stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Japanin Grand Prix 2003
Vapaat harjoitukset > Lauantain 2. harjoitusjakso > Tulokset

Lähteet:
| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika | Ero | Kierroksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 4 |  Ralf Schumacher | Williams-BMW | 1.31,149 | + 0,000 | 10 |
| 2. | 3 |  Juan Pablo Montoya | Williams-BMW | 1.31,422 | + 0,273 | 15 |
| 3. | 1 |  Michael Schumacher | Ferrari | 1.31,705 | + 0,556 | 12 |
| 4. | 7 |  Jarno Trulli | Renault | 1.32,343 | + 1,194 | 19 |
| 5. | 2 |  Rubens Barrichello | Ferrari | 1.32,796 | + 1,647 | 11 |
| 6. | 6 |  Kimi Räikkönen | Mclaren-Mercedes | 1.32,930 | + 1,781 | 7 |
| 7. | 20 |  Olivier Panis | Toyota | 1.33,082 | + 1,933 | 16 |
| 8. | 8 |  Fernando Alonso | Renault | 1.33,107 | + 1,958 | 15 |
| 9. | 21 |  Cristiano da Matta | Toyota | 1.33,133 | + 1,984 | 17 |
| 10. | 17 |  Jenson Button | BAR-Honda | 1.33,411 | + 2,262 | 22 |
| 11. | 16 |  Takuma Satō | BAR-Honda | 1.33,662 | + 2,513 | 10 |
| 12. | 10 |  Heinz-Harald Frentzen | Sauber-Petronas | 1.33,694 | + 2,545 | 16 |
| 13. | 14 |  Mark Webber | Jagur-Cosworth | 1.33,807 | + 2,658 | 15 |
| 14. | 15 |  Justin Wilson | Jaguar-Cosworth | 1.33,952 | + 2,803 | 18 |
| 15. | 9 |  Nick Heidfeld | Sauber-Petronas | 1.34,558 | + 3,409 | 19 |
| 16. | 11 |  Giancarlo Fisichella | Jordan-Ford | 1.35,476 | + 4,347 | 15 |
| 17. | 12 |  Ralph Firman | Jordan-Ford | 1.35,620 | + 4,471 | 15 |
| 18. | 19 |  Jos Verstappen | Minardi-Cosworth | 1.37,379 | + 6,230 | 6 |
| 19. | 18 |  Nicolas Kiesa | Minardi-Cosworth | 1.37,884 | + 6,735 | 18 |
| 20. | 5 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | ei aikaa | – | – |
Aika-ajot > Lauantain aika-ajot

Lähde:
| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Rubens Barrichello | Ferrari | 1.31,713 | + 0,000 |
| 2 | 3 |  Juan Pablo Montoya | Williams-BMW | 1.32,412 | + 0,699 |
| 3 | 21 |  Cristiano da Matta | Toyota | 1.32,419 | + 0,706 |
| 4 | 20 |  Olivier Panis | Toyota | 1.32,862 | + 1,149 |
| 5 | 8 |  Fernando Alonso | Renault | 1.33,044 | + 1,331 |
| 6 | 14 |  Mark Webber | Jaguar-Cosworth | 1.33,106 | + 1,393 |
| 7 | 5 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 1.33,137 | + 1,424 |
| 8 | 6 |  Kimi Räikkönen | McLaren-Mercedes | 1.33,272 | + 1,559 |
| 9 | 17 |  Jenson Button | BAR-Honda | 1.33,474 | + 1,761 |
| 10 | 15 |  Justin Wilson | Jaguar-Cosworth | 1.33,558 | + 1,845 |
| 11 | 9 |  Nick Heidfeld | Sauber-Petronas | 1.33,632 | + 1,919 |
| 12 | 10 |  Heinz-Harald Frentzen | Sauber-Petronas | 1.33,896 | + 2,183 |
| 13 | 16 |  Takuma Satō | BAR-Honda | 1.33,924 | + 2,211 |
| 14 | 1 |  Michael Schumacher | Ferrari | 1.34,302 | + 2,589 |
| 15 | 12 |  Ralph Firman | Jordan-Ford | 1.34,771 | + 3,058 |
| 16 | 11 |  Giancarlo Fisichella | Jordan-Ford | 1.34,912 | + 3,199 |
| 17 | 19 |  Jos Verstappen | Minardi-Cosworth | 1.34,975 | + 3,262 |
| 18 | 18 |  Nicolas Kiesa | Minardi-Cosworth | 1.37,226 | + 5,513 |
| 19 | 4 |  Ralf Schumacher | Williams-BMW | ei aikaa | - |
| 20 | 7 |  Jarno Trulli | Renault | ei aikaa | - |
Kilpailu

