stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lentopallon miesten 2-sarja
Voittajat

2011 Lentopalloseura Etta II, Liperi Volley, Tampereen Kisatoverit ja Liedon Parma saivat mahdollisuuden nousta 1-sarjaan. LiVo, TKT ja Parma käyttivät mahdollisuuden.
2012 Huki Jyväskylä ja Enonkosken Pyrintö saivat mahdollisuuden nousta 1-sarjaan. EnPy ainoa nousija.
2013 Huki Jyväskylä ja Salpis Hollola nousivat 1-sarjaan.
2014 Loimaan Jankko, Maaningan Mahti, VaLePa II ja Lempäälän Kisa saivat mahdollisuuden nousta 1-sarjaan, näistä Jankko, Mahti ja LeKi käyttivät mahdollisuuden.
2015 TUTO Volley ja Nilsiän Nujakka pääsivät finaaliin, Nilsiän Nujakka ainoa nousija 1-sarjaan.
2016 Aitolahden Riento ja Liikunnan Riemu nousivat 1-sarjaan.
2017 Huki Jyväskylä
2018 TUTO Volley ja Napapiirin Palloketut jättivät finaalin yhteissopimuksin pelaamatta. Molemmat nousivat miesten 1-sarjaan.
2019 Pielaveden Sampo
2020 Kautta ei pelattu loppuun koronaviruspandemian takia.
2021 Kautta ei pelattu loppuun koronaviruspandemian takia.
2022 Salpis Hollola
2023 Keimolan Kaiku
2024 TUTO Volley II
Jak and Daxter

| Jak and Daxter |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Naughty Dog, Ready at Dawn, High Impact Games
Julkaisija:  Sony Computer Entertainment
Lajityyppi:  tasohyppely, avoin pelimaailma, ammuntapeli, ajopeli
Alusta:  PlayStation 2, PlayStation Portable, PlayStation 3 playstation 4
Ensijulkaisu:  Jak and Daxter: The Precursor Legacy (2001)
Aiheesta muualla
MobyGames
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Jak and Daxter on alun perin Naughty Dogin kehittämä tasohyppely-, seikkailu- ja toimintapelisarja PlayStation 2 -konsolille. Siitä on tehty kuusi videopeliä (joista kolme on spin-offeja). Kolme ensimmäistä osaa on ns. olennaisimmat pelit eli samaan juoneen liittyviä muut pelit eivät liity tähän samaan juoneen vaan niillä on oma juoni .selvennä Jak on ensisijaisesti pelattava hahmo, paitsi Daxter-pelissä ja myös pienissä osissa Jak 2 ja 3 pelejä. Jak ja Daxter esiintyvät pelattavina hahmoina myös PlayStation Move Heroes -pelissä.
PlayStation 2:lle julkaistut pelit tulivat saataville digitaalisena latauksena PlayStation 4 -konsolille vuonna 2017. PlayStation 4 -konsolille julkaistiin myös rajoitettu erä fyysisiä kopioita peleistä.
Alkuperäisen Jak and Daxter -sarjan pelit (PS2) > Jak and Daxter: The Precursor Legacy

Jak and Daxter: The Precursor Legacy ilmestyi vuoden 2001 joulukuussa. Peli alkaa, kun Jak ja Daxter lähtevät veneellä sumuiselle saarelle (Misty Islandille), vaikka heitä on kielletty menemästä sinne. He näkevät kaksi henkilöä suunnittelemassa hyökkäystä Jakin ja Daxterin kotikylään Lurkerien avulla. Poikien hiiviskellessä takaisin veneelle, Daxter putoaa Dark Eco -altaseen ja muuttuu ottseliksi (puoliksi saukko, puoleksi näätä). Tietäjä Samos kertoo, että pohjoisessa asuva tietäjä Gol on ainut, joka voi palauttaa Daxterin takaisin ihmiseksi. Myöhemmin selviää, että kaksi salaperäistä henkilöä, jotka suunnittelivat hyökkäystä Jakin ja Daxterin kylään, olivat Gol ja tämän sisko Maia.
Alkuperäisen Jak and Daxter -sarjan pelit (PS2) > Jak II: Renegade

