stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keljonkangas

| Keljonkangas |
| --- | --- |
 Keljonkankaan koulu
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Keljo
Kaupunginosa nro:  37
Väkiluku:  5 507 (2016)
Keljonkangas on Jyväskylän kaupunginosa Keljon suuralueella kaupungin eteläosassa. Kaupunginosa rajoittuu lännessä valtatiehen 9. Idässä Keljonkangas rajoittuu Keljonlahteen, jonka rannalla on Keljonlahden voimalaitos. Vähä-Urtin saari ja Iso-Urtin niemi kuuluvat Keljonkankaan kaupunginosaan. Niissä on kesämökkiasutusta.
Virallinen Keljonkankaan kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Keljoon, koillisessa Ristikiveen, kaakossa Muuramen kuntaan, etelässä Sääksvuoreen ja lännessä Etelä-Keljoon. Keljonkankaan tilastoalue vastaa kaupunginosaa lähes täysin ja jakautuu seitsemään pienalueeseen, jotka ovat Jokipakka, Keljonlahti, Keskikangas, Kaijanlampi, Sarvivuori, Urtti ja Keljonkankaan keskusta.
Keljonkankaalla on kirjasto, 1.- 6. luokkien koulu, kauppa, huoltoasema, ravintola ja vanhusten palvelutalo. Aiemmin Keljonkankaalla oli myös kioski.
Aiemmin Keljonkankaalla oli Karjaportin tuotantolaitos, mutta se lakkautettiin.milloin? Teollisuuskalusteita valmistavan Sovellan tuotantolaitos sijaitsee Keljonkankaalla.
Jämsänkoski–Jyväskylä-rataosalla on kaksi Keljonkankaan rautatietunnelia.¨
Keljonkangas liitettiin Jyväskylän maalaiskunnasta kaupunkiin vuoden 1965 alussa.
Luonto

Jyväskylän ja Muuramen rajalla lähellä Päijännettä on Sarvivuoren ja Haapavuoren lähellä pieni, 2,6 hehtaarin suuruinen Sarvivuoren purolaakso -niminen luonnonsuojelualue. Sarvivuoren puolelta maasto on jyrkkää, kasvustoltaan iäkkään kuusistoista, ja toisella puolen mäki on rehevämpää sekametsää. Alueen yläreunalla on puro, joka virtaa kohti Päijännettä rehevän, suomaisen maaston läpi.
Kuvia

Keljonkankaan ostoskeskus
Vuonna 2016 valmistunut kerrostalo Kaijalammentiellä
Paikallinen urheilukenttä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keljonkangas Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki:  1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja:  7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas:  13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo:  15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala:  22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi:  18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki
07 Keljo:  10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila:  16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo:  31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä:  58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola:  41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä:  65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka:  38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti:  80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Kereopa Te Rau

| Kereopa Te Rau |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: ?
Kuollut: 5. tammikuuta 1872 Napier
Kereopa Te Rau oli maori, joka tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin saksalaissyntyisen lähetyssaarnaaja Carl Völknerin murhasta. Hän vaikutti Pai Mārire- nimellä tunnetussa maorien uskonnollisessa liikkeessä. Murha liittyi maakiistoihin ja niistä syntyneisiin sotiin 1800-luvulla. Kereopa armahdettiin teloituksensa jälkeen vuonna 2014.
Elämäkerta

