stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aili Ikonen
Ura

Ikonen on toiminut levyttävänä artistina vuodesta 2004 alkaen. Häneltä on julkaistu sooloalbumit Helposti palavaa (2023), Suru ei oo suora viiva (2020), Piirrä minut (2017) ja Laulan (2016).
Vuonna 2004 Ikonen ja Kvalda-yhtye voittivat Scandinavian Young Nordic Jazz Comets -kilpailun Tukholmassa. Jyväskylässä vuonna 2002 perustettu Kvalda on julkaissut kolme albumia ja yhtyeeseen kuuluvat Ikosen lisäksi Antti Kujanpää (piano), Jori Huhtala (basso) ja Hanne Luostarinen (rummut).
Vuonna 2009 Ikonen lauloi yhdessä pääosassa jazzia ja modernia taidemusiikkia yhdistävässä virtuaalioopperassa Lovers of Mankind. Helsingin Svenska Teaternissa Ikonen oli mukana 2012–2013 musikaalissa Kristina från Duvemåla, esittäen myös päärooli Kristiinan.
Panu Savolaisen (vibrafoni), Mikko Pellisen (basso) ja Tuomas Timosen (rummut) muodostaman HERD-jazztrion kanssa vuonna 2013 julkaistu Jazzbasilli pureutui jazziskelmän ytimeen. Helsingin Sanomien Mari Koppinen kirjoitti: ”Aili Ikonen on nykypäivän Laila Kinnunen”.
Vuonna 2013 Ikonen julkaisi myös Ella Fitzgeraldille omistetun Tribute to Ella -albumin. Levyllä soittaa vuodesta 2011 laulajan omana yhtyeenä toiminut kokoonpano Janne Toivonen (trumpetti), William Suvanne (saksofoni), Tuomas J. Turunen (piano), Mikko Pellinen (kontrabasso ja sovitukset) ja Mikko Arlin (rummut).
Yhdessä Norrbotten Big Bandin kanssa Ikonen levytti vuonna 2013 Outi Tarkiaisen varta vasten laulajalle säveltämän teoksen Metsän hiljaisuuteen - Into the Woodland Silence.
Vuonna 2015 Ikonen esiintyi Linnan juhlissa Kaartin Combon laulusolistina.
Ikonen työskenteli Hectorin yhtyeessä laulajana ja viulistina vuosina 2016–2018. Hector teki Ikoselle Luonasi sun -nimisen suomenkielisen käännöksen Michel Legrandin sävellyksestä What are you doing the rest of your life, joka löytyy Ikosen soololevyltä Laulan.
Vuonna 2019 Ikonen versioi yhdessä Jukka Perko Avaran kanssa Dusty Springfieldiä ja 1960-luvun popmusiikkia Hectorin tekemin uusin suomenkielisin käännöksin albumilla Laulu keskeneräinen. Levyllä soittavat Jukka Perko (saksofonit), Teemu Viinikainen (akustinen kitara) ja Jarmo Saari (sähkökitara).
Ikonen kantaesitti vuonna 2020 omasta tuotannostaan koostuvan konserttikokonaisuuden Kuopion kaupunginorkesterin ja jazztrion kanssa, kapellimestarina Jaakko Kuusisto.
Ikonen esiintyy säännöllisesti eri orkestereiden ja yhtyeiden solistina, mm. UMO Helsinki Jazz Orchestra, Turku Jazz Orchestra, Turun filharmoninen orkesteri, Sinfonia Lahti ja Kuopion kaupunginorkesteri. Ikonen on työskennellyt myös kokoonpanoissa Aili Ikonen & Antti Kujanpää Duo, Korpi Ensemble ja Ikosen Siskot.
Blosari Kustannus julkaisi vuonna 2021 Ikosen sävellyksistä ja sanoituksista koostuvan laulukirjan Aili Ikonen Songbook - Nuori vapaa nainen.
