stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jarmila Kratochvílová
Parhaat tulokset vuosittain

| Vuosi | 400 metriä | 800 metriä |
| --- | --- | --- |
| 1971 | 60,2 | - |
| 1972 | 55,0 | - |
| 1973 | 56,0 | - |
| 1974 | 55,5 | - |
| 1975 | 57,4 | - |
| 1976 | 53,1 | - |
| 1977 | 53,3 | - |
| 1978 | 51,09 | - |
| 1979 | 51,17 | - |
| 1980 | 49,46 | - |
| 1981 | 48,61 | - |
| 1982 | 48,85 | 1.56,59 |
| 1983 | 47,99 (ME) | 1.53,28 (ME) |
| 1984 | 49,02 | 1.57,68 |
| 1985 | 49,89 | 1.55,91 |
| 1987 | - | 1.57,81 |
Lähteet:
Luettelo suomalaisten muusikoiden taiteilijanimistä – B

Tämä on luettelo B-kirjaimella alkavista suomalaisten muusikoiden taiteilijanimistä.
B

B. Little (Ismo Uuno Ilari Puurtinen)
B. B. Lindström (Björn Ludvig Björnson Lindström)
Bablo (Marko Junnilainen)
Bale Lee Booger (Pauli Mikael Turunen)
Ballantines (Juha Untamo Koivisto)
Barbara Koski (Barbara Helsingius-Koski)
Barbro Linnea Lindqvist (Barbro Linnea Näse)
Bass Fallos (Timo Westerlund)
Batman (Esa Laukka)
Bean Jr. Judge (Hannu Juhani Nurmio)
Beat-Pete (Pekka Rytkönen)
Benjam Bestman (Pentti Tapani Matilainen)
Benjamin Linnea (Juha Pekka Lehtinen)
Benno (Nils Blumme)
Bernhard Vepsäläinen (Bernhard Wepsäläinen)
Berit (Tuula Etola)
Bertil Berg (Veikko Salmi)
Bil Bao (Ville Valo) lähde?
Bill Black (Veikko Salmi)
Björn B. Lindström (Björn Ludvig Björnson Lindström)
Blusa (Tuomo Mauno Martti Aro)
Bob Cat (Esa Juhani Virta)
Bobby Boulter (Robert Boulter)
Bobby Forrester (Jori Hulkkonen)
Bollogs Kellogs (Markku Manner)
Bosse Andersson (Bo Folke Andersson)
Bosse Österberg (Lars Magnus Österberg)
Brandi Ifgray (Visa Ruokonen)
Brita Brutal (Heini Tola)
Bror Johansson (Bror Hugo Johan Wiik)
Bubi Ponsivuori (Heikki Harma)
Buck Jones (Jari Juhani Salminen)
Buddah Cognac (Mika Karppinen)
Bugaluu (Kaisu Kerttu Sofia Liuhala)
Börje Östergård (Kristian Jernström)
Kathy Kreiner

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kathy Kreiner vuonna 2010. |  Kathy Kreiner vuonna 2010. |  Kathy Kreiner vuonna 2010. |  |
Maa:   Kanada
Naisten alppihiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Innsbruck 1976 | suurpujottelu |  |
Kathy Kreiner (s. 4. toukokuuta 1957) on kanadalainen entinen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja.
Kreiner voitti 18-vuotiaana Innsbruckin 1976 talviolympialaisten suurpujottelussa kultaa. Hän oli kilpailun ensimmäinen laskija ja saavutti ajan 1.29,13, josta hetkeä myöhemmin laskenut, sekä pujottelun että syöksylaskun jo voittanut Rosi Mittermaier jäi vain 0,12 sekuntia. Neljä vuotta myöhemmin Lake Placidin olympialaisissa Kreiner sijoittui syöksylaskussa viidenneksi.
Kreikan eläimistö

