stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo panssariajoneuvoista

Tämä on luettelo toisen maailmansodan jälkeisistä panssariajoneuvoista. Katso myös Luettelo vanhoista panssariajoneuvoista  (ensimmäinen ja toinen maailmansota).
A
AGF (panssariauto)
ATF Dingo
B
BRDM-1 (tiedusteluajoneuvo, Neuvostoliitto)
BRDM-2 (tiedusteluajoneuvo, Neuvostoliitto)
Boxer (mm. miehistönkulljetusajoneuvo Saksa, Yhdistyneet kuningaskunnat)
BTR-152 (miehistönkuljetusajoneuvo, Neuvostoliitto)
BTR-60 (miehistönkuljetusajoneuvo, Neuvostoliitto)
BTR-70 (miehistönkuljetusajoneuvo, Neuvostoliitto)
BTR-80 (miehistönkuljetusajoneuvo, Neuvostoliitto)
BTR-90 (miehistönkuljetusajoneuvo, rynnäkköpanssariajoneuvo)
Buffalo (panssariajoneuvo)
C
D
E
F
G
H
I
J
K
KTO Rosomak (miehistönkuljetusajoneuvo, Puola / Suomi)
L
LAV III (kuljetuspanssariajoneuvo, Yhdysvallat)
LAV 25 (kuljetuspanssariajoneuvo, Yhdysvallat)
M
N
O
OT-64 SKOT (miehistönkuljetusajoneuvo, Tšekkoslovakia / Puola)
P
Panssari-Sisu
Patria 6×6 (miehistönkuljetusajoneuvo, Suomi)
Patria AMV XA-360 (miehistönkuljetusajoneuvo, Suomi)
Q
R
S
Sisu XA-180 (miehistönkuljetusajoneuvo, Suomi)
Stryker (kuljetuspanssariajoneuvo, Yhdysvallat)
T
TPz Fuchs (kuljetuspanssariajoneuvo, Saksa)
U
V
VAB (miehistönkuljetusajoneuvo, Ranska)
Hiljainen tieto

Hiljainen tieto on implisiittistä eli ei-ilmaistua tai vaikeasti ilmaistavaa tietoa. Hiljaiseen tietoon liittyy ja siinä vaikuttaa uskomuksia, asenteita ja arvoja. Se kattaa laajasti ymmärrettynä myös taitoja ja kykyjä. Hiljaista tietoa voidaan kuvata joko yksilön, organisaation tai kulttuurin piirteenä ja resurssina. Organisaation hiljaista tietoa kutsutaan organisaation muistiksi, joka ohjaa ja suuntaa sen toimintaa. Esimerkki kulttuurisesta resurssista on kansan historiaa kuvaava laulu, jolla on kansan identiteetille keskeinen merkitys. Hiljaisen tiedon määrittely käsitteenä on laajasti todettu vaikeaksi; sitä voidaan lähinnä luonnehtia kuvailemalla sen piirteitä ja erilaisia ilmentymiä sekä käsityksiä niistä.
Hiljaisella tiedolla tarkoitetaan useinselvennä sellaista tietoa, joka ei ole sanallista eikä huomion kohteenaselvennä. Se voi olla hyvin henkilökohtaista, kuten kokemuksen ja kehon tietoaselvennä, ja sitä on vaikea jakaa. Se voi sisältää jonkin taidon, esimerkiksi miten ommellaan takki. Tätä ei voi helposti selostaa tekstinä ja kädestä pitäen opettaminenkin on vaikeaa.
Hiljaisen tiedon käsitteen synty

Käsitteen loi alun perin filosofi Michael Polanyi. Taustalla on ajatus, että tiedämme enemmän kuin osaamme ääneen lausua. Tekijä ei aina osaa puhua ratkaisuistaan eikä kuvata niiden perusteita ulkopuolisille. Hiljaisen tiedon vastakohta on eksplisiittinen tieto, jota voidaan prosessoida ja tallentaa suhteellisen helposti samoin kuin viestiä ja jakaa. Lääkärin diagnoosi on osittain hiljaista tietoa, osittain eksplisiittistä tietoa, joka voidaan kirjoittaa lääkärikirjoihin.
Hiljainen tiedon käsite Suomessa

