stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
R. S. Halonen

Reino Sakari (R. S.) Halonen (14. toukokuuta 1915 Sortavala – 2. heinäkuuta 1975 Aitoo) oli suomalainen tekniikan tohtori ja Teknillisen korkeakoulun ensimmäinen fotogrammetrian ja kaukokartoituksen professori.
Hän kirjoitti ylioppilaaksi Sortavalan lyseosta 1935 ja aloitti samana vuonna opiskelun TKK:n maanmittausosastossa. Hän valmistui diplomi-insinööriksi 1941 ja väitteli tohtoriksi 1951.
Fotogrammetriaan hän sai kosketuksen opiskeluaikanaan työskennellessään harjoittelijana Puolustusvoimien topografikunnassa. Diplomi-insinööriksi valmistuttuaan hän työskenteli  Puolustusvoimien pääesikunnan topografian laitoksen toimistoinsinöörinä sekä sivutoimisena fotogrammetrian ja maanmittausopin assistenttina Teknillisessä korkeakoulussa. Hän kehitti menetelmiä ilmakuvauksen hyödyntämiseksi maastokartoitusta tehtäessä. Hänen asiantuntemustaan käytettiin sodan aikana, ja menetelmät otettiin yleiseen käyttöön sodan jälkeen, kun Suomen peruskartoitus aloitettiin 1949.
Vuosina 1947–1949 hän oli professori Bertil Hallertin tutkimusassistenttina Kuninkaallisessa teknillisessä korkeakoulussa Tukholmassa. Suomeen palattuaan hän toimi ensin lehtorina ja vuodesta 1956 dosenttina Teknillisessä korkeakoulussa. Vuonna 1960 Teknilliseen korkeakouluun perustettiin  fotogrammetrian professorin virka, jonka ensimmäiseksi haltijaksi hänet nimitettiin. Hän hoiti tätä virkaa kuolemaansa saakka.
Hän oli Teknillisen korkeakoulun maanmittausosaston johtajana kahteen otteeseen 1961–1968 ja 1973–1974. Vuosina 1970–1973 hän oli Teknillisen korkeakoulun vararehtori.
Hänen useimmat julkaisunsa ovat fotogrammetrian alalta. Hän kirjoitti myös paljon opiskelija- ja koulutuspolitiikasta. Hän oli The Photogrammetric Journal of Finland -julkaisun päätoimittaja 1968–1975.
Hän sai useita kunnia- ja ansiomerkkejä, muun muassa Suomen Leijonan ritarikunnan komentajamerkin. Hänellä oli myös paljon luottamustehtäviä ja kunniajäsenyyksiä alan järjestöissä. Hänet muun muassa kutsuttiin Suomen fotogrammetrian ja kaukokartoituksen seuran kunniajäseneksi seuran täyttäessä 40 vuotta 1971.
Sotilasarvoltaan hän oli insinöörikapteeni.
Hän kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen 60-vuotiaana kesämökillään Luopioisten Aitoossa.
Reichenau

Reichenau tarkoittaa seuraavia:
Reichenau, kunta Baden-Württembergissä Saksassa
Reichenau, kunta Kärntenissä Itävallassa
Reichenau, linna ja kylä Taminsissa Sveitsin Graubündenissä
Reichenau, luostaristaan kuuluisa saari Bodenjärvessä Saksassa
Walther von Reichenau, saksalainen sotamarsalkka.
Rainbow (Mariah Careyn albumi)

