Espanjan perimyssota
Huomioita

1 2  Vuoden 1707 Unionilaki yhdisti Englannin ja Skotlannin kuningaskunnat Isoksi-Britanniaksi. Suurimman osan sotaa skotlantilaiset joukot olivat hollantilaisten palkkalistoilla ja toimivat osana Alankomaiden tasavallan armeijaa.
↑  Münsterin rauhan (1648) ehdoin Espanja oli taannut lakkauttavansa pysyvästi Schelden parantaakseen hollantilaista kauppaa. Vastapalvelukseksi hollantilaiset olivat luvanneet tarjota sotilaallista apua Ranskan mahdollista hyökkäystä vastaan Espanjan Alankomaihin.
↑  Historioitsijat ovat jakaantuneita siitä, että oliko Ludvig XIV:n käytös ylimielistä vai järkevää, ja että tekikö se sodan välttämättömäksi vai ei.
Eurooppa Espanjan perimyssodan alussa.
Ludvig XIV (1638–1715). Hyacinthe Rigaud n. 1701. Espanjan perimyssota oli Ludvig XIV:n viimeinen.
Keisari Leopold I (1640–1705), tuntemattoman taiteilijan maalaus.
Espanjan kuningas Kaarle II (1665–1700), tuntemattoman taiteilijan maalaus.
Anjoun herttuan tunnustaminen Espanjan kuningas Filip V:ksi 16. marraskuuta 1700. François Gérardin maalaus.
Englannin kuningas Vilhelm IIII (1650–1702), Godfrey Knellerin maalaus. Vilhelm III oli Ludvig XIV:n suurin pitkäikäinen kilpailija, mutta hän kuoli ennen sodanjulistusta.
Pohjoinen Italia. Espanjan alueet Italiassa käsittivät Napolin ja Sisilian kuningaskunnat, Sardinian, Milanon herttuakunnan, Finalen sekä Toscanan satamat (Presidin osavaltio).
John Churchill, Marlborough’n herttua (1650–1722), Adriaen van der Werffin maalaus.
Ison-Britannian kuningatar Anna (1665–1714), Michael Dahl n. 1705.
Suurstrategia. Ranskan voittaminen vaati koko liittouman yhteisponnistusta, ja hyökkäämällä Ludvig XIV:n kimppuun monelta rintamalta liittoutuneet pakottivat ranskalaiset jakamaan huomattavat joukkonsa.
Kuningas Yrjö I Hannoverin vaaliruhtinaana (1660–1727), John Smithin kuvalaatta 1706.
Espanjan kuningas Filip V (1683–1746) nuorena, Hyacinthe Rigaud 1701.
Baijerin vaaliruhtinas Maksimilian Emanuel (1662–1726), Joseph Vivienin maalaus.
Alankomaat: Vaubanin niin sanottu pré carré – kaksoislinja ranskalaisia linnakkeita puolustamassa valtion rajaa – ja Ranskan puolustuslinjat sodan eri vaiheissa.
Rajakreivi Ludvig Wilhelm von Baden-Baden (1655–1707), tuntematon taiteilija 1705.
Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta. Alankomaista eteenpäin pääasialliset taistelut käytiin pitkin Moselia, Reiniä ja Tonavan pohjoispuolta.
Ramilliesin taistelu ranskalaisten ja englantilaisten välillä 23. toukokuuta 1706.
Ranskalaisten takaa-ajo Ramillesin taistelun jälkeen, mahdollisesti Louis Laguerren maalaus.
”Vaubanin mestariteos”, Lille ja sen viisi läntistä vahvistettua linnakketta.
Savoijin herttuakunta. Viktor Amadeus II:n maa-alueet n. 1700 koostuivat Savoijin herttuakunnasta, Piedmontin ruhtinaskunnasta, Aostan herttuakunnasta, Nizzan kreivikunnata ja pienestä Oneglian ruhtinaskunnasta.
Vendômen herttua ja Ranskan marsalkka Louis Joseph (1654–1712), Jean Gilbert Murat 1706.
Savoijin Viktor Amadeus II Torinon piirityksen aikana, Maria Giovanna Clementin maalaus.
Savoijin prinssi Eugen (1663–1736), Godfrey Knellerin koulukunnan taiteilija 1712.
Vigonlahden taistelu, tuntemattoman taiteilijan maalaus. Englantilainen ja hollantilainen laivasto etenee kohti espanjalaisia aarrelaivoja ja niiden ranskalaista saattuelaivuetta Vigon luona.
Espanjan kuningas Kaarle III eli arkkiherttua Kaarle (1685–1740), Francesco Solimena, n. 1707.
Espanjan niemimaa. Filip V:n hallituksen sijaintipaikka oli Madridissa, Kastilian kruunun pääkaupungissa. Itsehallinnollisessa Aragonian kruunussa (Filip IV:nä) ja Navarran kuningaskunnassa (Filip VII:nä) Filip V:tä edustivat hänen varakuninkaansa.
Berwickin 1. herttua James FitzJames (1670–1734). Berwick oli kuningas Jaakko II:n avioton poika ja Marlborough’n herttuan sisarenpoika.
Almansan taistelu, 1707. Ranskalais-espanjalaisen Bourbonin armeijan voitto Almansassa, Espanjassa oli suuri takaisku suurliitolle.
Torcyn markiisi Jean-Baptiste Colbert, (1665–1746), Robert Tournières1701.
Malplaquet’n taistelu 1709: Marlborough’n herttua ja Savoijin prinssi Eugen saapumassa ranskalaisten asemiin, mahdollisesti Louis Laguerren maalaus. Taistelu, jota usein kuvailtiin Pyrrhoksen voitoksi oli Ludvig XIV:n sotien verisin.
Alankomaiden tasavallan armeijan jalkaväki. Musketööri (vasemmalla), kaksi vänrikkiä (keskellä), krenatööri (oikealla).
Oxfordin 1. jaarli Robert Harley  (1661–1724), Jonathan Richardson n. 1711.
Villaviciosan taistelu, Jean Alauxin maalaus vuodelta 1836. ”Taistelu asetti kruunun katolisen kuninkaan [Filip V] päähän.”
Bolingbroken 1. varakreivi Henry St John (1678–1751), Alexis Simon Belle n. 1712.
Blenheimin palatsi. Marlborough’n herttuan erottamisen jälkeen tämä lähti maanpakoon. Kuningatar Annan kuoltua hän palasi Englantiin ja Hanoverin dynastian suosioon. Vuonna 1719 herttua ja herttuatar muuttivat keskeneräisen palatsinsa itäsiipeen.
Utrechtin rauha. Abraham Allardin väritaulu 1700-luvulta.
Denainin taistelu, Jean Alaux’n maalaus. Napoleonin sanoin ”Denain pelasti Ranskan”.
Asiento-sopimuksen englanninkielisen käännöksen kansilehti.
Eurooppa sodan lopulla.
Villarsin herttua Claude Louis Hector (1653–1734), Hyacinthe Rigaudin maalaus.
Barcelonan valloitus. Martin Engelbrechtin kuvalaatta.
Kaarle VI Johann Kupezky 1716.
Kuningas Yrjö I (1660–1727), tuntematton taiteilija 1714. Yrjö I:n nousu valtaistuimelle synnytti Hannoverin dynastian Britanniassa.
Ranskan kuningas Ludvig XV lapsena (1710–74), Pierre Gobert n. 1715.
Espanjan kuningas Filip V, Nicolò Maria Vaccaro n.1715.
Käännös suomeksi