stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maajussille morsian
5. tuotantokausi

Sarjan viidennen tuotantokauden osallistujien haku suoritettiin alkuvuodesta 2011. Kaikkiaan 315 "maajussia" haki ohjelmaan mukaan. Maajussien esittelyjakso esitettiin 22. huhtikuuta 2011, varsinaisesti sarjan esittäminen alkoi  15. syyskuuta 2011. Juontajana toimi Miia Nuutila.
5. tuotantokausi > Maajussit

Hans, 43, Kemiö, Kemiönsaari
Stefan, 48, Liljendal, Loviisa
Mervi, 37, Viitasaari
Ville, 38, Sauvo
Janne, 26, Pielavesi
Kari, 39, Keitele
Heidi, 26, Juuka
Tuomas, 30, Laihia
Jouni, 40, Rauma
Matias, 26, Leppävirta
6. tuotantokausi

Sarjan kuudennen tuotantokauden haku suoritettiin alkuvuodesta 2012. Kaudelle valittiin mukaan kahdeksan maajussia, joista kaksi oli naisia ja neljä miehiä. Kauden esittelyjakso esitettiin 20. huhtikuuta 2012. Kauden juontajana toimi Miia Nuutila.
6. tuotantokausi > Maajussit

Esa, 33, Lemi
Hannele, 58, Kylmäkoski, Akaa
Pekka, 28, Varpaisjärvi, Lapinlahti
Nella, 58, Kuopio
Jyrki, 36, Salo
Juho, 28, Elimäki, Kouvola
Johan, 41, Raaseporiselvennä
Mikko, 31
7. tuotantokausi

Sarjan esittelyjakso esitettiin 11. elokuuta 2013. Sarjan jaksot alkoivat 9. tammikuuta 2014 MTV3:lla. Juontajana toimi edelleen Miia Nuutila.
8. tuotantokausi

Maaliskuun puolivälissä 2015 käynnistyi kahdeksas tuotantokausi. Juontajana jatkoi edelleen Miia Nuutila. Ohjelmasarjan ollessa käynnissä on uutisoitu sekä aikaisempien tuotantokausien parien avioliitoista että -eroista.
9. tuotantokausi

Esittelyjakso nähtiin keväällä 2016 ja jaksoja alettiin nähdä televisiosta saman vuoden syksynä. Ohjelman juontajana toimi Miia Nuutila.
9. tuotantokausi > Maajussit

Timo, 47, hevostilallinen ja koneasentaja, Lappeenranta
Paavo, 23, maatalousyrittäjä, Haapajärvi
Tero, 23, maitotilallinen, Merikarvia
Laura, 33, eläinlääkäri ja hevostilallinen, Jyväskylä
Esittelyjaksossa nähtiin neljä muutakin maajussia, joiden rakkautta ei kuitenkaan seurattu televisiossa kirjeenavausjaksoa lukuun ottamatta. Myös lapinlahtelainen Anne-Mari nähtiin kevään esittelyjaksossa, mutta ennen kauden alkua hän löysi puolison ohjelman ulkopuolelta eikä näin ollen osallistunut kauden jaksoihin.
10.tuotantokausi

Sarjan kerrottiin uudistuvan juhlavuotenaan ja juontajaksi ohjelmaa toisesta tuotantokaudesta yhdeksänteen juontaneen Miia Nuutilan tilalle vaihtui Vappu Pimiä. Myös ohjelman tunnus uusittiin. Esittelyjakso nähtiin 20. maaliskuuta 2017 ja mukana esittelyssä oli kahdeksan maajussia.
10.tuotantokausi > Maajussit

Tapio, 25, Huittinen
Lauri, 30, Savonlinna
Aapo, 36, Oripää
Heikki, 29, Kalliokoski, Miehikkälä
Jari, Leivonmäki, Joutsa
Vesa, 35, Tuusula
Päivi, Anttola, Mikkeli
Sanna, 31, Sonkajärvi
11. tuotantokausi

Yhdennentoista tuotantokauden juonsi Vappu Pimiä. Esittelyjakso nähtiin MTV3-televisiokanavalla 12. maaliskuuta 2018, ja kauden muut jaksot esitettiin elokuun lopusta marraskuun alkuun 2018. Maajusseja oli esittelyjaksossa mukana kahdeksan, joista kaksi oli naisia. Kauden aikana seurattiin tarkemmin vain neljää maajussia.
11. tuotantokausi > Maajussit

Aapeli, 31, Rantsila, Siikalatva
Aatu, 22, Alavus
Aino, 35, Hämeenkoski, Hollola
Antti-Jussi, 30, Kangasala
Ilmari, 26, Nousiainen
Mauno, 35, Perniö, Salo
Petra, 44, Hämeenkoski, Hollola
Tuomo, 31, Rantasalmi
12. tuotantokausi

Esittelyjakso nähtiin 9. maaliskuuta 2019, ja mukana on kahdeksan maajussia. Esittelyjakso toistettiin MTV3-televisiokanavalla 19. elokuuta 2019, kauden jaksot esitettiin elokuusta marraskuun alkuun 2019. Ohjelman juontajana toimi Vappu Pimiä.
12. tuotantokausi > Maajussit

Antti, 25, Lapinlahti
Juho, 34, Haapamäki, Keuruu
Arttu, 26, Mynämäki
Jouko, 64, Hyvinkää
Sari, 54, Korpikoski, Mikkeli
Johan, 40, Koskenpää, Jämsä
Lauri, 31, Velkua, Naantali
Patrick, 41, Raaseporiselvennä
13. tuotantokausi

Esittelyjakso nähtiin MTV3-televisiokanavalla 16. elokuuta 2020. Esittelyjaksossa nähtiin kahdeksan maajussia, jotka kaikki nähtiin myös kauden alkupään jaksoissa. Lopulta kauden aikana päästiin sukeltamaan tarkemmin vain neljän maajussin rakkauden metsästykseen. Ohjelman juontajana toimi Vappu Pimiä. Kausi oli sikäli poikkeuksellinen, että koronapandemia vaikutti merkittävästi sen kuvauksiin. Pimiä kertoi eräässä haastattelussa kuvausten viivästyneen pandemian vuoksi kolmen viikon verran. Maajusseista Aleksi kertoi myös, että koronatilanne vaikutti kuvauksiin niin, että keväällä 2020 kuvauksissa pidettiin tiukasti huolta turvaväleistä, mutta kesän kuvauksissa halaukset olivat jo sallittuja. Kauden esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 24. elokuuta 2020. Marraskuussa esitettiin 13. tuotantokauden viimeinen jakso, jossa kyseltiin maajussien kuulumisia viimeisen valinnan jälkeen.
13. tuotantokausi > Maajussit

Aleksi, 22, Ranua
Jouni, 29, Multia
Miia, 36, Kuusamo
Heidi, 51 Kangasala
14. tuotantokausi

Esittelyjakso nähtiin MTV3-televisiokanavalla naistenpäivänä 8. maaliskuuta 2021. Kauden juonsi edelleen Vappu Pimiä. Mukana oli kahdeksan maajussia. 14. kauden esittäminen MTV3-kanavalla alkoi 23. elokuuta 2021. Maajusseista Kalle Linkki (aik. Hanhijärvi) avioitui sarjan Niina Wunsch-Linkin (aik. Wunsch) kanssa heinäkuussa 2023.
14. tuotantokausi > Maajussit

Patrik, 20, Pennala
Kalle, 28, Sastamala
Stiina, 23, Pajulahti
Pasi, 42, Uro (Luumäki)
Clarisse, 43, Huhmari (Vihti)
Jaana, 47, Kauvatsa
Matti, 50, Lemi
Juuso, 32, Salo
15. tuotantokausi

Esittelyjakso nähtiin MTV3-televisiokanavalla 10. maaliskuuta 2022. Kauden juonsi Vappu Pimiä. Mukana oli kahdeksan maajussia. 15. kauden esittäminen MTV3-kanavalla alkoi syksyllä 2022.
15. tuotantokausi > Maajussit

Anna-Reetta, 30, Kiviapaja (Savonlinna)
Victoria, 31, Laitila
Joonas, 23, Voltti (Kauhava)
Matti, 31, Konnevesi
Oskari, 30, Kärsämäki
Maria, 37, Sodankylä
Arho, 28, Rantasalmi
Elina, 40, Juva
Maajussille morsian maailmalla

Maajussille morsian maailmalla on Maajussille morsian-ohjelmaan pohjautuva tv-ohjelma, jossa rakkautta etsivät maajussit asuvat Suomen rajojen ulkopuolella. Ensimmäisen kauden esittelyjakso esitettiin MTV3:lla 19. elokuuta 2019. Kauden juonsi Vappu Pimiä. Tuotantokausi oli tarkoitus esittää keväällä 2020 ja ohjelma oli jo kuvattu, mutta kauden esittäminen siirtyi kevääseen 2021. MTV perusteli siirtoa varautumisella koronakriisin vaikutuksiin liiketoiminnan kannalta.
Ensimmäisellä kaudella on mukana neljä maajussia:
Matthew, 38, Kanada
Roy, 47, Kanada
Mustafa, 42, Turkki
Stefano, 38, Libanon
Maajussille morsian muissa maissa

Boer zoekt Vrouw
The Farmer Wants a Wife
Boer zoekt Vrouw
(ranskankielinen versio) L'amour est dans le pré
Bauer Sucht Frau
(ranskankielinen versio) L'amour est dans le pré
Bonderomantikk
L'amour est dans le pré
Bonde söker fru
Bauer sucht Frau
Maamees otsib naist
Farmer Wants a Wife
Farmer Wants a Wife
Agrotis Monos Psaxnei
Aiheesta muualla

MTV3 Internet > Maajussille morsian
Rafael Gyllenberg

Rafael Gideon Gyllenberg (18. kesäkuuta 1893 Porvoo – 29. heinäkuuta 1982 Turku) oli suomalainen teologi ja kirjailija.
Gyllenberg toimi Helsingin yliopiston Vanhan ja Uuden testamentin eksegetiikan professorina 1929–1934 sekä Åbo Akademin Uuden testamentin eksegetiikan professorina 1934–1964.
Hänen poikansa oli professori Helge Gyllenberg.
Aiheesta muualla

Gyllenbergin Uuden testamentin kreikkalais-suomalainen sanakirja PDF-versiona Heldassa. (Arkistoitu – Internet Archive)
Gyllenberg, Rafael hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Raido Ränkel

| Raido Ränkel |
| --- | --- |
 Raido Ränkel olympialaisissa 2014
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. tammikuuta 1990 (ikä 34) Rakvere, Viro
Uran tiedot
Pituus:  186 cm
Seura:  Võru Suusaklubi
Laji:  maastohiihto
Maailmancup
Kaudet:  2009–
Paras sijoitus:  25
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  0
 Tietolaatikko päivitetty 5. maaliskuuta 2016 
Raido Ränkel (s. 13. tammikuuta 1990 Rakvere) on virolainen maastohiihtäjä. 186 senttimetriä pitkä ja 75 kilogrammaa painava Ränkel edustaa Võru Suusaklubia.
Ränkel kilpaili vuoden 2014 talviolympialaisissa, joissa hän oli parhaimmillaan sprintin 51:s ja viestin kymmenes. MM-kilpailuihin Ränkel on osallistunut kahdesti, vuosina 2013 ja 2015.
Maailmancupissa Ränkel debytoi tammikuussa 2009 Otepään perinteisen sprintissä ollen 66:s. Ensimmäistä kertaa Ränkel sijoittui 30 parhaan joukkoon maaliskuussa 2016 Ski Tour Canadaan kuuluvassa Quebec Cityn vapaan sprintissä ollen 25:s.
Qingdaon satama

Qingdaon sataman sijainti Kiinassa
Qingdaon satama (kiin. 青岛港, LOCODE: CN QDP (Qingdao Pt) tai CN TAO) on Kiinan itäosassa sijaitsevan Shandongin maakunnan miljoonakaupunki Qingdaon merisatama Keltaisenmeren rannalla. Nykyinen satama perustettiin vuonna 1892, joskin tätä ennenkin kaupungissa oli ollut pitkään merkittävä kauppasatama.
Laivoja Qingdaon kauppasatamassa vuonna 1867.
Nykyisin tämä suursatama on jakautunut kolmeen eri satama-alueeseen: Qingdaon vanhaan satamaan, Huangdaon öljysatamaan ja Qianwanin uuteen satamaan. Satama valmistelee laajentuvansa myös uusille satama-alueille.
Suunnitelmaa Qingdaon sataman uudeksi satama-alueeksi
Maailman kymmenen suurimman joukossa

Qingdaon sataman kautta kulki vuonna 2010 yhteensä 350,1 miljoonaa tonnia rahtia; satama ylsi tuolloin maailman seitsemänneksi suurimmaksi satamaksi amerikkalaisen satamajärjestön maailmantilastossa. Euroopan suurimman sataman eli Rotterdamin sataman laatimalla satamalistalla Qingdao oli vuosina 2010 ja 2011 samoin 7. sijalla, rahtimäärän kohotessa vuonna 2011 kaikkiaan 375 miljoonaan tonniin.
Konttiliikenteessä Qingdaon satama oli vuoden 2011 konttimäärällä 13 020 kTEU hollantilaislistalla 8. sijalla maailmassa. Satamaan operoiviin suurimpiin laivayhtiöihin kuuluu esimerkiksi tanskalainen konttiliikenteen suurtoimija Mærsk, joka kuljetti tammi-marraskuussa 2012 Qingdaon sataman kautta yksistään yli miljoonan TEU:n konttimäärän.
Aiheesta muualla

Satama-alueella olevat alukset (AIS-tietojen mukaan) (englanniksi) (marinetraffic.com)
Satamayhtiön sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (qdport.com)
CMA CGM introduce fog surcharge at Qingdao Port (2011-07-14) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (porttechnology.org)
Top 10 ports in China: Qingdao Port (青岛港) (englanniksi) (china.org.cn)
Rakkauden kukka

| Rakkauden kukka |
| --- | --- |

Nimi:  Rakkauden kukka
Tekijä:  Ville Vallgren
Valmistumisvuosi:  1894
Taiteenlaji:  kuvanveisto
Korkeus:  33 cm
Sijainti:  Ateneum
Paikkakunta:  Helsinki
Rakkauden kukka eli Lumpeenlehtimalja on Ville Vallgrenin  (1855–1940)  pronssiveistos, korkeus 33 cm, vuodelta 1894. Veistos ostettiin vuonna 1900 Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.
Veistos

Rakkauden kukka kuvaa syleilevää paria lumpeenlehden kukan huipulla, vertauskuvallisesti he ovat rakkauden lakipisteessä. Kaihoisan alastomina he nojaavat tässä toisiinsa pienen kukan päällä seisoessaan. Merkityksellinen pronssipatinakin on Vallgrenin yksityiskohtaista suunnittelua.
Alun perin veistos oli keskimmäinen osa pöytäkoristesarjasta, ja se oli tehty hopeasta. Työ on osa Vallgrenin art nouveau -tuotantoa.
Aiheesta muualla

Teos Suomen Kansallisgallerian verkkosivuilla[vanhentunut linkki] - teoksen tiedot ja kuva
Rautasitraatti

Rautasitraatti voi viitata ainakin seuraaviin yhdisteisiin:
Rauta(II)sitraatti eli ferrositraatti
Rauta(III)sitraatti eli ferrisitraatti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rautasitraatti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Rakkauden koukussa

| Rakkauden koukussa> Addicted to Love |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Griffin Dunne
Käsikirjoittaja:  Robert Gordon
Tuottaja:   Bob Weinstein  Harvey Weinstein 
Säveltäjä:  Rachel Portman
Kuvaaja:  Andrew Dunn
Leikkaaja:  Elizabeth Kling
Lavastaja:  Alyssa Winter
Pääosat:   Meg Ryan  Matthew Broderick  Kelly Preston 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Warner Bros.  Miramax Films 
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 23. toukokuuta 1997  Suomi 22. elokuuta 1997 
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotto:  34 673 095 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rakkauden koukussa (Addicted to Love) on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen romanttinen komediaelokuva, jonka on ohjannut Griffin Dunne. Elokuvan pääosissa esiintyvät Matthew Broderick, Meg Ryan ja Kelly Preston. Elokuva perustuu Robert Palmerin lauluun ”Addicted to Love”.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Meg Ryan  | … |  Maggie   |
|  Matthew Broderick  | … |  Sam   |
|  Kelly Preston  | … |  Linda   |
|  Tchéky Karyo  | … |  Anton   |
|  Maureen Stapleton  | … |  Nana   |
|  Nesbitt Blaisdell  | … |  Ed Green   |
|  Remak Ramsay  | … |  Wells   |
|  Lee Wilkof  | … |  Carl   |
|  Dominick Dunne  | … |  Matheson   |
Aiheesta muualla

Rakkauden koukussa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Rakkauden koukussa Elonet.
Raunaq

| Raunaq A>  R. Rahman |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2014
 Tyylilaji: maailmanmusiikki, pop-folk
 Kesto: 37.06
 Levy-yhtiö: K.M. Musiq Ltd., Sony Music
A. R. Rahmanin muut julkaisut
| Connections 2008 | Raunaq 2014 |   |
Raunaq on intialaisen säveltäjä A. R. Rahman studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2014.
Kappaleet

Kaikki sävellykset A. R. Rahman.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Esittäjä(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Laadli | Lata Mangeshkar, A. R. Rahman | 5.56 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Sach Kahoon | K. S. Chithra, A. R. Rahman | 5.34 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Geet Gaaon | Jonita Gandhi | 5.45 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kismat Se | Shreya Ghoshal | 4.52 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Aa Bhi Jaa | Jonita Gandhi | 5.48 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Kho Jaayein Hum | Shweta Pandit, Jyoti | 5.16 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Khatta Meetha | Mohit Chauhan | 4.01 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 37.06 |  |  |  |  |  |  |
Raija Pirttimaa

Raija Pirttimaa on Jyväskylän yliopiston erityispedagogiikan yliopistonlehtori. Hän on ollut Oulun yliopiston erityispedagogiikan professori 1. elokuuta 2008 alkaen. Virka oli sijoitettu Oulun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan Kajaanin opettajankoulutusyksikköön, jonka alana on oppimisen ja opetuksen erityispedagoginen tutkimus.
Raunchy Ropey

| Raunchy Ropey Delta Rhythm Boys |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1997
 Formaatti: CD-levy
 Tyylilaji: R&B, jazz, gospel
 Kesto: 63.21
 Levy-yhtiö: Warner music
20 suosikkia – Raunchy Ropey on vuonna 1997 julkaistu Delta Rhythm Boysien kokoelmalevy.
Kappaleet

Tuoll`on mun kultani (3.05)
Flickorna I Småland (2.41)
Tula tullalla (3.17)
En röd liten stuga (3.06)
Flottarkärlek (3.00)
Grandpa`s Strawhat (4.13)
Moore Blues (3.12)
Tundra Girl (4.01)
Just A-Sittin' and A-Rockin' (3.05)
Sixteen tons (3.38)
Raunchy Ropey (3.46)
Exodus (3.28)
Lil' Darling (3.00)
Alouette (3.18)
Though You Left Me (2.28)
Capriccio D'Amor (2.27)
Maria (3.45)
Villiruusu (2.58)
Go Down Moses (2.25)
Please Come Back (2.28)
Raasakan voimalaitos

| Raasakan vesivoimalaitos |
| --- | --- |

Valtio:  Suomi 
Sijainti:  Ii
Koordinaatit:  65°20′02″N, 25°24′43″E
Rakentaminen alkoi:  1968
Sähköverkkoon:  1971
Valmistunut:  1970
Perustaja:  Pohjolan Voima
Suunnittelija:  Uki Arkkitehdit
Omistaja:  Pohjolan Voima
Pato
Tyyppi:  säännöstelypato, maapato
Vesistö:  Iijoen vesistö
Joki tai koski:  Iijoki
Valuma-alue:  14 315 km² 
Keskivirtaama:  170 m³/s 
Juoksutuskanavia:  4
Voimalaitos
Tyyppi:  jokivoimalaitos
Pudotuskorkeus:  21 m 
Rakennevirtaama:  375 m³/s 
Turbiinit:  3 × Kaplan (21 MW)
Kapasiteetti:  64,3 MW 
Vuosituotanto:  230 GWh
 fiRaasakan vesivoimalaitos 
Verkkosivut:  www.pohjolanvoima.fi/voimalaitokset/raasakka 
Commons:  luokka
Raasakan voimalaitos on Iin kunnassa Iijoessa sijaitseva vesivoimalaitos, joka sijaitsee Iin keskustaajamassa noin kymmenen kilometriä Perämerestä. Se on Iijoen viimeinen eli viides vesivoimalaitos. Se on tyypiltään jokivoimalaitos, koska sen yläaltaisiin mahtuu vettä tuotantoa varten vain lyhyeksi aikaa.
Pato

Voimalaitoksen patojärjestelmä on suomalaisiin voimalaitoksiin verrattuna laaja. Se muodostuu betonisesta voimalapadosta, betonisesta säännöstelypadosta ja pitkistä maapadoista.
Joen pääuoma on käännetty kaivamalla sille uusi reitti Kortinsaaren luoteispuolelle. Se muodostuu 400 metriä pitkästä uomasta, Laineputaan länsipuolisesta tulva-altaasta, 1,5 kilometriä pitkästä ja eteläpuoleltaan padotusta Myllykankaan ja Kivikankaan kanavasta, 2×1 km² vesialtaasta ja 1,6 kilometriä pitkästä kanavasta voimalaitokseen. Viimeisen kanavan alkuosa on kapeampi kuin muu osa kanavaa johtuen Oulu–Tornio-rautatien sillasta, mutta muuten on kanava yli 200 metriä leveä. Vesireitti lohkaisee mantereesta irti tekosaaren, jonka eri puolella sijaitsevat eri korkeuksilla olevat joenuoman osuudet. Saarelle on jäänyt Ylirannan kylä. Saaren pohjoispuolella on vedenpinta yleensä 21 metriä mpy., mutta eteläpuolella joen entisessä uomassa pidetään vettä usealla eri pohjapadolla eri korkeuksilla. Voimalan alla on vedenkorkeus merenpinnan tasolla, Uiskarinkoskessa 5,0 metrin korkeudella, Iin Asemakylän kohdalla 6,5 metrin korkeudella, Palukankosken yläpuolella 8,0 metrin ja Raasakan yläpuolella 10,0 metrin korkeudella mpy. Säännöstelypadon taakse vesi jää 21,3 metriä mpy. Siirtouoman ja vesialtaan patoamiseen on käytetty yli kymmenen kilometriä maapatoa ja maaston suotuisia korkeuseroja.
Ylimääräiset tulvavedet päästetään säännöstelypadon neljästä mitoiltaan 16 × 7,5 m² ohijuoksutusaukosta vanhaan Iijoen uomaan. Aukkojen luukut nousevat aukaistaessa alhaalta ylöspäin. Niiden läpi suoritetaan jatkuvaa pienimuotoista ohijuoksutusta, jonka tarkoituksena on pitää vanhaan uomaan jäänyttä padottua vettä raikkaana. Kesäaikana on määrätty juoksutuksen suuruudeksi 3,5 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), mutta siitä voidaan tehdä hetkellisiä poikkeuksia. Kun keväällä talven lumet sulavat, joudutaan ylimääräinen vesi juoksuttamaan vanhan uoman kautta voimalaitoksen ohi. Silloin voi vanhan uoman virtaamaksi tulla useita satoja kuutiometrejä sekunnissa.
Voimalaitos on sijoitettu Uiskarinkosken alauolelle puoleenväliin Illinsaaren koillisrantaa. Täällä joen vedenpinta on merenpinnan tasolla ja sinne johdetaan voimalaitoksesta poistuva vesi.
Voimalaitoksen yli kulkee Virkkulantie (yhdystie 8511), joka yhdistää seututien 851 ja valtatie 4:n. Tieltä haarautuu pohjoiseen johtava ja kanavan ylittävä tie. Myös rautatie kulkee saaren yli. Sen Iijoen silta on vanha, mutta kanavan silta, samoin kuin seututien silta, rakennettiin voimalan rakentamisen yhteydessä.
Voimalaitos

Voimalaitosrakennus on ilmakuvasta arvioiden noin 50 metriä leveä ja sen pohjoispuolella eli oikealla puolella sijaitsee sen tukkiränni. Yläaltaan vedenpinnan korkeus on 21,0–21,7 metriä mpy. ja ala-altaan vedenpinta on lähellä meriveden pintaa. Vedelle tulee silloin putouskorkeudeksi 21 metriä. Vesi otetaan sisälle 9–11 metrin syvyydeltä  ja ohjataan käynnissä oleviin vesiturbiineihin, jotka ovat tyypiltään pystyasentoisia Kaplan-turbiineja neljällä siivekkeellä. Turbiinien juoksupyörät ovat halkaisijaltaan 3,8 ja 3,9 metriä ja ne painavat noin 20 000 kilogrammaa. Vanhimmat turbiinit on toimittanut Tampella ja uusimman Kvarner Tamturbine. Ne pyörivät 167 kierrosta minuutissa. Sähkögeneraattorit on kiinnitetty turbiinien kanssa samaan akseliin ja ne tuottavat 10 500 voltin ulostulojännitteen. Generaattorien roottorit painavat kukin 90 000 kilogrammaa ja niiden halkaisijat ovat 4,7 metriä. Kunkin generaattorin nimellisteho on 23 MVA. Ne on toimittanut Strömberg ja viimeisimmän ABB.
Joen keskivirtaama on 170 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), mutta voimala kykenee ottamaan vastaan rakennevirtaaman verran vettä eli 375 m³/s, jolloin saadaan koko voimalaitoksen rakennekapasiteetti 64,3 megawattia (MW) käyttöön. Voimalaitos joutuu kuitenkin päästämään ohitseen vuosittain noin neljänneksen joen kokonaisvirtaamasta. Sen vuosituotannoksi ilmoitetaan 230 gigawattituntia (GWh). Raasakan säännöstelypadolla toimii myös vuonna 1988 käynnistynyt Pajarin vesivoimalaitos, jonka pudotuskorkeus on 8,3 metriä, rakennusvirtaama on 1,5 m³/s ja vuosituotanto on noin 0,8 GWh.
Kalankasvattamo ja kalatie

Kalankasvattamo sijaitsee voimalaitoksen luoteispuolella joen pohjoisrannassa ja se on ollut toiminnassa vuodesta 1988 alkaen. Sen kaloja istutetaan jokiin korvaamaan vaelluskalojen esteiden takia syntymättä jääneitä poikasia. Näin voimayhtiöt hoitavat lakisääteiset velvoitteensa. Tässä kalankasvattamossa kasvatetaan yhtäaikaisesti 900 000 poikasta, joista istutukseen otetaan vuosittain 360 000 kalaa. Tuotannosta huolehtii Voimalohi Oy, jonka omistavat Pohjolan Voima ja Kemijoki Oy.
Iijoen koskista on valjastettu sähköntuotantoon koskia vain 60 kilometrin matkalta joen alajuoksulta. Nyt on alettu tutkimaan kalatien rakentamista kunkin voimalaitoksen ohitse, jotta vaelluskalalle avautuisi tie kutupaikoille joen valuma-alueen yläjuoksulle. Koska Raasakan voimalaitos on rakennettu kaivetun uoman päähän, on vanha luonnonuoma jäänyt tyhjilleen ja talven jälkeiseen ohituoksutuskäyttöön. Vuonna 2018 otettiin käyttöön vanhaan uomaan rakennettu ja kuusi kilometriä pitkä kalatie. Sitä kehitetään edelleen paremmaksi vuosien 2018–2021 aikana.
Alasvaellusta on testattu merkityillä smolteilla ja testauksen tulokset esitetty vuonna 2018 julkaistussa raportissa. Kun ohijuoksutuskanavaan päästetään kesäkuukausina 3,5 m³/s vettä, käyttää vain harva smoltti tätä tietä matkallaan mereen. Smolttien vaelluksen tehostamiseksi on tehtävä vielä uusia rakenneratkaisuja.
Historiaa > Pohjaratkaisuja

Vanha uoma padottiin Kortinsaaren yli niin, että saaren eteläpuolinen uoma näkyy edelleen saaren vieressä ja padon alla olevana lampena. Maapato ylittää uoman, mutta siihen on rakennettu säännöstelyn tarpeita varten betoninen säännöstelypato. Kun säännöstelypato on kiinni, olisi vanha uoma kuivunut ilman Raasakkakoskeen, Raasakkaan, Palukankoskeen, ratasillan alle, Uiskarinkoskeen, Illinkoskeen ja Puohinkoskeen rakennettuja pohjapatoja. Illinsaaren pohjoispuolelle on uoman pohjoisrantaan Sikosaaren kohdalle rakennettu suojaava niemi. Kruununsaaresta Illinsaareen on rakennettu toinen suojaava niemi, jonka alle jäivät Vihkosaari ja Hietapankki.
Viimeisen kanavan pohja on epätasainen ja sen syvyys vaihtelee 5–21 metriä, josta suurin osa on 7–8 metriä syvää. Syvin syvänne sijaitsee voimalaitoksen vedenottoaukon kohdalla. Kaikilla voimalan eri ottovirtaamilla tulokanavan vedenpinnalla virtauksien keskiarvo pysyy 0,6 m/s alapuolella.
Historiaa > Voimalan rakennuksia ja koneistoja

Voimalaitosrakennuksen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Uki Arkkitehdit. Konttori ja korjaamo ovat Uki Heikkisen suunnittelemat ja ne valmistuivat seuraavana vuonna 1975. Voimalaitoksen kaksi ensimmäistä koneistoa on asennettu 1971 ja kolmas koneisto vuonna 1997. Pintakäsittelylaitos on Veli Karjalaisen suunnittelema ja se valmistui vuonna 1983. Voimala-alueeseen kuuluvat muuntamokenttä ja patorakennelmat kanavineen. Vuonna 1988 valmistui Virkkulantien länsipuolelle kalankasvattamo, jonka on suunnitellut Veli Karjalainen. Voimalan henkilökunnalle on varattu asuinalue Kotikankaalle, jota on rakennettu vaiheittain vuosina 1968–1975, ja jota on laajennettu vielä vuonna 1976. Voimalaitos ympäristöineen on maakunnallisesti arvokas kulttuurihistoriallinen kokonaisuus.
Voimalassa aloitettiin sähköntuotanto ensin kahdella koneistolla ja kun kolmas koneisto saatiin mukaan, tuotti voimalaitos energiaa jopa 58 megawatin teholla. Voimalaitoksessa aloitettiin automaatiojärjestelmien peruskorjaukset vuonna 2018. Generaattorien ja turbiinien peruskorjaus aloitetaan 2020-luvulla. Voimalaitoksen nykyinen kapasiteetti on nostettu 64,3 megawattiin.