stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Loviisan metodistiseurakunta

| Loviisan metodistiseurakunta> Lovisa svenska metodistförsamling |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  metodismi
Kirkkokunta:  Finlands svenska metodistkyrka
Perustettu:  1899
Pastori:  Leif-Göte Björklund
Pääkirkko:  Kompanjonskapshuset Hörnan Sibeliuksenkatu 3 Loviisa
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Loviisan metodistiseurakunta (ruots. Lovisa svenska metodistförsamling) on Loviisassa toimiva metodistiseurakunta. Seurakunta on perustettu 30. heinäkuuta 1899. Seurakunta kokoontuu majatalo Kompanjonshuset Hörnanin tiloissa. Seurakunnan pastorina toimii Leif-Göte Björklund. Seurakunta on Finlands svenska metodistkyrka -kirkkokunnan jäsen.
Loviisa oli ensimmäinen paikka, jonne metodismi saapui Itä-Uudellamaalla. Ensimmäinen Loviisassa vieraillut metodistisaarnaaja oli helsinkiläinen N. J. Rosén, joka vieraili Loviisassa Adolf ja Charlotta Nybergin kutsusta. Karl Johan Lindborg toimi Loviisassa saarnaajana vuosina 1894–1897. Seurakunta perustettiin vuonna 1899 Hjalmar Bergqvistin toimesta. Perustamiskokouksessa seurakuntaan liittyi 14 jäsentä. Loviisasta käsin tehtiin saarnamatkoja muun muassa Porvooseen. Nybergien talosta tuli seurakunnan kokoontumispaikka ja vuonna 1906 talo lahjoitettiin seurakunnalle.
Helluntaina 1960 vihittiin käyttöön seurakunnan uusi kivikirkko, joka oli pastori Harry Svensonin suunnittelema. Kirkko kunnostettiin vuosina 1997–1998. Kirkko oli seurakunnan omistuksessa aina vuoteen 2011 asti, jolloin se myytiin. Vuonna 2002 seurakunta kunnosti 1700-luvulta peräisin olevan talon pyhäkoulumuseon.
Let’s Get It Up

| ”Let’s Get It Up” AC/DC |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: For Those About to Rock We Salute You
 Julkaistu: helmikuu 1982
 Tuottaja(t): Robert John "Mutt" Lange
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 03.54
 Levy-yhtiö: Atlantic Records
Listasijoitukset
  13. (6. helmikuuta 1982)    44. (Billboard Hot 100, 1982)
AC/DC:n muut singlet
| ”Rock and Roll Ain’t Noise Pollution” 1980 | ”Let’s Get It Up” 1982 | ”For Those About to Rock (We Salute You)” 1982 |
Let's Get It Up on australialaisen AC/DC -yhtyeen kappale, joka julkaistiin marraskuussa 1981 For Those About to Rock (We Salute You) -albumilla. Hieman myöhemmin, helmikuussa 1982, kappale julkaistiin myös singlenä.
Singlen b-puolella oli liveversio "Back in Black" -kappaleesta. 12" -versiolle sisältyy myös liveversio kappaleesta "T.N.T.".
Kappaleet

Let's Get It Up – 3.56 (säv. Angus Young/Malcolm Young/Brian Johnson)
Back in Black – 4.01 (live, äänitetty joulukuussa 1981, säv. Young/Young/Johnson)
T.N.T. – 3.55 (live, äänitettu joulukuussa 1981, säv. Young/Young/Bon Scott)
Kokoonpano

Angus Young – soolokitara
Malcolm Young – rytmikitara, taustalaulu
Brian Johnson – laulu
Cliff Williams – bassokitara, taustalaulu
Phil Rudd – rummut
Loviisan raatihuone

