stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Välijoki (Evijärvi)
Välijoen lähialue > Yleistä

Välijoen vesistöalue sisältyy Ähtävänjoen keskiosan alueeseen (47.02) ja se on jaettu kahteen toisen jakovaiheen alueeseen, Välijoen alaosan alue (47.022) ja Välijoen yläosan alue (47.023). Näiden välinen raja sijaitsee kartan mukaan Hanhikosken voimalaitoksella. Välijoen vesistöalueen lähialue muodostuu niistä ojista ja puroista, jotka laskevat suoraan Välijokeen. Tämä alue on 13 kilometriä pitkä ja sen leveys vaihtelee 7–10 kilometriä . Välijoen sivu-uomat ovat tämän vuoksi lyhyitä ja vähävetisiä. Välijoessa on kuitenkin runsaasti vettä, sillä se sijaitsee Ähtävänjoen vesistön keskijuoksulla ja sen valuma-alueen pinta-ala on 1 602 neliökilometriä. Kun siitä vähentää lähdejärven valuma-alueen pinta-alan 1 530 neliökilometriä, jää Välijoen lähialueen pinta-alaksi 72 neliökilometriä.
Välijoen lähialue > Sivujoet

Välijoen sivuojat ovat verrattain lyhyitä. Etäisyys (*) on mitattu Evijärven rannasta.
| Sivu-uoman nimi   | Pääuoman kohta   | Etäisyys (km *)   | Pituus (km)   | Virtaama MQ (m³/s) | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Välijoki laskee Evijärveen
| Isonnevanoja | joensuu | 1 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Varispuro | Puroniemi | 1 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Riitaoja | Koski | 8 |  |  | 9 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Käyriäisenpuro | Lammi | 14 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
Välijoki alkaa Lappajärven pohjoisrannasta.

Lähteet: 1 = sivujoen oma artikkeli, 2 = Karttapaikan verkkopalvelu, 3 = katsottu Suomen ympäristökeskuksen VALUE-palvelusta ()
Välijoen lähialue > Järviä

Välijoen lähialueella sijaitsee muutamia järviä. Joenuomaan avautuva Perälammi (13 ha) ja voimalaitoksen patojärvi (45 ha) on jo edellä mainittu. Jokikylässä sijaitsee pieni Vähäjärvi (8 ha), joka laskee jokeen Varisojan kautta. Lammissa sijaitseva yhtä pieni Valkeisjärvi (8 ha) laskee Käyriäisjärven kosteikon läpi ja Käyriäisojan kautta jokeen.
Huomioita

↑  Pääuoman ja sen pituuden määrittäminen on selostettu artikkelin Ähtävänjoen vesistö kappaleessa Pääuoma.
↑  Ähtävänjoen alaosan alueen mitat on arvioitu Karttapaikan verkkopalvelun mittausvälineitä käyttäen hyödyntäen vertailussa Järviwikin valuma-aluekarttaa.
Ylä-Itävalta

| Ylä-Itävalta Oberösterreich |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Itävalta
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Linz
 – Kuvernööri:  Thomas Stelzer
Pinta-ala:  11 980 km² (4.)
Väkiluku (2015):  1 437 251 (3.)
 – väestötiheys:  120 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  AT-4
 
Oberösterreich
Ylä-Itävalta (saks. Oberösterreich) on yksi Itävallan yhdeksästä osavaltiosta. Ylä-Itävallalla on rajaa lännessä Saksan ja pohjoisessa Tšekin tasavallan kanssa. Naapuriosavaltiot ovat idässä Ala-Itävalta, etelässä Steiermark ja lounaassa Salzburg. Osavaltiossa on arviolta 1 437 251 asukasta (2015) ja sen pinta-ala on 11 980 neliökilometriä. Osavaltion pääkaupunki on Linz ja kuvernööri Thomas Stelzer.
Perinteiset hallintoalueet

Ylä-Itävallan neljä neljännestä ovat:
Mühlviertel
Innviertel
Hausruckviertel
Traunviertel.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ylä-Itävalta Wikimedia Commonsissa
Itävallan osavaltiot
Ala-Itävalta
Burgenland
Kärnten
Salzburg
Steiermark
Tiroli
Wien
Vorarlberg
Ylä-Itävalta
Ylä-Itävallan perinteiset hallintoalueet.
Lännenliekosammal

| Lännenliekosammal |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Elinvoimainen
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Ryhmä::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Bryidae
Lahko::  Palmikkosammalet Hypnales
Heimo::  Kerrossammalet Hylocomiaceae
Suku::  Liekosammalet Rhytidiadelphus
Laji::  loreus
Kaksiosainen nimi
 Rhytidiadelphus loreus  (Hedw.) Warnst. 
Katso myös
   Lännenliekosammal Wikispeciesissä   Lännenliekosammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lännenliekosammal (Rhytidiadelphus loreus) on  liekosammalten sukuun kuuluva sammallaji. Sitä esiintyy Etelä-Suomessa ja Tunturi-Lapissa. Laji on valtakunnallisessa uhanalaisuusluokittelussa elinvoimainen, mutta alueellisesti uhanalainen näillä alueilla Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Yleisväriltään lännenliekosammal on vihreää.
Lännenliekosammalen itiöpesäke.
Ylä-Kainuu

| Ylä-Kainuu |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  sanomalehti
Levikki:  6 703 (LT 2014)
Perustettu:  1965
Päätoimittaja:  Sirkku Rautio
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Suomussalmi
Kotimaa:   Suomi
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  2-päiväinen
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Ylä-Kainuu.fi
Ylä-Kainuu on Suomussalmen, Hyrynsalmen ja Puolangan kuntien alueella ilmestyvä paikallislehti. Ylä-Kainuu ilmestyy tiistaisin ja torstaisin. Painetun lehden lisäksi Ylä-Kainuu julkaisee päivittäin verkkolehteä.
Ylä-Kainuun kustantaja on SLP Kustannus Oy. SLP Kustannuksen julkaisuja Kainuussa ovat myös maakuntalehti Kainuun Sanomat, tilattavat paikallislehdet Sotkamo-lehti ja Kuhmolainen sekä kaupunkilehti Koti-Kajaani. SLP Kustannus Oy on Suomalainen Lehtipaino Oy:n tytäryhtiö.
Ylä-Kainuun päätoimittaja on Sirkku Rautio. Vuonna 2014 lehden levikki oli 6 703. Ylä-Kainuulla on yli 21 000 lukijaa.
Historia

Ylä-Kainuun ensimmäinen numero ilmestyi 5. helmikuuta 1965. Lehden kaksi ensimmäistä numeroa jaettiin postin mukana jokaiseen suomussalmelaiseen talouteen. Kolmannesta numerosta lähtien lehti tuli vain tilattuna.
Lehti oli aluksi nimeltään Suomussalmi. Kun levikki laajeni Suomussalmen lisäksi Hyrynsalmelle, tuli lehden nimeksi Salmelainen vuonna 1973. Levikkialueen laajennuttua sisältämään myös kolmannen Ylä-Kainuun kunnan Puolangan, otettiin käyttöön nimi Ylä-Kainuu vuonna 1974.
Aiheesta muualla

Ylä-Kainuun kotisivut
Lucy Stitzer

| Lucy Stitzer> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1961 (ikä 62–63)
Muut tiedot
Omaisuus:  2,0 miljardia dollaria (3/2018)
Yritys:  Cargill
Lucy C. MacMillan Stitzer (s. 1961) on yhdysvaltalainen rahoitusalalla työskentelevä yritysjohtaja ja miljardööriperijätär. Hän edustaa Cargill-suvun viidettä sukupolvea ja omistaa noin kolme prosenttia perheyhtiönä toimivasta yhdysvaltalaisesta Cargill-suuryhtiöstä. Hän peri omistuksensa isänsä W. Duncan Macmillanin (k. 2006) jälkeen. Yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi maaliskuussa 2018 Stitzerin varallisuudeksi 2,0 miljardia dollaria. Hänellä on kolme vastaavan omistusosuuden perinyttä miljardöörisiskoa: Alexandra Daitch, Sarah MacMillan ja Katherine Tanner.
Cargill on suuri Yhdysvaltain Minnesotan osavaltion Wayzatasta käsin johdettu erityisesti maataloustuotteiden tuotantoa ja kauppaa harjoittava yrityskonserni, jonka liikevaihto oli keväällä 2017 päättyneeltä tilivuodelta noin 110 miljardia dollaria. Cargill-suku piti hallussaan noin 87,2 prosenttia yhtiön osakkeista. Yhtiön omistusosuuksien seurauksena suvussa on toistakymmentä dollarimiljardööriä.
Stitzer suoritti vuonna 1982 alemman korkeakoulututkinnon (B.A.) Virginian Hollins-yliopistosta englannin kieli pääaineenaan. Hän on työskennellyt pankkialalla useissa yrityksissä (Citibank, Sandler O'Neill & Partners, AmeriGroup). Sittemmin hän on toiminut toimii muun muassa suvun sijoitusyhtiö Waycrossen johdossa ja Cargill Inc.:n johtokunnan jäsenenä. Hän asuu Yhdysvaltain Connecticutin osavaltion Greenwichissä. Hän on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.
Winterheart’s Guild

| Winterheart's Guild Sonata Arctica |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syys–marraskuu 2002
 Julkaistu: 21. maaliskuu 2003
 Tuottaja(t): Sonata Arctica 
 Tyylilaji: power metal
 Kesto: 54.56
 Levy-yhtiö: Spinefarm Records
Sonata Arctican muut julkaisut
| Songs of Silence 2002 | Winterheart's Guild 2003 |  Takatalvi 2003 |
Winterheart's Guild on suomalaisen power metal -yhtye Sonata Arctican kolmas studioalbumi. Se äänitettiin syksyllä 2002 ja julkaistiin maaliskuussa 2003. Albumin normaaliversiolla on kymmenen kappaletta, mutta japanilaisella versiolla kuullaan myös bonuskappale "The Rest of the Sun Belongs to Me". Kappale on tosin mukana myös myöhemmin Reckoning Night -albumin yhteydessä julkaistulla Shamandalie-singlellä. Kappale "Victoria's Secret" on julkaistu myös EMI Finlandin kokoelmalevyllä: Kaikkien aikojen Suomimetallit.
Albumin äänitysten aikaan Sonata Arcticalla ei ollut vakituista kosketinsoittajaa, joten koskettimista albumilla vastaavat laulaja Tony Kakko sekä Stratovarius-yhtyeen Jens Johansson. Uusi kosketinsoittaja Henrik Klingenberg liittyi yhtyeeseen äänitysten jo päätyttyä.
Winterheart's Guild vietti Suomen virallisella albumilistalla yhteensä 12 viikkoa noussen parhaimmillaan listan kolmanneksi. Vuoden 2005 loppuun mennessä levyä oli myyty kultalevyyn oikeuttavat 15 000 kappaletta. Tähän mennessä albumia on myyty liki 20 000 kappaletta.
Albumin viimeisen kappaleen "Draw Me" loppuun on piilotettu suomenkielistä puhetta.
Yhtyeen kokoonpano

Tony Kakko – laulu, koskettimet
Jani Liimatainen – kitara
Marko Paasikoski – basso
Tommy Portimo – rummut
Yhtyeen kokoonpano > Vierailevat muusikot

Jens Johansson – kosketinsoitinsoolot kappaleissa 3, 4, 6 ja 7
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Tony Kakko.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Abandoned, Pleased, Brainwashed, Exploited | 5.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Gravenimage | 6.58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | The Cage | 4.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Silver Tongue | 3.58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | The Misery | 5.08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Victoria's Secret | 4.43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Champagne Bath | 3.57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Broken | 5.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | The Rest of the Sun Belongs to Me (bonuskappale japanilaisella versiolla)  | 4.22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | The Ruins of My Life | 5.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Draw Me | 9.26 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Soundi:
Aiheesta muualla

Sonata Arctican virallinen kotisivu – albumin sanoitukset
Sonata Arctica: Winterheart's Guild Musiikkituottajat ry.
SARDIN – tietoa albumin eri versioista (Arkistoitu – Internet Archive)
Albumi Winterheart’s Guild Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Winterheart’s Guild Discogsissa. (englanniksi)
Yhtymä (verotus)

Yhtymä on Suomen verotuksessa kahden tai useamman luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön yhteenliittymä. Verotuksessa yhtymän tulot lasketaan ja jaetaan yhtymän osakkaille. Yhtymä ei siis ole itsenäinen verovelvollinen.
Yhtymiä ovat elinkeinoyhtymä, verotusyhtymä sekä ulkomainen yhtymä ja eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä. Näiden lisäksi yhtymänä verotetaan elinkeinotoimintaa harjoittavaa kuolinpesää sen jälkeen, kun kuolinvuodesta on kulunut kolme vuotta.
Elinkeinoyhtymä

Elinkeinoyhtymiä ovat mm. avoin yhtiö, kommandiittiyhtiö ja laivanisännistöyhtiö.
Elinkeinoyhtymänä pidetään myös sellaista henkilöiden yhteenliittymää, joka harjoittaa elinkeinotoimintaa ja toimii osakkaiden yhteiseen lukuun. Poikkeus pääsääntöön on työyhteenliittymä, joka ei ole elinkeinoyhtymä eikä mikään muukaan yhtymä, vaikka sekin harjoittaa elinkeinotoimintaa osakkaiden yhteiseen lukuun.
Perustettavan osakeyhtiön elinkeinoliiketoiminta ajalta ennen yhtiön rekisteröintiä verotetaan elinkeinoyhtymänä, jos yhtiön rekisteröinti on viipynyt perustajista johtuvista syistä. Kuitenkin normaalisti osakeyhtiön toiminta ajalta ennen sen rekisteröintiä katsotaan osakeyhtiön nimissä tehdyksi. Tällöin toiminta on kestänyt yleensä alle vuoden.
Verotusyhtymä

Verotusyhtymä on kahden tai useamman henkilön yhteenliittymä, jonka tarkoitus on hallita tai viljellä kiinteistöä. Verotusyhtymiä ovat maatalousyhtymä, metsäyhtymä ja kiinteistöyhtymä. Nimitys riippuu siitä, minkä luonteista toimintaa verotusyhtymä harjoittaa. Verotusyhtymät eivät ole oikeussubjekteja. Jos yhtymän nimissä tehdään sopimuksia, ne ovat tosiasiassa yhtymän osakkaiden yhdessä tekemiä sopimuksia.
Maatalousyhtymä muodostuu tietyissä tilanteissa, kun maatilalla on vähintään kaksi omistajaa. Se muodostuu myös, jos kaksi tai useampi henkilö sijoittavat varoja yhdessä harjoitettavaan maatalouteen, esimerkiksi yhteisiin koneisiin. Maatalousyhtymä voi harjoittaa maataloutta ja lisäksi myös metsätaloutta, mutta ei elinkeinotoimintaa.
Metsäyhtymä muodostuu, kun vähintään kaksi henkilöä (jotka eivät ole toistensa puolisoita) omistavat yhdessä metsää. Metsäyhtymän tarkoitus on omistaa metsää ja harjoittaa metsätaloutta.
Kiinteistöyhtymä on verotusyhtymä, joka ei harjoita maa- tai metsätaloutta. Se muodostuu tietyissä tilanteissa, kun kaksi tai useampi henkilö omistavat yhdessä kiinteistön. Kiinteistöyhtymään voi kuulua esimerkiksi kesämökki tai asuinrakennus. Kiinteistöyhtymää ei muodostu pelkästä rakennuksesta ilman maapohjaa eikä asunto-osakkeen yhteisomistuksesta. Kiinteistöyhtymää ei yleensä synny, kun puolisot omistavat yhdessä kiinteistön. Sitä ei synny myöskään silloin, kun paritalon yhteisomistajilla on kiinteistötietojärjestelmään kirjattu hallinnanjakosopimus.
Kiinteistöyhtymän saamat tulot jaetaan yhtymän osakkaille verotettavaksi pääomatulona. Yhtymällä voi olla esimerkiksi vuokratuloja ja -menoja. Kiinteistöyhtymän muodostuminen ei kuitenkaan edellytä tulojen olemassaoloa. Elinkeinotuloa kiinteistöyhtymällä ei voi olla. Kiinteistöyhtymä ei voi hankkia itselleen omaisuutta tai velkaa.
Muita käsitteitä

Muita yhtymään verrattavia käsitteitä ovat verotuksessa mm. luonnollinen henkilö, yhteisö ja yhteisetuus.
Yhtä

| Yhtä Niko & Tapsa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 13. huhtikuuta 2011
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Niko, Pik3
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 50.32
 Levy-yhtiö: Fresh Tunes Finland
Nikon & Tapsan muut julkaisut
| Parhaita päiviä 2009 | Yhtä 2011 |   |
Yhtä on rap-duo Nikon & Tapsan kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 13. huhtikuuta 2011. Sen julkaisi Fresh Tunes Finland.
Taustaa

Albumin ensimmäinen musiikkivideo, nimikkokappale "Yhtä", julkaistiin joulukuussa 2010 ja toinen musiikkivideo "Tanssit" maaliskuussa 2011. Albumilla vierailevat Asa Masa, Hyzä, Puppa J, Raappana ja Saurus. Albumin on tuottanut kokonaan Niko Liinamaa, paitsi kappaleen "Täydellistä soundia", jonka ovat tuottaneet Niko Liinamaa ja Pik3.
Kappaleet

Yhtä – 4.11
Pysy tuoreena – 4.25
Neljäs ulottuvuus – 5.24 (mukana Puppa J)
Sivupoluilla – 4.42 (mukana Asa Masa)
Kosminen nainen – 4.14
Täydellistä soundia – 4.41 (mukana Saurus)
Haamuräpin lait – 5.18 (mukana Hyzä)
Ohikiitävää – 2.55
Pelot syö – 4.07 (mukana Raappana)
Tanssit – 3.42
Ihmeitä – 6.41
Arvostelut

Desibeli.net:
Soundi:
World Geodetic System 1984

World Geodetic System 1984 (lyh. WGS 84) on Yhdysvaltain puolustusministeriön määrittelemä ja ylläpitämä tasokoordinaattijärjestelmä. Geodesiassa se on vertausjärjestelmä, mutta nimeä käytetään myös jokaisesta vertausjärjestelmän realisoivasta vertauskehyksestä, joita on tähän mennessä kuusi kappaletta. Se on myös geodeettinen datumi, jonka jokin vertauskehys määrittelee, mutta nimeä käytetään myös jokaisesta koordinaattijärjestelmästä, joka muodostuu liitettäessä geodeettinen datumi johonkin koordinaatistoon.
GPS-järjestelmä realisoi kunkin geodeettisista vertauskehyksistä. Pelkkää käsitettä WGS 84 käytetään myös kuvaamaan WGS 84 -ellipsoidia. WGS 84:n yhteydessä on määritelty maailmanlaajuinen geoidimalli. Sen avulla voidaan laskea geoidin korkeus eli geoidin ja vertausellipsoidin välinen ero.
Taustaa

Historiallisesti eri valtioiden maanmittausorganisaatiot ovat tuottaneet omilta alueiltaan mahdollisimman tarkkoja karttoja. Maapallon epämuotoisuuden takia alueellisten karttojen koordinaatit poikkeavat toisistaan. Erityisesti avaruuslentoja, ilmailua ja sotilaskäyttöä varten kuitenkin tarvittiin koko maailman kattava yhtenäinen koordinaattijärjestelmä.
Satelliittien avaruudesta keräämien tietojen perusteella kyettiin maan massakeskipiste määrittämään tarkemmin, mikä mahdollisti maan keskipisteeseen sidottujen koordinaattijärjestelmien luomisen. Ennen WGS 84 -järjestelmää luotiin kolme sen edeltäjää:
WGS 60
WGS 66
WGS 72
Näiden tarkkuus ei kuitenkaan ollut riittävä muutaman metrin tarkkuutta edellyttäviin tarpeisiin.
WGS 84 -vertauskehykset

Geodeettisia vertauskehyksiä WGS 84 on toistaiseksi julkaistu kuusi kappaletta. Nämä erotetaan usein ilmaisemalla nimen perässä GPS-viikko, jonka aikana realisointiin käytetyt havainnot kerättiin. Esimerkiksi WGS 84 (G1762) ilmaisee realisaation, jonka havainnot on kerätty GPS-viikolla 1762. Realisaatiot ovat nimeltään, epookiltaan ja tarkkuudeltaan:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nimi | NGA Precise Ephemeris  | Epookki | Tarkkuus |
| WGS 84  | 1.1.1987  |   | 1-2 metriä |
| WGS 84 (G730)  | 2.1.1994  | 1994.0  | 10 cm/komponentti RMS  |
| WGS 84 (G873)  | 29.9.1996  | 1997.0  | 5 cm/komponentti RMS   |
| WGS 84 (G1150)  | 20.1.2002  | 2001.0  | 1cm/komponentti RMS   |
| WGS 84 (G1674)  | 7.5.2012  | 2005.0  | <1cm/komponentti RMS  |
| WGS 84 (G1762)  | 16.10.2013  | 2005.0  | <1cm/komponentti RMS   |
Jos nimen perässä ei ole GPS-viikkoa, niin tällä ei kuitenkaan usein viitata ensimmäiseen realisaatioon, vaan viimeisimpään.
WGS 84:n nollameridiaani yhtyy Bureau International de l'Heuren (lyh. BIH) vuonna 1984 määrittelemään referenssimeridiaaniin. Tämä referenssimeridiaani poikkeaa 5,31 kaarisekuntia itään Greenwichin observatorion alueelle merkitystä historiallisesta nollameridiaanista. Ero Greenwichin observatorion leveysasteella on noin 102 metriä.
Geoidimalli

WGS 84:n yhteydessä on määritelty maailmanlaajuinen geoidimalli. Viimeisin malli on EGM2008. Sen avulla voidaan laskea globaalin geoidin ja WGS 84 -vertausellipsoidin välinen ero.
Suhde muihin vertausjärjestelmiin ja vertauskehyksiin

WGS 84 on realisaationsa tarkentuessa lähentynyt Kansainvälisen terrestrisen vertausjärjestelmän (lyh. ITRS) realisaatioita; esimerkiksi WGS 84 (G1150) ja ITRS:n realisaatio ITRF00 poikkeavat toisistaan alle senttimetrin.
Ero alueellisiin vertauskehyksiin vaihtelee, koska nämä yleensä on sidottu mannerlaattoihin, eli nämä liikkuvat toistensa suhteen.
Pohjois-Amerikassa käytössä oleva NAD83 ja WGS 84 poikkeavat toisistaan suurimmillaan runsaan metrin.
Eurooppalaisen terrestrisen vertausjärjestelmän 1989 (lyh. ETRS89) suomalainen realisaatio EUREF-FIN ja WGS 84 poikkeavat toisistaan alle metrin.
Suomalainen kartastokoordinaattijärjestelmä poikkeaa WGS 84:stä Suomen alueella pohjois-eteläsuunnassa 0–70 metriä ja itä-länsi-suunnassa 160–180 metriä.
Lomayhtymä

Lomayhtymä on vuonna 1949 perustettu ja vuoteen 1967 Maaseudun Lomaliitto -nimeä käyttänyt keskustalainen yhdistys.
1960-luvulla se alkoi välittää maatilarakennuksia lomanviettopaikoiksi. Vuonna 1966 mökit, huoneistot ja tilat siirtyivät Lomarengas-yhdistykselle.
Lomayhtymän toimintaan kuului myös järjestää valtion tukemia lomia maaseudun vähävaraisille. Raha-automaattiyhdistys tuki Lomayhtymää vuosittain, vuonna 2011 vielä kahdella miljoonalla eurolla, mutta tuen loputtua yhdistys ajautui talousvaikeuksiin. Se myi Runnin kylpylähotellin vuonna 2013 Perttu Nousiaisen ja Aki Haaron yhtiöille. Järvenpäästä juuri ostettu ravintola Rantapuisto myytiin Lomayhtymän toimitusjohtaja Rauno Koitermaalle, Haarolle ja Nousiaiselle.
Lomayhtymän viimeinen omaisuus eli Lappajärven Kivitippu myytiin vuonna 2016. Kivitippu oli aiemmin toiminut myös vastaanottokeskuksena.
Kirjallisuutta

Nurmela, Kari A.: Lomayhtymä : muistikuvia viideltä vuosikymmeneltä. Määritä julkaisija! ISBN 9529112521.
Lucy Weber

| Lucy Weber> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Lucy McVitty Weber
Syntynyt: 5. elokuuta 1952 New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  poliitikko
Poliitikko
Puolue:  demokraatit
Lucy McVitty Weber (s. 5. elokuuta 1952 New York) on yhdysvaltalainen poliitikko. Vuodesta 2006 alkaen Weber on kuulunut Yhdysvaltain demokraattiseen puolueeseen.
Ylä-Kaija

| Ylä-Kaija |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°17′07″N, 24°23′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ristajoen valuma-alue (35.65)
Laskujoki:  Kaijanjoki 
Järvinumero:  35.654.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,7 m  
Rantaviiva:  0,932 km  
Pinta-ala:  1,694 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlä-Kaija 
Ylä-Kaija  on Keski-Suomessa Keuruulla Haapamäen taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Kaijanjoen valuma-alueeseen (35.654) se kuuluu.
World of Warships

| World of Warships |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Wargaming.net Lesta Studio
Julkaisija:  Wargaming.net 
Jakelija:  Wargaming.net
Pelisarja:  World of War
Pelimoottori:  BigWorld
Julkaistu:  17. syyskuuta 2015 
Lajityyppi:  massiivinen monen pelaajan verkkopeli
Pelimuoto:  moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Teini-ikäisille  USK 12 
Alusta:  Microsoft Windows
Hinnoittelutapa:  ilmaispeli / mikromaksut 
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
World of Warships (lyhyemmin WoWs, aluksi nimellä World of Battleships) on Wargaming.netin 17. syyskuuta 2015 julkaisema massiivinen monen pelaajan sota-aluspeli. Vuoden 2016 maaliskuussa pelillä oli 6,5 miljoonaa rekisteröitynyttä pelaajaa.
Kehitys

World of Warships pääsi suljettuun beetavaiheeseen maaliskuussa 2015. Avoin beetavaihe alkoi 2. heinäkuuta 2015. Peli julkaistiin 17. syyskuuta 2015.
Pelaaminen

World of Warshipsissä pelaaja ohjaa omaa sotalaivaansa. Pelissä voi pelata joka tekoälyn ohjaamaa vihollislaivastoa tai muita pelaajia vastaan. PvP-taisteluissa on molemmilla puolilla 12 pelaajaa. Taistelun voi voittaa joko tuhoamalla kaikki vihollislaivat tai valloittamalla voittoon vaaditun määrän alueita. Taistelussa ansaituilla kokemuspisteillä ja rahalla sotalaivoja voi kehittää ostamalla niihin uusia järjestelmiä (esim. paremmat tykit). Lisäksi sotalaivoja voi kehittää haluamaansa suuntaan kehittämällä laivan kapteenin erikoistaitoja ja ostamalla laivaan lisävarusteita.
Sotalaivoja on neljää tyyppiä: hävittäjiä, taistelulaivoja, risteilijöitä ja lentotukialuksia. Hävittäjät ovat nopeita ja pieniä sotalaivoja, joilla on kevyt tykkiaseistus ja torpedoja. Ne voivat nopeutensa ansiosta toimia tiedustelualuksina. Taistelulaivat ovat hitaita, mutta raskaasti panssaroituja ja tehokkailla pitkän kantaman tykeillä aseistuttuja sotalaivoja. Ne voivat lähettää tiedustelukoneita hakemaan tietoa vihollisten liikkeistä. Risteilijät ovat joka suhteessa kohtalaisia sotalaivoja, mutta ne eivät ole erityisen hyviä missään. Lentotukialukset ovat lähitaistelussa haavoittuvaisia sotalaivoja, jotka hyökkäävät lähettämällä lentokoneita. Pelissä on yli 100 sotalaivaa on 1900-luvun alusta toisen maailmansodan lopun laivoihin. Sotalaivoja on neljän eri maan (Japanin, Yhdysvaltain, Neuvostoliiton ja Ison-Britannian) laivastolta. Lisäksi Ranskalta, Puolalta ja Kiinalta on joitakin muutamia laivoja.
World of Warshipsissä on World of Tanksin ja World of Warplanesin osastoja vastaava Battle groups -järjestelmä, jossa pelaajat pääsevät samalle puolelle taisteluissa. Peleistä saa kokemusta ja rahaa, joilla pystyy parantamaan laivoja ja niiden miehistöä. Peli käyttää Wargaming.net ID -kirjautumisjärjestelmää, joten samalla tilillä voi kirjautua myös World of Tanksiin ja World of Warplanesiin ja käyttää samaa Premium-tiliä.