Lauritsala
Kauppalanosat

Lauritsala pysyi koko kauppalana olonsa ajan pientaloalueena. Kauppalassa oli ainoastaan kuusi yli kolmekerroksista asuinrakennusta, joista korkeimpana keskustaan vuonna 1956 rakennettu arkkitehti Olli Kivisen suunnittelema seitsenkerroksinen Tornitalo. Kauppalan koko pinta-alasta maa-alueita oli 24, 7 km² ja loput 10, 9 km² vesialueita. Ensimmäisen asemakaavan (1947) laativat Birger Brunila ja W. G. Palmqvist. Kaavoitusta jatkoivat uusien kauppalanosien ja kaavamuutoksien tullessa ajankohtaisiksi Paavo-Henrik Salminen (Mälkiä 1949) ja Olli Kivinen (mm. Mustola) , joka suunnitteli myös kauppalaa koskevan yleiskaavan.
Kauppalaa sähköistettiin vielä 1930-luvun loppupuolella. ja vesi- ja viemäriverkoston rakentaminen jatkui useassa vaiheessa läpi koko Lauritsalan kauppala-ajan. Kaavoitus, teiden ja kunnallistekniikan rakentaminen toivat uusia asukkaita ja lisäsivät taloudellista toimeliaisuutta.
Kauppalan länsiosassa sijaitseva Parkkarila sai nimensä alueella sijainneesta Parkkarilan (vanh. Barkkarila) tilasta, jonka Kaukas osti tehtaidensa ja tuotantolaitostensa rakentamista varten
Parkkarilan itäpuolella Saimaan rannassa oleva Kaukas käsitti Kaukaan tehtaiden tehdasalueen ja tehtaan työläisille ja toimihenkilöille rakentaman asutusalueen palveluineen.
Tirilä, josta tuli kauppalan runsasväkisin osa, syntyi Lappeen Tirilän kylän Pekkasen ja Tirilän talojen maista, jotka liitettiin kauppalaan sitä perustettaessa. Myöhemmin kauppala osti sieltä myös Osuusliike Onnin maatilan.
Kauppalan keskustasta suurin osa oli Luukkaan tilan mailla. Nimi Luukkaa säilyi asukkaiden käytössä virallisemman nimen Lauritsalan keskuskauppalanosa rinnalla . Luukkaanrinnettä, jolla sijaitsi seudun vanhinta asutusta, pidettiin keskeisyytensä vuoksi yhtenä kauppalan parhaista asuntoalueista.
Hakali syntyi Lauritsalan sahan työläisten Hartikkalan kylässä olevan Hakalin tilan maille rakentamasta tiheästi asutusta puutaloyhdyskunnasta Siitä kasvoi väestöltään kauppalan suurimpiin kuuluva osa.
Lapvesi perustettiin 1930-luvulla Tirilän ja Hakalin väliselle  metsäiselle alueelle, jolla sijaitsi rullatehtaan  Jahvetti Palmroosin omistama Pikkalan tila.
Hartikkala perustettiin 1950-luvun lopulla Hakalin eteläpuolelle jakamalla Hakalin alue kahteen osaan.
Lauritsalan sahan alueen, josta myöhemmin tuli Kanavansuu, 1890-luvulla alkunsa saanut asutus laajeni jo 1920- ja luvuilla Kaukaan tehtaan työväelleen rakentamilla asunnoilla, ja se erotettiin 1950-luvulla keskuskauppalasta omaksi kauppalanosakseen.
Mustola oli alun perin Lappeen pitäjän vanha kylä   jonne Saimaan kanava,Mustolan sulku ja aina 1960-luvulle saakka toiminut kuuden laivan kuivatelakka (allastelakka) sekä vuonna 1896 valmistunut Mustolan kansakoulu toivat lisää asukkaita.  2. maailmansodan jälkeen kanavan länsipuolelle asettui siirtokarjalaisia mutta Mustolaan laadittiin vasta vuonna 1955 asemakaava, johon kuului mm. pieni asuinalue kanavan itäpuolella Mustolan kansakoulun tuntumassa.
Mälkiä kauppalanosana syntyi v. 1949, kun Kaukaan tehtaan omistamalle mäntymetsää kasvavalle alueelle Pontuksen kaivannon läheisyyteen Saimaan kanavan Mälkiän sulun itäpuolelle kaavoitettiin tehtaan aloitteesta pientaloalue ammattitaitoisen työväen saamiseksi palvelukseen
Pajarila oli kauppalanosista pienin.. Kauppala osti sieltä jo vuonna 1932 maatilan kunnalliskotia varten  ja se valmistui v. 1948.. Pajarilan asukkaista suuri osa kuului kunnalliskodin henkilökuntaan.