stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Puolukka
Puolukan käyttö > Ravinnoksi

| Tuore puolukka |
| --- | --- |

Ravintosisältö/100 g
Energiaa:  234 kJ (56 kcal)
Proteiinia:  0,50 g
Hiilihydraatteja:  8,90 g
sokereita:  8,20 g
fruktoosia:  4,10 g
glukoosia:  3,80 g
maltoosia:  < 0,10 g
sakkaroosia:  0,20 g
tärkkelystä:  0,70 g
Ravintokuitua:  2,60 g
Rasvaa:  0,70 g
josta tyydyttynyttä:  < 0,10 g
kertatyydyttymätöntä:  < 0,10 g
monityydyttymätöntä:  0,30 g
Vitamiinit
A-vitamiini:  0,80 µg
B1, Tiamiini:  0,06 mg
B2, Riboflaviini:  0,01 mg
B3, Niasiini:  0,50 mg
B6, Pyridoksiini:  < 0,01 mg
B9, Foolihappo:  19,6 µg
B12, Syanokobalamiini:  0,00 µg
C-vitamiini:  10,7 mg
D-vitamiini:  0,00 µg
E-vitamiini:  1,50 mg
K-vitamiini:  9,00 µg
Kivennäisaineet
Rauta:  0,40 mg
Natrium:  0,20 mg
Suola:  5,10 mg
Kalium:  80,0 mg
Magnesium:  9,00 mg
Kalsium:  22,0 mg
Fosfori:  17,0 mg
Sinkki:  0,20 mg
Jodi:  1,00 µg
Seleeni:  0,10 µg
Lähteet
 Ravintoarvojen lähde:  Fineli-tietokanta (elintarvikkeen tunniste: 440) 
Puolukka on yleisesti käytetty marja sekä Suomen tärkein luonnonmarja, ja myös Etelä- ja Keski-Euroopassa puolukkaa arvostetaan korkealle. Suomessa vuosittainen puolukkasato vaihtelee 200–500 milj. kg paikkeilla. Sitä poimitaan vuosittain noin 100 milj. kg, mutta kaupalliseen käyttöön vain noin 5–10 milj. kg. Sato vaihtelee paljon vuodesta toiseen.
Puolukka on ruoanlaitossa monikäyttöinen marja. Siitä tehdään mehua, hilloa, puuroa, sosetta, hyytelöä sekä paljon muuta. Sitä voidaan myös lisätä leipään ja mämmiin. Ihmisten lisäksi puolukoita syövät ainakin kanalinnut, rastaat, karhut, mäyrät, muutkin petoeläimet sekä metsähiiret sekä -myyrät.
Puolukat säilyvät erittäin hyvin ilman säilöntäaineita niiden sisältämän bentsoehapon takia. Survottuina ne säilyvät erinomaisesti alle viiden asteen lämpötiloissa.
Puolukka on hapan marja. Sen kokonaishappopitoisuus on noin 2,5 %, mistä noin 0,05–0,2 % on bentsoehappoa ja loput pääasiassa omena- tai sitruunahappoa. Marjojen sokeripitoisuus on noin 8–9 %. Puolukka sisältää myös arbutiinia, vakkiniinia sekä vähän vitamiineja, C-vitamiinia siinä on noin 5–10 milligrammaa sataa grammaa kohti ja A-vitamiinia 100 kansainvälistä yksikköä.
| Marja | Energia | Hiili­hydraatit | Proteiini | Rasva | Kuitu | Sokerit | C-vitamiini |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puolukka | 56 kcal | 8,9 g | 0,5 g | 0,7 g | 2,6 g | 8,2 g | 10,7 mg |
| Mustikka | 65 kcal | 10,2 g | 0,8 g | 1,1 g | 3,3 g | 8,4 g | 7,20 mg |
| Mansikka | 45 kcal | 7,7 g | 0,5 g | 0,3 g | 1,9 g | 7,0 g | 45,6 mg |
| Mustaherukka | 74 kcal | 9,7 g | 1,4 g | 1,1 g | 5,8 g | 8,6 g | 128 mg |
Puolukan käyttö > Terveysvaikutukset

