Yhdysvaltain maantiede
Topografia ja vesistöt

Yhdysvaltojen mannermaa voidaan jakaa topografisesti viiteen suuralueeseen. Alueet ovat sisämaan tasankoalue, Appalakit, Atlantin rannikko, Kordillieerit ja läntisten vuoristojen väliset tasankoalueet.
Mantereen sisäosien hallitseva maastonmuoto on laaja tasankoalue, joka ulottuu Meksikonlahdelta Kanadan rajalle ja sieltä Alaskaan. Se voidaan jakaa edelleen kolmeen osaan: Atlantin ja Meksikonlahden rannikkotasankoihin, sisämaan tasankoihin ja Kanadan kilpeen. Suurina tasankoina tunnettu alue muodostaa lisäksi osan sisämaan tasankoalueista. Ne levittäytyvät Keskilännestä länteen, ja suuri osa maan maataloustuotteista kasvatetaan tällä alueella. Alue muodostuu enimmäkseen suuresta, raskaasti viljellystä ja erittäin tasaisesta ruohomaasta. Sisämaan tasankoalue ulottuu New Yorkin osavaltiosta noin 2 400 kilometrin päähän Texasin keskiosiin ja sieltä edelleen noin 1 600 kilometrin päähän Kanadan rajalle. Tasanko kohoaa hyvin harvoissa paikoissa 600 metriä korkeammalle. Tasankoa reunustaa pohjoisessa ja koillisessa Kanadan kilven alue, johon kuuluvat New Yorkin Adirondack ja Minnesotan, Wisconsinin ja Michiganin Yläjärven ylänkö.
Yhdysvaltojen sisäosia halkoo lisäksi laaja Mississippijoen vesistö, joka on merkittävä liikenneväylä. Mississippi on purjehduskelpoinen Minneapolisiin asti, ja lisäksi jokijärjestelmästä on kanavayhteys Illinoisjoen kautta Isoihinjärviin. Mississippin itäiset sivujoet, kuten Ohio ja Tennessee, ovat myös purjehduskelpoisia. Sen sijaan monet läntiset sivujoet ovat kausittaisia ja niissä on runsaasti hiekkasärkkiä, mitkä vaikeuttavat liikennöintiä. Esimerkiksi Missouri, joka on Mississippiä pidempi, saatiin liikennöintikuntoon vasta 1900-luvun puolivälissä patojen ja sulkujen avulla. Isotjärvet Yhdysvaltojen ja Kanadan rajalla muodostavat maailman suurimman makeavetisen vesistön. Järviin kuuluvat Yläjärvi, Huronjärvi, Michiganjärvi, Eriejärvi ja Ontariojärvi.
Appalakit erottavat itärannikon sisämaan tasangosta rannikon suuntaisina lähes koko Yhdysvaltojen pituisina. Ne ulottuvat Alabaman pohjoisosista Kanadan rajalle asti. Appalakit ovat jäänne vanhasta, paljon korkeammasta vuoristosta. Se jaetaan edelleen eri osiin, ja Blue Ridge Mountainsin alueella on sen korkein huippu, vähän yli 2 000 metriä korkea Mount Mitchell. Appalakkien itäpuolelle jää Atlantin rannikkotasanko, joka ulottuu Cape Codista Meksikon rajalle. Cape Codista koilliseen rannikko on Appalakkien vaikutuspiirissä. New Yorkista etelään tasanko levenee, ja sitä täplittävät monet estuaarit, joista suurin on Chesapeakenlahti.
