Luettelo Oskar Merikannon sävellyksistä
Yksinlaulut

Vid Genezaret, op. 93, nro 2. Jag drömde han stod bland folket – Genezaretin rannalla (Näin unta hän siellä seisoi). Teksti Alfred Fahler.
Bedövning, op. 93, nro 3. Bedöfning – Hjärtekvalen ha domnat – Raukeus (Sielun tuskat jo turtui). Teksti Vilhelm Ekelund.
Hell dig, liv!, op. 93, nro 4. Hell dig, liv, i din skönhet och prakt! – Elämälle! (Terve valtias valon ja yön!) – Elämän laulu – Hell dig, lif! Teksti Ernst V. Knape.
Kolme laulua – Drei Lieder , op. 96. Sävelletty 1918, julkaistu 1919.
Hämärissä, op. 96, nro 1. Mun pirttini soppea valaisee vain lieden hehkuva palo – In der Dämmerung (Mein einsames Häuschen erleuchtet nur des Herdes unsichres Feuer). Teksti L. Onerva, saksannoksen tekijää ei tiedetä. Omistus Alexandra Ahnger.
Vågen, op. 96, nro 2. Vågen leker sjungande och glad – Die Wagen (Fröhlich plütschern ziehn die Wellen). Teksti Ruth Hannula, saksannoksen tekijää ei tiedetä.
Min älskade, op. 96, nro 3. Faller skuggan om kvällen lång – Armaani (Varjot illan kun lankeaa) – Geliebte du (Wenn am Abend der Schatten fällt). Teksti Ruth Hannula, saksannoksen tekijää ei tiedetä, suomennos Ilta Koskimies.
Äidin silmät, op. 99. Kun uinuin lasna ma kehdossain – Min moders ögon (Som liten fick jag till vila gå). Teksti Kasimir Leino, ruotsinnos Nino Runeberg. Sävelletty 1918, julkaistu 1920.
Polska, op. 103, nro 1. Kunde jag säga hur kär du mig är. Teksti Ernst Josephson. Sävelletty 1918, julkaistu 1919.
Fågelungarna flögo ur bo, op. 103, nro 2. Ur Annas sagor. Teksti Ernst Josephson. Sävelletty ja julkaistu 1919.
Bacchanal, op. 105, nro 1. Jag vill älska, jag vill leva, jag vill dricka bägarens vin. Teksti Fredrik Nycander. Sävelletty 1919, julkaistu 1920.
Mot segern, op. 105, nro 2. Kamrater, kamrater, du gråta här i krutstänkta vadmalstrasor. Teksti Bertel Gripenberg. Sävelletty 1919, julkaistu 1920. Omistus Jørgen Bendix.
Allting glider mot döden, op. 105, nro 3. Dagen blir natt, natten blir dag – Kaikki liukuu kohti kuolemaa (Päivästä yöksi, yöstä päiväksi). Teksti Erik Blomberg, suomennos Johann Tilli (2016). Sävelletty 1919, julkaistu 1920.
Lauluja , op. 106. Sävelletty 1919, julkaistu 1920. Ruotsinnokset Nino Runeberg.
Iltakellot, op. 106, nro 1. Angelus soi! Niin hellästi helisee kellot – Aftonklockorna (Angelus’ klang så stilla i kvällen hörs ljuda). Teksti Verneri Liinamaa.
Sinipiiat, op. 106, nro 2. Käy solkien soitto ja helmien helinä hellä – Skogsjungfruarna (Hör söljornas klang och de skimrande pärlors rassel). Teksti Verneri Liinamaa.
Minä laulan sun iltasi tähtihin, op. 106, nro 3. Teksti V. A. Koskenniemi.
Laulelen pojalleni pikkuiselle, op. 107, nro 1. Kuusessa korkeassa käkönen kukkuu, huojuu tuoksuva tuomi – En nervsjuks vaggsång (Göken jag hör uti granskogen sjunga). Tekstin tekijää ei tiedetä, ruotsinnos Nino Runeberg. Sävelletty 1920, julkaistu 1922.
Maid, wo ist deiner Augen Glanz, op. 107, nro 2. Flicka, var är ditt ögas glans? Tekstin tekijää ei tiedetä, ruotsinnos Nino Runeberg. Sävelletty 1920, julkaistu 1922.
