stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Symposion (Akseli Gallen-Kallela)

| Symposion (alkuperäiseltä nimeltään Probleemi, työskentelyvaiheen työnimi Kajustaflan) |
| --- | --- |
 Symposion, lopullinen maalaus (tai toinen versio)
Nimi:  Symposion (alkuperäiseltä nimeltään Probleemi, työskentelyvaiheen työnimi Kajustaflan)
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistumisvuosi:  1894
Taiteenlaji:  öljymaalaus
Sijainti:  yksityiskokoelma
| Symposion (luonnos) |
| --- | --- |
 Symposion (luonnos), luonnos maalaukseen Symposion (tai maalauksen ensimmäinen versio)
Nimi:  Symposion (luonnos)
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistumisvuosi:  1894
Taiteenlaji:  öljymaalaus
Korkeus:  56,5 cm
Leveys:  58,5 cm
Sijainti:  Serlachius-museo Gösta
Paikkakunta:  Mänttä
Symbolismi
Fernand Khnopff, , 1911.
Symbolismi
Fin de siècle | Romantiikka | Dekadenssi |  Symbolismi kirjallisuudessa | Venäläinen symbolismi
Symbolisteja
Léon Bakst | Charles Baudelaire | Aubrey Beardsley | Arnold Böcklin | Magnus Enckell | Gustav Klimt | Max Klinger | Stéphane Mallarmé | Gustave Moreau | Mihail Nesterov | Edgar Allan Poe |  Sully Prudhomme | Arthur Rimbaud | Konstantin Somov | Émile Verhaeren | Paul Verlaine
Symbolismia
Pahan kukat | Ad Astra | Haavoittunut enkeli | Halla | Kuoleman puutarha | Köynnöksenkantajat | Lemminkäisen äiti | Symposion | Terror Antiquus
Symposion (alkuperäiseltä nimeltään Probleemi) on Akseli Gallen-Kallelan öljyvärimaalaus vuodelta 1894. Ryhmäkuvassa esiintyvät vasemmalta lukien Akseli Gallen-Kallela eli tuolloin Axel Gallén, Oskar Merikanto, Robert Kajanus ja Jean Sibelius, jotka pohtivat elämän ja taiteen arvoitusta. Maalauksen henkilöhahmoissa on karikatyyrille ominaisia piirteitä ja tausta on mielikuvituksellisen symbolistinen.
Gallénin maalausjälki on tietoisen dramaattista. Maalauksessa on käytetty iskeviä ja katsojan tunteita herättäviä keinoja.
Kreikan sana "symposion"  tarkoittaa juominkeja sekä miesten keskustelu- ja seurustelutilaisuutta.
Aiheen kuvaus

Symposionia voisi sanoa fantasiaryhmämuotokuvaksi. Pöydän ääressä istuu joukko tunnistettavia eri alojen taiteilijoita, jotka katsovat hetkellistä näkyä. Pöydällä on puoliksi juotuja laseja ja kaatuneita pulloja. Henkilöistä kolme tuijottaa kuvan ulkopuolelle jäävää ilmestystä, Probleemissa naissfinksiä, jonka jaloista näkyy osa. Neljäs henkilöistä nauraa, toisessa versiossa hän on sammunut.
Tapahtuma on kuvattu unen ja valveen sekoituksena. Taustalla on öinen tähtitaivas ja unien tumma metsä. Verenkarvaista kuuta tai Jupiteria vasten leijuu läpikuultava ihmishahmo, sen edessä on punaisia pilviä. Oikealla Sibeliuksen pään yläpuolella on Gallénin mukaan "tumma tarumainen puu, jonka latvuksissa vapaat maailman tuulet ikuisia mahtilaulujaan soittelevat."
Maalauksen kaksi versiota

