stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Ruotsin tieliikennemerkeistä
Kielto- ja rajoitusmerkit

Kielletty ajosuunta
Ajoneuvolla ajo kielletty
Moottoriajoneuvolla ajo kielletty
Nelipyöräisillä ajoneuvoilla ajo kielletty
Moottoripyörillä ja mopoilla ajo kielletty
Perävaunun kuljettaminen kielletty
Kuorma-autolla ajo kielletty
Traktorilla ajo kielletty
Polkupyörällä ja mopolla ajo kielletty
Mopolla ajo kielletty
Eläinvetoisilla kulkuneuvoilla ajo kielletty
Ratsastus kielletty
Jalankulku kielletty
Maastoajoneuvoilla ajo kielletty
Vaarallisten aineiden kuljettaminen kielletty
Kääntyminen kielletty
U-käännös kielletty
Ajoneuvon suurin sallittu leveys
Ajoneuvon suurin sallittu korkeus
Ajoneuvon tai ajoneuvoyhdistelmän suurin sallittu pituus
Ajoneuvon suurin sallittu massa
Ajoneuvon suurin sallittu akselille kohdistuva massa
Ajoneuvon suurin sallittu telille kohdistuva massa
Ajoneuvoyhdistelmän suurin sallittu massa
Ajoneuvojen pienin sallittu etäisyys
Pysäköinti kielletty
Pysähtyminen ja pysäköinti kielletty
Pysäköintikieltoalue
Pysäköintikieltoalue päättyy
Nopeusrajoitus
Ohituskielto
Ohituskielto kuorma-autoilla
Ohituskielto päättyy
Ohituskielto kuorma-autoilla päättyy
Pakollinen pysäyttäminen tarkastusta varten
Määräysmerkit

Pakollinen ajosuunta
Pakollinen ohitus oikealta
Pakollinen ohitus vasemmalta
Pakollinen ohitus molemmilta puolilta
Liikenneympyrä
Jalkakäytävä
Pyörätie
Yhdistetty pyörätie ja jalkakäytävä
Jalkakäytävä ja pyörätie rinnakkain
Jalkakäytävä ja pyörätie rinnakkain
Ratsastustie
Moottorikelkkareitti
Linja-autokaista
Linja-autokaista päättyy
Opastusmerkit

Moottoritie
Moottoritie päättyy
Moottoriliikennetie
Moottoriliikennetie päättyy
Matala nopeusrajoitus (suositus)
Matalan nopeusrajoituksen päättyminen
Piha-alue
Piha-alue päättyy
Yksisuuntainen tie
Jalankulkureitti
Jalankulkureitti päättyy
Taajama
Taajama päättyy
Aluerajoitus
Aluerajoitus päättyy
Tulli
Umpitie
Suojatie
Kohtaamispaikka
Pysäköinti
Yhteisörakennuksen paikoitus
Taksiruutu
Pyöräilyreitin risteys
Kaavatyyppinen tienviitta
Pinotyyppinen tienviitta
Ajokaistaopastus
Yhdistyvät kaistat
Ohituskaista päättyy
Vasemmanpuoleisin kaista päättyy
Yksiajoratainen linja
Yksiajoratainen linja
Opastus vasemmalle kääntymiselle
Tienviitta
Moottoritien- ja moottoriliikennetien viitta
Sivutienviitta
Yksityistien viitta
Paikallisen paikan viitta
Ajokaistajärjestelmä
Moottoritien- tai moottoriliikennetien eritasoliittymän viitta
Eritasoliittymän viitta
Erkaantumisviitta
Kuorma-auto
Henkilöauto
Linja-auto
Lentokenttä
Lentokenttä edessä
Lautta
Taajamankyltti
Eurooppatien numero
Päätien numero (numeroiden 1-499 väliltä)
Opastus tielle
Tiennumero kiertoliikenteelle
Etäisyyskyltti
Liittymänumero
Liittyneet määränpäät
Reitti myrkyllisten aineiden kuljetuksille
Matkailutie
Matkailukohde
Maamerkki
Tienviitta tilapäiseen tapahtumaan
Suositeltu reitti pyörille ja mopoille
Suositeltu reitti jalankulkijoille
Vammautuneita ihmisiä
Päällekkäinen pyöräilyreitin opastuskyltti
Lippumainen pyöräilyreitin opastuskyltti
Paikanmerkki
Kevyen liikenteen etäisyyskyltti
Pyöräilyreitti
Posti
Puhelin
Radioasema ja liikenneopastus
Opastus
Korjaamo
Kahvio
Ravintola
Hotelli
Levähdyspaikka
Käymälä
Ensiapu
Teollisuusalue
Retkeilymaja
Mökkejä
Karavaanialue
Leirintäalue
Uimaranta
Nähtävyys
Virkistyspaikka
Retkeilyreitti
Nostohissi
Hiihtohissi
Kalastuspaikka
Golfkenttä
Etuajo-oikeusmerkit

Etuajo-oikeus
Etuajo-oikeus päättyy
Etuajo-oikeus vastaantulevilla ajoneuvoilla
Etuajo-oikeus menosuuntaan menevillä ajoneuvoilla
Väistämisvelvollisuus risteyksessä
Pakollinen pysähtyminen
Muut merkit

Työmaa-alue päättyy
Leveydenrajoittimet
Korkeusrajoitin
Mutkamerkki
Varoitus jyrkästä mutkasta
Varoitus kaventavasta aiheesta, kuten sillan reunoista, seinästä, tunnelin suuaukon reunoista jne.
Estevaroitus
Erkanemiskaistan päätemerkki
Lisäkilvet

Pysäköintitalo
Tietyn tieosuuden pituus
Kokonaisen erikseen merkatun tieosuuden pituus
Etäisyys
Pakollinen pysähtyminen tietyn etäisyyden päästä
Leveysvaroitus
Painovaroitus
Sallitut aikataulut pysäköinnille tai läpiajolle
Ei pysäköintiä merkityn ajanjakson aikana
Vaikutusalue molempiin suuntiin
Vaikutusalue päättyy
Vaikutusalue nuolen näyttämään suuntaan
Vaikutusalue pysäköinnille molempiin suuntiin
Vaikutusalue pysäköinnille päättyy
Vaikutusalue pysäköinnille nuolen näyttämään suuntaan
Parkkiruutujärjestys
Parkkiruutujärjestys
Parkkiruutujärjestys
Parkkiruutujärjestys
Lisämerkki määritetylle ajoneuvolle tai tienkäyttäjälle (kuorma-auto)
Lisämerkki määritetylle ajoneuvolle tai tienkäyttäjälle (kuorma-auto)
Lisämerkki määritetylle ajoneuvolle tai tienkäyttäjälle (invalidit)
Lisämerkki määritetylle ajoneuvolle tai tienkäyttäjälle (auto)
Lisämerkki määritetylle ajoneuvolle tai tienkäyttäjälle (auto)
Lisämerkki määritetylle ajoneuvolle tai tienkäyttäjälle (linja-auto)
Lisämerkki määritetylle ajoneuvolle tai tienkäyttäjälle (linja-auto)
Lisämerkki määritetylle ajoneuvolle tai tienkäyttäjälle (moottoripyörä)
Lisämerkki määritetylle ajoneuvolle tai tienkäyttäjälle (pyörä)
Lisämerkki määritetylle ajoneuvolle tai tienkäyttäjälle (asuntovaunu)
Lisämerkki määritetylle ajoneuvolle tai tienkäyttäjälle (asuntovaunu)
Lisämerkki määritetylle ajoneuvolle tai tienkäyttäjälle (auto ja asuntovaunu)
Lisämerkki määritetylle ajoneuvolle tai tienkäyttäjälle (auto ja asuntovaunu)
Pysäköinti sallittu tietyn ajanjakson välillä ja tietyn ajan verran
Heikko tienreuna
Metsäajoneuvon ylityspaikka
Korkeajännitekaapeli
Ajosuuntakilpi
Ajosuuntakilpi
Ajosuuntakilpi
Ylityspaikka sokeille ihmisille
Ylityspaikka kuuroille ihmisille
Pakollinen pysähtyminen kaikin tavoin
Etuajo-oikeuskilpi
Kaksisuuntaisen liikenteen lisäkilpi
Liikennevalot

Punainen = Pysähdy!. Punainen ja keltainen = Valo vaihtuu vihreäksi. Vihreä = Mene!. Keltainen = Pysähdy, mutta aja jos et ole kykeneväinen pysähtymään!
Vilkkuva keltainen = tekninen ongelma
Pyöräilijän ja mopoilijan liikennevalot
Kevyen liikenteen liikennevalot
Raitiovaunujen liikennevalot
Kaistavalot
Valot tasoristeyksissä
Valot nostosillassa, lautoilla, lentokentillä, terveysasemilla jne.
Aja ylimääräisellä varoitussignaalilla
Mann

Mann on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Aimee Mann (s. 1960), yhdysvaltalainen laulaja
Anna Murdoch Mann (s. 1944), skotlantilais-australialainen kirjailija
Anthony Mann (1906–1967), yhdysvaltalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja
Barry Mann (s. 1939), yhdysvaltalainen lauluntekijä ja muusikko
Byron Mann (s. 1967), hongkongilais-yhdysvaltalainen näyttelijä
Carl Mann (1942–2020), yhdysvaltalainen rockabilly- ja countrylaulaja ja -pianisti
Daniel Mann (1912–1991), yhdysvaltalainen teatteri- ja elokuvaohjaaja
David S. Mann (s. 1939), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
Delbert Mann (1920–2007), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
Frido Mann (s. 1940), saksalainen psykologi ja kirjailija
Gabriel Mann (s. 1972), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
Golo Mann, oik. Angelus Gottfried Mann (1909–1994), saksalainen kirjailija ja historioitsija, Thomas Mannin poika
Heinrich Mann (1871–1950), saksalainen kirjailija
Herbie Mann (1930–2003), yhdysvaltalainen jazzhuilisti
Horace Mann (1796–1959), yhdysvaltalainen juristi, poliitikko ja julkisten koulujen perustaja
Kevin Danell Mann, Brotha Lynch Hung (s. 1972), yhdysvaltalainen rap-artisti
Klaus Mann (1906–1949), saksalainen kirjailija
Leslie Mann (s. 1972), yhdysvaltalainen näyttelijä
Manfred Mann, oik. Manfred Lubowitz (s. 1940), englantilainen kosketinsoittaja
Michael Mann (s. 1943), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
Michael Mann (s. 1965), yhdysvaltalainen ilmastontutkija
Michael Mann (s. 1942), brittiläinen sosiologian professori
Nicole Aunapu Mann (s. 1977), yhdysvaltalainen astronautti
Ralph Mann (1949–2025), yhdysvaltalainen aitajuoksija
Robert Mann (1920–2018), yhdysvaltalainen viulisti, säveltäjä ja kapellimestari
Sally Mann (s. 1951), yhdysvaltalainen valokuvaaja
Shelley Mann (1937–2005), yhdysvaltalainen uimari
Simon Mann (s. 2001), brittiläis-yhdysvaltalainen moottoriurheilija
Strauss Mann (s. 1998), yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti
Thomas Mann (1875–1955), saksalainen kirjailija, Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaja
Tor Mann (1894–1974), ruotsalainen kapellimestari
William J. Mann (s. 1963), yhdysvaltalainen kirjailija, toimittaja ja elokuvahistorioitsija.
Kuvitteellisia henkilöitä

Otto Mann, koulubussien kuljettaja piirrossarjassa Simpsonit
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mann”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Astronomy

| Astronomy Magazine |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  aikakauslehti
Aihealue:  harrastelija-astronomia
Julkaisija:  Kalmbach Publishing Co.
ISSN:  ISSN 0091-6358 ISSN ISSN 0091-6358
Perustettu:  elokuu 1973
Päätoimittaja:  Michael Bakich, Francis Reddy, Richard Talcott
Kotimaa:  Yhdysvallat
Ilmestymistiheys:  1/kk
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
Kotisivu
Astronomy on kerran kuussa ilmestyvä yhdysvaltalainen aikakauslehti, jonka aihepiiri on tähtitiede. Sen lukijakunta koostuu tähtitieteen harrastajista. Lehti sisältää taivaan tarkkailua koskevia palstoja, lukijoiden lähettämiä valokuvia ja yleistajuisia artikkeleita tähtitieteestä ja astrofysiikasta.
Historia

Astronomyn perusti 1973 Stephen A. Walther, joka oli Wisconsin-Stevens Pointin yliopiston opiskelija ja tähtitieteen harrastaja. Lehden ensimmäisessä numerossa elokuussa 1973 oli 48 sivua, viisi artikkelia ja tietoa, mitä kyseisessä kuussa näkyy taivaalla. Walther kuoli 1977.
Waltherin perustama lehteä julkaiseva yritys AstroMedia Corporation palkkasi päätoimittajaksi Richard Berryn ja kustantajaksi Robert Maasin. Berry perusti nuorille tarkoitetun Odyssey sekä Telescope Making -erikoislehden.
Lehden nykyinen päätoimittaja David Eicher tuli lehteen apulaispäätoimittajaksi 1982. Hän perusti Deep Sky -lehden.
1980-luvun puolivälissä milwaukeelainen kustantaja Kalmbach osti Astronomyn. Yritys julkaisee erilaisia harrastelehtiä, kuten Model Railroader ja Trains. Nykyinen vastaava päätoimittaja Richard Talcott tuli tuolloin lehteen.
Richard Berry erosi lehden palveluksesta 1992, ja vastuun lehdestä otti Robert Burnham. Kalmbach lopetti Deep Sky ja Telescope Making -lehdet ja myi Odysseyn. Astronomy.com-verkkosivut perustettiin 1990-luvulla.
Eicherista tuli päätoimittaja 2002. Lehden merkittävin kilpailija on Sky & Telescope.
Aiheesta muualla

Astronomy-lehden sivusto (englanniksi)
Aki Petteri Lehtinen: Maailmankaikkeus katoaa näkyvistä, kolumni, Helsingin Sanomat 28.7.2008 s. C1
Energia Namibiassa

Energia Namibiassa kuvaa Namibian energian tuotantoa, jakelua ja kulututusta.
Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2022 oli 24,7 miljoonaa BTU:ta, maailman 195 valtion joukossa sijalla 125. Vain 56,2 % asukkaista oli sähköverkon piirissä.
Laaja aurinkovoimala (47 MW) Marientalissa.
Namibialla on hyvät mahdollisuudet uusiutuvan energian tuotantoon ja sitä kautta energiaomavaraisuuteen. Vuonna 2022 sen sähköntuotannosta 58 % perustuu vesivoimaan, 37 % aurinkoon, 1,6 % tuuleen ja 3,8 % fossiilisiiin polttoaineisiin.  Namibian uraanivarat ovat maailman kymmenennen suurimman joukossa, se tuottaa 6,2 % maailman uraanista ja on ilmaissut kiinnostuksensa ydinvoiman rakentamiseen.
Ruacanan putoukset - voimala sijaitsee maan alla.
Ruacanan vesivoimalaitoksella Kunenejoessa maan pohjoisosassa on vesivoimapotentiaalia neljässä turbiinissaan yhteensä 330 MW.
Namibian aluevesiltä on löytynyt öljyä, jonka hyödyntämisen on suunniteltu alkavan vuonna 2026. Tarkemmat tutkimukset paljastivat öljykentältä merkittävän määrän maakaasua, mikä hankaloittaa öljylähteiden rakentamista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Energia Namibiassa Wikimedia Commonsissa
Helga (Pasila)

| Helga |
| --- | --- |
 Konstaapeli Helga.
Luoja(t):  Atte Järvinen Laura Neuvonen
Näyttelijä(t):  Mari Lehtonen
Ensi- esiintyminen:  Pasila-televisiosarjan kausi 1 jakso 2 Vasikka (helmikuu 2007)
Kustantaja:  Filmiteollisuus Fine
Henkilötiedot
Status:  Kostaapeli
Ammatti:  poliisi
Sukupuoli:  nainen
Suhteet
Vanhemmat:  Helge (isä)
Tutut:  Rauno Repomies Tommi Neponen Pekka Routalempi Kyösti Pöysti Juhani Kontiovaara Darja
Helga on suomalaisessa animaatiosarjassa Pasilassa esiintyvä hahmo. Konstaapeli Helga on Pasilan poliisiaseman ainut naispuolinen poliisi. Hahmon ääninäyttelijä on Mari Lehtonen.
Helga on väkivaltainen ja aggressiivinen poliisi, jolla on pakkomielteitä aseisiin. Hänellä on huonot suhteet isäänsä, sillä isä olisi halunnut pojan eikä edes tervehdi tytärtään kadulla. Helga syyttää äitiään siitä, että on tyttö. Helga käy usein punttisalilla. Rauno Repomies on kuvaillut Helgaa ”väkivaltaiseksi ja sulkeutuneeksi ihmiseksi, joka ei anna tunteidensa koskaan näkyä”, mikä oli tarkoitettu kehuksi. Helgan sukunimeä ei ole kerrottu koko sarjan aikana.
Sodan ja rauhan keskus Muisti

| Sodan ja rauhan keskus Muisti |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  21.9.2018
Toimitusjohtaja:  Olli-Pekka Leskinen
Kotipaikka:  Mikkeli
Kotisivu:  Muisti.org
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ulkokuva Sodan ja rauhan keskus Muistin ja Päämajamuseon rakennuksesta. (Kuva: Pihla Liukkonen / Kontrastia)
Sodan ja rauhan keskus Muisti on Mikkelissä kesällä 2021 avattu humanistis-yhteiskuntatieteellinen tiedekeskus. Toiminta on organisoitu osakeyhtiömuotoisesti. Muisti johdattaa kävijät sodan ilmiöön ja kulttuuriperintöön. Yhdessä samassa rakennuksessa toimivan Päämajamuseon kanssa Muisti muodostaa sotahistoriallisen museokokonaisuuden, joka kertoo sodasta edistääkseen rauhaa.
Muistin toiminnan keskiössä ovat sotaa ilmiönä käsittelevät, uusinta tieto- ja viestintäteknologiaa hyödyntävät näyttelyt ja verkkopalvelut. Muistin näyttelyt kertovat historiasta, mutta kysymyksenasettelu, esittämisen tavat ja painopisteet nousevat nykypäivän tarpeista ja vastaavat kulloinkin ajankohtaisiin kansainvälistä politiikkaa, sotaa ja ihmisten kokemuksia koskeviin kysymyksiin. Muisti tarjoaa vertailu- ja samaistumiskohteita historiasta.lähde?
Näyttelyt

Muistin ensimmäinen näyttelykokonaisuus Poikkeustila käsittelee toista maailmansotaa. Poikkeustila sisältää yhteensä kahdeksan näyttelykohdetta, joiden näyttelykierto on mukautettu Päämajamuseon näyttelyn kanssa. Sodan ja rauhan keskus Muistin näyttely sisältää yli tuhat neliömetriä näyttelytilaa ja yli 600 historiallista kuvaa.
Muistin näyttelytyötä ohjaa tieteellinen neuvottelukunta, jossa on jäseninä historioitsijoita sekä kulttuurintutkimuksen, historian didaktiikan ja tiedekeskuspedagogiikan asiantuntijoita. Neuvottelukunta varmistaa jatkuvan yhteyden säilymisen tutkijoihin, ajankohtaiseen tutkimustietoon ja tutkimusta tekeviin instituutioihin.
Näyttelyjen taustalla on tietosisältöjen lisäksi Muistin oma oppimissuunnitelma, joka pohjaa kansallisiin opetussuunnitelmiin. Muisti pyrkii mahdollistamaan erilaisten historia- ja yhteiskuntatieteisiin kuuluvien taitojen oppimisen: historiallisen empatian ja eettisen ajattelun kehittymisen, syy- ja seuraussuhteiden ja laajojen kokonaisuuksien hahmottamisen, lähdekriittisyyden ja omien tulkintojen tekemisen sekä uteliaisuuden heräämisen ja elinikäisen oppimisen mallien omaksumisen.
Tunnustuksia

Mikkelin Nuorkauppakamari myönsi Vuoden mikkeliläinen -tunnustuksen (2021) Sodan ja rauhan keskus Muistille. Tunnustuksen vastaanotti Muistin toimitusjohtaja Olli-Pekka Leskinen.
Sodan ja rauhan keskus Muistin ja Päämajamuseon muodostama museokokonaisuus eteni finaaliin eli neljän kärkimuseon joukkoon Vuoden museo -kilpailussa (2022).
Mikkelin Seudun Matkailupalvelu ry myönsi vuosikokouksessaan 1. kesäkuuta 2022 Vuoden matkailuteko 2021 -palkinnon Sodan ja rauhan keskus Muistille. Palkinto myönnetään ansiokkaasti tehdystä työstä Mikkelin seudun vetovoimaisuuden ja matkailuelinkeinon hyväksi.
Aiheesta muualla

Sodan ja rauhan keskus Muistin verkkosivu
| n k Perustiedot Wikidatassa: Sodan ja rauhan keskus Muisti (Q65244579)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: tiedekeskus
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Mikkeli
katuosoite: Ristimäenkatu 4, 50100 Mikkeli
koordinaatit: 61°41′28″N 27°16′06″E﻿ / ﻿61.6911833°N 27.2684694°E﻿ / 61.6911833; 27.2684694
Babbitt

Babbitt voi viitata seuraaviin asioihin:
Henkilöitä

Art Babbitt (1907–1992), yhdysvaltalainen animaattori
Bruce Babbitt (s. 1938), yhdysvaltalainen poliitikko
Dina Babbitt, oik. Annemarie Dinah Gottliebová (1923–2009), tšekkoslovakialainen taidemaalari ja piirtäjä
Irving Babbitt (1865–1933), yhdysvaltalainen kirjallisuuskriitikko
Isaac Babbitt (1799–1862), yhdysvaltalainen keksijä
Milton Babbitt (1916–2011), yhdysvaltalainen sarjallisen ja elektronisen musiikin säveltäjä
Natalie Babbitt (1932–2016), yhdysvaltalainen lastenkirjailija ja lastenkirjojen kuvittaja
Muuta

Babbitt, Sinclair Lewisin romaani (1922)
Babbitt, kaupunki Minnesotassa
USS Babbitt, Yhdysvaltain laivaston Wickes-luokan hävittäjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Physical Review

| Physical Review |
| --- | --- |

Lyhenne:  Phys. Rev.
Lehtityyppi:  tiedelehti
Aihealue:  fysiikka
Julkaisija:  American Physical Society
ISSN:  ISSN 0031-899X ja 1536-6065
Perustettu:  1893
Kotimaa:  Yhdysvallat
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
OCLC
Kotisivu
Physical Review (lyh. Phys. Rev.) on yksi vanhimmista ja tunnustetuimmista fysiikan tiedelehdistä. Siinä julkaistaan kaikkien fysiikan alojen tutkimustuloksia. Lehti on jaettu vuodesta 1970 lähtien useisiin osiin, jotka keskittyvät fysiikan eri aloihin.
Lehdet

| Lehti | Lyhenne | Julkaisuaika | Aihealueet | Kotisivu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Physical Review Series I | Phys. Rev. | 1893–1912 | kaikki fysiikka | All volumes |
| Physical Review Series II | Phys. Rev. | 1913–1969 | kaikki fysiikka | All volumes |
| Physical Review Letters | Phys. Rev. Lett. | 1958– | kaikkien alojen perustutkimus | 1958–2002 2003– |
| Physical Review A | Phys. Rev. A | 1970– | atomi-, molekyyli-, ja optinen fysiikka | 1970–2002 2003– |
| Physical Review B | Phys. Rev. B | 1970– | tiiviin aineen fysiikka ja materiaalifysiikka | 1970–2002 2003– |
| Physical Review C | Phys. Rev. C | 1970– | ydinfysiikka | 1970–2002 2003– |
| Physical Review D | Phys. Rev. D | 1970– | hiukkas-, kenttä- ja gravitaatiofysiikka sekä kosmologia | 1970–2002 2003– |
| Physical Review E | Phys. Rev. E | 1993– | Statistinen, epälineaarinen ja pehmeän aineen fysiikka | 1970–2002 2003– |
| Physical Review Focus | Phys. Rev. Focus | 1998– | valikoima Physical Review Journals'ista | All volumes |
| Physical Review Special Topics – Accelerators and Beams | Phys. Rev. ST AB | 1998– | hiukkaskihdyttimet ja -säteet | All volumes (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Physical Review Special Topics – Physics Education Research | Phys. Rev. ST PER | 2005– | fysiikan opetus | All volumes (Arkistoitu – Internet Archive) |
Aiheesta muualla

American Physical Society
Online archive of all back issues of Phys. Rev. (subscription required)
Lingsoft

| Lingsoft Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1986
Toimitusjohtaja:  Juhani Reiman
Kotipaikka:  Turku
Toiminta-alue:  kieliala
Toimiala:  käännöspalvelut, kieliprosessien hallintaan liittyvät palvelut ja ratkaisut, kieliteknologiaratkaisut
Liikevaihto:  12 MEUR (2017)
Emoyhtiö:  Lingsoft Group Oy
Tytäryhtiöt:  Lingsoft Oy, Lingsoft Language Services Oy, The English Centre Oy, Gurusoft Oy, Ellibs Oy
Kotisivu:  lingsoft.ai
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lingsoft on vuonna 1986 perustettu suomalainen kielialan yritysryhmä. Sen toimialana ovat kielipalvelut ja digitaalisen toimintaympäristön kielenhallintaratkaisut. Yritysryhmän liikevaihto vuonna 2017 oli lähes 12 MEUR. Lingsoft toimii kansainvälisesti. Kotimarkkina-alueena on Pohjois-Eurooppa, erityisesti Itämeren alue. Yhtiöllä on toimipisteet Helsingissä ja Turussa.
Lingsoft-yritysryhmään kuuluvat Lingsoft Group Oy, Lingsoft Oy, Lingsoft Language Services Oy, The English Centre Oy ja Gurusoft Oy. Kirjastolaitosta sähkökirjojen lainausalustana valtakunnallisesti palveleva Ellibs Oy on myös osa Lingsoftia. Yritysryhmän palveluksessa oli 2016 noin 140 henkilöä.
Yhtiön tuottaa sekä puhutun että kirjoitetun kielen analyysiin, käsittelyyn ja hallintaan liittyviä palveluja ja ratkaisuja. Palveluvalikoimaan kuuluu kääntäminen, sanelupurku, litterointi, ohjelmatekstitys, AV-kääntäminen, sisällöntuotanto sekä terminhallinta ja sanastotyö. Saavutettavuus, löydettävyys ja tuottavuus ovat ne kolme tarvealuetta johon yhtiö tarjoaa kieliteknologisia ratkaisuja.
Lingsoftin asiakkaita ovat julkishallinto, EU, terveydenhuolto, media-ala sekä laaja kirjo eri toimialojen globaalisti toimivia yrityksiä ja kansainvälisiä kielitoimistoja.
Lingsoftin kielenhallintapalvelut perustuvat yrityksen omiin, maailmalla standardin aseman saavuttaneisiin lause- ja sana-analyysiteknologioihin. Yhtiön palvelu- ja ratkaisutarjontaa ovat mm. käännökset, käännösmuistit ja terminologiat sekä sanastot, kirjoittajan ja lukijan työkalut, puheteknologiseen osaamiseen nojaava sanelunpurku- ja ohjelmatekstityspalvelut sekä hakupalvelut, tekstinlouhinta, erilaiset opetussovellukset, puheohjatut palvelut ja omana kokonaisuutenaan e-kirjat ja Ellibs-verkkokirjastopalvelu kirjastoille sekä yrityksille ja virastoille. Esimerkiksi Microsoft Officen kielentarkistimet ja tavuttimet suomelle, muille pohjoismaisille kielille sekä joukolle suuria Keski-Aasian kieliä, samoin kuin ranskan, saksan ja englannin kieliopintarkistimet ovat Lingsoftin käsialaa.
Yhtiön tausta ja alkutaival

Helsingin yliopiston yleisen kielitieteen professori Fred Karlsson ja kieliteknologian professori Kimmo Koskenniemi perustivat Lingsoftin vuonna 1986. Karlssonin ja Koskenniemen yhteistyö käynnistyi Suomen Akatemian vuosina 1981–1984 rahoittamassa tutkimushankkeessa ”Suomen kielen automaattinen tunnistaminen ATK:n avulla”.
Tutkimushankkeen varhaisimmat tulokset, suomen kielen sanavartaloiden taivutusta ja tavutusta koskeneet tietokonesovellukset, herättivät heti kaupallista kiinnostusta. Ratkaisut palvelivat orastavaa tietoyhteiskuntaa, moderneihin tietovarantoihin kohdennettua tiedonhakua sekä sähköiseen sivunvalmistukseen parhaillaan siirtyvää lehdistöä.
Tutkimushankkeen tärkein innovaatio oli Kimmo Koskenniemen 1980-luvun alussa kehittämä ns. kaksitasomalli (kaksitasomorfologia). Se oli vallankumouksellinen ratkaisu saattaa luonnollinen kieli, normaali teksti ja puhe, tietokoneiden ulottuville ja ymmärrykseen. Se oli sensaatiomaisesti kieliriippumaton, eli sitä voitiin soveltaa mille tahansa kielelle.
Fred Karlssonin kehittämä ns. rajoitekielioppi (Constraint Grammar, CG) sai tietokoneet ja hakutoiminnot ymmärtämään lausetason tekstikokonaisuuksia. Ratkaisulla tehtiin tuoreeltaan kaikkiaan 200 miljoonan sanan Bank of English -tekstikokoelman lausetason rakenteiden analyysi. Urakka oli tuolloin laajuudeltaan suurin koskaan toteutettu tietokonelingvistinen projekti.