stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Segesta
Historia > Klassinen kausi > Karthagon alamaiseksi

Ateenan sotaretken täydellinen epäonnistuminen jätti segestalaiset jälleen selinuslaisten hyökkäysten kohteeksi, minkä seurauksena he pyysivät jälleen apua Karthagosta. Karthagolaiset lähettivät avuksi 5 000 afrikkalaisen ja 800 kampanialaisen palkkasotilaan armeijan, ja tämän avulla segestalaiset voittivat selinuslaiset vuonna 410 eaa. Seuraavana vuonna karthagolaiset rantautuivat Sisiliaan suuremmalla Hannibalin johtamalla armeijalla, joka nousi maihin Lilybaionissa, eteni sieltä Selinukseen ja tuhosi koko kaupungin. Tämän jälkeen karthagolaiset tuhosivat Akragaan, Gelan ja Himeran.
Seurauksena Karthago oli saanut suuren osan Sisilian länsiosasta valtaansa, ja Segestan alue oli joka puolelta karthagolaisten ympäröimänä. Niin Segestasta tuli ajan kanssa Karthagolle alamainen liittolainen. Segesta oli yksi harvoista kaupungeista, joka pysyi uskollisena Karthagolle vuonna 397 eaa., jolloin Syrakusan tyranni Dionysios teki sotaretken saaren länsiosiin Karthagoa vastaan ja Motyen piiritys näytti johtavan Karthagon vallan kaatumiseen koko saarella. Dionysios piiritti myös Segestaa erityisesti Motyen kukistumisen jälkeen, mutta kaupunki kesti aina siihen saakka, kunnes karthagolaiset ehtivät apuun Himilkonin johdolla. Seurauksena Dionysios joutui luopumaan piirityksestä.
Historia > Hellenistinen kausi

Seuraavan kerran Segesta mainitaan historiassa vasta Agathokleen aikana vuonna 307 eaa., jolloin sitä kohtasi suuri onnettomuus. Agathokles rantautui tuolloin läntiseen Sisiliaan oltuaan sotaretkellä Afrikassa, ja sai Segestassa ystävällisen vastaanoton. Agathokles kuitenkin kääntyi yllättäen kaupunkilaisia vastaan, surmautti miespuolisen väestön, jonka kooksi mainitaan 10 000 henkeä, myi naiset ja lapset orjiksi ja ryösti kaupungin. Tämän jälkeen hän antoi kaupungille uuden nimen Dikaiopolis (Δικαιόπολις, ”Oikeuden kaupunki”), ja asutti sinne muiden kaupunkien pakolaisia. Uudella nimellä hän halusi painottaa ”oikeutta”, jota mielestään oli tuomassa saarelle.
Kaupunki ei todennäköisesti koskaan toipunut täysin tästä iskusta, mutta se omaksui pian vanhan nimensä takaisin ja esiintyy historiassa jälleen itsenäisenä kaupunkina. Se liittyi sellaisena Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen puolelle tämän Sisilian sotaretken aikaan vuonna 276 eaa. Pian tämän jälkeen se päätyi kuitenkin takaisin Karthagon valtaan, ja todennäköisesti ryöstettiin tässä yhteydessä, mihin Cicero viittaa.
Segesta säilyi Karthagon vallassa ensimmäiseen puunilaissotaan saakka. Konsuli Appius Claudius hyökkäsi kaupunkiin sodan ensimmäisenä vuonna eli 264 eaa., mutta ilman menestystä. Pian tämän jälkeen segestalaiset kuitenkin surmasivat kaupungin karthagolaiset ja liittyivät Rooman puolelle. Tämän jälkeen karthagolaiset alkoivat piirittää Segestaa. Kaupunki pelastui Duiliuksen tultua apuun Mylain taistelussa saamansa voiton jälkeen vuonna 260 eaa.
Historia > Roomalainen kausi

