stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kannusjärvi (Kokemäki)

| Kannusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Kokemäki, Ulvila
Koordinaatit:  61°25′07″N, 22°17′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Sääksjärveen 
Järvinumero:  35.152.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  51,6 m 
Rantaviiva:  1,078 km 
Pinta-ala:  0,05695 km² 
 fiKannusjärvi 
Kannusjärvi on Satakunnassa Kokemäellä ja Ulvilassa  sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sääksjärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 1,5 kilometriä pitkä laskuoja Sääksjärven Vanhanpirtinlahteen. Kannusjärveen laskee muutama metsäoja.
Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin avosuota. Rannolla ei ole rakennuksia ja järven lähelle johtaa kaksi metsätietä yhdystieltä 12938. Kokemäen ja Ulvilan raja kulkee järven yli niin, että suurin osa kuuluu Kokemäelle.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven koko oli suurempi ja sen rantaviiva erimuotoinen. Järven vedenpintaa on ilmeisesti laskettu.
Ujalammi

| Ujalammi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°28′47″N, 23°02′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  oja Ahvenusjärveen 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,6 m 
 fiUjalammi 
Ujalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Ujalammi sijaitsee Ujasuon keskellä ja ovaalin muotoisen lammen halkaisija on 40 metriä. Ainoa oja lampeen on samalla sen laskuoja, joka on yhteydessä suo-ojitukseen. Suolta laskee 1,4 kilometriä pitkä metsäpuro Ahvenusjärveen. Lammena ranta on suota, mutta suon ympäristö on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Lampi on rakentamaton eikä sinne johda tietä.
Start All Over

| ”Start All Over” Miley Cyrus |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Meet Miley Cyrus
 Julkaistu: 12. elokuuta 2008
 Tyylilaji: Pop rock, Voimapop
 Kesto: 03.27
 Levy-yhtiö: Hollywood Records
Miley Cyrusin muut singlet
| ”See You Again” 2007 | ”Start All Over” 2008 | ”7 things” 2008 |
"Start All Over" on yhdysvaltalaisen laulaja-näyttelijä Miley Cyrusin kolmas single hänen esikoisalbumiltaan Meet Miley Cyrus  26. kesäkuuta 2007 eli albumin julkaisupäivänä se oli saatavilla vain digitaalisena latauksena, mutta 11. joulukuuta 2007 se lähetettiin Radio Disneyhyn. 14. maaliskuuta 2008 single julkaistiin virallisesti myös muuten kuin digitaalisena latauksena. Singlestä on myös kuultavana liveversio Hannah Montana & Miley Cyrus: Best of Both Worlds Concert CD-levyllä ja karaokeversio Cyrusin karaokesarjassa. Alun perin kappaleen kirjoitti Fefe Dobson albumilleen Sunday Love, mutta albumia ei koskaan ilmestynytkään, joten hän luovutti kappaleen Cyrusille. Laulu kertoo siitä, miten joku saa toisen mahdollisuuden parisuhteessa.
Kansainvälisesti kappale sijoittui parhaiten Australian singlelistalla sijalle neljäkymmentäyksi. Kappaleen musiikkivideo näytettiin ensi kertaa Disney Channelilla, joka sai MuchMusic Video Award -ehdokkuuden. Musiikkivideossa Cyrus esittää kappaletta kadulla, jossa nähdään esimerkiksi karnevaalit. Cyrus on esittänyt sen monia kertoja livenä, mutta muistettavimmat esitykset olivat hänen kiertueillaan Best of Both Worlds Tour (2007–2008) ja Wonder World Tour (2009).
Tausta ja tyyli

Kappaleen kirjoitti ja levytti kanadalainen pop rock artisti Fefe Dobson albumilleen Sunday Love, jota ei kuitenkaan koskaan ilmestynyt. Elokuussa 2009 Dobson oli haastattelussa MTV Newsin kanssa ja kertoi seuraavanlaisesti:
»"Minä kirjoitin kappaleen ja hän lauloi sen minulle. Mutta en halunnut sitä minun laulamakseni. Se ei vain ollut oikea kappale minulle ja minulla vain oli tunne että se voisi sopia jollekin muulle, ja Cyrus tekee loistavaa työtä kappaleen suhteen. Olin erittäin vaikuttunut. Hän kuulosti loistavalta. Oikeastaan olen onnellisempi kun hän sai kappaleen enkä minä.

