stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aku Ankka: Universumin sankari
Juoni

Aku Ankka ja Hannu Hanhi viettävät päivää Pelle Pelottoman luona ja odottavat televisiossa alkavaa Iines Ankan raporttia Merlockin temppelistä. Raportin aikana Iines näkee Merlockin, joka työskentelee oudonnäköisen laitteen ääressä. Merlock huomaa Iineksen ja lähetys katkeaa. Aku ja Hannu huolestuvat ja joutuvat sanaharkkaan Iineksen pelastamisesta. Pellen kerrottua, että hän voi siirtää heidät Merlockin temppeliin, Hannu hyppää lähimpään teleporttiin. Aku kilpailee siis Hannun kanssa, kumpi ehtii pelastaa Iineksen ensimmäisenä. Akun täytyy päästä neljän alueen huipulle ja asettaa sinne heijastinlevy, jotta Pelle Peloton saa tarpeeksi voimaa koneeseensa, siirtääkseen Akun Merlockin temppeliin. Ankkavuoren päävastus on Bernadette -tipu, Ankkalinnan Karhukopla, Kartanon Milla Magia sekä Temppelialueen Merlock.
Pelaaminen

Pelin kentät ovat Ankkavuori, Ankkalinna, Milla Magian kartano ja Merlockin temppeli. Pelissä on 24 tasoa joista 16 tavallista tasoa, neljä bonustasoa ja neljä päävihollistasoa. Pelissä esiintyy kerättäviä tähtiä, joita keräämällä 100 saa yhden elämän. Pelissä on myös jokaisessa maailmassa bonuskenttä, jota vartioi Tupu, Hupu ja Lupu, joiden lelut täytyy pelastaa eri kentistä. Lelut saa vapautettua vasta kun taikakirja on lyöty. Taikakirja antaa kyseisen ajan, jonka aikana täytyy pelastaa lelut. Pelin eri kentissä on aikatehtävä, joka täytyy läpäistä annetun ajan kuluessa. Pelissä on eri laatikkoja, joita lyömällä saa tähtiä. Laatikkoja on maassa olevia ja lentäviä.
Pelissä täytyy kerätä joka tasosta energiapallo, jonka keräämällä pääsee päävihollisen luokse. Kun energiapallo on kerätty, pääse myös kokeilemaan päästä maaliin rikkoen Hannu Hanhen ennätysaika. Jos päihittää kaikki Hannun ajat yhdessä maassa, saa palkkioksi yhden uuden asun. Asuja on viisi erilaista: merimiesasu (Akun yllä jo pelin alkaessa), loma-asu (saatavissa Ankkavuorelta), yöasu (saatavissa Ankkalinnasta), juhla-asu (saatavissa Milla Magian kartanosta) ja Indiana Aku -asu (saatavissa Merlockin temppelistä).
Pelin musiikit ovat erilaiset PlayStation, PlayStation 2, Game Boy Advance ja Nintendo GameCube -alustoille. Nintendo 64 -versiossa on alkuperäiset musiikit, mutta sävelkorkeus on korkeampi ja kappaleita on muutettu hieman erilaisiksi.
Playstation 2:n ja GameCube:n versiossa käytetään myös pelin alkuperäistä ideaa. Pelissä kerätään muttereita, tähtien sijaan ja mukana on joitakin alkuperäisiä vihollishahmoja. Peli seuraa samaa kaavaa, kuin edelliset pelit, mutta Pellen laboratorio on erilainen ja tasot ovat suunniteltu uudelleen. Pomovastukset ovat melkein samanlaisia. Peli on tarinaltaan samanlainen.
Donald Duck Advance

