stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinan Grand Prix 2019
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Osioiden ajat> 1. osio | Osioiden ajat> 2. osio | Osioiden ajat> 3. osio | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1.32,658 | 1.31,728 | 1.31,547 | 1 |
| 2 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.33,115 | 1.31,637 | 1.31,570 | 2 |
| 3 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1.33,557 | 1.32,232 | 1.31,848 | 3 |
| 4 | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 1.32,712 | 1.32,324 | 1.31,865 | 4 |
| 5 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 1.33,274 | 1.32,369 | 1.32,089 | 5 |
| 6 | 10 |  Pierre Gasly | Red Bull Racing-Honda | 1.33,863 | 1.32,948 | 1.32,930 | 6 |
| 7 | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 1.33,709 | 1.33,214 | 1.32,958 | 7 |
| 8 | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 1.33,644 | 1.32,968 | 1.32,962 | 8 |
| 9 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.34,036 | 1.33,150 | Ei aikaa | 9 |
| 10 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 1.33,752 | 1.33,156 | Ei aikaa | 10 |
| 11 | 26 |  Daniil Kvjat | Scuderia Toro Rosso-Honda | 1.33,783 | 1.33,236 |  | 11 |
| 12 | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point-BWT Mercedes | 1.34,026 | 1.33,299 |  | 12 |
| 13 | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1.34,125 | 1.33,419 |  | 13 |
| 14 | 55 |  Carlos Sainz | McLaren-Renault | 1.33,686 | 1.33,523 |  | 14 |
| 15 | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 1.34,148 | 1.33,967 |  | 15 |
| 16 | 18 |  Lance Stroll | Racing Point-BWT Mercedes | 1.34,292 |  |  | 16 |
| 17 | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 1.35,253 |  |  | 17 |
| 18 | 88 |  Robert Kubica | Williams-Mercedes | 1.35,281 |  |  | 18 |
| 19 | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | Ei aikaa |  |  | 19 |
| 20 | 23 |  Alexander Albon | Scuderia Toro Rosso-Honda | Ei aikaa |  |  | 20 |
107 % aika: 1.39,144
Lähde:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 56 | 1:32.06,350 | 2 | 25 |
| 2. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 56 | +6,552 | 1 | 18 |
| 3. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 56 | +13,774 | 3 | 15 |
| 4. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 56 | +27,627 | 5 | 12 |
| 5. | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 56 | +31,276 | 4 | 10 |
| 6. | 10 |  Pierre Gasly | Red Bull Racing-Honda | 56 | +1.29,307 | 6 | 8+1 |
| 7. | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 55 | +1 kierros | 7 | 6 |
| 8. | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point-BWT Mercedes | 55 | +1 kierros | 12 | 4 |
| 9. | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 55 | +1 kierros | 13 | 2 |
| 10. | 23 |  Alexander Albon | Scuderia Toro Rosso-Honda | 55 | +1 kierros | Varikko | 1 |
| 11. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 55 | +1 kierros | 10 |  |
| 12. | 18 |  Lance Stroll | Racing Point-BWT Mercedes | 55 | +1 kierros | 16 |  |
| 13. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 55 | +1 kierros | 9 |  |
| 14. | 55 |  Carlos Sainz | McLaren-Renault | 55 | +1 kierros | 14 |  |
| 15. | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 55 | +1 kierros | 19 |  |
| 16. | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 54 | +2 kierrosta | 17 |  |
| 17. | 88 |  Robert Kubica | Williams-Mercedes | 54 | +2 kierrosta | 18 |  |
| 18.† | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 50 | Kolarivaurio (Kvjat) | 15 |  |
| Kesk. | 26 |  Daniil Kvjat | Scuderia Toro Rosso-Honda | 41 | Kolarivaurio (Sainz, Norris) | 11 |  |
| Kesk. | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 16 | Voimayksikkö | 8 |  |
Nopein kierros: Pierre Gasly (Red Bull Racing-Honda) 1.34,742 (kierroksella 55).
Lähde:
Tulokset > Sijoitukset kilpailun jälkeen

