stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Escolca
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Escolca Wikimedia Commonsissa
Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
Elisabeth Willibald

Elisabeth Willibald (s. 12. maaliskuuta 1996) on saksalainen alppihiihtäjä, joka edustaa 
Ski und Sport Club Jachenau -seuraa.
Willibald saavutti nuorten MM-kultaa pujottelussa Sotšissa 2016. Alppihiihdon maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran Flachaun pujottelussa tammikuussa 2015. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Flachaun pujottelussa vuotta myöhemmin tammikuussa 2016 oltuaan sijalla 15.
Evan Blass

| Evan Nelson Blass |
| --- | --- |
 Evan Blass.
Henkilötiedot
Muut nimet:  @evleaks
Syntynyt: 13. maaliskuuta 1978 (ikä 46) Allentown, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  toimittaja, bloggari
Aiheesta muualla
Kotisivu
Evan Nelson Blass (s. 13. maaliskuuta 1978, Allentown, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen toimittaja ja bloggari. Hän tuli tunnetuksi Twitter-nimellä Evleaks, jolla hän on vuotanut heinäkuusta 2012 alkaen tietoja elektroniikkalaitteista. Kesäkuuhun 2013 asti hän toimi anonyymisti. Hän on mobiilimaailmassa luotettu tietovuotaja, jota pidetään varmana ja luotettavana.
Aiheesta muualla

Evleaks Twitterissä
Eräjärven kirkko

| Eräjärven kirkko |
| --- | --- |
 Eräjärven kirkko
Sijainti:  Orivesi
Seurakunta:  Oriveden seurakunta
Rakentamisvuosi:  1821
Suunnittelija:  Mats Åkergren
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eräjärven kirkko sankarihaudat
 Eestä vapauden eestä Isänmaan eestä isäin uskon
Eräjärven kirkko on Orivedellä, entisen Eräjärven kunnan alueella sijaitseva puukirkko. Nykyinen kirkko on Eräjärven kolmas puukirkko ja sen on rakentanut paikkakuntalainen Mats Åkergren. Käyttöön se vihittiin vuonna 1821. 1800-luvulla vaikuttaneita tyylisuuntauksia mukaillen Eräjärven kirkko on länsitornillinen, tasavartinen ristikirkko.
Kirkon tornissa on vuodesta 1974 lähtien toiminut kirkkomuseo, jossa on esineistöä sekä Oriveden seurakunnasta että kiertokoulusta vuosien varrelta. Nykyisin kirkko on normaalissa käytössä kesäisin, mutta talvisin jumalanpalvelukset ja muu toiminta siirretään pidettäväksi Eräjärven seurakuntakodilla.
Eräjärven kirkkomuseo

| Eräjärven kirkkomuseo |
| --- | --- |
Tyyppi:  Kirkkomuseo
Sijainti:  Eräjärventie 1592, Eräjärvi
Ylläpitäjä:  Oriveden seurakunta
Koordinaatit:  61°34′37″N, 24°33′50″E
 fiEräjärven kirkkomuseo 
    
Eräjärven kirkkomuseo sijaitsee Eräjärvellä, Eräjärven kirkossa. Eräjärven nykyinen tasavartinen ristikirkko vihittiin käyttöön vuonna 1821. Kirkon sisätiloissa on pieni, mutta mielenkiintoisia esineitä täynnä oleva kirkkomuseo. Esillä on käytöstä poistettuja esineitä puretuista Eräjärven kirkoista, joista vanhimmat ovat 1700-luvulta. Kokoelman hienoin esine on saarnastuolin reunalla sijainnut 1700-luvun tiimalasi ja erikoisin esillä oleva esine on sakastin puuvartinen pisuaari, josta hädän hetkellä saattoi lorauttaa ulos sakastin ikkunasta. Kirkkomuseossa on nähtävillä myös kiertokoulun aikaisia esineitä, kuten kirjoja, havaintovälineitä, tauluviivain ja helmitaulu.
Fegeus

