stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koivulammi (Mänttä-Vilppula)
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Lammen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Tarjanneveden lähialueeseen (35.411) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,5 metriä mpy.
Katto-Kassinen

Katto-Kassinen (ven. Карлсон) venäläisessä postimerkissä vuonna 1992.
Katto-Kassinen (ruots. Karlsson på taket) on Astrid Lindgrenin luoma satuhahmo.
Kirjat

Katto-Kassisesta kertovat seuraavat kirjat:
Pikkuveli ja Katto-Kassinen (Lillebror och Karlsson på taket, 1955)
Katto-Kassinen lentää jälleen (Karlsson på taket flyger igen, 1962)
Katto-Kassinen kujeilee (Karlsson på taket smyger igen, 1968)
Katto-Kassinen tulee syntymäpäiväkesteihin (Karlsson på taket går på födelsedagskalas, 2003)
Pelit

Katto-Kassisesta kertovat seuraavat pelit:
Katto-Kassinen ja kukkelimukkelilääke (Karlsson på taket och kuckelimuckmedicinen, 2005)
Elokuvat

Katto-Kassisesta on tehty useita elokuva- ja teatteriversioita. Sojuzmultfilm tuotti vuosina 1968–1970 kaksi animaatioelokuvaa. Ruotsissa kuvattiin lisäksi Olle Hellbomin ohjaama Världens bästa Karlsson (1974). Vuonna 2001 valmistui ruotsalainen animaatioelokuva Kassisesta. Vuonna 2002 valmistui myös Svensk Filmindustrin tuottama piirrossarja Kassisesta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Astrid Lindgrenin sivu (ruotsiksi) (englanniksi) (saksaksi) (venäjäksi)
Katto-Kassinen Astrid Lindgrens världin sivuilla (ruotsiksi)
Astrid Lindgrenin huvipuisto
Kokkojärvi (Hyrynsalmi)

| Kokkojärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kainuu
Kunnat:  Hyrynsalmi
Koordinaatit:  64°35′01″N, 29°01′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Oulujoen vesistö (59)
Järveen tulevat joet:  Likojoki
Laskujoki:  Kokkojoki
Järvinumero:  59.761.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  188,2 m 
Rantaviiva:  11,95 km 
Pinta-ala:  3,8 km² 
Tilavuus:  0,011 km³ 
Keskisyvyys:  2,88 m 
Suurin syvyys:  9,9 m 
Saaria:  1
:  Saari
 fiKokkojärvi 
Kokkojärvi on matalahko ja melko selkeäpiirteinen järvi Hyrynsalmella Kainuun keskiosassa. Sen pinta-ala on 3,8 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 72 kilometriä itäkoilliseen.
Maantiede

Kokkojärven pituus etelästä pohjoiseen on kolme kilometriä. Järvi koostuu selkävedestä ja selän pohjoispuolisesta Komminlahdesta, jota erottaa selkävedestä Pajuniemi ja Joensuunniemi. Vain noin seitsemäsosa Kokkojärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Syvä alue sijaitsee järven keskiosassa. Komminlahti on puolestaan erittäin matala. Kokkojärven ainoan saaren nimi on Saari. Se sijaitsee järven pohjoisosassa Joensuunniemen länsipuolella.
Kokkojärven rannoilla on metsän ja suon ohella peltoa. Laajin asutus on järven länsirannalla sijaitseva Kokkola. Etelärannalla sijaitsee Myllylä, jonka länsipuolella on Kokkojärven luusua, Myllykoski, josta järvi laskee Kokkojokea lounaaseen Luvanjärven (170,7 metriä mpy) Kokkolahteen. Kokkojärveen laskee Likojoki koillisesta Likojärveltä (189,2 metriä mpy). Likojoki kerää myös luoteesta virtaavan Saarijoen ja pohjoisesta virtaavan Kumpusenjoen vedet. Joet virtaavat soiden halki (Isosuo, Likosuo, Karsikkosuo).
Kokkojärven vesitilavuus on 11 022 000 kuutiometriä.
Kokkojärvi (59.761.1.001) kuuluu Kokkojärven alueeseen (59.761), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Kokkojoen valuma-alue (59.76) ja ensimmäinen on Luvanjoen valuma-alue (59.7). Kokkojärven lähialueella sijaitsee Kokkojärven lisäksi noin kolmihehtaarinen Kaivolampi.
Hyrynsalmen Kokkojärvi on laajin Suomen kolmestatoista Kokkojärvestä. Toiseksi laajin on Kuusamon 1,8-neliökilometrinen Kokkojärvi. Kuusamossa sijaitsee myös kaksi pienempää Kokkojärveä. Enontekiöllä sijaitsee viisi Kokkojärveä.
Kivi (täsmennyssivu)

