stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henrik II (Itävalta)
Itävallan hallitsijana

Henrik Jasomirgottista tuli, nuorena ja vailla perillistä kuolleen veljensä Leopold IV:n jälkeen, Itävallan rajakreivi vuonna 1141. Toukokuussa 1142 hän avioitui Gertrudin kanssa, joka oli Baijerin herttuan Henrik Ylpeän leski ja keisari Lothar I:n tytär. Avioliitto oli järjestetty siinä toivossa, että Welfien ja Hohenstaufien sukujen kiista saataisiin sovitelluksi: kuningas Konrad III antoi tammikuussa 1143 Henrik Jasomirgottille läänitykseksi Baijerin herttuakunnan, jonka oli riistänyt Welf-sukuiselta Henrik Ylpeältä, ja Henrik Ylpeän ja Gertrudin alaikäinen poika Henrik Leijona suostui luopumaan Baijerista saaden siitä hyvästä Saksin herttuakunnan. Gertrud kuoli Richardis-tyttärensä synnytettyään 18. huhtikuuta 1143, minkä jälkeen Welfit alkoivat jälleen vaatia Baijeria Henrik Leijonalle. Kiistaa kesti kuudentoista vuoden ajan.
Vuonna 1146 Henrik Jasomirgott kärsi tappion Unkarin Géza II:n armeijan hyökätessä Itävaltaan. Seuraavana vuonna hän lähti mukaan toiselle ristiretkelle, joka ei onnistunut hyvin (Henrik oli vähällä saada surmansa), mutta palatessaan hän kesällä 1148 sai puolisokseen Bysantin keisarin Manuel I Komnenoksen veljentyttären Theodora Komnenan.
Konrad III:n kuoltua kuninkaaksi valittiin hänen sekä Henrik Jasomirgottin veljenpoika Fredrik Barbarossa. Neuvoteltuaan pitkään uuden kuninkaan kanssa Henrik 8. syyskuuta 1156 luopui Baijerin herttuakunnasta, ja samalla Itävallan rajakreivikunta muutettiin Itävallan herttuakunnaksi. Tästä 17. syyskuuta 1156 laadittu asiakirja, Privilegium minus, on ensimmäinen kirjallisessa muodossa säilynyt Saksan kuninkaan antama läänityskirja, ja siinä Itävallan herttualle määrätyt oikeudet on nähty askeleena kohti Itävallan erottautumista Saksan valtakunnasta.
Henrik Jasomirgott siirsi residenssinsä Klosterneuburgista Wieniin. Hänen aikanaan Wienin kaupunki kehittyi voimakkaasti, hän laski Stephansdomin peruskiven 1147 ja perusti 1158 Wieniin Schottenstiftin luostarin. Aikalaislähteessä Henrikiä kuvataan ”vahvaksi, rohkeaksi mutta malttamattomaksi”.
Keisari Fredrik Barbarossan ja paavin välisessä pitkässä kiistassa Henrik puolusti keisaria mutta joutui pahoihin konflikteihin naapurimaiden hallitsijoiden kanssa. Böömin Soběslav II:n hyökättyä Itävaltaan Henrik lähti vastahyökkäykseen, ja tällä sotaretkellä hän 29. marraskuuta 1176 putosi ratsuineen lahon sillan läpi ja mursi reisiluunsa. Tämän vamman seurauksiin hän kuoli Wienissä 13. tammikuuta 1177.
Avioliitot ja jälkeläiset

Henrik Jasomirgott solmi ensimmäisen avioliittonsa vuonna 1142 Gertrud von Süpplingenburgin, Baijerin Henrik Ylpeän lesken ja Saksan keisarin Lothar III:n tyttären kanssa. Gertrud kuoli synnytykseen 1143. Henrikin ja Gertrudin tytär Richardis (1143–1200) oli naimisissa Steflingin maakreivi Heinrichin kanssa.
Toisesta avioliitosta (1148) Bysantin keisarin veljentyttären Theodora Komnenen (k. 1184 tai 1185) kanssa syntyi kolme lasta:
Agnes (1154–1182), naimisissa ensin Unkarin kuninkaan Tapani III:n, sitten Kärntenin herttuan Hermann II:n kanssa;
Leopold (1157–1194), sittemmin isänsä seuraajana Itävallan herttua Leopold V, naimisissa Unkarin kuninkaan Géza II:n tyttären Ilonan (Helena) kanssa;
Heinrich (1158–1223), naimisissa Böömin Vladislav II:n tyttären Richezan kanssa.
Pia Viitanen

