stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Albert Mayaud

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Albert Mayaud |  Albert Mayaud |  Albert Mayaud |  |
Maa:  Ranska
Miesten vesipallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | 1924 Pariisi | joukkuekilpailu |  |
Albert Paul Mayaud (31. maaliskuuta 1899 Pariisi – 14. elokuuta 1987 Pariisi) oli ranskalainen vesipalloilija. Hän kuului vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa kultaa voittaneeseen joukkueeseen. Aiemmin hän oli osallistunut jo vuoden 1920 kesäolympialaisiin Antwerpenissä ja kilpaillut siellä sekä vesipallossa että uinnissa.
Soon (albumi)

| Soon Broadcast |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1984
 Studio : Takomo-studiot, Helsinki   Atlantis Studio, Tukholma
 Julkaistu: 1984    1989 (CD) 
 Formaatti: LP-levy (DIGLP 29)   C-kasetti (DIGMC 29)
 Tuottaja(t): Peter O. Ekberg
 Tyylilaji: poprock, pop
 Kesto: 41.51
 Levy-yhtiö: Finnlevy
 Levymerkki: Dig It
Broadcastin muut julkaisut
| Who’s Got the Ball 1983 | Soon 1984 | Step On It 1987 |
Singlet albumilta Soon
 ”Cool Kid” / ”Alive and Well” Julkaistu: 1984 (DIGS 150)  ”Candy Moon” / ”Sweethearts” Julkaistu: 1984 (DIGS 151
Soon on suomalaisen poprock-yhtye Broadcastin neljäs studioalbumi vuodelta 1984.  Yhtyeen hyvin menestyneeseen edelliseen albumiin verrattuna tämä ei menestynyt kovin hyvin. Albumi ei noussut Suomen viralliselle musiikkilistoille ja albumilta singlenä julkaistu ”Cool Kid” oli parhaimmillaan Suomen 30. myydyin single. Yhtye osallistui levyn ”Candy Moon”-kappaleella Hittimittari-tv-ohjelmaan lokakuussa 1984 sijoittuen jaetulle viidennelle sijalle Dion ”The Last in Line”-kappaleen kanssa.
Albumi julkaistiin Finnlevyn Dig It -levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina eikä sitä ole toistaiseksi julkaistu CD-levynä.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Esa Kaartamo, sanoittanut Erkka Kettunen ja sovittaneet Esa Kaartamo ja Peter O. Ekberg, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Gotta Run – 3.58 (san. Esa Kaartamo)
Candy Moon – 5.11
Cool Kid – 3.44 (san. Esa Kaartamo)
Sweethearts – 4.30 (san. Esa Kaartamo)
Right on Time – 3.52 (säv. Jarmo Nikku, sov. Jarmo Nikku – Peter O. Ekberg)
Kappaleet > B-puoli

Never Again – 4.50 (säv. Kim Lönnholm, sov. Kim Lönnholm – Peter O. Ekberg)
Engine Heart – 5.01 (säv.  Erkka Kettunen, sov. Erkka Kettunen – Peter O. Ekberg)
Alive and Well – 3.49 (san. Esa Kaartamo)
Blade of the Night – 3.52
Soon – 3.05
Kokoonpano > Muusikot > Broadcast

Kim Lönnholm - laulu
Esa Kaartamo – laulu, kitarat, kosketinsoittimet
Erkka Kettunen – laulu, kitarat
Jarmo Nikku – kitarat
Masa Maijanen – bassokitara
Miri Miettinen – rummut
Kokoonpano > Muusikot > Vierailevat muusikot

Mats Englund – bassokitara
Inga-Lill Päivärinta – taustalaulut
Nils Landgren – pasuuna
Peter Ljung – kosketinsoittimet
Sussie Päivärinta – taustalaulut
Stefan Nilsson – kosketinsoittimet
Anders Neglin – kosketinsoittimet
Peter O. Ekberg – kitara, taustaaulut
Kim Wilson – huuliharppu (6, 9)
Kokoonpano > Tuotanto

