stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Citroën C1
Citroën C1 I (2005–2014)

| Citroën C1 I |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Tšekki
Valmistaja:  Citroën
Konserni:  PSA Peugeot Citroën
Valmistusvuodet:  2005–2014
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback
Luokka:  A-segmentti
Seuraaja:  Citroën C1 II
Teknisesti samankaltaisia:  Peugeot 107 Toyota Aygo I
Tekniset tiedot
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  1,0–1,4 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen robotti
Ensimmäisen sukupolven C1 esiteltiin vuonna 2005 kolmi- ja viisiovisina hatchbackeina. Sen lähes identtiset sisarmallit ovat Peugeot 107 ja Toyota Aygo. Mallin kolmesylinterinen 1,0-litrainen (68 hv) bensiinimoottori on peräisin Toyotalta ja 1,4-litrainen (54 hv) dieselmoottori PSA-konsernilta. lähde?
Vuoden 2005 Euro NCAP -kolaritestistä C1 sai tuloksista neljä tähteä viidestä.
Vuonna 2008 malli sai uuden etupuskurin. Vuonna 2012 puskuri uudistui jälleen ja sen yhteyteen tuli LED-päiväajovalot. Myös ohjauspyörä oli uusi.  lähde?
Citroën C1 II (2014–2022)

| Citroën C1 II |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Tšekki
Valmistaja:  Citroën
Konserni:  Groupe PSA
Valmistusvuodet:  2014–2022
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback
Luokka:  A-segmentti
Edeltäjä:  Citroën C1 I
Teknisesti samankaltaisia:  Peugeot 108 Toyota Aygo II
Tekniset tiedot
Moottori:  R3
Iskutilavuus:  1,0–1,2 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen robotti
Toisen sukupolven C1 esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2014. Peugeot muutti sukupolven vaihtuessa mallinsa nimeksi 108.
Vuoden 2014 Euro NCAP -kolaritestistä C1 sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Moottoreina olivat kolmesylinteriset 1,0- (69 hv) ja 1,2-litraiset (82 hv) bensiinimoottorit, joista pienempi on Toyotan ja suurempi PSA-konsernin kehittämä. lähde?
Vuonna 2018 mallia uudistettiin uusilla ulkoväreillä ja verhoiluvaihtoehdoilla. Uusia varusteita olivat automaattinen hätäjarrutusjärjestelmä, mäkilähtöavustin, liikennemerkkien tunnistusjärjestelmä, peruutuskamera ja kaistavahti. 1,0-litraista moottoria uudistettiin, jolloin sen teho nousi 71 hevosvoimaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Citroën C1 Wikimedia Commonsissa
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli (2008).
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli (2012).
Kolmiovinen Citroën C1
Superstar (laskettelurinne)

| Superstar |
| --- | --- |

Paikkakunta::  Killington, Vermont, Yhdysvallat
Talviurheilukeskus:: Killington Ski Resort
Vuori:: Skye Peak
Rinneluokitus:: Punainen
Yläasema:: 1 158 m
Ala-asema:: 768 m
Korkeusero:: 390 m
Hissi
Hissi:: Superstar Express Quad
Tyyppi:: 4-hengen tuolihissi
Kapasiteetti:: 3 000 henkilöä/h
Ala-asema:: 768 m
Yläasema:: 1 158 m
Naiset
Suurpujottelu
Lähtö:: 1 128 m
Maali:: 782 m
Korkeusero:: 346 m
Pituus:: 965 m
Maksimijyrkkyys:: 67 %
Minimijyrkkyys:: 15 %
Keskijyrkkyys:: 35,9 %
1. MC-kilpailu:: 26.11.2016
Pujottelu
Lähtö:: 980 m
Maali:: 782 m
Korkeusero:: 198 m
Pituus:: 480 m
Maksimijyrkkyys:: 56 %
Minimijyrkkyys:: 15 %
Keskijyrkkyys:: 41,3 %
1. MC-kilpailu:: 27.11.2016
Superstar on laskettelurinne Killington Ski Resortissa Killingtonissa Vermontissa Yhdysvalloissa.
Alppihiihdon maailmancupin kilpailut järjestettiin toisen kerran 38-vuoden tauon jälkeen Vermontissa Superstar-rinteessä marraskuussa 2016, myös kausilla 2018 ja 2019 järjestettiin alppihiihdon maailmancupin naisten tekniikkalajikilpailut tässä rinteessä.
Radan nimetyt paikat ovat seuraavat: Upper Headwall, Launch Pad, Upper Field, Lower Field, High Road, Upper Preston’s Pitch ja Lower Preston’s Pitch.
Toni Koskela