Segesta vaikuttaa olleen yksi Sisilian ensimmäisistä kaupungeista, joka luopui Karthagosta. Siksi se sai roomalaisilta edullisen aseman, ja tätä vahvisti kaupungin uskottu yhteys Troijaan. Segestalaiset olivat vapaita veroista ja muista rasituksista, sillä kaupungilla oli vapaakaupungin (civitas libera et immunis) asema vielä Ciceron aikana. Se sai haltuunsa myös muun muassa Eryksin alueen. Kerrotaan, että Karthagon kukistumisen jälkeen Scipio Africanus palautti Segestaan karthagolaisten viemän Artemiin patsaan.
Kaupunki kärsi toisesta orjasodasta vuonna 102 eaa. Muutoin se mainitaan Rooman vallan aikana vain harvoin. Kaupunki vaikuttaa olleen suhteellisen merkittävä vielä Ciceron aikana. Strabonin aikana Segestan satamasta vaikuttaa tulleen kaupunkia itseään merkittävämpi paikka. Pliniuksen ja Ptolemaioksen perusteella kaupunki säilyi kuitenkin olemassa, ja kehittyi tavalliseksi roomalaiskaupungiksi, jonka asukkailla oli Rooman kansalaisuus. Kaupunki vaikuttaa kuitenkin taantuneen vähitellen.
Todennäköisesti jossakin vaiheessa roomalaista kautta Segesta siirrettiin pohjoisemmaksi eli lähemmäksi rannikkoa nykyisen Castellammaren lähelle. Vandaalit tuhosivat tämän kaupungin. Kaupunki autioitui lopullisesti viimeistään saraseenien vallattua alueen noin 900 jaa.
Rakennukset ja löydökset