Lähde:
| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytyssyy | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Rubens Barrichello | Ferrari | 53 | 1.25.11,743 | 1 | 10 |
| 2 | 6 |  Kimi Räikkönen | McLaren-Mercedes | 53 | + 11,085 | 8 | 8 |
| 3 | 5 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 53 | + 11,614 | 7 | 6 |
| 4 | 17 |  Jenson Button | BAR-Honda | 53 | + 33,106 | 9 | 5 |
| 5 | 7 |  Jarno Trulli | Renault | 53 | + 34,269 | 20 | 4 |
| 6 | 16 |  Takuma Satō | BAR-Honda | 53 | + 51,692 | 13 | 3 |
| 7 | 21 |  Cristiano da Matta | Toyota | 53 | + 56,794 | 3 | 2 |
| 8 | 1 |  Michael Schumacher | Ferrari | 53 | + 59,487 | 14 | 1 |
| 9 | 9 |  Nick Heidfeld | Sauber-Petronas | 53 | + 1.00,159 | 11 |   |
| 10 | 20 |  Olivier Panis | Toyota | 53 | + 1.01,844 | 4 |   |
| 11 | 14 |  Mark Webber | Jaguar-Cosworth | 53 | + 1.11,005 | 6 |   |
| 12 | 4 |  Ralf Schumacher | Williams-BMW | 52 | + 1 krs. | 19 |   |
| 13 | 15 |  Justin Wilson | Jaguar-Cosworth | 52 | + 1 krs. | 10 |   |
| 14 | 12 |  Ralph Firman | Jordan-Ford | 51 | + 2 krs. | 15 |   |
| 15 | 19 |  Jos Verstappen | Minardi-Cosworth | 51 | + 2 krs. | 17 |   |
| 16 | 18 |  Nicolas Kiesa | Minardi-Cosworth | 50 | + 3 krs. | 18 |   |
| Kesk. | 11 |  Giancarlo Fisichella | Jordan-Ford | 33 | Polttoaine loppui | 16 |   |
| Kesk. | 8 |  Fernando Alonso | Renault | 17 | Moottori | 5 |   |
| Kesk. | 10 |  Heinz-Harald Frentzen | Sauber-Petronas | 9 | Moottori | 12 |   |
| Kesk. | 3 |  Juan Pablo Montoya | Williams-BMW | 9 | Hydrauliikka | 2 |   |
Kilpailu > Johtokierrokset

Lähde:
| Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- |
|  Juan Pablo Montoya | Williams-BMW | 1–8 |
|  Rubens Barrichello | Ferrari | 9–11 |
|  Kimi Räikkönen | McLaren-Mercedes | 12–12 |
|  Jenson Button | BAR-Honda | 13–15 |
|  Rubens Barrichello | Ferrari | 16–40 |
|  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 41–41 |
|  Rubens Barrichello | Ferrari | 42–53 |
Lopulliset MM-pisteet > Kuljettajat