Gogh/Riipinen – kansi
Peter O. Ekberg – tuotanto
Jan Ugand – äänitys (Takomo-studiot, Helsinki ja Atlantis Studio, Tukholma 1984)
Stadin Slangi (yhdistys)

| Stadin Slangi |
| --- | --- |
Perustettu:  1995
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  noin 4 000
Puheenjohtaja:  Harri Saksala
Jäsenlehti:  Tsilari
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stadin Slangi ry on vuonna 1995 perustettu helsinkiläinen kulttuuri- ja kotiseutuyhdistys, jonka tarkoituksena on Helsingin puhekielen eli stadin slangin taltioiminen, tutkiminen ja vaaliminen sekä kaupungin leikki- ja kulttuuriperinteen vaaliminen. Ajatuksen yhdistyksestä keksivät 1990-luvun alussa toimittajat Voitto Sulander ja Klaus Bremer, ja se perustettiin lopulta Helsingin työväentalolla 14. syyskuuta 1995. Yhdistys julkaisee kuusi kertaa vuodessa ilmestyvää Tsilari-lehteä.
Toimintaa

Miltei 4 000 jäsenen yhdistyksen toimintaan kuuluvat muun muassa neljästi vuodessa yhdessä Helsingin eri seurakuntien kanssa järjestettävät kirkkotilaisuudet. Niiden teemoina ovat äitienpäiväjuhla Mutsi on bestis, Aleksis Kiven ja suomalaisen kirjallisuuden päivän Slangitsyrkka sekä kahdet kauneimmat joululaulut eli Snygeimmät joulubiisit. Yhdessä Helsingin eri seurakuntien kanssa toimeenpantavat kirkkotilaisuudet keräävät seurakuntien osallistujalaskentojen mukaan kerrallaan noin tuhat sanan ja sävelen ääreen hiljentyjää. Esiintyjinä on yhdistyksen oman väen lisäksi suomalaisia taiteilijoita sekä vaikuttajia.
Esimerkkeinä muista aktiviteeteista käyvät vuosittain 12. kesäkuuta vietettävä Helsinki-päivä, jolloin julkistetaan Stadin Kundi ja Friidu Esplanadin puiston Espan lavalla sekä viikoittaiset slangitreffit, retket ja tuoreimpina oma kuoro. Yhdistyksen ohjaamat slangikurssit sekä Slangiakatemia huolehtivat perinnetietouden vaalimisesta, kehittämisestä ja tukemisesta. Keväällä 2013 Stadin Slangi ry palkitsi stipendein järjestämänsä slangilaulukilpailun, Slangibiisiskaban, parhaat, joista kootaan musiikkitallenne. Voiton vei Vesa Nuotio kappaleellaan Snellmaninkatu ja Krunika. Musiikki on Stadin Slangi ry:n toiminnassa yksi identiteettiä kantava voima. Sitä vaalii ja kehittää osaltaan yhdistyksen 30 naisen ja miehen vahvuinen Slangikuoro, jota johtaa Matti Reittamo.
Kuudesti vuodessa ilmestyvässä yhdistyksen perinnekulttuurilehdessä Tsilarissa julkaistaan helsinkiläisten muistelmia vanhasta helsinkiläisestä elämänmenosta sekä keskustellaan slangin kehityksestä. Juttuja kirjoitetaan niin stadin slangilla kuin kirjakielelläkin. Lehden nimi tulee sanoista "till säljaren", joka tarkoitti lehteä tai sähkösanomaa, jonka yhden kappaleen myyntitulon myyjä sai pitää itsellään. Tsilari on Aikakauslehtien Liiton jäsenjulkaisu. "Tsilari" tarkoittaa myöhemmässä slangissa myös talonmiestä, jolle on myös paljon muita slanginimityksiä kuten "gosari, talkkari, talari, slitari, tsikke" jne.
Yhdistys järjesti Jugend-salissa talvella 1997–1998 Niin gimis on Stadi -aiheisen näyttelyn, jossa esiteltiin stadin slangia ja helsinkiläistä elämänmenoa eri vuosikymmeninä. Näyttelyssä oli esillä vanhoja valokuvia ja slangilla kirjoitettuja kirjoja. Siellä esitettiin lyhytfilmejä entisajan Helsingistä. Yleisöllä oli tilaisuus testata slangitaitojaan ja saada taidoistaan "slangispettari"-todistus. Helsinkiläisiä muusikoita ja taiteilijoita kävi esiintymässä näyttelyssä. Näyttely oli Jugend-salin kaikkien aikojen yleisömenestys: siellä vieraili kaupungin kävijälaskennan mukaan yli 26 500 katsojaa. Stadin Slangi ry on sittemmin järjestänyt suurnäyttelyt myös toimintansa 10- ja 15-vuotisjuhliensa kunniaksi Helsingin kaupungintalolla. Vuonna 2003 ilmestyi yhdistyksen juhlakirja Niin gimis on Stadi, johon tervehdyssanat laati vuoden 1999 Stadin Friidu, tasavallan presidentti Tarja Halonen.
Yhdistys esitti vuonna 1999 sosiaalineuvoksen arvonimeä sosiaalityöntekijä ja hyväntekijä Veikko Hurstille, jonka Tasavallan presidentti myönsi.
Stadin Friidu, Stadin Kundi ja slangipalkinto

