stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rinnat
Kehitys ja muuttuminen > Pojilla ja miehillä

Pojilla ja miehillä ei juurikaan ole maitorauhasrakkuloita. Monilla nuorilla miehillä rintojen kasvua kuitenkin esiintyy lievänä ja ohimenevänä normaalina ilmiönä. Miehen rintojen kasvua kutsutaan gynekomastiaksi. Aikuisella miehellä se liittyy yleensä erilaisiin hormonituotantoon vaikuttaviin sairauksiin tai lääkkeisiin. Vanhoilla miehillä rintojen kasvun syynä on usein testosteronin tuotannon väheneminen.
Miehet eivät useimmissa tapauksissa kykene imettämään, mutta nännien hyväily, stressi tai nääntyminen voivat laukaista maidontuotantoa lisäävän prolaktiinin erittymisen. On olemassa joitakin varmentamattomia tapauksia, joissa miehen kerrotaan menestyksekkäästi ruokkineen lasta täysimetyksellä.
Kehitys ja muuttuminen > Intersukupuolisilla

Niillä intersukupuolisilla ihmisillä, joilla on Y-kromosomi, mutta joiden keho ei reagoi androgeeneihin, kasvaa rinnat murrosiässä testosteronin muuttuessa estrogeeniksi.
Kehitys ja muuttuminen > Transsukupuolisilla

Naiseksi sukupuoltaan korjaavalla transsukupuolisella ihmisellä rintojen kasvu alkaa vähitellen sen jälkeen, kun estrogeenihoito on aloitettu. Naisesta mieheksi korjaavan ihmisen leikkaushoito aloitetaan usein rintarauhasten poistolla.
Evoluutio

On esitetty useita teorioita siitä, miksi rinnat ovat ihmislajilla kehittyneet suurentuneiksi ja ulkoneviksi ruumiinosiksi. Jotkin teoriat korostavat rintojen biologista merkitystä ja toiset seksuaalista merkitystä, ja näiden on myös katsottu voivan toimia yhteisvaikutuksessa. Yhden biologisen teorian mukaan rintojen rasvakudos toimii vararavintona, joka auttaa kestämään raskauden ja imetyksen rasitukset kylmässä ilmastossa. Toisen teorian mukaan vauvan on helpompi syödä karvattoman ihmisnaaraan rintarangasta erillään olevasta rinnasta kuin pelkästä nännistä, joka on kiinni kylkiluussa. Kolmannen teorian mukaan ihmisvauvan litteät ja kuonottomat kasvot vaativat ulkonevan rinnan, jotta imetys onnistuisi. On myös arveltu, että koska ihmisvauva ei pysty kannattelemaan omaa päätään, reilusti ulkoneva rinta helpottaa vauvan syöttämistä. Seksuaalisuuteen liittyvän teorian mukaan rinnat ovat kehittyneet naisen seksuaalisen kypsyyden ja hedelmällisyyden merkeiksi, joiden perusteella miehet arvioivat potentiaalisia pariutumiskumppaneita.
Toisinaan tavataan myös ektooppisia rintarauhasia, jotka yleensä ovat niin sanotun maitolinjan alueella kainalossa tai rinnan alapuolella. Ilmiö on vaaraton, jossain määrin perinnöllinen ja sen katsotaan johtuvan siitä, että kädellisetkin ovat eläimiä, joilla voi olla monta imetettävää kerralla, eikä maitolinja katoakaan aina yksilönkehityksen aikana.
Terveysongelmia