Hiljaisen tiedon käsitteen toi suomalaiseen keskusteluun Hannele Koivunen teoksessaan Hiljainen tieto (1997), jossa hän käänsi englannin tacit knowledge -käsitteen tällä tavoin. Koivunen tarkastelee laajasti sanallisen tiedon ulkopuolelle ulottuvaa tietämistä ja osaamista. Hän sisällyttää hiljaiseen tietoon kaiken sen geneettisen, ruumiillisen, intuitiivisen, myyttisen, arkkityyppisen ja kokemusperäisen tiedon, jota ihmisellä on, vaikka sitä ei voida ilmaista sanallisesti. Lisäksi Koivunen tarkastelee hiljaisuutta äänettömyytenä, puhumattomuutena ja vaikenemisena sekä hiljaisuuden merkitystä ihmiselle ja kulttuurille. Hänen tarkastelussaan painottuu kansanrunouden suhde hiljaisuuteenselvennä. Tarkastelussa on mukana mielellisen rauhoittumisen merkitys. Näin Koivusen hiljaisen tiedon käsite kattaa sellaisiakin näkökulmia, mitä Polanyin tacit knowledge -käsitteeseen ei yleensä liitetä.
Hiljaisen tiedon käsite saattaa aiheuttaa sekaannuksia, koska eri yhteyksissä sillä tarkoitetaan eri asioita. Jos joku tieto ei ole sanallista, se voi silti olla huomion kohteena. Esimerkiksi muusikko voi suunnata huomionsa soiviin ilmiöihin ja tuntemuksiin kehossaan, vaikka ei niitä sanoiksi pukisikaan.
Hiljainen tieto voi olla sellaista tietoa, joka on opittu implisiittisen oppimisenselvennä kautta yhteisön tai tradition piirissä eikä se ole koskaan tullutkaan tietoisen tarkastelun kohteeksi. Se voi olla myös sellaista tietoa, johon on opiskeluvaiheessa kiinnitetty tietoinen huomio, mutta johon taidon automatisoiduttua ei enää tarvitse kiinnittää huomiota. Joissain tapauksissa huomion voi niin halutessaan suunnata siihen uudelleen, joissain tapa-uksissa automatisoituneen taidon pohjalla ollut tieto ei enää ainakaan helpolla avaudu tietoiselle tarkastelulle. Erityisesti taidon opettamiselle hiljainen tieto asettaa haasteen, koska taitava tekijä ei aina tunnista taitonsa perusteita.
Kirjallisuutta

Virtainlahti, Sanna: Hiljaisen tietämyksen johtaminen.  Helsinki:  Talentum, 2009.  ISBN 978-952-14-1324-7
Salmela, Pentti: Hiljainen tieto, innovaatio ja IT.  Helsinki:  Ketterät Kirjat oy, 2014.  ISBN 9789527044001
Virtanen, Ilkka: How tacit is tacit knowledge? Polanyi’s theory of knowledge and its application in knowledge management theorie.  (Väitöskirja)  Tampere University, 13.6.2014.  ISBN 978-951-44-9493-2  Teoksen verkkoversio Viitattu 17.5.2020. ISSN 1456-954X
Toom, Auli & Onnismaa, Jussi & Kajanto, Anneli: Hiljainen tieto : tietämistä, toimimista, taitavuutta.  Helsinki:  Kansanvalistusseura, Aikuiskasvatuksen tutkimusseura, 2008.  ISBN 978-951-9140-39-1
Aiheesta muualla

Hiljaisen tiedon palvelut Hyvinvointi – Johtaminen – Hiljainen tieto. Viitattu 17.5.2020.
Hiljainen tieto Kansalaisyhteiskunnan tutkimusportaali – Jyväskylän yliopisto. Arkistoitu 30.1.2020. Viitattu 17.5.2020.
Kalle Rikala

Kalle (Karl) Alarik Rikala (26. tammikuuta 1875 Hämeenkyrö – 8. syyskuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja lääkäri, joka sai professorin arvonimen.
Henkilöhistoria

