stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1978–1979
Mitalipelit

Loppuottelut
Nokian Urheilijat – Lahden Sampo 2–1
Pronssiottelut
Playhonka – Karhun Pojat 2–1
Kaunopunahattu

| Kaunopunahattu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Magnoliophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Punahatut Echinacea
Laji::  purpurea
Kaksiosainen nimi
 Echinacea purpurea  (L.) Moench 
Katso myös
   Kaunopunahattu Wikispeciesissä   Kaunopunahattu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaunopunahattu eli punahattu (Echinacea purpurea) on monivuotinen yrttikasvi, joka on kotoisin Pohjois-Amerikan kaakkois- ja keskiosien preerioilta ja aukeilta ylängöiltä. Lajista käytetään myös nimeä auringonhattu, jota on käytetty myös joistakin muista punahattujen (Echinacea) suvun lajeista. Joitakin valkokukkaisia lajikkeita ('Alba', 'White Swan') kutsutaan valkohatuiksi.
Termi Echina flunssarohdon nimessä viittaa punahattuun.
Kuvaus

Kaunopunahattu kasvaa 30–100 cm korkeaksi ja kukkii luontaisilla kasvupaikoillaan touko–kesäkuussa mutta Suomessa vasta elo–syyskuussa. Kasvin varsi on karhea ja ohuen nukan peitossa, ja sillä on sitkeä juurakko ja soikeat, vuorottaiset lehdet. Mykerön laitakukat ovat purppuranpunaiset, joillakin lajikkeilla myös valkoiset tai vaaleanpunaiset, ja kehräkukat muodostavat ruskeanpunaisen kartion, johon siemenet kypsyvät.
Käyttö

Kasvia viljellään Euroopassa rohto- ja koristekasvina, ja se menestyy hyvin myös Etelä- ja Keski-Suomessa. Se viihtyy aurinkoisella paikalla mutta ei ole tarkka maalajista, kunhan kasvualusta läpäisee hyvin vettä.
Käyttö > Lääkintäkäyttö

Kasvi tuottaa merkittäviä tuloja lääkekaupassa, koska sen kaikkien osien väitetään stimuloivan immuunijärjestelmää. Suomessa auringonhattu luokitellaan lääkekasviksi, josta saa valmistaa kaupallisia tuotteita vain lääketehtaassa.
Pohjois-Amerikan intiaanit käyttivät auringonhattua monenlaisten vaivojen hoidossa. Nykyään se on yksi suosituimmista rohtokasveista, jota käytetään vilustumisoireiden ja ylempien hengitysteiden tulehdusten hoidossa. Rohdoksen valmistuksessa voidaan käyttää joko kukkivia versoja tai talvehtivan kasvin juuria.
Käyttö > Lääkintäkäyttö > Mahdolliset hyödyt

Hyvin kontrolloituja kokeita asiasta on vähän ja ne ovat heikkolaatuisia.
Joissain tutkimuksissa punahattua sisältävistä valmisteista on näyttänyt olevan hyötyä ylähengitystieinfektioissa kuten flunssassa, toisissa tutkimuksissa ei.
Joissakin tutkimuksissa auringonhatun sisältämien polysakkaridien on todettu lisäävän vastustuskykyä. Kasvin on todettu stimuloivan immuunipuolustusta ja helpottavan flunssan oireita sekä lyhentävän oireiden kestoa.
Käyttö > Lääkintäkäyttö > Haitat

Haittavaikutuksia ovat mm. vaikutukset ruoansulatusjärjestelmälle ja allergiset reaktiot, kuten ihottuma, lisääntynyt astma ja hengenvaarallinen anafylaksia.
Kuvagalleria

Nuppu
Keskuskartio
'White Swan' -lajike
Echinacea-uutetta
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kaunopunahattu eli punahattu (Echinacea purpurea)
United States Department of Agriculture (USDA): Echinacea purpurea (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Echinacea purpurea (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kujeilija