| Rainbow Mariah Carey |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 29. toukokuuta 1999 - 31. elokuuta 1999
 Julkaistu: 2. marraskuuta 1999
 Tuottaja(t): Mariah Carey, Jimmy Jam and Terry Lewis, James Wright, DJ Clue, Duro, Damizza, David Foster, Jermaine Dupri, Bryan Michael Cox, She'kspere, Master P, Craig B
 Tyylilaji: Pop, R&B
 Kesto: 55.49
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Mariah Careyn muut julkaisut
| Butterfly 1997 | Rainbow 1999 | Glitter 2001 |
Singlet albumilta Rainbow
 ”Heartbreaker” Julkaistu: 21. syyskuuta 1999  ”Thank God I Found You” Julkaistu: 25. tammikuuta 2000  ”Can’t Take That Away (Mariah’s Theme)” Julkaistu: 6. kesäkuuta 2000  ”Crybaby” Julkaistu: 18. heinäkuuta 2000  ”Against All Odds (Take a Look at Me Now)” Julkaistu: 8. elokuuta 2000
Rainbow on yhdysvaltalaisen laulajan Mariah Careyn seitsemäs studioalbumi. Albumi julkaistiin 2. marraskuuta 1999, ja se oli ensimmäisellä listaviikollaan Billboard 200 -listan sijalla kaksi. Rainbow on myynyt kolminkertaista platinaa, ja maailmanlaajuisesti sitä on myyty peräti kymmenen miljoonaa kappaletta.
Albumia työsti laaja tuottaja- ja artistiryhmä, johon kuului monia 1990-luvun lopun merkittävimmistä musiikkivaikuttajista. Rainbow-albumilla vieraili lukuisia artisteja, kuten Jay-Z, Missy Elliott, Snoop Dogg, Usher ja Joe, sekä poikabändi 98 Degrees. Albumi oli ehdolla vuonna 2000 "Vuoden pop-albumi" -kategoriassa Japan Gold Disc Awardsissa.
Raidat

"Heartbreaker" (feat. Jay-Z) 4:46
"Can't Take That Away (Mariah's Theame)" 4:33
"Bliss" 5:44
"How Much" (feat. Usher)" :31
"After Tonight" 4:16
"X-Girlfriend" 3:58
"Heartbreaker" (Remix feat. Da Brat ja Missy Elliott) 4:32
"Vulnerability" (Interlude) 1:12
"Against All Odds (Take a Look at Me Now" 3:25
"Crybaby" (feat. Snoop Dogg) 5:20
"Did I Do That?" (feat. Mystikal ja Master P) 4:16
"Petals" 4:23
"Rainbow" (Interlude) 1:32
"Thank God I Found You" (feat. Joe ja 98 Degrees)
"Theme from Mahogany (Do You Know Where You're Going To)" 3:47
"Against All Odds (Take a Look at Me Now)" (feat. Westlife) 3:25
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Päämies

Päämies voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
johtava henkilö ryhmässä
suvun päämies, varsinkin aatelissuvuissa suvun symbolinen johtaja, jonka asema periytyy patrilineaarisesti suvun kantaisästä
päämies, henkilö, joka on valtuuttanut toisen toimimaan edustajanaan; varsinkin asianajajan edustettava oikeudessa
Päämies, John Grishamin romaani
Päämies, vuonna 1994 valmistunut yhdysvaltalainen elokuva
Päämies, vuosina 1998–2006 toiminut matkapuhelinmyymälöiden ketju
Päivä kerrallaan (Elastisen kappale)

| ”Päivä kerrallaan” Elastinen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Anna soida
 Julkaistu: 2007
 Formaatti: CDS
 Tuottaja(t): Elastinen
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 03.41
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Elastisen muut singlet
| ”Anna soida” 2006 | ”Päivä Kerrallaan” 2007 | ”Ovet paukkuu” 2007 |
Päivä kerrallaan on rap-artisti Elastisen toinen single studioalbumilta Anna soida. Se julkaistiin vuonna 2007. Siitä julkaistiin musiikkivideo, jolla Elastinen laulaa talojen katoilla Helsingin keskustassa. Videon on ohjannut Lauri Aalto.
Aiheesta muualla

"Päivä kerrallaan" -musiikkivideo YouTubessa
Päivä lepokodissa

| Päivä lepokodissa |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Mirjam Himberg
Käsikirjoittaja:  Valentin Katajev, suomennos Kaj Kauhanen
Lavastaja:  Heikki Liikanen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Yleisradio
Ensi-ilta:  12.5.1967
Kesto:  60 min
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Päivä lepokodissa on suomalainen televisionäytelmä vuodelta 1967. Se on Kaj Kauhasen suomennos ja Mirjam Himbergin ohjaus neuvostoliittolaisen Valentin Katajevin komediasta Lepokoti. Näytelmä kertoo huolintamiehestä, joka yrittää tavoittaa lepokodissa hoitoja saamassa olevaa esimiestään.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rauno Ketonen  | … |  Puputinoff, lastenseimien tavarainhankkija   |
|  Iris-Lilja Lassila  | … |  Klaara Kalistina, opiskelija, entinen maankuulu traktorityttö   |
|  Uolevi Vahteristo  | … |  Kosti Kokkarenski, Klaaran mies, jäänmurtajan lämmittäjä   |
|  Asta Backman  | … |  Vera Karpovna, lepokodin johtajatar   |
|  Kaarlo Juurela  | … |  Hiirulovitsh, keskusvaraston johtaja   |
|  Tauno Söder  | … |  Tohveloff, professori   |
|  Irma Seikkula  | … |  rouva Tohveloff, professorin vaimo   |
|  Anja Pohjola  | … |  Rosa Jremejevna, Puputinoffin vaimo   |
|  Birgitta Ulfsson  | … |  Shura, lepokodin henkilökuntaa   |
|  Lasse Pöysti  | … |  ovenvartija   |
|  Paavo Pentikäinen  | … |  lääkäri   |
Päivä jona maailma pysähtyi

| Päivä jona maailma pysähtyi> The Day the Earth Stood Still |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Scott Derrickson
Käsikirjoittaja:  David Scarpa
Perustuu:  Robert Wise ohjaamaan ja Edmund H. North käsikirjoittamaan vuoden 1951 elokuvaan The Day the Earth Stood Still (Uhkavaatimus Maalle), joka on tehty Harry Batesin tieteisnovelliin Farewell to the Master (1940) pohjalta.
Tuottaja:   Paul Harris Boardman  Gregory Goodman  Erwin Stoff 
Säveltäjä:  Tyler Bates
Kuvaaja:  David Tattersall
Leikkaaja:  Wayne Wahrman
Lavastaja:  Don Maccaulay
Erikoistehosteet:  Mark Ballou
Pääosat:   Keanu Reeves  Jennifer Connelly  Kathy Bates 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Earth Canada Productions  Twentieth Century Fox 
Levittäjä:  InterCom Netflix Disney+
Ensi-ilta:  12. joulukuuta 2008 (Yhdysvallat ja Suomi)
Kesto:  103 minuuttia
Alkuperäiskieli:  Englanti
Budjetti:  80 000 000 USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Päivä jona maailma pysähtyi (The Day the Earth Stood Still) on Scott Derricksonin ohjaama yhdysvaltalainen tieteiselokuva vuodelta 2008. Se on uudelleenfilmatisointi tieteiselokuvan klassikosta Uhkavaatimus Maalle (1951). Käsikirjoitus perustuu Harry Batesin tieteisnovelliin Farewell to the Master vuodelta 1940 ja aiemman filmatisoinnin käsikirjoitukseen.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Keanu Reeves  | … |  Klaatu   |
|  Jennifer Connelly  | … |  Helen Benson   |
|  Jaden Smith  | … |  Jacob Benson   |
|  John Cleese  | … |  professori Karl Barnhardt   |
|  Jon Hamm  | … |  tohtori Michael Granier   |
|  Kathy Bates  | … |  Regina Jackson   |
|  Kyle Chandler  | … |  John Driscoll   |
Ralph Kubail

| Mitalit> Maa:   Saksa. Olympialaiset .Miesten soutu | Mitalit> Maa:   Saksa. Olympialaiset .Miesten soutu | Mitalit> Maa:   Saksa. Olympialaiset .Miesten soutu | Maa:   Saksa> .Miesten soutu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Montreal 1976 | perämiehellinen nelikko |  |
Ralph Kubail (30. huhtikuuta 1952 Berliini – 15. elokuuta 1981) oli saksalainen soutaja. Hän kilpaili vuoden 1976 kesäolympialaisissa Montrealissa ja oli siellä Länsi-Saksan joukkueen jäsenenä mukana saamassa pronssia perämiehellisessä nelikossa.
Reijo Kauppila

Reijo "Repa" Kauppila (myös nimellä Repa Rantsila, s. 8. huhtikuuta 1964 Oulu) on suomalainen rumpali, joka on soittanut muun muassa Smackissa, Pelle Miljoona & Linnunlaulussa, Rudissa ja Stalkerissa.
Kauppila pääsi ensimmäistä kertaa levyttämään raahelaisen Osake 7 -yhtyeen kanssa singlellä "Soiva legioona" vuonna 1983. Tämän jälkeen hän soitti Rudissa ja Stalkerissa, mutta levytti molempien yhtyeiden kanssa vain yhden singlen. Vuonna 1986 Kauppila kiinnitettiin Pelle Miljoona & Linnunlaulu -kokoonpanoon, jossa hän ehti soittaa kahdella albumilla ennen liittymistään Smackiin. Kauppila lähti yhtyeen mukana Yhdysvaltojen Los Angelesiin ilmoittamatta asiasta Pelle Miljoonalle. Kauppila soitti Smackissa yhtyeen vuonna 1990 tapahtuneeseen hajoamiseen saakka.
Smackin hajoamisen jälkeen Kauppila jäi asumaan Los Angelesiin. Hän soitti Yhdysvalloissa muun muassa yhtyeissä Neighborhood Bullys ja Smash Fashion. Ammatikseen hän työskenteli jakeluauton kuljettajana. Alkuvuodesta 2018 Kauppila muutti takaisin Suomeen. Hänellä on vuonna 2019 syntynyt poika.
Kauppila on mukana vuonna 2019 muodostetussa Pelle Miljoona & Rockers -kokoonpanossa, joka julkaisi vuonna 2020 albumin Tanssiva tuli.
Päähine

