stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sinope (kaupunki)
Historia > Arkaainen ja klassinen kausi

Sinopen alkuperäinen asutus oli vähäinen, kunnes se sai siirtokuntalaisia Joonian Miletoksesta. Antiikin lähteiden mukaan Sinope olisi asutettu kreikkalaisilla siirtokuntalaisilla kahdesti. Eusebios Kesarealainen ajoittaa nämä tapahtumat vuosiin 765 ja 630 eaa. Ensimmäisenä paikan olisivat asuttaneet miletoslaiset, jotka kimmerialaiset myöhemmin ajoivat pois. Kimmerialaisten pois ajamisen jälkeen kaupunki olisi asutettu uudestaan Efesoksesta käsin. Ensimmäisten miletoslaisten siirtokuntalaisten johtajaksi mainitaan Ambron. Toisen siirtokuntalaisjoukon johtajiksi mainitaan Kus ja Kritines, mutta tässä on oletettavasti virhe; Eustathioksen ja Stefanos Byzantionlaisen mukaan perustaja oli Kritios, kotoisin Kosista.
Nykyisin kreikkalaisten siirtokuntien levittäytymistä Mustallemerelle jo 700-luvulla eaa. ei pidetä todennäköisenä. Varhaisimmat kreikkalaiset löydöt kaupungin paikalta ovat korinttilaista keramiikkaa aikaisintaan noin vuodelta 600 eaa., millä perusteella vuosi 630 eaa. on uskottavampi perustamisaika. Tätä tukevat muun muassa se, että myös muiden Mustanmeren kaupunkien, kuten Olbian, Istroksen ja Apollonian, varhaisimmat kreikkalaislöydöt ovat 600-luvun eaa. lopulta.  Joka tapauksessa Sinopea pidettiin Miletoksen ensimmäisenä siirtokuntana Mustallamerellä.
Kreikkalaissiirtokunnan perustamisen jälkeen Sinope vaikuttaa nousseen nopeasti merkittäväksi ja vauraaksi kaupungiksi. Kaupunki löi omaa aiginalaisen standardin mukaista hopearahaa noin vuodesta 480–460 eaa. lähtien. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Sinōpeus (Σινωπεύς).
Vuosina 431–404 eaa. käydyn peloponnesolaissodan alussa sinopelaiset, joita hallitsi tuolloin tyranni Timesileon, saivat apua ateenalaisilta. Tyrannin karkottamisen jälkeen ateenalaiset lähettivät kaupunkiin 600 uudisasukasta.
Persian valtaan Sinope joutui vasta 300-luvun eaa. alussa. Ksenofonin johtamien kymmenentuhannen paluumatkan aikoihin vuonna 399 eaa. Sinope oli vauras ja kukoistava kaupunki, jonka alue ulottui Halys-joelle saakka, ja jolla oli suuri vaikutus Paflagonian ja Kappadokian paikallisiin heimoihin sekä kaupungin omiin siirtokuntiin Kerasukseen, Kotyoraan ja Trapezukseen. Sinopelaisten avustuksella vetäytyneet kreikkalaiset saivat hankittua laivoja, joilla pääsivät Herakleia Pontikeen. Myös Strabon mainitsee, että sinopelaisten laivasto oli arvostetussa asemassa kreikkalaisten parissa. Kaupunki hallitsi Mustaamerta lännessä Bosporokselle saakka, ja jakoi Byzantionin kanssa meren suuret tonnikalasaaliit.
Historia > Hellenistinen ja roomalainen kausi

