stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kronos Quartet Performs Alfred Schnittke: The Complete String Quartets
Kappaleet > Levy 1

String Quartet No. 1 – 16.34
I. Sonata – 7.32
II. Canon – 3.30
III. Cadenza – 5.33
Canon in Memory of I. Stravinsky – 5.21
String Quartet No. 2 – 21.51
I. Moderato – 3.12
II. Agitato – 5.36
III. Mesto – 6.41
IV. Moderato – 6.22
String Quartet No. 3 – 19.02
I. Andante – 5.41
II. Agitato – 5.44
III. Pesante – 7.37
Kappaleet > Levy 2

String Quartet No. 4 – 34.43
I. Lento – 9.03
II. Allegro – 7.00
III. Lento – 5.51
IV. Vivace – 3.21
V. Lento – 9.15
Collected Songs Where Every Verse is Filled with Grief – 8.13
Kokoonpano

David Harrington – viulu
John Sherba – viulu
Hank Dutt – alttoviulu
Joan Jeanrenaud – sello
Aiheesta muualla

Kronos Quartet Performs Alfred Schnittke: The Complete String Quartets discogs.com -sivustolla
Mariaaniensorsa

| Mariaaniensorsa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt 
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Sorsat Anas
Laji::  oustaleti
Kaksiosainen nimi
 Anas oustaleti  Salvadori, 1894 
Katso myös
   Mariaaniensorsa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mariaaniensorsa on sukupuuttoon kuollut lintu, jota tavattiin Mariaanien saaristossa.
Lakijäätikkö

Vatnajökullin lakijäätikkö Islannissa.
Lakijäätikkö, kilpijäätikkö (engl. ice cap) on vuoriston ylänköalueen peittävä kupera jäätikkö. Koska lakijäätikkö on niin paksu, alustan muoto ei vaikuta juurikaan sen virtauskuvioon. Lakijäätiköitä on muun muassa Norjassa, siellä esimerkiksi Huippuvuorilla. Norjan tunnetuimmat lakijäätiköt ovat Jostedalsbreen ja Svartisen. Islannin Vatnajökull on laaja lakijäätikkö, jonka pinta-ala on nykyisin noin 8 100 km2. Sen keskipaksuus on 420 metriä, ja maksimisyvyys 1 000 metriä. Jääkentät (ice field) ovat myös vuoristojen lakiosissa, mutta ne ovat lakijäätiköitä ohuempia, eivät ole kuperia ja niiden virtauskuvio riippuu enemmän alustasta kuin jäätikön omasta muodosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lakijäätikkö Wikimedia Commonsissa
Leevi Tukiainen

| Leevi Tukiainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. tammikuuta 2000 (ikä 24) Lahti, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Lepa
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  182 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  Pelicans
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  71
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
Aik. seurat:  Peliitat (Mestis)
Leevi Tukiainen (s. 20. tammikuuta 2000 Lahti) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Tukiainen laukoo oikealta.
Ura

