stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1700-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
1700-luku oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 1700–1799. Se oli Euroopassa valistuneen itsevaltiuden aikaa. Poliittiset muutokset alkoivat johtaa kansallisvaltioiden syntyyn. Ranskan itsevaltius johti talonpoikaiskapinoihin, jotka ravistelivat säätyihin perustuvaa feodaalijärjestystä. Valistus uhkasi kirkon valtaa.
Itävallan, Venäjän ja Preussin nousu siirsi valtaa Ranskalta, Englannilta ja Espanjalta itään. Eurooppalaisia siirtokuntia perustettiin ympäri maailmaa, ja britit saivat hallintaansa koko sisällissotaan ajautuneen Intian.
Tiede ja yhteiskunta kehittyivät vuosisadan aikana. Tieteellinen vallankumous, teollinen vallankumous ja maanviljelyn vallankumous muokkasivat yhteiskuntarakenteita, kuin myös valistusaate ja liberalismi. Kulttuurissa oli barokin aikakausi.
Maailmanpolitiikka

1700-lukua on pidetty levottomuuksien ja vallankumousten aikakautena Euroopassa. Westfalenin rauhasta alkanut poliittinen kehitys oli johtanut suvereenien valtioiden syntyyn, joiden kehitys jatkui kohti kansallisvaltioita ja nykyaikaisia valtiorakenteita. 1700-luvulle tultaessa Westfalenin rauhan jälkeinen valtatasapaino heilui, kun valtioiden välinen kilpailu johti alati kasvaviin sotiin.
Euroopan suurvaltoja olivat Englanti, Ranska, Espanja, Preussi, Ruotsi ja Itävalta sekä Osmanien valtakunta osin Aasian ja Afrikan puolella. Kiinan Qing-dynastialla ja Japanin Tokugawa-shōgunaatilla oli paikallinen hegemonia ja he pyrkivät eristäytymään muusta maailmasta eurooppalaisten mielenkiinnosta huolimatta. Intiassa Suurmogulien valtakunta oli paikallinen suurvalta.
Maailmanpolitiikka > Vuosisadan alkupuoli

Venäjän tsaari Pietari Suuri uudisti ja länsimaisti valtakuntaansa voimakkaasti. Vuonna 1700 hän muodosti liittouman Tanskan, Puola-Liettuan ja Saksan kanssa ja aloitti sodan Ruotsia vastaan. Suuri Pohjan sota kesti vuoteen 1721 ja päättyi Ruotsin tappioon. Ruotsi joutui luovuttamaan suuria alueita Venäjälle, minkä on katsottu päättäneen Ruotsin suurvalta-ajan. Venäjä sen sijaan nousi suurvallaksi. Sodan jälkeen Pietari Suuri rakennutti uuden pääkaupungin Pietarin Suomenlahden pohjukkaan ja julisti Venäjän keisarikunnaksi.
Espanjan kuningas Kaarle II kuoli ilman perillistä vuonna 1700. Ranskan ja Itävallan hallitsijat vaativat Espanjan kruunua omakseen, mutta Kaarle II oli ilmaissut haluavansa Ranskan kuninkaan pojanpojan Filipin perivän valtaistuimensa. Euroopan suurvallat eivät voineet hyväksyä Ranskan ja Espanjan mahdollista liitosta, joten vuonna 1701 syttyi Espanjan perimyssota, jossa Ranska ja Baijeri sotivat laajaa liittoumaa vastaan. Sodan väsyttämät osapuolet päätyivät rauhaan vuonna 1713. Filipistä tuli kuningas, mutta hän luopui oikeudestaan periä Ranskan kruunu ja Espanja menetti alueensa Alankomaissa ja Italiassa.
Englanti ja Skotlanti olivat olleet personaaliunionissa vuodesta 1603, mutta valtiot yhdistyivät virallisesti Isoksi-Britanniaksi vuonna 1707. Ison-Britannian ensimmäisen hallitsijan Annan kuoltua katoliset jakobiitit nousivat kapinaan. Jakobiittikapinat aiheuttivat maassa suuria levottomuuksia 1715–1716 ja 1745–1746.
Suurmogulien valtakunnan hallitsijan Aurangzebin kuolema vuonna 1707 aloitti valtakunnan taantuman. Marathivaltakunta valloitti hiljalleen Suurmogulien alueita sisämaassa samalla kun englantilaiset ja ranskalaiset valloittivat Intian rannikkoseutua. Safavidien dynastia Persiassa heikkeni samoihin aikoihin ja maa hajosi pienempiin valtioihin. Vuonna 1736 Nadir Šah valloitti Persian, Afganistanin ja osia Intiasta ja perusti Afšaridien dynastian, josta tuli alueellinen suurvalta. Persialaiset ryöstivät ja tuhosivat Suurmogulien valtakunnan pääkaupungin Delhin vuonna 1739.
Euroopassa oli 1700-luvun alkupuolella lähes jatkuva sota. Sodissa tunnuksenomaista oli laajat ja muuttuvat liittoumat, sillä valtiot liittoutuivat eri sodissa omien etujensa mukaan. Habsburgien monarkia nousi hiljalleen hegemoniaan Keski-Euroopassa ja Balkanilla. Habsburgien vallan keskus oli Itävallan arkkiherttuakunta ja he olivat myös Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarina.
Keisari ja arkkiherttua Kaarle VI kuoli 1740, mikä käynnisti Itävallan perimyssodan. Kaarle VI oli nimittänyt tyttärensä Maria Teresian seuraajakseen, mitä esimerkiksi Baijeri ja Espanjan eivät hyväksyneet. Lisäksi useat maat näkivät mahdollisuuden heikentää Habsburgeja. Preussi muodosti liittouman Itävaltaa vastaan ja hyökkäsi. Pian miltei jokainen Euroopan valtio sekaantui sotaan. Sota päättyi vuonna 1748 rauhaan, jossa Maria Teresia tunnustettiin hallitsijaksi ja Itävalta sai pitää alueensa Sleesiaa lukuun ottamatta, joka liitettiin Preussiin.
Merkittäviä tapahtumia