| Sija | Kuljettaja | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Lewis Hamilton | 68 |
| 2. |  Valtteri Bottas | 62 |
| 3. |  Max Verstappen | 39 |
| 4. |  Sebastian Vettel | 37 |
| 5. |  Charles Leclerc | 36 |
| Sija | Valmistaja | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Mercedes | 130 |
| 2. |  Ferrari | 73 |
| 3. |  Red Bull Racing-Honda | 52 |
| 4. |  Renault | 12 |
| 5. |  Alfa Romeo Racing-Ferrari | 12 |
Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Arto Javanainen

| Arto Javanainen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. huhtikuuta 1959 Pori
Kuollut: 25. tammikuuta 2011 (51 vuotta) Turku
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Java
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1975–1995
Seurat:  Ässät (SML) Pittsburgh Penguins (NHL) TPS (SML) Rungsted (Tanska)
NHL-varaus:  118. varaus, 1983 Montreal Canadiens
Arto Kalevi ”Java” Javanainen (8. huhtikuuta 1959 Pori – 25. tammikuuta 2011 Turku) oli suomalainen jääkiekkoilija.
Javanainen voitti kaksi Suomen mestaruutta, ja hänen pelinumeronsa, 4, on jäädytetty Porin Ässien joukkueessa. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Javanaisen Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 121. Ylen Suuret suomalaiset -äänestyksessä Javanaisen sijoitus oli 76.
Pelaajaura

Javanainen aloitti uransa 1975 Porin Ässien riveissä. Hän pelasi myös Suomen maajoukkueessa (82 A-maaottelua), NHL:n Pittsburgh Penguinsissa, TPS:ssä, Ässien mukana yhden kauden 1. divisioonassa ja Tanskan Rungstedissa, jossa Javanainen myös lopetti aktiiviuransa kauden 1994–1995 päätteeksi.
Javanainen pelasi Suomen MM-kisoissa 1982 Leijonien kakkoskentässä seuratoverinsa Kari Makkosen ja Matti Forssin kanssa. Vuoden 1983 MM-kisoissa Javanainen ja Makkonen pelasivat jo Suomen ykköskentällisessä, jonka keskushyökkääjä oli Matti Hagman.
Javanainen saavutti 668 pääsarjaottelussa 792 tehopistettä (462+330), eli hän on SM-liigan kaikkien aikojen toiseksi paras pistemies Janne Ojasen jälkeen. Play-offs -pelien pisteet olivat 74 ottelussa 62 pistettä (38+24). Arto Javanaisella on hallussaan SM-liigan kaikkien aikojen maaliennätys 462 maalia, yhden kauden maaliennätys 47 maalia kaudelta 1987–1988 sekä hattutemppuja ennätykselliset 39 kappaletta. Hän oli viidesti liigan paras maalintekijä ja kerran paras pistemies. Javanaisen ammattilaisuran henkilökohtainen piste-ennätys on 36 ottelussa pisteet 59+39=98 (+79) Ässien I-divisioonakaudelta 1989–1990.
Muuta

Javanainen kuoli 25. tammikuuta 2011 pitkän sairauden jälkeen sairaalassa Turussa. Hänellä oli vaimo ja kaksi lasta. Hänen poikansa Tomas Javanainen pelaa II-divisioonaa Turun Chiefsissä ja on Turun Palloseuran kasvatti.
Aiheesta muualla

