stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuomo Kuusisto

Tuomo Heikki Kuusisto (s. 19. tammikuuta 1964 Jalasjärvi) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen seiväshyppääjä. Hänen seuranaan oli lähes koko hänen uransa ajan Jalasjärven Jalas ja hänen valmentajanaan toimi Jorma Junttila. Kalevan kisoista Kuusisto saavutti seiväshypyn pronssia vuonna 1987. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kilpailuista seiväshypyn pronssia vuonna 1992.
Kuusisto edusti Suomea junioreiden arvokisoissa yhden kerran. Hän oli mukana alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa Itävallassa vuonna 1983, jossa hän sijoittui jaetulle sijalle 6.
Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1992 jälkeen.
Tornion 9 metrin väylä

Tornion 9 metrin väylä on Perämereltä Tornioon Röyttän satamaan johtava nimelliskulkusyvyydeltään yhdeksän metrin syvyinen vesiväylä. Väylän pituus on 27,5 kilometriä ja se muodostuu neljästä linjatauluin merkitystä linjasta. Alun perin kahdeksan metrin nimelliskulkusyvyyteen harattu väylä on syvennetty vuosina 2007–2008.
Väylä alkaa haarautumalla Ajoksen 10 metrin väylältä Ristinmatalan luona, josta se johtaa Perämeren kansallispuiston halki luoteeseen Keilakrunnin ja Pohjois-Kraaselin välisestä aukosta. Sarvenselällä Pensaskarin lounaispuolella väylä kääntyy pohjoiseen, johtaen Posin, Inakarin ja Katajan saarten itäpuolelta seuraillen Suomen ja Ruotsin valtakunnanrajaa. Hieman ennen päättymistään Röyttän satamaan väylä on linjattu lyhyen matkaa Ruotsin puolelle.
Pihtiputaan kirkko

| Pihtiputaan kirkko |
| --- | --- |
 Pihtiputaan kirkko vuonna 2013
Sijainti:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°22′12″N, 025°34′10″E
Seurakunta:  Pihtiputaan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1783
Suunnittelija:  Simon Silvén
Materiaali:  Puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pihtiputaan kirkko on Pihtiputaan kunnassa sijaitseva puinen ristikirkko. Kirkko on vanhin käytössä oleva kirkkorakennus Keski-Suomessa.
Kirkon rakennusvaiheet

Vuonna 1780 pihtiputaalaiset saivat Porvoon hiippakunnan tuomiokapitulilta luvan rakentaa hautausmaansa yhteyteen rukoushuoneen haluamallaan tavalla. Kirkkoa alettiin rakentaa talkoovoimin kirkonrakentaja Simon Silvénin eli Simo Jylkän johdolla, ja se valmistui vuonna 1783. Virallinen, yli-intendentinviraston myöntämä rakennuslupa kuitenkin puuttui. Kun kruununnimismiehelle paljastui talkoolaisten rakentavan luvatta ristikirkkoa, tämä valitti asiasta Vaasan läänin maaherralle, mutta valitus raukeni tuomiokapitulin lupaukseen viitaten.
Kirkossa oli alun perin hirsiset sisäseinät, tervattu aumakattoinen paanukatto ja se oli muistitiedon mukaan väriltään punainen. Ikkunat olivat pienet, eikä kirkossa ollut lehtereitä. Saarnatuolina toimi Viitasaaren kirkon vanha saarnatuoli.
1870-luvulle tultaessa kirkko oli päässyt varsin huonoon kuntoon, ja sen korjaamisen sijaan harkittiin jopa vanhan kirkon purkamista ja uuden rakentamista tilalle. Koska hirsirunko oli kuitenkin hyväkuntoinen, seurakunta päätyi kirkon korjaukseen. Korjaustyötä johti kirkonrakentaja, rakennusmestari Mikko Karjalahti. Vuonna 1874 valmistuneessa korjauksessa kirkko sai nykyisen hahmonsa. Kirkon kivijalkaa korotettiin, katto päällystettiin päreellä ja katto sai erityiset pikkupäädyt. Katon harjalla ollut paanutettu viiritanko korvattiin kahdeksankulmaisella lanterniinilla. Ulkoseinien karkea pystylaudoitus vaihdettiin höylätyksi vaakalaudoitukseksi ja kirkon ikkunoita suurennettiin, joka teki sisätiloista paljon aikaisempaa valoisemmat. Sisätilojen suurin rakenteellinen muutos oli lehterien rakentamien. Myös saarnatuoli ja alttari uudistettiin.
1920-luvulla kirkon katto uusittiin galvanoidusta pellistä ja kirkko maalattiin ulkoa vaalenkellertäväksi. Laajempi uudistus tehtiin toisen maailmansodan jälkeen arkkitehti Juhani Viisteen johdolla. Vuonna 1950 valmistuneessa korjauksessa kirkkoon asennettiin sähkövalaistus, keskuslämmitys ja palotikkaat. Ulkokatot ja seinät maalattiin ja sisätila sai nykyisen vaaleansinertävän värityksensä.
Kirkkoon tehtiin laaja restaurointi vuosina 1991–1992, jonka suunnitteli arkkitehti Matti Leibner.Tällöin kirkon ulkoasua palautettiin lähemmäksi vuonna 1874 tehdyn korjauksen asua. Remontin yhteydessä sisätiloihin asennettiin runsaasti uutta tekniikkaa sekä rakennettiin sosiaalitilat.
Kirkon sisustus

