stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
King Edward (fregatti)

King Edward oli suomalainen kolmimastoinen teräsfregatti, joka oli rakennettu 1891. Fregatti oli uusikaupunkilaisten laivanvarustajien omistuksessa 1910-1915. Laiva miehistöineen tuhoutui elokuussa 1915 hirmumyrskyssä Meksikon lahdella.
Fregatti King Edwardin rakensi Russell & Co. Port Glasgowssa Skotlannissa vuonna 1891 glasgowilaiselle J. A. Walker & Co.-varustamolle. Laivan vetoisuus oli 1 676 bruttorekisteritonnia ja kantavuus 2 800 kuollutpainotonnia. Laivan pituus oli 79,50 metriä, leveys 11,26 metriä ja syväys 7,0 metriä.
Suomeen fregatti ostettiin  King Shipping Co. (J.A. Walker & Co.)-varustamolta Glasgowsta vuonna 1910. Laivaa kutsuttiin sen tekemien nopeusennätysten ansiosta lempinimellä the Flying Finn. Fregatti lähti puutavaralastissa 10. elokuuta 1915 Texasin Sabine Passin satamasta Meksikon lahdelta kohti Buenos Airesia mutta katosi matkalla jäljettömiin 20 hengen miehistöineen joista kuusi oli suomalaisia. Fregatin on arveltu tuhoutuneen hirmumyrskyssä joka saapui Meksikon lahdelle elokuun puolivälissä 1915. Laivan pelastusvene löytyi tyhjänä 12. syyskuuta 1915 Mobilen lähistöltä.
Kalervo

Kalervo (josta tunnettiin myös nimi Kaleva) on suomalaisessa mytologiassa esiintyvä henkilö. Kalervo on suuren suvun päämies. Suvun mainitaan asuvan Karjalassa. Untamo on Kalervon veli ja toisen suvun päämies, mutta suvut riitautuvat. Untamon suku kalastaa luvatta Kalervon erävesillä, ja Kalervo katsoo oikeudekseen viedä saaliin. Tästä syttyy sota, joka tuhoaa Kalervon suvun, lukuun ottamatta raskaana olevaa piikaa, joka myöhemmin synnyttää Kullervon.
Tulkintoja

Kalervon ja Untamon sukujen taistelu on pohjimmiltaan laajalti tunnetun veljessodan myytin paikallinen muunnos. Silti se voi olla myös osittain historiallinen. Kalervon ja Untamon sukujen välisestä selkkausta koskevissa tarinoissa on tulkittu olevan kerrostumia useista todellisista eri ryhmien vastakkainasetteluista, joita on eri aikakausina ollut Suomen maaperällä.
Kaskimies

Kaskimies on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Einari Kaskimies (1904−1989), toimittaja ja tietokirjailija
Keijo Kaskimies (vuoteen 1944 Mikkola, 1916−1986), ekonomi, rehtori, järjestöjohtaja, päätoimittaja, gemmologian harrastaja ja suomentaja
Mika Kaskimies (vuoteen 1944 Mikkola, 1919−2016), taloustieteilijä ja professori, Keijo Kaskimiehen veli.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kliimaksi (ekologia)

Kliimaksi on sukkession eli elinympäristön luontaisen, vähittäisen muuntumisen loppuvaihe, jolloin alueelle on asettunut myös pitkäikäisiä, hitaasti lisääntyviä lajeja. Kliimaksin saavuttanut eliöyhteisö on varsin vakaa, sillä sen muutokset ovat yleensä hitaita ja vähäisiä.
Metsä

Metsätaloudessa kliimaksi eli päätemetsävaihe on metsän kehityksen ja kasvun kypsä vaihe, sen lopputila. Puuston nettokasvu on tällöin hyvin vähäistä. Sen sijaan metsäluonnon biodiversiteetti eli sen monimuotoisuus on hyvin suurta. Metsässä on erilaisia biotooppeja eli elinympäristöjä sekä monia eläin- ja kasvilajeja. Lahopuuta on runsaasti ylläpitämässä monimuotoisuutta ja puuston valtalaji Suomessa on joko mänty tai kuusi kasvupaikasta riippuen, Keski-Euroopassa usein myös pyökki. Suurikokoisimmat puulajit elävät yleensä vanhimmiksi ja täten metsien kliimaksivaiheessa metsissä valtaosan puustosta muodostavat kookkaat puulajit.
Kliimaksi on metsän kasvun huippuvaihe ennen sukkession alkamista alusta luonnonvoimien vaikutuksesta. Sukkession vaiheiden ennustettavuutta vaikeuttavat myrskyt, metsäpalot, lumituhot, tulivuorenpurkaukset, meteoriitit, maanvyöryt, hyönteistuhot ja tautituhot, koska ei tiedetä milloin, minne, miten ja kuinka usein ne vaikuttavat. Näillä luontaisilla häiriötiloilla on kuitenkin oleellinen merkitys metsäekosysteemin uudistumisessa. Joskus yksittäisiä puita kaatuu ja latvukseen tulee lisää tilaa, jonka matalammat puut valtaavat pian. Tällöin puhutaan paikallisesti pienestä sukkessiokierrosta.
Kliininen kemia

Kliininen kemia (engl. chemical pathology, clinical chemistry tai clinical biochemistry) on lääketieteen osa-alue, jonka piiriin kuuluu erilaisten elimistön nesteiden (esimerkiksi veri, virtsa, selkäydinneste) analysointi käyttäen hyödyksi kemiallisia tekniikoita. Valtaosa tutkimuksista tehdään joko veren seerumista tai veriplasmasta. Analyyseillä selvitetään yhdisteen tai alkuaineen pitoisuutta tai aktiivisuutta näytteessä. Tällä voi olla merkitystä diagnosoitaessa erilaisia elimistön tautitiloja tai pyrittäessä ehkäisemään syntymässä olevia sairauksia.
Kliinisen kemian juuret juontavat 1800-luvulle. Ensimmäisen kliinisen laboratorion sairaalan yhteyteen perusti saksalainen Hugo von Ziemssen (1829–1902) vuonna 1885 Münchenissä. Tuolloin veren ja virtsan tutkimiseen käytettiin yksinkertaisia kemiallisia kokeita. Nykyisin alalla käytetään laajasti moderneja kemiallisen analytiikan metodeja, kuten fluorometriaa, spektrometriaa, nefelometriaa, kromatografiaa, elektroforeesia, immunokemiaa ja kemiluminesenssia.
Suomessa suunniteltu ja valmistettu kliinisen kemian automaattinen analysaattori Konelab 60i
Kliinisen kemian laboratorioissa, joita on sekä terveyskeskuksissa että sairaaloissa, käytetään  yleisesti automaattisia analysaattoreita, joiden teho voi parhaimmillaan olla jopa tuhansia analyysejä tunnissa. Laitteiden toimintaan ja laadunarviointiin kiinnitetään erityistä huomiota hyödyntämällä uusinta tietotekniikkaa.
Kliinisissä laboratorioissa tutkitaan myös veren soluja ja hyytymisjärjestelmää. Nämä tutkimukset kuuluvat kuitenkin lääketieteen osa-alueeseen, jota kutsutaan hematologiaksi. Alalta on v. 2010 ilmestynyt uudistettu suomalainen oppikirja "Ilmari Palvan VERITAUDIT 2010" ([vanhentunut linkki]).
Suurimpien kliinisten laboratorioiden tutkimusvalikoimaan kuuluu jopa 700 erilaista testiä, mutta esimerkiksi terveyskeskuslaboratorioiden valikoima rajoittuu noin 100—200 testiin. Näytteiden lähettäminen eteenpäin toiseen laboratorioon analysoitavaksi on hyvin yleistä suomalaisessa terveydenhuollossa.
Yleisiä kliinisen kemian testejä (kokoverestä, seerumista tai plasmasta) ovat mm. AFOS (alkalinen fosfataasi), ALAT (alaniiniaminotransferaasi), albumiini, amylaasi, bilirubiini, CRP (C-reaktiivinen proteiini), fosfori, GGT (gamma-glutamyylitransferaasi), glukoosi, HbA1c (hemoglobiini A1C), hormonit, immunoglobuliinit, kalium, kalsium, kloridi, kolesteroli, CK (kreatiinikinaasi), kreatiniini, magnesium, natrium, proteiini, rauta, transferriini, troponiinit, uraatti ja urea.
Aiheesta muualla

