stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lisie Nyström
Aiheesta muualla

Ijäs, Minna: Kokoelmanosto: Lisi, Lisie, Lizzie – kiehtova Lisie Nyström Turku.fi. 11.11.2020.
| n k Naisten 100 metrin juoksun Suomen mestarit |
| --- | --- |
1910-luku:  1913: Lisie Nyström  1914: Ida Välimäki  1915: Lisie Nyström  1916: Olga Virtanen  1917: Olga Virtanen  1918: Lisie Nyström  1919: Olga Virtanen 
1920-luku:  1920: Olga Virtanen  1921: Olga Virtanen  1922: Olga Virtanen  1923: Olga Virtanen 
1940-luku:  1945: Mirja Jämes  1946: Aili Reiko  1947: Mirja Jämes  1948: Aili Reiko  1949: Hilkka Helenius 
1950-luku:  1950: Hilkka Talvio  1951: Tuija Lindroos  1952: Ulla Pokki  1953: Ulla Pokki  1954: Salme Jaakkola  1955: Aulikki Lehmijoki  1956: Tuija Valkama  1957: Aulikki Lehmijoki  1958: Tuovi Vahtera  1959: Aulikki Lehmijoki 
1960-luku:  1960: Brita Johansson  1961: Brita Johansson  1962: Brita Johansson  1963: Maija Koivusaari  1964: Maija Koivusaari  1965: Maija Koivusaari  1966: Sirkka Norrlund  1967: Mona-Lisa Strandvall  1968: Mona-Lisa Strandvall  1969: Mona-Lisa Strandvall 
1970-luku:  1970: Mona-Lisa Strandvall  1971: Tuula Rautanen  1972: Tuula Rautanen  1973: Mona-Lisa Pursiainen  1974: Mona-Lisa Pursiainen  1975: Mona-Lisa Pursiainen  1976: Mona-Lisa Pursiainen  1977: Mona-Lisa Pursiainen  1978: Helinä Laihorinne  1979: Helinä Laihorinne 
1980-luku:  1980: Riitta Vesanen  1981: Helinä Laihorinne  1982: Helinä Laihorinne  1983: Helinä Marjamaa  1984: Helinä Marjamaa  1985: Sisko Markkanen  1986: Sisko Markkanen  1987: Auli Marttinen  1988: Sisko Hanhijoki  1989: Sisko Hanhijoki 
1990-luku:  1990: Sisko Hanhijoki  1991: Sisko Hanhijoki  1992: Sisko Hanhijoki  1993: Sanna Hernesniemi  1994: Sanna Hernesniemi  1995: Sanna Hernesniemi  1996: Sanna Hernesniemi  1997: Sanna Hernesniemi  1998: Sanna Kyllönen  1999: Sanna Kyllönen 
2000-luku:  2000: Heidi Hannula  2001: Johanna Manninen  2002: Johanna Manninen  2003: Johanna Manninen  2004: Johanna Manninen  2005: Heidi Hannula  2006: Heidi Hannula  2007: Johanna Manninen  2008: Sari Keskitalo  2009: Sari Keskitalo 
2010-luku:  2010: Sari Keskitalo  2011: Ella Räsänen  2012: Hanna-Maari Latvala  2013: Hanna-Maari Latvala  2014: Hanna-Maari Latvala  2015: Hanna-Maari Latvala  2016: Anna Hämäläinen  2017: Hanna-Maari Latvala  2018: Anniina Kortetmaa  2019: Lotta Kemppinen 
2020-luku:  2020: Lotta Kemppinen  2021: Lotta Kemppinen  2022: Anniina Kortetmaa  2023: Lotta Kemppinen  2024: Lotta Kemppinen 
Kalevan kisat
Erkki Kättö