Köyhällä maalaisseurakunnalla ei ollut varaa hankkia uuteen kirkkoon alttaritaulua, vaan alttarilla oli pitkälle 1800-luvulle kipsinen ristinpuulla roikkuva Kristus-kuva. 1800-luvun alkupuolella alttarilla oli myös puinen, karkeatekoinen apostoli Pietaria esitävä veistos. Kirkon ehtoollisvälineinä käytettiin turkulaisen Anders Christian Levónin vuonna 1807 hopeasta valmistamia kalkkia ja pateenia.
1890-luvulle tultaessa krusifiksi oli korvattu helvettiaiheisella alttaritaululla, joka kuitenkin oli "räikeätekoinen" minkä takia kirkkoneuvosto yritti korjauttaa sen. Taulu meni kuitenkin korjauksessa lopullisesti pilalle. Seuraavaksi hankittiin Jeesusta, Mariaa ja enkeleitä kuvaava alttaritaulu. Perimätiedon mukaan muuan papeista määräsi alttaritaulun ja kaikki muutkin kuvat kirkosta poistettavaksi, koska piti niitä kuvanpalvontana. Joka tapauksessa 1900-luvun alussa alttaritauluna oli leveille lankuille maalattu tyhjä risti.
Kirkon nykyinen alttaritaulu on peräisin vuodelta 1925, ja sen aiheena on kirkon kattopalkkiin kirjoitetut Jeesuksen sanat: "Tulkaa minun tyköni kaikki". Maalauksen on tehnyt tamperelainen taiteilija Martta Helminen. Varat tauluun hankittiin ompeluseurojen tuloilla.
Kirkon sisäkatto ja lehteriaidat koristeltiin 1940–1950-luvun taitteessa. Katon evankelistat ja lehtereiden Jeesuksen elämää kuvaavat tarinat maalasi taiteilija Lauri Välke.
Ensimmäiset urut kirkko sai vuonna 1941, jolloin sinne asennettiin Kangasalan urkutehtaan 16-äänikertaiset urut. Kirkon nykyiset urut on valmistanut myöskin Kangasalan urkutehdas vuonna 1980.
Kirkko on saanut myös seurakuntalaisiltaan useita lahjoituksia, kuten kristalliset kattokruunut, ehtoollisvälineet sekä vihkiryijyn.
Kellotapuli