NordLab,Oulu
HUSLAB,Helsinki (Arkistoitu – Internet Archive)
Itä-Suomen Laboratoriokeskus
Laboratoriokeskus, Tampere
TYKSLAB, Turku
Labquality Oy
Yhtyneet Medix Laboratoriot Oy
Kastanjatimanttikolibri

| Kastanjatimanttikolibri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Timanttikolibrit Amazilia
Laji::  castaneiventris
Kaksiosainen nimi
 Amazilia castaneiventris  (Gould, 1856) 
Katso myös
   Kastanjatimanttikolibri Wikispeciesissä   Kastanjatimanttikolibri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kastanjatimanttikolibri (Amazilia castaneiventris) on kolibreihin kuuluva harvinainen kiitäjälintu. Kastanjatimanttikolibri on silmälläpidettävä lintu, Populaatio on luultavasti supistunut elinalueiden pienenemisen seurauksena kaupunkien laajetessa
Koko ja ulkonäkö

Kastanjatimanttikolibri on pieni 8,4 cm pitkä kolibri, jolla on kirkkaanvihreä kurkku ja rinta. Linnun alavartalo ja pyrstö ovat oranssihtavia, ja linnun alapuoli on kirkkaanpunainen, jossa on hieman pronssin sävyä. Linnun nokka on musta ja lähes suora, mutta nokan alaosassa on hieman vaaleanpunaista.
Levinneisyys

Lajia tavataan ainoastaan Kolumbiassa. Lintua on nähty kahdessa eri osassa Kolumbiaa, ja viimeisin havainto vuodelta 2000. Lintua pidettiin pitkään yleisenä, mutta nykyistä suuntaa on vaikea arvioida, koska alueella on puutetta tarkkailijoiden selostuksista. Kastanjatimanttikolibri esiintyy kosteissa metsissä 850–2 200 metrin korkeudessa.
Katso mua

| Katso mua Jonna Geagea |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 20. lokakuuta 2010
 Kesto: 46.18
 Levy-yhtiö: Universal Music
Listasijoitukset
  24.
Jonna Geagean muut julkaisut
|   | Katso mua 2010 |   |
Katso mua on Jonna Geagean debyyttialbumi, joka julkaistiin 20. lokakuuta 2010.
Kappaleet

Se et oo sä – 4.01
Vääränpäässä – 3.36
Taasko se alkaa – 3.32
Maa liikkuu – 3.16
Katso mua – 4.00
Kotimatka – 3.59
Sellainen aamu – 4.15
Niinkuin mä – 3.54
Taisin kulkea taksilla eilen – 4.13
Sara, Eeva & Anna – 3.47
Se oli eilen se – 4.07
Lasken kymmeneen – 3.32
Kerubi

Kerubi. Keskiaikaisen käsikirjoituksen kuvitusta.
Kerubit ovat kristillisessä mytologiassa esiintyviä enkelihahmoja. Kerubit mainitaan usein Vanhassa testamentissa ja kerran myös Uudessa testamentissa. Nimi kerubi on peräisin assyrian sanasta kirubu "olla lähellä". Tällä viitataan siihen, että kerubit ovat Jumalan lähimpiä seuralaisia ja palvelijoita. Kerubi-sanan alkuperän on nähty myös viittaavan joko esirukoilijapappiin tai eläinhahmoiseen olentoon, jollaiseksi se esimerkiksi Hesekielin kirjassa (1:5-12) kuvataan. Keskiaikaisen katolisen teologian mukaan kerubit ja serafit olivat enkeleiden hierarkiassa ylimpänä. Kirkkotaiteessa kerubi esitetään yleensä nelisiipisenä.
Vanhassa testamentissa kerubi esiintyy tavallisimmin kohdissa, joissa kerrotaan liitonarkin ja temppelin koristelusta. Kerubihahmo on siis pyhien paikkojen ja Jumalan ilmestyksen vertauskuva.
Taidehistoriassa kerubeiksi kutsutaan toisinaan puttoja, pullukoita pikkuenkeleitä, joita varsinkin barokin aika suosi. Tällainen hahmo on varsin kaukana Hesekielin kirjassa mainitusta tetramorfista, nelihahmoisesta enkeliolennosta, jolla on ihmisen, leijonan, härän ja kotkan kasvot. Tästä hahmosta on myös johdettu Raamatun neljän evankelistan vertauskuvat: Matteus on ihminen, Markus on leijona, Luukas on härkä ja Johannes on kotka.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kerubi suomenkielisessä Raamatussa (1933/1938)
Kebriones

Kebriones (m.kreik. Κεβριόνης, Kebrionēs) oli myyttinen kreikkalainen sankari, jonka isä oli Troijan kuningas Priamos. Hän oli orja ja Hektorin velipuoli. Akhaialainen Patroklos surmasi Kebrioneen Troijan sodassa.
Kauko Leiviskä

Kauko Johannes Leiviskä (s. 21. lokakuuta 1950 Pyhäntä) on suomalainen tekniikantutkija. Hän on ollut Oulun yliopiston prosessitekniikan professori vuodesta 1990. Hän on tutkinut sellu- ja paperiteollisuuden prosessien mallintamista, simulointia ja automatisointia.
Khattiya Sawasdipol

Khattiya Sawasdipolin kuva muistotilaisuudessa.
Khattiya Sawasdipol (thaiksi ขัตติยะ สวัสดิผล, 2. kesäkuuta 1951 Photharam, Ratchaburi – 17. toukokuuta 2010) oli thaimaalainen kenraali. Hän tuki avoimesti vuoden 2006 vallankaappauksen jälkeen muodostettua, uusia vaaleja ja hallituksen eroa vaativaa UDD-liikettä (National United Front of Democracy Against Dictatorship), jonka kannattajat tunnetaan nimellä ”punapaidat”. Mielipiteidensä ja toimintansa vuoksi hän sai mediassa lisänimen Se Daeng (thaiksi เสธ.แดง, 'punainen komentaja').
Khattiya Sawasdipol, joka lukeutui UDD:n radikaaliin siipeen, omaksui liikkeen sotilaallisen strategin roolin. Punapaitojen maltilliset johtajat ovat ottaneet kenraaliin etäisyyttä, koska eivät jaa tämän näkemyksiä kovemmista otteista. Pääministeri Abhisit Vejjajiva on kutsunut häntä ”terroristiksi”.
Khattiya Sawasdipol oli 13. toukokuuta 2010 Sala Daengin liittymässä Bangkokissa UDD:n mielenosoittajien valtaamalla alueella antamassa haastattelua New York Timesin toimittajalle, jolloin hän haavoittui kuolettavasti luodinosumasta päähän. Hän kuoli neljä päivää myöhemmin sairaalassa.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (thaiksi), pääsy sivuille estetty Thaimaassa  (Arkistoitu – Internet Archive)
Kapee (Suonenjoki)

| Kapee |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°32′50″N, 26°58′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pieksäjärven valuma-alue (14.79)
Laskujoki:  Kapeapuro Pajulampeen 
Järvinumero:  14.799.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,7 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  2,796 km  
Pinta-ala:  14,372 ha  
Suurin syvyys:  11,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKapee 
Kapee tai Kapea on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Kurikan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Kourujoen valuma-alueeseen (14.799) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,7 metriä mpy.
Kajsa Bergqvist

| Kajsa Bergqvist |
| --- | --- |
 Kajsa Bergqvist Stuttgartissa 2006
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kajsa Margareta Bergqvist
Syntynyt: 12. lokakuuta 1976 (ikä 47) Sollentuna, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Uran tiedot
Pituus:  175 cm
Paino:  59 kg
Laji:  korkeushyppy
Seura:  Turebergs FK
Kilpauran kesto:  1993–2007
Saavutukset
Ennätykset:  206 cm (26.7.2003 Eberstadt, Saksa)
 Tietolaatikko päivitetty 5.3.2019 
| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sydney 2000 | korkeus |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Helsinki 2005 | korkeus |  |
|  Pronssia | Edmonton 2001 | korkeus |  |
|  Pronssia | Pariisi 2003 | korkeus |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lissabon 2001 | korkeushyppy |  |
|  Kultaa | Birmingham 2003 | korkeushyppy |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | München 2002 | korkeus |  |
|  Pronssia | Göteborg 2006 | korkeus |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Gent 2000 | korkeushyppy |  |
|  Hopeaa | Wien 2002 | korkeushyppy |  |
Kajsa Margareta Bergqvist (s. 12. lokakuuta 1976 Sollentuna, Ruotsi) on entinen ruotsalainen korkeushyppääjä, maailman- ja Euroopan mestari sekä olympiamitalisti.
Tausta

Bergqvist vietti lapsuutensa Sollentunassa yhdessä isänsä, äitinsä ja isoveljensä kanssa. Hän harrasti monia lajeja, muun muassa jalkapalloa, lentopalloa, sulkapalloa, uintia ja maastohiihtoa. Kymmenvuotiaana hän siirtyi yleisurheilun pariin, ja harrasti siinäkin useampia lajeja 15 ikävuoteen saakka, jolloin alkoi keskittyä täysipainoisesti vahvimpaan lajiinsa, korkeushyppyyn. Tuolloin hänen seuransa Turebergs FK:n valmentajaksi tuli Bengt Jönsson.
Urheilu-ura

Vuonna 1994 Bergqvist voitti nuorten MM-hopeaa, 1995 nuorten EM-hopeaa ja 1997 alle 23-vuotiaiden EM-hopeaa. Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan 1995 sisäratojen MM-kisoissa Barcelonassa hän oli 13. ja samana kesänä Göteborgin MM-kisoissa hän karsiutui finaalista.
2000 sisäratojen EM-kilpailuissa hän voitti kultamitalin tuloksella 200. Samana vuonna Sydneyn olympialaisissa hän saavutti pronssia tuloksella 199. 2001 sisäratojen MM-kisoissa maaliskuussa Lissabonissa hän voitti maailmanmestaruuden tuloksella 200. Samana vuonna elokuussa ulkoratojen MM-kisoissa Edmontonissa hän sijoittui pronssille tuloksella 197.
2002 halli-EM-kisoissa Wienissä Bergqvist saavutti hopeaa tuloksella 195, mutta saman vuoden elokuussa Münchenin EM-kisoissa hän voitti Euroopan mestaruuden tuloksella 198. Maaliskuussa 2003 halli-MM-kisoissa Birminghamissa Bergqvist saavutti jo toisen sisäratojen MM-kultansa tuloksella 201. Saman vuoden elokuussa Pariisin MM-kisoissa hän oli jälleen pronssilla.
2004 alkuvuodesta Bergqvistille tehtiin jalkaleikkaus. Kun hän testasi heinäkuussa hyppykuntoaan Båstadissa, hän loukkasi vasemman akillesjänteensä ja oli loppukauden sivussa. Näin häneltä jäivät väliin Ateenan olympiakisat ja seuraavan talven hallikausi.
Kesäksi 2005 Bergqvist kuntoutui ja huipensi kautensa maailmanmestaruuteen Helsingin MM-kisoissa tuloksella 202.
4. helmikuuta 2006 Arnstadtissa Saksassa Bergqvist hyppäsi uudeksi sisäratojen maailmanennätykseksi 208 cm. Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 hän sijoittui kolmanneksi tuloksella 201 cm.
Bergqvist ilmoitti 7. tammikuuta 2008 lopettavansa uransa.
Bergqvist on ollut naimisissa ohjaaja-näyttelijä Måns Herngrenin kanssa. Vuosina 2011–2014 hän seurusteli Kristina Norrbyn kanssa. Bergqvist avioitui vuonna 2016 Hanna Havnen kanssa.
Urheilu-uransa jälkeen Bergqvist on toiminut kommentaattorina SVT:n lähetyksissä Timanttiliigasta.
Kuvia

Bergqvist vuonna 2003.
Bergvist vuonna 2006 Stuttgartissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kajsa Bergqvist Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivu
Naisten korkeushypyn maailmanmestarit
King Foo Entertainment

| King Foo Entertainment |
| --- | --- |

Perustettu:  2002
Perustajat:  Ewo Pohjola Toni Peiju Timo Rautiainen
Tilanne:  aktiivinen
Tyylilajit:  monia
Kotimaa:  Suomi
Sijainti:  Helsinki
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
King Foo Entertainment Ltd Oy on suomalainen maailmanlaajuisesti toimiva manageri- ja ohjelmatoimisto sekä levy-yhtiö. Yhtiön perustivat tammikuussa 2002 Spinefarm Recordsin tuotantopäällikkönä aiemmin työskennellyt Ewo Pohjola (ent. Rytkönen), Toni Peiju ja muusikko Timo Rautiainen. Yhtiön edustamiin artisteihin ovat kuuluneet muun muassa Amorphis, Children of Bodom, Nightwish, Sonata Arctica, Indica ja Private Line.
Levy-yhtiötoimintaa yhtiö harjoittaa King Foo Records -levymerkin alla. Levymerkki aloitti toimintansa vuonna 2004 julkaisemalla Timo Rautiainen & Trio Niskalaukauksen Kylmä tila -albumin, ja sittemmin sen kautta on julkaistu Timo Rautiaisen ja Tarotin albumeja sekä V2 – Jäätynyt enkeli-elokuvan soundtrack.
Aiheesta muualla

King Foo Entertainmentin sivusto
"Omissa käsissä", Bisnes.fi-lehden artikkeli, 7/2005.
Kenosha

| Kenosha |
| --- | --- |
 Kenosha Michiganjärven rannalla

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Wisconsin
Piirikunta:  Kenosha
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  72,7 km²
 – Josta vettä:  0,23 km² 
Korkeus:  184
Väkiluku (2019):  99 944
 – Väestötiheys:  1 375 as./km²
 
 www.kenosha.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kenosha on kaupunki Wisconsinin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Se on Kenoshan piirikunnan hallintokeskus. Vuoden 2019 arvion mukaan Kenoshassa on 99 944 asukasta, ja se on siten Wisconsinin neljänneksi suurin kaupunki Milwaukeen, Madisonin, ja Green Bayn jälkeen. Kenosha sijaitsee Michiganjärven lounaisrannalla, 51 km Milwaukeesta etelään ja 80 km Chicagosta pohjoiseen. Vaikka kaupunki on maantieteellisesti lähempänä Milwaukeeta kuin Chicagoa, se lasketaan Yhdysvaltain väestönlaskennassa osaksi Chicagon metropolialuetta.
Maantiede

Kenosha sijaitsee Wisconsinin osavaltion kaakkoisosassa hieman Illinoisin osavaltion rajasta pohjoiseen. Kaupunki Michiganjärven rannalla Pikejoen suulla. Kaupungin pinta-ala on 72,7 neliökilometriä, ja siitä vettä on 0,23 neliökilometriä.
Historia

Kenoshan perustivat vuonna 1835 New Yorkin osavaltiosta tulleet uudisasukkaat. Sitä kutsuttiin ensin Pike Creekiksi ja sitten Southportiksi. Vuonna 1850 kaupunki sai nimekseen Kenosha, joka pohjautuu potawatomien käyttämään sanaan, joka tarkoittaa haukea.
Kenosha oli jo 1840-luvun alkupuolella yhteiskunnallisten kokeilujen kaupunki, sillä siellä esimerkiksi perustettiin vuonna 1844 Wisconsin Phalanx. Sittemmin Riponiin liitetty yhteysasumiskokeilu perustui ranskalaisen teoreetikon Charles Fourier’n periaatteeisiin. Kenoshassa perustettiin vuonna 1845 myös Wisconsinin ensimmäinen ilmainen julkinen koulu. Kaupungissa tehtiin toisaalta myös Wisconsinin viimeinen oikeuslaitoksen määräämää teloitus. Vuonna 1851 teloitettiin vaimonsa murhasta epäilty mies. Teloitusta oli seuraamassa noin 3 000 ihmistä, ja sen epäilleen olleen vaikuttamassa siihen, että kaksi vuotta myöhemmin Wisconsin kielsi kuolemanrangaistuksen.
Kenoshan teollisuustuotanto hyötyi 1800-luvulla kaupungin hyvästä sijainnista: sillä oli satama Michiganjärvellä, hyvät tieyhteydet ja paikka rautatiellä, joka yhdisti sen Green Bayyn, Milwaukeehen ja Chicagoon. Kaupunkiin muuttaneet italialaiset, tanskalaiset, saksalaiset, puolalaiset ja irlantilaiset siirtolaiset loivat 1900-luvun alussa paikallisyhteisöjä. He olivat myös merkittäviä työntekijöitä teollisuudessa, jossa valmistettiin sänkyjä ja muita metallisia huonekaluja, nahkaa, vankkureita ja autoja.
Kenoshassa oli elo–syyskuussa 2020 kovia Black Lives Matter -liikehdintaan liittyviä mellakoita poliisin ammuttua 23. elokuuta 2020 mustaa Jacob Blakea. Kaupungissa poltettiin kymmenittäin autoja ja 40 rakennusta ja 100 vaurioitui.
Osavaltion kuvernööri Tony Evers  määräsi paikalle kansalliskaartin joukkoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kenosha Wikimedia Commonsissa
Kermansavi

