stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eva Pukkio

Eva-Maija Irene (Eva) Pukkio (28. marraskuuta 1944 Lahti – 21. maaliskuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Koulutukseltaan hän oli oikeustieteiden kandidaatti. Pukkio toimi kansanedustajana  vuosina 1979–1983. Hän edusti Helsingin kaupungin vaalipiiriä ja kuului Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmään.
Euroopan tulvat 2021

Tulva Altenahrin kohdalla.
Euroopan tulvat 2021 ovat vuoden 2021 heinäkuun rankkasateita seuranneita tulvia, jotka ovat aiheuttaneet kuolemia, katoamisia ja aineellisia vahinkoja erityisesti Saksan Rheinland-Pfalzissa ja Nordrhein-Westfalenissa sekä Belgian Liègen seudulla. Tulvineita jokia ovat olleet Ahr ja Maas. Saksassa kuolonuhreja tiedetään olevan vähintään 58 ja Belgiassa vähintään yhdeksän. Kuolonuhreihin on kuulunut pelastustöihin osallistuneita.
Tulvat aiheuttivat vaikean tilanteen myös Luxemburgissa, Alankomaissa ja Ranskassa. Liègen asukkaat määrättiin evakuoitaviksi, ja esimerkiksi Alankomaiden Maastrichtissä evakuointimääräys annettiin noin 10 000:ta ihmistä koskien.
Rankkasateet aiheuttivat keskeytyksiä tie-, raide- sekä jokiliikenteeseen, ja panssarivaunuja lähetettiin avaamaan teitä maanvyörymien ja puiden kaatumisten jäljiltä. Helikopterein pelastettiin uhreja kaduilta, katoilta ja puista. Tulvat ovat johtaneet myös talojen romahtamisiin. Vaille sähköä jääneiden kotitalouksien määräksi arvioitiin 200 000. Belgian kriisialueille lähetettiin apua myös Ranskasta.
Syyt

Rankkasateet liittyvät Keski-Euroopan ylle kesällä 2021 juuttuneeseen matalapaineeseen. Saksassa poliitikot, kuten Svenja Schulze, Armin Laschet ja Horst Seehofer yhdistivät kommenteissaan tapahtumat laajemmin ilmastonmuutokseen. Ilmastonmuutos lisääkin äärimmäisten säätilojen yleisyyttä, vaikka ei suoraan selitä yksittäisiä säätapahtumia.
Tulvat ovat tapahtuma-alueilla kesäisin yleisiä, mutta kesän 2021 tulvissa poikkeuksellista on niiden vakavuus.
Evjen kirkko

| Evjen kirkko Evje kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Evje og Hornnes, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1891
Suunnittelija:  Ludvig Karlsen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  400
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Evjen kirkko (norj. Evje kyrkje) on Evje og Hornnesin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1891.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Evjen kirkko Wikimedia Commonsissa
Lauri Laitinen

Lauri Laitinen -nimisiä henkilöitä ovat:
Lauri Laitinen, vuodesta 1946 Lanjala (1882–1955), SKP:n toiminnassa mukana ollut kirkkoherra
Lauri Laitinen (s. 2003 tai 2004), perussuomalainen poliitikko
Lauri Vilho Laitinen (1858–1933), maanviljelijä, nimismies ja valtiopäivämies.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lauri Laitinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Esterházyn linna

Esterházyn linna Eisenstadtissa.
Esterházyn linna (saks. Schloss Esterházy) on linna Burgenlandin osavaltion pääkaupungissa Eisenstadtissa, Itävallassa. Se on nykyisin Esterházyn suvun omistuksessa. Linna tunnetaan muun muassa sen Haydnsaal-salista, joka on nimetty linnassa työskennelleen itävaltalaisen säveltäjän Joseph Haydnin mukaan.
Historia