Kalle Rikalan vanhemmat olivat kauppias Johan Jeremias Rikala ja Edla Augusta Paulina Grönberg ja puoliso vuodesta 1903 Elsa Naëmi Lagus. Rikala tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1894 ja valmistui voimistelunopettajaksi 1900. Lääketieteen lisensiaatin tutkinnon hän suoritti 1907. Rikala toimi Jyväskylän seminaarin voimistelun ja terveysopin opettajana 1905–1911 ja Helsingin yliopiston voimistelulaitoksen yliopettajana 1912–1945 ja laitoksen johtajana 1930–1945. Runnin kylpylän ylilääkäri hän oli kesäisin 1925–1927 ja 1933, Lappeenrannan 1929 ja Naanatalin 1931–1932. Metsästys ja Kalastus -lehteä Rikala toimitti 1921–1938. Metsästystä ja kalastusta harrastanut Rikala tunnettiin myös suomenajokoiran kasvattajana ja jalostajana. Hän sai professorin arvonimen vuonna 1932.
Julkaisuja

Pöytäkirja Tampereella 1.–4.7.1897 pidetystä toisesta yleisestä nuorisoseurain kokouksesta, 1898
Asunto-olot Jyväskylän kaupungissa v. 1908, 1908
Leikki- ja urheilukenttiä maaseudullekin, 1915, Elin Oihonna Kallio, Kalle Rikala
Komitealta, joka on asetettu tutkimaan kysymystä yliopiston voimistelulaitoksen muuttamisesta korkeakouluksi fyysillistä kasvatusta varten, 1921, Edvard Hjelt, Hjalmar Grönroos, Ivar Wilskman, Kalle Rikala, Anni Collan, K. R. Brotherus
Kysymys Voimistelulaitoksen uudestaanjärjestämisestä, 1936, komiteamietintö, Osvald Streng, Väinö Lassila, Kalle Rikala, Albert Lilius
Lasten mehuhetki

| Lasten mehuhetki Tuomari Nurmio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1981
 Tyylilaji: Suomirock
 Kesto: 36.31
 Levy-yhtiö: Johanna, P. Karhu Oy
Tuomari Nurmion muut julkaisut
| Maailmanpyörä palaa 1980 | 'Lasten mehuhetki' 1981 | Punainen planeetta 1982 |
Lasten mehuhetki on Tuomari Nurmion kolmas albumi vuodelta 1981. Albumi on julkaistu CD:nä vuonna 1988 ja uudelleenmasteroituna CD:nä vuonna 2001. Albumilta on julkaistu single Lasten mehuhetki / Hyvästi kotimaa. Levyn kappaleet sävelsi ja sanoitti Tuomari Nurmio. Sovitukset taas ovat Tuomari Nurmion ja Ahti Marja-ahon käsialaa.
Kansitaide

Levyn kannen kuvassa on avaruuspukuun pukeutunut hahmo, joka on oikeasti Olli Eklund eikä Tuomari Nurmio. Nurmio valitsi kanteen pojan erään koulun oppilaista, koska Nurmion mielestä Eklund näytti samalta kuin hän itse.
”Lasten mehuhetki”

