stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HD 149026 b

| HD 149026 b |
| --- | --- |
 HD 149026 b:n (harmaalla) kokovertailu Jupiterin ja Neptunuksen kanssa.
Löytäminen
Löytäjä(t):  B. Sato, D. Fischer, G. Henry et al.
Löytöpäivä:  2005
Havaintomenetelmä(t):  Ylikulkumenetelmä
Tähden ominaisuudet
Tähden nimi:  HD 149026
Tähden etäisyys Auringosta:  257 vv
Tähden massa:  1,31
Tähden spektriluokka:  G0 IV
Tähden metallisuus:  200% - 260%
Tähden luminositeetti:  2,72
Tähden ikä:  (2,0 ± 0,8) × 109
Kiertoradan ominaisuudet
Isoakselin puolikas:  0,04288 ± 0,00033 AU
Eksentrisyys:  0
Kiertoaika:  2,87589 ± 1.4e-06 vrk
Inklinaatio:  85,3 ± 0,8°
Periastronin aika:  2.453.530,751 JD
Fyysiset ominaisuudet
Massa:  0,356+0,011-0,013 MJ
Säde:  0,718 ± 0,065 RJ
Lämpötila:  2300 ± 200 K
HD 149026 b on tähteä HD 149026 kiertävä eksoplaneetta. Tämä kuuma jupiter on massaltaan "kuuma saturnus". Se lienee menettänyt massastaan runsaasti sen keskustähden kuumentaessa sen kaasukehää ja aiheuttaessa kaasukehän karkaamista.
Planeetan massa ja säde ovat huomattavasti pienempiä kuin monen muun eksoplaneetan massa ja säde. Tietokonemalli ennustaa auringon ainekoostumukselle säteen 1,14 Jupiterin sädettä ja 20 maan massaiselle ytimelle 0,97 Jupiterin sädettä. Jos planeetta olisi jäätä, sen säde olisi 0,43 Jupiterin sädettä. Jos se olisi oliviinia, sen säde olisi 0,28 Jupiterin sädettä. Tästä päätellen planeetassa täytyy olla enemmän raskaita alkuaineita.
Tämä viittaa eksoplaneetan suhteellisen pitkään ikään, koska ajan mukana kaasua haihtuu tällaisesta kaasuplaneetasta pois. Tästä kuumasta jupiterista lähtee kaasua komeettamaisessa pyrstössä. Laskujen mukaan tähden raskaista alkuaineista (kivestä ja/tai jäästä tai vastaavista ei-kaasuista) koostuva ydin on huomattavasti suurempi kuin vaikkapa Jupiterin ja Saturnuksen ydin. Planeetan massa on lähellä Saturnuksen massaa. Uranuksessa ja Neptunuksessa on raskaita alkuaineita 90%, Saturnuksessa 25% ja Jupiterissa alle tai juuri 10%. Näin HD 149026b:n rakenne on jotain Saturnuksen ja Uranuksen väliltä.
Laskujen mukaan planeetan säde on ollut alussa 2-3 kertaa nykyistä suurempi 67 maan massaisella ytimellä. Jos nykyinen säde olisi hieman suurempi, ytimessä olisi silti oltava 50-60 Jupiterin massaa. Suuren ytimen sisältävän eksoplaneetan löytyminen tukee ajatusta, että planeetat ovat syntyneet kaasukiekosta kasautumalla. Tämän teorian mukaan nimittäin tätä planeettakuntaa edeltävässä oli raskaita aineita noin 2 kertaa enemmän, mikä tuotti teorian mukaan 1,3 auringon massaiselle tähdelle 3,7 kertaa suurempia ytimiä. Jupiterin ydin on 16,2 maan massaa. Teoria tuottaa juuri 60 tai 42 Jupiterin massaisen ytimen.
Planeetan ominaisuuksia