Kreikan eläimistö on maan sijainnista johtuen harvinainen sekoitus Euroopan, Aasian ja Afrikan lajistoa. Monet lajit ovat endeemisiä eli kotoperäisiä, toisin sanoen yksinomaan Kreikassa eläviä lajeja.
Kreikassa elää laskutavasta riippuen 116–118 nisäkäslajia, joista 57 on uhanalaisia. Kreikalle tunnusomaisimpia lajeja ovat kotieläimet, kuten vuohet ja lampaat. Lintulajeja on havaittu 422, ja niistä noin 70 % on muuttolintuja. Kreikan vesistöt, kuten järvet ja laguunit, ovat merkittäviä muuttolintujen pesimis- ja levähdysalueita. Perhoslajeja on havaittu 232, joista 11 endeemisiä, ja matelijoita ja sammakkoeläimiä 68. Uhanalaisiin lajeihin maassa kuuluvat muun muassa karhu, susi ja eräät käärmeet.
Lajisto

Luettelo Kreikan hyönteisistä (ilman perhosia)
Luettelo Kreikan hämähäkkieläimistä
Luettelo Kreikan linnuista
Luettelo Kreikan makeanveden kaloista
Luettelo Kreikan matelijoista ja sammakkoeläimistä
Luettelo Kreikan merikaloista
Luettelo Kreikan nisäkkäistä
Luettelo Kreikan perhosista
Lajisto > Endeemisiä lajeja

Kreikan endeemisiä eläinlajeja ovat muun muassa:
Nisäkkäitä
Acomys minous (kreetanokahiiri)
Crocidura zimmermanni (kreetansupiainen)
Capra aegagrus creticus (kri-kri eli kreetalainen villivuohi)
Matelijoita
Algyroides moreoticus (eräs lisko)
Anguis cephalonnica (eräs vaskitsa)
Lacerta graeca (eräs sisilisko)
Macrovipera schweizeri (”kykladienkyy”)
Podarcis cretensis (”kreetansisilisko”)
Podarcis gaigeae (”skyroksensisilisko”)
Podarcis levendis (eräs muurisisilisko)
Podarcis milensis (meloksensisilisko)
Podarcis peloponnesiacus (”peloponnesoksensisilisko”)
Sammakkoeläimiä
Lyciasalamandra helverseni (eräs salamanteri)
Pelophylax cerigensis (”karpathoksenvesisammakko”)
Pelophylax cretensis (”kreetanvesisammakko”)
Makeanveden kaloja
Alburnus volviticus
Alosa macedonica
Barbus euboicus
Cobitis hellenica
Economidichthys pygmaeus
Gobio feraeensis
Knipowitschia milleri
Pelasgus marathonicus
Pseudophoxinus stymphalicus
Pungitius hellenicus
Rutilus ylikiensis
Scardinius graecus (kreikansorva)
Silurus aristotelis (kreikanmonni, ”Aristoteleen kissakala”)
Squalius ghigii (eräs särki)
Squalius keadicus
Tropidophoxinellus spartiaticus
Valencia robertae
Kotiloita
Deroceras gavdosensis
Sphincterochila insularis
Vitrina cerigottana
Perhosia
Coenonympha thyrsis
Maniola chia
Plebejus psyloritus
Polyommatus menelaos
Zerynthia cretica
Muita hyönteisiä
Anaglyptus luteofasciatus (eräs pitkäsarvinen kovakuoriainen)
Aphaenogaster balcanicoides (eräs muurahainen)
Boyeria cretensis (eräs sudenkorento)
Carabus banoni (eräs kovakuoriainen)
Chorthippus lacustris (eräs heinäsirkka)
Cicada cretensis (eräs ponsikaskas)
Cordulegaster helladica (eräs sudenkorento)
Echinodera ariadnae (eräs kärsäkäs)
Purpuricenus schurmanni (eräs pitkäsarvinen kovakuoriainen)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan eläimistö Wikimedia Commonsissa
Kultasakaali (Canis aureus moreotica) Kerkíni-järvellä Keski-Makedoniassa.
Lampaita (Ovis aries) Vistonída-järvellä Traakiassa.
Välimerenkameleontti (Chamaeleo chamaeleon) Sámoksella.
Anguis cephalonnica -vaskitsa (endeeminen).
Pikkulepinkäinen (Lanius collurio) Kerkíni-järvellä Keski-Makedoniassa.
Sulttaaniperhonen (Charaxes jasius) Sithoníassa Chalkidikílla.
Kreisaun piiri