Erkki Kättö (15. huhtikuuta 1890 Humppila – 31. elokuuta 1938 Riihimäki) oli suomalainen yleisurheilija, joka saavutti 1910-luvulla useita Suomen mestaruuksia pikajuoksuissa ja pikaviesteissä useita Suomen mestaruuksia.
Kättö edusti seuratasolla Helsingin Kisa-Veikkoja (HKV). Hän saavutti vuosina 1912–1918 lukuisia SM-mitaleja. Hän saavutti viisi henkilökohtaista mestaruutta eli vuoden 1915 kisoissa 100 ja 200 metrin mestaruudet ja seuraavana vuonna 400 metrin, 110 metrin aitajuoksun ja 400 metrin aitajuoksun mestaruudet. Kaikkiaan hän saavutti viiden mestaruuden lisäksi kahdeksan SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia mestaruuksia voittamiltaan matkoilta.
Kättö oli mukana HKV:n viestijoukkueissa, jotka taistelivat Helsingin IFK:n ja Tampereen Pyrinnön kanssa Suomen mestaruuksista. Hän voitti mestaruudet 4 × 100 metrillä ja 1 600 metrin viestissä vuosina 1913, 1914 ja 1915 sekä 4 × 400 metrillä vuonna 1916. Erkki Kätöllä oli hallussaan vuonna 1916 Suomen ennätys 200 metrillä ajalla 23,0 ja 400 metrin aidoissa ajalla 59,3.
Kättö oli mukana sisällissodassa Helsingin valtauksessa huhtikuussa 1918 Helsingin suojeluskuntajoukoissa. Työelämässä Kättö työskenteli vuodesta 1919 suomalaisen aseteollisuuden eli Suojeluskuntain Ase- ja Konepaja Oy:n palveluksessa Riihimäellä konttoripäällikkönä aina kuolemaansa asti. Urheiluharrastus Riihimäellä vaihtui aktiiviin ammuntaharrastukseen.
Aulikki Jaakkola

Aulikki Jaakkola
Anita Aulikki Jaakkola (o.s. Lehmijoki, s. 28. syyskuuta 1935 Lavia) on entinen suomalainen pikajuoksija. Hän saavutti yhteensä 13 Suomen mestaruutta 100 metrin, 200 metrin ja 400 metrin juoksuissa. Jaakkola edusti Lavian Kisaa, Kankaanpään Urheilijoita ja Rosenlewin Urheilijoita.
Saavutukset

100 metrin juoksu
Suomen mestari: 1955, 1957, 1959
200 metrin juoksu
Suomen mestari: 1955, 1956, 1957, 1958, 1959, 1960
SM-hopea: 1954, 1961, 1964
400 metrin juoksu
Suomen mestari: 1958, 1959, 1960, 1961
800 metrin juoksu
SM-pronssi: 1960
Martti Kaskivirta

Johan Martti Kaskivirta (5. syyskuuta 1917 Orimattila – 21. heinäkuuta 1997 Vantaa) oli suomalainen pikajuoksija. Helsingin Kullervoa edustanut Kaskivirta voitti 100 metrin Suomen mestaruuden Helsingissä järjestetyissä vuoden 1944 Kalevan kisoissa ajalla 11,3.
Sirkka Norrlund

Sirkka Marjatta Norrlund (8. maaliskuuta 1943 Vaasa – 21. syyskuuta 2022 Vaasa) oli suomalainen pikajuoksija, viisiottelija ja pituushyppääjä. Hän saavutti ulkoradoilla yhteensä 23 Suomen mestaruutta, joista 12 peräkkäistä mestaruutta pika-aitamatkoilla. Norrlund edusti seuratasolla Vaasan Vasamaa.
Norrlund karsiutui Tokion 1964 olympialaisten 80 metrin aitajuoksun alkuerässä. EM-kilpailuihin hän osallistui kolmasti: Budapestissa 1966 hän karsiutui 80 metrin aitojen alkuerissä ja sijoittui viisiottelussa 13:nneksi. Ateenassa 1969 hän pääsi 100 metrin aitajuoksun loppukilpailuun ja sijoittui siinä kahdeksanneksi. Helsingissä 1971 hän karsiutui 100 metrin aitajuoksun välierissä.
Saavutukset

