stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kokkolan Hermes
Historia

Seura nimettiin antiikin Kreikan jumalten tuulennopean sanansaattajan mukaan. Ukkosen jumalan poika oli myös urheilun suojelija. Uudet pelipaidat oli jo tilattu GBK:n käyttöön lahden takaa Skellefteåsta ja fuusion yhteydessä ne otettiin Hermeksen käyttöön. Näin joukkue sai tunnuksikseen syvän punaisen värin, valkoiset raidat ja nelisakaraiset tähdet. Hetkeä myöhemmin asuun liitetyn perinteikkään nimilogon suunnittelusta vastasi Nils-Ole Bjon. 1950-luvun lopulla peliasu muovautui nykymuotoonsa: tähditetty punainen nuttu sini-valkoisilla raidoilla.
Toimintansa alkuaikoina Hermes pelasi Suomensarjaa (myöhemmin I-divisioona, nykyisin Mestis) sijoittuen aina kärkikolmikkoon, kunnes kuudentena toimintavuotenaan tapahtui nousu Mestaruussarjaan (myöhemmin SM-Liiga) kaudeksi 1959-1960. Toisen kerran Hermes pääsi kisaamaan maan pääsarjassa kaudella 1966-1967. Menestys ei ollut mainittavaa ja urheasta taistelusta huolimatta molemmat visiitit ylimmällä sarjatasolla jäivän yhden kauden mittaisiksi. Kovassa seurassa kilpaileminen sekä luonnonjäiden armoilla harjoittelu veivät veronsa. Muistoksi toiselta mestaruussarjakaudelta tosin jäi upea Champion-purukumivalmistajan keräilykorttisarja, joissa esiteltiin silloiset “liigajoukkueet”.
1970-luku sujui aaltoliikkeessä I-divisionan ja jopa III-divisioonan välillä. Kaupungissa satsaukset jääkiekkoon hiipuivat ja puitteiden kehitys jähmettyi paikoilleen. Tutut kilpakumppanit, kuten Kärpät, Sport ja Jyp, menivät menojaan jäähallien valmistuessa. Oikean suuntainen askel otettiin vuonna 1977 kun tekojää valmistui urheilupuistoon nykyisen jäähallin paikalle. 1980-luku vietettiin pitkälti II-divisioonan merkeissä, mutta suunta oli nousujohteinen. Juniorityötä kehitettiin, saatiin mallia sponsorituloihin ja ennen kaikkea syksyllä 1987 valmistui kauan odotettu jäähalli.
Nykyinen joukkue

| Kokkolan Hermes kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Kokkolan Hermes kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Kokkolan Hermes kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Kokkolan Hermes kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Kokkolan Hermes kaudella 2024–2025 n k > Valmentajat | Kokkolan Hermes kaudella 2024–2025 n k >  | Kokkolan Hermes kaudella 2024–2025 n k >  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit  36    Jesse Haukka   --    Aleksi Korpela   31    Alex Mäkelä   35   Visa Vedenpää (Laina) Puolustajat  42   Eetu Heikkilä   19    Veikka Kärjä   55   Oskari Lahtinen   14    Robin Laukkanen   (Laina)   25    Niko Nissilä   (Laina)   70   Eemeli Saari   29   Luka Tiihonen (Laina)   43    Jerkko Virtala   18   Jeremi Wehmas (C) |  |  Hyökkääjät  28    Arttu Heikkilä   (A)   94    Jero Honkasalo   20   Julius Janhonen   77    Joel Jääskeläinen   13    Eerik Kantola   11   Valtteri Karnaranta    6   Atte Karppinen   --    Miro Keltikangas   44   Aatu Laakso   98    Joonatan Lempiäinen   71    Maks Mikkola   16   Eetu Mäki   --    Otto Pesonen   17    Topi Puikkonen   94   Jerry Sammalisto   95   Valtteri Savolainen (Laina)   10   Eemeli Takala   53    Akseli Ulvila   15    Riku Uusikartano   88    Jesse Viskari   (A) |  |  Päävalmentaja  Juha-Matti Kemppainen Apulaisvalmentajat  Samu Hulkko   Janne Karvonen   Sami Liukkonen   Saku Junnilainen  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: Elite Prospects eliteprospects.com. Päivitetty: 12. marraskuuta 2024  |  |  |
Nykyinen joukkue > Joukkueenjohto

