stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaupunkisosiologia

Diskurssianalyysi · Positivismi
Konfliktiteoria · Kriittinen teoria
Rakenteellinen funktionalismi
Sosiaalinen konstruktionismi
Émile Durkheim
Karl Marx · Max Weber
Julkinen sosiologia

Laki · Kasvatus
Poikkeavuus · Rikollisuus
Sosiaalinen verkosto
Stratifikaatio · Talous · Tiede
Tieto · Uskonto
Väestö · Yhteiskuntaluokka
Ympäristö · Armeija
Kaupunki
Habitus · Identiteetti · Normi
Jälkimoderni · Myöhäismoderni
Notkea moderni
Sosiaalinen pääoma · Valta
Kaupunkisosiologia on sosiologian tutkimusalue, jossa tarkastellaan ihmisten vuorovaikutusta kaupungeissa. Siinä pyritään luomaan kaupunkien rakenteita, prosesseja, muutoksia ja ongelmia koskevaa tutkimustietoa suunnittelun ja päätöksenteon tueksi. Kaupunkisosiologiassa tutkitaan erilaisia aiheita, kuten maahanmuuttoa, väestökehitystä, taloutta, köyhyyttä jne. Kaupunkisosiologian perustajana pidetään Georg Simmeliä, jonka kaupunkielämää ja urbaania elämäntapaa tarkasteleva essee "Die Großstädte und das Geistesleben" loi pohjan myöhemmälle kaupunkisosiologialle.
Kellanruskea

Kellanruskea väri (engl. tan) on eräs ruskean sävy. Merkurius-planeetta on kellanruskea.
Värikoordinaatit

heksadesimaalimuodossa #D2B48C
RGB-koodi 210,180,140
Kaius Niemi

| Kaius Niemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: Helsinki
Ammatti:  Toimittaja
Toimittaja
Aktiivisena:  1995–
Kaius Matti Ilmari Niemi (s. 1974 Helsinki) on suomalainen toimittaja. Hän toimi vuodesta 2013 marraskuuhun 2022 asti Helsingin Sanomien vastaavana päätoimittajana. Niemi siirtyi tehtävään 15. syyskuuta 2013 Ilta-Sanomien ja Taloussanomien päätoimittajan paikalta.
Elämä ja ura

Niemi valmistui ylioppilaaksi Helsingin ranskalais-suomalaisesta koulusta. Niemi opiskeli poliittista historiaa Helsingin yliopistossa. Vuosina 1995–1997 Niemi työskenteli Yleisradiossa radio- ja televisiotoimittajana ja vuosina 1998–1999 Nelosen toimittajana. Vuodet 1999–2005 hän oli Helsingin Sanomien ulkomaantoimittaja ja toimi vuonna 2002 Brysselin-kirjeenvaihtajana. Keväällä 2002 Niemi palkittiin Suurella journalistipalkinnolla vuoden journalistina Afganistanin tapahtumista vuonna 2001 tekemästään raportoinnista. Vuodesta 2005 Niemi johti HS:n kaupunkitoimitusta ja aloitti 2007 lehden toimituspäällikkönä. Vuonna 2010 Niemi siirtyi Ilta-Sanomien päätoimittajaksi painopisteenään digitaaliset sisällöt.
Vuonna 2008 julkaistiin Niemen teos Helena Ranta: Ihmisen jälki, joka on henkilökuva oikeushammaslääkäri Helena Rannasta.
Niemen siirryttyä Helsingin Sanomien päätoimittajaksi vuonna 2013 lehdessä järjestettiin yt-neuvottelut ja sen toimitusorganisaatiota uudistettiin. Syksyllä 2021 kolmea HS:n toimittajaa vastaan nostettiin syytteet turvallisuussalaisuuden paljastamisesta ja turvallisuussalaisuuden paljastamisyrityksestä vuonna 2017 ilmestyneessä Viestikoekeskusta käsitelleessä jutussa. Myös Niemeä epäiltiin rikoksesta, mutta hän välttyi syytteiltä. Niemi ilmaisi huolensa syytteiden vaikutuksesta toimittajien mahdollisuuksiin tehdä tutkivaa journalismia. Niemi osallistui päätoimittajana toimiessaan vuoden 2022 Bilderberg-kokoukseen.
Elämä ja ura > Ero Helsingin Sanomista

