stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aleksei Hozjainov

Aleksei Aleksandrovitš Hozjainov (ven. Алексей Александрович Хозяинов, suomalaisissa lähteissä usein Hosiainov; 25. maaliskuuta (J: 13. maaliskuuta) 1861 Helsinki – 1. toukokuuta (J: 18. huhtikuuta) 1913 Helsinki) oli suomenvenäläinen juristi ja virkamies, joka toimi toisen sortokauden aikana Suomen senaatin jäsenenä vuosina 1910–1911 ja Suomen prokuraattorina vuosina 1911–1913.
Hozjainov oli syntyjään Suomen suuriruhtinaskunnan kansalainen. Hän kävi Helsingissä Aleksanterin kimnaasia ja opiskeli lakimieheksi Pietarin yliopistossa, minkä jälkeen hän työskenteli virkamiehenä muun muassa Stavropolin kuvernementissa. Hänet nimitettiin vuonna 1903 Turun ja Porin läänin lääninsihteeriksi, mutta hän joutui eroamaan vuoden 1905 suurlakon jälkeen. Hozjainov työskenteli sen jälkeen Vladivostokissa ja Pietarin valitusoikeuden prokuraattorina, kunnes hänet vuonna 1910 nimitettiin Suomen senaatin talousosaston jäseneksi ja kamaritoimituskunnan päälliköksi niin sanotun amiraalisenaatin aikana. Vuoden 1911 alussa hänet nimitettiin Suomen vt. prokuraattoriksi, missä tehtävässä hän oli kaksi vuotta myöhemmin tapahtuneeseen kuolemaansa asti. Venäläistä yhdenmukaistamispolitiikkaa noudattanut Hozjainov kieltäytyi muun muassa vannomasta suomalaista virkavalaa senaattoriksi tullessaan. Suomalaisten keskuudessa hän oli hyvin epäsuosittu. Kuoltuaan 52-vuotiaana hänet haudattiin Helsingin ortodoksiselle hautausmaalle.
Lohkokääpä

| Lohkokääpä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Incertae sedis
Suku::  Lohkokäävät Diplomitoporus
Laji::  crustulinus
Kaksiosainen nimi
 Diplomitoporus crustulinus  (Bres.) Ryv. 
Synonyymit
 Antrodia crustulina  Coriolellus crustulinus  Fabisporus crustulinus  Phlebia crustulina  Poria crustulina  Tyromyces crustulinus 
Katso myös
   Lohkokääpä Wikispeciesissä   Lohkokääpä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lohkokääpä (Diplomitoporus crustulinus) on Suomessa hyvin harvinainen ja vaarantuneeksi luokiteltu kääpälaji. Sitä tavataan Suomessa pohjoispainotteisesti vanhoista metsistä ja sen isäntäpuu on vielä kuorellinen maahan kaatunut kuusi, jonka alapinnalla itiöemä kasvaa.
Lohkokäävän yksivuotinen itiöemä on resupinaattinen ja voi kasvaa alaltaan suureksi. Tuoreena kääpä on tanakka, mehukas ja pillipinta kuultavan kermanvalkoinen. Vanhentuessaan ja kuivuessaan se kovettuu, voi jopa lohketa mosaiikkimaisesti ja sen väri kellastuu voimakkaasti kohti meripihkaa. Reunus on valkoinen tai hieman vihertävä. Pohjamalto on 1–2 mm ja aina kellertävänvalkoista. Pillejä on 2–4 millimetrillä. Lohkokääpä tuoksuu heikosti happamalta.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Lohkokääpä (Diplomitoporus crustulinus)
Lohkokääpä. SYKEn lajiesittelyt. www.ymparisto.fi/Lajit. Päivitetty 28.12.2011.
Konstantin Kazanski