Moltken sukutilan päärakennus, jossa piiri kokoontui.
Kreisaun piiri (saks. Kreisauer Kreis) oli yksi natsihallintoa vastustaneista saksalaisista vastarintaliikkeistä. Piirin jäseniä osallistui vallankaappausta ja Adolf Hitlerin surmaamista yrittäneeseen heinäkuun 20. päivän salaliittoon.
Kreisaun piiri kokoontui Helmuth von Moltken sukutilalla Kreisaussa, Sleesiassa. Helmuth James Graf von Moltke oli yksi piirin perustajajäsenistä. Muita merkittäviä jäseniä olivat Adam von Trott zu Solz ja Peter Yorck von Wartenburg, joka hoiti yhteydenpidon muihin natsien vastaisiin vastarintaliikkeisiin. Kreisaun piirin jäsenet pitivät natsihallintoa häpeänä maalleen.
Vallankaappaus tyrehtyi alkuunsa, kun eversti Claus von Stauffenbergin pommiattentaatti epäonnistui heinäkuussa 1944. Useita salaliittoon osallistuneita Kreisaun piirin jäseniä vangittiin ja teloitettiin.
Helmuth von Moltke ei ollut mukana salaliitossa, silti Gestapo pidätti hänet tammikuussa 1944, koska hän oli kertonut eräälle kollegalleen poliisin etsivän tätä. Moltke oli joka tapauksessa vastustanut Hitlerin tappamista, sillä hän uskoi natsijohtajan kuoleman tekevän hänestä vahvan marttyyrin. Siitä huolimatta vangittuja salaliittolaisia kuulusteltaessa hänen nimensä tuli esille ja hänet tuomittiin natsien kansantuomioistuimessa kuolemaan. Moltke teloitettiin Plötzenseen vankilassa tammikuussa 1945.
Kontula

| Kontula> Gårdsbacka |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Kontula korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Itäinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  471
Pinta-ala:  2,71 km² 
Väkiluku:  14 108 (31.12.2019)
Osa-alueet:  on osa-alue Mellunkylän peruspiirissä
Postinumero(t):  00940
Lähialueet:  Vartioharju, Vesala, Kivikko, Kurkimäki, Mellunmäki, Myllypuro
Kontula (ruots. Gårdsbacka) on Helsingin 47. kaupunginosaan Mellunkylään kuuluva osa-alue Kurkimäen, Vesalan ja Kivikon naapurissa. Kontulassa on asukkaita noin 14 100, ja naapuriasuinalueet mukaan luettuina seudulla asuu yhteensä noin 28 300 asukasta. Kontulan seutu on yksi pääkaupunkiseudun ja Suomen suurimpia lähiöitä.
Kontula on rakennettu pääasiassa 1960- ja 1970-luvuilla, jolloin asunnontarve Helsingissä oli suurta. Tuolloin asukkaita muutti alueelle etenkin Helsingin keskustasta. Nykyisin Kontulan suurimman ikäryhmän muodostavat 25–49-vuotiaat. Jotain muuta kieltä kuin suomea tai ruotsia äidinkielenään puhuvia on alueen väestöstä noin 14 %, mikä on enemmän kuin muualla Helsingissä. Alueen palvelut keskittyvät Kontulan ostoskeskukseen, joka on Helsingin viidenneksi suurin kauppakeskus.
Kontulan asukkaista 37,2 prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia vuoden 2018 lopussa.
Nykypäivä

Kontulassa käynnistettiin vuonna 1996 lähiöprojekti, jonka aikana muun muassa alueen kerrostaloja on saneerattu, puistoja parannettu ja katuja uusittu. Vuonna 2006 Suomen kotiseutuliitto nimesi Kontulan vuoden kaupunginosaksi Suomessa. Suunnitelmien mukaan Kontulan ostoskeskuksen ympäristöä kehitetään huomattavasti lähivuosina. Alueelle suunnitellaan rakennettavan asuin- ja toimistotaloja, hotelli ja pysäköintitalo. Kaupungin suunnitelmissa on kasvattaa Kontulan kerrosalaa 40 000 kerrosneliömetrillä.
Kontulan metroasemalla tehtiin peruskorjausta, jonka piti valmistua toukokuun 2007 loppuun mennessä, mutta pohjaveden taso ja kalliopohja viivästyttivät työtä.
Vuoden 2007 keväällä keskustelua herätti jätteenpolttolaitoksen mahdollinen sijoittaminen Kivikkoon. Kontula.com-verkkosivuston kyselyyn vastanneista 84 % vastusti tätä YTV:n suunnitelmaa. Rakennusvirasto julkaisi keväällä 2010 Kontulan, Vesalan, Kivikon ja Kurkimäen aleen aluesuunnitelman vuosille 2010–2019. Suunnitelman valmistelut aloitettiin vuonna 2008 asukaskyselyllä.
Nykypäivä > Palvelut