Vuonna 1785 kirkon oheen rakennettiin erillinen puinen kellotapuli, joka oli ns. pukkitapuli. Pukkitapulissa oli ristiin asetetut jykevät hirret, jotka kannattelivat sadekatosta. Pihtiputaalla vainajat kuljetettiin tapulin läpi kirkkomaalle. Huonokuntoiseksi käyneen pukkitapulin tilalle päätettiin vuonna 1813 rakentaa uusi tapuli, joka on käytössä edelleen. Sen rakennusmestarina toimi kalajokelainen kirkonrakentaja Nils Koskela eli Mjörk. Kellotapulin katto päällystettiin päreillä vuoden 1874 kirkon korjauksen yhteydessä.
Ensimmäinen kirkonkello Pihtiputaan pukkitapuliin ostettiin kokkolalaiselta kauppiaalta Jacob Rahmilta, joka tilasi kellon tukholmalaiselta valimolta. Kello noudettiin Kokkolasta keväällä 1785 ja se otettiin käyttöön seuraavana talvelna. Seurakunnan toinen kirkonkello hankittin vuonna 1875, jolloin seurakuntalaiset olivat vaurastuneet tukkikaupoilla. Kello valmistettiin Osbergin ja Baden valimossa Helsingissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pihtiputaan kirkko Wikimedia Commonsissa
Pihtiputaan seurakunta: Pihtiputaan kirkko
Pihtiputaan kirkon sisätilat nykyään. Alttaritaulun on maalannut Martta Helminen vuonna 1925.
Näkymä urkulehterille päin. Lehterikaiteen kuvat ovat Lauri Välkkeen maalaamat.
Pihtiputaan hautausmaan sankarihaudat ja vuonna 1813 rakennettu kellotapuli.
Pikku-Kaila

| Pikku-Kaila |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°23′43″N, 24°33′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71)
Laskujoki:  oja Pikku-Sorsamoon 
Järvinumero:  35.716.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,1 m  
Rantaviiva:  0,603 km  
Pinta-ala:  1,777 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikku-Kaila 
Pikku-Kaila , tai pelkästään vain Kaila, on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen kaakkoispuolella kohoaa Multivuoren luoteispää heti noin 40 metriä lammen vedenpinnan yläpuolelle. Lampi on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat suota. Lammen luoteisrannassa on vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Säynäjärven kylältä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi ojaa, joista toinen on Kailajärven laskuoja. Lammen oma laskuoja laskee Pikku-Sorsamoon. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa

Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Multivuori kuului tällaiseen muinaissaareen, jonka ranta alkoi Syväjärveltä ja jatkui Pikku-Kailan ja Kailajärven ohi Isolle Hirvijärvellä. Saari oli kolme kilometriä pitkä ja kaksi leveä, ja siihen kuuluivat Korppivuori, Kylmänkorvenmäki, Vuorenkallio, Haisjärvenmäki, Multivuori ja Toikanvuori. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Peter Revson

| Peter Revson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Peter Jeffrey Revson
Syntynyt: 27. helmikuuta 1939 
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1964, 1971–1974
Talli(t):  Lotus, McLaren, Shadow
Kilpailuja:  32 (30 starttia)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  2
Palkintosijoja:  8
Paalupaikkoja:  1
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  61
Ensimmäinen kilpailu:  Monacon Grand Prix 1964
Ensimmäinen voitto:  Britannian Grand Prix 1973
Viimeinen voitto:  Kanadan Grand Prix 1973
Viimeinen kilpailu:  Etelä-Afrikan Grand Prix 1974
Peter Jeffrey Revson (27. helmikuuta 1939 New York City, New York, Yhdysvallat – 22. maaliskuuta 1974 Kyalami, Etelä-Afrikka) oli yhdysvaltalainen kilpa-autoilija. Revson menestyi Formula 1 -sarjassa ja Indianapolis 500 -kilpailuissa. Revson oli miljonääri, sillä hän oli suuren Revlon-kosmetiikkayhtiön perillinen. Hän seurusteli Miss Maailma Marjorie Wallacen kanssa.
Revson syntyi New York Cityssä.
Ura

