stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teräase
Historia

Teräaseita on käytetty metsästykseen ja sodankäyntiin jo kivikaudella. Muinaisessa Egyptissä valmistettiin esihistoriallisella ajalla taidokkaita piikiviveitsiä. Myöhemmin teräaseita on valmistettu obsidiaanista. Metallien keksimisen jälkeen teräaseita alettiin valmistaa pronssista, raudasta ja teräksestä. Perinteisiä teräaseita olivat muun muassa tikari, miekka ja keihäs.
Nykyaika

Nykyisin teräaseiden merkitys sodankäynnissä ja metsästyksessä on vähäinen, ja teräaseiden käyttö liittyy toisinaan katuväkivaltaan tai muuhun rikollisuuteen. Historialliset tai epätavalliset teräaseet tai sellaisten jäljitelmät voivat olla myös keräilyesineitä.
Puukon, keittiöveitsien tai saksien kaltaisia terällisiä työ- ja tarvekaluja voidaan joskus käyttää teräaseina.
Teräaseet ja lainsäädäntö

Suomessa teräaseisiin liittyviä säädöksiä on järjestyslaissa. Teräaseiden hallussapito julkisella paikalla on kielletty. Stileteistä puhuttaessa myös maahantuonti ja myynti on kielletty, poikkeuksena historiallisesti tai taiteellisesti arvokkaat esineet.
Storhamar Ishockey

| Storhamar Ishockey |
| --- | --- |
Perustettu:  1957
Entiset nimet:  Storhamar Ishockey 1957–1997 Storhamar Dragons 1998–2015 Storhamar Ishockey 2015–
Kaupunki:   Hamar, Norja
Kotiareena:  Hamar OL-Amfi
– kapasiteetti:  6 000
Sarjataso:  EliteHockey Ligaen
Värit:           
Päävalmentaja:   Petter Thoresen
Mestaruudet:  6  (1995, 1996, 1997, 2000, 2004, 2008 ja 2018)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Storhamar Ishockey on jääkiekkojoukkue Hamarista, Norjasta. Joukkue pelaa Norjan korkeimmalla sarjatasolla EliteHockey Ligaenissa.
Storhamarin jääkiekko-osasto perustettiin 18. maaliskuuta 1957. Joukkueen värit ovat keltainen ja sininen.
Storhamar Dragons pelaa kotiottelunsa Hamar Olympic Amphi Theatressa. 6000 paikkainen areena valmistui vuoden 1994 Lillehammerin talviolympialaisia varten. Joukkue on voittanut Norjan mestaruuden kuusi kertaa vuosina 1995, 1996, 1997, 2000, 2004, 2008 ja 2018.
Merkittävin pelaaja Storhamarin historiassa on Erik Kristiansen, joka pelasi 20 kautta, tehden 509 maalia ja 406 syöttöä 649 ottelussa.
Joukkue

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Kätisyys | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 |  | Henrik Fayen Vestavik | L | 2025 | Asker, Norja |
| 35 |  | Markus Røhnebæk Stensrud | L | 2025 | Hamar, Norja |
| 39 |  | Trym Gran | L | 2025 | Sarpsborg, Norja |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 3 |  | Noah Alme Bjerke-Narud |  | Juniori |  |  |
| 4 |  | Sondre Berg |  | Juniori |  |  |
| 5 |  | Joe Gatenby | R | 2025 | Kelowna, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |  |
| 26 |  | Mathias Papuga | L | 2026 | Hamar, Norja |  |
| 47 |  | Adrian Saxrud Danielsen | L | 2026 | Hamar, Norja |  |
| 49 |  | Mathias Fahle Karlsen | L | Juniori | Hamar, Norja |  |
| 54 |  | Sander Hurrød | L | 2025 | Fredrikstad, Norja |  |
| 71 |  | Stefan Espeland | L | 2025 | Oslo, Norja |  |
| 77 |  | Sverre Rønningen | L | 2025 | Lillehammer, Norja |  |
| 88 |  | Andreas Hjelm | L | 2026 | Tukholma, Ruotsi |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 7 |  | Victor Svensson | L | KH | 2025 | Karlskrona, Ruotsi |
| 12 |  | Jacob Berglund (C) | L | KH / VLH | 2026 | Malmö, Ruotsi |
| 19 |  | Håvard Østrem Salsten | L | H | 2025 | Hamar, Norja |
| 22 |  | Martin Rønnild (A) | L | H | 2025 | Fredrikstad, Norja |
| 24 |  | Cole Schneider | L | VLH / KH | 2026 | Williamsville, New York, Yhdysvallat |
| 27 |  | Andreas Martinsen (A) | L | LH | 2025+1 | Bærum, Norja |
| 28 |  | Samuel Solem | L | VLH | 2025 | Lørenskog, Norja |
| 29 |  | David Aas Larsen | L | KH | 2026 | Lørenskog, Norja |
| 36 |  | Linus Paulsen Morken | L | H | Juniori | Hamar, Norja |
| 45 |  | Axel Sandnes | L | H | 2026 |  |
| 66 |  | Andreas Dahl | L | H | 2026 | Trondheim, Norja |
| 67 |  | Mats Bakke Olsen | R | OLH | 2026 | Hamar, Norja |
| 68 |  | Sander Rønnild | L | OLH | Juniori | Trondheim, Norja |
| 83 |  | Kenneth Pappalardo Gulbrandsen | L | KH | 2026 | Lørenskog, Norja |
| 86 |  | Austin Cangelosi | R | KH | 2026 | Hillsborough, New Jersey, Yhdysvallat |
| 91 |  | Marcus Bryhnisveen | L | KH | 2026 | Oslo, Norja |
| 98 |  | Jacob Lundell Noer | L | KH | 2025 | Oslo, Norja |
Joukkue > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Petter Thoresen
Apuvalmentaja: Mattias Livf
Maalivahti- & Videovalmentaja: Daniel Jørgensen
Taitovalmentaja: Jon-Hroar Nordstrøm
Huoltopäälikkö: Johnny Smeby
Huoltopäälikkö: Jostein Smeby
Lähde: EliteProspects
Joukkue > Joukkueen kapteenit

2000–03 - Michael Smithurst
2003–05 - Mikael Tjälldèn
2005–06 - Mads Hansen
2006–nykyhetki - Mattias Livf
Joukkue > Joukkueen valmentajat

Lasse Beckman
Lenny Eriksson
Lennart Åhlberg
Göran Sjöberg
Petter Thoresen
Lars Molin
Petter Salsten
Alexander Smirnov
NHL- ja WHA-pelaajat

David Booth
Chris Clark
Aaron Gavey
Jakub Kindl
Chris Marinucci
Petteri Nummelin
Joey Tenute
Patrick Thoresen
Vladislav Vlček
Mike Wilson
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanninkielinen osio) (Arkistoitu – Internet Archive)
Storhamar Dragonsin keskustelupalsta
Fjordkraft-ligaen
Frisk Asker • Grüner Ishockey • Lillehammer IK • Manglerud Star • Narvik Hockey • Sparta Sarpsborg • Stavanger Oilers • Stjernen Hockey • Storhamar Ishockey • Vålerenga Ishockey 
 Entisiä joukkueita: Bergen Flyers • IK Comet • Furuset Ishockey • Hasle-Løren IL • Kongsvinger Knights • Lørenskog IK • Ringerike IK • Rosenborg IHK • Trondheim Black Panthers • Viking Hockey
Seppo Laurell

Seppo Mauri Juhani Laurell (13. syyskuuta 1937 Oulu – 3. marraskuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen merikapteeni, tietokirjailija ja majakkahistorioitsija. Hän oli Suomen Majakkaseuran kunniapuheenjohtaja.
Ammatillinen ura > Merenkulkuala

Laurell valmistui merikapteeniksi 1965. Hän palveli uransa aikana kauppalaivastossa ja Merenkulkuhallituksessa Merenmittaustoimiston päällikkönä 1975–2000.
Ammatillinen ura > Tietokirjailijana

Laurell kirjoitti Suomen majakoista neljä teosta, joista viimeinen on Valo merellä (2009). Se oli vuonna 2009 ehdolla Tieto-Finlandia-palkinnon saajaksi. Teoksesta Suomen majakat hän sai vuonna 2000 tiedonjulkistamispalkinnon.
Lisäksi Laurell kirjoitti lastenkirjoja, joista Tervatassuisten laivakissojen tarina oli Finlandia Junior -palkintoehdokas.
Teokset

Leijonalippu merellä, kirj. Visa Auvinen, Seppo Laurell, Kai Säteri. 2. p. Edita, 1983. ISBN  951-95781-1-0
Through ice and snow, the story of Finnish winter navigation. Ship Historical Society of Finland, 1985. ISBN  951-99663-5-8
Aalloilla keinuvat majakat, historiikki majakkalaivojen aikakaudesta ja museoalus Kemistä. Merenkulkuhallitus, 1988. ISBN  951-49-0940-2
Majakat. Luotsiliitto, 1989. ISBN  952-90-0481-8
Höyrymurtajien aika, historiikki höyrykäyttöisten valtionjäänmurtajien aikakaudesta. Merenkulkuhallitus, 1992. ISBN  951-47-6775-6
Suomen majakat – Finska fyrar – Finnish lighthouses. Merenkulkulaitos, 1999. ISBN  952-5180-21-2
Gustavsvärn, linnoitus- ja majakkasaari Hankoniemen kärjessä, teksti: Seppo Laurell ym., valokuvat: Tommi Heinonen ym. Suomen majakkaseura, 2006. ISBN  952-92-0584-8
Gustavsvärn, fästnings- och fyrön vid Hangö udds spets, text: Seppo Laurell mm., översättning till svenska: Kaj Eklund och Peter Löfgren, foto Tommi Heinonen mm. Finlands fyrsällskap, 2006. ISBN  952-92-0585-6
Suomenlahden saaristokartasto 1880, uusintapainos K. G. Ekebomin merikartoista Viipurista Hankoon = Atlas över Finska vikens skärgård 1880 : nyupplaga av K. G. Ekeboms sjökort från Viborg till Hangö, toimittaneet = utgiven av Jan Strang, Erkki-Sakari Harju ja Seppo Laurell. Genimap, 2006. ISBN  978-951-593-002-6
Valo merellä, Suomen majakat – Ljuset till havs, Finlands fyrar, 1753-1906. John Nurmisen säätiö, 2009. ISBN  978-952-9745-28-9
Majakka keskellä ei mitään. Dynamo, 2010.
Russarö : Hankoniemen silmä, työryhmä: Seppo Laurell ym. Suomen Majakkaseura, 2012. ISBN  978-952-93-1399-0
Teokset > Lastenkirjat

Tervatassuisten laivakissojen tarina. WSOY, 2001. ISBN  951-0-25697-8
Paikatun kevätesikon tarina, kuvittanut Riikka Jäntti. WSOY, 2006- ISBN  951-0-31638-5
Vapaaehtoistyö

Laurell toimi lähes 30 vuotta saattohoidon tuen vapaaehtoisena Terhokodissa Helsingissä. Tämä tekee hänestä pisimpään saattohoidon vapaaehtoisena toimineen suomalaisen.
Entropy

Entropy ry on vuonna 1993 perustettu, pääkaupunkiseudulla toimiva elektronisen musiikin kulttuuriyhdistys, AYY:n alainen opiskelijajärjestö ja yleishyödyllinen yhdistys. Entropyn tarkoituksena on ylläpitää ja edistää elektronisen musiikin kulttuuria ja sen harrastusta, sekä yhdistää elektronisesta musiikista kiinnostuneita ihmisiä. Entropyn toimintaan kuuluu muun muassa elektronisen musiikin kulttuuritapahtumien ja erilaisten koulutusten kuten DJ- ja tuottajakurssien järjestäminen. Entropyn toiminta on jäsenlähtöistä, eli jäsenistö suunnittelee ja toteuttaa kaikki tapahtumat ja aktiviteetit. Yhdistyksen jäseneksi voi liittyä kuka tahansa, jäsenmaksu on aina ollut nolla euroa.
Historia

Entropy ry perustettiin vuonna 1993 tarkoituksenaan yhdistää TKK:n opiskelijoita, jotka olivat kiinnostuneita teknosta. Perustamiskokousta mainostettiin sähköpostilla ja humoristisilla julisteilla, joissa kannatettiin ”TKK:n auditoriomonumentin muuttamista jättimäiseksi bassokaiuttimeksi”. Entropy on HYTKY:n ohella ollut yksi pääkaupunkiseudun merkittävimmistä elektronisen musiikin kulttuurin toimijoista, ja useat artistit ja kollektiivit ovat saaneet alkunsa näistä yhteisöistä.
Titanicin kohtalonyö (elokuva)

| Titanicin kohtalonyö> A Night to Remember |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Roy Ward Baker
Käsikirjoittaja:  Eric Ambler Joseph Boxhall Walter Lord
Perustuu:  Walter Lordin kirjaan Titanicin kohtalonyö
Tuottaja:  William MacQuitty
Säveltäjä:  William Alwyn
Kuvaaja:  Geoffrey Unsworth
Leikkaaja:  Sidney Hayers
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  J. Arthur Rank Organisation
Levittäjä:  Rank Organisation Netflix
Ensi-ilta:  1958
Kesto:  124 min
Alkuperäiskieli:  englanti venäjä italia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Titanicin kohtalonyö (A Night to Remember) on vuonna 1958 ensi-iltansa saanut draamaelokuva, joka perustuu Walter Lordin samannimiseen kirjaan. Elokuva kertoo matkustajahöyrylaiva RMS Titanicin viimeisistä hetkistä aluksen törmättyä neitsytmatkallaan jäävuoreen.
Elokuvan keskeisiä rooleja esittävät Kenneth More, Ronald Allen, Robert Ayres, Honor Blackman, Anthony Bushell, John Cairney, Michael Goodliffe, Kenneth Griffith, Laurence Naismith, Russell Napier ja George Rose. Myös Sean Connery ja Desmond Llewelyn tekevät elokuvassa pienet roolit. Elokuvan on ohjannut Roy Ward Baker.
Titanicin neljäs perämies Joseph Boxhall ja Cunard Linen kommodori Harry Grattidge toimivat elokuvan teknisinä neuvonantajina.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Titanicin kohtalonyön vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kenneth More  | … |  Titanicin toinen perämies Charles Lightoller   |
|  Laurence Naismith  | … |  Titanicin kapteeni Edward Smith   |
|  Michael Goodliffe  | … |  Thomas Andrews   |
|  Frank Lawton  | … |  J. Bruce Ismay   |
|  Richard Leech  | … |  Titanicin ensimmäinen perämies William Murdoch   |
|  Kenneth Griffith  | … |  Titanicin sähköttäjä Jack Phillips   |
|  David McCallum  | … |  Titanicin apulaissähköttäjä Harold Bride   |
|  Tucker McGuire  | … |  Margaret ”Molly” Brown   |
|  Anthony Bushell  | … |  Carpathian kapteeni Arthur Rostron   |
|  Alec McCowen  | … |  Carpathian sähköttäjä Harold Cottam   |
|  Russell Napier  | … |  Californianin kapteeni Stanley Lord   |
|  Geoffrey Bayldon  | … |  Californianin sähköttäjä Cyril Evans   |
|  Harold Siddons  | … |  Californianin toinen perämies Herbert Stone   |
|  George Rose  | … |  Charles Joughin   |
|  Ronald Allen  | … |  herra Clarke   |
|  Jill Dixon  | … |  rouva Clarke   |
|  John Merivale  | … |  herra Lucas   |
|  Honor Blackman  | … |  rouva Lucas   |
|  Robert Ayres  | … |  Arthur Godfrey Peuchen   |
|  Ralph Michael  | … |  Yates   |
|  Redmond Phillips  | … |  Hoyle   |
|  John Cairney  | … |  Murphy   |
|  Michael Bryant  | … |  Titanicin kuudes perämies James Paul Moody   |
|  Charles Belchier  | … |  Wallace Henry Hartley   |
|  Emerton Court  | … |  Joseph Bell   |
Aiheesta muualla

Titanicin kohtaloyö Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hyperdelic Housers

Hyperdelic Housers oli turkulainen rave-tapahtumia järjestänyt ryhmä, joka toimi aktiivisesti noin vuosina 1989–1993. Sen ytimen muodostivat Tommi Grönlund, Esko Routamaa ja Mika Vainio. Ryhmän jäseniä yhdisti kiinnostus niin kokeelliseen musiikkiin kuin myös futurismiin. Rave-toiminnassa kyse ei siis ollut vain hauskanpidosta, vaan haluttiin tehdä jotain uutta ja merkittävää, pitäen samalla tietty pesäero esimerkiksi kaupallisuuteen. Levynsä ryhmä hankki lähinnä Berliinistä ja Lontoosta, koska Suomessa ei 1980-luvun lopulla ja vuosikymmenen vaihteessa vielä juurikaan dance- ja teknoäänitteitä kaupoista saanut.
Housers järjesti Suomen ensimmäiset varastoreivit kesällä 1989. Vuosikymmenen vaihtuessa ryhmä järjesti useita vastaavanlaisia, usein luvattomia tapahtumia, joita pidettiin yleensä Turun Itäharjun hylätyissä teollisuusrakennuksissa.
Lisäksi he olivat mukana varhaisissa reiveissä Neuvostoliiton Leningradissa. Myöhemmin järjestettiin myös esimerkiksi Odd Zone -tapahtuma Leningradin kokemusten inspiroimana Down By The Laiturin yhteydessä vuonna 1990 ja siitä eteenpäin muun muassa joitakin vuotuisia suuria Typpihappo-reivejä Turkuhallissa osana Ruisrockia.
Vuoden 1992 tienoilla Housersien toiminta alkoi hiipua, kun samaan aikaan elektronisen tanssimusiikin suosio kasvoi nopeasti ja äänitteiden saatavuus parani oleellisesti. Ryhmän jäsenten kiinnostus elektroniseen musiikkiin ei loppunut, vaan seuraavana vuonna Grönlund perusti maailmalla sittemmin tiettyä kulttimainetta niittäneen Sähkö Recordingsin ja Vainio puolestaan Houserseissa samoin vaikuttaneen Ilpo Väisäsen kanssa Sähkölle levyttäneen kokeellisen musiikin Pan sonic-yhtyeen. Routamaa taas on työskennellyt pääsääntöisesti valokuvaajana, mutta tekee 2000-luvulla edelleen myös DJ-keikkaa.
Aiheesta muualla

Kuvia ja flaijereita Sähkö Recordingsin sivuilla
Sähköiskuja rahan valtaa vastaan, Turun Sanomat 2005
Suomen reivikulttuuri syntyi Turussa, Helsingin Sanomat 2009
Kalsium

Kalsium on maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ca (lat. calcium < calx) ja järjestysluku 20. Kalsium on viidenneksi yleisin alkuaine maankuoressa, jossa sitä on 41,5 kilogrammaa tonnissa. Kalsium on elintärkeä aine eliöille.
Ominaisuudet

Kalsium on hopeanvalkoinen, kiteinen metalli. Se on hieman lyijyä kovempi, kevyt, ja helposti leikattavissa ja venytettävissä. Kalsium peittyy ilmassa heti harmahtavalla oksidikerroksella, joka estää hapettumisen leviämistä syvemmälle, vaikka kalsium kylmänä ja kuivana reagoikin heikosti. Se reagoi veden kanssa muodostaen kalsiumhydroksidia Ca(OH)2 ja yhtyy kuumana nopeasti happeen palaen keltapunaisella liekillä. Se yhtyy helposti myös vetyyn, halogeeneihin ja typpeen. Altistuessaan ilman typelle sen pinnalle muodostuu valkoinen nitridikerros.
Luonnossa kalsiumia on vain yhdisteinä, ei vapaana alkuaineena. Sitä esiintyy muun muassa kalkkikivessä ja marmorissa, jotka ovat suurelta osin kalsiumkarbonaattia CaCO3. Kalkkikiveä polttamalla karbonaatti muuttuu kalsiumoksidiksi CaO, jota on käytetty yleisesti laastin raaka-aineena jo antiikin ajoista lähtien. Nykyään kalkkikiveä käytetään tähän tapaan sementin raaka-aineena.
Vapaaksi alkuaineeksi kalsiumia eristetään elektrolyysillä kalsiumkloridista CaCl2.
Ominaisuudet > Ydinsynteesi ja isotoopit

Kalsiumilla on viisi vakaata isotooppia (40Ca, 42Ca, 43Ca, 44Ca, and 46Ca) ja yksi erittäin pitkän puoliintumisajan isotooppi (48Ca,  pa 4.3 × 1019 vuotta). Selvästi yleisin isotooppi luonnossa on 40Ca 96,941% osuudella. Sitä syntyy vähintään 8-11 Auringon massaisen tähden ydinsynteesissä piin palamisvaiheessa alfareaktiona 36Ar  	+  	4He  	→  	40Ca  	+  	γ, E=7,04 MeV.
Käyttö

Kalsiumia käytetään muun muassa uraanin, zirkoniumin ja toriumin erottamiseen kuten myös hapen, rikin ja hiilen poistamiseen rauta- ja epämetalliseoksissa. Sitä käytetään myös lejeerinkien valmistuksessa.
Eniten käytettyjä kalsiumyhdisteitä lienee maatalouskalkkina käytettävä kalsiumkarbonaatti, joka on kalkkikiveä, kalsiumkloridia CaCl2 taasen käytetään kesäisin pölyn sidontaan teillä ja kidevedettömänä kaasujen ja orgaanisten nesteiden kuivaajana. Kalsiumhypokloriittia Ca(ClO)2 käytetään puhdistus- ja desinfiointiaineena. Kalsiumoksidi eli poltettu kalkki on käytössä kuivausaineena, ja kalsiumhydroksidi eli sammutettu kalkki laastin valmistuksessa. Kalsiumkarbidi (CaC2) synnyttää asetyleenia veden kanssa reagoidessaan. Kalsiumsulfaattia CaSO4 esiintyy kidevedellisenä sekä kidevedettömänä anhydridinä ja se tunnetaan paremmin nimellä kipsi.
Kalsium estää valujen kuplaisuutta ja metallisena sitä käytetään pelkistimenä ja hapen sitomiseen valmistettaessa erikoisteräksiä ja muita metalliseoksia. Kalsiumia käytetään myös argonin erottamiseen typestä ja metalliseosten kovettamiseen. Kalsium suojaa toisia aineita korroosiolta metalliseoksissa. Metallisen, puhtaan kalsiumin merkitys on pieni. Fosforilannoitteiden valmistuksessa käytetään kalsiumyhdisteitä sisältäviä mineraaleja apatiitti ja fosforiitti. Laboratoriotyöskentelyssä kalsiumia käytetään kuivausaineena. Kalsiumia käytetään myös rikin poistoon maaöljystä ja muiden metallien kanssa parantamaan niiden lujuusominaisuuksia. Maan kalkitus parantaa kasvien ravintoaineiden, kuten typen, ottoa maasta.
Ihmisten ravitsemuksessa > Toiminto

Ihmisissä on keskimäärin 1,2–1,4 kilogrammaa kalsiumia, josta yli 99 % on luustossa. Alle 1 % on kehon solujen ulkoisissa nesteissä, muun muassa veressä, jossa keho pitää kalsiumpitoisuuden tietyllä tasolla. Esimerkiksi aikuisilla ihmisillä on veressä normaalisti 8,4–9,5 milligrammaa kalsiumia per desilitra (mg/dl) veriseerumia. Kalsium imeytyy ohutsuolesta. Imeytyminen vaatii muun muassa riittävää D-vitamiinien saantia. Kalsium on välttämätön osa luun mineraalin muodostusta, joka vaatii muun muassa myös riittävää fosforin saantia ravinnosta. Luun muodostuksen lisäksi kalsium säätelee mm. hermo-lihasärtyvyyttä, veren hyytymistä, solukalvoissa tapahtuvia kuljetuksia, hormoni- ja välittäjäaineiden vapautumista sekä monia entsyymireaktioita.
Ihmisillä kehon kalsiumaineenvaihduntaan osallistuu monia aineita. 1,25-D(OH)2-vitamiinit, kuten kalsitrioli, ja parathormoni (PTH) ovat veren kalsiumpitoisuutta kohottavista aineista keskeisimpiä. Kalsitrioli on D3-vitamiinin biologisesti aktiivinen muoto. Kalsitrioli lisää kalsiumin imeytymistä suolistosta ja vähentää munuaisissa sen poistumista verestä virtsaan. PTH taas lisää luun hajotusta kalsiumiksi vereen ja D-vitamiinien muuntumista vereen vapautuviksi 1,25-D(OH)2-vitamiineiksi. PTH:ta erittyy vereen, jos veressä on kalsiumia alle 10 mg/dl, mutta alle 7,5 mg/dl pitoisuudessa PTH:n eritys saavuttaa maksimin. Kalsitoniini on eräs keskeisimpiä veren kalsiumpitoisuutta kohottavista aineista. Se kumoaa parathormonin ja kalsitriolin vaikutuksia.
Kalsiumaineenvaihdunnan häiriöt ilmenevät hyper- tai hypokalsemiana, hyperkalsiuriana tai luuston aineenvaihduntahäiriöinä (osteoporoosi, osteomalasia, riisitauti, renaalinen osteodystrofia, Pagetin tauti).
Puute

Lievä hypokalsemia eli veren kalsiumpitoisuuden pienentyminen aiheuttaa raajojen ja suun pistelyä ja puutumista. Vaikean hypokalsemian oireita ovat sormien kömpelyys, kouristukset ja sydämen toimintahäiriöt. Hypokalsemiassa voi esiintyä myös voimattomuutta ja ahdistuneisuutta tai muita psyykkisiä oireita sekä muutoksia sydänfilmissä.
Etenkin lisäkilpirauhashormoni parathormoni ja D-vitamiini säätelevät veren kalsiumpitoisuutta. Parathormoni lisää kalsiumin vapautumista luusta ja vähentää sen eritystä virtsaan. Lisäksi aktiivisen D-vitamiinin määrä lisääntyy, mikä tehostaa kalsiumin imeytymistä ruoasta. Hypokalsemian syynä on usein lisäkilpirauhasen vajaatoiminta tai D-vitamiinin puute. Munuaisten vajaatoiminta heikentää munuaisten kykyä aktivoida D-vitamiinia.
Kalsiumin puute voi vaikuttaa myös luun ja hampaiden kasvuun.
Puute > Suositukset

Kalsiumin rooli ja optimisaanti eivät ole nykytutkimuksen valossa aivan selviä. Kalsiumin saantisuositus vaihtelee eri maissa. Harvardin yliopiston kansanterveysyksikön mukaan yksi lasi eli 2,5 desilitraa maitoa tai vastaava määrä muita maitotuotteita päivässä takaa todennäköisesti luuston terveyden kannalta riittävän kalsiuminsaannin. Maitotuotteiden kulutuksen pitäisi jäädä samalla alle 7,5 desilitraan päivässä, koska näin suuret määrät on yhdistetty kohonneisiin syöpäriskeihin. Liian suuri kalsiuminsaanti heikentää myös esimerkiksi raudan imeytymistä elimistöön. Liikasaanti voi johtaa myös munuaiskiviin.
Suomen valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan kalsiumia tulisi saada 100 milligrammaa vuorokaudessa (mg/vrk) ravinnosta energiana saatua megajoulea kohti eli aikuisille noin 800 mg, mikä vastaa lähes seitsemää desilitraa maitoa. Raskaana oleville ja imettäville naisille sekä kasvaville nuorille suositellaan 900 mg/vrk. Aikuisten suurimpana hyväksyttävänä päiväsaantina pidetään Suomessa 2 500 milligrammaa.
Puute > Saanti

Kalsiumin saanti vaihtelee huomattavasti maittain. Kalsiumin keskisaanti on joissain Aasian maissa vain 175 milligrammaa päivässä kiinalaisten ja indonesialaisten  keskisaannin ollessa 340 milligrammaa ja japanilaisten noin 600 milligrammaa. Kalsiumin saanti vaihtelee latinalaisessa Amerikassa Kolumbian kolmestasadasta Meksikon 800 milligrammaan päivässä. Englantilaisten keskisaanti on noin 700 milligrammaa naisilla ja 880 mg miehillä.
Suomalaiset naiset saavat kalsiumia keskimäärin 1 007 mg/vrk ja miehet 1 202 mg. Noin prosentilla suomalaisista kalsiumin saanti on suurempaa kuin suomalaisten ravitsemussuositusten suurin hyväksyttävä päiväsaanti 2 500 milligrammaa. Suomalaisten kalsiumista 60 prosenttia tulee maitovalmisteista ja niitä sisältävistä ruoista.
Puute > Terveysvaikutuksia koskeva tutkimus > Kuolleisuus ja sydän- ja verisuonisairaudet

Vuonna 2013 julkaistussa ruotsalaistutkimuksessa havaittiin, että niillä eläkeläisnaisilla oli yli kaksinkertainen kuolleisuus, joiden kalsiumin saanti ylitti 1 400 mg/vrk. Heillä esiintyi paljon etenkin sydän- ja verisuonitautikuolemia. Myös niiden naisten kuolleisuus oli tavallista suurempi, jotka saivat kalsiumia alle 600 mg/vrk.
Yhdysvaltojen ennaltaehkäisevän kardiologian seuran vuonna 2016 julkaiseman tiedotteen mukaan oli olemassa kohtuullista näyttöä siitä, ettei kalsiumin sallitun määrän (2000-2500 mg/vrk) alittava saanti vaikuttanut terveillä aikuisilla kuolleisuuteen tai sydän- ja verisuonisairauksien riskiin. Kohtuullinen näyttö tarkoittaa sitä, että näyttö on saatu tasokkaasta tutkimuksesta tai että tasokkaista tutkimuksista saadussa näytössä on ollut vain vähän ristiriitaisuuksia tai että aiheesta on olemassa useita kohtuullisen laadukkaita tutkimuksia, joiden tulokset ovat samansuuntaisia ja joissa ei ole systemaattista virhettä.