Niemi syyllistyi aamulla 18. marraskuuta 2022 törkeään rattijuopumukseen. Epäilyn tultua julki Niemi ilmoitti iltapäivällä koolla olleelle Sanoman hallitukselle, ettei hän katso voivansa jatkaa tehtävässään Helsingin Sanomien vastaavana päätoimittajana. Sanoman hallitus vapautti Niemen tehtävästä. Niemi ilmoitti rikosepäilystä ja erostaan Twitterissä heti ensimmäisten uutisten jälkeen.
Rattijuopumus tapahtui Sanomatalon pysäköintihallissa, jossa Niemi oli kolaroinut autollaan, jota hän oli kertomansa mukaan siirtämässä kadunvarsiparkkiin. Työvuorossa olleet vartijat kuitenkin estivät ulosajoyrityksen ja kutsuivat paikalle poliisipartion. Tapahtumia edeltävänä iltana Niemi oli isännöinyt Sanomatalossa Helsingin Sanomien kirjallisuus­palkintojuhlia.
Niemeä vastaan nostettiin syyte törkeästä rattijuopumuksesta 20. joulukuuta 2022. Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Niemen 5. huhtikuuta 2023 törkeästä rattijuopumuksesta sadan päiväsakon sakkorangaistukseen, joka hänen tuloillaan oli 23 800 euroa. Niemi ei itse ollut paikalla oikeudenkäynnissä.
Elämä ja ura > Helsingin Sanomien jälkeen

Niemi siirtyi viestintätoimisto Milttonin kasvu- ja teknologiajohtajaksi sekä osakkaaksi kesäkuussa 2023.
Helmikuussa 2024 Niemi valittiin Toimittajat ilman rajoja Suomi ry:n puheenjohtajaksi.
Tunnustukset

Bonnierin suuri journalistipalkinto (Vuoden journalisti, 2001)
Aiheesta muualla

Kaius Niemi Twitterissä
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Mikael Pentikäinen vt. Riikka Venäläinen | Helsingin Sanomien päätoimittaja 2013–2022 | Seuraaja: vt. Antero Mukka |
Karibianrakkomarja

| Karibianrakkomarja |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Streptophyta
Luokka::  Embryopsida
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Magnolianae
Lahko::  Laurales
Heimo::  Rakkomarjakasvit Hernandiaceae
Alaheimo::  Hernandioideae
Suku::  Rakkomarjat Hernandia
Laji::  sonora
Kaksiosainen nimi
 Hernandia sonora  L. 
Katso myös
   Karibianrakkomarja Wikispeciesissä   Karibianrakkomarja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karibianrakkomarja (Hernandia sonora) on rakkomarjakasvien (Hernandiaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Hernandia guianensis -laji on luokiteltu joskus samaksi lajiksi kuin karibianrakkomarja, vaikka lajit kasvavat toisistaan erillisillä alueilla. Karibianrakkomarjaa tavataan Karibianmeren saaristossa Kuubassa, Puerto Ricossa, Montserratilla, Guadeloupella, Barbadoksella sekä Saint Vincent ja Grenadiineilla.
Karibianrakkomarja on ainavihanta puulaji, joka voi kasvaa noin 20 m korkeaksi. Sen latvus on avoin ja epäsäännöllisenmuotoinen. Kukat ovat näyttäviä ja sijaitsevat huiskilomaisissa kukinnoissa.
Karibianrakkomarja kasvaa luonnossa kosteissa metsissä 0–500 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan toisinaan hyvinkin märiltä kasvupaikoilta. Karibianrakkomarjaa kasvatetaan myös koristepuuna puutarhoissa tai katujen varsilla.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Karibianrakkomarja (Hernandia sonora)
JSTOR Global Plants: Hernandia sonora (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Hernandia sonora (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Hernandia sonora (englanniksi)
Kari Kulmala

| Kari Juhani Kulmala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. huhtikuuta 1965 (ikä 59) Ylistaro
Poliitikko
Puolue:  Kokoomus
Entiset puolueet:   Perussuomalaiset  Sininen tulevaisuus 
Asema:  Kansanedustaja (2015–2019)  Aluevaltuutettu (2022–) Kunnanvaltuutettu (2008–)
Kotipaikka:  Rääkkylä
Kari Juhani Kulmala (s. 21. huhtikuuta 1965 Ylistaro) on suomalainen ylikonstaapeli, entinen kansanedustaja ja Sinisen tulevaisuuden entinen puheenjohtaja. Hänet valittiin perussuomalaisten edustajaksi Savo-Karjalan vaalipiiristä 5 188 äänellä vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Kulmala on Rääkkylän kunnan historian ensimmäinen kansanedustaja.
Poliittinen ura

