stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Digi-Finland

| Digi-Finland |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2017
Toimitusjohtaja:  Mirva Antila
Puheenjohtaja:  Timo Lepistö
Avainhenkilöt:   Taru Kuosmanen  Anna Cantell-Forsbom  Katarina Engblom  Juha Jolkkonen  Tommi Kuukka  Tarmo Martikainen  Santeri Seppälä  Tanja Witick 
Kotipaikka:  Kuntatalo Toinen linja 2 Helsinki, Suomi
Toimiala:  Ohjelmistojen suunnittelu ja valmistus
Liikevaihto:  29,4 milj. € (2022)
Liikevoitto:  808 000 € (2022)
Henkilöstö:  59
Omistaja:   Suomen valtio (VM) (33,46 %) 
Kotisivu:  digifinland.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Digi-Finland Oy (tyyliteltynä DigiFinland Oy) on Suomen valtion, hyvinvointialueiden, Helsingin kaupungin ja HUS-yhtymän omistama erityistehtäväyhtiö. Sen tehtävä on kehittää sosiaali- ja terveydenhuollon, pelastustoimen sekä muiden toimialojen tuottavuutta ja vaikuttavuutta parantavia digitaalisia ratkaisuja. Digi-Finland tukee viranomaisten kansallisten sähköisten palvelujen hyödyntämistä sekä edistää julkisen hallinnon ICT:n integraatiota ja toimivuutta.
Historia

Sipilän hallitus perusti yhtiön elokuussa 2017 nimellä SoteDigi Oy. Yhtiön nimi muuttui Digi-Finlandiksi syksyllä 2020. Yhtiö perustettiin tuottamaan sosiaali- ja terveydenhuollon valtakunnallisia asiakas- ja potilastietojärjestelmäratkaisuja sekä muita digitaalisia palveluja. Yhtiön tavoitteena oli maakuntien tuottavuuden ja kustannusvaikuttavuuden sekä tehokkuuden lisääminen siten, että maakunnat voisivat saavuttaa niille asetetut säästötavoitteet.
Sipilän hallituksen sote-uudistuksen kaaduttua, hallituksen perustamien valtionyhtiöiden toiminta arvioitiin uudelleen. Helmikuussa 2020 SoteDigi hankki liiketoimintakaupassa toisen uudistusta varten perustetun yhtiön, Vimanan, toiminnan.
Palvelut

Digi-Finland kehittää ja tuottaa kansallisia digitaalisia palveluja sosiaali- ja terveydenhuollon, pelastustoimen ja muiden toimialojen tarpeisiin. Yhtiön visiona on, että Suomessa asuvat ihmiset saavat laadukkaita palveluita riippumatta heidän asuinpaikastaan tai sosioekonomisesta asemastaan. Digi-Finlandin palveluja ovat esimerkiksi:
Palvelut > Omaolo

Kansallinen sosiaali- ja terveydenhuollon digipalvelu, jossa voi edistää omaa terveyttään ja hyvinvointiaan yhdessä ammattilaisten kanssa. Omaolon käyttötarkoitus on arvioida asukkaan hoidon tarvetta ja kiireellisyyttä seuraavissa tilanteissa:
Yksittäisen terveysongelman tai useiden oireiden arviointi
Terveyden ja hyvinvoinnin arviointi
Sairauden tai sen riskien arviointi
Hoitotasapainon arviointi
Omaolo laajentui vuoden 2022 aikana Keski-Uudellemaalle ja oli vuoden loppuun mennessä käytössä 4,6 miljoonan asukkaan alueella 235 kunnassa Suomessa.
Omaolon koronavirustaudin oirearviota on tehty yksistään Helsingissä yli miljoona kertaa.
Palvelut > Päivystysapu 116117

Päivystysapu 116 117 on neuvontapalvelu, joka neuvoo äkillisissä terveysongelmissa – ei hätätilanteissa. Päivystysavun numeroon soitetaan ennen päivystykseen hakeutumista. Palvelussa terveydenhuollon ammattilaiset kertovat, vaatiiko tilanne käynnin päivystyksessä. Mikäli tilanteeseen riittää itsehoito, Päivystysavusta saa luotettavat itsehoito-ohjeet. Palvelu oli vuoden 2022 lopussa käytössä 18 sairaanhoitopiirin alueella ja kattoi 97 % Suomen asukkaista. Vuonna 2022 Päivystysapuun saapui 1 736 931 puhelua.
Palvelut > Omasuuntima