Arto Javanaisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Arto Javanainen – quanthockey.com
Arto Javanainen nhlfinns.net (englanniksi)
Javanaisen tiedot Jääkiekkomuseon sivulla
Javanaisen haastattelu Jatkoajassa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Matti Hagman Raimo Summanen Mikko Mäkelä Risto Kurkinen Raimo Summanen | Aarne Honkavaara -palkinnon voittaja 1981 1984 1986 1988 1991 | Seuraaja: Reijo Leppänen Mikko Mäkelä Risto Kurkinen Jukka Vilander Teemu Selänne |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Matti Hagman | Veli-Pekka Ketola -palkinnon voittaja 1986 | Seuraaja: Kari Jalonen |
Jääkiekon SM-liigassa jäädytetyt pelaajanumerot
| HIFK | HPK | Ilves | JYP | KalPa | Kiekko-Espoo | KooKoo | Kärpät | Lukko | Pelicans | SaiPa | Sport | Tappara | TPS | Ässät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1Wetzell | 2Salisma | 2 Wasama | 1Siekkinen | 1Kuivalainen | 10Lehtinen | 36Outinen | 10Ruotsalainen | 4Rastio | 11Koskinen | 3Partinen | 14 Laaksoharju | 2Numminen | 3Nummelin | 2Heikkilä |
| 5Riihiranta | 9Louhi | 7Honkavaara | 10Rastela | 27Rinne | 33Hirvonen | 81Nurmberg | 24Viuhkola | 4Peltonen | 13Laine | 8Koho | 27Väkelä | 3Marjamäki | 8Wahlsten | 4Javanainen |
| 7Saarinen | 13Palo | 13Jalo | 19Mikkilä | 24S.Kapanen |   |   | 15Kiimalainen | 7Keinonen | 17Eloranta | 9Skriko | 29Hjerpe | 7Jutila | 23Virta | 12Levo |
| 17Murto | 17Hietanen | 14Oksanen | 30Kurkinen | 44Timonen |   |   | 6Mikkola | 8Vehmanen |   | 20Mälkiä |   | 8Ojanen | 16Tammelin | 13Ketola |
| 20Hagman | 18Savolainen | 16Peltonen |   |   |   |   | 5Kukkonen | 13Torkki |   |   |   | 10Susi | 11Koivu | 89Otevřel |
| 22Kortelainen | 36Tuulola | 30Tammi |   |   |   |   |   | 26Forss |   |   |   | 12E.Lehtonen | 15Leppänen | 11Kilpiö |
| 23P.Lehtonen |   | 41Helminen |   |   |   |   |   | 77Hämäläinen |   |   |   | 81Peltola | 12Vilander | 5Rautakallio |
| 35Lindfors |   |   |   |   |   |   |   | 35Vehanen |   |   |   |   |   | 22Makkonen |
| 9Kuhta |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |     |  |
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO) 
Arto Javanaisen hautamuistomerkki Porin Käppärän hautausmaalla
MM-rallikausi 1993

Toyota Celica, jollaisella Kankkunen voitti kuljettajien mestaruuden.
MM-rallikausi 1993 oli järjestyksessään rallin maailmanmestaruussarjan 21. kausi. Norsunluurannikon ralli jätettiin pois vuoden 1993 kilpailukalenterista, joten nyt ajettiin 13 kilpailua kauden aikana.
Mestaruuden vei neljännen kerran urallaan Juha Kankkunen, nyt Toyota Celicalla. Toiseksi ajoi Ford Escortilla ranskalainen François Delecour ja kolmanneksi Kankkusen tallikaveri Didier Auriol. Valmistajien mestaruuden vei Toyota, ennen Fordia. Kolmanneksi sijoittui Subaru, joka loppukaudesta esitteli uuden Imprezan. Martini Racing jättäytyi pois sarjasta täksi kaudeksi, mutta Lancia Delta Integralella ajoi vielä italialainen Jolly Club, jonka kausi oli pettymys.
Kaudella 1993 aloitettiin tukisarjana FIA:n kaksilitraisten maailmancup valmistajille, jossa ajettiin etuvetoisilla autoilla vapaasti hengittävillä moottoreilla.
Onnettomuudet

Kartanlukija Rodger Freeth kuoli Australian rallissa tapahtuneen ulosajon seurauksena.
Kilpailukalenteri

| Nro | Päivä | Kilpailu | Raportti |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 21.–27. tammikuuta |  Monte Carlo -ralli | Raportti |
| 2 | 12.–14. helmikuuta |  Ruotsin ralli | Raportti |
| 3 | 3.–6. maaliskuuta |  Portugalin ralli | Raportti |
| 4 | 8.–12. huhtikuuta |  Safari-ralli | Raportti |
| 5 | 2.–4. toukokuuta |  Korsikan ralli | Raportti |
| 6 | 30. toukokuuta–3. kesäkuuta |  Akropolis-ralli | Raportti |
| 7 | 14.–17. heinäkuuta |  Argentiinan ralli | Raportti |
| 8 | 5.–8. elokuuta |  Uuden-Seelannin ralli | Raportti |
| 9 | 27.–29. elokuuta |  Suomen ralli | Raportti |
| 10 | 18.–21. syyskuuta |  Australian ralli | Raportti |
| 11 | 11.–13. lokakuuta |  Sanremon ralli | Raportti |
| 12 | 2.–4. marraskuuta |  Katalonian ralli | Raportti |
| 13 | 21.–24. marraskuuta |  RAC-ralli | Raportti |
Lähde:
Tulokset > Pistejärjestelmä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| Pisteet | 20 | 15 | 12 | 10 | 8 | 6 | 4 | 3 | 2 | 1 |
Tulokset > Valmistajien mestaruus

