stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Messe I.X–VI.X

| Messe I> X–VI.X Ulver |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 21. syyskuuta 2012
 Julkaistu: 8. lokakuuta 2013
 Formaatti: digitaalinen jakelu, CD-levy, LP-levy
 Tyylilaji: Kokeellinen musiikki, dark ambient, taidemusiikki
 Kesto: 44.52
 Levy-yhtiö: Jester
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 29.
Ulverin muut julkaisut
| Live at Roadburn 2012 | Messe I.X–VI.X 2013 | Terrestrials 2014 |
Messe I.X–VI.X on norjalaisen yhtyeen Ulverin yhdeksäs studioalbumi, jonka yhtye on tehnyt yhteistyössä norjalaisen Arktisen filharmonisen kamariorkesterin kanssa.
Levyn avauskappale "As Syrians Pour In, Lebanon Grapples with Ghosts of a Bloody Past" on nimetty Reutersin uutisartikkelin otsikon mukaan.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | "As Syrians Pour In, Lebanon Grapples with Ghosts of a Bloody Past" | 11.50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | "Shri Schneider" | 5.34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | "Glamour Box (Ostinati)" | 6.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | "Son of Man" | 8.23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | "Noche oscura del alma" | 5.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | "Mother of Mercy" | 7.22 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 44.52 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Imperiumi: 8½/10
Keith Connor

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Los Angeles 1984 | kolmiloikka |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ateena 1982 | kolmiloikka |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Milano 1978 | kolmiloikka |  |
Maa:   Englanti
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Kultaa | Edmonton 1978 | kolmiloikka |  |
|  Kultaa | Brisbane 1982 | kolmiloikka |  |
Keith Leroy Connor (s. 16. syyskuuta 1957 Anguilla) on brittiläinen kolmiloikkaaja. Hän muutti synnyinmaastaan Anguillasta Britanniaan ollessaan kuusivuotias.
Connor sai hopeaa sisäratojen EM-kilpailuissa Milanossa 1978 tuloksella 16,53. Hän voitti samana vuonna kultaa Kansainyhteisön kisoissa Edmontonissa loikittuaan 17,21. Prahan EM-kilpailuissa hän oli kuudes ja Moskovan olympialaisissa 1980 neljäs.
Connor loikki sisäratojen maailmanennätyksen 17,31 Detroitissa 13. maaliskuuta 1981. Ulkorataennätyksensä 17,57 hän hyppäsi Provossa 5. kesäkuuta 1982. Hän voitti 1982 Euroopan-mestaruuden Ateenassa tuloksella 17,29 ja Kansainyhteisön kisat Brisbanessa tuulituloksella 17,81.
Connor karsiutui loppukilpailusta Helsingin MM-kilpailuissa 1983. Hän sai pronssia Los Angelesin olympialaisissa 1984 tuloksella 16,87.
Keith Coogan

Keith Coogan ja Katie Barberi vuonna 1989.
Keith Coogan (s. 13. tammikuuta 1970) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi Kalifornian Palm Springsissä ja aloitti isoisänsä Jackie Cooganin tavoin uransa hyvin nuorena.
Coogan voitti vuonna 1983 Young Artist -palkinnon vierailevasta esiintymisestään televisiosarjassa Ritari Ässä. Hän oli lisäksi useamman kerran ehdolla.
Coogan on esiintynyt myös elokuvissa, joiden joukossa ovat Ojasta allikkoon (Hiding Out, 1987) ja Ilta kaupungilla (1987).
Aiheesta muualla

Keith Coogan Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Mette-Marit

| Mette-Marit |
| --- | --- |
 Norjan kruununprinsessa
 Kruununprinsessa Mette-Marit kesäkuussa 2013
Syntynyt:  Mette-Marit Tjessem Høiby 19. elokuuta 1973 (ikä 51) Kristiansand, Norja
Puoliso:  Haakon (vih. 2001)
Lapset:   Marius Borg Høiby  Prinsessa Ingrid Alexandra  Prinssi Sverre Magnus 
Isä:  Sven Olaf Bjarte Høiby
Äiti:  Marit Tjessem
Uskonto:  Norjan kirkko
Mette-Marit (alkuperäinen nimi Mette-Marit Tjessem Høiby, s. 19. elokuuta 1973 Kristiansand) on Norjan kruununprinsessa ja kruununperijän prinssi Haakonin puoliso.
Tausta