Kojootti, pohjoisamerikkalainen kujeilija. Kuvitusta kirjassa Indian Days of the Long Ago, 1915, Edward Curtis
Kujeilija on mytologioissa yleinen hahmo, jolle on tyypillistä sääntöjen rikkominen, kerskailu ja keppostelu. Kujeilijat ovat yleensä miespuolisia ja muodonmuuttajia, jotka yleensä esiintyvät eläimen hahmossa.
Kujeilijat toimivat hyvän ja pahan tuolla puolen, eivätkä he tunnusta yhteiskunnan sääntöjä. He ovat usein lapsellisia, ahneita, himokkaita ja ilkeitä, mutta myös ystävällisiä, avuliaita, nokkelia ja viisaita. He ovat joskus pellemäisiä, kömpelöitä ja hassuja, mutta heillä on yleensä hämmästyttävät selviytymiskyvyt. Kujeilija saattaa kuolla tarinan lopussa mutta palaa henkiin jatkaakseen esiintymisiään muissa tarinoissa.
Kujeilijat ovat näkyvässä osassa etenkin Amerikan ja Afrikan mytologioissa, mutta niitä esiintyy myös Euroopassa, Aasiassa, Tyynenmeren saarilla ja Australiassa. Pohjois-Amerikan tunnetuin kujeilija on Kojootti. Afrikan mytologioissa yleisiä ovat esimerkiksi Jänis, hämähäkki Ananse ja Legba (Eshu). Kreikkalaisessa mytologiassa kujeilijoita ovat Prometheus ja Hermes. Skandinaavisen mytologian kujeilija on Loki.
Tutkijoiden mukaan kujeilijamyytit ovat hyvin vanhoja, ja niiden avulla on voitu välittää moraaliopetuksia. Pulaan joutuneiden kujeilijoiden kautta on voitu opettaa, mitä huonosta käytöksestä seuraa. Toisaalta pienen eläimen hahmoisen kujeilijan selviytymistarinoilla on voitu osoittaa, kuinka näennäisen voimaton olento voi päihittää voimakkaan.
Kolmas sääty

Kolmas sääty (ransk. tiers état) oli yksi kolmesta Ranskan säätykokouksessa edustetusta yhteiskuntaluokasta ennen Ranskan suurta vallankumousta ja sen aikana. Säätyyn kuuluivat keskiluokka eli porvarit ja talonpojat. Muut säädyt olivat papisto ja aatelisto. Kolmas sääty edusti valtaosaa väestöstä. Vuonna 1789 valtiomies Emmanuel Joseph Sieyès kirjoitti pamfletin koskien kolmatta säätyä Qu'est-ce que le tiers état? (Mikä on Kolmas sääty?). Toukokuussa 1789  kolmas sääty julistautui kansalliskokoukseksi ja aloitti vallankumouksen. Myöhemmin kolmannella säädyllä on viitattu omistavaan luokkaan eli porvaristoon erotukseksi köyhälistöstä eli neljännestä säädystä.
Kolmas tila

Kolmas tila on useiden tieteen- ja kulttuurinalojen käsite:
kolmas tila, kasvatustiede
kolmas tila, kuvataide
kolmas tila, filosofia
kolmas tila, kirurgia
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kolmas tila”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Korpus

Korpus (latinan sanasta corpus, kokoelma tai kirjaimellisesti 'keho') on kielitieteen alalla käytetty, tarkoin määrätty ja koottu joukko kirjoitetun kielen tekstejä (tekstikorpus) tai puhutun kielen nauhoitteita (puhekorpus), jotka on poimittu aidoista teksteistä ja tilanteista. Niitä käytetään kieltä koskevien hypoteesien testaamiseen yhdestä tai useammasta kielestä tai joistakin niiden ominaisuuksista.
Korpuksia voidaan käyttää tietokoneella. Korpus on siis sähköinen varasto tekstejä tai nauhoitteita. Korpuksia käytetään, kun tutkitaan ilmaisujen käyttöä, lasketaan niiden yleisyyksiä tai arvioidaan tutkimusoletuksia. Kun kielitieteilijä haluaa selvittää jonkin sanan tai rakenteen käyttäytymistä, hän voi hakea korpuksesta sanan esiintymismuotoja, sen naapurisanoja ja hyviä esimerkkejä sanan käytöstä. Korpuksia voidaan käyttää myös muihin kielentutkimuksen kannalta olennaisiin tarkoituksiin. Suurin osa maailman korpuksista on tekstikorpuksia, vaikka kielitieteen perinteessä puhuttua kieltä pidetään usein kirjoitettua alkuperäisempänä.
Korpustutkimuksessa tarkastelun kohteina voivat olla esimerkiksi seuraavanlaiset kysymykset:
kuinka usein sana esiintyy tekstissä, (frekvenssi eli taajuus)?
missä yhteydessä se esiintyy tai mitkä sanat tai fraasit esiintyvät usein sen lähellä, (konkordanssi)?
mitä sanaa tai fraasia yhdellä kielellä käytetään yleisimmin toisen kielen sanan tai fraasin vastineena?
Korpusten sisältö ei välttämättä sovi täsmälleen kaikkeen kielitieteen tutkimukseen. Sähköisten aineistojen merkitys kielen tutkimisessa vahvistuu jatkuvasti.
Suomessa

Kotimaisten kielten keskus on jatkuvasti mukana keräämässä erilaisia kieliaineistoja tutkijoiden käyttöön. Näihin kuuluu muun muassa sanalippuja, puhetilanteiden nauhoituksia ja eri tavoin rikastettuja sähköisiä tekstiaineistoja. Kotus on esimerkiksi koostanut korpuksen 1900-luvun suomenkielisistä aikakauslehtiteksteistä. Lisäksi keskuksessa on suomen ja suomenruotsin rinnakkaiskorpus. Tutkimuskeskuksessa on muun muassa kirjalliseen muotoon saatettuja murrehaastatteluja, eri murrealueiden sananparsia ja vanhoja tekstejä kirjakielen syntyajalta 1500-luvulta 1800-luvun lopulle saakka. Suomen suurinta sähköistä korpusta, Kielipankkia, hallinnoi kuitenkin Tieteen tietotekniikan keskus, CSC. Kielipankki sisältää noin 230 miljoonaa sanaa suomen ja suomenruotsin aineistoja.
Monet Kotuksen aineistoista ovat sellaisia, että niitä ei voi tarjota vapaasti kansalaisten käyttöön. Tämä johtuu muun muassa tekijänoikeuslainsäädännöstä ja tarpeesta suojata haastateltujen ja heidän lähipiirinsä yksityisyyttä. Näin on esimerkiksi yksityishenkilöiden haastatteluihin perustuvissa murreaineistoissa.
Aiheesta muualla

Kotimaiset korpukset:
Kielipankki FIN-CLARIN -nimisen infrastruktuurikonsortion ylläpitämä palvelu, jossa runsaasti erikielisiä korpuksia (tekstejä, puhetta ym.)
VARIENG
KOTUKSEN korpukset
Helsingin yliopiston monikielinen korpuspalvelin UHLCS (Arkistoitu – Internet Archive)
Aleksis Kivi -korpus (SKS) (Arkistoitu – Internet Archive) Toim. Sakari Katajamäki, Ossi Kokko ja Elina Kela. FIN-CLARIN: Finnish Language Resource Infrastructure / CSC – Tieteen tekniikan keskus: Kielipankki 2013.
Kaislaniemi, Samuli & Säily, Tanja: ”Historiallisten tekstien kerrosteinen materiaalisuus korpuslingvistiikassa”. Teoksessa Haapaniemi, Riku & Ivaska, Laura & Katajamäki, Sakari (toim.): Tekstit ympärillämme: Kirjoituksia tekstikäsityksistä ja -käytänteistä, s. 167–178.  Tampere:  Tampereen yliopisto, 2024.  ISBN 978-952-03-3465-9.  Vapaasti luettavissa
Kungurin piiri

Kungurin piiri Permin aluepiirin kartalla.
Kungurin piiri (ven. Кунгу́рский райо́н, Kungurski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1923 perustetun piirin pinta-ala on 4 416 neliökilometriä. Asukkaita on 46 500 henkeä (vuonna 2009).
Kungurin piiri sijaitsee Permin aluepiirin keskiosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Permin ja Tšusovoin piireihin, idässä Lysvan, Berjozovkan ja Kišertin piireihin, etelässä Suksunin, Ordan ja Uinskojen piireihin sekä lännessä Bardan ja Osan piireihin. Pinta-alasta kolmasosa on metsää. Hyötykaivannaisia ovat öljy ja kaasu, kalkkikivi, savi, anhydriitti, rakennuskivi ja turve. Suurimmat joet ovat Sylva ja sen sivujoet Iren, Turka, Šakva ja Babka.
Piiriin kuuluu 19 maalaiskuntaa: Byrma, Filippovka, Goldyrevskoje (keskuspaikka Semsovhoz), Jergatš, Kalinino, Komsomolski, Kylasovo, Lensk, Mazunino, Mohovoje, Nasadka, Nevolino, Plehanovo, Šadeika, Serga, Tihanovskoje (Tjoplaja), Trojelga, Ust-Turka ja Zarubino. Hallinnollinen keskus on Kungurin kaupunki, joka ei kuulu piirin yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Asutuskeskuksia on yhteensä 240.
Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 87,8 % venäläisiä ja 9,2 % tataareja. Kaupunkiväestöä ei ole.
Piirin kautta kulkevat Permin ja Jekaterinburgin välinen maantie ja rautatie, Permin ja Tšusovoin sekä Permin ja Ufan väliset maantiet. Teollisuus tuottaa etupäässä rakennustarvikkeita. Maatalous on erikoistunut karjanhoitoon.
Piirissä toimii lasten luomistyön keskus, kaksi taidekoulua, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia sekä kirjastolaitos. Paikallislehtenä ilmestyy Iskra (”Kipinä”).
Seudulla on useita arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluvat maalaiskylien ortodoksiset kirkot. Luonnonmuistomerkeistä merkittävin on Kungurin jääluola.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kungurin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Aleksandrovsk • Barda • Berezniki • Berjozovka • Bolšaja Sosnova • Dobrjanka • Gainy • Gornozavodsk • Gremjatšinsk • Gubaha • Iljinski • Jelovo • Jurla • Jusva • Karagai • Kišert • Kizel • Kosa • Kotšovo • Krasnokamsk • Krasnovišersk • Kudymkar • Kudymkar • Kujeda • Kungur • Kungur • Lysva • Nytva • Ohansk • Oktjabrski • Orda • Osa • Otšor • Perm • Perm • Siva • Solikamsk • Solikamsk • Suksun • Tšaikovski • Tšastyje • Tšerdyn • Tšernuška • Tšusovoi • Uinskoje • Usolje • Vereštšagino • Zvjozdnyi
Kristina Hedberg

| Kristina Hedberg |
| --- | --- |
 Kristina Hedberg vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. maaliskuuta 1970 (ikä 54) Göteborg, Ruotsi
Kansalaisuus:  Ruotsi
Ammatti:  toimittaja
Kristina Hedberg (s. 4. maaliskuuta 1970 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen toimittaja ja juontaja. Hän työskentelee Ruotsin yleisradioyhtiölle SVT:lle. Hän juonsi kanavan Min sanning -keskusteluohjelmaa vuonna 2012. Lisäksi hänet tunnetaan SVT: Debatt -ohjelman juontajana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristina Hedberg Wikimedia Commonsissa
LHA

LHA voi tarkoittaa seuraavia:
LHA, local hour angle, taivaankappaleen paikallinen tuntikulma
LHA, pakattu tiedostoformaatti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”LHA”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristina Hyvönen

Kristina Hyvönen (7. heinäkuuta 1859 Hankasalmi – 22. syyskuuta 1950 Helsinki) oli ruotsiksi kirjoittanut suomalainen kirjailija. Hän käytti nimimerkkiä Kristanja.
Teoksia

Snöklockor, plockade af Kristanja.  Författarinnans förlag, Åbo 1885
Arbete i vingården : berättelse af Kristanja.  Wickström, Helsingfors 1886
Kungsöfjärden

| Kungsöfjärden |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Jomala
Koordinaatit:  60°06′24″N, 19°49′33″E
Järvinumero:  94.110.1.007
Mittaustietoja
Rantaviiva:  2,33 km 
Pinta-ala:  0,14 km² 
 fiKungsöfjärden 
Kungsöfjärden on järvi Jomalassa Ahvenanmaan eteläosassa. Sen pinta-ala on 14,1 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on kuusi kilometriä länteen.
Maantiede

Kungsöfjärdenin ulottuvuus lounaasta koilliseen on 700 metriä. Saaria ei ole. Järvi sijaitsee Jomalan manneralueen länsiosassa, sen lounaispuolella avautuu Jomalaan kuuluva noin 500 neliökilometrin siivu Ahvenanmerta. Kungsöfjärdeniä reunustaa metsä ja suo, ja aivan pohjoispuolella levittäytyy laajahko viljelysalue. Kungsöfjärdenin länsipuolinen Kungsöbergen kohoaa 30 metriä merenpinnan yläpuolelle. Kungsöfjärdenin koillisrantaan virtaa laskuoja koillisesta Katthavetista. Saapuvasta laskuojasta hieman länteen lähtee laskuoja pohjoiseen Gottbyfjärdeniin, joka on Ahvenanmeren pieni lahti.
Kungsöfjärden (94.110.1.007) kuuluu Ahvenanmaan lounaiseen saaristoalueeseen (94.11), joka on toisen jakovaiheen vesistö Pohjoisen Ahvenanmeren päävesistöalueella (94). Kungsöfjärden on lounaisen saaristoalueen laajin järveksi luokiteltu vakavesi. Toiseksi laajin on Byträsk ja kolmanneksi laajin on Storviken.
Jomalan alueella sijaitsee neljä järveä, joista Prästträsket on laajin. Kolme muuta ovat Kungsöfjärden, Degerbergstjärnen ja Katthavet. Vargsundetista osa sijaitsee Jomalassa.
Kurkkurusokas

| Kurkkurusokas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Entolomataceae
Suku::  Rusokkaat Entoloma
Laji::  hirtipes
Kaksiosainen nimi
 Entoloma hirtipes  (Schumach.) M.M. Moser 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurkkurusokas (Entoloma hirtipes) on kellomainen, punaruskea tai harmaan-okransävyinen rusokaslaji. Sen heltat ovat aluksi harmaanvalkeat ja saavat sienen vanhetessa punertavaa vivahdetta. Sienen jalka on ohut, vaalea ja jauhoinen. Rusokas ei ole ruokasieni. Se kasvaa havumetsien sammalikoissa ja ruohikoissa kalkkimailla. Kurkkurusokasta ei tavata Suomessa.
Korem

| Korem |
| --- | --- |
 Maisemaa Koremissa.
 Korem
 Koordinaatit: 12°30′N, 39°31′E 
Valtio:   Etiopia
Osavaltio:  Tigray
Väkiluku (2007):  16 856
Aikavyöhyke:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korem on kaupunki Etiopian Tigrayn osavaltiossa. Sen asukasluku oli vuoden 2007 väestönlaskennassa 16 856.
Maantiede

Korem sijaitsee Etiopian Tigrayn osavaltiossa. Kaupungista luoteeseen sijaitsee Ashengen järvi.
Historia

Nykyinen Korem on todennäköisesti lähellä paikkaa, jolla portugalilaiset voittivat muslimisotapäällikkö Ahmad ibn Ibrahim al-Ghazin joukot vuonna 1542. 1900-luvun alussa italialaiset vetivät Koremin läpi lennätinlinjan Addis Abebaan ja vuonna 1909 Abate Bwalun joukot voittivat Indertan kuvernöörin joukot Koremissa käydyssä taistelussa. Taisteluja Koremissa käytiin myös toisen Italian–Etiopian sodan aikana. Carl Gustaf von Rosenin Fokker F.VII -kaksitasot tuhottiin Italian ilmavoimien ilmaiskussa Koremiin maaliskuussa 1936. Keisari Haile Selassie oli saapunut Koremiin pitäen päämajaansa lähellä olevassa luolassa joutuen kuitenkin lopulta vetäytymään etenevien italialaisten tieltä. Italialaiset rakennuttivat kaupunkikeskustan silloisen kyln lähelle.
Etiopian nälänhätä 1983–1985 koetteli Koremia, jonne saapui tuhansia nälänhädästä kärsiviä Etiopian muilta alueilta. Samaan aikaan alueella käytiin taisteluja Etiopian Derg-sotilashallinnon ja Tigrayn kansan vapautusrintaman välillä. Vapautusrintama valtasi kaupungin taisteluissa vuonna 1983, mutta menetti sen Derg-hallinnon vastahyökkäyksessä vuonna 1988. Lopullisesti kaupungin valtasivat EPRDF:n joukot elokuussa 1989. Tigrayn kriisin puhjettua 2020-luvun alussa Koremin valtasivat hallituksen joukot, mutta Tigrayn kapinallisten onnistui vallata se takaisin kesäkuussa 2021.
Väestö

Koremin asukasluku oli Etiopian vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan 16 856. Vuonna 2001 asukasluku oli noin 20 800, vuonna 1994 16 900, vuonna 1984 noin 9 300 ja vuonna 1937 noin 1 100.
Ashengejärvi Koremin pohjoispuolella.
Katukuvaa.
LH Aviation LH-10 Ellipse

| LH-10 Ellipse |
| --- | --- |

Valmistaja:  LH Aviation
Ensilento:  2007
Tila:  Koelento / sertifiointi vaiheessa
Yksikköhinta:  70 000–100 000 euroa
LH-10 Ellipse on kevyt komposiittirakenteinen experimental-lentokone, jonka on suunnitellut ranskalainen LH Aviation. Kone on kaksipaikkainen. Sen erikoisuuksiin kuuluu muun muassa työntöpotkuri.
LH-10 Ellipse palaamassa esittelylennoltaan
| --- | --- |
Kärkiväli: 8 m
Pituus: 5,1 m
Korkeus: 2,14 m
Siipipinta-ala: 4,5 m2
Siiven sivusuhde: 14
Moottori: Rotax 912 ULS (100 Hp)
Polttoaine: 100LL tai 98-oktaaninen bensiini
G-rajat: +4,4G / -2,2G
Suurin matkalentonopeus: 370 km/h
Sakkausnopeus: 98 km/h
VNE: 450 km/h
Liitosuhde: 16
Polttoainetankki: 70 Litraa
Kulutus matkalentonopeudella 325 km/h: 18 l/h
Kulutus nopeudella 150 km/h: 7 l/h
Max toiminta-aika ja -matka: 9h 1600 km
Useful load: 240 kg
Suurin lentoonlähtöpaino: 500 kg
Laskeutumismatka 15 m esteen yli: 450 m
Lentoonlähtömatka 15 m esteen yli: 250 m
Kujtim Bala

Kutjim Bala vuonna 2010.
Kujtim Bala (s. 24. toukokuuta 1990) on ruotsalainen jalkapalloilija, joka pelaa Dalkurd FF:ssä, Superettanissa. Balan kasvattiseura on Veddige BK.
Aiheesta muualla

Katjim Bala Soccerway-sivustolla (englanniksi)
Kosken kirkko

Kosken kirkko voi tarkoittaa seuraavia:
Kosken Tl kirkko, Martinkosken seurakunnan, aiemmin Kosken Tl seurakunnan kirkko Koskella Tl Varsinais-Suomessa
Kosken kirkko, yksityinen luterilainen kirkko Kosken ruukissa Perniössä Salossa Varsinais-Suomessa
Hämeenkosken kirkko, Hämeenkosken (aiemmin Kosken Hl) seurakunnan kirkko Hämeenkoskella (aiemmin Koski Hl) Päijät-Hämeessä
Pyhän Laurin kirkon rauniot, raunioitunut kivikirkko Hämeenkoskella (aiemmin Koski Hl) Päijät-Hämeessä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kosken kirkko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristina Isola

Anna-Kristina Isola (s. 12. tammikuuta 1946 Helsinki) työskenteli Marimekon suunnittelijana vuoteen 2013 asti ja on Maija Isolan ensimmäisestä avioliitosta syntynyt tytär.
Kristina Isola toimi äitinsä henkilökohtaisena apulaisena jo vuodesta 1962 lähtien. Vuodesta 1979 lähtien Isolat tekivät Marimekon mallit suunnittelijaparina ja molempien nimet kirjoitettiin kankaiden reunaan. Kristina Isolan omaa käsialaa ovat monet kangasmallit jo vuodesta 1964 lähtien. Näitä ovat muun muassa herkät kukkakuviot Krassi ja Ruiskukka sekä monivärinen raitakuosi Onnellinen.
Vuonna 2001, Unikko-mallin uudessa tulemisessa, Kristiina Isola sai tehtäväkseen uudistaa Unikkoa. Niin syntyi beesi ja harmaa Unikko. ”Halusin, että se sopii nykyajan keittiöihin, joissa on paljon kiveä ja terästä”, kertoi Kristiina Isola tästä työstään. Vuonna 2002 Unikkoa alettiin toteuttaa väripohjalle, ja kuviota pienennettiin. Mallia on käytetty kännykänkuorissa, televisioiden pinnoissa, autoissa, vaatteissa ja kävelysauvoissa. Vuonna 2003 Marimekon sisustuspuolen kasvu oli 20 %. Myös Primavera-kuosin ristiinbrändäys Iittalan kanssa onnistui.
Metsänväki-plagiaatti

Isola jäi vuonna 2013 kiinni plagioinnista. Isolan Marimekolle suunnittelema Metsänväki-kuosi on kopioitu ukrainalaisen naivistitaiteilijan Maria Primatšenkon yli 40 vuotta aikaisemmin julkaisemasta työstä Rotta matkalla. Marimekon mukaan Isola kertoi oman maalauksensa pohjana käyttämästään kuvituksesta heille sen jälkeen, kun Helsingin Sanomat oli alkanut selvittää asiaa. Metsänväki-kuosi on vuodelta 2007, kun taas Rotta matkalla on vuodelta 1963. Kankaan puunrunkojen ja oksien painokuviot ovat identtiset Primatšenkon guassityön kanssa.
Asian toi esille suomalainen taiteenharrastaja, joka havaitsi omistamassaan kirjassa Primatšenkon alkuperäisen työn ja tunnisti sen identtiseksi Isolan kangassuunnitelman kanssa. Isola myönsi kopioinnin julkisuuteen toimittamassaan tiedotteessa.
Samaa aihetta käytettiin sinisenä Finnairin lentokoneessa Finnairin ja Marimekon yhteistyöhankkeen aikana. Plagioinnin tultua ilmi Finnair ilmoitti maalaavansa kuviot lentokoneestaan peittoon.
Marimekko lopetti yhteistyön suunnittelijan kanssa syyskuussa 2013. Yhtiön toimitusjohtaja Mika Ihamuotila nimitti plagiointia ”väärinkäytökseksi” ja sanoi, että sitä ei voi antaa anteeksi.
Kristina Isolan Marimekolle suunnittelema kangaskuosi Metsänväki, joka on kopio Maria Primatšenkon maalauksesta Rotta matkalla (1963). (Vertaa kuvaan taiteilijan artikkelissa).
Kirby’s Epic Yarn

| Kirby’s Epic Yarn |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Good-Feel
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Tuottaja:  Etsunobu Ebisu
Pelisarja:  Kirby
Julkaistu:  NA 17. lokakuuta 2010
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3  USK 0 
Alusta:  Wii
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Kirby’s Epic Yarn on Good-Feelin kehittämä ja Nintendon julkaisema tasohyppelypeli. Peli on julkaistu vuonna 2010 Wiille. Peli kuuluu Kirby-sarjaan.
Pelaaminen

Pelissä Kirby on muutettu langasta tehdyksi hahmoksi, eikä hän voi imaista vihollisia kuten useimmissa muissa peleissä. Kirby pystyy muuttumaan useiksi muiksi langasta tehdyiksi esineiksi kuten laskuvarjoksi, autoksi, sukellusveneeksi tai raketiksi.
Historiaa

Peli oli alun perin julkistettu vuoden 2005 E3-messuille Nintendo GameCubelle. Vuoden 2006 E3-messuissa sitä ei ollut. Kulki huhuja, että peli olisi peruutettu kokonaan. Myöhemmin selvisi, että peli tulee Wiille, mahdollisesti jo vuonna 2008.
Aiheesta muualla

Kirby's Epic Yarn MobyGamesissa (englanniksi)
Kirby-pelit
| --- | --- |
Tasohyppelyt::   Kirby’s Dream Land  Kirby’s Adventure  Kirby’s Dream Land 2  Kirby’s Fun Pak  Kirby’s Dream Land 3  Kirby 64: The Crystal Shards  Kirby and the Amazing Mirror  Kirby: Power Paintbrush  Kirby: Mouse Attack  Kirby’s Epic Yarn  Kirby Mass Attack  Kirby’s Adventure Wii  Kirby: Triple Deluxe  Kirby and the Rainbow Curse  Kirby: Planet Robobot  Kirby Star Allies 
Spinoff-pelit::   Kirby’s Pinball Land  Kirby’s Dream Course  Kirby’s Avalanche  Kirby’s Block Ball  Kirby no Omochabako  Kirby’s Star Stacker  Kirby’s Tilt 'n' Tumble  Kirby Air Ride  Kirby Battle Royale 
Uudelleenjulkaisut::   Kirby: Nightmare in Dream Land  Kirby Super Star Ultra  Kirby’s Dream Collection  Kirby’s Extra Epic Yarn