stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Savonlinnan lentoasema

Savonlinnan lentoasema (IATA: SVL, ICAO: EFSA) sijaitsee Savonlinnassa, noin kymmenen kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen Enonkoskelle johtavan seututien 471 varrella.
Lentoasemaa ylläpitää Finavia, ja se on valmistunut vuonna 1973, samana vuonna kun Säämingin kunta liitettiin pääosin Savonlinnaan. Lentoasemalla on yksi kiitotie, joka on 2 300 metriä pitkä. Maapalveluja lentoasemalla tarjoaa Maavoima Oy.
Savonlinnasta on ollut liikenne- ja viestintäministeriön tukemaa reittiliikennettä Helsinkiin vuodesta 2008 alkaen. Tilausliikenteen liikennöitsijät ovat vaihtuneet vuosien varrella useasti. Vuodesta 2023 alkaen reitillä on operoinut unkarilainen Budapest Aircraft Service Norppa.aero-brändillä.
Kentän kiitotie on päällystetty uudelleen vuonna 2022. Kiitotien valojärjestelmä päivitettiin samalla energiatehokkaaseen LED-valojärjestelmään.
Reittiliikenne Helsinkiin

Savonlinnasta on reittiliikennettä Helsingistä, joskin liikenne on ollut ajoittain uhattuna vähäisen matkustajamäärän takia. Reittiä on lennetty 28. huhtikuuta 2008 lähtien liikenne- ja viestintäministeriön tuella. Heinäkuussa vuoroja on enemmän oopperajuhlien takia. Lisäksi silloin on liike- ja tilauslentoja myös ulkomailta.
Vuonna 2019 Savonlinnan lentoliikennettä tuettiin kahdella miljoonalla eurolla, josta Savonlinnan kaupunki maksoi puolet ja valtio puolet Liikenne- ja viestintäviraston myöntämällä tuella. Savonlinnan kaupunki on varautunut vuosien 2021–2024 aikana jatkamaan Savonlinnan lentoaseman lentoliikenteen tukemista 4,8 miljoonalla eurolla, jonka lisäksi valtio osallistuu 5,2 miljoonan euron tuella.
Latvialainen Raf Avia lensi Savonlinnan ja Helsingin väliset reittilennot helmikuusta 2018 alkaen. Vuonna 2021 Helsingin ja Savonlinnan välillä alkoi operoida liikennöintivelvoitteella liettualainen Transaviabaltika. Samalla aukesi kerran viikossa lennettävä reitti Tallinnaan. Transaviabaltika irtisanoi sopimuksen joulukuussa 2022.
Helmikuussa 2023 Savonlinnan kaupunki teki sopimuksen virolaisen Nyxairin kanssa lennoista Helsinkiin. Lennot alkoivat maaliskuussa 2023 ja sopimus Nyxairin kanssa loppui 5. lokakuuta 2023.
Unkarilainen BASe Airlines voitti julkisen tarjouskilpailun reittilentoliikenteen hankkimiseksi elokuussa 2023 Helsingin ja Savonlinnan välille. Helsingin ja Savonlinnan välinen reittiliikenne alkoi 13. marraskuuta 2023 ja kestää toistaiseksi 19.12.2025 saakka.
Charter-liikenne

Vuonna 2023 alkoivat suorat lennot Frankfurtista Savonlinnaan Zonista GmbH:n tilauslentoina Visit Finlandin, Savonlinnan kaupungin ja matkanjärjestäjän yhteistyönä. Samana vuonna aloitti Voigt Travel kolmilennot Rotterdam-Savonlinna-Rovaniemi. 
Kesällä 2024 jatkuivat Voigt Travelin tilauslennot Rotterdamista Savonlinnaan ja Zonista GmbH:n tilauslennot Franfurtista Savonlinnaan. Rotterdam-Savonlinna -lennot keskeytyivät Venäjän väitetyn Venäjän GPS-häirinnän vuoksi. Suomen viranomaiset kiistivät, että häirintää olisi esiintynyt Savonlinnan lentoasemalla.
Lentoyhtiöt ja kohteet

