stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruotsin vallankaappaus 1809
Tapahtumat

Suomen sota oli alkanut talvella 1808. Sota eteni ruotsalaisten kannalta huonosti, ja vuoden 1808 loppuun mennessä Ruotsi oli menettänyt Suomen venäläisille. Kapinan pääsyy oli erittäin huonon sodanjohdon aiheuttama tyytymättömyys ja armeijan huollon yleinen epäonnistuminen. Lisäksi kapinaan osallistuneihin upseereihin vaikutti kuningas Kustaan vuonna 1808 määräämä kaartinrykmenttien arvonalennus. Tämän vuoksi Tukholman varuskunnassa oli syntynyt upseerioppositio jo syksyllä 1808.
Vallankaappauksen tapahtumat alkoivat yöllä 7. maaliskuuta 1809, jolloin 400 kapinallista sotilasta Ruotsin länsiarmeijasta otti Karlstadin kaupungin haltuunsa. Tämän jälkeen kaupunkiin tuli lisää joukkoja. Karlstadissa sotilaille kerrottiin, että kapinan tarkoituksena oli pelastaa Ruotsi lopulliselta tuholta ja parantaa yleistä huonoa elintarviketilannetta. Kapinan johdossa oli everstiluutnantti Georg Adlersparre, ja hänen johdollaan kapinalliset alkoivat valmistella etenemistä Tukholmaan. Useat kapinaa vastustaneet Värmlannin upseerit menettivät asemansa, ja heidät asetettiin eristykseen. Kapinalliset julkaisivat vallankumousjulistuksen, jossa luvattiin muun muassa rauhaa, valtiopäivien koollekutsumista ja erityisen sotaveron peruuttamista.
Kapinallisarmeijan 1 850 miestä ja kuusi tykkiä lähtivät 9. ja 10. maaliskuuta kohti Örebrota. Värmlantiin jäi 780 miestä mahdollisen norjalaisten hyökkäyksen varalta. Örebro vallattiin, ja sieltä kapinallisten reitti kulki Mälarenin pohjoispuolitse Västeråsin kautta kohti Tukholmaa.
Kustaa IV Aadolf halusi matkustaa Etelä-Ruotsiin, jonka hän uskoi olevan hänelle uskollisen armeijan suojissa. Hän päätti lähteä liikkeelle 13. maaliskuuta aamulla. Tukholman varuskuntaa päätettiin vahvistaa 2 700 miehestä 3 100 mieheen 12. maaliskuuta, mutta Västmanlandin rykmentti olikin liittynyt kapinallisiin. Kuninkaalle uskollisia joukkoja oli Tukholmassa enemmän kuin kapinallisia, mutta Kustaa oli jo päättänyt luopua Tukholman puolustamisesta. Hän ei kuitenkaan päässyt matkaan, sillä 13. maaliskuuta kello yhdeksän aamulla kenraali Carl Johan Adlercreutz pidätti hänet.
Valtionhoitajaksi nousi Kaarle-herttua, joka sai vallan kapinallisten johtajien tuella. Aluksi Kustaa oli vangittuna Gripsholmin linnassa, mutta myöhemmin hänet ajettiin maanpakoon, jossa hän eli loppuelämänsä. Kustaan lapset menettivät oikeutensa kruununperimykseen, ja valtiopäivät valitsivat vuonna 1810 uudeksi kruununprinssiksi Ranskan marsalkka Jean-Baptiste Bernadotten.
Rakennuksen pinta-ala

Rakennuksen pinta-ala on rakennuksen kaikkien kerrosten alojen yhteenlaskettu pinta-ala. Rakennuksen eri aloja määritettäessä käytetään useita eri määrityksiä, joista yleisimmin käytettyjä ovat huoneistoala ja pinta-ala (jolla yleensä viitataan rakennuksen kerrosalaan).
Kerrosala k-m²

