stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo jääkiekon SM-liigan tuomareista
Päätuomarit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  2 Anssi Salonen (2009–2018, 2021–)  3 Antti Boman (2007–)   5 Janne Wuorenheimo  7 Daniel Österholm (linjatuomarina 2010–)  8 Joonas Kova  9 Jarno Heikkinen (2010–)  10 Timo Ruuska  |  11 Jonne Mäkisalo  12 Jani Luoma-aho (2010–)  14 Petri Lindqvist   17 Sakari Suominen (linjatuomarina 2006–)   18 Jukka-Pekka Koistinen  19 Riku Brander (2019–)  20 Antti Hölli  21 Stefan Fonselius (2010–; linjatuomarina 1998–2010)   |  22 Aaro Brännare (linjatuomarina 2004–)    24 Toni Hyvärinen  25 Aleksi Rantala (2003–2018, ?–)  26 Kristian Vikman  27 Kimmo Laakkonen  28 Henri Neva (aiemmin linjatuomarina)  29 Lassi Heikkinen  |
Päätuomareista Boman, Brander, Kaukokari, Kova, Rantala, Salonen ja Vikman ovat ammattituomareita.
Linjatuomarit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  36 Niko Nurmio  37 Jussi Thomann  38 Teo Mäkinen  41 Samuli Niskanen (2010-) 44 Luka Mäkinen  45 Rasmus Alajärvi  |  48 Miiro Tukia  49 Lauri Nikulainen  50 Santeri Puhakka  52 Harri Perämäki  53 Hannu Sormunen (2005–)   55 Markus Hägerström  60 Jussi Välisaari  |  63 Tommi Niittylä  65 Nico Grundström  66 Onni Hautamäki  70 Oskari Saarimäki  72 Joni Pekkala  74 Niko Jusi (2017-)  77 Juho-Pekka Inkinen  |
Aiempien kausien tuomareita > Päätuomarit

| --- | --- |
 Seppo Mäkelä   Pertti Juhola   Karl-Gustav Kaisla   Antti Koskinen   Raimo Sepponen   Harri Järvi   Juhani Jokela   Jarmo Jalarvo   Jyrki Laitinen (kauteen 1983–1984)   Rolf Andersson   Pertti af Hällström (1983–1984)   Harry Malmborg (1984–)   Tapio Kollanus (1984–)   Kari Nieminen (1987–)  Pekka Rindell (aiemmin linjatuomarina)   Markku Eivola (1988–; aiemmin linjatuomarina)   Kari Koskinen (1988–; aiemmin linjatuomarina)   Timo Nykänen (1988–)   Jouko Palmula (1988–; aiemmin linjatuomarina)   Arto I. Järvelä   Marko Lepaus (1990–2002)  Pekka Haajanen (1992–2001)   Rami Savolainen (1994–2002)   Juha Repo (1995–)   Markku Kruus  (1996–2009)  Ilkka Nurmi (1996–)   Timo Favorin (1997–2019)   Timo Kärkkäinen (linjatuomarina 1988–)   Jukka Pakaslahti (1998–)   Pekka Kruus (1999–2002; linjatuomarina 1991–1999)   Kari Aarvala (1999–)   Mikko Kaukokari  (2010-2024) :  Petri Kaislehto (1999–)   Kimmo Männistö (1999–)   Juha Pajunen (2000–)   Jussi Perttu (2000–)   Reijo Ringbom (2000–; linjatuomarina 1988–)   Simo Saarinen (2000–)   Hannu Henriksson  (2001–2013)  Jari Levonen (2001–2020)   Jyri Rönn (2001–; linjatuomarina 1995–)   Tom Laaksonen (2002–2018)  Tero Toivola (2002–)   Sami Partanen (2003–)   Tuomo Sorakangas (2006–; linjatuomarina 2000–)   Jussi Leppänen (2007–)  Jari-Pekka Pajula   Jouni Saukkonen (linjatuomarina 2001–)   Jukka Hakkarainen  (2008–2017)  Vesa Keränen (2007–2013)  Marko Kovanen   Teemu Salminen (2001–2017)  Mika Sinkkonen (2005–)   Ville Vuohtoniemi (2005–)   Seppo Lindroos (2007–; linjatuomarina 1997–)   Timo Metsälä   Tuomas Pöyhönen   Mikko Vanninen   Joonas Pinomaa (2011–2013)  Jan Nordström (linjatuomarina 2006–)   Jari Leppäalho (2009–)  Jari Suorsa (2014–)  Juho Ylä-Rotiala 
Kansainvälinen erotuomarivaihto kaudella 2014–2015 (kukin kaksi ottelua)
Vladimir Baluska,  Roman Gofman sekä  Vladimir Pesina
Kansainvälinen erotuomarivaihto kaudella 2013–2014 (kukin kaksi ottelua)
