stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
28 Bellona

| 28 Bellona |
| --- | --- |
 Bellona on valopiste, joka on merkitty nuolella.
Löytäminen
Löytäjät:  R. Luther
Löytöaika:  1. maaliskuuta 1854
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,78 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,36 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,19 AU
Eksentrisyys:  0,150
Kiertoaika Auringon ympäri:  1689 päivää  4,62 vuotta
Inklinaatio:  9,43°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  121 km
Pyörähdysaika:  15,71 h
Albedo:  0,176
Asteroidiluokka:  S
28 Bellona (symboli: ) on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi R. Luther vuonna 1854. Pikkuplaneetta sai nimensä roomalaisen mytologian Bellona-jumalattaren mukaan.
Asteroideja oli aluksi pidetty planeettoina, mutta kun yhä uusia rupesi löytymään nopeasti lisää vuodesta 1845 (Astraea löydettiin kyseisenä vuonna) lähtien, niin ne menettivät asemansa 1850-luvun alun jälkeen. Vuonna 1851 J. F. Encke oli keksinyt ruveta merkitsemään asteroideja niiden vanhojen symbolien sijasta ympyröidyillä numeroilla, mutta siitäkin huolimatta Bellonalle ja muutamille muille vuoden 1851 jälkeen löydetyille asteroideille (esim. Fides) luotiin omat symbolit.
2733 Hamina

| 2733 Hamina> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  22. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1938 DQ, 1951 YE2 ja 1981 AQ
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  7,366  km
Pyörähdysaika:  93,23 h
Albedo:  0,221
Absoluuttinen magnitudi:  12,8  ja 12,97
Asteroidiluokka:  L-tyypin asteroidi (en)
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,14 , 0,1371837  tai 0,1361189374653906
Inklinaatio:  10,40963 astetta tai 10,4052066905194 astetta
Keskianomalia:  132,60824 astetta tai 321,4197002836963 astetta
Kiertoaika:  3,6 vuotta ja 1 313,66630750292 vuorokautta
Periapsis:  2,0249391 au ja 2,027893034404399 au
Apoapsis:  2,669 au ja 2,666950092390399 au
Radan isoakselin puolikas:  2,3468947 au ja 2,347421563397399 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2733 Hamina on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaiskaupungin mukaan.
Haminan likimääräinen läpimitta on 10 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,35 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 7 kuukautta.
21 Lutetia

| 21 Lutetia |
| --- | --- |
 Lutetia Rosetta-luotaimen kuvaamana. Lähde:ESA
Löytäminen
Löytäjät:  H. Goldschmidt
Löytöaika:  15. marraskuuta 1852
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,44 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,04 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,83 AU
Eksentrisyys:  0,163
Kiertoaika Auringon ympäri:  1389 päivää  3,80 vuotta
Inklinaatio:  3,06°
Kuiden lukumäärä:  0
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  121 x 101 x 75 km
Massa:  1,7 x 1018 kg 
Pyörähdysaika:  8,17 h
Absoluuttinen kirkkaus:  7,35
Albedo:  0,221
Asteroidiluokka:  M
Pinnan lämpötila:  alin: 170 K ylin: 245 K
21 Lutetia on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi H. Goldschmidt vuonna 1852. Pikkuplaneetan nimi tulee Pariisin kaupungin latinankielisestä nimestä.
Ominaisuudet

