella ja Irlannilla hyvin, sillä Doyle onnistui maalinteossa heti ensimmäisessä Irlannin ottelussa Georgiaa vastaan ja Irlanti voitti vierasottelun, joka pelattiin Saksassa 2-1. Irlanti sijoittui karsintalohkossaan lopulta Italian jälkeen toiseksi ja ansaitsi näin paikan jatkokarsintoihin. Jatkokarsinnoissa vastaan asettui Ranska, joka voitti ensimmäisen osaottelun 0-1 ja kun toinessa osaottelussa päädyttiin 1-1 tasatulokseen, tarkoitti se Irlannin karsiutumista loppukilpailusta.
Doyle lopetti maajoukkueuransa 2017. Hänen viimeiseksi maajoukkuepelikseen jäi maaliskuussa pelattu ystävyysottelu Islantia vastaan, jonka Irlanti hävisi 0-1. Doyle pelasi viimeisessä maaottelussaan täydet 90 minuuttia.
Irlanti > Maajoukkueuran maalit

| Maali | Päivä | Pelipaikka | Vastustaja | Tulos | Kilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 15. marraskuuta 2006 | Lansdowne Road, Dublin, Irlanti |  San Marino | 5–0 | Karsinnat EM-kisoihin 2008 |
| 2. | 28. maaliskuuta 2007 | Croke Park, Dublin, Irlanti |  Slovakia | 1-0 | Karsinnat EM-kisoihin 2008 |
| 3. | 23. toukokuuta 2007 | Giants Stadium, New Jersey, Yhdysvallat |  Ecuadori | 1-1 | Ystävyysottelu |
| 4. | 8. syyskuuta 2007 | Tehelne Pole Stadium, Bratislava, Slovakia |  Slovakia | 2-2 | Karsinnat EM-kisoihin 2008 |
| 5. | 17. marraskuuta 2007 | Millennium Stadium, Cardiff, Wales |  Wales | 2-2 | Karsinnat EM-kisoihin 2008 |
| 6. | 6. syyskuuta 2008 | Stadion am Bruchweg, Mainz, Saksa |  Georgia | 1-2 | Karsinnat MM-kisoihin 2010 |
Aiheesta muualla

Readingin sivuilla (Internet Archivessa)
Doyle Irlannin maajoukkueen sivuilla
Doyle soccerbase.comissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Irlannin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2012
1 Given |
2 St Ledger |
3 Ward |
4 O’Shea |
5 Dunne |
6 Whelan |
7 McGeady |
8 Andrews |
9 Doyle |
10 Keane |
11 Duff |
12 Kelly |
13 McShane |
14 Walters |
15 Gibson |
16 Westwood |
17 Hunt |
18 O’Dea |
19 Long |
20 Cox |
21 Green |
22 McClean |
23 Forde |
Valmentaja Trapattoni
1471

| --- | --- |
Vuosisadat: 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku
Vuosikymmenet: 1390-luku · 1400-luku · 1410-luku · 1420-luku · 1430-luku · 1440-luku 1450-luku · 1460-luku · 1470-luku · 1480-luku · 1490-luku · 1500-luku
Vuodet: 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409 1410 · 1411 · 1412 · 1413 · 1414 · 1415 · 1416 · 1417 · 1418 · 1419 1420 · 1421 · 1422 · 1423 · 1424 · 1425 · 1426 · 1427 · 1428 · 1429 1430 · 1431 · 1432 · 1433 · 1434 · 1435 · 1436 · 1437 · 1438 · 1439 1440 · 1441 · 1442 · 1443 · 1444 · 1445 · 1446 · 1447 · 1448 · 1449 1450 · 1451 · 1452 · 1453 · 1454 · 1455 · 1456 · 1457 · 1458 · 1459 1460 · 1461 · 1462 · 1463 · 1464 · 1465 · 1466 · 1467 · 1468 · 1469 1470 · 1471 · 1472 · 1473 · 1474 · 1475 · 1476 · 1477 · 1478 · 1479 1480 · 1481 · 1482 · 1483 · 1484 · 1485 · 1486 · 1487 · 1488 · 1489 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509
Tapahtumia

