stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mega Man X3
Tarina

Eletään vuotta 21XX. Kaikki Maverickit näyttävät rauhoittuneen kiitos reploiditiedemies Dr. Dopplerin. Hänen ainutlaatuinen Neuro Computer -keksintönsä on onnistunut pidättämään kaiken epänormaalin käytöksen reploideissa jotteivat ne sekoaisi. Mutta parin kuukauden päästä tästä Maverickit yhtäkkiä ilmaantuivat ja alkoivat kapinoida. Maverick Hunterit epäilivät Dr. Dopplerin olevan kaiken takana. Niinpä he lähettivät X:n ja Zeron tuhoamaan kaikki Maverickit ja tuomaan Dr.Dopplerin oikeuteen. Mutta pian X:n ja Zeron oli palattava takaisin tukikohtaan puolustamaan sitä. Sitten he lähtivät hoitelemaan tehtäväänsä. Hoideltuaan Dr. Dopplerin miehet Dr. Cain sai selville että Dr. Doppler oli rakentamassa uudenlaista taisteluruumista, jollaista ei ole ennen nähty. Dr.Cain ensin luuli että Dr. Doppler rakensi sen itseään varten, mutta käykin ilmi, että se on Sigmaa varten. X ja Zero eivät oikein voineet uskoa, että hän oli yhä elossa. Syy siihen oli, että Sigman oikea muoto oli tietokonevirus. Niinpä X ja Zero joutuivat tekemään lopun Sigmasta. X voitti Sigman taistelussa jälleen, ja lopuksi Zero (tai vaihtoehtoisessa lopussa Doppler) käytti antivirus-ohjelmaa Sigmaan tuhotakseen hänet. Mutta Sigma ei kuitenkaan tuhoutunut lopullisesti.
Eroja eri versioiden välillä

Peli julkaistiin alun perin Super Nintendo Entertainment Systemille vuonna 1995. Myöhemmin julkaistut PlayStation-, Saturn- ja Windows-versiot sisälsivät muutamia animaatiopätkiä sekä uudelleenmiksatun soundtackin. Lisäksi näissä versioissa on muistitallennus SNES-versiossa jaettavien salasanojen asemesta.
Kuten X2:n kohdalla, on pelin alkuperäinen SNES-versio nykyään varsin harvinainen ja haluttu peli.
Aiheesta muualla

Mega Man X3 MobyGamesissa (englanniksi)
Mega Man X3 MMHP.net-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| --- | --- |
 Klassinen -sarja: : Mega Man • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • &Bass • 9 • 10 • 11
 Game Boy -sarja: : I • II • III • IV • V
 X -sarja: : Mega Man X • X2 • X3 • X4 • X5 • X6 • X7 • X8 • Xtreme • Xtreme 2 • Command Mission
 Legends -sarja: : Mega Man Legends • Mega Man Legends 2 • Misadventures of Tron Bonne
 Zero -sarja: : Mega Man Zero • Zero 2 • Zero3 • Zero 4
 ZX -sarja: : Mega Man ZX • ZX Advent
 Battle Network -sarja: : Battle Network • Battle Network 2 • Battle Network 3: Blue & White • Battle Network 4: Red Sun & Blue Moon • Battle Network 5: Team ProtoMan & Team Colonel • Battle Network 6: Cybeast Gregar & Cybeast Falzar • Rockman EXE Operate Shooting Star
 Muut pelit: : Mega Man Soccer • Super Rockman Adventure • Mega Man: Battle & Chase
 Hahmot: : Mega Man • Luettelo hahmoista
Uudelleenjulkaisut: : Rockman Complete Works • Mega Man Anniversary Collection • Mega Man X Collection • Mega Man Zero Collection • Mega Man Legacy Collection • Mega Man Legacy Collection 2 • Mega Man X Legacy Collection • Mega Man X Legacy Collection 2
 Elokuva- ja televisiosarjat: : Mega Man • Mega Man: Battle Network • Mega Man: Star Force • Mega Man: Fully Charged • Mega Man
Kuurilan kartano

Kuurilan kartano sijaitsee Kuurilan kylässä Kalvolassa, joka nykyään on osa Hämeenlinnan kaupunkia Kanta-Hämeessä.
Kartano on alun perin muodostettu 1500-luvun puolivälissä. Vuodelta 1925 peräsin oleva kartanon klassistyylinen päärakennus on Birger Federleyn suunnittelema. Päärakennukseen kuuluu myös vuonna 1936 valmistunut siipirakennus ja sitä ympäröi 4 hehtaarin puisto jonka suunnitteli puutarha-arkkitehti Paul Olsson 1920-luvulla. Kartanon tiilinavetan (valmistunut 1939) suunnitteli Heikki Siikonen ja lisäksi kartanossa on tiilestä rakennettu ponitalli vuodelta 1910.
Kuurilan kartanossa on kasvatettu Irlannista tuotuja aaseja.
Kullervo (Launis)

Kullervo-oopperan esitys vuonna 1917
Kullervo on Armas Launiksen kolminäytöksinen ooppera vuodelta 1917. Sen libreton on kirjoittanut säveltäjä itse paljolti Aleksis Kiven samannimisen näytelmän pohjalta. Tekstissä on myös katkelmia Kalevalasta, Kantelettaresta ja Eino Leinon runosta Tuonelan joutsen. Teos sai kantaesityksensä Suomalaisessa Oopperassa 28. helmikuuta 1917.
Ammattitaitoisesti orkestroidun oopperan sävelkieli on kansallisromanttista ja muistuttaa Toivo Kuulan ja Oskar Merikannon tyyliä. Launiksen kokemukset kansansävelmien keruumatkoilla vaikuttivat hänen mukaansa alkusoiton paimentorvisooloon ja toisen näytöksen alun huhuiluun. Kullervon äidin roolin esikuvana oli eräs säveltäjän tapaama vanha inkeriläisnainen.
Henkilöt

Kullervo, Ilmarin orja – baritoni
Kimmo, Ilmarin orja – basso
Kalervo, Kullervon isä – basso
Kullervon äiti – mezzosopraano
Ainikki, Kullervon sisar – mykkä osa
Kelmä, Kullervon sisar – sopraano
Unto, Kalervon veli – mykkä osa
Ilvo, Ilmarin emäntä – mezzosopraano
Tiera, Kullervon sotatoveri – koomillinen basso
Viksari, Kullervon sotatoveri – bariton
Tiimanen, Kullervon sotatoveri – tenori
Nyyrikki, linnustaja – koomillinen tenori
Sinikki, sinipiikka – ensi sopraano
Tuulikki, sinipiikka – toinen
Tellervo, sinipiikka – altto
Henkilöt > Hiiden väkeä

Ajatar – matala altto
Remunen – puheosa
Kalman impi – "
Syöjätär – "
Turja – "
1:nen Peikko – "
2:nen " - "
3:s " -"
4:s "-"
5:s "-"
6:s "-"
Kullervo (sanoittaja)

Tapio Kullervo Lahtinen (18. heinäkuuta 1922 Helsinki – 24. heinäkuuta 1996 Tampere) oli suomalainen sanoittaja ja säveltäjä. Lahtisen koko tuotanto on tehty salanimillä, joista eniten käytetty oli Kullervo. Muita hänen käyttämiään nimiä olivat Hilma Järvi, Ilpo Kallio, Pirkko Mäki, Pentti Rautio ja Juhani Sälö. Lahtisen tuotantoon kuuluu useita ”ikivihreiksi” muotoutuneita sanoituksia. Näitä ovat muun muassa Kullervo Linnan säveltämä ”Kultainen nuoruus” ja tanskalaisen Jacob Gaden tango ”Mustasukkaisuutta”. Hänen tunnetuin sanoituksensa lienee joululaulu ”Kulkuset”. Hänen sävellyksistään tunnetuimpia ovat ”Laulajan ystävä”, ”Suopursu” ja ”Pelimannin penkillä”, jotka kaikki ovat Helena Eevan sanoittamia.
Lahtinen oli alun perin muusikko: hän soitti sotavuosina Klaus Salmen jazzyhtyeessä. Hän myös opiskeli musiikkia Helsingin yliopistossa ja konservatoriossa. Sanoittajana Lahtinen aloitti Musiikki-Fazerilla vuonna 1946. Vuosina 1950–1961 hän toimitti Musiikki-Fazerin julkaisemia suosittuja ”Toivelauluja”-vihkoja sekä oli Musiikkiviestin toimittajana vuoteen 1961. Vuodesta 1966 hän toimi Yle TV2:n hallintoasiain hoitajana Tampereella ja samalla lopetti sanoittamisen.
Vuosina 1948-1951 Lahtinen sanoitti Toivo Kärjelle 19 tämän sävellystä, tunnetuimpina  "Köyhä laulaja" ja "Harhakuva" (1950).  Kun 1950-luvun alkuvuosina Lahtinen sävelsi ja Helena Eeva sanoitti, Kärki sovitti lähes kaikki kyseiset kappaleet.
Lahtinen kertoi itse, että hänet innoitti iskelmärunoilijaksi hänen sodanaikainen muusikkotuttavansa Klaus Salmi, joka oli valitellut, ettei hyviin ulkomaisiin kappaleisiin ollut suomenkielisiä sanoja. Lahtisen eri nimimerkeillä sanoittamia kappaleita levyttivät muiden muassa Olavi Virta, Henry Theel, Erkki Junkkarinen ja Metro-tytöt. Lahtiselle oli tärkeää, että teksti sulautui täydellisesti säveliin ja kappaleen muotoon. Teksti ei saanut riidellä melodian kanssa, vaan laulun piti olla ennen kaikkea laulettava. ”Mustasukkaisuutta”-tangon Lahtinen kirjoitti nimenomaan Olavi Virran esitettäväksi.
Tapio Lahtinen oli luonteeltaan hiljainen ja ujo, jopa arka, minkä vuoksi hän toimi vain nimimerkkien takana. Edes hänen sanoitustensa suuri menestys ei saanut häntä astumaan ulos kulisseista, vaan hän suojeli yksityisyyttään niin tarkoin, että suuri yleisö sai tietää hänen oikean nimensä vasta lukiessaan hänen muistokirjoituksiaan vuonna 1996.
Lahtinen on haudattu Honkanummen hautausmaalle Vantaalle.
Tunnettuja Kullervon sanoituksia

Aamun koi (Unto Monosen sävellys)
Aaveratsastajat (alun perin Riders in the Sky)
Arholma-valssi (Arholmavalsen)
Capri (Isle of Capri)
Ennen kuolemaa (Avant de mourir)
Harhakuva (Toivo Kärjen sävellys)
Hiljaa yössä (La Cumparsita)
Hymy (Smile)
Hyvä on olla luonasi (C’est si bon)
Istanbul (Istanbul)
Keltaruusu (Yellow Rose of Texas)
Kenties kenties (Quizas quizas quizas)
Kettu juoksi yli järven (Räven raskar över isen)
Kolme kelloa (Les trois cloches)
Kostervalssi (Kostervalsen)
Kotiharjun päällä (American Patrol)
Kulkuset (Jingle Bells)
Kultainen nuoruus (Kullervo Linnan sävellys)
Kultaiset korvarenkaat (Golden Earrings)
Kun yö saapuu Pariisiin (Le Grisbi)
Kuolleet lehdet (Les feuilles mortes)
Köyhä laulaja (Toivo Kärjen sävellys)
Luonasi oli aina niin ihanaa (Bei dir war es immer so schön)
Luonnonlapsi (Nature Boy)
Missä oot rakkahin (Ou est tu mon amour)
Mustasukkaisuutta (Tango jealousie)
Muurari (kansansävelmä)
Nyt syttyy valot tuhannet (Nu tändas tusen juleljus)
Onnen lähde (Three Coins in the Fountain)
On syömmesi jäätä (Moulin Rouge)
Picardyn ruusuja (Roses of Picardy)
Rakkauden katu (Rue de l’amour)
Sininen tango (Blue Tango)
Sivistys / Bongo bongo (Civilization)
Soutuvenheellä Kiinaan (On a Slow Boat to China)
Sua vailla (Tres palabras)
Syysunelmia (Songe d'automne)
Tango Illusion (Tango Illusion)
Tie (La Strada)
Tulisuudelma (El Choclo)
Unikuva (Kullervo Linnan sävellys)
Valkea joulu (White Christmas)
Vanha riimu (There's A Bridle Hangin’ On The Wall)
Aiheesta muualla

Kullervon sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Kullervon sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Tapio Lahtinen Populaarimusiikin museon tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kong Kristian

Kong Kristian stod ved højen mast i røg og damp ('Kuningas Kristian seisoi korkean maston juurella, savussa ja sumussa') on Tanskan kuningashymni ja siten toinen maan kansallislauluista. Laulun alkuperäinen versio esiintyy Johannes Ewaldin (1743–1781) kirjoittamassa historiallisessa draamassa Kalastajat vuodelta 1780. Laulun melodia esiintyy ensi kerran nimettömässä viululle sävellettyjen kappaleiden kokoelmassa, joka ilmestyi vuosina 1762–1777. Säveltäjä Friedrich Kuhlau (1786–1832) antoi laululle sen nykyisin vakiintuneen sävelen oopperassaan Keijukukkula (Elverhøj, 1828).
Kong Kristian esitetään yleensä, kun Tanskan kuningashuoneen jäseniä on läsnä. Virallisissa yhteyksissä lauletaan vain laulun ensimmäinen säkeistö. Maan kansallislauluna käytetään yleensä hymniä Der er et yndigt land.
Aiheesta muualla

MP3 File
Król Roger

Król Roger (suomeksi ”Kuningas Roger”) on puolankielinen ooppera, jonka sävelsi Jarosław Iwaszkiewiczin kirjoittamaan librettoon Karol Szymanowski. Teos esitettiin ensi kertaa Varsovassa 19. kesäkuuta 1926 Emil Młynarskin johtamana. Esittäjien joukossa oli säveltäjän sisko, sopraano Stanisława Korwin-Szymanowska, joka tulkitsi Roxanan roolin.
Pohjois-Amerikassa Król Roger esitettiin ensi kertaa Kaliforniassa tammikuussa 1988. Ooppera on kolminäytöksinen.
Käännös suomeksi
Kulangsu

Kulangsu vuonna 1908.
Kulangsu on pieni saari Kiinassa, Chiu-lung-joessa vastapäätä Xiamenin kaupunkia. Sinne syntyi 1900-luvun alussa historiallinen kansainvälinen siirtokunta, joka on Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 1999. Kohteessa on 931 suojeltua rakennusta, katuja ja puutarhoita.
Saari on jalankulkualuetta; henkilöautot ja jopa polkupyörät on kielletty.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kulangsu Wikimedia Commonsissa
Unescon maailmanperintökohteet Kiinassa
Chengden kesäpalatsi ja ympärillä olevat temppelit
Chengjiangin fossiilialue
Dazun kalliokaiverrukset
Dengfengin historialliset monumentit "Taivaan ja maan keskellä"
Emeivuori ja Leshanin jättiläisbuddha
Ensimmäisen Qin-keisarin mausoleumi
Etelä-Kiinan karstialueet
Fanjingvuori
Fujianin tulout
Goguryeo-kuningaskunnan pääkaupungit ja hautakummut
Hangzhoun Xihujärven kulttuurimaisema
Honghen hanien riisipenkereiden kulttuurimaisema
Huanglongin maisema-alue
Huangshanvuoristo
Hubein Shennongjia
Jiuzhaigoun maisema-alue
Kaipingin diaolout ja kylät
Keisarinkanava
Kesäpalatsi, keisarillinen puutarha Pekingissä
Kiinan danxia
Kiinan muuri (Badaling, Shanhai-sola ja Jiayu-sola)
Kulangsu: historiallinen kansainvälinen siirtokunta
Kungfutsen temppeli ja hautausmaa sekä Kongin sukukartano Qufussa
Lijiangin vanhakaupunki
Longmenin luolat
Lushanin kansallispuisto
Macaon historiallinen keskusta
Ming- ja Qing-dynastioiden keisarilliset haudat
Ming- ja Qing-dynastioiden keisarilliset palatsit Pekingissä ja Shenyangissa (Kielletty kaupunki ja Mukdenin palatsi)
Mogao-luolat
Muinaiset kylät Etelä-Anhuissa - Xidi ja Hongcun
Pingyaon vanhakaupunki
Potala-palatsin historiallinen kokonaisuus Lhasassa
Qingchengvuori ja Dujiangyanin kastelujärjestelmä
Qinghain Hoh Xil
Sanqingshanin kansallispuisto
Sichuanin isopandan rauhoitusalueet
Silkkitie: Chang’anin–Tianshanin käytävän reittiverkosto (jaettu Kazakstanin ja Kirgisian kanssa)
Suzhoun klassiset puutarhat
Taivaan temppeli, keisarillinen uhrialttari Pekingissä
Taivuori
Tienšan Sinkiangissa
Tusi-kohteet
Wudangvuorten muinainen rakennusryhmä
Wulingyuanin maisema-alue
Wutaivuori
Wuyivuoristo
Xanadun rauniot
Yinxu
Yungangin luolat
Yunnanin kolmen rinnakkaisen joen suojelualueet
Zhoukoudianin pekinginihmisen löytöpaikka
Zuojiang Huashanin kalliomaalausten kulttuurimaisema
Kríni

| Kríni Κρήνη |
| --- | --- |
 Kríni
 Koordinaatit: 39°41′05″N, 19°41′10″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Korfu
Kunta:  Keski-Korfu ja Diapontiset saaret
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3201060501
Väkiluku (2021):  276
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kríni (kreik. Κρήνη) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Korfun saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Kylän väkiluku on 276 (2021).
Angelókastron linna.
Krínin kylä sijaitsee Korfun luoteisosissa noin 27 kilometriä länsiluoteeseen Korfun kaupungista ja noin kilometrin sisämaahan saaren länsirannikosta. Kylän lähellä sijaitsee Angelókastron linna.
Kríni muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Κρήνης, Dimotikí Koinótita Krínis), johon ei kuulu muita asutuksia.
Kuningas lähtee Ranskaan (elokuva)

| Kuningas lähtee Ranskaan |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Elina Katainen 1986.
Ohjaaja:  Anssi Mänttäri 
Käsikirjoittaja:  Paavo Haavikko Anssi Mänttäri Heikki Katajisto
Perustuu:  Paavo Haavikon näytelmään Kuningas lähtee Ranskaan (1974) ja kuunnelmaan, esitetty Yleisradiossa 18.5.1975
Tuottaja:  Anssi Mänttäri
Säveltäjä:  Anssi Tikanmäki
Kuvaaja:  Heikki Katajisto
Leikkaaja:  Irma Taina
Lavastaja:  Pertti Hilkamo Tuula Hilkamo
Pääosat:  Paavo Piskonen Susanna Haavisto Harri Nikkonen Kati Outinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Reppufilmi Oy
Ensi-ilta:  1986
Kesto:  84 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuningas lähtee Ranskaan on Anssi Mänttärin ohjaama elokuva vuodelta 1986. Se perustuu Paavo Haavikon näytelmään Kuningas lähtee Ranskaan (1974) ja siitä tehtyyn kuunnelmaan, joka on esitetty Yleisradiossa 18. toukokuuta 1975.
Elokuva Haavikon näytelmästä oli Mänttärin pitkäaikainen haave, joka toteutui monien vaiheiden jälkeen vihdoin 1986. Se on tutkielma vallasta ja vallankäytöstä, Mänttärin mukaan: "Se miten valta kietoutuu eri rooleihin, miten se muovaa ihmistä, vallan salakavala ote ihmisiin – nämä teemat ovat yleispäteviä."
Aikalaisarvioissa elokuvaa sanotaan kauniiksi, ja mustavalkoisuutta pidetään puhuvana. Kriitikoiden näkemykset ovat kuitenkin varovaisia sisällön ja näyttelijätyön suhteen: Haavikon ajatukset eivät pääse esiin, vaan "ovat jääneet hänen yksityisomaisuudekseen, ne eivät koskaan tavoita sitä ironian pintaa johon niiden on tarkoitus katsojan iloksi – – pulpahdella. – – historiaan pakeneminen ja illuusioitten riisuminen jää katteettomaksi. – – ironia jää liian hienoksi. Sen vaistoaa muttei näe" ja "Henkilöt – – pyrkivät käymään vaarallisen mekaanisiksi ja puhekuoron omaisiksi".
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Paavo Piskonen  | … |  kuningas   |
|  Susanna Haavisto  | … |  Caroline Iloinen   |
|  Harri Nikkonen  | … |  pääministeri   |
|  Kati Outinen  | … |  Caroline Tammatukka   |
|  Riitta Havukainen  | … |  Anne Strippari   |
|  Kylli Köngäs  | … |  Anne Varas   |
|  Lasse Pöysti  | … |  tallimestari   |
|  Kalevi Kahra  | … |  Böömin sokea kuningas   |
|  Matti Pellonpää  | … |  korvaton mies   |
|  Markku Toikka  | … |  nuori ritari   |
|  Heikki Paavilainen  | … |  nuori pääministeri   |
|  Pertti Sveholm  | … |  Böömin kuninkaan sotilas   |
|  Heikki Ortamo  | … |  Froissart, sihteeri   |
|  Tupuna Vaissi  | … |  kuningatar   |
|  Timo Toikka  | … |  englantilainen ritari   |
|  Martti Syrjä  | … |  laulava sotilas   |
|  Pantse Syrjä  | … |  laulava sotilas   |
|  Saku Kuosmanen  | … |  laulava sotilas   |
|  Juha Hyppönen  | … |  Böömin kuninkaan sotilas   |
|  Erkki Pajala  | … |  tykkimies   |
|  Turo Pajala  | … |  tykkimies   |
|  Kari Väänänen  | … |  kertojan ääni   |
|  Arvi Anttila  | … |  piispa   |
|  Hannes Markkula  | … |  seppä   |
|  Kai Honkanen  | … |  sepän apulainen   |
|  Erkki Astala  | … |  sepän apulainen   |
|  Mikko Mattila  | … |  laulava sotilas   |
|  Marjaana Mykkänen  | … |  sotilaiden huora nuotiolla   |
|  Joel Elstelä  | … |  riistanmyyjä   |
|  Timo Linnasalo  | … |  riistaa ostava sotilas   |
|  Jouko Lumme  | … |  riistaa ostava sotilas   |
|  Heikki Salomaa  | … |  Böömin kuninkaan sotilas   |
|  Puntti Valtonen  | … |  laulavan sotilaan ääni   |
|  Aura Lyytikäinen  | … |  Caroline Iloisen lapsi   |
|  Anssi Mänttäri  | … |     |
|  Pauli Pentti  | … |     |
|  Sanna-Kaisa Palo  | … |     |
|  Tahvo Hirvonen  | … |     |
|  Kirsikka Tykkyläinen  | … |     |
|  Lassi Tykkyläinen  | … |     |
|  Maria Vähälä  | … |     |
|  Raija Talvio  | … |     |
|  Marjo Valve  | … |     |
Aiheesta muualla

Kava.fi
Kulikovo

Kulikovo (ven. Куликово) -nimisiä paikkoja ovat:
Kulikovon niitty, Tulan alueella Venäjällä sijaitseva paikka, jossa vuonna 1380 käytiin Kulikovon taistelu
Kulikovo, kunta Krasnoborskin piirissä Arkangelin alueella Venäjällä
Kulikovo, kylä Karjalan tasavallassa Venäjällä, entinen Suomen Hiitolan kirkonkylä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kulikovo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Krystal Steal

| Krystal Steal |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Brandy McCleary
Syntynyt: 29. marraskuuta 1982 (ikä 41)
Pornonäyttelijä
Taiteilijanimet:  Krystal Steale Krystal Steele
Aktiivisena:  2001–
Seksuaalinen suuntaus:  biseksuaali
Siviilisääty:  sinkku
Silmien väri:  ruskea
Hiusten väri:  vaalea
Mitat:  75E-61-86 cm
Pituus:  165 cm
Paino:  48 kg
Aiheesta muualla
Kotisivut
IMDb
Krystal Steal (s. 29. marraskuuta 1982, Orangen piirikunta, Kalifornia) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hänellä on irlantilaisia, skottilaisia ja alankomaalaisia sukujuuria.
Elämäkerta

Steal syntyi Kaliforniassa ja ennen pornouraansa hän työskenteli stripparina väärennetyillä henkilöllisyyspapereilla, sillä hän oli tuolloin vielä 17. Pornoalalle hän siirtyi vuonna 2001. Ensimmäinen elokuva, jossa hän esiintyi, oli Screaming Orgasms 4. Uransa alkuaikoina Krystal teki noin 50 gonzofilmiä, joilla hän niitti mainetta ja teki itsensä tunnetuksi.
Steal on esiintynyt sekä heteroseksuaalisissa että lesbokohtauksissa. Hän kertoo olevansa biseksuaali.
Toimittuaan aluksi freelancerinä pornobisneksessä Steal solmi Pleasure Productionsin kanssa vuodenpituisen sopimuksen, jonka jälkeen vuonna 2003 Jenna Jamesonin luotsaama ClubJenna tarjosi hänelle yksinomaista sopimusta. Hän oli ClubJennan ensimmäinen contract girl. Yhtenä Stealin tunnetuimmista elokuvista pidetään Krystal Methodia (2004), jossa hän esiintyy useamman muun naispuolisen pornotähden, muun muassa Jenna Jamesonin, kanssa.
Krystal Steal on tunnettu siitä, ettei suostu tekemään anaalikohtauksia elokuvissaan, mikä on nykypäivän pornomaailmassa varsin poikkeavaa. Steal on myös ilmaissut haluttomuutensa rotujenvälisiin sekä gangbang-kohtauksiin.
Stealin sopimus ClubJennan kanssa vanheni joulukuussa 2005, ja vaikka yhtiö halusikin uusia sopimuksen, Steal kieltäytyi. Syyskuussa 2007 Steal ilmoitti kirjoittaneensa sopimuksen Adult Talent Managersin kanssa aikuisviihteestä ottamansa lähes vuoden mittaisen tauon jälkeen.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Krystal Steal Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Krystal Steal IAFD:ssa
Krystal Steal AFDB:ssa
Krystal Steal Fan Site
Krystalstealclub.com
Krystal Steal Myspacessa (englanniksi)
Krystian Ochman

| Krystian Ochman |
| --- | --- |
 Ochman vuonna 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. heinäkuuta 1999 (ikä 25) Melrose, Yhdysvallat
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Ochman
Laulukielet:  englanti, puola
Aktiivisena:  2020–
Tyylilajit:  pop, crossover, trip hop
Soittimet:  laulu
Levy-yhtiöt:  Universal Music Polska
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Krystian Jan Ochman (s. 19. heinäkuuta 1999 Melrose, Yhdysvallat), tunnettu myös nimellä Ochman, on amerikanpuolalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän nousi kuuluisuuteen vuonna 2020 voitettuaan The Voice of Polandin yhdennentoista tuotantokauden.
Vuonna 2022 hän osallistui Puolan Tu bije serce Europy! Wybieramy hit na Eurowizję -euroviisukarsintaan ja voitti kilpailun. Täten hän edusti Puolaa vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa kappaleella ”River”. Ochman kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 12. toukokuuta, sijoittui semifinaalin kuudenneksi ja pääsi finaaliin. 14. toukokuuta pidetyssä finaalissa Ochman sijoittui 12:nneksi.
Diskografia > Studioalbumit

Ochman (2021)
Diskografia > Singlet

"Światłocienie" (2020)
"Wielkie Tytuły" (2021)
"Lights In The Dark" (@atutowy:n kanssa) (2021)
"Wspomnienie" (@atutowy:n kanssa) (2021)
"Prometeusz" (2021)
"Ten Sam Ja"(@atutowy:n kanssa) (2021)
"Złodzieje Wyobraźni" (2021)
"Christmas Vibes" (2021)
"River" (2022)
Kulje kaksi kuuta

Kulje kaksi kuuta (engl. Walk Two Moons) on vuonna 1994 julkaistu Sharon Creechin kirjoittama  lastenkirja. Kirjan suomennos ilmestyi 2006. Kirja sai Newbery-mitalin vuonna 1995.
Kulipari – sammakkoarmeija

| Kulipari – sammakkoarmeija> Kulipari: An Army of Frogs |
| --- | --- |

Tyyli:  animaatio
Kestoaika:  22 min
Kehittäjä(t):  Trevor Pryce
Perustuu:  Trevor Pryce kirjoittamaan kirjaan
Pääosissa:   Mark Hamill  Keith David  Wendie Malick 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Verkko:  Netflix
Esitetty:  2. syyskuuta 2016 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  13
Tuotanto
Ohjaaja(t):   Trevor Pryce  Tad Stones 
Käsikirjoittaja(t):   Joel Naftali  Lee Nichols  Tad Stones  Trevor Pryce 
Säveltäjä(t):  Michael Tavera
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Kulipari – sammakkoarmeija (engl. Kulipari: An Army of Frogs) on yhdysvaltalainen Netflixissä julkaistu piirrossarja. Sarjan ensimmäinen kausi julkaistiin Netflixissä 2. syyskuuta 2016.