Helsingin kaupunki aloitti vuonna 2004 vuoteen 2009 kestäneen projektin, jonka aikana se käytti 50 miljoonaa euroa Kontulan julkisten rakennusten kunnostamiseen ja kehittämiseen. Elokuussa 2005 otettiin käyttöön Nuorison toimintakeskus, ja suunnitelmissa on myös metroaseman ja vanhustenkeskuksen täydellinen uudistaminen. Kontulan uimahallin peruskorjaus valmistui 4. huhtikuuta 2007. Kontulan kirjasto avattiin uusituissa tiloissa lokukuussa 2012.
Kontulan palvelukeskus on vuonna 1967 perustettu ostoskeskus, jossa toimii 85 yrittäjää, palveluntarjoajaa ja liikkeenharjoittajaa. Ostoskeskuksen yhteydessä on paljon palveluita kuten päivittäistavarakauppoja ja Alko. Julkisia palveluita ovat muun muassa posti, kirjasto, uimahalli, Kontupiste, Lähiöasema ja Kontulan terveysasema. Ostoskeskuksessa toimii myös nuorten toimintakeskus, jonka vuonna 2004 remontoidut tilat otettiin käyttöön toukokuussa 2005. Toimintakeskuksessa on muun muassa nuorisokahvila ja monitoimisali esimerkiksi konsertteja varten. Sen yhteydessä toimii myös Suomen suurin sisäskeittihalli.
Kontulan alueella on yhteensä neljä koulua: Vesalan peruskoulu, Helsingin yhteislyseo (Kontulan yläaste ja lukio), Keinutien ala-aste ja Kontulan ala-aste. Kontulassa on kaksi asukastaloa: Kontulan Asukastupa ja Korttelitalo Ruuti. Leikkipuistoja ovat Leikkipuisto Kiikku, Leikkipuisto Lampi ja Kontulan Asukaspuisto. Päiväkoteja alueella toimii useita. Kontulan vanhusten palvelukeskuksessa on lähes kaksisataa vanhainkotipaikkaa. Paikat on sijoitettu ryhmäkoteihin, joissa on kussakin 13 huonetta, tupakeittiö ja oma sauna.
Kontula kuuluu Helsingin Mikaelin seurakuntaan (aiemmalta nimeltään Mellunkylän seurakunta). Alueen kirkko, Mikaelinkirkko, valmistui vuonna 1988.
Nykypäivä > Kulttuuri

