stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ANZAC Parade

ANZAC Parade nähtynä Australian War Memorial -muistomerkin suunnasta
ANZAC Parade on katu Canberrassa Australiassa. Kadun varrella on muistomerkkejä, jotka on omistettu taisteluissa kaatuneille Australian ja Uuden-Seelannin sotilaille. Kadun reunoilla kasvaa eukalyptus-puita. Alueen punainen keskikaistele on valmistettu murkastusta tiilestä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ANZAC Parade Wikimedia Commonsissa
1808 (albumi)

| 1808 Verjnuarmu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2013–2015
 Julkaistu: 30. lokakuuta 2015
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 49.38
 Levy-yhtiö: omakustanne
Verjnuarmun muut julkaisut
| Pimmeyvven ruhtinas 2012 | 1808 2015 |   |
1808 on kuopiolaisen heavy metal -yhtye Verjnuarmun neljäs ja viimeinen studioalbumi. Se julkaistiin omakustanteena 27. lokakuuta 2015. 1808 on teema-albumi, joka kertoo Suomen sodassa Savon alueella taistelevasta ruotusotamiehestä. Aiempiin julkaisuihin nähden 1808 ei käytä huumorin keinoja yhtä voimakkaasti, ja se lähentelee musiikillisesti perinteistä heavy metal -musiikkia.
Vastaanotto

Soundin Vesa Siltasen mukaan sävellykset alkavat toimia kunnolla vasta levyn puolenvälin tienoilla. Edeltäjäänsä Lohuton (2008) nähden yhtyeen iskevyys on selkeästi parantunut. Desibelin Mika Rothin mielestä kappaleiden vastavoimat täydentävät toisiaan, eikä albumi sisällä kuin pari täytekappaletta.
Kappaleet

Kalamanlahen marssi – 1.53
Wala – 5.59
Lahtaaslaalu – 4.26
Tuonen Silimät – 4.17
Neljäsattoo – 3.52
Soan koerat – 4.40
Kuoleman ruotu – 5.07
Werenseisaattaja – 5.30
Huavakuume – 5.44
Verjvirta – 3.47
Arvet – 4.23
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi: 5½/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Albumi 1808 (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
1808 discogs.com -sivustolla
Ailakkavaara

Ailakkavaara (pohjoissaameksi Áillahasvárri) on tunturi Suomen Käsivarren Lapissa, Kilpisjärven alueella Enontekiön kunnassa. Sen korkeus on 910 metriä. Alue on tunturivaelluksen harrastajien suosiossa; läheisellä Ailakkajärvellä on autiotupa. Muotonsa vuoksi Ailakkavaara on herkkä lumivyöryille, ja ainakin talvella 2002 siellä on sellainen tapahtunutkin.
A. V. Multia

Akseli Viljam Viljasalo, kirjailijanimi A. V. Multia (8. heinäkuuta 1889 Keuruu – 19. helmikuuta 1980 Pori) oli suomalainen upseeri ja kirjailija.
Viljasalo suoritti keskikoulun kurssin ja hän palveli rautateillä 1909–1915 ja 1915–1918 Jyväskylän kaupungin kirjastonhoitajana. Suomen sisällissodan aikana hän oli Jyväskylän suojeluskunnan mukana Vilppulassa. Sodan jälkeen vuonna 1918 Viljasalo kävi sotavänrikkikoulun ja oli sitten tässä koulussa opetusupseerina, Pohjois-Hämeen rykmentin täydennyspataljoonan komentajana ja Vaasan läänin 2. kutsuntapiirin kutsuntatoimiston sotilasjäsenenä. Vuosina 1919–192O Viljasalo oli Jyväskylän suojeluskuntapiirin piiripäällikkönä ja 1922–1923 Jyväskylän pitäjän suojeluskunnan paikallispäällikkönä. Hän toimi sitten Saimaan kutsuntapiirin apulaispiiripäällikkönä 1923–1926, puolustusministeriön toimistoupseerina 1926–1928, Saimaan kutsuntapiirin piiripäällikkönä 1928–1933 ja vuodesta 1933 Savon jääkäripataljoonan talouspäällikkönä. Viljasalo oli vuodesta 1935 lähtien puolustusministeriön sota-asiainosaston toimistoupseerina ja vuodesta 1937 järjestely- ja liikekannallepano-osaston toimistoupseerina asevelvollisuusasiain toimistossa.
Viljasalo oli puolustusvoimien kantahenkilökuntaa. Hän sai kapteenin arvon 1929, majurin 1940, ja 1944 hänet ylennettiin everstiluutnantiksi 1944.
Savonlinnassa asuessaan Viljasalo oli muun muassa v.t. kunnallisneuvosmiehenä 1931 ja Savonlinnan kaupunginkirjaston johtokunnan puheenjohtajana 1931—1935. Viljasato on julkaissut näytelmän Pelkkää väärinkäsitystä, romaanin Kukkosen Petterin maallinen menestys, ohjekirjan Reserviläinen ja 1938 kirjailijanimellä A. V. Multia romaanin Kasarmin komein poika. Hän toimi myös viisi vuotta sanomalehtimiehenä.
Ilmari Unhon 1940 ohjaama elokuva Kersantilleko Emma nauroi? perustuu Viljasalon romaaniin Kersantillekko Emma nauroi?.
Teoksia

Nimellä Akseli Viljasalo:
Mökistä maantielle. Gummerus 1925 (romaani)
Kutsunta-asiat : ohjeita ja neuvoja kutsuntaiässä oleville nuorukaisille : asevelvollisuuslaista ja sen soveltamisasetuksesta ynnä muista kutsuntaa ja asevelvollisuuden suorittamista koskevista määräyksistä koonnut ja lisäillyt A. Viljasalo. Otava 1927, 2. uud. painos WSOY 1933
Kyyhkylä : vapaussodan invaliidien liiton invaliidikoti, kirjoittajat A. Viljasalo, Rolf Mennander. Vapaussodan invaliidien liitto, Helsinki 1952
Invaliidikoti Kyyhkylä. Vapaussodan invaliidien liiton invaliidikoti, Helsinki 1958
Nimimerkillä A. V. Multia:
Kukkosen Petterin maallinen menestys. Karisto 1930
Pelkkää väärinkäsitystä : kolminäytöksinen huvinäytelmä. Seuranäytelmiä 321. Karisto 1932
Kasarmin komein poika : nuoren miehen elämyksiä. Karisto 1938, 2. painos 1940
Reserviläinen : mitä jokaisen reserviläisen tulee tietää asevelvollisuusasioista, valvontamääräyksistä ja reservin kertausharjoituksista. Lakien selityksiä 3. Gummerus 1938
Kersantillekko Emma nauroi? : kertoelma kesäisiltä päiviltä. Karisto 1940, 2. painos 1940
Aasen

Aasen on muun muassa seuraavien norjalaisten henkilöiden sukunimi:
Ivar Aasen (1813–1896), kielentutkija ja kirjailija
Mats Zuccarello Aasen (s. 1987), jääkiekkoilija
Otto Aasen (1894–1983), mäkihyppääjä ja yhdistetyn hiihtäjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Aila Vanhatalo

Aila Orvokki Vanhatalo (s. 1960)  on suomalainen maataloustieteilijä ja professori. Hän on maatalous- ja metsätieteiden tohtori ja Helsingin yliopiston kotieläintieteen professori. Hänet on valittu Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi 2016. Hänen alaansa on kotieläinten ravitsemustiede.
Vanhatalo väitteli tohtoriksi vuonna 1995 tutkimuksella Assessment of intestinal feed nitrogen digestibility in ruminants by the mobile-bag method.
Aasheesh Pittie

Aasheesh Pittie (s. 1961) on intialainen lintutieteilijä.
Pittie on valmistunut kauppatieteiden kandidaatiksi Osmanian yliopistosta Hyderabadissa. Elämäntyönsä hän on kuitenkin tehnyt lintutieteen parissa. Hän on julkaissut useita tieteellisiä artikkeleita Intian ja Etelä-Aasian linnustosta. Hän on ollut toimittamassa useita eri lintutieteellisiä lehtiä, ja on yksi Indian Birds aikakausjulkaisun toimittajista. Hänelle on myönnetty monia kunnianosoituksia.
Afrikanlinsanki

| Afrikanlinsanki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Sivettieläimet Viverridae
Suku::  Poiana
Laji::  richardsonii
Kaksiosainen nimi
 Poiana richardsonii  (Thomson, 1842) 
 Afrikanlinsangin levinneisyys
Katso myös
   Afrikanlinsanki Wikispeciesissä   Afrikanlinsanki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Afrikanlinsanki (Poiana richardsonii) on sivettieläinten heimoon kuuluva petoeläin.
Ulkonäkö ja koko

Afrikanlinsanki kasvaa 35–40 cm pitkäksi, ja häntä on yhtä pitkä. Sen säkäkorkeus on noin 15 cm ja tyypillinen paino puolen kilon paikkeilla.
Ravinto

Oravat, linnut, hyönteiset ja erilaiset jyrsijät.
Levinneisyys

Afrikanlinsankien kotipaikkoja ovat Gabon,  Kongon tasavalta, Kamerun ja Päiväntasaajan Guinea, Sierra Leone ja Liberia.
907

| --- | --- |
Vuosisadat: 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku
Vuosikymmenet: 890-luku · 900-luku · 910-luku · 920-luku · 930-luku · 940-luku 950-luku · 960-luku · 970-luku · 980-luku · 990-luku · 1000-luku
Vuodet: 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909 910 · 911 · 912 · 913 · 914 · 915 · 916 · 917 · 918 · 919 920 · 921 · 922 · 923 · 924 · 925 · 926 · 927 · 928 · 929 930 · 931 · 932 · 933 · 934 · 935 · 936 · 937 · 938 · 939 940 · 941 · 942 · 943 · 944 · 945 · 946 · 947 · 948 · 949 950 · 951 · 952 · 953 · 954 · 955 · 956 · 957 · 958 · 959 960 · 961 · 962 · 963 · 964 · 965 · 966 · 967 · 968 · 969 970 · 971 · 972 · 973 · 974 · 975 · 976 · 977 · 978 · 979 980 · 981 · 982 · 983 · 984 · 985 · 986 · 987 · 988 · 989 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009
Tapahtumia

Tang-dynastia kaatui Kiinassa ja Viiden dynastian ja kymmenen kuningaskunnan kausi alkoi.
Aase–Smithin oireyhtymä

Aase–Smithin oireyhtymä eli Aasen oireyhtymä on erittäin harvinainen geneettinen oireyhtymä, joka voi aiheuttaa muun muassa synnynnäisen hypoplastisen anemian, vaikeita nivelkontraktuuria, luuston poikkeavuuksia, ääreisverenkierron häiriöitä, huuli-suulakihalkion sekä Dandy–Walkerin epämuodostuman ja siihen liittyvän hydrokefaluksen. Oireyhtymän yhteydessä voi myös esiintyä kammioväliseinäaukko, joka saattaa johtaa sydämen vajaatoimintaan.
Aase–Smithin oireyhtymästä kärsivillä on ollut molemmissa peukaloissa kolme sormiluuta. Potilailla on esiintynyt kyvyttömys puristaa käsiä täyteen nyrkkiin. Käsien piirteitä onkin pidetty diagnostisesti tärkeinä. Kallon aukileissa on havaittu sulkeutumisen viivettä. Lisäksi oireyhtymän yhteydessä on raportoitu korvien epämuodostumia, ptoosi, kyvyttömyys avata suuta kokonaan ja kampurajalka. Anemia ilmenee tyypillisesti kuuden ensimmäisen elinkuukauden aikana. Se on vaikea ja vaatii toistuvia verensiirtoja. Synnynnäisellä hypoplastisella anemialla on kuitenkin taipumus lievittyä iän myötä.
Aase–Smithin oireyhtymän kuvasi ensimmäisenä pediatri Jon Morton Aase kahdella veljeksellä vuonna 1969. Oireyhtymä periytyy autosomissa peittyvästi tai vallitsevasti. Vuoteen 2007 mennessä lääketieteellisessä kirjallisuudessa oli kuvattu vain alle kaksikymmentä tapausta. Aase–Smithin oireyhtymästä kärsii harvempi kuin yksi ihminen miljoonasta. Oireyhtymän geneettinen pohja on jäänyt tuntemattomaksi eli ei ole vielä tiedossa, mikä geeni siihen liittyy.
235

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Tapahtumia

Rooman valtakunnan niin sanottu 200-luvun kriisi alkoi.
Kuolleita

Rooman keisari Severus Alexander
Pyhä Pontianus koki marttyyrikuoleman
Aiffres

| Aiffres |
| --- | --- |
 Saint-Pierren kirkko Aiffresissa
 Aiffres
 Koordinaatit: 46°17′14″N, 00°24′57″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Uusi-Akvitania
Departementti:  Deux-Sèvres
Arrondissementti:  Niort
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25,7 km²
Väkiluku (2016):  5 510
 – Väestötiheys:  214,2 as./km²
Postinumero:  79230
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aiffres on Ranskan kunta Deux-Sèvresin departementissa Uuden-Akvitanian hallintoalueella. Sen pinta-ala on 25,7 neliökilometriä ja siellä on arviolta 5 510 asukasta (vuonna 2016).
Aiffres kuuluu Niortin kaupungin ympärille syntyneeseen 45 kunnan muodostamaan taajamakuntaan Communauté d'agglomération du Niortais (CAN).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aiffres Wikimedia Commonsissa
1803

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

18. toukokuuta – Englanti julisti sodan Ranskalle, koska Ranska kieltäytyi vetäytymästä Hollannin alueelta.
Tapahtumia > tuntematon päivämäärä

tammikuu – Yhdysvallat osti Ranskalta Louisianan alueen.
1016

| --- | --- |
Vuosisadat: 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku
Vuosikymmenet: 990-luku · 1000-luku · 1010-luku · 1020-luku · 1030-luku · 1040-luku 1050-luku · 1060-luku · 1070-luku · 1080-luku · 1090-luku · 1100-luku
Vuodet: 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009 1010 · 1011 · 1012 · 1013 · 1014 · 1015 · 1016 · 1017 · 1018 · 1019 1020 · 1021 · 1022 · 1023 · 1024 · 1025 · 1026 · 1027 · 1028 · 1029 1030 · 1031 · 1032 · 1033 · 1034 · 1035 · 1036 · 1037 · 1038 · 1039 1040 · 1041 · 1042 · 1043 · 1044 · 1045 · 1046 · 1047 · 1048 · 1049 1050 · 1051 · 1052 · 1053 · 1054 · 1055 · 1056 · 1057 · 1058 · 1059 1060 · 1061 · 1062 · 1063 · 1064 · 1065 · 1066 · 1067 · 1068 · 1069 1070 · 1071 · 1072 · 1073 · 1074 · 1075 · 1076 · 1077 · 1078 · 1079 1080 · 1081 · 1082 · 1083 · 1084 · 1085 · 1086 · 1087 · 1088 · 1089 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109
Tapahtumia

18. lokakuuta – Ashingdonin taistelu
Normanniritarit saapuivat Sisiliaan.
Edmund II Rautakylki nousi Englannin kuninkaaksi Ethelred II Neuvottoman jälkeen.
Knuut Suuri ja Edmund II Rautakylki jakoivat Englannin kahtia. Edmundin kuoltua Knuut jää Englannin ainoaksi hallitsijaksi.
Japanin keisari Sanjō syrjäytettiin, keisari Go-Ichijō seurasi häntä valtaistuimelle.
Neajen taistelu.
Syntyneitä

Englannin kuningas Harald Jäniksenkäpälä (k. 1040)
Kuolleita

23. huhtikuuta – Ethelred II Neuvoton, Englannin kuningas
30. marraskuuta – Edmund II Rautakylki, Englannin kuningas
101 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
101 ← 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 →
Kardinaaliluku: satayksi
Järjestysluku: sadasensimmäinen
Tekijät: 1, 101
Alkutekijät:  101

Roomalainen numero: CI
Binääriluku: 1100101
Oktaaliluku: 145
Duodesimaaliluku: 85
Heksadesimaaliluku: 65
Vigesimaaliluku: 51
101 (satayksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 100 ja seuraa luku 102.
Matematiikassa

101 on alkuluku.
101 on Pythagoraan alkuluku:  25\cdot 4+1.
101 on 103:n alkulukukaksonen.
101 on 97:n alkulukuserkku.
101 on keskitetty kymmenkulmioluku.
101 on palindromi kymmenjärjestelmässä.
101 voidaan muodostaa viiden peräkkäisen alkuluvun summana:  13+17+19+23+29.
101 on pienin luku, joka voidaan muodostaa kolmen eri neliöluvun summana (vähintään) kolmella tavalla:  9^{2}+4^{2}+2^{2},  8^{2}+6^{2}+1^{2} tai  7^{2}+6^{2}+4^{2}.
101 on toinen alkuluku takaperin binäärijärjestelmässä:  101=1100101_{2} ja  1010011_{2}=83.
101 on toinen alkuluku takaperin oktaalijärjestelmässä:  101=145_{8} ja  541_{8}=353.
101=5!-4!+3!-2!+1!
101 on suurin tunnettu alkuluku muotoa  10^{n}+1.
101 esiintyy lukujonossa, joka saadaan, kun aloitetaan ykkösestä ja lasketaan aina yhteen lukujonon kaikkien edellisten jäsenten numerot.
Googolissa on 101 numeroa.
Luku 13 voidaan muodostaa positiivisten kokonaislukujen summana 101 tavalla, kun lukujen järjestyksellä ei ole merkitystä.
Luonnontieteissä

Jaksollisessa järjestelmässä 101 on mendeleviumin järjestysluku.
Rutenium-101 on ruteniumin vakaa isotooppi.
Ytterbium-171 on ytterbiumin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 101.
101 Helena on asteroidi.
Muissa yhteyksissä

Seututie 101 eli Kehä I kulkee Helsingissä ja Espoossa.
Eurooppatie E101 kulkee Venäjällä ja Ukrainassa.
101 oli suomalainen 1994–1997 toiminut suomalainen eurodance-yhtye.
101 on Depeche Moden livealbumi vuodelta 1989.
101 dalmatialaista on kahden Disneyn elokuvan nimi.
Romaanissa Vuonna 1984 esiintyy huone numero 101.
Luku 101 esitettynä kolmen eri neliöluvun summana.
Aase Texmon Rygh

| Aase Texmon Rygh |
| --- | --- |
 Rygh vuonna 1956.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1925 Dyrøy, Norja
Kuollut: 21. toukokuuta 2019 (94 vuotta) Oslo, Norja
Ammatti:  kuvanveistäjä
Taiteilija
Taidesuuntaus:  abstraktismi
Aiheesta muualla
www.rygh.org
Aase Texmon Rygh (13. huhtikuuta 1925 Dyrøy – 21. toukokuuta 2019 Oslo) oli norjalainen kuvanveistäjä. Hänen työnsä edustavat abstraktismia. Rygh opiskeli Valtion käsityö- ja taideteollisuuskoulussa sekä Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa, jossa hänen opettajanaan toimi Einar Utzon-Frank.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aase Texmon Rygh Wikimedia Commonsissa
ASMR

ASMR (engl. autonomous sensory meridian response) tarkoittaa autonomisia, rauhoittavia aistielämyksiä. Ihmiset saavat näitä tuntemuksia etenkin kuulon, näön ja tuntoaistin kautta rauhallisissa tilanteissa. Kaikki ihmiset eivät tunne ASMR-tuntemuksia. ASMR voi ilmetä myös erikoisena kihelmöivänä tunteena, jonka voi tuntea eri puolilla kehoa.
Auditiivinen ASMR

Moni ihminen kokee ASMR-kokemuksia, kun kuulee jonkun puhuvan rauhallisesti. Reaktio on joillakin voimakkaampi, mikäli puhe on kuiskintaa. Kaikenlaiset hiljaiset ja hennot äänet voivat aiheuttaa reaktioita, kuten esimerkiksi pintojen raapiminen tai kirjan kansien koputtaminen sormenpäillä.
Samoin esimerkiksi lintujen laulu ja metsien kohina saattavat aiheuttaa ASMR-reaktioita.
Visuaalinen ASMR

Esimerkiksi käsillä tehtävät hitaat liikkeet saattavat aiheuttaa ASMR-kokemuksia. Katsekontakti ja huomion saaminen lisäävät ASMR-reaktion voimakkuutta.
Terveysvaikutukset

ASMR-kokemuksien on väitetty rauhoittavan mieltä, lievittävän stressiä, nopeuttavan unensaantia ja auttavan unettomuudesta kärsiviä.
Hoitomuodot

ASMR-kokemuksia saa usein elämänsä aikana, mutta ASMR-hoidot perustuvat enimmäkseen YouTube-palvelusta löytyviin ASMR-videoihin sekä -kanaviin.
ASMR:sta ei ole tehty perusteellista tutkimusta, joten sitä ei voida pitää lääketieteellisenä hoitona.
Aiheesta muualla

Todellisia tarinoita: Pään kihelmöinti kerää huomiota internetissä (toimittaja Katri Koivula, Yleisradio 13.2.2013) (areena.yle.fi)
Venla Rossi & Katri Lehtola: Matilda Koivisto kuiskailee tuottaakseen ihmisille ympäri maailmaa aivo-orgasmeja – tältä se kuulostaa videolla (hs.fi)
12. divisioona (jatkosota)

12. divisioona oli Helsingin sotilasläänin perustama divisioona. Sotilaslääni koostui ainoastaan Helsingin suojeluskuntapiiristä, joskin osa 12. divisioonan joukoista perustettiin Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirissä. Helsingin suojeluskuntapiiri perusti joukkoja myös muille jatkosodan divisioonille.
Perustaminen

Perustamisen jälkeen divisioonaan kuuluivat muun muassa seuraavat yksiköt:
Jalkaväkirykmentti 3 (JR 3)
Jalkaväkirykmentti 26 (JR 26) eli Ässärykmentti, alistettiin 4.D:lle elokuussa 1941
Jalkaväkirykmentti 47 (JR 47)
Kenttätykistörykmentti 7 (KTR 7)
Raskas patteristo 23 (RaskPsto 23)
Kevyt osasto 1 (KevOs 1)
Pioneeripataljoona 27 (PionP 27)
Viestipataljoona 22 (VP 22)
251. ilmatorjuntakonekiväärikomppania (251. ItKKK)
Divisioona pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaan, mikä pääsääntöisesti onnistuikin, mutta joidenkin materiaalierien osalta määrävahvuuksiin ei päästy.
Komentaja

Divisioonankomentajana oli perustamisesta 16. kesäkuuta 1941 alkaen ja 18. joulukuuta asti eversti Einar Vihma.
Tappiot

Divisioonan Päämajalle tekemien määräaikaisilmoitusten perusteella sen kokonaistappiot kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina olivat yhteensä 3 272 miestä, tosin koko divisioona lakkautettiin käytännössä tammikuussa 1942. Karjalankannakselle jääneet yksiköt alistettiin 18. divisioonalle.
Albert François Cousineau

Albert François Cousineau CSC (4. tammikuuta 1895 – 14. elokuuta 1974) oli kanadalaissyntyinen, Haitissa toiminut roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 25. toukokuuta 1918 ja nimitettiin Cap-Haïtienin hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi sekä Vartanan titulaaripiispaksi 10. tammikuuta 1951. Piispaksi konsekroinnin suoritti 16. maaliskuuta Ildebrando Antoniutti, jota avustivat Norbert Robichaud ja Joseph-Eugène Limoges.
Cousineausta tuli 29. kesäkuuta 1953 Cap-Haïtienin piispa, ja 2. huhtikuuta 1968 hänelle myönnettiin arkkipiispan henkilökohtainen arvonimi. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen ja kuoli 79-vuotiaana virassa.
Aase Nordmo Løvberg

| Aase Nordmo Løvberg |
| --- | --- |
 Løvberg vuonna 1952.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. kesäkuuta 1923 Målselv, Norja
Kuollut: 25. tammikuuta 2013 (89 vuotta) Lillehammer, Norja
Ammatti:  oopperalaulaja
Muusikko
Aktiivisena:  1945–1970
Tyylilajit:  ooppera 
Palkinnot
 Pyhän Olavin ritarikunta Pohjantähden ritarikunta 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Aase Nordmo Løvberg (10. kesäkuuta 1923 Målselv – 25. tammikuuta 2013 Lillehammer) oli norjalainen oopperalaulaja (sopraano). Hän opiskeli Oslon konservatoriossa ja teki musiikillisen ensiesiintymisensä Centralteatretissa vuonna 1945 kuningas Haakon VII:n kotiinpaluun juhlallisuuksien yhteydessä. Saamallaan stipendillä hän jatkoi opintoja Kööpenhaminassa. Norjaan palattuaan hänestä tuli nopeasti arvostettu laulaja, ja hän esiintyi ensi kertaa oopperassa vuonna 1952. Tämän jälkeen Løvberg sai kiinnityksen Tukholman Dramateniin, jossa hän jatkoi vuoteen 1970 saakka. Tänä aikana hän esiintyi myös ulkomailla, muun muassa Wienin valtionoopperassa Richard Wagnerin Valkyyriassa, New Yorkin Metropolitanissa ja Lontoon Royal Operassa. Vuonna 1970 Løvberg nimitettiin Oslon konservatorion laulun professoriksi, missä virassa hän toimi vuoteen 1990.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aase Nordmo Løvberg Wikimedia Commonsissa
906

| --- | --- |
Vuosisadat: 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku
Vuosikymmenet: 890-luku · 900-luku · 910-luku · 920-luku · 930-luku · 940-luku 950-luku · 960-luku · 970-luku · 980-luku · 990-luku · 1000-luku
Vuodet: 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909 910 · 911 · 912 · 913 · 914 · 915 · 916 · 917 · 918 · 919 920 · 921 · 922 · 923 · 924 · 925 · 926 · 927 · 928 · 929 930 · 931 · 932 · 933 · 934 · 935 · 936 · 937 · 938 · 939 940 · 941 · 942 · 943 · 944 · 945 · 946 · 947 · 948 · 949 950 · 951 · 952 · 953 · 954 · 955 · 956 · 957 · 958 · 959 960 · 961 · 962 · 963 · 964 · 965 · 966 · 967 · 968 · 969 970 · 971 · 972 · 973 · 974 · 975 · 976 · 977 · 978 · 979 980 · 981 · 982 · 983 · 984 · 985 · 986 · 987 · 988 · 989 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009
Tapahtumia

Fritzlarin taistelu.
Kuolleita

Mojmír II, Suur-Määrin ruhtinas
A Warm Glimpse

| A Warm Glimpse Farmakon |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 7. lokakuuta 2003
 Tyylilaji: progressiivinen death metal
 Kesto: 47.26
 Levy-yhtiö: Elitist Records
Farmakonin muut julkaisut
|   | A Warm Glimpse 2003 | Robin 2007 |
A Warm Glimpse on suomalaisen progressiivisen death metalin yhtyeen Farmakonin ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2003 levymerkillä Elitist Records.
Kappaleet

Loosely of Amoebas – 4.54
My Sanctuary in Solitude – 5.06
Mist – 4.15
Stretching into Me – 6.13
Same – 3.22
Flowgrasp – 6.40
Flavoured Numerology – 4.53
The Pearl of My Suffering – 6.48
Wallgarden – 5.15