stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Romanit
Tavat ja perinteet > Rangaistukset ja verikosto

Tabujen tai sääntöjen rikkomisista seuraa vaatimus hyvityksestä. Joskus hyvityksestä päättää yhteisö, joskus romanituomioistuin (kris), ja joskus seurauksena on kosto. Kovin mahdollinen rangaistus on yhteisöstä erottaminen.
Verikosto on kahden romanisuvun välistä ikuista vihanpitoa, joka syntyy romanin surmaajan tai vahingoittajan suvun sekä uhrin suvun välille. Kostoa väistääkseen surmaajan suku väistää uhrin sukua esimerkiksi poistumalla paikalta tai vaihtamalla asuinpaikkakuntaa. Verikostolla ei ole selviä sääntöjä, mutta naisia ja lapsia se ei pääsääntöisesti koske.
Tavat ja perinteet > Juhlapäivät

Eri maiden romanit viettävät paikallisia juhlapäiviä, ja Bulgarian muslimiromanit viettävät myös omia juhliaan. Etelä-Balkanin romanit, niin kristityt kuin muslimitkin, juhlivat toukokuussa Pyhän Yrjön päivää (Erdelez, Djurdjevdan), ja jotkut heistä pitävät Pyhää Yrjöä suojelupyhimyksenään. Pyhän Yrjön kerrotaan legendan mukaan pelastaneen romanit lohikäärmeeltä. Romanit viettävät kansallispäivää 8. huhtikuuta, toisen maailmansodan romaniuhrien kansainvälistä muistopäivää 2. elokuuta sekä kansainvälistä romanikielen päivää 5. marraskuuta.
Asuminen ja liikkuminen

Romanit eivät Itä-Euroopassa ole yleensä kovin haluttuja naapureita, ja heitä syrjitään asuntomarkkinoilla eri tavoin. Romaniassa, Slovakiassa ja Tšekissä viranomaiset ovat toisinaan rakentaneet muureja erottamaan romanit muusta väestöstä.
Entisissä kommunistimaissa romaneita asutettiin joskus tehtaiden lähelle rakennettuihin vaatimattomiin asuntokasarmeihin. Kun kommunistivalta romahti, romanit muuttivat niistä pois. Monin paikoin romanit on pakotettu muuttamaan kaupunkien laitamille, missä palvelut ja liikenneyhteydet ovat kehnot. Romaneita on muuttanut myös hylättyihin sotilaskasarmeihin, esimerkiksi Romanian Bukarestissa. Euroopan unioni tukee usein romaneille rakennettavia asuntoja Itä-Euroopassa.
Romanit ovat perinteisesti eläneet kiertelevää elämää, mikä on monessa maassa koettu ongelmaksi. Entisaikaan romanit vaelsivat vankkureissa, nykyisin yleensä matkailuperävaunujen kanssa. Kaikki romanit eivät enää kierrä kuten ennen, joskin monet on pakotettu pysymään aloillaan vastentahtoisesti tai köyhyyttään. Ranskassa suurilla paikkakunnilla on yleensä maksullisia majoitus- tai pysäköintipaikkoja kierteleville ihmisille kuten romaneille. Kaupungistuminen on kuitenkin haitannut romanien leiriytymistä. Kierteleminen vaikeuttaa usein romanilasten koulunkäynnin järjestämistä. Perinteinen vaeltava elämäntapa on säilynyt parhaiten ehkä Britanniassa.
Asuminen ja liikkuminen > Suomessa

Viimeiset kiertolaiselämää Suomessa viettäneet romanit olivat 2010-luvulla jo vanhuksia. Laki romanien asunto-olojen parantamiseksi (713/75) oli voimassa 1976–1981. Romanien asumisolot paranivat merkittävästi. Valtaosa Suomen romaneista asuu kuntien vuokra-asunnoissa, ja asumisen taso on hyvä. Asunnon saannissa ongelmia tuottaa etninen syrjiminen, ja ongelmia aiheutuu romanikulttuurin erityispiirteistä, joita kunnissa ei aina ymmärretä.
Elinkeinot

Romanit ovat suosineet ammatteja, jotka mahdollistavat vapaan liikkumisen ja riippumattomuuden pääväestöstä. Tällaisia ammatteja ovat kulkukauppa, kevyet käsityöt ja maatalouden kausityöt. Romanimiesten perinteisiä ammatteja Länsi- ja Keski-Euroopassa ovat olleet kulkukauppa, lumpun- ja romunkeruu, kattiloiden ja pannujen valmistus, paikkaus ja tinaus sekä veitsenteroitus. Lisäksi he ovat harjoittaneet nahkatöitä, korinpunontaa, luudantekoa ja puusepäntyötä. Moni romani kautta Euroopan on ollut hevosenhoitaja, kouluttaja ja kauppias. Moni näistä perinteisistä ammateista on jo kadonnut, ja palkkatyöhön ja toisen komentoon sopeutuminen on osoittautunut monelle romanille vaikeaksi.
Vaurastuminen on ollut romaneille mahdollista lähinnä muusikoille, tanssijoille ja härkätaistelijoille. Monet Espanjan suurimmista härkätaistelijoista ovatkin olleet romaneja.
Romaninaiset ovat esimerkiksi harjoittaneet käsitöitä, povanneet pääväestölle ja kerjänneet. Joissain maissa joillain romaninaisilla on yhteisössään tietäjän ja parantajan rooli.
Rikollisuutta ja kerjäämistä esiintyy romanien keskuudessa huomattavimmin Balkanilla ja etenkin kalderash-heimolla. Romaneja on siirtynyt EU:n laajentuessa idästä muualle Eurooppaan kerjäämään. Pohjoismaisten viranomaisten ja tutkimustiedon mukaan romanikerjäläisyyteen ei liity järjestäytynyttä rikollisuutta, vaan heitä valvoo korkeintaan oma suku.
Musiikki, kirjallisuus ja elokuva

Mustalaismusiikki on ollut suosittua jo 1700-luvulta lähtien, ja moni romanimies on ollut arvostettu ammattimuusikko. Tunnetuimpia mustalaismusiikkityylejä on espanjalainen flamenco. Tunnettuja, eri musiikkityylejä edustaneita romanimuusikkoja ovat esimerkiksi Gipsy Kings -yhtye ja Django Reinhardt sekä suomalaisista Anneli Sari ja Aale Lindgren.
Koska romanien perinne on ollut suullista, romanikirjailijoita on ollut melko vähän. Heistä tunnetuimpia ovat ranskalainen Matéo Maximoff, venäläinen Alexander Germano, unkarilainen Menyhért Lakatos, kosovolainen Ali Krasnicki, puolalainen runoilija Bronislawa Wajs ja suomalainen Veijo Baltzar, joka perusti vuonna 2002 Kansainvälisen romanikirjailijaliiton, IRWAn.
Ei-romanikirjailijat ovat kirjoittaneet romaneista huomattavan paljon, vaikkakin joskus romantisoidusti ja totuudenvastaisesti. Esimerkiksi Miguel de Cervantes kuvaa romaneja monessa teoksessaan, ja romanihahmoja esiintyy useissa William Shakespearen näytelmissä. Aleksis Kiven Seitsemässä veljeksessä esiintyy kiertelevä romaniperhe "Rajamäen rykmentti".
Tunnettuja elokuvantekijöitä, jotka ovat kuvanneet romaneja, ovat esimerkiksi serbialainen Emir Kusturica ja ranskalainen Tony Gatlif.
Televisiosarjoja ovat esim. Romano-tv ja yhdysvaltalainen tositelevisiosarja  Mustalaissiskot. Englantilaisessa Peaky Blinders-televisiosarjassa on tärkeässä pääosassa romanitaustainen Shelbyn suku. Elokuvia ovat esim. Mustalaisleiri muuttaa taivaaseen, Mustalaismorsian, Mustalaiskuningatar, Mustalaishurmaaja, Mustalaisten aika, ym...
Järjestöt

Romaneilla on useita kansallisia ja kansainvälisiä järjestöjä. Kansainvälinen romanikomitea (CIT) perustettiin 1965, ja se järjesti ensimmäisen romanien maailmankongressin Lontoossa 1971. Kongressissa hyväksyttiin romanien nimi rom sekä romanien lippu ja hymni. Samalla CIT:n korvasi Kansainvälinen romaniunioni (IRU). Toinen romanien maailmankongressi pidettiin Genevessä 1978 ja kolmas Saksassa 1981. IRU:n kongressi koostuu jäsenmaiden valtuutetuista ja yksilöistä. IRU:n parlamentti käsittelee kokouksissaan romanien tilannetta eri maissa ja määrittelee järjestön oman sisäisen ja kansainvälisen politiikan. IRU:n toimeenpaneva elin on sen puheenjohtajisto.
Ahdinko ja syrjintä > Romanien köyhyys ja syrjintä nykyaikana

