stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Benjamin Kowalewicz

| Benjamin Kowalewicz |
| --- | --- |
 Billy Talent Ruisrockissa vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. joulukuuta 1975 (ikä 48) Montreal, Quebec, Kanada
Muusikko
Taiteilijanimi:  Ben
Aktiivisena:  1998
Tyylilajit:  punk rock, alternative rock, post-hardcore
Soittimet:  laulu (aiemmin rummut)
Yhtyeet:  Billy Talent
Levy-yhtiöt:  Warner Music Canada, Atlantic Records
Aiheesta muualla
www.billytalent.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Benjamin Kowalewicz (s. 16. joulukuuta 1975 Montreal, Quebec, Kanada) on kanadalaisen rock-yhtye Billy Talentin laulaja ja lauluntekijä.
Ura

Puolalaiset sukujuuret omaava Kowalewicz syntyi 16. joulukuuta 1975 Quebecin Pierrefondsissa. Hän kasvoi Streetvillessä, Ontariossa, mutta asuu nykyään Toronton keskustassa. Benjamin muutti teini-ikäisenä Montrealista Mississaugaan, jossa hän oli yhtyeen To Each His Own rumpali. Yhtyeessä soittaessaan hän tapasi Billy Talentin nykyisen basistin, Jonathan Gallantin. Kowalewicz vaihtoi rummuista lauluun ja rytmikitaraan, ja Aaron Solowoniuk tuli yhtyeen rumpaliksi.
Myöhemmin kolmikko tapasi Ian D'San ja he perustivat yhtyeen The Other One, joka vaihtoi nimensä pian Pezziksi. Sillä nimellä yhtye julkaisi levyn Watoosh!. He kuitenkin joutuivat vaihtamaan nimensä, kun amerikkalainen yhtye, joka myös käytti nimeä Pezz, uhkasi haastaa heidät oikeuteen. Kowalewicz ehdotti nimeä Billy Talent, joka otettiin käyttöön. Tässä vaiheessa Kowalewicz siirtyi pelkästään laulamaan ja työskenteli myös torontolaiselle radiokanavalle.
Kowalewicz vierailee Cancer Batsin kappaleella "Smiling Politely" levyltä Hail Destroyed, Anti-Flagin kappaleella "Wake Up the Town" levyltä The Bright Lights of America ja hänet nähdään Goldfingerin kappaleen "Superman" musiikkivideolla.
Kowalewicz osaa myös soittaa kitaraa ja rumpuja ja yhtyeen ensimmäisellä levyllä Billy Talentilla esiintyvän kappaleen "The Ex" rummut ovat hänen käsialaansa.
Kowalewicz meni naimisiin elokuussa 2011 kumppaninsa Rachelle Turnerin kanssa kuusivuotisen parisuhteen jälkeen.
Diskografia

Albumit
Pezz - Watoosh! (1998)
Billy Talent - Billy Talent (2003)
Billy Talent - Billy Talent II (2006)
Billy Talent - Billy Talent III (2009)
Billy Talent - Dead Silence (2012)
Billy Talent - Hits
Vierailevana artistina
Anti-Flag - The Bright Lights of America kappaleella "Wake Up the Town" (2008)
Cancer Bats - Hail Destroyer kappaleella "Smiling Politely" (2008)
Rise Against - Prayer of the Refugee satunnaisia live-esiintymisiä
Bernie Federko
Aiheesta muualla

Bernie Federko Hockey Hall of Famen sivuilla
Bernie Federko The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Brockhaus Enzyklopädie

Brockhaus Enzyklopädie.
Brockhaus Enzyklopädie (lyhyemmin Brockhaus) on saksankielinen tietosanakirja, jota yleisesti pidetään monien muunkielisten tietosanakirjojen esikuvana. Sen ensimmäinen painos ilmestyi vuosina 1796–1808 nimellä Conversations-Lexicon. Vuonna 2005 julkaistu 21. painos käsittää noin 300 000 hakusanaa ja on saatavissa sekä painetussa että digitaalisessa muodossa (30 nidettä, noin 24 500 sivua).
Ensimmäisen painoksen toimittamisen aloitti Renatus Gotthelf Löbel ja saattoi loppuun Friedrich Arnold Brockhaus, jonka mukaan tietosanakirja on nimetty 15. painoksesta lähtien (Der große Brockhaus, 1928–1935). Kustantajana toimii nykyään Bibliographisches Institut & F. A. Brockhaus AG. Täydellisen Brockhausin rinnalla tarjolla on myös erilaisia suppeampia versioita painetussa ja digitaalisessa muodossa.
Brockhaus-tietosanakirjojen tavoitteena oli alusta lähtien tieteelliseen tutkimukseen perustuvan, ajankohtaisen tiedon esittäminen yleistajuisessa muodossa. Siten ne poikkesivat aiemmista tietosanakirjoista, jotka oli usein suunnattu lähinnä akateemiselle yleisölle. Brockhausin ratkaisu osoittautui suuntaa antavaksi ja sitä alettiin jäljitellä laajalti. Vuoden 1911 Encyclopædia Britannica luonnehtikin Brockhausia sanoin ”mikään hakuteos ei ole ollut hyödyllisempi tai menestyksekkäämpi tai useammin kopioitu, jäljitelty tai käännetty”.
Brandon Boyd

Brandon Boyd esiintymässä vuonna 2012.
Brandon Boyd (s. 15. helmikuuta 1976 Van Nuys, Kalifornia) on yhdysvaltalainen muusikko ja taiteilija, joka toimii mm. alternative rock -yhtyeen Incubusin laulajana.
Elämä ja ura

Brandon Boyd kasvoi Kalifornian Calabasasissa. Hänen vanhempansa Dolly ja Charles, joilla molemmilla oli kokemusta viihdebisneksessä, kasvattivat hänestä taiteellista lapsesta saakka. Hänen nuorempi veljensä, Jason Boyd, on myös laulaja, hän laulaa yhtyeessä Audiovent.
Boyd valmistui Calabasas High Schoolista vuonna  1994, ja opiskeli Moorpark Collegessa kahden vuoden ajan, kunnes lopetti koulun ja alkoi soittaa musiikkia Incubusissa täysaikaisesti. Bändikaverinsa Boyd tunsi jo lapsuudestaan ja bändi harjoittelikin aluksi sen jäsenten autotalleissa.
Boyd on kirjoittanut kirjat White Fluffy Clouds ja From the Murks of the Sultry Abyss, joissa hän kuvaa omia mietteitään ja jotka sisältävät myös runsaasti Boydin omaa kuvataidetta. Boyd on opiskellut kuvataidetta ja piti ensimmäisen taidenäyttelynsä nimeltä Ectoplasm vuonna 2008.
Tulosmatriisi

Tulosmatriisi on organisaatioiden toiminnanohjauksen tunnuslukujärjestelmä, jonka avulla voidaan kuvata toiminnassa tavoiteltavat tulokset. Nykyaikainen johtamisajattelu perustuu hajautettuun tulosvastuuseen ja tunnuslukujärjestelmän tarkoitus on tämän ajatteluun mukaisessa johtamisessa  operationalisoida tulosvastuu eli tehdä se mitattavaksi suureeksi. Tulosmatriisi on yksittäisistä tunnusluvuista koostuva mittaristo, jonka avulla tulosvastuu voidaan määritellä mittaamista varten organisaatiossa. Tulosmatriisin avulla voidaan määrittää toiminnan tuloksen mukainen tulospalkkio.
Tulosmatriisi nimenä kertoo, että se on matriisin muotoinen väline. Alkuosa tulos tarkoittaa toiminnan tavoitteen toteutumaa käytännössä eli toteutunutta tulosta. Käsitteet tulosjohtaminen, tulosvastuu, tulosmatriisi ja tulospalkka muodostavat käsiteperheen, jossa tulos tarkoittaa samaa asiaa.
Tulosmatriisista käytetään myös nimiä tulospalkkiomatriisi, tavoitematriisi, tuottavuusmatriisi ja suorituskykymatriisi. Suomessa tulosmatriisia on käytetty 1980-luvulta lähtien teollisuuden, kaupan ja palvelun aloilla tulosvastuun määrittelyyn ja mittaamiseen sekä tuloksesta palkitsemiseen.
Tunnuslukujärjestelmän idea

Toiminnan mittaamiseen ja ohjaamiseen käytetään tunnuslukuja, jotka kertovat suorituskyvyn muutoksista vastuualueella. Tunnusluvulle annetaan tavoitearvo, johon toteutunutta kehitystä verrataan. Tunnusluku on absoluuttisen tai suhteellisen mittauksen tulos kiinnostuksen kohteesta. Yksittäisiä tunnuslukuja voidaan kytkeä toisiinsa, ja näin syntyy tunnuslukujärjestelmä. Tunnusluvut ja tunnuslukujärjestelmät ovat suosittuja toiminnan ohjauksessa, koska niiden käyttö on koettu tarkoituksenmukaiseksi - kohtuullisella työllä saadaan aikaan mittaustapa, joka tuottaa riittävän oikeaa tietoa kohdeasiasta eli tulosvastuusta ja sen toteutumisesta.
Tunnuslukujärjestelmillä ei yleensä pyritä mahdollisimman harhattomaan kokonaisvaltaiseen mittaamiseen, vaan tavoitteena on mitata tilannekohtaisesti kiinnostavia ja tärkeitä tekijöitä, esimerkiksi niitä tekijöitä, joihin suunnittelukaudella on tarkoitus saada aikaan suotuisa muutos. Mittaus voidaan tällöin kohdistaa suhteellisen harvoihin tekijöihin, mikä tekee mittauksesta yksinkertaisen ja helposti käytäntöön soveltuvan.
Tulosmatriisin ominaisuudet

Oheinen tulosmatriisin perusesimerkki kuvaa tyypillistä sovellusta. Kuten sen sisällöstä voi päätellä, se kuvaa operatiivista vastuualuetta, prosessiteollisuuden valmistusyksikköä. Esimerkissä kaikki sen menestystekijät ovat tavalla tai toisella tuottavuuden osatekijöitä. Tulosmatriisin ominaisuudet voi tunnistaa sen rakenneosien avulla, joita voidaan tunnistaa yhdeksän:
Menestystekijät
Menestystekijöiden mittarit
Menestystekijöiden asteikot
Menestystekijöiden tavoitetaso
Menestystekijöiden painot
Menestystekijöiden mittaustulokset
Menestystekijöiden arvotetut tulokset
Menestystekijöiden painotetut tulokset
Kokonaistulos
Palkitsemisen säännöt
Ensimmäinen menestystekijä tuotettu määrä kertoo jonkinlaisesta pullonkaulatekijästä, koska aikaansaadun tuotannon määrää arvostetaan. On selvää, että tuotosmäärä vaikuttaa tuottavuuteen. Seuraavassa tekijässä halutaan varmistaa, ettei määrää tehdä laadun kustannuksella. Vajaalaatu on selvä tuottavuuden osatekijä ja sitä on yleensä helppo mitata. Sähkön ja höyryn kulutukset – niin kuin kaikki kulutusluvut – ovat tuottavuuden käänteislukuja ja sellaisena paljon käytettyjä liiketoiminnassa. Raaka-ainehukka on suoraan tuottavuutta samoin kuin työn tuottavuuskin. Tulosmatriisin avulla voidaan yksinkertaisesti havaita, mikä on tuottavuuden kannalta tärkeää.
Tulosmatriisi ohjauksen välineenä

Tulosmatriisi on mittausväline, mutta se on myös ohjausväline. Ohjaus on prosessi, jonka tarkoitus on saada halutut asiat tehdyiksi. Ohjausprosessi koostuu erilaisista osaprosesseista. Tulosmatriisiohjauksessa eri vaiheiden kuvaamiseksi ohjaus jaetaan neljään peräkkäiseen osaprosessiin seuraavasti:
Sopiminen
Yhteistoiminnan toteuttaminen
Raportointi ja kehityskeskustelu
Ylläpito ja kehittäminen
Sopiminen on tulosmatriisiohjauksen lähtökohta ja tarkoittaa tulosmatriisin luomista siten, että se perustuu osapuolten yhteisymmärrykseen. Syntynyt tulosmatriisi on sopimus, jossa sovitaan muun muassa, mitkä asiat ovat tärkeitä vastuualueella, miten niitä mitataan, miten vastuut jakaantuvat, miten palkitaan. Tästä sopimuksesta käytetään myös nimitystä tulossopimus. Yhteistoiminta on tähän sopimukseen perustuvaa toimintaa, jossa on tarkoitus saada yhteisesti sovitut ja halutut asiat tehdyiksi. Toiminta tapahtuu muuttuvissa olosuhteissa, mikä antaa lisäpiirteen tämän vaiheen ohjaamiseen. Raportointi on tekemisen tulosten mittaamista, raportointia ja palkitsemista. Raportointi tuottaa jatkuvaa palautetta toimintaan ja sitä kautta impulsseja korjaaviin toimenpiteisiin. Kehityskeskustelu on kokonaissuoritusta ja -kehitystä arvioiva keskustelu, joka on linkki päättyneen ja uuden sopimuskauden välillä. Jokaista välinettä ja prosessia on ylläpidettävä ja kehitettävä, mistä syystä järjestelmän ylläpito ja kehittäminen muodostavat yhden toiminnallisen kokonaisuuden. (Saari 2004)
Ohjauksen mallinnustehtävät

Liiketoiminnan ohjauksessa – saada halutut asiat tehdyksi – on kaksi mallinnustehtävää. Ensinnäkin on mallinnettava tavoitteellinen toiminta. Toiseksi on mallinnettava mittauksia varten tavoitteellisen toiminnan kohde eli se liiketoiminnan vastuualue, jota halutaan ohjata. Tässä on kysymys vastuualueen mallintamisesta taloudellisena ilmiönä.
Tavoitteellisen toiminnan hyvä mallinnus edellyttää, että mallinnuksessa voidaan toteuttaa seuraavat periaatteet: oikeudenmukainen menestyksen mittaus, täsmällinen tulosvastuusta sopiminen, yhteistoiminnan vahva kannustus, laaja ja oikeudenmukainen tuloksista palkitseminen, ohjauksen säädettävyys ja organisaation kyky käydä nopeasti, tehokkaasti ja täsmällisesti arvokeskustelua. Nämä hyvät ohjauksen ominaisuudet voidaan mallintaa tulosmatriisin avulla niin, että niille syntyy käytännössä toiminnallinen sisältö.
Taloudellisen ilmiön mallintaminen koskee kaikkia liiketoiminnan vastuualueita. Tässä on kysymys vastuualueen suunnitelman ja siihen sisältyvien menestystekijöiden mallintamisesta. Tähän tarkoitukseen on kehitetty lukuisia valmismalleja kuten tavoitejohtamisen avainalueluettelot, BSC:n näkökulmat jne. Viime kädessä organisaation on kyettävä luomaan itse omat mallinsa, jos se aikoo olla vähääkään omaperäinen liiketoiminnassaan. Suomalaisessa tavoitejohtamisessa yleistyi 1970-luvulla ns. YTA-prosessi eli Yrityksen Tavoitteiden Asettamisprosessi. Siitä lähtien monet yritykset ovat pitäneet tärkeänä mallintaa vastuualueiden tavoitteet itse ilman valmismalleja. (Saari 2004)
Tulosmatriisin syntyhistoria

Yhdysvaltalainen tohtori James L. Riggs esitelmöi vuonna 1984 Oslon tuottavuuskonferenssissa tässä kuvatusta tulosmatriisista otsikolla ”The Objective Matrix: A Versatile and Proven Method to Achieve Accountability and Motivation through Productivity Measurement”. Riggs toimi tuolloin Oregonin tuottavuuskeskuksen johtajana Yhdysvalloissa. Tuottavuuskeskus oli hänen perustamansa vuonna 1980. Sen tarkoitus oli tukea alueellisesti pientä ja keskisuurta liiketoimintaa tuottavuuteen ja tehokkuuteen liittyvissä kysymyksissä. Tutkimuskeskuksessa harrastettiin tutkimus- ja kehitystoimintaa ja niiden tuloksia raportoitiin seminaareissa. Tulosmatriisi on yksi tämän tutkimuskeskuksen aikaansaannoksista. (Riggs 1984)
Tohtori Riggs kuoli pian tuon Oslon kongressin jälkeen vuonna 1986 ja Oregonin tuottavuuskeskus joutui taloudellisiin vaikeuksiin niin, että sen toiminta jouduttiin lopettamaan rahoituksen loppumiseen vuonna 1988. Riggs toimi Oregonin valtionyliopistossa (Oregon State University) professorina (1967) ja laitoksen johtajana (Industrial Engineering) kuolemaansa asti (1986). Hän kirjoitti ammattialaltaan 14 teosta, joista tunnetuin, Engineering Economics, on uusittuina painoksina ollut suosittu alan oppikirja (Riggs ym., 1998). Riggs palkittiin 1987, vuosi kuolemansa jälkeen, arvostetulla Wellington-palkinnolla. (Saari 2004, 257)
Käyttöhistoriaa ja -kokemuksia Suomessa

Tulosmatriisia on käytetty Suomessa vuodesta 1984 lähtien erilaisten organisaatioiden toiminnan ohjaamiseen. Vuonna 2004, kun ensimmäisten sovellusten käyttöönotosta oli kulunut 20 vuotta, tehtiin suppea haastattelututkimus, jossa tutkimusongelma esitettiin kysymyksenä ”Mitä tulosmatriisiohjaukselle kuuluu?”. Tutkimuksen kohteena oli viisi yritystä. (Saari 2004, 213-224) Tässä selostetaan  niistä kahden yrityksen käyttöhistoriaa ja –kokemuksia tiivistettynä.
Käyttöhistoriaa ja -kokemuksia Suomessa > Neste Oyj / Fortum Oyj

Tulosmatriisi oli saavuttanut menestystä toiminnan ohjaamisessa Nesteen Porvoon tuotantolaitoksilla, jossa sitä alettiin koemielessä soveltaa vuonna 1984. Näiden kokemusten perusteella syntyi ymmärrys, että tulosmatriisiohjaus ja siihen liitetty tuloksista palkitseminen voisivat ratkaista tulosjohtamisessa koettuja ongelmia.
Tavoitteeksi asetettiin, että jokainen yhtiön henkilöstöön kuuluva on sellaisessa järjestelmässä, jossa tuloksellisesta toiminnasta palkitaan. Siitä lähtien järjestelmä on ollut käytössä yhtiön laajuisena. Nesteen ja IVO:n fuusiossa syntyneen uuden yhtiön ohjausjärjestelmäksi omaksuttiin Nesteen soveltama tulosmatriisiohjauksen ja tulospalkkauksen käytäntö.
Tulosvastuu määritellään yleensä kolmella seuraavalla tasolla
Vaikutus laajemman kokonaisuuden tuloksiin
Oman yksikön tulokset
Oman tiimin tai henkilökohtaiset tulokset
Lähtötilanteessa palkkioiden suuruus mitoitettiin 5 - 20 prosentiksi työajan palkasta. Korkeaa palkkion alarajaa (5 %) perusteltiin sillä, että näin vältytään pienten mutta lukuisten palkkioiden hallinnointiongelmilta. Kokemusten myötä palkkioprosentteja on porrastettu vastuuhenkilön vaikuttamismahdollisuuden mukaisesti. Ylimmät palkkiot vaihtelevat 10% ja 30% välillä.
Tulosohjauksen vuosisykliin kuuluvat kahdesti vuodessa kehityskeskustelut. Toinen painottuu kehitykseen toinen tavoitteisiin. Ohjauksessa voidaan fokusoida toiminta kulloinkin tärkeinä pidettäviin suoritus- ja kehitystavoitteisiin. Tulosohjauksen muodostama kokonaisuus on selvästi kehittänyt esimiestoiminnan laatua ja vastuullisuutta. Yhtiöön on sen seurauksena kehittynyt tuloshakuinen kulttuuri. Yhtiössä on kohdattu tunnettu, toisten yksiköiden tulosten ja palkkioiden liiallisesta seurannasta ja arvioinnista johtuva ongelma, jonka häirintäaste on kuitenkin ajan mittaan yrityskulttuurin kehittymisen myötä vähentynyt. Tulosmatriisiohjaus ja siihen perustuva palkitseminen on oleellinen osa yhtiön johtamisjärjestelmää. (Saari 2004, 215-217)
Kirjallisuutta

Felix, Glenn H.; Riggs, James L.: “Productivity Measurement by Objectives,".  National Productivity Review 2(4):386-93, 1983.
Hannula, M.: Tavoitematriisi.  Työturvallisuuskeskus, 2000.
Neilimo, K.; Uusi-Rauva, E.: Johdon laskentatoimi.  Edita, 2001.
Rehnström, P.: Tavoitematriisi tuottavuuden mittauksessa. Teoksessa Tuottavuus, mittaa ja menestys.  TT-Kustannustieto Oy, 1996.
Sink, D. Scott; Tuttle, Thomas C.; DeVries, Sandra J.: Productivity Measurement and Evaluation: What Is Available?.  National Productivity Review, 1984.
Aiheesta muualla

Lappeenrannan teknillisen yliopiston taulukkolaskinsovellus: SAKE (Arkistoitu – Internet Archive)
Tulosmatriisi vuodelta 1984 (Saari 1990)
Brandon Call

Brandon Spencer Lee Call (s. 17. marraskuuta 1976) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa televisiosarjoista Step by Step, Baywatch ja Santa Barbara.
Call voitti kaksi Young Artist -palkintoa ja oli ehdolla monien muiden saajaksi. Hän esiintyi televisiosarjojen ohella elokuvissa, kuten Silmittömässä raivossa (1989).
Varhaislapsuudestaan esiintynyt Call haavoittui ampumavälikohtauksessa alkusyksystä 1996. Hän kuitenkin toipui täysin ja jatkoi uraansa; hänellä oli vakituinen rooli Step by Step -sarjassa aina vuoteen 1998. Hänellä on vuonna 1998 syntynyt tytär.
Aiheesta muualla

Brandon Call Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Broms

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Broms (ruotsia, suom. paarma) on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anna Broms (1862–1890), suomalainen ylihoitaja ja sairaanhoitokoulutuksen uranuurtaja
Arvid Broms (vuoteen 1933 Arvi Autere, 1910–1968), suomalainen taidemaalari
Bengt Broms (1917–1989), suomalainen yli-intendentti, Finlandia-talon johtaja
Bengt Broms (1929–2023), suomalainen professori ja oikeustieteilijä
Carl Gustaf Broms (1756–1833), ruotsalainen valtiopäivämies
Gustaf Emil Broms (1849–1903), ruotsalainen liikemies, yritysjohtaja ja mesenaatti
Henri Broms (1927–2014), suomalainen runoilija, kirjastonjohtaja ja semiootikko
Oskar Paarma (vuoteen 1935 Broms, 1905–1994), suomalainen pappi ja kirjailija.
Artikkeli (kielioppi)

Kieliopissa artikkeli on substantiiviin kiinteästi liittyvä sana, joka kertoo sen viittaussuhteesta. Artikkeli voi ilmaista esimerkiksi, käytetäänkö substantiivia yleisessä vai erityisessä merkityksessä. Artikkelista käy usein myös ilmi sanan kieliopillinen suku, joka saattaa vaikuttaa sanan merkitykseen (esimerkiksi norjan kielessä en ball ’pallo’, et ball ’tanssiaiset’).
Artikkeleja käytetään useimmissa indoeurooppalaisissa kielissä ja seemiläisissä kielissä. Muissa kieliryhmissä ne ovat harvinaisia. Suomen kielessä ei esiinny varsinaisia artikkeleita, mutta pronomineja eräs, yksi ja se käytetään toisinaan artikkelin tapaan, varsinkin puhekielessä. Niissäkin kielissä, joissa artikkeleja käytetään, voi joskus olla tulkinnanvaraista, onko kyseessä artikkeli, pronomini vai lukusana.
Artikkelin sijainti

Artikkeli sijoitetaan tavallisesti substantiivin eteen. Joissain kielissä, kuten lähes kaikissa skandinaavisissa kielissä, määräisenä artikkelina käytetään kuitenkin useimmissa tapauksissa substantiivin kanssa yhteen kirjoitettavaa jälkiliitettä, loppuartikkelia, joka muistuttaa epämääräistä artikkelia tai on identtinen sen kanssa (esimerkiksi ruotsin kielessä ett hus : huset, en skola : skolan ja norjan kielessä en krig : krigen).
Artikkelityypit > Epämääräinen ja määräinen artikkeli

Monissa kielissä esiintyy kaksi artikkelityyppiä, määräinen artikkeli ja epämääräinen artikkeli. Epämääräinen artikkeli viittaa kohteeseen yleensä (esimerkiksi englanniksi ”a dog is a mammal”, ”koira on nisäkäs”), ja määräinen artikkeli viittaa johonkin tiettyyn, rajattuun kohteeseen, joka ilmenee asiayhteydestä (esim. ”the dog bit the burglar”, ”koira puri murtovarasta”, ts. jokin tietty koira puri jotain tiettyä henkilöä).
Usein epämääräistä artikkelia käytetään mainittaessa jotain ensimmäisen kerran ja määräistä artikkelia viitattaessa samaan kohteeseen uudelleen. Asiaa havainnollistaa seuraava englanninkielinen lause suomennoksineen:
”I have a hat. The hat is red. I wore the hat when I bought a hat for my sister.”
Minulla on (eräs) hattu. (Kyseinen) hattu on punainen. Minulla oli (kyseinen) hattu päässäni ostaessani (toisen, muun) hatun siskolleni.
Artikkelityypit > Partitiiviartikkeli

Ranskan kielessä käytetään määräisen artikkelin (le, la, les) ja preposition de yhteensulautumaa ilmaisemaan epätarkkaa määrää Suomen kielen partitiivin tapaan. Rakenteesta käytetään nimitystä article partitif, ”partitiiviartikkeli”:
du café = kahvia (de + le)
des œufs = munia (de + les)
Artikkelityypit > Negatiiviartikkeli

Englannissa ja monissa muissa kielissä ilmaus ”ei mikään”, ”ei kukaan”, ”ei yksikään” voidaan ilmaista yhdellä sanalla, jota käytetään artikkelin tapaan. Englannin kielessä siitä käytetään nimitystä negative article:
No man is an island. = Yksikään/kukaan ihminen ei ole saari.
Artikkelityypit > Nolla-artikkeli

Kielissä, joissa substantiiviin pääsääntöisesti liittyy artikkeli, on usein joitakin poikkeustapauksia, joissa artikkelia ei käytetä; tällöin puhutaan ns. ”nolla-artikkelista” (engl. zero article). Esimerkiksi englannin kielessä artikkeli jää pois puhuttelussa, huudahduksissa, otsikkoteksteissä ja tietyissä vakiintuneissa ilmauksissa:
Boy, come here! = Poika, tulehan tänne!
Oh boy! = Voi pojat!
Yellow Car Hit Elderly Lady = Keltainen auto osui varttuneeseen rouvaan (lehtiotsikko)
at school = koulussa (vrt. at the school = koululla, koulurakennuksessa)
Artikkelit indoeurooppalaisissa kielissä

Indoeurooppalaisissa kielissä epämääräiset artikkelit ovat kehittyneet lukusanasta yksi ja määräiset artikkelit demonstratiivipronominista se, tuo; esimerkiksi latinan ille, illa, illud (se, tuo) → ranskan määräiset artikkelit le, la ja epämääräiset artikkelit un, une ← latinan unus, una, unum, yksi. Tätä kehitystä kutsutaan kieliopillistumiseksi.
Artikkelit uralilaisissa kielissä

Unkari on ainoa artikkeleita kirjakielessä käyttävä uralilainen kieli. Suomen kirjakielen alkuaikoina suomeen yritettiin keinotekoisesti luoda artikkelikategoriaa indoeurooppalaisen mallin mukaan, mikä näkyy esimerkiksi Agricolan uuden testamentin käännöksen Se Wsi Testamenti nimessä.
Baseballin Euroopan-mestaruuskilpailujen C-sarja 2018

Baseballin C-sarjan EM-karsinnat pelattiin 23.-28. heinäkuuta 2018 Ashbournessa, Irlannissa ja Kropyvnytskyissa, Ukrainassa. Viisi parasta joukkuetta nousi karsintojen B-sarjaan kesäksi 2019.
Irlannin lohko

| joukkue | Ot>  | V | H | AVG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Irlanti | 4 | 4 | 0 | 1.000 |
|  Kreikka | 4 | 3 | 1 | .750 |
|  Suomi | 4 | 2 | 2 | .500 |
|  Slovenia | 4 | 1 | 3 | .250 |
|  Norja | 4 | 0 | 4 | .000 |
Loppuottelu: Irlanti - Kreikka 12–2
Ukrainan lohko

| joukkue | Ot>  | V | H | AVG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ukraina | 4 | 4 | 0 | 1.000 |
|  Romania | 4 | 2 | 2 | .500 |
|  Georgia | 4 | 2 | 2 | .500 |
|  Viro | 4 | 2 | 2 | .500 |
|  Unkari | 4 | 0 | 4 | .000 |
Loppuottelu: Ukraina - Romania 3–2
Molempien lohkojen 2 parasta sekä Suomi nousivat B-sarjan karsintoihin kaudelle 2019.
Brandon Manilow

| Brandon Manilow> Henkilötiedot.Aiheesta muualla |
| --- | --- |
www.belamimodels.com/model.php?id=176
IMDb
Brandon Manilow (s. 5. tammikuuta 1983) on tšekkiläinen homopornonäyttelijä. Hän on esiintynyt myös nimellä Ondrej. Hän on 183-senttinen. Manilow sai vuonna 2008 Golden Dickie -ehdokkuuden roolistaan Bel Amin elokuvassa "2 Too Many Boys". Ehdokkuus tuli kategoriassa Paras suuren studion twink-esiintyjä - top.
Vuonna 2009 Manilow oli ehdolla GayVN-palkinnon saajaksi Bel Amin elokuvasta "The Private Life of Brandon Manilow". Kategoria oli Paras näyttelijä - ulkomaalainen julkaisu. Vuoden 2010 palkintojenjakotilaisuudessa hän oli ehdolla luokissa Paras ryhmäseksikohtaus ja Paras kaksikon seksikohtaus.
Aiheesta muualla

Brandon Manilow Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Brandon Manilow
Käännös suomeksi