Puolukan tärkeimmät terveysvaikutukset perustuvat sen erilaisiin polyfenoliyhdisteisiin sekä kivennäis- ja hivenaineisiin, joita se sisältää paljon. Puolukassa on runsaita määriä ainakin mangaania, polyfenoliyhdisteitä (kuten resveratroli, lignaanit sekä proantosyanidiinit), flavonoideja sekä bioflaviineja. Mangaani on tärkeä ravintoaine energia-, valkuaisaine- sekä kolesteroliaineenvaihdunnan entsyymeille. Resveratrolilla on tulehdusta ehkäiseviä vaikutuksia ja proantosyanidiinit ehkäisevät haitallisten aineiden kiinnittymistä limakalvoille. Puolukka on myös hyvä kuidun lähde. Lisäksi puolukka sisältää paljon polyfenoleja (”P-vitamiinia”).
Marjat edistävät maksan, sapen sekä vatsan toimintaa, pitävät suoliston terveenä ja edistävät raudan sekä kivennäisaineiden imeytymistä. Antibioottiset aineet torjuvat munuaisten ja virtsateiden tulehduksia.
Anne Kivimäen vuonna 2019 Helsingin yliopistossa tekemän väitöstutkimuksen mukaan laimea puolukkamehu alensi rotilla merkittävästi jo koholla ollutta verenpainetta. Enemmän polyfenoleita sisältänyt mehu paransi verisuonten heikentyneen toiminnan terveiden suonten tasolle. Osalla rotista oli geneettisesti korkea verenpaine. Rotat saivat mehuja 8–10 viikon ajan. Mehu ei estänyt lajityypillistä iän mukaista verenpaineen kohoamista. Puolukkamehu esti matala-asteiseen tulehdukseen liittyvien geenien ilmentymistä valtimossa. Kylmäpuristetuilla karpalo- ja mustaherukkamehuilla ei ollut yhtä selkeitä vaikutuksia. Pohjoisen metsissä kasvava puolukka tuottaa polyfenoliyhdisteitä marjoihinsa erityisen tehokkaasti. Osittain syynä on pohjoisen valoisa kesä, mutta myös vaikeat kasvuolosuhteet. Puolukka näyttäisi vaikuttavan reniini-angiotensiinijärjestelmän säätelyyn, johon esimerkiksi useiden verenpainelääkkeiden vaikutus perustuu. Anne Kivimäki totea, että tutkimuksen pohjalta voidaan edetä vertaileviin kliinisiin tutkimuksiin terveillä henkilöillä, joiden verenpaine on hieman koholla mutta lääkehoidolle ei ole vielä tarvetta. Tutkimustulosten uutisoinnin jälkeen puolukkamehun menekki nousi  K-ruokakaupoissa viikossa keskimäärin 300 prosenttia ja myös pakastepuolukan myynti nousi K-kaupoissa marraskuussa 2019 yli 50 prosenttia.
Puolukan käyttö > Rohdoksena

Puolukan lehdillä on myös rohdoskäyttöä. Niistä voidaan valmista teetä, joka tepsii reumavaivoihin, virtsatietulehduksiin sekä verensokerin alentamiseen. Puolukan lehdissä on 4–9 prosenttia arbutiinia, joka on tärkeimpiä virtsatietulehduksen hoitoon vaikuttavia aineita. Yliannos puolukanlehtiteetä voi kuitenkin aiheuttaa myrkytyksen, joten sitä pitää käyttää hillitysti. Rohdoskasvina puolukka jää ravintokasvina vähemmän käytetyn sianpuolukan varjoon.
Lajikkeita