Fegeus oli kreikkalaisessa mytologiassa myyttinen kuningas, joka tarjosi Alkmaionille apuaan ja tytärtään, jonka nimi oli lähteestä riippuen joko Arsinoe tai Alfesiboia. Tämä oli saapunut hänen hoviinsa paetessaan erinyksiä, jotka hän oli saanut kimppuunsa surmattuaan äitinsä Erifylen. Alkmaion meni naimisiin Fegeuksen tyttären kanssa ja antoi tälle äitinsä kaulakorun ja viitan – lahjukset, joilla Erifyle oli saatu lähettämään miehensä ja poikansa sotiin.
Maa muuttui kuitenkin hedelmättömäksi, ja Fegeus sai jumalilta käskyn lähteä Akhelooksen luo vastaamaan uudelleen teostaan. Siellä Akheeloos puhdisti hänet jälleen kerran teostaan, ja antoi hänelle vaimoksi tyttärensä Kallirrhoen. Tämä kuitenkin oli kuullut Harmonian kaulanauhasta ja viitasta ja pyysi Alkmaionia tuomaan ne hänelle. Alkmaion suostui ja palasi Psofiihin kertoen Fegeukselle tarvitsevan niitä puhdistuakseen taakastaan. Fegeus luovuttikin nämä hänelle, mutta myöhemmin Fegeus tai hänen poikansa saivat kuitenkin totuuden selville palvelijalta ja surmasivat Alkmeionin väijytyksessä.
Tällöin Kallirrhoe, jolla oli suhde Zeuksen kanssa, anoi tätä, että hänen pienet poikansa varttuisivat heti täysikasvuisiksi. Zeus vastasi pyyntöön, ja Kallirrhoen pojat surmasivat ensin isänsä murhaajat ja myöhemmin myös Fegeuksen itsensä.
Elemenco

| Elemenco Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2004
Toimitusjohtaja:  Antero Vartiainen
Kotipaikka:   Kaavi, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  rakennusteollisuus
Tuotteet:  tila- ja tasoelementit, joista rakennetaan mm. kouluja, päiväkoteja, toimistoja, hoivakoteja ja asuntoja
Liikevaihto:  5,3M € (2017)
Liikevoitto:  139k € (2017)
Henkilöstö:  16 (2017)
Omistaja:  Antero Vartiainen, pääomistaja
Kotisivu:  elemenco.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Elemenco Oy on suomalainen tila- ja tasoelementtien valmistaja. Elemencolla on tuotantolaitos Kaavilla. Elemenco aloitti toimintansa vuonna 2004. Yritys valmistaa siirtokelpoisia elementtejä, joista se rakentaa muun muassa päiväkoteja ja kouluja.
Yrityksen pääomistaja ja toimitusjohtaja on Antero Vartiainen. Savon Yrittäjät on myöntänyt hänelle (2016) Vuoden Yrittäjäteko -palkinnon tunnustuksena yrityksen suuntaamisesta kansainvälisille markkinoille.
Tuotanto

Elemenco Oy valmistaa rakennuselementit mahdollisimman pitkälle Kaavin tehtaalla. Sen jälkeen elementit toimitetaan maantiekuljetuksena rakennuskohteeseen, jossa tehdään loput rakennustyöt.
Yritys aloitti toimintansa Kaavin Luikonlahdessa 2004. Vuoden 2016 aikana Elemenco Oy siirsi tuotantonsa Kaavin kirkonkylälle. Uusien tuotantotilojen pinta-ala on 7 300 neliömetriä. Korkeutta tehdashallissa on parhaimmillaan jopa yhdeksän metriä. Uusissa tuotantotiloissa yritys pystyy tekemään samanaikaisesti useampia projekteja. Kaikki rakennusmateriaali voidaan varastoida lämpimissä tiloissa.
Uudella investoinnilla yritys pyrkii kasvattamaan liikevaihtoaan 5 - 6 miljoonaan euroon. Tiedossa on myös uusia työpaikkoja.
Markkinat

