stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mureksidi

| Mureksidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2,4-diokso-5-[(2,4,6-triokso-1,3-diatsinan-5-ylideeni)amino]-1H-pyrimidin-6-olaatti
CAS-numero:  3051-09-0
PubChem CID:  18275 ja 14453351
SMILES:  C1(=C(NC(=O)NC1=O)[O-])N=C2C(=O)NC(=O)NC2=O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C8H8N6O6
Moolimassa:  284,19 g/mol
Mureksidi (NH4C8H4N5O6 tai C8H5N5O6.NH3) on indikaattori, jota käytetään metallien - esimerkiksi kuparin, nikkelin, koboltin, toriumin ja harvinaisten maametallien - kompleksometrisissa titrauksissa. Kuten muillekin metalli-indikaattoreille, myös sille on ominaista se, että se muodostaa kompleksiyhdisteitä analysoitavien metallien kanssa. Kompleksin väri on erilainen kuin vapaan indikaattorin. Mureksidin CAS-numero on 3051-09-0.
Aiheesta muualla

Päivi Hintsanen, Coloria.net-sivusto: Mureksidi
Scientific American -lehden artikkeli "Murexide as a Coloring Matter for Wool" vuodelta 1854 Coloriasto-verkkoarkistossa.
ChemBlink: Murexide (englanniksi)
Mureksidin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich (Merck), viitattu 31.5.2018.
Björkö (Ekerö)

Björkö
Saaren pohjoisosa lentokoneesta nähtynä vuonna 1987.
| --- | --- |
Sijainti:  Ekerö Tukholman läänissä Ruotsi
Vesialue:  Södra Björkfjärden ja Hovgårdsfjärden, Mälaren 
Korkein kohta:  47 m mpy. 
Pinta-ala:  4,2 km²  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kallioinen maisema saaren pohjoispäässä.
Kulttuurimaisemaa saarella.
Pohjoisosan matkailijoita kiinnostavia historiallisia kohteita.
Ilmakuva muinaislinnasta kauppapaikan eteläpuolelta.
Ansagarin muistolla vuonna 1834 pystytetty risti.
Björkö on Mälarenin saari Ruotsissa Ekerön kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä. Se on kuuluisa Birkan viikinkiaikaisesta kauppapaikasta, jonka arkeologiset kaivaukset ovat tuottaneet vuosikymmeniä mielenkiintoisia löytöjä.
Saari sijaitsee Adelsönin eteläpuolella ja Ekerönin länsipuolella niin, että saarien välissä aukeaa Hovgårdsfjärden ja eteläpuolella Södra Björkfjärden. Björkö on 3,8 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Saaren eteläosa kasvaa metsää ja muu osa saaresta on viljeltyä tai pieniä metsäsaarekkeita. Kiinteää asutusta on kartan mukaan neljässä taloudessa ja lisäksi on parikymmentä vapaa-ajan asuntoa. Saaren keskiosassa on länteen aukeava Kassviken, jonka lahdenpohja on puoli kilometriä leveä ja se on leveälti soistunut. Saaresta työntyy järvelle viisi lyhyttä niemeä: Gisseludden, Köpmanskär, Häggholmen, Klåholmen ja Ångholmen. Viimeksi mainitussa sijaitsee saaren vierasvenesatama  ja suurille yhteysaluksille on oma laituri 400 metrin päässä.
Matkaa Adelsöhön on 500 metriä Björkösundetin yli ja Ekeröhön on 1,7 kilometriä matkaa. Björkön ympärillä on seitsemän pienempää saarta. Pohjoisessa sijaitsevat vierekkäin Inre Salvikskär ja Yttre Salvikskär, itäpuolella myös vierekkäin Ängskär ja Ängskärshatten, länsipuolella Kasvikenissä Gubbsten ja vierassataman lähellä Kajsa skär. Kilometrin etäisyydellä lännessä sijaitsee rauhoitettu saariryhmä, jonka kolmen saaren nimet ovat Gåsholmen, Gåsholmsskäret ja Gåsholmshatten. Kahden ja puolen kilometrin päässä sijaitsee Kurön, jossa on päihdekäyttäjien hoitokoti.
Matkailutoiminta

