stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rosenborgin linna
Rakennuksen sisätilat > Fredrik IV:n kabinetti

Fredrik IV:n sisar Sophie Hedvig otti tilassa vastaan vieraita 1600-luvulla. Samalta ajalta ovat peräisin mylös tilan seinävaatteet. Tilassa sijaitsee myös Fredrik III:n ratsastajapatsas, joka on valmistettu norsunluusta, puusta ja kilpikonnan kuoresta. Tilan kasettikatto on peräisin Kristian IV:n ajalta.
Rakennuksen sisätilat > Ruusuhuone

Ruusuhuoneen (tansk. Rosen) seinät on koristettu kultaisilla lehdillä ja kuvioidulla nahalla. Tila on restaroitu samaan tyyliin, kuin tila oli ennen kuningasperheen muuttoa Frederiksbergin linnaan 1740-luvulla. Huone on muutettu neliön muotoiseksi ja alkuperäiset kalusteet, kattomaalaukset ja seinäkoristeet on tuotu tilaan takaisin Frederiksbergin linnasta.
Rakennuksen sisätilat > Ritarisali

Ritarisali (tansk. Riddarsalen) on valmistunut vuonna 1624. Vuoteen 1750 tilatunnettiin Pitkäsalina. Alkuperäisistä kalusteista on jäljellä kaksi hollantilaista takkaa. Salissa on valkoiseksi rapattu katto, täyshopeiset barokkihuonekalust sekä Fredrik III:n valtaistuin 1660-luvulta.
Historia

Kristian IV vietti linnassa suurimman osan ajastaan. Myös hänen seuraajansa Fredrik III asui linnassa. Kristian V asui etupäässä muualla mutta käytti turvallista Rosenborgin linnaa valtion ja kuningasperheen aarteiden säilytyspaikkana. Fredrik IV oli viimeinen kuningas, joka vielä asui Rosenborgin linnassa säännöllisesti. Hän kuitenkin rakennutti ylellisempiä palatseja, jonne hän ja hänen seuraajansa siirtyivät asumaan Rosenborgin sijaan. Viimeinen linnassa asunut kuninkaallinen oli kuninkaan sisar, jolla oli siellä huone vuoteen 1725 saakka. Sen jälkeen kuninkaalliset käyttivät linnaa enää erityistapahtumiin kuten syntymäpäiviin ja juhliin. Linnassa myös säilytettiin arvoesineiden lisäksi hovin huonekaluja, jotka olivat vanhentuneita mutta käyttökelpoisia.
Rosenborgin linna avattiin julkiseksi museoksi 1838. Siellä on näytteillä Tanskan kuninkaallisten esinekokoelmat 1500-luvulta 1800-luvulle. Linnasta tuli valtion omaisuutta 1849, mutta sen yksityiskokoelmat säilyivät kuninkaan omaisuutena.
Kuninkaalliset

Rosenborgin linnassa ovat asuneet seuraavat kuninkaalliset:
Kristian IV (1588–1648)
Fredrik III (1648–1670)
Kristian V (1670–1699)
Fredrik IV (1699–1730)
Kristian VI (1730–1746)
Fredrik V (1746–1766)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rosenborgin linna Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto
| n k  Tanskan linnat |
| --- | --- |
 Aalborghus  Aalholm  Amalienborgin linna  Bernstorffin linna  Borreby  Charlottenlundin linna  Christiansborg  Clausholm  Dragsholmin linna  Dronninglundin linna  Egeskovin linna  Engelsholmin linna  Eremitagen  Fredensborgin linna  Frederiksbergin linna  Frederiksborgin linna  Gamleborg  Gavnø  Gjorslev  Haderslevhus  Holckenhavnin linna  Hvedholmin linna  Jægersprisin linna  Kaløn linna  Katholmin linna  Koldinghus  Kongsgård  Kronborgin linna  Kööpenhaminan linna  Lerchenborg  Lilleborg  Liselund  Lykkesholm  Marienlyst  Meilgaard  Nordborg  Nykøbingin linna  Rosenborgin linna  Rosenholm  Schackenborg  Sorgenfrin linna  Sønderborgin linna  Valdemarin linna  Vallø  Vanha Estrupin kartano  Vanha Ryomgård  Voergaard  Vordingborg
Numeroituva joukko

Matematiikassa termiä numeroituva käytetään kuvaamaan joukon sisältämien alkioiden lukumäärää. Jos joukossa on ääretön määrä alkioita, numeroituvuus ilmaisee äärettömän määrän laadun. Äärettömien joukkojen kokoeroja voi selvittää vertailemalla joukkojen alkioiden lukumääriä keskenään. Vaikka molemmat joukot ovat äärettömän suuria, voi toinen joukko sisältää merkittävästi enemmän alkioita kuin toinen joukko. Tällöin sanotaan sen olevan mahtavampi joukko.
Numeroituvuuden termin otti käyttöön joukko-opin luoja Georg Cantor vuonna 1874 julkaistussa kirjoituksessaan ja hän todisti sillä monien joukkojen mahtavuuden olevan sama kuin luonnollisten lukujen joukolla.
Äärettömien joukkojen vertailu

Eräissä lukujoukoissa on alkioita ääretön lukumäärä, joten tavanomainen lukumäärän laskeminen luettelemalla joukon alkiot ei onnistu. Kahden äärettömän joukon kokoa voidaan kuitenkin verrata muodostamalla alkioparien joukko kummankin joukon alkioista. Esimerkiksi joukoista, joissa on luonnolliset luvut ja parilliset luonnolliset luvut, voidaan muodostaa alkioparijoukko, jossa on alkiot
Tässä joukossa vasen pari on luonnollisen luvun alkio ja oikea pari parillisen luonnollisen luvun alkio. Vaikka kummankin joukon alkioita on ääretön määrä, voidaan niistä muodostaa parit, joiden muodostamiseen osallistuvat lopulta kaikki kummankin joukon alkiot. Tästä päätellään, että alkioiden lukumäärä on "sama", vaikka itse lukumäärää ei määritetä.
Edelliseen esimerkkiin sisältyy paradoksi (katso Galilein paradoksi), joka on kiehtonut matemaatikkoja toista sataa vuotta. Miten voi parillisia lukuja olla yhtä monta kuin luonnollisia lukuja? Eikö parillisia lukuja ole puolet vähemmän kuin luonnollisia lukuja? Cantorin ajatusleikki parinmuodostuksesta osoittaa kuitenkin, että kumpikin lukujoukko on ehtymätön ja jokaiselle alkiolle löytyy aina toisesta lukujoukosta pari. Äärettömien joukkojen tapauksissa joukon kokoa kutsutaankin joukon mahtavuudeksi erotukseksi äärellisten joukkojen koosta. Äärettömän joukon kokoa ei arvioida numeerisesti vaan sen mahtavuutta arvioidaan vertailujoukon avulla. Vertailun tulos on, että toinen joukko on yhtä mahtava tai mahtavampi kuin toinen joukko. Joukot voidaan asettaa mahtavuusjärjestykseen vertailun avulla.
Määritelmä

Joukko  \mathrm {S}  on numeroituva kahdessa tapauksessa.  \mathrm {S}  on numeroituva, jos sen mahtavuus on äärellinen. Esimerkiksi suomalaiset aakkoset on numeroituva joukko, koska aakkoset voidaan lueteltuina (aakkosjärjestyksessä) laskea ja niitä on äärellinen määrä 29.  \mathrm {S}  on numeroituvasti ääretön, jos se on yhtä mahtava kuin luonnollisten lukujen  \mathbb {N} =\{1,2,3,...\} joukko. Parinmuodostus vertailujoukon  \mathbb {N}  kanssa jatkuu äärettömän monta kertaa tai jää kesken, mutta jokaiselle joukon  \mathrm {S}   alkiolle riittää joukosta  \mathbb {N}  pari.
Jos parinmuodostusprosessissa huomataan tilanne, että joukossa  \mathrm {S}   on alkioita, joita ei pystytä luetteloimaan joukon  \mathbb {N}  alkioilla, kutsutaan joukkoa  \mathrm {S}  ylinumeroituvaksi. Intuitiivisesti ajatellaan, että joukossa  \mathrm {S}   on "enemmän alkioita" kuin joukossa  \mathbb {N}  eli se on mahtavampi joukko. Esimerkiksi reaalilukujen joukko  \mathbb {R}  on osoitettu mahtavammaksi kuin  \mathbb {N}  eli se on ylinumeroituvasti ääretön.
Määritelmä > Merkintä

Joukon  \mathrm {S}  mahtavuutta merkitään matematiikan kirjallisuudessa joko  \operatorname {card} (S) tai  |S|. Joukkojen mahtavuuden suuruus ilmaistaan heprean kielen aakkosella  \aleph , joka lausutaan "alef". Numeroituvan joukon  \mathrm {S} , kuten myös luonnollisten lukujen joukon  \mathbb {N} , mahtavuutta merkitään kardinaaliluvulla  \operatorname {card} (\mathrm {S} )=\operatorname {card} (\mathbb {N} )=\aleph _{0}. Tämän arvo on  \aleph _{0}=\infty  ja se on pienin ääretön kardinaaliluku.
Jos joukko on ylinumeroituva, joukon mahtavuus ilmaistaan kardinaaliluvuilla  \aleph _{1} tai  \aleph _{2} tai ..., missä kardinaaliluvut ovat  \aleph _{i}=\infty  eri mahtavuudella ylinumeroituvuuden laadun mukaan. Kardinaaliluvuilla on suuruusjärjestys  \aleph _{0}<\aleph _{1}<\aleph _{2}<....
Määritelmä > Numeroituvuuden määritys funktion kuvauksena

Vertailuparien muodostus voidaan tulkita karteesisen tulon  \mathrm {S} \times \mathbb {N}  muodostamiseksi, mikä voidaan lausua myös funktion kuvauksen avulla. Silloin kuvaus tutkittavasta lukujoukosta luonnollisten lukujen joukkoon
vastaisi parinmuodostusta siten, että kuvauksen  f lähtö- ja maalijoukon alkiot ovat pareja. Jos kuvaus  f on injektio, on lähtöjoukko numeroituva tai numeroituvasti ääretön. Jos kuvaus on peräti bijektio, on lähtöjoukko  \mathrm {S}  numeroituvasti ääretön. Bijektion olemassaolo voidaan todeta myös, kun kahden joukon välille löydetään kaksi injektiota  f ja  g siten, että  f:A\to B ja  g:B\to A. Tällöin Cantorin–Schröderin–Bernsteinin lauseen nojalla on olemassa bijektio  h:A\to B.
Määritelmä > Yleisiä tuloksia

Numeroituvien joukkojen aidot osajoukot ovat myös numeroituvia. Jos esimerkiksi rationaaliluvut on numeroituva joukko, myös sen osajoukko kokonaisluvut on numeroituva. Myös numeroituva määrä numeroituvia joukkoja muodostaa unionina numeroituvan joukon.
Esimerkkejä numeroituvista äärettömistä joukoista

Edellisen esimerkin mukaisesti parilliset positiiviset luvut ovat numeroituvasti ääretön joukko. Samoin ovat esimerkiksi kokonaislukujen ( \mathbb {Z} ), algebrallisten lukujen ja rationaalilukujen joukot ( \mathbb {Q} ) numeroituvia..  Sitä vastoin esimerkiksi reaalilukujen joukko  \mathbb {R}  ei ole numeroituva vaan ylinumeroituva eli aidosti mahtavampi kuin mikään edellä mainituista.
Esimerkkejä numeroituvista äärettömistä joukoista > Todistus kokonaislukujen osalta

Kokonaisluvut  \mathbb {Z} =\{...,-3,-2,-1,0,1,2,3,...\} voidaan osoittaa numeroituvasti äärettömäksi joukoksi Cantorin esittämällä yksinkertaisella tavalla. Vaikka joukko on "molemmista päistään" ääretön, voidaan lukujen luettelointi aloittaa lukujoukon keskeltä:
Nämä uudelleen ryhmitellyt luvut numeroidaan luonnollisilla luvuilla seuraavasti:
{\frac {(-1)^{n}\cdot n}{2}}+{\frac {1-(-1)^{n}}{4}}\iff {\begin{cases}{\frac {1-n}{2}},\quad &{\text{kun}}\ n\ {\text{pariton}}\\{\frac {n}{2}},&{\text{kun}}\ n\ {\text{parillinen}}.\end{cases}}
Tällä tavalla tavoitetaan kaikki kokonaisluvut ja ne voidaan yhdistää vuorollaan yhden luonnollisen luvun kanssa, kun parinmuodostusta jatketaan äärettömän monta kertaa. Tämän esimerkin perusteella kokonaisluvut ovat numeroituvasti ääretön lukujoukko eli sen mahtavuus on  \aleph _{0}.
Kokonaislukujen joukko on numeroituvasti ääretön myös siksi, että se on unioni kolmesta numeroituvasta joukosta:
Esimerkkejä numeroituvista äärettömistä joukoista > Todistus rationaalilukujen osalta

Rationaalilukujen numeroituvuus on todistettu artikkelissa mahtavuus Cantorin esittelemällä luettelointimenetelmällä.
Numeroituvaisuus voidaan todistaa myös numeroituvien osajoukkojen unionin numeroituvuudella. Jaetaan rationaaliluvut useaan osajoukkoon, jonka alkioilla on aina samat nimittäjät. Tällainen osajoukko on esimerkiksi  A_{k}, jonka alkioilla on nimittäjänä kokonaisluku  k:
Joukko  A_{k} on  k:n arvosta riippumatta numeroituvasti ääretön, koska alkioita on yhtä monta kuin murtolukujen osoittajissa olevat kokonaisluvut.
Kaikki rationaaliluvut  \mathbb {Q}  saadaan osajoukkojen  A_{k} unionina, kun  k käy läpi kaikki kokonaisluvut  \mathbb {Z}
missä osajoukkoja on numeroituvasti ääretön joukko.
Esimerkkejä numeroituvista äärettömistä joukoista > Numeroituvien joukkojen karteesiset tulot

Rationaalukujen todistelu on samantapainen myös kahden numeroituvan joukon karteesisen tulon numeroituvuuden todistelussa. Esimerkiksi kahden luonnollisen joukon karteesinen tulo  \mathbb {N} \times \mathbb {N}  on siten myös numeroituva joukko. Itse asiassa kaikki numeroituvien joukkojen kaikki karteesiset tulot  \mathbb {N} \times \mathbb {N} \times ...\times \mathbb {N}  ovat numeroituvia joukkoja.
Keksimällä bijektio  f\colon \mathbb {N} \times \mathbb {N} \rightarrow \mathbb {N} , missä
on numeroituvuus toteamisen jälkeen osoitettu.
Toinen tapa on havaita injektiot  f:\mathbb {N} \times \mathbb {N} \to \mathbb {N} , jossa  f(n,k)=3^{n}5^{k}, ja  g:\mathbb {N} \to \mathbb {N} \times \mathbb {N} , jossa  g(m)=(m,m). Näin ollen Cantorin–Schröderin–Bernsteinin lauseen nojalla on olemassa bijektio  h:\mathbb {N} \times \mathbb {N} \to \mathbb {N} , joten karteesinen  \mathbb {N} \times \mathbb {N}  tulo numeroituu.
Todistetaan induktiolla, että karteesinen tulo  \overbrace {\mathbb {N} \times \mathbb {N} \times ...\times \mathbb {N} } ^{n\in \mathbb {N} } on numeroituva kaikilla  n\in \mathbb {N} :
Esimerkkejä numeroituvista äärettömistä joukoista > Numeroituvien joukkojen karteesiset tulot > Induktioaskel

\mathbb {N} \times \mathbb {N}  on numeroituva. Induktioaskeleessa todistettiin, että  \mathbb {N} \times \mathbb {N} \times \mathbb {N}  ja jokainen sitä seuraavakin luonnollisten lukujen joukolla konstruoitu karteesinen tulo on numeroituva. Näin ollen on siis osoitettu induktiolla, että karteesinen tulo  \overbrace {\mathbb {N} \times \mathbb {N} \times ...\times \mathbb {N} } ^{n\in \mathbb {N} } on numeroituva kaikilla  n\in \mathbb {N} .
Kirjallisuutta

Lipschutz, Seymour: Set Theory and Related Topics.  McGraw-Hill, 1964.  ISBN 0-07-037986-6
A-vene

| A-vene |
| --- | --- |
 A-vene Alien L-19 vuonna 2000. Kuva: Jorma Rautapää
Tyyppi:  kölivene, konstruktioluokka
Suurin pituus (LOA):  n. 10,40-11,50 m
Vesilinjan pituus (LWL):  n. 7,0 m
Leveys:  n. 2,1 m
Syväys:  n. 1,5 - 2,6 m
Paino:  n. 2 500 - 3 900 kg
Purjepinta-ala (iso ja fokka):  n. 31-39 m2
Isopurje:  n. 25 m2
Fokka / Genua:  n. 12 m2
Spinaakkeri:  n. 60 m2
LYS:  1,09
Miehistö:  4-5
Makuupaikkoja:  4-5
Suunnittelija:  Useita
Suunnitteluvuosi:  1935-1952
A-vene on suomalainen retki- ja kilpakäyttöön suunniteltu klassinen purjevene. Suomeen purjehtijaliitto halusi 1930-luvun alussa veneluokan, joka soveltuisi sekä aktiiviseen kilpailuun että matkapurjehdukseen. Sen ajan mittapuiden mukaan suurehko vene vahvistettiin vuonna 1935 uudeksi 30 m² Erikoisluokka A:ksi (Särklass A). Säännön kehitystyöstä vastasi Gunnar L. Stenbäck. E.A. Kreander tilasi ensimmäisen, silloin vielä särklass 30 A:ksi kutsutun Lilith:in. Suunnittelija oli Birger Slotte. Seuraavaksi valmistui Gösta Kyntzellin itselleen suunnittelema Inga-Lill XXV. Joulukuulle 1935 päivättyjen piirustusten (piirustus numero 329) mukaan tehty vene valmistui 1936. Viimeinen Elise-niminen A-vene rakennettiin vuonna 1952. Kaiken kaikkeaan Suomessa rakennettiin 29 A-venettä joista kymmenkunta vielä purjehtii aktiivisesti. A-veneelle suunniteltiin pienempi sisarvene eli C-vene joita rakennettiin hieman yli 30 kappaletta toisen maailmansodan jälkeisinä vuosikymmeninä.
A-veneen konstruktioluokkasääntö hyväksyttiin 14. joulukuuta 1935 Suomen Purjehtijaliiton järjestyksessä 29. Purjehtijapäivillä Turun Hamburger Börs -hotellissa:
L + √S – 0,7 B – 0.8 F ≤ 12.000, jossa
L = veneen pituus 18 cm vesilinjan yläpuolelta mitattuna
√S = purjepinta-alan neliöjuuri
B = veneen leveys mitattuna kannelta ja kelluntatasosta
F = vapaalaidan korkeus mitattuna kolmesta mittapisteestä
A-vene tärkeä osa Suomen purjehdushistoriaa

Suomalaiseen purjehdushistoriaan on A-vene antanut merkittävän panoksen myös legendaaristen omistajiensa kautta – Gösta Kyntzell (Inga-Lill veneet), Henrik Ramsay (Rose-Marie ja Alioth), G.L. Stenback (Alibi), R. ja B. Krogius (Chupita ja Aline), A. Koskinen  (Kismet aka. Merilokki), K. Lampen (Filou ja Ariane), O. Aikala (Nike), A Johansson (Elise) jne.   Purjehdusvalokuvaaja Jorma Rautapään mukaan:  
“A-vene on kaunis linjoiltaan ja niin kuin kauniit veneet yleensä myös purjehtii hyvin. Se on täyttänyt hyvin tehtävänsä virkeänä kilpaveneenä ja myös retkiveneenä, jolla perheet ovat seikkailleet Suomen saaristossa.” Miltei kaikki jäljellä olevista Suomen A-veneistä löytyvät kuvina Rautapään kuva-arkistossa.
Aktiivinen ja suosittu klassikkoluokka

A-veneen suosio on viime vuosikymmeninä kasvanut merkittävästi klassisten purjeveneiden yleisen suosion nousun myötä. A-veneet osallistuvat aktiivisesti klassisten veneiden kilipapurjehdustapahtumiin kuten Hangon Regattaan ja Viaporin tuoppiin jossa voi hyvinkin nähdä kymmenkunta venettä lähtöviivalla. Suomen A-veneet ovat keskittyneet pääkaupunkiseudulle.
Suomen A-veneet

| Vene | Purjenro>  | Rakennusvuosi | Suunnittelija | Rakentaja | Tilaaja | Omistaja | Pursiseura |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Inga-Lill XXV (Ingeborg, nyk. Amie) | FIN-1 | 1936 | Gösta Kyntzell | Wilenius Båtvarv | Gösta Kyntzell | Jussi Heikkilä | SuPS |
| Vinga | FIN-2 | 1937 | Gösta Kyntzell | O.E.Lindgren, Hki | ? | Ruotsi (tuhoutunut) | - |
| Lilith (La Boite) | FIN-3 | 1936 | Birger Slotte |  | E.A. Kreander | Peter Hammarberg | NJK |
| Signe (Sinkadus) | FIN-4 | 1938 | E. Wikman | E.Nyman Hki |  ? | Ruotsi | ? |
| Inga-Lill XXVII | FIN-5 | 1938 | Gösta Kyntzell | Wilenius Båtvarv | Gösta Kyntzell | ? | ? |
| Inga-Lill XXXIII (Louna, Gabriella) | FIN-6 | 1944 | Gösta Kyntzell | Wilenius Båtvarv | Gösta Kyntzell | ? | ? |
| Kismet (Merilokki, Jolanda) | FIN-7 | 1939 | Jarl Lindblom | Heinlahden Veneveistämö | A. Koskinen | Tapio Saavalainen | SPS |
| Inga-Lill XXIX (Bellona) | FIN-8 | 1940 | Gösta Kyntzell | Wilenius Båtvarv | Gösta Kyntzell | Matti Ervamaa | SPS |
| Zorina (Caprice) | FIN-9 | 1941 | Gösta Kyntzell | Wilenius Båtvarv | ? | Ruotsi | ? |
| Inga-Lill XXX (Rose-Marie) | FIN-10 | 1941 | Gösta Kyntzell | Wilenius Båtvarv | Gösta Kyntzell | ? | ? |
| ? (Smulan) | FIN-11 | 1941 | Gösta Kyntzell | Lindstedts Båtvarv, Inkoo | ? | Ruotsi | ? |
| Alibi | FIN-12 | 1941 | Gunnar L. Stenbäck | Åbo Båtvarf | Gunnar L. Stenbäck | Merimuseo | VP |
| Tuulivei IV | FIN-13 | 1942 | Gösta Kyntzell | W. Lindstedt, Inkoo | ? | ? | ? |
| Aline | FIN-14 | 1941 | G. Kyntzell |  | Birger Krogius | ? | ? |
| Ali-Baba | FIN-15 | 1941 | Gösta Kyntzell | Wilenius Båtvarv | Gustav von Wrede | Yrjö Klippi | SuPS |
| Alioth (Inga-Lill XXXI) | FIN-16 | 1943 | Gösta Kyntzell | Wilenius Båtvarv | Gösta Kyntzell | Timo Tuomi | TTPS |
| Boogie-Woogie | FIN-17 | 1946 | Birger Slotte | Wilenius Båtvarv | E. Johansson | Ruotsi | ? |
| Gunilla | FIN-18 | 1946 | Birger Slotte | L. Virtanten | Knut Mannstöm | Santeri Muoniovaara | VP (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Alien | FIN-19 | 1946 | Jarl Lindblom | Vator | H. Andersson | Camilla Ekholm | SuPS |
| Filou | FIN-20 | 1946 | Birger Slotte | B. Johansson, Kråkö | K. Lampén | Pekka Ervamaa | EM |
| Ulla | FIN-21 | 1948 | Birger Slotte | B. Johansson, Kråkö | ? | ? | ? |
| Nausikaa | FIN-22 | 1947 | Birger Slotte | B. Johansson, Kråkö | ? | ? | ? |
| Nike | FIN-23 | 1947 | A.Wilenius | Wilenius Båtvarv | O. Aikala | ? | ? |
| Ylva | FIN-24 | 1948 | A.Wilenius | Wilenius Båtvarv | ? | Markku Lankinen | HTPS |
| Ariane II | FIN-25 | 1947 | Birger Slotte | B. Johansson, Kråkö | K. Lampén | (tuhoutunut) |  |
| Alouette | FIN-26 | 1949 | K.A. Johansson | Valkon Laiva, Loviisa | ? | ? | ? |
| Lucky Bear | FIN-27 | 1949 | Gösta Kyntzell | Wilenius Båtvarv | Rolf Hohenthal |  | ? |
| Elise | FIN-28 | 1952 | K.A. Johansson | Suomen Kalastus, Loviisa | K.A."Tjatan" Johansson | Mauno Nousiainen | SuPS |
| Eva (Juni) | FIN-29 | 1944 | Knud H. Reimers | Valdemarsviks Slip och Båtvarv | ? | Jukka Ahokas | HSS |
| Chupita | FIN-? | 1944 | ? |  | Ragnar Krogius | Saksa | ? |
| Gysingen | FIN-1 | 1946 | Roy Sherman | Åbo Båtvarf | ? | Topi Lintukangas | HSS |
MySQL

| MySQL |
| --- | --- |

Luoja:  Michael Widenius David Axmark
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  23. toukokuuta 1995
Vakaa versio:  9.1.0 / 15. lokakuuta 2024
Tiedot
Lisenssi:  GPLv2 ja suljettu lisenssi
Kuvankaappaus MySQL:n komentorivipohjaisesta asiakasohjelmasta.
MySQL on ruotsalainen MySQL AB:n kehittämä relaatiotietokantaohjelmisto. Sun Microsystems osti yrityksen 16. tammikuuta 2008. Ohjelmistoyritys Oracle Corporation osti Sun Microsystemsin huhtikuussa 2009 noin 7,4 miljardilla dollarilla. Kaupan yhteydessä MySQL:n omistus siirtyi Oraclelle. MySQL on saatavissa vapaalla GNU GPL -lisenssillä tai kaupallisella lisenssillä, mikäli asiakas ei halua käyttää GPL-lisensoitua ohjelmistoa.
Historiaa

MySQL-tietokannan loi vuonna 1995 suomalainen Michael "Monty" Widenius yhdessä ruotsalaisen David Axmarkin kanssa. MySQL:n ensimmäinen versio julkaistiin 1995.
MySQL-ohjelman kerrotaan saaneen nimensä toisen tekijän My-tyttären mukaan. MySQL:n logo on suomalaisen mainostoimiston tekemä.
Huhtikuussa 2009 Oracle ilmoitti ostavansa Sunin, joka oli ostanut MySQL vuonna 2008. Vastauksena Oracle toimiin Monty Widenius forkkasi MySQL:stä MariaDB:n.
Käyttö

MySQL-tietokanta on hyvin suosittu web-palveluiden tietokantana. MySQL-tietokannan päälle rakennettava ohjelmalogiikka tehdään usein PHP-, Python- tai Perl-ohjelmointikielellä, sivut julkaistaan Apache-webpalvelimella, joka edelleen toimii Linux-käyttöjärjestelmän päällä. Tätä kutsutaan joskus LAMP-alustaksi. Myös muilla ohjelmointikielillä on mahdollista käyttää MySQL-tietokantaa. MySQL sisältää rajapinnan mm. C:lle, C++:lle, C#:lle, Smalltalkille, Javalle, Rubylle ja TCL:lle. MySQL:lle on olemassa MyODBC-niminen ODBC-rajapinta.
Merkittäviä käyttäjiä

Wikipedia (käytti aiemmin, siirtynyt käyttämään MariaDB:tä)
Google (käytti aiemmin, siirtynyt käyttämään MariaDB:tä)
Yahoo!
Nasa
Facebook
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
MySQL:n viralliset kotisivut
MySQL Reference Manual Virallinen MySQL-opas (englanniksi)
MySQL Yleisimmät komennot (Arkistoitu – Internet Archive)
Ohjelmointiputka: MySQL ja PHP
David Axmark (vasemmalla) ja Michael "Monty" Widenius (2003)
Olli Fredrik Eronen

Olof (Olli) Fredrik Eronen (18. huhtikuuta 1836 Rantasalmi – 15. heinäkuuta 1910 Rantasalmi) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Eronen, joka oli Rantasalmella aktiivinen kunnallismies, edusti Rantasalmen tuomiokuntaa talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1882. Hän oli suostunta- ja yleisen valitusvaliokunnan varajäsen ja teki valtiopäivillä anomuksen suomenkielisen oppikoulun perustamisesta Savonlinnaan.
IL7R

Kuvassa esitetään ihmisen kromosomit. IL7R-geeni sijaitsee kromosomissa 5.
IL7R on geeni, joka koodaa interleukiini 7 -reseptorin alfa-alayksikköä (engl. Interleukin-7 receptor subunit alpha). Reseptori säätelee imusolujen erilaistumista ja aktivaatiota. Ihmisillä geeni sijaitsee kromosomin 5 lyhyessä käsivarressa, tarkemmin lokuksessa 5p13.2. Vastaavaa geeniä tavataan myös muilla lajeilla.
Interleukiini 7 -reseptori

IL7R koodaa interleukiini 7 -reseptorin alfa-alayksikköä, joka muodostaa IL2RG-geenin koodaaman interleukiinireseptorin yhteisen gamma-alayksikön (γc, engl. common gamma chain) kanssa interleukiini 7 -reseptorin. Reseptori säätelee T-imusolujen kehitystä ja ylläpitää perifeeristen T-solujen homeostaasiaa.
Liittyvät sairaudet

IL7R on monissa tutkimuksissa liitetty MS-tautiin. Taudille altistavaksi tekijäksi on arveltu sen yhtä muotoa eli alleelia, joka muuttaa geenin silmukointia. IL7R-reseptoria esiintyy soluissa sekä liukoisena että kalvoihin sitoutuvana muotona ja geenimuoto lisää liukoisen muodon määrää. Muutoksen uskotaan vaikuttavan reseptorin toimintaan ja altistavan MS-taudille. Koska geenimuotoa esiintyy myös terveillä yksilöillä, sen altistavan vaikutuksen on arveltu olevan vain vähäinen.
Geeni on yhdistetty myös vaikeaan kombinoituun immunovajaukseen (SCID) ja T-imusoluista lähtöisin olevaan akuuttiin lymfaattiseen leukemiaan (T-ALL).
Aiheesta muualla

IL7R NCBI:n tietokannassa (englanniksi)
Air Transatin lento 236

| Air Transatin lento 236 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskone kuvattuna kaksi vuotta ennen onnettomuutta.
Yhteenveto
Päivämäärä:  24. elokuuta 2001
Onnettomuustyyppi:  polttoaineen loppuminen, mistä seurannut hätälasku
Tapahtumapaikka:  Azorit, Portugali
Lähtöpaikka:  Toronton Pearsonin kansainvälinen lentoasema]], Kanada
Määränpää:  Humberto Delgadon lentoasema, Portugali
Kuolleita:  0
Loukkaantuneita:  18
Eloonjääneitä:  306 (kaikki)
Lentokone
Konetyyppi:  Airbus A330-243
Lentoyhtiö:  Air Transat
Rekisteritunnus:  C-GITS
Matkustajia:  293
Miehistöä:  13
Air Transatin lento 236 (myös ”Azorien liitäjä”) oli Air Transatin reittilento Kanadan Toronton Pearsonin kansainväliseltä lentoasemalta Portugalin Humberto Delgadon lentoasemalle. Lennolla 24. elokuuta 2001 käytetty Airbus A330-243 teki hätälaskun Azoreille, kun koneesta loppui polttoaine polttoainevuodon vuoksi. Kukaan ei loukkaantunut vakavasti hätälaskussa.