Budapest Aircraft Service: Helsinki-Vantaa
Matkustajamäärät

Katso lähdekoodikysely ja lähteet.
| Vuosi | Kotimaa | Ulkomaat | Yhteensä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 55 989 | 2 269 | 58 258 | ei tietoa |
| 1999 | 44 467 | 2 905 | 47 372 | −18,7 %  |
| 2000 | 38 509 | 1 368 | 39 868 | −15,8 %  |
| 2001 | 38 369 | 1 618 | 39 987 | +0,3 %  |
| 2002 | 36 204 | 1 437 | 37 641 | −5,9 %  |
| 2003 | 32 641 | 2 082 | 34 723 | −7,8 %  |
| 2004 | 29 234 | 2 220 | 31 454 | −9,4 %  |
| 2005 | 19 145 | 2 199 | 21 344 | −32,1 %  |
| 2006 | 21 305 | 2 424 | 23 729 | +11,2 %  |
| 2007 | 17 558 | 1 774 | 19 332 | −18,5 %  |
| 2008 | 12 424 | 2 781 | 15 206 | −21,3 %  |
| 2009 | 14 630 | 3 179 | 17 809 | +17,1 %  |
| 2010 | 13 007 | 2 892 | 15 899 | −10,7 %  |
| 2011 | 12 002 | 2 173 | 14 175 | −10,8 %  |
| 2012 | 10 671 | 2 535 | 13 206 | −6,8 %  |
| 2013 | 9 497 | 2 718 | 12 215 | −7,5 %  |
| 2014 | 7 261 | 3 197 | 10 458 | −14,4 %  |
| 2015 | 11 002 | 2 531 | 13 533 | +29,4 %  |
| 2016 | 9 881 | 1 719 | 11 600 | −14,3 %  |
| 2017 | 9 548 | 2 861 | 12 409 | −7,0 %  |
| 2018 | 7 628 | 3 129 | 10 757 | −13,3 %  |
| 2019 | 7 130 | 3 365 | 10 495 | −2,4 %  |
| 2020 | 1 200 | 2 | 1 202 | −88,5 %  |
| 2021 | 512 | 48 | 560 | −53,4 %  |
| 2022 | 2 487 | 724 | 3 111 | +455,5 %  |
| 2023 | 2 116 | 861 | 2 977 | −4,3 %  |
| 2024 | 5 358 | 1 755 | 7 113 | +138,9 %  |
Aiheesta muualla

Finavia – Savonlinnan lentoasema
Suomen ilmailukäsikirja – Savonlinnan lentoasema (Arkistoitu – Internet Archive)
Virtual Finnairin esittely Savonlinnan lentoasemasta (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Suomen lentoasemat |
| --- | --- |
Suuret kansainväliset:  Helsinki-Vantaa 
Pienet kansainväliset:  Ivalo  Joensuu  Kittilä  Kokkola-Pietarsaari  Kuusamo  Kuopio  Lappeenranta  Maarianhamina  Oulu  Rovaniemi  Tampere-Pirkkala  Turku  Vaasa 
Kotimaiset:  Jyväskylä  Kajaani  Kemi-Tornio  Pori  Savonlinna 
Ei säännöllistä liikennettä:  Enontekiö  Halli  Mikkeli  Seinäjoki  Utti 
Entiset lentoasemat:  Helsinki-Malmi  Kauhava  Sodankylä  Tampere-Härmälä  Varkaus  Ylivieska 
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat: Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat: Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat: Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat: Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
| n k Perustiedot Wikidatassa: Savonlinnan lentoasema (Q954725)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: lentoasema, kaupallinen liikennelentoasema
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Savonlinna
katuosoite: Lentoasemantie 50
koordinaatit: 61°56′34″N 28°56′42″E﻿ / ﻿61.9428°N 28.945°E﻿ / 61.9428; 28.945
Valkeajärvi (Muurame, Isolahti)

| Valkeajärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Koordinaatit:  62°12′52″N, 25°31′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Sallaanojaan 
Järvinumero:  14.287.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,9 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,899 km  
Pinta-ala:  4,119 ha  
Tilavuus:  0,0001421 km³ 
Keskisyvyys:  3,45 m  
Suurin syvyys:  6,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkeajärvi 
Valkeajärvi  on Keski-Suomessa Muuramessa Isolahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 142 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 6,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,9 metriä mpy.
Nakasi

Nagashi-yhtye japanilaisessa draama-elokuvassa "Tokyo Story" vuodelta 1953.
Nakasi tai  Nagashi  on perinteinen populäärimusiikin muoto Japanissa ja Taiwanissa, joka stereotyyppisimmin liittyy työväenluokan kulttuurin elementteihin, kuten vanhoihin teehuoneisiin ja juomabaareihin. Tyyliä on kuvattu erittäin maalaismaiseksi ja urbaaniin juurtuvaksi musiikkimuodoksi, johon kuuluu tavallisesti kitara ja kosketinsoittimet, jotka ovat korvanneet harmonikan ja rummut.
Stafford Cripps

| Stafford Cripps |
| --- | --- |
 Stafford Cripps
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. huhtikuuta 1889 Lontoo, Britannia
Kuollut: 21. huhtikuuta 1952 (62 vuotta) Sveitsi
Kansalaisuus:  britti
Arvonimi: The Right Honourable
Richard Stafford Cripps (24. huhtikuuta 1889 – 21. huhtikuuta 1952) oli brittiläinen Työväenpuolueen poliitikko ja Yhdistyneen kuningaskunnan valtiovarainministeri toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina 1947–1950.
Lapsuus ja nuoruus

Cripps syntyi Lontoossa. Hänen isänsä oli parlamentin alahuoneen konservatiivipuolueen jäsen lordi Parmour, joka myöhemmällä iällään liittyi työväenpuolueeseen. Cripps varttui varakkaassa perheessä ja sai aristokraattisen kasvatuksen. Hän opiskeli Winchester Collegessa ja sen jälkeen Lontoon yliopistossa kemistiksi. Hän jätti tiedeuran ja aloitti lakiopinnot, ja vuonna 1912 hän työskenteli asianajajana. Cripps palveli ensimmäisessä maailmansodassa ambulanssinkuljettajana Ranskassa ja teki tehdastyötä.
Työväenpuolueessa sotaan asti

1920-luvun loppupuolella Cripps siirtyi poliittisissa näkemyksissään selvästi vasemmalle, ja vuonna 1930 hän siirtyi työväenpuolueeseen. Seuraavana vuonna Cripps valittiin apulaisoikeuskasleriksi (solicitor general), joka oli yleisesti yhdistetty ritariluokkaan. Hänestä tuli Sir Stafford Cripps. Cripps vastusti puolueen oikeistosiiven hallituspolitiikkaa ja siirtyi radikaalisti vasemmalle: hänestä tuli vahva marxilaisen sosiaali- ja talouspolitiikan kannattaja. Vuoden 1931 parlamenttivaaleissa Cripps oli yksi niistä kolmesta työväenpuolueen ministereistä, jotka säilyttivät paikkansa; kaksi muuta olivat George Lansbury ja Clement Attlee.lähde?  Vuonna 1936 työväenpuolueen kansallinen komitea päätti irtisanoutua Crippsin puheesta, jonka mukaan ei olisi haitaksi brittiläiselle työväenluokalle, ”jos Saksa voittaisi meidät”.
Cripps oli aikaisemmin kehottanut yhdistynyttä rintamaa nousemaan fasismia vastaan. Nyt hän käynnisti yhdistyneen kampanjan kokoamalla Sosialistisen liiton, ILP:n ja Ison-Britannian kommunistipuolueen muodostamaan vaaliliiton oikeistoa vastaan. Työväenpuolueen johtohenkilöt vastustivat kampanjaa, ja Cripps suostuteltiinkin vuonna 1937 lakkauttamaan Sosialistinen liitto. Lopulta 1939 Cripps erotettiin Työväenpuolueesta, ja hän liittyi kansanrintamaan kommunistien ja myönnytyspolitiikkaa vastustavien liberaalien ja konservatiivien kanssa. Hän toimi parlamentissa puolueista riippumattomana vuoteen 1945 saakka.
Toinen maailmansota

Talvisodan aikana Cripps oli yksi harvoja parlamentikkoja, jotka vastustivat Chamberlainin hallituksen suunnitelmia tukea Suomea. Toisin kuin muut vastustajat, Crippsin vastustus ei perustunut säästäväisyyteen eli siihen, että oli turha tuhlata resursseja Suomen tueksi, koska Neuvostoliitto joka tapauksessa ajan kanssa voittaisi sodan, vaan Crippsin vastutus perustui Neuvostoliiton turvallisuustarpeiden ja laajentumispyrkimysten hyväksyntään. Tunnetuin esimerkki on Crippsin perustamassaan Tribune-lehdessä julkaisema artikkeli, jossa hän voimakkasti puolusti Neuvostoliittoa.
Kun Winston Churchill muodosti sodanaikaisen koalitiohallituksen vuonna 1940, hän valitsi Crippsin lähettilääksi Neuvostoliittoon. Neuvostoliitto oli liittoutunut elokuussa 1939 natsi-Saksan kanssa solmimalla Molotov–Ribbentrop-sopimuksen ja Crippsin marxilaisten näkemysten vuoksi Churchill ajatteli, että hän olisi paras henkilö yrittämään neuvotteluja Josif Stalinin kanssa. Cripps johti lähetystöä Moskovaan vuonna 1940 ja yritti turhaan varoittaa Stalinia Saksan hyökkäyksen mahdollisuudesta Neuvostoliittoon. Kun Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941, Crippsistä tuli avainhenkilö liittolaisuuden muodostamisessa länsivaltojen ja Neuvostoliiton välillä.
Vuonna 1942 Cripps palasi Isoon-Britanniaan ja teki radio-ohjelman sotatapahtumista Neuvostoliitossa. Crippsistä tuli yksi maansa suosituimmista poliitikoista, vaikka hänellä ei ollut minkään puolueen tukea. Hänet valittiin sotakabinetin jäseneksi. Cripps toimi Lord Privy Sealinä ja parlamentin alahuoneen johtajana. Churchill lähetti Crippsin Intiaan neuvottelemaan sopimuksen kansallisten johtajien Mahatma Gandhin ja Muhammad Ali Jinnahin kanssa. Hän sai näin Intian pysymään uskollisena Britannialle lupaamalla vastapalveluksena Intialle täydellisen itsehallinnon sodan jälkeen. Vaikka mitään muodollista sopimusta ei saavutettu, Cripps onnistui rauhoittamaan tilanteen Intiassa. Hänet valittiin lentokonetuotannon ministeriksi ja hän liittyi uudelleen työväenpuolueeseen vuonna 1945.
Sodan jälkeen

Kun työväenpuolue voitti parlamenttivaalit 1945, se hyväksyi Crippsin jäsenekseen. Pääministeri Clement Attlee valitsi Crippsin kauppaministeriksi, toiseksi tärkeimpään talouden virkaan. Ison-Britannian sodan jälkeinen talous oli huonossa kunnossa. Cripps tuli kauppaministerinä tunnetuksi ”säästöpolitiikastaan”.
Vuonna 1946 Neuvostoliiton lentokonesuunnittelijat keskustelivat Stalinin kanssa lentokonesuunnittelusta ja vaativat hankkimaan uusinta tietoa läntisistä lähteistä. Stalin oli sanonut: ”Kuka hullu tulisi meille myymään salaisuuksiaan.” Kuitenkin hän antoi apulaisilleen luvan, jolloin neuvostotiedemiehet ja suunnittelijat matkustivat Isoon-Britanniaan tapaamaan Crippsiä ja uudistamaan koneita. Stalinin hämmästykseksi Cripps ja työväenpuolueen hallituksen jäsenet antoivat täydellistä tietoa uusimmasta tekniikasta, Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien upseerin Frank Whittlen suunnittelemasta Rolls-Royce Nene -lentokoneen moottorista ja keskustelivat valmistuslisenssin myöntämisestä heille. Nene-moottorin kopiota käytettiin Neuvostoliiton Klimov VK-1 -hävittäjissä ja myöhemmin MIG-15:ssä, jota käytettiin YK:n sotavoimia vastaan Korean sodassa vuonna 1950. Se aiheutti lukuisia B-29-pommittajien putoamisia sekä keskeytyksiä pommituksiin Pohjois-Korean yllä.
Vuonna 1946 Cripps palasi Intiaan osana hallituksen lähetystöä, jonka tarkoituksena oli keskustella itsenäisyydestä Intian johtajien kanssa. Kaksi muuta lähetystön jäsentä olivat Intian valtiosihteeri lordi Pethick-Lawrence sekä laivaston ensimmäinen komentaja A. V. Alexander. Intian kongressipuolue ei kuitenkaan ollut tyytyväinen lähetystön esittämään suunnitelmaan.
Vuonna 1947 Cripps suostutteli Attleeta vetäytymään pääministerin paikalta, kun taas ulkoministeri Ernest Bevinin pyysi Attleeta pysymään virassa. Cripps valittiin Attleen hallituksen talousasioiden ministeriksi. Kuusi viikkoa myöhemmin Hugh Dalton erosi valtiovarainministerin paikalta ja Cripps tuli hänen seuraajakseen. Valtiovarainministerinä Cripps lisäsi verotusta ja vähensi valtion menoja. Cripps ajoi voimakkaasti strategisesti tärkeiden teollisuudenalojen kuten hiilen ja teräksen tuotannon kansallistamista. Kuitenkin Crippsin heikentyvä terveys pakotti hänet eroamaan valtiovarainministerin virasta lokakuussa 1950. Cripps oli kärsinyt useita vuosia paksusuolentulehduksesta. Cripps erosi parlamentista samassa kuussa. Hän kuoli kaksi vuotta myöhemmin Sveitsissä.
Filippiinienmetsäkerttunen

| Filippiinienmetsäkerttunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Sirkkalinnut Locustellidae
Suku::  Sirkkalinnut Locustella
Laji::  caudata
Kaksiosainen nimi
 Locustella caudata  (Ogilvie-Grant, 1895) 
Synonyymit
 Bradypterus caudatus 
Katso myös
   Filippiinienmetsäkerttunen Wikispeciesissä   Filippiinienmetsäkerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Filippiinienmetsäkerttunen (Locustella caudata) on sirkkalintujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Filippiinienmetsäkerttusta tavataan kotoperäisenä Filippiineillä. Sen kannan kokoa ei tiedetä, mutta lajin on raportoitu olevan yleinen 2 000–3 600 metrin korkeudella. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Ylä-Sallaajärvi

| Ylä-Sallaajärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  62°12′07″N, 25°35′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskuoja:  Sallaanoja Myllyjärveen 
Järvinumero:  14.287.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,5 m  
Rantaviiva:  4,873 km  
Pinta-ala:  36,606 ha  
Tilavuus:  0,0019704 km³  
Keskisyvyys:  5,38 m  
Suurin syvyys:  17 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlä-Sallaajärvi 
Ylä-Sallaajärvi  on Keski-Suomessa enimmäkseen Jyväskylän Taka-Keljossa, hieman myös Muuramessa sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 37 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 1,97 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00197 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,4 metriä ja suurin syvyys on 17 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven eteläpäässä. Järven rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven ympäristön asutus on haja-asutusta, joka kuuluu osittain Muuramen Isolahden kyläasutukseen. Rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 16607. Muuramen ja Jyväskylän välinen kuntaraja ylittää järven sen lounaispäässä niin, että suuri osa järvestä jää Jyväskylän puolelle. Järven pohjoispäässä sijaitsee laavu. Luusuassa on pikkutien silta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,5 metriä mpy.
Järven pohjoispäähän laskee metsäoja, jonka valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Pitkäjärvi (13 hehtaaria, ha), Valkonen (9 ha), Salmijärvi (2 ha), Yläinen Kotajärvi (4 ha) ja Alainen Kotajärvi. Suoraan järveen laskevat omaa ojaa myöten Pirttijärvi (6 ha) ja Ylä-Kitulampi (3 ha). Järven lasku-uoma on Sallaanoja, joka lähtee järven eteläpäästä. Se laskee ensin Myllyjärveen (5 ha), sitten Ala-Sallaajärveen (36 ha), ja lopulta Muuratjärveen. Tämä laskee Päijänteeseen lyhyttä Muuratjokea pitkin.
Ylä-Pirttijärvi (Muurame)

| Ylä-Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Koordinaatit:  62°10′51″N, 25°37′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Ala-Sallaajärveen 
Järvinumero:  14.287.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,001 km  
Pinta-ala:  2,902 ha  
Tilavuus:  0,0001031 km³ 
Keskisyvyys:  3,55 m  
Suurin syvyys:  7,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlä-Pirttijärvi 
Ylä-Pirttijärvi  on Keski-Suomessa Muuramessa Sääksvuoren kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 103 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 7,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142 metriä mpy.
Valkonen (Muurame, Isolahti)

| Valkonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Koordinaatit:  62°13′11″N, 25°34′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Pitkäjärveen 
Järvinumero:  14.287.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,5 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  1,236 km  
Pinta-ala:  9,268 ha  
Tilavuus:  0,0006962 km³ 
Keskisyvyys:  7,51 m  
Suurin syvyys:  20,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkonen 
Valkonen  on Keski-Suomessa Muuramessa Isolahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 696 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 7,5 metriä ja suurin syvyys on 20,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,5 metriä mpy.
Marjojärvi (Jyväskylä)

| Marjojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°14′55″N, 25°26′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Tulo-ojat:  Kaivo-oja Saukkojärvestä
Laskuoja:  oja Vispiläjokeen 
Järvinumero:  14.285.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,3 m  
Pituus:  720 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,66 km  
Pinta-ala:  9,751 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMarjojärvi 
Marjojärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kuohun lähellä sijaitseva järvi. Ennen vuoden 2009 kuntaliitoksia järvi kuului lähes kokonaan Jyväskylän maalaiskuntaan lukuun ottamatta hyvin pientä Korpilahteen kuulunutta kohtaa järven eteläpäässä.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,8 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Järven rannoilla ei ole asutusta, mutta hieman pohjoisempana Marjojärven ja Ison-Lampsin välisellä kaistaleella on sekä asuinrakennuksia että vapaa-ajan asuntoja.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,3 metriä mpy. Saukkojärven laskuoja Kaivo-oja laskee järveen lännestä, jonka lisäksi järven eteläpäähän on johdettu oja Marjosuolta. Marjojärven oma laskuoja alkaa sen pohjoispäästä ja laskee itään yhtyen pian Vispiläjokeen.
Lewi Pethrus

| Lewi Pethrus> Pethrus Lewi Johansson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. maaliskuuta 1884 Västra Tunhem, Ruotsi
Kuollut: 4. syyskuuta 1974 Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  pastori
Puoliso:  Lydia Danielsen
Lewi Pethrus
Muistokivi Lewi Pethruksen syntymäpaikalla.
Petrus Lewi Pethrus (11. maaliskuuta 1884 Västra Tunhem, Länsi-Götanmaa – 4. syyskuuta 1974 Tukholma) oli saarnaaja, joka toi helluntaiherätyksen Ruotsiin.
Vaiheet > Palvelu baptistikirkossa

Pethrus oli uskonnollisesti aktiivinen jo nuorella iällään. Hänet kastettiin vuonna 1899 baptistikirkkoon, jonka palveluksessa hän saarnasi Ruotsissa ja Norjassa jo ennen kuin oli aloittanut teologisen koulutuksensa. Betel-seminaarista valmistuttuaan hän suoritti pakollisen asepalveluksen vuonna 1906 ja jatkoi toimintaansa baptistikirkossa.