stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Need for Speed: High Stakes

| Need for Speed: High Stakes |
| --- | --- |

Kehittäjä:  EA Canada
Julkaisija:  Electronic Arts
Tuottaja:  Tony Parkes
Säveltäjä:  Rom Di Prisco Saki kaskas Crispin Hands
Pelisarja:  Need for Speed
Julkaistu:  PlayStationNA 1. maaliskuuta 1999JP 17. kesäkuuta 1999EU 1999 Microsoft WindowsNA 1. kesäkuuta 1999EU 1999
Lajityyppi:  ajopeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3  USK 0 
Alusta:  PlayStation Microsoft Windows
Jakelumuoto:  CD-levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Need for Speed: High Stakes on EA Canadan kehittämä ja Electronic ArtsIn julkaisema ajopeli. Peli julkaistiin PlayStationille ja Microsoft Windowsille vuonna 1999.
Aiheesta muualla

Need for Speed: High Stakes MobyGamesissa (englanniksi)
| --- | --- |
Pelisarja::  The Need for Speed (1994) II III: Hot Pursuit (1998) High Stakes Porsche Unleashed Hot Pursuit 2 Underground Underground 2 Most Wanted (2005) Carbon ProStreet Undercover Shift Nitro World Hot Pursuit (2010) Shift 2: Unleashed The Run Most Wanted (2012) Rivals No Limits Need for Speed (2015) Payback (2017) Heat (2019)
Muut osat::  V-Rally V-Rally 2 V-Rally 3 Motor City Online
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Need for Speed: High Stakes
Käännös suomeksi
Naarvajärvi

| Naarvajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Vesilahti
Koordinaatit:  61°16′45″N, 23°23′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  Naarvajärvenoja 
Järvinumero:  35.218.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,7 m 
Rantaviiva:  4,231 km 
Pinta-ala:  0,43371 km² 
Tilavuus:  0,000733 km³ 
Suurin syvyys:  4,4 m 
Valuma-alue:  4,6 km² 
 fiNaarvajärvi 
Naarvajärvi  eli Narvajärvi on Pirkanmaalla Vesilahden Latomaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Naarvajärvi on osa Naarvanjoen valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 900 metriä leveä ja sen pinta-ala on 43 hehtaaria. Järven lähiympäristössä on puolet peltomaata ja loput metsää. Suota esiintyy vain paikoitellen. Järveen laskee joitakin ojia. Järvenpään lahteen laskee etelästä metsäoja, länsipuoleln pelloilta tulee järveen asti pari ojaa ja sekä lepolahteen että Kiilosenlahteen laskevat kaksi pitkää metsä- ja suo-ojaa. Kiilosenlahden länsipäähän laskee Kiilojärven laskuoja, jonka mukana tulee peltojen ja suon kuivatusvesiä. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 217 vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä. Rantojen läheisyydessä on viisi maatilaa ja lähes kaksikymmentä vapaa-ajan asuntoa. Rannat ovat heinittyneitä ja Järvenpään lahti ja järven luusu alkaavat kasvaa umpeen. Länsirannassa onkin suoritettu pohjan ruoppausta.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1986, 1996, 200, 2001, 2002 ja 2009. Vedenväri on ruskea, mikä johtuu veteen liuenneesta humuksesta. Väriluku oli talvella 200 mg Pt/l ja kesällä 100 mg Pt/l. Näkösyvyys oli vuonna 2009 1,0–1,8 metriä, mikä vastaa muitakin tummaveteisiä järviä. Vesi on lievästi sameaa. Veden happamuustaso oli lievästi hapan ja puskurikyky happamoitumista vastaan oli hyvä. Alkaliteetti oli 0,29–0,30 millimoolia litrassa vettä (mmol/l). Järvi on matala, jolloin lämpötilakerrostuminen ei ole kesäisin niin jyrkkää kuin talvella jääkannen alla. Tästä huolimatta on havaittu mittauksissa, että kevään tai syksyn täyskierto ei ole ollut täydellistä. Alusveteen on jäänyt jäljelle osa edellisen vuodenajan vedestä ja siksi sen happipitoisuus on joskus laskenut alhaiseksi. Järven happitilanne oli vuoden 2009 lopputalvesta heikko. Pohjan lähellä vesi oli hapetonta ja metrin syvyydessäkin happisaturaatio oli ainoastaan 17%. Hapettomuus aiheutti sisäistä kuormitusta, koska pohjan sedimentteihin laskeutuneet ravinteet alkoivat liueta takaisin veteen. Veden fosforipitoisuus oli 130 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l). Saman vuoden loppukesänä happitilanne oli tyydyttävä. Vesi oli vain lievästi lämpötilakerrostunut, mutta silti pohjan lähellä oli lähes hapeton kerros. Sisäistä kuormitusta ei kuitenkaan havaittu. Järven ravinnetaso saavutti talvella rehevien järvien tason, mutta palasi kesällä lievästi rehevien järvien tasolle. Kesällä havaittiin levää, joka ei kuitenkaan kukkinut voimakkaasti. Vuoden 200 ruoppaukset ovat vaikuttaneet sen vuoden tuloksiin voimakkaasti. Järven virkistyskelpotus luokitellaan tyydyttäväksi.
Historiaa