Nykyisen linnan paikalla on sijainnut linna jo 1200-luvulta lähtien. Tuolloinen linna oli Gutkeledin suvun omistuksessa, kunnes se siirtyi Kanizsain suvun hallintaan vuonna 1364. Kanizsait teettivät linnassa suuria uudistustöitä. Unkarin kuninkaan Ludvig I:n luvalla suku rakennutti koko Eisenstadtin kaupungin ympärille muurin, jonka keskeinen osa linna oli.
Vuonna 1445 linna siirtyi koko kaupungin ohella Habsburgin suvun hallintaan. Vuonna 1622 siitä tuli Esterházy-suvun, jonka mukaan se on myös nimetty, omaisuutta. 1600-luvulla, linnan siirryttyä Esterházyjen hallintaan, linna sai barokin tyylisuuntaa edustavan ulkonäön. Linnan muutostyöt kestivät kymmenisen vuotta. 1700-luvulla puolestaan pääasiassa vain linnan interiööriä muutettiin, muun muassa pääportaikot vaihdettiin uusiin.
Ruhtinas Nikolaus II Esterházyn aikana linnalle luotiin klassistinen ilme ranskalaisten arkkitehtien piirustusten pohjalta. Taloudellisten ongelmien vuoksi linnaa ei kuitenkaan uudistettu niin runsaasti kuin alun perin suunniteltiin. 1800-luvun lopulla linnaa uudistettiin jälleen, mutta linnan ulkonäkö ei juurikaan muuttunut tuolloisesta.
Toisen maailmansodan jälkeen Itävallan miehityksen aikana linnassa kokoontui kymmenen vuoden ajan Burgenlandin osavaltiohallitus ja oikeus. Vuonna 1969 osavaltiohallitus vuokrasi suuria osia linnasta käyttöönsä.
Aiheesta muualla

Esterházyn linnan viralliset internetsivut (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi) (unkariksi) (englanniksi)
Linnan fasadia.
Lauri Laiho

Lauri Laiho -nimisiä henkilöitä ovat olleet:
Lauri Laiho (1895–1932), apulaisjohtaja, esperantisti ja kirjailija
Lauri Laiho, Lauri Simonsuuri (1910–1964), kansanrunouden tutkija, amanuenssi ja arkistonhoitaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lauri Laiho”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Evo (Lammi)

Evo on kylä Kanta-Hämeessä entisen Lammin kunnan alueella, nykyisin osana Hämeenlinnaa. Evolla on paljon matkailu- ja virkistystoimintaa, joka liittyy läheiseen metsäluontoon. Alueella sijaitsee muun muassa Niemisjärven virkistyskalastusalue sekä metsäopetuksen yksikkö, jossa toimivat Hämeen ammattikorkeakoulu ja Hämeen ammatti-instituutti.
Evon retkeilyalue

Evon retkeilyalue perustettiin 1994 Lammin ja Padasjoen alueelle. Evon retkeilyalue koostuu valtion retkeilyalueesta ja luonnonsuojelualueista, Hämeen ammattikorkeakoulun ja Hämeen ammattikorkeakoulun instituutin Evon opetusmetsistä sekä Hämeenlinnan kaupungin ulkoilumetsästä. Kaikkien edellä mainittujen alueiden yhteinen pinta-ala on 8 500 hehtaaria. Alue on vedenjakaja-alueelle tyypilliseen tapaan korkeaa ja korkeusero voi olla jopa 80 metriä. Evolla on jopa 100 vuotta vanhaa lehtikuusikkoa. Toisaalta siellä on myös metsän sukkession osoittamiseksi poltettua, kulotettua, metsää, mikä kuvaa salamaniskusta palanutta aarnimetsää opetustarkoituksessa.
Metsäopetus on Suomessa alkanut Evolla vuonna 1862. Entinen Evon metsäopisto, nykyinen Hämeen ammattikorkeakoulun ja Hämeen ammatti-instituutin yksikkö sijaitsee valtion metsämailla, jonne on perustettu myös Evon virkistysalue luontomatkailijoille. Virkistysalueen pinta-ala on noin 4 500 hehtaaria ja siellä on ulkoilureittejä, jotka ovat osa Ilvesvaellus-reitistöjä jatkuen Padasjoen puolelle, jossa on Hämeenlinnan kaupungin metsä- ja retkeilyalue. Alueella on virkistyskalastusalue, metsäkämppämajoitusta, laavuja, nuotionpaikkoja sekä paikkoja matkailuvaunuille. Kokonaisuuteen kuuluu Evokeskus, joka toimii tiedotus- ja hallinnointipaikkana. Se sijaitsee kantatie 53:n varrella.
Evokeskusta elokuussa 2013.
Espoonlahden metroasema

