stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varjeltu rakastaja
Juoni

Phuryn täytyisi panna käytäntöön kutsumuksensa, mutta hän ei pysty. Ääni hänen päänsä sisällä ja kaipaus Bellaa kohtaan eivät jätä häntä rauhaan laisinkaan. Valittu Cormia on pysynyt hänelle täysin etäisenä eikä hän tiedä miten toimia naaraan kanssa. Samaan aikaan Lash ärsyttää Qhuinnin äärirajoille ahdistelemalla Johnia. Tapahtumalla on kohtalokkaita seurauksia ja Qhuinn on pahemmassa kuin pulassa. John sen sijaan taistelee itsensä kanssa ja haaveilee kauniista vampyyrinaaraasta, joka toimii portsarina Rehvengen klubilla. Rehvengellä on omat ongelmansa ja lesserit päättävät heittää kunnolla löylyä kiukaalle. Edessä on siis taisteluita ja lisää draamaa. Cormia alkaa tympääntyä Phuryn asenteeseen ja päättää näpäyttää urosta. Pian Phury huomaa, että hänen tunteensa Cormiaa kohtaan eivät olekaan aivan mustavalkoiset. Samalla kun Cormia ja Phury selvittävät välejään, veljeskunta saa yllättävän viestin. Vastassa on langennut enkeli Lassiter, jolla on veljeksille mieluinen yllätys, Tohr on löytynyt. Phury saa viimein itseään niskasta kiinni ja he Cormian kanssa päättävät käydä Kirjurineitsyen luona. Heidän mielestään jokaisella Valitulla on oikeus päättää omasta elämästään ja heidän ihmeekseen Kirjurineitsyt on samaa mieltä. Lopulta Phury alkaa päästä eroon kummituksistaan ja saa veljeltään viestin: Nalla on syntynyt.
Vapaustaistelija

Vapaustaistelija on myönteinen nimitys ihmisestä, joka toimii aktiivisesti vapauden puolesta tavalla tai toisella, ja vapaustaistelu on myönteinen termi tästä toiminnasta. Termi on suhteellinen, sitä käytetään yleensä vain niistä tahoista, joiden tavoitteita kannatetaan. Varsinkin, jos vapaustaistelijana itseään pitävä turvautuu väkivaltaan tai vahingontekoon, voi hänen vastustajansa käyttää kielteisempiä nimityksiä, kuten kapinallinen, rikollinen, bandiitti, vandaali tai terroristi. Tässä artikkelissa käytetään termejä "vapaustaistelija" ja "vapaustaistelu" ottamatta kantaa siihen, onko tahojen toiminta oikeutettua vai ei. Neutraalimmalla sanalla separatismi viitataan samankaltaiseen ilmiöön. Vapaustaistelu voi olla myös väkivallatonta. Esimerkiksi 14. dalai-lama on sanonut olevansa vapaustaistelija, vaikka vastustaa väkivaltaa.
Yleensä vapaustaistelijat toimivat jonkin ryhmän, kuten etnisen ryhmän vapauden puolesta sortajaksi koettua tahoa, esimerkiksi valloittajaa tai vallanpitäjää vastaan. Etnisen ryhmän vapaustaistelu pohjautuu usein nationalistiseen ajatukseen, että kansalla pitäisi olla oikeus päättää omista asioistaan. Usein tavoitteena on oma valtio tai itsehallinto. Tunnetuimpia kansallista tai etnistä vapautta ajavia, vapaustaistelijoiksi kutsuttuja henkilöitä ovat olleet esimerkiksi Nelson Mandela, Mahatma Gandhi ja 14. dalai-lama. Nämä ovat tulleet tunnetuiksi myös väkivallattomuudestaan (vaikka Nelson Mandela eräässä vaiheessa kannattikin väkivaltaa).
Väkivallaton ja väkivaltainen vapaustaistelu

Väkivaltaisen vapaustaistelun keinoja ovat esimerkiksi aseellinen taistelu, kuten sissisota, aseelliset iskut tai väkivallanteot, tai lievät vahingonteot, kuten sabotaasi. Vapaustaistelu voi olla myös väkivallatonta ja rauhanomaista. Rauhanomainen vapaustaistelu voi olla esimerkiksi mielensä osoittamista, kieltäytymistä työnteosta, yhteiskunnan toiminnan (kuten liikenteen kulun) häirintää,   tai lakien ja määräysten tottelematta jättämistä. Vapaustaistelua, jossa lähinnä kieltäydytään osallistumasta yhteiskunnan toimintaan, voidaan kutsua passiiviseksi vastarinnaksi.
Vapaustaistelu on usein myös sivistyksellistä "taistelua", kuten tiedon levitystä tai koulutusta. Valistusajasta lähtien on ajateltu, että kansan sivistäminen johtaa suurempaan vapauteen paitsi taikauskosta ja tietämättömyydestä, myös vallanpitäjän kontrollista. Perustana on ajatus, että tiedonsaannin kontrolloiminen tai rajoittaminen on merkittävä osa vallankäyttöä, ja vapaa tieto vapauttaa ihmiset kahleistaan. Ajatellaan, että kansan tai ryhmän aivopesu tai pitäminen tietämättömyydestä mahdollistaa ryhmän hyväksikäytön. 1800-luvulla Suomen suuriruhtinaskunnassa alkanut alempien yhteiskuntaluokkien peruskoulutus pohjautui juuri valistuksen oppeihin, ja sillä katsottiin saavutetun niitä tuloksia joihin oli pyrittykin.
Eräänlaista vapaustaistelua voidaan käydä myös oikeusteitse, jolloin oikeuslaitoksen halutaan tuomitsevan sorroksi koetut vallanpitäjän toimet. Tämän onnistuminen edellyttää kuitenkin, ettei oikeuslaitos ole vallanpitäjästä riippuvainen, eli että yhteiskunnassa on jo tietyt perustavanlaatuiset vapauden edellytykset.
Joidenkin mukaan historia on osoittanut, että ryhmän on helpompi vapautua väkivallattoman vastarinnan keinoin. Heidän mielestään väkivallattomat taistelut ovat onnistuneet useammin, ja väkivaltaiset ovat useammin johtaneet pitkällisiin sissisotiin tai sisällissotiin, jopa pahempaan sortoon. Toisaalta on esimerkkejä onnistuneista aseellisista vapaustaisteluista, kuten Yhdysvaltain itsenäisyyssota.
Oikeistoa vai vasemmistoa?

Vapaustaistelija voi sijoittua vasemmisto-oikeisto-akselilla joko oikeistoon tai vasemmistoon tai olla tällä tavoin määrittelemättömissä. Esimerkiksi nationalistista vapaustaistelua käynyt baskijärjestö ETA on tai ainakin oli äärivasemmistolainen. Toisaalta nationalistista vapaustaistelua käyneet Karjalan metsäsissit olivat oikeistolaisia. Vapaustaistelijat saavat oikeistolainen ja vasemmistolainen-leimansa usein siitä, mitä näiden ryhmien vastapuoli edustaa. Esimerkiksi ETA perustettiin sortavaksi koetun oikeistolaisen Francon diktatuurin aikaan. Näin siitä tuli vasemmistolainen. Toisaalta Karjalan metsäsissit vastustivat kommunistista Neuvostoliittoa, joten heistä tuli oikeistolaisia. Irlantilaisten itsenäisyyttä ajava IRA:n liikkui edestakaisin pitkin oikeisto-vasemmisto akselia. IRA syntyi oikeistolaiseksi ja jyrkän uskonnolliseksi järjestöksi. Ennen toista maailmansotaa se kuitenkin alkoi etsiä yhteyksiä sosialisteihin. Sodan aikana IRA suunnitteli yhteistyötä Natsi-Saksan kanssa. Myöhemmin 1960-1980 luvuilla IRA turvautui jälleen sosialistiseen, jopa marxilaiseen retoriikkaan hakiessaan tukea äärivasemmistolta. Yhteistä näille linjanvedoille on ollut tuen hakeminen sortajaksi koetun Ison-Britannian sen hetkisen politiikan vastustajilta. Olennaisinta on aina ollut Irlannin itsenäisyys. Käytännössä nationalististen vapaustaisteluiden tavoitteet ovatkin useimmiten samankaltaiset, ja talous- ja sosiaalipolitiikan järjestäminen oikeiston tai vasemmiston näkemysten mukaiseksi on toissijainen asia, joka on vasta sen ajan murhe, kun kansa on saatu jo vapautettua.
"Vapaustaistelijoita"

Tässä on esimerkkejä ryhmistä, jotka kutsuvat itseään vapaustaistelijoiksi. Osa näistä ei vastaa edellä määriteltyä, esimerkiksi niin sanotut "kettutytöt" voivat käsittää itsensä eräänlaisiksi "vapaustaistelijoiksi", ajavathan he turkiseläinten vapautta häkeistään.
African National Congress
Al-Qaida
Aryan Nations
Babbar Khalsa (Sikhien separatisti)
CNRT Conselho Nacional de Resistência Timorense
The Continuity Irish Republican Army
Earth Liberation Front
ETA Euskadi ta Askatasuna – Baskien kansallismielinen järjestö
GAM Gerakan Aceh Merdeka
Hamas
Hizbollah
Hizbul Mujahideen – Kashmirin separatisteja
Irish National Liberation Army eli INLA
Irish People's Liberation Organisation
Irish Republican Army
Liberation Tigers of Tamil Eelam (Tamil Separatists)
Mahdi Army a milita force created by and loyal to the Iraqi Shiite cleric Muqtada al-Sadr
The New People's Army
The Real Irish Republican Army
The Scottish National Liberation Army
The Ulster Defence Regiment
The Ulster Freedom Fighters
The Ulster Volunteer Force
Muita vapaustaistelijoita

William Wallace
Touch the Clouds
The Dalai Lama: "We are freedom fighters unique in our peaceful approach to liberation."
Istuva Härkä
Nelson Mandela
Mahatma Gandhi
Punainen Pilvi
Vilhelm I Oranialainen
George Washington
Aiheesta muualla

News Coverage of Freedom Fighters and Rebels (Arkistoitu – Internet Archive)
Vainolainen (kappale)

| ”Vainolainen” Hexvessel |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Preachers Orchard”
 Äänitetty : 2011, Kalmistokatu (A-puoli) 2009–2010 (B-puoli)
 Julkaistu: 1. tammikuuta 2012
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tekijä(t): Mat McNerney
 Tyylilaji: psykedeelinen folk
 Kesto: 03.30
 Levy-yhtiö: Svart
Hexvesselin muut singlet
|   | ”Vainolainen” 2012 | ”Earth Over Us” 2015 |
Vainolainen on psykedeelisen folkyhtye Hexvesselin kappale ja single, joka julkaistiin 1. tammikuuta 2012 levymerkillä Svart Records. Singlestä julkaistiin 1000:n kappaleen painos, joista 700 mustana ja 300 ruusupuun ruskeana vinyylinä.
Nimikkokappaletta on inspiroinut kirjailija Aino Kallaksen tuotanto. Takakannessa kerrotaan yhtyeen tukevan Earth First -järjestöä, Luonnonperintösäätiötä ja Luonto-liiton susiryhmää. Etu- ja takakannen kuvat on lainattu Nivalan kotiseutuarkistosta, ja ne on otettu Töllin korvessa 16. maaliskuuta 1949.
Kappaleet > A-puoli

Vainolainen – 3.30
Kappaleet > B-puoli

Preachers Orchard – 3.29
Kokoonpano

Capt. Mat McNerney – kitara, mellotron (kappale 1), laulu
Marja Konttinen – laulu (kappale 1)
Niini – basso (kappale 1)
Andy McIvor – kitara (kappale 2)
Daniel Quill – viulu (kappale 2)
+
Jaime Gomez Arellano – miksaaja (kappale 2), masteroija
.lt

.lt on Liettuan Internet-maatunnus, jota ylläpitää Kaunasin teknillinen yliopisto. Rekisteröintirajoituksia ei ole. Tunnus otettiin käyttöön 1992.
Aiheesta muualla

IANA .lt whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
Varjakka (Oulunsalo)

Varjakan kartano keväällä 2007.
Varjakan vierasvenesatama.
Varjakka on kylä Oulussa Salonpään kaupunginosassa, Oulunsalon suuralueella Kempeleenlahden etelärannalla. Oulun keskustasta on matkaa 15 kilometriä, ja Oulunsalon keskustaan kahdeksan kilometriä. Yleisesti alueesta käytetään nimitystä Oulunsalon Varjakka erotuksena Lumijoen Varjakasta.
Varjakassa sijaitsevat Varjakan kartano sekä Varjakan vierasvenesatama, jossa järjestetään vuosittain muun muassa Varjakka-soutu sekä Varjakka-regatta. Satamasta on myös opastettuja retkiä Varjakansaareen, jossa toimi vuosina 1900–1928 Varjakan saha.
Varjakka valittiin vuonna 2022 Pohjois-Pohjanmaan vuoden kyläksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varjakka (Oulunsalo) Wikimedia Commonsissa
Oulunsalon kulttuuri-instituutti (Arkistoitu – Internet Archive)
AaltoCatering/aaltoravintola Oy, Varjakan Kartanossa toimiva yhtiö
Oulunsalo
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Karhuoja · Kirkonseutu · Koura · Kylänpuoli · Lassila · Letto · Mökkiperä ·  Pitkäkangas · Päällystä · Riutunkari · Salonpää · Varjakka · Vihiranta · Öörni
Muuta Oulunsaloon liittyvää:  Kirkko · Kauppakeskus Kapteeni · Kisakangas · Kunnantalo · Lentoasema · Papinjärvi · Varjakan saha
Yksittäiset neutraalit urheilijat kesäolympialaisissa 2024

Yksittäiset neutraalit urheilijat (engl. Individual Neutral Athletes, ransk. Athlètes individuels neutres) on nimi, jonka alla erikseen hyväksytyt venäläiset ja valkovenäläiset urheilijat kilpailivat kesäolympialaisissa 2024 Pariisissa. Se otettiin käyttöön Kansainvälisen olympiakomitean suljettua Venäjän ja Valko-Venäjän joukkueet olympialaisista Venäjän hyökättyä Ukrainaan.
Yksittäisinä neutraaleina urheilijoina kilpailevat urheilijat tarvitsivat hyväksynnän sekä Kansainväliseltä olympiakomitealta että oman lajinsa lajiliitolta. Tämä koski nimensä mukaisesti vain yksittäisiä urheilijoita, venäläiset ja valkovenäläiset joukkueet eivät olleet oikeutettuja osallistumaan. Mukaan hyväksyttiin vain urheilijoita ja tukihenkilöitä, jotka eivät aktiivisesti tue Venäjän ja Valko-Venäjän sotatoimia eivätkä ole yhteydessä maiden asevoimiin tai turvallisuusviranomaisiin. Kaikkien urheilijoiden oli myös noudatettava samoja antidopingsääntöjä kuin muiden olympiaurheilijoiden.
Yksittäiset neutraalit urheilijat eivät saaneet käyttää olympialaisissa mitään Venäjän tai Valko-Venäjän lippuja, värejä, kansallislauluja tai muita tunnuksia. Urheilijat eivät myöskään käyttäneet olympialippua ja -hymniä, vaan heille oli suunniteltu tarkoitusta varten erillinen lippu ja sävelletty hymni, joka soitettiin palkintoseremoniassa heidän voittaessaan. Koska urheilijat olivat ryhmän nimen mukaisesti yksittäisiä, heidän ei katsottu muodostavan joukkuetta. Niinpä he eivät osallistuneet maiden kulkueeseen olympialaisten avajaisissa, eikä heidän voittamiaan mitaleja listata mitalitilastossa.
Yksittäisinä neutraaleina urheilijoina kilpaili kaikkiaan 32 urheilijaa, joista 17 Valko-Venäjältä ja 15 Venäjältä.
Urheilijat > Ammunta

Ammuntaan kutsuttiin kaksi valkovenäläistä urheilijaa, jotka molemmat hyväksyivät kutsun.
Darja Tšuprys – 50 m kiväärin asentokilpailu
Aljaksandra Pjatrova – 25 m pistooli
Urheilijat > Melonta

Melontaan kutsuttiin kolme venäläistä ja kaksi valkovenäläistä urheilijaa, jotka kaikki hyväksyivät kutsun.
Aleksei Korovaškov (Venäjä) – C-1 1 000 m
Uladzislau Kravets (Valko-Venäjä) – K-1 1 000 m
Zahar Petrov (Venäjä) – C-1 1 000 m
Aleksei Korovaškov ja Zahar Petrov (Venäjä) – C-2 500 m
Olesja Romasenko (Venäjä) – C-1 200 m
Julija Truškina (Valko-Venäjä) – C-1 200 m
Urheilijat > Paini

Painiin kutsuttiin kymmenen venäläistä ja seitsemän valkovenäläistä urheilijaa. Kutsun hyväksyi kaksi valkovenäläistä. Lisäksi yhdeksän venäläistä hyväksyi kutsun alun perin, mutta he vetäytyivät Venäjän painiliiton johdolla protestoidakseen epäurheilijamaisina pitämiään kutsuttavien urheilijoiden valintakriteerejä.
Mahamedh’abib Kadzimahamedau – miesten 74 kg
Abubakar H’aslah’anau – miesten 97 kg
Urheilijat > Painonnosto

Painonnostoon kutsuttiin kaksi valkovenäläistä urheilijaa, jotka molemmat hyväksyivät kutsun.
Jauheni Tsih’antsou – 102 kg
Siuzanna Valodzka – 71 kg
Urheilijat > Pyöräily

Pyöräilyyn kutsuttiin neljä venäläistä ja yksi valkovenäläinen maantiepyöräilijä, jotka kaikki hyväksyivät kutsun yhtä venäläistä lukuun ottamatta.
Gleb Syritsa (Venäjä) – maantieajo, aika-ajo
Tamara Dronova (Venäjä) – maantieajo, aika-ajo
Aljona Ivantšenko (Venäjä) – maantieajo
Hanna Tserah’ (Valko-Venäjä) – maantieajo, aika-ajo
Urheilijat > Soutu

Soutuun kutsuttiin kaksi valkovenäläistä urheilijaa, jotka molemmat hyväksyivät kutsun.
Jauheni Zalaty – yksikkö
Tatsiana Klimovitš – yksikkö
Urheilijat > Taekwondo

Taekwondoon kutsuttiin yksi valkovenäläinen urheilija, joka hyväksyi kutsun.
Georgi Gurtsiev – 58 kg
Urheilijat > Tennis

Tennikseen kutsuttiin 13 pelaajaa Venäjältä ja kaksi Valko-Venäjältä. Kutsun hyväksyi seitsemän venäläistä.
Daniil Medvedev
Roman Safiullin
Pavel Kotov
Daniil Medvedev & Roman Safiullin
Jekaterina Aleksandrova
Mirra Andrejeva
Diana Šnaider
Jekaterina Aleksandrova & Jelena Vesnina
Mirra Andrejeva & Diana Šnaider
Urheilijat > Uinti

Uintiin kutsuttiin yksi venäläinen ja kolme valkovenäläistä urheilijaa, jotka kaikki hyväksyivät kutsun.
Jevgeni Somov (Venäjä) – 50 m vapaauinti, 100 m rintauinti
Ilja Šymanovitš (Valko-Venäjä) – 100 m rintauinti
Nastassja Škurdai (Valko-Venäjä) – 100 m selkäuinti, 200 m selkäuinti
Alina Zmuška (Valko-Venäjä) – 100 m rintauinti
Urheilijat > Voimistelu

Voimisteluun kutsuttiin yksi venäläinen ja kaksi valkovenäläistä urheilijaa, jotka kaikki hyväksyivät kutsun.
Ivan Litvinovitš (Valko-Venäjä) – trampoliini
Vijaleta Bardzilouskaja (Valko-Venäjä) – trampoliini
Anžela Bladtseva (Venäjä) – trampoliini
Älä sano sanaakaan

| Älä sano sanaakaan> Don’t Say a Word |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gary Fleder
Käsikirjoittaja:   Anthony Peckham  Patrick Smith Kelly 
Perustuu:  Andrew Klavanin menestysromaaniin
Tuottaja:   Anne ja Arnold Kopelson  Arnon Milchan 
Säveltäjä:  Mark Isham
Kuvaaja:  Amir Mokri
Leikkaaja:   Armen Minasian  William Steinkamp 
Pukusuunnittelija:  Ellen Mirojnick
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Further Films  Arnold Kopelson Productions  NPV Entertainment  New Regency Pictures  Regency Enterprises  Village Roadshow Pictures  20th Century Fox 
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:  2001
Kesto:  114 min
Alkuperäiskieli:  englanti italia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Älä sano sanaakaan (Don’t Say a Word) on yhdysvaltalainen psykologinen jännityselokuva vuodelta 2001. Elokuva perustuu Andrew Klavanin menestysromaaniin.
Juoni

Hyvin toimeentuleva psykiatrimies saa potilaakseen nuoren häiriintyneen tytön, jonka muistiin on jäänyt roistojen havittelema kuusinumeroinen luku. Rikolliset kaappaavat psykiatrin kahdeksanvuotiaan tyttären kiristääkseen miestä saamaan luvun selville.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Michael Douglas  | … |  Nathan Conrad, kuuluisa lastenpsykiatri   |
|  Sean Bean  | … |  Patrick Koster, rosvo, jonka kaverit pettävät   |
|  Brittany Murphy  | … |  Elisabeth Burrows, nuori nainen, jonka mieli on järkkynyt   |
|  Skye McCole Bartusiak  | … |  Jessie Conrad, psykiatrin tytär   |
|  Famke Janssen  | … |  Aggie Conrad, psykiatrin vaimo   |
Vastaanotto

Film-O-Holic.com-elokuvasivustolla Kimmo Hämäläinen kuvaa elokuvaa ison rahan kliiniseksi trilleriksi, jonka hyvästä joskin lähtökohdiltaan kaavamaisesta (yläluokan isä pinteessä) pohjatarinasta olisi saanut paremman elokuvan ilman näin monia niminäyttelijöitä. Hän antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä.
Myös Helena Ylänen kiinnitti huomiota elokuvan kaavamaiseen asetelmaan, mutta piti elokuvaa kuitenkin ”hyvällä ammattikäsityöllä” tehtynä. Hän totesi elokuvan sopivan hyvin syyskuun 11. päivän 2001 terroritekojen jälkeiseen asenneilmastoon, vaikka tulikin ohjelmistoon jo pari viikkoa niiden jälkeen.
Vainolaistarina

Vainolaistarinat ovat osa monien kansojen kansantarustoa. Vainolaistarinoissa paikallinen väki joutuu vieraan ryhmän, vainolaisten, hyökkäyksen kohteeksi ja puolustautuu. Monissa vainolaistarinoissa paikallinen väki voittaa taikansa, rohkeutensa tai oveluutensa avulla vainolaiset. Joissain tarinoissa vainolaiset kuitenkin ehtivät tehdä pahaa ennen kuin heidät voitetaan. Usein paikalliseen väkeen kuuluu sankari, jonka avulla vainolaiset voitetaan tai karkotetaan. Sankarilla voi olla yli-inhimilliset ruumiin- tai taikavoimat.
Suomalaisten ja saamelaisten vainolaistarinat ovat usein puoli-historiallisia. Ne perustuvat löyhästi historiallisiin vainoihin ja hyökkäyksiin, mutta tarinoita on vahvasti muokattu ja väritetty. Samoja piirteitä löytyy monista kertomuksista eri puolilta Suomea, joten osittain on kyse kulkutarinoista.
Suomalaisten vainolaistarinoiden sankareita

Laurukainen pohjoispohjalaisissa kertomuksissa. Tämä nokkela nuorimies taisteli venäläisiä vastaan.
Musta-Nykyri on isokokoinen sankari pohjoispohjalaisissa kertomuksissa. Hän taisteli venäläisiä vastaan vanhan vihan aikana.
Vorna on sankari karjalaisissa kertomuksissa. Hän taisteli sekä suomalaisia että venäläisiä vastaan ilmeisesti 1600-luvulla. Länsisuomalaisissa kertomuksissa hän on vastustaja, hurja vainolainen, jopa jättiläinen.
Sotidrokhima on sankari karjalaisissa kertomuksissa. Hän taisteli suomalaisia (Ruotsin valtakunnan joukkoja) vastaan.
Matti Kurki pelasti koko Hämeen itäiseltä sotajoukolta (karjalalaisia ja novgorodilaisia) 1200-luvun lopulla, voittamalla näiden suurikokoisen päällikön, Pohdon. Sankari toimi Ruotsille kuuluvan Suomen puolella.
Saamelaiset vainolaistarinat

Saamelaisissa vainolaistarinoissa vihollisina esiintyy useita eri ryhmiä. Tämä perustuu todelliseen historialliseen tilanteeseen, sillä useat ryhmät kilpailivat lappalaisten verotuksesta. Saamelaisten tarinoiden tsuudit on tulkittu suomalaisiksi.
Virolainen tarusto

Virolaisten, kuten muidenkin Baltian kansojen tarustossa vainolaisia ovat saksalaiset ja venäläiset. Muistot saksalaisista rautamiehistä liittyvät suurelta osin "pohjoisiin ristiretkiin" balttilaisia pakanoita vastaan. Virolaisesta kansantarustosta kootussa ja muokatussa Kalevipoeg-eepoksessa Kalevinpojat ja muut virolaiset taistelevat rautamiehiä vastaan tappaen lukuisia. Lopulta rautamiehet kuitenkin voittavat ja Viro joutuu saksalaisten käsiin.
Varre Vartiainen

Tomi "Varre" Vartiainen (s. 30. syyskuuta 1974 Helsinki) on suomalainen kitaristi. Hän on ollut Leningrad Cowboysin jäsen vuodesta 2000.
Varhaiset vaiheet

Vartiainen vietti nuoruutensa Keravalla. Hän aloitti pianonsoiton seitsemänvuotiaana, mutta kiinnostui kitaransoitosta kymmenvuotiaana. Vartiainen opiskeli Keravan musiikkiopistossa ja soitti siellä myös ensimmäisissä yhtyeissään. Myöhemmin hän siirtyi Sibelius-lukioon Helsinkiin ja sieltä vuonna 1993 Oulunkylän Pop & Jazz konservatorioon. Armeijan hän kävi Haminassa Puolustusvoimien varusmiessoittokunnassa.
Jatko-opinnot ja työ

Vuonna 1997 Vartiainen siirtyi opiskelemaan Sibelius-Akatemian jazzmusiikin osastolle. Uuden Musiikin Orkesterin nuorena solistina hän on toiminut vuodesta 1998. Vartiainen on tehnyt freelance-keikkoja, studiotyötä, opetusta, teatteria ja TV-työtä (mm. Joonas Hytönen House Band ja Idols).
Vuosina 1998–2000 Vartiainen soitti yhtyeessä nimeltä Bingo, johon kuuluivat myös Toni Porthén ja Lasse Lindgren. Toisessa kolmijäsenisessä yhtyeessä, Husbandissa hän on soittanut vuodesta 2000, jolloin hän liittyi myös Leningrad Cowboysiin. Sleepy Sleepersiin hänet kutsuttiin vuonna 2004.
Varre Vartiainen on myös Open Eye Band -progerockyhtyeen kitaristi. Open Eye Band julkaisi elokuussa 2008 debyyttialbuminsa Screaming Baby.
.me

.me on Montenegron Internet-maatunnus, jonka rekisteröinnistä vastaa domain.me (doMEn) ja sponsoroi Montenegron hallitus. Rekisteröintirajoituksia ei ole lukuun ottamatta eräitä nimirajoituksia, kuten verkkotunnusten pituuden rajoitus 3–63 merkkiin. Tunnus otettiin käyttöön 2007.
Tunnusta on käytetty monissa tapauksissa sen vastaavuuden englannin kielen minä-pronominin taivutusten kanssa.