stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Julkinen sosiologia
Julkisen sosiologian käytännöt

Julkinen sosiologi harjoittaa työtään erityyppisissä julkisuuksissa. Ensimmäisen julkisuuden muodostavat sosiologiaa eri kouluasteilla opiskelevat opiskelijat, joista kasvaa sosiologisesti sivistyneen julkison eli aktiivisesti keskustelevien, julkisuuteen päin suuntautuvien ja tiettyjen yhteisten ongelmien tai kysymysten ympärille kehkeytyvien toimijaryhmien edustajia. Toisena toimintakenttä on yleisjulkisuus, jossa julkinen sosiologi esittää tutkimukseen ja pohdintaan perustuvia käsityksiään erilaisista sosiaalisista ongelmista ja kysymyksistä julkisista palveluista väestön ikääntymiseen ja rasismiin. Kolmas tapa toimia julkisena sosiologina on koota olemassa olevaa tietoa yhteen ja laatia yleiskielisiä esityksiä sosiologisista aiheista eli toisin sanoen popularisoida niitä huolellisesti. Julkinen sosiologi voi myös kirjoittaa tutkimuksensa suurelle yleisölle joko suoraan tai tieteellisen tutkimusraportin keskeiset tulokset uudelleen julkaisten. Näiden lisäksi hän voi osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan (yhteiskunnallisiin liikkeisiin, vapaaehtoistyöhön, järjestöihin, aktivismiin, yhdistyksiin) sosiologista tietoaan ja taitoaan hyödyntäen.
Aiheesta muualla

Julkisen sosiologian projekti Wikiopistossa
Kirjallisuutta julkisesta sosiologiasta
Sociologist without Borders -lehti  (Arkistoitu – Internet Archive)
Wikikirjaston kirja julkisesta sosiologiasta
Kale (kuu)

Kale on Jupiteria retrogradiseen suuntaa kiertävä, epäsäännöllinen, Carme-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston tähtitieteilijöitä vuonna 2001. Silloin kuu sai väliaikaiseksi nimekseen S/2001 J 8. Kale on halkaisijaltaan noin 2 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 22 409 000 kilometrin päässä kiertoajan ollessa noin 729 päivää. Radan eksentrisyys on 0,2521 ja inklinaatio 165 °.
Nykyisen nimensä kuu on saanut kreikkalaisesta mytologiasta.
Kansalliskustannus

| Kansalliskustannus Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2009
Toimitusjohtaja:  Timo Elo
Puheenjohtaja:  Leena Puntila
Avainhenkilöt:   Leena Puntila  Ara Hopia  Mari-Leena Talvitie  Heikki Risikko  Niilo Mustonen  Timo Elo  Alberto Claramunt 
Toimiala:  kustantaminen
Tuotteet:   Nykypäivä  Verkkouutiset  Kokoomuksen piirilehdet 
Omistaja:  Kansallinen Kokoomus rp
Kotisivu:  www.kansalliskustannus.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kansalliskustannus Oy, on Kansallisen Kokoomus rp:n omistama kustannusyhtiö, joka kustantaa painettua lehteä, Nykypäivää sekä verkkojulkaisu Verkkouutisia. Kustannusosakeyhtiön hallituksen puheenjohtaja on Leena Puntila, muina hallituksen jäseninä ovat Olli-Pekka Heinonen, Ara Hopia, Heikki Risikko ja Mari-Leena Talvitie.
Kale (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kale voi viitata johonkin seuraavista:
kale, heinäkasvin tähkylän suojuslehti
Kale, pieni Jupiterin kuu
HMS Kale (1904), Britannian laivaston alus
Kale, sukunimenä:
Srinath Kale (s. 1972), intialainen kuvataiteilija
Kale, taiteilijanimenä:
Jukka Turunen, Electric Blue Peggy Sue and the Revolutionions from Mars -yhtyeen basisti
Seppo Lampela, rap-artisti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kale”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalliosara

| Kalliosara |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Sarat Carex
Laji::  rupestris
Kaksiosainen nimi
 Carex rupestris  All. 
Katso myös
   Kalliosara Wikispeciesissä   Kalliosara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalliosara (Carex rupestris) on sirkumpolaarisesti esiintyvä sarakasveihin kuuluva ruoho. Se on kapealehtinen, ja sen 5–20 senttimetriä korkea varsi on pysty. Kalliosara on kaksineuvoinen, ja sen tähkä on 8–15 millimetriä pitkä. Sitä kasvaa sekä Euraasian että Pohjois-Amerikan pohjoisosissa tundralla, rinteillä ja harjanteilla.
Kuvaus

Kalliosara on kapealehtinen ja löyhästi mätästävä ruoho. Sen varsi on pysty ja 5–20 senttimetriä korkea. Varren tyvitupet ovat punaruskeat, ja lehdet ovat varren pituiset tai lyhyemmät. Lehtilapa on 1–2 millimetriä leveä, litteä tai kourumainen ja väriltään tumman harmaanvihreä.
Kalliosaran kukinto on 8–15 millimetriä pitkä tähkä. Kasvi on kaksineuvoinen, ja hedekukat ovat tähkän kärjessä ja emikukkia on 3–8. Hedekukassa on kolme hedettä ja emikukassa kolme luottia, joita ympäröi pullakko. Pulakot ovat 2,5–4 millimetriä pitkiä, typäkän munanmuotoisia, pystyjä, kaljuja ja kellanruskeita. Kalliosara on tuulipölytteinen, ja sen hedelmä on pullakon sisällä kypsyvä pähkylä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kalliosara on sirkumpolaarinen laji, ja sitä kasvaa kaikkialla arktisilla alueilla. Lajin levinneisyysalue kattaa Euraasiassa Islannin, Fennoskandian ja Venäjän pohjoisosat, mukaan luettuna monet saaret, kuten Huippuvuoret, Novaja Zemljan ja Wrangelinsaaren. Pohjois-Amerikassa sitä kasvaa Alaskassa, Kanadan pohjois- ja keskiosissa sekä Grönlannissa. Suomessa sitä tavataan melko harvinaisena Pohjois-Lapissa ja Koillismaalla.
Kalliosaraa kasvaa kuivilla paikoilla jokitörmillä, tundralla, rinteillä ja harjanteilla. Se kasvualustana voi olla sora, hiekka, hiesu ja moreeni. Laji on myös kalkinsuosija.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kalliosara (Carex rupestris)
Kasviatlas 2022: Kalliosaran (Carex rupestris) levinneisyys Suomessa.
Kansallisliberalismi

Kansallisliberalismi on liberalismin muoto, jossa yhdistetään toisiinsa nationalismia ja liberalistista politiikkaa, erityisesti taloudellista liberalismia. Sen juuret ulottuvat 1800-luvulle, jolloin konservatiivinen liberalismi oli hallitseva aate Euroopan maissa. Tähän aikaan kansallisliberalismiin kuului olennaisesti ajatus kansallisvaltiosta.
Käsitettä kansallisliberalismi on käytetty 1800-luvulla pääasiassa saksalaisalueilla, kuten Saksassa ja Itävallassa, joissa kansallisliberaalit puolueet olivat pitkään vallassa. Kansallisliberaalit eivät muiden liberaalien tapaan tukeneet niin voimakkaasti vapaata kauppaa ja vapaita markkinoita, vaan kannattivat jossain määrin autarkiaa ja protektionismia, kuten Britannian konservatiivit. Historiallisia kansallisliberaalisia puolueita olivat Kansallisliberaalinen puolue, Saksalaiskansallinen kansanpuolue ja Saksan kansanpuolue, Landbund, Suursaksalainen kansanpuolue, Itsenäisten liitto Itävallassa, Schweizerische Volkspartei Sveitsissä, ja Fronte dell'Uomo Qualunque Italiassa.[lähde? ]selvennä
Viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana puolueet, jotka yhdistelevät nationalismia ja liberalistisia ajatuksia, kuten alhaista verotusta ja markkinoiden vapauttamista, mutta suhtautuvat epäilevästi kansainväliseen kauppaan ja yksityistämiseen, luokitellaan nykyään kansallisliberaaleiksi. Tyypillinen nykyajan esimerkki kansallisliberaalista puolueesta on Itävallan vapauspuolue, erityisesti Jörg Haiderin, Susanne Riess-Passerin ja Karl-Heinz Grasserin johtajuuden aikana.[lähde? ]selvennä
Tämän hetkisiä kansallisliberaaleja puolueita Vapauspuolueen ja Itävallan tulevaisuuden liiton lisäksi ovat Pim Fortuynin lista ja Vapauspuolue Hollannissa, Dedeckerin lista Belgiassa, Mouvement pour la France ja Debout la République Ranskassa.[lähde? ]
Myös Ranskan Kansallinen rintama, Belgian Vlaams Belang sekä Israelin Likud voidaan luokitella kansallisliberalistisiksi.[lähde? ]
Suomen poliittisista nuorisojärjestöistä Perussuomalaiset Nuoret on määritellyt talouspolitiikkansa kansallisliberalistiseksi.
Järvistenlammi (pohjoinen)

| Järvistenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°07′43″N, 26°23′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Karijärveen 
Järvinumero:  14.943.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,3 m  
Pituus:  130 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,306 km  
Pinta-ala:  0,627 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJärvistenlammi 
Järvistenlammi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Rautkosken lähellä sijaitseva lampi. Sen eteläpuolella sijaitsee toinen Järvistenlammi.
Maantietoa

Lampi on 130 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 300 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Karijärven alueeseen (14.943) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,3 metriä mpy.
KNM Valkyrien

KNM Valkyrien tai KNM Valkyrjen on ollut kuuden Norjan laivaston aluksen nimenä.
Valkyrien, tykkivene
Valkyrjen, tykkikuunari
KNM Valkyrjen
KNM Valkyrien (1953)
KNM Valkyrien (A535, 1964), torpedoveneiden emälaiva
KNM Valkyrien (A535, 1981), rannikkolaivueen emälaiva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”KNM Valkyrien”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Juraj Šimek

| Juraj Šimek |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. syyskuuta 1987 (ikä 37) Prešov, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   Sveitsi  Slovakia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  89 kg
Seura
Seura:  Rapperswil-Jona Lakers
Sarja:  NLA
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2004–
Aik. seurat:  Kloten Flyers (NLA) Manitoba Moose (AHL) Norfolk Admirals (AHL) Providence Bruins (AHL) TPS (SML) HC Lugano (NLA) Genève-Servette HC (NLA)
NHL-varaus:  167. varaus, 2006 Vancouver Canucks
Juraj Šimek (s. 29. syyskuuta 1987 Prešov, Tšekkoslovakia) on sveitsiläis-slovakialainen jääkiekkoilija, joka pelaa Sveitsin National League A:n HC Luganossa. Hänen vahvuuksiinsa kuuluu mailankäsittelytaidot, luistelu ja kiekonhallinta. Šimekillä on kuitenkin parannettavaa kiekottomassa pelissä.
Ura > Seuraura

Šimek on syntyjään slovakialainen, mutta hän muutti jo lapsena Sveitsiin hänen isänsä saatua sieltä töitä. Šimekin kasvattajaseura on SC Bern, josta hän siirtyi 15-vuotiaana Kloten Flyersiin kaudeksi 2003–2004. Seuraavalla kaudella 2004–2005 syyskuussa 2004 17 vuotta täyttänyt Šimek debytoi Nationalliga A:ssa, jossa hän pelasi 18 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Kaudella 2005–2006 Šimek pelasi NLA:ssa kahdeksan runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän pelasi myös kolme ottelua lainalla sarjatasoa alempana Nationalliga B:n EHC Bielissä.
Vancouver Canucks varasi Šimekin kuudennella kierroksella 167. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2006. Samana kesänä myös WHL-joukkue Brandon Wheat Kings varasi hänet 23. pelaajana CHL:n varaustilaisuudessa. Šimek siirtyi kaudeksi 2006–2007 Wheat Kingsiin, jonka kolmanneksi paras maalintekijä hän oli Andrew Clarkin kanssa ja sijoittui sisäisessä pistepörssissä neljänneksi tehoilla 28+29=57. Heinäkuussa 2007 Šimek teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Canucksin kanssa. Hän pelasi kauden 2007–2008 AHL-joukkue Manitoba Moosessa, jossa tulokaskausi toi 66 runkosarjaottelussa tehot 7+10=17 ja yhdessä playoff-ottelussa yhden maalin.
Kauden 2008–2009 kynnyksellä, lokakuussa 2008 Canucks kauppasi Šimekin ja Lukáš Krajíčekin Tampa Bay Lightningiin vaihdossa Shane O'Brieniin ja Michel Ouelletiin. Šimek pelasi kautensa AHL-joukkue Norfolk Admiralsissa tehden 63 runkosarjaottelussa 22 tehopistettä. Kaudella 2009–2010 hän teki liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 21+15=36. Šimek oli Admiralsin toiseksi paras maalintekijä Brandon Bochenskin kanssa. Elokuussa 2010 hän teki vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen jatkosopimuksen Lightningin kanssa.
Šimek pelasi myös alkukauden 2010–2011 Admiralsissa, kunnes joulukuussa 2010 Lightning kauppasi hänet Boston Bruinsiin vaihdossa Levi Nelsoniin. Šimek pelasi myös Bruinsissa ainoastaan farmissa, Providence Bruinsin paidassa, kunnes hän palasi tammikuussa 2011 takaisin kotimaahansa ja siirtyi Genève-Servette HC:n riveihin. Kaudella 2011–2012 Šimek oli joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä 11 osumallaan. Kaudella 2012–2013 hän oli Serveten paras maalintekijä 20 osumallaan, joilla Šimek jakoi koko NLA:n maalipörssin kahdeksannen sijan Rapperswil-Jona Lakersin Peter Sejnan ja HC Luganon Glen Metropolitin kanssa. Elokuussa 2013 hän teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Serveten kanssa.
Kaudella 2013–2014 Šimek teki NLA:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 9+22=31. Hän edusti Servetteä kauden aikana myös Spengler Cupissa, joka päättyi joukkueen voittoon. Kesken kauden 2014–2015, joulukuussa 2014 Šimek siirtyi loppukauden kattaneella sopimuksella SM-liigajoukkue Turun Palloseuraan. Helmikuussa 2015 hänen sopimuksensa kuitenkin purettiin yhteisymmärryksessä ja Šimek palasi kotimaahansa ja siirtyi HC Luganon riveihin.
Ura > Maajoukkueura

Šimek pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2006 ja 2007, joista jälkimmäisessä turnauksessä hän oli Sveitsin paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 4+105. Šimek pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2005. Sveitsin A-maajoukkueessa hän on pelannut 21 ottelua tehopistein 5+2=7.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juraj Šimek Wikimedia Commonsissa
Kamerakynän pedagogiikka

Kamerakynän pedagogiikka on yksinkertainen tapa käyttää videokuvaamista oppimisen välineenä eri oppiaineissa. Työskentely koostuu videokuvaustehtävistä, joiden tarkoitus on tuottaa ajattelua, toimintaa ja vuorovaikutusta, sekä katselutehtävistä, joissa kuvattuja videoita tarkastellaan yhdessä. Tehtävissä kamera on oppilaan havainnoinnin, ajattelun ja ilmaisun apuväline. Kamerana käytetään yleensä älypuhelimia ja muita mobiililaitteita.
Kamerakynätyöskentelylle ominaisia piirteitä ovat oppilaan aktiivinen rooli ja oppimisen yhteistoiminnallisuus. Opettajat kertovat kuvaustehtävien edistävän mm. tarkkaavaisuutta, toiminnanohjausta ja vuorovaikutusta[lähde? ].
Kamerakynän pedagogiikka on suomalainen innovaatio. Sitä ovat kehittäneet mm. Ismo Kiesiläinen, Tommi Nevala, Jukka Haveri ja Pasi Ylirisku. Pedagogiikan elokuvateoreettinen ajattelu nojaa mm. Jean-Luc Godardin, Robert Bressonin, Jean Epsteinin ja Dziga Vertovin elokuvateorioihin. Pedagogiikan nimi on peräisin ranskalaisen elokuvaohjaajan Alexandre Astrucin esseestä "Kamerakynä" vuodelta 1948. Esseessä Astruc vertaa elokuvantekijää kirjailijaan, joka kynän sijaan käyttää kameraa ajattelunsa ilmaisun välineenä.
Aiheesta muualla

Kamerakynän pedagogiikkaa käsittelevä sivusto
Kaikki kuvaa EDU -opettajankoulutus verkossa
Jääkiekon D-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1998

| --- | --- |


Ajankohta: 27. maaliskuuta -   2. huhtikuuta 1998
Isäntämaa:  Etelä-Afrikka
Joukkueet: 8
Nousi   C-sarjaan 1999:  Bulgaria

Jääkiekon D-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1998 pelattiin Etelä-Afrikan Krugersdorpissa ja Pretoriassa 27. maaliskuuta - 2. huhtikuuta.
Alkulohkot

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | ISR | BEL | RSA | GRE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Israel | 3 | 3 | 0 | 0 | 29-6 | 6 |  | 5-3 | 8-1 | 16-2 |
|  Belgia | 3 | 2 | 0 | 1 | 22-10 | 4 |  |  | 5-3 | 14-2 |
|  Etelä-Afrikka | 3 | 1 | 0 | 2 | 15-15 | 2 |  |  |  | 11-2 |
|  Kreikka | 3 | 0 | 0 | 3 | 6-41 | 0 |  |  |  |  |
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | BUL | AUS | TUR | NZL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Bulgaria | 3 | 2 | 1 | 0 | 42-5 | 5 |  | 4-4 | 20-0 | 18-1 |
|  Australia | 3 | 2 | 1 | 0 | 28-6 | 5 |  |  | 14-1 | 10-1 |
|  Turkki | 3 | 1 | 0 | 2 | 5-37 | 2 |  |  |  | 4-3 |
|  Uusi-Seelanti | 3 | 0 | 0 | 3 | 4-32 | 0 |  |  |  |  |
Loppusarjat > Ylempi loppusarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | BUL | AUS | ISR | BEL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Bulgaria | 3 | 2 | 1 | 0 | 12-6 | 5 |  | 4-4 | 4-2 | 4-0 |
|  Australia | 3 | 1 | 1 | 1 | 11-13 | 3 |  |  | 6-3 | 1-6 |
|  Israel | 3 | 1 | 0 | 2 | 10-13 | 2 |  |  |  | 5-3 |
|  Belgia | 3 | 1 | 0 | 2 | 9-10 | 2 |  |  |  |  |
Loppusarjat > Alempi loppusarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | RSA | NZL | TUR | GRE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Etelä-Afrikka | 3 | 3 | 0 | 0 | 28-7 | 6 |  | 5-2 | 12-3 | 11-2 |
|  Uusi-Seelanti | 3 | 1 | 0 | 2 | 13-11 | 2 |  |  | 3-4 | 8-2 |
|  Turkki | 3 | 1 | 0 | 2 | 11-22 | 2 |  |  |  | 4-7 |
|  Kreikka | 3 | 1 | 0 | 2 | 11-23 | 2 |  |  |  |  |
Kaikki kohdallaan

| Kaikki kohdallaan Yölintu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 27. tammikuuta 1997
 Tuottaja(t): Esa Nieminen
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland Oy
Yölinnun muut julkaisut
| Pieni lintunen 1994 | Kaikki kohdallaan 1997 | Tositarkoituksella 1998 |
Kaikki kohdallaan on Yölinnun vuonna 1997 julkaistu kolmas studioalbumi. Albumi oli yhtyeen lopullinen läpimurto, tosin kaupallinen läpimurto tapahtui jo ensimmäisellä albumilla. Albumi on yksi Yölinnun myydyimpiä albumeita ja sen nimikkokappaleesta, Kaikki kohdallaan muodostui Yölinnun uran suurimpia hittejä.
Kappaleet

Jään sua kaipaamaan – 3.06  (Story of a Broken Heart)
Merimies – 3.17
Ranta hiljainen – 3.18
Tuo onneton – 3.15  (Lonely One)
Kahdestaan hunningolla – 3.27
Lampunjalka – 3.29
Kaikki kohdallaan – 3.06
Varjojen yö – 2.54  (Jak to dziewczyna)
Olit aarteenain – 3.25
Musta maantie – 3.07
Yön hiljaisuudessa – 2.37
Syntymäpäivä – 3.30
Kokoonpano

Simo Silmu - laulu, haitari, basso
Matti Silmu - kitarat
Markus Kuusijoensuu - soolokitara, basso
Saku Mansikkamäki - rummut
Aiheesta muualla

Kaikki kohdallaan discogs.com -sivustolla
Yölintu
| --- | --- |
Studioalbumit:   Yölintu laskeutuu  Pieni lintunen  Kaikki kohdallaan  Tositarkoituksella  Pienen pojan haaveet  Sitä saa mitä tilaa  Tää on rankkaa  Mennyttä miestä  Haavoittumaton  Nyt ja aina  Iso lemmen pala – Baddingin jalanjäljissä…  Minne maailma kuljettaa  Maailma on kauneimillaan 
Kokoelmat:   Mahdunko maailmaas – kaikki parhaat  Tanssin taikaa – 16 hittiä  Hetkiin menneisiin - suurimmat laulut  20 suosikkia – Mä putoan
Kaikki kaikkia vastaan

| Kaikki kaikkia vastaan Terveet Kädet |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 3. maaliskuuta 2023
 Tyylilaji: hardcore punk, D-beat, metallimusiikki
 Kesto: 22.14
 Levy-yhtiö: Svart Records
Listasijoitukset
  9.
Terveiden Käsien muut julkaisut
| Demon Seeds - The Complete 1989–2002 Studio Recordings 2022 | Kaikki kaikkia vastaan 2023 |   |
Singlet albumilta Kaikki kaikkia vastaan
 ”Purkutuomio” Julkaistu: 16. joulukuuta 2022  ”Kylmä ei ole kaveri” Julkaistu: 27. tammikuuta 2023
Kaikki kaikkia vastaan on Terveiden Käsien studioalbumi. Albumin julkaisi Svart Records 3. maaliskuuta 2023.
Kappaleet

Verenperintö – 2.09
KKV – 1.05
Ihmisruoska – 0.58
Kiertokulku – 1.27
Haaskalintu – 1.47
Terveenä, sairaana – 1.19
Eristäytyminen – 0.56
Saatanan hylkäämä – 1.33
Purkutuomio – 1.57
Kylmä ei ole kaveri – 1.22
Tänne en jää – 1.09
Musta sieni – 1.13
Kuolleen miehen kädestä – 1.28
Virta – 1.16
Syvä tunne – 1.04
Ääni päässäni – 1.23
Arvostelut

Desibeli.net:
Kaaoszine:
Kulttuuritoimitus:
Soundi:
Järvistenjärvi (Hämeenlinna)

| Järvistenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°09′55″N, 24°52′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Kuohijärveen 
Järvinumero:  35.782.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,8 m  
Rantaviiva:  0,662 km  
Pinta-ala:  1,745 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJärvistenjärvi 
Järvistenjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,8 metriä mpy.
Kameramies

Kameramies kuvaa Kamasa Drag Race Week -kiihdytyskilpailua Alastaron moottoriradalla kesäkuussa 2012.
Kameramies (engl. cameraman) on televisio- ja elokuvauksessa käytettävä ammattinimike. Toisinaan käytetään myös nimitystä kameraoperaattori. Kameramiehet voivat olla miehiä tai naisia.
Kameramies television monikameratuotanossa

Monikameratuotannossa kameramiehet toteuttavat ohjaajan ja kuvaajan suunnitelmia. Usein kuvat on suunniteltu tarkasti etukäteen ohjaajan ja kuvaajan suunnittelupalavereissa. Niin on syntynyt kuvakäsikirjoitus (tai ohjaajan käsikirjoitus tai kuvausvalmis käsikirjoitus). Sen perusteella kuvaussihteeri on tehnyt kameramiehille kameralistat, joitten mukaan kameramiehet työskentelevät. Kameramiehelle jää kuitenkin paljon tilaa oman luovuuden käyttöön. Kuvaustilanteessa kuvaaja on kameramiesten työnjohtaja.
Improvisoiduissa toteutuksissa eli ohjelmissa, joissa tarkkaa kuvasuunnitelmaa ei ole voitu tehdä, kameramiehet toisaalta tarjoavat kuvia ohjaajalle, toisaalta ohjaaja pyytää kameramiehiltä tietynlaisia kuvia .
Kameramiehen työvälineenä on videokamera, joka on videokaapelilla tai linkillä yhdistetty kuvatarkkaamoon ja tv-ohjaamoon. Erikoistapauksissa kameramies voi käyttää kauko-ohjattavaa kameraa. Silloin kameramies operoi kameraa kauko-ohjauslaitteilla etäällä kuvauspaikasta usein kuvatarkkaamossa tai ohjaamossa.
Ohjaajan, kuvaussihteerin, kuvaajan ja kameramiesten välillä on komentoyhteys. Ohjaajalla, kuvaussihterillä ja kuvaajalla on mikrofoni ja kameramiehillä kuulokkeet. Ohjaaja ja kuvaussihteeri antavat ohjeita erityisellä komentokielellä, eräänlaisella koodikielellä.
Kameramies television yksikameratuotannossa ja elokuvatuotannossa

Yksikameratuotannossa ja elokuvauksissa kameramies on kuvaajan assistentti. Hän auttaa kuvauskaluston siirroissa sekä valojen ja kameran rakentamisessa. Kuvaaja suorittaa varsinaisen kuvauksen. Joskus kameramies voi myös tehdä yksinkertaisimpia kuvaustehtäviä.
Jääkiekon Elitserien-kausi 1991–1992

| Jääkiekon Elitserien-kausi 1991–1992 |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  17.
Maa:   Ruotsi
Joukkueiden määrä:  12.
Runkosarjan voittaja:  Färjestads BK
Mestari:  Malmö IF
Pistepörssin voittaja:  Håkan Loob
Jääkiekon Elitserien-kausi 1991–1992 oli Ruotsin Elitserienin 17. kausi. Sarjaan osallistui 12 joukkuetta, ja sen voitti Malmö IF. Runkosarjan voittaja oli Färjestads BK ja runkosarjan pistepörssin voitti Håkan Loob. Sarjasta putosi Södertälje SK ja sarjaan nousi Rögle BK.
Sarjassa pelattiin 12 joukkueen kesken 22 ottelun alkusarja, josta kymmenen parasta jatkoi jatkosarjaan. Alkusarjan kaksi viimeistä joutuivat pelaamaan Allsvenskaniin paikastaan Eliterienissä.
Runkosarja > Perussarja

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Malmö IF | 22 | 16 | 2 | 4 | 98 | 53 | +45 | 34 |
| 2 | Färjestads BK | 22 | 13 | 3 | 6 | 107 | 77 | +30 | 29 |
| 3 | Djurgårdens IF | 22 | 10 | 5 | 7 | 79 | 63 | +16 | 25 |
| 4 | Luleå HF | 22 | 9 | 7 | 6 | 88 | 89 | -1 | 25 |
| 5 | Västra Frölunda HC | 22 | 9 | 5 | 8 | 86 | 78 | +8 | 23 |
| 6 | HV71 | 22 | 10 | 3 | 9 | 77 | 72 | +5 | 23 |
| 7 | AIK | 22 | 11 | 1 | 10 | 68 | 72 | -4 | 23 |
| 8 | Brynäs IF | 22 | 9 | 3 | 10 | 78 | 73 | +5 | 21 |
| 9 | Västerås IK | 22 | 9 | 2 | 11 | 65 | 63 | +2 | 20 |
| 10 | MODO | 22 | 5 | 6 | 11 | 60 | 93 | -33 | 16 |
| 11 | Leksands IF | 22 | 3 | 9 | 10 | 64 | 92 | -29 | 15 |
| 12 | Södertälje SK | 22 | 4 | 2 | 16 | 54 | 99 | -45 | 10 |