Vuonna 2001 peli uudelleen julkaistiin Game Boy Advancelle nimellä Donald Duck Advance. Versio poikkeaa paljon muista konsoleista tarinallisesti. Peli tosin on aikaisemman Game Boy Color -version uusin grafiikoin ja musiikein varustettu versio.
Äänirooleissa > Alkuperäiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tony Anselmo  | … |  Aku Ankka   |
|  Corey Burton  | … |  Merlock, Hannu Hanhi, Karhukopla   |
|  June Foray  | … |  Milla Magia   |
|  Tress MacNeille  | … |  Iines Ankka   |
|  Russi Taylor  | … |  Tupu, Hupu ja Lupu   |
|  Frank Welker  | … |  Pelle Peloton   |
Äänirooleissa > Suomenkieliset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jukka Rasila  | … |  Aku Ankka, Karhukoplan jäsen   |
|  Markus Bäckman  | … |  Merlock   |
|  Eija Ahvo  | … |  Milla Magia   |
|  Petra Karjalainen  | … |  Iines Ankka   |
|  Ilkka Heiskanen  | … |  Hannu Hanhi   |
|  Liisa Paatso  | … |  Tupu, Hupu ja Lupu   |
|  Tuomo Holopainen  | … |  Pelle Peloton   |
Aiheesta muualla

Disney's Donald Duck: Goin' Quackers MobyGamesissa (englanniksi)
Disney's Donald Duck: Goin' Quackers MobyGamesissa (englanniksi)
Aku Ankka - universumin sankari Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Jukka Vanninen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 31. tammikuuta 1977 (ikä 47)
Syntymäpaikka: Riihimäki, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 176 cm
Junioriseurat
1988–1994: RiPS
1995: Jazz
1996: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1993–1994 | RiPS | 26 | (2) |
| 1995 | Jazz | 4 | (0) |
| 1997 | Honka | 20 | (0) |
| 1998–1999 | RiPS | 42 | (5) |
| 1999–2001 | Exeter City | 5 | (0) |
| 2000 | → Bashley Town (laina) | 3 | (0) |
| 2001–2004 | FC Hämeenlinna | 93 | (8) |
| 2005–2006 | KooTeePee | 44 | (2) |
| 2007 | FC Hämeenlinna | 20 | (3) |
| 2008–2010 | FC Lahti | 62 | (1) |
| 2011 | FC Hämeenlinna | 21 | (0) |
| 2012–2013 | RiPS | 9 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 349 | (21) |
Valmennusura
2012–2013: RiPS (apuv.)
2018–2019: RiPS (A-jun./apuv.)
2021: RiPS (apuv.)
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jukka Vanninen (s. 31. tammikuuta 1977 Riihimäki) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Veikkausliigassa Vanninen on pelannut yhdeksän kautta ja edustanut FC Jazzia, FC Hämeenlinnaa, FC KooTeePeetä ja FC Lahtea.
Vanninen on pelannut 178 liigaottelua, joissa hän on tehnyt 11 maalia. Vannisen liigadebyytti tapahtui 2. heinäkuuta 1995 ottelussa FF Jaro – FC Jazz (0–2). Kaudella 2001 hän pelasi FC Hämeenlinnan joukkueessa Ykkösessä, jolloin joukkue nousi Veikkausliigaan ja edusti sen jälkeen liigassa seuraa kausina 2002–2004. Ensimmäisen liigamaalinsa hän teki 27. toukokuuta 2002 ottelussa FC Hämeenlinna – Tampere United (1–1). Vanninen edusti Veikkausliigassa kaudet 2005–2006 FC KooTeePeetä ja siirtyi kaudeksi 2007 Ykkösessä pelanneeseen FC Hämeenlinnaan.
Kaudella 2008 Vanninen palasi Veikkausliigaan FC Lahden joukkueessa, jota hän edusti kauteen 2010 saakka. Kausina 2008 ja 2009 Vanninen toimi FC Lahden kapteenina, jopa pelatessaan yhdessä Jari Litmasen kanssa. Kaudella 2009 Vanninen valittiin Lahden liigajoukkueen parhaaksi pelaajaksi.
Jukka Vanninen pelasi jo 14-vuotiaana Riihimäen Palloseuran edustusjoukkueessa. Pituutta hänellä on 176 senttimetriä ja painoa 76 kiloa. Vanninen toimii myös Riihimäen Palloseuran organisaatiossa valmennustehtävissä.
Aiheesta muualla

