stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kunnallinen jätevedenpuhdistus
Tyypillinen jäteveden käsittelyprosessi > Vaihtoehto 2: Biologinen fosforinpoisto

Biologisessa fosforinpoistossa jäteveteen ei lisätä saostuskemikaalia (esimerkiksi ferrosulfaattia), vaan luodaan aktiivilietealtaan ensimmäisestä lohkosta täysin hapeton, anaerobinen lohko. Tällöin siinä menestyvät ainoastaan sellaiset sienet, jotka tulevat toimeen hapettomissa olosuhteissa ja käyttävät fosforia ravinnokseen. Kun sieni kuolee, poistuu se ylijäämälietteenä ja samalla poistuu sen varastoima fosfori. Biologinen fosforinpoisto perustuu erään hiivamaisena kasvavan sienisuvun polyfosfaattia varastoiviin itiöihin.
Tyypillinen jäteveden käsittelyprosessi > Typenpoisto

Perinteisellä aktiivilietekäsittelyllä jäteveden typestä voidaan poistaa 20–40 prosenttia. Typpeä ei voida saostaa kemiallisesti, mutta sen poistoa voidaan tehostaa nitrifikaatio–denitrifikaatio -menetelmällä 75–85 prosentin tasoon saakka.
Puhdistamolla jätevedessä ammonium-ioneina esiintyvä typpi eli ammoniumtyppi kulkee läpi anaerobi- ja denitrifikaatiolohkojen muuttumattomana. Aerobisessa lohkossa ammonium muuttuu läsnä olevan liukoisen hapen ja eräiden välittäjämikrobien vaikutuksesta nitriitiksi, joka epästabiilina yhdisteenä, ja koska happea on tarjolla, muuttuu edelleen nitraatiksi. Nitraatti kulkeutuu typpikierron (N-kierto) mukana takaisin denitrifikaatiolohkoon, jossa menestyvät ainoastaan sellaiset mikrobit, jotka pystyvät käyttämään ravinnokseen jäteveden orgaanista ainetta ja hengitykseensä N-kierron mukana tulleen nitraatin (NO3) happea. Kun happi irtoaa nitraatista muodostuu jäljelle jäävästä typestä typpikaasua, joka poistuu jätevedestä kaasukuplina ilmatilaan.
Nitrifikaatio on aerobinen prosessi, jossa autotrofiset eli epäorgaanista hiiltä ravintona käyttävät bakteerit hapettavat ammoniumtypen nitriitiksi ja edelleen nitraatiksi. Ensin tapahtuvassa nitritaatiossa ammoniumtyppi hapettuu nitriitiksi muun muassa Nitrosomonas-, Nitrosospira-, Nitrosococcus-, Nitrosovibrio- ja Nitrosolobus-bakteerien vaikutuksesta.
Tyypillinen jäteveden käsittelyprosessi > Rejektivesien käsittely

Rejektivesiä syntyy, kun jätevedenpuhdistuksessa syntyvää lietettä käsitellään puristamalla tai linkoamalla. Kunnallisten jätevedenpuhdistamojen kokonaistyppikuormasta viidennes voi tulla laitoksen mädättämön rejektivesistä. Rejektivesiä voidaan ohjata puhdistamoille myös biokaasulaitoksilta. Käsittelemättömänä rejektivedet voivat palauttaa ympäristöön jo puhdistamolietteeseen kertyneitä ravinteita.
Erilliskäsittelyssä rejektivesiä voidaan puhdistaa tehokkaasti annamox-bakteerien avulla. Bakteerit istutetaan kantoaineeseen, kuten pieniin muovikappaleisiin. Kantoainetekniikan (MBBR, Moving Bed Bio Reactor) ansiosta puhdistamoon kasvatettu bakteerikanta ei häviä prosessista ja puhdistamo sietää paremmin häiriöitä. MBBR-prosessia käytetään mm. HSY:n Viikinmäen jätevedenpuhdistamolla.
Jätevedenkäsittelylaitosten ympäristöluvat

