stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen koronavirusstrategia
Kritiikkiä > Hallitus viivytteli

THL:n johtajan Mika Salmisen mukaan WHO viivytteli reagoimisessa pandemiaan. Niinpä Suomen hallituskin viivytteli. THL:n edustajat saivat ensi kertaa kutsun hallituksen ensimmäiseen koronavirusta käsitelleesen kokoukseen 26. helmikuuta. 2020. Virus levisi jo Keski-Euroopassa. Sattumalta samana päivänä ilmaantui Suomeen ensimmäinen koronavirustapaus.
Sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen tyynnytteli mielialoja hallituksen tiedotustilaisuudessa 27. helmikuuta sanomalla, että Suomessa ei ole epidemiaa. Helsingin yliopiston ekologian ja evoluutiobiologian tutkijatohtori Tuomas Aivelo olisi toivonut, että hallitus olisi kertonut tiedotustilaisuudessa, että Suomessa tulee esiintymään koronavirustapauksia ja viruksen leviämistä pyritään estämään erilaisin toimenpitein. Aivelon mukaan hallitus lähti hyssyttelylinjalle. Ministerit korostivat, että kyseiset tapaukset olivat yksittäisiä. Kansalaisia ei opastettu valmistautumaan lukuun ottamatta käsienpesun tärkeyttä.
Ilta-Sanomien toimittajien Lauri Nurmen ja Juha Ristamäen mukaan hallitus ei aluksi tehnyt rajoittavia toimia, ja myöhemminkin toteutti ne vastahakoisesti, sillä se nojasi THL:n antamiin arvioihin. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus ECDC suositteli 11. maaliskuuta torjuntakeinoksi ihmisten sosiaalisen (fyysisen) kanssakäymisen nopeaa, tehokasta ja ennakoivaa rajoittamista, ja koulujen sulkemista. Viraston työskentely perustuu kansainvälisyyteen, ja se saa reaaliaikaisesti uusimman tutkimustiedon koronan torjunnasta. ECDC:n mukaan viivyttely maksaisi Suomessa ihmishenkiä, ja ihmisten kohtaamisia olisi rajoitettava niin varhaisessa vaiheessa kuin mahdollista. Viraston mukaan Kiinassa potilasmäärää oltaisiin voitu vähentää hyvin merkittävästi, jos se olisi aloittanut rajoitustoimet aikaisemmin. Lauri Nurmen ja Juha Ristamäen mukaan hallituksen päätökset koronatoimista olivat puoluepolitisoituneet ja henkilöityneet, ja niihin sekoittui eri viranomaisten välisiä arvovaltajännitteitä ja kansainvälisiin koronatietoihin kohdistuvaa vähättelevää suhtautumista. THL muutti arviotaan lopulta, ja ulkomailta palaavat suomalaiset käsitettiin riskiksi taudin leviämisen näkökulmasta, ja laitos kehotti välittömiin rajoitustoimiin.
Maailman terveysjärjestö

Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan ei riitä, että maat sulkevat kaiken. Ihmisten eristäytyminen hidastaa viruksen leviämistä ja antaa lisäaikaa, mutta tarvitaan enemmän toimenpiteitä. WHO:n mukaan viruksen voittaminen vaatii aggressiivisia ja kohdennettuja toimia. Jokainen epäilty koronatapaus olisi testattava ja jokainen tartunnan saanut asetettava karanteeniin, sekä jokainen mahdollisesti virukselle altistunut jäljitettävä.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen auktoriteettiasemaa ja sen päätöksiä on kyseenalaistettu. Myös hallituksen sisällä on esitetty kritiikkiä THL:ää kohtaan. THL arvioi tammikuun lopulla, että koronavirus ei todennäköisesti leviä Suomeen.
THL:n ja hallituksen toimia arvosteltiin koronaviruskriisin aikana. Esimerkiksi kaikkia ulkomailta lentokoneissa Suomeen palaavia ei alussa opastettu karanteeniin. Ilta-Sanomien toimittaja Timo Haapalan mukaan THL on esittänyt kyseenalaistettuja ja valtavirrasta poikkeavia näkemyksiä.
THL:n johtaja Mika Salminen piti Italiassa epidemian puhjettua tehtyjä rajoituksia ja ylimitoitettuna, ja vähätteli niiden merkitystä, vaikka tilanne Euroopassa oli muuttunut. THL:n johdossa on vain yksi lääkäri, ja laitoksesta on irtisanottu lukuisia asiantuntijoita 2000-luvun aikana useissa yt-neuvotteluissa. Salmisen mukaan testejä ei tehty päivässä niin montaa kuin on mahdollista, vaan tarpeen mukaan. Siihenkään ei olla aina ylletty, sillä kaikkia karanteeniin ohjattuja terveydenhuollon työntekijöitä ei testattu, vaikka THL ja valtionjohto ovat painottaneet terveydenhuollon henkilökunnan testaamista matalalla kynnyksellä. Terveydenhuollon työntekijät valittivat siitä, että he eivät pääse koronatesteihin lupauksista huolimatta.
Testaa, jäljitä, eristä, hoida