Päävalmentaja – Juha-Matti Kemppainen
Apuvalmentaja – Samu Hulkko
Apu-/maalivahtivalmentaja – Janne Karvonen
Videovalmentaja – Sami Liukkonen
Fysiikkavalmentaja – Saku Junnilainen
Urheilutoimenjohtaja – Juuso Riksman
Huoltaja – Nils Fagerholm
Joukkueenjohtaja/Huoltaja – Ari Somero
OMT fysioterapeutti – Matias Mattila
Saavutukset

Mestiksen hopeaa: 2021
Mestiksen pronssia: 2001 ja 2004
Mestiksen runkosarjan voitto: 2019
I-Divisioonan toinen: 1998
Fazer-liigan runkosarjan voitto: 1996
II-divisioonan voitto: 1971
Suomensarjan voitto: 1966
Tilastoja & Ennätyksiä > SM-sarja

Sijoitus maratontaulukossa: 43
Kausia: 2 (1960 sij.10, 1967 sij.12)
Tilastoja & Ennätyksiä > Mestis / I-divisioona

Sijoitus maratontaulukossa: 10
Kausia: 12
Otteluita: 541
Voittoja: 271
Tasapelejä: 62
Tappioita: 208
Tehdyt maalit: 1926
Päästetyt maalit: 1725
Päävalmentajat Mestiksessä

| --- | --- |
 2000–2001  Juha Pajuoja  2001  Jari Grönstrand  2001–2002  Jouni Vuorinen  2002–2006  Pasi Arvonen  2006  Jarmo Jamalainen (2. tammikuuta 2006 alkaen)  2015–2017  Antti Karhula  2017–2018  Ari-Pekka Pajuluoma (20. joulukuuta 2017 alkaen) :  2018–2020  Janne Tuunanen  2020  Ari-Pekka Pajuluoma (3. helmikuuta 2020 alkaen)  2020–2022  Jere Härkälä  2022–2024  Tuukka Poikonen (6. helmikuuta 2022 alkaen)  2024  Simo Liukka (27. lokakuuta 2024 asti)  2024–  Juha-Matti Kemppainen (29. lokakuuta 2024 alkaen)
Tunnettuja pelaajia > Jäädytetyt pelinumerot

1 Tapio Salo
7 Tuomo Valavaara
9 Eino Pollari
23 Jani Uski
91 Jouni Kalliokoski
Tunnettuja pelaajia > Seurassa pelanneet NHL-pelaajat

| --- | --- |
  Justus Annunen   Joel Blomqvist   Niklas Bäckström   Toni Dahlman   Jukka Hentunen   Arttu Hyry   Mikko Jokela   Joel Kiviranta   Niklas Kokko :    Leo Komarov   Rasmus Kupari   Mika Noronen   Tomi Pettinen   Timo Pärssinen   Robin Salo   Iiro Tarkki   Igor Vjazmikin
Tunnettuja pelaajia > I-divisioonassa/Mestiksessä palkitut