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 16. helmikuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 187 cm
Seura
Seura:  Kalmar FF
Tehtävä: päävalmentaja
Junioriseurat
1990–1993:  Valtti
1994–1999:  HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2000 |  Jokrut | 7 | (0) |
| 2001–2003 |  Jokerit | 34 | (3) |
| 2003 | →  FC Hämeenlinna (laina) | 9 | (0) |
| 2003 | →  FJK (laina) | 1 | (0) |
| 2004 |  KooTeePee | 25 | (4) |
| 2005–2006 |  Cardiff | 2 | (0) |
| 2006 |  Ilisiakos | 0 | (0) |
| 2006 |  KooTeePee | 11 | (2) |
| 2007–2008 |  Molde | 52 | (4) |
| 2009 |  JJK | 17 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 158 | (13) |
Maajoukkue
| 1999 |  Suomi U16 | 2 | (0) |
| 2000 |  Suomi U17 | 1 | (0) |
| 2001 |  Suomi U18 | 2 | (0) |
| 2004–2005 |  Suomi U21 | 5 | (0) |
Valmennusura
2013–2017:  HJK (apuv.)
2017–2019:  RoPS
2019–2023:  HJK
2023–2024:  AEL Limassol
2025–:  Kalmar FF
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Toni Koskela (s. 16. helmikuuta 1983 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Tammikuusta 2025 lähtien hän on toiminut Kalmar FF:n päävalmentajana.
Ura

Koskela oli alun perin Puotinkylän Valtin kasvatteja, minkä lisäksi hän edusti juniorina HJK:ta. Aikuisten tasolla Koskela debytoi FC Jokereiden reservijoukkue Jokruissa nousten myöhemmin seuran edustusjoukkueeseen kaudella 2001. Heinäkuussa 2003 Koskela puolestaan vuokrattiin toiseen liigaseuraan FC Hämeenlinnaan loppukaudeksi Jokereiden hankittua tuolloin Sami Ylä-Jussilan keskikentälleen. Huhtikuussa 2004 Koskela siirtyi Kotkaan FC KooTeePeehen.
Tammikuussa 2005 Koskela vaihtoi ulkomaiden kentille Englannin mestaruussarjassa pelanneeseen Cardiff Cityyn. Hän esiintyi siellä kuitenkin ainoastaan kahdessa sarjaottelussa sekä yhdessä FA Cupin ottelussa. Cardiffista Koskela jatkoikin tammikuussa 2006 matkaansa Kreikkaan solmittuaan sopimuksen Ilisiakosin kanssa. Saman vuoden heinäkuussa hän palasi kuitenkin taas Kotkaan KooTeePeehen. Tämän jälkeen Koskela edusti vielä norjalaista Moldea ja Veikkausliigan Jyväskylän Jalkapalloklubia. Hän joutui lopettamaan uransa kauden 2009 jälkeen vain 26-vuotiaana kärsittyään polvivammasta.
Koskela edusti Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkuetta viidessä ottelussa. Hän sai myös kyseenalaista huomiota huhtikuussa 2005, kun Suomen Palloliitto asetti hänet ja Njazi Kuqin väliaikaiseen maajoukkuepelikieltoon pelaajien lähdettyä omin luvin joukkueen majapaikasta.
Pelaajauransa jälkeen Koskela toimi juniorivalmentajana PK-35:ssä ja HJK:ssa, jossa hän toimi muun muassa B-juniorien valmentajana. Heinäkuussa 2013 Koskela nostettiin HJK:n edustuksen apuvalmentajaksi Juho Rantalan siirryttyä Valkeakosken Hakan päävalmentajaksi. Neljä vuotta myöhemmin Koskela siirtyi RoPSin päävalmentajaksi. 2018 Koskela valmensi RoPSin toiseksi Veikkausliigassa.
Toukokuussa 2019 Koskela siirtyi Rovaniemeltä Helsingin Jalkapalloklubin päävalmentajaksi. Koskela luotsasi HJK:n kolmeen perättäiseen Suomen mestaruuteen kausilla 2020, 2021 ja 2022. Lisäksi hänen johdollaan HJK eteni Konferenssiliigan ja Eurooppa-liigan lohkovaiheisiin. Koskela sai potkut seurasta heinäkuussa 2023.
Lokakuussa 2023 Koskela siirtyi Kyproksen liigassa pelaavan AEL Limassolin päävalmentajaksi. Hänet erotettiin seurasta tammikuussa 2024. Koskelan saldoksi Kyproksella jäi neljä voittoa 13 ottelusta.
Joulukuun lopulla 2024 Koskela allekirjoitti vuoteen 2027 ulottuvan sopimuksen Ruotsin Superettaniin pudonneen Kalmarin kanssa.
Saavutukset

