stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Honda Civic Type R
Galleria

Civic Type R:ä on valmistettu viidelle eri mallille vuodesta 1997 alkaen.
EK9 (1997-2000)
EP3 (2001-2005)
FD2 (2007-2011)
FN2 (2007-2011)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Honda Civic Type R Wikimedia Commonsissa
The Honda Civic Type-R (Arkistoitu – Internet Archive)
EK9 Honda Civic Type R
Tykkimäki (huvipuisto)

| Tykkimäki |
| --- | --- |

Sijainti:   Kouvola, Suomi
Koordinaatit:  60°53′05″N, 26°46′32″E
Osoite:  Kanuunakuja 2, 45200 Kouvola
Omistaja:  Kymen Seudun Osuuskauppa
Avattu:  17. toukokuuta 1986
Toimintakausi:  toukokuu – elokuu
Kävijämäärä:  200 000
Pinta-ala:  65 000 m²
Vuoristoradat:  1
Vesiliukumäet:  2
Laitteet:  26
Aiheesta muualla
www.tykkimaki.fi
  Tykkimäki (huvipuisto) Commonsissa 
 n k 
Tykkimäen sisäänkäynti.
Tykkimäki on Kouvolassa, Kymenlaaksossa, Salpausselän mäellä sijaitseva huvipuisto. Huvipuiston perusti Lasten Päivän Säätiö. Se avattiin 17. toukokuuta 1986.
Tykkimäellä on kolmisenkymmentä erilaista suurta ja pientä laitetta, kuten mäkeen rakennettu vesiliukurata, vapaapudotustorni Horisontti, yllätysten talo, autorata sekä vuoristorata nimeltään Idän pikajuna. Huvipuistosta löytyy runsaasti myös lastenlaitteita ja Mukkelis Makkelis -niminen sisäleikkipuisto. Tykkimäellä on lisäksi muita kohteita: huvipuistopelejä, matkamuistomyymälä, ruokakioskeja, ravintola ja ulkonäyttämö, jossa esiintyy kesällä huvipuiston aukioloaikana erilaisia esiintyjiä. Keskikesällä alueella on myös kotieläimiä.
Huvipuiston vanhin laite on Heppakaruselli, joka tiettävästikenen mukaan? on rakennettu 1930-luvulla Hollannissa. Karusellin puuhevosten muoto ja valmistustapa antavat viitteitä siitä, että ne olisivat noin 50 vuotta itse karusellia vanhempia ja kuuluneet alun perin johonkin toiseen karuselliin. Lasten Päivän Säätiön aikana moni Linnanmäeltä poistunut laite löysi tiensä Tykkimäelle. Esimerkiksi Enterprise, joka oli yksi puiston suosituimmista laitteista, tuli alun perin Linnanmäelle vuonna 1975.
Tykkimäen vaiheet