Edvard IV palasi Englantiin sotajoukon kanssa, surmasi Warwickin jaarlin ja Walesin prinssi Edvardin, mestasi Henrik VI:n Towerissa ja varmisti näin asemansa Englannin kuninkaana.
Ruotsin valtionhoitaja Sten Sture vanhempi voitti Tanskan kuningas Kristian I:n joukot Tukholman edustajalla.
Portugalilaiset valtasivat Arzillan ja Tangerin.
Sixtus IV valittiin paaviksi.
Túpac Inca Yupanqui nousee valtaan inkavaltiossa.
Syntyneitä

21. toukokuuta – taidemaalari Albrecht Dürer
Kuolleita

22. maaliskuuta – paavi Paavali II
munkki Tuomas Kempiläinen, teoksen De imitatione Christi kirjoittaja
Pachacútec, yhdeksäs Sapa Inca.
Kitkeröt

| Kitkeröt |
| --- | --- |
 Keltanokitkerö (Picris hieracioides)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Kitkeröt Picris  L.
Katso myös
   Kitkeröt Wikispeciesissä   Kitkeröt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kitkeröt (Picris) on asterikasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu lähteestä riippuen 40–50 lajia. Suomessa suvusta esiintyy kaksi lajia: karheakitkerö ja keltanokitkerö.
Lajeja

Karheakitkerö (Picris echioides) → nykyinen nimi karheamuikio  eli muikio (Helminthotheca echioides)
Keltanokitkerö (Picris hieracioides)
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kitkeröt (Picris)
Funet: Kitkeröt (Picris)
Den virtuella floran: Picris (ruotsiksi)
ITIS: Picris (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Picris (englanniksi)
Flora of China: Picris (englanniksi)
Kommunistinen Kiina ja vapaan maailman tulevaisuus

Pompeo pitämässä puhetta 23. heinäkuuta 2020.
Kommunistinen Kiina ja vapaan maailman tulevaisuus (engl. Communist China and the Free World's Future) oli puhe, jonka Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeo piti Kalifornian Yorba Lindassa Richard Nixon Presidential Library and Museumilla 23. heinäkuuta 2020. Pompeo kehotti puheessaan vapaan maailman tulemista yhteen tukeakseen Kiinan kansalaisia ja kannustaakseen Kiinaa muuttumaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kommunistinen Kiina ja vapaan maailman tulevaisuus Wikimedia Commonsissa
Puhe Yhdysvaltain ulkoministeriön kotisivuilla
Kihelkonna

| Kihelkonna |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Kihelkonnan sijainti Saarenmaalla.
 Koordinaatit: 58°21′08″N, 22°02′49″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Saarenmaan maakunta
Kunta:  Saarenmaan kunta
Yhdistetty Saarenmaan kuntaan:  2017
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Kunnanjohtaja:  Raimu Aardam
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  245,94 km²
Väkiluku:  837
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.kihelkonna.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kihelkonna on pienkauppala (alevik) ja entinen kunta Saarenmaalla, Virossa. Kihelkonna liitettiin osaksi uutta Saarenmaan kuntaa vuoden 2017 lokakuussa, jolloin Kihelkonnasta tuli Saarenmaan kuntaan kuuluva pienkauppala.
Pinta-alaa kunnalla oli 245,94 neliökilometriä, ja asukkaita siellä oli 837. Kihelkonnan kunnanjohtajana toimii Raimu Aardam. Kihelkonnan pienkauppala oli Kihelkonnan kunnan keskus.
Kihelkonnan naapurikunnat olivat Mustjala koillisessa, Lääne-Saare kaakossa ja lounaassa. Matkaa maakunnan pääkaupunkiin Kuressaareen oli kunnan keskuksesta 33 kilometriä.
Kylät