Kaupungin akropoliina toimi nykyisen Monte Barbaro -vuoren huippu. Alakaupunkia sijaitsi myös alempana akropoliin rinteillä ja juurella. Dionysioksen tuhottua kaupungin se rakennettiin uudestaan, ja tässä käytettiin oletettavasti Hippodamoksen nimiin laitettua ruutuasemakaavatyyppiä. Kaupunki oli ympäröity kaksinkertaisilla muureilla, jotka oli varustettu torneilla. Niistä sekä yhdestä portista on säilynyt osia.
Segestan temppeli
Segestan tunnetuin rakennus on temppeli, jonka kohdejumaluutta ei tunneta. Siksi sitä kutsutaan yleensä vain Segestan temppeliksi tai doorilaiseksi temppeliksi. Temppeli sijaitsi kaupungin länsipuolella muurien ulkopuolella. Sen rakentaminen aloitettiin noin vuonna 417 eaa., mutta sen paikalla on ollut varhaisempi edeltäjä jo 500-luvulla eaa. Rakennuksen tulkitaan yleensä jääneen keskeneräiseksi, oletettavasti silloin, kun karthagolaiset valtasivat alueen. Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja siinä oli lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 14 pylvästä. Sen stylobaatin koko on noin 26 x 61 metriä. Temppelin peristyyli on säilynyt poikkeuksellisen hyvin ja se on yksi koko Sisilian parhaiten säilyneitä temppelinraunioita.
Segestan teatteri
Teatteri sijaitsi kaupungin vuoren huipun koilliskulmassa. Se on ajoitettu viimeistään 200-luvun eaa. puoleen väliin. Rakennuksessa oli kreikkalaisille teattereille tyypillinen puolikaarenmuotoinen katsomo, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra. Katsomo suuntautui pohjoiseen päin, ja siitä avautui näköala merelle saakka. Katsomossa oli 29 penkkiriviä, jotka pystysuuntaiset porraskäytävät jakoivat seitsemään sektoriin. Poikittaissuuntainen diazoma-käytävä jakoi katsomon ala- ja yläosaan. Alimmat 21 penkkiriviä ovat säilyneet, mutta diazoman yläpuoliset rivit hävinneet.
Contrada Mangon pyhäkkö
Segestan vuoren eteläpuolelta nykyisin nimellä Contrada Mango tunnetulta alueelta on löydetty pyhäkön jäänteet. Pyhäkköön on kuulunut muurilla ympäröity temenos-alue, jonka koko on noin 83 x 48 metriä, sekä doorilaista tyyliä edustanut temppeli, joka oli rakennettu alun perin 500-luvulla eaa. ja uusittu 400-luvulla eaa.
Muut löydökset
Segestan vuoren koillisrinteestä on löydetty kallioon kaiverrettuja syvennyksiä, jotka ovat liittyneet johonkin kulttiin. Vuoren juurelta sen lounaispuolelta on löydetty joitakin hellenistiselle kaudelle 200-luvulle eaa. ajoitettuja hautoja. Muutoin kaupungin hautausmaita ei ole löydetty.
Segestan vuoren rinteistä on löydetty keramiikan palasia, jotka ovat peräisin osaksi paikallisesta ja osaksi Kreikasta tuodusta keramiikasta. Palasista on löydetty kreikkalaisella kirjaimistolla tehtyä mutta oletettavasti elyminkielistä kirjoitusta.
Rahat
Segestan rahapaja oli yksi Sisilian tärkeimmistä, ja sen lyömiä rahoja on säilynyt paljon. Rahoissa oli toisella puolella kuvituksena koira, mikä viittaa Egestoksen isän joenjumala Krimisoksen myyttiin, jossa tämä otti koiran hahmon. Varhaisemmissa rahoissa esiintyy nimi ΣΕΓΕΣΤΑ, Segesta, uudemmissa puolestaan teksti ΕΓΕΣΤΑΙΩΝ, Egestaiōn.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Segesta Wikimedia Commonsissa
Segestan akropolista.
Segestan lyömä didrakhma, n. 475–455 eaa. Kuvituksessa koira sekä nymfi Segestan pää ja teksti ΣEΓEΣTAΙ(ΩΝ), Segestaiōn.
Segestan lyömä tetradrakhma, n. 405–400 eaa. Kuvituksessa heeros Egestos ja kaksi koiraa sekä nymfi Segestan pää.
Kaupunginmuurin jäänteitä.
Segestan temppeli.
Segestan teatteri.
Agoraa.
Shōen

Shōen (jap. 荘園) viittaa Japanissa noin 700–1400-luvuilla olemassa olleisiin suurtiloihin tai kartanoihin. Shōenit olivat yksityisiä, veroista vapaita ja usein autonomisia. Ne kehittyivät alun perin keisarin lahjoitusmaista tai temppeleille ja pyhäköille osoitetuista maa-alueista. Niiden vahvistuminen heikensi keisarin valtaa ja johti paikallisen sotilasluokan nousuun. Kun kylistä tuli myöhemmin itsehallinnollisia, daimioille vastaavia feodaalisia läänityksiä, shōenit katosivat.
Île du Corossol

Île du Corossol
| --- | --- |
Muut nimet:  Carrousel Island
Sijainti:  50°05′20″N, 066°23′20″W Québec Kanada
Vesialue:  St. Lawrencen lahti
Pinta-ala:  0,936 km²
Suojelualue:  Corossol Island Migratory Bird Sanctuary (d) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Île du Corossol on saari ja suojelualue Saint Lawrencen lahdella Sept-Îles’n kaupungin edustalla Québecin provinssissa Kanadassa. Saaren maapinta-ala on 93,6 hehtaaria ja sitä ympäröivien suojeltujen vesien pinta-ala on 272,4 hehtaaria.
Corossolin saaren sijainti Quebecissa
Saarella on myös pieni majakka. Ensimmäinen majakka rakennettiin vuonna 1874, ja se oli rakenteeltaan valkoinen kahdeksankulmainen torni, jonka huipulla oli lyhtykoju. Majakka korvattiin teräsristikkotornilla vuonna 1956.
Linnusto ja luonto

