stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karungin kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karungin kirkko Wikimedia Commonsissa
Tornion seurakunta: Karungin kirkko
| n k Perustiedot Wikidatassa: Karungin kirkko (Q16058899)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Tornio
sijainti: Karunki
katuosoite: Kirkkotie, 95530 Karunki
koordinaatit: 66°02′24″N 24°00′38″E﻿ / ﻿66.03993°N 24.0105°E﻿ / 66.03993; 24.0105
Juha Karvinen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 26. syyskuuta 1966 (ikä 58)
Syntymäpaikka: Kuopio, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä/laitalinkki
Pituus: 170 cm
Junioriseurat
: KuPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1985–1988 | KuPS | 66 | (8) |
| 1989–1993 | MP | 141 | (43) |
| 1994 | Ilves | 1 | (1) |
| 1994 | KuPS | 25 | (9) |
| 1995 | MP | 25 | (6) |
| 1996–1998 | VPS | 78 | (21) |
| 1999 | KuPS | 25 | (6) |
| 2000 | FC Lahti | 12 | (1) |
| 2000–2002 | Honka | 46 | (9) |
| 2004 | VALO | – | (4) |
| Yhteensä | Yhteensä | 419 | (104) |
Maajoukkue
| 1982 | Suomi U15 | 4 | (0) |
| 1983 | Suomi U16 | 5 | (0) |
| 1984 | Suomi U17 | 9 | (0) |
| 1985 | Suomi U18 | 1 | (0) |
| 1987–1991 | Suomi U21 | 2 | (0) |
| 1988–1996 | Suomi | 8 | (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Juha Petteri Karvinen (s. 26. syyskuuta 1966 Kuopio) on suomalainen entinen jalkapalloilija.
Hyökkääjänä ja laitalinkkinä pelannut Karvinen nousi Kuopion Palloseuran edustusjoukkueeseen 1985. Hän pelasi Kuopiossa neljä kautta, minkä jälkeen hän siirtyi Mikkelin Palloilijoihin. Karvinen pelasi MP:ssa 1989–1993, minkä aikana seura ylsi hopealle 1991 ja pronssille 1990. Karvinen löi itsensä läpi juuri MP-vuosien aikana. Kaudella 1994 Karvinen pelasi jälleen Kuopion Palloseurassa ja yhden ottelun Ilveksessä. Seuraavalla kaudella hän palasi taas Mikkeliin, josta hän siirtyi Vaasan Palloseuraan 1996. Kolmen VPS-kauden aikana Karvinen voitti kahdesti SM-hopeaa. Vuonna 1999 Karvinen palasi 1. divisioonassa pelanneeseen kasvattajaseuraansa, jossa hän viipyi yhden kauden ajan. Viimeiset liigaottelunsa Karvinen pelasi FC Lahdessa kaudella 2000. Tämän jälkeen hän pelasi vielä kolme kautta 1. divisioonassa FC Hongassa.
Kaikkiaan Karvinen pelasi 16 kauden aikana 349 mestaruussarjan ja Veikkausliigan ottelua, joissa hän teki 89 maalia. Hän on pelannut 25. eniten pääsarjatason otteluita Suomessa ja on kaikkien aikojen maalitilastossa sijalla 29.
Karvinen pelasi maajoukkueessa vuosina 1988–1996 yhteensä kahdeksan maaottelua, joissa hän teki kaksi maalia.
Karvinen edusti Suomea myös futsalissa. Hän pelasi maajoukkueessa kahdeksan ottelua, joissa hän teki kolme maalia.
Igor Kaškarov

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Melbourne 1956 | korkeushyppy |  |
Igor Kaškarov (s. 5. toukokuuta 1933) on entinen neuvostoliittolainen korkeushyppääjä ja olympiamitalisti.
Kaškarov saavutti korkeushypyssä olympiapronssia Melbournen 1956 olympialaisissa tuloksella 208 cm. Runsas kuukausi ennen olympialaisia hän hyppäsi kotimaassaan tuloksen 210 cm, jota korkeammalta tuona vuonna hyppäsi vain olympiavoittaja Charles Dumas. Tukholman EM-kilpailuissa 1958 Kaškarov sijoittui neljänneksi tuloksella 206 cm.
Kárpathos (kunta)

| Kárpathos Kárpathoksen kunta Κάρπαθος Δήμος Καρπάθου |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Kárpathos
 Koordinaatit: 35°35′N, 27°08′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Kárpathos-Kásos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  6201
 – Kuntakeskus:  Kárpathos
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  324,1 km²
Väkiluku (2011):  6 226
 – Kunnallis­yksikkö:  5 670
 – Väestötiheys:  19,21 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  857 00
Suuntanumero(t):  22450
Rekisterikilpi:  ΚΧ, ΡΟ, ΡΚ
 
 www.karpathos.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kárpathos (kreik. Κάρπαθος eli Δήμος Καρπάθου, Dímos Karpáthou) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Kárpathos-Kásoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kunnan pinta-ala on 324,1 neliökilometriä ja väkiluku 6 226 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Kárpathoksen kaupunki eli Pigádia.
Kárpathoksen kunta sijaitsee Egeanmeren saarilla, Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Kásoksen ja Ródoksen saarten välissä. Kunta käsittää koko Kárpathoksen saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat Astakidonísian saaret eli Astakída, Astakidópoulo eli Atsakidópoulo, Chténi ja Siál, sekä saaret Áfoti, Ammoúdi, Charkiás, Despotikó, Diakóftis, Gaïdouronísi, Megálo Trístomo, Mikró Trístomo, Moíra, Nisí, Nisierós, pohjoisrannikon Prasonísi, itärannikon Prasonísi, Saría, Sókastro ja Xóplakes. Saaret kuuluvat Dodekanesian saariryhmään.
Nykyinen Kárpathoksen kunta muodostui, kun Kárpathos ja Ólympos yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Kárpathoksen kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kárpathos | Apéri | Apéri | 353 |
| Kárpathos | Apéri | Katódio | 0 |
| Kárpathos | Apéri | Kyrá Panagiá | 0 |
| Kárpathos | Apéri | Myrtónas | 2 |
| Kárpathos | Arkása | Arkása | 531 |
| Kárpathos | Arkása | Charkiás (saari) | 0 |
| Kárpathos | Arkása | Diakóftis (saari) | 0 |
| Kárpathos | Arkása | Foiníki | 33 |
| Kárpathos | Kárpathos | Áfoti (saari) | 0 |
| Kárpathos | Kárpathos | Despotikó (saari) | 0 |
| Kárpathos | Kárpathos | Gaïdouronísi (saari) | 0 |
| Kárpathos | Kárpathos | Kárpathos (Pigádia) | 2 707 |
| Kárpathos | Kárpathos | Platýolo | 81 |
| Kárpathos | Menetés | Ágios Ioánnis Afiárti | 1 |
| Kárpathos | Menetés | Kípos Afiárti | 123 |
| Kárpathos | Menetés | Lakkí | 122 |
| Kárpathos | Menetés | Menetés | 416 |
| Kárpathos | Menetés | Moíra (saari) | 0 |
| Kárpathos | Menetés | Nisierós (saari) | 0 |
| Kárpathos | Menetés | Prasonísi (saari) | 0 |
| Kárpathos | Mesochóri | Káto Lefkós | 89 |
| Kárpathos | Mesochóri | Lefkós | 57 |
| Kárpathos | Mesochóri | Mesochóri | 225 |
| Kárpathos | Mesochóri | Nisí (saari) | 0 |
| Kárpathos | Mesochóri | Sókastro (saari) | 0 |
| Kárpathos | Óthos | Kállenes | 6 |
| Kárpathos | Óthos | Óthos | 265 |
| Kárpathos | Óthos | Stes | 10 |
| Kárpathos | Pylés | Pylés | 216 |
| Kárpathos | Spóa | Ágios Nikólaos | 7 |
| Kárpathos | Spóa | Spóa | 162 |
| Kárpathos | Voláda | Lástos | 13 |
| Kárpathos | Voláda | Voláda | 251 |
Kárpathos: Yhteensä: 5 670
| Ólympos | Ólympos | Astakída (saari) | 0 |
| Ólympos | Ólympos | Astakidópoulo (Atsakidópoulo) (saari) | 0 |
| Ólympos | Ólympos | Avlóna | 7 |
| Ólympos | Ólympos | Diafáni | 228 |
| Ólympos | Ólympos | Ólympos | 270 |
| Ólympos | Ólympos | Saría (saari) | 45 |
| Ólympos | Ólympos | Trístomo | 6 |
Ólympos: Yhteensä: 556
Yhteensä: 6 226
Chamilín saari ja Divoúnian saaret kuuluivat Kárpathoksen kuntaan ja sen Ólympoksen kunnallisyksikköön vuoteen 2013, ja esiintyvät siksi kunnan osina vielä vuoden 2011 väestönlaskennassa. Vuodesta 2013 ne kuuluvat Kásoksen kuntaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kárpathos Wikimedia Commonsissa
Δήμος Καρπάθου. Kárpathoksen kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Etelä-Egean saarten alue
| --- | --- |
Ándroksen alueyksikkö:  Ándros
Kálymnoksen alueyksikkö:   Agathonísi  Astypálaia  Kálymnos  Leipsoí  Léros  Pátmos 
Kárpathos-Kásoksen alueyksikkö:   Kárpathos  Kásos 
Kéa-Kýthnoksen alueyksikkö:   Kéa  Kýthnos 
Kosin alueyksikkö:   Kos  Nísyros 
Míloksen alueyksikkö:   Kímolos  Mílos  Sérifos  Sífnos 
Mýkonoksen alueyksikkö:  Mýkonos
Náxoksen alueyksikkö:   Amorgós  Náxos ja Pienet Kykladit 
Pároksen alueyksikkö:   Antíparos  Páros 
Ródoksen alueyksikkö:   Chálki  Megísti  Ródos  Sými  Tílos 
Sýroksen alueyksikkö:  Sýros-Ermoúpoli
Thíran alueyksikkö:   Anáfi  Folégandros  Íos  Síkinos  Thíra 
Tínoksen alueyksikkö:  Tínos
Yukio Kasaya