Levyn nimikappale on dramaattinen "lastenlaulu", joka alkaa sanoilla "Lasten mehuhetki päättyi ikävästi". Seuraavaksi sama lause jatkuu: "...musta enkeli vei päivänsankarin". Nurmio kertoo ettei hänellä ole tarkkaa mielikuvaa kappaleen synnystä, mutta hän yhdistää siihen pari kiinnekohtaa. Yksi näistä on Anni Swanin kuvitetut satukirjat, joita Nurmiolle luettiin kun tämä oli lapsi. Hänelle jäi mieleen satu, jossa musta ja valkoinen enkeli taistelevat kehdon ääressä pikkulapsen elämästä. "Valkoinen [enkeli] kuitenkin muistaakseni voitti sillä kertaa." Toinen mielikuva liittyy Helsingin Käpylään, jossa Nurmion perhe asui kun tämä oli pieni. "Mulle tuli jostain syystä aina mieleen, että salama iskee puuhun. Ilmeisesti olen nähnyt ikkunasta, kun niin on tapahtunut. Ne ovat ainoat mielleyhtymät tästä rallista."
Nurmion eläväinen mielikuva Swanin saduista pitää varmasti paikkansa, mutta tosiasiassa Anni Swan ei tällaista satua kirjoittanut. Kysy kirjastonhoitajalta -palvelusta osataan sanoa, että kyse voisi pikemminkin olla Zacharias Topeliuksen tarinasta Suojelusenkeli. Toinen mahdollinen kertomus voisi olla H. C. Andersenin kirjoittama Äiti. Kertomuksessa äiti nukahtaa hetkeksi lapsensa kehdon ääreen. Kuolema käyttää tällä välin tilaisuuden hyväkseen ja vie lapsen kehdosta.
Itse kappaleesta Nurmio sanoo, että laulussa on käännetty rumpukomppi, joka teki kappaleesta nytkähtelevän ja antoi sille primitiivisyyttä. "Se kun on tavallaan lastenlaulu, mutta ehkä ei sitten kuitenkaan. Se on ilmeisesti riittävän avoin monenlaisille tulkinnoille, ja sen takia niin suosittu. En itsekään tiedä sen tarkemmin, mihin sen tenhovoima perustuu." Kappaleen lopussa on kevennys ja absurdia unenomaisuutta, ja se osaltaan mahdollistaa tulkinnat. "[- -] Se on kuin satu tai uni. Jos kappale olisi vain raskaalla tavalla traaginen, niin se olisi huono juttu."
Kappaleet

A-puoli
Lapsikuninkaan käskyt – 4.15
Kauas tahdon matkustaa – 4.22
Kiinalaiset kastesanat – 3.32
Oi mahtava totemi – 4.08
Kylmää ja kuumaa – 2.50
B-puoli
Puhuva moottori – 2.34
Krokotiili ja käärme – 3.25
Elämätön elämä – 3.52
Hyvästi kotimaa – 2.57
Lasten mehuhetki – 4.27
Kokoonpano

Tuomari Nurmio - laulu, kitara
Ahti Marja-aho - bassokitara, urut, piano
Juha Takanen - rummut
Pentti Lahti - saksofoni
Saksalaisen koulun tyttökuorolaiset - taustalaulu
Avustajina lisäksi Olli Eklund, Marja Uusitalo, Kari Riipinen, Veikko Karvonen ja Atte Blom.
Kirjallisuutta

Dimery, Robert (toim.): 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään.  ((1001 Albums You Must Hear Before You Die, 2006.) Suomalaisen laitoksen päätoimittaja Jake Nyman. Kääntäjät: Esa Kuloniemi ym)  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36217-4
| n k Tuomari Nurmio |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Kohdusta hautaan  Maailmanpyörä palaa  Lasten mehuhetki  Punainen planeetta  Meet the Meatballs  Käytettyä rakkautta  Kuu  Tuomari Nurmio & Hugry Tribal Marching Band  Hullu puutarhuri  Hillbilly Spacecraft  Karaokekuningas  Tanssipalatsi  Luuta ja nahkaa  1999  Tuomari Nurmio & Korkein Oikeus  Kinaporin kalifaatti  Tangomanifesti  Big Bear’s Gate  Paratiisin puutarha  Dumari ja Spuget  Dumari ja Spuget bailaa!  Tales of Judge Bone  Ihmemaassa  Dumarillumarei  Usvaa putkeen  Maailman onnellisin kansa  Believe It Or Not  Rajaseudun laki 
Kokoelmat:  Valitut Palat  Valitut  Lasten mehuhetki + Kohdusta hautaan  Extra  24 karaattia  Lauluja rakastamisen vaikeudesta  Lemmenloruja  Suomi huiput – 20 hittiä  Tuhannen kapakan lauluja  Dumari – raskauttavaa todistusaineistoa 1979–2009 
Mukana levyillä:  Eri esittäjiä – Metropolis  Pedro's Heavy Gentlemen  Hasse Walli  Eri esittäjiä – Paljaat uneksijat  Eri esittäjiä – Sunnuntaina sataa aina  Eri Esittäjiä – 1990  Pedro's Heavy Gentlemen – Reggae  Olli Haavisto – Pysäkkimusiikkia  Eri esittäjiä – Cash Only A Tribute To Johnny Cash  Eri esittäjiä – Takorautaa  Eri esittäjiä – Mielenrauhaa – Aki Sirkesalon musiikkia  Eri esittäjiä – Synkkien laulujen maa  Breadmachine – Under the Greenwood Tree  Eri esittäjiä – Miehen työ – Soundtrack  Eri esittäjiä – Sanat Jukka Virtanen  Ajattara – Joululevy  Eri esittäjiä – Ipanapa Talvilaulut  Korpiklaani – Ukon Wacka  Stadin kadonneet – On rookis kalsa hima  Knucklebone Oscar – Judge Meets the King 
DVD:t:  Heinola Sinfonietta – Rock 2005  Vastavirta-klubi  Dumari – Elää, potkii ja puree!  Stadilaista tangoa etsimässä  Hotelli Voodoo  Toivon tuolla puolen 
Muuta:  Luettelo Tuomari Nurmion kappaleista
Gangan Comics

