stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tallinnan pörssi
Listatut yhtiöt > Toissijainen lista

Toissijainen lista on tarkoitettu yhtiöille, jotka eivät täytä päälistalla olemiseen asetettuja kvantitatiivisia vaatimuksia liittyen julkisen kaupankäynnin kohteena olevien osakkeiden määrään ja markkina-arvoon. Tallinnan pörssin toissijaiselle listalle oli 30. toukokuuta 2016 listattuna kaksi yhtiötä.
Pro Kapital Grupp
Trigon Property Development
Listatut yhtiöt > First North Baltic Share -lista

Linda Nektar
Aiheesta muualla

Nasdaq Baltic (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| n k Nasdaq |
| --- | --- |
Pörssit:  Armenia  Boston  New York  Philadelphia  First North  Baltic Riika  Tallinna  Vilna  Nordic Helsinki  Kööpenhamina  Islanti  Tukholma 
Indeksit:  Nordic 40  Copenhagen 25  Helsinki 25  Iceland 8  Stockholm 30  Nasdaq 100  Biotechnology  Composite  Financial-100 
Lopetetut indeksit:  Iceland 15
Boomi

| Boomi |
| --- | --- |
Perustettu:  1968
Ylioppilaskunta:  TREY
Puheenjohtaja:  Milla Jylhänkallio
Haalareiden väri:  tummansininen
Jäsenlehti:  VapaaBoomari
Jäsenmäärä:  n. 1000
Boomin haalarit.
Tampereen yliopiston kauppatieteiden opiskelijat – Boomi ry on Tampereen yliopiston johtamisen ja talouden tiedekunnan kauppatieteiden opiskelijoiden etu- ja palvelujärjestö. Se on yksi Suomen Ekonomien kylteriyhdistyksistä.
Boomi on perustettu vuonna 1965 ja rekisteröity 13.9.1968. Se on yksi Suomen aktiivisimmista opiskelijajärjestöistälähde? ja Tampereen opiskelijajärjestöistä suurin. Boomin tehtävänä on valvoa jäsentensä opiskelijaetuja ja kehittää yhteistyötä opiskelijoille tarpeellisten verkostojen kanssa. Tapahtumapuolella Boomi järjestää monipuolisesti esimerkiksi yritysvierailuita ja juhlia. Yhdistys suuntaa tapahtumia ja luentoja myös aloitteleville ensimmäisen vuoden opiskelijoille.
Yhdistyksessä on noin 1000 opiskelijajäsentä. Järjestön toimintaa johtaa nykyisin 10-henkinen hallitus, joka valitaan vuosittain syyskokouksessa. Järjestön toimitilana on Tampereella Boomilaakso, jonka lempinimi opiskelijoiden keskuudessa on Bola. Boomilaakson lisäksi Boomin tilana on myös Bolan yhteydessä toimiva Klubi 57, joista jälkimmäinen on vajaan kahdensadan hengen juhlatila. Molemmat tilat ovat vuokrattavissa myös ulkopuolisten käyttöön.
Nykyisin Boomi tunnetaan hyvin vuodesta 1993 järjestetyistä suosituista Poikkitieteellisistä Haalaribileistä, jotka pidetään yhdeksän kertaa vuodessa perinteisesti opintotuen maksun jälkeisenä torstaina.
Boomin suurin ja tunnetuin tapahtuma on Hämeenkadun Appro, jonka se on järjestänyt jo vuodesta 1982. Hämeenkadun Appro on nykyisin Suomen suurin opiskelijatapahtumalähde? ja se keräsi yli 11 000 kävijää vuonna 2019.
Vuoden 2015 keväällä Boomi lanseerasi uuden tapahtuman nimellä Särkän Märkä, joka pidetään Särkänniemessä.
Boomin uusin poikkitieteellinen tapahtuma Kiskofest lanseerattiin vuonna 2022. Alunperin Kiskofest oli tarkoitus järjestää ensimmäistä kertaa jo vuonna 2021, mutta tapahtuman lanseeraus lykkääntyi vuodella koronapandemian myötä voimassa olleiden rajotteiden vuoksi.
Boomin kulttuuri

‎Boomin jäsenistöä kutsutaan tuttavallisemmin boomareiksi. Ensimmäisen vuoden opiskelijoita kutsutaan smurffeiksi ja heistä tulee virallisesti boomareita heti kastajaisten jälkeen. Boomarit pukeutuvat usein Boomin vapaa-ajan tapahtumiin haalareihin, jotka ovat väriltään laivastonsiniset. Boomi julkaisee myös ainejärjestön omaa lehteä nimeltä VapaaBoomari, jonka nimi periytyy Boomin edustajistoryhmittymän nimestä (Vapaaboomarit) Tampereen ylioppilaskunnan (Trey) edustajistossa.
Boomin puheenjohtajat 1998–2024

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  2025 Taneli Arra  2024 Akseli Lepistö / Milla Jylhänkallio  2023 Reetta Kiiveri  2022 Eveliina Aakula  2021 Heli Mäki  2020 Santeri Seppälä  2019 Mikko Malmström  2018 Niko Pankka  |  2017 Antti Poikolainen  2016 Janne Vikman  2015 Heta Häkkinen  2014 Lauri Linnainmaa  2013 Ville Kaukoranta  2012 Riku Jokinen  2011 Topias Nurminen  2010 Jouni Markkanen  2009 Anneli Klinga  2008 Antti Nikkanen  |  2007 Tuomas Räsänen  2006 Jarkko Forsberg  2005 Juhana Tikka  2004 Jarno Lahtinen  2003 Jussi Lehtonen  2002 Kristian Hiljander  2001 Jussi Leskinen  2000 Sanna Ruokola  1999 Sampo Lehtiniemi  1998 Tapani Nenonen  |
Aiemmin puheenjohtajana on toiminut muun muassa Sakari Tamminen (1981-1985)
Aiheesta muualla

Boomi ry:n kotisivut
Hämeenkadun Appro
Särkän Märkä (Arkistoitu – Internet Archive)
Klubi 57
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2022 – Lohko G

Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2022 G-lohkon ottelut pelattiin 24. marraskuuta–2. joulukuuta 2022. Lohkossa pelasivat Brasilia, Serbia, Sveitsi ja Kamerun.
Joukkueet

| Arvonta- sijoitus | Joukkue | Maanosaliitto | Karsiutumistapa | Esiintyminen turnauksessa | Edellinen esiintyminen | Edellinen paras sijoitus | FIFA-ranking> 03/2022 | FIFA-ranking>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| G1 |  Brasilia | CONMEBOL | CONMEBOL:n voittaja | 22. | 2018 | Voittaja (1958, 1962, 1970, 1994 ja 2002) | 1 |  |
| G2 |  Serbia | UEFA | Lohko A:n voittaja | 13. | 2018 | Neljäs (1930 ja 1962) | 25 |  |
| G3 |  Sveitsi | UEFA | Lohko C:n voittaja | 12. | 2018 | Puolivälierät (1934, 1938 ja 1954) | 14 |  |
| G4 |  Kamerun | CAF | CAF:n 3. kierroksen voittaja | 8. | 2014 | Puolivälierät (1990) | 37 |  |
Sijoitukset

| Sij>  | Joukkue[ n k ]  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Brasilia | 3 | 2 | 0 | 1 | 3 | 1 | +2 | 6 | Eteni pudotuspeleihin |
| 2 |  Sveitsi | 3 | 2 | 0 | 1 | 4 | 3 | +1 | 6 | Eteni pudotuspeleihin |
| 3 |  Kamerun | 3 | 1 | 1 | 1 | 4 | 4 | 0 | 4 |  |
| 4 |  Serbia | 3 | 0 | 1 | 2 | 5 | 8 | −3 | 1 |  |
Lähde: FIFA
Sijoituksen määrittäminen: Sijoituksen määräytyminen
Ottelut > Sveitsi vs. Kamerun

Sveitsi  v  Kamerun
| Sveitsi  | 1–0 |  Kamerun |
| --- | --- | --- |
|  Embolo  48'  | Raportti |  |
| --- | --- |
           }}   Sveitsi :            }}   Kamerun
Ottelut > Brasilia vs. Serbia

Brasilia  v  Serbia
| Brasilia  | 2–0 |  Serbia |
| --- | --- | --- |
|  Richarlison  62', 73'  | Raportti |  |
| --- | --- |
           }}   Brasilia :            }}   Serbia
Ottelut > Kamerun vs. Serbia

Kamerun  v  Serbia
| Kamerun  | 3–3 |  Serbia |
| --- | --- | --- |
|  Castelletto  29'  Aboubakar  63'  Choupo-Moting  66'  | Raportti |  Pavlović  45+1'  Milinković-Savić  45+3'  Mitrović  53'  |
| --- | --- |
           }}   Kamerun :            }}   Serbia
Ottelut > Brasilia vs. Sveitsi

Brasilia  v  Sveitsi
| Brasilia  | 1–0 |  Sveitsi |
| --- | --- | --- |
|  Casemiro  83'  | Raportti |  |
| --- | --- |
           }}   Brasilia :            }}   Sveitsi
Ottelut > Serbia vs. Sveitsi

Serbia  v  Sveitsi
| Serbia  | 2–3 |  Sveitsi |
| --- | --- | --- |
|  Mitrović  26'  Vlahović  35'  | Raportti |  Shaqiri  20'  Embolo  44'  Freuler  48'  |
| --- | --- |
           }}   Serbia :            }}   Sveitsi
Ottelut > Kamerun vs. Brasilia

Kamerun  v  Brasilia
| Kamerun  | 1–0 |  Brasilia |
| --- | --- | --- |
|  Aboubakar  90+2'  | Raportti |  |
| --- | --- |
           }}   Kamerun :            }}   Brasilia
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Viralliset otteluraportit (englanniksi)
| n k Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2022 |
| --- | --- |
Vaiheet:  Karsinnat  Lohkovaihe Lohko A  Lohko B  Lohko C  Lohko D  Lohko E  Lohko F  Lohko G  Lohko H  Pudotuspelit  Loppuottelu 
Yleistä:  Tilastot  Televisiointi  Kokoonpanot
Calvary Chapel (Fort Lauderdale)

| Calvary Chapel |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  kristinusko
Kirkkokunta:  Calvary Chapel
Perustettu:  1985
Johtava pastori:  Doug Sauder
Pääkirkko:  Fort Lauderdale, Florida
Jäseniä:  n. 18 521 /vko (2019)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Calvary Chapel on kristillinen seurakunta, joka sijaitsee Fort Lauderdalen kaupungissa Floridassa, Yhdysvalloissa. Seurakunnalla on yhteensä noin 18 500 viikoittaista kävijää. CBS Newsin mukaan seurakunta oli Yhdysvaltain 17. suurin megakirkko vuonna 2019.
Seurakunta toimi usealla kampuksella ympäri Floridaa.
Seurakunnan johtajat

1985–2014: Bob Coy
2014– Doug Sauder
Australiankääpiöbassi

| Australiankääpiöbassi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Aurinkoahvenkalat Centrarchiformes
Heimo::  Etelänbassit Percichthyidae
Suku::  Nannoperca
Laji::  australis
Kaksiosainen nimi
 Nannoperca australis  Günther, 1861 
Katso myös
   Australiankääpiöbassi Wikispeciesissä   Australiankääpiöbassi Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Australiankääpiöbassi (Nannoperca australis) on etelänbasseihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan makeista vesistä Australiassa.
Koko ja ulkonäkö

Australiankääpiöbassi voi kasvaa 6–8,5 cm pitkäksi, ja naaraat ovat koiraita suurempia. Ruumiinrakenteeltaan laji on pitkänomainen, litteähkö ja suuripäinen. Selkäevän piikikästä etuosaa ja pehmeämpiruotoista takaosaa erottaa syvä lovi. Kalan rinta- ja vatsaevät ovat pienet, ja kookas pyrstöevä on pyöreähkö tai tasakärkinen. Australiankääpiöbassi on vihertävän- tai keltaisen ruskea ja ruumiissa on mustia täpliä, jotka muodostavat kaksi epämääräistä raitaa. Lisääntymisaikana koiraiden evät muuttuvat punaisiksi ja tummareunaiksiksi ja kyljissä on heikko oranssi juova.
Levinneisyys ja elintavat

Australiankääpiöbassia tavataan kaakkoisesta Etelä-Australiasta eteläiseen Uuteen Etelä-Walesiin sekä Tasmaniasta ja muutamalta Bassinsalmen saarelta. Lajin elinympäristöä ovat hitaasti virtaavat joet, järvet, suot ja kosteikot. Se elää mieluiten tiheän vesikasvillisuuden seassa ja syö hyönteisiä ja niiden toukkia sekä pieniä äyriäisiä. Australiankääpiöbassin kutuaika on syyskuusta tammikuulle ja koiraat valtaavat kutureviirin.
Australiankääpiöbassia voidaan pitää akvaarioissa.
Australiankääpiöbassin kanta on vähenevä ja laji luokitellaan silmälläpidettäväksi. Kantaa uhkaavat einympäristön laadun heikkeneminen, kuivuus ja australiankääpiöbassia saalistavat vieraslajit, esimerkiksi ahven, kirjolohi ja taimen.
Yle Uutiset

Yle Uutisten logo.
Yle Uutiset on Yleisradion (Yle) uutisbrändi. Saman nimen alla on vuodesta 2013 alkaen tuotettu kaikki Ylen suomenkieliset uutissisällöt ja -lähetykset, joita tuotetaan niin televisioon, radioon kuin verkkoonkin. Brändi uudistettiin viimeksi kesäkuussa 2024, jolloin uudistuivat niin TV-, radio- kuin verkkokerrontakin (TV-brändin historiasta ks. Tv-uutiset).
Historia

Yle Uutisten historia alkoi vuodesta 2007, kun Ylen TV- ja radiouutisten toimitukset yhdistyivät. Samalla Ylelle syntyi oma uutistoimisto ja se luopui Suomen Tietotoimiston (STT) asiakkuudesta. Vuonna 2017 Yle tosin palasi jälleen STT:n asiakkaaksi.
Toimitus

Uutiset tuottaa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoimitus. Sama toimitus vastaa myös muun muassa radion ja television ajankohtais- ja keskusteluohjelmista, kuten Ykkösaamusta, Ylen aamusta, Puoli seitsemästä ja A-studiosta. Yle.fi-verkkosivuston lisäksi Yle Uutiset julkaisee artikkeleitaan myös uutisovelluksissa Yle Uutisvahti ja Yle.fi. Uutis- ja ajankohtaistoimitusta johtaa päätoimittaja Riikka Räisänen. Toimitus kuuluu vielä laajempaan, Uutis- ja ajankohtaistoiminnan yksikköön, joka on yksi Ylen kuudesta yksiköstä. Saman yksikön alla on myös muun muassa alueellinen uutistoiminta. Yksikköä johtaa vastaava päätoimittaja Jouko Jokinen.
Ylellä on kirjeenvaihtajat Tukholmassa, Washingtonissa, Pekingissä, Moskovassa, Lontoossa, Brysselissä, Berliinissä ja Nairobissa.
Kielet

Lain mukaan julkisen palvelun ohjelmatoiminnan tulee tuottaa palveluja saamen, romanin ja viittomakielellä sekä soveltuvin osin myös maan muiden kieliryhmien kielellä.
Suomenkielisten uutisten lisäksi Ylen Uutis- ja ajankohtaistoimitus tuottaa myös englannin-, venäjän- ja viittomakielisiä sisältöjä. Ruotsinkieliset uutiset tuottaa erillinen Svenska Ylen oma uutistoimitus. Venäjäksi uutisia tekee Yle Novosti ja englanniksi Yle News.
Yle aloitti ukrainankielisen uutispalvelun vuonna 2022, kun Venäjä oli hyökännyt Ukrainaan ja Suomeen oli tullut yli 20 000 pakolaista. Palvelu julkaisee valikoiman Ylen uutisia, jotka on käännetty ukrainaksi konekäännöspalvelujen avulla ja tarkistettu ennen julkaisua.
Arabian- ja somalinkielisten uutisten kokeilu alkoi 2024.  Arabiaa äidinkielenään puhuvia on Suomessa noin 40 000 ja Somaliaa äidinkielenään puhuvia noin 25 000. Videomuotoisia uutisia julkaistaan näiden kieliryhmien edustajien suosimissa Internetin video- ja somepalveluissa, joista käyttäjiä ohjataan Yle Areenaan sekä Yle.fi:hin.
Korona-aikana uutisia toimitettiin myös somaliksi, arabiaksi, kurdiksi ja persiaksi.
Katsojamäärät

Yle Uutisten verkkosivusto on vuonna 2019 vuorotellut web-sivustojen virallisen yleisömittauksen FIAMin kolmanneksi ja neljänneksi suosituimman sivuston paikalla. Lokakuussa 2019 sen tavoittavuus oli yli 3,4 miljoonaa. Edellä ovat Ilta-Sanomat ja Iltalehti, joinain kuukausina Helsingin Sanomat. Ylen illan pääuutislähetys televisiossa (Yle Uutiset 20.30) keräsi lokakuussa 2019 parhaimmillaan 980 000 katsojaa ja oli kuukauden katsotuin tv-uutislähetys.
Radio- ja tv-uutislähetykset > Radio

Radiouutiset kuullaan Yle Radio Suomessa tasatunnein läpi vuorokauden. Radiouutisten pidemmät päälähetykset kuullaan myös Yle Radio 1:ssä. Joulukuusta 2019 alkaen yön uutisia ovat tehneet STT:n toimittajat.
Radion uutislähetykset ovat pääsääntöisesti kahden minuutin mittaisia sähkelähetyksiä. Klo 7, 8, 12, 16 ja 17 uutislähetykset kestävät arkisin 10 minuuttia. Klo 6, 9 ja 22 lähetykset kestävät arkisin viisi minuuttia.
Radio- ja tv-uutislähetykset > Radio > Nykyiset radion uutisjuontajat

Jussi Hanhivaara
Saara Hirvonen
Markku Lehtimäki
Piia Paakkunainen (1998–, myös tuottaja)
Aleksi Pöytäkangas
Marko Tammi
Pälvi Tammi
Monna Tervo
Niilo Turunen
Marija Skara
Merja Windia
Radio- ja tv-uutislähetykset > Radio > Entisiä radiouutisten tekijöitä

Margit Alasalmi (1989–2024)
Anna-Liisa Anttila (1960-luku, ensimmäinen naisjuontaja)
Jan Fredriksson
Ralf Friberg (uutispäällikkö 1965–1970)
Anna-Maria Haarala
Paavo Haltsonen (1976–)
Erkki Hatakka (toimituspäällikkö 1960-luvun lopulla)
Jaakko Heino (1965–, uutistoiminnan päällikkö 1994–, ohjelmajohtaja 2001–)
Liisa Härmälä-Heiskanen
Kaisa Jaakkola (1975–n. 2005)
Kaija Kellman
Katriina Kettunen
Hilppa Kimpanpää
Teuvo Kimpanpää (1966–1990)
Kreeta-Maria Kivioja
Jukka Koponen (1970-luku)
Yrjö Lautela (1967–2002)
Jorma Lehto (1981–2020)
Heikki Lukinmaa
Kari Lumikero (1967–1986)
Petteri Löppönen (siirtyi televisioon 2024)
Paavo Manninen (–2010)
Raija Massala (Aamun peilin ensimmäinen juontaja 1968, siirtyi 1980-luvulla televisioon)
Ulla-Maija Määttänen
Aimo Nikulainen (1966–2012)
Heikki Palteisto
Risto Pohjanpalo (1974–1997, toimituspäällikkö 1990-luvun taitteessa)
Eva Polttila (siirtyi televisioon 1981)
Risto Puolimatka (1990-luvulle)
Heta-Leena Sierilä (vuosituhannen vaihde)
Ritva Säilä (1980-1990-luku)
Tommy Tabermann (1970-luku)
Aarne Tanninen (uutistoiminnan päällikkö 1970–1981)
Tuulia Thynell (1994–2010, siirtyi televisioon)
Seppo Toivonen (toimituspäällikkö 1980-luvun puolivälissä)
Liisa Tukkimäki
Ari Valjakka (luki 1. radiouutislähetyksen syyskuussa 1965)
Riitta Väkeväinen (1996–)
Radio- ja tv-uutislähetykset > Televisio

Tv-uutisia nähdään Yle TV1:ssä arkiaamuisin klo 6.30, 7.00, 7.30, 8.00, 8.30 ja 9.00 (osana Ylen aamua) ja lauantaiaamuisin klo 8, 9, ja 10. Iltapäivällä ja illalla lähetetään vielä klo 17, 18, 20.30 ja 21.45 uutiset. Illan pitkiä lähetyksiä (klo 18 ja 20.30) lukuun ottamatta uutislähetykset kestävät noin viisi minuuttia.
Yle Uutiset klo 18 on uutismakasiini, joka kestää arkisin 20 minuuttia. Sitä seuraa alueuutiset. Se esitetään Yle TV1:ssä joka päivä kello 18.00. Vuoteen 2007 asti Kuuden tv-uutiset ja sää lähetettiin Yle TV2:ssa, jonka jälkeen ohjelma siirrettiin TV1:een. Lähetys koostui vuoteen 2013 asti useasta eri ohjelmaosiosta, kuten talous- ja kulttuuriuutisista. Jo aiemmin, vuoden 2010 keväällä, lähetyksestä poistettiin viittomakielisten uutisten osio.
Yle Uutiset klo 20.30 on tv-uutisten päälähetys. Se kestää arkisin 25 minuuttia, lauantaisin 20 minuuttia ja sunnuntaisin 15 minuuttia.
Radio- ja tv-uutislähetykset > Televisio > Nykyiset tv-uutisjuontajat

Iltauutiset

Pääjuontajat:
Piia Pasanen
Jussi-Pekka Rantanen
Milla Madetoja
Petteri Löppönen
Marjo Rein
Marjukka Havumäki
Kreeta-Maria Kivioja
Hanna Visala
Pietu Heiskanen
Ylen aamun uutiset
Tommy Fränti
Ilkka Lahti
Mikko Haapanen
Viikonloppuaamujen uutiset
Saija Nironen
Antti Parviala
Tuulia Thynell
Radio- ja tv-uutislähetykset > Televisio > Ylen aiempia tv-uutisjuontajia

Kari Hiltunen (–1984)
Risto Johnson
Heikki Kahila
Olli Kiiskinen (1960-luvun loppu)
Timo Kuparinen (1980-luvun alku)
Liisa Laine (ensimmäinen naispuolinen lukija suomenkielisissä tv-uutisissa)
Marjo Lammi (1990-luvun taite)
Juhani Lehtola (1963–)
Arvi Lind (1965–2003)
Eila-Maija Mirolybov (1978–1981)
Kari Mänty (1970–1981)
Kari Nihti (1990-luvun taite)
Arto Nurmi (n. 1985–2015)
Kati Parkkonen (2005–2006)
Riitta Pihlajamäki (1990-luvun taite)
Eeva Polttila
Timo Putkonen (1960-luvun loppu)
Matti Rönkä (1990–2024)
Kauko Saarentaus (1959–1967)
Pertti Salolainen (1962–1965)
Timo Seppänen
Jussi Suomalainen
Heimo Tauriainen (–1984)
Kari Tervo
Kari Toivonen (1966–2005)
Marjo Toivonen
Esko Tommola (1960-luku)
Riikka Uosukainen
Aiheesta muualla

Yle Uutisten verkkosivut
Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan yhteystiedot
Jokinen, Jouko: Vastaavalta päätoimittajalta: Yle-laki rajaa sananvapautta. Yle uutiset 31.7.2022.
Yle Uutisten tunnusanimaatiot vuosien halki Video, 1 min. Yle Areena.
Uutistunnuksia 1959–2013 Video, 3 min. Yle Areena.
Yle
| --- | --- |
Radiokanavat:   Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Sámi Radio  Yle Puhe (lakkautettu)  Yle Klassinen  Yle Vega  Yle X3M  Yle Mondo  Yle Sat 1  Yle Sat 2 
Televisiokanavat:   Yle TV1 (HD)  Yle TV2 (HD)  Yle Teema & Fem (Yle Fem, Yle Teema, HD)  TV Finland 
Uutispalvelut:   Yle Uutiset (selkokielinen, viittomakielinen)  Yle Urheilu  TV-nytt  Yle Ođđasat  Novosti Yle  Yle Uutisvahti  Sää  Yle Tiede 
Muut palvelut:   Yle Areena  Yle Elävä arkisto  Abitreenit  Digitreenit  Yle Oppiminen  Yle Uutisluokka  Yle Kioski 
Organisaatio:   Yleisradion hallintoneuvosto  Yleisradion hallitus  Yleisradion johtoryhmä  Ylen yksiköt  Svenska Yle  Yle Sápmi 
Muuta:   Pasilan linkkitorni  Merja Ylä-Anttila  Matti Apunen
Helli Kaikkonen

Kirjailija Helli Kaikkonen
Helli Helena Kaikkonen  (24. helmikuuta 1898 Värtsilä – 9. tammikuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen kristillinen kirjailija ja suomentaja.
Kaikkonen sanoitti hengellisen laulun Kristallivirta ukrainalaisen kansansävelmän pohjalta. Tämä laulu löytyy helluntaiseurakuntien ja vapaakirkon käyttämästä Hengellisestä laulukirjasta numerolla 590.
Tausta

Helli Kaikkonen, tyttönimeltään Helena Muhonen, kävi Värtsilässä viisi luokkaa kansakoulua ja Värtsilän suomalaisen  realiyhteiskoulun.  Sen jälkeen hän toimi kolme vuotta kotiopettajana Pohjois-Karjalassa: Pälkjärvellä, Niittylahdessa ja Rääkkylässä. Solmittuaan avioliiton Kontiolahden Lehmosta kotoisin olevan Otto Kaikkosen kanssa hän muutti Viipuriin, missä aviomies työskenteli rautateiden palveluksessa. Talvisodan sytyttyä v. 1939 Otto Kaikkonen  sai määräyksen Helsinkiin, minne perhe asettui pysyvästi. Otto Kaikkonen kuoli vuonna 1962.
Helli Kaikkonen työskenteli Valistusjärjestöjen opintotoimikunnan (v:sta 1943 Opintotoiminnan Keskusliitto) matkasihteerinä ja Kotikasvatusyhdistyksen (nyk. Suomen vanhempainliitto) matkapuhujana  Viipurissa asuessaan hän toimi Viipurin työväenopiston oppilaskunnan järjestelytoimikunnassa ja lausuntakurssien ohjaajana  1950-luvulla Kaikkonen työskenteli kustannusliike Kuvan ja Sanan palveluksessa ja 1960-luvulla hän toimi kustannusyhtiö Ristin Voitossa (nyk. Aikamedia) kielenkääntäjänä.
Kirjallinen tuotanto

Helli Kaikkosen tuotanto sisältää runoja, romaaneja, lasten-ja nuotenkirjallisuutta, ohjelmistoja, näytelmän ja suomennoksia.
Kirjallinen tuotanto > Runot

Helli Kaikkonen kirjoitti runoja lapsesta asti. Hänen runojaan on julkaistu vuosikymmenien varrella monissa kristillisissä lehdissä ja muissa julkaisuissa. Hän voitti jo nuorena palkintoja kirjoituksillaan Kotikasvatusyhdistyksen kirjoitus- ja arvostelukilpailuissa.
Kirjailijan kuoleman jälkeen v. 1974 hänen lapsensa kokosivat äitinsä jäämistöstä runokokoelman Kristallivirta, jonka Ristin Voitto kustansi. Runokokoelman alkuosan runot käsittelevät lapsia ja lapsuutta, keskimmäiseen osan runot liittyvät työhön ja kutsumukseen ja loppuosassa aiheena on kuolema ja kristillisen uskon tarjoama toivo.
Kirjallinen tuotanto > Hartaus- ja mietekirjat

Ristin Voitto -kustannusyhtiön välityksellä Kaikkonen julkaisi myös useita miete- ja hartauskirjoja.
Kirjallinen tuotanto > Suomennokset

Helli Kaikkosen ruotsin ja englannin kielistä suomentama kirjallisuus sisältää romaaneja, lasten- ja nuortenkirjoja, kuvakirjoja ja elämäkertoja.
Teoksia

Ihmeellinen päivä : yksinäytöksinen näytelmä. Valistusjärjestöjen opintotoimikunta, Helsinki 1942, 2. painos Opintotoiminnan keskusliitto, Helsinki 1949
Kun sinikeijut tulivat. Valistus, Helsinki 1948
Suuren takojan alasimella : romaani. Kirjapaja, Helsinki 1949, 3. painos 1950, 4. uusittu ja lisätty painos 1961, 5. painos 1964
Leikkisiskot : kesäinen kertomus. Kirjapaja, Helsinki 1950
Taivaan itäisellä portilla : romaani. Kirjapaja, Helsinki 1951
Iloa etsimässä : Suomen neitosille. Agricola-seuran kinkeritraktaattisarja 7. Agricola-seura, Helsinki 1952
Suvisiskot. Kuva ja sana, Helsinki 1952
Urkulintu : romaani. Kirjapaja, Helsinki 1952
Urkulinnun laulupuu : romaani. Kirjapaja, Helsinki 1954
Tähtien värilyhdyt ym. esitystehtäviä lasten koulujuhliin. Kuva ja sana, Helsinki 1955
Tornitalon Tuula : kertomus tytöille ; kuv. Leena Puranen. Lasten toivekirjasto 14. WSOY 1956, 3. painos 1964
Juna kiitää ohi : romaani. Kuva ja sana, Helsinki 1958
Neljän Tuulan kerho : kertomus tytöille ; kuv. Leena Puranen. Kuva ja sana, Helsinki 1958
Jumalan musta kukka. Kuva ja sana, Helsinki 1959
Päivä paistaa pilveen. Kuva ja sana, Helsinki 1960
Tähkäpäitä : pomintoja ja mietteitä. Ristin voitto, Helsinki 1963
Lujaksi taottu sydän. Ristin voitto, Helsinki 1964
Kirja äidille. Ristin voitto, Helsinki 1964
Valaistu polku : matkalla mietittyä. Ristin voitto, Helsinki 1966
Mummelin muksut : lapsitarinoita. Ristin voitto, Tikkurila 1968
Aamuruskon silmäripset : mietteitä matkaoppaaksi. Ristin voitto, Tikkurila 1970
Arkipäivien kimallusta ;kuv. Kalevi Pekkonen. Ristin Voitto, Tikkurila 1972
Kivet. Päivä, Hämeenlinna 1972
Kristallivirta : Helli Kaikkosen kauneimmat runot ; toim. Irja Hakkarainen ja Erkki Kaikkonen. Ristin voitto, Tikkurila 1974