Ainoa maan päällä, op. 107, nro 3. Ei kenkään katso syvempään, kuin silmä äidin – Den enda på jorden (Det finns ej härd så varm på jorden). Teksti Ensio Kurki-Suonio, ruotsinnos Nino Runeberg. Sävelletty 1920, julkaistu 1922.
Drei Lieder – Tre Sånger , op. 108. Sävelletty 1921, julkaistu 1922. Ruotsinnokset Nino Runeberg.
Frisch gesungen!, op. 108, nro 1. Hab’ oft im Kreise der Lieben in duftigem Grase geruht – Sjung blott! (Bland vänners skara). Teksti Adelbert von Chamisso. Sävelletty 1921, julkaistu 1922. Omistus Dela ja August Trebbe.
Mutter, op. 108, nro 2. Es ist was wunderbares um eine Mutter! – En moder (Det är förunderligt med en moders hjärta!). Teksti on perinteinen saksalainen.
Hab’ Sonne!, op. 108, nro 3. Hab’ Sonne im Herzen, ob’s stürmt oder schneit – Hav sol i ditt hjärta (Hav sol i ditt hjärta, om stormar ock gny). Teksti Cäsar Flaischlen.
Drei Lieder , op. 109. Ruotsinnokset Nino Runeberg, suomennokset Ilta Koskimies. Sävelletty 1922, julkaistu 1923.
Beherzigung, op. 109, nro 1. Wenn dich das Leid des Lebens drückt – Kun sulle taakaks’ elo käy (Kun sulle taakaks’ elo käy ja sielus itkee) – Tröst (När livets smärta trycker dig). Teksti Max Gottheiner. Omistus Grete Lehmann-Hötzel.
Der unbegriffene Gott, op. 109, nro 2. Fruchtlos ist unsre Mühe, dich zu finden – Käsittämätön Jumala (Koskaan ei omin voimin Jumalaansa voi löytää) – Den ofattlige Guden (Fåfäng är all vår id att dig begripa). Alkuperäinen teksti Omar Khaijam, saksannos Hans Bethge. Omistus Helge Lindberg.
Ist es nicht sonderbar, op. 109, nro 3. Kummaa on mielestäin – Är det ej underbart. Alkuperäinen teksti Omar Khaijam, saksannos Hans Bethge.
Lauluja pianon säestyksellä , op. 110. Ruotsinnokset Nino Runeberg. Sävelletty ja julkaistu 1922.
Yö, op. 110, nro 1. Vaiti on metsä, ääneti aallot – Natt (Tyst är i skogen, böljorna tiga). Teksti Huugo Jalkanen.
Syyslaulu, op. 110, nro 2. Syyssävelet yli kaupungin ja puistojen kellastuvain – Höstsång (Ren hösttoner dra över staden). Teksti Huugo Jalkanen.
Mummo, op. 110, nro 3. Sano, mummo, miks’ silmäsi välke on lauha kuin lapsosen? – Mormor (Säg, mormor, hur bor i ditt öga en ljus glim så barnsligt ren?). Teksti L. Onerva.
Kaksi laulua – Två sånger , op. 113. Ruotsinnokset Nino Runeberg. Sävelletty 1923, julkaistu 1924.
Aurinko laski, op. 113, nro 1. Solen har sjunkit. Teksti Alfred Saukkonen.
Mistä – mihin?, op. 113, nro 2. Vadan – varthär? (Vadan är livet här, vet ej jag). Teksti Pekka Häkli.
Aamun tuuli purtta vie, OM004. Teksti Arvid Lydecken. Sävellysaikaa ei tiedetä, laulu julkaistiin 1940 käsikirjoituksen näköispainoksena. Omistus Anja Tiitinen.
Ainoa olen talon tyttö, OM008. Jag är gårdens enda dotter – Bin ein reiches Bauernmädel – Das Bauermädchen (Bin des Hauses einz’ge Tochter) – The country lass. Oskar Merikannon yksinlaulusovitus, joka julkaistiin vuonna 1952 uudella saksannoksella (Friedrich Ege) ja englanninnoksella (Alex Bryan).
Carinus. Lydian laulu, OM017, nro 4. Oskar Merikannon sovitus lauluäänelle ja pianolle. Julkaistu 2016.