Vanninen FC Lahden kapteeniksi[vanhentunut linkki]
Anders Cleve

Anders Cleve vuonna 1962.
Anders Zachris Cleve (25. heinäkuuta 1937 Helsinki – 26. maaliskuuta 1985 Helsinki) oli suomenruotsalainen kirjailija.
Cleve valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi 1960 ja hän toimi ruotsin kielen ja historian opettajana helsinkiläiskouluissa.
Cleven tunnetuin teos on 1959 ilmestynyt novellikokoelma Gatstenar (Katukiviä) jossa hän kuvaa työläiselämää 1950-luvun Helsingissä. Cleve käytti novelleissa slangia, ja hän pyrki kuvaamaan kaksikielistä miljöötä käyttämällä myös suomenkielisiä repliikkejä.
Teoksia

Dagen. Söderström 1955
Det bara ansiktet. Söderström 1956
Gatstenar. Söderström 1959 (Pentti Saarikosken suomentama nimellä Katukiviä, Otava 1960)
Vit eld: En paradoxal saga. Söderström 1962
Påskägget: En berättelse om vänskap. Bonnier, Stockholm 1966
Labyrint. S. & Co, Helsingfors 1971
Locknät. Söderström 1981
Palkinnot

SLS:n palkinto 1960, 1963, 1967
Längmanin palkinto 1965
Valtion kirjallisuuspalkinto 1967
Anthony Albanese

| Anthony Albanese |
| --- | --- |

Australian pääministeri
 23. toukokuuta 2022 alkaen  
Monarkki:  Elisabet II Charles III
Kenraalikuvernööri:  David Hurley
Varapääministeri:  Richard Marles
Edeltäjä:  Scott Morrison
Kansanedustaja
 2.3.1996 alkaen  
Vaalipiiri:  Grayndler
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. maaliskuuta 1963 (ikä 61)  Darlinghurst, Uusi Etelä-Wales, Australia
Puoliso:  Carmel Tebbutt (2000–2019)
Tiedot
Puolue:  Australian työväenpuolue
Koulutus:  taloustieteen kandi (BEc)
Tutkinnot:  Sydneyn yliopisto
Uskonto:  katolinen
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
anthonyalbanese.com.au
Anthony Norman Albanese (s. 2. maaliskuuta 1963 Darlinghurst, Australia) on australialainen poliitikko ja maan nykyinen pääministeri.
Albanese on ollut Australian työväenpuolueen johtajana vuodesta 2019 alkaen. Hänen johdollaan työväenpuolue voitti vuoden 2022 vaalit voittaen Scott Morrisonin johtaman konservatiivikoalition.
Tausta ja yksityiselämä

Albanese syntyi 2. maaliskuuta 1963 ja hän oli perheen ainoa lapsi. Äiti Maryanne kertoi pojalle, että tämän italialainen isä, Carlo, oli kuollut auto-onnettomuudessa pian vanhempien mentyä naimisiin. Tämä oli kuitenkin vale, jolla äiti tahtoi suojella poikaansa äpärän leimalta katolilaisessa ja konservatiivisessa ympäristössä. Anthony sai tietää isänsä olevan elossa ja että oli syntynyt avioliiton ulkopuolella. Hän alkoi etsiä isäänsä vasta vuonna 2002 äitinsä kuoleman jälkeen, ja tapasi tämän vasta vuonna 2009.
Vuonna 2000 Albanese meni naimisiin Carmel Tebbuttin kanssa. He erosivat vuonna 2019, mikä Albanesen kertoman mukaan masensi häntä. Vuoden päästä hän kuitenkin tapasi nykyisen naisystävänsä, Jodie Haydonin. Uskonnolliselta vakaumukseltaan Albanese on sanonut olevansa ei-harjoittava katolilainen.
Poliittinen ura