Diskografia > Soololevyt

Laulan (Groovy Records 2016)
Piirrä minut (Groovy Records 2017)
Suru ei oo suora viiva (Groovy Records 2020)
Helposti palavaa (Laulan Music 2023)
Diskografia > Yhtyelevyt

Kvalda (CD, 2004)
Korpi Ensemble - Puu (2004 Texicalli Records), 11 songs, Genres: Electronic, Jazz, Folk, World und County
Hereä (Plastinka Records 2007) Folk, 11 songs
Kvalda: Leia (2007 Texicalli Records) Jazz, 9 songs
Korpi Ensemble - Trails (2007 Jupiter), 11 songs, Genres: Electronic, Folk, World, Country und Jazz
Korpi Ensemble: For a New Day (Texicalli Records 2010), 11 songs, Genres: Electronic, Folk, World, Country und Jazz
Kvalda: Blindfold (Kuu Records 2011)
Herd & Aili Ikonen: Jazzbasili (Majava Music 2013).
Into The Woodland Silence (2013)
Aili Ikonen & Tribute to Ella (Fredriksson Music 2013)
Various - Jazz from Finnland 2014 -2015 (Music Finland, 2014), 17 songs, Jazz
Jussi Lampela Nonet - Live at Kanneltalo (Jussi Lampela Nonet 2018) 10 songs, Cool Jazz,
Aili Ikonen & Jukka Perko Avara: Laulu Keskeneräinen (Levypallo Oy 2019)
Rajaton: Ja niin on taasen joulu (2019), 15 songs, Classik, Pop
Hereä: Veden värit (Groovy Records 2016) 11 songs,  Aili Ikonen (vocals, fiddle), Milla Viljamaa (piano), Vesa Norilo (cello, Irish flute), Sara Puljula (percussion)
Aili Ikonen & Oulu Sinfonia & Romon Gamba: Valo (Laulan Music 2024) 11 songs
Diskografia > Vieraileva laulaja / muusikko

Muumiperhe laulaa Ohoi (Tammi, 2021)
Yle Pikkukakkonen: Nallen talvi (2018)
Yle Pikkukakkonen: Nalle (2016)
Yona: Tango a’la Yona (2014)
Norrbotten Big Band & Outi Tarkiainen with Aili Ikonen: Into the Woodland Silence (Fredriksson Music 2013)
Kallio Slaaki: Polymania for percussion (2013)
Rinneradio: Starrk (2012)
The Northern Governors: This is The Northern Governors (2012)
Yona: Yona & Liikkuvat Pilvet: Vaikenen, laulaen (2011)
Yona & Liikkuvat Pilvet: Pilvet liikkuu, minä en (2010)
Osmo Ikonen: Heaven or Hell is just a State of Mind (2010)
Timo Alakotila ja Johanna Juhola: Vapaassa tilassa (2007)
Aiheesta muualla

Aili Ikosen verkkosivusto
Aili Ikosen levytykset Discogs-tietokannassa
https://www.discogs.com/artist/939186-Aili-ikonen?type=Credits&subtype=Vocals
https://www.discogs.com/de/search?q=Aili+Ikonen&type=all
http://www.kvalda.net/
http://www.hereamusic.com/
https://oulusinfonia.fi/en/konsertit/aili-ikonen-oulu-sinfonia-valo/
https://oulusinfonia.fi/en/recordings/
https://fi.wikipedia.org/wiki/Korpi_Ensemble
https://umohelsinki.fi/en/?s=ikonen
https://www.uniarts.fi/en/units/sibelius-academy/
Rajaton
| --- | --- |
Albumit:  Nova  Boundless  Sanat  Joulu  Kevät  Out of Bounds  Rajaton sings ABBA with Lahti Symphony Orchestra  Maa  Rajaton Sings Queen with Lahti Symphony Orchestra  Best of Rajaton 1999–2009  Tarinoita  Jouluyö  Suomen lasten lauluja  Kaksi astetta  Rajaton Sings the Beatles with Lahti Symphony Orchestra  Salaisuus  Tuhansien laulujen maa  Ja niin on taasen joulu 
DVD:t:  Joulu  Hiljainen jouluyö 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz
1892

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Vuosi 1892 oli karkausvuosi, joka alkoi perjantaista.
Tapahtumia

1. tammikuuta – Ellis Island New Yorkissa alkoi vastaanottaa maahanmuuttajia.
16. helmikuuta – Jules Massenet'n ooppera Werther sai kantaesityksensä Wienissä.
15. huhtikuuta – General Electric perustettiin.
8. elokuuta – Höyryvene Ajaxin ja siipirataslaiva Runebergin öisessä yhteentörmäyksessä Helsingin Kruunuvuorenselällä kuoli 38 Ajaxin matkustajaa.
18. elokuuta – Ranskan ja Venäjän välinen puolustusliitto allekirjoitettiin.
2. syyskuuta – Kuopion talouskoulu aloitti toimintansa nimellä Kuopion Pedagogillinen Keittokoulu. Se oli Suomen ensimmäinen kotitalousopetusta antava koulu.
9. syyskuuta – Edward Emerson Barnard löysi Jupiterin kuun Amalthean.
31. lokakuuta – Arthur Conan Doyle julkaisi romaanin Sherlock Holmesin seikkailut.
8. marraskuuta – Grover Cleveland valittiin demokraattisen puolueen ehdokkaana presidentinvaaleissa toiselle kaudelle. Hän voitti vaaleissa republikaanien istuvan presidentin Benjamin Harrisonin ja populistien James B. Weaverin.
18. joulukuuta – Säveltäjä Pjotr Tšaikovski johti balettinsa Pähkinänsärkijä ensiesityksen Pietarissa.
Kolera surmasi 8 600 Hampurin kaupungin asukasta.
Frederick Stanley lahjoitti Stanley Cup -palkinnon.
Abu Dhabista tuli Yhdistyneen kuningaskunnan protektoraatti.
Émile Zolan romaani La Débâcle julkaistiin.
Ranskassa paljastui Panama-skandaali.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Hannes Konno, virolais-suomalainen muusikko ja säveltäjä (k. 1942)
3. tammikuuta – J. R. R. Tolkien, englantilainen kirjailija ja englannin kielen professori (k. 1973)
5. tammikuuta – Francesca Bertini, italialainen mykkäelokuvien näyttelijä (k. 1985)
7. tammikuuta – Einar W. Juva, suomalainen historioitsija (k. 1966)
14. tammikuuta – Runar Idefelt, suomalainen näyttelijä (k. 1951)
18. tammikuuta – Oliver Hardy, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1957)
21. tammikuuta – Erik Dahlberg, suomalainen elokuvakäsikirjoittaja (k. 1976)
22. tammikuuta – Marcel Dassault, ranskalainen lentokonesuunnittelija (k. 1989)
22. tammikuuta – Emil Hurja, suomalainen poliittinen vaikuttaja, toimittaja ja kirjailija (k. 1953)
28. tammikuuta – Anders Frihagen, norjalainen poliitikko (k. 1979)
28. tammikuuta – Ernst Lubitsch, saksalainen elokuvaohjaaja (k. 1947)
4. helmikuuta – Yrjö Kilpinen, suomalainen säveltäjä (k. 1959)
6. helmikuuta – William Parry Murphy, vuoden 1934 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen lääkäri (k. 1987)
8. helmikuuta – Luigi Bartolini, italialainen taidemaalari ja graafikko (k. 1963)
16. helmikuuta – Arthur Kylander, amerikansuomalainen kansanmuusikko, laulaja, lauluntekijä ja mandoliininsoittaja (k. 1968)
19. helmikuuta – Axel Hamborn, ruotsalainen kuvataiteilija ja graafikko (k. 1987)
19. helmikuuta – Marie Lous Mohr, norjalainen pasifisti (k. 1973)
20. helmikuuta – Paavo Jännes, suomalainen näyttelijä (k. 1971)
24. helmikuuta – Maurice Bouton, ranskalainen soutaja ja olympiamitalisti (k. 1965)
1. maaliskuuta – Ryūnosuke Akutagawa, japanilainen kirjailija (k. 1927)
3. maaliskuuta – George Paget Thomson, vuoden 1937 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut englantilainen fyysikko (k. 1975)
6. maaliskuuta – Leonard Bäcksbacka, suomalainen taidekauppias (k. 1963)
9. maaliskuuta – Vita Sackville-West, englantilainen kirjailija (k. 1962)
10. maaliskuuta – Arthur Honegger, sveitsiläis-ranskalainen säveltäjä (k. 1955)
10. maaliskuuta – Kalle Kauppi, suomalainen poliitikko ja professori (k. 1961)
10. maaliskuuta – Gregory La Cava, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (k. 1952)
14. maaliskuuta – Mátyás Rákosi, unkarilainen kommunistipoliitikko, Unkarin johtaja 1945–1956 (k. 1971)
15. maaliskuuta – Charles Nungesser, ranskalainen lentäjä (katosi 1927)
18. maaliskuuta – Carl Finnilä, suomalainen lintutieteilijä (k. 1918)
18. maaliskuuta – Hjalmar Siilasvuo, suomalainen jääkärikenraaliluutnantti ja Mannerheim-ristin ritari (k. 1947)
20. maaliskuuta – Paavo Jännes, suomalainen näyttelijä ja ohjaaja (k. 1970)
23. maaliskuuta – Aku Keidas, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (k. 1970)
23. maaliskuuta – Gisken Wildenvey, norjalainen kirjailija (k. 1985)
28. maaliskuuta – Corneille Heymans, vuoden 1938 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut belgialainen fysiologi (k. 1968)
31. maaliskuuta – Martta Salmela-Järvinen, suomalainen kirjailija ja kansanedustaja (k. 1987)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta – Justus Ripatti, Suomen valtakunnansovittelija 1963–1965 (k. 1980)
4. huhtikuuta – Vilho Setälä, suomalainen toimittaja, valokuvaaja, tietokirjailija ja kulttuurivaikuttaja (k. 1985)
4. huhtikuuta – Edith Södergran, suomalainen runoilija (k. 1923)
18. huhtikuuta – Bolesław Bierut, Puolan kansantasavallan presidentti (k. 1956)
19. huhtikuuta – Germaine Tailleferre, ranskalainen säveltäjä (k. 1983)
20. huhtikuuta – Yrjö Tuominen, suomalainen näyttelijä (k. 1946)
28. huhtikuuta – Sulo Autere, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (k. 1949)
2. toukokuuta – Manfred von Richthofen (”Punainen paroni”), saksalainen sotilaslentäjä (k. 1918)
4. toukokuuta – Jalmari Leino, suomalainen toimittaja ja poliitikko (k. 1963)
7. toukokuuta – Archibald MacLeish, yhdysvaltalainen runoilija ja näytelmäkirjailija (k. 1982)
9. toukokuuta – Zita von Bourbon-Parma, Itävalta-Unkarin viimeisen keisari Kaarle I:n puoliso (k. 1989)
11. toukokuuta – Margaret Rutherford, brittiläinen näyttelijä (k. 1972)
15. toukokuuta – Toivo Ketonen, suomalainen toimittaja ja suojeluskunta-aktiivi (k. 1946)
25. toukokuuta – Tito (Josip Broz), Jugoslavian presidentti (k. 1980)
28. toukokuuta – Josef Dietrich, saksalainen SS-kenraali (k. 1966)
29. toukokuuta – Alfonsina Storni, argentiinalainen runoilija (k. 1938)
1. kesäkuuta – Aman Allah Khan, Afganistanin kuningas 1919–1929 (k. 1960)
5. kesäkuuta – Gunnar Marklund, suomalainen kasvitieteilijä (k. 1964)
7. kesäkuuta – Kevin O’Higgins, irlantilainen poliitikko ja ministeri (k. 1927)
12. kesäkuuta – Djuna Barnes, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1982)
17. kesäkuuta – Lennart Segerstråle, suomalainen kuvataiteilija ja graafikko (k. 1975)
26. kesäkuuta – Pearl Comfort Sydenstricker (”Pearl S. Buck”), vuoden 1938 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut yhdysvaltalainen kirjailija (Hyvä maa) (k. 1973)
28. kesäkuuta – E. H. Carr, brittiläinen historioitsija, toimittaja ja kansainvälisten suhteiden teoreetikko (k. 1982)
30. kesäkuuta – Bo Carter, yhdysvaltalainen blues-muusikko (k. 1964)
30. kesäkuuta – Oswald Pohl, saksalainen SS-kenraali ja sotarikollinen (k. 1951)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

2. heinäkuuta – Jack Hylton, brittiläinen orkesterinjohtaja ja impressaari (k. 1965)
5. heinäkuuta – Aleksi Aaltonen, suomalainen poliitikko (k. 1956)
11. heinäkuuta – Thomas Mitchell, yhdysvaltalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja (k. 1962)
21. heinäkuuta – Nils Hjelmtveit, norjalainen poliitikko (k. 1985)
21. heinäkuuta – Lauri Kara, suomalainen punakaartin komppanianpäällikkö (k. 1919)
22. heinäkuuta – Arthur Seyss-Inquart, itävaltalaissyntyinen natsipoliitikko, Alankomaiden valtakunnankomissaari 1940–1945 (k. 1946)
23. heinäkuuta – Haile Selassie, Etiopian viimeinen keisari 1930–1936 ja 1941–1974 (k. 1975)
24. heinäkuuta – Alice Ball, yhdysvaltalainen kemisti (k. 1916)
24. heinäkuuta – Karl Lärka, ruotsalainen maanviljelijä ja valokuvaaja (k. 1981)
2. elokuuta – Jack L. Warner, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja, yksi Warner Bros. -yhtiön perustajista (k. 1978)
3. elokuuta – Carl August Ehrensvärd, ruotsalainen kreivi ja kenraali (k. 1974)
8. elokuuta – Lennart Oesch, suomalainen jääkärikenraali ja ministeri (k. 1978)
15. elokuuta – Louis de Broglie, vuoden 1928 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut ranskalainen fyysikko (k. 1987)
18. elokuuta – Hal Foster, kanadalais-yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä (Prinssi Rohkea) (k. 1982)
19. elokuuta – Kristian Swanljung, suomalainen kirjailija (k. 1964)
28. elokuuta – Tyyni Tuulio, suomalainen kirjailija, kirjallisuustutkija ja suomentaja (k. 1991)
5. syyskuuta – Hugo Österman, suomalainen jääkärikenraali (k. 1975)
6. syyskuuta – Edward Victor Appleton, vuoden 1947 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut brittiläinen fyysikko (k. 1965)
6. syyskuuta – Laurence Markham Huey, yhdysvaltalainen eläintieteilijä (k. 1963)
10. syyskuuta – Arthur H. Compton, vuoden 1927 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (Comptonin ilmiö) (k. 1962)
11. syyskuuta – Ilmari Poijärvi, suomalainen maataloustieteilijä (k. 1970)
22. syyskuuta – Väinö Anttila, suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja (k. 1952)
29. syyskuuta – René Malaise, ruotsalainen entomologi, tutkimusmatkailija ja taidekeräilijä (k. 1978)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

8. lokakuuta – Rafael Lönnström, suomalainen tekniikko, asetehtailija, keksijä ja yritysjohtaja (k. 1943)
9. lokakuuta – Ivo Andrić, vuoden 1961 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut kroatialainen kirjailija (Drina-joen silta) (k. 1975)
12. lokakuuta – Antonio María Barbieri, uruguaylainen katolinen arkkipiispa ja kardinaali (k. 1979)
14. lokakuuta – Andrei Jerjomenko, Neuvostoliiton marsalkka (k. 1970)
16. lokakuuta – Martti Heiniö, suomalainen taidemaalari (k. 1976)
16. lokakuuta – Väinö Vainio (”V. H. Vainio”), suomalainen jääkärikenraalimajuri, pioneeriupseeri ja kirjailija (k. 1989)
17. lokakuuta – Olav Hindahl, norjalainen poliitikko (k. 1963)
19. lokakuuta – Ilmari Hannikainen, suomalainen pianisti ja säveltäjä (k. 1955)
23. lokakuuta – Olav Hovatn, norjalainen maanviljelijä, ennen kuolemaansa Norjan vanhin mies (k. 2003)
30. lokakuuta – Sam Sihvo, suomalainen säveltäjä, sanoittaja ja jääkärivänrikki (k. 1927)
5. marraskuuta – J. B. S. Haldane, brittiläinen geneetikko ja evoluutiobiologi (k. 1964)
9. marraskuuta – Erich Auerbach, saksalainen filologi ja kirjallisuuskriitikko (k. 1957)
12. marraskuuta – Ilmari Kalkkinen, suomalainen metsäteollisuuden vaikuttaja ja metsäneuvos (k. 1982)
15. marraskuuta – Anni Aitto, suomalainen näyttelijä (k. 1976)
21. marraskuuta – Erkki Laitakari, suomalainen metsänhoitotieteen professori (k. 1978)
22. marraskuuta – Simo Brofeldt, suomalainen kirurgian professori, lääkärieversti ja Mannerheim-ristin ritari (k. 1942)
22. marraskuuta – Emma Tillman, yhdysvaltalainen aikoinaan maailman vanhin ihminen (k. 2007)
23. marraskuuta – Romain de Tirtoff (”Erté”), venäläis-ranskalainen kuvataiteilija ja  muotisuunnittelija (k. 1990)
24. marraskuuta – Sven Kuhlefelt, suomalainen arkkitehti (k. 1980)
28. marraskuuta – Harry Carroll, yhdysvaltalainen säveltäjä, pianisti ja vaudeville-esiintyjä (k. 1962)
30. marraskuuta – Antero Svensson, suomalainen kenraalimajuri ja Mannerheim-ristin ritari (k. 1946)
1. joulukuuta – Walter Bathe, saksalainen uimari (k. 1959)
1. joulukuuta – Eemil Luukka, suomalainen poliitikko (k. 1970)
1. joulukuuta – Per Zilliacus, suomalainen jääkärieversti, Sotakorkeakoulun johtaja ja Suojeluskuntien ylipäällikkö (k. 1982)
2. joulukuuta – Ivar Smilga, latvialaissyntyinen bolševikki (k. 1937)
4. joulukuuta – Francisco Franco, Espanjan valtionpäämies (k. 1975)
13. joulukuuta – Eine Laine, suomalainen näyttelijä ja ohjaaja (k. 1970)
15. joulukuuta – Jean Paul Getty, yhdysvaltalainen öljyalan liikemies (k. 1976)
21. joulukuuta – Rebecca West, brittiläinen toimittaja, kirjailija ja kirjallisuuskriitikko (k. 1983)
28. joulukuuta – Arvo Himberg, suomalainen pääkonsuli, urheilujohtaja ja toimitusjohtaja (k. 1965)
29. joulukuuta – Aku Korhonen, suomalainen näyttelijä ja koomikko (k. 1960)
30. joulukuuta – Pekka Myrberg, suomalainen matemaatikko, Helsingin yliopiston kansleri 1952–1962 (k. 1976)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

2. tammikuuta – George Biddell Airy, englantilainen matemaatikko, tähtitieteilijä ja Astronomer Royal (s. 1801)
7. tammikuuta – Tewfik pašša, Egyptin kediivi (s. 1852)
12. tammikuuta – Salvatore Magnasco, italialainen katolinen arkkipiispa (s. 1806)
12. tammikuuta   – Armand de Quatrefages de Bréau, ranskalainen biologi, eläintieteilijä ja antropologi (s. 1810)
14. tammikuuta – Albert Victor, Ison-Britannian prinssi (s. 1864)
16. tammikuuta – Axel Fredrik Granfelt, suomalainen pappi, valtiopäivämies ja professori (s. 1815)
21. tammikuuta – John Couch Adams, englantilainen tähtitieteilijä (s. 1819)
22. tammikuuta – Joseph P. Bradley, yhdysvaltalainen juristi ja korkeimman oikeuden tuomari (s. 1813)
31. tammikuuta – J. W. Murman, suomalainen kirkkoherra, kansanperinteen kerääjä ja kirjailija (s. 1830)
31. tammikuuta   – Charles Spurgeon, englantilainen baptistisaarnaaja (s. 1834)
1. helmikuuta – Johan Daniel Dahl, suomalainen senaattori ja hovioikeudenneuvos (s. 1816)
3. helmikuuta – James Kenneth Stephen, englantilainen runoilija ja prinssi Albert Victorin kotiopettaja (s. 1859)
5. helmikuuta – Emilie Flygare-Carlén, ruotsalainen kirjailija (s. 1807)
11. helmikuuta – Onni Wetterhoff, suomalainen eräkirjailija (s. 1835)
16. helmikuuta – Henry Walter Bates, englantilainen biologi ja tutkimusmatkailija (s. 1825)
16. tammikuuta Juhana Petter Valkola, suomalainen talonpoikaissäädyn valtiopäivämies (s. 1841)
17. helmikuuta – Johan Sverdrup, Norjan pääministeri 1884–1889 (s. 1816)
18. helmikuuta – Johan Björkman, suomalainen puuseppä ja valokuvaaja (s. 1833)
28. helmikuuta – Elias Nelson Conway, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja Arkansas'n kuvernööri (s. 1812)
1. maaliskuuta – Anthon van Rappard, alankomaalainen taidemaalari ja piirtäjä (s. 1858)
2. maaliskuuta – August Alexander Granroth, suomalainen merikapteeni ja talvimerenkulun kehittäjä (s. 1848)
2. maaliskuuta – Achates Thuneberg, suomalainen apteekkari, yritysjohtaja ja elinkeinoelämän vaikuttaja (s. 1820)
6. maaliskuuta – White Bird, yhdysvaltalainen intiaanipäällikkö
10. maaliskuuta – Carl Henrik Alopaeus, suomalainen piispa ja valtiopäivämies (s. 1825)
12. maaliskuuta – Josef Adam Joakim Pippingsköld, suomalainen lääkäri ja professori (s. 1825)
13. maaliskuuta – Constantin Guys, ranskalainen sotakirjeenvaihtaja, kuvittaja ja taidemaalari (s. 1802)
19. maaliskuuta – Reinhold Enwald, suomalainen lääkäri, eläin- ja kasvitieteilijä (s. 1860)
21. maaliskuuta – Annibale de Gasparis, italialainen tähtitieteilijä (s. 1819)
26. maaliskuuta – Walt Whitman, yhdysvaltalainen runoilija, esseisti, journalisti ja humanisti (s. 1819)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

6. huhtikuuta – Tomás Belestá y Cambeses, espanjalainen katolinen piispa (s. 1811)
11. huhtikuuta – Carl Paul Caspari, norjalainen teologian professori (s. 1814)
11. huhtikuuta – Jacob Wilhelm Nordan, norjalainen arkkitehti (s. 1824)
15. huhtikuuta – Amelia Edwards, brittiläinen journalisti, kirjailija ja egyptologi (s. 1831)
22. huhtikuuta – Édouard Lalo, ranskalainen säveltäjä (s. 1823)
28. huhtikuuta – Ludvig Holstein-Holsteinborg, tanskalainen kreivi ja poliitikko, Tanskan pääministeri 1870–1874 (s. 1815)
29. huhtikuuta – Wilhelm Rosenlew, suomalainen liikemies (s. 1831)
2. toukokuuta – Barcroft Boake, australialainen runoilija (s. 1866)
2. toukokuuta – Hermann Burmeister, saksalainen luonnontieteilijä ja tutkimusmatkailija (s. 1807)
6. toukokuuta – Ernest Guiraud, ranskalainen säveltäjä (s. 1837)
10. toukokuuta – Fanny Churberg, suomalainen taidemaalari (s. 1845)
29. toukokuuta – Baha’ullah, iranilainen uskonnollinen johtaja, bahai-uskonnon perustaja (s. 1817)
8. kesäkuuta – Dumitru Brătianu, romanialainen poliitikko, ministeri ja diplomaatti (s. 1818)
8. kesäkuuta – Robert Ford, yhdysvaltalainen lainsuojaton, Villin lännen henkilö (s. 1862)
17. kesäkuuta – K. F. Ordin, venäläinen hovimestari, salaneuvos ja historiantutkija (s. 1836)
9. kesäkuuta – William Stairs, kanadalainen tutkimusmatkailija (s. 1863)
14. kesäkuuta – Augusta Lundahl, suomalainen runoilija (s. 1811)
19. kesäkuuta – Lewis Llewelyn Dillwyn, walesilainen poliitikko ja lintutieteilijä (s. 1814)
28. kesäkuuta – Harry Atkinson, Uuden-Seelannin pääministeri (s. 1831)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

14. heinäkuuta – Newton Booth, yhdysvaltalainen poliitikko, kuvernööri ja senaattori (s. 1825)
15. heinäkuuta – Victoria Åberg, suomalainen taidemaalari (s. 1824)
18. heinäkuuta – Thomas Cook, brittiläinen matkailualan uranuurtaja ja matkatoimiston perustaja (s. 1808)
18. heinäkuuta – Carl Gustaf Fabian Wrede, suomalainen eversti ja Vaasan läänin kuvernööri (s. 1819)
6. elokuuta – Federico Federici, italialainen katolinen piispa (s. 1844)
9. elokuuta – Emil Jakob Schindler, itävaltalainen taidemaalari (s. 1842)
11. elokuuta – Suleiman pašša, turkkilainen  valtakunnan sotapäällikkö ja sotamarsalkka (s. 1838)
15. elokuuta – Niilo Sala, suomalainen näyttelijä (s. 1856)
18. elokuuta – Karl Gustaf Ekebom, suomalainen merikartografi (s. 1839)
22. elokuuta – Anders Ferdinand Thoreld, suomalainen vuoritieteilijä (s. 1817)
23. elokuuta – Deodoro da Fonseca, Brasilian presidentti 1889–1891 (s. 1827)
5. syyskuuta – William Stainton Moses, englantilainen pappi ja spiritualismin edistäjä (s. 1839)
7. syyskuuta – Heikki Fabian Helminen, suomalainen liikemies, lehdenkustantaja ja päätoimittaja (s. 1847)
16. syyskuuta – Thomas H. Watts, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja Alabaman kuvernööri (s. 1819)
23. syyskuuta – John Pope, Yhdysvaltain armeijan upseeri ja Unionin kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (s. 1822)
24. syyskuuta – Patrick S. Gilmore, irlantilais-yhdysvaltalainen soittokunnanjohtaja ja säveltäjä (s. 1829)