Jätevedenkäsittely on yhdyskuntien ja teollisuuslaitosten laitoksilla niin laajamittaista, että ne tarvitsevat toimintaansa ympäristöluvan. Luvan myöntää pienille laitoksille joko kunnan ympäristönsuojeluviranomainen tai alueellinen ympäristökeskus. Suurten laitosten luvat käsittelee ja myöntää aina Ympäristölupavirasto.
Ympäristöluvassa lupaviranomainen mm. määrittää ne puhdistustehoa ja päästöjä koskevat vaatimukset, jotka laitoksen on täytettävä, jotta se saa toimia. Lisäksi ympäristöluvassa on joukko määräyksiä, miten laitoksen tulee korvata toiminnastaan aiheutuneista haitoista sen vaikutusalueella oleville ihmisille ja yhteisöille.
Osin puhdistettua jätevettä biologisessa puhdistusvaiheessa Luotsinmäen jätevedenpuhdistamossa Porissa.
Säfflen kunta

| Säfflen kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlannin lääni
Maakunta:  Värmlanti ja Dalsland
Keskustaajama:  Säffle
Kuntakoodi:  1785
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 220,88 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  15 396
 – Väestötiheys:  12,6 as./km²
 
 www.saffle.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Säfflen kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Säfflen kunta (ruots. Säffle kommun) on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin ja Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Säffle.
Kunnan maapinta-ala on 1 220,88 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 15 396 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 195,89 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 16,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Byn maalaiskunnasta erotettiin Säfflen kauppala vuonna 1882. Loppuosa maalaiskunnasta liitettiin kauppalaan vuonna 1942. Vuonna 1951 Säffle muutettiin kaupungiksi ja samalla siihen liitettiin Tvetan maalaiskunta. Säfflen perustamisen jälkeen Ruotsiin ei enää perustettu uusia kaupunkeja. Tarve kaupunkien perustamiselle lakkasi vuonna 1952, koska siitä lähtien kaikki kunnat saattoivat soveltaa kaupungeille tarkoitettuja määräyksiä (ruots. stadsstadgorna).
Vuonna 1952 alueelle muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Värmlandsnäs (Botilsäter, Bro, Eskilsäter, Huggenäs, Millesvik, Södra Ny ja Ölserud)
Gillberga (Gillberga ja Kila)
Svanskog (Svanskog ja Långserud)
Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Säfflen kunta yhdistämällä Säfflen kaupunki ja yllä mainitut kolme maalaiskuntaa.
Vaakuna

Nykyinen kuntavaakuna kuului aiemmin Säfflen kaupungille. Lisäksi Värmlandsnäsin ja Svanskogin maalaiskunnilla oli omat vaakunat.
Svanskogin maalaiskunta
Värmlandsnäsin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Säfflen kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 19 012 | 19 012 |
| 1955 | 1955 |    | 19 313 | 19 313 |
| 1960 | 1960 |    | 19 750 | 19 750 |
| 1965 | 1965 |    | 20 016 | 20 016 |
| 1970 | 1970 |    | 20 234 | 20 234 |
| 1975 | 1975 |    | 19 740 | 19 740 |
| 1980 | 1980 |    | 18 985 | 18 985 |
| 1985 | 1985 |    | 18 149 | 18 149 |
| 1990 | 1990 |    | 17 979 | 17 979 |
| 1995 | 1995 |    | 17 554 | 17 554 |
| 2000 | 2000 |    | 16 639 | 16 639 |
| 2005 | 2005 |    | 16 080 | 16 080 |
| 2010 | 2010 |    | 15 547 | 15 547 |
| 2015 | 2015 |    | 15 366 | 15 366 |
| 2020 | 2020 |    | 15 420 | 15 420 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 801 | 11,7 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 236 | 1,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 820 | 5,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 12 509 | 81,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 97 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 148 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 066 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 82 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,3 %
18–64-vuotiaat: 55,9 %
65 vuotta täyttäneet: 25,8 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,7 | 5,5 |
|   | jalostus | 32,8 | 29,7 |
|   | palvelut | 60,2 | 63,5 |
|   | tuntematon | 1,3 | 1,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 6 056 | 6 528 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 92,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 64,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 545 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Säffle | 8 991 |
| 2 | Svanskog | 510 |
| 3 | Värmlandsbro | 501 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Svanskogin taajaman nimenä on joskus ollut myös Svaneholm.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Nysäter
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Nysäter
Sillingsfors
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Långseruds-Ed
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Säfflen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 6 | 7 | 9 | 9 | 6 | 9 | 7 | 7 | 4 | 4 | 6 | 5 | 5 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 18 | 18 | 15 | 14 | 13 | 13 | 11 | 13 | 13 | 21 | 15 | 12 | 10 | 13 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 4 | 2 | 4 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 3 | 1 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 19 | 19 | 20 | 22 | 21 | 21 | 17 | 21 | 18 | 9 | 11 | 12 | 10 | 9 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 4 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 6 | 7 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 5 | 6 | 6 | 4 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Botilsäterin piiri
Bron piiri (Värmlanti)
Eskilsäterin piiri
Gillbergan piiri (Värmlanti)
Kilan piiri (Värmlanti)
Långserudin piiri
Millesvikin piiri
Svanskogin piiri
Säfflen piiri
Södra Ny-Huggenäsin piiri
Tvetan piiri (Värmlanti)
Ölserudin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Säffle
Tveta
Bro
Södra Värmlandsnäs
Ny-Huggenäs
Gillberga
Kila
Svanskog
Långserud
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Botilsäter
Bro
By*
Eskilsäter
Gillberga
Huggenäs*
Kila
Långserud
Lönskog*
Millesvik
Ny-Huggenäs (Ny, Södra Ny)
Svanskog
Säffle
Tveta
Askog*
Ämmeskog*
Ölserud
Seurakunnat > Kirkot