Lutetia on muodoltaan epämääräisen perunan muotoinen kappale, jonka mitat ovat 121 km x 101 km x 75 km. Sen pisin halkaisija on 134 km. Lutetian massa on noin 1,7 x 1018 kg ja sen keskitiheys on asteroidiksi melko suuri, suunnilleen 3,4 g/cm3, kun useimpien tutkittujen asteroidien tiheys on vaihdellut välillä 1,2 to 2,7 g/cm3. Tämä viittaisi asteroidin koostumuksessa olevan metalleja kuten rautaa. Saattaa myös olla että kappaleessa on tapahtunut hieman aineiden erottumista, ja että tiheämpää sisäosaa ympäröisi kondriittinen pintakerros. Ominaisuuksiensa puolesta Lutetia näyttäisi olevan alkuperäinen planetesimaali, joka on säilynyt planeettojen muodostumisen ajoista noin 4,5 miljardia vuotta sitten.
Pikkuplaneetan pintaa näyttäisi peittävän Kuun pinnan tavoin regoliittipölystä muodostunut kerros, jonka muodostavien hiukkasten koko sijoittuu välille 50–100 mikronia. Pinnan koostumus on hyvin samanlainen eri puolilla Lutetiaa ja pinnan albedossa havaitun vaihtelun täytyy täten liittyä sirpaloituneen pintamaterian siirtymisiin ja asettumiseen eikä koostumuksen vaihteluihin.
Lutetian pinnalta on tunnistettu yli 350 törmäyskraatteria, joiden läpimitta on suurempi kuin 600 metriä. Suurimpien kraatterien läpimitta on 55 km ja syvyys jopa 10 km. Osa kraattereista on maanvyörymien osittain tai kokonaan peittämiä. Pinnalla on havaittu myös kivenjärkäleitä joiden läpimitta on yli 300 m. Ne ovat todennäköisesti törmäysten lennättämiä palasia. Lutetian pinnalla on myös uurteita. Eräs näistä on Noricum regiolla sijaitseva yli 10 km pitkä ja noin 100 m syvä murtumalaakso.
Tutkiminen

10. heinäkuuta 2010 Euroopan avaruusjärjestön Rosetta-luotain lensi Lutetian ohi välimatkan ollessa vähimmillään 3 170 km. Luotain ohitti pikkuplaneetan 15 km/s nopeudella ja vierailu oli ohi minuutissa. Ohilennon aikana Lutetian pohjoiset leveysasteet olivat auringonvalon valaisemia.
Rosetta otti asteroidista runsaasti kuvia ja sai kuvattua sen pinnasta yli 50 %. Lutetia on ensimmäinen M-tyypin asteroidi, jonka luona on vierailtu. Kohtaamisen jälkeen Rosettan matka jatkui luotaimen pääasialliselle kohteelle, komeetta Tšurjumov–Gerasimenkolle, jonka luokse se saapuu marraskuussa 2014.
Lutetian rata, taivaankappaleiden asemat suhteessa toisiinsa ovat sellaiset kuin ne olivat 1. tammikuuta 2009.
2802 Weisell

| 2802 Weisell> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  19. tammikuuta 1939
Muut nimet:  1939 BU, 1945 GA, 1951 KZ, 1952 OT, 1962 JO, 1969 RQ, 1975 VB6, 1977 AL, 1978 GM2 ja 1983 CZ1
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  18,813  km
Pyörähdysaika:  21,086 h
Albedo:  0,199
Absoluuttinen magnitudi:  10,9  ja 11,19
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,12 , 0,1237148  tai 0,1226606224999303
Inklinaatio:  9,61419 astetta tai 9,614240554880489 astetta
Keskianomalia:  162,20250 astetta tai 89,84746701859312 astetta
Kiertoaika:  5,49 vuotta ja 2 005,112857502108 vuorokautta
Periapsis:  2,7263366 au ja 2,730200564774428 au
Apoapsis:  3,496 au ja 3,49361802509669 au
Radan isoakselin puolikas:  3,1112436 au ja 3,111909296210988 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2802 Weisell on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Väisälän isän Johannes Weisellin mukaan.
Weisellin likimääräinen läpimitta on 27 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,11 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5,5 vuotta.
2820 Iisalmi