| Sija | Kuljettaja | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1  |  Michael Schumacher | Ferrari | 93 |
| 2  |  Kimi Räikkönen | McLaren-Mercedes | 91 |
| 3  |  Juan Pablo Montoya | Williams-BMW | 82 |
| 4  |  Rubens Barrichello | Ferrari | 65 |
| 5  |  Ralf Schumacher | Williams-BMW | 58 |
| 6  |  Fernando Alonso | Renault | 55 |
| 7  |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 51 |
| 8  |  Jarno Trulli | Renault | 33 |
| 9  |  Jenson Button | BAR-Honda | 17 |
| 9  |  Mark Webber | Jaguar-Cosworth | 17 |
| 11  |  Heinz-Harald Frentzen | Sauber-Petronas | 13 |
| 12  |  Giancarlo Fisichella | Jordan-Ford | 12 |
| 13  |  Cristiano da Matta | Toyota | 10 |
| 14  |  Nick Heidfeld | Sauber-Petronas | 6 |
| 14  |  Olivier Panis | Toyota | 6 |
| 14  |  Jacques Villeneuve | BAR-Honda | 6 |
| 17  |  Marc Gené | Williams-BMW | 5 |
| 18  |  Takuma Satō | BAR-Honda | 3 |
| 19  |  Ralph Firman | Jordan-Ford | 1 |
| 19  |  Justin Wilson | Jaguar-Cosworth | 1 |
Lopulliset MM-pisteet > Valmistajat

| Sija | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1  |  Ferrari | 158 |
| 2  |  Williams-BMW | 144 |
| 3  |  McLaren-Mercedes | 142 |
| 4  |  Renault | 88 |
| 5  |  BAR-Honda | 26 |
| 6  |  Sauber-Petronas | 19 |
| 7  |  Jaguar-Cosworth | 18 |
| 8  |  Toyota | 16 |
| 9  |  Jordan-Ford | 13 |
| 10  |  Minardi-Cosworth | 0 |
Muuta

Michael Schumacherin	kuudes kuljettajien maailmanmestaruus.
Juan Pablo Montoyan ja Kimi Räikkösen 50. kilpailu.
Ferrarin 13. kuljettajien- sekä valmistajien maailmanmestaruus.
Ford-moottoreiden 550. kilpailu.
Nick Heidfeldin viimeinen kilpailu Sauberilla.
Giancarlo Fisichellan viimeinen kilpailu Jordanilla.
Heinz-Harald Frentzenin uran viimeinen kilpailu.
Ralph Firmanin uran viimeinen kilpailu.
Justin Wilsonin uran viimeinen kilpailu.
Jos Verstappenin uran viimeinen kilpailu.
Nicolas Kiesan uran viimeinen kilpailu.
Schumacherille riitti yksi piste Japanin osakilpailusta mestaruuden varmistamiseen.
Trulli ajoi nopeimman ajan ensimmäisissä harjoituksissa.
Firman ajoi Jordanilla 40 kierrosta sijoittuen lisäharjoituksissa kuudenneksi.
Ralf Schumacher ajoi harjoitusten nopeimman ajan, 1.32,931.
Saapasjalkakissa: Viimeinen toivomus

| Saapasjalkakissa: Viimeinen toivomus> Puss in Boots: The Last Wish |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joel Crawford
Käsikirjoittaja:   Paul Fisher  Tommy Swerdlow 
Tuottaja:  Mark Swift
Säveltäjä:  Heitor Pereira
Leikkaaja:  James Ryan (käännä suomeksi)
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  DreamWorks Animation
Levittäjä:  Universal Studios UIP-Dunafilm Cinemundo
Ensi-ilta:   2022-12-2121. joulukuuta 2022 (Yhdysvallat)  2022-12-2323. joulukuuta 2022 (Suomi)  
Kesto:  103 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  90–110 miljoonaa $
Tuotto:  485,3 miljoonaa $
Katsojat:  215 512 (Suomessa)
Edeltäjä:  Saapasjalkakissa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saapasjalkakissa: Viimeinen Toivomus (Puss in Boots: The Last Wish) on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut tietokoneanimaatioelokuva. Tarinaltaan se on jatkoa Shrek ja ikuinen onni -elokuvan (2010) tapahtumille. Elokuvan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 21. joulukuuta 2022 ja Suomessa 23. joulukuuta.
Ääninäyttelijät

