Sähkön ja elektroniikan historia
Kronologinen taulukko sähkön ja elektroniikan keksinnöistä ja tutkimuksesta

| Vuosi | Tutkija(t) | Saavutus, ennen 1800-lukua |
| --- | --- | --- |
| noin 600 eaa. | Thales | Tiesi, että meripihka (kreik. ηλεκτρον, elektron) saa hankaamalla kyvyn kipinöidä ja vetää puoleensa lähellä olevia keveitä esineitä (hankaussähkö) |
| 1600-luvun alussa | William Gilbert | Teki havaintoja siitä, mitkä aineet tulivat hangattaessa sähköisiksi, mitkä eivät. Erotti toisistaan "elektriset" ja "epäelektriset" aineet. Otti käyttöön latinalaisen nimityksen electricus. |
| 1700-luvun alussa | Stephen Gray | Totesi, että metallit ja muut Gilbertin epäelektrisiksi nimittävät aineet johtavat sähköä, muut aineet eivät. Tämän perusteella aineet voitiin jakaa johteisiin ja eristeisiin. |
| 1734 | Charles François Dufay | Havaitsi, että on olemassa kahdenlaista sähköä, "lasisähköä" (nimitetään nykyisin positiiviseksi sähköksi) ja "hartsisähköä" ("lakkasähköä", nimitetään nykyisin negatiiviseksi sähköksi), ja että samanlaiset sähkövaraukset työntävät toisiaan luotaan, erilaiset vetävät toisiaan puoleensa. |
| 1745 | Ewald Jürgen Georg von Kleist, Pieter van Musschenbroek | Leidenin pullo, vanhin kondensaattorin muoto. |
| 1752 | Benjamin Franklin | Todisti, että salama on sähköpurkaus. Keksi ukkosenjohdattimen. |
| 1785 | Charles Augustin de Coulomb | Coulombin laki, jonka mukaan sähkövarausten välinen voima on suoraan verrannollinen varausten tuloon ja kääntäen verrannollinen niiden etäisyyden neliöön |
| Vuosi | Tutkija(t) | Saavutus, 1800-luku |
| 1800 | Alessandro Volta | Voltan sähköpari, ensimmäinen laite, jolla saatiin aikaan jatkuva sähkövirta. Sitä ennen oli tunnettu vain staattinen sähkö ja sähköpurkaukset sekä niiden yhteydessä esiintyvä hetkellinen virta. |
| 1800 | William Nicholson ja Sir Anthony Carlisle | Havaitsivat, että joissakin aineissa sähkövirralla voidaan saada aikaan kemiallisia muutoksia, elektrolyysi. |
| 1820 | Hans Christian Ørsted | Sähköjohtimen aiheuttama magneettikenttä |
| 1820 | André-Marie Ampère | Virrallisten johtimien vuorovaikutus, Amperen laki |
| 1821 | Michael Faraday | Rotaattori, ensimmäinen alkeellinen sähkömoottori |
| 1826 | Georg Simon Ohm | Ohmin laki, joka kuvaa jännitteen, virran ja resistanssin suhdetta toisiinsa |
| 1830-luku | Robert Anderson, Stratingh | Varhaiset sähköautot |
| 1830-luku | Carl Friedrich Gauss | Laati ensimmäisen huomattavan ehdotuksen sähkösuureiden mittajärjestelmäksi; hänen ehdotukseensa pohjautui cgs-järjestelmään sähköyksiköiden osalta. |
| 1831 | Michael Faraday | Sähkömagneettinen induktio, Faradayn induktiolaki, johon kaikki nykyiset sähkögeneraattorit perustuvat |
| 1835 | Carl Friedrich Gauss | Gaussin laki sähkökentille |
| 1837 | Samuel Morse | Sähkölennätin |
| 1839 | William Grove | Polttokenno |
| 1841 | James Joule | Mittasi sähkövirran aikaansaaman lämpömäärän ja määritti, mikä määrä sähköenergiaa vastaa tiettyä lämpömäärää. |
| 1845 | Gustav Robert Kirchhoff | Kirchhoffin piirilait: sähkövirran haarautuminen ja jännitteen jakautuminen |
| 1845 | Samuel Roos | Suomenkielinen sana "sähkö" kipinän sähähtämisen vuoksi keksitään. |
| 1859 | Gaston Planté | Ladattava lyijyakku. Edisti etenkin sähköautojen kehitystä. |
| 1860 | Antonio Meucci | Puhelin esitellään New Yorkissa. Alexander Graham Bell patentoi puhelimen 1876. |