-Fefe Dobson»
Cyrusin versiossa Dobson laulaa taustalaulua yhdessä Anne Prevenin kanssa. Kappale on tyylilajiltaan pop rockia, mutta samaan aikaan siihen sekoittuu teinipoppia ja tanssipoppia. Kappaleessa on yleisesti ottaen tavallinen tahtilaji kohtuullisen nopeatempoisella menolla: Tempo on 150 lyöntiä minuutissa. Kappaleen sävellaji on G-molli. Musiikkivideon kulissien takana Cyrusin ollessa haastattelussa Access Hollywoodin kanssa hän mainitsi, että kappaleeseen liittyy romanssi ja kertoo "miehestä, jonka kanssa minun pitäisi 'aloittaa kokonaan alusta'".
Musiikkivideo

Kappaleen "Start All Over" musiikkivideo nähtiin ensimmäistä kertaa 19. joulukuuta 2007 Disney Channelillä. 29. tammikuuta 2008 se oli mahdollista ladata digitaalisesti iTunes Storesta. Vuoden 2008 MuchMusic Video Awards -palkintogaalassa kappale oli ehdolla kategoriassa "Paras kansainvälisen artistin musiikkivideo", mutta hävisi Rihannan singlen "Don't Stop the Music" musiikkivideolle.
Musiikkivideo > Tausta

Haastattelussa Access Hollywoodin kanssa Cyrus kertoi kappaleen musiikkivideosta, jonka on ohjannut Marc Webb. Hän kertoi: "Halusin tehdä jotakin hullua ja sellaista, mitä kukaan muu ei ole ennen tehnyt ja jotakin todella erilaista, koska tämä kappale on hullu Video kuvattiin 16. marraskuuta 2007 Los Angelesissa, Kaliforniassa ja sisälsi 50 taustatanssijaa. Cyrus kertoi musiikkivideosta: "Minä laulan ja tanssin ja rokkaan eikä minulla ole hajuakaan, mistä nämä ihmiset tulevat." Musiikkivideon "karnevaali-tyyliseen" kohtaukseen on vaikuttanut 1950-luku ja Hairspray. Toinen kohtaus, jonka hän selitti hieman tarkemmin, oli miehen esiintyminen "tanssiaislavastuksessa." Cyrus sanoi: "Tässä hän tulee olemaan se mies, jonka kanssa minun on tarkoitus 'aloittaa kokonaan alusta' ja me olemme tanssiaisissa, mutta minä vain [...] en ole mekossa tai mitään. Joten se on hullua. Kaikki tapahtuu yhdellä kertaa." Musiikkivideon lopun Cyrus selitti olevan se, kun hän palaa takaisin sinne "minne hän kuuluu" pitkän "piinaavan" päivän jälkeen.
Musiikkivideo > Tapahtumat