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Antonio Banderas | Heikki Sankari | Saapasjalkakissa |
| Salma Hayek | Petra Karjalainen | Kitty Pehmotassu |
| Harvey Guillén | Miiko Toiviainen | Perrito |
| Florence Pugh | Mimosa Willamo | Kultakutri |
| Ray Winstone | Markus Bäckman | Isäkarhu |
| Olivia Colman | Sari Ann Stolt | Äitikarhu |
| Samson Kayo | Vili Orava | Pikkukarhu |
| John Mulaney | Antti Pääkkönen | Jaakko Perso |
| Wagner Moura | Joonas Saartamo | Susi/Kuolema |
| Da'vine Joy Randolph | Katja Aakkula | Mama Luna |
Muissa rooleissa: Juuso Karikuusi, Sansa (Juuson kissa), Lauri Mikkola, Pasi Ruohonen, Kristiina Wheeler, Viivi Tamminen, Jukka Nylund, Katja Aakkula, Taisto Oksanen, Raili Raitala, Kuura Rossi ja Helmi Kallio
Suomenkielisen version on ohjannut Lauri Planman ja kääntänyt Isto Aitokari.
Kalevi Oikaraisen patsas

Kalevi Oikaraisen patsas eli Susi-Kalle on Juhani Honkasen vuonna 2014 tekemä patsas Kuusamossa Rukan rinteessä, Kaltiolammen rannalla. Teoksessa on vuoden 1970 MM-kisojen kultamitalistihiihtäjä Kalevi Oikarainen hiihtämässä ja susi kalliolla ulvomassa. Oikarinen on sanonut näkevänsä patsaassa koko Kuusamon hiihtomaineen.
Patsaaseen kuvattu ulvova susi.
Jalustassa on mainittu vain maailmanmestaruus 1970 Vysoké Tatryssa.
Patsaan nimi on Susi-Kalle.
Nenäinniemen päiväkotikoulu

| Nenäinniemen päiväkotikoulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Naattiantie 15, Nenäinniemi, Jyväskylä
Perustettu:  1993
Rehtori:  Juhana Autio
Luokat:  1–3
Oppilaita:  88
Nenäinniemen päiväkotikoulu on Jyväskylän Nenäinniemen kaupunginosassa toimiva peruskoulu vuosiluokille 1–3, jonka yhteydessä toimii päiväkoti ja esikoulu. Päiväkotikoululla on kaksi rakennusta: päärakennus eli Nenäinniemitalo sekä viereinen Essujen talo. Koulussa on 88 oppilasta (20.1.2025).
Koulun rehtori on Juhana Autio, joka toimii samalla Tikan koulun rehtorina.
Historiaa

Nenäinniemen asuinalueen rakennuttamisen alettua 1980-luvulla koulua suunniteltiin aluksi Päijänteen Pohjanlahden rannalle. Samassa suunnitelmassa Nenäinniemi olisi yhdistetty Ristikiveen sillalla, jolloin koulu olisi ollut Nenäinniemen ja Ristikiven yhteinen. Suunnitelmasta kuitenkin luovuttiin ja koulu päätettiin rakentaa nykyiselle paikalleen. Jyväskylän kaupungin Rakennusviraston Talonsuunnitteluosaston rakennuttama, Ulla Rannanheimon suunnittelema päärakennus valmistui vuonna 1993. Postmodernismia edustava epäsymmetrinen päärakennus on luokiteltu maakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Koulua suuniteltiin lakkautettavaksi kaupungin vuoden 2014 päiväkoti- ja kouluverkkosuunnitelman luonnoksessa. Pohjanlammen koulun laajennuksen arvioitiin valmistuvan vuonna 2017, jonka jälkeen Nenäinniemen koulutilat olisi luonnoksen mukaan poistettu käytöstä.
Kevätkantosieni

| Kevätkantosieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Helttasienet Agaricales
Heimo::  Strophariaceae
Suku::  Kantosienet Kuehneromyces
Laji::  lignicola
Kaksiosainen nimi
 Kuehneromyces lignicola  (Peck) Redhead  
Katso myös
   Kevätkantosieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kevätkantosieni (Kuehneromyces lignicola, joskus myös K. vernalis) on lähes kaikkialla Suomessa kasvava kantosieni. Se muistuttaa sukulaistaan, tunnettua kaupallista ruokasientä koivunkantosientä (K. mutabilis) mutta on erikoistunut havupuulle ja tekee itiöemiä alkukesästä. Muodoltaan se eroaa myös siten, että heltat ovat hyvin ohuita ja tiheässä sekä rengas sangen huomaamaton. Kevätkantosientä ei ole suositeltu ruokasieneksi, vaikkei sitä mainita myrkylliseksikään. Kevätkantosienestä on kaksi muotoa var. lignicola ja var. conicus.
Schindlerin lista

| Schindlerin lista> Schindler’s List |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Steven Spielberg
Käsikirjoittaja:  Steven Zaillian
Tuottaja:  Steven Spielberg Gerald R. Molen Branko Lustig
Säveltäjä:  John T. Williams
Kuvaaja:  Janusz Kaminski
Leikkaaja:  Michael Kahn
Tuotantosuunnittelija:  Ewa Braun
Pukusuunnittelija:  Anna Biedrzycka-Sheppard
Pääosat:  Liam Neeson Ben Kingsley Ralph Fiennes
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures Amblin Entertainment
Levittäjä:  Universal Studios Netflix Fandango at Home
Ensi-ilta:   15. joulukuuta 1993  4. maaliskuuta 1994
Kesto:  197 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti, heprea, saksa, puola
Budjetti:  23 000 000 dollaria
Tuotto:  321 200 000 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Schindlerin lista (engl. Schindler’s List) on Steven Spielbergin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1993. Elokuva perustuu Thomas Keneallyn romaaniin Schindlerin lista (Schindler’s Ark, myöhemmin Schindler’s List). Elokuvan pääosia näyttelevät Liam Neeson, Ben Kingsley ja Ralph Fiennes.
Schindlerin lista seuraa juutalaisten jatkuvasti heikentyvää asemaa Puolassa holokaustin aikana, kodeistaan karkotuksesta aina Auschwitzin teloituksiin asti. Se noudattaa tarkasti tapahtumien todellista kulkua. Elokuva kertoo saksalaisesta yrittäjästä Oskar Schindleristä, joka pelasti yli tuhannen puolanjuutalaisen hengen holokaustissa toisen maailmansodan aikana. Elokuvan nimi viittaa listaan, jossa oli niiden juutalaisten nimet, jotka Schindler otti töihin tehtaaseensa.
Elokuva on lähes kokonaan mustavalkoinen. Vain esi- ja loppunäytös, pikkutytön punainen takki ja kynttilänliekki ovat värillisiä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Liam Neeson  | … |  Oskar Schindler   |
|  Ben Kingsley  | … |  Itzhak Stern   |
|  Ralph Fiennes  | … |  Amon Göth   |
|  Caroline Goodall  | … |  Emilie Schindler   |
|  Jonathan Sagall  | … |  Poldek Pfefferberg   |
|  Embeth Davidtz  | … |  Helen Hirsch   |
|  Mark Ivanir  | … |  Marcel Goldberg   |
|  Beatrice Macola  | … |  Ingrid   |
|  Andrzej Seweryn  | … |  Julian Scherner   |
Tuotanto > Käsikirjoitukset ja roolit