| Loviisan raatihuone |
| --- | --- |
 Loviisan raatihuone
Osoite:  Mannerheiminkatu 4
Sijainti:  Loviisa
Valmistumisvuosi:  1862
Suunnittelija:  Georg Theodor Chiewitz
Omistaja:  Loviisan kaupunki
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Loviisan raatihuone on Loviisan keskustassa sijaitseva rakennus.
Arkkitehti G.T. Chiewitzin suunnittelema raatihuone valmistui vuonna 1862 ja se noudatti perinteistä kaksikerroksista raatihuonetyyppiä, joka oli ajanmukaisesti sovitettu uusrenessanssiarkkitehtuuriin. Rakennus on edelleen aktiivisessa käytössä ja sen laatu kuvastaa suomalaisen rakennusperinteen kestävintä ja hienostuneinta tyyliä sekä teknisesti että esteettisesti. Porrashuoneet ovat olleet erityisen tarkkaan suunniteltuja ja koristeltuja, sillä ne ovat rakennuksen julkisimpia tiloja, jotka ovat saaneet huomiota osakseen niin tilallisesti, rakenteellisesti kuin koristeellisestikin.
Loviisan raatihuone on olennainen osa Loviisan Esplanadin valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä ja toimii edelleen kaupungintalona. Rakennuksen tiilirunko sisältää materiaalia jopa Svartholman linnoituksesta. Harvinaisuutena pidettävä tornin mekaaninen kello on vuodelta 1862. Rakennus on palvellut kaupungin hallintoa alusta asti, mutta sillä on ollut myös muita käyttötarkoituksia ja rakennus onkin toiminut mm. poliisiasemana ja paloasemana. Vuonna 2022 rakennuksessa tehtiin merkittävä restaurointi, joka sisälsi muun muassa pääaulan ja yläkertaan johtavien portaiden kunnostuksen sekä modernisoidun valaistuksen asentamisen valtuustosalissa. Samassa yhteydessä rakennuksen julkisivua huollettiin ja maalattiin.
Nykyään talossa on monia eri toimintoja, kuten kaupunginkanslia, talousyksikkö, ICT-yksikkö, kääntäjät, henkilöstöhallinto ja tiedotus. Valtuustosali on vilkkaassa käytössä erilaisissa edustus- ja kokoustilaisuuksissa.
Lappajärven patokapina

Niskan silta ja pato vuonna 1962.
Lappajärven patokapinassa lappajärveläisistä koostunut kansanliike rakensi 2. toukokuuta 1979 niin sanotun kansanpadon, estääkseen Lappajärven pinnan alenemisen, Ähtävänjoen ylittävän Niskan sillan alle. Lappajärveläisten mielestä kysymys oli siitä, kenelle kuuluvat Lappajärven nautintaoikeudet, lappajärveläisille asukkaille vai Ähtävänjoen varrella asuville. Ähtävänjoen voimalaitokset saivat vesivoimansa Lappajärven laskuvedestä.
Historia

Kansanhuoltoministeriö myönsi 15. joulukuuta 1939 Ähtävänjoen varrella toimineille sähköyhtiöille luvan säännöstellä Lappajärven veden pintaa ja juoksutusta voimaloiden tarpeet huomioon ottaen. Ensimmäinen säännöstelysuunnitelma otettiin käyttöön ja se palveli, vesihallituksen kirjelmän mukaan, ”lähinnä alajuoksun voimataloutta, uittoa ja järvien ranta-alueiden kuivatusta”. Lappajärven virkistyskäytön edellytyksiä pyrittiin parantamaan uudella suunnitelmalla, joka otettiin käyttöön vuonna 1975. Suunnitelma ei kuitenkaan tuonut toivottua parannusta järven vesitilanteeseen.
Paikallisten asukkaiden mukaan vedenpinta laskettiin liian alas. Korte- ja heinäkasvit olivat alkaneet vallata matalimpia ranta-alueita, rantakasvillisuus alkoi lahota ja veden laatu heikkeni. Monena 1960–1970-luvun keväänä perinteinen tulva jäi tulematta.
Asiasta valitettiin, mutta valituksia ei otettu huomioon.
Kansanpadon rakentaminen

Vuonna 1979 kevättulva jäi jälleen tulematta. Ennen padon rakentamista yksityiset kansalaiset kävivät kunnantalolla kertomassa, että tavalliset lappajärveläiset ryhtyvät toimenpiteisiin asiassa.
2. toukokuuta 1979 jokaisesta Lappajärven kylästä lähti traktori- ja autokaravaani, joka vei kivikuormia Niskan sillalle ja kippasi lastin jokeen padoksi. Paikalla oli myös median edustajia. Padon teko ajoitettiin tarkoituksella tuolle päivämäärälle koska seuraavana päivänä oli vesihallituksen tilaisuus Lappajärven säännöstelysuunnitelmista.  Seuraavana päivänä Lappajärven koululaiset osoittivat mieltä padon puolesta.
Poliisitutkinta

