stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Onni Veijonen
Filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1920 | Kilu-Kallen ja Mouku-Franssin kosioretki | tilanomistaja Karhunheimo |
| 1921 | Sunnuntaimetsästäjät | Jallu Äkkiväärä |
| 1921 | Kun solttu-Juusosta tuli herra | vänrikki Paukku |
| 1930 | Kahden tanssin välillä | tukkijätkä |
| 1931 | Sano se suomeksi | Näyttelijä |
| 1936 | Tee työ ja opi pelaamaan | ”kirjailija” Kauno Tuulonen |
| 1938 | Jääkärin morsian | jääkäri |
| 1938 | Poikamiesten holhokki | matkustaja junassa |
| 1938 | Laulu tulipunaisesta kukasta | Toivo |
| 1939 | Halveksittu | työmies |
| 1939 | Aktivistit | Feodor, Vasiljevin palveluspoika, ”Fedja” |
| 1939 | Punahousut | kupletinlaulaja upseerikerholla |
| 1940 | Miehen tie | Pietilän Iivari |
| 1940 | Kersantilleko Emma nauroi? | kanttori Liironen |
| 1940 | Tavaratalo Lapatossu & Vinski | kesäjuhlan kuuluttaja |
| 1940 | Jumalan myrsky | Hartikka |
| 1940 | Ketunhäntä kainalossa | johtaja Mauri Kontiokorpi |
| 1941 | Morsian yllättää | herra hotellin hississä |
| 1942 | Varaventtiili | Aholan Fransu, tilanomistaja |
Patrik Lörtscher

| Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten curling. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten curling. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten curling. Olympialaiset  | Maa:   Sveitsi> Miesten curling. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Nagano 1998 | curling |  |
Patrik Lörtscher (s. 19. maaliskuuta 1960) on sveitsiläinen curlingpelaaja ja olympiavoittaja.
Lörtscherin suurin saavutus on olympiakulta Naganosta 1998. Hän on voittanut maailmanmestaruuden vuonna 1981, hopeaa vuosina 1982 ja 1989 sekä pronssia vuosina 1980, 1996 ja 1999. Euroopan-mestaruuskisoista Lörtscherillä on kaksi mestaruutta Aviemoresta 1978 ja Grindelwaldista 1981.
Paha päivä

| Paha päivä> Changing Lanes |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Roger Michell
Käsikirjoittaja:   Chap Taylor  Michael Tolkin 
Tuottaja:  Scott Rudin
Säveltäjä:  David Arnold
Kuvaaja:  Salvatore Totino
Leikkaaja:  Christopher Tellefsen
Pukusuunnittelija:  Ann Roth
Pääosat:   Ben Affleck  Samuel L. Jackson  Toni Collette  Sydney Pollack  William Hurt  Amanda Peet 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Paramount Pictures  Scott Rudin Productions 
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:  2002
Kesto:  99 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paha päivä (Changing Lanes) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Roger Michellin ohjaama elokuva, jonka pääosissa nähdään Ben Affleck ja Samuel L. Jackson.
Passoré

| Passoré |
| --- | --- |
 Markkinat Lâ-Todinissa
 Provinssin sijainti Burkina Fasossa
Valtio:  Burkina Faso
Hallintoalue:  Nord
Departementteja:  9
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Yako
Pinta-ala:  3 867 km²
Väkiluku (2006):  322 873
Passorén departementit
Passoré on yksi Burkina Fason provinsseista. Se sijaitsee Burkina Fason pohjoisosassa Nordin alueella. Passorén pääkaupunki on Yako. Vuoden 2006 väestönlaskennassa provinssin väkiluku oli 322 873.
Departementit