Tukiainen aloitti jääkiekkoilun Kiekkoreippaan luistelukoulussa, josta hän siirtyi hollolalaiseen Pelicans 2000:een. Tukiainen siirtyi D-juniori-ikäisenä Pelicansiin. Kaudella 2015–2016 hän oli C-nuorten SM-karsinnoissa tehoilla 7+10=17 joukkueensa paras pistemies ja syöttäjä ja Tukiainen jakoi myös sisäisen maalipörssin voiton Jerkko Rämön ja Julius Vesaajan kanssa. C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa Tukiainen oli Pelicansin paras maalintekijä 16 osumallaan. Kaudella 2016–2017 hän oli Pelicansin B-nuorten paras maalintekijä 19 osumallaan.
Kauden 2019–2020 Tukiainen aloitti Pelicansin A-nuorissa. Joulukuussa 2019 seura lainasi hänet Mestis-joukkue Heinolan Peliittoihin, jossa Tukiainen teki kuudessa ensimmäisessä ottelussaan tehot 4+5=9. Hänet valittiin Mestiksen joulukuun kuukauden tulokkaaksi. Kaikkiaan Tukiaisen tulokaskausi toi siellä 19 runkosarjaottelussa tehot 13+10=23. Hänen piste per peli -keskiarvonsa (1.21) oli yli kolmasosan kaudesta pelanneista Mestiksen paras. Tukiainen jakoi Peliittojen sisäisen maalipörssin toisen sijan Sakke Hämäläisen kanssa edellään vain Matias Mustonen sekä sijoittui sisäisessä pistepörssissä neljänneksi. Tukiainen nousi loppukauden Pelicansin SM-liigajoukkueeseen, jossa hän debytoi 5. helmikuuta 2020 Oulun Kärppiä vastaan. Tukiainen merkittiin joukkueen kakkosketjun vasempaan laitaan Sakke Hämäläisen ja Waltteri Merelän viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 13.48 minuuttia ja Tukiainen keräsi teholukeman –1. Kaikkiaan hän pelasi SM-liigassa kymmenen runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen.
Tukiainen teki huhtikuussa 2020 kaksivuotisen Pelicansin kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen. Syyskuussa 2020 seura lainasi hänet kaudeksi 2020–2021 toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Heinolan Peliittojen Mestis-joukkueeseen. Tukiainen pelasi siellä suurimman osan kaudestaan ja oli joukkueen paras pistemies tehtyään 28 runkosarjaottelussa tehot 7+13=20. Kahdessa playoff-ottelussa hän teki yhden maalin. Tukiainen pelasi kauden aikana yhden SM-liigaottelun. Hän pelasi myös seitsemän ottelua Pelicansin U20-joukkueessa.
Tukiainen teki Pelicansissa SM-liigauransa avausmaalin kauden 2021–2022 kuudennessa ottelussaan 1. lokakuuta 2021 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan. Kaikkiaan hän pelasi varsinaisen tulokaskautensa aikana 38 runkosarjaottelua tehopistein 6+5=11 ja yhden playoff-ottelun ilman tehopisteitä. Tukiainen pelasi myös kolme ottelua lainalla Peliittojen Mestis-joukkueessa. Huhtikuussa 2022 hän teki Pelicansin kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2022–2023 Tukiainen pelasi SM-liigassa 44 runkosarjaottelua tehopistein 5+8=13 ja kuusi pudotuspeliottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Myös kaudella 2023–2024 Tukiainen jäi hieman rotaatiorooliin ja hän teki 37 runkosarjaottelussa tehot 1+8=9 ja yhdeksässä pudotuspeliottelussa tehot 2+1=3. Tukiainen voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.
Muuta

Tukiainen on maininnut esikuvakseen Aleksandr Ovetškinin. Hän harrasti lapsena myös jalkapalloa.
Late Goodbye

| ”Late Goodbye” Poets of the Fall |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Signs of Life
 Julkaistu: 30. kesäkuuta 2004
 Tekijä(t): Poets of the Fall
 Tuottaja(t): Poets of the Fall
 Tyylilaji: poprock, indie rock
 Kesto: 17.06
 Levy-yhtiö: Playground Music
Poets of the Fallin muut singlet
|   | ”Late Goodbye” 2004 | ”Lift” 2004 |
”Late Goodbye” on suomalaisen Poets of the Fall -yhtyeen kappale, jota käytettiin teemamusiikkina Remedy Entertainmentin vuonna 2003 julkaistussa videopelissä Max Payne 2: The Fall of Max Payne. Kappale on mukana myös Poets of the Fallin esikoisalbumilla Signs of Life (2005). ”Late Goodbye” on julkaistu lisäksi singlenä. Kappale perustuu Max Paynen käsikirjoittajan Sami Järven runoon.
Kappaleet

