Venezuelan mielenosoitukset 2014–2019
Vuonna 2014 ja 2015

6. tammikuuta aseistautuneet ryöstäjät tappoivat Miss Venezuela Mónica Spearin ja hänen entisen aviomiehensä Valencien lähellä. Pariskunta oli yrittänyt estää ryöstön lukitsemalla autonsa ovet. Väkivaltaan kyllästyneet ihmiset alkoivat osoittaa mieltään keskiviikkona 8. tammikuuta 2014. Riippumattoman järjestön, Venezuelan Violence Observatoryn, mukaan maassa surmattiin 24 763 ihmistä vuonna 2013, mikä oli enemmän kuin edeltävänä vuonna. Hallituksen mukaan rikollisuus oli laskussa. Venezuelan henkirikosluvut ovat maailman korkeimpia ja turvallisuuteen liittyvät asiat ovat olennainen kiistakysymys.
23. tammikuuta oppositiossa olevat poliitikot Leopoldo López ja María Corina Machado aloittivat la Salida (Lähtö) kampanjan, jonka tarkoitus oli ajaa presidentti Nicolas Maduro pois virastaan protestien avulla.[lähde? ] Lopez kutsui opiskelijoita mielenosoituksiin 1. helmikuuta 2014.[lähde? ]
San Cristóbalin yliopiston kampuksella yritettiin raiskata opiskelijatyttö. Sen seurauksena 4. helmikuuta opiskelijat ja siviiliyhteisöjen jäsenet osoittivat mieltään Chavezin kaudella yleistynyttä rikollisuutta vastaan. Poliisin kovaotteinen vastaus, kuten viiden opiskelijan pidätys, suututti opiskelijat. Myötätuntoa ilmaisseet opiskelijamielenosoitukset jatkuivat seuraavana päivänä.
Yksi mielenosoitusten syy oli maassa olevat kuubalaiset, jotka olivat siellä usein auttamassa hallitusta muun muassa terveydenhoidon kehittämisessä. Hallitus myi Kuuballe öljyä alennushintaan, mitä oppositio vastusti. Kuuban miesten baseball-maajoukkue palasi Karibian liigaan. Helmikuun alussa joukko opiskelijoita yritti hyökätä Kuuban maajoukkueen majoituspaikkaan. Kun tunkeutujat pidätettiin, opiskelijat vaativat heidän vapauttamistaan.
12. helmikuuta oppositio aloitti 38 kaupungissa järjestetyt laajat mielenosoitukset. Päivä oli La Victorian taistelun 200-vuotispäivä ja nuorten päivä. Mielenosoitusten jälkeen pienempiä ryhmiä jäi heittelemään poliiseja kivillä.[lähde? ]
Venezuelan poliisi oli huonosti johdettu ja osa siitä tuki mielenosoittajia.[lähde? ] Niinpä hallitus vastasi mielenosoituksiin puolisotilaallisin joukoin ja kansalliskaartin voimalla. Samana päivänä tuntemattomat asemiehet ampuivat aseettomia mielenosoittajia. Kaksi kuoli Caracasissa. Asemiehet lienevät olleet hallitusta tukeneita colectivos-ryhmiä. Tämä johti siihen, että mielenosoittajien nuori, kova ydin otti käyttöön muun muassa polttopullot. Eri paikkakunnilla mellakoivat mielenosoittajat hyökkäsivät julkisin rakennuksiin. Maduro syytti väkivallasta ja kuolemista oppositiota.[lähde? ]
Eräs colectivon jäsen, Juan Montoya, kuoli. Sen perusteella hallitus käski 13. helmikuuta pidättää oppositiojohtaja Lopezin ja kielsi opposition mielenosoitukset, mutta järjesti itseään tukevia mielenosoituksia. Yksi niistä kokoontui julkisen ministeriön eteen päivä sen jälkeen, kun siihen oli hyökätty.[lähde? ]
Oppositiojohtaja Leopoldo Lopez antautui helmikuussa ja vetosi mielenosoittajiin ja viranomaisiin, että he välttäisivät väkivaltaa (Arkistoitu – Internet Archive).
Vuonna 2014 mielenosoituksia oli eniten helmi-maaliskuussa, ja mielenosoitukset huipentuivat helmikuun puolivälissä, kun opiskelija- ja oppositiojohtajat kutsuivat ihmisiä osoittamaan mieltään. Tämän jälkeen mielenosoituksia oli yhä paljon, mutta määrä aleni kuukausi kuukaudelta. Vuoden 2015 tammikuussa oli melko paljon mielenosoituksia pääosin pulaa vastaan.