stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kroatialaiset eurokolikot
Kroatian yhden euron kolikon suunnittelukilpailu > Kilpailun vaiheet

Kilpailun ensimmäisessä vaiheessa Kroatian tasavallan kansallisen puolen suunnitteluehdotusten valintakomissio valitsi viisi mallia asettamatta niitä paremmuusjärjestykseen ja esitti ne ehdotuksina Kroatian keskuspankin valuuttakomitealle.
Kilpailun toisessa vaiheessa, 11. huhtikuuta 2022, valuuttakomitea teki päätöksen Kroatian tasavallan kansallisen puolen yhden euron liikkeeseen lasketun kolikon voittajan valinnasta.
Kroatian keskuspankki vastaanotti 20. huhtikuuta 2022 Euroopan unionin neuvostolta ilmoituksen, jossa hyväksyttiin Kroatian tasavallan kansallisen puolen voittaneen yhden euron kolikon, jossa on näätä ja Kroatian shakkilauta taustalla.
Kroatian yhden euron kolikon suunnittelukilpailu > Voittajat

Ensimmäiseksi sijoittuneet yhden euron kolikon kansallisen puolen ovat suunnitelleet Jagor Šunde, David Čemeljić ja Fran Zekan. Jagor Šunde on voittajasuunnittelun suunnittelukonseptin suunnittelija, kun taas David Čemeljić ja Fran Zekan ovat suunnittelukonseptin mallin tekijöitä.
Toiseksi sijoittuneen yhden euron kolikon kansallisen puolen suunnittelukonseptin tekijä on Borislav Ljubičić ja suunnittelukonseptin mallin tekijä Sven Ljubičić.
Kolmanneksi sijoittuneen yhden euron kolikon kansallisen puolen suunnittelukonseptin ja suunnittelukonseptin mallin tekijä on Meri Lucijeta Švragulja.
Aiheesta muualla

Kroatian keskuspankin nettisivut
Koko yön minun poikani valvoi

| Koko yön minun poikani valvoi Arja Saijonmaa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1973
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Otto Donner
 Tyylilaji: jazz, bossa nova, folk
 Levy-yhtiö: Love Records (LRLP 74 )
Arja Saijonmaan muut julkaisut
| Arja Saijonmaa & Mikis Theodorakis 1972 | Koko yön minun poikani valvoi 1973 | Huomenta sydämeni 1975 |
Koko yön minun poikani valvoi on Arja Saijonmaan albumi vuodelta 1973.
Kappaleet

Sävellykset Otto Donner ja sanoitukset Matti Rossi.
Kappaleet > A-puoli

Koko yön minun poikani valvoi – 3.18
Manuel – 3.05
Ne tulevat Maria – 2.07
Isä Francisco on kuollut – 2.51
Lapsen lähtö – 2.54
Tuutulaulu – 2.53
Kappaleet > B-puoli

Pampalla tuulee – 1.36
Montevideo – 2.06
Etelään vaeltajan tango – 1.52
Bogota, Bogota – 1.31
Balladi Pedro Huamanista – 2.04
Niin vähän on aikaa – 3.39
Punaisen vangin laulu – 2.32
Kappaleet > Muusikot

Pekka Sarmanto – basso
Esko Rosnell – rummut
Jaakko Raulamo – sello
Esko Linnavalli – sähköpiano
Erika Babucke – harppu
Tapani Ikonen – lyömäsoittimet
Sabu Martinez – lyömäsoittimet
Arja Saijonmaa – laulu
Juhani Aaltonen – tenorisaksofoni
Markku Johansson – trumpetti
Kappaleet > Tuotanto

Otto Donner – tuottaja
Erkki Hyvönen – äänitys
Aiheesta muualla

Koko yön minun poikani valvoi discogs.com -sivustolla
Albumi Fono.fi:in tietokannassa
Köyhäntodistus