Kulmala valittiin Rääkkylän kunnanvaltuustoon vuoden 2008 kunnallisvaaleissa 109 äänellä ja uudelleen 165 äänellä vuoden 2012 vaaleissa. Kuntavaaleissa 2017 Kulmala valittiin kolmannelle valtuustokaudelle 141 äänellä. Vuonna 2021 hänet valittiin neljännelle valtuustokaudelle 117 äänellä.
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Kulmala sai 2 761 ääntä Pohjois-Karjalan vaalipiiristä jääden varasijalle. Vaaleissa 2015 hän oli ehdolla uudesta Savo-Karjalan vaalipiiristä ja tuli valituksi eduskuntaan 5 188 äänellä.
13. kesäkuuta 2017 Kulmala ilmoitti eroavansa perussuomalaisista puolueen puheenjohtajavaihdoksen takia. Hän kuului Sininen tulevaisuus -eduskuntaryhmään.
Kulmala oli ehdolla vuoden 2019 eduskuntavaaleissa mutta jäi valitsematta. Hän kertoi aikovansa palata poliisiksi.
Kulmala valittiin Sinisen tulevaisuuden uudeksi puheenjohtajaksi puoluekokouksessa 8. kesäkuuta 2019. Kulmala jätti puolueen puheenjohtajuuden Keravan puoluekokouksessa 18. syyskuuta 2021.
Vuoden 2022 aluevaaleissa Kulmala valitiin Kokoomuksen ehdokkaana Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen 
aluevaltuustoon 367 äänellä.
Yksityiselämä

Kulmala on vakaumukseltaan herännäinen.
Aiheesta muualla

.aspx Kari Kulmala Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kari Kulonen

| Kari Kulonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kari Kulonen
Syntynyt: 14. maaliskuuta 1964 Forssa, Suomi
Kuollut: 20. joulukuuta 1990 (26 vuotta) Uusikaupunki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Kanni
Pituus:  197 cm
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
1984–1985:  Kalifornian yliopisto (Berkeley)
Seurajoukkueet
1980–1984 1985–1989 1989–1990 1990:  Forssan Koripojat Forssan Koripojat HoNsU Korihait
Maajoukkueet
1982–1989:   Suomi
Ottelut (pisteet):  51 (322)
Kari ”Kanni” Kulonen (14. maaliskuuta 1964 Forssa – 20. joulukuuta 1990 Uusikaupunki) oli suomalainen koripalloilija.
Pelaajaura

Kulonen oli hyvin seurauskollinen kasvattajaseuralleen Forssan Koripojille, jossa hän pelasi miesten SM-sarjaa ja jopa I-divisioonaa, jossa hän oli haastattelujen mukaan lähes ylivoimainen. Uransa lopulla Kulonen pelasi myös yhden kauden HoNsU:ssa, ja viimeisen puolen kauden verran hän edusti Korihaita. Kaudella 1987–1988 Kulonen pelasi FoKoPossa runkosarjassa 26,2 pisteen, 8,3 levypallon, 1,6 riiston ja 0,5 korinheiton torjunnan ottelukohtaisilla keskiarvoilla. Hän oli samalla kaudella koko sarjan toiseksi tarkin kolmen pisteen heittojen heittäjä 48,0 prosentin keskiarvollaan.
Kulonen harjoitteli paljon ja haki kentällä ollessaan usein vaikeita ja näyttäviä ratkaisuja. Hän oli luonteeltaan hyvin yhdysvaltalaishenkinen ja kuunteli muun muassa ajalleen poikkeuksellisesti paljon rap-musiikkia. Hän kävi pelaamassa myös yhden kauden Yhdysvalloissa, mutta vuosi epäonnistui, ja vastoinkäymiset Kalifornian yliopiston (Berkeley) joukkueessa muuttivat hänen mieltään totisemmaksi.
Kulonen oli muun muassa FoKoPon Markku Moleniuksen ja forssalaisen koripallon ikonin Pentti Gustafssonin mukaan suhteellisen vaatimattomasta seuraurastaan huolimatta historian paras forssalaislähtöinen koripalloilija, Euroopan huipputason pelaaja ja taidoiltaan verrattavissa nykyajan huippupelaajiin. Petri Niirasen mielestä Kulonen oli paras pelaaja, jonka kanssa hän pelasi. Kulosen pikkuveli Timo Kulonen pelasi jääkiekkoa. Ikätoveriensa mukaan Timolla oli enemmän potentiaalia koripalloon ja Karilla jääkiekkoon.
Pelaajaura > Maajoukkue