Leopold Page, oikealta nimeltään Leopold "Poldek" Pfefferberg, oli Yhdysvaltoihin muuttanut puolanjuutalainen ja yksi Oskar Schindlerin avulla holokaustista pelastuneesta 1 098:sta juutalaisesta. Schindler oli katolinen saksalainen ja natsipuolueen jäsen, joka toimi sota-aikana tehtaanomistajana vaarantaen oman asemansa juutalaisten auttamiseksi. Pfefferberg pyrki elämäntyönään levittämään Schindlerin mainetta ja vuonna 1963 hän kertoi tämän tarinasta elokuvatuottaja Marvin Goschille. MGM osti elokuvaoikeudet 50 000 dollarin hintaan. Elokuvan ohjaajaksi kaavailtiin tuolloin Delbert Mannia ja käsikirjoittajaksi Howard Kochia. MGM ei lopulta päätynyt kuitenkaan eri syistä tuottamaan elokuvaa.
Kirjailija Thomas Keneally vieraili Pfefferbergin omistamassa kaupassa lokakuussa 1980 ja Pfefferberg kertoi tälle Schindlerin tarinasta. Keneally kiinnostui aiheesta ja teki taustatutkimusta seuraavat pari vuotta esimerkiksi haastatellen niinsanottuja "Schindlerin juutalaisia". Lopputulos oli romaani Schindlerin lista (engl. Schindler’s Ark, 1982). Teoksesta tuli Booker-palkinnon voittanut bestseller. Music Corporation of American tuolloinen johtaja Sidney Sheinberg lähetti sen kirja-arvostelun ohjaaja Steven Spielbergille, jonka kiinnostuksen jälkeen elokuvaoikeudet osti Universal Pictures 500 000 dollarin hintaan. Spielberg tapasi Pfefferbergin vuonna 1983 ja lupasi tälle tehdä elokuvan seuraavan kymmenen vuoden aikana, kunhan hän olisi omasta mielestään valmis holokaustielokuvan tekemiselle. Spielberg ei ollut täysin varma kykenevänsä aiheen vaatimaan vakavuuteen ja hän yritti turhaan saada esimerkiksi Roman Polanskin tekemään elokuvan. Spielberg oli myös oli palkannut Keneallyn tekemään elokuvan käsikirjoituksen, mutta ei ollut tyytyväinen lopputulokseen, jota hän piti liian pitkänä. Vuonna 1984 hän palkkasi Kurt Luedtke tekemään uuden käsikirjoituksen, mutta Luedtke luopui projektista neljä vuotta myöhemmin pitäen tarinaa liian epäuskottavana.
Spielberg lupui joksikin aikaa elokuvaideasta antaen ohjaustyön Martin Scorseselle, joka teetätti käsikirjoituksen Steven Zaillianilla. Lopulta Scorsesekaan ei halunnut tehdä elokuvaa ja hän antoi projektin takaisin Spielbergille. Spielberg pyysi muutoksia Zaillianilta, joka teki käsikirjoituksesta esimerkiksi alkuperäistä pidemmän. Elokuvan pääroolia Schindlerinä tarjottiin muun muassa Kevin Costnerille, Mel Gibsonille and Warren Beattylle. Spielberg olisi itse halunnut rooliin sveitsiläisen Bruno Ganzin ja kun tämä ei toiminut hän tarjosi roolia myös Harrison Fordille. Kun nämä näyttelijät eivät ottaneet roolia, Spielberg päätyi joulukuussa 1992 palkkaamaan päärooliin tuolloin melko tuntemattoman Liam Neesonin. SS-upseeri Amon Göthin rooliin palkattiin Ralph Fiennes, jonka sanottiin näyttäneen Göthiltä. Schindlerin pelastaman Mila Pfefferbergin sanotaan nähneen Fiennesin rooliasussaan ja alkaneen täristä hallitsemattomasti yhdennäköisyyden takia. Itzhak Sternin rooliin valittiin Ben Kingsley. Sternin rooli oli yhdistelmä kolmesta eri oikeasta henkilöstä.
Tuotanto > Kuvaukset

