stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ylämylly
Urheilu

Ylämyllyllä toimivia urheiluseuroja ovat Liperi Volley, Ylämyllyn Yllätys ja Ylämyllyn Tennis. Ylämyllyllä pelataan myös pesäpalloa, joukkueena Viinijärven Urheilijat.
Pärnävaaran urheilukeskus on merkittävä hiihtokilpailujen pitopaikka ja kuntoilijoiden suosima ulkoilukeskus. Siellä on erinomaiset suunnistusmaastot, joissa on järjestetty Jukolan viesti viimeksi vuonna 2000.
Jyrinkylässä sijaitsee urheiluhalli, joka on urheiluseurojen ja Jyrin- ja Paloaukean koulun käytössä. Lisäksi Honkalammen nuorisotalon (ent. koulu) sali on urheiluseurojen käytössä.
Varuskunta-alueen yhteydessä olevalla Leinosenlammella järjestettiin 1970- ja 1980-luvuilla moottoriveneiden ratakilpailuja. Kilpailut lopetettiin mökkiläisten vastustuksen takia. Moottoriveneiden käyttökieltoa on yritetty purkaa siinä kuitenkaan onnistumatta. Lammella ei saa ajaa polttomoottorikäyttöisillä veneillä, sallittuja ovat vain soutu- ja sähköperämoottoriveneet.
Aiheesta muualla

Ylämyllyn koulun historiikki[vanhentunut linkki]
Liperi
| --- | --- |
Taajamat:  Kirkonkylä  Viinijärvi  Ylämylly 
Kylät:  Ahonkylä  Kaatamo  Kompero  Korpivaara  Käsämä  Leppälahti  Liperin kylä  Liperinsalo  Mattisenlahti  Risti  Ristinsalmi  Roukalahti  Salokylä  Taipale  Tutjunniemi  Vaivio  Ylämylly 
Lakkautettu Lautasuon koulu Ylämyllyllä.
Regio III

Regio III (lat., ”3. alue”) voi viitata seuraaviin:
Regio III Isis et Serapis, Augustuksen Rooman alue
Regio III Lucania et Bruttii, Augustuksen Italian alue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Regio III”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Regio IV

Regio IV (lat., ”4. alue”) voi viitata seuraaviin:
Regio IV Templum Pacis, Augustuksen Rooman alue
Regio IV Samnium, Augustuksen Italian alue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Regio IV”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suomi hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2013

Suomi osallistui vuoden 2013 hiihdon MM-kilpailuihin Val di Fiemmessä 20. helmikuuta – 3. maaliskuuta. Maastohiihtoon valittiin 17 hiihtäjää, yhdeksän miestä ja kahdeksan naista. Mäkihyppyyn valittiin neljä miestä sekä yksi nainen. Yhdistettyyn valittiin viisi suomalaista.
Suomi saavutti kisoista yhden mitalin – pronssisen – joka tuli naisten parisprintistä Krista Lähteenmäelle ja Riikka Sarasoja-Liljalle.
Maastohiihto

Suomen maastohiihtojoukkue MM-kilpailuihin julkistettiin 28. tammikuuta 2013. Suomen edustajiksi valittiin yhdeksän miestä ja kahdeksan naista.
Maastohiihto > Miehet

| Urheilija | Sijoitus | Tulos | Kilpailu | Pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Matti Heikkinen | 17. |  | yhdistelmäkilpailu 15 km (p) + 15 km (v) | 23.2.2013 |
| Sami Jauhojärvi | 53. |  | yhdistelmäkilpailu 15 km (p) + 15 km (v) | 23.2.2013 |
| Toni Ketelä | 8. |  | sprintti (p) | 21.2.2013 |
| Kalle Lassila | 28. |  | sprintti (p) | 21.2.2013 |
| Lari Lehtonen | 26. |  | yhdistelmäkilpailu 15 km (p) + 15 km (v) | 23.2.2013 |
Ville Nousiainen: 
| Anssi Pentsinen | 16. |  | sprintti (p) | 21.2.2013 |
| Anssi Pentsinen | 16. |  | parisprintti (v) | 24.2.2013 |
| Tero Similä | 39. |  | yhdistelmäkilpailu 15 km (p) + 15 km (v) | 23.2.2013 |
| Matias Strandvall | 17. |  | sprintti (p) | 21.2.2013 |
| Matias Strandvall | 16. |  | parisprintti (v) | 24.2.2013 |
Maastohiihto > Naiset