Konstantin Ivanovitš Kazanski (ven. Константин Иванович Казанский, suomalaisissa lähteissä usein Kasanski; 20. helmikuuta 1867 – ?) oli venäläinen juristi ja virkamies, joka toimi toisen sortokauden aikana Suomen senaatin jäsenenä vuosina 1913–1914 ja Suomen prokuraattorina vuosina 1914–1917.
Kazanski oli aatelissukua ja lähtöisin Minskin kuvernementista. Hän suoritti oikeustieteen opinnot Moskovan yliopistossa ja työskenteli vuosina 1892–1903 piirioikeuksissa eri puolilla Venäjää. Vuonna 1903 Kazanski tuli Suomen kenraalikuvernöörin kanslian sihteeriksi ja oli vuonna 1905 lyhyen aikaa Viipurin läänin lääninsihteerinä. Vuoden 1905 suurlakon jälkeen hän siirtyi pois Suomesta ja jatkoi uraansa Venäjän oikeuslaitoksessa, kunnes hänet tammikuussa 1913 nimitettiin Suomen senaatin talousosastoon. Kazanski oli elokuusta 1913 alkaen senaatin oikeustoimituskunnan vt. päällikkö ja 26. kesäkuuta (J: 13. kesäkuuta) 1914 alkaen prokuraattori. Hän joutui eroamaan helmikuun vallankumouksen seurauksena huhtikuussa 1917. Hän sai vuonna 1913 valtioneuvoksen arvonimen. Kazanskin prokuraattorikaudesta muistetaan parhaiten P. E. Svinhufvudin karkotus Siperiaan.
Kazanski oli naimisissa Hämeen läänin kuvernöörinä toimineen kenraali Isidor Svertškovin tyttären kanssa. Kazanskin vaiheita Venäjällä lokakuun vallankumouksen jälkeen ei tunneta.
Civilization (pelisarja)

| Civilization |
| --- | --- |

 Civilization VI
Kehittäjä:  MicroProse Firaxis Games (nykyinen)
Julkaisija:  MicroProse Koei MacPlay Activision Infogrames MacSoft Aspyr Media Westlake Interactive 2K Games Take-Two Interactive
Suunnittelija:  Sid Meier
Lajityyppi:  vuoropohjainen strategiapeli
Alusta:  MS-DOS, Mac OS, Amiga, Atari ST, Super Nintendo Entertainment System, PlayStation, Windows, OS X, PlayStation 3, Xbox 360, Nintendo DS, iOS, Windows Phone, Linux, Android, PlayStation Vita
Ensijulkaisu:  Civilization (1991)
Viimeisin julkaisu:  Civilization VI (2016)
Aiheesta muualla
Kotisivut
MobyGames
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Civilization on alun perin MicroProsen julkaisema videopelisarja, jonka ensimmäinen peli Civilization julkaistiin 1991. Civilization-sarjan pelit ovat vuoropohjaisia valtiosimulaattoreita. Vuonna 2001 julkaistusta Civilization III -pelistä alkaen Firaxis Games on julkaissut kaikki viralliset Civilization-pelit.
Pelisarjan pelejä on myyty yli 70 miljoonaa kappaletta kesäkuuhun 2024 mennessä. Sarjan seuraava peli Civilization VII julkaistaan vuonna 2025. Pelistä ilmoitettiin kesällä 2024.
Pelaaminen

Civilization-sarjan pelit ovat vuoropohjaisia valtiosimulaattoreita. Niissä pelaaja saa aluksi oman pikkukylän, josta on tarkoitus kehittää koko maailmaa hallitseva sivilisaatio. Muiden sivilisaatioiden kanssa voi sotia, solmia diplomaattisia suhteita ja käydä kauppaa. Peli etenee esihistorialliselta ajalta tulevaisuuteen asti. Sivilisaatioita on kymmeniä erilaisia. Monelle sivilisaatiolle voi rakentaa oman ihmeen, joka parantaa jotakin sivilisaation osa-aluetta. Pelin voi voittaa eri tavoilla, joista jokainen vaatii erilaisia painotuksia pelin aikana. Eri Civilization-peleissä on ollut mm. sotilaallinen voitto, kulttuurivoitto, teknologiavoitto, talousvoitto, uskontovoitto ja diplomatiavoitto. Alkuperäinen Civilization oli yksinpeli, mutta myöhemmissä sarjan peleissä on myös moninpelivaihtoehto.
Videopelit > Pääsarja