Vapaalahden mukaan Suomi heräsi tilanteeseen paljon hitaammin kuin Kaakkois- ja Itä-Aasian maat. Suomessa tehtiin joihinkin muihin maihin verrattuna melko vähän testejä. 15. maaliskuuta kriteerit testeihin tiukentuivat entisestään. Annettiin ohjeita, että terveyskeskuksiin ei pidä soittaa tartuntaepäilyn takia, eikä hakeutua koronavirustesteihin, mikäli pärjää oireiden kanssa kotona. 15.3. tiukat ohjeet johtivat siihen, että iso osa oireisista jäi kotiin niin, ettei tieto tartunnasta kantautunut viranomaisille. Runsas testaaminen, kontaktien jäljitys, sosiaalinen etäisyydenotto ja yhteisöjen aktivointi estää tartuntoja ja pelastaa henkiä. THL perusteli testaamisen vähyyttä Suomessa kapasiteetin vähäisyydellä sekä sillä, ettei lisätesteistä olisi apua epidemian hallinnassa. Kuitenkin muun muassa Maailman terveysjärjestö WHO kehotti ja kannusti maita runsaaseen testaamiseen. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri perusteli tiedotteessaan vähäistä testaamista kapasiteetin riittämättömyydellä. Testejä kohdennettiin riskiryhmille ja erityisesti matkoilta palaavalle terveydenhuollon henkilöstölle.
Johtaja Mika Salmisen mukaan muun muassa Etelä-Koreassa kiitosta kerännyt laajamittainen testaus, joka onnistui pysäyttämään epidemian etenemisen ei toimisi Suomessa. Suomen strategia tähtää epidemian pysäyttämisen sijaan sen hidastamiseen ja terveydenhuollon kantokyvyn turvaamiseen.
Valmiuslain käyttö

Helsingin yliopiston kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien professori Martin Scheinin arvioi, että koronaviruspandemia voi madaltaa kynnystä poikkeustilan julistamiselle ja valmiuslain käyttöönotolle tulevaisuudessa. Scheininin mukaan on vaara, että marginaaliryhmiä, väliinputoajia ja haavoittuvassa asemassa olevia ei oteta riittävästi huomioon päätettäessä poikkeusoloista.
Laumasuojan ja ennusteiden kritiikki

Suomen hallituksen toimien arvostelijoiden mielestä touko-kesäkuun päätöksissä rajoitusten purkamisessa oli lähinnä laumaimmuniteetin tavoittelemisesta Ruotsin mallin mukaisesti. Taudin täydelliseen tukahduttamiseen kovin rajoitustoimin ei uskottu, koska virus saattaisi palata takaisin ulkomailta.
Oulun yliopiston kansanterveystieteen professori Jouni Jaakkola kritisoi THL:n lukuja. Hänen mukaansa tuhkarokossa laumasuojaan on tarvittu yli 90 prosentin rokotusaste, ja vaikka luku ei olisikaan koronaviruksessa yhtä suuri, se olisi todennäköisesti suurempi kuin THL:n pahin skenaario, jossa virukseen sairastuisi 60 prosenttia väestöstä. Jaakkolan mukaan 60 prosenttia oli alakanttiin vedetty ja liian optimistinen luku. Hän ei olisi jäänyt odottamaan laumaimmuniteetin muodostumista. Hänen mukaansa laskelmat laumasuojastrategian seurauksista ovat "aikamoisia". THL:n mukaan enintään 40 prosenttia kansasta saisi viruksen nykyisillä rajoitustoimilla. Se tarkoittaisi, että taudin saisi 2,2 miljoonaa suomalaista, ja Imperial Collegen luvuilla se tarkoittaisi, että virukseen kuolisi lähes 20 000 ihmistä Suomessa. Se ei vielä riittäisi laumasuojaan. Turun yliopiston bakteeriopin professori ja ylilääkäri Pentti Huovisen mukaan laumasuojasta ei pitäisi puhua tässä yhteydessä. Hänen mukaansa laumasuojaa tehdään aktiivisesti rokottamalla, ja että on kummallinen ajatus, että laumasuojaa tehtäisiin antamalla mahdollisesti tappavan viruksen levitä väestössä.
Laumasuojastrategian eettisyyttä ja toimivuutta arvosteltiin Uudessa Seelannissa, Englannissa ja Yhdysvalloissa.
Monet asiantuntijat pitivät THL:n maaliskuussa esittämiä arvioita koronavirustaudin vakavuudesta liian optimistisina. Isossa-Britanniassa tehdyn Imperial Collegen maaliskuussa 2020 julkaistun tutkimuksen mukaan koronavirustaudin keskikuolleisuus olisi 0,9 prosentin luokkaa koko väestölle. Tällöin sairaalaan joutuisi 5,4 prosenttia ja 1,3 prosenttia teho-osastolle.
Vasta-ainetestit ja laumasuoja

Satunnaisotannalla tehdyn vasta-ainetestin mukaan toukokuun alkuviikolla vain neljällä 1504:sta (2,7 promillea) tutkitusta oli varmuudella koronaviruksen vasta-aineita.
Laumasuojan saavuttaminen väestön 50–70 prosentin infektioasteella vaatisi yksin Uudellamaalla 15 000–20 000 kuollutta, jos kuolleisuus olisi neljä prosenttia.
Espanjassa tehtyjen vasta-ainetutkimusten mukaan koronavirustaudin kuolleisuus olisi 1–1,2 prosenttia.
Syksyllä 2020

Elokuussa 2020 THL suositteli maskien käyttöä uutena keinona yrittää estää oireilevia ja oireettomia kantajia tartuttamasta muita. Näiden rinnalla olivat käsienpesu ja turvavälit.
THL valitsi elokuuhun 2020 mennessä joustavan taktiikan koronaa vastaan: etätyösuosituksia ja maskisuostuksia annettiin alueittain.  Riskimaista tuleville testaus ja mahdollinen karanteeni. THL esitteli elokuussa eri maille niin sanotun liikennevalomallin. Tämän mukaan maat jaettiin tautiriskin mukaan vihreään, keltaiseen ja punaiseen. 31. elokuuta julkistettiin Koronavilkku-niminen sovellus, jonka arveltiin helpottavan koronatapausten jäljittämistä. Elokuun lopussa Kainuun koronakeskittymä Kuhmo otti käyttöön paikallisia rajoituksia. koronavirus levisi satoihin Vaasassa lokakuussa. 27. lokakuuta oli monilla paikkakunnilla pulaa koronaviruksen jäljittäjistä.
Alueen rajoituksia kiristetiin tuntuvasti. Keskustelua käytiin valmiuslaista, ulkonaliikkumiskiellosta ja maskipakosta.
Talvella 2021

Alkuvuonna 2021 oli määrä soveltaa tiukempia rajoituksia ja suosituksia myös perustasolla ja kiihtymisvaiheessa, jos tietyt alueet tai valtakunnallinen tautitilanne niin vaatii.
Tammikuussa 2021 hallitus määritteli kolmitasoisen strategian, jolla oli määrä vastata muuttuneiden viruskantojen uhkaan tai koronan muuhun laajaan leviämiseen. Tasolla yksi sovelletaan hybridistrategiaa alueittain leviämistilanteen mukaisin rajoituksin, tasolla kaksi leviämisvaiheen rajoitukset määrätään koko maahan ja tasoon kolme turvaudutaan äärimmäisessä tilanteessa, ja valmiuslaki otetaan käyttöön.
Rokotukset etenivät hitaasti tammikuussa 2021, koska rokotteista oli pulaa. Näin ollen rokotuksilla ei ollut vielä merkittävää vaikutusta epidemian kulkuun Suomessa.
Virus alkoi taas levitä voimakkaammin helmikuun loppupuoliskolla.
Helmikuun lopussa 2021 hallitus määräisi maaliskuulle laajoja sulkutoimia kiihtymis- ja leviämisvaiheissa oleville alueille.
Hybridistrategian kritiikki

Huhtikuussa esitelty potilaiden testaukseen, jäljitykseen, eristämiseen ja hoitoon perustuva hybridistrategia sai osakseen kritiikkiä.
Suurimpana ongelmana nähtiin yhä riittämätön testaus ja jäljitys. Uudenmaan alueella noin 50 % tartunnan saaneista ei tiennyt mistä sai tartunnan. Elokuussa 2020 testaus oli ruuhkautunut. Testitulokset tulivat päiviä myöhässä HUS:n alueella. Tämä hidasti ja esti tartuntojen jäljitystä. Testaustilanne koheni HUS:n alueella syyskuun puoliväliin mennessä. Syyskuun lopussa vain 16% HUS:in alueen koronapotilaista tiesi tartunnanlähteen.
Marraskuun 22. päivänä tartuntojen jäljitys oli ruuhkautunut, kun tartunnat olivat lisääntyneet nopeasti. Jäljitykseen kuluva aika oli viikossa kaksinkertaistunut jopa niin , että tieto altistumisesta miltei kaksi viikkoa lian myöhään.
Kriitikoiden mukaan syksylläkin Suomen yhteiskuntaa avoimena pitävä koronavirusstrategia oli "Ruotsin tie", jossa koronavirustauti leviää, sairastuttaa ja tappaa paljon enemmän kuin keväällä.
The Last Dance (Magnumin albumi)

| The Last Dance Magnum |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Julkaistu: 1996
 Tuottaja(t): Mark Stuart Magnum
 Tyylilaji: Rock
 Kesto: 104.19
 Levy-yhtiö: SPV
muut julkaisut
| Rock Art 1994 | The Last Dance 1996 | Stronghold 1997 |
The Last Dance on rockyhtye Magnumin vuonna 1996 julkaistu kahden levyn livealbumi.
Kappaleet

Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Tony Clarkin ellei toisin mainita.
Kappaleet > Levy 1

"Introduction" [Live] – 1:40
"Changes" [Live] – 3:40
"Back To Earth" [Live] – 3:57
"Just Like An Arrow" [Live] – 4:00
"Love's A Stranger" [Live] – 5:46
"Les Mort Dansant" [Live] – 5:49
"Two Hearts" [Live] – 6:33
"Rock Heavy" [Live] – 4:52
"How Far Jerusalem" [Live] – 10:59
"The Tall Ships" [Live] – 8:16
Kappaleet > Levy 2

"Wild Swan" [Live] – 6:18
"Start Talking Love" [Live] – 4:30
"Rockin' Chair" [Live] (Tony Clarkin ja Russ Ballard) – 4:38
"Vigilante" [Live] – 5:35
"Kingdom Of Madness" [Live] – 7:21
"Drum Solo (End To End)" [Live] – 5:24
"Tell Tale Eyes" [Live] – 5:14
"The Last Dance" [Live] – 5:02
"Sacred Hour" [Live] – 5:46
Kokoonpano

Tony Clarkin – kitara
Bob Catley – laulu
Wally Lowe – basso
Mark Stanway – kosketinsoittimet
Mickey Barker – rummut
Magnum
| --- | --- |
Studioalbumit:  Kingdom of Madness • Magnum II • Chase the Dragon • The Eleventh Hour • On a Storyteller’s Night • Vigilante • Wings of Heaven • Goodnight L.A. • Sleepwalking • Keeping the Nite Light Burning • Rock Art • Breath of Life • Brand New Morning • Princess Alice and the Broken Arrow • Into the Valley of the Moonking • The Visitation • On the 13th Day • Escape from the Shadow Garden • Sacred Blood "Divine" Lies • Lost on the Road to Eternity • The Serpent Rings • The Monster Roars • Here Comes the Rain
Livealbumit:  Marauder • Invasion Live • The Spirit • The Last Dance • Stronghold • Days of Wonder • The River Sessions • Wings of Heaven Live • Escape from the Shadow Garden – Live 2014 • Live at the Symphony Hall
Kokoelmat:  Mirador • Foundation • Archive • Chapter & Verse • Road To Paradise • Long Days, Black Nights • Evolution
Surf Ninjas

| Surf Ninjas |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Neal Israel
Käsikirjoittaja:  Dan Gordon
Säveltäjä:  David Kitay
Kuvaaja:  Arthur Albert Victor Hammer
Tuotantosuunnittelija:  Michael Novotny
Pääosat:   Ernie Reyes, Jr.  Rob Schneider  Leslie Nielsen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  New Line Cinema
Levittäjä:  New Line Cinema Netflix
Kesto:  87 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Surf Ninjas on vuonna 1993 ensi-iltansa saanut toimintakomedia. Elokuvan pääosia esittävät Ernie Reyes, Jr., Ernie Reyes, Sr., Nicolas Cowan, Rob Schneider, John Karlen, Kelly Hu, Tone Loc, Leslie Nielsen ja Neal Israel. Elokuvassa kaksi surffaajaa yrittävät kaataa diktaattorin saatuaan selville olevansa Etelä-Kiinan merellä sijaitsevan saaren prinssejä. Elokuvan on ohjannut Neal Israel.
St Edmund’s College

| St Edmund’s College |
| --- | --- |
  

Perustettu:  1896
Opiskelijoita:  147
Jatko-opiskelijoita:  275
Sijainti:  Cambridge, Englanti  Yhdistynyt kuningaskunta
Osoite:  Mt Pleasant Cambridge CB3 0BN
Yhteistyö:  Green Templeton College (Oxford)
Sivusto:  www.st-edmunds.cam.ac.uk
St Edmund's Collegen kappeli.
St Edmund’s College on yksi Cambridgen yliopiston 31 collegesta. Se aloitti toimintansa Cambridgessa vuonna 1896 neljän katolisen opiskelijan muutettua paikalle, jossa nykyään sijaitsee collegen omistama rakennus Norfolk building. Roomalais-katolisten opiskelijoiden paluun Cambridgen yliopistoon ensimmäistä kertaa 1500-luvun uskonpuhdistuksen jälkeen mahdollisti Test Act -lain kumoaminen 1871. Collegen perustamisessa aloitteellisia olivat paroni Anatole von Hügel ja Henry Fitzalan Howard, Norfolkin 15. herttua. Instituutio tunnettiin aikaisemmin nimellä St Edmund's House ja se olikin aluksi asuinpaikka opiskelijoille, jotka olivat jäseninä toisissa collegeissa. Collegen kappeli vihittiin käyttöön 1916. Vuonna 1939 collegeen rakennettiin lisää opiskelija-asuntoja ja ruokasali. Nimi muutettiin St Edmund's Collegeksi vuonna 1986. Vuonna 1996 St Edmund's College sai Cambridgen yliopistolta täysivaltaisen collegen statuksen.
College on saanut nimensä Edmund Rikkaan eli Canterburyn arkkipiispana 1234–1240 toimineen Abingdonin Pyhän Edmundin  mukaan.
St Edmund's College on yksi kuudesta jatko-opiskelijoille tai varttuneille opiskelijoille tarkoitetusta Cambridgen yliopiston collegesta. Se hyväksyy opiskelijoiksi ainoastaan jatko-opiskelijoita ja yli 21-vuotiaita perustutkinto-opiskelijoita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta St Edmund’s College Wikimedia Commonsissa
Cambridgen yliopiston colleget
Christ’s
Churchill
Clare
Clare Hall
Corpus Christi
Darwin
Downing
Emmanuel
Fitzwilliam
Girton
Gonville and Caius
Homerton
Hughes Hall
Jesus
King’s
Lucy Cavendish
Magdalene
Murray Edwards (New Hall)
Newnham
Pembroke
Peterhouse
Queens’
Robinson
St Catharine’s
St Edmund’s
St John’s
Selwyn
Sidney Sussex
Trinity
Trinity Hall
Wolfson
Tamara

| Tamara |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  1. toukokuuta
Muunnelmia:  Taamar
Vastineita eri kielissä:  Tamar, Thamar, Tamra, Tammara, Tamera, Tamari, Toma
Nimen alkuperä:  heprealainen Tamar, "palmupuu"
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tamara on erityisesti slaavilaisia kieliä puhuvissa maissa yleinen naisen etunimi. Nimi on muunnelma heprealaisesta, Raamatussakin esiintyvästä nimestä Tamar tai Taamar, joka merkitsee palmupuuta. Suomessa Tamara-nimisiä henkilöitä on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan ollut vuoden 2019 loppuun mennessä kaikkiaan 1422.
Tunnettuja Tamara-nimisiä

Tamara (n. 1160–1213), Georgian kuningatar
Tamara Abalde (s. 1989), espanjalainen koripalloilija
Tamara Aladin (1932–2019), suomalainen lasitaiteilija
Tamara Bunke (1937–1967), argentiinalais-itäsaksalainen kommunisti
Tamara Bykova (s. 1958), venäläinen yleisurheilija
Tamara Csipes (s. 1989), unkarilainen ratameloja, olympiavoittaja ja maailmanmestari
Tamara Danilova (s. 1939), venäläinen yleisurheilija
Tamāra Dauniene (s. 1951), latvialainen koripalloilija
Tamara Davydenko (s. 1975), valkovenäläinen soutaja
Tamara Dernjatin (1926–2003), suomalainen laulaja
Tamara Đorđević, Ita Rina (1907–1979), slovenialainen näyttelijä
Tamara Ecclestone (s. 1984), brittiläinen malli
Tamara Guseva (s. 1926), venäläinen pianisti
Tamara Gustavson (s. 1961), yhdysvaltalainen yritysjohtaja, perijätär ja miljardööri
Tamara Horacek (s. 1995), ranskalainen käsipalloilija
Tamara E. Jernigan (s. 1959), yhdysvaltalainen astronautti
Tamara Karsavina (1885–1978), venäläinen balettitanssija
Tamara Korpatsch (s. 1995), saksalainen tennispelaaja
Tamara Lazakovitš (1954–1992), venäläinen voimistelija
Tamara de Lempicka (1898–1980), puolalaissyntyinen taidemaalari
Tamara Lund (1941–2005), suomalainen laulaja
Tamara Natalie Madde (1975–2017), jamaikalais-yhdysvaltalainen taidemaalari
Tamara Manina (s. 1934), venäläinen voimistelija
Tamara Maunonen (1921–1994), suomalainen selvänäkijä, unien tulkitsija ja kaukoparantaja
Tamara McKinley (s. 1948), australialais-brittiläinen kirjailija
Tamara McKinney (s. 1962), yhdysvaltalainen alppihiihtäjä
Tamara Milaškina (1934–2024), venäläinen oopperalaulaja
Tamara Morávková (s. 2003), slovakialainen jalkapalloilija
Tamara Nyman (s 1939), suomalainen valokuvamalli
Tamara Piilola (s. 1977), suomalainen taidemaalari
Tamara Popova-Veltcheva, suomalainen balettitanssija ja baletin opettaja
Tamara Press (1937–2021), venäläinen yleisurheilija
Tamara Rojo (s. 1974), espanjalainen balettitanssija
Tamara Rylova (1931–2021), neuvostoliittolais-venäläinen pikaluistelija ja olympiamitalisti
Tamara Samsonova (s. 1947), venäläinen sarjamurhaaja
Tamara Smirnova (1935–2001), venäläinen tähtitieteilijä
Tamara Sosnova (1949–2011), venäläinen uimari
Tamara Taylor (s. 1970), kanadalainen näyttelijä
Tamara Tihonova (s. 1964), venäläinen hiihtäjä
Tamara Tippler (s. 1991), itävaltalainen alppihiihtäjä
Tamara Todevska (s. 1985), makedonialainen poplaulaja
Tamara Tunie (s. 1959), yhdysvaltalainen näyttelijä
Tamara Tyškevitš (1931–1997), venäläinen yleisurheilija
Tamara Zamotailova, o.s. Ljuhina (s. 1939), venäläinen telinevoimistelija ja olympiavoittaja
Tamara Zidanšek (s. 1997), slovenialainen tennispelaaja.
Muita Tamara-nimisiä

Tamara (s. 1958), presidentti Urho Kekkosen omistama ravihevonen
Tamara Drewe, brittiläinen sarjakuva
Tamara Drewe, vuoden 2010 brittiläinen elokuva
Tamara Luonto, helsinkiläinen rock-yhtye
Tamara Press, suomalainen kustannusyhtiö
Tamara Press, suomalainen teatteriryhmä
Tamara XI, saksalainen Raahen edustalle uponnut parkki
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tamara Wikimedia Commonsissa
Spiritisti

Spiritisti 1912.
Spiritisti oli suomalainen spiritualistinen aikakauslehti, joka tarkasteli spiritismiä ja sitä lähellä olevia psyykkisiä kysymyksiä. Lehteä julkaistiin kuukausittain vuosien 1909 ja 1912 välillä. Lehden päätoimittajana toimi Jalo Kivi.
Suomen Tulitikkuteollisuustyöntekijäin Liitto

Suomen Tulitikkuteollisuustyöntekijäin Liitto oli vuosina 1906–1908 toiminut tulitikkutehtaissa työskennelleiden ammattiliitto.
Tulitikkutehdastyöläisten järjestäytyminen alkoi vuoden 1905 suurlakon jälkeen. Ensimmäiset ammattiosastot perustettiin Tampereelle, Poriin ja Viipuriin. Tulitikkutehtaalaisten liittoa valmistava komitea muodostettiin kesäkuussa 1906 tehdastyöväen edustajain kokouksessa tehdyllä päätöksellä.  Tampereella 8.–9. joulukuuta 1906 pidetyssä edustajakokouksessa tulitikkutyöläiset päättivät perustaa valtakunnallisen ammattiliiton. Liittohallinto toimi aluksi Tampereella, mutta paikallisen tehtaan lakkauttamisen myötä se siirrettiin Viipuriin. Vuonna 1907 liiton puheenjohtajana toimi J. Heino. Liittoon kuului tuolloin 5 osastoa ja 211 jäsentä.
Liiton toiminta päättyi, koska sen toimihenkilöt karkotettiin työpaikoistaan.
Liitto ei kuulunut vuonna 1907 perustettuun Suomen Ammattijärjestöön.
Stefano Lucchini

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 2. lokakuuta 1980 (ikä 44)
Syntymäpaikka: Bergamo, Italia
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 182 cm
Paino: 76 kg
Seura
Seura: Cesena
Pelinumero: 6
Junioriseurat
1997–1998: Atalanta
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1998–2000 | Cremonese | 34 | (1) |
| 2000–2002 | Ternana | 43 | (2) |
| 2002–2007 | Empoli | 126 | (2) |
| 2007–2011 | Sampdoria | 106 | (0) |
| 2011–2014 | Atalanta | 66 | (1) |
| 2014– | Cesena | 9 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 384 | (6) |
Maajoukkue
| 1999–2000 | Italia U20 | 5 | (0) |
| 2001–2002 | Italia U21 | 12 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 5. marraskuuta 2014.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 5. marraskuuta 2014.
Stefano Lucchini (s. 2. lokakuuta 1980 Bergamo, Italia) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Serie A:ssa pelaavaa AC Cesenaa.
Lucchini on edustanut Italiaa viidessä alle 20-vuotiaiden ja 12:ssa alle 21-vuotiaiden maaottelussa. Hän oli A-maajoukkueen kokoonpanossa 10. elokuuta 2010 Norsunluurannikko-ottelussa, muttei pelannut siinä.
Statius

Publius Papinius Statius (n. 40–96) oli roomalainen runoilija latinalaisen kirjallisuuden niin sanotulla "hopeisella kaudella". Hän syntyi Italiassa nykyisen Napolin alueella.
Statiuksen tunnetuimmat teokset ovat Thebais, eepos Seitsemän Thebaa vastaan sekä runokokoelma Silvae, joka avaa näkymän aikansa kirjallisiin piireihin ja elämään keisari Domitianuksen hovissa.
Vaikka Statiuksesta tiedetään nykyään vähän, oli hän vuosisatoja eräs tunnetuimmista antiikin Rooman runoilijoista jääden toiseksi ainoastaan Vergiliukselle. Hänet muistetaan runojensa lisäksi myös henkilöhahmona Danten Jumalaisesta näytelmästä sen Kiirastuli-osiosta.
Aiheesta muualla

Statius, Thebaid, kääntänyt J.H. Mozley (englanniksi)
Statius, Achilleis, kääntänyt J.H. Mozley (englanniksi)
Steven Culp

Steven Bradford Culp (s. 3. joulukuuta 1955 La Jolla, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Sukunimestä huolimatta hän ei ole sukua näyttelijä Robert Culpille.