| Urheilija | Sijoitus | Tulos | Kilpailu | Pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anne Kyllönen | 26. |  | sprintti (p) | 21.2.2013 |
| Anne Kyllönen | 17. |  | yhdistelmäkilpailu 7,5 km (p) + 7,5 km (v) | 23.2.2013 |
| Krista Lähteenmäki | 14. |  | sprintti (p) | 21.2.2013 |
| Krista Lähteenmäki | 8. |  | yhdistelmäkilpailu 7,5 km (p) + 7,5 km (v) | 23.2.2013 |
| Krista Lähteenmäki | 3. |  | parisprintti (v) | 24.2.2013 |
| Mona-Liisa Malvalehto | 7. |  | sprintti (p) | 21.2.2013 |
Kaisa Mäkäräinen: 
| Kerttu Niskanen | 9. |  | sprintti (p) | 21.2.2013 |
| Kerttu Niskanen | 12. |  | yhdistelmäkilpailu 7,5 km (p) + 7,5 km (v) | 23.2.2013 |
| Riitta-Liisa Roponen | 16. |  | yhdistelmäkilpailu 7,5 km (p) + 7,5 km (v) | 23.2.2013 |
Aino-Kaisa Saarinen: 
| Riikka Sarasoja-Lilja | 3. |  | parisprintti (v) | 24.2.2013 |
Mäkihyppy > Miehet

Mäkihypyssä järjestettiin normaalimäki HS106, suurmäki HS134 ja joukkuekilpailu suurmäestä.
| Urheilija | Sijoitus | Tulos | Kilpailu | Pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lauri Asikainen | 48. | 86,5 p | HS106 | 23.2.2013 |
| Lauri Asikainen | 48. | 91,1 p | HS134 | 28.2.2013 |
| Lauri Asikainen | 11. |  | joukkuemäki HS134 | 2.3.2013 |
| Sami Heiskanen | 50. | 81,5 p | HS106 | 23.2.2013 |
| Sami Heiskanen | 11. |  | joukkuemäki HS134 | 2.3.2013 |
| Anssi Koivuranta | 39. | 96,3 p | HS106 | 23.2.2013 |
| Anssi Koivuranta | 46. | 98,2 p | HS134 | 28.2.2013 |
| Anssi Koivuranta | 11. |  | joukkuemäki HS134 | 2.3.2013 |
| Ville Larinto | 42. | 93,9 p | HS106 | 23.2.2013 |
| Ville Larinto | 47. | 94,5 p | HS134 | 28.2.2013 |
| Ville Larinto | 11. |  | joukkuemäki HS134 | 2.3.2013 |
Mäkihyppy > Naiset

Naisten mäkihypyssä järjestettiin normaalimäki HS106.
| Urheilija | Sijoitus | Tulos | Kilpailu | Pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Julia Kykkänen | 11. | 203,2 p | HS106 | 22.2.2013 |
Yhdistetty

Yhdistetyssä järjestetään Gundersenin normaali- ja suurmäki, joukkuekilpailu normaalimäestä sekä parikilpailu suurmäestä.
| Urheilija | Sijoitus | Tulos | Kilpailu | Pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilkka Herola | 27. |  | Gundersen HS106 & 10 km | 22.2.2013 |
| Ilkka Herola | 8. |  | Joukkuekisa HS106 & 4 X 5 km | 24.2.2013 |
| Ilkka Herola | 22. |  | Gundersen HS134 & 10 km | 28.2.2013 |
| Ilkka Herola | 11. |  | Joukkuesprintti HS134 & 2 X 7,5 km | 2.3.2013 |
| Jim Härtull | 50. |  | Gundersen HS106 & 10 km | 22.2.2013 |
| Mikke Leinonen | 34. |  | Gundersen HS106 & 10 km | 22.2.2013 |
| Mikke Leinonen | 8. |  | Joukkuekisa HS106 & 4 X 5 km | 24.2.2013 |
| Mikke Leinonen | 36. |  | Gundersen HS134 & 10 km | 28.2.2013 |
| Janne Ryynänen | 29. |  | Gundersen HS106 & 10 km | 22.2.2013 |
| Janne Ryynänen | 8. |  | Joukkuekisa HS106 & 4 X 5 km | 24.2.2013 |
| Janne Ryynänen | 26. |  | Gundersen HS134 & 10 km | 28.2.2013 |
| Eetu Vähäsöyrinki | 8. |  | Joukkuekisa HS106 & 4 X 5 km | 24.2.2013 |
| Eetu Vähäsöyrinki | 37. |  | Gundersen HS134 & 10 km | 28.2.2013 |
| Eetu Vähäsöyrinki | 11. |  | Joukkuesprintti HS134 & 2 X 7,5 km | 2.3.2013 |
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1974

Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1974 järjestettiin 26. helmikuuta – 3. maaliskuuta Minskissä, Neuvostoliitossa. Pikamatka, 10 kilometriä, oli ensi kertaa MM-kilpailujen ohjelmassa.
Miehet > 10 kilometriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Juhani Suutarinen | 37.42,43 / 2 |
| 2 |  | Günther Bartnick | 38.30,73 / 4 |
| 3 |  | Torsten Wadman | 38.44,03 / 2 |
Miehet > 20 kilometriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Juhani Suutarinen | 1.12.04,74 / 1 |
| 2 |  | Gheorghe Girnitsa | 1.13.28,92 / 1 |
| 3 |  | Tor Svendsberget | 1.13.37,10 / 3 |
| 4 |  | Heikki Ikola |  |
Miehet > 4x7,5 kilometrin viesti

| Sija | Maa | Joukkue | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Aleksandr Ušakov, Aleksandr Tihonov, Juri Kolmakov, Nikolai Kruglov | 2.02.48,75 / 4 |
| 2 |  | Simo Halonen, Heikki Flöjt,  Juhani Suutarinen, Heikki Ikola | 2.04.08,89 / 2 |
| 3 |  | Kjell Hovda, Kåre Hovda, Terje Hanssen, Tor Svendsberget | 2.05.15,35 / 4 |
Nuoret > 10 kilometriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Stefan Thierfelder | 38.30,60 / 5 |
| 2 |  | Erkki Antila | 38.33,25 / 4 |
Nuoret > 15 kilometriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Sergei Hohulja | 58.06,35 / 1 |
| 2 |  | Keijo Kuntola | 59.04,35 / 4 |
Nuoret > Viesti

| Sija | Maa | Joukkue | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Keijo Kuntola, Osmo Männistö, Erkki Antila | 1.33.19,84 |
Mitalitaulukko > Miehet

| Sija | Maa |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Suomi | 2 | 1 | 0 |
| 2. |  Neuvostoliitto | 1 | 0 | 0 |
| 3. |  Itä-Saksa | 0 | 1 | 0 |
| 3. |  Romania | 0 | 1 | 0 |
| 5. |  Norja | 0 | 0 | 2 |
| 6. |  Ruotsi | 0 | 0 | 1 |
Mitalitaulukko > Nuoret

| Sija | Maa |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Suomi | 1 | 2 | 0 |
| 2. |  Itä-Saksa | 1 | 1 | 0 |
| 3. |  Neuvostoliitto | 1 | 0 | 2 |
| 4. |  Puola | 0 | 0 | 1 |
Regio V

Regio V (lat., ”5. alue”) voi viitata seuraaviin:
Regio V Esquiliae, Augustuksen Rooman alue
Regio V Picenum, Augustuksen Italian alue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Regio V”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Michael Jacksonin terveys ja ulkonäkö

Michael Jackson (29. elokuuta 1958 – 25. kesäkuuta 2009) oli yhdysvaltalainen muusikko ja esiintyjä, joka vietti yli neljä vuosikymmentä julkisuudessa, ensin lapsitähtenä The Jackson 5 -yhtyeessä ja myöhemmin sooloartistina. 1980-luvun puolivälissä kävi selväksi, että Jacksonin ulkonäkö muuttui dramaattisesti. Hänen ihonvärinsä vaaleni, nenä ja kasvojenmuodot muuttuivat, ja hän laihtui kovasti. Ihonvärin vaalenemisen syynä olivat vitiligo- ja lupus-sairaudet, jotka Jacksonilla diagnosoitiin vuonna 1986.lähde?
Jackson ja hänen sisaruksensa paljastivat vasta vuosia myöhemmin joutuneensa lapsuudessaan isänsä Josephin pahoinpitelemiksi sekä fyysisesti että psyykkisesti. Jackson harvoin puhui isänsä pahoinpitelyistä, ja silloin kun hän puhui, hän tuli hyvin tunteelliseksi ja kertoi voineensa pahoin nähdessään isänsä. Jossain vaiheessa 1990-luvulla Jackson tuli riippuvaiseksi reseptilääkkeistä, lähinnä särkylääkkeistä ja vahvoista rauhoittavista, ja hänen terveydentilansa heikkeni dramaattisesti. Jackson meni vieroitukseen vuonna 1993 ystäviensä Elizabeth Taylorin ja Elton Johnin avustuksella, mutta riippuvuus ilmeisesti jäi. Jackson kuoli propofoli-anestesialääkkeen aiheuttamaan sydämenpysähdykseen 25. kesäkuuta 2009.
Vitiligo ja lupus

