stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joulurauha
Joulurauha Suomessa > Kaksinkertaiset sakot

Vaikka joulurauhan julistuksessa vielä nykyisinkin uhkaillaan tavallista ankarammilla rangaistuksilla joulurauhan aikana tehdyistä rikoksista ja rikkomuksista, joulurauhalla ei ole ollut vuoden 1889 jälkeen mitään oikeudellista merkitystä. Vuoden 1889 rikoslaki korvasi Ruotsin vallan aikaisen rikoskaaren, jossa säädettiin korotetuista sakoista. Jo keskiajalla rauhan aikana tehdyistä rikoksista tuli kaksinkertainen sakko, ja vuonna 1656 eräs kihlajaistappelu toi Turun raastuvanoikeudessa 14 markan normaalin sakon haavan tuottamisesta ja 40 markan sakon joulurauhan rikkomisesta. Tynnyrillinen olutta (146,5 litraa) maksoi tuolloin 16 markkaa.
Joulurauha Suomessa > Joulurauhan julistus Turussa > 1300-luvulta asti

Joulurauhan julistamisen perinne jatkuu Suomessa ennen kaikkea Turussa, jossa se on annettu 1300-luvulta alkaen. Julistus on jäänyt väliin tiettävästi isonvihan lopussa vuonna 1721, ilmeisesti vuosina 1809–1815 Suomen sodan jälkeen Venäjän valloitettua Suomen, Suomen itsenäistymisen jälkeisen miliisilakon aikana vuonna 1917, kun Venäjän keisarillinen armeija sijoitti Brinkkalan talon parvekkeelle kuularuiskunsa, ja talvisodan ilmapommitusten pelossa vuonna 1939. Sotajouluna vuonna 1943 joulurauha lähetettiin Raumalta.
Joulurauha Suomessa > Joulurauhan julistus Turussa > Julistuspaikka

Julistus on luettu Brinkkalan talon eli Turun uuden raatihuoneen parvekkeelta vuodesta 1886, jolloin parveke valmistui. Aiemmin tapana oli lukea viralliset julistukset raatihuoneen ikkunoista. Vanha raatihuone on sijainnut Brinkkalan talon vieressä 1300-luvulta asti Turun paloon vuoteen 1827 asti, jonka jälkeen Brinkkalan talo korjattiin uudeksi raatihuoneeksi. Uusin edellinen raatihuone oli rakennettu vuosina 1734–1736.
Joulurauha Suomessa > Joulurauhan julistus Turussa > Tilaisuuden kulku

Julistus luetaan Vanhalla Suurtorilla Brinkkalan talon parvekkeelta kello 12. Tilaisuus alkaa Jumala ompi linnamme -virrellä, jonka jälkeen Turun tuomiokirkon kello lyö 12. Soittokunta soittaa Artturi Ropen säveltämän ”Marsalkan hopeatorvet” -alkufanfaarin ja julistuksen lukija astuu parvekkeelle. Julkistustekstin kuulemisen jälkeen lauletaan Maamme-laulu ja lopuksi soittokunta soittaa Porilaisten marssin. Joulurauhan julistuksen musiikista vastaa Laivaston Soittokunta ja kuorot Mieskuoro Laulun Ystävät sekä Turun NMKY:n Mieskuoro Naskalit.
Julistuksen luki pitkään Turun kaupungin kansliapäällikkö. Vuodesta 1985 vuoteen 2002 joulurauhan julisti kansliapäällikkö Paavo Heinonen, hänen jäätyään eläkkeelle joulurauhan julistajana seurasi vuodesta 2003 vuoteen 2012 aluksi kansliapäällikkönä ja kaksi viimeistä joulua apulaiskaupunginjohtajana toiminut Jouko K. Lehmusto, joka jäi virastaan eläkkeelle vuonna 2013. Kansliapäällikön virka lopetettiin vuonna 2010. Vuodesta 2013 joulurauhan on julistanut kaupungin protokollapäällikkö Mika Akkanen.
Yleensä julistusta luettaessa paikalla on ollut runsas yleisö, jopa 10 000 henkeä. Vuosina 2020 ja 2021 alue kuitenkin suljettiin tilaisuuden ajaksi kokonaan yleisöltä COVID-19-pandemian vuoksi, mutta julistus radioitiin ja televisioitiin jo vakiintuneeseen tapaan. Vuonna 2022 paikalla oli ennätyksellinen yleisö noin 18 000 henkeä ja vuonna 2023 yli 18 000 henkeä.
2010-luvulta alkaen Vanhan Suurtorin ympäristö on tavattu sulkea kuorma-autoilla varotoimenpiteenä. Taustalla ovat vaikuttaneet Euroopassa tapahtuneet terrori-iskut, joiden tekijät olivat ajaneet autoilla suuriin väkijoukkoihin. Vuonna 2024 paikalla oli ensimmäistä kertaa poliisien lisäksi järjestyksenvalvojia ja alue oli ensi kertaa aidattu turva-aidoin.
Martti Lutherin ”Jumala ompi linnamme” -virren veisaaminen tuli tavaksi vuonna 1903. Yleisradiossa joulurauhanjulistus Turusta on radioitu vuosina 1935–1938, 1940–1942 ja vuodesta 1944 lähtien sekä televisioitu vuonna 1962 ja (suorana) vuodesta 1983 lähtien. Radiosta tuttu lause ”Suomen Turku julistaa joulurauhan” on ollut käytössä vuodesta 1940 alkaen. Vuonna 1943 julistuksen radiointi tuli Raumalta. Ruotsissa julistus on ollut nähtävissä televisioyhtiö Sveriges Televisionissa vuodesta 1986. Yle Areenassa julistus on ollut maailmanlaajuisesti kuunneltavissa ja katsottavissa vuodesta 2006.
Joulurauha Suomessa > Joulurauhan julistus Turussa > Julistuksen sanamuoto

Julistuksen nykyinen sanamuoto on peräisin vuodelta 1903. Julistuksessa käytettävän pergamenttikäärön teki taiteilija Tauno Torpo vuonna 1956. Vanhin Turun julistuksen kopio on vuodelta 1834. Sen kirjoitti ylös vuoden 1827 palon jälkeen muististaan maistraatin sihteeri.
Sanonta ”Suomen Turku” on vakiintunut käyttöön jo 1200- ja 1300-luvuilla. Turku-nimi on todennäköisesti peräisin muinaisvenäjän toria merkitsevästä sanasta tǔrgǔ. ”Suomen Turku” on siten ollut ruotsalaisesta näkökulmasta nimenomaan historiallisessa Suomen maakunnassa eli Varsinais-Suomessa sijaitseva kauppapaikka erotuksenä Venäjällä sijaitsevista toreista, ”turguista”, ja alueen hallinnollinen keskus. Nykyisen käsityksen mukaan sanan turku toivat Fennoskandian alueelle novgorodilaiset kauppiaat.
Joulurauhan julistus luetaan suomeksi ja ruotsiksi ja sen teksti on seuraavanlainen:
Joulurauha Suomessa > Porissa

Porissa joulurauha on julistettu ensimmäisen kerran 1700-luvulla. Vanha tapa elvytettiin vuonna 1960, ja nykyään joulurauhan julistaa kaupunginjohtaja Porin raatihuoneen edustalla. Julistuksen tekstin on vanhan perimätiedon mukaan kirjoittanut professori Unto Salo.
Joulurauha Suomessa > Porvoossa

Porvoossa joulurauha julistetaan vuosittain jouluaattona kello 16 raatihuoneelta. Vuodesta 1950 lähtien joulurauha on julistettu Turusta lainatulla tekstillä. Itse julistustekstin lukemisen lisäksi ohjelmassa esiintyy myös soittokunta ja kuoro.
Porvoon oma historiallinen julistuksen teksti oli vahvistettu Porvoon raastuvanoikeudessa vuonna 1663, mutta julistusperinne hiipui 1800-luvulla. Porvoon museoyhdistys elvytti perinteen vuonna 1900.
Joulurauha Suomessa > Raumalla

Myös Rauman kauppatorilla julistetaan vuosittain joulurauha jouluaattona kello 12. Näin on tehty jo yli 300 vuoden ajan, arvion mukaan ensimmäistä kertaa suomeksi vuonna 1676. Julistuksen nykyinen teksti on vuodelta 1919. Yleisradio lähetti radiossa joulurauhanjulistuksen Raumalta sotajouluna vuonna 1943.
Joulurauhan julistus luetaan suomeksi, ja sen teksti on seuraavanlainen:
Joulurauha Suomessa > Hämeenlinnassa

Hämeenlinnassa joulurauha julistetaan vuonna 1766 Raatihuoneella annetun julistuksen mukaisesti. Julistuksen toimittaa apulaiskaupunginjohtaja. Joulurauha on vuodesta 2014 lähtien julistettu kauppakeskus Goodmanissa. Sitä ennen tilaisuus järjestettiin yleensä joko Hämeenlinnan torilla tai kävelykatu Reskalla.
Joulurauha Suomessa > Naantalissa

Naantalissa joulurauha on julistettu ainakin 1940-luvulta lähtien, sitä aikaisemmin todennäköisesti maistraatin toimesta. Julistuksen toimittaa kaupungin kirjuri, nykyään hallintojohtaja. Joulurauha julistetaan Humpin talon portailta Mannerheiminkadulla jouluaattona kello 12. Toimitukseen kuuluu myös puhallinorkesteri ja trumputus.
Joulurauha Suomessa > Uudessakaupungissa

Uudessakaupungissa joulurauha julistetaan Turun julistuksen sanoin jouluaattona kello 12 Uuden kirkon portailta.
Joulurauha Suomessa > Vantaalla

Vantaalla on joulurauha julistettu vuodesta 2002 lähtien Vantaan kaupungintalon edustalla jouluaattona kello 13. Tilaisuuden järjestävät yhteistyössä Vantaan kaupunki ja Vantaan seurakunnat. Ohjelmaan kuuluu tyypillisesti seurakunnan tervehdys, jota seuraa joulurauhan julistus. Tilaisuudessa kuullaan myös musiikkiesityksiä. Vuonna 2017 joulurauhan julisti kaupunginhallituksen puheenjohtaja ja vuonna 2018 kaupunginvaltuuston puheenjohtaja.
Kirjallisuutta

Heikkilä, Tuomas & Suvikumpu, Liisa: Suomen Turku julistaa joulurauhan.  Helsinki:  Kirjapaja, 2011.  ISBN 978-952-247-229-8
Kunttu, Tapani & Soikkanen, Timo & Laaksonen, Tarja Tuulikki: Joulurauha Suomen Turusta. Kuninkaanrauhasta ekumeeniseen rauhanvetoomukseen.  Helsinki:  Otava, 2015.  ISBN 978-951-1-29314-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joulurauhan julistaminen Suomessa Wikimedia Commonsissa
Yleisradion sivu joulurauhan julistuksesta. (Arkistoitu – Internet Archive)
Turku, Suomen Joulukaupunki. (Arkistoitu – Internet Archive)
Turun maistraatin sihteeri Eero Soikkanen julistaa joulurauhan vuonna 1962. Ylen Elävä arkisto.
| n k Joulu |
| --- | --- |
 Pikkujoulu  Adventti  Lucian päivä  Jouluaatto  Tapaninpäivä  Viattomien lasten päivä  Uudenvuodenpäivä  Nuutinpäivä  Kynttilänpäivä 
Kristillinen joulu:  Itämaan tietäjät Kuninkaiden kumarrus  Paimenten kumarrus  Adventti  Gabriel  Jouluevankeliumi  Betlehem  Loppiainen  Herodes  Jeesus  Joosef  Maria  Betlehemin lastenmurha Pako Egyptiin  Jeesuksen syntymä  Jouluseimi  Betlehemin tähti 
Kansanperinne:  Joulumuori  Joulupukki  Korvatunturi  Lucia  Lumityttö  Pyhä Nikolaos  Pakkasukko  Tiernapojat  Tonttu 
Perinteet:  Adventtikynttilät  Adventtitähti Herrnhutin tähti  Jouluaamun jumalanpalvelus  Jouluelokuva  Jouluevankeliumi  Jouluhartaus  Jouluikkuna  Joulukalenteri  Joulukirkko  Joulukonsertit  Joulukoriste  Joulukortti  Joulukuusi  Joulukynttelikkö  Joululahja  Joululehti  Joululyhde  Joulumarkkinat  Joulumusiikki  Joulunäytelmä  Joulupaita  Joulupostimerkki  Joulupyramidi  Joulupöytä  Joulurauha  Joulurukous  Jouluseimi  Jouluseppele  Joulusukka  Joulutähti  Jouluvalot  Jouluvalvojaiset  Jouluyön messu  Mantelilahja  Nuuttipukki  Olkipukki  Tapanin tanssit  Tuomaanristi  Usko, toivo ja rakkaus 
Ruoka ja juoma:  Glögi  Hedelmäkakku  Kahvikakku  Lipeäkala  Joulukinkku  Jouluolut  Jouluruoka  Joulutorttu  Jouluvanukas  Julmust  Kaakaojuoma  Munatoti  Pavlova  Piparkakku  Riisipuuro  Smörgåsbord 
Musiikki:  Joululaulu Luettelo joululauluista  Laula kanssamme  Kauneimmat joululaulut  Maa on niin kaunis  Laulukirjat Piae Cantiones  Suuri joululaulukirja 
Eri maissa:  Alankomaat  Brasilia  Britannia  Islanti  Italia  Norja  Japani  Kanada  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Suomi  Sveitsi  Tanska  Ukraina  Yhdysvallat 
Rauhat
rauhanrikos · hautarauha · joulurauha · julkisrauha · jumalanrauha · kirkkorauha · kotirauha · kuninkaanrauha · käräjärauha · maanrauha · markkinarauha · naisrauha · tierauha · uskonrauha · koulurauha
Joulurauhan julistus Turun Vanhalla Suurtorilla 2009.
Maistraatinsihteeri Eero Soikkanen julistaa joulurauhan Turussa 1965.
Joulurauhan julistus Porin raatihuoneella.
Joulurauha julistetaan Porvoossa raatihuoneelta.
Joulurauhan julistus Vantaalla 2018. Tilaisuuden avasi Tikkurilan seurakunnan pastori Jaakko Hyttinen. Taustalla julistuksen lukija, Vantaan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Antti Lindtman. Tilaisuus tulkattiin viittomakielelle.
Merenkulun historia

Merenkulun historia on merialueilla liikkumisen historiaa. Merenkulun vaiheet ovat samalla laivanrakennuksen, navigoinnin ja kaupan kehittymisen historiaa.
Merenkulun varhaisimmat vaiheet > Austronesialaiset ja polynesialaiset

Ensimmäisen kerran ihmisten tiedetään ylittäneen merialueita veneellä, kun austronesialaiset saapuivat ensimmäisille Tyynenmeren saarille 4000 eaa.–2500 eaa. He levittäytyivät kauemmas Tyynellemerelle ja myös Intian valtamerelle. Heistä polveutuvat polynesialaiset löysivät Havaijin 400 jaa., Uuden-Seelannin 1200-luvulla ja Chathamsaaret 1500-luvulla.
Merenkulun varhaisimmat vaiheet > Välimeren alue

Egyptiläiset alkoivat purjehtia Niilillä ja merellä 3500 eaa. He hallitsivat Välimeren alueen meriliikennettä 3500–1000 eaa.-luvuilla. Veneet alkoivat muistuttaa laivoja itäisellä Välimerellä 2500 eaa. Sumerilaiset keksivät vuoden 2000 vaiheilla eaa. rakentaa laivaansa kölin ja kaaripuut. Foinikialaiset alkoivat hallita merta 900 eaa. Setrimetsät antoivat heille erinomaista laivojen rakennusainetta. Kreikkalaiset kehittivät ensimmäiset varsinaiset sotalaivat noin 1000 eaa. Hellenistisellä aikakaudella Kreikassa yleistyivät kauppalaivat. Roomalaiset ottivat mallia kreikkalaisten sotalaivoista.
Pohjoisten alueiden varhainen merenkulku

Irlannissa, missä ei ollut puita, rakennettiin varhaisina aikoina veneitä eläinten nahoista.selvennä
Pohjoisten alueiden varhainen merenkulku > Viikingit

Pohjois-Euroopassa oli viikinkiaika 700–1000-luvuilla. Viikinkien rakentamat laivat olivat sulavalinjaisia. Viikingit olivat aikansa taitavimpia merenkulkijoita ja ensimmäisiä, jotka purjehtivat Pohjois-Atlantin vaarallisilla alueilla. He purjehtivat Välimerelle saakka ja mahdollisesti myös Amerikkaan. Tunnetuimpia viikinkejä oli Leif Eerikinpoika, joka perusti siirtokunnan Grönlantiin.
Arabit

Arabiheimot valtasivat suuren osan Pohjois-Afrikkaa 600-luvulla ja purjehtivat tuolloin Gibraltarin salmelle saakka. He levittäytyivät myös Persiaan ja Aasiaan, Filippiineille saakka.
Kiina

Kiinassa kehitettiin 400–500-luvuilla kolmimastoinen džonkki. Sillä kuljettiin enimmäkseen Yangtse-joella, mutta sillä kuljetiin myös eteläiseen Intiaan ja Sumatralle saakka.
Suuret löytöretket

Merenkululla oli suurta merkitystä suurten löytöretkien aikana joista ensimmäisiä oli Kolumbuksen matka Amerikkaan 1490-luvulla. Ensimmäisen purjehduksen maailman ympäri teki portugalilaisen Fernão de Magalhãesin ryhmä vuosina 1519–1521. Tunnetuimpia merenkulkijoita oli englantilainen Henry Hudson, joka tutki Skandinavian ja Siperian pohjoispuolista koillisväylää. Atlantilla ja koillisväylällä purjehtivat myös John Cabot ja Giovanni da Verrazzano.
Kolonialismi

Merenkululla oli suuri osuus siirtomaiden valloituksessa. Yksi merkittävimmistä Espanjan kolonialismiajan konkistadoreista oli Hernán Cortés, joka johti Meksikon valloitusta.
Kolonialismi > Orjalaivat

Intiaaniväestön romahdettua tuhkarokon ja muiden tautien myötä alettiin orjia kuljettaa Afrikasta Amerikkaan. Tunnettu orjalaivan kapteeni oli John Hawkins. Orjalaivat olivat usein ylitäynnä orjia. Alueet, joille orjia kuljetettiin eniten, olivat Karibian alue, muu Keski-Amerikka sekä Etelä-Amerikka. Orjakauppaa ryhdyttiin vastustamaan 1700-luvun puolivälissä. 1800-luvun alussa orjia ryhdyttiin vapauttamaan ja heitä kuljettiin laivalla Sierra Leoneen, johon muodostui vapautettujen orjien siirtokunta.
Merisota

Merenkululla on ollut suurta merkitystä myös sodankäynnissä. Ateenalaisten ja spartalaisten välillä käydyssä Peloponnesolaissodassa Ateenan liittolaiset muodostivat Deloksen meriliiton ja Spartan liittolaiset Peloponnesolaisliiton. Tätä ennen Välimeren piirissä oli käyty Persialaissodat, joihin kuuluivat Egeianmerellä käydyt Salamiin taistelu ja Issoksen taistelu. Espanjalainen sotalaivasto 1500-luvun lopulla oli nimeltään Armada. Yksi tunnetuimpia sotalaivoja oli ruotsalainen Vasa. Sen jälkeen, kun Columbus löysi Amerikan, Eurooppalaiset valtiot alkoivat vallata alueita sekä Etelä- että Pohjois-Amerikassa. Tämä johti siirtomaasotiin. 1500-luvulla Espanja alkoi vallata Etelä-Amerikkaa ja Iso-Britannia Pohjois-Amerikkaa. 1600-luvulla myös Hollanti alkoi vallata siirtomaita. 1600- ja 1700-luvuilla käytiin uskonsotia ja lisäksi käytiin sotia kauppa-asemien ja siirtomaiden puolustamisen vuoksi. Eurooppalaiset valtiot sotivat myös merialueiden hallitsemisesta. Näin oli esimerkiksi Trafalgarin taistelussa, jossa Ison-Britannian sotajohtajana oli yksi kuuluisimpia merisodan johtajista, Horatio Nelson, joka johti sotaa Britannian voittaessa espanjalais-ranskalaiset joukot, mikä esti Napoleonia valtaamasta Britteinsaaria. Samalla Britanniasta tuli Atlantin aluetta hallitseva maa.
Merisota > Sotalaivojen kehitys

1300-eaa. Kreikassa doorilaiset alkoivat kehittää sotalaivoja. Keskiajalla sotalaivat olivat yleensä lyhyitä ja korkeita. Kuitenkin viikinkien sotalaivat olivat pitkiä ja korkeita. 1600-luvulla alettiin rakentaa kolmikantisia sotalaivoja. Sekä ensimmäisen että toisen maailmansodan aikana käytettiin perinteisten sota-alusten lisäksi myös sukellusveneitä ja lentotukialuksia.
Merirosvot

Kun Euroopan valtioiden välillä oli sotia 1600–1700-lukujen vaihteessa, Euroopan ulkopuoleiset alueet jäivät poliittisen vallan osalta vähemmälle vartioinnille. Varsinkin Karibian alue jäi vähälle vartioinnille. Tämä seikka aiheutti sen, että merirosvous yleistyi. Joskus merirosvot saattoivat alun perin työskennellä laillisissa laivoissa ja ryhtyä myöhemmin merirosvoiksi.
Tyynimeri

Tyyntämerta tutkittiin paljolti 1700-luvulla. Ranskalaiset Louis Antoine de Bougainville ja Jean-François de La Pérouse sekä englantilainen James Cook tekivät tuolloin huomattavimmat alueen kartoitukset.
Höyrylaivojen aika

Höyrylaiva kehitettiin 1800-luvulla. Niillä kulkeminen oli monimutkaisempaa kuin purjelaivoilla ja näin ollen niihin tarvittiin enemmän työntekijöitä. Tuohon aikaan laivaliikenne runsastui ja tavaraliikennelaivat ja matkustajaliikennelaivat erotettiin toisistaan. Laivat alkoivat myös kulkea säännöllisiä reittejä pitkin noudattaen tiettyjä aikatauluja.
Höyrylaivojen aika > Viimeisin purjelaivaliikenne

Purjelaivojen aika kesti vielä vähän aikaa höyrylaivan keksimisen jälkeen. 1800-luvulla merkittävä valaanpyynnissä käytetty purjelaiva oli nimeltään Charles W. Morgan.
1900-luku

Metallirunkoiset laivat yleistyivät 1900-luvun alussa.
1900-luvun merkittävimpiä meritutkijoita ovat olleet ranskalainen Jacques Cousteau, joka on tehnyt merenalaisia tutkimuksia sukellusveneellä, sekä norjalainen Thor Heyerdahl, joka matkasi Perusta Polynesiaan aluksellaan Kon-Tiki.
1900-luku > Sukellusveneet

Sukellusveneitä oli yritetty kehittää aikaisemminkin, mutta ensimmäiset käytännöllisesti toimivat sukellusveneet kehitettiin vasta, kun keksittiin sähköinen moottori ja siihen pystyttiin yhdistämään dieselkone. Ensimmäinen sota, jossa käytettiin sukellusveneitä, oli ensimmäinen maailmansota.lähde? Ensimmäinen ydinsukellusvene oli USS Nautilus.
1900-luku > Lentokoneita kantavat alukset

Pian Wrightin veljesten lentokoneella lentämisen jälkeen ryhdyttiin ajattelemaan, että lentokoneita voisi käyttää sodassa, paitsi hyökkäykseen, myös tiedustelutehtäviin. Ensimmäisten lentokoneiden kantomatka oli varsin lyhyt ja ennen kuin ne lähtivät lentoon, ne tarvitsivat avuksi laivoja. Tällaiseen lentokoneiden avustamiseen kehitettiin erityinen laivatyyppi I Maailmansodan aikana II Maailmansodassa lentokoneiden ja niitä kantavien laivojen järjestelmä oli Välimeren ja Atlantin alueella pääasiallisin asejärjestelmä.
Kaupankäynti meriteitse

Keskiajalla Itämeren kauppaa hallitsi saksalainen Hansaliitto.
1600-luvun puoliväliin saakka Atlantin kauppaa hallitsivat Espanja, Portugali ja Hollanti. Tämän jälkeen muut valtiot ryhtyivät haastamaan niiden asemaa.
1800-luvulla laivaliikenteen yleistyessä myös kaupankäynti meriteitse vilkastui.
Navigointilaitteiden kehitys

Viikingit käyttivät alkeellista navigointilaitetta, jonka toiminta perustui auringon ja tähtien asentoon. Kehittyneempiä navigointilaitteita kehitettiin keskiajalla. Arabialaiset kehittivät astrolabin, jonka toimiminta perustui auringon valoon. Ensimmäinen kompassi kehitettiin 1187 Italiassa. Laivakronometri keksittiin 1700-luvulla. Sen avulla pystyttiin määrittämään pituusaste.
Keskiajalla navigoinnin kehitykseen vaikutti pitkälti matematiikka ja tähtitieteen kehitys.
Keripukki

Menneinä aikoina merenkulkijoita vaivasi usein keripukki. Se vaivasi etenkin napaseutujen retkeilijöitä. 1790 huomattiin, että sitrushedelmien mehu auttaa torjumaan keripukkia. Myös eräs kokenut kalastaja, joka oli 1734 venäläisessä retkikunnassa Huippuvuorilla, tiesi joidenkin ruoka-aineiden auttavan keripukin torjunnassa. Tosin nämä olivat aivan eri asioita, kuin eteläisempien ihmisten havainto sitrushedelmien mehusta. Nimittäin nämä ruoka-aineet olivat raaka liha, peuran veri ja rohtokuirimo. Vasta 1900-luvulla tiedettiin, että keripukin syy on pitkäaikainen c-vitamiinin puutos.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://historia.fi/emne/merenkulku%5Bvanhentunut+linkki%5D
http://www.shipmodels.eu Visual history of the sailing ship
Päivälliset klo 8

| Päivälliset klo 8> Dinner at Eight |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  George Cukor
Käsikirjoittaja:  Näytelmä: George S. Kaufman Edna Ferber Käsikirjoitus: Frances Marion  Herman  J. Mankiewicz Donald Ogden Stewart
Tuottaja:  David O. Selznick
Säveltäjä:  William Axt
Kuvaaja:  William H. Daniels
Leikkaaja:  Ben Lewis
Pukusuunnittelija:  Adrian
Pääosat:  Marie Dressler   John Barrymore   Wallace Beery   Jean Harlow   Lionel Barrymore   Billie Burke
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer Netflix
Ensi-ilta:  23. elokuuta 1933 New York City, New York 29. elokuuta 1933 Los Angeles, Kalifornia 11. helmikuuta 1934 Suomi
Kesto:  113 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  435 000 USD (arvioitu)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jean Harlow elokuvan esittelyfilmissä.
Päivälliset klo 8 (engl. Dinner at Eight) on George Cukorin ohjaama yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1933. Pääosia näyttelevät Marie Dressler, John Barrymore, Wallace Beery, Jean Harlow, Lionel Barrymore ja Billie Burke. Sivuosissa nähdään muiden muassa Jean Hersholt, Karen Morley ja Madge Evans.
Päivälliset klo 8 on tehty samannimisen näytelmän pohjalta, jonka ovat kirjoittaneet George S. Kaufman ja Edna Ferber. Käsikirjoituksesta vastasivat Frances Marion ja Herman  J. Mankiewicz. Elokuva on mustavalkoinen ja on noin 113 minuutin, eli tunnin ja 53 minuutin mittainen.
Päivälliset klo 8 sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 29. elokuuta vuonna 1933 Los Angelesissa, Kaliforniassa, mutta New York Cityssä, New Yorkissa elokuva sai ensi-iltansa kuusi päivää aiemmin 23. elokuuta. Suomeen elokuva tuli teattereihin esitykseen 11. helmikuuta vuonna 1934. Metro-Goldwyn-Mayer tuotti elokuvan.
Juoni

Laivanvarustajan vaimo järjestää illalliskutsut rikkaille ja silmäätekeville. Miehellä on yhtiönsä kanssa huolia, joten hän voi vain nyökkäillä vaimonsa nousukasmaisille suunnitelmille. Vierasjoukko koostuu miljonääreistä ja entisistä näyttelijätähdistä, joita esittävät uransa ehtoopuolella olevat Hollywood-legendat. Yllätyksiä tulee niin ystävien, vieraiden kuin sukulaistenkin taholta.
Muuta

Elokuvaa pidetään nykyään eräänlaisena klassikkona, ja sekä se on huomattava roolituksestaan: sen pääosissa nimittäin näytteli suuri joukko sen aikaisia tähtiä. Tämä oli vielä siihen aikaan hyvin epätavallista ja Päivälliset klo 8 onkin yksi ensimmäisistä niin sanotuista all-star-elokuvista Grand Hotelin ohella. Harlow oli näytellyt Beeryn kanssa aiemminkin, vuonna 1931 valmistuneessa elokuvassa Salaperäinen kerho.
American Film Institute valitsi vuonna 2000 Päivälliset klo 8 kaikkien aikojen 85. hauskimmaksi amerikkalaiselokuvaksi sadasta listatusta. The New York Timesin kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Päivälliset klo 8-elokuva myös jäi yhdeksi Dresslerin viimeisistä elokuvista, sillä hän kuoli vain yhtä elokuvaa myöhemmin vuonna 1934.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Marie Dressler   | … |   Carlotta Vance   |
|   John Barrymore   | … |   Larry Renault   |
|   Wallace Beery   | … |   Dan Packard   |
|   Jean Harlow   | … |   Kitty Packard   |
|   Lionel Barrymore   | … |   Oliver Jordan   |
|   Billie Burke   | … |   Millicent Jordan   |
|   Lee Tracy   | … |   Max Kane   |
|   Edmund Lowe   | … |   Tohtori Wayne Talbot   |
|   Madge Evans   | … |   Paula Jordan   |
|   Jean Hersholt   | … |   Jo Stengel   |
|   Karen Morley   | … |   Rouva Talbot   |
|   May Robson   | … |   Rouva Wendel   |
|   Phillips Holmes   | … |   Ernest DeGraff    |
|   Edwin Maxwell   | … |   Herra Fitch   |
|   Grant Mitchell   | … |   Ed Loomis   |