Saarelle tehdään yhteysaluksilla säännöllisiä retkiä Tukholmasta, Adelsönin Hovgårdenilta, Mariefredistä, Härjaröltä ja Södertäljestä. Vierasvenesatamassa sijaitsee Birkan museo, jonne on kerätty kaivauksissa löydettyjä esineitä. Keskelle saarta on rakennettu Ansagarin kappeli ja muinaislinnaan on pystytetty Ansagarin risti. Matkailijoille järjestetään opastuskierroksia saaren eri osiin.
Historiaa > Historiallinen kausi

Viime jääkauden loppuvaiheessa alkanut maankohoaminen on vaikuttanut Björköhön 1200-luvulle asti, jolloin Itämeren saaristoisesta merenlahdesta kuroutui erilleen Mälarenin järvi. Kuroutumisen syy oli nykyisessä Tukholmassa Norrströmissä merenpinnan tason ylitse kohonnut kynnys, joka noustessaan kohotti Mälarenin vedenpinnan merenpinnan yläpuolelle. Kuroutumisestaan asti järven vedenpinta on pysynyt lähes samalla korkeudella järvessä oleviin saariin nähden, joten myöskään Björkön rantaviivassa ei tämän jälkeen ole tapahtunut merkittäviä muutoksia.
Saaren kylästä (Björkö by) on ensimaininta 1324 jaa. ja se mainitaan useita kertoja asiakirjoissa 1400- ja 1500-luvuilla. Vuonna 1551 saarella sijaitsi neljä maatilaa. Kaksi verotilaa, yksi kuninkaantila ja yksi rälssitila. Saaren tilat on piirretty näkyviin karttoihin 1687 alkaen ja vuodesta 1747 tilat näkyvät eri-ikäisissä kartoissa vähintään 50 vuoden välein. Saaren omistussuhteet säilyvät karttojen mukaan vakaina 1800-luvun loppuun asti, jolloin tiloja yhdistetään ja rakennuksien paikkoja vaihdetaan. Tässä yhteydessä löytyi Björkön riimukivi.
Saaren muinaiskohteet, lähinnä Birkan vuoksi, otettiin vuonna 1993 mukaan UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Matkailijoiden tiedonhalua tyydyttämään perustettiin vuonna 1996 museo, jossa Birkan historiaa esitellään. Matkailijoita palvelemaan rakennettiin vuonna 2006 viikinkikylä.
Historiaa > Birka

Kauppakeskus Birka on perustettu saarelle arviolta 750 jaa. ja sen toiminta lopetettiin tuntemattoman syyn takia noin 975 jaa. Saari oli tuolloin hieman pienempi kuin se on nykyään, sillä saari sijaitsi tuolloin suolaisessa Itämeren lahdessa. Lahden vedenpinta laski maankohoamisen vuoksi likimain samalla vauhdilla kuin nykyäänkin eli noin viisi millimetriä vuodessa. Viikinkiaikana vedenpinta oli noin viisi metriä nykyistä ylempänä . Maankohoaminen laske vedenpintaa Birkan olemassaolon aikanakin jo yli metrin verran. Kauppapaikalla sijaitsi koillisrannassa kylä, jossa työskenteli satoja käsityöläisiä ja kauppiaita. Kylä oli eristetty ympäristöstään aitauksella ja kylän eteläpuolella sijaitsi muinaislinna. Kylän ulkovallin itäpuolella sijaitsee kalmisto, jossa on edelleen runsaasti tutkimattomia hautauksia. Tähän mennessä on tutkittu 3 000 hautaa. Viereisellä Aldelsöllä sijaitsi Hovgården, joka on tulkittu kuuluneen kauppapaikan perustaneelle kuninkaalle.
Historiaa > Pronssikausi