Maalauksesta on kaksi versiota, joista ensimmäinen on Gösta Serlachiuksen museon kokoelmissa oleva Symposion (luonnos). Lopullinen versio Symposion (alkujaan Probleemi) on yksityiskokoelmassa. Gallén aloitti Probleemin maalaamisen vuoden 1894 alussa Sääksmäellä Mary Gallénin vanhempien kesäasunnolla. Symposion(luonnos)-teosta pidetään yleensä luonnoksena Symposionille, mutta toisaalta ne voi nähdä saman aiheen kahtena työstöversiona. Kun Gallén esitti teoksen Symposion ensimmäistä kertaa Suomen Taiteilijoiden syysnäyttelyssä vuonna 1894, hän esitti sen nimellä Probleemi.
Maalaus herätti kiinnostusta jo ensimmäistä versiota maalattaessa. Albert Edelfelt kirjoitti kirjeessä Gallénin maalaavan outoa symbolistista maalausta: "Kajanus, päissään, saarnaa Merikannolle, Sibeliukselle ja Gallénille. Materia nyljetyn naisen hahmossa istuu pöydällä punssipullojen joukossa hengen piirtyessä siluettina Jupiter-planeettaa vasten." Edelfelt myös ihmetteli, miksi maalauksessa esiintyvät henkilöt olivat teoksesta innoissaan.
Ilmeisesti muun muassa Edelfeltin kommentit vaikuttivat, sillä Gallén teki maalauksesta toisen viimeistellymmän version, joka on vaikutelmaltaan miedompi ja siistimpi. Uudessa versiossa nyljetyn sfinksihahmon tilalla on egyptiläistyyliset siivet, jotka kohoavat seurueen ylle. Myös luonnosversiosta materiaa kuvaava naishahmo katosi lähes kokonaan, kun Gallén leikkasi maalauksen vasemmasta reunasta osan pois. Naisen jalat näkyvät kuvan alareunassa. Naissfinksi, taiteen pakenevan salaisuuden vertauskuva on jäljellä samoihin aikoihin maalatussa Conceptio Artis -teoksessa.
Erona maalauksilla on myös se, että myöhemmässä Symposiumissa on luonnoksessa juopuneesti naurava Oskar Merikanto kuvattu pöytää vasten nukkuvana. Gallen-Kallela kertoi kirjeissään Robert Kajanukselle, että Merikantoa maalatessaan hän joutui välillä turvautumaan paremman puutteessa lanttuun hänen päätään hahmotellessaan, ja saavansa siten taulusta parodisen aineksen pois.
Symbolismi

Symposion oli Gallénin ensimmäinen merkittävä symbolistinen maalaus.
Hän oli aluksi tuominnut symbolismin, mutta kokeili pian uutta tyyliä maalauksissaan, ensin kuin leikillään ja sitten vakavammin. Gallén työskenteli alkuvuodesta 1894 Sääksmäellä kolmen symbolistisen ja arvoituksellisen maalauksen parissa, joissa oli osin samoja elementtejä. Kaksi muuta olivat Ad  Astra ja Conceptio Artis. Hän sulautti maalauksiin elementtejä niin omasta elämästään, suomalaisesta mytologiasta ja Raamatusta kuin muinaisen Egyptin myyteistä.
Taidehistorioitsija Salme Sarajas-Kortteen mukaan Symposion on "kuin kuvallinen esitys niistä symboleista ja mysteerioista, joista keskusteltiin usein aamunkoittoon asti." Maalausten symboliikka kuvataan kontrastiparien avulla. Naisellisen materian vastapuolena on maskuliininen luomisvietti. Kuvasta lähes kokonaan poistettu naissfinksi edustaa materiaa, kun taas henki näyttäytyy yläkulmassa Jupiteria vasten.
Maalauksessa on runsaasti luomistapahtumaan liittyviä elementtejä. Leena Ahtola-Moorhousen mukaan Symposionin taustalla oikeassa ylänurkassa on ”merkitysten metsä”, joka voi merkitä keskustelupiirin mielikuvitusta, ja jälkimmäisen version siivet samoin symboloivat luomistapahtumaa. Usean eri taiteenalan tekijöitä samaan kuvaan yhdistävä maalaus kuvastaa myös taiteiden välistä yhteyttä ja taiteilijoiden yksimielisyyttä. Eri taiteenlajit nähtiin tuohon aikaan mielellään yhteen kuuluvina ja toisiaan täydentävinä.
Monista muista poiketen Janne Gallen-Kallela-Sirénin mukaan maalaus ei ole kovinkaan symbolistinen, vaan se on Gallénin tulkinta Apostolien tekojen kohdasta (2:12–21), jossa Pietari sanoo, etteivät "nämä ole juovuksissa niin kuin te luulette; sillä nyt on vasta kolmas hetki päivästä". Pietari jatkaa puhumalla viimeisistä päivistä, jolloin taivaalla näkyy ihmeitä, kuten verta, tulta ja savupatsaita, aurinko muuttuu pimeydeksi ja kuu vereksi.
Sirén myös näkee Ad Astran ja Probleemin aiheissa yhtymäkohtia. Ad Astrasta tuttu kädet koholla oleva figuuri näkyy Probleemissa Jupiterin edessä. Lisäksi maalauksen vasemmalla laidalla ollut hahmo ei ole femme fatale-tyyppinen sfinksi vaan Kalvoilan tyttö kuten Ad Astrassa.
Vastaanotto

