stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dingo (yhtye)
Historia > Toinen paluu (1998–2002)

Lokakuussa 1998 Dingo esiintyi Hartwall-areenalla tunnetuimmassa kokoonpanossaan konsertissa ensimmäistä kertaa 12 vuoteen. Esiintyminen oli osa Finlandia Trophy -taitoluistelukilpailua. Tämän jälkeen yhtye kiersi esiintymässä vuosina 1999–2002. Vuonna 1999 julkaistu kokoelmalevy Parhaat myi platinaa. Paluun myötä yhtyeen suosio oli uudelleen noussut ja yhtye huomasi, että Suomessa oli kasvanut kokonaan uusi Dingoa kuunteleva sukupolvi.
Yhtye valmisteli uutta musiikkia. Materiaalia ei kuitenkaan syntynyt, minkä seurauksena kosketinsoittaja Pete Nuotio ja rumpali Quuppa Seittonen erosivat yhtyeestä tammikuussa 2002. Myös muut jäsenet olivat turhautuneita siihen, ettei yhtye kyennyt uudistumaan. Nuotion ja Seittosen erottua yhtye jäi jälleen tauolle. Neumann kuitenkin kertoi Dingon jatkavan miehistönvaihdoksista huolimatta.
Dingo esiintyi 31. joulukuuta 2002 Tallinnassa Saku Suurhallissa erikoiskokoonpanolla. Konsertissa esiintyivät Neumann ja Jarkko Eve sekä kitaristina Jari ”Heinä” Nieminen, kosketinsoittaja Pekka Kuorikoski ja rumpali Vesa Aaltonen. Sama kokoonpano soitti vielä Vuokatin Katinkullassa yhden konsertin helmikuussa 2003 nimellä Neumann Band Plays Dingo. Dingon entiset jäsenet eivät halunneet lähteä keikalle. Silti konserttia mainostettiin alkuperäisen Dingon keikkana, vanhalla kuvallakin, mikä suututti heidät:
»Dingon nimellä ja kuvalla myydään Tallinnan-konserttia, jossa laulaja Neumann esiintyy ilman muita bändin jäseniä.
Saku-hallin sivuilla uudenvuoden aaton show’ta esitellään maininnalla: ”illan erikoisvieras on legendaarinen suomalaisbändi Dingo, joka on suostunut palaamaan yhteen tätä iltaa varten”.
Yhtyeen ex-jäsenet kummastelevat toimintaa.
’Hävytöntä hommaa. Tässä tehdään liiketoimintaa ja hankitaan rahaa perusteilla, jotka koskettavat meitä ex-dingolaisia. Ei kai tällainen voi olla laillista eikä ainakaan rehellistä’, ihmettelee kosketinsoittaja Pete Nuotio Ilta-Sanomissa.» 
()
Neumann puolustautui sanoen omistavansa Dingo-tavaramerkin ja voivansa perustaa yhtyeen uudestaan. Hän lisäsi, ettei voinut kieltäytyä keikkatarjouksesta, sillä muutoin Saku Suurhall olisi ottanut Aerosmithin esiintymään uudenvuodenaattona 2002. Neumann kertoi pyytäneensä Virtaa ja Laaksosta mukaan keikalle, mutta he kieltäytyivät. Myöhemmin Neumann on kertonut pitävänsä Dingoa hyvänä ja vahvana brändinä, jota kannattaa käyttää.
Historia > Tunnetuimman kokoonpanon paluu (2017)