Musiikkivideo alkaa, kun Cyrus on sängyllä sulkemassa yölamppuaan, joka on yöpöydällä ja on menossa nukkumaan. Cyrusilla on silmät kiinni ja yhtäkkiä pimeä huone vaihtuukin valoisaksi kun musiikki alkaa. Kamera vetäytyy kauemmas Cyrusista, ja nähdään, ettei Cyrus tai sänky olekaan enää huoneessa, jossa ne olivat juuri vähän aikaa sitten. Sänky ja Cyrus ovat päätyneet jonkinlaiseen puistoon. Taustalla näkyy puita ja omakotitaloja, joten Cyrus ja sänky ovat päätyneet asuinalueen tien toiselle puolelle. Sänky on keskellä skeittiramppia. Tässä vaiheessa Cyrus on jo noussut istumaan sängyllään ja katselee ympärilleen ihmettyneenä. Cyrusilla on päällään valkoinen t-paita, musta liivi, punaiset housut ja mustat saappaat. Cyrus lähtee kävelemään kohti kameraa samalla kun pyöräilijät pyöräilevät ohi ja tekevät liikkeitä skeittirampilla. Cyrus saapuu keltaiselle koulubussille ja hyppää kyytiin. Koulubussi on täynnä riehuvia aikuisia, ja sisällä lentelee tavaroita ympäriinsä. Cyrusille ojennetaan kamera, jolla hän ottaa kuvan itsestään. Hän ojentaa kameran yhdelle bussimatkustajista. Hän on saapunut bussin päähän, jossa hän hyppää pois bussin takaovesta neljän maassa seisovan nuoren syliin. Kuusi tanssijaa ja Cyrus alkavat tanssia keskellä tietä. Cyrus tulee kameran eteen, väistää ja kuvassa on nyt kitaristi, joka soittaa välisoittoa. 
Taas tulee Cyrus kuvaan, ja nyt hän on saapunut jonkinlaisiin juhliin, sillä ympärillä näkyy paljon laittautuneita ihmisiä ja ilmapalloja. Yksi näistä ihmisistä ojentaa Cyrusille kameran, jolla hän ottaa uudelleen kuvan itsestään. Juhlavieraat tanssivat kappaleen mukana, nostavat kätensä ilmaan kuin aaltona ja Cyrus näkyy kuvassa pojan kanssa. Hän jättää pojan siihen, joka jää tuijottamaan Cyrusin perään. Cyrus kävelee ilmapalloista koostuvan kaaren alta, ja kaksi miestä kantavat televisiota, jossa näkyy tulta. Sen osuessa Cyrusin ja kameran väliin Cyrus näkyy television läpi liekkien keskellä. Televisio viedään pois ja Cyrus on taas siinä mihin jäi ennen kuin televisio tuli. Cyrusin viereen tulee kaksi tanssijaa, jotka tanssivat Cyrusin kanssa. Cyrus ottaa taas kuvan itsestään samalla kun kävelee monen metrin pituisen klovnin haarojen välistä. Cyrus kävelee ihmisten ohi, jotka ovat pukeutuneet eri asuihin: poliisi, astronautti, snorklaaja ja cowboy. Nämä kaikki tanssivat. Cyrus siirtyy heidän eteensä ja alkaa tanssia samaa liikettä. 
Tämän jälkeen Cyrus kävelee suuren mustan taustan luo, jossa on tähtiä. Kyseinen tausta on ikään kuin iso verho. Tausta romahtaa ja sen takaa paljastuu Cyrusin koko bändi pienellä lavalla. Cyrus juokee mikrofonin luo ja heti tulee kuuntelijoita lavan luo. Kaikki musiikkivideon aikana esiintyneet hahmot ovat tulleet kuuntelemaan esitystä: pyöräilijät, bussimatkustajat, juhlavieraat, taustatanssijat ja klovni. Cyrus jättää mikin siihen, menee sänkyynsä, joka on nyt ilmestynyt keskelle lavaa ja herää pimeässä huoneessaan herätyskellon ääneen. Cyrus katsoo ympärilleen ja jatkaa nukkumista. Samaan aikaan printteristä tulee ulos samoja kuvia, joita Cyrus oli ottanut musiikkivideon aikana.
Live-esiintymiset

31. joulukuuta 2007 Cyrus esitti kyseisen kappaleen sekä kappaleet "G.N.O. (Girl's Night Out)" ja "We Got the Party" duettona Jonas Brothersien kanssa vuoden 2008 erikoisjaksossa Dick Clark's New Year's Rockin' Eve with Ryan Seacrest. "Start All Over" oli myös ohjelmanumerona Miley Cyrusin/Hannah Montanan konserttikiertueella Best of Both Worlds Tour. Kiertueella Cyrus esitti kappaleen omana itsenään. Ennen kappaletta konsertissa nähtiin kolme lämmittelijäyhtyettä: Jonas Brothers, ("Year 3000"), Aly & AJ ("Rush") ja Everlife. Esiintymisien aikana Cyrusilla oli päällään liivi, jonka alla oli valkoinen paita, jonka päällä oli musta, paksu vyö ja mustat leggingsit, joissa oli raita molemmissa sivuissa. Cyrusilla oli kiharaksi laitetut hiukset. Cyrus ilmestyi näkyviin lavan alta ikään kuin pienessä hississä, jonka päällä hän seisoi.
27. lokakuuta 2008 Cyrus esiintyi Berliinissä, Saksassa esittäen pitkän listan suosituimpia kappaleitaan, joista "Start All Over" oli myös yksi. 7. kesäkuuta 2009 Cyrus esitti kyseisen kappaleen A Time for Heroes Celebrity karnevaaleilla, missä hän esitti myös muita kappaleitaan. Vuonna 2009 syksyllä alkaneella kiertueella Wonder World Tour "Start All Over" oli pitkän kappalelistan toisena esitetty kappale. Kiertueen avasi kappale "Breakout". Hänellä oli päällään mustat saapikkaan tyyliset kengät, mustat shortsit ja nahkatoppi. Kappaleen loppupuolilla taustatanssijat toivat Cyrusin eteen liikkuvan telinerakennelman, jonka päällä Cyrus lauloi. Taustatanssijat kuljettivat sitä ympäri lavaa. Kun Michael Hann brittiläisestä sanomalehdestä The Guardianista arvosteli Wonder World Touria, hän nosti yksityiskohtaisesti esiin sen, että kappale on muistutus siitä, että väärennetyn popin ei tarvitse olla paha asia – jos väärennös on tarpeeksi hyvä.
Hänen ensimmäinen live-esiintymisensä, joka on näytetty televisiossa Yhdysvaltojen ulkopuolella oli Rock in Rio -konsertissa Lissabonissa, Portugalissa on 29. toukokuuta 2010. Konsertissa Cyrus näytteli paljon paljasta ihoa, joka herätti kohua mediassa. Seuraavaksi hän esitti sen 4. kesäkuuta 2010 Rock In Rio -konsertissa Madridissa, Espanjassa.
Sisällys