Hattuja
Päähine tarkoittaa päässä pidettävää vaatekappaletta. Päähineitä käytetään useista syistä. Niillä voi suojautua kylmyydeltä, kuumuudelta, sateelta, auringolta, pölyltä tai iskuilta. Niitä pidetään myös muun muassa muodin tai uskonnollisten syiden takia taikka osoituksena virka- tai arvoasemasta.
Erilaisia päähineitä ovat muun muassa hatut, lakit, kypärät, turbaanit, fetsit, kruunut, silinterit, pipot, myssyt, hunnut, stetsoni, pannat ja huivit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Päähine Wikimedia Commonsissa
Raitahaukkapöllö

| Raitahaukkapöllö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Haukkapöllöt Ninox
Laji::  rufa
Kaksiosainen nimi
 Ninox rufa  Gould, 1846 
Alalajit
 Ninox rufa rufa (Gould, 1846)  Ninox rufa aruensis (Schlegal, 1866)  Ninox rufa humeralis (Bonaparte, 1850)  Ninox rufa meesi (I.J. Mason & Schodde, 1980)  Ninox rufa queenslandica (Matthews, 1911) 
Katso myös
   Raitahaukkapöllö Wikispeciesissä   Raitahaukkapöllö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Raitahaukkapöllö (Ninox rufa) on pöllöihin kuuluva lintu. Sen on luokitellut 1846 englantilainen lintutieteilijä John Gould. Vaikka laji ei ole kovin yleinen, sillä on laaja elinalue, johon kuuluvat Australia, Indonesia ja Papua-Uusi-Guinea.
Raitahaukkapöllö on suuri lintu. Sen pituus on 46–57 cm. Sen siipienväli on 100–120 cm. Se voi painaa 700–1 700 g riippuen sukupuolesta ja iästä. Se on vain hiukan pienempi kuin Australian suurin pöllö isohaukkapöllö (Ninox strenua). Se on petolintu, mutta ei ole erikoistunut tietyn tyyppiseen saaliiseen. Se elää yleensä yksin. Kummallakin sukupuolella on pää suhteellisen pieni verrattuna vartaloon ja pyrstöön. Koiraan pää on kuitenkin litteämpi ja leveämpi kuin naaraan. Se on väritykseltään tummanpunaruskea, jossa on vaaleanruskeita raitoja siellä täällä. Naama on tummanruskea, ja kaula, rinta ja alapuoli ovat punaruskeat, jossa on ohuita vaaleita raitoja. Siivet ovat alta vaaleanruskeat, jossa on tiheään vaaleita raitoja. Sen nokka on vaaleanharmaa, mutta sen juuressa on mustia törröttäviä höyheniä. Sen silmät ovat keltaiset.
Sillä on viisi alalajia, Ninox rufa rufa (Gould, 1846), Ninox rufa aruensis (Schlegal, 1866), Ninox rufa humeralis (Bonaparte, 1850), Ninox rufa meesi (I.J. Mason & Schodde, 1980) ja Ninox rufa queenslandica (Matthews, 1911). Alalajit eroavat hiukan toisistaan kokonsa ja värinsä puolesta.
Raitahaukkapöllön elinpiiriä ovat yleisimmin sademetsät ja niiden reunamat. Lisäksi sitä tavataan metsissä, kosteilla savanneilla ja sisämaan kosteilla alueilla.
Aiheesta muualla

Raitahaukkapöllö (Ninox rufa) BirdLife International Data Zone. (englanniksi)
Owlpages.com
Raitadelfiini

| Raitadelfiini |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Valaat Cetacea
Alalahko::  Hammasvalaat Odontoceti
Heimo::  Delfiinit Delphinidae
Suku::  Meridelfiinit Stenella
Laji::  coeruleoalba
Kaksiosainen nimi
 Stenella coeruleoalba  (Meyen, 1833) 
 Raitadelfiinin levinneisyysalue
Katso myös
   Raitadelfiini Wikispeciesissä   Raitadelfiini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Raitadelfiini (Stenella coeruleoalba) on yli kahden metrin pituinen hammasvalaslaji. Sitä tavataan maailman kaikilla trooppisilla ja lämpimillä merillä missä veden lämpötila on yli 20 astetta. Se kasvaa 220–240 cm pitkäksi, ja sillä on erityinen raitakuvio kyljessään tumman siniharmaan ja vaalean alueen rajalla.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Raitadelfiini (Stenella coeruleoalba)
ITIS: Stenella coeruleoalba (englanniksi)
Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO): Stenella coeruleoalba (englanniksi)
Raudun ryhmä

| Raudun ryhmä |
| --- | --- |
 Kannaksen armeijan ryhmitys talvisodan alkaessa
Toiminnassa:  1939
Valtio:   Suomi
Puolustushaarat:  Maavoimat
Rooli:  Viivytystaistelu
Sodat ja taistelut:  Karjalan kannaksen suojajoukkotaistelut
Komentajat
Tunnettuja komentajia:  kenraalimajuri Erik Heinrichs
Raudun ryhmä oli yksi talvisodan suojajoukkoihin kuuluneista joukkoyksiköistä, joiden tehtävänä oli suojata muiden joukkojen perustaminen ja ryhmittyminen pääpuolustuslinjalle. Ryhmän komentajana toimi Itä-Kannaksen puolustuksesta vastaava III armeijakunnan komentaja kenraalimajuri Erik Heinrichs.
Organisaatio

3. Prikaati
Erillinen pataljoona 6
Jääkäripataljoona 4
6. Rajakomppania
7. Rajakomppania
Jalkaväkirykmentti 30:n kolmas pataljoona
Psto/3.Pr
1. Erillinen patteri
27.Pioneerikomppania
15.Pioneerikomppania
16.Pioneerikomppania
3. Viestiosasto
3. Ampumatarvikevarastojoukkue
3. Lääkintäjoukkue
3. Kenttäsairaalaosasto
3. Kuormastokomppania
5. Kuormastokomppania
Erillinen eläinlääkintäosasto
Vahvuus yhteensä 217 upseeria, 1 352 aliupseeria ja 6 359 sotilasta, yhteensä 7 928 miestä.
Raudun ryhmän Laatokan puoleisella lohkolla oli sen alaisuudessa toiminut Metsäpirtin Osasto.
8. Rajakomppania
9. Rajakomppania
Vahvuus yhteensä 12 upseeria, 93 aliupseeria ja 360 sotilasta. Yhteensä 465 miestä.
Taistelun kulku

30. marraskuuta sodan syttymispäivänä neuvostojoukkojen etenemistä kyettiin hidastamaan heti niiden ylitettyä valtakuntien rajan ja ensimmäisen viivytysaseman ne saavuttivatkin vasta illalla. Palkealassa puolustautuvan Er.P 6:n joukkojen onnistui torjua hyökkäysvaunujen tukema hyökkäyskin asemiaan vastaan. Laatokan rannan läheisyydessä taistelevan Metsäpirtin osaston alueella viivyttävät rajakomppaniat vetäytyivät siten, että vastuu taisteluista siirtyi pääaseman etupuolella olleille 10. divisioonan joukoille ns. Umpilammen linjalla.
1. joulukuuta taistelut ryhmän alueella jatkuivat kenttälinnoitetulla viivytyslinjalla, mutta iltapäivästä saivat neuvostojoukot murron suomalaisasemiin kahdessakin kohtaa ja suomalaisten oli vetäydyttävä seuraavalle viivytyslinjalle 3–10 kilometriä taemmaksi. Umpilammen linja menetettiin päivän aikana ja suomalaisjoukot vetäytyivät pääasemaan.
2. joulukuuta ryhmän joukot olivat ryhmittyneenä kenttälinnoitettuun viivytyslinjaansa eikä niillä ollut vielä edes kunnon taistelukosketusta neuvostojoukkoihin. Er.P 6 kävi taisteluitaan itse asiassa vielä linnoitetun viivytyslinjan etupuolella Kaarnajoen patterin tukemana. Myöhemmin virheellisiksi osoittautuneiden tietojen vuoksi ryhmän joukot saivat kuitenkin kannaksen armeijan esikunnalta käskyn aloittaa vetäytymisensä kohti pääasemaa.
3. joulukuuta ryhmän vastuualuetta kavennettiin ja vastuun Vuoksen alueen viivytystaisteluista otti naapurina taistellut Lipolan ryhmä. Samalla osa Raudun ryhmän joukoista alistettiin mainitulle ryhmälle. Raudun ryhmän jäljellä olevalla alueella sen joukot miehittivät muun muassa Kiviniemen sillanpääaseman, jota vastaan neuvostojoukot aloittivat hyökkäyksensä vasta kahta päivää myöhemmin.
Kiviniemen sillanpäästä luovuttiin 6. joulukuuta.
Reilun kaupan viikko

Reilun kaupan viikko on kampanjaviikko, jonka tarkoituksena on muistuttaa suomalaisia  Reilusta kaupasta ja ostosvalintojen vaikutuksista. Reilun kaupan viikkoa vietetään vuosittain  viikolla 43. Kampanjan järjestää Reilu kauppa ry yhteistyössä jäsenjärjestöjensä sekä monien yritysten,  seurakuntien ja korkeakoulujen kanssa.
Rostock

| Rostockin hansa- ja yliopistokaupunki Rostock |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Rostockin hansa- ja yliopistokaupunki
 Koordinaatit: 54°5′N, 12°8′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Mecklenburg–Etu-Pommeri
Hallinto:  
 – Ylipormestari:  Eva-Maria Kröger (Vasemmisto)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  181,44 km²
Korkeus:  13 m
Väkiluku (2011):  200 265
 – Väestötiheys:  1 102 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 rostock.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kröpeliner Straße
Yliopistoaukio ja Elämänhalun suihkulähde
Rostock [ˈʁɔstɔk], virallisesti Rostockin hansa- ja yliopistokaupunki (saks. Hanse- und Universitätsstadt Rostock) on satamakaupunki pohjoisessa Saksassa Itämeren rannalla. Se on Mecklenburg–Etu-Pommerin osavaltion suurin kaupunki. Rostock sijaitsee keskellä Mecklenburgin pohjoisrannikkoa Warnowjoen ympärillä. Se on niin kutsuttu piiritön kaupunki (saks. kreisfreie Stadt) eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista (saks. Landkreise).
Vuoden 2011 väestönlaskennassa Rostockissa oli 200 265 asukasta.
Keskiajalla Rostock kuului Hansaliittoon. Rostockin vuonna 1419 perustettu yliopisto oli Pohjois-Euroopan ensimmäinen yliopisto.
Rostock on Turun ystävyyskaupunki.
Maantiede

Rostock sijaitsee Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltion pohjoisosan keskellä. Kaupunki levittäytyy Warnowjoen alajuoksun molemmille puolille. Noin 16 kilometriä pohjoiseen historiallisesta keskustasta sijaitsee merellinen Warnemünden kaupunginosa.
Rostockin kaupunkiraja, lukuun ottamatta rannikkoa, on 92,9 kilometrin pituinen. Rantaviivaa kaupungilla on 18,5 kilometriä. Warnow-joki virtaa kaupungissa 16 kilometrin matkalla. Rostockin korkein kohta sijaitsee noin 49 metriä merenpinnan yläpuolella Biestowin kaupunginosassa.
Historia > Varhainen historia

Vendit perustivat 1000-luvulla asutuksen Warnow-joen äärelle. He antoivat sille nimen Roztoc, josta juontuu kaupungin nykyinen nimi Rostock. Tanskan kuningas Valdemar I sytytti asutuksen tuleen vuonna 1161. Myöhemmin alueelle saapuivat saksalaiset kauppiaat. Alue jaettiin kolmeen erilliseen kaupunkiin, Altstadtiin, Mittelstadtiin ja Neustadtiin.
Historia > Hansaliitto

Rostockin nousu huomattavaksi kauppakaupungiksi sai alkunsa kaupungin liityttyä Hansaliittoon. 1300-luvulla kaupungista oli muodostunut tärkeä 12 000 asukkaan satamakaupunki. Rostock oli tuolloin Mecklenburgin suurin kaupunki ja siellä rakennettiin huomattava osa Itämerellä seilaavista laivoista. Vuonna 1419 kaupunkiin perustettiin pohjoisen Euroopan ensimmäinen yliopisto, Rostockin yliopisto.
Historia > 1400- ja 1600-luku

Mecklenburgin herttuat onnistuivat 1400-luvun lopulla saamaan hallintaansa Rostockin, joka aikaisemmin oli ollut käytännössä itsenäinen. Herttuat hyödynsivät nimellä Domfehde tunnettua epäonnistunutta kansannousua, jonka aloittivat kaupungin vähäosaiset. Seuranneet kiistelyt herttuoiden ja kaupunginisien välillä johtivat Rostockin taloudellisen ja poliittisen voiman heikentymiseen.
Rostockin strategisesti merkittävä sijainti ei jäänyt sen vihollisilta huomaamatta. Tanskalaiset ja ruotsalaiset miehittivät kaupunkia kahdesti, ensin kolmikymmenvuotisen sodan aikana (1618–1648) ja myöhemmin vuosina 1700–1721. Napoleonin Ranskan noin vuosikymmenen kestänyt miehityskausi Rostockissa päättyi puolestaan vuonna 1813.
Historia > 1800-luku

1800-luvun ensimmäisellä puoliskolla Rostock otti takaisin menettämäänsä taloudellista vaikutusvaltaa. Sen keinoja olivat vilkas vehnäkauppa ja laivanrakennus. Kaupunki kasvoi niin asukasluvullisesti kuin pinta-alallisesti. Vuoden 1900 tienoilla kaupunkiin rakennettiin kaksi uutta huomattavaa asuinaluetta kasvavan väestön tarpeisiin, Steintor-Vorstadt ja Kröpeliner-Tor-Vorstadt.
Historia > 1900-luku

1900-luvulla Rostockiin perustettiin merkittäviä lentokonetehtaita, kuten Ernst Heinkelin Heinkel Flugzeugwerke -tehdas vuonna 1922. Lentokoneenrakennus loppui kaupungissa toisen maailmansodan lopussa.
Suuria osia kaupungin keskustasta tuhoutui toisen maailmansodan liittoutuneiden suorittamissa ilmapommituksissa vuosina 1942 ja 1945. Jälleenrakentamisen ja laajentumisen johdosta Rostockista muodostui tärkeä teollinen keskus Saksan demokraattisessa tasavallassa eli DDR:ssä. Kaupungin satama oli DDR:n pääsatamia.
Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen 1990-luvulla Rostock menetti etuoikeudellisen satamakaupunkiasemansa ja siitä tuli yksi monista yhdistyneen Saksan satamista. Huolimatta suurista infrastruktuuriponnisteluista, kaupungin talous hiipui 1990-luvulla. Rostockin asukasluku myös putosi vuoden 1989 noin 260 000 asukkaasta vuoden 2006 noin 200 000 asukkaaseen.
Nähtävyyksiä

Yliopistoaukio ja Elämänhalun suihkulähde (Universitätsplatz und Brunnen der Lebensfreude)
Jalankulkualue Kröpeliner Straße
Pyhän Marian kirkko (Marienkirche), jossa astronominen kello vuodelta 1472
Pyhän Nikolain kirkko (Nikolaikirche) 1300-luvulta
Kaupungintalo (vanhimmat osat vuodelta 1290)
Keskiaikainen kaupunginmuuri, jossa neljä jäljellä olevaa kaupunginporttia
Presidentti Kekkosen mukaan nimetty katu Urho-Kekkonen-Straße
Urheilu

Rostockista ovat mm. seuraavat urheiluseurat:
FC Hansa Rostock
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mecklenburg-Etu-Pommerin piirikunnat ja kaupunkipiirit
Ludwigslust-Parchim
Mecklenburgische Seenplatte
Nordwestmecklenburg
Rostock
Rostock (piirikunta)
Schwerin
Vorpommern-Greifswald
Vorpommern-Rügen
R. S. Allen

R.S. Allen (3. elokuuta 1924 New York, Yhdysvallat – 17. lokakuuta 1981 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja ja -tuottaja. Hän kirjoitti komedioita, sota-elokuvia ja romanttisia elokuvia sekä television tilannekomedioita.
Allen käsikirjoitti muun muassa Elvis Presley -elokuvan Tyttöjen Elvis (1965) sekä animaatioelokuvan Retu Kivinen salaisena agenttina (The Man Called Flintstone, 1966).
Aiheesta muualla

R. S. Allen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)