Keväällä 2000 huvipuiston toiminta yhtiöitettiin omaksi yhtiökseen nimelle Tykkimäen vapaa-aikakeskus Oy. Yhtiön osakkaina olivat Kouvolan kaupunki, Lasten Päivän Säätiö, Kymen Seudun Osuuskauppa ja Kouvolan seudun kuntayhtymä. Syksyllä 2005 säätiö ja kuntayhtymä myivät osakkeensa Osuuskaupalle ja Cannon Hill Holding Oy:lle.
Vuosina 1987–2005 alueella toimi myös terraario, joka oli Suomen suurin matelijanäyttely. Terraarion tilalle tuli nimikko maskotin pikaruokaravintola Kustiburger.
Linnanmäeltä Tykkimäelle siirrettiin vuonna 2007 Kouvola-pyörä (ent. Helsinki-pyörä). Vuonna 2009 uutena ostettu Star Flyer -ketjukaruselli oli Suomen korkein huvipuistolaite ennen Linnanmäen Kingi-vapaapudotustornia ja Powerparkin Dragon Tower -tornia (molemmat ovat 75 metriä korkeita ja tämän vuoksi jakavat Suomen korkeimman laitteen tittelin). Star Flyerin korkeus on 72 metriä ja huippunopeus lähes 70 km/h. Laite maksoi Tykkimäelle noin 1,1 miljoonaa euroa.
Kesän 2012 uutuus Tykkimäellä oli Loop Fighter, joka saavuttaa jopa 4,5 G:n voiman. Se on Pohjoismaiden ainoa vastaava laite, ja muuallakin Euroopassa ne ovat harvinaisia. Toisena vuoden 2012 uutuutena Huvilavetilla esitettiin kesäteatteria. Kuusankosken teatterin esityksessä seikkaili Tohtori Sykerö.
Tykkimäen vuoden 2013 uutuus on Atreenalin-seikkailupuisto, jossa on erilaisia kiipeilyratoja.
Vuonna 2014 Tykkimäki teki kaikkien aikojen suurimman investointinsa avaamalla huvipuiston ja camping-alueen yhteyteen uuden vesipuiston, Tykkimäki Aquaparkin. Siellä on viisi isoa vesiliukua, vesileikkiallas, kahluuallas sekä aikuisten täyspitkä uima-allas. Alueelta löytyy myös ravintola Loiske ja rantakioski.
Syyskuussa 2023 alueen siluetista katosi osa Tykkimäen historiaa, kun huvipuiston ensimmäinen laite Taifun purettiin. Laitteen oli valmistanut saksalainen HUSS Maschinenfabrik, ja se oli puiston yksi suosituimmista laitteista.
Horisontti oli kesän 2024 uutuuslaite Tykkimäellä. Laite rakennettiin entisen Taifunin paikalle. Laitteessa on kaksi erilaista ajo-ohjelmaa: rauhallinen maisema-ajo ja vapaapudotus. Horisontti on 38 metriä korkea. Maisema-ajossa laitteen pituusraja on 100 senttiä ja vapaapudotuksessa 120 senttiä. Laitteen kyytiin mahtuu 16 henkilöä. Horisontti on Suomen viidenneksi korkein huvipuiston käytössä oleva vapaapudotustorni.
Tykkimäki-nimen historiaa

Nimi Tykkimäki tulee tykkipattereista, jotka 28. kesäkuuta 1789 asetettiin mäen rinteeseen tukemaan suomalais-ruotsalaisen sotajoukon hyökkäystä Utin kankaalla puolustusryhmityksessään odottavia venäläisiä vastaan. Ruotsalaisia johti kuningas Kustaa III, ja venäläisten komentajana toimi kenraalimajuri Ivan Grigorjevitj von Reck. Kummallakin puolella oli noin 4 000 sotilasta. Kustaan joukot asettuivat aamuneljältä jonoryhmitykseen Lappeenrannan-tien varteen siten, että Armfeltin johdolla kärjessä hyökkäävä suomalainen jääkäripataljoona oli Tykkimäen tasalla. Alamäkeen hyökänneet suomalais-ruotsalaiset joukot pakottivat neljä tuntia kestäneissä taisteluissa venäläiset perääntymään.
Laiteluettelo

Autorata, 1986, valmistaja Claudio Sartori (Italia)
Calypso, 1986, valmistaja Schwarzkopf (Saksa)
Väärinpäintalo, 1986
Heppakaruselli, 1987, valmistaja Melle L'Autopede Gent Gand.
Pilvenpyörä, 1988, valmistaja Frank Hrubetz.
Satujuna, 1988, valmistaja Zamperla (Italia)
Idän pikajuna, 1989, valmistaja Mack (Saksa)
Kustirata, 1990, valmistaja Vekoma (Hollanti)
Kymenraitti, 1992
Jummi Jammi, 1990-luvun alku, valmistaja Zamperla (Italia)
Keinukaruselli, 1996, valmistaja Zamperla (Italia)
Valasveneet, 1997, valmistaja Barbieri (Italia)
Pump Pump, 2000, valmistaja Zamperla (Italia)
Lasten eläinfarmi, 2000
Vesiliukurata, 2001
Kummitusjuna, 2002, valmistaja Rex Studios (Englanti) ja C&S (Italia)
Mini-Teekupit, 2003, valmistaja Modern Products (Englanti)
Safari, 2003. Valmistaja Manorplan Leisures (Englanti)
Torni, 2003
Meteoriitti, 2004, valmistaja Modern Products (Englanti)
Trombi, 2005, valmistaja Zamperla (Italia)
Kouvola-pyörä, 2007
Star Flyer, 2009, valmistaja Funtime (Itävalta)
Riemuralli, 2009, valmistaja Sartori (italia)
Loop Fighter, 2012, valmistaja Technical Park (Italia)
Kouvolan Lakritsi Cinema 5D, 2016
Endeavour, 2018, valmistaja Zamperla (Italia)
Horisontti, 2024, valmistaja SBF Visa Group (Italia)
Calypso 1986–
Keinukaruselli 1996–
Vesiliukumäki 2001–
Trombi 2005–
Kouvola-pyörä 2007–
Star Flyer 2009–
Laiteluettelo > Aktiviteetit