Suomen miesten maajoukkueessa Kulonen pelasi vuosina 1982–1989 51 ottelua. Hän teki niissä 322 pistettä keskiarvon oltua 6,3. Alle 17-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1981 Kulonen oli Suomen joukkueen tärkeimpiä pelaajia, kun maajoukkue eteni aina pronssiotteluun saakka, missä se hävisi Saksalle. Historiallinen turnaus on edelleen Suomen korkein sijoitus koripallossa kaikki ikäluokat ja molemmat sukupuolet huomioiden. Kulonen valittiin turnauksen tähdistöviisikkoon muun muassa Dražen Petrovićin, Arvydas Sabonisin ja Christian Welpin kanssa. Pisimmillään 197 cm pituinen Kulonen voitti myös epätavallisesti EM-turnauksen levypallokuninkuuden yli kaksimetristen korinaluspelaajien edestä.
Pelaajaura > Kuolema

Syksyllä 1990 Kulonen ei pystynyt pelaamaan akillesjänteen katkeamisen vuoksi, mutta hän kuntoutui hyvin ja oli palaamassa pelikuntoon kevätkaudeksi. Kulonen kuoli kesken uransa, vain 26-vuotiaana, auto-onnettomuudessa 20. joulukuuta 1990. Hän oli lähtenyt ruokatunnille ja noutanut mukaansa naisystävänsä saapuessaan autollaan tapahtumapäivänä poissa käytöstä olleisiin, Uudenkaupungin ainoisiin liikennevaloihin. Kulosen auto tuli kärkikolmion takaa, kun rekka törmäsi hänen autoonsa, ja turvavyötä käyttämätön Kulonen lensi ulos autostaan suoraan rekan alle. Hänen turvavyötä käyttänyt naisystävänsä selvisi onnettomuudesta mitättömin fyysisin vahingoin.
Kasystes

| Kasystes> Κασύστης.Sijainti |
| --- | --- |
 Kasystes
Koordinaatit:  38°8′54″N, 26°33′24″E
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  Zeytineli, İzmir
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Joonia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kasystes (m.kreik. Κασύστης, Kasystēs, lat. Casystes) oli antiikin aikainen kaupunki Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi Mimaksen niemimaan eli nykyisen Karaburunin niemimaan etelärannikolla noin 11 kilometriä eteläkaakkoon nykyisestä İzmirin maakunnan Zeytinelistä.
Kasystes sijaitsi lähellä Korykos-vuorta, Mimaksen niemimaasta etelään eli Samokselle päin osoittaneella pienemmällä niemellä, joka tunnettiin Korykoksen niemenä (lat. Coryceon Promontorium). Kaupunki oli olemassa roomalaisella kaudella. Samalla niemellä sijaitsi ainakin varhaisemmin klassisella kaudella Korykoksen kaupunki, joka saattaa myös olla sama paikka. Kasystes on todennäköisesti myös sama paikka, jonka Livius tunsi nimellä Cyssus.
Kevin Bahl