Albanese on edustanut työväenpuoluetta parlamentissa vuodesta 1996. Hänen vaalipiirinsä, Grayndler, sijaitsee Sydneyn suurkaupunkialueen eteläosassa.
Albanese vannoi virkavalansa 23. toukokuuta.
Bengtsfors

| Bengtsfors |
| --- | --- |
 Näkymä Bengtsforsiin.
 Bengtsfors
 Koordinaatit: 59°02′N, 12°13′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Dalsland
Kunta:  Bengtsforsin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  3,27 km²
Väkiluku:  3 080
 – Väestötiheys:  941,9 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bengtsfors on samannimisen Bengtsforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Dalslandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 080 asukasta.
Bengtsfors oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Vuosina 1965–1999 Bengtsforsissa toimi aluksi Volvon, sittemmin vuodesta 1993 amerikkalaisen Leaf Corporationin omistama autonistuimia valmistava tehdas, kunnes se siirrettiin lähemmäs Göteborgissa sijaitsevaa Volvo-autojen kokoonpanotehdasta.
Media

Paikallislehti Dalslänningen ilmestyy kahdesti viikossa.
Väestönkehitys

| Bengtsforsin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 3 147 | 3 147 |
| 1965 | 1965 |    | 3 106 | 3 106 |
| 1970 | 1970 |    | 3 389 | 3 389 |
| 1975 | 1975 |    | 3 535 | 3 535 |
| 1980 | 1980 |    | 3 632 | 3 632 |
| 1990 | 1990 |    | 3 499 | 3 499 |
| 1995 | 1995 |    | 3 524 | 3 524 |
| 2000 | 2000 |    | 3 351 | 3 351 |
| 2005 | 2005 |    | 3 194 | 3 194 |
| 2010 | 2010 |    | 3 080 | 3 080 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Tunnettuja henkilöitä

Lars Åke Augustsson (s. 1949), kirjailija
Arne Ruth (s. 1943), päätoimittaja
Viktor Thorn (s. 1996), maastohiihtäjä
Ystävyyskunta

Puumala, Suomi (Yhteistyö päättynyt)
Jurassic Park (elokuvasarja)

| Jurassic Park |
| --- | --- |
Ohjaaja:   Steven Spielberg (1–2)  Joe Johnston (3)  Colin Trevorrow (4, 6)  J. A. Bayona (5)  Gareth Edwards (7) 
Käsikirjoittaja:   Michael Crichton (1)  David Koepp (1–2 ja 7)  Peter Buchman (3)  Alexander Payne (3)  Jim Taylor (3)  Rick Jaffa (4)  Amanda Silver (4)  Colin Trevorrow (5–6)  Derek Connolly (5)  Emily Carmichael (6) 
Perustuu:  Michael Crichtonin romaaneihin Dinosauruspuisto ja Kadonnut maailma
Tuottaja:   Kathleen Kennedy (1, 3)  Gerald R. Molen (1–3)  Colin Wilson (2)  Larry J. Franco (3)  Patrick Crowley (4)  Frank Marshall (4–7)  Patrick Crowley (4–7)  Belén Atienza (5) 
Säveltäjä:   John Williams (1–2)  Don Davis (3)  Michael Giacchino (4–5) 
Kuvaaja:   Dean Cundey (1)  Janusz Kaminski (2)  Shelly Johnson (3)  John Schwartzman (4)  Óscar Faura (5) 
Leikkaaja:   Michael Kahn (1–2)  Robert Dalva (3) 
Erikoistehosteet:   Stan Winston (animatroniset dinosaurusnuket)  Dennis Muren (tietokoneella luodut dinosaurukset) 
Pääosat:   Sam Neill (1 ja 3, 6)  Laura Dern (1 ja 3, 6)  Jeff Goldblum (1–2, 5–6)  Richard Attenborough (1–2)  B. D. Wong (1, 4–6)  Chris Pratt (4–6)  Bryce Dallas Howard (4–6) 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Ensi-ilta:  1993–
Kesto:  127 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englannin kieli
Budjetti:  549 miljoonaa $
Tuotto:  4,999 miljardia $
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jurassic Park on yhdysvaltalainen elokuvasarja, joka koostuu tähän mennessä kuudesta elokuvasta: Jurassic Park (1993), Kadonnut maailma – Jurassic Park (1997), Jurassic Park III (2001), Jurassic World (2015), Jurassic World: Kaatunut valtakunta (2018) ja Jurassic World: Dominion (2022). Kaksi ensimmäistä elokuvaa on ohjannut Steven Spielberg, kolmannen Joe Johnston, neljännen ja kuudennen Colin Trevorrow ja viidennen J. A. Bayona. Lisäksi on tekeillä seitsemäs elokuva, Jurassic World: Rebirth (2025), jonka ohjaa Gareth Edwards. Sarja pohjautuu Michael Crichtonin kirjoihin Dinosauruspuisto ja Kadonnut maailma.
Juoni

