stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lakko
Yleistä

Työnantajan mahdollinen työtaistelutoimenpide on työsulku. Työnantajat saattavat lakon aikana myös painostaa työntekijöitä. Eräs painostuskeino on esimerkiksi työsuhdematkapuhelimien kerääminen työntekijöiltä pois ennen lakkoa. Edelleen työnantajat voivat painostaa ammattiliittoja ay-jäsenmaksujen perimättä jättämisellä.
Yhteiskunnan kannalta kriittisiksi katsottavien ammattiryhmien, kuten lääkärien, poliisien ja palomiesten lakko-oikeutta on yleensä rajoitettu. Tällaiset virkasuhteiset ammattiryhmät ovat esimerkiksi lakon aikanakin velvoitettuja tekemään suojelutyötä, mutta toimisto- ja hallinnollinen työ jätetään tekemättä. Työnantaja voi yrittää teettää hätätyötä, jos ennalta arvaamaton tapahtuma on aiheuttanut tai vakavasti uhkaa aiheuttaa keskeytyksen säännöllisessä toiminnassa tavalla, joka vaarantaa hengen, terveyden tai omaisuuden, eikä työtä voi siirtää myöhemmin suoritettavaksi. Ennalta ilmoitettu työtaistelu ei täytä hätätyön tunnusmerkkejä. Siitä voi kuitenkin aiheutua sellaisia tilanteita, joissa hätätyön tunnusmerkit täyttyvät. Valtio voi määrätä poikkeustilan, sotatilan tai yleisen liikekannallepanon työrauhan saavuttamiseksi.
Lakko Suomessa

Suomessa lakot ja työsulut ovat laittomia, mikäli ne rikkovat voimassa olevaa työehtosopimusta. Lakkoon voidaan laillisesti ryhtyä mikäli
alan työmarkkinaosapuolten eli ammattiliiton ja työnantajajärjestön välillä ei ole voimassa olevaa työehtosopimusta (niin sanottu sopimukseton tila), tai
lakko kohdistuu johonkin selvästi työehtosopimuksen ulkopuoliseen asiaan. Tällaisia lakkoja voivat olla esimerkiksi myötätuntolakot tai poliittiset lakot.
jos kyseessä on työriita, jätetään  ilmoitus vastapuolelle ja valtakunnansovittelijalle vähintään kaksi viikkoa ennen työtaistelun alkamista.
Työntekijät ovat luovuttaneet lakko-oikeutensa suomalaisessa työsopimusjärjestelmässä ammattiliitoille, tyypillisesti ammattiliitojen hallitukselle. Siten yksittäinen työntekijä, jonka alalla sovelletaan yleissitovaa työehtosopimusta, ei käytännössä voi olla laillisessa lakossa. Laittomasta lakosta voidaan sen toimeenpannut järjestö tuomita hyvityssakkoon työtuomioistuimessa. Mikäli lakko ei sakosta huolimatta lopu, sakko voidaan tuomita monta kertaa.
Lakko Suomessa > Lakosta ilmoittaminen