Puolukasta on jalostettu Ruotsissa useita lajikkeita, joissa on isommat marjat ja suurempi sato kuin villissä puolukassa. Viljeltyjä lajikkeita ovat muun muassa:
'Coral, 'Ida', aikainen, keskikokoiset marjat
'Linnea', myöhäinen, keskikokoiset marjat, satoisa ja pystykasvuinen
'Sanna', isot marjat, runsassatoinen, pystykasvuinen ja tekee vähän rönsyjä
'Sussi', pienehköt marjat, matala ja tekee paljon juurirönsyjä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Puolukka (Vaccinium vitis-idaea)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
LuontoPortti: Puolukka (Vaccinium vitis-idaea)
Pohjolan kasvien pauloissa: Vaccinium vitis-idaea - puolukka, taigapuolukka
Valokki - nettikasvio: Puolukka (Vaccinium vitis-idaea)
Luopioisten kasvisto: Puolukka (Vaccinium vitis-idaea)
Metsämarjat ja -sienet. Luonnonvarakeskus (Luke).
Puolukka (Vaccinium vitis-idaea). Den virtuella floran. (ruotsiksi)
Food Component Database (FooDB): Lingonberry (Vaccinium vitis-idaea) (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Vaccinium vitis-idaea (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Vaccinium vitis-idaea (cowberry) (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q93235  Wikispecies: Vaccinium vitis-idaea  ARKive: vaccinium-vitis-idaea  BioLib: 38980  CoL: 7F8TT  Ecocrop: 10719  EoL: 484410  EPPO: VACVI  EUNIS: 169439  FEIS: vacvit  FNA: 200016732  FoC: 200016732  GBIF: 2882835  GRIN: 41069  iNaturalist: 56312  IPNI: 293975-2  IRMNG: 10207713  ITIS: 505637  IUCN: 18748884  MichiganFlora: 1241  MoBotPF: 279945  NatureServe: 2.129786  NBN: NBNSYS0000003914  NCBI: 180772  NZOR: af2a6498-67b6-4e30-88b0-495d55ce178e  Open Tree of Life: 242921  PfaF: Vaccinium vitis-idaea  PFI: 3736  Plant List: kew-2457314  PLANTS: VAVI  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:293975-2  RHS: 18734  Tropicos: 12300067  VASCAN: 5583  WisFlora: 5325  WFO: wfo-0000421966  WoRMS: 993801  Laji.fi: MX.38620 
Puolukka.
Sianpuolukka (Arctostaphylos uva-ursi)
Puolukkahilloa paahtoleipien päällä.
Hallintotoimi

Hallintotoimi on julkisen vallan käyttämisen muoto, joka perustaa, muuttaa tai kumoaa kansalaisen tai yhteisön oikeuksia tai velvollisuuksia. Hallintotoimella viranomainen soveltaa lainsäädäntöä konkreettisesti ja yksipuolisesti hallintokoneiston ulkopuoliseen tahoon. Virkatoimi eli hallinnon toimi on puolestaan yleisnimitys, jonka piiriin hallintotoimet kuuluvat. Virkatoimia ovat myös esimerkiksi hallintopalvelut. Hallintopäätös on eräs hallintotoimi, mutta kaikki hallintotoimet eivät ole hallintopäätöksiä. Toisinaan hallintotoimesta tehdään hallintosopimus.
Hallintotoimet ryhmitellään hallintopäätösten tavoin kolmeen ryhmään: etuja suoviin, oikeuksia perustaviin sekä velvoitteita tai rajoituksia asettaviin. Hallintotoimia ovat esimerkiksi hallintolupa, hallintomaksu, hallintosanktio sekä hallinnolliset kiellot ja rajoitukset. Niihin kuuluvat myös viranomaistoimet, jotka koskevat tahdosta riippumatonta hoitoa ja päätösten pakkotäytäntöönpanoa. Hallintotoimina ei kuitenkaan pidetä sellaista julkishallinnon toimintaa, johon ei liity julkisen vallan käyttöä ja välittömiä oikeusvaikutuksia. Tällaista tosiasialliseksi hallintotoiminnaksi kutsuttua palvelujen tuottamista on esimerkiksi opetus ja sairaanhoito.
Hyvinvointivaltiossa hallintotoimien valtaan liittyvä luonne ja ehdoton yksipuolisuus on vähitellen väistynyt, kun on laajennettu hallintomenettelyn ja yksityisten oikeuksien sääntelyä. Samalla ovat lisääntyneet etuja tarjoavat ja julkisia palveluja toteuttavat hallintotoimet. Kansalaisen tai yhteisön kuulemisesta on tullut välttämätöntä ennen hallintotoimen suorittamista. Joissakin toimissa edellytetään myös kansalaisen suostumusta.
Carl Lewis