Kivi tarkoittaa seuraavia:
kivi, maankuoren kiinteä mineraaliaines tai sen kappale
kivi, mittayksikkö
kivi, kiinalainen mittayksikkö
Kivi, Kilpailuviraston lyhenne
Kivi, kylä Sonkajärvellä
Kivi, miehen etunimi
Kivi, Heikki Orvolan vuonna 1988 suunnittelema kynttilälyhty
Kivi, Anne Koskisen ympäristötaideteos Vuosaaren Aurinkolahdella
Kivi, Hannu Mäkelän romaani
4181 Kivi, Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi
Villa Kivi, kirjailijoiden käytössä oleva puutalo Helsingin Linnunlaulussa
Henkilöt

Sukunimenä:
Aino Kivi (s. 1985), suomalainen teatteriohjaaja
Aleksis Kivi, oik. Alexis Stenvall (1834–1872), suomalainen kirjailija
Ainikki Kivi (1899–1955), suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija
Aita Kivi (s. 1954), virolainen kirjailija ja toimittaja
Anna Kivi (1876–1929), suomalainen lastenkirjailija
Antero Kivi (1904–1981), suomalainen kiekonheittäjä
Erik Kivi, oik. Erkki Kiviranta (1881–1954), amerikansuomalainen laulaja ja viulisti
Erkki Kivi (1929–2014), professori, Hankkijan kasvinjalostuslaitoksen johtaja
Erkki Kivi (1946–2023), suomalainen äänisuunnittelija, elokuva-alan yrittäjä ja tietokirjailija
Esko Kivi, oik. Heikki Repo (1888–1935), Simon kahakkaan osallistunut ns. punajääkäri
Eve Kivi (s. 1938), virolainen näyttelijä
Harri Kivi (s. 1961), suomalainen kuvataiteilija
Iikka Kivi (s. 1986), suomalainen stand up -koomikko
Jaakko Kivi (1873–1958), suomalainen päätoimittaja ja poliitikko (Maalaisliitto)
Jaakko Kivi (1892–1983), suomalainen poliitikko (SKP)
Juha Kivi (s. 1964), suomalainen pituushyppääjä
Jussi Kivi (s. 1959), suomalainen kuvataiteilija
Kai Kivi (1959–2007), suomalainen kitaristi
Karri Kivi (s. 1970), suomalainen jääkiekkoilija ja valmentaja
Kullervo Kivi, oik. Ismo Alanko, iskelmäyhtye Kullervo Kivi & Gehennan, (l. Sielun Veljet) laulaja
Lennart Kivi (1914–1990), suomalainen urheiluvaikuttaja
Maarja Kivi (s. 1986), virolainen muusikko
Nina Kivi (s. 1968), Kokemäen kaupunginjohtaja
Osmo Kivi (1913–1940), suomalainen pesäpalloilija
Rein Kivi (s. 1981), virolainen salibandyn pelaaja
Sarah Kivi, suomalainen näyttelijä ja laulaja
Senni Kivi (1871–1926), suomalainen näyttelijä
Veronica Rehn-Kivi (s. 1956), arkkitehti ja RKP:n kansanedustaja
Vertti Kivi (s. 1970 tai 1971), suomalainen sisustusarkkitehti
Visa Kivi (1905–1990), suomalainen sosiaalidemokraattisen työväenliikkeen taustavaikuttaja
Väinö Kivi (1876–1954), suomalainen juristi, valtioneuvos ja kansanedustaja
Etunimenä:
Kivi Larmola (s. 1966), suomalainen sarjakuvataiteilija
Kivi Sotamaa (s. 1971), suomalainen arkkitehti.
Koivulammi (Keuruu, Yltiä)

| Koivulammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°14′44″N, 24°17′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vehkajärven valuma-alue (35.49)
Laskuoja:  oja Jokijärveen 
Järvinumero:  35.493.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167,3 m  
Rantaviiva:  0,961 km  
Pinta-ala:  4,122 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoivulammi 
Koivulammi  on Keski-Suomessa Keuruulla Yltiän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,1 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Parannesjoen valuma-alueeseen (35.493) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 167,3 metriä mpy.
Kolmen ritarikunnan nauha