Suurin osa yleisöstä ja kriitikoista ei hyväksynyt teosta. Kun maalaus julkistettiin Gallénia pidettiin Suomen taiteen kauhukakarana ja hän kohtasi julkista paheksuntaa. Myös muita Symposion-piirin jäseniä kritisoitiin kyseenalaisen elämän viettämisestä. Juopon maine seurasi etenkin Sibeliusta, joka maalauksen toisessa versiossa näkyy humaltuneimpana hahmona. Gallén itse arveli, että Probleemi- eli Symposion oli "pommi", jonka "kaikki sirpaleet putoavat tietysti lopulta omaan niskaani, mutta kyllä minä taidan kestää".
Symposion-piiri

Maalauksen henkilöt kuuluivat talvella 1892 muotoutuneeseen taiteilijayhteisöön, jota kutsuttiin Symposion-piiriksi. Maalauksen henkilöt olivat ystävystyneet jo Nuoren Suomen piirissä.
Yhteisön johtohahmo oli muita vuosikymmenen vanhempi Kajanus ja hänen lisäkseen keskeisiä vaikuttajia olivat Gallén ja Sibelius. Piirin ulkojäseniin kuului myös muita taiteilijoita, muusikkoja ja kirjailijoita.
Symposion-piirin keskusteluissa etsittiin suomalaisen hengenelämän pohjoisesta alkavaa renessanssia, Gallénin mukaan uutta voimaa alakuloisen dekadenssin tilalle.
Symposion-piiri kokoontui illanviettoihin, jotka venyivät usein pitkälle aamuun tai seuraavaan päivään. Aluksi illanvietot sijoittuivat tuttavien tai jäsenten asuntoihin, mutta vaimoväen painostuksesta piiri siirsi kokoontumisensa ravintoloihin, tavallisesti ravintola Kämpiin. Piiri oli taiteilijoille tärkeä  rentouttavan vaikutuksen vuoksi, mutta myös vertaisyhteisönä, jonka  parissa he saattoivat keskustella ideoistaan ja ajatuksistaan.
Julkinen arvostelu johti lopulta Symposion-piirin hajoamiseen eikä se kokoontunut enää vuoden 1895 jälkeen.
Näyttelyt > Probleemi

Maalaus oli esillä Serlachius-museo Göstan näyttelyssä Taiteilijaelämää 14.6.2009–1.1.2011.
Suomen Taiteilijaseuran juhlanäyttely, Helsinki 1924
Akseli Gallen-Kallelan muistonäyttely, Helsinki 1935
Gösta Serlachiuksen taidesäätiön kokoelmia, Helsinki 1948
Gösta Serlachiuksen taidesäätiön kokoelmia, Turku, Imatra 1959
Akseli Gallen-Kallelan taidetta Porissa, 1965
Akseli Gallen-Kallelan maalauksia Gösta Serlachiuksen Taidesäätiön kokoelmista, Tampere 1970
Gösta Serlachiuksen Taidesäätiön kokoelmat, Helsinki 1980
Gösta Serlachiuksen taidesäätiön 50-vuotisjuhlanäyttely, Mänttä 1984
Akseli Gallen-Kallela Gösta Serlachiuksen kokoelmassa Prinssi Eugenin Waldemarsuddessa, Tukholma 1990
Akseli Gallen-Kallela et Péveil de la Finlande, Pariisi 1992
Suomalaista 1800-luvun taidetta Gösta Serlachiuksen taidesäätiön kokoelmista, Helsinki 1994
Populaarikulttuurissa

Timo Koivusalon ohjaamassa elokuvassa Sibelius (2003) on dramatisoitu maalauksen kuvaama hetki. Elokuvan versiossa Merikannon tilalla on kirjailija Adolf Paul.
Kirjallisuutta