| Yukio Kasaya> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. elokuuta 1943 Yoichi, Hokkaido
Kuollut: 23. huhtikuuta 2024 (80 vuotta)
Kansalaisuus:   Japani
Uran tiedot
Laji:  mäkihyppy
| Mitalit> Maa:  Japani.Mäkihyppy. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Japani.Mäkihyppy. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Japani.Mäkihyppy. Olympialaiset  | Maa:  Japani> Mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sapporo 1972 | normaalimäki |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Vysoké Tatry 1970 | normaalimäki |  |
Yukio Kasaya (jap. 笠谷幸生, Kasaya Yukio; 17. elokuuta 1943 Yoichi, Hokkaido – 23. huhtikuuta 2024) oli japanilainen mäkihypyn olympiavoittaja, jonka uran parhaat vuodet ajoittuivat 1970-luvun alkuun.
Kasaya kilpaili jo 1960-luvulla kaksissa olympialaisissa ilman menestystä: Innsbruckissa 1964 hän sijoittui 11:nneksi isossa mäessä ja 23:nneksi pienessä mäessä, ja Grenoblessa 1968 hän oli 20. isossa mäessä ja 23. pienessä mäessä. Vysoké Tatryn MM-kilpailuissa 1970 Kasaya saavutti normaalimäen kilpailusta hopeaa.
Keski-Euroopan mäkiviikolla 1971–1972 Kasaya voitti kolme ensimmäistä osakilpailua ylivoimaisesti ja johti kokonaiskisaa yli 50 pisteen erolla. Ennen neljättä, Bischofshofenin päätöskilpailua, Japanin joukkue lähti kuitenkin kotimaahansa keskittymään olympialaisia varten. Sapporon olympialaisissa japanilaiset ottivat Kasayan johdolla pienestä mäestä kolmoisvoiton. Isossa mäessä Kasaya sijoittui seitsemänneksi.
Innsbruckin olympialaisissa 1976 Kasaya sijoittui vielä pienessä mäessä 16:nneksi ja suurmäessä 17:nneksi. Sittemmin hän toimi mäkihyppytuomarina.
Maurice René Fréchet

