stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
T. V. Gopalakrishnan

Tripunithura Viswanathan Gopalakrishnan (malajalamiksi തൃപ്പൂണിത്തുറ വിശ്വനാഥൻ ഗോപാലകൃഷ്ണൻ, Tŕppūṇittuṟa Viśvanāthaṉ Gōpālakŕṣṇaṉ; s. 11. kesäkuuta 1932 Thrippunithura, Kerala) on intialainen mridangaminsoittaja, laulaja ja viulisti. Hän on esittänyt sekä hindustanilaista että karnaattista musiikkia.
Gopalakrishnan syntyi muusikkosukuun ja aloitti mridangam-lyömäsoittimen soittamisen 4-vuotiaana. Hän esiintyi 6-vuotiaana Kochin palatsissa Victor Hope Linlithgow'n edessä. Pian Gopalakrishnan alkoi säestää laulaja Chembaita, josta tuli hänen tärkein opettajansa. Lisäksi hän sai kirana gharana -koulukunnan mukaista opetusta hindustanilaisessa musiikissa. Gopalakrishnan suoritti Bachelor of Commerce -tutkinnon, mutta omistautui päätoimisesti uralleen muusikkona.
Vuonna 1969 Gopalakrishnan piti ensimmäisen hindustanilaisen musiikin konserttinsa laulajana Chennaissa. Hän on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Ravi Shankarin, Alla Rakhan ja lukuisten länsimaalaisten muusikkojen kanssa. Hän kuuluu varhaisiin kansainvälisen uran luoneisiin intialaisiin muusikoihin. Gopalakrishnan on tulkinnut kokeellistakin ohjelmistoa esimerkiksi esittämällä karnaattista jazzia länsimaisin soittimin. Hänen oppilaidensa joukossa ovat olleet muiden muassa Ilaiyaraaja, Rajkumar Bharathi, K. J. Yesudas, Kadri Gopalnath, A. R. Rahman, Sivamani, Bhupinder Singh ja Carola Grey. Gopalakrishnan on saanut lukuisia palkintoja, joihin ovat kuuluneet Padma Bhushan, Sangeet Natak Akademin palkinto ja Sangita Kalanidhi.
The Game of Life: Twists & Turns

| The Game of Life: Twists & Turns |
| --- | --- |
Julkaisija:  Milton Bradley Company
Pelaajia:  2–4
Ikäsuositus:  9+ (12+ Australiassa)
Pelin kesto:  Riippuu valitusta vuosien eli kierrosten määrästä ja pelaajamäärästä; kymmenen kierrosta neljän pelaajan kanssa kestää noin tunnin
Satunnaisuus:  korkea (pyörän pyöritys, kortit, onni)
 BoardGameGeek 
The Game of Life: Twists & Turns on vuoden 2007 versio klassisesta The Game of Life -lautapelistä. Siinä pelaajat yrittävät ansaita eniten elämäpisteitä tässä pelissä kulkemalla eri polkuja. Suuri muutos pelissä alkuperäiseen verrattuna on, että pelatakseen peliä pelaajat käyttävät elektronista Lifepodia ja pankkikortteja käteisen sijaan.
Pelin polut ovat Opettele, Ansaitse, Rakasta ja Elä. Opettele-polulla pelaaja voi saada tutkinnon ja FT-arvonimen, joita tarvitaan joissakin ammatteissa ylennysten saamiseksi, Ansaitse-polulla voi saada ylennyksiä, Rakasta-polulla puolison ja lapsia ja Elä-polulla elämänpisteitä eri kokemusten ja tilanteiden kautta.
T. V. Sankaranarayanan

T. V. Sankaranarayanan
T. V. Sankaranarayanan (tamiliksi தி. வே. சங்கரநாராயணன்; 1945 Mayiladuthurai – 2. syyskuuta 2022 Chennai) oli intialainen karnaattisen musiikin laulaja. Hän oli johtava Madurai Mani Iyerin edustaman tyylin ja tekniikan jatkaja.
Sankaranarayanan oli Madurai Mani Iyerin sisaruksenpoika ja tätä säestäneen T. S. Vembu Iyerin poika. Perhe oli evakuoitu toisen maailmansodan aikana Chennaista, johon perhe kuitenkin palasi 1950-luvulla. Sankaranarayanan opiskeli oikeustiedettä, mutta päätti valita päätoimisen muusikon uran. Hän teki konserttidebyyttinsä helmikuussa 1968. Hänelle myönnettiin vuonna 2003 Sangeetha Kalanidhi ja Padma Bhushan. Sankaranarayanan oli naimisissa ja sai pojan sekä tyttären. Hän kuoli 77-vuotiaana.
Systeemitiede