Keskustähti näkyy täältä kulmassa 18,364°
Planeetan tiheys 1,07 (+0,42 -0,30} Jupiteria.
Raskaita alkuaineita (kiveä) planeetassa noin 65,5 Maan massan verran eli 60%planeetan massasta
Tai jäätä ytimessä 77 Jupiterin massaa.
Ytimen säde noin puolet planeetan säteestä.
Kirkkauden muutos planeetan kulkiessa tähden yli 0,003 magnitudia.
Planeetan vetovoimakehä eli Hillin pallo 0,001 AU / 270000
Vakaa myötäsuuntaisen kuun rata max 90000 km.
Laskettu maksimi kuun massa < 0,0001 maata 288 Marsin pientä kuuta Phobosta.
Planeetta vuorovesilukittu, jos yli miljardi vuotta vanha.
Planeetan pinnan lämpötila noin 1504 K (Bondin albedo 0,3) tai
Pintalämpötila 1700 -- 1750 jos Bondin albedo 0,1. Kuuma stratosfääri T~ 2000-2500 lämpötiloissa, millibaaripaineissa.
Albedo todennäköisesti 0,4 -- 0,4
Planeetan albedo on laskujen mukaan tyyppiä Tyyppiä V eli 0,55 (tai tyyppiä IV eli 0,03)
Planeetan kaasukehässä kaasumaista titaanioksidia TiO.
Planeetassa on silikaattipilviä tumman natriumudun yllä.
HD 141569

| HD 141569 |
| --- | --- |
Muut designaatiot:  HIP 77542, SAO 140789
Fyysiset ominaisuudet
Valovoima:  24,2 aurinkoa
Spektriluokka:  B9,5 Ve
Lämpötila:  10 500 K
Massa:  3,1 M☉
Ikä:  5 miljoonaa vuotta
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Vaaka
Rektaskensio (J2000):  15h 49m 57,74785s
Deklinaatio (J2000):  -03° 55′ 16,3430″
Etäisyys:  320 valovuotta (98 pc)
Parallaksi:  8,61 ± 0,60 mas
Ominaisliike:  RA: –18,41 Dec.: –19,25 mas/v
HD 141569 on B-tyypin pääsarjan tähti, jota ympäröi pölykiekko ja jolla saattaa olla muodostumassa oleva jättiläisplaneetta. HD 141569 ei näy paljain silmin, koska sen näennäinen kirkkaus on 7,11. Tähti sijaitsee Vaa’an tähdistössä, ja sen etäisyys on 320 valovuotta. Spektrityyppi on B9Ve. Tähden massa on melkein 3 Auringon massa ja valovoima 22 Aurinkoa.
HD 141569 on nuori tähti, jonka ympärillä on noin 400 AU:n päähän ulottuva protoplanetaarinen kiekko. Laajan kiekon sisäreuna sijaitsee noin 17 AU:n päässä tähdestä. Lähempää, josta tähden tuulet ovat jo hajottaneet kiekon, on löytynyt merkkejä hiilimonoksidista ja H3+-vetyionia. Tähteä tutkineet Sean D. Brittain ja Terrence W. Rettig ovat tulkinneet, että vetyionien löytäminen merkitsee todennäköisesti sitä, että tähteä kiertää suuri protoplaneetta.
Aiheesta muualla

http://arxiv.org/abs/astro-ph/0007170
| --- | --- |
Tähdet:  β Lib, α2 Lib, σ Lib, υ Lib, τ Lib, γ Lib, θ Lib, 16 Lib, ι Lib, 37 Lib, κ Lib, δ Lib, ε Lib, 11 Lib, 48 Lib, 42 Lib, λ Lib, 36 Lib, α1 Lib, ν Lib, 12 Lib, μ Lib, 41 Lib, η Lib, 49 Lib, ξ2 Lib, ζ Lib, 30 Ser, 50 Lib, 32 Lib, 4 Lib, ξ1 Lib, 34 Lib, 18 Lib, 47 Lib, 25 Lib, ο Lib, 28 Lib, 26 Lib, 2 Lib, 5 Lib, 22 Lib, 30 Lib, 23 Lib, 17 Lib, 33 Lib, HD 141937, Gl 581
Eksoplaneetat:  23 Lib b, HD 141937 b, Gl 581 b, Gl 581 c, Gl 581 d
The Chambermaid on the Titanic