| Carl Lewis |
| --- | --- |
 Carl Lewis vuonna 2009
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. heinäkuuta 1961 (ikä 63) Birmingham, Alabama, Yhdysvallat
Yleisurheilija
Pituus:  188  cm
Paino:  80 kg
Laji:  pikajuoksu, pituushyppy
Ennätykset:  100 m: 9,86 (1991, ME) 200 m: 19,75 (1983) Pituushyppy: 887 (1991)
Voitot:  9 olympiakultaa, 8 maailmanmestaruutta
Aiheesta muualla
www.carllewis.com
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 | 100 metriä |  |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 | 200 metriä |  |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 | pituushyppy |  |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 | 4 × 100 m viesti |  |
|  Kultaa | Soul 1988 | 100 metriä |  |
|  Kultaa | Soul 1988 | pituushyppy |  |
|  Kultaa | Barcelona 1992 | pituushyppy |  |
|  Kultaa | Barcelona 1992 | 4 × 100 m viesti |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | pituushyppy |  |
|  Hopeaa | Soul 1988 | 200 metriä |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1983 | 100 metriä |  |
|  Kultaa | Helsinki 1983 | pituushyppy |  |
|  Kultaa | Helsinki 1983 | 4 × 100 m viesti |  |
|  Kultaa | Rooma 1987 | 100 metriä |  |
|  Kultaa | Rooma 1987 | pituushyppy |  |
|  Kultaa | Rooma 1987 | 4 × 100 m viesti |  |
|  Kultaa | Tokio 1991 | 100 metriä |  |
|  Kultaa | Tokio 1991 | 4 × 100 m viesti |  |
|  Hopeaa | Tokio 1991 | pituushyppy |  |
|  Pronssia | Stuttgart 1993 | 200 metriä |  |
Frederick Carlton ”Carl” Lewis (s. 1. heinäkuuta 1961 Birmingham, Alabama) on yhdysvaltalainen yleisurheilija. Hän kilpaili 100 metrillä, 200 metrillä, pikaviestissä sekä pituushypyssä.
Lewisia pidetään yhtenä kaikkien aikojen suurimmista yleisurheilijoista. Hän voitti yhteensä yhdeksän olympiakultaa ja yhden olympiahopean. MM-kisoissa hän voitti kahdeksan maailmanmestaruutta, yhden hopean ja yhden pronssin. Lewis valloitti kaikki pituushypyn olympiakullat vuosina 1984–1996. Hän on yksi harvoista urheilijoista, jotka ovat yltäneet neljään peräkkäiseen henkilökohtaiseen kultamitaliin kesäolympialaisissa. Lewisista tuli Los Angelesissa 1984 vasta toinen yleisurheilija, joka on voittanut neljä olympiakultaa samoissa kisoissa.
Kansainvälinen yleisurheiluliitto nimesi Lewisin vuonna 1999 vuosisadan miesurheilijaksi, ja Kansainvälinen olympiakomitea nimesi hänet samana vuonna vuosisadan urheilijaksi.
Nuoruus

Carl Lewis syntyi vuonna 1961 Birminghamissa, Alabamassa, urheilulliseen perheeseen. Hänen äitinsä Evelyn oli ollut maailman parhaita pika-aitureita 1950-luvun alussa, ja isä Bill oli kohtalainen 400 metrin juoksija. Carlin isoveli Mack juoksi 100 jaardia 9,7 sekuntiin, toisesta isoveljestä Clevestä tuli ammattilaisjalkapalloilija, ja pikkusisko Carolista tuli maailmanluokan pituushyppääjä ja Yhdysvaltain ennätysnainen.
Kaksi vuotta Lewisin syntymän jälkeen perhe muutti Willingboroon, Philadelphian esikaupunkiin. Siellä Lewisin vanhemmat opettivat lukiossa ja valmensivat paikallisessa yleisurheiluseurassa. Carl kasvoi hitaammin kuin sisaruksensa, eikä hän aluksi osoittanut samanlaista lahjakkutta urheiluun. Hän harrasti elokuvien katselua ja kirkkokuorossa laulamista sekä oppi soittamaan selloa.
Urheilu-ura > Juniorivuodet

Lewis oli kokeillut pituushyppyä yhdeksänvuotiaana, ja 13-vuotiaana hän alkoi harrastaa lajia tosissaan. Koettuaan 15-vuotiaana kasvupyrähdyksen Lewis juoksi sen jälkeen 100 jaardia ajassa 9,3 ja 100 metriä ajassa 10,5. Vuonna 1979 Lewis hyppäsi 17-vuotiaana pituutta 807, millä hän rikkoi Yhdysvaltain lukioennätyksen ja nousi 17-vuotiaiden maailmanlistan ykköseksi. Samalla kaudella aikuisten kansallisissa mestaruuskilpailuissa hän hyppäsi 809 ja otti hopeaa. Heti täytettyään 18 vuotta Lewis otti pronssia Pan-Amerikan kisoissa tuloksella 813, jonka ansiosta hän oli vuoden 1979 lopussa pituushypyn maailmanlistan sijalla viisi.
Urheilu-ura > Piristekäry