Suomessa suunnitellusta lakosta jätetään ilmoitus vastapuolelle ja valtakunnansovittelijalle vähintään kaksi viikkoa ennen työtaistelun alkamista. Ruotsissa lakosta on ilmoitettava seitsemän päivää aiemmin. Saksassa, Ranskassa ja Belgiassa työtaisteluista ei tarvitse ilmoittaa ennakkoon lainkaan. On tyypillistä, että ammattiliiton säännöissä määrätään lakko-oikeudesta vain ammattiliiton johdolle, erotuksena yksittäisestä jäsenestä, yhdistyksestä tai työpaikasta: yksittäinen työntekijä, johon sovelletaan yleissitovaa työehtosopimusta, ei voi ryhtyä laillisesti lakkoon. Ilmoituksesta on käytävä selville valmistellun työtaistelun syyt, alkamishetki ja laajuus. Muista työtaistelutoimenpiteistä, esimerkiksi ylityökiellosta, ei ole ilmoitusvelvollisuutta. Valtakunnansovittelija voi esittää työtaistelun lykättäväksi 14 vuorokaudella, jos työtaistelu kohdistuu yhteiskunnan elintärkeisiin toimiin ja aiheuttaa kohtuutonta haittaa. Virkasuhteisten palvelussuhteen ehtoja koskevassa kiistassa työtaistelun alkamista voi lisäksi siirtää seitsemällä vuorokaudella. Päätöksen lakon siirtämisestä tekee työministeriö.
Valtiolla ja kunnallisella alalla toimivat virkariitalautakunnat, joiden tehtävä on osapuolten pyynnöstä selvittää aiottujen työtaistelujen aiheuttamat haitat yhteiskunnalle. Jos lakonuhka viedään virkariitalautakuntaan, työtaistelun alkamisajankohta siirtyy kahdella viikolla.
Mikäli työehtosopimus ei ole voimassa, lakkoihin liittyvän kiistan käsittelee yleinen tuomioistuin eli käräjäoikeus, koska Työtuomioistuin ratkoo ainoastaan sopimuskauden aikaisia työehtosopimuksiin liittyviä riitoja.
Lakko Suomessa > Palkanmaksuvelvoite lakon aikana

Työnantajan palkanmaksuvelvoitetta käsitellään työsopimuslain 2 luvun 12 §:n 2 momentissa. Lakossa oleville ei työnantajan tarvitse luonnollisesti maksaa palkkaa eikä lakossa oleva saa korvausta esimerkiksi työttömyyskassasta. Ammattiliitot maksavat tyypillisesti lakkoavustusta lakossa oleville; lakkoavustus on verovapaa tulo 16 EUR/päivä saakka. Työnantaja on velvollinen maksamaan sairausajan palkkaa myös siinä tilanteessa, jossa työntekijän työkyvyttömyys alkaa ennen lakkoa ja päättyy lakon aikana, jonka jälkeen hän liittyy lakkoon.
Mikäli työnteko estyy muilta työntekijöiltä lakon seurauksena, työnantajalla on velvoite maksaa palkkaa työnteon estymisen ajalta vähintään seitsemän päivää. Työnantaja voi siirtää työntekijän myös muuhun kuin hänen varsinaiseen työhönsä. Työnantaja voi vapautua palkanmaksuvelvollisuudesta esim. lomauttamalla työntekijän palkanmaksukauden päätyttyä ja tällöin työntekijä on oikeutettu työttömyyskorvaukseen ilman normaalia seitsemän päivän omavastuuosuutta.
Lakko Suomessa > Vuosiloma lakon aikana

Mikäli vuosiloma alkaa ennen ammattiliiton aloittamaa lakkoa, loma jatkuu normaalisti lakosta riippumatta: henkilö on vuosilomalla eikä lakossa ja loma päättyy silloin kun se on määrätty päättyväksi. Kun lomalta ”palataan lakkoon”, on työntekijän kuitenkin syytä ilmoittaa työnantajalle lakkoon jäämisestä, jotta poissaoloa ei tulkittaisi luvattomaksi poissaoloksi. Mikäli vuosiloma on määrätty pidettäväksi lakon aikana työnantaja maksaa lomakorvauksen pitämättä jääneestä lomasta. Tällöin työnantajalla ei ole kuitenkaan velvollisuutta maksaa niin kutsuttua lomaltapaluurahaa. Mikäli vuosilomalain mukaan lomakausi jatkuu vielä lakon jälkeenkin, työnantajan on siirrettävä vuosiloma annettavaksi myöhemmin lomakauden kuluessa lakon päättymisen jälkeen. Lakkopäivät eivät kuitenkaan kerrytä työntekijän vuosilomaa jolloin lomaraha pienenee kertymättä jäävää vuosilomaa vastaavasti.
Lakonrikkoja- ja lakonmurtajatyövoima