Lindström, Aune: Akseli Gallen-Kallelan "Symposion". Helsinki, 1955.
Gallen-Kallela: Ad Astra, toinen versio vuodelta 1907.
Preeria (albumi)

| Preeria Olavi Uusivirta |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 7. huhtikuuta 2010
 Formaatti: CD Digitaalinen Vinyyli
 Tuottaja(t): Jaakko Murros
 Tyylilaji: pop rock
 Levy-yhtiö: Universal Music Group
Listasijoitukset
  5.
Olavi Uusivirran muut julkaisut
| Minä olen hullu 2008 | Preeria 2010 | Elvis istuu oikealla 2012 |
Singlet albumilta Preeria
 ”Nukketalo palaa” Julkaistu: helmikuu 2010  ”Erika” Julkaistu: huhtikuu 2010  ”Sydänmaa” Julkaistu: syyskuu 2010
Preeria on suomalaisen laulaja Olavi Uusivirran neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 7. huhtikuuta 2010. Levyn julkaisi Universal Music Group.
Taustaa ja julkaisu

Preeria julkaistiin digitaalisena ja fyysisenä painoksena 7. huhtikuuta 2010. Levyä edelsi helmikuussa 2010 julkaistu single "Nukketalo palaa", joka pääsi radiosoittoon ainakin YleX-kanavalla. Albumin julkaisun jälkeen julkaistiin vielä singlet "Erika"  ja "Sydänmaa". Musiikkivideot kuvattiin single-julkaisujen lisäksi kappaleisiin "Sinä elät yksin" ja "Uni" .
Levyn kaikki kappaleet ovat Uusivirran sanoittamia ja säveltämiä, paitsi Nero jonka Olavi on sanoittanut yhdessä Jussi Moilan ja Sini Pesosen kanssa. Uusivirran mukaan hänen tavoitteenaan oli saada levystä "valoisampi ja keskitempoltaan hieman nopeampi" kuin edellisestä albumista Minä olen hullu. Levy on saanut vaikutteita 1970–luvusta.
Vastaanotto

Preeria debytoi Suomen virallisen listan sijalla 5, mutta putosi listalta pois nopeasti pysyen sillä vain kuuden viikon ajan.
Kriitikoilta Preeria sai pääosin positiivisen vastaanoton. Soundin kriitikko sanoi levyn olevan kauttaaltaan vahva kokonaisuus. Rumban kriitikko taas totesi, ettei levy ole yhtä eheä kuin sitä edeltänyt Minä olen hullu, mutta sanoi Uusivirran olevan sanoittajana "rohkea ja häpeilemätön". Sanomalehti Keskisuomalaisen kriitikon mukaan Preeria on "vahva näyte Uusivirran kyvyistä musiikintekijänä".
Desibeli.net:
Nyt.fi:
Rumba:
Soundi:
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Erika | Olavi Uusivirta | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Puberteetti | Olavi Uusivirta | 3.58 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Jenni | Olavi Uusivirta | 4.27 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Nukketalo palaa | Olavi Uusivirta | 3.28 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Kuollut kaupunki | Olavi Uusivirta | 2.47 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Sinä elät yksin | Olavi Uusivirta | 4.43 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | UWV 846 | Olavi Uusivirta | 0.53 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Ave Maria! | Olavi Uusivirta | 4.01 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Uni | Olavi Uusivirta | 5.17 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Sydänmaa | Olavi Uusivirta | 5.05 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Nero | Olavi Uusivirta, Jussi Moila, Sini Pesonen | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Preeria | Olavi Uusivirta | 3.43 |  |  |  |  |  |  |
John Wick (elokuvasarja)