Arbollé
Bagaré
Bokin
Gomponsom
Kirsi
Lâ-Todin
Pilimpikou
Samba
Yako
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Passoré Wikimedia Commonsissa
Burkina Fason provinssit
Balé
Bam
Banwa
Bazèga
Bougouriba
Boulgou
Boulkiemdé
Comoé
Ganzourgou
Gnagna
Gourma
Houet
Ioba
Kadiogo
Kénédougou
Komondjari
Kompienga
Kossi
Koulpélogo
Kouritenga
Kourwéogo
Léraba
Loroum
Mouhoun
Nahouri
Namentenga
Nayala
Noumbiel
Oubritenga
Oudalan
Passoré
Poni
Sanguié
Sanmatenga
Séno
Sissili
Soum
Sourou
Tapoa
Tuy
Yagha
Yatenga
Ziro
Zondoma
Zoundwéogo
Patrik Nevalainen

| Patrik Nevalainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. tammikuuta 1987 (ikä 37) Uumaja, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi,    Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  178 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  Almtuna IS
Sarja:  Allsvenskan
Pelinumero:  33
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–
Aik. seurat:  IF Björklöven (Allsvenskan)   Lukko (SM-liiga)   Timrå IK (Elitserien)   Malmö (Allsvenskan)
Patrik Nevalainen (s. 27. tammikuuta 1987 Uumaja, Ruotsi) on ruotsinsuomalainen jääkiekkopuolustaja, joka teki keväällä 2011 kaksivuotisen sopimuksen Allsvenskanin Almtunan kanssa.
Nevalainen pelasi ensimmäiset miesten ottelunsa IF Björklövenin riveissä Allsvenskanissa. Hän debytoi Allsvenskanissa kaudella 2004–2005. Nevalainen siirtyi kaudeksi 2008–2009 SM-liigaan Rauman Lukkoon. Ensimmäisellä Lukko-kaudellaan Nevalainen pelasi 56 ottelua ja teki niissä pisteet 1+7. Toisella kaudellaan hän ehti pelata vain 12 ottelua, kun hänet lainattiin tammikuussa Elitserienin Timrå IK:hon. Timråssa hän pelasi ennen paluutaan Lukkoon viisi ottelua.
Keväällä 2010 Nevalainen teki kaksivuotisen sopimuksen Allsvenskanin Malmö Redhawksin kanssa. Nevalainen pelasi lopulta vain kauden ja 50 ottelua Malmössä, sillä hänen sopimuksensa purettiin toukokuussa 2011. Seuraavaksi hän siirtyi Almtunaan, jonka kanssa teki kahden vuoden sopimuksen.
Hän edusti Ruotsia nuorten MM-kisoissa 2007.
Patrik Nevalaisen kaksoissisar Frida on pelannut kolme viimeisintä kauttaan MoDossa Ruotsin naistensarjaa.
Nils Aejmelaeus

Nils Aejmelaeus.
Nils (Niilo) Aejmelaeus (11. syyskuuta 1812 Vaasa – 20. elokuuta 1854 Porvoo) oli suomalainen pastori, joka julkaisi ensimmäisen suomenkielisen novellin tai pienoisromaanin.
Elämäkerta > Lapsuus ja opinnot

Aejmelaeuksen vanhemmat olivat konrehtori (vararehtori) Johan Aejmelaeus ja Brita Johanna Lindqvist. Kuusilapsinen perhe muutti vuonna 1818 Uuteenkaupunkiin, kun Johan Aejmelaeus valittiin Uudenkaupungin ja Kalannin kirkkoherraksi. Nils Aejmelaeus pääsi ylioppilaaksi vuonna 1828, ja hänet vihittiin papiksi 1835.
Elämäkerta > Pappina

Aejmelaeus oli Sulkavan kirkkoherran apulaisena vuodesta 1835, mutta hän joutui jäämään viideksi vuodeksi virkavapaalle 1838–1844 heikon terveytensä takia. Aejmelaus oli sitten Porvoon tuomiokapitulin ylimääräisenä amanuenssina 1844, 2. amanuenssina 1844–1852 ja suoritettuaan pastoraalitutkinnon 1852 hänestä tuli 1853 Porvoon tuomiokapitulin notaari eli 1. amanuenssi. Aejmelaeus valittiin myös Porvoon kaupungin kaupungin rakentamiskomitean puheenjohtajaksi.
Elämäkerta > Novellikirjailijana