Systeemitiede on tieteidenvälinen aihe, opinala, joka tutkii systeemien ymmärtämistä – yksinkertaisista kompleksisiin asti – kohteenaan luonto, yhteiskunta, kognitio, tekniikka, teknologia ja  tiede. Ala on monipuolinen, ja eri sen näkökulmat kattavat formaalit tieteet, luonnontieteet, yhteiskuntatieteet ja soveltavat tieteet.
Systeemitutkijoiden mielestä maailma voidaan ymmärtää systeemien systeeminä. Alan tavoitteena on kehittää monitieteisyydelle perusteet, jotka soveltuvat käytettäviksi useilla eri aloilla, kuten psykologia, biologia, lääketiede, viestintä, liiketalous, tekniikka, insinööritieteet, tietojenkäsittelytiede, informaatioteknologia sekä yhteiskuntatiede.
Liittyvät tieteenalat

Systeemitieteet ovat laaja valikoima opinaloja ja käsityksiä. Yksi tapa hahmottaa tätä kokonaisuutta on ajatella sitä kolmessa ryhmässä: alat, joilla kehitetään systeemisiä ideoita ensisijaisesti teorian kautta; ja alat, jotka ovat keskittyneet ensisijaisesti käytännön toimien kautta suuntautuen ongelmatilanteisiin; ja alat, jotka ovat soveltaneet systeemiajattelun ideoita muiden tieteenalojen yhteydessä.
Avoin systeemi

Monimutkaiset systeemit liittyvät pääasiassa systeemin käyttäytymiseen ja ominaisuuksiin. Laajasti määriteltynä systeemion joukko kokonaisuuksia, jotka vuorovaikutuksensa, suhteidensa ja riippuvuuksiensa kautta muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden. Systeemi määritellään aina sen ”rajojen” avulla, jotka määrittää osat, jotka ovat tai eivät ole osa tätä systeemiä. Systeemin ulkopuolella olevat oliot nähdään systeemin ”ympäristön” osina.
Organisaatiot

International Society for the Systems Sciences (ISSS) on systeemitieteiden tieteidenvälistä yhteistyötä ja synteesiä harjoittava organisaatio. ISSS kokoaa yhteen tutkijoita ja toimijoita akateemisista, liike-elämästä, hallinnosta ja voittoa tavoittelemattomista organisaatioista. Perustuu 50 vuoden valtavaan poikkitieteelliseen tutkimukseen monimutkaisten järjestelmien tieteellisestä tutkimuksesta interaktiivisiin lähestymistapoihin johtamisessa ja yhteisön kehittämisessä. Tämän seuran perustivat alun perin vuonna 1954 Stanfordissa Center for Advanced Study in the Behavioral Sciencesinä Ludwig von Bertalanffy, Kenneth Boulding, Ralph Gerard ja Anatol Rapoport.
Systeemitieteen alalla International Federation for Systems Research (IFSR) on kansainvälinen liitto systeemitieteen alalla toimiville globaaleille ja paikallisille yhteiskunnille. Tämä liitto on voittoa tavoittelematon, tieteellinen ja koulutuksellinen järjestö, joka perustettiin vuonna 1981 ja koostuu noin kolmestakymmenestä jäsenjärjestöstä eri maista. Tämän liiton yleisenä tarkoituksena on edistää kyberneettistä ja systeemien tutkimusta ja kehittää systeemialan sovelluksia sekä palvella kansainvälistä systeemialan yhteisöä ja yhteistyötä.
Eräs tunnetuimmista tutkimuslaitoksista on Santa Fe Institute (SFI), joka sijaitsee Santa Fessä, New Mexicossa, Yhdysvalloissa ja joka on omistautunut monimutkaisten järjestelmien tutkimukselle. SFI:n alkuperäinen tehtävä oli levittää käsitettä erillisestä monitieteisestä tutkimusalueesta, kompleksisuusteoria, jota SFI:ssä kutsutaan nimellä kompleksisuustiede.
Organisaatiot > Systeemien analysointi