| John Wick |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Chad Stahelski  Len Wiseman 
Pääosat:   Keanu Reeves  Ian McShane  Lance Reddick  Laurence Fishburne 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Summit Entertainment Lionsgate
Ensi-ilta:  2014
Alkuperäiskieli:  englanti
Infobox OKNimi-testi OK: 
John Wick on yhdysvaltalainen toimintaelokuvasarja, jonka on luonut käsikirjoittaja Derek Kolstad. Keanu Reeves näyttelee John Wickiä, entistä palkkatappajaa, joka lähtee jahtaamaan hänen koiransa tappaneita miehiä.
Elokuvasarjan ensimmäinen osa, John Wick, sai ensi-iltansa lokakuussa 2014. Ensimmäinen elokuva ja sen jatko-osat John Wick: Chapter 2 (2017) ja John Wick: Chapter 3 – Parabellum (2019) ovat olleet sekä kaupallisia että arvostelumenestyksiä tuottaen yli 500 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti. Neljäs osa John Wick: Chapter 4 sai ensi-iltansa maaliskuussa 2023. Elokuvasarjan maailmaan sijoittuvaa televisiosarjaa The Continental: From the World of John Wick alettiin esittää syyskuussa 2023. Kehitteillä on myös spin-off-elokuva From the World of John Wick: Ballerina.
Kaikki neljä elokuvaa ohjannut Chad Stahelski on todennut olevansa avoin John Wick: Chapter 5:n toteuttamiselle, mikäli hän tai Keanu Reeves saavat sitä varten hyvän idean. Myöskään tuotantoyhtiö Lionsgate ei pidä ajatusta mahdottomana.
Elokuvat

| Elokuva | Ensi-ilta | Ohjaaja | Käsikirjoittaja(t) | Tuottaja(t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| John Wick | 24. lokakuuta 2014 | Chad Stahelski | Derek Kolstad | Basil Iwanyk, David Leitch, Eva Longoria & Michael Witherill |
| John Wick: Chapter 2 | 10. helmikuuta 2017 | Chad Stahelski | Derek Kolstad | Basil Iwanyk & Erica Lee |
| John Wick: Chapter 3 – Parabellum | 17. toukokuuta 2019 | Chad Stahelski | Tarina: Derek Kolstad  Käsikirjoitus: Derek Kolstad, Shay Hatten, Chris Collins & Marc Abrams | Basil Iwanyk & Erica Lee |
| John Wick: Chapter 4 | 22. maaliskuuta 2023 | Chad Stahelski | Shay Hatten & Michael Finch | Basil Iwanyk, Erica Lee & Chad Stahelski |
| From the World of John Wick: Ballerina | 4. kesäkuuta 2025 | Len Wiseman | Shay Hatten | Basil Iwanyk, Erica Lee & Chad Stahelski |
Näyttelijät ja hahmot

| Hahmo> Hahmo.Hahmo | Elokuvat> John Wick.2014 | Elokuvat> John Wick: Chapter 2.2017 | Elokuvat> John Wick: Chapter 3 – Parabellum.2019 | Elokuvat> John Wick: Chapter 4.2023 | Elokuvat> From the World of John Wick: Ballerina.2025 |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
John Wick: Keanu Reeves
| Winston | Ian McShane | Ian McShane | Ian McShane | Ian McShane | Ian McShane |  |
| Charon | Lance Reddick | Lance Reddick | Lance Reddick | Lance Reddick | Lance Reddick |  |
| Aurelio | John Leguizamo | John Leguizamo |  |  |  |  |
| Jimmy | Thomas Sadoski | Thomas Sadoski |  |  |  |  |
| Charlie | David Patrick Kelly | David Patrick Kelly |  |  |  |  |
| Helen | Bridget Moynahan | Bridget Moynahan |  |  |  |  |
| Tohtori | Randall Duk Kim |  | Randall Duk Kim |  |  |  |
| Viggo Tarasov | Michael Nyqvist |  |  |  |  |  |
| Josif Tarasov | Alfie Allen |  |  |  |  |  |
| Marcus | Willem Dafoe |  |  |  |  |  |
| Avi | Dean Winters |  |  |  |  |  |
| Ms. Perkins | Adrianne Palicki |  |  |  |  |  |
| Gregori | Omer Barnea |  |  |  |  |  |
| Victor | Toby Leonard Moore |  |  |  |  |  |
| Kirill | Daniel Bernhardt |  |  |  |  |  |
| Addy | Bridget Regan |  |  |  |  |  |
| Kuzma | Keith Jardine |  |  |  |  |  |
| Santino D’Antonio |  | Riccardo Scamarcio |  |  |  |  |
| Ares |  | Ruby Rose |  |  |  |  |
| Cassian |  | Common |  |  |  |  |
| Gianna D’Antonio |  | Claudia Gerini |  |  |  |  |
| Bowery King |  | Laurence Fishburne | Laurence Fishburne | Laurence Fishburne |  |  |
| Earl |  | Tobias Segal | Tobias Segal |  |  |  |
| Operator |  | Margaret Daly | Margaret Daly |  |  |  |
| Rooney |  |  | Unity Phelan |  | Ana de Armas |  |
| Sofia |  |  | Halle Berry |  |  |  |
| Zero |  |  | Mark Dacascos |  |  |  |
| Tuomari |  |  | Asia Kate Dillon |  |  |  |
| The Director |  |  | Anjelica Huston |  | Anjelica Huston |  |
| The Elder |  |  | Saïd Taghmaoui |  |  |  |
| Berrada |  |  | Jerome Flynn |  |  |  |
| Caine |  |  |  | Donnie Yen |  |  |
| Mr. Nobody |  |  |  | Shamier Anderson |  |  |
| markiisi Vincent de Gramont |  |  |  | Bill Skarsgård |  |  |
| Shimazu Koji |  |  |  | Hiroyuki Sanada |  |  |
| Shimazu Akira |  |  |  | Rina Sawayama |  |  |
| Harbinger |  |  |  | Clancy Brown |  |  |
| Katia |  |  |  | Natalia Tena |  |  |
| Chidi |  |  |  | Marko Zaror  |  |  |
| Killa Harkan |  |  |  | Scott Adkins |  |  |
Helsingin baanaverkko