Ritarikunnan tunnuksia
Kolmen ritarikunnan nauha (port. Banda das Três Ordens) on portugalilainen kunniamerkki, jota kantaa maan istuva presidentti, joka on virkansa puolesta ritarikuntien suurmestari.
Kolmen ritarikunnan nauhasta oli olemassa myös brasilialainen perimyslinja johtuen Portugalin kuningasperheen paosta Brasiliaan Napoleonin sotien aikana, minkä jälkeen Brasilia itsenäistyi. Kun Brasilian keisarikunta lakkautettiin, lakkautettiin myös brasilialainen kolmen ritarikunnan nauha. Portugalissa kunnianosoitusta voitiin jakaa myös ulkomaalaisille valtionpäämiehille vuoteen 1962 asti. Tästä lähtien nauhaa on käyttänyt ainoastaan Portugalin presidentti.
Nauhassa yhdistyvät Portugalin kolme korkea-arvoisinta keskiajalla perustettua ritarikuntaa, Avizin sotilaallinen ritarikunta, Kristuksen sotilaallinen ritarikunta ja Pyhän Jaakon miekan sotilaallinen ritarikunta, joiden nauhojen väreistä yhdistetyn nauhan väri tulee:
ritarikunnan nauha
Kingsley

Kingsley voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Maantieteessä

Kingsley, yksi Perthin esikaupunkialueista
Kingsley, kylä Cheshiren kreivikunnassa
Kingsley, kylä Hampshiren kreivikunnassa
Kingsley, kylä Staffordshiren kreivikunnassa
Kingsley, paikkakunta Iowassa
Kingsley, paikkakunta Kentuckyssa
Kingsley, paikkakunta Michiganissa
Henkilöitä > Sukunimenä

Ben Kingsley (s. 1943), englantilainen näyttelijä
Charles Kingsley (1819–1875), englantilainen kirjailija
Dorothy Kingsley (1909–1997), yhdysvaltalainen käsikirjoittaja
Gershon Kingsley (1922–2019), saksalais-yhdysvaltalainen lauluntekijä
Henry Kingsley (1830–1876), englantilainen kirjailija
Mary Kingsley (1862–1900), englantilainen kirjailija ja tutkimusmatkailija
Peter Kingsley (s. 1953), englantilainen antiikin filosofian tutkija
Sidney Kingsley (1906–1995), yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija
Henkilöitä > Etunimenä

Kingsley Amis (1922–1995), englantilainen kirjailija
Kingsley Ben-Adir (s. 1986), brittiläinen näyttelijä
Kingsley Coman (s. 1996), ranskalainen jalkapalloilija
Kingsley Wood (1881–1943), brittiläinen poliitikko
Henkilöitä > Kuvitteelliset henkilöt

Kingsley, orpo ketunpoika ja ritarikokelas toimintaseikkailupelissä Kingsley’s Adventure
Peter Kingsley, hahmo televisiosarjassa 24
Kingsley Kahlesalpa, hahmo Harry Potter -kirjasarjassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kingsley”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kazakstanin puoliaavikko

Kazakstanin puoliaavikkoa.
Kazakstanin puoliaavikon ekoalue.
Kazakstanin puoliaavikko on Kazakstanissa oleva puoliaavikkoalue Kazakshtanin aroalueen ja Kyzylkumin aavikon välissä. Ilmasto on puolikuiva ja hyvin mantereinen. Alueella on laajoja tasankoja ja kuivuneita suolajärviä.
Ilmasto

Alueen sademäärä on 160–240 millimetriä vuodessa. Tammikuun keskilämpötila −13 °C – −16 °C ja heinäkuun 21 °C – 24 °C, ja vuoden keskilämpötila on noin 10 °C.
Kasvisto

Pohjoisessa kasvaa enemmän aroilla tyypillisiä heiniä höyhenheiniä (Stipa), etelässä aavikkopensaita muun muassa marunoita (Artemisia).
Eläimistö

Alueella elää äärimmäisen uhanalainen oleva saiga-antilooppi, vuorilammas ja gaselli. Petoleläimiä ovat harmaasusi ja pallaskissa. Przewalskinhevonen on jo kuollut seudulta sukupuuttoon.
Kolumbian departementit