Kunnassa oli 41 kylää (vir. küla):
Abaja, Abula, Kallaste, Kalmu, Karujärve, Kehila, Kiirassaare, Kotsma, Kuralase, Kuremetsa, Kurevere, Kuumi, Kuusiku, Kõruse, Kõõru, Liiva, Loona, Lätiniidi, Läägi, Metsaküla, Mäebe, Neeme, Odalätsi, Oju, Pajumõisa, Pidula, Rannaküla, Rootsiküla, Sepise, Tagamõisa, Tammese, Tohku, Undva, Vaigu, Varkja, Vedruka, Veere, Viki, Vilsandi, Virita, Üru.
Väestö

Vuonna 2011 Kihelkonnan kunnassa oli 647 asukasta, joista 633 (97,8 %) oli virolaisia, 3 (0,5 %) venäläisiä ja 12 (1,9 %) muita kansallisuuksia.
Nähtävyydet

Kihelkonnan hautausmaalla on Kaarman dolomiitista veistetty 17. joulukuuta 1930 Vilsandin eteläpuolella haaksirikkoutuneen suomalaisen höyrylaiva Wirin uhrien muistomerkki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kihelkonna Wikimedia Commonsissa
1470

| --- | --- |
Vuosisadat: 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku
Vuosikymmenet: 1390-luku · 1400-luku · 1410-luku · 1420-luku · 1430-luku · 1440-luku 1450-luku · 1460-luku · 1470-luku · 1480-luku · 1490-luku · 1500-luku
Vuodet: 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409 1410 · 1411 · 1412 · 1413 · 1414 · 1415 · 1416 · 1417 · 1418 · 1419 1420 · 1421 · 1422 · 1423 · 1424 · 1425 · 1426 · 1427 · 1428 · 1429 1430 · 1431 · 1432 · 1433 · 1434 · 1435 · 1436 · 1437 · 1438 · 1439 1440 · 1441 · 1442 · 1443 · 1444 · 1445 · 1446 · 1447 · 1448 · 1449 1450 · 1451 · 1452 · 1453 · 1454 · 1455 · 1456 · 1457 · 1458 · 1459 1460 · 1461 · 1462 · 1463 · 1464 · 1465 · 1466 · 1467 · 1468 · 1469 1470 · 1471 · 1472 · 1473 · 1474 · 1475 · 1476 · 1477 · 1478 · 1479 1480 · 1481 · 1482 · 1483 · 1484 · 1485 · 1486 · 1487 · 1488 · 1489 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509
Tapahtumia

Margareeta Anjoulaisen ja Warwickin jaarlin vastahyökkäys karkotti Edvard IV:n, jolloin Henrik VI nousi vielä kerran Englannin kuninkaaksi.
Portugalilaiset tutkimusmatkailijat löysivät São Tomén ja Príncipen.
Syntyneitä

30. kesäkuuta – Kaarle VIII, Ranskan kuningas (k. 1498)
30. heinäkuuta – Hongzhi, Kiinan keisari (k. 1505)
4. elokuuta – Bernardo Dovizi da Bibbiena, italialainen runoilija ja kardinaali (k. 1520)
2. lokakuuta – Isabella Aragonialainen, Milanon herttuatar (k. 1524)
2. lokakuuta   – Isabella Aragonialainen, espanjalainen prinsessa, Portugalin kuningatar, kuningas Emanuel I:n puoliso (k. 1498)
2. marraskuuta – Edvard V, Englannin kuningas (k. 1483)
Marchetto Cara, italialainen säveltäjä, luutisti ja laulaja (k. 1525)
Antonius Divitis, ranskalais-flaamilainen säveltäjä (k. 1530)
György Dózsa, transilvanialainen palkkasoturi ja Unkarin talonpoikaiskapinan johtaja (k. 1514)
Antoine de Févin, ranskalainen säveltäjä (k. 1512)
Vassian Kosoi, venäläinen kirkonmies ja poliitikko
Pedro Mascarenhas, portugalilainen tutkimusmatkailija ja siirtomaavirkamies (k. 1555)
Vasco de Quiroga, Meksikossa toiminut espanjalainen piispa (k. 1656)
Eerik Juhananpoika Vaasa, ruotsalainen valtaneuvos, Kustaa Vaasan isä (k. 1520)
Ludovico di Varthema, italialainen tutkimusmatkailija ja kirjailija (k. 1517)