| Kevin Bahl |
| --- | --- |
 Kevin Bahl New Jersey Devilsin paidassa ottelussa Seattle Krakenia vastaan
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. kesäkuuta 2000 (ikä 24) New Westminster, BC
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  198 cm
Paino:  104 kg
Seura
Seura:  Calgary Flames
Sarja:  NHL
Pelinumero:  7
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  Ottawa 67's (OHL) New Jersey Devils (NHL) Utica Comets (AHL)
NHL-varaus:  55. varaus, 2018 Arizona Coyotes
Kevin Bahl (s. 27. kesäkuuta 2000 New Westminster, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on puolustaja ja hän laukoo vasemmalta. Bahl edustaa NHL-joukkue Calgary Flamesia.
Ennen NHL-uraansa Bahl edusti neljän kauden ajan OHL-joukkue Ottawa 67’sia. Arizona Coyotes varasi hänet toisella kierroksella 55. varausvuorolla vuoden 2018 NHL:n varaustilaisuudessa. Joulukuussa 2019 Coyotes kauppasi Bahlin, Nate Schnarrin, Nick Merkleyn, ehdollisen ensimmäisen kierroksen varausvuoron vuoden 2020 NHL:n varaustilaisuudessa ja ehdollisen kolmannen kierroksen varausvuoron vuoden 2021 NHL:n varaustilaisuudessa Devilsiin vaihdossa Taylor Halliin ja Blake Speersiin. Bahl ei ehtinyt pelata NHL-otteluita Coyotesin joukkueessa ennen pelaajakauppaa. Kesäkuussa 2024 Devils kauppasi Bahlin ja ensimmäisen kierroksen varausvuoron vuoden 2025 NHL:n varaustilaisuudessa Calgary Flamesiin vaihdossa Jacob Markströmiin
Bahl on pelannut 113 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kolme maalia ja antanut 18 maalin johtanutta syöttöä eli tehnyt yhteensä 21 tehopistettä. Bahl on pelannut 11 NHL:n pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on antanut yhden maaliin johtaneen syötön. Kaikki uran tilastot päivitetty 4. helmikuuta 2024.
Bahl kuului Kanadan joukkueeseen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2020. Hän pelasi turnauksessa seitsemän ottelua. Näissä otteluissa hän antoi yhden maaliin johtaneen syötön.
Karibiansmaragdikolibri

| Karibiansmaragdikolibri |
| --- | --- |
 John Gouldin maalaus
Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Smaragdikolibrit Chlorostilbon
Laji::  elegans
Kaksiosainen nimi
 Chlorostilbon elegans  Dickinson, 2003  
Katso myös
   Karibiansmaragdikolibri Wikispeciesissä   Karibiansmaragdikolibri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Karibiansmaragdikolibri (Chlorostilbon elegans) oli neotrooppisen alueen kiitäjälintu. Laji tunnetaan vain yhdestä näytteestä, jonka John Gould määritti Natural History Museumissa 1860. André-Alexander Weller tutki näytteen Natural History Museum at Tringissä vuonna 1999, ja arvelee lajin eläneen joko Jamaikalla tai Bahaman pohjoisosissa. Edward C. Dickinson kuvaili lajin holotyypin The Howard and Moore Complete Checklist of the Birds of the World teoksessa vuonna 2003.
Aiheesta muualla

Kuvia näytteestä (ARKive) (Arkistoitu – Internet Archive)
Karolína Muchová

| Karolína Muchová |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. elokuuta 1996 (ikä 28) Olomouc, Tšekki
Kansalaisuus:   Tšekki
Tennispelaaja
Pituus:  180 cm
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  8 235 883 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  19. (17.5.2021)
Turnausvoittoja:  1
Voitot/tappiot:  297–142
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  välierät (2021)
Ranskan avoimet:  loppuottelu (2023)
Wimbledon:  puolivälierät (2019, 2021)
Yhdysvaltain avoimet:  4. kierros (2020)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  222. (16.8.2021)
Voitot/tappiot:  37–32
Aiheesta muualla
karolinamuchova.com
ITF
WTA
Karolína Muchová (s. 21. elokuuta 1996) on tšekkiläinen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 19 toukokuussa 2021. Hän on voittanut urallaan yhden WTA-turnauksen kaksinpelissä.
Tennisura

Muchová pelasi grand slam -turnauksen pääsarjassa ensimmäisen kerran Yhdysvaltain avoimissa 2018, missä hän eteni kolmannelle kierrokselle voitettuaan toisella kierroksella 14:nneksi sijoitetun entisen maailmanlistan ykkösen Garbiñe Muguruzan. Wimbledonissa 2019 Muchová pääsi puolivälieriin voitettuaan neljännellä kierroksella maannaisensa, kolmanneksi sijoitetun Karolína Plíškován yli kolme tuntia kestäneessä ottelussa. Vuoden 2021 Australian avoimissa hän eteni välieriin, missä hävisi Jennifer Bradylle. Puolivälierissä hän voitti maailmanlistan ykkösen, Ashleigh Bartyn.
Vuoden 2023 Ranskan avoimissa Muchová eteni ensimmäistä kertaa grand slam -turnauksen loppuotteluun voitettuaan välierissä maailmanlistan kakkosen, Aryna Sabalenkan. Loppuottelussa hän kohtaa maailmanlistan ykkösen, Iga Świątekin.
Aiheesta muualla

Karolína Muchová WTA:n sivuilla (englanniksi)
Karolína Muchová ITF:n sivuilla (englanniksi)
Karibianviheltäjäsorsa

| Karibianviheltäjäsorsa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Viheltäjäsorsat Dendrocygna
Laji::  arborea
Kaksiosainen nimi
 Dendrocygna arborea  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Karibianviheltäjäsorsa Wikispeciesissä   Karibianviheltäjäsorsa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Karibianviheltäjäsorsa (Dendrocygna arborea) on sorsalintu.
Levinneisyys

Karibianviheltäjäsorsaa tavataan Länsi-Intian saaristossa. Sen kannaksi on arvioitu 10 000–19 999 yksilöä. Se on luokiteltu silmälläpidettävä, koska sen levinneisyysalue on pieni ja sirpaloitunut ja sopivat elinympäristöt vähenemässä. Laji on kuitenkin runsastumassa, mutta edelleen riippuvainen suojelusta.
Kapitan Bukajev

| Kapitan Bukajev |
| --- | --- |
Aluksen laji: Jokijäänmurtaja
Rakennustelakka: Wärtsilä, Helsinki
Rakennusnumero: 418
Tilattu: 16. toukokuuta 1975
Kölinlasku:  
Vesillelasku: 22. maaliskuuta 1978
Luovutus: 29. syyskuuta 1978
Suurin pituus: 77,60 m
Suurin leveys: 16,30 m
Syväys: 3,25 m
Uppouma: 2 240 t
Akseliteho: 3 300 kW
Nopeus: 14 solmua (26 km/h)
Miehistö: 28
Kapitan Bukajev on venäläinen jokijäänmurtaja. Se on yksi kuuden murtajan sarjasta, joka on tarkoitettu toimimaan Volgan ja Itämeren välisellä vesireitillä sekä Siperian joilla. Avoveden aikana murtajat toimivat hinaus- ja pelastusaluksina. Laivan nimi esiintyy myös muodossa Kapitan Bukayev. Murtajan sisaralukset ovat Kapitan Tšetškin (1977), Kapitan Plahin (1977), Kapitan Tšadajev (1978), Kapitan Krutov (1978) ja Kapitan Zarubin (1978).
Kapitan Bukajevin koneisto on dieselsähköinen ja sen dieselteho on 4 650 kilowattia ja akseliteho 3 300 kilowattia. Aluksessa on kolme Wärtsilä-Vaasa 12V22 -dieselmoottoria, kolme potkuria ja kolme peräsintä. AEG:n valmistamat potkurimoottorit toimivat tasavirralla ja niitä syötetään tyristorisiltojen kautta. Koneisto toimii voimalaitosperiaatteella, jossa pääkoneet tuottavat kaiken tarvittavan sähkötehon, joten apukoneita murtajassa ei ole. Konehuone on miehittämätön. Jäissäkulkua helpottamassa on Wärtsilän ilmapuhallusjärjestelmä ja siltojen alittamiseksi mastot, tutkamastot ja antennit voidaan kääntää alas.
Kansankokonaisuus

