Luettelo Makedonian kuninkaista
Argeadien hallitsijasuku

Sijaishallitsijat ja valtionhoitajat
|  | Kuningas | Hallitusaika | Lyhyt kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Karanos |  | Makedonian myyttinen ensimmäinen kuningas, joka luultavasti keksittiin 300-luvun eaa. alussa. Aikaisemmin kirjoittanut Herodotos ei mainitse Karanosta. Karanoksen kerrottiin olleen Argoksen Temenidien hallitsijasuvun jäsen. Temenidien myyttinen esi-isä oli Herakles. |
|  | Perdikkas I |  | Herodotoksen mukaan Makedonian myyttinen ensimmäinen kuningas. |
|  | Argaios I |  | Herodotoksen mukaan Makedonian toinen kuningas. Perdikkas I:n poika. |
|  | Filippos I |  | Herodotoksen mukaan Makedonian kolmas kuningas. Argaios I:n poika. |
|  | Aeropos |  | Herodotoksen mukaan Makedonian neljäs kuningas. Filippos I:n poika. |
|  | Alketas |  | Herodotoksen mukaan Makedonian viides kuningas. Aeropoksen poika. |
|  | Amyntas I |  ?–498 eaa. | Amyntas on ensimmäinen kuningas, josta on historiallisesti varmaa tietoa. Amyntas joutui tunnustamaan Persian valtakunnan ylivallan, vaikka Makedonia pysyikin itsenäisenä. |
|  | Aleksanteri I | 498– noin 454 eaa. | Aleksanteri I:n aikana Makedonia oli Persian vasalli. Aleksanteri toimi persialaisten lähettiläänä Ateenassa, mutta ei saanut ateenalaisia antautumaan Persialle. Aleksanteri taisteli persialaisten puolella Plataiain taistelussa. Hän osallistui myös olympialaisiin todistettuaan, että oli kreikkalainen, argeadien sukupuun avulla. |
|  | Perdikkas II | 454–413 eaa. | Perdikkas II oli Aleksanteri I:n poika. Hän hallitsi Makedoniaan Peloponnesolaissodan aikana. Hän tuki sodan aikana tilanteen mukaan joko Ateenaa tai sen vastustajaa Spartaa.  |
|  | Arkhelaos | 413–399 eaa. | Arkelaos oli Perdikkas II:n poika.Arkhelaoksen aikana Makedonia vahvistui entisestään. Arkhelaos siirsi myös pääkaupungin Aigaista Pellaan ja uudisti armeijaa ja hallintoa. |
|  | Orestes | 399–398/7 eaa. | Orestes oli Arkhelaoksen poika. |
|  | Aeropos II | 398/7–395/4 eaa. | Aeropos oli Perdikkas II:n poika. |
|  | Amyntas II | 395–394 eaa. | Amyntas II oli Aleksanteri I:n pojanpoika. Hänen isänsä oli Aleksanterin poika Menelaos. Amyntas joutui salamurhan uhriksi. |
|  | Pausanias | 394–393 eaa. | Pausanias oli Aeropos II:n poika. Hän hallitsi vain lyhyen ajan ennen kuin kuoli, luultavasti Amyntas III:n järjestämän salamurhan uhrina. |
|  | Amyntas III | 393 eaa./392 eaa. | Amyntas oli Aleksanteri I:n pojanpojanpoika. Hänen isoisänsä oli Aleksanterin poika Amyntas. Amyntas oli juuri ja juuri saanut kaapattua vallan, kun illyrialaisten hyökkäys pakotti Amyntaan pakenemaan. Amyntas palasi valtaan thessalialaisten avustuksella. |
|  | Argaios II | 393–392 eaa. | Argaioksen hallituskausi on erittäin epävarma ja voi olla, ettei hän koskaan hallinnut. |
|  | Amyntas III | toinen kerta 392 eaa.–370 eaa. |  |
|  | Aleksanteri II | 370/369 eaa.–367 eaa. | Aleksanteri oli Amyntas III:n vanhin poika. Hän hallitsi vuoteen 367 eaa., jolloin Ptolemaios Aloroslainen murhasi hänet. |
|  | Ptolemaios Aloroslainen | Sijaishallitsija 367–365 eaa. | Oli ehkä Amyntas II:n poika. On epävarmaa, oliko Ptolemaios vain sijaishallitsijana nuoren Perdikkaan ollessa alaikäinen vai julistautuiko hän kuninkaaksi. Ptolemaios saattoi olla Aleksanteri II:n salamurhan takana. Perdikkas II antoi murhata Ptolemaioksen vuonna 365 eaa. |
|  | Perdikkas III | 365–360/359 eaa. | Perdikkas II oli Amyntas III:n poika. Hän kuoli taistelussa illyrialaisia vastaan. |
|  | Amyntas IV | 360/359 eaa.–356 eaa. | Amyntas IV oli Perdikkas III:n poika. Perdikkaan kuoltua Filippos II:n valittiin joko Amyntaan holhoojaksi tai hallitsijaksi. |
|  | Filippos II | 360/359–336 eaa. | Filippos laajensi Makedonian valtaa Balkanilla ja kukisti lopulta Kreikan kaupunkivaltiot. Ennen kuolemaansa Filippos suunnitteli sotaretkeä Persian valtakuntaa vastaan. Filippos murhattiin vuonna 336 eaa. |
|  | Aleksanteri Suuri | 336–323 eaa. | Aleksanteri valtasi Persian valtakunnan. Hän kuoli Babylonissa vuonna 323 eaa. Aleksanterin kuoleman jälkeen hänen sotapäällikkönsä jakoivat hänen valtakuntansa. |
|  | Antipatros | Käskynhaltija  334–323 eaa. | Kreikan ja Makedonian käskynhaltija Aleksanterin sotaretkien aikana. |
|  | Filippos III Arridaios | 323–317 eaa. | Aleksanteri Suuren velipuoli, jota pidettiin vähäjärkisenä. Aleksanterin kuoleman jälkeen hänet ja Aleksanteri IV valittiin kuninkaiksi ja Perdikkas valittiin hallitsijaksi. Aleksanteri Suuren äiti Olympias antoi murhata Filippoksen vuonna 317 eaa. |
|  | Aleksanteri IV | 323–311/310 eaa. | Aleksanteri Suuren poika, joka syntyi vasta isänsä kuoltua ja joka valittiin Filippos III:n kanssahallitsijaksi. Kassandros antoi murhata Aleksanterin, ennen kuin hänestä tuli täysi-ikäinen. Aleksanteri IV oli argeadien hallitsijasuvun viimeinen. |
|  | Perdikkas | Sijaishallitsija  323–321 eaa. | Valittiin Filippos III:n sijaishallitsijaksi Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen Babylonissa. |
|  | Antipatros | Valtionhoitaja 321–319 eaa. | Valittiin koko valtakunnan valtionhoitajaksi Perdikkaan kuoleman jälkeen Triparadisoksessa. |
|  | Polyperkhon | Valtionhoitaja  319–317 eaa. | Antipatros valitsi Polyperkhonin seuraajakseen. Antipatroksen poika Kassandros syrjäytti kuitenkin Polyperkhonin vuonna 317 eaa. |
|  | Kassandros | Valtionhoitaja   317–306 eaa. | Antipatroksen poika. Filippos III:n murhan jälkeen Kassandros sai Makedonian valtaansa, ja hänestä tuli uusi hallitsija. Kassandros meni myös naimisiin Aleksanteri Suuren sisarpuolen Thessaloniken kanssa. Kassandros antoi murhata Aleksanteri IV:n ennen kuin hänestä tuli täysi-ikäinen. |