Mette-Marit Tjessem Høiby on journalisti Sven Olaf Bjarte Høibyn (1936–2007) ja pankkitoimihenkilö Marit Tjessemin (s. 1937) neljäs lapsi. Hän vietti lapsuutensa Kristiansandissa, missä hän myös aloitti koulun. Mette-Marit opiskeli lukioikäisenä puoli vuotta Australiassa vaihto-oppilaana. Hän valmistui lukiosta vuonna 1994.
Mette-Maritilla oli velipuoli Trond Berntsen. Hän oli syntynyt Mette-Maritin äidille aiemmasta liitosta. Trond Berntsen kuoli vuonna 2011 Norjan Utøyan saaren joukkomurhassa suojellessaan lapsia ja nuoria Anders Behring Breivikin ammuskelulta. Saarella oli mukana myös Berntsenin 10-vuotias poika, joka lehtitietojen mukaan pelastui. Poliisina työskennellyt Berntsen oli leirillä vapaaehtoisena vartijana.
Mette-Marit synnytti esikoisensa 13. tammikuuta 1997, ja poika sai nimekseen Marius Borg Høiby.
Avioliitto

Mette-Marit Tjessem Høiby tapasi kruununprinssi Haakonin 1990-luvun loppupuolella Quart-rockfestivaaleilla. Mette-Maritia pidettiin aluksi taustansa takia prinssille sopimattomana kumppanina. Hänen lyhytaikainen poikaystävänsä 1990-luvun puolivälissä on tuomittu huumerikoksesta. Mette-Maritin ystävät ovat vahvistaneet, että hän oli mukana Oslon n.k. house-kulttuurissa, jossa käytettiin jonkun verran huumausaineita. Hän jakoi asunnon ja tuli raskaaksi miehen kanssa, jota pidettiin pikkurikollisena. Kuninkaallinen hovi ilmoitti vuonna 2000, että sillä ei ole ongelmaa Mette-Maritin menneisyyden kanssa. Dagbladet kirjoitti lokakuussa 2000, että Mette-Maritin tuttavapiiri muodostuu opiskelijoista ja vakaan työsuhteen omaavista henkilöistä, joilla ei ole rikosrekisteriä.
Haakon ja Mette-Marit Tjessem Høiby avioituivat 25. elokuuta 2001, jolloin Mette-Marit sai kruununprinsessan arvonimen.
Mette-Marit synnytti pariskunnan ensimmäisen yhteisen lapsen, prinsessa Ingrid Alexandran, 21. tammikuuta 2004 Oslossa. Ingrid on kruununperimysjärjestyksessä toinen isänsä jälkeen. Haakon ja Mette-Marit saivat toisen yhteisen lapsensa 3. joulukuuta 2005, kun prinssi Sverre Magnus syntyi.
Terveys

Mette-Maritilla diagnosoitiin keuhkofibroosi lokakuussa 2018.
Kunnianosoituksia > Norjalaiset

Pyhän Olavin ritarikunta (Norja)
Harald V:n perheen ritarikunta (Norja)
Olavi V:n 100-vuotisjuhlan mitali (Norja)
Kuningashuoneen 100-vuotismitali (Norja)
Harald V:n vuosien 1991–2016 juhlamitali (Norja)
Lähde:
Kunnianosoituksia > Ulkomaalaiset

Itävallan tasavallan kunniamitali (Itävalta)
Etelän ristin ritarikunta (Brasilia, 2007)
Stara planinan ritarikunta (Bulgaria)
Elefanttiritarikunta (Tanska)
Marianmaan ristin ritarikunta (Viro, 2002)
Valkoisen Tähden ritarikunta (Viro, 2014)
Bundesverdienstkreuz (Saksa)
Islannin Haukan ritarikunta (Islanti)
Italian tasavallan ansioritarikunta (Italia, 2004)
Arvokkaan kruunun ritarikunta (Japani)
Vytautas Suuren ritarikunta (Liettua)
Aadolf Nassaulaisen ritarikunta (Luxemburg)
Orania-Nassaun ritarikunta (Alankomaat)
Willem-Alexanderin kruunajaismitali (Alankomaat)
Puolan tasavallan ansioritarikunta (Puola)
Henrik Purjehtijan ritarikunta (Portugali)
Isabella Katolilaisen ritarikunta (Espanja)
Pohjantähti-ritarikunta (Ruotsi)
Lähde:
Galleria

