stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matti Keinonen
Ura

Keinonen pelasi 196 maaottelua Suomen jääkiekkomaajoukkueessa ja teki 71 maalia ja 49 syöttöä eli yhteensä 120 tehopistettä. Hän oli mukana yksissätoista maailmanmestaruuskisoissa vuosien 1962 ja 1975 välillä ja kaksissa olympialaisissa vuosina 1968 ja 1972. Hän pelasi Rauman Lukossa vuosina 1962–1966, porilaisessa RU-38:ssa vuodet 1966–1967 ja Rauman Lukossa jälleen vuonna 1967. Tämän jälkeen hän siirtyi Helsinkiin, jossa pelasi ensin HJK:ssa, sitten Jokereissa ja vielä TPS:ssä.
SM-kultaa Keinonen oli voittamassa Lukossa 1963 ja RU-38:ssa vuonna 1967. Hän pelasi SM-tasolla yhteensä 267 ottelua, joissa teki 176 maalia ja 125 syöttöä eli 301 tehopistettä. Keinonen lopetti peliuransa pääsarjatasolla kauteen 1977–1978.
Peliuransa jälkeen Keinonen valmensi kaikkia länsirannikon SM-liigaseuroja (TPS, Lukko, Ässät). Valmennusurallaan Keinonen voitti kaksi SM-hopeaa, TPS:ssa 1985 ja Lukossa 1988. Keinosen viimeinen valmennuspesti oli kaudella 2002–2003 kun hän toimi UJK:n päävalmentajana Mestiksessä.
Keinonen kuoli imusolmukesyöpään Uudenkaupungin sairaalassa lauantai–iltana 27. marraskuuta 2021. Viimeisinä elinvuosinaan hän sairasti myös Alzheimerin tautia. Hänet on haudattu Monnan hautausmaalle Raumalle.
Saavutukset ja huomionosoitukset

2 Suomen-mestaruutta pelaajana (Lukko 1963, RU-38 1967)
2 SM-pronssia pelaajana (Lukko 1965, Lukko 1969)
2 SM-hopeaa pelaajana (Lukko 1961, HJK 1972)
2 SM-hopeaa valmentajana (TPS 1985, Lukko 1988)
Joukkueen kauden pistepörssin voittaja (RU-38 1966-1967, Lukko 1968‑1969, HJK 1972‑1973)
Lukko on jäädyttänyt Keinosen pelinumeron #7
Antanut nimensä SM-liigan vuosittaiselle tunnustuspalkinnolle (Matti Keinonen -palkinto)
Jääkiekkoleijona #50 (1987)
IIHF Hall of Fame (2002)
Pro Urheilu -palkinto (2004)
SM-tilastot

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Matti Keinosen tilastot kotimaisista sarjoista
| Kausi | Sarja | Seura | O | M | S | P | R | Mitalit |
| 1960–1961 | SM-sarja | Lukko | 18 | 7 | 7 | 14 | 10 | SM-hopeaa |
| 1961–1962 | SM-sarja | Lukko | 17 | 7 | 7 | 14 | 18 |  |
| 1962–1963 | SM-sarja | Lukko | 18 | 19 | 6 | 25 | 22 | Suomen mestaruus |
| 1963–1964 | SM-sarja | Lukko | 18 | 10 | 7 | 17 | 22 |  |
| 1964–1965 | SM-sarja | Lukko | 18 | 14 | 7 | 21 | 4 | SM-pronssia |
| 1965–1966 | SM-sarja | RU-38 | 4 | 1 | 2 | 3 | 0 |  |
| 1966–1967 | SM-sarja | RU-38 | 22 | 26 | 17 | 43 | 49 | Suomen mestaruus |
| 1967–1968 | Suomensarja | Lukko | 11 | 13 | 8 | 21 | 8 | Länsilohkon voitto |
| 1968–1969 | SM-sarja | Lukko | 22 | 20 | 14 | 34 | 28 | SM-pronssia |
| 1969–1970 | SM-sarja | Lukko | 22 | 14 | 14 | 28 | 38 |  |
| 1970–1971 | SM-sarja | HJK | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 |  |
| 1971–1972 | SM-sarja | HJK | 32 | 15 | 13 | 28 | 14 | SM-hopeaa |
| 1972–1973 | SM-sarja | HJK | 36 | 25 | 16 | 41 | 72 |  |
| 1973–1974 | SM-sarja | Jokerit | 36 | 16 | 15 | 31 | 28 |  |
| 1974–1975 | SM-sarja | Jokerit | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 |  |
| 1977–1978 | SM-liiga | TPS | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| Yht. (SM)  |  |  | 267  | 176  | 125  | 301  | 296  |  |
Muuta