Ollessaan Cornellin yliopistossa Revson alkoi ajaa kilpaa. Revson osallistui ensimmäistä kertaa Formula 1 -sarjaan Monacon Grand Prix'ssa 1964. Vuonna 1971 hän ajoi McLaren-tallissa ja hänestä tuli ensimmäinen amerikkalainen Can-Am -sarjan maailmanmestari. Samalla kaudella hän sijoittui toiseksi Indianapolis 500 -kilpailussa. Kyseiseen kilpailuun hän lähti paalupaikalta. Hän kilpaili Indianapolis 500 -kilpailuissa joka vuosi vuosina 1969-1973. Kaudeksi 1972 Revson nimettiin McLaren-tallin Formula 1 -kuljettajaksi. Hän oli tallissa kaksi vuotta, ja onnistui voittamaan Britannian ja Kanadan Grand Prix't kaudella 1973. Tämän jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1974 Shadow-talliin.
Kuolema

Revson kuoli Etelä-Afrikan Grand Prix'n vapaissa harjoituksissa 22. maaliskuuta 1974, kun hänen Shadow Ford DN3 -autostaan pettivät ripustukset. Revson ajoi kaarteessa ulos ja paloi pahasti ajokissaan. Graham Hill, Emerson Fittipaldi ja Eddie Keizan yrittivät pelastaa Revsonin palavasta autosta, mutta korkealle loimuavat liekit estivät heitä tekemästä sitä. Revson kuoli matkalla sairaalaan. Hänestä tuli toinen autourheilussa surmansa saanut Revson, sillä hänen veljensä Douglas kuoli kolarissa Tanskassa vuonna 1967.
Revsonin korvasi Tom Pryce, joka kuoli samassa Grand Prix'ssa kolme vuotta myöhemmin.
Kunnianosoitukset

Revson pääsi Motorsports Hall of Fame of Americaan vuonna 1996 urheiluautoluokkaan.
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Vuosi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1964 | Lotus | MON DNQ | DUT  | BEL DSQ | FRA  | GBR Kesk. | GER 14 | AUT  | ITA 13 | USA  | MEX  |  |  |  |  |  | 27. | 0 |
| 1971 | McLaren | RSA  | ESP  | MON  | DUT  | FRA  | GBR  | GER  | AUT  | ITA  | CAN  | USA Kesk. |  |  |  |  | - | 0 |
| 1972 | Brabham | ARG Kesk. | RSA 3 | ESP 5 | MON  | BEL 7 | FRA  | GBR 3 | DEU  | AUT 3 | ITA 4 | CAN 2 | USA 18 |  |  |  | 5. | 23 |
| 1973 | McLaren | ARG 8 | BRA Kesk. | RSA 2 | ESP 4 | BEL Kesk. | MON 5 | SWE 7 | FRA  | GBR 1 | DUT 4 | DEU 9 | AUT Kesk. | ITA 3 | CAN 1 | USA 5 | 5. | 38 |
| 1974 | Shadow | ARG Kesk. | BRA Kesk. | RSA DNS | ESP  | BEL  | MON  | SWE  | DUT  | FRA  | GBR  | DEU  | AUT  | ITA  | CAN  | USA  | - | 0 |
Formula 1 -tulokset > Indianapolis 500 -tulokset

| Vuosi | Auto | Moottori | Lähtöruutu | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1969 | Brabham | Repco | 33. | 5. |
| 1970 | McLaren | Offy | 16. | 22. |
| 1971 | McLaren | Offy | 1. | 2. |
| 1972 | McLaren | Offy | 2. | 31. |
| 1973 | McLaren | Offy | 10. | 31. |
McLaren, jolla Revson kilpaili Indianapoliksessa vuonna 1973.
Portugalin huhtikuu

Huhtikuun kukkaloistoa coimbralaisessa puistossa.
”Portugalin huhtikuu” (Coimbra) on Raul Ferrãon säveltämä ja José Galhardon portugaliksi sanoittama fado-laulu, joka tunnetaan alkukielellään erityisesti Amália Rodriguesin esittämänä. 1930-luvulla sävelletystä laulusta on tehty lukemattomia versioita eri kielillä ja eri maissa.
Laulu kuullaan Amália Rodriguesin maineen aloittaneessa Armando de Mirandan ohjaamassa musiikkielokuvassa Capas negras vuodelta 1947. Siinä Rodrigues näyttelee naispääosaa, Coimbran yliopistokaupungissa oikeustieteen opiskelijaan rakastuvaa nuorta naista, jonka mies saattaa raskaaksi mutta häipyy sitten tekemään laulajanuraa. Laulua käytettiin António de Oliveira Salazarin johtaman Portugalin ”toisen tasavallan” (1926–1974) propagandavälineenä kansainvälisten suhteiden hoidossa. Yliopistokaupunki Coimbraa ylistävä sanoitus sai englanninkielisen asun irlantilaisen Jimmy Kennedyn kääntämänä ja Louis Armstrongin vuonna 1953 levyttämänä versiona ”April in Portugal”. Jacques Larue sanoitti sen ranskaksi nimellä ”Avril au Portugal”.
Myös suomeksi laulu levytettiin ensi kerran vuonna 1953 Sauvo Puhtilan sanoittamana ja Olavi Virran esittämänä. Myöhempiä suomalaislevyttäjiä ovat Henry Theel (1954), Annikki Tähti (1961), Esko Rahkonen (1976), Reijo Taipale (1976), Eino Grön (1979) ja Kari Tapio (1986).
Aiheesta muualla

”Portugalin huhtikuu”, Suuri toivelaulukirja 9, s. 132.  Fazer Musiikki, Suuri suomalainen kirjakerho, 1991.
Porin Ässien SM-liigakausi 2020–2021

Porin Ässien SM-liigakausi 2020–2021 oli Ässien järjestyksessään 53. pääsarjakausi. Kausi alkoi 2. lokakuuta 2020 kotiottelulla TPS:aa vastaan, ja päättyi 13. huhtikuuta 2021 kotiottelulla KalPaa vastaan. Joukkueen päävalmentajana jatkoi edellisellä kaudella aloittanut Ari-Pekka Selin. Joukkueen kapteeni oli Niklas Appelgren. Eniten pisteitä joukkueen pelaajista teki Sebastian Wännström 46 pisteellä; Wännström teki myös eniten maaleja runkosarjassa, ja voitti Aarne Honkavaara -palkinnon. Ässät jäivät pudotuspelien ulkopuolelle sijoituttuaan sijalle 12.
Runkosarja

| Sij>  | Joukkuen • k •  | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | ME | P | P/O | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Sport | 54 | 19 | 6 | 6 | 23 | 123 | 140 | −17 | 75 | 1,39 | Etenee 1. kierrokselle |

| 11 | HPK | 57 | 16 | 6 | 13 | 22 | 143 | 172 | −29 | 73 | 1,28 | Ei etene pudotuspeleihin |
| 12 | Ässät | 58 | 15 | 6 | 9 | 28 | 150 | 193 | −43 | 66 | 1,14 | Ei etene pudotuspeleihin |
| 13 | SaiPa | 53 | 13 | 3 | 6 | 31 | 95 | 147 | −52 | 51 | 0,96 | Ei etene pudotuspeleihin |
| 14 | Jukurit | 57 | 13 | 5 | 5 | 34 | 120 | 199 | −79 | 54 | 0,95 | Ei etene pudotuspeleihin |
Pelaajatilastot > Kenttäpelaajat

| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM | +/– | P/O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Wännström, SebastianSebastian Wännström | OH | 58 | 33 | 13 | 46 | 33 | −7 | 0,79 |
| Meyer, NicolaiNicolai Meyer | VH | 53 | 16 | 26 | 42 | 4 | −16 | 0,79 |
| Stenqvist, JakobJakob Stenqvist | OP | 57 | 10 | 29 | 39 | 22 | 4 | 0,68 |
| Tiivola, PeterPeter Tiivola | KH | 37 | 5 | 25 | 30 | 12 | 6 | 0,81 |
| Hirvonen, RoniRoni Hirvonen | KH | 54 | 6 | 15 | 21 | 54 | −19 | 0,39 |
| Kivenmäki, OttoOtto Kivenmäki | VH | 29 | 6 | 12 | 18 | 18 | 7 | 0,62 |
| Rattie, TyTy Rattie | VH | 28 | 7 | 9 | 16 | 6 | −7 | 0,57 |
| Merkley, NickNick Merkley | OH | 19 | 4 | 9 | 13 | 33 | 2 | 0,68 |
| Borgman, AndreasAndreas Borgman | OP | 19 | 3 | 10 | 13 | 26 | 3 | 0,68 |
| Juhola, JoukaJouka Juhola | VH | 40 | 4 | 8 | 12 | 4 | 9 | 0,30 |
| Kotkansalo, KasperKasper Kotkansalo | VP | 58 | 3 | 9 | 12 | 56 | −10 | 0,21 |
| Killinen, LenniLenni Killinen | OH | 37 | 5 | 6 | 11 | 26 | 1 | 0,30 |
| Appelgren, NiklasNiklas Appelgren | KH | 38 | 4 | 7 | 11 | 12 | 7 | 0,29 |
| Morrow, JoeJoe Morrow | OP | 29 | 4 | 7 | 11 | 46 | −4 | 0,38 |
| Ikonen, JasseJasse Ikonen | KH | 36 | 4 | 7 | 11 | 14 | −4 | 0,31 |
| Lindsten, JasperJasper Lindsten | OH | 44 | 3 | 7 | 10 | 20 | −5 | 0,23 |
| Kivelä, NikoNiko Kivelä | OH | 38 | 4 | 4 | 8 | 18 | −3 | 0,21 |
| Vainio, OlliOlli Vainio | OP | 23 | 3 | 5 | 8 | 4 | −6 | 0,35 |
| Kotkaniemi, JesperiJesperi Kotkaniemi | KH | 10 | 2 | 6 | 8 | 8 | −3 | 0,80 |
| Vuorisalo, TeemuTeemu Vuorisalo | OP | 31 | 2 | 6 | 8 | 36 | −8 | 0,26 |
| Laakso, TommiTommi Laakso | VH | 31 | 2 | 4 | 6 | 16 | −4 | 0,19 |
| Varttinen, AleksiAleksi Varttinen | VP | 46 | 3 | 2 | 5 | 42 | −3 | 0,11 |
| Mäkinen, AtteAtte Mäkinen | OH | 42 | 2 | 3 | 5 | 36 | −7 | 0,12 |
| Viitala, LeeviLeevi Viitala | OH | 12 | 1 | 4 | 5 | 2 | −1 | 0,42 |
| Mäkinen, MiroMiro Mäkinen | KH | 28 | 3 | 1 | 4 | 12 | −2 | 0,14 |
| Niemi, MikaMika Niemi | KH | 35 | 3 | 1 | 4 | 8 | −11 | 0,11 |
| Aaltonen, SamuliSamuli Aaltonen | VH | 9 | 2 | 2 | 4 | 6 | 4 | 0,44 |
| Peltomäki, NiklasNiklas Peltomäki | VP | 26 | 0 | 4 | 4 | 8 | −6 | 0,15 |
| Matinpalo, NikolasNikolas Matinpalo | OP | 30 | 1 | 2 | 3 | 18 | −2 | 0,10 |
| Järvinen, JoonasJoonas Järvinen | VP | 37 | 0 | 3 | 3 | 46 | 4 | 0,08 |
| Niemeläinen, MarkusMarkus Niemeläinen | VP | 14 | 0 | 3 | 3 | 35 | −2 | 0,21 |
| Salminen, SakariSakari Salminen | VH | 11 | 2 | 0 | 2 | 12 | −2 | 0,18 |
| Määttä, RamiRami Määttä | VP | 14 | 0 | 2 | 2 | 4 | −4 | 0,14 |
| Matinmikko, AleksiAleksi Matinmikko | OP | 23 | 0 | 0 | 0 | 12 | 3 | 0,00 |
| Niemi, EeroEero Niemi | VH | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 |
| Walli, JuusoJuuso Walli | VP | 5 | 0 | 0 | 0 | 2 | −2 | 0,00 |
Pelaajatilastot > Maalivahdit

| Pelaaja | O | A | V | T | H | PM | PMK | TO | LMK | T% | NP | M | S | RM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Söderström, LinusLinus Söderström | 30 | 1724:17 | 11 | 8 | 11 | 75 | 2,61 | 749 | 824 | 90,90 | 3 | 0 | 0 | 4 |
| Aittokallio, SamiSami Aittokallio | 17 | 892:40 | 2 | 5 | 6 | 52 | 3,49 | 374 | 426 | 87,79 | 2 | 0 | 1 | 2 |
| Korhonen, RasmusRasmus Korhonen | 2 | 21:20 | 1 | 0 | 1 | 2 | 5,71 | 8 | 10 | 80,00 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tolvanen, AtteAtte Tolvanen | 9 | 500:44 | 0 | 1 | 6 | 31 | 3,71 | 203 | 234 | 86,75 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Porin Ässien SM-liigakausi 2015–2016

| Porin Ässät kaudella 2015–2016 |
| --- | --- |
Runkosarjassa:  12.
Lopullinen sijoitus:  12.
Kausi:  20 – 5 – 7 – 28 (77 p)
Koti:  13 – 4 – 2 – 11 (49 p)
Vieras:  7 – 1 – 5 – 17 (28 p)
Tehdyt maalit:  143
Päästetyt maalit:  162
Joukkue
Toimitusjohtaja:   Jukka Hirsimäki
Päävalmentaja:   Pekka Rautakallio /   Mikael Kotkaniemi
Kapteeni:   Juha Kiilholma
Varakapteenit:   Jyri Marttinen  Mikko Viitanen  Matti Kuparinen  Masi Marjamäki
Kotiareena:  Isomäki Areena
Yleisökeskiarvo:  5 053
Tilastojen kärjessä
Maalit:   Aleksi Saarela (20)
Syötöt:   Juha Kiilholma &   Antti Kerälä (23)
Pisteet:   Jarno Kärki (36)
Jäähyt:   Josh Gratton (81 min)
Plus/miinus:   Antti Kerälä &   Niko Ojamäki (+12)
Porin Ässien SM-liigakausi 2015–2016 oli jääkiekkoseura Porin Ässien 40. kausi jääkiekon SM-liigassa ja 48. kausi Suomen jääkiekon korkeimmalla sarjatasolla. Ässien kausi päättyi runkosarjassa sijalle 12.
Joukkue

| n · k · > Kokoonpano | n · k · > Kokoonpano | n · k · > Kokoonpano | n · k · > Kokoonpano | n · k · > Valmentajat | n · k · >  | n · k · >  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit   31   Ari Ahonen    1   Andreas Bernard   34   Oskari Setänen Puolustajat   26   Anton Fonsén   58   Jyri Marttinen (A)   47   Tapio Sammalkangas   52   Ville Uusitalo   49   Mikko Vainonen   55   Troy Vance    3   Mikko Viitanen (A)    8   Valtteri Viljanen   23   Teemu Vuorisalo   25   Juuso Walli |  |  Hyökkääjät   21   Ville Ahlgren   18   Semir Ben-Amor   84   Josh Gratton   28   Jake Hansen   33   Joonas Huovinen    9   Toni Kallela   44   Antti Kerälä   37   Juha Kiilholma (C)   22   Matti Kuparinen (A)    7   Jarno Kärki   82   Juho Lammikko   15   Masi Marjamäki (A)   11   Pat Mullane   48   Kasperi Nuto   20   Niko Ojamäki   24   Arttu Ruotsalainen   71   Michael Ryan   87   Aleksi Saarela   59   Mikael Saha   10   Matias Varttinen |  |  Päävalmentaja  Pekka Rautakallio /  Mikael Kotkaniemi Apulaisvalmentajat  Jere Härkälä  Pasi Kaukoranta  Jaakko Rosendahl  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: Eliteprospects eliteprospects.com. Päivitetty: 4.11.2017  |  |  |