Kermansavi on Tulikivi Oyj:n omistama brändi, jonka alla valmistetaan kaakeliuuneja Heinävedellä. Tuotevalikoimaan kuului ennen myös mukeja, lautasia, vuokia, kannuja, kulhoja ja muita astioita ja keramiikkatuotteita. Tulikivi ilmoitti 2011 kesällä, että se lopettaa käyttökeramiikan valmistuksen kokonaan vuoden 2011 lopussa mutta jatkaa uunien valmistamista.
Historia

Kermansavi Oy perustettiin vuonna 1976. Kermansaven varaavat tulisijat tulivat myyntiin laman alla 1990. Puolivälissä 1990-lukua uuneja myytiin paljon hiljaisten vuosien jälkeen. Kermansavi saneerasi 1999 Museoviraston suojeleman Helsingin Yrjönkadun uimahallin, jonne valmistettiin 100 000 alkuperäisen kaltaista kaakelia. Tästä Kermansavi palkittiin Suomalaisen työn liiton Kultainen Avain -kunniakirjalla. Yritys sai Valtakunnallisen yrittäjäpalkinnon 2003 perusteina "järjestelmällinen työ sekä nopea nykyaikaistuminen teknologiassa, joka on Kermansaven rohkeuden, tulevaisuuteen uskomisen sekä innovatiivisuuden ansiota".
Kermansavella on Avainlippu-alkuperämerkin käyttöoikeus. Kermansaven kaakeliuunit ovat saaneet hyvästä laadusta ja kestävyydestä myös Keski-Savon laatupalkinnon.
Juukalainen Tulikivi Oyj osti 2006 Kermansavi Oy:n osakekannan. Kermansaven 130 työntekijää Heinävedellä siirtyivät Tulikiven palvelukseen. Kermansaven brändi säilytettiin, mutta yhtiö sulautettiin osaksi Tulikiveä. Tulikivi perusteli ostollaan tuotevalikoiman kasvattamista. Tulikiven osuus Suomen tulisijamarkkinoista nousi kaupan ansiosta 30 prosenttiin. Tulikivi lupasi säilyttää toiminnan Heinävedellä.
Tuotemalleja

Kermansavi-tuotemalleja:
Astiastot
Neilikka
Oliivi
Aina (juhlamallisto, Kermansavi 30 vuotta 2006)
Heinä
Ruoanvalmistus
Hotpot
Sahrami
Salvia
Sisustustuotteet
Iris
Taulut
Heinä-sarja on ensimmäinen Kermansaven astiamallisto, ja se on Suomen ylivoimaisesti myydyin astiasarja: pelkästään nimimukeja on myyty 2,5 miljoonaa kappaletta. Sen valmistus päättyi vuoden 2007 lopussa. Oliivi-sarja tuli myyntiin 1998. Keväällä 2007 Kermansavi lanseerasi Neilikka-malliston, joka suunniteltiin yhteistyössä Lahden ammattikorkeakoulun Muotoiluinstituutin Taideteollisen muotoilun neljännen vuosikurssin kanssa.