Matti Keinonen esiintyi komediallisessa televisiosarjassa Katapultti (1971–1972).
Galleria

Keinonen nuoruusvuosinaan.
Lukon Matti Keinonen Tapparan maalilla 1960-luvun alussa.
Matti Reunamäki, Raimo Kilpiö, Matti Keinonen. (1960-luku).
Tampereen MM-kisat 1965, Suomi vs. Itä-Saksa. (Keinonen kuljettamassa kiekkoa).
Keinonen (12) Norjan maalilla vuonna 1965.
Suomi - Kanada 1968, Matti Keinonen taistelee kanadalaispelaajan kanssa.
Matti Keinonen, Juhani Lahtinen. (1965).
Reijo Hakanen, Lalli Partinen ja Matti Keinonen lentokentällä joulukuussa 1965 lähdössä Kanadaan
Matti Reunamäki, Seppo Nurmi ja Matti Keinonen lähdössä Pohjois-Amerikan kiertueelle 1967.
Matti Keinonen, Matti Murto (1970.)
Suomen Matti Keinonen ja Ruotsin Lennart Svedberg. (1970).
Mölli protestoi paitsioita 1970.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Matti "Mölli" Keinosen kiemurat.
Matti Keinosen tilastot SM-sarjassa ja SM-liigassa. QuantHockey.com.
Matti "Mölli" Keinonen Urheilusuomi.comissa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Juhani Wahlsten | Turun Palloseuran päävalmentaja 1983–1985 | Seuraaja: Juhani Tamminen |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Tapio Flinck | Ässien päävalmentaja 1996 | Seuraaja: Vasili Tihonov |
Jääkiekon SM-liigassa jäädytetyt pelaajanumerot
| Blues | HIFK | HPK | Ilves | JYP | KalPa | KooKoo | Kärpät | Lukko | Pelicans | SaiPa | Sport | Tappara | TPS | Ässät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10Lehtinen | 1Wetzell | 2Salisma | 2 Wasama | 1Siekkinen | 1Kuivalainen | 36Outinen | 10Ruotsalainen | 4Rastio | 11Koskinen | 3Partinen | 14 Laaksoharju | 2Numminen | 3Nummelin | 2Heikkilä |
| 33Hirvonen | 5Riihiranta | 9Louhi | 7Honkavaara | 10Rastela | 27Rinne | 81Nurmberg | 24Viuhkola | 4Peltonen | 13Laine | 8Koho | 27Väkelä | 3Marjamäki | 8Wahlsten | 4Javanainen |
|   | 7Saarinen | 13Palo | 13Jalo | 19Mikkilä | 24S.Kapanen |   | 15Kiimalainen | 7Keinonen | 17Eloranta | 9Skriko | 29Hjerpe | 7Jutila | 23Virta | 12Levo |
|   | 17Murto | 17Hietanen | 14Oksanen | 30Kurkinen | 44Timonen |   | 6Mikkola | 8Vehmanen |   | 20Mälkiä |   | 8Ojanen | 16Tammelin | 13Ketola |
|   | 20Hagman | 18Savolainen | 16Peltonen |   |   |   | 5Kukkonen | 13Torkki |   |   |   | 10Susi | 11Koivu | 89Otevřel |
|   | 22Kortelainen | 36Tuulola | 30Tammi |   |   |   |   | 26Forss |   |   |   | 12E.Lehtonen | 15Leppänen | 11Kilpiö |
|   | 23P.Lehtonen |   | 41Helminen |   |   |   |   | 77Hämäläinen |   |   |   | 81Peltola | 12Vilander | 5Rautakallio |
|   | 35Lindfors |   |   |   |   |   |   | 35Vehanen |   |   |   |   |   | 22Makkonen |
|   | 9Kuhta |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
Keinonen 1965.
Mesogeíon

