stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Porilainen
Resepti

Aidon Porilaisen ohje Pori-seuran ja Satakunnan maakuntamuseon mukaan:
kaksi paahtoleipää
noin yhden senttimetrin siivu Jahtimakkaraa
raakaa sipulia hakkeena
sinappia
Muita porilaisissa käytettyjä täytteitä:
ketsuppi
kurkkusalaatti
raaka sipuli renkaina
paahdettu sipuli
paistettu kananmuna
juusto
majoneesi
Huomioitavaa on, että aiemmasta aidon porilaisen reseptiikasta poiketen 2005 kirjoitetun lähteen mukaan myös alkuperäiseen kuuluisivat aiemmin mainittujen lisäksi ketsuppi, kurkkusalaatti ja hakkeen sijaan sipuli voisi olla myös renkaina.
Rafael Paasio

| Rafael Paasio |
| --- | --- |
 Paasio vuonna 1963
Suomen pääministeri
 Paasion I hallitus 27.5.1966–22.3.1968 Paasion II hallitus 23.2.1972–4.9.1972  
Edeltäjä:  Johannes Virolainen Teuvo Aura
Seuraaja:  Mauno Koivisto Kalevi Sorsa
Eduskunnan puhemies
 1966 1970–1972  
Edeltäjä:  K.-A. Fagerholm V. J. Sukselainen
Seuraaja:  Johannes Virolainen V. J. Sukselainen
Kansanedustaja
 22.7.1948–26.9.1975  
Ryhmä/puolue:  Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Turun läänin eteläinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1903 Uskela
Kuollut: 17. maaliskuuta 1980 (76 vuotta) Turku
Ammatti:  päätoimittaja
Puoliso:  Mary Regina Wahlman (1936–1980)
Tiedot
Puolue:  SDP
Kustaa Rafael Paasio (vuoteen 1906 Hellström; 6. kesäkuuta 1903 Uskela – 17. maaliskuuta 1980 Turku) oli suomalainen Sosialidemokraattisen puolueen poliitikko, eduskunnan puhemies ja pääministeri.
Kansanedustajana

Eduskuntaan Paasio pääsi vuoden 1948 vaaleissa, mitä ennen hän oli ehtinyt toimia Turun kunnallispolitiikassa. Paasion kansanedustajuus päättyi vuoden 1975 vaaleissa täpärään putoamiseen eduskunnasta.
Lehtimiehenä

Paasio kävi kansakoulun ja työskenteli rakennuksilla, minkä jälkeen hän siirtyi lehtimiesuralle. Paasio toimi kirjaltajana Helsingissä vuosina 1920–1927 ja myöhemmin 1934–1938. Paasio toimi Suomen Sosialidemokraatin levikkiasiamiehenä 1927–1932 sekä Palkkatyöläisen ilmoitushankkijana vuonna 1933. Päätoimittajana Paasio toimi vuosina 1938–1942 Työläisnuorisossa, Sosialisti-lehdessä Turussa vuosina 1942–1951 sekä Turun Päivälehdessä vuosina 1952–1963.
SDP:n puheenjohtajana

Paasio oli SDP:n puheenjohtaja vuosina 1963–1975. Paasion valtakaudella puolue saavutti luontevat Moskovan-suhteet (osittain Urho Kekkosen ja Väinö Leskisen myötävaikutuksella). Puolueen sisäisissä kiistoissa Paasio oli ns. kolmannen linjan johtomies. Pelkistetysti sanottuna kolmaslinjalaisten tarkoituksena oli oikeiston (tannerilaisten ja leskisläisten) syrjäyttäminen vasemmiston (skogilaisten) hillitsemiseksi. Myös presidentti Mauno Koiviston voidaan katsoa lukeutuneen kolmaslinjalaisiin.lähde?
"Pari piirua vasemmalle" (ja Kekkosen taakse) oli Paasion ohjenuora. Kekkosen taakse asettuminen oli noina vuosina eräänlainen edellytys SDP:n uudelle tulemiselle.lähde?
Presidenttiehdokkaana

SDP asetti Paasion presidenttiehdokkaaksi vuoden 1962 presidentinvaaleihin.
Pääministerinä

