stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tunturimittari

| Tunturimittari |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Mittarimaiset Geometroidea
Heimo::  Mittarit Geometridae
Alaheimo::  Kenttämittarit Larentiinae
Suku::  Epirrita
Laji::  autumnata
Kaksiosainen nimi
 Epirrita autumnata  (Borkhausen, 1794) 
Katso myös
   Tunturimittari Wikispeciesissä   Tunturimittari Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tunturimittari (Epirrita autumnata) on melko suurikokoinen ja tavallisesti vaalea, joskin toisinaan voimakkaan poikkijuovikas mittariperhonen.
Koko ja ulkonäkö

Tunturimittari on harmaankirjava, keskikokoinen perhoslaji, jonka koko ja kuviointi vaihtelevat yksilökohtaisesti paljon. Siipiväli on 25–35 mm. Siipien pohjaväri on vaaleanharmaa ja mittareille tyypilliseen tapaan siiven poikki kulkee useita ohuita, aaltomaisia juovia. Sisempi ja ulompi poikkiviiru ovat kaksinkertaiset ja niiden alue eroaa tavallisesti muun siiven värityksestä. Siiven tyvi ja kärkiosa saattavat myös olla muuta siipeä tummemmat. Etusiiven siipisuonet erottuvat tummempina siiven kärkiosassa ja aivan siiven kärjessä on tumma poikkijuova. Etusiiven keskellä erottuu usein tumma, Y-kirjaimen muotoinen kuvio, johon tuleva siipisuoni erottuu tummana siiven tyvestä saakka. Takasiivet ovat vaaleanharmaat, ulkoreunaa kohti tummenevat. Tuntosarvet ovat rihmamaiset.
Laji muistuttaa paljon muutamia muita loppusyksyn mittariperhosia, kuten hallamittaria (Operophtera brumata).
Levinneisyys ja lentoaika

Nimestään huolimatta Suomessa tunturimittaria tavataan koko maassa. Aikuiset perhoset lentävät Lapissa ruskan aikaan elokuun loppupuolella ja etelämpänä erityisesti syyskuussa, mutta joskus jopa lokakuun loppupuolelle asti.
Elinympäristö ja elintavat

Naaras munii syksyllä etenkin hieskoivuihin niin, että ne jäävät talveksi lumipeitteen yläpuolelle. Munat kuolevat vasta jos pakkasta on −36 °C tai enemmän. Keväällä talvehtineista munista kuoriutuvat pienet toukat käyvät heti koivun silmujen syöntiin. Koivun puutteessa toukat syövät lähes kaikkea vihreää. Tunturimittari on yksilömääräisesti runsain kaikista yöllä lentävistä perhosista. Lisäksi se lentää pilvisinä päivinäkin. Tavallisesti perhonen lepää valoisan ajan näkyvällä paikalla: seinällä, puun rungolla tai lehdellä suojaväriinsä luottaen, ja lähtee häirittynä herkästi lentoon. Yöllä laji suunnistautuu hyvin mielellään lamppujen valoille.
Lapissa tunturimittari aiheuttaa ajoittain mittavia vahinkoja koivuille. Erityisesti 1960-luvulla tunturimittarin toukat söivät Inarin Lapissa tunturikoivut lehdettömiksi 10 000 km²:n alueelta. Tämän seurauksena puuraja siirtyi alemmaksi ja 1000 km² jäi pysyvästi puuttomaksi. Massaesiintymiset mittavine tuhoineen toistuvat tietyllä syklillä ja välivuosina populaation koko romahtaa loisten, tautien ja koivun kemiallisten puolustusmekanismien ansiosta.
Ravintokasvi

Toukat käyttävät ravinnokseen erityisesti koivuja (Betula), mutta kelpuuttavat tarvittaessa ravinnokseen monet muutkin kasvit.
Aiheesta muualla

