stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaakkolammi (Kuhmoinen, Ouninpohja)

| Kaakkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°45′42″N, 25°00′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Sulkujärveen 
Järvinumero:  14.263.1.059
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  158,1 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,7 km  
Pinta-ala:  2,455 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolammi 
Kaakkolammi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Ouninpohjan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammen pohjoispuolinen Kaitavuori nousee 40 metriä järven pinnan yläpuolelle. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Lammen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat pääosin soistunutta metsämaata.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 158,1 metriä mpy. Siihen johtaa viisi ojaa. Laskuoja lähtee lammen eteläpäästä ja laskee 500 metrin päässä Sulkujärveen. Laskuojan pudotus on 12,0 metriä.
Historiaa

Vuoden 1966 peruskartassa lammen nimenä oli Kaaslammi eikä siihen johtanut tai siitä lähtenyt ojia. Vuosien 1981 ja 1986 peruskartoissa lammen nimenä oli Kaakkolammi ja siihen oli johdettu ojia, mutta laskuoja ei johtanut Sulkujärveen saakka.
Operaatio Hats

Operaatio Hats oli peitenimi ensimmäiselle suurelle Maltan huoltosaattueelle, joilla Yhdistynyt kuningaskunta huolsi akselivaltojen saartamaa Maltaa sekä Egyptissä olevia joukkojaan toisessa maailmansodassa. Operaatio toteutettiin 29. elokuuta – 2. syyskuuta 1940 lähtösatamanaan Aleksandria.
Hats oli lyhenne sanonnasta Hands Across The Sea.
Tausta

Laivaston komentaja oli Pohjois-Afrikan tilanteen kriittisyyden vuoksi valmistellut kaksi vaihtoehtoista suunnitelmaa materiaalin toimittamiseksi Länsiaavikon joukoille Egyptiin. Operaatio Hats oli perussuunnitelma, jossa Englannista lähtenyt saattue kiertäisi Hyväntoivonniemen Aleksandriaan, josta toimitettaisiin huoltomateriaalia Maltalle.
Mikäli saataisiin tiedustelutiedoista vahvistus, että Italian Libyaan sijoitetut joukot olisivat valmiit hyökkäämään Egyptiin ja toisaalta Englannista lähtenyt huoltosaattue ei olisi vielä ohittanut Gibraltaria, niin saattue pysähtyisi Gibraltarille vaunumiehistöjen siirtämiseksi muista aluksista kahteen panssarivaunuja kuljettavaan alukseen, jotka menisivät Välimeren kautta kulkevaa reittiä Aleksandriaan. Loppuosa saattueesta kiertäisi edelleen Hyväntoivonniemen reittiä. Tämä variaatio oli operaatio Bonnet.
Libyan joukkokeskityksiä selvittäneet tiedustelulennot eivät vahvistaneet nopeaa hyökkäystä, joten operaatio Bonnet hylättiin.
Osaston kokoaminen

Välimeren laivaston komentaja lähetti sopimuksen mukaan neljä hävittäjää (Force A) Gibraltarille avustamaan saattueen osana Välimeren laivastoon siirrettävien alusten (Force F) suojaamisessa Sisilian kapeikossa. Hävittäjät lähtivät 22. elokuuta 1940 Maltalta, mutta HMS Hostile ajoi 23. elokuuta kello 03.17 miinaan ja upposi Bonin niemimaan edustalla. HMS Nubianiin tuli konevika ja se joutui palaamaan Maltalle korjattavaksi. HMS Mohawk ja HMS Hero palasivat myös Maltalle kuljettaen HMS Hostilen eloonjääneitä. HMS Janus määrättiin korvaamaan uponnut HMS Hostile. HMS Nubian, HMS Mohawk, HMS Janus ja HMS Hero saapuivat 29. elokuuta Gibraltarille.
Operaation kulku > Itäinen Välimeri

Saattue MF2, jossa olivat rahtialukset SS Cornwall, SS Volo ja RFA Plumleaf, lähti 29. elokuuta iltapäivällä saattajinaan neljä hävittäjää kohti Maltaa.
Välimeren laivasto lähti 30. elokuuta kello 06.00 Aleksandriasta jaettuna kahteen erilliseen osastoon. Pääosastossa olivat taistelulaivat HMS Warspite ja HMS Malaya, lentotukialus HMS Eagle, risteilijät HMS Orion ja HMAS Sydney sekä kymmenen hävittäjää. Toinen osasto oli 3. Risteilijäviirikkö, jossa olivat risteilijät HMS Kent, HMS Gloucester ja HMS Liverpool sekä kolme hävittäjää. Pääosasto purjehti suoraan länteen 16 solmun nopeudella. Italialainen tiedustelukone havaitsi kello 15.30 laivasto-osaston. Risteilijäviirikkö purjehti Kason kapeikosta Aegean meren eteläosien kautta ja kohtasi pääosaston 31. elokuuta iltapäivällä 50 mailia etelään Matapanin niemimaasta.
Italian ilmavoimien koneet aloittivat 31. elokuuta puolilta päivin hyökkäykset laivasto-osastoa vastaan sen ohitettua Kreetan lounaiskulman. Pian ilmahyökkäysten alettua 3. risteilijäviirikkö sai käskyn suojata rahtialuksia, kunnes palaisi pääosastoon kello 20.00. SS Cornwalliin osui kello 16.30 takakannelle pommi, joka tuhosi peräsimen, radioantennin sekä molemmat takakannen tykit. Alukseen syntyi vuoto ja tulipalo, joka räjäytti ammusvaraston. Aluksen kapteeni sai kuitenkin tulipalon hallintaan ja kykeni seuraamaan saattueen mukana ohjaten alusta potkureilla.
HMS Eaglen lentokone ilmoitti 31. elokuuta kello 18.15 osaston ollessa 70 mailia lounaaseen Matapanin niemimaasta havainneensa vihollislaivaston, jossa oli kaksi taistelulaivaa, seitsemän risteilijää ja kahdeksan hävittäjää, 140 mailia luoteeseen laivasto-osastosta. Viholliset purjehtivat kaakkoon. Pääosasto otti ilmoituksen saatuaan kurssin kohti etelää lähemmäksi saattuetta ja sitten noin 50 mailia kaakkoon. Pääosaston ollessa noin 20 mailia saattueesta se kääntyi 260 astetta ja laski nopeuden 13 solmuun kyetäkseen torjumaan mahdollisen pinta-alushyökkäyksen.
Aikaisemmin iltapäivällä sukellusvene HM Parthian oli hyökännyt neljän risteilijän ja viiden hävittäjän osastoa vastaan. Sukellusvene oli laukaissut kuusi torpedoa osumatta.
Operaation kulku > Läntinen Välimeri

Force H lähti 30. elokuuta kello 08.45 Gibraltarilta jaettuna kahteen erilliseen osastoon Force B:hen ja Force F:ään. Force B:ssä olivat taisteluristeilijä HMS Renown, lentotukialus HMS Ark Royal, risteilijä HMS Sheffield ja kaksitoista hävittäjää. Force F:ssä, joka oli saapunut Välimeren laivastosta vahvistukseksi, olivat taistelulaiva HMS Valiant, lentotukialus HMS Illustrious, ilmatorjuntaristeilijät HMS Coventry, HMS Calcutta sekä Välimeren laivaston lähettämät neljä hävittäjää.
HMS Ark Royalin Blackburn Skuat ampuivat alas 31. elokuuta iltapäivällä kaksi tiedustelukonetta, jotka olivat varjostamassa laivasto-osastoa.
Operaation kulku > Läntinen Välimeri > Operaatio Squawk

Hävittäjät HMS Velox ja HMS Wishart erkanivat 31. elokuuta kello 22.00 osastosta luodakseen viestiliikennettä Baleaarien pohjoispuolella. Tämän tarkoituksena oli aiheuttaa mielikuva, että osasto olisi purjehtimassa 1. syyskuuta vastaisena yönä Genovan lahdelle. Samalla viestiliikenteellä oli tarkoitus peittää HMS Ark Royalin ja lentokoneiden välinen viestitys.
Operaation kulku > Läntinen Välimeri > Operaatio Smash

Hävittäjien poistumisen jälkeen kello 22.00 loppu osasto kääntyi sovitusti ilman viestiliikennettä kaakkoon. HMS Ark Royalilta nousi 1. syyskuuta kello 03.25 yhdeksän 800. ja 803. laivueiden Fairey Swordfishiä hyökätäkseen Elman lentokentälle laivasto-osaston saavuttua 150 mailin päähän Cagliarista. Lentokoneet pudottivat pomminsa kentälle 3000 jalasta osuen parakkeihin, kentän rakennuksiin ja kentällä olleisiin koneisiin. Kaikki koneet palasivat tukialukselle ja ilmoittivat palattuaan havainneensa sukellusveneen pinnalla kymmenen mailia osaston etupuolella. Palaavat koneet olivat havainneet myös seitsemän pommikoneen ryhmän 80 mailia laivasto-osastosta pohjoiseen.
Operaation kulku > Läntinen Välimeri > Suojauksen paluu

Force B erosi 1. syyskuuta kello 22.00 saattueesta 40 mailia pohjoiseen Keith Rocksista. Force F suuntasi Maltalle kohtaamaan Välimeren laivaston suojaaman Aleksandriasta saapuneen saattueen.
Operaation kulku > Läntinen Välimeri > Operaatio Grab

Force B suuntasi länteen tehtävänään suorittaa toinen hyökkäys Cagliarille, mutta tämä epäonnistui tiheän sumun ja heikkotehoisten valaisurakettien vuoksi. Muutaman havaittuihin valoihin kohdistuneen hyökkäyksen jälkeen koneet pudottivat pomminsa mereen ja palasivat 2. syyskuuta kello 08.00 HMS Ark Royalille. Force H (B) saapui 3. syyskuuta kello 11.00 Gibraltarille.
Muut operaatiot

Tykkivene HMS Aphiksen oli tarkoitus purjehtia Maltalta Aleksandriaan, mutta purjehdus peruuntui korjauksissa tapahtuneiden viivytysten vuoksi.
Puolalainen hävittäjä ORP Garland purjehti Maltalta Gibraltarin kautta Englantiin. ORP Garland lähti 2. syyskuuta Maltalta neljän 13. Hävittäjälaivueen hävittäjän kanssa kohti Gibraltaria. Osasto joutui ilmapommituksen kohteeksi 4. syyskuuta iltapäivällä Algerin edustalla, jolloin ORP Garland vaurioitui lähelle osuneesta pommista. HMS Griffin otti aluksen hinaukseen ja osasto saapui 5. syyskuuta Gibraltarille.
Loppulause

Italian hyökkäys Egyptiin alkoi 13. syyskuuta, jolloin Englannista lähtenyt saattue oli risteilijöiden HMS Ajax ja HMS York saattamina Durbanissa. Saattue saapui Aleksandriaan 24. syyskuuta.
Kaitajärvi (Kuhmoinen, Ouninpohja)

| Kaitajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°46′07″N, 25°00′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Lapiojärveen 
Järvinumero:  14.263.1.060
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  157 m  
Pituus:  440 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,964 km  
Pinta-ala:  2,272 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaitajärvi 
Kaitajärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Ouninpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järven itäpuolelta kulkee metsäautotie.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157 metriä mpy. Siihen johtaa viisi ojaa. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja laskee 900 metrin päässä itäiseen Lapiojärveen. Laskuojan pudotus on 11,0 metriä.
Historiaa

Vuoden 1966 peruskartassa järveen ei johtanut ojia, mutta siitä lähti laskuoja. Vuoteen 1981 mennessä järveen oli johdettu neljä ojaa.
Ilmapyyry

| Ilmapyyry |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°47′20″N, 24°57′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Vähään Myllyjärveen 
Järvinumero:  14.263.1.065
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,2 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  1,033 km  
Pinta-ala:  3,058 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIlmapyyry 
Ilmapyyry  on Keski-Suomessa Jämsässä Heinäkulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,2 metriä mpy.
Matti Salkojärvi

