stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antal Doráti

Antal Doráti vuonna 1962.
Antal Doráti (9. huhtikuuta 1906 – 13. marraskuuta 1988) oli unkarilaissyntyinen kapellimestari ja säveltäjä.
Doráti syntyi Budapestissa, jossa hänen isänsä soitti viulua orkesterissa. Häntä opettivat Zoltán Kodály, Leo Weiner ja Béla Bartók. Doráti debytoi vuonna 1924 johtamalla Budapestin kuninkaallista oopperaa.
Doráti teki ensimmäiset levytyksensä Lontoon filharmonisen orkesterin kanssa. Hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 1947. Doráti teki elämänsä aikana yli 600 levytystä ja kuoli Sveitsissä vuonna 1988.
Dorátin omaelämäkerta julkaistiin vuonna 1979. Vuonna 1983 kuningatar Elisabet II myönsi hänelle Brittiläisen imperiumin ritarikunnan kunniamerkin.
Orkesterit

Doráti toimi seuraavien orkesterien ylikapellimestarina:
Dallasin sinfoniaorkesteri (1945–1948)
Minneapolisin sinfoniaorkesteri (1949–1960)
BBC:n sinfoniaorkesteri (1963–1966)
Tukholman filharmonikot (1966–1970)
Kansallinen sinfoniaorkesteri (1970–1977)
Detroitin sinfoniaorkesteri (1977–1981)
Kuninkaallinen filharmoninen orkesteri (1975–1979)
Arabiemiraattien energiapolitiikka

Arabiemiraattien energiapolitiikka kertoo Arabiemiraattien energiankäytöstä ja energiapolitiikasta ja eri sidosryhmien näkemyksistä energian käytön kehitykseen ja ohjaamiseen mukaan lukien energiantuotanto, jakelu ja kulutus. Siihen sisältyvät lait, sopimukset, verot ja ohjauskeinot. Arabiemiraatit tuottavat öljyä ja kaasua.
IEA:n mukaan Arabiemiraatit olivat vuonna 2007 maailman 10. suurin öljyntuottajamaa (136 Mt, 3,5 % maailman tuotannosta) ja 5. suurin öljynviejämaa (105 Mt).
Arabiemiraateilla on maailman 7. suurimmat öljy- ja maakaasuvarat.
Arabiemiraattien kartta
Energiankulutus

Arabiemiraattien energiankulutus henkeä kohti oli vuonna 2020 maailman neljänneksi suurin.
Arabiemiraattien energiankulutus vuonna 2008 oli PB:n tilastojen mukaan öljyekvivalentteina öljyä 23 milj. tn ja maakaasua 52 milj. tn. Energiankulutus oli yhteensä vuonna 2008: 75 milj. tn ja vuonna 2007: 65 milj. tn. Tämän tilaston mukaan Arabiemiraateissa ei käytetty hiiltä, ydinvoimaa eikä vesivoimaa.
Energiantuotanto ja vienti

Arabiemiraatit tuottaa, jalostaa ja vie öljyä ja maakaasua.
Vuonna 2020 Arabiemiraattien sähköntuotannosta 95.7% perustui fossiilisiin polttoaineisiin, 1.3% ydinvoimaan ja 3% aurinkoenergiaan. Barakahin ydinvoimala tulee valmistuttuaan hoitamaan 25% maan sähkönkulutuksesta. Kolmas sen neljästä yksiköstä käynnistyi syksyllä 2022.
Arabiemiraateilla on kunninahimoinen suunnitelma fossiilisten polttoaineiden korvaamiseen ilmastoystävällisemmillä energialähteillä. Maassa on käytössä ja rakenteilla laajoja aurinkopanelipuistoja.
| Energiantuotanto> .. | Energiantuotanto> .Väestö.(milj.) | Energiantuotanto> Sähkön.kulutus.(TWh) | Energiantuotanto> .CO2.Mt | Energiantuotanto> Energian.tuotanto.Mtoe | Energiantuotanto> Energian.vienti.Mtoe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 4,3 | 49 | 103 | 164 | 109 |
| 2007 | 4,4 | 71 | 131 | 178 | 109 |
Ilmastopolitiikka