Vuosina 1855−1856 kootussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Narvajärvi”. Kartassa itse järvi vaikuttaa autiolta, mutta sen laskuojan varrella sijaitsi kolme torppaa ja Pöyhölän kylässä oli ojassa meritty mylly.
Vuoden 1959 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin Narvajärvi. Järven länsiranta oli kokonaan peltomaata ja muuallakin sitä oli muutamissa kohdissa. Lännen pelloilta laski järveen kaksi ojaa, idän metsistä kaksi ojaa ja etelästä Kiilojärven laskuojan mukana kaksi pelto-ojaa. Järven lähiympäristössä oli kuusi maatilaa. Vuoden 1980 kartassa rantaan asti ulottuvien peltonen määrä väheni ja rannoille oli rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Kekkerinmäen peltojen metsittäminen vähensi järveen kohdistuvaa kuormitusta hieman. Nykyään on peltojen ojitusta järkeistetty.
Naarmijärvi (Kihniö)

| Naarmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kihniö
Koordinaatit:  62°12′59″N, 23°05′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Parkanonjärven alue (35.53)
Laskujoki:  joki Kankarinjärveen 
Järvinumero:  35.537.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,8 m 
Rantaviiva:  5,38283 km 
Pinta-ala:  0,78729 km² 
Tilavuus:  0,000967 km³ 
Keskisyvyys:  1,22 m 
Suurin syvyys:  3,13 m 
 fiNaarmijärvi 
Naarmijärvi  on Pirkanmaalla Kihniössä Kankarilla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Naarmijärvi on osa Naarmijärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 2,0 kilometriä, leveys 750 metriä ja sen pinta-ala on 79 hehtaaria. Se sijaitsee neljä kilometriä Kihniön keskustasta länteen. Ainoa järveen laskeva joki on Heinijoki, joka tuo valuma-alueen pohjoisosien soiden ja lampien vedet. Lammet ovat Heinilampi, Kotalampi, Teerilampi ja Kolhonlampi. Muut laskuojat laskevat järveen sen itärannalla, minne ne tuovat ojitettujen soiden vettä. Naarmijärven eteläpäästä lähtee lyhyt 400 metriä pitkä nimetön laskujoki Kankarinjärveen. Naarmijärvi on hyvin matala järvi, sillä keskisyvyys on vain 1,2 metriä ja sen syvin kohta on noin 3 metriä. Sen keskilinjalla sijaitsee lähes järven mittainen noin kaksi metriä syvä painanne. Saaria on vain kaksi. Rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä ja rannat ovat pääosin peltoa. Järven eteläpää ja pohjoispää on metsää ja siellä on joitakin vapaa-ajan asuntoja. Niille pääsee Kihniöstä tulevalta kylätieltä, kun poikkeaa järveä kiertävälle tielle.
Järven kunnostus

Järven luusuaan on rakennettu pohjapato, joka nostaa kesällä matalanveden aikaan vedenpintaa 27 senttimetriä ja keskivedenkorkeutta 10 senttimetriä.
Historiaa

Järven nimi on ollut ensimmäisestä peruskartasta alkaen sama. Vuoden 1959 kartassa järven kaikilla rannoilla oli peltopalstoja. Eniten maatiloja oli järven kaakkois- ja länsirannalla.
Necrodaemon Terrorsathan

| Necrodaemon Terrorsathan Belphegor |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: Marraskuu 2000
 Tyylilaji: Death metal   Black metal
 Kesto: 35.29
 Levy-yhtiö: Last Episode Records
Belphegorin muut julkaisut
| Blutsabbath 1997 | Necrodaemon Terrorsathan 2000 | Lucifer Incestus 2003 |
Necrodaemon Terrorsathan on Belphegorin kolmas täyspitkä albumi.
Kappaleet

