stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

| Muumipeikko ja pyrstötähti> Tanoshii Mūmin Ikka: Mūmin Tani no Suisei |
| --- | --- |
 Elokuvan alkuperäisen DVD-julkaisun etukansi.
Ohjaaja:  Hiroshi Saito Masayuki Kojima (apulaisohjaaja) Tiina Harpf (suomenkielinen versio)
Käsikirjoittaja:  Akira Miyazaki Lars Jansson (ideointi) Dennis Livson (ideointi)
Perustuu:  Tove Janssonin kirjaan Muumipeikko ja pyrstötähti
Tuottaja:  Dennis Livson Päivi Moore (suomenkielinen versio)
Säveltäjä:  Sumio Shiratori (alkuperäinen versio) Pierre Kartner (kansainvälinen versio)
Kuvaaja:  Hisao Shirai
Leikkaaja:  Seiji Morita
Tuotantosuunnittelija:  Jirō Kōno
Lavastaja:  Jiro Kohno
Pääosat:  Rabbe Smedlund Jyrki Kovaleff Elina Salo Ulla Tapaninen Matti Ruohola Pertti Koivula Misa Palander Ilkka Merivaara Tapio Hämäläinen Markku Huhtamo Leena Uotila
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani  Suomi  Alankomaat
Tuotantoyhtiö:  Telecable Benelux B.V. Telescreen Japan Inc. Yleisradio Oy / Tallennepalvelu (suomenkielinen versio)
Levittäjä:  Finnkino
Ensi-ilta:   8. elokuuta 1992    2. huhtikuuta 1993
Kesto:  75 min
Alkuperäiskieli:  japani
Katsojat:  176 413 (Suomessa)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Muumipeikko ja pyrstötähti (jap. 楽しいムーミン一家 ムーミン谷の彗星 Tanoshii Mūmin Ikka: Mūmin Tani no Suisei, ruots. Kometen kommer, engl. Comet in Moominland) on vuonna 1992 japanilais-suomalais-hollantilaisena yhteistyönä valmistunut animaatioelokuva, joka pohjautuu Tove Janssonin alun perin vuonna 1946 julkaistuun samannimiseen kirjaan. Elokuva on ensimmäinen täyspitkä Muumi-elokuva. Se valmistui Muumilaakson tarinoita -animaatiosarjan jälkeen, vaikka sen tapahtumat sijoittuvat kronologisesti ennen sarjan tapahtumia. Alkuperäiset ääninäyttelijät ovat pitkälti samoja kuin animaatiosarjan alkuperäisessä suomenkielisessä dubbauksessa.
Elokuvasta valmistui vuonna 2020 uusittu versio, jossa musiikit, äänimaailma ja dubbaus on tehty uudelleen. Kuva on laadultaan 4K-tasoa. Elokuvan suoratoisto- ja televisio-oikeudet ovat hankkineet C More ja MTV. Uusi versio julkaistiin 15. syyskuuta 2023.
Taustaa

Tove Janssonin ensimmäinen Muumi-kirja Muumit ja suuri tuhotulva (1945) sai jatkoa vuonna 1946, kun Muumipeikko ja pyrstötähti, johon elokuva perustuu, julkaistiin. Teoksen alkuperäinen nimi oli Kometjakten, ja se julkaistiin suomeksi vuonna 1955. Jansson teki kirjaan kuitenkin myöhemmin muutoksia, ja vuonna 1968 julkaistiin muunneltu versio Kometen kommer. Eroja versioiden välillä oli muun muassa silkkiapinan vaihtuminen kissaan. Kissa esiintyy myös elokuvassa.
Japanilais-suomalais-hollantilaisena yhteistyönä tehtiin animaatiosarjaa Muumilaakson tarinoita 1990-luvun alussa. Muumipeikko ja pyrstötähti -elokuva tehtiin sarjan jälkeen, mutta sen tapahtumat sijoittuvat kronologisesti ennen sarjan tapahtumia. Elokuva on ensimmäinen kokoillan Muumi-elokuva.
Muumipeikko ja pyrstötähti -elokuvan ohjasi myös animaatiosarjan ohjannut japanilainen Hiroshi Saito, ja suomennoksen ohjaajana toimi Tiina Harpf. Suomennoksesta ja sovituksesta vastasi Jertta Ratia-Kähönen. Elokuvan ideoivat Tove Janssonin kirjan pohjalta hänen veljensä Lars Jansson sekä Dennis Livson. Tuottajana toimi Livson, joka tuotti myös Muumilaakson tarinoita -animaatiosarjan, ja suomennoksen tuottajana oli Päivi Moore. Keskeisimmät tekijät olivat kaikki samoja kuin televisiosarjassa.
Julkaisu