| The Chambermaid on the Titanic> La Femme de chambre du Titanic |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bigas Luna
Käsikirjoittaja:   Bigas Luna  Cuca Canals 
Perustuu:  Didier Decoinin romaaniin La Femme de chambre du Titanic
Tuottaja:   Daniel Toscan du Plantier  Yves Marmion  Mate Cantero 
Säveltäjä:  Alberto Iglesias
Kuvaaja:  Patrick Blossier
Leikkaaja:  Kenout Peltier
Pukusuunnittelija:  Franca Squarciapino
Pääosat:   Oliver Martinez  Romane Bohringer  Aitana Sanchez-Gijon 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Espanja Italia Ranska
Levittäjä:  The Samuel Goldwyn Company
Ensi-ilta:  1997
Kesto:  98 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Chambermaid on the Titanic (ransk. La Femme de chambre du Titanic) on vuonna 1997 julkaistu ranskalainen draamaelokuva, jonka ohjasi Bigas Luna ja jonka pääosissa ovat Oliver Martinez, Romane Bohringer sekä Aitana Sanchez-Gijon. Se perustuu Didier Decoinin romaaniin La Femme de chambre du Titanic. Elokuva tunnetaan vaihdellen joko ranskankielisellä nimellään La Femme de chambre du Titanic sekä lyhennetyllä englanninkielisellä nimellä The Chambermaid, joka otettiin käyttöön elokuussa 1998, jotta vältyttäisiin olettamukselta, että elokuva pyrkisi rahastamaan James Cameronin tunnetulla elokuvalla Titanic, joka julkaistiin vuotta ennen kuin The Chambermaid on the Titanic sai yhdysvaltain ensi-iltansa.
Aiheesta muualla

La Femme de chambre du Titanic uniFrance. Viitattu 27.10.2022. (ranskaksi)
La Femme de chambre du Titanic AlloCiné. Viitattu 27.10.2022. (ranskaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:The Chambermaid on the Titanic
Käännös suomeksi
HD 165185

HD165185 on Henry Draperin luettelon mukaan tähti, joka sijaitsee eteläisen eläinradan Jousimiehen tähdistössä. Tähden magnitudi on 5,94.
Aiheesta muualla

Simbad.u-strasbg.fr
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:HD 165185
| --- | --- |
Tähdet:  ε Sgr, σ Sgr, ζ Sgr, δ Sgr, λ Sgr, π Sgr, γ2 Sgr, η Sgr, φ Sgr, τ Sgr, ξ2 Sgr, ο Sgr, μ Sgr, ρ1 Sgr, β1 Sgr, α Sgr, ι Sgr, β2 Sgr, θ1 Sgr, 62 Sgr, υ Sgr, X Sgr, 59 Sgr, 52 Sgr, γ1 Sgr, ω Sgr, 4 Sgr, 21 Sgr, 60 Sgr, ν1 Sgr, ψ Sgr, 56 Sgr, 43 Sgr, 11 Sgr, ν2 Sgr, 61 Sgr, ξ1 Sgr, χ1 Sgr, 55 Sgr, 29 Sgr, 15 Sgr, 54 Sgr, θ2 Sgr, Gl 783, 7 Sgr, 28 Sgr, χ3 Sgr, 14 Sgr, 24 Sgr, 50 Sgr, 18 Sgr, κ1 Sgr, 51 Sgr, κ2 Sgr, 33 Sgr, 63 Sgr, Y Sgr, ρ2 Sgr, 57 Sgr, 9 Sgr, HD 169830, 16 Sgr, RS Sgr, 63 Oph, 26 Sgr, HD 179949, 6 Sgr, 30 Sgr, 53 Sgr, 25 Sgr, 65 Sgr, RY Sgr, 17 Sgr, χ2 Sgr, HD 190647, Ross 154, Pistoolitähti, S2
Eksoplaneetat:  HD 169830 b, HD 169830 c, HD 179949 b, HD 190647 b
Käännös suomeksi
Hammasimplantologia