| Kausi | Valinta | Voittaja |
| --- | --- | --- |
| 1996–1997 | Pistepörssin voittaja Paras maalintekijä Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Aleksandrs Macijevskis |
| 1996–1997 | Toinen tähdistökentällinen |  Antti Virtanen |
| 1997–1998 | Vuoden tulokas |  Samuli Peltosara |
| 1997–1998 | Kultainen kiekko Pistepörssin voittaja |  Antti Virtanen |
| 1998–1999 | Toinen tähdistökentällinen |  Teemu Aalto |
| 1998–1999 | Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Antti Virtanen |
| 1999–2000 | Toinen tähdistökentällinen |  Antti Rahkonen |
| 2000–2001 | Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Juuso Riksman |
| 2001–2002 | Toinen tähdistökentällinen |  Juha Salmu |
| 2003–2004 | Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Antti Hildén |
| 2003–2004 | Tehopelaaja |  Eerikki Koivu |
| 2003–2004 | Herrasmiespelaaja |  Jani Uski |
| 2003–2004 | Vuoden tulokas |   Miika Wiikman |
| 2015–2016 | Paras maalivahti (Pasi Nurminen -palkinto) Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Denis Godla |
| 2015–2016 | Toinen tähdistökentällinen |  Ossi Ikonen |
| 2016–2017 | Toinen tähdistökentällinen |  Niklas Appelgren |
| 2016–2017 | Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Miika Franssila |
| 2016–2017 | Fair Play -joukkue | Kokkolan Hermes |
| 2017–2018 | Toinen tähdistökentällinen |  Risto Mattila (siirtyi loppukaudella Ketterään) |
| 2018–2019 | Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Samuel Jukuri |
| 2018–2019 | Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Samu Markkula |
| 2018–2019 | Toinen tähdistökentällinen |  Sebastian Moberg |
| 2018–2019 | Tehopelaaja (Jari Hirsimäki -palkinto) |  Samuel Sikstus |
| 2019–2020 | Vuoden tulokas (Petri Varis -palkinto) |  Eetu Paasovaara |
| 2020–2021 | Opiskelijapalkinto |  Henri Limma |
| 2022–2023 | Vuoden tulokas (Petri Varis -palkinto) Ensimmäinen tähdistökentällinen Veikkauksen Kultainen Kypärä |  Aleksi Antti-Roiko |
Aiheesta muualla

Edustus Hermeksen verkkosivut
Juniori Hermeksen kotisivut
| n k Mestis |
| --- | --- |
 Hallitseva mestari: Kiekko-Espoo
Joukkueet (2024–25):  Hermes  Hokki  IPK  Jokerit  Ketterä  KeuPa HT  Kiekko-Pojat  Kiekko-Vantaa  RoKi  TUTO Hockey 
Palkinnot:  Kultainen kiekko 
Entinen NHL-pelaaja ja olympiamitalisti Jukka Hentunen pelasi ennen SM-liigadebyyttiään Hermeksessä I-divisioonaa kausina 1997–1999.
Morgan Alling

| Morgan Alling |
| --- | --- |
 Alling vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. kesäkuuta 1968 (ikä 56) Göteborg, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä
Sukulaiset:  Siw Malmkvist (täti)
Aiheesta muualla
morganalling.com
IMDb
Elonet
Sven Robert Morgan Alling (synt. Persson; s. 8. kesäkuuta 1968 Göteborg) on ruotsalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja. Hän valmistui Malmön teatterikorkeakoulusta vuonna 1990 ja tuli suurelle yleisölle tunnetuksi juontaessaan vuosina 1993 ja 1994 Sveriges Televisionin kesäaamuisin esitettyä lasten- ja nuortenohjelma Tippeniä. Alling on näytellyt niin televisiossa, elokuvissa kuin teatterissa.
Rooleja

Göta kanal 2 (2006) – Röde Börje
Arn – Temppeliritari (2007) – Eskil Magnusson
Lasse Kreikassa (2012) – Lassen isä
Lasse autolomalla (2013) – Lassen isä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Morgan Alling Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Ruotsi 
Henkilöt:  Elonet
Aristeas ja Papias