Nuoren Jacksonin ihonväri oli ruskea, mutta se alkoi 1980-luvun puolivälissä vähitellen vaalentua. Muutos sai paljon huomiota tiedotusvälineissä ja huhuttiin, että Jackson olisi valkaissut ihonsa. J. Randy Taraborrellin elämäkerran mukaan Jacksonilla todettiin vuonna 1986 kaksi ihosairautta: vitiligo ja lupus. Vitiligo vaalensi osia hänen ihostaan ja lupus oireili lievästi, mutta molemmat sairaudet tekivät hänet alttiiksi auringonvalolle. Kun Jackson käytti meikkiä tasoittaakseen ihonsa läiskiä ja sai hoitoa yhä vaalenevaan ihoonsa, hän alkoi näyttää hyvin kalpealta. Lisäksi Jacksonin kasvojen rakenne muuttui, ja monet kirurgit arvelivat, että hänelle oli tehty useita nenäleikkauksia, otsankohotus, huulien ohennus ja poskipäiden leikkaus, mutta Jackson kiisti tämän. Jackson väitti, että hänelle ei ollut tehty kuin kaksi nenäleikkausta, joskin jossain vaiheessa hän mainitsi, että hänelle oli myös tehty pieni lovi leukaan.
Helmikuussa 1993 Jackson antoi Oprah Winfreylle harvinaisen haastattelun, joka oli hänen ensimmäinen televisiohaastattelunsa sitten vuoden 1979. Haastattelussa hän kiisti, että olisi valkaissut ihonsa, ja ilmoitti ensimmäistä kertaa julkisesti sairastavansa vitiligo-ihosairauttalähde?. Jackson kertoi, että aluksi hän peitteli vaaleita kohtia meikkaamalla, mutta sairauden edetessä iho menetti pigmenttiään entistä enemmän, jolloin oli järkevämpää meikata tummat kohdat piiloon. Yhdysvalloissa ohjelma keräsi yli 62 miljoonaa katsojaa. Haastattelun jälkeen Yhdysvalloissa alkoi julkinen keskustelu vitiligosta, joka oli vielä tuohon aikaan suhteellisen tuntematon sairaus.lähde?
Pahoinpitely ja mielenterveys