Hammasimplantti
Hammasimplantologia kuvaa alloplastisesta materiaalista tehtyä ankkurointijärjestelmää, joka tukeutuu leukaluuhun lävistäen kortikaalisen luun. Sillä korvataan menetetyt hampaat ja niiden toiminta (endosteal implant system).
Varsinainen nykyaikainen hammasimplantologian kehitys käynnistyi 1950-luvulla, jolloin kudosten tutkimusmenetelmät mahdollistivat haavan ja kudoksen paranemisen seurannan solutasolla.
Vuonna 1978 pidettiin ensimmäinen hammasimplantologian konsensuskonferenssi, jota tukivat niin Harvardin yliopisto kuin yhdysvaltalainen National Institutes of Health. Konferenssissä kerättiin retrospektiivista tietoa, jota analysoitiin. Konferenssissa laadittiin myös ensimmäistä kertaa standardit ja kriteeristö hammasimplantologiaan liittyen. Vuonna 1982 Torontossa Per-Ingvar Brånemark esitti työn, jonka oli aloittanut jo 15 vuotta aiemmin Göteborgissa. Brånemarkin tutkimukset osseointegraatioon – vierasesineen biologiseen luutumiseen – liittyen herättivät hammasimplantologian alan kiinnostuksen uudelleen. Toronton konferenssi toimi laaja-alaisena hyväksyntänä Brånemarkin metodiikalle ja materiaaleille, sekä on yksi merkittävimmistä tieteellisistä läpimurroista hammaslääketieteessa 1970-luvulta lähtien.
Nobeli Biocare osti Brånermarkin hammasimplantologiajärjestelmän ja on kehittänyt sitä yhä edelleen.
Teixeira

Teixeira on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alex Teixeira (s. 1990), brasilialainen jallkapalloilija
António Teixeira (1707–1769), portugalilainen säveltäjä
Armando Gonçalves Teixeira, Petit (s. 1976), ranskalais-portugalilainen jalkapalloilija
Dimas Manuel Marques Teixeira (s. 1969), portugalilainen jalkapalloilija
Ewerton Teixeira (s. 1982), brasilialainen karateka, potkunyrkkeilijä ja vapaaottelija
Fernando Teixeira Vitienes (s. 1971), espanjalainen jalkapallotuomari
Francisco Nunes Teixeira (1910–1999), portugalilais-mosambikilainen katolinen piispa
Getúlio Teixeira Guimarães (1937–2020), brasilialainen roomalaiskatolinen piispa
Glover Teixeira (s. 1979), brasilialais-yhdysvaltalainen vapaaottelija
Jack Teixeira (s. 2001), yhdysvaltalainen tietovuodosta syytetty ilmavoimien sotilas
João Carlos Teixeira (s. 1993), portugalilainen jalkapalloilija
João Miranda Teixeira (s. 1935), portugalilainen katolinen piispa
José Antonio Teixeira Vitienes (s. 1970), espanjalainen jalkapallotuomari
João Teixeira Pinto (1876–1917), portugalilainen upseeri, Portugalin Guinean valloittaja
Lenísio Teixeira Júnior (s. 1976), brasilialainen futsalpelaaja
Ricardo Teixeira (s. 1984), portugalilais-angolalainen moottoriurheilija
Ricardo Teixeira (s. 1947), brasilialainen urheilujohtaja
Tristão Vaz Teixeira (n. 1395–1480), portugalilainen merenkulkija ja tutkimusmatkailija
Victor Teixeira (s. 1983), alankomaalainen karateka
Vinícius Elias Teixeira (s. 1977), brasilialainen futsalpelaaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Tarvastu

| Tarvastu vald |
| --- | --- |
 Tarvastun kirkko
 lippu:  vaakuna
 Tarvastun entinen kunta Virossa
 Koordinaatit: 58°14′00″N, 25°53′00″E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Viljandimaa
Kunta:  Viljandin kunta
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  entinen kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  409,00 km²
Väkiluku (2010):  4 202
 – Väestötiheys:  10,3 as./km²
 
 www.tarvastu.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tarvastu (saks. Tarwast) on entinen kunta Viljandimaan maakunnassa, Virossa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Kolga-Jaanin ja Tarvastun kunnat liittyivät Viljandin kuntaan.
Tarvastun asukasluku oli 4 202 (2010), pinta-ala 409,00 neliökilometriä ja asukastiheys 10,3 asukasta neliökilometrillä.
Historia