Andreas Koch,  Vladimir Baluska,  Marcus Brill,  Aleksandr Sergejev,  Vladimir Pesina sekä  Daniel Stricker
Kansainvälinen erotuomarivaihto kaudella 2012–2013 (kukin kaksi ottelua)
Martin Frano,  Roman Gofman,  Daniel Konc,  Didier Massy sekä  Mikael Nord
Kaudella 1983–1984 ruotsalainen Lars Henriksson tuomitsi ruotsalaisen linjatuomariparin kanssa liigassa kolme ottelua. Kaudella 1984–1985 ruotsalaiset Christer Carlsson ja Ola Nässen tuomitsivat kumpikin ruotsalaisen linjatuomariparin kanssa liigassa kaksi ottelua. Kaudella 1986–1987 ruotsalainen Börje Johansson tuomitsi ruotsalaisen linjatuomariparin kanssa liigassa kolme ottelua. Kaudella 1987–1988 ruotsalainen Ralf-Åke Lundbäck tuomitsi ruotsalaisen linjatuomariparin kanssa liigassa kolme ottelua. Kaudella 1988–1989 ruotsalainen Börje Johansson tuomitsi ruotsalaisen linjatuomariparin kanssa liigassa kolme ottelua.
Asfontylítis

| Asfontylítis Ασφοντυλίτης |
| --- | --- |
 Asfontylítisin kylää.
 Asfontylítis
 Koordinaatit: 36°52′15″N, 25°57′00″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Náxos
Kunta:  Amorgós
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6701000206
Väkiluku (2021):  0
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Asfontylítis (kreik. Ασφοντυλίτης) on entinen Kreikan kylä, joka sijaitsee Amorgóksen saarella. Se on nykyisin asumaton eikä sitä tilastoida väestönlaskennoissa.
Asfontylítisin Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkko.
Asfontylítisin kylä sijaitsee Amorgóksen keskiosissa suunnilleen Amorgóksen kylän eli Chóran ja Aigiálin puolivälissä, ja sen kautta kulkee näiden kahden paikan välinen vaellusreitti. Kylä alkoi jäädä asumattomaksi 1950-luvulla, ja sen viimeiset asukkaat muuttivat pois vuoden 1956 maanjäristyksen jälkeen. Kylän rakennukset on tehty kivistä ilman sidosaineita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Asfontylítis Wikimedia Commonsissa
B-solu

Plasmasolu.
B-solut kuuluvat immuunijärjestelmän soluihin eli lymfosyytteihin. Ne huolehtivat osaltaan elimistön spesifisen puolustusjärjestelmän humoraalisesta eli vasta-ainevälitteisestä immuniteetista. B-soluista käytetään myös nimityksiä B-imusolu ja B-lymfosyytti, ja niiden osuus on noin 20 prosenttia veren kaikista imusoluista.
Muodostuminen

B-imusolut muodostuvat luuytimessä olevista kantasoluista ja jäävät myös kypsymään luuytimeen toisin kuin T-imusolut. Kypsymisen jälkeen B-solut kulkevat veren mukana sekundaarisiin imukudoselimiin, joihin ne pysähtyvät ja alkavat jakautua. Muodostuminen ja kypsyminen jatkuvat koko elämän ajan.
Kun B-imusolut aktivoituvat, suurin osa niistä erilaistuu vasta-aineita tuottaviksi plasmasoluiksi ja osasta kehittyy B-muistisoluja.
Toimintaperiaate

Jokaisen B-imusolun solukalvossa on tuhansia samanlaisia antigeenireseptorimolekyylejä, jotka sitoutuvat kukin omaan antigeenityyppiinsä. Sitoutumisen jälkeen B-solu erilaistuu plasmasoluksi, joka alkaa tuottaa solun pinnan antigeenireseptorien kaltaisia vasta-aineita. Vasta-aineet kiertävät imunesteen ja veren mukana ja sitovat kohtaamiaan antigeenejä aiheuttaen niiden tuhoutumisen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta B-solu Wikimedia Commonsissa
2019

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2019 (MMXIX) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), jonka alkamis- ja päättymispäivä oli tiistai. Se oli 2010-luvun viimeinen vuosi.
Tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Entinen Tampereen yliopisto sekä Tampereen teknillinen yliopisto yhdistyivät uudeksi Tampereen yliopistoksi.
1. tammikuuta – Liikenne- ja viestintävirasto Traficom ja Ruokavirasto aloittivat toimintansa.
1. tammikuuta – Liikenneviraston nimi muuttui Väylävirastoksi.
1. tammikuuta – Saksassa tuli ensimmäisenä Euroopan maana voimaan laki, joka sallii intersukupuolisille kolmannen sukupuolen.
1. tammikuuta – Jair Bolsonaron nelivuotinen virkakausi Brasilian presidenttinä alkoi.
1. tammikuuta – NASA:n miehittämätön avaruusluotain New Horizons ohitti lähietäisyydeltä Kuiperin vyöhykkeen kohteen 2014 MU69.
1. tammikuuta – Qatar irtautui OPEC:ista.
2. tammikuuta – Kahdeksan ihmistä kuoli ja 16 loukkaantui junaonnettomuudessa Tanskassa Ison-Beltin sillalla, kun tavarajunasta sinkoutui kappaleita päin matkustajajunaa kovassa sivutuulessa.
2. tammikuuta – Suomea koetteli harvinaisen voimakas Aapeli-myrsky, joka aiheutti vakavia vahinkoja muun muassa Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Pirkanmaalla ja Keski-Suomessa. Sähkö oli poikki enimmillään yli 100 000 kotitaloudelta. Kökarissa mitattiin suurin Suomen merialueilla koskaan mitattu tuulen nopeus kymmenen minuutin keskiarvon ollessa 32,5 metriä sekunnissa. Myrskytuhoja raivaamassa ollut mies sai surmansa Lumparlandissa.
3. tammikuuta – Kiinalaisesta Chang’e 4 -luotaimesta tuli ensimmäinen ihmisen rakentama laite, joka on laskeutunut kuun maahan näkymättömälle puolelle.
4. tammikuuta – Viisi teini-ikäistä tyttöä kuoli pakohuoneessa syttyneessä tulipalossa Puolan Koszalinissa.
5. tammikuuta – Yhdysvalloissa Kaliforniassa ainakin kolme ihmistä kuoli isossa ammuskeluvälikohtauksessa Gable House Bowl -nimisessä keilahallissa.
11. tammikuuta – Makedonian parlamentti hyväksyi maan nimenmuutoksen Pohjois-Makedoniaksi yli 20 vuotta kestäneen nimikiistan jälkeen. Kreikan parlamentti hyväksyi nimenmuutoksen kaksi viikkoa myöhemmin.
11. tammikuuta – Tieteen päivillä julkistettiin Helmi Järviluoma-Mäkelän nimitys Vuoden professoriksi 2019.
23. tammikuuta – Venezuelassa oli suurmielenosoituksia Nicolás Maduron hallintoa vastaan. Maduro katkaisi maansa diplomaattisuhteet Yhdysvaltoihin, kun Yhdysvaltain presidentti Donald Trump antoi tukensa oppositiojohtaja Juan Guaidólle. Guaidó julistautui Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi. Mielenosoituksiin osallistui satojatuhansia ihmisiä, ja mielenosoittajien ja turvallisuusjoukkojen välisissä yhteenotoissa on kuollut ainakin neljä ihmistä.
25. tammikuuta – Suomessa alkoi kohu vanhustenhoidon tilasta, kun Valvira sulki Esperin Caren hoivakodin Kristiinankaupungissa lukuisien asiakasturvallisuuteen liittyneiden yhteydenottojen vuoksi.
Tapahtumia > Helmikuu

1. helmikuuta – Asteroidi NT7 ohitti Maan 30 miljoonan kilometrin etäisyydeltä.
2. helmikuuta – Yhdysvallat ja Venäjä vetäytyivät keskimatkan ohjuksia rajoittavasta INF-sopimuksesta.
4. helmikuuta – Kaikkien aikojen menestynein suomalainen mäkihyppääjä ja moninkertainen olympiavoittaja Matti Nykänen kuoli 55-vuotiaana.
14. helmikuuta – Ainakin 40 puolisotilaallista poliisia kuoli pakistanilaisen islamistiryhmä Jaïsh-e-Mohammadin tekemässä pommi-iskussa Intian Kashmirissa.
20. helmikuuta – Bangladeshin pääkaupungissa Dhakassa sattui tulipalo, joka tappoi ainakin 78 ihmistä.
26. helmikuuta – Balakotin ilmaisku: Intian ilmavoimat pommitti Pakistanin puoleisella Kashmirin alueella sijaitsevaa Jaïsh-e-Mohammad -kapinallisryhmän koulutusleiriä. Iskussa kuoli noin 300 kapinallista. Pommituksen motiivina oli ryhmän aiemmin helmikuussa tekemä poliiseihin kohdistunut pommi-isku Intian puolella.
27. helmikuuta – Vietnamin pääkaupungissa Hanoissa järjestettiin huippukokous Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin ja Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-unin välillä, mutta Trump lähti kokouksesta ennen aikojaan ja mitään sopimuksia ei solmittu.
Tapahtumia > Maaliskuu

3. maaliskuuta – Viron parlamenttivaalit 2019. Eniten paikkoja sai Viron reformipuolue.
8. maaliskuuta – Sipilän hallitus erosi maakunta- ja soteuudistuksen kaaduttua.
10. maaliskuuta – 157 ihmistä kuoli, kun Ethiopian Airlinesin lento 302 syöksyi maahan pian lähdettyään Addis Abebasta. Tämän sekä viitisen kuukautta aiemmin tapahtuneen Lion Airin putoamisen seurauksena monet lentoyhtiöt ja valtiot asettivat turmalentoja operoineen Boeing 737 MAX 8 -konetyypin lentokieltoon.
15. maaliskuuta – Ainakin 49 ihmistä kuoli ja 50 loukkaantui Christchurchin moskeijaiskussa Uudessa-Seelannissa.
15. maaliskuuta – Yli miljoona koululaista osallistui kansainväliseen ilmastolakkoon 125 eri maassa. Suomessa mielenilmauksia järjestettiin ainakin 27 eri paikkakunnalla ja niihin osallistui monia tuhansia koululaisia.
18. maaliskuuta – Sykloni Idai aiheutti mittavia vahinkoja ja vaati yli 840 ihmisen hengen Mosambikissa, Zimbabwessa, Malawissa, Etelä-Afrikassa ja Madagaskarilla.
31. maaliskuuta – Neljä ihmistä kuoli ja kolme loukkaantui henkilöauton ja pikkubussin törmätessä toisiinsa Kiteellä. Henkilöauton kuljettaja sekä pikkubussin kaksi matkustajaa kuolivat onnettomuuspaikalla, ja pikkubussin kuljettaja kuoli myöhemmin sairaalassa. Poliisin mukaan henkilöauton kuljettaja ajoi ylinopeutta kovassa humalassa.
Tapahtumia > Huhtikuu

10. huhtikuuta – Tutkijat julkistivat saaneensa ensimmäisen kuvan mustasta aukosta.
11. huhtikuuta – Sudania vuodesta 1989 hallinnut itsevaltainen presidentti Omar al-Bashir syrjäytettiin sotilasvallankaappauksella.
11. huhtikuuta – Intiassa alkoivat maailman suurimmat parlamenttivaalit, jotka jatkuvat 19. toukokuuta saakka.
12. huhtikuuta – Kolme saman perheen alaikäistä lasta kuoli ja yksi pelastautui hirsimökin rajussa tulipalossa Kittilän Levillä. Mökissä ei ollut palon aikaan huoltajia. Perhe oli kotoisin Pyhtäältä ja oli vuokrannut mökin lomakäyttöön. Mökki tuhoutui palossa täysin, ja palon todettiin saaneen alkunsa virheellisesti asennetusta lattialämmityskaapelista.
14. huhtikuuta – Suomen 38. eduskuntavaalit. Eniten paikkoja saivat Suomen Sosialidemokraattinen Puolue sekä Perussuomalaiset, tosin ensimmäistä kertaa eduskuntavaalien historiassa yksikään puolue ei saanut yli 20 prosentin osuutta kaikista äänistä. Suomen Keskusta menetti huomattavan paljon paikkoja. Naisten osuus valituista kansanedustajista oli suurempi kuin koskaan aiemmin.
15. huhtikuuta – Tulipalo vaurioitti pahoin Pariisin Notre Damen katedraalia. Kirkon keskitorni ja katto romahtivat, mutta sisätilat säästyivät täydeltä tuholta.
17. huhtikuuta – 29 saksalaisturistia kuoli linja-auton suistuttua tieltä Madeiralla. Lisäksi 27 loukkaantui, heistä osa on paikallisia, joita bussi ruhjoi.
18. huhtikuuta – Pohjois-Irlannissa tapahtui mellakoita alueen rauhanprosessia vastaan. Mellakoita raportoimassa ollut 29-vuotias toimittajanainen Lyra McKee ammuttiin Londonderryssa. Poliisi kertoo ottaneensa kiinni kaksi nuorta miestä epäiltynä henkirikoksesta ja tutkivansa tapausta terroritekona.
21. huhtikuuta – Sri Lankassa tapahtui useita pommi-iskuja, joissa kuoli yhteensä 253 ja haavoittui yli 500 ihmistä. Iskut tapahtuivat luksushotelleissa ja kirkoissa pääosin pääkaupunki Colombossa ja sen lähiympäristössä.
21. huhtikuuta – Ukrainan presidentinvaalit. Vaalit voitti ylivoimaisesti Volodymyr Zelenskyi.
28. huhtikuuta – Espanjan parlamenttivaalit. Vaalit voitti Espanjan sosialistinen työväenpuolue. Myös äärioikeistolainen Vox-puolue pääsi parlamenttiin; viimeksi äärioikeistopuolue pääsi maan parlamenttiin yli 40 vuotta sitten.
30. huhtikuuta – Japania vuodesta 1989 hallinnut keisari Akihito luopui kruunustaan. Kyseessä on ensimmäinen kerta yli 200 vuoteen, kun Japanin keisari luopuu vallasta.
Tapahtumia > Toukokuu

1. toukokuuta – Japanin keisari Naruhito nousi valtaistuimelle hänen edeltäjänsä Akihiton luovuttua edellisenä päivänä tehtävästään. Japanissa alkoi Reiwa-kausi.
2.–3. toukokuuta – Harvinaisen voimakas takatalvi koetteli Suomea. Kaikista pahiten takatalvi koetteli Pohjois-Pohjanmaata, Pohjois-Savoa, Pohjois-Karjalaa sekä Kainuuta, joiden alueella lunta satoi maahan 5–15 senttimetriä. Myös päiväkohtaiset alimman lämpötilan ennätykset menivät rikki muun muassa Hailuodossa, Kajaanissa ja Vaalassa. Takatalveen liittyi myös kova puuskittainen tuuli, joka aiheutti ongelmia myös sähkönjakelussa. Esimerkiksi Savon Voiman alueella oli pahimmillaan yli tuhat kotitaloutta ilman sähköä.
4. toukokuuta – Hämeenlinnan Pallokerho voitti jääkiekon Suomen mestaruuden.
5. toukokuuta – 41 ihmistä sai surmansa tulipalossa Aeroflotin lennolla 1492 Šeremetjevon lentoasemalla Venäjällä.
14.–18. toukokuuta – Eurovision laulukilpailu järjestettiin Israelin Tel Avivissa. Tapahtumapaikkana toimi Tel Aviv Convention Center. Kilpailun voitti Alankomaiden Duncan Laurence kappaleellaan "Arcade".
16. toukokuuta – Satakunnan museolle myönnettiin Vuoden museo -palkinto.
20. toukokuuta – 26. yleisen paino- ja mittakonferenssin vahvistamat SI-järjestelmän perusyksiköiden uudet määritelmät tulivat voimaan. Esimerkiksi kilogrammaa ei enää määritellä kansainvälisen prototyypin vaan Planckin vakion ja muiden luonnonvakioiden avulla.
23.–26. toukokuuta – Europarlamenttivaalit 2019.
26. toukokuuta – Suomi voitti kolmatta kertaa kultaa jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa Slovakiassa kaataen Kanadan maalein 3–1.
Tapahtumia > Kesäkuu

1. kesäkuuta – Alle 18-vuotiaat eivät ole voineet enää tästä päivästä lähtien mennä naimisiin Suomessa edes poikkeusluvalla.
3. kesäkuuta – Pääkaupunkiseudulla liikennöivän Runkolinja 550:n korvaavan Raide-Jokerin rakentaminen alkoi.
5. kesäkuuta – Tanskan kansankäräjävaalit 2019. Sosiaalidemokraatit säilyttivät paikkansa suurimpana puolueena.
6. kesäkuuta – Antti Rinteen hallitus astui toimeensa.
7. kesäkuuta – Eduskunta valitsi puhemieheksi Matti Vanhasen. 1. varapuhemieheksi valittiin Tuula Haatainen ja 2. varapuhemieheksi Juho Eerola.
16. kesäkuuta – Hongkongissa noin kaksi miljoonaa ihmistä osallistui luovutuslakiesitystä vastustaviin mielenosoituksiin, kun alueen hallitus oli ehdottanut lakia, joka mahdollistaisi Hongkongin kansalaisten pidätyksen ja luovutuksen Manner-Kiinaan kiinalaisten viranomaisten pyynnöstä.
30. kesäkuuta – Donald Trump vieraili Pohjois-Koreassa ensimmäisenä Yhdysvaltain istuvana presidenttinä.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Euroopan unionin puheenjohtajuus siirtyi Suomelle vuoden loppuun asti.
1. heinäkuuta – David Hurley tuli Peter Cosgroven seuraajana Australian kenraalikuvernööriksi.
2. heinäkuuta – Täydellinen auringonpimennys Etelä-Amerikassa ja eteläisellä Tyynellämerellä.
7. heinäkuuta – Yhdysvallat voitti jalkapallon naisten maailmanmestaruuden.
14. heinäkuuta – Yhdeksän ihmistä kuoli, kun laskuvarjohyppääjiä kuljettanut pienkone syöksyi maahan Ruotsin Uumajassa.
16. heinäkuuta – Ursula von der Leyen valittiin Euroopan komission puheenjohtajaksi.
18. heinäkuuta – 34 ihmistä sai surmansa animestudio Kyoto Animationin tuhopoltossa Japanin Kiotossa.
19. heinäkuuta – Iranin vallankumouskaarti kaappasi Britannian lipun alla seilanneen tankkerin Hormuzinsalmessa Persianlahdella. Britannia ilmoitti lähettävänsä sota-aluksia turvaamaan merenkulkua kansainvälisillä vesillä.
20.–27. heinäkuuta – Jokavuotinen Esperanton maailmankongressi järjestettiin Lahdessa.
22. heinäkuuta – Intia laukaisi toisen miehittämättömän aluksensa, Chandrayaan-2:n, kohti Kuuta. Laskeutuminen kuitenkin epäonnistui ja alus syöksyi Kuuhun 6. syyskuuta.
23.–24. heinäkuuta – Englantilainen artisti Ed Sheeran konsertoi ensi kertaa Suomessa Helsinki-Malmin lentoasemalla. Kahteen konserttiin osallistui yhteensä yli 106 000 ihmistä.
24. heinäkuuta – Boris Johnson korvasi Theresa Mayn Konservatiivipuolueen puheenjohtajana ja Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerinä.
24. heinäkuuta – Euroopan helleaalto kesällä 2019: Lingenissä mitattiin Saksan mittaushistorian korkein lämpötila, 42,6°C. Myös Pariisissa oli seuraavana päivänä yhtä kuumaa.
25. heinäkuuta – Asteroidi 2019 OK ohitti Maan vain 70 000 kilometrin etäisyydeltä.
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta − Venäjä aloitti Itämerellä Merikilpi 2019 -nimisen merisotaharjoituksen.
1. elokuuta − Pääesikunnan päällikkö, kenraaliluutnantti Timo Kivinen siirtyi uudeksi puolustusvoimain komentajaksi.
3. elokuuta – Yhdysvalloissa El Pasossa, Daytonissa ja Chicagossa koettiin vuorokauden aikana yhteensä kolme joukkoampumista, joissa kuoli yhteensä 30 henkeä.
3. elokuuta – Kaksi ihmistä kuoli ja neljä loukkaantui purjeveneen ja moottoriveneen törmäyksessä Airiston merialueella, Turun lähistöllä. Kuolonuhrit olivat purjeveneessä olleita keski-ikäisiä veljeksiä. Moottorivene oli purjevenettä selvästi isompi, ja se törmäsi purjeveneeseen arviolta jopa 25 solmun nopeudella.