| Mesogeíon Λεωφόρος Μεσογείων |
| --- | --- |
 Mesogeíon-valtakatua.
Maa:  Kreikka
Kaupunki:  Ateena
Tieluokka:  katu
Pituus:  8,3 km
Alkupiste:  Vasilíssis Sofías (Ampelókipoi)
Päätepiste:  Lavríou (Stavrós) (8,3 km)
Mesogeíon (kreik. Λεωφόρος Μεσογείων, Leofóros Mesogeíon, ”Mesógeian valtakatu”) on katu Ateenassa ja sen metropolialueella Kreikassa. Se on kaupungin pääväylä keskustasta itäisiin esikaupunkeihin kadulle nimen antaneella Mesógeian tasangolla.
Ellinikí Radiofonía Tileórasin (ERT) päärakennus.
Mesogeíon-valtakatu saa alkunsa Ateenan Ampelókipoin kaupunginosassa, jossa se erkanee Vasilíssis Sofías -valtakadusta. Se suuntaa koilliseen ja sitten itään kohti Pentéli- ja Ymittós-vuorten välistä laaksoa, ja päättyy Lavríou-valtakadun risteykseen Agía Paraskevín Stavróksessa. Tämän jälkeen se jatkuu Marathónos-valtakatuna. Kadun pituus on noin 8,3 kilometriä.
Kadun varrella sijaitsevat muun muassa Kreikan puolustusministeriö, Kreikan infrastruktuuri- ja liikenneministeriö, Rahapaja sekä Kreikan yleisradioyhtiö Ellinikí Radiofonía Tileórasin (ERT) päärakennus. Sen varrella on myös useita suuria sairaaloita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mesogeíon Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Λεωφόρος Μεσογείων
Ateenan merkittävimmät kadut ja tiet
| --- | --- |
Moottoritiet:   A1 (PATHE)  A6 (Attikí Odós) 
Valtakadut:   Alexándras  Andréa Syngroú  Athinón  Kifisías  Konstantinoupóleos  Mesogeíon  Vasiléos Konstantínou  Vasilíssis Amalías  Vasilíssis Ólgas  Vasilíssis Sofías  Vouliagménis 
Kadut:   Aiólou  Akadimías  Athinás  Dionysíou Areopagítou  Ermoú  Filellínon  Ierá Odós  Iródou Attikoú  Mitropóleos  Óthonos  Panepistimíou  Patisíon (28is Oktovríou)  Peiraiós (Panagí Tsaldári)  Sólonos  Stadíou  Tripódon  Vasiléos Georgíou A'  Voukourestíou 
Käännös suomeksi
Metyyli-tert-butyylieetteri