Työntekijää, joka lakosta huolimatta jatkaa työntekoa kutsutaan lakonrikkojaksi tai rikkuriksi. Lakkolaiset pyrkivät usein lakkovahdein estämään rikkureita tekemästä töitä. Lakon ajaksi palkattuja ulkoisia työntekijöitä kutsutaan lakonmurtajiksi.
Suomessa veturimiesten lakko toukokuussa 1950 johti poikkeustoimiin: puolustusvoimat määrättiin puolustus- ja kulkulaitosministerien esityksestä kutsumaan veturimiehet kertausharjoituksiin. Tämä ei kuitenkaan saanut junia liikkeelle.
1920-luvun alussa Suomessa työantajat perustivat erityisen Vientirauha-lakonmurtajakaartin. Joissakin maissa laki rajoittaa rikkurien ja lakonmurtajain käyttöä. Kanadan provinsseista Brittiläisessä Kolumbiassa ja Quebecissä työlainsäädäntö kieltää rikkureiden ja lakonmurtajien käytön laillisen lakon aikana. Meksikossa laki vaatii lakonalaista yritystä lopettamaan toimintansa kunnes sopu on saavutettu.
Laiton lakko

Työnantajajärjestö Elinkeinoelämän keskusliiton eli EK:n mukaan lakko on laiton, kun työehtoihin kohdistetaan työtaistelutoimia työehtosopimuksen ollessa voimassa. JHL:n sanaston mukaan lakko on laiton, jos työtuomioistuin on tuominnut sen laittomaksi , ja SAK toteaa, että lakko on aina laiton, jos ”se toteutetaan työrauhavelvoitteen voimassa ollessa eli silloin, kun työehtosopimus on voimassa ja lakon voidaan tulkita kohdistuvan johonkin työehtosopimuksessa sovittuun asiaan tai työnantajan työnjohto-oikeuteen.”
EK:n mukaan sen jäsenyrityksissä oli vuosina 2000–2013 1 384 lakkoa, joista sen mukaan 92 % laittomia. Tilastokeskus taas on todennut julkaisussaan, että esimerkiksi vuonna 2018 työtaisteluista noin kaksi kolmasosaa oli laillisia työtaisteluita. Työntekijäpuolen SAK:n mukaan Suomi on lakkomaana euroalueen keskikastia.
Lainkäytön emeritusprofessori Jyrki Virolaisen mielestä oikeusvaltiossa pitäisi olla oikeussuojakeinot puolustautua sopimuksen- tai lainvastaisia toimia vastaan ja estää niistä aiheutuvia vahinkoja. Laittoman lakon vastaiset oikeussuojakeinot eivät rajoita laillista lakko-oikeutta.
Työoikeuden professori Seppo Koskinen ja prosessioikeuden professori Antti Jokela haluaisivat muuttaa lakia. Työtuomioistuimelle voisi antaa oikeuden määrätä turvaamistoimen ja työtuomioistuin voisi myös määrätä selvästi laittomista lakoista uhkasakkomaisesti hyvityksen nopeutetussa käsittelyssä.
Laiton lakko > Muut Pohjoismaat

Suomessa laittomista lakoista ammattiyhdistyksille aiheutuneet rahalliset seuraukset ovat muihin Pohjoismaihin nähden pieniä. Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa voidaan määrätä laittomasta lakosta vahingonkorvaukset lakon yrityksille aiheuttamien vahinkojen suuruuden perusteella ja ilman ylärajaa. Suomessa on käytössä hyvityssakko, jolla on yläraja, 23 500 euroa. Tanskalainen liitto maksoi 2,7 miljoonan euron vahingonkorvauksen laittomasta lakosta. Myös työntekijä maksaa neljä euroa jokaisesta laittomasta lakkotunnistaan, työistuimen tuomion jälkeen jatketusta lakosta lähes tuplasti.
Esimerkiksi Suomessa paperiliitto maksoi 20 000 euron sakon lakosta, joka aiheutti metsäteollisuuden arvion mukaan kymmenien miljoonien eurojen tappiot yrityksille. Paperiliitolle koitunut kokonaissakko kohosi kuitenkin yli 150 000 euroon, kun laskettiin mukaan ammattiosastoille määrätyt sakot. Elinkeinoelämän keskusliiton mukaan Ruotsissa olikin vuonna 2013 vain yhdeksän lakkoa, joista yksi oli laiton.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lakko Wikimedia Commonsissa
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Tilastokeskuksen katsaus työtaisteluihin Suomessa 1917–2007
Ihmisiä kokoontunut Tampereen kauppatorille vuoden 1905 yleislakon aikaan.
Tiikerihai

| Tiikerihai |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Luomihaikalat Carcharhiniformes
Heimo::  Tiikerihait Carcharhinidae
Suku::  Galeocerdo  Müller & Henle, 1837
Laji::  cuvier
Kaksiosainen nimi
 Galeocerdo cuvier  (Péron & Lesueur, 1822) 
 Tiikerihain levinneisyys
Katso myös
   Tiikerihai Wikispeciesissä   Tiikerihai Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tiikerihai (Galeocerdo cuvier) on tiikerihaiden heimoon kuuluva kalalaji. Se on neljänneksi suurin hai maailmassa. Nimensä se on saanut tiikerin raitoja muistuttavien kylkiraitojensa mukaan.
Kuvaus

Tiikerihai on suurikokoinen haikalalaji, jonka tiikeriä muistuttava raidoitus auttaa sitä sulautumaan meren pohjaan kasvien joukkoon. Ruumis on yleensä tummanharmaa yläpuolelta ja valkoinen alapuolelta. Tiikerihain normaali pituus on noin 500 senttimetriä, joka tekee siitä yhden suurimmista hailajeista. Tiikerihai painaa noin 807 kilogrammaa ja voi elää noin 50-vuotiaaksi.
Ravinto

Tiikerihain ravintoon kuuluu ennen kaikkea kalaa, mustekaloja, merilintuja, hylkeitä, muita haita ja merikilpikonnia. Tiikerihai saapuu auringon laskeuduttua saalistamaan koralliriutoille ja rannikoille. Tiikerihait kiertelevät uhriaan ennen hyökkäystä ja odottavat sopivaa hetkeä iskeä. Tiikerihaita kutsutaan usein ”merten roskatynnyriksi”, sillä sen mahasta on löytynyt muun muassa säilyketölkkejä, kivihiiltä, rekisterikilpiä ja jopa krokotiilinpäitä.
Lisääntyminen

Tiikerihaiuros saavuttaa sukukypsyyden noin 292 senttimetrin pituisena, naaras 330–335 senttimetrin pituisena. Naaraat parittelevat kerran, joka kolmas vuosi. Kiima-ajat eroavat pohjoisella ja eteläisellä pallonpuoliskolla. Pohjoisella pallonpuoliskolla naaraiden kiima on maaliskuussa tai toukokuussa, jolloin poikaset syntyvät seuraavan vuoden touko-kesäkuussa. Eteläisellä pallonpuoliskolla naaraat parittelevat marraskuussa tai tammikuussa jolloin poikaset syntyvät seuraavan vuoden helmi-maaliskuussa. Naaraat synnyttävät 10–80 poikasta 16 kuukauden tiineyden jälkeen. Vastasyntyneen poikasen pituus on 51–76 senttiä ja se painaa kolmesta kuuteen kilogrammaa.
Levinneisyys ja elinympäristö