Rafael Paasio sai 24. maaliskuuta 1966 tasavallan presidentiltä tehtäväkseen tunnustella uuden hallituksen muodostamismahdollisuuksia.
Paasion kaksi vuotta toiminut hallitus (Paasion I hallitus) erosi vuoden 1968 presidentinvaalien yhteydessä. SDP:n puolueneuvoston kokouksessa 31.1.1968 hyökättiin puheenjohtaja Paasiota vastaan, minkä seurauksena puolueneuvostossa hyväksyttiin yksimielinen kannanotto, jonka mukaan ei ollut tarkoituksenmukaista, että sama henkilö toimii sekä puheenjohtajana että pääministerinä. Puolueneuvoston kannanotto oli epäluottamuslause Paasiolle, minkä seurauksena Paasio erosi puoluetoimikunnasta eikä enää asettunut uudelleen ehdolle uutta hallitustunnustelijaa valittaessa.
Eduskunnan puhemiehenä

Rafael Paasio valittiin 196 äänellä eduskunnan puhemieheksi 14. huhtikuuta 1966.
Perhe

Paasio meni naimisiin Mary Regina Wahlmanin (1907-2002) kanssa vuonna 1936. Sekä Rafael Paasion poika Pertti Paasio että hänen pojantyttärensä Heli Paasio ovat olleet kansanedustajina. Pertti Paasio on myös toiminut isänsä lailla SDP:n puheenjohtajana.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
.aspx Rafael Paasio Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Soikkanen, Hannu: / Paasio, Rafael (1903–1980). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  10.3.2008. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: K.-A. Fagerholm V. J. Sukselainen | Eduskunnan puhemies 1966 1970−1972 | Seuraaja: Johannes Virolainen V. J. Sukselainen |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Johannes Virolainen Teuvo Aura | Suomen pääministeri 1966−1968 1972 | Seuraaja: Mauno Koivisto Kalevi Sorsa |
| n k Suomen vuoden 1962 presidentinvaalien ehdokkaat |
| --- | --- |
 Paavo Aitio (SKDL)  Urho Kekkonen (ML)  Rafael Paasio (SDP)  Emil Skog (TPSL) 
| n k  Suomen pääministerit |
| --- | --- | --- |
:  Svinhufvud  Paasikivi  Ingman  K. Castrén  Vennola  Erich  Vennola  Cajander  Kallio  Cajander  Ingman  Tulenheimo  Kallio  Tanner  Sunila  Mantere  Kallio  Svinhufvud  Sunila  Kivimäki  Kallio  Cajander  Ryti  Rangell  Linkomies  Hackzell  U. Castrén  Paasikivi  Pekkala  Fagerholm  Kekkonen  Tuomioja  Törngren  Kekkonen  Fagerholm  Sukselainen  von Fieandt  Kuuskoski  Fagerholm  Sukselainen  Miettunen  Karjalainen  Lehto  Virolainen  Paasio  Koivisto  Aura  Karjalainen  Aura  Paasio  Sorsa  Liinamaa  Miettunen  Sorsa  Koivisto  Sorsa  Holkeri  Aho  Lipponen  Jäätteenmäki  Vanhanen  Kiviniemi  Katainen  Stubb  Sipilä  Rinne  Marin  Orpo 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Arkkipiispa

Alempi papisto
Lukija
Alidiakoni
Ylempi papisto
Diakoni
Ylidiakoni
Pappi (Presbyteeri)
Pastori
Kirkkoherra
Rovasti
Piispa
Apulaispiispa
Metropoliitta
Arkkipiispa
Eksarkki
Patriarkka
Luostaripapisto
Munkkidiakoni
Arkkidiakoni
Pappismunkki
Arkkimandriitta
Igumeeni
n
k
Pappeus
Yleinen pappeus
Erityinen pappeus
Papinvirat
Seurakuntapastori
Kappalainen
Kirkkoherra
Lääninrovasti
Tuomiorovasti
Piispa
Arkkipiispa
n
k
Arkkipiispa (kreik. arche ’ensimmäinen’ ja episkopos ’kaitsija’) on kristillisen kirkon piispa sellaisessa hiippakunnassa, joka on erityisen tärkeä esimerkiksi kokonsa tai historiansa puolesta.  Klassisesti arkkipiispan toimivalta kuvataan lauseella primus inter pares, ensimmäinen vertaistensa joukossa. Tämä tarkoittaa, että arkkipiispalla on ensimmäisenä piispana kunniasija ja siihen liittyviä tehtäviä, mutta vain toisinaan myös esimiesasema suhteessa muihin piispoihin.
Arkkipiispan hiippa ja sauva
Arkkipiispa evankelis-luterilaisessa kirkossa

Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa arkkipiispa toimii kirkolliskokouksen, piispainkokouksen, kirkkohallituksen ja kirkon ulkoasiain neuvoston puheenjohtajana, mutta valvonta- tai johtotehtäviä hänellä ei ole. Arkkipiispa hoitaa kirkon suhteita toisiin kirkkoihin koti- ja ulkomaille. Arkkipiispan arvonimi on käytössä Ruotsin, Suomen, Latvian ja Viron luterilaisissa kirkoissa. Suomen kirkon arkkipiispa on Turun arkkipiispa. Nykyinen arkkipiispa on Tapio Luoma (2018−).
Arkkipiispa evankelis-luterilaisessa kirkossa > Historiaa

Suomen ensimmäinen arkkipiispa oli Jakob Tengström, joka vihittiin tehtäväänsä vuonna 1817. Venäläisten ottaessa eteläisen Suomen haltuunsa Suomen sodan alkuvaiheissa 1808 Turun piispa Tengström ja Porvoon piispa Zacharias Cygnaeus ymmärsivät, että Suomesta tulisi osa Venäjää. Tämän jälkeen Tengström tähtäsi toiminnassaan siihen, että Suomessa sopeuduttaisiin uuteen tilanteeseen ja venäläisten näkemyksiin. Venäläisten saavuttua Turkuun Tengström kävi venäläisten ylipäällikön luona tervehdyskäynnillä. Puheessaan hän lausui ilonsa sen johdosta, että keisari oli luvannut säilyttää Suomessa luterilaisen uskon ja perinnäisen kirkollisen järjestyksen.
Arkkipiispa ortodoksisessa kirkossa

Ortodoksisessa kirkossa arkkipiispa on perinteisesti käytettynä autokefaalisen tai autonomisen kirkon (kirkkokunnan) johtavan piispan nimitys. Vaikka kaikki piispat ovat vihkimykseltään samanarvoisia, on kirkon järjestyksen ja toiminnan kannalta ollut tarpeellista asettaa jotkut piispat tehtäviltään tai vastuiltaan merkittävämpään asemaan.
Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa on Helsingin hiippakunnan piispa ja hänen arvonimenään on korkeasti pyhitetty Helsingin ja koko Suomen arkkipiispa. Nykyinen ortodoksinen arkkipiispa on arkkipiispa Leo, 15. joulukuuta 2024 lähtien arkkipiispa Elia. Ekumeenisen patriarkan siunauksesta hän saa käyttää arvonsa tunnuksena valkoista klobukkia. Arkkipiispa Leo on ortodoksisen kirkollishallituksen ja kirkolliskokouksen sekä ortodoksisten piispainkokouksen puheenjohtaja.
Kun piispan tai papin vaalin tulos luetaan julki, piispa tai vanhin läsnä olevista papeista lausuu: "Aksios", johon vastataan kolminkertaisesti.Aksios.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Arkkipiispa Kari Mäkisen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Arkkipiispa Leon kotisivu
Suomen evankelis-luterilainen kirkko: Arkkipiispan tehtävät (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen evankelis-luterilainen kirkko: Arkkipiispan viran historia ja Turun ja Suomen arkkipiispojen luettelo (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispat
Antoni (1892–1898) |
Nikolai (1898–1905) |
Sergei (1905–1917) |
Serafim (1921–1925) |
Herman (1925–1960) |
Paavali (1961–1987) |
Johannes (1987–2001) |
Leo (2002–)
Ortodoksiset arkkipiispat pitävät venäläisessä käytännössä valkeaa klobukkia.
Martti J. Kari

| Martti J>  Kari.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. marraskuuta 1960 Tampere
Kuollut: 30. elokuuta 2023 (62 vuotta) Jyväskylä
Ammatti:  tiedustelueversti, opettaja
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Suomi
Sotilasarvo:  eversti
Martti Johannes Kari (17. marraskuuta 1960 Tampere – 30. elokuuta 2023 Jyväskylä) oli suomalainen tiedustelueversti ja Jyväskylän yliopiston kyberturvallisuuden ja strategisen analyysin työelämäprofessori, johon tehtävään hänet nimitettiin elokuussa 2022, toimittuaan sitä ennen tuntiopettajana.
Elämä > Nuoruus ja varusmiespalvelu

Martti Johannes Kari syntyi Tampereella vuonna 1960. Hän eli nuoruutensa Kouvolassa. Varusmiespalveluksen Kari suoritti laskuvarjojääkärinä ja oli kurssinsa paras.
Elämä > Koulutus ja ura

Kari oli koulutukseltaan filosofian tohtori kyberturvallisuudesta, filosofian maisteri venäjän kielestä sekä humanististen tieteiden kandidaatti arabian ja islamin tutkimuksesta. Hän oli suorittanut myös syventävät opinnot kansainvälisestä oikeudesta. Kari puhui sujuvaa venäjää, englantia, ruotsia ja ranskaa, sekä vähän arabiaa ja puolaa.
Kari oli Pääesikunnan apulaistiedustelupäällikkö ja Viestikoelaitoksen apulaisjohtaja. Hän palveli vuosina 2004–2007 puolustusasiamiehenä Puolassa ja Ukrainassa sekä strategisena neuvonantajana Ukrainan tiedustelupalveluiden reformissa vuonna 2020.
Kari oli yksi Suomen merkittävistä Venäjä-asiantuntijoista. Hän oli seurannut Venäjää ja Neuvostoliittoa yli 30 vuotta, ja kerryttänyt niihin liittyvää tietämystään monissa tehtävissään niin sotilasuralla kuin myös siviilipuolella. Suurelle yleisölle Kari tulikin paremmin tunnetuksi kysyttynä asiantuntijana Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022. Hänen joulukuussa 2018 Jyväskylän yliopistolla pitämänsä luento, Venäläinen strateginen kulttuuri – miksi Venäjä toimii niin kuin se toimii, ladattiin Venäjän suurhyökkäyksen jälkeen YouTubeen, ja se nousi hyvin suosituksi. Kari kirjoitti luennon teemasta myös samannimisen kirjan yhdessä historian professori Antero Holmilan kanssa. Kirja julkaistiin huhtikuussa 2023.
Karilla oli yritys Saxorum Oy, jonka kautta hän tarjosi yrityksille koulutusta, valmennusta ja luentoja aiheina muun muassa tiedustelu ja varautuminen.
Yksityiselämä

Karilla oli viisi lasta, joista yksi ensimmäisestä avioliitosta on aktiiviuransa lopettanut jalkapalloilija Tommi Kari. Viimeisinä vuosinaan Kari sairasti syöpää; hänen kehossaan oli neljä parantumatonta kasvainta. Kari kuoli elokuun lopulla 2023. Hän sai toivomansa sotilashautajaiset syyskuussa 2023.
Teokset

Kari, Martti J. & Holmila, Antero: Miksi Venäjä toimii niin kuin se toimii.  Jyväskylä:  Docendo, 2023.  ISBN 978-952-382-479-9
Halminen, Laura: Martti J. Kari – Käsikirjoitukset eivät pala.  Docendo, 2024.  ISBN 978-952-382-784-4
Aiheesta muualla

Hujanen, Miikka; Toivanen, Olli-Pekka: Miksi Venäjä toimii kuten toimii – katso koko Martti J. Karin hittiluento tästä Ilta-Sanomat.  9.3.2022. Viitattu 30.8.2023.
Tiedustelueversti ja tutkija Martti J. Kari: Olemme hybridivaikuttamisen kohteina Yle Areena.  16.2.2022. Viitattu 30.8.2023.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Tieteilijät:  Google Scholar  Mathematics Genealogy Project 
Henkilöt:  Ritva
Yhdysvaltain Grand Prix 2013

|  Yhdysvaltain Grand Prix 2013  |
| --- | --- |
 18. osakilpailu 19 osakilpailusta kaudella 2013. 

Päivämäärä:  17. marraskuuta 2013
Sijainti:  Circuit of the Americas, Austin, Texas, Yhdysvallat
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,516 km
Kilpailun pituus:  56 kierrosta, 308,896 km
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Sebastian Vettel   (Red Bull)
Paaluaika:  1.36,338
Palkintokoroke
Voittaja:   Sebastian Vettel   (Red Bull)
Toinen:   Romain Grosjean   (Lotus)
Kolmas:   Mark Webber   (Red Bull)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Sebastian Vettel   (Red Bull)
Kierrosaika:  1.39,856 (kierroksella 54)
Kilpailun startti ilmakuvasta.
Yhdysvaltain Grand Prix 2013 (virallisesti 2013 Formula 1 United States Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2013 18. ja samalla kauden toiseksi viimeinen osakilpailu, joka ajettiin 17. marraskuuta 2013 Circuit of the Americasin moottoriradalla, Texasin pääkaupungissa Austinissa. Radan on suunnittellut saksalainen Hermann Tilke. Radalla on pituutta 5,513 kilometriä ja kilpailussa ajettiin 56 kierrosta.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. marraskuuta | 09:00–10:30 | 17:00–18:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen, aluksi sumuinen | 16–21 °C | 19–26 °C | 69–88 % |
| 15. marraskuuta | 13:00–14:30 | 21:00–22:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 24–25 °C | 31–32 °C | 47–52 % |
| 16. marraskuuta | 09:00–10:00 | 17:00–18:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Pilvinen | 20–22 °C | 20–23 °C | 82–90 % |
| 16. marraskuuta | 12:00–13:00 | 20:00–21:00 | Aika-ajot |  Pilvinen | 27 °C | 28–31 °C | 60 % |
| 17. marraskuuta | 13:00–15:00 | 21:00–23:00 | Kilpailu |  Puolipilvinen | 30–32 °C | 34–37 °C | 53–59 % |
Lähde:
Vapaat harjoitukset

Perjantain ensimmäisissa vapaissa harjoituksissa nopeinta vauhtia piti yllä Ferrarin Fernando Alonso ajalla 1.38,343. Harjoitusten alku viivästyi ensin 40 minuuttia, koska sumu oli niin kova, ettei lääkintähelikopteri päässyt tulemaan rata-alueelle. Harjoitukset saatiin käyntiin kuitenkin ilman lääkintähelikopteria, mutta tuomaristo keskeytti harjoitukset punaisella lipulla 15 minuuttia myöhemmin, kun kisajärjestäjien mukaan helikopterin kanssa oli ongelmia.
Toro Rosson kolmoskuljettaja Daniil Kvjat ajoi harjoitukset Jean-Éric Vergnen tilalla, Caterhamin Alexander Rossi ajoi Giedo van der Garden tilalla ja Marussian Rodolfo González ajoi Jules Bianchin tilalla.
Aika-ajot > Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1>  erä) | Aika (2>  erä) | Aika (3>  erä) | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 1.38,516 | 1.37,065 | 1.36,338 | 1 |
| 2 | 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 1.38,161 | 1.37,312 | 1.36,441 | 2 |
| 3 | 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 1.38,676 | 1.37,523 | 1.37,155 | 3 |
| 4 | 11 |  Nico Hülkenberg | Sauber-Ferrari | 1.38,339 | 1.37,828 | 1.37,296 | 4 |
| 5 | 10 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.37,959 | 1.37,854 | 1.37,345 | 5 |
| 6 | 3 |  Fernando Alonso | Ferrari | 1.38,929 | 1.37,368 | 1.37,376 | 6 |
| 7 | 6 |  Sergio Pérez | McLaren-Mercedes | 1.38,367 | 1.38,040 | 1.37,452 | 7 |
| 8 | 7 |  Heikki Kovalainen | Lotus-Renault | 1.38,375 | 1.38,078 | 1.37,715 | 8 |
| 9 | 17 |  Valtteri Bottas | Williams-Renault | 1.37,821 | 1.37,439 | 1.37,836 | 9 |
| 10 | 12 |  Esteban Gutiérrez | Sauber-Ferrari | 1.38,082 | 1.38,031 | 1.38,034 | 20 |
| 11 | 19 |  Daniel Ricciardo | Toro Rosso-Ferrari | 1.38,882 | 1.38,131 |  | 10 |
| 12 | 14 |  Paul di Resta | Force India-Mercedes | 1.38,894 | 1.38,139 |  | 11 |
| 13 | 5 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 1.38,588 | 1.38,217 |  | 15 |
| 14 | 9 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1.38,743 | 1.38,364 |  | 12 |
| 15 | 4 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.39,094 | 1.38,592 |  | 13 |
| 16 | 18 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Ferrari | 1.38,880 | 1.41,696 |  | 14 |
| 17 | 15 |  Adrian Sutil | Force India-Mercedes | 1.39,250 |  |  | 16 |
| 18 | 16 |  Pastor Maldonado | Williams-Renault | 1.39,351 |  |  | 17 |
| 19 | 21 |  Giedo van der Garde | Caterham-Renault | 1.40,491 |  |  | 18 |
| 20 | 22 |  Jules Bianchi | Marussia-Cosworth | 1.40,528 |  |  | 19 |
| 21 | 20 |  Charles Pic | Caterham-Renault | 1.40,596 |  |  | 22 |
| 22 | 23 |  Max Chilton | Marussia-Cosworth | 1.41.401 |  |  | 21 |
107% aika: 1.44,668

Jenson Buttonin sijoitusta pudotettiin kolmella lähtöruudulla, koska hän ohitti perjantain harjoituksissa Daniil Kvjatin punaisen lipun aikana.
Esteban Gutiérrezin sijoitusta pudotettiin kymmenellä lähtöruudulla hänen estettyään Pastor Maldonadoa aika-ajoissa.
Charles Picin sijoitusta pudotettiin viidellä lähtöruudulla vaihdelaatikon vaihtamisen takia.
Kilpailu

Kilpailun voitti Red Bullin Sebastian Vettel. Toiseksi sijoittui Lotuksen Romain Grosjean ja kolmanneksi Red Bullin Mark Webber.
Red Bullin voitettua valmistajan palkinnon otti palkintorokkeella vastaan Matt Cadieux. Kuljettajien haastattelut suoritti palkintokorokkeella entinen Formula 1 -kuljettaja Mario Andretti.
Kilpailu > Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 56 | 1.39.17,148 | 1 | 25 |
| 2 | 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 56 | +6,284 | 3 | 18 |
| 3 | 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 56 | +8,396 | 2 | 15 |
| 4 | 10 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 56 | +27,358 | 5 | 12 |
| 5 | 3 |  Fernando Alonso | Ferrari | 56 | +29,592 | 6 | 10 |
| 6 | 11 |  Nico Hülkenberg | Sauber-Ferrari | 56 | +30,400 | 4 | 8 |
| 7 | 6 |  Sergio Pérez | McLaren-Mercedes | 56 | +46,692 | 7 | 6 |
| 8 | 17 |  Valtteri Bottas | Williams-Renault | 56 | +54,509 | 9 | 4 |
| 9 | 9 |  Nico Rosberg | Mercedes | 56 | +59,141 | 12 | 2 |
| 10 | 5 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 56 | +1.17,278 | 15 | 1 |
| 11 | 19 |  Daniel Ricciardo | Toro Rosso-Ferrari | 56 | +1.21,004 | 10 |  |
| 12 | 4 |  Felipe Massa | Ferrari | 56 | +1.26,914 | 13 |  |
| 13 | 12 |  Esteban Gutiérrez | Sauber-Ferrari | 56 | +1.31,707 | 20 |  |
| 14 | 7 |  Heikki Kovalainen | Lotus-Renault | 56 | +1.35,063 | 8 |  |
| 15 | 14 |  Paul di Resta | Force India-Mercedes | 56 | +1.36,853 | 11 |  |
| 16 | 18 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Ferrari | 56 | +1.44,574 | 14 |  |
| 17 | 16 |  Pastor Maldonado | Williams-Renault | 55 | +1 kierros | 17 |  |
| 18 | 22 |  Jules Bianchi | Marussia-Cosworth | 55 | +1 kierros | 19 |  |
| 19 | 21 |  Giedo van der Garde | Caterham-Renault | 55 | +1 kierros | 18 |  |
| 20 | 20 |  Charles Pic | Caterham-Renault | 55 | +1 kierros | 22 |  |
| 21 | 23 |  Max Chilton | Marussia-Cosworth | 54 | +2 kierrosta | 21 |  |
| Kesk. | 15 |  Adrian Sutil | Force India-Mercedes | 0 | Kolari (Maldonado) | 17 |  |
Lähde:

Max Chilton joutui kilpailun viiden ensimmäisen kierroksen aikana kärsimään varikonläpiajorangaistuksen, koska hän esteli Pastor Maldonadoa ja Adrian Sutilia aika-ajoissa.
Jean-Éric Vergne sai 20 sekunnin aikasakon kolaroituaan viimeisellä kierroksella Esteban Gutiérrezin kanssa.
Kilpailu > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 1–27, 30–56 |
| 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 28–29 |
Tapahtumia

Kimi Räikkönen jätti kauden kesken Abu Dhabin GP:n jälkeen selkäleikkauksen vuoksi. Hänet korvasi Heikki Kovalainen.
Valtteri Bottaksen uran ensimmäiset MM-pisteet.
Pirellin 100:s paalupaikka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain Grand Prix 2013 Wikimedia Commonsissa
Formula 1 -luokan Yhdysvaltain Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Sebring International Raceway (1959) Riverside International Raceway (1960) Watkins Glen International (1961–1980) Detroitin katurata (1983–1984, 1987–1988) Phoenixin katurata (1989–1991) Indianapolis Motor Speedway (2000–2007) Circuit of the Americas (2012–2019, 2021–)
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2013
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Kiina |  Bahrain |  Espanja |  Monaco |  Kanada |  Britannia |  Saksa |  Unkari |
|  Belgia |  Italia |  Singapore |  Korea |  Japani |  Intia |  Abu Dhabi |  Yhdysvallat |  Brasilia |  |
Alkoholiton juoma

Alkoholitonta olutta sisältäneitä tölkkejä.
Shirley Temple -cocktail.
Alkoholiton juoma on juoma, joka ei sisällä alkoholia. Alkoholijuomista on alkoholittomia muunnelmia, kuten alkoholiton olut, siideri ja viini. Alkoholittomat juomasekoitukset (drinkit, cocktailit) ovat tarjoiltavia juoma-annoksia.
Alkoholin poistaminen käymisen avulla valmistetusta viinistä on hankalaa ja kallista. Juhlajuomaksi on Suomessa saatavilla kuusenkerkästä valmistettua alkoholitonta kuohujuomaa. Se on tehty suoraan mehuksi ja hiilihapotettu samalla tavoin kuin kivennäisvedet.
Suomessa alkoholittomina juomina pidetään Euroopan unionin suositusten mukaisesti juomia, joiden alkoholipitoisuus on alle 1,2 tilavuusprosenttia. Tällaisia juomia saa lain mukaan myydä kaikenikäisille, mutta Päivittäistavarakauppa ry:n suositusten mukaan Suomessa toimivat ruokakauppaketjut myyvät alle 18-vuotiaille vain täysin alkoholittomia (0,0%) juomia. Täysin alkoholittomat oluet ja siiderit eivät siis ruokakaupoissa yleensä ole ikärajavalvonnan piirissä, mutta kaupat voivat halutessaan asettaa omia tiukempia linjauksia. Sen sijaan Alko ei myy alaikäisille mitään alkoholijuomaa muistuttavia alkoholittomia juomia, vaan ainoastaan limonadia.
Alkoholiton juomasekoitus

Alkoholitonta juomasekoitusta kutsutaan nimellä mocktail. Nimi tulee englanninkielen sanoista mock (vale-, teko-) ja cocktail. Koska mocktailit eivät sisällä lainkaan alkoholia, korostuu muiden raaka-aineiden merkitys.
Juomia muuttavat hedelmämehut ja makusiirapit. Niitä voidaan laimentaa vedellä tai hiilihappopitoisella perusjuomalla kuten soodavedellä, tonic-vedellä, virvoitusjuomalla tai inkiväärioluella.
Juomasekoitukset jakautuvat laimentamattomiin eli lyhyisiin juomiin, laimennettuihin eli pitkiin juomiin sekä booleihin, jotka laimennetaan vedellä ja tarjoillaan kauhalla suuresta maljasta. Usein juomasekoitukset tarjoillaan jäiden kanssa. Tunnettuja juomasekoituksia ovat esimerkiksi Shirley Temple, Virgin Mary ja Piña Colada.