stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Horst Köppel
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

Saksan Cup: 1989
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Reinhard Saftig | Borussia Dortmundin päävalmentaja 1988–1991 | Seuraaja: Ottmar Hitzfeld |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Holger Fach Dick Advocaat | Borussia Mönchengladbachin päävalmentaja 10–11/2004 4/2005–5/2006 | Seuraaja: Dick Advocaat Jupp Heynckes |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Thorsten Fink | FC Ingolstadtin päävalmentaja 4/2009–11/2009 | Seuraaja: Michael Wiesinger |
Hopeasilkkiapina

| Hopeasilkkiapina |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini
Osalahko::  Apinat Simiiformes
Heimo::  Kierteishäntäapinat Cebidae
Alaheimo::  Kynsiapinat Callitrichinae
Suku::  Silkkiapinat Callithrix
Laji::  argentata
Kaksiosainen nimi
 Callithrix argentata  (Linnaeus, 1766) 
Synonyymit
 Mico argentatus 
 Hopeasilkkiapinan levinneisyys
Katso myös
   Hopeasilkkiapina Wikispeciesissä   Hopeasilkkiapina Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Hopeasilkkiapina eli hopeamarmosetti eli hopea-apina (Callithrix argentata) on kierteishäntäapinoiden heimoon kuuluva kädellislaji. Se on suunnilleen oravan kokoinen, ja kuuluu pienimpiin uuden maailman apinoihin. Hopeasilkkiapina vaihtelee väriltään hopeanvalkoisesta ruskehtavaan. Sen korvat ovat paljaat ja tupsuttomat ja naama on vaaleanpunainen tai punertava. Häntä on musta.
Hopeasilkkiapinaa tavataan itäisestä Brasiliasta, Amazonjoen etelä- ja itäpuolelta.
Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että nimitys hopeamarmosetti vahvistettaisiin tämän lajin ensisijaiseksi suomenkieliseksi nimeksi.
Hippokrates Khioslainen

Hippokrates Khioslainen (noin 470 – noin 410 eaa.) oli antiikin kreikkalainen matemaatikko. Tarinan mukaan Hippokrates oli kauppias, joka ryöstettiin matkalla Ateenaan. Aristoteleen version mukaan häneltä huijattiin rahat matkalla Bysanttiin eli nykyiseen Istanbuliin. Rahansa menettäneenä hän alkoi tutkia geometriaa. Proklos kirjoitti Hippokrateen kirjoittaneen "Geometrian alkeet" yli sata vuotta ennen Eukleideen Elementaa. Hippokrateen kirja on kuitenkin hävinnyt (todellisuudessa yhtään matemaattista tekstiä ajalta 400 eaa. ei ole säilynyt). Lyhyt Hippokratesta koskeva käsikirjoitus, jonka Simplikios väittää 500-luvulla jaa. kopioineensa on säilynyt. Se kuvaa kuunsirppien neliöimistä koskevaa työtä. Matematiikassa Hippokrates muistetaankin kuunsirppien neliöijänä ja Eudoksoksen ekshaustiomenetelmän tapaisen menetelmän kehittäjänä.
Kuunsirpin neliöinti ja käyräviivaiset kuviot

Kun piirretään puoliympyrälle OA tasakylkinen kolmio ABC ja kyljille AB ja BC puoliympyrät, niin puoliympyrän OA kehä ja pienten puoliympyröiden kehä rajaa kuunsirpin muotoiset alueet, jotka tunnetaan nimellä Hippokrateen puolikuut. Niiden yhteenlaskettu ala on yhtä suuri kuin kolmion ABC ala. Koska kolmion voi neliöidä, voidaan myös nämä kuunsirpit.  Hippokrates todisti tämän. Hän yritti löytää myös muita neliöitäviä kuunsirppejä toiveenaan ympyrän neliöiminen. Paljon myöhemmin tehtävän suorittaminen harpin ja viivaimen avulla on kuitenkin todistettu mahdottomaksi.
Hippokrateen teoreema näyttää olevan kreikkalaisen maailman ensimmäinen käyräviivaisten kuvioiden mitattavia ominaisuuksia koskeva täsmällinen väite. Oletetaan, että suuri osa Eukleideen kirjojen III ja IV sisällöstä perustuisi Hippokrateen töihin.  Hän on myös voinut tuoda epäsuoran todistuksen matematiikkaan, jos hän todisti ympyrän aloja koskevan teoreemansa.  Sen mukaan ympyrän alojen suhde oli niiden halkaisijoiden neliöiden suhde tai sitten ei. Johtamalla jälkimmäisestä ristiriita todistetaan edellinen.
Kirjallisuutta

