Neuvostoliiton hajoaminen
Aikajana

Lähde:
11. maaliskuuta 1985: Mihail Gorbatšov valittiin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeriksi.
14. kesäkuuta 1986: Gorbatšov otti käyttöön termin perestroikan keskuskomitean osastopäälliköiden kokouksessa. Perestroika oli Gorbatsvin alulle paneva suunnitelmatalouden uudistamisprosessi.
27. tammikuuta 1987: Neuvostoliiton kommunistisen puolueen kokouksessa otettiin käyttöön termi glasnost, jonka tavoitteena oli avoimuuden kautta saada tukea perestroikalle.
21. lokakuuta 1987: Boris Jeltsin syrjäytetään Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean poliittisesta toimikunnasta.
8. joulukuuta 1987: Mihail Gorbatšov ja Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan allekirjoittavat keskipitkän ja pitkän matkan ohjuksia koskevan  aseistariisuntasopimuksen (INF-sopimus).
13. maaliskuuta 1988: armenialaisenemmistöisessä Stepanakertissä, Vuoristo-Karabahissa järjestettiin mielenosoitus, jossa vaadittiin alueen liittämistä Armeniaan, joka silloin kuului Azerbaidžaniin.
27.–29. helmikuuta 1988: armenialaisvastaisia mellakoita Sumgaitissä, Azerbaidžanissa.
13. huhtikuuta 1988: Viron kansanrintaman johtaja Edgar Savisaar kehottaa virolaisia liittymään kansanrintamaan. Liettuassa ja Latviassa perustetaan myös kansanrintamia.
15. syyskuuta 1988: ensimmäinen venäläinen riippumaton televisiotuotantoyhtiö ATV perustettiin.
16. marraskuuta 1988: Viron neuvostotasavallan korkein neuvosto julisti tasavallan lait ensisijaisiksi Neuvostoliiton lakeihin nähden.
7. joulukuuta 1988: Gorbatšov ilmoitti YK:n yleiskokouksessa, että neuvostojoukot vedetään pois Itä-Euroopan maista, mikä johtaa Varsovan liiton lakkauttamiseen.
19. helmikuuta 1989: 4 000 Valko-Venäjän kansanrintaman jäsentä osoittaa mieltä Minskissä kommunistisen puolueen johtavan aseman lakkauttamisen puolesta.
26. maaliskuuta 1989: Neuvostoliiton kansanedustajien kongressin vaalien ensimmäisellä kierroksella on ensimmäistä kertaa useita ehdokaslistoja ja yleinen äänioikeus. Kaksi kolmasosa edustajista valittiin vaaleilla. Monet Neuvostoliiton kommunistisen puolueen jäsenet jätettiin valitsematta.
9. huhtikuuta 1989: Tbilisissä, Georgiassa tukahduttiin mielenosoitus armeijan erikoisjoukkojen toimesta, mikä johti kansallisen liikkeen muodostamiseen, jonka tavoitteena on itsenäisyyden palauttaminen.
18. toukokuuta 1989: Liettuan neuvostotasavallan korkein neuvosto antoi suvereniteettijulistuksen.
10.–25. heinäkuuta 1989: Hiilikaivoslakko Siperiassa ja Ukrainassa.
13. elokuuta 1989: 2 miljoonaa ihmistä muodosti noin 600 kilometrin pitkän ketjun kolmen Baltian neuvostotasavallan läpi, millä muistettiin Molotov-Ribbentrop-sopimuksen vuosipäivää. Sopimuksella Baltian maat liitettiin Neuvostoliittoon.
11. maaliskuuta 1990: Liettuan korkein neuvosto antoi itsenäisyysjulistuksen.
12.–15. maaliskuuta 1990: Neuvostoliiton kansanedustajien kongressi poisti perustuslakimuutoksella Neuvostoliiton kommunistisen puolueen johtavan roolin valtiossa ja perusti Neuvostoliiton presidentin viran, johon valittiin Mihail Gorbatšov.
4.–18. maaliskuuta 1990: Tasavaltojen korkein neuvoston kongressi valittiin yleisellä ja suoralla vaaleilla.
30. maaliskuuta 1990: Viro korkein neuvosto antoi itsenäisyysjulistuksen.
4. toukokuuta 1990: Latvian korkein neuvosto antoi julistuksen itsenäisyyden palauttamiseksi.
29. toukokuuta 1990: Boris Jeltsin valittiin Venäjän federaation korkeimman neuvoston puheenjohtajaksi eli presidentiksi.
12. kesäkuuta 1990: Venäjän federaation korkein neuvosto antoi julistuksen Venäjän federaation valtiollisesta suvereenisuudesta.
12. kesäkuuta 1990: Neuvostoliiton korkein neuvosto lakkautti sensuurin ja salli lehdistönvapauden.
9. lokakuuta 1990: Laki poliittisen puolueiden perustamisesta säädetään.
17. marraskuuta 1990: Gorbatšov esitteli lakiluonnoksen uudesta liittosopimuksesta, jonka tavoitteena oli muuttaa Neuvostoliitto suvereenien valtioiden liitoksi.
13. tammikuuta 1991: armeijan erikoisjoukot tukahduttivat mielenosoituksen Vilnassa, Liettuassa.
23.–25. tammikuuta 1991: Rahauudistus tuli voimaan. Sen tavoitteena oli hillitä inflaatiota ja kasvattaa valtion budjettia.
19. helmikuuta 1991: Boris Jeltsin vaati Gorbatšovin eroa.
17. maaliskuuta 1991: kansanäänestys uudesta liittosopimuksesta.
12. kesäkuuta 1991: Boris Jeltsin valittiin Venäjän presidentiksi.
19.–21. elokuuta 1991: Vallankaappausyritys Moskovassa syrjäyttää Gorbatšovin.
20. elokuuta 1991: Viro antoi itsenäisyysjulistuksen.
21. elokuuta 1991: Latvia antoi itsenäisyysjulistuksen.
23. elokuuta 1991: Jeltsin jäädytti Neuvostoliiton kommunistisen puolueen toiminnan Venäjällä ja tunnustaa Viron, Latvian ja Liettuan itsenäisyyden.
24. elokuuta 1991: Gorbatšov erosi Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteerin virasta.
26.–30. lokakuuta 1991: Neuvostoliiton korkein neuvosto kielsi kommunistisen puolueen toiminnan ylimääräisessä kokouksessa.
6. marraskuuta 1991: Neuvostoliiton  kommunistinen puolue lakkautettiin ja sen omaisuus kansallistettiin.
8. joulukuuta 1991: Neuvostoliiton lakkauttaminen vahvistettiin sopimuksella, jolla perustettiin Itsenäisten valtioiden yhteisö.
25. joulukuuta 1991: Gorbatšov erosi Neuvostoliiton presidentin virasta.