stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Norjan jalkapallomaajoukkue

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Berliini 1936 |  |  |
Norjan jalkapallomaajoukkue (norj. Norges herrelandslag i fotball) on Norjan jalkapalloliiton hallinnoima joukkue, joka edustaa Norjaa kansainvälisissä jalkapallo-otteluissa. Joukkue pelasi ensimmäisen kansainvälisen ottelunsa vuonna 1908. Se pelaa kotiottelunsa Oslossa sijaitsevalla Ullevaal Stadionilla, johon mahtuu 25 572 katsojaa.
Norja on osallistunut kolme kertaa maailmanmestaruuskisoihin ja kerran EM-kisoihin.
Norja oli 1990-luvulle asti melko vaisu jalkapallomaa. 1990-luvulle ja valmentaja Egil "Drillo" Olsenin kauteen osui Norjan maajoukkueen huippukausi, vaikka kaikki eivät Olsenin "robottifutikseksi" haukutusta pelityylistä pitäneet. Norja esitti vakuuttavia otteita karsinnoissa ja ystävyysotteluissa suurmaita vastaan ja oli korkeimmillaan FIFA:n ranking-listalla sijalla 2. Arvokisat olivat kuitenkin huikeiksi nousseisiin odotuksiin nähden lieviä pettymyksiä. Olsenin jätettyä paikkansa Norja ei ole ollut aivan yhtä vakuuttava.
Sijoitukset arvokilpailuissa > Maailmanmestaruuskilpailut

1930–1934: Ei osallistunut
1938: 1. kierros
1950: Ei osallistunut
1954–1990: Ei selviytynyt karsinnoista
1994: 1. kierros
1998: 2. kierros
2002–2022: Ei selviytynyt karsinnoista
Sijoitukset arvokilpailuissa > Euroopan-mestaruuskilpailut

1960–1996: Ei selviytynyt karsinnoista
2000: 1. kierros
2004–2024: Ei selviytynyt karsinnoista
Päävalmentajat

1970–1977  Nils Arne Eggen ja Kjell Schou-Andreassen
1978–1987  Tor Røste Fossen
1987–1988  Tord Grip
1988–1990  Ingvar Stadheim
1990–1998  Egil Olsen (MM-1994, MM-1998)
1998–2003  Nils Johan Semb (EM-2000)
2004–2008  Åge Hareide
2009–2013  Egil Olsen
2014–2016  Per-Mathias Høgmo
2017–2020  Lars Lagerbäck
2020–  Ståle Solbakken
Pelaajat > Nykyinen joukkue

Seuraavat pelaajat on valittu Norjan joukkueeseen Kansojen liigan otteluihin Sloveniaa ja Kazakstania vastaan 14. ja 17. marraskuuta 2024.
Ottelut ja maalit päivitetty 17. marraskuuta 2024 Kazakstania vastaan pelatun Kansojen liigan ottelun jälkeen.
| # | Pel>  | Pelaaja | Syntymäaika (ikä) | Ottelut | Maalit | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1M | Egil Selvik | 30. heinäkuuta 1997 (ikä 27) | 4 | 0 |  FK Haugesund |
| 12 | 1M | Mathias Lønne Dyngeland | 7. lokakuuta 1995 (ikä 29) | 1 | 0 |  SK Brann |
| 13 | 1M | Viljar Røsholt Myhra | 21. heinäkuuta 1996 (ikä 28) | 0 | 0 |  Odense BK |

| 3 | 2P | Stian Rode Gregersen | 17. toukokuuta 1995 (ikä 29) | 10 | 0 |  Atlanta United |
| 4 | 2P | Leo Skiri Østigård | 28. marraskuuta 1999 (ikä 25) | 28 | 1 |  Stade Rennais |
| 5 | 2P | Warren Kamanzi | 11. marraskuuta 2000 (ikä 24) | 0 | 0 |  Toulouse FC |
| 14 | 2P | Julian Ryerson | 17. marraskuuta 1997 (ikä 27) | 30 | 0 |  Borussia Dortmund |
| 15 | 2P | Sondre Klingen Langås | 2. helmikuuta 2001 (ikä 23) | 2 | 0 |  Viking FK |
| 16 | 2P | Marcus Holmgren Pedersen | 16. heinäkuuta 2000 (ikä 24) | 27 | 0 |  Torino FC |
| 17 | 2P | Torbjørn Lysaker Heggem | 12. tammikuuta 1999 (ikä 26) | 2 | 0 |  West Bromwich Albion |
| 21 | 2P | Colin Rösler | 22. huhtikuuta 2000 (ikä 24) | 1 | 0 |  Malmö FF |

| 2 | 3KK | Morten Thorsby | 5. toukokuuta 1996 (ikä 28) | 24 | 0 |  Genoa CFC |
| 6 | 3KK | Patrick Berg | 24. marraskuuta 1997 (ikä 27) | 30 | 0 |  Bodø/Glimt |
| 8 | 3KK | Sander Berge | 14. helmikuuta 1998 (ikä 26) | 52 | 1 |  Fulham FC |
| 10 | 3KK | Jens Petter Hauge | 12. lokakuuta 1999 (ikä 25) | 11 | 1 |  Bodø/Glimt |
| 18 | 3KK | Kristian Thorstvedt | 13. maaliskuuta 1999 (ikä 25) | 31 | 4 |  US Sassuolo |
| 19 | 3KK | Aron Leonard Dønnum | 20. huhtikuuta 1998 (ikä 26) | 11 | 1 |  Toulouse FC |
| 20 | 3KK | Antonio Nusa | 2. maaliskuuta 2005 (ikä 19) | 13 | 4 |  RB Leipzig |
| 22 | 3KK | Felix Horn Myhre | 4. maaliskuuta 1999 (ikä 25) | 3 | 1 |  SK Brann |
| 23 | 3KK | Lasse Berg Johnsen | 18. elokuuta 1999 (ikä 25) | 1 | 0 |  Malmö FF |

| 7 | 4H | Alexander Sørloth | 5. joulukuuta 1995 (ikä 29) | 59 | 21 |  Atlético Madrid |
| 9 | 4H | Erling Braut Haaland (Kapteeni) | 21. heinäkuuta 2000 (ikä 24) | 39 | 38 |  Manchester City |
| 11 | 4H | Jørgen Strand Larsen | 6. helmikuuta 2000 (ikä 24) | 19 | 3 |  Wolverhampton Wanderers |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norjan jalkapallomaajoukkue Wikimedia Commonsissa
| n k Euroopan miesten jalkapallomaajoukkueet (UEFA) |
| --- | --- |
Nykyiset:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Islanti  Israel  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales 
Entiset:  Itä-Saksa  Jugoslavia  Neuvostoliitto  Saar  Serbia ja Montenegro  Tšekkoslovakia
Taisho 96

| Taisho 96 |
| --- | --- |

Tyyppi:  Pikakivääri
Valmistaja:  Useita valmistajia
Valmistusmaa:   Japani
Valmistusvuodet:  1936–1945
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  6,5x50mm Arisaka
Aseen pituus:  1 070 mm
Piipun pituus:  550 mm
Paino (tyhjänä):  9,17 kg
Kapasiteetti:  30 patruunaa
Ammuksen lähtönopeus:  735 m/s
Tulinopeus (laukausta/min):  550 laukausta minuutissa.
Taisho 96 (jap. 九六式軽機関銃) on vuonna 1936 valmistukseen otettu japanilainen pikakivääri, joka oli Japanin keisarillisen armeijan käytössä toisessa maailmansodassa.
Taisho 96:n erikoisuuksia ovat aseen toimintamekanismin vaatiman patruunan öljyämissysteemin sisältävä lipas. Aseen piippu oli helposti vaihdettavissa, mikä paransi jatkuvan tulitoiminnan mahdollisuutta. Ase oli varusteltu kantokahvalla ja hyvin tunnusomaisella kiväärinperä-pistoolikahva yhdistelmällä. Aseeseen voitiin kiinnittää myös pistin. Syynä tälle varusteelle oli Japanin armeijan tapa nopeaan jalkaväkirynnäkköön, jolloin aseisiin kiinnitettiin pistimet. Myös tulitukimiesten odotettiin rynnäköivän, vaikka aseensa painosta johtuen pk-mies ei edes kyennyt kunnolla juoksemaan, vaan oli pystyyn noustuaan ihanteellinen maali vihollissotilaille.
Taisho 99

Taisho 99 oli kevyesti uudistettu malli Taisho 36 -pikakivääristä, jonka valmistus aloitettiin vuonna 1937. Tulinopeutta oli nostettu 850 laukaukseen minuutissa ja pituus kasvoi 1,181 metriin. Sen pysäytysvoimaa lisäsivät 7,7 mm kaliiperin (7,7x58 Arisaka) patruunat. Aseessa oli myös uusi säädettävä sulkuväli, ja uuden patruunan kanssa ne tekivät patruunoiden voitelemisen tarpeettomaksi. Japanilaiset jättivät suuria määriä näitä pikakivääreitä Kiinaan, ja Kiinan kansantasavalta otti monet näistä talteen ja muunsi ne käyttämään venäläistä 7,62x54R-patruunaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taisho 96 Wikimedia Commonsissa
www.ww2technik.de
Suomenlinnan huoltotunneli

| Suomenlinnan huoltotunneli |
| --- | --- |
 Tunnelin sisäänkäynti Kaivopuistossa.
Paikkakunta:  Helsinki
Alkupiste:  Kaivopuisto
Loppupiste:  Suomenlinna
Maa:  Suomi
Avattu:  1981
Pituus:  1 300 m
Leveys:  4 m
Ajokaistoja:  1
Suomenlinnan huoltotunneli (ruots. Sveaborgs servicetunnel) on Kaivopuistosta Suomenlinnaan ulottuva merenalainen tunneli Helsingissä. Sen pituus on 1 300 metriä. Kaivopuiston kaakkoisosasta alkava tunneli alittaa Särkän ja päättyy Suomenlinnan Länsi-Mustasaareen. Tunnelin kautta Suomenlinnaan siirretään muun muassa kaukolämpöä, vettä ja sähköä. Tunnelissa on viemäriputket, jotka kuljettavat jätevedet pois Suomenlinnasta.
Tunneli valmistui vuonna 1981. Sitä ei alun perin rakennettu täysin autoiluun sopivaksi, vaan autot ajettiin Länsi-Mustasaaren päässä parkkiin, ja Suomenlinnaan pääsi vain jalkaisin kierreportaita pitkin. Autoille tarkoitettu ramppi valmistui vuonna 1992, ja siitä lähtien Suomenlinnan eri osiin on päässyt pelastusajoneuvoilla. Tunnelissa mahtuu kerrallaan ajamaan yksi pakettiauton kokoinen auto.
Sisäänkäynti Länsi-Mustasaaressa
Syvimmillään tunneli kulkee 60 metriä merenpinnan alapuolella, kun taas pienimmillään ero meren ja tunnelin välillä on noin 20 metriä. Korkeutta tunnelilla on noin kolme metriä.
Tunnelia on pitänyt remontoida, koska merivettä on työntynyt sisälle. Vuoden 2017 remontin yhteydessä tunnelin kerrottiin olevan erittäin ruostunut ja sitä kutsuttiin ”kuin uponneeksi laivanhylyksi”. Korroosiota pidetään tunnelille uhkana, sillä se voi kuluttaa putkia puhki ja vahingoittaa sähköllä toimivia teknisiä järjestelmiä. Lisäksi merivesi on kasvattanut tunnelin radonpitoisuuksia, mikä on pakottanut vähentämään huoltohenkilökunnan työaikaa tunnelin sisällä. Vuonna 2017 vesivuotoja tukittiin ja kalliota vahvistettiin betonilla. Samalla asfalttipinta uusittiin kokonaan. Remontti valmistui valmistui helmikuussa 2018, ja sen budjetti oli noin seitsemän miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomenlinnan huoltotunneli Wikimedia Commonsissa
Eniola Aluko

Eniola Aluko vuonna 2009
Eniola Aluko (s. 21. helmikuuta 1987 Lagos, Nigeria) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Englannin maajoukkueessa 102 maaottelua ja tehnyt niissä 33 maalia. Hän saavutti EM-hopeaa vuonna 2009 ja MM-pronssia vuonna 2015.
Aluko esiintyi ensimmäisen kerran Englannin maajoukkueessa 17-vuotiaana syyskuussa 2004. Hän on kuulunut Englannin joukkueeseen vuoden 2005 EM-kilpailuissa, vuoden 2007 MM-kilpailuissa, vuoden 2009 EM-kilpailuissa, vuoden 2011 MM-kilpailuissa, vuoden 2013 EM-kilpailuissa ja vuoden 2015 MM-kilpailuissa. Vuoden 2009 EM-kilpailujen alkulohkossa hän teki 2–2-tasoitusmaalin Venäjää vastaan ottelussa, jonka Englanti lopulta voitti maalein 3–2. Vuoden 2013 EM-kilpailujen alkulohkossa hän teki 1–1-tasoitusmaalin Espanjaa vastaan ottelussa, jonka Englanti hävisi maalein 2–3. Lontoon olympialaisissa 2012 Aluko edusti Isoa-Britanniaa. Vuoden 2015 MM-kilpailuissa hän pelasi täyden ajan vain kahdessa alkulohko-ottelussa ja pääsi vaihtopelaajana kentälle pronssiottelussa.
Seuratasolla Aluko on voittanut Charltonin riveissä muun muassa FA Cupin vuonna 2005 ja liigacupin vuonna 2006; edellisessä hän teki voittomaalin ja jälkimmäisessä Charltonin molemmat kaksi maalia. Hänet valittiin vuoden nuoreksi pelaajaksi Englannissa vuonna 2003. Vuonna 2009 hän siirtyi Yhdysvaltoihin Saint Louis Athletica -seuran riveihin. Sittemmin hän palasi Englantiin ja edusti Chelseaa kuusi vuotta kunnes siirtyi Italiaan Juventukseen vuonna 2018.
Eniola Alukon pikkuveli Sone Aluko on edustanut Englantia nuorisomaajoukkueissa sekä Nigeriaa miesten maajoukkueessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eniola Aluko Wikimedia Commonsissa
Englannin joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2009
1 Brown |
2 A. Scott |
3 Stoney |
4 Williams |
5 Johnson |
6 Asante |
7 Carney |
8 Chapman |
9 Aluko |
10 K. Smith |
11 S. Smith |
12 J. Scott |
13 Chamberlain |
14 White |
15 Unitt |
16 Handley |
17 Sanderson |
18 Westwood |
19 Bassett |
20 Buet |
21 Clarke |
22 Bardsley |
Valmentaja Powell
Englannin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2011
1 Bardsley |
2 A. Scott |
3 Unitt |
4 J. Scott |
5 F. White |
6 Stoney |
7 Clarke |
8 Williams |
9 E. White |
10 Smith |
11 Yankey |
12 Carney |
13 Brown |
14 Aluko |
15 Bradley |
16 Houghton |
17 Bassett |
18 Asante |
19 Susi |
20 Rafferty |
21 Chamberlain |
Valmentaja Powell
Englannin joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2013
1 Bardsley |
2 A. Scott |
3 Houghton |
4 J. Scott |
5 Bradley |
6 Stoney |
7 Aluko |
8 Asante |
9 White |
10 Williams |
11 Yankey |
12 Clarke |
13 Brown |
14 Carney |
15 Bassett |
16 Nobbs |
17 Duggan |
18 Susi |
19 Bonner |
20 Moore |
21 Bronze |
22 Smith |
23 Chamberlain |
Valmentaja Powell
Englannin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2015
1 Bardsley |
2 A. Scott |
3 Rafferty |
4 Williams |
5 Houghton |
6 Bassett |
7 Nobbs |
8 J. Scott |
9 Aluko |
10 Carney |
11 Moore |
12 Bronze |
13 Chamberlain |
14 Greenwood |
15 Stoney |
16 Chapman |
17 Potter |
18 Duggan |
19 Taylor |
20 Sanderson |
21 Telford |
22 Kirby |
23 White |
Valmentaja Sampson
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat
Sijaissynnytys

Sijaissynnytys tarkoittaa järjestelyä, jossa nainen saatetaan raskaaksi ja hän synnyttää lapsen siten, että järjestelyn tarkoituksena on luovuttaa lapsi synnytyksen jälkeen toisen henkilön tai pariskunnan (aiottujen vanhempien) kasvatettavaksi. Sijaissynnytyksestä käytetään myös termiä kohdunvuokraus.
Järjestelyyn saatetaan ryhtyä esimerkiksi silloin, jos äidiksi haluavalla naisella ei ole kohtua tai synnyttäminen on terveydellisistä syistä riskialtista. Myös miesparit saattavat hankkia lapsen sijaissynnyttäjäjärjestelyillä.
Sijaissynnytysjärjestelyssä on mahdollista käyttää sijaissynnyttäjän omia munasoluja (perinteinen sijaissynnytys) tai vaihtoehtoisesti aiotun äidin tai kolmannen naisen luovuttamia munasoluja (keinohedelmöitykseen perustuva sijaissynnytys). Usein hedelmöityksessä käytetään aiotun isän siittiöitä, mutta myös luovutettuja sukusoluja voidaan käyttää. Jos järjestelyssä käytetään jonkun muun kuin sijaissynnyttäjän omia munasoluja, ne hedelmöitetään koeputkessa hedelmöityshoitoklinikalla. Perinteisessä sijaissynnytyksessä tämä ei ole välttämätöntä. Syntyvä lapsi voi olla molempien aiottujen vanhempien yhteinen lapsi myös geneettisesti, sukua vain toiselle vanhemmista tai geneettisesti täysin vieras aiotuille vanhemmille.
Ei-kaupallisessa sijaissynnytyksessä sijaissynnyttäjä suostuu järjestelyyn sympatiasta lapsetonta pariskuntaa kohtaan eikä ota vastaan palkkiota. Tällöin sijaissynnyttäjä on tyypillisesti aiottujen vanhempien lähipiiriin kuuluva henkilö – esimerkiksi sisar, äiti tai läheinen naisystävä. Kaupallisiin järjestelyihin, joissa sijaissynnyttäjä on usein aiotuille vanhemmille vieras, liittyy palkkio sijaissynnyttäjänä toimimisesta. Kaupallisten ja ei-kaupallisten sijaissynnytysten välistä rajaa hämärtävät maksut, joilla korvataan järjestelyistä aiheutuvia kustannuksia (esimerkiksi lääkärinpalkkiot, äitiysvaatteet, mahdolliset lisäravinteet tai raskauden aikaiset ansionmenetykset) tai raskauteen ja synnytykseen liittyvä kipu ja haitta.
Eräissä maissa sijaissynnytys on laillista, toisissa kiellettyä kuten vuodesta 2007 Suomessa ja kolmansissa maissa se on kiellettyä esimerkiksi muilta kuin heteropareilta tai esimerkiksi kustannusten korvaamista suuremmat palkkiot ovat kiellettyjä. Eräissä maissa tulevat vanhemmat tekevät sijaissynnyttäjän kanssa etukäteen sopimuksen adoptiosta tai lapsi on jo syntyessään laillisesti heidän.
Valtiot > Suomi

Suomessa sijaissynnytys ei ollut laitonta ennen kuin vuonna 2007 säädettiin hedelmöityshoitolaki. Hedelmöityshoitolain 8 §:n mukaan hedelmöityshoitoa ei saa antaa, jos on syytä olettaa, että lapsi aiotaan antaa adoptiolapseksi. Muun muassa Väestöliitto järjesti sijaissynnytyksiä ja Suomessa on parikymmentä sijaissynnytyksellä alkunsa saanutta lasta. Toisaalta avioliittoon vihitty henkilö ei voi hakeutua hoitoihin muun kuin aviokumppaninsa kanssa. Vuonna 2011 oikeusministeriössä on alettu suunnitella sijaissynnytyksen rajoitettua laillistamista. Monet suomalaiset käyttävät yhdysvaltalaisten, venäläisten, ukrainalaisten, valkovenäläisten tai intialaisten klinikoiden palveluita sijaissynnytyksiin.
Valtiot > Suomi > Tammuz Nordic Surrogacy

Vuonna 2018 albanialaisnainen kantoi suomalaislääkäri Erkko Välimäen lasta Pohjoismaissa Tammuz Nordic Surrogacyn kautta. Välimäki ryhtyi sivutyönään neuvomaan Tammuzin kautta lapsia hankkivia suomalaisia. Albaniassa sijaissynnytys on laillista.
Sijaissynnyttäjien kriteerit ovat, että naisen tulee olla vapaaehtoinen eikä hän saa olla liian köyhistä olosuhteista. Hänellä täytyy olla omaa kokemusta synnyttämisestä, eikä siinä ole saanut ilmetä komplikaatioita. Vapaaehtoisuus varmistetaan haastattelemalla halukas nainen ja järjestämällä tälle asianajaja ja tarvittaessa tulkki.
Maistraatin henkikirjoittajan mukaan lapsi ei saisi Suomen kansalaisuutta, jos sijaissynnytys käy ilmi. Välimäki kertoo silti tekeillä olevasta sijaissynnytyksestään samassa artikkelissa.
Valtiot > Ruotsi

Ruotsissa lainsäädäntö kieltää lapsettomuushoidot niin että sekä vieraan siittiön että munasolun käyttäminen hedelmöityshoitoihin on kielletty. Käytännössä tämä johtaa sijaissynnytykseen tähtäävien hoitojen estymiseen.
Valtiot > Viro

Virossa ei ole lainsäädäntöä sijaissynnytyksiin liittyen. Toiminta ei siis ole kiellettyä, mutta ei myöskään lailla säädeltyä. Tilanne siis vastaa Suomen käytäntöjä ennen vuotta 2007. Isä saa isyyden tunnustamalla lapsensa, aiottu (usein biologinen) äiti myöhemmin perheen sisäisen adoption kautta.
Valtiot > Venäjä

Venäjällä hedelmöityshoidot ovat lailla säädeltyä toimintaa. Kantaja allekirjoittaa jo ennen hoitojen alkua sopimuksen lapsen luovutuksesta, joten juridisesti asia on selvä. Kantajalle voidaan myös maksaa kohtuullinen hoidon korvaus kustannusten lisäksi.
Valtiot > Yhdysvallat

Yhdysvalloissa sijaissynnytys on neljässä osavaltiossa kiellettyä ja muutamassa rajoitettua. Erityisen suosittua maksullinen sijaissynnytys on Kaliforniassa.
Joissakin Yhdysvaltojen osavaltioissa lapsi on jo syntyessään tulevien vanhempiensa laillinen lapsi, ei sijaissynnyttäjän.
Vuoteen 2007 mennessä Yhdysvalloissa tapahtuneista 15 000 sijaissynnytyksestä 60:ssä oli ollut juridisia ongelmia, joista suurimmassa osassa tulevat vanhemmat eivät halunneetkaan ottaa lasta vastaan, ja pieni osa oli sellaisia, joissa synnyttäjä ei halunnut luopua lapsesta. Synnyttäjän omia sukusoluja ei käytetty 96 %:ssa tapauksista. Useimmat tulevat vanhemmat olivat heteropareja. Useimmiten sijaissynnyttäjälle maksettiin kymmeniä tuhansia dollareita, ja halukkaita synnyttäjiä klinikoilla on moninkertaisesti kysyntään nähden.
Valtiot > Israel

Israelissa maksullinen sijaissynnytys on laillista mutta vain valtion hyväksymin sopimuksin. Vanhempien pitää olla samaa uskontoa tunnustava hedelmätön heteropari ja sijaissynnyttäjällä ei saa olla puolisoa.
Valtiot > Muut valtiot > Sallittua

Joissakin maissa maksulliset sijaissynnytykset ovat sallittuja, toisissa vain maksuttomat, ja monissa maissa on muita rajoituksia.
Sijaissynnytys on laillista muun muassa Belgiassa, Hollannissa, Englannissa ja Kreikassa. Georgiassa sijaissynnytys on ollut laillista vuodesta 1992.
Ukrainassa sijaissynnytys on laillista ja hoitoa tarvitsevien klinikoita on paljon.
Intiassa sijaissynnytys on laillista korkeimman oikeuden päätöksen perusteella.
Palkkioton sijaissynnytys on sallittua Australiassa (paitsi Tasmania), Pohjois-Australiassa palkkioitakaan ei ole kielletty.
Kanadassa vain maksuton sijaissynnytys on laillista.
Valtiot > Muut valtiot > Täysin kiellettyä

Hongkongissa sijaissynnytys on laitonta.
Saudi-Arabiassa uskonnolliset viranomaiset eivät hyväksy sijaissynnytystä, mutta siellä on sen sijaan tehty kohdunsiirto hedelmättömälle naiselle.
Eettisiä argumentteja

Helsingin Sanomien mukaan sijaissynnytys tulee sallia mutta palkkiot tulee kieltää, jottei kukaan taloudellisessa ahdingossa oleva suostuisi rahan vuoksi sijaissynnyttäjäksi.
Eettisiä argumentteja > Sijaissynnytysten siirtyminen ongelmamaihin

Perhesosiologi Juha Jämsän mukaan sijaissynnytysten kielto siirtää ilmiön ongelmallisiin kehittyviin maihin kuten Venäjälle ja Intiaan, ja siksi palkkioon perustuvan sijaissynnytyksen laillistamista tulisi harkita Suomessa.
Eettisiä argumentteja > Tasa-arvo

Helsingin Sanomien artikkelin mukaan nykyinen lainsäädäntö on epätasa-arvoista, koska se sallii hedelmöityshoidot itsellisille naisille muttei sijaissynnytystä miehille.
Eettisiä argumentteja > Adoptio

Itsellisen miehen on erityisen vaikeaa adoptoida lasta, koska kehittyneen maailman väestön vaurastuttua yhä harvempi antaa enää lapsiaan adoptoitaviksi, ja luovuttajamaat asettavat pariskunnat etusijalle.
Eettisiä argumentteja > Raskauden riskit

Väestöliiton tutkija pitää pohtimisen arvoisena sitä, että sijaissynnyttäjään kohdistuu raskauksiin liittyviä lääketieteellisiä riskejä, vaikka ne ovatkin pieniä. Toisaalta hän ymmärtää miesten raastavan lapsenkaipuun ja soisi lapsen kaikille sitä haluaville.
Eettisiä argumentteja > Äiti-lapsisuhde

Family and Child Psychology Research Centren (UK) vuonna 2002 tekemän tutkimuksen mukaan sijaissynnyttäjillä ei yleensä ollut vaikeuksia luopua kantamastaan lapsesta ja että vastaanottajaäidit suhtautuivat lapsiinsa lämpimämmin kuin lapsensa itse synnyttäneet äidit keskimäärin.
Antropologisten tutkimusten mukaan sijaissynnyttäjät käyttävät useita etäännytysmenetelmiä raskauden aikana varmistaakseen, etteivät kiinnity lapseen. Monet sijaissynnyttävät pyrkivät kehittämään tulevan äidin emotionaalista kiintymystä kantamaansa lapseen. Lapsen luovutuksen jälkeen sijaissynnyttäjien ylivoimainen enemmistö kokee voimaantuneensa sijaissynnyttäjäkokemuksestaan. Kahdenkymmenen vuoden aikana tehtyjen kvalitatiivisten ja kvantitatiivisten tutkimusten mukaan suurin osa sijaissynnyttäjistä on tyytyväisiä, ei kiinnity kantamaansa lapseen ja on tyytyväinen sijaissynnyttämiseensä vielä kymmenen vuotta jälkeenpäin. Jotkut pitävät sijaissynnytystä elämänsä tärkeimpänä tekona.
Raskauden viimeisinä kuukausina sikiön tiedetään kuulevan etenkin äitiinsä liittyviä ääniä ja oppivan tunnistamaan äitinsä äänen jo kohdussa.
Eettisiä argumentteja > Sopimukseton tila

Voi olla ongelmallista, jos lapsi on synnyttyään oikeudettomassa tilassa, jossa ei ole selkeästi määritelty, ketkä ovat hänen holhoojiaan.
Aiheesta muualla

Äitini synnytti tyttäreni, Kodin kuvalehti 14/2001
Surrogate Parenting - Internet Encyclopedia of Philosophy
Käännös suomeksi
Vangin dilemma

Vangin dilemma on yksi tavallisimpia peliteorian käsittelemiä valintatilanteita. Sen kehittivät Merrill Flood ja Melvin Dresher vuonna 1950 toimiessaan Rand Corporationissa. Tosin he eivät puhuneet tästä pelistä sen nykyisellä nimellä, vaan kutsuivat sitä peliteoriaksi. Pelin kansantajuisti vangin dilemmaksi Albert Tucker.
Asetelma

Kaksi henkilöä on tehnyt rikoksen ja jäänyt siitä kiinni, joten heitä uhkaa vankeus. He ovat kuitenkin sopineet yhteisen tavan toimia: olla puhumatta kuulustelijoille mitään. Kuulustelujen alettua vangit eivät voi viestiä keskenään. Kuulustelijat tarjoavat vasikoijalle hyvitystä ja uhkaavat hiljaisena pysyvää kovalla rangaistuksella. Jos molemmat pysyvät hiljaa, kumpikin saa rangaistukseksi vuoden vankeutta. Jos molemmat vasikoivat, kumpikin saa kaksi vuotta vankeutta. Jos vain toinen vasikoi, hän pääsee vapaaksi ja vaiti pysynyt saa kolmen vuoden vankeusrangaistuksen.
Asetelmassa mainittujen rangaistusvuosien tarkka lukumäärä ei ole merkityksellinen, vaan niiden suuruusjärjestys ratkaisee.
Tulostaulukko

|  | A vasikoi | A vasikoi | A vaikenee | A vaikenee |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B vasikoi | A | 2 vuotta | A | 3 vuotta |
| B vasikoi | B | 2 vuotta | B | vapautuu |
| B vasikoi | Yhteensä | 4 vuotta | Yhteensä | 3 vuotta |
| B vaikenee | A | vapautuu | A | 1 vuotta |
| B vaikenee | B | 3 vuotta | B | 1 vuotta |
| B vaikenee | Yhteensä | 3 vuotta | Yhteensä | 2 vuotta |