| Sija | Valmistaja | MON  | SWE  | POR  | KEN  | FRA  | GRE  | ARG  | NZL  | FIN  | AUS  | ITA  | ESP  | GBR  | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Toyota | 20 | 20 |  | 20 | 17 |  | 20 | (14) | 20 | 20 |  |  | 20 | 157 |
| 2 |  Ford | 17 |  | 20 |  | 20 | 20 | 17 | 17 |  | (14) |  | 20 | 14 | 145 |
| 3 |  Subaru |  | 14 | 12 |  | 10 |  |  | 20 | 17 | 17 | 10 |  | 10 | 112 |
| 4 |  Mitsubishi | 12 | 11 | 10 |  |  | 14 |  |  | 10 | 12 |  |  | 17 | 86 |
| 5 |  Lancia |  |  | 14 |  | 12 | 17 | 12 | 12 |  |  | 17 | 8 |  | 75 |
Kauden 1993 kilpailut kartalla.
Tryer

| Tryer> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2010–
Tyylilaji:  hardcore punk melodinen hardcore
Kotipaikka:  Tampere
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Jussi, laulu, kitara  Tuomas, kitara, laulu  Elias, basso, laulu  Jonne, rummut 
Levy-yhtiö:  If Society (2012–)
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tryer on suomalainen hardcore punk-yhtye, joka perustettiin Tampereella vuonna 2010. Tryerin musiikki on pääsääntöisesti melodista hardcorea, mutta sisältää huomattavan määrän elementtejä erityisesti metallimusiikista. Yhtyettä on verrattu kanadalaisyhtye Propagandhiin.
YleX:n Juhani Kenttämaa on luonnehtinut laulajan Jussin ääntä ”suomipunkin Cartmaniksi”.
Yhtye on lainannut logonsa tyylin Stryperiltä.
Maaliskuussa 2023 Tryer ilmoitti lopettavansa. Yhtye soitti konsertteja ympäri maata läpi vuoden päättäen kiertueen ja uransa Helsingin Kuudennen linjan loppuunmyydylle keikalle saman vuoden lokakuussa.
Jäsenet

Jussi – laulu, kitara
Elias – basso, laulu
Tuomas – kitara, laulu
Jonne – rummut
Vesa - basso, laulu (2010-2017)
Diskografia > Albumit

Hero Quest (2012)
Kukkia kaamoksesta (2014)
Samaa tarinaa (2017)
Ei kuole koskaan (2019)
Diskografia > Singlet ja EPt

Jos jään sinusta jälkeen (2017)
Poika ja Ilves (2017)
Tavat ja tarpeet (2019)
Zen (2019)
Tuho (2022)
Kiinanpunapuut

| Kiinanpunapuut |
| --- | --- |
 Kiinanpunapuu (Metasequoia glyptostroboides).
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Paljassiemeniset Pinophyta
Lahko::  Cupressales
Heimo::  Sypressikasvit Cupressaceae
Alaheimo::  Sequoioideae
Suku::  Kiinanpunapuut Metasequoia  Hu & W.C. Cheng, 1948
Katso myös
   Kiinanpunapuut Wikispeciesissä   Kiinanpunapuut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinanpunapuut (Metasequoia) on sypressikasvien heimoon kuuluva havupuusuku. Siihen kuuluu yksi nykyisin elävä laji ja useita esihistoriallisia lajeja, joista vanhimmat ovat liitukaudelta. Kiinanpunapuut ovat suurikokoisia kausivihantia puita. Havupuille suhteellisen harvinaisen kausivihannan kasvutavan uskotaan kehittyneen varhain suvun historiassa, sillä suvun edustajien on päätelty fossiilikerrostumissa esiintyvien suurina määrinä karisseiden versojen ja lehtien perusteella talvehtineen lehdettöminä jo paleoseenilla. Suvun levinneisyys oli myöhäisellä liitukaudella sekä sitä seuranneilla paleoseenilla ja eoseenilla huomattavasti nykyistä laajempi. Tällöin suvun lajeja esiintyi laajalla alueella Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Nykyään suvun ainoa elävä laji kasvaa ainoastaan suppealla alueella Kiinassa.
Nimet