Sarjan toinen, edelliseen peliin verrattuna juoneltaan syvempi, osa ilmestyi vuoden 2003 loppupuolella. Ensimmäisessä pelissä mykkänä ollut Jak puhuu. 
Tarina alkaa, kun Jak ystävineen matkustaa tulevaisuuteen ja he päätyvät Haven Cityyn, jossa kaupungin vartijat, Krimzon Guardit, vangitsevat Jakin. Daxter pääsi heiltä karkuun. Paroni Praxiksen käskystä Jak vangitaan ja hänelle tehdään dark eco -aineella kokeita: kokeiden takia Jak pystyy muuttumaan voimakkaaksi ja hallitsemattomaksi Dark Jakiksi. Kahden vuoden kuluttua Daxter auttaa Jakia pakenemaan vankilasta, ja paettuaan he törmäävät Kor-nimiseen vanhukseen ja pieneen poikaan. Myöhemmin selviää, että Kor on Haven Cityä uhkaavien Metal Headien johtaja. Selviää myös, että poika on Jak nuorempana.
Alkuperäisen Jak and Daxter -sarjan pelit (PS2) > Jak 3

Jak 3 ilmestyi joulukuussa 2004. Tarina alkaa, kun Jak heitetään Wasteland-aavikolle rangaistukseksi sodan aloittamisesta, minkä vuoksi Haven City on muuttunut sotatantereeksi joka on kyllä lavastettu. Aavikolla Sparguksen asukkaat löytävät Jakin, Daxterin ja Peckerin (puoleksi apina ja puoleksi papukaija). Kaupungissa Jakin täytyy taistella areenalla, jotta hänestä tulisi wastelanderläinen. Taivaalta alkaa saapua entisiä precursoreja, Dark Makereita, jotka ovat muuttuneet Dark Econ johdosta ja maailma on uhattuna. Jak II -pelistä tuttu Grav-zoomer-kilpa-ajelun mestari Erol palaa kyborgina ja hallitsee Krimzon Guardin vartiostoa. Erol ja Dark Makerit ovat liittoutuneet, ja Jakin on taas aloitettava taistelu.
Spin-offit (lisäosat) > Jak X

Peli ilmestyi marraskuussa 2005. Toisin kuin muut pelit Jak X on ajopeli, eikä pelin juoni liity Jak-trilogiaan. Tarina alkaa, kun Krew'n tytär Ray on kutsunut Jakin, Daxterin, Keiran, Ashelinin ja Tornin Kras Cityyn. He juovat maljan ”Krew’n muistolle”. Krew’n hologramminauhoite paljastaa viinin olevan myrkytettyä. Ainoa keino saada vastalääke on voittaa Kras Cityn ajokilpailu.
Spin-offit (lisäosat) > Daxter

Daxter on Ready at Dawnin kehittämä tasohyppelypeli PlayStation Portablelle. Pelissä pelataan vain Daxterilla. Tarina sijoittuu Jak 2:n sivuutettuun kahden vuoden jaksoon, jolloin Jak oli vankilassa ja Daxterin tehtävänä oli vapauttaa paras ystävänsä. Ennen kuin Daxter vapauttaa Jakin, hän pestautuu konkurssin partaalla olevan yrityksen tuholaistorjujaksi.
Spin-offit (lisäosat) > Jak & Daxter: Kadonnut maailma

Pelin Jak & Daxter: Kadonnut maailma (engl. Jak and Daxter: The Lost Frontier) kehitti High Impact Games vuonna 2009. Tarina alkaa, kun Jak ja Daxter saattavat Keiraa, josta on tulossa tietäjä. Jak ja kumppanit tekevät pakkolaskeutumisen maailmankaikkeuden reunalle, kun heidän kimppuunsa hyökkää kapteeni Feniks (Captain Phoenix). Jak ja Daxter auttavat taas pelastamaan maailma pimeyden uhalta. Jak, Daxter ja Keira pelastavat Aerooppalaisten aluksen pirattien hyökkäykseltä ja tapaavat sen johtajan herttua Tuulispään (Duke Skyheed). Pian kuitenkin alkaa selvitä, että itse herttua Tuulispää on haitaksi Ecoytimelle ja Jak, Keira ja Daxter liittoutuvat Feniksin kanssa. Tämä peli oli myös ensimmäinen suomeksi dubattu Jak and Daxter -peli.
Muut pelit > PlayStation Move Heroes

PlayStation Move Heroes on Nihilistic Softwaren kehittämä cross-overpeli, joka ilmestyi 25. maaliskuuta 2011. Pelin tarina alkaa Ratchetin ja Clankin ollessa Metropolissa tuhoamassa suurta robottia, kunnes aika jähmettyy ja Ratchet ja Clank imeytyvät madonreikään. Samaan aikaan Haven Cityssä, Jak ja Daxter ovat syöksymässä kuolemaansa, kunnes sielläkin aika pysähtyy ja sankarit joutuvat madonreikään. Myös Pariisissa olevat Sly ja Bentley imeytyvät madonreikään. Sankarit ja apurit (sidekickit) joutuvat toiseen maailmaan, jossa Gleeber ja Lunk olennot järjestävät ensimmäiset maailmojenväliset sankariturnajaiset. Päästäkseen omiin maailmoihinsa sankarit ja apurit joutuvat kilpailemaan toisiaan vastaan. Gleeberillä ja Lunkilla on muutakin mielessään kuin kilpailu.
Muut pelit > Jak & Daxter HD Collection

Naughty Dogin Justin Richmond julkisti lehdistötilaisuudessa Oslossa, että PS2:n Jak & Daxter -pelit tullaan remasteroimaan HD-kokoelmaan. Kokoelma tulee sisältämään kolme alkuperäistä Jak-peliä. Kokoelma ilmestyi helmikuussa 2012.
Jak & Daxter -trilogian PS Vita -versio ilmestyi kesäkuussa 2013.
Muut pelit > Jak & Daxter Reboot

Naughty Dogin oli tarkoitus jatkaa Jak & Daxter -pelisarjaa heti Uncharted 3:n jälkeen. Heillä oli kuitenkin vaikeuksia pelin kehittämisessä, ottaen huomioon myös sen, että peliä yritettiin rakentaa Uncharted-pelimoottorilla, eli pelistä olisi tullut "realistisen" näköinen. Naughty Dogilta loppui kuitenkin ideat kesken ja pelin kehittäminen vaikeaa. He päättivät hylätä koko pelin. Pelisivusto Gameinformerin mukaan Jakin realistinen ulkomuoto muistutti vanhaa sarjakuvatyyliä ja hänellä oli edelleen samat vihreänkeltaiset hiukset, pitkät korvat ja rillit. Daxter näytti Gameinformerin mukaan aivan täysin erilaiselta.
Aiheesta muualla

Pelisarja MobyGamesissä (englanniksi)
Jak and Daxter wikia.com:ssa
-pelisarja
Jak and Daxter: The Precursor Legacy
Jak II: Renegade
Jak 3
Jak X
Daxter
Jak & Daxter: Kadonnut maailma
Vuonna 2001 julkaistu Jak and Daxter: The Precursor Legacy on pelisarjan ensimmäinen osa.
Alexandre Villaplane

Alexandre Villaplane
Alexandre Villaplane (24. joulukuuta 1904 Alger, Algeria – 26. joulukuuta 1944) oli algerialaissyntyinen ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Villaplane edusti muun muassa FC Sèteä. Hän liittyi Ranskan A-maajoukkueeseen huhtikuussa 1926 ja edusti joukkuetta sekä vuoden 1930 maailmanmestaruuskilpailuissa että kesäolympialaisissa 1928.
Ålands Radio och TV

