stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olkiluodon ydinvoimalaitos
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 3 > Reaktori

Painevesilaitoksessa reaktorissa oleva vesi ei kiehu vaan kuumentunut primääripiirin vesi höyrystää sekundääripiirin vettä höyrystimissä, jotka ovat U-putkityyppisiä lämmönvaihtimia. Primääripiiri koostuu reaktorista ja paineistimesta, sekä neljästä pääkiertopiiristä, joissa kussakin on pääkiertopumppu, höyrystin ja tarvittavat putkistot. Reaktorin pikasulku voidaan tehdä pudottamalla säätösauvat tai pumppaamalla booripitoista vettä reaktoriin.
| Tietoja reaktorista |
| --- | --- |
Reaktorin lämpöteho: 4 300 MW
Primääripiirin virtaus: 22 250 kg/s
Käyttöpaine: 155 bar
Reaktoriin tulevan veden lämpötila: 295,9 °C
Reaktorista lähtevän veden lämpötila: 327,5 °C
Polttoainenippujen määrä: 241
Polttoainesauvoja nipussa: 265
Polttoainenipun massa: 735 kg
Uraanin kokonaismassa: n. 128 t
Polttoaineen kulutus: noin 32 t vuodessa
Säätösauvojen lukumäärä: 89
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 3 > Turbiinilaitos

Siemensin valmistama turbiinilaitos koostuu yhdestä korkeapaineturbiinista ja kolmesta matalapaineturbiinista, muuten prosessi on hyvin samankaltainen kuin kahdella aikaisemmallakin laitosyksiköllä. Esilämmittimiä on enemmän kuin vanhemmilla laitoksilla. Painevesilaitoksen turbiinin luo pääsee myös käytön aikana, koska primääripiirin aktivoitunut vesi kiertää ainoastaan reaktorirakennuksen sisällä.
| Tietoja turbiinilaitoksesta |
| --- | --- |
Tuorehöyryn paine: 75,5 bar
Tuorehöyryn lämpötila: 290 °C
Tuorehöyryn massavirta: 2 443 kg/s
Välitulistushöyryn paine: 9,5 bar
Välitulistushöyryn lämpötila: 278 °C
Kierrosluku: 1 500 rpm
Lauhduttimen paine: 0,03 bar
Jäähdytysveden määrä: 57 000 kg/s
TVO:n mukaan vuonna 2005 yli 60 suomalaista yritystä oli osakkaana OL3-hankkeessa. Osakkaat rahoittavat hankkeen ja jakavat laitoksen tuottaman sähkön osakkuuksien suhteessa.
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 3 > Polttoaine

EPR-reaktori on sunniteltu niin, että se voi käyttää polttoaineena niin sanottua MOX-polttoainetta, joka tarkoittaa käytetystä ydinpolttoaineesta jalostettua tai purettujen ydinaseiden ydinmateriaalin jatkojolaestettua polttoainetta. Osin lakisyistä Olkiluoto 3 ei käytä MOX-polttoainetta.lähde?
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 3 > Elokuva

Dokumentti Atomin paluu kertoo Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushankkeesta. Atomin paluu sai ensi-iltansa Suomen elokuvateattereissa 6. marraskuuta 2015.
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 4 > Ympäristövaikutusten arviointi

Teollisuuden Voima teki vuosina 2007–2008 ympäristövaikutusten arvioinnin (YVA) Olkiluotoon sijoitettavalle neljännelle ydinvoimalaitosyksikölle, jonka sähköteho olisi 1 000–1 800 megawattia. Tavoitteena oli rakentamisen aloittaminen 2013 ja voimalaitoksen ottaminen käyttöön noin 2018. YVA-selostus saatiin valmiiksi ja jätettiin työ- ja elinkeinoministeriölle 14. helmikuuta 2008.
Säteilyturvakeskus julkaisi lausuntonsa YVA-selostuksesta 22. huhtikuuta 2008. Säteilyturvakeskus totesi YVA-selostuksen kattavan Olkiluodon mahdollisen neljännen laitosyksikön ympäristövaikutukset STUKin kannalta. Lausunnossa todettiin kuitenkin parantamisen tarvetta muun muassa merenpinnan nousun, mahdollisen onnettomuuden vaikutusten ja väestönsuojelutoimien ja jäähdytysvesiratkaisujen osalta. Niitä on esitettävä kattavammin mahdollisessa rakentamislupahakemuksessa.
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 4 > Periaatepäätös

Teollisuuden Voima jätti 25. huhtikuuta 2008 valtioneuvostolle periaatepäätöshakemuksen neljännen ydinvoimalaitosyksikön rakentamisesta Olkiluotoon. Samaan aikaan Posiva Oy toimitti periaatepäätöshakemuksen OL4:n käytetyn ydinpolttoaineen huollosta.
TVO esitti tiedotteessaan, että Olkiluoto 4:n rakentaminen on yhteiskunnan kokonaisedun mukaista, sillä uusi yksikkö auttaa vähentämään merkittävästi sähköntuotannon hiilidioksidipäästöjä ja sähkön tuontiriippuvuutta sekä lisää kohtuuhintaisen perusvoiman tuotantoa Suomessa. TVO ilmoitti hakemuksessaan harkitsevansa viittä eri laitosvaihtoehtoa:
Toshiba–Westinghousen ABWR-kiehutusvesilaitos
Mitsubishi Heavy Industriesin APWR-painevesilaitos
Korea Hydro and Nuclear Powerin APR-1400-painevesilaitos
General Electric–Hitachin ESBWR-kiehutusvesilaitos
Areva NP:n EPR-painevesilaitos
Alustavassa turvallisuusarviossaan Säteilyturvakeskus totesi, ettei mikään laitosvaihtoehdoista sellaisenaan täytä suomalaisia turvallisuusvaatimuksia, mutta että kaikki laitosvaihtoehdot ovat muokattavissa täyttämään suomalaiset vaatimukset. Olkiluodon laitospaikka soveltuu myös muutoin uuden ydinvoimalaitosyksikön rakentamiseen.
Periaatepäätöshakemuksesta kuultiin alueen kuntia, eri viranomaisia ja useita etujärjestöjä. Ympäristöministeriön näkemyksen mukaan Olkiluoto soveltuu hyvin uuden ydinvoimalaitosyksikön sijaintipaikaksi. Ulkoasiainministeriön mukaan Suomessa käynnissä olevien yksiköiden hyvä luotettavuus ja Olkiluoto 3 -yksikön rakennustyöt ovat osaltaan vaikuttaneet myönteisesti Suomi-kuvaan. Ministeriöistä kriittisin oli maa- ja metsätalousministeriö, joka edellytti myös uusiutuvan energian käytön ja energian säästötoimien lisäämistä, mikäli ydinvoimalaitosyksikkö päätetään rakentaa. Lisäksi OL4-yksikön lauhdevesijärjestelmä olisi varustettava kalaesteillä, jotka vähentäisivät kalastukselle aiheutuvaa haittaa.
Valtioneuvosto hyväksyi periaatepäätöshakemuksen, minkä jälkeen myös eduskunta hyväksyi sen 1. heinäkuuta 2010 äänin 120–72.
Tammikuussa 2013 TVO tiedotti, että kaikki viisi laitostoimittajaa ovat tehneet tarjouksen laitoksen rakentamisesta. Rakentamislupahakemus oli tarkoitus jättää vuoteen 2015 mennessä.
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 4 > Hankkeen peruminen

Vuonna 2015 TVO ilmoitti, että se ei tule hakemaan rakentamislupaa Olkiluoto 4 -yksikölle. Tärkein syy hankkeen perumiseen oli Olkiluoto 3 -voimalaitoksen viivästyminen.
Ydinjätehuolto

Olkiluodon reaktoreiden käytetty ydinpolttoaine varastoidaan ensin reaktorirakennuksissa sijaitsevissa vesialtaissa noin viiden vuoden ajan. Sen jälkeen polttoaine siirretään laitosalueella sijaitsevaan käytetyn polttoaineen varastoon, jonka vesialtaissa sitä varastoidaan kymmeniä vuosia. Varaston kapasiteettia nostettiin vuonna 2014 rakentamalla kolme uutta vesiallasta. Laajennuksessa otettiin huomioon myös kolmannen reaktorin tarpeet. Vuoden 2017 lopussa Olkiluodossa oli varastoituna yhteensä 8 924 käytettyä polttoainenippua, jotka sisälsivät 1 498 tonnia uraania.
Suomessa syntyvä korkea-aktiivinen ydinjäte eli käytetty ydinpolttoaine loppusijoitetaan kuparikapseleissa Olkiluodon kallioperään 400–450 metrin syvyyteen. Loppusijoituksesta vastaava yritys Posiva sai Onkalo-nimiselle loppusijoitustilalle rakentamisluvan marraskuussa 2015.
Olkiluodossa syntyvä matala- ja keskiaktiivinen ydinjäte loppusijoitetaan Olkiluodossa sijaitsevaan VLJ-luolaan. Jäte pakataan betonilaatikoihin ja lasketaan 60–95 metrin syvyydellä kalliossa sijaitseviin siiloihin. Olkiluodon VLJ-luola otettiin käyttöön vuonna 1992. Sinne sijoitetaan myös teollisuudesta, sairaanhoidosta ja tutkimuksesta peräisin olevia radioaktiivisia jätteitä. Kun Olkiluodon reaktorit aikanaan puretaan, niin purettaessa syntyvät matala- ja keskiaktiiviset jätteet sijoitetaan myös VLJ-luolaan. Sen jälkeen siilot täytetään betonilla. Loviisan ydinvoimalaitoksella on vastaava loppusijoitustila matala- ja keskiaktiiviselle jätteelle.
Vierailukeskus

Voimalaitoksen lähellä sijaitsee ydinvoimayhtiö TVO:n ylläpitämä vierailukeskus, jossa voi käydä tutustumassa ydinsähkön tuotantoon sekä ydinjäteyhtiö Posivan kaavailemaan korkea-aktiivisen ydinjätteen loppusijoitukseen. Vierailukeskuksessa on myös ilmaiseksi jaossa TVO:n ja sen yhteistyökumppanien materiaalia ydinvoimaan liittyen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Olkiluodon ykkös- ja kakkosreaktoreiden kotisivut
OL1 ja OL2 -ydinvoimalaitosyksiköt, tekninen esite
Olkiluoto 3 -projektin kotisivut
Ydinvoimalaitosyksikkö Olkiluoto 3, tekninen esite
Posiva (ydinjätehuoltoa varten perustettu yhtiö)
Ilmakuva Olkiluodon ydinvoimala-alueesta (sijainti ilmavalokuvassa) Karttapaikka. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 31.10.2019.
Ydintekniikka
| --- | --- |
Ydinfysiikka:  Atomi  Fissio  Fuusio  Säteily  Radioaktiivisuus  Ionisoiva säteily  Ydinräjähdys  Fissiili  Vaikutusala  Kriittinen massa 
Ydinvoima:  Ydinvoiman käyttökohteet  Ydinpolttoainekierto  Säteilyturvallisuus  Ydinturvallisuus  Ydinjätehuolto  Geologinen loppusijoitus  Uraani  Uraanin esiintyminen  Uraanikaivos  Uraanin väkevöinti  Plutonium  Torium  Torium-ydinpolttoainekierto 
Ydinreaktori:  Kevytvesireaktori  Kiehutusvesireaktori  Painevesireaktori  VVER-reaktori  EPR-reaktori  RBMK-reaktori  MKER-reaktori  CANDU-raskasvesireaktori  AP1000-reaktori  Pieni modulaarinen reaktori  Hyötöreaktori  Kiihdytinreaktori  SCWR-reaktori  Nestemäisellä metallilla jäähdytetty reaktori  Sulasuolareaktori  Kaksoisfluidireaktori  Fuusioreaktori 
Ydinaseet:  Ydinsota  Vetypommi  Neutronipommi  Ydinaseriisunta  Vaikutukset 
Ydinonnettomuus:  Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus  Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus  Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus  Luettelo ydinonnettomuuksista  Luettelo ydinlaitostapahtumista  Ydinvoimalan sydämen sulamisonnettomuus  Ydinaseonnettomuus  INES-asteikko 
Ydinvoima Suomessa:  Olkiluodon ydinvoimalaitos  Loviisan ydinvoimalaitos  Hanhikiven ydinvoimalaitos 
Olkiluodon vanhemmat ydinvoimalaitokset OL1 ja OL2
Olkiluoto 1:n peruskiven muuraustilaisuus vuonna 1974
Olkiluodon kolmas voimala rakenteilla vuonna 2009
Käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitustilan Onkalon tutkimustunneli 420 metrin syvyydessä.
Olkiluodon ydinvoimalan vierailukeskus
Patrick Poutiainen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 14. kesäkuuta 1991 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Jyväskylä, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 175 cm
Junioriseurat
1995–2006: JJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2007–2013 | JJK | 107 | (4) |
| 2008 | → Huima | 11 | (3) |
| 2009 | → FC Blackbird | 3 | (0) |
| 2014 | Haka | 23 | (1) |
| 2015–2016 | KuPS | 42 | (1) |
| 2016 | → SC KuFu-98 | 3 | (1) |
| 2017 | JJK | 31 | (1) |
| 2018–2019 | KPV | 20 | (2) |
| 2019 | → KPV Akatemia | 1 | (0) |
| 2021 | PAVE | 4 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 245 | (13) |
Maajoukkue
| 2006 | Suomi U15 | 2 | (0) |
| 2007 | Suomi U16 | 10 | (0) |
| 2008 | Suomi U17 | 8 | (0) |
| 2009 | Suomi U18 | 10 | (0) |
| 2012 | Suomi U21 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 14. tammikuuta 2025.
Patrick Poutiainen (s. 14. kesäkuuta 1991 Jyväskylä) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on JJK:n kasvatti. 
Vuodesta 2018 Poutiainen on tehnyt uraa myös musiikin parissa artistinimellä Nico Patrick.
Urheilu-ura

Nico Patrick Poutiainen pelasi jalkapalloa vuoteen 2020 saakka ja toimi mm. Veikkausliigassa keskikenttäpelaajana.
Hän teki Tammikuussa 2007 viisivuotisen sopimuksen JJK:n kanssa ja debytoi keväällä 2007 seuran edustusjoukkueessa, ollessaan vasta 16-vuotias. Poikien maajoukkueissa Poutiainen pelasi ensimmäisen ottelunsa syksyllä 2006 ja hän on pelannut kokonaisuudessaan yhteensä 30 maaottelua. Nuorten maajoukkueessa hän esiintyi kerran.
Ensimmäisen Veikkausliiga-maalinsa Poutiainen teki 23. elokuuta 2009 pelatussa vierasottelussa FC Honkaa vastaan.
Poutiainen on käynyt testeissä italialaisjoukkueissa AC Sienassa, Brescia Calciossa sekä Parma FC:ssä.lähde?
Musiikkiura

Jalkapallouransa ohella Patrick Poutiainen on julkaissut musiikkia artistinimellä Nico Patrick. Ensimmäinen täyspitkä albumi Optinen harha ilmestyi helmikuussa 2019.
Vuoden 2020 taitteessa Nico Patrick siirtyi jalkapallokentiltä kokonaan musiikkiuralle ja aloitti yhteistyön Evoluutio Musicin kanssa. Evoluutio Musicin artistina hän julkaisi singlen "Pakohuone" sekä EP:n "Seinien sisälä, jonka kappaleella "Juuret" vieraili myös Kim Koskinen.
Vuodesta 2021 alkaen hän on tuottanut ja julkaissut musiikkia oman yhtiönsä kautta.
Diskografia > Albumit

"Nico Patrick - Optinen Harha" (2019)
"NP" (2021)
Diskografia > EP:t

"Nico Patrick - Seinien sisällä" (2020)
Diskografia > Singlet

"Matka ikuinen" (2018)
"Kotkan lailla" (2018)
"Lomalla" (2018)
"Palapeli" (2019)
"Jälki" feat. Janni (2019)
"Pakohuone, feat. Vini" (2019)
"Haavemaan kuningas, feat Avin" (2020)
Jonathan Andersson

| Jonathan Andersson |
| --- | --- |
 Jonathan Andersson vuonna 2015
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. syyskuuta 1993 (ikä 31) Valdemarsvik, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jonte
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Tappara
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  15
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–
Aik. seurat:  AIK IF (SHL/HA) Örebro HK (SHL) Luleå HF (SHL) Färjestad BK (SHL)
Jonathan Andersson (s. 7. syyskuuta 1993 Valdemarsvik, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Tapparassa.
Ura > Maajoukkueura

Andersson on pelannut Ruotsin A-maajoukkueessa 14 ottelua tehopistein 3+4=7. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 5. huhtikuuta 2018 Oskarshamnissa Slovakiaa vastaan. Andersson merkittiin Ruotsin kolmospuolustajapariin Linus Arnessonin viereen. Hän keräsi ottelusta teholukeman –1. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Andersson teki tasan vuotta myöhemmin 5. huhtikuuta 2019 Budapestissä pelatussa harjoitusottelussa Unkaria vastaan.
Burkhard Waldis

Burkhard Waldis, (Burcard Waldis, noin 1490 Allendorf an der Werra, Hessen, Saksa – n. 1557 Abterode, Hessen) oli saksalainen munkki, uskonpuhdistuksen jälkeen luterilainen pappi, liikemies, runoilija ja säveltäjä.
Elämänvaiheet ja työ

Waldis oli fransiskaanimunkki Riiassa. Hän osallistui lähetystöön, joka haki apua niin Saksan keisarilta ja paavilta Riikaan levinneen luterilaisen uskonpuhdistuksen vastustamiseen. Matkalla hänestä kuitenkin tuli Lutherin opin kannattaja. Veljestöstä erottuaan Waldis toimi tinaseppänä. Uskonnollisten ja poliittisten mielipiteidensä vuoksi hän joutui 1530-luvulla moneksi vuodeksi vankilaan, mistä vapauduttuaan tuli Wittenbergiin ja valmistui noin 50-vuotiaana papiksi. Hän toimi kirkkoherrana Hessenissä Abterodessa, mutta samalla hän oli sekä runoilija että säveltäjä. Hänen vankilassa kirjoittamansa kokoelma Der Psalter in Newe Gesangs Weise und künstliche Reimen Gebracht (1553) sisältää kaikki Raamatun psalmit virsiksi kirjoitettuina. Hänen kokoelmansa tuli suosituksi Ruotsi-Suomessa, ja hänen virsiään käännettiin niin ruotsiksi kuin suomeksi. Etenkin hänen virsisävelmät ovat osin säilyttäneet asemansa vaikka Saksassa häntä ei enää tunneta virsirunoilijana tai -säveltäjänä.
Waldisin virsiä suomenkielisissä virsikirjoissa

Suomen ev. lut. kirkon virsikirja
Virsiteksti
172 Nyt kansat kaikki laulakaa Lobt Gott in seinem Heiligthum 1553. (Suom. Elias Lönnrot 1872, uud. komitea 1937, 1984, sävelmä: Severus Gastorius 1679.
Sävelmät
183 On meillä aarre verraton / En dyr klenod, en klar och ren (Johan Ludvig Runeberg 185 , suom. Knut Legat Lindström 1860)
214 Kun kasteen Jordanvirrassa / Christ unser Herr zum Jordan kam (Säk. 1–2 Martti Luther 1541, suom. Jaakko Finno virsikirjaan 1583. Uud. Kaarle Martti Kiljander 1867. Säk. 3 komitea 1937.)
316 Käyn armoalttarillesi (Oskari Heikki Jussila 1916
Samalla sävelmällä: 599 Maailma täällä iloitsee (Suomalainen 1686, uud. Kaarle Martti Kiljander 1867, Niilo Rauhala 1984);
325 Tulkaa ja riemuitkaa Hemminki Maskulainen virsikirjaan 1605. (Uud. Elias Lönnrot 1872, komitea 1937)
583 Veisaten Herralle (Lauri Kalliala. Uud. komitea 1937)
431 Ken on mun lähimmäiseni / Vem kallar du din nästa här (Säk. 1–4 Johan Ludvig Runeberg 1857 suom. 1857, uud. Carl Gustaf von Essen 1867, säk. 5 komitea 1937, uud. komitea 1984.)
Ruotsin kirkon virsikirja
Sävelmät
253 Oi Herra, usko meille suo/ O giv oss, Herre, av den tro (Ida Granqvist 1902, suom. Niilo Rauhala 1996)
366 Jumala, valtakuntaasi/ O Gud, ditt rike ingen ser (Johan O. Wallin 1816 , suom. Julius Krohn n. 1880, uud. suom. Pekka Kivekäs 1997);
560 Iloitse, sielu Herrassa /FRisch auff, /mein Seel, /vergaze nicht/ (Kaspar Schmucker 1578, Ruots. Petrus Brask? 1682, Anders Frostenson 1979, suom. v: n 1701 virsikirjaan, uud. suom.Niilo Rauhala 1997;
588 On samasta maan tomusta/ Allt mänskosläktet av ett blod (Johan O. Wallin 1814, 1816, Anders Frostenson 1983 4. säk. Britt G. Hallqvist 1983, suom. William Snell 1968, uud. suom.Pekka Kivekäs 1996)
595 On turhaa kaikki vaivamme/ Alt arbetet är ju fåfängt här (Christoffer Dahl Ps. 127 muk. 1807, Johan O. Wallin 1819, Britt G. Hallqvist 1980, suom. Anna-Mari Kaskinen 1998)
257 Nyt kiitos olkoon Jumalan / Pris vare Gud, han allena (Johan A. Eklund 1914, suom. Niilo Rauhala 1996
516 Sain hoidossasi, tarhuri / Ack, jordens barn, vår tid är kort (Johan O. Wallin 1816, Britt G. Hallqvist 1981, suom. Pekka Kivekäs 1998)
405 Oi, temppelissä Jumalan / Hur fröjdar sig i templets famn (Johan O. Wallin Ps. 92 pohjalta 1813, Lars Lindman 1980, suom. Niilo Rauhala 1998)
436 On aika Luojan vallassa/ Guds rådslut från begynnelsen (Anders Frostenson 1960, suom. Anna-Maija Raittila 1998)
461 Oi valon yötä kirkkainta/ O natt av ljus som ej kan dö (Bo Setterlind 1963, suom. Niilo Rauhala 1995)
471 Voi Kristus olla kätkössä/ Om Kristus döljes nu för dig (Olof Arbman 1927, suom. Anna-Maija Raittila 1999)
529 Juhlaasi, Jeesus, kutsun sain/ Hjälp mig, min Gud, ack, fräls min själ (Johan O. Wallin 1814, Anders Frostenson 1979, suom. Niilo Rauhala 1997
536 Käy ihmisen sielusta taistelua / Två väldiga strider om människans själ (Adam T. Strömberg 1883?, suom. Pekka Kivekäs 1998)
Hengellinen laulukirja
Sävelmä
20 On meillä aarre verraton (Johan Ludvig Runeberg 1857)
Seurakunta laulaa
Sävelmä
211 On meillä aarre verraton
Fatuhivanmonarkki

| Fatuhivanmonarkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Monarkit Monarchidae
Suku::  Mustamonarkit Pomarea
Laji::  whitneyi
Kaksiosainen nimi
 Pomarea whitneyi  Murphy & Mathews, 1928 
Katso myös
   Fatuhivanmonarkki Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Fatuhivanmonarkki (Pomarea whitneyi) on äärimmäisen uhanalainen Fatu Hivalla Ranskan Polynesiassa elävä varpuslintu. Laji on saanut tieteellisen nimensä Harry Payne Whitneyn mukaan.
Kooltaan fatuhivanmonarkki on noin 19 cm. Aikuinen lintu on väriltään kiiltävän violetinmusta lukuun ottamatta vaaleaa nokkaa. Nuori lintu on vaaleampi ja väritykseltään ruskea. Fatuhivanmonarkin varoitusääni muistuttaa hännälle astutun kissan naukaisua .
Fatuhivanmonarkin elinympäristöä ovat metsät 50–700 metrin korkeudessa. Ravintonaan linnut käyttävät hyönteisiä, hämähäkkejä sekä siemeniä. Fatuhivanmonarkkikanta on pienentynyt 90 % 21 vuodessa eli kolmen sukupolven aikana. Vuosituhannen alussa lintuja oli joitakin satoja, vuonna 2017 kannan kooksi arvioitiin enää 33  yksilöä.. Suurin lajiin kohdistuva uhka on saarelle levinneen lintujen munia ja poikasia syövän mustarotan kannan lisääntyminen . Myös kissojen arvellaan jahtaavan lintuja, mitä osoittaa lintujen pyrstösulkien puute.
Suojeluohjelmassa saarelta hävitetään rottia ja villikissoja, ja tarjotaan kissanomistajille ilmaista kotikissojen steriliontia.
Herännäisyys

Herännäisyys eli körttiläisyys on Pohjois-Savosta ja Pohjanmaalta 1700-luvulla alkunsa saanut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä toimiva perinteinen herätysliike. Alkujaan hurmoksellisia piirteitä saanut herännäisyys on nykyään maltillinen ja yleiskirkollinen. Nimitys körttiläisyys ja körtti tulevat halventavasta nimityksestä, joka liittynee heränneiden miesten käyttämään mustaan tai harmaaseen takkiin ja sen takaliepeiden kolmeen halkioon (ruots. skört, -et = 'hännys', 'lieve').
Herännäisyys tunnetaan erityisesti vuosittaisista suurista herättäjäjuhlista, joille kokoontuu 20 000–40 000 henkeä. Liikkeen oppi on tavallista suomalaista luterilaisuutta, mutta herännäisyydelle tyypillistä on Jumalan suuruuden ja ihmisen pienuuden korostaminen ja rukouksen muotoon kirjoitettujen Siionin virsien veisaamiseen perustuvat hartausseurat.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappien ja muiden työntekijöiden joukossa herännäisyyttä esiintyy suhteellisen runsaasti.
Oppi

Liikkeen näkemykset perustuvat luterilaiseen oppiin ja korostavat niin sanottua alatien kristillisyyden uskonasennetta, jonka mukaan ihminen on kelvoton ja raadollinen: pelastuksessa kaikki tulee Jumalalta. Paavo Ruotsalainen katsoi, ettei ihmisellä ole tarkkaa tietoa siitä, miten elää Jumalan tahdon mukaan.
Ihminen on pieni, Jumala suuri. Sanomaa Kristuksesta julistetaan "tomun tasalta" pyrkimällä kytkemään julistus sielunhoidollisesti ihmisten elämäntilanteisiin. Luterilaisen tunnustuksen mukaisesti se opettaa ihmisen pelastumista yksin armosta (sola gratia).
Lisäksi liikkeelle on ollut tunnusomaista yksinkertaisen elämäntavan ja yhteiskunnallisen vastuunkannon korostaminen. Viime aikoina on otettu selkeä kanta muun muassa yhteiskunnalliseen epätasa-arvoisuuteen. Kirkon kiistakysymyksiin suhtaudutaan maltillisesti ja liikettä pidetään varsin liberaalina. Herännäisyydessä ei torjuta naispappeutta ja suhtaudutaan sallivasti seksuaalivähemmistöihin..
Historia > Herännäisyys 1800- ja 1900-luvulla

Herännäisyyden alkujuurien katsotaan nykyisin olevan 1700-luvulla esiintyneissä kansanherätyksissä. Herännäisyyden yhdellä pääalueella, Pohjois-Savossa, oli 1700–1800-lukujen taitteessa hengellistä herätystä useilla seuduilla. Tunnetuin näistä on 1796 tapahtunut Lapinlahdella Savojärven kylässä Telppäsniityllä työskennelleen väen hurmoskokemus. Aluksi liikkeen johtajana toimi Juhana Lustig. 1820-luvulla liikkeen keskeiseksi hahmoksi nousi vähitellen Paavo Ruotsalainen. Samoihin aikoihin esiintyi herätystä myös Kalajokilaaksossa, jossa liikkeessä olivat mukana myös pappismiehet Jonas Lagus ja Niilo Kustaa Malmberg. Savon ja Pohjanmaan herätysliikkeet saivat 1830-luvulla kosketuksen toisiinsa ja käytännössä yhdistyivät. Vähitellen liikkeen suurimman kannatuksen alueiksi vakiintuivat Savo, Keski-Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa, Pohjois-Karjala ja Kainuu. Yksittäisten herännäisyyteen liittyneiden pappien vaikutuksesta herännäisyydellä on ollut kannatusta muuallakin, kuten Nurmijärven seudulla J. F. Berghin vaikutuksesta.
Herännäisyyden yhtenäisyys alkoi rakoilla 1800-luvun puoliväliä lähestyttäessä. F. G. Hedbergin johdolla liikkeestä erkaantunut osa muodostui myöhemmin evankeliseksi herätysliikkeeksi. Tämän jälkeen monet herännäisyydessä vaikuttaneet papit sanoutuivat irti Ruotsalaisesta ja erityisesti Malmbergista. Kriisivaiheessa irtautumaan pyrkivät papit kohdistivat N. K. Malmbergiin ankaria syytöksiä pahantapaisesta elämästä. Kun pääosa papeista oli erkaantunut, herännäisyydessä alkoi ns. ukkojen aika, jolloin liikkeen keskeiset hahmot olivat talonpoikia. Tällöin herännäisyys myös taantui herätysliikkeenä. Sen kannattajien määrä pieneni eikä nuorempaa polvea tahdottu saada mukaan. Paikoin Savossa seurojenpito lähestulkoon lakkasi. Liike elpyi 1880-luvulla, jolloin N. K. Malmbergin poika Wilhelmi Malmivaara (Malmberg) nousi keskeiseen asemaan. Liike alkoi vähitellen organisoitua Malmivaaran perustettua Hengellisen Kuukauslehden vuonna 1888.
Kustannusosakeyhtiö Herättäjä perustettiin vuonna 1892 ja Sisälähetysseura Herättäjä vuonna 1912. Malmivaara uudisti myös heränneiden laulukirjan Siionin virret, jonka uudistettu painos ilmestys 1893. Herännäisyyden elpyminen liittyi osaltaan kansallismielisyyden ja kansallisromantiikan nousuun. Herännäisyys nähtiin nimenomaan suomalaisen uskonnollisuuden ja sielunmaiseman ilmenemismuotona, sitä paitsi se varjeli vanhaa suomalaista talonpoikaiskulttuuria.