Bron kirkko
Eskilsäterin kirkko
Gillbergan kirkko
Långserudin kirkko
Säfflen kirkko
Tvetan kirkko
Ölserudin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Säfflen kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Säffle kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja maalaiskuntia koskevista artikkeleista.
Värmlannin läänin kunnat
Kartta Säfflen kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Suomen Urheilukuninkuuskilpailut 1905

Suomen urheilukuninkuudesta kilpailtiin Viipurissa 11. - 12. kesäkuuta 1905. Viipurin Reippaan Heikki Åhlman saavutti kuninkuuden ja maisterinarvon. Myös toiseksi sijoittunut Ek saavutti maisterin vaatimustason. Pisteet laskettiin kahdeksasta kaikille pakollisesta lajista. Vaihtoehtoiset lajit olivat ratkaisevia vain maisterin- ja kandidaatin arvoa tavoiteltaessa.
Lopputulokset

Lajit: 1. leuanveto, 2. kieppi, 3.korkeushyppy 4.pituushyppy, 5.keihäänheitto, 6.kuulantyöntö 7. 100 metriä 8. 1 500 metriä 9. Vaihtoehto I: kiekko, hirrensyöksy tai seiväshyppy 10. Vaihtoehto II: 10 km hiihto tai 500 m uinti. Heitto- ja hyppylajeissa tulokset ovat molempien käsien tai jalkojen yhteistuloksia.
| Sija | Nimi | Seura | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 1 | Heikki Åhlman | Viipurin Reipas | 20 | 15,3 | 295 | 11,33 | 73,90 | 20,73 | 12,1 | 5.21,0 | s 510 | u 13.23 | 32 |
| 02 2 | A. Ek | Kotkan Into | 16 | 6,65 | 300 | 10,83 | 69,43 | 22,19 | 12,1 | 5.07,2 | h 640 | h 36.04 | 34 |
| 03 3 | Uno Häggman | Viipurin Reipas | 15 | 4,5 | 310 | 11,54 | 74,99 | 23,46 | 11,8 | 5.18,4 | k 59,69 | u 18.55 | 36 |
| 04 4 | Arne Nylenius | Kotkan Into | 15 | 10 | 295 | 10,55 | 71,10 | 21,27 | 12,4 | 5.01,4 | k 57,82 | h 39.14 | 37 |
| 05 5 | Armas Pesonen | Kotkan Into | 16 | 4,5 | 275 | 10,94 | 75,92 | 20,50 | 12,8 | 5.17,0 | k 53,26 | u 13.32 | 52 |
| 05 5 | A. Maljanen | Kotkan Into | 14 | 8 | 275 | 10,24 | 57,73 | 21,37 | 12,5 | 5.19,4 | h 602 | h 36.26 | 52 |
| 05 5 | Strömberg | Viipurin Reipas | 13 | 7,2 | 280 | 9,28 | 56,33 | 20,98 | 12,5 | 4.45,0 | k 48,41 | u 13.33 | 52 |
| 08 8 | T. Tuominen | Kotkan Into | 16 | 13,3 | 270 | 9,73 | 54,65 | 17,48 | 13,3 | 5.11,8 | h 592 | h 34.44 | 59 |
| 09 9 | V. Lindfors | Hiekan Ns | 14 | 9 | 265 | 10,15 | 61,20 | 18,94 | 13,0 | 5.12,8 | k 49,26 | h 37.56 | 61 |
| 10 10 | V. Helin | Haminan Vesa | 15 | 5,4 | 275 | 9,66 | 60,93 | 20,50 | 12,9 | 4.57,2 | k 53,79 | h 40.55 | 62 |
| 11 11 | A. Dimitrijeff | Viipurin Reipas | 17 | 6,65 | 270 | 10,07 | 53,10 | 18,20 | 12,8 | 5.13,2 | k 47,76 | h 45.27 | 73 |
| 12 12 | V. Sundberg | Karhulan VPK | 15 | 6 | 270 | 10,02 | 53,33 | 16,96 | 13,0 | 5.07,0 | k 46,44 | h 37.02 | 74 |
| 13 13 | Emil Andersson | Valkeala | 13 | 6 | 255 | 9,48 | 49,16 | 17,07 | 13,4 | 5.29,0 | s 420 | h 42.56 | 88 |
Taatila

Taatila on suomalainen sukunimi. Se on verrattain harvinainen, sillä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan vain 72 elossa olevalla (36 miestä, 36 naista) on se nykyisenä ja 14:llä entisenä sukunimenä. Kuolleista henkilöistä se löytyy vain 46:ltä: 27 naiselta ja 19 mieheltä (tilastoissa huomioitu vain vuoden 1968 jälkeen syntyneet).
Taatila-nimisiä henkilöitä:
Hippo Taatila (s. 1981), kirjailija, toimittaja ja koripallojournalisti
Veli Taatila (s. 1973), koripalloilija
Vesa Taatila (s. 1969), kirjailija.
Taavetin linnoituksen toinen kirkko

Taavetin linnoituksen toinen kirkko oli tiilistä rakennettu ortodoksinen kirkko Taavetin linnoituksessa palvelleiden venäläissotilaiden käyttöön. Se rakennettiin linnoituksen ensimmäisen kirkon paikalle sisälinnoitukseen ja se valmistui 1797. Kirkko oli pohjamuodoltaan pitkänomainen ja sen kellotorniin oli asennettu kolme kirkonkelloa. Edellisen kirkon tavoin Daavid Thessalonikalaisen muistolle pyhitetyn alttarin ja kirkkosalin erottava seinä, ikonostaasi, oli kenttäkirkkojen vastaavia muistuttava, kokoontaitettava ja ulkonäöltään melko vaatimaton, mutta vähävaraisen seurakunnan tarpeita palveleva.
Sotilaat siirrettiin linnoituksesta muualle 1803 ja samalla kirkollisen toiminnan tarve alueella päättyi. Vuonna 1829 kirkosta kuljetettiin suurin osa irtaimistosta Helsinkiin 1827 valmistuneeseen Pyhän Kolminaisuuden kirkkoon. Sinne vietiin kolme kirkonkelloa, evankeliumikirja ja hopeariisalla päällystetty Daavid Thessalonikalaisen ikoni. Ikonostaasi varastoitiin Viaporiin armeijan muiden kirkkoesineiden joukkoon, josta se 1843 siirrettiin Keisarillisen palatsin kotikirkkoon. Palatsista tuli myöhemmin Presidentinlinna ja ikonostaasi päätyi Kansallismuseoon. Taavetin linnoituksen tiilikirkon kohtaloksi tuli purkaminen 1830 ja siitä on säilynyt nykyaikaan vain vähäinen osa kiviperustusta Utti–Lappeenranta -tien läheisyydessä. Suuri osa kirkon jäljellä olleista rakenteista tuhoutui Luumäen kunnantaloa rakennettaessa. Talon lähellä on kirkon itäosasta jäljelle jääneet perustuksen kappaleet. Näkyvillä on seitsemän metrin pituinen, neljän metrin levyinen ja puolen metrin korkuinen jäänne. Kirkon rakenteita on myös mahdollisesti jäljellä kunnantalon eteen tehdyn nurmikon alla.
Teletappi-ketju