Saari on rauhoitettu muuttolintujen pesimä- ja levähdysalueeksi. Siellä tavataan haahkoja, pikkukajavia, myrskykeijuja sekä ruokkeja.
Saarella kasvaa pääasiassa ikivihreitä havupuita, muun muassa valkokuusta ja palsamipihtaa.
Aiheesta muualla

Île du Corossol Migratory Bird Sanctuary (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhdystie 6741

Yhdystie 6741 Vaasanpuistikossa.
Yhdystie 6741 on Pohjanmaan maakunnassa sijaitseva yhdystie Vaasassa ja Mustasaaressa. Yhdystie alkaa Mustasaaresta Mobackenin kylästä ja päättyy Vaasan torille. Yhteensä tie on noin 17,5 kilometriä pitkä. Mustasaaren puolella tietä on kuusi kilometriä. Yhdystiellä on Vaasassa lyhyt kilometrin pituinen yhteinen osuus eurooppatie E12:n kanssa.
Ennen vuotta 1996 tie oli seututie 674, mutta se muutettiin yhdystie 6741:ksi vuoden 1996 tienumerointiuudistuksessa.
Reitti

Mobacken–Sulva–Munsmo–Sundom–Vaskiluoto–Vaasa
Tie kulkee Vaskiluotoon asti entisen Sulvan kunnan alueella.
Reitti > Tien kulku

Yhdystie 6741 alkaa Mustasaaren Mobackenin kylän lähellä seututie 673:n risteyksestä. Noin kilometrin jälkeen tie saavuttaa Sulvan kirkonkylän, jonka läpi se kulkee. Sulvassa yhdystie risteää muun muassa Stundarsintien kanssa, joka johtaa Stundarsin ulkoilmamuseoon. Sulvan kirkonkylän jälkeen noin kilometrin jälkeen tie saavuttaa Munsmon kylän, jossa se ylittää Sulvanjoen. Joen jälkeen tie kohtaa kahden kilometrin päästä Mustasaaren ja Vaasan rajan. Kunnanrajasta Vaasaan päin tie saavuttaa pian Sundomin suuralueen Översundomin kaupunginosan, jossa tie kääntyy pohjoiseen hieman koilliseen päin kaartaen Sundomintien risteyksessä. Sekä ennen risteystä että risteyksen jälkeen tie risteää Öjbergetin hiihtokeskukseen johtavien teiden kanssa. Tähän asti tie on ollut melko mutkainen, mutta Sundomintien risteyksestä 1,5 kilometriä Vaasaan päin yhdystie kulkee Yttersundomin lävitse, jonka jälkeen tie jatkuu melko suorana päätepisteeseensä asti. Sundomin jälkeen tie kulkee kolmen kilometrin verran metsän läpi, jonka jälkeen tie menee Sundomin siltaa pitkin Vaskiluotoon. Vaskiluodossa tie kaartaa loivasti koilliseen ja saapuu Vaskiluodon sillalle. Sillan jälkeen tie menee Vaasanpuistikkoa pitkin aina Vaasan kauppatorille asti, joka on yhdystien päätepiste. Torilla risteävät valtatiet 3, 8 ja 18.
Reitti > Tien osoitenimet

Yhdystien osoitenimenä on Mobackenista aina Sundomintien risteykseen asti Sulvantie. Tästä Yttersundomiin tien nimi on Sundomintie, josta se jatkaa Myrgrundintienä Näsintien risteyksestä Vaskiluotoon asti. Vaskiluodossa tien nimi on Moottorikatu Vaskiluodon sillalle saakka, jolloin nimeksi muuttuu Sininen tie sillan ajaksi. Vaasan keskustassa yhdystien nimi on viimeiset 600 metriä Vaasanpuistikko.
Siegfried Vogel