Rakennettu pato oli laiton, ja vesihallitus ilmoitti asiasta poliisiviranomaisille. Asiaa alkoi tutkia keskusrikospoliisi.
Lappajärven kunnan arkistosta löytyneestä selonteossa kerrotaan: ”Kun noin 300 henkilöä oli ilmoittautunut keskusrikospoliisille kuulusteluun Lappajärven padonrakentajina, kuulusteluissa oli ollut jo yli 100 padonrakentajaa ja lisäksi kuulusteluihin pyrkivät ilmoittivat, että arviolta noin 1 600 henkilöä oli vielä tulossa ilmoittautumaan, keskusrikospoliisi teki johtopäätökset, että heillä ei ole aikaa kuulla kaikkia padonrakentajia.
He päättivät lopettaa heti kaikki kuulustelut eikä heitä sen jälkeen paikkakunnalla enää nähty.”
Vaasan läänin poliisitarkastaja lääninsyyttäjänä päätti 26. syyskuuta 1979 olla nostamatta syytteitä asiassa.
Kansanpadon purku

Viranomaiset päättivät purkaa laittomaksi todetun padon, mutta kukaan paikkakunnan urakoitsijoista ei ottanut tehtävää hoitaakseen. Urakoitsija löytyi Laihialta ja paikalla oli poliisiauto valvomassa, etteivät lappajärveläiset estäisi työn suorittamista. Kansanpadon purkupäivänä oli Niskan sillan lähelle pystytetty banderolli, jossa luki ”Uusi pato, jos tarvitaan.”
Tilanne kansanpadon purkamisen jälkeen

Kansanpadon rakentamisen jälkeen Lappajärven kunta järjesti 22. elokuuta 1979 neuvottelutilaisuuden, johon osallistui muun muassa kunnan päättäjiä ja akateemikko Kustaa Vilkuna. Pohjanmaalla hyvin arvostettu Vilkuna kertoi mielipiteenään, että paikallisella väestöllä on oikeus taistella järvensä tilan parantamisen puolesta, sillä järvi on paikalliselle väestölle kautta aikain antanut sellaiset nautintaoikeudet, joiden poistaminen tai kaventaminen ei saisi tulla nytkään kysymykseen. Hän myös lupasi omalta osaltaan ajaa asiaa käymällä tarvittaessa asiaa hoitavien viranomaisten luona.
Padon rakentamisen jälkeen on vesitilanne Lappajärvessä parantunut.
Kulttuuria

Antti Tuurin kirjoittama kirja Kertomus järvestä julkaistiin syksyllä 1981, kirjassa kerrotaan Lappajärven säännöstelyn historiasta ja patokapinasta.  Kesällä 1991 esitettiin Lappajärven musiikkipäivillä Antti Tuurin kirjoittama ja Kalevi Ollin säveltämän Pato-oopperan ensimmäinen osa.  Niskan sillan juurelle paljastettiin patokapinan muistolaatta toukokuussa 1996.  Patokapinaa sivutaan myös Yleisradion vuonna 2012 esittämässä Petteri Saarion ohjaamassa Järviemme helmet -dokumenttisarjassa.  Vuosina 2019 ja 2021 Lappajärven kotiseutumuseossa järjestettiin kesänäyttelynä patokapina-näyttely.
Aiheesta muualla

Kuva kansanpadosta Lappajärven kunnan arkistosta
Yle Elävä arkisto: Lappajärven laiton kansanpato oli kapina byrokratiaa vastaan järven puolesta 1979
Pato vuonna 2015.
Luettelo Prinssi Edwardin saaren kunnista