Michaelin suhde isäänsä Josephiin oli vaikea. Michael on kertonut, että isä loukkasi häntä jatkuvien harjoitusten aikana sekä fyysisesti että psyykkisesti, mutta toisaalta tiukka kuri auttoi häntä menestymään. Marlonin mukaan hän riiputti erään riidan aikana Michaelia toisesta jalasta pää alaspäin ja hakkasi tätä selkään ja pakaroihin. Joseph kävi poikiinsa usein myös kiinni ja työnsi heidät voimalla seinää vasten. Eräänä iltana, kun Michael oli nukkumassa, Joseph kiipesi ikkunasta sisään halloween-naamari kasvoillaan ja huusi pelästyttääkseen Michaelin. Hän sanoi haluavansa opettaa lapsille, etteivät he jättäisi ikkunaa auki nukkumaan mennessä. Vuosia myöhemmin Michael kertoi kärsivänsä painajaisista, jossa hänet kaapataan makuuhuoneestaan. Joseph myönsi vuonna 2003 lyöneensä Michaelia säännöllisesti.
Michael Jackson puhui ensimmäisen kerran väkivaltaisesta lapsuudestaan haastattelussa Oprah Winfreylle 1993. Hän myönsi, että oli itkenyt usein yksinäisyyttään ja oksentanut nähdessään isänsä. Joseph myös oli arvostellut Michaelin ulkonäköä moneen otteeseen, erityisesti hänen nenäänsä, joka oli Josephin mielestä iso. Michael Jacksonin tyytymättömyys ulkonäköönsä, painajaiset, jatkuvat uniongelmat, taipumus käyttäytyä liiallisen alistuvasti isänsä edessä ja aikuisikään kestänyt lapsenomaisuus juontunevatkin väkivaltaisesta lapsuudesta. Martin Bashirin haastattelussa vuonna 2003 Jackson totesi, että vaikka hän olikin kärsinyt paljon lapsuudessaan hän piti isäänsä nerona, sillä tiukalla kurinalaisuudella oli suuri merkitys pojan menestyksessä. Kun Bashir kyseli pahoinpitelystä, Michael peitti kasvonsa käsillään eikä halunnut vastata. Hän muisteli, että Joseph istui tuolilla vyö kädessään, kun Michael ja hänen sisaruksensa harjoittelivat, ja ”jos sitä ei tehty oikealla tavalla, hän hakkasi, todella hakkasi”. Tämä kaltoinkohtelu sekä normaalin lapsuuden menetys jatkuvien harjoitusten takia jättivät Jacksoniin pysyvät jäljet Vuonna 1980 Jackson kertoi yksinäisyydestään:
»Jopa kotona tunnen itseni yksinäiseksi. Joskus istun huoneessani ja itken. On niin vaikeaa saada ystäviä... Joskus öisin olen kävellyt ympäri lähiseutua löytääkseni jonkun, jolle puhua, mutta lopulta olen vain päätynyt takaisin kotiin.» 
(Michael Jackson)
Vuonna 2003 Jacksonia epäiltiin lapsen hyväksikäytöstä, mutta hänet julistettiin syyttömäksi kaksi vuotta myöhemmin. Tutkinnan aikana Jacksonin mielenterveyttä tutki Stan Katz, joka vietti useita tunteja myös syyttäjän kanssa. J. Randy Taraborrellin mukaan Katz arvioi Jacksonin taantuneen henkisesti kymmenvuotiaan tasolle, mikä ei sopinut hyväksikäyttäjän profiiliin. Jotkut lääketieteen ammattilaiset ovat julkisesti arvelleet, että Jacksonin kärsi dysmorfisesta ruuminkuvan häiriöstä. Silloin ihmisellä ei ole mitään käsitystä siitä, miltä hän näyttää muiden ihmisten silmissä.
Paino ja lääkeriippuvuus

Jacksonin kasvot muuttuivat osittain myös laihtumisen vuoksi. Jackson menetti painoa 1980-luvun alkupuolella, mihin oli syynä ruokavalion muutos ja halu saada ”tanssijan vartalo”. Vuoteen 1984 mennessä Jackson oli laihtunut 9,1 kilogrammaa, ja hänen painonsa oli 48 kiloa. Hän oli 175 senttimetriä pitkä. Häntä huimasi usein, ja hänen arveltiin kärsivän anoreksiasta.
Kun hyväksikäyttösyytteet tulivat julkisuuteen vuonna 1993, Jackson lopetti syömisen ja laihtui 4,5 kiloa. J. Randy Taraborrellin mukaan Jackson oli myöntänyt vuonna 1993 käyttäneensä särkylääkkeitä, Valiumia, Xanaxia ja loratsepaamia (Ativan), koska hyväksikäyttösyytteet aiheuttivat hänelle stressiä. Jackson ei kuitenkaan myöntänyt ottaneensa rauhoittavia lääkkeitä ja väitti, että hänelle oli määrätty vain särkylääkkeitä päänahan sietämättömään kipuun. Jacksonille oli tehty hiljattain kirurgisia toimenpiteitä niiden palovammojen takia, jotka hän oli saanut päänahkaansa Pepsi-onnettomuudessa vuonna 1984.
Todistajanlausuntoa antaessaan Jackson oli vaikuttanut uneliaalta ja keskittymättömältä, ja hänen puheensa oli puuroutunut jatkuvasti. Jackson ei muistanut levyjensä julkaisupäiviä eikä niiden ihmisten nimiä, jotka olivat työskennelleet hänen kanssaan. Häneltä vei useita minuutteja nimetä jokin viimeaikaisista levyistään. Jacksonin terveydentila oli heikentynyt siinä määrin, että hän perui jäljellä olevan Dangerous World Tour -kiertueen ja lensi ystävänsä Elizabeth Taylorin sekä tämän miehen kanssa Lontooseen Elton Johnin managerin kotiin, mistä hän meni edelleen vieroitusklinikalle. Klinikalla Jackson osallistui sekä henkilökohtaiseen että ryhmäterapiaan.
Vuoden 1995 lopussa Jackson vietiin sairaalaan, kun hän pyörtyi kesken harjoitusten. Tämän on kerrottu johtuneen stressipohjaisesta paniikkikohtauksesta, mutta lääkärien mukaan syynä olivat myös sydämen rytmihäiriöt, nestehukka, ruoansulatuskanavan tulehdus ja munuaisten ja maksan toimintahäiriöt. Jacksonin kehosta ei löydetty merkkejä lääkkeistä, jotka olisivat aiheuttaneet kohtauksen. Taraborrellin mukaan tammikuussa 2004, oikeudenkäynnin lähestyessä, Jackson tuli uudestaan riippuvaiseksi lääkkeistä, tällä kertaa morfiiniista ja demerolista. BBC uutisoi vuonna 2005, että Jacksonin kärsi stressiperäisistä sairauksista ja vakavasta laihtumisesta. Jacksonin entinen manageri Dieter Wiesner on kommentoinut, kuinka hyväksikäyttösyyte vaikutti Jacksonin riippuvuuteen: "Se mursi ja tappoi hänet. Häneltä kesti kauan kuolla, mutta se alkoi sinä yönä. Aikaisemmin lääkkeet olivat olleet tuki, mutta tuon jälkeen niistä tuli välttämättömyys."
Ruumiinavauspöytäkirja