Ålands Radio och TV Ab (ÅRTV) on Ahvenanmaan maakunnan omistama osakeyhtiö, jonka tehtävänä on tuottaa ja välittää julkisen palvelun radio- ja televisio-ohjelmia Ahvenanmaalla.
Yhtiö on perustettu vuonna 1996, jolloin se otti vastaan Yleisradion Ahvenanmaalla aikaisemmin suorittamat tehtävät. Se tuottaa radio-ohjelmaa Ålands Radio -kanavalla, välittää Suomen ja Ruotsin radio- ja televisiokanavia sekä valmistaa paikallisesti ja koko Suomessa välitettäviä televisio-ohjelmia. Ålands Radio och TV on saanut rahoituksensa televisiomaksuista. Vuodesta 2021 lähtien ahvenanmaalaiset ryhtyivät maksamaan yleisradioveroon verrattavaa mediamaksua.
Kanavat

Digi-TV
SVT1
SVT2
Kunskapskanalen
SVTB
SVT24
TV4 (Ruotsi)
Yle Fem (Suomi)
Yle TV1 (Suomi)
Yle TV2 (Suomi)
FM-radio
Ålands Radio
Yle Vega
Yle X3M
Sveriges Radio P1
Sveriges Radio P2
Sveriges Radio P3
Sveriges Radio P4, (Tukholma)
Yle Radio Suomi
Nettiradio (RealAudio)
Ålands Radio
Aiheesta muualla

Ålands Radio och TV (ruotsiksi)
Ålands Radio och TV Ab hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Bob Woodward

Bob Woodward vuonna 2016
Robert Upshur "Bob" Woodward (s. 26. maaliskuuta 1943, Geneva, Illinois) on yhdysvaltalainen Pulitzer-palkittu journalisti ja kirjailija sekä The Washington Post -sanomalehden varapäätoimittaja.
Elämä ja ura

Woodward varttui Chicagon esikaupungissa Wheatonissa. Hän opiskeli Yalen yliopistossa historiaa ja englanninkielistä kirjallisuutta ja valmistui vuonna 1965. Työskenneltyään viisi vuotta tiedottajana hänet hyväksyttiin Harvardin oikeustieteelliseen tiedekuntaan. Hän ei kuitenkaan opiskellut juristiksi kuten isänsä, vaan haki ja pääsi töihin The Washington Postiin toimittajaksi.
Woodward nousi pian maineeseen päästyään kollegansa Carl Bernsteinin kanssa presidentti Richard Nixonin eroon johtaneen Watergate-skandaalin jäljille. Toimittajakaksikon tutkiva journalismi toi The Washington Postille vuoden 1973 Pulitzer-palkinnon, ja heidän tapauksesta kirjoittamansa kirja Presidentin miehet nousi lukijalistojen kärkeen.
Woodward nimitettiin Postin varapäätoimittajaksi vuonna 1979. Woodwardin johtama toimittajaryhmä toi Postille vuonna 2002 jälleen Pulitzer-palkinnon artikkeleillaan edellisen vuoden syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkiseurauksista.
Woodward tunnetaan myös lukuisista kirjoistaan, joiden aiheina ovat olleet kuuluisuudet näyttelijä John Belushista Washingtonin huippupoliitikkoihin ja Yhdysvaltain presidentteihin. Hänen kaksi uusinta kirjaansa kertovat kriittisesti presidentti Donald Trumpista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bob Woodward Wikimedia Commonsissa
Erika Vik

| Erika Vik> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1982 (ikä 41–42) Hyvinkää
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Tuotannon kieli: suomi
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Erika Vik (s. 1982 Hyvinkää) on suomalainen kirjailija.
Vik on koulutukseltaan taiteen maisteri. Kirjailijan työnsä ohella hän on toiminut vuosina 2020–2024 lasten, nuorten ja nuorten aikuisten kirjallisuusfestivaali LANU!:n vastaavana tuottajana. Vik on myös tuottanut ja toteuttanut osan tapahtumassa esitetyistä lyhytdokumenteista.
Kirjallinen ura

Vikin esikoisromaani on Hän sanoi nimekseen Aleia, joka ilmestyi vuonna 2017. Teos aloitti quest-tyyppistä seikkailufantasiaa edustavan Kaksosauringot-trilogian, jonka toinen osa Seleesian näkijä julkaistiin saman vuoden syyskuussa. Kolmas osa Nefrin tytär ilmestyi syksyllä 2018. Sarjan on kustantanut Gummerus. Kaksosauringot-trilogia käsittelee toiseutta ja rasismia.
Vik on kertonut, että hän alkoi kirjoittaa Kaksosaurinkojen maailmasta ensimmäistä kertaa 13-vuotiaana vuonna 1996, muttei silloin vielä päässyt alkua pidemmälle. Uudelleen hän palasi tarinan pariin vasta vuonna 2007. Ensimmäinen versio trilogiasta ei saanut kustannussopimusta, joten Vik kirjoitti ensimmäisen osan kokonaan uudelleen ja sijoitti tapahtumat 1800-luvun lopun viktoriaaniseen miljööseen. Kaksosauringot-trilogia on saanut vaikutteita muun muassa steampunk- ja weird west –kirjallisuudesta.
Keväällä 2022 Vik solmi Atenan kanssa kustannussopimuksen ensimmäistä aikuisten romaanistaan Luonasi ikuisesti (2023). Teos on psykologinen trilleri, jonka päähenkilönä on rockmuusikko.
Elokuussa 2023 Vik julkaisi ensimmäisen realistisen nuortenromaaninsa Olivia online joka käsittelee grooming-ilmiötä 12-vuotiaan tytön näkökulmasta. Kirjan on kustantanut S&S.
Alkuvuodesta 2018 Vikiltä ilmestyi Me Naiset –lehdessä julkaistu kahdeksanosainen jatkokertomus Kuin jumalatar, joka yhdisti antiikin myyttejä nykynaisen kipuiluun lapsettomuudesta.
Ura tuottajana

Vik on toiminut vuodesta 2020 lasten, nuorten ja nuorten aikuisten kirjallisuusfestivaali LANU!:n vastaavana tuottajana. Hän on myös tapahtuman alkuperäinen ideoija.
Tunnustuksia

Kaksosauringot-sarja sai Kuvastaja-sarjakunniamaininnan ansiokkaana jo päättyneenä fantasiasarjana vuonna 2021. Sarjan miespäähenkilö Corildon Ma’Bathae valittiin myös Vuoden YA-hahmoksi yleisöäänestyksellä vuoden 2018 Hel YA! festivaalilla. Seleesian näkijä oli vuonna 2017 Toisinkoinen-palkintoehdokkaana.
Vikin luotsaama LANU! festivaali on palkittu Kirja-alan edistämispalkinnolla (2022), Onnimanni-palkinnolla (2021) ja huomioitu Read Hour –ehdokkuudella (2021).
Vik sai Otavan Rikos 2019 -kirjoituskilpailussa yhden kolmesta kunniamaininnasta rockmaailmaan sijoittuvalla käsikirjoituksellaan Luonasi ikuisesti. Vik saavutti menestystä myös realistisella nuortenromaanillaan Olivia online Kustantamo S&S:n Kirjalliset ystävät kirjoituskilpailussa vuonna 2022. Hänen teoksensa oli yksi kilpailun neljästä voittajasta.
Teokset > Kaksosauringot-sarja

Hän sanoi nimekseen Aleia.  Helsinki:  Gummerus, 2017.  ISBN 978-951-24-0550-3
Seleesian näkijä.  Helsinki:  Gummerus, 2017.  ISBN 978-951-24-0551-0
Nefrin tytär.  Helsinki:  Gummerus, 2018.  ISBN 978-951-24-0552-7
Teokset > Psykologiset trillerit

Luonasi ikuisesti.  Jyväskylä:  Atena, 2023.  ISBN 978-951-1-44963-8
Teokset > Nuortenromaanit

Olivia online.  Helsinki:  S&S, 2023.  ISBN 978-951-52-6003-1
Teokset > Muut

Kuin jumalatar.  Helsinki:  Me Naiset, 2018.
Aiheesta muualla

Erika Vikin kotisivu
Kaksosauringot-sarjan kotisivu
Gummeruksen kirjailijaprofiili (Arkistoitu – Internet Archive)
Numa Andoire

Numa Andoire
Numa Andoire (19. maaliskuuta 1908 Coursegoules, Alpes-Maritimes, Ranska – 2. tammikuuta 1994) oli ranskalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.
Andoire edusti pelaajaurallaan muun muassa joukkueita OGC Nice, Red Star ja Cannes. Hän pelasi urallaan yhteensä 73 liigaottelua.
Andoire edusti Ranskan A-maajoukkuetta vuoden 1930 maailmanmestaruuskilpailuissa.
Charpentier

Charpentier-suvun vaakuna Ruotsin ritarihuoneella
Charpentier (ransk. [ʃaʁpɑ̃tje], ruots. [ˈʃarpantieː]) on vanha ranskalainen aatelissuku, jonka yksi sukuhaara on introdusoitu Ruotsin sekä Suomen ritarihuoneisiin, joista edeltävään numerolla 765 vuonna 1668 ja jälkimmäiseen numerolla 64 vuonna 1818.
Normandialainen Toussaint Charpentier (s. 6.3.1611 Pavilly, Normandia) astui vuonna 1630 Ruotsin palvelukseen ja seurasi Axel Oxenstiernaa Erfurtiin, missä kuningas Kustaa II Adolf otti hänet palkkasoturikseen. Charpentier oli Savonlinnan komppaniansa vänrikki 1639, kapteeniluutnantti 1643, kapteeni 1646, majuri 1657 ja viimein 1660 everstiluutnantti Turun läänin ratsuväkirykmentissä. Hänet aateloitiin vuonna 1664 ja merkittiin Ruotsin ritarihuoneeseen numerolla 765. Charpentier erosi palveluksesta 1678 ja sai eläkettä vuodesta 1681. 1683 Charpentier vetäytyi omistamalleen Hahkialan kartanolle, missä eli kuolemaansa 4.10.1683 saakka. Hänet haudattiin vasta 20.6.1697 Hauhon kirkkoon, missä hänen vaakunansa myös on.
Toussaint Charpentier otti osaa 1648 taisteluihin Saksassa, 1656–1659 Puolassa sekä kunnostautui 1656 Riian piirityksessä vangitsemalla lukuisia venäläisiä. Sai 1651 Hahkialan kylän säterikseen.
Vuonna 1773 Claes Robert Charpentierin kuoltua aatelisarvo siirtyi naislinjan kautta sisarenpoikien  L'Eclair -suvulle.
Suomessa suku on hallinnut Hahkialan kartanoa Hauholla.
Suvun merkkihenkilöitä

Aatelisarvon saaja Toussaint Charpentier (1611–1683), Hahkialan kartanon omistaja
Robert Charpentier (1662–1710), everstiluutnantti, aateloidun Toussaint Charpentierin poika.
Claes Robert Charpentier, vapaaherra, everstiluutnantti Robert Charpentierin poika.
Robert Gustaf Carpentier L´Eclair (1727–1802), majuri, aateloitu 1773, everstiluutnantti Robert Charpentierin tyttärenpoika.
Gustaf Robert Alfred Charpentier (1839–1914), senaattori, pankkimies
Axel Fredrik Charpentier (1865–1949), oikeuskansleri (1918–1928), Gustaf Robert Alfred Charpentierin poika
Pehr Charpentier (1931–2011), psykologi ja ryhmätyön lehtori, Axel Fredrik Charpentier'n pojanpoika
Fredrik Vilhelm Charpentier (1849–1918), kenraalimajuri
Theodor Charpentier (1874–1954), Fredrik Vilhelm Charpentierin poika, kenraalimajuri
Claes Gustaf Robert Charpentier (1858–1918), kenraaliluutnantti
Robert Charpentier (1899–1960), Claes Gustaf Robert Charpentierin poika, yritysjohtaja
Kestävä kaupunki

Kestävä kaupunki (aikaisemmin mm. ekokaupunki) on kaupunki, jonka suunnittelussa ja kehittämisessä on huomioitu ekologinen, sosiaalinen ja taloudellinen kestävyys. Kestävillä ratkaisuilla pyritään muun muassa terveellisen, vähäpäästöisen ja inklusiivisen kaupunkiympäristön kehittämiseen. Kestävä kaupunkikehitys on merkittävä kestävän kehityksen osa-alue, sillä yhä suurempi osa maailman väestöstä asuu kaupungeissa.
Kestävä kaupunkikehitys Agenda 2030 tavoitteissa

Kestävät kaupungit ja yhteisöt ovat yksi YK:n Agenda 2030 toimintaohjelmassa määritellyistä kestävän kehityksen tavoitteista , jonka alle kuuluvat seuraavat alatavoitteet :
riittävän, turvallisen ja edullisen asunnon ja peruspalveluiden takaaminen kaikille, sekä slummialueiden parantaminen.
turvallisen, edullisen, saavutettavan ja kestävän liikennejärjestelmän takaaminen kaikille, sekä liikenneturvallisuuden parantaminen, erityisesti huomioiden julkisen liikenteen lisäämisen ja haavoittuvassa asemassa olevien tarpeita.
kestävän ja inklusiivisen kaupungistumisen, sekä osallistuvan ja integroivan yhdyskuntasuunnittelun ja -hallinnon edistäminen
kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelun ja turvaamisen vahvistaminen
erilaisten katastrofien aiheuttamien henkilö- ja muiden vahinkojen merkittävä vähentäminen, keskittyen suojelemaan köyhiä ja muuten haavoittuvassa asemassa olevia.
kaupunkien negatiivisten ympäristövaikutusten vähentäminen, huomioiden erityisesti ilmanlaadun ja jätteiden käsittelyn.
yhtäläisen viheralueille ja julkisiin tiloihin pääsyn takaaminen
Ekokaupunki

Ekokaupunki on kaupunki, jonka ympäristörasitetta on pienennetty pääasiassa kaupunkisuunnittelulla, ekorakentamisella, uusiutuvan energian tuotannolla sekä joukkoliikenteellä ja kevyellä liikenteellä. Ekokaupungin ekologinen jalanjälki, energiankulutus ja hiilidioksidipäästöt ovat tavallista kaupunkia pienemmät. Tällaisia kaupunkeja ovat muun muassa Melbourne, Porto Alegre, Curitiba, Huangbaiyu, Kalundborg, Loja, Songdo IBD, Waitakere, Freiburg im Breisgau ja Älvstaden.
Ekokaupunkien kritiikki kumpuaa syväekologisesta ajattelutavasta, jonka mukaan ekokaupungit vain pienentävät kaupunkien ekologisuusongelmaa, mutta eivät vähennä riittävästi tai poista ongelmaa. Syväekologista ajattelutapaa edustavat ihmiset näkevät maatalouteen perustuvat pienen väestömäärän ekokylät ekologisempana vaihtoehtona ekokaupungeille.
Vihreä sähkö

Vihreä sähko on yhteisnimitys vähän tai ei lainkaan saastuttavilla, uusiutuvilla energiamuodoilla tuotetulle sähkölle. Luokkaan lasketaan yleensä tuulivoima, aurinkoenergia ja vuorovesivoimalat, biomassan poltto, biokaasu ja vesivoima, joskus myös jätteiden poltto.
Vihreän sähkön etuihin luetaan Suomessa kotimaisuus ja työllistämisvaikutukset: fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna kustannuksista on suurempi osa työ- kuin materiaalikustannuksia.. Myös omavaraisuus on merkittävä näkökohta.
Vihreä sähkö sähkötuotteena

Iso osa suomalaisista sähkönmyyjistä myy vihreän sähkön tuotteita. Vihreä sähkötuote on sähkösopimus, jossa sähkön myyntiä valvotaan seuraamalla myydyn vihreän sähkön määrää ja vertaamalla sitä tuotannon määrään. Vihreän sähkön ostamisen vaikutus perustuu kysynnän ja tarjonnan lakiin. Vihreän sähkön kysynnän kasvaessa sen hinta ja samalla tuottavuus nousee. Samalla sekasähkön kysyntä laskee ja kannattavuus heikkenee.
Vihreän sähkön myyntiä valvoo yritys itse. Ainoa sähkömarkkinoista riippumaton vihreän sähkön valvontajärjestelmä Suomessa on Ekoenergia-merkintä.
Yhteiskunnan tuki tuotannolle

Tuki on joko investointitukea, takuuhintaa tuotetusta sähköstä tai erilaisia verohelpotuksia. Tehokkain tukitapa on ollut takuuhinta tuotannolle. Suomessa KTM tukee vihreän sähkön käyttöönottoa. Yleiseen sähköverkkoon liitettävä voimala voi saada KTM:n investointitukea 20–35 %. Ympäristöystävällisen sähkön tuottajalle palautetaan lisäksi sähkövero. Energiarahoitusta voi hakea myös EU:n aluekehitysrahastosta.
Yhteiskunnan tuki tuotannolle > Takuuhinta

Takuuhinta on taannut että projektit on toteutettu nopeasti ja laitosten luotettavuuteen ja tuotantoon on panostettu voimakkaasti. Kokemuksen mukaan takuuhinta on ylivoimaisesti tehokkain tapa kannustaa yrityksiä ja maatiloja investoimaan uusiutuvaan energiaan. Se on käytössä seuraavissa EU-maissa: Itävalta, Tanska, Ranska, Saksa, Espanja, Italia, Yhdistynyt kuningaskunta, Portugali, Alankomaat, Kreikka, Irlanti, Luxemburg, Tšekki, Unkari, Latvia, Liettua, Slovakia, Slovenia, Bulgaria, Romania ja Viro.
Yhteiskunnan tuki tuotannolle > Edistäminen

Työ- ja elinkeinoministeriö (TEM) rahoittaa Suomessa energiansäästöön, energian tehokkaaseen käyttöön ja uusiutuvan energian käyttöön ja tuotantoon liittyvää informaatiotoimintaa mm. Motiva Oy:n kautta. Motiva on valtionyhtiö ja sen päärahoittaja on TEM.  Motivan vuoden 2001 rahoituksessa uusiutuvien energialähteiden edistämiseen oli varattu 300 000 euroa. Tästä 80 % käytettiin bioenergian edistämiseen.
Maailmanmarkkinat ja vienti Suomesta

Bioenergian maailman markkinat ovat 3 miljardia euroa/vuosi ja kasvu 2–3 %/vuosi.
Tekesin selvityksen mukaan tuulienergian markkinat olivat vuonna 2004 noin 8 miljardia euroa ja vuonna 2006 yli 10 miljardia euroa. Kasvu 16 % vuodessa.  Toisen lähteen mukaan vuonna 2006 maailmassa asennettujen uusien tuulivoimalaitteistojen arvo oli 18 miljardia euroa ja kapasiteetin vuosikasvuennuste 32 %
Suomen tuulivoimateknologian viennin arvo oli 200 milj. euroa 2001 ja 70 milj. euroa 1998.
Kaikkiaan oli vuoteen 2011 mennessä syntynyt alan vientiä noin 360 miljoonaa ja 1 200 työpaikkaa, kun sitä oli tuettu noin 200 miljoonalla eurolla.
Ympäristöhaitat

Uusiutuvan energian ympäristöhaitat ovat eri tuotantomuodoilla erilaiset. Tuulivoiman merkittävimmät haittavaikutukset liittyvät lintujen pesintään, ruokailuun ja muuttoreittien häiriintymiseen sekä maisemahaittoihin. Vesivoima puolestaan heikentää vaelluskalojen elinolosuhteita. Suomessa vihreää sähköä myydään nämä ympäristöhaitat huomioon otettuna Suomen luonnonsuojeluliiton Ekoenergia-merkin alla. Merkki on maan ainoa ympäristömerkki energialle.