Pronssikaudella on saari ollut nykyistä paljon matalampi ja sen kaksi mäenhuippua muodostivat vielä viikinkiaikana kaksi pientä saarta. Saarien välinen salmi kulku Kassvikenin ja Skogalundin maatilan kautta. Eteläisen saaren nimi muistetaan vielä: Grönsö. Eteläisempi osa oli niistä korkeampi ja sen Ingabergetin huipulla sijaitsee myöhäiselle pronssikaudelle ajoitettu röykkiöhauta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Björkö (Ekerö) Wikimedia Commonsissa
Kaliff, Anders (toimittaja): Fynden från ”Svarta jorden” på Björkö.  Uppsala:  Uppsalan yliopisto, 2018.  ISBN 978-91-506-2716-9.  Teoksen verkkoversio (PDF). (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: sv:Björkö, Ekerö kommun & sv:Ansgarskapellet
Käännös suomeksi
Mikko Nurmi

| Mikko Nurmi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Mikko Nurmi
Syntynyt: 27. toukokuuta 1998 (ikä 26)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Sentteri
Pituus:  202 cm
Paino:  97 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2015–2019 2017–2018 2019–:  Pyrintö II / P. Akatemia → Tampereen Pyrintö Pyrintö Akatemia B
Mikko Nurmi (s. 27. toukokuuta 1998) on suomalainen koripalloilija, pelipaikaltaan sentteri. Hän on pelannut kasvattajaseuransa Tampereen Pyrinnön organisaatiossa pääasiassa valtakunnallisissa divisioonissa. Pyrinnön edustusjoukkueessa hän saavutti Suomen cupin hopeaa vuonna 2019.
Pelaajaura

Nurmi on Tampereen Pyrinnön kasvatti ja pelasi kasvattajaseuransa nuorisojoukkueissa muun muassa B-poikien SM-sarjassa kaudella 2013–2014 saavuttaen ikäluokan SM-hopeaa ja A-poikien SM-sarjassa vuosina 2015–2017. Kaudella 2015–2016 Niemi debytoi miesten sarjapeleissä pelattuaan Pyrinnön resevijoukkue Pyrintö II:ssa I-divisioonaa Hän pelasi myös seuraavat kaudet Pyrintö II:n, sittemmin Pyrintö Akatemian M1DA-joukkueessa. Kaudella 2017–2018 Nurmi pelasi myös Pyrinnön edustusjoukkueessa kolme Korisliiga-ottelua ja kolme Suomen cupin ottelua: cup päättyi Pyrinnön ja Nurmen osalta hopeamitaleihin. Kaudella 2019–2020 Nurmi pelasi Pyrinnön M1DB-akatemiajoukkueessa. Joukkueen vakiopelaajana hän otti kauden aikana neljässä ottelussa kaksinumeroiset levypallolukemat, huipennuksena Raholan Pyrkivää vastaan 28. marraskuuta 2019 otetut 21 levypalloa, joka oli sarjakauden suomalaispelaajien jaetusti suurin lukema.
Yksityiselämä

Nurmi opiskeli Tredussa varastonhoitajaksi ja voitti oppilaitostaan edustaen kolme ammattikoulujen koripallon Suomen mestaruutta.
Aiheesta muualla

Mikko Nurmi Basketball Player Profile eurobasket.com (englanniksi)
Pyrintö Akatemia – I-divisioona A ja I-divisioona B 2020–2021
Pyrintö Akatemia A

4 Pukkila |
5 Pihlajamäki |
7 Leppänen |
8 Puittinen |
10 Meldo |
14 Lehtonen |
21 Sukanen |
22 Ahvenjärvi |
28 Pitkänen |
31 Saarinen |
32 K. Williams |
86 Kiviranta |
93 Nurmi |

Valmentaja D. Williams

Pyrintö Akatemia B

 Williams |
1 Nordman |
2 Puittinen |
3 Pukkila |
4 Savino |
5 Lähteenmäki |
6 Ahvenjärvi |
7 Kiviranta |
8 Nurmi |
7 Dementjeff |
10 Saarinen |
11 Viitanen |
13 Hattula |

14 Nurminen |
15 Schalk Rodrigues |
Valmentaja Nikkilä
Moraalinen subjektivismi

Moraalinen subjektivismi katsoo, että moraaliset arvot syntyvät inhimillisistä tunteista, tarpeista ja toiveista. Subjektivismin mukaan moraaliarvoilla ei ole näistä riippumatonta merkitystä.
Suomalaisen Edvard Westermarckin mukaan moraali on subjektiivista ja perustuu tunteisiin. Kun henkilö sanoo tietyn teon olevan moraalisesti väärin, se herättää hänessä tunteen, ettei teko ole oikein. Moraali on siis henkilökohtaista.
Monoamiinioksidaasi

Malli ihmisen MAO-A:n monomeeristä, johon on sitoutunut FAD- molekyyli ja klorgiliini
Monoamiinioksidaasi (lyhennetään MAO) on entsyymi, joka katalysoi monoamiinien oksidaatiota synaptisesti epäaktiiviseen muotoon, ja näin saa ne lopettamaan toiminnan. Näitä entsyymeitä löytyy mitokondrion ulkomembraaniin kiinnittyneenä useimmista kehon soluista ja ne kuuluvat flaviiniryhmän sisältäviin amiinioksidoreduktaasi proteiiniperheeseen. Monoamiinioksidaasin löysi Mary Bernheim maksasta ja nimesi sen tyramiini oksidaasiksi.
Monoamiinioksidaasin entsyyminumero on EC 1.4.3.4 ja CAS-numero 9001-66-5.
Tämän entsyymin toimintaa estävillä lääkkeillä, niin sanotuilla MAO-estäjillä hoidetaan masennusta, fobioita ja parkinsonin tautia.
Vuonna 2008 julkaistu suomalaistutkimus osoitti, että monoamiinioksidaasi A (MAOA) -geenin korkea-aktiivinen muoto aiheuttaa yhdessä alkoholin kanssa impulsiivista väkivaltaista käyttäytymistä.
Alityypit ja jakautuminen kehossa

Ihmiskehossa on kahdentyyppisiä monoamiinioksidaaseja: MAO-A joka pilkkoo serotoniinia, melatoniinia, noradrenaliinia ja adrenaliinia ja MAO-B joka pilkkoo fenetyyliamiinia ja bentsyyliamiinia. Molemmat pilkkovat dopamiinia, tyramiinia ja tryptamiinia.
Molempia löytyy neuroneista ja astrosyyteistä, mutta myös keskushermoston ulkopuolelta:
MAO-A löytyy myös maksasta, ruoansulatuskanavasta ja istukasta.
MAO-B löytyy pääasiassa verihiutaleista.
Funktio

Monoamiinioksidaasi katalysoi monoamiinien oksidatiivista deaminaatiota. Happea käytetään amiiniryhmän poistamiseen molekyylista, johtaen vastaavaan aldehydiin ja ammoniakkiin. Yleinen muoto tästä katalysoidusta reaktiosta (R merkkaa vaihtuvaa ryhmää) on:
Monoamiinioksidaasi ja kofaktori FAD ovat kovalenttisesti toisiinsa kiinnittyneet, ja luetellaan siksi flavoproteiiniksi.
Aiheesta muualla

Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Enzyme, monoamine oxidase EC 1.4.3.4 (englanniksi)
Brenda: Information on EC 1.4.3.4 - monoamine oxidase (englanniksi)
Bengt Björkenheim

Bengt Magnus Robert Björkenheim (23. elokuuta 1872 Tuusula – 1. syyskuuta 1906 Lappeenranta) oli suomalainen insinööri, joka toimi Lappeenrannassa Kaukaan sellutehtaan teknisenä johtajana. Työntekijöiden epäsuosioon joutunut Björkenheim murhattiin syyskuussa 1906. Tekijä oli 27-vuotias työmies August Friari, jonka Björkenheim oli hieman aikaisemmin erottanut Kaukaan tehtaalta ja aiheuttanut myös hänen irtosanomisensa toiselta sellutehtaalta. Björkenheimin murha oli yksi lukuisista yhteiskunnallisista väkivallanteoista, joita Suomen suuriruhtinaskunnassa tapahtui vuosien 1905–1907 aikana[lähde? ].
Elämä ja perhe

Bengt Björkenheimin isä oli ruukinpatruuna Robert Björkenheim. Kellokosken ruukissa syntynyt Bengt menetti isänsä kuusivuotiaana, ja sen jälkeen hänen kasvatti-isänään toimi Björkenheimien perheystävä, professori Robert Montgomery. Björkenheim kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin reaalilyseosta vuonna 1890 ja opiskeli sen jälkeen Helsingin yliopistossa ja suoritti myös insinööriopintoja Polyteknillisessä opistossa sekä Zürichin teknillisessä yliopistossa. Vuonna 1895 Björkenheim vieraili Pohjois-Amerikassa tutustumassa sikäläiseen paperiteollisuuteen, ja palattuaan seuraavana vuonna kotimaahan hän aloitti isänsä perustaman Kaukaan sellutehtaan teknisenä johtajana. Björkenheim oli kiinnostunut myös politiikasta. Hän oli mukana ruotsalaisen puolueen toiminnassa ja osallistui muun muassa sen ensimmäiseen puoluekokoukseen tammikuussa 1896.
Bengt Björkenheimin vanhempi veli Gösta Björkenheim toimi samaan aikaan Kaukaan tehtaan toimitusjohtajana. Gösta koki veljensä tapaan väkivaltaisen kuoleman, kun hänet ammuttiin sisällissodan aikana 1918. Muita sisaruksia oli muun muassa diakonissa Hia Björkenheim. Bengt Björkenheim avioitui Eva Elisabeth Viktorina Gripenbergin kanssa vuonna 1902. Perheeseen syntyi kaksi poikaa vuosina 1903 ja 1906.tarvitaan parempi lähde
Murha > Ampuminen

Björkenheim ammuttiin sellutehtaan konttorirakennuksen portaille hieman kello 10 jälkeen aamulla 1. syyskuuta 1906. Edellisenä syksynä tehtaalta irtisanottu 27-vuotias työmies August Friari oli odottanut häntä konttorin vieressä sijaitsevalla tehtaan portilla jo aamukahdeksasta. Björkenheimin saavuttua Friari vaihtoi hänen kanssaan muutaman sanan ja ojensi tälle kirjeen. Björkenheimin avatessa kirjettä Friari ampui häntä Browning-pistoolilla ensin rintaan ja sen jälkeen vielä useita laukauksia ylävartaloon ja päähän. Björkenheim kuoli välittömästi. Friari puolestaan ilmoitti porttivahdille menevänsä kotiin, josta poliisi hänet hieman myöhemmin pidätti.
Murha > Murhaaja August Friari

Friari asui pienessä asunnossa noin puolen kilometrin päässä tehtaalta. Samassa mökissä asuivat myös hänen Kaukaan rullatehtaalla työskennellyt äitinsä sekä 16-vuotias veli Johannes, joka oli töissä lappeenrantalaisessa valimossa. Hän oli itse aktiivisesti mukana työväenliikkeen toiminnassa. Friari oli jo keväällä 1905 kolmen muun työmiehen tavoin saanut lyhyen vankeustuomion Voikkaan paperitehtaalla järjestetyn lakon yhteydessä tapahtuneista levottomuuksista. ja syksyn 1905 suurlakon aikana hän osallistui jokaiseen seudulla järjestettyyn joukkokokoukseen. Lakon päätyttyä Friari oli mukana Tampereella järjestetyssä SDP:n ylimääräisessä puoluekokouksessa, mutta ei kuitenkaan ilmoittanut poissaolostaan työnantajalle, minkä vuoksi Friari irtisanottiin ja tilalle palkattiin toinen työntekijä. Björkenheim ei useista pyynnöistä huolimatta suostunut ottamaan Friaria enää takaisin tehtaalle.
Erottamisensa jälkeen hän työskenteli kahdella eri sahalla, kunnes sai kesäkuussa 1906 paikan Imatralla toimivan Tainionkosken sellutehtaan verstaalta. Friari kuitenkin irtisanottiin jo neljän päivän kuluttua, ja syyksi ilmoitettiin Kaukaan tehtaalta saapunut Bengt Björkenheimin kirje, jossa hänet kehotettiin erottamaan. Paperiteollisuuden työnantajilla oli tuolloin käytössään salainen ”musta kirja”, jonne merkittiin hankalina pidettyjä työtekijöitä. Björkenheim oli tiettävästi lisännyt luetteloon Friarin nimen. Hänet oli erotettu lakkoilun vuoksi Voikkaan tehtaalta keväällä 1905 ja myöhemmin saman vuoden aikana vielä Lahdessa toimineelta Pallaksen rullatehtaalta, kun sinne oli saapunut tietö Friarin osallistumisesta Voikkaan lakkoon. Myös Kaukaan tehtaalla oli Björkenheimin murhaa edeltäneenä talvena ollut työtaisteluja, ja hän oli joutunut työntekijöiden epäsuosioon. Vaatimuksiin oli kuulunut muun muassa 11 tunnin pituisen työpäivän lyhentäminen sekä palkankorotukset. Björkenheim taas oli uhkaillut laajoilla irtisanomisilla. Työväenlehdet katsoivat hänen lisäksi rikkoneen työntekijöiden oikeuksia, muun muassa puuttumalla heidän kokoontumisvapauksiinsa.
Murha > Murhatutkimukset ja tuomio

Murhan jälkeen poliisi teki laajoja tutkimuksia, joissa kuulusteltiin yli sataa henkilöä. Viranomaiset pyrkivät selvittämään, olivatko paikallinen työväenyhdistys, punakaarti tai työläisaktivistit sekaantuneet murhaan. Joidenkin väitteiden mukaan tarkoituksena olisi Björkenheimin lisäksi ollut ampua myös tehtaan isännöitsijä Julius Polin, joka oli aikaisemmin saanut runsaasti erilaisia uhkauksia. Tutkimuksissa kävi kuitenkin ilmi, ettei kenelläkään muulla ollut mitään tekemistä murhan kanssa. Pidätyksensä jälkeen Friarin kerrottiin sanoneen, ettei hän katsonut tehneensä mitään väärin, vaan oli pelkästään kostanut kokemansa epäoikeudenmukaisuuden. Lisäksi Friari ilmoitti häntä haastatelleelle lehtimiehelle, että vastaavaa tulee tapahtumaan lähikuukausien aikana vielä lisää. Myöhemmin lokakuussa hänet tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen.
Musta mies (romaani)

| Musta mies> Black Man |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Richard Morgan
Kieli:  englanti
Genre:  scifi
Julkaistu:  2007
Suomennos
Kustantaja:  Like
Julkaistu:  2011
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  590
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Musta mies (engl. Black Man) on Richard Morganin vuonna 2007 ilmestynyt tieteisromaani. Sen on suomentanut Einari Aaltonen ja julkaissut suomeksi Like vuonna 2011. Kirjalle myönnettiin Arthur C. Clarke -palkinto vuonna 2008.
Aiheesta muualla

Jussi K. Niemelä: Musta mies. Tähtivaeltaja 2/2011.
Toni Jerrman: Geenipelot tahdittavat vauhdikasta toimintatrilleriä. Helsingin sanomat 15.7.2011.
Erkki Widenius: Alfauros ja avoin yhteiskunta (Arkistoitu – Internet Archive). Lapin kansa 24.8.2012.
Mustangi

Mustangeja Arizonassa.
Mustangilauma Utahissa.
Mustangi on läntisten Yhdysvaltojen villihevonen.
Pohjois-Amerikan alkuperäiset hevoslajit metsästettiin sukupuuttoon viimeistään 8 000 vuotta sitten. Nykyajan mustangit ovat eurooppalaisten kesyhevosten jälkeläisiä. Espanjalaiset valloittajat toivat Amerikkaan omia hevosiaan 1500-luvun alkuvuosikymmenistä alkaen. Pohjois-Amerikkaan ensimmäiset hevoset tuotiin vuonna 1519. Karkailevat hevoset muodostivat lopulta miljoonapäisiä laumoja Pohjois-Amerikan tasangoille. Laumoihin liittyi espanjalaisia seuranneiden eurooppalaisten uudisasukkaiden tuomia erirotuisia hevosia, ja ne muodostivat ajan myötä oman pohjoisamerikkalaisen rotunsa.
Mustangeja pyydystettiin ja tapettiin paljon 1800-luvulla. Nykyisin Yhdysvalloissa on 37 000 mustangia, joista puolet Nevadan osavaltiossa. Nevadan mustangikanta on kasvanut niin suureksi, ettei luonto kestä sitä, ja niitä hävitetään. Muualla Yhdysvalloissa mustangeja on Arizonan, Kalifornian, Oregonin, Utahin ja Wyomingin osavaltioissa. Mustangeja on jonkin verran myös Kanadassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mustangi Wikimedia Commonsissa
Morgause

Morgause on kuningas Arthuriin liittyvissä legendoissa Arthurin sisarpuoli. Morgause on Igrainen ja hänen ensimmäisen aviopuolisonsa Gorloisin tytär. 
Vulgata-syklin tarinoissa ja Maloryn Le Morte d’Arthur -kirjassa Morgausella on ollut insestinen suhde Arthuriin, ja heille on syntynyt siitä poika Mordred, Arthurin päävihollinen. Morgause on naimisissa kuningas Lotin, Arthurin vihollisen, kanssa. Heillä on neljä poikaa: Gawaine, Agravaine, Gaheris ja Gareth. Morgausella on myöhemmin suhde ritari Lamorakin kanssa, ja hänen poikansa Gaheris surmaa äitinsä, kun löytää heidät vuoteesta.
Useissa uudemmissa legendojen tulkinnoissa Morgausen ja Morgan le Fayn hahmot on yhdistetty.
Monitori (Turku)

Monitori on Turun kaupungin ja Kelan yhteinen palvelupiste, jossa on saatavilla keskitetysti monia Turun kaupungin ja Kelan palveluita. Monitorilla on Turussa kaksi toimipistettä: Kauppatorin Monitori ja Skanssin Monitori.
Kahden eri toimipisteen palvelut poikkeavat hieman toisistaan, mutta molemmissa on paikalla hyvinvointitoimialan palveluneuvojia, Kelan asiakasneuvojia sekä monilla eri kielillä palveleva Infotori. Kummassakin toimipisteessä voi myös ostaa ja ladata Föli-kortteja. Palveluita tarjotaan sekä paikan päällä että verkossa.
Kauppatorin Monitori

Vuonna 2020 avattu Kauppatorin Monitori sijaitsee Turun keskustassa KOP-kolmion rakennuksessa. Toimipisteessä on muuan muassa Kelan palveluita, matkailuneuvontaa sekä työpisteen asiakasneuvonta. Lisäksi Kauppatorin Monitorissa on ilmaista digineuvontaa sekä asiakaspäätteitä, joita kävijät voivat käyttää itsenäisesti.
Skanssin Monitori

Skanssin Monitori on kahdesta toimipisteestä vanhempi, sillä se on aloittanut toimintansa jo vuonna 2011. Se sijaitsee nimensä mukaisesti Skanssin kauppakeskuksessa. Se on Turun kaupungin, Varsinais-Suomen työ- ja elinkeinotoimiston, Kelan, Poliisin sekä Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymän yhteinen palvelupiste. Skanssin Monitorissa toimii myös Turun kaupunginkirjaston palvelupiste. Toimipisteen vieressä toimii myös erillinen nuorisotila.
Aiheesta muualla

Monitorin kotisivut
Kauppatorin toimipiste
Skanssin toimipiste (Arkistoitu – Internet Archive)
Mouilleron-Saint-Germain

| Mouilleron-Saint-Germain |
| --- | --- |
 Tuulimyllyjä Mouilleron-Saint-Germainissa
 Mouilleron-Saint-Germain
 Koordinaatit: 46°40′33″N, 0°50′55″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Pays de la Loire
Departementti:  Vendée
Arrondissementti:  Fontenay-le-Comte
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  28,4 km²
Väkiluku (2015):  1 835 
 – Väestötiheys:  64 as./km²
Kunnan numero:  85154
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mouilleron-Saint-Germain on kunta Vendéen departementissa Pays de la Loiren hallintoalueella läntisessä Ranskassa. Kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2016 kun kaksi kuntaa Mouilleron-en-Pareds ja Saint-Germain-l'Aiguiller yhdistyivät.
Saint-Hilairen kirkko
Kunnan nähtävyyksiä on Saint-Hilairen kirkko. Kirkon torni vahvistettiin linnoitukseksi satavuotisen sodan aikana 1400-luvulla.
Tunnettuja kuntalaisia

Georges Clemenceau (1841–1929), valtiomies, syntymäkunta Mouilleron-en-Pareds
Jean de Lattre de Tassigny (1889–1952), Ranskan marsalkka, syntymäkunta Mouilleron-en-Pareds
Charles-Louis Largeteau (1791–1897), tähtitieteilijä, syntymäkunta Mouilleron-en-Pareds
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mouilleron-Saint-Germain Wikimedia Commonsissa
Mikset jätkä itke

| Mikset jätkä itke Aake Kalliala |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1987-1988
 Studio : MTV-studiot
 Julkaistu: 1988
 Formaatti: LP-levy (WRLP 003)   C-kasetti (WRC 003)
 Tuottaja(t): Heikki Kinnunen   Aarno Raninen
 Tyylilaji: iskelmä, suomipop
 Kesto: 39.06
 Levy-yhtiö: Spell-Music Oy
 Levymerkki: Wildu
Aake Kallialan muut julkaisut
| Aake presidentiksi 1987 | Mikset jätkä itke 1988 |   |
Singlet albumilta Mikset jätkä itke
 ”Mikset jätkä itke” / ”Hiihtohissi” Julkaistu: 1987 (WRS-003)  ”Arvaa mitä” / ”Bingo” Julkaistu: 1988 (WRS-004)
Mikset jätkä itke – Juha Vainion lauluja on suomalaisnäyttelijä Aake Kallialan soolouran toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1988. Albumi sisältää Juha Vainion sanoittamia lauluja, joita Kalliala tulkitsee Aarno Ranisen orkesterin uusina sovituksina.
Albumi julkaistiin Wildu-levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Aarno Raninen, ellei toisin mainita.
Kaikki kappaleet sanoittanut Juha Vainio ja sovittanut Aarno Raninen.
Kappaleet > A-puoli

Mikset jätkä itke – 3.25
Mukaan ja muuttumaan – 2.48
Vanhojapoikia viiksekkäitä – 3.26 (säv. Juha Vainio)
Hiihtohissi – 3.53 (säv. Juha Vainio)
Alla pilvien tummuvain – 3.23
Vaitelias vallesmanni – 3.22 (säv. K. Miettinen)
Kappaleet > B-puoli

Bingo – 2.21
Vanha salakuljettaja Laitinen – 3.11 (säv. Toivo Kärki)
Niili virtaa Moskovan halki – 3.34
Kauhea kankkunen – 2.43 (säv. Toivo Kärki)
Karavaani haamujen – 3.54
Ei koskaan – 3.31