Kontulassa toimii Kontula-Seuran, FC Kontun ja ostoskeskuksen yrittäjäyhdistyksen ylläpitämä KontuKeskus, joka järjestää tapahtumia ja asukasfoorumeita ja vaikuttaa alueen kehittämissuunnitelmiin. Kontukeskus muun muassa julkaisee Kontula-lehteä, ja keskuksesta käsin lähetetään kahdesti kuussa RadioKontulan ohjelmaa . RadioKontula on toiminut syksystä 2007 lähtien nettiradiona, eikä perinteisiä radioaaltolähetyksiä juuri enää tehdä. RadioKontula on Helsingin Kulttuurikeskuksen tuella toimiva alueen asukkaiden toimittama riippumaton kanava. Yhteistyökumppaneina ovat olleet Kontulan Lions ry, Floobs sekä Helsingin Sanomien Oma kaupunki -osio. Kontukeskus myös ylläpitää Kontulan alueportaalia Internetissä .
Tietotekniikkapiste Kontupiste on myös alueellinen kulttuurikeskus, jossa voi nauttia vaihtuvista taidenäyttelyistä ja osallistua mediatyöpajoihin. Toiminnan tuottaa Helsingin Kulttuurikeskus ja sitä ohjaa Lasipalatsin Mediakeskus.
Kontulassa järjestetään myös joka vuosi maksuton KontuFestari. Tässä Itä-Helsingin suurimmassa kulttuuritapahtumassa on ollut perustamisvuodesta 2003 lähtien noin 10 000–13 000 kävijää vuosittain. Festivaaleilla on esiintynyt monia tunnettuja kotimaisia artisteja ja yhtyeitä, kuten Don Johnson Big Band, The Flaming Sideburns, Notkea Rotta, Pelle Miljoona, Tuomari Nurmio ja Mariska. Myös tuntemattomampia ulkomaisia vierailijoita on käynyt esiintymässä tapahtumassa.
Kontulan ostoskeskuksessa järjestettiin vuoden 2007 Helsinki-päivänä maksuton OstariFestari-tapahtuma. 12. kesäkuuta järjestetyn tapahtumassa oli tarjolla elävää musiikkia ja muuta ohjelmaa. Paikalla esiintyivät muun muassa Pelle Miljoona ja Erja Lyytinen Blues Band. Vuonna 2007 järjestettiin myös OstariFestarin ja KontuFestarin lisäksi Kontulan ostoskeskuksen 40-vuotisjuhlat, taiteiden yö -tapahtuma ja Kiinalaisen kulttuurin festivaali sekä julkaistiin uusi Kontula-lehti.
Kontulassa toimii myös useita seuroja ja yhdistyksiä, joista tunnetuimmat lienevät FC Kontu ja Kontula-Seura. FC Konnun edustusjoukkue pelaa miesten jalkapallon kolmostasolla Kakkosessa. Urheiluseura Kontulan Kunto on toiminut alueella vuodesta 1966, ja nykyisin seuran lentopallon edustusjoukkue pelaa sarjatasolla 4. divisioonassa.
Ympäristö

Kontula jakaantuu kolmeen osaan, joissa jokaisessa on palveluita lapsiperheille, koulu ja päiväkoti. Kustakin osasta johtaa ostoskeskukseen jalankulkuväylä, jotka ovat Isännän- ja Emännänpolku sekä Kiikku. Asuinkortteleiden pihat ovat metsäisiä, ja puistot on sijoitettu ympäri aluetta.
Ympäristö > Alueen nimistö

Kontulan nimi tulee Kosti Kajannon vuonna 1932 ostamasta tilasta, jonka nimeksi hän antoi ”Kontula”. Hän hakkasi nimen talon portinpieleen, ja pian nimi vakiintui koko aluetta koskevaksi. Kajanto myi 1930-luvulla tilastaan tontteja, jolloin muodostettiin muun muassa Kotikontu- ja Kontupohja-nimiset tilat. Kantasana kontu tarkoittaa nurmea.
Kontulasta tuli alueen virallinen nimi vuonna 1959, jolloin myös ruotsinkielinen nimi, Gårdsbacka (suom. Maatilanmäki), vahvistettiin. Kaupungin nimistötoimikunta oli keksinyt Gårdsbacka-nimen vasta samana vuonna. Kontulan kadunnimien teemaksi otettiin koti ja sen ympäristö. Kadunnimistö käsittääkin Kontu-sanasta muokattuja nimiä, kuten Kontukuja ja Kotikonnuntie, sekä kotiin liittyviä nimiä, kuten Naapurintie, Isännänpolku ja Keinutie.
Ympäristö > Viher- ja virkistysalueet