Espoonlahden metroasema (ruots. Esbovikens metrostation) on Helsingin metron asema Espoonlahden kaupunginosassa eteläisessä Espoossa. Asema sijaitsee kauppakeskus Lippulaivan alla, ja sen molemmat sisäänkäynnit ovat keskuksen sisällä. Espoonlahden asema avattiin joulukuussa 2022 osana Länsimetron Matinkylä–Kivenlahti-jatketta, ja se on metron toiseksi läntisin asema.
Aseman on suunnitellut Arkkitehtitoimisto ALA ja rakentanut SRV. Asemalaiturilla on Hans Rosenströmin valo- ja ääniteos Varjot veden pinnalla, joka on myös Helsingin metron ainoa äänitaideteos.
Metroaseman yhteydessä katutasossa sijaitsee helmikuussa 2023 avattu Espoonlahden bussiterminaali, joka on merkittävin metron ja bussiliikenteen solmukohta Etelä-Espoossa. Alueen bussilinjasto uudistui merkittävästi terminaalin avautuessa, jolloin suurin osa aiemmin Matinkylän bussiterminaaliin kulkeneista metron liityntälinjoista siirtyi Espoonlahden terminaaliin.
Metroaseman itäpään sisäänkäynti huhtikuussa 2022.
Asema sijoittui Helsingin seudun liikenteen vuoden 2019 maksuvyöhykeuudistuksessa Etelä-Espoon länsiosat kattavalle C-maksuvyöhykkeelle. Vuonna 2023 Espoonlahden metroasemaa käytti arkisin keskimäärin 5 900 matkustajaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Espoonlahden metroasema Wikimedia Commonsissa
Espoonlahden metroasema Länsimetron verkkosivuilla
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kivenlahti (päätepiste) |  |  M1 |  | Soukka ▷ Vuosaari |
muokkaa wikidataa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pysäkki |   | Reittikatu | Vaihtoyhteydet |
| Alakaupunki |  | Kivenlahdenkatu |  |
| Hyökyvuori |  | Kivenlahdenkatu | M1 |
| Aalto |  | Kivenlahdenkatu |  |
| Espoonlahti (M) (vain itään) |  | Espoonlahdenkatu | M1 |
| Lippulaiva |  | Espoonlahdenkatu |  |
| Merikansantie |  | Espoonlahdentie |  |
| Soukanmyötäle |  | Länsiväylä (itään)/ Soukanväylä (länteen) |  |
| Finnoonsolmu |  | Länsiväylä | 530 |
| Piispansilta |  | Länsiväylä | 520 |
| Matinsolmu |  | Länsiväylä |  |
| Haukilahdensolmu |  | Länsiväylä |  |
| Tuuliniitty |  | Etelätuulentie |  |
| Tapiola (M) |  | Merituulentie | M1 M2 |
| Kontiontie |  | Tapiolantie |  |
| Otsolahdentie |  | Tapiolantie |  |
| Aalto-yliopisto (M) |  | Vuorimiehentie | M1 M2 15 |
| Otaranta |  | Otaniementie | 15 |
| Lehtisaarentie |  | Kuusisaarentie |  |
| Kuusisaarenkuja |  | Kuusisaarentie |  |
| Kuusiniementie |  | Kuusisaarentie |  |
| Munkkiniemen aukio |  | Paciuksenkatu (itään)/ Ramsaynranta (länteen) | 20 30 500 |
| Meilahdentie |  | Paciuksenkatu | 20 30 500 |
| Meilahden sairaala |  | Tukholmankatu | 20 30 500 |
| Töölön tulli |  | Tukholmankatu | 40 200 300 400 500 |
| Auroran sairaala |  | Nordenskiöldinkatu | 500 |
| Palkkatilanportti |  | Pasilankatu | 500 |
| Pasilan asema |  | Pasilansilta | H Y U L E A I P K T D R Z 500 |
| Sipoonkatu |  | Aleksis Kiven katu | 500 |
| Sturenkatu |  | Aleksis Kiven katu | 500 |
| Fleminginkatu |  | Aleksis Kiven katu | 500 |
| Junatie |  | Junatie | 500 |
| Tynnyrintekijänkatu |  | Junatie | 500 |
| Kalasatama (M) |  | Itäväylä | M1 M2 500 |
| Kulosaari |  | Itäväylä | 500 |
| Tupasaari |  | Itäväylä | 500 |
| Kipparlahti |  | Itäväylä | 500 |
| Herttoniemi (M) |  | Itäväylä | M1 M2 500 |
Lauri Laine

Taidemaalari Lauri Laine
Lauri Laine (s. 17. marraskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen taidemaalari. Hän asuu ja työskentelee Helsingissä, mutta on vuodesta 1986 lähtien työskennellyt säännöllisesti myös Roomassa.
Hänet tunnetaan valoa ja tilaa tutkivista maalauksista, jotka ovat saaneet vaikutteita italialaisesta ja espanjalaisesta renessanssi- ja barokkitaiteesta. Lauri Lainetta voisi luonnehtia käänteiseksi modernistiksi, jonka tie on kulkenut johdonmukaisin askelin abstraktista ilmaisusta esittävään ja sukeltanut samalla syvälle eurooppalaisen taiteen ja kulttuurin historiaan.
Laine opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa Helsingissä vuosina 1975–1979.
Laineella on ollut lukuisia yksityisnäyttelyitä Suomessa ja ulkomailla vuodesta 1981 lähtien ja hän on osallistunut myös moniin kansainvälisiin yhteisnäyttelyihin, muun muassa São Paulon biennaaliin vuonna 1989 ja Pekingin biennaaliin vuosina 2017 ja 2019.
Laineen teoksia on useissa merkittävissä taidekokoelmissa, esimerkiksi Nykytaiteen museo Kiasmassa Helsingissä, Moderna museetissa Tukholmassa, Malmö Konstmuseumissa ja Museum Haus Konstruktiv´issa Zürichissä. Hän on toiminut myös piirustuksen ja maalauksen opettajana muun muassa Suomen Taideakatemian koulussa / Kuvataideakatemiassa 1983–1986 ja Taideteollisessa Korkeakoulussa 1986–1998.
Laine on palkittu Suomen Taideyhdistyksen tunnustuspalkinnolla 2009 ja Biennale Balticum-palkinnolla 1985. Hänelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2008. Vuonna 2020 hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali.
Taiteilijan retrospektiivinen näyttely ”Maalauksia valosta ja tilasta” järjestettiin vuosina 2012–2013 Helsingin Taidehallissa, Kuntsin modernin taiteen museossa Vaasassa, Tuusulan taidemuseossa ja Joensuun taidemuseossa.
Evo Mannerheim-Weckman

Eva Sophie Hélène (Evo) Mannerheim-Weckman (30. huhtikuuta 1903 Jokioinen – 9. maaliskuuta 1984 Porvoo) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Evo Mannerheim-Weckman oli marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheimin veljen Johan Mannerheimin (1868–1934) tytär ja runoilija Augustin Mannerheimin (1915–2011) sisar. Hän oli naimisissa vuodesta 1925 toimitusjohtaja Björn Weckmanin kanssa.
Teoksia

Laivalamppu ja muuta muisteltua ; suom. Sirkka Rapola ; kuv. Elina Asunta. Otava 1953
Petran paras ystävä ; kirj. Petra Weckman, Evo Mannerheim Weckman ; ruots. käsikirjoituksesta Brevkamrater suom. Aila Nissinen. Otava 1973
Petras bästa vän ; kirj. Petra Weckman, Evo Mannerheim Weckman. Ekenäs tryckeri, Ekenäs 1973
Esterházy

Suvun vaakuna
Esterházyn linna Itävallan Eisenstadtissa, yksi suvun residensseistä.
Esterházy de Gálantha on vanha unkarilainen aatelissuku, johon on kuulunut useita Unkarin historian merkkihenkilöitä.
Vanhimmat tunnetut merkinnät suvusta ovat vuodelta 1238, joskin suvussa kulkeneen epäluotettavan perimätiedon mukaan se periytyisi hunnipäällikkö Attilasta. Suku sai 1421 haltuunsa Galantan linnan nykyisessä Slovakiassa. Suvun ensimmäinen mainittava edustaja, Ferenc Zerházy sai 1500-luvun lopussa Galantan paronin arvon, ja otti samalla käyttöön nimen Esterházy. Hänen pojistaan suku jakautui edelleen Fraknón, Csesznekin ja Zólyomin sukuhaaroihin. Osa suvusta korotettiin 1600-luvulla kreivin arvoon ja eräs osa Franknón haarasta sai 1687 valtakunnanruhtinaan arvon. 1700-luvulle tultaessa Esterházyt olivat Unkarin suurimpia maanomistajia. Suvun omaisuus oli jopa suurempi kuin Habsburgien, joiden valtaa Esterházyt tukivat. Vuonna 1809 Napoleon tarjosi Nikolaus II Esterházylle Unkarin kuninkaan kruunua, mutta tämä kieltäytyi ja pysyi lojaalina Habsburgeille. Esterházyn suvun jäsenten vaikutus näkyi Unkarin julkisessa elämässä 1900-luvulle asti.
Tunnettuja jäseniä