Yhdistys on vuodesta 1996 alkaen nimennyt ansioituneiden helsinkiläisten keskuudesta "Stadin Friidun" ja "Stadin Kundin", vuosina 2010–2012 myös "Stadin junnut" ja vuodesta 2016 lähtien antanut myös slangipalkinnon. Nimitykset julkistetaan vuosittain Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta Espan lavalla Esplanadin puistossa. Tittelit ovat saaneet seuraavat helsinkiläiset:
| Vuosi | Stadin Friidu | Stadin Kundi | Stadin junnu |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | Eva-Riitta Siitonen, ylipormestari | Kari Rahkamo, ylipormestari |  |
| 1997 | Ragni Malmsten, muusikko ja laulaja | Ylermi Runko, Elannon entinen pääjohtaja |  |
| 1998 | Kyllikki Forssell, näyttelijä, teatterineuvos | Åke Lindman, elokuvaohjaaja ja näyttelijä |  |
| 1999 | Tarja Halonen, ulkoministeri | Erkki Mattsson, graafikko ja Stadin Slangi ry:n aktiivijäsen |  |
| 2000 | Märta Tikkanen, kirjailija | Åke Blomqvist, tanssinopettaja |  |
| 2001 | Teija Sopanen, televisiokuuluttaja | Alpo Ruuth, kirjailija |  |
| 2002 | Vivica Bandler, teatterinjohtaja | Aatos Erkko, ministeri ja kustantaja |  |
| 2003 | Eva Polttila, uutistoimittaja | Fjalar Åsten, Stadin Slangi ry:n aktiivijäsen |  |
| 2004 | Anja Snellman, kirjailija | Paavo Einiö, musiikkielämän vaikuttaja |  |
| 2005 | Raija Tervomaa, opettaja ja Stadin Slangi ry:n aktiivijäsen | Esa Siljamäki, Kallion seurakunnan kirkkoherra |  |
| 2006 | Leena Palotie, lääketieteen tohtori ja geenitutkija | Jukka Riikonen, Helsingin poliisikomentaja |  |
| 2007 | Kati Outinen, näyttelijä | Kjell Westö, kirjailija |  |
| 2008 | Nina Hyvärinen, tanssija | Ilkka Kuusisto, säveltäjä |  |
| 2009 | Maarit Niiniluoto, toimittaja | Pentti Arajärvi, oikeustieteen tohtori |  |
| 2010 | Outi Pakkanen, kirjailija | Peter Nyman, toimittaja | Juho Valtonen, viulisti |
| 2011 | Minna Haapkylä, näyttelijä | Harri Savunen, Helsingin taksiautoilijoiden puheenjohtaja | Cantores Minores |
| 2012 | Taru Valjakka, oopperalaulaja | Esko Salminen, näyttelijä | Olivia Ainali, Joel Bonsdorff, Lauri Karo ja Venni Uotila, näyttelijöitä |
| 2013 | Lenita Airisto, diplomiekonomi ja tietokirjailija | Heikki Paunonen, suomen kielen emeritusprofessori |  |
| 2014 | Anne Berner, kauppatieteiden maisteri ja hallituksen puheenjohtaja | Jussi Raittinen, muusikko |  |
| 2015 | Anna Kortelainen, filosofian tohtori, kirjailija, tutkija ja taidehistorioitsija | Hector, muusikko, toimittaja ja ohjaaja |  |
| 2016 | Leena Uotila, näyttelijä | Pekka Sauri, filosofian tohtori, psykologi, apulaiskaupunginjohtaja, poliitikko ja toimittaja |  |
| 2017 | Pirkko Saisio, kirjailija, ohjaaja ja näyttelijä | Reiska Laine, muusikko |  |
| 2018 | Maija Vilkkumaa, muusikko | Jörn Donner, kirjailija |  |
| 2019 | Pia Landen, lastenhoitaja | Pertti Salolainen, poliitikko |  |
| 2020 | Laura Kolbe, tutkija | Jaakko Saariluoma, näyttelijä |  |
| 2021 | Hanna Nohynek, ylilääkäri ja rokotetutkija | Eero Huovinen, emerituspiispa ja -professori |  |
| 2022 | Minna Tervamäki, balettitanssija | Remu Aaltonen, muusikko |  |
Vuodesta 2016 lähtien on jaettu myös slangipalkinto. Ensimmäisenä sen sai Emmi Sulander.
Aiheesta muualla

Stadin Slangi ry
Slangi.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Absolute Greatest

| Absolute Greatest Queen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1973−1995
 Julkaistu: 16. marraskuuta 2009
 Formaatti: CD, LP, audiobook
 Tyylilaji: pop rock, hard rock
 Kesto: 79.29
 Levy-yhtiö: Parlophone, Hollywood
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 15.
Queenin muut julkaisut
| The Cosmos Rocks 2008 | Absolute Greatest 2009 | The Singles Collection Volume 3 2010 |
Absolute Greatest on brittiläisen Queen-yhtyeen vuonna 2009 julkaistu kokoelma-albumi yhtyeen kuuluisimmista kappaleista. Albumista on kaksi eri versiota: normaali sekä kahden levyn versio. Kahden levyn versiossa toinen levy sisältää Roger Taylorin ja Brian Mayn selostuksen kustakin kappaleesta. Lisäksi albumia myydään kirjan kera, joka sisältää muun muassa valokuvia, käsin kirjoitettuja sanoituksia.[lähde? ]
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 15.
Kappaleet

We Will Rock You – 2.02  (Brian May)
We Are The Champions – 3.01  (Freddie Mercury)
Radio Ga Ga – 5.48  (Roger Taylor)
Another One Bites the Dust – 3.34  (John Deacon)
I Want It All – 4.00  (Queen)
Crazy Little Thing Called Love – 2.43  (Freddie Mercury)
A Kind of Magic – 4.25  (Roger Taylor)
Under Pressure – 4.03  (Queen-David Bowie)
One Vision – 4.04  (Queen)
You're My Best Friend – 2.50  (John Deacon)
Don't Stop Me Now – 3.29  (Freddie Mercury)
Killer Queen – 2.59  (Freddie Mercury)
These Are the Days of Our Lives – 4.13  (Queen)
Who Wants to Live Forever – 4.55  (Brian May)
Seven Seas of Rhye – 2.46  (Freddie Mercury)
Heaven for Everyone – 4.43  (Roger Taylor)
Somebody to Love – 4.55  (Freddie Mercury)
I Want to Break Free – 4.18  (John Deacon)
The Show Must Go On – 4.32  (Queen)
Bohemian Rhapsody – 5.56  (Freddie Mercury)
Arvostelut

Allmusic:
Q:
Aiheesta muualla

Absolute Greatest Discogsissa. (englanniksi)
Absolute Greatest EMIn sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Aarno Turpeinen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 21. maaliskuuta 1971
Syntymäpaikka: Oulu, Suomi
Kuolinaika: 8. kesäkuuta 2022 (51 vuotta)
Kuolinpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: oikea laitapuolustaja
Pituus: 180 cm
Junioriseurat
1982–1988: OTP
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1989–1991 | OTP | 58 | (0) |
| 1992 | FC Oulu | 30 | (0) |
| 1993–1994 | RoPS | 51 | (3) |
| 1995–2004 | HJK | 225 | (4) |
| Yhteensä | Yhteensä | 364 | (7) |
Maajoukkue
| 1991 | Suomi U21 | 7 | (0) |
| 1996–2002 | Suomi | 16 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Aarno Johannes Turpeinen (21. maaliskuuta 1971 Oulu – 8. kesäkuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija.
Oululaislähtöinen Turpeinen aloitti pelaajauransa Oulun Työväen Palloilijoissa, joissa pelasi 58 pääsarjaottelua vuosina 1989–1991. Seuraavalla kaudella hän pelasi 30 veikkausliigaottelua FC Oulussa. Vuosina 1993–1994 hän pelasi 51 liigaottelua Rovaniemen Palloseurassa ja teki pääsarjauransa ensimmäiset kolme maalia. Parhaat saavutuksensa hän teki Helsingin Jalkapalloklubissa, jossa hän voitti kolme Veikkausliigan mestaruutta (1997, 2002 ja 2003) ja pelasi myös Mestarien liigaa kaudella 1998–1999. Turpeinen voitti neljästi Suomen Cupin ja hänet on valittu Veikkausliigan legendaksi. Hän pelasi HJK:ssa vuosina 1995–2004 kaikkiaan 225 veikkausliigaottelua ja viimeisteli neljä maalia.
Turpeinen pelasi Suomen jalkapallomaajoukkueessa ensimmäisen kerran maaottelussa Kuwaitia vastaan maaliskuussa 1996. Kaikkiaan hän pelasi 16 maaottelua, näistä 13 avauskokoonpanossa, vuosina 1996–2002. Hän pelasi EM-karsintaottelussa Moldovaa vastaan syyskuussa 1998 ja täyden ajan MM-karsintaottelussa Albaniaa vastaan syyskuussa 2000.
Turpeinen kuoli pitkäaikaisen sairauden uuvuttamana vuonna 2022.
1823

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

4. tammikuuta – Suomen ensimmäinen säästöpankki avattiin Turussa. Pankin oli perustanut apteekkari Johan Jacob Julin.
Simón Bolívar nousi Perun presidentiksi.
Vasta perustettuun Meksikon liittovaltioon (esp. Primera República Federal) liittyivät osavaltioina Estado de México, Guanajuato, Jalisco, Michoacán, Oaxaca, Puebla, Querétaro, San Luis Potosí, Veracruz, Yucatán ja Zacatecas. Useimmat muut osavaltiot liittyivät siihen seuraavana vuonna.
Raamattu käännettiin kiinaksi.
Monroen oppi esitettiin kongressille Yhdysvalloissa.
Johan Christopher Frenckell perusti Turkuun Suomen ensimmäisen kirjasinvalimon.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Sándor Petőfi, Unkarin kansallisrunoilija (k. 1849)
3. tammikuuta – Jacques-Nicolas Lemmens, belgialainen urkuri, säveltäjä ja pedagogi (k. 1881)
6. tammikuuta – Aimar August Sørenssen, norjalainen poliitikko (k. 1908)
8. tammikuuta – Alfred Russel Wallace, brittiläinen luonnontieteilijä, tutkimusmatkailija, humanisti ja yhteiskuntakriitikko (k. 1913)
26. tammikuuta – Johan Reinhold Taube, suomalainen juristi ja valtiopäivämies (k. 1898)
27. tammikuuta – Édouard Lalo, ranskalainen säveltäjä (k. 1892)
3. helmikuuta – Spencer Fullerton Baird, yhdysvaltalainen lintu- ja kalatieteilijä (k. 1887)
7. helmikuuta – Edvard Engelbert Neovius, Haminan kadettikoulun matematiikan ja topografian opettaja (k. 1888)
12. helmikuuta – Richard Belcredi, italialainen kreivi, poliitikko ja ministeri (k. 1902)
15. helmikuuta – Li Hongzhang, kiinalainen sotilaskomentaja ja valtiomies (k. 1901)
27. helmikuuta – Rudolf Lagi, suomalainen kirkkomuusikko ja säveltäjä (k. 1868)
27. helmikuuta tai 28. helmikuuta – Ernest Renan, ranskalainen filosofi, historioitsija, uskontotieteilijä ja orientalisti (k. 1892)
28. helmikuuta – Carl August Renvall, suomalainen opettaja, sanomalehtimies ja kääntäjä (k. 1853)
2. maaliskuuta – Paavo Tikkanen, suomalainen toimittaja, runoilija, kääntäjä ja suomalaisuusmies (k. 1873)
3. maaliskuuta – Gyula Andrássy, unkarilainen kreivi ja valtiomies (k. 1890)
13. maaliskuuta – Dmitri Tolstoi, venäläinen kreivi, poliitikko ja ministeri (k. 1889)
23. maaliskuuta – Schuyler Colfax, yhdysvaltalainen poliitikko ja varapresidentti (k. 1885)
31. maaliskuuta – William Hart, skotlantilais-yhdysvaltalainen taidemaalari (k. 1894)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

3. huhtikuuta – William M. Tweed, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (k. 1878)
6. huhtikuuta – Johan Wilhelm Rosenborg, suomalainen juristi ja professori (k. 1871)
10. huhtikuuta – Thomas Reade Rootes Cobb, yhdysvaltalainen lakimies, kirjailija, poliitikko ja Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (k. 1862)
12. huhtikuuta – Aleksandr Ostrovski, venäläinen näytelmäkirjailija (k. 1886)
16. huhtikuuta – Gotthold Eisenstein, saksalainen matemaatikko (k. 1852)
18. huhtikuuta – Otto E. A. Hjelt, suomalainen lääkäri, professori ja arkkiatri (k. 1913)
23. huhtikuuta – Rietrikki Polén, suomalainen toimittaja (k. 1884)
25. huhtikuuta – Abd-ul-Mejid, Osmanien valtakunnan sulttaani (k. 1861)
29. huhtikuuta – Daniel Harrwitz, saksalainen shakkimestari (k. 1884)
2. toukokuuta – José Vicente Barbosa du Bocage, portugalilainen eläintieteilijä ja poliitikko (k. 1907)
2. toukokuuta – Charles de Souancé, ranskalainen paroni, merivoimien komissaari, kirjailija ja lintutieteilijä (k. 1896)
10. toukokuuta – John Sherman, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja ministeri (k. 1900)
12. toukokuuta – John Russell Hind, brittiläinen tähtitieteilijä (k. 1895)
15. toukokuuta – Fredrik Josef Pipping, suomalainen laki- ja valtiopäivämies (k. 1885)
24. toukokuuta – Johan Robert Tengström, suomalainen yliopiston dosentti ja kirjailija (k. 1847)
11. kesäkuuta – James L. Kemper, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (k. 1895)
14. kesäkuuta – Aleksanteri Tuloisela, suomalainen talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustaja (k. 1891)
14. kesäkuuta – Pjotr Lavrov, venäläinen anarkisti ja sosialistifilosofi (k. 1900)
22. kesäkuuta – Frans Emil Lönnblad, Viipurin hovioikeuden presidentti (k. 1887)
24. kesäkuuta – Henrik Wilhelm Johan Zilliacus, suomalainen juristi, virkamies ja senaattori (k. 1887)
28. kesäkuuta – Carl Jacob Arrhenius, suomalainen lyseon rehtori ja professori, jäkälien ja mineraalien tutkija (k. 1901)
28. kesäkuuta – Hanna Sofia Falkman, suomalainen oopperalaulaja (k. 1882)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

6. heinäkuuta – Sophie Adlersparre, ruotsalainen feministi (k. 1895)
19. heinäkuuta – Frans Josef von Becker, suomalainen lääkäri, farmasian ja farmakologian professori (k. 1890)
21. heinäkuuta – Otto Reinhold Frenckell, suomalainen konsuli, päätoimittaja ja Valtiokonttorin ensimmäinen johtaja (k. 1880)
23. heinäkuuta – Emilie Björkstén, suomenruotsalainen runoilija (k. 1896)
28. heinäkuuta – Johan Jakob Reinberg, virolainen valokuvaaja, litografi, piirtäjä ja taidemaalari (k. 1896)
31. heinäkuuta – Edvard Granberg, suomalainen apteekkari ja yksi Walkiakosken paperitehtaan perustajista (k. 1884)
12. elokuuta – Gustaf August Wasastjerna, suomalainen tehtailija ja liikemies (k. 1905)
23. elokuuta – Thomas Francis Meagher, irlantilainen vallankumouksellinen ja Pohjoisvaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (k. 1867)
6. syyskuuta – Georg Strömberg, Suomen valtionrautateiden ensimmäinen pääjohtaja (k. 1906)
16. syyskuuta – Mikael Obrenović, Serbian ruhtinas (k. 1868)
19. syyskuuta – Berndt August Paldani, suomalainen pappi ja kansanperinteen kerääjä (k. 1860)
25. syyskuuta – Alexander Georg Weilin, suomalainen kirjankustantaja, toinen Weilin & Göösin perustajista (k. 1889)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

8. lokakuuta – Ivan Aksakov, venäläinen lehtimies ja panslavisti (k. 1886)
23. lokakuuta – Carl Gustaf Borg, suomalainen yliopiston lehtori, kirjailija, kanslianeuvos ja kääntäjä (k. 1895)
13. marraskuuta – Lascăr Catargiu, Romanian pääministeri (k. 1899)
15. marraskuuta – Gottlieb Pesonius, suomalainen kunnallispoliitikko ja rehtori (k. 1884)
23. marraskuuta – Nikolai Bunge, venäläinen virkamies ja rahaministeri (k. 1895)
23. marraskuuta – William Read Miller, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (k. 1887)
24. marraskuuta – Sylvester Howard Roper, yhdysvaltalainen keksijä (k. 1896)
1. joulukuuta – Karl Schenk, sveitsiläinen pastori ja poliitikko (k. 1895)
2. joulukuuta – Oscar Dickson, ruotsalainen liikemies ja lahjoittaja (k. 1897)
6. joulukuuta – Friedrich Max Müller, saksalais-englantilainen kieli- ja uskontotieteilijä (k. 1900)
7. joulukuuta – Leopold Kronecker, saksalainen matemaatikko (k. 1891)
12. joulukuuta – Tomasz Teofil Kuliński, puolalainen katolinen piispa (k. 1907)
13. joulukuuta – Wendla Randelin, Wendela, suomalainen kirjailija (k. 1906)
17. joulukuuta – Karl Gottlieb Behm, pietarinsaksalainen teologi, Viipurissa toimineen saksankielisen Behmin koulun perustaja (k. 1857)
22. joulukuuta – Jean-Henri Fabre, ranskalainen hyönteistieteilijä ja kirjailija (k. 1915)
25. joulukuuta – Alexander Cannelin, suomalainen merikapteeni ja merenkulkuopetuksen kehittäjä (k. 1872)
28. joulukuuta – Thomas A. Scott, yhdysvaltalainen liikemies, Pennsylvania Railroadin johtaja (k. 1881)
Phineas Gage, yhdysvaltalainen onnettomuudessa aivovaurion saanut rautatietyöläinen (k. 1860)
William Gambel, yhdysvaltalainen luonnontieteilijä ja keräilijä (k. 1849)
Arvi Juhana Logrén, suomalainen herännäisjohtaja (k. 1883)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

3. tammikuuta – Johann Baptist Allgaier, saksalainen shakkimestari ja kirjailija (s. 1763)
16. tammikuuta – Johan Lang, suomalainen kauppias ja laivanvarustaja (s. 1745)
26. tammikuuta – Edward Jenner, isorokkorokotteen keksijä (s. 1749)
7. helmikuuta – Ann Radcliffe, englantilainen kirjailija (s. 1764)
5. maaliskuuta – Magdalena Rudenschöld, ruotsalainen kreivitär, hovineito ja poliittinen juonittelija (s. 1766)
28. maaliskuuta – Grigori Ugrjumov, venäläinen taidemaalari (s. 1764)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

7. huhtikuuta – Jacques Charles, ranskalainen keksijä, tiedemies, matemaatikko ja kuumailmapalloilija (s. 1746)
3. huhtikuuta – Erik Stagnelius, ruotsalainen runoilija ja näytelmäkirjailija (s. 1793)
10. huhtikuuta – Karl Leonhard Reinhold, itävaltalainen filosofi (s. 1757)
1. kesäkuuta – Louis-Nicolas Davout, ranskalainen marsalkka (s. 1770)
23. kesäkuuta – Lars Johan Prytz, suomalainen lääkäri ja lintutieteilijä (s. 1789)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Olof Wibelius, ruotsalainen virkamies, Vänrikki Stoolin tarinoissakin esiintyvä Savon ja Karjalan läänin maaherra (s. 1752)
8. heinäkuuta – Henry Raeburn, skotlantilainen taidemaalari (s. 1756)
2. elokuuta – Lazare Carnot, ranskalainen kenraali, poliitikko ja matemaatikko (s. 1753)
4. elokuuta – Johann Christoph Brotze, saksalainen pedagogi, taiteilija ja etnografi (s. 1742)
9. elokuuta – Johan Erik Hedberg, suomalainen taidemaalari (s. 1767)
18. elokuuta – André-Jacques Garnerin, ranskalainen kehikottoman laskuvarjon keksijä (s. 1769)
20. elokuuta – Pius VII, paavi (s. 1742)
23. elokuuta – Betty Zane, Yhdysvaltain vapaussodan sankaritar (s. 1765)
11. syyskuuta – David Ricardo, brittiläinen taloustieteilijä (s. 1772)
17. syyskuuta – Abraham-Louis Breguet, sveitsiläissyntyinen horologi (s. 1747)
25. syyskuuta – Otto von Fieandt, suomalainen eversti (s. 1762)