| Maurice René Fréchet |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. syyskuuta 1878 Maligny, Ranska
Kuollut: 4. kesäkuuta 1973 (94 vuotta) Pariisi, Ranska
Kansalaisuus:  Ranska
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  École Normale Superieure
Väitöstyön ohjaaja:  Jacques Hadamard
Instituutti:  Bordeaux'n yliopisto Strasbourgin yliopisto École des Hautes-Études École Normale Supérieure
Tutkimusalue:  matematiikka, tilastotiede
Tunnetut työt:  metriset avaruudet, funktionaalianalyysi
Maurice René Fréchet ([mɔʁis ʁəne fʁeʃɛ]; 2. syyskuuta 1878 Maligny, Ranska – 4. kesäkuuta 1973 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen matemaatikko. Hän kehitti merkittävästi pistejoukkojen topologiaa ja otti käyttöön metrisen avaruuden käsitteen. Lisäksi hän tutki tilastotiedettä, todennäköisyyslaskentaa ja differentiaali- ja integraalilaskentaa. Hänen tutkimuksistaan sai alkunsa metristen avaruuksien funktionaalien teoria, ja hän otti myös käyttöön kompaktiuden käsitteen. Riezistä riippumatta hän keksi Lebesguen mielessä neliöllisesti integroituvien funktioiden avaruutta koskevan Riezin esityslauseen. Häntä pidetään usein abstraktien avaruuksien teorian isänä.
Elämäkerta > Varhaisvaiheet

Maurice René Frechet syntyi Malignyssä, Yonnen departementissa protestanttiseen perheeseen. Hänen vanhempansa olivat Jacques ja Zoé Fréchet. Hänen syntyessään hänen isänsä oli Malignyssä toimineen protestanttisen orpokodin johtaja, ja myöhemmin hänestä tuli protestanttisen koulun johtaja. Vähän aikaisemmin perustettu Ranskan kolmas tasavalta ei kuitenkaan suhtautunut uskonnollisiin kouluihin suopeasti, ja lopulta ne kiellettiin lailla. Niinpä Jacques Fréchet menetti työpaikkansa. Saadakseen edes jonkin verran tuloja Zoé Fréchet perusti Pariisiin majatalon ulkomaalaisille. Myöhemmin myös Jacques sai maallisissa kouluissa uuden opettajanviran, ei kuitenkaan kovin korkeapalkkaista, ja niinpä perheen oli tyydyttävä varsin vaatimattomiin tuloihin.
Pariisissa Maurice pääsi Lycée Buffon -nimiseen oppikouluun, jossa hänen matematiikan opettajanaan toimi Jacques Hadamard. Hadamard tunnisti nuoren Mauricen lahjakkuuen ja mahdollisuudet ja ryhtyi antamaan hänelle yksityisopetusta. Vuonna 1894 Hadamard siirtyi Bordeaux'n yliopistoon, mutta lähetti Fréchet'lle yhä säännöllisesti kirjeitä, joissa hän asetti matemaattisia ongelmia ja arvosteli ankarasti hänen virheitä. Myöhemmin Fréchet myönsi, että probleemat saivat hänet elämään jatkuvassa pelossa, ettei pystyisi ratkaisemaan joitakin niistä, mutta hän oli silti hyvin kiitollinen erityisasemastaan Hadamardin yksityisoppilaana.
Saatuaan koulunkäyntinsä päätökseen Fréchet'n oli astuttava asepalvelukseen. Siihen aikaan hän joutui ratkaisemaan, opiskelisiko matematiikkaa vai fysiikkaa. Hän valitsi matematiikan, koska fysiikan opiskelijana hän olisi joutunut suorittamaan myös kemian kursseja, joista hän ei pitänyt. Niinpä hän vuonna 1900 kirjautui École normale supérieureen opiskelemaan matematiikkaa.
Vuoden 1903 loppuun mennessä Fréchet oli julkaissut jo neljä tutkielmaa. Jotkin varhaisimmista tutkielmistaan hän julkaisi American Mathematical Societyssä, koska hän oli yhteydessä Pariisissa toimineisiin yhdys­valtalaisiin matemaatikkoihin, erityisesti Edwin Wilsoniin.
Elämäkerta > Uran alkuvaiheet

Uransa aikana Fréchet toimi opettajana monissa oppilaitoksissa. Vuosina 1907–1908 hän toimi matematiikan opettajana Besançonissa, sen jälkeen yhden vuoden Nantesissa. Vuodesta 1910 lähtien hän toimi mekaniikan professorina Poitiers'n yliopistossa, missä virassa hän jatkoi nimellisesti vuoteen 1919 saakka, vaikka ensimmäisen maailman­­sodan aikana hän ei voinut toimia opetus­tehtävissä.
Elämäkerta > Ensimmäinen maailmansota

