stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haudankorva

| Haudankorva |
| --- | --- |
Kaupunki:  Forssa
Suuralue:  Keskustaajaman suuralue
Koordinaatit:  60°48.2′N, 023°38.6′E
Kaupunginosa nro:  6
Väkiluku:  2 612 (31.12.2011)
Osa-alueet:  Viksbergin asuntoalue, Viksbergin teollisuusalue
Entisellä kutomoalueella Haudankorvan kaupunginosassa toimii nykyään K-Citymarket ja palvelualojen yrityksiä.
Haudankorva on yksi Forssan kaupunginosista, ja se tunnetaan myös nimellä Viksberg. Vuoden 2011 lopussa Haudankorvan tilastoalueen (kaupunginosan) asukasluku oli 2 612 henkeä. Haudankorvan alue koostuu omakoti- ja kerrostaloalueesta lännessä ja teollisuusalueesta idässä. Haudankorvan pohjoisrajana on Loimijoki, itärajana Tammelan raja, etelässä aluetta rajoittaa valtatie 2 ja pohjoisessa Yhtiönkatu. Alueen itäosa on metsäistä, ja siellä sijaitsee Loimalammi.
Asuin- ja teollisuusalueen rajana on Helsingintie, joka oli aiemmin Forssan eteläinen sisääntuloväylä. Vuonna 2006 Forssalle valmistui uusi sisääntulotie valtatie 2:n ja seututien 280 risteyksestä. Nimillä Loimalammintie ja Finlaysonintie kulkeva katu on linjattu kulkemaan teollisuusalueen itäpuolella. Tie on osa ns. Itäistä kehäväylää. Suunnitelmissa on rakentaa ydinkeskustan ohittava kehätie Kuuston kautta valtatie 10:lle asti.
Siurilankadun ja Helsingintien välisellä alueella Haudankorvan keskiosissa on kerrostaloja ja länsilaidalla omakotitaloja. Vanhimmat omakotitalot ovat Haudankorvankadun ja Eteläisen puistokadun varrella. Uusimmat omakotitalot ovat Isoniityntiellä alueen eteläosassa. Kerrostaloista vanhimmat ovat Puolimatkankadun tienoilla, uusimmat puolestaan alueen eteläosissa Kossilantiellä.
Haudankorvan keskiosissa Viksbergin teollisuusalueella sijaitsi aikaisemmin Viksbergin kartano, joka on sittemmin tuhoutunut tulipalossa. Kartanon puistoalueella kasvaa edelleenkin joitakin sinne jo kartanon aikaan istutettuja kasveja. Joitakin kaupunginosan katuja on nimetty Viksbergin alueella sijainneiden kartanon torppien mukaan. Viksbergin teollisuusalueen itäpuolelle sijoittuu Forssan lentokenttä ja 1990-luvulla suljettu entinen kaatopaikka.
Viksbergin ostoskeskuksessa toimivat aikaisemmin pankki, posti, parturi, grilli, hammashoitola ja kauppa. Ostoskeskuksen vanhoista toimijoista on toiminnassa vain R-kioski. Tiloissa toimii nyt thaihierontaliike ja siivoustarviketukku SPR:n paikallistoimisto ja syöpäjärjestö. Vanha Wiksbergin krouvi suljettiin syksyllä 2022 mutta muutamaa kuukautta myöhemmi uusi yrittäjä avasi ravintolan uudelleen.
Opintiellä toimi aikaisemmin Viksi-niminen kauppa, joka sekin lopetti toimintansa. Nykyään tiloissa toimii ase- ja eräliike.
Lopetettujen palveluiden jättämää aukkoa on korvannut Finlaysonin 1950-luvulla rakennettuun vanhaan kutomoon vuonna 2001 avattu K-Citymarket-vetoinen kauppakeskus. Lisäksi Tarjoustalo (nyk. Tokmanni) avasi alueelle uuden myymälän vuonna 2008. Tarjoustalon paikalle suunniteltiin myös Prisma-vetoista kauppakeskusta, mutta kauppakeskus päätettiin toteuttaa toisaalle.
Kaupunginosassa toimii Viksbergin asukasyhdistys ry.
Aiheesta muualla