Kruununprinsessa Mette-Maritin monogrammi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mette-Marit Wikimedia Commonsissa
Királyn kylpylä

Királyn kylpylän turkkilainen osa.
Királyn kylpylä on turkkilaisten rakentama kylpylä Budapestissä. Kylpylän rakentamisen aloitti pašša Arslan vuonna 1565. Kylpylä rakennettiin Budan linnan alueelle, jotta siellä voitaisiin kylpeä taisteluidenkin aikana, joten sen lähistöllä ei ole kuumaa lähdettä, vaan vesi on aina johdettu kylpylään kauempaa. Turkkilaisvallan jälkeen kylpylä joutui Königin suvun haltuun. Siihen rakennettiin vuonna 1796 siipirakennukset klassiseen tyyliin, mutta alkuperäinen osa on yhä näkyvissä kahdeksankulmaisine uima-altaineen. Kylpylä tuhoutui toisessa maailmansodassa, ja se kunnostettiin vuonna 1950.
Királyn kylpylässä on neljä uima-allasta, joiden lämpötila on 26–40 astetta, ja kaksi saunaa: "kuiva sauna" ja turkkilainen hamam eli höyrysauna.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Királyn kylpylä Wikimedia Commonsissa
Montanan osavaltionyliopisto

| Montanan osavaltionyliopisto> Montana State University |
| --- | --- |

Motto:  Mountains & Minds (Vuoria ja mieliä)
Perustettu:  1893
Tyyppi:  Julkinen
Säätiön varat:  142,7 miljoonaa (2015) USD 
Rehtori:  Waded Cruzado
Henkilökunta:  600 kokoaikaista, 438 osa-aikaista 
Opiskelijoita:  16 440 
Sijainti:  Bozeman, Montana  Yhdysvallat (45°40′06″N 111°03′00″W)
Kampus:  720 ha (1780 eekkeriä) 
Sivusto:  montana.edu
Kampusalueen toiseksi vanhin rakennus Montana Hall.
Montanan osavaltionyliopisto eli Montanta State University (MSU) on Yhdysvaltalainen yliopisto Montanan osavaltiossa Bozemanin kaupungissa. Se on 1893 perustettu julkinen land-grant university, jonka perustamiseksi Yhdysvaltain liittovaltio lahjoitti maata osavaltiolle, jotta tämä voisi käyttää maiden myynnistä saadut tulot korkeakoulun perustamiseen.
Keväällä 2017 yliopistossa oli 16 440 opiskelijaa, ja opetushenkilökuntaa 600 kokoaikasta- ja 438 osa-aikaistatyöntekijää. Yliopistossa on tarjolla yli 225 koulutusohjelmaa  ja se on osavaltionsa suurin yliopisto. Yliopistossa on tarjolla yli 225 opetusohjelmaa. Vuoden 2016 Times Higher Education -julkaisun parhaiden yliopistojen listauksessa Montanan osavaltionyliopisto on välillä 501–600 .
Historia

Yliopisto perustettiin 16. helmikuuta 1893 Montanan land-grant yliopistoksi nimellä Agricultural College of the State of Montana eli Montanan osavaltion maatalouscollege. 1920-lukuun mennessä korkeakoulun nimeksi vakiintui Montana State College. Nykyisen nimensä se sai 1.7.1965 tunnustuksena tieteelliseen tutkimukseen antamastaan panoksesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Montanan osavaltionyliopisto Wikimedia Commonsissa
Miletoksen teatteri

| Miletoksen teatteri |
| --- | --- |
 Miletoksen teatterin rauniot.
Sijainti:  Miletoksen arkeologinen alue, Balat, Didim, Aydın, Turkki
Koordinaatit:  37°31′50″N, 27°16′33″E
Rakennustyyppi:  kreikkalainen teatteri
Valmistumisvuosi:  n. 300–133 eaa.
Tyylisuunta:  doorilainen
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Miletoksen teatteri oli antiikin aikainen kreikkalainen teatteri Miletoksessa Vähässä-Aasiassa, nykyisessä Turkissa. Nykyisin teatterin rauniot ovat Miletoksen arkeologisen alueen huomattavimpia ja parhaiten säilyneitä kohteita.
Historia

Teatteri rakennettiin useassa vaiheessa hellenistisellä kaudella noin vuosina 300–133 eaa. Sitä käytettiin paitsi teatteriesityksiin myös ekklesian eli kansankokouksen kokoontumispaikkana eli ekklesiasterionina, ja mahdollisesti myös bulen eli neuvoston kokoontumispaikkana ennen Buleuterionin valmistumista.
Yhteensä katsomon ja skene- eli näyttämörakennuksen eri rakennusvaiheita on erotettu rakennuksen hellenistisessä vaiheessa neljä. Rakennusvaiheet on ajoitettu muun muassa vertaamalla teatterin yksityiskohtia Vähän-Aasian muihin kreikkalaisiin teatteihin, kuten Prienen teatteriin. Vaihe 1 ajoittuu noin vuoteen 300 eaa. Tuossa vaiheessa skenessä on saattanut olla episkenion, ja siinä oletetaan olleen myös proskenion, vaikka sellaisesta ei ole säilynyt jäänteitä. Vaihe 2 ajoittu pian tämän jälkeen noin vuosiin 300–250 eaa. Skene-rakennusta levennettiin, ja sen alakerrassa oli neljä ovea ja yläkerrassa kolme ovea. Proskenion oli skeneä leveämpi, ja siinä arvioidaan olleen 16 pylvästä.
Vaihe 3 ajoittuu 100-luvun eaa. ensimmäiselle puoliskolle. Skene-rakennusta muutettiin jälleen huomattavasti lisäämällä uusia ovia, kuten alakerroksen keskiovi, sekä sivusiivet. Muutosten oletetaan liittyvän uuden komedian vaatimuksiin, jossa esitykset siirtyivät orkhestralta ylemmäksi skenen eteen, ja skenen toisesta kerroksesta tuli näytelmien taustaseinä, jossa tarvittiin ovia näyttelijöiden saapumista ja poistumista varten. Proskenionia saatettiin jälleen leventää. Vaihe 4 ajoittuu noin vuoteen 133 eaa. Skene-rakennusta muutettiin näyttämönä toimineen logeion-tilan eli proskenionin kattotilan lisäämiseksi. Rakennusta myös levennettiin jälleen, ja sen tarpeettomiksi käyneet alakerroksen ovet tukittiin keskiovea lukuun ottamatta.
Roomalaisella kaudella teatteria uusittiin jälleen. Katsomoa muutettiin, niin ettei hellenistisestä vaiheesta ole säilynyt paljoakaan, ja skene-rakennusta koristeltiin. Lisäksi lisättiin muun muassa logeionille johtaneet kiviportaat. Jäljellä olevat rauniot kuvaavat teatterin roomalaisen kauden muotoa. Nykyisin teatterin jäänteet ovat muutoin huonosti säilyneen Miletoksen huomattavimmat rauniot Faustinan kylpylän ohella.
Bysanttilaisella keskiajalla Teatterikukkulalle rakennettiin linnoitus. Teatterin kiviä käytettiin linnoitteiden rakentamiseen.
Rakennus

Teatteri oli rakennettu siitä nimensä saaneen Teatterikukkulan eli nykyiseltä nimeltään Kaletepen kukkulan etelärinteeseen, Leijonasataman ja Teatterisataman välille. Rakennuksen vaiheittaisen kehityshistorian vuoksi seuraavassa esitetään sen muoto pääosin viimeisessä eli roomalaisessa vaiheessa, jonka rauniot ovat paikalla.
Teatteri oli tyypillinen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli alun perin pyöreä orkhestra. Katsomossa oli 60 penkkiriviä. Se oli jaettu kahdella poikittaissuuntaisella käytävällä (diazoma) kolmeen osaan, joista kussakin oli 20 penkkiriviä. Alaosa oli jaettu neljällä pystysuuntaisella portaikolla viiteen sektoriin (kerkides), keskiosa yhdeksällä portaikolla kymmeneen sektoriin ja yläosa 19 portaikolla 20 sektoriin. Etupuolelta teatteri oli noin 140 metrin levyinen. Suurimmillaan katsomoon mahtui noin 15 000 henkeä. Tämä tekee siitä yhden Vähän-Aasian suurimmista.
Skene-rakennuksen leveys oli vaiheessa 1 noin 15,7 metriä, syvyys noin 7,3 metriä ja korkeus noin 6,2 metriä. Vaiheessa 2 sen leveys oli noin 28,2 metriä, vaiheessa 3 noin 31,5 metriä ja vaiheessa 4 noin 39,9 metriä. Proskenionin puolipylväät edustivat doorilaista tyyliä. Skene-rakennuksen hellenistisistä vaiheista on säilynyt veistoskoristelujen osia, jotka esittävät makedonialaisia kilpiä ja muita aseita sekä metsästystä.
Roomalaisella kaudella skene oli kolmikerroksinen. Alimman osan keskelle rakennettiin niin kutsuttu keisarin katsomo, jonka katosta tuki neljä pylvästä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Miletoksen teatteri Wikimedia Commonsissa
Miletoksen teatterin rauniot.
Miletoksen teatterin rauniot edestä.
Yksityiskohta teatterin katsomosta.
Teatterin raunioita.
Mestis-kausi 2004–2005

| Mestis-kausi 2004–2005 |
| --- | --- |
Järjestyksessä oleva kausi:  5.
Joukkueiden määrä:  12
Mestari:  KalPa
Toinen sija:  Sport
Kolmas sija:  TuTo
Nousseet joukkueet:  KalPa
Ylempi sarjataso:  SM-liiga
Alempi sarjataso:  Suomi-sarja
  ← 2003-2004 :  2005-2006 → 
Kausi 2004–2005 oli jääkiekon Mestiksen 5. kausi. Runkosarja alkoi 16. syyskuuta 2004 ja päättyi 10. maaliskuuta 2005. Sarjassa pelattiin nelinkertainen runkosarja. Uutena joukkueena sarjaan oli noussut Joensuun Jokipojat, joka korvasi Suomi-sarjaan pudonneen Hyvinkään Ahmat.
NHL:n työsulun myötä Mestiksessä pelasi kaudella 2004–2005 myös NHL-vahvistuksia, kun Kimmo Timonen, Sami Kapanen ja Adam Hall pelasivat KalPassa.
Hallitsevana mestarina kauteen lähti KalPa, joka onnistui myös uusimaan mestaruutensa. Kauden jälkeen KalPa nostettiin SM-liigaan, koska liigan joukkuemäärää kasvatettiin seuraavaksi kaudeksi neljääntoista. KalPa teki pudotuspeleissä historiaa voittamalla kaikki ottelunsa. Runkosarjan pistepörssin voitti KalPan Tomi Mustonen.
Runkosarja

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  T/H ja       |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  KalPa  | 44 | 34 |  2 |  3 |  5 | 182 |  75 | +107 | 75 |
| 2 |  Jukurit  | 44 | 28 |  3 |  5 |  8 | 140 |  59 | +81 | 67 |
| 3 |  Hokki  | 44 | 24 |  3 |  6 | 11 | 136 | 118 | +18 | 60 |
| 4 |  Sport  | 44 | 23 |  1 |  6 | 14 | 153 | 108 | +45 | 54 |
| 5 |  Hermes  | 44 | 18 |  3 |  5 | 18 | 124 | 130 | -6 | 47 |
| 6 |  TuTo  | 44 | 16 |  1 | 10 | 17 | 123 | 131 | -8 | 44 |
| 7 |  Salamat  | 44 | 17 |  2 |  6 | 19 | 107 | 128 | -21 | 44 |
| 8 |  K-Vantaa  | 44 | 14 |  4 |  7 | 19 | 116 | 122 | -6 | 43 |
| 9 |  Haukat  | 44 | 15 |  1 |  6 | 22 | 124 | 151 | -27 | 38 |
| 10 |  KooKoo  | 44 | 10 |  3 |  9 | 22 | 100 | 137 | -37 | 35 |
| 11 |  Jokipojat  | 44 | 11 |  1 |  5 | 27 | 117 | 178 | -61 | 29 |
| 12 |  FPS  | 44 |  4 |  2 |  6 | 32 |  81 | 166 | -85 | 18 |
Kahdeksan parasta pudotuspeleihin, kaksi heikointa Mestiskarsintaan Suomi-sarjan parhaiden kanssa.
Runkosarja > Runkosarjan pistepörssi

Mestiksen runkosarjan lopullinen pistepörssi
| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tomi Mustonen | KalPa | 43 | 23 | 38 | 61 |
| 2. | Sami Kaartinen | KalPa | 41 | 19 | 26 | 45 |
| 3. | Kasper Kenig | KalPa | 40 | 18 | 24 | 42 |
| 4. | Jaska Vilen | Haukat | 41 | 26 | 14 | 40 |
| 5. | Adam Hall | KalPa | 36 | 23 | 17 | 40 |
Pudotuspelit (3 voittoa) > Puolivälierät

| KalPa–K-Vantaa |
| --- | --- | --- | --- |
| 12.3. | KalPa | K-Vantaa | 4–0 |
| 15.3. | K-Vantaa | KalPa | 3–6 |
| 17.3. | KalPa | K-Vantaa | 4–3ja |

| Jukurit–Salamat |
| --- | --- | --- | --- |
| 12.3. | Jukurit | Salamat | 3–2 |
| 15.3. | Salamat | Jukurit | 1–6 |
| 17.3. | Jukurit | Salamat | 3–1 |

| Hokki–TuTo |
| --- | --- | --- | --- |
| 12.3. | Hokki | TuTo | 1–2 |
| 15.3. | TuTo | Hokki | 2–0 |
| 17.3. | Hokki | TuTo | 3–1 |
| 18.3. | TuTo | Hokki | 5–2 |

| Sport–Hermes |
| --- | --- | --- | --- |
| 12.3. | Sport | Hermes | 2–1 |
| 15.3. | Hermes | Sport | 1–4 |
| 17.3. | Sport | Hermes | 5–2 |
Pudotuspelit (3 voittoa) > Välierät

| KalPa–TuTo |
| --- | --- | --- | --- |
| 22.3. | KalPa | TuTo | 3–2 |
| 24.3. | TuTo | KalPa | 1–3 |
| 26.3. | KalPa | TuTo | 3–1 |

| Jukurit–Sport |
| --- | --- | --- | --- |
| 22.3. | Jukurit | Sport | 5–0 |
| 24.3. | Sport | Jukurit | 1–3 |
| 26.3. | Jukurit | Sport | 1–2 |
| 27.3. | Sport | Jukurit | 3–1 |
| 29.3. | Jukurit | Sport | 0–1 |
Pudotuspelit (3 voittoa) > Pronssiottelu

| Jukurit–TuTo |
| --- | --- | --- | --- |
| 31.3. | Jukurit | TuTo | 1–2 |
Pudotuspelit (3 voittoa) > Finaalit

| KalPa–Sport |
| --- | --- | --- | --- |
| 31.3. | KalPa | Sport | 3–0 |
| 2.4. | Sport | KalPa | 0–4 |
| 4.4. | KalPa | Sport | 4–0 |
Pudotuspelit (3 voittoa) > Pudotuspelien pistepörssi

Mestiksen pudotuspelien lopullinen pistepörssi
| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kasper Kenig | KalPa | 9 | 5 | 6 | 11 |
| 2. | Kimmo Timonen | KalPa | 8 | 3 | 7 | 10 |
| 3. | Ville Hämäläinen | KalPa | 9 | 2 | 7 | 9 |
| 4. | Sami Kapanen | KalPa | 9 | 5 | 3 | 8 |
| 5. | Tomi Mustonen | KalPa | 9 | 6 | 1 | 7 |
Mestiskarsinta

Mestiksen karsintasarjaan osallistuivat sarjan kaksi viimeistä, Jokipojat ja FPS, sekä Suomi-sarjan kaksi parasta SHT ja HeKi. Neljän joukkueen kesken pelattiin kaksinkertainen sarja.
|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  T/H ja>        |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  FPS  | 6 | 4 | 0 | 1 | 1 | 27 | 15 | +12 | 9 |
| 2 |  Jokipojat  | 6 | 3 | 0 | 1 | 2 | 22 | 18 | +4 | 7 |
| 3 |  SHT  | 6 | 2 | 0 | 1 | 3 | 19 | 23 | -4 | 5 |
| 4 |  HeKi  | 6 | 1 | 0 | 1 | 4 | 29 | 23 | +6 | 3 |
FPS ja Jokipojat säilyttivät paikkansa Mestiksessä.
Aiheesta muualla

Mestis.fi, viralliset sivut
Jatkoaika.com, Suomen suurin jääkiekkosivusto
Mestiksen kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020-luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 | 2024–25 |  |  |  |  |  |
Mikasa (1900)

| Mikasa / 三笠 |
| --- | --- |
 Mikasa museoituna Yokosukassa, vasemmalla amiraali Tōgō Heihachirōn patsas.

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Vickers, Barrow-in-Furness
Kölinlasku:  24. tammikuuta 1899
Laskettu vesille:  8. marraskuuta 1900
Palveluskäyttöön:  1. maaliskuuta 1902
Poistui palveluskäytöstä:  20. syyskuuta 1923
Loppuvaihe:  museoitu
Tekniset tiedot
Uppouma:  15 380 t
Pituus:  131,7 m
Leveys:  23,2 m
Syväys:  8,2 m
Koneteho:  15 000 shp
Nopeus:  18 solmua
Miehistöä:  836
Aseistus
Aseistus:  4 × 30 cm/L40 type 41 -tykkiä (Armstrong 12″ Pattern G) kaksiputkisina BIV-asennuksina 14 × 6″ tykkiä 20 × 12 naulan tykkiä 6 × 3 naulan tykkiä 6 × 2,5 naulan Hotchkiss -tykkiä 4 × 18″ torpedoputkea
Mikasa (jap. 三笠) oli keisarillisen Japanin laivaston pre-dreadnought-tyypin taistelulaiva. Yhdessä viiden muun taistelulaivan (Shikishima, Yashima, Hatsuse, Fuji ja Asahi) kanssa se muodosti Japanin päätaistelulinjan Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904–1905. Mikasa oli Japanin laivastoa komentaneen amiraali Tōgō Heihachirōn lippulaivana koko sodan ajan, myös sodan ratkaisseessa Tsushiman meritaistelussa.
Valmistus

Alus tilattiin 26. syyskuuta 1898 Vickersiltä Barrow-in-Furnessista, missä köli laskettiin 24. tammikuuta 1899. Alus laskettiin vesille 8. marraskuuta 1900 ja valmistui 1. maaliskuuta 1902.
Palvelus

Venäjän–Japanin sodan alkaessa alus oli amiraali Tōgō Heihachirōn johtaman Japanin 1. laivaston 1. divisioonassa, jonka muut alukset olivat Shikishima, Fuji, Asahi, Yashima ja Kasuga. Divisioonansa mukana alus osallistui 9. helmikuuta 1904 Port Arthurin taisteluun. Alukseen osui kaksi kymmenen tuuman kranaattia, jotka haavoittivat seitsemää miehistön jäsentä. Keltaisenmeren taistelussa 10. elokuuta Mikasa johti jälleen Japanin taistelulinjaa, ja alukseen osui taistelun aikana 25 kranaattia, joista kaksi poisti käytöstä takakannen 12-tuumaisen tykkitornin. Taistelussa 125 miehistön jäsentä sai surmansa tai haavoittui.
Tsushiman taistelussa Mikasa johti jälleen taistelulinjaa. Taistelussa alukseen osui kymmenen 12 tuuman ja 19 kuuden tuuman kranaattia, jotka aiheuttivat ainoastaan vähäisiä vaurioita.
Kuusi päivää sodan päättäneen Portsmouthin rauhansopimuksen allekirjoituksen jälkeen Mikasa upposi ankkuripaikalleen Sasebossa aluksella riehuneen tulipalon ja sen aiheuttamien räjähdysten vuoksi. Onnettomuudessa sai surmansa 251 merimiestä. Hylky nostettiin 7. elokuuta 1906 ja siirrettiin Sasebon laivastontelakalle kunnostettavaksi, mistä se palasi palvelukseen 24. elokuuta 1908.
Ensimmäisessä maailmansodassa Mikasa oli kaksi ensimmäistä sotavuotta rannikkopuolustuksessa sijoitettuna Maizuruun. Se osallistui 1921 sodan jälkeen japanilaisjoukkojen maihinnousuun sisällissotaa käyvään Siperiaan. Alus luokiteltiin 1. syyskuuta 1921 ensimmäisen luokan rannikkopuolustusalukseksi (jap. kaibōkan). Se ajoi 17. syyskuuta karille lähellä Vladivostokia, mutta ei kuitenkaan vaurioitunut pahoin.
Washingtonin laivastosopimuksen mukaisesti alus poistettiin palveluksesta 23. syyskuuta 1923 ja siirrettiin romutettavaksi, mutta Japanin hallituksen pyynnöstä kaikki sopimuksen allekirjoittajamaat hyväksyivät aluksen museoimisen. Prinssi Hirohito ja amiraali Tōjō avasivat museoaluksen yleisölle 12. marraskuuta 1926 Yokosukassa. Toisen maailmansodan jälkeen alus oli hoitamatta, kunnes se avattiin 1961 uudelleen yleisölle. Nykyään se on ainoa jäljellä oleva pre-dreadnought taistelulaiva ja ainoa jäljellä oleva brittivalmisteinen taistelulaiva.