Du lämnar ej mina tankar, OM021. Teksti Hjalmar Söderberg. Sävelletty 1892, julkaistu 2018.
Elinan surma , OM026. Oopperan laulujen sovituksia lauluäänelle ja pianolle, julkaistu 1912.
Ma tiedän, onni kulkee ohitseni
Aatos heijaa sydäntä
Sa pyhä rakkaus!. Sa huumaus pyhin virittäin nautinnon jouset
Oi, elon synkän synkkää yötä
Oi odotusta sairaan sydämen
Yksi ainut hetki luoda
Minä laulan lauluistani
Oi Elinainen ihana
Elon tiellä, OM028. Kun kyyneleesi kirkkahat, mun armahani vuotavat. Teksti Jooseppi Mustakallio. Sävelletty 1888, julkaistu 1925. Esityskokoonpano on tenori tai sopraano ja piano.
Hierojain marssi, OM051. Valppaita oomme valon vartijoita. Teksti Fredrik von Zansen. Sävelletty 1909-1910, ei ole julkaistu. Marssista tunnetaan puhallinorkesterisovitus, joka saattaa olla Merikannon tekemän.
Huolissaan huokaileva, OM056. Koko metsä on laulua täynnä, joka lehvällä lemmitään. Teksti Eino Leino. Sävelletty 1907 tai aikaisemmin, julkaistu 1907.
Ihmis-elo, OM061. Pieni joki tuolla juoksee – Lähde kirkas tuolla päilyy – Elon kulku. Teksti Yrjö Bonsdorff. Sävelletty 1888, julkaistu 1891 osana opusta 2. Julkaistiin 1925 hiukan eri tekstillä ja otsikolla Elon kulku. Tenori tai sopraano ja piano. Omistus Ida Bonsdorff.
Im Waldgeheg’, OM063. Gelbes Laub in Walgehege. Teksti Karl Stieler. Sävelletty 1888, julkaistu 2010. Omistus Martha Munkelt.
Joulu tullut on!, OM077. Taas sykkivi sydämet kuusen ympärillä – Julen är äntligen här. Teksti Vilkku Joukahainen, ruotsinnos Barbara Helsingius (1993). Sävelletty ja julkaistu 1903.
Joulukuusi, OM078. Tuo tumma vuorten valtija mun oli isänäni – Kuusen juhlahetki. Teksti Zachris Topelius, suomennos Immi Hellén. Sävelletty 1910 tai aikaisemmin, julkaistu 1910. Esityskokoonpanona lauluääni ja urkuharmoni tai piano.
Kansakoululaisten laulu, OM097. Yksinkielin kaikin lauluun yhtykää! Teksti Juhani Villiam Virkkala. Sävelletty ja julkaistu 1910. Esityskokoonpano on lauluääni ja harmoni.
Kansakoulun laulu, OM098. Me Suomi-äidin lapsoset. Teksti Olli Vuorinen. Sävelletty ja julkaistu 1910. Esityskokoonpano on lauluääni ja harmoni.
Kansan marssi, OM099. Väkivalta pois maasta ja turma – Kansalaismarssi – Kansanmarssi. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty 1903, julkaistu 1906. Esityskokoonpanona on lauluääni (soolo tai unisonokuoro) ja piano tai ”torvet”.
Kiitävi aatos kaipuun siivin, OM113. Kaunis on aamu ja tuores on ilma – Tanken bäres på längtans vingar (Härlig är morgonen, daggfrisk är luften). Teksti Rafael Engelberg, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty ja julkaistu 1907.
Kom!, OM119. Jag kommer ifrån främmande land, där solen mäktigt glöder. Tekstin tekijää ei tiedetä. Sävelletty 1892, julkaistu 2019. Esityskokoonpano on sopraano ja piano.
Koskenlaskijan laulu, OM122. Ne rahat, jotka vaskesta valetaan, ne annetaan vaivaisille. Teksti Johannes Linnankoski. Sovitettu kansansävelmästä ja julkaistu 1921.
Kotiranta, OM123. On lapsosen rinnassa riemuisaa. Teksti R. R. Ryynänen salanimellä ”Reino Ranta”. Sävelletty 1900, julkaistu 1935. Laulun musiikki on peräisin näytelmän Päivän tyttö laulusta Metsänneitojen laulu.
Lasten joulu, OM140. Ja nyt on taasen joulu – Barnens jul (Och åter kommer julen). Teksti Larin-Kyösti, ruotsinnos L. Saxén ja Barbara Helsingius (1993). Sävelletty ja julkaistu 1898. Esityskokoonpano lauluääni ja piano tai harmoni. Oskar Merikannon sovitus harmonille tunnetaan.
Lemmen laulu, OM146. Oi, ystävä, jos mua lempinet – Lemmenlaulu. Teksti Teksti R. R. Ryynänen salanimellä ”Reino Ranta”. Sävelletty 1912-1913, julkaistu 1935. Musiikki on otettu näytelmämusiikin Carinus, OM017 laulusta Lydian laulu.
Liebesfeier, OM148. An ihren bunten Liedern klettert die Lerche selig in der Luft. Teksti Nikolaus Lenau. Sävelletty 1888, julkaistu 1925. Omistus Alma Buschmann. Esityskokoonpano on sopraano ja piano.
Lipullemme, OM332. Vaate sinivalkoinen nouse korkealle. Teksti Arvily. Sävelletty ja julkaistu 1918 Pääskysen joulukontissa.
Maammopa valvoi marjuttansa, OM158. Oskar Merikannon sovitus lauluäänelle ja pianolle julkaistu 1920.
Marjatan kehtolaulu, OM159. Tuuvin mie tätä tytärtä. Teksti Kanteletar ja toinen säkeistö todennäköisesti Oskar Merikanto. Sävelletty ja julkaistu 1921. Omistus Anja Marjatta Merikanto.
Nocturne, OM180. Linnut oksillansa vaikenevat, päivä vielä hetken viipyy poissa. Teksti V. A. Koskenniemi. Sävelletty ehkä 1906, julkaistu 1907.
O pauvre mère malheureuse, OM188. Voi äiti parka ja raukka. Teksti on kansanlaulu, ranskannos Aino Ackté. Sovitettu ja julkaistu 1900.
Oh Phantasie, du süßes Träumen! , OM189. Wie ist’s so schön in stillen Stunden – Oi haaveet, te ihanat unelmat. Teksti mahdollisesti [Endre Ady]]. Sävelletty 1914, julkaistu 2010.
Oi Herra ilo suuri, OM190. Oi Herra ilo suuri mull’ on, että huutoni ain’ kuulet armiaast’ juuri mun rukoillessani – Choral mit Vorspiel und Zwischenspiel. Teksti Haqvin Spegel, suomennos Carl Gustaf von Essen. Sävelletty 1888, ei ole julkaistu.
Peippo pesii puuhun, OM203. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty 1894, ei ole julkaistu. Sävellys tunnetaan vain välillisesti, se on kadoksissa.
Pohjan neiti, OM206. Väinön kertomus (Olen vanha Väinämöinen). Sovitus lauluäänelle ja pianolle on julkaistu 1908.
Pohjan neiti, OM206. Väinö syntyjä syviä etsimässä (Mutta mistä löydän uudet synnyt syvät). Sovitus lauluäänelle ja pianolle on julkaistu 1908.
Pohjan neiti, OM206. Väinön hymni (Hallitsija maan ja veen, pauhoavan pauanteen). Sovitus lauluäänelle, mieskuorolle ja pianolle on julkaistu 1908.
Pohjan neiti, OM206. Ilmarin kertomus (Eilen päivän laskiessa purjehdimme Pohjan rantaan). Sovitus lauluäänelle ja pianolle on julkaistu 1908.
Pohjan neiti, OM206. Louhi ylistää tyttärelleen Väinön suuruutta (Muista, muista, suur’ on Väinö, kuulu, mahtava, mainehikas). Sovitus lauluäänelle ja pianolle on julkaistu 1908. Ossian Fohströmin sovitus sellolle/viululle ja pianolle on julkaistu nimellä Romanssi.
Pohjan neiti, OM206. Louhen hyvästijättö tyttärelleen (Jo menet oma kanani, vaalittuni valkeainen). Sovitus lauluäänelle ja pianolle on julkaistu 1908.
På skridskor, OM211. Sovitettu 1893. Sovitus tunnetaan vain välillisesti ja se on kadoksissa.