Egyptin Ptolemaioksen aikaan Sinopea hallitsi ruhtinas nimelsä Skydrothemis, jonka luokse Ptolemaios lähetti lähetystön. Sinopen vauraus ja edullinen sijainti houkuttelivat Pontoksen kuninkaat yrittämään kaupungin valtausta. Ensimmäisenä sinne hyökkäsi Mithridates IV vuonna 220 eaa. Tästä kertoo erityisesti Polybios. Sinopelaiset puolustautuivat urheasti, ja lopulta rhodoslaisten apu pakotti piirittäjät luopumaan yrityksestään. Mithridateen seuraaja Farnakes sen sijaan onnistui valtaamaan Sinopen yllätyksellä vuonna 183 eaa.
Tämän jälkeen Sinope toimi Pontoksen pääkaupunkina ja kuninkaiden asuinpaikkana. Farnakeen seuraaja Mithridates V salamurhattiin Sinopessa vuonna 120 eaa. Hänen poikansa Mithridates VI syntyi ja sai kasvatuksensa Sinopessa, ja hänet myös haudattiin sinne. Hän varusti ja kaunisti synnyinpaikkaansa monin tavoin, ja rakennutti muun muassa satamat kaupungin kannaksen kummallekin puolelle ja sekä laivaston laivasuojia. Kärsittyään tappion Kyzikoksessa vuonna 73 eaa. roomalaisia vastaan Mithridates antoi Sinopen varuskunnan Bakkhideen johtoon. Tämä toimi julmana tyrannina. Roomalaiset saivat vallattua kaupungin Luculluksen johdolla vuonna 70 eaa. Lucullus surmautti kaupungin pontoslaiset sotilaat, mutta kohteli itse sinopelaisia lempeästi, ja myös kaupungin taideaarteet saivat enimmäkseen jäädä rauhaan. Kaupunki sai aikaisemman vapautensa ja itsenäisyytensä takaisin joksikin aikaa. Sen jälkeen kun Julius Ceasar voitti Mithridateen pojan Farnakes II:n Zelan taistelussa vuonna 47 eaa., hän teki Sinopesta kuitenkin roomalaisen colonian nimellä Colonia Julia Caesarea Felix Sinope.
Roomalaisella kaudella Sinope kuului Bithynia et Pontuksen provinssiin. Klaudios Ptolemaios sanoo virheellisesti sen kuuluneen Galatiaan. Strabonin aikana Sinope oli hänen antamansa kuvauksen perusteella edelleen suuri, kukoistava ja hyvin linnoitettu kaupunki. Sen käymä kauppa taantui jonkin verran, mutta meren suomat ehtymättömät tonnikalasaalit pitivät sen suhteellisen vauraana. Eräästä Plinius nuoremman keisari Trajanukselle kirjoittamasta kirjeestä käy ilmi, että kaupungilla oli tuohon aikaan ongelmia saada tarpeeksi makeaa vettä, ja Plinius sai keisarin auttamaan 16 roomalaista mailia pitkän akveduktin rakennushankkeessa.
Sinope löi rahaa rooman keisarikaudella Augustuksen ajasta Gallienuksen aikaan saakka.
Historia > Myöhempi historia

Myöhemmällä keskiajalla Sinope kuului Trebizondin keisarikuntaan. Turkkilaiset valtasivat sen vuonna 1470. Nykyisin paikalla oleva kaupunki tunnetaan edelleen nimellä Sinop.
Kulttuuri ja talous

Sinopesta olivat kotoisin kyynikkofilosofi Diogenes, historioitsija Baton ja komediakirjailija Difilos. Olympian kisojen voittoja kaupungilla tiedetään olleen koko antiikin ajalla ainakin neljä.
Sinopen tärkeimpiä vientituotteita oli Kappadokiasta tuotu arseenisulfaattipitoinen punainen maa, jota kutsuttiin sinopelaiseksi punaiseksi maaksi tai sinopelaiseksi sinooperiksi (μίλτος Σινωπική, miltos Sinōpikē, Σινωπὶς, Sinōpis, Σινωπικὴ γῆ, Sinōpikē gē), vaikka se ei ollutkaan suoraan Sinopesta peräisin.
Rakennukset ja löydökset

Sinopen kaupunki on ollut ympäröity muurein. Antiikin lähteistä kaupungissa tiedetään olleen muun muassa Serapiksen temppeli, Mithridateen palatsi ja agora sekä stoia ja gymnasioneita. Kaupungilla oli laajat esikaupungit, ja sen ympäristössä oli lukuisia huviloita.
Nykyisessä kaupungissa on näkyvissä vain vähän antiikin aikaisia jäänteitä. Kannaksen poikki kulkevassa muurissa sekä monissa muissa kaupungin vanhoissa rakennuksissa on käytetty uudelleen antiikin aikaisten rakennusten osia, kuten pylväitä ja arkkitraaveja.
Kaivauksissa on löydetty hellenistiselle kaudelle ajoitetun temppelin ja alttarin sekä läheisen pylväikön jäänteet. Kaupungista on löydetty myös arkaaiselle kaudelle ajoitettuja hautakiviä. Kaupungista löydettyä 500–300-lukujen eaa. kreikkalaista keramiikkaa on museoissa paitsi Sinopissa myös Ankarassa ja Kastamonussa.
Sinopen niemi ilmasta nähtynä.
Abrokomaan Sinopessa lyöttämä raha, 400/300-luku eaa.
Sinopessa lyöty raha, n. 300-luku eaa. Kuvituksessa nymfin pää ja kotka.
Kyynikkofilosofi Diogenes Sinopelaisen patsas nykyisessä Sinopissa.
Beiteddine

| Beiteddine Beit ed-Din |
| --- | --- |
 Beiteddinen palatsi.
 Beiteddine
 Koordinaatit: 33°41′44″N, 35°34′45″E 
Valtio:   Libanon
Alue:  Libanonvuoret
Piirikunta:  Chouf
Korkeus:  800 m
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Beiteddine eli Beit ed-Din (arab. بيت الدين‎, Bayt ad-Dīn) on kaupunki Libanonin Choufin piirikunnassa. Se tunnetaan etenkin Libanonvuorten emiirin 1800-luvulla rakennuttamasta Beiteddinen palatsista. Kaupungin asukkaat ovat pääasiassa maroniitteja.
Maantiede

Beiteddine sijaitsee Choufin vuorilla noin 45 kilometriä Beirutista etelään. Sen korkeus merenpinnasta on noin 800 metriä.
Historia

Beiteddine tunnetaan etenkin Libanonvuorten emiiri Bašir II Šihabin kautta. Bašir II hallitsi vuosina 1788–1840 ja asettui Beiteddineen vuonna 1807. Samalla paikalle rakennettiin useita hallinnollisia rakennuksia. Niistä ehkä tunnetuin on suuri Beiteddinen palatsi. Sen suunnitteli italialainen arkkitehti ja tyyliltään sen arkkitehtuuri yhdistelee italialaista ja paikallista tyyliä. Palatsi on nykyisin suosittu matkailukohde. Palatsi oli myös monien runoilijoiden, kuten Niqula al-Turkin ja Alphonse de Lamartinen lomanviettopaikka.
Beiteddine ja sen palatsi kärsivät tuhoja egyptiläisten käsissä vuonna 1840. 1900-luvun puolella tehtiin jälleenrakennustöitä ja palatsi on myöhemmin ollut esimerkiksi Libanonin presidentin kesäasunto.
Talous ja kulttuuri

Beiteddinen palatsi on matkailukohde. Sen lisäksi ympäröivillä kukkuloilla kasvatetaan oliiveja ja viiniä. Beiteddinen festivaali on Beiteddinen palatsilla heinä- ja elokuisin järjestettävä musiikki- ja taidejuhla.
Väestö