Thompson, Jan & Martinsson, Thomas: Matematiikan käsikirja, s. 133.  Suomentanut Virpi Kauko. Helsinki:  Tammi, 1994.  ISBN 951-31-0471-0.
Kuvassa punaisten alueiden, Hippokrateen puolikuiden pinta-alojen summa on yhtä suuri kuin tasasivuisen kolmion.
Hässelby strand

Hässelby Strandin metroasema.
Hässelby strand on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella (Västerort), ja kuuluu hallinnollisesti Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Hässelby gårdin, Hässelby villastadin ja Grimstan kaupunginosat, ja sillä on myös vesirajaa Ekerön kunnan kanssa Mälaren-järven kautta.
Hässelby strandin kaupunginosa muodostettiin vuonna 1954, ja se on maa-alaltaan 0,94 neliökilometrin suuruinen. Asukkaita siellä on noin 6 400. Useimmat Hässelby strandin rakennuksista on rakennettu vuosina 1956–1957.
Igor Tšernyšov

| Igor Tšernyšov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. marraskuuta 2005 (ikä 18) Penza, Venäjä
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  191 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  Dinamo Moskova
Sarja:  KHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
NHL-varaus:  33. varaus, 2024 San Jose Sharks
Igor Igorevitš Tšernyšov (ven. Игорь Игоревич Чернышов; s. 30. marraskuuta 2005 Penza, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija. Tšernyšov edustaa KHL-joukkue Dinamo Moskovaa. Hänellä on sopimus joukkueen kanssa kauden 2024–2025 loppuun saakka. Tšernyšovin kasvattajaseura on Dizel Penza. Hänen pelipaikkansa on vasen laitahyökkääjä ja hän laukoo oikealta. Tšernyšov on pelannut 34 KHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kolme maalia ja yhden syötön eli yhteensä neljä tehopistettä. Tšernyšov on pelannut kymmenen KHL:n pudotuspelien ottelua ilman tehopisteitä.  Tilastot päivitetty kauden 2023–2024 jälkeen.
Hugo (ohjelmisto)

| Hugo |
| --- | --- |

Kehityshistoria
Vakaa versio:  0.134.3 (19. syyskuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmointikielet:  Go
Lisenssi:  Apache-lisenssi, versio 2.0
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
Hugo on staattisten verkkosivujen generointiin käytettävä ohjelmisto. Ohjelmistoa on sanottu nopeimmaksi olemassa olevaksi sivuja tuottavaksi ohjelmaksi. Hugo on toteutettu Go-ohjelmointikielellä ja sen ensimmäiset versiot on kehittänyt Steve Francia, joka julkaisi ensimmäisen version vuonna 2013.
Ohjelmistoa verrataan Ruby-kielellä toteutettuun Jekyll-ohjelmistoon, jonka on sanottu aloittaneen pienimuotoinen vallankumous vuonna 2008. Ohjelmisto on julkaistu avoimena lähdekoodina.
Toiminta