Necrodaemon Terrorsathan – 4.48
Vomit Upon the Cross – 4.11
Diabolical Possession – 4.49
Lust Perishes in a Thirst for Blood – 3.53
S.B.S.R. – 4.00
Sadism Unbound – 3.34
Tanzwut Totengesänge – 3.18
Cremation of Holiness – 3.40
Necrodaemon Terrorsathan (part II)/ Analjesus (outro) – 3.16
Aiheesta muualla

Necrodaemon Terrorsathan Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Necrodaemon Terrorsathan Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Negri

Negri on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Ada Negri (1870–1945), italialainen työläisperheestä lähtenyt kirjailija
Alexandre Negri (s. 1981), brasilialainen jalkapallomaalivahti
Antonio Negri (1933–2023), italialainen marxilainen moraali- ja poliittinen filosofi.
Fernanda Negri-Pouget (1889–1955), italialainen elokuvanäyttelijä
Francesco Negri (1623–1698), katolinen pappi ja ensimmäinen italialainen tutkimusmatkailija, joka matkusti Nordkappiin
Pola Negri (1897–1987), puolalaissyntyinen näyttelijä ja mykkäelokuvan tunnetuimpia tähtiä
Sara Negri (s. 1967), italialainen matemaatikko ja logiikan tutkija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Negotino

| Negotino |
| --- | --- |
 Negotino
Valtio:   Pohjois-Makedonia
Alue:  Vardarin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  426,5 km²
Väkiluku (2021):  18 194
 – Väestötiheys:  42,66 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Negotino (mak. Неготино) on kaupunki Pohjois-Makedonian Vardarin alueella. Kaupungissa asuu 18 194 asukasta, ja sen pinta-ala on 426,5 neliökilometriä. Kaupungin väkiluku on vuotuisessa 0,3 prosentin laskussa. Negotinossa valmistetaan vuosittain noin 20-25 miljoonaa kilogrammaa greippejä.
Naritan kansainvälinen lentoasema

Naritan kansainvälinen lentoasema (IATA: NRT, ICAO: RJAA) on kansainvälinen lentoasema Japanin pääkaupungin Tokion itäpuolella, Chiban prefektuurin Naritassa. Se on maan kansainvälisistä lentoasemista merkittävin: 50 prosenttia Japanin ulkomaanmatkustajista ja 60 prosenttia ulkomaanrahdista kulkee Naritan kautta.  Lentoasema sijaitsee noin 60 kilometriä Tokiosta itään. Lentoaseman kautta matkusti 37 miljoonaa matkustajaa vuonna 2017.
Rautatieyhteydet

Lentoasemalle on useita rautatieyhteyksiä, joita liikennöivät Keisei-rautatiet ja JR Higashi-Nihon. Linjat ovat:
Keisein Naritan lentoasemalinja
Keisei-päälinja
JR:n Narita-linja
Junat pysähtyvät Naritan lentoaseman rautatieasemalla (jap. 成田空港駅, Narita-kūkō-eki) ykkösterminaalissa, ja kakkosterminaalissa 2-terminaalin rautatieasemalla (jap. 空港第２ビル駅, Kūkō-daini-biru-eki).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Naritan kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Hanami Web – Narita International Airport NRT – RJAA (englanniksi)
Naritan kansainvälinen lentoaseman kotisivut (englanniksi)
Narita Airport Spotting Information (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Nakkilan Paterit

| Nakkilan Paterit |
| --- | --- |
Perustettu:  1967
Kotipaikka:  Nakkila
Kenttä:  Nakkilan liikuntahalli
Sarja:  3-sarja
Nakkilan Paterit on Nakkilassa toimiva lentopalloon keskittynyt urheiluseura. Se on perustettu vuonna 1967 ja alusta alkaen seuran toiminnan pääpaino on ollut junioritoiminnassa. Patereilla on edustusjoukkue sekä miehissä että naisissa; miehet pelaavat 3-sarjassa ja naiset 2-sarjassa.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Moshi Monsters

