stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Skalpelli

Erilaisia skalpelleja
Skalpelli eli leikkausveitsi on pieni ja erittäin terävä veitsi, jota käytetään esimerkiksi kirurgisiin toimenpiteisiin kuten leikkauksiin. Nimitystä käytetään joskus myös samantapaisesta askarteluveitsestä.
Skalpelli on yleensä vaihtoteräinen, jolloin skalpelli koostuu varresta sekä vaihdettavasta terästä. 
Kirurgisessa käytössä terä vaihdetaan joka leikkauksen jälkeen (vaikka tehtäisiin vain pieni viilto). 
Itse terä koostuu useimmiten runsashiilisestä hiiliteräksestä, johon on voitu sekoittaa titaania, keraamia ja muita terän ominaisuuksiin vaikuttavia aineita.
Lansetti

Lansetti on skalpelli, jossa on terä molemmilla puolilla. Sillä pistetään ihoon reikä verinäytteen saamiseksi tai ihopistokokeen suorittamiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skalpelli Wikimedia Commonsissa
National Missionary Baptist Convention of America

| National Missionary Baptist Convention of America |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  protestantismi
Teologia:  baptismi
Hallinto:  kongregationalismi
Toiminta-alue:   Yhdysvallat
Päätoimipaikka:  Dallas, Texas
Perustettu:  1988
Kustantamo:  R. H. Boyd Publishing Company
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
National Missionary Baptist Convention of America (lyh. NMBCA) on pääosin afroamerikkalainen baptistinen kirkkokunta, joka perustettiin vuonna 1988 National Baptist Convention of Americassa syntyneiden erimielisyyksien seurauksena, jotka koskivat kirkkokunnan kustantamon toimintaa. NMBC:n perustajat kannattivat National Baptist Publishing Hosuen autonomiaa ja itsenäistä johtokuntaa. Kirkkokunnan perustava kokous pidettiin marraskuussa 1988. Kirkkokunnan kustantamo tunnetaan nykyisin nimellä R. H. Boyd Publishing Company.
Kannatusalueet

NMBCA:n suhteellisesti vahvimpia kannatusalueita osavaltioittain ovat Mississippi, Arkansas, Tennessee, Alabama ja Indiana. Yksittäisistä kaupungeista vahvimpia ovat Columbus, Magnolia, West Point, Hope ja Greenville.
Aiheesta muualla

Kirkkokunnan verkkosivusto (englanniksi)
| n k Baptismi Yhdysvalloissa |
| --- | --- |
Kirkkokunnat:  Alliance of Baptists  American Baptist Association  American Baptist Churches in the USA  Baptist Bible Fellowship International  Baptist Missionary Association of America  Berean Fellowship of Churches  Converge  Cooperative Baptist Fellowship  Eteläinen baptistikonventio  General Association of General Baptists  General Association of Regular Baptist Churches  Lott Carey Baptist Foreign Mission Convention  National Association of Free Will Baptists  National Baptist Convention of America  National Baptist Convention, USA  National Missionary Baptist Convention of America  National Primitive Baptist Convention  North American Baptist Conference  Original Free Will Baptists  Primitive Baptists  Progressive National Baptist Convention  Romanian Baptist Church in America  Separate Baptists in Christ  Seventh Day Baptist General Conference  Sovereign Grace Ministries  Venture Church Network  Riippumattomat baptistit
Juho Mäkäräinen