Tunturimittari (Epirrita autumnata) (Arkistoitu – Internet Archive)
Keskisuomalainen: Tunturimittari (Arkistoitu – Internet Archive)
Tunturimittari (Epirrita autumnata)
Naturhistoriska riksmuseet: Epirrita autumnata (ruotsiksi)
Tunturimittarin sykliset kannanvaihtelut: loispistiäisten biologia ja merkitys (Arkistoitu – Internet Archive)
Aşk Yeniden

| ser Film dizi oyuncuları Samanyolu tv 2009-2011 |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  120 min
Pääosissa:   Tuğba Ekinci 2011  Yıldız Aşanboğa 2009  Sibel Taşçıoğlu 2011  Yalçın Aşan 2011  Begüm Akkaya 2009  Şafak Pekdemir 2011  Nilay Olcay 2011  Hande Katipoğlu 2009  Ebru Gülerarslan 2009  Sinem Yaruk 2011  Gökben Derviş 2011  Zeynep Eronat 2009  Kenan Uğurlu 2011  Ebru Aytemur 2009  Ayşe Ferda Eryılmaz 2009  Merve Girgin 2011  Mustafa Kartal 2009  Burcu Görgün 2011  Derya Cumaoğlu 2009  Ceylan Kipel 2011  Sinem Kobal 2009  İdil Fırat 2009  Betül Yağsağan 2009 
Alkuperämaa:   Turkki
Verkko:   Fox
Esitetty:  22 nov 2023 – 14. kesäkuuta 2016
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  59
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):   Süreç Film 
Aiheesta muualla
IMDb
Aşk Yeniden on televisioyhtiö Foxin esittämä turkkilainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat 	Özge Özpirinçci ja Buğra Gülsoy.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Özge Özpirinçci  | … |  Zeynep Taşkın Şekercizade   |
|  Buğra Gülsoy  | … |  Fatih Şekercizade   |
Aiheesta muualla

IMDB
Ballet comique de la reine

| Ballet comique de la reine |
| --- | --- |
 Jacques Patinin kaiverrus baletista.
Koreografi:  Balthazar de Beaujoyeulx
Perustuu:  Kirken tarinaan
Ensi-ilta:  15. lokakuuta 1581  Louvre
Le Ballet comique de la reine on 15. lokakuuta 1581 esitetty tanssiesitys, jota pidetään ensimmäisenä balettina.
Katariina de’ Medici tilasi Le Ballet comique de la reinen balettimestariltaan Balthazar de Beaujoyeulx’lta kuningas Henrik III:n vaimon Louise de Lorrainen sisaren Margueriten ja Joyeusen herttuan Anne de Joyeusen häihin.
Le Ballet comique de la reine esitettiin Louvren rakennuskompleksin Petit-Bourbonin isossa salissa. Baletti esitettiin kohti hovia, joka istui huoneen yhdessä päässä. Varsinainen yleisö istui sivuille rakennetuilla tilapäisillä parvekkeilla. Esityksellä väitetään olleen 9 000–10 000 katsojaa, mutta aikalaisarviota on pidetty liioitteluna.
Balettiesitys alkoi kello 22.00 ja kesti viisi ja puoli tuntia. Loisteliaiden lavasteiden rakentaminen maksoi omaisuuden. Le Ballet comique de la reine kertoi Kirken legendan, ja esitystä on kuvattu ranskalaisen tyylin ja italialaisen klassisen draaman teorian liitoksi. Kaikki tanssijat kuuluivat aatelistoon, ja esimerkiksi najadien rooleja esittivät kuningatar Louise ja muu hovin naisväki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ballet comique de la reine Wikimedia Commonsissa
Bjarne Westermarck