Late Goodbye (Albumi Versio) – 03.47
Late Goodbye (Radio Edit) – 03.18
Late Goodbye (Unplugged) – 03.33
Late Goodbye (Piano instrumental) – 03.19
Everything Fades – 03.09
Aiheesta muualla

Late Goodbye discogs.com -sivustolla
Poets of the Fall
| --- | --- |
Studioalbumit:   Signs of Life  Carnival of Rust  Revolution Roulette  Twilight Theater  Temple of Thought  Jealous Gods  Clearview  Ultraviolet  Ghostlight 
Kokoelmat:   Alchemy Vol.1 
Singlet:   ”Late Goodbye”  ”Lift”  ”Maybe Tomorrow is a Better Day”  ”Illusion & Dream”  ”Stay”  ”Carnival of Rust”  ”Sorry Go ’Round”  ”Locking Up the Sun”  ”The Ultimate Fling”  ”Diamonds for Tears”  ”Revolution Roulette”  ”The Voice Studio Live Sessions”  ”Dreaming Wide Awake”  ”War”  ”Given and Denied”  ”Can You Hear Me”  ”No End, No Beginning”  ”Cradled in Love”  ”The Happy Song”  ”Kamikaze Love”  ”The Lie Eternal”  ”Daze”  ”Love Will Come to You”  ”Choice Millionaire”  ”Drama for Life”  ”Children of the Sun”  ”False Kings”  ”Dancing on Broken Glass”  ”Partir avec moi”  ”Requiem for My Harlequin”
Marcus Aemilius Lepidus (kuoli 39 jaa.)

Marcus Aemilius Lepidus oli roomalainen, joka oli naimisissa keisari Caligulan siskon Julia Drusillan kanssa. Hän kuului merkittävään Lepidusten sukuun ja hänen isänsä oli vuoden 6 konsuli Marcus Aemilius Lepidus. Caligulan kerrotaan eräässä vaiheessa luvanneen tehdä Lepiduksesta seuraajansa. Selvisi kuitenkin että Lepidus oli sekaantunut Lentuluksen alulle panemaan salajuoneen, jonka tavoite oli murhata Caligula ja tehdä Lepiduksesta keisari. Caligula antoi tämän jälkeen teloittaa Lepiduksen.
Marie (täsmennyssivu)

Marie voi tarkoittaa:
Marie, naisen etunimi
Marie Antoinette, elokuva
Marie-keksi, pyöreä kuvioitu keksi
Marie Celeste, Mary Celeste, vuonna 1872 haaksirikkoutunut purjelaiva
Marie Claire, ranskalainen aikakauslehti
Marie, sukunimenä:
Susanna Marie, SuRie, brittiläinen laulaja
Lars Peder Brekk

| Lars Peder Brekk |
| --- | --- |
 Brekk vuonna 2008.
Norjan maatalous- ja ruokaministeri
 Stoltenbergin II hallitus 20. kesäkuuta 2008 – 18. kesäkuuta 2012  
Edeltäjä:  Terje Riis-Johansen
Seuraaja:  Trygve Slagsvold Vedum
Norjan kalastusministeri
 Bondevikin I hallitus 21. tammikuuta 2000 – 17. maaliskuuta 2000  
Edeltäjä:  Peter Angelsen
Seuraaja:  Otto Gregussen
Suurkäräjäedustaja
 Pohjois-Trøndelagin vaalipiiri 2005–2013  
Viknan pormestari
 1992–1997  
Keskustapuolueen 1. varapuheenjohtaja
 1993–1997  
 2003–2011  
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. lokakuuta 1955 (ikä 69) Vikna, Norja
Tiedot
Puolue:  keskustapuolue
Koulutus:  Oslon yliopisto
Lars Peder Brekk (s. 8. lokakuuta 1955 Vikna) on norjalainen keskustapuolueen poliitikko. Hän on istunut suurkäräjillä vuosina 2005–2013 ja toiminut Norjan kalastusministerinä vuonna 2000 sekä maatalous- ja ruokaministerinä vuosina 2008–2012. Hän on ollut myös Viknan pormestari vuosina 1992–1997 sekä puolueensa 1. varapuheenjohtaja vuosina 1993–1997 sekä 2003–2011.
Aiheesta muualla

Lars Peder Brekk Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lars Peder Brekk Wikimedia Commonsissa
Lars P. Gammelgaard

| Lars P>  Gammelgaard.Tanskan kalastusministeri |
| --- | --- |
 Poul Schlüterin I, II ja III hallitus 12. maaliskuuta 1986 – 5. lokakuuta 1989  
Edeltäjä:  Henning Grove
Seuraaja:  Kent Kirk
Tanskan pohjoismaaministeri
 Poul Schlüterin II ja III hallitus 10. syyskuuta 1987 – 3. kesäkuuta 1988  
Edeltäjä:  Christian Christensen
Seuraaja:  Thor Pedersen
Kansankäräjäedustaja
 1979–1994  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Lars Peter Gammelgaard
Syntynyt: 9. helmikuuta 1945 Aarhus, Tanska
Kuollut: 11. helmikuuta 1994 (49 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Konservatiivinen kansanpuolue
Tutkinnot:  Aarhusin yliopisto
Lars Peter Gammelgaard (9. helmikuuta 1945 Aarhus – 11. helmikuuta 1994) oli tanskalainen konservatiivisen kansanpuolueen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1979–1994 ja toimi Tanskan kalastusministerinä 1986–1989 sekä pohjoismaisen yhteistyön ministerinä 1987–1988.
Aiheesta muualla

Lars P. Gammelgaard Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Laurinlampi (Kangasniemi, Simpiänniemi)

| Laurinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°53′35″N, 26°38′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Puulaan 
Järvinumero:  14.923.1.053
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,2 m  
Pituus:  680 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,484 km  
Pinta-ala:  8,203 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLaurinlampi 
Laurinlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Simpiänniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 680 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,2 metriä mpy.
Lamphun (provinssi)

| Lamphun จังหวัดลำพูน |
| --- | --- |
 Wat Phrathat Hariphunchain temppeli Lamphunissa
 Vaakuna
 Provinssin sijainti Thaimaassa
Valtio:  Thaimaa
Alue:  Pohjois-Thaimaa
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Lamphun
Pinta-ala:  4 505,9 km²
Väkiluku (2017):  406 400
 – väestötiheys:  90,2 as./km²
Lyhenteet:  
 – postitunnus:  51
 – ISO 3166:  TH-51
Lamphunin provinssi (thaiksi จังหวัดลำพูน) on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Sen naapuriprovinssit ovat Chiang Mai, Lampang ja Tak. Provinssin pinta-ala on 4 505,9 neliökilometriä ja siellä on arviolta 406 400 asukasta (vuonna 2017).
Maantiede

Lamphun sijaitsee Pingjoen jokilaaksossa ja on vuorijonojen ympäröimä.
Historia

Lamphun oli Haripunchai-nimisenä Dvaravati-kauden Mon-kuningaskunnan pohjoisin kaupunki ja samalla myös viimeisin Thaimaahan liittynyt. Myöhäisellä 1200-luvulla se joutui Khmerien valtakunnan hyökkäyksen kohteeksi, mutta ei kukistunut. Kuitenkin vuonna 1281 Lannathain kuningas Mengrai vihdoin valloitti kaupungin ja teki siitä osan kuningaskuntaansa.
Symbolit

Provinssin sinetti esittää Wat Phra That Haripunchai -temppeliä, joka jo oli Lamphunin päätemppeli Mon-jakson aikana. Kullatun stupan sanotaan sisältävän Buddhan muistoesineen.
Provinssin kukka on Butea monosperma ja provinssin puu on Samanea saman.
Aluejako

Provinssi on jaettu 7 alueeseen (amphoe) ja yhteen osa-alueeseen (king amphoe).  Nämä jakaantuvat edelleen 51 kuntaan (tambon) ja 520 kylään (mubaan).
| Amphoe |  | King amphoe |
| --- | --- | --- |
|  Mueang Lamphun  Mae Tha  Ban Hong  Li |   Thung Hua Chang  Pa Sang  Ban Thi  |  Wiang Nong Long |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lamphunin provinssi Wikimedia Commonsissa
Thaimaan provinssit
| --- | --- |
Pohjoinen:   Chiang Mai  Chiang Rai  Kamphaeng Phet  Lampang  Lamphun  Mae Hong Son  Nakhon Sawan  Nan  Phayao  Phetchabun  Phichit  Phitsanulok  Phrae  Sukhothai  Uthai Thani  Uttaradit 
Koillinen:   Annat Charoen  Buriram  Chaiyaphum  Kalasin  Khon Kaen  Loei  Maha Sarakham  Mukdahan  Nakhon Phanom  Nakhon Ratchasima  Nongbua Lamphu  Nong Khai  Roi Et  Sakhon Nakhon  Sisaket  Surin  Ubon Ratchathani  Udon Thani  Yasothon 
Keskinen:   Ang Thong  Ayutthaya  Bangkok  Chainat  Lopburi  Nakhon Nayok  Nakhon Pathom  Nonthaburi  Pathum Thani  Samut Prakan  Samut Sakhon  Samut Songkhram  Saraburi  Sing Buri  Suphanburi 
Itäinen:   Chachoengsao  Chanthaburi  Chonburi  Rayong  Prachinburi  Sa Kaeo  Trat 
Läntinen:   Kanchanaburi  Phetchaburi  Prachuap Khiri Khan  Ratchaburi  Tak 
Eteläinen:   Chumphon  Krabi  Nakhon Si Thammarat  Narathiwat  Pattani  Phang Nga  Phattalung  Phuket  Ranong  Satun  Songkhla  Surat Thani  Trang  Yala
Käänteistiedosto

Käänteistiedosto (käytetään myös termejä käänteishakemisto ja käänteisrakenne) on tietokanta, johon kerätään tiedostossa esiintyvät hakuavaimet ja niiden esiintymiin viittaavat linkit. Käänteistiedostoa käytetään tiedonhakuun etenkin tekstitietoa sisältävissä tietokannoissa.
Käänteistiedostoja käytetään hakuoperaatioihin, sillä haku peräkkäistiedostoista on hyvin hidasta.  Käänteistiedostosta hakeminen on nopeaa, koska järjestelmä tekee haun aakkostetusta hakusanaluettelosta sen sijaan, että hakisi tiedon koko peräkkäistiedostosta.
Käänteistiedosto on keskeinen tiedostorakenne nykyisissä kaupallisissa tekstitietokannoissa: lähes kaikki hakujärjestelmät käyttävät sitä.  Esimerkiksi nimikirjoitustiedostoon verrattuna käänteistiedostot ovat ylivoimaisesti parempia lähes joka osa-alueella, kuten nopeudessa, tilan tarpeen vähyydessä ja toiminnallisuudessa.
Rakenne

Käänteistiedosto muodostetaan poimimalla peräkkäistiedoston kaikista tietueista hakuavaimet ja listaamalla ne yhdessä tietueen numeron kanssa listaksi. Hakuavaimia voidaan poimia joko yhdestä tai useammasta kentästä.
Hakuavaimiksi poimitaan yleensä tietueiden kaikki sanat.  Osa yleisimmistä sanoista poistetaan sulkusanalistan avulla järjestelmän tehokkuuden parantamiseksi   Suomenkielisiä sulkusanoja ovat esimerkiksi ja, tai, että, mutta.
Hakuavain-tietuenumerolista lajitellaan hakuavainten mukaan nousevaan järjestykseen.
Samat hakuavaimet yhdistetään yhdeksi hakuavaimeksi, ja niihin viittaavat tietuenumerot listataan hakuavaimen yhteyteen. Tuloksena on käänteistiedosto, jossa jokaisesta hakuavaimesta kerrotaan sen kaikkien esiintymien osoitteet tiedoston tietueissa.
Käänteistiedostoja voidaan muodostaa eri kenttien perusteella (esim. otsikko, tekijä, asiasanat) tai useita kenttiä sisältävinä sekakäänteistiedostoina. Sekakäänteistiedoston hakuavaimiin liitetään kenttätunniste, eli tieto siitä, missä perustiedoston kentässä hakuavain esiintyy.
Käänteistiedoston ja perustiedoston koot ovat usein samat, mutta erilaisen tiedostorakenteensa vuoksi käänteistiedostosta on huomattavasti nopeampaa hakea, kuin perustiedostosta.
Toimintaperiaate haussa

Sanakirjatiedostolla varustetusta käänteistiedostosta haku tapahtuu seuraavasti:
sopivien hakuavainten valinta
sanakirjatiedostosta haetaan näitä hakuavaimia vastaavat tietueet
näitä avaimia vastaavat avain/tietuenumerolista-parit haetaan käänteistiedostosta
hakuavaimiin liittyviä tietuenumerolistoja tutkitaan haun muotoilua vastaavalla tavalla: haettaessa kahdella avaimella (esimerkiksi apina AND navigoi), joiden molempien tulee esiintyä halutussa tietueessa, etsitään avainten apina ja navigoi tietuenumerolistojen yhteisiä tietuenumeroita
numeroiden perusteella tietueet poimitaan perustiedostosta
Hakumenettelyä havainnollistetaan kuvassa 1. Oletetaan, että perustiedosto on muodostettu vaikka lastenkirjojen nimistä. Niistä on muodostettu myös sanakirjatiedosto sekä käänteistiedosto. Muista kentistä (tekijä, asiasanat, jne) tehdään lisähakemistot, mutta tarkastellaan tässä vain nimikekenttää. Hakuavaimina ovat apina ja navigoi. Suurta perustiedostoa ei yleensä tarvitse tutkia ennen kuin on selvitetty, mitkä sen tietueista täyttävät hakuehdot. Perustiedosto saattaa sisältää jopa miljoonia tietueita, mutta tällä hakumenettelyllä sieltä ei tarvitse poimia kuin nämä tietueet. Näin hakuajat jäävät enintään muutaman sekunnin mittaisiksi.
Hakuavaimien syötön jälkeen esiintymien lukumäärätieto haussa saadaan suoraan sanakirjatiedostosta. Hakuohjelma voi hakea käänteistiedoston vastaavat tietueet valmiiksi työmuistiin sillä aikaa kun esiintymien lukumäärätietoa haetaan, mikä vie suhteellisen kauan. Tuloksena saatava tieto hakuehdon apina JA navigoi osumien määrästä, vaatii käänteistiedoston tutkimista. Tällöin joudutaan vertaamaan hakuavaimiin apina ja navigoi liittyviä tietuenumerolistoja.
Päivittäminen

Käänteistiedostoa ja sanakirjatiedostoa käyttävän tietokannan päivittäminen on työlästä. Perustiedoston päivittämisen lisäksi täytyy päivittää myös kaikki lisähakemistot ja sanakirjatiedostot, joita muutokset koskevat.
Uuden tietueen lisääminen tapahtuu seuraavasti:
Tietueen hakemistoon kirjattavat hakuavaimet sekä tietuenumero poimitaan ennen tallennusta. Tietue lisätään perustiedostoon ja käänteistiedosto päivitetään.
Jos hakuavain esiintyy käänteistiedostossa, lisätään uuden tietueen numero sen tietuenumerolistaan. Jos hakuavainta ei ole käänteistiedostossa, hakemistoon lisätään uusi hakuavain tietuenumeron kanssa.
Kuvassa 2 esitetään kuvan 1 päivitetty käänteistiedosto tietueen numero 10 lisäyksen jälkeen. Tietue numero 10 sisälsi hakuavaimet "apina", "syö" ja "puussa". Näin ollen tietuenumero 10 tulee lisätä näiden avainten tietoihin käänteistiedostossa ja kasvattaa näiden avainten esiintymälukumäärää yhdellä sanakirjatiedostossa. Hakusanaa "syö" ei ennestään ollut tietokannassa, joten täytyy se lisätä sekä käänteis- että sanakirjatiedostoon.  Tietueen poisto ja muutos tapahtuu samalla tavalla, päivittäen myös käänteis- ja sanakirjatiedosto.
Kuva.1 Haku käänteistiedostosta
Kuva 2. Käänteistiedostoston ja sanakirjan päivitys
Luettelo yli 60 metriä heittäneistä suomalaisista keihäänheittäjistä (naiset)

Tämä on luettelo yli 60 metriä heittäneistä suomalaisista naiskeihäänheittäjistä. Päivitetty 18.8.2018.
| Heittäjä | Seura, jota edustanut | Ensimmäinen 60 metrin ylitys> Tulos | Ensimmäinen 60 metrin ylitys> Pvm | Ensimmäinen 60 metrin ylitys> Paikka | Ennätys> Tulos | Ennätys> Pvm | Ennätys> Paikka | 60 metrin ylitykset> Kilpailut | 60 metrin ylitykset> Heitot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paula Tarvainen | Noormarkun Nopsa | 61,01 | 24.6.2000 | Kuortane | 64,90 | 10.8.2003 | Helsinki | 17 |  |
| Taina Kolkkala | Porin Yleisurheilu | 61.29 | 28.2.1999 | Mustasaari | 64,06 | 23.7.2000 | Pihtipudas | 32 |  |
| Mikaela Ingberg | Vasa Idrottssällskap | 60.83 | 28.2.1999 | Mustasaari | 64,03 | 1.9.2000 | Berliini | 52 |  |
| Sanni Utriainen | Tampereen Pyrintö | 60,08 | 3.6.2015 | Lappeenranta | 63,08 | 8.8.2015 | Kuortane | 3 | 3 |
| Heidi Nokelainen | Joensuun Kataja | 60,82 | 25.6.2016 | Kuortane | 62,13 | 27.8.2016 | Lappeenranta | 4 | 5 |
| Heli Rantanen | Lammin Säkiä | 61.61 | 26.6.1999 | Kuortane | 61,61 | 26.6.1999 | Kuortane | 2 |  |
| Kirsi Ahonen | Turun Weikot | 60,98 | 26.7.2006 | Helsinki | 60,98 | 26.7.2006 | Helsinki | 1 |  |
| Jenni Kangas | Seinäjoen Seudun Urheilijat | 60,70 | 18.8.2016 | Heinola | 60,98 | 25.8.2017 | Taipei | 2 | 2 |
| Oona Sormunen | Tohmajärven Urheilijat | 60,56 | 3.8.2013 | Kuortane | 60,56 | 3.8.2013 | Kuortane | 1 | 1 |
Kyokushinin naisten painoluokalliset Euroopan-mestaruuskilpailut

| Painoluokalliset Euroopan-mestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Laji:  Kyokushin
Perustettu:  1996
Eniten mestaruuksia:   Agnieszka Sypien (9)
Kyokushinin naisten painoluokalliset Euroopan-mestaruuskilpailut (Women's European Weight Category Karate Championships) on vuosittain käytävä Kyokushin-karaten Euroopan-mestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 1996 lähtien ja se käydään kolmessa eri painoluokassa. Oyaman kuoltua 1994 Kyokushin järjestö hajosi useisiin muihin järjestöihin, jonka jälkeen alkuperäinen IKO1 järjestö jatkoi Euroopan-mestaruuskilpailuja uudella nimellä vuonna 1996. Myös naisille järjestettiin oma EM-turnaus muutoksen myötä. Vuosina 1996–1999 painoluokkia oli kaksi, kevyt- ja raskassarja.