stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arrival (Abban albumi)

| Arrival Abba |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : elokuu 1975 –  syyskuu 1976
 Julkaistu: 11. lokakuuta 1976
 Formaatti: LP, CD
 Tuottaja(t): Benny Andersson & Björn Ulvaeus
 Tyylilaji: pop, disko
 Kesto: 33.09
 Levy-yhtiö: Polar Music
Listasijoitukset
  1. (20 viikkoa, viikko 42, 1976)   1. (8 viikkoa, marraskuu 1976)   1. (6 viikkoa, 19. lokakuuta 1976)   1. (5 viikkoa, 26.11.1976)   2. (26. helmikuuta 1977)   2. (lokakuu 1976)   9. (2. joulukuuta 1976)   12. (15. tammikuuta 1977)   20. (1977)   85. (21. lokakuuta 2006)
Abban muut julkaisut
| Greatest Hits 1975 | Arrival 1976 | The Album 1977 |
Singlet albumilta Arrival
 ”Dancing Queen” Julkaistu: 16. elokuuta 1976 (Ruotsi), 21. elokuuta 1976 (Britannia), 12. marraskuuta 1976 (Yhdysvallat)  ”Money, Money, Money” Julkaistu: 1. marraskuuta 1976  ”That’s Me” Julkaistu: 1977  ”Knowing Me, Knowing You” Julkaistu: 14. helmikuuta 1977
Arrival on ruotsalaisen Abba-yhtyeen lokakuussa 1976 julkaistu neljäs studioalbumi, joka löi yhtyeen lopullisesti läpi kansainvälisesti. Albumia on kokonaisuutena pidetty yhtyeen tasapainoisimpana ja samalla sävellyksiltään onnistuneimpana albumina.
Albumilla on kappale ”Dancing Queen”, joka nousi listaykköseksi useissa maissa ja vakiinnutti yhtyeen aseman Yhdysvaltain markkinoilla. Toinen suuri hitti ”Knowing Me, Knowing You” on Abban uran ensimmäinen avioerosta kertova laulu, vaikka kappaleen tekemisen aikaan yhtyeen jäsenet eivät vielä suunnitelleetkaan eroa. ”Money, Money, Money” -kappaleessa Abba ammentaa ensimmäistä kertaa musikaaliperinteestä. Instrumentaalinen päätöskappale ”Arrival” sisältää vaikutteita ruotsalaisesta kansanmusiikista. Mike Oldfield teki kappaleesta vuonna 1980 version albumilleen QE 2.
Arrival pääsi listaykköseksi ainakin Ruotsissa (6 viikkoa), Britanniassa (8 viikkoa), Norjassa (20 viikkoa) ja Uudessa-Seelannissa (5 viikkoa). Britanniassa albumi oli vuoden 1977 myydyin albumi. Ruotsissa albumia myytiin 750 000 kappaletta, enemmän kuin mitään muuta Abban albumia. Yhdysvaltain Billboard-listalla albumi oli korkeimmillaan sijalla 20. Suomessa albumi myi 82 000 kappaletta. Kulta- ja timanttilevyjen rajat olivat Suomessa tuolloin 25 000 ja 50 000 kappaletta.
Albumi on julkaistu uudelleen remasteroituna vuosina 1997, 2001 ja 2005.
Vuonna 2009 Arrival pääsi mukaan kirjaan Tusen svenska klassiker, johon on koottu tuhat Ruotsissa julkaistujen kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja tv-ohjelmien klassikkoa.
Levyn kannessa oleva helikopteri on näytteillä Abba-museossa.
Kappaleet

A-puoli
When I Kissed the Teacher – 3.01 (säv. Benny Andersson/Björn Ulvaeus)
Dancing Queen – 3.50 (säv. Stig Anderson/Andersson/Ulvaeus)
My Love, My Life – 3.51 (säv. Anderson/Andersson/Ulvaeus)
Dum Dum Diddle – 2.53 (säv. Andersson/Ulvaeus)
Knowing Me, Knowing You – 4.01 (säv. Anderson/Andersson/Ulvaeus)
B-puoli
Money, Money, Money – 3.06 (säv. Andersson/Ulvaeus)
That’s Me – 3.15 (säv. Anderson/Andersson/Ulvaeus)
Why Did It Have to Be Me? – 3.20 (säv. Andersson/Ulvaeus)
Tiger – 2.55 (säv. Andersson/Ulvaeus)
Arrival – 3.00 (instrumentaali, säv. Andersson/Ulvaeus)
Kappaleet > Vuoden 2001 remasteroidun painoksen bonuskappaleet

Fernando – 4.12 (säv. Anderson/Andersson/Ulvaeus)
Happy Hawaii – 4.25 (säv. Anderson/Andersson/Ulvaeus)
Kokoonpano > Abba

Benny Andersson – syntetisaattori, piano, hanuri, koskettimet, marimba, laulu
Agnetha Fältskog – laulu
Anni-Frid Lyngstad – laulu
Björn Ulvaeus – akustinen kitara, sähkökitara, laulu
Kokoonpano > Vierailijat

Ola Brunkert – kielisoittimet, rummut
Lars Carlsson – saksofoni
Anders Dahl – kielisoittimet
Malando Gassama – lyömäsoittimet
Anders Glenmark – sähkökitara
Rutger Gunnarsson – bassokitara
Roger Palm – jousisoittimet, rummut
Janne Schaffer – sähkökitara
Lasse Wellander – akustinen ja sähkökitara
Asmo

| Asmo |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  24. lokakuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  24. helmikuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Asmus, Asmund
Nimen alkuperä:  Erasmus tai Asmund
Infobox OKNimi-testi OK: 
Asmo on suomalainen miehen etunimi. Nimi on syntynyt joko Erasmus-nimen lyhentymänä tai skandinaavisesta nimestä Asmund, joka merkitsee jumalten suojaa. Asmon nimipäivä on 24. lokakuuta, jolloin on myös Rasmuksen nimipäivä.
Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut kirjoilla noin 500 Asmo-nimistä miestä ja muutama nainen.
Tunnettuja Asmoja

Asmo Ahola, kestävyysjuoksija
Asmo Alho, suomalainen sarjakuvapiirtäjä
Asmo Hurula, elokuvaesiintyjä
Asmo Jaaksi, arkkitehti
Asmo Kalpala, Tapiola-ryhmän pääjohtaja
Asmo Maanselkä, kristillisdemokraattinen poliitikko
Asmo Soivio (DJ Alimo), laulaja ja musiikkituottaja
Kultti (yhdistys)

| Kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtien liitto Kultti |
| --- | --- |
Perustettu:  1991
Tyyppi:  Aatteellinen yhdistys
Toimiala:  Ammattialajärjestöjen toiminta
Kotipaikka:  Helsinki
Päämaja:  Vellamonkatu 30 B 00550 Helsinki
Toiminnanjohtaja:  Helinä Ylisirniö
Puheenjohtaja:  Tuomas Rantanen
Varapuheenjohtaja:  Petra Packalén
Hallitus (2024–25):   Hanna Hantula  Paavo J. Heinonen  Martti-Tapio Kuuskoski  Julia Peltonen  Pessi Rautio  Ari Turunen  Janne Wass 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtien liitto Kultti ry on noin 150 Suomessa ilmestyvän lehden kattojärjestö. Vuonna 1991 perustettu yhdistys on riippumattoman journalismin äänitorvi.
Kultin jäsenlehtiin kuuluu noin 150 erilaista suomenkielistä lehteä. Lisäksi jäsenlehtiä tehdään ruotsin-, englannin- ja saksankielisenä.
Kultin jäsenlehdissä käydään merkittävä osa suomalaisesta kulttuuri- ja yhteiskuntakeskustelusta. Jäseninä on lehtiä kattavasti paitsi kulttuurin eri aloilta (taide, kirjallisuus, musiikki, tanssi, teatteri, muotoilu), myös tiede- ja yleiskulttuurilehdet, yhteiskuntapoliittiset ja mielipidelehdet, lastenlehdet, ylioppilas- ja yliopisto-, elokuva-, scifi- ja sarjakuvalehdet sekä sosiaalialan lehdet ovat edustettuina Kultin jäsenistössä. Kultin piiriin kuuluvista erikoislehdistä suurin osa ilmestyy vain painetussa muodossa.
Kultti pyrkii vahvistamaan jäsenlehtiensä asemaa sekä edistämään kulttuurista, tieteestä ja yhteiskunnallisista teemoista kirjoittamisen tasoa. Se on saavuttanut vakiintuneen ja tunnustetun aseman aktiivisena ja osaavana lehti- ja media-alan toimijana Suomessa.
Kultti auttaa jäsenlehtiä näkyvyydellä, markkinoinnilla, viestinnällä sekä auttamalla verkostoitumisessa, temaattisilla koulutuksilla ja pyrkimällä vahvistamaan pienten lehtien asemaa mediakentässä kaikin mahdollisin keinoin. Kultti järjestää myös jäsenlehdilleen koulutuksia esim. hakemusprosesseihin, markkinointiin ja levikin kasvattamiseen liittyen. Kultti valvoo jäsenlehtiensä etuja poliittisessa päätöksenteossa, toimien asiantuntijana lainvalmistelutyössä ja pyrkien edistämään jäsenlehtien rahoitusmahdollisuuksia. Kultti pitää yhteyttä lehtialan kansallisiin ja kansainvälisiin toimijoihin.
Järjestön toimisto on Helsingissä. Vuonna 2013 Kultti ry allekirjoitti Julkisen sanan neuvoston perussopimuksen ja osallistuu Julkisen sanan neuvoston toimintaan tärkeän journalistisen sektorin edustajana ja edistäjänä.
Kultti ry on myöntänyt vuodesta 2006 lähtien Vuoden laatulehti -palkintoa. Sen tarkoituksena on nostaa esiin laadukkaita kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtiä sekä muistuttaa niiden merkityksestä osana suomalaista yhteiskunnallista keskustelua.
Kultti ry:n hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2018 lähtien on toiminut Tuomas Rantanen.
Jäsenet

Seuraavat lehdet ovat Kultti ry:n jäseniä eli Kulttilehtiä:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Aakusti  Aikakauskirja Genos  Alkukoti  Amfion.fi  Animalia  Antimilitaristi  ARK – Arkkitehti  Astra  Asukki  Blues News  Demeter  Elonkehä  Eläinten ystävä  Esperantolehti  Etsijä  Faktabaari  Filmihullu  Finlands Natur  Finnanest  Finnish Music Quarterly  Finnisharchitecture.fi  Freelance Online  Futura  Grafia  Haava  Historiallinen Aikakauskirja  Idäntutkimus  Ikaros  Imetysuutisia  Improbatur  Jazzrytmit  Juomaposti  Jyväskylän Ylioppilaslehti  Kajastus  Kaltio  Kansanmusiikki  Kantele  |  Karjalan Heimo  KD-lehti  Kehrääjä  Kide  Kiiltomato.net  Kirjailija  Kirjallisuusterapia  Kirjastolehti  Kompositio  Kosmopolis  Kosmoskynä  Kristosofi  Kritiikin Uutiset  Kulttuurintutkimus  Kulttuuritoimitus  Kulttuurivihkot  Kuti  Kuvittaja  Kynnys  Lapillinen  Lapsen Maailma  Lehto  Leija  Le Monde Diplomatique & Novaja Gazeta  Liikunta & Tiede  Linnut  Lippu  Long Play  Lukufiilis  Lumooja  Luonnonsuojelija  Lähikuva  Lätta Bladet  Maailman Kuvalehti  Maatiainen  Minna  Museo  |  Musiikin Suunta  Musiikintekijä  Mustekala.info  Muuriankkuri  Natura  Niin & näin  Niinipuu  Nuorisotutkimus  Nuori Voima  Nuorten Luonto  Ny Tid  Näkövammaisten Airut  Onnimanni  Pirta  Plan  Portti  Protu  Psykoanalyyttinen psykoterapia  Psykologia  Psykoterapia  Rauhanpuolustaja  Rondo  Ruumiin kulttuuri  Sarjainfo  Selkosanomat  Sieppo  Skeptikko  Skrolli  Steiner-kasvatus  Stylus  Sukupuolentutkimus – Genusforskning  Sukuviesti  Sulasol  Suomen Luonto  Suomi–Puola Finlandia–Polska  Synkooppi  Synsygus  |  Synteesi  Särö  Taide  Taiteilija  Taito  Takoja  Tatsi  Tehohoito  Tiede & edistys  Tiedepolitiikka  Tiede-toimittaja  Tiedonantaja  Tieteessä tapahtuu  Tringa  Tsilari  Tukiviesti  Tuli & Savu  Tulva  Turun ylioppilaslehti  Työelämän tutkimus  Työväentutkimus vuosikirja  Tähtivaeltaja  Ulkopolitiikka  Ultra  Uusi Safiiri  Vapaa ajattelija  Vasen Kaista  Verde  Virikkeitä  Visiiri  Voima  Ydin  Yhteiset lapsemme  Yliopisto  Ylioppilaslehti  |
Aiheesta muualla

Kultin kotisivut
| n k Kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtien liitto Kultin jäsenlehdet |
| --- | --- |
Jäsenliitot:  Aakusti  Aikakauskirja Genos  Aikamerkki  Amfion.fi  Animalia  Antimilitaristi  ARK – Arkkitehti  Astra  Asukki  Blues News  Debatti  Demeter  Elonkehä  Eläinten ystävä  Elävän ravinnon ystävä  Esperantolehti  Etsijä  Filmihullu  Finlands Natur  Finnanest  Finnish Music Quarterly  Finnisharchitecture.fi  Freelance Online  Futura  Grafia  Haava  Historiallinen Aikakauskirja  Idäntutkimus  Ikaros  Imetysuutisia  Improbatur  Jahrbuch fur Finnisch-Deutsche literaturbeziehungen  Jazzrytmit  Jyväskylän Ylioppilaslehti  Jänkä  Kajastus  Kaltio  Kamera-lehti  Kansanmusiikki  Kansan Tahto  Kantele  KD-lehti  Kehrääjä  Kide  Kiiltomato.net  Kirjailija  Kirjallisuusterapia  Kirjastolehti  Kompositio  Kosmopolis  Kosmoskynä  Kristosofi  Kritiikin uutiset  Kulttuurintutkimus  Kulttuurivihkot  Kuti  Kuvittaja  Kynnys  Lapillinen  Lapsen Maailma  Lehto  Leija  Le Monde Diplomatique & Novaja Gazeta  Libero  Liikekieli.com  Linnut  Lippu  Long Play  Lukufiilis  Lumooja  Luonnonsuojelija  Lähikuva  Lätta Bladet  Maailma.net  Maailman Kuvalehti  Maatiainen  Media & viestintä  Minna  Museo  Musiikin Suunta  Musiikintekijä  Mustekala.info  Muuriankkuri  Natura  Niin & näin  Niinipuu  NMI-Bulletin  Nuorisotutkimus  Nuori Voima  Nuorten Luonto  Ny Tid  Näkövammaisten Airut  Olutposti  Onnimanni  Pirta  Plan  Portti  Protu  Psykoanalyyttinen psykoterapia  Psykologia  RATKES – Ratkaisukeskeisen kulttuurin lehti  Rauhanpuolustaja  Rondo  Ruskeat Tytöt  Ruumiin kulttuuri  Sarjainfo  Selkosanomat  Sieppo  Skeptikko  Skrolli  Sosiologia  Steiner-kasvatus  Stylus  Sukupuolentutkimus – Genusforskning  Sukuviesti  Sulasol  Suomen Luonto  Suomi–Puola Finlandia–Polska  Synkooppi  Synsygus  Synteesi  Särö  Taide  Taiteilija  Taito  Takoja  Tatsi  Teatteri & tanssi + sirkus  Tehohoito  Teosofi  Tiede & edistys  Tiedepolitiikka  Tiede-toimittaja  Tiedonantaja  Tiedosta  Tieteessä tapahtuu  Tringa  Tsilari  Tukiviesti  Tuli & Savu  Tulva  Turun ylioppilaslehti  Työelämän tutkimus  Työväentutkimus vuosikirja  Tähtivaeltaja  Ulkopolitiikka  Ultra  Uusi Safiiri  Vaikutuksessa-media  Vapaa ajattelija  Vasen kaista  Virikkeitä  Visiiri  Voima  Ydin  Yhteiset lapsemme  Yliopisto  Ylioppilaslehti
Peter Christen Asbjørnsen