Kartta Forssan osa-alueista: Väestönlaskennan 2006 osa-alueet, Forssa (JPG)  24.1.2006. Hämeen liitto. Viitattu 9.4.2013.[vanhentunut linkki]
Viksbergin asukasyhdistys ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Forssan suuralueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustaajaman suuralue:  Haudankorva • Järvenpää • Kaikula • Keskusta • Kivimäki • Korkeavaha • Kuhala • Kuusto • Lamminranta • Linikkala • Ojalanmäki • Paavola • Pikku-Muolaa • Pispanmäki • Talsoila • Vieremä
Parkkiaron suuralue:  Parkkiaro
Entisen Koijärven suuralue:  Kojo • Matku • Suonpää
Huomautus. Keskustaajaman ja Parkkiaron suuralueilla kaupunginosat on samaistettu vastaavien tilastoalueiden kanssa. Entisen Koijärven suuralueella ei ole kaupunginosia, mutta alue on kuitenkin jaettu kolmeen tilastoalueeseen.
Forssan maarekisterikylät
| --- | --- |
Forssan kauppalan alue:  Haudankorva* • Järvenpää • Kuhala • Kuusto • Linikkala* • Lunttila* • Talsoila • Vieremä
Koijärven kunnan alue:  Kojo* • Kokko* • Kölli • Matku* • Menonen* • Raitoo
Huomautus. Maarekisterikylien ja kuntien rajat eivät noudata täydellisesti toisiaan. Asteriskilla (*) merkityistä kylistä pieni tai pääosa sijaitsee naapurikuntien Tammelan tai Urjalan puolella. Forssaan kuuluu osia myös Jokioisten ja Kaukjärven kylistä, mutta ne on jätetty tässä mainitsematta.
Happy Together (kappale)

| ”Happy Together” The Turtles |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Happy Together
 B-puoli: ”Like the Seasons”
 Julkaistu: helmikuu 1967
 Tekijä(t): Garry Bonner, Alan Gordon
 Tuottaja(t): Joe Wissert
 Tyylilaji: psykedeelinen pop, poprock
 Kesto: 02.50
 Levy-yhtiö: White Whale
Listasijoitukset
  Billboard Hot 100: 1.
The Turtlesin muut singlet
| ”Can I Get to Know You Better” 1966 | ”Happy Together” 1967 | ”She’d Rather Be with Me” 1967 |
Happy Together on yhdysvaltalaisen rockyhtyeen The Turtlesin kappale heidän kolmannelta studioalbumiltaan Happy Together (1967). Kappaleen sanoitti Garry Bonner ja Alan Gordon, sovitti Chip Douglas ja tuotti Joe Wissert.
”Happy Together” julkaistiin singlenä helmikuussa 1967 ja siirtyi Billboard Hot 100 -musiikkilistan ensimmäiselle sijalle The Beatlesin kappaleen ”Penny Lane” tilalle. Kappale oli listan kärjessä kolmen viikon ajan.
Haroche

Haroche on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Raphaël Haroche eli Raphaël (s. 1975), ranskalainen laulaja
Serge Haroche (s. 1944), ranskalainen fyysikko, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hachimantai

| Hachimantai (八幡平市) |
| --- | --- |
 Nishimorivuori, Appin laskettelukeskus
 lippu:  symboli
 Hachimantain sijainti Iwaten prefektuurissa
 Hachimantai
 Koordinaatit: 39°57′22″N, 141°04′16″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Tōhoku
Prefektuuri:  Iwaten prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  862,30 km²
Väkiluku (10/2020):  24 851
 – Väestötiheys:  29 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Japaninpunamänty
 – Kukka:  Amppelikatkero
 – Lintu:  Kuparifasaani
 