| Pia Viitanen |
| --- | --- |
 Pia Viitanen Suomi-areena-tapahtumassa 2014.
Suomen kulttuuri- ja asuntoministeri
 Kataisen hallitus 4.4.2014–24.6.2014 Stubbin hallitus 24.6.2014–29.5.2015  
Edeltäjä:  Pia Viitanen (asuntoministeri)   Paavo Arhinmäki (kulttuuriministeri)
Seuraaja:  Sanni Grahn-Laasonen (kulttuuriministeri)
Suomen asunto- ja viestintäministeri
 Kataisen hallitus 24.5.2013–4.4.2014  
Edeltäjä:  Krista Kiuru
Seuraaja:  Pia Viitanen (asuntoministeri)   Krista Kiuru (viestintäministeri)
Kansanedustaja
 24.3.1995–  
Ryhmä/puolue:  Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Pirkanmaan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1967 (ikä 57) Tampere
Tiedot
Puolue:  SDP
Aiheesta muualla
piaviitanen.fi
Pia-Liisa Viitanen (s. 7. huhtikuuta 1967 Tampere) on suomalainen sosiaalidemokraatteja edustava poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja vuodesta 1995 ja ministeri vuosina 2013–2015. Toukokuusta 2013 huhtikuuhun 2014 Viitanen oli Kataisen hallituksen asunto- ja viestintäministeri, minkä jälkeen hän toimi toukokuuhun 2015 kulttuuri- ja asuntoministerinä ensin Kataisen ja sitten Stubbin hallituksessa.
Ura

Koulutukseltaan Viitanen on hallintotieteiden maisteri (1993).
Viitanen valittiin SDP:n kansanedustajaksi ensimmäistä kertaa vuoden 1995 eduskuntavaaleissa Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Hänet on valittu seitsemän kertaa jatkokaudelle vuosien 1999, 2003, 2007, 2011, 2015, 2019 ja 2023 vaaleissa. Eduskunnassa Viitanen on ollut varsinainen jäsen ympäristövaliokunnassa (1995–2005), tulevaisuusvaliokunnassa (1996–1999), sivistysvaliokunnassa (1999–2003), valtiovarainvaliokunnassa (2007–2013) ja suuressa valiokunnassa (2011–2013). Lisäksi hän oli Yleisradion hallintoneuvoston jäsen vuosina 1999–2011 ja eduskunnan pankkivaltuuston jäsen vuosina 2011–2013.
Vuosina 1993–1997 Viitanen oli Tampereen kaupunginvaltuuston varajäsen. Vuodet 1993–1995 hän oli kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan jäsen. Valtuuston varsinaiseksi jäseneksi Viitanen valittiin vuoden 1996 kunnallisvaaleissa ja hän on istunut valtuustossa siitä lähtien. Vuonna 1997 Viitanen teki valtuustoaloitteen Tampereen nuorisovaltuuston perustamisesta.
SDP:ssä Viitanen oli ensimmäinen varapuheenjohtaja vuosina 2005–2008 ja kolmas varapuheenjohtaja vuosina 2008–2012. Hän oli SDP:n puoluevaltuuston jäsen vuosina 1994–1996 ja vuonna 2012 hänestä tuli puoluevaltuuston puheenjohtaja Jouni Backmanin siirryttyä SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. Viitanen hoiti tehtävää vuoteen 2014 saakka. Hän on ollut myös puolueensa nuorisopoliittisen työryhmän varapuheenjohtaja (1997–1999) ja ympäristöpoliittisen työryhmän puheenjohtaja (1999–2003). Viitanen on ollut myös SDP:n asuntopoliittisen työryhmän puheenjohtaja ja vuosina 2003–2007 hän johti valtion asuntoasian neuvottelukuntaa.
Ura > Ministeri

Keväällä 2013 SDP kierrätti ministereitään ja nosti Viitasen asunto- ja viestintäministeriksi opetusministeriksi siirtyneen Krista Kiurun tilalle.
Huhtikuussa 2014 Vasemmistoliitto vetäytyi hallituksesta, minkä seurauksena viestintäministerin tehtävät siirrettiin takaisin Kiurulle ja Viitanen sai vastuulleen asuntoministerin tehtävien lisäksi Paavo Arhinmäen aiemmin hoitamat kulttuuri- ja urheiluministerin tehtävät. Hänen ministerinimikkeekseen tuli samalla kulttuuri- ja asuntoministeri.
Ura > Luottamustoimia

Viitanen on toiminut Työväen Sivistysliiton puheenjohtajana vuodesta 2001.
Pierrette Boutin

Pierrette Boutin (4. elokuuta 1929 Marseille, Bouches-du-Rhône, Ranska – 27. maaliskuuta 2024 Aix-en-Provence) oli ranskalainen kiekonheittäjä.
Boutin voitti Ranskan mestaruuden kiekonheitossa vuonna 1958. Hän heitti 5. kesäkuuta 1960 Sélestatissa Ranskan ennätyksen 45,08 metriä, jolla hän paransi olympiavoittaja Micheline Ostermeyerin lähes kymmenen vuotta vanhaa ennätystä 68 senttimetrillä. Uransa parhaan tuloksen 45,84 metriä 170-senttinen ja parhaimpina vuosinaan 70 kiloa painanut Boutin heitti vuonna 1967.
Georges Breitman

Georges Breitman vuonna 1948.
Georges Breitman (27. maaliskuuta 1920 Pariisi – 27. tammikuuta 2014 Pariisi) oli ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli seiväshyppy.
Breitman sijoittui seiväshypyssä Oslon EM-kilpailuissa 1946 kuudenneksi tuloksella 390 cm. Brysselin EM-kilpailuissa 1950 hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 380 cm. Lontoon 1948 olympialaisissa hän karsiutui seiväshypyn loppukilpailusta. Helsingin 1952 olympialaisissa hän osallistui kymmenotteluun, jonka hän jätti kesken.
172-senttinen ja 60-kiloinen Breitman voitti seiväshypyssä Ranskan mestaruuden vuosina 1943–1946 sekä 1953. Vuonna 1949 hän teki Ranskan ennätyksen 411 cm. Hänen uransa paras tulos oli vuonna 1952 hypätty 413 cm.
Raema

| Raema> רַעְמָה‎.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Vanhemmat:   Kus 
Lapset:   Saba  Dedan 
Sukulaiset:   Seba (veli)  Havila (veli)  Sabta (veli)  Sabteka (veli)  Nimrod (veli) 
Raema oli Raamatun Vanhan testamentin mukaan Haamin pojanpoika, ja Kusin poika. Hänen nimensä tarkoittaa "ylevää" tai "ukkosta". Raeman poikia olivat Saba ja Dedan, joista Raamatun mukaan polveutuvat monet etäläarabialaiset ja nubialaiset heimot.
Koronaviruspandemia 2019–
Koronavirus

SARS-CoV-2 tunnetaan myös aiemmilla nimillä 2019-nCo-virus (lyhenne 2019-nCoV, eng. 2019-novel Coronavirus, 2019 uusi koronavirus).
SARS-CoV-2 on seitsemäs tunnettu ihmiseen tarttuva koronavirus. Muita ovat olleet SARSin aiheuttaja SARS-CoV ja MERSin aiheuttaja MERS-CoV sekä HCoV-OC43, HCoV-229E, HCoV-NL63 ja HCoV-HKU1.
Tautikuolleisuus