Teletappi-ketju oli lempinimi, jota käytettiin Niko Kapasen, Jukka Hentusen ja Timo Pärssisen muodostamasta HPK:n ja Suomen jääkiekkomaajoukkueen hyökkäysketjusta. Nimitys syntyi SM-liigan kaudella 1999–2000 kolmikon pelattua yhdessä HPK:ssa.
Teletapeilta saatu lempinimi viittasi lähinnä pelaajien tuolloin nuoreen ikään. Hyökkääjät pelasivat samassa ketjussa jääkiekon MM-kisoissa 2001, 2004, 2005 ja 2007. Kolmikko oli Suomen ylivoimaisesti tehokkain kentällinen 14 tehopisteellä vuoden 2005 Itävallan MM-kisoissa.
Teletapit-nimitystä käytettiin vuosina 2000–2001 myös Suomen naisten salibandymaajoukkueen hyökkäysketjusta Jenni Morottaja - Anne-Mari Lyhykäinen - Sini Vartiainen.
Kuusijärvi (Vantaa)

| Kuusijärvi Hanaböle träsk |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Vantaa
Koordinaatit:  60°18′45″N, 25°06′54″E
Järvinumero:  81.048.1.003 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  40 m 
Rantaviiva:  1,33 km 
Pinta-ala:  0,0722 km² 
Valuma-alue:  0,78 km² 
 fiKuusijärvi 
Kuusijärvi (ruots. Hanaböle träsk) on pieni järvi Vantaan itäosassa Kuninkaanmäen ja Päiväkummun välissä. Järvi on arvokas virkistysaluekohde, koska se sijaitsee lähellä asutuskeskuksia ja suuria teitä, ja koska Vantaalla ei juuri ole muita järviä. Kesäisin järven uimaranta on suosittu, ja talvisin Kuusijärvellä harrastetaan avantouintia.
Kuusijärvi on 440 metriä pitkä ja 240 metriä leveä. Siitä työntyy pieni lahti kaakkoon. Järven pinta-ala on 7,22 hehtaaria ja rantaviivaa on 1,33 kilometriä. Ympäristössä kulkee ulkoilureittejä, ja rannat ovat metsäisiä. Kuusijärvi laskee koilliskulmastaan Krapuojaan, joka laskee mereen Kapellvikenissä, Helsingin Östersundomissa.
Kuusijärveltä on matkaa Sipoonkorven kansallispuistoon vain noin 800 metriä. Kaksi metsäaluetta yhdistää toisiinsa 120 metriä pitkä Sudentassu-silta. Järvialuetta on kutsuttu ”portiksi Sipoonkorpeen”.
Palvelut

Järvellä toimii Vantaan kaupungin ulkoilukeskus Kuusijärvi, johon kuuluvat muun muassa kahvila ja saunatiloja. Kahvila toimii vuonna 1979 valmistuneessa päärakennuksessa. Saunat, joita on sekä sähköisiä että savusaunoja, ovat auki koko vuoden. Vantaan kaupungin mukaan Kuusijärven saunoissa vieraili 12 000 ihmistä vuonna 2022.
Kuusijärven pysäköintialuetta laajennettiin vuosina 2021–2023. Aikaisemmin alueelle mahtui 240 autoa, mutta suosituimpina päivinä pysäköintialue ruuhkautui, sillä pysäköintialuetta käyttävät myös kansallispuiston vierailijat. Laajennetulla parkkialueella on 390 autopaikkaa. Autoliikenteelle rakennettiin Lahdentien varteen uusi liittymä. Laajennus ja liittymä maksoivat yhteensä 4,6 miljoonaa euroa. Kesällä 2024 uutisoitiin, että pysäköintipaikoista on edelleen ollut pulaa.
Palvelut > Kehityssuunnitelmat

Parkkialueen laajennuksen on todettu mahdollistavan laajemmat kehityssuunnitelmat. Kuusijärvellä on tarkoitus jatkaa ranta-alueen palveluiden lisäämistä ja rakennusten uusimista, ja alueelle kaavaillaan muun muassa ravintoloita ja kiipeilypuistoja, välinevuokrausta, näköalatornia, majoitustiloja, saunakylää, luontomatkailuyritysten tiloja sekä uusia latuja ja reittejä. Vuonna 2025 on tarkoitus avata kaksi uutta savusaunaa. Koko uudistamishankkeen budjetti on 30 miljoonaa euroa, josta uusien rakennusten osuus on noin 23 miljoonaa. Budjettiin kuuluu myös vuonna 2019 valmistunut Sudentassu-silta.
Järven vedenlaatu on kärsinyt sekä fosfori- ja typpipitoisuudet kasvaneet etenkin kesäkuukausien suurien kävijämäärien myötä, eikä järvi kestä enempää uimareita. Siksi kaupunki pyrkii ohjaamaan toimintaa pois vedestä järjestämällä alueella muuta ohjelmaa ja tekemällä Sipoonkorpea houkuttelevaksi.
Syksyllä 2021 Kuusijärven pohjoispuolelle rakennettiin valaistu pulkkamäki, jonka pituus on noin 70 metriä ja leveys 35 metriä. Sen yhteyteen tuli lumetusjärjestelmä, jolla on tarkoitus pitää pulkkamäen lisäksi yllä hiihtolatuja. Vanha pulkkamäki järven itäpäässä metsitetään. Uusi 700 metriä pitkä valaistu latuosuus rakennettiin pulkkamäen pohjoispuolelle. Kesällä kevyeen kuntoiluun soveltuva latulenkki on kuntoratakäytössä. Lokakuussa 2021 Kuusijärven itäpuoleisen rannan luo alettiin rakentaa sekä katettua että kahta kattamatonta tulentekopaikkaa, penkkejä ja pöytiä valaistuksineen. Lisäksi rannoille tulee laitureita järvimaisemien katselua varten. Järven pohjoispuolella oleva reitti uimarannalta tulentekopaikalle muutettiin esteettömäksi. Reittien esteettömyyteen on satsattu myös laiturien ja tulentekopaikkojen osalta.
Alueen nimi muuttuu Kuusijärven ulkoilupuistoksi.
Joukkoliikenneyhteydet

Pysäkiltä Kuusijärvi
712 Tikkurila–Hakunila–Kuusijärvi (vain kesäaikana)
736 Tikkurila–Hakunila–Kuninkaanmäki–Korso
738 Kalasatama–Hakunila–Sorsakorpi–Kerava
Pysäkiltä Päiväkummuntie
721 Hakaniemi–Havukoski–Päiväkumpu–Rekola–Koivukylä
721N Rautatientori–Kuninkaala–Jokiniemi–Havukoski–Päiväkumpu–Rekola–Koivukylä
723 palvelulinja, Peijas–Havukoski–Rekola Päiväkumpu
724 Tikkurila–Havukoski–Päiväkumpu
Pysäkiltä Lähdemäentie
739 Rautatientori – Kuninkaanmäki – Nikinmäki – Korso
785K Rautatientori – Kuninkaanmäki – Nikkilä
787K Rautatientori – Kuninkaanmäki – Nikkilä – Pornainen
788K Rautatientori – Kuninkaanmäki – Nikkilä – Hinthaara – Porvoo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuusijärvi (Vantaa) Wikimedia Commonsissa
Kuusijärven esittely Vantaa.fi-sivustolla
Kuusijärven ja Sipoonkorven reittikartta (PDF)
Kuusijärven savusaunoja. Alueelle kaavaillaan muun muassa kokonaista saunakylää majoitustiloineen.
Kuusijärvi Vantaa Triathlonin aikaan.
Talttumaton Tarzan (elokuva)

| Talttumaton Tarzan> Tarzan, the Ape Man |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joseph M. Newman
Käsikirjoittaja:  Robert Hill
Perustuu:  Tarzan, apinain kuningas
Tuottaja:  Al Zimbalist
Säveltäjä:  Shorty Rogers
Kuvaaja:  Paul C. Vogel
Leikkaaja:  Gene Ruggiero
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer
Kesto:  82 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  689 000 $
Tuotto:  1 710 000 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Talttumaton Tarzan on vuonna 1959 julkaistu elokuva. Elokuvan pääosissa esiintyvät Denny Miller ja Cesare Danova. Elokuva perustuu Edgar Rice Burroughsin kirjaan Tarzan, apinain kuningas ja vuonna 1932 julkaistuun samannimiseen elokuvaan.