Luettelo Prinssi Edwardin saaren kunnista käsittää Kanadan provinssin Prinssi Edwardin saaren kunnat. Provinssi on jaettu 74 kuntaan, joilla on kolme eri tasoa: kaupungit (city), kaupunkikunnat (town) ja kunnat (communities).
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Charlottetown, city  Summerside, city  Alberton, town  Borden-Carleton, town  Cornwall, town  Georgetown, town  Kensington, town  Montague, town  North Rustico, town  O'Leary, town  Souris, town  Stratford, town  Abrams Village  Afton  Alexandra  Annandale-Little Pond-Howe Bay  Bedeque  Belfast  Bonshaw  Brackley  |  Breadalbane  Brudenell  Cardigan  Central Bedeque  Central Kings  Clyde River  Crapaud  Darlington  Eastern Kings  Ellerslie-Bideford  Grand Tracadie  Greenmount-Montrose  Hampshire  Hazelbrook  Hunter River  Kingston  Kinkora  Lady Slipper  Linkletter  Lorne Valley  |  Lot 11 and Area  Lower Montague  Malpeque Bay  Meadowbank  Miltonvale Park  Miminegash  Miscouche  Morell  Mount Stewart  Murray Harbour  Murray River  New Haven-Riverdale  North Shore  North Wiltshire  Northport  Pleasant Grove  Resort Municipality  Sherbrooke  Souris West  St. Felix  |  St. Louis  St. Nicholas  St. Peters Bay  Tignish  Tignish Shore  Tyne Valley  Union Road  Valleyfield  Victoria  Warren Grove  Wellington  West River  Winsloe South  York  |
Ljubomir Ljubojević

| Ljubomir Ljubojević |
| --- | --- |
 Ljubomir Ljubojević vuonna 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. marraskuuta 1950 (ikä 73)
Kansalaisuus:  serbialainen
Shakinpelaaja
Titteli:  suurmestari
Elo-luku:  2 571 (tammikuussa 2013)
Ljubomir Ljubojević (s. 2. marraskuuta 1950) on serbialainen shakin suurmestari. Hän syntyi Jugoslavian Užicessa, joka kuuluu nykyisin Serbiaan. Ljubojevićille myönnettiin kansainvälisen mestarin titteli vuonna 1970 ja suurmestarin arvonimi vuonna 1971. Hän oli Jugoslavian mestari vuosina 1977 (jaettu) ja 1982.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ljubomir Ljubojević Wikimedia Commonsissa
FIDE-kortti: Ljubomir Ljubojević (englanniksi)
Ljubomir Ljubojević ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
Lontoon konferenssi (1832)

Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministeri varakreivi Palmerston.
Lontoon konferenssi oli Lontoossa toukokuussa vuonna 1832 järjestetty kansainvälinen konferenssi, jossa päätettiin Kreikan kuningaskunnan perustamisesta. Siihen osallistuivat Yhdistynyt kuningaskunta, Venäjän keisarikunta ja Ranskan kuningaskunta.
Taustaa

Kreikan tilanne oli Yhdistyneen kuningaskunnan, Venäjän ja Ranskan kannalta sekava, koska ne olivat hyväksyneet vuonna 1830 Lontoon protokollan, jossa oli määrätty Osmanien valtakunnasta vapaussodan jälkeen eronneen Kreikan rajat, mutta Kreikan kuvernööri Ioánnis Kapodístrias oli murhattu vuonna 1831. Lontoossa kokoontuneet suurvallat, jotka olivat tukeneet Kreikkaa vapaussodassa, halusivat, että Kreikan vapaussota saadaan päätökseen perustamalla Kreikkaan hallitus.
Kreikan kuningaskunta

Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministeri Henry Palmerston ja Venäjää ja Ranskaa edustaneet diplomaatit päättivät yhdessä kreikkalaisia kuulematta, että Kreikkaan perustetaan kuningaskunta. Perinnöllistä kuninkaan kruunua tarjottiin Baijerin prinssille Otolle. Konferenssissa päätettiin, että Kreikan ja Baijerin kuningaskunnat eivät missään tapauksessa saa yhdistyä. Yhdistynyt kuningaskunta, Venäjä ja Ranska sopivat Kreikan pohjoisrajasta (Árta–Vólos-linja) ja valtuuttivat Konstantinopolin suurlähettiläänsä huolehtimaan siitä, että Kreikan vapaussodan päättävästä rauhasta Kreikan ja Osmanien valtakunnan välillä saadaan sovittua.
Konstantinopolin rauhansopimus Kreikan ja Osmanien valtakunnan välillä solmittiin 21. heinäkuuta vuonna 1832.
Liège Basket