Gangan Comicsin logo.
Gangan Comics on Square Enixin omistama mangajulkaisija. Gangan Comicsiin lukeutuu 5 Japanissa ilmestyvää lehteä, joista kukin on suunnattu eri lukijaryhmille.
Lehdet

Vuonna 1991 Enix aloitti kuukausittain ilmestyvän Gekkan Shōnen Gangan julkaisemisen. Yleensä yli 600-sivuisen lehden sarjakuvat ovat toimi- scifi- ja fantasiatapainotteisia. Shōnen Gangan on nimensä mukaan suunnattu 8-14-vuotiaille pojille, kuten myös kolme muuta Gangan Comicsin lehteä: Gangan Powered, Gekkan Gangan Wing ja Gekkan GFantasy. Joulukuusta 2004 lähtien julkaistu Young Gangan puolestaan on suunnattu 15-20-vuotiaille pojille.
Square Enixin menestynein manga on Gekkan Shōnen Ganganissa ilmestyvä Fullmetal Alchemist, jonka kokoomapokkareita oli lokakuussa 2007 myyty Japanissa yli 27 miljoonaa kappaletta. Osa sarjakuvista perustuu yhtiön videopelisarjoihin, kuten Dragon Questiin ja Star Oceaniin.
Aiheesta muualla

Virallinen Gekkan Shonen Gan Gan -sivusto (japaniksi)
Virallinen Gangan Powered -sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (japaniksi)
Virallinen Gekkan Gangan WING -sivusto (japaniksi)
Virallinen Gekkan GFantasy -sivusto (japaniksi)
Virallinen Young Gangan -sivusto (japaniksi)
Dumari ja Spuget (albumi)

| Dumari ja Spuget Tuomari Nurmio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 19. huhtikuuta 2013
 Formaatti: CD, LP
 Tyylilaji: rock
 Levy-yhtiö: Ratas Music Group
Listasijoitukset
  3. (17/2013)
Tuomari Nurmion muut julkaisut
| Paratiisin puutarha 2010 | Dumari ja Spuget 2013 | Dumari ja Spuget bailaa (live) 2014 |
Dumari ja Spuget on Tuomari Nurmion 19. huhtikuuta 2013 julkaistu samannimisen kokoonpanon mukaan nimetty albumi.  Ensimmäinen single, Pelastusarmeijan tytöstä kertova Sniidu friidu, julkaistiin perjantaina 15. maaliskuuta.
Albumin sanoitukset ovat stadin slangia ja tästä aiheesta Nurmio on kertonut näin:
»Ihme kyllä, vaikka slangia on puhuttu yli sata vuotta niin slangibiisejä ei ole paljon aikaisemmin ollut, vaikka se on vitun ilmaisuvoimainen kieIi. Tämä on kunnianosoitus stadin slangille; skulaa tai delaa!» 
(Tuomari Nurmio)
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Tuomari Nurmio.
Spiidi Pirinen – 2.42
Sörkan satakieli – 3.13
Kilomies – 2.17
Sniidu Friidu – 2.20
Tonnin stiflat – 4.01
Oi mutsi‚ mutsi – 3.11
Skulaa tai delaa – 3.28
Bumbumbum – 2.45
Dumari – 3.33
Hei spuge – 3.57
Siit mä diggaan – 2.50
Mä dallaan vaan – 3.58
Kokoonpano

Tuomari Nurmio – laulu, kitara
Miikka Paatelainen – kitarat, huuliharppu, taustalaulu
Markku Hillilä – rummut, lyömäsoittimet
Antti Hynninen – saksofonit
Mitja Tuurala – kontrabasso, urut
Juho Viljanen – tuuba, pasuuna
Janne Haavisto – tamburiini
Mari Laari – taustalaulu (kappale 11)
Arvostelut

Soundi:
Aiheesta muualla

Dumari ja Spuget discogs.com -sivustolla
| n k Tuomari Nurmio |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Kohdusta hautaan  Maailmanpyörä palaa  Lasten mehuhetki  Punainen planeetta  Meet the Meatballs  Käytettyä rakkautta  Kuu  Tuomari Nurmio & Hugry Tribal Marching Band  Hullu puutarhuri  Hillbilly Spacecraft  Karaokekuningas  Tanssipalatsi  Luuta ja nahkaa  1999  Tuomari Nurmio & Korkein Oikeus  Kinaporin kalifaatti  Tangomanifesti  Big Bear’s Gate  Paratiisin puutarha  Dumari ja Spuget  Dumari ja Spuget bailaa!  Tales of Judge Bone  Ihmemaassa  Dumarillumarei  Usvaa putkeen  Maailman onnellisin kansa  Believe It Or Not  Rajaseudun laki 
Kokoelmat:  Valitut Palat  Valitut  Lasten mehuhetki + Kohdusta hautaan  Extra  24 karaattia  Lauluja rakastamisen vaikeudesta  Lemmenloruja  Suomi huiput – 20 hittiä  Tuhannen kapakan lauluja  Dumari – raskauttavaa todistusaineistoa 1979–2009 
Mukana levyillä:  Eri esittäjiä – Metropolis  Pedro's Heavy Gentlemen  Hasse Walli  Eri esittäjiä – Paljaat uneksijat  Eri esittäjiä – Sunnuntaina sataa aina  Eri Esittäjiä – 1990  Pedro's Heavy Gentlemen – Reggae  Olli Haavisto – Pysäkkimusiikkia  Eri esittäjiä – Cash Only A Tribute To Johnny Cash  Eri esittäjiä – Takorautaa  Eri esittäjiä – Mielenrauhaa – Aki Sirkesalon musiikkia  Eri esittäjiä – Synkkien laulujen maa  Breadmachine – Under the Greenwood Tree  Eri esittäjiä – Miehen työ – Soundtrack  Eri esittäjiä – Sanat Jukka Virtanen  Ajattara – Joululevy  Eri esittäjiä – Ipanapa Talvilaulut  Korpiklaani – Ukon Wacka  Stadin kadonneet – On rookis kalsa hima  Knucklebone Oscar – Judge Meets the King 
DVD:t:  Heinola Sinfonietta – Rock 2005  Vastavirta-klubi  Dumari – Elää, potkii ja puree!  Stadilaista tangoa etsimässä  Hotelli Voodoo  Toivon tuolla puolen 
Muuta:  Luettelo Tuomari Nurmion kappaleista
Borgholmin kunta

| Borgholmin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Öölanti
Keskustaajama:  Borgholm
Kuntakoodi:  0885
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  677,84 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  10 836
 – Väestötiheys:  16 as./km²
 
 www.borgholm.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Öölannin pitäjät. Pitäjien nimet ovat pienellä, 1970-lukua edeltäneiden kuntien nimet hieman suuremmalla ja nykyisten kuntien nimet kaikkein suurimmalla tekstillä.
Sollidenin linna.
Borgholmin kunta (ruots. Borgholms kommun) on Kalmarin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Öölantiin. Kunnan keskustaajama on Borgholm.
Kunnan maapinta-ala on 677,84 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 836 henkeä (31.12.2020). Vuonna 2007 kunnassa oli 211,00 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 31,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Borgholmin kunta käsittää pohjoisen osan Öölannin saaresta. Eteläosa saaresta kuuluu Mörbylångan kuntaan. Borgholmin kunnassa sijaitsee Sollidenin linna, joka on Ruotsin kuningasperheen kesänviettopaikka.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Pohjois-Öölannin 15 maalaiskuntaa ryhmiteltiin kolmeksi "suurkunnaksi":
Gärdslösa (Gärdslösa, Högsrum, Långlöt, Runsten ja Räpplinge)
Köpingsvik (Alböke, Bredsätra, Egby, Föra, Köping ja Löt)
Ölands-Åkerbo (Böda, Högby, Källa ja Persnäs)
Borgholmin kaupunkiin tämä uudistus ei vaikuttanut. Ennen 1970-luvun alun kuntauudistusta Öölanti päätettiin jakaa kahteen kuntaan: pohjoiseen ja eteläiseen, jolla kummallakin olisi oma keskustaajamansa. Vuonna 1969 Gärdslösa ja Köpingsvik liitettiin Borgholmin kaupunkiin. Vuonna 1971 kaupunki muutettiin Borgholmin kunnaksi, mutta kuntaliitoksia ei tuona vuonna tehty. Vuonna 1974 Borgholmin kunta sai nykyiset rajansa, kun Ölands-Åkerbon kunta liitettiin siihen.
Mörbylångan ja Borgholmin kuntien yhdistämisestä koko Öölannin saarimaakunnan kattavaksi Öölannin kunnaksi on käyty keskusteluja. Asiasta järjestettiin paikallinen kansanäänestys vuonna 2009. Koko Öölannissa 56 % vastusti ja 41 % kannatti kuntien yhdistymistä. Borgholmin kunnassa hankkeen kannattajat voittivat.
Väestönkehitys

| Borgholmin kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 13 667 | 13 667 |
| 1955 | 1955 |    | 13 158 | 13 158 |
| 1960 | 1960 |    | 12 204 | 12 204 |
| 1965 | 1965 |    | 11 190 | 11 190 |
| 1970 | 1970 |    | 10 432 | 10 432 |
| 1975 | 1975 |    | 10 786 | 10 786 |
| 1980 | 1980 |    | 11 030 | 11 030 |
| 1985 | 1985 |    | 11 079 | 11 079 |
| 1990 | 1990 |    | 11 484 | 11 484 |
| 1995 | 1995 |    | 11 859 | 11 859 |
| 2000 | 2000 |    | 11 288 | 11 288 |
| 2005 | 2005 |    | 11 067 | 11 067 |
| 2010 | 2010 |    | 10 676 | 10 676 |
| 2015 | 2015 |    | 10 681 | 10 681 |
| 2020 | 2020 |    | 10 836 | 10 836 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 926 | 8,7 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 130 | 1,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 518 | 4,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 9 107 | 85,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 77 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 50 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 165 195 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 180 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 15,9 %
18–64-vuotiaat: 54,0 %
65 vuotta täyttäneet: 30,1 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 12,3 | 10,7 |
|   | jalostus | 16,1 | 17,1 |
|   | palvelut | 68,6 | 69,4 |
|   | tuntematon | 3,0 | 2,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 244 | 4 753 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 89,3 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 44,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 953 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Borgholm | 3 071 |
| 2 | Köpingsvik | 599 |
| 3 | Löttorp | 438 |
| 4 | Rälla | 407 |
| 5 | Björkviken | 208 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Byxelkrok
Böda
Runsten
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bredsättra
Byxelkrok
Böda
Furuhäll + Blårör + Solbergamarken
Gärdslösa
Lindby
Långlöt
Mellböda och del av Böda
Runsten och Bjärby
Rälla tall
Räpplinge
Sandby
Sandvik
Spjutterum
Stora Rör*
Störlinge
Sättra
Södvik
Sörby
Åkerby + Lopperstad
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Stora Rör kuuluu osin myös Mörbylångan kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Binnerbäck
Egby
Löt
Tjusby
Vedborm