80 m aitajuoksu
Suomen mestari: 1961, 1962, 1963, 1964, 1965, 1966, 1967, 1968
100 m aitajuoksu
EM-kisoissa 8. sija 1969
Suomen mestari: 1969, 1970, 1971, 1972
200 m aitajuoksu
Suomen mestari: 1968, 1969, 1970, 1971
100 m juoksu
Suomen mestari: 1966
SM-hopea: 1965
SM-pronssi: 1967
200 m juoksu
Suomen mestari: 1961, 1964, 1966
SM-hopea: 1963
SM-pronssi: 1962
Viisiottelu
EM-kisoissa 13. sija 1966
Suomen mestari: 1963, 1964, 1965
SM-hopea: 1966
SM-pronssi: 1962
Pituushyppy
SM-hopea: 1963, 1964, 1966
SM-pronssi: 1961, 1965
Esko Inkala

Esko Antero Inkala (13. maaliskuuta 1926 Jyväskylä – 23. maaliskuuta 2018 Liminka) oli suomalainen pikajuoksija. Inkala voitti kolme 100 metrin juoksun Suomen mestaruutta vuosina 1949–1951. 200 metrillä hän otti mestaruudet vuonna 1950 ja 1953. Mestaruuksien lisäksi Inkala oli hopealla 100 metrillä vuonna 1953 ja 200 metrillä vuosina 1948, 1949 ja 1951. Inkalan ennätys 100 metrillä 11,0 syntyi vuonna 1950 (myötätuuleen 10,7 vuonna 1953) ja 200 metrillä 22,1 vuonna 1953.
Inkala oli maajoukkueessa kahdesti parantamassa 4 × 100 metrin viestijuoksun Suomen ennätystä: vuonna 1950 Turussa syntyi aika 41,9, joka parani seuraavana vuonna Helsingissä aikaan 41,7. Seuratasolla Inkala edusti Oulun NMKY:n Urheilijoita. Ammatiltaan Inkala oli poliisi.
Kalevi Huttunen

Aatto Emil Kalevi Huttunen (29. elokuuta 1923 Suonenjoki – 9. marraskuuta 1976) oli suomalainen pikajuoksija. Huttunen voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1946 ja 1948 (molemmat ajalla 11,1). Hän voitti myös SM-hopeaa vuonna 1947 (myös ajalla 11,1).
Huttunen oli mukana 100 metrin juoksussa yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuonna 1946, mutta jäi alkueriin. Hänen ennätyksensä 100 metrillä oli Ruotsin Eskilstunassa elokuussa 1947 juostu 10,9. Seuratasolla Huttunen edusti Jyväskylän Kenttäurheilijoita.
Tuovi Vahtera

Tuovi Inkeri Vahtera (28. helmikuuta 1938 Helsinki – 17. lokakuuta 2019) oli suomalainen yleisurheilija. Vahtera voitti viisiottelussa neljä Suomen mestaruutta sekä yhden mestaruuden 100 metrin juoksussa. Hän saavutti mitalisijoituksia myös 200 metrin juoksussa ja keihäänheitossa. Seuratasolla hän edusti Helsingin Naisurheilijoita.
Saavutukset

Viisiottelu
Suomen mestari: 1958, 1959, 1960, 1962
SM-hopea: 1963
SM-pronssi: 1964
100 metrin juoksu
Suomen mestari: 1958
SM-hopea: 1961, 1962, 1963
SM-pronssi: 1960
200 metrin juoksu
SM-hopea: 1959, 1960, 1962
SM-pronssi: 1961, 1964
Keihäänheitto
SM-hopea: 1958, 1959
SM-pronssi: 1954, 1955, 1956
Tuovi Vahteran isä oli 1930-luvun pikajuoksija Urpo Vahtera, joka oli mukana muun muassa vuonna 1936 SM-viestin voittaneessa ja samalla Suomen ennätyksen tehneessä joukkueessa.
Heidi Kamutta