| Vuosi | Nimi |
| --- | --- |
1991: Civilization
1996: Civilization II
1996: Civilization II: Conflicts in Civilization
1996: Civilization II: Fantastic Worlds
1999: Civilization II: Test of Time
2001: Civilization III
2002: Civilization III: Play the World
2003: Civilization III: Conquests
2005: Civilization IV
2006: Civilization IV: Warlords
2007: Civilization IV: Beyond the Sword
2008: Civilization Revolution
2010: Civilization V
2011: Civilization World
2012: Civilization V: Gods & Kings
2013: Civilization V: Brave New World
2014: Civilization Revolution 2
2014: Civilization: Beyond Earth
2015: Civilization: Beyond Earth - Rising Tide
2016: Civilization VI
2018: Civilization VI: Rise and Fall
2019: Civilization VI: Gathering Storm
2025: Civilization VII
Videopelit > Muut pelit

Tunnettuja lähes samankaltaisia pelejä ovat muun muassa eri tekijöiden suunnittelema ja eri julkaisijan Civilization: Call to Power (1999) sekä Sid Meierin pelit Colonization (1994) ja Sid Meier’s Alpha Centauri (1999). Myös vapaan ohjelmiston Freeciv perustuu Civilizationiin.
2K Games ja GlassLab kehittivät opetuskäyttöön suunnatun pelin CivilizationEDU.
Kehityshistoria

Sid Meier ja Bill Stealey perustivat MicroProsen 1982. Se kehitti aluksi lentosimulaattoreita ja sotilaallisia strategiapelejä. Meier keksi 1989 laajentaa yhtiön pelivalikoimaa uuden tyyppisillä peleillä.
Sarjan ensimmäisen pelin Civilizationin suunnittelivat Sid Meier ja Bruce Shelley, joista jälkimmäinen tunsi 1980-luvulla julkaistun samannimisen lautapelin entuudestaan. Peli julkaistiin vuonna 1991 MS-DOS:lle ja myöhemmin monille muille eri alustoille.
Atari myi vuoden 2004 lopulla Civilization-pelisarjan oikeudet Take-Two Interactivelle.
Take-Twon tytäryhtiö 2K Games julkaisi vuonna 2006 kaikki siihen asti julkaistut Civilization-pelit ja niiden lisäosat yhteen kokoavan Civilization Chronicles -paketin. Tuotteesta puuttuvat ainoastaan eri julkaisijan luoma Civilization: Call to Power sekä Civilization IV -pelin lisäosa Warlords.
Vaikutus ja suosio

Suomalaisista poliitikoista Ville Niinistö, Timo Harakka ja Osmo Soininvaara kertoivat Helsingin Sanomien haastattelussa vuonna 2016 olevansa pelisarjan faneja. Simon Eloa peli innoitti lähtemään poliitikoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Civilization Wikimedia Commonsissa
Viralliset verkkosivut (englanniksi)
Civilization-sarja MobyGamesissa (englanniksi)
Kuvakaappaus Civilization IV -pelistä.
Sid Meier pelinkehittäjien konferenssissa 2010.
Pelisarjan aiempi logo
Konttakääpä

| Konttakääpä |
| --- | --- |
 Konttakääpä Porin Reposaaressa
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Hymenochaetales
Heimo::  Hymenochaetaceae
Suku::  Arinakäävät Phellinus
Laji::  contiguus
Kaksiosainen nimi
 Phellinus contiguus  Pers. Pat. 1928 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Konttakääpä (Phellinus contiguus, syn. Fuscoporia contigua) on Suomessa puutteellisesti tunnettu (DD) monivuotinen arinakääpälaji, mutta ainakin Porin seudulta sitä on tavattu. Varma löytö on jo aiemmin Ahvenanmaalta. Se elää tyrnipensaiden rungolla kuten myös sukulaisensa tyrninkääpä (P. hippophaëicola), mutta pikemmin vanhojen pensiden tyviosissa. Keski-Euroopassa laji tunnetaan ainakin tammelta. Ulkonaisesti se muistuttaa pikireunakääpää (P. lundellii), mutta on käytännöllisesti katsoen aina pinnanmyötäisesti kasvava. Myös etelänkääpä (P. ferruginosus) on samantapainen. Konttakäävän pillit ovat suhteellisen suuria, joskus lähes millimetrin läpimittaisia.
Konttakääpä Reposaaressa tyrnin rungolla
Aiheesta muualla