YK:n tilastojen mukaan Arabiemiraattien hiilidioksidipäästöt henkeä kohti olivat arvioiduista maailman maista 3. korkeimmat vuosina 1990–2003. Vuosina 1996–1997 hiilidioksidipäästö puolittui, mutta muutoin trendi oli kasvava välillä 1990–2003. Vuonna 2003 hiilidioksidipäästö henkeä kohti oli noin 2,5-kertainen Suomeen verrattuna.
Argusfasaani

| Argusfasaani |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Aitokanat Phasianidae
Alaheimo::  Phasianinae
Suku::  Argusianus  Rafinesque, 1815
Laji::  argus
Kaksiosainen nimi
 Argusianus argus  (Linnaeus, 1766) 
Katso myös
   Argusfasaani Wikispeciesissä   Argusfasaani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Argusfasaani (Argusianus argus) on Kaakkois-Aasian sademetsissä elävä kookas, jopa yli 170 cm:n mittaiseksi kasvava kanalintulaji. Koiraan ja naaraan pää on sininen ja ruumis harmaan ruskea, mutta koiraalla on lisäksi myös siipien takareunoissa erittäin suuret käsisulat. Niissä on koristeena silmän näköisiä täpliä. Soitimella koiras levittää käsisulat isoksi viuhkaksi houkutellakseen naaraita. Naaras rakentaa pesän ja hoitaa poikaset yksin.
Lajia tavataan muun muassa Thaimaassa, Malesiassa ja Indonesiassa.
Arvo Suutari

Arvo Aleksanteri Suutari (s. 25. syyskuuta 1928 Koivisto) on suomalainen eläköitynyt puutarhuri, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.
Suutarin isä oli laivuri, maanviljelijä Konsta Suutari. Arvo Suutari kävi kansakoulun ja oli puutarhaharjoittelija Suomessa 1952–1953, Ruotsissa 1954, Tanskassa 1955 ja Hollannissa 1956. Hän oli maataloustöissä Kivimäen tilalla Kymissä vuodesta 1947 ja Veljekset Suutari Kauppapuutarhan hallinto-, markkinointi- ja investointien suunnittelutehtävissä 1952–1976. Arvo ja Kyösti Suutarin Myyntikonttori Ky:n osakas Suutari oli 1965–1976 ja Arvo Suutari Oy:n, vuodesta 1979 Ruusutarhat Arvo Suutari Oy, toimitusjohtaja 1976–2000. Hän on ollut myös osakas Suutarin Kukka Ky:ssä, vuodesta 1988 Suutarin Kukka Oy, Kukkatukku Suutari Oy:ssä, Siemen Oy:ssä, Siemen Trading Oy:ssä, Finnplant Oy:ssä ja Kausala Wood Ltd:ssä. Ruusunviljelyn uranuurtajana tunnetulla Suutarilla on lisäksi ollut useita liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1989.  Veljekset Suutari Kauppapuutarha sai valtakunnallisen yrittäjäpalkinnon 1973 ja Suutari itse Vuoden liikemies -palkinnon 1986.
In Darkness Comes Beauty

| In Darkness Comes Beauty Dark the Suns |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Studio Watercastle & Nightmare Workshop
 Julkaistu: 14. marraskuuta 2007
 Tuottaja(t): Arttu Sarvanne & Dark the Suns
 Tyylilaji: doom metal, goottimetalli, goottirock
 Kesto: 43.23
 Levy-yhtiö: Firebox
Dark the Sunsin muut julkaisut
|   | In Darkness Comes Beauty 2007 | The Dead End 2008 |
In Darkness Comes Beauty on suomalaisen goottimetallin yhtyeen Dark the Sunsin ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2007 levymerkillä Firebox Records.
Kappaleet