Moshi Monsters on lapsille suunnattu selainpeli, jossa voi luoda oman monsterin ja ostaa sille vaatteita ja huonekaluja ym. Moshi Monsterissa voi myös olla Member eli maksaa Moshi Monsterin tekijöille ja avata uusia kauppoja ja pelejä. Nykyään myydään myös moshi monsters leluja.
Moshe Rachmilewitz

Rachmilewitz
Moshe Rachmilewitz (1899–1985) oli israelilainen hematologi. Hänelle myönnettiin lääketieteen Israel-palkinto vuonna 1964.
Rachmilewitz syntyi juutalaisperheeseen Venäjällä ja opiskeli Königsbergissä ja Berliinissä, ja muutti Palestiinan brittiläiseen mandaattiin vuonna 1926. Hän oli yksi vaikutti merkittävästi Israelin terveydenhuoltojärjestelmän kehittämiseen ja vaikutti myös kansainvälisesti Maailman terveysjärjestön jäsenenä.
Moustache

| Moustache |
| --- | --- |
 Twin Twin esiintymässä vuoden 2014 Eurovision laulukilpailun kenraaliharjoituksessa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Twin Twin
Säveltäjä(t):  Pierre Beyres, Kim N'Guyen
Sanoittaja(t):  Lorent Idir, François Ardouvin
Euroviisutiedot
Vuosi:  2014
Maa:  Ranska
Kieli:  ranska
Sijoitus:  26.
Pisteet:  2
Video:  videolinkki
Moustache (suom. Viikset) on ranskalaisen Twin Twin -yhtyeen vuonna 2014 julkaistu kappale. Kappale edusti Ranskaa vuoden 2014 Eurovision laulukilpailussa. Se sijoittui loppukilpailussa viimeiseksi 26. sijalle, ja sai yhteensä 2 pistettä, yhden Ruotsilta ja yhden Suomelta. Samalla Ranska jäi ensimmäistä kertaa kilpailussa viimeiselle sijalle koko euroviisuhistoriansa aikana.
Kappaleesta julkaistiin musiikkivideo 17. maaliskuuta 2014, ja sen on ohjannut Guillaume Coulpier.
Kappale

Kappale kertoo miehestä, jolla on jo kaikkea, mutta hän silti haluaa itsellensä viikset.
Listasijoitukset

| Listat (2014) | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Irlanti (Irlannin singlelista): 79
Iso-Britannia (Britannian singlelista): 89
Itävalta (Ö3 Austria Top 40): 60
Ranska (SNEP): 115
Ruotsi (Sverigetopplistan): 53
Saksa (Media Control Charts): 89
Nam Trung Bộ

Nam Trung Bộ:n alue, jossa näkyvät sen maakunnat.
Nam Trung Bộ (Eteläinen keskirannikko) on yksi Vietnamin kahdeksasta epävirallisesta suuralueesta. Siihen kuuluvat itsenäinen Đà Nẵngin kaupunki ja viisi muuta maakuntaa Quảng Nam, Quảng Ngãi, Bình Định, Phú Yên ja Khánh Hòa.
Mikael (arkkienkeli)