Elokuva sai ensi-iltansa Japanissa 8. elokuuta 1992 ja Suomessa 2. huhtikuuta 1993. Japanin ensi-illan päivämäärä 8. elokuuta eroaa vain päivällä kirjassa ja elokuvassa mainitusta pyrstötähden iskeytymispäivämäärästä. Muumipeikko ja pyrstötähti oli vuonna 1993 seitsemänneksi katsotuin elokuva Suomessa 166 738 katsojalla. Kaikkiaan elokuva keräsi Suomessa 176 413 katsojaa, ja se on kaikkien aikojen katsotuin Muumi-elokuva.
Elokuva on julkaistu VHS:nä ja DVD:nä.
Alkuperäinen suomalainen DVD-julkaisu sisältää suomeksi puhutun version lisäksi ruotsinkielisen version sekä suomenkielisen version saamenkielisellä tekstityksellä. Vuonna 2012 VL-Media julkaisi osittain uudistetun DVD:n, jossa on mukana myös suomenkielinen tekstitys. Vuonna 2018 elokuva julkaistiin uudelleen DVD:llä digitaalisesti restauroituna versiona. Elokuvaa ei ollut vielä tuolloin äänitetty uudelleen suomeksi kuten Muumilaakson tarinoita -sarjalle tehtiin vuonna 2017, joten myös tämä DVD-julkaisu sisältää alkuperäisen suomenkielisen version elokuvasta. Aiemmista DVD-julkaisuista poiketen vuoden 2018 julkaisu ei tosin sisällä muita kielivaihtoehtoja tai tekstityksiä.
Musiikki

Elokuvan alkuperäisen, japaninkielisen version taustamusiikin on säveltänyt Sumio Shiratori. Se käsittää lähes pelkästään Shiratorin televisiosarjaan Muumilaakson tarinoita säveltämiä taustamusiikkikappaleita uudelleenkäytettyinä. Kokonaan uutta ovat ainoastaan alku- ja loppulaulut ”Shiawase No Morugaane” ja ”Kono Sora e, Tsutaetai”, jotka esittää Sumio Shiratorin vaimo, laulaja Emiko Shiratori.
Elokuvasta Japanin ulkopuolella esitetty versio sisältää kuitenkin kokonaan toisen taustamusiikin, jonka on säveltänyt Pierre Kartner, eli sama henkilö, joka teki myös Muumilaakson tarinoiden Japanin ulkopuolella käytetyt tunnuslaulut. Kartnerin musiikki on useissa kohtauksissa tunnelmaltaan täysin toisenlainen kuin Shiratorin.
Kartnerin säveltämä taustamusiikki sisältää kolme laulua, jotka esittää suomeksi Benny Törnroos, Muumilaakson tarinoiden tunnuslaulujen esittäjä. Elokuvan alkutekstien aikana soi kappale ”Muumien kaunis maa”. Nipsun granaattirotkokohtauksessa soi taustalla osa kappaleesta ”Rohkeus voittaa”, ja elokuvan päättää ”Jo taivas sineen pukeutuu”. Ruotsinkielisessä versiossa loppulaulu alkaa soida jo Muumipeikon herätessä luolassa, mutta suomenkielisessä versiossa vasta siinä kohtaa, kun Muumipeikko ja Nuuskamuikkunen huomaavat kalliolla meren tulevan takaisin. Benny Törnroos toimi myös ruotsinkielisten musiikkien laulajana.
Erot kirjan ja elokuvan välillä

Elokuvasta on jätetty pois joitain kirjassa esiintyviä kohtia, muun muassa kohtaukset joissa Muumipeikko ystävineen käy tanssiaisissa ja kaupassa. Pikku Myy taas ei esiinny kirjassa, mutta hänet lisättiin elokuvaan.
Myös pienempiä eroja on: esimerkiksi kirjassa seurue lentää teltan sijasta postimerkkeilijä-Hemulin hameella, elokuvassa kuitenkin Muumipeikko myöhemmin lentää hameella. Kirjassa he tapaavat lisäksi perhosia keräävän Hemulin ja joutuvat kondorikotkan hyökkäyksen kohteeksi.
Ääninäyttelijät

| Hahmo | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Ruotsinkielinen ääninäyttelijä | Japaninkielinen ääninäyttelijä |
| --- | --- | --- | --- |
| Muumipeikko | Rabbe Smedlund | Sixten Lundberg | Minami Takayama |
| Nipsu | Jyrki Kovaleff | Riko Eklundh | Ryūsei Nakao |
| Pikku Myy | Elina Salo | Lilli Sukula-Lindblom | Rei Sakuma |
| Muumimamma | Ulla Tapaninen | Margit Lindeman | Ikuko Tani |
| Muumipappa | Matti Ruohola | Johan Simberg | Akio Ōtsuka |
| Nuuskamuikkunen | Pertti Koivula | Michel Budsko | Takehito Koyasu |
| Niiskuneiti | Misa Palander | Ragni Grönblom | Mika Kanai |
| Niisku | Ilkka Merivaara | Dick Idman | Yasuyuki Hirata |
| Hemuli | Tapio Hämäläinen | Peik Stenberg | Minoru Yada |
| Piisamirotta | Markku Huhtamo | Dick Idman | Masato Yamanouchi |
| Mymmeli | Leena Uotila | Vivi-Ann Sjögren | Yūko Kobayashi |
| Vilijonkka | Leena Uotila | Chris af Enehielm | Sumi Shimamoto |
| Talonpeikko | Leena Uotila | Dick Idman | Ryuuzou Ishino |
| Poliisimestari | Tapio Hämäläinen | Samuel Huber | Takaya Hashi |
| Tähtitieteilijät | Markku Huhtamo   Pertti Koivula | Peik Stenberg   Samuel Huber | Fumihiko Tachiki   Kazumi Ikeda |
Suurin osa alkuperäisen suomenkielisen version näyttelijöistä esitti roolejaan myös Muumilaakson tarinoita -sarjassa. Nipsulla, Niiskuneidillä, Nuuskamuikkusella ja Mymmelillä on eri ääninäyttelijät kuin televisiosarjassa. Ruotsin- ja japaninkielisten versioiden näyttelijät ovat kaikki sarjasta tuttuja.
Televisioesityksiä Suomessa

| Päivämäärä | Viikonpäivä | Kanava |
| --- | --- | --- |
| 15. huhtikuuta 1995 | Lauantai | FST 2-verkossa (ruotsiksi) |
| 10. joulukuuta 1995 | Sunnuntai | TV1 (kansainvälinen lasten TV-päivä) |
| 29. joulukuuta 2001 | Lauantai | YLE FST ja TV2 (ruotsiksi) |
| 31. joulukuuta 2001 | Maanantai | YLE TV1 |
| 6. joulukuuta 2002 | Perjantai | YLE TV2 |
| 6. joulukuuta 2005 | Tiistai | YLE TV2 |
| 24. joulukuuta 2005 | Lauantai | YLE FST ja TV2 (ruotsiksi) |
| 25. toukokuuta 2006 | Torstai | YLE TV2 |
| 19. heinäkuuta 2008 | Lauantai | YLE TV1 |
| 23. joulukuuta 2008 | Tiistai | YLE TV2 |
| 26. joulukuuta 2008 | Perjantai | YLE FST5 (ruotsiksi) |
| 6. joulukuuta 2009 | Sunnuntai | YLE TV2 |
| 25. joulukuuta 2010 | Lauantai | YLE FST5 (ruotsiksi) |
| 28. joulukuuta 2010 | Tiistai | YLE FST5 (ruotsiksi) |
| 11. syyskuuta 2011 | Sunnuntai | YLE FST5 (ruotsiksi) |
| 20. marraskuuta 2011 | Sunnuntai | YLE TV2 |
| 26. helmikuuta 2012 | Sunnuntai | YLE TV2 |
| 26. elokuuta 2012 | Sunnuntai | Yle TV2 |
| 6. tammikuuta 2013 | Sunnuntai | Yle Fem (ruotsiksi) |
| 9. kesäkuuta 2013 | Sunnuntai | Yle TV2 |
| 9. elokuuta 2014 | Lauantai | Yle Fem (ruotsiksi) |
| 26. joulukuuta 2014 | Perjantai | Yle TV2 |
Vuoden 2020 uudistettu versio

| Muumipeikko ja pyrstötähti (2020) |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Markus Bäckman (suomenkielinen versio) Carla Rindell (ruotsinkielinen versio)
Käsikirjoittaja:  Lars Jansson Akira Miyazaki
Perustuu:  Tove Janssonin kirjaan Muumipeikko ja pyrstötähti
Tuottaja:  Antti J. Jokinen Tim Livson
Säveltäjä:  Leri Leskinen Jukka Immonen
Kuvaaja:  Hisao Shirai
Leikkaaja:  Seiji Morita Marko Terävä
Tuotantosuunnittelija:  Jirō Kōno
Erikoistehosteet:  Jukka Kiiski Mika Onnela
Pääosat:  Suomeksi: Joonathan Kettunen Tuomas Uusitalo Sarika Lipasti Kristiina Halttu Carl-Kristian Rundman Markus Niemi Heljä Heikkinen Antti L. J. Pääkkönen Jarmo Koski Ruotsiksi: Christoffer Strandberg Andreas af Enehielm Saga Sarkola Maria Sid Carl-Kristian Rundman Lasse Mellberg Alma Pöysti Oskar Pöysti Max Forsman
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Cinematic
Levittäjä:  SF Studios
Ensi-ilta:  15. syyskuuta 2023
Kesto:  73 min
Alkuperäiskieli:  japani
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Elokuvasta tehtiin vuonna 2020 uudistettu versio, jonka tuotti suomalainen Cinematic. Ääniraita eroaa alkuperäisestä, sillä elokuvan musiikit, äänimaailma ja dubbaus on tehty uudelleen. Kuva on laadultaan 4K-tasoa. Elokuvan suoratoisto- ja televisio-oikeudet hankkivat C More ja MTV.
Uuden version tuottivat Antti J. Jokinen sekä Dennis Livsonin poika Tim Livson. Musiikin sävelsivät Leri Leskinen ja Jukka Immonen. Paula Vesala oli mukana elokuvan kappaleiden "Rakkaus ja ystävyys" ja "Tuuthan sä viel takaisin?" teossa. Suvi Teräsniska esitti ensimmäisen ja Vesala itse jälkimmäisen kappaleen.
Alun perin tiedotettiin, että elokuvaa uudistettaessa sen yhdestä kohtauksesta olisi poistettu viinilasit. Tuottajan mukaan tämä johtui Suomen kiristyneistä ikärajasäädöksistä. KAVI:n ikärajakriteereissä ei kuitenkaan mainittu vastaavanlaisen sisällön johtavan ikärajan nousuun. Julkaistussa versiossa lasit ovat entisellään.
Vuoden 2020 uudistettu versio > Julkaisu

Elokuvan oli tarkoitus saada ensi-iltansa syyskuussa 2020, mutta koronaviruspandemian takia julkaisu viivästyi. Uusi ensi-iltapäivämäärä oli 15. syyskuuta 2023.
Uudistettu versio julkaistiin DVD:nä joulukuussa 2023.
Vuoden 2020 uudistettu versio > Ääninäyttelijät

| Hahmo | Suomenkielinen ääninäyttelijä  | Ruotsinkielinen ääninäyttelijä  |
| --- | --- | --- |
| Muumipeikko | Joonathan Kettunen | Christoffer Strandberg |
| Nipsu | Tuomas Uusitalo | Andreas af Enehielm |
| Pikku Myy | Sarika Lipasti | Saga Sarkola |
| Muumimamma | Kristiina Halttu | Maria Sid |
Muumipappa: Carl-Kristian Rundman
| Nuuskamuikkunen | Markus Niemi | Lasse Mellberg |
| Niiskuneiti | Heljä Heikkinen | Alma Pöysti |
| Niisku | Antti L. J. Pääkkönen | Oskar Pöysti |
| Hemuli | Jarmo Koski | Max Forsman |
| Piisamirotta | Ilkka Heiskanen | Sixten Lundberg |
| Mymmeli | Mirjami Heikkinen | Hellen Willberg |
| Vilijonkka | Hanna Kaila | Nina Hukkinen |
| Tuittu (Talonpeikko) | Hanna Kaila | Nina Palmgren |
| Poliisimestari | Petri Hanttu | Pekka Strang |
Tähtitieteilijät: Petri Hanttu  Markus Bäckman
Kissa: Mirjami Heikkinen
Uusissa dubbauksissa on samoja näyttelijöitä kuin aiemmissa tuotannoissa. Niiskuneidillä on sama näyttelijä kuin Muumilaakson tarinoiden vuoden 2017 dubbauksessa ja Hemulilla sama kuin Muumien maailmassa. Ruotsinkielisessä versiossa Muumipeikolla, Muumimammalla, Muumipapalla, Pikku Myyllä, Nipsulla, Piisamirotalla, Poliisimestarilla ja Vilijonkalla on samat näyttelijät kuin Muumilaakso-sarjassa. Lisäksi ruotsinkielisessä versiossa Niiskuneidillä on sama näyttelijä kuin Muumit Rivieralla -elokuvassa.
Elokuvan suomenkielinen alkutunnus.
Elokuvavuosi 2025

Elokuvavuosi 2025 käsittelee vuoden 2025 aikana ensi-iltansa saavia elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.
Ensi-iltoja

100 litraa sahtia
Anna minun rakastaa enemmän
Aurinko laskee Lemmenjoella
Avatar: Fire and Ash
Captain America: Brave New World
Ei koskaan yksin
Elio
Gabby’s Dollhouse: The Movie
Hurja jengi 2
Häjyt 2
Jurassic World: Rebirth
Karate Kid
Kenraaliharjoitus
Kesäkirja
Koiramies
Lilo ja Stitch
Lumikki
Meduusalla ei ole sydäntä
Minecraft-elokuva
Mission: Impossible – The Final Reckoning
Nosferatu
Näin koulutat lohikäärmeesi
Orenda
Rajalla
Risto Räppääjä ja kaksoisolento
Smurffit
Superman
Sysimetsä
The Conjuring: Last Rites
The Fantastic Four: First Steps
The Helsinki Effect
Thunderbolts*
Tron: Ares
Uhma
Valitut
Wicked: For Good
Aiheesta muualla

Elokuvavuosi 2025 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Appalakkien osavaltionyliopisto

| Appalakkien osavaltionyliopisto> Appalachian State University |
| --- | --- |

Motto:  Esse Quam Videri
Perustettu:  1899
Tyyppi:  Julkinen
Sijainti:  Boone, Pohjois-Carolina  Yhdysvallat
Sivusto:  https://www.appstate.edu/
Appalakkien osavaltionyliopisto (engl. Appalachian State University, lyh. ASU) on Yhdysvaltain Pohjois-Carolinassa sijaitseva julkinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1899, ja se sijaitsee Boonen kaupungissa.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Amagi (1877)

| Amagi / 天城 |
| --- | --- |
 Amagi

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Yokosukan laivastoarsenaali
Kölinlasku:  9. syyskuuta 1875
Laskettu vesille:  13. maaliskuuta 1877
Palveluskäyttöön:  4. huhtikuuta 1878
Loppuvaihe:  myyty 1903
Tekniset tiedot
Uppouma:  911 t
Pituus:  62,17 m
Leveys:  10,89 m
Syväys:  4,36 m
Koneteho:  720 ihp
Nopeus:  11 solmua
Miehistöä:  159
Aseistus
Aseistus:  1 × Kruppin 170 mm tykki 5 × Kruppin 120 mm tykkiä 3 × Kruppin 80 mm tykkiä 3 × nelipiippuista 25,4 mm Nordenfeld-konekivääriä
Amagi (jap. 天城) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1877 vesillelaskettu puurunkoinen potkurisluuppi.
Valmistus

Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta, missä köli laskettiin 9. syyskuuta 1875. Alus laskettiin vesille 13. maaliskuuta 1877 ja valmistui 4. huhtikuuta 1878. Sen pääaseina oli Kruppin 170 mm ja 120 mm tykit ja apuaseina saman valmistajan 80 millimetrin tykit. Aseistuksen täydensi kolme nelipiippuista 25,4 millimetrin Nordenfeld-konekivääriä.
Palvelus

Alusta käytettiin lähinnä tutkimustehtävissä ja valvomassa Korean rannikkoa, mutta se myös kartoitti 1887 Ryukyu saaren rannikkovedet ennen kuin palasi seuraavana vuonna valvomaan Korean rannikkoa Jinseniin. Alus luokiteltiin 13. elokuuta 1890 koululaivaksi. Aluksen miehistö pelasti 1892 Ogasawaran asukkaita myrskystä. Alus osallistui Kiinan-Japanin ja Venäjän-Japanin sotaan ennen kuin se poistettiin alusluettelosta 14. kesäkuuta 1905.
Bryan Adams

| Bryan Adams |
| --- | --- |
 Bryan Adams soittamassa vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. marraskuuta 1959 (ikä 65) Kingston, Ontario, Kanada
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, muusikko, valokuvaaja
Muusikko
Aktiivisena:  1977–
Tyylilajit:  rock, pop
Soittimet:  laulu, kitara, bassokitara, koskettimet, huuliharppu
Levy-yhtiöt:  A&M, Polydor
Aiheesta muualla
www.bryanadams.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Bryan Guy Adams (s. 5. marraskuuta 1959 Kingston, Kanada) on kanadalainen rockmuusikko ja valokuvaaja. Hänen tunnettuja kappaleitaan ovat muun muassa ”Summer of ’69”, ”Heaven”, ”(Everything I Do) I Do It for You”, ”Cuts Like a Knife”, ”Run to You” ja ”Please Forgive Me”. Hänelle on myönnetty Order of Canada ja Order of British Columbia -kunniamerkit.
Musiikin lisäksi Adams on julkaissut kaksi valokuvakirjaa, Made in Canada (1999) ja American Women (2005). Molempien kirjojen tuotot on ohjattu rintasyövän hoitojen tutkimukseen. Adamsin kuvia on julkaistu muun muassa britti-Voguessa, Vanity Fairissa, Harper’s Bazaarissa ja Interview’ssä, ja hän on pitänyt lukuisia valokuvanäyttelyitä.
Bryan Adams on myös laulanut joidenkin elokuvien kappaleita. Tunnetuin on ”Everything I Do (I Do It for You)” elokuvasta Robin Hood – varkaiden ruhtinas.
Arvioita