Ankkalampi
Onnenpyörä
Minigolf, 2019
Kustipeli
Block Buster
Ammunta
Ice ball
Minikoris
Narunveto
Atrenaliini, 2013
Minimaatila
Seikkailumaa
Mukkelismakkelis, 2010
Laiteluettelo > Poistuneet laitteet

Round Up, 1986–2002, valmistaja Hrubetz, laite siirretty Nokkakiveen, sen korvasi Torni
Disco Jet, 1995–1998, sen korvasi Enterprise
Sokkelo, 1986–2001, purettiin kummitusjunan tieltä
Törmäilyveneet, 1991–2001, purettiin kauden 2001 jälkeen
Minicars, vuoteen 2002, muutettu Traktorifarmiksi
Orbit Cars, vuoteen 2003, valmistaja Tornado International, tilalle siirrettiin puiston toisesta nurkasta Teekuppikaruselli
Pomppupatja, vuoteen 2004, meni rikki
Naurutalo, 1986–2005, muutettiin varastotilaksi
Erilaiset pomppulinnat
Terraario, 1987–2006
Cortina-Jet, 1988–2006, valmistaja Schwarzkopf, nyt Nokkakivessä
Hully Gully, 1986–2008 Valmistaja Claudio Sartori, Italia, nyt Nokkakivessä
UFO-ukot, 1998–2011, siirrettiin Wasalandiaan
Suihkio, 1986–2011, valmistaja Kaspar Klaus (Italia), romutettiin, tilalle tuli Loop Fighter.
Mysteerio, 1997–2015, tilalle avattiin Kouvolan Lakritsi Cinema 5D
Enterprise, 1999–2017, valmistaja Schwarzkopf (Saksa), Endeavour korvaa ikääntyneen laitteen
Traktorifarmi, 2003–2014, traktorit siirrettiin liikenneraitille.
Taifun, 1986–2023, valmistaja Huss Maschinenfabrik (Saksa), tilalle tuli Horisontti
Suihkio 1986–2011
Enterprise 1999–2017
Taifun 1986–2023
Muuta

Tykkimäelle on vuosien varrella siirtynyt monia laitteita Linnanmäeltä: Enterprise, Pilvenpyörä, Kouvola-pyörä (Linnanmäellä ennen Helsinki-pyörä) ja Mysteerio (Linnanmäellä ennen Salaisuuksien Talo, siirtyi supistettuna versiona Tykkimäelle).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tykkimäki (huvipuisto) Wikimedia Commonsissa
Tykkimäen kotisivut
Tykkimäen esittely Huvipuisto.net-sivustolla
Tykkimäen esittely Huvipuistoblogi.fi-sivustolla
Tykkimäen esittely Huvipuistokeidas-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Suomen huvipuistot |
| --- | --- |
Huvipuistot:  Tykkimäki  Linnanmäki  Power Park  Särkänniemi  Nokkakiven huvipuisto  Vauhtipuisto 
Puuhapuistot:  Puuhamaa  Jukupark  Visulahti  Kesämaa  Smart Park  Zoolandia 
Tivolit:  Suomen Tivoli  Tivoli Sariola  Christer’s Tivoli 
Lakkautetut:  Wasalandia  Ålandsparken  Santerin seikkailumaa  Peukkula  Huvisatama  Tivoli Seiterä
Sokkohiiret

| Sokkohiiret |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Hiirimäiset jyrsijät Myomorpha
Heimo::  Spalacidae  Gray, 1821
Katso myös
   Sokkohiiret Wikispeciesissä   Sokkohiiret Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sokkohiiret (Spalacidae) on hiirimäisiin jyrsijöihin kuuluva heimo. Ne kaivavat maanalaisia käytäviä eteenpäin suuntautuneiden hampaiden avulla. Niiden silmät ovat ihon alla ja niiltä puuttuu häntä ja korvien ulko-osat. Nämä eläimet elävät erakkoina.
Aiheesta muualla

UniProt: Taxonomy - Spalacidae (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Spalacidae (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Spalacidae, blind mole rats, African mole rats, zokors, and bamboo rats (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q557935  Wikispecies: Spalacidae  ADW: Spalacidae  BOLD: 73317  CoL: GF5  EoL: 2921945  EPPO: 1SPAXF  GBIF: 3240686  iNaturalist: 71384  IRMNG: 109984  ITIS: 970144  MSW: 13000007  NCBI: 337664  Open Tree of Life: 148559  Paleobiology Database: 77298  Plazi: C32887CB-FFDA-BA29-FF3D-FF6FFE1BEB41  ZooBank: 010314DD-1D58-4E2F-862B-5DD5E2213F72
Toyota Highlander

| Toyota Highlander |
| --- | --- |
 Vuoden 2017 Toyota Kluger Australiassa.
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Kiina
Valmistaja:  Toyota Motor Corporation
Valmistusvuodet:  2000–
Muut nimet:  Toyota Kluger
Korimalli:  5-ovinen katumaasturi
Luokka:  J-segmentti
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen automaatti 8-vaihteinen automaatti
Toyota Highlander on Toyota Motor Corporationin valmistama 5-ovinen katumaasturi. Highlanderia valmistetaan Toyota Motor Manufacturing Indiana -tehtaalla, Indianan osavaltiossa Yhdysvalloissa sekä Kantonissa, Kiinassa.
Australiassa ja Japanissa auto myydään nimellä Toyota Kluger.
Sukupolvet

Ensimmäinen sukupolvi
(2001–2007)
Toinen sukupolvi
(2008–2010)
Toisen sukupolven facelift
(2011–2013)
Kolmas sukupolvi
(2014-)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toyota Highlander Wikimedia Commonsissa
Kirill Kirsanov

| Kirill Kirsanov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. syyskuuta 2002 (ikä 22) Tver, Venäjä
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  100 kg
Seura
Seura:  Torpedo Nižni Novgorod
Sarja:  KHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
Aik. seurat:  SKA Pietari (KHL)   SKA-Neva (VHL)   HK Vitjaz (KHL)   HK Rjazan (VHL)   Torpedo-Gorki (VHL)
NHL-varaus:  84. varaus, 2021 Los Angeles Kings
Kirill Kirsanov (s. 19. syyskuuta 2002 Tver, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on puolustaja ja hän laukoo vasemmalta. Kirsanov edustaa KHL-joukkue Torpedo Nižni Novgorodia. Hänellä on sopimus joukkueen kanssa kauden 2024–2025 loppuun saakka.
Kirsanovin kasvattajaseura on Tverskije Tigry. Hän on edustanut KHL:ssä myös SKA Pietaria ja HK Vitjazia. NHL-joukkue Los Angeles Kings varasi hänet kolmannella kierroksella 84. varausvuorolla vuoden 2021 NHL:n varaustilaisuudessa. Kirsanov on pelannut 103 KHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kolme maalia ja 12 syöttöä eli yhteensä 15 tehopistettä. Kirsanov on pelannut kuusi KHL:n pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on syöttänyt yhden maalin. Tilastot päivitetty 27. marraskuuta 2024.
Josh Doan

| Josh Doan |
| --- | --- |
 Josh Doan AHL-liigassa vuonna 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. helmikuuta 2002 (ikä 22) Scottsdale, Arizona
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  188 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  Utah Hockey Club
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
Aik. seurat:  Arizona Coyotes
NHL-varaus:  37. varaus, 2021 Arizona Coyotes
Josh Doan (s. 1. helmikuuta 2002 Scottsdale, Arizona, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on oikea laitahyökkääjä ja hän laukoo oikealta. Doan edustaa NHL-joukkue Utah Hockey Clubia.
Ennen NHL-uraansa Doan pelasi USHL-joukkue Chicago Steelissa ja Arizonan osavaltionyliopiston joukkueessa. Arizona Coyotes varasi hänet toisella kierroksella 37. varausvuorolla vuoden 2021 NHL:n varaustilaisuudessa. Doan on pelannut 20 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kuusi maalia ja viisi syöttöä eli yhteensä 11 tehopistettä. Tilastot päivitetty 27. marraskuuta 2024.
Paras miespääosa draamasarjassa (Golden Globe)

Golden Globe -palkinto parhaasta miespääosasta  television draamasarjassa on yksi Hollywood Foreign Press Associationin (HFPA) vuosittain jakamista Golden Globe-palkinnoista.  Se myönnettiin ensimmäisen kerran 19. Golden Globe Awards -gaalassa 5. maaliskuuta 1962 John Charles Dalylle ja Bob Newhartille. Palkinnon nimi muuttui alkuvuosina muutaman kerran,  nykyinen nimi on ollut käytössä vuodesta 1980. Palkinnon ehdokkaat on julkistettu vuosittain vuodesta 1963 lähtien.
1962: John Charles Daly, Bob Newhart
1963: Richard Chamberlain, Dr. Kildare
1964: Mickey Rooney
1965: Gene Barry
1966: David Janssen
1967: Dean Martin
1968: Martin Landau, Vaarallinen tehtävä
1969: Carl Betz
1970: Mike Connors, Mannix
1971: Peter Graves, Vaarallinen tehtävä
1972: Robert Young, Marcus Welby, M.D.
1973: Peter Falk, Columbo
1974: James Stewart, Hawkins
1975: Telly Savalas, Kojak
1976: Robert Blake, Baretta ja Telly Savalas, Kojak
1977: Richard Jordan, The Captains and The Kings
1978: Ed Asner, Lou Grant
1979: Michael Moriarty, Polttouhrit
1980: Ed Asner, Lou Grant
1981: Richard Chamberlain, Shogun – voittamaton
1982: Daniel J. Travanti, Hill Street Blues
1983: John Forsythe, Dynastia
1984: John Forsythe, Dynastia
1985: Tom Selleck, Magnum
1986: Don Johnson, Miami Vice
1987: Edward Woodward, Kutsukaa McCall
1988: Richard Kiley, A Year in the Life
1989: Ron Perlman, Beauty and the Beast
1990: Ken Wahl, Wiseguy
1991: Kyle MacLachlan, Twin Peaks
1992: Scott Bakula, Aikahyppy
1993: Sam Waterson, I'll Fly Away
1994: David Caruso, NYPD Blue
1995: Dennis Franz, NYPD Blue
1996: Jimmy Smits, NYPD Blue
1997: David Duchovny, Salaiset kansiot
1998: Anthony Edwards, Teho-osasto
1999: Dylan McDermott, Oikeus ja kohtuus
2000: James Gandolfini, Sopranos
2001: Martin Sheen, West Wing
2002: Kiefer Sutherland, 24
2003: Michael Chiklis, Shield – lain varjolla
2004: Anthony LaPaglia, Ilman johtolankaa
2005: Ian McShane, Deadwood
2006: Hugh Laurie, House
2007: Hugh Laurie, House
2008: Jon Hamm, Mad Men
2009: Gabriel Byrne, Terapiassa
2010: Michael C. Hall, Dexter
2011: Steve Buscemi, Boardwalk Empire
2012: Kelsey Grammer, Boss
2013: Damian Lewis, Isänmaan puolesta
2014: Bryan Cranston, Breaking Bad
2015: Kevin Spacey, House of Cards
Ljungbyhed

| Ljungbyhed |
| --- | --- |

 Ljungbyhed
 Koordinaatit: 56°04′28″N, 13°14′24″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Klippan
Väkiluku (31.12.2023):  2 167
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ljungbyhed on taajama Klippanin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 2 167 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ljungbyhed Wikimedia Commonsissa
Diamantbollen

Lotta Schelin vastaanottaa palkintoa 2006.
Diamantbollen on Sydsvenska Dagbladetin ja Ruotsin jalkapalloliiton jakama palkinto vuoden parhaalle naisjalkapalloilijalle. Palkintoa on jaettu vuodesta 1990 alkaen.
Voittajat

1990 – Eva Zeikfalvy, Malmö FF
1991 – Elisabeth Leidinge, Jitex BK
1992 – Anneli Andelén, Öxabäck/Mark IF
1993 – Lena Videkull, Malmö FF
1994 – Kristin Bengtsson, Hammarby IF
1995 – Malin Andersson, Älvsjö AIK
1996 – Malin Swedberg, Älvsjö AIK
1997 – Ulrika Karlsson, Bälinge IF
1998 – Victoria Svensson, Älvsjö AIK
1999 – Cecilia Sandell, Älvsjö AIK
2000 – Tina Nordlund, Umeå IK
2001 – Malin Moström, Umeå IK
2002 – Hanna Ljungberg, Umeå IK
2003 – Victoria Svensson, Djurgården/Älvsjö
2004 – Kristin Bengtsson, Djurgården/Älvsjö
2005 – Hanna Marklund, Sunnanå SK
2006 – Lotta Schelin, Göteborgs FC
2007 – Therese Sjögran, LdB FC Malmö
2008 – Frida Östberg, Umeå IK
2009 – Caroline Seger, Linköpings FC
2010 – Therese Sjögran, LdB FC Malmö
2011 – Lotta Schelin, Olympique Lyonnais
2012 – Lotta Schelin, Olympique Lyonnais
2013 – Lotta Schelin, Olympique Lyonnais
2014 – Lotta Schelin, Olympique Lyonnais
2015 - Hedvig Lindahl, Chelsea
2016 - Hedvig Lindahl, Chelsea
2017 - Kosovare Asllani, Manchester City/Linköpings FC
2018 – Nilla Fischer, VfL Wolfsburg
2019 – Caroline Seger, FC Rosengård
2020 – Magdalena Eriksson, Chelsea
2021 – Fridolina Rolfö, VfL Wolfsburg/FC Barcelona
2022 – Fridolina Rolfö, FC Barcelona
2023 – Elin Rubensson, BK Häcken
2024 – Johanna Rytting Kaneryd, Chelsea Ladies FC
Suomen hallinnollinen aluejako

Suomen maakunnat.
Suomen hallinnollinen aluejako pohjautuu maakunta- ja kuntajakoon. Vuonna 2019 Suomessa on 19 maakuntaa ja 311 kuntaa. Tilasto- ja hallinnointitarpeita varten maakunnat on ryhmitelty seitsemän aluehallintoviraston toimialueiksi. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten eli ELY-keskusten toimialueita on 15 kpl. Myös Suomen vaalipiirit joita on yhteensä 13, koostuvat maakuntien yhdistelmistä.
Yhteinen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö eli NUTS on Euroopan tilastovirasto Eurostatin alueluokitus. Suomi on jaettu viiteen NUTS-suuralueeseen.
Hallinnollisen aluejaon lisäksi Suomea on jaettu erilaisin perustein moniin muihinkin alueisiin. Tällaisia alueita ovat muun muassa Suomen maisemamaakunnat ja Suomen luonnontieteelliset maakunnat.
Aluejaon historiaa