Vuonna 2003 Lewis myönsi, että hän antoi ennen Soulin 1988 olympialaisia kolmesti positiivisen doping-näytteen piristeaineista. Yhdysvaltain liitto katsoi asian kuitenkin läpi sormien ja tulkitsi sen siten, ettei Lewis ollut pyrkinyt parantamaan urheilusuorituksiaan kiellettyjä aineita apuna käyttäen.
Urheilu-ura > Saavutukset

1983 – MM-kisat – 3 kultaa (100 m, pituushyppy ja 4 × 100 m viesti)
1984 – Olympialaiset – 4 kultaa (100 m, 200 m, pituushyppy ja 4 × 100 m viesti)
1987 – MM-kisat – 3 kultaa (100 m, pituushyppy ja 4 × 100 m viesti)
1988 – Olympialaiset – 2 kultaa (100 m, pituushyppy), 1 hopea (200 m)
1991 – MM-kisat – 2  kultaa (100 m ja 4 × 100 m viesti), 1 hopea (pituushyppy)
1992 – Olympialaiset – 2 kultaa (pituushyppy ja 4 × 100 m viesti)
1993 – MM-kisat – 1 pronssi (200 m)
1996 – Olympialaiset – 1 kulta (pituushyppy)
Urheilu-ura > Ennätykset

100 m: 9,86 (1991, silloinen maailmanennätys)
200 m: 19,75 (1983)
Pituushyppy: 887, myötätuuleen 891 (1991)
4 × 100 m viesti: 37,40 (1992, silloinen maailmanennätys, joukkueessa lisäksi Mike Marsh, Leroy Burrell ja Dennis Mitchell)
4 × 200 m viesti: 1.18,68 (1994, silloinen maailmanennätys, Santa Monica Track Clubissa, jossa lisäksi Mike Marsh, Leroy Burrell ja Floyd Heard)
Urheilu-uran jälkeen

Lewis asettui ehdolle New Jerseyn osavaltion senaatin vaaleissa 2011 demokraattien listalla. Hänen ehdokkuutensa kuitenkin kumottiin, koska Lewis ei täyttänyt vaatimuksia neljän vuoden asumisesta osavaltiossa. Lewis aloitti vuonna 2014 vapaaehtoisen valmentajantyön Houstonin yliopistossa.
Lewis on toiminut myös YK:n ruoka- ja maataloustehtävissä sekä vammaisten tukijärjestössä.
Lewis on vegaani. Hän siirtyi vegaaniseen ruokavalioon heinäkuussa 1990. Hän uskoi vegaanisen ruokavalion olevan hänelle paremmin sopiva, sillä hän pystyi syömään suurempia ruokamääriä sen vaikuttamatta hänen urheilullisuuteensa heikentävästi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Carl Lewis Wikimedia Commonsissa
Carl Lewis Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Carl Lewis Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ylen Elävä arkisto: Carl Lewisin neljä kultaa
| n k  Miesten 100 metrin juoksun olympiavoittajat |
| --- | --- |
 1896: Tom Burke  1900: Frank Jarvis  1904: Archie Hahn  1908: Reggie Walker  1912: Ralph Craig  1920: Charlie Paddock  1924: Harold Abrahams  1928: Percy Williams  1932: Eddie Tolan  1936: Jesse Owens  1948: Harrison Dillard  1952: Lindy Remigino  1956: Bobby Joe Morrow  1960: Armin Hary  1964: Bob Hayes  1968: Jim Hines  1972: Valeri Borzov  1976: Hasely Crawford  1980: Allan Wells  1984: Carl Lewis  1988: Carl Lewis  1992: Linford Christie  1996: Donovan Bailey  2000: Maurice Greene  2004: Justin Gatlin  2008: Usain Bolt  2012: Usain Bolt  2016: Usain Bolt  2020: Lamont Marcell Jacobs  2024: Noah Lyles 
Miesten 200 metrin juoksun olympiavoittajat
Miesten pituushypyn olympiavoittajat
Miesten 100 metrin juoksun maailmanmestarit
Miesten pituushypyn maailmanmestarit
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Italia  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Korea  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  World Athletics  Yle  Tilastopaja 🔒 
Muut:  NARA  SNAC 
Carl Lewis Los Angelesin olympiakisoissa 1984, missä hän voitti neljä kultamitalia.
Hallintomenettely

Hallintomenettely tarkoittaa viranomaisessa tapahtuvaa hallintoasian käsittelyä, jota koskevat säännökset sisältyvät Suomessa hallintolakiin (434/2003). Hallintomenettely on hallinto-oikeudellinen käsite, mutta se on periaatteiltaan yhteydessä yleiseen prosessioikeuteen. Hallintomenettelyyn ei sisälly hallintolainkäyttö, lainsäädäntöasiat eikä yksityisoikeudelliset asiat. Esimerkiksi julkisyhteisön tekemä kiinteistön kauppa ei ole hallintomenettelyä, mutta sitä edeltävä viranomaiskäsittely kuuluu hallintomenettelyn piiriin. Sitä ovat myös oikeushallintoasiat, kuten virkanimitykset.
Hallintomenettelyyn kuuluu asian vireillepano, valmistelu, esittely ja päätöksenteko, jonka jälkeen päätös annetaan tiedoksi asianosaiselle. Se päättyy yleensä päätöksen täytäntöönpanoon, johon voi liittyä tehosteiden, kuten uhkasakon, käyttö. Kaikissa vaiheissa viranomaisella on velvollisuus neuvoa asianosaista.
Säädöspohjan historia Suomessa

Hallintolain edeltäjä oli hallintomenettelylaki (598/1982), jota ennen hallintomenettelyn säädöspohja oli hajanaista ja monin osin puutteellista. Asiaa sääntelivät lähinnä oikeudenkäymiskaaren yleiset periaatteet ja sääntelemättömissä kohdissa turvauduttiin yleisiin hallinto-oikeudellisiin periaatteisiin ja virkamiesten harkintaan. Eräitä hallintomenettelyn osa-alueita varten säädettiin yleislakeja jo itsenäisyyden ajan alussa, mutta yleinen hallintomenettelylaki säädettiin vasta 1980-luvulla.
Hallintomenettelyn osa-alueita sääntelivät
kielilaki, 148/1922
laki julkisista kuulutuksista, 34/1925
laki yleisten asiakirjain julkisuudesta, 83/1951
laki tiedoksiannosta hallintoasioissa, 232/1966
kunnallislaki, 642/1948
kunnallislaki, 953/1976
kuntalaki, 365/1995
henkilörekisterilaki, 471/1987
uhkasakkolaki, 1113/1990
ympäristölupamenettelylaki, 735/1991
Laki Suomen hallitusmuodon muuttamisesta (969/1995, 16 §) sisälsi säännöksen siitä, että jokaisella oli oikeus saada asiansa käsitellyksi asianmukaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä. Pykälän mukaan lailla turvattiin hyvä hallinto, johon kuuluu käsittelyn julkisuus sekä oikeus tulla kuulluksi, saada perusteltu päätös ja hakea muutosta.
Yrjö Hakkila

Yrjö Oskari Hakkila
Yrjö Oskari Hakkila (17. joulukuuta 1887 Vesilahti – 2. huhtikuuta 1918 Rautu) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Johannes Oskari Hakkila ja Edla Kustaava Rapola.
Opinnot

Hän kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1906 ja liittyi Hämäläisosakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa ja suoritti oikeustutkinnon vuonna 1912.
Nuoruusvuodet

Hän pääsi auskultantiksi Turun hovioikeuteen ja toimi virkaa tekevänä nimismiehenä Jyväskylän ja Vesilahden piireissä, kunnes hänet nimitettiin Tyrvään piirin nimismieheksi vuonna 1912. Hän toimi Naantalin virkaa tekevänä pormestarina vuonna 1913 ja Tampereen poliisilaitoksen rikosasiain komissaarina vuonna 1914 ennen sotilasuralle hakeutumistaan.
Jääkäriaika

Hän liittyi yhtenä näiden miesten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 26. kesäkuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.
Suomen sisällissota

Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ensin pataljoonan esikuntaan 3. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonaan, joka myöhemmin kuului 4. Jääkärirykmenttiin, josta hänet sijoitettiin myöhemmin 8. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan joukkueenjohtajaksi, josta siirrettiin 25. maaliskuuta 1918 alkaen 3. komppaniaan ja takaisin 1. komppaniaan  30. maaliskuuta 1918. Hän otti osaa sisällissodassa taisteluihin Raudussa, missä kaatui 2. huhtikuuta 1918. Hänet on haudattu sukuhautaan Vesilahden hautausmaahan.
Jääkäripataljoona 27:n 1. komppania
Arimo Haltsonen

Arimo Juhani Haltsonen (s. 31. joulukuuta 1956 Valkeakoski) on suomalainen näyttelijä ja ohjaaja.
Haltsonen aloitti uransa teatterisihteerinä Valkeakosken kaupunginteatterissa, josta siirtyi näyttelijä-harjoittelijaksi Hämeenlinnan kaupunginteatteriin (1979) ja edelleen Porin Teatteriin (1983–1989). Hän on näytellyt myös Rovaniemen Teatterissa (1989–1993), Kotkan kaupunginteatterissa (2002–2003) sekä Kouvolan Teatterissa (2003–1017) näyttelijänä ja ohjaajana. Haltsonen jäi eläkkeelle 1.6.2017.
Vuosina 1993–2001 Haltsonen toimi Kymen läänin läänintaiteilijana ohjaten näytelmiä muun muassa Karhulan työväen näyttämölle, Korvenkylän kesäteatteriin, Iitin kesäteatteriin sekä Elimäen kesäteatteriin.
Televisiosta Arimo Haltsosen kasvot ovat tulleet tutuiksi muun muassa Saarioisten leikkelemainoksesta (Lintukuvaaja)selvennä, Sampo-pankin mainoksesta, jossa Patrick Duffy kyseli tältä ”What’s your number?” -kampanjan iskulausetta sekä Kariniemen ”Kuumaa kuumaa” -kampanjamainoksien kulkurina.
Arimo Haltsosen vaimo on näyttelijä-ohjaaja Martti Kainulaisen tytär, näyttelijä Hannele Kainulainen. Pariskunta asuu Kotkassa ja heillä on kaksi poikaa. Arimo Haltsosen nuorempi veli on Porin Teatterin näyttelijä Vesa Haltsonen.
Shinzō Hamai

Shinzō Hamai (jap. 浜井信三, 1905–1968) oli japanilainen poliitikko, joka toimi pitkään Hiroshiman pormestarina. Hän selviytyi Hiroshiman ydinpommin räjähdyksestä. Pormestarina Hamai vaikutti ratkaisevasti siihen, että Hiroshima julistettiin ”Rauhan kaupungiksi” vuonna 1949.
Käännös suomeksi
Halkian työväentalo

| Halkian työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Halkia, Pornainen
Rakennustyyppi:  työväentalo
Valmistumisvuosi:  1. talo: 1907, 2. talo: 1934
Rakennuttaja:  Halkian työväenyhdistys
Urakoitsija:  talkoovoimin
Runkorakenne:  kaksinkertaisella ilmaraollavarustetut tiiliseinät uudessa talon osassa
Julkisivumateriaali:  hirsirakenne
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Halkian työväentalo on Pornaisissa sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Halkian ja Kupsenkylän työväenyhdistys perustettiin 21. tammikuuta 1906, ja se liittyi myös sosialidemokraattiseen puolueeseen. Jäseniä oli tuolloin 91 henkilöä. Perustavan kokouksen jälkeen seuraava kokous pidettiin Kupsenkylän Mattilassa, ja yhdistyksessä oli silloin jo 110 jäsentä.
Rakennus

Yhdistyksen rakennustoimikunta perustettiin 21. lokakuuta 1906. Uudesta tontista tehtiin vuokrasopimus 26. helmikuuta 1907 Johan Kalkkisen kanssa 50 vuodeksi. Rakennustyöt aloitettiin keväällä, ja tupaantuliaisjuhlat pidettiin juhannuksena 1907. Talo oli hirsirakenteinen. Vuonna 1918 sisällissodan takavarikon jälkeen rakennusta tuhottiin voimakkaasti. Talo vapautui takavarikosta kesäkuussa 1919, ja se oli korjausten jälkeen uudelleen käytössä. Mutta uuden työväentalon hanke alkoi 4. syyskuuta 1927, jolloin kauppakirjan mukaan ostettiin V. Nordmanilta 8 500 neliön suuruinen Seurakallio-tontti. Uutta työväentaloa alettiin rakentaa vuonna 1931 osaksi vanhan työväentalon hirsistä ja osaksi jo vuonna 1928 tehdyistä sementtitiilistä. Opetusministeriön tuilla vuosina  1981-1987 korjattiin ja kunnostettiin rakennusta. Vuoden 1996 avutuksella korjattiin talon ravintolapuolen lattia.