Aejmelaeus julkaisi ensimmäisen suomenkielisen 84-sivuisen novellin tai pienoisromaanin Haaksirikko: Suomalainen perustuskielinen taru, Niilolta vuonna 1838 ollessaan Sulkavalla apupappina. Novellissa lehdesten tekoon lähtenyt pappilan väki tapaa venematkalla veden varaan joutuneen talonpoika Paavon. Pahoin vilustunut Paavo tuodaan pappilaan, jossa häntä hoitaa pappilan piika Loviisa. Nuoret rakastuvat toisiinsa, mutta Loviisa ei suostu aluksi Paavon kosintaan, sillä hän luulee Paavolla olevan jo morsian. Monien vaiheiden jälkeen Paavo ja Loviisa menevät kuitenkin naimisiin.
Elämäkerta > Perhe

Nils Aejmelaeus oli naimisissa vuodesta 1844 Uudenkaupungin tullinhoitaja Olof Söderströmin lesken Fredrika Henrika Karolina Wittfoothin kanssa.
Elämäkerta > Kuolema

Aejmelaeus kuoli loppukesällä 1854 Porvooseen iskeneen lavantautiepidemian aikana.
Kirjallisuutta

Jokipii, Mauno: Nils Aejmelaeus – piirteitä suomalaisen novellin uranuurtajasta. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1971.
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Nils Aejmelaeuksen e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta
Jokipii, Mauno: / Aejmelaeus, Nils (1812–1854). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  20.10.2002. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Suomalaisen novellin esikoinen 100 vuotias, Suomen Kuvalehti, 17.12.1938, nro 50, s. 39, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Paperikonetekstiilin laboratoriotutkimus

Paperikonetekstiilin laboratoriotutkimus on tapa selvittää paperikonetekstiilien käyttäytymistä paperin-, kartongin- tai selluloosanvalmistuksen yhteydessä. Yleensä kiinnitetään huomiota tukkeutumiseen, kokoon puristumiseen, kulumiseen, markkeeraavuuteen, vaurioihin ja sopivuuteen.
Märkäviirat

Erilaiset massat vaikuttavat eri tavoilla märkäviiran kulumiseen. Mikäli kuluminen on huomattavaa, paksunnetaan viiraosalla kulkevan märkäviiran alalankoja, jotka liikkuvat perälaatikon metalliosia ja päästölistoja vasten. Polyesteristen alalankoja sijaan saatetaan käyttää, jopa joka toisessa konesuuntaisessa langassa polyamidia. Polyamidi on kulutuskestävämpää kuin polyesteri, mutta polyamidin runsas käyttö tekee märkäviirasta epästabiilimman muotonsa suhteen.
Likaantuminen

Koneessa käytettävistä puhdistavista suihkuista huolimatta paperikonetekstiilit likaantuvat ja tukkeutuvat, jolloin ne eivät enää auta poistamaan paperiradasta vettä niin kuin aikaisemmin. Paperikoneteksiilissä olevaa likaa voidaan tutkia ja määrittää, mikä osa epäpuhtaudesta on orgaanista ja mikä osa epäorgaanista. Orgaaninen epäpuhtaus tarkoittaa sitä, että seassa on kuituja.
Kokoon puristuvuus

Liikaantumisen lisäksi toinen syy tukkeutumiseen voi olla se, että tekstiili on puristunut saadessaan impusseja kuukausien käytön aikana. Tätä voidaan puristinhuovilla mitata vesitilana. Vesitilan nopeahko pienentyminen aiheuttaa sen, että puristinhuoma menettää vesitilaansa ja kuivattaa paperirainaa alkuperäistä tehottomammin, koska siihen ei puristinosalla siirry niin paljoa vettä kuin uutena ja imulaatikoille siirtyy vähemmän vettä kuin mikä olisi mahdollista.
Vesitilan pienentymistä vastaan monissa puristinhuovissa pyritään tekemään alalangat paksuhkoista langoista tai jopa kutomalla ne monofilamenttilangoista, mikä tasapainotetaan paperipuolella käyttämällä vastaavasti erittäin hienoja lankoja.
Kuluminen

Kulumista esiintyy kaikilla paperikonetekstiileillä. Täyteaineena halvempi kalsiumkarbonaatti kuluttaa enemmän tekstiiliä kuin esimerkiksi kaoliini. Koska kuitenkin massan sisältöön voidaan vaikuttaa, on tieto kulumisen luonteesta arvokas. Tekstiiliä kuluttavat myös koneen metalliosat.
Optoelektroniikka

