stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kerrostalo
Kerrostalo funktionalismin ihanteena

1900-luvun alussa pidettiin pienasuntoa yhtenä modernismin ydinkäsitteenä. Kerrostaloasumisella pyrittiin asumisen järkeistämiseen ja asumistilan selkeyteen. Vuoden 1927 Arkkitehti-lehdessä kuvattiin kerrostaloasuntoa virkamiesperheelle, jossa on isä, äiti ja kolme tai neljä lasta. Palvelijaa ei nykyaikaisella perheellä enää olisi. Asunnossa olisi keittokomero ja siihen liittyvä ikkunallinen ruokailunurkkaus, kaksi huonetta ja niiden välissä huoneeksi kalustettu halli. Ihanneasunto olisi läpituuletettava ja valoisa. Funktionalismin oppien mukaan tila jäsenneltäisiin asukkaiden tarpeiden mukaan: asunnossa piti voida levätä, olla yhdessä ja tehdä kotitaloustyötä. Tarvittiin siis makuuhuoneita, olohuone ja keittiö. Tällaisia taloja toteutettiin erityisesti Helsingin Töölöön.
Ihanneasunto tarkoitti myös pyrkimystä keskiluokkaisuuteen ja kansalliseen yhteenkuuluvuuteen. Asunnon pienuudesta tehtiin hyve, eikä hukkatilaa saanut olla. Alvar Aalto kirjoitti: ”Työmme varsinainen lähtökohta olkoon pienasunto, ei loistorakennus. Työn tulos voi kerran olla se, että 250 m²:n porvari haluaa muuttua 60 m²:n ihmiseksi - -. Pienasunto on mahdollinen sen kautta, että osa sen asujainten toiminnasta siirtyy ulos – yhteisiin huonetiloihin – koulu, urheilukenttä, kirjasto, biografi, konsertti- ja luentosali jne.”
Kerrostaloihin siirryttäessä saatiin asukkaille myös nykyajan mukavuudet, kuten juokseva vesi, kylpyhuone ja WC. Aikaisemmin peseydyttiin makuuhuoneen nurkassa olleen pesupöydän ääressä. Pesuvesi oli kannettava sisään ja ulos. Käymälät sijaitsivat piharakennuksissa. Käytettiin myös yöastioita. Vesien ja yöastioiden siirtely kuului varakkaammissa perheissä palvelijoiden työhön.
Kirjallisuutta

Mäkiö, Erkki ym.: Kerrostalot. 1960–1975.  Helsinki:  Rakennustieto, 1994.  ISBN 951-682-279-7
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Asuinkerrostaloarkkitehtuurin vaiheet (Arkistoitu – Internet Archive). Rakennusperintö.fi.
Kimmo Norokorpi: Jättilasku – nämä talot hajoavat ennen aikojaan. Taloussanomat 28.10.2011.
Minna Joenniemi: Onko tämä tulevaisuuden kerrostalo? Yle radio 1, Rakenna minut 10.4.2015
Terveet Kädet

| Terveet Kädet |
| --- | --- |

 Terveet Kädet (Läjä Äijälä) Jyväskylässä toukokuussa 2015.
Tiedot
Toiminnassa:  1980–2016, 2019–
Tyylilaji:  hardcore punk, d-beat, extreme metal,  heavy metal
Kotipaikka:  Tornio, Suomi
Laulukieli:  suomi, englanti
Jäsenet:  Läjä, laulu   Lene, basso, taustalaulu   Ilari, kitara, taustalaulu   Samppa, rummut  
Entiset jäsenet:  Piäsky, basso, taustalaulu   Tiimo, kitara   Sumo, rummut   Peedro, rummut   Walde, rummut   Tilli, rummut   Weega, kitara   Yrjänä, kitara   Maike, kitara, laulu   Kähkönen, basso   Puksu, basso, taustalaulu   Luttinen, rummut   Jani, basso   Aki, rummut  
Terveet Kädet (”TK”) on Suomen ensimmäinen hardcore punk -yhtye. Terveet Kädet tunnetaan parhaiten 1980-luvun alun suoraviivaisista, usein vain 30 sekuntia kestävistä kappaleistaan.
Yhtye on saavuttanut maailmalla HC punk -piireissä kulttisuosiota. Muun muassa Sepultura/Soulfly -muusikko Max Cavalera on kertonut yhtyeen olevan suosikeitaan.
Historia > 1990-luku ja tyylinvaihdos