U.S. / AU / EU CD Single
"Start All Over" (Album Version) – 3:27
"Start All Over" (Instrumental) – 3:27
Listasijoitukset

| Lista (2008) | Paras   sijoitus |
| --- | --- |
Australian singlelista : 41
Kanadan Hot 100 : 91
Billboard Hot 100 : 68
Billboard Digital Songs : 50

Miley Cyrus esittämässä kappaleen Start All Over Wonder World Tour 2009 - kiertueella.
Miley Cyrus esittämässä kappaleen Start All Over Wonder World Tour 2009 - kiertueella.
Pohjasjärvi (Sastamala)

| Pohjasjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°34′04″N, 22°58′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  oja Kortejärveen 
Järvinumero:  35.165.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,4 m 
Rantaviiva:  0,764 km 
Pinta-ala:  3,42 ha  
 fiPohjasjärvi 
Pohjasjärvi  eli Pohjusjärvi  on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 200 metriä. Järveen laskee ympäröiviltä pelloilta pelto-ojia. Sen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 1,4 kilometriä pitkä laskuoja Kortejärven Niuranlahteen.
Järven rantaviiva on 0,76 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven rantoja ei ole rakennettu, mutta sen ympärillä on Lehtikulman ja Kortejärven kylein kulttuurimaisemaa.
Hikijärvi

| Hikijärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°31′53″N, 22°52′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  oja Kirkkojärveen 
Järvinumero:  35.164.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,4 m 
Rantaviiva:  2,167 km 
Pinta-ala:  7,56 ha  
 fiHikijärvi 
Hikijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 7,6 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 200 metriä. Järveen laskee yksi metsäoja ja sen luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa kolme kilometriä pitkä laskuoja Kirkkojärveen.
Järven rantaviiva on 2,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu lukiosia loma-asuntoja.
Hyynilänjärvi

| Hyynilänjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′13″N, 22°57′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskujoki:  joki Hyynilänjokeen 
Järvinumero:  35.165.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,5 m 
Rantaviiva:  1,128 km 
Pinta-ala:  6,595 ha  
 fiHyynilänjärvi 
Hyynilänjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee pelto-ojia sekä Nurmijoki, joka on Kortejärven laskujoki. Laskujoen kautta purkautuvat koko Kortejärven valuma-alueen 24 km² sadanta. Sen luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 800 metriä pitkä laskujoki Hyynilänjokeen. Hyynilänjoen nisistössä yhtymäkohdan yläpuolista jaksoa kutsutaan Hiusjoeksi ja alapuolista jaksoa Karinjoeksi.
Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa, jota viljelevät Hyynilän kylän asukkaat.
Jamieson Greer

| Jamieson Greer |
| --- | --- |

Yhdysvaltain kauppaedustaja Presidentin ehdokas
 (vahvistamatta)  
Presidentti:  Donald Trump
Edeltäjä:  Katherine Tai
Henkilötiedot
Ammatti:  asianajaja
Tiedot
Koulutus:  oikeustieteilijä (JD)
Tutkinnot:  Virginian yliopisto
Hallitus:  Donald Trumpin II hallitus
Jamieson Greer on yhdysvaltalainen kansainväliseen kauppaan erikoistunut juristi. Donald Trump on nimennyt Greerin Yhdysvaltain kauppaedustajaksi tammikuusta 2025 alkaen.
Greer on suorittanut oikeustieteen tutkinnon Virginian yliopistossa,ja opiskellut myös Pariisin Sorbonnessa. Hän on osakas King & Spaldingin lakiasiaintoimistossa. Uransa alkuvuosina hän työskenteli Ilmavoimissa neuvonanajana ja oli sijoitettuna jonkun aikaa Irakiin.
Greer työskenteli presidentin hallinnossa myös Trumpin ensimmäisen presidenttikauden aikana.
Tervajärvi (Hämeenkyrö)

| Tervajärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°37′13″N, 22°55′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  Karinoja 
Järvinumero:  35.166.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99 m 
Rantaviiva:  0,628 km 
Pinta-ala:  0,01909 km² 
 fiTervajärvi 
Tervajärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 120 metriä. Järveen laskee viereisen pellon ojat. Sen luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 600 metriä pitkä Karinoja, joka yhtyy Kyrönjokeen.
Järven rantaviiva on 0,63 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi peltomaata ja puoliksi  moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalle on rakennettu kaksi loma-asuntoa, joille johtaa tie Nukarinkulman kylältä.
Akustiikka

Aalto-yliopiston akustiikan laboratorio.
Akustiikka eli äänioppi (kreik. ακούω ’kuulla’) on tieteenala, joka tutkii ääntä. Akustiikka on monitieteinen ala: Äänen syntymekanismien ja etenemisen tutkimus kaasussa, nesteessä tai kiinteässä väliaineessa liittyy läheisesti fysiikkaan, erityisesti mekaniikkaan, kun taas äänen havaitsemisen ja kuulon tutkimus eli psykoakustiikka on lähellä psykologiaa ja lääketiedettä.
Toisaalta akustiikalla tarkoitetaan arkikielessä äänen kuuluvuuden laatua tilassa. Konserttisalissa on ”hyvä akustiikka”, jos musiikki kuulostaa siellä miellyttävältä. Puhumisen kannalta huoneen akustiikka on huono, jos puheesta ei saa siellä selvää, esimerkiksi koska huoneen jälkikaiunta-aika on liian pitkä.
Akustiikka liittyy läheisesti hyvin moniin aloihin, kuten musiikkiin, arkkitehtuuriin ja meritieteeseen. Akustiikan sovelluksia kutsutaan äänitekniikaksi, jonka pohjana on nykyisin yleensä elektroniikkaa ja signaalinkäsittelyä. Audiotekniikassa äänen taajuus on rajattu ihmiskorvalle kuultaviin ääniin eli taajuusalueelle 20 Hz – 20 kHz. Meluntorjunta on akustiikan osa-alue, joka pyrkii vaimentamaan ei-toivottua ääntä ja vähentämään sen aiheuttamia haittoja. Melua syntyy liikenteessä, työpaikoilla ja rakennuksissa, joten meluntorjunnalla on yhteyksiä konetekniikkaan ja rakennustekniikkaan.
Akustiikan alalla toimivaa henkilöä kutsutaan akustikoksi. Akustikko on äänitekniikan asiantuntija, joka toimii usein konsulttitehtävissä tai tutkimuksen ja tuotekehityksen parissa. Suomessa akustikkoja työskentelee konsulttiyrityksissä, tieto- ja viestintätekniikan alalla, ministeriöissä, raskaassa teollisuudessa ja yliopistoissa sekä ammattikorkeakouluissa.
Akustiikan osa-alueet

Akustiikka voidaan jakaa 13 osa-alueeseen Lindsayn pyörän mukaan. Musiikkiakustiikan keskeisiä kohteita ovat soittimien mekaniikka, musiikin kuuleminen ja ymmärtäminen sekä soitetun musiikin analyysi ja synteesi. Sähköakustiikan alaa ovat äänen tallentaminen, muokkaaminen ja toisto käyttäen elektroniikkaa, kuten mikrofoneja, kaiuttimia ja mikroprosessoreita. Puheakustiikka keskittyy puhutun kielen tuottamisen, tallentamisen, etenemisen ja havaitsemisen tutkimiseen. Akustinen signaalinkäsittely muokkaa ääniä laskennallisesti esimerkiksi spektrianalyysiä, äänentoistoa tai aktiivista kuulonsuojausta varten.
Akustiikkasuunnittelu kuvaa eri osa-alueisiin liittyvää suunnittelutyötä. Meluntorjunta keskittyy melulähteiden ja melun etenemisen vaimentamiseen esimerkiksi äänenvaimentimilla ja rakenteilla, kuten meluvalleilla. Rakennusakustiikka tarkastelee äänen kulkeutumista ja vaimentumista rakennuksen tiloissa ja tilojen välillä ilman ja rakenteiden välityksellä.
Rakenteellinen tärinä ja värähtelyakustiikka tutkivat mekaanisten järjestelmien tärinää ja niiden vuorovaikutusta ympäristönsä kanssa. Fysikaalinen akustiikka tutkii äänen etenemistä kaasuissa, nesteissä ja kiinteissä väliaineissa.  Psykologiseen ja fysiologiseen akustiikkaan kuuluvat kuulon ja äänen havaitsemisen tutkimus eli psykoakustiikka sekä äänen fysiologiset vaikutuksia, kuten kuulovauriot ja melun aiheuttama stressi.
Akustinen merentutkimus käyttää akustisia menetelmiä meren fysikaalisen, biologisen, geologisen ja kemiallisen koostumuksen mittaamiseen, kuten meren suolapitoisuus, kalojen liikkeet ja meriarkeologia. Ultraäänitekniikka soveltaa ihmisen kuuloaluetta taajuudeltaan korkeampia ääniä esimerkiksi lääketieteelliseen kuvantamiseen ja sukellusveneiden kaikuluotaukseen veden alla. Bioakustiikan alaa ovat eläinten kuulo ja ääntely.
Akustiikan koulutus Suomessa