LEDit ovat optoelektroniikkaa
Optoelektroniikka tarkoittaa laajasti ottaen sähkövirran muuttamista valoksi tai toisinpäin.
Optoelektroniikan komponentteja ja laitteita

LED
laserdiodi
fotodiodi
valotransistori
optoerotin
Näytöt:
kuvaputki (CRT)
nestekidenäyttö (LCD)
tyhjiöfluoresenssinäyttö
elektroluminesenssinäyttö
plasmapaneelinäyttö
DLP
Aiheesta muualla

Richard Friend, Cavendish Professor, Cambridge, Research on Optoelectronics including development of new semi-conducting polymers Freeview video by the Vega Science Trust.
Tampereen Teknillinen Yliopisto, Optoelektroniikan tutkimuskeskus (Arkistoitu – Internet Archive)
Northwest Photonics Association (Arkistoitu – Internet Archive)
OIDA (Optoelectronics Industry Development Association)
COBRA Photonic Research, Eindhoven, The Netherlands (Arkistoitu – Internet Archive)
C-MAC MicroTechnology (Arkistoitu – Internet Archive)
Pauliina Pirinen

Pauliina Pirinen (s. 2004) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Jyväskylän Pallokerhon junioreissa ja pääsi edustusjoukkueessa ensimmäisen kerran kentälle Kansallisessa liigassa marraskuussa 2020. Hän kuuluu JyPK:n liigajoukkueeseen myös kaudella 2021.
Ohjausjärjestelmä

Varhainen suhteellisen säädön ohjausmekanismi.
Ohjausjärjestelmä eli säätöjärjestelmä (engl. control system) hallinnoi, ohjaa tai säätää muiden laitteiden tai järjestelmien käyttäytymistä säätöpiirejä (eli ohjaussilmukoita) käyttäen. Sellainen on esimerkiksi kodin lämmitysohjain yhdessä kodin lämpökattilan tai -patterin säätimen ja siihen liittyvän termostaatin sekä näiden välisten kytkentöjen kanssa. Toisaalta on suuria teollisia ohjausjärjestelmiä, joita käytetään prosessien tai koneiden ohjaamiseen ja joissa voi olla useita säätöpiirejä.
Yleinen ratkaisu on takaisinkytkentäsäädin. Takaisinkytkentä tarkoittaa, että säädetyn prosessin tila vaikuttaa säätöön. Tällöin mittalaite (anturi, esim. lämpömittari) mittaa prosessimuuttujan arvoa (esim. lämpötila) tai tilaa ja vertaa sitä haluttuun arvoon tai asetuspisteeseen (esim. haluttu lämpötila). Näiden erotus määrää säädön. Negatiivinen takaisinkytkentä tarkoittaa, että jos arvo on haluttua suurempi, säädetään ohjaus (lämmitys) pienemmälle arvolle, ja päinvastoin.
Avoimen silmukan säätö ja suljetun silmukan säätö

Ohjaustoiminnassa on kaksi yleistä luokkaa: avoin silmukka ja suljettu silmukka (engl. closed loop). Avoimen silmukan ohjausjärjestelmässä säätimen ohjaustoiminto on riippumaton prosessimuuttujasta. Esimerkki tästä on keskuslämmityskattila, jota ohjaa vain ajastin. Ohjaustoiminto on kattilan kytkeminen päälle tai pois. Prosessimuuttuja on rakennuksen lämpötila. Yleensä tällainen avoimen silmukan ohjain ei edes tiedä (mittaa) rakennuksen lämpötilaa.
Suljetun silmukan ohjausjärjestelmässä ohjaimen ohjaustoiminto riippuu myös todellisesta prosessimuuttujasta. Mainitussa lämmityskattilan esimerkissä mittalaite mittaisi lämpötilaa, jonka perusteella lämmitystä säädetään. Suljetun silmukan ohjaimessa on takaisinkytkentäsilmukka prosessin tilasta (lämpötilasta) takaisin säätöön. Tästä syystä suljetun silmukan ohjaimia kutsutaan myös takaisinkytkentäsäätimiksi.
Takaisinkytkentäsäätö