Kun kokoonpano hajosi vuonna 1990, Läjä Äijälä ja hänen pikkuveljensä Tilli muuttivat Torniosta Ouluun ja kasasivat uuden kokoonpanon, jossa soittivat heidän lisäkseen kitaristi Maike sekä basisti Kähkönen, joka ehti soittaa ainoastaan samana vuonna julkaistulla Unkind-EP:llä ennen kuin poistui yhtyeestä. Uuden kokoonpanon myötä yhtye muutti laulukielensä kokonaan englanniksi, musiikki alkoi ajautua kauemmas perinteisestä hardcoresta ja yhtyeen 1990-luvun tyyli olikin lähempänä aggressiivista metallimusiikkia kuin perinteistä hardcore punkia.
Vuonna 1992 ilmestyi EP Bizarre Domination, jolla bassoa soitti Lene, joka oli yhtyeen vanha ystävä Torniosta. Tämän jälkeen yhtye vietti muutaman vuoden hiljaiseloa, kunnes vuonna 1995 ilmestyi uusi studioalbumi Sign of the Cross sekä EP Pahan voima, jonka kappaleet oli äänitetty alun perin jo vuonna 1987 samoissa sessioissa EP:iden Oma koloni ja Anno Domini kanssa.
Vuonna 1998 yhtye sai uuden basistin Puksun ja aiemmin bassoa soittanut Lene siirtyi soittamaan toista kitaraa. Uusi kokoonpano julkaisi samana vuonna livealbumin Leather Enslavement. Yhtyeen seuraava studioalbumi The Ultimate Pain ilmestyi vuonna 1999.
Kesällä 2000 Terveet Kädet esiintyi ensimmäistä kertaa Tuska-festivaaleilla ja julkaisi albumin Non Ultra Descriptica. Myöhemmin samana vuonna rumpali Tilli lopetti yhtyeessä soittamisen ja hänet korvasi Impaled Nazarenessa aiemmin soittanut Kimmo Luttinen, jonka kanssa yhtye äänitti neljä uutta kappaletta sisältäneen demon elokuussa 2002. Vuonna 2002 Terveiltä Käsiltä ilmestyi kokoelma-albumi Onnellisia kytkentöjä 1980–2002, joka sisälsi materiaalia yhtyeen koko uran ajalta. Viisihenkinen Terveet Kädet esiintyi viimeistä kertaa Oulun Qstock-festivaaleilla kesällä 2006.
Historia > Uusi kokoonpano, paluu vanhaan tyylisuuntaan, hajoaminen ja paluukeikkoja