6. elokuuta – Meksikon valtiollisesta rahapajasta Méxicossa varastettiin 2,6 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta kultakolikoita, kun aseistettu mieskaksikko tunkeutui rahapajan tiloihin, täytti mukanaan tuoman repun 1 567 kultakolikolla avonaisesta holvista ja poistui paikalta.
17. elokuuta – Kabulin pommi-isku 2019: eräässä hääjuhlassa pommittaja räjäytti itsensä ja 63 muuta ihmistä.
21. elokuuta – Amazonin metsäpalot 2019: Brasilian kansallinen avaruustutkimusinstituutti ilmoitti, että Amazonin sademetsässä riehui metsäpaloja ennätysmääräisesti, kuluneen vuoden aikana yli 36 000 kertaa, ja paloista peräisin oleva savu saavutti myös São Paulon suurkaupungin.
21. elokuuta – Islantilainen Ragnar Kjartansson voitti Ars Fennica -kuvataidepalkinnon.
25. elokuuta – Kaksi vaarallisesti aseistautunutta veljestä ampui ja haavoitti kahta poliisia Porvoossa. Ampumavälikohtausta seurasi lähes vuorokauden mittainen takaa-ajo, joka päättyi lopulta ampujien kiinnijäämiseen Hämeenkyrössä. Yhdellä miehistä oli Ruotsin kansalaisuus ja toisella Suomen sekä Ruotsin kaksoiskansalaisuus.
Tapahtumia > Syyskuu

1. syyskuuta – 5. luokan hurrikaani Dorian iski Bahamasaarille.
4. syyskuuta – Kolme nuorta miestä kuoli rajussa ulosajossa Kodisjoentiellä Raumalla.
7. syyskuuta – Katri Kulmuni valittiin Suomen Keskustan uudeksi puoluejohtajaksi.
14. syyskuuta – Saudi-Arabian öljyntuotantolaitoksille tehtiin maan öljyntuotantoa merkittävästi vähentänyt isku drooni-lennokeilla ja mahdollisesti myös ohjuksilla. Jemenin huthi-kapinalliset ilmoittivat olevansa iskujen takana. Yhdysvallat syytti iskuista Irania.
15. syyskuuta –  Espanja voitti koripallon maailmanmestaruuden.
20. syyskuuta – Saksan hallitus ilmoitti aikovansa käyttää 50 miljardia euroa ilmastonmuutoksen vastaiseen työhön seuraavan kymmenen vuoden aikana.
20. syyskuuta – Ruotsalainen ilmastomarssien alullepanija Greta Thunberg osallistui arviolta 250 000 ihmisen kanssa ilmastonmuutoksen vastaiseen marssiin New Yorkissa.
20. syyskuuta – Miljoonat koululaiset ja opiskelijat osallistuivat ilmastolakkoon 150 eri maassa. Pelkästään New Yorkissa marssi neljännesmiljoona ihmistä.
22. syyskuuta – Muun muassa Tjäreborgin omistanut brittiläinen matkatoimisto Thomas Cook Group asetettiin konkurssiin. Tjäreborg perui kaikki 23.9. toteutettavat lentonsa, mutta pystyi jo 24.9. jatkamaan toimintaansa Pohjoismaissa normaalisti.
23. syyskuuta – Presidentti Sauli Niinistö puhui New Yorkissa YK:n ilmastokokouksessa. Hän totesi että maailmanlaajuinen siirtyminen hiilineutraaliuteen tarkoittaa yhteiskuntien kokonaisvaltaista muutosta. Niinistö toi esille että Suomen kansalliset ilmastotavoitteet ovat maailman kunnianhimoisimpia, ja että ratkaisevaa on tulosten saavuttaminen.
23. syyskuuta – Maailman ilmatieteen järjestö WMO julkaisi raporttinsa, jonka mukaan kasvihuonekaasujen päästöjä pitäisi rajoittaa ainakin kolme kertaa nykyistä enemmän, jotta tällä vuosisadalla päästäisiin Pariisin ilmastokokouksessa vuonna 2015 asetettuun tavoitteeseen, eli korkeintaan kahden celsiusasteen lämpenemiseen.
24. syyskuuta – Yhdistyneen kuningaskunnan korkein oikeus päätti, että pääministeri Boris Johnsonin päätös jäädyttää parlamentin toiminta osana brexit-prosessia oli laiton. Johnson oli toimittanut kuningatar Elisabetille pyynnön keskeyttää parlamentin toiminta 14. lokakuuta asti.