Elokuvan kuvaukset kestivät 72 päivää 1. maaliskuuta – 1. kesäkuuta 1992. Kuvauksia tehtiin lähellä tarinan oikeita tapahtumapaikkoja Krakovassa Puolasa. Elokuva päätettiin juuri ennen kuvausten alkua tehdä mustavalkoisena kuvaaja Janusz Kamińskin ehdotuksesta. Ideaa innoitti juutalaisia yhteisöjä 1920- ja 1930-luvuilla valokuvanneen Roman Wiśniakin työt. Alkuperäisenä ideana oli tehdä elokuva kokonaan saksaksi ja puolaksi, mutta Spielberg päätyi lopulta tekemään sen englanniksi. Tekstitysten katsottiin häiritsevän juonen seuraamista. Lähes puolet elokuvasta kuvattiin käsin pidetyillä kameroilla cinéma véritéen kaltaisen tunnelman saavuttamiseksi. Alkuperäisen Płaszówin keskitysleirin alueesta oli tehty suojeltu, joten sitä esittäviä lavasteita rakennettiin Libanin louhokselle Krakovan ulkopuolella. Schindlerin posliinitehtaan ulkokohtaukset kuvattiin historiallisella paikallaan nykyisin museona toimivassa rakennuksessa Krakovan Zabłocien kaupunginosassa. Sisäkohtauksia kuvattiin saman tapaisella kohteella Olkuszissa Krakovan koillispuolella. Juutalaisten maailmankongressi vastusti kuvauksia Auschwitzin tuhoamisleirillä. Sen sijaan Auschwitzin kohtauksia tehtiin oikean leirin edustalle rakennetuilla lavasteilla. Kuvausten jo alettua Spielberg sai idean loppukohtauksesta, jossa holokaustista selviytyneet oikeat Schindlerin juutalaiset käyvät Schindlerin haudalla Jerusalemissa. Kohtauksen 128 selviytyjää jouduttiin etsimään lyhyellä aikataululla.
Vastaanotto

Elokuvan neljä ensinäytöstä tehtiin Yhdysvaltojen Washingtonissa 30. marraskuuta, New Yorkissa 1. joulukuuta, Los Angelesissa 9. joulukuuta ja Kanadan Torontossa 15. joulukuuta 1993. Tämän jälkeen elokuva siirtyi asteittain laajempaan levitykseen ollen Pohjois-Amerikan teattereissa kahdeksan kuukauden ajan. Spielberg pelkäsi hyvin vakavaan aiheeseen perustuvan elokuvan menestyvän huonosti, mutta se osoittautui lopulta menestykseksi. 28. heinäkuuta 1994 se oli saanut Yhdysvalloissa lipputuloina 96 miljoonaa dollaria. Ulkomailla lipputulot olivat 225 miljoonaa dollaria. Elokuvan budjetti oli ollut vain 23 miljoonaa dollaria.
Schindlerin listaa pidetään yleisesti Spielbergin siihenastisen uran parhaimpana elokuvana, josta hän myös sai parhaan ohjauksen Oscar-palkinnon. Teos poikkeaa kaikista hänen aikaisemmista töistään. Kun Spielberg ilmoitti tekevänsä Schindlerin listan, monet epäilivät hänen kykyään käsitellä niin vakavaa ja arkaluontoista aihetta. Elokuva oli kuitenkin arvostelumenestys. Claude Lanzmann, joka ohjasi holokaustista kertovan Shoah -dokumentin 1985, oli kuitenkin toista mieltä. Hänen mielestään elokuva oli ”hyväntuulista viihdettä 1900-luvun pahimmasta rikoksesta”.
Yhdysvalloissa Schindlerin lista on erityisen arvostettu, ja siellä sitä pidetään Spielbergin mestariteoksena ja yhtenä parhaimmista yhdysvaltalaisista holokaustielokuvista. Allmovien kriitikko piti sitä jopa elokuvahistorian merkkipaaluna. Yhdysvalloissa elokuvaa käytetään usein opetusvälineenä.
Palkinnot

