stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ahvenlammi (Hattula)

| Ahvenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hattula
Koordinaatit:  61°00′14″N, 24°10′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Räikälänjoen valuma-alue (35.89)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.893.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,8 m  
Rantaviiva:  0,484 km  
Pinta-ala:  1,594 ha  
 fiAhvenlammi 
Ahvenlammi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva umpilampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on syntynyt harjumuodostuman syvänteeseen. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat suota. Lampi on autio.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,8 metriä mpy. Koska lampi on umpilampi, ei siihen tule tai lähde ojia.
Aleksi Rinne

Aleksi Rinne (6. kesäkuuta 1899 Teuva – 25. syyskuuta 1974 Teuva) oli suomalainen pienviljelijä ja Suomen Kansan Demokraattisen Liiton kansanedustaja.
Rinteen vanhemmat olivat talollinen Juuse Vihtori Rinne ja Ulriika Laulaja. Hän kävi kansakoulun ja oli pienviljeljänä Teuvalla.
Rinne oli kansanedustajana 1945–1948 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1956 presidentinvaalissa. Rinne oli myös Teuvan kunnanvaltuuston jäsenenä.
Ahvenanmaan maakuntapäivät

| Ahvenanmaan maakuntapäivät> Tyyppi |
| --- | --- |
Tyyppi:  yksikamarinen
Historia
Perustettu:  1922
Johto
Puhemies:  Jörgen Pettersson
Kokoonpano
Edustajia:  30
 
Puolueet:    Liberaalit (9)    Keskusta (7)    Sitoutumaton kokoomus (5)    Maltilliset (4)    Sosiaalidemokraatit (4)    Hållbart initiativ (1)
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  15. lokakuuta 2023
Seuraavat vaalit:  2027
Kokouspaikka
 Ahvenanmaan maakuntapäivien Ahvenanmaan itsehallintotalo Maarianhaminassa.
Kotisivut
 http://www.lagtinget.ax/ Ahvenanmaan maakuntapäivien
Ahvenanmaan maakuntapäivät (ruots. Ålands lagting) on Ahvenanmaan lakiasäätävä elin eli "parlamentti". Maakuntapäivät nimittää Ahvenanmaan maakuntahallituksen. Maakuntapäivät kokoontuivat ensimmäiseen täysistuntoonsa 9. kesäkuuta 1922. Sitä juhlitaan nykyään Ahvenanmaan itsehallintopäivänä.
Maakuntapäivien lainsäädäntötyötä johtaa puhemies. Mikäli tämä on estynyt, hänen virkaansa hoitaa varapuhemies, joita on kaksi. Nämä valitaan aina vuodeksi kerrallaan. Nykyisenä puhemiehenä toimii Jörgen Pettersson, joka valittiin tehtävään 11. maaliskuuta 2024.
Maakuntapäivillä on Ahvenanmaan itsehallintolainsäädännön nojalla mahdollisuus säätää laeilla maakunnan omista asioista ja päättää maakunnan tulo- ja menoarviosta.
Lainsäädäntötyötä tehdään kolmessa pysyvässä valiokunnassa:
Laki- ja kulttuurivaliokunta
Talous- ja elinkeinovaliokunta
Sosiaali- ja ympäristövaliokunta
Maakuntapäivävaalit