Tarina alkaa, kun miljardööri John Hammond kutsuu joukon tiedemiehiä analysoimaan Isla Nublar -nimisellä saarella olevaa puistoaan, jossa on eläviä dinosauruksia. Dinosaurukset karkaavat saarelle iskeneen myrskyn aikana ja aiheuttavat tuhoa, jolloin puisto täytyy sulkea. Jatko-osissa selviää, että kloonaamalla henkiin herätettyjä dinosauruksia oli myös toisella, Isla Sorna -nimisellä saarella. Uusimmissa elokuvissa palataan Isla Nublarille, jolla toimii John Hammondin todeksi käynyt unelma Jurassic World teemapuisto, mutta johon iskee uusi katastrofi, kun tiedemiehet luovat dinosaurusten DNA:ta sekoittamalla hybridi-dinosauruksia.
Sarjan suosio

Jurassic Park -sarja on Steven Spielbergin kuuluisimpia teoksia Tappajahain ja E.T.:n ohella. Sarjasta on valmistettu lukuisia oheistuoteita, kuten leluja, sarjakuvia, vaatteita ja videopelejä. Sarjan pohjalta on myös rakennettu kaksi teemapuistoa Hollywoodiin ja Singaporeen.
Sarjan suosio > Kirjat

Dinosauruspuisto
Kadonnut maailma
Sarjan suosio > Televisiosarjat

Jurassic World: Liitukauden leiri
Jurassic World: Kaaosteoria
Sarjan suosio > Videopelit

Jurassic Park (SNES)
Jurassic Park (Sega)
Jurassic Park: Rampage Edition
Kadonnut maailma - Jurassic Park (Sega)
Jurassic Park: Trespasser
Jurassic Park: The Game
Jurassic Park: Operation Genesis
Lego Jurassic World
Sarjan suosio > Jurassic Park -sarjakuvat

Jurassic Park (No. 1 1993)
Jurassic Park (No. 2 1993)
Kadonnut maailma – Jurassic Park (sarjakuva)
M/S Finnpulp (2002)

| M/S Finnpulp |
| --- | --- |
 Finnpulp ja Fjord One (edessä) Travemünden satamassa kesällä 2008.
Tyyppi:  Rahtilaiva
Lippuvaltio:   Suomi
Kotipaikka:  Helsinki
IMO-numero:  9212644
MMSI-numero:  266295000
Tunnuskirjaimet:  SCIK
Aiemmat nimet:  2002– Finnpulp
Omistaja:  Ro Ro I Mill Ab
Aiemmat omistajat:  2002–2008: Nordic Forest Terminals 2008– Ro Ro I Mill Ab
Rakennustelakka:  Jinling Shipyard, Nanjing, Kiina
Rakennusnumero:  705
Luovutettu:  helmikuu 2002
Tekniset tiedot
Pituus:  184,8 m
Leveys:  26,5 m
Syväys:  6,8 m
Bruttovetoisuus (GT):  25 654
Koneisto:  2 × B&W-MAN 9L48/60 diesel
Koneteho:  18 900 kW
Nopeus:  37,04 km/h
Nopeus:  20 kn
Hyttejä:  12
Lastikapasiteetti:  2 681 m
Sisaralukset:  M/S Finnmill, Finnbreeze, Finnsea, Finnsky, Finntide, Finnsun, M/S Tor Corona, M/S Tor Hafnia, M/S Tor Finonia ja M/S Tor Jutlandia
Lähteet:  
M/S Finnpulp (IMO 9212644) Ro Ro I Mill Ab:n omistama ja suomalaisen Finnlines-rahtivarustamon operoima ro-ro-rahtialus. Alus on rakennettu vuonna 2002 Nanjingin kaupungissa Kiinassa. Laivan bruttovetoisuus on 25 654 GT ja nettovetoisuus 7 696 NT. Kuollutta painoa (aluksen kantavuus) on 11 746 tonnia. Aluksen jääluokitus on 1A, eli se pystyy useimmissa jääolosuhteissa kulkemaan yksin. Finnpulp on rekisteröity Suomen lipun alle ja sen kotisatama on Helsinki.
Finnpulpin sisaraluksia ovat M/S Finnmill, Finnbreeze, Finnsea, Finnsky, Finntide, Finnsun, M/S Tor Corona, M/S Tor Hafnia, M/S Tor Finonia ja M/S Tor Jutlandia.
Käyttöhistoria

Alus suunniteltiin alun perin kastettavaksi Finncarrier -nimellä.
Helmikuussa 2002 alus luovutettiin englantilaisen Nordic Forest Terminalsin omistukseen, joka rekisteröi sen Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alle. Kotisatamaksi tuli maan pääkaupunki Lontoo. Samana päivänä alus myös aikarahdattiin Finnlines Cargo Servicen liikenteeseen. 23. maaliskuuta 2002 Finnpulp aloitti liikennöinnin reitillä Helsinki–Kotka–Lyypekki–Rauma.
28. helmikuuta 2008 Finnlines ilmoitti ostavansa aluksen. Toukokuussa alus luovutettiin Finnlines Scandinavia Ltd:n haltuun. Myöhemmin toukokuussa Ro Ro I Mill Ab osti aluksen ja rekisteröi sen Ruotsin lipun alle. Kotisatamaksi tuli Malmö.
Aiheesta muualla

Finnpulpista Finnlinesin sivuilla[vanhentunut linkki]
Fakta om Fartyg – M/S Finnpulp (ruotsiksi)
Finnish Maritime index 04-05 (kirja)
Finnlines
| --- | --- |
Nykyiset alukset: M/S Europalink • M/S Finnbreeze • M/S Finnclipper • M/S Finneco I • M/S Finneco II • M/S Finneco III • M/S Finnfellow • M/S Finnhawk • M/S Finnkraft • M/S Finnlady • M/S Finnmaid • M/S Finnmaster • M/S Finnmerchant • M/S Finnmill • M/S Finnpartner • M/S Finnpulp • M/S Finnsea • M/S Finnsirius • M/S Finnsky • M/S Finnstar • M/S Finnsun • M/S Finntide • M/S Finntrader • M/S Finnwave • M/S Finnswan
Entiset alukset: M/S Translubeca • M/S Agi • M/S Mago • M/S Princesa Marissa • M/S Claudia • M/S Mermaid II • M/S Fellow • M/S Sancak • M/S Palm Beach Princess • M/S Golden Princess • M/S Wasa Queen • GTS Finnjet • M/S Bravaden • M/S Eurocargo Africa • M/S MN Eider • M/S Merchant • M/S Seaterns • M/S Etel • M/S Borden • M/S Baltijsk • M/S Kaduna • M/S Envoy • M/S Tor Botnia • M/S Baltic Eager • M/S Polaris • M/S Tor Finlandia • M/S Antares • M/S Birka Transporter • M/S Finnhansa • M/S Global Carrier • M/S Global Freighter • M/S Runner • M/S Vasaland
Tilatut alukset: M/S Finncanopus
Vilho Nurmilahti

