stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Elli Hiidenheimo
Teoksia > Nimellä Elli Tavastähti

Raittiustyö opiskelevan nuorison keskuudessa Suomessa / Die Abstinenztätigkeit unter der studierenden Jugend Finlands. Suomen opiskelevan nuorison raittiusliitto, Helsinki 1907
Alkoholi ja ihmissielu. S. O. N. R:n kirjasia n:o 4. Helsinki 1914
Ett besök på nykterhetsutställningen. Nykterhetssällskapens Centralbyrå, Helsingfors 1914
Kieltolakiin! S. O. N. R:n kirjasia n:o 5. Helsinki 1914
Koululaisen kasvitarhaopas. Otava 1914, 1917
Kymmenen käskyä mielisairasten hoitajille yksityiskodeissa. Sosialihallitus, köyhäinhoidontarkastusosasto, Helsinki 1921
Onko Kenraali Mannerheimin lastensuojeluliiton paikallisosastolla tehtäviä joka kunnassa? Helsinki 1922
Lapsi huutaa eli lastenhoitajaa haetaan: Yksinäytöksinen murhenäytelmä, joka päättyy onnellisesti sekä Lapsen päivä: runo. Kenraali Mannerheimin lastensuojeluliitto, Helsinki 1925
Köyhäinhoidon käsikirja. WSOY 1926
Pekkalan emäntä näkee unia: Kolminäytöksinen näytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 173. Kirja, Helsinki 1927
Yksityinen huoltotoiminta Suomessa: Luettelo yksityisistä huoltojärjestöistä ja -laitoksista. Koonnut Elli Tavastähti. Valtioneuvosto, Helsinki 1928
Teoksia > Nimellä Elli Hiidenheimo

Kertomus Vihdin pitäjän köyhäinhoidosta (1738–1865). Vihdin kunta, Helsinki 1939
Kokoomusnaiset eduskunnassa. Kansallisen kokoomuspuolueen naisvaliokunta, Helsinki 1939
Vihdin Oravalan sukutila: Tila- ja henkilöhistoriaa keskiajasta nykyaikaan. Kirjoittanut Kaarlo Soikkeli; täydennyksin ja liittein varustanut Elli Hiidenheimo. Vihdin Oravalan suku, Helsinki 1953
Teoksia > Nimimerkillä E. Hämeenlinna

Viidenkymmenen villitys: Yksinäytöksinen huvinäytelmä. Lotta-Svärd-yhdistyksille kirjoitti ja omisti E. Hämeenlinna. Näytelmäkirjasto n:o 11. Kirja, Helsinki 1925
Teoksia > Nimimerkillä Anni Sorainen