| Liège Basket |
| --- | --- |
Liiga:  BLB
Perustettu:  1967
Areena:  Country Hall Ethias Liège
Kotipaikka:  Liège, Belgia
Mestaruudet:   1× Belgian cup  2× Belgian supercup 
Kotisivu:  liegebasket.be
Liège Basket on belgialainen koripalloseura Liègen kaupungista.
Liège Basket on tunnettu historiansa aikana useilla eri (sponsori)nimillä. Joukkue on osallistunut useasti eurooppalaisiin seurakilpailuihin, ja se on voittanut Belgian cup-mestaruuden vuonna 2004 ja Belgian supercup-mestaruuden vuosina 2004 ja 2009.
Seurassa pelanneita

/ Jamar Wilson
Jerald Fields
Bryan Hopkins
Radivoj Korać
Kristaps Janičenoks
/ Will Thomas
Andre Emmett
Aiheesta muualla

Joukkue eurobasket.com-sivustolla (englanniksi)
Seuran verkkosivut (ranskaksi)
Loviisan kylpylä

Loviisan kylpylä (Bad Lovisa) oli Loviisassa kesäisin vuosina 1865–1935 toiminut kylpylä ja puistohotelli. Kylpylä sijaitsi Kuningattarenkatu 21:ssa nykyisen Generalshagenin koulun paikalla.
Loviisan mineraalipitoinen lähde löydettiin 1750-luvulla ja vuonna 1762 valmistui lähteen ympärille kaivohuone. 1800-luvulla Loviisassa alkoi sitten varsinainen kylpylätoiminta ja kylpylärakennus valmistui 1886. Muun muassa Jean Sibelius oleskeli Loviisan kylpylässä kesällä 1889 ja sävelsi tällöin kylpylässä pienimuotoisia teoksia sekä piti konsertteja kylpylän kasinolla yhdessä selloa soittaneen veljensä Christianin kanssa.
1800-luvulla Loviisan kylpylässä vieraili vuosittain noin 200 asiakasta. 1920-luvulla kylpylän suurin omistaja oli Leonard (Lennart) Baumgartner (1874–1946), joka toimi Stockfors Ab:n isännöitsijänä vuodesta 1909. Vuonna 1929 Loviisan kaupunginvaltuusto päätti ostaa Baumgartnerin osakkeet ja Loviisan kaupunki vastasi kylpylän hoidosta vuoden 1932 alusta lähtien. Kylpylä oli tässä vaiheessa huonossa kunnossa ja kannatti heikosti. Kylpylän omistajayhtiö lakkautettiin 1933. Kesällä 1933 Loviisan kylpylässä järjestettiin shakkiturnaus. Kylpylä toimi vielä kesällä 1935 mutta 27. tammikuuta 1936 kylpylärakennus tuhoutui tuhopoltossa. Tuhoutuneessa noin 70-vuotiaassa yksikerroksisessa puisessa kylpylärakennuksessa oli iso kuisti, avara kokoussali sekä joukko kylpyhuoneita. Nykyisin kylpylän rakennuksista on jälkellä vain kylpyläpaviljongin kivijalka.
Aiheesta muualla

Loviisan kylpylä ja kylpyvieraita, Daniel Nyblinin valokuva vuodelta 1893. Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna)
Loviisan kylpylä, kylpylävieraita vuoden 1890 tienoilla. Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna)
Loviisan lukio

Loviisan lukio on Loviisassa Ratakadulla sijaitseva suomenkielinen lukio. Lukuvuonna 2020–21 lukiossa opiskeli 69 opiskelijaa.
Loviisan yhteislyseo perustettiin alun perin vuonna 1937. Koulu-uudistuksen myötä se tuli kunnallisen koulujärjestelmän osaksi vuonna 1975, jolloin sen peruskouluosio nimettiin Myllyharjun yläasteeksi ja lukio Myllyharjun lukioksi. Kesäkuussa 2017 Loviisan kaupunginvaltuusto päätti, että 1. elokuuta 2017 alkaen lukion nimi on Loviisan lukio.
Aiheesta muualla