Suvun tieteellinen nimi Metasequoia on muodostettu lähisukuisten punapuiden tieteellisestä nimestä Sequoia sekä kreikan kielen etuliitteestä meta.
Kuvaus

Kiinanpunapuut ovat suurehkoja puita. Nykyisin elävä kiinanpunapuu (Metasequoia glyptostroboides) kasvaa noin 50 metriä korkeaksi. Esihistoriallinen laji Metasequoia foxii on mahdollisesti kasvanut suuremmaksi.
Suuret oksat haarautuvat rungosta epäsäännöllisesti. Versot ovat monimuotoisia. Osa versoista on pysyviä ja osa karisevia. Versoja ei kuitenkaan voida yksiselitteisesti jakaa pitkäversoihin ja lyhytversoihin, kuten monilla muilla havupuilla, vaikka näitä termejä joskus käytetäänkin. Versot ovat yleensä asettuneet vastakkaisesti tai lähes vastakkaisesti. Kiinanpunapuut ovat kausivihantia ja karistavat kasvukauden lopulla kaikki lehtensä ja lateraaliset kasvuversonsa kokonaisina lehtineen.
Silmut kehittyvät pareittain. Toinen parin silmuista kehittyy ensin toisen talvehtiessa silmuna. Talvisilmut ovat munan- tai luumunmuotoisia. Silmuissa on useita pareja ristikkäisesti asettuneita puikeita silmusuomuja.
Lehdet ovat ruodittomia ja muodoltaan yleensä litteän tasasoukkia. Lehdissä on keskisuoni, joka on tavallisesti lehden yläpinnalla sisäänpäin painautunut ja alapinnalla ulospäin kohonnut. Ilmaraot muodostavat juovia lähinnä lehtien alapinnoille. Lehdet ovat yleensä asettuneet vastakkain ristikkäisesti ja kääntyneet kaksirivisesti. Latvaversoissa lehdet ovat asettuneet kierteisesti.
Kiinanpunapuut ovat yksikotisia, joten erilliset hede- ja emikukinnot kasvavat samoissa puuyksilöissä. Kukinnot ovat käpyjä. Lyhytperäiset hedekukinnot eli hedekävyt kasvavat ryhmissä lähellä versojen kärkiä. Ne koostuvat useista ristikkäisesti asettuneista hedelehdistä. Emikävyt kasvavat yksittäin edellisen vuoden versojen kärjissä tai lähellä kärkeä. Niiden muoto vaihtelee lähes pallomaisesta pitkänomaiseen. Kävyillä on pölytysvaiheessa lyhyt perä, joka kasvaa huomattavasti siementen kypsyessä. Käpysuomut ovat puutuneita ja tavallisesti asettuneet ristikkäisesti. Lajilla Metasequoia foxii käpysuomut olivat kuitenkin yleensä asettuneet kierteisesti.
Siemeniä ympäröi lenninsiipi. Itäminen on maanpäällistä ja sirkkalehtiä on yleensä kaksi.
Lajit ja luokittelu

Kiinanpunapuihin on useissa erillisissä julkaisuissa luokiteltu kuuluvaksi yhden nykyisen lajin lisäksi yli 20 esihistoriallista lajia. Vuonna 1999 Liu et al. luokitteli useat aiemmin kuvatut lajit lajin Metasequoia occidentalis synonyymeiksi ja tunnisti lisäksi vain yhden toisen esihistoriallisen lajin Metasequoia milleri. Näiden kahden yleisesti hyväksytyn esihistoriallisen lajin lisäksi vuonna 2001 kuvattiin laji Metasequoia foxii.
† Metasequoia foxii
Metasequoia glyptostroboides – kiinanpunapuu
† Metasequoia milleri
† Metasequoia occidentalis
Kehityshistoria ja tutkimus