Tiikerihain levinneisyysalue Länsi-Atlantilla on Massachusetts, Meksikonlahti, Karibianmeri ja Uruguay. Levinneisyysalue Itä-Atlantilla on Angolan saaristo. Levinneisyysalue Indo-Tyynenmeren alueella on Persianlahti, Punainenmeri, Itä-Afrikka, Havaiji, Tahiti, Pohjois- ja Etelä-Japani ja Uusi-Seelanti. Levinneisyysalue Itä-Tyynellämerellä on Etelä-Kalifornia, Peru, mukaan lukien Revilla Gigedon saaret, Kookossaari ja Galápagossaaret.
Levinneisyys ja elinympäristö > Elinympäristö

Tiikerihait elävät lämpimissä vesissä rannikkoalueilla. Niitä esiintyy myös joissa, laguuneissa, koralliriutoilla ja jopa satamissa. Ne uivat yleensä lähellä pintaa, mutta ovat uineet jopa 350 metrin syvyydessä.
Hampaat

Tiikerihain hampaat kykenevät murskaamaan merikilpikonnan kuoren tai nisäkkään luita. Se on yksi neljästä eniten ihmisiä vahingoittaneesta hailajista.
Suunnistajana

Tiikerihai on taitava suunnistaja. Se vaeltaa kymmenien kilometrien matkoja kohteeseensa, ja niitä on tavattu joskus 3 000 kilometrin päässä synnyinseuduiltaan. Myös kettuhai kuuluu taitaviin suunnistajiin. Asiaa on tutkinut yhdysvaltalainen tutkijaryhmä, joka seurasi Havaijilla tiikerihaita, joka ui syvällä 50 kilometrin matkan suoraan riutalle, jossa oli sen jo aiemmin löytämä ruokapaikka. Suunnistus ei ollut sattumanvaraista, vaan ryhmän mukaan se tiesi tarkalleen mihin oli menossa. Tutkimuksessa selvisi, että se suunnittelee reittinsä 6–8 kilometrin pätkinä.
Selitystä suunnistustaidolle ei ole löydetty, mutta tiedetään että hait aistivat Maan magneettikentän, ja ehkä sen avulla ne löytävät oikean suunnan. Myös merivirtoja on esitetty vaihtoehdoksi.
Vaarat

Tiikerihaita metsästetään suurimmaksi osaksi niiden evien ja lihan takia. Niitä metsästetään myös ihmisten suojelemiseksi. Tiikerihain luonnolliseksi viholliseksi tiedetään ainakin miekkavalas, jonka on parvena todistettu saalistavan ja syövän tiikerihaita.
Tiikerihai kulttuurissa

Tiikerihailla on huono maine ihmissyöjänä, vaikka hyökkäykset ihmisiä vastaan ovat satunnaisia. Japanissa se on paholaisen symboli, kun taas Havaijilla se symboloi esi-isiä. Toisessa maailmansodassa moottoripellitykseen maalattu hainkita oli suosittu hävittäjäkoneiden yksikkötunnus. Suomessa tiikerihain on tehnyt tunnetuksi samanniminen laulu Tiikerihai, jonka ovat levyttäneet Juha Eirto sekä Olavi Virta.
Aiheesta muualla

ITIS: Galeocerdo cuvier (englanniksi)
Species in the genus Galeocerdo. (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Galeocerdo cuvier:  Wikidata: Q188212  Wikispecies: Galeocerdo cuvier  ADW: Galeocerdo  AFD: Galeocerdo_cuvier  BOLD: 12767  CoL: 3F3KT  EoL: 46559811  EPPO: GLCECU  EUNIS: 124147  FishBase: 886  GBIF: 2418234  iNaturalist: 52299  IRMNG: 11174543  ITIS: 160189  IUCN: 39378  NatureServe: 2.101377  NBN: NHMSYS0020755097  NCBI: 7819  NZOR: e49c5904-04a7-4fd9-9fea-242ebea8f40b  OBIS: 105799  Open Tree of Life: 976355  Paleobiology Database: 83185  WoRMS: 105799 
Squalus cuvier:  Wikidata: Q106446615  CoL: 6ZDYR  EUNIS: 121666  GBIF: 4288113  IRMNG: 10161556  ITIS: 160198  WoRMS: 299147 
Tiikerihai
Nuori tiikerihai
Tiikerihai
Tiikerihain sahalaitaiset hampaat
Metsästetty tiikerihai vuonna 1966
Miko Matikka

| Miko Matikka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. lokakuuta 2003 (ikä 21) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  191 cm
Paino:  91 kg
Seura
Seura:  Allen Americans / Tucson Roadrunners
Sarja:  ECHL / AHL
Pelinumero:  8
Aik. seurat:  Madison Capitols (USHL) Waterloo Black Hawks (USHL) Univ. of Denver (NCAA)
NHL-varaus:  67. varaus, 2022 Arizona Coyotes
Miko Matikka (s. 26. lokakuuta 2003 Helsinki) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä, joka pelaa NHL-seura Utah Hockey Clubin organisaatiossa. Arizona Coyotes varasi hänet kolmannella kierroksella 67. pelaajana kesällä 2022. Matikka on Helsingin Jokereiden kasvatti. Hän on pelannut myös Suomen nuorten jääkiekkomaajoukkueessa.
Devon Levi

| Devon Levi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. joulukuuta 2001 (ikä 23) Montreal, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  Buffalo Sabres / Rochester Americans
Sarja:  NHL / AHL
Pelinumero:  27
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
NHL-varaus:  212. varaus, 2020 Florida Panthers
Devon Levi (s. 27. joulukuuta 2001 Montreal, Kanada) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti ja maailmanmestari, joka pelaa NHL-seura Buffalo Sabresin organisaatiossa. Ennen NHL:ää Levi pelasi NCAA-liigassa.
Levi on kuulunut Kanadan nuorten maajoukkueeseen. Levi oli mukana vuoden 2021 nuorten jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa. Kanada ja Levi voittivat hopeaa. Levi valittiin Kanadan joukkueeseen myös vuoden 2022 talviolympialaisissa. Hän ei kuitenkaan pelannut olympialaisissa otteluakaan. Levi pelasi vuoden 2023 jääkiekon MM-kilpailuissa, joissa hän voitti Kanadan kanssa maailmanmestaruuden.
Levi on juutalainen ja hän opiskeli Hebrew Foundationin juutalaisessa koulussa.
Maria

| Maria |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  2. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  2. heinäkuuta
– ortodoksinen:  2. heinäkuuta
Muunnelmia:  Maija, Mari, Maaria, Maarja, Marika, Marisa / Marissa, Marikki, Mary, Maiju
Vastineita eri kielissä:  Maria, Mary, María, Marie, Marinka, Maja, Mariah, Marija, Mariya, Máire
Nimen alkuperä:  Mery, Mirjam
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maria on länsimaissa yleinen kristillinen etunimi. Maria (Mirjam) on heprealais-aramealainen nimi. Merkitystä ei tiedetä varmasti, mutta on olemassa useita teorioita, kuten "katkeruuden meri", "kapinallisuus" ja "toivottu lapsi". Germaanisissa kielissä nimen merkitys liittyy sen käyttöön germaanisen nimielementin *mar johdannaisena, joka tarkoittaa sanaa "kuuluisa". Toisen teorian mukaan se on lähtöisin muinaisen Egyptin nimestä Mery, joka tarkoittaa rakastettua. Nimen muunnoksia eri kielissä ovat muun muassa ranskan Marie sekä englannin Mary ja Mariah.
Nimeä annetaan useammin naisille kuin miehille, mutta esimerkiksi espanjankielisissä maissa ja Hollannissa nimeä voi käyttää myös toisena nimenä miesten nimissä kuten José María, Juan María ja Jesús María.
Suomessa Marian nimipäivä on 2. heinäkuuta. Samana päivänä nimipäiväänsä viettävät: Mari, Maija, Meeri, Maaria, Marika, Maiju, Maikki, Kukka-Maaria, Maja, Maj ja Mary. Päivä on vanha katolinen juhlapäivä (lat. visitatio Mariae), jota on vietetty sen vierailun muistoksi, jonka Neitsyt Maria Luukkaan evankeliumin mukaan teki sukulaisensa Elisabetin, Johannes Kastajan äidin luo, mutta jonka katolinen kirkko vuonna 1970 siirsi toukokuun 31. päivään..  Marian muunnelmia kuten Marja ja Marjatta on suomalaisessa almanakassa sijoitettu myös elokuun 15. päivälle.
Suomessa Maria-nimisiä on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut kirjoilla 384 944 henkilöä, joista 573 on miehiä. Maria oli vuosien 1900–1929 ja 1980–2019 suosituin naisten nimi. Vuosina 1970–1979 Maria oli toiseksi suosituin naisen nimi. 1960–1969 Maria oli viidenneksi suosituin nimi ja kuudenneksi suosituin nimi vuosina 1930–1939. Lisäksi Maria oli suosituimpia nimiä jo 1800-luvulla. Maria on toisena ja kolmantena nimenä vielä yleisempi kuin ensimmäisenä. Maria on Suomen yleisin etunimi.
Marioita Raamatussa

Raamatussa:
Maria, Jeesuksen äiti
Magdalan Maria
Betanian Maria, Martan ja Lasaruksen sisar
Maria, evankelista Markuksen äiti.
Tunnettuja Marioita > Urheilijoita

Marija Abakumova, venäläinen keihäänheittäjä
Maria Albert, suomalainen uimari
Maria Aronsson, ruotsalainen jalkapalloilija
Maria Balaba, latvialainen taitoluistelija
María Carmen Barea, espanjalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja
Maria Bergkvist, ruotsalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Maria Bueno, brasilialainen tenniksenpelaaja
Maria Gąsienica Bukowa-Kowalska, puolalainen maastohiihtäjä
Maria Centracchio, italialainen judoka
Maria Cioncan, romanialainen juoksija
María Colón, kuubalainen keihäänheittäjä
Maria Magdalena Dumitrache, romanialainen soutaja ja olympiavoittaja
Maria Teresa de Filippis, italialainen Formula 1 -ajaja
Maria Fricioiu, romanialainen soutaja ja olympiavoittaja
Maria Holaus, itävaltalainen alppihiihtäjä
Maria Huntington, suomalainen pituushyppääjä
Maria Höfl-Riesch, saksalainen alppihiihtäjä
Maria Ikelap, mikronesialainen pikajuoksija
Maria Itkina, neuvostoliittolainen pikajuoksija
Maria Kaakinen, suomalainen pesäpalloilija
Maria Kitola, suomalainen pesäpalloilija
Maria Klemetz, suomalainen kilpapurjehtija
Maria Korenčiová, slovakialainen jalkapallomaalivahti
Maria Larsson, ruotsalainen jääkiekkoilija
María Pilar León, espanjalainen jalkapalloilija
Maria Liku, fidžiläinen painonnostaja
María Isabel Martínez, espanjalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja
Maria Mutola, mosambikilainen juoksija
María Olay, espanjalainen uimari
María Peláez, espanjalainen uimari
Maria Piątkowska, puolalainen juoksija
Maria Pietilä-Holmner, ruotsalainen alppihiihtäjä
María Belén Potassa, argentiinalainen jalkapalloilija
María Quintanal, espanjalainen haulikkoampuja
Maria Rantala, suomalainen suunnistaja
Maria Rebélo (ent. Lelut), ranskalainen kestävyysjuoksija
Maria Ringinen, suomalainen rytminen kilpavoimistelija
María José Rienda, espanjalainen alppihiihtäjä
María Ángeles Rodríguez, espanjalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja
María José Rojas, chileläinen jalkapalloilija
Maria Rooth, ruotsalainen jääkiekkoilija
Maria Rus, romanialainen juoksija
Marija Šarapova, venäläinen tenniksenpelaaja
Maria Saveljeva, virolainen pöytäjääkiekkoilija
Maria Selin, suomalainen jääkiekkoilija
Maria Testa, italialainen jousiampuja
Maria Theurl, itävaltalainen maastohiihtäjä
Maria Therese Tviberg, norjalainen alppihiihtäjä
Maria Thorisdottir, norjalainen jalkapalloilija
María Urrutia, chileläinen jalkapalloilija
María Vasco, espanjalainen kilpakävelijä
Maria Viitala, suomalainen salibandymaalivahti
Maria Väisänen, suomalainen sulkapalloilija
Maria Walliser, sveitsiläinen alppihiihtäjä
Mária Zalai-Kövi, unkarilainen telinevoimistelija
Tunnettuja Marioita > Muusikoita

Maria Alice, kapverdeläinen laulaja
Maria Bethânia, brasilialainen laulaja
Maria Callas, kreikkalais-yhdysvaltalainen oopperalaulaja
Maria Caniglia, italialainen oopperalaulaja
Maria Cebotari, romanialais-saksalainen oopperalaulaja
Maria Chefaliady-Taban, romanialainen säveltäjä, pianisti ja pedagogi
Maria Chiara, italialainen oopperalaulaja
Maria Collan, suomalainen laulaja ja laulunopettaja
Maria Collan-Beaurain, suomalainen pianisti
Maria Curcio, italialainen pianisti ja pianopedagogi
Maria Ewing, yhdysvaltalainen oopperalaulaja
Maria Farantouri, kreikkalainen laulaja
Maria Hänninen, suomalainen viulisti ja kitaristi, monien yhtyeiden taustalaulaja
Maria von Ilosvay, unkarilainen ooppera- ja konserttilaulaja
María Isabel, espanjalainen laulaja
Maria Ivogün, unkarilaissyntyinen ooppera- ja konserttilaulaja
Maria Jeritza, itävaltalainen ooppera- ja konserttilaulaja
Maria Cristina Kiehr, argentiinalainen oopperalaulaja
Maria Kliegel, saksalainen sellisti
Maria Kuznetsova, venäläinen oopperalaulaja
Maria Laffitte, espanjalainen laulaja ja lauluntekijä
Maria Lund, suomalainen laulaja ja näyttelijä
Maria Luukka, inkerinsuomalainen runonlaulaja
Maria Makino, japanilainen poplaulaja
Maria Malibran, espanjalainen oopperalaulaja
Maria del Mar Bonet, katalonialainen laulaja
Maria McKee, yhdysvaltalainen laulaja
Maria Mena, norjalainen poplaulaja
Maria Mendiola, espanjalainen laulaja, Baccara-duon jäsen
Maria Mittet (o.s. Storeng), norjalainen laulaja
Maria Anna Mozart, itävaltalainen muusikko, Wolfgang Amadeus Mozartin sisar
Maria Möller, ruotsalainen laulaja, näyttelijä, koomikko ja imitoija
Maria Palmu, suomalainen näyttelijä ja laulaja
Maria Pellegrini, italialainen oopperalaulaja
Maria João Pires, portugalilainen pianisti
Maria Prinz, bulgarialais-itävaltalainen pianisti
Maria Puusaari, suomalainen viulisti
Maria Schneider, yhdysvaltalainen jazzmuusikko ja säveltäjä
Maria Severa, portugalilainen laulaja, fadon luoja
Maria Szymanowska, puolalainen säveltäjä ja pianisti
Maria Takala-Roszczenko, suomalainen ortodoksinen kirkkomuusikko ja kirkkomusiikin tutkija
Maria Taylor, yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
Maria Tipo, italialainen pianisti
Maria Tyyster, suomalainen laulaja, vuoden 2014 tangokuningatar
Maria von Trapp, itävaltalainen kirjailija ja laulaja