| 2820 Iisalmi> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  8. syyskuuta 1942
Muut nimet:  1929 WM, 1942 RU, 1952 SH1, 1959 VE, 1972 RG3, 1979 WE4, 1979 XN ja 1979 YS5
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  6,826  km
Pyörähdysaika:  2,758 h
Albedo:  0,264
Absoluuttinen magnitudi:  12,9  ja 13,05
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,16 , 0,1614330  tai 0,1618722836230321
Inklinaatio:  2,94646 astetta tai 2,948178170539868 astetta
Keskianomalia:  346,10196 astetta tai 100,1293983522761 astetta
Kiertoaika:  3,33 vuotta ja 1 215,483800112576 vuorokautta
Periapsis:  1,8693391 au ja 1,868145514762973 au
Apoapsis:  2,589 au ja 2,589756254286102 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2292065 au ja 2,228950884173432 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2820 Iisalmi on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1942 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Iisalmen kaupungin mukaan.
Iisalmen likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,23 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 4 kuukautta.
2826 Ahti

| 2826 Ahti |
| --- | --- |
 1939 UJ 
Löytäminen
Löytäjät:  Yrjö Väisälä
Löytöaika:  18. lokakuuta 1939
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,22 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  3,08 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,37 AU
Eksentrisyys:  0,045
Kiertoaika Auringon ympäri:  2114 päivää  5,79 vuotta
Inklinaatio:  15,46°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  37 km
Pyörähdysaika:  24,0 h
Absoluuttinen kirkkaus:  11,0
Albedo:  0,063
2826 Ahti on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Yrjö Väisälä vuonna 1939. Pikkuplaneetta sai nimensä suomalaisen mytologian Ahdin mukaan. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1939 UJ. Ahti kiertää asteroidivyöhykkeen ulko-osissa ja sen läpimitta on noin 37 kilometriä.
2841 Puijo

| 2841 Puijo> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  26. helmikuuta 1943
Muut nimet:  1943 DM, 1957 JT, 1975 UM ja 1982 VM1
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  6,335  km
Pyörähdysaika:  3,545 h
Albedo:  0,391
Absoluuttinen magnitudi:  13,0  ja 13,17
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,08 , 0,0847265  tai 0,0839006351934738
Inklinaatio:  4,91519 astetta tai 4,915437502138166 astetta
Keskianomalia:  167,85892 astetta tai 273,2212946574139 astetta
Kiertoaika:  3,38 vuotta ja 1 234,703091124066 vuorokautta
Periapsis:  2,0613235 au ja 2,063409002195832 au
Apoapsis:  2,443 au ja 2,441362165592475 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2521394 au ja 2,252385583894153 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2841 Puijo on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1943 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Kallaveden rannalla sijaitsevan Puijon mukaan.
Puijon likimääräinen läpimitta on 13 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,25 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 4 kuukautta.
2803 Vilho

| 2803 Vilho> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  29. marraskuuta 1940
Muut nimet:  1929 XM, 1940 WG, 1962 VE, 1973 SD5, 1976 GF5, 1977 KC1, 1978 ND5 ja 1979 SZ11
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  21,441  km
Pyörähdysaika:  12,5 h
Albedo:  0,073
Absoluuttinen magnitudi:  11,9  ja 12,05
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,18 , 0,1789134  tai 0,1800714992899828
Inklinaatio:  1,32996 astetta tai 1,330128683070349 astetta
Keskianomalia:  1,18667 astetta tai 284,9722155419603 astetta
Kiertoaika:  5,57 vuotta ja 2 030,251413298179 vuorokautta
Periapsis:  2,5794632 au ja 2,572824992409225 au
Apoapsis:  3,704 au ja 3,702905123524753 au
Radan isoakselin puolikas:  3,1415239 au ja 3,137865057966989 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2803 Vilho on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1940 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty meteorologi Vilho Väisälän (tähtitieteilijä Yrjö Väisälän veljen) mukaan.
Vilhon likimääräinen läpimitta on 19 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,15 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta ja 7 kuukautta.
2846 Ylppö

| 2846 Ylppö> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  12. helmikuuta 1942
Muut nimet:  1942 CJ, 1968 TK, 1971 BT1, 1972 JN1, 1974 UG, 1975 XK5, 1979 OE13, 1979 QB6 ja 1979 QF8
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  27,994  km
Pyörähdysaika:  18,894 h
Albedo:  0,072
Absoluuttinen magnitudi:  11,4  ja 11,59
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,07 , 0,0726199  tai 0,0726810885742706
Inklinaatio:  11,42178 astetta tai 11,4319030020822 astetta
Keskianomalia:  344,54297 astetta tai 328,2457695120232 astetta
Kiertoaika:  5,79 vuotta ja 2 114,026087371789 vuorokautta
Periapsis:  2,9904171 au ja 2,989306136471107 au
Apoapsis:  3,459 au ja 3,457895790803565 au
Radan isoakselin puolikas:  3,2245863 au ja 3,223600963637336 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2846 Ylppö on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1942 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty lastenlääkäri, arkkiatri Arvo Ylpön mukaan. Kansainvälisissä yhteyksissä asteroidin nimi voidaan kirjoittaa myös ilman ö-kirjainta, muodossa Ylppo.
Ylpön likimääräinen läpimitta on 32 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,22 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta ja 9 kuukautta.
260 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
Tapahtumia

Ensimmäinen puunilaissota:
Liparisaarten taistelussa Gnaeus Cornelius Scipio Asinan alaisuudessa taistelleet Rooman laivastojoukot kärsivät tappion karthagolaisten joukoille.
Mylaen taistelussa Gaius Duilius joukkoineen voittivat karthagolaiset laivoillaan, jotka oli varustettu vastikään keksityillä corvuksilla (laskusilloilla). Sen jälkeen roomalaiset hyökkäysjoukot jatkoivat Korsikan ja Sardinian maihinnousuihin.
249 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
Tapahtumia

Zhou Huiwang, Zhou-dynastian viimeinen varjohallitsija erotetaan.
2911 Miahelena

| 2911 Miahelena> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Heikki Alikoski
Löytöpäivä:  8. huhtikuuta 1938
Muut nimet:  1928 DL, 1938 GJ, 1942 CM, 1952 HQ1, 1952 HZ1, 1971 HK, 1975 EF2 ja 1977 TE6
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  12,214  km
Pyörähdysaika:  4,201 h
Albedo:  0,358
Absoluuttinen magnitudi:  11,7  ja 11,91
Asteroidiluokka:  S-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,10 , 0,0980756  tai 0,09678982796580143
Inklinaatio:  9,61797 astetta tai 9,617863217125185 astetta
Keskianomalia:  114,11854 astetta tai 92,29207954590080 astetta
Kiertoaika:  4,66 vuotta ja 1 704,090073441714 vuorokautta
Periapsis:  2,5179925 au ja 2,521844089140306 au
Apoapsis:  3,066 au ja 3,062335910650088 au
Radan isoakselin puolikas:  2,7917999 au ja 2,792089999895197 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2911 Miahelena on tähtitieteilijä Heikki Alikosken vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Alikosken vaimon mukaan.
Miahelenan likimääräinen läpimitta on 23 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,8 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 8 kuukautta.
Nokia 2110

| Nokia 2110 |
| --- | --- |
 Nokia 2110i (1995)
Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  1994
Käyttöverkot:  GSM 900 MHz
Mitat:  147 × 56 × 25 mm
Paino:  235 g
Värien lukumäärä:  1
Muisti:  –
Kamera:  ei
Radio:  ei
Musiikkisoitin:  ei
Valmiusaika:  24 h (2110 17 h)
Puheaika:  noin 2 h
Tiedonsiirto:  GSM-data
Liitännät:  handsfree
Muuta:  8 soittoääntä, vaihtokuoria saatavilla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 2110 on Nokian valmistama matkapuhelin, jonka valmistus aloitettiin vuonna 1994. Puhelin saavutti menestystä muun muassa tekstiviestien lähettämismahdollisuudellaan ja vaihtokuorillaan, joiden avulla puhelimen ulkonäköä saattoi muuttaa. Puhelimen ulkonäön suunnitteli muotoilija Frank Nuovo.
2110-malli oli ensimmäisiä matkapuhelimia, joiden mainonta oli vähemmän teknis- ja liike-elämäpainotteista. Huolimatta puhelimen teknisestä edistyksellisyydestä mainonta näytti puhelimen ihmisen kädessä, ja kohtaavien käsien teema tuli muutenkin keskeiseksi Michelangelon Aatamin luominen -teoksen hengessä. Sanallinen pääviesti mainonnassa oli Nokian silloin tuore iskulause Connecting People. Mallin Euroopan-laajuisen mainonnan suunnitteli suomalainen SEK & Grey. Siihen kuului myös muun muassa Jay Lenon The Tonight Show’n sponsorointi sekä Saksassa tuolloin suositun suomalaisyhtyeen Leningrad Cowboysin ja venäläisen Aleksandrovin yhtyeen ilmaiskonsertti Nokia Balalaika Show Berliinissä kesäkuussa 1994.
Nokian tavoitteena oli alun perin myydä silloisen 2100-sarjan malleja yhteensä 400 000 kappaletta, mutta niitä myytiin kaikkiaan noin 20 miljoonaa. 2110-mallia myytiin 618 000 kpl vuonna 1994, 1,8 miljoonaa vuonna 1995 ja 2,4 miljoonaa vuonna 1996.
Vuonna 1995 esiteltiin malli 2110i, jossa pidempi valmiusaika. Akun kapasiteetin lisääntymisestä huolimatta toiminta-aika jäi vaatimattomaksi, tämän johdosta saatavana oli myös tehoakku, joka tosin teki puhelimesta paksumman ja raskaamman. Puhelimen näyttö oli yksivärinen nestekidenäyttö. Se kykeni näyttämään kerrallaan 4 × 13 merkkiä. Puhelimen muisti pystyi tallentamaan 10 viimeksi soitettua, vastaanotettua ja vastaamattomia puheluja.
2110 oli myös ensimmäinen puhelin, jossa oli Nokia tune -soittoääni, sekä ainoa, jossa oli tuolloin erityisen tutuksi tullut Säkkijärven polkka (vain 2110i:ssä sekä rinnakkaismalli 880:ssa).
Puhelimen hinta oli 5 250 markkaa (1 260,00 euroa vuoden 2019 rahassa).
2946 Muchachos

| 2946 Muchachos> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  15. lokakuuta 1941
Muut nimet:  1941 UV, 1958 DY, 1968 UJ1 ja 1972 XH2
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  13,063  km
Albedo:  0,046
Absoluuttinen magnitudi:  13,3  ja 13,39
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,17 , 0,1759427  tai 0,1742330701786397
Inklinaatio:  0,57898 aste tai 0,5766791103995756 aste
Keskianomalia:  36,03180 astetta tai 86,38607676857984 astetta
Kiertoaika:  3,84 vuotta ja 1 404,763568572345 vuorokautta
Periapsis:  2,0221889 au ja 2,027032407822663 au
Apoapsis:  2,886 au ja 2,882421662032669 au
Radan isoakselin puolikas:  2,4539421 au ja 2,454727033521591 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2946 Muchachos on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Sen nimi viittaa La Palman saarella kohoavaan Roque de los Muchachos -vuoreen, joka on pohjoismaisen Nordic Optical Telescopen sijaintipaikka.
Muchachosin likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,45 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 10 kuukautta.
2. jääkäripatteristo

Jarl Olof Vegelius
2. jääkäripatteristo oli valkoisten itäarmeijan jääkäritykistöprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Patteriston komentaja oli jääkärikapteeni Jarl Olof Vegelius (Vegelius toimi aikaisemmin jääkäritykistössä 2. patterinpäällikkönä).
Joukko-osastot > 3. patteri

Päällikkö: jääkärikapteeni Bjarne Arnulf Wegelius, jääkärivaravääpeli Ahti Ilmari Anthos.
Joukko-osastot > 4. patteri

Päällikkö: jääkärikapteeni Roley Alarik Sandström.
Joukko-osastot > 2. ammuskolonna