Beiteddine on osa maroniittien asuttamaa enklaavia muuten pääasiassa druusien asuttamalla Choufin alueella.
Leinstrandin kirkko

| Leinstrandin kirkko Leinstrand kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2004.
Sijainti:  Trondheim, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1673
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Leinstrandin kirkko (norj. Leinstrand kirke) on Trondheimin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1673.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leinstrandin kirkko Wikimedia Commonsissa
Isabella Holm

| Isabella Holm |
| --- | --- |
 Isabella Holm
Näyttelijä(t):  Kirsi Ståhlberg
Kesto:  2008–2014
Ensi- esiintyminen:  Osa 1496: Jarkon salaisuus saapuu kylään (11. helmikuuta 2008)
Viimeinen esiintyminen:  Osa 2621: Isabella pullistaa purjeensa ja suuntaa ulapalle (15. huhtikuuta 2014)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Isabella Bettina Holm (oikealta nimeltään Pirjo Luokkanen)
Status:  kuollut
Ammatti:  kosmetologi, tarjoilija kahvilan pyörittäjä
Sukupuoli:  nainen
Kotipaikka:  Helsinki
Kuolinsyy:  itsemurha
Suhteet
Sisarukset:  Krista Luokkanen (kuollut)  Lauri Rossi
Puoliso(t):  Sebastian Vuorela (eronnut) Jarkko Peltonen (eronnut) Sergei Kuula (eronnut)
Lapset:  Miro Holm Oliver Vuorela
Lastenlapset:  Miron ja Oonan yhteinen lapsi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Isabella Bettina Holm, oikealta nimeltään Pirjo Luokkanen, (es. Kirsi Ståhlberg) on kuvitteellinen hahmo saippuasarjassa Salatut elämät. Hän esiintyi sarjassa helmikuusta 2008 huhtikuuhun 2014 saakka. Vuonna 2014 oikeaksi Isabellaksi paljastunutta henkilöä sarjassa näytteli Krista Nyman.
Yleistä > Luonne

Isabella on luonteeltaan tiukka sekä jokseenkin leuhka ja laskelmoiva nainen, joka pitää huolta ulkonäöstään. Monacossa Jarkon kanssa asuessaan ja etelän elämään aikoinaan tottunut Isabella on pilkannut ja kohdellut alentavasti ”tavallisia duunari-ihmisiä”. Isabella ei esimerkiksi koskaan pitänyt Oona Kivirantaa soveliaana tyttöystävänä pojalleen tämän sosioekonomisen statuksen vuoksi. Hän osoitti avoimesti halveksuntansa Oonaa ja tämän perhettä kohtaan.
Yleistä > Perhe ja muut ihmissuhteet

Isabella on ollut naimisissa liikemies Jarkko Peltosen kanssa, mutta liitto päättyi eroon. Isabellalla ja Jarkolla on yhteinen poika, Miro Holm. Isabellalla on myös toinen poika, Oliver Vuorela, suhteestaan Sebastian Vuorelan kanssa. Isabellalla on yksi lapsenlapsi eli Miron ja hänen nykyisen puolison Oona Kivirannan lapsi, jota ei ole näytetty sarjassa, koska Miro ja Oona asuvat Ranskassa.
Isabella valehteli pitkään kuuluvansa rikkaaseen sukuun, kunnes keväällä 2014 selvisi, että Isabella onkin oikealta nimeltään Pirjo Luokkanen eli köyhästä perheestä kotoisin oleva lukuisissa eri nuorisokodeissa asunut tyttö, joka sittemmin varasti oikean Isabella Holmin identiteetin ja omaisuuden tämän kuoltua vahingossa pudotessaan koskeen. Isabellalla on myös pikkusisko Krista, joka kuoli anoreksian aiheuttamaan sydänkohtaukseen sarjan ulkopuolella. Myöhemmin selvisi, että Pirjolla on myös veli nimeltään Lauri Rossi.
Hän ehti seurustella Pihlajakadulla edellä mainittujen Jarkon ja Sebastianin lisäksi myös Kari Taalasmaan, Antti Polvijärven ja Sergei Kuulan kanssa. Kaikkien näiden kanssa suhde päättyi eroon.
Isabellan tärkeimpiä ystäviä oli Liisa Salo, jonka kanssa hän vietti usein iltaa viinilasin ääressä. Useiden muiden pihlajakatulaisten naisten kanssa Isabella sen sijaan ei tullut toimeen. Hän joutui törmäyskurssille muun muassa Cindy Rintalan, Helena Kuulan ja Jenni Vainion kanssa.
Yleistä > Työelämä

Sarjassa mukana ollessaan Isabella ehti työskennellä useassa eri paikassa. Alun perin sarjaan saavuttuaan hän oli osa Jardin-verkostomarkkinointiyritystä, joka oli rahoitettu Isabellan rikkaan suvun rahoilla.
Myöhemmin Isabella osti osuuden Kentauri-nimisestä kahvila-ravintolasta, joka kuitenkin räjähti kevään 2009 päätösjaksossa. Isabellasta tuli hetkellisesti työtön, kunnes hän löysi rähjäisen majatalon, jonka aikoi kunnostaa. Hän osti sen yhdessä Helena Kuulan kanssa, mutta heille tuli usein riitoja majatalo Amandaksi nimetyn paikan omistajuudesta. Isabella omisti osuutensa aina vuoteen 2014 asti ja hänen poistuttuaan sarjasta osuus siirtyi Ismo Laitelalle.
Elämä Pihlajakadulla > Saapuminen sarjaan

Isabella saapui sarjaan Jarkko Peltosen aviovaimona, jolle Jarkko oli lähettänyt avioeropaperit postissa. Isabella saapui Monacosta Helsinkiin sotkemaan Jarkon kuvioita. Jarkko seurusteli tällöin jo Salla Mattilan kanssa. Isabella sanoi, että Jarkko menettäisi Jardinin, mikäli hän ottaisi avioeron Isabellasta. Todellisuudessa Isabella oli itse korviaan myöten veloissa ja yritti pitää Jarkosta kiinni, ettei joutuisi tyhjän päälle eron myötä. Tilanne eteni niin, että Isabella myi Jarkolle osuutensa Jardinista saadakseen rahaa tulevaa eron jälkeistä elämäänsä varten.
Avioeroprosessin edettyä siihen, että Isabellan ja Jarkon yhteinen talo laitettiin myyntiin ja Jarkko muutti Sallan luo Pihlajakadulle, päätti Isabella hankkia Happy Homesin kautta asunnon Pihlajakatu 23:sta. Lopulta hän päätyi Jenni Vainion alivuokralaiseksi. Tämän asunto oli vain kerrosta alempana kuin Jarkon ja Sallan asunto. Isabella järjesti muuttonsa kunniaksi juhlat, jonne hän kutsui myös Jarkon. Jarkko päätti ottaa seurakseen Sallan, mutta Isabella ei pitänyt Sallan saapumisesta juhliin. Niinpä Isabella iski silmänsä Ossiin ja yritti tehdä tämän avulla Jarkon mustasukkaiseksi. Yritys jäi onnistumatta ja myöhemmin Isabella aloitti tosissaan suhteen Ossin kanssa.
Isabellan saapumisen myötä selvisi, että hänellä on Jarkon kanssa yhteinen lapsi, Miro Holm. Isabella sai Miron ollessaan vasta 17-vuotias eikä koskaan oikein sopeutunut äidin rooliin. Miro opiskeli pitkään lontoolaisessa yksityiskoulussa, mutta maksamattomien lukukausimaksujen vuoksi poika heitettiin koulusta ulos ja Miro joutui muuttamaan Suomeen Isabellan luokse. Isabella joutui jälleen opettelemaan äidinroolia, siinä kuitenkaan erityisen hyvin onnistumatta. Jarkko vaati, että Englantiin takaisin haluava Miro saisi kuria, muttei uskonut, että Isabellasta ollut siihen. Niinpä Jarkko ilmoitti Miron muuttavan hänen ja Sallan luokse. Miro ei pitänyt ajatuksesta, mutta muutti kuitenkin molempien vanhempiensa tahdosta asumaan Jarkon ja Sallan asuntoon. Myöhemmin Miron ja Isabellan välille aiheutti harmia etenkin Miron tyttöystävä Oona, joka ei ollut Isabellan mielestä tarpeeksi tasokasta seuraa pojalleen.
Elämä Pihlajakadulla > Suhde Kariin