Kansankokonaisuus (saks. Volksgemeinschaft) on käsite, jota käytettiin Saksassa, mutta myös Suomessa, erityisesti 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla.
Kansankokonaisuuden käsitteen kehitti Saksan ns. konservatiivinen vallankumous kuvaamaan yhteiskuntaa joka on vastakohta modernille poliittisten ja sosiaalisten ristiriitojen leimaamalle yhteiskunnalle. Käsite oli monen saksalaisen liikkeen ohjelmassa - sekä liberaalien, natsien, kansallisbolševikkien että kristillis-konservatiivien. Romanttinen nuoriso- ja luontojärjestö Wandervogels näki kansankokonaisuuden vaihtoehdoksi taloudellisen egoismin (Homo Economicus) ja individualismin leimaamalle modernismille.
Konservatiivisen vallankumouksen johtohahmo Armin Mohler totesi:
Kansallissosialismi adoptoi kansankokonaisuuden omaan käsitteistöönsä. Suomessa käsitteen otti käyttöön myös äärioikeisto (Isänmaallinen kansanliike), joka näki kansankokonaisuuden aatteen vaihtoehtona puoluedemokratialle ja marxismille. Kansankokonaisuuden käsite kuului kuitenkin myös  laajempaan ja maltillisempaan pohjoismaiseen ja suomalaiseen aatteelliseen perinteeseen - integratiiviseen nationalismiin. Kansankokonaisuus ja integratiivinen nationalismi edustavat organistista yhteiskuntakäsitystä, jossa yhteiskunta nähdään yhtenä elävänä organismina.
Aiheesta muualla

Jyrki Smolander, Historian Tietosanomat: Integratiivinen Nationalismi
Jyrki Smolander: Kansankoti ja Hyvinvointiyhteiskunta[vanhentunut linkki]
Helmut Dahmer: Materialismus der Volksgemeinschaft - Anmerkungen zum neuesten deutschen Historikerstreit
Bernd Kleinhans: Volksgemeinschaft
Horkheimer ja Adorno, Elemente des Antisemitismus
Kansankomissariaatti

Kansankomissariaatti vastasi ministeriötä Neuvosto-Venäjällä 1917–1922 ja Neuvostoliitossa 1922–1945.[lähde? ] Tämän jälkeen 1946 nimitykset tavanomaistettiin vaihtaen kansankomissariaatti-päätteen tilalle ministeriö.
Kansankomissariaatit ja ensimmäiset kansankomissaarit neuvostovallan alkuvaiheessa

| Kansankomissaari | ensimmäinen kansankomissaari | kansankomissaarin kuolema |
| --- | --- | --- |
| kansankomissaarien neuvosto | Vladimir Lenin, puheenjohtaja | luonnollinen kuolema 1924 |
| kansankomissaarien neuvosto | Nikolai Gorbunov, sihteeri | teloitettu 1938 |
| Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan maatalouskansankomissariaatti | Vladimir Miljutin | teloitettu 1937 |
| kansankomissaarien sota- ja laivastoneuvosto | Nikolai Krylenko sota-asiat (maa- ja ilmavoimat) | teloitettu 1938 |
| kansankomissaarien sota- ja laivastoneuvosto | Pavel Dybenko laivastoasiat | teloitettu 1938 |
| Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan kauppa- ja teollisuuskansankomissariaatti | Viktor Nogin | luonnollinen kuolema 1924 |
| Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan opetuskansankomissariaatti | Anatoli Lunatšarski | luonnollinen kuolema 1933 |
| Elintarvikekansankomissariaatti | Ivan Teodorovitš | teloitettu 1937 |
| Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan ulkoasiainkansankomissariaatti | Lev Trotski | murhattu 1940 |
| Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan sisäasiainkansankomissariaatti | Aleksei Rykov | teloitettu 1938 |
| Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan oikeuskansankomissariaatti | Georgi Oppokov | teloitettu 1937 |
| Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan työvoimakansankomissariaatti | Aleksandr Šljapnikov | teloitettu 1937 |
| kansallisuuskansankomissariaatti | Josef Stalin | luonnollinen kuolema 1953 |
| Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan sähkö- ja lennätinkansankomissariaatti | Nikolai Glebov-Avilov | teloitettu 1937 |
Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan rautatiekansankomissariaatti: 
| Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan valtiovarainkansankomissariaatti | Ivan Skvortšov-Stepanov | luonnollinen kuolema 1928 |
| Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan sosiaalikansankomissariaatti | Aleksandra Kollontai | luonnollinen kuolema 1952 |