Vuonna 2006 Läjä Äijälä alkoi jälleen kasata uutta kokoonpanoa, johon basistiksi kiinnitettiin Lene ja kitaristiksi uusi mies Ilari. Rumpuja palasi soittamaan yhtyeen alkuperäinen rumpali Peedro. Kokoonpanovaihdoksen myötä yhtye muutti jälleen pääasiallisen laulukielensä suomeksi ja alkoi esittää keikoillaan 1980-luvun hardcore-materiaalia, josta yleisö piti. Kesällä 2009 Terveet Kädet julkaisi yhdeksän vuoden tauon jälkeen uuden studioäänitteen, Ihmisen poika, pedon poika -nimisen EP:n, joka sisälsi jälleen perinteisiä hardcore-tyylisiä kappaleita.
Lene ja Peedro jättivät yhtyeen vuonna 2011 ja heidän paikkansa kokoonpanossa ottivat Aki Kannisto (rummut) ja Jani Kaarlela (basso). Syyskuussa 2012 Terveet Kädet julkaisi studioalbumin Musta hetki, joka sai paljon myönteisiä arvosteluja. Yhtye julkaisi uuden levyn Lapin helvetti maaliskuussa 2015. Helmikuussa 2016 Ilari kertoi yhtyeen vetäytyvän kuun lopulla studioon tekemään uutta Minun vereni -albumia viisimiehisellä kokoonpanolla, jossa mukana on myös yhtyeen aiempi kitaristi Lene. Kuukautta myöhemmin yhtye kertoi kuitenkin lopettaneensa. Viimeisen kokoonpanon soittajiston on kerrottu jatkavan toisella nimellä. Ilari, Lene, Aki ja Jani jatkavat Kürøishi-nimisessä hardcorepunk-yhtyeessä ja Läjä, Ilari ja Lene jatkoivat Lapin Helvetti -nimisessä kokoonpanossa.
Terveet Kädet soitti kesällä 2019 muutamia festivaalikeikkoja sekä syyskuussa lyhyen klubikiertueen Lapin Helvetti -yhtyeen kokoonpanolla. Yhtye soitti kiertueella ainoastaan 1980-luvun materiaaliaan.
Yhtyeelle on sovittu keikkoja myös vuodelle 2020, ja yhtye on mahdollisesti tekemässä myös uutta materiaalia.
Yhtyeen jäsenet > Laulu

Läjä Äijälä, 1979–2016, 2019–
Yhtyeen jäsenet > Kitara

Tiimo, 1980–85
Veli-Matti "Weega" Saarenpää, 1985–86
Yrjänä, 1986–88
Maike, 1989–2006
Lene, 2000–06, 2016
Ilari, 2006–16, 2019–
Yhtyeen jäsenet > Basso

Markus "Piäsky" Saarenpää, 1980–89
(Jukka) Kähkönen, 1989–90
Lene, 1990–98, 2006–11, 2019–
Puksu, 1998–2006
Jani, 2011–16
Yhtyeen jäsenet > Rummut

Raimo "Sumo" Henttu, 1980
Petri "Peedro" Rankka, 1980–83, 2006–11
Jari "Walde" Wahlman, 1983–84 (k. 1984)
Tilli, 1984–2000
Luttinen, 2000–06
Aki, 2011–16
Samu-Severi "Samppa" Kinnunen, 2019–
Osittainen diskografia > EP:t

Rock laahausta vastaan (1980)
II (1981)
Ääretön joulu (1982)
Message 12" (1983, 2008)
Kädet suojelee (1983)
Oma koloni (1988)
Anno Domini (1989)
Live Kemi 1982 (1990)
Unkind (1990)
Message 7" (1991)
Slow Promotion (1991)
6 Song EP (1991)
Bizarre Domination (1992)
Pahan voima (1995)
Piinaavanautinto EP (2013)
Osittainen diskografia > Studioalbumit

Terveet Kädet (1983)
Black God (1984)
The Horse (1985)
Sign of the Cross (1995)
Doomed Alien Race (1997)
The Ultimate Pain (1999)
Non Ultra Descriptica (2000)
Cape Vortex (tehtiin 2002, julkaistiin 2022 osana boksia ”Demon Seeds – The Complete Studio Recordings 1989 – 2002”)
Ihmisen poika, pedon poika (2009)
Musta hetki (2012)
Lapin Helvetti (2015)
Kaikki kaikkia vastaan (2023)
Osittainen diskografia > Livealbumit

Leather Enslavement (1998)
Pissaa ja paskaa (2005)
UGH!!! Terveet Kädet elävänä (2012)
Osittainen diskografia > Kokoelmat

Propaganda (1991)
Hardcore Brutality (1996)
Kumia ja verta (1996)
Ääretön propaganda (1999)
Onnellisia kytkentöjä 1980–2000 (2002)
Deep Wounds (2002)
TK Pop 1980–1989 (2019)
Demon Seeds - The Complete 1989–2002 Studio Recordings (2022)
Osittainen diskografia > Split-albumit

Kaaos & Terveet Kädet: So Much Fun (1984)
Kirjallisuutta

Vuori, Katariina: Läjä Äijälä. Kulttibändien kuningas.  Helsinki:  Like, 2018.  ISBN 978-952-01-1728-3  suomi
Mika Saastamoinen: Parasta Lapsille Suomipunk 1977–1984.  Johnny Kniga, 2007.  ISBN 978-951-0-32379-3
Aiheesta muualla

Terveet Kädet MySpacessa.
Terveet Kädet on suomalaisen hardcoren kova ydin. Ylen Elävä arkisto.
”Liian varma nakki” – Läjä Äijälä vahvistaa kansainvälisesti vaikutusvaltaisen Terveet kädet -yhtyeen hajoamisen. Helsingin Sanomat 15.3.2016.
Terveet Kädet
| --- | --- |
Studioalbumit:   Terveet Kädet  Black God  The Horse  Sign of the Cross  Doomed Alien Race  The Ultimate Pain  Non Ultra Descriptica  Cape Vortex  Ihmisen poika, pedon poika  Musta hetki  Lapin Helvetti  Kaikki kaikkia vastaan 
EP:t:   Rock laahausta vastaan  II  Ääretön joulu  Message 12"  Kädet suojelee  Oma koloni  Anno Domini  Live Kemi 1982  Unkind  Message 7"  Slow Promotion  6 Song EP  Bizarre Domination  Pahan voima  Piinaavanautinto EP 
Livealbumit:   Leather Enslavement  Pissaa ja paskaa  UGH!!! Terveet Kädet elävänä 
Kokoelmat:   Propaganda  Hardcore Brutality  Kumia ja verta  Ääretön propaganda  Onnellisia kytkentöjä 1980–2000  Deep Wounds  TK Pop 1980–1989  Demon Seeds - The Complete 1989–2002 Studio Recordings 
Split-albumit:  Kaaos & Terveet Kädet: So Much Fun
Terveet Kädet -yhtyeen Läjä Äijälä Jyväskylässä 22.5.2015
Thatcherismi

Thatcherismi eli thatcherilaisuus on Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerin Margaret Thatcherin mukaan nimensä saanut talouspoliittinen ja yhteiskuntapoliittinen ajattelutapa. Se tarkoittaa hänen omaa ajatteluaan, mutta myös sitä politiikkaa, jota on noudatettu hänen pääministerikautensa jälkeen John Majorin, Tony Blairin, Gordon Brownin ja David Cameronin kaudella.
Käännös suomeksi
John Nurmisen Säätiö

| John Nurmisen Säätiö |
| --- | --- |

Perustettu:  1992
Kotipaikka:  Helsinki
Tarkoitus:  Pelastaa Itämeri ja sen perintö tuleville sukupolville
Johtaja:  Annamari Arrakoski-Engardt, toimitusjohtaja
Hallitus:  Tommi Juusela, puheenjohtaja
[www.johnnurmisensaatio.fi Kotisivu]
John Nurmisen Säätiö on suomalainen säätiö, joka suojelee Itämerta ja sen kulttuuriperintöä. Se perustettiin vuonna 1992 Juha Nurmisen aloitteesta. Säätiön ympäristöhankkeissa vähennetään Itämeren rehevöitymistä leikkaamalla meren ravinnekuormaa ja hillitään haitallisten aineiden pääsyä mereen. Kulttuurihankkeet puolestaan tähtäävät meren kulttuurin ja historian tunnetuksi tekemiseen. Säätiö on käynnistänyt Itämeripäivän, jota vietetään vuosittain elokuun viimeisenä torstaina. Säätiön tilat ovat Huolintatalossa Helsingin Länsi-Pasilassa.
Historia

Säätiö perustettiin vuonna 1992 John Nurminen -perheyrityksen johtajan Juha Nurmisen aloitteesta. Nurmisen suvun ensimmäinen laivanvarustaja oli Johan Nurminen, joka perusti Nurmisen kauppahuoneen ja laivanvarustamon Raumalla vuonna 1886. Hän oli säätiön perustajan Juha Nurmisen isoisän isä, jonka mukaan myös säätiö sai nimensä.
Säätiön alkuperäinen tarkoitus oli vaalia Itämeren kulttuuriperintöä. Juha Nurmisen ja Nurmisen perheyrityksen karttakokoelmat siirtyivät lahjoituksina säätiölle. Kulttuuritoiminta on vuosien mittaan keskittynyt etenkin merenkulun, tutkimusmatkailun ja kartografian historiaan.
Juha Nurminen huolestui Itämeren ekologisesta tilasta 1990-luvun lopulla, kun suuret sinileväkukinnat tekivät meren rehevöitymisen näkyväksi. Säätiö aloitti ympäristöhankkeet vuonna 2004 Juha Nurmisen alkupääoman turvin. Alkuvuosina säätiö puuttui etenkin pistekuormituksesta aiheutuvaan rehevöitymiseen, kuten jätevesien fosforinpuhdistuksen tehostamiseen. Sittemmin säätiö on keskittynyt etenkin Itämeren hajakuormituksen vähentämiseen.
Itämeren suojelu

Säätiön ympäristöhankkeissa vähennetään maa- ja metsätalouden fosforikuormaa, poistetaan meressä jo olevia ravinteita, suojellaan meriluontoa, pienennetään ympäristöriskejä ja vähennetään haitallisten kemikaalien sekä lannoitteiden pääsyä mereen. Vuoteen 2023 mennessä säätiö on käynnistänyt 43 ympäristöhanketta, joista 34 on saatu päätökseen. Ympäristöhankkeita tehdään eri puolilla Itämeren valuma-aluetta.
Itämeren suojelu > Rehevöityminen

Ensimmäiset toimet rehevöitymisen vähentämiseksi toteutettiin 2005–2012 Pietarin jätevedenpuhdistamoilla ja Laukaanjoen lannoitetehtaalla.
Säätiö vähentää maatalouden ravinnekuormitusta muun muassa peltojen kipsikäsittelyllä. Lisäksi maatalouden ravinnekuormaa leikataan edistämällä kotieläintilojen ja kasvitilojen välistä lantakierrätystä. Metsätalouden ravinnekuormitukseen säätiö puuttuu etsimällä keinoja turvemaiden metsäojitusalueiden vesistökuormituksen vähentämiseksi.
Säätiö on selvittänyt 2020 alkaen satamien lannoitelaivaukseen liittyviä ravinnepäästöriskejä ja parhaita tekniikoita päästöjen ehkäisemiseksi.
Hankkeissa on myös edistetty vesistöystävällistä biokaasutuotantoa.
Säätiö on selvittänyt meressä jo olevia ravinteiden vähentämistä. Itämereen jo sitoutuneita ravinteita on poistettu esimerkiksi niittämällä rannikkoruokoa. Säätiö on myös edistänyt kestävää särkikalan pyytämistä ja kysyntää.
Itämeren suojelu > Meriluonnon monimuotoisuus

Säätiö ennallistaa vedenalaisia meriniittyjä yhdessä Metsähallituksen luontopalvelujen kanssa 2023 alkaneessa Meriniittyhankkeessa. Meriajokas on Itämeren avainlaji, joka toimii myös hiilinieluna.
Itämeren suojelu > Ympäristöriskit ja haitalliset aineet

John Nurmisen Säätiön johtamassa Tankkeriturva-hankkeessa kehitettiin merenkulun toimijoiden kanssa yhteistyössä vuosina 2009–2014 öljyonnettomuuden riskiä pienentävä ENSI-palvelu (Enhanced Navigation Support Information), jonka jatkokehitys siirtyi Väylävirastolle.
Vuonna 2022 säätiö aloitti Traficomin kanssa hankkeen kemikaalialusten tankinpesusta aiheutuvien päästöjen vähentämiseksi.
Merikulttuuri

Säätiö tuottaa merellisiä kulttuurisisältöjä, välittää tietoa meren historiasta ja ylläpitää kokoelmia. Säätiö on kustantanut lähes 50 meriaiheista kirjaa. Suurista merihistoria-aiheisista kirjoista mm. Mare Balticum, Meritie ja Ultima Thule on käännetty useille kielille.
Kokoelmat koostuvat taiteesta, meriantiikista ja merenkulun laitteistosta. Säätiöllä on myös suuri antiikkikartan- ja merikortin kokoelma. Säätiö järjestää ja lainaa kokoelmia näyttelyihin.
Säätiö on tuottanut suomalaisten merimuseoiden kanssa avoimen Loki-verkkopalvelun, joka kokoaa kartalle merellistä tietoa ja tarinoita. Lokihanke laajentui myöhemmin Digimuseo.fi perustamiseen yhdessä Suomen museoliiton kanssa.
Tuntematon Itämeri oli säätiön hanke Suomenlinnan Levyhallissa kesällä 2023. Näyttely sisälsi merellisiä valokuva-, video- ja ääniteoksia.
Itämeripäivä

Itämeripäivän on säätiön vuonna 2019 käynnistämä ja koordinoima päivä Itämeren kunniaksi. Tarkoituksena on tarkastella Itämeren luontoa ja suojelua sekä nauttia sen kulttuurista. Päivää vietetään vuosittain elokuun viimeisenä torstaina erilaisten tapahtumien ja tempauksien muodossa.
Aiheesta muualla

John Nurmisen Säätiö  johnnurmisensaatio.fi
Thebai (Joonia)

| Thebai> Θῆβαι.Sijainti |
| --- | --- |
 Thebai
Koordinaatit:  37°37′49″N, 27°09′55″E
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  Doğanbey, Aydın
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Joonia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thebai (m.kreik. Θῆβαι, Thēbai) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan rannikolle nykyisen Doğanbeyn lähelle.
Thebai sijaitsi Mykale-vuorella pohjoiseen Miletoksesta ja länteen Prienestä. Thebain kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.
Thebain historiasta tiedetään vain vähän. Kaupungin tiedetään olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että monet seikat, tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Jossain vaiheessa Thebai vaikuttaa olleen Samoksen alaisuudessa osana sen peraiaa eli mantereen puolen alueita. Hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa. kaupunki oli tullut Miletoksen alaisuuteen. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Thēbaios (Θηβαῖος).
Thebain paikalta on löydetty kaupunginmuurien sekä kahden temppelin ja asutuksen jäänteitä. Piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa tiedetään olleen muun muassa Athenen, Hermes Kteniteen ja Hekaten kultit.
Thargelion

| --- | --- |
Attikalainen kalenteri
Kuukaudet
1.: Hekatombaion
2.: Metageitnion
3.: Boedromion
4.: Pyanopsion
5.: Maimakterion
6.: Poseideon
7.: Gamelion
8.: Anthesterion
9.: Elafebolion
10.: Munikhion
11.: Thargelion
12.: Skiroforion
Thargelion (m.kreik. Θαργηλιών, Thargēliōn) oli antiikin kreikkalainen kuukausi, joka tunnetaan ennen kaikkea Ateenassa käytetystä attikalaisesta kalenterista. Se oli saanut nimensä Thargelia-juhlasta. Kuukaudessa oli 29 tai 30 päivää ja se sijaitsi suunnilleen nykyisen touko-kesäkuun aikoihin. Kuukalenterin kuukautena sen paikassa oli kuitenkin vaihtelua jopa 60 päivän verran. Kuukauden 29. päivä jätettiin pois tarvittaessa, jotta seuraavan kuun alku osuisi uudenkuun kohdalle.
Päivät ja juhlat