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten yleisurheilu.Universiadit  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten yleisurheilu.Universiadit  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten yleisurheilu.Universiadit  | Maa:   Suomi> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Bangkok 2007 | 4 x 100 m |  |
Heidi Johanna Kamutta (o.s. Hannula, s. 26. helmikuuta 1980 Oulu) on suomalainen pikajuoksija, joka edusti seuratasolla Oulun Pyrintöä.
Hannula voitti 1998 sisäratojen SM-kisoissa hopeaa 60 metrillä ajalla 7,48. Samana vuonna Kalevan kisoissa hän juoksi 100 metrin juoksussa pronssille ajalla 11,68. Seuraavana vuonna hän voitti halli-SM-kisoissa SM-kultaa 60 metrillä. Voittoaika, 7,33, oli alle 19-vuotiaiden Suomen ennätys. Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1999 Salivaara juoksi osuuden Suomen pronssijoukkueessa 4 × 100 metrin viestijuoksussa.
Vuonna 2000 Hannula voitti SM-kultaa Kalevan kisojen 100 metrillä ajalla 11,54 ja SM-hopeaa 200 metrin juoksussa ajalla 23,89. Hän edusti Suomea Sydneyn olympialaisissa 100 metrillä, mutta karsiutui toisissa alkuerissä. 2001 hän voitti sisäradoilla SM-hopeaa 60 metrillä ja Kalevan kisoissa hopeaa 100 metrillä.
Hannula juoksi Kalevan kisoissa 2003 toiseksi 100 metrillä. Seuraavana vuonna hän voitti sisäratojen SM-kultaa 60 metrillä. Hän uusi Suomen-mestaruutensa seuraavana vuonna. Sisäratojen EM-kisoissa 2005 hän selvisi 60 metrin finaaliin, mutta sijoittui siinä kahdeksanneksi. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Kalevan kisoissa SM-kultaa 100 metrillä ja SM-hopeaa 200 metrillä ajalla 23,65. Hannula valittiin Suomen joukkueeseen Helsingin MM-kisoihin, joissa hän karsiutui 100 metrillä toisissa alkuerissä ajalla 11,52. Vuonna 2006 hän voitti sisäratojen SM-kultaa 60 metrillä. Moskovan sisäratojen MM-kisoissa hän karsiutui välierissä ajalla 7,26. Saman vuoden Kalevan kisoissa hän voitti jälleen kultaa 100 metrillä. Göteborgin EM-kisoissa hän karsiutui alkuerissä. Seuraavan vuoden Kalevan kisoissa hän voitti pronssia 100 metrillä.
Viestijuoksussa Hannula saavutti 4 × 100 metrin SM-kultaa 1999 ja 2000 sekä SM-hopeaa 1998, 2001, 2003, 2005 ja 2006.
Hannula pitää nimissään 50 metrin juoksun sisäratojen Suomen-ennätystä 6,25. Hänen 100 metrin ennätyksensä, 11,49, on Suomen kaikkien aikojen tilastossa kymmenentenä.
Lokakuussa 2007 Hannula ilmoitti lopettavansa uransa.
Henkilökohtaiset ennätykset

50 metrin juoksu (sisäradoilla): 6,25 (2006)
60 metrin juoksu (sisäradoilla): 7,24 (2006)
100 metrin juoksu: 11,49 (2000)
200 metrin juoksu: 23,65 (2005)
300 metrin juoksu: 42,28 (1995), sisäradoilla 40,94 (1997)
80 metrin aitajuoksu: 12,45 (1995)
Pituushyppy: 548 (1994)
Suodatinpussi

Suodatinpussi
Suodatinpussi on ohut paperista valmistettu pussi, johon kahvijauhe laitetaan kahvia valmistaessa. Kahvi, joka sopii suodatukseen on merkitty termillä suodatinjauhatus erotukseksi pannukahviksi sopivasta pannujauhatuksesta.
Suodatinpussien kokoja merkitään kahdella eri järjestelmällä. Alun perin kokoja merkittiin luvuilla 101, 102, 104 jne. Mitä suurempi numero, sen suurempi koko. Uudemman järjestelmän merkinnät ovat muotoa 1x1, 1x2, 1x4 jne. Sarjat ovat sikäli yhteensopivia, että vanha merkintä 102 on suunnilleen samankokoinen kuin uusi 1x2. Sarjat eroavat kuitenkin niin, että uudessa sarjassa pussinpohja on aina samanlevyinen, kun se vanhassa sarjassa voi muuttua koon mukana. Yleisimmät suodatinkoot ovat 1x4 ja 102.
Suodatinpussi on yleensä kertakäyttöinen, joten sen voi laittaa biojätteisiin. Joissakin kahvinkeittimissä on suodatinpussi, joka ei ole kertakäyttöinen. Kertakäyttöinen suodatinpussi taitetaan toisesta reunasta sekä sivusta, jotta pussin pohja- ja sivusauma kestäisivät paremmin veden ja kahvinpurujen aiheuttaman rasituksen. Taiteltu suodatinpussi istuu myös täsmällisesti suodatinsuppiloon.
Historiaa