Merenneito: Novelli. Kirja, Helsinki 1915
Aiheesta muualla

Elli ja Artturi Hiidenheimon säätiö.
| n k Suomalaisen puolueen kansanedustajat 1917–1918 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (32):  Ala-Kulju  Alanen  Antila  Arajärvi (1917–1918)  Bergroth  Haataja  Hiidenheimo  Hyöki (1918)  Häkkinen  Ingman  Kaila  Kairamo  Koivisto  Kotila  Lanne  Lagerlöf  Loukko (1918)  Louhivuori  Malmivaara  Nevanlinna  Peurakoski  Päivänsalo  Rantasalo  Retulainen  Runtti  Saari (1917–1918†)  Sjöstedt-Jussila  Typpö  Vanhala  Valkama  A. Virkkunen  P. Virkkunen  Yrjö-Koskinen 
Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1918–1919 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (41):  Ahmavaara  Ala-Kulju  Alanen  Antila  Arajärvi  Arokallio  Bergroth   Haataja  Hiidenheimo  Hultin  Hyöki  Häkkinen  Ingman  Kaila  Kairamo  Koivisto  Lanne  Lagerlöf  Laurila (1919)  Louhivuori  Malmivaara  Mannonen (1919)  Meurman (1919)  Nevanlinna  Nissinen  Paavolainen  Pennanen  Peurakoski  Puumala  Päivänsalo  Rantasalo  Repo (1919)  Retulainen  Runtti  Setälä  Sjöstedt-Jussila  Snellman  Talas  Tanttu  Typpö  Vanhala  Valkama  A. Virkkunen  P. Virkkunen  Yrjö-Koskinen 
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1919–1922 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (28):  Alanen  Alfthan (1922)  Arajärvi  M. Erich  R. Erich  Gebhard  Hallsten  Hannula  Heikinheimo (1921–1922)  A. Hiidenheimo  E. Hiidenheimo  Holma  Homén  Hultin  Ihamuotila  Jaskari (1920–1922)  Kaila  Koivisto (1919–1921†)  Lanne  Malmivaara (1919–1920)  Nevanlinna  Nikkanen  Nyberg  Puumala  Setälä  Snellman  Suolahti  Typpö  A. Virkkunen (1919–1922)  P. Virkkunen 
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1924–1927 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (38):  Ainali  Bergroth  Eerola  Gebhard  Heikinheimo  Heikkilä  Hiidenheimo  Härmä  Ingman  Jaskari  Junnila  Jussila  Järvinen  Kaila  Kares  Kilpeläinen  Kinnunen  Kylänpää (1925–1927)  Mannermaa  Neitiniemi  Nikkanen  Nukari  Paavolainen  Peltonen  Pennanen  Pohjala  Pojanluoma  Pulkkinen  Rannikko  Ruotzi  Saastamoinen (1924–1926)  Setälä  Sjöstedt-Jussila (1924–1925)  Somersalo  Tavastähti  Tulenheimo  Turja  Vanhala  Virkkunen  Zitting (1926–1927) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Eduskunta  Biografiasampo
Suurten lukujen nimet

Suurten lukujen nimet ovat luonnollisen kielen numeraaleja, jotka tarkoittavat tiettyjä yksittäisiä suuria luonnollisia lukuja. Omia nimiä on annettu länsimaisen perinteen mukaan yleensä vain luvuille, joiden kymmenkantainen logaritmi (ykkösen jäljessä oleva nollien lukumäärä) on jaollinen joko kolmella tai kuudella – sitä vastoin esimerkiksi kiinalaisessa kulttuurissa tuhansien sijaan lukusanoja on kehitetty kymmenen tuhannen potensseille. Muut luvut voidaan luonnollisessa kielessä esittää eri nimettyjen lukujen yhdistelminä (tulojen summana).
Nimijärjestelmät

