stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tadjoura
Väestö

Tadjouran kaupungissa oli vuonna 2009 yhteensä 14 820 asukasta. Aluetta asuttavat afarit, jotka kuuluvat Ad'ali-, Hasooba-, 'Able-, Ayrolasso-, Songo Goda-, Ma'andiyta-, Seeka- ja Mafa-klaaneihin. Asukasluvun historiallista kehitystä on vaikea arvioida, mutta se lienee pyörinyt 3 000:n henkilön paikkeilla. Paikalliset harjoittavat islamin uskoa, johon on sekoittunut joitakin paikallisia uskomuksia, joiden merkitys on kuitenkin vähenemässä. Aikanaan uskottiin esimerkiksi vedenhenkiin (baddi maskin), mutta viimeisin uhraus niille tehtiin vuonna 1977. Tadjoura on tunnettu perinteisesti seitsemän moskeijan kaupunkina, mikä on alueelle epätavanomaisen monta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tadjoura Wikimedia Commonsissa
Auringonlasku Tadjouran rannikolla.
Tadjouran sulttaani Abdoulkader Houmed (vas.) ja Yhdysvaltain laivaston kontra-amiraali Richard W. Hunt.
Syvä-Ruokonen

| Syvä-Ruokonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Jaala)
Koordinaatit:  61°14′20″N, 26°28′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Iso-Ruokoseen 
Järvinumero:  14.179.1.057
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,2 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,517 km  
Pinta-ala:  1,229 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSyvä-Ruokonen 
Syvä-Ruokonen  on Kymenlaaksossa Jaalassa, Ansalahden ja Paljakan välissä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy.
Svärtaånin vesistö

Ruotsin päävesistöalueet
Joen ylittää Häradsbro Svärta gårdin kohdalla.
Svärtaånin vesistö (ruots. Svärtaåns avrinningsområde, vesistöaluetunnus 64) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Svärtaånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 372 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma

Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Svärtaån, jonka pituus on 39 kilometriä. Joki laskee Itämereen alle 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue

Svärtaånin vesistö jää merenrannikolla kahden päävesistön Nyköpingsånin vesistön (tunnus 65) ja Trosaånin vesistön (tunnus 63) väliin. Meren puolella Svärtaånin joensuuta ympäröi mereen laskevien ojien ja purojen pienet valuma-alueet.
Vesistön valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (23 %), turve (4,6 %), kalliomaa (25 %), hiekka ja sora (1,9 %), multamaa (14,9 %), savimaa (22,4 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,5 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (58,9 %), soita ja kosteikkoja (1,5 %), viljelymaita (23,6 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (1,1 %) sekä joutomaita (7,7 %). Näiden lisäksi on 7,2 % vesistöjä.
Vesistön valuma-alue > Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Svärtaånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 2,33 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 12,4 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,25 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 2,7 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 10 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 8,7 m³/s on mitattu huhtikuussa 1982 ja pienin 0,5 m³/s viimeksi vuonna 2007. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva ajoittuisi huhtikuulle ja kesät olisivat vähäsateisia.
Käännös suomeksi
Teivaan venesatama

Tehin tyyppiä oleva Raketa-234 Volgalla vuonna 2004
Teivaan venesatama on Lahden kaupungin eteläisin venesatama, joka sijaitsee Jalkarannantien varrella Pikku-Vesijärven puiston länsipuolella. Teivaan venesataman ja puiston erottaa toisistaan entinen Vesijärven rautatieasemalta johtaneen rautatien penkka, jonka on muutettu kävely- ja pyörätieksi. Penkan alitse kulkee kevyen liikenteen alikulkutunneli. Teivaan venesatamassa on 530 venepaikkaa moottori- ja purjeveneille, 72 paikkaa soutuveneille, sekajätepiste, pilssivesien- ja septitankkien tyhjennysmahdollisuus, juomavesi ja laiturisähkö, veneiden vesille laskua varten betoniluiska ja koirien uimapaikka.
Teivaan venesatamasta liikennöi ennen Jyväskylään Tehi. Nykyään alueella on ravintola Lokki, jossa on avoin langaton lähiverkko. Sataman osoite on Jalkarannantie 15, 15110 LAHTI.
Suloinen myrkynkeittäjä (televisiosarja)

Suloinen myrkynkeittäjä on vuonna 1995 Yle TV1:llä lähetetty suomalainen televisiosarja, jonka käsikirjoitti ja ohjasi Ere Kokkonen. Neliosainen sarja pohjautuu Arto Paasilinnan samannimiseen romaaniin. VL-Media julkaisi sarjan DVD:llä 30. lokakuuta 2015.
Näyttelijät

Elina Pohjanpää - Linnea Ravaska, suloinen myrkynkeittäjä
Pentti Siimes - Jaakko Kivistö, lääketieteen lisensiaatti
Timo Tuominen - Kauko
Konsta Mäkelä - Jari
Anssi Leinonen - Pera
Sari Siikander - Raija
Jarmo Koski
Ossi Ahlapuro
Hannu Vuorinen
Ari Pöntinen
Voitto Nurmi
Vesa Helle
Ere Kokkonen
Eriikka Magnusson
Oiva Lohtander
Tarja Siimes
Tuula Nyman
Tarja Keinänen
Aarno Sulkanen
Eeva-Maija Haukinen
Martti Tschokkinen
Aiheesta muualla

Suloinen myrkynkeittäjä Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tasavaltalaispuolue Asar

Tasavaltalaispuolue Asar on lokakuussa 2003 ensimmäisen puoluekokouksensa pitänyt ja joulukuussa 2003 rekisteröity entinen presidentti Nursultan Nazarbajevia kannattanut kazakstanilainen puolue, jota puheenjohti presidentin vanhin tytär, Dariga Nursultanqyzy Nazarbajeva. Puolue liittyi 2006 presidentti Nursultan Nazarbajevin johtamaan Otan-puolueeseen, joka muutti nimekseen Nur Otan. Se ehti toiminnassa ollessaan käydä yhdet valtiopäivien alahuoneen vaalit 2004, jossa se sai neljä valtiopäiväpaikkaa yleisillä vaaleilla olevista 67 paikasta.
Puolueen perustamiskokous pidettiin lokakuussa 2003 ja se oli rekisteröity joulukuussa 2003. Puheenjohtajaksi valittiin Dariga Nuzurbajeva sekä poliittiseen seitsemän henkilöä. Puolueohjelmaan kuului pitkäaikainen Kazakstanin uudistaminen, demokraattisten muotojen syventäminen, kaikkien kazakstanilaisten hyvinvoinnin parantaminen sekä Kazakstan-2030 -ohjelman toimeenpanon kannattaminen.
Mažiliksen vaalit 2004

| Puolueet ja  yhteenliittymät - blokit | valtakunnallinen  puoluevaalilista | enemmistövaali  ensimmäisellä  vaalikierroksella | enemmistövaali  toisella  vaalikierroksella | enemmistövaali ja  suhteellinen vaali yhteensä | osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otan | 7 | 26 | 9 | 42 | 54,5% |
| Kazakstanin demokraattinen puolue Ak Žol | 1 |  |  | 1 | 1,3% |
| Tasavaltalaispuolue Asar | 1 | 2 | 1 | 4 | 5,2% |
| Kazakstanin agraaripuolue ja Kazakstanin kansalaispuolue | 1 | 9 | 1 | 11 | 14,2% |
Kazakstanin kommunistinen puolue ja Kazakstanin demokraattinen valinta: 
| Demokraattinen puolue |  |  | 1 | 1 | 1,3% |
Aul: 
Kazakstanin isänmaallisten puolue: 
Kazakstanin kommunistinen kansanpuolue: 
Ruhanijat-puolue: 
| sitoutumattomat |  | 8 | 10 | 18 | 23,4% |
| yhteensä | 10 | 45 | 22 | 77 | 100,0% |
Syvä-Sammatti

| Syvä-Sammatti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Alavus
Koordinaatit:  62°26′02″N, 23°40′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  oja Matala-Sammattiin 
Järvinumero:  35.426.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,2 m  
Rantaviiva:  0,765 km  
Pinta-ala:  1,198 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSyvä-Sammatti 
Syvä-Sammatti  on Etelä-Pohjanmaalla Alavudella Sampsalammen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Naulaojan valuma-alueeseen (35.426) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,2 metriä mpy.
Terapeuttinen indeksi

Terapeuttinen indeksi (TI) kuvastaa koeoloissa selvitettyä lääkkeen suurimman mahdollisen ja pienimmän vaikuttavan annoksen suhdetta. Suurempi suhdeluku kertoo, että annoksen suuruus voi vaihdella väljemmissä rajoissa.
Käytännössä käytetään ilmaisua terapeuttinen leveys, joka tarkoittaa suurimman ja pienimmän hoitoannoksen suhdetta. Suurin annos perustuu usein farmakopean ilmaisemaan enimmäisannokseen, joka on määritelty käytännön kokemusten ja kliinisfarmakologisten tulosten perusteella.
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1945

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1945 käytiin Tukholmassa Tukholman Olympiastadionilla 22. ja 23. elokuuta. Vain miehet kilpailivat.
Tulokset

| Lopputulokset | pisteet |
| --- | --- |
Suomi: 79
Ruotsi: 105
| Laji | 1>  | 2>  | 3>  | 4>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | L. Strandberg (R) 10,9 | O. Laessker (R) 11,0 | N. Kronqvist (S) 11,3 | V. Jalava (S) 11,3 |
| 400 m | A. Sjögren (R) 48,7 | B. Storskrubb (S) 49,2 | Sv. Ljunggren (R) 49,7 | A. Tammisto (S) 50,7 |
| 800 m | B. Storskrubb (S) 1.50,8 | H. Liljekvist (R) 1.51,2 | S. Malmberg (R) 1.51,9 | R. Björklöf (S) 1.53,2 |
| 1500 m | G. Hägg (R) 3.51,8 | L. Strand (R) 3.51,8 | M. Salovaara (S) 3.54,8 | A. Kainlauri (S) 3.57,4 |
| 5000 m | Å. Durkfeldt (R) 14.25,6 | V. Heino (S) 14.27,6 | E. Andersson (R) 14.52,0 | T. Mäki (S) 14.58,0 |
| 10000 m | V. Heino (S) 30.04,0 | E. Heinström (S) 31.07,7 | L. Nilsson (R) 31.36,6 | G. Östling (R) 31.43,0 |
| 110 m aidat | H. Lidman (R) 14,6 | H. Kristoffersson (R) 14,9 | V. Suvivuo (S) 15,3 | V. Jussila (S) 15,5 |
| 400 m aidat | B. Storskrubb (S) 52,9 | A. Westman (R) 53,7 | A. Wallander (R) 55,0 | A. Höykyranta (S) 57,2 |
| 1000 m viesti | Ruotsi (Laessker, Strandberg, Ljunggren, Sjogren) 1.56,4 | Suomi (Jalava, Kronqvist, Björklöf, Tammisto) 2.00,9 |  |  |
| Korkeus | A. Duregård (R) 194 | N. Nicklén (S) 190 | G. Lindecraniz (R) 190 | E. Salokangas (S) 190 |
| Seiväs | H. Ohlsson (R) 400 | O. Sundqvist (R) 390 | M. Hurme (S) 380 | P. Korpela (S) 380 |
| Pituus | P. Simola (S) 734 | S. Håkansson (R) 716 | E. Jalava (S) 715 | G. Strand (R) 696 |
| Kolmiloikka | H. Sonck (S) 14,86 | A. Hallgren (R) 14,73 | B. Johnsson (R) 14,72 | E. Jalava (S) 14,60 |
| Kuula | H. Willny (R) 15,21 | Y. Lehtilä (S) 15,05 | S. Bärlund (S) 14,92 | H. Arvidsson (R) 14,47 |
| Kiekko | V. Nyqvist (S) 49,31 | G. Bergh (R) 48,16 | A. Hellberg (R) 47,00 | A. Huutoniemi (S) 45,89 |
| Moukari | B. Ericson (R) 56,04 | E. Linne (R) 52,26 | R. Aulamo (S) 50,59 | L. Tamminen (S) 50,37 |
| Keihäs | S. Eriksson (R) 71,10 | T. Rautavaara (S) 68,73 | E. Autonen (S) 67,87 | L.Atterwall (R) 67,47 |
Lisätietoa:

taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit)
lajeissa pisteet: 5,3,2,1; viestissä pisteet 5,3
400 m:n aidoissa voittotulos oli sama kuin Suomen ennätys
Nicklén ja Lindecraniz suorittivat korkeushypyssä uusintakilpailu, jonka Nicklén voitti
Lähteet:

Helsingin Sanomat 23.8. ja 24.8. v. 1945
Tapwave Zodiac

| Tapwave Zodiac |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Tapwave
Julkaisu:  2003
Laitteisto:  i.MX1 ARM9
Muisti:  10MB
Pelit:  Luettelo Tapwave Zodiac -peleistä
Lisää videopeliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Tapwave Zodiac oli yhdysvaltalaisen Tapwaven käsikonsoli, johon myös suomalainen Fathammer teki muutaman pelin. Laite julkistettiin vuonna 2003, ja toimitukset alkoivat samana vuotena.
Laite tuli markkinoille samoihin aikoihin kuin Sonyn PlayStation Portable ja Nintendon Nintendo DS -mallit, mikä hankaloitti markkinatilannetta.
Tapwave lopetti toimintansa vuonna 2005.
Laitteisto

Laitteen tekniikka:
CPU: 200 MHz Motorola i.MX1 ARM9
GPU: ATI Imageon W4200 2D (nyk. Adreno)
RAM: 10MB
tallennuskapasiteetti: 32 MB (Zodiac 1), 128 MB (Zodiac 2)
käyttöjärjestelmä: Palm OS 5.2T
Aiheesta muualla

Tapwave.com
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Tapwave Zodiac
Käännös suomeksi
Supistumaverbi

Supistumaverbi on suomen kielessä verbi, jolla on kaksi- tai kolmitavuinen, pitkään vokaaliin tai kahden lyhyen vokaalin yhdistelmään loppuva vokaalivartalo sekä t-päätteinen konsonanttivartalo, sellaisia verbejä kuin avata, erota, halata, isota, osata, paikata, vastata, viitata jne. Supistumaverbit ovat siitä poikkeuksellisia suomen verbejä, että vokaalivartalo ei ole milloinkaan heikkoasteinen. Tämä selittyy kielihistoriallisilla syillä. Kun supistumaverbin konsonanttivartaloon liittyy potentiaalin tai toisen partisiipin tunnus, vartalon loppu-t assimiloituu n:ksi, esim. vastannut, osannut, vastannee, osannee (ei vastatnut, osatnut, vastatnee, osatnee). Supistumaverbien imperfektin pääte on -si, murteissa ja puhekielessä sanan lopussa usein pelkkä -s. Lounais­murteissa tämä pääte on eräissä tapauksissa levinnyt verbeihin, jotka eivät ole supistumaverbejä ja toisaalta on alettu muodostaa supistumaverbien imperfektejä muiden verbien imperfektien tavoin. Näin ollen lounaismurteissa saatetaan sanoa esim. sanosin, kertos, avoin, ja näitä yleiskielessä vastaavat sanoin, kertoi, avasin.
Suppeneminen

Topologisen avaruuden  T pisteiden ääretön jono  x_{n} suppenee pisteeseen  x, jos  x:n mikä tahansa avoin ympäristö sisältää kaikki jonon pisteet äärellistä määrää lukuun ottamatta.
Talsanlampi

| Talsanlampi |
| --- | --- |
 Näkymä Talsanlammen yli Luolavuorelle päin.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°10′50″N, 25°58′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Leppäveteen 
Järvinumero:  14.311.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  450 m  
Rantaviiva:  2,585 km  
Pinta-ala:  21,15 ha  
Tilavuus:  0,0004033 km³ 
Keskisyvyys:  1,91 m  
Suurin syvyys:  4,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiTalsanlampi 
Talsanlampi on Keski-Suomessa Jyväskylän Puhdaspohjassa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 21 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se on muodostunut loivaan laaksoon, joita reunustavat etelässä Luolavuori ja Pankovuori. Pohjoispuolelta sitä ympäröivät neljän maatilan peltomaat, jotka ulottuvat paikoin rantaan asti. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 403 300 kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 1,9 metriä. Syvimmässä kohdassa, joka sijaitsee järven keskellä, on 4,5 metriä syvää. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä. Järven lähellä sijaitsevat kahdeksan kiinteästi asutun tilan rakennukset ja sen rannoilta löytyy 12 vapaa-ajan asuntoa. Järven itäpuolella kulkee Leppälahden ja Toivakan välinen yhdystie 6181.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Se on vesistöalueensa latvajärviä. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen kaakkoiskulmassa on rannan lähellä lähde. Sen laskuoja alkaa järven pohjoispäästä ja se laskee Leppäveden Kaivonveteen. Lammen vedenpinnan korkeus on 83,0 metriä mpy., joten laskuojan pudotuksesta muodostuu 2,2 metriä.
Säkenepuukasvit

| Säkenepuukasvit |
| --- | --- |
 Caryocar nuciferum -säkenepuulaji
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Ylälahko::  Rosanae
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Säkenepuukasvit Caryocaraceae  Voigt, nom. cons.
Suvut
 Anthodiscus  Caryocar – säkenepuut 
Katso myös
   Säkenepuukasvit Wikispeciesissä   Säkenepuukasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anthodiscus obovatus
Säkenepuukasvit (Caryocaraceae) on pieni trooppinen kasviheimo koppisiemenisten Malpighiales-lahkossa.
Tuntomerkit

Säkenepuukasvit ovat puita tai pensaita, joilla on vastakkainen tai kierteinen lehtiasento. Lehdet ovat kolmilehdykkäisiä, lehdykät enemmän tai vähemmän nivelikkäitä, tavallisesti sahalaitaisia. Lehdet ja lehdykät ovat korvakkeellisia. Kukinnot ovat varsipäätteisiä ja terttumaisia. Kukkaperät ovat nivelikkäitä, kukat kookkaita, yli viiden senttimetrin levyisiä. Terälehdet ovat alhaalta yhteenkasvaneita tai muodostavat karisevan kalyptran. Heteitä on paljon, ja ne ovat tyvestään yhtyneitä ja kiinnittyvät teriöön. Palhot ovat hyvin pitkiä, kärjestään nystyjen tai rakkojen peittämiä; ponnet kiinnittyvät niihin tyvestään. Sisimmät heteet ovat muuttuneet toimimattomiksi joutoheteiksi, joiden juurella on toisinaan mesiäinen. Yhdislehtinen sikiäin voi olla jopa 20 emilehden muodostama ja siinä on pohjaistukat, joissa on yksi siemenaihe kutakin emilehteä kohti. Hedelmä on luumarja, jonka kivi hajoaa yksisiemenisiksi osiksi. Siemen on munuaisenmuotoinen ja siinä on suuri arpi (hilum). Siemenkuoressa on toisinaan tuuletussolukkoa eli aerenkyymiä. Hedelmiä käytetään kalamyrkkyinä. Säkenepuukasvit ovat lepakkopölytteisiä.
Levinneisyys

Säkenepuukasvit ovat trooppisen Amerikan ja erityisesti Amazonin alueen lajeja.
Luokittelu

Heimossa on kaksi sukua ja 27 lajia, joista  18 kuuluu sukuun Anthodiscus. Toinen suku on säkenepuut (Caryocar). Suvut lienevät kehittyneet erilleen noin 56 miljoonaa vuotta sitten. Aikaisemmin heimoa on pidetty teekasvien (Theaceae) sukulaisena.
Aiheesta muualla

Levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/caryocaraceaemap.gif
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1948

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1948 Helsingissä Helsingin Stadionilla  11. ja 12. syyskuuta. Vain miehet kilpailivat.
Tulokset

| Lopputulokset | pisteet |
| --- | --- |
Suomi: 76
Ruotsi: 138
| Laji | 1>  | 2>  | 3>  | 4>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | R. Gustafsson (R) 11,0 | L. Strandberg (R) 11,1 | K. Huttunen (S) 11,1 | V. Jalava (S) 11,2 |
| 200 m | L. Strandberg (R) 22,3 | R. Gustafsson (R) 22,4 | E. Pailemo (S) 22,8 | V. Piirto (S) 23,1 |
| 400 m | L-E. Wolfbrandt (R) 49,3 | F. Ahlnevik (R) 49,4 | R. Holmberg (S) 49,8 | O. Talja (S) 50,8 |
| 800 m | I. Bengtsson (R) 1.51,8 | H. Liljekvist (R) 1.52,4 | B. Storskrubb (S) 1.53,0 | M. Danielsson (S) 1.54,1 |
| 1500 m | H. Eriksson (R) 3.49,2 | R. Persson (R) 3.49,4 | D. Johansson (S) 3.49,6 | R. Björklöf (S) 4.00,2 |
| 5000 m | E. Ahldén (R) 14.27,4 | E. Nyberg (R) 14.28,2 | V. Mäkelä (S) 14.29,8 | V. Koskela (S) 14.44,6 |
| 10000 m | B. Albertsson (R) 30.42,4 | V. Heino (S) 30.49,6 | S. Könönen (S) 31.07,2 | G. Jacobsson (R) 31.24,0 |
| 110 m aidat | H. Lidman (R) 14,8 | B. Rendin (R) 15,0 | V. Suvivuo (S) 15,2 | E. Lehtonen (S) 15,7 |
| 400 m aidat | R. Larsson (R) 52,9 | B. Storskrubb (S) 53,9 | A. Hyökyranta (S) 54,1 | O. Thunander (R) 56,5 |
| 3000 m esteet | T. Sjöstrand (R) 8.59,8 | H. Hagström (R) 9.01,6 | P. Siltaloppi (S) 9.13,6 | A. Kainlauri (S) 9.15,8 |
| 4 x 100 m viesti | Ruotsi (Gustafsson, Kjell, Ericsson, Strandberg) 42,3 | Suomi (Huttunen, Piirto, Siren, Jalava) 42,6 |  |  |
| 4 x 400 m viesti | Ruotsi (Wolfbrandt, Liljeqvist, Ahlnevik, Larsson) 3.17,4 | Suomi (Suvanto, Hyökyranta, Talja, Holmberg) 3.20,8 |  |  |
| Korkeus | A. Bolinder (R) 193 | Matsson (R) 190 | N. Nicklén (S) 185 | H. Nieminen (S) 180 |
| Pituus | P. Simola (S) 723 | N. Ericsson (R) 723 | G. Strand (R) 690 | V. Rautio (S) 680 |
| Seiväs | R. Lundberg (R) 432 | E. Kataja (S) 420 | V. Olenius (S) 420 | B. Hultqvist (R) 380 |
| Kolmiloikka | A. Åhman (R) 15,37 | L. Moberg (R) 15,01 | V. Rautio (S) 14,21 | R. Hiltunen (S) 13,86 |
| Kuula | R. Nilsson (R) 15,97 | G. Arvidsson (R) 15,86 | Y. Lehtilä (S) 15,20 | S. Bärlund (S) 15,08 |
| Kiekko | V. Nyqvist (S) 47,57 | E. Fransson (R) 47,47 | T. Karlsson (S) 46,26 | U. Fransson (R) 45,20 |
| Moukari | B. Ericson (R) 54,61 | R. Kuivamäki (S) 52,69 | L. Tamminen (S) 51,43 | E. Söderqvist (R) 51,41 |
| Keihäs | S. Daleflod (R) 71,32 | T. Rautavaara (S) 69,27 | G. Pettersson (R) 66,48 | T. Hyytiäinen (S) 64,76 |
Lisätietoa:

taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit)
lajeissa pisteet: 5,3,2,1; viestissä pisteet 5,3
maksaneita katsojia oli 1. päivänä 12732 ja 2. päivänä 12732 (?)
Johansson juoksema aika 1500 m:llä on Suomen ennätys
pituushypyssä Simolan 2. hyppy oli 716 cm ja Ericssonin 714 cm
kiekonheitossa hyväksytty tulos kolmelta ensimmäiseltä kierrokselta varmisti osanoton kolmelle viimeiselle kierrokselle
keihäänheitossa maaottelun ulkopuolella kilpaillut USA:n Seymor oli 4. tuloksella 64,78 m
seiväshypyn voitti maaottelun ulkopuolella kilpaillut USA:n B. Morcom tuloksella 441 cm; Lundberg hyppäsi uuden Euroopan ennätyksen
Lähteet:

Helsingin Sanomat 12.9. ja 13.9. v. 1948
Stone Sour

| Stone Sour |
| --- | --- |
 Stone Sour esiintymässä vuonna 2010. Vasemmalta oikealle: Josh Rand, Shawn Economaki, Corey Taylor, Roy Mayorga ja James Root.
Tiedot
Toiminnassa:  1992–1997, 2002–2020 (tauko)
Tyylilaji:  alternative metal, heavy metal, hard rock, post-grunge
Kotipaikka:   Des Moines, Iowa, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Corey Taylor, laulu (1992–)  Josh Rand, kitara (1993, 2000–), basso (2000-2001)  Roy Mayorga, rummut (2006–)  Johnny Chow, basso (2012–)  Christian Martucci,  kitara, taustalaulu (2014–) 
Entiset jäsenet:  Joel Ekman, rummut (1992–2006)  Shawn Economaki, bassokitara (1994–2011, kitara (1993)  James Root, kitara (1993–2014) 
Levy-yhtiö:  Roadrunner Records   Sony BMG  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stone Sour on yhdysvaltalainen rock/metalli-yhtye, joka perustettiin vuonna 1992. Yhtye lopetti vuonna 1997, kun yhtyeen laulaja Corey Taylor ja kitaristi James Root liittyivät Slipknot-yhtyeeseen. Vuonna 2002 yhtye palasi takaisin yhteen. Tällä hetkellä yhtye on tauolla.
Bändin nimi tulee "Stone Sour" nimisestä drinkkisekoituksesta, jossa on 1 osa viskiä, appelsiinimehua ja sour mixiä.
Yhtyeen tunnetuimmat kappaleet ovat "Get Inside", "Bother", "30-30/150", "Through Glass", "Say You'll Haunt Me", "Absolute Zero" ja "Do Me Favor".
Yhtye on myynyt yli neljä miljoona albumia maailmanlaajuisesti.
Stone Sour on esiintynyt kolme kertaa Suomessa. Ensimmäisen kerran vuonna 2007 Nosturissa, toisen kerran 26. kesäkuuta 2013 Rock the Beach-festivaaleilla. Kolmannen kerran yhtye nähtiin Suomessa 6. kesäkuuta 2018 Hyvinkäällä järjestettävillä Rockfest-festivaaleilla.
Kokoonpano

Corey Taylor - laulu, ylimääräinen kitara, piano (1992–)
Josh Rand - rytmi - ja soolokitara (1993,2000–), basso (2000-2001)
Roy Mayorga - rummut & lyömäsoittimet, kosketinsoitin (2006–)
Johnny Chow - basso (2012 -)
Christian Martucci - soolo - ja rytmikitara, taustalaulu (2014-)
Joel Ekman - rummut & lyömäsoittimet (1992–2006)
Shawn Economaki - bassokitara (1994–2011), kitara (1993)
Jim Root -  soolo - ja rytmikitara, taustalaulu (harvoin) (1993–2013)
Diskografia > Studioalbumit

Stone Sour (2002,  Roadrunner Records; Special Edition 2003)
Come What(ever) May (2006,  Roadrunner Records)
Audio Secrecy (2010,  Roadrunner Records)
House of Gold & Bones Part 1 (2012,  Roadrunner Records)
House of Gold & Bones Part 2 (2013,  Roadrunner Records)
Hydrograd (2017,  Roadrunner Records)
Diskografia > Livealbumit

Live in Moscow (2007,  Roadrunner Records)
Hello, You Bastards: Live in Reno (2019,  Cooking Vinyl)