| 1864 | James Clerk Maxwell | Maxwellin yhtälöt, jotka kuvaavat kattavasti sähkö- ja magneettikenttäilmiöt |
| 1870-luku |  | Sähkökoneiden kehittely (moottorit, generaattorit yms.) |

| 1871 ja 1873 | Zénobe Gramme | Grammen kone ja Grammen koneen käyttö moottorina |
| 1877 | Emile Berliner | Mikrofoni |
| 1879 | Thomas Alva Edison | Sähkövalaistus, hiililankalampun sarjatuotanto. Perusti muutamaa vuotta myöhemmin New Yorkiin ensimmäisen sähkölaitoksen. |
| 1881 | Pariisin 1. kansainvälinen sähkökongressi | Sähkösuureiden yksikköjärjestelmä käyttöön. |
| 1882 |  | Suomen ensimmäinen puhelinkeskus Turkuun |
| 1886 | Gael Gassier | Kuiva sinkki–hiili-paristo |
| 1890 | Edouard Branly | Keksi kohereerin, jota voitiin käyttää langattoman lennättimen ilmaisimena |
| 1895 | Wilhelm Röntgen | Keksi röntgenputken ja loi pohjan röntgentutkimukselle lääketieteessä |
| 1896 | Guglielmo Marconi | Keksi radion |
| 1897 | Joseph John Thomson | Elektroni löydettiin |
| 1898 | Valdemar Poulsen | Ensimmäinen magneettitallennin, telegrafon-rautalankakelalaite |
| 1899 |  | Sähköauto Le Jamais Contente rikkoo 100 km/h nopeusrajan |
| Vuosi | Tutkija(t) | Saavutus, 1900-luku |
| 1906 | Lee De Forest | Elektroniputki |
| 1920-luku |  | Radiolähetystoiminta alkaa |
| 1920-luku |  | Elektroninen televisio kehitetään 1920- ja 1930-luvuilla |
| 1926 |  | Suomen Yleisradio perustetaan |
| 1930-luku |  | Magnetofoni (avokelanauhuri) |
| 1930-luku |  | Loisteputki kaupalliseen tuotantoon |
| 1940-luku |  | TV-lähetystoiminta alkaa |
| 1943 |  | Salakirjoituksen murtamiseen tarkoitettu elektroniputkia käyttävä ja alkeellisesti ohjelmoitava Colossus on käytössä, mutta käyttötarkoituksensa vuoksi salainen |
| 1945 |  | Ensimmäinen radioputkilla toimiva tietokone "ENIAC" |
| 1947 | John Bardeen, Walter Houser Brattain ja William Bradford Shockley | Transistori |
| 1950-luku |  | Digitaalielektroniikkaa aletaan kehittää |
| 1950-luku |  | Nikkeli-kadmiumakku markkinoille |
| 1955 |  | Suomen ensimmäinen tv-antennilähetys Helsingissä |
| 1960-luku |  | Vinyylilevy (LP-levy) |
| 1963 |  | C-kasetti-formaatti julkaistaan musiikin toistamiseen |
| 1960-luvun puoliväli |  | Mikropiirien kehittäminen: ensimmäiset kaupalliset MOS-tekniikkaan perustuvat mikropiirit julkaistaan vuonna 1964. |
| 1970-luku |  | Mikroprosessoritekniikka alkaa kehittyä |
| 1970-luku |  | Matkapuhelimet: ARP |
| 1976 |  | Videonauhurit alkavat yleistyä, kun VHS-formaatti julkaistaan |
| 1977 |  | ”Vuoden 1977 kolmikko” Apple II, Commodore PET ja TRS-80 julkaistaan |
| 1977 |  | Synte 2 suomea puhuva mikroprosessoripohjainen puhesyntetisaattori |
| 1980-luku |  | Tietokone tulee koteihin |
| 1980-luku |  | Telefaksit tulevat yleiseen käyttöön |
| 1980-luku |  | GPS (satelliittipaikannusjärjestelmä) tuli siviilikäyttöön 1980-luvun puolivälissä |
| 1981 |  | NMT-matkapuhelin käyttöön Pohjoismaissa |
| 1981 |  | IBM PC julkaistaan |
| 1982 |  | CD-levy-formaatti käyttöön musiikin ja datan tallentamiseen |
| 1987 |  | DAT-nauha julkaistaan musiikin ja datan tallentamiseen |
| 1989 |  | Nikkelimetallihydridiakku kaupalliseen käyttöön |
| 1991 |  | Litiumioniakkuja kaupalliseen käyttöön |
| 1991 |  | Kehittyneemmät matkapuhelimet: ensimmäiset GSM-puhelut |
| 1995 |  | DVD-levy-formaatti käyttöön videoiden, musiikin, datan tallentamiseen |
| 1995 |  | Ensimmäinen luminesenssikonversiota hyödyntävä, valkoista valoa tuottava LED esiteltiin valaistuskäyttöön |