Elemenco Oy:n päämarkkina-alue on Suomi. Yrityksen valmistamia kohteita on paljon Etelä- ja Länsi-Suomessa. Tähän mennessä (2015) yritys on rakentanut kaikkiaan nelisenkymmentä päiväkotia, koulua ja hoivakotia. 2016 Elemenco toimitti elementtikoulun Ukrainaan.
Markkinat > Ukrainan kouluprojekti

2016 Elemenco Oy toimitti elementtikoulun Ukrainan Hersonin alueen Antonivkan kaupunkityyppiseen taajamaan. Kyseessä oli Suomen ulkoministeriön rahoittama projekti. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat noin 2,5 miljoonaa euroa. Yrityksen tähtäimessä on saada lisää rakennusprojekteja Ukrainaan.
Markkinat > Muita tilauskohteita

Elemenco Oy on valmistanut muun muassa seuraavat kohteet:
Akaa, Tamglass Oy:n toimisto
Espoo, Kilo, päiväkoti (rakenteilla 2016)
Espoo, Nuottaniemen venesataman huoltorakennus
Espoo, Westendin päiväkoti
Espoo, YTV:n toimistorakennus, Ämmässuo
Hausjärvi, Päiväkoti Onni
Helsinki, Helsingin Sataman toimistorakennus
Helsinki, Lasten päiväkoti Pikkusuo
Kannonkoski, Hoivakoti Kotipiha
Kerava, Kalevan hallin pukusuojat
Kerava, koulu (rakenteilla 2016)
Kuopio, Pirtin esi- ja alakoulu
Lahti, Loviisanpässin päiväkoti
Lemi, Iitiän päiväkoti
Lohja, Metsolan koulu
Mikkeli, Ihastjärven koulu
Mustasaari, Mustasaaren koulun laajennus
Mäntsälä, Hyökännummen päiväkodin laajennus
Pietarsaari, Kyrkostrands-Jungmans skola
Rauma, Kaaron esiopetus- ja iltapäiväkerhotilat
Turku, Kupittaan kentän huoltorakennus
Tuusula, Nahkealan koulu
Vantaa, Itä-Hakkilan koulun laajennus
Vantaa, Kartanonkosken neuvola
Aiheesta muualla

Elemenco Oy:n internet-sivusto
Eropaperit

| Eropaperit |
| --- | --- |

Kirjailija:  Laura Honkasalo
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2009
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  413
ISBN:  978-951-1-23828-7
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Eropaperit on kirjailija Laura Honkasalon romaani vuodelta 2009. Sen on julkaissut Otava. Teos on osittain omakohtainen kertomus avioerosta.
Arviot

Reija Palttala kiittää arviossaan Keskisuomalaisessa kirjaa monesta näkökulmasta: Ihmissuhteiden perustilanteiden kuvaus on eläytyvä, kerronnan rakenne on taitavasti luotu ja kieli rikasta, eri tarinalinjat lomittuvat poikkeuksellisen sujuvasti. Erityisesti Palttala mainitsee, että lapsen sisäisen maailman kuvaus on hienosti onnistunutta.
Erkki Hiltunen

| Erkki Hiltunen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Erkki Eino Hiltunen
Syntynyt: 27. heinäkuuta 1927 Kotka, Suomi
Kuollut: 8. marraskuuta 2018 (91 vuotta)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Eki
Valmennusura
1957–1966 1970 1974–1977:  Kotkan Työväen Palloilijat Kotkan Työväen Palloilijat Kotkan Työväen Palloilijat
Erkki Eino Hiltunen (27. heinäkuuta 1927 Kotka – 8. marraskuuta 2018) oli suomalainen koripallovalmentaja ja -tuomari. Hän valmensi Kotkan Työväen Palloilijoissa 40 vuoden ajan valmentaen eri ikäluokkien joukkueita yhteensä 16 kertaa Suomen mestaruuteen ja nämä mukaan luettuina 34 kertaa SM-mitaleille.
Miesten ainoan Suomen mestaruutensa Hiltunen voitti vuotta aikaisemmin SM-sarjaan nousseessa KTP:ssä vuonna 1958: kyseessä oli ensimmäinen pääkaupunkiseudun ulkopuolelle mennyt mestaruus. Lisäksi Hiltunen valmensi KTP:n miehet kahdesti SM-hopealle ja kuudesti SM-pronssille: yhdeksän mitalin kokonaismäärällään hän on Kari Liimon jälkeen historian toiseksi menestynein miesten SM-sarjavalmentaja.
Hiltunen on nimetty Suomen koripallon Hall of Fameen, ja KTP on nostanut hänen valmentajapaitansa kattoon.
Elämä ja ura > Valmentajana

Korjaamopäällikkönä työskennellyt Hiltunen suoritti Pajulahdessa valmentajakurssin vuonna 1950 ja aloitti Kotkan Työväen Palloilijoiden valmentamisen vuonna 1953. Vuonna 1957 hänen valmentamansa KTP nousi miesten SM-sarjaan, ja heti nousunsa jälkeisellä kaudella 1958 seura voitti ensimmäisen Suomen mestaruutensa, joka oli samalla ensimmäinen Helsingin ulkopuolelle mennyt mestaruus. Hiltunen toimi pääsarjatasolla KTP:n päävalmentajana vuosina 1957–1966, 1970 ja 1974–1977. Hänen alaisuudessaan KTP voitti 179 pääsarjaottelua 284:stä. Yhteensä Hiltunen valmensi KTP:ssä 40 vuoden ajan valmentaen joukkueensa yhteensä 16 Suomen mestaruuteen ja 34 kertaa SM-mitaleille.
Tärkeimpänä mestaruutenaan Hiltunen piti A-poikien vuoden 1955 SM-kultamitalia, joka vaikutti myös seuran miesjoukkueen menestyksennälkään. Hänen 1970-luvulla valmentamansa juniorit, muun muassa Pertti Marttila ja Jarkko Tuomala, vaikuttivat voimakkaasti KTP:n menestysvuosiin 1980- ja 1990-luvuilla. Hiltusen viimeinen SM-mitali oli C-poikien SM-pronssi vuonna 1995.
Elämä ja ura > Muut toimet koripallossa

Hiltunen vaikutti suomalaiseen koripalloon myös laajemmin kuin valmentajana. Hän kirjoitti Tony Bärlundin kanssa KTP:n kaksiosaisen koripallohistoriikin ja oli mukana koripallomuseon perustamisessa Kotkaan. Suomen Koripalloliitossa Hiltunen toimi useissa luottamustehtävissä, muun muassa hallituksessa 1960– ja 1970-luvuilla. Koripallotuomarina hän toimi 73 pääsarjaottelussa ja lisäksi maaotteluissa. Vuonna 1997 Hiltusesta tuli Suomen Koripalloliiton historian kuudes kunniajäsen, ja vuonna 2014 hänet nimettiin Suomen koripallon Hall of Fameen. Vuonna 2012 Hiltunen ja Larry Pounds olivat ensimmäiset henkilöt, joiden paidat nostettiin KTP:n areenan kattoon.
Saavutukset

Yhteensä yhdeksän miesten SM-mitalia, mikä on sarjan historian toiseksi suurin lukema.
Suomen mestaruus 1958
SM-hopeaa 1960 ja 1961
SM-pronssia 1957, 1959, 1964, 1966, 1970 ja 1976
Kaikki ikäluokat yhteenlaskettuina 16 Suomen mestaruutta ja 34 SM-mitalia.
Suomen Koripalloliiton kunniajäsen 1997
Suomen koripallon Hall of Famen jäsen 2014
KTP on nostanut Hiltusen valmentajapaidan kattoon 2012
Flavio Calle Zapata

Flavio Calle Zapata
Flavio Calle Zapata (s. 18. helmikuuta 1944 San Andrés) on kolumbialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi paavi Paavali VI 22. elokuuta 1968. Hänet nimitettiin Alto Sinún alueprelatuurin johtoon 16. helmikuuta 1989, ja piispaksi vihkiminen seurasi 16. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Joaquín García Ordóñez, jota avustivat Angelo Acerbi ja Darío Castrillón Hoyos.
Calle Zapata sai 16. helmikuuta 1993 nimityksen Sonsón-Rionegron piispaksi ja 10. tammikuuta 2003 Ibaguén arkkipiispaksi.
End of Grey

| End of Grey Decyfer Down |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 6. kesäkuuta 2006
 Tuottaja(t): Jim Cooper, Tony Palacious
 Tyylilaji: kristillinen rock, hard rock, alternative metal
 Kesto: 37.13
 Levy-yhtiö: INO Records
Decyfer Downin muut julkaisut
|   | End of Grey 2006 | Crash 2009 |
End of Grey on yhdysvaltalaisen kristillisen rockbändin Decyfer Downin debyyttialbumi. Levyllä julkaistiin neljä singleä seuraavassa järjestyksessä: Fight Like This, Burn Back The Sun, No Longer ja viimeisenä Life Again.
Kappaleet

Break Free – 3.20
Life Again – 4.04
Fight Like This – 4.25
Burn Back the Sun – 3.22
I’ll Breathe for You – 3.34
Walking Dead – 3.46
Here to You – 4.12
Never Lost – 3.50
No Longer – 3.06
Vanity – 3.34
Arvostelut

Allmusic:
Jesus Freak Hideout:
Aiheesta muualla

decyferdown.com (Arkistoitu – Internet Archive)
FRET

Fluoresenssi-resonanssi-energiansiirtoa kuvaava Jablonskin diagrammi
FRET eli Försterin resonanssienergiansiirto eli fluoresenssi-resonanssi-energiansiirto (engl. Förster resonance energy transfer tai fluorescent resonance energy transfer) on valokemiallinen ilmiö, jossa virittynyt molekyyli siirtää energiansa toiselle, riittävän lähellä olevalle molekyylille.[lähde? ]
Nimi

FRET on saanut nimensä saksalaisen fyysikon Theodor Försterin mukaan. Muotoa fluoresenssi-resonanssi-energiansiirto käytetään runsaasti tieteellisessä kirjallisuudessa, mutta tarkkaan ottaen se kuvaa vain FRET:in erikoistapausta, jossa sekä energiaa luovuttava (donori) että vastaanottava (akseptori) molekyyli ovat fluoresoivia. FRET esiintyy myös muissa yhteyksissä, esim. fosforesenssissa.[lähde? ]
Energiansiirto

Virittynyt molekyyli voi siirtää energiansa toiselle molekyylille, jos ne ovat riittävän lähellä toisiaan (~30-60 Å). Kyseessä on säteilemätön (ei-radiatiivinen) siirtymä, jossa ei emittoidu fotonia, vaan energia siirtyy dipoli-dipoli-vuorovaikutuksen kautta. Se voi tapahtua, jos donorin emissiospektri osuu osittain päällekkäin akseptorin absorptiospektrin kanssa. Tällöin kummankin molekyylin vibraatiotilojen väliset energiat ovat käytännössä samat, eli ne ovat resonanssissa.[lähde? ]
Energiansiirron nopeutta kuvaa seuraava yhtälö:
missä τD on donorin fluoresenssin elinaika, R0 on Försterin säde eli etäisyys, missä energiansiirron tehokkuus on 50%, ja r on etäisyys donorin ja akseptorin välillä.
Tästä voidaan johtaa yhtälö energiansiirron tehokkuudelle, eli sen kvanttisuhteelle E:
Nähdään, että siirron tehokkuus on kääntäen riippuvainen molekyylien välisen etäisyyden kuudenteen potenssiin, eli se heikkenee erittäin nopeasti etäisyyden kasvaessa.[lähde? ]
Merkitys

FRET:illä on monia käyttökohteita solubiologiassa, biokemiassa ja biofysiikassa.
Sitä käytetään usein proteiinien vuorovaikutusten seuraamiseen. FRET soveltuu myös proteiinin rakenneosien välisten etäisyyksien määrittämiseen: proteiinin eri osat leimataan fluoresoivilla molekyyleillä, ja niiden emissioista voidaan määrittää etäisyys. Tätä voidaan käyttää proteiinin konformaation määrittämiseen ja funktionaalisten muutoksien seuraamiseen proteiinin rakenteessa.
FRET soveltuu myös DNA:n ja RNA:n analysoinnissa; solukalvojen ja muiden membraanien tutkimiseen; sitä voidaan käyttää kemosensoreissa joilla tarkastellaan solunsisäisiä molekyylejä ja reaktioita sekä tutkia biokemiallisten reaktioiden kinetiikkaa.
Eläkeuudistus 2017

Eläkeuudistus 2017 oli iso sosiaalipoliittinen uudistus, joka vaikuttaa olennaisesti Suomen eläkejärjestelmään.  Työmarkkinoiden keskusjärjestöt: EK, KT, SAK ja STTK sopivat syyskuussa 2014 työeläketurvaan tehtävistä muutosehdotuksista.  Korkeasti koulutettujen Akava jäi sovun ulkopuolelle. Muutokset tulivat voimaan vuoden 2017 alussa. Eduskunta hyväksyi 20. marraskuuta 2015 toisessa käsittelyssä työeläkejärjestelmää koskevan lainsäädännön muuttamisen.
Eläkeuudistuksen tavoitteena oli työurien pidentäminen ja julkisen talouden kestävyysvajeen pienentäminen. Uudistuksella turvattiin sopijaosapuolten mukaan työeläkejärjestelmän rahoitus, riittävä eläketurva ja sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus.
Eläkeuudistus ei koske ennen 1. tammikuuta 2017 myönnettyjä eläkkeitä. Vuoden 2016 loppuun asti kertyneeseen työeläketurvaan uudistus ei vaikuta. Muutokset esimerkiksi karttumaprosentteihin eivät muutu takautuvasti.
Sovitut muutokset koskivat työeläkkeitä, eikä kansaneläkkeisiin tehty muutoksia. Lain valmistelun yhteydessä arvioidaan, onko sovituilla muutoksilla vaikutuksia myös kansaneläkkeeseen ja takuueläkkeeseen.
Eläkeikä

Vanhuuseläkkeen alaraja nousee eläkeuudistuksen myötä vaiheittain 65 ikävuoteen 2025 mennessä. Vanhuuseläkeiän alaraja on noussut kolme kuukautta vuosittain vuodesta 2018 alkaen. Eläkeiän nousu koskee vuonna 1955 ja sen jälkeen syntyneitä. Myös vanhuuseläkkeen yläraja nousee. Se on 70 vuotta vuonna 2027.
Esimerkiksi vuonna 1955 syntyneillä eläkeiän alaraja on 63 vuotta ja 3 kk, 1956 syntyneillä 63 vuotta ja 6 kk. Alin eläkeikä nousee tästä eteenpäin vuosittain siten, että se on 65 vuotta vuonna 1962 syntyneillä.
Vuodesta 2027 eläkeikä kytketään elinajanodotteeseen siten, että työssä ja eläkkeellä oloajan suhde säilyy vuoden 2025 tasolla. Eläkeikä nousee sopimuksen mukaisesti aina täysinä kuukausina ja enintään 2 kuukaudella vuodessa.  Eläkeikä siis vaihtelee ikäluokittain. Ikärajat eivät nouse, mikäli työssäoloaikaa pystytään nostamaan muilla keinoilla, kuten vaikuttamalla työurien pidentymiseen työelämän eri vaiheissa ja vähentämällä työkyvyttömyyttä. Kehitystä seurataan kolmikantaisesti sosiaali- ja terveysministeriön johdolla 5 vuoden välein.
Vanhuuseläkkeelle jäämiseen vaikuttaa henkilön syntymävuosi.
| Syntymävuosi | Alin vanhuuseläkeikä |
| --- | --- |
1954 ja sitä ennen: 63 v
1955: 63 v 3 kk
1956: 63 v 6 kk
1957: 63 v 9 kk
1958: 64 v
1959: 64 v 3 kk
1960: 64 v 6 kk
1961: 64 v 9 kk
1962–1964: 65 v
1965–: Kytketään elinajan odotteeseen. Ikäraja nousee vuosittain enintään kahdella kuukaudella vuodesta 2030 alkaen.
Eläkeikä > Eläkeikä julkisella puolella

Julkisella puolella on käytössä niin sanottuja ammatillisia ja henkilökohtaisia eläkeikiä.
Ennen vuotta 1989 julkisilla aloilla oli käytössä erilaisia yleistä eläkeikää alempia ammattikohtaisia eläkeikiä. Aiempien eläkeuudistusten yhteydessä julkisen sektorin työnantajan palveluksessa olleet ihmiset ovat valinneet joko oman ammatillisen eläkeikänsä säilyttämisen tai siirtymisen yleiseen eläkeikään. Eläkeuudistus nostaa myös ammatillisen eläkeiän valinneiden eläkeikää vuonna 1955 ja sen jälkeen syntyneillä. Uusi eläkeikä riippuu siitä, milloin se olisi täyttynyt aiempien määräysten mukaan. Jos aiempi eläkeikä täyttyi tai täyttyy vuonna 2016 tai 2017, eläkeikä säilyy ennallaan. Jos aiempi eläkeikä olisi täyttynyt vuonna 2018, uusi eläkeikä on 3 kuukautta korkeampi ja jos ennen eläkeuudistusta ollut aiempi eläkeikä olisi täyttynyt vuonna 2019, eläkeikä on noussut 6 kuukaudella jne.
Julkisella sektorilla on vielä käytössä myös vanhoja henkilökohtaisia eläkeikiä. Ne ovat pääosin korkeampia kuin vanhuuseläkkeen nykyinen alaraja, eivätkä ne muutu eläkeuudistuksen yhteydessä.
Eläkeikä > Tavoite-eläkeikä ja elinaikakerroin

Vanhuuseläkkeen alarajan lisäksi jokaiselle ikäluokalle määriteltiin tavoite-eläkeikä. Se on ohjeellinen eläkeikä, joka kertoo kuinka pitkään kannattaa vähintään työskennellä, jotta eläkkeen saa ikään kuin "täysimääräisenä" ilman elinaikakertoimen aiheuttamaa vähennystä. Uudistuksen jälkeen eläkevakuutetuille lähetetään viisi vuotta ennen vanhuuseläkeiän alarajaa arvio, paljonko elinaikakerroin leikkaa eläkettä ja kuinka paljon lisätyöskentelyä vähentämätön eläke edellyttää.
Elinaikakerroin on mekanismi, joka sopeuttaa työeläkkeiden tasoa keskimääräisen eliniän nousuun: Jos keskimääräinen elinikä nousee, elinaikakerroin pienentää kuukausieläkettä. Eläkeuudistuksen myötä elinaikakerrointa lievennetään, kun vanhuuseläkeikä on 65 vuotta. Vuonna 1965 syntyneet ovat ensimmäinen ikäluokka, joilla elinaikakerroin kevenee.
Uudet eläkelajit