Kerrosala rakennusoikeudellisena käsitteenä on rakennuksen kerrosten yhteenlaskettu pinta-ala. Kerrosalaan lasketaan yleensä kunkin kerroksen pinta-ala aina ulkoseinien ulkopintaan asti. Jos ulkoseinän paksuus on yli 250 mm, ylimenevä osa katsotaan sallituksi rakennusoikeuden ylitykseksi. Toisin sanoen rakennusoikeutta laskettaessa kerrosalasta huomioidaan ulkoseinien sisällä oleva pinta-ala ja ulkoseinistä vain se osa, joka on paksuudeltaan enintään 250 mm. Ylittävää osuutta ei lueta rakennusoikeuden käyttämiseksi.
Kerrosala on määritelty tarkemmin Maankäyttö-ja rakennuslain 115 pykälässä
Eri kuntien rakennustarkastusviranomaisten tulkinnat kerrosalan laskutavasta voivat poiketa toisistaan. Monissa kunnissa on annettu myös kuntakohtaisia lisämääräyksiä rakennusjärjestyksissä.
Rakennuksen kerrosala on rakennuksen kaikkien kerrosten alojen summa. Kerroksella tarkoitetaan sellaista kerrosta, joka on kokonaan tai pääasiassa maanpinnan yläpuolella, ja jonne saa sijoittaa asuinhuoneen. Rakennuksen kerrosalaan ei lasketa mukaan ullakkoa, eli sellaista maan päällä olevaa kerrosta, jonne ei saa sijoittaa asuinhuoneita.
Tontin tai rakennuspaikan kerrosalalla tarkoitetaan tontille rakennettujen kaikkien rakennusten yhteenlaskettua kerrosalaa. Sanonta voi myös tarkoittaa tontille määritettyä rakennusoikeutta. Asiaa selvennetään käytännössä lisämääreellä: sallittu kerrosala (=rakennusoikeus) / käytetty kerrosala.
Kerrosalan laskeminen perustuu suoraan maankäyttö- ja rakennuslakiin, eikä laskemistapaa voida muuttaa esimerkiksi asemakaavalla. Asemakaavan määräyksissä voidaan kuitenkin sallia kaavakartalla osoitetun rakennusoikeuden ylittäminen, kun tavoitellaan esimerkiksi tietynlaista rakennustapaa.
Aiemman lain aikana vahvistettujen asemakaavojen mukaan rakennettaessa laskusäännöt voivat poiketa edellä esitetystä. Esimerkiksi sekakerros (kellari- tai ullakkotiloja ja asuintiloja samassa kerroksessa) voi olla mahdollinen.
Esimerkki: ohessa olevasta kuvasta lasketaan kerrosalaan kuuluvaksi kaikki tilat, ulkoseinien mittojen mukaisesti.
Huoneala hum2

Huoneala on huoneen seinien sisäpintojen mukaan laskettu pinta-ala. Jos huoneen katto on vino, lasketaan pinta-alaan mukaan vain se osa lattia-alasta, jossa huonekorkeus ylittää 160 cm.
Huonealaan lasketaan mukaan liesien, kaappien ja muiden kiintokalusteiden pinta-ala, mukaan lukien takat, elleivät ne ole rakenteellisia, esimerkiksi seinään upotettuja.
Huonealaan ei lasketa mukaan esimerkiksi pilareiden, hormien, seiniin upotettujen takkojen tai muuraamalla tehtyjen komeroiden pinta-alaa.
Huoneistoala htm²

Huoneistoala on yhtä huoneistoa ympäröivien seinien sisäpintojen mukaan laskettu pinta-ala. Jos huoneistossa on päällekkäisiä kerroksia, lasketaan huoneistoala eri kerrosten summana. Jos katto on vino, lasketaan pinta-alaan mukaan vain se osa jossa huonekorkeus ylittää 160 cm.
Huoneistoalaan lasketaan mukaan huonealaan laskettavat alat, sekä
väliseinien pinta-alat, paitsi osastoivien ja kantavien seinien alat
portaikon portaan vaakasuora ala, mutta ei porrasaukon alaa
kaikki aputilat: saunan, pesuhuoneen, kodinhoitohuoneen ja säilytystilojen alat.
Huoneistoalaan ei lasketa lämpöeristämättömiä tiloja, kellarikerroksessa sijaitsevaa varastotilaa, eikä autotallin, teknisen tilan, parvekkeen tai irtaimistovaraston tilaa. Hormeja ja välipohjan aukkoja ei lasketa huoneistoalaan. Esimerkkikuvan mukaisesta huoneistosta lasketaan huoneistoalaan kaikki tilat ulkoseinien sisäpinnan kohdalta.
Uusien rakennettavien asuinhuoneistojen huoneistoalan on oltava vähintään 20 m².
Huoneistoala htm² > Jyvitetty pinta-ala

Ennen vuotta 1992 valmistuneissa asunto-osakeyhtiöissä voidaan yhtiön kustannusten ja äänivallan jakamiseen käyttää huoneistoalasta jyvityskertoimien perusteella kullekin asunnolle laskettua jyvitettyä pinta-alaa. Yleensä jyvitetyn pinta-alan käytöllä pyritään kohdistamaan kustannukset paremmin kuluja vastaaviksi tai tasaamaan asuntojen laadullisia eroja.
Asuinpinta-ala

Asuinpinta-alaan lasketaan mukaan kaikki rakennuksen jatkuvaan asumiskäyttöön tarkoitetut tilat. Asuntokaupassa asuinpinta-ala määritellään huoneiden käyttötarkoitusten mukaan.
Suomen Rakentamismääräyskokoelman osan G1 mukaan asuinhuone on jatkuvaan asumiskäyttöön tarkoitettu tila. Asuinhuoneen huonealan tulee olla vähintään seitsemän neliömetriä. Asuinhuoneen huonekorkeuden tulee olla pääosiltaan vähintään 250 cm (pientalossa riittää 240 cm). Asuinhuoneen pinta-alaan ei lasketa huonetilaa, jonka huonekorkeus on alle 160 cm.
Asuinhuoneesta tulee olla ikkuna ulos, ikkunan valoaukon pinta-alan on oltava vähintään 1/10 asuinhuoneen pinta-alasta. Ikkunan tai sen osan tulee olla avattavissa. Ikkunan edessä pitää lisäksi olla vähintään 8 m rakentamatonta tilaa. Pientalossa saa etäisyys olla pienempikin.
Asuinhuoneen lattiapinnan on oltava ainakin ikkunaseinän puolella maanpinnan yläpuolella. Vähäinen osa lattiaa voi olla myös maanpinnan alapuolella.
Asuinhuoneita ovat muun muassa olohuone, keittiö, makuuhuone ja ruokahuone. Asuinhuoneita eivät ole käytävä, pesuhuone, sauna, eteinen tai muut vastaavat tilat.
Kokonaisala brm²

Kokonaisalaan lasketaan kaikkien kerrosten, kellareiden ja lämpöeristettyjen ullakoiden pinta-ala ulkoseinien ulkopinnasta. Mukaan ei pääsääntöisesti lasketa parvekkeita, katoksia eikä 160 cm matalampia tiloja. Joissakin kunnissa lupaviranomaisen tulkinta voi poiketa tästä.
Nettoala energiantodistuksen mukaisesti

Lämmitetyllä nettoalalla tarkoitetaan lämmitettyjen kerrostasoalojen summaa kerrostasoja ympäröivien ulkoseinien sisäpintojen mukaan laskettuna. Energiatodistuksen mukaiseen nettoalaan sisällytetään kerrosalasta poiketen myös kerroksittain kaikki vähäiset aukot, kuten porrasaukon alat ja teknisten kuilujen pinta-alat. Nettoalasta vähennetään merkittävät aukot, kuten kaksikerrosten tilojen yläosat.
Nettoala sisältää rakennuksen kaikki lämpimät ja puolilämpimät tilat, joissa on lämmityslaite. Nettoalaan sisältyvät kiinteistön tekniset tilat.
Autotalleja ei oteta huomioon energiatodistuslaskennassa, eivätkä ne näin sisälly lämmitettyyn nettoalaan.
Vaihtoehtoisesti lämmitetty nettoala voidaan laskea rakennuksen kokonaisalasta vähentämällä ulkoseinien pinta-ala kerroksittain.
Rakennusala

Rakennusala on se osa tontista, jolle saa sijoittaa rakennuksia. Rakennusala ilmaistaan kaavakartassa tai tonttikartassa joko piirustusmerkinnöin (esimerkiksi pistekatkoviivalla) tai kaavamääräyksissä tekstinä. Rakennusalaa ei ilmoiteta pinta-alamitoin.
Rakennuksen ala

Rakennuksen ala on rakennuksen kaikkien kerrosten projektion ala. Rakennuksen alaa käytetään lähinnä rakennuslupamenettelyssä ja tilastoinnissa.
Tilavuus m³

Rakennuksen tilavuus on tila, jota rajoittaa rakennuksen vaipan ulkopinta: alapohjan alapinta, ulkoseinien ulkopinta ja yläpohjan yläpinta.
Alapohja on rakennuksen tilan alin pohja lämmöneristyksineen ja yläpohja on rakennuksen ylintä lämmintä tilaa yläpuolelta rajoittava rakennusosa, johon kuuluu lämmöneristys suojauksineen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rakennuksen pinta-ala Wikimedia Commonsissa
Esimerkki pohjapiirustuksesta
Ercília Costa

Ercília Costa 1920-luvulla.
Ercília Costa (3. elokuuta 1902 Costa da Caparica – 16. marraskuuta 1985) oli portugalilainen fadolaulaja.
Costa muutti kolmevuotiaana perheineen Lissabonin Rua Maria Pialle. Perhettään tukeakseen hän aloitti työskentelyn ompelija-harjoittelijana, mutta pian hän aloitti taiteellisen uransa portugalilaisessa revyyteatterissa. Hänen kanssaan esiintyivät muiden muassa Luisa Satanela ja Beatriz Costa. Costa saavutti suurimman suosionsa kuitenkin sittemmin fadotulkinnoillaan. Ensimmäisen fadoesiintymisensä hän teki vuonna 1927 Teatro da Trindadessa duetolla Alberto Reisin kanssa. Costa sai vuonna 1930 ensimmäisen palkinnon Sul América -fadokilpailussa. Mieslaulajien sarjassa voittajaksi suoriutui Alfredo Marceneiro. Costa ja Marceneiro liittyivät pian maata kiertäneiden fadolaulajien ja -soittajien Troupe Guitarra de Portugal -ryhmään. Costa jatkoi pitkin 1930-lukua myös esiintymistä teatterissa ja oli luomassa teatterinäytösten sisällä tilaa fadoammattilaisille. Hän teki esiintymisiä myös joissain elokuvissa, joiden joukossa olivat Amor de Mãe (Carlos Ferreira, 1932) ja Madragoa (Perdigão Queiroga, 1952).
Costa esiintyi paitsi fadotaloissa, myös ensimmäisellä portugalilaisella radioasemalla. Hän teki pitkiä kiertueita sekä Portugalissa että ulkomailla ja oli ensimmäinen portugalilaistaustaisille yhteisöille ulkomailla esiintynyt fadolaulaja. Vuonna 1932 Costa lauloi Madeiralla ja Azoreilla. Vuonna 1936 hän matkusti ensimmäistä kertaa ulkomaille Brasiliaan. Hän palasi Lissaboniin vuonna 1937 ja matkusti vielä samana vuonna esiintymään Pariisiin. Vuonna 1939 Costa lähti Carlos Ramosin kanssa esiintymään New Yorkin maailmannäyttelyn portugalilaiseen paviljonkiin. Hän jatkoi esiintymistä kymmenen kuukauden ajan Yhdysvaltain eri kaupungeissa. Hän esiintyi muun muassa Los Angelesissa ja Hollywoodissa huomattavalla menestyksellä.
Costan varhaisimmat äänitykset ovat vuodelta 1929, jolloin laulaja matkusti Madridiin äänittämään Odeonille muiden muusikoiden kanssa. Hän teki äänityksiä myös Portugalissa, Brasiliassa ja Yhdysvalloissa. Costan viimeinen LP on Museu do Fado vuodelta 1972. Monet hänen levytyksistään ovat kuitenkin 1900-luvun alkupuolelta; ainoat CD-levyllä julkaistut Costan laulut ovat Armandinhon kanssa tehtyjä äänityksiä Tradisomin Arquivos do Fado -kokoelmasta (1995). Costa ei esiintynyt vuoden 1954 jälkeen, koska päätti omistautua avioliitolleen.
Lapsinäyttelijä

Lapsinäyttelijöitä
Lapsinäyttelijä on teatterissa, elokuvassa tai televisiossa näyttelevä lapsi. Työsuojeluviranomainen valvoo työlakeja ja myöntää poikkeuslupia alle 14-vuotialle näyttelijöille Suomessa.
Tunnettuja lapsinäyttelijöitä

Drew Barrymore
Jackie Coogan
Dakota Fanning
Judy Garland
Anton Glanzelius
Haley Joel Osment
Anna Paquin
River Phoenix
Enzo Staiola
Hailee Steinfeld
Shirley Temple
Henry Thomas
Quvenzhané Wallis
Tunnettuja lapsinäyttelijöitä > Suomalaisia lapsinäyttelijöitä

Vesa Enne
Annika Harjus
Samuel Shipway
Anna-Leena Uotila
Puunkorvat

| Puunkorvat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycotes
Lahko::  Auriculariales
Heimo::  Auriculariaceae
Suku::  Auricularia  Bull. ex Juss
Katso myös
   Puunkorvat Wikispeciesissä   Puunkorvat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Puunkorvat (Auricularia) on Auriculariales-lahkoon kuuluva suku. Siihen kuuluvia lajeja ovat juudaksenkorva (A. auricula-judae) (syn. puunkorva) ja A. nigrans). Puunkorvat ovat olleet Kiinassa tunnettuja kauan, ehkä tuhansia vuosia. Niiden rakenne on hyytelömäinen ja kumimainen. Ne sopivat ruokasieniksi. Niillä on tulehduksia estäviä vaikutuksia, koska ne lisäävät SOD-entsyymin määrää. Ne sisältävät fenoleja, karotenoideja, tanniineja, vitamiineja ja rasvahappoja.
Aiheesta muuala

UniProt: Taxonomy - Auricularia (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Auricularia (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1633488  Wikispecies: Auricularia  AusFungi: 60015296  CoL: 35V7  EoL: 16751  EPPO: 1AURIG  GBIF: 2518435  iNaturalist: 50817  IndexFungorum: 17132  IRMNG: 1105168  ITIS: 14172  MycoBank: 17132  NBN: NHMSYS0001475385  NCBI: 5230  NZOR: a0a86ea6-e728-4802-8a9f-4f1a6c2063e6  Open Tree of Life: 183795  SpeciesFungorum: 17132  WoRMS: 345834
Luettelo vuonna 2020 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 2020 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
Ahokas (sukunimi)

Ahokas on suomalainen sukunimi.
Tunnettuja Ahokas-nimisiä:
Aino Ahokas, Aino Venna (s, 1982), laulaja ja lauluntekijä
Antti Ahokas (s. 1985), golfammattilainen
Anu Ahokas (s. 1979), toimitusjohtaja
Atte Ahokas (s. 2003), ilmastoaktivisti
Jaakko Ahokas (1923–2007), kieli- ja kirjallisuustieteilijä
Jaakko Ahokas (s. 1987), futsalpelaaja
Juha Ahokas (s. 1969), kreikkalais-roomalaisen tyylin painija
Jussi Ahokas (s. 1980), jääkiekkoilija ja valmentaja
Kaarlo Ahokas (1958–2016), raviohjastaja
Kari Ahokas (s. 1948), kunnanjohtaja ja kunnallisneuvos
Marjut Ahokas (s. 1966 tai 1967), Ilomantsin kunnanjohtaja
Paulina Ahokas (s. 1972), musiikkivaikuttaja
Pekka Ahokas (1864–1902), kauppias ja valtiopäivämies
Pertti Ahokas (s. 1947), jääkiekkoilija
Pirjo Ahokas (s. 1947), yleisen kirjallisuustieteen professori
Sipi Ahokas (1861–1921), kauppias ja huopajalkinetehtailija
Viljo Ahokas (1901–1984), juristi ja suurlähettiläs.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Jaakko Ahokas

Jaakko Alfred Ahokas (16. elokuuta 1923 Kangasala – 26. elokuuta 2007 Espoo) oli suomalainen kieli- ja kirjallisuustutkija, kääntäjä joka toimi vierailevana professorina Yhdysvalloissa ja Ranskassa.
Ahokas kävi koulua Sveitsissä Genevessä 1932–1939 ja hän pääsi ylioppilaaksi 1942 Suomessa. Ahokas toimi ulkoministeriön kielenkääntäjänä 1949-1964 ja oli sitten 1964–1974 Suomen kulttuurihistorian ja ranskan kielen opettajana yhdysvaltalaisissa yliopistoissa.
Ahokas oli vuodesta 1975 Helsingin yliopistossa romaanisen filologian dosentti, romaanisen filologian apulaisprofessori 1975–1984. Vuosina 1984–1990 hän oli Turun yliopiston apulaisprofessori. Hän ranskansi suomalaista ja suomensi ranskalaista kirjallisuutta sekä tutki provensaalin kieltä.
Ahokas levitti suomalaisen kulttuurin ja kirjallisuuden tietämystä ulkomaille. Hän ranskansi Tuntemattoman sotilaan vuonna 1956 ja Putkinotkon vuonna 1962 sekä teki johdannon ja tekstikäännökset vuonna 1973 ilmestyneeseen suomalaisen proosan antologiaan. Hän laati edelleen arvostetun englanninkielisen suomalaisen kirjallisuuden historian The History of Finnish Literature. Ahokas oli perustamassa Suomen Kääntäjien ja Tulkkien Liittoa 1955 ja oli sen ensimmäinen puheenjohtaja 1955–1965.
Jaakko Ahokkaan isä oli suurlähettiläs Viljo Ahokas.
Harmaat

Taiteilijan näkemys Harmaista.
Harmaat (myös Roswellin muukalaiset tai zetareticulilaiset) ovat kuvitteellisia avaruusolioita, jotka esiintyvät kansantarinoissa, populaarikulttuurissa, salaliittoteorioissa ja ufologiassa. Ne kuvataan yleensä suuripäisiksi ja -silmäisiksi mutta muutoin pienikokoisiksi, iholtaan harmaiksi humanoideiksi. Harmaiden väitetään usein olevan kotoisin Zeta Reticulin tähdistöstä ja ne ovat yleisiä erityisesti lähikontakti- ja sieppausväitteiden yhteydessä.
Ulkonäkö

Sieppausväitteissä ja populaarikulttuurissa esiintyy useita yhtenäisiä olemukseen liittyviä ominaisuuksia, joilla voidaan määritellä "Harmaat". Harmaat määritellään tyypillisesti harmaaihoisiksi, pienikokoisiksi (noin 120 senttimetriä tai enemmän) humanoideiksi. Niiden keho kuvataan usein pitkänomaiseksi ja pienirintaiseksi. Lihaksiin tai luustoon liittyviä merkkejä ei ole näkyvissä. Harmaiden jalat ovat yhtä pitkät kuin heidän kätensä ja säärensä. Niillä voi olla 3–5 sormea, eikä peukalon vastinetta ole.lähde?
Harmaiden pää on ihmisen pään kaltainen, vaikkakin paljon suurempi vartaloon nähden ja usein hiukset joko puuttuvat kokonaan tai niitä on vain vähän. Pään alapuolella kaula on ohut eikä aataminomenaa tai lihaksia ole näkyvissä. Korvat, jos niitä on lainkaan, ovat hyvin pienet. Suu on yleensä kapea eikä huulia ole. Silmät ovat yleensä suuremmat kuin ihmisellä ja usein mantelin tai vesipisaran muotoiset. Silmät ovat myös tyypillisesti täysin mustat; nähtävissä ei ole iiristä, silmäluomia, kulmakarvoja tai silmäripsiä.lähde?
Populaarikulttuurissa > Historia

Englantilainen tieteiskirjailija H. G. Wells kuvaili vuonna 1893 julkaistussa artikkelissaan "Man of the Year Million" tulevaisuuden ihmisiä, jotka ovat kehittyneet harmaaihoisiksi, pienikokoisiksi ja suuripäisiksi. Romaanissaan The First Men in the Moon (1901) Wells kuvaa Kuun harmaaihoisia ja isopäisiä alkuperäisasukkaita, joilla on suuret mustat silmät ja ampiaisen mieleen tuovat pistimet.lähde?
Ehkä ensimmäinen tarkka kuvaus "harmaista" on ruotsalaisen Gustav Sandgrenin vuonna 1933 nimimerkillä Gabriel Linde julkaisemassa nuorille suunnatussa tieteisromaanissa Tuntematon vaara (ruotsinkielinen alkuteos Den okända faran): "Hän huomasi, etteivät nuo olennot muistuttaneet mitään ihmisrotua. He olivat lyhyitä, lyhyempiä kuin keskimitan japanilaiset, heidän päänsä oli hyvin iso ja kalju, otsa voimakas, nelikulmainen, nenä ja suu hyvin pienet ja leuka heikko. Ihmeellisimmät olivat sentään silmät – suuret, tummat, loistavat, teräväkatseiset. Heillä oli yllään pehmeästä harmaasta kankaasta tehdyt vaatteet, ja heidän jäsenensä näyttivät samanlaisilta kuin ihmisten." Romaanissa on myös kuvia näistä avaruusolennoista.lähde?
Vuonna 1965 sanomalehdissä väitettiin yhdysvaltalaisten Betty ja Barney Hillin joutuneen siepatuiksi lentävään lautaseen. Hillien kuvaukset heidät siepanneista olennoista olivat monella tapaa samanlaisia kuin kuvaukset "harmaista".lähde?
Populaarikulttuurissa > Tutkimustuloksia

Raporteissa oletetuista muukalaisten kohtaamisista Harmaita on 43 prosenttia Yhdysvalloissa, 90 prosenttia Kanadassa, 67 prosenttia Brasiliassa, 20 prosenttia Manner-Euroopassa ja 12 prosenttia Isossa-Britanniassa.
| Sieppausraportit, joissa Harmaita esiintyy, maiden mukaan lajiteltuina> Maa | Sieppausraportit, joissa Harmaita esiintyy, maiden mukaan lajiteltuina> Harmaita | Sieppausraportit, joissa Harmaita esiintyy, maiden mukaan lajiteltuina> Muita tyyppejä | Sieppausraportit, joissa Harmaita esiintyy, maiden mukaan lajiteltuina>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Australia | 50 % | 50 % |  |
| Kanada | 90 % | 10 % |  |
| Mannermainen Länsi-Eurooppa | 48 % | 52 % |  |
| Iso-Britannia | 12 % | 88 % |  |
| Yhdysvallat | 43 % | 57 % |  |
| Brasilia | 67 % | 33 % |  |
Populaarikulttuurissa > Salaliittoteorioita

Jotkut salaliittoteoreetikot uskovat, että Harmaat muodostavat osan hallitusten johtamaa muukalaisten olemassaolon salailukampanjaa, tai että ne ovat hallituksen mielenhallintakokeiden tulosta. Ufoja ja muuta rajatietoa käsittelevän Ultra-lehden kolumnisti Maarit M. Hanssen väittää, että Harmaat muukalaiset tuottavat avaruusolentojen ja ihmisten hybridejä ja tarjoavat vastalahjaksi tästä hallitusten käyttöön huipputeknologiaa. Fiktion tekijät ovat ottaneet salaliittoteorian mukaan moniin kirjoihin, televisiosarjoihin ja elokuviin; asia on kantava osa muun muassa suosittua Salaiset kansiot -televisiosarjaa.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harmaat Wikimedia Commonsissa
Skeptics Dictionary: Alien abduction
UFO occupants - grey and reptilian alien pictures (Arkistoitu – Internet Archive)
Burlington News about Aliens - Has information on Greys
Australian UFO Research Network
Alien Mind - a Primer, incl. info on Greys' alignment
International Centre for Abduction Research (Arkistoitu – Internet Archive)
Karl

| Karl |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  28. tammikuuta
– ortodoksinen:  10. helmikuuta
Muunnelmia:  Kaarlo, Kaarle, Kalle, Karlo, Karo
Vastineita eri kielissä:  Carl, Carolus, Charles, Carlo
Nimen alkuperä:  germaaninen
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karl tai Carl on miehen etunimi. Nimi johtuu germaanisten kielten miestä tarkoittavasta sanasta Karl, tai toisen selityksen mukaan sanasta hari, joka merkitsee armeijaa tai soturia. Nimi on ollut monilla Saksan keisareilla ja Ruotsin kuninkailla, joista suomeksi käytetään nimeä Kaarle.
Saman nimen muita variaatioita ovat englannin ja ranskan kielissä esiintyvä Charles, italian Carlo, espanjan ja portugalin Carlos, tšekin Karel, unkarin Károly ja eräissä eteläslaavilaisissa kielissä esiintyvä Karlo.
Suomessa nimi Karl on 1900-luvun alusta tammikuuhun 2025 mennessä annettu 21 110 ja Carl 6 669 henkilölle. Karlin nimipäivä on ruotsinkielisessä kalenterissa 28. tammikuuta, Kaarle Suuren kuolin- ja muistopäivänä. Samalla päivällä ovat suomenkielisessä kalenterissa nimen suomalaiset muunnokset Kaarlo, Kaarle ja Kalle sekä nimen suomenkielisenä käännöksenä Mies.
Tunnettuja Karleja ja Carleja > Hallitsijasukujen jäseniä

Karl-nimiset kuninkaat ja keisarit on lueteltu artikkelissa Kaarle.
Karl I (1569–1627, Liechtensteinin ruhtinas 1608–1627
Karl Eusebius (1611–1684), Liechtensteinin ruhtinas 1627–1684
Carl (1861–1951), Ruotsin prinssi, Oskar II:n poika
Carl Philip (s. 1979), Ruotsin prinssi, Kaarle XVI Kustaan poika
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karl Wikimedia Commonsissa