Helsingin Sanomien Antti Isokangas kehui kokoelma-albumin So Far So Good (1993) arvostelussa Adamsin tarttuvia melodioita sekä musiikin ja miehen ulkoisen olemuksen konstailemattomuutta ja suoraviivaisuutta, jollainen vetoaa suomalaisiin. Mutta hän antoi myös kritiikkiä: ”Bryan Adamsia on helppo syyttää sovinnaisuudesta, karismattomuudesta ja ennätyksellisestä banaaliudesta. Erityisesti hänen sanoituksensa ovat poikkeuksellisen täynnä kliseitä – ja vieläpä samoja kliseitä: useimmissa niissä kuollaan ja mennään taivaaseen.”
Albumit

Bryan Adams (1980)
You Want It You Got It (1981)
Cuts Like a Knife (1983)
Reckless (1984)
Into the Fire (1987)
Live! Live! Live! (1988)
Waking Up the Neighbours (1991)
So Far So Good (1993)
18 Til I Die (1996)
Unplugged (1997)
On a Day Like Today (1998)
The Best of Me (1999)
Spirit: Stallion of the Cimarron (2002,  soundtrack)
Room Service (2004)
Anthology (2005)
11 (2008)
Get Up (2015)
Shine a Light (2019)
Pretty Woman - The Musical (2022)
So Happy It Hurts (2022)
Classic (2022)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bryan Adams Wikimedia Commonsissa
Bryan Adams Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Virallinen Bryan Adams -sivu
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz  Photographers' Identities  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Elonet 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Vapaat sokerit

Kekseissä on usein paljon lisättyä sokeria.
Omenamehussa on vapaita sokereita, toisin kuin omenoissa.
Vapaat sokerit ovat elintarvikkeisiin lisättyjä sokereita sekä hunajassa, siirapeissa, hedelmä- ja vihannesmehuissa ja niistä tehdyissä tiivisteissä luontaisesti esiintyviä sokereita. Myös teollisten tärkkelysmakeuttajien sisältämät sokerit lasketaan vapaiksi sokereiksi.
Kasvikunnan tuotteiden luontaisesti sisältämät sokerit muuttuvat vapaiksi sokereiksi, kun niitä ympäröivä kuidusta muodostunut soluseinämä rikkoutuu mehustuksen yhteydessä. Sokerin muuttuminen vapaaksi nopeuttaa sen kulkeutumista verenkiertoon. Esimerkiksi omenamehun sisältämien sokereiden kulkeutumista verenkiertoon kuvaavan glykemiaindeksin arvo on 41 samalla kun kokonaisena syötävän omenan arvo on vain 36.
Suositukset

Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto EFSA suosittaa, että vapaan sokerin saanti olisi mahdollisimman pientä. Suositus ei koske maidossa luontaisesti esiintyvää laktoosia eikä myöskään vähäkaloristen sokerialkoholien käyttöä. EFSA:n suositus perustuu sen asiantuntijapaneelin vuonna 2022 julkaisemaan arviointiraporttiin, jossa todettiin, että sakkaroosin tiedetään aiheuttavan hammasmätää. Lisäksi on olemassa eri vahvuista näyttöä siitä, että vapaata sokeria sisältävät juomat lisäävät riskiä sairastua esimerkiksi rasvamaksan ja kakkostyypin diabeteksen kaltaisiin aineenvaihduntasairauksiin.
EFSA ryhtyi selvittämään vapaiden sokereiden saannin terveysvaikutuksia Pohjoismaiden tekemän aloitteen pohjalta. Paneelin alkuperäisenä tavoitteena oli asettaa ravinnosta saataville sokereille turvallisen kokonaissaannin raja-arvo. Tämä ei kuitenkaan onnistunut, koska ei ollut olemassa riittävästi tutkimustietoa esimerkiksi makeisten, jälkiruokien sekä makeiden leivonnaisten ja makeutettujen maitotuotteiden terveysvaikutuksista. Raportissa todettiin myös, ettei tutkimusnäytön perusteella ollut mahdollista erottaa toisistaan lisätyn sokerin ja (muun) vapaan sokerin terveysvaikutuksia, koska niiden saanti korreloi tutkimuksissa niin vahvasti toisiinsa.
Myös valtion ravitsemus­neuvottelukunnan vuoden 2024 ravitsemussuosituksissa suositellaan, että vapaata sokeria käytettäisiin mahdollisimman vähän.
| Ruoka-aine | Yhteispitoisuus | Sakkaroosi | Glukoosi | Maltoosi | Fruktoosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Appelsiini-leivoskeksi, Jaffa | 50,2 % | 49,1 % | 0,6 % | 0,3 % | 0,2 % |
| Toffeemakeinen, Dumle, Fazer, maitosuklaalla kuorrutettu | 44,3 % | 35 % | 5,3 % | 4 % | 0 % |
| Maitosuklaa | 33,9 % | 33,9 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Mysli, kellogg's extra classic | 18,9 % | 14,8 % | 3,1 % | 0 % | 1 % |
| Kermajäätelötuutti | 12 % | 12 % | 0 % | 0 | 0 % |
| Appelsiinitäysmehu | 10 % | 4 % | 3 % | 0 % | 3 % |
| Pulla, keskirasvainen, kevytmaitoon leivottu | 9,6 % | 9,1 % | 0 % | 0,5 % | 0 % |
| Virvoitusjuoma, sokeroitu | 9,1 % | 9,1 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Jogurtti, maustettu, rasvaa 2 %, laktoositon (d-vit 1 ug) | 7,5 % | 5,4 % | 1,9 % | 0 % | 0,2 % |
Suositukset > Historiaa

Maailman terveysjärjestö WHO suositteli vuonna 1989 vapaiden sokereiden rajoittamista korkeintaan 10 prosenttiin ravinnon energiasta. WHO antoi uuden suosituksen vuonna 2002, jonka mukaan päivittäisen sokeriannoksen suuruus olisi hyvä rajoittaa mahdollisuuksien mukaan jopa vain viiteen energiaprosenttiin (noin 25 g/vrk), koska siitä seuraisi vieläkin suurempia terveyshyötyjä. WHO:n suositukset perustuvat sakkaroosin osalta siihen, että se aiheuttaa hammasmätää ja ylipainoa etenkin juomien mukana nautittuina.
Merilinja

Fregatti Christian Radichilla kuvattiin sarjan ulkojaksot.
Merilinja (engl. The Onedin Line) oli BBC:n tuottama televisiodraamasarja, jota esitettiin 1971–1980. Sarjan ideoi ja kehitti Cyril Abraham.
Merilinja sijoittuu vuosien 1860–1886 Liverpooliin ja sen satamaan. Sarjan päähenkilö on köyhyydestä rikkauksiin nouseva liikemies-kapteeni James Onedin, jonka perustaman laivanvarustamon (Onedinin linja) ja perheen sekä kilpailijoiden, Frazerin laivatelakan ja Callonin laivanvarustamon, kohtaloita seurataan kahdeksan tuotantokautta ja 91 jaksoa.
Sarja kuvaa murrosaikaa kauppamerenkulun historiassa, jolloin puurunkoiset purjelaivat vaihtuivat vähitellen höyryvoimalla kulkeviin teräsaluksiin. Samalla sivutaan 1800-luvun lopun maailmankaupan ilmiöitä kuten orjakauppaa ja siirtomaapolitiikkaa.
James Onedinia esittää Peter Gilmore ja hänen vaimoaan Annea Anne Stallybrass. Jamesin aluksen kapteeni Bainesina nähdään Howard Lang ja Jamesin veljenä ja liikekumppani Robertina Brian Rawlinson sekä Elizabeth-siskona Jessica Benton. Jane Seymourille sarja oli Emma Callonin roolin myötä ensimmäinen kosketus kuuluisuuteen. Muita sarjassa nähtyjä, sittemmin nimekkäitä näyttelijöitä ovat Warren Clarke ja Jill Gascoine.
Merilinjan tunnusmusiikkina soi Spartacuksen ja Frygian adagio Aram Hatšaturjanin baletista Spartacus. Yhtenä Onedinin varustamon laivana nähtiin norjalainen fregatti Christian Radich.