stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tule minun luokseni, kulta

| Tule minun luokseni, kulta Joose Keskitalo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 4. maaliskuuta 2009
 Formaatti: CD, LP, C-kasetti
 Tuottaja(t): Joose Keskitalo
 Tyylilaji: folk
 Kesto: 35.31
 Levy-yhtiö: Helmi Levyt
Listasijoitukset
  25.
Joose Keskitalon muut julkaisut
| Joose Keskitalo ja Kolmas Maailmanpalo 2008 | Tule minun luokseni, kulta 2009 | Maan näkyjä 2011 |
Kolmannen Maailmanpalon muut julkaisut
| Joose Keskitalo ja Kolmas Maailmanpalo 2008 | Tule minun luokseni, kulta 2009 | Maan näkyjä 2011 |
Tule minun luokseni, kulta on folk-laulaja Joose Keskitalon neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 4. maaliskuuta 2009 levymerkillä Helmi Levyt.
Albumi on nauhoitettu kelanauhurilla. Sen teemoina ovat kuolema ja rakkaus.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Desibeli : 
Soundi : 

Albumi sai erinomaisen vastaanoton. Desibelin Ilkka Valpasvuo antoi albumille täydet viisi tähteä. Hän sanoi albumin olevan tunnelautaukseltaan ylivertainen ja ylisti Keskitalon näkemystä sovituksissa, stemmoissa, ja instrumentaatiossa. Soundin Ville Pirinen kutsui albumin hartautta sen olennaisimmaksi osa-alueeksi, ja sanoi Keskitalon tuotannon olevan kaukana nykyisestä ylituotetusta popmusiikista, tekstien olevan arvoituksellisia ja artistin sovituksien ja puheosuuksien pitävän tuotoksen mielenkiintoisena.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Joose Keskitalo.
Kuuletko kun hautausmaa vetää käteen – 2.00
Esineet – 2.58
Tuhoa ja kuolemaa koko maailmaan – 1.52
Viis tyttöä – 2.25
“Tummat kengät kolahtaa…” – 0.28
Luultavasti jäit junan alle – 2.59
Pimeydestä pimeyttä vastaan – 3.59
Peer Gynt – 1.28
Me palvelemme kuolemaa – 1.36
Olisin kyllä tullut luoksesi – 2.42
Saippuakuplia – 2.42
Tottelin taivaallista näkyä – 1.10
Tule minun luokseni, kulta – 5.10
“Otan mukaani nuolet…” – 0.12
Kerubi kosketti huuliani – 3.48
Muusikot

Joose Keskitalo – laulu, akustinen kitara, huuliharppu, piano, harmoni
Mikko Kankaanpää – sähkökitara, taustalaulu
Petri Alanko – basso, taustalaulu
Arwi Lind – lyömäsoittimet, taustalaulu
Erno Haukkala – pasuuna (kappaleet 2 & 7)
Tuula Putkonen

Tuula Hannele Putkonen (s. 15. tammikuuta 1961 Vantaa) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pikajuoksija, jonka päämatka oli 400 metrin aitajuoksu. Hän edusti vuodesta 1977 lähtien Viipurin Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimi Toivo Hietanen.
Kalevan kisoista Putkonen saavutti 400 metrin aidoista hopeaa vuonna 1982 ja pronssia vuonna 1984. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän oli mukana voittamassa 4 x 100 metrin viestijuoksusta pronssia vuonna 1983 sekä 4 x 400 metrin viestijuoksusta kahta hopeaa vuosina 1980 ja 1983 sekä pronssia vuonna 1979.
Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1997 jälkeen.
Tumman veden päällä (elokuva)

