stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Osmoseeni
Valmistus

Osmoseenia voidaan valmistaa osmium(IV)kloridin ja syklopentadienyylinatriumin välisellä reaktiolla tai käsittelemällä osmiumtetroksidia vetybromidilla ja tämän jälkeen syklopentadieenillä sinkin läsnä ollessa.
Otetaan taas

| Otetaan taas: Juomisen nautinnot> On Drink ja Every Day Drinking.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Kingsley Amis
Kieli:  englanti
Julkaistu:  1972 ja 1983
Suomennos
Suomentaja:  Hannu Harju
Kuvittaja:  Timo Mänttäri
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2006
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  149
ISBN:  951-31-3508-X
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Otetaan taas: Juomisen nautinnot on kirjailija Kingsley Amisin kirjoituskokoelma alkoholin juonnista. Teoksen on toimittanut ja suomentanut alkuteoksista On Drink (1972) ja Every Day Drinking (1983) Hannu Harju. Kuvitus on Timo Mänttärin.
Aiheesta muualla

Antti Majander: Lehtijuttujen kokoelma voittaa silliaamiaisen. Helsingin sanomat 30.4.2006.
Dwight Garner: Toasting the Joys of Imbibing Properly. The New York Times 4.6.2008. (englanniksi)
Roger Scruton: You've read Lucky Jim, now try drinking it. The Observer 23.11.2008. (englanniksi)
Otsa

Otsa
Otsa on silmäkulmien yläpuolinen kasvojen osa. Otsan lihaksiin kuuluvat takaraivo-otsalihas, joka kohottaa silmäkulmia, sekä kulmakarvojen rypistäjälihas, joka vetää kulmakarvat yhteen ja rypistää otsan alaosaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Otsa Wikimedia Commonsissa
Sinappitympönen

| Sinappitympönen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Hymenogastraceae
Suku::  Tympöset Hebeloma
Laji::  sinapizans
Kaksiosainen nimi
 Hebeloma sinapizans  (Paulet) Gillet 
Synonyymit
 Hypophyllum sinapizans Paulet 
Katso myös
   Sinappitympönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sinappitympönen (Hebeloma sinapizans) on kupera, laakealakkinen nahanruskea tympöslaji. Sen heltat ovat ensin vaaleat ja tummuvat vanhemmiten harmaanruskeiksi. Jalka on valkoinen. Sieni kasvaa havu- ja lehtimetsissä kalkkimailla. Se on harvinainen Etelä-Suomessa.
HMS Osprey (1897)

| HMS Osprey |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Fairfield Shipbuilding and Engineering Company, Govan
Kölinlasku:  14. marraskuuta 1896
Laskettu vesille:  7. huhtikuuta 1897
Palveluskäyttöön:  heinäkuu 1898
Poistui palveluskäytöstä:  myyty romutettavaksi 1919
Tekniset tiedot
Uppouma:  355 t (standardi) 400 t (kuormattu)
Pituus:  65,68 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,40 m
Syväys:  2,49 m
Koneteho:  6 300 ihp
Nopeus:  30 solmua (suunniteltu)
Miehistöä:  63
Aseistus
Aseistus:  1 × QF 12 naulan 12 cwt laivatykki 3 × QF 6 naulan Hotchkiss -tykkiä 2 × 18" torpedoputkea
HMS Osprey oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Gipsy-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista osana vuosien 1896-1897 laivasto-ohjelmaa ja sen köli laskettiin 14. marraskuuta 1896 telakkanumerolla 397. Alus laskettiin vesille 7. huhtikuuta 1897 ja se valmistui heinäkuussa 1898.
Palvelus

Alus myytiin romutettavaksi 4. marraskuuta 1919 J. H. Leelle.
Sine

Senegalin alue 1800-luvun puolessavälissä. Sine lännessä lähellä Atlantin rannikkoa.
Sine (myös Sin, Siin) oli sererien muodostama valtio 1500-luvulta 1800-luvun lopulle saakka. Se sijaitsi nykyisen Senegalin länsiosassa Baolin ja Saloumin välisellä alueella.
Sererit muuttivat alueelle Senegaljoen laaksosta sulattaen itseensä osan aikaisemmasta mandinkaväestöstä. Sine syntyi 1400-luvun lopulla Kaabusta tulleen Gelwar-hallitsijasuvun johdolla. Se vapautui Djolofin ylivallasta 1500-luvun puolivälissä.
Sinen hierarkkisen yhteiskuntajärjestyksen muodostivat mandinkahallitsijat, sereriylimystö, maanviljelijät, käsityöläiskastit ja eri orjaryhmät. Wolofeista poiketen sererit vastustivat pitkään islamin leviämistä. He kävivät kauppaa eurooppalaisten kanssa Joalin satamassa. Ranskalaiset liittivät Sinen Senegalin siirtomaahan vuonna 1891, mutta sen bur-nimellä kutsut hallitsijat säilyttivät muodollisen asemansa vuoteen 1969 saakka.
Otradnyi

| Otradnyi Отрадный |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Samaran alueen sijainti Venäjällä
 Otradnyi
 Koordinaatit: 53°22′N, 51°21′E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Samaran alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  53,6 km²
Väkiluku (2010):  47 709
 – Väestötiheys:  890 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+4 (MSK+1)
 
 www.otradny.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Otradnyi (ven. Отра́дный) on kaupunki Samaran alueella Venäjällä. Se sijaitsee Bolšoi Kinel -joen rannalla 91 kilometriä Samarasta itään. Asukkaita on 47 700 henkeä (vuonna 2010).lähde?
1920-luvulla paikalle perustettiin Otradnojen kylä, josta vuonna 1947 tuli Otradnyin kaupunki. Talous perustuu lähistöllä sijaitsevien öljyesiintymien hyödyntämiseen.
Aiheesta muualla

Otradnyin kaupungin sivusto (venäjäksi)
Samaran alueen kaupungit
Hallinnollinen keskus: Samara

Kinel | Neftegorsk | Novokuibyševsk | Oktjabrsk | Otradnyi | Pohvistnevo | Syzran | Toljatti | Tšapajevsk | Žiguljovsk
HMS Leven (1898)

| HMS Leven |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Fairfield Shipbuilding and Engineering Company, Govan
Kölinlasku:  24.tammikuuta 1898
Laskettu vesille:  28. kesäkuuta 1898
Palveluskäyttöön:  heinäkuu 1899
Poistui palveluskäytöstä:  myyty romutettavaksi 1920
Tekniset tiedot
Uppouma:  370 t (standardi) 420 t (kuormattu)
Pituus:  65,68 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,41 m
Syväys:  3,71 m
Koneteho:  6 300 ihp
Nopeus:  30 solmua (suunniteltu)
Miehistöä:  63
Aseistus
Aseistus:  1 × QF 12 naulan 12 cwt laivatykki 3 × QF 6 naulan Hotchkiss -tykkiä 2 × 18" torpedoputkea
HMS Leven oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1899 valmistunut torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista osana vuosien 1897-1898 laivasto-ohjelmaa ja sen köli laskettiin 24. tammikuuta 1898 telakkanumerolla 405. Alus laskettiin vesille 28. kesäkuuta 1898 ja se valmistui heinäkuussa 1899.
Palvelus

Alus myytiin 14. syyskuuta 1920 Hayesille Porthcawliin.
Ossian

| Ossian |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  17. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  17. heinäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Ossi
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  kelttiläinen Ossin
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ossian on kelttiläisperäinen miehen etunimi, muunnos nimestä Oisin. Nimi tuli laajalti tunnetuksi 1700-luvulla skotlantilaisen James Macphersonin runoteoksesta Ossianin laulut, jota hän väitti käännökseksi ikivanhasta Ossianin, Fingalin pojan  kirjoittamasta gaelinkielisestä teoksesta, mutta jonka hän uudempien tutkimusten mukaan oli kirjoittanut itse.
Suomessa Ossianin nimipäivä on 17. heinäkuuta. Ossianeja on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan ollut Suomessa vuoden 2019 loppuun mennessä 4 205 miestä ja alle 10 naista. Nimestä on käytössä myös lyhempi mukaelma Ossi.
Tunnettuja Ossianeja

Ossian Ansas (1856–1916), suomalainen päätoimittaja, lehdenkustantaja ja valtiopäivämies
Ossian Aschan (1860–1939), suomalainen kemisti
Ossian Brofeldt (1869–1936), suomalaissyntyinen Ruotsiin siirtynyt näyttelijä ja operettilaulaja
Ossian Donner (1866–1957), suomalainen tehtailija, insinööri ja diplomaatti
Ossian Elgström (1883–1950), ruotsalainen taidemaalari
Ossian Engblom, O. Jones (1897–1967), suomenruotsalainen näytelmäkirjailija
Ossian Fohström (1870–1952), suomalainen sellisti ja kapellimestari
Ossian Grotenfelt (1848–1910), suomalainen opettaja ja tietokirjailija
Ossian Hannelius (1885–1970), suomalainen Teknillisen korkeakoulun professori ja siltojen suunnittelija
Ossian Hellman (1883–1981), suomalainen lakitieteen tohtori ja hallintoneuvos
Ossian Holmström (1893–1956), Suomen Etsivän keskuspoliisin päällikkö 1920–1922
Ossian Lundén (1866–1937), suomalainen kauppapuutarhuri, puutarhakoulun johtaja, toimittaja ja toiminnanjohtaja
Ossian Löwenmark (1884–1954), suomalainen vakuutusjohtaja
Ossian Nylund (1894–1939), suomalainen kolmiloikkaaja
Ossian Procopé (1871–1942), suomalainen varatuomari, poliisipäällikkö, sotavankilaitoksen johtaja ja liikemies
Ossian Reuter (1844–1908), suomalainen sanomalehdentoimittaja
Ossian Riisla, alk. Fagerström (1889–1957), suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos
Ossian Rinne (1917–2009), suomalainen insinööri, yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Ossian Schauman (1862–1922), suomalainen lääkäri ja professori
Ossian Skiöld (1899–1961), ruotsalainen moukarinheittäjä
Ossian "Ossi" Somma (1926–2020), suomalainen kuvanveistäjä
Ossian Suvanto (1885–1975), suomalainen kirjailija
Ossian Wikström (1888–1975), suomalainen jääkärimajuri
Ossian Wuorenheimo (1845–1917), suomalainen insinööri ja senaattori, Hangon radan suunnittelupäällikkö
Ossian Wuorenheimo (1918–2015), suomalainen eversti
Kuvitteellisia Ossianeja

Ossian Fingalin poika, Ossianin laulujen alkuperäisversion väitetty kirjoittaja
Ossian Ötökkä, Aku Ankka -sarjakuvien sivuhenkilö
Anna Sinebrychoff

Anna Sinebrychoff, Albert Edelfeltin maalaama muotokuva vuodelta 1884.
Anna Sinebrychoff (o.s. Tichanoff; 1830 Turku – 1904) oli suomenvenäläisen Sinebrychoffin panimosuvun matriarkka, joka toimi Sinebrychoffin panimon johdossa miehensä, kauppaneuvos Pavel Sinebrychoffin (Paul Sinebrychoff vanhempi) (1799–1883) kuoleman jälkeen. Anna Sinebrychoff nousi aikanaan merkittäväksi helsinkiläiseksi vaikuttajaksi, joka tunnettiin terävänä liikenaisena ja toisaalta hyväsydämisenä ja anteliaana hyväntekijänä.
Anna Tichanoffin vanhemmat olivat kapteeni Joachim Tichanoff ja Johanna Magdalena Landström ja hän peri ajan käytännön mukaan äidin äitinsä Anna Hendelian etunimen. Joulukuussa 1830 Turussa syntyneestä Anna Fefimona Tichanoffista on käytetty myös nimeä Anna Jefimova Tihanova. Perhe ei ollut venäläinen, vaan viipurilaisia ja karjalaisia kauppiaita. Miehensä kuoltua Johanna Tichanoff muutti 16-vuotiaan tyttärensä kanssa Helsinkiin ja päätyi Paul Sinebrychoffin taloudenhoitajaksi.
19-vuotiaana Anna avioitui Paul Sinebrychoffin kanssa, joka oli häntä yli 30 vuotta vanhempi. Ikäerosta huolimatta avioliitto oli onnellinen. Aluksi Anna keskittyi kodin ja lasten hoitoon. Sinebrychoffin pariskunta oli kiinnostunut kuvataiteesta ja he hankkivat teoksia koteihinsa, Bulevardi 40:een ja Espoossa sijaitsevaan Hagalundin kartanoon. Heillä oli neljä lasta: Nicolas (1856–1896), Maria (1852–1923), Anna (1854–1943) ja Paul nuorempi (1859–1917). Anna maalautti kullekin lapselleen muotokuvansa, jotka teki Albert Edelfelt. Miehensä sairastuttua ja kuoltua Anna otti vastuun perheen liiketoiminnasta. Perheyhtiö muutettiin vuonna 1888 osakeyhtiöksi ja Anna toimi hallituksen puheenjohtajana kuolemaansa asti. Kahdessa vuosikymmenessä hän nelinkertaisti perimänsä omaisuuden arvon, hän omisti muun muassa oblikaatioita ja Yhdyspankin osakkeita.
Anna tuli tunnetuksi "köyhien äitinä", sillä hän harrasti laajaa hyväntekeväisyyttä ja saattoi auttaa vaikka lahjoittamalla hevosen. Anna Sinebrychoff oli myös innokas puutarhaharrastaja.
Annan ja Paulin pojat Nicolas ja Paul Sinebrychoff jatkoivat perheen liiketoimintaa, tyttäret Maria ja Anna taas saivat ulkomaisen pensionaattikoulutuksen. Maria von Wahlberg omistautui perheelleen, mutta Anna Kjöllerfeldt toimi osakeyhtiön hallituksessa.
Otšakiv

| Otšakiv (Очаків) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Otšakiv
 Koordinaatit: 46.6142°N, 31.5455°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Mykolajivin alue
Piiri:  Mykolajivin piiri
Väkiluku (2021)  ():  13 927
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 ochakiv-rada.gov.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Otšakiv (ukr. Очаків), aiemmin myös Otšakov (ven. Очаков), krimintat. Özü, rom. Oceacov sekä Vozia ja Alektor (kreik. Ἀλέκτορος) on pieni kaupunki Ukrainassa Mykolajivin alueen Mykolajivin piirissä. Otšakiv sijaitsee Mustanmeren rannalla, Dnepr–Bugin limaanin pohjoispuolella.
Ennen Ukrainan aluehallinnon uudistusta (kesällä 2020), Otšakiv oli Otšakivin piirin hallinnollinen keskus vaikka oli tuosta piiristä erillinen alueellisesti merkittävä kaupunki. Vuonna 2015 kaupungin väkiluku oli 14 491. Vuonna 1911 väkiluku oli 14 300.
Siellä on vähäistä teollisuutta, ja kaupan merkitys supistui Odessan perustamisen jälkeen. Otšakivin paikalla on ollut kreikkalainen kaupunki Alektor. Krimin tataarien kaani Mengli Girei rakensi sinne 1492 Kara-kerman I. Ozy-kale nimisen linnoituksen. Myöhemmin siitä tuli tärkeä turkkilaisvallan kaupunki. Venäläiset valloittivat sen 1737, mutta se luovutettiin 1739 takaisin Turkille. Vuonna 1788 Grigori Potjomkin valloitti Otšakivin väkirynnäköllä. Vuonna 1855 liittoutuneitten valtojen laivasto pommitti sitä.
Pyhän Nikolain kirkko on aikoinaan ollut moskeija. Se muutettiin kirkoksi 1804 ja ulkoasu muutettiin 1842 uusvenäläisen tyylin mukaiseksi.
Otšakivin piirin valtuustorakennus.
Pyhän Nikolain kirkko Otšakivissa.
Rufin Sudkovskyn museo.
Suvorovin sotahistoriallinen museo.
Linja-autoasema.
Merenrantaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Otšakiv Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Tšekki 
Muut:  Internet Encyclopedia of Ukraine
HMS Ostrich (1900)

| HMS Ostrich |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Fairfield Shipbuilding and Engineering Company, Govan
Kölinlasku:  28. kesäkuuta 1899
Laskettu vesille:  22. maaliskuuta 1900
Palveluskäyttöön:  joulukuu 1901
Poistui palveluskäytöstä:  romutettu 1920
Tekniset tiedot
Uppouma:  375 t (standardi) 420 t (kuormattu)
Pituus:  65,38 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,4 m
Syväys:  3,71 m
Koneteho:  6 300 ihp
Nopeus:  30 solmua (suunniteltu)
Miehistöä:  63
Aseistus
Aseistus:  1 × QF 12 naulan 12 cwt laivatykki 3 × QF 6 naulan Hotchkiss -tykkiä 2 × 18" torpedoputkea
HMS Ostrich oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1901 valmistunut Gipsy-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista osana vuosien 1898-1899 laivasto-ohjelmaa ja sen köli laskettiin 28. kesäkuuta 1899 telakkanumerolla 413. Alus laskettiin vesille 22. maaliskuuta 1900 ja se valmistui joulukuussa 1901.
Palvelus

Alus palveli koko uransa Britteinsaarilla. Alus myytiin 29. huhtikuuta 1920 romutettavaksi Barking Ship Breaking Companylle.
Osallisuustalous

Osallisuustalous (engl. participatory economics tai parecon), on yhteiskuntafilosofi Michael Albertin ja taloustieteilijä Robin Hahnelin ehdottama osallistuvaan demokratiaan ja ekologiseen kestävyyteen pyrkivä talousjärjestelmä. Sen määräävinä piirteinä ovat palkitseminen vaivannäön ja työn raskauden perusteella, sekä tuotannon ja kulutuksen ohjaaminen osallistuvaan päätöksentekoprosessiin, jossa talouden päätösvalta jakautuu päätösten vaikutusten mukaisesti ihmisten kesken.
Arvot ja tavoitteet

Osallisuustalouden mallin ohjaavat arvot ovat:
Omaehtoisuus: Ihmisillä pitäisi olla päätäntävaltaa suhteessa siihen, kuinka paljon päätös vaikuttaa heihin.
Tasavertaisuus: Palkitseminen vaivannäön (työhön käytetty aika) ja uhrauksen (työn raskaus) perusteella.
Solidaarisuus: Osallisuustalous pyrkii edistämään toisten huomioonottamista kietomalla ihmisten intressejä yhteen.
Moniarvoisuus: Talous edistää laajaa skaalaa mielipiteitä ja kulttuureja.
Tehokkuus: Talous toimii tehokkaasti, synnyttämättä hukkatuotantoa ja huomioiden ihmisten ja ympäristön hyvinvoinnin.
Keskeiset instituutiot

Osallisuustalous rakentaa tuotannon ja kulutuksen ympärille tietyt keskeiset instituutiot, joiden tarkoituksena on luoda yhtälaiset olosuhteet ja mahdollisuudet talouden järjestelylle:
työntekijöiden ja kuluttajien verkottuneet yhdistykset ja liitot
osallistuva suunnittelu
vaivannäön ja uhrauksen perusteella palkitseminen
tasapainotetut työkokonaisuudet (balanced job complex)
Keskeiset instituutiot > Päätöksenteko

Päätöksenteko osallisuustalouden mallissa tapahtuu jokaisella työpaikalla työntekijöiden yhdistyksissä. Jokaisella työntekijällä on kokonaisuudessaan yhtä paljon päätäntävaltaa sekä vastuualueita. Pienemmät ryhmät eriytyvät tarvittaessa työskentelemään tiimeinä, yksikköinä ja pienempinä jaostoina. Suuremmat yhdistykset ja liitot muodostuvat jaostoista, työpaikoista sekä kokonaisista teollisuudenaloista. Pysyvää edustuksellisuutta ei ole, vaan laajempia päätöksiä tehtäessä työryhmät ja yhdistykset neuvottelevat kantansa ja lähettävät tapauskohtaisesti vaihtuvan edustajan laajemmin asiaa käsittelevään liittoon esittelemään ryhmän kannan.
Keskeinen ero osallisuustalouden päätöksentekomallissa nyky-yhteiskunnissa vallalla olevaan on päätösvallan jakautuminen päätösten oletettujen vaikutusten mukaan, kun taas markkinataloudessa päätöksentekovalta jakautuu keskeisesti toimijoiden hankkimien valta-aseman perusteella, esimerkiksi neuvotteluvoiman ja varallisuuden jakautumisen seurauksena.
Keskeiset instituutiot > Osallistuva suunnittelu

Yritykset ja asuinalueiden kuluttajien yhdistykset ottavat osaa osallistuvaan suunnitteluun. Niiden lisäksi siihen osallistuvat myös useiden demokraattisten yritysten liittoumia ja kokonaisten teollisuuden alojen yhteenliittymiä, jotka puolestaan antavat kuvan tuotantotehokkuudesta ja mahdollisuuksista.  Asuinalueiden lisäksi suunnitteluun osallistuu kaupunginosan, kaupungin, maakuntien yhdistyksiä, aina esimerkiksi valtiolliseen kuluttajaliittoon asti.
Näin saatavat tarkemmat arviot muodostavat samalla tarkemmat hinnat tuotannon kustannuksista. Ne palaavat tarvittaessa vielä arvioitavaksi ja eri yritykset ja yhdistykset voivat ottaa suunnitelmansa haluamallaan tavalla käytäntöön ellei suuria, kaikkia koskevia valituksenaiheita ole. Tuotantoon on mahdollista tuoda mukaan esimerkiksi ympäristöhuolenaiheet tai muut seikat, joiden ratkaiseminen riippuu tuottajien ja tuotannon vaikutukset kantavien kuluttajien (esimerkiksi louhinta-alueen tai uuden rautatien lähialueiden asukkaiden) välisistä päätöksistä.
Prosessi antaa muille yrityksille ja kuluttajayhdistyksille mahdollisuuden evätä ehdotuksia, jos ne vaikuttavat tuhlailevilta tai epäreiluilta. Mutta prosessin alussa tehdyt alkuperäiset ehdotukset ja ehdotuksiin sittemmin tehdyt korjaukset ovat täysin kunkin yrityksen ja kuluttajayhdistyksen harkinnassa. Toisin sanoen, jos yrityksen työntekijöiden tuotantoehdotusta tai asuinalueyhdistyksen kulutusehdotusta ei hyväksytä, vain ehdotuksen tehnyt yhdistys voi korjata ehdotustaan arvioimalla hintasignaaleja haluamallaan tavalla.
Keskeiset instituutiot > Palkitseminen

Osallisuustaloudessa työstä palkitsemista ehdotetaan perustuvaksi ensisijaisesti ahkeruuteen ja työntekoon. Keskeistä tässä on sellaisten kannustimien luominen, jotka perustuvat ainoastaan seikkoihin joihin työntekijät voivat itse vaikuttaa.
Keskeiset instituutiot > Tasapainotetut työkokonaisuudet

Osallisuustalouden työtehtävät jakautuvat tasapainotetuiksi työkokonaisuuksiksi, joissa jokainen työntekijä saa työtovereidensa kanssa sovituilla tavoilla erilaisia ja -laatuisia tehtäviä, joista muodostuu tasapainoinen kokonaisuus suhteessa muihin työpaikkoihin. Tasapainotetussa työkokonaisuudessa kaikki työntekijät viettävät osan ajastaan tehden haluamaansa valtauttavaa, palkitsevaa ja nautinnollista työtä, ja pienemmän osan ajastaan tehden välttämättömiä, vähemmän valtauttavia, mekaanisia ja yksitoikkoisia tehtäviä, jotka työyhteisössä koetaan vähiten mieluisiksi.
Näin välttämättömät, rutiininomaiset ja väsyttävät työt sekä erityisesti niiden aiheuttama väsymys ja turtuminen jaetaan kaikkien kesken. Samalla syntyy voimakas yhteinen halu tällaisten työtehtävien automatisointiin ja helpottamiseen. Vastaavasti, koska jokaisella on valtauttava ja palkitseva päätyö, joka tarjoaa heille päätösvaltaa ja harkintaa vaativia kokemuksia ja taitoja, kaikki ovat oletusarvoisesti yhtä päteviä tekemään päätöksiä itseään koskevista päätöksistä työpaikalla ja saamaan kaiken tarvittavan tiedon päätöksistä helposti.
Osallisuustalous osana laajempaa yhteiskunnallista visiota

Taloustieteen emeritusprofessori Robin Hahnelin mukaan osallisuustalouden idea on osa tasavertaisen yhteistyön aatehistoriallista jatkumoa. Kyseessä on visio taloudesta, jossa ihmiset hoitaisivat taloudellisia asioita keskinäisessä yhteistyössä demokraattisesti ja ekologisesti sen sijaan, että talous perustuisi ahneuteen, pelkoon ja keskinäiseen kilpailuun. Hahnel laskee Etelä-Amerikassa laajalle levinneet osallistuvan budjetoinnin järjestelmät, "solidaarisuustalouden" ja erilaiset ympäri maailmaa levinneet osuustoiminnalliset kokeilut osaksi "tasavertaisen yhteistyön" liikettä.
Albert ja Hahnel painottavat, että osallisuustalous tarjoaa vaihtoehdon nykyjärjestelmälle vain talouden alueella, ja että se tarvitsee lisäksi uudenlaisia järjestelyjä niin politiikan kuin kulttuurinkin saralla.
Politiikan tutkimuksen professori Stephen Shalomin kehittämä päätöksentekomalli, osallistava valtiomuoto, on selkein kiinteästi osallisuustalouteen linkittyvä mallinnus osallisuuden tasa-arvoon tähtäävästä päätöksenteosta, jonka keskeinen mekanismi on päätösvallan jakautuminen rakenteellisesti suhteessa sen mukaan, miten paljon päätös kuhunkin vaikuttaa.
Kirjallisuutta

Hahnel, Robin: Kilpailusta yhteistyöhön - Kohti oikeudenmukaista talousjärjestelmää.  Like / Suomen Rauhanpuolustajat, 2012.  ISBN 978-952-01-0828-1
Spannos, Chris: Real Utopia: Participatory Society for the 21st Century.  AK Press, 2008.  ISBN 978-1904859789
Albert, Michael: Parecon - Kapitalismin jälkeinen elämä.  Sammakko Kustannus, 2004.  ISBN 952-5194-58-2
Aiheesta muualla

Osallisuustalouden suomalainen asiantuntijajärjestö Parecon Finland
Osallisuustalouteen perehtynyt kansainvälinen sivusto
"Vi simmar alltid motströms" Taloustieteilijä Robin Hahnelin haastattelu osallisuustaloudesta (ruotsiksi)
Singaporen vaakuna

Singaporen vaakuna
Singaporen vaakuna on Singaporen tunnus lipun, kansallislaulun ja moton ohella. Se on otettu käyttöön vuonna 1959, kun Singapore sai itsehallinnon. Samaan aikaan otettiin käyttöön myös lippu ja kansallislaulu.
Vaakunan kilven tähdet ja puolikuu ovat myös maan lipussa. Ne kuvaavat demokratian, rauhan, edistyksen, oikeudenmukaisuuden ja tasa-arvon ihanteisiin pyrkivää kansaa. Punainen ja valkoinen väri kuvaavat maailmanlaajuista veljeyttä ja puhtautta. Kilvenkannattajina on oikealla puolella leijona, joka edustaa Singaporea, "leijonien kaupunkia", ja vasemmalla tiikeri kuvaamassa taloudellisia ja poliittisia yhteyksiä Malesiaan.
Alhaalla on valtion malaijinkielinen motto Majulah Singapura, suomeksi Eteenpäin, Singapore.
Síndos

| Síndos Σίνδος |
| --- | --- |
 Síndos
 Koordinaatit: 40°40′15″N, 22°48′10″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Thessaloniki
Kunta:  Délta
Kunnallisyksikkö:  Echédoros
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0704010101
Väkiluku (2011):  9 289
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Síndos (kreik. Σίνδος) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Déltan kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Sen väkiluku on 9 289 (vuonna 2011). Síndos on Déltan kunnan kuntakeskus.
Síndosta eli tuolloista Tekelíä kuvaava postikortti vuodelta 1917.
Síndos sijaitsee noin 12 kilometriä Thessalonikista länsiluoteeseen. Kaupunki muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Σίνδου, Dimotikí Koinótita Síndou). Síndos on ottanut nimensä antiikin ajan Sindoksen kaupungista, jonka sijaintipaikkaa ei kuitenkaan tunneta, ja joka saattoi sijaita muualla. Nykyisen Sindoksen lähelle sijoitetaan sen sijaan antiikin Khalestren kaupunki.
Nykyinen Síndos tunnettiin aiemmin eteläslaaviksi nimellä Tekelievo (Текелиево), kreikaksi nimellä Tekelí (Τεκελή). Nimi Síndos otettiin käyttöön vuonna 1926. Aiemmin kaupunki kuului Echédoroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Déltan kunnan Echédoroksen kunnallisyksikköön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Síndos Wikimedia Commonsissa