7 BAFTAa
Golden Globe -palkintoja
Palkinnot > Oscarit

Paras elokuva
Paras ohjaus: Steven Spielberg
Paras sovitettu käsikirjoitus: Steven Zaillian
Paras leikkaus
Paras musiikki
Paras kuvaus
Paras lavastus
Ehdokkuudet:
Paras miespääosa: Liam Neeson
Paras miessivuosa: Ralph Fiennes
Parhaat äänet
Paras puvustus
Paras maskeeraus
Uskonto Kokkolassa

Uskontokuntiin kuuluminen Kokkolassa, Tilastokeskus (2023)
Luterilaisuus (72.5%)
Muut uskonnot (2.1%)
Uskontokuntiin kuulumattomat (25.4%)
Kokkolan kirkko on luterilaisen seurakunnan pääkirkko.
Tämä artikkeli käsittelee Kokkolan uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Kokkolan kaupungissa 72,5 prosenttia asukkaista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 2,1 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 25,4 prosenttia väestöstä.
Historia > Luterilainen aika

Kokkolan seurakunta erotettiin Kaarlelan (ruots. Karleby) nimellä Pedersörestä vuonna 1467 ja mainitaan itsenäisenä seurakuntana vuonna 1541. Seurakunta sai aluksi nimensä Kaarle VIII Knuutinpojan mukaan, mutta muutettiin Uudenkaarlepyyn perustamisen myötä vuonna 1607 Gamla Karlebyksi. Tähän liitettiin vuonna 1620 perustettu Kokkolan kaupunki.
Historia > Uskonnollisen vapauden aika

Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Vapaakirkollisista liikkeistä Kokkolassa vaikutti ensimmäisenä baptismi, josta muodostui voimakas liike Pohjanmaan ruotsalaisseudulla. Baptismi saapui Kokkolaan 1880-luvulla ja Kokkolan ruotsalainen baptistiseurakunta perustettiin vuonna 1908. Metodistinen herätys saapui Kokkolaan vuonna 1882 ruotsalaisen Karl Johan Lindborgin työn kautta. Kokkolan metodistiseurakunta perustettiin vuonna 1883. Vapaakirkollinen liike vaikutti Kokkolassa 1900-luvun alussa ja kaupungissa toimi hetken aikaa ruotsinkielinen Vapaan Lähetyksen seurakunta.
Kokkola erosi omaksi emäseurakunnakseen vuonna 1918. Kokkolan seurakunta jaettiin kielellisesti kahtia vuonna 1927, ja jaossa muodostui kaksi itsenäistä seurakuntaa, Kokkolan suomalainen seurakunta ja Kokkolan ruotsalainen seurakunta. Vuonna 1966 Kaarlelan seurakunta jaettiin suomalaiseen ja ruotsalaiseen seurakuntaan, jotka yhdistettiin vuosina 1993 ja 2004 Kokkolan vastaaviin seurakuntiin.
Protestantismi > Luterilaisuus > Evankelis-luterilainen kirkko

Kokkolassa toimii viisi evankelis-luterilaista seurakuntaa. Suomenkielisiä seurakuntia ovat Kokkolan suomalainen seurakunta, Kaustisen ja Ullavan seurakunta, Kälviän seurakunta ja Lohtajan seurakunta, jotka kuuluvat Oulun hiippakunnan alaiseen Kokkolan rovastikuntaan. Ruotsinkielinen Kokkolan ruotsalainen seurakunta kuuluu Porvoon hiippakunnan alaiseen Pedersören rovastikuntaan. Nämä seurakunnat muodostavat yhdessä Kokkolan seurakuntayhtymän.