On todennäköistä, että kronikoissa on viittauksia Tarvastuun jo vuodelta 1225.
Kylät

Kunnassa oli 37 kylää: Anikatsi, Arakumäe, Jakobimõisa, Järveküla, Kalbuse, Kannuküla, Kärstna, Kivilõppe, Koidu, Kuressaare, Maltsa, Marjamäe, Metsla, Mõnnaste, Muksi, Pahuvere, Pikru, Põrga, Porsa, Raassilla, Riuma, Roosilla, Soe, Sooviku, Suislepa, Tagamõisa, Tarvastu, Tinnikuru, Unametsa, Väluste, Vanausse, Veisjärve, Vilimeeste, Villa, Vooru, Ämmuste ja Ülensi.
Väestö

Vuonna 2011 Tarvastun kunnassa oli 3 326 asukasta, joista 3 201 (96,2 %) oli virolaisia, 84 (2,5 %) venäläisiä ja 39 (1,2 %) muita kansallisuuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tarvastu Wikimedia Commonsissa
Tapionraitti

| Tapionraitti> Tapiostråket |
| --- | --- |
 Tapionraitti Tapiontorilta itäänpäin nähtynä. Oikealla Køgenpuiston puita, vasemmalla hotelli Tapiola Garden.
Maa:  Suomi
Tieluokka:  kevyen liikenteen väylä
Pituus:  1,5 km
Alkupiste:  Kehä I Tapiolan ja Otaniemen rajalla
Päätepiste:  Tornitaso, Länsikorkee (1,5 km)
Päällyste:  betonilaatat, asfaltti
Tapionraitti (ruots. Tapiostråket) on noin 1,5 kilometrin pituinen itä-länsisuuntainen jalankulku- ja pyörätie Espoon Tapiolassa. Se ulottuu Kehä I:n varresta Otaniemen rajalta Länsikorkeen alueelle. Tapionraitti kulkee Tapiontorin ja Heikintorin kauppakeskusten kautta, viimeksi mainitun läpi katettuna rakennuksen sisäisenä käytävänä. Sen varrella ovat myös Tapiolan kirkko, Tapiola Garden -hotelli ja Tapiolan keskustorni.
Tapionraitti on suurimmaksi osaksi päällystetty neliömäisillä betonilaatoilla, itäisin osuus osittain myös asfaltilla.
Eri osuudet

Tapionraitin itäisin osa Kehä I:ltä Menninkäisentielle kulkee Tapiolantien vierellä kapean viheralueen tai paikoitellen vain reunakivien erottamana. Sitä voitaisiinkin pitää vain Tapiolantiehen liittyvänä jalkakäytävänä ja pyörätienä, joskin sillä on eri nimi.
Menninkäisentien risteyksessä Tapionraitti erkanee etelään kaareutuvasta Tapiolantiestä kokonaan ja jatkuu viivasuorana länsilounaaseen Køgenpuiston reunaa pitkin Tapionaukiolle saakka. Tällä osuudella Tapionraitin varressa sijaitsevat Tapiolan kirkko ja hotelli Tapiola Garden. Viimeksi mainitun toisella puolella on Tapiolan keskusallas.
Tapionaukion länsireunassa Tapionraitin varrella on Tapiolan keskustorni. Tapionraitti jatkuu edelleen Tapiontori-nimisen matalahkon liikerakennuksen pihan läpi, sen länsipäässä rakennukseen jätettynä kulkuaukkona, Sampotorille. Sampotorin länsipuolella Tapionraitti kulkee katettuna ja lämmitettynä Heikintorin liikerakennuksen läpi. Vuonna 1968 valmistunutta Heikintoria ja sen läpi kulkevaa Tapionraitin osuutta nimitettiin aikoinaan "ikuisen kesän ostoskaduksi", mutta nykyisin se on jäänyt alueen uudempien liikerakennusten varjoon ja suuri osa sen liiketiloista on tyhjillään.
Heikintorin länsipuolella Tapionraitti jatkuu edelleen Pohjantien yli Länsikorkeen alueelle, jossa se päättyy Tornitaso-nimiselle kadulle lähellä Oravannahkatoria. Tämän osuuden varrella on pääasiassa rivitaloja, mutta mäen päällä kadun länsipäässä korkeita kerrostaloja.
Historia