Siegfried Vogel (1967)
Siegfried Vogel (s. 6. maaliskuuta 1937 Chemnitz) on saksalainen oopperalaulaja, äänialaltaan basso.
Vogel opiskeli Dresdenin Carl Maria von Weber -musiikkiyliopistossa. Hänen opettajiensa joukossa oli Arletta Hypius. Hän debytoi Zizellin roolissa Adolphe Adamin oopperassa Si j'étais roi vuonna 1959. Hän esiintyi sittemmin eri puolilla maailmaa, esimerkiksi La Scalassa, Covent Gardenissa, Bayreuthin musiikkijuhlilla, New Yorkissa, Tel Avivissa, Japanissa ja Sydneyn oopperatalossa.
Vogelin rooleihin kuuluivat Hans Sachs (Nürnbergin mestarilaulajat), Kuningas Henrik (Lohengrin), La Roche (Capriccio), Baron Ochs (Ruusuritari), Graf Waldner (Arabella), Gurnemanz (Parsifal) ja Don Alfonso (Così fan tutte). Hänen ohjelmistoonsa on kuulunut teoksia myös muiden muassa Carl Maria von Weberin, Arnold Schönbergin, Paul Dessaun, Ernst Hermann Meyerin ja Kurt Weillin teoksia. Vogelin kanssa yhteistyötä tehneitä kapellimestareita ovat olleet Daniel Barenboim, Leonard Bernstein, Heinz Fricke, Charles Mackerras, Zubin Mehta, Wolfgang Sawallisch ja Giuseppe Sinopoli. Vogel on osallistunut Fidelion ja Lohengrinin levytyksiin.
Saksa ensimmäisessä maailmansodassa

Antiikin aika
Germaanit
Kansainvaellusaika
Saksi
Frankkien valtakunta
Keskiaika
Itä-Frankia
Saksan kuningaskunta
Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta
Ostsiedlung
Kleinstaaterei
Kansakunnan muodostuminen
Reinin liitto
Saksan liitto
Hullu vuosi 1848
Pohjois-Saksan liitto
Saksan yhdistyminen
Saksan valtakunta
Saksan keisarikunta
Ensimmäinen maailmansota
Weimarin tasavalta
Natsi-Saksa
Toinen maailmansota
Saksa vuoden 1945 jälkeen
Miehitys +  Ostgebiete
Saksalaisten karkotus
Länsi-Saksa +  Itä-Saksa
Saksan jälleenyhdistyminen
Saksa nykyään
Saksa
Aiheittain
Saksan sotahistoria
Saksan aluemuutokset
Saksalaisten liikekannallepano 1. elokuuta 1914.
Ensimmäisen maailmansodan aikana Saksa johti Itävalta-Unkarin kanssa keskusvaltoja, jotka kuitenkin hävisivät sodan. Saksa tuki liittolaistansa Itävalta-Unkaria tämän aloittaessa sodan Serbiaa vastaan ja joutui konfliktiin myös Serbian liittolaisen Venäjän kanssa sekä Ranskan kanssa, joka oli tehnyt Venäjän kanssa sopimuksen liittolaisuudesta mikäli Saksa hyökkäisi.
Saksa hyökkäsi puolueettoman Belgian kautta Ranskan maaperälle ja Saksaa vastaan liittyi myös Yhdistynyt kuningaskunta Saksan hyökättyä Belgiaan.
Saksan armeija oli epäonnistuneen hyökkäyksen jälkeen vaipunut suuren taisteluväsymyksen valtaan. Rintamalla monet miettivät, oliko voitto enää mahdollinen. Sotilaille ja kotona oleville omaisille koetettiin toki vakuuttaa, ettei tilanne ollut aivan toivoton, sillä Saksan armeija seisoi yhä Ranskan maaperällä. Tämän ajateltiin olevan vahva valtti Saksalle, mikäli rauhasta ryhdyttäisiin neuvottelemaan.
Saksan neuvotteluasema kuitenkin heikkeni, kun tilanne kotirintamalla muuttui nopeasti. Sodan aiheuttama puute ruuasta, jatkuvat tiedot uusista taisteluiden uhreista sekä huhut vaikeuksista rintamalla purkautuivat loppuvuodesta 1918 suurissa kaupungeissa levottomuuksina ja mellakoina. Myös sotilaat olivat tyytymättömiä ja kapinamieli levisi rintamallekin. Sekasortoinen tilanne sai keisarin pakenemaan maasta. Uuden, valtaan nousseen hallituksenkaan asema ei ollut helppo – sen uhkana olivat saksalaiset kommunistit, jotka suunnittelivat avoimesti Venäjän vallankumouksen kaltaista kaappausta. Hallitus katsoi ainoaksi vaihtoehdoksi solmia rauha hinnalla millä hyvänsä.
Ensimmäinen maailmansota päätyi, kun Saksan armeija antautui Yhdysvaltain edustajille 11. marraskuuta 1918. Sodan hinta oli hirvittävä. Kaatuneiden lukumäärä oli lähes 10 miljoonaa miestä – noin 6 400 miestä päivässä. Haavoittuneiden lukumäärä oli yli 21 miljoonaa. Sota oli siihen aikaisen maailmanhistorian tuhoisin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saksa ensimmäisessä maailmansodassa Wikimedia Commonsissa
Χ²-testi