Reflections – 4.17
The Sleeping Beauty – 3.37
Black Sun – 4.14
Alone – 4.15
A Darkness to Drown In – 3.37
Angel Soul – 4.01
Drama for Gods – 3.53
Ghost Bridges – 4.09
Like Angels and Demons – 3.18
Away – 4.35
Drown in Black – 3.27 (bonuskappale)
Kokoonpano

Mikko Ojala – laulu, kitara
Inka Tuomaala – basso, grafiikka
Markus Lehtinen – rummut
Juha Kokkonen – kosketinsoitin, äänittäjä
Kokoonpano > Muut tekijät

Arttu Sarvanne – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Mika Jussila – masteroija
Jari Kuskelin – valokuvat
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi: 8/10
Aiheesta muualla

Albumi In Darkness Comes Beauty Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
In Darkness Comes Beauty discogs.com -sivustolla
Aursundin silta

Aursundin silta.
Aursundin silta on Aursundetin ylittävä teräsbetoninien kotelopalkkisilta mantereen ja Ruøyan välillä Møren ja Romsdalin läänissä, Länsi-Norjassa. Vuonna 1995 avattu silta on 486 metriä pitkä  ja se on osa mantereen ja Ertvågøyan välistä tieyhteyttä.
Käännös suomeksi
In Extremo

| In Extremo |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1996–
Tyylilaji:  folk metal
Kotipaikka:  Berliini, Saksa
Laulukieli:  saksa
Jäsenet:  Michael Robert Rhein   Sebastian Oliver Lange   Kay Lutter   Reiner Morgenroth   André Strugala   Marco Ernst-Felix Zorzytzky   Boris Pfeiffer  
Levy-yhtiö:  Vielklang Musikproduktion   Metal Blade Records   Universal Music  
Aiheesta muualla
www.inextremo.de
Infobox OKNimi-testi OK: 
In Extremo, Zelt Musik Festival 2018 Freiburg, Saksa.
In Extremo on saksalainen folk metal -yhtye. Se on saanut musiikkiinsa vaikutteita metallimusiikin lisäksi keskiajan musiikista. Yhtye käyttää kappaleissaan usein vanhoja soittimia, kuten säkkipillejä, harppua, kampiliiraa ja skalmeijaa.
In Extremo perustettiin Berliinissä vuonna 1996. Yhtyeen viimeisin albumi, Sterneneisen, ilmestyi helmikuussa 2011. Levyltä on toistaiseksi julkaistu yksi single, Zigeunerskat.
Jäsenet

Michael Robert Rhein ("Das letzte Einhorn"): laulu, sitra, tabla, davul
Sebastian Oliver Lange ("Der Lange"): kitara, sitra
Kay Lutter ("Die Lutter"): basso, mariantrumpetti
Florian Speckhardt ("Specki T.D."): rummut, lyömäsoittimet, patarummut
André Strugala ("Dr. Pymonte"): säkkipilli, skalmeija, sitar, harppu
Marco Ernst-Felix Zorzytzky ("Flex der Biegsame"): säkkipilli,  Irlannin säkkipilli, skalmeija, kampiliira
Boris Pfeiffer ("Yellow Pfeiffer"): säkkipilli, skalmeija, avainviulu
Diskografia > Studioalbumit

In Extremo Gold (1997)
Hameln (1998)
Weckt die Toten (1998)
Verehrt und Angespien (1999)
Sünder ohne Zügel (2001)
7 (2003)
Mein Rasend Herz (2005)
Sängerkrieg (2008)
Sterneneisen (2011)
Kunstraub (2013)
Quid Pro Quo (2016)
Kompass zur Sonne (2020)
Diskografia > Livealbumit

Die Verrückten sind in der Stadt (1998)
Live 2002 (2002)
Raue Spree 2005 (2006)
Sängerkrieg Akustik Radio Show (live) (2008)
Am Goldenen Rhein (live) (2009)
Diskografia > Kokoelmat