Kahvinsuodatin ja suodatinpussi patentoitiin 20. kesäkuuta 1908. Saman vuoden joulukuussa suodatinpussin kehittäjä Melitta Bentz perusti Melitta Bentz -yhtiön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suodatinpussi Wikimedia Commonsissa
Kahvijauheella täytetty suodatinpussi.
Kimmo Saaristo

Kimmo Tapio Saaristo (s. 18. elokuuta 1962 Porin maalaiskunta) on suomalainen pikajuoksija. Seuratasolla hän edusti Porin Tarmoa ja Viipurin Urheilijoita.
Jo juniori-ikäisenä kansalliselle huipulle noussut Saaristo hallitsi 100 ja 200 metrin juoksumatkoja Suomessa 1980-luvun alkupuoliskon. 100 metrillä hän voitti neljä peräkkäistä Suomen mestaruutta (1983, 1984, 1985, 1986) ja 200 metrillä kuusi mestaruutta (1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986). Lisäksi hän voitti hopeaa 100 metrillä vuosina 1981 ja 1987 sekä 200 metrillä vuonna 1987 ja pronssia 100 metrillä vuonna 1982.
Saaristo juoksi 100 metrin ennätyksensä 10,44 Kajaanin Kalevan kisoissa 6. heinäkuuta 1984. Se jäi Antti Rajamäen Suomen ennätyksestä vain sadasosan ja oli alle 23-vuotiaiden SE. Edellisenä vuonna Saaristo oli juossut käsiajan 10,3.
200 metrillä Saariston ennätys on Soulissa, Koreassa 14. syyskuuta 1985 pieneen vastatuuleen (0,1 m/s) juostu 20,79. Ajallaan Saaristo oli Suomessa edelleen vuonna 2019 matkan kahdeksanneksi nopein.
Alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1981 Saaristo sijoittui 100 metrillä myötätuulituloksella 10,42 neljänneksi, 200 metrillä pronssille ikäluokan SE-ajalla 20,83 ja 4 × 100 metrin viestissä kolmanneksi.
Palle Virtanen

Paul (Palle) August Allan Virtanen (19. syyskuuta 1910 Porvoo – 30. syyskuuta 2000 Porvoo) oli suomalainen pikajuoksija.
Palle Virtanen karsiutui Berliinin 1936 olympialaisissa 100 metrin juoksun ja 4 × 100 metrin viestijuoksun alkuerissä. Hän oli mukana juoksemassa 4 × 100 metrin Suomen ennätystä 42,1 s vuonna 1935. Hän edusti Suomea kahdeksassa maaottelussa, joissa hän saavutti kaksi voittoa. Seuratasolla hän edusti Porvoon Akillesta. Hän voitti Suomen mestaruuden 100:lla ja 200 metrillä vuosina 1932 ja 1935. Hän saavutti SM-hopeaa 100 metrillä vuonna 1933 sekä SM-pronssia 100:lla ja 200 metrillä vuosina 1930 ja 1936. Hän juoksi 100 metrillä vuonna 1935 Suomen ennätyksen 10,7 s, joka säilyi voimassa lähes 20 vuotta. Hänen paras aikansa 200 metrillä oli 22,0 s.
Urheilu-uransa jälkeen Virtanen toimi muun muassa Suomen Urheiluliiton, Centralidrottsförbundetin ja Svenska Finlands Idrottsförbundin johtokunnissa sekä Porvoon Akilleksen puheenjohtajana. Ammatiltaan hän oli voimistelunopettaja.
Henkilökohtaiset ennätykset

| Laji | Tulos  | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 10,7h | Helsinki | 14.9.1932 |
| 200 m | 22,0h | Helsinki | 11.9.1935 |
| Korkeus | 175 | Suonenjoki | 24.7.1932 |
| Pituus | 691 | Helsinki | 14.9.1932 |
h = käsiaika
Esko Elsilä