Luvun miljoona (tuhat tuhatta eli 1 000 000) nimi on perua italian sanasta milione, joka merkitsee oikeastaan ’suurta tuhatta’ (< mille ’tuhat’, -one suurentava eli augmentatiivinen suffiksi). Sana tunnetaan englannissa 1300-luvulta ja ranskassa 1200-luvulta. Suomen kielessä miljoona on esiintynyt vuonna 1749.
Miljoonaa suurempien lukujen nimet biljoona, triljoona ja niin edelleen ovat peräisin 1400-luvulta. Ne johdettiin vaihtamalla miljoonan alkuosa latinalaisperäiseksi etuliitteeksi bi, tri, quadr ja niin edelleen siten, että etuliite ilmaisee, mihin potenssiin miljoona korotetaan. Nimien muoto vaihtelee eri kielissä; esimerkiksi suomessa loppuosa -illion on muuttunut muotoon -iljoona. Kymmenen potenssi ja samalla luvun nollien lukumäärä saadaan kertomalla eksponenttina oleva luku 6:lla. Tuhannelle miljoonalle käytetään erityistä nimeä miljardi.
Täten on esimerkiksi:
miljoona = 106 = 1 000 0001 (6 nollaa)
miljardi = 109 = 1 000 0001,5 (9 nollaa)
biljoona = 1012 = 1 000 0002 (12 nollaa) (< lat. bis ’kahdesti’)
triljoona = 1018 = 1 000 0003 (18 nollaa) (< lat. tres ’kolme’)
kvadriljoona = 1024 = 1 000 0004 (24 nollaa) (< lat. quattuor ’neljä’)
kvintiljoona = 1030 = 1 000 0005 (30 nollaa) (< lat. quintus ’viides’)
sekstiljoona = 1036 = 1 000 0006 (36 nollaa) (< lat. sextus ’kuudes’)
septiljoona = 1042 = 1 000 0007 (42 nollaa) (< lat. septimus ’seitsemäs’)
oktiljoona = 1048 = 1 000 0008 (48 nollaa)
noviljoona tai noniljoona = 1054 = 1 000 0009 (54 nollaa)
dekiljoona = 1060 = 1 000 00010 (60 nollaa)
Tässä muodossa nimistö on yhä käytössä useissa maissa, muun muassa Suomessa. Joskus on ehdotettu miljardin kanssa analogisia välilukusanoja biljardi (= tuhat biljoonaa), triljardi (= tuhat triljoonaa) ja niin edelleen; tällaiset sanat eivät ole kuitenkaan normien mukaisia eivätkä yleisesti käytössä. Luvulle 10100 (100 nollaa) on myöhemmin annettu tästä järjestelmästä täysin poikkeava nimi googol ja luvulle 10 10100 nimi googolplex, joita ei myöskään yleisesti käytetä.
Monissa maissa on myöhemmin tullut käyttöön toinen järjestelmä, jossa jokainen -illion-loppuinen lukusana tarkoittaakin edellistä tuhatkertaisena, esimerkiksi biljoona on ”tuhat miljoonaa”, triljoona ”tuhat biljoonaa” ja niin edelleen. Vaikkakin jotkut yhä käyttävät vanhaa järjestelmää esimerkiksi englannin kielessä. Käytössä on siis kaksi toisistaan poikkeavaa järjestelmää, joille on annettu nimet pitkä ja lyhyt asteikko (ranskaksi échelle longue ja échelle courte, englanniksi long scale  ja short scale). Molemmat järjestelmät ovat eri maissa olleet käytössä jo vuosisatoja, mutta näitä termejä käytti ensimmäisenä ranskalainen matemaatikko Geneviève Guitel vuonna 1975.
Ero järjestelmien välillä kasvaa sitä suuremmaksi, mitä suuremmista luvuista on kysymys.
Suomessa on käytössä pitkä asteikko. Suurimman osan 1800- ja 1900-luvuista Isossa-Britanniassa käytettiin pitkää, Yhdysvalloissa lyhyttä asteikkoa, minkä vuoksi englannin kielessä on käytetty myös nimityksiä ”brittiläinen” ja ”amerikkalainen” käytäntö (British usage ja American usage). Nykyisin kuitenkin myös Isossa-Britanniassa käytetään lyhyttä asteikkoa virallisissa yhteyksissä.
Vertailutaulukko

| Luku |  | Pitkä asteikko (esim>  suomi) | Pitkän asteikon logiikka | Lyhyt asteikko (esim>  englanti) | Lyhyen asteikon logiikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 106 | 1 000 000 | miljoona | 1 000 0001    | million | 1 0001+1 |
| 109 | 1 000 000 000 | tuhat miljoonaa (miljardi) |  | billion | 1 0001+2 |
| 1012 | 1 000 000 000 000 | biljoona | 1 000 0002    | trillion | 1 0001+3 |
| 1015 | 1 000 000 000 000 000 | tuhat biljoonaa |  | quadrillion | 1 0001+4 |
| 1018 | 1 000 000 000 000 000 000 | triljoona | 1 000 0003    | quintillion | 1 0001+5 |
Historiaa