Systeemianalyysi on systeemitieteen haara, joka analysoi systeemejä, niiden vuorovaikutuksia ympäristönsä kanssa, usein ennen niiden automatisointia tietokonemalleiksi.
Organisaatiot > Systeemien suunnittelu

Systems engineering (SE) on  monitieteinen teknologian alue, joka keskittyy monimutkaisten systeemien kehittämiseen ja organisointiin. Se on ”tiedettä ja insinööritaitoa luoda kokonaisia ratkaisuja monimutkaisiin ongelmiin”, esimerkiksi: signaalinkäsittely-järjestelmät, ohjausjärjestelmäs ja viestintäjärjestelmä tai muut korkean tason mallinnuksen ja suunnittelun muodot tietyillä tekniikan aloilla.
Ilmailujärjestelmät
Biologian systeemien suunnittelu
Maajärjestelmien suunnittelu ja hallinta
Elektroniset järjestelmät
Yritysjärjestelmäsuunnittelu
Ohjelmistojärjestelmät
Systems analysis
Systeemitieteilijät

Systeemialan tutkijat voidaan jakaa sukupolviin. Sen perustajat, kuten Ludwig von Bertalanffy, Kenneth Boulding, Ralph Gerard, James Grier Miller, George J. Klir ja Anatol Rapoport ovat syntyneet vuosina 1900-1920. He tulivat eri luonnon- ja yhteiskuntatieteen aloilta ja yhdistivät voimansa 1950-luvulla luodakseen yleisen järjestelmäteorian paradigma. Yhdessä heidän ponnistelujensa organisoinnin kanssa nousi ensimmäinen systeemitieteilijöiden sukupolvi.
Heidän joukossaan oli laaja joukko monitieteisiä ajattelijoita, kuten Ackoff, Ashby, Margaret Mead ja Churchman, jotka kansantajuistivat systeemiajattelun peruskäsitteet 1950- ja 1960-luvuilla. Nämä tiedemiehet inspiroivat ja kouluttivat toista sukupolvea merkittävimpien tiedemiesten kanssa, kuten Ervin Laszlo (1932) ja Fritjof Capra (1939), jotka kirjoittivat systeemienteoriasta 1970- ja 1980-luvuilla. Heitä seuraavat tutkijat tutustuivat edellisten teoksiin ja aloittivat niiden tutkimisen 1980-luvulla ja alkoivat kirjoittaa niistä 1990-luvulta lähtien. Debora Hammondia voidaan pitää tyypillisenä edustajana näille kolmannen sukupolven yleisille järjestelmätutkijoille.
Avoimissa systeemeissä tulot ja lähdöt ovat virtauksia kuvaamaan aineen, energian ja tiedon vaihtoa ympäristönsä kanssa.
Takao Momiyama

Takao Momiyama Pori Jazz-kendoleirin kata-harjoituksen jälkeen Yyterissä heinäkuussa  2004
Takao Momiyama (jap. 籾山孝雄, s. 5. lokakuuta 1951, Japani) on Ruotsissa asuva japanilainen tekstiilitaiteilija ja budō-opettaja (ZNKR iaidō 7. dan renshi, ZNKR jōdō 7. dan ja kendō 5. dan). Momiyama on yhdessä Rolf Radakovitsin kanssa vaikuttanut suuresti ZNKR iaidōn ja ZNKR jōdōn harjoittelun lisääntymiseen Suomessa 2000-luvulla johtamalla lukuisia leirejä Suomessa kummassakin lajissa. Ensimmäisen virallisen leirityksen ZNKR iaidōssa ja ZNKR jōdōssa Momiyama piti vuonna 1997 Pori jazz -kendō-leirillä.
Budoharjoittelu