| Arkkienkeli Mikael |
| --- | --- |
 Guido Reni n. 1636
Henkilötiedot
Muut tiedot
Lempinimet:  Princeps militiae coelestis ("taivaallisten sotajoukkojen prinssi") Αρχιστρατηγος eli Archistrategos ("korkein kenraali")
Pyhä arkkienkeli Mikael (hepreaksi מיכאל "Kuka on kuin Jumala?", latinaksi Michael, kreik. Μιχαήλ, Mikhaḗl, vuoden 1938 raamatun­suomennoksessa Miikael, ven. Михаил, Mihaíl, arab. ميخائيل‎, mīḵāʾīl) on enkeli, jota sekä juutalaiset että kristityt pitävät ylimpänä arkkienkelinä. Roomalaiskatolisessa, ortodoksisessa, anglikaanisessa ja luterilaisessa traditiossa häntä kutsutaan "pyhäksi Mikaeliksi". Hepreankielinen nimi tarkoittaa ”Kuka on Jumalan kaltainen?” ja arkkienkeli kuvataankin joskus saman latinankielisen lauseen "Quis ut Deus?" kanssa.
Kristillisessä traditiossa pyhällä Mikaelilla on neljä eri tehtävää: (1) taistella paholaista vastaan, (2) pelastaa sieluja paholaiselta kuoleman hetkellä, (3) suojella Jumalan kansaa, eli juutalaisia Vanhassa Testamentissa ja kristittyjä Uudessa Testamentissa, sekä (4) kutsua ihmisten sieluja tuomiolle. Kuvataiteessa arkkienkeli kuvataan yleensä miehenä tallomassa paholaista ja vaa'an tai miekan kanssa.
Pyhä Mikael on katolisen kirkon, Vatikaanin kaupungin, juutalaisen kansan, Saksan, Ranskan, Ukrainan, Brysselin, Kiovan, Filippiinien, poliisien, armeijan, kasakoiden, ruokakauppiaiden, merenkävijöiden, laskuvarjojääkärien ja sairauden suojeluspyhimys. Pyhän arkkienkeli Mikaelin juhlapäivät ovat 29. syyskuuta eli mikkelinpäivänä ja tridentiinisessä kalenterissa 8. toukokuuta, jolloin juhlitaan arkkienkeli Mikaelin ilmestystä.
Muita Pyhän Mikaelin rinnalla kunnioitettavia sotilaspyhimyksinä ovat Pyhä Acasius, Pyhä Andreas Stratelates, Pyhä Demetrios Mirhanvuodattaja, Pyhät Emeretius ja Celedonius, Pyhä Florianus, Pyhä Yrjö, Pyhä Mauritius, Pyhä Maximilian, Pyhä Marcellus, Pyhä Menas, Pyhä Mercurius, Pyhät Sergius ja Bacchus, Pyhä Theodorus Amasealainen, Pyhä Typarsius, Pyhä Varus, Pyhä Victor Maurus, Pyhä Nicetas ja Pyhät Sebasten neljäkymmentä marttyyria.
Muita Mikael-nimisiä pyhimyksiä ovat esimerkiksi pyhä Michel de Klops, pyhä Michael Sabaiitti, pyhä Synnadan Mikael, pyhä Michael Garicoïts ja pyhä Michael Kozaki.
Pyhän Mikaelin katsotaan ilmestyneen Monte Sant'Angelo sul Garganin lähellä Sipontumin piispalle ja käskeneen hänen rakentaa kirkon sinne. Hänen uskotaan ilmestyneen myös 700-luvulla Mont Saint-Michelissä. Pyhä arkkienkeli Mikael mainitaan kaikkien pyhien litaniassa ja hänelle on laadittu myös oma litania ja kaksi novenaa. Paavi Leo XIII kirjoitti pyhälle Mikaelille omistetun eksorsismin, joka on Rituale Romanumissa.
Mikaelista kertovat kirjoitukset

Yleisessä roomalaiskatolisessa kalenterissa pyhällä Mikaelilla on juhla 29. syyskuuta pyhän Gabrielin ja pyhän Rafaelin kanssa, sekä vuoden 1960 kalenterissa 1. luokan juhla.
Pyhän arkkienkeli Mikaelin nimi mainitaan viisi kertaa Raamatussa. Raamatussa Vanhassa testamentissa ja juutalaisten Tanakissa pyhä Mikael mainitaan Danielin kirjassa. (Dan 10:13, Dan:10:21 ja Dan. 12:1) Sen mukaan Mikael tuli avustamaan Danielia hänen ollessaan Persian kuninkaan luona, Persian valtakunnan enkeliruhtinaan vastustettua häntä 21 päivää. Kirjassa myös ennustetaan, että Mikael tulee suuren ahdistuksen aikana seisomaan israelilaisten suojana, jotka tällöin pelastetaan. Mikaelista käytetään Danielin kirjassa titteliä ”yksi suurimmista enkeliruhtinaista” tai ”suuri enkeliruhtinas”.
Vanhan Testamentin tarkat lainaukset ovat seuraavat:
"Persian valtakunnan enkeliruhtinas seisoi vastustamassa minua kaksikymmentäyksi päivää, mutta katso, Miikael, yksi ensimmäisistä enkeliruhtinaista, tuli minun avukseni, sillä minä olin jäänyt yksin sinne, Persian kuningasten tykö." (Dan. 10:13)
"Mutta minä ilmoitan sinulle, mitä on kirjoitettuna totuuden kirjassa. Eikä ole ketään muuta vahvistamassa minua heitä vastaan paitsi teidän enkeliruhtinaanne Miikael." (Dan. 10:21)
"Siihen aikaan nousee Miikael, se suuri enkeliruhtinas, joka seisoo sinun kansasi lasten suojana. Ja se on oleva ahdistuksen aika, jonka kaltaista ei ole ollut siitä saakka, kuin kansoja on ollut, hamaan siihen aikaan asti. Mutta siihen aikaan pelastetaan sinun kansasi, kaikki, jotka kirjaan kirjoitetut ovat." (Dan. 12:1)
Vanhan ja Uuden Testamentin välisen ajan apokryfisessä kirjallisuudessa pyhä enkeli Mikael mainitaan muun muassa Henokin kirjassa.
Uudessa testamentissa, Juudaksen kirjeessä (Jud. 1:9) ylienkeliksi kutsutun Mikaelin kerrotaan kiistelleen Mooseksen ruumiista paholaisen kanssa Johanneksen ilmestyksessä (Ilm. 12:7) puolestaan kerrotaan taivaassa syttyneestä sodasta, jonka lopputuloksena Mikael ja hänen enkelinsä syöksevät paholaisen ja paholaisen enkelit pois taivaasta.
Uuden Testamentin lainaukset ovat seuraavat:
"Mutta ei ylienkeli Miikaelkaan, kun riiteli ja väitteli perkeleen kanssa Mooseksen ruumiista, rohjennut lausua herjaavaa tuomiota, vaan sanoi: "Rangaiskoon sinua Herra!" (Jud. 1:9)
"Ja syttyi sota taivaassa: Miikael ja hänen enkelinsä sotivat lohikäärmettä vastaan; ja lohikäärme ja hänen enkelinsä sotivat, mutta eivät voittaneet, eikä heillä enää ollut sijaa taivaassa." (Ilm: 12:7–8)
Koraanissa Mikael mainitaan yhdessä Gabrielin kanssa Lehmän suurassa.
Uskontokuntien tulkintoja > Jehovan todistajat

Jehovan todistajat vetoavat Raamatun kirjoituksiin opettaessaan Mikaelin olevan Jeesus. Ilmestyskirjan mukaan Mikael ja hänen enkelinsä kävisivät sotaa Saatanaa vastaan ja heittäisivät hänet ja hänen pahat enkelinsä taivaasta samassa yhteydessä, kun Kristukselle annetaan kuninkaallinen valta. Jeesuksen kuvaillaan myöhemmin johtavan taivaan armeijoita sodassa maailman kansakuntia vastaan . Näistä ja muista Raamatussa esiintyvistä yhtäläisyyksistä johtuen Jehovan todistajat perustelevat Mikaelin olevan Jeesus taivaallisena henkiolentona.
Uskontokuntien tulkintoja > Myöhempien aikojen pyhien liike

Myöhempien aikojen pyhien liike katsoo Mikaelin olevan ihmissuvun kantaisä, Aadam.
Mikaelin kunnioitus ja juhlinta

Lechfeldin taistelusta lähtien 10. elokuuta 955 pyhästä arkkienkeli Mikaelista tuli pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan suojeluspyhimys ja hän onkin yhä myös Saksan suojeluspyhimys.
Pyhälle arkkienkeli Mikaelille on omistettu vähintään viisi ritarikuntaa: portugalilainen Ordo equitum Sancte Michaelis sive de Ala, ranskalainen L'ordre de Saint-Michel, baijerilainen Orden zum Heiligen Michael, brittiläinen Order of St Michael and St George ja venäläinen Императорский Орден Святого Михаила Архангела (Imperatorskij Orden Svjatovo Mihaila Arhangela).
Arkkienkeli Mikaelille omistettua juhlapäivää, mikkelinpäivää, vietetään laajalti kristikunnassa 29. syyskuuta. Fryygiassa sitä on vietetty jo 400-luvulta alkaen. Italiassa tunnetaan myös pyhälle Mikaelille omistettuja kirkkoja samalta aikakaudelta.
Suomen evankelis­luterilaisessa kirkossa mikkelinpäivää vietetään nykyisin (vuodesta 1774 lähtien) 29. syyskuuta vain, jos se sattuu sunnuntaiksi, muussa tapauksessa seuraavana sunnuntaina. Sen alkuperäinen päivämäärä 29.9. on kuitenkin edelleen Mikaelin ja sen mukaelmien kuten Mikon nimipäivä.
Johann Sebastian Bach on säveltänyt mikkelinpäiväksi sävellykset "Herr Gott, dich loben alle wir", BWV 130, vuonna 1724, "Es erhub sich ein Streit", BWV 19, vuonna 1726 ja "Man singet mit Freuden vom Sieg", BWV 149, vuosina 1728 tai 1729.
Suomen kaupunki Mikkeli on saanut nimensä pyhästä Mikaelista ja hänelle on omistettu kirkko Honkilahdessa, kirkko Kirkkonummella, puukirkko Kiukaisissa, rauniokirkko Pälkäneellä, kirkko Keminmaalla, kirkko Laitilassa, kirkko Paimiossa, Mikkelissä ja roomalaiskatolinen kappeli Pietarsaaressa.
Pyhälle arkkienkeli Mikaelille on rakennettu maailmalla ainakin seuraavat pyhäköt:
Cathedral of St. Michael the Archangel, Segheneity, Eritrea
National Shrine of St. Michael and the Archangels, Manila, Filippiinit
St. Michael’s Cathedral, Minna, Niger, Nigeria
St. Michael the Archangel Cathedral, Tha Rae, Sakon Nakhon, Thaimaa
Basilica of St. Michael the Archangel, Loretto, Pennsylvania, USA
Cathedral of St. Michael, Raigarh, Chattisgarh, Intia
Pyhälle arkkienkeli Mikaelille on omistettu myös puolalainen sääntökunta Congregatio Sancti Michaëlis Archangeli eli CSMA.
Hänen kunniakseen on olemassa myös niin sanottu pyhän arkkienkeli Mikaelin skapulaari, jossa on kuva hänestä surmaamassa lohikäärmeen ja teksti "Quis ut Deus?" ja joka perustettiin 1878, autuas paavi Pius IX antoi sille siunauksensa ja paavi Leo XIII myönsi sille aneen.
Rukouksia

Pyhälle arkkienkeli Mikaelille on laadittu seuraavat latinankieliset rukoukset:
Alia Oratio ad Sanctum Michael
Commemoratio Sancti Michaelis Archangeli
Litaniae Sancti Michaelis
Oratio ad Sanctum Michael
Pyhä Mikael mainitaan lisäksi järjestyksessä toisena kokonaisuudessaan viiden pyhimyksen, eli pyhän Neitsyt Marian, pyhän Johannes Kastajan, pyhän Pietarin ja pyhän Paavalin kanssa perinteisessä, osittain 700-luvulla laaditussa Confiteor-rukouksessa, jota käytetään myös tridentiinisen messun alussa:
"Confíteor Deo omnipoténti, beátæ Maríæ semper Vírgini, beáto Michaéli Archángelo, beáto Ioánni Baptístæ, sanctis Apóstolis Petro et Páulo, ómnibus Sanctis, et vobis, fratres: quia peccávi nimis cogitatióne, verbo, et ópere: percutit sibi pectus ter, dicens: mea culpa, mea culpa, mea máxima culpa. Ideo precor beátam Maríam semper Virginem, beátum Michaélem Archángelum, beátum Ioánnem Baptístam, sanctos Apóstolos Petrum et Páulum, omnes Sanctos, et vos, fratres, oráre pro me ad Dóminum Deum nostrum."
Myös Eliezer ha-Kalirin, Judah ben Samuel he-Hasidin ja profeetta Jeremian kerrotaan laatineen rukouksia arkkienkeli Mikaelille.
Roomalaiskatolisessa hetkipalveluksessa pyhää Mikaelia kunnioitetaan seuraavalla latinankielisellä kollehtarukouksella, joka on osittain peräisin vähintään 700-luvulta:
"PRINCEPS gloriosissime, Michael Archangele, esto memor nostri: hic et ubique semper precare pro nobis Filium Dei, alleluia, alleluia.
V. In conspectu Angelorum psallam tibi, Deus meus.
R. Adorabo ad templum sanctum tuum et confitebor nomini tuo.
Orémus. Deus, qui, miro órdine, Angelórum ministéria hominúmque dispénsas: concéde propítius; ut, a quibus tibi ministrántibus in coelo semper assístitur, ab his in terra vita nostra muniátur."
Hänelle on laadittu myös englanninkielinen litania Litany of Saint Michael the Archangel. ja Pyhän Mikaelin ruusukko