Lukion kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Let’s Get to It Tour

Let's Get to It Tour oli Kylie Minoguen konserttikiertue Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä Irlannissa vuoden 1991 lopussa.
Brittifanien pyynnöstä kiertueesta tuli jatko Rhythm of Love -kiertueelle. Uudistuneelle kiertueelle uuden puvuston loi John Galliano. Lisäksi kiertueen soittolistaan lisättiin uusia lauluja tukemaan uutta "Let's Get to It" -levyä. Osa uusista lauluista oli Kylie Minoguen omaa käsialaa.
Soittolista

Step Back in Time
Wouldn’t Change a Thing
Got to Be Certain
Always Find The Time
Enjoy Yourself
Tears on My Pillow
Secrets
Let’s Get To It
Word Is Out
Finer Feelings
I Should Be So Lucky (Extended Mix)
Love Train
If You Were with Me Now
Je Ne Sais Pas Pourquoi
Too Much Of a Good Thing
Hand on Your Heart
What Do I Have To Do?
I Guess I Like It like That
The Loco-Motion
Shocked
Luettelo jalkapallon Neuvostoliiton mestaruuden voittaneista joukkueista

Tämä on luettelo Neuvostoliiton jalkapallon mestareista vuosina 1936-1991.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1936  (kevät) Moskovan Dynamo  1936  (syksy) Moskovan Spartak  1937  Moskovan Dynamo  1938  Moskovan Spartak  1939  Moskovan Spartak  1940  Moskovan Dynamo  1945  Moskovan Dynamo  1946  TsSKA Moskova  1947  TsSKA Moskova  1948  TsSKA Moskova  1949  Moskovan Dynamo  1950  TsSKA Moskova  1951  TsSKA Moskova  1952  Moskovan Spartak  1953  Moskovan Spartak  1954  Moskovan Dynamo  1955  Moskovan Dynamo  1956  Moskovan Spartak |  1957  Moskovan Dynamo  1958  Moskovan Spartak  1959  Moskovan Dynamo  1960  Moskovan Torpedo  1961  Kiovan Dynamo  1962  Moskovan Spartak  1963  Kiovan Dynamo  1964  Tbilisin Dynamo  1965  Moskovan Torpedo  1966  Kiovan Dynamo  1967  Kiovan Dynamo  1968  Kiovan Dynamo  1969  Moskovan Spartak  1970  TsSKA Moskova  1971  Kiovan Dynamo  1972  Zorja Lugansk  1973  Ararat Jerevan  1974  Kiovan Dynamo |  1975  Kiovan Dynamo  1976  (kevät)	 Moskovan Dynamo  1976  (syksy)	 Moskovan Torpedo  1977  Kiovan Dynamo  1978  Tbilisin Dynamo  1979  Moskovan Spartak  1980  Kiovan Dynamo  1981  Kiovan Dynamo  1982  Minskin Dynamo  1983  Dnipro Dnipropetrovsk  1984  Zenit Leningrad  1985  Kiovan Dynamo  1986  Kiovan Dynamo  1987  Moskovan Spartak  1988  Dnipro Dnipropetrovsk  1989  Moskovan Spartak  1990  Kiovan Dynamo  1991  TsSKA Moskova |
Lenni Hämeenaho

| Lenni Hämeenaho |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. marraskuuta 2004 (ikä 19) Kajaani, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Leso, Lennu
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  185 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  Ässät
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  29
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
NHL-varaus:  58. varaus, 2023 New Jersey Devils
Lenni Hämeenaho (s. 7. marraskuuta 2004 Kajaani) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Porin Ässiä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hämeenaho laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Saksa 2022 | jääkiekko |  |
Hämeenaho pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2023 ja 2024, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän oli neljällä osumallaan Suomen paras maalintekijä. Hämeenaho valittiin Slovakiaa vastaan pelatun puolivälieräottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2022, jolloin Hämeenaho voitti pronssia. Hänet valittiin Ruotsia vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hämeenaho edusti Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2021. Finaaliottelussa Venäjää vastaan Hämeenaho teki kaksi syöttöpistettä, joista toinen jäi Jere Lassilan tekemän joukkueen 4–3-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi, joka ratkaisi Suomelle kultaa. Hämeenaho jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Oskari Vuorion, Jere Lassilan ja Aleksanteri Kaskimäen kanssa tehoilla 2+3=5. Yhteensä hän on pelannut 29 nuorten ja 15 poikien maaottelua.
Pelityyli