| --- | --- |
1475: Ranskalainen matemaatikko Jehan Adam käytti sanoja bymillion ja trimillion tarkoittamaan lukuja 1012 ja 1018.
1484: Ranskalainen matemaatikko Nicolas Chuquet käytti julkaisussaan Triparty en la science des nombres sanoja byllion, tryllion, quadrillion, quyllion, sixlion, septyllion, ottyllion ja nonyllion tarkoittamaan lukuja 1012, 1018 jne. Chuquet'n artikkeli julkaistiin vasta 1870-luvulla, mutta suurimman osan siitä oli kopioinut lähdettä mainitsematta Estienne de La Roche vuonna 1520 julkaisemassaan kirjassa L'arismetique.
1549: Jacques Peletier käytti sanaa milliart luvulle ’miljoona miljoonaa’ (1012). Hän mainitsi, että sanaa oli aikaisemmin jo käyttänyt ranskalainen tieteilijä Guillaume Budé (1467–1540).
1600-luvulla: Suurissa luvuissa numerot oli vanhastaan ryhmitelty kuuden ryhmiin (1 000000), mutta tämän syrjäytti tapa ryhmitellä ne kolmen ryhmiin (1 000 000). Tämän vuoksi Ranskassa ja Italiassa jotkut tieteilijät alkoivat käyttää sanaa billion (biljoona) tarkoittamaan lukua 109. Enemmistö kuitenkin käytti tästä luvusta edelleen ilmaisua ”tuhat miljoonaa” tai otti käyttöön Peletier'n ehdottaman termin miljardi.
1700-luvun puoliväli: Lyhyen asteikon mukaisesti määritelty billion tuli käyttöön Britannian amerikkalaisissa siirtokunnissa.
1800-luvun alku: Ranskassa siirryttiin yleisesti lyhyeen asteikkoon, ja esimerkkiä seurasi Yhdysvallat, jossa sitä alettiin käyttää kouluopetuksessa. Monissa ranskalaisissa sanakirjoissa 1800-luvulla pitkää asteikkoa kutsuttiin ”nykyisin vanhentuneeksi järjestelmäksi”.
1926: H. W. Fowler ehdotti teoksessa Modern English Usage amerikkalaisen järjestelmän käyttöönottoa myös Britanniassa. Perusteluna oli: ”Koska luvulla, joka meillä tunnetaan nimellä billion, ei ole käyttöä muutoin kuin tähtitieteessä, on vahinko, ettemme noudata samaa käytäntöä.”
1948: Yhdeksäs yleinen mitta- ja painokonferenssi ehdotti pitkän asteikon käyttöönottoa kaikkialla maailmassa.
1960: Yhdestoista yleinen mitta- ja painokonferenssi otti käyttöön kansainvälisen yksikköjärjestelmän eli SI-järjestelmän, jossa samalla otettiin käyttöön joukko uusia etuliitteitä. SI-järjestelmä on näin ollen riippumaton siitä, kumpaa nimistöä suurille luvuille käytetään. Samalla kuitenkin suositeltiin, että kaksiselitteisten termien kuten biljoona ja triljoona käyttöä on vältettävä..
1961: Ranskassa vahvistettiin pitkä asteikko viralliseksi.
1974: Britannian pääministeri Harold Wilson ilmoitti alahuoneelle, että valtion tilastoissa käytetään tästedes lyhyttä asteikkoa.
1975: Ranskalainen matemaatikko Geneviève Guitel antoi näille eri järjestelmille nimet échelle courte (lyhyt asteikko) ja échelle longue (pitkä asteikko).
1994: Italia otti virallisesti käyttöön pitkän asteikon.
Nykyinen käytäntö > Pitkää asteikkoa käyttävät maat

Useimmissa maissa ja kielissä käytetään pitkää asteikkoa. Seuraavassa maitten ja lukusanojen 109 ja 1012 vastineet eri maiden kielissä:
Nykyinen käytäntö > Lyhyttä asteikkoa käyttävät maat > Englanninkieliset maat

Useimmat englanninkieliset maat käyttävät lyhyttä asteikkoa:
Nykyinen käytäntö > Lyhyttä asteikkoa käyttävät maat > Lyhyen asteikon muunnelmaa käyttävät maat