Omasuuntima on sosiaali- ja terveydenhuollon digipalvelu asiakkuuksien segmentointiin. Omasuuntima-palvelun käyttöönotto on mahdollista hyvinvointialueilla, Helsingin kaupungilla ja HUS:ssa.
Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakas ja ammattilainen käyttävät Omasuuntimaa yhdessä. Asiakkaalle ja ammattilaiselle on omat kysymykset: asiakas arvioi omia voimavarojaan sekä arjessa pärjäämistään ja ammattilainen arvioi asiakkaan tilanteen haasteellisuutta.
Palvelut > Hoidonperusteet.fi

Hoidonperusteet.fi on terveydenhuollon ammattilaisille tarkoitettu palvelu, joka perustuu hoidon tarpeen arviointia ja potilaan ohjausta oikeaan hoitopaikkaan tukevasta ohjekirjastosta. Palvelu tarjoaa sosiaali- ja terveysministeriön julkaisemat kiireellisen hoidon perusteet helposti käytettävässä muodossa. Hoidonperusteet.fi mahdollistaa laadukkaan, kansallisesti yhdenvertaisen ja tutkittuun tietoon pohjautuvan hoidontarpeen arvioinnin, ammattilaisen aikaa säästäen. Palvelu on saatavilla terveydenhuollon ammattilaisille kaikkialla Suomessa.
Digi-Finlandin hallitus

Timo Lepistö, OTM, Senior Advisor, hallituksen puheenjohtaja
Taru Kuosmanen, sosiaali- ja terveysjohtaja, Pirkanmaan hyvinvointialue, varapuheenjohtaja
Anna Cantell-Forsbom, osastopäällikkö, sosiaali- ja terveysministeriö
Katarina Engblom, DI, kumppaniliiketoiminnan johtaja
Juha Jolkkonen, sosiaali-, terveys- ja pelastustoimen toimialajohtaja, Helsingin kaupunki
Tommi Kuukka, digipalvelujohtaja, Länsi-Uudenmaan hyvinvointialue
Tarmo Martikainen, hyvinvointialuejohtaja, Varsinais-Suomi
Santeri Seppälä, hyvinvointialuejohtaja, Etelä-Savo
Tanja Witick, hyvinvointialueen hankejohtaja, Keski-Pohjanmaa
Lähde
Aiheesta muualla

Digi-Finlandin verkkosivut
| n k  Suomen valtio-omisteiset yhtiöt |
| --- | --- |
Erityistehtävät:  A-Kruunu  Alko  Business Finland  Cinia (77,5 %)  CSC – Tieteen tietotekniikan keskus (70,0 %)  DigiFinland (33,46 %)  FinnHEMS  Finnpilot Pilotage  Finnvera  FVR – Suomen rokotetutkimus (51,0 %)  Gasonia  Governia  Hansel (65,0 %)  HAUS kehittämiskeskus  Hevosopisto (25,0 %)  Ilmastorahasto  Itärata (51,0 %)  Kuntarahoitus (16,0 %)  Liikenteenohjausyhtiö Fintraffic  Länsirata (51,0 %)  Maakuntien tilakeskus  Oppiva Invest  Solidium  STUK International  Suomen Erillisverkot  Suomen Ilmailuopisto (98 %)  Suomen Malmijalostus  Suomen Teollisuussijoitus  Suomi-rata (51,0 %)  Teknologian tutkimuskeskus VTT  Teollisen yhteistyön rahasto (96,04 %)  Työkanava  Veikkaus  Yleisradio 
Strateginen intressi:  Arctia  Boreal Kasvinjalostus (65,0 %)  Finavia  Fingrid (36,9 %)  Gasgrid Finland  Gasum  Leijona Catering  Motiva  Neova (50,1 %)  Patria (50,1 %)  Posti Group  Suomen Lauttaliikenne  Suomen Siemenperunakeskus (22,0 %)  Suomen Viljava  Tapio  VR-Yhtymä 
Sijoitusintressi:  Edita Group  Finnair (55,8 %)  Fortum (51,26 %)  Kemijoki (50,1 %)  Neste (44,22 %)  SSAB (6,3 %)  Suomen Rahapaja 
Solidium:  Anora Group (19,4 %)  Elisa (10,0 %)  Konecranes (11,1 %)  Metso (14,9 %)  Nokia (5,8 %)  Nokian Renkaat (10,10 %)  Outokumpu (15,5 %)  Sampo (6,6 %)  Stora Enso (10,7 %)  Tieto-Evry (10,9 %)  Valmet (10,1 %) 
Päivitetty: 29. tammikuuta 2024
Upsala Nya Tidning

| Upsala Nya Tidning> UNT |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  Axel Johanssonin säätiö (50 %) NTM Media (50 %)
ISSN:  ISSN 1104-0173
Levikki:  37 700 (2021)
Perustettu:  1890
Päätoimittaja:  Kalle Sandhammar
Sitoutuneisuus:  liberaali
Kotikunta:  Uppsala
Kotimaa:  Ruotsi
Sivukoko:  tabloid
Ilmestymistiheys:  ma–su
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Upsala Nya Tidning (lyh. UNT) on ruotsalainen vuonna 1890 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Uppsala. Se ilmestyy joka päivä ja on poliittiselta linjaltaan liberaali. Lehden omistavat puoliksi Axel Johanssonin säätiö ja NTM-konserni. Upsala Nya Tidning siirtyi tabloid-kokoon vuonna 2005.
Lehden toimitus Uppsalassa.
Etusivu 18. joulukuuta 1942.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
| n k NTM-konserni |
| --- | --- |
 Corren  Enköpings-Posten  Eskilstuna-Kuriren  Folkbladet  Gotlands Allehanda  Gotlands Tidningar  Katrineholms-Kuriren  Motala & Vadstena Tidning  Norran  Norrbottens-Kuriren  Norrköpings Tidningar  Norrländska Socialdemokraten  Piteå-Tidningen  Södermanlands Nyheter  Upsala Nya Tidning  Vimmerby Tidning  Västerviks-Tidningen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  VIAF
B53

B53 ydinpommi
B53 ydinpommi näytteillä museossa.
B53 räjähtää operaatio Hardtack I "Oak" ydinkokeessa 1958.
B53 (myös Mk-53) oli Yhdysvaltojen asevoimien kylmän sodan aikainen bunkkerintuhoajaksi tarkoitettu vetypommi.
Aseen pituus oli 3,76 metriä. Sen suurin halkaisija oli 127 cm. Ase painoi noin 4 010 kg ja sen räjähdysteho oli yhdeksän megatonnia. Siitä oli kaksi eri versiota: "likainen" B53-Y1, jossa ydinräjähde oli koteloitu 238U-kuoren sisään, ja "puhdas" B53-Y2, jossa kotelo ei ollut fissiiliä ainetta vaan lyijyä tai volframia.
B53-ydinpommeja valmistettiin vuodesta 1962 vuoteen 1965 saakka. Se oli käytössä aina vuoteen 1997 saakka, tosin viimeiset vuodet pelkästään varastoituna. Vuonna 1992 USA:n asevoimilla oli 50 B53-pommia varastossa. Viimeinen näistä Kuuban kriisin aikana tehdyistä aseista purettiin vasta vuonna 2011. Sen korvasi B61-pommi. Kaikkiaan 340 kappaletta tuotettiin.
Aseesta oli myös suunniteltu taistelukärki, W53-ydinkärki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta B53 Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:B53 nuclear bomb
Käännös suomeksi
Heikki Talvela

Veli Heikki Johannes Talvela (25. kesäkuuta 1924 Tuusula – 27. huhtikuuta 2016 Tuusula) oli suomalainen agronomi, maanviljelijä ja sotaveteraani. Hänelle myönnettiin maanviljelysneuvoksen arvonimi 1983. Hän oli Maanomistajain Liiton puheenjohtaja ja Keskusosuusliike Hankkijan hallituksen maanviljelijäjäsen. Hän perusti oman sotaperinnemuseon.
Heikki Talvela oli jalkaväenkenraali Paavo Talvelan veljenpoika.
Teokset

Seis – tulikomento! : koulun penkiltä taistelevan Suomen tykkiteille 1939–1945 Alea-kirja, 1990
Sulo Opas

| Sulo Opas> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. toukokuuta 1915 Jalasjärvi
Kuollut: 25. lokakuuta 2014 (99 vuotta) Tampere
Pesäpalloilija
Seura:   Seinäjoen Maila-Jussit  Vaasan Maila 
Sulo Verner Opas (15. toukokuuta 1915 Jalasjärvi – 25. lokakuuta 2014 Tampere) oli suomalainen pesäpalloilija. Hän edusti 1934–1948 Seinäjoen Maila-Jusseja, pois lukien 1938–1940, jolloin hän kuului Vaasan Mailan miehistöön.
Itä–Länsi-otteluun Suluppi valittiin 1943, jolloin hänet palkittiin kentän parhaana lyöjänä, ja 1945 Lännen joukkueen pelipäälliköksi.
Opas toimi myös Vaasan Mailan valmentajana ja naispesäpalloilijoiden ohjaajana. Vuosina 1937–1963 hän toimi myös pesäpallon mestaruussarjassa tuomarina. Helsingin olympialaisissa hän toimi nykyaikaisen 5-ottelun maastojuoksujaoston päällikkönä.
Hänelle on myönnetty Suomen olympialainen ansiomitali, Suomen Urheilun hopeinen ansiomitali, Upseerien Ampumayhdistyksen pronssinen ansiolevyke ja SMJ:n ansiomerkki.lähde?
Saavutukset

2 Itä-Länsi-ottelua: 1943, 1945
Minna Virtanen

| Minna Virtanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1961
Ammatti:  televisio-ohjaaja ja tuottaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Minna Virtanen (s. 1961) on suomalainen televisio-ohjaaja ja tuottaja. Hän on ohjannut ja tuottanut monia palkittuja televisiosarjoja. Hänen tunnetuimpia ohjaustöitään ovat TV-sarjat Kylmäverisesti sinun, Maria Kallio, Morsian ja Alamaailma. TV-sarja Morsian palkittiin Venlalla parhaana minisarjana.
Virtanen on tuottanut kansainväliset rikossarjat Bullets ja Musta valo. Hänen tuottamansa elokuva Henkesi edestä (2015) sai kansainvälisen ensi-illan Varsovan elokuvafestivaalin pääkilpasarjassa.
Minna Virtanen johtaa perustamaansa tuotantoyhtiötä Vertigo Production.
Ohjaustyöt > Televisiosarjat

Ihana mies (1997)
Kylmäverisesti sinun (2000–2005)
Paholaisen tytär (2002)
Rikospoliisi Maria Kallio (2003)
Kaunis mies (2003)
Rikas mies (2004)
Viinin viemää (2006)
Morsian (2008)
Alamaailma-trilogia: ”Vanki” ja ”Kyttä” (2010)
Ohjaustyöt > Elokuvat

Levottomat 3 (2004)
Tuottamat

Viinin viemää (2006)
Morsian (2008)
Alamaailma-trilogia: ”Vanki”, ”Lakimies” ja ”Kyttä” (2010-11)
Henkesi edestä (2015)
Bullets (2018)
Musta valo (2022)
Haughomin kappeli

| Haughomin kappeli Haughom kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2017.
Sijainti:  Sirdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1930
Suunnittelija:  John A. Søyland
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  150
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haughomin kappeli (norj. Haughom kapell) on Sirdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1930.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haughomin kappeli Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  KulturNav
Kvævemoenin kappeli

| Kvævemoenin kappeli Kvævemoen kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Sirdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1962
Suunnittelija:  Valdemar Scheel Hansteen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kvævemoenin kappeli (norj. Kvævemoen kapell) on Sirdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1962.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvævemoenin kappeli Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  KulturNav
Suolijärvi (Rovaniemi)

| Suolijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Rovaniemi
Koordinaatit:  66°17′05″N, 25°31′20″E
Järvinumero:  65.174.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,7 m 
Rantaviiva:  15,8 km 
Pinta-ala:  1,513 km² 
 fiSuolijärvi 
Suolijärvi on järvi Rovaniemen eteläosissa. Siinä on 9 saarta. Se sijaitsee n. 40 kilometrin etäisyydellä kaupungin keskustasta.
Gjerpenin kirkko

| Gjerpenin kirkko Gjerpen kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Skien, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  485
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gjerpenin kirkko (norj. Gjerpen kirke) on Skienin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen ristikirkko 1100-luvulta.
Henrik Ibsen sai konfirmaation Gjerpenin kirkossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gjerpenin kirkko Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Taiteenala:  KulturNav
Gimsøyn kirkko (Vågan)

| Gimsøyn kirkko Gimsøy kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Vågan, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Sør-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1876
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Gimsøyn kirkko (norj. Gimsøy kirke) on Våganin kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1876.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gimsøyn kirkko (Vågan) Wikimedia Commonsissa
Kilebygdan kirkko

| Kilebygdan kirkko Kilebygda kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Skien, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1859
Suunnittelija:  Christian Heinrich Grosch
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kilebygdan kirkko (norj. Kilebygda kirke) on Skienin kunnassa Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko vuodelta 1859.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kilebygdan kirkko Wikimedia Commonsissa
Emmanuel Célestin Suhard

Emmanuel Célestin Suhard

Emmanuel Célestin Suhard (5. huhtikuuta 1874 – 30. toukokuuta 1949) oli 18. joulukuuta 1897 vihitty katolisen kirkon ranskalainen pappi. Hän toimi Bayeux-Lisieux'n piispana vuodesta 1928. Vuonna 1930 hänestä tuli Reimsin ja vuonna 1940 Pariisiin arkkipiispa. Hän oli kardinaali vuodesta 1935 ja siten yksi vuoden 1939 konklaavin osallistujista.
Aiheesta muualla

Catholic-hierarchy.org: Emmanuel Célestin Cardinal Suhard (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  IdRef
Fight for Life

Fight for Life on vuonna 1987 julkaistu, televisiolle tehty draamaelokuva. Sen on ohjannut Elliot Silverstein, ja pääosia esittävät Jerry Lewis, Morgan Freeman, Jaclyn-Rose Lester, Gerard Parkes, Patty Duke, Barry Morse, James Bearden, Robert Benson ja Alana King.
Elokuvassa ohiolainen optikko matkustaa Englantiin hakemaan lääkettä kuusivuotiaalle epilepsiaa sairastavalle tyttärelleen ja pyrkii saamaan lääkkeen lailliseksi Yhdysvalloissa.
Aiheesta muualla

Fight for Life Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Fight for Life AllMoviessa. (englanniksi)
Valtteri Tuominen
Tv-töitä

Konstan Koukkuja - sarja (MTV3), Hovimäki - sarja (TV2), Eteenpäin - tv-elokuva (TV1), Jepu Neulanen (TV2, Pikku kakkonen), Donna - sarja (TV1)
Kuunnelmia: Ruuhkavuosi, Täällä Pohjantähden alla, Onnellinen mies, Lasten ristiretki, Viiri
Aiheesta muualla

Hamlet – tanskan prinssi. Prinssihamlet.com. Arkistoitu 28.1.2011.
Virtanen, Tarmo: Sykkivä ja sytyttävä eestiläismusikaali. Lahen uutisia.  25.4.2011. Arkistoitu 29.3.2012.
Virtanen, Tarmo: Kevään teatterihuipulla. Lahen uutisia.  20.5.2009. Arkistoitu 6.7.2010.
Valtteri Tuominen Näyttelijäliitto – Skådespelarförbundet.
Suodenniemen kotiseutumuseo

| Suodenniemen kotiseutumuseo |
| --- | --- |
 Kotiseutumuseon paritupa vuodelta 1888.
Tyyppi:  kotiseutumuseo
Sijainti:  Koippurintie 9, Sastamala
Perustettu:  1950
Ylläpitäjä:  Sastamalan seudun museo
Kotisivut:  www.sastamala.fi
Koordinaatit:  61.559808°N, 22.778983°E
 fiSuodenniemen kotiseutumuseo 
    
