stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valtra
Historiaa > Valtran traktoreiden lisenssivalmistus

Valtran traktoreita on valmistanut lisenssillä intialainen Eicher Tractor, joka valmisti 1997 alkaen muutaman vuoden ajan Valmet 365 -mallia ja sen moottoria 320D. Eicher valmisti traktoreita Eicher Valtra- ja Euro Power -nimillä.
Turkkilainen Hema Endüstri/Hattat on valmistanut Valtran A-sarjaa lisenssillä paikallisille markkinoille 2004 alkaen. 2009 valmisteltiin koko A-sarjan tuotannon siirtämistä Hattatin Cerkezköyn tehtaalle, mutta hankkeesta luovuttiin, kun traktorimarkkinat laskivat laman myötä ja Suolahden tehtaan kapasiteetti riitti hyvin myös A-sarjan valmistukseen. Myöhemmin Hema/Hattat on valmistanut Valtralle myös ns. pientä A-sarjaa, jota myydään Valtran nimellä eri puolilla maailmaa.
Valtra puolestaan valmisti Suolahden tehtaallaan Massey Ferguson 4400 -sarjaa vuodesta 2005 alkaen muutaman vuoden ajan. MF 4400 -sarja vastasi Valtran A-sarjaa.
Valtran S-sarjaa on valmistettu vuodesta 2009 alkaen AGCO:n Beauvaisin tehtaalla. Vanhempi S-sarja valmistettiin Suolahden tehtaalla vuosina 2001-2008. Myös vuosina 1989- valmistetut Valmet 8300- ja 8600-mallit tehtiin silloisen Massey Fergusonin tehtaalla Beauvaisissa. Samassa yhteydessä Massey Ferguson alkoi käyttää Valmetin dieselmoottoreita myös omissa malleissaan. Agritalia puolestaan valmisti Valtralle 3000-sarjan viinitarhatraktoreita 2000-luvun alussa.
Omistus

Valmet oli perustamisestaan 1945 alkaen vuoteen 1997 asti sataprosenttisesti valtionyhtiö. Vuonna 1994 valtio järjesteli yhtiöitään niin, että Valmetin traktorituotanto siirrettiin samaan yhtiöön Sisu-kuorma-autojen kanssa. Tällöin myös traktoreiden logoksi tuli Sisu-Valmet.
Vuonna 1997 Partek osti Sisun ja sen mukana Valmetin traktorit. Vuoden 1999 lopussa valtio omisti Partekista 30 prosenttia.
Tuotenimi vaihtui Valmetista ValtraValmetiksi vuoden 1998 alussa. Kyseessä oli siirtymävaiheen nimi, joka lyhennettiin Valtraksi vuonna 2001.lähde?
Vuonna 2002 Kone Oyj osti Partekin osakkeet. Kone pilkkoi Partekin, minkä jälkeen Valtran traktoritoiminnot sekä SisuDieselin moottoritoiminnot myytiin yhdysvaltalaiselle AGCO-yhtymälle 600 miljoonalla eurolla vuonna 2004.
Innovaatiot

Valmet on esitellyt historiansa aikana useita ominaisuuksia, joista on myöhemmin tullut alan standardeja.
Yksi Valmetin tyypillinen piirre 1940-luvulta nykypäiviin asti on traktorin metsäkäyttö. Pohjolassa traktoria on perinteisesti käytetty kesäisin pellolla ja talvisin metsätöissä, toisin kuin muualla maailmassa. Etenkin 1960–2000 -lukujen Valtroille on tyypillinen välirungon sisään rakennettu metallinen polttoainetankki, jossa se on suojassa kiviltä, kannoilta ja risuilta. Uusimmissa malleissa polttoainetankki ei enää sijaitse rungon sisällä, mutta siihen saa lisävarusteena metsäsuojauksen. Muita metsävarusteita ovat korkea maavara, metsäohjaamo, TwinTrac-taakseajolaiteselvennä, kapeat lokasuojat, suojatut renkaiden venttiilit ja tehdasasennetut metsärenkaat. Valtra on ainoa traktorinvalmistaja, joka tarjoaa taakseajolaitetta tehdasasennettuna. Metsätöiden lisäksi taakseajolaitetta käytetään mm. niitossa ja kunnallisteknisissä töissä.
Vuonna 1965 esiteltiin Valmet 565, jossa oli ensimmäisenä traktorimaailmassa synkronoitu vaihteisto.
Innovaatiot > Ensimmäinen tehdasasenteinen ohjaamo