Kolumbian departementit aakkostetussa numerojärjestyksessä. Keskellä punaisella näkyvä alue on pääkaupunkialuetta.
Kolumbian departementit (departamento) ovat Kolumbian ylimmän tason aluehallintoyksiköitä. Niiden lisäksi maahan kuuluu pääkaupunkialue (distrito capital), joka  on hallinnollisesti Cundinamarcan departementin alainen.
Departementit ja niiden pääkaupungit

| --- | --- |
   Amazonas (Letícia)    Antioquia (Medellín)    Arauca (Arauca)    Atlántico (Barranquilla)    Bolívar (Cartagena)    Boyacá (Tunja)    Caldas (Manizales)    Caquetá (Florencia)    Casanare (Yopal)    Cauca (Popayán)    Cesar (Valledupar)    Chocó (Quibdó)    Córdoba (Montería)    Cundinamarca (Bogotá)    Guainía (Puerto Inírida)    Guaviare (San José del Guaviare)  :    Huila (Neiva)    La Guajira (Riohacha)    Magdalena (Santa Marta)    Meta (Villavicencio)    Nariño (Pasto)    Norte de Santander (Cúcuta)    Putumayo (Mocoa)    Quindío (Armenia)    Risaralda (Pereira)    San Andrés, Providencia y Santa Catalina (San Andrés)    Santander (Bucaramanga)    Sucre (Sincelejo)    Tolima (Ibagué)    Valle del Cauca (Cali)    Vaupés (Mitú)    Vichada (Puerto Carreño)
Kokko (Kalevala)

Tulinen kokko-lintu Akseli Gallen-Kallelan Kalevala-maalauksessa Lemminkäinen tulijoella (v. 1920).
Kokko tai vaakalintu on jättiläismäinen kotka kalevalaisessa runoudessa.
Kokko on luultavasti sukua yleismaailmalliselle ukkoslintu-hengelle, joka tunnetaan Euroopasta aina Amerikan alkuperäisasukkaille asti. Kokko on toisinaan tarusankarien ystävä, toisinaan taas vihollinen. Joskus sen tehtävä on vartioida.
Kokko kuvataan joskus rautaiseksi, joskus tuliseksi. Kokolla on jättimäiset kourat ja kynnet, ja se pystyy kantamaan ihmistä. Kokko iskee tulta auttaakseen Väinämöistä polttamaan kasken. Myös kokon sulkia käytetään tulen iskemiseen. Joissain tulen syntykertomuksissa tuli on isketty kokon sulilla. Kokon mittasuhteet kuvataan joskus valtaviksi: toinen siipi haroo taivasta kun toinen osuu meren luotoihin.
Kokkoja esiintyy aina kerrallaan yksi, mutta ainakin Kalevalassa on monta kokkoa. Eräs näistä pelastaa Väinämöisen merihädästä palkkioksi siitä, että kaskea kaataessaan Väinämöinen jätti koivun linnuille istumapuuksi. Ilmarinen ja Louhi tekevät omat kokkonsa. Ilmarinen tekee metallisen kokon, joka pyydystää suomuhauen. Louhi taas muuttuu itse kokoksi rakentamalla siivet ja pyrstön laivan osista ja ottamalla viikatteet kynsiksi.
Kalevala Korulla on Kokko-aiheisia koruja.
Vaakalintu-nimitys

Yhdyssanassa vaakalintu esiintyvä sana vaaka tulee mahdollisesti sanasta vaa’as, joka tarkoittaa myyttistä tulta, aaltoa ja kipua. Toinen mahdollisuus on vuokko, saamelaisten kertomusten tietäjän apulintu.
Kivi (ympäristötaideteos)

Anne Koskinen: Kivi. Emokivi kanavassa ja vastarannalla kolme pronssista kopiokiveä.
Kivi on suomalaisen kuvanveistäjä Anne Koskisen suunnittelema ympäristötaideteos Helsingin Aurinkolahden Kauniinilmanpuistossa. Teos on paljastettu vuonna 2008, ja se on vuonna 2003 järjestetyn kutsukilpailun voittajateos.
Teos