Suodenniemen kotiseutumuseo on Sastamalan Suodenniemellä toimiva kotiseutumuseo, joka on perustettu vuonna 1950. Se sijaitsee Pohjakylän Koippurinmäellä Suodenniemen kirkon vieressä. Museon päärakennus on satakuntalainen paritupa, jonka ohella alueella sijaitsee riihi, aitta ja tuulimylly. Perusnäyttelyn lisäksi museolla on vaihtuvia näyttelyita ja sen pihamaalla pidetään säännöllisesti erilaisia yleisötilaisuuksia kuten konsertteja ja jumalanpalveluksia. Museokaupassa on myynnissä paikallisten käsityöläisten töitä.
Historia ja kokoelmat

Suodenniemen kotiseutumuseo perustettiin kesällä 1950, jolloin Suodenniemen kotiseutuyhdistys siirsi Koippurinmäelle vuonna 1852 rakennetun harakkamallisen tuulimyllyn Kalhunkylän Yli-Kalhunmaan talosta. Vuonna 1960 paikalle pystytettiin Taipaleen kylän Turpan tilalta tuotu riihi, joka on peräisin 1700-luvun lopulta. Vuonna 1713 rakennettu aitta on Lavian ja Suodenniemen kuntien lahjoittama. Päärakennuksena toimiva paritupa on vuonna 1888 rakennettu Lähteenmäen torppa Taipaleen kylästä. Se siirrettiin museoon talvella 1987.
Museon kokoelmissa on yli 700 esinettä. Maatalous- ja käsityöläisesineistön ohella harvinaisuutena on postinkantaja Kalle Pohjan omatekoinen kolmipyöräinen potkupyörä, jolla hän 1800-luvun lopussa kuljetti postia Pohjakylän ja Putajan välillä.
Kotiseutuyhdistyksen lopetettua toimintansa museo oli aluksi Suodenniemen kunnan hoidossa, kunnes se vuonna 2007 siirtyi Sastamalan seudun museon hallintaan.
Aiheesta muualla

Suodenniemen kotiseutumuseo Facebookissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suodenniemen kotiseutumuseo Wikimedia Commonsissa
| n k Perustiedot Wikidatassa: Suodenniemen kotiseutumuseo (Q107863775)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kotiseutumuseo
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Sastamala
sijainti: Suodenniemi
katuosoite: Koippurintie 9, 38510, Sastamala, Finland
koordinaatit: 61°33′35″N 22°46′44″E﻿ / ﻿61.559808°N 22.778983°E﻿ / 61.559808; 22.778983
Skotfossin kirkko

| Skotfossin kirkko Skotfoss kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Skien, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1900
Suunnittelija:  Haldor Larsen Børve
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skotfossin kirkko (norj. Skotfoss kirke) on Skienin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1900.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skotfossin kirkko Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Taiteenala:  KulturNav
Hasslarp

| Hasslarp |
| --- | --- |

 Hasslarp
 Koordinaatit: 56°08′07″N, 12°48′50″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Helsingborg
Väkiluku (2021):  585
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hasslarp on taajama Helsingborgin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 585 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hasslarp Wikimedia Commonsissa
Sukupuolidimorfismi

Mandariinisorsilla on huomattava ulkonäköero koiras- (vasemmalla) ja naarasyksilön (oikealla) kesken.
Sukupuolidimorfismi on tila, joissa saman lajin kahdella sukupuolella on muitakin erottavia piirteitä kuin niiden lisääntymiselinten erot. Sukupuolidimorfismia havaitaan monilla eläimillä ja muutamilla kasveilla. Erot voivat näkyä esimerkiksi toissijaisissa sukupuoliominaisuuksissa, koossa, painossa, värissä tai kuvioinnissa, ja niihin voi sisältyä myös eroja käyttäytymisessä ja kognitiossa. Erot voivat olla hädin tuskin erottuvia tai voimakkaasti korostuneita, ja niillä voi olla merkitystä seksuaalivalinnassa. Dimorfismin vastakohta on monomorfismi.