Regina von Emmeritz, OM218. Reginana aria (Hiljaist’ on, viileää). Oskar Merikannon sovitus on säilynyt käsikirjoituksena.
Reinin vahti, OM219. Oi Saksanmaa, sun Golgatasi yössä on ihmiskurjuus käynyt liittohon. Teksti V. A. Koskenniemi. Sävelletty 1920, ei ole julkaistu. Omistus Finnlandkämpfer. Laulu tunnetaan vain välillisesti, mutta mitään nuottidokumentteja ei ole löytynyt. Joko hanke peruuntui Merikannon osalta, tai kaikki dokumentit ovat kadoksissa.
Romanssi ilman sanoja, OM221. Sävelletty 1906, julkaistu 2010. Esityskokoonpano on lauluääni ja luuttu. Laulu on todennäköisesti tarkoitettu johonkin näyttämöteokseen.
Se rakkaus, OM229. Onpa se rakkaus sukkela tauti. Teksti Larin-Kyösti. Kyseessä on vuonna 1917 valmistunut yksinlaulusovitus näytelmän Tukkijoella, op. 13 miesäänisestä laulusta. Sovitus julkaistiin vasta vuonna 1925.
Släktvisan, OM240. Rosarö och lilja – Musikaliskt skämt – Sukulaulu (Lilja, ruusunkukka on synti taittaa rukka) – Musikaalinen pila. Teksti Gustaf Fröding, suomennos Jussi Snellman. Sävelletty 1907, julkaistu 1924. Omistus Signe Liljequist.
Suomalainen huoneentaulu , OM247. Säveleet J. H. Erkon Suomalaiseen huoneentauluun – Huoneentaulu – Suomalaisen huoneen¬taulu. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty ja julkaistu 1903. Esityskokoonpano on lauluääni ja harmoni tai piano. Lauluista on julkaistu myös yksiääninen säestyksetön versio.
1.Uskontosi kehitä sydämesi syvyydestä
2. Kyntäös oma vakosi
3. Niinkuin metsän muuriainen
4. Oikeutta tehdä koita
5. Suosi Suomesi lakia
6. Omatuntos ohjausta nouda notkoissa elämän
7. Pidä puhtaus pyhänä – Rakastaos raittiutta
8. Opin ahjoja sytytä
9. Suomalaista itseäsi sinä säilytä lujassa (Nouse muita sortamatta)
10. Äidinkieltäsi rakasta
11. Kotisi ja maasi muista
12. Sydämesi päivä päästä
13. Voita valta oikeudelle
Taivas on sininen ja valkoinen, OM269. Sovituksen tekoaikaa ei tiedetä, se julkaistiin 1952.
Terve! , OM275. Eläköön, eläköön kakskymmenvuotias! Teksti Oskar Merikanto. Julkaistu 2015 valokuvana postikortista, jonka taakse sävellys on kirjoitettu. Onnittelulaulu on tehty Aarre Merikannolle.
Vad fattas mig än?, OM298. Tekstin tekijää ei tiedetä. Sävelletty 1921, julkaistu 2010. Omistus Fanny Wrede.
Viihdy täällä impi kukka, OM314. Viihdy täällä, impi kukka, helmisilmä, tummatukka. Teksti J. H. Erkko. Sovitettu ja julkaistu 1906. Sävelmä on argentiinalaisen paimensävel.
Yksi ruusu on kasvanut laaksossa, OM326. Sovitus on julkaistu 1952. Saksannos Die Rose im Tal Friedrich Ege, englanninnos The rose in the vale Alex Bryan.
Viirimme, OM315. Mik’ onkaan meidän viirimme, jonk’ ympäri me yhdymme? Teksti J. H. Erkko. Sävelletty ja julkaistu 1899.
Voi äiti parka ja raukka, OM320. Voi, äiti parka ja raukka, kun minun synnytit maailman orjaks' tänne kurjuutta kärsimään! Kansanlaulu Liperistä. Sovitettu 1910, ei ole julkaistu.
Die weiblichen Waffen, OM323. Tekstin tekijää ei tiedetä. Sävelletty 1887-1888, ei ole julkaistu. Laulu tunnetaan vain välillisesti, se on kadoksissa. Esityskokoonpano on sopraano ja piano.