stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tilastoekosysteemi

Tilastoekosysteemi on tilastoalan viranomaisten ja tilaston tuottajien verkosto, jonka toimijat tuottavat Suomen virallisia tilastoja (SVT), Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) tilastoja sekä muita tilastoja. Tilastoekosysteemi kattaa tilastoviranomaiset, tilastoja laativat viranomaiset sekä muut SVT-tilastoja tuottavat tahot.
Tilastolaki (280/2004) määrittää tilastoviranomaiset:
Tilastokeskus
Tulli
Luonnonvarakeskus
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Muita tilastoja laativia viranomaisia ovat:
Ilmatieteen laitos,
Liikenne- ja viestintävirasto (vuoteen 2020 asti),
Maahanmuuttovirasto,
Maanmittauslaitos,
Suomen ympäristökeskus,
Työterveyslaitos,
Työ- ja elinkeinoministeriö.
Muita SVT-tuottajia ovat:
Eläketurvakeskus
Kansaneläkelaitos
Tilastoekosysteemin tavoitteena on edistää tilastojen tuotannon yhtenäisyyttä (yhtenäiset luokitukset ja toimintatavat) ja kustannustehokkuutta (päällekkäisen työn poistaminen, selkeät vastuut ja toimintatavat). Tavoitteen toteuttaminen edellyttää tiivistä yhteistyötä, avointa viestintää ja tiedottamista ja yhteistä toimintatavoista päättämistä. Sovituista toimintatavoista annetaan SVT-neuvottelukunnan (Arkistoitu – Internet Archive) suosituksia.
Suojeluvastuun periaate

Suojeluvastuun periaate (Responsibility to protect tai R2P) on YK:n yleiskokouksen vuonna 2005 hyväksymä poliittinen sitoumus, joka pyrkii kansanmurhien, sotarikosten ja ihmisyyttä vastaan olevien rikosten estämiseen.
Se tarkoittaa kansainvälistä velvoitetta puolustaa yksilöitä sielläkin, missä aluetta laillisesti hallitseva valtio ei niitä kykene turvaamaan. Suojeluvastuun periaate pyrkii kaikkein räikeimpien ihmisoikeusloukkausten estämiseen. Suojeluvastuun periaatteen mukaan valtioilla on ensisijainen vastuu suojella kansalaisiaan ihmisoikeusloukkauksilta.  Suojeluvastuu korostaa yksilön oikeuksia valtion oikeuksien sijaan, ja periaatteen mukaan valtion suvereniteettiin voidaan puuttua, jos jokin valtio ei täytä sille kuuluvia kansalaisten suojeluun liittyviä velvollisuuksiaan.
Suojeluvastuun periaatteen määritelmä

Suojeluvastuu koostuu kolmesta velvollisuuden pylväästä:
Jokaisella valtiolla on vastuu suojella kansalaisiaan rikoksilta ihmisyyttä vastaan.
Kansainvälisellä yhteisöllä on velvollisuus rohkaista ja auttaa muita valtioita täyttämään ensiksi mainittu velvollisuus.
Jos valtio epäonnistuu väestönsä suojelussa, kansainvälisen yhteisön pitää olla valmis aloittamaan sopivat kollektiiviset toimet YK:n peruskirjan mukaisesti.
Suojeluvastuu on normi, mutta ei laki, vaikkakin se muodostaa perustan kansainvälisille laille, etenkin lakeihin, jotka liittyvät suvereeniteettiin, rauhaan ja turvallisuuteen sekä ihmisoikeuksiin ja aseellisiin konflikteihin. lainsäädännön saralla ei ole yhtä yksittäistä keskitettyä lainsäätäjää ja suojeluvastuunperiaate voi tarjota mahdollisuuksia tuoda järjestystä muutoin varsiin pisaroituneeseen lainsäädännölliseen todellisuuteen.
Suojeluvastuun periaatteen kiistanalaisin osa on kysymys aseellisen väliintulon oikeutuksesta. Periaatteen nojalla sotilaalliset toimenpiteet olisivat oikeutettuja, jos kyse on neljästä erityisen vakavasta ihmisoikeuksia loukkaavasta rikoksesta: sota­rikoksista, kansanmurhasta, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja etnisestä puhdistuksesta. Aseellinen väliintulo olisi mahdollista vain YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla. Tarkkoja yleispäteviä kriteerejä sotilaalliselle väliintulolle on kuitenkin mahdotonta asettaa, ja suojeluvastuun periaatetta on kritisoitu merkittävän väärinkäytön mahdollisuuden vuoksi.
Suomi ja ihmisoikeudet YK:ssa

Suomi oli hyvin aktiivinen YK:ssa Kylmän Sodan aikana yhdessä muiden Pohjoismaiden kanssa. Yleisesti ottaen YK:lla on laajat ja tarkasti määritellyt ihmisoikeustakeet, mutta niistä ei aina saada täydellistä yhteisymmärrystä. Suomi on yksi niistä maista, jotka pyrkivät edistämään YK:n mietintöjen mukaista ihmisoikeuspolitiikkaa. Suomi toimi yhdessä muiden Pohjoismaiden kanssa ja ne vuorottelivat näiden maiden yhteisten esitysten edistämisestä YK:ssa. Yhdessä Pohjoismaat muodostivat yhteisen ryhmän YK:ssa, jotka yhdessä yrittivät edistää omia päämääriään. Suomi on ottanut lähes jokaisen YK:n ihmisoikeusjulistuksen osaksi omaa lainsäädäntöään. Suomi korosti näiden periaatteiden noudattamista ja niiden globaalia korostamista.
Suomen toiminta erilaisissa YK:n valvontamekanismeissa ja tuomioistuimissa on koko YK:n olemassaolon ollut aktiivista. Suomi on ollut monen komitean johdossa ja maan panos on ollut merkittävä YK:n päätösten valvomisessa. Se on johtokausiensa aikana ottanut huomioon muiden jäsenmaiden huomautukset ja on myös muiden Pohjoismaiden kanssa myös itse jättänyt monia parannusehdotuksia. Suomen tavoite tässä toiminnassa oli vahvasti keskittynyt ihmisoikeuksien globaaliin edistämiseen ja niiden periaatteiden ylläpitoon. Tämä tavoite on ollut erityisesti esillä Suomen aktiviteeteissa YK:n alajärjestöissä. Suomi on ollut jo YK:n edeltäjän, Kansainliiton, ajoista Kansainvälisen Työjärjestön (ILO) jäsen ja sen kautta ajanut työläisten oikeuksia maailmanlaajuisesti. Suomi toimi järjestön johtokunnan jäsenenä muun muassa vuosina 1972-1975 ja 1984-1987. Suomi on mukana myös muissa YK:n järjestöissä, kuten Unescossa, Kansainvälisessä valuuttarahastossa (IMF) ja Maailmanpankkiryhmässä.
Suomen ihmisoikeustoiminnan pitkän linjan ytimessä on ollut yhdenvertaisuuden sekä avoimen päätöksenteon ja kansalaisosallistumisen merkityksen korostaminen. Erityisesti on korostettu naisten oikeuksia ja asemaa konflikteissa sekä niiden ratkaisuissa, ja panostettu sotarikosten ja ihmisoikeusloukkausten uhreiksi joutuneiden aseman parantamiseen. Suomi onkin saanut kansainvälisesti kiitosta sitoutumisestaan ihmisoikeuksiin ja yhteistyöhalukkuudestaan YK:n ihmisoikeuksien seurantamekanismien kanssa.
Suomi ja ihmisoikeudet YK:ssa > Suomen asema ja ihmisoikeuksien puolustus YK:ssa

Kylmän sodan aikana Suomi oli vahvasti sitoutunut puolueettomaan linjaan suurvaltapolitiikan suhteen, mutta tämä kiusallinenkin asema vahvisti Suomen asemaa kansainvälisenä rauhanturvaajana. Suomella on pitkä historia rauhanturvaajana YK:n alaisuudessa ja lähes jokainen maa hyväksyy Suomen joukkojen läsnäolon. Ensimmäinen operaatio, johon suomalaiset osallistuivat oli Suezin kriisi vuonna 1956, minkä jälkeen Suomi on osallistunut rauhanturvaamiseen muun muassa Kongossa ja Libanonissa. Suomen osallistuminen YK:n rauhanturvaamisoperaatioihin oli suurimmillaan 1990-luvun vaihteessa, jolloin jopa 2000 suomalaisista oli sijoitettu eri konfliktien hallintaan. Suomen rauhanturvaus pohjautui tiiviisti ihmisoikeuksien puolustamiseen. Kylmän sodan jälkeen Suomen kohde on siirtynyt pelkästä rauhanturvaamisesta enemmän kriisinhallintaan, mutta rauhanturvaamisoperaatiot pysyvät osana Suomen YK-politiikkaa.
Kansainvälisesti merkittävä osa ihmisoikeuksia kytkeytyy suojeluvastuun periaatteeseen. Käsite on kuitenkin kansainvälisesti kiistanalainen lähinnä sen ja valtion suvereniteetin ristiriitaisen aseman vuoksi. Jotkut valtiot korostavat enemmän jälkimmäistä, mutta Suomen tavoite oli vakiinnuttaa suojeluvastuun periaate osaksi YK:n sitovia sääntöjä. Suomen Kylmän Sodan aikaisen linjan mukaan ihmisoikeuksien lisäksi periaate on merkittävä voima köyhien maiden oikeusvaltiokehityksen kannalta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita ainoastaan sotilaallista toimintaa, vaan vähintään yhtä suuri merkitys pitäisi antaa rauhanvälitykselle eli yhteistyölle ja kehitysavulle. Kuitenkin periaate oli itsessään varsin ongelmallinen, koska monet muut maat vastustivat sitä lähtökohtaisesti.
Tilastollinen kausaliteetti

Tilastollinen kausaliteetti on tieteenfilosofinen käsite, jonka kehitti Wolfgang Pauli ja jota K. V. Laurikainen on paljon käsitellyt teoksissaan.[lähde? ]
Tilastollinen kausaliteetti tarkoittaa sitä, että luonnonlait eivät ole ehdottomia eli absoluuttisia, vaan kyse on todennäköisyyksistä.[lähde? ]
Sysiliitäjä

| Sysiliitäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Ulappalinnut Procellariiformes
Heimo::  Ulappaliitäjät Procellariidae
Suku::  Tummaliitäjät Ardenna
Laji::  carneipes
Kaksiosainen nimi
 Ardenna carneipes  (Gould, 1844) 
Katso myös
   Sysiliitäjä Wikispeciesissä   Sysiliitäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sysiliitäjä (Ardenna carneipes) on ulappaliitäjien heimoon kuuluva ulappalintu. Se pesii Uuden-Seelannin Pohjoissaarella, Lord Howella Australian itäpuolella, Australian etelärannikolla (yksi yhdyskunta), Australian lounaisrannikolla ja Île Saint-Paulilla Intian valtameressä. Sen populaation koko on noin 650 000 yksilöä. John Gould kuvaili lajin holotyypin Länsi-Australian Cape Leeuwinin edustan saarelta 1844.
Studentbladet

| Studentbladet |
| --- | --- |
ISSN:  ISSN 0356-7265
Levikki:  12 000– 14 000 (Paperiversio)
Perustettu:  1911
Päätoimittaja:  Elin Lindberg
Kotimaa:  Suomi
Kieli:  Ruotsi
Studentbladet on ruotsinkielinen opiskelijalehti Suomessa. Sitä julkaisee Svenska Studerandes Intresseförening (SSI). Lehti on ensisijaisesti verkkojulkaisu, joka julkaistaan fyysisesti kerran vuodessa. Lehden kohderyhmä on SSI:n jäsenryhmät, jotka koostuvat ruotsinkielisistä korkeakouluopiskelijoista. Tämän lisäksi lehteä jaetaan ruotsinkielisille abiturienteille.
Ensimmäinen Studentbladet-lehti julkaistiin 15.12.1911 ja se on näin ollen yksi Pohjolan vanhimmista opiskelijalehdistä. Lehti on ollut läpi historiansa puoluepoliittisesti riippumaton. Lehden päätoimittajina ovat toimineet muun muassa ministeri Pär Stenbäck ja entinen puolustusministeri Carl Haglund.
Tomislav Dujmović

Tomislav Dujmović
Tomislav Dujmović (s. 26. helmikuuta 1981 Zagreb, Jugoslavia) on kroatialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Kroatian pääsarjassa pelaavaa RNK Splitiä. Dujmović on pelannut Kroatian maajoukkueessa 19 ottelua tekemättä niissä yhtäkään maalia.
Studentenstadtin metroasema

| Studentenstadt |
| --- | --- |

 Münchenin metro 
Perustiedot
Lyhenne:  ST
Metrolinjat:  U6
Sijainti:  Schwabing-Freimann
Paikkakunta:  München
Avattu:  19. lokakuuta 1971
Rakenne
Tyyppi:  pinta-asema
Laitureita:  1
Laituriraiteita:  2
Liukuportaita:  kyllä
Hissejä:  kyllä
Studentenstadt on Münchenin metron U6-linjan metroasema, se avattiin 19. lokakuuta 1971 osana metron ensimmäistä vaihetta.
Sérgio Azevedo

Sérgio Azevedo (s. 1968 Coimbra) on portugalilainen säveltäjä. Hän toimii tällä hetkellä opettajana lissabonilaisessa musiikkikoulussa. Azevedo on säveltänyt yli sata teosta, joihin kuuluu pääasiassa orkesteri- ja kamarimusiikkia. Hän on julkaissut myös kaksi kirjaa: A Invenção dos Sons (1999) ja Olga Prats – Um Piano Singular (2007).
Suomen Luonto

Suomen Luonto on Suomen luonnonsuojeluliiton julkaisema luontoon ja luonnonsuojeluun keskittyvä aikakauslehti. Lehti on journalistisesti itsenäinen yleisölehti, jonka tuotot käytetään kustantajan luonnon- ja ympäristönsuojelutyöhön. Lehti ilmestyy 10 kertaa vuodessa. Lehden päätoimittaja on vuodesta 2016 alkaen ollut Heikki Vasamies.
Lehti alkoi ilmestyä keväällä 1941. Se ilmestyi alkuun vuosikirjana, mutta vuonna 1956 se muuttui neljä kertaa vuodessa ilmestyväksi lehdeksi. 1960-luvulla alkoivat ympäristöaiheet tulla mukaan, ja niihin puututtiin ajoittain niin kiivaaseen sävyyn, että esimerkiksi metsäammattilaisia erosi liitosta. Vuonna 1971 lehti muuttui tilattavaksi lehdeksi, eikä enää kuulunut liiton jäsenmaksuun.
Suomen Luonnolla on Kansallisen mediatutkimuksen mukaan 155 000 lukijaa ja sen kokonaistavoittavuus digi mukaan lukien on 193 000. Lehden sosiaalisen median kanavissa on yhteensä yli 200 000 seuraajaa.
Suomen Luonto voitti vuonna 2011 Vuoden laatulehti -palkinnon. Suomen Luonnon artikkeleja on palkittu Aikakausmedian Edit-kilpailussa useana vuonna. Lehti on saanut muassa vuonna 2020 Vuoden kuvareportaasipalkinon, 2017 vuoden lifestyle-juttu-palkinon sekä vuoden digitaalinen ratkaisu -palkinnon #muutos-verkkolehdellä.
Lehti on vuodesta 2000 alkaen järjestänyt vuosittaisen Vuoden turhake -kilpailun.
Aiheesta muualla

Lehden kotisivut
Stuck with U

| ”Stuck with U” Ariana Grande & Justin Bieber |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 8. toukokuuta 2020
 Formaatti: digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tekijä(t): Ariana Grande Justin Bieber Freddy Wexler Giant Stone Whitney Phillips Scott Braun Skyler Stonestreet
 Tuottaja(t): Wexler Stone
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.48
 Levy-yhtiö: Silent Records Ventures, Def Jam Recordings, Republic Records
Ariana Granden muut singlet
| ”Time” 2020 | ”Stuck with U” 2020 | ”Rain on Me” 2020 |
Justin Bieberin muut singlet
| ”Lean on Me” 2020 | ”Stuck with U” 2020 | ”Holy” 2020 |
Stuck with U on yhdysvaltalaislaulajan Ariana Granden sekä kanadalaislaulajan Justin Bieberin musiikkikappale. Se julkaistiin digitaalisesti ladattavana ja suoratoistettavana singlenä 8. toukokuuta 2020. Kappaleen ovat sanoittaneet Grande, Bieber, Freddy Wexler, Gian Stone, Whitney Phillips, Scott Braun ja Skyler Stonestreet, joista Wexler sekä Stone myös tuottivat sen. Kappaleen musiikkivideon ohjasivat Rory Kramer, Alfredo Flores, Grande, Bieber sekä Braun ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä. Video sai kaksi VMA-ehdokkuutta vuoden 2020 MTV Video Music Awardsissa kategorioissa "Paras yhteistuotanto" ja "Paras musiikkivideo kotoa", joista jälkimmäisen se myös voitti.
"Stuck with U" oli kansainvälinen menestys, sen päästyä singlelistan kärkeen Israelissa, Kanadassa, Malesiassa, Singaporessa, Uudessa-Seelannissa ja Yhdysvalloissa. Lisäksi se pääsi singlelistan viiden parhaan joukkoon Alankomaissa, Australiassa, Irlannissa, Isossa-Britanniassa, Liettuassa, Skotlannissa ja Tanskassa.
Käännös suomeksi
Tietojenkäsittelytieteen filosofia

Filosofi
Luettelo filosofeista
Luettelo filosofian osa-alueista, koulukunnista ja opeista
Filosofian teemasivu
Filosofian tietosanakirja
Tietojenkäsittelytieteen filosofia on filosofian osa-alue, joka tutkii tietoon (tietoteoria), olemassaoloon (ontologia) ja arvoihin (etiikka) liittyviä kysymyksiä tietojenkäsittelytieteen yhteydessä. Sen suhde tietojenkäsittelytieteeseen on näin samantapainen kuin esimerkiksi matematiikan filosofian suhde matematiikkaan.
Joitakin tietojenkäsittelytieteen filosofian kysymyksenasetteluja ovat:
Tietojenkäsittelytieteen perusteet: Mitä on tietojenkäsittelytiede? Onko se enemmän tiedettä vai tekniikkaa? Onko se tiedettä tietokoneista vai laskennasta? Mikä on tietokone tai laskentaa?
Ohjelmistotiede: Mikä on tietokoneohjelma? Mikä on ohjelman suhde todellisuuteen jota se jäljittelee? Ovatko ohjelmat tieteellisiä teorioita? Onko ohjelmilla (tai pitäisikö niillä olla) tekijänoikeus tai patentointimahdollisuus?
Tekoäly: Mitä on tekoälyn filosofia? Mitä on tekoäly? Mikä on laskennan suhde ymmärrykseen? Voivatko tietokoneet ajatella?
Tietojenkäsittelytieteen etiikka tai tietokone-etiikka: Mitä on tietojenkäsittelyn etiikka? Voimmeko luottaa tietokoneisiin? Tulisiko meidän tehdä "älykkäitä" koneita?
Kirjallisuutta

Rapaport, William J.: Philosophy of Computer Science: An Introductory Course. Teaching Philosophy, December 2005, 28. vsk, nro 4.  Artikkelin verkkoversio.
Aiheesta muualla

Turner, Raymond: The Philosophy of Computer Science The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Philosophy of Computer Science (Arkistoitu – Internet Archive) – kirjallisuutta ja linkkejä (Essexin yliopisto) (englanniksi)
The International Association for Computing and Philosophy (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Sérgio Krzywy

Sérgio Krzywy (s. 30. kesäkuuta 1952 Palmeira) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Assisin hiippakuntaan Antônio de Souza 28. joulukuuta 1983. Hänet nimitettiin Araçatuban hiippakunnan piispaksi 26. toukokuuta 2004. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Pedro Antônio Marchetti Fedalto, jota avustivat Antônio de Souza ja Aloysio José Leal Penna.
Solothurn (kantoni)

| Solothurnin kantoni Kanton Solothurn (saksaksi) |
| --- | --- |
 Solothurn on kumpuilevaa Mittellandia.
 Vaakuna
 Solothurn sijaitsee Pohjois-Sveitsissä.
 Koordinaatit: 47°20′N, 7°39′E 
Valtio:   Sveitsi
kuntia:  109 (1.1.2014)
Hallintoalueita (saks. Bezirk):  10
Valaliiton jäseneksi:  1481
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Solothurn
Pinta-ala:  790,38 km² (16.)
Väkiluku (31.12.2019)  (vakinaiset asukkaat):  275 247 (13.)
 – väestötiheys:  348 as./km²
Kielet:  saksa 88 % (2017)
Uskonnot:  katolisuus 33 % reformoitu kirkko 21 % (2017)
BKT (2015, alustava):  18 mrd. Sfr (14.)
 – asukasta kohti:  66 000 Sfr (16.)
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  SO
 
Kantonin internetsivut
Solothurn on kantoni Pohjois-Sveitsissä. Siellä on runsaat 270 000 asukasta. Kantonin pinta-ala on 790 neliökilometriä. Kantonin pääkaupunki on Solothurn.
Historiaa

Solothurn liittyi Sveitsin valaliittoon vuonna 1481. Vaikka ympärillä velloi uskonpuhdistus, Solothurn säilyi katolisena, ja siksi katoliset suurlähettiläät asettuivat sinne. Ranskan lähettiläät asuivat Solothurnin kaupungissa 250 vuoden ajan, ja heidän vaikutuksensa näkyy barokkityylisissä rakennuksissa. Solothurnin suojeluspyhimys on marttyyri Pyhä Ursus.
Maantiede

Kantoni sijaitsee pääosin Aarejoen laaksossa, Sveitsin Mittellandissa.
Hallinto ja asutus > Kunnat

Solothurnin kantoni koostuu 109 kunnasta (31.12.2014 alkaen). Kunnat muodostavat 10 hallintoaluetta (saks. Bezirk).
Kantonin kaupungit eli yli 10 000 asukkaan kunnat ovat:
| Kunta | Asukasluku  31> 12.2019 |
| --- | --- |
Olten: 18 399
Grenchen: 17 468
Solothurn: 16 933
Hallinto ja asutus > Asukkaat

Solothurn on saksankielinen kantoni: sen asukkaista 88 prosenttia oli vuonna 2017 saksankielisiä. Katolilaiset ovat kantonin suurin uskonnollinen ryhmä (33 % v. 2017). Ulkomaalaisten osuus vakituisista asukkaista oli vuonna 2017 noin 22 prosenttia.
Talous

Maatalous oli pääelinkeino pitkälle 1900-luvulle, mutta 1800-luvulta alkaen teollisuus, ja myöhemmin ennen muuta palveluala, ovat nousseet tärkeämmiksi elinkeinoiksi. Vuonna 2016 maa- ja metsätalous työllisti enää kolme prosenttia solothurnilaisista. Teollisuudessa oli 27 prosenttia ja palvelualoilla 70 prosenttia työpaikoista.
Teollisuus tuottaa muun muassa kelloja, koruja, tekstiileitä, paperia, sementtiä ja autojen osia. Oltenin itäpuolella, Dänikenissä, on Gösgenin ydinvoimalaitos, joka käynnistettiin vuonna 1979.
Liikenne

Moottoritiet A1, A2 ja A5 kulkevat kantonin kautta. Olten ja Solothurn ovat rautatieliikenteen solmukohtia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Solothurn (kantoni) Wikimedia Commonsissa
Solothurnin hallintoalueet.
Taavitsainen

Taavitsainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Ari Taavitsainen (s. 1958), moukarinheittäjä
Irma Taavitsainen (s. 1946), suomalainen kielitieteilijä, englannin filologian professori
Jussi-Pekka Taavitsainen (s. 1951), arkeologian professori
Marita Taavitsainen (s. 1968), iskelmälaulaja, vuoden 1995 tangokuningatar
Niko Taavitsainen (s. 1984), pikajuoksija
Sara Taavitsainen (s. 2001), jalkapalloilija
Satu Taavitsainen (s. 1977), SDP:n kansanedustaja
Tapani Taavitsainen (s. 1944), pituushyppääjä,
Tiina Taavitsainen (s. 1985), seiväshyppääjä ja voimistelija
Topi Taavitsainen (s. 1991), jääkiekkoilija
Topias Taavitsainen (s. 1998), Dota 2 -pelaaja ja striimaaja.
Kuvitteellisia henkilöitä

Jasu Taavitsainen, televisiosarjassa Salatut elämät
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Tasasivuinen kolmio

Tasasivuinen kolmio on geometriassa kolmio, jonka kaikki sivut ovat yhtä pitkiä. Tasasivuinen kolmio on yksinkertaisin säännöllinen monikulmio, mikä vuoksi sillä on lukuisia erikoisominaisuuksia ja käyttötapoja. Se on myös tasakylkinen kolmio.
Yleiset ominaisuudet > Kulmanpuolittaja, keskijana, korkeusjana, keskinormaali ja 60° kulmat

Tasasivuisen kolmion kaikkien kulmien voidaan osoittaa olevan 60°. Koska tasasivuinen kolmio on määritelmän mukaan myös tasakylkinen kolmio, jossa huipuksi valitun kulman molemmat kyljet ovat yhtäpitkät. Jos tasasivuinen kolmio taitetaan kahtia viemällä yhtäpitkät kyljet päällekkäin, saadaan kaksi yhtenevää kolmiota. Tasasivuisessa kolmiossa taitos muodostaa janan, joka on samalla kertaa kulmanpuolittaja, sivunpuolittaja eli mediaani, korkeusjana ja keskinormaali. Taitoksen geometriasta johtuu myös, että tasakylkisen kolmion kantakulmat ovat yhtä suuret. Edellinen tarkastelu voidaan suorittaa myös tasasivuisen kolmion kahdelle muulle kulmalle ja todeta, että kussakin tilanteessa kantakulmat ovat pareittein samankokoiset. Koska kaikkien kulmien summa tulee olla 180° ja ne ovat keskenään yhtä suuret, on niiden oltava 60°.
Janan pituus voidaan laskea edellä kuvatusta kolmion puolikkaasta Pythagoraan lauseen avulla, koska jana on yhtä aikaa sekä sivun puolittaja että korkeusjana. Silloin kolmion hypotenuusa on tasasivuisen kolmion sivun pituus  a, toinen kateetti kannan puolikkaan pituus  {\tfrac {1}{2}}a, josta korkeusjanan pituus  h voidaan laskea
Voidaan vielä todeta, ettei millään muulla kuin tasasivuisella kolmiolla ole kaikki kolme kulmanpuolittajaa, keskijanaa, korkeusjanaa ja keskinormaalia yhtäpitkät.
Yleiset ominaisuudet > Muistikolmio

Tasasivuisen kolmion korkeusjana on samalla kulmanpuolittaja, joka jakaa huippukulman puoliksi. Korkeusjanan avulla saadaan kulmat 30° ja 60° esille, ja Pythagoraan lauseen avulla voidaan päätellä mitat 1, 2 ja  {\sqrt {3}}.
Yleiset ominaisuudet > Kolmion sisälle ja ulos piirretyt ympyrät

Kolmion kulmanpuolittajat leikkaavat toisensa pisteessä, joka on samalla kolmion sisälle piirretyn ympyrän keskipiste. Koska tasasivuisessa kolmiossa kulmanpuolittajalla on myös sivunpuolittajan ominaisuudet, on ympyrän keskipiste myös sen painopiste. Ympyrän säde on edellä mainittu  r.
Kolmion keskinormaalit leikkaavat toisensa pisteessä, joka on samalla kolmion ulkopuolelle piirretyn ympyrän keskipiste. Tasasivuisessa kolmiossa tämä on samalla sekä kolmion sisälle että sen ulkopuolelle piirretyn ympyrän keskipiste. Ulkopuolisen ympyrän säde on edellä mainittu  R.
Yleiset ominaisuudet > Merkilliset pisteet

Kolmion merkilliset pisteet ovat neljä pistettä, jotka muodostuvat kukin kolmen suoran leikkauksessa. Sivujen keskinormaalit leikkaavat yhdessä pisteessä, samoin tekevät kulmien puolittajat toisessa pisteessä, kolmion korkeussuorat ja kolmion sivujen keskijanat omissa pisteissään. Merkillisiksi nämä pisteet tekevät sen siekan, että oli kolmio millainen hyvänsä, leikkauspiste syntyy itsestään.
Kolmion sivunpuolittajat leikkaavat toisensa kolmion sisäpisteessä, jota kutsutaan tämän vuoksi painopisteeksi. Jos kolmiota tuetaan kynänkärjellä altapäin sen painopisteestä, jää se tasapainoon kallistumatta mihinkään suuntaan. Sivunpuolittajat leikkaavat toisensa aina suhteessa  1:2, jolloin lyhyempi osa  r on sivua vasten ja pitempi osa  R kärjen puolella. Tasasivuisen kolmion sivunpuolittajan osien pituudet ovat
ja
jolloin
Johtuen tasasivuisen kolmion yksinkertaisesta symmetriasta, sijaitsevat kolmion merkilliset pisteet eli korkeusjanojen leikkauspiste ortokeskus, kulmanpuolittajien leikkauspiste, keskinormaalien leikkauspiste ja painopiste poikkeuksellisesti samassa paikassa.
Yleiset ominaisuudet > Yhdenmuotoisuus

Tasasivuisilla kolmioilla on aina 60° kulmat, vaikka ne olisivat eri kokoisia. Tämän vuoksi ne ovat keskenään yhdenmuotoisia.
Laskukaavoja ja tunnettuja teoreemoja

Pinta-ala  A={\frac {a^{2}{\sqrt {3}}}{4}}. 
Sivun pituus voidaan sanoa pinta-alan avulla  s={\frac {2{\sqrt[{2}]{A}}}{\sqrt[{4}]{3}}}.
Tasasivuisen kolmion korkeus saadaan kertomalla sen sivun pituus luvulla  {\frac {\sqrt {3}}{2}}, joka on noin 0,866.  Sen pinta-ala on yhtä suuri kuin sen sivun neliö kerrottuna luvulla  {\frac {\sqrt {3}}{4}}, joka on noin 0,433.