stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pannonia (provinssi)
Historia

Pannonian alue oli aiemmin osa ensin Illyricumin ja sitten Illyricum inferiuksen provinssia. Pannonian provinssi perustettiin Flaviusten aikana eli noin vuonna 69–96. Provinssi lakkautettiin Trajanuksen aikana noin vuonna 103/107, jolloin se jaettiin kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Pannonia superior ja Pannonia inferior.
Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Länsi-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Illyricum  27/16 eaa.–9/10 jaa. (?) (Illyria vallattu 168 eaa. ja Dalmatia 46 eaa.) | Illyricum inferius 9/10 jaa. (?) – Flaviusten aika | Pannonia Flaviusten aika – 103/107 | Pannonia superior 103/107–293 | Pannonia prima | Pannonia prima | (Itävalta itäinen) |
| Illyricum  27/16 eaa.–9/10 jaa. (?) (Illyria vallattu 168 eaa. ja Dalmatia 46 eaa.) | Illyricum inferius 9/10 jaa. (?) – Flaviusten aika | Pannonia Flaviusten aika – 103/107 | Pannonia superior 103/107–293 | Savia | Savia | (Kroatia) |
| Illyricum  27/16 eaa.–9/10 jaa. (?) (Illyria vallattu 168 eaa. ja Dalmatia 46 eaa.) | Illyricum inferius 9/10 jaa. (?) – Flaviusten aika | Pannonia Flaviusten aika – 103/107 | Pannonia inferior 103/107–293 | Pannonia secunda | Pannonia secunda | (Vojvodina) |
| Illyricum  27/16 eaa.–9/10 jaa. (?) (Illyria vallattu 168 eaa. ja Dalmatia 46 eaa.) | Illyricum inferius 9/10 jaa. (?) – Flaviusten aika | Pannonia Flaviusten aika – 103/107 | Pannonia inferior 103/107–293 | Valeria | Valeria | (Unkari läntinen) |
| Illyricum  27/16 eaa.–9/10 jaa. (?) (Illyria vallattu 168 eaa. ja Dalmatia 46 eaa.) | Illyricum superius  9/10 jaa. (?) – Flaviusten aika | Dalmatia Flaviusten aika – | Dalmatia Flaviusten aika – | Dalmatia | Dalmatia | (Dalmatia, Bosnia) |
| Illyricum  27/16 eaa.–9/10 jaa. (?) (Illyria vallattu 168 eaa. ja Dalmatia 46 eaa.) | Illyricum superius  9/10 jaa. (?) – Flaviusten aika | Dalmatia Flaviusten aika – | Dalmatia Flaviusten aika – | Praevalitana | Praevalitana | (Albania, Montenegro) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.  ↑  Erotettu Dalmatian ja Moesia superiorin provinsseista.
Kirjallisuutta

Mócsy, András: Pannonia and Upper Moesia: A History of the Middle Danube Provinces of the Roman Empire.  (Routledge Revivals. (Uusintapainos))  Routledge, 2014.  ISBN 9781317754244
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pannonia Wikimedia Commonsissa
Paraisten maalaiskunta

| Paraisten maalaiskunta Pargas landskommun> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Parainen |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Lääni:  Turun ja Porin lääni
Maakunta:  Varsinais-Suomen maakunta
Kuntanumero:  579
Perustettu:  
– Parainen (kirkkopitäjä):  1329 (maininta, jatkajana vuodesta 1870 Paraisten kunta)
– Parainen  (kunta):  1870 (nimi vuodesta 1948 Paraisten maalaiskunta)
Liitetty:  1967
– liitoskunnat:  Parainen Paraisten maalaiskunta
– syntynyt kunta:  Parainen
Pinta-ala:   km²   (1.1.1966)
– maa:  248,1 km²
Väkiluku:  3 764   (31.12.1966)
– väestötiheys:  15,3 as./km²
Paraisten maalaiskunta (lyh. Paraisten mlk, ruots. Pargas landskommun) oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Kunnan pinta-ala vuonna 1966 oli 248,1 km2 ja kunnassa oli 3 792 asukasta maassa asuvaa väestöä vuoden 1965 lopussa.
Nimitys Paraisten maalaiskunta otettiin käyttöön vuonna 1948, kun Paraisten kunnasta erotettiin Paraisten kauppala. Vuonna 1967 maalaiskunta yhdistyi kauppalan kanssa. Kuntien ero kesti ainoastaan 19 vuotta. Kauppalasta tuli Paraisten kaupunki 1. tammikuuta 1977.
Kunnaksi Parainen perustettiin vuonna 1870. Kunnan edeltäjänä ollut Paraisten kirkkopitäjä perustettiin keskiajalla ja ensimmäinen maininta historiallisissa lähteissä siitä on vuodelta 1329.
Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Paraisten maalaiskunnassa oli yksi taajama: Ersby, jossa oli 323 asukasta ja pinta-ala oli 3,2 neliökilometriä. Lisäksi osa Paraisten keskustasta sijaitsi maalaiskunnan puolella, ja osa Ersbystä puolestaan kauppalan puolella.
Panssarivaunujen historia

Panssarivaunujen historia alkaa ensimmäisestä maailmansodasta.
Ensimmäinen maailmansota

Ensimmäiset palveluskäyttöön otetut panssarivaunut suunniteltiin Isossa-Britanniassa ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1915. Britannian amiraliteetti nimesi Mark I:n alkuaan ”maalaivaksi”, mutta sotasalaisuuden säilyttämiseksi vaunuja nimitettiin ”vesitankeiksi”. Vaunuja rakentaneen William Foster & Co. Ltd:n työntekijöille uskoteltiin, että he rakensivat vedenkuljetustankkeja Mesopotamiaan sijoitetuille joukoille, mistä on peräisin yleiseen käyttöön jäänyt nimitys ”tankki”. Mark I -vaunusta valmistettiin tykeillä aseistettua male- eli ”urosmallia” ja konekivääreillä aseistettua female- eli ”naarasmallia”. Mark I:n Mother (Äiti) -prototyypin testaukset alkoivat 29. helmikuuta 1916.
Panssarivaunuja käytettiin ensimmäisen kerran sotatilanteessa Sommen taistelussa 15. syyskuuta 1916. Taisteluun osallistui 49 brittien Mark I -panssarivaunua, mutta suurin osa vaunuista hajosi tai juuttui kiinni, koska ne eivät soveltuneet Sommen upottavaan mutaan. Vain yhdeksän vaunua pääsi saksalaisten asemiin asti. Vasta myöhemmässä Cambrain taistelussa panssarit näyttivät mahtinsa. Brittien Mark-sarja oli puutteistaan huolimatta ensimmäisen maailmansodan käytetyin panssari.
Ranska kehitteli omia panssareitaan pian brittien jälkeen. Näistä pienikokoinen Renault FT-17 oli edistyksellisin. Siinä oli kääntyvä torni ja moottori takana, kuten useimmissa myöhemmissä panssarivaunuissa.
Saksa keskittyi pikemminkin panssarintorjunnan kehittämiseen, mutta sodan loppuun mennessä saksalaisetkin olivat valmistaneet 20 kappaletta A7V-panssarivaunua. Lisäksi heillä oli käytössään useita kymmeniä ympärysvaltojen sotasaalisvaunuja. Ensimmäisen kerran panssarivaunut kohtasivat toisensa Villers-Bretonneux’n taistelussa 24. huhtikuuta 1918. Myös venäläiset kehittelivät Netopyr  ja Vezdekhod- panssarivaunut.
Maailmansotien välinen aika

Maailmansotien välisenä aikana panssarivaunujen kehitys jatkui eri suuntiin. Ranskalaiset ja brittiläiset kehittivät vaunuja, joiden tehtävänä oli jalkaväen etenemisen tukeminen. Brittiläiset kehittelivät useita uusia vaunuja, joista tunnetuin on Matilda II. Sen panssarointi ja muut tekniset ominaisuudet olivat omiaan jalkaväen tukemiseen. Vaunu oli kuitenkin hidas. Ranskalaisten vaunut olivat hyviä ja niitä oli paljon, mutta niiden käyttö oli hajanaista.
Saksalaiset ja neuvostoliittolaiset kehittivät panssarivaunuja entistä nopeammiksi ja liikuntakykyisemmiksi. Versailles’n rauhansopimuksessa määrättyjen rajoitusten vuoksi saksalaisten panssarivaunujen kehitys oli mahdollista vain Neuvostoliiton tuella. Neuvostoliiton varhaiset BT-sarjan panssarivaunut perustuivat aluksi yhdysvaltalaiseen Christie M1930 -panssarivaunuun, joita Neuvostoliitto osti kaksi kappaletta Yhdysvalloista.
Myös yhdysvaltalaiset kehittelivät omia vaunujaan, mutta kehitys eteni vasta toisen maailmansodan loppupuolella. Muita maita, joissa vaunuja tuotettiin merkittäviä määriä olivat muun muassa Puola ja Tšekkoslovakia.
Papuanpöllö

| Papuanpöllö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Papuanpöllöt Uroglaux
Laji::  dimorpha
Kaksiosainen nimi
 Uroglaux dimorpha  (Salvadori, 1874) 
Katso myös
   Papuanpöllö Wikispeciesissä   Papuanpöllö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Papuanpöllö (Uroglaux dimorpha) on pöllöihin kuuluva lintu. Sitä tavataan Uuden-Guinean saarella Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa.
Se on keskikokoinen, sulavalinjainen pöllö, jolla on suhteellisen pieni pää, pitkä pyrstö ja lyhyet pyöreät siivet. Sen valkoinen naama on pieni ja erottuu huonosti, ja siinä on mustia viiruja ja valkoiset kulmakarvat. Sen selkäpuoli on ruskeankeltainen, ja alta se on musta-ruskeajuovainen. Silmät ovat kirkkaankeltaiset, ja nokka harmaa tai musta. Koiras on suurempi kuin naaras, mikä pöllöissä on harvinaista, sillä useimmissa lajeissa on päinvastoin.
Vaikka papuanpöllö esiintyy yleensä alavissa sademetsissä tai alavien savannien reunametsissä, sitä on joskus nähty 1 500 metrin korkeudessa. Se on luultavasti paikkalintu rajatulla asuinalueellaan Uudessa-Guineassa.
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto on luokitellut lajin elinvoimaiseksi, vaikka sen yksilömäärä ei tunneta ja se on levinneisyysalueellaan suhteellisen harvinainen. Sen levinneisyysalue on kuitenkin todennäköisesti laaja Uudella-Guinealla.
Aiheesta muualla

Papuanpöllö (Uroglaux dimorpha) BirdLife International Data Zone. (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Uroglaux dimorpha:  Wikidata: Q940831  Wikispecies: Uroglaux dimorpha  ADW: Uroglaux_dimorpha  Avibase: 21835A3B5F0A30EE  BirdLife: 22689490  BOW: paphao1  CoL: 7DSZW  eBird: paphao1  GBIF: 2497890  iNaturalist: 20406  IRMNG: 10214749  ITIS: 555493  IUCN: 22689490  NCBI: 2653994  Open Tree of Life: 3595766  Species+: 4906  Xeno-canto: Uroglaux-dimorpha 
Athene dimorpha:  Wikidata: Q109563122  CoL: 67VBS  GBIF: 9712278  ITIS: 1063560
Pantomatrion

| Pantomatrion> Παντομάτριον.Sijainti |
| --- | --- |
 Pantomatrion
Koordinaatit:  35°23′13″N, 24°36′11″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Stavroménos, Chamalévri, Arkádi, Réthymno, Kreeta
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kreeta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pantomatrion (m.kreik. Παντομάτριον, lat. Pantomatrium) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Stavroménoksen kylän paikalle.
Maantiede

Pantomatrion sijaitsi Kreetan pohjoisrannikolla, ja sijoitetaan nykyisen Stavroménoksen kylän paikalle. Lähellä kaupungin eteläpuolella nykyisen Chamalévrin kylän lähellä sijaitsi oletettavasti Allarian kaupunki. Klaudios Ptolemaios sijoitti Pantomatrionin Rhithymnan kaupungin ja Dionin niemen välille, mikä sopii yhteen nykyisen näkemyksen kanssa, mutta Plinius vanhempi sijoitti kaupungin — ilmeisesti virheellisesti — lännemmäksi Apteran ja Amfimallan välille.
Myös nykyaikana Pantomatrionin sijainnista on ollut paljon epäselvyyttä, ja se on sijoitettu joskus myös idemmäksi nykyisen Pánormoksen paikalle tai vielä idemmäksi nykyisen Fódelen tienoille.
Historia

Pantomatrionin kaupunki on ollut olemassa klassiselta kaudelta myöhäisantiikkiin saakka. Muutoin sen historiasta ei tiedetä mitään. Ptolemaioksen ja Pliniuksen lisäksi sen mainitsee vain Stefanos Byzantionlainen. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Pantomatrios (Παντομάτριος). Bysanttilaisissa lähteissä paikan nimenä esiintyy Arion (Ἄριον) tai Agrion (Ἄγριον).
Rakennukset ja löydökset

Stavroménoksen ja läheisen Chamalévrin alueilta on tehty lukuisia esinelöytöjä, jotka ovat Réthymnon arkeologisessa museossa.
Stavroménoksesta löydettyä esineistöä ensimmäiseltä vuosisadalta 300-luvulle jaa. Réthymnon arkeologinen museo.
Paracyprichromis

| Paracyprichromis |
| --- | --- |
 Neonkilliahven (Paracyprichromis nigripinnis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Kirjoahvenkalat Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Paracyprichromis  Poll, 1986
Katso myös
   Paracyprichromis Wikispeciesissä   Paracyprichromis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paracyprichromis on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu kaksi lajia, joita tavataan kotoperäisenä Tanganjikajärvessä.
Lajit

Paracyprichromis brieni (Poll, 1981) – viirukilliahven
Paracyprichromis nigripinnis (Boulenger, 1901) – neonkilliahven
Paradoksi

Paradoksi (kreikan sanoista παρά 'vastaan' ja δοξα 'oppi' tai 'näkemys') on näennäisesti loogiselta tuntuva ajatus tai väite, joka kuitenkin johtaa epäloogiseen tai mahdottomaan lopputulokseen.
Paradoksi lähtee premisseistä, jotka vaikuttavat kiistattomasti tosilta, ja jatkuu päättelyllä, joka vaikuttaa kiistattomasti paikkansapitävältä. Näiden tuottama johtopäätös on kuitenkin joko ristiriitainen, epätosi, tai muuten järjenvastainen, sopimaton tai mahdoton hyväksyä.
Kuuluisia antiikin filosofian paradokseja ovat Zenonin paradoksit, jotka koskevat liikettä. Yksinkertaisimpia paradokseja ovat valehtelijan paradoksit eli väitteet kuten ”Tämä väite on epätosi” ja ”Kaikki mitä sanon on valhetta”. Sorites-paradoksissa voidaan väittää esimerkiksi että yksikään hyvin pieni, kuten yhden gramman, painonpudotus ei muuta lihavaa miestä ei-lihavaksi, vaan hän on senkin jälkeen edelleen lihava. Tarpeeksi monen tällaisen muutoksen jälkeen väite on kuitenkin muuttunut järjenvastaiseksi, sillä mies on jo muuttunut laihaksi.
Paradoksia voi yrittää ratkaista erilaisilla tavoilla. Ensinnäkin voidaan kyseenalaistaa jokin premisseistä. Toisekseen voidaan esittää, että johtopäätöstä ei voi johtaa premisseistä. Kolmanneksi voidaan väittää, että johtopäätös ei olekaan ristiriitainen, epätosi, järjenvastainen tai sopimaton. Neljänneksi voidaan torjua yksi tai useampi väitteessä käytetyistä käsitteistä epäjohdonmukaisena tai viallisena jossain muussa suhteessa.
Paradokseja on käytetty filosofiassa antiikista lähtien paljastamaan käsitejärjestelmien aukkoja ja ristiriitaisuuksia. Paradoksien avulla on voitu osoittaa, miten monimutkaisia ovat näennäisesti yksinkertaiset käsitteet kuten totuus tai muutos.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Cantini, Andrea: Paradoxes and Contemporary Logic The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Slater, Barry Hartley: Logical Paradoxes The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Parasopioi

| Parasopioi> Παρασώπιοι |
| --- | --- |
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  ?, Thessalia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Oitaia, Thessalia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Parasopioi (m.kreik. Παρασώπιοι, Parasōpioi, myös Παρασωπιάς, Parasōpias) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Thessaliassa Kreikassa. Se sijaitsi Oitaian alueella eli lähellä Oita-vuorta, mutta sen tarkempaa sijaintia ei tunneta.
Myöskään Parasopioin historiasta ei tiedetä mitään. Se tunnetaan vain Strabonilta sekä kahdesta piirtokirjoituksesta 300-luvun eaa. lopulta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Parasōpieus (Παρασωπιεύς).
Paraplotosus

| Paraplotosus |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Ylälahko::  Ostariophysi
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Alalahko::  Loricarioidei
Heimo::  Korallimonnit Plotosidae
Suku::  Paraplotosus  Bleeker, 1863
Katso myös
   Paraplotosus Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paraplotosus on korallimonnien (Plotosidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu kolme lajia, joita tavataan Indopasifisella merialueella:
Paraplotosus albilabris (Valenciennes, 1840) – Huulikorallimonni
Paraplotosus butleri Allen, 1998
Paraplotosus muelleri (Klunzinger, 1879)
Luettelo pikkuplaneetoista: 98001–99000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
98001:stä ja päättyen 99000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Paranthias

| Paranthias |
| --- | --- |
 Tähtikreoliahven (Paranthias colonus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Meriahvenet Serranidae
Alaheimo::  Meriahvenet Epinephelinae
Tribus::  Epinephelini
Suku::  Paranthias  Guichenot, 1868
Katso myös
   Paranthias Wikispeciesissä   Paranthias Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paranthias on meriahventen heimoon (Serranidae) ja meriahventen alaheimoon (Epinephelinae) kuuluva kalasuku, johon kuuluvat seuraavat kaksi lajia:
Paranthias colonus (Valenciennes, 1846) – tähtikreoliahven
Paranthias furcifer (Valenciennes, 1828) – kreoliahven (kreolikala)
Paraisten vaakuna

Paraisten vaakuna vuodesta 2012. Aikaisemmin Nauvon vaakunana 1958–2008, vuosina 2009-2011 Länsi-Turunmaan vaakuna.
Paraisten vaakuna on Paraisten tunnus, joka on alun perin vahvistettu Nauvon vaakunaksi. Vaakuna on saanut aiheensa saaristokunnan elämään ja historiaan läheisesti kuuluvasta merenkulusta, sekä Gullkronafjärdin merenselästä, joka sijaitsee Nauvosta hieman kaakkoon.
Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä hopeinen, kultakruunuinen ankkuri”. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin alkujaan Nauvon vaakunaksi 29. syyskuuta 1958. Vaakuna jäi hetkeksi epäviralliseksi tunnukseksi, kun Parainen, Nauvo, Korppoo, Houtskari ja Iniö yhdistyivät Länsi-Turunmaan kaupungiksi 2009. Muodostetun kaupungin nimestä nousseiden erimielisyyksien yhteydessä myös sen vaakuna jäi vahvistamatta, kunnes 28. huhtikuuta 2009 kaupunginvaltuusto vahvisti entisen Nauvon vaakunan Länsi-Turunmaan vaakunaksi. Tämä vaakuna jäi käyttöön, kun kaupungin nimi vuoden 2012 alussa muutettiin Paraiseksi.
Paraisten vanha vaakuna

Ennen vuoden 2009 kuntaliitosta silloisella Paraisten kaupungilla oli oma vaakunansa, jonka aihe viittasi alueen historiaan; kaivostoimintaan – lähinnä seudun kalkkikaivoksiin – ja merenkulkuun.
Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä paaluittainen, siivekäs vuorimoukari, jonka varren alaosa muodostaa ankkurinperän ja sen kourat, kaikki kultaa.” Myös tämän vaakunan oli suunnitellut Gustaf von Numers, ja Paraisten kauppalanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 22. joulukuuta 1960. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 26. kesäkuuta 1961.
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Parainen, Houtskari, Iniö, Korppoo ja Nauvo muodostivat Länsi-Turunmaan kaupungin.
Paraisten vaakuna  vuosina 1961–2008.
Panpsykismi

Panpsykismi (kreik. pan 'kaikki' + psykhē 'sielu') on mielenfilosofinen näkemys, jonka mukaan tietoisuus tai mieli on todellisuuden perustava ominaispiirre, joka on yhtä alkuperäistä tai alkuperäisempää kuin aine ja joka on olemassa kaikkialla universumissa.
Filosofisena teoriana panpsykismin juuret ulottuvat aina antiikin Kreikkaan ja muinaiseen Intiaan. Muun muassa filosofien Thales, Platon, Spinoza, Leibniz ja William James on katsottu kannattaneen panpsykismiä.
Myös Vedanta-filosofian ja Mahayana-Buddalaisen filosofian piirissä on esiintynyt panpsykismin kannatusta.
Historia

1500-luvulla useat filosofit kiinnostuivat panpsykismista, kuten Ficino Patrizi, Gerolano Cardano, Giordano Bruno ja Tommaso Campanella.
1600-luvulle tultaessa monet filosofit jatkoivat kristillisen kirkon vastustuksesta huolimatta panpsykismin pohdintaa. Panpsykismin näkemystä 1600-luvun kannattavia filosofeja olivat muun muassa Baruch Spinoza ja Gottfried Leibniz.
Valistuksen aikaan 1700-luvulla panpsykismistä kiinnostuttiin eri puolilla Eurooppaa. 1700-luvun ja 1800-luvun aikana näkemyksen kannalla olevien filosofien joukossa olivat muun muassa George Berkeley, Johann Gottfried von Herder, Arthur Schopenhauer, Johann Wolfgang von Goethe, Gustav Fechner, Rudolf Hermann Lotze, Eduard von Hartmann, Wilhelm Wundt ja William James.
1900-luvulla panpsykismia kannattivat muun muassa Alfred North Whitehead, Henri Bergson, Bertrand Russell, Ferdinand Canning Scott Schiller, John Dewey, Arthur Eddington ja Gregory Bateson. 1900-luvulla panpsykismin suosio väheni loogisen positivismin nousun myötä.
Etymologia

Termi "panpsykismi" juontaa juurensa kreikan sanoista "pan" (πᾶν: "kaikki", "kokonaisuus") ja "psykhe" (ψυχή: "sielu", "mieli"). Sana "psykhe"  tulee kreikan sanasta "ψύχω" (psukhō, "puhallan"), joka voi tarkoittaa elämää, sielua, mieltä, henkeä, sydäntä tai "elämänhenkeä".
Panpsykismin muunnelmia

Paneksperientalismi on panpsykismin heikompi muunnelma. Sen mukaan kaikilla olioilla on elämyksellinen tietoisuus mutta ei kognitiota eikä näin ollen välttämättä mieltä. Paneksperientalismia on kannattanut muun muassa Alfred North Whitehead.
Panprotoeksperientialismi on paneksperientalismiakin heikompi muunnelma, jonka mukaan kaikilla olioilla on ei-fysikaalisia ominaisuuksia, jotka ovat elämyksellisen tietoisuuden esiasteita (tai elämyksellinen tietoisuus piilevässä, kehittymättömässä muodossa), mutta ei kognitiota tai itsetajuntaa.
Näkemyksiä ja päätelmiä

Panpsykismin mukaan mieli on fyysistä. Esimerkiksi Daniel Dennett on perustellut mielen fyysisyyttä esimerkiksi johtopäätelmällä: jos henkisyys olisi luonteeltaan ei-fyysinen, sillä ei olisi fysikaalista energiaa eikä massaa eikä se täten voisi vaikuttaa maailmaan. Jos siis mieli voisi vaikuttaa fyysisen maailman ulkopuolelta, tämä johtaisi siihen, että energian säilymislaki ei pätisi.
Niels Bohr ajatteli, että kvantti-ilmiöt muistuttavat tietoisen kokemuksen kokonaisvaltaisia piirteitä. Matemaatikko Roger Penrose on esittänyt samankaltaisia ajatuksia kirjassaan Shadows of mind.
Thomas Nagelin mukaan todellisuuden hiukkasilla on alkeellinen tietoisuuden taso, joka on olemassa riippumatta siitä, onko se elollisessa vai elottomassa aineksessa. Aivojen kaltaisessa organisaatiossa nämä reagoivat tuottaen monimutkaisempia henkisiä ominaisuuksia ja lopulta tietoisuuden. Tämä järjestäytyminen on Nagelin mukaan holistinen, emergentti ominaisuus eikä sitä voida siksi ymmärtää reduktionistisesti.
David Bohm on perustellut tietoisuuden olemassaoloa kvanttitason ilmiöillä. Hänen mukaansa alkeishiukkaseen, esimerkiksi elektroniin, liittyy uudentyyppinen aalto, joka vaikuttaa sen toimintaan: kvanttiaalto leviää laajalle. Tällöin hiukkanen alkeellisella tasolla ”tietää”, mitä sen ympäristössä tapahtuu. Bohmin mukaan on periaatteessa mahdollista, että tämä tieto johtaa tietoisuuteen, sillä hermosolut koostuvat atomeista ja atomit koostuvat alkeishiukkasista. Bohmin näkemys poikkeaa siitä, mitä kvanttitapahtumista yleensä ajatellaan, koska hänen mukaansa kvanttiaalto ei ”töni” hiukkasta vaan informoi sitä. Bohmin mukaan tietoisuus on pelkistettävissä kiinteästi aineen perusominaisuudeksi.
John Searle on esittänyt, että siinä missä veden nestemäisyys on vesiatomienselvennä korkeampi (emergentti) taso, on mieli aivojen korkeamman tason piirre. Searlen mukaan tämä tarkoittaa sitä, että kokemusperäisen tieteen on mahdollista selittää tietoisuus seuraukseksi tietynlaisista aivojen tapahtumasarjoista.
Filosofi David Chalmers on esittänyt, että yksi todellisuuden perusaines on informaatio, joka vaikuttaa kahdella tavalla: fysikaalisesti ja elämyksellisesti. Fyysinen osa tuottaa aineelliset vasteet ja elämyksellinen kokemuksellisuuden.
Kritiikki

Panpsykismiä on arvosteltu siitä, että se ei ratkaise tietoisuuden ongelmaa: vaikka alkeishiukkasilla havaittaisiin informaatio-ominaisuuksia, niin panpsykismi ei kerro, miksi niillä on sellaisia. Tämä ainoastaan siirtäisi ongelman syvemmälle tasolle.