Kiinanpunapuiden suvun tunnettu historia ulottuu liitukaudelle. Suvun fossiileja esiintyy runsaasti pohjoisen pallonpuoliskon myöhäisliitukaudella, paleoseenilla ja eoseenilla syntyneissä kerrostumissa. Suku on säilynyt liitukauden lopulta nykyaikaan ulkoisilta ominaisuuksiltaan pitkälti muuttumattomana.
Runsaan kivettyneen fossiiliaineiston lisäksi tunnetaan Axel Heibergin saarella nykyisessä Kanadassa eoseenikaudella kasvanut metsä, jonka valtapuulajina kasvoi kiinanpunapuita. Metsän puiden kantoja, runkoja ja latvuksen osia on säilynyt kylmissä, hapettomissa oloissa kivettymättä.
Fossiililöydöissä esiintyvien kerralla suurina määrinä karisseiden versojen ja lehtien perusteella kiinanpunapuiden on päätelty olleen kausivihantia suurimman osan tunnetusta historiastaan. Kesävihannan kasvutavan on pitkään arveltu olleen sopeuma arktisten talvien monta kuukautta kestävään pimeyteen, sillä suurimman osan tunnetuista arktisten alueiden muinaisten metsien puulajeista uskotaan olleen kesävihantia.
Kiinanpunapuiden suvun kuvasi tieteellisesti ensimmäisen kerran kasvitieteilijä Shigeru Miki sijoittaessaan aiemmin punapuiksi (Sequoia) luokiteltuja fossiileja omaan sukuunsa vuonna 1941. Suvun ainoa elävä laji löydettiin vasta tämän jälkeen. Se kuvattiin tieteellisesti vuonna 1948 ja luokiteltiin yhdennäköisyytensä perusteella kuuluvaksi aiemmin vain fossiileista tunnettuun sukuun.
Levinneisyys

Nykyisin elävä kiinanpunapuu kasvaa luontaisena vain suppealla alueella Kiinassa. Lajia kasvatetaan kuitenkin nykyään koristepuuna laajalti maailmalla. Sitä käytetään myös metsityspuuna varsinkin Kiinassa.
Suvun levinneisyys on ollut esihistoriallisina aikoina huomattavasti nykyistä laajempi. Noin 71–34 miljoonaa vuotta sitten myöhäisliitukauden loppupuolelta eoseenikauden loppuun kiinanpunapuita kasvoi erittäin laajalla alueella pohjoisella pallonpuoliskolla Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Suvun edustajia kasvoi myös niinkin pohjoisessa kuin Grönlannissa ja Axel Heibergin saarella nykyisessä Kanadassa. Alueet olivat puiden elinaikana napapiirin pohjoispuolella, mutta niiden ilmasto oli huomattavasti nykyistä lämpimämpi. Eoseenikauden jälkeen kiinanpunapuut vähitellen harvinaistuivat ja lopulta kuolivat sukupuuttoon kaikkialta paitsi Kiinasta.
Elinympäristö ja ekologia

Kiinanpunapuut ovat sopeutuneet kasvamaan kosteilla alueilla. Nykyisin elävä kiinanpunapuu kasvaa yleensä kosteissa jokilaaksoissa ja rotkoissa. Tunnetut esihistorialliset lajit ovat usein kasvaneet alavilla alueilla, jotka ovat puiden eläessä olleet tulvatasankoja, soita tai vesistöjen rantoja.
Kiinanpunapuun oksa.
Lajin Metasequoia occidentalis fossiilinen oksanhaara eoseenikaudelta.
Kiinanpunapuut karistavat talveksi useimmat kasvuversonsa kokonaisina lehtineen.
Lajin Metasequoia occidentalis eoseenikautinen kanto Axel Heibergin saarella Pohjois-Kanadassa.
Mamadou Barry (muusikko)

Mamadou Aliou Barry (1947 Kindia, Guinea – 25./26. heinäkuuta 2022 Ranska) oli guinealainen laulaja-lauluntekijä, lyömäsoittaja, huilisti ja saksofonisti.
Barryn isä oli muusikko Mamadou Oury Barry. Barry sai musiikkiopetusta isältään ja pääsi rumpaliksi Ballets de Guinée -kokoonpanoon. Hän tutustui puhallinsoittimiin martiniquelaisen klarinetisti Honoré Copén opastuksella ja sai musiikin teorian opetusta pohjoiskorealaiselta opettajalta. Barry sai kosketuksen son montuno -musiikkiin matkustettuaan Kuubaan. Hän aloitti pian tämän jälkeen oman musiikkinsa tekemisen. Barry alkoi vuonna 1966 johtaa Ahmed Sékou Tourén tukemaa big bandia Kaloum Star. Tämän jälkeen hän johti Gombo Jazzia, joka esiintyi säännöllisesti Conakryssa. Varsinkin Barry tuli tunnetuksi Bembeya Jazz National -orkesterista.
Barry esiintyi sittemmin vaihtelevien kokoonpanojen kanssa klubeilla Conakryssa, muualla Afrikassa ja Euroopassa. Vuonna 2005 ilmestyi hänen ensimmäinen sooloalbuminsa Niyo. Siinä on vaikutteita mandingojen musiikista, afrokuubalaisesta musiikista ja yhdysvaltalaisesta jazzista. Levyllä esiintyy myös laulaja Sia Tolno. Barry sovitti vuonna 2008 Les Amazones de Guinéen albumin Wamato, jolla hän myös soittaa saksofonia. Vuonna 2016 ilmestyi Barryn toinen sooloalbumi Tankadi, jossa on aiempaa enemmän jazz- ja afrobeatvaikutteita. Se nauhoitettiin livenä Le Rocher de Palmerissa Cenonissa. Levyllä esiintyy Barryn Afro Groove Gang -yhtye.
Barry toimi Guinean muusikkojen ja esiintyjien liiton (AMIG) pääsihteerinä. Hän kuoli heinäkuussa 2022 viettäessään lomaa Ranskassa.
Conan O’Brien

| Conan O’Brien |
| --- | --- |
 O'Brien South by Southwest -tapahtumassa vuonna 2024.
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. huhtikuuta 1963 (ikä 61) Brookline, Massachusetts, Yhdysvallat
Ammatti:  koomikko, televisiotuottaja, käsikirjoittaja
Siviilisääty:  Naimisissa
Muut tiedot
Koulutus: B.A., historia ja kirjallisuustiede, Harvardin yliopisto
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivu
Conan Christopher O’Brien (s. 18. huhtikuuta 1963 Brookline, Massachusetts) on yhdysvaltalainen keskusteluohjelmien juontaja, tuottaja, käsikirjoittaja ja koomikko. Hän isännöi vuosina 1993–2009 omaa nimeään kantavaa Late Night with Conan O’Brien -keskusteluohjelmaa, joka oli vaikean alkunsa jälkeen suuri menestys.
O’Brien siirtyi Yhdysvaltain suosituimman keskusteluohjelman The Tonight Show’n vetäjäksi kesällä 2009, mutta hän erosi jo tammikuussa 2010 ajauduttuaan riitoihin NBC-kanavan kanssa ohjelman esitysajasta. Vuoden 2010 lopusta alkaen O’Brien isännöi TBS-kanavalla omaa Conan-talk show'taan, jonka viimeinen jakso lähetettiin 24. kesäkuuta 2021.
Tausta

Conan O’Brien syntyi Bostonin esikaupungissa Brooklinessa 18. huhtikuuta 1963. Hän on kuusilapsisen amerikanirlantilaisen katolilaisen perheen kolmas lapsi. Jo ennen Yhdysvaltain sisällissotaa maahan muuttaneen suvun juuret ovat Irlannin Kerryn kreivikunnassa. O’Brienin isä Thomas O’Brien on mikrobiologi ja työskennellyt tartuntatauteihin erikoistuneena apulaisprofessorina Harvard Medical Schoolissa ja äiti Ruth O’Brien (o.s. Reardon) on lakimies ja ollut osakkaana bostonilaisessa lakiyhtiössä Ropes & Gray.
Brookline High Schoolista luokkansa parhaana valmistunut Conan lähti opiskelemaan Harvardin yliopistoon ja valmistui sieltä 1985 pääaineinaan kirjallisuus ja Amerikan historia. Hänen lopputyönsä nimi oli "Literary Progeria in the Works of Flannery O’Connor and William Faulkner". Opiskeluaikanaan Harvardissa hän toimi myös huumorilehti Harvard Lampoonin kirjoittajana ja päätoimittajana.