Lännessä suuret tasangot päättyvät Kordillieerien itäosan Kalliovuoriin. Keskiosaltaan Kalliovuoret muodostavat suuria pohjois-eteläsuuntaisia jonoja, joiden huiput kohoavat kahteen kilometriin. Pohjoisessa on yksittäisiä huippuja, jotka jatkuvat Alaskaan asti. Kordillieerien länsiosan muodostaa kaksi vuoristoketjua. Lähes heti Tyynenmeren rannikolta kohoavat rannikkovuoristot ja noin 240 kilometriä sisämaahan ovat Kaskadit ja Sierra Nevada, joihin kuuluvat Yhdysvaltojen suurimmat vuoret Alaskan ulkopuolella. Niistä korkein on Sierra Nevadan Mount Whitney. Kordillieerien itä- ja länsiosan väliin jää laaja alue, jossa on kuivia altaita, ylätasankoja ja eristäytyneitä vuoristoja. Eteläisin osa, Coloradon laakio (Colorado Plateau) on sedimenttikivien muodostama ylänköalue kilometrin verran tasankojen yläpuolella. Sitä halkovat monet rotkot kuten Grand Canyon, hiekkaerämaat ja vulkaaniset huiput. Coloradon laakiosta länteen Sierra Nevadan rajalla on Basin and Range -nimellä kutsuttu kuiva alue. Kolmas vuoristojen välisen alueen osa on Columbian ylätasanko. Kalliovuorilta länteen monet joista kuivuvat vuoristojen välisillä kuivilla tasangoilla. Alueelle on muodostunut vain yksi hieman suurempi vesiallas, Iso Suolajärvi. Vain kolme suurempaa jokea laskevat mereen asti, Columbia, Colorado ja Sacramento–San Joaquin.
Havaiji sijaitsee noin 4 800 kilometriä länteen Yhdysvaltojen länsirannikosta. Se on muodostunut saariryhmästä, jonka suurimmat saaret ovat Oahu, Maui, Lanai, Kauaia ja Havaiji. Saaria hallitsevat tulivuoret ja niitä ympäröivät koralliriutat. Alaskan puolestaan erottaa muusta Yhdysvalloista Kanada. Alaska on pääosin vuoristoaluetta, jota jäätiköt ovat muovanneet. Alaskassa virtaa myös joitakin jokia, kuten Yukon, jotka muodostavat tasankoalueita.
Yhdysvaltojen suurin joki monien mielestä on Mississippi, mutta sitä seuraavien järjestys riippuu siitä, mitä käytetään joen "suuruuden" mittarina. Oheisessa taulukossa virtaama on keskiarvo joen suulla vuosilta 1951–1980.
| Nimi | Jokisuun sijainti | Virtaama (m3) | Valuma-alue (1000 km2) | Pituus (mailia) |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arkansas | Arkansas | 1161 | 417 | 1469 |  |
| Atchfalaya | Louisiana | 1642 | 246 | 1420 |  |
| Brazos | Texas | (*) | 118 | 1280 |  |
| Canadian | Oklahoma | (*) | 121 | 906 |  |
| Colorado | Meksiko | (*) | 637 | 1450 |  |
| Colorado (of Texas) | Texas | (*) | 109 | 862 |  |
| Columbia | Washington | 7543 | 668 | 1249 |  |
| Copper | Alaska | 1671 | 63 | 286 |  |
| Gila | Arizona | (*) | 151 | 649 |  |
| Kansas | Kansas | (*) | 154 | 743 |  |
| Kuskokwim | Alaska | 1897 | 124 | 724 |  |
| Mississippi | Louisiana | 16791 | 2978 | 2340 |  |
| Missouri | Missouri | 2157 | 1370 | 2540 |  |
| Mobile | Alabama | 1903 | 1155 | 774 |  |
| North Canadian | Oklahoma | (*) | 45 | 800 |  |
| Nushagak | Alaska | 1019 | 35 | 285 |  |
| Ohio | Illinois-Kentucky | 7957 | 526 | 1310 |  |
| Pecos | Texas | (*) | 115 | 926 |  |
| Platte | Nebraska | (*) | 220 | 990 |  |
| Porcupine | Alaska | 651 | 117 | 569 |  |
| Red River | Louisiana | 1586 | 241 | 1290 |  |
| Rio Grande | Meksiko-Texas | (*) | 870 | 1900 |  |
| Saint Lawrence | Kanada | 9854 | 1026 | 1900 |  |
| Snake | Washington | 1611 | 280 | 1040 |  |
| Stikine | Alaska | 1586 | 52 | 379 |  |
| Susitna | Alaska | 1444 | 52 | 313 |  |
| Susquehanna | Maryland | 1082 | 70.4 | 447 |  |
| Tanana | Alaska | 1161 | 115 | 659 |  |
| Tennessee | Kentucky | 1925 | 106 | 886 |  |
| Willamette | Oregon | 1059 | 29 | 309 |  |
| Yellowstone | Pohjois-Dakota | (*) | 181 | 692 |  |
| Yukon | Alaska | 6371 | 849 | 1980 |  |
Tähdellä merkityissä virtaama on alle 425 kuutiometriä.