Maakuntapäiville valitaan 30 edustajaa joka neljäs vuosi salaisilla ja suhteellisilla vaaleilla. Äänioikeusikäraja on 18 vuotta. Ahvenanmaan kotiseutuoikeus on äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden edellytys.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vaalit: Paikat
| Vaalit | C | L | M | S | Ob | G | Åfg | ÅF | ÅD | HI |
| 1979 | 14 | 9 | 4 | 3 |  |  |  |  |  |  |
| 1983 | 11 | 9 | 5 | 5 |  |  |  |  |  |  |
| 1987 | 9 | 8 | 5 | 4 | 2 | 2 |  |  |  |  |
| 1991 | 10 | 7 | 6 | 4 | 3 |  |  |  |  |  |
| 1995 | 9 | 8 | 6 | 4 | 3 |  |  |  |  |  |
| 1999 | 9 | 9 | 4 | 3 | 4 |  | 1 |  |  |  |
| 2003 | 7 | 7 | 4 | 6 | 3 |  | 1 | 2 |  |  |
| 2007 | 8 | 10 | 3 | 3 | 4 |  |  | 2 |  |  |
| 2011 | 7 | 6 | 4 | 6 | 4 |  |  | 3 |  |  |
| 2015 | 7 | 7 | 5 | 5 | 3 |  |  | 2 | 1 |  |
| 2019 | 9 | 6 | 4 | 3 | 4 |  |  | 1 | 1 | 2 |
| 2023 | 7 | 9 | 4 | 4 | 5 |  |  |  |  | 1 |
Lähde: Ålands statistik- och utredningsbyrå
Ahvenanmaan puolueet

| --- | --- |
 nykyiset Ahvenanmaan keskusta C (Åländsk Center)  Ahvenanmaan liberaalit L (Liberalerna på Åland)  Ahvenanmaan sosiaalidemokraatit S (Ålands Socialdemokrater)  Ahvenanmaan maltilliset M (Moderaterna på Åland)  Sitoutumaton kokoomus Ob (Obunden samling)  Ahvenanmaan tulevaisuus ÅF (Ålands Framtid)  Åländsk Demokrati ÅD  Hållbart initiativ HI :  entiset Ahvenanmaan edistysryhmä Åfg (Ålands framstegsgrupp)  Ahvenanmaan vihreät Gröna (Gröna på Åland)  Ahvenanmaan vasemmisto ÅV (Åländsk Vänster)  Frisinnad Samverkans framstegslista FSF  Kestävän kehityksen ryhmä HUT (HUT-gruppen)  Landsbygdens och skärgårdens valförbund LOS  LOS-Liberalerna  Mittenliberalerna  Vapaa Ahvenanmaa FÅ (Fria Åland)  Åländska Förbundet
Aiheesta muualla

Ahvenanmaan maakuntapäivien kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Lagtings- och kommunalvalet 2015 (PDF) Ålands statistik- och utredningsbyrå. Arkistoitu 15.11.2016.
Ahvenkoski

Savukosken silta, jota pitkin Kuninkaantie ylittää Kymijoen.
Ahvenkoski (ruots. Abborfors) on Kymijoen Ahvenkoskenhaaran varrella sijaitseva historiallinen ympäristö, johon kuuluvat joen länsipuolella sijaitseva Loviisan Vähä-Ahvenkosken kylä (ruots. Lillabborfors) sekä itäpuolinen Pyhtään Ahvenkoski. Sen kautta kulkevat nelikaistainen E18 ja seututie 170, jotka ylittävät Kymijoen Ahvenkosken siltoja pitkin. Ahvenkoskella ovat myös vuonna 1928 valmistunut Savukosken museosilta sekä Ahvenkoskenhaaran suussa Merikoskessa sijaitseva 1933 rakennettu Ahvenkosken voimalaitos.
Ahvenkoski tunnetaan erityisesti vaiheikkaasta historiastaan. Kymijoen länsirannalla oli jo keskiajalla markkinapaikka ja kylän kautta kulki myös Turun ja Viipurin yhdistänyt Kuninkaantie. Vuonna 1743 Ahvenkoskesta tuli Ruotsin ja Venäjän välinen rajanylityspaikka, jonne rakennettiin tulli- ja postiasema sekä erilaisia linnoitteita. Suomen sota käynnistyi vuonna 1808 venäläisjoukkojen ylitettyä rajan Ahvenkoskella ja myöhemmin Suomen sisällissodan aikana alueella käytiin sodan viimeisiä taisteluja. 1500-luvulta peräisin oleva Ahvenkosken kartano sijaitsee joen itäpuolella Pyhtäällä.
Ahvenkoski on yksi Museoviraston määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Historia > Kylä

Ahvenkoskenhaaran länsirannalla sijaitsevalla Markkinamäellä toimi kauppapaikka jo keskiajalla. Joen itärannalla oli Turun piispan nautintoihin kuulunut lohenkalastamo, jonka myötä syntynyt piispankartano läänitettiin Viipurin linnan voutia toimineelle Jaakko Hästeskolle vuonna 1561. Kartanon ympärille muodostui Ahvenkosken kylä, jonka venäläiset kuitenkin hävittivät 1570-luvulla pitkänvihan aikana. Ahvenkosken kartanon 1700-luvulla valmistunut päärakennus tuhoutui tulipalossa 1859 ja nykyinen on vuodelta 1894.
Historia > Rajanylityspaikka ja sotahistoria

Turun ja Viipurin yhdistänyt Kuninkaantie (myös Suuri rantatie tai Alinen Viipurintie) kulki Ahvenkosken kautta 1200-luvulta lähtien. Vuosina 1741–1743 käydyn Hattujen sodan päättäneen Turun rauhan myötä Venäjän keisarikuntaan liitetty Vanhan Suomen alue laajeni ja valtakunnanraja siirtyi Kymijokelle. Ahvenkoskesta tuli Ruotsin ja Venäjän välinen rajanylityspaikka, jonka kummallekin puolelle rakennettiin tulli- ja postiasemia sekä erilaisia linnoituslaitteita. Kuninkaantien varrella Lappeen pitäjän Taskulassa sijainnut Ruotsin tulli- ja rajapostiasema siirrettiin Ahvenkoskelle ja myöhemmin 1780-luvulla ruotsalaiset rakensivat kaksi reduttia joen ylityspaikkaan. Vaatimaton tulli- ja postiasema korvattiin saman vuosikymmenen aikana komealla virkatalolla, joka valmistui läntisen redutin viereen. Myös venäläiset linnoitivat Ahvenkoskea lukuisilla rakennelmilla, joista merkittävin oli Kuninkaantietä suojannut Kirmusaaren redutti. Joen itärannalle Suur-Ahvenkoskelle rakennettiin kaksi pienempää patteria vartiotupineen. Oman posti-ja tulliasemansa venäläiset rakensivat ruotsalaisista poiketen useita kilometrejä rajan itäpuolelle Kuninkaantien varrelle.[lähde? ]
Pyhtään pitäjään kuuluneen Ahvenkosken länsipuolista osaa alettiin rajan siirtymisen myötä kutsumaan Ruotsinpyhtääksi. Uuden pitäjän keskus muodostui kuitenkin kolmisen kilometriä joen yläjuoksulla sijaitsevan Strömforsin ruukin ympäristöön.[lähde? ] Ahvenkosken vanhalle markkinapaikalle perustettiin ruukin tavaraliikenteelle tarkoitettu lastauspaikka.
Suomen sota alkoi helmikuussa 1808, kun venäläiset hyökkäsivät Ahvenkoskella rajan ylitse tavoitteenaan edetä Loviisaan ja Helsinkiin. Sodan päätyttyä vuotta myöhemmin, Ruotsin valtakunnan itäinen osa liitettiin Venäjään ja Ahvenkoski menetti merkityksensä rajanylityspaikkana, kun Venäjän ja Suomen suuriruhtinaskunnan välinen raja siirtyi vuonna 1812 Karjalan kannakselle. Samalla Ahvenkosken posti- ja tulliasemat lakkautettiin. Alueen rakennelmat pääsivät vuosikymmenten kuluessa rapistumaan, eikä esimerkiksi Ruotsin puoleisesta tulliasemasta ole enää jäljellä kuin perustukset. Myös Ahvenkosken linnoitteet ovat raunioituneet.
Suomen sisällissodan aikana huhti–toukokuussa 1918 Ahvenkoskella käytiin saksalaisten ja punaisten välisiä taisteluja. Osapuolet olivat linnoittautuneet eri puolille jokea ja ainakin punaiset käyttivät hyväkseen 1700-luvulla rakennettuja puolustusvarustuksia, joita he aseistivat uudelleen. Taistelut päättyivät 5. toukokuuta, kun noin 800 punakaartilaista antautui saksalaisille Rajasillan länsipäässä ja samalla myös sisällissodan sotatoimet olivat ohitse koko maassa. Vuonna 2013 paikalle pystytettiin sisällissodan päättymisen muistomerkki.
Historia > Liikenneyhteydet