Attikalaisessa kalenterissa jokaisen kuukauden kahdeksan ensimmäistä päivää oli omistettu jumalille muun muassa näiden syntymäpäivinä, joita vietettiin siis kerran kuussa, ei kerran vuodessa. Muut juhlat olivat vuosittaisia ja vaihtelivat siis kuukausittain. Kuukaudelle nimensä antanut Thargelia oli maanviljelysjuhla Apollonin ja Artemiin kunniaksi.
Kuukauden päivät ja juhlat olivat:
| Kuun vaihe | Päivä | Päivän nimi | Juhlia tai muita tapahtumia |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 1. | Numenia eli uudenkuun päivä | Uudenkuun pyhäpäivä |
|  | 2. | 2. päivä kasvavaa kuuta | Agathos Daimonin (”Hyvän hengen”) päivä |
|  | 3. | 3. päivä kasvavaa kuuta | Athenen syntymäpäivä |
|  | 4. | 4. päivä kasvavaa kuuta | Afroditeen, Eroksen, Hermeen ja Herakleen päivä |
|  | 5. | 5. päivä kasvavaa kuuta |  |
|  | 6. | 6. päivä kasvavaa kuuta | Artemiin syntymäpäivä, Thargelia-juhlan 1. päivä |
|  | 7. | 7. päivä kasvavaa kuuta | Apollonin syntymäpäivä, Thargelia-juhlan 2. päivä |
|  | 8. | 8. päivä kasvavaa kuuta | Poseidonin ja Theseuksen päivä |
|  | 9. | 9. päivä kasvavaa kuuta |  |
|  | 10. | 10. päivä kasvavaa kuuta |  |
|  | 11. | 11. päivä |  |
|  | 12. | 12. päivä |  |
|  | 13. | 13. päivä |  |
|  | 14. | 14. päivä |  |
|  | 15. | 15. päivä |  |
|  | 16. | 16. päivä |  |
|  | 17. | 17. päivä |  |
|  | 18. | 18. päivä |  |
|  | 19. | 19. päivä | Bendideia-juhla |
|  | 20. | 20. päivä |  |
|  | 21. | 10. päivä vähenevää kuuta |  |
|  | 22. | 9. päivä vähenevää kuuta |  |
|  | 23. | 8. päivä vähenevää kuuta |  |
|  | 24. | 7. päivä vähenevää kuuta |  |
|  | 25. | 6. päivä vähenevää kuuta | Plynteria-juhla |
|  | 26. | 5. päivä vähenevää kuuta |  |
|  | 27. | 4. päivä vähenevää kuuta |  |
|  | 28. | 3. päivä vähenevää kuuta | Kallynteria-juhla(?) |
|  | 29. | 2. päivä vähenevää kuuta |  |
|  | 30. | ”Vanha ja uusi päivä” (henē kai nea) | Hekaten deipnon (Hekatēs deipnon) |
Selitykset:
1 2 3 4 5 6 7 8 9  Päivää aiemmin, jos kuukausi oli 29 päivän pituinen.
↑  Jos kuukausi oli 29 päivän pituinen, pois jätettiin kuun 29. päivä, ei 30. päivä.
↑  Aina kuun viimeisenä päivänä myös silloin, kun kuukaudessa oli 29 päivää.
Göran Schildt

| Göran Schildt |
| --- | --- |
 Göran Schildt Daphnen ruorissa 1970-luvun vaihteessa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. maaliskuuta 1917 Helsinki
Kuollut: 24. maaliskuuta 2009 (92 vuotta) Tammisaari
Ammatti:  kirjailija, toimittaja, taidehistorioitsija
Kirjailija
Äidinkieli: ruotsi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Göran Gustaf Ernst Schildt (11. maaliskuuta 1917 Helsinki – 24. maaliskuuta 2009 Tammisaari) oli suomenruotsalainen kirjailija ja taidehistorijoitsija. Hän oli kirjailija Runar Schildtin  ja Mila Schildtin (o.s. Heikel) poika.
Schildt tunnetaan ehkä parhaiten matkakuvauksistaan Daphne-purjeveneellään Välimerellä tekemistä matkoista. Päätös lähteä purjehtimaan syntyi Schildtin jouduttua viettämään puoli vuotta sairaalassa hänen haavoituttuaan talvisodassa. Arkkitehti Alvar Aalto oli yksi Daphnella käyneistä vieraista, ja heidän pitkä ystävyytensä oli perustana Schildtin pääteokselle, Aallon elämäkerralle Valkoinen pöytä.
Elämänvaiheet

Schildt kävi koulua Lärkanin lukiossa Helsingissä. Hän valmistui filosofian tohtoriksi. Schildt opiskeli myös Sorbonnen yliopistossa Pariisissa. 1945 hän muutti Ruotsiin ja työskenteli Svenska Dagbladetin toimituksessa 1951–1990.
Schildt asui vuoroin Suomen Tammisaaressa ja Kreikan Leroksessa. Hänelle tarjottiin taidehistorian professuuria Helsingin yliopistosta, mutta hän päätti jatkaa kirjailijanuraansa.
Göran Schildtin ensimmäinen puoliso vuosina 1941–1964 oli ruotsalainen lasitaiteilija Mona Morales (1908–1999) ja toinen puoliso vuodesta 1966 Christine o.s. Werthmann (1940–).
Teokset > Ruotsiksi

Önskeleken (1943)
Önskeresan (1949)
I Odysseus kölvatten (1951)
Paris’ hemliga tecken (1952)
Daphne och Apollon (1952)
Tre veckor i Sovjet (1954)
Medelhav (1955)
Solbåten (1956)
Ikaros’ hav (1957)
Med Daphne i sexton länder (1960)
Upptäcktsfärd i Sverige (1962)
Resa på Nilen (1962)
Kontrakurs (1963)
Det gyllene skinnet (1964)
Loggbok Stockholm–Rapallo (1966)
Alvar Aaltos skulpturer (1967)
Segla på Medelhavet (1969)
Skulptur i Finland (1969)
Ön som förtärdes av havet (1970)
Alvar Aalto. Skisser (1973)
Dianas ö (1976)
Det vita bordet: Alvar Aaltos ungdom och grundläggande idéer (1982)
Moderna tider: Alvar Aaltos möte med funktionalismen (1985)
Farväl Daphne: 38 års segelfärder i sydliga vatten (1987)
Den mänskliga faktorn: Alvar Aaltos mogna år (1991)
Lånade vingar: Ungdomsminnen (1995)
Tvivlets gåva (2000)
Människor och gudar. Om jagupplevelsens förvandlingar (2002)
Vinterkriget som fars: En ung mans dagbok (2003)
Teokset > Suomeksi

Toivematka. Suomentanut Lauri Hirvensalo. WSOY 1950.
Odysseuksen vanavedessä. Suomentanut Lauri Hirvensalo. WSOY 1952. (Uusi, tekijän korjaama laitos. Suomentanut Jaakko Anhava. Otava 1997.)
Aurinkolaiva. Suomentanut Eero Ahmavaara. WSOY 1957. (Uusi, tekijän korjaama laitos. Suomentanut Jaakko Anhava. Otava 1998.)
Ikaroksen meri. Suomentanut Eero Ahmavaara. WSOY 1959.
Daphne kuudessatoista maassa. Suomentaneet Inkeri Lattu, Eero Ahmavaara ja Lauri Hirvensalo. WSOY 1962.
Alvar Aallon veistokset. Suomentanut Kristiina Kivivuori. Otava 1967.
Dianan saari. Suomentanut Raija Mattila. Otava 1977.
Lainasiivin: Nuoruudenmuistelmat. Suomentanut Raija Mattila. Otava 1995.
Epäilyn lahja. Suomentanut Raija Mattila. Otava 2000.
Nuoren sotilaan päiväkirja 1939-1945. Suomentanut Raija Mattila. Otava 2003.
Tunnustuksia

Tollanderin palkinto 1952, 1991
Ruotsin akatemian Suomi-palkinto vuonna 1981
Valtion tiedonjulkistamispalkinto 1983
Svenska litteratursällskapetin palkinto 1986, 1988
Kirjallisuuden Suomi-palkinto 1995
Kirjallisuutta

Knif, Henrik: Göran Schildt: Kaksi elämää.  ((Göran Schildt: Två liv, 2020.) Suomentanut Kari Koski)  Helsinki:  Gummerus, 2020.  ISBN 978-951-24-1698-1
Rask, Hedvig: ”Schildt, Göran (1917–2009)”, Suomen kansallisbiografia, osa 8, s. 751–753.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.  ISBN 951-746-449-5  / Teoksen verkkoversio.