χ²-testi (khiin neliö -testi) on mikä tahansa tilastollinen testi, joka noudattaa χ²-jakaumaa, kun nollahypoteesi on voimassa, tai jossa testisuureen todennäköisyysjakauma voidaan saada noudattamaan χ²-jakaumaa kasvattamalla otoksen kokoa riittävän suureksi.
χ²-testin suure on riippuvuuden määrän matemaattinen mitta, joka on eniten käytetty tunnusluku tarkasteltaessa riippuvuuden tilastollista merkitsevyyttä. Sen arvo on nolla tarkalleen silloin, kun tarkasteltavat muuttujat ovat tilastollisesti riippumattomia. Khiin-neliö on puhtaasti matemaattisesti perusteltu suure, ja sen jakauman muoto riippuu vain vapausasteista.
Riippumattomuus χ²-testillä voidaan todeta vain osoittamalla, että yhteisjakauma tekijöityy. Tällöin havaitut frekvenssit ovat kaikki yhtä suuria kuin riippumattomuustilanteen mukaiset frekvenssit eli odotetut frekvenssit, sovitteet. Jäännös kullekin havaintoarvolle voidaan laskea vähentämällä sovite alkuperäisestä arvosta. Yksinkertaisin tapa muodostaa standardoitu jäännös on suorittaa standardointi Poisson-jakaumaan liittyvällä tavalla jakaen jäännökset sovitteiden neliöjuurilla. Khin-neliö saadaan laskemalla nämä standardoidut jäännökset yhteen, jonka jälkeen niitä verrataan taulukoituihin arvoihin.
Esimerkkejä > Esimerkki R:llä

data = matrix(c(3,5,7,8,5,5,4,2,6),nrow=3)
chisq.test(data)
tulostaa:
Pearson's Chi-squared test

data:  data
X-squared = 3.3139, df = 4, p-value = 0.5067

Warning message:
In chisq.test(data) : Chi-squared approximation may be incorrect
Vertaa tulosta Fisherin tarkan testin tulokseen.
Salattu rikos