Vuosaaren Aurinkolahden alueelle valmistui vuonna 2008 virkistyskäyttöön tarkoitettu Uutelankanava. Kanavan rakentaminen alkoi jo vuonna 2003 raivaus- ja maansiirtotöillä. Helsingin kaupungin rakennusvirasto halusi kanavaa ympäröivälle alueelle taideteoksen, joka kestäisi ulkoilmaa, ei aiheuttaisi vaaraa ja säilyisi vähintään 30 vuotta. Virasto järjesti teoksen hankkimiseksi kutsukilpailun, johon pyydettiin kaikkiaan seitsemän taiteilijaa tai taiteilijaparia. Kilpailun voitti Koskisen teos Kivi. Koskisen ehdotus käsitti alueelta kaivetun luonnonkiven ja viisi siitä tehtyä pronssiin valettua kopiota, joita voisi käyttää näköala- ja istumapaikkoina.
Teos toteutettiin niin, että alkuperäisestä luonnonkivestä, ”emokivestä”, tehtiin kolme pronssivaloskopiota, jotka sijoitettiin kanavan itärannan Kauniinilmanpuistoon istutetulle alueelle kävelyreitin varrelle. ”Emokivi” on sijoitettu kanavan keskialtaaseen ja se on osittain veden alla. Kaikki neljä kiveä ovat hiukan eri asennoissa, josta johtuen ne näyttävät erilaisilta. Pronssiset kivet patinoituvat aikaa myöten ja toisaalta niiden koskettelu saa pronssivaloksen pinnan hohtamaan kiiltävänä. Alkuperänsä takia teoksen luonnonkiven ja pronssivalosten nähdään ”toimivan käsitteellisenä muistomerkkinä paikan ympäristön muutokselle luoden pitkän perspektiivin jääkaudesta tähän päivään.”
Milja Liimatainen on käsitellyt Koskisen teosta vuonna 2012 valmistuneessa taidehistorian pro gradu -tutkielmassaan Julkinen veistos ja tila – Kivi, Kolme aitaa ja Epigrammeja Helsingin kaupungin jalankulkijoille paikkasidonnaisina merkitysten muodostajina. Liimataisen mukaan ”Koskinen on suvereeni eri materiaalien, kiven, pronssin, puun ja marmorin työstäjä ja tunnusomaista hänen teoksilleen onkin lähes piinaavan huolellinen toteutus.”
Teos > Kuvia teoksesta

Kivi. ”Emokivi” Uutelankanavassa.
Kivi. Lähinnä emokiveä oleva pronssinen kivi.
Kivi. Toiseksi lähinnä emokiveä oleva pronssinen kivi.
Kivi. Kauimmainen pronssikivi.
Kolmiovarsituenta

Pyöräntuenta kolmiotukivarsilla (edessä, Saab Quantum IV).
Kolmiovarsituenta tarkoittaa auton pyöräntuentaa erillisjousituksessa, jossa on kaksi päällekkäistä A-kirjaimen muotoista tukivartta (kutsutaan myös kaksois-A-varsituennaksi). Molemmilla tukivarsilla on kiinnitys auton runkoon tai koriin.
Yksittäistä A-vartta käytetään myös MacPherson-pyöräntuennan muunnelmissa.
Kahden kolmiotukivarren ratkaisua käytetään kalliimmissa autoissa tai kilpa-autoissa koska se tarjoaa paremman pidon ja vakauden kuin MacPherson-tuenta.
Ratkaisua käytetiin jo 1930-luvulla, jolloin Citroën ja Packard käyttivät sitä. Tuenta yleistyi myös kilpa-autojen etujousituksessa, jossa aerodynamiikka ja keveys ovat tärkeitä tekijöitä. Kahden kolmiotukivarren ratkaisussa jousituksen puristuminen kasvattaa negatiivista camber-kulmaa eripituisista varsista johtuen.
Kolmiotukivarsien toiminta, esitteillä Toyota-museossa Nagoyassa.
Käännös suomeksi
Keskijurakausi