Julkisuuteen tulleen ruumiinavauspöytäkirjan mukaan Jackson oli kohtalaisen hyväkuntoinen 50-vuotias. Hän painoi 62 kiloa, sydän oli vahva ja munuaiset sekä muut tärkeät elimet olivat kunnossa. Jacksonilla oli kuitenkin terveysongelmia. Hänellä oli niveltulehdusta selkärangassa ja käsissä sekä lievää valtimoahtaumaa jaloissa. Vakavimmassa kunnossa olivat hänen keuhkonsa, jotka olivat kroonisesti tulehtuneet. Jacksonilta löydettiin korvien takaa, niskasta, käsistä ja nenästä arpia sekä huomattiin, että hänen kulmakarvansa, silmänsä ja huulensa oli kestopigmentoitu. Ruumiinavausraportista selvisi myös, että Jackson kärsi vitiligo-ihosairaudesta sekä kaljuuntumisesta, joka voi olla yksi punahukan oireista. Lääkäri Zeev Kainin mukaan Jacksonin kokonaisvaltainen terveydentila oli hyvä ja ruumiinavauksen tulokset normaalirajoissa.
Jackson vuonna 1988.
Jackson vuonna 2003.
Ruumiinavauspöytäkirja.
Regio VIII

Regio VIII (lat., ”8. alue”) voi viitata seuraaviin:
Regio VIII Forum Romanum, Augustuksen Rooman alue
Regio VIII Aemilia, Augustuksen Italian alue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Regio VIII”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Regio VI

Regio VI (lat., ”6. alue”) voi viitata seuraaviin:
Regio VI Alta semita, Augustuksen Rooman alue
Regio VI Umbria, Augustuksen Italian alue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Regio VI”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Regio XI

Regio XI (lat., ”11. alue”) voi viitata seuraaviin:
Regio XI Circus maximus, Augustuksen Rooman alue
Regio XI Transpadana, Augustuksen Italian alue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Regio XI”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 1968

Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 1968 pidettiin 28.–29. syyskuuta 1968 Ruotsin Linköpingissä. Kyseessä olivat lajin toiset maailmanmestaruuskilpailut. Sekä miehet että naiset kilpailivat yhdellä henkilökohtaisella matkalla ja viestissä.
Miesten henkilökohtainen kilpailu

Matkan pituus 14,6 km.
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Karl Johansson | 1.48.19 |
| 2 |  | Sture Björk | 1.49.38 |
| 3 |  | Åge Hadler | 1.50.13 |
| 4 |  | Juhani Salmenkylä | 1.51.18 |
| 5 |  | Ola Skarholt | 1.51.48 |
| 6 |  | Sten-Olof Carlström | 1.53.37 |
| 7 |  | Jostein Nilsen | 1.54.16 |
| 8 |  | Stig Berge | 1.54.32 |
| 9 |  | Pauli Reunamäki | 1.55.27 |
| 10 |  | Veijo Tahvanainen | 1.55.30 |
Naisten henkilökohtainen kilpailu

Matkan pituus 7,8 km.
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ulla Lindkvist | 1.04.55 |
| 2 |  | Ingrid Hadler | 1.10.35 |
| 3 |  | Kerstin Granstedt | 1.11.27 |
| 4 |  | Pirjo Seppä | 1.15.48 |
| 5 |  | Raila Kerkelä | 1.16.57 |
| 6 |  | Vibeke Bögevig | 1.22.47 |
| 7 |  | Jitenka Sevcikova | 1.23.33 |
| 8 |  | Birgitta Larsson | 1.25.02 |
| 9 |  |  Inga-Britt Bengtsson | 1.25.59 |
| 10 |  | Astrid Rödmyr | 1.26.43 |
Miesten viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi | Sture Björk  Karl Johansson Sten-Olof Carlström Göran Öhlund | 4.25.19 |
| 2 |  Suomi | Rolf Koskinen  Veijo Tahvanainen Juhani Salmenkylä Markku Salminen | 4.25.28 |
| 3 |  Norja | Per Fosser Ola Skarholt Stig Berge Åge Hadler | 4.42.31 |
| 4 |  Sveitsi | Dieter Hulliger Karl John Max Jüni Alex Schwager | 5.23.56 |
| 5 |  Tanska | Jörgen C. Nielsen Leif Nörgård Flemming Nörgård Keld Olsen | 5.48.23 |
| 6 |  Itä-Saksa | Helmut Conrad Dieter Conrad Tassilo Schmalfeld Hans-Dieter Baumgart | 5.53.11 |
Naisten viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | Astrid Rödmyr Astrid Hansen Ingrid Hadler | 3.17.53 |
| 2 |  Ruotsi | Gun-Britt Nyberg Kerstin Granstedt Ulla Lindkvist | 3.18.07 |
| 3 |  Suomi | Pirjo Seppä  Tuula Hovi Raila Kerkelä | 3.42.15 |
| 4 |  Tanska | Mona Hebo Annette Axelsen Vibeke Bögevik | 4.02.06 |
| 5 |  Sveitsi | Annekäthe Grieder Helen Thommen Ruth Galliker | 4.02.07 |
| 6 |  Tšekkoslovakia | Jana Graubnerova Jitenka Sevcikova Nadezda Mertova | 4.08.22 |
Mitalitaulukko

| Sijoitus | Maa | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi | 3 | 2 | 1 | 6 |
| 2 |  Norja | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 3 |  Suomi | 0 | 1 | 1 | 2 |
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1938

| Hiihdon MM-kilpailut 1938 |
| --- | --- |
 Kisajuliste, Hans Björklind 1937
Sijainti:  Lahti  Suomi
Kilpailupaikka:   
Kilpailulajeja:  5
Avajaiset:  25. helmikuuta
Päättäjäiset:  28. helmikuuta
Vuoden 1938 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Lahdessa, Suomessa 25.–28. helmikuuta. Lahti sai kilpailut järjestettäväkseen jo toisen kerran MM-kisojen historiassa. Isäntämaata edusti kisoissa yli 200 urheilijaa, ja paikalla oli yli 100 000 kisavierasta.
Kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana toimi Suomen Hiihtoliiton puheenjohtaja Tauno Aarre ja pääsihteerinä maisteri Niilo Honkala.
Hiihto > 18 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Pauli Pitkänen | 1.09.37 |
| 2 |  | Alfred Dahlqvist | 1.10.02 |
| 3 |  | Kalle Jalkanen | 1.10.56 |
| 4 |  | Martin Matsbo | 1.11.03 |
| 5 |  | Martti Lauronen | 1.11.19 |
| 6 |  | Jussi Kurikkala | 1.11.26 |
...: 
| 10 |  | Pekka Niemi | 1.12.07 |
Päivämäärä: 25. helmikuuta



187 kaikkiaan 188 kilpailijasta hiihti maaliin saakka.