| Tumman veden päällä |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Peter Franzén
Käsikirjoittaja:  Peter Franzén
Perustuu:  Tumman veden päällä
Tuottaja:  Markus Selin Jukka Helle
Säveltäjä:  Irina Björklund Janne Lappalainen
Kuvaaja:  Pini Hellstedt
Leikkaaja:  Kimmo Taavila
Tuotantosuunnittelija:  Pirjo Rossi
Pukusuunnittelija:  Tiina Kaukanen
Lavastaja:  Pirjo Rossi
Pääosat:  Samuli Edelmann   Matleena Kuusniemi   Olavi Angervo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Solar Films   Nordisk Film (levittäjä)
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:   6. syyskuuta 2013
Kesto:  108 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  noin 1 500 000 €
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tumman veden päällä on 6. syyskuuta 2013 ensi-iltansa saanut Peter Franzénin ohjaama elokuva, joka perustuu Franzénin kirjoittamaan samannimiseen omaelämäkerralliseen kirjaan. Franzén on tehnyt myös elokuvakäsikirjoituksen. Pääosia elokuvassa näyttelevät Samuli Edelmann, Matleena Kuusniemi sekä Olavi Angervo.
Elokuvan kuvaukset alkoivat vuoden 2012 elokuussa ja päättyivät vuoden alusta 2013.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Olavi Angervo  | … |  Pete   |
|  Samuli Edelmann  | … |  Peten isä   |
|  Matleena Kuusniemi  | … |  äiti   |
|  Milja Tuunainen  | … |  Suvi   |
|  Ismo Kallio  | … |  pappa   |
|  Marja Packalén  | … |  mummu   |
|  Peter Franzén  | … |  Kake   |
|  Mio Hamari  | … |  Pekka   |
|  Tommi Raitolehto  | … |  Teukka   |
|  Mari Perankoski  | … |  Taina   |
|  Elina Knihtilä  | … |  Liisa, Pekan äiti   |
|  Jonna Järnefelt  | … |  opettaja   |
|  Janne Kinnunen  | … |  Erkki-serkku   |
|  Vieno Saaristo  | … |  salmiakkimummo   |
|  Markku Köngäs  | … |  saarnaaja   |
|  Ellen Tervaharju  | … |  Saara   |
|  Pauli Räisänen  | … |  Mika, Tainan poika   |
|  Meri Myllykoski  | … |  tyttö kaivolla   |
Lähde: Elonet
Tunisia yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

| Sija |        |        |        | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 64. | 1 | 1 | 1 | 3 |
Tunisia on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin vuodesta 1983 eli ensimmäisistä kisoista lähtien. Vain vuonna 1991 se ei kisoihin osallistunut. Se on saanut MM-kilpailuissa kolme mitalia ja kolme muuta pistesijaa.
Tunisian ainoat MM-mitalistit ovat 20 kilometrin kävelyssä pronssia Osakassa 2007 saavuttanut Hatem Ghoula sekä 3 000 metrin estejuoksussa kultaa Daegussa 2011 ja hopeaa Pekingissä 2015 saavuttanut Habiba Ghribi. Ghribi sijoittui Daegussa alun perin toiseksi, mutta nousi vuonna 2016 voittajaksi kun Julija Zaripova hylättiin dopingin vuoksi. Helsingin MM-kisoissa 2005 Ghoula sijoittui viidenneksi ja Berliinissä 2009 Ghribi viidenneksi. Heidän lisäkseen tunisialaisista on pistesijoille yltänyt vain Ali Hakimi, joka Ateenassa 1997 sijoittui 1 500 metrin juoksussa viidenneksi.
Tunisian MM-mitalit kisoittain

| Kisavuosi ja -paikka>  | Miehet> Kulta | Miehet> Hopea | Miehet> Pronssi | Naiset> Kulta | Naiset> Hopea | Naiset> Pronssi | Yhteensä> Kulta | Yhteensä> Hopea | Yhteensä> Pronssi | Yhteensä | Yhteensä> Sijoitus mitalitilastossa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983–1987 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1991 Tokio |  |  |  |  |  |  | Ei osallistunut | Ei osallistunut | Ei osallistunut | Ei osallistunut |  |
| 1993–2005 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2007 Osaka | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 36. |
| 2009 Berliini | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2011 Daegu | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 14. |
| 2013 Moskova | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2015 Peking | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 25. |
| 2017 Lontoo | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2019 Doha | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2022 Eugene | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2023 Budapest | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| Yhteensä | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 | 3 | 64. |
Tunisian MM-mitalit lajeittain > Miehet

| Laji | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 kilometrin kävely | 0 | 0 | 1 | 1 |
Tunisian MM-mitalit lajeittain > Naiset

| Laji | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 000 metrin estejuoksu | 1 | 1 | 0 | 2 |
Tunisian MM-mitaliurheilijat

| Urheilija | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Vuodet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Habiba Ghribi | 1 | 1 | 0 | 2 | 2011–2015 |
| Hatem Ghoula | 0 | 0 | 1 | 1 | 2007 |
USS Hawaii (SSN-776)

| USS Hawaii |
| --- | --- |
 USS Hawaii'n tunnus
Aluksen vaiheet
Rakentaja:  General Dynamics Electric Boat, Groton, Connecticut
Kölinlasku:  27. elokuuta 2004
Laskettu vesille:  17. kesäkuuta 2006
Palveluskäyttöön:  5. toukokuuta 2007
Tekniset tiedot
Uppouma:  7 150 t (pinnalla) 7 800 t (sukelluksissa)
Pituus:  114,91 m
Leveys:  40,23 m
Syväys:  10,36 m
Koneteho:  1 x S9G-painevesireaktori
Nopeus:  pinnalla: 15 solmua sukelluksissa: 25+ solmua
Miehistöä:  113
Aseistus
Aseistus:  4 x 533 mm torpedoputkea 12 x Mk36 VLS -siiloa Tomahawk-risteilyohjusten laukaisemiseksi
USS Hawaii (runkonumero SSN-776) on Yhdysvaltain laivaston Virginia-luokan ydinsukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin General Dynamics Electric Boat Divisionilta Grotonista Connecticutista, missä köli laskettiin 27. elokuuta 2004. Se laskettiin vesille 17. kesäkuuta 2006 ja liitettiin laivastoon 5. toukokuuta 2007 ensimmäisenä päällikkönään David A. Solms.
Palvelus

Alus on palveluksessa Pearl Harborin laivastotukikohdassa Havaijilla.
Lee Atwater

| Lee Atwater |
| --- | --- |
 Atwater marraskuussa 1983
Henkilötiedot
Koko nimi:  Harley LeRoy Atwater
Syntynyt: 27. helmikuuta 1951 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat
Kuollut: 29. maaliskuuta 1991 (40 vuotta) Washington D.C.
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Poliitikko
Puolue:  Yhdysvaltain republikaaninen puolue
Asema:  republikaanien kansallisen komitean johtaja
Harvey LeRoy Atwater (tunnetaan yleisesti Lee Atwater; 27. helmikuuta 1951 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat – 29. maaliskuuta 1991 Washington D.C.) oli yhdysvaltalainen poliitikko, joka toimi presidentti George H. W. Bushin presidenttivaalikampanjan ohjaajana ja republikaanien kansallisen komitean puheenjohtajana.
Atwater kertoi, että hänen ainut työnsä aikuisena oli kampanoiden hallinta ja omisti koko elämänsä työlleen.
Varhainen elämä

Atwater syntyi 27. helmikuuta 1951 Atlantan kaupungissa vakuutusasiamies Harvey Dillard Atwaterin ja Sarah Alma Pagen pojaksi. Atwater oli vaikea lapsi, sillä hän itki paljon ja oli levoton. Syyksi annettiin hermoston kehittymisen hitaus ennenaikaisen synntyksen vuoksi. Perhe muutti Columbiaan Etelä-Carolinaan Atwaterin ollessa 10-vuotias. Hän kävi siellä A.C. Flora High Schoolin. Atwaterin köyhistä opiskeluajoista huolimatta hänen äitinsä järjesti poikansa luterilaiseen Newberry Collegeen lähellä Columbiaa. Hän valmistui koulusta vuonna 1973.
Atwater valmistui viestintätekniikan maisteriksi Etelä-Carolinan yliopistosta vuonna 1977.
Poliittinen ura

Atwater toimi kansallisen konservatiivisten opiskelijoiden järjestö College Republicansin Etelä-Carolinan osion puheenjohtajana 1973–1974. Tämän jälkeen Atwater perusti konsulttiyrityksen Kolumbiaan, jossa hän toimitti useiden republikaaniehdokkaiden kampanjoita paikallisiin toimistoihin.
Atwater auttoi Ronald Reagania voittamaan republikaanien presidentinvaalit Etelä-Carolinassa vuonna 1980. Hän toimi myös Reagan-Bushin presidentinvaalikampanjan eteläisenä koordinaattorina. Atwater auttoi Reagania myös myöhemmin ennen hänen presidentiksi valitsemistaan vuonna 1980. Valinnan myötä Atwater nimitettiin Valkoisen talon poliittiseksi johtajaksi, ja hänestä tuli edelleen vuonna 1984 Reaganin uudelleenvalintakampanjan apulaisjohtaja.
Atwater auttoi Reaganin lisäksi George H. W. Bushia hänen vaalikampanjassaan vuonna 1988 ja Bush voitti vaalit lopulta 40 osavaltion myötä.
Kuolema

Atwater sai sairauskohtauksen pitäessään puhetta poliittisessa varainkeruutapahtumassa maaliskuussa 1990. Hänet kiidätettiin sairaalaan, jossa hänellä todettiin pahalaatuinen aivokasvain. Hän kuoli kasvaimeen 40-vuotiaana 29. maaliskuuta 1991.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lee Atwater Wikimedia Commonsissa
USS Halibut (SSGN-587)

| USS Halibut |
| --- | --- |
 USS Halibut
Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Mare Islandin laivastontelakka, Kalifornia
Kölinlasku:  11. huhtikuuta 1957
Laskettu vesille:  9. tammikuuta 1960
Palveluskäyttöön:  4. tammikuuta 1960
Poistui palveluskäytöstä:  30. kesäkuuta 1976
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 655 t (pinnalla) 5 000 t (sukelluksissa)
Pituus:  110 m
Leveys:  8,8 m
Syväys:  8,5 m
Koneteho:  S3W-ydinreaktori
Nopeus:  pinnalla: 15 solmua (28 km/h) sukelluksissa: 20+ solmua (37 km/h)
Miehistöä:  9 upseeria ja 88 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  1 x Regulus-ohjuksenlaukaisualusta 6 x 21" torpedoputkea
USS Halibut (runkonumerot SSGN-587 ja SSN-587) oli Yhdysvaltain laivaston 1960-1976 palveluksessa ollut risteilyohjuksin varustettu ydinsukellusvene.Se oli maailman ensimmäinen risteilyohjusten laukaisuun suunniteltu sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Vallejosta Kaliforniasta Mare Islandin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 11. huhtikuuta 1957. Se laskettiin vesille 9. tammikuuta 1959 kumminaan Kalifornian kongressiedustajan Chet Holifieldin puoliso ja luovutettiin Yhdysvaltain laivastolle 4. tammikuuta 1960 ensimmäisenä päällikkönään komentajakapteeni Walter Dedrick.
Palvelus

Halibut aloitti vastaanottotestit 11. maaliskuuta 1960. Matkalla Australiaan aluksesta tuli 25. maaliskuuta maailman ensimmäinen risteilyohjuksen laukaissut sukellusvene. Se siirrettiin 18. kesäkuuta Mare Islandin telakalle testeissä havaittujen vikojen ja puutteiden korjaamiseksi. Lyhyen miehistön koulutusjakson jälkeen alus palautettiin palvelukseen. Se lähti 7. marraskuuta Pearl Harboriin liittyäkseen Yhdysvaltain Tyynenmeren laivastoon.
Helmikuussa 1965 alus siirrettiin Pearl Harborissa telakalle modernisoitavaksi ja luokiteltiin uudelleen 15. elokuuta hyökkäyssukellusveneeksi runkonumerolla SSN-587. Se lähti 6. syyskuuta Yhdysvaltain länsirannikolle. Alus saapui 20. syyskuuta Keyportiin Washingtoniin, josta se lähti paluumatkalle 5. lokakuuta. Alus pysähtyi reiluksi viikoksi Mare Islandille ja saapui Pearl Harboriin vasta 21. lokakuuta. Alus siirrettiin sukellusveneentorjuntakoulutuksen maalilaivaksi, missä tehtävässä se oli loppuvuoden.
Alus poistettiin laivastoluettelosta 30. huhtikuuta 1986.
Live in Denmark 1976

| Live in Denmark 1976 Sweet |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : Odense, Tanska, 7. toukokuuta 1976
 Julkaistu: 1998
 Tyylilaji: hard rock
Sweetin muut julkaisut
| Solid Gold Sweet 1998 | Live in Denmark 1976 1998 | Sweet Originals 1998 |
Live in Denmark on Sweetin vuonna 1998 julkaistu livealbumi, joka äänitettiin vuonna 1976 Tanskassa järjestetyssä konsertissa.
Kappaleet

Ballroom Blitz (Nicky Chinn/Mike Chapman)
Yesterday's Rain (Brian Connolly/Steve Priest/Andy Scott/Mick Tucker)
Burning/Someone Else Will/Blockbuster (Connolly/Priest/Scott/Tucker/Chinn/Chapman)
Restless (Connolly/Priest/Scott/Tucker)
Cockroach (Connolly/Priest/Scott/Tucker)
Burn on the Flame/Healer/Burn on the Flame (Connolly/Priest/Scott/Tucker)
AC/DC (Connolly/Priest/Scott/Tucker)
Keep It In (Connolly/Priest/Scott/Tucker)
Man With the Golden Arm (Mick Tuckerin rumpusoolo) (Elmer Bernstein/Fine/Tucker)
The Lies in Your Eyes (Connolly/Priest/Scott/Tucker)
The Six-Teens (Chinn/Chapman)
Turn It Down (Chinn/Chapman)
Action (Connolly/Priest/Scott/Tucker)
Set Me Free (Connolly/Priest/Scott/Tucker)
Fox On The Run (Connolly/Priest/Scott/Tucker)
Kokoonpano

Brian Connolly – laulu
Steve Priest – basso, laulu
Andy Scott – kitara, laulu
Mick Tucker – rummut, laulu
Lina Bonde

Lina Bonde (s. 1990 Uusikaarlepyy) on suomalainen runoilija ja tutkija.
Bonden esikoiskokoelma tecknar snö ilmestyi vuonna 2020. Bonden toinen runokokoelma om er mamma & om mig valittiin Tanssiva karhu -ehdokkaaksi 2022.
Bonden runoja on julkaistu myös suomenruotsalaisessa Astra-kulttuurilehdessä sekä Förlaget-kustantamon antologiassa Denna framtid är vår (2018).
Teokset

tecknar snö.  Helsingfors:  Förlaget, 2020.  ISBN 978-952-33326-8-3.
om er mamma & om mig.  Helsingfors:  Förlaget, 2022.  ISBN 978-952-333-453-3.
Kuhmajärvi

| Kuhmajärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°30′23″N, 24°43′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  Vuoto 
Järvinumero:  35.727.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,9 m  
Rantaviiva:  18,3598 km  
Pinta-ala:  5,09913 km²   
Tilavuus:  0,0227316 km³ 
Keskisyvyys:  4,46 m  
Suurin syvyys:  10,76 m  
Saaria:  14 
 fiKuhmajärvi 
Kuhmajärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla Vedentaustassa ja hieman myös Pajulassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 510 hehtaaria eli 5,1 neliökilometriä ja se on 4,5 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Järvellä on suuri järvenselkä, joka rikkoontuu järven pohjoisosan saaristoon.
Siinä on laskettu olevan 14 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 14 hehtaaria, mikä on noin 2,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Huhtasaari ja Kotasaari on yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 10 ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Kahdesta suurimmasta saaresta voidaan mitata kartasta seuraavat arvot. Huhtasaari on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen pinta-ala on yli 8 hehtaaria. Saaressa on vain yksi vapaa-ajan asunto. Kotasaaren pituus on 400 metriä, leveys yli 200 metriä ja sen pinta-ala on yli 4 hehtaaria. Kotasaaressa on viisi vapaa-ajan asuntoa. Muita järven nimettyjä saaria ovat pohjoisesta lukien Pirttisaari, Taikasaari, Kolarinsaari ja Omenasaari, sekä järven eteläpäässä Talaskari ja Särkänsaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 23 miljoonaa kuutiometriä eli 0,023 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,5 metriä ja suurin syvyys on 10,8 metriä. Luotauksen perusteella järvi on melko tasapohjainen ja loivarantainen. Samaa koskee syvännettäkin, joka sijaitsee järvenselän syvimmän alueen keskellä.
Sen rantaviivan pituus on 18,4 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, vaikka järven pohjoisrannassa maatilan pellot ulottuvat rantaan asti. Maatila ja Kotasaaren luona oleva talo ovat järven ainoat kiinteät asutukset, mutta rannoille on lisäksi rakennettu lähes 60 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 325 tai Pohjalla siitä haarautuvalta yhdystieltä 3253. Järven eteläpäässä Paskoniemessä on yleinen uimaranta, nuotiopaikka ja venevalkama .
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1964, 1988, 2002, 2006 ja 2008. Johtuen järven valuma-alueen pienuudesta, on veden vaihtuvuus järvessä hidasta. Vesi vaihtuu laskennallisesti kerran viidessä vuodessa. Valuma-alueella on metsämaata, loma-asutusta ja vähäinen määrä peltomaata. Vesi on valuma-alueen peruslaadun vuoksi kirkasta, väritöntä ja vähähumuksista. Veden happamuustaso on normaalilla suomalaisella tasolla ja puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Järvi on ekologialtaan karu metsäjärvi, jonka fosforipitoisuudet ja typpipitoisuudet metsäjärvien hyvää tai erinomaista tasoa. Järvi sopii virkistyskäyttöön erinomaisesti.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Kuhmajärvenojan valuma-alueeseen (35.727) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy. Järveen on johdettu toistakymmentä metsäojaa, joista jotkin tuovat myös peltojen kuivatusvesiä järveen. Järven laskuoja Vuoto lähtee järven eteläpäässä Paskoniemen lahdesta ja se laskee Tervaniemenlahteen virrattuaan Pohjan peltojen läpi. Tervaniemenlahti laskee vuorostaan Längelmäveden Enonselän Aittolahteen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kuhmojärvi” ja sen rannat olivat muuten autiot, mutta pohjoispäässä sijaitsi yksinäinen Katajajärven torppa. Laskuojaan on merkitty kaksi vesimyllyä.
Vuoden 1957 peruskartassa viljeltyjä peltoja oli nykyistä enemmän. Kotasaaressa oli peltopalsta ja sen vastarannalla sijaitsi maatila. Peltoja viljeltiin myös lounaisrannan tuntumassa. Järven viljelytilanne säilyi samana vuoden 1977 kartan julkaisuun asti, jossa oli jo paljon vapaa-ajan asuntoja. Myös Paskoniemellä on nyt toimintaa. Seuraavassa vuoden 1987 kartassa Kotasaaren pellot on annettu metsittyä ja sinne on rakennettu lisää vapaa-ajan asuntoja.
Lehtisaari (Lohja)

| Lehtisaari> Maantiede |
| --- | --- |
Muut nimet:  Lindö
Vesialue:  Lohjanjärvi
Valtio
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Uusimaa
Kunta:  Lohja
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtisaari (ruots. Lindö) on Lohjanjärven saari Lohjalla. Se kuuluu luonnonkauniiseen sisäsaaristoon. Pensaareen ja Lehtisaareen käännytään Lohjansaarentieltä vähän ennen Jalassaaren siltaa.
Vaaleamaljatorvi

| Vaaleamaljatorvi> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Matarakasvit Rubiaceae
Suku::  Maljatorvet Tricalysia
Laji::  pallens
Kaksiosainen nimi
 Tricalysia pallens  Hiern 
Synonyymit
 Tricalysia myrtifolia 
Katso myös
   Vaaleamaljatorvi Wikispeciesissä   Vaaleamaljatorvi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vaaleamaljatorvi (Tricalysia pallens) on matarakasvien (Rubiaceae) heimoon, maljatorvien (Tricalysia) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pensas tai joskus pieni puu. Sen lehtiasento on vastakkainen ja lehdet ovat muodoltaan puikeita tai suikeita, suurimmillaan 11 cm pitkiä ja 4 cm leveitä. Väriltään lehdet ovat kiiltäväntummanvihreitä ja nuorissa lehdissä on karvoja pääsuonen kohdalla lehden molemmin puolin. Kukat sijaitsevat kolmen kukan ryhminä ja ovat väriltään valkoisia tai vihertävänkermanvärisiä. Vaaleamaljatorvi kukkii elo–marraskuussa. Hedelmät ovat pyöreitä, halkaisijaltaan 3–6 mm ja kypsinä punaisia. Vaaleamaljatorvi on kuitenkin muunteleva laji ja sen erilaisista muodoista tarvittaisiin lisää tutkimusta.
Vaaleamaljatorvi kasvaa jokivarsien tiheiköissä sekä ainavihannissa metsissä 500–1200 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan Kaakkois-Afrikassa Tansanian eteläosista Zimbabwen itäosiin ja Mosambikiin ulottuvalla alueella.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Vaaleamaljatorvi (Tricalysia pallens)
JSTOR Global Plants: Tricalysia pallens (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Tricalysia pallens (englanniksi)
V-malli

V-malli
V-malli (V-model) on prosessimalli jota voidaan käyttää kehitysprojektien suunnittelussa ja toteutuksessa. Se parantaa projektinhallintaa ja projektin onnistumisen todennäköisyyttä. V-mallin avulla voidaan määritellä projektin päämäärät ja tavat joilla näihin päämääriin päästään. Se määrittelee kaikkien projektiin osallistujien roolit: kuka tekee mitä ja milloin.
V-mallia kehitettiin samanaikaisesti Saksassa ja Yhdysvalloissa. Saksassa sitä kehitettiin hallituksen puolustusprojekteja varten.
V-mallin tavoitteet

Projektin riskien minimointi
Laadun parantaminen ja takaaminen
Kustannusten pienentäminen
Kommunikoinnin parantaminen osakkeenomistajien välillä
V-mallin rakenne

V-malli määrittelee kuka tekee mitä ja milloin. V-mallia voidaan muokata projektin tarpeiden mukaan, jolloin sen rakenne saattaa hieman muuttua.
V-malli lähtee liikkeelle suunnittelusta, joka löytyy kuvan mukaisesti V:n vasemman sakaran yläreunasta, josta lähdetään liikkeelle alaspäin. Ensin tehdään vaatimusmäärittely. Tämän jälkeen siirrytään suunnitteluvaiheeseen, jonka aikana suunnitellaan tuote aloittaen laajemmasta konseptista siirtyen tarkempaan eli esimerkiksi yksittäisiin toimintoihin.
Seuraava vaihe on tuotteen toteutus. Tämä vaihe löytyy V:n pohjalta.
Kolmas eli viimeinen vaihe V-mallissa on testaus eli lähdetään nousemaan V:n oikea sakaraa ylös. Testaus suoritetaan tarkemmasta yleisempään. Eli testataan esimerkiksi ensimmäisenä tuotteen toiminnot, sitten koko tuotteen toiminta ja tämän jälkeen testaus loppukäyttäjällä.
Testausvaiheessa verrataan koko ajan vastaako tuote samalla tasolla olevaa suunnitteluvaihetta. Eli siis esimerkiksi viimeistä testausta verrataan vaatimusmäärittelyyn, joka oli suunnittelun ensimmäinen vaihe.
Hyödyt ja rajoitukset > Hyödyt

Alla löytyy V-mallin soveltamisen hyödyt:
V-malli voidaan muokata jokaista projektia ja organisaatiota varten juuri sellaiseksi kuin on tarpeellista.
V-mallin avulla on helppo määritellä mitä kukin tekee ja missä vaiheessa projektia.