Bjarne Westermarck
Bjarne Rudolf Alexander Westermarck (15. tammikuuta 1887 Helsinki – 18. syyskuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja Maalaisliiton kansanedustaja. Hän omisti Järvenpään kartanon ja hän perusti myös Järvenpään taajaman.
Westermarckin vanhemmat olivat metsänhoitaja Anton Walter Westermarck (1860–1929) ja Alfhild Augusta Ehrström. Hän kävi oppikoulua ja opiskeli sitten 1906–1907 Kööpenhaminassa Landbohøjskolen-maatalouskorkeakoulussa.
Westermarck oli isänsä omistaman Tuusulassa sijainneen Järvenpään kartanon maataloudenhoitajana 1908–1924 ja hän omisti Järvenpään kartanon sivutiloineen 1923–1924. Westermarck perusti muun muassa kartanon alueelle vuonna 1918 kasvinjalostuslaitoksen ja otti käyttöön traktoreita maanviljelyssä. Vuonna 1922 Westermarckin tiloilla oli muun muassa oma paviljonki Tampereen maatalousnäyttelyssä ja hän sai kunniapalkinnon tekemistään maataloudellisista uudistuksista. Westermarck oli mukana erilaisissa liiketoimissa ja hän velkaantui pahoin 1920-luvun alkuvuosina. Hän joutui helmikuussa 1923 syytteeseen kavalluksesta mutta oikeudenkäynnissä hänet todettiin syyttömäksi. Eino Nyyssölä julkaisi tapauksesta vuonna 1923 kirjan Westermarck-asiasta.
Westermarck joutui kuitenkin myymään suurimman osan omaisuudestaan velkojensa vuoksi ja muun muassa Järvenpään kartanon kantatila siirtyi 1924 valtion omistukseen. Westermarck palstoitti jäljelle jääneen Järvenpään rautatieaseman lähellä omistamansa maa-alueen jolle hän oli teettänyt asemakaavan ja hän kuljetti myös Karjalan kannakselta ostamiaan hylättyjä venäläisten omistamia huvilarakennuksia Järvenpäähän. Näin sai alkunsa Järvenpään taajama josta myöhemmin tuli kauppala.
Westermarck teki konkurssin 1929 ja hänelle jäi vain Nastolasta ostamansa maatila. Hän oli sitten Lantmannabladetin toimittajana 1934–1945 ja toimi maanviljelijänä Nastolassa kuolemaansa saakka 1945. Westermarck sai maanviljelysneuvoksen arvon 1919.
Westermarck oli kansanedustajana 1922–1923 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän sai vapautuksen edustajantoimesta sairauden takia helmikuussa 1923 ja hänen seuraajakseen tuli maalaisliiton Anshelm Alestalo. Westermarck oli myös Tuusulan kunnanvaltuutettuna ja hän toimi muun muassa Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliiton MTK:n puheenjohtajana.
Bjarne Westermarck oli naimisissa vuodesta 1909 Elvi Ingeborg Cannelinin kanssa. Akateemikko, ministeri ja professori Nils Westermarck oli heidän poikansa. Sosiologi ja professori Edvard Westermarck oli Bjarne Westermarckin setä.
Aiheesta muualla

Maanviljelysneuvos Bjarne Westermarck (1887–1945). Suomen talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisu (maksullinen). Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Bob C. Riley

Bob C. Riley vuonna 1961.
Bob Cowley Riley (18. syyskuuta 1924 – 16. helmikuuta 1994) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko, joka toimi Arkansas'n kuvernöörinä yhdentoista päivän ajan vuonna 1975. Riley käytti mustaa silmälappua sodassa menettämänsä silmän päällä.
Riley syntyi Little Rockissa ja valmistui Arkansas'n yliopistosta. Hän istui Arkansas'n edustajainhuoneessa vuosina 1947–1951.
Big bug -elokuva

Tarantula! (1955)
Big bug -elokuvat olivat 1950- ja 1960-luvuilla tehtyjä elokuvia, joissa jättiläiskokoiset eläimet uhkaavat ihmisiä. Tämä elokuvalajityyppi käytännöllisesti katsoen päättyi 1960-luvun loppuun mennessä.
Barbara Jo Walker

| Barbara Jo Walker |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muut nimet:  Barbara Jo Walker Hummel
Syntynyt: 12. maaliskuuta 1926 Memphis, Tennessee, Yhdysvallat
Kuollut: 7. kesäkuuta 2000 (74 vuotta) Memphis, Tennessee, Yhdysvallat
Titteli:  Miss America 1947
Puoliso:  John Vernon
Lapset:  Andy Hummel
Muut tiedot
Koulutus: University of Memphis
Edeltäjä:  Marilyn Buferd
Seuraaja:  BeBe Shopp
Barbara Jo Walker Hummel (12. maaliskuuta 1926 − 7. kesäkuuta 2000) oli vuoden 1947 Miss America.
Elämä

Hän opiskeli Memphiksen yliopistossa ja on Alpha Gamma Delta -opiskelijayhdistyksen alumni. Hän on myös Memphisiin pohjautuvan power pop -yhtye Big Starin edesmenneen Andy Hummelin äiti.
Hän oli viimeinen Miss America, joka kruunattiin uimapuvussa; kaikki vuodesta 1947 lähtien on kruunattu iltapuvuissa. Walker oli Miss Memphis, viimeinen kaupungin edustaja, joka voitti Miss America -kruunun.
Hän kuoli Memphisissä, Tennesseessä, 7. kesäkuuta 2000.
Bjarni Benediktssonin hallitus (2017)

| Bjarni Benediktssonin hallitus |
| --- | --- |
  Islannin 44. hallitus
Toimikausi alkoi:  11. tammikuuta 2017
Toimikausi päättyi:  30. marraskuuta 2017
Valtionpäämies:  Guðni Thorlacius Jóhannesson
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Bjarni Benediktsson
Ministerien lukumäärä:  11
Hallituspuolueet:   Itsenäisyyspuolue  Reformipuolue  Valoisa tulevaisuus 
Hallituksen asema:  enemmistöhallitus
Oppositiopuolueet:   Vihreä vasemmisto  Piraattipuolue  Edistyspuolue  Sosiaalidemokraattinen liitto 
Historia
Edellinen:  Sigurður Ingi Jóhannssonin hallitus
Seuraava:  Katrín Jakobsdóttirin I hallitus
Bjarni Benediktssonin hallitus oli Islannin hallitus, joka astui virkaan 11. tammikuuta 2017 vuoden 2016 parlamenttivaalien jälkeen ja hallitsi 30. marraskuuta 2017 asti. Hallitus oli itsenäisyyspuolueen johtama koalitiohallitus, johon kuuluvat sen lisäksi reformipuolue ja valoisa tulevaisuus. Hallitus koostui 11 ministeristä.
Ministerit

| Salkku | Ministeri | Ministeri | Aloitti tehtävässä | Lopetti tehtävässä | Puolue | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääministeri |   | Bjarni Benediktsson | 11. tammikuuta 2017 | 30. marraskuuta 2017 | Itsenäisyyspuolue |  |
| Kalastus- ja maatalousministeri |   | Þorgerður Katrín Gunnarsdóttir | 11. tammikuuta 2017 | 30. marraskuuta 2017 | Reformipuolue |  |
| Turismi-, teollisuus- ja innovaatioministeri |   | Þórdís Kolbrún R. Gylfadóttir | 11. tammikuuta 2017 | 30. marraskuuta 2017 | Itsenäisyyspuolue |  |
| Valtiovarainministeri |   | Benedikt Jóhannesson | 11. tammikuuta 2017 | 30. marraskuuta 2017 | Reformipuolue |  |
| Oikeusministeri |   | Sigríður Á. Andersen | 11. tammikuuta 2017 | 30. marraskuuta 2017 | Itsenäisyyspuolue |  |
| Liikenne- ja paikallishallintoministeri |   | Jón Gunnarsson | 11. tammikuuta 2017 | 30. marraskuuta 2017 | Itsenäisyyspuolue |  |
| Opetus- ja kulttuuriministeri |  | Kristján Þór Júlíusson | 11. tammikuuta 2017 | 30. marraskuuta 2017 | Itsenäisyyspuolue |  |
| Pohjoismaisen yhteistyön ministeri |  | Kristján Þór Júlíusson | 24. tammikuuta 2017 | 30. marraskuuta 2017 | Itsenäisyyspuolue |  |
| Ympäristö- ja luonnonvaraministeri |   | Björt Ólafsdóttir | 11. tammikuuta 2017 | 30. marraskuuta 2017 | Valoisa tulevaisuus |  |
| Ulkoministeri |   | Guðlaugur Þór Þórðarson | 11. tammikuuta 2017 | 30. marraskuuta 2017 | Itsenäisyyspuolue |  |
| Terveysministeri |   | Óttarr Proppé | 11. tammikuuta 2017 | 30. marraskuuta 2017 | Valoisa tulevaisuus |  |
| Sosiaali- ja tasa-arvoministeri |   | Þorsteinn Víglundsson | 11. tammikuuta 2017 | 30. marraskuuta 2017 | Reformipuolue |  |
Bob Christie