Kein Blick Zürück (2006)
20 Wahre Jahre (2015)
40 wahre Lieder – The Best Of (2017)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Russia Fanclub (venäjäksi)
Ashes of Love

| Ashes of Love> 香蜜沉沉烬如霜 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  45 min
Pääosissa:   Yang Zi  Deng Lun 
Alkuperämaa:   Kiina
Verkko:   Jiangsu TV  Netflix
Esitetty:  2. elokuuta 2018 – 4. syyskuuta 2018
Jaksoja:  63
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):   Perfect World Pictures  Omnijoi Media Corporation  Happy Era Media  Kunchi Pictures  Chongqing Shengmei 
Aiheesta muualla
IMDb
Ashes of Love (kiin.: 香蜜沉沉烬如霜; pinyin: Xiāng mì chénchén jìn rú shuāng) on televisioyhtiö Jiangsu TV:n esittämä kiinalainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Yang Zi ja Deng Lun.
Suomessa sarja alkoi samanaikaisesti Netflixissä.
Aiheesta muualla

IMDb
Ashley Moloney

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ashley Moloney |  Ashley Moloney |  Ashley Moloney |  |
Maa:   Australia
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Tokio 2020 | kymmenottelu |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Belgrad 2022 | seitsenottelu |  |
| Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut  | Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut  | Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tampere 2018 | kymmenottelu |  |
Ashley Moloney (s. 13. maaliskuuta 2000 Brisbane) on australialainen kymmenottelija ja olympiamitalisti.
Heinäkuussa 2018 hän voitti kymmenottelun alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden Tampereella pistemäärällä 8190. Tuolloin hän oli kymmenottelun nuorten maailmantilaston sijalla kaksi.
Tokion olympialaisissa 2020 hän saavutti kymmenottelussa pronssia pistemäärällä 8649, mikä oli uusi Australian ennätys. Hän oli kolmas myös 2022 Belgradin MM-hallikilpailujen seitsenottelussa. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän keskeytti seitsemän lajin jälkeen ja Budapestin MM-kilpailuissa 2023 kolmen lajin jälkeen.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

Ennätykset päivitetty 25. heinäkuuta 2022.
| Laji | Tulos | Paikka | Päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 metrin juoksu | 10,34 |  Tokio, Japani | 4. elokuuta 2021 |
| 200 metrin juoksu | 21,62 |  Brisbane, Australia | 8. maaliskuuta 2020 |
| 400 metrin juoksu | 45,82 |  Brisbane, Australia | 19. joulukuuta 2020 |
| 1 500 metrin juoksu | 4.39,19 |  Tokio, Japani | 5. elokuuta 2021 |
| 110 metrin aitajuoksu | 14,08 |  Tokio, Japani | 5. elokuuta 2021 |
| 110 metrin aitajuoksu (99 cm) | 14,13 |  Tampere, Suomi | 11. heinäkuuta 2018 |
| 110 metrin aitajuoksu (91,4 cm) | 13,98 (−0,1 m/s) |  Sydney, Australia | 30. maaliskuuta 2017 |
| 110 metrin aitajuoksu (91,4 cm) | 13,96 (+2,7 m/s) |  Townsville, Australia | 25. syyskuuta 2016 |
| Korkeushyppy | 211 cm |  Brisbane, Australia | 19. joulukuuta 2020 |
| Seiväshyppy | 510 cm (hallissa) |  Belgrad, Serbia | 19. maaliskuuta 2022 |
| Pituushyppy | 782 cm (hallissa) |  Belgrad, Serbia | 18. maaliskuuta 2022 |
| Kolmiloikka | 14,20 m (+1,0 m/s) |  Brisbane, Australia | 19. maaliskuuta 2016 |
| Kolmiloikka | 14,43 m (+3,4 m/s) |  Perth, Australia | 10. maaliskuuta 2016 |
| Kuulantyöntö | 15,20 m |  Götzis, Itävalta | 27. toukokuuta 2023 |
| Kuulantyöntö (6 kg) | 13,89 m |  Melbourne, Australia | 3. maaliskuuta 2018 |
| Kuulantyöntö (5 kg) | 14,97 m |  Sydney, Australia | 29. maaliskuuta 2017 |
| Kiekonheitto | 45,11 m |  Brisbane, Australia | 4. kesäkuuta 2021 |
| Kiekonheitto (1,75 kg) | 47,39 m |  Tampere, Suomi | 11. heinäkuuta 2018 |
| Kiekonheitto (1,5 kg) | 40,18 m |  Sydney, Australia | 30. maaliskuuta 2017 |
| Keihäänheitto | 57,77 m |  Brisbane, Australia | 20. joulukuuta 2020 |
| Keihäänheitto (700 g) | 44,04 m |  Sydney, Australia | 30. maaliskuuta 2017 |
| Kymmenottelu | 8649 |  Tokio, Japani | 5. elokuuta 2021 |
| Kymmenottelu (alle 20-vuotiaat) | 8190 |  Tampere, Suomi | 11. heinäkuuta 2018 |
| Seitsenottelu | 6344 (hallissa) |  Belgrad, Serbia | 19. maaliskuuta 2022 |
Are You Experienced? The Voodoo Collection