Vilho Paavo Nurmilahti (7. toukokuuta 1899 Urjala – 12. kesäkuuta 1943 Helsinki) oli ensimmäinen kauppatieteiden tohtori Suomessa ja Pohjoismaissa.
Nurmilahti pääsi ylioppilaaksi Forssan Yhteiskoulusta 1919. Hän aloitti opinnot Kauppakorkeakoulussa 1920, josta hän valmistui 1922, mutta varsinaista tutkintonimikettä ei silloin vielä ollut. Hän jatkoi opintoja ja suoritti kauppatieteiden kandidaatin tutkinnon 1926. Sen jälkeen hän sai Kauppakorkeakoulusta lehtorin viran ja työskenteli siellä myös kirjastonhoitajana elämänsä loppuun saakka.
Vuonna 1928 Nurmilahti kävi opintomatkalla Wienissä ja Berliinissä. Virkansa ohella hän ryhtyi kehittämään Kauppakorkeakoulun kirjastoa tieteelliseksi kirjastoksi. Hän toimi Kauppatieteiden kandidaattiyhdistyksen puheenjohtajana 1928–1943 ja oli sen piirissä kehittämässä akateemisia traditioita. Hän toimi Liiketaloustieteellisen tutkimuslaitoksen säätiössä ja Liikesivistysrahaston asiamiehenä.
Kauppakorkeakoululle myönnettiin 1931 lupa tohtorintutkintoon. Nurmilahden tutkimustyötä seurattiin kiinnostuneena. Väitöskirjatyö kesti seitsemän vuotta. Se julkaistiin saksankielisenä: "Der formale Aufbau der Jahresvermögensbilanz". Väitöskirjaa käsiteltiin runsaasti eri julkaisuissa Suomessa, ja myös saksalainen liiketaloustieteilijä Wilhelm Hasenack esitti siitä arvionsa. Väitöstilaisuus 9.10.1937 sai hyvin paljon julkisuutta lehdistössä, ja Kauppakorkeakoulun luennot peruttiin tilaisuuden vuoksi. Myös tohtoriksi vihkimistilaisuus huomattiin suomalaisessa lehdistössä ja korotettiin promootiotilaisuudeksi, jota se ei virallisesti ollut. Yleisradio teki puolituntisen reportaasin tilaisuuden jälkeisestä juhlasta.
Nurmilahden tutkimustyö päättyi väitöskirjaan, ja hän keskittyi sen jälkeen käytännön toimintaan. Hän toimi aktiivisesti järjestöissä ja oli Liikesivistysrahaston asiamies. Hän toimi professori Ilmari Kaitilan sijaisena lukuvuonna 1938–1939, ja syksyllä 1942 häntä pidettiin pätevänä tämän viransijaisuuden hoitamisessa mutta hän kieltäytyi.
Nurmilahti kuoli jäätyään kuorma-auton alle. Hautajaisista julkaisivat uutisen niin Kauppalehti, Helsingin Sanomat, Uusi Suomi kuin Talouselämä-lehtikin.
Julkaisuja

Nimillä V. Nurmilahti ja V. P. Nurmilahti:
Kirjanpidon näytteitä ja kertausharjoituksia. Otava 1930
Kirjanpidon harjoitussarjoja : systemaattinen tehtäväkokoelma oppilaitoksia ja kirjanpitokursseja varten. Otava 1930,  2. korjattu painos 1941, 3. uus. painos, toisena kirjoittajana Martti Saanio 1947
Laki tilinpäätösten julkisuudesta. Selityksillä varustanut V. Nurmilahti teoksessa Laki kirjanpitovelvollisuudesta ; selityksillä varustanut K. A. Widenius. Otavan asetuskokoelma n:o 53. 2. painos Otava 1930
Der formale Aufbau der Jahresvermögenbilanz, väitöskirja. Otava 1937
Aiheesta muualla

Ensimmäinen kauppatieteellinen väitöskirja tarkastettiin eilen Kauppakorkeakoulussa, Helsingin Sanomat, 10.10.1937, nro 273, s. 23, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Hallituskatu (Tampere)

Hallituskatua kesällä 2023.
Hallituskatu on Tampereen keskustassa sijaitseva itä-länsisuuntainen katu, joka kulkee Nalkalan ja Kaakinmaan kaupunginosissa. Sen päätepisteenä idässä on Takon tehdasalue, lännessä päätteenä on Mariankatu. Hallituskadun muita poikkikatuja ovat Kirkkokatu, Aleksis Kiven katu, Kuninkaankatu, Näsilinnankatu, Hämeenpuisto, Papinkatu, Koulukatu ja Mäntykatu.
Katu yläviistosta nähtynä.
Kadun nimi

Kadunnimi Hallituskatu on peräisin vuodelta 1807, jolloin se syntyi komiteatyön tuloksena. Se kuuluu Tampereen vanhimpiin kadunnimiin. Nimen mallina on mahdollisesti ollut tukholmalainen kadunnimi, sillä Suomen suurissa kaupungeissa ei tiettävästi ollut muita Hallituskatuja tuohon aikaan. Nimen käytölle ei myöskään ole mitään paikallista perustetta.
Kun kadunnimet vuonna 1826 merkittiin ensimmäisen kerran Tampereen karttaan, Hallituskadusta käytettiin ruotsinkielistä nimeä Regerings Gatan.
Rakennuksia

Hallituskadulla sijaitsee useita merkittäviä, tunnettujen suunnittelijoiden piirtämiä taloja.
| Katuosoite | Rakennuksen nimi | Valmistui | Suunnittelija | Huomautus | Lähteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hallituskatu 3–5 | Huberin talo | 1949, 1950 | Bertel Strömmer | Rakennettu vaiheittain. |  |
| Hallituskatu 8 | Puhelinosuuskunnan talo | 1933 | Bertel Strömmer | 1960-luvulla uusitut pintamateriaalit eivät ole alkuperäisen tyylin mukaisia. |  |
| Hallituskatu 10 | Kauppahalli | 1901 | Hjalmar Åberg | Valtakunnallisesti merkittävä. Suojeltu valtioneuvoston päätöksellä. |  |
| Hallituskatu 14 | Aamulehden talo | 1927 | Birger Federley | Rakennusta korotettu. |  |
| Hallituskatu 19 | Työväentalo | 1900 | Heikki Tiitola | Rakennusta laajennettu ja ulkoasua muutettu. |  |
| Hallituskatu 26 | Aleksanterin koulu | 1904 | Wivi Lönn | 1960-luvulla uusitut ikkunanpuitteet eivät ole alkuperäisen tyylin mukaisia. |  |
| Hallituskatu 30 | Reaalilyseo | 1890 | Jac. Ahrenberg | Rakennusta laajennettu. |  |
| Hallituskatu 32 | Yhteiskoulun lukio | 1901 | E. A. Kranck | Rakennusta laajennettu. Valkoiset ikkunanpuitteet muutettu tummanruskeiksi 1980-luvulla. |  |
Kuvia

Yhteiskoulun lukio.
Aleksanterin koulun seinustaa.
Työväentalon kulmatorni.
Kauppahallin sisäänkäynti.
Puhelinosuuskunnan talo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hallituskatu Wikimedia Commonsissa