| Jurakauden jako> kausi | Jurakauden jako> epookki | Jurakauden jako> vaihe | Jurakauden jako> ikä (mvs) |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liitu | varhais | Berrias | nuorempi |  |
| Jura | myöhäis | Tithonos | 145,0–152,1 |  |
| Jura | myöhäis | Kimmeridge | 152,1–157,3 |  |
| Jura | myöhäis | Oxford | 157,3–163,5 |  |
| Jura | keski | Callovia | 163,5–166,1 |  |
| Jura | keski | Bathonia | 166,1–168,3 |  |
| Jura | keski | Bajocae | 168,3–170,3 |  |
| Jura | keski | Aalen | 170,3–174,1 |  |
| Jura | varhais | Toarcis | 174,1–182,7 |  |
| Jura | varhais | Pliensbach | 182,7–190,8 |  |
| Jura | varhais | Sinemurum | 190,8–199,3 |  |
| Jura | varhais | Hettange | 199,3–201,3 |  |
| Trias | myöhäis | Rhaetia | vanhempi |  |
Jurakauden jako ICS:n mukaan tammikuussa 2013.
Keskijurakausi (Dogger, ruskea jura) oli geologinen ajanjakso 175,6–161,2 miljoonaa vuotta sitten. Keskijurakaudella jättimanner Pangea alkoi hajota. Uusia dinosauruslajeja kehittyi maalla, muun muassa megalosaurit ja cetiosaurit. Merissä olivat kalaliskot, Ichthyosaurukset, vielä tavallisia, mutta niiden rinnalle olivat jo kehittyneet pliosaurukset (Pliosaurus, Liopleurodon).[lähde? ]
Keskijurakauden vaiheet

Callovia-vaihe (164,7 ± 4,0 – 161,2 ± 4,0 miljoonaa vuotta sitten)
Bathonia-vaihe (167,7 ± 3,5 – 164,7 ± 4,0 miljoonaa vuotta sitten)
Bajocae-vaihe (171,6 ± 3,0 – 167,7 ± 3,5 miljoonaa vuotta sitten)
Aalen-vaihe (175,6 ± 2,0 – 171,6 ± 3,0 miljoonaa vuotta sitten)
Vaiheet on nimetty paikkakuntien latinalaisten nimimuotojen mukaan (Englannin Kellaways ja Bath, Ranskan Bayeux ja Saksan Aalen).
Katsastus (veneily)

Katsastus veneilyssä on valtakunnallinen erityissopimus. Toisin kuin rekisteröinti, katsastaminen on vapaaehtoinen toimenpide. Avomeripurjehduskilpailuihin osallistuvien veneiden on tosin täytettävä vähintään katsastusluokka 2:n vaatimukset.
Perusteet

Katsastuksen tärkeimpänä perusteena on Merilain 8 §:
»Aluksen tulee, sitä merenkulkuun käytettäessä, olla niin rakennettu, varustettu, miehitetty, lastattu ja vaadittavin tarvikkein varattu, että ihmishenki ja omaisuus voidaan, ottaen huomioon sekä kulkuveden laatu että liikenne, johon alusta käytetään, katsoa turvalliseksi»
Kilpaveneillä on oma katsastuksensa kutakin kilpailua varten; kilpakatsastus ei korvaa vuosikatsastusta, joskin esimerkiksi Espoo - Suursaari -kilpailussa katsastukseksi kelpaa toisen luokan vuosikatsastus.
Katsastuksen lisähyötynä voinee mainita, että useimmat vakuutusyhtiöt myöntävät 20 % vakuutusmaksualennuksen katsastetuille veneille. Useimmille vakuutusyhtiöille riittää se, kun alkuperäisestä runkokatsastuksesta tehdystä pöytäkirjasta tehty kopio luovutetaan sopimuksen tekemisen yhteydessä, vuosittaista kopiota ei pääsääntöisesti vaadita paitsi mahdollisesti vahinkojen yhteydessä.
Katsastuksesta laaditaan erillinen pöytäkirja kahtena kappaleena katsastajalle ja veneenomistajalle. Lisäksi kerhon myöntämään ja kommodorin allekirjoittamaan venetodistukseen tehdään vuosittain merkintä suoritetusta katsastuksesta. Lisäksi tällainen vene saa käyttää pursilippua ja seuraviiriä. Katsastettuun veneeseen kiinnitetään lisäksi erityinen liittojen merkeillä ja vuosiluvulla varustettu katsastustarra kyllin näkyvään paikkaan. Tarran pohjaväri on valkoinen, painoväri vaihtelee vuosittain. Tarran ulkoasu muuttui, kun Suomen Purjehdus ja Veneily ry korvasi kaksi aiempaa keskusliittoa vuoden 2011 alusta: aiemmin pyöreä tyylitelty pursilippukuvio ilman erikoismerkkiä muuttui neliön muotoiseksi.
Veneilyssä katsastus on täysin vapaaehtoista, tosin pursiseurat yleensä edellyttävät sitä jäsentensä veneiltä. Jos alus on kaupallisessa käytössä, merenkulun turvallisuusviranomainen suorittaa alukselle katsatuksen. Myös Finnboatin jäsenyritykset tarjoavat ammattiatitoista veneiden kuntokartoitusta.
Pursiseurojen vapaaehtoinen katsastusmenettely