Staattisen sivun generaattori tukee merkintäkieltä, jonka mukaan ohjelma muodostaa varsinaiset tiedostot verkkosivulle. Tämän etuna on, että käyttäjän ei tarvitse tuntea HTML:ää, joka helpottaa sivujen luomista, ja staattiset sivut ovat nopeasti ja turvallisesti palveltavissa käyttäjille.
Hugo tuottaa HTML- ja CSS-sivuja sisältömallineista: ohjelmisto tukee Markdown-merkintäkieltä.
Hugon kaltaiset staattisten sivujen generaattorit ovat vaihtoehto sisällönhallintajärjestelmille (engl. content management system, CMS). Staattiset sivut ovat samanlaisia jokaisella lukukerralla, joka eroaa jatkuvasti uudelleen luotavista dynaamisista sivuista. Staattisten sivujen generointi liittyy tyypillisesti Jamstack-kehitykseen.
Hopeasammalet (heimo)

| Hopeasammalet |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Maksasammalet Marchantiophyta
Luokka::  Aitomaksasammalet Jungermanniopsida
Alaluokka::  Aitomaksasammalet Jungermanniidae
Lahko::  Aitomaksasammalet Jungermanniales
Alalahko::  Jungermanniineae
Heimo::  Gymnomitriaceae  H.Klinggr.
Katso myös
   Hopeasammalet (heimo) Wikispeciesissä   Hopeasammalet (heimo) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hopeasammalten heimo (Gymnomitriaceae) kuuluu aitomaksasammalten lahkoon. Siihen kuuluu 11 sukua, joista kolmen lajeja esiintyy Suomessa.
Hopeasammalten heimoon kuuluvat Suomessa esiintyvät suvut

Gymnomitrion – hopeasammalet
Marsupella – pussisammalet
Prasanthus – kerosammalet
Prasanthus suecicus – kerosammal
Hienohelma

| Hienohelma |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Parsakasvit Asparaceae
Alaheimo::  Asparagoideae
Suku::  Parsat Asparagus
Laji::  densiflorus
Lajike::  'Sprengeri'
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hienohelma (Asparagus densiflorus 'Sprengeri') on parsojen sukuun kuuluvan natalinparsan lajike.
Ulkonäkö ja koko

Hienohelmalla ei ole varsinaisia lehtiä, vaan niiden paikalla on hyvin pieniä, neulasmaisia versoja, jotka hoitavat lehtien tehtäviä. Kasvi kukkii vain silloin tällöin. Kukat ovat valkoisia ja tuoksuvia. Hienohelman hedelmä on marja, joka on oranssi. Kasvin juuret ovat monihaaraiset.
Levinneisyys

Kasvi on kotoisin Etelä-Afrikasta.
Elinympäristö

Kasvi viihtyy aurinkoisella ja lämpimällä kasvupaikalla, mutta ei auringon paahteessa.
Käyttö

Hienohelmaa käytetään huonekasvina. Sitä käytettiin entisaikaan ja jossain määrin vieläkin kukkasidonnassa ja muussa koristelussa. Sitä käytetään myös viherkasviryhmissä. Hienohelman lisääminen onnistuu paitsi siemenistä, myös jakamalla. Kasvi kestää jonkin verran leikkaamista.
Aiheesta muualla

Puutarha.net: Hienohelma Asparagus densiflorus "Sprengeri"
Vanhat Huonekasvit: Parsat
Hyötykasviyhdistys: Hienohelma Asparagus densiflorus "Sprengeri"
Guide to Houseplants: Care of Asparagus Fern
Village Nurseries: Asparagus densiflorus "Sprengeri"[vanhentunut linkki]
Hotelli Käenpesä

Hotelli Käenpesä
Hotelli Käenpesä on Ylivieskassa sijaitseva, Finlandia Hotels -ketjuun kuuluva hotelli. Vuonna 1979 avatussa hotellissa on 72 huonetta ja yhteensä 150 vuodepaikkaa. Lisäksi Käenpesässä on neljä erikokoista kokoustilaa sekä irlantilaistyylinen Kukkuu-baari. Antti Rantalan ja Esa Vallin omistaman hotellin palveluksessa on kuusi työntekijää.
Hero Quest (albumi)

| Hero Quest Tryer |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 28. syyskuuta 2012
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: melodinen hardcore
 Kesto: 25.02
 Levy-yhtiö: If Society
Tryerin muut julkaisut
|   | Hero Quest 2012 | Kukkia kaamoksesta 2014 |
Hero Quest on hardcore punk -yhtye Tryerin esikoisalbumi, joka julkaistiin 28. syyskuuta 2012 levymerkillä If Society.
Vastaanotto