laji.fi Konttakääpä
Rahkakääpä

| Rahkakääpä> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 
Suomessa::  Vaarantunut
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Fomitopsidaceae
Suku::  Haprakäävät Postia
Laji::  balsamina
Kaksiosainen nimi
 Postia balsamina  Niemelä & Y.C. Dai 
Synonyymit
 Oligoporus balsaminus 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rahkakääpä (Postia balsamina) on  uhanalaiseksi (VU) määritelty kääpälaji. Suomessa sitä on löydetty Lapin ja Kainuun vanhoista metsistä ja sen ainoa isäntäpuulaji on kuusi.
Rahkakääpä elää jo lahonneessa, maassa makaavassa ja sammaloituneessa puussa, joten itiöemän löytyminen vaatii usein maapuun kääntämistä ympäri. Kasvumuoto on resupinaattinen tai puoliresupinaattinen ja yksivuotinen. Tuoreena itiöemä on vetinen ja venyvä, kuivana kutistunut ja hauras. Väritys valkoinen tai vanhana heikosti kellertävä, puoliresupinaattisen muodon lakeissa voi olla heikkoja vöitä ja harmaanruskeaa sävyä. Pillipinta on loivakyhmyinen ja pisaroiden jättämillä kuopilla. Pillit ovat kulmikkaita ja niiden koko vaihtelee, 1–5 millimetrillä. Melko mauton ja hajuton.
Vertaa lajeihin: korpiludekääpä, poimulakkikääpä ja palsamikääpä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Rahkakääpä (Postia balsamina)
Born to Run

| Born to Run Bruce Springsteen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1974-1975
 Julkaistu: 25. elokuuta 1975
 Tuottaja(t): Bruce Springsteen, Mike Appel & Jon Landau
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 39.26
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Bruce Springsteenin muut julkaisut
| The Wild, the Innocent & the E Street Shuffle 1973 | Born to Run 1975 | Darkness on the Edge of Town 1978 |
Singlet albumilta Born to Run
 ”Born to Run” Julkaistu: 25. elokuuta 1975  ”Tenth Avenue Freeze-Out” Julkaistu: 1976
Born to Run on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Bruce Springsteenin kolmas albumi. Se julkaistiin vuonna 1975.
Kahden ensimmäisen levyn taloudellisen flopin jälkeen Springsteenillä oli kovat paineet luoda levy, joka auttaisi uralla eteenpäin ja jatkaisi levytyssopimusta. Yhtye teki kovasti töitä kuukausia, mutta "Pomo" ei ollut tyytyväinen tulokseen. Soittimet kuulostivat rikkinäisiltä, ja studioaikaa oli uhrattu turhan takia. Levy-yhtiön painostuksesta Springsteen julkaisi ensimmäisen singlen levyltä. Levyn nimikappaleen julkaisu oli suuri menestys, mutta levyn teko muilta osin ontui. Silloin Springsteen kutsui apuun hyvän ystävänsä, kriitikko Jon Landaun. Jon oli suuri Springsteenin ihailija, mutta osasi sanoa, mikä levyssä oli vikana. Yhtye vaihtoi kehittyneempään studioon ja teki levyn loppuun siellä. Se oli Record Plantin studio West 44th Streetillä Manhattanilla. Kun julkaisuaika oli lähestymässä, Springsteen yhtyeineen esiintyi yhdessä viikossa viisi kertaa Bottom Line -klubilla, mikä herätti median kiinnostuksen.
Vastaanotto

Born to Runista kirjoitetut arviot olivat ylistäviä. Lokakuussa 1975 johtavat Yhdysvaltojen johtavat uutisviikkolehdet Time ja Newsweek julkaisivat molemmat Bruce Springsteenistä kansikuvajutun. Born to Run myi huomattavan hyvin, vuoden 1975 loppuun mennessä 700 000 kappaletta, ja se nousi Billboardin albumilistalle sijalle 3. Born to Run -single jäi kuitenkin singlelistan sijalle 29. Suomessa Born to Run nousi myydyimpien albumien listalla sijalle 18. Kultalevyn rajan sen myynti ylitti Suomessa vuonna 1985.
Levyä on pidetty Springsteenin parhaimpana. Se on sävelletty pianolla, ja jokaisella laululla on alkuintro, jonka on tarkoitus virittää oikeaan tunnelmaan. Sanoitukset käsittelevät rakkautta ja ystävyyttä urbaanilla ja kerronnallisella tavalla.kenen mukaan?
Vuonna 2003 albumi valittiin mukaan Yhdysvaltain kongressin kirjaston National Recording Registry -kokoelmaan, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä yhdysvaltalaisia äänitteitä.
Kappaleluettelo

Kaikki kappaleet sanoittanut ja säveltänyt Bruce Springsteen.
Kappaleluettelo > A-puoli

Thunder Road – (4:49)
Tenth Avenue Freeze-Out – (3:10)
Night – (3:00)
Backstreets – (6:30)
Kappaleluettelo > B-puoli

Born to Run – (4:30)
She's the One – (4:30)
Meeting Across the River – (3:18)
Jungleland – (9:35)
Kokoonpano

Bruce Springsteen – laulu, soolo- ja rytmikitara (1–6, 8), huuliharppu (1), puhallinsovitukset (2)
The E Street Band
Roy Bittan – piano (2–4, 6–8), ksylofoni (1, 3), cembalo (3, 6), urut (4, 6), Fender Rhodes (1), taustalaulu (1)
Clarence Clemons – saksofonit (1–3, 5, 6, 8)
Garry Tallent – bassokitara (1–6, 8)
Max Weinberg – rummut (1–4, 6, 8)
Ernest Carter – rummut (5)
Danny Federici – uru (5)
David Sancious – koskettimet (5)
Additional musicians
Mike Appel – taustalaulu (1)
Steven Van Zandt – taustalaulu (1), puhallinsovitukset (2)
Randy Brecker – trumpetti (2, 7), flyygelitorvi (2)
Michael Brecker – tenorisaksofoni (2)
David Sanborn – baritonisaksofoni (2)
Wayne Andre – pasuuna (2)
Richard Davis – kontrabasso (7)
Suki Lahav – viulu (8)
Charles Calello – jousisovitukset ja kapellimestari (8)
Loukkokääpä

| Loukkokääpä> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 
Suomessa::  Puutteellisesti tunnettu
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Steccherinaceae
Suku::  Loukkokäävät Caudicicola
Laji::  gracilis
Kaksiosainen nimi
 Caudicicola gracilis  Kotir., Kulju & Miettinen (2017) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Loukkokääpä (Caudicicola gracilis) on hyvin puutteellisesti tunnettu kääpälaji. Sen ainoat havainnot koko maailmassa on tehty Suomesta, Pyhäjärven Varpusuolta. Loukkokääpä kasvaa kuusien ja mäntyjen lahokannoissa. Kääpä onkin vaikea havaita, jos sen näkeminen vaatii kantojen ylösnostoa alapintojen ja juurien näkemiseksi.
Loukkokäävän yksivuotinen, alustanmyötäinen itiöemä on hyvin hauras sekä tuoreena että kuivana. Väriltään se on kermanvalkoinen, kuivana keltaisuus hieman voimistuu. Reunus on ohut ja seittimäinen, mutta siitä ei kasva rihmastojänteitä. Vanhassa reunuksessa voi nähdä kuromaitiöistä koostuvaa jauhetta. Kulmikkaita, suistaan sahalaitaisia ja syvälle liuskoittuneita pillejä on 3-4 millimetrillä, kuivuessaan pillit aukeavat isommiksi (1 millimetrillä). Lohkopinnassa näkyvät seittimäinen pohjamalto ja yhtä valkoinen pillistö. Ulkonäön perusteella loukkokääpä on vaikea erottaa muista samannäköisistä käävistä, kuten harsukoista, harsukäävästä, korokäävästä ja kuromakäävästä.
Aiheesta muualla

MycoBank: Caudicicola gracilis
Vernissakääpä

| Vernissakääpä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Meruliaceae
Suku::  Mycoacia
Laji::  gilvescens
Kaksiosainen nimi
 Mycoacia gilvescens  (Bres.) Zmitr. 2018 
Synonyymit
 Poria gilvescens Bres. 1908  Ceriporia gilvescens (Bres.) Donk 1933  Ceriporiopsis gilvescens (Bres.) Domański 1963  Tyromyces gilvescens (Bres.) Ryvarden 1973 
Katso myös
   Vernissakääpä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vernissakääpä (Mycoacia gilvescens, syn. Ceriporiopsis gilvescens) on lähinnä Keski-Euroopassa tavattava kääpälaji. Sitä ei ole löydetty Suomesta, lähin havainto on Ruotsista Tukholman seudulta. Vernissakääpä kasvaa kosteissa kosteissa lehtometsissä, joissa se valkolahottaa paksuja, vielä kuorellisia maapuita. Isäntäpuita ovat monet lehtipuut, kuten euroopanpyökki, vaahtera ja tervaleppä.
Käävän itiöemä on yksivuotinen ja portaittain alustanmyötäisesti kasvava, usein vain pienialainen laikku. Tuoreena kääpä on vetisen mehevä ja lohkeava, kuivana se haurastuu ja murtuu helposti paloiksi. Homemainen reunus on 1-3 mm leveä ja erottuu pillejä vaaleampana. Varsinainen pillipinta on lohen- tai vaaleanlihanpunainen ja kolhiintuneet kohdat erottuvat ruosteenpunaisina. Kuiva kääpä on nahan- tai punaruskea ja käpertyy sisäänpäin. Kulmikkaita ja suustaan vaaleista pillejä mahtuu 4-7 millimetrille. Lohkopinnassa näkyvät oljenvalkea pohjamalto, ohut varsinainen malto ja vahamaiset, roosanruskeat pillit. Kokonaispaksuus on 3-4 mm. Vernissakääpä muistuttaa ulkönäöltään paljon istukkakääpää, lohikääpää ja helohäivekääpää, mutta ne kaikki kasvavat havupuilla. Samansävyisistä kerikääpälajeista vernissakäävän erottaa sen mehevyyden perusteella.
Vernissakääpä on aiemmin luokiteltu hartsikääpiin, mutta dna-analyysien perusteella se on vain etäistä sukua muille hartsikääville.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Ceriporiopsis gilvescens
Välkkyludekääpä

| Välkkyludekääpä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Vaarantunut
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Suku::  Rustokäävät Skeletocutis
Laji::  stellae
Kaksiosainen nimi
 Skeletocutis stellae  (Pilát) Jean Keller 
Katso myös
   Välkkyludekääpä Wikispeciesissä   Välkkyludekääpä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Välkkyludekääpä (Skeletocutis stellae) on koko Suomessa esiintyvä mutta harvinainen ja vaarantuneeksi luokiteltu kääpälaji. Se elää vanhoissa metsissä kauan maassa maanneilla kuusen ja männyn (kelo)rungoilla, joiden alapinnoille kasvavat käävän monivuotiset itiöemät.
Itiöemä on resupinaattinen ja joskus hyvinkin suurikokoinen (pituus yli metrin). Pystypinnalla kasvaessaan välkkyludekääpä voi muodostaa matalia portaita. Varsinkin vuosia vanhalla itiöemällä reuna on korostuneen selvä ja vallimainen, leveydeltään 1–5 mm ja väriltään mustanruskea. Pillipinta on kermavalkoinen, hieman lohenpunaiseen sävyttynyt. Pillistöä kääntäessä väri välkkyy, koska pillit ovat väriltään harmahtavan puunvärisiä. Pillit ovat pyöreitä ja ahtaita. Niitä on 6–11 millimetrillä. Malto on kermanväristä ja lohkopinnassa näkyvä kerroksellisuus melko selvä. Kääpä on tuoreena nahkamaisen taipuisa, ei kuitenkaan sitkeä vaan lohkeava, ja se kuivuu puumaisen kovaksi ja kiertyy rullalle. Tuoksu on tuoreena ludemaisen kirpeä, puolikuivana taas makea.
Vertaa lamokääpään, jonka pillit isompia ja kulmikkaita, ja sitkaskääpään.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Välkkyludekääpä (Skeletocutis stellae)
Välkkyludekääpä. SYKEn lajiesittelyt. www.ymparisto.fi/Lajit. Päivitetty 27.12.2011.
Père Kermann’s

| Père Kermann’s |
| --- | --- |
Tyyppi:  absintti
Alkoholiprosentti:  60 %
Valmistaja:  Slauer Chauvet
Alkuperä:   Ranska
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Père Kermann’s on ranskalainen absintti, jota valmistaa Slauer Chauvet -niminen tislaamo. Juoman alkoholipitoisuus on 60 % ja tujonipitoisuus 3 mg/kg. [lähde? ]
Aiheesta muualla

http://www.feeverte.net/guide/country/france/kermann/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Vaahterankäävät

| Vaahterankäävät |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eukarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycotina
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Hymenochaetales
Heimo::  Oxyporaceae
Suku::  Vaahterankäävät Oxyporus  (Bourdot & Galzin) Donk 1933
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vaahterankäävät (Oxyporus) on Hymenochaetales-lahkoon, tarkemmin sen Oxyporaceae-heimoon kuuluva sienisuku. Siihen kuuluu lähinnä vaikeahkosti tunnistettavia valkolahoa aiheuttavia kääpälajeja, jotka on voitu määrittää omaksi suvukseen vain DNA-tutkimusten avulla. Suvun lajeja Suomessa edustavat vaahterankääpä (O. populinus) ja pallekääpä (O. obducens); lisäksi omaan sukuunsa siitä voidaan todennäköisesti siirtää kuorikääpä (Oxyporus/Chaetoporus corticola) lähilajeineen. Sen sijaan esimerkiksi aiemmin lähisukuisina pidetyt vahakäävät (Physisporinus) ja rantukäävät (Emmia) kuuluvat kokonaan eri lahkoon.
Särmäkäävät

| Särmäkäävät |
| --- | --- |
 Etelänsärmäkääpä (Daedaleopsis confragosa)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Polyporaceae
Suku::  Särmäkäävät Daedaleopsis  Schroet.
Katso myös
   Särmäkäävät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Särmäkäävät (Daedaleopsis) ovat valkolahottajasieniä, jotka kasvavat tavallisimmin lehtipuilla. Ne ovat yksivuotisia, mutta jotkin lajit elävät yli talven ja levittävät itiöstöään vasta keväällä. Ne ovat useimmiten laakeita tai hyllymäisiä, harvoin resupinaattisia, ja ne lahottavat usein pystyyn kuolleita puita. Pillit ovat tavallisimmin kulmikkaat, sokkeloiset tai lamellimaiset. Suomesta tunnetaan kaksi lajia, pohjansärmäkääpä (Daedaleopsis septentrionalis), joka esiintyy enimmäkseen tunturikoivulla ja etelänsärmäkääpä (Daedaleopsis confragosa), jonka pääisäntänä on raita. Särmäkääpien levinneisyys kattaa Euroopan, Aasian ja Pohjois-Amerikan.
What If

What If voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
”What If”, Coldplayn kappale albumilta X & Y
”What If”, Dina Garipovan kappale, jolla hän edusti Venäjää Eurovision laulukilpailussa 2015
”What If”, Frida Amundsenin kappale vuodelta 2014
”What If”, Jason Derulon kappale
What If (myös nimellä The F Word), Michael Dowsen ohjaama kanadalais-irlantilainen elokuva vuodelta 2013.
What If...?, sarjakuva, jossa esiintyy vaihtoehtoisia versioita Marvel Comicsin muista sarjakuvista tutuista tarinoista.
What If...?, Marvel Studiosin animaatiosarja vuodelta 2021.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”What If”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.