Lineaaristen takaisinkytkentäjärjestelmien tapauksessa ohjaussilmukka, johon kuuluu antureita, ohjausalgoritmeja ja toimilaitteita, on pyrkii säätämään järjestelmän tilaa kohtiasetusarvoa (tavoitearvo). Esimerkki tästä on maantieajoneuvon vakionopeussäädin; jos esimerkiksi tien kaltevuus tuottaa väärän nopeuden, säätimen PID-algoritmi tai muu ohjaussääntö palauttaa todellisen nopeuden haluttuun nopeuteen säätämällä ajoneuvon moottorin tehoa optimaalisella tavalla, esimerkiksi minimoiden viiveen ja polttoaineenkulutuksen neliöiden painotetun summan (kustannusfunktion).
Logiikkaohjaus

Teollisten ja kaupallisten koneiden logiikkaohjausjärjestelmät toteutettiin alun perin esimerkiksi toisiinsa yhdistetyillä sähköreleillä Nykyään useimmat tällaiset järjestelmät on rakennettu mikrokontrollereilla tai erikoistuneemmilla ohjelmoitavilla logiikkaohjaimilla (PLC).
Laukaisupiiri

Laukaisupiiri (katkaisupiiri, on-off-säätö, ON-EI-säätö) käyttää takaisinkytkentäohjainta, joka vain vaihtaa kahden tilan välillä ilman välimuotoja. Ohjattu laite on siis joko päällä tai pois päältä, mutta näiden arvojen välille sen tehoa ei säädetä.
Yksinkertainen kaksimetallinen kotitermostaatti voidaan kuvata ON-EI-ohjaimeksi. Kun huoneen lämpötila menee käyttäjän asetusten alapuolelle, lämmitin kytketään päälle.
Toinen esimerkki on ilmakompressorin painekytkin. Kun paine laskee asetuspisteen alapuolelle, kompressori menee päälle. Jääkaapit ja tyhjiöpumput sisältävät samanlaisia mekanismeja. Tällaiset yksinkertaiset ohjausjärjestelmät voivat olla halpoja ja tehokkaita.
Lineaarinen ohjaus

Lineaariset ohjausjärjestelmät käyttävät yleensä negatiivista takaisinkytkentää tuottamaan ohjaussignaalin prosessin tilan pitämiseksi lähellä asetusarvoa. Lineaarisia ohjausjärjestelmiä on useita erilaisia ominaisuuksia.
Lineaarinen ohjaus > Suhteellinen säätö

Suhteellinen ohjaus (engl. proportional control) on lineaarisen takaisinkytkentäohjausjärjestelmän tyyppi, jossa säätö on suoraan verrannollinen virheeseen eli siihen, paljonko mitattu arvo poikkeaa tavoitellusta arvosta. Klassinen mekaaninen esimerkki on wc-istuimen kelluventtiili.
On-off-ohjaus toimii järjestelmissä, jotka eivät vaadi suurta tarkkuutta tai reagoivuutta, mutta eivät ole tehokkaita nopeisiin ja oikea-aikaisiin korjauksiin ja vastauksiin. Suhteellinen ohjaus on siitä parempi, että prosessin tilan (esimerkiksi auton nopeus) lähestyessä tavoitearvoa säätö (moottorin lisäteho) pienenee portaattomasti, mikä vähentää ylimääräistä heilahtelua tavoitearvon (vakionopeudensäätimellä valittu nopeus) molemmin puolin.
Suhteellinen ohjausjärjestelmä on monimutkaisempi kuin on-off-ohjausjärjestelmä, mutta yksinkertaisempi kuin proportional-integral-derivative-säädin (PID) -ohjausjärjestelmä, jota käytetään esimerkiksi auton vakionopeussäädössä. PID-säätimessä on mainitun suhteellisen komponentin lisäksi virheen integraaliin ja virheen derivaattaan verrannolliset komponentit, jotka lasketaan yhteen (esimerkiksi moottorin tarvitsemaa lisätehoa laskettaessa). Näin säätöön voidaan saada lisää nopeutta ja tarkkuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ohjausjärjestelmä Wikimedia Commonsissa
Esimerkki yhdestä teollisesta ohjauspiiristä; osoittaa prosessivirran jatkuvaa moduloitua ohjausta.
Palautesilmukka
Pauliina Pikka