Päällikkö: jääkäriyliluutnantti Axel Rudolf Danielson (11. huhtikuuta 1918 alkaen).
Patteristossa palvelleet Saksan jääkärit

Patteriston lähettiupseerina (adjutanttina) jääkäriluutnantti Curt Ragnar Björklund, tähystysupseerina patteriston esikunnassa jääkärialiupseeri Karl Holger Athniel Nygård myöh. Norme, jääkärivääpeli Aarne Wennfrid Möttönen.
4. patterin sotakuormastoa
2912 Lapalma

| 2912 Lapalma> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  18. helmikuuta 1942
Muut nimet:  1942 DM, 1956 EN, 1973 AJ2, 1973 CB, 1979 YJ, 1980 BG ja 1980 DY5
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  6,519  km
Pyörähdysaika:  5,71076 h
Albedo:  0,456
Absoluuttinen magnitudi:  12,6  ja 12,89
Asteroidiluokka:  V-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,07 , 0,0708466  tai 0,07109741098289726
Inklinaatio:  7,27620 astetta tai 7,277952743987608 astetta
Keskianomalia:  314,70240 astetta tai 164,6475245329242 astetta
Kiertoaika:  3,46 vuotta ja 1 265,008972333429 vuorokautta
Periapsis:  2,1267877 au ja 2,126344489069145 au
Apoapsis:  2,451 au ja 2,451841672407771 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2889520 au ja 2,289093080859777 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2912 Lapalma on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1942 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Sen nimi viittaa La Palma -saareen, joka on yhteispohjoismaisen kaukoputken Nordic Optical Telescopen sijaintipaikka.
Lapalman likimääräinen läpimitta on 13 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,29 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3,5 vuotta.
2-naftoli

| 2-naftoli |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Naftalen-2-oli
CAS-numero:  135-19-3
PubChem CID:  8663
SMILES:  C1=CC=C2C=C(C=CC2=C1)O 
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H8O
Moolimassa:  144,164 g/mol
Sulamispiste:  123 °C
Kiehumispiste:  285 °C
Tiheys:  1,28 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Veteen 0,75 g/l (25 °C)
   
2-naftoli (C10H8O) on orgaaninen aromaattinen yhdiste. Se ja sen isomeeri 1-naftoli ovat fenolin naftaleenianalogeja. Yhdisteestä käytetään myös nimityksiä beta-naftoli, 2-hydroksinaftaleeni, 2-naftalenoli ja isonaftoli.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa 2-naftoli on värittömiä kiteitä, joilla on heikko fenolin kaltainen ominaishaju. Yhdiste liukenee hieman veteen ja orgaanisiin liuottimiin kuteen alkoholiin, eetteriin ja kloroformiin. 2-naftoli liukenee myös emäksisiin liuoksiin ja kasviöljyihin. Kemiallisilta ominaisuuksiltaan 2-naftoli on isomeerinsa 1-naftolin kaltainen, mutta on sitä reaktiivisempi.
Valmistus

2-naftolia valmistetaan sulfonoimalla naftaleenia eli liittämällä siihen sulfonihapporyhmä kakkoshiileen. Syntyvää yhdistettä tai sen natriumsuolaa kuumennetaan 300 °C:n lämpötilaan natriumhydroksidin kanssa. 2-naftolin lisäksi muodostuu natriumsulfiittia ja vettä. Reaktion saanto on 70–80 %.
Käyttö

2-naftolia käytetään väriaineiden, erityisesti atsovärien, lääkeaineiden, hajusteiden, fungisidien ja hyönteismyrkkyjen valmistuksessa. Kuparikatalyytin läsnä ollessa yhdisteestä valmistetaan 1,1'-Bi-2-naftolia eli BINOL:ia, jota käytetään asymmetrisessä orgaanisessa synteesissä.
2-naftolia on myös käytetty aknen, psoriasiksen, ruusufinnien ja syyhyn hoitamiseen tarkoitetuissa valmisteissa.