stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suurmestari (televisiosarja)

| Suurmestari> Taskmaster |
| --- | --- |

Tyyli:  viihde
Kestoaika:  41 minuuttia
Pääosissa:  Jaakko Saariluoma  Pilvi Hämäläinen Suurmestarin kilpailijat
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  12. huhtikuuta 2020 –
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  52
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Rabbit Films
Palkinnot
Voitetut:  Kultainen Venla Game Show 2020 Kultainen Venla Game Show 2021 Kultainen Venla Game Show 2022 Kultainen Venla Game Show 2023
Aiheesta muualla
IMDb 
Suurmestari on MTV3-kanavalla 12. huhtikuuta 2020 alkanut palkittu suomalainen viihdeohjelma, joka perustuu brittiläiseen Alex Hornen luomaan Taskmaster-televisioformaattiin. Ohjelmassa neljä vakiokilpailijaa ja joka jaksossa vaihtuva vieraileva kilpailija suorittavat erilaisia tehtäviä, joita he saavat Suurmestarilta.
Ohjelmassa suurmestarina toimii Jaakko Saariluoma ja tuomarina Pilvi Hämäläinen. Joka jaksossa kilpailijat suorittavat tehtäviä. Tehtävästä saa pisteitä, ja eniten pisteitä kerännyt voittaa. Joka jaksossa palkintona on kilpailijoiden eri asiat tai esineet, jotka kilpailijat ovat tuoneet mukanaan. Kauden voittaa aina se vakiokilpailija, joka on saanut kauden aikana kerättyä eniten pisteitä. Kukaan ohjelman vieraista ei voi voittaa koko kilpailua.
Sarja jäi kesätauolle 17. toukokuuta 2020, kun ensimmäiseltä tuotantokaudelta oli kolme jaksoa esittämättä, ja loput jaksot esitettiin MTV3-kanavalla ja suoratoistopalvelu mtv:ssä 13. – 27. elokuuta 2020. C Moressa jaksot julkaistiin jo 17. toukokuuta 2020. 27. elokuuta 2020 ilmoitettiin sarjan jatkuvan toiselle tuotantokaudelle keväällä 2021. Kolmannen kauden alusta tiedotettiin ensimmäistä kertaa lokakuussa 2021, jolloin uuden kymmenjaksoisen kauden kuvauksiin haettiin yleisöä.
Suurmestari on voittanut parhaan game show’n Kultaisen Venlan peräkkäisinä vuosina 2020–2024.
Pääohjelman suosion myötä sarjan rinnalle on tullut myös Juniori Suurmestari-ohjelma, jossa lapset kilpailevat yllätyspalkinnoista. Ohjelma esitettiin ensimmäisen kerran 30. marraskuuta 2024.
Vakiokilpailijat

| Tuotantokausi | Kilpailijat |
| --- | --- |
1:  Janne Kataja  Roni Bäck  Jukka Hilden (voittaja)  Jenni Poikelus
2:  Miika Nousiainen  Minka Kuustonen (voittaja)  Aku Hirviniemi  Kiti Kokkonen
3:  Riku Rantala (voittaja)  Anna-Maija Tuokko  Mikko Penttilä  Jenni Pääskysaari
4:  Eija Vilpas  Fathi Ahmed  Kalle Lamberg (voittaja)  Pirjo Heikkilä
5:  Pirjo Lonka (voittaja)  Joonas Nordman  Eero Ritala  Pamela Tola
Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Jakso | Esitys | Vieras | Voittaja | Keskikatsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kerää kyyneleitä | 12. huhtikuuta 2020 | Mikko Leppilampi | Mikko Leppilampi | 698 000 |
| 2 | Tilaa Fantasia-pizza | 12. huhtikuuta 2020 | Miitta Sorvali | Jukka Hildén | 649 000 |
| 3 | Syke nousuun | 19. huhtikuuta 2020 | Jorma Uotinen | Jukka Hildén | 580 000 |
| 4 | Kadota jääkuutio | 26. huhtikuuta 2020 | Minka Kuustonen | Jenni Poikelus | 673 000 |
| 5 | Haastattele virolaista | 3. toukokuuta 2020 | Mikko Penttilä | Jukka Hildén | 639 000 |
| 6 | Painoa vaa'alle | 10. toukokuuta 2020 | Paula Noronen | Paula Noronen | 633 000 |
| 7 | Pystytä teltta | 17. toukokuuta 2020 | Minttu Mustakallio | Janne Kataja | 678 000 |
| 8 | Saa kohdehenkilö punastumaan | 13. elokuuta 2020 | Pekka Pouta | Pekka Pouta | 385 000 |
| 9 | Esine ilmapalloon | 20. elokuuta 2020 | Juha Perälä | Jukka Hildén ja Janne Kataja | 334 000 |
| 10 | Mysteeripisteet | 27. elokuuta 2020 | Hjallis Harkimo | Janne Kataja | 393 000 |
Kauden voittaja: Jukka Hildén
Ensimmäinen tuotantokausi > Tehtävät ja pisteet > Koko pistemäärä

| Jakso | Janne | Roni | Jukka | Jenni | Vieras |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 13 | 12 | 18 | 11 | 23 |
| 2 | 19 | 14 | 23 | 16 | 16 |
| 3 | 14 | 14 | 16 | 15 | 14 |
| 4 | 10 | 13 | 12 | 19 | 12 |
| 5 | 12 | 15 | 19 | 14 | 18 |
| 6 | 11 | 12 | 8 | 7 | 13 |
| 7 | 18 | 15 | 14 | 17 | 14 |
| 8 | 13 | 17 | 14 | 14 | 20 |
| 9 | 18 | 12 | 18 | 16 | 12 |
| 10 | 18 | 11 | 14 | 14 | 10 |
Koko kauden pisteet
|  | 143 | 135 | 156 | 143 | (152*) |
*Vieraskilpailaisen pisteet ei laskettu yhteen.
Vakiokilpailuden lopputulous on ohjelman mukaan.
Toinen tuotantokausi

| Jakso | Jakso | Esitys | Vieras | Voittaja | Keskikatsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Yllätä Pilvi | 27. maaliskuuta 2021 | Christoffer Strandberg | Christoffer Strandberg | 679 000 |
| 2 | Estä keiloja kaatumasta | 3. huhtikuuta 2021 | Kalle Lamberg | Miika Nousiainen | 520 000 |
| 3 | Kerää hikeä | 10. huhtikuuta 2021 | Mikko Töyssy | Mikko Töyssy | 590 000 |
| 4 | Tee takaperinvideo | 17. huhtikuuta 2021 | Eija Vilpas | Minka Kuustonen | 521 000 |
| 5 | Älä räpäytä silmiä | 24. huhtikuuta 2021 | Kirsi Alm-Siira | Kirsi Alm-Siira | 687 000 |
| 6 | No hands! | 1. toukokuuta 2021 | Joonas Nordman | Kiti Kokkonen | 607 000 |
| 7 | Korkea roiskaus | 8. toukokuuta 2021 | Maria Veitola | Kiti Kokkonen | 509 000 |
| 8 | Luo dominoefekti | 15. toukokuuta 2021 | Kari Aihinen | Kari Aihinen | 476 000 |
| 9 | Tee siluetti | 22. toukokuuta 2021 | Veronica Verho | Veronica Verho | 531 000 |
| 10 | Oudoin yhdistävä tekijä | 2. kesäkuuta 2021 | Tuomas Kyrö | Minka Kuustonen | 499 000 |
Kauden voittaja: Minka Kuustonen
Toinen tuotantokausi > Tehtävät ja pisteet > Koko pistemäärä

| Jakso | Miika | Minka | Aku | Kiti | Vieras |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 21 | 25 | 18 | 14 | 30 |
| 2 | 22 | 14 | 14 | 15 | 13 |
| 3 | 14 | 12 | 16 | 13 | 17 |
| 4 | 10 | 19 | 10 | 15 | 14 |
| 5 | 15 | 15 | 17 | 17 | 19 |
| 6 | 11 | 11 | 11 | 14 | 12 |
| 7 | 14 | 12 | 11 | 17 | 14 |
| 8 | 14 | 16 | 13 | 11 | 18 |
| 9 | 17 | 17 | 12 | 11 | 19 |
| 10 | 16 | 17 | 13 | 7 | 11 |
Koko kauden pisteet
|  | 154 | 158 | 134 | 134 | (167*) |
*Vieraskilpailaisen pisteet ei laskettu yhteen.
Vakiokilpailuden lopputulous on ohjelman mukaan.
Kolmas tuotantokausi

| Jakso | Jakso | Esitys | Vieras | Voittaja | Keskikatsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tee vaikutus professoriin | 16. huhtikuuta 2022 | Pekka Strang | Riku Rantala | 371 000 |
| 2 | Piilota kolme munakoisoa | 23. huhtikuuta 2022 | Vappu Pimiä | Vappu Pimiä | 368 000 |
| 3 | Tilaa ilmapallot | 30. huhtikuuta 2022 | Stig | Jenni Pääskysaari | 387 000 |
| 4 | Tee tehtävä | 21. toukokuuta 2022 | Pyhimys | Riku Rantala | 287 000 |
| 5 | Kahlitse itsesi | 27. toukokuuta 2022 | Minna Haapkylä | Minna Haapkylä | 330 000 |
| 6 | Tee LP-levyn kansi | 6. kesäkuuta 2022 | Jarppi Leppälä | Anna-Maija Tuokko | 220 000 |
| 7 | Lahja Suurmestarille | 11. kesäkuuta 2022 | Anna Puu | Anna Puu | 209 000 |
| 8 | Tee itsestäsi Pilvi | 18. kesäkuuta 2022 | Dennis Nylund | Dennis Nylund | 292 000 |
| 9 | Liikuta leikkimökki | 25. kesäkuuta 2022 | Erika Vikman | Mikko Penttilä | 163 000 |
| 10 | Sanoita tunnusmusiikki | 2. heinäkuuta 2022 | Mikko Kuustonen | Mikko Penttilä ja Riku Rantala | 226 000 |
Kauden voittaja: Riku Rantala
Kolmas tuotantokausi > Tehtävät ja pisteet > Koko pistemäärä

| Jakso | Riku | Anna-Maija | Mikko | Jenni | Vieras |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 20 | 13 | 15 | 18 | 19 |
| 2 | 14 | 15 | 17 | 16 | 18 |
| 3 | 17 | 14 | 12 | 18 | 13 |
| 4 | 25 | 20 | 21 | 17 | 23 |
| 5 | 14 | 17 | 11 | 12 | 19 |
| 6 | 20 | 24 | 23 | 22 | 20 |
| 7 | 18 | 15 | 17 | 20 | 21 |
| 8 | 14 | 12 | 19 | 15 | 20 |
| 9 | 17 | 13 | 19 | 16 | 14 |
| 10 | 21 | 14 | 21 | 19 | 18 |
Koko kauden pisteet
|  | 180 | 157 | 175 | 173 | (185*) |
*Vieraskilpailaisen pisteet ei laskettu yhteen.
Vakiokilpailuden lopputulous on ohjelman mukaan.
Neljäs tuotantokausi

| Jakso | Jakso | Esitys | Vieras | Voittaja | Keskikatsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tee opetusvideo | 18. maaliskuuta 2023 | Paleface | Paleface | 474 000 |
| 2 | Tee söpölle koiralle lelu | 25. maaliskuuta 2023 | Erin Anttila | Kalle Lamberg | 354 000 |
| 3 | Saa itsesi kananlihalle | 1. huhtikuuta 2023 | Jukka Rasila | Kalle Lamberg | 369 000 |
| 4 | Ylipainoa matkalaukussa | 8. huhtikuuta 2023 | Susani Mahadura | Fathi Ahmed | 283 000 |
| 5 | Tee karaokevideo | 15. huhtikuuta 2023 | Timo Lavikainen | Pirjo Heikkilä | 338 000 |
| 6 | Pese Pilvin hampaat | 22. huhtikuuta 2023 | Krisse Salminen | Fathi Ahmed | 363 000 |
| 7 | Sinuna en avaisi | 29. huhtikuuta 2023 | Helmi-Leena Nummela | Kalle Lamberg | 339 000 |
| 8 | Tee ASMR-elämys | 6. toukokuuta 2023 | Miska Haakana | Eija Vilpas | 349 000 |
| 9 | Kuutioittain vettä | 20. toukokuuta 2023 | Linda Wiklund | Fathi Ahmed | alle 245 000 |
| 10 | Äänetön linnunpönttö | 26. toukokuuta 2023 | Ali Jahangiri | Kalle Lamberg | 281 000 |
Kauden voittaja: Kalle Lamberg
Neljäs tuotantokausi > Koko pistemäärä

| Jakso | Kalle | Eija | Fathi | Pirjo | Vieras |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 16 | 12 | 18 | 16 | 19 |
| 2 | 16 | 11 | 15 | 11 | 15 |
| 3 | 17 | 16 | 15 | 13 | 16 |
| 4 | 16 | 11 | 18 | 15 | 17 |
| 5 | 19 | 14 | 20 | 22 | 19 |
| 6 | 11 | 11 | 17 | 11 | 9 |
| 7 | 20 | 9 | 9 | 19 | 10 |
| 8 | 16 | 17 | 11 | 12 | 14 |
| 9 | 14 | 13 | 15 | 13 | 14 |
| 10 | 21 | 16 | 16 | 19 | 11 |
Koko kauden pisteet
|  | 166 | 130 | 154 | 151 | (144*) |
*Vieraskilpailaisen pisteet ei laskettu yhteen.
Vakiokilpailuden lopputulous on ohjelman mukaan.
Viides tuotantokausi

| Jakso | Jakso | Esitys | Vieras | Voittaja | Keskikatsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Heitä jotain roskikseen | 16. maaliskuuta 2024 | Ville Myllyrinne | Pirjo Lonka |  |
| 2 | Tuota puhetta mahdollisimman pitkään | 23. maaliskuuta 2024 | Johanna Puhakka | Eero Ritala |  |
| 3 | Heitä vettä mahdollisimman kauaksi | 30. maaliskuuta 2024 | Olga Temonen | Pamela Tola |  |
| 4 | Suorita tehtävä, tämä ei ole tehtäväsi  | 6. huhtikuuta 2024 | Arman Alizad | Joonas Nordman |  |
| 5 | Ankka altaaseen | 13. huhtikuuta 2024 | Elina Gustafsson | Pamela Tola & Eero Ritala |  |
| 6 | Isoin asia munkin läpi | 20. huhtikuuta 2024 | Sointu Borg | Pirjo Lonka |  |
| 7 | Tehkää cliffhanger | 27. huhtikuuta 2024 | Ernest Lawson | Pamela Tola |  |
| 8 | Vie mallinukke seikkailuun | 4. toukokuuta 2024 | Heikki Ranta | Joonas Nordman |  |
| 9 | Kananmunat tolpan päältä | 11. toukokuuta 2024 | Niko Saarinen | Niko Saarinen |  |
| 10 | Tee supersankari | 18. toukokuuta 2024 | Jenni Kokander & Mikko Penttilä | Eero Ritala |  |
| 11 | Hanki uusi ystävä | 1. kesäkuuta 2024 | Viivi Pumpanen | Pirjo Lonka & Pamela Tola |  |
| 12 | Vakuuta Suurmestari | 8. kesäkuuta 2024 | Elias Salonen | Joonas Nordman |  |
Kauden voittaja: Pirjo Lonka
Viides tuotantokausi > Koko pistemäärä

| Jakso | Eero | Pamela | Joonas | Pirjo | Vieras |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 18 | 15 | 12 | 21 | 20 |
| 2 | 21 | 15 | 18 | 17 | 10 |
| 3 | 11 | 22 | 10 | 17 | 16 |
| 4 | 16 | 12 | 19 | 18 | 15 |
| 5 | 19 | 19 | 14 | 17 | 13 |
| 6 | 17 | 12 | 15 | 22 | 14 |
| 7 | 16 | 22 | 19 | 20 | 17 |
| 8 | 17 | 16 | 21 | 19 | 17 |
| 9 | 18 | 15 | 14 | 15 | 23 |
| 10 | 17 | 12 | 16 | 10 | 12 |
| 11 | 9 | 18 | 16 | 18 | 16 |
| 12 | 18 | 19 | 22 | 13 | 18 |
Koko kauden pisteet
|  | 197 | 197 | 196 | 207 | (191*) |
*Vieraskilpailijoiden pisteitä ei laskettu yhteen.
Vakiokilpailijoiden lopputulos on ohjelmanmukainen.
Esko Kilpiö

Esko Tapio Kilpiö (9. lokakuuta 1936 – 8. tammikuuta 2004 Tukholma) oli ruotsinsuomalainen näyttelijä.
Kilpiö syntyi Helsingissä, mutta talvisodan aikana hänet lähetettiin sotalapsena Dala-Järnaan Ruotsiin. Sodan jälkeen hänen äitinsäkin muutti Ruotsiin. Kilpiö opiskeli mainontaa, mutta joitakin vuosia alalla työskenneltyään hän päätti toteuttaa intohimoaan teatteriin ja ryhtyi näyttelijäksi.
1960-luvulla Kilpiö näytteli muun muassa Riksteaternissa ja Tukholman kaupunginteatterissa. 1960- ja 1970-lukujen taitteessa hän siirtyi Norrköpingin Östgötateaterniin, jonka riveissä hän näytteli 1990-luvun lopulle saakka. Hän oli aktiivinen myös teatterialan ammattiyhdistysliikkeessä.
Kilpiö kuoli Tukholmassa 67-vuotiaana tammikuussa 2004.
Valikoitu filmografia

Tule sänkyyni 1968
Lykkeland 1984
Tre kärlekar 1991
Varustamo 1997
Anna Holt – poliisi (TV-sarjan vierailuosa) 1999
Aiheesta muualla

Esko Kilpiö Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Esko Kilpiö Svensk Filmdatabasissa. (ruotsiksi)
Johannes Kiljunen

Johannes Matias Ilmari Kiljunen (24. kesäkuuta 1900 Juankoski – 18. helmikuuta 1926) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat raatimies Yrjö Juhani Kiljunen ja Anna Henriikka Hartikainen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Lempi Narisen kanssa.
Opinnot

Kiljunen kävi kaksi luokkaa Kuopion klassillista lyseota ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Lappeenrannan yhteiskoulussa vuonna 1921. Hän suoritti jääkärialiupseereille järjestetyn aktiivikurssin Kadettikoulussa vuonna 1921 ja ampumatoimintakurssin vuonna 1924 sekä taktiikan soveltamiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1925.
Jääkärikausi

Kiljunen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 28. marraskuuta 1917, josta hänet siirrettiin pataljoonan haupitsipatteriin 6. tammikuuta 1918.
Suomen sisällissota

Kiljunen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana jefreitteriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Jääkäritykistön 3. patteriin ja osallistui sisällissodan taisteluihin Kurussa ja Muroleessa Tampereella. Tampereen valloituksen jälkeen suoritetussa tykistön uudelleen järjestelyssä hänet sijoitettiin Jääkäritykistöprikaatin 2. jääkäripatteriston 4. patterissa ja otti osaa taisteluihin Kämärällä ja Viipurissa.
Sisällissodan jälkeinen aika

Sisällissodan jälkeen Kiljunen toimi Suomen tykistökoulussa, mistä hänet siirrettiin 29. elokuuta 1918 Laatokan Valamon saariasemalle. Valamosta hänet siirrettiin 10. marraskuuta 1918 kenttätykistörykmentti 2:n 3. patteriin ja edelleen  30. huhtikuuta 1919 alkaen kenttätykistörykmentti 3:n I patteristoon. Tykistöstä hänet siirrettiin 25. syyskuuta 1920 Uudenmaan rykmenttiin ja edelleen 15. kesäkuuta 1921 alkaen joukkueenjohtajaksi Savon jääkärirykmentin 8. komppaniaan. Armeijasta Kiljunen erosi 23. marraskuuta 1921. Seuraavana vuonna 1. syyskuuta  hänet nimitettiin Viipurin suojeluskuntapiirin 5. alueen päälliköksi. Hänet haudattiin Lappeenrantaan.
Kintereenkosken sellutehdas

Oy Nurmi Ab:n sulfiittiselluloosatehdas Kintereenkosken partaalla.
Kintereenkosken sellutehdas eli Oy Nurmi Ab:n sulfiittisellutehdas oli Nurmen kylässä Kintereenkosken rannalla toiminut sellutehdas.
Ensimmäinen saha oli perustettu Kintereenkosken rannalle jo 1700-luvulla. Vuonna 1860 Kintereenkosken rannalle perustettiin puuhiomo, joka muutettiin paperitehtaaksi vuonna 1866.
Kintereenkosken varteen perustettiin sulfiittiselluloosatehdas vuonna 1889 ja sen omistajaksi tuli vuonna 1909 Oy Nurmi Ab. Vuonna 1922 tehtaalla oli noin 90 työntekijää ja se tuotti noin 3000 tonnia sulfiittiselluloosaa. Tehdas siirtyi 1930-luvulla Suomen Gummitehdas Oy:n omistukseen. Jatkosodassa Vahviala vallattiin takaisin ja Nurmen selluloosatehtaan toimintaa jatkoi marraskuusta 1941 alkaen Veli Oravan Oravan Tehtaat Oy .
Sylvie Kinigi

| Sylvie Kinigi |
| --- | --- |
 Sylvie Kinigi vuonna 1993.
Burundin presidentti
 27. lokakuuta 1993 – 5. helmikuuta 1994  
Edeltäjä:  Melchior Ndadaye
Seuraaja:  Cyprien Ntaryamira
Burundin pääministeri
 10. heinäkuuta 1993 – 7. helmikuuta 1994  
Henkilötiedot
Syntynyt: 1952 (65–66)
Tiedot
Puolue:  UPRONA
Sylvie Kinigi (s. 1952) oli Burundin pääministeri 10. heinäkuuta 1993 – 7. helmikuuta 1994 ja presidentti 27. lokakuuta 1993 – 5. helmikuuta 1994. Hän on ensimmäinen ja tähän päivään asti ainoa kyseisiä virkoja hoitanut nainen.
Tausta

Kinigi syntyi vuonna 1952 tutsiperheeseen Burundin maaseudulle. Hänen isänsä oli kauppias ja hänen äitinsä maanviljelijä ja kotiäiti. Sylvie oli kuudesta lapsesta kolmas. Sisaruksista vanhimman, Sylvien isosiskon, piti jäädä kotiin äitinsä avuksi, mutta Sylvie sai mennä belgialaisten nunnien pitämään tyttökouluun. Hän sai sekä ensimmäisen että toisen asteen koulutuksen ja meni myöhemmin pääkaupunki Bujumburaan opiskelemaan taloustiedettä. 19-vuotiaana hän meni naimisiin erään professorinsa kanssa ja sai neljä lasta, mutta jatkoi opintojaan. Hän osallistui myös hallituksen tutsipuolueen naisten järjestön toimintaan ja onnistui saamaan aikaan lakimuutoksia sekä taloudellisia ja sosiaalisia apuvälineitä naisille. Hän johti ryhmää pääkaupungissa ja oli kansallisen johtoryhmän naisten osaston jäsen. Valmistuttuaan Burundin yliopistosta Kinigi sai työn Burundin keskuspankista ja opetti samaan aikaan yliopistossa. Hän sai pankissa ylennyksen ja vastuuta tutkimustyössä ja opinnoissa. Vuonna 1991 hänestä tuli pääministerin neuvonantaja ja hän oli vastuussa asevoimien menojen vähentämisessä ja talousuudistuksen toteuttamisesta.
Hutujen ja tutsien välillä oli käynnissä aseellinen selkkaus vuoteen 1993 asti. Silloin pidettiin vaalit demokratiaan siirtymisen merkkinä. Suureksi yllätykseksi opposition johtaja Melchior Ndadaye valittiin Burundin presidentiksi. Hän valitsi hallituksen, jonka jäsenistä kaksi kolmasosaa oli hutuja ja yksi kolmasosa tutseja. Sylvie Kinigistä tuli pääministeri. Ndadaye pyrki rakentamaan yhtenäisyyttä Burundin kahden etnisen ryhmän välille ja toivoi vähentävänsä tutsien vihamielisyyttä hallintoa kohtaan nimittämällä tutsisukuisen Kinigin pääministeriksi. Kinigi ilmoitti, että sovinnon tekeminen olisi hänen ensisijainen tavoitteensa.
21. lokakuuta presidentti Ndadaye ja kuusi hänen ministeriään kuolivat tutsikapinallisten käsiin. Se aloitti Burundin sisällissodan ja etniset levottomuudet levisivät laajalti koko maahan. Kinigi ja muut vanhemmat hallinnon jäsenet pakenivat Ranskan lähetystöön ja selvisivät kaaoksesta. Muutaman päivän päästä Kinigi onnistui kokoamaan 22:sta ministeristä 15 jatkamaan töitä ja toimitti menestyksekkäästi presidentin virkaa. Hänen asemansa sai vahvistusta, kun entiset presidentit Pierre Buyoya ja Jean Baptiste Bagaza antoivat tukensa hänen hallitukselleen.
Tammikuussa 1994 parlamentti valitsi entisen maatalousministeri Cyprien Ntaryamiran presidentiksi Ndadayen loppukaudelle. Koska Ntaryamira oli hutu, nimitys synnytti monissa tutseissa vihamielisyyttä. Kinigi kuitenkin tunnusti Ntaryamiran presidentiksi, mutta erosi pääministerin virasta kun hänet vihkittiin virkaan. Hän oli kaikkien osapuolten kritiikin, hyökkäysten ja uhkausten kohde ja lähtikin pian maasta. Helmikuussa hänen virkaansa vihittiin Anatole Kanyenkiko, toinen tutsi.
Vuonna 2004 Kinigi työskenteli Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman parissa.
Käännös suomeksi
Kilpailuoikeus

Kilpailuoikeus on oikeudenala, jonka piiriin kuuluu kilpailunrajoituksia koskeva lainsäädäntö. Aiemmin sen piiri oli laajempi, jolloin siihen kuului myös vilpillinen kilpailu. Kilpailuoikeus on osa markkinaoikeutta, jonka muut osa-alueet ovat elinkeino-oikeus ja kuluttajaoikeus.
Kilpailuoikeus sisältää mm. julkiset hankinnat, määräävän aseman käyttäminen markkinoilla, yrityskauppojen säätelyn, viestintämarkkinoiden säätelyn sekä sopimattoman menettelyn elinkeinotoiminnassa. Kilpailuoikeudellisia riitoja käsitellään Suomessa tyypillisesti ensiasteena markkinaoikeudessa, josta valitetaan korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Kilpailu- ja kuluttajavirasto on keskeinen kilpailuoikeudellisia sääntöjä valvova viranomainen.
Kilpailulait ovat osa talouspoliittista lainsäädäntöä. Ne pyrkivät varmistamaan, että kilpailu kansantaloudessa toimii, ylläpitävät markkinamekanismia ja talouselämän joustavuutta. Tällaisten kansantaloudellisten olojen uskotaan johtavan talouden tehokkuuteen. Kilpailulain lähtökohtana voi olla kieltoperiaate eli kaikkien kilpailunrajoitusten yleinen kielto, väärinkäyttöperiaate, jossa viranomaisilla on oikeus puuttua vahingollisiin rajoituksiin, tai kieltoperiaatteen lievempi muoto, jossa yritysten velvollisuus on osoittaa myönteisten vaikutusten ylittävän kielteiset.
Kirjallisuutta

Olli Wikberg: Johdatus kilpailuoikeuteen.  Helsinki:  Talentum, 2011.  ISBN 978-952-14-1675-0
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kilpailulaki (FINLEX) (Viitattu 25.9.2012)
ÁVO

| Államvédelmi Osztály  |
| --- | --- |

 ÁVO:n entinen päämaja Budapestissa kuvattuna toukokuussa 2005, nykyään museo.
Perustettu:  10. syyskuuta 1948
Lopetettu:  7. marraskuuta 1956
Tehtävä:  salainen poliisi
Toimivalta:  Unkarin kansantasavalta
Päätoimi­paikka:  Andrássy út 60., Budapest
Pääjohtaja:  Gábor Péter (1945–1953) László Piros (1953–1956)
Työntekijöitä:  30 000 (1953)
ÁVO (unk. Államvédelmi Osztály, suom.  [sisäministeriön] ’Valtionpuolustusosasto’ tai ’Valtion turvallisuusosasto’; vuosina 1950–1956 ÁVH, unk. Államvédelmi Hatóság, ’Valtion turvallisuusvirasto’) oli Unkarin kommunistinen salainen poliisi, jonka ensimmäisenä johtajana toimi Gábor Péter ja toisena sekä viimeisenä László Piros.
Syntyhistoria

Toisen maailmansodan loppuvaiheissa, Neuvostoliiton joukkojen vielä vapauttaessa Budapestia helmikuussa 1945 perustettiin ÁVO:n edeltäjä, jota jo johti Gábor Péter: Budapestin poliisijohdon alainen "Poliittisen poliisitoimen osasto" (Politikai Rendészeti Osztály, PRO). Periaatteessa sen päätehtävänä, kuten vastaavien poliisiviranomaisten monissa muissakin maissa sodan jälkeen, olisi ollut sotarikollisten etsiminen ja vastuuseen saattaminen, mutta jo alusta alkaen se valvoi epäilyttävinä pitämiään poliittisia toimijoita, ja tätä toimintaa määräsi myös se, että uuden Unkarin tasavallan sisäministeriön oli alusta alkaen saanut haltuunsa kommunistipuolue.
Kesällä 1946 sisäministeri László Rajkin toimeksiannosta perustettiin Unkarin valtionpoliisin (Magyar Államrendőrség) alaisuuteen Valtionsuojeluosasto tai Valtionturvallisuusosasto (Államvédelmi Osztály, ÁVO), johon Budapestin PRO:n lisäksi yhdistettiin muualla maassa jo toimivat poliittiset poliisiyksiköt. Syyskuussa 1948 puoluejohto vahvisti poliittisen poliisin asemaa, kun uusi sisäministeri János Kádár korotti turvallisuuspoliisin itsenäiseksi sisäministeriön alaiseksi yksiköksi, uudella nimellä Államvédelmi Hatóság (’Valtion turvallisuusviranomainen’ tai ’-virasto’, ÁVH). Lopulta vuoden 1950 alusta ”uusi” ÁVH alkoi toimia ”valtiona valtiossa”, itsenäisenä osastona eli käytännössä omana ministeriönään suoraan ministerineuvoston alaisuudessa, samaan tapaan kuin Neuvostoliiton KGB. Periaatteessa ÁVH oli sisäministerin alainen, mutta käytännössä ÁVH:n johtaja Péter valvoi sisäministerin toimintaa ja raportoi siitä säännöllisesti puolueen pääsihteeri Rákosille. ÁVH:n hallintaan siirtyivät myös rajavartiolaitos, vankilat ja työ- sekä internointileirit (joita tuolloin oli lähes sata, kussakin neljä-viisisataa vankia).