Valistusaika
Teollinen vallankumous alkaa lähinnä Isosta-Britanniasta.
Persia valloitti Afganistanin.
1700–1721: suuri Pohjan sota, Isoviha 1713–1721 (venäläisten miehitys Suomessa)
Espanjan perimyssota (1702–1713)
1707: Ison-Britannian kuningaskunta muodostettiin.
Itävallan perimyssota (1740–1748)
1741–1743: Hattujen sota, Ruotsin hyökkäys, Venäjä miehitti jälleen koko Suomen (pikkuviha), Turun rauha.
1750: pieni jääkausi kylmimmillään.
Seitsenvuotinen sota (1756–1763) (myös: Suuri siirtomaasota, Pommerin sota), ensimmäinen "maailmansota".
1770-luku: James Cookin tutkimusmatkat
1771: Kustaa III:n vallankaappaus Ruotsissa. Kustaa III:n revenssisota ja Anjalan liitto kuningasta vastaan 1788.
1776 Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus, vapaussota (1776–1783) ja perustuslaki 1789.
1789: Ranskan suuri vallankumous.
1799: Napoleonin joukot löysivät Rosettan kiven.
Ensimmäiset lähetysseurat perustetaan 1700-luvun lopulla.
Merkittäviä henkilöitä > Hallitsijoita ja valtiomiehiä

Kaarle XII, Ruotsin kuningas
Kuningatar Anna, Englannin, Irlannin ja Skotlannin kuningaskuntien kuningatar
Katariina II, Venäjän keisarinna (hallitsi  1762–1796)
Ludvig XIV, Ranskan Aurinkokuningas (hallitsi 1643–1715)
Ludvig XV, Ranskan kuningas
Ludvig XVI, Ranskan kuningas
Marie Antoinette, Ranskan kuningatar
Maria Teresia, Itävallan keisarinna
Pietari Suuri, Venäjän keisari
George Washington, kenraali, Yhdysvaltain 1. presidentti (1789–1797)
Benjamin Franklin, Amerikan vallankumouksen johtajia
Fredrik Suuri, Preussin kuningas
Merkittäviä henkilöitä > Poliittisesti merkittävät henkilöt

Adam Smith, taloustieteilijä
Mary Wollstonecraft, feministi
Merkittäviä henkilöitä > Tiede

Leonhard Euler, matemaatikko
Benjamin Franklin, keksijä ja diplomaatti
Antoine Lavoisier, kemisti
Merkittäviä henkilöitä > Filosofit

Immanuel Kant
Voltaire
Jean-Jacques Rousseau
Merkittäviä henkilöitä > Taide

Johann Sebastian Bach, säveltäjä
Wolfgang Amadeus Mozart, säveltäjä
Jonathan Swift, kirjailija
Voltaire, ranskalainen kirjailija ja filosofi
François Boucher, taidemaalari
Antonio Salieri, italialainen säveltäjä
Keksintöjä

James Wattin paranneltu höyrykone
Nicolas-Joseph Cugnotin höyrykäyttöinen ensimmäinen auto
kangaspuiden parantelu, John Kay
kutomakone, Edmund Cartwright
Kehruukone Kehruu-Jenny, James Hargreaves ja Thomas Highs
Kaleerit vielä yleisiä merisodankäynnissä
Kronometri, jolla pystyttiin määrittämään valtameripurjehduksessa tarkasti pituusaste
Tiede, tekniikka ja kauppa alkavat kaivata perustakseen tarkkaa mittajärjestelmää: 1700-luvun lopulla tehdään ensimmäinen metrin prototyyppi
Ensimmäinen ennestään tuntematon planeetta, Uranus löydetään.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virtuaali-Toivola, 1700-luvun alun kyläympäristö
Maailma vuonna 1700
Eurooppa vuonna 1789
Ludvig XVI
George Washington
W. A. Mozart
Eskolanmäki

| Eskolanmäki |
| --- | --- |
 Oravanraitti
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue:  Keskusta
Kaupunginosa:  Kankaro
Pienalue nro:  115
Postinumero:  45150 (Kouvola)
Naapurialueet:  Haanoja  Kankaronmäki  Pyydysmäki  Pappikallio (Vahtero)  Vahteronmäki (Vahtero)
Eskolanmäki on Kouvolan kaupungin pienalue Kouvolan suuralueella, Kankaron kaupunginosassa. Se sijaitsee Kouvolan keskustan suuralueen eteläosassa, 2 kilometrin päässä Kouvolan keskustasta.
Mainittavia rakennuksia ovat Haanojan haali, Haanojan lähikirjasto ja Eskolanmäen koulu, joka on oppilasmäärältään Kouvolan toiseksi suurin peruskoulu. Eskolanmäen koulu valittiin vuonna 1995 Suomen parhaaksi
Arkkitehtuuriltaan kerrostalovaltainen Eskolanmäki edustaa 1970-luvun pelkistettyä tyyliä. Alueen itäosassa Viialankadulla on yksikerroksisia rivitaloja aidattuine pihapiireineen, joita saattoi bongata Kouvolan Sanomien Poonah-pilapiirroksistalähde?. Alueen keskiosassa on kaupungin vuokrataloja. Eskolanmäen etelä- ja itäpuolella on myös uudehkoa pientaloasutusta, kuten Pyydysmäen alue.
Asutuksen lomassa on noin kolmen kilometrin mittainen pururata, joka on lumiseen aikaan murtomaahiihtolatu.
Historia

Eskolanmäen alue siirtyi Valkealan kunnasta Kouvolan kaupunkiin vuonna 1966 tapahtuneessa alueliitoksessa. Seuraavina vuosina kaupunki hankki alueen maat ja vuonna 1968 aloitettiin alueen suunnittelu asuinalueeksi.  Eskolanmäen on suunnitellut arkkitehti Ensi R. Louhiluoto ja rakennusten sijoittelu noudattaa uusruutukaavaa. Eskolanmäen alue on rakennettu loivarinteiselle, pääosin kangasmetsän peittämälle mäelle, jonka nimi oli vanhastaan Kankaronmäki. Nykyinen Kankaronmäen asuinalue on alueen luoteispuolella.
Rakentaminen aloitettiin vuonna 1971 ja ensimmäiset talot olivat valmiina kaksi vuotta myöhemmin. Alueelle rakennettiin kerrostaloja sekä alueen itäpuolelle rivitaloja. Luonnonläheisyyden tuntua lisäsivät ulkoilualueiksi määritellyt Pentsojan puronvarsi ja Pappikallion metsä.
Kasvava alue tarvitsi myös palveluita. 1970-luvun puolivälin jälkeen alueelle rakennettiin Eskolanmäen palvelutalo, Eskolanmäen koulu, Pentsojan leikkipuisto ja Haanojan Haalin uimahalli, liikuntatilat ja nuorisotilat. Vielä 1984 rakennettiin Esikko-talo, jossa toimivat mm. Haanojan lähikirjasto ja hammashoitola. Haanojan päiväkoti on rakennettu vuonna 1989.  Uimahalli suljettiin 1. kesäkuuta 2019 ja nuorisotila suljettiin 13. joulukuuta 2019.
Eskolanmäen asutus on laajentunut alkuperäisen alueen eteläpuolelle ns. Eskolanrinteen alueelle 1980-luvulla, itäpuolelle Värälänkadun ympäristöön 1980-90-luvuilla ja Pyydysmäkeen 1990-2000-luvuilla.
Maaliskuussa 2020 Haanojan päiväkodille valmistui uusi rakennus, jossa toimii päiväkodin kuusi ryhmää.
Lokakuussa 2022 Haanojan Haalin kiinteistö jouduttiin sulkemaan kantavien rakenteiden vajoaman vuoksi. Rakennus purettiin keväällä 2023. Tilalle rakennetaan Eskolanmäen liikuntahalli, joka otetaan käyttöön elokuussa 2025.
Eskolanmäki 1980-luvun puolivälissä.
Asmir Begović

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 20. kesäkuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka: Trebinje, Jugoslavia
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 199 cm
Seura
Seura: Queens Park Rangers
Junioriseurat
1994–1997: FC Kirchhausen
1998–2003: Southwest Sting Edmonton
2003–2005: Portsmouth
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2005–2010 | Portsmouth | 11 | (0) |
| 2005 | → La Louvière | 2 | (0) |
| 2006 | → Macclesfield Town | 3 | (0) |
| 2007 | → Bournemouth | 8 | (0) |
| 2008 | → Yeovil Town | 2 | (0) |
| 2008 | → Yeovil Town | 14 | (0) |
| 2009 | → Ipswich Town | 6 | (0) |
| 2010–2015 | Stoke City | 160 | (1) |
| 2015–2017 | Chelsea | 19 | (0) |
| 2017–2021 | Bournemouth | 107 | (0) |
| 2019 | → Qarabağ | 10 | (0) |
| 2020 | → Milan | 2 | (0) |
| 2021–2023 | Everton | 4 | (0) |
| 2023–2024 | Queens Park Rangers | 45 | (0) |
| 2024– | Everton | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2004–2007 | Kanada U20 | 11 | (0) |
| 2009–2020 | Bosnia ja Hertsegovina | 63 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 3. marraskuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 3. marraskuuta 2024.
Asmir Begović (s. 20. kesäkuuta 1987 Trebinje, Jugoslavia) on bosniahertsegovinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa kaudella 2024–2025 Englannin Valioliigassa pelaavaa Evertonia.  Hän oli Valioliigassa ykkösmaalivahtina Stoke Cityssä kausina 2010–2015 ja Bournemouthissa kausina 2017–2019 sekä pelasi myös Chelseassa ja aiemminkin
Evertonissa. Hän on pelannut Bosnia ja Hertsegovinan maajoukkueen ykkösmaalivahtina.
Begović pelasi Stoke Cityssä 160 valioliigaottelua vuosina 2010–2015. Hän on edustanut Valioliigassa myös Portsmouthia kausilla 2008–2010, Chelseaa kausilla 2015–2017, Bournemouthia kausilla 2017–2019 ja Evertonia kausilla 2021–2023. Syksyn 2019 Begović pelasi lainasopimuksella azerbaidžanilaisessa Karabahissa. Kevätkaudeksi 2020 hän siirtyi lainalle italialaisseura Milaniin, jossa hän pelasi kaksi Serie A -ottelua Gianluigi Donnarumman loukkaannuttua. Vuonna 2021 Begović siirtyi Englannin mestaruussarjassa pelanneesta Bournemouthista Evertoniin, jossa hän pelasi kahden kauden aikana neljä valioliigaottelua ja kuusi cup-ottelua. Hän siirtyi kesällä 2023 ilmaissiirrolla Englannin mestaruussarjan Queens Park Rangersiin, jossa pelasi 45 liigaottelua. Seuraavana kesänä hän siirtyi jälleen Evertoniin.
Begović pelasi Kanadan alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa muun muassa ikäluokan MM-kilpailuissa 2007. Aikuisten tasolla hän edusti Bosnia ja Hertsegovinaa ja pelasi sen maajoukkueessa 63 ottelua vuosina 2009–2020. MM-kilpailuissa 2014 hän pelasi joukkueensa kaikki kolme ottelua.
Begović meni naimisiin 18. kesäkuuta 2011 yhdysvaltalaisen Nicollen kanssa.
Fabergén mestarit

Fabergén mestari oli käsityöläinen, joka omisti oman työpajan ja valmisti koruja, hopeaa tai taide-esineitä Fabergélle Pietarissa. Useimmat Fabergén mestarit olivat suomalaisia.
Fabergén 24 mestarista suomalaisia oli 14, myös lähin työtoveri Hiskias Pöntinen (Pendin). August Holmström oli Fabergén ensimmäinen jalokiviseppämestari, ja Erik August Kollin Fabergén johtava mestari vuosina 1870–1886. Suomalaisten lähisukukansaan, lyydiläisiin, kuulunut Mihail Perhin toimi jalokiviseppämestarina vuosina 1886–1903 ja suomalainen Henrik Wigström vuodesta 1903 alkaen. Yhtiö suljettiin vuonna 1917 vallankumouksen vuoksi, ja vuonna 1920 Carl Fabergé saapui Sveitsiin ja kuoli.
Fabergen 52 (keisarillisesta) pääsiäismunasta 27 oli suomalaisten tekemiä, kaksi ensimmäistä Erik Kollinin.
Kun Carl Fabergé otti isänsä ja kultaseppämestari Hiskias Pöntisen yhtiökumppaneina perustaman Fabergén yrityksen kokonaan johtoonsa mestarinsa, osakas Pöntisen kuoleman (1881) jälkeen, sen tuotanto kasvoi niin nopeasti, että Carl ja hänen veljensä Agathon Fabergé eivät pystyneet hoitamaan kaikkia verstaita itse. Siksi he päättivät perustaa riippumattomia työpajoja. Näiden omistajat sitoutuivat työskentelemään vain Fabergélle, joka toimittaisi valmistettavien esineiden luonnokset ja mallit. Yritys ei hyväksyisi mitään, ellei joko Carl tai hänen nimitetty varajäsenensä olisi hyväksynyt sitä. Fabergé työllisti myös omia suunnittelijoitaan. Tiedämme kuitenkin myös François Birbaumin vuonna 1919 kirjoitetuista muistelmista (Birbaum oli Fabergén pääsuunnittelija vuosina 1896–1917), että Carl suunnitteli myös itse.
Työmestarit johtivat käsityöryhmiä ja vastasivat yrityksen suunnittelijoiden suunnittelemien teosten toteutuksesta. Fabergélle työskentelivät monet kaikkein taitavimmista kultaseppistä ja jalokivisepistä.
Kun Carl palasi kahdeksanvuotiselta opiskelumatkaltaan Keski-Euroopasta Fabergén liikkeeseen Pietariin vuonna 1872, hänen isänsä luotettu työmestari ja yhtiökumppani, suomalainen Hiskias Pöntinen, toimi hänen mentorinaan ja tutorinaan. Vuonna 1882 Carl Fabergé sai mestarin arvon.
Liiketoiminta oli jaettu useisiin työpajoihin, joista jokaisella oli oma erikoisuutensa. Pääsiäismunien lisäksi työpajoissa valmistettiin myös pöytähopeita, koruja ja veistoksia. Eniten Fabergén munien valmistuksesta vastuussa olivat korumestarit Michael Perchin ja suomalainen Henrik Wigström. Vuonna 1860 syntyneestä Perchinistä tuli Fabergén talon johtava työmestari vuonna 1886 ja hän johti munien tuotantoa vuoteen 1903 asti. Niissä munissa, joista hän oli vastuussa, on hänen MP-merkinnät (MP- Michael Perchin). Kaikissa vuoden 1903 jälkeen tehdyissä signeeratuissa munissa on Henrik Wigströmin HW-merkki. Kaikkia munia ei leimattu, joten muut kultasepät ovat saattaneet valvoa joidenkin munien tuotantoa. Kaiken kaikkiaan työmestareita on ollut yli 40.
Kurt Kreüger

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten nyrkkeily.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten nyrkkeily.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten nyrkkeily.EM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Dublin 1947 | -57,1 kg |  |
Kurt Kreüger (22. joulukuuta 1913 Tukholma – 22. helmikuuta 2005) oli ruotsalainen nyrkkeilyn Euroopan mestari vuonna 1947.
Amatööriura

Kurt "Kryckan" Kreüger aloitti nyrkkeilyuransa vuonna 1927 tukholmalaisen Djurgården IF:n riveissä. Vuonna 1930 hän siirtyi Linnéan riveihin. Hänen veljistään Stigistä tuli myös nyrkkeilyssä Ruotsin mestari.
Kreüger oli kuusinkertainen Ruotsin höyhensarjan mestari vuosina 1938–1939 ja 1941–1944. Hän edusti Ruotsia maaotteluissa 10 kertaa, joista voitti seitsemän ja hävisi kolme ottelua. Hän edusti kerran Eurooppaa höyhensarjassa (alle 57,2 kg) Yhdysvallat-Eurooppa -ottelussa Chicagossa vuonna 1947.
Suomalaisia vastaan Kreüger otteli maaotteluissa kuusi kertaa eli vuonna 1939 Viljo Salmista, 1943 Unto Raskia, 1944 Yrjö Anttilaa, 1945 Hannes Orasta ja 1946 Aulis Harjua ja 1947 Kalevi Alannetta vastaan. Niistä hän voitti viisi, mutta koki Hannes Orakselle tyrmäystappion.
Maailmansodan jälkeen  vuonna 1947 käydyissä EM-kisoissa Dublinissa hän eteni loppuotteluun voitoilla Espanjan Gonzalo Perezistä, Puolan Aleksy Antkiewiczista ja Unkarin Lajos Feheristä. Loppuottelussa hän otti pistevoiton ja samalla höyhensarjan Euroopan mestaruuden Irlannin Peter Maguiresta.
Ammattilaisena

Amatöörien EM-kisojen jälkeen hän siirtyi ammattilaiseksi syyskuusta 1947 lähtien. Hänen uransa jäi lyhyeksi, sillä hän otteli viimeisen ottelunsa huhtikuussa 1949. Hän otteli kuusi ottelua, joista hän voitti viisi.
Uran jälkeen

Kurt  siirtyi nyrkeilyuransa jälkeeen perheen yhteiseen solnalaisyritykseen, jossa hän toimi asentajana.
Luettelo Suomen moskeijoista

Tämä on luettelo Suomen moskeijoista. Luettelo on järjestetty kunnittain.
Luettelo

| Moskeija | Kaupunki | Sijainti |
| --- | --- | --- |
| Masjid Abubakarsadik | Espoo | Matinkylä |
| Masjid Al-Ikhlaas | Espoo | Leppävaara |
| Masjid Al-Ikhlas | Espoo | Leppavaara |
| Masjid AL-Nuur | Espoo | Espoon keskus |
| Masjid AL-Taqwa | Espoo | Leppavaara |
| Olari Masjid | Espoo | Olari |
| Abuubakar Masjid | Helsinki | Puistola |
| Al Rahma Islamic Center | Helsinki | Puotinharju |
| Bangladesh Kendio Masjid | Helsinki | Kontula |
| Helsingin Muslimit | Helsinki | Malmi |
| Hidaaya Masjid | Helsinki | Malmi |
| Kosovolainen Masjid Dituria | Helsinki | Roihupelto |
| Masjid Al Huda | Helsinki | Pasila |
| Masjid Al-Iman | Helsinki | Munkkiniemi |
| Masjid al Ummah | Helsinki | Pihlajamäki |
| Masjid Kannelmäki | Helsinki | Kannelmäki |
| Masjid Malmi | Helsinki | Malmi |
| Rabita | Helsinki | Kamppi |
| Suomen Islamilainen Yhdyskunta | Helsinki | Kamppi |
| Masjid An-Nur | Jyväskylä |  |
| Lahden moskeija | Lahti |  |
| Pohjois-Suomen Islamilainen Yhdyskunta | Oulu |  |
| Porin Islamilainen Diyanet Seurakunta | Pori |  |
| Rovaniemen Islamilainen yhdyskunta | Rovaniemi |  |
| Tampere Islamic Society | Tampere |  |
| Turun Islamilainen Yhdyskunta | Turku |  |
| Turun Islamilainen Diyanet Seurakunta | Turku |  |
| Vaasan Moskeija | Vaasa |  |
| As-salam Islamic Center Community | Vantaa | Myyrmäki |
| Masjid Al-Shifaa | Vantaa | Koivukylä |
| Masjid Bilal | Vantaa | Länsimäki |
| Masjid Bilal, Hakunila | Vantaa | Hakunila |
| Suomen Islamilainen Diyanet Yhdyskunta | Vantaa | Länsimäki |
Pyry Hannola

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Pyry Petteri Hannola
Syntymäaika: 21. lokakuuta 2001 (ikä 23)
Syntymäpaikka: Rovaniemi, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 185 cm
Seura
Seura: SJK
Pelinumero: 10
Junioriseurat
: Santa Claus
2013–2017: RoPS
2017–2020: Midtjylland
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2017 | RoPS | 2 | (0) |
| 2020–2022 | HJK | 6 | (0) |
| 2020 | → Klubi 04 | 5 | (0) |
| 2021 | → SJK (laina) | 22 | (0) |
| 2022– | SJK | 40 | (0) |
Maajoukkue
| 2016 | Suomi U15 | 6 | (0) |
| 2017 | Suomi U16 | 12 | (0) |
| 2018 | Suomi U17 | 7 | (0) |
| 2019 | Suomi U18 | 11 | (0) |
| 2019 | Suomi U19 | 6 | (0) |
| 2021–2022 | Suomi U21 | 8 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 16. elokuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 16. elokuuta 2023.
Pyry Petteri Hannola (s. 21. lokakuuta 2001 Rovaniemi) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Seinäjoen Jalkapallokerhoa. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja.
Hannola on FC Santa Clausin ja Rovaniemen Palloseuran kasvatti. Hän teki Rovaniemen Palloseurassa pelatessaan Veikkausliiga-debyyttinsä 15-vuotiaana ottelussa PS Kemiä vastaan 29. huhtikuuta 2017. Hannola oli tuolloin Veikkausliigan historian toiseksi nuorin pelaaja Matias Ojalan jälkeen. Hän siirtyi saman vuoden kesällä Tanskan pääsarjassa pelanneen FC Midtjyllandin akatemiaan solmittuaan seuran kanssa kolmivuotisen sopimuksen helmikuussa.
Kesäkuussa 2020 Hannola siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin kaksivuotisella sopimuksella. Hän pelasi alkuun Kakkosessa reservijoukkue Klubi 04:ssä ennen kuin hänet nostettiin HJK:n edustusjoukkueeseen. Kaudeksi 2021 Hannolan sopimuksessa ollut yksivuotinen optio käytettiin ja hän siirtyi peliajan takaamiseksi vuoden mittaisella lainasopimuksella Seinäjoen Jalkapallokerhoon. Vuosi Seinäjoella oli kaikin puolin menestyksekäs, sillä Hannola valittiin Veikkausliigan vuoden tulokkaaksi SJK:n sijoittuessa sarjassa kolmanneksi.
Ennen kauden 2022 alkua Hannola siirtyi SJK:n riveihin pysyvällä sopimuksella. HJK kertoi siirtokorvauksen olleen Suomen mittakaavassa merkittävä.
Pyry Hannola on pelannut useita poikamaaotteluita ja kahdeksan nuorten maaottelua. Hän on toiminut ajoittain maajoukkuekapteenina.
Saavutukset

Suomen mestaruus 2020
Andienisomuura

| Andienisomuura> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Isomuurat Frederickena
Laji::  unduligera
Kaksiosainen nimi
 Frederickena unduligera  (Pelzeln, 1868) 
Synonyymit
 Frederickena unduliger 

Katso myös
   Andienisomuura Wikispeciesissä   Andienisomuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Andienisomuura (Frederickena unduligera) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Andienisomuuraa tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa ja Perussa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 2 470 000 km2. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Andienisomuura (Frederickena unduliger)
ITIS: Frederickena unduliger (englanniksi)