Esko Elsilä (s. 12. joulukuuta 1954 Oulainen) on suomalainen pikajuoksija ja pituushyppääjä.
Elsilä voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuonna 1980 ajalla 10,81. Pituushypyn Suomen mestaruuden hän voitti vuosina 1976 ja 1978 sekä saavutti lisäksi SM-pronssia vuonna 1977. Hänen ennätyksensä pituushypyssä on 773 cm.
Seuratasolla Elsilä edusti Ylivieskan Kuulaa.
Jorma Ehrström

Jorma Ehrström (s. 1940) on suomalainen entinen pikajuoksija. IF Drottia edustanut Ehrström voitti 100 metrin SM-kultaa vuoden 1966 Kalevan kisoissa ja juoksi matkan Suomen ennätyksen 10,5 Riihimäellä kesäkuussa 1965.
Kari Niemi

Kari Juhani Niemi (s. 28. tammikuuta 1965 Anjala) on suomalainen pikajuoksija.
Niemi voitti Suomen mestaruuden 100 metrillä Turussa vuonna 1989 ja 200 metrillä Jyväskylässä vuonna 1992. SM-hopealla hän oli 100 metrillä Hämeenlinnassa 1988. Viestijuoksun SM-kisoissa hän saavutti pronssia 4 × 100 metrin viestissä Tampereen Kisatovereiden joukkueessa vuonna 1986.
100 metrillä Niemi juoksi ennätyksekseen Järvenpäässä 9. kesäkuuta 1988 ajan 10,45. Urallaan Niemi edusti Karhulan Urheilijoita (1984–1985, 1991–), Tampereen Kisatovereita (1986–1988) ja Anjalan Kuohua (1989–1990). Häntä valmensi Sakari Seppälä.
Niemi on ohjelmapalveluyritys SeikkailuviiKari Oy:n omistaja ja toimitusjohtaja.
Ari Salonen

Ari Tapani Salonen (s. 18. elokuuta 1957 Taivassalo) on suomalainen pikajuoksija.
Salonen voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden Kuopiossa vuonna 1987. Edellisenä vuonna hän oli ollut hopealla. Mestaruusjuoksussaan hän teki ennätysaikansa 10,52. 200 metrillä hän oli parhaimmillaan neljäs vuosien 1980 ja 1986 Kalevan kisoissa. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti 60 metrin juoksussa kultaa vuonna 1988 ja hopeaa vuosina 1980, 1984 ja 1986 sekä 200 metrillä pronssia 1984.
Seuratasolla Salonen edusti aikuisiällä Mynämäen Iskua, Raision Urheilijoita, Turun Tovereita ja Turun Urheiluliittoa. Häntä valmensivat Jarkko Maunula ja Hannu Rautala.
Tuula Rautanen

Tuula Irmeli Rautanen (omaa sukua Nurmi, myöhemmin Salo, s. 8. huhtikuuta 1942 Lahti) on entinen suomalainen yleisurheilija. Hän kilpaili pituushyppääjänä ja pikajuoksijana.
Rautanen edusti Suomea Münchenin 1972 olympialaisissa. Hän juoksi 4 × 400 metrin viestin kolmannen osuuden Suomen joukkueessa, joka sijoittui seitsemänneksi. Alkueriin hän jäi 100 metrillä ja 4 × 100 metrin viestissä. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 Rautanen sijoittui karsinnassa 14:nneksi eikä selviytynyt loppukilpailuun.
Rautanen voitti Suomen mestaruuden pituushypyssä vuosina 1972, 1973, 1975 ja 1976, 100 metrin juoksussa 1971 ja 1972, 200 metrin juoksussa 1973 sekä 4 × 400 metrillä Hollolan Urheilijat -46:n joukkueessa 1977. Hallimestaruuden hän voitti 60 metrin juoksussa ja pituushypyssä yhteensä seitsemän kertaa. Veteraanien Euroopan mestaruuden 100 metrin juoksussa hän voitti vuonna 1977.
Pituushypyn Suomen ennätyksen Rautanen hyppäsi kolmasti. Hänen paras tuloksensa 660 cm säilyi Suomen ennätyksenä vuodesta 1973 vuoteen 1988 saakka.
Maija Koivusaari