| Bob Christie> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1954–1960
Talli(t):  Kuzma,  Kurtis Kraft,  Lesovsky
Kilpailuja:  7 (5 lähtöä)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Indianapolis 500 1954
Viimeinen kilpailu:  Indianapolis 500 1960
Bob Christie (4. huhtikuuta 1924 – 1. kesäkuuta 2009 Grants Pass, Oregon, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen Formula 1 ja Indianapolis 500 -kuljettaja. Hän osallistui kahdeksaan Indianapolis 500 -kilpailuun kausilla 1956–1963. Hän oli parhaimmillaan kymmenes vuoden 1960 Indy 500 kilpailussa. Christie kilpaili USAC Mestaruussarjassa 15 kertaa ollen parhaimmillaan kolmas Daytonassa 1959.
Täsmäase

Täsmäase (täsmäammus) on maaliin hakeutuva asejärjestelmän vaikutusosa. Täsmäaseita käytetään silloin, kun haetaan erityisen suurta osumatarkkuutta. Ammustyypistä riippuen täsmäase voi hakeutua maaliin joko itsenäisesti, tai se voidaan ohjata maaliin ulkoisen maalinosoituksen avulla
Täsmäaseista ja niiden vastaisesta toiminnasta (elektroninen sodankäynti) on tullut nykyaikaisten asevoimien keskeisiä kykyjä.
Täsmäaseiden etuja

Suuren osumatodennäköisyyden ansiosta täsmäaseet ovat tehokkaita. Niiden hinta alenee jatkuvasti elektroniikan halvetessa.
Ammuttaessa esimerkiksi tykillä epäsuorasti 10–15 kilometrin päässä olevaa panssarivaunua, yhden tykin ammukset hajoavat noin 100 × 100 metrin alueelle. Jos alueella on yksi panssarivaunu, joka muodostaa noin 20 neliömetrin maalipinnan ylhäältäpäin, osumatodennäköisyys siihen on 20/10 000 = 0,002, eli 0,2 prosenttia. Yhden osuman saamiseksi 50 % todennäköisyydellä tarvitaan 350 kranaattia, 90 % osumatodennäköisyyteen jo 1 150 kranaattia.
Jos vaikutus pitää saada aikaiseksi minuutissa, 90 % varmuuteen tarvitaan 192 tykkiä (à 6 laukausta minuutissa), eli 16 patteristoa – organisaatio jossa on 2 300–3 400 henkilöä. Panssarivaunujen torjunta ei ole järkevää epäsuoralla tulella ja tavanomaisilla ammuksilla.
Jos samassa tilanteessa käytetään hakeutuvaa ammusta, esimerkiksi ruotsalaista 120 mm:n kranaatinheittimen täsmäammusta STRIX, ja jos kyseisen ammuksen hakeutumisalue on vähintään 100 × 100 neliömetriä, täsmäammus osuu laskennallisesti 100 prosentin todennäköisyydellä. Niinpä vihollisen panssarivaunut voidaan tuhota sen selustassa, paljon ennen kuin niistä tulee uhka omille joukoille.
Tämä tapahtui ensimmäisen kerran suuressa mittakaavassa Bekaan laakson taistelussa Libanonissa vuonna 1982, jossa israelilaiset löivät syyrialaisen panssaridivisioonan paljon ennen kuin se ehti edes taistelualueelle.
Merkittäviä etuja täsmäammuksista tulee myös sitä kautta, että tiettyyn vaikutukseen tarvittava kalusto, esimerkiksi tykkien lukumäärä, vähenee oleellisesti, samoin vaikutukseen tarvittava aika. Täsmäaseen mahdollistama pieni organisaatio on joustavampi. 1 000 täsmäammusta on helpompi piilottaa kuin 500 000 tavanomaista tykinammusta.
Täsmäaseiden haittoja

