stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Vladimir Leninin mukaan nimitetyistä paikoista
Kadut ja aukiot > Itä-Eurooppa > Romania

Strada V.I. Lenin (V.I. Leninin katu) – nykyinen Strada Revoluției, Târgu Mureş
Bulevardul Lenin (Leninin bulevardi) - nykyinen Bulevardul 21 Decembrie 1989, Cluj-Napoca
Kadut ja aukiot > Itä-Eurooppa > Tšekkoslovakia

Leninova ulice (Leninin katu) — nykyinen Evropská třída, Praha
Leninova ulice (Leninin katu) — nykyinen Kounicova ul., Brno
Leninova ulice (Leninin katu) — nykyinen Klišská ul., Ústí nad Labem
Leninova ulice (Leninin katu) — nykyinen ul. Palackého, Plzeň
Leninova ulice (Leninin katu) — nykyinen ul. E. Beneše, Písek
Leninova ulice (Leninin katu) – nykyinen Nádražní, Krnov
Leninovo nábrežie (Lenin riverbank) — nykyinen Nábrežie Jána Pavla II., Poprad
Ulica V. I. Lenina (V. I. Leninin katu) — Šoporňa
Leninova (Leninin metroasema) – nykyinen Dejvická, Praha
Kadut ja aukiot > Itä-Eurooppa > Unkari

Lenin körút (Leninin bulevardi) – nykyinen Tisza Lajos körút, Szeged
Lenin körút (Leninin bulevardi) – nykyinen Erzsébet körút and Teréz körút, Budapest
Kadut ja aukiot > Länsi-Eurooppa > Italia

Via Lenin (Leninin katu), Bibbiano, Reggio Emilia
Piazza Lenin (Leninin aukio), Cavriago
Piazza Lenin (Leninin aukio), Scicli
Via Lenin (Leninin katu), Capraia e Limite
Via Lenin (Leninin katu), Caorso, Piacenza
Via Lenin (Leninin katu), Chiusi
Via Lenin (Leninin katu), Castelvetro di Modena
Via Lenin (Leninin katu), Carpi
Via Lenin (Leninin katu), Concordia sulla Secchia, Modena
Via Lenin (Leninin katu), Cosenza
Via Lenin (Leninin katu), Ferrara
Via Lenin (Leninin katu), Garlasco, Pavia
Via Lenin (Leninin katu), Lecce
Via Lenin (Leninin katu), Marsciano
Via Lenin (Leninin katu), Mede, Pavia
Via Lenin (Leninin katu), Melendugno, Lecce
Via Lenin (Leninin katu), Modena
Via Lenin (Leninin katu), Monticelli d'Ongina, Piacenza
Via Lenin (Leninin katu), Misterbianco, Catania
Via Lenin (Leninin katu), Monsummano Terme, Pistoia
Via Lenin (Leninin katu), Panicale
Via Lenin (Leninin katu), Pisa
Via Lenin (Leninin katu), Quattro Castella, Reggio Emilia
Via Lenin (Leninin katu), Rooma
Via Lenin (Leninin katu), San Giuliano Terme, Pisa
Via Lenin (Leninin katu), San Polo d'Enza, Reggio Emilia
Via Lenin (Leninin katu), San Stino di Livenza, Venetsia
Via Lenin (Leninin katu), Spoleto
Via Lenin (Leninin katu), Zibido San Giacomo, Milano
Viale Lenin (Leninin katu), Bologna
Viale Lenin (Leninin katu), Castel Volturno
Viale Lenin (Leninin katu), Genzano di Roma
Viale Lenin (Leninin katu), Palma di Montechiaro
Viale Lenin (Leninin katu), Suzzara
Kadut ja aukiot > Länsi-Eurooppa > Ranska

Avenue Lénine (Leninin katu), Achères, Yvelines
Avenue Lénine (Leninin katu), Bègles
Avenue Lénine (Leninin katu), Fontaine
Avenue Lénine (Leninin katu), Gentilly
Avenue Lénine (Leninin katu), Gonfreville-l'Orcher
Avenue Lénine (Leninin katu), Lanester
Avenue Lénine (Leninin katu), Pierrefitte-sur-Seine
Avenue Lénine (Leninin katu), Romainville
Avenue Lénine (Leninin katu), Saint-Denis
Avenue Lénine (Leninin katu), Saint-Pierre-des-Corps
Avenue Lénine (Leninin katu), Villejuif
Avenue Vladimir Illitch Lénine (Leninin katu), Nanterre
Avenue Vladimir Illitch Lenine (Vladimir Iljitš Leninin katu), Arcueil
Avenue Vladimir Illitch Oulianov Lénine (Leninin katu), Lorient
Boulevard Lénine (Leninin bulevardi), Argenteuil
Boulevard Lénine (Leninin bulevardi), Bobigny
Boulevard Lénine (Leninin bulevardi), Eymoutiers
Boulevard Lénine (Leninin bulevardi), Saint-Étienne-du-Rouvray
Boulevard Lénine (Leninin bulevardi), Tremblay-en-France
Boulevard Lénine (Leninin bulevardi), Vénissieux
Passerelle Lénine (Leninin jalankulkusilta), Bègles
Passerelle Lénine (Leninin jalankulkusilta), Alès
Place Lénine (Leninin aukio), Bègles
Place Lénine (Leninin aukio), Bezons
Place Lénine, Champigny-sur-Marne
Place Lénine, Saint-Junien
Rue Lénine (Leninin katu), Bagnolet
Rue Lénine (Leninin katu), Blainville-sur-Orne
Rue Lénine (Leninin katu), Fenain
Rue Lénine (Leninin katu), Ivry-sur-Seine
Rue Lénine (Leninin katu), L'Île-Saint-Denis
Rue Lénine (Leninin katu), La Courneuve
Rue Lénine (Leninin katu), Longueau
Rue Lénine (Leninin katu), Montataire
Rue Lénine (Leninin katu), Montigny-en-Gohelle
Rue Lénine (Leninin katu), Nauroy
Rue Lénine (Leninin katu), Neuf-Mesnil
Rue Lénine (Leninin katu), Persan
Rue Lénine (Leninin katu), Petite-Forêt
Rue Lénine (Leninin katu), Portes-lès-Valence
Rue Lénine (Leninin katu), Saint-Cyr-l'École
Rue Lénine (Leninin katu), Saint-Martin-d'Hères
Rue Lénine (Leninin katu), Somain
Rue Lénine (Leninin katu), Thenon
Rue Lénine (Leninin katu), Unieux
Rue Lénine (Leninin katu), Vierzon
Rue Lénine (Leninin katu), Viry-Châtillon
Cité Lénine (asuntoprojekti), 68 av de la République, Aubervilliers, Seine-Saint-Denis, Pariisi
Kadut ja aukiot > Länsi-Eurooppa > Saksa

Leninallee (Leninin katu) – nykyinen Landsberger Allee, Berliini
Leninallee (Leninin katu), Cottbus
Leninallee (Leninin katu) – nykyinen Lindenallee, Eisenhüttenstadt
Leninallee (Leninin katu) – nykyinen Am grünen Tal, Schwerin
Leninallee (Leninin katu) – nykyinen Zeppelinstraße, Potsdam
Leninallee (Leninin katu) – nykyinen Merseburger Straße, Halle
Leninallee (Leninin katu) – nykyinen Talstraße, Meissen
Leninallee (Leninin katu), Stendal
Leninplatz (Leninin aukio) – nykyinen Platz der Vereinten Nationen (Yhdistyneiden kansakuntien aukio), Berliini
Leninplatz (Leninin aukio), Borne
Leninplatz (Leninin aukio), Bützow
Leninplatz (Leninin aukio), Edderitz
Leninplatz (Leninin aukio), Ostrau
Leninplatz (Leninin aukio), Falkensee
Leninplatz (Leninin aukio), Könnern
Leninstraße (Leninin katu), Weißenfels
Leninstraße (Leninin katu), Etgersleben
Leninstraße (Leninin katu), Premnitz
Leninstraße (Leninin katu), Saubach
Leninstraße (Leninin katu), Teutschenthal
Leninstraße (Leninin katu), Zschornewitz
Kadut ja aukiot > Länsi-Eurooppa > Yhdistynyt kuningaskunta