Albumi sai hyvän vastaanoton. Lammaszinen Jouni Parkku sanoi albumin alkupuoliskon suorastaan ”räjähtävän kasvoille”, jättäen loppuessaan tyhjentyneen tunteen. Hän luki albumin vuoden kovimpien yllättäjien ja varteenotettavimpien esikoisalbumeiden joukkoon. Desibelin Jani Ekblom antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän piti albumia alusta loppuun napakkana ja täytekappaleettomana kokonaisuutena.
Kappaleet

Onko tarvettakaan – 2.11
Pahan ilman lintu – 2.13
Vastavirtaan – 2.30
Fun Ends Here – 3.41
What Does Not Kill Us – 2.45
When People Are Done – 1.54
Hardcorevoimala – 0.51
Eipä tässä mitään – 3.25
Toive sokeudesta – 2.39
Yksin – 2.53
Kokoonpano

Jussi Kahola – laulu
Vesa Ahonen – basso
Jonne Haapa-aho – rummut
Jani Riihimäki – äänittäjä
Ville Angervuori – kansikuva
Arvostelut

Desibeli.net:
Lammaszine: positiivinen
Aiheesta muualla

Discogs: Tryer – Hero Quest (englanniksi)
Hässelby gård

Näkymä Hässelby gårdiin.
Hässelby gård on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella (Västerort), ja kuuluu hallinnollisesti Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Hässelby strandin, Hässelby villastadin, Vinstan, Vällingbyn ja Grimstan kaupunginosat. Nykyisen Hässelby gårdin alue on rakennettu pääosin vuosina 1953-1955, mutta alueella on historiaa keskiajalta lähtien. Maa-alaltaan kaupunginosa on 1,34 neliökilometrin suuruinen, ja asukkaita siellä on noin 8 500. Siellä sijaitsee Hässelby gårdin metroasema.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Stockholms stadsmuseum: Hässelby Gård (ruotsiksi)
Tukholman kaupunginosat
Hotelli Marriott (Tampere)

| Hotelli Marriott |
| --- | --- |
 Hotelli Marriott keväällä 2022.
Osoite:  Yliopistonkatu 57
Sijainti:  Tulli, Tampere
Koordinaatit:  61°29′44″N, 23°46′51″E
Rakennustyyppi:  hotelli
Valmistumisvuosi:  2020
Suunnittelija:  Arkkitehtitoimisto ALA
Urakoitsija:  SRV
Omistaja:  Keva
Käyttäjä:  Marriott International
Julkisivumateriaali:  betonielementti
Kerrosluku:  11
Bruttoala:  yli 8 000 m² 
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hotelli Marriott (markkinointinimeltään Courtyard by Marriott Tampere City) on Tampereelle vuonna 2020 valmistunut Marriott International -ketjun hotelli, joka sijaitsee Tampere-talon yhteydessä Yliopistonkadun ja Kalevantien risteyksessä. 11-kerroksisen hotellirakennuksen ovat suunnitelleet Arkkitehtitoimisto ALAn arkkitehdit Juho Grönholm, Antti Nousjoki ja Samuli Woolston.
Hotelli Marriottin ulkoasu on korostetun pelkistetty. Valkoiset seinäpinnat on tehty pystyviivoitetuista betonielementeistä. Ikkuna-aukotus on tasainen ja pystysuuntainen. Omaleimaiset viistetyt päädyt saavat korkean rakennuksen näyttämään kapealta.
Hotellirakennuksen tontteineen omistaa työeläkevakuuttaja Keva. Tampereen kaupunki myi Kevalle tontin Tampere-talon vierestä 3,4 miljoonalla eurolla vuonna 2017. Rakentaminen aloitettiin toukokuussa 2018, ja rakennustöistä vastasi SRV. Hotelli avattiin 7. tammikuuta 2020.
Hotellin aulasta on lasiseinäinen kulkuyhteys Tampere-talon aulaan.
Hämähäkinruohot

| Hämähäkinruohot |
| --- | --- |
 Ketohämähäkinruoho (Thesium alpinum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Santalales
Heimo::  Santelipuukasvit Santalaceae
Suku::  Hämähäkinruohot Thesium  L.
Synonyymit
 Puikkiot (Kunkeliella Stearn) 
Katso myös
   Hämähäkinruohot Wikispeciesissä   Hämähäkinruohot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hämähäkinruohot (Thesium) on kasvisuku santelipuukasvien heimossa. Siihen kuuluu 325 lajia Vanhassa maailmassa kasvavia ruohomaisia kasveja. Hämähäkinruohot ovat puoliloisia, jotka loisivat muiden kasvien juuristossa. Pohjoismaissa kasvaa kaksi hämähäkinruoholajia, ketohämähäkinruoho (Thesium alpinum) Etelä-Ruotsissa ja arohämähäkinruoho (Thesium ebracteatum) Tanskassa.
Lajeja

ketohämähäkinruoho (Thesium alpinum)
rotkopuikkio (Thesium canariense, syn. Kunkeliella canariensis)
arohämähäkinruoho (Thesium ebracteatum)
pikkuhämähäkinruoho (Thesium humile)
mascanpuikkio (Thesium psilotocladum, syn. Kunkeliella psilotoclada)
retamapuikkio (Thesium retamoides, syn. Kunkeliella retamoides)
mehipuikkio (Thesium subsucculentum, syn. Kunkeliella subsucculenta)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Thesium
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kunkeliella
Hugo (videopeli)

| Hugo |
| --- | --- |
Kehittäjä:  ITE Media
Julkaisija:  ITE Media
Tuottaja:  Ivan Sølvason Lars Rikart Jensen Troels Gram
Suunnittelija:  Niels Krogh Mortensen Troels Gram Lars Rikart Jensen
Taiteilija:  Chadi Freigeh John Madsen Lars Krogh Mortensen
Säveltäjä:  David A. Filskov Christian Steen Jensen
Pelisarja:  Hugo
Julkaistu:  EU 1998
Alusta:  PlayStation
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK       : 
Hugo on ITE Median kehittämä ja julkaisema pelikokoelma, joka julkaistiin PlayStationille vuonna 1998. Se on kokoelma uudelleentehtyjä Hugo-minipelejä paremmilla grafiikoilla ja äänillä. Peli käyttää samoja repliikkejä kuin Hugo Classic -tietokonepelit. Pelistä julkaistiin myös Microsoft Windows-versio nimeltä Hugo XL.
Pelaaminen

Pelissä on kaksi pelitilaa: TV-versio ja pelihalliversio. TV-versiossa voi pelata joko yhden tai kahden pelaajan pelinä jotakin seuraavista peleistä: Metsä, Tukkijoki, Sukellus, Juna, Rullalauta, Vuori ja Lentokone. Pelihalliversiossa on toteutettu vaikeammat versiot TV-version tasoista ja Hugon ohjaaminenkin on vähemmän rajoitettua. Pelaajan päätehtävä on kuljettava samoilla lisäelämillä ja pisteillä kartan läpi, niin että pääsee lopulta Skylla-noidan luolassa tapahtuvaan Köysi-loppukohtaukseen. Pelaaja voi aloittaa pelaamalla ensin joko Metsän tai Tukkijoen. Sitten aloitustasosta riippuen voi valita minkä tason pelaa seuraavaksi. Mentyään pelihalliversiossa läpi yhden tason pelaaja voi halutessaan tallentaa tilanteensa ja jatkaa myöhemmin. Jos pelaaja menee yhden läpipeluun pelihalliversiossa läpi niin, että suorittaa onnistuneesti vähintään kerran läpi jokaisen seitsemästä tasosta ja saa loppukohtauksessa vielä pistebonuksen, saa pelin päävalikkoon avattua minipelin nimeltä Taikakädet.
Aiheesta muualla

Hugo XL MobyGamesissa (englanniksi)
Hugo
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Klassikkopelit: PC: Hugo Classic • Hugo Viidakkoseikkailu • Hugo Talvipelit PlayStation: Hugo • Hugo 2
Opetuspelit: Hugo Taikatammi • Hugo Taikamatka • Hugo Taikajuoma • Hugo Taikavuoristorata • Hugo ja meren eläimet • Hugo ja savannin sankarit • Hugo ja luonnonvoimat • Hugo avaruudessa
2000–2005: Hugo ja kadonneet jalokivet • Hugo: Musta timanttikuume • Hugo sammakkojahdissa • Hugo: Ilkeä peili • Hugo Bukkazoom! • Hugo Palloralli • Hugo Runamukka • Hugo: CannonCruise • Hugo Penguin Battle
Agent Hugo: Agent Hugo • Agent Hugo: RoboRumble • Agent Hugo: Lemoon Twist • Agent Hugo: Hula Holiday
2009-2010: Hugo: Peikkometsän taika • Hugo: Tornin arvoitus • Hugo: Ensimmäiset merkit
Mobiilipelit: Hugo Retro Mania • Hugo Troll Race • Hugo Troll Wars • Hugo World • Ronaldo & Hugo: Superstar Skaters • Hugo Troll Race 2
Igor Badamšin

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten maastohiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten maastohiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten maastohiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Venäjä> Miesten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Falun 1993 | 4 × 10 kilometriä |  |
Igor Gainiahmetovitš Badamšin (ven. Игорь Гайниахметович Бадамшин, 12. kesäkuuta 1966 Lesnoi, Sverdlovskin alue, Neuvostoliitto – 24. tammikuuta 2014 Wisconsin, Yhdysvallat) oli venäläinen maastohiihtäjä, joka edusti uransa aikana Neuvostoliittoa ja Venäjää.
Badamšin sijoittui Lahden MM-kilpailuissa 1989 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa viidenneksi. Val di Fiemmen MM-kisoissa 1991 hän oli 10 kilometrin perinteisen tyylin kilpailussa kahdeksas, 30 kilometrillä kolmastoista ja Neuvostoliiton viestijoukkueen jäsenenä viides.
Badamšin hiihti Falunin MM-kilpailuissa 1993 toisen osuuden pronssia saaneessa Venäjän 4 × 10 kilometrin viestijoukkueessa. 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa hän sijoittui viidenneksi. Lillehammerin olympialaisissa 1994 hän oli 50 kilometrillä neljästoista.
Badamšin sijoittui Calgaryn 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan maailmancup-kilpailussa toiseksi joulukuussa 1989.
Badamšin kuoli 47-vuotiaana sydänkohtaukseen hiihtoladulla Yhdysvaltain Wisconsinissa, jossa hän oli asunut viimeisinä vuosinaan.
Härönlammi

| Härönlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°00′51″N, 25°06′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Järvinumero:  14.512.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,6 m 
Rantaviiva:  1 km 
Pinta-ala:  0,03 km² 
 fiHärönlammi 
Härönlammi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kolmen hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on seitsemäntoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 91 kilometriä koilliseen.
Maantiede

Härönlammin pituus on 430 metriä. Järveä ympäröi metsä ja mäkimaa. Lounaassa sijaitsee Runovuori ja idässä Kaipolanvuori noin 160 metriä merenpinnan yläpuolella. Härönlammiin johtaa kaksi laskuojaa pohjoispuolisilta soilta. Noin kaksi kilometriä järven pohjoispuolella sijaitsee Kirveslammi (noin 50 aaria, 123,4 metriä mpy), jota ympäröi Kirvessuo, jonka länsipuolella kohoaa Kirvesvuori (160 metriä mpy). Härönlammin etelärannalta lähtee laskuoja 600 metriä etelään Kankarisveteen.
Härönlammi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Härönlammi on Kankarisveden-Pirttijärven alueen keskiosan vakavesiä.
Hämeenlinnan vapaaseurakunta

| Hämeenlinnan vapaaseurakunta |
| --- | --- |

 Hämeenlinnan vapaaseurakunta maaliskuussa 2015.
Suuntautuminen:  vapaakirkollisuus
Kirkkokunta:  Suomen Vapaakirkko
Perustettu:  1890
Pastori:  Arto Kortemaa
Pääkirkko:  Sibeliuksenkatu 17 13100 Hämeenlinna
Jäseniä:  n. 300 (2024)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hämeenlinnan vapaaseurakunta on Hämeenlinnassa toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1890. Seurakunnan johtaja on Arto Kortemaa. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Hämeenlinnan keskustassa Sibeliuksenkadulla. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten lisäksi kansainvälinen työ, nuorten ja nuorten aikuisten työ, lasten ja varhaisnuorten työ, Alfa-kurssit, pienryhmät, diakoniatyö ja lähetystyö.
Historia

Hämeenlinnan vapaaseurakunta on perustettu marraskuussa 1890. Hämeenlinnan vapaaseurakunta on yksi Suomen vanhimpia vapaaseurakuntia. 1880-luvun lopun hengellinen liikehdintä ja varsinkin CE-liike loi perustan seurakunnalle. Virallisesti seurakunta perustettiin vasta uskonnonvapauslain tultua voimaan vuonna 1923. Seurakunta liittyi Suomen Vapaakirkkoon vuonna 1934.
Vuonna 1962 seurakunan toimintakeskus valmistui Lukiokadun varteen. Seurakunnan pitkäaikaisena puheenjohtajana toimi kaupungin kansakoulujen taloudenhoitaja Olavi Leino ja pitkäaikaisena työntekijän evankelista Asta Jantunen. Seurakuntaan kuului 1970-luvulla myös Lammilla asuvia jäseniä.
Hämeenlinna oli 1970-luvulla vapaakirkollisuuden merkittävä toimintakeskus. Suomen Vapaakirkon toimintakeskus ja kirjakustantamo Päivä sijoittuivat tuohon aikaan Hämeenlinnaan.
Toimitilat

Seurakunnan kokoontumiset alkoivat 1890-luvulla vuokratiloissa, kunnes 1910-luvulla seurakunta hankki oman Bethel-rukoushuoneen Hämeenlinnan keskustasta. Nykyiseeen rakennukseen Sibeliuksenkadulle seurakunta siirtyi vuonna 1961, jolloin seurakunnalle valmistui oma kolmikerroksinen kirkko toimitiloineen. Toimitiloja on kunnostettu eri vuosikymmeninä.
Hoikkaängelmä

| Hoikkaängelmä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Ängelmät Thalictrum
Laji::  simplex
Kaksiosainen nimi
 Thalictrum simplex  L. 
Alalajeja
 pohjanhoikkaängelmä (Thalictrum simplex subsp. boreale)  etelänhoikkaängelmä (Thalictrum simplex subsp. simplex)  sirohoikkaängelmä (Thalictrum simplex subsp. tenuifolium) 
Katso myös
   Hoikkaängelmä Wikispeciesissä   Hoikkaängelmä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hoikkaängelmä (Thalictrum simplex) on monivuotinen leinikkikasvi. Se on muunteleva laji, jolla on useita alalajeja.
Ulkonäkö ja koko

Hoikkaängelmä kasvaa 4–110 senttimetriä korkeaksi, sen alalajeista korkeakasvuisin on etelänhoikkaängelmä ja matalin pohjanhoikkaängelmä. Lehdet ovat 5–20 cm pitkiä ja ne ovat jakautuneet kahdesta kolmeen kertaan parittaisiin lehdyköihin, jotka ovat kolmihalkoiset. Lehdyköiden muoto vaihtelee alalajin mukaan, esimerkiksi sirohoikkaängelmän lehdykät ovat hyvin kapeita. Hoikkaängelmän kukinto on terttumainen. Pienten kukkien kehälehtien väri vaihtelee sinipunertavasta vaaleanvihreään. Hedelmät ovat harjuisia pähkylöitä, joissa on leveä kärkiota. Hoikkaängelmä voi muistuttaa suuresti keltaängelmää (Thalictrum flavum), josta sen erottaa varmuudella kukan heteiden ja luottien tuntomerkkien mukaan.