Pohjoisbaana pääradan varrella Pasilan ja Käpylän rautatieaseman välillä.
Helsingin baanaverkko on Helsingin seudulle rakenteilla ja suunnitteilla oleva pyöräliikenteen edistämishanke, jonka tavoitteena on toteuttaa mahdollisimman suoria ja laadukkaita pyöräväyliä. Verkon ensimmäinen osa, 1,3 kilometriä pitkä Baana, valmistui vuonna 2012 Helsingin keskustaan välille Länsilinkki–Kansalaistori. Baanaverkon laajentamisen taustalla on tammikuussa 2014 kaupunginhallituksen hyväksymä Helsingin pyöräliikenteen edistämisohjelma, jonka tavoitteena on kasvattaa pyöräilyn osuutta helsinkiläisten liikkumismuodoista. Kaupungin tavoitteena on saada nostettua pyörällä tehtyjen matkojen osuus 10 %:sta 15 %:iin vuoteen 2020 mennessä.
Kaavoitetun baanaverkon pituus on 130 kilometriä, ja sen on tarkoitus olla valmis 2030-luvulla. Syksyllä 2022 baanaa oli rakennettu yhteensä 17 kilometriä.
Historia > 2010-luku

Vuonna 2009 puretun satamaradan tilalle Rautatiekatujen väliseen kuiluun avattiin vuonna 2012 Helsingin seudun ensimmäinen pyöräliikenteen laatukriteerit täyttävä baana. Kaksisuuntaisten pyöräteiden lisäksi baanalle rakennettiin leveä väylä jalankulkua varten, pyöräliikenteen määrää mittaava anturi näyttöineen ja oleskelupaikkoja. Vuonna 2020 Baanalla tehtiin miljoona pyörämatkaa. Ratakuilun Baana on osa Länsibaanaa.
Historia > 2020-luku

Syksyllä 2022 valmistui noin viisikilometrinen baana Oulunkylästä Viikkiin ja Roihupeltoon. Niin kutsutun Viikinbaanan vierellä kulkee pikaraitiotie Raide-Jokeri.
Baana pidentyi vuonna 2024, kun 220 metriä pitkä Kaisantunneli jatkoi suoraa kevyen liikenteen yhteyttä päärautatieaseman ali Kaisaniemen puistoon ja yhdisti toisiinsa kantakaupungin itä- ja länsiosan.
Pasilan ja Käpylän rautatieaseman välille on valmistunut Pohjoisbaana. Sitä on tarkoitus pidentää yhdeksällä kilometrillä Vantaan rajalle asti, ja se on linjattu kulkemaan täysin pääradan itäpuolella. Suunnittelun ja toteutuksen asteella on myös Itäbaana eli pyöräliikenneyhteys Helsingin keskustasta itään Sipoon rajalle asti. Sen valmistuneita osuuksia ovat pyörätie Gotlanninkadulla Itäkeskuksessa sekä Kulosaaren puistotie, joka on pyöräkatu. Syksyllä 2023 Itäbaanasta valmistui kilometrin mittainen osuus Herttoniemen yritysalueelle.
Muita lähestyviä baanahankkeita ovat muun muassa itä–länsisuuntainen Pasilanbaana sekä Kruunusillat, jonka myötä rakentuu uuden raitioyhteyden lisäksi myös merkittävä baanaväylä keskustasta siltoja pitkin Laajasaloon. Pasilanbaanan rakentaminen alkoi 2. lokakuuta 2023. Se johtaa Pikku Huopalahdesta Keskuspuiston läpi Pasilaan. 800 metriä pitkä baana Vallilanlaaksossa valmistui joulukuussa 2023.
Laatukriteerit