| Aristeas ja Papias> Ἀριστέας, Παπίας |
| --- | --- |
 Aristeaan ja Papiaan tekemä Vanha kentauri, toinen Furiettin kentaureista, n. 117–138 jaa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. vuosisata jaa.? Afrodision
Kuollut: 100-luku jaa.
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 117–138 jaa.
Ala:  kuvanveistäjä
Kuuluisimpia töitä:  Furiettin kentaurit
Aristeas (m.kreik. Ἀριστέας) ja Papias (m.kreik. Παπίας) olivat kaksi antiikin kreikkalaista kuvanveistäjää. He olivat kotoisin Kyproksen Afrodisionista ja toimivat oletettavasti keisari Hadrianuksen aikana noin vuosina 117–138 jaa.
Aristeaan ja Papiaan nimi piirtokirjoituksena kentauripatsaan jalustassa.
Aristeas ja Papias edustivat afrodisionlaista veistosten kopioita tuottanutta kuvanveistoa, ja siirtyivät oletettavasti toimimaan Roomaan, jossa oli keisarikaudella suuri kysyntä kreikkalaisille veistoskopioille. He tekivät kaksi kentaureja esittävää veistosta, jotka tunnetaan Furiettin kentaureina sekä nimillä ”Vanha Kentauri” ja ”Nuori kentauri”. Veistokset löydettiin Hadrianuksen huvilasta vuonna 1736, ja ne ovat nykyisin Musei Capitolinissa. Niissä on piirtokirjoitus ΑΡΙΣΤΕΑΣ ΚΑΙ ΠΑΠΙΑΣ ΑΦΡΟΔΙΣΙΕΙΣ, Aristeas kai Papias Afrodisieis, ”Aristeas ja Papias Afrodisionlainen”. Myös nämä veistokset ovat mitä ilmeisimmin kopioita varhaisemmista kentauriveistoksista, sillä sama aihe tunnetaan myös varhaisemmista patsaista.
Luettelo Oslon pörssissä noteeratuista yhtiöistä

Tämä on luettelo Oslon pörssissä noteeratuista pörssiyhtiöistä. Yhtiöt on luokiteltu pörssin toimialaluokituksen mukaisesti. Lisäksi yhtiöt jaettu pörssin luokituksen mukaisesti markkina-arvoltaan suuriin (yli 1 mrd. €), keskisuuriin (yli 150 milj. €) ja pieniin (alle 150 milj. €).
Aiheesta muualla

Euronext Oslo: Kaikki listatut yhtiöt
| n k  Eurooppalaiset pörssiyhtiöt |
| --- | --- |
Yleiseurooppalaiset:  Euronext Amsterdam  Bryssel  Dublin  Lissabon  Milano  Oslo  Pariisi  Nasdaq Baltic Riika  Tallinna  Vilna  Nasdaq Nordic Helsinki  Kööpenhamina  Tukholma  Islanti 
Kansalliset:  Sveitsi
Antipatros Thessalonikelainen

| Antipatros Thessalonikelainen> Ἀντίπατρος ὁ Θεσσαλονικεύς.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. vuosisata eaa. Thessalonike
Kuollut: 1. vuosisata jaa.
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka
Aikakausi:  roomalainen kausi
Tyylilajit:  epigrammi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Antipatros Thessalonikelainen (m.kreik. Ἀντίπατρος ὁ Θεσσαλονικεύς, Antipatros ho Thessalonikeus, lat. Antipater Thessalonicensis; 1. vuosisata eaa./jaa.) oli antiikin kreikkalainen epigrammirunoilija, joka oli kotoisin Thessalonikesta ja toimi Roomassa, missä hän oli Lucius Calpurnius Pison klientti.
Antipatrokselta on säilynyt suuri joukko epigrammeja Kreikkalaisessa antologiassa. Niiden perusteella hän toimi keisari Augustuksen hallintokauden loppupuolella ja kenties vielä Caligulan aikana vuonna 38 jaa. Hänen varmuudella ajoitettavat runonsa ajoittuvat vuosille 11 eaa.–12 jaa. Runot ovat aiheiltaan pääosin ekfrastisia sekä omistuskirjoituksia ja hautaepigrammeja.
Antipatros Thessalonikelainen on todennäköisesti sama runoilija, jota kutsutaan joidenkin epigrammien otsakkeissa nimellä Antipatros Makedonialainen.
Aiheesta muualla