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 10. maaliskuuta 1984 (ikä 40)
Syntymäpaikka: Jyväskylä, Suomi
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 187 cm
Junioriseurat
1995–2004: JJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2005–2008 | JJK | 36 | (0) |
| 2008 | IFK Mariehamn | 5 | (0) |
| 2008 | → IFFK (laina) | 1 | (0) |
| 2009 | JJK | 0 | (0) |
| 2009 | → FCV (laina) | 12 | (0) |
| 2009 | JIPPO | 10 | (0) |
| 2010 | FCV | 0 | (0) |
| 2011–2012 | FC Blackbird | 16 | (0) |
| 2012 | → JIlves (laina) | 3 | (0) |
| 2014–2016 | FCV | 55 | (0) |
| 2017 | Nousu | 11 | (1) |
| 2018–2024 | Kypärämäki Rangers | 58 | (22) |
| Yhteensä | Yhteensä | 205 | (23) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 14. tammikuuta 2025.
Matti Salkojärvi (s. 10. maaliskuuta 1984 Jyväskylä) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on maalivahti ja hän on uransa aikana edustanut JJK:ta, IFK Mariehamnia, FC Vaajakoskea, JIPPOa, FC Blackbirdia ja Jämsänkosken Ilvestä. Hän on debytoinut Veikkausliigassa 26. kesäkuuta vuonna 2008 MIFK:n riveissä ottelussa FC Interiä vastaan.
Keskinen Vuorisjärvi

| Keskinen Vuorisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°47′11″N, 25°00′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Alaiseen Vuorisjärveen 
Järvinumero:  14.263.1.067
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  156,7 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  1,373 km  
Pinta-ala:  2,998 ha  
Saaria:  1 
 fiKeskinen Vuorisjärvi 
Keskinen Vuorisjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Ouninpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 156,7 metriä mpy.
Mika Riutto

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 2. syyskuuta 1973 (ikä 51)
Syntymäpaikka: Lahti, Suomi
Pelipaikka: hyökkäävä keskikenttäpelaaja
Pituus: 173 cm
Junioriseurat
: Reipas
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1991–1996 | Reipas | 105 | (25) |
| 1997 | FC Lahti | 23 | (1) |
| 1998–1999 | TP-Lahti | 6 | (2) |
| 1999–2001 | Gnistan | 7 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 141 | (28) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mika Riutto (s. 2. syyskuuta 1973 Lahti) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.
Riutto pelasi Lahden Reippaassa viisi Veikkausliigan ottelua kaudella 1991. Kaudella 1994 hän voitti 15 maalillaan Ykkösen maalikuninkuuden.
Riutto toimii Suomen Palloliiton Helsingin piirin valmennuspäällikkönä ja valmentaa Järvenpään Palloseuran junioreita. Hän on käynyt Jalkapallovalmentajakoulun.
Lapalammi

| Lapalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°47′39″N, 24°58′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Myllypuroon 
Järvinumero:  14.263.1.070
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,9 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,563 km  
Pinta-ala:  1,731 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLapalammi 
Lapalammi  on Keski-Suomessa Jämsässä Ylä-Partalan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,9 metriä mpy.
Hengellinen kasvu

Hengellinen kasvu viittaa yksilölliseen prosessiin, jossa ihminen kehittyy hengellisessä tai uskonnollisessa elämässään. Näihin prosesseihin voi kuulua hengellisiä harjoituksia, kuten meditaatio, rukoilu, pyhien kirjoitusten lukeminen ja yhteys toisiin uskoviin. Hengellinen kasvu voi olla uskonnollisuuden yhdistämistä omaan elämään epämuodollisella ja joustavalla tavalla, mutta se voidaan nähdä myös uskonnosta irralliseksi itsensä kehittämiseksi.
Hengellisestä kasvusta ei ole olemassa yhtä ratkaisevaa määritelmää, koska kukin uskovainen lähestyy käsitettä omasta näkökulmastaan. Kristillisessä kontekstissa hengellinen kasvu ymmärretään samaksi käsitteeksi kuin pyhitys.
Hengellinen kasvu voi toteutua itsenäisesti, mutta se on mahdollista myös hengellisen ohjaajan tai gurun ohjauksessa.
Hengellisen kasvun tukeminen on yksi Partioliikkeen toimintamuodoista.
Henna Hakulinen

Henna Hakulinen (s. 24. huhtikuuta 1992 Joensuu) on suomalainen pesäpalloilija. Hänen kasvattajaseuransa on Joensuun Maila ja nykyisin hän edustaa Viinijärven Urheilijoita.
Superpesiksen runkosarjassa Hakulinen on pelannut yli 100 ottelua, joissa on lyönyt 49 ja tuonut 17 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pelaamissaan runkosarjan otteluissa 186. Superpesiksen pudotuspeleissä Hakulinen on pelannut yhdeksän ottelua, joissa on lyönyt kuusi ja tuonut kaksi juoksua. Lisäksi hän on pelaamissaan pudotuspelien otteluissa kerännyt tililleen 14 kärkilyöntipistettä.
Helsingin kaupungin rakennusvalvontavirasto

Rakennusvalvontaviraston logo
Helsingin kaupungin rakennusvalvontavirasto on yksi Helsingin kaupungin virastoista. Viraston tehtäviin ‎kuuluu rakentamiseen ja rakennetun ympäristön hoitoon liittyvä neuvonta, valvonta ja lupakäsittely.‎ ‎Rakennusvalvontavirasto huolehtii rakennushankkeen sopeutumisesta ympäristöön sekä varmistaa ‎rakennusten oikean suunnittelun ja toteutuksen.  Viraston vastuulla on vaalia hyvää kaupunkikuvaa.‎ Helsingin rakennusvalvonnan visio on: "Ennakkoluulotonta, jämäkkää ja oikea-aikaista rakentamisen ohjausta elävässä Stadissa."  (Arkistoitu – Internet Archive)
Rakennusvalvontavirastoon kuuluu kolme osastoa; rakennustekninen, kaupunkikuva- ja yleinen osasto.  ‎Viraston kaupunkikuvaosasto vastaa lupahakemusten käsittelystä sekä neuvoo ja opastaa ‎rakentajia. Rakennusteknisen osaston vastuulla on rakennustyön viranomaisvalvonta. ‎
‎ 




Rakennustoimintaa valvoo Helsingissä rakennuslautakunta. Rakennusvalvontavirasto on lautakunnan ‎alainen valmistelu- ja toimeenpanoelin. Kaupunginvaltuusto valitsee rakennuslautakuntaan yhdeksän ‎jäsentä nelivuotiskaudeksi. Virasto sijaitsee Kallion kaupunginosassa osoitteessa Siltasaarenkatu 13.
Aiheesta muualla

Helsingin kaupungin rakennusvalvontaviraston internetsivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Henning Enoksen

| Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Rooma 1960 |  |  |
Henning Enoksen (26. syyskuuta 1935 – 25. syyskuuta 2016) oli tanskalainen jalkapalloilija. Hän kuului Tanskan hopeaa voittaneeseen jalkapallomaajoukkueeseen Rooman kesäolympialaisissa 1960. Hän pelasi maajoukkueessa 54 ottelua ja teki niissä 29 maalia vuosina 1958–1966.
Seuratasolla Enoksen edusti ainakin AGF:ää ja Vejle BK:ta.
Enoksen toimi Islannin jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana vuonna 1973.
Jaavanmeren taistelu

| n k Hollannin Itä-Intian sotaretki (1941–1942) |
| --- | --- |
 Borneo  Manado  Tarakan  Celebes  Balikpapan  Ambon  Palembang  Makassarinsalmi  Badungsalmi  Jaavanmeri  Sundasalmi  Jaava  Timor 
Muodostelma japanilaisia pommikoneita hyökkäämässä.
Jaavanmeren taistelu oli meritaistelu osana Japanin Hollannin Itä-Intian sotaretkeä toiseen maailmansotaan kuuluneessa Tyynenmeren sodassa. Taistelu käytiin liittoutuneiden ja Japanin laivastojen välillä Jaavanmerellä 27. helmikuuta – 1. maaliskuuta 1942. Taistelu päättyi Japanin voittoon ja japanilaiset miehittivät Hollannin Itä-Intian.
Tausta

Sodan alussa Japani pyrki valloittamaan koko Australian ja Aasian mantereen välisen saarialueen. Yhtenä viimeisistä oli Jaavan saaren valtaus. Liittoutuneet Alankomaat, Iso-Britannia, Australia ja Yhdysvallat olivat muodostaneet alueen puolustamista varten sotilasliiton ABDA:n.
Helmikuun lopulla Jaavanmerellä operoi hollantilaisen amiraali Karel Doormanin johtama laivasto-osasto. Osastoon kuuluivat Alankomaiden laivaston kevyet risteilijät Hr. Ms. De Ruyter ja Hr. Ms. Java, Kuninkaallisen laivaston raskas risteilijä HMS Exeter, Australian laivaston kevyt risteilijä HMAS Perth ja Yhdysvaltain laivaston raskas risteilijä USS Houston sekä niitä suojanneet hävittäjät HMS Electra, HMS Encounter, HMS Jupiter, Hr. Ms. Kortenaer, Hr. Ms. Witte de With, USS Alden, USS John D. Edwards, USS John D. Ford ja USS Paul Jones.
Taistelun kulku

Jaavan saaren maihinnousuosastoa saattoi amiraali Takeo Takegin johtama risteilijäosasto, johon kuuluivat raskaat risteilijät Nachi ja Haguro sekä kevyet risteilijät Jintsu ja Naka sekä suojana olleet hävittäjät Yūdachi, Samidare, Murasame, Harusame, Minegumo, Asagumo, Yukikaze, Tokitsukaze, Amatsukaze, Hatsukaze, Yamakaze, Kawakaze, Sazanami ja Ushio. Osastot kohtasivat illalla 27. helmikuuta ja liittoutuneet jäivät pian alakynteen ja menettivät molemmat Alankomaiden laivaston risteilijät, jolloin amiraali Doorman menehtyi De Ruyterin upotessa.
Taistelun jälkeiset tapahtumat > Sundasalmen taistelu

USS Perth ja USS Houston saivat 28. helmikuuta Tanjung Priokissa määräyksen kulkea läpi Sundasalmen Tijlatjapiin. Kumpaakaan alusta ei kyetty huoltamaan Jaavalla, jonka varastot olivat ehtymässä. Alukset joutuivat Sundasalmessa Japanin laivasto-osaston yllättämäksi, jolloin kumpikin alus tuhoutui yöllisen taistelun aikana. Taistelussa japanilaiset menettivät oman tulensa vuoksi joukkojenkuljetusaluksen sekä miinanraivaajan. Lisäksi kolme joukkojenkuljetusalusta piti ajaa vaurioiden vuoksi rantaan.
Taistelun jälkeiset tapahtumat > Toinen Jaavanmeren taistelu

Pikaisten korjausten jälkeen Jaavanmeren taistelussa pahoin vaurioitunut HMS Exeter lähti 28. helmikuuta Surabayasta kohti Ceylonia. Aluksen suojana olivat HMS Encounter ja USS Pope. Osasto joutui 1. maaliskuuta kuitenkin Sundasalmessa Japanin laivaston raskaiden risteilijöiden yllättämäksi, jolloin kaikki kolme alusta upposivat.
Taistelun jälkeiset tapahtumat > Balinsalmen kahakka

Yhdysvaltain laivaston 58. hävittäjäviirikkö lähtivät 28. helmikuuta Surabayasta Australiaan. Matkalla ne kohtasivat Japanin laivaston hävittäjiä Balinsalmessa, mutta viirikkö pääsi irtautumaan taistelusta. Ne saapuivat Fremantleen 4. maaliskuuta.
Taistelun jälkeiset tapahtumat > Seuraukset

Liittoutuneet menettivät vielä kaksi Yhdysvaltain laivaston ja yhden Alankomaiden laivaston hävittäjän, jotka yrittivät päästä Hollannin Itä-Intiasta Australiaan. Liittoutuneet olivat menettäneet Jaavanmerellä ja sen lähialueilla viikon kuluessa 10 alusta ja 2 173 merimiestä. Laivastovoimat oli lyöty perin pohjin ja Japani aloitti maihinnousun Jaavalle 28. helmikuuta.
Yhdysvaltain ja Ison-Britannian kuninkaalliset ilmavoimat aloittivat siirtymisen Australiaan. Alankomaalaiset ja Ison-Britannian joukot taistelivat alueella viikon ennen antautumista 9. maaliskuuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jaavanmeren taistelu Wikimedia Commonsissa
Yhdistyneen laivaston sivut combinedfleet.com. Viitattu 22.2.2011.
Paskuri (Jämsä, Ouninpohja)

| Paskuri |
| --- | --- |
 Maanmittauslaitoksen ortoilmakuva Paskurista. Järvi laskee kuvan alalaidassa osittain näkyvään Isojärven Ouninpohjaan.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi, Pirkanmaa
Kunnat:  Jämsä, Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°46′04″N, 24°58′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Isojärveen 
Järvinumero:  14.263.1.061
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120 m  
Pituus:  820 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,91 km  
Pinta-ala:  10,958 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPaskuri 
Paskuri on Keski-Suomessa Jämsässä ja Pirkanmaalla Kuhmoisissa Ouninpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.