| Metyylitertiääributyylieetteri |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-metoksi-2-metyylipropaani
CAS-numero:  1634-04-4
PubChem CID:  15413
SMILES:  CC(C)(C)OC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H12O
Moolimassa:  88,15 g/mol
Sulamispiste:  –109 °C (164 K)
Kiehumispiste:  55,2 °C (328 K)
Tiheys:  0,7404 g/cm3
Liukoisuus veteen:  42 g/l 20 °C
Metyylitertiääributyylieetteri, metyyli-tert-butyylieetteri eli MTBE (C5H12O) on metanolin ja 2-metyyli-2-propanolin eetteri. Metyylitertiääributyylieetteri on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön neste, jonka moolimassa on 88,2 g/mol, sulamispiste –109 °C, kiehumispiste 55 °C, tiheys 0,74 g/cm3, leimahduspiste –28 °C, itsesyttymislämpötila 375 °C ja CAS-numero 1634-04-4. Aine liukenee veteen (42 g/l 20 °C:ssa, 80 g/l 0 °C:ssa) sekä sekoittuu etanolin ja dietyylieetterin kanssa. Metyylitertiääributyylieetteristä käytetään myös nimiä tert-butyylimetyylieetteri, 
metyyli-1,1-dimetyylietyylieetteri ja 2-metoksi-2-metyylipropaani.
Metyylitertiääributyylieetteriä käytetään suuria määriä bensiinin lisäaineeksi, nostamaan oktaanilukua ja siten korvaamaan aikaisemmin käytettyä tetraetyylilyijyä. Kemiassa sitä käytetään halpana liuottimena, jolla on muihin eettereihin verrattuna se etu, ettei se muodosta räjähtäviä peroksideja. Hapan ympäristö irrottaa tertiääributyyliryhmän suhteellisen helposti, jolloin syntyy vastaava karbokationi, joka reagoi nopeasti s-buteeniksi.
Metyylitertiääributyylieetteria voidaan valmistaa 2-metyylipropeenin (C4H8) ja metanolin (CH3OH) reagoidessa keskenään katalyytin kanssa.
Yhdysvalloissa ei ole vaadittu kovin kestäviä bensiinitankkeja huoltamoille, joten MTBE:tä on siellä päässyt vuotamaan pohjaveteen. MTBE ei ole erityisen myrkyllinen tai syöpävaarallinen, ainakaan bensiinin muihin ainesosiin verrattuna, mutta se pilaa pohjaveden maun ja tuo siihen epämiellyttävän hajun. Lisäksi eetterinä se liukenee veteen paremmin kuin muut bensiinin ainesosat, joten se kulkeutuu pitemmälle. Siksi Yhdysvalloissa MTBE:stä on tehty poliittinen kysymys ja se on esimerkiksi kielletty kokonaan Kaliforniassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
EFOA (Arkistoitu – Internet Archive)
Metyyli-tert-butyylieetterin kansainvälinen kemikaalikortti
OVA-ohje: Metyyli-tert-butyylieetteri (Arkistoitu – Internet Archive)
PubChem: Methyl tert-butyl ether (englanniksi)
KEGG: Methyl tert-butyl ether (englanniksi)
ChemBlink: tert-Butyl methyl ether (englanniksi)
Icis: Methyl Tertiary Butyl Ether (MTBE) CAS No: 1634-04-4 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Mihail Dudaš

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Mihail Dudaš halli-EM-mitalistina 2013. |  Mihail Dudaš halli-EM-mitalistina 2013. |  Mihail Dudaš halli-EM-mitalistina 2013. |  |
Maa:  Serbia
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Amsterdam 2016 | kymmenottelu |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Göteborg 2013 | seitsenottelu |  |
Mihail Dudaš (serb. Михаил Дудаш, s. 1. marraskuuta 1989 Novi Sad) on serbialainen kymmenottelija.
Dudaš sijoittui 15:nneksi Hengelon alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2007. Seuraavana vuonna hän sai pronssia saman ikäluokan MM-kilpailuissa Bydgoszczissa pistein 7663. Hän sijoittui kolmanneksi myös Kaunasin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009 pistemäärällä 7855. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän keskeytti.
Dudaš sai 2011 pronssia Ostravan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Serbian ennätyspisteillä 8117 ja sijoittui kuudenneksi Daegun MM-kilpailuissa, jossa paransi maansa ennätykseen tulokseen 8256 pistettä. Seuraavana vuonna hän sijoittui neljänneksi Helsingin EM-kilpailuissa, mutta keskeytti Lontoon olympialaisissa.
Dudaš saavutti sisäratojen EM-kilpailuissa Göteborgissa 2013 pronssia seitsenottelussa Serbian ennätyspistein 6099. Saman vuoden Moskovan MM-kilpailuissa hän oli kymmenottelussa 14:s maansa ennätyksellä 8275. Hän sai pronssia Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 pistein 8153. Hän keskeytti kymmenottelun Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Belgradin EM-hallikilpailuissa 2017 hän sijoittui seitsenottelussa 14:nneksi. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän keskeytti.
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähteet: Tilastopaja, IAAF
NR = maan ennätys
MiFID

MiFID on EU:n rahoitusmarkkinoita sääntelevä direktiivi (Markets in Financial Instruments Directive, 2004/39/EY). Direktiivi annettiin huhtikuussa 2004 ja sitä täydentävä asetus sekä täytäntöönpanodirektiivi annettiin syksyllä 2006. Direktiivi sääntelee sijoituspalvelujen tarjoamista, kuten sijoitusneuvontaa, omaisuudenhoitoa ja arvopaperivälitystä.
Direktiivin tavoitteena on kehittää EU:n sisämarkkinoiden toimintaa, yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden säännöksiä, helpottaa sijoituspalveluiden tarjoamista jäsenvaltiosta toiseen, lisätä kilpailua arvopaperimarkkinoilla ja parantaa sijoittajan suojaa.
Suomessa direktiivi saatettiin voimaan säätämällä uusi laki sijoituspalveluyrityksistä ja tekemällä muutoksia mm. arvopaperimarkkina- ja sijoitusrahastolakiin. Uudet säännökset tulivat voimaan 1.11.2007.
MiFID II

MiFID direktiivi (2004/39/EY) on korvattu 3.1.2018 alkaen MiFID II direktiivillä (2014/65/EU) sekä MiFIR asetuksella (EU N:o 600/2014).
MiFID II direktiivi ja MiFIR asetus nähtiin tarpeellisiksi muuan muassa siitä syystä, ettei MiFID I direktiivin katsottu tarkoituksestaan huolimatta tarjoavan riittäväntasoista sijoittajansuojaa. MiFID direktiivin uudistamistarpeeseen vaikuttivat niin finanssikriisi kuin myös markkinakehitys.
MiFID II direktiivin yhtenä keskeinä tavoitteena onkin pidetty nimenomaan sijoittajansuojan parantamista ja edistämistä. Toisena keskeisenä tavoitteena on pidetty läpinäkyvyyden lisäämistä rahoitusvälineillä käytävässä kaupankäynnissä.
Suomessa MiFID II direktiivi ja MiFIR asetus johtivat useisiin lakimuutoksiin. Tämän johdosta säädettiin uusi laki kaupankäynnistä rahoitusvälineillä, joka kumosi aiemman samannimisen lain. Tämän lisäksi sijoituspalvelulakiin tehtiin lukuisia muutoksia ja muutoksia aiheutui myös lakiin Finanssivalvonnasta sekä joukkorahoituslakiin. Nämä lainmuutokset tulivat voimaan 3.1.2018.
Aiheesta muualla

Rahoitustarkastus: Rahoitusvälineiden markkinat -direktiivi (MiFID)[vanhentunut linkki]
Valtiovarainministeriö: EU:n uudet sijoituspalvelusäännökset voimaan 1.11.2007 (Arkistoitu – Internet Archive)
Metsäpeukaloiset

| Metsäpeukaloiset |
| --- | --- |
 Harmaametsäpeukaloinen (Henicorhina leucophrys)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peukaloiset Troglodytidae
Suku::  Metsäpeukaloiset  Henicorhina  P. L. Sclater & Salvin, 1868
Katso myös
   Metsäpeukaloiset Wikispeciesissä   Metsäpeukaloiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metsäpeukaloiset (Henicorhina) on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Metsäpeukaloisten sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 4 lajia.
Metsäpeukaloisiin kuuluvia lajeja

Harmaametsäpeukaloinen (Henicorhina leucophrys)
Munchiquenpeukaloinen (Henicorhina negreti)
Perunpeukaloinen (Henicorhina leucoptera)
Valkometsäpeukaloinen (Henicorhina leucosticta)
Aiheesta muualla

ITIS: Henicorhina (englanniksi)
Mikkelin varuskunta

Mikkelin varuskunta oli Mikkelin kaupungin alueella sijainnut varuskunta Savon Prikaatin lakkauttamiseen saakka. Se sijaitsi puurakenteisissa kasarmeissa vanhalla kasarmialueella Nuijamiehen kaupunginosassa lähellä kaupungin keskustaa.
Varuskunta perustettiin 1878 kun Suomeen säädettin asevelvollisuus. Mikkeliin sijoitettiin Suomen kuudes tarkk´ampujapataljoona. Vuosina 1901-1917 Mikkelissä oli venäläinen viides tarkk´ampujarykmentti. Suomen itsenäistyttyä kasarmeissa toimi Savon Prikaati. Mikkelissä oli päämaja sekä ensimmäisen että toisen maailmansodan aikana.
1960-luvulla varuskunta siirrettiin asteittain uudelle alueelle Jyväskyläntien varrelle Karkialammelle, josta viimeiseksi Savon prikaati lakkautettiin kokonaan 2006 osana maavoimauudistusta. 
Savon prikaatin lakkauttamisen jälkeen Karkialammella toimii mm. Maavoimien Esikunta sekä tietohallintoyksikkö ja sotilassoittokunta.
Vanhoissa puukasarmeissa toimii nykyään muun muassa Jalkaväkimuseo.
Mesogeia-maalari

| Mesogeia-maalari |
| --- | --- |
 Yksityiskohta Mesogeia-maalarin maalaamasta hydriasta, n. 700 eaa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 700-luku eaa.
Kuollut: 600-luku eaa.
Ammatti:  vaasimaalari
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 700–675 eaa.
Taidesuuntaus:  mustakuviokeramiikka (orientalisoiva)
Mesogeia-maalari (joskus myös Mesogaia-maalari) oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi protoattikalaista orientalisoivaa mustakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa varhaisella arkaaisella kaudella noin vuosina 700–675 eaa. Maalarin oikeaa nimeä ei tunneta. Tutkimuksessa käytetty nimitys perustuu siihen, että hänen tunnetuimmat teoksensa on löydetty Attikasta Mesógeian alueelta.
Mesogeia-maalarin maalaama hydria, n. 700 eaa.
Mesogeia-maalari toimi samaan aikaan kuin Analatos-maalari, ajalla jolloin Ateenassa valmistetussa keramiikassa oltiin siirtymässä myöhäisestä geometrisesta keramiikasta varhaiseen orientalisoivaan protoattikalaiseen keramiikkaan. Mesogeia-maalari oli mahdollisesti Analatos-maalarin tavoin Stathatou-maalarin oppilas. Hänen oppilaansa oli Polyfemos-maalari. Mesogeia-maalarin nimivaasit ovat suurikokoisia hydrioita.
Mikkelä

Mikkelä on Muuralan kaupunginosaan kuuluva pientalo- ja pienteollisuusalue Espoossa. Alue sijoittuu rantaradan ja Kehä III:n väliin. Asutus on rivitalovaltaista. Teollinen toiminta on keskittynyt Kehä III:n varteen, ikään kuin matalaksi melumuuriksi.
Mikkelän palveluihin kuuluvat alakoulu, päiväkoti, ABC -huoltoasema, Snacky ja Butger King -pikaruokaravintolat ja Lidlin myymälä. Koulu, kirjasto ja muut kaupalliset palvelut löytyvät läheisestä Espoon keskuksesta.
Mikkelän kautta kulkevat arkisin Helsingin Seudun Liikenteen bussilinjat
213 (Kamppi–Kauklahti). Alueen luoteisosaan on yhteys arkisin päiväsaikaan busseilla 241 (Espoon asema – Hirvisuo) ja 168 (Kauklahti – Espoontori, kulkee vain muutaman kerran päivässä, arkisin)e Mikkelää sivutekulkee n myös linja 243 (Espoon asema – Veikkola).
Mikkelän läpi Kauklahteen kulkevan Ison Maantien varrella sijaitsee historiallinen Muuralan hirttopaikka.
Morgongiori

| Morgongiori (Mragaxòri) |
| --- | --- |

 vaakuna
 Sijainti Oristanon maakunnassa
 Morgongiori
 Koordinaatit: 39.746°0′0″N, 8.770°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Oristano
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  45,2 km²
Korkeus:  351 m
Väkiluku:  720
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  09090
Suuntanumero(t):    0783
Rekisterikilpi:  OR
 
 http://www.morgongiori.eu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Morgongiori (sardiksi Mragaxòri) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 720 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 45,2 neliökilometriä. Se sijaitsee 351 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Morgongiori Wikimedia Commonsissa
Oristanon maakunta
Abbasanta | Aidomaggiore | Albagiara | Ales | Allai | Arborea | Ardauli | Assolo | Asuni | Baradili | Baratili San Pietro | Baressa | Bauladu | Bidonì | Bonarcado | Boroneddu | Bosa | Busachi | Cabras | Cuglieri | Curcuris | Flussio | Fordongianus | Ghilarza | Gonnoscodina | Gonnosnò | Gonnostramatza | Laconi | Magomadas | Marrubiu | Masullas | Milis | Modolo | Mogorella | Mogoro | Montresta | Morgongiori | Narbolia | Neoneli | Norbello | Nughedu Santa Vittoria | Nurachi | Nureci | Ollastra | Oristano | Palmas Arborea | Pau | Paulilatino | Pompu | Riola Sardo | Ruinas | Sagama | Samugheo | San Nicolò d’Arcidano | San Vero Milis | Santa Giusta | Santu Lussurgiu | Scano di Montiferro | Sedilo | Seneghe | Senis | Sennariolo | Siamaggiore | Siamanna | Siapiccia | Simala | Simaxis | Sini | Siris | Soddì | Solarussa | Sorradile | Suni | Tadasuni | Terralba | Tinnura | Tramatza | Tresnuraghes | Ula Tirso | Uras | Usellus | Villa Sant'Antonio | Villa Verde | Villanova Truschedu | Villaurbana | Zeddiani | Zerfaliu
Michael Heseltine

Michael Heseltine.
Michael Ray Dibdin Heseltine, Paroni Heseltine, CH, PC (s. 21. maaliskuuta 1933) on brittiläinen liikemies ja konservatiivipuolueen poliitikko. Hän haastoi pääministeri Thatcherin johtajakilpaan, joka johti Thatcherin eroon.
Heseltine yritti jo Oxfordin yliopistossa opiskellessaan paikallisen konservatiiviopiskelijoiden järjestön johtoon, muttei päässyt ja perusti oman Blue Ribbon Clubinsa. Valmistuttuaan hän lähti kiinteistöalalle ja perusti Haymarket Media Groupin, joka on Britannian suurin yksityinen kustannusyhtiö.
Parlamenttiin hänet valittiin 1966 Tavistockista ja vuodesta 1974 lähtien Henleysta. Hän pääsi jo 1970 Edward Heathin hallitukseen kuljetusministeriksi. Ilmailuministerinä hän haki 1973 valtion varoja Concorden rakentamiseen.
Konservatiivien voitettua vaalit jälleen 1979 Heseltine valittiin ympäristöministeriksi Thatcherin hallitukseen 1979–1983 ja puolustusministeriksi 1983–1986. Hän erosi riideltyään Thatcherin kanssa helikopteriyhtiö Westlandin ja lentokonevalmistaja British Aerospacen myyntiä amerikkalaiselle Sikorskylle jota kauppa-ja teollisuusministeri Leon Brittan myös kannatti, toisin kuin Heseltine, joka kannatti fuusioitumista eurooppalaisen Agusta-yhtiön kanssa.
Heseltine palasi parlamentin takapenkkiläiseksi ja alkoi arvostella Thatcherin politiikkaa. Hallituksen jättäneen Sir Geoffrey Howen eropuheen jälkeen hän haastoi Thatcherin konservatiivisen puolueen johtajakilpaan, jossa Thatcher ei saanut ensimmäisellä kierroksella tarpeeksi tukea tullakseen suoraan valituksi ja erosi. Puolueen johtoon ja pääministeriksi tuli John Major.
Heseltine palasi uudelleen Majorin hallitukseen ympäristöministeriksi 1990–1992 ja kauppa- ja teollisuuslautakunnan puheenjohtajaksi 1992–1995. Tuossa asemassa hän vastasi British Coalin yksityistämisestä ja ilmoitti 31 jäljellä olevan hiilikaivoksen sulkemisesta. Heseltine tuki Majoria puoluejohtajaksi 1995 ja sai vastineeksi nimityksen varapääministeriksi 1995–1997.
Heseltine sai ensimmäisen sydänkohtauksensa kesäkuussa 1993 ja toisen 1997 työväenpuoluen vaalivoiton jälkeen. Hän jätti parlamentin 2001 vaaleissa ja sai elinikäisen arvonimen paroni Heseltine, of Thenford in the County of Northamptonshire. Samalla hänestä tuli ylähuoneen jäsen.
Alkuvuonna 2019 Heseltine menetti whip-asemansa konservatiivipuolueessa sanottuaan, että voisi "kokeiluna" tukea liberaalidemokraatteja saman vuoden europarlamenttivaaleissa. Marraskuussa 2019 hän kannusti konservatiivipuolueen kannattajia asettumaan liberaalidemokraattien tai sitoutumattomien ehdokkaiden tukijoiksi vuoden 2019 parlamenttivaaleissa.
Yksityiselämä

Heseltine on innokas puutarhuri, ja hänen puutarhansa on yksi Britannian merkittävimpiä yksityisiä puutarhoja. Hän on naimisissa Anne Heseltinen kanssa.
Michael Haydn

Michael Haydn
Johann Michael Haydn (14. syyskuuta 1737 Rohrau – 10. elokuuta 1806 Salzburg) oli itävaltalainen säveltäjä. Hän oli säveltäjä Joseph Haydnin veli. Michael Haydn syntyi Rohraussa ja lauloi veljensä tavoin kuorossa Wienissä. Vuodesta 1762 lähtien hän työskenteli Salzburgin piispanhovissa, missä toimi viulistina, urkurina ja hovisäveltäjänä. Haydn oli sekä Leopold että Wolfgang Amadeus Mozartin ystävä ja työtoveri. Haydnin tunnetuimpia sävellysoppilaita olivat mm. Carl Maria von Weber ja Anton Diabelli.
Michael Haydn keskittyi lähinnä kirkkomusiikin säveltämiseen, mutta hän sävelsi myös useita sinfonioita, konserttoja sekä kamarimusiikkia. Haydnin Requiem pro defuncto Archiepiscopo Sigismundo vaikutti suuresti Mozartin Requiemiin. Hänen sinfoniaansa nro 25 (G-duuri MH 334) luultiin pitkään Mozartin 37. sinfoniaksi. Sekaannus aiheutui käsikirjoituksesta, jossa alku oli Mozartin käsialaa. Mozart oli säveltänyt sinfoniaan tuntemattomasta syystä uuden hitaan johdannon, mutta loput teoksesta ovat Michael Haydnin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Michael Haydn Wikimedia Commonsissa
The Danish Michael Haydn Project (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)