Nikolaus (Miklós) Esterházy (1583–1645), Unkarin käskynhaltija
Paul (Pál) Esterházy (1635–1713), edellisen poika, Unkarin käskynhaltija, sotamarsalkka, sai 1687 valtakunnanruhtinaan arvon
Paul Anton (Pál Antal) Esterházy (1711–1762), edellisen pojanpoika, sotamarsalkka
Nikolaus Joosef (Miklós József) Esterházy (1714–1790), edellisen veli, sotamarsalkka ja taiteiden suosija, Joseph Haydnin mesenaatti, rakennutti Esterházan palatsin
Nikolaus (Miklós) Esterházy (1765–1833), edellisen pojanpoika, sotapäällikkö Napoleonin sodissa, keräsi suuren taidekokoelman
Paul Anton (Pál Antal) Esterházy (1786–1866), edellisen poika, diplomaatti
Ferdinand Walsin Esterhazy (1847–1923), Dreyfusin tapaukseen liittynyt ranskalainen sotilas, kuului suvun aviottomaan sivuhaaraan
Móric Esterházy (1881–1960), Unkarin pääministeri kesällä 1917
János Esterházy (1901–1957), slovakialainen poliitikko
Péter Esterházy (1950–2016), kirjailija, Móric Esterházyn pojanpoika
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Esterházy Wikimedia Commonsissa
Kuuden tunnin kello

Kuuden tunnin kello on Thaimaassa käytössä oleva perinteinen tapa mitata aikaa. Virallisissa yhteyksissä myös Thaimaa käyttää kansainvälisesti laajimmalle levinnyttä 24 tunnin kelloa.
Kuuden tunnin kellossa vuorokausi on jaettu neljään vaiheeseen, joista kukin kestää kuusi tuntia:
aamupäivän tunnit (klo 7.00–12.59) merkitään ...mong chao (thaiksi ...โมงเช้า)
iltapäivän tunnit (klo 13.00–18.59) merkitään bai...mong (บ่าย...โมง)
iltayön tunnit (klo 19.00–0.59) merkitään ...thum (...ทุ่ม)
aamuyön tunnit (klo 1.00–6.59) merkitään ti... (ตี...)
Nimitysten uskotaan juontavan juurensa ajan merkitsemiseen käytetyistä välineistä. Gongia käytettiin ajan ilmoittamiseen päiväsaikaan ja rumpua öisin. Ilmaisu mong on onomatopoeettinen ja muistuttaa gongin muodostamaa ääntä. Vastaavasti thum muistuttaa rummun lyömisestä aiheutuvaa ääntä. Ti on lyömistä tai iskemistä tarkoittava verbi. Sana chao tarkoittaa aamua ja bai iltapäivää.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Thai six-hour clock
Euroopan tilintarkastustuomioistuin

