stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Milankovićin jaksot
Kerrostumista mitatut ilmaston vaihtelut

Valtamerien pohjasta poratuista näytteistä huomataan ilmastonvaihteluja 100 000, 43 000, 23 000–24 000 ja 19 000 vuoden jaksoissa.
Voimakkaimmat vaikuttajat ovat Maan radan soikeus/radan kaltevuus/jokin muu tekijä 100 000 ja akselin kaltevuuskulman vaihtelut noin 43 000 v. Hieman pienempiä jaksoja ovat 24 000–23 000 vuoden ilmastoprekession ja prekession aiheuttama 19 000 vuoden jaksot.
Esimerkiksi Välimeren hapettomuus ja monsuuni vaihtelevat noin 23 000 vuoden välein prekession mukaan.
On huomattu myös pienempiä, 14 500, 12 000, 9 000, 7 500 ja 6 200 vuoden jaksoja, joiden aiheuttajat ovat joitain muita tai mahdollisesti pienempiä astronomisia vaihteluja.
Merenpohjan kerrostumat ja Milankovićin teoriaan liittyvä niin sanottu astronominen ilmastonvaihtelukäyrä (ACLIN) vastaavat monilta osin toisiaan.
Jääkautta aiheuttavia "Milankovićin yhdistelmiä":
Soikea Maan rata ja Aurinko kaukana auringosta kesällä ilmastoprekession takia.
Pyöreä Maan rata ja pieni akselikallistuma.
Milankovićin mukaan suurilla leveysasteilla vaikuttaa eniten pyörimisakselin kaltevuuskulman muuttumisen 41 000 vuoden jakso, mutta päiväntasaajan lähellä 22 000 vuoden prekessiojakso.
Maapallon jääpeite, kasvillisuus ja ilmakehä seuraavat Milankovićin jaksoja tuhansien vuosien viiveellä muun muassa siitä syystä, että suuret jäätiköt ovat kohtalaisen hitaita reagoimaan auringon säteilyn muutoksiin. Niinpä kaltevuuden aiheuttama ilmastonvaihtelu kulkee 8 000 vuotta itse kaltevuuden vaihtelun perässä, ja prekessiosyklin aiheuttama vaihtelu 5 000 vuotta itse prekessiota jäljessä.
Merenpinnan vaihteluissa on näkyvissä pidempiäkin Maan radan soikeuden vaihtelujaksoja, muun muassa 2.9 miljoonan vuoden jakso.
Itse Milankovićin jaksot ovat pidentyneet jonkin verran satojen miljoonien vuosien kuluessa.
Ongelmia ja selityksiä

Monet eteläisiltä leveyksiltä löydetyt muinaista ilmastotietoa sisältävät näytteet eivät sovi Milankovicin jaksoihin, jotka on laskettu pohjoisilta levyksiltä. Tunnetuin esimerkki näistä on Yhdysvaltain Nevadan Devil's Holen näytesarja DH-11, jonka kerrostumat on ajoitettu hyvin ja josta mitatut ilmastonvaihtelut eivät lainkaan sopineet Specmap-ryhmän esittämiin Milankovic-käyriin. Mutta 1990-luvulla John Schaffer esitti ajatuksen, jonka mukaan Devil's Holen ilmastoon vaikuttavat käyrät on katsottava tropiikista ja subtropiikista, eikä 65. pohjoiselta leveydeltä niin kuin Specmap Aclin-käyrässä.
Schafferin mukaan Nevandan ilmastomuutoksiin vaikuttaa Milankovicin jaksoista lähinnä sateita muuttavan talven 20 N keskipäivän säteilyn ja kesän lämpötilaa ja haihtumista muuttavan 33 N keskipäivän auringon säteilyn muutokset. Niinpä Devil's Holen alue kuivui, kun kesällä aurinko paistoi enemmän, ja talvella vähemmän.
Muutokset ajan mukana

Milankovićin jaksojen pituus vaihtelee jonkin verran vuosituhansien kuluessa. Ne ovat myös pidentyneet kymmenien miljoonien vuosien kuluessa. Nämä jaksot vaikuttavat eri tavalla eri leveysasteilla. Eri aikakausina eri pituiset jaksot ovat olleet määräävässä asemassa, ikään kuin jaksojen virittyminen olisi vaihdellut.
Jopa dinosaurusten valtakauden mesotsooisen maailmankauden kerrostumista on löydetty merkkejä Milankovićin jaksoista.
Nisäkkäiden valtakaudella kenotsooisella maailmankaudella ilmasto on viilennyt tasaisesti. Tämä on nostanut Milankovićin jaksot vahvasti mukaan kuvaan.
Muutokset ajan mukana > Jaksojen ilmaantuminen selvinä näkyviin

Kenotsooisella maailmankaudella Milankovićin jaksot ilmestyivät selvinä näkyviin noin 3,1 miljoonaa vuotta sitten plioseenin lopuilla ja jääkaudet noin 2,75 miljoonaa vuotta sitten. Panamankannaksen sulkeutuminen muutti silloin Pohjois-Atlantin merivirtoja. Vain hieman myöhemmin alkoi näkyä DO-tapahtumia, häiriöitä termohaliinikierrossa.
Noin 2,75—0,8 miljoonaa vuotta sitten merkittävin maan ilmastoon vaikuttava jaksollisuus oli akselikallistumasta johtuva noin 41 000 vuoden jakso, ja jääkaudet nykyisiä lyhempiä ja lämpimämpiä. eikä prekessiosta johtuva 23 000 vuoden jakso, joka muuttaa enemmän 65 leveysasteelel tulevaa Auringon kesäsäteilyä.
Suuret jääkausijaksot

Noin 1–0.8 miljoonaa vuotta sitten jaksollisuus muuttui niin että ilmastonmuutoskäyriin ilmestyi noin 100 000 vuoden jakso melko lyhyen siirtymäkauden jälkeen.
Ei ole tiedossa täsmällistä selitystä sille, miksi näin tapahtui.
"Nykyiset" pitkät jääkaudet kestävät 100 000 vuotta ja väliin jäävät lämpimät kaudet eli interglasiaalit noin 10 000–13 000 vuotta.
Lisäksi kunkin jakson loppuvaiheessa jäätiköt kasvavat hyvin isoksi, ennen kuin romahtavat.. Lisäksi noin 600 000—400 000 vuotta sitten, kun oli vaihe MIS11, jääkaudet syvenivät.
Yleisesti uskotaan jäätiköitymisten syvenemisen ja jaksojen muutosten johtuvan jäätiköitymiskynnyksen alenemisesta.
100 000 vuoden jakson ilmaantumisen syyksi on väitetty sitä, että aiemmat lyhyemmät jäätiköitymiset olisivat kuluttaneet kallioperän jäätikön leviämistä hidastavat kerrostumat pois suurten jaksojen alkuun mennessä. 41000 vuoden jakson aikaan jää olisi levinnyt ohuelti. Sitten kun jää  kulutti "liukkaat" kerrostumat pois, jään liike hidastui, ja jää kasvoi nopeammin paksuutta. Näin se ei ehdi sulaa kaikkien lämpimien jaksojen aikana.  Lisäselitys on hiilidioksidin määrän muutos.
Muita selitysyrityksiä ovat soikeuden noin 100000 vuoden jakso, Maan radan soikeuden ja akselin kaltevuuden muutokset hyvin pitkällä, 1-3 miljoonan vuoden aiaskaalalla, pitkän ajan muutokset Auringossa, alkujakson jäätiköiden vapauttamien mineraalien vaikutus mm pölynä ja rautana maan meriin ja ilmakehään, muutokset yhteyttämisessä,  merijäiden vaikutus, eri maan ilmastojärjestelmien osien yhteispeli ja niin edelleen.
André Chénier

André Chénier, Joseph-Benoît Suvéen maalaus vuodelta 1794.
André Marie de Chénier (30. lokakuuta 1762 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta – 25. heinäkuuta 1794 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen runoilija. Hänet teloitettiin Ranskan vallankumouksen niin sanottuna terrorin aikana. Italialainen Umberto Giordano on säveltänyt oopperan Andrea Chénier, jonka libretto pohjaa Chénier’n elämään.
Elämä

André Chénier syntyi Konstantinopolissa, missä hänen isänsä Louis Chénier toimi Ranskan konsulina. Hänen äitinsä Elisabeth Santi-Lomaca oli kreikkalainen. Andrén ollessa kolmevuotias perhe muutti takaisin Ranskaan.
Vuonna 1783 Chénier pestautui kadetiksi ranskalaiseen rykmenttiin Strasbourgissa, muttei viihtynyt siellä pitkään vaan palasi jo samana vuonna takaisin Pariisiin perheensä luo. Siellä hän viihtyi äitinsä järjestämissä salongeissa, joissa kävivät useat tuon ajan merkittävät kirjailijat ja taiteilijat, kuten Jacques-Louis David.
Vuonna 1787 Ranskan Lontoon-suurlähettiläs, joka oli perheen tuttu, tarjosi nuorelle runoilijalle sihteerin paikkaa, ja Chénier muutti Englantiin.
Vuonna 1789 alkanut vallankumous oli yllättäen nostanut hänen nuoremman veljensä Marie Joseph Chénier’n kuuluisaksi poliittisten näytelmien kirjoittajaksi ja propagandistiksi. Chénier palasikin jo seuraavana vuonna Lontoosta sekasortoiseen Pariisiin. Aiemmin politiikkaan välinpitämättömästi suhtautuneesta runoilijasta tuli nyt mestarillinen satiirikko, ja hänen tekstejään julkaistiin Journal de Paris -lehdessä.
Vuonna 1794 Chénier pidätettiin erehdyksessä. Kaksi yhteishyvän valiokunnan agenttia tulivat pidättämään pakomatkalla olevaa markiisia, mutta löysivät vain tuntemattoman miehen ja pidättivät tämän, Chénier’n, joka oli sattumalta kylässä. Hänet vietiin ensin Luxembourgin ja sitten Saint-Lazaren vankilaan. Vankeusaikanaan Chénier kirjoitti kuuluisimmat runonsa. Vaikka Chénieriä vastaan nostettiin täysin keksityt syytteet, hänet tuomittiin kuolemaan ja mestattiin giljotiinilla oikeudenkäynnin jälkeen jo samana iltana, vain kolme päivää ennen yhteishyvän valiokunnan johdossa olleen Robespierren syrjäyttämistä.
Suomennetut runot

Lähde:
Nuori vanki, suom. Kaarlo Sarkia, teoksessa: Kaarlo Sarkia: Runot, WSOY 1944 ja 2008 ISBN 978-951-0-17531-6 – Ntamo 2016 ISBN 978-952-215-636-5 (näköispainos)
Sokea: katkelma, suom. Kaarlo Sarkia, teoksessa: Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja, WSOY 1934
Tarentumin neito, suom. Aale Tynni, teoksessa: Tuhat laulujen vuotta: valikoima länsimaista lyriikkaa, toim. Aale Tynni, WSOY 1957, 1974, 2004 ISBN 951-0-29121-8
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta André Chénier on Wikiaineistossa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta André Chénier Wikimedia Commonsissa
Chénier, André, Tietosanakirja osa 1, palsta 1604, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia 2  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef
Sanna Marin

| Sanna Marin |
| --- | --- |
 Sanna Marin vuonna 2023.
Suomen pääministeri
 Marinin hallitus 10.12.2019–20.6.2023  
Presidentti:  Sauli Niinistö
Pääministerin sijainen:  Katri Kulmuni Matti Vanhanen Annika Saarikko
Edeltäjä:  Antti Rinne
Seuraaja:  Petteri Orpo
Sosiaalidemokraattien puheenjohtaja
 23.8.2020–1.9.2023  
Edeltäjä:  Antti Rinne
Seuraaja:  Antti Lindtman
Suomen liikenne- ja viestintäministeri
 Rinteen hallitus 6.6.2019–10.12.2019  
Edeltäjä:  Anu Vehviläinen
Seuraaja:  Timo Harakka
Kansanedustaja
 22.4.2015–12.9.2023  
Ryhmä/puolue:  Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Pirkanmaan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. marraskuuta 1985 (ikä 39) Helsinki
Ammatti:  poliitikko
Puoliso:  Markus Räikkönen (vih. 2020, e. 2023)
Lapset:  1
Tiedot
Puolue:  SDP
Koulutus:  hallintotieteiden maisteri (2017)
Tutkinnot:  Tampereen yliopisto
Aiheesta muualla
Kotisivu
Sanna Mirella Marin (s. 16. marraskuuta 1985 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän oli Suomen pääministeri vuosina 2019–2023 ja kansanedustaja vuodesta 2015 syyskuuhun 2023. Tampereen kaupunginvaltuutettuna Marin toimi vuosina 2012–2023. Hän aloitti syyskuussa 2023 Tony Blairin instituutin strategisena neuvonantajana.
Marinin hallituksen toimikauden tapahtumia olivat koronaviruspandemian aikana tehdyt toimet, F-35-hävittäjien hankinta puolustusvoimille, Suomen Nato-jäsenhakemus, oppivelvollisuuden pidentäminen sekä sote-uudistus, jossa Suomen sosiaali- ja terveydenhuolto siirtyi hyvinvointialueiden järjestettäväksi. Marin itse nousi kansainväliseen julkisuuteen pääministerikautensa aikana.
Tausta

Marinin perhe oli köyhä ja työväenluokkainen. Hän oli perheessään ensimmäinen, joka pääsi opiskelemaan yliopistossa. Marin kirjoitti ylioppilaaksi Pirkkalan yhteislukiosta vuonna 2004 ja aloitti vuonna 2007 opinnot Tampereen yliopistossa. Hän valmistui hallintotieteiden kandidaatiksi vuonna 2012 ja maisteriksi vuonna 2017. Hänen pääaineensa oli kunta- ja aluejohtaminen ja sivuaineitaan hallinto- ja oikeustieteet. Pro gradu -tutkielmansa Marin teki kuntien poliittisen johtamisen ammattimaistumisesta. Otsikko oli Pormestarien Suomi: Tarkastelussa poliittisen johtamisen ammattimaistuminen viidessä Suomen kaupungissa.
Poliittinen ura > Kunnallispolitiikka

Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Marin sai Tampereella 160 ääntä eikä tullut valituksi. Hän oli Tampereen kaupunginvaltuuston ja -hallituksen varajäsen vuosina 2009–2012. Seuraavissa kunnallisvaaleissa 2012 Marin tuli valituksi kaupunginvaltuustoon ja tammikuussa 2013 sen puheenjohtajaksi. Marin toimi valtuuston johdossa koko valtuustokauden aina kevääseen 2017 saakka. Marin oli jäsenenä myös Pirkanmaan maakuntavaltuustossa vuosina 2013–2016. Kuntavaaleissa 2017 hän oli kaupunkinsa ääniharava 5 783 äänellä.
Marin kertoi lokakuussa 2023 muuttaneensa hiljattain pysyvästi Tampereelta Helsinkiin. Samalla päättyy Marinin oikeus toimia Tampereen kaupunginvaltuutettuna. Marin ilmoitti hakevansa eroa valtuuston jäsenyydestä.
Poliittinen ura > Eduskunta

Marin valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuonna 2015, jolloin hän oli vaalipiirinsä Pirkanmaan ääniharava 10 911 äänellä. Marin uusi paikkansa eduskunnassa vuonna 2019, jolloin hän sai 19 088 ääntä ja oli siten jälleen vaalipiirinsä ääniharava.
Vaalikaudella 2015–2019 Marin toimi varsinaisena jäsenenä suuressa valiokunnassa ja lakivaliokunnassa 2015–2017 ja ympäristövaliokunnassa 2018–2019. Eri pituisia varajäsenyyksiä hänellä oli myös valtiovarain-, hallinto- ja tulevaisuusvaliokunnissa.
Marin erosi eduskunnasta syyskuussa 2023 siirtyäkseen Tony Blairin instituutin strategiseksi neuvonantajaksi.
Poliittinen ura > Valtioneuvosto > Liikenne- ja viestintäministerinä 2019

Marin toimi ensimmäisen kerran valtioneuvoston jäsenenä Rinteen hallituksessa liikenne- ja viestintäministerinä vuonna 2019.
Poliittinen ura > Valtioneuvosto > Pääministerinä 2019–2023

SDP:n puoluevaltuusto valitsi hänet 8. joulukuuta 2019 puolueen seuraavaksi pääministeriehdokkaaksi Antti Rinteen erottua aiemmin samalla viikolla pääministerin tehtävästä. Marin valittiin Suomen pääministeriksi 10. joulukuuta 2019, jolloin Marinin hallitus astui virkaan.
34-vuotiaasta Marinista tuli tuolloin maailman nuorin istuva pääministeri (vuotta nuorempi Sebastian Kurz astui virkaan Itävallan liittokanslerina kuukausi myöhemmin) ja Suomen kaikkien aikojen nuorin pääministeri.
Marin teki pääministerikautensa ensimmäiset vierailut Ruotsiin 8. tammikuuta ja Viroon 10. tammikuuta 2020.
Marin on Suomen kolmas naispuolinen pääministeri Anneli Jäätteenmäen ja Mari Kiviniemen jälkeen. Marin on toiminut pääministerinä 1909 vuorokautta, mikä on enemmän kuin aiempien naispuolisten pääministerien kaudet yhteensä.
Hallituskauden puolivälissä Marin arvioi hallituksen saavuttaneen keskeisimmät tavoitteensa. Vuoden 2022 alussa Marin sanoi: ”tämä hallitus on tehnyt poikkeuksellisen paljon rakenteellisia uudistuksia yhteiskunnassa ja sen lisäksi vielä hoitanut talous- ja työllisyystilannetta sekä koronakriisiä hyvin.”
Vaaleja edeltävän vuoden 2022 syksyllä Marin oli suomalaisten ykkössuosikki seuraavaksikin pääministeriksi.
Poliittinen ura > Toiminta SDP:ssä

Marin oli vuosina 2010–2012 Sosialidemokraattisten Nuorten ensimmäinen varapuheenjohtaja, ja keväällä 2012 hän oli ehdolla yhdistyksen puheenjohtajaksi muttei tullut valituksi.
Marin oli SDP:n puoluevaltuuston jäsen vuosina 2010–2014. Huhtikuussa 2014 Marin ilmoitti tavoittelevansa SDP:n varapuheenjohtajan paikkaa toukokuussa pidettävässä puoluekokouksessa, jossa hänet valittiin puolueen toiseksi varapuheenjohtajaksi. Helmikuun 2017 puoluekokouksessa hänet valittiin puolueen ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. Vuoden 2019 alussa Marin toimi myös SDP:n puheenjohtajan Antti Rinteen sijaisena tämän sairausloman ajan.
SDP:n puheenjohtajaksi hänet valittiin 23. elokuuta 2020. Marin ilmoitti 5. huhtikuuta 2023, ettei aio asettua ehdolle puheenjohtajistoon syyskuun 2023 puoluekokouksessa. Hän ilmoitti myös, että aikoo jättää hallituksen eronpyynnön tasavallan presidentille 6. huhtikuuta 2023.
Ura pääministeriyden jälkeen

Marin perusti vuonna 2023 MA/PI Oy -yrityksen, jonka kautta hän laskuttaa puhujapalkkioitaan. Vähemmistöosakkaana yrityksessä oli myös Marinin entinen erityisavustaja Tuulia Pitkänen, mutta Pitkänen jättäytyi yhtiöstä vuoden 2024 lopussa. Puhetoiminnan lisäksi yrityksen toimialoihin kuuluu julkaisutoiminta ja konsultointi. Marin lisättiin 2023 vaalien jälkeen myös yhdysvaltalaisen The Harry Walker Agency -toimiston puhujalistalle. Toimisto välittää Marinia kansainvälisten yritysten ja järjestöjen tilaisuuksiin puhujaksi.
Lehtitietojen mukaan Marin allekirjoitti syyskuussa 2023 sopimuksen Range Media Partners -manageritoimiston kanssa hankkiakseen työmahdollisuuksia elokuva-, TV-, audio- ja brändiyhteistöiden parissa.
Syyskuussa 2023 Marin aloitti Tony Blairin instituutin strategisena neuvonantajana. Instituutin tehtävissä Marin on kertonut osallistuvansa Ukrainan tukemiseen erityisesti Euroopan unionin jäseneksi hakemisessa.
Ennen presidentinvaaleja 2024 spekuloitiin Marinin presidenttiehdokkuudella, mutta hän sanoi jo kesäkuussa 2022, ettei ole käytettävissä SDP:n ehdokkaaksi. Marin tuki vaaleissa Jutta Urpilaisen kampanjaa ja osallistui tämän kampanja-avaukseen Helsingissä. Hän tuki MA/PI Oy -yrityksensä kautta Urpilaisen vaalikampanjaa 50 000 eurolla.
Tammikuussa 2024 Marinin kerrottiin aloittavan uudessa Ukrainan turvallisuutta ja euroatlanttisia suhteita käsittelevässä työryhmässä (engl. International Task Force on Security and Euro-Atlantic Integration of Ukraine), jonka päätavoitteena on "kehittää systeeminen näkemys Ukrainan tiiviimmästä integroitumisesta euroatlanttiseen turvallisuusalueeseen". Ryhmää johtavat sen perustajat Ukrainan presidentin kansliapäällikkö Andriy Yermak ja Anders Fogh Rasmussen. Työryhmän jäseninä toimii heidän lisäkseen 15 entistä eurooppalaista ja pohjoisamerikkalaista valtiojohtajaa, diplomaattia sekä upseeria (muun muassa Boris Johnson ja Hillary Clinton).
Keskuussa 2024 Marin valittiin Ukrainassa vuosittain järjestettävän Yalta European Strategy -konferenssin hallituksen jäseneksi.
Vaalimenestys

| Vuosi (vaalipiiri) | Äänimäärä | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 2011 (Pirkanmaa) | 1 124 | Ei valittu. |
| 2015 (Pirkanmaa) | 10 911 | Valittiin. |
| 2019 (Pirkanmaa) | 19 088 | Valittiin. |
| 2023 (Pirkanmaa) | 35 928 | Valittiin. |
| Vuosi (kunta) | Äänimäärä | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 2008 (Tampere) | 160 | Ei valittu. |
| 2012 (Tampere) | 826 | Valittiin. |
| 2017 (Tampere) | 5 783 | Valittiin. |
| 2021 (Tampere) | 10 541 | Valittiin. |
Kansainvälinen maine

Marinin on saanut toiminnastaan paljon myönteistä kansainvälistä huomiota. Australialaisella ABC-televisiokanavalla Marinia kutsuttiin vuonna 2022 yhdeksi maailman mielenkiintoisimmista nuorista johtajista. Ohjelmassa kehuttiin Marinia myös ”edistyksellisen johtajuuden idoliksi”. Saksalainen lehti Bild taas on kutsunut Marinia ”maailman cooleimmaksi poliitikoksi”.
Talouslehti Financial Times valitsi Marinin maailman 25 vaikutusvaltaisimman naisen joukkoon vuonna 2022. Lehti on kutsunut Marinia pelottomaksi johtajaksi. Se myös nosti esiin, että Marin oli pääministeriksi astuessaan 34-vuotiaana maailman nuorin johtaja.
Vuonna 2020 Marin valittiin BBC:n sadan innostavan ja vaikuttavan naisen listalle, ja helmikuussa 2021 yhdysvaltalainen Time nosti hänet Time 100 Next -listalle, jolle valitaan tulevaisuuden vaikuttajia. Marin on talouslehti Forbesin mukaan maailman 83:nneksi vaikutusvaltaisin nainen. Hänet on myös valittu ranskalaisen naistenlehti Marie Clairen voimanaisten listalle 2022.
Marin on saanut paljon näkyvyyttä ulkomaisessa mediassa. Hänen lausuntojaan on nostettu etusivulle muun muassa BBC:llä, The Guardianissa, Reutersilla ja Deutsche Wellellä. Marinin lausunto Venäjän ja Ukrainan sodasta on saanut yli 4 miljoonaa katselukertaa.
Helsingin Sanomien Annamari Sipilän mukaan Marin on toiminnallaan nostanut Suomen arvostusta maailmalla enemmän kuin Suomen maabrändityöryhmä. Sipilän mukaan Marinilla on taito keksiä mieleen jääviä poliittisia one-linereitä, eli iskulauseita. Marin pystyy Sipilän mukaan tiivistämään monimutkaisia asioita helposti ymmärrettävään muotoon, joita toimittajat lainaavat uutisissa mielellään.
Tyyli

Marin on herättänyt huomiota tyylivalinnoillaan, ja hänen tyyliään on kehuttu myös kansainvälisesti. Marin itse on kertonut pyrkineensä pitämään vaatteensa ja hiustyylinsä säännönmukaisina ja pukeutumaan usein mustaan, jotta ulkonäköön ei kiinnitettäisi erityistä huomiota. Vuosien saatossa tyyli on kuitenkin muuttunut rennompaan suuntaan, ja hänen sanotaan pukeutuvan eri tavoin kuin pääministereillä on yleisesti tapana. Marin julkaisee sosiaalisessa mediassa silloin tällöin myös glamour-kuvia. Marin sanoo tiedostavansa, että naisen ulkonäkö on aina keskustelunaihe.
Huomiota on kansainvälisestikin herättänyt muun muassa biker-tyylinen nahkatakki, johon Marin pukeutui Ruotsin valtiovierailullaan keväällä 2022. Ruotsalaisen Aftonbladetin mukaan kukaan ruotsalainen poliitikko ei uskaltaisi pukeutua samalla tavoin. Klarnan ostostietojen mukaan Suomessa tuli 179 % ostopiikki nahkatakkeihin heti kuvien jälkeen. Nahkatakin käyttö Ruisrockissa kesällä 2022 keräsi myös kansainvälistä huomiota ja tuhansia kuvan jakamisia sosiaalisessa mediassa. Myös Instagramin virallinen tili jakoi Marinin kuvan. Saksalainen Der Spiegel kutsui Marinia nuoreksi ja cooliksi valtionjohtajaksi Ruisrockin asun vuoksi. Lehti vitsaili, ettei tiennyt mitä yhtyeitä Marin kuunteli ja kävikö hän moshpitissä. Lehti näki mahdottomaksi saksalaisen poliitikon pukeutua samalla tavoin. Marin teki myös videolla leuanvetoja sama nahkatakki päällä, ja Iltalehti neuvoi, miten tyylin voi kopioida.
Marinin vuoden 2022 Pridessä käyttämä korallinpunainen mekko herätti myös ihastelua sosiaalisessa mediassa. Monet yrittivät keskustelupalstoilla ja Jodelissa selvittää, mistä vaate on hankittu. Iltalehden mukaan monet halusivat kopioida Marinin tyylin. Monet tiedustelivat hänen käyttämänsä Devotion Twins -vaatemerkin mekon perään liikkeestä, josta se oli hankittu, ja vaate loppuunmyytiin. Liikkeen myyjän mukaan ”linjat kävivät kuumina.” Pukeutumista kehuivat julkisesti myös laulaja Benjamin Peltonen ja Big Brother -ohjelman osallistuja Ella Toiviainen. Ilta-Sanomissa stylisti Vesa Silver kommentoi asua raikkaaksi, kesäiseksi ja tyylikkääksi. Silverin mukaan Marin oli onnistunut valitsemaan täydellisen mekon juhliin, koska se myös kuvasti Marinin arvoja. Asusta uutisoitiin ulkomailla, muun muassa Saksassa.
Flow-festivaalien paneelikeskustelussa Marinilla oli Natalia Kallion suunnittelema kultainen saapaskoru. Korun sanoma on ”astu aina isompiin saappaisiin” eli ole kunnianhimoinen. Myös koru loppuunmyytiin. Iltalehti Tyylin mukaan osa Flow-festivaalien kävijöistä halusi kopioida Marinin pukeutumistyyliä.
Julkinen arvostelu

Naton Stratcom-tutkimuslaitoksen mukaan Marinin hallituksen ministerit ovat olleet poikkeuksellisen vihakampanjan kohteena sosiaalisissa medioissa. Tutkimuksessa todetaan, että jatkuva vihapuhe ja alatyylinen palaute ovat uhka Suomen demokratialle.
SAK:n Harri Järvinen kirjoitti Demokraatti-lehden kolumnissa vuonna 2022, että oppositio on usein arvostellut pääministeriä myös täysin asiaankuulumattomalla ja ala-arvoisella tavalla. Marin on kyselyn mukaan 2000-luvun suosituin pääministeri myös hyvätuloisimpien suomalaisten keskuudessa. Tähän monet Marinin vastustajat ovat reagoineet vähättelyllä ja henkilökohtaisuuksiin menemällä. Järvisen mukaan tiedotusvälineistä etenkin Iltalehti on omistautunut Marinin ja hänen hallituksensa haukkumiseen.
Myös vastakkaisia näkemyksiä on esitetty. Kirjaansa Journalismin kuolema: Mitä medialle oikein tapahtui? käsittelevässä  haastattelussa Helsingin Sanomissa viestintäkouluttaja ja tietokirjailija Katleena Kortesuo kertoo liian viihteellistyneen  suomalaisen median käsittelevän Marinia kritiikittömästi.
Julkinen arvostelu > 2020 > Trendi-lehden kansikuvan aikaansaama huomio

Syksyllä 2020 Marin esiintyi Trendi-lehden kannessa bleiserissä ilman paitaa. Kuva sai huomiota eurooppalaisissa ykköslehdissä, muun muassa Ruotsissa, Ranskassa, Italiassa ja Isossa-Britanniassa. Myös yhdysvaltalainen CNN noteerasi asian. A-lehtien Mari Paalosalo-Jussinmäen mukaan kuva herätti sosiaalisessa mediassa positiivista huomiota naisilta, mutta miehiltä tuli puolestaan kriittisiä kommentteja. Negatiivisen huomion seurauksena monet naiset laittoivat sosiaaliseen mediaan kuvan, joissa he pukeutuivat vastaavalla tavalla. Kuvan yhteydessä oli tunniste #imwithsanna tai #naisvihanakyvaksi. Marinille tukensa antoivat muun muassa muusikko Paula Vesala ja elokuvaohjaaja Dome Karukoski. Trendi luonnehti Marinia esikuvaksi ja roolimalliksi muille.