Akustikolla voi olla peruskoulutus eri aloilta, joita ovat ainakin akustiikka, arkkitehtuuri, fysiikka, rakennustekniikka, konetekniikka, sähkötekniikka ja tietotekniikka. Useimmilla akustikoilla on diplomi-insinöörin tai maisterin tutkinto. Joillain akustiikan asiantuntijoilla on filosofian tohtorin tai tekniikan tohtorin tutkinto.
Aalto-yliopistossa voi opiskella diplomi-insinööriksi akustiikan ja audiotekniikan pääaineesta, joka kuuluu englanninkieliseen CCIS-maisteriohjelmaan. Pääsyvaatimuksena on kandidaatin tutkinto soveltuvalta alalta, kuten informaatioteknologia tai teknillinen psykologia. Koulutus on kaksivuotinen ja sen järjestävät yhteistyössä Aalto-yliopiston sähkötekniikan korkeakoulu ja perustieteiden korkeakoulu.
Aalto-yliopistossa voi myös opiskella tekniikan tohtoriksi akustiikan alalta. Tällöin jatko-opintojen tutkimusala on akustiikka ja puheenkäsittely, ja opetuksen järjestää Aalto-yliopiston sähkötekniikan korkeakoulu. Pääsyvaatimuksia ovat mm. maisterin tutkinto soveltuvalta alalta ja riittävä opintomenestys. Tekniikan tohtorin opintojen nimelliskesto on neljä vuotta.
Kirjallisuutta

Hakulinen, Auli & Ojanen, Jussi: Kielitieteen ja fonetiikan termistöä.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1993.  ISBN 978-951-717-783-2
Pulkki, Ville: Kommunikaatioakustiikan perusteet. Suomenkielinen opetusmoniste. Espoo: Aalto-yliopisto, Signaalinkäsittelyn ja Akustiikan laitos, 2016.
Pulkki, Ville & Karjalainen, Matti: Lyhyt johdatus kommunikaatioakustiikkaan. Suomenkielinen opetusmoniste. Espoo: TKK, Akustiikan ja äänenkäsittelytekniikan laboratorio, 2015.
Pulkki, Ville & Karjalainen, Matti: Communication Acoustics – An Introduction to Speech, Audio and Psychoacoustics.  (Englanninkielinen oppikirja)  New York:  John Wiley & Sons,  Ltd, 2015.  ISBN 978-1-118-86654-2  Teoksen verkkoversio.
Rossing, Thomas D. & Moore, Richard F. & Wheeler, Paul A.: The Science of Sound.  (Third Edition)  Pearson Education Limited, 2014.  ISBN 1-292-03957-4
Suomi, Kari: Johdatusta puheen akustiikkaan.  (Suomenkielinen oppikirja. Logopedian ja fonetiikan laitoksen julkaisuja 4)  Oulun yliopisto, 1990.  ISBN 951-42-2922-3
Toivanen, Jarmo: Teknillinen akustiikka.  (Suomenkielinen oppikirja)  Otakustantamo, 1976.  ISBN 951-671-123-5
Stanley Smith Stevens: A scale for the measurement of the psychological magnitude: loudness. In: APA Journals (Hrsg.): Psychological Review, Volume 43, Issue 5, pp. 405–416, 1936. ]
Zwicker, Eberhard: Subdivision of the audible frequency range into critical bands, The Journal of the Acoustical Society of America, Volume 33, Issue 2, pp. 248−248, 1961.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akustiikka Wikimedia Commonsissa
ASA 13 Technical Committees exploresound.org. (englanniksi)