Maija Anneli Koivusaari (myöh. Laihorinne, s. 22. toukokuuta 1941 Kannus) on entinen suomalainen pikajuoksija ja pituushyppääjä. Hän edusti Kannuksen Pilkettä ja Kannuksen Urheilijoita (jotka yhdistyivät myöhemmin Kannuksen Uraksi) sekä Kokkolan Veikkoja.
Maija Laihorinteen puoliso oli kansallisen tason kiekonheittäjä Lauri Laihorinne ja lanko niin ikään kiekonheittäjä Toivo Laihorinne. Pikajuoksija Helinä Marjamaa (o.s. Laihorinne) on Toivo Laihorinteen nuorin tytär.
Maija Koivusaari edusti Suomea Belgradin EM-kisoissa 1962, joissa hän osallistui pituushypyn karsintaan. Hän ei päässyt loppukilpailuun, vaan oli kuudestoista tuloksella 580. Maaotteluissa hän edusti Suomea 100 metrillä yhdeksän, pituushypyssä kahdeksantoista ja 4 × 100 metrin viestissä yksitoista kertaa.Hän on pituushypyssä tehnyt Suomen ennätyksen kuusi kertaa.
Kalevan kisojen mitalit

| Laji | 1959 | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 3. | 2. |  | 3. | 1. | 1. | 1. | 3. |  | 2. |
| Pituus | 2. | 2. | 2. | 1. | 1. | 1. | 1. | 3. | 1. | 1. |
Ennätykset

| Laji | Ennätys | Paikka | Pvm |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 12,0 | Pietarsaari | 25.8.1963 |
| 200 m | 25,4 | Kokkola | 21.7.1963 |
| Korkeus | 152 | Kemijärvi | 20.9.1964 |
| Pituus | 612 | Kannus | 2.7.1967 |
Lähde: Tilastopaja
Aki Tammisto

| Aki Tammisto |
| --- | --- |
 Aki Tammisto - 1930-luvun Turun Urheiluliiton pikajuoksija.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. maaliskuuta 1915 Leppävirta
Kuollut: 23. maaliskuuta 1978 (63 vuotta) Turku
Kansalaisuus:  Suomi
Uran tiedot
Pituus:  178 cm
Laji:  pikajuoksu
Seura:  Varkauden Tarmo (-1935) Turun Urheiluliitto (1936–1941) Kronohagens IF, Hki (1942-1945) Turun Urheiluliitto (1946) Helsingin Kisa-Veikot (1947–)
Kilpauran kesto:  1933–1948
Aarne (Arne) "Aki" Tammisto (1. maaliskuuta 1915 Leppävirta – 23. maaliskuuta 1978 Turku) oli suomalainen pikajuoksija ja urheilutoimittaja. Hän edusti uransa aikana Varkauden Tarmoa, Turun Urheiluliittoa ja Kronohagens IF:ää.
Tammisto selviytyi Berliinin olympialaisissa 1936 toisiin alkueriin 200 metrin juoksussa. Hän kuului myös Suomen pikaviestijoukkueeseen, joka karsiutui alkuerissä. Pariisin EM-kilpailuissa 1938 hän sijoittui 400 metrillä viidenneksi ajalla 49,1. Tammisto edusti Suomea maaottelutasolla vuosina 1935–1947. Hän voitti 100 metrin maaottelujuoksun Porissa 1935, 200 metrin kilpailun Porissa 1935, Tallinnassa 1936 ja Budapestissa 1940 sekä 400 metrin juoksun Budapestissa 1940. Lisäksi hän kuului Suomen voitokkaaseen pikaviestijoukkueeseen Porissa 1935 ja Tallinnassa 1936.
Tammisto saavutti Kalevan kisoissa 100 metrillä kultaa 1936, 1937 ja 1938 sekä hopeaa 1940. 200 metrillä hän voitti Suomen-mestaruuden 1936, 1937, 1938, 1939 ja 1940 sekä sai SM-hopeaa 1942, 1943 ja 1945. 400 metrin Suomen-mestaruuden hän voitti 1937 ja 1939.
Urheilu-uransa jälkeen Tammisto toimi vuodesta 1955 lähtien Turun Sanomien urheilutoimittajana, toimituspäällikkönä ja vuosina 1976–1978 toisena päätoimittajana.
Ennätykset