Jotta pyöräväylä voidaan määrittää baanaksi, tulee sen täyttää Helsingin kaupungin määräämät laatukriteerit. Väylän tulee olla tasoeroteltu muista liikennemuodoista, jotta pyöräliikenne sillä olisi katkeamatonta ja sujuvaa. Baanan pyöräliikenteelle allokoitu tavoiteleveys on yhteensä 4 metriä ja pääreittien mitoitusnopeus 30 km/h. Baanaverkon on tarkoitus ohjata pyöräilijä määränpäähän ilman eksymisen vaaraa, ja väylillä täytyy myös pystyä ohittamaan turvallisesti. Jyrkkien kaarteiden määrä ja nousumetrit pyritään pitämään vähäisinä. Baanojen rakentamisessa on tavoitteena käyttää tunnusvärinä punaista asfalttia.
Suunnitteluprojektissa on tehty useita vaativia tunneli-, kallioleikkaus-, silta- ym. taitorakenneratkaisuja, sekä yhteensovitettu pyöräväylä pääradan liikenne- ja tilatarpeisiin.
Rautatiekatujen väliseen kuiluun rakennettu Baana vuonna 2018.
Baanatasoinen pyörätie Gotlanninkadulla.
Raide-Jokeri, Viikinbaana ja Viikintie kesällä 2022.
Miika Takkula

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Miika Takkula
Syntymäaika: 17. huhtikuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka: Kiiminki, Suomi
Pituus: 184 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2001–2002 2002 2003–2004 2005  2006–2007 2006–2007 2006 | Tervarit → laina KajHa AC Oulu FC Inter → laina VG-62 AC Oulu → laina OLS → laina OPS-jp | 12 (0) 7 (0) 40 (0) 0 (0) 20 (0) 12 (1) 3 (0) 2 (0) |
Valmennusura
2010–: HJK juniorit
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 17. toukokuuta 2012.
Miika Takkula (s. 17. huhtikuuta 1983 Kiiminki) on entinen suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttä. Nykyään hän toimii Veikkausliiga- seura Ilveksen urheilutoimenjohtajana.
Miika Takkula pelasi urallaan aluksi oululaisessa Tervarien Ykkösen joukkueessa kausilla 2001 ja 2002. AC Oulun perustamisen myötä hän siirtyi uuteen oululaiseen Ykkösen seuraan, jossa pelasi kaikkiaan 40 ottelussa.  Kaudeksi 2005 hän siirtyi Turkuun Interiin, mutta käytännössä kausi meni Interin ykkösessä pelannessa naantalilaisessa farmiseurassa VG-62. Kausiksi 2006 ja 2007 Takkula palasi Ouluun, mutta loukkaantumisten myötä otteluita tuli pelattua vähemmän.
Hän lopetti pelaamisensa kauteen 2007, jolloin hän esiintyi talven liigacupissa AC Oulun riveissä ja kesäkaudella Kakkosessa pelannessa OLS:ssä. Urallaan Miika Takkula pelasi kaikkiaan 84:ssä Ykkösen ottelussa kausina 2001–2006.
Myöhemmin hän on pääkaupunkiseudulla ollessaan siirtynyt HJK:n junioriorganisaatioon valmentajaksi. Keväällä 2013 Takkula valittiin HJK-junioreiden valmennuspäälliköksi.
Miika Takkulan veljiä ovat kansanedustajana ja eurokansanedustajana toiminut Hannu Takkula ja sellisti-urheilutoimittaja Heikki Takkula.
Aiheesta muualla

Tilastot Playerhistory.comissa