Vuonna 1967 Valmet esitteli Valmet 900:n, jossa oli tehdasasenteinen ohjaamo ja jonka vaihdevivut oli sijoitettu kuljettajan oikealle puolelle.
Valtran traktorit ovat olleet turboahtamisen edelläkävijöitä, etenkin kolme- ja nelisylinterisissä moottoreissa. Vuonna 1969 Valmet esitteli maailman ensimmäisen nelisylinterisellä turbomoottorilla varustetun traktorin, Valmet 1100:n, jossa oli peräti 115 SAE-hevosvoimaaselvennä. Myöhemmin Valtra on pitänyt maailman vahvimman nelisylinterisen traktorin ennätystä hallussaan mm. M- ja N-sarjoilla. Valmet esitteli ensimmäisen kolmesylinterisen turboahdetun traktorinmoottorin vuonna 1979 mallin Valmet 602 Turbo myötä.
Valmetin erikoisimpia traktoreita on vuonna 1975 esitelty kuusipyöräinen Valmet 1502 -malli. Kuusisylinterisen traktorin taka-akseli oli korvattu telillä.lähde?
Vuonna 1986 esiteltiin runko-ohjattu H800-koemalli, jossa oli täysin hydraulinen voimansiirto.lähde?
Vuonna 1996 Valmet esitteli 8750 Sigma Power -mallin, jossa oli ensimmäisenä maailmassa voimanulosoton lisätehoselvennä, joka meni päälle, kun voimanotosta otettiin vähintään 30 hevosvoimaa.
Innovaatiot > Runko-ohjattuja traktoreita 1960-luvulta alkaen

Valtra on ainoana traktorinvalmistajana tehnyt runko-ohjattavia traktoreita 100-200 hevosvoiman teholuokassa. Vuonna 1965 esitelty Terra aloitti runko-ohjattujen historian, joka jatkui 1986 H800:lla ja vuodesta 1996 alkaen X-, XM- ja NX-malleilla.
Vuoden 2007 Agritechnica-näyttelyssä Valtra voitti kaksi arvostettua DLG:n hopeamitalia keksinnöillään. Toinen mitali myönnettiin kääntyvälle Valtra LH Lift -etunostolaitteelle ja toinen puoliaktiiviselle AutoComfort-ohjaamojousitukselle.lähde?
Valtra toi vuonna 2008 esitellyllä S-sarjalla ensimmäisenä ensimmäisenä traktorivalmistajana SCR-pakokaasujenselvennä puhdistuksen. Järjestelmä oli jo aiemmin käytössä esimerkiksi kuorma-autopuolella ja myöhemmin se on tullut lähes standardiksi myös traktoripuolella.
Valtra esitteli 2008 itse kehittämänsä ja valmistamansa portaattoman Direct-voimansiirron. Direct-voimansiirrossa on muista portaattomista voimansiirroista poiketen sama ajovoiman ulosotto, sama hyötysuhde eteen ja taakse ajettaessa sekä erilliset öljyt hydrauliikalle ja vaihteistolle. Direct on rakenteeltaan hyvin lähellä viisiportaiselle pikavaihteella varustettua Versu-voimansiirtoa.
Innovaatiot > Hydrauliikka-assistentti ja pikavaihdeautomatiikka

Vuonna 2014 esitellyssä neljännen sukupolven T-sarjassa oli ensimmäistä kertaa käytössä hydrauliikka-assistentti, joka nostaa moottorin kierroksia automaattisesti, kun hydrauliikkaa kuormitetaan kovasti. Hydrauliikka-assistentti on myös patentoitu. Samalla esiteltiin pikavaihdeautomatiikka, joka tarvittaessa vaihtaa automaattisesti pienemmän pikavaihteenselvennä, jos kuljettaja on määrännyt traktorin pitämään tietyn nopeuden. Valtran T-sarja voitti Machine of the Year -palkinnon 2014.
Syksyllä 2015 Valtra esitteli neljännen sukupolven N-sarjan myötä ASRselvennä-vetoluistoneston. Vetoluistonesto optimoi vedon suhteessa renkaan pitoon ja vähentää siten polttoaineenkulutusta ja peltomaan tiivistymistä. N-sarja voitti Machine of the Year -palkinnon 2015 sekä Tractor of the Year -kilpailun Design-palkinnon.lähde?
1990-luvun alusta alkaen Valtra on ainoana traktorinvalmistajana tehnyt traktoreita pelkästään asiakastilausten pohjalta. Suolahden tehtaalla ei valmisteta yhtään traktoria ilman maahantuojan, jälleenmyyjän tai loppuasiakkaan tilausta. Tämä on mahdollistanut  sen, että asiakas voi räätälöidä traktorin monipuolisesti juuri omaan työhönsä sopivaksi.
Valtra vei traktoreiden räätälöinnin entistä pidemmälle avaamalla Unlimited-studion tehtaan yhteyteen vuonna 2013. Unlimited-studiossa traktorit varustellaan sellaisilla lisävarusteilla, joiden asentaminen ei ole mahdollista tai järkevää tuotantolinjalla. Tuhannes erikoisvarusteltu traktori valmistui Unlimited-studiosta 2015 syksyllä. Esimerkkejä Unlimited-varustelluista traktoreista ovat Suomen puolustusvoimien tilaamat 106 kappaletta N163 Direct -traktoria ja MTK:n Maaseutunuorille valmistettu vaaleanpunainen Kesäkissa-traktori.
Valtran neljännen sukupolven N- ja T-sarja voittivat useita traktori- ja muotoilualan palkintoja vuosina 2015 ja 2016, kuten Golden tractor for Design, Red Dot design, Machine of the Year sekä A Design award.lähde?
Mallisto

Valtran mallit pienimmästä isoimpaan ovat A-sarja, N-sarja, T-sarja ja S-sarja. Voimansiirron vaihtoehdot ovat HiTech, Active, Versu ja Direct. HiTechin hydrauliikka on mekaanisesti ohjattua ja tuottaa maksimissaan 73 l/min (lisävarusteena 90l). HiTechin saa malleihin T234, T214, T194, T174, T154, T144, N174, N154, N134, N124, N114, N104, A104 ja A114. Versussa on kuormantunteva hydrauliikka ja erilliset hydrauliikkaöljyt, ja se tuottaa maksimissaan 115 l/min. (160 l/min lisävaruste). Versun saa malleihin T234, T214, T194, T174, T154, T144, N174, N154 ja N134. Directissä on mm. portaaton voimansiirto, kuormantunteva hydrauliikka, sähköinen esiohjaus sekä erilliset hydrauliikkaöljyt. Se tuottaa maksimissaan 115 l/min. (lisävarusteena 160 l/min). Direct on saatavissa malleihin T214, T194, T174, T154, T144, N174, N154 ja N134. Uusissa Active-malleissa on viisiportainen Powershift-vaihteisto. Päävaihteiden välillä vaihtaminen on automatisoitu, joten vaihdevipua ei tarvita. Kaikkia vaihteiston toimintoja ohjataan ergonomisesti sijoitetun kiinteän kahvan painikkeilla. Active on saatavilla kaikkiin T- ja N-sarjan traktoreihin lukuun ottamatta N124, N114 ja N104.
N174 on maailman tehokkain sarjavalmisteinen nelisylinterinen traktori 185 hv ja 730 nm tehollaan.
Juha Kankkunen ajoi Valtra T234-traktorilla traktoreiden nopeusennätykseksi 130,165 kilometriä tunnissa.
Mallisto > Mallisto 2022

A-sarja
A74 (75 hv/312 Nm)
A84 (85 hv/347 Nm)
A94 (95 hv/355 Nm)
A104 (100 hv/410 Nm)
A114 (110 hv/417 Nm)
A124 (120 hv/510 Nm)
A134 (130 hv/540 Nm)
G-sarja
G105 (110 hv/470 Nm)
G115 (120 hv/510 Nm)
G125e
N-sarja
N104 HiTech (105 hv/470 Nm)
N114e HiTech (115 hv/500 Nm)
N124 HiTech (125 hv/550 Nm)
N134 HiTech, Active, Versu, Direct (145 hv/600 Nm)
N154 HiTech, Active, Versu, Direct (165 hv/720 Nm)
N174 HiTech, Active, Versu, Direct (185 hv/730 Nm)
T-sarja
T144 HiTech, Active, Versu, Direct (170 hv/680 Nm)
T154 HiTech, Active, Versu, Direct (180 hv/740 Nm)
T174e HiTech, Active, Versu, Direct (190 hv/900 Nm)
T194 HiTech, Active, Versu, Direct (210 hv/870 Nm)
T214 HiTech, Active, Versu, Direct (230 hv/910 Nm)
T234 HiTech, Active, Versu (250 hv/1000Nm)
Q-sarja
Q225
Q245
S-sarja
S274 (300 hv/1300 Nm)
S294 (325 hv/1390 Nm)
S324 (350 hv/1500 Nm)
S354 (380 hv/1590 Nm)
S374 (400 hv/1600 Nm)
S394 (405 hv/1600 Nm)
Kirjallisuutta

Niskanen, Hannu: Piikkilangan kiristäjästä power plussaan. Valmet-traktorin värikkäät vaiheet. Valmet Traktoritehdas 1989. ISBN 951-95880-8-6.
Niskanen, Hannu: Munktellista Valtraan. Pohjoismaisen traktorin menestystarina jatkuu. Valtra 1999. ISBN 9789519832128.
Niskanen, Hannu: Valtra 50 vuotta. Tarinoita. Valtra 2000. ISBN 9789519832135.
Niskanen, Hannu: 60 vuotta Valtran värikkäitä vaiheita. Valtra 2010. ISBN 978-951-98599-5-8.
Käyhkö, Arttu: Maanrakennuskoneita Suomessa. Alfamer / Tarusto Oy, 2015. ISBN 978-952-472-234-6
Kostamo, Pentti: Valmet-traktoreita kaukomaihin. Vanhat Valmetit -traktorikerho ry, 2015.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valtra Wikimedia Commonsissa
Valtra (viitattu 22.11.2008)
Valtra Historia
AGCO
AGCO Power
Valtra do Brasil
Konedata
Sisu Traktorit Oy osakeyhtiönä (Pörssitieto)
Valmet 15-traktori, joissa raidetanko oli edessä. Se siirrettiin seuraavassa 20-mallissa taaemmas sen hajoamisen välttämiseksi.
Valtra do Brasilin tehdas Mogi das Cruzesissa noin sata kilometriä Sao Paulosta pohjoiseen.
brasilialainen Valtra-traktori.
Valtra osti Volvo BM:n traktoritoiminnot 1979.
Valtra N92 etukuormaajalla.
Valtra-traktori.
Valmet 1100-4 oli aikaansa edellä vuonna 1969: siinä oli neliveto, tehdasasenteinen ohjaamo ja 115 hevosvoimaa tuottava nelisylinterinen turbomoottori.
Kuusipyöräinen Valmet 1502 oli erikoinen ja edistyksellinen traktori.
Runko-ohjatussa NX163 Direct -traktorissa on sekä runko-ohjaus että kääntyvät etupyörät.
Unlimited Studiossa varusteltu N163 Direct varusteltiin MTK:n Maaseutunuorten toiveiden mukaan. Se sai lempinimekseen Kesäkissa.
Vanki

Kolumbialainen vanki
Vanki on tuomioistuimen päätöksen nojalla vapautensa menettänyt henkilö. Hän voi Suomessa olla tutkintavanki, vankeusvanki tai sakkovanki. Sodassa vangittu on sotavanki.
Vangin asema Suomessa

Tutkintavanki on vangittu pakkokeinolain nojalla hänen tekemäkseen epäillyn rikoksen johdosta. Tuomioistuin on määrännyt hänet vangittavaksi tutkinnanjohtajan hakemuksesta ja määrännyt lain puitteissa samalla päivän, jolloin syyte asiassa tulee viimeistään nostaa. Kun tutkintavangin mikä tahansa tuomio (jos niitä on useita) tulee lainvoimaiseksi, hän muuttuu vankeusvangiksi. Osa vankeusrangaistuksia alkaa kuitenkin siten, että tuomittu sopii päivän, jolloin hän ilmoittautuu vankilassa. Tutkintavankeusaika luetaan kokonaan hyväksi lopullista rangaistusaikaa laskettaessa.  Vanki voi olla tuomittu määräajaksi tai elinkaudeksi.
Vankeusvankeja ovat vangit, jotka suorittavat tuomittua ehdotonta määräaikaista tai elinkautista vankeusrangaistusta, täytäntöönpantavaksi määrättyä ehdollista vankeusrangaistusta ja/tai jäännösrangaistusta menetettyään ehdonalaisen vapautensa.
Sakkovanki ei ole maksanut hänelle määrättyjä sakkoja, vaan sakot on tuloksettoman perinnän jälkeen muunnettu oikeudessa vankeudeksi. Kolme päiväsakkoa vastaa yhtä vankeuspäivää. Yhdellä kertaa voi olla täytäntöönpantavana enintään 60 päivää muuntorangaistusta.  Kaikki siihen mennessä täytäntöönpantaviksi tulleet sakot sulautuvat näihin 60 päivään ja katsotaan suoritetuiksi.
Kaikilla vangeilla tuomiosta riippumatta on oikeuksia ja velvollisuuksia. Niitä määrittelee entistä täsmällisemmin 1. lokakuuta 2006 voimaan tullut vankeuslaki. Sen lisäksi vankisäännöt ja laitosten järjestyssäännöt tarkentavat näitä oikeuksia ja velvollisuuksia.
Vangilla on oikeus valittaa osakseen tulleesta kohtelusta ja virkamiesten toiminnasta vankilan toimintaa valvoville viranomaisille, joita ovat muun muassa Rikosseuraamusvirasto, oikeuskansleri, eduskunnan oikeusasiamies sekä Euroopan neuvoston kidutuksen vastainen komitea. Suomessa voidaan vangita myös karkotuspäätöksen saanut henkilö, jolle ei ole myönnetty maahantulolupaa.
Vankien aseman parantaminen

Mathilda Wrede (1864–1913) tuli Suomessa tunnetuksi vankien ystävänä ja ensimmäisenä puolesta puhujana ja reformistina. Hän vähensi uskonnollista sanomaansa tavoittaakseen sosialistivankeja ja tuki näiden uudistusvaatimuksia. Wrede aiheutti skandaalin vuotamalla julkisuuteen tietoa vankilaoloista. Virkamiehet pitivät aatelista evankelistaa uhkana yhteiskuntarauhalle 1900-luvun alun Suomessa. Hänen pelättiin yllyttävän vankeja sosialistiseen kapinaan.
Michel Foucault perusti Ranskassa 1960-luvulla vankien tukiryhmän. Teoksessaan Tarkkailla ja rangaista Foucault toteaa, että valta ei ole vain ”laki, joka sanoo ei”. Se vaatii toteutuakseen väkivaltakoneiston. Tähän koneistoon kuuluu olennaisena osana vankilalaitos siinä missä poliisi ja armeijakin. Valtakäsitys, joka perustuu kiellon, riiston ja alistamisen ajatuksille, ei kykene tarttumaan vallan muihin piirteisiin. Foucault’lle valta on ennen kaikkea tuottavaa; valta tuottaa ja muovaa todellisuutta ja meitä sen keskellä. Valta tuottaa tarpeidensa mukaisen totuuden ja todellisuuden: totuus on valtaa hyvin käytännöllisessä mielessä. Suomessa Foucault’n esimerkkiä seurasivat muun muassa Ilkka ja Vappu Taipale, jotka perustivat Marraskuun liikkeen ajamaan vankien, asunnottomien ja huono-osaisten asiaa.
Vuonna 2008 maailmassa oli Yhdistyneiden kansakuntien mukaan noin miljoona lapsivankia, tosin lapsivankien määrää on vaikea arvioida tarkasti. Lapsivangeista suuri osa kuuluu etnisiin vähemmistöihin.
Suomen vankiloiden asukkaat

Vuonna 2012 vankien päivittäinen keskimäärä oli 3 236.
Kaikkiaan Suomen vankiloissa istui vuonna 2003 keskimäärin noin 3 500 tuomittua, joista naisvankeja oli noin 200. Suomen vankiluku on Euroopan pienimpiä. Yhdysvaltain ja Venäjän vankiloissa on vankeja väkilukuun suhteutettuna kymmenenkertainen määrä. Amnesty Internationalin mukaan mielipidevankeja oli 10, joista kaikki aseistakieltäytyjiä. Väkilukuun suhteutettuna vangeissa on romaneja suhteellisesti enemmän kuin valtaväestöön kuuluvia. Tarkkaa määrää on hankala selvittää, koska lainsäädäntö kieltää tilastoinnin etnisen taustan perusteella.
Vankien koulutustausta on koko maan väestöä huomattavasti heikompi. Noin seitsemältä prosentilta vangeista puuttuu peruskoulun päättötutkinto. Peruskoulun jälkeinen tutkinto puolestaan puuttuu noin 70 prosentilta vangeilta. Ilkka Taipaleen mukaan Suomessa nuorisovankiloissa vangeista lähes 90 prosenttia on lukihäiriöisiä ja normaalivankiloissa arviolta puolet. Tarkkaavaisuusongelmat ja laaja-alainen kehityshäiriö ovat monella vangilla yleisiä. Myös mielenterveysongelmat ovat tavallisia. Eri arvioiden mukaan noin 25–50 prosentilla vangeista on tarkkaavuuden häiriö.
Nuorten rikoksentekijöiden osuus vangeista on Suomessa pieni. Vuonna 2014 Suomen koko vankipopulaatiosta alle kolme prosenttia oli alle 21-vuotiaita, mutta vankeusvangeista vain vajaa prosentti. Alle 18-vuotiaiden osuus vangeista oli vain 0,1–0,2 prosenttia.
Antisosiaalisen käyttäytymisen perinnöllisyys on eri tutkimusten mukaan 30–50 %. Tutkimuksen mukaan vankien sairastavuus on 6–7-kertainen yleisväestöön verrattuna. Päihdeongelmia on 80–85 prosentilla vangeista. Noin joka toisella vangilla on kaksoisdiagnoosi eli päihdehäiriö ja muu mielenterveyshäiriö yhdessä. Puolella on c-hepatiitti.
Suomessa otettiin 1. marraskuuta 2011 käyttöön uusi rangaistusmuoto, valvontarangaistus, jossa tuomittu ei saa poistua kotoaan kuin ennalta sovittuihin paikkoihin, esimerkiksi työhön. Edellytyksenä vankeusrangaistuksen suorittamiseen valvontarangaistuksena on, että tuomio on korkeintaan puoli vuotta.
Suomen vankiloiden asukkaat > Ulkomaalaiset vangit

Ulkomaalaisten vankien määrä on lähes kolminkertaistunut 2000-luvun aikana ja heidän osuutensa kaikista vangeista on noussut 15 prosenttiin. Vuonna 2012 vankien päivittäinen keskimäärä oli 470, mikä oli kuusi prosenttia edellisvuotta enemmän.
Ulkomaalaisia vankeja Suomen vankiloissa 1. toukokuuta 2012 oli 478 henkilöä. Ulkomaalaisista vangeista suurimmat kansallisuusryhmät olivat: Viro 124 vankia, Venäjä 58 vankia, Romania 44 vankia, Liettua 40 vankia ja Ruotsi 28. Vankeusvankeja näistä oli 267. Yleisimmin ulkomaalainen vankeusvanki istui tuomiotaan huumausainerikoksista, 44%, varkaudesta, 15% tai muusta väkivaltarikoksesta, 11%.
Suomen vankiloiden asukkaat > Valtiollinen vanki

Suomen lainsäädäntöön sisältyi aikaisemmin käsite valtiollinen vanki. Vuonna 1921 tehdyn rangaistusten täytäntöönpanoasetuksen muutoksen mukaan henkilöä, joka oli vangittu epäiltynä niin sanotusta valtiollisesta rikoksesta (valtiopetos, maanpetos tai vaalirikokset) tai oli tuomittu tällaisesta rikoksesta vapausrangaistukseen, oli pidettävä valtiollisena vankina, ellei hän ollut yksin teoin syyllistynyt muuhun rikokseen. Valtiollinen vanki oli pidettävä vankilassa erillään muista tutkinta- ja rangaistusvangeista ja hänellä oli näihin nähden eräitä erioikeuksia. Muun muassa vuosina 1945–1946 käydyssä sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä tuomitut nauttivat sotasyyllisyyslain mukaan valtiollisen vangin oikeuksia. Valtiollisen vangin käsite poistettiin Suomen lainsäädännöstä vuonna 2005.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vankeinhoitolaitoksen kotisivut
Rikosseuraamuslaitoksen tilastollinen vuosikirja
Oikeusministeriön kotisivut
YLEn Elävä arkisto: Kalteriprinsessat
Vankien osuus väestöstä maittain (100 000 asukasta kohti)
Vankien rinki, Vincent van Gogh, 1890
Yrjö Vartia

| Yrjö Vartia> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. kesäkuuta 1946 Helsinki (ikä 78)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kansantaloustieteen, erityisesti ekonometrian professori (emeritus)
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (LuK 1968, VTK 1971), Tampereen yliopisto (VTL, VTT 1975)
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Yrjö Olavi Vartia (s. 3. kesäkuuta 1946 Helsinki) on suomalainen Helsingin yliopiston kansantaloustieteen, erityisesti ekonometrian emeritusprofessori.  Hänen ominta alaansa oli indeksiteoria ja Vartia tunnetaan kansainvälisesti ekometripiireissä muun muassa Vartia1- ja Sato-Vartia -indekseistä. Merkittävänä tutkimuslöytönä pidetään myös kysyntäfunktioiden perusteella tehtävää kuluttajan hyvinvoinnin muutoksen laskemista.
Henkilöhistoria

Vartia pääsi ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta vuonna 1966. Hän valmistui Helsingin yliopistosta ensin luonnontieteen kandidaatiksi (matematiikka) vuonna 1968, sitten valtiotieteen kandidaatiksi (tilastotiede) vuonna 1971. Hän suoritti jatko-opinnot Helsingissä, mutta kun väittelyluvan saaminen oli hankalaa, Vartia valmistui Tampereen yliopistosta filosofian lisensiaatiksi ja filosofian tohtoriksi vuonna 1976. Hänen englanninkielisen väitöskirjansa otsikkona oli Relative changes and index numbers.
Hän työskenteli Posti- ja lennätinhallituksen liiketaloudellisessa tutkimuslaitoksessa tutkimusassistenttina ja tutkijana vuosina 1969–1971. Vartia oli Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen tutkija, ATK-toimen valvoja ja tutkimusohjaaja vuosina 1971–1979, sekä tutkimuskonsultti 1980–. Vartia oli myös Helsingin yliopiston tilastotieteen laitoksen assistentti 1972–1975, toimi virkaa tekevänä lehtorina syyslukukauden 1972, tilastotieteen virkaa tekevänä apulaisprofessorina vuonna 1979, apulaisprofessorina 1980–1986 ja virkaa tekevä professorina 1981–1982. Hän oli Helsingin kauppakorkeakoulun tilastotieteen professori vuosina 1986–1987 (dosentti vuodesta 1988–.) Helsingin yliopiston kansantaloustieteen professori hän oli vuodesta 1987 eläkkeelle jäämiseensä saakka.
Julkaisuja

Vartian tieteellinen julkaisutuotanto sisältää useita kirjoja, sekä artikkeleita ja tutkimusraportteja. Hänen teoksiaan ovat muun muassa:
Johdatus tilastotieteeseen, 1970–1980 (useita painoksia), P.-M. Vasaman kanssa
Relative changes and index numbers, 1976, väitöskirja
Liikevaihtoveron korottaminen ja tulojen ostovoima, 1979
Tilastotieteen perusteet, 1988–1989
Palkkadiskriminaatio, 1992, J. Kurjenojan kanssa
Aiheesta muualla

Yrjö Vartia. University of Helsinki, Helsinki. Ph.D. and M.Soc.Sc., professor in Economics (englanniksi) (researchgate.net)
Google Scholar -haku: Yrjö O. Vartia (englanniksi) (scholar.google.com)
IDEAS-haku: Vartia, Yrjö (englanniksi) (ideas.repec.org)
Leo Törnqvist, Pentti Vartia & Yrjö O. Vartia (1985) How Should Relative Changes be Measured? (The American Statistician, 39 (1): 43-46; abstrakti) (englanniksi) (tandfonline.com)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat
Perustuslaillinen oikeistopuolue

| Perustuslaillinen oikeistopuolue |
| --- | --- |
Perustettu:  1973
Lakkautettu:  1993?
Ideologia:  nationalismi, oikeistolaisuus, antikommunismi
Poliittinen kirjo:  oikeisto
Äänenkannattaja:  Express
Naisjärjestö:  Perustuslaillisen kansanpuolueen naisten liitto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Perustuslaillinen oikeistopuolue (ruots. Konstitutionella högerpartiet, lyhenne POP) oli vuosina 1973–1992 toiminut suomalainen kaksikielinen oikeistopuolue.
Lakitieteen lisensiaatti varatuomari Georg C. Ehrnrooth johti perustuslaillisia vuosina 1974–1992, ja puolue henkilöityi pitkälti häneen. Ehrnrooth oli 1970-luvun tunnetuimpia presidentti Urho Kekkosen politiikan vastustajia yhdessä Suomen Maaseudun Puolueen Veikko Vennamon, Ruotsalaisen Kansanpuolueen Victor Procopén ja Kansallisen Kokoomuksen Tuure Junnilan kanssa.
Puolue perustettiin nimellä Suomen Perustuslaillinen Kansanpuolue (SPK, Finlands Konstitutionella Folkparti). Nimi vaihdettiin vuonna 1976 Perustuslailliseksi Kansanpuolueeksi (PKP, Konstitutionella Folkpartiet) ja vuonna 1980 Perustuslailliseksi oikeistopuolueeksi. Puolueen jäseniä tai kannattajia kutsuttiin perustuslaillisiksi. Nimitystä ei tule sekoittaa sortokausien venäläistämistoimia vastustaneisiin perustuslaillisiin.
POP osallistui viimeisen kerran eduskuntavaaleihin vuonna 1991. Puolue jäi paikoitta ja se poistettiin puoluerekisteristä. Toukokuussa 1992 POP päätti lopettaa toimintansa puolueena. Järjestö kuitenkin jatkoi ”poliittis-aatteellis-isänmaallisena” yhdistyksenä, ja nimeksi vaihdettiin Perustuslaillinen Oikeisto. Yhdistys osallistui lokakuun 1992 kunnallisvaaleihin.
Vuonna 1983 POP:llä oli noin 3 000 jäsentä. Jäsenkunta oli keskittynyt pääkaupunkiseudulle ja ruotsinkieliselle Pohjanmaalle. Yksittäisistä kunnista puolueen kannatus oli suurinta Kauniaisissa, jossa se sai seitsemän prosenttia äänistä vuoden 1976 kunnallisvaaleissa. Puolueen pääasiallinen kannattajakunta koostui ruotsinkielisen yläluokan edustajista.
POP:n naisjärjestöä johtivat muun muassa Salme Katajavuori ja Marjatta Tuderus.