Täsmäaseet ovat yleensä kalliimpia kuin tavanomaiset aseet. Monet vanhemmat täsmäaseet olivat erittäin paljon säästä riippuvia (laservalaisu tai TV-ohjaus), jolloin niitä ei voinut käyttää huonossa säässä. Tämä vaikutti vielä merkittävästi täsmäaseiden käyttöön ja sodankäyntiin vuoden 1991 Persianlahden sodassa ja sen jälkeenkin.
Tavanomaista tykin ammusta ei voi juuri torjua, kun se on lähtenyt tykin putkesta. Täsmäaseella on jokin ohjaus- tai ohjautumismenetelmä, johon voidaan vaikuttaa ja näin estää täsmäaseen vaikutus vielä sen lennon aikana. Esimerkiksi edellä mainittu STRIXin hakeutuminen perustuu lämpösäteilyyn, jolloin vähentämällä panssarivaunun lämpösäteilyä tai luomalla lämpösäteileviä harhamaaleja, STRIX voidaan torjua tai ohjata harhamaaliin. Usein täsmäaseissa on harhautuksen varalta torjuntamenetelmiä, jolloin niistä tulee entistä kalliimpia.
Täsmäaseita

Täsmäaseita ovat mm.:
ohjukset (ilmatorjunta-, panssarintorjunta-, ohjustorjunta- ja merimaaliohjukset)
hakeutuvat ampumatarvikkeet (kenttätykistö, kranaatinheittimistö (STRIX), raketinheittimistö, tykistöohjukset)
älykkäät, hakeutuvat miinat (maa- ja merimiinat)
älykkäät ohjautuvat tai ohjattavat pommit/liitopommit(JDAM)
älykkäät ohjattavat tai ohjautuvat torpedot.
Uudet GPS-ohjatut täsmäaseet kuten JDAM ovat säästä riippumattomia, halpoja ja niitä voidaan käyttää pienellä maalialueella massamaisesti täsmäshokkivaikutukseen. Toisaalta toukokuussa 2024 uutisoitiin venäläisten elektronisen häirinnän olevan keskeinen tekijä pitkän kantaman JDAM-ER -täsmäliitopommien ratkaisevasti heikentyneeseen suorituskykyyn vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Täsmäase Wikimedia Commonsissa
BOLT-117 laserohjautuva liitopommi.
Barbara Brecht-Schall

Barbara Brecht-Schall
Barbara Brecht-Schall, näyttelijänä Barbara Berg, (28. lokakuuta 1930 Berliini, Saksa – 31. elokuuta 2015 Berliini, Saksa) oli saksalainen näyttelijä ja nuorin Bertolt Brechtin ja Helene Weigelin lapsista.
Brecht-Scall toimi äitinsä kuoleman jälkeen Brechtin tuotannon valvojana kuolemaansa vuoteen 2015 saakka.
Filmografia

Viimeinen mahdollisuus (Les Arrivistes), 1960, ohjaus Louis Daquin
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Barbara Brecht-Schall Wikimedia Commonsissa
Barbara Berg Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Barbara Brecht-Schall Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Barbara Barrie

Barbara Barrie ja Barney Miller vuonna 1975.
Barbara Barrie (oik. Barbara Ann Berman, s. 23. toukokuuta 1931 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen teatteri-, elokuva- ja televisionäyttelijä sekä kirjailija. Hän oli ehdolla parhaan naissivuosan Oscar-palkintoon vuoden 1979 elokuvasta Fillarijengi.
Barbara Barrie syntyi juutalaisperheeseen Chicagossa, josta perhe muutti Texasin Corpus Christiin kun tyttö oli yhdeksänvuotias. High schoolin jälkeen Barrie opiskeli aluksi journalismia Del Mar Collegessa, mutta vaihtoi sitten Texasin yliopistoon Austiniin, jossa suoritti bachelor-tutkinnon 1952 pääaineenaan draama. Hän muutti New Yorkiin ja otti taiteilijanimekseen Bermanin sijasta Barbara Barrie. Hän teki merkittäviä rooleja Broadwayn ja off-Broadwayn teattereissa, sekä puhe- että musiikkinäytelmissä.
Barbara Barrien ensimmäinen tehtävä elokuvissa oli kreditoimaton rooli George Stevensin Jättiläisessä. Vuoden 1964 elokuvassa Onnen hinta hän esitti pääosaa eronneena naisena, joka rakastuu afroamerikkalaiseen mieheen ja joutuu vaikeaan huoltajuustaisteluun lapsistaan uuden aviomiehensä rodun takia.
Vuoden 1979 äidin roolistaan Fillarijengissä Barrie sai Oscar-ehdokkuuden ja esitti samaa roolia myös elokuvan pohjalta tehdyssä 8-osaisessa televisiosarjassa. Äidin rooleja hän teki myös elokuvissa Tyttö joka kävi intin ja Judy Berlin, josta hän sai Independent Spirit -palkinnon.
Teatteri- ja elokuvatöiden lisäksi Barrie on esiintynyt monissa televisioelokuvissa ja -sarjoissa 2010-luvulle saakka, huolimatta suolistosyövästään. Hän oli Emmy-ehdokkaana vuoden 2003 roolistaan sarjassa Kova laki: Erikoisyksikkö.
Barrie on kirjoittanut tietokirjoja syöpää sairastaville sekä pari lastenkirjaa.
Elokuvia