| Euroopan tilintarkastustuomioistuin  |
| --- | --- |


Perustettu:  1975
Toimivalta:  Euroopan unioni
Sijainti:  Luxemburgin kaupunki, Luxemburg
Aiheesta muualla
Sivusto
Euroopan tilintarkastustuomioistuin (ETT, engl. European Court of Auditors, ECA) on vuonna 1975 perustettu toimielin, joka toimii Euroopan unionin varainkäytön ulkoisena tarkastajana.  Nimestään huolimatta kysymyksessä ei ole tuomioistuin. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa Euroopan unionin tulot ja menot ja pyrkii tarkastustyönsä avulla parantamaan varainhoidon laatua. Tilintarkastustuomioistuin toimii Luxemburgissa.
Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on
tarkastaa itsenäisesti Euroopan unionin varojen keruuta ja niiden käyttöä sekä arvioida tarkastuksen perusteella kuinka Euroopan unionin toimielimet toteuttavat näitä tehtäviä,
tarkastaa kirjanpidon ja varojen hoidon asianmukaisuus
julkistaa tutkimuksistaan vuosikertomus, erityisvuosikertomuksia eri EU:n toimielimistä sekä lausuntoja erityistarkastuksista.
Tilintarkastustuomioistuimella on varsinaisen valvontatoimen ohella myös varainkäytön valvonnan kehittämistehtävä.
Tilintarkastustuomioistuimessa on 27 jäsentä, yksi jokaisesta EU:n jäsenmaasta. He valitsevat joukostaan presidentin kolmivuotiskaudelle, joka on mahdollista uusia. Nykyinen puheenjohtaja on saksalainen Klaus-Heiner Lehne, joka valittiin tehtävään 13. syyskuuta 2016. Hän on tuomioistuimen yhdestoista presidentti.  Hänen edeltäjänsä oli portugalilainen Vítor Manuel da Silva Caldeira, joka oli presidenttinä kolme kautta vuodesta 2008 alkaen. Suomen edustajana  tilintarkastustuomioistuimessa toimii Hannu Takkula.
Aiheesta muualla

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Eva Rivas

Eva Rivas Oslossa 2010.
Eva Rivas (arm. Եվա Ռիվաս, ven. Ева Ривас) (s. 13. heinäkuuta 1987 Donin Rostov, Neuvostoliitto[lähde? ]) on armenialais-venäläinen laulaja.
Rivas valittiin edustamaan Armeniaa Eurovision laulukilpailuun 2010 kappaleella Apricot Stone (suomeksi "Aprikoosin kivi").
Aiheesta muualla

Eva Rivasin kotisivut
Etelän yössä

| Etelän yössä Laura Voutilainen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : MTV-musiikkistudiot
 Julkaistu: syyskuu 1998
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Timo Lindström
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Fazer Records
Listasijoitukset
  4.
Laura Voutilaisen muut julkaisut
| Lumikuningatar 1997 | Etelän yössä 1998 | Puolet sun auringosta 2001 |
Etelän yössä on Laura Voutilaisen neljäs albumi, joka julkaistiin syyskuussa 1998. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 4, ja pysyi listalla yhteensä 8 viikkoa.
Kappaleet

Kone kuumenee – 3.07 (säv. ja san. Antti Kleemola)
Sinuun painaudun – 3.22 (säv. Veikko Samuli, san. Pekka Ruuska)
Etelän yössä – 3.34 (säv. Veikko Samuli, san. Pekka Ruuska)
Kun katson tähtiin hopeisiin – 4.51 (säv. Veikko Samuli, san. Turkka Mali)
Kirjoitan runoja – 3.44 (Something to Say, säv. Klarmann, Taylor, Weber, san. Mika Vehmas)
Vuoksi sun – 3.39 (säv. ja san. Eeva Kiviharju)
Turhaan tulella leikit – 3.29 (säv. Antti Kleemola, san. Sami Sallinen)
Näin se käy – 4.01 (säv. Veikko Samuli, san. Pekka Ruuska)
Sua en voi saada – 3.30 (Till You Love Somebody, säv. Sky, Vandenburg, san. Mika Vehmas)
Pelkää en – 3.46 (säv. Veikko Samuli, san. Turkka Mali)
Niinkuin meren hiekkaa – 3.25 (säv. Veikko Samuli, san. Turkka Mali)
Ensisuudelma – 3.55 (säv. Veikko Samuli, san. Mika Vehmas)
Ennen sua – 3.05 (Neka mi ne svane, säv. Graso, Kazinoti, san. Turkka Mali)
Aiheesta muualla

Etelän yössä discogs.com -sivustolla
Eva Robin’s

Eva Robin's
Eva Robin’s, alun perin Roberto Maurizio Coatti (s. 10. joulukuuta 1958 Bologna) on italialainen miehenä syntynyt transsukupuolinen näyttelijä. Hän näyttelee muun muassa Dario Argenton elokuvassa Pelkoa ei voi paeta (Tenebre, 1982).
Aiheesta muualla

Eva Robin's Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Lauri Nurmi

Lauri Nurmi on seuraavien henkilöiden nimi:
Lauri Nurmi (1905–1971), suomalainen toimittaja ja urheiluvaikuttaja
Lauri Nurmi (s. 1980), suomalainen toimittaja ja tietokirjailija
Lauri Nurmi (Risto Isomäen romaanihenkilö) seikkailee kirjoissa Litium 6, Jumalan pikkusormi ja Haudattu uhka
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lauri Nurmi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Eva Rausing

Eva Louise Rausing, o.s. Kemeny (7. maaliskuuta 1964 Hongkong – 7. toukokuuta 2012 Belgravia, Lontoo), oli yhdysvaltalainen hyväntekijä. Hän kuului ruotsalaiseen Rausing-sukuun, joka omistaa muun muassa Tetra Pak -elintarvikepakkausyhtiön.
Elämäkerta

Eva Rausingin vanhemmat olivat PepsiCo:n johtoon kuulunut Thomas Kemeny ja tämän vaimo Nancy. Hänen synnyttyään Hongkongissa perhe, joka oli yhdysvaltalainen, muutti Sydneyyn Australiaan, ja seuraavaksi Roomaan ja sieltä Lontooseen. Hän kävi peruskoulun Lontoossa (Garden House school ja American School in London) ja meni sen jälkeen opiskelemaan farmakologiaa Occidental Collegeen Los Angelesin laitamille. Huumeiden käytön vuoksi hän joutui 1986 parantolaan, jossa hän tutustui tulevaan puolisoonsa Hans Kristian Rausingin. Heidät vihki lokakuussa 1992 perheen ystävä, Ruotsin arkkipiispa Bertil Werkström Lontoon ruotsalaisessa kirkossa. Rausingit saivat neljä lasta. Opiskeltuaan Lontoossa Richmondin yliopistossa Eva Rausing suoritti taloustieteen yliopistotutkinnon.
Eva Rausing omistautui hyväntekeväisyydelle, etenkin huumeidenkäytöstä johtuvien ongelmien hoitamiselle.
Rausing löydettiin kuolleena 10. heinäkuuta 2012 kotoaan Belgraviasta Lontoosta.
Rausing on sähköposteissaan väittänyt, että Olof Palmen kuoleman takana olisi hänen appensa Hans Rausing. Hän lähetti viestejä tapausta tutkineelle kirjailija Gunnar Wallille, joka ei kuitenkaan uskonut Rausingia. Sittemmin ruotsalaisviranomaiset ovat ryhtyneet tutkimaan viestejä.
Les Jeunes avec Macron

| Les Jeunes avec Macron |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  2015
Puheenjohtaja:  Ambroise Méjean
Poliittinen kirjo:  keskusta
Jäsenmäärä:  27 500 (2020)
Emopuolue:  LREM
Kotisivu:  lesjam.fr
Infobox OKNimi-testi OK: 
Les Jeunes avec Macron (suom. "Nuoret Macronin kanssa", lyh. JAM) on ranskalainen poliittinen nuorisojärjestö, joka on La République En Marche! -puolueen nuorisojärjestö.
Järjestö sai alkunsa vuonna 2015, kun ryhmä sosialistisen puolueen nuorisojärjestön edustajia perusti uuden ja itsenäisen nuorisojärjestön tukemaan Emmanuel Macronin presidentinvaalikampanjanaa. JAM:in perustajiin kuuluivat Jean Gaborit, Sacha Houlié, Florian Humez ja Pierre Person.
Elokuussa 2020 järjestöllä oli 27 500 jäsentä. Vuonna 2019 järjestön puheenjohtajaksi valittiin Ambroise Méjean.
Kveita

Kveita
Kveita ja Vestbreen-jäätikkö nähtynä Skibotnista aamulla kesäkuussa 2011.
| --- | --- |
Tyyppi:  vuorenhuippu (en) 
Sijainti:  Tromssan lääni,  Norja
Vuoristo:  Lyngsalpene, Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 751 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kveita on Skandien Lyngsalpenen osaan kuuluva vuorenhuippu Yykeän kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 751 metriä. 1 834-metrinen Jiehkkevárri sijaitsee suhteellisen lähellä lounaan suunnassa.
Helpoin reitti huipulle kulkee Fugldalsbreen-jäätikön kautta. Paras huiputusajankohta on pysyvän lumen aikaan hiihtämällä.[lähde? ]