Vaikka Isabella ei pitänyt poikansa Miron tyttöystävästä Oonasta, tälle kehittyi kuitenkin suhde Oonan isän Kari Taalasmaan kanssa. Pari piikitteli toisiaan – Isabella piti Karia alaluokkaisena duunarina ja Kari puolestaan Isabellaa hienostelevana diivana. Suhde alkoi edetä, kun Kari suuteli Isabellaa hississä, ja pian Isabella tajusi olevansa ihastunut Kariin. Myöhemmin he päätyivät jälleen samaan hissiin, jolloin Isabella suuteli Karia ja pysäytti hissin parin jatkaessa puuhiaan. Myöhemmin Isabella kutsui Karin luokseen ja he päätyivät harrastamaan seksiä. Suhde eteni salasuhteena Isabellan ja Karin esittäessä julkisesti olevansa riidoissa. Talon nuorison tekemän kauhuelokuvan ensi-illassa valkokankaalle heijastettiin sekaannuksen johdosta Karin ja Isabellan kuvaama seksivideo, jolloin suhde paljastui kaikille. Pian Isabella ja Kari aloittivat julkisen suhteen, joka kuitenkin päättyi myöhemmin.
Elämä Pihlajakadulla > Suhde Sebastianiin ja tämän valekuolema

Isabella ja Helena Kuula hankkivat Kentaurin räjähdyksen jälkeen ränsistyneen majatalon ja kunnostivat sen. Majatalon avajaisissa Isabella tutustui Helenan poikaan, Sebastian Vuorelaan. Suhde eteni seurusteluksi, mutta parisuhde oli myrskyisä. Parin välille aiheutti kipinöitä Sebastianin lemmikkikäärme Ritva sekä Sebastianin entisen tyttöystävän Cindyn muutto samaan rappuun. Myöhemmin Sebastian ajautui hämärähommiin ja joutui ahdingossaan lavastamaan kuolemansa.
Isabella suri Sebastiania, mutta löysi uuden lohduttajan tämän veljestä, Sergeistä. Isabella kuitenkin haikaili edelleen Sebastiania eikä tilannetta helpottanut Sebastianin paluu, ja suhde päättyi.
Elämä Pihlajakadulla > Valeraskaus ja Marian yliajo

Pian Sebastianin lavastetun kuoleman jälkeen Isabella menetti Helenalle osuutensa Amandasta. Ystävänsä Liisa Salon avustuksella Isabella kehitti suunnitelman, jonka mukaan hän esittäisi odottavansa Sebastianin lasta, jotta Helena heltyisi ja antaisi Isabellalle takaisin osuuden Amandasta. Samaan aikaan Isabellalla oli meneillään suhde Sergein kanssa, mutta tältä hän yritti piilotella suhdettaan. Isabella onnistui valeraskaudessaan ja jopa kävi Helenan kanssa 4D-ultrassa. Isabella antoi sairaanhoitajalle Heli Sieviseltä varastamansa ultraäänivideon, jotta voisi näyttää Helenalle ”vauvaa”. Ultraäänessä näkyi pieni poikavauva, vaikka Isabellan tietämättä hoitaja ei käyttänyt varastettua videota, vaan suoraa kuvaa Isabellan omasta kohdusta. Myöhemmin Isabella sai myös Sebastianin uskomaan juoneensa.
Yhä Sebastiania rakastanut Isabella oli katkera, kun sai tietää, että Sebastian oli alkanut valekuolemansa aikana seurustelemaan Maria Mustosen kanssa. Suhteen edetessä avioliitoksi Isabella oli surun murtama. Sebastianin ja Marian onni ei kuitenkaan kestänyt kauaa, sillä Maria joutui auton yliajamaksi heti parin hääyönä.
Lopulta valeraskaus paljastui ”kuolleista nousseelle” Sebastianille ja Helenalle. Isabellaa alkoi kuitenkin supistaa ja lapsiveden tullessa paljastui tämän olevan oikeasti raskaana. Sairaalassa Isabella synnytti poikavauvan. Sebastian suostui isyystesteihin, jotka todistivat Sebastianin olevan vastasyntyneen isä. Ossin jättämä katkeroitunut Jenni Vainio vaihtoi sairaalassa vastasyntyneen Alexander Holmin sekä juuri syntyneen Ossin ja Cindy Rintalan poikavauva Ossi Junior Puolakan keskenään. Ossin ja Cindyn biologinen lapsi, mutta Isabellan ja Sebastianin kasvattama, Alexander menehtyi aortta-aneurysmaan.
Isabellalla alkoi ilmetä Alexanderin kuoleman jälkeen masennuksen oireita. Hän ei piitannut asuntonsa siisteydestä, ja oli väsynyt sekä uupunut. Isabella vajosi sittemmin psykoosiin, ja hänet toimitettiin sairaalaan. Myöhemmin samaisessa psykoosissa ollessaan Isabella pyysi Helenalta "apua" sairaalassa ollessaan hoidossa. Tämän jälkeen Helena avasi lepositeet ja lähti hakemaan Isabellalle vettä juotavaksi, mutta Isabella oli lähtenyt sillä välin sairaalasta, ja Helena löysi hänet kadulla hortoilemasta. Isabella johdatti hetkeä myöhemmin Helenan Marian onnettomuuspaikalle. Helena tajusi Isabellan ajaneen Marian yli ja aiheuttaneen tämän pitkän kooman, joka johti Marian armokuolemaan. Isabellan psykoottinen tila hävisi pian tunnustuksen jälkeen. Helena lupasi salata Isabellan tunnustuksen, mikäli tämä pysyisi erossa Sebastianista.
Elämä Pihlajakadulla > Yliajon seuraukset

Kun Seppo Taalasmaa oli yrittänyt itsemurhaa ”syyllisyytensä” takia ja kertonut Helenalle ”totuuden”, Helena käski Isabellan mennä tunnustamaan Marian yliajon poliisille. Isabellan kieltäytessä, Helena uhkasi mennä tunnustamaan Isabellan teot, mutta Isabella löysi Sepon tekemän tunnustuskirjeen ja kiristi sen avulla Helenaa olemaan vaiti. Sepon saadessa tietää Isabellan osuudesta Marian yliajoon, päätti tämä mennä kertomaan totuuden poliiseille. Isabellaa vastaan ei kuitenkaan löytynyt todisteita ja Isabella vapautettiin.
Duo Osmon musiikkivideon kuvauksissa Isabella kaatoi tarkoituksella kuohuviiniä Sepon lasiin, vaikka Helena käski tarjota Sepolle mehua. Antabus-kuurilla olleen Sepon sydän pysähtyi, mutta Isabellan defibrillaattorilla antama elvytys pelasti Sepon hengen. Helena sai tietää Isabellan tarjonneen Sepolle tarkoituksella alkoholia ja uhkasi kertoa Sebastianille totuuden Mariasta. Isabella kertoi itse totuuden ennen Helenaa ja sanoi sen olleen vahinko. Sebastian lähti maasta, mutta palasi takaisin ja antoi Isabellalle anteeksi. He alkoivat seurustella, ja pian he suunnittelivat häitä. Isabella oli pyytänyt Liisaa kaasokseen, mutta pyysi Helenaa, kun tiesi että tämä pysyisi hänen lähellään vaikkei haluaisi. Alttarilla Sebastian vastasi kieltävästi ja ilmoitti hääväelle Isabellan ajaneen Marian yli. Todistusaineistoksi Sebastian soitti Isabellalta saamansa ääniviestin, jossa Isabella tunnusti yliajon. Isabella juoksi ulos kirkosta poliisipiiritykseen, ja hänet vietiin vankilaan. Myöhemmin Isabella onnistui pääsemään vapaaksi.
Elämä Pihlajakadulla > Suhde Anttiin

Isabellalla oli yhden illan juttu Antti Polvijärven kanssa, mikä paljastui Sebastianille ja Katariina Mäkelälle. Suhde eteni lopulta seurusteluksi ja Antti joutui muuttamaan Isabellan luokse, koska Sergei oli lavastanut Antin raiskaajaksi ja Ossi Puolakka oli heittänyt tämän pihalle asunnostaan.
Antti sai työtarjouksen Alankomaista, jonka hän aikoi ottaa vastaan vain jos Isabella muuttaisi hänen kanssaan sinne. Isabella oli aluksi epäröivä, mutta Helenan järjestämällä illallisella hän muutti mieltään – tosin vain siksi, että oli katkera Sebastianin ja Katariinan suhteesta. Kun Sebastianin ja Isabellan jo jonkin aikaa jatkunut seksisuhde paljastui Antille, jätti tämä Isabellan ja lähti yksin Haagiin.
Elämä Pihlajakadulla > Huoltajuuskiista Oliverista ja lento-onnettomuus

Ossi ja Cindy lähtivät karkumatkalle lahkoon Ossi Junior, lyhyemmin OJ, mukanaan, kun Isabella ja Sebastian olivat saaneet tietää OJ:n olevan heidän lapsensa. Heidät löydettiin kuitenkin lahkosta ja pian OJ palautettiin Isabellalle ja Sebastianille. Isabella pääsi pois vankilasta ja taisteli Sebastianin kanssa OJ:n huoltajuudesta Cindyä ja Ossia vastaan. Huoltajuuskiistan aikana Isabella ja Sebastian lähenivät ja muuttivat yhteen. Oliverin huoltajuuden saatuaan suhde muuttui perhe-elämäksi ja Isabella vaihtoi Ossi Juniorin nimeksi Oliver Vuorelan.
Myöhemmin Isabella, Sebastian, Peppi ja Sergei kaapattiin lentokoneeseen, jolla Seppo ja Helena olivat matkustamassa palkintomatkalle Havaijille. Seppo löysi kaapatut koneen takaosasta ja kuusikko tajusi Heiskasen olevan kaiken takana tämän lähetettyä heille videon jossa hän uhkasi kostavansa äitinsä kuoleman. Kun lentokoneen kapteeni kuoli Heiskasen myrkyttämään ruokaan, Helena ohjasi lentokonetta ja yritti laskeutua turvallisesti maahan. Kone syöksyi Siperiaan.
Erämaasta Sebastian, Isabella, Sergei ja Peppi löysivät mökin ja tajusivat laskeutuneensa Siperiaan. Kadoksissa ollut Helena löysi muut, mutta Seppo oli edelleen kateissa. Joukko joutui koville, kun mökistä aiemmin löytyneet säilykeruoat loppuivat eikä apua näyttänyt tulevan. Kun mökin ylle ilmestyi helikopteri, joukko luuli pääsevänsä kotiin, mutta lentäjäksi paljastui Heiskanen. Mies uhkasi tappaa Kuulat. Heiskasen Isabellalle tarkoitettu luoti osui Sebastianin selkään. Peppi synnytti tyttövauvan. Synnytyksen jälkeen Heiskanen sitoi Kuulat ja uhkasi polttaa nämä elävältä sekä otti Pepin vauvan sanoen kasvattavansa tämän omanaan. Paikalle saapunut Seppo ampui Heiskasen, ja Kuulat saivat hälytettyä apua Heiskasen satelliittipuhelimella.
Sebastian pääsi hoitoon ampumahaavansa takia ja muiden palatessa Helsinkiin Isabella jäi Sebastianin tueksi venäläiseen sairaalaan. Lopulta Isabella palasi Pihlajakadulle vaatimaan Cindylle ja Ossille sijoitettua Oliveria takaisin itselleen.