Köyhäntodistus oli aiemmin Suomessa viranomaisen antama todistus henkilön varattomuudesta.
Köyhäntodistuksen antaminen oli kunnassa kunnallislautakunnan esimiehen asiana, ja hänen tuli antaa todistus niiden tietojen nojalla, joita hänellä oli kunnassa asuvien kuntalaisten oloista. Todistus oli varustettava lautakunnan sinetillä.
Köyhäntodistuksia olivat oikeutettuja antamaan myös kirkkoherra, kruununvouti, kruununnimismies ja julkinen notaari. Jos kunnan köyhäinhoito-ohjesäännössä oli määrätty, saattoi myös kunnan köyhäinhoitolautakunnan puheenjohtaja antaa tällaisen varattomuuden todistuksen.
Käänteiskopioijaentsyymi

Retroviruksen käänteiskopioijaentsyymin toiminta. Retrovirus vapauttaa RNA:nsa ja käänteiskopioijaentsyymin solulimaan, jossa käänteiskopioijaentsyymi muuntaa sen kaksijuosteiseksi DNA:ksi ja se siirtyy tumaan, jossa se liittyy osaksi kromosomia.
Käänteiskopioijaentsyymi on joissain viruksissa oleva entsyymi, joka kopioi viruksen yksijuosteisen RNA:n infektoidun solun käyttämäksi kaksijuosteiseksi DNA:ksi. Solun oma integraasientsyymi liittää tämän solun genomiin. Käänteiskopioijaentsyymeitä on muun muassa retroviruksilla ja hepatiitti B -viruksilla.
Rakenne ja toiminta

Monet käänteiskopioijaentsyymit koostuvat kahdesta alayksiköstä, α- ja β-yksiköstä. Entsyymi kykenee katalysoimaan kolmea erilaista reaktioita, RNA:sta riippuvaa DNA-synteesiä, RNA:n hajotusta ja DNA:sta riippuvaista DNA-synteesiä.
Sovellukset

Lääketieteessä käytetään hyväksi käänteiskopioijaentsyymin inhibiittoreita muun muassa AIDSia vastaan taistellessa. Tällaisia lääkkeitä ovat muun muassa tsidovudiini eli AZT ja dideoksinosiini (DDI).
Tsidovudiini eli AZT on ensimmäinen kliiniseen käyttöön hyväksytty inhibiittori. HI-viruksen käänteiskopioijaentsyymi käyttää mieluummin RNA-ketjuun AZT-trifosfaattia kuin dTTP:tä, mutta koska AZT:stä puuttuu 3'-hydroksyyliryhmä RNA-ketju ei voi pidentyä.  Näin ollen AZT:lla ja muilla vastaavilla aineilla voidaan jossain määrin hidastaa immuunikadon leviämistä. AZT ei ole myrkyllinen T-lymfosyyteille, joita HIV infektoi, mutta vaikuttaa olevan myrkyllinen luuytimen soluille aiheuttaen anemiaa.
Käänteiskopioijaentsyymeitä käytetään myös hyödyksi geenitekniikassa. Ne mahdollistavat mRNA:lle komplementaarisen DNA:n eli cDNAn syntetisoimisen.
Historia

Käänteiskopioijaentsyymin löysivät toisistaan tietämättä Howard Temin ja David Baltimore vuonna 1970. He saivat Nobelin lääketieteenpalkinnon vuonna 1975 yhdessä Renato Dulbeccon kanssa kasvaimia aiheuttavien virusten ja solun geneettisen materiaalin tutkimisesta .
Kámpos (Sámos)

| Kámpos Κάμπος |
| --- | --- |
 Kámpoksen kylää.
 Kámpos
 Koordinaatit: 37°42′32″N, 26°40′20″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Sámos
Kunta:  Dytikí Sámos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  5601030105
Väkiluku (2011):  471
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kámpos (kreik. Κάμπος; myös Kámbos) eli Votsalákia (Βοτσαλάκια) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Marathókampoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Marathókampoksen kunnallisyksikköön. Kámpos on osa Marathókampoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 471 (vuonna 2011).
Kámpoksen Votsalákian rantaa.
Kámpos – tai usein pidemmin Kámpos Marathokámpou (Κάμπος Μαραθοκάμπου) erotuksena saaren muista saman nimisistä kylistä – sijaitsee Sámoksen lounaisrannikolla Kérkis-vuoren juurella, hieman länteen Órmos Marathokámpousta. Kylä on nykyisin paljolti turistikylä, ja siellä on erilaisia turismipalveluita ja pitkä ranta. Turismiteollisuudessa kylä tunnetaan usein rantansa mukaan nimellä Votsalákia (”pikkukivet”). Kylästä lähtevät suositut vaellusreitit Pythagoraan luolalle sekä Evangelístrian luostarille ja edelleen Kérkiksen huipulle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kámpos eli Votsalákia Wikimedia Commonsissa
Kurtis Blow

| Kurtis Blow |
| --- | --- |
 Kurtis Blow esiintymässä vuonna 2015
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kurtis Walker
Syntynyt: 8. syyskuuta 1959 (ikä 65) New York, Yhdysvallat
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kurtis Blow
Laulukielet:  englanti
Tyylilajit:  hip hop
Levy-yhtiöt:  Mercury Records   EMI Gospel   Krush Groove   Trinity   B4 Ent.   Krush Records   Spectrum Music   Public Attack
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kurtis Walker (s. 9. elokuuta 1959 New York, Yhdysvallat), joka tunnetaan paremmin taiteilijanimeltään Kurtis Blow, on yhdysvaltalainen rap-artisti ja tuottaja. Hän on ensimmäinen kaupallisesti menestynyt rap-artisti ja ensimmäinen, joka allekirjoitti levytyssopimuksen suuren levy-yhtiön kanssa. Kurtis Blow’n single ”The Breaks” vuodelta 1980 on ensimmäinen rap-kappale, joka on myynyt kultalevyn. Uransa aikana Kurtis Blow on julkaissut 15 albumia.
Diskografia > Albumit

Kurtis Blow (Mercury, 1980)
Deuce (Mercury, 1981)
Tough (Mercury, 1982)
The Best Rapper on the Scene (Mercury, 1983)
Ego Trip (Mercury, 1984)
America (Mercury, 1985)
Kingdom Blow (Mercury, 1986)
Back by Popular Demand (Mercury, 1988)
Diskografia > Muut albumit

Kurtis Blow Presents: Hip Hop Ministry (EMI Gospel, 2007)
Just Do It (Krush Groove / Trinity / B4 Ent., 2008)
Father, Son, and Holy Ghost (Krush Groove / Trinity / B4 Ent., 2009)
30th Anniversary of The Breaks CD (Krush Records, 2010)
Diskografia > Kokoelma-albumit

The Breaks (Polygram, 1986)
The Best of Kurtis Blow (Mercury, 1994)
Best of... Rappin’ (Spectrum Music, 2002)
20th Century Masters – The Millennium Collection: The Best of Kurtis Blow (Mercury, 2003)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kurtis Blow Wikimedia Commonsissa
Kosteikkofrankoliini

| Kosteikkofrankoliini |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Aitokanat Phasianidae
Suku::  Afrikanfrankoliinit Francolinus
Laji::  swainsonii
Kaksiosainen nimi
 Francolinus swainsonii  (Smith, 1836) 
Alalajit
 P. s. damarensis  P. s. gilli  P. s. lundazi  P. s. swainsonii 
Katso myös
   Kosteikkofrankoliini Wikispeciesissä   Kosteikkofrankoliini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kosteikkofrankoliini (Pternistis swainsonii) on afrikanfrankoliinien sukuun kuuluva aitokanojen heimon kanalintu. Lajin nimesi Andrew Smith vuonna 1836 William Swainsonin kunniaksi.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 38 cm. Höyhenpuku on pääosin tummanruskea, vatsapuolella on mustaa kuviointia. Naama ja kurkku ovat punaista höyhenetöntä helttaa. Nokka ja koivet ovat tummanharmaat. Sukupuolet ovat samannäköisiä paitsi että koiraan jaloissa on terävät kannukset. Nuori lintu on puvultaan aikuista himmeämpi ja siltä puuttuu punainen heltta. Ääni on voimakas ja karhea karjaisu. Pesimäajan ulkopuolella laji voi muodostaa pieniä parvia. Sateella se voi hakeutua puun latvuston suojaan.
Esiintyminen

Kosteikkofrankoliini elää eteläisessä Afrikassa noin 1,3 miljoonan neliökilometrin alalla. Lajin kanta on elinvoimainen.
Elinympäristö

Metsät, pensassavannit ja viljelysmaat.
Lisääntyminen

Parit pesivät yksittäin, osassa levinneisyysaluetta 2 kertaa kesässä. Pesä piilotetaan maahan ruohikkoon, mielellään pensaan alle. Naaras munii 4–8 munaa, joita se hautoo noin 3 viikkoa. Poikaset ovat pesäpakoisia ja lentää räpistelevät jo muutaman päivän ikäisinä.
Ravinto

Laji syö enimmäkseen siemeniä ja kasvinosia sekä pieniä selkärangattomia. Parvet voivat vaellella vastakorjatuilla maissipelloilla etsien karisseita siemeniä.
Aiheesta muualla

Kuvia kosteikkofrankoliinista (Arkistoitu – Internet Archive)
Köln (1928)

| Köln |
| --- | --- |
 Köln 1930-luvulla

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Reichsmarinewerft Wilhelmshaven
Kölinlasku:  7. elokuuta 1926
Laskettu vesille:  23. toukokuuta 1928
Palveluskäyttöön:  15. tammikuuta 1930
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 3. maaliskuuta 1945
Tekniset tiedot
Uppouma:  8 350 t
Pituus:  174 m
Leveys:  15,3 m
Syväys:  6,28 m
Koneteho:  68 000 shp
Nopeus:  32 solmua
Miehistöä:  514-850
Aseistus
Aseistus:  9 × 15 cm cm SK C/25 -tykkiä 2 × 8,8 cm SK L/45 -ilmatorjuntatykkiä 8 × 3,7 cm SK C/30 -ilmatorjuntatykkiä 8 × 2,0 cm Flak C/30 -ilmatorjuntatykkiä 12 × 50 cm torpedoputkea 120 miinaa
Köln oli Saksan laivaston Königsberg-luokan risteilijä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Risteilijä D (Arconan korvaava alus) tilattiin Marinewerft Wilhelmshavenilta, missä köli laskettiin 7. elokuuta 1926 telakkanumerolla 116. Alus laskettiin vesille 23. toukokuuta 1928. Aluksen vesillelaskupuheen piti Kölnin pormestari Konrad Adenauer. Aluksen kummina oli ensimmäisessä maailmansodassa 1914 tuhoutuneen risteilijä SMS Cölnin päällikön Meidingerin leski. Vaikea taloudellinen tilanne hidasti aluksen valmistumista, ja se valmistui vasta vuoden 1929 lopulla. Aluksen päällikkö Ludwig von Schröder otti sen palvelukseen 15. tammikuuta 1930. Miehistöksi siirrettiin käytöstä poistuvan risteilijä Amazonen miehistö. Palvelukseenottoseremonian kunniavieraana oli SMS Kölnin ainoa eloonjäänyt, lämmittäjä Neumann.
Palvelus

Alus aloitti 4. helmikuuta koeajot Jaden suistossa. Huhtikuun alussa kontra-amiraali Walter Gladisch tarkasti aluksen merikelpoisuuden. Itämerellä tehdyissä suorituskykytesteissä alus saavutti 25. huhtikuuta 32,5 solmun nopeuden. Koulutus kulminoitui 28. lokakuuta alkaneella Atlantin purjehduksen koeammunnoissa ja kestävyyskokeissa. Alus vieraili risteilyn aikana Las Palmasissa, Kap Verdellä ja Tenerifalla yhdessä Karlsruhen kanssa. Vigosta alus aloitti paluumatkan ja se saapui Wilhelmshaveniin 5. marraskuuta. Matkalla kerättyjen kokemusten perusteella aluksella tehtiin muutoksia kuten lisättiin varastot taaempien kansirakenteiden etuosaan ja savuhormien väliin sekä korvattiin 8,8 cm yksiputkinen ilmatorjuntatykki kaksiputkisella. Samalla taaempien kansirakenteiden katolle asennettiin ilmatorjunnan tulenjohtojärjestelmä.
Alus osallistui 20. kesäkuuta 1931 laivastokatselmukseen, joka pidettiin taskutaistelulaiva Deutschlandin vesillelaskutilaisuuden yhteydessä. Paikalle saapuneen presidentti Hindenburgin kunniaksi laivasto ampui 21 kunnialaukausta. Alus lähti 24. kesäkuuta Norjaan ja se osallistui laivaston sotaharjoituksiin 29. kesäkuuta - 3. heinäkuuta sekä 2.-11. syyskuuta. Aluksen pitkä masto lyhennettiin ja sille asennettiin laajempi tila viestilaitteille, mikä korvattiin myöhemmin esikunnan vaatimilla tiloilla sillan etuosassa.
Wilhelmshavenia pommitettiin 30. maaliskuuta 1945, jolloin Köln vajosi telakka-altaaseen. Hylky poistettiin palveluksesta 5. huhtikuuta 1945. Risteilijän B- ja C-tornin ollessa vedenpinnan yläpuolella niitä käytettiin puna-armeijan panssarivaunujen torjuntaan. Saksan antauduttua alus romutettiin osittain ja loput 1956 telakan kunnostuksen yhteydessä.
Laura Virtanen

Laura Virtanen (s. 16. marraskuuta 1980 Kaarina) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja toimii nykyisin itse omana valmentajanaan. Kalevan kisoista Virtanen on saavuttanut korkeushypyn pronssia vuonna 1999. Lisäksi hän on voittanut sisäratojen SM-kilpailuissa korkeushypyssä hopeaa vuonna 2001 ja kaksi pronssia, vuosina 1997 ja 1998.
Kölnin joukkoahdistelu

Aukio Kölnin päärautatieaseman edustalla.
Kölnin joukkoahdistelun aikana uudenvuodenyönä 2015/2016 noin tuhannen pohjoisafrikkalaiseksi tai arabiksi kuvaillun miehen joukko kerääntyi Saksassa Kölnin päärautatieasemalla, jossa useat naiset joutuivat seksuaalisen ahdistelun, varkauksien ja raiskausten uhreiksi. Pienempimuotoisia joukkoahdisteluja tapahtui samaan aikaan myös esimerkiksi Hampurissa ja Stuttgartissa. Viranomaisten toiminta tapahtumien aikana ja sen jälkeen herätti laajaa kritiikkiä Saksassa.
Tapahtumat

Uudenvuodenaattona noin 1 000:n miehen joukko oli kerääntynyt aukiolle Kölnin päärautatieaseman ulkopuolelle ja monet heistä olivat humaltuneita ja aggressiivisia. Saksan poliisi tyhjensi aukion aattoillan aikana ilotulitteiden aiheuttaman vaaran takia, mutta miesjoukko palasi pian aukiolle alkaen ahdistella ja ryöstää naisia. Uhrinsa miehet ympäröivät pieninä joukkoina. Tapahtumien jälkeen on jätetty yli 1000 rikosilmoitusta, joista 384 oli erilaisia seksuaalirikoksia, mukaan lukien kaksi ilmoitettua raiskausta. Tekijöitä kuvailtiin pohjoisafrikkalaisiksi tai arabeiksi. Miesjoukko oli ilmeisesti saapunut paikalle nimenomaisena tarkoituksenaan rikosten toteuttaminen.
Poliisi ei pystynyt pysäyttämään ahdisteluja illan aikana. Silminnäkijöiden mukaan paikalla olleet poliisit vaikuttivat häkeltyneiltä. Saksan poliisiliiton Rainer Wendtin mukaan paikalla ei yksinkertaisesti ollut tarpeeksi poliiseja. Kölnin poliisijohtaja Wolfgang Albersin mukaan poliisi oli kuitenkin varautunut hyvin ja paikalla oli noin 140 poliisia. Saksan liittovaltion poliisin sisäisen raportin mukaan kaikkia uhreja ei voitu auttaa, koska ahdisteluja tapahtui liian monta yhtä aikaa ja asema-aukiolla ollut miesjoukko ei totellut poliisin määräyksiä.
Kölnin ohella pienempimuotoisia joukkoahdisteluja tapahtui uudenvuodenaattona Hampurissa, Stuttgartissa, Münchenissä, Nürnbergissä ja muissa kaupungeissa. Hampurissa tehtiin 195 rikosilmoitusta, joista suurimpaan osaan liittyi seksuaalinen ahdistelu. Poliisin mukaan Hampurin ahdistelut toteutettiin samaan tapaan kuin Kölnissä. Myös Hampurissa uhrit ja silminnäkijät kuvailivat tekijöitä arabeiksi.
Jälkipyykki

8. tammikuuta mennessä poliisi oli tunnistanut nimeltä 31 epäiltyä liittyen uudenvuodenyön rikoksiin. Epäillyistä 18 on turvapaikanhakijoita. Heidän joukossaan on yhdeksän algerialaista, kahdeksan marokkolaista, viisi iranilaista, neljä syyrialaista, kaksi saksalaista, sekä serbialainen, irakilainen ja amerikkalainen. Poliisin myöhemmin julkaiseman tiedotteen mukaan pääosa rikoksista epäillyistä on pohjoisafrikkalaisia ja maassa turvapaikanhakijoina tai laittomasti. 18. tammikuuta poliisi ilmoitti tehneensä ensimmäisen pidätyksen ahdisteluihin liittyen. Pidätetty oli algerialainen turvapaikanhakija.
Viranomaisten toiminta tilanteen hoitamisessa herätti laajaa kritiikkiä. Viranomaisia on syytetty muun muassa tapahtumien pimittämisestä ja mediaa on syytetty epäröinnistä tapahtumien uutisoinnissa. Kölnin ahdisteluista alkoi vuotaa tietoja vasta useita päiviä tapahtumien jälkeen. Saksan julkinen televisiokanava ZDF pyysi sosiaalisessa mediassa anteeksi viivyttelyään aiheen uutisoinnissa. Toisaalta mediaa on syytetty myös "toistenväristen" osoittelusta. Kölnin poliisijohtaja Wolfgang Albers erotettiin virastaan.
Saksan liittokansleri Angela Merkel vaati oikeusvaltiolta kovaa reagointia tapahtumiin. Merkel ehdotti myös maahanmuuttoa koskevien lakien kiristämistä. Saksan nykyisen lain mukaan turvapaikanhakijan karkottaminen edellyttää vähintään kolmen vuoden vankeustuomiota. Merkel ehdotti ehdollisen vankeuden riittämistä syyksi karkotukselle. Kölnin pormestari Henriette Reker ehdotti naisille neuvoja ahdistelujen estämiseksi, kuten esimerkiksi käden etäisyyden pitäminen tuntemattomiin henkilöihin. Rekerin kommentteja kritisoitiin uhreja syyllistäviksi. Neuvoa kritisoitiin esimerkiksi Twitterissä aihetunnisteella #einearmlänge eli käsivarren mitta.
Islaminvastainen Pegida-liike ja oikeistopuolue Vaihtoehto Saksalle pitävät tapahtumien syynä maahanmuuttoa. 9. tammikuuta poliisi hajotti Pegidan mielenosoituksen Kölnissä vesitykeillä ja pippurisumutteella. Poliiseja heiteltiin tietojen mukaan ilotulitteilla ja pulloilla. 10. tammikuuta noin 20 hengen joukko hyökkäsi 6 pakistanilaisen kimppuun, jotka joutuivat sairaalahoitoon. Myös kahta syyrialaista ja kolmea guinealaista vastaan hyökättiin erillisissä tapauksissa.
Kölnin pormestari Henriette Reker (vasemmalla) ja poliisijohtaja Wolfgang Albers (keskellä) lehdistötilaisuudessa 5. tammikuuta 2016.
Kölnin poliisi kuvaili Twitter-tilillään 1. tammikuuta uudenvuodenyön viettoa rauhalliseksi.
Lactobacillus

| Lactobacillus |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Bakteerit Bacteria
Kunta::  Bakteerit Eubacteria
Pääjakso::  Firmicutes
Luokka::  Basillit Bacilli
Lahko::  Lactobacillales
Heimo::  Lactobacillaceae
Suku::  Lactobacillus  Beijerinck, 1901
Katso myös
   Lactobacillus Wikispeciesissä   Lactobacillus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lactobacillus on bakteerisuku, jonka jäsenet värjäytyvät Gram-positiivisesti. Ne ovat aerotolerantteja anaerobeja. Lactobacillus-bakteerit ovat maitohappobakteereita ja niitä käytetään muun muassa useiden elintarvikkeiden valmistuksessa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Lactobacillus
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Lactobacillus, taxonomy (englanniksi)
Luettelo Lactobacillus-sukuun kuuluvista lajeista (englanniksi)
Lasten lehti

Lasten lehti oli Suomen luterilainen evankeliumiyhdistyksen julkaisema hengellinen lastenlehti. Lehti ilmestyi kerran kuussa vuosina 1890–1980. Lehden perustajia oli Evankeliumiyhdistyksen johtaja ja johtokunta sekä opettaja Kaarlo Rahikainen
Aiheesta muualla

Kansalliskirjaston digitoitu aineisto
Kultalampi (Saarijärvi)

| Kultalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°51′18″N, 25°22′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.68)
Laskujoki:  suo-oja Pohjoislampeen 
Järvinumero:  14.685.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  173,2 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,438 km  
Pinta-ala:  1,285 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKultalampi 
Kultalampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Häkkilän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 170 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pyhäjärven alueella (14.68), jonka Pöykynjoen valuma-alueeseen (14.685) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 173,2 metriä mpy.
Kristiina Hakovirta

| Kristiina Hakovirta> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1958 Hollola
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Lilian Holiday / Happy End, Lorelei Lee / Herrat pitävät vaaleaveriköistä, Hanna Glawari / Iloinen leski, Kilon paloina, Mariza / Kreivitär Mariza
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Kristiina Hakovirta (s. 26. maaliskuuta 1958 Hollola) on suomalainen näyttelijä.
Ura

Hollolassa syntynyt Kristiina Hakovirta aloitti uransa Lahden nuorisoteatterissa ja Lahden kaupungiteatterin iltanäyttelijänä (avustajana). Hän on opiskellut näyttelemistä muun muassa Suvirannassa vuosina 1982–1984. Vuonna 1988 hän suoritti Laulu II B -opinnot Päijät-Hämeen konservatoriossa. Hän näytellyt muun muassa Lahden kaupunginteatterin harjoittelijana (1977–1979), Jyväskylän Kaupunginteatterissa vuosina 1981–1987 ja Tampereen Työväen Teatterissa (1987–).
Töitä

Lilian Holiday, Happy End, 1982
Lorelei Lee, Herrat pitävät vaaleaveriköistä, 1991
Hanna Glawari, Iloinen leski, 2002
Kilon paloina -monologi, 2010
Mariza, Kreivitär Mariza, 2012
Niin kuin taivaassa, 2015
Tytöt 1918, 2018
Billyn isoäiti, Billy Elliot -musikaali, 2018
Kuumia aaltoja, 2018
Aiheesta muualla

Hakovirran esittely TTT:n nettisivuilla
Lada-luokan sukellusvene

| Lada |
| --- | --- |
 Lada-luokan sukellusveneen Amurin pienoismalli

Tekniset tiedot
Uppouma:  1 765 t (pinnalla) 2 700 t (sukelluksissa)
Pituus:  72 m
Leveys:  7,1 m
Syväys:  6,5 m
Koneteho:  2 700 hv
Nopeus:  21 solmua (pinnalla) 10 solmua (sukelluksissa)
Miehistöä:  38
Aseistus
Meritorjunta:  6 × 533 mm torpedoputkea, joihin 18 torpedoa ja risteilyohjusta
Lada-luokka eli projekti 677 (ven. Лада) on  venäläinen dieselkäyttöisten sukellusveneiden muodostama alusluokka, joka on Kilo-luokan seuraaja. Amur-luokka on vientiin tarkoitettujen Lada-luokan sukellusveneiden muodostama alaluokka.