Katsastus jakautuu perus- ja vuosikatsastukseen. Katsastus on voimassa vuoden kerrallaan; pääsääntöisesti se toimitetaan kesäkuun loppuun mennessä ja on voimassa seuraavan vuoden kesäkuun loppuun. 
Jos vene hankitaan myöhemmin tai on pitkään kunnostuksessa, asiassa voidaan myöntää kertaluonteisia poikkeuksia. Myös vieraan seuran katsastaja saa tehdä katsastuksen, mikäli seuralla ei ole omia tai nämä eivät eri syistä ehdi.
Katsastajat kouluttaa Suomen Purjehdus ja Veneily tai Suomen työväen urheiluliitto TUL. Lisenssi on voimassa neljä vuotta ja sen voi uusia kerran pelkällä ilmoituksella. Tämän jälkeen on käytävä päivityskurssi vähintään kahdeksan vuoden välein. Jos lisenssi vanhenee ilman ilmoitusta, koulutus on suoritettava kokonaan uudelleen.
Katsastettu vene merkitään kotiseuran venerekisteriin ja saa oikeuden käyttää seuransa pursilippua ja seuraviiriä.
Pursiseurojen vapaaehtoinen katsastusmenettely > Peruskatsastus

Peruskatsastus voidaan tehdä aina kun siihen katsotaan olevan aihetta. Se tehdään kaksivaiheisena, toinen maissa ja toinen veneen ollessa vesillä käyttövalmiina. Muutoin peruskatsastus tehdään viiden vuoden välein.
Pursiseurojen vapaaehtoinen katsastusmenettely > Vuosikatsastus

Katsastuskohteita on viime vuosina lisätty, koska muutamissa venemalleissa on ollut aivan uusia vaarakohteita, muun muassa liian matalalla oleva potentiaalinen vuotokohde.

Jotkut katsastajat suosivat kaksivaiheista katsastusta; näin erityisesti silloin, kun katsastaja toimii myös veneilykouluttajana. Tällöin esimerkiksi ylimmän asteen nuorisokoulutukseen tai aikuisten veneenkuljettaja/veneenpäällikkökoulutukseen voidaan liittää kaksivaiheisena toteutetun katsastuksen seuranta, jossa oppilaat saavat perehtyä erityyppisten veneiden rakenteisiin ja varustukseen. Menettely on saanut runsaasti kiittävää palautetta - erityisesti silloin kun kyseisiä veneitä on käytetty koulutuksen käytännön osion toteutukseen.
Katsastusluokat

Katsastus on aina riippunut veneen rakenteesta, merikelpoisuudesta ja varustuksesta. Tietyn tason ylittävät veneet on aina voitu katsastaa alempaan luokkaan kuin varustus sallisi jos omistaja on niin halunnut.
Katsastusluokkia oli alun perin kolme: 1, 2 ja 3 eli avomeri, rannikko ja saaristo. 1990-luvulla numerointi muutettiin kirjainluokiksi, jolloin pienimmille veneille luotiin uusi katsastusluokka D ja kaksi ylintä jaettiin kahtia A1, A2, B1 ja B2 -luokkiin. B2 -luokka oli tuolloin alin josta myönnettiin vakuutusmaksualennus.
Menettely osoittautui hankalaksi, ja lopulta päädyttiin nykyisin käytössä olevaan järjestelmään, jossa veneet katsastetaan niiden rakenteen, varustuksen ja purjehdusalueen mukaan neljään eri luokkaan:
Katsastusluokat > Katsastusluokka 1: Avomeri

Purjehdusalue kattaa Itämeren, Pohjanmeren, Euroopan rannikkovedet ja Välimeren.
Pitemmät matkat - kuten esimerkiksi osanotto Atlantic Rally for Cruisers (ARC) -purjehduskilpailuun Kanariansaarilta Karibianmerelle tai maailmanympäripurjehdukset, sovitaan vakuutuksen ja varustuksen osalta tapauskohtaisesti erikseen.