Kontulan metsäisten ja väljien asuinkortteleiden pihojen lisäksi alueella on myös paljon puistoja, joista tunnetuin lienee Kelkkapuisto. Kelkkapuisto on varsinkin talvisin pulkanlaskijoiden suosiossa, ja lumettomana aikana käytössä ovat puiston rullalautailurampit. Kelkkapuistossa on tiloja myös muun muassa ratagolf- ja koiraharrastajille.
Rakennusvirasto ja Kontulan asukkaat laativat yhdessä vihersuunnitelman Vesalan, Kontulan ja Vihermäen alueelle vuonna 1999. Siihen liittyi myös luonnonhoidon toteutussuunnitelma. Suunnitelmassa esitettyjä asioita olivat puistokohtainen kunnossapito, peruskorjausten tarve ja niiden kiireellisyysjärjestys vuoteen 2008 asti. Sittemmin vuonna 2010 julkaistu Vesalan, Kontulan, Kivikon ja Kurkimäen aluesuunnitelma vuosille 2010–2019 kattaa myös puistoalueiden kunnostuksen. Tärkeitä kunnostuskohteita ovat muun muassa Emännänpuisto ja leikkipuisto Kiikku.
Kontulan liikuntapuisto on myös kunnostettu erityisesti jalkapalloilua ajatellen. Myös Vesalan kenttien alue on tarkoitus kunnostaa varsinkin kouluja ja nuorten jalkapalloilua varten. Alueen muita puistoja ovat muun muassa Kiinalaispuisto ja Ruutipuisto. Kontulan läheisyydessä sijaitsee myös Kivikon liikuntapuisto, jonka toteutus on kuitenkin edelleen kesken. Esimerkiksi alueelle suunniteltujen kenttien rakennustyö aloitetaan vasta vuonna 2011.
Väestö

Kontulassa oli 13 172 asukasta vuonna 2006. Kontulassa on eniten 25–49-vuotiaita, toiseksi suurin ikäryhmä on eläkeikäiset, yli 65-vuotiaat. Kontula sai 1960-luvulla maineen maaltamuuttajien lähiönä. Kontulaan muuttaneista 45 % oli tosin syntynyt Helsingissä, mutta yli 18-vuotiasta vain 25 % oli syntyperältään helsinkiläisiä. Vuokrataloissa 30 % oli syntyperältään helsinkiläisiä. Kontulan asukasluvun oli suurimmillaan vuonna 1973, jolloin siellä asui 21 500 ihmistä, ja lasten ja nuorten osuus asukkaista oli muuta kaupunkia suurempi. Vuonna 1970 Kontulassa oli vain noin 3 % vanhuksia, ja heistäkin vain joka neljäs asui yksin. Kontulan asukasluku alkoi vähetä vuoden 1973 jälkeen. 1970-luvulla ikärakenne muuttui: nuorten osuus pieneni ja vanhusten osuus vastaavasti kasvoi. Jo 1990-luvulla vanhusten osuus ylitti kaupungin keskiarvon.
Kontulassa oli vuonna 2006 suomen kieltä äidinkielenään puhuvia 82,27 % (Helsinki 86,2 %), ruotsin kieltä äidinkielenään puhuvia 4,30 % (Helsinki 6,20 %) ja muuta kieltä äidinkielenään puhuvia 13,78 % (Helsinki 7,59 %).
Väestö > Tulot, työttömyysaste ja koulutus

Kontulalaisten valtionveronalaiset keskitulot olivat vuonna 2005 19 507 euroa, joka on selvästi vähemmän kuin koko Helsingissä keskimäärin (26 982 euroa). Mellunkylän peruspiirissä keskimääräiset tulot olivat 19 777 euroa. Vuonna 2006 Yli 15-vuotiaista enintään perusasteen koulutuksen suorittaneita (tai joiden koulutuksesta ei ollut tietoja) oli 5 563, keskiasteen suorittaneita 3 581 ja korkea-asteen suorittaneita 1 957.
Vuonna 2003 Kontulan työttömyysaste oli 16,1 %, kun se Mellunkylän peruspiirissä oli 14,4 %. Miesten työttömyysaste oli 16,3 % ja naisten 12,7 %. Koko kaupungissa työttömyysaste oli vuonna 2003 9,6 %. Muuta kaupunkia jonkin verran korkeampi työttömyys on perua 1990-luvun lamasta. Vielä vuonna 1990 Kontulassa oli saman verran työttömiä kuin muuallakin kaupungissa, eli noin 2 % työvoimasta. Laman aikana työttömyys kuitenkin nousi, ja vuonna 1996 se oli jo 24,9 % Helsingin keskiarvon ollessa 17,0 %. Kontulan alueella oli 1 906 työpaikkaa vuonna 2002.
Väestö > Äänestäminen