| Salattu rikos> High Crimes |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Carl Franklin
Käsikirjoittaja:   Yuri Zeltser  Grace Cary Bickley 
Perustuu:  Joseph Finderin romaaniin High Crimes
Tuottaja:   Joseph Beaton  Arnon Milchan  Janet Yang 
Säveltäjä:  Graeme Revell
Kuvaaja:  Theo van de Sande
Leikkaaja:  Carole Kravetz-Aykanian
Pääosat:   Ashley Judd  Morgan Freeman  Jim Caviezel 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Epsilon Motion Pictures  Manifest Film  New Regency Pictures Regency Enterprises Monarch Enterprises  20th Century Fox 
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 5. huhtikuuta 2002  Suomi 16. elokuuta 2002 
Kesto:  116 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  42 000 000 dollaria
Tuotto:  63 781 810 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Salattu rikos (engl. High Crimes) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut trilleri, joka perustuu Joseph Finderin romaaniin. Elokuvan pääosia esittävät Ashley Judd, Morgan Freeman, James Caviezel, Adam Scott, Amanda Peet ja Bruce Davison. Elokuvan on ohjannut Carl Franklin. Elokuva oli taloudellinen menestys kritiikistä huolimatta.
Aiheesta muualla

Salattu rikos Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Salattu rikos Elonet.
Yleisurheilun Suomen tilasto 2008

Jussi Utriainen oli miesten 5 000 metrin juoksun tilastoykkönen.
Mårten Boström oli miesten 10 000 metrin juoksun tilastoykkönen.
Francis Kirwa oli miesten puolimaratonin tilastoykkönen.
Janne Holmén oli miesten maratonin tilastoykkönen.
Tommi Evilä oli miesten pituushypyn tilastoykkönen.
Johan Meriluoto oli miesten kolmiloikan tilastoykkönen.
Frantz Kruger oli miesten kiekonheiton tilastoykkönen.
Tero Pitkämäki oli miesten keihäänheiton tilastoykkönen.
Sari Keskitalo oli naisten 100 ja 200 metrin juoksun tilastoykkönen.
Ilona Ranta oli naisten 400 metrin sileän ja aitojen tilastoykkönen.
Maija Oravamäki oli naisten maratonin tilastoykkönen.
Johanna Halkoaho oli naisten 100 metrin aitajuoksun tilastoykkönen.
Johanna Pulkkinen oli naisten kuulantyönnön tilastoykkönen.
Merja Korpela oli naisten moukarinheiton tilastoykkönen.
Niina Kelo oli naisten seitsenottelun tilastoykkönen.
Yleisurheilun Suomen tilasto 2008 sisältää joka lajin viisi parasta tulosta tekijöineen.
50 km kävely

Miehet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| 1. | 3.52.25 | Jarkko Kinnunen |
| 2. | 3.55.19 | Antti Kempas |
| 3. | 4.12.55 | Jani Lehtinen |
| 4. | 4.33.54 | Timo Viljanen |
| 5. | 6.10.21 | Pertti Tuomainen |
Saksa Eurovision tanssikilpailussa

| Eurovision tanssikilpailun osallistujamaa |
| --- | --- |

Saksa
Paikallinen TV-asema:  ARD / Westdeutscher Rundfunk
Ensiesiintyminen:  2007
Esiintymiskerrat:  1
Saksa osallistui historiansa ensimmäiseen Eurovision tanssikilpailuun, joka järjestettiin Lontoossa, Isossa-Britanniassa 1. syyskuuta 2007. Saksan tanssipari Wolke Hegenbarth ja Allan Frank sijoittui 8. sijalle.
Saksa oli koko kilpailun 8. pistemäärällä 59. Saksalle pisteitä antoivat seuraavat maat: Itävalta (10), Sveitsi (10), Espanja (7), Tanska (7), Alankomaat (6), Portugali (6), Puola (5), Venäjä (5), Ruotsi (2) ja Ukraina (1).
Saksa ei osallistunut vuonna 2008.
Sijoitukset

| Vuosi | Sijoitus | Tanssijat | Tanssilajit | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 8. | Wolke Hegenbarth ja Allan Frank | samba ja vapaa tanssi | 59 |
Salatiga

| Salatiga |
| --- | --- |
 Merbabu-vuori Salatigasta nähtynä.
 Logo
 Salatiga
 Koordinaatit: 7°19′29″S, 110°29′39.79″E 
Valtio:  Indonesia
Provinssi:  Keski-Jaava
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  57,4 km²
Korkeus:  700 m
Väkiluku (2015):  183 631
 – Väestötiheys:  3 199,1 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+7
 
 www.pemkot-salatiga.go.id 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Salatiga on kaupunki Keski-Jaavan provinssissa Indonesiassa noin 40 kilometriä Semarangista etelään ja noin 50 kilometriä Yogyakartasta pohjoiseen Merbabu- ja Telomoyo-tulivuorten juurella. Kaupunki on perustettu vuonna 750. Kaupungissa oli vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan 183 631 asukasta, ja sen pinta-ala on 57,4 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salatiga Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Salatiga
Käännös suomeksi
Siegfried Purner

| Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten käsipallo. Olympialaiset  | Maa:   Itävalta> Miesten käsipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Berliini 1936 | käsipallo |  |
Siegfried Purner (16. helmikuuta 1915 – 3. helmikuuta 1944) oli itävaltalainen käsipalloilija sekä olympiamitalisti.
Purner kuului Itävallan käsipallojoukkueeseen, joka voitti hopeaa Berliinin kesäolympialaisissa vuonna 1936. Hän pelasi turnauksessa kaksi ottelua, mutta ei tehnyt maaleja.
Χ²-jakauma

| --- | --- |
Tiheysfunktio 
Kertymäfunktio 
Merkintä:  \chi ^{2}(k)\! tai  \chi _{k}^{2}\!
Parametrit:  k\in \mathbb {N} ~~   (tunnetaan "vapausasteena")
Määrittelyjoukko: x ∈ [0, +∞)
Tiheysfunktio:  {\frac {1}{2^{\frac {k}{2}}\Gamma \left({\frac {k}{2}}\right)}}\;x^{{\frac {k}{2}}-1}e^{-{\frac {x}{2}}}\,
Kertymäfunktio:  {\frac {1}{\Gamma \left({\frac {k}{2}}\right)}}\;\gamma \left({\frac {k}{2}},\,{\frac {x}{2}}\right)
Odotusarvo: k
Mediaani:  \approx k{\bigg (}1-{\frac {2}{9k}}{\bigg )}^{3}
Moodi: max{ k − 2, 0 }
Varianssi: 2k
Vinous:  \scriptstyle {\sqrt {8/k}}\,
Huipukkuus: 12 / k
Entropia:  {\begin{aligned}{\frac {k}{2}}&+\ln(2\Gamma (k/2))\\&\!+(1-k/2)\psi (k/2)\end{aligned}}
Momentit generoiva funktio: (1 − 2 t)−k/2   kun  t  < ½
Karakteristinen funktio: (1 − 2 i t)−k/2      
\chi ^{2}-jakauma on tilastotieteen testeissä käytetty jakauma. Jos satunnaismuuttujat  X_{1},\ldots ,X_{n} ovat riippumattomia ja standardinormaalijakautuneita, niin niiden neliöiden summa on  \chi ^{2}-jakautunut n:llä vapausasteella. Jos  X=X_{1}^{2}+\ldots +X_{n}^{2}, on siis
Jakauman parametri  n on positiivinen kokonaisluku.  \chi ^{2}-jakauma on jatkuva, ja sen arvojoukko on positiivisten reaalilukujen joukko. Tiheysfunktio on arvojoukossa
jossa  \Gamma (r)=\int _{0}^{\infty }x^{r-1}e^{-x}dx on Eulerin gammafunktio.
Kertymäfunktiota  F_{X}(x)=\int _{0}^{x}f_{X}(z)dz ei voi yleisessä tapauksessa esittää suljetussa muodossa.
Odotusarvo ja varianssi ovat
\chi ^{2}-jakauma on gammajakauman erikoistapaus: