stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tallinnan joukkoliikenne
Liput

Kaikilla Tallinnan busseilla, raitiovaunuilla ja johdinautoilla on yhteinen lippujärjestelmä. Harjun maakunnan bussilinjoilla ja Elronin lähijunissa on omat lippujärjestelmänsä, joissa matkan hinta määräytyy vyöhykkeiden mukaan.
25. maaliskuuta 2012 yli 75 % osallistuneista äänesti julkisessa mielipidekyselyssä Tallinnan maksuttoman joukkoliikennejärjestelmän puolesta. Tallinnan julkisen liikenteen käyttö on ollut maksutonta kaupungin asukkaille 1. tammikuuta 2013 alkaen, mikä teki Tallinnasta Euroopan ensimmäisen pääkaupungin, joka poisti maksut kaupungin asukkailta. Myöhemmin Elron ja Tallinnan kaupunki tekivät sopimuksen, joka teki myös 1. vyöhykkeen lähijunaliikenteestä asukkaille maksutonta.
Julkinen liikenne ei ole kuitenkaan täysin ilmaista, vaan maksut peritään edelleen muilta kuin kaupungin asukkailta (mukaan lukien matkailijat ja vierailijat).
Liput > Lipputyypit

Tallinnassa kirjoilla olevat asukkaat, joilla on henkilökortti ja voimassa oleva matkakortti (Ühiskaart) tai vastaava opiskelijakortti, ovat voineet matkustaa maksutta Tallinnan busseilla, raitiovaunuilla ja johdinautoilla 1. tammikuuta 2013 lähtien ja lähijunilla kaupungin rajojen sisällä lokakuusta 2013 lähtien. Yhteen matkaan oikeuttavia kertalippuja voi ostaa kuljettajalta.
Ulkopaikkakuntalaiset voivat käyttää matkakortille ladattua arvoa, eri pituisia kausilippuja ja muita lippuja. Vaihto-oikeudettomia lippuja saa vain kuljettajalta, ja muut liput ostetaan lukemalla ennakkoon ladattu matkakortti tai ruutukoodilippu matkakortinlukijalla, joita on kaikissa kulkuneuvoissa. Lipun voi ostaa myös verkosta. Alennuslippuja myydään opiskelijoille, eläkeläisille ja vammaisille. Asukkaiden lisäksi myös kaikki alle seitsenvuotiaat matkustavat maksutta. Yli 65-vuotiaat Viron kansalaiset sekä alle kolmivuotiasta lasta kuljettavat matkustajat matkustavat myös maksutta.
Liput > Rahastus

Useimmissa Tallinnan kulkuneuvoissa on käytössä avorahastus, ja kyytiin voi nousta mistä tahansa ovesta. Tallinnan kunnallispoliisin lipuntarkastajat tarkastavat satunnaisesti lippuja, ja pysäyttävät kulkuneuvon niin, että kukaan ei pääse poistumaan huomaamatta. 40 euron tarkastusmaksu peritään kaikilta voimassaolevatta liputta matkustavilta. Jos matkustaja on unohtanut henkilökorttinsa, hän voi kertoa lipuntarkastajalle henkilötunnuksensa, joka todistaa matkustusoikeuden, jos henkilöllä on ollut voimassa oleva lippu. Vuoden 2013 alusta lähtien maksutta matkustavien (paitsi siihen jo aiemmin oikeutettujen) pitää näyttää matkakorttinsa kortinlukijalle jokaisella nousulla. Jos matkustaja ei tee näin, häneltä voidaan periä 40 euron tarkastusmaksu.
Kuvia

Alkuperäinen Tatra KT4SU 104 ja KT6TM 98 linjalla 2 Suur-Paalan päätepysäkillä.
Tatra KT6TM 103 matkalla varikolle Koplissa.
Peruskorjaamaton Tatra KT4D 176 linjalla 1 Hobujaamalla.
Scania CL94UB OmniLink TLT 3527 linjalla 55 P. Pinnassa, Tallinnassa vanhassa TAK:n värityksessä elokuussa 2020.
Scania CL94UA OmniCity TLT 1490 linjalla 18 Laagrissa, Tallinnassa kesäkuussa 2020.
Volvo B12MA 8500 TLT 2300 linjalla 1A A. Laikmaalla, Tallinnassa elokuussa 2020.
Aiheesta muualla

Tallinnan joukkoliikenteen aikataulut (suomeksi)
TLT:n virallinen sivusto (englanniksi)
Tallinnan liikenneviraston virallinen sivusto (englanniksi)
Tallinnan kartta, josta näkee joukkoliikenteen reitit ja pysäkit valitsemalla Ühistransport (Arkistoitu – Internet Archive) (viroksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Public transport in Tallinn
Seutubussi linjalla 104 Tallinnasta Kostivereen.
Tatra KTNF6 -tyyppinen raitiovaunu, jossa on matalalattiainen väliosa.
CAF on yksi Tallinnan kolmesta raitiovaunutyypistä.
Johdinauto linjalla 1
Elron vastaa Tallinnan lähijunista.
Matkakortti (Ühiskaart)
Matkakortinlukija
Käännös suomeksi
Victoriano Calvo Lozano

Autuas Victoriano Calvo Lozano C.Ss.R. (23. joulukuuta 1896 Horche, Guadalajara, Espanja – 10. elokuuta 1936 Cuenca, Espanja) oli redemptoristi, pappi ja marttyyri Espanjan sisällissodassa. Hän eli seuraavien viiden paavin hallintokausien aikana: autuas Pius IX (1846–1878), Leo XIII (1878–1903), pyhä Pius X (1903–1914), Benedictus XV (1914–1922) ja Pius XI (1922–1939). Paavi Benedictus XVI julisti hänet kunnianarvoisaksi 20. joulukuuta 2012 ja autuaaksi 13. lokakuuta 2013. Hänen muistopäiväänsä vietetään 10. elokuuta.
Verona van de Leur

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Van de Leur palkintohyllynsä ääressä. |  Van de Leur palkintohyllynsä ääressä. |  Van de Leur palkintohyllynsä ääressä. |  |
Maa:   Alankomaat
Naisten telinevoimistelu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Debrecen 2002 | permanto |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Patras 2002 | ottelu |  |
|  Hopeaa | Patras 2002 | hyppy |  |
|  Hopeaa | Patras 2002 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Patras 2002 | permanto |  |
|  Pronssia | Patras 2002 | puomi |  |
Verona van de Leur (s. 27. joulukuuta 1985 Gouda) on alankomaalainen kilpauransa päättänyt telinevoimistelija ja pornonäyttelijä.
Elämä ja ura

Van de Leurin voimistelijanuran supervuosi oli 2002, jolloin hän saavutti permannon MM-hopeaa ja EM-kilpailuista peräti viisi mitalia, joista kolme oli hopeaa ja kaksi pronssia. Hänet valittiin vuonna 2002 Alankomaiden vuoden naisurheilijaksi. Van de Leur lopetti voimistelu-uransa 22-vuotiaana vuonna 2008.
Van de Leur haastoi vanhempansa oikeuteen rahojensa tuhlaamisesta, ja vanhemmat tuomittiin maksamaan tyttärelleen takaisin 92 000 euroa. Oikeusprosessi katkaisi osapuolten välit täysin. Oikeusprosessin ajan rahaton Van de Leur oli asunnoton nukkuen autossaan ja joko vastaanotti ilmaisruokaa tai näpisti ravintonsa. Hän myös valokuvasi julkisella paikalla seksiä harrastanutta pariskuntaa ja kiristi heitä, mistä hänet tuomittiin vankilaan. Van de Leur istui tuomiotaan 2,5 kuukautta. Vapauduttuaan vankilasta hän alkoi toimia aikuisviihdealalla, ensin esiintyen verkossa kameran välityksellä ja myöhemmin kuvaten pornoa miesystävänsä kanssa. Van de Leur päätti pornoesiintyjänuransa vuonna 2019, mutta myy edelleen vanhaa tuotantoaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Verona van de Leur Wikimedia Commonsissa
Vain elämää (4. tuotantokausi)

| Vain elämää (4>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
 

 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  Nelonen
Ensimmäinen esitys:  18. syyskuuta 2015
Viimeinen esitys:  6. marraskuuta 2015
Esitysten määrä:  8
Kaudet
 ← Edellinen 3. tuotantokausi Seuraava → 5. tuotantokausi
Vain elämää -sarjan neljäs tuotantokausi esittiin syys–marraskuussa 2015. Kauden ensimmäinen jakso esitettiin perjantaina 18. syyskuuta 2015.
Kauden artistit Anssi Kela, Pave Maijanen, Virve Rosti, Sanni, Antti Tuisku, Maija Vilkkumaa ja VilleGalle paljastettiin 2. kesäkuuta 2015, jolloin kauden kuvaukset alkoivat Hirvensalmella sijaitsevassa Satulinnassa.
Jaksot

| Jakso | Esityspäivä | Katsojaluvut (ensiesitys) | Päivän artisti | Esitetyt kappaleet   |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 18. syyskuuta 2015 | 706 000  | Virve Rosti | ”Menolippu” (VilleGalle) ”Näinkö aina meille täällä käy” (Maija Vilkkumaa)  ”Tuolta saapuu Charlie Brown” (Pave Maijanen) ”Sata salamaa” (Antti Tuisku) ”Avara luonto” (Anssi Kela) ”Oon voimissain” (Sanni) |
| 2 | 25. syyskuuta 2015 | 623 000  | VilleGalle | ”Huominen on huomenna” (Virve Rosti) ”Häissä (Mäissä)” (Antti Tuisku) ”Kran Turismo” (Sanni) ”Nelisilmä” (Maija Vilkkumaa) ”Kasarin lapsi” (Anssi Kela) ”Voitolla yöhön” (Pave Maijanen) |
| 3 | 2. lokakuuta 2015 | 613 000  | Maija Vilkkumaa | ”Satumaa-tango” (Pave Maijanen) ”Ingalsin Laura” (Virve Rosti) ”Lottovoitto” (Antti Tuisku) ”Ei” (Sanni) ”Totuutta ja tehtävää” (VilleGalle) ”Luokkakokous” (Anssi Kela) |
| 4 | 9. lokakuuta 2015 | 741 000  | Antti Tuisku | ”Peto on irti” (VilleGalle) ”Vaarallinen” (Anssi Kela) ”Tyhjä huone” (Maija Vilkkumaa) ”Sekaisin” (Pave Maijanen) ”Yksinäinen” (Sanni) ”Hyökyaalto” (Virve Rosti) |
| 5 | 16. lokakuuta 2015 | 720 000  | Anssi Kela | ”Milla” (Pave Maijanen) ”Kaksi sisarta” (Antti Tuisku) ”Nostalgiaa” (Virve Rosti) ”Puistossa” (VilleGalle + Jare & Alexandra Babitzin) ”Levoton tyttö” (Sanni) ”1972” (Maija Vilkkumaa) |
| 6 | 23. lokakuuta 2015 | 720 000  | Sanni | ”2080-luvulla” (Anssi Kela) ”Prinsessoja ja astronautteja” (VilleGalle) ”Jos mä oon oikee” (Virve Rosti) ”Sotke mut” (Maija Vilkkumaa) ”Me ei olla enää me” (Pave Maijanen) ”Pojat” (Antti Tuisku) |
| 7 | 30. lokakuuta 2015 | 643 000  | Pave Maijanen | ”Jano” (Maija Vilkkumaa) ”I’m Gonna Roll” (Virve Rosti) ”Ikävä” (Anssi Kela) ”Elämän nälkä” (Antti Tuisku) ”Pidä huolta” (Sanni) ”Lähtisitkö” (VilleGalle & Sanni) |
| 8 | 6. marraskuuta 2015 | 479 000  | duettopäivä | ”Kun Chicago kuoli” (Virve Rosti & Antti Tuisku) ”Supernova” (Sanni & Maija Vilkkumaa) ”Joki ja meri” (Pave Maijanen & Virve Rosti) ”Lissu ja mä” (Maija Vilkkumaa & Anssi Kela) ”Keinutaan” (Antti Tuisku & VilleGalle) ”Piirrä minuun tie” (Anssi Kela & Sanni) ”Etenee” (VilleGalle & Pave Maijanen) |
Tevo

Tevo Oy on yksityinen suomalainen teollisuusyritys. Sen päätoimialana ovat raskaan teollisuuden koneet ja laitteet, niiden valmistus, huolto ja modernisoinnit. Yrityksen päätoimipaikka on Pohjois-Suomessa Saloisissa Raahen läheisyydessä, jossa yrityksen konepajat valmistavat koneistettuja osia teollisuuteen ja laivanrakennukseen.
Raahessa Tevo Oy valmistaa myös paperikoneen teloja ja huoltaa niitä uusissa toimitiloissa.
Tevo Oy valmistaa laivan potkureita Turengissa, Etelä-Suomessa. Tehdas toimii entisen sokeritehtaan tiloissa.
Potkureista suurimmat ovat halkaisijaltaan seitsemän metriä. Tehtaalla on aikomus käynnistää vuoden 2012 loppuun mennessä iso ns. karusellisorvi, jolla voidaan työstää ja sorvata aina 13m halkaisijaan asti.
Yritys on perustettu 1974 ja työllistää tällä hetkellämilloin? 140 työntekijää.
Vihannin kirkonkylä

Vihannin rautatieasema.
Vihannin kirkonkylä on taajama Raahen kaupungissa. Taajama sijaitsee kantateiden 86 ja 88 läheisyydessä, noin 36 kilometriä Raahen kaupungin keskustasta itään. Se oli aiemmin vuoden 2013 alussa lakkautetun Vihannin kunnan keskustaajama. Kirkonkylällä toimii vuonna 2005 perustettu Kirkonkylän asukasyhdistys Vihannin Rinti.
Aiheesta muualla

Kirkonkylä/Rinti Raahen kaupunki. Arkistoitu 20.7.2014. Viitattu 22.5.2013.
Thomas Raffl

| Thomas Raffl |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1986 (ikä 38) Villach, Itävalta
Kansalaisuus:   Itävalta
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  194 cm
Paino:  106 kg
Seura
Seura:  EC Salzburg
Sarja:  EBEL
Pelinumero:  5
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–
Aik. seurat:  Villacher SV (EBEL) Luleå HF (SEL) Manitoba Moose (AHL)
Thomas Raffl (s. 19. kesäkuuta 1986 Villach, Itävalta) on itävaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa kotimaassaan Erste Bank Eishockey Ligan EC Salzburgissa. Raffl on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

Raffl pelasi myös 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2005 ja 2006, joista ensimmäinen turnaus päättyi A-lohkon pronssiin. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2004.
Raffl on edustanut Itävaltaa Sotšin olympiakisoissa 2014 sekä MM-kilpailuissa vuosina 2008, 2010, 2011, 2012, 2015, 2017, 2019, 2022, 2023 ja 2024. Vuoden 2012 turnauksessa Raffl oli joukkueensa paras pistemies tehoilla 2+2=4. Vuoden 2015, 2017, 2019, 2022, 2023 ja 2024 turnauksissa hän on toiminut Itävallan kapteenina. 2015 hänet valittiin joukkueen top-3-pelaajaksi. Vuosien 2008, 2010, 2012 ja 2017 turnaukset etenivät I-divisioonassa, jonka A-lohkon kultaa Raffl voitti ja oli nostamassa Itävaltaa aina takaisin pääsarjaan. Hän pelasi myös Sotšin olympiakisojen karsinnoissa. Raffl teki A-maajoukkuedebyyttinsä 7. helmikuuta 2008 Puolan Sanokissa Italiaa vastaan. Yhteensä hän on pelannut 126 maaottelua tehopistein 39+29=68.
Perhe