Ulkoradat:
| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m | 6,8 | Mikkeli | 15. toukokuuta 1934 |
| 100 m | 10,7 | Helsinki | 19. elokuuta 1934 |
| 200 m | 21,6 | Viipuri | 6. – 8. elokuuta 1937 |
| 300 m | 34,4 | Tukholma | 24. syyskuuta 1936 |
| 400 m | 48,2 | Helsinki | 4. syyskuuta 1937 |
Turo Meriläinen

Turo Meriläinen (4. huhtikuuta 1968 – 27. helmikuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen pikajuoksija.
Meriläinen voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden Oulussa vuonna 1990 ajalla 10,69. Hallimestaruuden 60 metrillä hän voitti vuosina 1990 ja 1991. Vuonna 1990 Meriläinen osallistui myös yleisurheilun EM-kisoihin Splitissä. Nuorten sarjoissa hän voitti muun muassa 4×100m Suomen mestaruuden sekä pituushypyn joukkue-SM-kultaa Noormarkun Nopsan riveissä. Urheilu-uransa loppuvuosina Meriläinen edusti Helsingin Kisa-Veikkoja, jonka viestijoukkueessa hän saavutti 4×100m SM-mitalin. Meriläistä valmensi Seppo Välimäki.
Turo Meriläisen ennätys 100 metrillä oli vuonna 1990 Ruotsi-Suomi -maaottelussa juostu voittoaika 10,58. Myötätuulessa hän juoksi parhaimmillaan 10,37 (käsiajalla 10,2). Meriläisen ennätys 60 metrillä oli vuonna 1990 Espoon Otaniemessä juostu 6,69, joka säilyi Suomen ennätyksenä yhdentoista vuoden ajan.
Turo Meriläinen kuoli sairauskohtaukseen Helsingissä helmikuussa 2015.
Börje Strand

Börje Strand Suomen Kuvalehden kannessa elokuussa 1959.
Börje Kalevi Strand (23. syyskuuta 1935 Helsinki – 30. huhtikuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen pikajuoksija. Seuratasolla hän edusti urallaan Hyvinkään Tahkoa, Töölön Vesaa ja Lauttasaaren Pyrintöä.
Strand voitti Suomen mestaruuden 100 metrin juoksussa vuosina 1959 ja 1960 sekä 200 metrin juoksussa vuosina 1958, 1960, 1961 ja 1962. Lisäksi hän saavutti 100 metrillä hopeaa vuonna 1962 sekä pronssia 1957 ja 200 metrillä hopeaa vuonna 1959 ja pronssia vuosina 1957 ja 1963. Vuonna 1959 Strand sivusi 100 metrillä Voitto Hellstenin Suomen-ennätysaikaa 10,60. Kesällä 1962 hän juoksi 200 metriä aikaan 21,40 jääden vain kymmenyksen Hellstenin ennätyksestä.
Pohjoismaiden mestaruuskisoissa Strand oli vuonna 1961 pronssilla 200 metrillä ajalla 21,6. Hän edusti Suomea 4 × 400 metrin viestijuoksussa Rooman olympialaisissa 1960 sekä vuosien 1958 ja 1962 EM-kisoissa. Hän kilpaili myös 33 maaottelussa.
Strand toimi Suomen puolustusvoimain Urheilujoukkojen pikajuoksuvalmentajana vuosina 1964–1965 sekä Suomen Urheiluliiton pikajuoksun lajivalmentajana vuosina 1965–1969. Hänen isänsä Herman Strand oli Suomen mestari painonnoston höyhensarjassa.
Saavutukset

100 metrin juoksu
SM-kultaa 1959 (aika 10,6) ja 1960 (11,0)
SM-hopeaa 1962
SM-pronssia 1957
200 metrin juoksu
SM-kultaa 1958, 1960 (21,6), 1961 (21,7) ja 1962 (21,8)
SM-hopeaa 1959 (21,7)
SM-pronssia 1957 ja 1963