Fréchet oli aikeissa siirtyä vuodeksi Yhdysvaltoihin Illinoisin yliopistoon, mutta joutui luopumaan suunnitelmistaan, kun ensimmäinen maailmansota syttyi vuonna 1914. Hän joutui asepalvelukseen samana vuonna 4. elokuuta. Koska hän osasi useita kieliä, jotka hän oli oppinut ulkomaalaisten parissa töissään toimineelta äidiltään, hän toimi tulkkina Britannian armeijalle. Tehtävä ei kuitenkaan ollut turvallinen, sillä hän joutui viettämään kaksi ja puoli vuotta rintamalla tai hyvin lähinnä sitä. Niinpä hänellä oli vain niukasti aikaa omistautua matematiikalle, mutta siitä huolimatta hän julkaisi sodan aikanakin useita matemaattisia tutkielmia.
Elämäkerta > Sodan jälkeen

Sodan jälkeen Fréchet valittiin toimintansa uudelleen aloittaneeseen Strasbourgin yliopistoon korkeamman analyysin professoriksi ja matematiikan laitoksen esimieheksi. Vaikka häntä rasittivat hallinnolliset tehtävät hän saattoi jälleen tuottaa suuren määrän korkea­laatuista tutkimusta.
Vuonna 1928 Fréchet päätti Borelin rohkaisemana muuttaa takaisin Pariisiin. Borel nimitettiin tuolloin toden­näköisyys­laskennan professoriksi Sorbonneen. Fréchet toimi lyhyen aikaa lehtorin virassa Sorbonnen Rockefeller-säätiössä ja vuodesta 1928 lähtien professorina. Hänet nimitettiin yleisen matematiikan vakinaiseksi professoriksi vuonna 1933 sekä differentiaali- ja integraali­­laskennan professoriksi vuonna 1935. Vuonna 1941 Fréchet tuli Borelin seuraajaksi toden­näköisyys­laskennan ja matemaattisen fysiikan professorina, ja tässä virassa hän toimi, kunnes siirtyi eläkkeelle vuonna 1949. Vuosina 1928–1935 hän toimi myös opettajana École normale supérieuressä, ja tässä toimessaan hänellä oli tilaisuus ohjata huomattavaa joukkoa nuoria matemaatikkoja toden­näköisyys­laskennan tutkijoiksi. Hänen oppilaitaan olivat muun muassa Doeblin, Fortet, Loeve ja Ville.
Saavutuksistaan huolimatta Fréchet ei saanut Ranskassa osakseen kovin suurta arvostusta. Yhtenä osoituksena tästä voidaan pitää sitä, että hänet nimitettiin Ranskan tiedeakatemian jäseneksi vasta 78-vuotiaana, vaikka häntä oli ehdotettu sinne aikaisemmin jo useita kertoja. Vuonna 1929 hänestä tuli Puolan tiede- ja taideakatemian ulkomaalainen ja vuonna 1950 Alanko­maiden kuninkaallisen tiede- ja taide­akatemian jäsen.
Fréchet oli myös  esperantisti, ja hän julkaisi muutamia tutkielmia ja artikkeleja tällä keinotekoisella kielellä. Hän toimi myös Kansainvälisen tieteellisen esperantistiyhdistyksen (esperantoksi Internacia Scienca Asocio Esperantista) puheenjohtajana 1950–1953.
Tärkeimmät julkaisut