Romanien asema on marginaalinen ja vaikea monessa Euroopan maassa, etenkin Itä-Euroopassa kuten Romaniassa ja Unkarissa. He asuvat pääosin rutiköyhällä ja takapajuisella maaseudulla. Euroopan unionin romaneista 80 prosenttia elää köyhyysrajan alapuolella. Romanien työllisyys-, terveys- ja asumistilanne ovat heikot. Euroopan unioni pyrkiikin rahoittamaan romanien aseman parantamista, ja vuosille 2014–2020 on EU-budjetissa varattu noin 20 miljardia euroa syrjittyjen ryhmien, ennen kaikkea romanien, auttamiseksi. Eri maiden paikallisviranomaiset eivät kuitenkaan usein uskalla ryhdy avustamaan romaneita vastareaktion pelossa, tai avustusprojektit epäonnistuvat kulttuurisista syistä. Romanien auttamistoiminnan joitain vääristymiä Balkanilla ovat romanit itse kutsuneet "mustalaisteollisuudeksi", jossa romanien integraatio-ohjelmien valtavia budjetteja ei käytetä todellisuudessa romanien hyödyksi, eikä kehityshankkeisiin palkata lainkaan romaneja.
Monien maiden lait syrjivät romaneita, ja heihin kohdistuu usein halveksuntaa ja väkivaltaa. Heitä syrjitään myös työ- ja asuntomarkkinoilla. Romaniassa romanien asuinalueita on hävitetty ja asukkaita häädetty sillä perusteella, että alueet ovat sotkuisia ja romanit varastelevat naapureiltaan. Slovakiassa useat romanien asuinalueet on eristetty muurilla tai niitä on purettu terveys- ja turvallisuussyistä.
Romaneja syytetään usein rikollisuudesta ja haluttomuudesta parantaa omaa asemaansa, ja Euroopan laitaoikeistolaiset puolueet pitävät romaneja uhkana yhteiskunnalle.
1960-luvulla julkaistussa Uudessa tietosanakirjassa romaneja kutsutaan pinnallisiksi, laiskoiksi, huolimattomiksi ja epäluuloisiksi, ja heille väitetään olevan tyypillistä raskaan työn, etenkin maatyön, karttaminen. Romanit kärsivät edelleen Suomessakin valtaväestön ennakkoluuloista, jotka perustuvat joidenkin romanien ongelmiin. Tiedotusvälineet pyrkivät nykyisin aiemmasta poiketen yleensä välttämään ennakkoluulojen lietsomista jättämällä etnisen taustan mainitsematta romaneihin liittyvissä kielteisissä uutisissa. Jotkut romanit ovat kuitenkin itse nostaneet esille ristiriitoja, jotka liittyvät romanien tapoihin ja ryhmänsisäisiin valtasuhteisiin.
Ahdinko ja syrjintä > Syrjinnän historiaa

Kun romanit aikoinaan saapuivat Eurooppaan, heihin suhtauduttiin aluksi yleensä myönteisesti, sillä he olivat taitavia muusikkoja, hevosenhoitajia, käsityöläisiä, ennustajia ja sotilaita. Kun Länsi-Euroopan ylimysten kiistat loppuivat ja sitä myöten sodat, moni romaniammattisotilas ryhtyi ryöväriksi. Se leimasi lopulta kaikki romanit, ja katolisen kirkon ja monen kuninkaan asenne romaneita kohtaan kääntyi kielteiseksi. Varsin pian romaneita alettiinkin vainota, vangita ja karkottaa. Syrjintä kirjattiin eri maiden lakiin ja sitä on jatkunut meidän päiviimme saakka. Monessa maassa romanien läsnäolo kiellettiin hirttotuomioiden uhalla. Ranskassa romanimiehet pakotettiin usein kaleeriorjiksi, ja naiset ja lapset lähetettiin luostareiden kehruuhuoneisiin orjiksi. Romaniassa romanit olivat satojen vuosien ajan maaorjina. Pohjoismaissakin romanimiehet lähetettiin helposti vankilaan tai linnoitustyöhön ja naiset kehruuhuoneisiin. Suomessa romaneja syytettiin usein irtolaisuudesta erityisesti 1700- ja 1800-luvuilla. Romanien vaino huipentui natsi-Saksassa, joka tuhosi heitä toisen maailmansodan aikana tuhansittain. Romanien joukkotuhossa eli porajmosissa surmattujen romanien lukumäärää on vaikea arvioida, mutta arviot ovat liikkuneet puolen miljoonan molemmin puolin. Yhdysvalloissa ei koskaan ole esiintynyt romanien syrjintää.
Romanit Suomessa

Romaneja elää Suomessa Euroopan neuvoston arvion mukaan noin 11 000.. He kutsuvat itseään kaaloiksi eli kaaleiksi, 'tummiksi'. Suomen romanit puhuvat äidinkielenään suomea, mutta heillä on myös oma romanikielen murteensa, kaalo, jota puhuu puolet Suomen romaneista. Suurin osa Suomen romaneista kuuluu luterilaiseen kirkkoon.
Vuoden 1970 väestölaskennassa kerättiin tietoja romanien elinkeinoista, ammateista, ruokakuntien koosta ja asumisoloista, mutta sittemmin ei Suomessa ole kerätty tilastoista etnisyystietoja. THL:n vuosina 2017 ja 2018 tekemän romanien hyvinvointitutkimuksen Roosan mukaan alle 30-vuotiaista romaneista 75 prosenttia on työttömänä. Syynä he pitävät syrjintää. Romaniasiain neuvottelukunnan pääsihteeri Janette Grönfors totesi kuitenkin vuonna 2020, että "Suomi on ehdottomasti Euroopan paras maa romaneille".
Suomeen on tullut 2000-luvulla pääasiassa Romanian ja Bulgarian romaniyhteisöistä katukerjäläisiä. Kerjäämistä on epäilty järjestäytyneeksi rikollisuudeksi, ja joidenkin kerjäävien romaneiden on arveltu joutuneen ihmiskaupan välineeksi, mutta Suomen poliisi tai Helsingin sosiaalivirasto eivät tällaista ole havainneet.
Alkukesällä 2016 Romanian romanit alkoivat pyörittää avointa ja katukuvassa näkyvää huumekauppaa Helsingin ydinkeskustassa. Myynti on ollut vilkasta ja järjestäytynyttä.
Kirjallisuutta

Harry Halén: Romanisukuja Suomessa 1600-luvulta vuoteen 1917.  (Sarja: Unholan aitta 53)  Helsinki:  Harry Halén, 2020.  ISSN 1237-1882
Marketta Ollikainen: Vankkurikansan perilliset: Romanit, Euroopan unohdettu vähemmistö.  (Ihmisoikeusliitto r.y.:n julkaisusarja n:o 3)  Helsinki:  Yliopistopaino, 1995.  ISBN 951-570-265-8
Panu Pulma (toim.): Suomen romanien historia.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2012.  ISBN 978-952-222-364-7
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Romanit Wikimedia Commonsissa
Suomen romaniväestön osallisuus ja hyvinvointi. Romanien hyvinvointitutkimus Roosan perustulokset 2017–2018, THL 2018
Europako Romano thaj Travelerengo Forumo
European Roma Rights Centre
Specalized Library with Archive ”Studii Romani” (Arkistoitu – Internet Archive) (bulgariaksi ja englanniksi)
Ylen Elävä arkisto: Minä olen mustalainen
Suomen käsityön museon Tie romanien elämään verkkonäyttely (Arkistoitu – Internet Archive)
Romanien osuus väestöstä Euroopassa. Punaisissa maissa epävirallisesti arvioitu osuus vähintään 7 prosenttia. Numeroina annetut prosenttiosuudet ovat virallisia arvioita.
Euroopan romaniryhmät
Kolme mustalaista. Ferenc Pongráczin öljyvärimaalaus vuodelta 1836.
Unkarilaisia romaneja tanssimassa vuonna 2008
Romaneja pyhiinvaellusmatkalla Saintes-Maries-de-la-Merissa vuonna 2000
Mustalaisleiri Pasilassa 1905. Unkarin mustalaisia.
Valakialainen juliste vuodelta 1852 mainostaa romaniorjien huutokauppaa.
Calgary Wranglers