| Pauliina Pikka> Pälkäneen kunnanjohtaja |
| --- | --- |
 2021–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 1978 (ikä 45–46) Nokia
Tiedot
Koulutus:  Kasvatustieteiden maisteri, hallintotieteiden maisteri
Pauliina Pikka (s. 1978) on Pälkäneen kunnanjohtaja. Hän aloitti tehtävässä huhtikuussa 2021.
Ennen Pälkäneen kunnanjohtajaksi siirtymistä Pikka on toiminut Nokian ja Oriveden kaupunkien sivistysjohtajana ja rehtorina Ikaalisissa.
Pikka on koulutukseltaan kasvatustieteiden ja hallintotieteiden maisteri.
Paskolammi (Mänttä-Vilppula, Lahnajärvi)

| Paskolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  61°57′07″N, 24°34′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  oja Pirttijärveen 
Järvinumero:  35.615.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,4 m  
Rantaviiva:  0,627 km  
Pinta-ala:  1,335 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPaskolammi 
Paskolammi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa ja Jämijärvellä Lahnajärven kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (35.615) se kuuluu.
Ozarkvuoret

Valtaosa Ozark-vuorista sijoittuu Missourin osavaltion alueelle.
Ozarkvuoret tai Ozarkylänkö on vuoristo- ja ylänköalue Yhdysvaltojen Missourin osavaltion eteläosissa ja Arkansas’n osavaltion pohjois- ja luoteisosissa. Alue ulottuu myös koilliseen Oklahomaan ja aivan kaakkoisimpaan Kansasiin. Illinois’n osavaltion Shawneevuoria kutsutaan usein ”Illinois’n Ozarkvuoriksi”, mutta niitä ei pidetä varsinaiseen Ozarkvuoristoon kuuluvina.
Ozarkvuoret muodostavat laajimman vuoristoalueen Appalakkien ja Kalliovuorten välillä. Yhdessä  Ouachitavuorten kanssa Ozarkvuoria kutsutaan usein yhteisnimellä U.S. Interior Highlands.
Ozark-sanan uskotaan tulevan ranskan kielen ilmauksesta aux arcs, joka olisi lyhennelmä sanonnasta aux Arkansas tai viittaus Arkansas-joen mutkiin (arcs).
Alueen osat

Ozark-vuoret jakaantuvat näihin osa-alueisiin:
Bostonvuoret ja Cooksonvuoret Pohjois-Arkansas’ssa ja itäisessä Oklahomassa;
Springfieldin ylänkö Lounais-Missourissa, Koillis-Oklahomassa ja Luoteis-Arkansas’ssa;
White River -joen vuoristo Missourin ja Arkansas’n alueilla;
Courtois Hills Kaakkois-Missourissa;
Osage-Gasconade-vuoret Ozarksjärven ympärillä, ja
Saint Francois -vuoret.
Springfieldin ylängöllä esiintyy karstimaalle tyypillisiä piirteitä, kuten lähteitä, luolia ja doliineja. Ozarkvuoriston korkeimmat huiput ovat etelässä Bostonvuorten alueella. Springfieldin ja Salemin ylängöillä maasto on pehmeän kumpuilevaa ja Saint Francois -vuorilla taas rosoisempaa.
Vuonna 1908 presidentti Theodore Roosevelt julisti osan vuoristosta Ozark National Forest -kansallispuistoksi, jota on sittemmin laajennettu useaan otteeseen. Vuonna 1972 alueella kulkeva Buffalojoki julistettiin liittovaltion ensimmäiseksi kansallisjoeksi (national river), ja nykyisin sen alueella vierailee vuosittain noin 800 000 retkeilijää.
Vuoriston suurimmat järvet ovat tulvasuojelua varten tehtyjä patoaltaita. Lake of the Ozarks muodostettiin 1931, Pomme de Terre Lake 1961 ja Truman Lake 1979. Koillis-Oklahoman Grand Lake o' the Cherokees luotiin vuonna 1940, Stockton Lake vuonna 1969. Patojen tehtävänä on tulvasuojelun ohella toimia vesivoimaloiden sijaintipaikkoina.
Ozark-vuoriston alueelta on louhittu paljon lyijyä, sinkkiä, rautaa ja baryyttiä niin, että monet esiintymät ovat ehtyneet.
Alueen tärkeimpiä elinkeinoja ovat liha- ja siipikarjankasvatus, maidontuotanto ja metsänkorjuu. Menneinä vuosisatoina alueella oli satoja vesivoimalla toimivia sahalaitoksia. Alueella viljellään myös viiniä.
Kirjallisuutta

Rafferty, Milton D. The Ozarks: Land and Life. 2. painos, University of Arkansas Press, 2001.
Rossiter, Phyllis. A Living History of the Ozarks. Gretna, La.: Pelican, 1992.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ozarkvuoret Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ozarks
Käännös suomeksi
Pablo Pinillos

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Pablo Pinillos Caro
Syntymäaika: 9. heinäkuuta 1974 (ikä 50)
Syntymäpaikka: Murillo de Río Leza, Espanja
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 173 senttimetriä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1995–1996 1996–1997 1997–1999 1999–2000 2000–2003 2003–2005 2005–2011 | Calahorra Pontevedra Deportivo Toledo Compostela Levante Racing Santander | 35 (5) 34 (0) 7 (0) 40 (0) 110 (2) 65 (0) 172 (3) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Pablo Pinillos Caro (s. 9. heinäkuuta 1974 Murillo de Río Leza, Espanja) on entinen espanjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän päätti pelaajauransa Racing Santanderissa kesällä 2011.
Ura

Pinillos edusti ammattilaisuransa aikana useaa eri joukkuetta. Hän edusti muun muassa Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneita CD Toledoa, SD Compostelaa ja Levantea.
Vuonna 2005 Pinillos siirtyi Racing Santanderiin. Siitymisestään lähtien hän oli joukkueen luottopelaajia. Kaudella 2008–2009 Pinillos pääsi pelaamaan UEFA Cupin otteluita, kun Racing Santander selviytyi ensimmäistä kertaa historiassaan Euroopan cup-kilpailuun.
Aiheesta muualla

Profiili Racing Santanderin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Passé composé

Passé composé (yhdistetty perfekti) on ranskan kielessä käytettävä aikamuoto, joka suomennetaan tilanteen mukaan imperfektillä tai perfektillä.
Passé composé on liittomuoto. Se muodostetaan apuverbin, yleensä avoir-verbin preesensmuodoista ja pääverbin partisiipista. Muutamien verbien yhteydessä, etenkin määräsuuntaista liikettä tai olotilan muutosta tarkoittavilla verbeillä sekä kaikilla refleksiiviverbeillä, kuitenkin käytetään avoir-verbin asemasta apuverbiä être.
Useimmilla verbeillä partisiipit ja sen mukaisesti passé composé muodostetaan seuraavien mallien mukaisesti. Näistä on kuitenkin poikkeuksia, sillä ranskassa on paljon myös epäsäännöllisesti taipuvia verbejä. Esimerkiksi être-verbin (olla) partisiippi on "été", ja avoir-verbin (omistaa, olla jollakulla) partisiippi "eu".
1. luokka, -er-päätteiset verbit, -er → -é

J'ai parlé
Tu as parlé
Il/elle a parlé
Nous avons parlé
Vous avez parlé
Ils/elles ont parlé
2. luokka, -ir-päätteiset verbit, -ir → -i

J'ai fini
Tu as fini
Il/elle a fini
Nous avons fini
Vous avez fini
Ils/Elles ont fini
3. luokka, -re-päätteiset verbit, -re → -u

J'ai vendu
Tu as vendu
Il/elle a vendu
Nous avons vendu
Vous avez vendu
Ils/elles ont vendu
Palsinoja

| Palsinoja |
| --- | --- |
Alkulähde:  Multatunturi, Inari
Laskupaikka:  Ivalojoki, Inari
Maat:  Suomi
Pituus:  n. 13 km
Palsinoja on noin 13 kilometriä pitkä Ivalojoen sivujoki, joka saa alkunsa Multatunturilta. Se on yksi Lapin kullanetsintäpaikoista, jossa kaivuu alkoi jo 1870-luvun alussa käynnistyneen Lapin kultaryntäyksen aikana.