Momiyama harjoittelee aktiivisesti sekä kendōta (16-vuotiaasta) että iaidōta ja jōdōta. Kouluaikoinaan hän harrasti myös judoa.
ZNKR:n lajeissa suoritetut graduoinnit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Iaidō 7. dan, 23. joulukuuta 2007 Japani   renshi 2003  6. dan, 4. marraskuuta 2001  5. dan, 11. marraskuuta 1994, Alankomaat, Sittard  4. dan, 10. elokuuta 1991, Alankomaat, Sittard  3. dan, 24. maaliskuuta 1989, Alankomaat, Amsterdam  2. dan, 4. elokuuta 1986, Japani, Kitamoto  1. dan, 20. elokuuta 1985, Yhdistynyt kuningaskunta, Birmingham Kendō 5. dan, 12. huhtikuuta 1990, Saksa, Berliini  4. dan, 25. huhtikuuta 1986, Japani, Kitamoto  3. dan, 12. toukokuuta 1970, Japani  2. dan, 7. tammikuuta 1969, Japani  1. dan, 1. lokakuuta 1967, Japani |   |  Jōdō 7. dan, 18. syyskuuta, 2011, Yhdistynyt kuningaskunta, Stevenage  renshi  6. dan,  1. marraskuuta, 2003, Ranska, Pariisi  5. dan, 11. marraskuuta, 1998, Japani, Jokohama  4. dan, 10. elokuuta, 1994, Alankomaat, Sittard  3. dan, 24. maaliskuuta, 1992, Yhdistynyt kuningaskunta, Southampton  2. dan, 4. elokuuta, 1990, Yhdistynyt kuningaskunta, Lontoo  1. dan, 20. elokuuta, 1989, Yhdistynyt kuningaskunta, Southampton |
Aiheesta muualla

Takao Momiyaman kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Takao Momiyaman haastattely Ruotsin televisiossa 3. maaliskuuta (ruotsiksi)
Tank (yhtye)

Tank
Tank on brittiläinen heavy metal -yhtye, jonka perusti vuonna 1980 Algy Ward. kitaristit Mick Tucker liittyi yhtyeeseen vuonna 1983 ja Cliff Evans vuonna 1984. Yhtye on luokiteltu britti-hevin uuteen aaltoon.
Vuodesta 1987 alkaen yhtye oli kaksitoista vuotta tauolla, mutta palasi esiintymislavoille vuonna 1997. Vuonna 2003 yhtyeen perustajajäsen Ward jätti yhtyeen. Tästä vuoden kuluttua Tankin koko tuotanto julkaistiin uudelleen, jonka seurauksena yhtyeelle tuli kysyntää keikkarintamalla. Kitaristit Evans ja Tucker kokosivat yhtyeen uudelleen ja myös Algy Ward kokosi oman Tank kokoonpanon. Molemmat kokoonpanot ovat julkaisseet uusia levyjä samalla nimellä.
Diskografia > Albumit

Filth Hounds of Hades (1982)
Power of the Hunter (1982)
This Means War (1983)
Honour and Blood (1984)
Tank (1987)
Still At War (2002)
Sturmpanzer (2018)
Diskografia > Singlet

"Don't Walk Away" (1981)
"(He Fell in Love with a) Stormtrooper" (1982)
"Turn Your Head Around" (1982)
"Crazy Horses" (1982)
"Echos of a Distant Battle" (1983)
Diskografia > Kokoelmat ja livealbumit

Armour Plated (1985)
The Return of the Filth Hounds Live (1998)
War of Attrition (live '81) (2001)
The Filth Hounds of Hades - Dogs of War 1981–2002 (2007)
Teatteri Trala

Teatteri Trala on vuonna 1990 perustettu esittävien taiteiden teatteri. Trala saa nimensä sanoista Teatteria RAkkaudesta LAuluun. Trala tuottaa paljon näytelmiä erilaisille katsojille, eniten musiikkituotantoja. Trala tuottaa yleensä neljä eri tuotantoa vuoden aikana.
Tralan päänäyttämö sijaitsee Virkkalan Klubitalolla. Lisäksi Tralalla on kesäteatterinäyttämö Lohjanjärven rannalla Virkkalan Vanhan kalkkitehtaan kupeessa.
Tralan taiteellisena johtajana toimii tällä hetkellä Jussi Salminen.
Aiheesta muualla

Teatteri Trala
Henkilökunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Teemu Luoto

Luoto (keskellä) työskenteli 1960-luvulla kuvaama­taidon­opettajana Iisalmen lyseossa.
Teemu Luoto (s. 29. joulukuuta 1941 Helsinki) on suomalainen keramiikkataiteilija. Hänellä on ollut oma keramiikkastudio Helsingissä vuosina 1962–1971 sekä taidekeskus Kuhmalahden taidepappila vuodesta 1971.
Luodon teoksia on eri kokoelmissa. Hänen töitään ovat esimerkiksi Tampereen pääkirjaston Metson pupuveistokset (1986) ja Kangasalan uimahallin norppaperhe (2009).
Tarhagallianruusut

| Tarhagallianruusut |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit
Suku::  Ruusut Rosa
Lajikeryhmä::  Gallica-ryhmä
Katso myös
   Tarhagallianruusut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tarhagallianruusut eli ranskanruusut eli ranskanruusu (Rosa Gallica-ryhmä) on viljeltyjen ruusuristeymien lajikeryhmä. Risteymien tunnistettavana kantalajina on Euroopassa alkuperäisenä kasvava laji gallianruusu (Rosa gallica), jota on myös kutsuttu joskus ranskanruusuksi.
Lajikkeita

Tarhagallianruusuryhmän tunnettuja lajikkeita ovat muun muassa:
Rosa 'Alika'
Rosa 'Cardinal de Richelieu'
Rosa 'Charles de Mills'
Rosa 'Duchesse de Montebello'
Rosa 'Frankfurt'
Rosa 'Iitin Tiltu'
Rosa 'Jenny Duval'
puna-apteekkarinruusu eli apteekkarinruusu (Rosa 'Officinalis')
vihdinruusu (Rosa ’Olkkala’) – myös kirkonruusujen ryhmään luokiteltu
kirjoapteekkarinruusu (Rosa 'Rosa Mundi')
Rosa 'Rose du Maitre d'Ecole'
Rosa 'Tuscany'
Tapparan SM-sarjakausi 1964–1965

Tapparan kausi 1964–1965 oli ehkäpä huonoimpia, mitä seura on historiansa aikana nähnyt, sillä hallitseva Suomen mestari sijoittui sarjassa viimeiseksi ja täten putosi alemmalle sarjatasolle. Kauden vaikeaksi teki se, että Tapparan luottopelaajat Esko Luostarinen ja Seppo Liitsola siirtyivät muihin tehtäviin, ja kauden aikana useampi pelaaja oli loukkaantunut ja pelikiellossa. Tappara sai 18 pelistä ainoastaan 4 voittoa ja pisteitä 9. Tämä sijoitti Tapparan viimeiselle sijalle, sillä toisiksi viimeisenä olevalla HJK:lla oli 4 pistettä enemmän.
Sarjataulukko

Lähde:
|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Karhut, Pori | 18 | 10 | 4 | 4 | 71 | 44 | +27 | 24 |
| Ilves, Tampere | 18 | 10 | 4 | 4 | 70 | 44 | +26 | 24 |
| Lukko, Rauma | 18 | 10 | 0 | 8 | 64 | 43 | +21 | 20 |
| TPS, Turku | 18 | 9 | 2 | 7 | 51 | 63 | -12 | 20 |
| SaiPa, Lauritsala | 18 | 9 | 1 | 8 | 79 | 61 | +18 | 19 |
| RU-38, Pori | 18 | 8 | 2 | 8 | 43 | 52 | -9 | 18 |
| KooVee, Tampere | 18 | 7 | 3 | 8 | 61 | 61 | 0 | 17 |
| HIFK, Helsinki | 18 | 6 | 4 | 8 | 65 | 72 | -7 | 16 |
| HJK, Helsinki | 18 | 6 | 1 | 11 | 52 | 98 | -46 | 13 |
| Tappara, Tampere | 18 | 4 | 1 | 13 | 49 | 67 | -18 | 9 |
Tapparan ottelut

1. SaiPa–Tappara (6-5)
2. Tappara–Karhut (2-4)
3. Tappara–Lukko (5-4)
4. Tappara–HIFK (4-4)
5. Tappara–Ilves (3-4)
6. RU-38–Tappara (3-0)
7. TPS–Tappara (4-1)
8. HJK–Tappara (4-2)
9. TK-V–Tappara (2-5)
10. Tappara–TK-V (1-2)
11. Tappara–TPS (6-3)
12. Lukko–Tappara (2-3)
13. Tappara–HJK (2-5)
14. Tappara–RU-38 (2-4)
15. Ilves–Tappara (5-3)
16. HIFK–Tappara (2-0)
17. Tappara–SaiPa (4-7)
18. Karhut–Tappara (2-1)
Muutto Hakametsän jäähalliin

Suomen ensimmäinen jäähalli saatiin valmiiksi 1965 tammikuussa ja ensimmäinen peli pelattiin tammikuun viimeisenä päivänä. Vastakkain tässä historiallisessa pelissä oli Tapparan paikallisvastustaja Tampereen Ilves. Peli oli tiukka, mutta loppujen lopuksi Ilves voitti Tapparan lukemin 5-3. Tästä alkoi suomalaisessa jääkiekossa uusi aikakausi, kun kaikki joukkueet alkoivat siirtyä jäähalleihin ja suomalainen jääkiekko otti askeleen lähemmäksi ammattilaisuutta.
Tarhadaalia

| Tarhadaalia |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliopsida
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Daaliat Dahlia
Laji::  × hortensis
Katso myös
   Tarhadaalia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tarhadaalia eli joriini (Dahlia × hortensis) on daalioiden sukuun kuuluva risteymälaji. Kasvin korkeus vaihtlee lajikkeittain paljon, 30 cm:stä 150 cm:ään. Tarhadaalia on kesäkukka. Lajikkeet ryhmitellään kukan muodon mukaan ryhmiin, jotka ovat vuokkodaalia, koristedaalia, pompondaalia, pallodaalia, pionidaalia, kaulusdaalia, kaktusdaalia, kesädaalia, lummedaalia ja mignondaalia. Tarhadaalian kasvutapa on pysty ja pensasmainen. Kasvi on erittäin arka kylmyydelle. Se viihtyy aurinkoisella kasvupaikalla tuoreessa, vettä läpäisevässä ja kohtalaisesti ravinteikkaassa maassa. Kasvi ei siedä ylenmääräistä märkyyttä. Tarhadaalia kukkii kesäkuulta syyskuulle ja kukat voivat olla sekä yksinkertaisia, puolikerrottuja että kerrottuja. Kukan värejä ovat punainen, oranssi, keltainen, valkoinen ja violetti. Lehtien muoto on päätöparinen ja ne ovat yleensä tummanvihreitä, mutta jollakin lajikkeella ne ovat punavihreät. Tarhadaalia soveltuu ruukkukukaksi ja myöskin ryhmäkasviksi.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: tarhadaalia
Surmakäärme

| Surmakäärme |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Myrkkytarhakäärmeet Elapidae
Alaheimo::  Melakäärmeet Hydrophiinae
Suku::  Acanthopis
Laji::  antarcticus
Kaksiosainen nimi
 Acanthophis antarcticus  (Shaw & Nodder, 1802) 
Synonyymit
 Boa antarctica 
 Surmakäärmeen levinneisyys
Katso myös
   Surmakäärme Wikispeciesissä   Surmakäärme Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Surmakäärme (Acanthophis antarcticus) on myrkkytarhakäärmeisiin kuuluva pienehkö käärmelaji.
Levinneisyys

Surmakäärmettä elää Australiassa lukuun ottamatta Tasmaniaa ja eteläistä Australiaa, Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Surmakäärme suosii kallionkoloja, mutta yöllä se tulee teille lämmittelemään.
Ravinto

Surmakäärmeen ravinto koostuu pääasiassa pienjyrsijöistä.  Surmakäärme kaivautuu hiekan alle ja jää odottamaan saalista. Surmakäärme houkuttelee saaliinsa sen lähelle heiluttamalla sen muusta vartalosta poikkeavaa kapeaa häntää, joka näyttää toukalta.
Ulkonäkö

Surmakäärme kasvaa 40–60 cm ja painaa 2–4 kg.[lähde? ] Surmakäärmeen nahka on joko punertava tai punakeltaruskea.
Myrkky

Surmakäärmeen myrkky on ihmiselle usein tappavaa ilman hoitoa. Myrkky on yhtä vahvaa kuin mambojen myrkky. Surmakäärme on maailman kymmenen myrkyllisimmän käärmeen joukossa. Sen myrkkyhampaat ovat käärmeen koosta riippuen 0,5–3 cm pitkät.[lähde? ] Myrkkyyn on olemassa vasta-aine.
Muuta

Surmakäärme on hyvin aggressiivinen eikä epäröi purra ärsytettynä. Nimi tuleekin englanninkielisestä nimestä ”death adder” eli surmakyy.
Aiheesta muualla

ITIS: Acanthophis antarcticus (englanniksi)
The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Acanthophis antarcticus (englanniksi)
↑  Hobson, R., Venz, M., Sanderson, C., Greenlees, M. & Dickman, C.: Acanthophis antarcticus IUCN Red List of Threatened Species. Version 2022-1.  2018. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 13.9.2022. (englanniksi)
Gislavedin kunta

| Gislavedin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Gislaved
Kuntakoodi:  0662
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 137,07 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  29 635
 – Väestötiheys:  26,1 as./km²
 
 www.gislaved.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gislavedin kunta (ruots. Gislaveds kommun) on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Gislaved.
Kunnan maapinta-ala on 1 137,07 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 29 635 henkeä (31.12.2020).
Kunnassa asuvat suomalaiset ovat perustaneet Suomi-seuran ja Suomalaisten eläkeläisten seuran.
Vuonna 2007 kunnassa oli 64,74 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Gislavedin taajaväkinen yhdyskunta perustettiin vuonna 1904 Bårarydin maalaiskuntaan. Muita taajaväkisiä yhdyskuntia olivat Anderstorpin kunnassa sijainneet Gyllenfors (1939–1948) ja Anderstorp (1943–1952). Vuonna 1949 Bårarydista ja Gyllenforsin kattaneesta osasta Anderstorpia muodostettiin Gislavedin kauppala. Gislavedin ja Gyllenforsin taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin samalla.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Burseryd (Burseryd, Gryteryd, Sandvik ja Södra Hestra)
Reftele (Kållerstad, Reftele ja Ås)
Södra Mo (Norra Hestra, Norra Unnaryd, Stengårdshult, Valdshult ja Öreryd)
Unnaryd (Bolmsö, Jälluntofta ja Södra Unnaryd)
Bosebo ja Våthult liitettiin Gislavedin kauppalaan, mutta Villstadin ja Anderstorpin rajoja ei muutettu. Vuonna 1953 Anderstorp muutettiin Anderstorpin kauppalaksi.
Vuonna 1971 kuntablokissa ei tehty liitoksia, mutta kauppalat ja maalaiskunnat muutettiin kunniksi. Nykyinen Gislavedin kunta muodostettiin vuonna 1974, jolloin Gislaved, Anderstorp, Burseryd, Reftele, Södra Mo ja Unnarydin kuntaan kuuluneen Bolmsön seurakunnan mannerosa yhdistettiin.
Vaakuna

Bolmsön maalaiskunnalla oli aikaisemmin oma vaakuna.
Bolmsön maalaiskunta
Väestönkehitys

| Gislavedin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 21 703 | 21 703 |
| 1955 | 1955 |    | 22 393 | 22 393 |
| 1960 | 1960 |    | 22 948 | 22 948 |
| 1965 | 1965 |    | 24 470 | 24 470 |
| 1970 | 1970 |    | 26 231 | 26 231 |
| 1975 | 1975 |    | 27 570 | 27 570 |
| 1980 | 1980 |    | 28 483 | 28 483 |
| 1985 | 1985 |    | 28 448 | 28 448 |
| 1990 | 1990 |    | 29 238 | 29 238 |
| 1995 | 1995 |    | 29 841 | 29 841 |
| 2000 | 2000 |    | 30 407 | 30 407 |
| 2005 | 2005 |    | 29 489 | 29 489 |
| 2010 | 2010 |    | 29 111 | 29 111 |
| 2015 | 2015 |    | 29 272 | 29 272 |
| 2020 | 2020 |    | 29 635 | 29 635 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 5 911 | 20,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 940 | 6,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 2 068 | 7,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 19 353 | 66,1 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 712 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 107 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 191 190 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 56 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 21,4 %
18–64-vuotiaat: 59,6 %
65 vuotta täyttäneet: 18,9 %