| Calgary Wranglers |
| --- | --- |

Historia:  Maine Mariners  (1977 – 1987)  Utica Devils  (1987 – 1993)  Saint John Flames  (1993 – 2003)  Omaha Ak-Sar-Ben Knights  (2005 – 2007)  Quad City Flames  (2007 – 2009)  Abbotsford Heat  (2009 – 2014) Adirondack Flames (2014 – 2015)  Stockton Heat  (2015 – 2022)  Calgary Wranglers  (2022 – )
Perustettu:  2022
Kaupunki:   Calgary, Alberta
Kotiareena:  Scotiabank Saddledome
Sarja:  AHL
Konferenssi:  Läntinen
Divisioona:  Tyynenmeren
Värit:                
Päävalmentaja:   Trent Cull
Yhteistyöseurat:   Calgary Flames (NHL)  Rapid City Rush (ECHL)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Calgary Wranglers on AHL-liigassa pelaava kanadalainen jääkiekkoseura Calgarysta, Albertasta. Joukkue toimii NHL-Joukkue Calgary Flamesin farmijoukkueena. Joukkue pelaa kotiottelunsa Scotiabank Saddledomella, Calgaryn kaupungissa, Albertassa.
Joukkue kaudella 2024–2025

(Tilanne 6. maaliskuuta 2025)
| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 |  | Devin Cooley | L | 2026 | Los Gatos, Kalifornia, Yhdysvallat |  |
| 31 |  | Connor Murphy | L | 2025 | Hudson Falls, New York, Yhdysvallat |  |
| 40 |  | Waltteri Ignatjew | L | 2025 | Helsinki, Suomi |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 2 |  | Joni Jurmo | L | 2026 | Espoo, Suomi |  |
| 3 |  | Artjom Grušnikov | L | 2026 | Jegorjevsk, Venäjä |  |
| 4 |  | Jérémie Poirier | L | 2025 | Salaberry-de-Valleyfield, Québec, Kanada |  |
| 5 |  | Hunter Brzustewicz | R | 2027 | Washington, Michigan, Yhdysvallat |  |
| 8 |  | Ilja Solovjov | L | 2026 | Mogilev, Valko-Venäjä |  |
| 26 |  | Jarred Tinordi | L | 2025 | Burnsville, Minnesota, Yhdysvallat |  |
| 37 |  | Jan Kuznetsov | L | 2025 | Murmansk, Venäjä |  |
| 39 |  | Charles Martin | R | 2025 | Blainville, Québec, Kanada |  |
| 48 |  | Jonathan Aspirot | L | 2025 | Mascouche, Québec, Kanada |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 6 |  | Rory Kerins | L | KH | 2025 | Caledon, Ontario, Kanada |
| 10 |  | Brett Davis | L | OLH | Laina | Oakbank, Manitoba, Kanada |
| 11 |  | William Strömgren | L | VLH | 2026 | Örnsköldsvik, Ruotsi |
| 15 |  | Dryden Hunt (A) | L | VLH / KH | 2025 | Cranbrook, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 17 |  | Lucas Ciona | L | VLH | 2026 | Edmonton, Alberta, Kanada |
| 18 |  | Parker Bell | L | VLH | 2026 | Campbell River, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 19 |  | Clark Bishop (C) | L | KH | 2025 | St. John’s, Newfoundland ja Labrador, Kanada |
| 20 |  | Alex Gallant (A) | L | KH / VLH | 2025 | Summerside, Prinssi Edwardin saari, Kanada |
| 25 |  | David Silye | R | KH | 2025 | Arnprior, Ontario, Kanada |
| 28 |  | Trevor Janicke | R | KH / OLH | 2025 | Maple Grove, Minnesota, Yhdysvallat |
| 29 |  | Martin Frk | R | OLH | 2025 | Bochov, Tšekki |
| 36 |  | Connor Mylymok | L | VLH | 2025 | Jackson, Mississippi, Yhdysvallat |
| 42 |  | Samuel Honzek | L | KH | 2027 | Trenčín, Slovakia |
| 43 |  | Adam Klapka | R | OLH | 2025 | Praha, Tšekki |
| 45 |  | Sam Morton | L | H | 2025 | Lafayette, Colorado, Yhdysvallat |
Lähde: EliteProspects
Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Trent Cull
Apuvalmentaja: Joe Cirella
Apuvalmentaja: Brett Sutter
Maalivahtivalmentaja: Mackenzie Skapski
Videovalmentaja: Chandler Biggar
Fysiikkavalmentaja: Gord Farnell
Huoltopäällikkö: Peter Bureaux
Puheenjohtaja: Robert Hayes
Varapuheenjohtaja: Mike Moore
Toimitusjohtaja: Brad Pascall
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

| Itäinen konferenssi | Itäinen konferenssi | Läntinen konferenssi | Läntinen konferenssi |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlantin Divisioona | Pohjoinen Divisioona | Keskilännen Divisioona | Tyynenmeren Divisioona |
| Bridgeport Sound Tigers | Albany Devils | Charlotte Checkers | Bakersfield Condors |
| Hartford Wolf Pack | Binghamton Senators | Chicago Wolves | Ontario Reign |
| Hershey Bears | Rochester Americans | Grand Rapids Griffins | San Antonio Rampage |
| Lehigh Valley Phantoms | St. John's IceCaps | Iowa Wild | San Diego Gulls |
| Portland Pirates | Syracuse Crunch | Lake Erie Monsters | San Jose Barracuda |
| Providence Bruins | Toronto Marlies | Manitoba Moose | Stockton Heat |
| Springfield Falcons | Utica Comets | Milwaukee Admirals | Texas Stars |
| Wilkes-Barre/Scranton Penguins |  | Rockford IceHogs |  |
Dark Side

|  Dark Side |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Blind Channel
Levy-yhtiö:  Ranka Kustannus
Kesto:  2:57
Tyylilaji:  nu metal
Julkaistu:  21. tammikuuta 2021
Säveltäjä(t):  Niko Vilhelm Joel Hokka Joonas Porko Aleksi Kaunisvesi Olli Matela
Sanoittaja(t):  Niko Vilhelm Joel Hokka Joonas Porko Aleksi Kaunisvesi Olli Matela
Tuottaja(t):  Aleksi Kaunisvesi Joonas Porko Joel Hokka Niko Vilhelm Joonas Parkkonen
Euroviisutiedot
Vuosi:  2021
Maa:  Suomi
Kieli:  englanti
Sijoitus:  6.
Pisteet:  301
Sijoitus semifinaalissa:  5.
Pisteet semifinaalissa:  234
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Aikajärjestys
 ◄ ”Looking Back” (2020) 
 ”Jezebel” (2022) ► 
Dark Side on suomalaisen rock-yhtyeen Blind Channelin esittämä kappale, jolla yhtye edusti Suomea vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa. Kappale sijoittui toisessa semifinaalissa viidenneksi 234 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui kuudennelle sijalle 301 pisteellä.
”Dark Side” valittiin Suomen edustuskappaleeksi 20. helmikuuta 2021 Uuden Musiikin Kilpailussa.
Listasijoitukset

| Lista | Sija |
| --- | --- |
 Alankomaat (Single Top 100): 22
 Belgia (Ultratip Flanders): 1
 Irlanti (IRMA): 62
 Islanti (Tónlist): 10
 Itävalta (Ö3 Austria Top 40): 64
 Kreikka (IFPI): 54
 Liettua (AGATA): 5
 Norja (VG-lista): 27
 Ruotsi (Sverigetopplistan): 28
 Saksa (Official German Charts): 51
 Suomi (Suomen virallinen lista): 1
 Sveitsi (Swiss Music Charts): 39
 Iso-Britannia (UK Singles): 66
 Iso-Britannia (UK Indie): 11
 Iso-Britannia (UK Rock & Metal): 3
Marraskuu (kappale)

| ”Marraskuu” Miljoonasade |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Laukauksia viulukotelossa
 Julkaistu: 10. syyskuuta, 1987
 Tuottaja(t): Janne Louhivuori
 Tyylilaji: Suomirock
 Kesto: 06.30
 Levy-yhtiö: Kräk
Miljoonasateen muut singlet
| ”Köyhät” 1987 | ”Marraskuu” 1987 | ”Lapsuuden sankarille (venäjäksi)” 1987 |
Marraskuu on Miljoonasateen kappale albumilta Laukauksia viulukotelossa (1988). Kappale kertoo suomalaisen miehen ikävästä marraskuun aikana ja miehen jäämisestä yksin kun tyttöystävä on jättänyt. Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT ry (nyk. Musiikkituottajat ry) palkitsi ”Marraskuun” Emma-palkinnolla vuoden 1987 parhaana iskelmänä.
Kappale julkaistiin singlenä (KRÄKS 116) syyskuussa 1987. Sen B-puolena oli ”Posliinikukka”.
Singlen kappaleet

”Marraskuu” – (Nurro & Salo - Janne Louhivuori & Miljoonasade - Salo) – 3.45
”Posliinikukka” – (Salo - Miljoonasade - Salo) – 2.45
Gustav Elfving

| Gustav Elfving |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. kesäkuuta 1908 Helsinki
Kuollut: 25. maaliskuuta 1984 Helsinki (75 vuotta)
Kansalaisuus:  Suomi
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Rolf Nevanlinna
Oppilaat:  Elja Arjas Anders Ekholm Johan Fellman Pentti Suomela
Tutkimusalue:  todennäköisyysteoria, tilastotiede
Erik Gustav Elfving (25. kesäkuuta 1908 Helsinki – 25. maaliskuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko ja tilastotieteilijä. Hän teki tutkimusta erityisesti kokeiden suunnittelun alalla.
Nuoruus

Gustav Elfving oli nuorin professori Fredrik Elfvingin ja Thyra Ingmanin neljästä lapsesta. Elfving kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsinkielisestä lukiosta vuonna 1926. Samana vuonna hän aloitti opintonsa Helsingin yliopistossa aluksi pääaineenaan tähtitiede. Elfving vaihtoi pääaineekseen matematiikan ja valmistui vuonna 1930 sivuaineinaan tähtitiede ja fysiikka. Vuosina 1927–1929 hän työskenteli laskennallisena assistenttina tähtitieteellisessä observatoriossa ja matematiikan assistenttina Helsingin yliopistossa 1932–1933.
Elfving väitteli vuonna 1934 ja hänen väitöstyötään ohjasi Rolf Nevanlinna. Väitöstyössään hän tutki Riemannin pintoja ja niiden yhdenmukaistamista. Nevanlinnan teorian meromorfisten funktioiden arvojen tuloksista Elfving sai kiitosta Drasinilta.
Morsiamen kuolema ja tutkimusretki Grönlantiin vuonna 1935

Elfvingin nuori kihlattu menehtyi vuonna 1935, luultavasti tuberkuloosiin. Morsiamen surevat vanhemmat auttoivat Elfvingiä ottamalla yhteyttä Tanskan Geodeettiseen laitokseen, joka palkkasi hänet matemaatikoksi karttaretkikuntaan Länsi-Grönlantiin kesällä 1935.
Grönlannin retken jälkeen 6. syyskuuta 1936 Elfving avioitui Irene (Ira) Emilia Charlotta Aminoffin (31.7.1905–22.7.1979) kanssa. He saivat kolme poikaa.
Tilastollinen tutkimus

Elfving teki tutkimuksia kokeiden suunnittelun, todennäköisyyslaskennan ja tilastollisen päättelyn parissa.
Tilastollinen tutkimus > Optimaalinen koesuunnittelu

Tiedepiireissä Elfving tunnetaan yhtenä kokeiden optimaalisen suunnittelun modernin teorian perustajista. Maanmittauksen tutkimusmatkalla Länsi-Grönlannissa tulvat ja voimakkaat sateet pakottivat hänet pysyttelemään kolme päivää leirissä, jolloin hän mietti parhaita havaintopaikkoja lineaaristen mallien parametrien arvioimiseksi. Hänen ajatuksensa ilmenevät hänen tutkielmassaan kokeiden optimaalinen suunnittelun lineaaristen mallien arvioimisesta. Lisäksi työssä käytettiin kuperan geometrian käsitteitä, mukaan lukien "Elfvingin sarjat" ja Elfvingin lause.
Tilastollinen tutkimus > Muita tilastollisia tutkimuksia

Professorina Helsingin yliopistossa Elfving laati suomenkielisiä perusteoksia, joita on käytetty vuosikymmeniä.
Elfving teki huomattavia tutkimuksia monilla aloilla. Matematiikassa hän tutki kompleksianalyysia ja todennäköisyyslaskentaa.
Tilastollinen tutkimus > Akateemiset ja tieteelliset toimet

Elfving valmistui Helsingin yliopistosta ja seurasi Teknillisen korkeakoulun matematiikan professorina Lars Ahlforsia, joka oli siirtynyt Harvardin yliopistoon. Lukuvuonna 1946-1947 Elfving työskenteli Tukholman yliopistossa apulaisprofessorina. Helsingin yliopistossa hän hoiti professuureja vuosina 1944–1975.