 https://www.city.hachimantai.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hachimantai (jap. 八幡平市, Hachimantai-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Iwaten prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin luoteiskulmassa pääosin Ōuvuorten ylänköalueella. Merkittävimpiä vuorenhuippuja ovat kaupungille nimen antanut Hachimantai, Nishimorivuori ja kaupungin etelärajalla kohoava Iwatevuori. Lännessä kaupunki rajautuu Akitan prefektuuriin, pohjoisessa Aomorin prefektuuriin. Hachimantaissa on 24 851 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 862,30 neliökilometriä.
Hachimantai on kaupunkina suhteellisen nuori: se perustettiin vuonna 2005 liittämällä yhteen Ashiron ja Nishinen maaseutukaupungit sekä Matsuon kyläkunta. Pääosa kaupungin alueesta on metsäistä vuoristoa, joten metsätalous on tärkeä elinkeino. Alavilla alueilla kaupungin kaakkoiskulmassa viljellään riisiä, vihanneksia ja koristekukkia. 1970-luvun alkupuolelle saakka Matsuossa toimi Matsuon kaivos, joka tuotti rikkiä.
Hachimantai on suosittu matkailukohde, jonne turisteja houkuttelevat Iwatevuoren luonnonalueiden ja laskettelukeskusten lisäksi kuumat lähteet (onsen), kuten Matsukawa-onsen ja Tōshichi-onsen. Osa kaupungin alueesta kuuluu Towadan–Hachimantain kansallispuistoon. Hachimantaita palvelee JR Higashi-Nihonin Hanawa-linja.
Kuvia

Hachimantain kaupungintalo
Kagaminumajärvi Hachimantaivuorella
Tōshichi-onsen
Appi-kōgenin rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hachimantai Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Hannula

Hannula voi tarkoittaa seuraavia:
Paikannimenä

Hannula, kylä Hollolassa
Hannula, kylä Huittisissa
Hannulan silta, silta Torniossa
Sukunimenä

Henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.
Antti Hannula (k. 1824), Marttilassa mestattu talollisen poika, yksi viimeisiä rauhanajan teloituksia Suomessa
Edvard Hannula (1859–1931), Porvoon tuomiorovasti, valtiopäivämies ja kansanedustaja
Erkki Hannula (1890–1961), jääkärieverstiluutnantti
Esa Hannula (1915–1982), toimitusjohtaja, teollisuusneuvos
Frans Hannula (1855–1914), herätys- ja lähetyssaarnaaja
Gösta Hannula (1902–1978), moukarinheittäjä
Heidi Kamutta, o.s. Hannula (s. 1980), pikajuoksija
Helli Hannula (1906–2005), lastenkirjailija
Helmi Hannula (1880–1950), talousopettaja ja oppikirjojen tekijä
Inka Hannula (s. 1981), kuvataiteilija, kulttuurituottaja ja kuvataideohjaaja
Irma Hannula, kuvittaja ja kirjailija
Janne Hannula (s. 1982), jalkapalloilija
J. O. Hannula (1900–1944), eversti ja sotahistorioitsija
J. R. Hannula (1873–1956), teosofi, ruusuristiläinen, kirjailija ja luennoitsija
Kaisa Hannula (s. 1960), oopperalaulaja
Karri Hannula (1969–2000), pakinoitsija
Krista Hannula, näyttelijä ja käsikirjoittaja
Leo Hannula (1912–1988), pesäpalloilija
Mandi Hannula (1880–1952), toimittaja, kunnallisneuvos ja kansanedustaja
Marjut Hannula, laulaja ja laulupedagogi
Martta Hannula (1893–1972), näyttelijä
Matti Hannula (1943–2013), urkuri
Matti Hannula (1887–1954), maalaisliittolainen poliitikko
Mika Hannula (s. 1979), ruotsalainen jääkiekkoilija
Mika Hannula (s. 1967), kuvataiteen tutkija ja Göteborgin yliopiston professori
Mika Hannula (s. 1968), tietojohtamisen professori ja Turun yliopiston vararehtori
Mikko Hannula (s. 1967), urheilutoimittaja ja -selostaja
Outi Hannula (s. 1967), Setan puheenjohtaja
Pauli Hannula (1902–1981), pesäpalloilija ja shakinpelaaja
Pekka Hannula (s. 1961), taidegraafikko ja kuvataiteilija
Petri Hannula (s. 1965), pikajuoksija
Piritta Hagman o.s. Hannula (s. 1979), malli ja fysioterapeutti, Miss Scandinavia 2004
Pirkko Hannula (1947–2005), urheiluvaikuttaja ja -toimittaja ja matkailualan vaikuttaja
Päivi Hannula (s. 1984/1985), rikostoimittaja ja tietokirjailija
Reino Hannula (1905–1987), rehtori ja kouluneuvos
Riikka Hannula (s. 1990), jalkapalloilija
Risto Hannula (1936–2008), kulttuuritoimittaja ja kriitikko, Reino Hannulan poika
Ruth Hannula (1894–1920), runoilija
Sami Hannula (s. 1976), kapellimestari
Seppo Hannula (s. 1946), mäkihyppääjä
Simo Hannula (1932–2016), taidemaalari, kuvataiteilija ja taidegraafikko
Sinikka Hannula (s. 1937), näyttelijä
Tero Hannula (s. 1946), oopperalaulaja
Toni Hannula (s. 1962), kreikkalais-roomalaisen tyylin painija
Uuno Hannula (1891–1963), poliitikko, Lapin läänin maaherra 1945–1948
Vaalimo Hannula (oik. Verneri Väinö Hannula, 1897–1965), kirjailija
Väinö Hannula (1893–1953), poliitikko ja liikemies
Kuvitteellisia henkilöitä

Vilho Hannula, Korkeajännitys-sarjakuvien henkilö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hannula”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hardcore ’03

| Hardcore ’03 Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2006
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: hardcore punk
 Levy-yhtiö: Kämäset levyt, Roku, S.U.P.O., Tuska ja Ahdistus
Hardcore ’03 on suomalaisten hardcore punk -yhtyeiden kappaleita sisältävä kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 2006. Albumista julkaistiin rajoitettu käsin numeroitu 350:n kappaleen painos, ja sen kustantajina toimivat Kämäset levyt, Roku Records, S.U.P.O. Records sekä Tuska ja Ahdistus.
Kappaleet

| --- | --- |
 A-puoli Vittu ei kiitos: Koko helvetin maa hukkuu alkoholiin  Totuus: Sota on sotaa  Väärinkäsitys: M.Ä.K.  Väärinkäsitys: H.Y.E.Y.  Kansalaistottelemattomuus: Luokkasota  Yhteiskunnan Ystävät?: Vastarintaa  Yhteiskunnan Ystävät?: Musta Hetki  Lapinlutku & Hc Oy: Käkimassaa  Valse Triste: Masiina  Dissect: Elukka  Creepy Crawlie: Mr. Big Dick  Creepy Crawlie: Pneumonia  Kuolema: Viimeinen matka  Kuolema: Tässä teille sanomaa  Kuolema: Poliisisurma  Kuolema: Lisää lauluja :  B-puoli Divisive: Burning the Flags  Divisive: Dust Under the Carpet  Juggling Jugulars: Afterthought  Juggling Jugulars: Nothings Finished  Lähempänä loppua: Lähempänä loppua  Turun Tauti: Maailmanpoliisi  Viimeinen kolonna: Älä palvo  Viimeinen kolonna: Väärä tapa  Viimeinen kolonna: Pakanamaa  Wörm: Fashion  Wörm: Punk Rock Ruined Your Fucking Life  Etulinja: Gbg 2001
Hanhisuo (Urjala)

Hanhisuon rautatieasema vuonna 1956.
Hanhisuo on kulmakunta Urjalassa Pirkanmaalla. Kulmakunta sijaitsee Urjalan eteläosassa lähellä Forssan rajaa.
Hanhisuon halki kulkee etelästä pohjoiseen Turku–Toijala-rata. Radalla on aikaisemmin sijainnut Hanhisuon rautatieasema, joka rakennettiin vuonna 1931 ja purettiin vuonna 1987. Lisäksi radalla on ollut Hanhisuon laiturivaihde 23 kilometriä Toijalasta. Alueen poikki kulkee Hanhisuontie, joka vie lännessä Nuutajärven suuntaan valtatie 9:lle asti ja idässä Välkkilän suuntaan seututielle 284.
Kulmakuntaan kuuluu samanniminen Hanhisuon suoalue, jossa on turvetuotantoa, ja joka on toiminut aikaisemmin Hanhisuo Oy:n polttoturve- ja turvepehkutehdas. Lähistöllä sijaitsee myös Särkijärvi.
Hanhisuolle perustettiin koulu vuonna 1927. Noin neljäkymmentä vuotta myöhemmin vuonna 1968 koulu lakkautettiin.
Hanhisuolla toimii kyläyhdistys.
Aiheesta muualla

Hanhisuon kyläyhdistys ry:n Facebook-sivu
Hanhisuon koulu
Hans Etholén

Hans Etholén on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Agents-yhtyeen alkuperäisenä komppikitaristina. Etholén soitti Agentsissa vuosina 1979–1992. Hän soitti myös bassoa Tuomari Nurmio ja köyhien ystävät -yhtyeessä. Tuomari Nurmio & Köyhien ystävät julkaisi ainoan levynsä Kohdusta hautaan vuonna 1979. Se nousi listaykköseksi ja valittiin myöhemmin vuoden levyksikin kevyen musiikin alalla. Köyhien ystävät hajosi, kun Tuomari Nurmio suuntautui juurimusiikista kohti toisenlaista, monimutkaisempaa ilmaisua. Agentsin jälkeen Etholén on vaikuttanut eri kokoonpanoissa. Nykyisin hän vaikuttaa Lätsävaara Oy -nimeä kantavassa yhtyeessä.
Aiheesta muualla

Hans Etholen Meteli.net. Arkistoitu 30.9.2007. Viitattu 6.7.2020.
Harolanlahti (Eura)

| Harolanlahti> Natura 2000 -alue: FI0200026.Suojelun perusteet |
| --- | --- |
Aluetyyppi:  SAC ja SPA
Suojeluohjelmat:  Lintuvesien suojeluohjelma
Sijainti ja koko
Koordinaatit:  61.0956°N, 22.1853°E
Kunta:  Eura
Pinta-ala:  343 ha
Suojellut lajit
Harolanlahti on Natura 2000 -suojelualue Euran kunnassa Harolan kylässä. Se sijaitsee lähes kokonaan Pyhäjärven pohjoisosassa kattaen kuitenkin myös joitakin ranta-alueita. Alueella on lehtometsää. Alueella elää useita vesilintuja ja sillä on myös merkittävä kalataloudellinen arvo. Suojellun alueen pinta-ala on 343 hehtaaria.
Haud

Etiopian Ogadenin alueen kartta. Haud lähellä Somalian rajaa pohjoisessa.
Haud on alue Etiopian ja Somalimaan rajalla. Haud on pääosin etnisten somalien asuttamaa ja perinteisesti se on ollut tärkeä laidunalue etenkin Pohjois-Somalian paimentolaisille. Haud jaettiin kuitenkin kahtia Etiopian ja silloisen Brittiläisen Somalimaan hallitsemiin alueisiin vuonna 1897. Myöhemmin alue on ollut kiistojen kohde Etiopian ja Somalian välillä.
Maantiede ja väestö

Haud sijaitsee Etiopian ja Somalimaan välisellä rajalla. Alue voidaan käsittää osana laajempaa Ogadenin aluetta. Haudin pinta-ala on noin 65 000 km². Alueen asukkaat ovat pääsääntöisesti somaleja. Haudilla oli merkitystä etenkin Pohjois-Somalian paimentolaisille. Tavallista oli, että lampaat ja vuohet vietiin laitumille etelään Haudissa ja Ogadenissa, josta ne tuotiin takaisin pohjoiseen sadonkorjuun tai kuivan kauden aikana. Historiallisesti tähän liikkeeseen osallistui ehkä jopa puolet nykyisen Somalimaan alueen asukkaista.
Historia

Nykyisen kaltainen raja Haudin alueella Etiopian ja Somalimaan välillä on perua brittiläis-etiopialaisesta sopimuksesta vuodelta 1897, jossa sovittiin Brittiläisen Somalimaan ja Etiopian rajasta. Rajaa vedettäessä ei merikseen kuultu alueella eläviä somaleja, joille Haud oli erityisen tärkeä. Rajanvedon johdosta osa Haudin alueesta päätyi Somalimaahan ja osa Etiopiaan. Tarkempi rajanveto tehtiin brittiläis-etiopialaisessa rajakomiteassa vuonna 1935.
Italian miehitettyä Etiopian perustettiin 1. kesäkuuta 1936 niin sanottu Africa Orientale Italiana eli Italian Itä-Afrikka. Alue käsitti suurimman osan Somalien asuttamasta alueesta niin tuolloin suurimmaksi osaksi Italian hallitsemassa Somaliassa Somaliassa, kuin nykyisen Etiopian Ogadenin ja Haudinkin alueilla. Italia kärsi kuitenkin tappion Itä-Afrikassa toisen maailmansodan aikana vuonna 1941. Italian hallitsemista somalialueista tehtiin brittien sotilashallinnon alainen.
Kun liittoutuneet kävivät neuvotteluja Italian siirtomaiden kohtalosta brittien, Yhdysvaltojen, Neuvostoliiton ja Ranskan välillä britit ehdottivat yhtenäisen Somalian valtion muodostamista Yhdistyneiden kansakuntien ja brittien alaisuudessa. Ehdotusta ei kuitenkaan hyväksytty, vaan alue päädyttiin jakamaan kahtia. Somaliassa alueen yhdistämistä Somaliaan vaati Somalian nuorisoliitto, joka piti Etiopian somalialueita niin sanottuna Länsi-Somaliana. Etiopian keisari Haile Selassie vaati puolestaan Etiopian alueiden palautusta. 24. heinäkuuta 1948 brittien ja Etiopian välinen protokola jätti alueen osaksi Etiopiaa ja britit vetäytyivät suuresta osasta Ogadenia. Haud jäi kuitenkin brittiläisen sotilashallinnon alaisuuteen virallisesti osana Etiopiaa. 29. marraskuuta 1954 sovittiin edelleen brittien vetäytymisestä Etiopian osista Haudia 28. helmikuuta 1955 mennessä. Sopimuksen nojalla somalipaimentolaiset Etiopian ja Somalimaan välillä saisivat kuitenkin ylittää rajan karjan paimennusta varten.
Haud on myöhemmin hiertänyt Etiopian ja itsenäistyneen Somalian välejä. Maat myös sotivat Haudista ja muista somalialueista liittyen kahteen kertaan, ensimmäisessä Ogadenin sodassa vuonna 1964 ja laajemmassa Ogadenin sodassa vuosina 1977–1978.
Haudin maisemaa Somalimaan puolella.
Hatangan lentoasema

Hatangan lentoasema Taimyrin kartalla. Lentoasema sijaitsee Hatangan taajamassa.
Hatangan lentoasema (ven. аэропорт Хатанга; IATA: HTG, ICAO: UOHH; kansallinen lentopaikkatunnus: УОХХ ja ЬОХХ) on Venäjän arktisen alueen lentoasema Hatangassa, Krasnojarskin aluepiirissä. Lentosuunnitelmissa Hatangan lentoasema toimii eräänä Norilskin lentoaseman varalaskupaikkana. Lentokenttää hallinnoi aluepiirin lentoyhtiö KrasAvia.
Hatangan lentoaseman entistä terminaalirakennusta (kuva vuodelta 2013).
Lentoaseman vanha terminaalirakennus valmistui vuonna 1954 ja sen tilalle on kaivattu vuosien ajan uudempaa lentoasemarakennusta. Lentoasema sijaitsee käytännössä kiinni Hatangan taajamassa, aivan taajaman eteläpuolella. Uudempi, nykyinen lentoaseman terminaali on modulaarista konttiyksiköistä koottu kaksikerroksinen rakennus. Hatangan taajama sijaitsee Hatangajoen varrella. Se lukeutuu Koillisväylän kautta huollettaviin ja lentoyhteyksillään tätä arktista meriväylää palveleviin satamapaikkakuntiin.
Paikallisviranomaiset ovat ainakin 2010-luvun lopulta suunnitelleet Hatangaan suuntautuvan matkailun lisäämistä. Lentokenttää on käytetty Pohjoisnavalle suuntautuneisiin tutkimusretkiin ja kausittaisia turistilentoja on ideoitu Hatangan lentoaseman kautta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hatangan lentoasema Wikimedia Commonsissa
Hans Scholl

Hans Scholl
Hans Fritz Scholl (22. syyskuuta 1918 Ingersheim an der Jagst - 22. helmikuuta 1943 München) oli saksalainen lääketieteen opiskelija ja kansallissosialismin vastustaja. Hän perusti yhdessä sisarensa Sophie Schollin ja ystävänsä Christoph Probstin kanssa Valkoinen Ruusu- nimisen vastarintarintajärjestön. Nuoret jäivät kiinni ja heidät tuomittiin kuolemaan.
Elämä > Varhaisvaiheet

Schollin isä, Robert Scholl, oli Forchtenbergin pormestari. Hänet tunnettiin sekä tarmokkuudestaan, että edistyksellisyydestään. Hänen edistyksellisyytensä oli joillekin liikaa ja hän joutui eroamaan tehtävästään vuonna 1930. Isä vastusti kiivaasti Adolf Hitleriä, sillä uskoi tämän valmistelevan suursotaa. Isä oli huolissaan kun Hans liittyi Hitlerjugendiin. Hän kuitenkin kannusti lapsiaan tekemään omat valintansa ja arvosti niitä, mikä ei ollut tuolloin tavallista.
Hans Scholl oli innokas Hitlerjugend ja eteni sen arvoasteikossa. Hän oli täynnä iloa ja intoa, kun pääsi osallistumaan vuonna 1936 Nürnbergin puoluepäiville. Kotiin hän tuli kuitenkin masentuneena ja pettyneenä. Syynä oli todennäköisesti se, että että häntä oli kielletty laulamasta hänelle rakkaita lauluja, sillä ne olivat "alemman rodun tekemiä."
Kansalllissosialismiin pettynyt Scholl perusti kavereidensa kanssa oman nuorisoseuransa. Pojat tunnistivat toisensa pukeutumisesta, kävelytyylistä ja lauluista. He harrastivat vaeltamista ja leirinuotion ääressä he soittivat kitaraa ja lauloivat. Vuonna 1937 Hans Scholl ryhtyi suorittamasan sekä pojille että tytöille tarkoitettua työpalvelua. Sen jälkeen hän ilmoittautui vapaaehtoisena asepalveluun.
Poikien viaton salaseura oli liikaa totalitaristiselle hallinnolle. Hans Scholl pidätettiin vuonna 1937. Samalla pidätettiin myös Sophie Scholl. Kotona tehtiin kotitarkastus jonka yhteydessä takavarikoitiin kirjoja. Oltuaan kuukauden vangittuna Scholl pääsi vapaaksi, koska hänen lähiesimiehensä antoi lausunnon, että tämä on hyvä ja uskollinen sotilas.
Vuonna 1939 Scholl kirjoittautui opiskelijaksi  Münchenin yliopiston lääketieteelliseen tiedekuntaan. Kesällä vuonna 1940 Scholl sai kutsun lääketieteen opiskelijoista koottuun joukko-osastoon. Hän palveli hyvin ja yleni kersantiksi. Sotilassairaalassa hän oli mukana amputaatioissa ja leikkauksissa. Se, että hän ei ollut rintamalla vaan linjojen takana aiheutti hänelle omatunnonvaivoja.
Elämä > Valkoinen Ruusu

Opintojaan Scholl pääsi jatkamaan huhtikuussa 1941. Luentojen ohella hänen piti käydä sairaaloissa auttamassa haavoittuneiden sotilaiden hoidossa. Hän piti työtä merkittävänä, mutta ajatuksissaan hän vastusti sotaa.
Yliopistolta Scholl löysi samoinajattelevaa seuraa. Seuraan kuuluivat muun muassa Christoph Probst ja Alexander Schmorell. Vuonna 1942 mukaan tuli myös Sophie Scholl. Vuonna 1942 Scholl ja Schmorell olivat muutaman kuukauden itärintamalle. Palattuaan Müncheniin he alkoivat tavata muita nuoria ja kirjoittivat Valkoisen Ruusun ensimmäiset lentolehtiset. Scholl nousi kuin itsestään ryhmän johtajaksi joka sai kokoontumispaikan  Schmorellin isän huvilalta.
Ryhmän ensimmäinen lentolehtinen sisälsi ankaraa kritiikkiä: Mikään ei ole sivistyneelle kansakunnalle yhtä arvotonta, kuin se, että sitä hallitsee ilman oppositiota edesvastuuton klikki... Kolmannessa lentolehtisessä vaadittiin jo hallinnon kaatamista passiivisella vastarinnalla.
Lokakuussa 1942 Scholl lähetettiin palvelemaan itärintamalle. Matkalla rintamalle hän joutui näkemään saksalaisten tekemiä raakuuksia siviilejä vastaaan. Junan pysähdyttyä hän näki juutalaistyttöjen rakentavan ratapenkkaa ja hän antoi eväspakkauksensa yhdelle nälkiintyneelle tytölle. Haavoittuneiden saksalaisten sotilaiden määrästä hän päätteli, että Saksa ei voi mitenkään selvitä sodasta voittajana.
Müncheniin palattuaan Scholl ja Schmorell maalailivat öisin seinille tekstejä "Vapaus!" ja "Alas Hitler!". Kaupunkiin palanneen Christoph Probstin mielestä se oli sekä typerää että vaarallista. Yhdessä he kirjoittivat Valkoisen Ruusun viidennen lentolehtisen. Gestapo otti lehtisen vakavasti, sillä siinä kysyttiin Haluatteko, että saksalaiset kohtaavat saman kohtalon kuin juutalaiset nyt meidän käsissämme? Haluatteko, että meistä tulee kaikkien inhoama kansakunta?.... Gestapo arveli että lehtistä levitettiin 10 000 kappaletta.
18. helmikuuta 1943 Hans ja Sophie Scholl jäivät yliopistolla kiinni lehtisten levittämisestä. Sisarukset vangittiin, samoin Christoph Probst. Oikeudessa asianajaja ei tehnyt mitään puolustaakseen syytettyjä.
Kansantuomioistuin totesi syytetyt syyllisiksi petturuuteen ja heidät teloitettiin saman päivänä kuin heidät oli tuomittu.
Valkoisen Ruusun innoittaja oli Münchenin yliopiston opettaja Kurt Huber. Myös hänet vangittiin ja hänetkin teloitettiin.
Lisää aiheesta

http://www.plough.com/en/authors/s/hans-scholl
Harald Herlin

Bror Harald Herlin (30. elokuuta 1874 Helsinki – 25. heinäkuuta 1941) oli suomalainen insinööri ja teollisuusmies.
Herlinin vanhemmat olivat kauppias Gustaf Albert Herlin ja Hanna Wecksell. Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 ja valmistui insinööriksi 1898. Herlin teki opintomatkoja Saksaan, Itävaltaan ja Englantiin vuosina 1900–1904.