Helmikuussa 2017 tiedotettiin Dingon palaavan tunnetuimpaan kokoonpanoonsa, jossa vaikuttavat Neumannin lisäksi kitaristi Jonttu Virta, basisti Pepe Laaksonen, rumpali Juha Seittonen ja kosketinsoittaja Pete Nuotio. Yhtye soitti kesällä 2017 seitsemän festivaalikonserttia sekä lokakuussa yhden konsertin Espanjassa.
Dingon tunnetuimman kokoonpanon paluu tuli suurelle yleisölle yllätyksenä, sillä jäsenten huonot välit olivat laajalti tiedossa. Vielä 2010-luvun puolivälissä he eivät olleet yhteyksissä keskenään. Pepe Laaksosen kanssa Neumann oli pitänyt koko ajan yhteyttä. Neumann, Virta, Laaksonen, Seittonen ja Nuotio olivat kokoontuneet yhteen keskustelemaan sekä sopimaan vanhat erimielisyydet.
Dingon paluu otettiin suuren yleisön keskuudessa vastaan ilahtuneesti, ja konserttisuosio kesällä 2017 oli todella suuri. Yhtye keskittyi vanhojen hittikappaleiden esittämiseen, mutta lupailivat uutta musiikkia tulevaisuudessa.
Joulukuussa 2017 Dingo ilmoitti, että rumpali Juha Seittonen ja kosketinsoittaja Pete Nuotio eroavat yhtyeestä. Nuotio päätti keskittyä toisen soittimensa, vetopasuunan soittoon sekä hengelliseen musiikkiin. Seittonen kertoi myöhemmin Kouvolan Sanomien haastattelussa, etteivät henkilökemiat Neumannin kanssa kohdanneetkaan lupaavasta alusta huolimatta. Soittaminen onnistui, mutta taustalla oli liikaa kielteisiä asioita.
Historia > Uran jatkuminen kolmella klassisen kokoonpanon jäsenellä (2018–)

Helmikuussa 2018 tiedotettiin kosketinsoittaja Leena Peisan ja rumpali Saska Ketosen liittyneen yhtyeeseen. Osittain uudistunut kokoonpano julkaisi singlen ”Tähtenä taivaalla” 18. toukokuuta 2018.
Maaliskuussa 2024 kerrottiin basisti Pepe Laaksosen kuolleen nopeasti edenneeseen sairauteen. Hänen tilalleen yhtyeeseen liittyi Tom Eklund huhtikuussa.
Dingon debyyttilevyn Nimeni on Dingo julkaisusta tuli vuonna 2024 kuluneeksi tasan 40 vuotta. Juhlavuoden kunniaksi albumista julkaistiin vinyylilevynä rajoitettu painos. Yhtye teki kesän aikana myös kuusi erikoiskonserttia.
Musiikki

Ääninäytteet
”Autiotalo” on yksi Dingon suurimmista hiteistä. Se oli myös tunnetuimman kokoonpanon ensimmäinen levytys.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Dingon musiikki määritellään suomirockiksi ja poprockiksi. Usein Dingon yhteydessä puhutaan myös termistä porirock sen alkuperäisen kotikaupungin mukaan.
Kahdella ensimmäisellä levyllään Nimeni on Dingo (1984) ja Kerjäläisten valtakunta (1985) yhtye yhdisti tuolloin suosiossa ollutta uusromanttista tyyliä perinteiseen suomirockiin. Kosketinsoittimet olivat keskeisessä roolissa Dingon kappaleissa, mikä oli poikkeuksellista tuon ajan suomalaisissa rock-yhtyeissä.
Kerjäläisten valtakunnan päätöskappaleella ”Hämähäkkimies” ja syksyllä 1985 julkaistulla ”Kunnian kentät” -singlen kappaleella ”Sata rohkeaa laivaa” on country- ja folk-vaikutteita. Albumilla Pyhä klaani (1986) oli puolestaan tyyliltään edeltäjiään synkempi ja raskaampi. Ennen Dingon hajoamista julkaistulla ”Juhannustanssit”-singlellä yhtyeen tyyli lähenteli silloin muodissa ollutta hard rockia. Neumann on myöhemmin kertonut, että jos yhtye ei olisi hajonnut, sen seuraava albumi olisi ollut akustinen folk-levy tai ”Juhannustanssien” tyylistä rockia. Hänen mukaansa oli selvää, että Dingo ei olisi tehnyt enää yhtäkään pop-levyä.
Dingon sanoitukset kertoivat monesti nuorten ihmisten elämästä, kuten romanttisista ihmissuhteista. Innoitusta Neumann on saanut sanoituksiinsa myös kokemuksistaan merimiehenä. Sanoitusten on luonnehdittu myös yhdistelleen perinteistä suomalaista molli-iskelmää sen ajan uusromanttiseen musiikkiin.
Uransa alkuaikoina yhtyettä ei pidetty rock-kriitikoiden silmissä uskottavana, ja yhtyettä vähäteltiin avoimesti. Rock-lehdissä Dingoa nimiteltiin jopa ”vuoden töppäykseksi”. Myös yhtyeen jäsenten pukeutuminen herätti monissa ennakkoluuloja. Osasyynä tähän oli se, että vielä 1980-luvulla Dingon kuuntelijoiden ajateltiin olevan pääasiassa teini-ikäisiä tyttöjä, vaikka yhtyeellä oli kuuntelijoita kaikissa ikäluokissa. Sittemmin yhtyeen kuuntelijajoukko on laajentunut, ja 1990-luvulta lähtien konserttiyleisössä ovat korostuneet myös aikuiset miehet.
Ensimmäisen paluunsa aikaan vuosina 1993–1994 Dingon musiikki muuttui perinteisemmäksi rockiksi ja aikuisrockiksi. Vuonna 1994 julkaistu Via Finlandia -paluulevy sisälsi useita vanhoja 1980-luvulta peräisin olevia kappaleita, jotka jäivät tuolloin levyttämättä.
2000-luvulla julkaistuilla albumeilla Purppuraa ja Humisevan harjun paluu Dingo siirtyi entistä enemmän iskelmämusiikkiin. Varsinkin Humisevan harjun paluulla yhtyeen musiikki on ottanut vaikutteita Neumannin soolotuotannosta. 2000-luvun levytyksillä yhtyeen musiikista on tullut myös aiempaa kitaravetoisempaa.
Vaikutus suomalaiseen musiikkiin

Dingon suurella suosiolla oli vaikutus koko suomalaiseen rock-alaan 1980-luvulla ja sen myötä suomenkielisen rock-musiikin asema vahvistui. Yhtyeen suuri suosio kasvatti keikkapaikkojen suosiota ja kasvatti artistien saamia esiintymispalkkioita. Vastaavanlainen vaikutus oli aiemmin Hurriganesilla 1970-luvulla. Dingon suursuosion myötä suomalaisten artistien ja yhtyeiden keikkamyynti muuttui ammattitaitoisemmaksi ja entistä useampi alkoi myydä keikkojaan ohjelmatoimiston kautta. Vielä aiempina vuosikymmeninä oli ollut tyypillistä, että keikkamyyntiä hoiti muun toiminnan ohella yhtye itse tai sen lähipiiriläiset. Dingon poikkeuksellisen suuresta suosiosta 1980-luvulla on tullut myös vertailukohde myöhempinä vuosikymmeninä menestyneille artisteille ja yhtyeille.
1980-luvulla perustettiin useita yhtyeitä, jotka jäljittelivät Dingoa niin musiikiltaan tai pukeutumistyyliltään. Tunnetuimpia Dingoa jäljittelevistä yhtyeistä oli ”Lapin Dingoksikin” nimetty pudasjärveläinen Tanna ja porilainen Aika. Suurimman Dingo-huuman aikana usea porilainen yhtye sai levytyssopimuksen lähinnä vain siksi, että ne tulivat samasta kaupungista Dingon kanssa. Harva Dingoa jäljittelevistä yhtyeistä kuitenkaan onnistui luomaan menestynyttä uraa. Yksi Dingon suosion avulla levytyssopimuksen saaneista yhtyeistä oli Mamba.
Dingo on antanut vaikutteita useille suomalaisille artisteille ja yhtyeille. Yhtyeen ovat maininneet esikuvakseen esimerkiksi HIMin laulaja Ville Valo, Apulanta, Maija Vilkkumaa, The Rasmus ja Jonne Aaron. Maija Vilkkumaa on tehnyt myös kappaleen nimeltään ”Dingo ja Yö”. Dingon tunnetuimmista kappaleista on tehty useita cover-versioita. Dingolle on tehty tribuuttilevyt Melkein vieraissa – Nimemme on Dingo ja Autiosaaren lautturi, joilla suomalaiset artistit ja yhtyeet esittävät Dingon kappaleita omina versioinaan.
Dingo valittiin vuonna 2022 Suomen musiikin kunniagalleriaan. Yhtyettä käsittelevä näyttely oli esillä Musiikkimuseo Famessa.
Musikaalit, kuunnelma ja elokuva

Dingon tarinasta on tehty useita musikaaleja. Turussa Dingon musiikista tehtiin vuonna 2007 musikaali, jossa Romeo ja Julia -näytelmän taustalle oli lisätty Dingon tunnetuimpia kappaleita. Porilainen Rakastajat-teatteri valmisti vuonna 2021 ensi-iltaan tulleen Alaston kaupunki -musikaalin porirockista. Kaisa Kuikkaniemen ja Otto Kanervan käsikirjoittama Autiotalo-musikaali nähtiin Rauman kesäteatterissa vuonna 2022, Hämeenlinnan Uudessa Kesäteatterissa vuonna 2023 ja Tampereen komediateatterissa vuonna 2024.
Kesällä 2020 Radio Suomessa esitettiin 20-osainen Kaikki huutaa Dingo! -kuunnelmasarja, joka kertoo Dingon tarinan. Sarjan ohjasi Jarno Kuosa ja käsikirjoitti Kaisa Kuikkaniemi.
Loppuvuodesta 2024 yhtyeestä kertova elokuva Levoton Tuhkimo tuli ensi-iltaan. Elokuvan on ohjannut Mari Rantasila ja käsikirjoittanut Hanna Leivonniemi. Kutsuvieraille tarkoitetussa tilaisuudessa olivat paikalla myös Dingon jäsenet Pertti Neumann ja Jonttu Virta sekä yhtyeen alkuperäinen basisti Jarkko Eve. Elokuvan pääosaa eli Neumannia näyttelee Saku Taittonen, Pepeä näyttelee Alvari Stenbäck, Jonttua Emil Kihlström, Peteä Samuel Kujala, Quuppaa Valtteri Lehtinen ja Eveä Mauno Terävä. Elokuvan oli nähnyt elokuvateattereissa helmikuun puoleen väliin mennessä yli 180 000 katsojaa.
Jäsenet > Nykyinen kokoonpano

Pertti Neumann – laulu (1982–1986, 1993–1994, 1998–2002 ja 2004–)
Jonttu Virta – kitara (1982–1986, 1993–1994, 1998–2002 ja 2017–)
Tom Eklund – basso (2024–), kitara (2016)
Leena Peisa – koskettimet (2018–)
Saska Ketonen – rummut (2018–)
Diskografia > Studioalbumit

Nimeni on Dingo (30. huhtikuuta 1984) (myyty 108 500 kpl) – #1 kultalevy, platina, tuplaplatina
Kerjäläisten valtakunta (14. maaliskuuta 1985) (myyty 190 800 kpl) – #1 kultalevy, platinalevy, tuplaplatina
Pyhä klaani (10. maaliskuuta 1986) (myyty 77 400 kpl) – #1 kultalevy
Via Finlandia (30. huhtikuuta 1994) (myyty 13 000 kpl) – #8
Purppuraa (26. lokakuuta 2005) – #9
Humisevan harjun paluu (29. lokakuuta 2008) – #22
Palkintoja

Emma-gaala 1984 – Vuoden yhtye
Emma-gaala 1984 – Vuoden iskelmä (”Levoton Tuhkimo”)
Emma-gaala 1984 – Vuoden tuottaja (Dingon tuottaja Pave Maijanen)
Emma-gaala 1985 – Vuoden yhtye
Emma-gaala 1985 – Vuoden iskelmä (”Autiotalo”)
Kirjallisuutta > Historiaa

Neumann, Pertti: Tähti ja meripoika.  Helsinki:  Otava, 1992.  ISBN 951-1-12460-9
Schulgin, Maria & Forssell, Johnny-Kai & Kostamo, Pentti: Kaikki huutaa Dingoo.  Gummerus, 1985.  ISBN 951-20-2680-5
Virta, Mika & Niemi, Suvi: Dingolle rakkaudella.  Mesomusiikki, 1985.  ISBN 951-99646-2-2
Kirjallisuutta > Nuottijulkaisuja

Nimeni on Dingo . Helsinki: Fazer, 1984.
Sisältää nuotit ja sanoitukset kaikkiin Nimeni on Dingo -albumin kappaleisiin.
Kerjäläisten valtakunta . Helsinki: Fazer, 1985.
Sisältää nuotit ja sanoitukset kaikkiin Kerjäläisten valtakunta -albumin kappaleisiin.
Complete . Helsinki: Gummerus, 2001.
Sisältää nuotit ja sanoitukset lähes kaikkiin vuosina 1984–1994 julkaistuihin suomenkielisiin kappaleisiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Dingo esittää kappaleen ”Autiotalo” Hittimittari-ohjelmassa 8.12.1984. Yle Areena.
Dingomaniaa. Ylen Elävä arkisto.
Dingo Kaivarissa. Ylen Elävä arkisto.
Dingo ja levottomat tuhkimot. Ylen Elävä arkisto.
Dingo Last.fm:ssä (englanniksi)
Dingo hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| n k Dingo |
| --- | --- |
 Pertti Neumann  Jonttu Virta  Tom Eklund  Leena Peisa  Saska Ketonen   Juha ”Quuppa” Seittonen  Jarkko Eve  Tumppi Vähä-Pesola  Pete Nuotio  Pepe Laaksonen  Pave Maijanen  Jari Nieminen  Vesa Aaltonen  Pekka Kuorikoski  Hombre Lampinen  Juha Jokinen  Sami Välimäki  Ari Toikka  Pekka Siistonen  Jukka Mänty-Sorvari  Robert Engstrand  Vesa Kuhlman  Ville Siuruainen  Erik Valkama  Jani Hölli  Janne Kasurinen  Mikko Virta  Esa Nummela  Topi Karvonen  Jere Ijäs  Tero Rikkonen  Rein T. Rebane  Taago Daniel  Vallo Vildak  Petri Lapintie 
Studioalbumit:  Nimeni on Dingo  Kerjäläisten valtakunta  Pyhä klaani  Via Finlandia  Purppuraa  Humisevan harjun paluu 
Livealbumit:  Live 
Kokoelmat:  Tuhkimotarina  Sinä & Minä  Suomen parhaat  20 suosikkia – Autiotalo  Parhaat  Dingomania  Tähtisarja – 30 suosikkia  Kunnian päivät 1983–1986  Sound Pack  Autiotalon aarteet 
VHS/DVD:  Nimemme on Dingo  Kerjäläisten valtakunnassa  Dingo Live  Dingomania 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Dingo esiintyi Helsingin Kaivopuistossa kesällä 1984. Kuvassa Neumann.
Dingon jäsenet Jonttu Virta, Pete Nuotio ja Juha Seittonen vuonna 1985.
Dingo Raumanmeren juhannuksessa vuonna 2006.
Dingon kokoonpano vuosina 2015–2016.
Levoton Tuhkimo -elokuvan kutsuvierasensi-ilta 27. marraskuuta 2024  Tennispalatsin elokuvateatterissa Helsingissä.
Luettelo suomalaisten näyttelijöiden äänirooleista R–S

Tässä luettelossa on esitetty suomalaisten näyttelijöiden tekemiä äänirooleja.
R > Tommi Raitolehto

Tommi Raitolehto on suomalainen näyttelijä.
| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1996 | Space Jam | Bill Murray |
| 2001 | Atlantis – kadonnut kaupunki | Vinny Santorini |
| 2003 | Atlantis – Milon paluu | Vinny Santorini |
R > Matti Ranin

Matti Helge Ranin oli suomalainen näyttelijä
| Vuosi | Elokuva / televisiosarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
|  ? (1976) | Asterix valloittaa Rooman | Obelix, kertoja (myös ohjaus) |
| 1975 | Pilvikallion vauhtikisat | Taavi (myös ohjaus) |
| 1980, 1985 | Joulukalenteri | Histamiini |
| 1981 | Topi ja Tessu | Aatu Remunen (myös ohjaus) |
| 1982 (1937) | Lumikki ja seitsemän kääpiötä | Viisas (myös ohjaus) |
| 1983 | Mikki Hiiren jouluaatto | Roope Ankka (myös ohjaus) |
| 1984 (1955) | Kaunotar ja Kulkuri | sivuääni (myös ohjaus) |
| 1988 | Oliver ja kumppanit | Einstein, Winston (myös ohjaus) |
| 1988–1993 | Kreivi Duckula | Igor, kertoja (myös ohjaus) |
| 1989 | Pieni merenneito | Louis (myös ensimmäisen dubbauksen ohjaus) |
| 1989 | Poliisiopisto (animaatiosarja) | Thaddeus Harris, Larvell Jones, Thomas "House" Conklin, Eugene Tackleberry |
| 1991 | Kaunotar ja hirviö | Maurice (myös ohjaus) |
| 1992 (1950) | Tuhkimo | kuningas |
| 1994 (1937) | Lumikki ja seitsemän kääpiötä | Viisas |
| 1995 (1940) | Pinocchio | Geppetto |
| 1997 (1977) | Pelastuspartio Bernard ja Bianca | Rufus |
| 1997–1999 | Nooan saari | Nooa |
| 1998 | Ötökän elämää | Manny |
| 1998 | Mulan | Kiinan keisari |
| 1998 | Kirikou ja paha noita | isoisä |
| 2000 | Pieni merenneito II: Atlantiksen salaisuus | Louis  |
| 2005 | Mulan 2 | Kiinan keisari |
| 2007 | Röllin sydän | Rupeltaja |
| 2011 | Eetu ja Konna | Sammakkokuningas, merirosvo |
R > Matti Olavi Ranin

Matti Helge Olavi Ranin on suomalainen näyttelijä Helsingin Kaupunginteatterissa.
| Vuosi | Elokuva / televisiosarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
|  ? (1976) | Asterix valloittaa Rooman | sivuäänet |
| 1981 | Topi ja Tessu | Topi (aikuisena) |
| 1984 (1955) | Kaunotar ja Kulkuri | Kulkuri |
| 1988 | Oliver ja kumppanit | Filuri |
| 1988–1993 | Kreivi Duckula (sarja) | Kreivi Duckula, Täti |
| 1989 | Pieni merenneito | prinssi Erik (vuoden 1989 versio ja musiikkisatu) |
| 1989 | Poliisiopisto (animaatiosarja) | Carey Mahoney, Zed, Mauser |
| 1991 | Kaunotar ja hirviö | Hirviö |
| 1992–1994 | Pieni merenneito (sarja) | prinssi Erik |
| 1995 (1961) | 101 dalmatialaista | Pongo |
| 1997 (1941) | Dumbo | Timotei |
| 1997 | Kaunotar ja hirviö – Lumottu joulu | Hirviö |
| 1998 | Kaunotar ja hirviö – Bellen lumottu maailma | Hirviö |
| 2001 | Kaunotar ja Kulkuri II – Pepin seikkailut | Kulkuri |
| 2002 | 101 dalmatialaista 2: Pikku Kikero Lontoossa | Pongo |
| 2010 (1997) | Prinsessa Mononoke | Jiko Bou |
| 2011 | Eetu ja Konna | Agentti |
| 2012 (2001) | Henkien kätkemä | Ban, Ya |
R > Rosita Romström

Rosita Romström on suomalainen tanssija, koreografi, näyttelijä ja dubbaaja.
| Vuosi | Elokuva / Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1987–1990 | Ankronikka | Tepa |
| 2013 | DuckTales: Remastered | Tepa |
| 2021 | Kolme muskettikoiraa | Milady, Kuningatar Anne |
| 2017 | Viidakon Ykä | Magnolia |
| 2030- | Halinallet | Ylpeäsydän Kissa |
R > Velimatti Ranta

Velimatti Ranta on suomalainen tanssija, koreografi, näyttelijä ja dubbaaja.
| Vuosi | Elokuva / sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
|  ? | Kolme muskettikoiraa  | Dogtanian (PVP:n dubbaus) |
|  ? | Kolme muskettikoiraa – Yksi kaikkien ja kaikki yhden puolesta | Dogtanian (PVP:n dubbaus) |
|  ? | Marsupilami | sivuäänet |
1994–2004: Tabaluga
| 1995 | Sandokan | sivuäänet (PVP:n dubbaus) |
| 1996 | Notre Damen kellonsoittaja | Quasimodo |
| 1997–2006(?) | Sinisen talon nalle | Tohtori-possu |
| 1997–2001 | Disneyn Välitunti  | sivuäänet |
| 1998 | Ville Vallaton (Vuoden 1998 dubbaus) | sivuäänet |
| 1998 | Egyptin prinssi | Mooses, Jumala |
| 1999–2001 | Pokémon: Indigo League | James (jaksot 2–17, 19–34, 36, 37, 39–51, 54–57) |
| 2000 | Pokémon – Mewtwon vastaisku | James |
| 2000 | Pokémon 2: Yhden voimalla | James |
| 2001–2002 | Pokémon: The Johto Journeys | James (jaksot 117-136) |
| 2002 | Notre Damen kellonsoittaja II | Quasimodo |
| 2002 | Pokémon: Mewtwon paluu | James |
| 2003–2007 | Code Lyoko | sivuäänet |
| 2003-2009 | Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat | Torbin Zixx, Teinititaani II |
| 2004 | Pokémon 4Ever | James |
| 2004 | Liikkuva linna | Hauru |
| 2004–2008 | Yu-Gi-Oh! GX | Abidos III, Slade Princeton (jaksot 35-49), Maximillion J. Pegasus, Ojama Yellow (jaksot 30-49) |
| 2006 | Pokémon: Advanced Challenge | James |
| 2006 | Pokémon: Mirage-Pokémonien herra | James |
| 2006–2009 | Eläköön Pinata | Fergy Fudgehog |
| 2007–2008 | Pokémon: Advanced Battle | James |
| 2007 | Pokémon: Darkrai nousee | James |
| 2008 | Pokémon: Battle Frontier | James |
| 2008 | Olipa kerran planeetta Maa | useita rooleja |
| 2008 | Narnian tarinat: Prinssi Kaspian | Pattertwig |
| 2008 | Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat (vuoden 2003 animaatiosarja)  | Torbin Zixx, Teinititaani II |
| 2008 | Helinä-keiju | sivuäänet |
| 2008 | WALL-E | sivuäänet |
| 2010 | Pokémon DP: Battle Dimension | James (jaksot 71-72) |
R > Jarkko Rantanen

Jarkko Rantanen oli suomalainen näyttelijä.
| Vuosi | Elokuva / sarja / peli | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1979 | Kasper kiltti kummitus | Hurja-Harri (Vuoden 1995 dubbaus) |
| 1989 | Tikun ja Takun pelastuspartio | Nulkki, Professori Nulli, Konstaapeli Spinelli, Herra Tyyris |
| 1989–1991 | Nalle Puhin uudet seikkailut | Tiikeri |
| 1990 | Bernard ja Bianca Australiassa | Vilpuri |
| 1991 | Rokkikukko | Yön Herttua |
| 1992 | Aladdin | Jafar |
| 1994 | Jafarin paluu | Jafar |
| 1995 | Pikku pingviini | Drake |
| 1996 | Kaikenkarvainen Charlie 2 | Red |
| 1997 (1977) | Pelastuspartio Bernard ja Bianca | Orville |
| 1997 (1977) | Nalle Puh | Tiikeri |
| 1997 | Nalle Puh ystävää etsimässä | Tiikeri |
| 1998 (1964) | Maija Poppanen | Albert-setä |
| 1999 | Nalle Puh – yhtä juhlaa | Tiikeri |
| 2000 | Tiikerin oma elokuva | Tiikeri |
| 2000 | Nalle Puhin sydämellisiä tarinoita | Tiikeri |
| 2000 | Aladdin: Nasiran kosto | Jafar |
| 2001 | Tehtävä – Pelastakaa kesäloma | Rehtori Prickly |
| 2001 | Mikki Hiiren taikajoulu – Lumisia tarinoita | Jafar |
| 2001 | Mikin Ketkuteatteri | Jafar |
| 2002 | Nalle Puhin joulu | Tiikeri |
R > Leena Rapola

Leena Rapola on suomalainen näyttelijä.
| Vuosi | Elokuva / sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2007–2008 | Muumien maailma | Tuu-tikki, Vilijonkka, Emma, Tiikeri (naispuolinen), Kreivitär sivuäänet |
| 2008 | Muumi ja vaarallinen juhannus | Vilijonkka, Emma |
R > Antti Reini

Antti Reini on suomalainen näyttelijä, muusikko ja kirjailija.
| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1999–2000 | Ralle Ryökäle | Isä (osa jaksoista), sivuäänet |
| 2006 | Autot | Ramone |
| 2007 | Tallipihan bilehileet | Pate |
| 2008 | Beverly Hillsin hienostohauva | Delgado |
| 2011 | Autot 2 | Ramone |
| 2013 | Lentsikat | Ripslinger |
| 2014 | Lego elokuva | Pahiskyttä |
| 2015 | Suuri pähkinäryöstö | Kärtsy |
| 2016 | Zootropolis – eläinten kaupunki | Pronk Oryx-Antlerson, Finnick |
| 2017 | Autot 3 | Ramone |
| 2018 | Suuri pähkinäryöstö 2 | Kärtsy |
| 2022 | Autot: Tien päällä | Ramone |
| 2024 | Niko ja myrskyporojen arvoitus | Ilmari |
R > Janne Reinikainen

Janne Olavi Reinikainen on suomalainen freelancer-näyttelijä ja ohjaaja.
| Vuosi | Elokuva / televisiosarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1993-1998 | Animaaniset | sivuäänet |
| 1998 | Antz – Muurahaizet | Z-muurahainen |
| 2002 | Monsterit Oy | Niitti, Pulla |
2004: Katti
| 2005 | Madagascar | Melman |
| 2007 | Mehiläisen elokuva | Barry B. Benson |
| 2008 | Madagascar 2 | Melman |
| 2012 | Madagascar 3 | Melman |
R > Ulla Renko

Ulla Renko on Sibelius-Akatemiasta valmistunut musiikin opettaja, laulupedagogi ja diplomilaulaja.
| Vuosi | Elokuva / sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1986–1988 | Ville Vallaton | sivuäänet |
| 1990–1991 | Matka maapallon ympäri | Grandis Granva, Jeanin täti |
| 1993 | Aladdin (1992) | Jasmine |
| 1994 | Jafarin paluu | Jasmine |
| 1996 | Aladdin ja varkaiden kuningas | Jasmine |
| 1997 (1977) | Pelastuspartio Bernard ja Bianca |  |
| 1997–2001 | Disneyn Välitunti | sivuäänet |
| 1998 | Mulan | Fa Li, Mulanin äiti |
| 2004 | Lehmäjengi | Annie |
| 2004 | Lazy Town | Neiti Telle Töpinä (jaksot 1–30) |
| 2004 | Ihmeperhe | Honey |
| 2005 (1942) | Bambi | sivuäänet |
| 2005 | Robots |  |
| 2005–2006 | Anna ja lohikäärme | sivuäänet |
| 2006 | Utelias Vili | Leväperä |
| 2006 | Lotta ystäväni | suomenkielinen ääniohjaus |
| 2006 | Karvakamut | suomenkielinen ääniohjaus |
| 2006 | Karvinen 2 | sivuäänet |
| 2006 | Ice Age 2 - Jäätikkö sulaa | suomenkielinen ääniohjaus |
| 2007 | Lumoa ja taikaa – Usko unelmiisi | Jasmine |
| 2008 | Bratz Kidz Fairy Talez |  |
| 2014 | Sofia ensimmäinen (jakso Tangun tahtiin, 2013)  | Jasmine |
| 2016 | Zootropolis – eläinten kaupunki | Bonnie Hopps, Judyn äiti |
| 2018 | Ihmeperhe 2 | Honey |
| 2019 (2018) | Räyhä-Ralf valloittaa Internetin | Jasmine |