Knud Bergslien, Peter Christen Asbjørnsenin muotokuva, 1870.
Peter Christen Asbjørnsen (15. tammikuuta 1812 Christiania, Norja – 5. tammikuuta 1885 Kristiania, Norja) oli norjalainen kirjailija ja tiedemies, kansansatujen ja -tarinoiden kerääjä ja julkaisija. Hänen julkaisemansa tarinat esitystavaltaan ovat kansanomaisia vaikka uudelleen taiteellisista lähtökohdista kerrottuja. Niistä on julkaistu monia painoksia, ja ne ovat suuresti vaikuttaneet Norjan kirjakielen ja kirjallisuuden kehittymiseen. Niitä on myös käännetty paljon. Grimmin veljesten esikuvan mukaisesti hän toimitti yhdessä Jørgen Moen kanssa satukokoelman Norske folkeeventyr (suom. Satukirja lapsille), joka ilmestyi vuosina 1841–1844. Yksin Asbjørnsen toimitti irlantilaisen Thomas Crokerin esikuvaa noudattavan tarinakokoelman Norske Huldreeventyr og Folgesagn (suom. 1. osa Norjalaisia satuja ja tarinoita). Asbjørnsen aloitti tarinoiden keräämisen vuonna 1835.
Asbjørnsen sai vuonna 1997 kuvansa 500 Norjan kruunun seteliin. Seteli jäi pois käytöstä vuonna 2019.
Suomennetut teokset

Norjalaisia satuja ja tarinoita. 1, Peter Kristen Asbjörnsen; suom. Juhani H. Porvoo: WSOY, 1881. (Kertomuksia kansalle; 2.). - 2. p. WSOY, 1890.  (Kertomuksia kansalle; 2.).
Satukirja lapsille: norjalaisia kansansatuja, Peter Kristen Asbjörnsen ja Jörgen Moe; suom. Lyry. Porvoo: WSOY, 1885. - 2. p. WSOY, 1890.
Satukirja lapsille. 1–3, P. Chr. Asbjörnsen ja Jörgen Moe; norjan kielestä suomentanut Alli Nissinen. Helsinki: Agricola, 1909, 1910, 1913
Kultalintu ja muita satuja, P. Chr. Asbjörnsen, Moe Jörgen; kuvittanut Gunnel Wahlfors. Helsinki: Otava, 1940. (Meidän lasten kirjasto; 16.).
Tuhkimo ja hyvät apulaiset: norjalaisia satuja, P. Chr. Asbjörnsen, Moe Jörgen; kuvittanut Helga Sjöstedt. Helsinki: Otava, 1941. (Meidän lasten kirjasto; 18.).
Kolme kuninkaantytärtä ynnä muita satuja, P. Chr. Asbjörnsen, Jörgen Moe; kuvittanut Helga Sjöstedt; norjan kielestä suom. Alli Nissinen. Helsinki: Otava, 1944. (Meidän lasten kirjasto; 24.).
Kaksitoista villisorsaa: kuvasatu, P. Chr. Asbjörnsen; kuvittanut G. Bratlie. Tampere: Artko, 1948.
Kuninkaan jänispaimen, norjalaisia kansansatuja P. Chr. Asbjørnsenin ja Jørgen Moen mukaan; suom. L. Aro ... ja muita ; kuv. E. Werenskiöld ja Th. Kittelsen. Porvoo: WSOY, 1955. (Lasten oma kirjasto; 21.).
Merkillinen lipas, Peter Christen Asbjørnsenin ja Jørgen Moen kertomia norjalaisia kansansatuja; suom. Kirsi Kunnas; kuv. Per Teigen. Porvoo: WSOY, 1955. - 5. painos, kuvitus: Per Teigen; suomennos: Kirsi Kunnas. Helsinki : WSOY, 1990 ISBN 951-0-04093-2.
Kuninkaan jänikset: norjalainen satu, P. C. Asbjörnsen; suom. Vieno Levänen. Petrozavodsk: Karjala, 1976.
Mies, jonka piti hoitaa kotia, Peter Asbjørnsen, Jørgen Moe; kuvittanut Svend Otto S.; suomentanut Auli Hurme-Keränen . Karkkila: Kustannus-Mäkelä, 1992. ISBN 951-873-345-7.
Kolme rohkeaa pukkia, Peter Asbjørnsen, Jørgen Moe; kuvittanut Svend Otto S.; suomentanut Pirjo Santonen . Karkkila: Kustannus-Mäkelä, 1994. ISBN 951-873-420-8.
Puuhameinen tyttö: mukailtu norjalaisesta kansansadusta, Veronica Leo; suomentanut Ritva Toivola. Helsinki : Lasten keskus, 2005 ISBN 951-627-544-3.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Peter Christen Asbjørnsen, Store norske leksikon
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Asmunti

Ranuan kunnanraja kantatiellä 78.
Asmunti on kylä Ranuan kunnan eteläosassa lähellä Pudasjärven rajaa. Kyläyhteisö on levittäytynyt molempien kuntien alueelle.
Kylä sijaitsee kantatien 78 varrella, noin 25 kilometriä Ranuan kirkonkylältä, ja noin 45 kilometriä pohjoiseen Pudasjärven keskustaajamasta Kurenalta. Vuonna 2011 asukkaita kylällä oli alle 100. Parhaimpina vuosina kylän asukasluku on ollut 400.
Kylällä on toiminut oma koulu, joka lakkautettiin vuonna 2009. Kylän asukkaat yrittivät pelastaa lakkautettavan koulun, mutta kunnanvaltuusto päätti lakkauttaa koulun elokuusta 2009 lukien. Nykyisin koulurakennus on yksityishenkilön käytössä.
Kirjallisuutta

Parkkisenniemi, Hilkka & Haarahiltunen, Pasi: Asmunti : historiaa ja muistikuvia. Asmuntin-Telkkälän kyläseura, 1997. ISBN 952-90-8619-9.
Ranua
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Asmunti  Hosio  Impiö  Kelankylä (Kela)  Kirkonkylä  Kortteenperä  Kuha  Kuukasjärvi  Mauru  Nuupas  Näverrys  Petäjäjärvi  Peurajärvi  Pohjaslahti–Piittisjärvi  Portimo  Putkivaara  Raiskio  Rovastinaho  Saariharju  Saukkojärvi  Sääskilahti  Teerivaara  Telkkälä  Tolja 
Muuta Ranuaan liittyvää:  Eläinpuisto  Hillamarkkinat  Kirkko  Kristillinen kansanopisto  Litokaira  Porosaari  Ranuanjärven leirintäalue  Saukkojärven kotiseutu- ja koulumuseo 
Järvet ja joet:  Kivijärvi  Kuhajärvi  Kuhan Takajärvi  Nuupasjärvi  Pikku Kuukasjärvi  Portimojärvi  Ranuanjärvi  Saukkojärvi  Simojärvi  Takajärvi  Kivijoki  Nuupasjoki  Ranuanjoki  Ruonajoki  Simojoki
Atalarik

Atalarik (516 – 2. lokakuuta 534) oli ostrogoottien kuningas vuosina 526–534. Hän oli Eutharicin ja Amalasuntan poika sekä Teoderik Suuren tyttärenpoika.
Isoisänsä kuoltua Atalarik tuli kuninkaaksi kymmenvuotiaana, ja koska hän oli alaikäinen, toimi sijaishallitsijana hänen vaikutusvaltainen äitinsä Amalasunta, Teoderikin tytär. Amalasunta pyrki parantamaan goottien ja Bysantin välisiä suhteita, mikä herätti tyytymättömyyttä areiolaisen uskon omaksuneissa gooteissa. Atalarik kuoli jo vuonna 534, minkä jälkeen Amalasunta julisti kuninkaaksi serkkunsa Theodahadin.
Rannikkojalkaväki

Rannikkojalkaväki tarkoittaa Suomen merivoimien jalkaväkijoukkoja. Kiväärilinjan koulutus tapahtuu rannikkojääkärien tavoin rannikolla ja saaristossa. Koulutukseen kuuluu puolustus- ja hyökkäystaistelukoulutusta, ase- ja ampumakoulutusta ja pioneeritaitoja. Tulenjohtokoulutukseen kuuluu jalkaväkitaitojen lisäksi viesti- ja mittauskoulutusta.
Lukas Wernblom

| Lukas Wernblom> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. heinäkuuta 2000 (ikä 24) Örnsköldsvik, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  176 cm
Paino:  78 kg
Seura
Seura:  TPS
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  49
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
Aik. seurat:  MoDo Hockey (HA) Västerviks IK (HA) Mora IK (HA) HV71 (SHL) Malmö Redhawks (SHL)
Lukas Wernblom (s. 22. heinäkuuta 2000 Örnsköldsvik, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Turun Palloseurassa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Wernblom osaa pelata myös laidassa.
Ura > Seuraura > Juniorivuodet

Wernblom on SK Lejonin kasvatti. Hän pelasi myöhemmät juniorivuotensa kuitenkin Modossa. Wernblom toimi kaudella 2014–2015 seuran U16-joukkueen varakapteenina. Hän oli U16 SM:ssä seitsemällä osumallaan Modon paras maalintekijä. Wernblom voitti sarjan hopeaa. U16 Elitissä hän voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 26+16=42, joilla Wernblom sijoittui koko sarjan maalipörssissä kolmanneksi ja pistepörssissä kuudenneksi. Hän oli Modon paras pistemies ja maalintekijä myös nousukarsintasarjassa tehoilla 5+2=7. Kaudella 2015–2016 Wernblom jakoi J18 Allsvenskanin pohjoisen divisioonan tehotilaston voiton joukkuetovereidensa William Erikssonin ja Oscar Frestadiuksen kanssa lukemalla +21. Hän vahvisti myös Modon U16-joukkuetta. Wernblom valittiin U16 SM:n vuoden hyökkääjäksi. Hän toimi samalla kaudella myös Ångermanlandin joukkueen kapteenina TV-Puckenissa, jossa Wernblom johdatti joukkueen kultaan ja hänet palkittiin turnauksen parhaana hyökkääjänä Sven Tumbas Stipendiumilla.
Ura > Seuraura > Pääsarjauran alku Malmö Redhawksissa ja siirtyminen Suomeen

Wernblom siirtyi kaudeksi 2022–2023 kaksivuotisella sopimuksella SHL-joukkue Malmö Redhawksiin. Hän pelasi siellä varsinaisen tulokaskautensa aikana 44 runkosarjaottelua tehden viisi syöttöpistettä ja viisi playout-ottelua tehopistein 4+1=5. Wernblom jakoi playout-sarjan maalipörssin voiton joukkuetoverinsa Adam Ollas Mattssonin kanssa. Ottelusarjan avausottelussa 14. maaliskuuta 2023 vieraissa Brynäsiä vastaan hän avasi maalitilinsä SHL:ssä heti kahdella osumalla ja Wernblom keräsi ottelusta teholukeman +3. Ottelusarjan vieraissa pelatussa viidennessä ottelussa 23. maaliskuuta 2023 hän sai syöttöpisteen Ponthus Westerholmin tekemään 0–1-voittomaaliin, jolla Redhawks varmisti sarjapaikkansa säilymisen otteluvoitoin 4–1.
Alkukaudella 2023–2024 Wernblom pelasi Malmö Redhawksissa kahdeksan ottelua tehopistein 2+1=3. Hän teki ensimmäisen maalinsa SHL:n runkosarjassa kauden kolmannessa ottelussaan 5. lokakuuta 2023 vieraissa Linköpingiä vastaan. Marraskuussa 2023 Wernblomin sopimus Redhawksin kanssa purettiin yhteisymmärryksessä. Samana päivänä hänen uutisoitiin siirtyvän loppukauden kattavalla ja yhden optiovuoden sisältävällä sopimuksella SM-liigajoukkue Turun Palloseuraan. Wernblom teki 40 runkosarjaottelussa tehot 13+17=30, joilla hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Linus Fröbergin kanssa. Pudotuspeleissä Wernblom oli TPS:n paras pistemies tehtyään yhdeksässä ottelussa tehot 4+5=9. Huhtikuussa 2024 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2024–2025 Wernblom teki pääsarjauransa ensimmäisen kypärätempun 15. helmikuuta 2025 vieraissa Porin Ässiä vastaan, kun TPS hävisi ottelun lukemin 6–3. Hänen kaksi jälkimmäistä maaliaan syntyivät ylivoimalla. Jesse Saarinen valitsi Wernblomin ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Venäjä 2018 | jääkiekko |  |
| Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  |  |
|  Pronssia | Bratislava 2017 | jääkiekko |  |
Wernblom pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän toimi Ruotsin varakapteenina ja voitti pronssia. Wernblom pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuosina 2016 ja 2017. Hän jakoi 31 minuutillaan koko ensimmäisen turnauksen jäähypörssin voiton joukkuetoverinsa Erik Brännströmin kanssa. Jälkimmäisessä turnauksessa Wernblom toimi Ruotsin varakapteenina ja voitti pronssia.
Wernblom pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2016, jolloin hän toimi Ruotsin varakapteenina ja voitti kultaa. Yhteensä Wernblom on pelannut 15 nuorten ja 54 poikien maaottelua. Hän on toiminut myös Ruotsin alle 16-vuotiaiden kapteenina.
Muuta

Wernblomin isosisko Moa pelaa hyökkääjänä SDHL-liigaa Brynäs IF:ssä ja pikkusisko Wilma pelasi omalla urallaan hyökkääjänä kahdeksan SDHL-ottelua MODO Hockeyssa kaudella 2019–2020. Sisarusten isä Magnus Wernblom pelasi omalla urallaan hyökkääjänä pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 738 Elitserien-ottelua MODO Hockeyssa ja Skellefteå AIK:ssa. Hän toimi Skellefteån kapteenina vuosina 2005–2007. MODO on jäädyttänyt Magnusin pelinumeron 9.