stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Järvi 35.764.1.001

| Järvi 35> 764.1.001 |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°35′50″N, 24°51′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  joki Pitkäveteen 
Järvinumero:  35.764.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,3 m  
Rantaviiva:  1,104 km  
Pinta-ala:  2,487 ha  
Saaria:  1 
 fiJärvi 35.764.1.001 
Järvi 35.764.1.001 on Pirkanmaalla Kuhmoisten Päijälässä sijaitseva järvi. Järvestä käytetään tässä nimenä vesistöviranomaisten numeroa, sillä sen kutsumanimi ei ole tiedossa.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Leppäkosken alapuolella kylän keskellä Niemenvuoren juurella sen itäpuolella. Niemenvuori kohoaa yli 30 metriä järven yläpuolelle. Järvellä on kartan mukaan yksi pieni saari, joka on kartassa nimetön. Järven rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai pohjois- ja itärannoilla osa asutuksen pihapiiriä. Järveen laskevan kosken ylittää maantie, jonka luoteinen haara on yhdystie 3282 ja eteläinen haara on yhdystie 16975. Järven pohjoisrantaan on kartoissa merkitty enklaavinen kuntaraja, joka kuuluu Oriveteen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueeseen (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,3 metriä mpy. Järveen laskee Pukarajärvestä (195 ha) alkava joki, joka laskee Harjujärven (23 ha), Luodoksenjärven (9 ha) ja pienen nimettömän lammen läpi tähän järveen. Joen virtaus tekee järvestä läpivirtausjärven, jonka vesi vaihtuu nopeasti. Joki jatkaa vielä 450 metriä, missä se laskee Pitkäveteen.
Historiaa

Vuoden 1965 peruskartassa oli järvi aivan nykyisen muotoinen ja Leppäkosken kulmakunnalla oli vielä kauppa, kansakoulu, seuratalo, rukoushuone ja posti. Ympäristössä oli pieniä peltopalstoja. Vuoden 1986 kartassa peltoja oli jonkin verran metsitetty. Enklaavin viereen on kirjoitettu karttaan Längelmäki.
Katja Vainikainen

Katja Anneli Vainikainen (s. 30. heinäkuuta 1977 Elimäki) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edusti vuoteen 1999 asti Korian Pontta ja sen jälkeen Karhulan Katajaisia. Urallaan häntä valmensi Esa Vanhanen vuoteen 1997, Matti Nieminen vuosina 1998–1999 ja vuodesta 2000 lähtien Juha Isolehto. Kalevan kisoista Vainikainen voitti korkeushypystä kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. Lisäksi hän saavutti sisäratojen SM-kilpailuista kultaa ja hopeaa. Virallisissa kilpailuissa Vainikainen ei ole esiintynyt vuoden 2003 jälkeen.
K. Jaakkola

Kaarle Kustaa Jaakkola (14. lokakuuta 1853 Pirkkala – 2. toukokuuta 1932 Tampere) oli suomalainen lyseon lehtori, rehtori, kirjailija ja suomentaja.
Jaakkolan vanhemmat olivat talollinen Johan Gustaf Jaakkola ja Karolina Iso-Kauppila. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän alkeisopistosta 1873 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1882, lisensiaatiksi 1903 ja tohtoriksi 1907.
Jaakkola toimi Porin lyseon suomen ja latinan opettajana 1883–1904. Hän oli sitten 1903 perustetun Tampereen klassillisen lyseon latinan ja kreikan kielen vanhempana lehtorina sekä rehtorina vuosina 1905–1926. Rehtorina toimiessaan hän maalautti 1907 valmistuneen uuden koulutalon seinille useita suomen-, latinan ja kreikankielisiä mietelauseita.
Jaakkola oli naimisissa vuodesta 1885 Maria Nordgrenin kanssa.
Teoksia

De nonnullis praepositionibus Plauti additamenta. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki (ei julk.vuotta)
Vieraskielisten sanojen ja nimien kirjoittamisesta suomenkielessä. J. F. Olán, Tampere 1883
Roomalaisten aviosta. Satakunnan kirjakauppa, Pori 1891
Suomen katkismuksen vaiheet. Satakunnan kirjakauppa, Pori 1893
Omastatunnosta. Satakunnan kirjakauppa, Pori 1893
Zosimus, kreikkalainen historioitsija, teoksessa Porin lyseo. Kertomus lukuvuodesta 1894–1895. Pori 1895
Kielestä ja kielen synnystä, teoksessa Porin lyseo. Kertomus lukuvuodesta 1895–1896. Pori 1896
De praepositionibus Zosimi quaestiones. Författare, Helsingfors 1903
Muistelmia ulkomaiselta koulumatkalta, liite Tampereen Klassillisen lyseon vuosikertomukseen v. 1913–1914. Tampere 1914
Pirkkalan historia. Sisältö: Pirkkalan heimo- ja keskiaika (K. V. Kaukovalta) ;  Pirkkalan historiaa (K. Jaakkola) ; Pirkkalan teollisuus ja kauppa (Aug. Sorila). Pirkkalan kunta, Pori 1934
Suomennoksia

Publius Maro Vergilius : Aeneis-runoelmasta kolmannen kirjan runomittainen suomennos. Satakunnan kirjakauppa, Pori 1891
Julius Leopold Pasig ja Georg Link : Hengellinen virvottaja : jokapäiväisiä sanan tutkintoja T:ri Martti Lutherin kirjoista. Luth. Evankeliumi-yhdistys, Kuopio 1894
Sven Hedin : Matkamuistelmia Persiasta, Mesopotamiasta ja Kaukaasiasta. Kirjankustannus-liike, Helsinki 1898–1900, 2. painos Sampo, Tampere 1901
A. Henry Savage Landor : Luvattomilla teillä : matkustukset ja seikkailut Tiibetissä. Satakunnan kirjakauppa, Pori 1899–1900
Karl May : Erämaan henki : seikkailuja Suuressa Lännessä ; suomentaneet M. & K. Jaakkola. Otto Andersin, Pori 1912
Epiktetos : Ojennusnuora; kreikankielestä suomentanut ja johdannolla varustanut K. Jaakkola. Kariston klassillinen kirjasto 11. Karisto 1919, 2. painos 1956 (alkuteos Enkheiridion)
Ksenofon : Kyyroksen sotaretki ; kreikankielestä suomentanut ja johdannolla varustanut K. Jaakkola. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1929 (alkuteos Anabasis)
Platon : Krito ; kreikankielestä suom. K. Jaakkola. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1929
Kandidaatti

Kandidaatti (lyhenne kand.; ruots. kandidat lat. candidatus) on suomalaisessa korkeakoulujärjestelmässä yliopistossa suoritettava alempi korkeakoulututkinto. Sen laajuus on 180 opintopistettä (120 opintoviikkoa), mikä sisältää kandidaatintutkielman. Syksystä 2005 alkaen uusien opiskelijoiden on suoritettava kandidaatin tutkinto välitutkintona ennen maisterin tutkinnon opiskelua.
Aiemmin, ennen vuotta 2005, filosofian kandidaatti oli ylemmän korkeakoulututkinnon nimitys, joka vastasi arvoltaan maisterin arvonimeä; sitä alempia kandidaattitutkintoja olivat nykyäänkin käytössä olevat luonnontieteiden kandidaatti (LuK) ja humanististen tieteiden kandidaatti (HuK). Nykyään luonnontieteellisellä ja humanistisella alalla ylempi korkeakoulututkinto on filosofian maisteri (FM).
Ruotsissa kandidaatin tutkinto on samankaltainen kuin Suomessa, eli 180 opintopistettä.
Useissa Itä-Euroopan maissa kandidaatin tutkinto (ven. кандидат, tai tieteiden kandidaatti; кандидат наук) on jatkotutkinto, joka vastaa suunnilleen suomalaista lisensiaatin tutkintoa.
Ulkomailla > Kandidaatintutkinnon englanninkielinen käännös

Kansainvälisesti tunnettuja nimityksiä kandidaatin tutkinnolle ovat mm. BSc (Bachelor of Science), BA (Bachelor of Arts) ja BPharm (Bachelor of Pharmacy). Englanninkielen bachelor-nimitys on mukauma alkujaan keskiaikaisen maisteria alemman yliopistotutkinnon baccalaureatus nimestä. Suomennettuna baccalaureatus tarkoittaa laakerinmarjaa, koska kandidaatti rinnastettiin laakerinmarjaan, josta versoo itse laakeripuu eli maisteri.
Ulkomailla > Ammattikorkeakoulututkinnon rinnastuvuus ja englanninkielinen käännös

Ammattikorkeakoulututkinnot (AMK) rinnastetaan Suomessa kandidaatin tutkintoon silloin, kun hakijan virkakelpoisuutta arvioidaan. Virkaa voi siis hakea joko alemmalla tai ylemmällä yliopistotutkinnolla (tyypillisesti kandidaatin tutkinto tai maisterin tutkinto) tai ammattikorkeakoulututkinnolla (ammattikorkeakoulututkinto tai ylempi ammattikorkeakoulututkinto).
Suomalaisesta ammattikorkeakoulututkinnosta voidaan käyttää opetushallituksen käännössuosituksen mukaisia nimikkeitä, kuten esimerkiksi BBA (Bachelor of Business Administration). Ammattikorkeakoulututkinnot eivät ole tieteellisiä tutkintoja yliopistotutkintojen tapaan, joten niistä ei voida käyttää esimerkiksi käännöstä Bachelor of Science.
Katja Snoeijs

Katja Snoeijs (s. 31. elokuuta 1996) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa toukokuun 2024 loppuun mennessä 29 maaottelua ja tehnyt niissä 11 maalia. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi Turkkia vastaan marraskuussa 2019.
Seuratasolla Snoeijs edustaa englantilaisseura Evertonia. Hän edusti kausina 2020–2022 ranskalaisseura Girondins de Bordeaux'ta, johon hän siirtyi kotimaansa PSV:stä.
Kaino Ranén

Kaino Olavi Ranén, kirjailijanimeltään Koo Reiman, (4. heinäkuuta 1938 – 27. elokuuta 2018) oli ruotsinsuomalainen kirjailija. Hän oli myös ruotsinsuomalaisen Liekki-kulttuurilehden päätoimittajana 2005–2007.
Tuotanto

Mörk natt djup hav 2004
Synkkä yö julma meri 2004
Tamara 2005
Tulen tuhkaa 2006
joka viimeksi nauraa 2007
K. Jaatinen

Kaarlo (Kaarle, Karl, Kalle) Jaatinen (21. marraskuuta 1883 Sortavala – 11. heinäkuuta 1956 Karuna) oli suomalainen puutarhuri ja puutarhakirjoja kirjoittanut tietokirjailija.
Jaatinen kouluttautui vuodesta 1904 alkaen Waasan puutarhakoulussa ja etenkin Saksaan ja Ruotsiin suuntautuneilla ulkomaanmatkoillaan aikalaistensa arvostamaksi puutarhainsinööriksi ja puutarhakoulun opettajaksi. Mikkeliin Jaatinen siirtyi synnyinkaupungistaan Sortavalasta (Rantueen kylä) vuonna 1909. Hän palasi sieltä takaisin Sortavalaan vuonna 1912 ja siirtyi myöhemmin vuonna 1914 Pälkäneelle. Jaatinen oli opettajana Rantalan ja Rantakylän puutarhakouluilla sekä Hämeessä Lepaan puutarhaopiston opettajana vuosina 1918–1919 ja myöhemmin Turussa toimineen Osuusliike Puutarhatuote osuusliikkeen johtokunnan puheenjohtaja. Vuonna 1933 Jaatinen siirtyi Hämeestä Kankaantaasta Karunaan, jossa perusti Kivirannan tilalle kanalan ja Kettula nimisen turkistarhan. Jaatinen asui loppuelämänsä Kivirannan huvilatilalla johtaen yhdessä veljensä varatuomari Abraham (Aapo) Jaatisen lesken Olga Nelly Alice Jaatisen kanssa tarhausta ja ylläpitäen tilan laajaa puutarhaa taimistoineen.
Teoksia

Nimellä K. Jaatinen:
Taimisto: ohjeita puiden, pensaiden ja monivuotisten kukkien kasvattajille. WSOY 1928
Kodin puutarha; kirj. Frans Salonen ja K. Jaatinen. WSOY 1933, 5. uusittu painos 1945, 7. korj. painos 1949, 9. tark. painos 1953, 10. painos 1961
Aiheesta muualla

Puutarhuri K. Jaatisen kirjoittamia lehtiartikkeleita:
Muistelmia opintokaudeltani Ruotsissa, Puutarha, 01.06.1908, nro 6, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hedelmäpuiden lannoittaminen, Maatalous, 01.10.1908, nro 16, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ruusujen hoito asuinhuoneessa, Puutarha, 01.01.1909, nro 1, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jouluaatto Pietarissa, Puutarha, 01.03.1910, nro 3, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Perunan ymppääminen, Puutarha, 01.12.1917, nro 12, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Sananen Turun saariston luumuista, Puutarha, 01.10.1923, nro 10, s. 23, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tärkeimpiä havukasveja, Puutarha, 01.03.1929, nro 3, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kaminen

Kaminen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Marjukka Kaminen (s. 1948), taidemaalari
Tomi Kaminen (s. 1970), koripalloilija ja koripallovalmentaja
Tuomo Kaminen (1951–2020), toimittaja, tuottaja ja tietokilpailujuontaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kari Härkönen

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa |  Seefeld 1985 | 15 km |  |
|  Pronssia | Oslo 1982 | 4×10 km |  |
Kari Tapio Härkönen (s. 16. heinäkuuta 1959 Ristijärvi) on suomalainen maastohiihtäjä, joka voitti maailmanmestaruuden vuonna 1985.
Härkönen osallistui ensimmäisiin arvokisoihinsa 1980 talviolympialaisissa Lake Placidissa, jossa hän oli yhdeksästoista 15 kilometrin hiihdossa. Oslon MM-kisoissa 1982 hän oli kahdestoista 30 kilometrillä ja pronssilla viestihiihdossa, vaikka melkein pudotti Suomen pois mitalikamppailusta heikosti sujuneella avausosuudellaan. Sarajevon olympialaisissa 1984 hän oli kolmastoista 15 kilometrin matkalla.
Vastoin Suomen hiihtomaajoukkueen valmentajien ohjeita Härkönen harjoitteli omin päin luisteluhiihtoa. Tämä palkittiin 1985 Seefeldin MM-kilpailuissa. Härkönen oli 30 kilometrin kilpailun väliajoissa toisena vielä 20 kilometrin kohdalla mutta jäi lopulta viidenneksi. 15 kilometrin kilpailussa Härkönen onnistui ja voitti MM-kultaa ennen Ruotsin Thomas Wassbergiä. Hän oli lisäksi neljäs 50 kilometrin hiihdossa ja viestissä.
Seefeldin MM-kisojen jälkeen Härkönen alkoi keskittyä maatalous- ja metsätieteiden opintoihinsa. Hän työskentelee nykyisin luontotutkijana Suomen luonnonvarakeskuksessa ja asuu Helsingin Vuosaaressa. Hän lopetti uransa vuonna 1987 Oberstdorfin MM-kisojen jälkeen. Hiihdon SM-kilpailuissa Härkönen saavutti yhden kullan, kolme hopeaa ja yhden pronssin vuosina 1980–1984.
Aiheesta muualla

YLE Elävä arkisto: Härkönen luisteli hiihtomestariksi 1985
Kambodžan riel

| Kambodžan riel |
| --- | --- |

ISO 4217 -koodi:  KHR
Keskuspankki:  Kambodžan keskuspankki
Esitelty:  1980
Käyttäjät:  Kambodža
Jaettava yksikkö:  sen
Kambodžan riel (KHR) on Kambodžan rahayksikkö. Kambodžan rahayksikkönä on ollut riel kahteen otteeseen. Ensimmäisen kerran vuosina 1953–1975 ja nykyisessä muodossaan vuodesta 1980 lähtien. Kambodžan riel jakaantuu 100 seniin.
| Tämänhetkiset KHR-vaihtokurssit |
| --- | --- |
XE.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
OANDA.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Cambodian riel
Kakskerran kirkko

| Kakskerran kirkko |
| --- | --- |
 Kakskerran kirkon eteläinen puoli.
Sijainti:  Kakskerta
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Turun arkkihiippakunta
Seurakunta:  Turun Martinseurakunta
Rakentamisvuosi:  1769
Suunnittelija:  Christian Friedrich Schröder
Materiaali:  kivi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kakskerran kirkon sankarihaudat.
Lyhyt vartiotie elonpäivämme lie, tuhatvuotinen on isänmaa
Kakskerran kirkko sijaitsee Turun eteläpuolella, Kakskerran saarella samannimisen entisen kunnan alueella. Kirkon on suunnitellut Christian Friedrich Schröder ja se rakennettiin vuosina 1765–1769. Kirkko on keskiaikaisen mallin mukaan rakennettu, suorakaiteen muotoinen ja yksilaivainen. Rakennusaineena on harmaakivi. Kirkko vihittiin tarkoitukseensa 1770. Kirkon kellotapulin on suunnitellut C. Bassi vuonna 1824.
Tarinan mukaan paikalliset kalastajat saivat yllätyksekseen mereltä suunnattoman suuren kalansaaliin. Niinpä he ajattelivat, että tämän alueen täytyy olla siunattu. Tapahtuman seurauksena saarelaiset päättivät rakentaa paikalle kirkon.
Vuonna 1940 kirkossa tehtiin suuri restaurointi, jolloin kirkon kiinteä sisustus uusittiin lähes kokonaan arkkitehti Erik Bryggmanin suunnitelman mukaan. Hänen suunnittelemiaan ovat myös alttaritaulun yläpuolelle enkeliveistosten väliin ripustettu risti, kirkon länsipäässä oleva parvi sekä alttarikaide. Kirkon alttaritaulu on 1600-luvulla tammilevylle tehty signeeraamaton öljymaalaus, jonka aiheena on ehtoollisen asettaminen. Kirkon alkuperäisestä alttarista on jäljellä ainoastaan sen vuonna 1843 tehty kehystys.
Nykyisin Kakskerran kirkko on yksi Turun Martinseurakunnan kolmesta kirkosta. Merenrannalla sijaitseva kirkko on kesäisin erityisen suosittu vihkikirkko. Hyvän akustiikan takia kirkossa järjestetään myös konsertteja. Talvisin Kakskerran kirkossa järjestetään jumalanpalveluksia suurina juhlapyhinä ja erikseen ilmoitettuina päivinä. Kesä-, heinä- ja elokuussa kirkossa on jumalanpalvelus joka sunnuntai-ilta.
Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Kakskerran kirkon yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kakskerran kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Turun uskonnolliset rakennukset
| --- | --- |
Evankelis-luterilainen kirkko:  Henrikinkirkko • Hirvensalon kirkko • Kakskerran kirkko • Lutherin kirkko • Maarian kirkko • Martinkirkko • Mikaelinkirkko • Paattisten kirkko • Pallivahan kirkko • Pyhän Katariinan kirkko • Pyhän Ristin kappeli • Turun linnan kirkko • Turun tuomiokirkko • Varissuon kirkko • Ylösnousemuskappeli
Muut kristilliset:  Betel-kirkko • Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko • Pyhän Hengen kappeli • Pyhän Henrikin ekumeeninen taidekappeli • Turun helluntaiseurakunnan rukoushuone • Turun ortodoksinen kirkko
Muut uskonnolliset rakennukset:  Turun buddhalainen temppeli • Turun moskeija • Turun synagoga  • Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon seurakuntakeskus
Tuhoutuneet:  Beetlehem-kirkko • Betanian kirkko • Immanuel-kappeli •  Rouvasväen raamattuseuran rukoushuone
KTU

KTU:n ensimmäisen albumin "8 Armed Monkey" kansikuva.
KTU on suomalais-yhdysvaltalainen yhtye, jonka jäsenet ovat soittaneet tunnetuissa suomalaisissa ja amerikkalaisissa yhtyeissä, tai ovat kuuluisia soolouriltaan. Kimmo Pohjonen soittanut aiemmin muun muassa yhtyeissä Ottopasuuna, duo Pinnin Pojat sekä Ismo Alanko Säätiö. Trey Gunn ja Pat Mastelotto soittavat brittiläis-amerikkalaisessa rock-yhtyeessä King Crimson sekä duona TU-projektissaan.
Jäsenet

Kimmo Pohjonen – laulu, haitari
Trey Gunn – warr-kitara
Pat Mastelotto – lyömäsoittimet
Jäsenet > Entiset jäsenet

Samuli Kosminen – äänitehosteet
Diskografia

8 Armed Monkey (2005,  Thirsty Ear)
Quiver (2009,  Rockadillo Records, Westpark Music)
Aiheesta muualla

KTU Myspacessa (englanniksi)
Karelija

Karelija tarkoittaa seuraavia asioita:
Karjalan venäjänkielinen nimitys, tarkoittaa usein vain Karjalan tasavaltaa
Karelija, vuosina 1938–1940 ilmestynyt karjalankielinen aikakauslehti
Karelija, Petroskoissa ilmestyvä sanomalehti
Karelija, Karjalan tasavallan TV- ja radioyhtiö
Karelija, vuosina 2007–2011 julkaistu kolmiosainen venäjänkielinen tietosanakirja
Kalajärven kirjasto

| Kalajärven kirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Ruskaniitty 4, 02970 Espoo
Tyyppi:  Espoon kaupunginkirjaston yksikkö
Kotisivut
Kalajärven kirjasto on Espoon Kalajärven kaupunginosassa, Vihdintien äärellä, Kalajärven palvelukeskuksen ja Kalajärven terveysaseman kanssa samassa rakennuksessa toimiva yleinen kirjasto. Se on yksi Espoon kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.
Kalajärven kirjasto on yksi Espoon ennakkoäänestyspaikoista esimerkiksi kuntavaaleissa.
Aiheesta muualla

Sijainti kartalla (Espoon karttapalvelussa) (espoo.fi)
Kakskytä centtiä

| Kakskytä centtiä Popeda |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 2002
 Julkaistu: 12. elokuuta 2002
 Tekijä(t): säv. Olli Lindholm,   san. Pauli Hanhiniemi
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 03.38
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Popedan muut singlet
| Hilipatipippaa 2001 | Kakskytä centtiä 2002 | Ei lasten käsiin 2004 |
Kakskytä centtiä on suomalaisen Popeda-yhtyeen kappale ja single, joka julkaistiin 12. elokuuta 2002. Suomen virallisella singlelistalla se nousi ilmestyessään heti sijalle 6., ja pysyi TOP 10:ssä kolmen viikon ajan.
Nimikappaleen sävelsi Olli Lindholm ja sanoitti Pauli Hanhiniemi Yö-yhtyettä ajatellen, mutta sanoitus ei sopinutkaan Yön tyyliin. Kappaletta tarjottiin Popedalle ja yhtye tekikin kappaleesta singlen. Laulusta tuli yksi Popedan suurimmista hiteistä.
Singlen toisena kappaleena on Pave Maijasen alun perin vuonna 1987 kääntämä ja levyttämä "Pakko saada BMW" (Mercury Blues), jonka singlelle lauloi kitaristi Costello Hautamäki.
Molempia singlen kappaleita on Popeda myös esittänyt ahkerasti keikoillaan.
Kokoonpano

Pate Mustajärvi – laulu
Costello Hautamäki – kitara, taustalaulu
Jani Kemppinen – koskettimet
Jyrki Melartin – basso
Arto Rautajoki – rummut
Jérémy Grégoire

| Jérémy Grégoire |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. syyskuuta 1995 (ikä 29) Sherbrooke, QC, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura:  Vienna Capitals
Sarja:  ICEHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
Aik. seurat:  St. John’s IceCaps (AHL) Laval Rocket (AHL) Milwaukee Admirals (AHL) Tucson Roadrunners (AHL) Ilves (SML)
NHL-varaus:  176. varaus, 2013 Montreal Canadiens
Jérémy Grégoire (s. 5. syyskuuta 1995 Sherbrooke, Quebec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa monikansallisen ICE Hockey Leaguen itävaltalaisjoukkue Vienna Capitalsissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Grégoire osaa pelata myös laidassa. Hän laukoo oikealta.
Ura > Seuraura > Juniorivuodet

Grégoire vietti juniorivuotensa pääasiassa kotikaupungissaan Quebecin Sherbrookessa. Hän siirtyi sittemmin Magog Cantonniersiin. Grégoire toimi kaudella 2010–2011 QMAAA-juniorisarjassa joukkueensa varakapteenina. Hän voitti tehoilla 25+28=53 Cantonniersin sisäisen piste- ja maalipörssin sekä jakoi sisäisen syöttöpörssin voiton Érik Longtinin ja Frédérick Gaudreaun kanssa. Grégoire voitti samalla kaudella myös Québecin joukkuessa Kanadan talvikisahopeaa. Kesällä 2011 hänet varasi sekä Chicoutimi Saguenéens koko QMJHL:n varaustilaisuuden kuudentena pelaajana, Indiana Ice USHL:n varaustilaisuuden 50. pelaajana että Sherbrooke Collège Cham. Cougars QJHL:n varaustilaisuuden 168. pelaajana.
Kaudeksi 2011–2012 Grégoire siirtyi hänet varanneen QMJHL-joukkue Chicoutimi Saguenéensin joukkueeseen. Hänen tulokaskautensa toi siellä 61 runkosarjaottelussa tehot 15+15=30 ja 18 playoff-ottelussa tehot 2+4=6. Kauden 2022–2023 Grégoire aloitti joukkueen varakapteenina. Tammikuussa 2023 Saguenéens kauppasi hänet ja maalivahti Francis Desrosiers'n Baie-Comeau Drakkariin vaihdossa puolustaja Loik Léveilléen, hyökääjä Thomas Gobeiliin sekä kahteen varausvuoroon vuosille 2013 ja 2014.
Montreal Canadiens varasi Grégoiren kuudennella kierroksella 176. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2013. Kaudella 2013–2014 hän nousi Baie-Comeau Drakkarin kapteenistoon. Grégoire oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 35+34=69. Pudotuspeleissä hän oli Drakkarin paras pistemies tehoilla 9+14=23. Grégoire eteni joukkueen kanssa aina President’s Cup-finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei lopulta kuitenkin Val-d’Or Foreurs otteluvoitoin 4–3. Hänet palkittiin kauden päätteeksi kaukalon ulkopuolisista opinnoistaan Marcel Robert Trophylla. Montreal Canadiens ja Molson/Coors palkitsivat Grégoiren myös Guy Lafleur Awards of Excellencen voittajana.
Heinäkuussa 2014 Grégoire teki kolmivuotisen NHL-tulokassopimuksen Montreal Canadiensin kanssa. Hän kuitenkin loukkasi ranteensa seuran harjoitusleirillä ja Grégoire oli leikkaushoitoa vaatineen vamman vuoksi sivussa joulukuun lopulle saakka.  Hänet kuitenkin nimettiin ennen kauden 2014–2015 alkua Baie-Comeau Drakkarin QMJHL-joukkueen kapteeniksi. Grégoire teki liigan runkosarjassa 1.28 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla 32 ottelussa tehot 20+21=41, joilla hän oli joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies. Pudotuspeleissä Grégoire teki 1.75 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla 12 ottelussa tehot 10+11=21, joilla hän oli Drakkarin paras pistemies ja syöttäjä. Grégoire voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +12. Hänet palkittiin opintojensa myötä kauden päätteeksi toistamiseen Marcel Robert Trophylla.