Kereopa kuului Ngāti Rangiwewehin maoriheimoon ja hän oli yksi Te Ua Haumēnen, Pai Māriren perustajan opetuslapsista. Niin sanotun Waikaton sodan aikana hän taisteli Maorien kuningasliikkeen kannattajien puolella brittien siirtomaahallintoa ja näitä kannattaneita maoreja vastaan. Hänen vaimonsa ja kaksi tytärtään kuolivat todennäköisesti siirtomaahallinnon joukkojen hyökkäyksessä 21. helmikuuta 1864. Seuraavana päivänä myös hänen siskonsa kuoli yhteenotoissa.
Sittemmin Kereopa oli toisen Pai Māriren kannattaja Pātara Raukataurin mukana levittämässä uskoa Pohjoissaaren itärannikolla. 6. huhtikuuta 1864 hän oli mukana väijyttämässä brittien sotilasjoukkoa, joista maorit surmasivat seitsemän. Kereopa leikkasi irti joukkoa johtaneen Thomas Lloydin pään, jota hän sittemmin kuljetti silminnäkijöiden mukaan mukanaan lähetysretkillään. Te Ua Haumēne oli aiemmin ohjeistanut saarnaamaan rauhallisesti ja jättämään siirtolaiset rauhaan. Mahdollisesti aiempien kokemustensa takia Kereopa ei kuitenkaan tätä ohjetta noudattanut.
Carl Völkner oli saksalaissyntyinen lähetyssaarnaaja, joka toimi Ōpōtikissa. Vuoden 1865 alusta Pai Māriren kannattajien keskuudessa lähti liikkeelle huhu, jonka mukaan Völkner oli siirtomaahallinnon vakooja. Liikkeen kannattajat vangitsivat Völknerin ja hänen mukanaan olleen toisen lähetyssaarnaajan Thomas Gracen. 2. maaliskuuta Grace tapettiin keihäin ja Völkner hirtettiin puuhun. Tämän jälkeen Völknerin pää irrotettiin ja Kereopa nieli tämän silmät kuvaillen ensin toista silmää "parlamentiksi" ja toista "kuningattareksi ja englantilaiseksi laiksi". Myöhemmin hän toisti saman tempun kolmen surmatun Ngāti Manawa -heimon soturien silmillä saaden lempinimen Kaiwhatu eli silmien syöjä.
Toukokuussa 1865 Ngāti Manawa- ja Ngāti Rangitihi -heimojen joukot estivät häntä siirtymästä Waikatoon saarnaamaan kuningasliikettä kannattaneille heimoille. Hän palasi Ōpōtikiin, mutta joutui pakenemaan Tūhoe-heimon alueelle siirtomaahallinnon joukkojen saapuessa alueelle. Hänen perässään tulivat siirtomaajoukot ja heitä tukeneet maorit, jotka hävittivät aluetta. Paikalliset maorit kyllästyivätkin Kereopan läsnäoloon ja päättivät luovuttaa tämän siirtomaahallinnolle syyskuussa 1871. Kereopa tuomittiin kuolemaan korkeimman oikeuden tuomiolla Napierissä joulukuussa 1871. Hänet hirtettiin 5. tammikuuta seuraavana vuonna.
Kereopan teloituksen jälkeen oikeudenkäyntiä on syytetty erilaisista epäoikeudenmukaisuuksista. Kereopaa vastaan todistaneille luvattiin syytesuoja, mutta ei ole selvää tiesikö oikeus tästä järjestelystä. Kereopa ei puolestaan saanut ketään puolustamaan itseään, koska siirtomaahallinto kieltäytyi auttamasta mahdollisia todistajia matkustamaan Napieriin. Kereopa armahdettiin kuolemansa jälkeen osana Uuden-Seelannin ja Ngāti Rangiwewehin sopimusta vuonna 2014.
Koiviston hallitus

Koiviston hallitus voi viitata seuraaviin hallituksiin, joissa Mauno Koivisto oli pääministerinä:
Koiviston I hallitus, 22. maaliskuuta 1968 – 14. toukokuuta 1970
Koiviston II hallitus, 26. toukokuuta 1979 – 19. helmikuuta 1982
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koiviston hallitus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keskinen (Asikkala)

| Keskinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°11′03″N, 25°44′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Asikkalanselän alue (14.21)
Laskupuro:  puro Myllyjärveen 
Järvinumero:  14.212.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,3 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  1,4 km  
Rantaviiva:  7,163 km  
Pinta-ala:  53,643 ha  
Saaria:  3 
 fiKeskinen 
Keskinen  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Vuorenmyllyn kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 54 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Asikkalanselän alueella (14.21), jonka Urajärven valuma-alueeseen (14.212) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,3 metriä mpy.
Kiinan koripallomaajoukkue

Kiinan koripallomaajoukkue edustaa Kiinaa miesten koripallon maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi "Kiinan koripallon hallintokeskus", joka liittyi FIBA:n jäseneksi 1974.
Kiina osallistui koripallon miesten olympiaturnaukseen ensimmäisen kerran Los Angelesissa 1984 sijoittuen kymmenenneksi. Parhaimmillaan se on ollut olympialaisissa kahdeksas Atlantassa 1996, Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008.
MM-kilpailujen lopputurnauksessa Kiina debytoi Filippiineillä 1978, jolloin se sijoittui yhdenneksitoista. Parhaan sijoituksensa, kahdeksannen tilan, se on saavuttanut Kanadan MM-kisoissa 1994.
Kiina on voittanut Aasian-mestaruuden vuodesta 1975 lähtien yhteensä 16 kertaa. Aasian kisojen miesten koripalloturnauksen maa on voittanut seitsemän kertaa.
Arvokisasijoitukset > Olympialaiset

Los Angeles 1984 – 10.
Soul 1988 – 11.
Barcelona 1992 – 12.
Atlanta 1996 – 8.
Sydney 2000 – 10.
Ateena 2004 – 8.
Peking 2008 – 8.
Lontoo 2012 - 12.
Rio de Janeiro 2016 - 12.
Arvokisasijoitukset > MM-kilpailut

Filippiinit 1978 – 11.
Kolumbia 1982 – 12.
Espanja 1986 – 9.
Argentiina 1990 – 14.
Kanada 1994 – 8.
Yhdysvallat 2002 – 12.
Japani 2006 – 15.
Turkki 2010 – 16.
Kiinan kansantasavallan marsalkat

Kiinan kansantasavallan marsalkat olivat Kansan vapautusarmeijan entisiä komentajia, jotka saivat marsalkan arvonimen vuonna 1955. Alkujaan heitä oli kymmenen, mutta vuosina 1971–1997 viralliset lähteet puhuivat yhdeksästä marsalkasta: Lin Biao oli epäsuosiossa.
Kymmenen marsalkan keskinäinen järjestys on kiinalaisille tärkeä asia. Siihen on vaikuttanut kunkin marsalkan asema nimityshetkellä sekä asema Kiinan kommunistisessa puolueessa ja Kansan vapautusarmeijassa, sotilaalliset saavutukset ja tasapuolisuus puolueen ja armeijan eri osien välillä.
1. Zhu De
2. Peng Dehuai
3. Lin Biao
4. Liu Bocheng
5. He Long
6. Chen Yi
7. Luo Ronghuan
8. Xu Xiangqian
9. Nie Rongzhen
10. Ye Jianying
Kiinan koulu- ja päiväkotihyökkäykset

Kiinassa tapahtui useita koulu- ja päiväkotihyökkäyksiä vuosina 2010–2011.
2010

Kiinassa tapahtui vuonna 2010 useita hyökkäyksiä lastentarhaan tai alakouluun:
23. maaliskuuta 41-vuotias entinen lääkäri hyökkäsi puukon kanssa. Hyökkäyksessä kuoli kahdeksan lasta ja haavoittui viisi muuta.
27. huhtikuuta Etelä-Kiinassa Leizhoun kaupungissa, Guangdongin maakunnassa pitkällä sairauslomalla mielenterveysongelmien vuoksi ollut opettaja puukotti opettajaa ja 18 koululaista.
28. huhtikuuta Taixingin kaupungissa, Jiangsun maakunnassa, noin 40-vuotias mies hyökkäsi ala-asteelle ja puukotti koululaisia ja yhtä opettajaa. Hyökkäyksessä haavoittui 29 lasta, ovenvartija ja kaksi opettajaa. Suurin osa lapsista oli 4-vuotiaita.
30. huhtikuuta Shandongin maakunnassa vasaralla aseistautunut paikallinen maanviljelijä hyökkäsi lastentarhaan. Hän vahingoitti viittä lasta, jonka jälkeen poltti itsensä kuoliaaksi. Lisäksi hän yritti polttaa mukanaan kaksi lasta.
3. elokuuta Shandongin maakunnassa Zibon kaupungissa hyökkääjä tunkeutui paikalliseen päiväkotiin ja puukotti lapsia ja opettajia. Iskussa kuoli neljä ja haavoittui 12.
2011

29. elokuuta päiväkodin henkilökuntaan kuulunut nainen hyökkäsi mattoveitsi aseenaan lasten kimppuun päiväkodissa Shanghaissa. Hyökkäyksessä haavoittui kahdeksan 3–4-vuotiasta lasta, joista yksi loukkaantui vakavasti.
14. syyskuuta mies surmasi kirveellä kaksi lasta ja neljä aikuista, jotka olivat matkalla päiväkotiin Gongyin kaupungissa Henanin maakunnassa Keski-Kiinassa.
Ken’ichi Shimokawa

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 14. toukokuuta 1970 (ikä 54)
Syntymäpaikka: Gifu, Japani
Pelipaikka: Maalivahti
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1989-2000 2001-2006 | JEF United Ichihara Yokohama F. Marinos |  |
Maajoukkue
| 1995-1997 | Japani | 9 (0) |
Ken’ichi Shimokawa (jap. 下川 健一; s. 14. toukokuuta 1970 Gifu, Japani) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Ken’ichi Shimokawa edusti Japanin maajoukkuetta vuosina 1995-1997. Hän on osallistunut mm. Asian mestaruuskilpailuissa 1996.
Tilastot

| Japanin maajoukkueessa> Vuodet | Japanin maajoukkueessa> ottelut | Japanin maajoukkueessa> maalit |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 1 | 0 |
| 1996 | 7 | 0 |
| 1997 | 1 | 0 |
| Yhteensä | 9 | 0 |
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japan National Football Team Database
Japanin joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 1996
1 Kojima |
2 Yanagimoto |
3 Sōma |
4 Ihara |
5 Omura |
6 Yamaguchi |
7 Honda |
8 Maezono |
9 Takagi |
10 Nanami |
11 Miura |
12 Michiki |
13 Hattori |
14 Okano |
15 Morishima |
16 Saito |
17 Akita |
18 Jo |
19 Shimokawa |
20 Narazaki |
Valmentaja Kamo
Kiinan keisarikunta (1915–1916)

Kiinan keisarikunta (kiin.: 中華帝國; pinyin: Zhōnghuá dìguó) oli lyhytikäinen valtio. Keisarikunta perustettiin kun Kiinan tasavallan presidentti Yuan Shikai yritti palauttaa maahan monarkian. Tasavaltalaiset aloittivat sodan häntä vastaan. Sota loppui Yuanin luovuttua vallasta. Yuan kuoli melko pian tämän jälkeen..
Keisari käytti titteliä Hongxian.
Ken’ichi Uemura

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 22. huhtikuuta 1974 (ikä 50)
Syntymäpaikka: Kumamoto, Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1993-2003 2004 2005-2006 2006 2007-2008 | Sanfrecce Hiroshima Cerezo Osaka Tokyo Verdy YSCC Yokohama Roasso Kumamoto |  |
Maajoukkue
| 2001 | Japani | 4 (0) |
Ken’ichi Uemura (jap. 上村 健一, Uemura Ken’ichi, s. 22. huhtikuuta 1974 Kumamoto, Japani) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Hän edusti Japanin maajoukkuetta vuosina 2001.
Tilastot

| Japanin maajoukkueessa> Vuodet | Japanin maajoukkueessa> ottelut | Japanin maajoukkueessa> maalit |
| --- | --- | --- |
| 2001 | 4 | 0 |
| Yhteensä | 4 | 0 |
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japan National Football Team Database
Japanin joukkue – Jalkapallo kesäolympialaisissa 1996
1 Kawaguchi |
2 Shirai |
3 Suzuki |
4 Hironaga |
5 Tanaka |
6 Hattori |
7 Maezono |
8 Itō |
9 Jō |
10 Endō |
11 Morioka |
12 Uemura |
13 Matsuda |
14 Nakata |
15 Akiba |
16 Matsubara |
17 Michiki |
18 Shimoda |
Valmentaja Nishino
Japanin joukkue – Maanosaliittojen cup 2001
1 Kawaguchi |
2 Uemura |
3 Matsuda |
4 Morioka |
5 Inamoto |
6 Hattori |
7 H. Nakata |
8 Morishima |
9 Nishizawa |
10 Miura |
11 Nakayama |
12 Narazaki |
13 Yamashita |
14 Itō |
15 Fujita |
16 K. Nakata |
17 Myōjin |
18 Toda |
19 Kubo |
20 Hato |
21 Ono |
22 Suzuki |
23 Tsuzuki |
Valmentaja Troussier
Kirgiisi

Kirgiisi tarkoittaa seuraavia asioita:
kirgiisit, turkkilainen kansa
kirgiisi, turkkilainen kieli.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kirgiisi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirchner

Kirchner-nimisiä ihmisiä:
Andreas Kirchner (1953–2010), itäsaksalainen rattikelkkailija
Cristina Fernández de Kirchner (s. 1953), argentiinalainen poliitikko, presidentti Néstor Kirchnerin leski
Ernst Ludwig Kirchner, (1880–1938), saksalainen taiteilija ja graafikko, teki itsemurhan natsien julistettua hänen taiteensa rappiotaiteeksi.
Leon Kirchner (1919–2009), yhdysvaltalainen säveltäjä
Mark Kirchner (s. 1970), saksalainen ampumahiihtäjä
Néstor Kirchner (1950–2010), Argentiinan presidentti 2003–2007
Volker David Kirchner (s. 1942), saksalainen säveltäjä ja viulisti
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kiinan kansantasavallan vaakuna

Kiinan kansantasavallan vaakuna
Kiinan kansantasavallan vaakuna (kiin. 中华人民共和国国徽) on Kiinan kansantasavallan kansallistunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Se kuvaa Taivaallisen rauhan porttia, josta avautuu portti Kiellettyyn kaupunkiin Taivaallisen rauhan aukiolta, Pekingissä. Vilja kuvaa maataloutta ja ratas teollisuustyöläisiä. Viisi tähteä kuvaavat Kiinan viittä kansaa tai viittä yhteiskuntaluokkaa.
Vaakunan suunnitteli arkkitehti Liang Sicheng (梁思成) ja se vahvistettiin käyttöön 20. syyskuuta 1950.
Aasian vaakunat
Afganistan
Arabiemiirikunnat
Armenia
Azerbaidžan
Bahrain
Bangladesh
Bhutan
Brunei
Etelä-Korea
Filippiinit
Georgia
Indonesia
Intia
Irak
Iran
Israel
Itä-Timor
Japani
Jemen
Jordania
Kambodža
Kazakstan
Kiina
Hongkong
Kirgisia
Kuwait
Kypros
Laos
Libanon
Macao
Malediivit
Malesia
Mongolia
Myanmar
Nepal
Oman
Pakistan
Pohjois-Korea
Qatar
Saudi-Arabia
Singapore
Sri Lanka
Syyria
Tadžikistan
Taiwan
Thaimaa
Turkki
Turkmenistan
Uzbekistan
Venäjä
Vietnam
Kevin Young

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kevin Young |  Kevin Young |  Kevin Young |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Barcelona 1992 | 400 m aidat |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Stuttgart 1993 | 400 m aidat |  |
Kevin Curtis Young (s. 16. syyskuuta 1966 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen aitajuoksija, joka juoksi 400 metrin aitoja. Hän voitti lajissaan olympiakultaa 1992 Barcelonan kisoissa.
Vuoden 1988 olympialaisissa Soulissa hän oli neljäs. Young oli neljäs myös vuoden 1991 maailmanmestaruuskilpailuissa. Stuttgartin MM-kisoissa 1993 Young voitti maailmanmestaruuden ajalla 47,18.
Barcelonan olympiafinaalissa 1992 Young juoksi 400 metrin aitojen maailmanennätyksen 46,78. Youngin aika oli ainoa 47 sekunnin alitus kesäkuuhun 2018 asti, jolloin Abderrahman Samba juoksi 46,98, ja maailmanennätyksenä se säilyi heinäkuuhun 2021, jolloin Karsten Warholm juoksi 46,70.
Keren Ann

| Keren Ann> קרן אן זיידל |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. maaliskuuta 1974 (ikä 50) Caesarea, Israel
Muusikko
Taiteilijanimi:  Keren Ann 
Laulukielet:  ranska, englanti
Aktiivisena:  2000–
Tyylilajit:  populaarimusiikki ja laulumusiikki 
Soittimet:  kitara, piano, klarinetti
Levy-yhtiöt:  Blue Note Records (USA) Delabel (Ranska)
Aiheesta muualla
www.kerenann.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Keren Ann Zeidel (hepr. ‏קרן אן זיידל‎, s. 10. maaliskuuta 1974 Caesarea, Israel) on laulaja-lauluntekijä, joka asuu pääasiassa Pariisissa, New Yorkissa ja Israelissa. Hän soittaa kitaraa, pianoa ja klarinettia, ja tekee kuoro- ja musikaalisovituksia.
Hän polveutuu isänsä puolelta venäjänjuutalaisista ja äitinsä puolelta indoeurooppalaisista (Jaava ja Alankomaat). Hän asui Israelissa ja Alankomaissa 11-vuotiaaksi, jolloin hänen perheensä muutti Ranskaan. Hänellä on Alankomaiden ja Israelin kansalaisuudet.
Keren Ann aloitti soolouransa vuonna 2000 La Biographie de Luka Philipsen -albumilla, jonka tuottivat Lionel Gaillardin ja Benjamin Biolay, joka oli myös apulaistuottajana seuraavalla albumilla La Disparition (2002).
Hänen kolmas albuminsa Not Going Anywhere julkaistiin maailmanlaajuisesti vuonna 2003, mutta hänen läpimurtonsa Yhdysvalloissa tapahtui vasta seuraavan albumin Nolita (2004) myötä. Albumi äänitettiin Pariisissa ja New Yorkissa, ja se on laulettu puoliksi ranskaksi ja puoliksi englanniksi.
Keren Annin viides soolo-albumi, Keren Ann, julkaistiin vuonna 2007.
Julkaisut

La Biographie de Luka Philipsen (2000)
La Disparition (2002)
Not Going Anywhere (2003)
Lady & Bird (yhdessä Barði Jóhannssonin kanssa,  2003)
Nolita (2004)
Keren Ann (2007)
101 (2011)
You're Gonna Get Love (2016)
Bleue (2019)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keren Ann Wikimedia Commonsissa
Keren Annin viralliset sivut (englanniksi) (ranskaksi)
Keren Ann Myspacessa (englanniksi)
Kiilapalsta

Kiilapalsta (ruots. Kilskiftet) on pieni Vaasan kaupunginosa, joka kuuluu samaan yhtenäiseen alueeseen Teeriniemen, Huutoniemen ja Melaniemen kanssa ja on Ristinummen länsipuolella. Sieltä on 4,5 km Vaasan torille. Kiilapalsta on pientaloaluetta, jossa on 1960-luvulla rakennettuja omakotitaloja. Lähimmät palvelut ovat viereisellä Huutoniemellä.
Ken’ichi Matsuyama

Ken’ichi Matsuyama
Ken’ichi Matsuyama (jap. 松山ケンイチ, Matsuyama, Ken'ichi, s. 5. maaliskuuta, 1985 Mutsu, Aomori, Japani) on japanilainen näyttelijä.
Ken’ichi tunnetaan mystisistä roolihahmoistaan ja parhaiten hänet tunnetaan L:änä elokuvista Death Note: The Last Name (2006) ja L: Change the World (2008).
Filmografia > Elokuvat

Winning Pass (2003)
Bright Future (2003)
Guuzen nimo saiaku na shounen (2003)
The Locker 2 (2004) – Yosuke Shinohara
Kamachi (2004)
The Taste of Tea (2004)
Linda Linda Linda (2005) – Makihara
Nana (2005) – Shinichi ”Shin” Okazaki
Furyo shonen no yume (2005)
Kasutamu-meido 10.30 (2005)
Yamato (2005) – 15-vuotias Katsumi Kamio
Oyayubi sagashi (2006)
Death Note (2006) – L
Death Note: The Last Name (2006) – L
Sexy Voice and Robo (2006) – Robo
Genghis Khan: To the Ends of the Earth and Sea (2007) – Juchi
Ten Nights of Dream (2007)
Shindo (2007)
South Bound (2007) – Officer Niigaki
Tsubaki Sanjuro (2007) – Iori Isaka
Dolphin Blue: Fuji, mou ichido sora e (2007)
L: Change the World (2008) – L
Don't laugh at my romance (2007-2008)
Detroit Metal City (2008) – Soichi Negishi/Johannes Krauser II
kamui gaiden (2009)
Ultra Miracle Love Story (2009)
Norwegian Wood (2010)
Filmografia > Televisiosarjat

Gokusen (2002)
Kids War 5 (2003)
1 Litre of Tears (2005) – Kawamoto Senpai
Tsubasa No Oreta Tenshitachi (2006) – Shingo (Taro-san)
Sono 5 fun mae (2006) – Yuka Takashi
Sexy Voice and Robo (2007) – Robo
Zeni Geba (2009)
Filmografia > Äänenä

Death Note (Anime) (2006) – Jealous (englanniksi Gelus)
Bastiljin valtaus

Bastiljin valtaus, tuntemattoman aikalaistaiteilijan maalaus.
Bastiljin valtaus oli 14. heinäkuuta 1789 tapahtunut Ranskan suuren vallankumouksen varhaisvaiheen tärkeä käännekohta, jossa aseistautunut väkijoukko valtasi Pariisissa sijainneen Bastiljin (Bastille) linnoituksen ja vapautti siellä pidetyt poliittiset vangit. Bastiljin valtausta pidetään usein koko vallankumouksen lähtölaukauksena ja tapahtumana, joka johti ancien régimen päättymiseen. Sen muistoksi Ranskan kansallispäivää vietetään 14. heinäkuuta.
Ranskan vallankumouksen historiassa Bastiljin valtauksesta teki merkittävän varsinkin Pariisin pikkuporvariston eli sanskulottien astuminen esiin uutena poliittisena voimatekijänä.
Bastilji

Pariisin rue Saint-Antoine -kadun varrella sijainnut Bastilji oli kaupungin puolustukseksi 1300-luvulla rakennettu linnoitus, jota oli 1400-luvulta alkaen käytetty vankilana, erityisesti kuninkaan määräyksestä ilman oikeudenkäyntiä vangituille poliittisille vangeille. Vuoteen 1789 mennessä se oli jo pääosin menettänyt merkityksensä poliittisten vankien säilytyspaikkana, mutta se tunnettiin edelleen Bourbonien itsevaltaisen hallinnon vihatuimpien piirteiden vertauskuvana. Tuohon aikaan siellä pidettiin lähinnä kahta vankiryhmää: kirjailijoita, jotka olivat arvostelleet hallinnon epäkohtia, ja ihmisiä, jotka oli vangittu omien perheidensä toiveesta skandaalin tai oikeudenkäynnin välttämiseksi.