Rinta voi joskus tulehtua etenkin imetyksen aikana. Tulehtunut rinta on arka, punoittava ja kuumoittava. Rintatulehdus on yleensä vain toisessa rinnassa kerrallaan. Rintatulehdukseen liittyy usein korkeaa kuumetta ja flunssaista oloa. Rintatulehdus paranee yleensä itsestään mutta joskus se saattaa pitkittyä. Kuumeiseen rintatulehdukseen käytetään antibioottihoitoa, mutta yleensä imetystä ei tarvitse keskeyttää.
Rintoihin ja nänneihin saattaa ilmaantua ihottumaa. Nännistä voi tihkua eritettä muulloinkin kuin raskauden tai imetyksen aikana. Hormonivaihtelut, huonosti istuvat rintaliivit, ruokavalio tai painonnousu voivat aiheuttaa rintoihin kipuja ja turvotusta. Rinnoissa esiintyy usein nesteen täyttämiä rakkuloita, rasvapatteja tai muita hyvänlaatuisia kyhmyjä. Tapaturman seurauksena rintoihin voi muodostua arpikudosta.
Vakavin rintojen terveysongelma on rintasyöpä. Se on yleisin naisten syöpä, ja Suomessa siihen sairastuu joka kahdeksas nainen. Rintasyövästä parantumisen 5-vuotisennuste on nykyisin noin 90 %. Hoitona on lähes aina leikkaus, jossa joskus poistetaan koko rinta. Rintasyöpä voi paljastua mammografiassa eli rinnan röntgenkuvauksessa, tai sen voi havaita nainen itse omatarkkailulla.
Suuret rinnat saattavat aiheuttaa esimerkiksi niska- ja hartiaseudun kipua, päänsärkyä, liivien olkaimista tulevia painaumia sekä rinnanalusihon hiertymiä. Suurista rinnoista aiheutuva kipu saattaa myös tehdä paitsi juoksemisen ja monet urheilulajit mahdottomiksi myös rajoittaa merkittävästi työntekoon ja arjen askareisiin liittyvää tavanomaista liikehdintää. Moni urheileva tyttö lopettaakin urheilun murrosiässä, kun hänelle kasvaa rinnat. Suurin osa teini-ikäisistä tytöistä sanoo rintojensa haittaavan urheilemista. Yleisin vaiva on rintojen pomppiminen juostessa, mikä johtuu siitä, että rinnoissa ei ole sisäistä tukirakennetta. Pomppimisen estämiseksi jotkut naiset käyttävät urheillessaan urheiluliivejä.
Korjausleikkaukset ja proteesit

Suomessa rintojen korjausleikkaus voidaan maksaa julkisista varoista siinä tapauksessa, että rintojen epäsymmetria aiheuttaa fyysistä vaivaa. Myös vaivoja aiheuttavat suuret rinnat voi pienennyttää julkisen terveydenhuollon kautta.
Korjausleikkaus tehdään myös yleensä rinnan poiston jälkeen. Se perustuu joko rintaimplantin asennukseen tai potilaan oman rasvakudoksen käyttöön.
Rinnat voi myös suurentaa leikkauksella.
Seksuaalinen merkitys

Rinnoilla on toissijaisena sukupuolitunnusmerkkinä rooli sekä seksuaalisessa mielihyvässä että suvunjatkamisessa. Miehet tyypillisesti pitävät rintoja viehättävinä, ja tämä pätee monissa erilaisissa kulttuureissa. Naisen rinnat ovat erogeeninen alue, ja ne voivat olla herkkätuntoisemmat kuin naisen muut ruumiinosat. Esimerkiksi nännien stimulointi välittyy samalle aivoalueelle kuin häpykielen stimulaatio. Naisen nännit ovat herkemmät kuin miehen nännit. Monet miehet hyväilevät naisen rintoja seksin aikana ja kiihottuvat siitä. Naisten suhtautuminen omien rintojensa hyväilyyn vaihtelee: jotkut pitävät siitä ja voivat saada siitä jopa orgasmin, mutta toiset eivät pidä siitä lainkaan. Naisen kiihottuessa hänen rintansa suurenevat, nännipihat paisuvat, nännit jäykistyvät sekä rintojen suonikuviot korostuvat. Orgasmin jälkeen rinnat palautuvat normaaliksi.
Vuonna 2016 prahalaisten yliopistotutkijoiden tekemässä monikansallisessa valokuviin perustuvassa kyselyssä miehet suosivat kiinteitä rintoja. Tämä ideaali päti kaikissa neljässä tutkitussa ryhmässä. Enemmistö miehistä piti eniten keskikokoisista rinnoista, mutta vastaajien mieltymyksissä oli yksilöllisiä eroja. Tutkijat selittivät tuloksia seksuaalivalinnalla, sillä rinnan kiinteys vähenee iän myötä ja jälkeläisten määrän kasvaessa. Mieltymykset rintojen suhteen kertoisivat siten pyrkimyksestä löytää mahdollisimman hedelmällinen kumppani.
Länsimaissa rinnoille annetaan suuri esteettinen ja seksuaalinen merkitys, suuret rinnat assosioidaan naisellisuuteen ja ne on julkisilla paikoilla tapana peittää. Kulttuureissa, joissa rintoja ei pidetä eroottisesti latautuneena ruumiinosana, rintojen paljastaminen voi olla täysin tavanomaista. Antropologi Katherine Dettwylerin mukaan useimmissa ihmiskulttuureissa rinnoilla ei ole eroottista merkitystä eikä niiden hyväily tai koskettelu kuulu seksuaaliseen kanssakäymiseen. Dettwyler sanoo, että koska suurista rinnoista ei ole ilmeistä hyötyä lisääntymisessä, niistä kiihottuminen lienee kulttuurisesti opittua.
Kulttuurihistoriaa

Suhtautuminen rintoihin on vaihdellut länsimaisessa kulttuurissa ihanteiden ja siveyskäsitteiden mukaan. Esihistoriallisena aikana rinta ja imetys edustivat pyhyyttä, elämää ja luontoa, ja tuolta ajalta tunnetaan isorintaisia naisia esittäviä ja hedelmällisyyttä edustavia veistoksia. Kreikkalaisissa veistoksissa näkyy paikallinen ”omenarintojen” kauneusihanne. Kreikkalaiset naiset kuitenkin yleensä peittivät rintansa. Kreikkalaisten tarujen amatsonit olivat soturinaisia, jotka leikkasivat toisen rintansa pois pystyäkseen käyttämään aseita paremmin. Raamatussa on kohtia, joissa naisen rintoja ylistetään, mutta samalla siinä kehotetaan naisia peittämään kehonsa muilta kuin aviomiehensä katseilta.
Keskiajan taiteessa rinnat olivat melko näkymättömissä. Imettävä Neitsyt Maria ilmestyi maalaustaiteeseen aiheeksi 1300-luvun alussa. Varhaisrenessanssin aikana ihailtiin pieniä ja pyöreitä rintoja. Renessanssin aikana naisten pukeutuminen vapautui ja he alkoivat korostaa rintojaan aikaisempaa rohkeammin kohottamalla niitä korseteilla tai liiveillä. Italialaiset kurtisaanit saattoivat kulkea rinnat lähes paljaina. Myös renessanssin taiteessa paljaita rintoja esiintyy runsaasti. Pieniä ja kiinteitä rintoja pidettiin yläluokkaisuuden merkkinä, suuria ja maitoa tuottavia alemman luokan merkkinä.
Imetykseen ja kookkaisiin rintoihin alettiin suhtautua myönteisesti Alankomaissa 1600-luvulla, ja aihe yleistyi myös taiteessa. Naiset käyttivät Euroopassa 1700-luvulla rintoja korostavia korsetteja etenkin rokokoon aikaisessa Ranskan hovissa. Rintansa paljastaneesta naisesta tuli Ranskan vallankumouksen symboli, ja imettämisestä tehtiin maassa kansalaisvelvollisuus. Viktoriaanisessa Englannissa 1800-luvulla rinnat piilotettiin, vaikka miehille tarkoitettu rintoja esittelevä pornografinen kuvasto samaan aikaan yleistyikin.
Naisten asujen kaula-aukot ovat kautta historian vaihdelleet hyvin avonaisista korkealle napitettuihin sen mukaan, kuinka paljon rintojen muotoja on kulloinkin haluttu paljastaa. Rintaliivit keksittiin 1900-luvun taitteen aikoihin Euroopassa, ja 1930-luvulla rintaliiveistä oli kehitetty niin mukavat, että naiset omaksuivat ne laajasti käyttöön alusvaatteina. Sen jälkeen rintaliivien tuotekehitys on tuottanut erilaisia malleja ja toppauksia, joilla rinnat saadaan näyttämään kauniimmilta tai suuremmilta.
1900-luvulla rintavia naisia esittävät pin-up-kuvat yleistyivät, ja isorintaisista elokuvatähdistä tuli suosittuja. Toisaalta etenkin 1920-luvulla ja 1960-luvulla pienirintaisuus oli muotia. Rinnat politisoituivat 1960-luvulta alkaen, kun naisten vapautusliikkeen kannattajat polttivat rintaliivejään ja esiintyivät yläosattomissa uimarannoilla. 2000-luvulla paljasrintaisuutta on käyttänyt poliittisena keinona esimerkiksi ukrainalainen Femen-aktivistiryhmä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rinnat Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Muut:  Terminologia Anatomica 
Läpileikkauskuva naisen rinnasta
1. rasvakudosta
2. ja 3. maitorauhasia
4. sidekudosta.
5. ja 6. maitotiehyet
Raskaus suurentaa rintoja väliaikaisesti.
Imetettävä lapsi kiinni nännissä.
Namibialaisen himba-heimon paljasrintainen nainen. Afrikassa naisten yläosattomuus on tavallista joissain kulttuureissa, koska rintoja ei aina pidetä seksuaalisena ruumiinosana.
Paljaista rinnoista on Ranskassa tullut vallankumouksen symboli. Eugène Delacroix, Vapaus johtaa kansaa, 1830.
Matkijamesikko

| Matkijamesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Mesikot Meliphaga
Laji::  analoga
Kaksiosainen nimi
 Meliphaga analoga  (Reichenbach, 1852) 
Katso myös
   Matkijamesikko Wikispeciesissä   Matkijamesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Matkijamesikko (Meliphaga analoga) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Matkijamesikkoa tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on kuvattu olevan pääasiassa yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Stetinden

Stetinden
Stetinden auringonlaskun aikaan syyskuussa 2015.
| --- | --- |
Sijainti:  Tysfjord, Nordland,  Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 392 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Stetinden tai Stetind on vuori Norjassa Nordlandin läänissä Tysfjordin kunnassa. Sen korkeus merenpinnan tasosta on 1 392 metriä. Vuonna 2002 radiokanava NRK:n kuuntelijat äänestivät vuorelle "kansallisvuoren" aseman.
Stetinden on merkittävä maamerkki Pohjois-Norjan vuonomaisemassa ja toiminut tärkeänä navigointipisteenä rannikolla purjehtiville. Graniittinen vuori kohoaa jyrkästi Stefjordenista ja on muovautunut nykyiseen muotoonsa jääkausien aikana noin kahden miljardin vuoden aikana. Vuoren kerrotaan inspiroineen taiteilijoita, valokuvaajia ja kiipeilijöitä ympäri maailman.
Vuori on ollut useamman kansainvälisen tosi-tv-sarjan päämääränä. Australialaiseen formaattiin perustuvassa ruotsalaisessa ''Berget''-sarjassa ja suomalaisessa ''The Summit Suomi'' -versiossa kilpailijoiden tavoitteena oli valloittaa Stetind. Vuori nousi kansainväliseen mediahuomioon kesällä 2023, kun Bergetin kilpailija Markus Holmer menehtyi ohjelman kuvauksissa vuorelle johtavan rotkon ylityksessä. Holmer sai sydänkohtauksen riippusillalla ja menehtyi kuvauspaikalla.
Kiipeily ja retkeily

Stetinden on yksi Norjan vaativimmista ja näyttävimmistä vuorikiipeilykohteista. Vuorelle järjestetään ohjattuja kiipeilyretkiä kesäkuusta syyskuuhun.
Vähemmän vaativana vaihtoehtona on mahdollista kiivetä Halls fortoppille (1312 m), jonne matka pysäköintialueelta kestää noin kolme tuntia. Reitti sopii kokeneille vaeltajille ja päättyy kohtaan, josta varsinainen Stetindenin kiipeilyreitti alkaa. Muita läheisiä vuoria ovat Presttind (1335 m) ja Titinden (915 m). Alueella on myös perheille sopivia retkeilykohteita, kuten Svartvatnet (728 m), jossa on mahdollisuus myös uimiseen.
Vuoren ensimmäisen dokumentoidun huiputtamisen tekivät Ferdinand Schjelderup, Carl Wilhelm Rubenson ja Alf Bonnevie Bryn 30. heinäkuuta 1910. He saivat inspiraation kiipeämiseen brittiläisen vuorikiipeilijä William Cecil Slingsbyn valokuvasta. Neljännesvuosisata myöhemmin Arne Næss toi pulttikiipeilyn Norjaan ja kiipesi useita teknisiä reittejä huipulle. Vuonna 1963 Næss johti vuoren ensimmäisen talvinousun itäseinämää pitkin.
Geologia

Vuori koostuu pääosin prekambrisesta kivestä kuten graniittigneissistä, liuskeesta ja metamorfoituneesta hiekkakivestä, jotka muodostuivat noin 1,8 miljardia vuotta sitten. Stetind on osa Tysvuoren massiivia, joka tunnetaan karkeista pegmatiiteista, joiden mineraalit voivat olla useiden metrien kokoisia. Vuoren pyramidimainen muoto on jäätiköiden muovaama.
Kansanperinne

Vuoreen liittyy vanha saamelainen tarina jättiläislinnusta, joka rakensi pesänsä Stetindin huipulle. Linnun kerrotaan varastaneen vuonon alueelta veneitä ja karjaa poikasilleen, kunnes vanha saamelaismies onnistui polttamaan pesän ja ajamaan linnun pois. Tarina on julkaistu Torbjørn Storjordin teoksessa "Lulesamiske eventyr og sagn".
Säynätsalon Riento

| Säynätsalon Riento |
| --- | --- |

Perustettu:  1922
Kotiareena:  Lehtisaaren kuntotalo, Säynätsalon urheilukenttä
Paikkakunta:  Säynätsalo
Lajit:  koripallo, jalkapallo, lentopallo, petankki, tennis, kuntoliikunta
Säynätsalon Riento (lyh. SäyRi) on Jyväskylän Säynätsalossa toimiva urheiluseura. SäyRin lajistoon ovat kuuluneet muun muassa koripallo, jalkapallo, salibandy ja aerobic.
Historia

Säynätsalon Riento perustettiin alkujaan Säynätsalon tehdasyhdyskunnan työläisten urheilu- ja voimisteluseuraksi. Ensimmäinen työväen urheiluseura aloitti Säynätsalossa vuonna 1917, kun työväenyhdistyksen yhteyteen perustettiin Woimistelu- ja Urheiluseura Koitto. Toiminta laantui sisällissodan ja luokkataisteluiden myötä. Saarelaiset herättivät urheilutoiminnan uudestaan henkiin ja vaihtoivat huhtikuussa 1922 seuran nimen Säynätsalon Riennoksi. Yhdistyksen virallinen nimi on Säynätsalon työväen Voimistelu- ja urheiluseura Riento r.y.
Vuonna 2022 Säynätsalon Riento vietti 100-vuotisjuhlaansa ja julkaisi sen kunniaksi säynätsalolaisesta lasten liikunnasta kertovan kirjan Sata vuotta lasten ja nuorten liikuntaa Säynätsalossa 1922-2022. Seura on myös julkaissut 90-vuotisjuhlansa aikaan oman historiikin Elämä on yhtä rientoa - Säynätsalon Riento 90 vuotta.
Koripallo

Säynätsalossa on vahvat perinteet koripallossa. Miesten edustusjoukkue pelasi pääsarjatasolla kaudet 1985–1986 ja 2000–2001. Tämän jälkeen miesten edustusjoukkue yhdistyi HoNsU:n kanssa ja syntyi BC Jyväskylä, joka sai sarjapaikan pääsarjasta. Kauden 2009–2010 päätteeksi Säynätsalon Riento nousi miesten I-divisioonaan.
Koripallo > Henkilökohtaiset palkinnot

Vuoden I-divisioonapelaaja
Petri Virtanen – 1999
Kirjallisuutta

Suomi, Kimmo ym.: Elämä on yhtä rientoa - Säynätsalon Riento 90 vuotta.  Säynätsalon Riento, 2012.  ISBN 978-952-93-1089-0
Suomi, Kimmo ym.: Sata vuotta lasten ja nuorten liikuntaa Säynätsalossa 1922-2022 : Säynätsalon Työväen Voimistelu- ja Urheiluseura Riennon 100-vuotisjulkaisu.  Säynätsalon Riento, 2022.  ISBN 978-952-94-6886-7
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Internethuijaus

Internethuijaus, verkkohuijaus tai nettihuijaus on rikos, jolla yritetään kiristää tai huijata uhrilta rahaa tai henkilötietoja. Suomalaiset menettivät vuonna 2021 eniten rahaa sijoitushuijauksiin, joissa kaupattiin kryptovaluuttoja, jalometalleja tai osakkeita. Yleisiä huijauksia ovat myös tietojenkalastelut, joissa huijaus yrittää näyttää pankin, viranomaisen tai postin lähettämältä viestiltä. Myös jotkin internetin kilpailuista ovat huijauksia, joiden tarkoitus on vain kerätä henkilötietoja. Henkilökohtaisempia huijauksen tapoja ovat nigerialaiskirjeet ja nettideittailussa esiintyvät romanssihuijaukset. Alkujaan viestit tulivat kirjeitse tai faksin avulla. Nykyään huijaukset tulevat sähköpostissa roskapostina, puheluna, tekstiviestillä tai yhteydenottona sosiaalisen median kautta.
Yleisyys

Suomalaisilta huijattiin vuonna 2021 yhteensä 47 miljoonaa euroa erilaisilla nettihuijauksilla. Eniten menetettiin omaisuutta erilaisiin sijoitushuijauksiin, joissa kaupattiin kryptovaluuttoja, jalometalleja tai osakkeita. Henkilökohtaisiin yhteydenottoihin, kuten romanssihuijauksiin, tai tietoteknisenä tukena tai toimitusjohtajana valheellisesti esiintymiseen, menetettiin yhteensä 16 miljoonaa euroa. Suomalaiset menettivät myös 10 miljoonaa euroa viesteihin, jossa huijari oli lähettänyt pankin viralliselta viestiltä näyttävän huijausviestin.
Erilaisia nettihuijauksen muotoja

Kuluttajaliiton mukaan kuusi yleisintä internethuijausta ovat:
Nettikaupassa tapahtuvat huijaukset
Tietojenkalastelu (esim. huijaussivu pankkitunnusten tai luotokortin saamiseksi)
Huijausviestit ja roskapostiviestit
Romanssihuijaukset
Sijoitushuijaukset, ja
Toimitusjohtajahuijaukset ja valelaskut
Erilaisia nettihuijauksen muotoja > Nettikaupan huijaukset

Huijarit myyvät netin osto- ja myyntipaikkoissa, kuten Tori.fi-palvelussa tai Facebookissa, olemattomia esineitä, joita heillä ei ole omistuksessa tai joita he eivät aio luovuttaa maksaneelle ostajalle. Huijaukset voi olla houkuttelevia tarjouksia, mainoksia sosiaalisessa mediassa tai nettikaupalta näyttäviä verkkosivuja. Huijauksen uhri ei saa koskaan ostamaansa tavaraa.
Monesti myyjä kiirehtii ostajaa tekemään nopeasti ostopäätöksen luomalla kiireen tunnun, esimerkiksi rajatun lukumäärän vuoksi. Huijarit saattavat kertoa, että kyseessä on loppuunmyynti ja tavaroiden pitää mennä kaupaksi nopeasti, tai tuote voi olla suuressa alennuksessa. Valekaupoissa on myynnissä aivan kaikkea, kuten alushousuja, sähköhammasharjoja, luontaistuotteita, lääkkeitä ja jopa autoja. Myös olemattomia palveluita voidaan myydä, kuten lainoja tai lomamökkejä.
Erilaisia nettihuijauksen muotoja > Tietojenkalastelu

Henkilötiedot ovat arvokasta myyntitavaraa. Huijarit yrittävät saada ihmisiä syöttämään tietonsa nettiin lomakkeelle. Linkki saattaa olla esimerkiksi sähköpostiviestissä tai tekstiviestissä. Huijari saattaa tekeytyä esimerkiksi poliisiksi tai pankin työntekijäksi. Tietojenkalastelua tehdään myös puhelimitse.
Nettihuijaajien tavoite on kalastella tietoa eli napata tietoon ihmisten henkilökohtaisia tietoja ja levittää tietokoneisiin viruksia. Tietoja voi kerätä muillakin kuin myyntisivuilla, esim. kaikki kirjautumiset ja kyselykaavakkeet saattaa kerätä tietoa vääriin käsiin, jos sitä ylläpitää nettihuijaussivusto.lähde?
Huijarit ovat myös tekeytyneet Helsingin rikospoliisiksi. Huijauksessa vanhus sai soiton, jossa hänen kerrottiin olevan parhaillaan rikoksen uhri. Valepoliisit pyysivät uhrilta pankkitunnuksia. Uhrit ovat menettäneet jopa lähes 70 000 euroa. Viranomaiset ja pankki eivät ole onnistuneet lopettamaan huijauksia. Huijarit soittavat nimen perusteella vanhalta kuulostaville henkilöille ja yrittävät onkia nettipankin tunnuksia.
Erilaisia nettihuijauksen muotoja > Huijausviestit ja roskapostiviestit

Liikkeellä on aidon näköisiä viestejä, jotka näyttävät kuin olisivat tuleet esimerkiksi postilta.
Erilaisia nettihuijauksen muotoja > Huijausviestit ja roskapostiviestit > Porno-kiristysviestit

Henkilö saattaa saada myös uhkaus- tai kiristyskirjeen, jossa luvataan paljastaa jotain arkaluontoisia kuvia henkilöstä, ellei hän maksa uhkaajalle. Huijausviestissä väitetään rikollisen murtautuneen uhrin tietokoneella ja ottaneen nettikameran avulla kuvia henkilöstä tämän vieraillessa pornosivulla. Viestit ovat kuitenkin huijausta, eikä huijareilla ole olemassa mitään kuvia henkilöstä, vaan pelkkä uhkauksen tuottama häpeä saa monet maksamaan. Porno-kiristysviestejä lähetetään myös suomenkielisenä.
Erilaisia nettihuijauksen muotoja > Romanssihuijaukset

Romanssihuijaus on huijaus, jossa sen huijarin tavoitteena on saada uhri lähettämään rahaa tai antamaan pankkitunnuksena romanssin toivossa nettideittailussa. Monesti tutustumisen jälkeen kuvitteellinen kumppani pyytää rahaa johonkin hyvin perusteltuun menoon, esimerkiksi lentolipun, passin tai viisumin hankintaan. Kuitenkaan kumppania ei ole oikeasti ollut olemassakaan ja lähetetyt kuvat on kopioitu netistä.
Huijarit luovat profiilisivuja nettipalveluihin vetovoimaisin valokuvin. Venäjällä, Ghanassa ja Malesiassa romanssihuijaukset ovat jopa satoja miljoonia euroja tuottava rikollisuuden ala. Kokonaisia huijaussivustoja on perustettu suomenkielisenäkin kymmeniä, joiden maksullisiin viesteihin vastaa robotti tai joukko henkilökuntaa. Sivustot perustuvat suurelta osin tehtyihin valeprofiileihin.
Erilaisia nettihuijauksen muotoja > Sijoitushuijaukset

Sijoitushuijaksessa houkutellaan sijoittamaan rahoja johonkin, josta luvataan suuri tuotto nopeasti. Sijoitustarjous voi olla esimerkiksi metalleihin (kuten kultaan) liittyviä sijoituksia, osakemarkkinoiden osakkeita, joukkolainoja tai esimerkiksi kryptovaluuttaa (kuten Bitcoineja).
Huijausten mainoksissa käytetään usein tunnettujen julkisuuden henkilöiden kuvia ja keksittyjä rikastumistarinoita. Usein huijaus yrittää näyttää tunnetulta ja luotettavalta yritykseltä. Monesti huijarit soittavat uhrille ja kertovat tarjouksen olevan voimassa hyvin lyhyen ajan. Monesti uhrin luvataan äkkirikastuvan ja huijari saattaa kertoa tarjouksen olevan henkilökohtainen erikoistarjous.
Suomalaiset menettivät vuonna 2021 kaikista nettihuijauksista eniten rahaa sijoitushuijauksiin, yhteensä 20 miljoonan euron edestä.
Erilaisia nettihuijauksen muotoja > Toimitusjohtajahuijaukset ja valelaskut

Toimitusjohtajahuijauksessa huijari lähettää yrityksen taloushallintoon väärennetyn viestin, jossa kehotetaan tekemään rahansiirto ulkomaiselle tilille. Huijauksia tehdään erityisesti kesälomien aikaan, kun johtajat ovat lomalla ja kesäsijaiset hoitavat taloushallintoa.
Yrityksille lähetetään myös paljon valelaskuja, jotka voivat näyttää hyvin aidoilta.