stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kajaanin Honka

| Kajaanin Honka |
| --- | --- |

Koko nimi:  Kajaanin Honka
Perustettu:  1981
Kaupunki:  Kajaani
Kultaa:  0
Hopeaa:  0
Pronssia:  0
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kajaanin Honka on kajaanilainen koripalloseura. Sen miesten edustusjoukkue pelasi kaudella 2014–2015 Kainuu Open -kuntosarjaa voittaen sen. III-divisioonaa ei pohjoisella alueella pelattu kyseisellä kaudella. Vuonna 1981 perustettu seura pelaa otteluitaan muun muassa Kajaanihallissa.
Honka perustettiin 14. toukokuuta 1981. Seuran junioritoiminta aktivoitui kaudella 2005–2006. Kaudella 2014–2015 seurassa pelasi yli 50 junioria, ja Koripalloliitto palkitsi sen kauden päätteeksi aktiivisesta seuratoiminnastaan. Hongalla on miesten ja naisten edustusjoukkueiden lisäksi joukkueet C-pojissa, B-/A-pojissa, C-/B-/A-tytöissä ja yhteinen mini- ja mikroikäluokkien joukkue sekä 4–6-vuotiaiden leikkikoris.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
KV1 (hauta)

| KV1 |
| --- | --- |
 Sarkofagi ja seinäreliefejä KV1-haudassa
Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  171,219 m
Koordinaatit:  25°44′32.4″N, 32°36′06.7″E
Mitat
Korkein kohta:  4,25 m
Kapein kohta:  2,74 m
Levein kohta:  5,17 m
Kokonaispituus:  44,3 m
Pinta-ala yhteensä:  163,56 m2
Tilavuus yhteensä:  463,01 m3
Muita tietoja
Omistaja:  kuningas
Sisäänkäynnin tyyppi:  ramppi
Akseli:  suora
Koristelu:  maalaukset upotettu reliefi
KV1 on Ramses VII:n hauta Kuninkaiden laaksossa.
Hautaa käytetiin uuden valtakunnan 20. dynastian aikaan Ramses VII:n hautana. Haudassa on muun muassa kreikkalaisia ja demoottisia seinäkirjoituksia, jotka viittaavat siihen, että hautaan on ollut pääsy antiikin ajoista lähtien.
Tutkimuksen historia

Richard Pococke (1737–1738): kartoitus
Napoleonin retkikunta (1799): kartoitus
James Burton (1825): kartoitus
John Gardner Wilkinson (1825–1828): vierailu
Robert Hay (1825–1835): kartoitus
Edward William Lane (1826–1827): vierailu
Carl Richard Lepsius (1844–1845): hautatekstien tulkinta
Edward Russell Ayrton (1906): kaivaukset
Alexandre Piankoff (1958): valokuvaus
Edwin Brock (1983–1984, 1990, 1994): kaivaukset
Kunto

B-käytävän seinissä ja katossa on suuria halkeamia. Maalaukset ovat kohtalaisen hyvässä kunnossa, mutta osa sinisestä pigmentistä on haihtunut.
Löydetyt esineet

Haudasta on löydetty kodintarvikkeita, huonekaluja, hautakalusteita, kasvien jäännöksiä, astiatelineitä ja kirjallisia dokumentteja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV1 (hauta) Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Kajaanin Palloilijat

Kajaanin Palloilijat (KaPa) on vuonna 1924 perustettu kajaanilainen jalkapalloseura.
Seura pelasi mestaruussarjassa vuonna 1953 ja myöhemmin I- ja II-divisioonissa. Vuonna 2006 KaPa ja toinen kajaanilaisseura FC Tarmo perustivat uuden seuran AC Kajaanin, jonka  suojiin keskitettiin seurojen edustusjoukkuetoiminta.
KaPan tunnetuimmat kasvatit ovat maajoukkuepelaajat Olli Huttunen ja Ari Heikkinen.
Aiheesta muualla

Kajaanin Palloilijoiden sivusto
Kalle Piilonen

Kalle Kustaa Piilonen (25. joulukuuta 1844 Äänekoski – 8. heinäkuuta 1919 Äänekoski) oli suomalainen maanviljelijä, valtiopäivämies ja liikemies.
Piilosen vanhemmat olivat talollinen Juho Piilonen ja Anna Erkintytär ja puoliso vuodesta 1873 Maria Vilhelmina Kauppinen (k. 1932). 1870-luvun lopulla Piilonen hankki metsätiloja, yhteensä noin 15 000 hehtaaria. Hän omisti yhdessä William Ruthin kanssa Keiteleen ensimmäisen Eno-nimisen höyryhinaajan, joka tuotiin järvelle 1878, ja perusti Äänekosken alueen ensimmäisen yksiraamisen höyrysahan 1882. Myytyään omistamiaan tiloja Äänekoski Oy:lle hän jäi viljelemään Suojoen-tilaa, jossa harjoitti myös laajamittaista suonraivausta.
Piilonen oli talonpoikaissäädyssä viisillä valtiopäivillä, 1888, 1894, 1899, 1900 ja 1904–1905, ensimmäisillä Laukaan ja sitten Saarijärven  tuomiokunnan edustajana. Hän esitti 1888 poikittaisradan rakentamista Haapamäeltä Savon radalle ja 1894, että tämä rata kulkisi Jyväskylän ja Suolahden kautta. Ratahanke toteutuikin osittain, kun Haapamäki-Jyväskylä-Suolahti -rata valmistui 1898. Piilonen ajoi myös kanavayhteyden rakentamista Keiteleen ja Päijänteen välille. Piilosen aloitteesta perustettiin Äänekosken ensimmäinen kansakoulu 1880-luvun alussa Piilolanniemeen. Hän vaikutti myös siihen, että Keski-Suomen kansanopisto perustettiin Äänekoskelle 1898.
Kaaoksen kuningas

| Kaaoksen kuningas Kilpi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 8. helmikuuta 2006
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 47.21
 Levy-yhtiö: MTG
Listasijoitukset
  6.
Kilven muut julkaisut
| II taso 2004 | Kaaoksen kuningas 2006 | Kaaos – Live 2007 |
Kaaoksen kuningas on Kilven kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 8. helmikuuta 2006.
Kappaleet

Laske kuolleet ja rukoile – 4.44
Kahdeksas ihme – 4.45
Ihminen – 4.17
Yhtä ihoa – 4.46
Velka – 4.08
Toinen minä – 3.38
Lihaa ja verta – 3.57
Katharsis – 4.22
Kuolleet tunteet – 4.57
Kaaoksen kuningas – 7.42
Kokoonpano

Taage Laiho – laulu
Pete Kilpi – kitara
Aleksi Summe – kitara
Jussi Kattelus – rummut
Janne Laaksonen – basso
Juha Kukkola – kosketinsoittimet
Arvostelut

Imperiumi.net:
Aiheesta muualla

Kaaoksen kuningas Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Kaaoksen kuningas Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Kilpi
| --- | --- |
Studioalbumit::  Sähkönsinistä sinfoniaa | II taso | Kaaoksen kuningas | IV | Pirun merta | Juggernautti
Kokoelmat::  18 parasta savuna ilmaan!
Livealbumit::  Kaaos – Live
DVDt::  Kuningas-DVD
Jūrė (kylä)

Kylän sijainti kartalla
Jūrė
Jūrė on kylä Lounais-Liettuassa, Marijampolėn läänissä, Kazlų Rūdan kunnassa lähellä Venäjän (Kaliningradin alue) ja Puolan rajaa. Vuonna 2001 kylässä asui 558 asukasta.
J’ai cherché

|  J’ai cherché |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Amir
Levy-yhtiö:  Sash Productions
Kesto:  3.32
Tyylilaji:  pop
Julkaistu:  15. tammikuuta 2016
Säveltäjä(t):  Amir Haddad, Johan Errami, Nazim Khaled
Sanoittaja(t):  Amir Haddad, Nazim Khaled
Tuottaja(t):  Nazim Khaled, Silvio Lisbonne, Skydancers
Albumilta:  Au cœur de moi
Euroviisutiedot
Vuosi:  2016
Maa:  Ranska
Kieli:  ranska, englanti
Sijoitus:  6.
Pisteet:  257
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Amir esittämässä kappaletta finaalin pukuharjoituksissa.
J’ai cherché (suom. Minä olen etsinyt) on ranskalais-israelilaisen laulajan Amirin kappale, jolla hän edusti Ranskaa vuoden 2016 Eurovision laulukilpailussa Tukholmassa. Kappaleen ovat säveltäneet Amir itse, Johan Errami sekä Nazim Khaled ja sanoittaneet Amir ja Khaled.
Kappale valittiin Ranskan euroviisuedustajaksi helmikuussa 2016. Se selviytyi suoraan finaaliin Ranskan ollessa yksi suurimmista rahoittajamaista. Siellä kappale keräsi 257 pistettä ja sijoittui kuudenneksi.
J’ai volé la vie

|  J’ai volé la vie> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Nathalie Pâque
Säveltäjä(t):  Guy Mattéoni G. G. Candy
Sanoittaja(t):  Sylvain Lebel
Euroviisutiedot
Vuosi:  1989
Maa:  Ranska
Kieli:  ranska
Sijoitus:  8.
Pisteet:  60
Sanat:  sanoitus
Muuta:  Kapellimestarina Guy Mattéoni
J’ai volé la vie (suom. ”Varastin elämän”) on Nathalie Pâquen esittämä kappale, joka edusti Ranskaa vuoden 1989 Eurovision laulukilpailussa Sveitsin Lausannessa.
Kappale sijoittui Euroviisuissa kahdeksanneksi 60 pisteellä.
Julia Gillard

| Julia Gillard |
| --- | --- |

Australian 27. pääministeri
 24. kesäkuuta 2010 – 27. kesäkuuta 2013  
Monarkki:  Elisabet II
Varapääministeri:  Wayne Swan
Edeltäjä:  Kevin Rudd
Seuraaja:  Kevin Rudd
Australian työväenpuolueen puheenjohtaja
 24. kesäkuuta 2010 – 26. kesäkuuta 2013  
Edeltäjä:  Kevin Rudd
Seuraaja:  Kevin Rudd
Kansanedustaja Lalorin vaalipiiri, Victoria
 3. lokakuuta 1998 – 7. syyskuuta 2013  
Edeltäjä:  Barry Jones
Seuraaja:  Joanne Ryan
Australian varapääministeri
 3. joulukuuta 2007 – 24. kesäkuuta 2010  
Edeltäjä:  Mark Vaile
Seuraaja:  Wayne Swan
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. syyskuuta 1961 (ikä 63) Barry, Wales, Yhdistynyt kuningaskunta
Tiedot
Puolue:  Australian työväenpuolue
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
juliagillard.com.au
Julia Eileen Gillard (s. 29. syyskuuta 1961 Barry, Wales, Yhdistynyt kuningaskunta) on australialainen poliitikko, joka toimi Australian työväenpuolueen puheenjohtajana vuodesta 2010 vuoteen 2013 ja Australian pääministerinä niin ikään vuosina 2010–2013.
Pääministeriksi

Gillardista tuli Australian ensimmäinen naispääministeri 24. kesäkuuta 2010 Kevin Ruddin jouduttua luopumaan tehtävästään. Tätä ennen Gillard toimi Kevin Ruddin hallituksen varapääministerinä vuodesta 2007 alkaen. Gillard on tullut valituksi Australian parlamenttiin Lalorin vaalipiirin edustajana vuosien 1998, 2001, 2004, 2007 ja 2010 vaaleissa.
Vaalit 2010

Alle kuukausi pääministeriksi nousemisensa jälkeen Gillard sai kenraalikuvernööri Quentin Brycelta pyytämänsä luvan hajottaa liittovaltion parlamentin ja määrätä parlamenttivaalit pidettäviksi 21. elokuuta 2010. Vaalikampanjan aikana Gillard ilmoitti kannattavansa Australian valtiomuodon muuttamista tasavallaksi kuningatar Elisabet II:n jälkeen.
Vuoden 2010 tasaväkisissä parlamenttivaaleissa kumpikaan suurista puolueista ei saavuttanut riittävää määrää paikkoja edustajainhuoneessa voidakseen muodostaa hallituksen yksinään. Gillard sai kuitenkin jatkaa pääministerinä vaalien jälkeen, kun vihreiden kansanedustaja Adam Bandt ja kolme sitoutumatonta kansanedustajaa Andrew Wilkie, Rob Oakeshott ja Tony Windsor ilmoittivat tukevansa Gillardin hallitusta. Sitoutumattomien ja vihreiden tuki nosti hallitusta tukevien kansanedustajien paikkamäärän tarvittavaan 76:een, kun parlamentin alahuoneessa on yhteensä 150 edustajaa. Gillardia tukeneet sitoutumattomat mainitsivat tukensa syiksi muun muassa valokaapeleihin perustuvan kansallisen laajakaistaverkkohankkeen ja työväenpuolueen ilmastonmuutospolitiikan.
Politiikka

Gillardin hallituksen ajama hiilivero hyväksyttiin Australian parlamentissa 8. marraskuuta 2011. Uuden lain myötä noin 500 eniten hiilidioksidipäästöjä tuottavaa australialaista yritystä alkoi maksaa veroa hiilidioksidipäästöistä heinäkuusta 2012 alkaen. Veron suuruus on 23 Australian dollaria tonnilta, ja hallitus suunnittelee tukitoimia, kuten verohelpotuksia ja sosiaaliturvan parannuksia, kompensoidakseen kuluttajille osan hiiliveron aiheuttamasta kustannusten noususta. Oppositio arvosteli Gillardia vaalilupauksen pettämisestä, sillä ennen vuoden 2010 vaaleja Gillard oli luvannut, ettei hänen hallituksensa tule esittämään hiilidioksidiveroa.
Kunnianosoituksia

Australian ritarikunta (Australia, 2017)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Julia Gillardin viralliset kotisivut Australian parlamentissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Julia Gillardin esittely Australian työväenpuolueen kotisivulla
Australian pääministerit
Edmund Barton
Alfred Deakin
Chris Watson
George Reid
Andrew Fisher
Joseph Cook
Billy Hughes
Stanley Bruce
James Scullin
Joseph Lyons
Earle Page
Robert Menzies
Arthur Fadden
John Curtin
Frank Forde
Ben Chifley
Robert Menzies
Harold Holt
John McEwen
John Gorton
William McMahon
Gough Whitlam
Malcolm Fraser
Bob Hawke
Paul Keating
John Howard
Kevin Rudd
Julia Gillard
Tony Abbott
Malcolm Turnbull
Scott Morrison
Anthony Albanese
Karhi

Karhi voi tarkoittaa seuraavia:
karhi, äes, varsinkin Savossa kehitetty suurkaskille soveltuva äestyyppi
Karhi, kylä Hausjärvellä
Karhi, kylä Kokkolassa
Karhi, suomalainen sukunimi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karhi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaamosjazz

Saariselän tunturikappelista on upeat talviset maisemat.
Kaamosjazz on Euroopan unionin pohjoisin ja yksi Suomen vanhimmista jazztapahtumista, joka järjestetään vuosittain Saariselällä ja Inarissa. Kaamosjazzin tarjonta sisältää iltakonsertteja, jameja sekä saamelaismusiikkipainotteisen illan Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa. Vuoden 2017 Kaamosjazz järjestetään 23.-26. marraskuuta.
Historia

Ensimmäisen kerran Kaamosjazz-tapahtuma järjestettiin vuonna 1981, jolloin tapahtumapaikkana toimi Tankavaaran Wanhan Vaskoolimiehen kahvila. Tapahtuman perustajina olivat Yleisradio ja paikallisten matkailuyritysten yhteistyöryhmä. Myös Ruotsin ja Tanskan yleisradioyhtiöt lähettivät tapahtumaan omien maidensa muusikoita. Vuoden 1981 festivaali käsitti vain kolme ravintolakonserttia. Esiintyjinä olivat Paroni Paakkunaisen Big Band, Nono Söderberg trio, Nils-Aslak Valkeapää, Ailu Gaup ja Ylen yhteispohjoismainen Workshop. Radion Yleisohjelma radioi myöhäisillan konsertteja suorina lähetyksinä.
Tapahtuma on kasvanut ja kehittynyt vuosien varrella talkoolaisten suosiollisella avustuksella. Vuonna 2011 Kaamosjazz ry luovutti tapahtuman vetovastuun Pohjois-Lapin Matkailu Oy:lle (nyk. Inari-Saariselkä Matkailu Oy), joka on jatkanut Jazzien järjestämistä. Kaamosjazzien taiteellisena johtajana on toiminut vuosina 2013-2016 suomalainen klassiseen musiikkiin erikoistunut toimittaja, tuottaja ja kulttuurivaikuttaja Aarno Cronvall. Vuonna 2017 tuottamisesta on vastuussa raahelainen Tuupa Records.
Konserttipaikat

Konsertteja on järjestetty Lapland Hotel Riekonlinnassa, Kaunispään Huipulla, Ravintola Petronellassa, Saariselän tunturikappelissa, Ivalon yläasteella, Hotelli Kultahipussa, Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa ja Saariselän rinnekeskuksessa.
Esiintyjät

Vuoden 2016 Kaamosjazz esiintyjät
Paula Koivuniemi yhtyeineen
DDT - Down Town Dixie Tigers
Buba Wii Aa ja Susanna Veldi yhteistyössä Sibelius-Akatemian jazzosaston kanssa
Antti Sarpila Swing Band
Veikko Hakkarainen - Esa Pethman Quartet
Kalle Ahlbäck Swingin' Five
Jazz Partout
Niillas Holmberg & Šuvvaboját plays Veijo Länsman
Aiheesta muualla

Kaamosjazz  (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaamosjazz tunnelmaa illalliskonsertissa.
Juuso Puhakka

Juuso Puhakka (s. 16. elokuuta 1998 Kirkkonummi) on suomalainen autourheilija, joka ajaa kaudella 2021 GT World Challenge Sprint -sarjassa.
Ura > 2009–2019

Puhakka aloitti uransa vuonna 2009 kartingista Raket-luokasta. 2013 hän voitti ensimmäisen SM-osakilpailunsa Kohtala Sports -tallissa KFJ-luokassa. Puhakan viimeinen vuosi kartingissa 2014 oli menestyksekäs. Hän voitti kartingin FIA:n pohjoisen alueen mestaruuden Norjan Rudskogenissa ajetussa kilpailussa startattuaan finaaliin viimeisestä lähtöruudusta. Hän sijoittui KF-luokan SM-sarjassa toiseksi.
Kausina 2015–2017 Puhakka ajoi pikkuformuloita enimmäkseen Pohjois-Euroopassa. Näiden kausien paras saavutus oli vuoden 2016 Formula STCC Nordic -sarjan hopea. Vuonna 2017 hän sijoittui SM F4 Championship -sarjan seitsemänneksi saavuttaen yhden osakilpailuvoiton. Loppuvuodesta 2017 Puhakka pääsi Lamborghinin Young Drivers Program -kuljettajaohjelmaan.
Kaudella 2018 Puhakka kilpaili suomalaisen Mikko Eskelisen kanssa Lamborghini Super Trofeo -sarjassa voittaen PRO-AM-luokan mestaruuden kahden pisteen erolla toiseksi tulleisiin Evan Cheniin ja Akihiro Asaihin.
Vuonna 2019 Puhakan ura jatkui Lamborghinin merkkiluokassa FFF Racing Teamin väreissä. Hänen tallikaverinaan oli japanilainen Takashi Kasai. Kaksikko sijoittui Pro-luokan toiseksi.
Puhakka on ollut Flying Finn Academyn jäsen vuodesta 2013 asti, ja nykyään hän on yksi neljästä A-maajoukkueen urheilijasta.
Puhakka opiskelee kauppatieteitä Hanken Svenska handelshögskolanissa Helsingissä.
Ura > 2020

Toukokuussa 2020 Puhakan ilmoitettiin tehneen sopimuksen Toksportin kanssa, jossa hän ajoi GT World Challenge Europe Sprint Cup -sarjaa. Puhakan tallikaverina oli kolumbialainen Óscar Tunjo. Kaksikko sijoittui kaudella neljänneksi Silver-luokassa. Syksyllä 2020 Puhakka debytoi myös Span 24 tunnin kilpailussa. Madpandan autokunta sijoittui lukuisten ongelmien jälkeen kilpailussa Silver-luokan neljännelle sijalle.
Ura > 2021

Toksport jatkoi Puhakan sopimusta kauden 2020 jälkeen, ja Puhakka ja Tunjo osallistuvat GT World Challenge Europe Sprint Cup -sarjaan myös kaudella 2021.
Aiheesta muualla

Juuso Puhakan kotisivut
Juuso Puhakka Driverdatabase-sivustolla
Juuso Puhakan Facebook-sivusto
Kaliningradin satama

Kaliningradin sataman sijainti
Kaliningradin satamaa
Kaliningradin satama (ven. Порт Калинингра́д, Port Kaliningrad, LOCODE: RU KGD) on merkittävä, Venäjän Kaliningradin alueella, Baltijskin ja Kaliningradin kaupunkien alulle ja näiden välille sijoittuva merisatama.
Sataman rahtimäärät

Pietarin suursataman vuosittainen rahtimäärä:
| Vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä  milj. tonnia | 12,7 | 13,8 | 14,6 | 15,2 | 15,6 | 15,4 | 12,4 | 13,8 | 13,3 | 12,7 | 13,7 | 13,9 | 12,7 | 11,7 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaliningradin satama Wikimedia Commonsissa
Kaliningradin alueen satamahallinnon sivusto (venäjäksi) (mapkld.ru)
Kalle Potti

Charles Johanas (Kalle) Potti (6. toukokuuta 1871 Laihia – 4. toukokuuta 1935 Ashtabula, Ohio, Yhdysvallat) oli amerikansuomalainen kauppias ja kirjailija.
Potti muutti Suomesta vuonna 1890 Ohion Ashtabula Harboriin, jossa hän työskenteli kolmen vuoden ajan satamatyöläisenä. Myöhemmin hän toimi työnjohtajana ja perusti omia kauppaliikkeitä Conneautiin, Glassportiin ja Ashtabula Harboriin. Potti harrasti myös kirjallisuutta ja toimi raittiusseuran puheenjohtajana. Vuonna 1921 hänet nimitettiin Suomen varakonsuliksi.
Potin kirja Iloinen Harbori perustui hänen omiin kokemuksiinsa satamatyöläisenä Yhdysvalloissa.
Teoksia

Iloinen Harbori 1. Duluth: Päivälehti kustannusyhtiö, 1924.
Nimimerkillä Anna-Kaisa
Elma. Duluth: s.n., 1923.
Amerikan leski. Duluth: Päivälehti, 1924.
Harmaita hiuksia. Duluth: Carl H. Salminen, 1930.
Kaleton

Kalettoman rautatieasema.
Kaleton on Keuruun kaupungissa, Pohjoisjärven pohjoisrannalla sijaitseva kylä. Se koostuu pääasiassa Varikon ja Heinonperän kyläalueista sekä Ilvesjärven ympäristöstä. Kylän halkoo Haapamäki-Jyväskylä-rata. Kylälle perustettiin Kalettoman rautatieaseman rakentamisen yhteydessä 1928 myös omat postipalvelut (aluksi postipysäkkioikeus 1928, sittemmin postiasema 1944). Postitoimipaikka lakkautettiin 1987.
Kylän nimi perustuu Kalettoman talon nimeen. Kaleton ~ Kalaton on yleinen pienten järvien nimi, mutta kylän alueella ei ole nykyään tämännimistä järveä. Kyseessä saattaa olla Ilvesjärven vanhempi nimi.
Toimijoita kylässä

Kalettomalla on ollut myös Suomen puolustusvoimiin kuuluva Keuruun varikko, entiseltä nimeltään ja kyläläisten keskuudessa Keuruun pioneerivarikko.
Aiheesta muualla

http://www.keuruu.fi/kaleton/kyla/kyla.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
Jyutping

Esimerkki jyutping-romanisoinnista.
Jyutping (perint.: 粵拼; yksink.: 粤拼; Jyutping: Jyut6ping3; IPA: [jỳːt̚.pʰēŋ]) on kantoninkiinan romanisointimenetelmä. Sen kehitti vuonna 1993 Hongkongin kielitieteellinen seura.
Nimi ”jyutping” koostuu kantoninkiinaa tarkoittavasta merkistä 粵/粤 ja foneettista aakkostoa tarkoittavan sanan 拼音 ensimmäisestä merkistä.
Tavunalkajat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b /p/ | p /pʰ/ | m /m/ | f /f/ |  |
| d /t/ | t /tʰ/ | n /n/ |  | l /l/ |
| g /k/ | k /kʰ/ | ng /ŋ/ | h /h/ |  |
| gw /kʷ/ | kw /kʷʰ/ |  |  | w /w/ |
| z /ts/ | c /tsʰ/ |  | s /s/ | j /j/ |
Tavunlopettajat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| aa /aː/ | aai /aːi̯/ | aau /aːu̯/ | aam /aːm/ | aan /aːn/ | aang /aːŋ/ | aap /aːp̚/ | aat /aːt̚/ | aak /aːk̚/ |
|   | ai /ɐi̯/ | au /ɐu̯/ | am /ɐm/ | an /ɐn/ | ang /ɐŋ/ | ap /ɐp̚/ | at /ɐt̚/ | ak /ɐk̚/ |
| e /ɛː/ | ei /ei̯/ | eu /ɛːu̯/ | em /ɛːm/ |   | eng /ɛːŋ/ | ep /ɛːp̚/ |   | ek /ɛːk̚/ |
| i /iː/ |   | iu /iːu̯/ | im /iːm/ | in /iːn/ | ing /eŋ/ | ip /iːp̚/ | it /iːt̚/ | ik /ek̚/ |
| o /ɔː/ | oi /ɔːy̯/ | ou /ou̯/ |   | on /ɔːn/ | ong /ɔːŋ/ |   | ot /ɔːt̚/ | ok /ɔːk̚/ |
| u /uː/ | ui /uːy̯/ |   |   | un /uːn/ | ung /oŋ/ |   | ut /uːt̚/ | uk /ok̚/ |
| oe /œː/ | eoi /ɵy̯/ |   |   | eon /ɵn/ | oeng /œːŋ/ |   | eot /ɵt̚/ | oek /œːk̚/ |
| yu /yː/ |   |   |   | yun /yːn/ |   |   | yut /yːt̚/ |   |
|   |   |   | m /m̩/ |   | ng /ŋ̩/ |   |   |   |
Toonit

Kantoninkiinassa on kuusi toonia, joita merkitään Jyutpingissä numeroin.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numero | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| Sävelkulku | ˥ 55 / ˥˧ 53 | ˧˥ 35 | ˧ 33 | ˨˩ 21 / ˩ 11 | ˩˧ 13 | ˨ 22 |
Karl Edvard Lindeqvist

Karl (Carl) Edvard Lindeqvist (5. marraskuuta 1830 Pori – 16. joulukuuta 1894 Turku) oli suomalainen opettaja, kauppias ja virka- ja valtiopäivämies.
Lindeqvistin vanhemmat olivat lukkari, kirkonisäntä Johan Henrik Lindeqvist ja Ulrika Fanthén ja puoliso vuodesta 1854 Fredrika Vilhelmina Grönfeldt (k. 1875). Lindeqvist tuli ylioppilaaksi 1847 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1850. Hän oli Kokkolassa ala-alkeiskoulun vt. toinen opettaja 1851 ja Porissa yläalkeiskoulun toinen kollega 1852–1856. Toimittuaan kauppiaana Porissa hän muutti Turkuun 1870. Julkinen merivahingonlaskija hänestä tuli 1875. Lindeqvist osallistui Porin edustajana porvarissäädyssä valtiopäiville 1863–1864 ja 1867, joilla hän oli useiden eri valiokuntien jäsen tai varajäsen ja 1867 myös valitsijamies.
Kalix BF

| Kalix BF |
| --- | --- |

Perustettu:  1990
Paikkakunta:   Kalix, Ruotsi
Värit:      
Lajit:  Jääpallo
Kalix BF, Kalix Bandy (virallisesti Kalix Bandyförening) on ruotsalainen jääpalloseura.
Historia

Kalix Bandy perustettiin vuonna 1990 nimellä Kalix Nyborg BK kun seutukunnan kaksi jääpalloseuraa Nyborg SK ja IFK Kalix yhdistyivät uudeksi seuraksi. Kalix Bandy nimi otettiin käyttöön vuonna 2001.
Seura oli ensimmäisen kerran Ruotsin korkeimman sarjatason eli silloisen jääpallon Allsvenskanin karsinnoissa keväällä 1993. Kalix Bandy karsi myös keväällä 2006, 2007 ja 2008 noususta Elitserieniin. Keväällä 2011 nousu tapahtui joukkueen voitettua Gustavsbergin.
Kalix Bandy kuten myös naapurikaupunki Haaparannan HT Bandy ovat joutuneet kokemaan pitkät pelimatkat, sillä joukkueiden vastustajat niin Elitserienissä kuin Allsvenskanissa tulevat Tukholman pohjoispuolelta yli 500 kilometrin päästä.
Aiheesta muualla

Joukkueen virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kalixin punapaidat Magnus Johansson ja Peter Stock. Kuva otettu tammikuussa 2013.
Karl Drais

Karl Drais noin vuonna 1820.
Karl Drais (29. huhtikuuta 1785 Karlsruhe – 10. joulukuuta 1851 Karlsruhe) oli saksalainen keksijä, joka kehitti muun muassa potkupyörän.
Drais syntyi aristokraattiseen perheeseen Karlsruhessa vuonna 1785. Hän opiskeli matematiikkaa, fysiikkaa ja arkkitehtuuria Heidelbergin yliopistossa vuosina 1803–1805. Drais työskenteli metsätalouden parissa vuoteen 1810 asti, minkä jälkeen hän keskittyi keksintöihinsä. Hän muun muassa kehitti vuonna 1812 laitteen, jolla pianomusiikkia voitiin tallentaa paperille. Draisin ehkä merkittävin keksintö oli 12. kesäkuuta 1817 julkistettu potkupyörä, polkupyörän esiaste, mistä Badenin suurherttua Kaarle palkitsi hänet eläkkeellä ja professuurilla.
Drais lähti vuonna 1822 Brasiliaan, jossa hän työskenteli maanmittarina. Hän palasi Saksaan vuonna 1827 ja jatkoi keksintöjen tekoa. Drais kehitti 16-kirjaimisen pikakirjoituskoneen vuonna 1827 ja teki kokeita jaloilla toimivasta rautatiekiskoilla liikkuvasta kulkuvälineestä. Resiinan nimi juontuukin Draisin nimestä (ranskaksi, englanniksi ja saksaksi draisine).
Demokratian kannattajana tunnettu Drais tuki Badenissa nousutta vallankumousta 1849, mutta rojalistien voitettua hänen varallisuutensa takavarikoitiin. Drais kuoli pennittömänä Karlsruhessa vuonna 1851.