Fréceht'n ensimmäinen huomattava teos oli hänen erinomainen funktionaalianalyysia käsittelevä väitöskirjansa Sur quelques points du calcul fonctionnel vuodelta 1906. Siinä hän myös otti käyttöön metrisen avaruuden käsitteen, vaikka tämän nimen sille antoikin vasta myöhemmin Felix Hausdorff. Fréchet'n abstraktiotaso oli samantapainen kuin joukko-opissa: hän todisti teoreemoja huolellisesti valitulla aksioomien järjestelmällä, jota voitiin soveltaa suureen joukkoon erityistapauksia.
Fréchet'n muista teoksista ja tutkielmista huomattavimpia olivat:
Sur les opérations linéaires I-III, 1904–1907 (Lineaarisista operaattoreista)
Les Espaces abstraits, 1928 (Abstraktit avaruudet)
Recherches théoriques modernes sur la théorie des probabilités, 1937–1938 (Moderneja teoreettisia tutkimuksia toden­näköisyys­laskennan alalta)
Les Probabilités associées à un système d'événements compatibles et dépendants, 1939–1943 (Yhteen–sopiviin ja toisistaan riippuviin systeemeihin liittyvät toden­näköisyydet)
Pages choisies d'analyse générale, 1953 (Valittuja sivuja yleisestä analyysistä)
Les Mathématiques et le concret, 1955 (Matematiikka ja konkretia)
Fréchet myös kehitteli ajatuksia, jotka tśekkiläisen maantieteilijä, demografi ja tilastotieteilijä Jaromír Korčákin vuonna 1938 esitti artikkelissaan Deux types fondamentaux de distribution statistique ("kaksi tilastollisen jakauman perustyyppiä").
Fréchet'n keksimäksi mainitaan toisinaan myös käsite, joka nykyisin tunnetaan nimellä Cramér-Raon raja, mutta hänen tätä aihetta käsittelevät luentomuistiinpanonsa vuodelta 1940 eivät ole säilyneet.
Perhe

Vuonna 1908 Fréchet meni naimisiin Suzanne Carrien (1881–1945) kanssa. He saivat neljä lasta, joiden nimet olivat Hélène, Henri, Denise ja Alain.
Aiheesta muualla

Authors: Fréchet Maurice (sorted by popularity) Project Gutenberg.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  zbMATH 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  SNAC  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Maurice René Fréchet
Käännös suomeksi
Jari Kaski

| Jari Kaski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. joulukuuta 1953 (ikä 70) Pori
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1972–1984
Seurat:  Porin Ässät (SMS), (SML) IFK Kiruna (Ruotsin I -divisioona) Timrå IK (SEL) VG-62 (II divisioona)
Jari Kaski (s. 20. joulukuuta 1953 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1972–1984 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.
Kaski edusti koko pääsarjauransa ajan Porin Ässiä. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 268 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 63 + 79 = 142 ja jäähymääränsä 121 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 22 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 3 + 4 = 7 ja jäähyminuutteja 26. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1978 sekä saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja yhden SM-pronssin. Kaski pelasi neljä vuotta Ruotsissa 1978-1982, kaksi vuotta Kiruna IFK:ssa ja kaksi vuotta Timrå IK:ssa.
Jari Kasken nuorempi veli Olli on myös entinen jääkiekkoilija.
Kaskisten kirkko

| Kaskisten kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko edestäpäin katsottuna.
Sijainti:  Kirkkokatu 37, Kaskinen
Seurakunta:  Kaskisten seurakunta
Rakentamisvuosi:  1964–1965
Suunnittelija:  Erik Kråkström
Materiaali:  tiili, puu
Istumapaikkoja:  275
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaskisten kirkko on  arkkitehti, professori Erik Kråkströmin suunnittelema Kaskisiin 1964–1965 tiilestä ja puusta rakennettu suorakulmainen tornillinen kirkko. Se rakennettiin tontille, joka oli varattu kirkkorakennusta varten asemakaavassa jo kaksisataa vuotta aiemmin, 1767. Kirkkosaliin on liitettävissä viereinen seurakuntasali. Kirkkoa on korjattu vuonna 1974, sen pinta-ala on 460 neliötä ja istumapaikkoja siellä on kirkkosaliin liitettävissä olevat tilat mukaan lukien 275 hengelle.  Alttaritaulun Kristuksen otto ristiltä on maalannut Åke Hellman 1965, vanhan kirkkosalin Turusta vuonna 1928 ostettu alttaritaulu Ehtoollinen on kirkon kerhosalissa. Kirkon 12-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1966. Vanhan kirkon 1833 rakennettu ja 1904 korjattu kellotapuli on siirretty hautausmaalle, sen kellot ovat vuosilta 1752 ja 1846.
Kirkon kantavat rakenteet ovat puupilareita ja -palkkeja. Puuosat ovat painekyllästettyjä ja niiden ulkopinta on petsattu. Seinäpinnat ovat tiiltä ovikorkeuteen saakka, myös kirkon lattia on tiiltä.
Olavi Kaskisuo

Olavi Kaskisuo kesällä 1965.
Taisto Olavi Kaskisuo (ent. Kräkin, 18. tammikuuta 1942 Tuusniemi – 30. tammikuuta 2024 Lohja) oli suomalainen lehtivalokuvaaja, joka tunnetaan julkisuuden henkilöitä esittävistä valokuvistaan 1960–1980-lukujen aikakauslehdissä.
Olavi Kaskisuo oli keskeisiä hahmoja suomalaisen julkkiskulttuurin syntymisessä aikana, jolloin muun muassa iskelmälaulajia, televisiokasvoja ja poliitikkoja alettiin järjestelmällisesti seurata herkullisten jutunaiheiden toivossa. Toinen, Kaskisuon suosima tapa oli sopia kohdehenkilön kanssa etukäteen jutusta ja siihen liittyvistä kuvista. Kaskisuon ideoimia julkisuustemppuja olivat muun muassa laulaja Kristianin tekaistu itsemurha ja riippuminen ristillä, laulaja Salomonin lavastettu hukkuminen sekä Anita Hirvosen ja Harri Piitulaisen häät, jotka myytiin yksinoikeudella Kaskisuon edustamalle lehdelle. Uusia poptähtiä synnytettiin viemällä nuori laulaja Monsieur Mossen ehostettavaksi ja puettavaksi ja sitten Kaskisuon kuvattavaksi jossain erikoisessa paikassa. Monsieur Mosse myös vinkkasi Kaskisuota jutunaiheista työssään kuulemien juorujen perusteella.
Kaskisuo tunnettiin Dannyn ja muiden D-tuotannon artistien vakiokuvaajana jopa niin, että muilla kuvaajilla oli vaikeuksia päästä heitä kuvaamaan. Tästä hyvästä Suomen lehtikuvaajat valitsivat Dannyn ”Vuoden sitruuna 1968” -palkinnon saajaksi, ironisena tunnustuksena tämän ”ponnisteluista lehtikuvaajain työn vaikeuttamiseksi”.
1960-luvun loppupuolella Kaskisuo oli mukana seitsemän lehtikuvaajan perustamassa Finnseven-osuuskunnassa, jolla oli yhteinen studio ja kuvatoimisto. Finnsevenin muut jäsenet olivat C. G. Hagström, Timo Kirves, Aulis Nyqvist, Kristian Runeberg ja Seppo Saves sekä vuoden verran Caj Bremer, jonka tilalle tuli Martti Brandt.
Vuonna 2006 Nina af Enehjelm koosti Kaskisuon valokuvista ja tarinoista kirjan Poppareita, sankareita ja kaunottaria: Olavi Kaskisuo ja Suomen julkkishistorian villit vuodet (Minerva 2006).
SMS Friedrich Carl (1867)

| SMS Friedrich Carl |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Société Nouvelle des Forges et Chantiers de la Méditerranée, Toulon
Kölinlasku:  1866
Laskettu vesille:  16. tammikuuta 1967
Palveluskäyttöön:  3. lokakuuta 1867
Poistui palveluskäytöstä:  22. kesäkuuta 1905
Loppuvaihe:  romutettu 1906
Tekniset tiedot
Uppouma:  6 932 t
Pituus:  94,14 m
Leveys:  16,60 m
Syväys:  6,90 m
Koneteho:  3 550 ihp
Nopeus:  13,5 solmua
Miehistöä:  33 upseeria ja 498 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  2 × Krupp 21 cm/L22 -tykkiä 14 × Krupp 21 cm/L19 -tykkiä
SMS Friedrich Carl oli Preussin laivaston panssarifregatti. Alus kuului vuodesta 1867 alkaen Pohjois-Saksan liiton laivastoon ja edelleen vuodesta 1871 se kuului Saksan keisarikunnan laivastoon.
Suunnittelu

Alus oli telakan suunnittelema. Sen pituus vesirajassa oli 91,13 metriä ja kokonaispituus oli 94,14 metriä. Aluksen leveys oli 16,6 metriä ja sen syväys etuosassa oli 6,90 ja perässä 8,05 metriä. Aluksen suunnitelman mukainen uppouma oli normaalikuormalla 5 971 metristä tonnia ja taisteluun kuormattuna jopa 6 932 tonnia.