Suomen läänit olivat 1600-luvulta vuoden 2009 loppuun saakka hallinnollisia alueita, joita johtavat lääninhallitukset toimivat valtion keskushallinnon toimeenpanoeliminä. Lääniä alempiasteisia valtion paikallishallintoalueita olivat kihlakunnat. Ne olivat muun muassa tuomarien ja henkikirjoittajien virkapiirejä.
Suomen historialliset maakunnat on Suomessa yleensä määritelty Ruotsin valtakunnan hallintoalueina myöhäiskeskiajalla olleiden linnaläänien mukaan. Toinen mahdollinen määrittelyperusta historiallisille maakunnille voivat olla kansanomaisina nimityksinä ja joskus myös historiallisia maakuntia vastaavina Suomen kansan ”heimoina” hahmottuvat kulttuurialueet. Historialliset maakunnat ovat Ahvenanmaa, Häme, Karjala, Lappi, Pohjanmaa, Satakunta, Savo, Uusimaa ja Varsinais-Suomi.
Vuonna 2010 perustettiin Aluehallintovirastot ja ELY-keskukset. Niihin siirtyi entisten TE-keskusten, alueellisten ympäristökeskusten, tiepiirien, lääninhallitusten liikenne- ja sivistysosastojen sekä Merenkulkulaitoksen tehtäviä.
Suomessa on tehty vuodesta 1934 lähtien ja varsinkin 2010-luvulla useita kuntaliitoksia. Kuntaliitoksen syinä ovat yleensä taloudelliset ja toiminnalliset, toisinaan myös aluepoliittiset syyt. Aiemmin kunnat ryhmiteltiin 70 seutukuntaan, mutta niistä on luovuttu virallisena aluejakona vuoden 2014 alussa.
Maakunnat

Suomessa on 19 maakuntaa, joista väkiluvultaan pienin on Ahvenanmaa (27 817 as.) ja suurin Uusimaa (1 429 202 as.). Maapinta-alaltaan pienin on myös Ahvenanmaa (1 552,57 km²), kun taas suurin on Lappi (92 664,60 km²). Väestötiheys on pienimillään 1,98 as./km² (Lappi), suurimmillaan se on 223 as./km² (Uusimaa).
Suomi on verraten harvaan asuttu maa, ja sen 5,4 miljoonaa asukasta keskittyvät pääosin maan etelä- ja keskiosiin.
Lappi
Pohjois-Pohjanmaa
Kainuu
Pohjois-Karjala
Pohjois-Savo
Etelä-Savo
Etelä-Pohjanmaa
Pohjanmaa
Keski-Pohjanmaa
Keski-Suomi
Pirkanmaa
Satakunta
Varsinais-Suomi
Kanta-Häme
Päijät-Häme
Etelä-Karjala
Kymenlaakso
Uusimaa
Ahvenanmaa
| Maakunta | Maakunta | Maakunta- keskus | Väki- luku (30> 9.2024) | Ennuste 2040 (2015) | Maapinta- ala (km²) | Väestö- tiheys (as> /km²) (2024) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Ahvenanmaa, Åland | Maarianhamina | 30 696 |  34 441 | 1 553,90 | 19,8 |
|  | Etelä-Karjala, Södra Karelen | Lappeenranta | 125 273 |  125 143 | 5 326,37 | 23,5 |
|  | Etelä-Pohjanmaa, Södra Österbotten | Seinäjoki | 190 063 |  192 434 | 13 798,19 | 13,8 |
|  | Etelä-Savo, Södra Savolax | Mikkeli | 129 549 |  134 523 | 12 651,54 | 10,2 |
|  | Kainuu, Kajanaland | Kajaani | 69 823 |  68 369 | 20 197,26 | 3,46 |
|  | Kanta-Häme, Egentliga Tavastland | Hämeenlinna | 169 353 |  180 820 | 5 199,15 | 32,6 |
|  | Keski-Pohjanmaa, Mellersta Österbotten | Kokkola | 67 680 |  70 136 | 5 019,98 | 13,5 |
|  | Keski-Suomi, Mellersta Finland | Jyväskylä | 273 864 |  278 779 | 16 042,38 | 17,1 |
|  | Kymenlaakso, Kymmenedalen | Kouvola | 157 919 |  167 196 | 4 558,54 | 34,6 |
|  | Lappi, Lappland | Rovaniemi | 175 784 |  175 166 | 92 673,82 | 1,9 |
|  | Pirkanmaa, Birkaland | Tampere | 544 444 |  560 813 | 13 248,71 | 41,1 |
|  | Pohjanmaa, Österbotten | Vaasa | 178 460 |  194 996 | 7 401,34 | 24,1 |
|  | Pohjois-Karjala, Norra Karelen | Joensuu | 162 104 |  159 730 | 18 791,07 | 8,63 |
|  | Pohjois-Pohjanmaa, Norra Österbotten | Oulu | 418 024 |  440 989 | 36 828,32 | 11,4 |
|  | Pohjois-Savo, Norra Savolax | Kuopio | 248 662 |  247 688 | 17 344,41 | 14,3 |
|  | Päijät-Häme, Päijänne-Tavastland | Lahti | 204 663 |  202 677 | 5 713,72 | 35,8 |
|  | Satakunta, Satakunda | Pori | 211 444 |  213 894 | 7 821,14 | 27 |
|  | Uusimaa, Nyland | Helsinki | 1 777 103 |  1 913 682 | 9 099,27 | 195 |
|  | Varsinais-Suomi, Egentliga Finland | Turku | 494 023 |  500 015 | 10 666,06 | 46,3 |
Suomen kunnat

Vuonna 2019 Suomessa on 311 kuntaa. Kuntia jaetaan myös vielä tarkempiin osiin eli taajamiin sekä kunnanosiin, kaupunginosiin tai kyliin. Saman kunnan alueella voi olla käytössä useampia postinumeroita, Luettelo Suomen postinumeroista kunnittain.
Aluehallintovirastojen toimialueet

Suomen lainsäädännön toimeenpano-, ohjaus- ja valvontatehtäviä alueellisella tasolla hoitavat aluehallintovirastot. Jokaisella aluehallintovirastolla on tietty toimialue, joka käsittää yhden tai useamman maakunnan.
| aluehallintovirasto toimialueen muodostavat maakunnat | pää- toimipaikka | muu toimipaikka | väkiluku toimialueella (1> 1.2010) |
| --- | --- | --- | --- |
| Etelä-Suomen aluehallintovirasto Etelä-Karjala, Kanta-Häme, Kymenlaakso, Päijät-Häme, Uusimaa | Hämeenlinna | Helsinki, Kouvola | 2 209 677 |
| Itä-Suomen aluehallintovirasto Etelä-Savo, Pohjois-Karjala, Pohjois-Savo | Mikkeli | Kuopio, Joensuu | 569 840 |
| Lapin aluehallintovirasto Lappi | Rovaniemi | 183 775 |  |
| Lounais-Suomen aluehallintovirasto Satakunta, Varsinais-Suomi | Turku | Pori | 690 400 |
| Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa, Keski-Suomi, Pirkanmaa, Pohjanmaa | Vaasa | Tampere, Jyväskylä | 1 199 142 |
| Pohjois-Suomen aluehallintovirasto Kainuu, Pohjois-Pohjanmaa | Oulu | 471 774 |  |
| Ahvenanmaan valtionvirasto Ahvenanmaa | Maarianhamina | 27 732 |  |
Kirkollishallinto

Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on yhdeksän hiippakuntaa: Turku, Tampere, Oulu, Mikkeli, Porvoo, Kuopio, Lapua, Helsinki ja Espoo. Hiippakunnat on jaettu alueellisesti rovastikuntiin, joihin kuuluu 3–13 seurakuntaa. Yhteensä Suomessa on 412 evankelis-luterilaista seurakuntaa.
Suomen ortodoksinen kirkko on jakaantunut Helsingin (8 seurakuntaa), Karjalan (11 seurakuntaa) ja Oulun (5 seurakuntaa) hiippakuntiin. Katolisella kirkolla on koko Suomen kattava Helsingin hiippakunta, joka on jakaantunut seitsemään seurakuntaan.