Tautiin ei ole lääkettä. Kiinan testattujen tapausten mukaan noin 80 prosenttia sairaustapauksista on lieviä. COVID-19 kehittää noin 14 prosentissa tapauksista vakavia keuhko-oireita ja noin viidessä prosentissa kriittisen tilan. Toisaalta esimerkiksi Italiassa 16 prosenttia sairaalaan otetuista COVID-19-potilaista vaati tehohoitoa. Sairaus on vaarallisin iäkkäille ja pitkäaikaissairaille, mutta voi aiheuttaa vakavia oireita tai kuoleman nuorille aikuisillekin.
Wuhanissa tapauskuolleisuus oli maaliskuun alun julkaisun mukaan 3,6 prosenttia. Italiassa testattujen tapauskuolleisuus oli maaliskuun lopulla noin 9 prosenttia, mutta nousi sairauden kulun edetessä jo 12 prosenttiin (5. huhtikuuta 2020), kun testattujen osuus väestöstä pysyi vielä suppeana. Nämä lukemat perustuivat raakatietoon, jossa on mukana vain testatut tapaukset.
WHO:n 19. maaliskuuta antaman arvion mukaan kuolleisuus koronavirukseen on noin 0,3–1,0 prosenttia. Imperial Collegen mukaan kuolleisuus on keskimäärin 0,9 prosenttia, ja vaihteluväli oli 0,4–1,4 prosenttia. WHO:n epidemiologin elokuussa 2020 antaman ilmoituksen mukaan koronaviruksen kuolleisuus infektiota kohden on 0.6 prosenttia.
Etelä-Koreassa on noin yhden prosentin kuolleisuus.lähde? Kuolleisuus voi olla huomattavasti keskiarvoja korkeampi tai matalampi riippuen hoidon laadusta, iästä, muista sairauksista, sairastumisalueesta ja muista tekijöistä. Niinpä tapauskuolleisuus oli ennen maaliskuun puoliväliä ikäryhmästä riippuen yleensä välillä 0,2–14,8 prosenttia. Italian kansanterveyslaitoksen huhtikuun 5. päivänä raportin mukaan laboratoriovarmennettujen, ikäryhmän 80–89-vuotiaat sairastuneiden Covid-19-taudin tapauskuolleisuus oli kivunnut jo yli 30 prosentin.
Vuonna 2022 koronavirus tarjosi tiedeyhteisölle vielä uuden yllätyksen: Sairastettu koronavirusinfektio näyttää vielä laajojen mutta vertaisarviomattomien tutkimusten mukaan olevan jopa riskitekijä uuden koronavirusinfektion vakavuutta suurentavana tekijänä. Syitä tähän vasta aprikoidaan.
Tapahtumahistoria

1. joulukuuta 2019 Kiinan Wuhanin terveysviranomaiset tekivät ensimmäisen havainnon uudesta virustyypistä. Virus saattoi levitä Wuhanissa jo lokakuussa. Kiinan viranomaiset kertoivat alun perin ensimmäisen tartunnan ilmenneen viikkoa myöhemmin. Potilaalla ei ollut myöskään kytköstä Huananin ruokatoriin.
Levinneisyys > Ennusteet

Koronaviruspandemian ennusteet ja mallit ovat eri tavoin laadittuja koronavirustautiepidemian tulevaisuutta kuvaavia kehitysarvioita.
Levinneisyys > Suomessa

Suomessa oli keväällä 2020 koronavirusaalto, jossa kuoli yli 300 henkilöä. Syys-lokakuussa alkoi uusi koronavirusaalto. Kesällä 2021 tartunnat lähtivät nousuun uuden delta-virusvariantin lähdettyä leviämään. Seuraavan, omikron-virusvariantin, ensimmäiset epäilyt todettiin Suomessa marraskuussa 2021.
Levinneisyys > Ruotsissa

Ruotsi valitsi koronaviruskriisin käsittelynä strategian, jolla se pyrki hidastamalla taudin leviämistä luomalla väestöön laumasuojaa. Tämän strategian varjopuolena oli suuri kuolleisuus. Sen etu oli puolestaan se, ettei taloutta ja yhteiskuntaa häiritty raskailla ja kalliilla sulkutoimilla. Kuitenkin vasta-ainetutkimusten mukaan laumasuoja oli vielä kaukana toukokuussa 2020.
Levinneisyys > Kiinassa

Koronaviruspandemia 2019– lähti liikkeelle Kiinasta vuoden 2019 lopulla. Pandemian aiheuttanut koronavirus SARS-CoV-2 havaittiin ensimmäisen kerran 11 miljoonan asukkaan Wuhanin kaupungissa joulukuussa 2019. Sieltä se levisi ensin muualle Kiinaan ja kehittyi lopulta maailmanlaajuiseksi pandemiaksi.
Levinneisyys > Italiassa

Koronaviruspandemia 2019– on ollut Italiassa Euroopan pahimpia. Ensimmäiset varmistetut tartunnat Italiassa todettiin 31. tammikuuta 2020. Marraskuussa 2020 julkaistun tutkimuksen mukaan Italiassa oli löytynyt koronaviruksen vasta-aineita näytteistä, jotka on otettu vuoden 2019 lokakuun ensimmäisellä viikolla, eli tartunnat ovat tapahtuneet syyskuussa 2019. Näytteet oli alun perin otettu keuhkosyöpätutkimusta varten.
Levinneisyys > Espanjassa

31. tammikuuta 2020 todettiin Espanjassa ensimmäinen COVID-19-tapaus, minkä jälkeen tauti levisi nopeasti. Ensimmäinen sairaudesta aiheutunut kuolemantapaus tapahtui 13. helmikuuta.
Levinneisyys > Ranskassa

Ranskan ensimmäinen koronavirukseen sairastunut todettiin 24. tammikuuta 2020.
Levinneisyys > Yhdistyneessä kuningaskunnassa

Ensimmäiset tunnetut tartunnat todettiin maassa 31. tammikuuta 2020. Ensimmäinen taudista aiheutunut kuolema tapahtui 5. maaliskuuta 2020.
Levinneisyys > Saksassa

Ensimmäiset varmistetut COVID-19-tapaukset Saksassa todettiin 27. tammikuuta 2020.
Levinneisyys > Yhdysvalloissa

2019– koronaviruspandemian ensimmäinen varmistettu tartunta Yhdysvalloissa todettiin 20. tammikuuta 2020. Yhdysvalloissa on todettu eniten COVID-19-tartuntoja ja -kuolemia.
Levinneisyys > Venäjällä

Ensimmäiset varmistetut COVID-19-tapaukset Venäjällä todettiin 31. tammikuuta 2020 kahdella kiinalaisturistilla.
Levinneisyys > Maailmalla

Pandemia keskittyi huhtikuussa Eurooppaan, Venäjälle ja Yhdysvaltoihin. Keski- ja Etelä-Amerikan tautitapausten suhteellinen osuus nousi toukokuussa. Brasiliassa kuoli kesäkuun puoliväliin mennessä 40 000 koronavirukseen. Euroopassa muun muassa Ruotsin ja Venäjän epidemiat jatkoivat voimakkaina. Euroopan pandemia hiljeni kesällä, kun Amerikan mantereen pandemia saavutti huippunsa.
4. maaliskuuta 2021 maailmassa oli yli 116 miljoonaa koronavirustartuntaa. Niihin oli kuollut yli 2.5 miljoonaa ihmistä. Euroopassa oli uusi koronaviruspandemian aalto syys-lokakuusta alkaen vuonna 2020. Se uhkasi kuormittaa vakavasti terveydenhuoltoa. Yhdysvalloissa epidemia laantui hieman syys-lokakuussa, mutta alkoi kiihtyä jälleen marraskuussa.
Toimenpiteitä eri maissa

Useimmat maailman maat pyrkivät rajoitustoimenpitein varsinkin helmi-toukokuussa 2020 hillitsemään koronaviruksen leviämistä. Liikkeitä ja julkisia tiloja suljettiin, kokoontumisia ja ihmisten liikkumisia rajoitettiin. Euroopassa rajoitukset lisääntyivät uudestaan elo-lokakuussa, kun uusi tautiaalto uhkasi romahduttaa terveydenhuollon.
Kuolemat

Maailman terveysjärjestö WHO arvioi huhtikuussa 2022, että pandemian seurauksena olisi kuollut noin 15 miljoonaa ihmistä. Se perusteli arviotaan ylimääräisellä kuolleisuudella ja otti huomioon myös epäsuorasti kuolleet, esimerkiksi syöpäsairaat, joiden hoito myöhästyi koronapotilaiden täyttämien sairaaloiden takia. Luku on noin kolme kertaa suurempi kuin viralliset arviot.
Läpinäkyvyys

Läpinäkyvyydellä tarkoitetaan lähinnä viranomaisten koronaviruksesta antamien tietojen tarkkuutta ja todenperäisyyttä. Etenkin länsimaat ovat epäilleet Kiinan, Iranin ja Venäjän vähättelevän tietoisesti kuolin- ja sairastumislukuja.
Taloudelliset vaikutukset

Koronaviruksen torjuntatoimet kurittivat useimpien epidemiamaiden taloutta monin tavoin. Vastaavaa ei ollut nähty sitten suurten lamakausien. Monilla aloilla liikevaihto laski, tuli lomautuksia, työttömyyttä ja konkursseja.
Vuonna 2020 talous supistui monissa maissa. Valtiot pyrkivät erilaisin avaamistoimin elvyttämään jo huhti-toukokuussa maiden kutistuvia talouksia.
Tammikuussa 2022 uutisoitiin, että pandemian aikana kymmenen maailman rikkaimman ihmisen omaisuus on kaksinkertaistunut, kun samaan aikaan 99 prosenttia ihmiskunnasta oli menettänyt tulojaan. Sen seurauksena 160 miljoonaa ihmistä oli vajonnut köyhyyteen. Hyväntekeväisyysjärjestö Oxfam International on todennut, että: "Pandemia on ollut miljardöörien kultakaivos. Kun hallitukset kokosivat tukipaketteja ja pumppasivat biljoonia tukeakseen taloutta kaikkien eduksi, tapahtui niin, että suuri osa rahoista meni miljardöörien taskuihin". Pandemian alusta eli maaliskuusta 2020 lähtien lähes joka päivä yksi uusi erittäin varakas henkilö on noussut miljardööriksi.
Oxfam International on laskenut, että maailman kymmenen rikkainta ihmistä omisti vuoden 2022 alussa enemmän varallisuutta kuin maailman 3,1 miljardia köyhintä ihmistä yhteensä. Rikkaimpien listalla olivat muun muassa Teslan toimitusjohtaja Elon Musk, Amazonin perustaja Jeff Bezos ja Microsoftin perustaja Bill Gates. Yhtenä tekijänä kehityksessä ovat lääkeyhtiöiden monopoleja suojelevat rikkaat maat, jotka ovat haalineet rokotteita itselleen.
Taloudelliset vaikutukset > Vaikutus urheilutapahtumiin

Koronaviruspandemian vuoksi on peruttu lukuisia urheilutapahtumia.
Poliittiset vaikutukset

Koronaviruskriisi oli maaliskuuhun 2020 mennessä lisännyt vallanpitäjien kansansuosiota useimmissa maissa. Maailman kymmenen suurimman demokratian johtajien kannatus on kriisin alkuvaiheessa kasvanut keskimäärin yhdeksällä prosentilla. Eniten kasvoi Ison-Britannian pääministeri Boris Johnsonin suosio, joka nousi vuoden 2020 alusta maaliskuun loppuun 25 prosenttiyksiköllä. Myös esimerkiksi Donald Trumpin, Angela Merkelin ja Emmanuel Macronin kansansuosio kasvoi kriisin alussa.
Kulttuuriset vaikutukset

Pandemian aikana pandemia-aiheisten kirjojen suosio kasvoi. Albert Camus'n klassikkoteoksesta Rutto otettiin juuri ennen pandemian alkua Suomessa uusi pieni painos, joka myytiin pian loppuun. Ympäri maailmaa teoksen myynti kasvoi, ja teos nousi Italiassa ja Ranskassa myydyimpien romaanien joukkoon, ja muuallakin myynti kasvoi. Se pysyi locus classicuksena eli määrittävänä teoksena, vaikka pandemia-aiheisia romaaneja ovat kirjoittaneet muutkin.
Pandemian ansiosta ovat eräät muutkin aihepiirin teokset menestyneet, kuten Stephen Kingin Tukikohta, joka kertoo tappavasta influenssaepidemiasta. Moderneja pandemiaklassikkoja ovat André Brinkin Ruttomuuri (1984) ja Gabriel Garcia Márquezin Rakkautta koleran aikaan.
Rajoitusten vastaisia protesteja

Saksassa sekä muissa Euroopan maissa oli ajoittain koronarajoitusten vastaisia protesteja, jotka kiihtyivät joskus mellakoiksi.
Ympäristövaikutukset

Pandemian vuoksi asetettujen rajoitusten vaikutuksesta maailman kasvihuonekaasupäästöt vähenivät jyrkästi. Koko maailman päivittäisten hiilidioksidipäästöjen taso laski arviolta 17 prosenttia edellisvuoden tasoon verrattuna. Sektoreittain eriteltynä lentoliikenteen päästöt pienenivät 60 prosenttia; maa- ja merikuljetusten päästöt 36 prosenttia; energiasektorilla 7,4 prosenttia; teollisuustuotannossa sekä julkisella sektorilla noin 20 prosenttia. Sen sijaan asumisen päästöt lisääntyivät 2,8 prosenttia, koska ihmiset eristäytyivät koteihinsa. Riippuen rajoitusten kestosta vuoden 2020 hiilidioksidipäästöjen kokonaismäärän arvioitiin supistuvan koronakriisin vaikutuksesta noin 4–7 prosenttia. Pariisin ilmastosopimuksessa asetettuun 1,5 asteen tavoitteeseen pääsemiseksi päästöjen olisi kuitenkin supistuttava noin kahdeksan prosenttia vuosittain aina vuoteen 2030 saakka.
Kansainvälisen energiajärjestön IEA:n mukaan maailman CO2-päästöt supistuvat pandemian vuoksi 2,6 Gt eli lähes kahdeksan prosenttia vuodesta 2019 ja palaavat kymmenen vuotta aiemmin ohitetulle 30,6 gigatonnin vuositasolle. Tämä vähennys on kaikkien aikojen suurin ja kuusinkertainen verrattuna vuoden 2009 ennätykseen, jolloin päästöt laskivat 0,4 Gt maailmanlaajuisen finanssikriisin vaikutuksesta.
IEA kuitenkin huomauttaa, että kriisin jälkeinen rebound-ilmiö saattaa olla vaikutuksiltaan suurempi kuin päästöjen vähenemä, mikäli talouden uudelleenkäynnistämiseen tähtääviä investointeja ei suunnata puhtaaseen energiaan.
Marraskuuhun 2020 mennessä G20-maiden tukitoimista 233 miljardia dollaria oli suunnattu fossiilisten polttoaineiden tuotantoon tai käyttöön, ja vain 146 miljardia dollaria uusiutuvaan energiaan, energiankäytön tehostamiseen tai vähäpäästöisiin vaihtoehtoihin.
Koronapandemia lisäsi kertakäyttömuovin tarvetta ja näin ollen pahensi merien jäteongelmaa. Muovijätettä  syntyi noin 26 000 tonnia. Muovia päätyi meriin eniten aasialaisista sairaaloista. Jätteistä on odotettavissa syntyvän jätepyörre Pohjoiselle jäämerelle. Osa jätteestä tulee myös palaamaan rannoille muutaman vuoden kuluessa.
Nälänhädän uhka

Maailman ruokaohjelman johtaja David Beasley varoitti, että koronakriisin vaikutuksesta nälästä kärsivien ihmisten määrä saattaa kasvaa 135 miljoonasta yli 250 miljoonaan. Nälänhätä uhkaa erityisesti Jemeniä, Kongon demokraattista tasavaltaa, Afganistania, Venezuelaa, Etiopiaa, Etelä-Sudania, Sudania, Syyria, Nigeriaa ja Haitia. Beasleyn mukaan maailmaa uhkaa suurin humanitaarinen katastrofi toisen maailmansodan jälkeen.
Muut näkemykset pandemian alkuperälle

Koronaviruspandemiaan liittyy useita salaliittoteorioita. Internetissä liikkui  pandemian aikana runsaasti virheellistä tietoa, valeuutisia sekä useita salaliittoteorioita. Lisäksi verkossa levisi videoita, joissa sinänsä tosiin uutisiin perustuen tai aitoa kuvamateriaalia käyttäen luotiin virusepidemiasta liioiteltua kuvaa. Monissa videoissa aito materiaali, harhaanjohtavasti rajatut videopätkät ja täysin eri tapauksia kuvaavat videot sekoittuvat toisiinsa.
Koronavirusrokote

SARS-CoV-2-rokote on rokote, jonka tarkoitus on kehittää immuniteetti SARS-CoV-2:ta vastaan ja estää siten taudin kehittyminen. Maailmalla on useita jo myyntiluvan saaneita rokotteita, joista merkittävimpänä  pidetään Biontechin ja Pfizerin yhdessä kehittämää rokotetta. Yhdysvalloissa oli 24. joulukuuta 2020 yli miljoona ihmistä oli saanut kyseisen rokotteen. EU teki yhteishankintasopimuksen kuuden rokotevalmistajan kanssa. Suomi on mukana sopimuksessa. Rokotukset alkoivat joulukuun aikana monissa maissa, mutta rokotetta ei silloin riittänyt kuin koronavirusta hoitavalle henkilökunnalle ja joillekin riskiryhmäläisille.
Koronaviruslääkkeiden kehittely

Koronavirustautia vastaan on kokeiltu joitain viruslääkkeitä, kortikosteroideja ja veriplasman vasta-aineita. Kortikosteroideilla on ollut jonkin verran kuolleisuutta vähentävää vaikutusta.