Ässien silloinen kehitysjohtaja Tommi Kerttula luonnehti Hämeenahoa seuraavasti hänen SM-liigasopimuksensa julkaisemisen yhteydessä huhtikuussa 2022:
»Lenni on älykäs pelaamaan peliä kahteen suuntaan. Hänellä on kyky tehdä maaleja, mutta myös luoda paikkoja ketjukavereille. Lennin mailataitavuus on huippuluokkaa ja hän pystyy siksi tekemään jäällä asioita, joihin peruspelaaja ei kykene. Mikäli hän onnistuu pysymään terveenä ja tekemään fysiikastaan itselleen vahvuuden, hänen kohdallaan ei ole lasikattoa.»
Hämeenaho on maininnut esikuvikseen David Pastrňákin ja Artemi Panarinin.
Muuta

Hämeenahon isoveli Veikka pelaa hyökkääjänä Mestis-joukkue Imatran Ketterässä. Veljesten isä Jarmo Hämeenaho edusti omalla urallaan hyökkääjänä Kajaanin Hokkia Mestis-tasolla saakka. Hän valmensi myös poikiaan Hokin F-junioreista C-junioreihin.
Lenni Hämeenaho opiskelee Porin suomalaisen yhteislyseon lukiossa.
Let’s Get Loud

| ”Let’s Get Loud” Jennifer Lopez |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: On the 6
 Äänitetty : 1998
 Julkaistu: 14. heinäkuuta 2000
 Formaatti: CD-single, 12"-single
 Tuottaja(t): Emilio Estefan Jr., Kike Santander
 Tyylilaji: latin pop, dancepop
 Kesto: 03.58
 Levy-yhtiö: Epic
Jennifer Lopezin muut singlet
| ”Feelin’ So Good” 2000 | ”Let’s Get Loud” 2000 | ”Love Don’t Cost a Thing” 2001 |
"Let's Get Loud" on yhdysvaltalaisen laulajan Jennifer Lopezin esikoisalbumin On the 6 viides ja viimeinen single. Single julkaistiin kesäkuussa 2000 ja sen kirjoittivat Gloria Estefan ja Kike Santander. "Let's Get Loud" sijoittui Australian singlelistalla yhdeksänneksi, Italiassa kuudenneksi ja Ranskan singlelistan sijalle neljäkymmentä, ja singleä myytiin Australiassa platinaa.
"Let's Get Loud" -kappaleen musiikkivideon ohjasi Jeffrey Doe ja se kuvattiin livenä vuoden 1999 jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailuissa Rose Bowl -stadionilla Kaliforniassa.
Kappaleet > Euroopan CD-single

Let's Get Loud – 3.58 (Albumiversio)
Let's Get Loud – 3.56 (Kung Pow Radio Mix)
Kappaleet > Euroopan CD-maxisingle

Let's Get Loud – 3.58 (Albumiversio)
Let's Get Loud – 3.57 (Kung Pow Radio Mix)
Let's Get Loud – 8.08 (Castle Hill Club Mix)
Let's Get Loud – 4.11 (Matt & Vito's Live Your Life Radio Edit)
Kappaleet > Australian CD-single

Let's Get Loud – 3.58 (Albumiversio)
Let's Get Loud – 3.57 (Kung Pow Radio Mix)
Let's Get Loud – 8.08 (Castle Hill Club Mix)
Let's Get Loud – 10.32 (D.MD Strong Club)
Let's Get Loud – 11.19 (Matt & Vito's Live Your Life Club Mix)
Liikkumisesteisen pysäköintitunnus

Liikkumisesteisen pysäköintitunnus on viranomaisen myöntämä ajoneuvon pysäköintiin tarkoitettu lupa.
Luxemburgilainen liikkumisesteisen pysäköintitunnus.
Suomessa pysäköintitunnuksia myöntää Liikenne- ja viestintävirasto Traficom. Tunnus kelpaa kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa.