stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruth Snellman

| Ruth Snellman |
| --- | --- |
 Ruth Snellman 1940-luvulla. (Valokuva Santeri Levas.)
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. marraskuuta 1894 Helsinki
Kuollut: 22. kesäkuuta 1976 (81 vuotta) Helsinki
Puoliso:  Jussi Snellman (vih. 1916; k. 1969)
Lapset:  2
Sukulaiset:  isä:Jean Sibelius
Näyttelijä
Aktiivisena:  1936–1948, 1962–1966
Merkittävät roolit:   Signe  Vaimoke (1936)  Mrs. Majuri  Markan tähden (1938)  Isoäiti  Ihana seikkailu (1962) 
Palkinnot
 Parhaan naispääosan Jussi 1963 Ihana seikkailu 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Ruth Snellman (o.s. Sibelius; 23. marraskuuta 1894 Helsinki – 22. kesäkuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Komediennen kyvyistään tunnettu Snellman oli kiinnitettynä Suomen Kansallisteatteriin lähes puolen vuosisadan ajan. Hän oli säveltäjä Jean Sibeliuksen toinen tytär.
Elämä

Ruth Snellman oli jo pienenä kiinnostunut teatterista. Hän järjesti taiteilijaperheiden lapsien kanssa usein omia pieniä teatteri-iltoja muun muassa Aholassa. Vuonna 1908 hän muutti koulun vuoksi Helsinkiin. Hän kävi Suomalaista yhteiskoulua kuten muutkin sisarensa, ja vietti aikaansa myös Ainolassa.
Vuosi 1912 oli neiti Sibeliukselle toiveiden täyttymys: isä päästi hänet teatterikouluun, vaikka hän ei ollut vielä käynyt yhdeksättä luokkaa. Seuraavana vuonna hän sai esikoisroolinsa Kansallisteatterissa Minna Canthin Papin tyttäressä.
Teatterissa Ruth Snellman, tuolloin vielä Sibelius, tapasi tulevan aviomiehensä, näyttelijä-ohjaaja Jussi Snellmanin; mies oli viisitoista vuotta Sibeliusta vanhempi. Pariskunta kihlautui joulun alla 1915. Kihlautumisen jälkeen Ruth Snellmanille sattui onnettomuus, kun hevonen heitti hänet selästään. Näyttelijätär sai aivotärähdyksen ja menetti hetkeksi aikaa muistinsa. Kihlasormuskin katosi. Muisti kuitenkin palautui ja pariskunnan häitä vietettiin vuonna 1916. Ruth Snellman muutti pysyvästi Helsinkiin mutta piti tiiviisti yhteyttä Ainolaan.
Avioliitto kesti Jussi Snellmanin kuolemaan 1969 asti. Pariskunnalla oli kaksi lasta: Erkki Virkkunen (1917–2013) ja Laura Enckell (s. 1919). Lapset muuttivat sukunimensä Virkkuseksi vuonna 1936.
Helsingin Sanomien entinen vastaava päätoimittaja Janne Virkkunen on Ruthin pojanpoika.
Ruth Snellmanille myönnettiin vuonna 1951 Pro Finlandia -mitali. Vuonna 1963 hän sai Jussi-palkinnon parhaasta naispääosasta värielokuvassa Ihana seikkailu.
Snellman on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin Kansallisteatterin näyttelijöiden yhteishautaan.
Filmografia

Se parhaiten nauraa, joka viimeksi nauraa (1921)
Vaimoke (1936)
Markan tähden (1938)
Poikani pääkonsuli (1940)
Oi, aika vanha, kultainen...! (1942)
Kartanon naiset (1944)
Nuoruus sumussa (1946)
Sankari kuin sankari (1948)
Ihana seikkailu (1962)
Julkaisuja

Tuokio sieltä, tuokio täältä.  Helsinki:  Weilin + Göös, 1970.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruth Snellman Wikimedia Commonsissa
Ruth Snellman Elonetissä.
Ruth Snellman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Snellman, Ruth hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Raoul af Hällström : Ruth Snellman Kansallisteatterin kirkkain tähti, Suomen Kuvalehti, 06.10.1923, nro 40, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| n k Parhaan naispääosan Jussit |
| --- | --- |
1944–1959:  Ansa Ikonen (1944)  Lea Joutseno (1945)  Regina Linnanheimo (1946)  Emma Väänänen (1947)  Eeva-Kaarina Volanen (1948)  Eeva-Kaarina Volanen (1949)  Eeva-Kaarina Volanen (1950)  Emma Väänänen (1951)  Mirjami Kuosmanen (1952)  Rauni Luoma (1953)  Maija Karhi (1954)  Rakel Laakso (1955)  ei jaettu (1956)  Emma Väänänen (1957)  Emma Väänänen (1958)  Tea Ista (1959) 
1960–1979:  ei jaettu (1960)  ei jaettu (1961)  Sinikka Hannula (1962)  Ruth Snellman (1963)  ei jaettu (1964)  ei jaettu (1965)  Riitta Elstelä (1966)  Elli Castrén (1967)  Kristiina Halkola (1968)  Liisamaija Laaksonen (1969)  Ritva Vepsä (1970)  Hillevi Lagerstam, Siiri Angerkoski (1971)  Eeva-Maija Haukinen, Eila Pehkonen (1972)  Tea Ista (1973)  Tuula Nyman, Anja Pohjola, Aino Lehtimäki (1974)  ei jaettu (1975)  Leena Uotila (1976)  Tuula Nyman (1977)  Irma Seikkula, Raili Veivo, Nanny Westerlund (1978)  Elina Salo (1979) 
1980–1999:  ei jaettu (1980)  Rea Mauranen, Eeva Eloranta (1981)  ei jaettu (1982)  ei jaettu (1983)  Eeva Eloranta (1984)  Rauni Luoma (1985)  Soli Labbart (1986)  Pirjo Leppänen (1987)  Kaija Pakarinen (1988)  Liisamaija Laaksonen (1989)  Pirkko Hämäläinen (1990)  Kati Outinen(1991)  Irma Junnilainen (1992)  Merja Larivaara (1993)  Tiina Lymi (1994)  ei jaettu (1995)  Päivi Akonpelto (1996)  Kati Outinen (1997)  Leea Klemola (1998)  Elena Leeve (1999) 
2000–2019:  Eeva Litmanen (2000)  Outi Mäenpää (2001)  Irina Björklund (2002)  Kati Outinen (2003)  Sari Mällinen (2004)  Outi Mäenpää (2005)  Maria Lundqvist (2006)  Susanna Anteroinen (2007)  Outi Mäenpää (2008)  Elena Leeve (2009)  Minna Haapkylä (2010)  Katja Küttner (2011)  Elina Knihtilä (2012)  Laura Birn (2013)  Leea Klemola (2014)  Anu Sinisalo (2015)  Krista Kosonen (2016)  Linnea Skog (2017)  Krista Kosonen (2018)  Oona Airola (2019) 
2020–2039:  Mimosa Willamo (2020)  Alma Pöysti (2021)  Seidi Haarla (2022) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Kreikan Superliigan kausi 2015–2016

| Kreikan Superliigan kausi 2015–2016 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Ajankohta:  23. elokuuta 2015 – 17. huhtikuuta 2016
Mestari:  Olympiakos
Toinen sija:  AEK Ateena
Kolmas sija:  Panathinaikos
Nousseet joukkueet:  AEK Ateena FC   Iraklis Thessaloniki FC
Pudonneet joukkueet:  AO Kerkyra   Ergotelis FC   OFI Kreeta   Niki Volos FC
  ← 2014–2015 :  2016–2017 → 
Kreikan Superliigan kausi 2015–2016 oli järjestyksessään 80. Kreikan korkeimman sarjatason Kreikan Superliigan kausi. Kausi alkoi 23. elokuuta 2015 ja päättyi 17. huhtikuuta 2016. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Olympiakos. Olympiakos varmisti mestaruuden 24. pelikierroksella. Mestaruus on Olympiakoksen kuudes peräkkäinen.
Joukkueet

Joukkuueet kaudella 2015-16
| Joukkue | Kaupunki | Stadion | Valmentaja |
| --- | --- | --- | --- |
| AEK Ateena | Ateena | Ateenan olympiastadion |  Stélios Manolás |
| Asteras Tripolis | Trípoli | Asteras Tripolis Stadium |  Stáikos Vergétis |
| Atromitos | Peristéri | Peristeri Stadium |  Michális Grigoríou |
| Iraklis | Thessaloniki | Lysimachos Kaftanzoglu Stadium |  Níkos Papadópoulos |
| Kalloni | Mytilíni | Mytilene Municipal Stadium |  Thalís Theodorídis |
| Levadiakos | Livadeiá | Levadias Stadion |  Apóstolos Mántzios |
| Olympiakos | Pireus | Karaiskakis Stadion |  Marco Silva |
| Panathinaikos | Ateena | Apostolos Nikolaidis Stadium |  Giánnis Anastasíou |
| Panetolikos | Agrínio | Panetolikos Stadium |  Giánnis Matzourákis |
| Panionios | Néa Smýrni | Panionios Stadium |  Marínos Ouzounídis |
| Panthrakikos | Komotiní | Komotini Stadion |  Dimítris Eleftherópoulos |
| PAOK | Thessaloniki | Toumba Stadion |  Igor Tudor |
| PAS Giannina | Ioánnina | Zosimades Stadium |  Ioánnis Petrákis |
| Platanias | Plataniás | Perivolia Municipal Stadium |  Giórgos Paráschos |
| Skoda Xanthi | Xánthi | Skoda Xanthi Arena |  Răzvan Lucescu |
| Veria | Véroia | Veria Stadium |  Giórgos Georgiádis |
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  Huomautukset  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Olympiakos  | 30 |  28 |  1  |  1  |  81 |  16 | +65 | 85 | Joukkue pääsee Mestarien liigan 2016–2017 kolmannelle karsintakierrokselle. |
| 2 |  AEK Ateena  | 30 |  17 |  6  |  7  |  43 |  21 | +22 | 57 | Joukkue pääsee karsimaan paikoista UEFA:n alaisiin turnauksiin |
| 3 |  Panathinaikos  | 30 |  18 |  4  |  8  |  52 |  26 | +26 | 55 | Joukkue pääsee karsimaan paikoista UEFA:n alaisiin turnauksiin |
| 4 |  PAOK  | 30 |  13 |  9  |  8  |  45 |  32 | +13 | 48 | Joukkue pääsee karsimaan paikoista UEFA:n alaisiin turnauksiin |
| 5 |  Panionios  | 30 |  12 |  8  |  10 |  33 |  27 | +6 | 44 | Joukkue pääsee karsimaan paikoista UEFA:n alaisiin turnauksiin |
| 6 |  PAS Giannina  | 30 |  12 |  6  |  12 |  36 |  40 | -4 | 42 |   |
| 7 |  Atromitos  | 30 |  12 |  6  |  12 |  26 |  31 | -5 | 42 |   |
| 8 |  Asteras Tripolis  | 30 |  11 |  8  |  11 |  31 |  30 | +1 | 41 |   |
| 9 |  Platanias  | 30 |  10 |  9  |  11 |  32 |  30 | +2 | 39 |   |
| 10 |  Levadiakos  | 30 |  9  |  10 |  11 |  27 |  36 | -9 | 37 |   |
| 11 |  Panetolikos  | 30 |  9  |  8  |  13 |  30 |  46 | -16 | 35 |   |
| 12 |  Iraklis  | 30 |  8  |  11 |  11 |  24 |  32 | -8 | 35 |   |
| 13 |  Skoda Xanthi  | 30 |  6  |  15 |  9  |  27 |  32 | -5 | 33 |   |
| 14 |  Veria  | 30 |  5  |  12 |  13 |  19 |  33 | -14 | 27 |   |
| 15 |  Panthrakikos  | 30 |  3  |  8  |  19 |  18 |  58 | -40 | 17 | Joukkue putoaa sarjaporrasta alemmas. |
| 16 |  Kalloni  | 30 |  3  |  7  |  20 |  19 |  53 | -34 | 16 | Joukkue putoaa sarjaporrasta alemmas. |
Ottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Koti \ Vieras  |  AEK  |  AST  |  ATR  |  IRA  |  KAL  |  LEV  |  OLY  |  PTH  |  PTL  |  PNI  |  PTH  |  PAO  |  PAS  |  PLA  |  XAN  |  VER  |
|  AEK Ateena  | — |  0–1  |  1–0  |  5–1  |  3–0  |  1–2  |  1–0  |  1–0  |  2–0  |  2–0  |  3–0  |  1–0  |  3–1  |  3–0  |  2–1  |  3–0  |
|  Asteras Tripolis  |  0–0  | — |  1–0  |  1–2  |  3–1  |  2–0  |  1–2  |  0–0  |  0–2  |  2–1  |  4–0  |  2–1  |  0–0  |  1–1  |  1–1  |  2–1  |
|  Atromitos  |  1–0  |  2–1  | — |  1–0  |  1–0  |  1–0  |  1–2  |  1–2  |  1–0  |  1–0  |  1–2  |  1–2  |  0–2  |  0–0  |  0–1  |  0–0  |
|  Iraklis  |  1–1  |  0–1  |  2–0  | — |  3–0  |  0–1  |  0–2  |  1–0  |  0–0  |  0–1  |  0–0  |  3–3  |  1–0  |  0–0  |  1–1  |  1–1  |
|  Kalloni  |  0–0  |  1–1  |  2–4  |  0–1  | — |  0–0  |  0–2  |  3–1  |  5–1  |  1–1  |  2–0  |  1–3  |  0–2  |  2–1  |  2–2  |  0–1  |
|  Levadiakos  |  3–0  |  2–1  |  1–1  |  1–1  |  1–0  | — |  0–2  |  0–2  |  2–2  |  0–2  |  1–1  |  0–0  |  1–1  |  0–3  |  1–0  |  1–1  |
|  Olympiakos  |  4–0  |  3–1  |  4–0  |  2–0  |  5–0  |  3–1  | — |  3–1  |  1–0  |  3–0  |  4–0  |  1–0  |  5–1  |  3–1  |  1–0  |  3–0  |
|  Panathinaikos  |  0–0  |  2–0  |  2–0  |  4–0  |  4–0  |  3–0  |  0–31  | — |  4–2  |  0–0  |  6–1  |  2–2  |  3–1  |  1–0  |  0–1  |  3–2  |
|  Panetolikos  |  1–0  |  2–1  |  1–1  |  2–0  |  1–0  |  2–0  |  2–5  |  1–2  | — |  1–5  |  1–0  |  0–3  |  1–2  |  1–2  |  2–2  |  1–1  |
|  Panionios  |  1–1  |  0–0  |  0–1  |  1–0  |  2–0  |  0–2  |  1–3  |  1–0  |  2–0  | — |  1–1  |  3–1  |  2–0  |  2–1  |  3–0  |  0–1  |
|  Panthrakikos  |  1–2  |  0–2  |  0–1  |  0–3  |  0–0  |  1–3  |  3–4  |  1–0  |  0–0  |  0–1  | — |  2–1  |  2–4  |  0–2  |  0–0  |  0–2  |
|  PAOK  |  2–1  |  2–0  |  1–1  |  0–1  |  3–0  |  2–0  |  0–2  |  3–1  |  0–0  |  2–1  |  3–3  | — |  3–1  |  1–0  |  0–0  |  2–1  |
|  PAS Giannina  |  0–2  |  1–2  |  1–0  |  2–2  |  2–1  |  0–1  |  0–3  |  0–3  |  2–0  |  1–1  |  2–0  |  3–1  | — |  2–0  |  1–1  |  2–0  |
|  Platanias  |  0–3  |  2–0  |  1–2  |  0–0  |  2–1  |  2–1  |  1–1  |  2–3  |  1–1  |  0–0  |  4–0  |  0–0  |  0–1  | — |  3–1  |  0–0  |
|  Skoda Xanthi  |  0–0  |  0–0  |  2–2  |  2–0  |  0–0  |  2–2  |  1–3  |  0–1  |  3–1  |  2–0  |  1–0  |  1–1  |  0–1  |  0–2  | — |  1–1  |
|  Veria  |  1–2  |  1–0  |  0–1  |  0–0  |  2–0  |  0–0  |  0–2  |  0–1  |  0–1  |  1–1  |  0–0  |  0–3  |  1–1  |  0–1  |  1–1  | — |
1 Ottelu jouduttiin siirtämään Panathinaikoksen kannattajien heitettyä soihtuja Olympiakoksen pelaajia kohti. Ottelu tuomittiin Olympiakoksen 0–3 voitoksi ja Panathinaikokselta otettiin kolme pistettä pois.
Karsinnat UEFA:n alaisiin turnauksiin

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  Huomautukset  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  PAOK  | 6 |  3  |  3  |  0  |  8 |  3 | +5 | 12 | Joukkue pääsee Mestarien liigan 2016–2017 3. karsintakierrokselle |
| 2 |  Panathinaikos  | 6 |  2  |  3  |  1  |  8 |  6 | +2 | 11 | Joukkue pääsee Eurooppa-liigan 2016–2017 kolmannelle karsintakierrokselle |
| 3 |  AEK Ateena  | 6 |  2  |  1  |  3  |  5 |  7 | -2 | 9 | Joukkue pääsee Eurooppa-liigan 2016–2017 toiselle karsintakierrokselle |
| 4 |  Panionios  | 6 |  1  |  1  |  4  |  2 |  7 | -5 | 4 | Joukkue pääsee Eurooppa-liigan 2016–2017 toiselle karsintakierrokselle |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Koti \ Vieras  |  AEK  |  PTH  |  PNI  |  PAO  |
|  AEK Ateena  | — |  3–1  |  1–0  |  0–0  |
|  Panathinaikos  |  3–0  | — |  1–0  |  1–1  |
|  Panionios  |  1–0  |  1–1  | — |  0–2  |
|  PAOK  |  2–1  |  1–1  |  2–0  | — |
Parhaat maalintekijät

| # | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kóstas Fortoúnis | Olympiakos | 18 |
| 2. |  Marcus Berg | Panathinaikos | 15 |
| 3. |  Apóstolos Giánnou | Asteras Tripolis | 13 |
| 4. |  Apóstolos Véllios | Iraklis | 11 |
| 4. |  Stéfanos Athanasiádis | PAOK | 11 |
| 4. |  Anastásios Bakasétas | Panionios | 11 |
| 4. |  Vangélis Mántzios | Levadiakos | 11 |
| 5. |  Brown Ibeye | Olympiakos | 10 |
| 5. |  Michális Maniás | PAS Giannina | 10 |
| 6. |  Ronaldo Vargas | AEK Ateena | 9 |
| 6. |  Chrístos Aravídis | AEK Ateena | 9 |
| 7. |  Níkos Karélis | Panathinaikos | 8 |
| 7. |  Marko Markovski | Panetolikos | 8 |
| 7. |  Angulo | Platanias | 8 |
| 7. |  Karim Ansarifard | Panionios | 8 |
Rutland

Rutland
| --- | --- |
Sijainti:  Itä-Midlands Englanti Yhdistynyt kuningaskunta
Pinta-ala:  382 km2  (2016) 
Väkiluku:  41 000  as.  (2022) 
Asukastiheys:  108  as./km2  (2022)
NUTS:  UKF22 
Verkkosivusto:  www.rutland.gov.uk 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Rutland on muodollinen ja historiallinen kreivikunta Itä-Midlandsin alueella Keski-Englannissa. Se itsenäistyi vuonna 1997 Leicestershiren alaisesta hallintopiiristä yhtenäishallintopiiriksi, jonka keskuspaikkana toimii Oakhamin kaupunki. Vuonna 2020 kreivikunnan alueella arvioitiin elävän noin 40 000 ihmistä.
Kreivikunta on pieni myös ulottuvuuksiltaan, kolmisenkymmentä kilometriä pitkä ja leveä. Pääkaupunki Oakham (noin 11 000 asukasta) ja Uppingham (noin 5 000 as.) ovat ainoat kaupungit. Rutlandissa sijaitsee merkittävä lintu- ja luontokohde Rutland Waterin tekojärvi.
Hallinto

Rutlandin muodollisen kreivikunnan alueella sijaitsevat seuraavat hallinnolliset alueet:
| Hallinnon taso | Väkiluku (2020) | Lähde | Kartalla |
| --- | --- | --- | --- |
| Rutland * | 40 000 |  |    |
* Yhtenäishallintopiiri
Rutlandin aluehallinto
1. taso: Hallintopiirit
2. taso: Kunnat
Väestö

Vuonna 2020 Rutlandin muodollisessa kreivikunnassa oli noin 40 000 asukasta ja seuraavat yli kymmenentuhannen asukkaan asutuskeskukset:
| Asutuskeskus | Hallinnollinen alue | Väkiluku (2020) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Oakham | Rutland | 11 000 |  |
Tunnukset > Nimikkokukka

Vuonna 2004 Rutlandin nimikkokukaksi valittiin peurankello Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rutland Wikimedia Commonsissa
Kreivikunnan kotisivut (englanniksi)
Tähtikartta

Hollantilaisen Frederik de Wit’in tähtikartta 1600-luvulta.
Tähtikartta tai tähtikartasto on kartta tähtitaivaasta.
Koska tähtikartta kuvaa katsojan yläpuolista taivasta, ilmansuunnat itä ja länsi esitetään tähtikartassa päinvastoin kuin tavallisessa kartassa.
Tähtikartassa erikokoiset pisteet kuvaavat taivaalla näkyviä kohteita, joita ovat aurinkokuntamme planeetat, kaukaisemmat tähdet, galaksit ja niin edelleen. Suurempi piste ei tarkoita sitä, että kohde todella näkyisi suurempana tai se olisi fyysisesti suurempi, vaan kohde on kirkkaampi (vrt. magnitudi).
Tähtikarttaan liitetään koordinaatit ja kellonaika, jotka kertovat, missä kohtaa maapalloa tähtitaivas on kartan mukainen. Tähtikartan koordinaatit ovat yleensä rektaskensio ja deklinaatio.
Karttaan merkitään yleensä tähdistöt yhdistämällä samaan tähdistöön kuuluvat tähdet viivoin, kuten Orionin tähdistön tähtikuvio. Koska tähdistöt ovat yleensä saaneet nimensä eläinten tai mytologisten henkilöiden mukaan, on vanhoissa tähtikartoissa usein esiintynyt myös näiden kuvia.
Kartassa voi myös olla muita viivoja, kuten ekliptika, taivaanekvaattori, ja karttatyypistä riippuen myös horisontti.
Jos jokin kappale, esimerkiksi Saturnus on tähtikartassa reunalla, niin se on horisontissa, mutta jos se on keskellä, se näkyy suoraan yläpuolella.
Kirjallisuutta

Karttunen, Hannu & Manner, Olli & Tuovinen, Pentti: Ursan tähtikartasto.  (Uusittu laitos. Ursan julkaisuja 68)  Helsingissä:  Ursa, 2005.  ISBN 952-5329-50-X
Markkanen, Tapio: Paratiisista katsoen: Tähtitaivaan karttojen historiaa.  (Näyttely Kansalliskirjastossa 12.11.2009–10.4.2010. Ursan julkaisuja 117)  Helsingissä:  Ursa, 2009.  ISBN 978-952-5329-80-3
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ursan tähtikartta
Ruusuhelmipeippo

| Ruusuhelmipeippo |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Helmipeipot Hypargos
Laji::  margaritatus
Kaksiosainen nimi
 Hypargos margaritatus  (Strickland, 1844) 
Katso myös
   Ruusuhelmipeippo Wikispeciesissä   Ruusuhelmipeippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruusuhelmipeippo (Hypargos margaritatus) on eteläisessä Afrikassa tavattava loistopeippoihin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan ruusuhelmipeippo on noin 12 cm. Koirasruusuhelmipeipon pää, lukuun ottamatta päälakea, kaula ja rinta ovat vaalean ruusunpunertavat. Päälaki on ruskea. Selkä ja siivet ovat väriltään kellertävän ruskehtavat. Vatsa on muuta ruumista tummemmat ja höyhenten kärjet ovat valkoiset. Koiras eroaa pohjoisemmasta sukulaisestaan punahelmipeiposta (Hypargos niveoguttatus) olemalla päästään vaaleampi. Naaras ruusuhelmipeipolta puuttuu kokonaan punainen väri ja eroaa siten punahelmipeipponaaraasta. Nuoret ruusuhelmipeipot muistuttavat naarasta.
Levinneisyys ja elinympäristö

Ruusuhelmipeippoa tavataan Etelä-Afrikassa, Mosambikissa ja Swazimaassa. Ruusuhelmipeippojen elinympäristöä ovat rannikkoalueiden kuivat ryteiköt ja metsät. Punahelmipeippoa tavataan hieman kosteammissa elinympäristöissä
Elintavat ja ravinto

Ruusuhelmipeipot elävät yleensä pareittain. Parit ovat toisilleen uskollisia ja etsivät itselleen uuden pesimiskumppanin ainoastaan aikaisemman parinsa kuoltua. Pesänsä laji rakentaa puuhun ja pensaaseen. Pesään naaras munii kahdesta viiteen väriltään valkoista munaa.
Ruusuhelmipeippojen ravinto koostuu pääasiassa siemenistä, mutta laji syö myös selkärangattomia. Ruusuhelmipeipot ruokailevat maasta ja häirittyinä piiloutuvat pensaikkoon.
Naaras
Uusimaa (täsmennyssivu)

Uusimaa tarkoittaa seuraavia asioita:
Alueita

Uudenmaan historiallinen maakunta
Uudenmaan maakunta, nykymaakunta
Uudenmaan lääni, entinen lääni 1831–1997
Uudenmaan esikaupunki, Helsingin kaavoitetun alueen etelä- ja länsiosista 1800-luvulla käytetty nimitys
Uudenmaan vaalipiiri
Henkilöitä

Mikko Uusimaa, suomalainen basisti
Muita merkityksiä

Uusimaa, suomalainen sanomalehti
Uusimaa (ruots. Udema), Ruotsin saaristolaivaston fregattityyppi 1700-luvulla
Tykkivene Uusimaa, Suomen merivoimien tykkivene vuosina 1920–1953
Saattaja Uusimaa, Suomen merivoimien saattaja-alus 1960–1970-luvuilla
Miinalaiva Uusimaa, Suomen merivoimien käytössä oleva alus
Tähtiä ja ihmisiä

| Tähtiä ja ihmisiä |
| --- | --- |

Kirjailija:  Raimo Lehti
Kieli:  suomi
Genre:  tähtitieteen historia
Kustantaja:  Ursa
Julkaistu:  1996
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  368
ISBN:  951-9269-81-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tähtiä ja ihmisiä on Raimo Lehden vuonna 1996 ilmestynyt kirja tähtitieteen historiasta. Teoksen on julkaissut Ursa.
Aiheesta muualla

Tapio Markkanen: Tähtiä ja ihmisiä[vanhentunut linkki]. Tieteessä tapahtuu 8/1996.
Tähtelän rautatieasema

Tähtelä (lyh. Th, ruots. Täkter) oli liikennepaikka Rantaradalla. Se sijaitsi Tähtelän kylässä Inkoossa noin viiden kilometrin päässä Inkoon rautatieasemasta.
Asema avattiin 1. syyskuuta 1903 ruotsinkielisellä nimellä Täkter. Asemarakennus valmistui samana vuonna, ja sitä jatkettiin jo 1910. Suomenkielinen nimi Tähtelä lisättiin 1928. Aseman pohjoispuolella toimi tiilitehdas, jolla oli käytössään kapearaiteinen rillirata.
Porkkalan vuokra-aikana Tähtelä oli raja-asema, koska se oli lähimpänä vuokra-alueen länsirajaa sen ulkopuolella sijainnut rautatieasema. Tähtelässä Turusta Helsinkiin kulkevien junien eteen vaihdettiin neuvostoliittolainen veturi ja vaunujen ikkunaluukut suljettiin, jotta matkustajat eivät näkisi vuokra-alueelle. Lisäksi vaunuhin nousivat neuvostoliittolaiset sotilaspoliisit valvomaan järjestystä kauttakulun ajaksi. Vastaavasti Helsingistä tulleisiin juniin vaihdettiin suomalainen veturi ja ikkunaluukut avattiin. Toisella puolella vuokra-aluetta raja-asemana toimi Kauklahti.
Rantarataa Tähtelän asemalta 2016.
Tähtelän asema vuonna 2021.
Porkkalan palautuksen jälkeen aseman merkitys väheni, ja vuonna 1963 se alennettiin laiturivaihteeksi. Vakituinen miehitys poistettiin 1968 ja siipiopastimet 1969. Vuonna 1971 ratapihan Helsingin puoleiset vaihteet sekä toinen sivuraide purettiin, jolloin jäljelle jäi vain länsipäästä liikennöitävä pistoraide. Tavaraliikenne lopetettiin 1. lokakuuta 1976 ja henkilöliikenne 1. tammikuuta 1993. Suurin osa Tähtelän lukuisista rautatierakennuksista on yhä jäljellä.
Shakin maailmanmestaruusottelu 2014

| --- | --- |
puolustava mestari : haastaja 
Magnus Carlsen : Viswanathan Anand 
 Magnus Carlsen :  Viswanathan Anand 
6½ : 4½ 
s. 30. marraskuuta 1990  23 vuotta   : s. 11. joulukuuta 1969  44 vuotta  
Shakin maailmanmestaruusottelun 2013 voittaja  : Vuoden 2014 ehdokasturnauksen voittaja  
Elo-luku: 2863 (maailmanlistan 1.) : Elo-luku: 2792 (maailmanlistan 6.) 
← 2013 : 2016 →  

Shakin maailmanmestaruusottelussa 2014 hallitseva mestari Magnus Carlsen pelasi maailmanmestaruudesta haastajaa Viswanathan Anandia vastaan. Ottelu pelattiin Sotšissa, Venäjällä 9.–28.11.2014. Ottelu ratkesi 11 pelin jälkeen Magnus Carlsenin voitoksi pistein 6½–4½.