stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hope (etunimi)

| Hope |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  naisennimet Elpis, Nadežda, Viltarė, Viltė; miehennimet Doaivu, Doaivvot ja Toivo 
Nimen alkuperä:  englannin hope ’toivo’ 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hope on englanninkielinen etunimi. Sen merkitys on ’toivo’. Toisin kuin suomalainen nimi Toivo, Hope on tyypillisesti naisennimi.
Hope-nimeä käytetään jonkin verran myös Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuoden 2020 loppuun mennessä ollut virallisena etunimenä noin 110–130 naisella ja ainakin muutamalla miehellä.
Tunnettuja Hopeja

Hope Cooke (s. 1940), yhdysvaltalaissyntyinen Sikkimin entinen kuningatar
Hope Davis (s. 1964), yhdysvaltalainen näyttelijä
Hope Emerson (1897–1960), yhdysvaltalainen näyttelijä ja vaudeville-esiintyjä
John Hope Franklin (1915–2009), yhdysvaltalainen historiantutkija
Hope Hicks (s. 1988), Valkoisen talon entinen viestintäpäällikkö
Hope Jahren (s.1969), yhdysvaltalainen geobiologi
Hope Lange (1933–2003), yhdysvaltalainen näyttelijä
Hope Masike (s. 1984), zimbabwelainen muusikko
Hope Mirrlees (1887–1978), englantilainen kirjailija
Hope Powell (s. 1966), englantilainen jalkapalloilija ja valmentaja
Hope Sandoval (s. 1966), yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä
Hope Solo (s. 1981), yhdysvaltalainen jalkapallomaalivahti ja olympiavoittaja
Kuvitteellisia Hopeja

Hope Brady, henkilöhahmo televisiosarjassa Päivien viemää
Hope Logan, Brooke Loganin tytär televisiosarjassa Kauniit ja rohkeat
Hope Pym, Punainen Kuningatar, Marvel-sarjakuvien hahmo
Hovig

Hovig tarkoittaa seuraavia asioita:
Sukunimenä

Ingrid Espelid Hovig (1924–2018), norjalainen televisiokokki ja keittokirjailija
Jan Inge Hovig (1920–1977), norjalainen arkkitehti
Etunimenä

Hovig Demirjian (s. 1989), kyproslais-armenialainen laulaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Henrik Enckell

Henrik Marcus Oliver Enckell (s. 26. toukokuuta 1960 Helsinki) on suomenruotsalainen psykoanalyytikko ja kirjailija. Enckell valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1986 ja tohtoriksi Kuopion yliopistosta vuonna 2002. Hän toimi The Scandinavian Psychoanalytic Review’n päätoimittajana 1998–2002.
Henrik Enckellin isä on Mikael Enckell. Hän on naimisissa dramaturgi Annina Paasosen kanssa, ja heillä on kolme lasta.
Julkaisuja

Förankringar (1990)
Metaphor and the Psychodynamic Functions of the Mind (2002)
Hunajabulbulit

| Hunajabulbulit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Bulbulit Pycnonotidae
Suku::  Hunajabulbulit Baeopogon  Heine, 1860
Katso myös
   Hunajabulbulit Wikispeciesissä   Hunajabulbulit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hunajabulbulit (Baeopogon) on bulbulien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Hunajabulbulien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia:
Hunajabulbuli (Baeopogon indicator)
Kameruninhunajabulbuli (Baeopogon clamans)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Baeopogon (englanniksi)
Henrik Eolenius

Henrik Eolenius (syntynyt n. 1639 Turku) oli suomalainen ylioppilas ja tunnettu taikauskon uhri.
Eoleniuksen isä Tuomas oli turkulainen porvari. Hän oli Turun katedraalikoulun oppilas ja pääsi ylioppilaaksi 1658 tai 1659, toimien sitten Turun akatemiassa eli yliopistossa alimman luokan stipendiaattina syyslukukauden 1660 ja kevätlukukauden 1661. Hän harjoitti itämaisten kielten opintoja, kunnes opiskelijatoveri antoi hänet ilmi konsistorille noituudesta. Ilmiannon mukaan hän olisi luvannut opettaa taikuutta ja oppinut itse päivässä hepreaa ja syyriaa. Eolenius vakuutti syyttömyyttään, mutta konsistori tuomitsi hänet Mooseksen lain mukaan kuolemaan. Varsinkin varakansleri piispa Johannes Terserus vaati tätä. Sen sijaan kansleri Pietari Brahe nuhteli konsistoria tuomiosta, jonka hovioikeus muuttikin kirkkorangaistukseksi. Eolenius kuitenkin erotettiin yliopistosta 1670. Hän toimi lasten opettajana Artjärven kartanossa 1695. Eoleniuksen tiedetään olleen naimisissa.
Turkulaisen Kansanoopperan Henrik ja Noitavasara innoittajana on juuri Henrik Eoleniuksen kohtalo. Sen kantaesitys oli Turun linnan pihalla lauantaina 27. elokuuta 2011.
Aiheesta muualla

Henrik ja Noitavasara (Arkistoitu – Internet Archive) Turkulainen, 24.8.2011. Viitattu 3.2.2013
Hautakorvenlampi (Ikaalinen)

| Hautakorvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°46′13″N, 23°14′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kyrösjärven alue (35.52)
Laskujoki:  oja Kortetlampeen 
Järvinumero:  35.521.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,8 m 
Rantaviiva:  0,523 km 
Pinta-ala:  0,01416 km² 
 fiHautakorvenlampi 
Hautakorvenlampi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sipsiössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Hautakorvenlampi on osa Kyrösjärven lähialuetta.
Maantietoa

Se on 230 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja se on pinta-alaltaan 1,4 hehtaaria. Lampi sijaitsee hautakorven maatilaa lukuun ottamatta metsäalueella. Tilan pellot ovat nykyään niittyä. Lampeen laskee yksi pelto-oja ja sen oma laskuoja lähtee sen pohjoispäästä. Laskuoja on 650 metriä pitkä ja se laskee Kortetlampeen. Lammella on puoli kilometriä rantaa, mutta rannalle ei ole rakennettu mitään. Lähin tie johtaa maatilalle muttei rantaan asti.
Haapalehto

| Haapalehto |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Haapalehto korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Myllyojan suuralue
Kaupunginosa nro:  72
Väkiluku:  2 380  31.12.2023
Työpaikkoja:  141 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Ala-Haapalehto, Ylä-Haapalehto
Haapalehto on Oulun kaupunginosa Oulujoen pohjoispuolella noin viisi kilometriä keskustasta itään. Haapalehdossa asuu noin 2 500 asukasta. Kaupunginosa on rakennettu pääosin 1970-luvulla. Alueella on lähinnä omakoti- ja rivitaloja. Haapalehdon alueella on huoltoasema, kaksi kauppaa, grillikioski sekä päiväkoti. Lisää lähipalveluja on Myllyojan ostoskeskuksessa.
Myllyojan suuralueeseen kuuluva Haapalehto jakaantuu kahteen osa-alueeseen, Ylä-Haapalehtoon ja Ala-Haapalehtoon, jotka tunnettiin aluksi nimillä Haapalehto I ja Haapalehto II.
Ylä-Haapalehto

Eteläisempi Ylä-Haapalehto sijaitsee lähellä Hiukkavaaran entistä kasarmialuetta. Alueen rakennuskanta on pääasiassa omakotitaloja eri vuosikymmeniltä, rivitaloyhtiöitä on lähinnä Haapalehdontien ympärillä. Ylä-Haapalehdon alue on rakennettu täyteen muutamia tontteja lukuun ottamatta.
Alueen harvoista yrityksistä kenties tunnetuin on Haapalehdontien varrella sijaitseva grillikioski Lehto-Grilli.
Ala-Haapalehto

Laaja Ala-Haapalehdon alue sijoittuu Ruosteojan, Maanmittarintien, Parkkisenkankaantien ja Vaalantien rajaamalle alueelle. Lisäksi alueeseen kuuluvat Maanmittarintietä risteävien teiden koillispäät. On tulkinnanvaraista, kuuluvatko myös Kulma-, Löyly- ja Sivutie Ala-Haapalehtoon. Alueen rakennuskanta on pääasiassa omakoti- ja rivitaloja. Alueella on kaksi päivittäistavarakauppaa. Näistä toinen on Suomen sadas Lidl-myymälä, joka avattiin 15. kesäkuuta 2006. Taitoluistelija Susanna Pöykiö on kotoisin Ala-Haapalehdosta.
Ala-Haapalehdon aluetta halkoo pitkään rossipolkuna tunnettu pyörätie. Alueella on kaksi urheilukenttää, joiden molempien vieressä on talvisin mäenlaskupaikkana käytettävä täyttömaasta muodostettu mäki.
Alueella sijaitsi 1980-luvulla myös koulu, Haapalehdon ala-aste, joka kattoi peruskoulun luokat 1 ja 2.
Kuvia

Lidl-myymälä Haapalehdon lounaisosissa.
Maanmittarintietä Ala-Haapalehdossa.
Pinturitien omakotitaloaluetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haapalehto Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Heikki Lehmusto (painija)

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Heikki Lehmusto kuvattuna 1930-luvulla. |  Heikki Lehmusto kuvattuna 1930-luvulla. |  Heikki Lehmusto kuvattuna 1930-luvulla. |  |
Maa:   Suomi
Miesten voimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Lontoo 1908 | joukkuevoimistelu |  |
Heikki Heikinpoika Lehmusto (vuoteen 1906 Lindholm, 30. elokuuta 1884 Kerkkoo, Porvoon mlk – 22. syyskuuta 1958 Turku) oli suomalainen painijana tunnettu urheiluvaikuttaja, yliopiston opettaja, toimittaja ja kirjailija.
Heikki Lehmuston vanhemmat olivat mökkiläinen, talollisen poika Heikki Lindholm (Uusi-Lampila) ja Kaisa Lindholm (Niesi). Hän pääsi ylioppilaaksi 1906, valmistui filosofian kandidaatiksi 1913 ja väitteli tohtoriksi 1923. Lehmuston väitöskirjan aiheena oli J. W. Snellman ja hänen asemansa Hegelin koulukunnassa. Lehmusto teki useita ulkomaisia opintomatkoja.
Lehmusto toimi 1907–1920 Helsingin yliopiston kirjaston venäläisen kirjaston amanuenssina ja 1919–1922 Turun suomalaisen yliopistoseuran kiertävänä asiamiehenä keräystyössä sekä 1923–1925 seuran johtavana asiamiehenä. . Hän työskenteli sitten Helsingin suomalaisen yksityislyseon filosofian ja suomen kielen opettajana 1925–1935, Turun suomalaisen lyseon historian vanhempana lehtorina 1935–1954, Turun yliopiston filosofian dosenttina 1935–1952 sekä Turun yliopiston yhteydessä toimivan Porthan-Seuran sihteerinä 1938-1944. Lehmusto oli päätoimittajana Aitosuomalainen-lehdessä 1924–1927 ja 1929 sekä Suomen Voimailulehdessä 1923–1928.
Lehmusto kuului Suomen miesten voimistelujoukkueeseen, joka voitti pronssia Lontoon kesäolympialaisissa 1908. Lehmusto oli myös akateeminen painimestari 1914 ja 1915. Hän toimi painijain johtajana olympiakisoissa Antwerpenissa 1920, Amsterdamissa 1928 ja Berliinissä 1936. Hän oli Suomen painiliiton puheenjohtaja vuosina 1932–1940. Lehmusto tuli vuonna 1916 SVUL:n painijaoston jäseneksi ja vuodesta 1918 lähtien hän toimi painijaoston, sittemmin Suomen Painiliiton, puheenjohtajana. Lehmusto julkaisi useita teoksia painin alalta, muun muassa 1920 ilmestyneen Painin historian ja 1924 yhdessä Armas Laitisen kanssa toimitetun Painiskeluoppaan, joka ilmestyi myös ruotsinnettuna.
Lehmuston kirjallinen tuotanto sisälsi painiaiheisia teoksia sekä myös filosofiaa ja erityisesti Johan Vilhelm Snellmania käsitteleviä kirjoja. Hän suomensi osia Snellmanin kootuista teoksista ja julkaisi teoksen Snellman kasvatusopillisena ajattelijana. Lehmusto julkaisi myös suomalaista sivistyshistoriaa käsitteleviä tutkimuksia.
Teoksia

Helsingin atleettiklubi 1891–1916.   Helsingin atleettiklubi 1918
Painin historia'.  Otava 1920, 2. uudistettu ja lisätty painos 1939
Juhana Vilhelm Snellman ja hänen asemansa Hegelin koulukunnassa.   Otava 1923 (väitöskirja)
Painiskeluopas : ranskalais-suomalaisen ja vapaapainin oppikirja, kirjoittajat Armas Laitinen ja Heikki Lehmusto.   Otava 1924
Snellman kasvatusopillisena ajattelijana.   Gummerus 1926
Kappale suomalaista sivistyshistoriaa : Suomalaisen kansakoulun ystävät 1889-1929.   Otava 1930
Filosofian alkeet : oppikouluja varten.   WSOY 1932
Onko tahtomme vapaa? : tahdonvapauden ongelmaa käsittelevä yleistajuinen filosofinen tutkielma.   Gummerus 1933
J. V. Snellman ja suomalaisuus : eräitä piirteitä suurmiehestämme.   Gummerus 1935
Suomalaisuuden historiaa, teoksessa Suomalaisuuden kirja. Ylioppilaitten keskustoimikunnan julkaisuja 5.   WSOY 1936
Mies sisun ja sitkeyden : suomalainen painimies.   Aura, Turku 1943
Kasvatusopin historia.   Aura, Turku 1943, 2. painos WSOY 1951
Puikurarenkaat : uusmaalainen kyläromaani viime vuosisadan lopulta.   Aura, Turku 1949
Kansallisfilosoofimme aatemaailma.  Karisto 1953
Painiuraltani.   Tekijä, Turku 1957
Suomennoksia

Johan Vilhelm Snellman : Kootut teokset 2 : Valtio-oppi : oikean ehdoton pätevyys : kansallisuus ja kansallisuusaate, suomentanut Heikki Lehmusto.    WSOY 1928
Johan Vilhelm Snellman : Kootut teokset 12 : Kirjeitä, koonnut ja suomentanut Heikki Lehmusto.    WSOY 1931
Aiheesta muualla

Juha Kanerva: / Lehmusto, Heikki (1884 - 1958) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  11.10.2000. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Hopeinen kuu

Hopeinen kuu voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
”Hopeinen kuu”, yksi Olavi Virran kuuluisimmista kappaleista
Hopeinen kuu, Aku Ankan taskukirja -albumi vuodelta 2000
Hopeinen kuu, Beatfools-yhtyeen albumi vuodelta 1988.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hopeinen kuu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Himalia

Himalia viittaa seuraaviin asioihin:
Himalia, nymfi kreikkalaisessa mytologiassa, joka synnytti Zeukselle kolme poikaa
Himalia, Jupiterin kuu
Himalia-ryhmä, joukko Jupiteria kiertäviä epäsäännöllisiä kuita
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Himalia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hirvelä (Kuusankoski)

Hirvelä on kylä ja asuinalue Kouvolan Kuusankoskella. Se sijaitsee entisen Kuusankosken kaupungin pohjoisosassa Kymijoen varrella, Sompasen lounaispuolella. Hirvelä on osa Voikkaan kaupunginosaa ja Kouvolan keskustaajamaa. Hirvelä on myös entisen Valkealan kunnan rekisterikylä. Siihen kuuluu lisäksi myös Virtakiven ja Verkkosuon alueet sekä muusta kylästä erillään oleva alue Sydänmaan pohjoispuolella, joka rajautuu pohjoisessa Torasjokeen ja Selänpään kylään. Hirvelässä sijaitsee muun muassa Hirvelän kotisatama ja Virtakiven vierasvenesatama Kymijoen rannassa sekä Sompasen uimaranta. Kylän läpi kulkee Kantatie 46. Hirvelä rajautuu pohjoisessa entiseen Valkealan kuntaan eli nykyiseen Valkealan suuralueeseen.
Hammerskins

Järjestön tunnus: kaksi ristissä olevaa vasaraa. Kuvassa näkyvä kirjainyhdistelmä HFFH tulee sanoista Hammerskins Forever, Forever Hammerskins.
Hammerskins (suom. Vasaraskinit), myös Hammerskin Nation, on valkoista ylivaltaa kannattava skinhead-järjestö, joka toimii Yhdysvalloissa ja joissakin muissa maissa. Merkittävä osa sen toiminnasta koostuu RAC- ja ”white power” -tyylisen musiikin tuottamisesta ja promotoinnista (se järjestää muun muassa Hammerfest-nimistä musiikkitapahtumaa). Järjestöllä on väkivaltainen maine, ja sen jäseniä on tuomittu muun muassa uskonnollisten tilojen vandalisoinnista, afroamerikkalaisten tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvien pahoinpitelyistä ja myös joistakin henkirikoksista.
Yhdysvaltalainen kansalaisjärjestö Anti-Defamation League kuvailee Hammerskinsiä ”kaikkein väkivaltaisimmaksi ja parhaiten organisoiduksi uusnatsien skinhead-ryhmäksi Yhdysvalloissa”.
Järjestön virallisen WWW-sivuston mukaan Hammerskin Nation on johtajaton  ryhmä miehiä ja naisia, jotka ovat valinneet ”white power” -skinheadien elämäntyylin. Sivuston mukaan tällä verkostolla on monia tavoitteita, mutta ne voidaan summata David Lanen sanoilla ”We must secure the existence of our people and a future for White Children.” (suom. Meidän täytyy turvata kansamme olemassaolo ja tulevaisuus valkoisille lapsille.)
Hammerskins-sivuston mukaan järjestöllä on Yhdysvalloissa vuonna 2010 seuraavat osastot: Confederate Hammerskins, Eastern Hammerskins, Midland Hammerskins, Northern Hammerskins, Northwestern Hammerskins ja Western Hammerskins. Lisäksi järjestöllä on organisoitua toimintaa ainakin Australiassa, Kanadassa, Uudessa-Seelannissa, joissakin Länsi-Euroopan maissa ja Unkarissa.
Suomessa

Suomen Hammerskins tunnetaan myös nimellä Crew 38. 38 tulee kirjaimista C ja H, sanoista "Crew" ja "Hammer". Jäseniä lienee muutamia kymmeniä. Crew 38 toimii aktiivisimmin pääkaupunkiseudulla ja Jyväskylässä. Crew 38 järjestää äärinationalistisia musiikki- ja kamppailutapahtumia. Crew 38 on nykyään Hammerskins-verkoston täysjäsen.
Järjestön vaiheita

Hammerskins perustettiin nimellä Confederate Hammerskins (CHS) Dallasissa Teksasissa 1980-luvulla. Ryhmä otti nimensä ja tunnuksensa (kaksi ristissä olevaa vasaraa) vuonna 1982 julkaistusta The Wall -elokuvasta (jossa fasismia tosin käsiteltiin paremminkin kriittisessä valossa). Se laajentui ja perusti osastoja myös muihin osavaltioihin ja myöhemmin Yhdysvaltain ulkopuolelle. 1990-luvulta 2000-luvun alkuun se oli Yhdysvaltain hallitseva skinhead-ryhmittymä, johon kuului enimmillään vähintään useita satoja jäseniä. Myöhemmin sen suosio maassa on kuitenkin hiipunut, ja tilalle on tullut monia pienempiä, kilpailevia skinhead-ryhmiä.
Aiheesta muualla

Hammerskin Nationin viralliset sivut (englanniksi)
Henkilöstöjohdon ryhmä

Henkilöstöjohdon ryhmä ry Henry on riippumaton, valtakunnallisesti toimiva henkilöstöjohdon ja -ammattilaisten yhdistys.
Yhdistyksellä on lähes 3000 jäsentä[lähde? ], jotka työskentelevät erikokoisissa suomalaisissa teollisuus- ja palveluyrityksissä sekä julkishallinnon organisaatioissa henkilöstön johtamisen ja kehittämisen parissa. Henry:n tarkoituksena on edistää jäsenten ammattitaitoa ja mahdollisuuksia keskinäiseen vuorovaikutukseen.
Yhdistys järjestää jäsenilleen erilaisia ammattillisia koulutustilaisuuksia sekä kaikille avoimen Henry Foorumi-tapahtuman. Lisäksi Henry on toiminut jo vuodesta 2003 järjestettyjen Uudista ja uudistu -messujen organisoijana[lähde? ].
Toimintamuodoltaan Henry on aatteellinen ja riippumaton yhdistys. Taloudelliset tuotot kertyvät sekä henkilö- ja kannatusjäsenmaksuista että koulutuspalvelujen, julkaisujen ja muiden palvelujen myynnistä. Yhdistys omistaa Henrietta Oy -nimisen osakeyhtiön, joka järjestää henkilöstöalan messutapahtumia, maksullisia seminaareja, konferensseja ja tilaisuuksia henkilöstö- ja kehittämisalan ammattilaisille.
Aiheesta muualla

Henry ry:n sivusto
Happy (Leona Lewisin kappale)

| ”Happy” Leona Lewis |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Echo
 B-puoli: ”Let It Rain”
 Julkaistu: 15. syyskuuta 2009
 Tekijä(t): Leona Lewis, Evan Bogart, Ryan Tedder
 Tuottaja(t): Tedder
 Tyylilaji: pop, R&B
 Kesto: 04.02
 Levy-yhtiö: Syco Music, J Records
Leona Lewisin muut singlet
| ”I Will Be” 2009 | ”Happy” 2009 | ”I Got You” 2010 |
Musiikkinäyte
Alle 10%:n näyte kappaleesta.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Happy on englantilaisen laulaja-lauluntekijä Leona Lewisin kappale, joka julkaistiin Lewisin toisen studioalbumin, Echon, ensimmäisenä singlenä 15. syyskuuta 2009. Sen kirjoitti Lewis, Ryan Tedder ja Evan Bogart sekä tuotti Tedder. Kappale kertoo henkilöstä, joka haluaa olla onnellinen ja tarttua tilaisuuteen.
”Happy” sai kriitikoilta pääasiassa myönteistä palautetta. Sitä markkinoitiin lukuisissa televisio-ohjelmissa, kuten America’s Got Talentissa ja The X Factorissa. Kappaleen musiikkivideo kuvattiin Kuubassa, ja sen ohjasi Jake Nava. Britannian singlelistalla ”Happy” sijoittui parhaimmillaan toiseksi, ja kappale pääsi myös muun muassa Saksassa ja Irlannissa kymmenen parhaan joukkoon.
Taustaa

Lewis, Ryan Tedder ja Evan Bogart tekivät kappaleen Lewisin toista studioalbumia, Echoa varten. Se äänitettiin heti kirjoittamisen jälkeen. Lewis kommentoi prosessia spontaaniksi: ”Lauloin sen heti kun olimme saaneet kappaleen kirjoitettua. Joskus on parempi olla miettimättä liikaa.” Laulajan mukaan inspiraatio kappaleeseen tuli hänen omista kokemuksistaan. Tedder oli hyvin tyytyväinen lauluun ja kirjoitti kotisivullaan:
»Rehellisesti sanottuna tämä on kaunein kappale, minkä teossa olen ollut mukana. Kun aloin työstää Leonan uutta albumia, tavoitteenani oli olla ottamatta vaikutteita edellisistä hiteistään tai mistään muistakaan lauluista, mitä olen tehnyt kenenkään kanssa. Todelliset artistit eivät muistele entistä menestystä; he odottavat uusia kappaleita, joita voivat jakaa ihmisten kanssa. Näin Leona teki ”Happyn” kanssa. Toivon, että pidätte siitä yhtä paljon kuin mekin, ja toivon, että sen sanat iskevät teihin yhtä hyvin kuin meihin.» 
(Ryan Tedder)
Sävellys ja sanoitus

”Happy” on pop/R&B-balladi, joka on sävelletty C-duuriin ja jonka tempo on 76 iskua minuutissa. Lewisin äänenkorkeus vaihtelee välillä G3–C6. Lewis kuvaili sävellystä ristiriitaiseksi, koska kappaleen nimi on ”Happy” (onnellinen), mutta se on silti synkkä, surullinen ja vakava laulu. Toisella konserttikiertueellaan, Glassheart Tourilla, hän kertoi kappaleen merkityksestä:
»Kirjoitimme kappaleen matkasta, joka täytyy käydä läpi löytääkseen onnen. Se ei ole aina helppo matka, ja joskus meidän täytyy tehdä uhrauksia, tuntea tuskaa ja ottaa riskejä, mutta viime kädessä haluamme vain olla onnellisia.»
Digital Spyn Nick Levine tulkitsi sanojen kertovan ihmisestä, joka haluaa olla onnellinen ja tarttua hetkeen, tapahtuipa mitä hyvänsä.
Vastaanotto

”Happy” sai musiikkikriitikoilta yleisesti ottaen positiivista palautetta. VH1:n Rick Krim kuvaili kappaletta upeaksi lauluksi. Popjusticen arvostelussa kirjoitettiin: ”Leona Lewisin single on yli keskitason. On upea tapa aloittaa toisen albumin markkinointi maailmanluokan teoksella, joka ei saavuta ”Bleeding Loven” mysteeristä taikuutta, mutta on silti yli 97% parempi kuin muut popkappaleet.” Digital Spyn kriitikon arvostelu oli samantapainen: ”Leona tulkitsee sen kauniisti. Itse asiassa hänen juoksutuksensa kohdasta 2:39 kohtaan 2:44 voi olla vuoden upeimmat viisi sekuntia, mitkä olemme kuulleet koko vuonna. Se on todella vahva ensisingle, joka kuulostaa listaykköseltä ja tyypillinen tuotanto Tedderiltä. Kaiken kaikkiaan ”Happy” on voimakas ja koskettava kappale.” Myös Ryan Seacrestin mielestä single kuulosti listaykköseltä.
The Sunin Gordon Smartin mukaan ”Happy” on ”tervetullut todiste siitä, että Leona ansaitsee paikkansa planeetan suurimpien diivojen joukossa.” Hän jatkoi ilmaisemalla, että vaikka kappale ei olekaan kovin iloinen kappale, Lewisin ”ääniakrobatia” hyvittää sen täydellisesti. Jennifer Adeekokin oli vakuuttunut Lewisin laulutaidosta: ”Laulussa Lewis kykenee näyttämään, kuinka mahtava hänen äänialansa on. --- Ennustamme, että tämä tulee olemaan yksi hänen suurimmista levytyksistä.” Entertainment Weeklyn arvostelussa kehuttiin kappaleen tuotantoa ja sanoitusta, mutta Lewisin tulkintaa ei pidetty tarpeeksi tunteellisena.