Suomen mestaruus (3): 2020, 2021, 2022
hopeaa: 2018
Jalkapallon Suomen Cup: 2020
hopeaa: 2021
Liigacup: 2023
Muuta

Toni Koskelan äiti on uransa lopettanut koripalloilija ja käsipalloilija Kristiina Koskela ja isoisä oli erotuomari Fjalar Åsten. Koskelan serkku on jääkiekkoilija Micke-Max Åsten.
Klöverträsk

| Klöverträsk |
| --- | --- |
 Klöverträsk
 Koordinaatit: 65°38′07″N, 21°24′18″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Kunta:  Luulaja
Väkiluku (31.12.2023):  250
Klöverträsk on taajama Luulajan kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 250 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Söldenin suurpujottelu

| Rettenbach |
| --- | --- |
Paikkakunta::  Sölden, Itävalta
Lähtö:: 3 040 m
Maali:: 2 670 m
Korkeusero:: 370 m
Pituus:: 1 200 m
Maksimijyrkkyys:: 68,2 %
Minimijyrkkyys:: 15,5 %
Keskijyrkkyys:: 30,8 %
Söldenin suurpujottelu on alppihiihtokilpailu Söldenin Rettenbach-rinteellä. Miehet ja naiset avaavat maailmancupin tällä suurpujottelukilpailulla. Kilpailut lasketaan lokakuun viimeisenä viikonloppuna.
Näkymä jyrkänteeltä suurpujottelun maalialueelle.
Suurpujottelun maalialue.
Kärkikolmikot

Itävalta on menestynein maa 10 voitolla (9 toista sijaa ja 12 kolmatta sijaa). Toiseksi menestynein maa on Yhdysvallat 9 voitolla (7 toista sijaa ja 2 kolmatta sijaa). Kolmanneksi menestynein maa on Sveitsi 8 voitolla (5 toista sijaa ja 3 kolmatta sijaa).
Kärkikolmikot > Miehet

| Kausi | Päivämäärä | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1993–1994 | 30.10.1993 |  Franck Piccard |  Fredrik Nyberg |  Kjetil André Aamodt |
| 1996–1997 | 27.10.1996 |  Steve Locher |  Michael von Grünigen |  Kjetil André Aamodt |
| 1998–1999 | 25.10.1998 |  Hermann Maier |  Stephan Eberharter |  Heinz Schilchegger |
| 2000–2001 | 29.10.2000 |  Hermann Maier |  Stephan Eberharter |  Fredrik Nyberg |
| 2001–2002 | 28.10.2001 |  Frédéric Covili |  Stephan Eberharter |  Michael von Grünigen  Fredrik Nyberg |
| 2002–2003 | 27.10.2002 |  Stephan Eberharter |  Frédéric Covili |  Fredrik Nyberg |
| 2003–2004 | 26.10.2003 |  Bode Miller |  Frédéric Covili |  Joël Chenal |
| 2004–2005 | 24.10.2004 |  Bode Miller |  Massimiliano Blardone |  Kalle Palander |
| 2005–2006 | 23.10.2005 |  Hermann Maier |  Bode Miller |  Rainer Schönfelder |
| 2006–2007 | 29.10.2006 | Peruttiin lämpimän sään vuoksi. | Peruttiin lämpimän sään vuoksi. | Peruttiin lämpimän sään vuoksi. |
| 2007–2008 | 28.10.2007 |  Aksel Lund Svindal |  Ted Ligety |  Kalle Palander |
| 2008–2009 | 26.10.2008 |  Daniel Albrecht |  Didier Cuche |  Ted Ligety |
| 2009–2010 | 25.10.2009 |  Didier Cuche |  Ted Ligety |  Carlo Janka |
| 2010–2011 | 24.10.2010 | 2. kierros peruttiin sakean sumun vuoksi. | 2. kierros peruttiin sakean sumun vuoksi. | 2. kierros peruttiin sakean sumun vuoksi. |
| 2011–2012 | 23.10.2011 |  Ted Ligety |  Alexis Pinturault |  Philipp Schörghofer |
| 2012–2013 | 28.10.2012 |  Ted Ligety |  Manfred Mölgg |  Marcel Hirscher |
| 2013–2014 | 27.10.2013 |  Ted Ligety |  Alexis Pinturault |  Marcel Hirscher |
| 2014–2015 | 26.10.2014 |  Marcel Hirscher |  Fritz Dopfer |  Alexis Pinturault |
| 2015–2016 | 25.10.2015 |  Ted Ligety |  Thomas Fanara |  Marcel Hirscher |
| 2016–2017 | 23.10.2016 |  Alexis Pinturault |  Marcel Hirscher |  Felix Neureuther |
| 2017–2018 | 29.10.2017 | Peruttiin myrskytuulen vuoksi. | Peruttiin myrskytuulen vuoksi. | Peruttiin myrskytuulen vuoksi. |
| 2018–2019 | 28.10.2018 | Peruttiin lumituiskun vuoksi. | Peruttiin lumituiskun vuoksi. | Peruttiin lumituiskun vuoksi. |
| 2019–2020 | 27.10.2019 |  Alexis Pinturault |  Mathieu Faivre |  Žan Kranjec |
| 2020–2021 | 18.10.2020 |  Lucas Braathen |  Marco Odermatt |  Gino Caviezel |
| 2021–2022 | 24.10.2021 |  Marco Odermatt |  Roland Leitinger |  Žan Kranjec |
| 2022–2023 | 23.10.2022 |  Marco Odermatt |  Žan Kranjec |  Henrik Kristoffersen |
| 2023–2024 | 29.10.2023 | 1. kierros keskeytettiin kovan tuulen vuoksi. | 1. kierros keskeytettiin kovan tuulen vuoksi. | 1. kierros keskeytettiin kovan tuulen vuoksi. |
| 2024–2025 | 27.10.2024 |  Alexander Steen Olsen |  Henrik Kristoffersen |  Atle Lie McGrath |
Kärkikolmikot > Naiset

| Kausi | Päivämäärä | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1993–1994 | 31.10.1993 |  Anita Wachter |  Sophie Lefranc-Duvillard |  Carole Merle |
| 1996–1997 | 26.10.1996 |  Katja Seizinger |  Deborah Compagnoni |  Hilde Gerg |
| 1998–1999 | 24.10.1998 |  Andrine Flemmen |  Alexandra Meissnitzer |  Deborah Compagnoni |
| 2000–2001 | 28.10.2000 |  Martina Ertl |  Andrine Flemmen |  Anja Pärson |
| 2001–2002 | 27.10.2001 |  Michaela Dorfmeister |  Sonja Nef |  Régine Cavagnoud |
| 2002–2003 | 26.10.2002 |  Andrine Flemmen  Nicole Hosp  Tina Maze |  |  |
| 2003–2004 | 25.10.2003 |  Martina Ertl |  Anja Pärson |  María José Rienda Contreras |
| 2004–2005 | 23.10.2004 |  Anja Pärson |  Tanja Poutiainen |  María José Rienda Contreras |
| 2005–2006 | 22.10.2005 |  Tina Maze |  Janica Kostelić |  Anja Pärson |
| 2006–2007 | 28.10.2006 | Peruttiin lämpimän sään vuoksi. | Peruttiin lämpimän sään vuoksi. | Peruttiin lämpimän sään vuoksi. |
| 2007–2008 | 27.10.2007 |  Denise Karbon |  Julia Mancuso |  Kathrin Zettel |
| 2008–2009 | 25.10.2008 |  Kathrin Zettel |  Tanja Poutiainen |  Andrea Fischbacher |
| 2009–2010 | 24.10.2009 |  Tanja Poutiainen |  Kathrin Zettel |  Denise Karbon |
| 2010–2011 | 23.10.2010 |  Viktoria Rebensburg |  Kathrin Hölzl |  Manuela Mölgg |
| 2011–2012 | 22.10.2011 |  Lindsey Vonn |  Viktoria Rebensburg |  Elisabeth Görgl |
| 2012–2013 | 27.10.2012 |  Tina Maze |  Kathrin Zettel |  Stefanie Köhle |
| 2013–2014 | 26.10.2013 |  Lara Gut |  Kathrin Zettel |  Viktoria Rebensburg |
| 2014–2015 | 25.10.2014 |  Anna Fenninger  Mikaela Shiffrin |  |  Eva-Maria Brem |
| 2015–2016 | 24.10.2015 |  Federica Brignone |  Mikaela Shiffrin |  Tina Weirather |
| 2016–2017 | 22.10.2016 |  Lara Gut |  Mikaela Shiffrin |  Marta Bassino |
| 2017–2018 | 28.10.2017 |  Viktoria Rebensburg |  Tessa Worley |  Manuela Mölgg |
| 2018–2019 | 27.10.2018 |  Tessa Worley |  Federica Brignone |  Mikaela Shiffrin |
| 2019–2020 | 26.10.2019 |  Alice Robinson |  Mikaela Shiffrin |  Tessa Worley |
| 2020–2021 | 17.10.2020 |  Marta Bassino |  Federica Brignone |  Petra Vlhová |
| 2021–2022 | 23.10.2021 |  Mikaela Shiffrin |  Lara Gut-Behrami |  Petra Vlhová |
| 2022–2023 | 22.10.2022 | Peruttiin lumituiskun vuoksi. | Peruttiin lumituiskun vuoksi. | Peruttiin lumituiskun vuoksi. |
| 2023–2024 | 28.10.2023 |  Lara Gut-Behrami |  Federica Brignone |  Petra Vlhová |
| 2024–2025 | 26.10.2024 |  Federica Brignone |  Alice Robinson |  Julia Scheib |
Kärkikolmikot > Voittajat

Seuraavat alppihiihtäjät ovat voittaneet Söldenin suurpujottelun:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  4 voittoa  Ted Ligety (2011, 2012, 2013, 2015) 3 voittoa  Hermann Maier (1998, 2000, 2005)   Tina Maze (2002, 2005, 2012)   Lara Gut-Behrami (2013, 2016, 2023)  |  2 voittoa  Federica Brignone (2015, 2024)   Andrine Flemmen (1998, 2002)   Alexis Pinturault (2016, 2019)   Martina Ertl (2000, 2003)   Viktoria Rebensburg (2010, 2017)   Marco Odermatt (2021, 2022)   Bode Miller (2003, 2004)   Mikaela Shiffrin (2014, 2021)  |  1 voitto  Marta Bassino (2020)   Denise Karbon (2007)   Michaela Dorfmeister (2001)   Stephan Eberharter (2002)   Anna Fenninger (2014)   Marcel Hirscher (2014)   Nicole Hosp (2002)   Anita Wachter (1993)   Kathrin Zettel (2008)   Lucas Braathen (2020)   Alexander Steen Olsen (2024)   Aksel Lund Svindal (2007)  |     Frédéric Covili (2001)   Franck Piccard (1993)   Tessa Worley (2018)   Anja Pärson (2004)   Katja Seizinger (1996)   Tanja Poutiainen (2009)   Daniel Albrecht (2008)   Didier Cuche (2009)   Steve Locher (1996)   Alice Robinson (2019)   Lindsey Vonn (2011)  |
MG F

| MG F / MG TF |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Kiina  Yhdistynyt kuningaskunta 
Valmistaja:  Rover Group (1995-2000) MG Rover (2000-2005) MG Motor (2007-)
Valmistusvuodet:  1995–2005 2007–
Korimalli:  2-ovinen roadster
Luokka:  urheiluauto
Edeltäjä:  MG RV8
Seuraaja:  MG TF
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  n. 1600–1795 cm3
Huippunopeus:  193-209 km/h
Kiihtyvyys:  6,9-9,7 s (0-100 km/h)
Vetotapa:  takaveto
Kulutus:  7,4-7,8 l/100 km (yhd.)
MG F syntyi kun MG-merkki herätettiin uudelleen henkiin tuomalla markkinoille 2-paikkainen MG F vuonna 1995. MG F oli ensimmäinen kokonaan brittien suunnittelema Rover99-suvun auto sitten Austin Montegon. MG F oli keskimoottorinen ja moottori oli 1,8- tai myöhemmin myös 1,6-litrainen. Tehoa oli enimmillään 160 hv. Vuoden 2002 alussa auto sai perusteellisen faceliftin ja nimeksi annettiin MG TF.
Vuoden 2003 Euro NCAP -kolaritestistä TF sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Kehitys

Vuonna 1999 auto sai kasvojenkohotuksen ja samalla markkinoille tuli tehokas 160 hevosvoimainen Trophy 160 -malli, jota valmistettiin rajoitettu määrä. Myös CVT-vaihteistolla varustettu Steptronic-malli esiteltiin.
Moottorit

1.6
1.8 (K) (1795 cm3) - 88 kW (118 hv) @5500 r/min, 166 Nm @3000 r/min
1.8 (K VVC) (1795 cm3) - 107 kW (145 hv) @7000 r/min, 174 Nm @4500 r/min
Trophy 160 - 118 kW (160 hv)
Mitat

Pituus: 3920 mm
Leveys: 1630 mm
Korkeus: 1260 mm
Akseliväli: 2375 mm
Raideleveys e/t: 1400/1410 mm
Omamassa: 1060-1070 kg
MG F
Jääkiekon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 1995

Jääkiekon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 1995 olivat neljännet naisten Euroopanmestaruuskilpailut jääkiekossa. A-sarjan turnaus pelattiin Latviassa 20.–25. maaliskuuta, ja B-sarjaa isännöi Tanska. A-sarjan pistepörssin voitti Suomen Riikka Nieminen kahdeksalla maalilla ja 13:lla maaliin johtaneella syötöllä. Suomi voitti myös Euroopan-mestaruuden neljännen kerran peräkkäin. Suomen lisäksi A-sarjassa vain Saksa pystyi maalintekoon kaikissa otteluissaan.
A-sarja

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | FIN | SWE | SUI | NOR | GER | LAT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 5 | 5 | 0 | 0 | 61–2 | 10 |  | 9–0 | 10–0 | 12-0 | 13-2 | 17-0 |
|  Ruotsi | 5 | 4 | 0 | 1 | 27–10 | 8 |  |  | 7–0 | 5-0 | 7-1 | 8-0 |
|  Sveitsi | 5 | 3 | 0 | 2 | 11–20 | 6 |  |  |  | 2-0 | 6-2 | 3-1 |
|  Norja | 5 | 2 | 0 | 3 | 7–20 | 4 |  |  |  |  | 5-1 | 2-0 |
|  Saksa | 5 | 1 | 0 | 4 | 11–35 | 2 |  |  |  |  |  | 5-4 |
|  Latvia | 5 | 0 | 0 | 5 | 5–35 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Latvia putosi B-sarjaan.
B-sarja > Lohko A

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | DEN | SVK | NED | GBR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tanska | 3 | 3 | 0 | 0 | 23–2 | 6 |  | 3–1 | 6–0 | 14-1 |
|  Slovakia | 3 | 1 | 1 | 1 | 9–8 | 3 |  |  | 4–4 | 4-1 |
|  Alankomaat | 3 | 1 | 1 | 1 | 11–12 | 3 |  |  |  | 7-2 |
|  Iso-Britannia | 3 | 0 | 0 | 3 | 4–26 | 0 |  |  |  |  |
B-sarja > Lohko B

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | RUS | CZE | FRA | UKR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 3 | 3 | 0 | 0 | 37–1 | 6 |  | 8–1 | 15–0 | 14-0 |
|  Tšekki | 3 | 2 | 0 | 1 | 15–11 | 4 |  |  | 7–2 | 7-1 |
|  Ranska | 3 | 1 | 0 | 2 | 9–23 | 2 |  |  |  | 7-1 |
|  Ukraina | 3 | 0 | 0 | 3 | 2–28 | 0 |  |  |  |  |
B-sarja > Sijoitusottelut

Iso-Britannia – Ukraina, 2–0
Alankomaat – Ranska, 3–4
Tšekki – Slovakia, 7–1
Tanska – Venäjä, 0–4
Venäjä nousi A-sarjaan.
BMW 3-sarjan Compact

BMW 3-sarjan Compact on BMW:n vuosina 1994–2004 valmistama alemman keskiluokan kolmeovinen hatchback, joka perustuu tekniikaltaan 3-sarjaan. Mallin seuraajaksi tuli BMW 1-sarja.
BMW E36/5 (1994–2000)

| BMW E36/5 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Saksa
Valmistaja:  BMW
Valmistusvuodet:  1994–2000
Korimalli:  3-ovinen hatchback
Luokka:  C-segmentti
Seuraaja:  BMW E46/5
Teknisesti samankaltaisia:  BMW E36 BMW Z3
Tekniset tiedot
Moottori:  R4 R6
Iskutilavuus:  1,6–2,5 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
BMW E36 -mallisarjan Compact esiteltiin vuonna 1994. Akseliväli oli samanpituinen kuin sedanissa, mutta taka-akselilla käytettiin monivarsituennan sijaan yksinkertaisempaa rakennetta. Samoin kojelauta poikkesi muista korimalleista ja oli yksinkertaisempaa mallia.
Mallivalikoiman muodostivat aluksi 1,6-litrainen (102 hv) 316i ja 1,8-litrainen (140 hv) 318ti. Syksyllä 1995 esiteltiin dieselmalli 317tds 1,7-litraisella (90 hv) moottorilla. Seuraavana keväänä 318ti sai uuden 1,9-litraisen (140 hv) moottorin.
Syksyllä 1996 malli sai uudistuksia esimerkiksi etupuskuriin ja -säleikköön. Seuraavana vuonna markkinoille tuli 323ti, jossa oli kuusisylinterinen 2,5-litrainen (170 hv) moottori. Vuoden 1999 alussa 316i-malliin tuli sama 1,9-litrainen moottori kuin 318ti-mallissa, mutta teho oli pudotettu 105 hevosvoimaan.
BMW E46/5 (2001–2004)

| BMW E46/5 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Saksa
Valmistaja:  BMW
Valmistusvuodet:  2001–2004
Korimalli:  3-ovinen hatchback
Luokka:  C-segmentti
Seuraaja:  BMW E87
Teknisesti samankaltaisia:  BMW E46
Tekniset tiedot
Moottori:  R4 R6
Iskutilavuus:  1,6–2,5 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen sekventaali 5-vaihteinen automaatti
BMW E46 -mallisarjan Compact esiteltiin keväällä 2001. Malli oli sedania 21 senttimetriä lyhyempi pituudeltaan, mutta koska akseliväli oli sama, ei takaistuintiloissa ollut merkittävää eroa. Compactin keulan muotoilu erosi muista korimalleista, takavalot puolestaan olivat läpinäkyvät. Sisätilat eivät eronneet muista korimalleista, mutta sisustusvärivalikoimassa oli pirteämpiä värisävyjä. Alusta oli säädetty hieman normaalia jäykemmäksi. 310-litrainen tavaratila oli esimerkiksi Volkswagen Golfia pienempi. Takaistuimet kääntämällä tila kasvoi 1 100-litraiseksi.
Compactin mallivaihtoehdot olivat aluksi 316ti ja 325ti. 316ti:n moottori oli aivan uusi 1,8-litrainen Valvetronic, jonka järjestelmässä kaasuläppä oli jätetty pois ja polttoaineen annostelu hoitui pelkästään imuventtiilien avulla. Moottori oli 115 hevosvoiman tehoinen ja varsin taloudellinen. Dieselmalleja ei otettu lainkaan Suomen tuontiohjelmaan. Vuodesta 2003 lähtien 325ti-malliin sai kuusivaihteisen SMG-II-sekventaalivaihteiston.
Vuonna 2003 takavalojen lasit muuttuivat läpinäkyvistä punaisiksi. Myös takaluukun kansi vaihtui uuteen, jossa oli aiempaa leveämpi poikittainen lista rekisterikilven yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta BMW 3-sarjan Compact Wikimedia Commonsissa
Facelift-mallin BMW E36/5.
Mari Niskanen

Mari Talvikki Niskanen (s. 6. helmikuuta 1970 Helsinki) on suomalainen entinen kestävyysjuoksija ja taitoluistelija, joka edusti Viipurin Urheilijoita ja Helsingin taitoluisteluklubia.
Niskanen juoksi SM-tasolla usean kerran mitaleille; hän saavutti yhteensä viisi, arvokkaimpina puolimaratonin kulta vuonna 2002 ja saman vuoden SM-hallikisojen mestaruus 1 500 metriltä. Lisäksi hän juoksi 5 000 ja 10 000 metrillä pronssille vuonna 2000 ja puolimaratonin pronssille 2004. Suomi–Ruotsi-maaottelussa hän oli mukana kahdesti. Hän ei osallistunut kertaakaan nuorten ja aikuisten arvokisoihin.
Taitoluistelussa Niskanen saavutti naisten Pohjoismaiden mestaruuden 1990 ja oli Suomenmestaruuskilpailuissa hopella 1989 ja 1990 sekä pronssilla 1988. Taitoluistelun arvokisoissa Niskanen edusti Suomea MM-kisoissa Pariisi, Ranska 1989 ja Halifax, Kanada 1990.
Audi Q5

Audi Q5 on Audin vuodesta 2008 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli, joka sijoittuu mallistossa pienemmän Q3:n ja suuremman Q7:n väliin.