stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pesäpallon suomensarja 1961
Suomensarja > Itälohko

Itälohkossa pelasivat uusina joukkueina mestaruussarjasta pudonnut Kuopion Kelta-Mustat sekä maakuntasarjasta nousseet Keljon Nuorisoseuran Urheilijat, Mäntyharjun Virkistys ja Lieksan Urheilijat. Lohen Maila-Pojat ei sarjassa pelannut, vaikka se siinä edelliskaudella säilyi. Ylimääräisen karsinnan jälkeen paikan sen tilalla sai edellisen vuoden paras putoaja Juankosken Kuohu.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | OkuP | PeVe | HöU | KeMu | NuSe | ELK | KeNsU | Kuohu | LU | MäVi | PiPS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Outokummun Partio | 10 | 9 | 0 | 1 | 122–33 | 18 |  | 16–1 | 7–6 | 6–0 | 14–1 | 3–9 | – | – | – | – | – |
| Jyväskylän Pesä-Veikot | 10 | 7 | 0 | 3 | 115–82 | 14 | – |  | – | 12–17 | 24–12 | – | 24–10 | – | 22–10 | – | 10–1 |
| Höytiäisen Urheilijat | 10 | 6 | 1 | 3 | 106–43 | 13 | – | 0–5 |  | – | – | 9–5 | – | – | 19–2 | 33–3 | 8–2 |
| Kuopion Kelta-Mustat | 10 | 6 | 1 | 3 | 100–75 | 13 | – | – | 10–6 |  | – | 3–12 | – | 3–6 | 10–9 | 33–9 | – |
| Nurmeksen Sepot | 10 | 6 | 1 | 3 | 70–75 | 13 | – | – | 2–9 | 5–5 |  | 5–4 | – | 9–3 | – | 8–0 | – |
| Etelä-Leppävirran Kiipperä | 10 | 6 | 0 | 4 | 74–46 | 12 | – | 6–4 | – | – | – |  | 7–13 | – | 8–1 | 5–0 | 12–0 |
| Keljon Nuorisoseuran Urheilijat | 10 | 4 | 1 | 5 | 67–72 | 9 | 1–4 | – | 1–1 | 4–5 | 4–5 | – |  | 12–8 | – | – | – |
| Juankosken Kuohu | 10 | 4 | 0 | 6 | 61–77 | 8 | 3–14 | 3–5 | 6–15 | – | – | 8–6 | – |  | – | 10–1 | – |
| Lieksan Urheilijat | 10 | 3 | 0 | 7 | 72–131 | 6 | 7–17 | – | – | – | 8–12 | – | 6–3 | 6–5 |  | – | 15–10 |
| Mäntyharjun Virkistys | 10 | 2 | 0 | 8 | 68–136 | 4 | 4–12 | 7–8 | – | – | – | – | 6–8 | – | 25–8 |  | 13–11 |
| Pielaveden Palloseura | 10 | 0 | 0 | 10 | 48–132 | 0 | 1–29 | – | – | 6–14 | 5–11 | – | 6–11 | 6–9 | – | – |  |
Koska mestaruussarjasta ei pudonnut yhtään Itälohkon piiriin kuuluvaa joukkuetta, putosi maakuntasarjaan vain kaksi viimeistä joukkuetta, joiden tilalle nousi kolme uutta.
Suomensarja > Etelälohko

Etelälohkossa pelasi uusina joukkueina mestaruussarjasta pudonnut Haminan Palloilijat sekä maakuntasarjasta nousseet Kuusankosken Veto, Helsingin Pallonlyöjät ja Hyvinkään Tahko.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | HP | Puhti | RMP | RPL | KH | KPK | HPL | HPP | HMP | Tahko | Veto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Haminan Palloilijat | 10 | 9 | 0 | 1 | 104–39 | 18 |  | – | – | 15–3 | 9–2 | – | – | – | 15–0 | 15–3 | 14–1 |
| Kuusankosken Puhti | 10 | 9 | 0 | 1 | 124–43 | 18 | 12–4 |  | – | 7–2 | 14–3 | – | – | 9–3 | 28–3 | – | – |
| Renkomäen Maila-Pojat | 10 | 6 | 0 | 4 | 84–52 | 12 | 3–4 | 4–6 |  | – | – | 16–9 | 14–0 | 12–3 | – | – | – |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 10 | 6 | 0 | 4 | 91–65 | 12 | – | – | 8–3 |  | – | – | 8–4 | 11–1 | 12–6 | – | 32–7 |
| Katajanokan Haukat | 10 | 6 | 0 | 4 | 74–60 | 12 | – | – | 4–2 | 6–3 |  | 6–9 | – | – | – | 15–2 |  |
| Keravan Pallokerho | 10 | 6 | 0 | 4 | 61–53 | 12 | 1–4 | 7–0 | – | 7–1 | – |  | 1–5 | 12–3 | – | – | – |
| Helsingin Pallonlyöjät | 10 | 5 | 0 | 5 | 90–68 | 10 | 7–15 | 7–10 | – | – | – | – |  | 24–4 | 18–0 | 12–8 | – |
| Helsingin Pesä-Pojat | 10 | 3 | 0 | 7 | 61–107 | 6 | 7–9 | – | – | – | 6–5 | – | – |  | 7–13 | 12–8 | 15–4 |
| Heinolan Maila-Pojat | 10 | 3 | 0 | 7 | 53–101 | 6 | – | – | 2–9 | – | 3–7 | 1–4 | – | – |  | 11–1 | 14–0 |
| Hyvinkään Tahko | 10 | 2 | 0 | 8 | 73–103 | 4 | – | 6–11 | 8–9 | 9–11 | 7–20 | 14–0 | – | – | – |  | – |
| Kuusankosken Veto | 10 | 0 | 0 | 10 | 33–157 | 0 | – | 4–27 | 8–12 | – | – | 3–11 | 2–8 | – | – | 2–9 |  |
Uusinta mestaruussarjaan noususta 24. syyskuuta Myllykoskella: Kuusankosken Puhti – Haminan Palloilijat 6–8. Haminan palloilijat nousi mestaruussarjaan ja koska sieltä ei pudonnut yhtään joukkuetta etelälohkoon, putosi lohkosta vain kaksi heikointa joukkuetta maakuntasarjaan.
Suomensarja > Länsilohko

Länsilohkossa pelasivat uusina mestaruussajasta pudonnut Nurmon Jymy sekä maakuntasarjasta nousseet Kankaanpään Maila, Toijalan Pallo-Veikot ja Laihian Liitto, joka sarjassa esiintyi nimellä Laihian Liitto-Urheilijat. Vimpelin Pesä-Veto vaihtui Vimpelin Veto 2:ksi, kun suomensarjatasolla ei enää vaadittu mestaruussarjaseuran reservijoukkueen rekisteröintiä omaksi seuraksi.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | NJ | UPV | NoU | KaMa | SMJ | LäPa | LLU | YJ | TPV | ViVe | Fera |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nurmon Jymy | 10 | 10 | 0 | 0 | 98–30 | 20 |  | – | 3–2 | – | 14–5 | – | 7–5 | 14–3 | 13–3 | – | – |
| Ulvilan Pesä-Veikot | 10 | 7 | 0 | 3 | 82–49 | 14 | 4–5 |  | – | – | – | 8–5 | 8–6 | 12–4 | 13–4 | – | – |
| Nokian Urheilijat | 10 | 6 | 1 | 3 | 67–43 | 13 | – | 11–8 |  | 2–2 | – | 9–2 | 15–8 | – | – | 11–2 | – |
| Kankaanpään Maila | 10 | 5 | 1 | 4 | 46–61 | 11 | 2–16 | 1–8 | – |  | – | 7–1 | – | – | – | 9–6 | 5–2 |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 10 | 5 | 0 | 5 | 68–48 | 10 | – | 2–3 | 4–5 | 14–1 |  | 3–4 | – | 3–5 | – | – | – |
| Lännen Pallo | 10 | 4 | 1 | 5 | 75–65 | 9 | 3–11 | – | – | – | – |  | – | 18–5 | 6–13 | 21–3 | 10–1 |
| Laihian Liitto-Urheilijat | 10 | 4 | 1 | 5 | 51–53 | 9 | – | – | – | 5–2 | 3–5 | 5–5 |  | – | 5–2 | 6–3 | – |
| Ylihärmän Junkkarit | 10 | 4 | 1 | 5 | 73–78 | 9 | – | – | 6–8 | 4–7 | – | – | 6–5 |  | – | 17–2 | 15–1 |
| Toijalan Pallo-Veikot | 10 | 3 | 1 | 6 | 51–79 | 7 | – | – | 2–0 | 3–10 | 4–10 | – | – | 8–8 |  | – | 2–7 |
| Vimpelin Veto 2 | 10 | 2 | 0 | 8 | 57–103 | 4 | 3–9 | 11–8 | – | – | 5–10 | – | – | – | 7–10 |  | 15–2 |
| Rauman Fera | 10 | 2 | 0 | 8 | 23–82 | 4 | 0–6 | 0–10 | 6–4 | – | 4–12 | – | 0–3 | – | – | – |  |
Mestaruussarjasta lohkoon putosivat Loimaan Palloilijat ja Vaasan Maila, joka tarkoitti sitä, että maakuntasarjaan putosi kolme viimeistä joukkuetta ja sieltä tilalle nousi vain kaksi.
Suomensarja > Pohjoislohko

Pohjoislohkossa uusina joukkueina olivat mestaruussarjasta pudonnut Muhoksen Urheilijat sekä nousijat Rantsilan Raikas, Kemin Kunnan Urheilijat ja Kuhmon Kiva.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | Lippo | Sisu | MuU | RR | HaKi | Kemi | YK | KaU | OuKi | Vesa | Kiva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Lippo | 10 | 9 | 0 | 1 | 93–42 | 18 |  | 8–6 | – | 5–3 | – | 13–3 | 9–4 | – | 14–3 | – | – |
| Sievin Sisu | 10 | 7 | 0 | 3 | 88–55 | 14 | – |  | 11–7 | – | 7–4 | – | – | 10–2 | 8–7 | 9–1 | – |
| Muhoksen Urheilijat | 10 | 6 | 1 | 3 | 79–42 | 13 | 4–2 | – |  | – | 3–2 | – | – | 14–1 | – | 16–2 | 19–4 |
| Rantsilan Raikas | 10 | 6 | 1 | 3 | 90–60 | 13 | – | 12–10 | 9–7 |  | – | – | – | 5–1 | 11–2 | – | 27–2 |
| Haapajärven Kiilat | 10 | 5 | 1 | 4 | 87–52 | 11 | 8–14 | – | – | 6–6 |  | 16–6 | 15–2 | – | – | – | 8–0 |
| Kemin Kunnan Urheilijat | 10 | 5 | 1 | 4 | 81–66 | 11 | – | 5–4 | 3–8 | 15–5 | – |  | – | 3–3 | 22–2 | – | – |
| Ylivieskan Kuula | 10 | 5 | 1 | 4 | 65–57 | 11 | – | 6–9 | 8–1 | 8-5 | – | 9–4 |  | – | – | – | 6–0 |
| Kannuksen Urheilijat | 10 | 3 | 3 | 4 | 43–56 | 9 | 3–6 | – | – | – | 6–3 | – | 4–4 |  | 7–3 | 4–4 | – |
| Oulujoen Kiekko | 10 | 2 | 1 | 7 | 38–94 | 5 | – | – | 0–0 | – | 5–14 | – | 4–15 | – |  | 5–2 | 7–1 |
| Raahen Vesa | 10 | 1 | 1 | 8 | 33–79 | 3 | 5–11 | – | – | 4–7 | 3–11 | 1–3 | 6–3 | – | – |  | – |
| Kuhmon Kiva | 10 | 1 | 0 | 9 | 32–126 | 2 | 3–11 | 3–14 | – | – | – | 5–17 | – | 4–12 | – | 10–5 |  |
Mestaruussarjasta tähän lohkoon putosivat Halsuan Toivo ja Sotkamon Jymy. Näin ollen maakuntasarjaan putosi lohkon kolme viimeistä joukkuetta.
Suomensarjan karsinta > Karsinta itälohkoon

Pelattiin Harjurannassa. Mukana olivat maakuntasarjavoittajat Keski-Suomesta, Suur-Savosta, Pohjois-Karjalasta ja Pohjois-Savosta.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | Kiri | HaKi | Pörö | KarMa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jyväskylän Kiri 2 | 3 | 3 | 0 | 0 | 22-10 | 6 |  | – | 6-2 | - |
| Harjurannan Kisa | 3 | 2 | 0 | 1 | 29-16 | 4 | 5-8 |  | 12–4 | 12-4 |
| Pörön Urheilijat1 | 3 | 1 | 0 | 2 | 18-19 | 2 | – | - |  | 12-1 |
| Karjalan Maila | 3 | 0 | 0 | 3 | 8-32 | 0 | 3–8 | – | – |  |
Kolme parasta nousi Suomensarjaan kaudeksi 1962.
1 nykyinen Karttulan Urheilijat.
Suomensarjan karsinta > Karsinta Etelälohkoon

Pelattiin Hartolassa. Mukana Helsingin, Uudenmaan, Lahden, Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan parhaat. Kymenlaaksossa tosin Haminan Palloilijat 2 ja Kouvolan Pallonlyöjät 2 olivat parhaat, mutta kumpaakaan ei nousu kiinnostanut, joten Vehkalahden Veikot sai paikan karsinnassa.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | HarVo | TMP | LUM | Pato | VV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hartolan Voima | 4 | 3 | 0 | 1 | 24-11 | 6 |  | 2–1 | 2-4 | 12-4 | 8-2 |
| Työväen Mailapojat 2 | 4 | 2 | 1 | 1 | 19-8 | 5 | - |  | – | 5-0 | 9-2 |
| Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 4 | 1 | 2 | 1 | 13-13 | 4 | – | 4-4 |  | 2-2 | - |
| Tervakosken Pato | 4 | 1 | 1 | 2 | 10-21 | 3 | – | – | – |  | 4-2 |
| Vehkalahden Veikot | 4 | 1 | 0 | 3 | 11-24 | 2 | – | – | 5–3 | - |  |
Kolme parasta nousi Suomensarjaan kaudeksi 1962.
Suomensarjan karsinta > Karsinta Länsilohkoon

Länsilohkoon karsittiin Alajärvellä, jossa olivat mukana Hämeen, Etelä-Pohjanmaan, Varsinais-Suomen ja Satakunnan maakuntasarjojen voittajat.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | Paukku | AA | ParU | LP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hämeenlinnan Paukku | 3 | 3 | 0 | 0 | 51-7 | 6 |  | – | 23-3 | - |
| Alajärven Ankkurit | 3 | 2 | 0 | 1 | 22-12 | 4 | 1-9 |  | 7–0 | 14-3 |
| Parkanon Urheilijat | 3 | 1 | 0 | 2 | 17-38 | 2 | – | - |  | 14-8 |
| Loimaan Palloilijat 2 | 3 | 0 | 0 | 3 | 14-47 | 0 | 3–19 | – | – |  |
Koska mestaruussarjasta putosi kaksi joukkuetta länsilohkoon, nousi karsinnoista vain kaksi parasta joukkuetta.
Suomensarjan karsinta > Karsinta Pohjoislohkoon

Pelattiin Iissä 16. - 17. syyskuuta. Mukana olivat mestarit Keski-Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan, Länsi-Pohjan ja Kainuun maakuntasarjoista. Lapin mestari Lapin Lukko joutui karsimaan Länsi-Pohjan mestarin kanssa. Ottelut: Simon Kiri - Lapin Lukko 5-2, Lukko - Kiri 5-3. Simon Kiri selvisi loppukarsintaan juoksuin 8-7.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | IiU | Kiri | VeU | Pyry |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iin Urheilijat | 3 | 3 | 0 | 0 | 56-18 | 6 |  | 23–7 | 10-6 | 23-5 |
| Simon Kiri | 3 | 1 | 1 | 1 | 23-35 | 3 | - |  | 10–6 | - |
| Vetelin Urheilijat | 3 | 1 | 0 | 2 | 27-21 | 2 | – | - |  | 15-1 |
| Ristijärven Pyry | 3 | 0 | 1 | 2 | 12-44 | 1 | – | 6–6 | – |  |
Koska mestaruussarjasta putosi kaksi joukkuetta pohjoislohkoon, nousi karsinnoista vain kaksi parasta joukkuetta.
Ryöppäys

Ryöppääminen eli ruoka-aineen nopea keittäminen voi tapahtua kuumassa vedessä tai höyryssä kiehuttamalla. Tarkoituksena on joko pehmentää ruoka-ainetta, poistaa siitä makuhaittoja tai myrkkyjä taikka hidastaa entsyymien toimintaa. Ryöppäämisessä ruoka-aine ei ehdi kypsyä.
Kemiallisessa mielessä ryöppäys on yksikköoperaatioihin kuuluva kiinteä-nesteuutto. Ruoka-aineessa ei siis ryöpättäessä tapahdu kemiallista reaktiota, vaan sen ainesosat eriytetään fysikaalisesti toisistaan uuttamalla osa niistä veteen.
Kasvisten ryöppäys

Monet kasvikset ryöpätään ennen pakastamista tai hapattamista, jotta entsyymitoiminta pysähtyisi ja mikrobit kuolisivat.
Sienten ryöppäys

Tyypillisiä ryöpättäviä sieniä ovat kirpeänmakuiset rouskut. Rouskujen ryöppäämisen tarkoitus on poistaa kirpeää makua ja siihen riittää lyhyt kertaryöppäys. Tähän löytyy monenlaisia ohjeita, joissa liotus- ja ryöppäysajat vaihtelevat. Useimmat rouskut tulee ryöpätä, mutta esimerkiksi sellaisenaankin miedon makuiset leppärouskut ja kultarousku eivät vaadi ryöppäystä.
Korvasienten keittäminen

Myrkyllinen korvasieni on käsiteltävä ryöppäämisen sijaan keittämällä avonaisessa kattilassa kaksi kertaa vähintään viisi minuuttia runsaassa vedessä, jotta hengenvaarallinen solumyrkky gyromitriini saadaan liukenemaan. Keitinvesi on siihen liuenneiden myrkkyjen takia kaadettava jokaisen keittämiskerran jälkeen pois ja sienet huuhdeltava hyvin. Riittävästä tuuletuksesta on huolehdittava.
Muita myrkkysieniä ei tule ryöpättynä tai keitettynäkään syödä. Esimerkiksi punakärpässientä ei suositella ruokasieneksi, vaikka sen myrkyt ovat vesiliukoisia ja vähenevät keitettäessä. Sen sijaan esimerkiksi valkokärpässienen ja suippumyrkkyseitikin hengenvaaralliset myrkyt eivät häviä keittämälläkään, joten niitä ei saa missään tapauksessa syödä.
Korvasieni on tuoreena jopa tappavan myrkyllinen, ja se pitää keittää ennen ruoaksi valmistamista.
Pitkänkosken työväentalo

| Pitkänkosken työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  49750 Kalliokoski
Sijainti:  Miehikkälä
Valmistumisvuosi:  1911[lähde? ]
Rakennuttaja:  Pitkänkosken Työväenyhdistys
Omistaja:  Pitkänkosken Työväenyhdistys
Runkorakenne:  ranko
Kerrosluku:  1
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pitkänkosken työväentalo on Miehikkälän Kalliokoskella sijainnut työväentalo.
Historia

Työväentalo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu keräyksillä ja lainalla. Talon on piirtänyt Matti Kallback.
Rakennus

Talo on rankorakenteinen. Se on lautaverhoiltu ja maalattu punaiseksi. Alkuperäinen pärekate on muutettu vuonna 1965 huopakatteeksi. Sisäkatto on paneloitu. Sisäseinillä on paneeli ja tapetti. Talon alkuperäinen lämmitys on ollut uuni, vuonna 1957 on laitettu puukamiina. Ulkorakennuksessa on sauna ja halkovajat.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, kaksi eteistä, vaatesäiliö ja kamari.
Vuonna 1982 talon ulkoseinät ovat olleet huonossa kunnossa eikä rahaa korjauksiin ole ollut.
Toimintaa työväentalolla

Talo on ollut yhdistyksen omassa käytössä vuonna 1982, mutta vuonna 2018 se ei ole enää ollut työväentalokäytössä.
Piilopintojen poisto

Havainnekuva näkyvyyden päättelystä.
Piilopintojen poisto tai vähimmillään piiloviivojen poisto
on 3D-grafiikassa perustavanlaatuinen ongelma, joka syntyy renderöinnissä, koska näkymättömiin jäävien kappaleiden renderöinti on sekä tehotonta että virheellistä.
Piilopintojen poiston selkein sovellutus käytäntöön on pintojen ensijaisnäkyvyys: kamerasta on oltava katkeamaton linja näkyvään kappaleeseen. Tähän käytetään säteensuuntausta ja syvyyspuskuria.
Kaksi yksinkertaista ja tehokasta menetelmää ovat backface culling ja frustum culling (myös view frustrum culling) konservatiiviseen näkyvyyden testaamiseen. Occlusion culling on monimutkaisempi kehitysaskel frustum culling -menetelmästä, joka ottaa kappaleiden keskinäisen peittävyyden huomioon.
Culling tarkoittaa "joukosta poistamista":
backface culling poistaa polygonit, jotka osoittavat poispäin katsojasta
view frustum culling joukon polygoneja, jotka ovat näkymäkartion ulkopuolella ja siten hieman monimutkaisempi
occlusion culling poistaa kappaleet, jotka ovat muiden kappaleryhmien piilottamia ja siten monimutkaisin tekniikka, joka vaatii laskentaa muiden kappaleiden vaikutuksesta toisiin
Occlusion culling voi toimia kuva-avaruudessa, kappaleavaruudessa tai sädeavaruudessa.
Lisäksi on joukko algoritmeja nimeltä portal culling: menetelmä käyttää näkymäkartiota "portaalien" kohdalla kuten rakennuksen ovi tai ikkuna. Menetelmä on tyyppi occlusion culling menetelmästä ja voidaan sanoa olevan view frustum culling menetelmän laajennus.
Ideaalinen poistoalgoritmi välittäisi grafiikkaliukuhihnan läpi vain täsmälleen näkyvän joukon (engl. exact visible set, EVS), joka näyttäisi primitiivit, jotka ovat osittain tai täysin näkyvissä. Koska tämä olisi monimutkaista käytännön algoritmit käyttävät mahdollisesti näkyvää joukkoa (engl. potentially visible set, PVS).
Rogerio Romero

Rogério Aoki Romero (s. 22. marraskuuta 1969 Londrina, Brasilia) on entinen brasilialainen uimari, joka osallistui uransa aikana viisiin olympialaisiin, alkaen vuodesta 1988. Hänen parhaaksi saavutuksekseensa olympialaisissa jäi seitsemäs sija 100 metrin selkäuinnissa Kesäolympialaisissa 1992. Hän voitti kultamitalin 200 metrin selkäuinnissa Pan American Gameseissa kahteen otteeseen, ensin 1991, ja uudelleen kaksitoista vuotta myöhemmin, vuonna 2003.
Roger de Flor

Roger de Flor
Roger de Flor (1267–1305) oli Sisiliassa syntynyt seikkailija ja sotilas.
Kahdeksanvuotiaana hänet lähetettiin temppeliherrain ritarikunnalle kuuluvalle laivalle. Roger liittyi temppeliherroihin ja päätyi lopulta laivan päälliköksi. Akkon piirityksen yhteydessä vuonna 1291 Rogeria syytettiin paavin kutsumisesta varkaaksi ja uskostaan luopuneeksi. Hän menetti sotilasarvonsa ja joutui pakenemaan Genovaan, jossa hän aloitti uuden uran merirosvona.
Roger pestautui Sisilian kuninkaan Frederik II:n palvelukseen, joka antoi hänelle vara-amiraalin arvon. Kun sota loppui vuonna 1302 halusi Frederik päästä eroon maassa olleista palkkasotilaista, Almogavareista, joille hän ei enää pystynyt maksamaan palkkaa. Roger sai palkkasotilaat lähtemään mukaansa itään sotimaan turkkilaisia vastaan. Bysantin keisari Andronikos II Palaiologos otti sotilaat avosylin vastaan, kun he saapuivat Konstantinopoliin vuonna 1303. Roger adoptoitiin keisarilliseen perheeseen, ja hän meni naimisiin keisarin lapsenlapsen kanssa. Hänestä tehtiin myös laivaston komentaja megas duks (suurruhtinas) ja armeijan ylipäällikkö megas domestikos. Roger lähetettiin armeijansa, ns. katalonialainen komppanian, kanssa sotimaan turkkilaisia vastaan Vähään-Aasiaan.
Vuonna 1304 Rogerin joukot pelastivat piiritetyn Filadelfian kaupungin. Roger päätti nyt perustaa oman ruhtinaskuntansa, mutta hän epäonnistui kun hän yritti vallata Magnesian. Kun Roger vaati keisarilta joukoilleen palkkaa, mutta kun sitä ei herunut tarpeeksi, hän päätti ryövätä Konstantinopolia ympäröivän maaseudun. Keisari antoi Rogerille caesarin arvonimen, mutta pian tämän jälkeen keisarin poika Mikael teki lopun Rogerin suunnitelmista. Mikael kutsui Rogerin luokseen Adrianopoliin, jossa hän antoi murhata vieraansa. Rogerin joukot kostivat johtajansa murhan taistelemalla sinnikkäästi bysanttilaisia vastaan vielä monen vuoden ajan.
Prionurus

| Prionurus |
| --- | --- |
 Aurinkovälskäri  (Prionurus laticlavius)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Välskärikalamaiset Acanthuroidei
Heimo::  Välskärikalat Acanthuridae
Suku::  Prionurus  Lacépède, 1804
Lajeja
 Prionurus biafraensis  Prionurus chrysurus  Aurinkovälskäri Prionurus laticlavius  Safiirivälskäri Prionurus maculatus  Kobolttivälskäri Prionurus microlepidotus  Pistevälskäri Prionurus punctatus  Violettivälskäri Prionurus scalprus 
Katso myös
   Prionurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Prionurus on välskärikalojen suku, johon kuuluu seitsemän lajia. Ne ovat niin isoja, että toisin kuin muita välskärikaloja, niitä ei juuri pidetä akvaarioissa.
Koko ja ulkonäkö

Prionurus-välskärit ovat vartalonmuodoltaan litteitä, soikeita kiekkoja, joilla on nokkamainen kuono, ja ne kasvavat 30–70 cm pitkiksi.
Alkuperä

Prionurus-välskäreitä elää Tyynenmeren itäosassa (P. punctatus ja P. laticlaviatus) ja Afrikan rannikolla (P. biafraensis).
Ravinto

Prionurus-välskärit ovat lähes kokonaan kasvinsyöjiä, ja laiduntavat riutalla kasvavaa levää.
Aiheesta muualla

Prionurus microlepidotus Australian museum fish site (englanniksi)
Prionurus laticlavius Discover life (englanniksi)
Species in the genus Prionurus. (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Portugalin ralli 2008

Portugalin ralli 2008 eli viralliselta nimeltään 42. Vodafone Rally de Portugal oli IRC-sarjan kauden toinen osakilpailu ja se ajettiin 8. – 10. toukokuuta 2008 Portugalissa. Rallin keskuspaikkana oli Faro. Ralli oli järjestyksessään 42. Portugalin ralli.
Ralli oli soraralli ja erikoiskokeita oli 13 kpl ja niiden yhteispituus oli 249,74 km.
Kilpailuun osallistui 46 autokuntaa joista maaliin pääsi 23. Suomalaisista mukana olivat parit Marcus Grönholm-Timo Rautiainen nolla-autotehtävissä sekä Juho Hänninen-Mikko Markkula ja Anton Alén-Timo Alanne.
Lopputulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Luca Rossetti |  Matteo Chiarcossi | Peugeot 207 S2000 | 2.57.50,1 | 0.00 |  |
| 2. |  Jan Kopecký |  Petr Starý | Peugeot 207 S2000 | 2.58.35,9 | +0.45,8 |  |
| 3. |  Nicolas Vouillos |  Nicolas Klinger | Peugeot 207 S2000 | 2.59.27,9 | +1.37,8 |  |
| 4. |  Giandomenico Basso |  Mitia Dotta | Fiat Abarth Grande Punto S2000 | 3.00.08,8 | +2.18,7 |  |
| 5. |  Juho Hänninen |  Mikko Markkula | Mitsubishi Lancer Evo IX | 3.00.11,3 | +2.21,2 |  |
| 6. |  Bruno Magalhães |  Mário Castro | Peugeot 207 S2000 | 3.01.01,7 | +3.11,6 |  |
| 7. |  Manfred Stohl |  Ilka Minor-Petrasko | Peugeot 207 S2000 | 3.01.41,4 | +3.51,3 |  |
| 8. |  Andreas Aigner |  Klaus Wicha | Mitsubishi Lancer Evo IX | 3.05.59,6 | +8.09,5 |  |
Lähde:
Riesto

Riesto oli Sodankylän Sompiossa sijainnut kylä, joka 1960-luvun lopulla jäi Lokan tekojärven alle. Se sijaitsi Luirojoen varrella, laajan suoalueen keskellä olleella saarekkeella, jota pohjoisessa rajasi Suomen suurin aapasuo Posoaapa. Kylän tuntumassa Luiroon yhtyivät sen sivujoet Riesto- ja Kopsusjoki. Rieston kylä oli korkealla mäellä eli ns. "Rieston kummulla", jonka tasainen laki on edelleen näkyvissä samannimisenä saarena. Vajaa kilometri sen eteläpuolella on Kuukkelinmaan saari, joka myös aikoinaan kuului Rieston kylään.
Historiaa

Riesto oli jo ainakin 1400–1500-luvuilta lähtien Lapista Norjan Ruijaan johtaneen kulkureitin eli ns. Ruijanpolun alkupiste. Kylästä pohjoiseen johti kaksi eri reittiä, jotka myöhemmin yhtyivät Inarissa. Riestoon puolestaan oli mahdollista päästä Perämereltä saakka, ensin Kemijokea ja sitten sen sivujokea Luiroa pitkin. Rieston maarekisterikylä syntyi Sompion lapinkylän alueelle isojaon myötä 1700-luvun jälkipuoliskolla. Riesto oli niin sanottu erämaakylä, jonne ei milloinkaan johtanut maantietä. Tekoaltaan rakentamisen myötä Rieston asukkaita muutti muun muassa järven luoteispuolelle Vuotson kylään.
Hieman varsinaisen Reiston kylän eteläpuolella sijaitsi Kuukkelin talo, jonka isäntä Antti Kuukkeli oli rakentanut vuonna 1906. Ennen sotavuosia se toimi Rieston kylän kestikievarina. Kun Lokan tekojärveä ryhdyttiin 1950-luvulla suunnittelemaan, päätettiin Kuukkelin talo säästää ja se siirrettiin vuonna 1962 avatun Sodankylän kotiseutumuseon päärakennukseksi. Muut kylän talot kuvattiin ennen altaan rakentamista ja niiden perusteella tehty pienoismalli on esillä Lapin maakuntamuseon tiloissa Rovaniemen Arktikum-talossa. 1920-luvulla Riestossa toimi muutaman vuoden ajan Sompion ensimmäinen kansakoulu, joka vuonna 1926 siirrettiin Lokan kylään.
Muuta

Kylä tunnetaan myös taidemaalari Andreas Alarieston syntymäpaikkana. Hän on useissa maalauksissaan kuvannut lapsuusvuosiaan Riestossa. Kirjailija ja kansanperinteen tallentaja Samuli Paulaharju on kertonut kylästä pääteoksenaan pidetyssä kirjassa Sompio, joka ilmestyi vuonna 1939.
Aiheesta muualla

Panoraamakuva Rieston kylästä vuodelta 1930 Museoviraston kuvakokoelmat.