Joissakin maissa käytetään lyhyttä asteikkoa harvoin esiintyville suurille luvuille kuten 1012, mutta miljardi-sanan vastine on käytössä luvulle 109. Näin on laita seuraavissa maissa:
Nykyinen käytäntö > Molempia asteikkoja käyttävät maat

Huomattakoon lisäksi, että esimerkiksi Kanadassa sanat billion ja trillion kirjoitetaan täsmälleen samoin sekä englanniksi että ranskaksi, mutta niillä on eri merkitys, kuten edellä on todettu.
Nykyinen käytäntö > Muita lukujärjestelmiä käyttävät maat

Kreikan kielessä käytetään sanaa ekatommýrio (εκατομμύριο, ’sata myriadia’ eli ’sata kymmentätuhatta’) luvulle 106, mutta suuremmille luvuille termejä disekatommýrio (δισεκατομμύριο, ’di-satamyriadi’) = 109, trisekatommýrio (τρισεκατομμύριο, ’tri-satamyriadi’) = 1012, tetrákis ekatommýrio (τετράκις εκατομμύριο, ’tetra-satamyriadi’) = 1015 ja niin edelleen.
Kiinassa, Intiassa, Japanissa ja Koreassa on käytössä omat, länsimaisesta poikkeavat nimistöt suurille luvuille. Kiinassa lukusanojen merkitykset ovat vaihdelleet, mutta nykyisin yleisessä järjestelmässä peräkkäisten nimettyjen lukujen suhde on 10 000 = 104. Tällöin esimerkiksi 104 = 万 (wàn), 108 = 亿 (yì), ja 1012 = 兆 (zhào).
Intialaisessa asteikossa, jota käytetään myös Pakistanissa, Bangladeshissa, Nepalissa ja Myanmarissa, tuhannen jälkeen peräkkäisten nimettyjen lukujen suhde on 100. Tavallisessa englanninkielisessä tekstissä, esimerkiksi sanomalehdissä, käytetään sanoja hundred (100) ja thousand (1000), mutta näitä suuremmat luvut ilmaistaan sanoilla lakh (100 000 = 105) ja crore (10 000 000 = 107) sekä näiden monikertoina.
Keinoja sekaannuksen välttämiseksi

Kahden erilaisen järjestelmän olemassaolo voi varsinkin kansainvälisissä yhteyksissä aiheuttaa sekaannusta ja usein myös suoranaisia käännösvirheitä. Sen välttämiseksi voidaan menetellä seuraavasti:
Kirjoitetussa kielessä kirjoittaa luvut numeroin ja eroteltuina sitovilla välilyönneillä, esimerkiksi 1 000 000 000 lukusanan miljardi (tai biljoona) sijasta.
Käyttää tieteellistä merkintää, jossa luvut kirjoitetaan 10:n potensseina, esimerkiksi 109, 1012, tai eräissä tietoteknisissä yhteyksissä (1e9, 1e12 jne.). Tämä on tieteilijöiden ja matemaatikkojen yleisesti käyttämä tapa.
Käyttää mittayksikköjen yhteydessä SI-järjestelmän mukaisia etuliitteitä (kilo-, mega-…), jotka tarkoittavat samaa lukua riippumatta siitä, kumpaa suurten lukujen nimistöä käytetään.
100 triljoonan (lyhyt asteikko, 1014) Zimbabwen dollarin seteli joka vastaa 100 biljoonaa (pitkä asteikko).
Peräsiimaiset

| Opisthokonta |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
luokittelematon::  Opisthokonta  Cavalier-Smith, 1987
Infobox OKNimi-testi OK: 
Peräsiimaiset (Opisthokonta) on suuri aitotumaisryhmä, johon kuuluvat eläimet ja sienet sekä useita yksisoluisia alkueliöitä. Sekä geneettiset että rakenteelliset tutkimukset osoittavat Opisthokonta-ryhmän olevan monofyleettinen.
Historia

Eläinten ja sienten välisen sukulaissuhteen osoitti ensimmäisenä Thomas Cavalier-Smith vuonna 1987; hän kutsui ryhmää nimellä Opisthokonta. Myöhemmin 1990-luvulla tutkimukset vahvistivat sukulaisuussuhteen.
Käännös suomeksi
Maria Teresa (Luxemburg)

| Maria Teresa |
| --- | --- |
 Suurherttuatar valokuvattuna vuonna 2014
Luxemburgin suurherttuatar
Virkakausi:  7. lokakuuta 2000
Edeltäjä:  Joséphine-Charlotte

Syntynyt:  María Teresa Mestre y Batista 22. maaliskuuta 1956 (ikä 68) Havanna, Kuuba
Puoliso:  Henri (vih. 1981)
Lapset:  5
Uskonto:  katolilaisuus
María Teresa Mestre y Batistan (s. 22. maaliskuuta 1956, Havana, Kuuba) on Luxemburgin suurherttua Henrin puoliso ja täten Luxemburgin suurherttuatar.
Varhainen elämä

Hän syntyi Kuubassa vaikutusvaltaiseen espanjalaistaustaiseen sukuun. Hänen vanhempansa olivat José Antonio Mestre ja Maria Teresa Batista-Falla de Mestre. Ennen Kuuban vallankumousta hänen sukunsa omisti pankkeja ja sokeritehtaita. Vallankumouksen jälkeen perhe muutti New Yorkiin ja sieltä Sveitsiin. Maria Teresa sai Sveitsin kansalaisuuden, kävi koulunsa loppuun ja aloitti valtiotieteen opinnot Geneven yliopistossa.
Avioliitto ja perhe

Genevessä opiskellessaan Maria Teresa tapasi tulevan puolisonsa Henrin. Molemmat valmistuivat vuonna 1980 ja ilmoittivat sen jälkeen kihlauksestaan. Häitä vietettiin Notre-Damen katedraalissa 14. helmikuuta 1981.
Parilla on viisi lasta, perintösuurherttua Guillaume (s. 1981), Félix (s. 1984), Louis (s. 1986), Alexandra (s. 1991) ja Sébastien (s. 1992).
Luxemburgin suurherttuattarena

Suurherttuatar on valittu Unescon hyvän tahdon lähettilääksi vuonna 1997 tunnustuksena työstään koulutuksen, naisten oikeuksien ja mikrorahoituksen hyväksi.
Suurherttuattaren mielenkiinnonkohteita ovat kukat, taide, arkkitehtuuri ja kulttuuri.
Luxemburgin suurherttuattarena > Hovin työolot

Vuonna 2020 Luxemburgin pääministeri tilasi selvityksen, jossa oli tarkoitus käydä läpi hovin työoloja. Vuodesta 2015 lähtien noin kolmannes hovin työntekijöistä oli ottanut lopputilin, ja syyksi ilmoitettiin suurruhtinatar, jota syytettiin mm. päälle päsmäröimisestä sekä siitä, että hän vaati hovin työntekijäitä olemaan aina valmiina ja tietämään hänen toiveensa etukäteen. Hovissa kerrottiin vallitsevan pelon ilmapiiri, ja että ainoastaan pääministeri uskaltaisi sanoa suurruhtinattarelle vastaan.
Luxemburgilainen lehdistö kirjoitti uusista hovin työntekijöihin kohdistuneista ongelmista helmikuussa 2023. Erityistä huomiota herätti tapaus, joka Lëtzebuerger Land -lehden mukaan "lähti lapasesta", kun suurherttuatar halusi sovittaa vaatteita enne kuin häntä oli tarkoitus valokuvata prinsessa Alexandran häiden alla. Paikalle piti hälyttää lisää henkilökuntaa, koska hovineitojen työtaakka osoittautui liian suureksi. Seuraana päivänä suurherttuatar kutsui hovimarsalkan ja henkilökuntansa puhutteluun koskien huonoa organisointia. Näille ei annettu mahdollisuutta puolustautua.
Kunnianosoituksia

Elefanttiritarikunta (Tanska, 2003)
Kristuksen ritarikunta (Portugali, 2005)
Pyhän Jaakon miekan sotilaallinen ritarikunta (Portugali, 2010)
Henrik Purjehtijan ritarikunta (Portugali, 2017)
Camõesin ritarikunta (Portugali, 2022)
Kaarle III:n ritarikunta (Espanja, 2001)
Arvokkaan kruunun ritarikunta (Japani, 2017)
Kolmen tähden ritarikunta (Latvia, 2006)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maria Teresa (Luxemburg) Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki 
Henkilöt:  Deutsche Biographie
Jyri Häkämies

| Jyri Häkämies |
| --- | --- |
 Häkämies Tukholmassa 2009
Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtaja
 19.11.2012–  
Edeltäjä:  Mikko Pukkinen
Suomen elinkeinoministeri
 Kataisen hallitus 22.6.2011–16.11.2012  
Edeltäjä:  Mauri Pekkarinen
Seuraaja:  Jan Vapaavuori
Suomen puolustusministeri
 Vanhasen II hallitus 19.4.2007–22.6.2010 Kiviniemen hallitus 22.6.2010–22.6.2011  
Edeltäjä:  Seppo Kääriäinen
Seuraaja:  Stefan Wallin
Kansanedustaja
 24.3.1999–16.11.2012  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Kymen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. elokuuta 1961 (ikä 63) Karhula
Puoliso:  Mari Pantsar
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  valtiotieteiden maisteri (1986)
Jyri Jukka Häkämies (s. 30. elokuuta 1961 Karhula) on suomalainen poliitikko ja työnantajajohtaja. Marraskuusta 2012 lähtien hän on toiminut Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtajana.
Häkämies oli kokoomuksen kansanedustaja 1999–2012, Kataisen hallituksen elinkeinoministeri 2011–2012 ja puolustusministeri Vanhasen toisessa hallituksessa 2007–2010 ja Kiviniemen hallituksessa 2010–2011.
Koulutus ja ura

Häkämies valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1986 Helsingin yliopistosta. Hän oli kokoomuksen eduskuntaryhmän tiedotussihteeri vuosina 1987–1989 ja Kymen Viestintä Oy:n viestintäpäällikkö 1989–1991, minkä jälkeen hän työskenteli Kotkan paikallislehden Kymen Sanomien myyntijohtajana vuosina 1991–1994 ja Kymenlaakson kauppakamarin toimitusjohtajana 1994–2003.
Politiikka

Häkämies valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1999 vaaleissa Kymen vaalipiiristä ja jatkokausille vuosien 2003, 2007 ja 2011 vaaleissa. Vuosina 2005–2012 hän oli myös Kotkan kaupunginvaltuutettu ja 2005–2008 Kymenlaakson liiton maakuntavaltuuston puheenjohtaja.
Häkämies toimi vuosina 2003–2006 kokoomuksen eduskuntaryhmän ensimmäisenä varapuheenjohtajana ja 2006–2007 puheenjohtajana. Hän oli eduskunnassa jäsen muun muassa lakivaliokunnassa (1999–2001), liikenne- ja viestintävaliokunnassa (1999–2003), suuressa valiokunnassa (2002–2003), valtiovarainvaliokunnassa (2003–2006) ja Yleisradion hallintoneuvostossa (1999–2006).
Politiikka > Puolustusministerinä

Vuoden 2007 eduskuntavaalien jälkeen Häkämies nousi Matti Vanhasen toisen hallituksen puolustusministeriksi ja jatkoi puolustusministerinä myös Mari Kiviniemen hallituskaudella vuosina 2010–2011.
Kesällä 2007 Häkämies järjesti alle puoli vuotta eduskuntavaalien jälkeen Santahaminassa puolustusministeriön edustusmajalla vaalirahoittajilleen saunatilaisuuden, josta koitui ministeriölle 300 euron ruokalasku. Tilaisuuteen osallistuivat muun muassa kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen ja kansanedustaja Marja Tiura sekä vaalirajoittajista Kyösti Kakkonen, Toivo Sukari sekä Nova Groupin Tapani Yli-Saunamäki ja Arto Merisalo. Yksityishenkilö kanteli tapahtumasta oikeuskanslerille, mutta Jaakko Jonkka ei löytänyt Häkämiehen toiminnasta laittomuuksia. Puolustusministeriön mukaan tilaisuudessa noudatettiin tavanomaista vieraanvaraisuutta.
Syyskuussa 2007 Häkämies linjasi Yhdysvalloissa CSIS-instituutissa pitämässään puheessa, että ”Suomen tämän päivän kolme pääasiallista turvallisuushaastetta ovat Venäjä, Venäjä ja Venäjä”. Puhe herätti keskustelua Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta. Lausuntoa arvosteli muun muassa silloinen ulkoministeri Ilkka Kanerva, joka piti Venäjä-lausetta epäonnistuneena ja entinen ulkoministeri Erkki Tuomioja, joka arvosteli Häkämiestä Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan hämärtämisestä.
Häkämies vastasi puolustusministerinä ollessaan myös valtionyritysten omistajaohjausasioista. Lokakuussa 2008 hallitus siirsi suurimman osan valtion osakeomistuksista noin viiden miljardin euron arvosta Solidium-yhtiöön. Solidium hankki myös islantilaisen Novatorin omistaman kymmenen prosentin osake-erän Elisasta työeläkevakuutusyhtiö Varman kautta.
Valtio-omisteisten paperiyhtiöiden ryhtyessä lukuisiin vähennyksiin ja tehtaiden sulkemisiin, valtiota vaadittiin ottamaan aktiivisempi vastuu omistajaohjauksessaan. Häkämies suututti Paperiliiton sanomalla metsäteollisuuden kriisin johtuvan palkkakustannuksista, vaikka Stora Enson toimitusjohtaja Jouko Karvisen mukaan ongelma ei ollut "tehtaan aitojen sisäpuolella." Elokuussa 2009 Paperiliitto vaati valtion omistajaohjauksesta vastaavan ministerin vaihtoa.
Politiikka > Elinkeinoministerinä

Kevään 2011 eduskuntavaaleja seuranneiden hallitusneuvottelujen jälkeen Häkämies nimitettiin Kataisen hallituksen elinkeinoministeriksi.
Syksyllä 2011 Häkämies kannatti niin sanotun kolmikantaisen raamisopimuksen solmimista työmarkkinaosapuolten välille. Pääministeri Jyrki Katainen tuki Häkämiehen ja työministeri Lauri Ihalaisen ajamaa linjaa ja suhtautumista raamisopimukseen.
Elinkeinoministerinä toimiessaan Häkämies ehdotti muun muassa, että valtio ja kunnat voisivat omia investointejaan suuntaamalla ja osin kasvattamalla edistää suomalaista teollisuutta. Lokakuussa 2012 hän ehdotti Helsingin pörssin virkistämiseksi joidenkin valtionyhtiöiden, kuten Altian, Destian tai Editan listaamista. Häkämiehen mukaan pörssiin vieminen tukisi yhtiöiden kasvun edellytyksiä. Osakekaupan vilkastuttamiseksi hän ehdotti myös osinkojen verovapautta 2000 euroon asti.
Marraskuussa 2012 Häkämies valittiin Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtajaksi Mikko Pukkisen tilalle, minkä vuoksi hän erosi valtioneuvoston ja eduskunnan jäsenyydestä. Häkämiehen siirtyminen suoraan elinkeinoministerin tehtävästä elinkeinoelämän työnantajajärjestön johtoon herätti keskustelua ja esimerkiksi oikeusoppineet pitivät tilannetta ongelmallisena muun muassa sisäpiiritiedon vuoksi.