Juho Mäkäräinen (1892 – 4. elokuuta 1967 Hollola) oli suomalainen tunnettu kyläsuutari.
Juho Mäkäräinen eli Heikan Jussi, oli hämäläisen Hollolan kunnan Herralan kylän kyläoriginelli ja tunnetuin asukas. Hänen suutarinmökistään on tehty museo, jota ylläpitää Herralan kotiseutuyhdistys.
Heikan Jussin vanhemmat olivat Sotkamosta Herralaan muuttanut suutari Henrik eli Heikka Mäkäräinen ja Natalia Sahlberg. Jussilla oli kolme sisarta ja yksi 2-vuotiaana kuollut veli. Heikan Jussi joutui lopettamaan kansakoulun sairastuttuaan 12-vuotiaana tuberkuloosiin. Hän sai sitten isältään opastuksen suutarin ammattiin mutta huono terveys haittasi jatkossa ammatin harjoittamista. Heikan Jussi piti myös mökissään pientä kauppaa ja hankki sillä tavoin lisätuloja, lisäksi Helsingissä asunut sisar avusti häntä. Heikan Jussi harrasti itseopiskelua (muun muassa esperantoa), valokuvausta ja kansanperinteen keruuta. Hän kirjoitti myös paikallisuutisia lehtiin ja vuonna 1954 Herralaan perustettiin kotiseutuyhdistys Jussin aloitteesta.
Heikan Jussi lopetti suutarintyöt päästyään kansaneläkkeelle 1957. Viimeisinä elinvuosina tuberkuloosi alkoi vaivata häntä yhä enemmän. Heikan Jussi kuoli sydänkohtaukseen Herralan rautatieasemalla elokuun alussa 1967 ollessaan käynnistämässä mopoaan.
Vuonna 2003 julkaistiin perinteentutkija Tuija Saarisen väitöskirja Poikkeusyksilö ja kyläyhteisö : tutkimus Heikan Jussin (Juho Mäkäräisen) elämästä ja huumorista. Myös Mäkäräisen kirjeenvaihtoa kuvaava kirja, nimeltään Mökkiläiselämää : Heikan Jussin kirjeitä ja merkintöjä Hollolasta 1903–1967 (1992), jonka on koonnut Pekka Laaksonen, on julkaistu.
Kirjallisuutta

Mökkiläiselämää. Heikan Jussin kirjeitã ja merkintöjä Hollolasta 1903–1967, toimittanut Pekka Laaksonen.   Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1992 (sisältää Heikan Jussin Museovirastolle kirjoittaman omaelämäkerran sekä kirjeet joita hän kirjoitti Helsingissä asuneelle sisarelleen Anna Mäkäräiselle vuosina 1903–1938)
Tuija Saarinen : Poikkeusyksilö ja kyläyhteisö. Tutkimus Heikan Jussin (Juho Mäkäräisen) elämästä ja huumorista. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2003
Aiheesta muualla

Tuija Saarinen : Poikkeusyksilö ja kyläyhteisö - Tutkimus Heikan Jussin (Juho Mäkäräisen) elämästä ja huumorista. Lectio praecursoria Helsingin yliopistossa 5.4.2003, Elore 2/2003
Tuija Saarinen : Vehnäpytkyjä ja pullasoppaa - Heikan Jussi hämäläiskylän kahvikutsuilla.  Elore 2/2001
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat
Sideharso

Sideharsotyyny.
Sideharso on ohutta, läpinäkyvää kangasta, jossa on löysä ja avoin kudonta. Kangas on alun perin peräisin Palestiinasta.lähde?
Alun perin sideharsoa valmistettiin silkistä vaatekankaaksi. Nykyisin sitä käytetään myös haavojen ja muiden vammojen sitomiseen sekä muihin tarkoituksiin. Lääketieteellisiin tarkoituksiin tarkoitettu sideharso valmistetaan puuvillasta ja päällystetään muovikalvolla, jotta harso ei tartu haava-alueelle. Sideharsoa valmistetaan myös metallilangasta, jolloin sitä voidaan käyttää kipinäverkkona tai sukkana bunsenlampussa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Gauze)
Pyhtään Korpisudet

Pyhtään Korpisudet ry "PKS", on 25. toukokuuta 1981 perustettu yhteislippukunta Kymenlaakson Partiopiirissä. Se toimii pääasiallisesti Pyhtäällä Huutjärvellä.
Pyhtään Korpisudet ry:n lippukunnanjohtaja on ollut vuodesta 2022 alkaen Kalle "Käpy" Seppälä.
Lippukunnanjohtajat

Kari Miettinen (1981–1984)
Seppo Hasila (1985–1987)
Juhani Jäppinen (1988)
Irma Sala (1989–1990)
Mauri Savolainen (1991)
Päivi Laine (1992)
Erika Tammilehto (1993–1994)
Petri Pekkola (1995–1996)
Juha-Matti Seppänen (1997)
Petri Pekkola (1998–1999)
Salla Suppala (2000)
Anu Virsu-Juntunen (2001–2002)
Kim Lecklin (2003–2005)
Seija Piipponen-Pekkola (vt. 2005, 2006–2007)
Maria Rahkola (2008–2010)
Lars Forsman (2011)
Anniina Sajalinna (2012–2013)
Tommi Paju (2014–2015)
Janne Korhonen (2016–2018)
Jouni "Immu" Salama (2019–2021)
Kalle "Käpy" Seppälä (2022–)
Lippukunnanjohtajat > Varalippukunnanjohtajat

1981–1982 ei valittu, vt. lippukunnan hallituksen sihteeri Jan Torstensson
1982–1987 - Juhani Jäppinen
1988–1989 Mauri Savolainen
1989–1990 - Martti Ojala
1991–1992 Anu Pantsu
1992–1994 - ei tietoa
1995–1996 Tiina Forsell
1996–1997 Mari Simola
1997–1988 Petri Pekkola
1998–1999 - Juha-Matti Seppänen
2000–2001 Hanna Sirén
2001–2002 - Mari Simola
2003–2005 - ei tietoa, todennäköisesti ei valittu
2006–2007 - ei valittu, vt. lippukunnan hallituksen sihteeri Maria Rahkola
2008–2010 - Lars Forsman
2011–2012 Anniina Sajalinna
2012–2013 - ei valittu, vt. lippukunnan hallituksen sihteeri Janne Korhonen
2014–2017 Jere Markkanen
2018–2019 Henna-Mari Maaranen
2019–2022 Maria Sakki
2022– Jouni Salama
Lippukunnanjohtajat > Hallituksen sihteerit

1981 - Jan Torstensson
1982–1988 - Irma Sala
1989–1990 Riitta Rahikka
1990–1994 - ei tietoa
1995–1999 - Seija Piipponen-Pekkola
2000–2002 - Petri Pekkola
2003–2005 - ei valittu
2006–2007 - Maria Rahkola
2008–2011 - Seija Piipponen-Pekkola
2012–2016 - Janne Korhonen
2017–2018 Petri Paavilainen
2018–2019 Juha-Pekka Nordling
2019–2020 Janne Korhonen
2020–2021 Saara Vänttinen
2021–2022 Maria Sakki ja Heidi Jousipuro
2022–2023 Maria Sakki
2023– Miro Mäkelä
Lippukunnanjohtajat > Rahastonhoitajat

1981–1982 - ei tietoa
1983–1988 - Riitta Rahikka
1989 - Mauri Savolainen
1990–2004 - Riitta Rahikka
2005 - Kim Lecklin
2006–2014 - Petteri Leinonen
2015–2016 - ei tietoa
2017– Janne Korhonen
Aiheesta muualla

Pyhtään Korpisudet ry www.korpisudet.fi.
Azerbaidžanin matkailu

Azerbaidžanin matkailu tarkoittaa matkailua Azerbaidžaniin. Azerbaidžan on sijalla 39 mitattaessa maassa vierailevien matkailijoiden määrää.
Azerbaidžanilla itsellään on suuret öljyvarat, jonka myötä se on osallisena vaikuttamassa maailmantalouden kasvuun. Azerbaidžanin alueella sijaitsee yhdeksän yhdestätoista ilmastovyöhykkeestä. World Travel and Tourism Concilin mukaan Azerbaidžan on yksi kymmenestä maasta, jossa turismi on kasvanut eniten vuosien 2010–2016 aikana. Azerbaidžan oli myös ensimmäisellä sijalla nopeimmin kehittyvien matkailutalouksien joukossa.
Viisumi

Turistiviisumin voi hankkia Azerbaidžanin suurlähetystöistä. Toinen vaihtoehto on hankkia e-viisumi. Tammikuussa 2017 Azerbaidžan otti käyttöön uuden elektronisen viisumisysteemin, joka sallii yhden maahantulon 30 päivän aikana. Virallisen verkkosivun nimi on ASAN visa ja se mahdollistaa e-viisumin hankkimisen 93 maan kansalaiselle. Viisumi myönnetään kolmen työpäivän kuluessa hakemuksesta. Viisumin hinta on 20 Yhdysvaltain dollaria. Kiireellisen e-viisumin voi saada kolmessa tunnissa. Itsenäisten valtioiden yhteisön kansalaiset eivät tarvitse viisumia alle 90 päivän vierailuihin maassa. Poikkeuksena ovat Turkmenistanin ja Armenian kansalaiset, joilta edellytetään viisumin hankkimista.
Saapuvat matkailijat

Vuonna 2008 Azerbaidžanissa vieraili yli 1 400 000 matkailijaa. Vuonna 2016 Azerbaidžanissa vieraili matkailijoita eniten seuraavista maista:
| Sija | Valtio | Määrä |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Venäjä | 744 125 |
| 2. |  Georgia | 506 306 |
| 3. |  Turkki | 313 341 |
| 4. |  Iran | 248 632 |
| 5. |  Irak | 62 983 |
| 6. |  Ukraina | 55 508 |
| 7. |  Yhdistyneet arabiemiraatit | 53 180 |
| 8. |  Kazakstan | 31 994 |
| 9. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 29 514 |
| 10. |  Uzbekistan | 16 093 |
| 11. |  Saksa | 13 042 |
| 12. |  Valko-Venäjä | 12 320 |
| 13. |  Yhdysvallat | 12 291 |
| 14. |  Israel | 10 814 |
| 15. |  Italia | 8 654 |
| 16. |  Turkmenistan | 7 637 |
| 17. |  Saudi-Arabia | 7 463 |
| 18. |  Kiina | 7 363 |
| 19. |  Intia | 6 012 |
| 20. |  Ranska | 5 785 |
| Vierailijoita yhteensä | Vierailijoita yhteensä | 2 248 773 |
| Vuosi | Matkailijoiden määrä |
| --- | --- |
2006: 900 000
2007: 1 100 000
2008: 1 400 000
2009 (9 kuukautta): 1 000 988
2010: 1 850 000
2011: 2 239 000
2012: 2 484 048
2013: 2 508 904
2014: 2 297 804
2015: 2 006 176
2016: 2 248 773
Tällä hetkellämilloin? Azerbaidžanissa on 230 matkatoimistoa. Hotellien ja hostellien yhteenlaskettu määrä on yli 560.
| Vuosi | Hotellien määrä |
| --- | --- |
2007: 320
2008: 370
2009: 452
2010: 499
2011: 508
2012: 514
Valtion tuki

Vuodesta 2002 valtio on perustanut turismia tukevia ohjelmia, esimerkiksi ”Turismin kehitysohjelma vuosille 2002–2005 ja 2010–2014”. Ohjelmalle asetettiin tavoiteeksi kerätä tilastoja matkailusta ja erityisesti sen vaikutuksesta BKT:hen. Toisen matkailua koskevan ohjelman on pannut alulle matkailuministeriö ja se on nimeltään ”Matkailun kehittäminen Azerbaidžanissa vuosina 2008–2016”. Ohjelma sisälsi suunnitelmia matkailuun liittyvän koulutuksen järjestämisestä ja majoituksen määrän lisäämisestä turistien houkuttelemiseksi Azerbaidžaniin.
Maaliskuussa 2018 kulttuuri- ja matkailuministeriön matkailuosaston päällikkö Aydin Ismiyev ilmoitti haluavansa luoda ”Halal-matkailua”. Ajatuksena on tarjota matkailumahdollisuuksia ja elämyksiä erityisesti islamilaisista maista tuleville. ”Halal-matkailua” pidetään matkailun uuteen nousevana suuntaan.
Lomakeskukset

Pääkaupunki Bakun lisäksi Azerbaidžanissa on yli 10 lomakeskusta. Merkittävimmät lomakeskukset sijaitsevat Gəncəssä, Qəbələssä ja Şəkissä.
Gəncəssä vierailijoille järjestetään erilaisia retkiä. Kaupunki on kuuluisa sen arkkitehtuurista ja erityisen tunnettu on vanha Gəncən portti.
Şəki on tunnettu arkkitehtuuriperinnöstään. Yksi tunnetuimmista nähtävyyksistä on Şəkin kaanien palatsi. Sen rakennutti kaani Məhəmmədhüseyn vuonna 1797. Palatsi kuuluu Unescon maailmanperintökohteisiin. Lisäksi kaupungista löytyy monia mausoleumeja, linnoituksia ja uskonnollisia kohteita.
Lənkəran on yksi merkittävimmistä Azerbaidžanin vanhoista kaupungeista. Se sijaitsee Kaspianmeren rannalla, lähellä Iranin rajaa.
Historialliset monumentit

Pääkaupunki Bakusta löytyy useita historiallisia monumentteja eri aikakausilta.
Bakun vanhakaupunki muodostaa Bakun historiallisen ytimen. Joulukuussa 2008 vanha kaupunki, mukaan lukien Shirvanshahien palatsi ja Neitsyttorni, pääsivät UNESCOn maailmanperintökohteiden listalle.
Historialliset monumentit > Şirvanşahien palatsi

Şirvanşahien palatsi on yksi Azerbaidžanin arkkitehtuurisista helmistä. Se on peräisin 1400-luvulta. Palatsi sisältää historiallisen kompleksin, palatsin, kirjastohuoneen, Şirvanşahien huoneen, palatsin moskeijan ja minaretit, kylpylän ja Seyid Yəhya Bakuvin huoneen.
Historialliset monumentit > Neitsyttorni

Neitsyttorni sijaitsee vanhan kaupungin lounaisosassa. Se sijaitsi alun perin Kaspianmeren rannalla, mutta 1900-luvun alkupuolella maanvaltauksen jälkeen tornin erottaa rannasta vilkas katu ja monta puistikkoa. Torni rakennettiin nykyiseen muotoonsa 1100-luvulla tai mahdollisesti jo aiemmin. Joidenkin tutkijoiden mukaan ehkä 600–500-luvulla eaa. Torni rakennettiin kahdessa osassa. Alaosa, joka on 13,7 metriä korkea, on rakennettu ennen ajanlaskun alkua. Neitsyttorni korkein kohta on 29,7 metriä korkea. Paksuimmassa kohdassa tornin seinämä on 5 metriä paksu. Tornissa on kahdeksan tasoa ja 21 metriä syvä kaivo.
Historialliset monumentit > Atəşgah

Niin kutsuttu ”Tulitemppeli” eli Atəşgah sijaitsee Apšeronin niemimaalla noin 30 kilometrin päässä Bakusta. Temppelin nimi tulee iranin kielen sanasta ātaš (آتش), joka tarkoittaa tulta. Atəşgah on rakennettu 1600–1700 luvuilla. Temppeli on toiminut sekä hindulaisten, zarathurstralaisten että sikhiläisten pyhänä paikkana. Erityisen tärkeä temppeli on ollut zarathurstralaisille, joille Baku oli pyhiinvaelluksen ja filosofian keskus. Tutkijat ovat arvelleet, että Atəşgahissa sijaitsi muinaninen zarathustralaisten pyhäkkö, mutta se tuhoutui islamilaisten armeijoiden valloittaessa Persiaa ja sen lähialueita.
Historiallinen kompleksi muutettiin museoksi vuonna 1975, ja nykyisin siellä vierailee noin 15 000 kävijää vuodessa. Se pääsi maailmanperintökohteiden listalle vuonna 1998.
Historialliset monumentit > Mərdəkanin linna

Mərdəkanin linnan alueella Bakun esikaupungissa sijaitsee kaksi historiallista tornia. Toinen nelikulmaisen muotoinen on rakennettu 1100-luvulla. Sen rakennetutti Akhsitan, širvanšah Mechehrinin poika. Torni pystytettiin Akhsitanin voiton kunniaksi. Torni on 22 metriä korkeaa ja sen seinään paksuus vaihtelee 1,6 metristä 2,6 metriin. Torni koostuu viidestä kerroksesta. Toinen torni on ympyrän muotoinen. Torni on 12,5 metriä korkea. Tornin seinään on kaiverrettu teksti, jonka mukaan tornin on rakennuttanut arkkitehti Abdulmejid Masud vuonna 1232.
Historialliset monumentit > Şəkin kaanien palatsi

Şəkin kaanien palatsi Şəkissä toimi Şəkin kaanien kesäasuntona. Se sijaitsee noin 250 kilometrin päässä pääkaupunki Bakusta. Palatsi on rakennettu 1700-luvun alussa. Rakennus on koristeltu lasimaalauksilla ja koristelaatoilla. Teokset ovat saaneet vaikutteita Nizamin töistä. Palatsin pihalta löytyy suihkulähde.
Moderni arkkitektuuri > Heydər Əliyev -keskus

Heydər Əliyev -keskus on modernin Bakun symboli. Arkkitehtina toimi tunnettu arkkitehti Zaha Hadid. Rakennus on saanut nimensä entisen presidentin Heydər Əliyevin mukaan. Keskusksesta löytyy muun muassa konferenssihuone, galleria ja museo.
Moderni arkkitektuuri > Alov qüllələri

Alov qüllələri (’liekkitornit’) ovat kolme pilvenpiirtäjää pääkaupunki Bakussa. Tornit ovat Bakun korkeimmat rakennukset. Rakennuksen huoneet toimivat asuntoina, hotelleina ja toimistoina. Alov qüllələrin rakennuttamisen hinnaksi on arvioita 350 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 2007 ja rakennus valmistui vuonna 2012.
Vuoristoturismi

Vuoristoturismi on yksi suosituimmista turismin muodoista Azerbaidžanissa. Turisteja varten on rakennettu kaksi suurta lomakeskusta.
Vuoristoturismi > Xınalıq

Xınalıq on korkemmalla Azerbaidžanin sijaitseva vuoristokylä. Se kuuluu Quban alueeseen, joka on tunnettu kaukaisesta sijainnistaan ja kauniista maisemistaan. Vuoriston korkein kohta on 2250 metriä merenpinnan yläpuolella. Kylän ympäriltä lyötyy lukuisia lähteitä ja luolia. Xınalıqista löytyy myös pieni museo paikallisista historiallisista esineistä kuten työkaluista, vaatteista ja käsikirjoituksista.
Vuoristoturismi > Lahıc

Lahıcin kylä on kehittynyt muinaisen taiteen keskukseksi. Se sijaitsee Azerbaidžanin pohjoispuolella Suur-Kaukasuksen vuoriston eteläisellä rinnealueella, noin 1505 metriä vedenpinnan yläpuolella Girdimançayjoen rannalla. Lahıc on tunnettu metsistään, vuorenhuipuistaan, vesiputouksistaan, historiallisista monumenteistaan ja rakennuksistaan sekä perinteisistä käsityötavoistaan.
Vuoristoturismi > Laza

Lazan kylä sijaitsee Şahdağvuorella.
Kansallispuistot

Azerbaidžanissa sijaitsee yhteensä yhdeksän kansallispuistoa: Zəngəzurin kansallispuisto, Şirvanin kansallispuisto, Ağgölin kansallispuisto, Hirkanin kansallispuisto, Altıağacin kansallispuisto, Abşeronin kansallispuisto, Şahdağin kansallispuisto, Göygölin kansallispuisto ja Gobustanin kansallispuisto.
Kansallispuistot > Gobustanin kansallispuisto

Yksi kuuluisimmista nähtävyyksistä Bakun alueella on Gobustanin kansallispuisto, joka on perustettu vuonna 1966. Se on tunnettu kivikaiverruksistaan, mutatulivuoristaan ja kaasukivialueistaan.
Kansallispuistossa on yhteensä noin 6 000 kalliopiirrosta. Kuvat esittävät muun muassa ihmisiä, eläimiä, aseita, rituaalitanssia, härkätaisteluja, venettä aseellisen soutajan kanssa, sotureita, kamelikaravaaneja, tähtiä ja aurinkoa. Kalliopiirrokset pääsivät Unescon maailmanperintökohteiden listalle vuonna 2007. Alueilla on myös jälkiä asutuksesta ja hautapaikoista. Vanhimmat näistä ovat peräisin ajalta viimeisimmän jääkauden jälkeen ja tuoreimmat keskiajalta.
Matkailun edistäminen

Azerbaidžan toimi jalkapallojoukkue Atlético Madridin t-paitojen sponsorina vuosina 2012–2014. Pelipaitojen etuosaan painettiin teksti: ”Azerbaijan, the land of fire”. Paitojen sponsorointi maksoi Azerbaidžanille 12 miljoonaa euroa. Sponsoroinnin tavoite oli näkyvyyden saaminen ja turismin edistäminen Azerbaidžanissa.
Museot

Suurin osa museoista sijaitsee suurissa kaupungeissa kuten Bakussa, Gəncəssə, Nahitševanissa, Sumqayıtissa, Lənkəranissa, Mingəçevirissä ja Şəkissä. Azerbaidžanista löytyvät muun muassa seuraavat museot:
Maatalousmuseo
Rustam Mustafayevin taidenmuseo
Uskotojen historian museo
Cəfər Cabbarlın teatterimuseo
Arkeologian ja etnografian museo
Azerbaidžanin itsenäisyydenmuseo
Kansallinen Azerbaidžanin historian museo
Azerbaidžanin kansallinen koulutusmuseo
Azerbaidžanin lääketieteen museo
Olympiamuseuo
Hüseyn Cavidn kotimuseo
Azerbaidžanin musiikkikulttuurin museo
Luonnonhistoriallinen museo, nimetty Həsən bəy Zərdabi mukaan
Rinayn malakologinen museuo
Itämaisten mattojen museo
Abdulla Şaiqin kotimuseo
Əzim Əzimzadən kotimuseo
Cəfər Cabbarlın kotimuseo
Cəlil Məmmədquluzadən kotimuseo
Leopoldin ja Mstislavin kotimuseo
Məmməd Səid Ordubadin museo
Nəriman Nərimanovin museo
Səməd Vurğunin kotimuseo
Üzeyir Hacıbəyovin kotimuseo
Metsästys

Suosituimmat lajit, joita metsästetään Azerbaidžanin alueella ovat itäkaukasianvuohi, villisika, rusakko, viiriäiset ja vesilinnut.
Metsästys > Metsästyslupa

Metsästyslupaa Azerbaidžanissa täytyy anoa Bakun ekologian ja luonnonvarojen osastolta sekä ekologian ja luonnonvarojen osastolta. Metsästys on kielletty Ağdamin, Xanlarin, Goranboyn, Daşkəsənin, Gədəbəyn ja Tərtərin alueilla sekä Kaspianmeren alueella, vihreällä vyöhykkeellä, suojelluilla alueilla sekä lähellä kaupunkia ja lomakeskuksia.
Metsästys > Metsästysajat

| Eläin | Metsästyskuukausi |
| --- | --- |
Itäkaukasianvuohi: kesäkuu–marraskuu
Vesilinnut: lokakuu–maaliskuu
Kaukasianpeura: kesäkuu–lokakuu
Susi, kettu, jänikset: elokuu–maaliskuu
Villisika: syyskuu–maaliskuu
Mustafrankoliini: heinäkuu–maaliskuu
Ilves: syyskuu–maaliskuu
Parantolat

Azerbaidžanissa on jonkin verran terveysturismia. Erilaiset spat ovat olleet suosittuja Azerbaidžanissa neuvostoajoista lähtien. Tällä hetkellämilloin? Azerbaidžanista löytyy useita parantolaita, joissa voi saada muun muassa sydän-, verisuoni-, hermosto-, luu-, lihas- ja ihohoitoja.
Parantolat > Naftalan

Suosituin parantola Azerbaidžanissa on Naftalan. Naftalan kaupunki sijaitsee 320 kilometrin päässä pääkaupunki Bakusta ja 50 kilometrin päässä Gəncəstä. Naftalanin parantava maaöljy oli tunnettu jo antiikin aikoina. 1890-luvulla siitä alettiin valmistaa lääkintätarkoituksiin käytettävää naftalaania. Kuuluisan tutkimusmatkailija Marco Polon on kerrottu kuvanneen naftalaania iho-ongelmien ihmeparantajaksi. 1930-luvulla Naftalaaniin perustettiin öljyhoitoja tarjoava parantola-kylpylä.
Galleria

Şirvanşahien palatsi, Baku (UNESCO World Heritage Site).
Neitsyttorni, Baku (UNESCO World Heritage Site).
Bakun vanhakaupunki (UNESCO World Heritage Site)
Bibiheybət-moskeija, Baku.
Maisema Qubassa.
Vesiputous Lerikissä.
Turistibussi
Şirvanin kansallispuisto
Şəkin kaanien palatsi Şəkissä.
Alov qüllələri Bakussa.
Riistanhoito

Riistaeläinten talviruokinta on eräs tapa toteuttaa riistanhoitoa.
Riistanhoito tarkoittaa toimintaa, joka tähtää riistaeläinten kantojen säilyttämiseen ja lisäämiseen. Riistanhoidon tarkoitus on parantaa riistakantojen elinolosuhteita ja varmistaa siten esimerkiksi metsästysharrastuksen jatkuminen. Riistanhoitotyötä tekevät etenkin metsästysseurat.
Riistanhoidon käytännöt

Perinteisesti riistanhoito on suuntautunut riistaa ravintonaan käyttävien pienpetojen hävittämiseen. Vahinkoeläinten hävittäminen on edelleen yksi osa riistanhoitoa. Tämän lisäksi riistanhoitoa tehdään nykyään myös esimerkiksi riistaeläinten talviruokinnoilla ja elinympäristöjen hoidolla. Riistaeläinten elinympäristöjä voidaan esimerkiksi hoitaa siten, että ne tarjoavat eläimille riittävästi suojaa ja ravintoa. Myös valikoiva metsästys on osa riistanhoitoa.