Rafflin pikkuveli Michael on pelannut urallaan NHL:ssä. Veljesten isä Peter Raffl pelasi omalla urallaan useita miesten arvokisoja. Peliuransa jälkeen hän on ollut valmentamassa Villacher SV:n A-nuoria. Veljesten eno Gerald Rauchenwald on myös entinen Itävallan maajoukkuepelaaja ja heidän serkkunsa Alexander Rauchenwald on pelannut urallaan Thomasin joukkuetoverina EC Salzburgissa.
Viktor An

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Viktor An |  Viktor An |  Viktor An |  |
Maa:   Etelä-Korea
Kaukalopikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Torino 2006 | 1 000 m |  |
|  Kultaa | Torino 2006 | 1 500 m |  |
|  Kultaa | Torino 2006 | 5 000 m viesti |  |
|  Pronssia | Torino 2006 | 500 m |  |
| Kaukalopikaluistelun maailmanmestaruuskilpailut  | Kaukalopikaluistelun maailmanmestaruuskilpailut  | Kaukalopikaluistelun maailmanmestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Montreal 2002 | 5 000 m viesti |  |
|  Kultaa | Varsova 2003 | yleiskilpailu |  |
|  Kultaa | Varsova 2003 | 1 500 m |  |
|  Kultaa | Varsova 2003 | 3 000 m |  |
|  Kultaa | Varsova 2003 | 5 000 m viesti |  |
|  Kultaa | Göteborg 2004 | yleiskilpailu |  |
|  Kultaa | Göteborg 2004 | 1 000 m |  |
|  Kultaa | Göteborg 2004 | 1 500 m |  |
|  Kultaa | Göteborg 2004 | 3 000 m |  |
|  Kultaa | Göteborg 2004 | 5 000 m viesti |  |
|  Kultaa | Peking 2005 | yleiskilpailu |  |
|  Kultaa | Peking 2005 | 1 500 m |  |
|  Kultaa | Minneapolis 2006 | yleiskilpailu |  |
|  Kultaa | Minneapolis 2006 | 1 000 m |  |
|  Kultaa | Minneapolis 2006 | 1 500 m |  |
|  Kultaa | Milano 2007 | yleiskilpailu |  |
|  Kultaa | Milano 2007 | 1 000 m |  |
|  Kultaa | Milano 2007 | 5 000 m viesti |  |
|  Hopeaa | Montreal 2002 | yleiskilpailu |  |
|  Hopeaa | Montreal 2002 | 1 000 m |  |
|  Hopeaa | Montreal 2002 | 3 000 m |  |
|  Hopeaa | Varsova 2003 | 1 000 m viesti |  |
|  Hopeaa | Peking 2005 | 1 000 m |  |
|  Hopeaa | Peking 2005 | 3 000 m |  |
|  Hopeaa | Peking 2005 | 5 000 m viesti |  |
|  Hopeaa | Milano 2007 | 3 000 m |  |
|  Pronssia | Peking 2005 | 500 m |  |
|  Pronssia | Milano 2007 | 500 m |  |
|  Pronssia | Milano 2007 | 1 500 m |  |
Maa:   Venäjä
Kaukalopikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Sotši 2014 | 500 m |  |
|  Kultaa | Sotši 2014 | 1 000 m |  |
|  Kultaa | Sotši 2014 | 5 000 m viesti |  |
|  Pronssia | Sotši 2014 | 1 500 m |  |
Viktor An (Виктор Ан, alun perin Ahn Hyun-Soo (안현수), s. 23. marraskuuta 1985 Soul, Korean tasavalta) on alkuaan eteläkorealainen, nykyään venäläinen kaukalopikaluistelija. Hän on kuusinkertainen olympiavoittaja ja moninkertainen maailmanmestari.
An voitti MM-kisojen yleiskilpailun viitenä vuotena peräkkäin 2003−2007. Maailmancupin hän voitti vuosina 2004 ja 2006. Saavutustensa myötä hän on eräs menestyksekkäimmistä urheilijoista lajissaan. Hän on eniten yksissä olympialaisissa mitaleita voittanut kaukalopikaluistelija. Sotšin olympialaisissa 2014 An voitti kultaa 500 metrillä, 1 000 metrillä ja viestissä sekä pronssia 1 500 metrillä.
Aiheesta muualla

An Hyeon-Su (Arkistoitu – Internet Archive) sports-reference.com
Ahn Hyun-Soo Olympic.org:ssa
Vesihuoltolaki

Vesihuoltolaki (SDK 119/2001, ruots. lag om vattentjänster) on vuonna 2001 säädetty Suomen laki, jonka tavoitteena on turvata sellainen vesihuolto, että kohtuullisin kustannuksin on saatavissa riittävästi terveydellisesti ja muutoinkin moitteetonta talousvettä sekä terveyden- ja ympäristönsuojelun kannalta asianmukainen viemäröinti. Laki määrittelee vesihoitolaitoksen laitoksena, joka huolehtii yhdyskunnan vesihuollosta sekä vesihuoltolaitoksen toiminta-alueella aluetta, jolla vesihuoltolaitos huolehtii vesihuollosta.
Vesihuoltolaitosten toiminta-alueiden tulee kattaa alueet, joilla kiinteistöjen liittäminen vesihuoltolaitoksen vesijohtoon tai viemäriin on tarpeen asutuksen määrän tai laadun vuoksi. Vesihuoltolaitoksen toiminta-alueella oleva kiinteistö on liitettävä laitoksen vesijohtoon ja viemäriin.
Vapautus liittämisvelvollisuudesta on myönnettävä, jos: 1) liittäminen verkostoon muodostuisi kiinteistön omistajalle tai haltijalle kohtuuttomaksi, kun otetaan huomioon liittämisestä aiheutuvat kustannukset, vesihuoltolaitoksen palvelujen vähäinen tarve tai muu vastaava erityinen syy; 2) vapauttaminen ei vaaranna vesihuollon taloudellista ja asianmukaista hoitamista vesihuoltolaitoksen toiminta-alueella; Vapautuksen edellytys on lisäksi se että jätevedenkäsittely voidaan hoitaa asianmukaisesti sekä että kiinteistöllä on tarpeeksi hyvälaatuista talousvettä.
Käytännössä vapautuksen saavat vain kiinteistöt kantovedellä.
Korkein hallinto-oikeus on todennut, että laissa tarkoitettua kohtuuttomuutta arvioitaessa on otettava huomioon erityisinä syinä lähinnä liittymän rakentamiskustannuksiin ja muodostuvan jäteveden vähäiseen määrään tai muuhun näihin verrattavaan objektiivisesti havaittavissa olevaan seikkaan liittyvät syyt. Lainkohdassa tarkoitetun kohtuuttomuuden arviointia ei voida perustaa yksinomaan kiinteistön omistajan tai haltijan henkilöön liittyviin subjektiivisiin syihin. Kunnan ympäristöviranomaisten myöntämät vapautukset ovat näistä syistä kumottu.
Vesihuoltolaitoksen tulee määrätä jokaista verkostoonsa liitettävää kiinteistöä varten liittämiskohdat, joiden tulee sijaita kiinteistön välittömässä läheisyydessä. Käytännössä on katsottu, että tämä etäisyys on enintään 20 metrin päässä tontin tai rakennuspaikan rajasta kaavoitetuilla alueilla sekä 100 metriä haja-asutusalueella, joskaan laissa ei ole mitään tarkkaa metrimäärää.
Jos vesihuoltolaitoksen rakentamassa verkossa haja-asutusalueella on liian vähän, liittyjiä voidaan pakottaa sellaisia kiinteistöjä liittymään, joilla ei objektiivisesti ole tarvetta vesihuoltolaitoksen palveluille siksi, että niiden poisjäänti vaarantaa vesihuollon taloudellista ja asianmukaista hoitamista vesihuoltolaitoksen toiminta-alueella.
Vesihuoltolaitoksen talous saa näin ollen lain suojan mutta kiinteistönomistajan taloutta se ei suojaa.
Vesihuoltolakia on muutettu 1/9-2014. Laissa on määrättyjä lievennyksiä liittymisvelvoitteeseen. Kesämökit ilman vesikäymälää ja kiinteistöt joissa on asetusten mukaiset investoinnit vapautetaan liittymisvelvoitteesta. Liittymisvelvoite kuitenkin säilyy alueilla joilla toiminta-alue oli voimassa1/9-2014. Tämä velvoite säilyy 31/12-2018 saakka.
Aiheesta muualla

Korkeimman Hallinto-oikeuden päätöksiä (Arkistoitu – Internet Archive)
Vanguard 2

| Vanguard 2 |
| --- | --- |

COSPAR ID:  1959-001A
SATCAT №:  11
Tehtävätyyppi:  sääsatelliitti, kiertolaisluotain
Laukaisu:  17. helmikuuta 1959 kello 15:55 UTC Cape Canaveral, Florida, Yhdysvallat
Laukaisualus:  Vanguard
Massa:  10,75 kilogrammaa
Kiertorata
Isoakselin puolikas:  8 123 kilometriä
Inklinaatio:  32,9 °
Kiertoaika:  121,5 minuuttia
Apoapsis:  2 946,5 kilometriä
Periapsis:  559,1 kilometriä
Piirros Vanguard 2:sta.
Vanguard 2 on Maata kiertävä yhdysvaltalainen sääsatelliitti, joka laukaistiin 17. helmikuuta 1959 kello 15:55 UTC. Kantorakettina toimi Vanguard. Satelliitin paino on 10,75 kiloa ja halkaisija 50,8 senttimetriä.
Vanguard 2 oli suunniteltu mittaamaan pilvipeitettä ja lähettämään siitä telemetriatietoja 108,03 MHz:n taajuudella toimineella 1 watin tehoisella radiolähettimellä (taajuudella 108 MHz oli 10 mW tehoinen majakkalähetin). Molemmat lähettimet toimivat 19 päivän ajan.
Vanguard 2:n oletetaan pysyvän kiertoradallaan 200–300 vuotta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vanguard Wikimedia Commonsissa
Hansen, Kathryn: Vanguard II Turns 60 Nasa Earth Observatory.  23.4.2019. Viitattu 17.2.2020. (englanniksi)
Vanguard Project U.S. Naval Research Laboratory. Arkistoitu 18.3.2020. Viitattu 17.2.2020. (englanniksi)
Datta, Anusuya: A brief history of weather satellites Geospatial World.  19.11.2016. Viitattu 17.2.2020. (englanniksi)
1000-luku eaa.

1000-luku eaa. oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 1099–1000 eaa.
| --- | --- |
Vuosisadat: 1100-luku eaa. · 1000-luku eaa. · 900-luku eaa.
Vuosikymmenet: 1100-luku eaa. · 1090-luku eaa. · 1080-luku eaa. · 1070-luku eaa. · 1060-luku eaa. · 1050-luku eaa. · 1040-luku eaa. · 1030-luku eaa. · 1020-luku eaa. · 1010-luku eaa. · 1000-luku eaa. · 990-luku eaa.
Tärkeitä tapahtumia

Ramses XI, Egyptin 20. dynastian viimeinen faarao, kuolee 1069 eaa.
Noin 1020 – Israelin kuningaskunta syntyy. Se oli valtio Lähi-idässä suunnilleen vuosina 1020–722 eaa.
Tärkeitä henkilöitä

Zarathustra, Iranilainen profeetta (arviot vaihtelevat 1000 eaa. – 600 eaa.)
Profeetta Samuel Israelissa
Saul, Israelin kuningas
Daavid, Israelin kuningas (~ 1006 eaa. – 965 eaa.)
Tevfik Esenç

| Tevfik Esenç> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1902 t. 1904 Hacıosman, Osmanien valtakunta
Kuollut: 7. lokakuuta 1992 Hacıosman, Turkki
Ammatti:  maanviljelijä, poliitikko
Lapset:  3
Tevfik Esenç (1902 t. 1904 Hacıosman, Osmanien valtakunta – 7. lokakuuta 1992) oli turkkilainen henkilö, joka tunnetaan siitä, että hän oli viimeinen ubyhin kielen puhuja.
Esenç syntyi vuonna 1904. Alkujaan Esenç viljeli maata kotikylässään Hacıosmanissa. Myöhemmin hän toimi kylän pormestarina.
1980-luvulle tultaessa Esençista oli tullut ainoa ubyhia sujuvasti puhuva henkilö. Muut, vanhempaan polveen kuuluvat, ubyhit eivät osanneet enää kuin muutamia fraaseja.
Tevfik Esençin hautakivessä on syntymävuosi 1906.
Esenç on kertonut, että suurin osa ubyhin puhujista lakkasi puhumasta kieltä Turkkiin muutettuaan, koska turkkilaiset katsoivat, että Turkissa puhutaan vain turkkia. Esenç on katsonut näiden asenteiden johtavan äidinkielensä kuolemaan. Esençilla oli kolme poikaa, joista kukaan ei koskaan oppinut isänsä äidinkieltä.
Äidinkielensä dokumentoimiseksi Esenç työskenteli ranskalaisen kielitieteilijän Georges Dumézilin kanssa. Esenç kuoli 7. lokakuuta 1992 kotikylässään, jonne hänet on myös haudattu.
Vititertut

| Vititertut |
| --- | --- |
 Rotkovititerttu (Leucothoë fontanesiana)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Heimo::  Kanervakasvit
Suku::  Vititertut Leucothoë  D.Don
Katso myös
   Vititertut Wikispeciesissä   Vititertut Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vititertut eli leukotit (Leucothoë) on kanervakasveihin kuuluva kasvisuku. Siinä on viisi lajia, joista kolme esiintyy Yhdysvalloissa ja kaksi Itä-Aasiassa. Lajeihin sisältyy koristepensaana kasvatettu rotkovititerttu eli leukotti (Leucothoë fontanesiana). Suvun kasvit ovat läheistä sukua vaiveroille (Chamaedaphne) ja salaleille.
Lajit

Leucothoe axillaris
Leucothoe davisiae
rotkovititerttu eli leukotti (Leucothoë fontanesiana)
Leucothoe griffithiana
Leucothoe keiskei
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Vititertut – Leucothoe
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Leucothoe
Veronan katedraali

Katedraalin pääfasadi.
Katedraalin interiööri.
Katedraalin torni ja kaniikkien ristikäytävä.
Pääsisäänkäynnin pylvästä kannattava griippi.
Veronan katedraali Santa Maria Matricolare on katolinen katedraali Veronassa Italiassa. Se on suuri, kolmilaivainen basilika, jolla on takanaan pitkä rakennushistoria. Nykyinen rakennus on romaaniselta ja goottilaiselta kaudelta. Myös kellotorni on aloitettu romaanisella ajalla, sen keskiosa on renessanssiajalta ja huippu valmistunut vasta 1927.