Antipater of Thessalonica: Epigrams. Attalus.org. (englanniksi)
Aristodemos Nysalainen

| Aristodemos Nysalainen> Ἀριστόδημος ὁ Νυσαιεύς.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 100-luku eaa./1. vuosisata eaa. Nysa, Kaaria
Ammatti:  grammaatikko
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka (klassinen)
Aikakausi:  hellenistinen kausi
Tyylilajit:  grammatiikka
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Aristodemos Nysalainen (m.kreik. Ἀριστόδημος ὁ Νυσαιεύς, Aristodēmos ho Nysaieus, lat. Aristodemus Nysaeus; 100-luku eaa./1. vuosisata eaa.) oli kahden antiikin kreikkalaisen grammaatikon nimi. Heitä on nykyisin hankala erottaa toisistaan. Kumpikin oli kotoisin Nysasta Kaariasta ja toimi hellenistisellä kaudella.
Vanhempi Aristodemos Nysalainen  oli Menekrateen poika ja Aristarkhos Samothrakelaisen koulun oppilas Aleksandriassa. Hän oli menestyksekäs grammaatikko. Strabon kertoo olleensa hänen oppilaansa kun hän oli jo hyvin vanha. On mahdollista, että hän on sama Aristodemos, johon Pindaroksen skoliat viittaavat aleksandrialaisena.
Nuorempi Aristodemos Nysalainen oli vanhemman serkku tai muu sukulainen (ἀνεψιός, anepsios) ja toimi grammaatikkona ja reettorina. Strabonin mukaan hän oli Pompeius Suuren opettaja. Uransa alkuvaiheessa hän opetti retoriikkaa Nysassa ja Rhodoksessa. Myöhemmin hän toimi Roomassa ja opetti grammatiikkaa Pompeiuksen pojille.
Jompi kumpi Aristodemos kirjoitti historiaa käsitelleen teoksen Historiat (Ἱστορίαι, Historiai), jonka ensimmäistä kirjaa Parthenios lainaa, mutta jonka aiheesta ei tiedetä enempää.
Ulkoisen meren periplus

| Ulkoisen meren periplus> Περίπλους τῆς ἔξω θαλάσσης.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Markianos Herakleialainen
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  maantiede, periplus
Julkaistu:  n. 400 jaa.
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ulkoisen meren periplus (m.kreik. Περίπλους τῆς ἔξω θαλάσσης, Periplūs tēs eksō thalassēs) on Markianos Herakleialaisen kirjoittama antiikin kreikkalainen maantieteellinen teos.
Historia

Markianoksen teos ajoitetaan myöhäisantiikin ajalle noin vuoteen 400 jaa. Sen koko nimi on ”Ulkoisen meren, sekä itäisen että läntisen, ja sen suurimpien saarten ympäripurjehdus” (Περίπλους τῆς ἔξω θαλάσσης, ἑῴου τε καὶ ἑσπερίου, καὶ τῶν ἐν αὐτῇ μεγίστων νήσων, Periplūs tēs eksō thalassēs, heōū te kai hesperiū, kai tōn en autē megistōn nēsōn). Nimellä Markianos viittasi kreikkalaisille tutumpien Välimeren ja Mustanmeren ulkopuolisiin merialueisiin eli Intian valtamereen ja Atlantin valtamereen. Markianos katsoi, että Artemidoros Efesoslainen oli jo käsitellyt Välimerta riittävästi teoksessaan Geografia. Markianoksen päälähde on Klaudios Ptolemaioksen Geografia.
Teoksen, samoin kuin muiden Markianokselta säilyneiden kirjoitusten, editio princeps oli David Hoescheliuksen (Hoeschel) teoksessa Geographica (Augusta Vindelicorum = Augsburg, 1600, 8vo.). Myöhemmin sen julkaisi muun muassa John Hudson kokoelmassa Geographi Graeci minores (Oxonia = Oxford, 1698).
Sisältö

Teos on kirjoitettu proosamuodossa ja käsitti kaksi kirjaa. Kirja I kuvaa itäisiä ja eteläisiä merialuita Intian valtamerellä, ja on säilynyt nykyaikaan kokonaisuudessaan. Kirja II käsitteli läntisiä ja pohjoisia merialueita Atlantin valtamerellä. Siitä on säilynyt nykyaikaan loppuosan kolme lukua, jotka kuvaavat Afrikan rannikkoa, sekä osia luvusta, joka antoi etäisyyksiä Roomasta muihin tärkeimpiin kaupunkeihin. Intian valtamerellä kuvaus ulottuu nykyiselle Sri Lankalle saakka ja Atlantilla se on ulottunut Britanniaan saakka.
Krinagoras

| Krinagoras Mytileneläinen> Κριναγόρας ὁ Μυτιληναῖος.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. vuosisata eaa. Mytilene
Kuollut: 1. vuosisata jaa.
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka
Aikakausi:  roomalainen kausi
Tyylilajit:  epigrammirunous
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Krinagoras Mytileneläinen (m.kreik. Κριναγόρας ὁ Μυτιληναῖος, Krinagoras ho Mytilēnaios, lat. Crinagoras Mytilenaeus; 1. vuosisata eaa./jaa.) oli antiikin kreikkalainen epigrammirunoilija, joka oli kotoisin Mytilenestä Lesbokselta.
Krinagoras oli aikansa Mytilenen merkkihenkilöitä. Sellaisena hänet mainitsee Strabon, joka puhuu hänestä aikalaisenaan. Krinagoraalta on säilynyt noin 50 epigrammia, jotka ovat Kreikkalaisessa antologiassa. Epigrammit viittaavat usein keisari Augustuksen hallintoon, ja niin hänen on arveltu toimineen noin vuosina 31 eaa. – 9 jaa. Epigrammeista käy myös ilmi, että hän eli Roomassa ja että hän oli rikkaampi runoudessa kuin aineellisessa hyvässä. Hän mainitsee nuoremman veljen nimeltä Eukleides.
Johann Jakob Reiske päätteli kahdesta epigrammista, että niiden kirjoittaja olisi ollut joku varhaisempi, samanniminen henkilö, mutta C. F. W. Jacobs hylkäsi tämän ajatuksen. Kreikkalaiseen antologiaan Krinagoraan runot liitti Filippos Thessalonikelainen.
Aatu Kangasniemi

| Aatu Kangasniemi |
| --- | --- |
 Kangasniemi Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla 2023.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Aatu Juhani Kangasniemi
Syntynyt: 25. helmikuuta 2006 (ikä 19)
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Pituus:  187 cm 
Laji:  kuulantyöntö, moukarinheitto
Seura:  Espoon Tapiot (2024–)   Nurmijärven Yleisurheilu (2019–2023)
Valmentaja:  Harri Kangasniemi 
Aatu Juhani Kangasniemi (s. 25. helmikuuta 2006 Askola) on suomalainen moukarinheittäjä ja kuulantyöntäjä. Hän edustaa Espoon Tapioita.
Sisäratojen SM-kilpailuissa Kangasniemi saavutti hopeaa vuonna 2025.
Kangasniemi saavutti Jerusalemin alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2022 moukarinheitossa hopeaa tuloksella 77,74 m, mikä oli hänen henkilökohtainen ennätyksensä. Hän saavutti samana päivänä myös kuulantyönnössä pronssia tuloksella 19,48 m. Kangasniemi voitti Helsingin olympiastadionilla nuorten Ruotsi-ottelussa moukarinheiton ja kuulantyönnön vuonna 2022. Lisäksi hän on muun muassa heittänyt moukarilla 15-vuotiaiden poikien Suomen ennätyksen ja voittanut 16-vuotiaiden poikien moukarinheiton Suomen mestaruuden.
Slovenian Mariborissa järjestetyissä vuoden 2023 Euroopan nuorten Olympiafestivaaleilla Kangasniemi saavutti kaksi hopeamitalia kuulantyönnöstä ja moukarinheitosta. Myöhemmin kesällä Kangasniemi voitti Tukholmassa järjestetyssä nuorten Ruotsi-ottelussa samaan aikaan käynnissä olleet kuulantyönnön ja moukarinheiton.
Syyskuussa 2024 Kangasniemi työnsi miesten kuulalla tuloksen 17,70 metriä. Tulos on ulkoradoilla Suomen kaikkien aikojen paras 18-vuotiaan työntämä tulos.
Henkilökohtaiset ennätykset

| Laji | Tulos | Päivämäärä |
| --- | --- | --- |
| Kuulantyöntö (5 kg) | 21,08 m | 27.9.2023 |
| Kuulantyöntö (6 kg) | 20,51 m | 1.3.2025 |
| Kuulantyöntö (7,26 kg) | 18,28 | 23.2.2025 |
| Moukarinheitto (5 kg) | 79,71 m | 14.10.2023 |
| Moukarinheitto (7,26 kg) | 67,14 m | 26.5.2024 |
Theomnestos (platonisti)

| Theomnestos> Θεόμνηστος.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. vuosisata eaa.
Koulutus ja ura
Koulukunta:  platonistinen koulukunta
Theomnestos (m.kreik. Θεόμνηστος, Theomnēstos, lat. Theomnestus; 1. vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän kuului platonistiseen koulukuntaan.
Theomnestoksen arvellaan olleen Aristos Askalonlaisen seuraaja Platonin Akatemian johdossa Ateenassa. Hänen luentojaan seurasi muun muassa Brutus, joka oli jättänyt Rooman Julius Caesarin murhan jälkeen.
Joskus Theomnestosta on esitetty samaksi henkilöksi kuin Theomnestos Naukratislainen.
Turun rannikkopataljoona

Turun rannikkopataljoona koulutti mm. Alustarkastusosastoa (The Finnish Navy Boarding Team).
Turun rannikkopataljoona (TURRP) oli joukkoyksikkö Turussa Saaristomeren meripuolustusalueella. Pääosa pataljoonasta sijaitsi Pansion laivastotukikohdan alueella. Rannikkopataljoonaa vastasi varuskunnan turvallisuudesta sekä valvonnasta. Vuoden 2015 PV-uudistuksessa rannikkopataljoona lakkautettiin ja sen pohjalle muodostettiin laivastojoukkoyksikkö 8. huoltolaivue, jonka aluksia on sekä Turussa Pansiossa että Kirkkonummella Upinniemessä.
Siihen kuuluivat muun muassa
• Huolto- ja kuljetuskomppania (HKK) (mm. meripioneerit, huoltopalvelu)
• sotilaspoliisikomppania (SPOLK) (AUK ja sotilaspoliisimiehistö)
• kuljetusviirikkö (KULJVKÖ) (laivastojoukot ja veneenkuljettajia)
• Korppoon merivalvontakeskus Gyltön linnakkeella sekä
• vartiolinnakkeiksi muutetut valmiuslinnakkeet.
Historia

Pataljoona tunnettiin nimellä Saaristomeren meripataljoona (MeP/SmLaiv ja MeP/SmLaiv) vuoden 2006 loppuun asti.
Kalamis

| Kalamis> Κάλαμις |
| --- | --- |
 Apollon Omfalos, roomalainen kopio 100-luvulta jaa., perustuu oletettavasti Kalamiin alkuperäisveistokseen.
Henkilötiedot
Syntynyt: 400-luku eaa.
Kuollut: 400-luku eaa.
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 467–429 eaa.
Ala:  kuvanveistäjä
Taidesuuntaus:  klassinen kuvanveisto
Kuuluisimpia töitä:  Apollon Omfalos, Sosandra
Kalamis (m.kreik. Κάλαμις, lat. Calamis; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kuvanveistäjä, joka edusti klassisen kauden kuvanveistoa. Hän toimi noin vuosina 467–429 eaa.
Kalamiin kotipaikkaa ei mainita antiikin lähteissä. Hänen ajoituksensa voidaan päätellä kahdesta hänen työstään. Hänen tiedetään tehneen osan hevosvaljakkopatsaasta, jonka Onatas teki Deinomeneen Hieronin pojan tilauksesta vuoden 467 eaa. tienoilla kunnioittamaan Hieronin voittoa Olympian kisoissa. Kalamis teki myös Apollon Aleksikakoksen patsaan, jonka sanottiin päättäneen Ateenassa raivonneen kulkutaudin, mikä ajoittuu vuoteen 429 eaa.
Kalamis oli ahkera ja monipuolinen taiteilija, ja teki veistoksia niin pronssista, kivestä, kullasta kuin norsunluustakin. Hän toimi myös metallinpakottajana. Pronssisen Apollon Aleksikakoksen lisäksi Kalamis teki myös marmorisen Apollonin patsaan, joka oli roomalaisella ajalla Serviliuksen puutarhoissa Roomassa, sekä pronssisen Apollonin patsaan, jonka Marcus Lucullus toi Roomaan Apolloniasta. Myöhempinä kopioina tunnetun Apollon Omfalos -tyypin alkuperäisveistoksena pidetään jotakin Kalamiin Apollonia.
Kalamiin muiksi veistoksiksi mainitaan muun muassa kullasta ja norsunluusta tehty parraton Asklepios, Pindaroksen tilaama Zeus Ammon, Dionysos, Afrodite ja Alkmene sekä Sosandra, mikä oli jonkun jumalattaren, yleisimmin tulkittuna Afroditen, epiteetti. Jumalten ja ihmisten lisäksi hän teki myös eläimiä esittäneitä veistoksia. Erityisesti kiitettiin hänen hevosveistoksiaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalamis Wikimedia Commonsissa
Merkittävimmät antiikin kreikkalaiset kuvanveistäjät
| --- | --- |
Arkaainen kuvanveisto: Ageladas · Antenor · Aristion · Arkesilaos · Arkhermos · Athenis · Bathykles · Bupalos · Butades · Dameas Krotonlainen · Dipoinos · Endoios · Eukheiros · Kallon · Kanakhos vanhempi · Polymedes · Rhoikos · Skyllis · Smilis · Theodoros Argoslainen · Theodoros Samoslainen vanhempi · Theodoros Samoslainen nuorempi
Klassinen kuvanveisto: Agorakritos · Akestor · Aleksis · Alkamenes · Alypos · Anaksagoras · Androsthenes · Antifanes · Apellas · Apollodoros · Aristeides · Asopodoros · Athenodoros · Bryaksis · Daidalos · Dameas Kleitorilainen · Deinomenes · Deinon · Demetrios · Eufranor · Eukadmos · Euthykrates · Feidias · Feidias nuorempi · Fradmon · Frynon · Fyromakhos · Glaukias · Hegias · Kalamis · Kallimakhos · Kanakhos nuorempi · Kantharos · Kefisodotos vanhempi · Klearkhos · Kleoitas · Kleon · Kolotes · Ksenofon · Kresilas · Kritios · Leokhares · Lykios · Lysippos · Lysistratos · Mikon Ateenalainen · Myron · Naukydes · Nesiotes · Nikeratos · Nikodamos · Olympia-mestari · Onatas · Paionios · Pasiteles vanhempi · Patrokles · Periklytos · Polykleitos · Polykleitos nuorempi · Polykles · Praksias · Praksiteles · Ptolikhos Aiginalainen · Ptolikhos Korkyralainen · Pyrrhos · Pythagoras · Silanion · Simon · Skopas · Sostratos · Sthennis · Strongylion · Theokosmos · Thrasymedes · Timotheos
Hellenistinen kuvanveisto: Aetion · Agasias · Agasias · Agesandros · Aleksanteri Antiokialainen · Antigonos · Apollonios Tralleislainen · Arkesilaos · Arkhelaos · Boethos · Damofon · Doidalsas · Epigonos · Eubulides · Eunikos · Eutykhides · Herofon · Kefisodotos nuorempi · Khares · Koblanos · Ksenokrates · Menekrates · Mikon Syrakusalainen · Pasiteles nuorempi · Polykles · Pyromakhos · Sogonos · Stratonikos · Tauriskos · Thrason