Onnen hinta (One Potato, Two Potato, 1964)
Fillarijengi (Breaking Away, 1979)
Tyttö joka kävi intin (Private Benjamin, 1980)
Tohtorin omatunto (Not Just Another Affair, 1982)
Agentit asialla (Real Men, 1987)
Judy Berlin (1999)
UFO-kahvila (Guess Who's Coming for Christmas?, tv-elokuva 1990)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Barbara Barrie Wikimedia Commonsissa
Barbara Barrie Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Barbara Barrie
Käännös suomeksi
Brewster

Brewster voi tarkoittaa seuraavia:
Brewster Aeronautical Corporation, Yhdysvalloissa 1930- ja 1940-luvuilla sotilaslentokoneita valmistanut yhtiö
Brewster F2A (Buffalo)
Brewster SB2A Buccaneer (Bermuda)
Brewsterin piirikunta, piirikunta Texasissa, Yhdysvalloissa
Brewster, vuosina 1915–1925 valmistettu automerkki
10315 Brewster, asteroidi
Brewster, sukunimenä:
Daniel Brewster (1923–2007), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
David Brewster (1781–1868), skotlantilainen fyysikko ja tietokirjailija, kaleidoskoopin keksijä, jonka mukaan on nimetty optiikassa Brewsterin kulma ja mineraali brewsteriitti
Harold Brewster (1903–1994), yhdysvaltalainen maahockeymaalivahti
James C. Brewster (s. 1826), yhdysvaltalainen uskonnollinen johtaja, Kristuksen kirkon (brewsterilaisyyden) perustaja
Jordana Brewster (s. 1980), panamalaissyntyinen näyttelijä
Lamon Brewster (s. 1973), yhdysvaltalainen nyrkkeilijä
Paget Brewster (s. 1969), yhdysvaltalainen näyttelijä
William Brewster (1851–1919), yhdysvaltalainen lintutieteilijä
Kuvitteellisia henkilöitä:
Abbey ja Martha Brewster, Frank Capran näytelmässä Arsenikkia ja vanhoja pitsejä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Brewster”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Billund

| Billund |
| --- | --- |
 Legoland Billundissa.
 Billund
 Koordinaatit: 55°43′53″N, 9°6′58″E 
Valtio:   Tanska
Alue:  Etelä-Tanskan alue
Kunta:  Billundin kunta
Väkiluku:  7 307
 Vuoden 2024 mukainen väkilukutieto koskee taajamaa (tansk. by), ja sen lähteenä on Citypopulation. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Billund on Tanskassa Etelä-Tanskan alueella sijaitsevaan Billundin kuntaan kuuluva taajama. Vuonna 2024 taajamassa oli 7 307 asukasta.
Billund sijaitsee Jyllannin niemimaalla.
Ensimmäinen Lego-aiheinen teemapuisto Legoland, joka avattiin 1968, sijaitsee Billundissa. Billundissa sijaitsee Legon tehdas ja pääkonttori, sekä vuonna 1964 rakennettu lentokenttä. Legolandin ja lentokentän vuoksi Billundin kunnassa tai sen kautta matkustaa vuosittain noin 3 000 000 matkailijaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Billundin kunnan kotisivut (tanskaksi)