| Puolueiden ääniosuus eduskuntavaaleissa 2015> Puolue | Puolueiden ääniosuus eduskuntavaaleissa 2015> Kontula (%) | Puolueiden ääniosuus eduskuntavaaleissa 2015> Koko kaupunki (%) |
| --- | --- | --- |
| SDP | 28,8   | 15,5 |
| Perussuomalaiset | 22,4   | 11,3 |
| Kokoomus | 11,7   | 26,0 |
| Vasemmistoliitto | 11,7   | 9,8 |
| Vihreät | 8,7   | 18,8 |
| Keskusta | 7,6   | 7,2 |
| RKP | 3,5 | 6,8 |
| Kristillisdemokraatit | 2,6   | 1,8 |
| Muut | 3,0 | 2,5 |
Äänestysprosentti vaaleissa
| Vaalit | Kontula (%) | Koko kaupunki (%) |
| Kunnallisvaalit 2000 | 46,7   | 50,9 |
| Eduskuntavaalit 2003 | 70,3   | 73,9 |
| Kunnallisvaalit 2004 | 52,1   | 57,1 |
| Eduskuntavaalit 2007 | 65,2 | 71,1 |
Kontulalaisten äänestysaktiivisuus on vaihdellut vuosien mittaan. 1970-luvulla äänestysaktiivisuus oli muuta Helsinkiä korkeampi, pysytellen 80 % tienoilla, ja muuta Suomea vain hieman matalampi. SKP ja SDP saivat alueen äänistä noin 60 %; vaikka SKP:n kannatus Helsingissä laski, Kontulassa se nousi 1970-luvulla. Vuosi 1972 oli historiallinen, sillä kunnallisvaaleissa Kontulasta valittiin kuusi ehdokasta valtuustoon. Jo 1980-luvulla moni kontulalainen, etenkin nuori, siirtyi nukkuviin äänestäjiin. Vuoden 1991 eduskuntavaaleissa kontulalaisten äänestysaktiivisuus oli ennätysalhaalla, 66 %:ssa. Äänestysaktiivisuuden ero koko Suomen äänestysaktiivisuuteen oli 6 %-yksikköä. Aktiivisuus on jakautunut asuntotyypin mukaan: vuoden 1999 eduskuntavaaleissa omistusasuntojen asukkaista äänesti 78 %, vuokratalojen asukkaista 56 %. 2000-luvulla Kontulan äänestysaktiivisuus on ollut muuhun kaupunkiin verrattaessa matalampi.
Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa suosituimmat puolueet Kontulan kolmella äänestysalueella olivat SDP (28,8%) ja Perussuomalaiset (22,4%). Kannatuksessa seuraavina olivat Kokoomus (11,7%), Vasemmistoliitto (11,7%) ja Vihreät (8,7%).
Helsingin kokonaistulokseen verrattuna SDP:n ja Perussuomalaisten kannatus oli selvästi suurempaa; Perussuomalaiset saivat Kontulassa suhteellisesti lähes kaksi kertaa enemmän ääniä kuin muualla kaupungissa. Kokoomuksen ja Vihreiden kannatus oli selvästi muuta kaupunkia matalampaa, Kokoomuksella alle puolet koko kaupungin kannatustasosta.
Väestö > Tunnettuja kontulalaisia

Kontulassa on asunut paljon tunnettuja julkisuuden henkilöitä ja oman alansa edustajia. Kontulassa asuu myös Telian ja Comptelin jo eläköitynyt pääjohtaja Tero Laaksonen. Keinutiellä ovat asuneet muun muassa Yleisradion tv-toimittaja Reino Paasilinna ja Mainostelevision Esko Tommola, ulkoministeriön viranhaltija Jaakko Iloniemi, historiantutkija Heikki Ylikangas, opetushallituksen pääjohtaja Erkki Aho ja Kuntaliiton entinen toimitusjohtaja Jussi-Pekka Alanen. Kontulassa ovat myös asuneet laulaja, muusikko Arttu Suuntala, entinen Kokoomuksen puheenjohtaja ja ministeri Harri Holkeri ja NHL-tähti Esa Tikkanen. Myös Bomfunk MC’s -yhtyeen solisti Raymond Ebanks on Kontulan kasvatteja. Nykyisistä asukkaista tunnetuimpia lienee kirjailija Tomi Kontio. Keinutiellä asui myös Anna Abreu.
Kontulan maine

Kontulasta on erilaisia käsityksiä, mutta jotkut pitävät sitä rauhattomana, jotkut laatulähiönä. Kontula peri maineen rauhattomana lähiönä Siilitieltä 1960-luvulla, ja se oli tiedotusvälineiden, etenkin lehdistön, silmätikku. Syyksi voidaan katsoa 1960-luvun jälkeen noussut lähiökielteinen ilmapiiri, joka kohdistui etenkin Kontulaan, silloin Suomen suurimpaan lähiöön. 1980-luvulla Kontula nähtiin jo valoisampana paikkana, mutta 1990-luvun alun lama synkisti Kontulan kuvaa tiedostusvälineissä. Kontula valittiin vuoden kaupunginosaksi vuonna 2006, jolloin sen ansioiksi laskettiin muun muassa Kontukeskuksen aktiivisuus ja lähiön monikulttuurisuus. Vuonna 2007 Helsingin lähiöprojektin yhteydessä 183 toimittajalta kysyttiin, ”mikä lähiö tulee ensimmäisenä mieleen”, ja 32 % osanottajista vastasi "Kontula".
Kontulalaistenkin käsitykset alueesta vaihtelevat, mutta monet pitävät Kontulaa viihtyisänä paikkana, josta eivät haluaisi muuttaa pois. Jo vuonna 1966 kontulalaiset eivät päässeet yhteisymmärrykseen: haastatteluissa yksi ei olisi halunnut muuttaa alueelta pois ja toista piteli paikallaan vain perhe ja koira. Alkuaikoina asukkaat olivat tyytymättömiä varsinkin palveluiden puuttumiseen.
Kontulan maine > Huomiointi tiedotusvälineissä

Uutisointi Kontulasta oli vielä 1960-luvun alussa myönteistä, ja valmistumattomasta lähiöstä kirjoitettiin lehdistössä suopeasti. Helsingin Sanomat kuvasi huhtikuussa 1962 Kontulaa hyväksi vastakohdaksi keskustan ahtaudelle: ”Yhä useammat pääsevät muuttamaan keskustan melusta ja pölystä raittiiseen ilmaan ja luonnontuntumaan.” 1960-luvun lopulla kirjoittelu muuttui negatiivisemmaksi, etenkin Kontulan hurjastelevan nuorison takia. Kontula pääsi lehtien otsikoihin kielteisten uutisten vuoksi, ja monesti pienimmästäkin negatiivisesta asiasta kirjoitettiin liioitellen.
Uutisointi Kontulasta levottomana lähiönä jatkui 1970-luvulla. Lehtien mielenkiinnon herätti etenkin vuoden 1973 pääsiäisen alla tapahtunut rikospoliisin petosryhmän apulaispäällikön Vilho Holmin pahoinpitely, joka pääsi myös Ilta-Sanomien etusivulle. Helmikuussa 1973 television väkivaltateemaillan johdanto-osa käsitteli lähes yksistään Kontulan ongelmia. Levottomuutta 1970-luvulla aiheuttivat etenkin huumekauppa ja 1960-luvun lopulla alkanut alkoholin vähittäismyynnin vapautuminen. Keskiolut tuli ruokakauppoihin vuonna 1969, ja Kontulan Alko avattiin vuonna 1971.
1990-luvun lopulla uutisaiheeksi nousivat Kontulan skinheadit ja rasismi. 2000-luvulla Kontulaa on uutisoitu myönteisemmin, ja pääasioiksi ovat nousseet alueen hyvät puolet. Varsinkin lähiöprojektin ja Euroopan unionin Urban II:n aikaan saama alueen kehittämistyö ja kulttuuritapahtumat ovat olleet esillä otsikoissa. Negatiiviset uutiset ovat käyneet harvinaisemmiksi. Sellainen oli ostoskeskuksessa loppusyksystä 2006 tapahtunut pahoinpitely, jolloin FPS Securityn vartija potki maassa kädet sidottuna maannutta puolustuskyvytöntä miestä rintaan. Tapaus nousi otsikoihin YouTubessa pyörineestä videosta.