Lenin Terrace, Chopwell / Englanti
Lenin Terrace, Stanley / Englanti
Bevin Court, Lontoo, Englanti, alkuperäinen nimi oli Lenin Court. Muutettiin myöhemmin Ernest Bevinin mukaan
Kadut ja aukiot > Aasia > Intia

Lenin Sarani (Leninin katu), Kolkata
Lenin Street (Leninin katu), Kolkata
Lenin Street (Leninin katu), Erode
Lenin Street (Leninin katu), Puducherry
Lenin Centere, Vijayawada, Andhra Pradesh
Kadut ja aukiot > Afrikka > Angola

Avenida Lenin (Leninin katu), Luanda
Kadut ja aukiot > Afrikka > Benin

Place Lenin (Leninin aukio), Cotonou
Kadut ja aukiot > Afrikka > Etelä-Afrikka

Lenin Street, (Leninin katu) Alberton
Kadut ja aukiot > Afrikka > Mosambik

Avenida Vladimir Lenine (Vladimir Leninin katu), Maputo
Kadut ja aukiot > Afrikka > Somalia

Via Lenin (Leninin katu), Mogadishu
Kadut ja aukiot > Afrikka > Tunisia

Rue Lénine (Leninin katu), Tunis
Paikat ja puistot > Entinen Neuvostoliitto > Azerbaidžan

Lenin rayonu (Leninin kaupunginosa), Baku
Paikat ja puistot > Entinen Neuvostoliitto > Tadžikistan

Pik Lenina – nykyinen Avicennan huippu
Paikat ja puistot > Entinen Neuvostoliitto > Ukraina

V. I. Leninin Tšernobylin ydinvoimalaitos Prypjat
Paikat ja puistot > Entinen Neuvostoliitto > Valko-Venäjä

Leninskiy rayon (Ленинский район ~ Leninin kaupunginosa), Minsk
Paikat ja puistot > Entinen Neuvostoliitto > Venäjä

Leninskie gory (Ленинские горы ~ Leninin kukkulat) – nykyinen Varpuskukkulat (Воробьевы горы), Moskova / Venäjä
Leninski raion (Ленинский район ~ Leninin kaupunginosa) seuraavissa kaupungeissa
Astrahan
Barnaul
Tšeboksary
Tšeljabinsk
Groznyi
Irkutsk
Ivanovo
Iževsk
Kaluga
Kemerovo
Kirov
Amurin Komsomolsk
Krasnojarsk
Magnitogorsk
Mahatškala
Murmansk
Nižni Novgorod
Nižni Tagil
Novosibirsk
Omsk
Orenburg
Orsk
Penza
Perm
Rostov-na-Donu
Samara
Saransk
Saratov
Smolensk
Stavropol
Tambov
Tomsk
Tjumen
Ufa
Uljanovsk
Vladimir
Vladivostok
Voronež
Jaroslavl
Jekaterinburg
Paikat ja puistot > Entinen Neuvostoliitto > Viro

Lenini rajoon (Leninin kaupunginosa), Tallinna - myöhemmin Lõunarajoon (eteläinen alue)
Paikat ja puistot > Muu Eurooppa > Romania

Raionul Lenin (Leninin kaupunginosa), Bukarest
Paikat ja puistot > Muu Eurooppa > Suomi

Lenininpuisto, Helsinki
Lenin-museo, Tampere
Paikat ja puistot > Muu Eurooppa > Tšekki

Závody V. I. Lenina (V. I. Lenin tehdas) – nykyinen Škoda Plzeň, Plzeň
Muzeum V. I. Lenina (V. I. Leninin museo) – nykyinen Lidový dům ČSSD Praha
Paikat ja puistot > Aasia > Malesia

Lenin-joki, Sarawak
Paikat ja puistot > Aasia > Vietnam

Lenin Park, (Leninin puisto) Hanoi - nykyinen Yhtenäisyyden puisto
Lenin Flower Garden, Hanoi
Suối Lenin (Leninin virta), Pắc Pó, Cao Bang
Paikat ja puistot > Pohjois-Amerikka > Kuuba

Parque Lenin, (Leninin puisto) Havanna / Kuuba
Leninin katu Luandassa, Angolassa.
Tagalaht (Saarenmaa)

| Tagalahti> vir. Tagalaht |
| --- | --- |
 Saarenmaan Tagalahti
  Tagalaht 
Sijainti:  Saarenmaan kunta, Saaren maakunta
Valtio:   Viro
Merialue:  Itämeri
Vesialue:  3 685 ha KKR (Viron ympäristörekisterin) koodi vee3237000 GeoNames-tietokannassa 588441
Suurin syvyys:  20  m
Tagalaht (suom. Takalahti) on Saarenmaan luoteisrannikolla Tagamõisa- ja Ninase-niemimaiden välissä oleva Itämeren lahti Virossa.
Lahden luokittelu ja ekologia

Saarenmaan sekä Taga- että Pidula-laht ovat Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi), (VRD) luokituksen mukaan VRD 4 eli matalaa ja aallokon vaikutukselle avointa rannikkovesialuetta (Länsisaarten avomeren rannikkovettä) (vir. madal, lainetusele avatud rannikuvesi (Läänesaarte avamere rannikuvesi). Tagalahdella sijaitsevien vesimassojen hydrodynaamiset ominaisuudet ja kerrostuminen kuten virtauksien niin pystysuora kuin vaakasuuntainen rakenne määräytyvät lähinnä paikallisten tuulten vaikutuksesta. Täällä vallitsevista eteläsektorin, joidenkin lähteiden mukaan lounaistuulista ja lahden pitkänomaisesta muodosta johtuvasti virtaukset muodostavat pääasiassa kaksikerroksisen vesialueen. Eteläiset tuulet voivat johtaa lahdessa veden ylempiä pintakerroksia (1–10 m) enimmäkseen pohjoiseen tai avomereen ja aiheuttaa alemmassa kerroksessa (alle 10 m) alavirran, joka on peräisin läheltä Harilaidin niemeä ja kuljettaa lahteen uutta vettä. Koska eteläsektorista puhaltavat ovat tällä alueella vallitsevia tuulia, veden uusiutuminen tapahtuu melkein jatkuvasti ja myös tuulen ollessa kohtuullinen.
Lahti luokitellaan limnologisesti mesohaliiniseksi (vir. mesohaliinne) vesialueeksi, jolloin luonnollisen vesimuodostuman suolapitoisuus on 5–18 ‰. Koska nämä lahdet ovat avoimia kohti varsinaista Itämerta, niiden veden ominaisuudet ovat lähellä avomeren pintakerroksen ominaisuuksia. Tagalahdella voi tarkkailla merilintujen elämää ja siinä kasvaa mm. meriheinää ja merikaalia.
Etelärannikon, Väinämeren pohjois- ja koillisrannikon lisäksi Tagalaht yhdessä Küdema lahden kanssa kuuluu Saarenmaan tärkeimpiin kalastusalueisiin, jossa pääasialliseen kalastustoimintaan käytetään sekä pyydyksiä että verkkoja. Alueen kalastus on jaettu troolaamiseen, sekä pienimuotoiseen rannikko- että virkistyskalastukseen ja tärkeimmät saaliit ovat silli, kilohaili ja turska. Mm. vuosina 1960-63 rakennetussa Veere-satamassa merenpohja on paikoittain porrasmainen ja meriväylä  äkkisyvenee 3,5-4 metristä 7-15 metriin. Sitä pidetään Viron yhtenä syvempinä satamina ja se on Saarenmaan yksi tärkeimmistä ympärivuotista kilohaili- ja silakkasatamista. Saarenmaan Tagalahdella viljellään kirjolohta avovedessä merellä suurissa verkkoaltaissa t. kalasumpuissa ja kuten Pohjoismaissa, niin täälläkin meren puhtaudesta huolehtii viereinen simpukkatila. Saarenmaa maakunnan Meie Maa-päivälehden mukaan vuonna 2017 ”suunnitteella ollutta kalanviljelylaitosta pidettiin Viron suurimpana ja tuotanto-odotuksina 4500 tonnia kirjolohta annoskalana vuodessa, joka on yli kuusi kertaa enemmän kuin koko maan vastaavanlaisten laitosten vuotuinen kokonaistuotanto. Tämä edellytti 1980-luvulla perustetun, mutta pitkään käyttämättömän kasvatustilan kunnostamista ja uudistamista, mutta oppia saatiin lähimmästä tuotantopaikasta Ahvenanmaalta, jossa on hiukan paremmat olosuhteet ja vedenlaatu ja vesi on syvempää kuin Saarenmaalla. Asiantuntijoiden mukaan Tagalaht on yksi parhaimmista paikoista syviä vesiolosuhteita edellyttävään kalanviljelyyn Viron rannikolla ja luvan haku saattaa kestää jopa kolme vuotta”.
Erkki Koivisto (kansanedustaja)

Risto Eerikki (Erkki) Koivisto (14. kesäkuuta 1908 Ii – 28. toukokuuta 1972 Salla) oli suomalainen Sallan kirkkoherra ja pitkäaikainen kokoomuksen kansanedustaja.
Koiviston vanhemmat olivat sahanomistaja Adolf Koivisto ja Alma Aleksandra Serenius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1927 ja suoritti teologian erotutkinnon 1931 sekä pastoraalitutkinnon 1934. Papiksi Koivisto vihittiin 1931. Hän toimi aluksi vuonna 1931 kirkkoherran apulaisena ja hiippakunta-apulaisena Alatorniolla sekä ylimääräisenä pappina Karungissa. Koivisto oli sitten vt. kirkkoherrana Ranualla 1931–1934 ja Sallan kirkkoherrana 1934–1972. Päätoimensa ohella Koivisto oli myös Lapin rajavartioston pastori 1935–1939, linnoitustyömaan pastori 1940–1941 ja suojeluskunnan kenttäpappi 1935–1944. Hän toimi lisäksi Kemijärven yhteiskoulun uskonnon opettajana 1940–1941 ja Sallan lukion uskonnon ja psykologian opettajana 1966–1972. Koivisto sai rovastin arvon 1955.
Koivisto oli kansanedustajana 1945–1966 edustaen Lapin läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamies vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa ja hän toimi kunnallispolitiikassa Ranuan kunnanvaltuuston jäsenenä ja Sallan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Koivisto kuului myös Kokoomuksen puoluevaltuustoon ja hän oli Lapin kansallisliiton puheenjohtaja.
Koivisto tunnetaan myös Itä-Lapin asutushistoriaa selvittäneenä sukututkijana.
Koivisto oli naimisissa vuodesta 1931 Hilkka Tellervo Lamminahon kanssa. Säveltäjä ja opettaja Jukka Karppinen on Erkki Koiviston tyttärenpoika.
Atlas

Atlas voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Yleisiä merkityksiä

Atlas, kreikkalaisen mytologian jumalhahmo
atlas, yleisnimi kartastolle
atlas eli pomsi eli satiini, kankaan sidostyyppi.
Maantieteellisiä ja tähtitieteellisiä kohteita

Atlasvuoret, vuoristo Pohjois-Afrikassa
Atlas, Saturnuksen kuu
Atlas, tähti plejadeissa.
Biologiassa

atlas, ensimmäinen (ylin) kaulanikama eli kannattajanikama
atlas, yhtä aihepiiriä käsittelevä anatominen kuvasto, esimerkiksi aivoatlas
atlaskehrääjä (Attacus atlas), perhonen.
Tieteessä ja tekniikassa

Atlas, NASA:n kantoraketti, joka kehitettiin 1950-luvun Yhdysvaltain ilmavoimien mannertenvälinen ohjuksesta
ATLAS, hiukkasfysiikan tutkimuslaitos CERNin LHC-kiihdyttimen koeasema
Volkswagen Atlas, automalli
Atlas, Manchesterin yliopiston tietokone
Atlas, tornitalo Helsingissä
Atlas Cheetah, eteläafrikkalainen hävittäjälentokone.
Henkilöitä > Atlas sukunimenä

Natacha Atlas (s. 1964), egyptiläis-belgialainen laulaja
Zeb Atlas (s. 1970), yhdysvaltalainen kehonrakentaja, softcore-esiintyjä, kuntosaliohjaaja ja pornonäyttelijä
Henkilöitä > Atlas etunimenä

Atlas Saarikoski (s. 1982), suomalainen toimittaja.
Henkilöitä > Kuvitteellisia henkilöitä

Atlas, Marvel-kustantamon luoma supersankari
Yrityksiä ja yhteisöjä

Atlas Games, roolipelijulkaisija
Atlas Copco, ruotsalainen teollisuuskonserni
Atlas Elektronik, saksalainen merenkulun järjestelmiä ja niiden elektroniikkaa kehittävä yhtiö
AtlasGlobal, ent. AtlasJet, turkkilainen lentoyhtiö
Atlas-pankki, Suomessa aikoinaan toiminut pankki
Atlas-Öljy, Suomessa toiminut öljyn maahantuontiyritys
Osteopatiakoulu Atlas, suomalainen osteopatian oppilaitos
Tele Atlas, hollantilainen digitaalisia karttoja valmistava yritys
IF Helsinge-Atlas, vantaalainen urheiluseura
Atlas ry, Oulun yliopiston maantieteen opiskelijat
Club Atlas, guadalajaralainen jalkapalloseura
FC Atlas, meksikolainen jalkapalloseura
Atlas, alun perin Suomen Trikoon, nykyisin Nanson vaatemerkki
Laivoja

HMS Atlas (A330), Ruotsin merivoimien alus
Atlas 1, nyk. M/S Rigel, autolautta.
HMS Atlas (1782), Duke-luokan 98-tykkinen toisen luokan alus
HMS Atlas (1860), 91-tykkinen toisen luokan linjalaiva.
Muita merkityksiä

Atlas-tyttö, Essi Renvallin veistos Tampereella
Cine Atlas, elokuvateatteri Tampereen Koskikeskuksessa
Atlas, metalcore-yhtye
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Atlas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Reserviupseerikurssi

Reserviupseerikurssi on sotilasopetusta, jonka tarkoituksena on pätevöittää upseerioppilas upseerikokelaaksi, jotta hänet voidaan ylentää kotiutuessaan asepalveluksesta ylentää vänrikiksi tai merivoimissa aliluutnantiksi.
Suurin osa upseerioppilaista suorittaa reservin upseeriksi valmistavat opintonsa Reserviupseerikoulussa, mutta erityisiin aselajeihin varsinkin merivoimissa ja ilmavoimissa kuin myös joissain erikoisissa Suomen maavoimien joukoissa järjestetään Reserviupseerikoulusta riippumattomia reserviupseerikursseja.
Niilo Keränen

Niilo Johannes Keränen (s. 19. toukokuuta 1950 Taivalkoski) on suomalainen poliitikko ja Kuusamon kaupungin ylilääkäri. Hän on ollut Suomen Keskustan kansanedustaja kaudella 1999–2003 ja 2015–2019. Keränen jätti eduskunnan vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.
Hän asuu Taivalkoskella ja on kunnanvaltuuston jäsen. Keränen voitti valtakunnallisen lastenromaanikilpailun vuonna 1992 kirjallaan Soiperoisten maa. Hän on ollut lasten satukilpailu Napero-Finlandian päätuomarina sen alusta eli vuodesta 1993 asti. Ylioppilaaksi Keränen valmistui 1970, lääketieteen lisensiaatiksi 1975 ja yleislääketieteen erikoislääkäriksi 1990. Keränen solmi avioliiton vuonna 1972 ja on kahdentoista lapsen isä. Sotilasarvoltaan Keränen on ylikersantti.
Keränen on vakaumukseltaan vanhoillislestadiolainen.
Tuotanto

Soiperoisten maa.  (Kuvittanut Taru Castrén)  Helsingissä:  Otava, 1992.  ISBN 951-1-12486-2
Mopolla ehtii.  Oulu:  Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys, 1993.  ISBN 951-8940-33-9
Soiperoisten maan kuningas.  (Kuvittanut Taru Castrén)  Helsingissä:  Otava, 1996.  ISBN 951-1-13331-4
Satama vai karikko.  Oulu:  Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys, 1997.  ISBN 951-8940-75-4
Elävän veden virta: Lestadiolaisen kristillisyyden vaiheita Taivalkoskella.  Taivalkoski:  Taivalkosken rauhanyhdistys, 2008.  ISBN 978-952-92-4634-2
Nuori Maria.  Oulu:  Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys, 2014.  ISBN 978-951-843-243-5
Aiheesta muualla

.aspx Niilo Keränen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Niilo Keränen kirjailijana (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirjasampo.fi: Niilo Keränen
Suomen Keskustan kansanedustajat
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (48):  E. Aho  H. Aho  Aittoniemi (1999)  Ala-Nissilä  Anttila  Aula  Huuhtanen (1999–2000)  Hyssälä  Isohookana-Asunmaa  Jäätteenmäki  Kalli  Karjula  Karpela  Kerola  Keränen  Kiviniemi  Komi  Korkeaoja  Korteniemi (1999–2001)  Korva (2001–2003)  Kääriäinen  Lahtela  Laukkanen  Lehtomäki  Leppä  Leppänen  Lintilä  Lämsä  Manninen  Myllyniemi  Mölsä  Neittaanmäki  Nousiainen  Oinonen  Pekkarinen  Puhakka  Ranta-Muotio  Rantakangas  Rehula  Rossi (1999, 2000–2003)  Ryynänen (1999–2003)  Saapunki  Salo  Takkula  Vanhanen  Vehviläinen  Vihriälä  Vilkuna  Väistö  Ylä-Mononen 
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 2015–2019 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (49):  Ala-Nissilä  Alatalo  Anttila  Berner  Hakanen  Hautala  Hannakaisa Heikkinen  Honkonen  Hoskonen  Jarva  Juhantalo  Kaikkonen  Kalli  Kalmari  Katainen (2015–2018)  Keränen  Kiviranta  Korhonen  Kosonen  Kulmuni  Kurvinen  Kärnä (2015–2018)  Kääriäinen  Lehtomäki  Leppä  Lintilä  Lohi  Maijala  Hanna-Leena Mattila (2018–2019)4  Nivala (2018)4  Pakkanen  Paloniemi  Parviainen  Pekkarinen  Pirttilahti  Puska (2017–2019)2  Puumala  Pylväs  Rantakangas  Rehn (2015–2017)2  Rehula  Reijonen (2018–)3  Rossi  Saarikko  Savola  Sipilä  Talja  Tiilikainen  Torniainen  Tölli  Vanhanen  Vehkaperä (2015–2018)4  Vehviläinen  Viljanen  Väyrynen (2015)1 
1 Paavo Väyrynen päätti jatkaa Euroopan parlamentissa, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Mikko Kärnä. Väyrynen palasi eduskuntaan 2018, mutta ei liittynyt keskustan eduskuntaryhmään. 2 Olli Rehn siirtyi Suomen Pankin johtokuntaan, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Paula Lehtomäki. Lehtomäki päätti kuitenkin jatkaa valtiosihteerinä, jolloin hänen tilalleen nousi Pekka Puska. 3 Elsi Katainen siirtyi Euroopan parlamenttiin, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Eero Reijonen. 4 Mirja Vehkaperä siirtyi Euroopan parlamenttiin, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Eija Nivala. Nivala kuitenkin valittiin Ylivieskan kirkkoherraksi, jolloin hänen tilalleen nousi Hanna-Leena Mattila.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Oskari Kontio

Oskari (Oskar) Kontio (1. heinäkuuta 1884 Kerimäki – 29. maaliskuuta 1940 Inkoo) oli suomalainen maanviljelijä ja Maalaisliiton kansanedustaja.
Kontion vanhemmat olivat maanviljelijä Paavo Kontio ja Anna Maria Naukkarinen. Hän kävi kansakoulun ja käsityökoulun. Kontio oli maanviljelijänä Kerimäellä vuoteen 1923 saakka, Säämingissä 1925 ja Pieksämäellä 1925–1934. Hän toimi sitten asioitsijana Lappeenrannassa 1934–1936 ja maatilanhoitajana Inkoossa 1936–1940. Kontio oli myös Kerimäen Oras-osuuskassan kirjanpitäjänä.
Kontio oli kansanedustajana 1924–1933 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentinvaalissa ja oli Kerimäen kunnanvaltuuston ja kunnallislautakunnan jäsenenä. Kontio oli Maalaisliiton Itä-Savon piirin puheenjohtajana sekä Maataloustuottajain Itä-Savon liiton piiritoimikunnan ja Osuuskauppa Keski-Saimaan hallintoneuvoston jäsenenä.
Oskari Kontio oli naimisissa vuodesta 1907 Edit Edla Johanna Happosen kanssa.