Kymijoen ylitys tapahtui alun perin keskellä jokea sijaitsevan Kirmusaaren kautta, jonne johti kummaltakin rannalta puurakenteinen silta. Inkoon ja Pyhtään välillä sijaitsevat Uudenmaan pitäjät huolehtivat ylityspaikasta aina 1700-luvulle saakka. Vanhat puusillat tuhoutuivat osittain vuonna 1918 sisällissodan aikana, mutta ne korjattiin nopeasti sodan päättymisen jälkeen. Maantie linjattiin uudelleen vuonna 1928. Ylityspaikka siirtyi parisataa metriä etelämmäksi, jonne valmistui moderni teräsbetonirakenteinen Savukosken silta. Vanhojen siltojen korvaaminen tuli välttämättömäksi vuonna 1933 valmistuneen Ahvenkosken voimalaitoksen johdosta, kun sen pato nosti vedenkorkeutta neljä metriä. Entiset siltarakennelmat ja osia osia Suuresta rantatiestä jäi veden alle. Patoaltaan syntyminen johti myös itärannalla sijainneen Vähä-Ahvenkosken hajoamiseen ja kylän rakennusten siirtämiseen.
Vuonna 1938 valtatie 7:ksi nimetty maantie linjattiin uudelleen 1960-luvulla. Uusi betonirakenteinen silta valmistui vuonna 1967 puolen kilometrin päähän Ahvenkosken voimalaitoksen eteläpuolelle. Savukosken sillasta tehtiin museosilta vuonna 1982 ja se suljettiin ajoneuvoliikenteeltä 1995. Moderni nelikaistainen moottoritie avattiin liikenteelle 2013 ja samalla entisestä valtatiestä tuli seututie 170. Ahvenkoskelle rakennettiin entisen viereen kaksi uutta siltaa ja Kymijoen länsirannalla sijaitsevan Markkinamäen läpi louhittiin puolen kilometrin pituinen Markkinamäen tunneli. E18-tien varrella Ahvenkoskella on levähdyspaikka sekä muun muassa Pyhtään puolella sijaitseva ABC-ketjun liikenneasema. Myös Loviisan puolelle on kaavoitettu runsaasti tilaa eri toiminnoille.
Ahvenkosken voimalaitos.
Ahvenkosken sillat ja Markkinamäen tunneli ennen E18-moottoritien avaamista.
Albalophosaurus

| Albalophosaurus |
| --- | --- |
 Luonnos
 Varhaisliitukausi  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  †Linnunlantioiset Ornithischia
Alalahko::  †Kerapodit Cerapoda
Osalahko::  †Sarvinaamat Ceratopsia
Suku::  †Albalophosaurus  Ohashi & Barrett, 2009
Laji::  yamaguchiorum
Kaksiosainen nimi
 † Albalophosaurus yamaguchiorum  Ohashi & Barrett, 2009 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Albalophosaurus on sukupuuttoon kuollut kasvinsyöjädinosaurusten suku, joka kuvailtiin tieteelle vuonna 2009. Hirmuliskon fossiileita löydettiin Hakusanin kaupungin ympäristössä, Ishikawan prefektuurissa Japanissa sijaitsevasta Kuwajiman muodostumasta. Albalophosauruksen holotyyppi koostuu kallon luista, jotka ovat oletettavasti peräisin yhdeltä yksilöltä. Kaikki kallon osat eivät ole säilyneet. Tyyppilaji Albalophosaurus yamaguchiorum sai nimensä kahden innokkaasti etsinnöissä auttaneen Yamaguchi-nimisen japanilaisen mukaan.
Elinaika ja koko

Albalophosauruksen fossiilien löytökerrostuman ikää ei tiedetä tarkasti, sillä löytöpaikalta puuttuu indeksifossiileita sisältäviä merikerrostumia. Kuwajiman muodostuman tiedetään kuitenkin kehittyneen varhaisliitukauden aikana, luultavasti Berrias-vaiheen jälkeen ennen Barrême-vaihetta. Arvio perustuu löytöpaikan ala- ja yläpuolella sijaitseviin muodostumiin. Uudemmat tutkimukset viittaavat siihen, että Kuwajiman muodostuman syntyaika on todennäköisesti Valangin- ja Hauterive-vaiheiden välimaastossa, vaikka tarkka ikä onkin vielä epävarma.
Albalophosauruksen etujalat olivat lyhyet ja se liikkuikin takajalkojensa varassa. Hirmulisko oli 1,3 metriä pitkä ja sen kallolla oli pituutta noin kymmenen senttimetriä.
Luokittelu

Albalophosaurus luokiteltiin lajinkehitysanalyysissa tavanomaiseksi sarvinaamaksi. Luokitus suoritettiin suvun kuvauksen yhteydessä. Holotyypistä tunnistettiin vain kladogrammin hämäräperäinen synapomorfia eikä ainuttakaan yksiselitteistä, sarvinaamaisuuden määrittelevää synapomorfiaa. Dinosauruksen muut piirteet kuten hampaiden morfologia vaikuttavat viittaavan siihen, että suvulla on yhteys Ornithopoda-lahkon jäseniin, minkä myötä alkuperäisen kuvauksen tekijät yhdistävät hirmuliskon sarvinaamaisuuden incertae sedisiin eivätkä pidä sitä sarvinaamana.
Alppikylä

| Alppikylä> Alpbyn |
| --- | --- |
 Kaupunkipientaloja Alppikylässä
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Koillinen suurpiiri
Koordinaatit:  60°15′32″N, 025°04′00″E
Kaupunginosa nro:  415
Pinta-ala:  0,37 km² 
Väkiluku:  1 478 (1.1.2017)
Väestötiheys:  2 060 as./km²
Työpaikkoja:  58 kpl   (31.12.2015)
Osa-alueet:  kuuluu Puistolan peruspiiriin ja Suurmetsän kaupunginosaan
Postinumero(t):  00770
Lähialueet:  Tattarisuo, Puistola, Heikinlaakso, Jakomäki, Tattariharju, Malmin lentokenttä
Alppikylä (ruots. Alpbyn) on asuinalue Suurmetsän kaupunginosassa Helsingissä. Alue on Tattarisuon itäpuolella ja Lahdenväylän länsipuolella, lähellä Helsinki-Malmin lentoasemaa. Kaupungin piirijaossa Alppikylä on Puistolan peruspiirin osa-alue. Sen asukasluku vuoden 2017 alussa oli 1 478 asukasta.
Rakentaminen

Nykyiset rakennukset on suurimmaksi osaksi rakennettu vuosien 2011–2016 rakennusprojektissa, jossa Alppikylään valmistui kerrostaloja ja tiheästi sijoitettuja kaupunkipientaloja. Aluetta rakennetaan 2 000 asukkaalle.
Asuinalueen palveluihin kuuluu päiväkoti, joka avattiin elokuun 2016 alussa Alppikylänkadulle valmistuneessa rakennuksessa.
Historia

Alppikylän aikaisempi rakennuskanta on puutaloja, joissa on suuret puutarhat. Alue sai nimensä, kun kumpuileva maasto yhdistyi ihmisten mielissä Alppeihin. Vanha Helsingistä pohjoiseen johtava maantie kaarsi korkean Jakomäen kallion ohi. Sen juurella oli kylä, jota alettiin kutsua Alppikyläksi.
1800-luvulla Alppikallion ohi kulki väylä Helsingistä Vantaan Hakkilaan, jossa reitti yhtyi Turusta Viipuriin johtavaan Suureen Rantatiehen. Vanhasta kulkuväylästä on jäljellä Alppikyläntien varrella oleva kivinen kilometripylväs. Pylväs ja sen lähellä olevat neljä mäntyä on suojeltu asemakaavalla. Pylväässä olevien lukemien mukaan matkaa Helsinkiin oli 14 kilometriä ja Viipuriin 275 kilometriä.
Kuvia

Alppikylän päiväkoti
Kaupunkipientaloja Säkkikadulla
Kerrostaloja Lahdenväylän vieressä
Kilometripylväs Alppikylänkadulla
Reppukatu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alppikylä Wikimedia Commonsissa
Amerikannokkavarpuset

| Amerikannokkavarpuset |
| --- | --- |
 Amerikannokkavarpunen (Hesperiphona vespertina)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Amerikannokkavarpuset  Hesperiphona  Cooper, 1825
Katso myös
   Amerikannokkavarpuset Wikispeciesissä   Amerikannokkavarpuset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Amerikannokkavarpuset (Hesperiphona) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintusuku.
Amerikannokkavarpuset elävät Pohjois-Amerikan metsissä ja ovat lähisukuisia nokkavarpusille (Coccothraustes), johon sukuun ne usein sijoitetaan. Alla oleva luokittelu perustuu BirdLife Suomen maailman lintujen nimistöön.
Lajit

Amerikannokkavarpunen Hesperiphona vespertina
Meksikonnokkavarpunen Hesperiphona abeillei
Aiheesta muualla

ADW (kuva amerikannokkavarpusesta)
Alban Berg: Lyric Suite

| Alban Berg: Lyric Suite Kronos Quartet |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 20.–24. toukokuuta 2001, Skywalker Sound, Nicasio, Kalifornia
 Julkaistu: 19. elokuuta 2003
 Tuottaja(t): Judith Sherman
 Tyylilaji: taidemusiikki, kaksitoistasäveljärjestelmä
 Kesto: 27.09
 Levy-yhtiö: Nonesuch (79696)
Kronos Quartetin muut julkaisut
| Pēteris Vasks: String Quartet No. 4 2003 | Alban Berg: Lyric Suite 2003 | Harry Partch: U.S. Highball 2003 |
Alban Berg: Lyric Suite on yhdysvaltalaisen jousikvartetti Kronos Quartetin  albumi, joka julkaistiin vuonna 2003 levymerkillä Nonesuch Records. Levyllä kuullaan itävaltalaisen Alban Bergin sävellyksiä ranskalaisen Charles Baudelairen runoihin. Levy voitti Grammyn parhaasta kamarimusiikkiesityksestä.
Kappaleet

Kaikki sävellykset Alban Berg.
I. Allegretto Gioviale – 2.55
II. Andante Amoroso – 5.40
III. Allegro Misterioso – 3.20
IV. Adagio Appassionato – 5.08
V. Presto Delirando – 4.27
VI. Largo Desolato – 5.18
Kokoonpano

Jennifer Culp – sello
David Harrington – viulu
John Sherba – viulu
Hank Dutt – alttoviulu
Dawn Upshaw – laulu (sopraano)
Aiheesta muualla

Alban Berg: Lyric Suite discogs.com -sivustolla
Amstel Gold Race 2007

Vuoden 2007 osallistujia
Amstel Gold Race 2007 oli järjestyksessään 42. maantiepyöräilyn Amstel Gold Race -kilpailu. Se käytiin 252,2 kilometrin reitillä Maastrichtistä Valkenburgiin 22. huhtikuuta 2007.
Stefan Schumacher voitti kilpailun tehtyään ratkaisevan irtioton juuri ennen kilpailun päättänyttä Caubergin loppunousua. Davide Rebellin sijoittui toiseksi varmistaen Gerolsteiner-tallille kaksoisvoiton. Danilo Di Luca oli kolmas.
Tulokset

|  | Ajaja | Joukkue | Aika | ProTour -pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Stefan Schumacher | Gerolsteiner | 6.11.49 | 40 |
| 2 |  Davide Rebellin | Gerolsteiner | +0.21 | 30 |
| 3 |  Danilo Di Luca | Liquigas | +0.22 | 25 |
| 4 |  Matthias Kessler | Astana | +0.23 | 20 |
| 5 |  Michael Boogerd | Rabobank | +0.24 | 15 |
| 6 |  Alejandro Valverde | Caisse d'Epargne | +0.27 | 11 |
| 7 |  Paolo Bettini | Quick·Step - Innergetic | +0.27 | 7 |
| 8 |  Óscar Freire | Rabobank | +1.07 | 5 |
| 9 |  Riccardo Riccò | Saunier Duval-Prodir | +1.07 | 3 |
| 10 |  Fränk Schleck | Team CSC | +1.07 | 1 |
Amstel Gold Race 2006

Vuoden 2006 osallistujia
Amstel Gold Race 2006 oli järjestyksessään 41. maantiepyöräilyn Amstel Gold Race -kilpailu. Se käytiin 253 kilometrin reitillä Maastrichtistä Valkenburgiin 16. huhtikuuta 2006.
Fränk Schleck karkasi kymmenen ajajan kärkiryhmästä noin yhdeksän kilometriä ennen maalia. Miguel Ángel Martín Perdiguero ja T-Mobilen kolmikko Steffen Wesemann, Patrik Sinkewitz ja Sergei Ivanov yrittivät aktiivisimmin takaa-ajoa. Viisi kilometriä ennen maalia Schleckin johto oli 15 sekuntia ja ero kasvoi maaliin tultaessa 22 sekuntiin. Wesemann, joka oli yrittänyt kahdesti irtiottoa kilpailun aikana, sijoittui toiseksi, Michael Boogerd oli kolmas.
Tulokset

|  | Ajaja | Joukkue | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Fränk Schleck | Team CSC | 6.25.39 |
| 2 |  Steffen Wesemann | T-Mobile Team | + 22 |
| 3 |  Michael Boogerd | Rabobank | + 46 |
| 4 |  Karsten Kroon | Team CSC | + 48 |
| 5 |  Patrik Sinkewitz | T-Mobile Team | + 48 |
| 6 |  Davide Rebellin | Gerolsteiner | + 48 |
| 7 |  Miguel Ángel Martín Perdiguero | Phonak Hearing Systems | + 48 |
| 8 |  Paolo Bettini | Quick·Step - Innergetic | + 53 |
| 9 |  Stefan Schumacher | Gerolsteiner | + 57 |
| 10 |  Sergei Ivanov | T-Mobile Team | + 1.07 |
A Bard’s Tale

| A Bard’s Tale Nattvindens Gråt |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: syyskuu 1995
 Tuottaja(t): Tero Kinnunen, Tuomo Valtonen, Nattvindens Gråt
 Tyylilaji: doom metal
 Kesto: 47.00
 Levy-yhtiö: Solistitium
Nattvindens Gråtin muut julkaisut
| Där Svanar Flyger 1995 | A Bard’s Tale 1995 | Chaos Without Theory 1997 |
A Bard’s Tale on suomalaisen doom metal -yhtyeen Nattvindens Gråtin ensimmäinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 1995 levymerkillä Solistitium Records.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut Teemu Kautonen.
Intro – 1.20 (säv. Tuomas Holopainen)
The Road Goes Ever On – 6.16 (säv. Sami Vänskä, Teemu Kautonen, Holopainen)
The Echo – 5.38 (säv. Kautonen, Holopainen)
Skyfire’s Dance – 5.43 (säv. Kautonen)
Towards the Sea – 2.15 (säv. Holopainen)
Song of the Tide Waves – 3.04 (säv. Kautonen)
A Lonely October Night – 6.16 (säv. Kautonen)
Stormwind the Soothsayer – 5.00 (säv. Kautonen)
Vagabund’s Dusk – 3.48 (säv. Kautonen)
The Two Oaks – 7.40 (säv. Kautonen, Holopainen)
Kokoonpano

Tuomas Holopainen – kosketinsoitin
Jussi Koponen – kitara
Tero Leinonen – rummut, kitara
Sami Vänskä – basso, taustalaulu (kappale 8)
Kokoonpano > Sessiomuusikot

Tapio Wilska – laulu
Teemu Kautonen – kitara, äänet, lyömäsoittimet (kappale 5), taustalaulu (kappale 8)
Pasi Kankkunen – akustinen kitara (kappaleet 6 & 7), lyömäsoittimet (kappale 5), taustalaulu (kappale 8)
Suvi Vänskä – laulu
Kokoonpano > Tuotanto

Tuomo Valtonen – äänittäjä, tuottaja
Alex Kurtagic – kansitaide
Tero Kinnunen – tuottaja
Tuomas Tiainen – valokuvat
Aiheesta muualla

Albumi A Bard’s Tale Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
A Bard's Tale discogs.com -sivustolla
Alexander Barkoff

Barkoff, Alexander, 1927, Från Palais de Justice i Paris
Alexander Barkoff (4. syyskuuta 1870 Helsinki – 1944 Ateena, Kreikka) oli suomalainen taidemaalari.
Barkoff opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1890 ja 1895–1897 sekä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1893–1897. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1897, 1898, 1899, 1901 ja 1905. Barkoff muutti Suomesta ulkomaille vuonna 1900 ja asui pääasiassa Kreikassa Salonikissa ja Ateenassa. Hän vietti pitkiä aikoja myös Pariisissa ja Firenzessä. Viimeiset elinvuotensa hän vietti Kreikassa. Barkoff toimi myös pilapiirtäjänä.
Teoksia

Från Palais de Justice i Paris : laveeraus. 1927
Sovande vid Seine -kajen : laveeraus. 1927
Palkinnot

III palkinto dukaattikilpailussa 1898
Aiheesta muualla

Alexander Barkoffin elämäkerta Kansallisbiografiassa
Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Alexander Barkoff
Against the Current

| Against the Current |
| --- | --- |
 Against the Current joulukuussa 2016.
Tiedot
Toiminnassa:  2011–
Tyylilaji:  pop-punk, vaihtoehtorock
Kotipaikka:   Poughkeepsie, New York, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Chrissy Costanza, laulaja   Dan Gow, kitaristi/laulaja   Will Ferri, rumpali  
Levy-yhtiö:  Fueled by Ramen, 2015–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Against the Current on yhdysvaltalainen vaihtoehtorockyhtye Poughkeepsiesta, New Yorkista. Yhtyeeseen kuuluvat laulaja Chrissy Costanza, kitaristi/laulaja Dan Gow sekä rumpali Will Ferri. Yhtye perustettiin vuonna 2011 ja se tuli tunnetuksi YouTube-covereiden myötä. Ensimmäisen oman singlensä, ”Thinking”, he julkaisivat heinäkuussa 2012, ja heidän debyytti-EP:nsä, Infinity, ilmestyi vuonna 2014. Seuraavana vuonna Against the Current solmi levytyssopimuksen Fueled by Ramenin kanssa. Ensimmäisen studioalbuminsa, In Our Bones, yhtye julkaisi toukokuussa 2016 ja toisen albuminsa, Past Lives, syyskuussa 2018.