Tapionraitti jalankulkuakselina kuului jo Aarne Ervin vuonna 1954 laatimaan Tapiolan keskustan suunnitelmaan. Sitä on pidetty Suomessa ainutlaatuisena esimerkkinä modernin arkkitehtuurin kävelykeskustaihanteesta.
Tapionraittia on päätetty kehittää Tapiolan historiaa symbolisoivana kulttuurisia elämyksiä tuottavana puutarhakaupungin itä-länsisuuntaisena akselina. Se muodostaa pienimuotoisten kaupallisten ja muiden palvelujen vyöhykkeen nykyisen, metroaseman ympärille muodostuneen liikekeskuksen ja Kulttuuriaukion ympäristön väliin.
Tapiolantien itäpää ja siitä erkaneva Tapionraitti
Tapionraitin itäosaa.
Tapionraitti Menninkäisentieltä länteen nähtynä. Vasemmalla Køgenpuisto, oikealla Tapiolan kirkon seinää. Taustalla puiden takana häämöttää Keskustorni
Tapiolan Keskustorni
Heikintori, jonka läpi Tapionraitti kulkee kuvassa näkyvästä ovesta
Tapionraitin länsiosa ja sen varrella olevat rivitalot nähtyinä Pohjantien risteyksestä länteen
The Meänland

The Meänland on haaparantalainen meänkielinen reggaeyhtye.  Yhtye on sekä tehnyt omia kappaleitaan että kääntänyt kappaleita meänkielelle.
Vuonna 2010 perustetun The Meänlandin kokoonpanon muodostavat Mika Mustonen (kitara), Jani Nikula (bassokitara), Ville Vuoti (lyömäsoittimet), Sami Bergman (laulu, kitara) ja Adam Huuva (laulu, melodica).
The Meänlandin singlellä ”Sole mikhään” (2019) vieraili Jope Ruonansuu. Single ylsi Suomen Spotifyn viraalilistan kakkossijalle. Vuonna 2019 yhtye julkaisi myös esikoisalbuminsa helsinkiläisen Överdog-levy-yhtiön alamerkille Reggaedog. Albumilla vierailevat Ruonansuun lisäksi Stepa, Talonpoika Lalli ja Krista Tiitinen.
The Chantels

| The Chantels> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1956–1970
Kotipaikka:  Bronx, New York, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Arlene Smith Sonia Goring Lois Harris Jackie Landry ja Renée Minus
Levy-yhtiö:  End, Collectables, Carlton, Forum, Excalibur
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Chantels oli vuonna 1956 perustettu ja vuonna 1970 hajonnut yhdysvaltalainen popyhtye. Se oli toinen afroamerikkalainen tyttöbändi, joka sai suurta suosiota Yhdysvalloissa, ensimmäisen ollessa The Bobbettes. The Chantels tunnetaan parhaiten vuoden 1957 singlestään ”Maybe”. Yhtye koostui Arlene Smithistä (päälaulaja), Sonia Goringista, Lois Harrisista, Jackie Landrysta, ja Renée Minuksesta.
Diskografia > Albumit

We Are the Chantels (1958, End)
The Chantels (1958, Collectables)
The On Tour (The Look in My Eyes) (1961, Carlton)
There’s Our Song Again (1962, End)
Sing Their Favourites (Forum)
Look In My Eyes, (Excalibur)
Hammashaukka

| Hammashaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat (Accipitridae)
Alaheimo::  Milvinae
Suku::  Harpagus Hammashaukat
Laji::  bidentatus
Kaksiosainen nimi
 Harpagus bidentatus  (Latham, 1790) 
Alalajit
 Harpagus bidentatus bidentatus (Latham, 1790)  Harpagus bidentatus fasciatus Lawrence, 1869 
Katso myös
   Hammashaukka Wikispeciesissä   Hammashaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hammashaukka (Harpagus bidentatus) on  haukkojen heimoon kuuluva päiväpetolintu. Sen esiintymisaluetta ovat Belize, Bolivia, Brasilia, Kolumbia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Ranskan Guyana, Guatemala, Guayana, Honduras, Meksiko, Nicaragua, Panama, Peru, Suriname, Trinidad ja Tobago sekä Venezuela. Sen kanta on arvioitu eloinvoimaiseksi, sillä esiintymisalue on hyvin laaja ja kanta riittävän suur, vaikka se onkin hitaasti pienenemässä.
Melko pienen petolinnun koko on 33–38 cm, ja se painaa 161–230 grammaa.
Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kuivat savannit ja metsät aina 1 500 metrin korkeuteen saakka.
Taru Hallama (albumi)

| Taru Hallama Taru Hallama |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : SoundTrack-äänitysstudiot
 Julkaistu: 1982
 Formaatti: LP-levy (KPLP 106)   C-kasetti (KPK 206)
 Tuottaja(t): Upi Sorvali
 Tyylilaji: suomipop, jazz, soul, funk
 Kesto: 40.49
 Levy-yhtiö: KP-Sound
 Levymerkki: Just
Taru Hallaman muut julkaisut
|   | Taru Hallama 1982 |   |
Singlet albumilta Taru Hallama
 ”Sovinnon aika” / ”Kasvamaan” Julkaistu: 1982 (KPS-01)  ”Valkeat linnut” / ”Joskus vielä lähden” Julkaistu: 1982 (KPS-02)
Taru Hallama on samannimisen suomalaislaulajan debyyttialbumi vuodelta 1982. Se sisältää muutamien cover-kappaleiden lisäksi myös levyä varten sävellettyä musiikkia.
Albumi julkaistiin Just-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Sitä ei ole toistaiseksi julkaistu CD-levynä.
Kappaleet

Kaikki sovitukset tehnyt Upi Sorvali.
Kappaleet > A-puoli

Sovinnon aika – 3.31 (alkup. ”We Can Work It Out”, säv. J. Lennon – P. McCartney, san. Pekka Ruuska)
Kasvamaan – 4.10 (alkup. ”Let It Grow”, säv. E. Clapton, san. Mikko Kuustonen)
Joskus vielä lähden – 4.23 (säv. Upi Sorvali, san. Pekka Ruuska)
Auta minut aamuun – 3.44 (alkup. ”I Believe in Jesus”, säv. D. Summer, san. Pekka Ruuska)
Näen vapauden – 4.58 (alkup. ”To Know You is to Love You”, säv. S. Wonder – S. Wright, san. Mikko Kuustonen)
Kappaleet > B-puoli

Valkeat linnut – 3.55 (säv. Pave Maijanen, san. Pekka Ruuska)
Omenapuu – 4.17 (säv. Upi Sorvali, san. Pekka Ruuska)
Huuda mua – 3.55 (alkup. ”I‘ll Be Right There (Call On)”, säv. S. Matthews, san. Kari Purssila)
Minä kaipaan – 3.58 (säv. ja san. Timo Eskola)
Eilisen mies – 3.58 (säv. Upi Sorvali, san. Eero Lupari)
Kokoonpano > Muusikot

Taru Hallama – laulu, kuoro
Peter Lerche – kitara (1-5, 8-10)
T. T. Oksala – kitara (7)
Pave Maijanen – kuoro, kitara (6)
Heikki Virtanen – bassokitara (1-6, 8-10)
Unski Salmi – bassokitara (7)
Jouko Kantola – kosketinsoittimet
Upi Sorvali – rummut, lyömäsoittimet, kuoro
Pentti Lahti – saksofonit ja huilusoolot
Tapani Rinne – tenorisaksofoni
Juhani Aalto – pasuunat
Mircea Stan – pasuunat
Esko Heikkinen – trumpetti
Heikki Jäntti – huuliharppu
Kokoonpano > Muusikot > Jouni Heinosen jouset

Jouni Heinonen – viulu
Erkki Hiltunen – viulu
Pertti Kiri – viulu
Timo Konttinen – viulu
Erkki Lasonpalo – viulu
Jorma Rahkonen – viulu
Kari Vanonen – viulu
Jaakko Vuornos – viulu
Lauri Laasonen – alttoviulu
Seppo Ristolainen – alttoviulu
Olli Kangas – sello
Risto Poutanen – sello
Kokoonpano > Tuotanto

Iain Churches – äänitys ja miksaus (SoundTrack-äänitysstudiot)
Markus Heikkerö – kannen suunnittelu
Henrik Schütt – valokuvat
Upi Sorvali – tuottaja
Hammasakankaali

| Hammasakankaali |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Akankaalit Ajuga
Laji::  genevensis
Kaksiosainen nimi
 Ajuga genevensis  L. 
Katso myös
   Hammasakankaali Wikispeciesissä   Hammasakankaali Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hammasakankaali (Ajuga genevensis) on monivuotinen akankaalilaji, jota esiintyy Euroopassa. Suomessa se on satunnainen tulokaslaji. Sen varsi kasvaa kymmenestä 35:een senttimetriä korkeaksi ja on kauttaaltaan hapsikarvainen. Lehdet ovat puikeita tai pitkänsoikeita ja isohampaisia. Kukinnon alimmat tukilehdet ovat niiden kaltaisia, ylemmät pienempiä. Kukan teriö on tavallisesti kirkkaansininen. Heteet ovat sen ylähuulta paljon pidempiä.
Hammasakankaali voi risteytyä rönsyakankaalin (Ajuga reptans) ja kartioakankaalin (Ajuga pyramidalis) kanssa.
Aiheesta muualla

Luontoportti: Hammasakankaali (Ajuga genevensis)
Pohjolan kasvien pauloissa: Ajuga genevensis - hammasakankaali
Puutarha.net: Hammasakankaali (Ajuga genevensis) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Ajuga genevensis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Ajuga genevensis (englanniksi)
The Monster Roars

| The Monster Roars Magnum |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. tammikuuta 2022
 Kesto: 59.15
 Levy-yhtiö: Steamhammer/SPV
Listasijoitukset
  6. (fyysinen albumilista)
Magnumin muut julkaisut
| Dance of the Black Tattoo 2021 | The Monster Roars 2022 | Here Comes the Rain 2024 |
Singlet albumilta The Monster Roars
 ”I Won't Let You Down” Julkaistu: 12. marraskuuta 2021  ”No Steppin' Stones” Julkaistu: 17. joulukuuta 2021
The Monster Roars on hard rock -yhtye Magnumin studioalbumi. Albumi julkaistiin 12. tammikuuta 2022. Kappale ”No Steppin’ Stones” julkaistiin singlenä sekä lyriikkavideona.
Kappaleet

The Monster Roars – 3.57
Remember – 5.05
All You Believe In – 5.01
I Won’t Let You Down – 3.57
The Present Not the Past – 5.27
No Steppin’ Stones – 3.57
That Freedom Word – 4.52
Your Blood Is Violence – 6.44
Walk the Silent Hours – 4.51
The Day After the Night Before – 4.23
Come Holy Men – 5.01
Can’t Buy Yourself Heaven – 5.00
Kokoonpano

Bob Catley – laulu
Tony Clarkin – kitara
Rick Benton – kosketinsoittimet
Dennis Ward – bassokitara
Morris – rummut
Arvostelut

Imperiumi: 4½/10
Inferno: