stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
LGH

LGH Junior ja Neptunus -uistimia, Neptunus uistimet oikealla
LGH Muikku -uistimia
LGH Peukaloinen -uistimia
LGH-uistin on Leo Gunnar Hacklinin alkuaan kehittämä lähinnä lohen ja taimenen kalastukseen tarkoitettu uistin.
Alkuperäisten uistimien malleina olivat:
Junior (2 kokoa, 2 ja 3 koukkuiset)
Neptunus (2 kokoa, 2 ja 3 koukkuiset)
Muikku (useita kokoja)
Peukaloinen ja Ukko-Peukaloinen
Sittemmin malleina on ollut myös Ahti, Akka-Peukaloinen, Gunnar ja Hai. Yleisimmät LGH-vaaput ovat Muikku sekä Peukaloinen ja Ukko-peukaloinen. Leo Gunnarin jäätyä eläkkeelle liiketoimintaa jatkoi Tapani Ahonen. Sittemmin liiketoiminta on siirtynyt Jarmo Rapalan haltuun, joka jatkaa LGH-uistinten tekemistä. Jarmo on Lauri Rapalan pojanpoika ja Esko Rapalan poika.
Vanhat Leon tekemät vaaput ovat keräilykappaleita, hyväkuntoisia vanhoja vaappuja ei juuri näy myynnissä, joten hinnan määrittäminen näille on varsin vaikeaa. Uusia uistimia myy Jarmo Rapala vielä LGH tuotemerkillä..
Vanhoissa Leon tekemissä uistimissa on käytetty ainakin kolmea erilaista foliopintaa. Niin sanottu kohokuvio, painannekuvio ja tähtikuvio. Ensimmäisissä vaapuissa on ollut myös muunlaisia foliopinnotteita.
Kreikan maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö

| Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö Υπουργείο Μετανάστευσης και Ασύλου |
| --- | --- |
 Kreikan vaakuna Kreikan hallituksen sinettinä.
Perustettu:  2016, 2020
Valtio:  Kreikka
Ministeri:  Nótis Mitarákis
Kreikan maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö (kreik. Υπουργείο Μετανάστευσης και Ασύλου, Ypourgeío Metanástefsis kai Asýlou) on Kreikan ministeriö, jonka alaan kuuluvat maahanmuutto-, turvapaikanhaku- ja pakolaisasiat.
Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö oli olemassa alun perin vuosina 2016–2019 ja se perustettiin uudelleen 15. tammikuuta 2020. Ministeriötä johtaa maahanmuutto- ja turvapaikkaministeri Nótis Mitarákis (vuonna 2020, Mitsotákisin hallitus).
Ministerit

Ministeriön johdossa ovat toimineet:
| Ministeri> Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö 2016–2019 | Kausi alkoi> Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö 2016–2019 | Kausi päättyi> Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö 2016–2019 | Hallitus> Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö 2016–2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| Giánnis Mouzálas | 5. marraskuuta 2016 | 28. helmikuuta 2018 | Tsíprasin II hallitus |
| Dimítris Vítsas | 28. helmikuuta 2018 | 8. heinäkuuta 2019 | Tsíprasin II hallitus |
Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö 2020–
| Nótis Mitarákis | 15. tammikuuta 2020 |  | Mitsotákisin hallitus |
Aiheesta muualla

Υπουργείο Μετανάστευσης και Ασύλου. Kreikan maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriön verkkosivut. (kreikaksi)
Kreikan ministeriöt
Digitaalisen hallinnon ministeriö
Infrastruktuuri- ja liikenneministeriö
Kansalaistensuojeluministeriö
Kehitys- ja investointiministeriö
Kulttuuri- ja urheiluministeriö
Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö
Maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö
Merenkulku- ja saaristoministeriö
Oikeusministeriö
Opetus- ja uskontoasiainministeriö
Puolustusministeriö
Sisäministeriö
Terveysministeriö
Turismiministeriö
Työ- ja sosiaaliministeriö
Ulkoministeriö
Valtiovarainministeriö
Ympäristö- ja energiaministeriö
Kuutiomeduusat

| Kuutiomeduusat |
| --- | --- |
 Australiankuutiomeduusa (Chironex fleckeri)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Kuutiomeduusat Cubozoa  Werner, 1975
Lahko::  Cubomedusae  Haeckel, 1877
Heimot
 Chirodropidae  Carybdeidae 
Katso myös
   Kuutiomeduusat Wikispeciesissä   Kuutiomeduusat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuutiomeduusat (Cubozoa) on yksi meressä elävien polttiaiseläinten pääjakson (Cnidaria) luokista. Varsinaisia meduusoita paremmin uivat kuutiomeduusat ovat saaneet nimensä kuutiomaisen muotoisesta uimakellostaan.
Kuutiomeduusat tunnetaan erityisesti joistakin hyvin myrkyllisistä lajeista, joiden  polttiaissolujen myrkky on erittäin voimakasta  ja ihmisellekin kohtalokasta. Näistä Australian rannikkovesissä elävä australiankuutiomeduusa (Chironex fleckeri) on aiheuttanut eniten kuolintapauksia ja myrkytyksiä. Toinen vaarallinen laji on irukandji (Carukia barnesi).
Kuutiomeduusojen neljä pyyntilonkeroa saattavat olla jopa kymmeniä kertoja niiden uimakelloa pidempiä. Irukandjin halkaisija on 12–25 millimetriä, mutta  pyyntilonkerot saattavat olla jopa metrin pituiset. Pienen koon takia vahvasti myrkyllistä lajia on vaikea havaita ja epäilläänkin, että monet irukandjin aiheuttamat myrkytykset on aikaisemmin luokiteltu väärin muiden syiden aiheuttamiksi.
Toisin kuin varsinaisilla meduusoilla, kuutiomeduusoiden planula-toukasta kehittyy vain yksi polyyppiyksilö. Kuutiomeduusoiden luokassa on vain yksi lahko, Cubomedusae, johon kuuluu kaksi heimoa.
Ensiapu

Ensiapuna viinietikka on auttanut pelastamaan tuhansia ihmishenkiä myrkkymeduusan pistoilta.
Meduusan pistokohtaan tulisi mahdollisimman pian kaataa ainakin 30 sekunnin ajan viinietikkaa, jonka hapot estävät myrkyn kulkeutumista verenkiertoon.
Tunnettuja oireita ovat voimakas kipu, pahoinvointi, päänsärky, oksentelu, ripuli; ihon haavaumat, pistokohdan turpoaminen; hengitys- sekä nielemisvaikeudet, hikoilu; epätasainen pulssi, sydänoireet.
Kirjallisuusvuosi 1891

Kirjallisuusvuosi 1891 käsittelee vuoden 1891 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Oscar Wilden romaani Dorian Grayn muotokuva ilmestyi Britanniassa kirjana. Edellisenä vuonna se oli julkaistu jatkokertomuksena.
Kansainvälinen tekijänoikeuslaki 1891 astui voimaan myös Yhdysvalloissa. Sen mukaan ulkomaiset tekijät saattoivat rekisteröidä tuotteensa ja saada niistä rojalteja.
Julkaisuja

Ahmed Vefik pašša – Résumé de l’histoire ottomane
Juhani Aho – Lastuja, osat I–VI
Hjalmar Appelgren – Suomen muinaislinnat
Minna Canth – Papin perhe
Arthur Conan Doyle – Kuningas ja laulajatar
Anatole France – Thaïs (romaani)
Gustaf Fröding – Guitarr och dragharmonika (esikoisrunokokoelma)
Thomas Hardy – Tess of the D'Urbervilles (suom. Tessin tarina, 1909)
Victor Hugo – Dieu (postuumi)
Juhana Kokko – Kruunun metsissä
Selma Lagerlöf – Gösta Berlings saga (suom. Kyösti Berlingin taru, 1902)
Karl Lamprecht – Deutsche Geschichte : Zwölf Bände und zwei unvollständige Bände (1891–1909)
Herman Ojala – Lukemisen Alkuoppi
Henryk Sienkiewicz – Bez dogmatu
Robert Louis Stevenson – Pannaan julistettu
Leo Tolstoi – Kreutzersonaatti (Крейцерова соната, lyhytromaani)
Oscar Wilde – Lord Arthur Savile's Crime and Other Stories (suom. Lordi Arthur Savilen rikos, 2019)
Palkintoja

Gustaf von Numers
Pietari Päivärinta
Kikan diskografia

| Julkaisut |
| --- | --- | --- |
| ↙Studioalbumit | 6 |  |
| ↙Kokoelmat | 6 |  |
| ↙Singlet | 19 |  |
Kikka (oikealta nimeltään Kirsi Hannele Sirén, o.s. Viilonen) oli suomalainen laulaja. Hänen diskografiansa koostuu kuudesta studioalbumista, kuudesta kokoelmasta ja yhdeksästätoista singlestä.
Albumit > Studioalbumit

| Nimi> Nimi.Nimi | Julkaisutiedot> Julkaisutiedot.Julkaisutiedot | Listasijoitukset>  FIN .Albumilista | Myynti > Myynti .Myynti  |
| --- | --- | --- | --- |
| Mä haluun viihdyttää |  Julkaistu: 1989  Levy-yhtiö: AXR | 20 | noin 71 800 kpl, platinaa |
| Kiihkeät tuulet |  Julkaistu: 1990  Levy-yhtiö: AXR | 17 | noin 72 600 kpl, platinaa |
| Kikka 3 |  Julkaistu: 1991  Levy-yhtiö: AXR | 7 | noin 62 000 kpl, platinaa |
| Käyrä nousemaan |  Julkaistu: 1993  Levy-yhtiö: AXR | 14 | noin 25 000 kpl, kultaa |
| Ota vaatteet pois |  Julkaistu: 1994  Levy-yhtiö: AXR | – | noin 20 000 kpl, kultaa |
| Herkut lisukkeineen |  Julkaistu: 2000  Levy-yhtiö: Motley | – | – |
Kokoelmat > Kokoelma-albumit

| Nimi> Nimi.Nimi | Julkaisutiedot> Julkaisutiedot.Julkaisutiedot | Listasijoitukset>  FIN .Albumilista | Listasijoitukset>  FIN .Fyysinen albumilista | Myynti > Myynti .Myynti  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Parhaat puoleni |  Julkaistu: 1992  Levy-yhtiö: AXR | 18 | – | noin 37 000 kpl, platinaa |
| Parhaat |  Julkaistu: 1995  Levy-yhtiö: AXR | – | – | – |
| Kikka Remix |  Julkaistu: 1995  Levy-yhtiö: AXR | – | – | – |
| Parhaat – 20 suosikkisävelmää |  Julkaistu: 1997  Levy-yhtiö: AXR | – | – | – |
| Hitit |  Julkaistu: 2002  Levy-yhtiö: Poptori | – | – | noin 15 000 kpl, kultaa |
| Kaikkien aikojen parhaat |  Julkaistu: 2009  Levy-yhtiö: Edel | – | 8  | – |
Singlet

| Nimi> Nimi.Nimi | Vuosi> Vuosi.Vuosi | Listasijoitukset>  FIN .Singe- lista | Listasijoitukset>  FIN .Radio- lista | Listasijoitukset>  FIN .50 hittiä- lista | Listasijoitukset>  FIN .Jukebox- lista | Myynti > Myynti .Myynti  | Albumi> Albumi.Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Mä haluun viihdyttää” | 1989 | – | 9 | – | 2 | kultaa | Mä haluun viihdyttää |
| ”Tiedän hyvää sen tekevän meille” | 1990 | – | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | Mä haluun viihdyttää |
| ”Kiihkeät tuulet” | 1990 | – | 4 | – | (lista ei toiminnassa) | – | Kiihkeät tuulet |
| ”Sukkula Venukseen” | 1990 | – | 3 | – | (lista ei toiminnassa) | kultaa | Kikka 3 |
| ”Onnen nainenkin silloin vasta saa” | 1991 | 18 | 2 | – | (lista ei toiminnassa) | – | Kikka 3 |
| ”Kierrätä pyöritä mua” | 1991 | – | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | Parhaat puoleni |
| ”Parhaat puoleni” | 1992 | – | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | Parhaat puoleni |
| ”Tartu tiukasti hanuriin” | 1993 | – | 5 | 19 | (lista ei toiminnassa) | – | Käyrä nousemaan |
| ”Käyrä nousemaan” | 1993 | – | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | Käyrä nousemaan |
| ”Häipyy etäisyys” | 1994 | – | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | Ota vaatteet pois |
| ”Ota vaatteet pois” | 1994 | – | 2 | 6 | (lista ei toiminnassa) | – | Ota vaatteet pois |
| ”Veitikka oot” | 1994 | – | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | Ota vaatteet pois |
| ”Sukkula venukseen (remix)” | 1995 | – | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | Kikka Remix |
| ”Rakkauden talo” | 1997 | – | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Pystyyn ponnahtanut” | 1998 | – | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Tulikirjaimin” | 1999 | – | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Hän on kultaa!” | 1999 | – | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | Herkut lisukkeineen |
| ”Herkut lisukkeineen” | 2000 | – | – | – | (lista ei toiminnassa) | kultaa | Herkut lisukkeineen |
| ”Moottoripyörä on moottoripyörä” | 2002 | – | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | (julkaistu vain singlenä) |
Muut listasijoitukset ja myyntiluvut

| Nimi> Nimi.Nimi | Vuosi> Vuosi.Vuosi | Listasijoitukset>  FIN .Radio- lista | Listasijoitukset>  FIN .50 hittiä- lista | Myynti > Myynti .Myynti  | Albumi> Albumi.Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Huone 105” | 1989 | – | – | platinaa | Mä haluun viihdyttää |
| ”Apinamies” | 1990 | 8 | – | – | Kiihkeät tuulet |
| ”Sukkelat sormet ja sutjakka suu” | 1994 | 10 | 36 | – | Ota vaatteet pois |
Lami

Lamin poliisiasema.
Lami on kaupunkialue Rewan provinssissa Fidžissä luoteeseen Suvasta. Vuoden 2017 väestönlaskennassa alueen väkiluku oli 24 637. Alueen pinta-ala on 680 km2. Kaupunkia hallitsee 12-henkinen neuvosto, joka valitaan vaaleilla kolmeksi vuodeksi.[lähde? ]
Kruunutikankontti

| Kruunutikankontti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset agnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Alaheimo::  Tikankonttikasvit Cypripedioideae
Suku::  Tikankontit Cypripedium
Laji::  reginae
Kaksiosainen nimi
 Cypripedium reginae  L. 
Katso myös
   Kruunutikankontti Wikispeciesissä   Kruunutikankontti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kruunutikankontti (Cypripedium reginae) on Pohjois-Amerikassa kasvava isokukkainen ruohovartinen kasvi. Se on Minnesotan osavaltion kansalliskukka.
Kasvi on 30–60 cm korkea. Se kukkii kesä-heinäkuussa. Kukkavanan päässä on tavallisimmin yksi, joskus kaksi kukkaa, jonka muut kehälehdet ovat valkoiset mutta "kontti" osittain vaaleanpunainen.
Kruunutikankontti kasvaa kosteissa kuusimetsissä ja soilla.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kruunutikankontti (Cypripedium reginae)
ITIS: Cypripedium reginae (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Cypripedium reginae (englanniksi)
Flora of North America: Cypripedium reginae (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Cypripedium reginae (englanniksi)
Kyösti Erämaa

Erämaa 1930-luvun alussa.
Kyösti Erämaa (23. lokakuuta 1899 Taalintehdas, Dragsfjärd – 14. marraskuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.
Ennen näyttelijänuraansa Kyösti Erämaa toimi painijana. Hän piti yllä fyysistä kuntoaan ja aloitti operettisankarina, muun muassa Koiton Näyttämöllä. Erämaa siirtyi myöhemmin Oulun Työväen Näyttämön leipiin, ja siirtyi sieltä Helsinkiin, missä näytteli kuolemaansa saakka. Hän oli Mikkelin teatterin johtajana vuosina 1948–1949.
Kyösti Erämaa oli myös tunnettu elokuvanäyttelijänä. Hän näytteli noin kolmessakymmenessä filmiroolissa vuosien 1934–1960 aikana, lähinnä pieniä osia, kuten poliisin osa. Hänen tunnetuimpia rooleja oli muun muassa pääosa Aaprahammi Turkkana elokuvassa Tukkijoella (1937) sekä Ylitalon Urho elokuvassa Unelma karjamajalla (1940). Hän näytteli myös elokuvassa Pekka ja Pätkä pahassa pulassa (1955). Hänen viimeiseksi elokuvaroolikseen jäi pikkurooli elokuvassa Isaskar Keturin ihmeelliset seikkailut (1960).
Filmografia

Meidän poikamme ilmassa – me maassa (1934) (eversti)
Kun isä tahtoo... (1935) (johtaja Lampaanpään sihteeri)
VMV 6 (1936) (merivartioston piiripäällikkö)
Onnenpotku (1936) (Suomen Laivaveistämö Oy:n johtaja)
Mies Marseillesta (1937) (arkkitehti Martti Marras)
Tukkijoella (1937) (tukkilainen Aaprahammi Turkka)
Aktivistit (1939) (jääkäri)
Halveksittu (1939) (osakas)
Helmikuun manifesti (1939) (santarmiupseeri käräjätalossa)
Unelma karjamajalla (1940) (Ylitalon Urho)
Lapseni on minun (1940) (Antin työtoveri)
Läpi usvan (1948) (konstaapeli)
Keittiökavaljeerit (1949) (nimismies)
Rikollinen nainen (1952) (komisario)
Varsovan laulu (1953) (pidättävä poliisi)
Mustasukkaisuus (1953) (rikostutkija)
Opri (1954) (maanmittausinsinööri)
Veteraanin voitto (1955) (tehtaan johtaja)
Pekka ja Pätkä pahassa pulassa (1955) (päätön mies)
Neiti talonmies (1955) (kauppalan yhteiskoulun rehtori)
Kaunis Kaarina (1955) (1. isäntämies kievarissa)
Rakas varkaani (1957) (herrasmies kadunkulmassa)
Pekka ja Pätkä salapoliiseina (1957) (liikemies lentokoneessa)
Herra sotaministeri (1957) (ulkolaisten suhteiden ministeri, vuorineuvos Evert Hackman, "Rahapuolue")
1918 – mies ja hänen omatuntonsa (1957) (tuomiokapitulin jäsen)
Pekka ja Pätkä miljonääreinä (1958) (yksi keilaajista)
Verta käsissämme (1958 (herra ruumiin kätköpaikalla)
Sven Tuuva (1958) (upseeri)
Autuas eversti (1958) (hotellin portieeri)
Kolmas laukaus (1959) (lautamies)
Skandaali tyttökoulussa (1960) (Mathias Alexander, pormestari)
Isaskar Keturin ihmeelliset seikkailut (1960) (finanssiasian valiokunnan jäseniä)
Lamminjärvi (Jalasjärvi)

| Lamminjärvi |
| --- | --- |
 Lamminjärvi heinäkuun 2012 tulvan aikaan.
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Kurikka (Jalasjärvi)
Koordinaatit:  62°29′05″N, 22°45′37″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85  m 
 fiLamminjärvi 
Lamminjärvi on pieni järvi Kurikan kunnassa, entisen Jalasjärven kunnan keskustassa. Siellä on muun muassa uimaranta laitureineen, viisi beach volley -kenttää, pesäpallokenttä, liikennepuisto, skeittiparkki, mattojen pesupaikka ja järveä kiertävä kävelypolku. Järvi on ruopattu vuosien 1995–1996 välisenä aikana.
Nykyään Lamminjärveen on kertynyt sinilevää, jonka vuoksi järvi on ollut uintikiellossa.
↑  Modèle [[Modèle:Lien web|Malline:Lien web]] : parametri  url  puuttuu. Maanmittauslaitoksen paikannimirekisteri, MaanmittauslaitosUrl . Tieto on haettu Wikidatasta.
Lamborghini Veneno

| Lamborghini Veneno |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia
Valmistaja:  Lamborghini
Valmistusvuodet:  2013
Tuotantomäärä:  4 (3 myyntiin)
Luokka:  superauto
Henkilöluku:  2
Teho:  740 hv
Vetotapa:  neliveto
Vaihteisto:  7-vaihteinen
Lamborghini Veneno (nimi viittaa kuuluisaan härkäänselvennä, ja on espanjaksi myrkky) on italialaisen autovalmistajan Lamborghinin vuoden 2013 Geneven autonäyttelyssä paljastama auto, joka perustuu Lamborghini Aventadoriin. Autoja valmistetaan myyntiin neljä, kaikki eri värisinä, ja se on tieliikennekelpoinen. Veneno julkistettiin juhlistamaan Lamborghinin 50-vuotisjuhlapäivää. Autossa on sama 6,5 l V12-moottori kuin Aventadorissa, mutta se tuottaa 740 hv, ja sen maksiminopeus on 355 km/h. Veneno kiihtyy 0–100 km/h 2,8 sekunnissa. Venenon hinta on 3,1 miljoonaa  puntaa, ja kolme kappaletta on myyty, yksi museossa.
Auton muotoilussa on kiinnitetty huomiota ilmavirtauksiin, joka saa aikaan sen omalaatuisen muotoilun. Myös autoon käytetty hiilikuitu laskee sen painon 120 kg pienemmäksi kuin Aventadorin. Auton renkaat on suunniteltu siten, että ne puhaltavat kylmää ilmaa auton jarrulevyihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lamborghini Veneno Wikimedia Commonsissa
Kirjokorte

| Kirjokorte |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Luokka::  Kortemaiset Equisetopsida
Lahko::  Equisetales
Heimo::  Kortekasvit Equisetaceae
Suku::  Kortteet Equisetum
Laji::  variegatum
Kaksiosainen nimi
 Equisetum variegatum  Schleich. ex F.Weber & D.Mohr 
Katso myös
   Kirjokorte Wikispeciesissä   Kirjokorte Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjokorte (Equisetum variegatum) on pohjoisella pallonpuoliskolla tavattava yhtäläisitiöinen kortekasvi. Suomessa laji on tavanomainen Lapissa, mutta rauhoitettu Ahvenanmaalla.
Ulkonäkö ja koko

Kirjokorte kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Kasvin maavarsisto leviää laajalle. Siitä nousevat, ryhmissä kasvavat suorat varret ovat nivelikkäitä, jäykkiä ja kohenevatyvisiä. Varret ovat halkaisijaltaan 1–2,5 mm paksuja ja niiden keskiontelo on pieni. Keskiontelon ympärillä on sivuonteloita. Varressa on harjuja ja syviä uurteita 6–8 kappaletta, ja lisäksi harjujen selässä on matala mutta selvä uurre. Lehdet ovat yhdyskasvuisia ja kasvavat vähäisinä kiehkuroina muodostaen varren ympärille hammasreunaisia tuppia. Tupet ovat ainakin yläosasta mustia ja 6–8 hampaisia. Hampaat ovat pysyviä, äimäkärkisiä, lyhyehköjä ja helposti katkeavia. Käpymäinen itiötähkä sijaitsee lähes latvatupen sisällä. Itiöpesäkkeet ovat perällisten, kuusikulmaisten kilpien alapinnalla. Kirjokortteen itiöt kehittyvät Suomessa heinä-syyskuussa. Kasvin vihreä alkeisvarsikko on kaksikotinen, liuskainen ja maanpäällinen.
Kirjokorte voi risteytyä kangaskortteen (E. hyemale) kanssa. Risteymää kutsutaan nimellä kuusamonkorte (E. hyemale × variegatum). Risteymän tupet ovat pitkiä ja mustia.
Levinneisyys

Kirjokortetta tavataan laajalla alueella pohjoisella pallonpuoliskolla. Euroopassa lajia kasvaa erityisesti Keski- ja Pohjois-Euroopan vuoristoseuduilla mutta paikoitellen myös alavimmilla alueilla. Runsaimmillaan laji on Alpeilla, Karpaateilla, Skotlannissa, Irlannissa, Skandeilla ja Islannissa. Levinneisyysalue jatkuu katkonaisena Uralille ja edelleen Siperiaan, Alaskaan, Kanadaan, Yhdysvaltojen pohjoisosiin ja Grönlantiin. Suomessa kirjokorte on yleisimmillään Pohjois-Lapissa erityisesti Enontekiöllä Käsivarren alueella, Utsjoella ja Inarissa. Myös muualla Lapissa laji on paikoitellen yleinen. Kainuussa se on satunnainen. Lisäksi kirjokortetta tavataan muutamin paikoin Savossa, Kaakkois- ja Etelä-Suomessa sekä Ahvenanmaalla.
Elinympäristö

Kirjokorte on pääasiassa vuoristoalueiden ja tundran laji. Suomessa se kasvaa purojen ja jokien sorarannoilla, ohutturpeisilla, lettomaisilla soilla, lähteiköillä, tihkupinnoilla, kosteilla niityillä, sorakuopissa ja kalkkilouhoksilla. Laji on kalkinsuosija.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Kirjokortteen levinneisyys Suomessa
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kirjokorte (Equisetum variegatum)
ITIS: Equisetum variegatum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Equisetum variegatum (englanniksi)
Kirjokortteen latvatuppi ja itiöpesäke, alla tuppia.
Lamborghini Sián FKP 37

| Lamborghini Sián FKP 37 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia
Valmistaja:  Lamborghini
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  2020–
Tuotantomäärä:  63 kpl
Korimalli:  2-ovinen coupé 2-ovinen roadster
Luokka:  superauto
Teknisesti samankaltaisia:  Lamborghini Aventador
Tekniset tiedot
Moottori:  V12
Iskutilavuus:  6,5 l
Käyttövoima:  hybridi
Vetotapa:  neliveto
Vaihteisto:  7-vaihteinen sekventaali
Lamborghini Sián FKP 37 on Lamborghinin vuodesta 2020 lähtien valmistama superautomalli, joka on valmistajansa ensimmäinen hybridiauto. Se esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2019. Kirjaimet FKP tulevat muutamaa viikkoa ennen auton esittelyä kuolleen Ferdinand K. Piëchin nimestä, joka liitti Lamborghinin osaksi Volkswagen Groupia vuonna 1998. Numero 37 viittaa hänen syntymävuoteensä 1937. Autoa valmistetaan 63 kappaletta, joka kunnioittaa merkin perustamisvuotta 1963.
Auton voimanlähteenä on 6,5-litrainen V12-moottori teholtaan 785 hevosvoimaa, jonka parina on 34 hevosvoiman tehoinen sähkömoottori. Pelkän sähkömoottorin voimin auto kykenee ainoastaan lähinnä pysäköinnin kaltaisiin pieniin ajosuorituksiin, ja se kytkeytyy kokonaan pois käytöstä nopeuden ohittaessa 130 km/h.
Heinäkuussa 2020 esiteltiin avomalli Roadster, jota valmistetaan 19 kappaleen verran.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lamborghini Sián FKP 37 Wikimedia Commonsissa
Kyrö

Kyrö voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Paikannimi

Kyrö, keskiaikaisesta Satakunnasta hallittu pitäjä, josta muodostuivat Pohjan Kyrön ja Ikaalisten Kyrön sekä Kyrön (Hämeenkyrö-Viljakkala) pitäjät.
Kyrö, kylä Pöytyän, aiemmin Karinaisten kunnassa Varsinais-Suomen maakunnassa
Kyrö, Ivalon vanha nimi
Kyrönjoki, joki Pohjanmaalla ja myös Karvianjoen alkuperäinen nimi.
Kyrönmaa, seutukunta Pohjanmaalla
Isokyrö (ent. Kyrö), kunta Pohjanmaalla
Vähäkyrö, entinen kunta Pohjanmaalla
Hämeenkyrö (ent. Kyrö), kunta Pirkanmaalla
Ylikyrö (myös Yli-Kyrö), kylä Enontekiöllä
Kyrönkankaan kesätie, yksi Suomen vanhimmista teistä
Kyrösjärvi, järvi Pirkanmaan luoteisosassa
Kyröskoski, Kyrösjärvestä laskevan Pappilanjoen koski
Kyröskoski, Hämeenkyrön taajama
Kyrön skanssi, Karviaan 1635 perustettu varustus
Sukunimi

Antti Kyrö (s. 1982), suomalainen graafinen suunnittelija ja kuvittaja
Heidi Kyrö (s. 1978), suomalainen iskelmälaulaja
Kari-Pekka Kyrö (s. 1963), Suomen hiihtomaajoukkueen entinen päävalmentaja
Mikko Kyrö (s. 1977), suomalainen koripalloilija
Oiva R. Kyrö (1883-1928), suomalainen päätoimittaja
Onni Kyrö (1911-1937), suomalainen ratamoottoripyöräilijä
Pekka Kyrö (s. 1946), suomalainen teatteripäällikkö, dramaturgi, dramaturgien opettaja ja toimittaja
Tuomas Kyrö (s 1974), suomalainen kirjailija ja pilapiirtäjä
Etunimi

Kyrö, harvinainen suomenkielinen etunimi, joka on esiintynyt sekä miehen että naisen nimenä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kyrö”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuvanpakkaus

Kuvanpakkausta
Kuvanpakkaus on kuvatiedostossa olevan tiedon pakkausta. Pakkausta käytetään tietoliikennettä ja tietokoneelle tallentamista varten.
Menetelmiä

Kuvanpakkaus on voi käyttää häviöllistä pakkausta, jossa osa informaatiosta poistetaan, tai häviötöntä pakkausta.
Häviöllisiä menetelmiä käytetään koska niillä saadaan suurempi pakkaussuhde ja laatu on useisiin tarkoituksiin riittävä.
Häviöttömiä menetelmiä ovat:
RLE
Lempel-Ziv-Welch (LZW)
Huffmanin koodaus
aluekoodaus (engl. area coding)
Häviöllisiä menetelmiä ovat:
muunnokset (diskreetti Fourier-muunnos (DFT), diskreetti kosinimuunnos (DCT))
fraktaalikoodaus
color quantization