| Are You Experienced? The Voodoo Collection Kari Peitsamon Skootteri |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1991
 Formaatti: LP-levy, CD
 Tyylilaji: Rock
 Levy-yhtiö: Pyramid
Kari Peitsamon muut julkaisut
| Groovers' Paradise 1990 | Are You Experienced? The Voodoo Collection 1991 | Plays Wigwam 1991 |
Are You Experienced? The Voodoo Collection on Kari Peitsamon Skootterin kokoelma-albumi vuodelta 1991.
Kappaleet

A-puoli
Kun tukka lähtee	2:56
Oliivinvihreä Dodge Dart vm. -75	3:36
Tapahtuu alla rock'n'roll kuun	3:38
Ravistele sitä kunnolla	3:08
Voiko voodoolla tappaa	3:38
Voodoovisio	3:32
B-puoli
Mississippi voodoo mies	6:15
Tillikan villikissa	3:02
Kuka puijaa ketä	5:29
Kari muuttaa puuhun	2:47
Apulaissheriffiä ei pompoteta	3:25
Aurubis Finland

| Aurubis Finland Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2011
Toimitusjohtaja:  Hoshmand Kader
Puheenjohtaja:  Udo Nöbel
Kotipaikka:  Pori
Toimiala:  metalliteollisuus
Liikevaihto:  364,6 miljoonaa euroa (2021)
Liikevoitto:  10,8 miljoonaa euroa (2021)
Henkilöstö:  266 (2021)
Emoyhtiö:  Aurubis AG
Kotisivu:  https://www.aurubis.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aurubis Finland Oy on suomalainen yritys. Sen tuotantolaitokset sijaitsevat Porissa Kupariteollisuuspuistossa. Sen toiminta on ollut aiemmin osa Outokumpu Oy:tä. Aurubis Finland syntyi vuonna 2011 liiketoimintakaupalla, jolla Luvatan kuparisulaton kuilu-uuni ja kuparivalssaamo siirtyivät Luvatalta saksalaiselle Aurubis AG -konsernille. Aurubis Finland on konsernin omistama tytäryhtiö.
Valssattujen tuotteiden ohella Aurubis Finland toimittaa raaka-aineita Cuporille ja ostaa Luvatalta valssattujen tuotteiden valuaihioita ja myy takaisin valssattuja tuotteita. Päätuotteita ovat valssatut kuparituotteet teollisille asiakkaille ja arkkitehtuurituotteet muun muassa rakennusten julkisivuihin. Yhtiö on erikoistunut puhtaisiin kuparilajeihin.
Liikevaihto on 300 miljoonaa euroa, ja siitä vientiin menee noin 60 prosenttia. Tuotetusta lisäarvosta viennin osuus on kuitenkin 85 prosenttia. Päämarkkina-alue on Eurooppa. Yritys myy myös merkittäviä määriä tuotteitaan Amerikkaan ja Aasiaan. Henkilöstön määrä on 240. Pääkilpailijat ovat saksalaiset MKM- ja KME- konsernit sekä Revere USA:ssa. Pääsy markkinoille on turvattu Aurubis AG -konserniin kuuluvien neljän tehtaan yhteisellä myyntiorganisaatiolla.
Islanninhevonen

| Islanninhevonen |
| --- | --- |

Tyyppi::  yleishevonen
Alkuperä ja nimet
Alkuperämaa::   Islanti
Polveutuminen::  Equus scandinavicus
Rodun syntyaika::  800–900 jaa.
Muita nimityksiä::  issikka
Esiintyminen ja käyttö
Käyttötarkoitus::  vaellus- ja maastoratsastus; askellajiratsastus; harrasteratsastus
Merkitys Suomessa::  noin 2 000 yksilöä
Ominaisuudet
Korkeus::  yleensä 130–150 cm 
Värit::  kaikki paitsi tiikerinkirjava ja samppanjavärit
Islanninhevonen kuuluu maailman vanhimpiin hevosrotuihin. On arveltu, että ensimmäiset hevoset tulivat saarelle viikinkien mukana Islannin asuttamisen yhteydessä 700–800-luvulla, ja että nämä hevoset olivat eurooppalaisia metsähevosia sekä poneja. Rotua on kotimaassaan Islannissa jalostettu täysin puhtaana lähes tuhat vuotta, koska hevosten tuonti Islantiin on kiellettyä. Tarkoituksena on säilyttää rodun ainutlaatuisuus sekä estää eläintautien pääsy maahan. Myöskään maasta vietyä hevosta ei enää saa tuoda takaisin. Niinpä islantilaiset kilparatsastajat matkustettuaan muualle maailmaan kilpailemaan yleensä tapahtuman jälkeen myyvät hevosensa tai pitävät omaa kilpatallia esimerkiksi Manner-Euroopassa. Suomessa on yli 2 000 islanninhevosta, joista noin 900 on Suomen Hippos ry:n rekisterissä.
Islanninhevosen nimi koostuu yleensä kolmesta osasta: etunimestä, frá-prepositiosta (”kotoisin -sta”) ja syntymäpaikan nimestä. Islanninhevonen nimetään yleensä islanniksi, ja muunmaalaiset kasvattajat saattavat tätä tarkoitusta varten antaa tallilleen myös islanninkielisen nimen. Islanninhevosen etunimi viittaa tavallisesti johonkin sen ominaisuuteen; esimerkiksi Kjarni tarkoittaa pähkinää, jonka kovan kuoren alla on pehmeä sydän.
Ominaisuudet

Säkäkorkeudeltaan islanninhevonen on suhteellisen pieni (yleisin korkeus 122–142 cm), mutta kokoonsa nähden se on hyvin vahva, eikä sitä ponikokoisuudesta huolimatta lueta poni- vaan hevosroduksi muun muassa tyypillisistä poneista poikkeavan rakenteensa vuoksi. Normaalikokoinen aikuinenkin pystyy hyvin ratsastamaan islanninhevosella. Tyypillinen islanninhevonen voi kantaa noin 100 kg painoa ja vetää kaksi kertaa oman painonsa verran. Ulkomuodoltaan islanninhevoset ovat vankkoja, joskin jalostuksessa tavoitellaan yhä urheilullisempaa ja kevyempää rakennetta.
Islanninhevoset kasvattavat talveksi paksun, vettä, lunta, savea, mutaa ja pakkasta läpäisemättömän talvikarvan. Siksi ne eivät yleensä tarvitse loimitusta kovimmillakaan pakkasilla. Islanninhevosilla on myös pitkät, tuuheat jouhet. Värivaihtelua on paljon: eräitä kirjavuusgeenejä (sabino ja frame overo) sekä tiikerinkirjavuutta lukuun ottamatta rodussa esiintyy lähes kaikkia tunnettuja värigeenejä. Kaikki värit hyväksytään, ja perus- ja erikoisvärejä ja niiden eri sävyjä ja yhdistelmiä on kymmenittäin. Koska islanninhevosia on kotimaassaan varsinkin historiallisesti pidetty paljon laiduntamassa vapaana yhteislaumoissa, monenkirjavat värit ovat auttaneet omistajaa löytämään laumasta nopeasti oman hevosensa.[lähde? ] Niinpä monenlaiset, usein näyttävät värit ovatkin islanninhevosten omistajille yhä suorastaan ylpeyden aihe.
Islanninhevosta pidetään luonteeltaan tasaisena ja helppona käsitellä. Tämä johtuu osaltaan siitä, että islanninhevoset saavat perinteisesti kasvaa ja elää lajityypillisesti isoissa laumoissa ja ulkoilla runsaasti, jolloin erilaisten käytösongelmien riski on pieni. Yksilökohtaisia eroja esiintyy kuitenkin aivan kuten muillakin hevosroduilla; osa hevosista on herkkiä ja eteenpäinpyrkiviä, osa taas rauhallisia. Islanninhevonen soveltuu yleensä kaikenikäisten ratsastajien käyttöön, mutta osa hevosista vaatii vahvan temperamenttinsa vuoksi aikuisen, kokeneen ratsastajan.[lähde? ]
Islanninhevoset ovat tavallisesti terveitä ja pitkäikäisiä: 30-vuotias islanninhevonen ei ole harvinaisuus, ja jotkin yksilöt saattavat hyvässä hoidossa elää huomattavasti vanhemmiksikin. Suomeen tuoduilla yksilöillä esiintyy kuitenkin yleisesti kesäihottumaa, koska eläimet eivät kotimaassaan ole tottuneet tämän ilmastoalueen hyönteisiin. Myös Suomessa syntyneillä yksilöillä tavataan kesäihottumaa.[lähde? ] Islanninhevosten koulutus aloitetaan myöhemmin kuin useimmilla muilla hevosroduilla, 4–5 vuoden iässä, koska ne muiden maatiaisrotujen tapaan kasvavat ja kehittyvät hitaammin kuin pitkälle jalostetut rodut. Islanninhevosta pidetään täysikasvuisena vasta 7–8-vuotiaana.
Ominaisuudet > Töltti ja passi

Islanninhevosten erikoispiirteisiin lukeutuvat ylimääräiset, ratsastajalle mukavat askellajit töltti ja passi. Islanninhevosilla on tölttiin ja mahdollisesti myös passiin yleensä vahvat luontaiset taipumukset, ja ne liikkuvat näissä askellajeissa varsasta saakka myös vapaana ollessaan, joskin askellajeja pystytään koulutuksella ja ratsastuksella sekä parantamaan että heikentämään.
Töltti on nelitahtinen, tasainen askellaji, jossa hevosen jalat liikkuvat samassa järjestyksessä kuin käynnissä. Töltissä hevonen kulkee koottuna ja astuu takajaloillaan hyvin alleen. Tempo voi vaihdella kävelyvauhdista aina laukan nopeuteen saakka. Töltti on ratsastajalle ja hevoselle erittäin tasaista ja mukavaa menoa.
Passi on kaksitahtinen, laukkaa nopeampi, vauhdikas askellaji, jossa saman puolen jalat liikkuvat samanaikaisesti samaan suuntaan, ja jossa on liitovaihe. Passi on islanninhevosilla tölttiä harvinaisempaa.[lähde? ] Hidasta passia, jossa ei ole liitovaihetta, ei hevosilta toivota, ja sitä kutsutaankin halventavasti possupassiksi. Passi tarvitsee ratsukolta enemmän taitoa ja kokemusta kuin töltti. Passi myös vahingoittaa jalkoja liiallisella käytöllä joten passia ei saa mennä liikaa [lähde? ].
Kaikki islanninhevoset eivät osaa erikoisaskellajeista molempia tai kumpaakaan. Vain tölttäävää hevosta kutsutaan nelikäyntihevoseksi, ja sekä töltin että passin osaavaa taas viisikäyntihevoseksi. Vain normaalit askellajit (käynnin, ravin ja laukan) hallitsevat islanninhevoset eivät ole toivottuja, ja ne karsitaankin jalostuksesta.[lähde? ] Joillakin islanninhevosilla tölttitaipumukset puolestaan ovat niin vahvat, että ne vapaanakin liikkuessaan tölttäävät ravaamisen sijasta ja niitä voi olla vaikea saada lainkaan ravaamaan. Nature-lehdessä julkaistu tieteellinen tutkimus on osoittanut, että eri askellajien osaamisen taustalla ovat geneettiset tekijät.
Käyttö

Islanninhevoset ovat maastovarmuutensa ansiosta mainioita vaellusratsuja. Etenkin kotimaassaan Islannissa perinteiseen tapaan kasvaneet hevoset ovat tottuneet liikkumaan ympäri vuoden vaihtelevassa ja hankalassa maastossa ja ovat erityisen varmajalkaisia.
Vaikka islanninhevoset ovat kuin luotuja maastoratsastukseen, niitä näkee yhä useammin myös koulu- ja esteradoilla. Islanninhevosesta on tullut suosittu harrastehevonen niin aikuisille kuin nuorillekin sopivan kokonsa ja monipuolisuutensa ansiosta.[lähde? ]
Käyttö > Askellajikilpailut

Islanninhevosille järjestetään omia erityisiä askellajikilpailuitaan. Askellajikilpailuja järjestetään Suomessa paikallisista tallikilpailuista aina SM-kisoihin, kansainvälisesti myös PM- ja MM-tasolle asti. Passijuoksu- ja tyylipassikilpailut käydään 150–250 metrin pituisilla passiradoilla. Neli- ja viisikäyntihevosten askellaji- ja tölttiluokat järjestetään 250 metrin pituisella ja noin 4 metriä leveällä soikioradalla. Kansainvälisten kilpailujen luokkiin kuuluva askellajihevosten kür-tyyppinen kouluohjelma ratsastetaan kouluradalla ja siinä esitetään liikkeitä eri askellajeissa, mutta ei liitopassia. Nelikäynnissä esitetään hidasta tölttiä, ravia, käyntiä, laukkaa ja nopeaa eli lisättyä tölttiä. Viisikäynnissä esitetään nopean töltin sijaan liitopassia. Tölttilajeissa esitetään tölttiä eri tempoissa, T2-luokassa myös pitkin ohjin, ohjat yhdessä kädessä, jolloin hevosen on kannettava itsensä töltissä. Passijuoksu on nopeuslaji. Tyylipassissa annetaan aikapisteiden lisäksi tyylipisteet niin passiin siirtymisestä, passin laadusta kuin lopussa tapahtuvasta hidastuksestakin. Passijuoksua lukuun ottamatta askellajikilpailut ovat arvostelulaji, jota arvostelee 3–5 tuomaria. Arvosteluasteikko on 0–10. Arvostelun pääkohtia ovat askellajin tahdin puhtaus, oikea tempo, liikkeiden lennokkuus, muoto ja esityksen harmonia.
Suomalainen Nicola Bergman-Kankaala voitti vuonna 2003 MM-hopeaa viisikäynnissä hevosella Bruni frá Súluholti.
Töltti T.1 *
Töltti T.2 *
Nelikäynti V.1 *
Viisikäynti F.1 *
250 metrin passijuoksu P.1
Passikoe PP.1
Speedpassi P.2
Kouluratsastus FS.1