Työuraeläke: Vuodesta 2017 alkaen raskaan ja pitkän työuran tehneet voivat hakea työuraeläkettä jo 63-vuotiaana. Työuraeläkkeen ehtona ovat vähintään 38 vuoden työura sekä joko fyysisesti tai henkisesti kuluttava työ. Työuraeläkkeen myöntämisen edellytykset ovat lievemmät kuin työkyvyttömyyseläkkeen, joka pysyy uudistuksessa ennallaan.
Osittainen varhennettu vanhuuseläke: Osa-aikaeläke poistui ja sen korvasi osittainen varhennettu vanhuuseläke. Jo myönnettyihin osa-aikaeläkkeisiin ei tule muutoksia, jos henkilö jatkaa osa-aikatyössä sopimuksen mukaisesti. Osa-aikaeläkkeitä voi vielä olla maksussa vuonna 2023. Osittaisen vanhuuseläkkeen ohessa tehtävän työn palkkaa tai työaikaa ei seurata, joten eläke ei aiheuta rajoituksia työnteolle.  Työaikalakia muutettiin niin, että työnantajan on ensisijaisesti mahdollistettava osa-aikatyö sellaiselle henkilölle, joka siirtyy osittaiselle vanhuuseläkkeelle.
Sen voi ottaa maksuun joko 25 % tai 50 % kertyneestä eläkkeestä jo 61-vuotiaana. Vuonna 2025 osittaisen vanhuuseläkkeen ikäraja nousee 62 vuoteen.
Kun vanhuuseläkkeen ottaa varhennettuna, vähennetään maksuun otettuaselvennä eläkkeen osaa 0,4 % jokaiselta kuukaudelta, jona eläkettä maksetaan ennen alimman vanhuuseläkeiän täyttymistä. Se osa eläkkeestä, joka otetaan varhennettuna, pysyy varhennettuna loppuelämänselvennä. Lisäksi nostohetkellä eläke tarkistetaan elinaikakertoimella.
Eläkkeen kertyminen ja lykkääminen

Työeläkettä kertyy uudistuksen jälkeen kaikenikäisille 1,5 % palkasta 17-vuotiaasta vanhuuseläkkeen alarajaan saakka. Aikaisemmat korotetut karttumat poistuivat.
Eläkettä on kertynyt vuodesta 2017 alkaen koko palkasta, kun ennen vuotta 2017 eläke kertyi palkasta, josta vähennettiin ensin palkansaajan työeläkemaksu.
Siirtymäaikana 2017–2025 saavat 53–62-vuotiaat korotettua 1,7 % karttumaa.  Siirtymäajalla estetään eläkkeiden tason heikkeneminen niillä, jotka eivät ehdi kunnolla hyötyä palkansaajan työeläkemaksun vähentämisen lopetuksesta, mutta menettävät ennen uudistusta käytössä olleet ikääntyvien korkeammat karttumat.
Vuoden 2016 loppuun saakka käytössä olleet karttumat säilyvät mukana kunkin henkilön eläkekertymässä. Uudet karttumat koskevat siis vuonna 2017 ja sen jälkeen ansaittuja palkkoja.
Uudistuksen jälkeenkin työeläke on sitä parempi, mitä pidempään työskentelee. Aiemmin 63–68-vuotiaille maksettu 4,5 prosentin kannustinkarttuman (eli nk. superkarttuma) korvasi niin kutsuttu lykkäyskorotus. Se korottaa eläkekarttumaa 0,4 prosenttia kuukaudessa vanhuuseläkeiän alarajan jälkeen.   Vuodesta 2017 alkaen korotukseen siis vaikuttaa koko työura, eikä vanhuuseläkeiän alarajan jälkeinen palkkataso, kuten aiemmin.