stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varenikliini

| --- | --- |

Varenikliini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
7,8,9,10-Tetrahydro-6,10-metano-6H-pyratsiino[2,3-h][3]bentsatsepiini
Tunnisteet
CAS-numero: 249296-44-4
ATC-koodi: N07BA03
PubChem CID: 170361
DrugBank: DB01273
Kemialliset tiedot
Kaava: C13H13N3 
Moolimassa: 211,26 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: <20%
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 24 tuntia
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Varenikliini on tupakoinnin lopettamiseen käytettävä reseptilääke. Varenikliinimolekyyli muistuttaa nikotiinimolekyyliä, ja se sitoutuu hermosolujen nikotiinireseptoreihin estäen nikotiinin vaikutusta elimistössä, vähentäen tupakointihalua ja helpottaen nikotiinin puutteesta aiheutuvia vieroitusoireita. Lääkkeen käytön seurauksena tupakointi tyypillisesti tuntuu tupakoitsijasta epämiellyttävältä.
Varenikliinia käytetään tyypillisesti 12 viikon kuurina. Kuuri aloitetaan viikkoa ennen tupakoinnin lopettamista. Lääkekuuri voi aiheuttaa joitakin sivuvaikutuksia, joita voi kuitenkin lievittää lääkeannosta säätämällä. Varenikliinin kanssa rinnakkain ei tule käyttää nikotiinikorvaushoitoa.
Varenikliinin tehokkuudesta on selkeää näyttöä. Cochrane-tutkimuksessa varenikliinihoitoa saaneista tupakoinnin lopettamista yrittäneistä potilaista 24,4% onnistui lopettamaan tupakanpolton, kun lumelääkettä saaneet tupakoinnin lopettamista yrittäneistä 10,7 % onnistui lopettamisessa.
Lääkeyhtiö Pfizer toi varenikliinin Yhdysvaltain markkinoille vuonna 2006. Suomessa varenikliini tuli Kela-korvattavaksi 2014. Varenikliinia käytetään tupakasta vieroituksen lisäksi muussa nikotiinivieroituksessa kuten nuuskan käytön lopettamisessa. San Franciscon yliopiston rottatutkimusten mukaan lääke saattaa auttaa myös alkoholiongelmaisia.
Käyttö tupakoinnin lopettamisessa

Varenikliinia myydään kauppanimellä Champix ja Varenicline Ratiopharm. Lääke otetaan tablettimuotoisena suun kautta. Toinen Suomessa käytössä oleva reseptilääke tupakoinnin lopettamiseen on bupropioni eli Zyban.
Haittavaikutukset

Varenikliinin mahdollisia haittavaikutuksia ovat muun muassa päänsärky, pahoinvointi, oksentelu, unettomuus, väsymys, ilmavaivat, huimaus, ummetus ja makuaistin häiriöt. Lääke saattaa aiheuttaa myös painajaisia, itsetuhoisuutta ja masennusoireita.
Toimintamekanismi ja farmakokinetiikka

Varenikliini on nikotiini-asetyylikoliinireseptorin α4β2-alatyypin osittaisagonisti. Lisäksi se sitoutuu α3β4 ja heikosti α3β2- ja α6-alatyyppejä sisältäviin yksiköihin. Varenikliini on α7-täysagonisti.
Varenikliini on myös 5-HT3-reseptori agonisti. Tämä voi olla osallisena mielialaan vaikuttavissa sivuvaikutuksissa.
Varenikliini eliminoituu pääasiassa munuaisten kautta.
Aiheesta muualla

PubChem: Varenicline (englanniksi)
DrugBank: Varenicline (englanniksi)
KEGG: Varenicline (englanniksi)
ChemBlink: Varenicline (englanniksi)
Pfizer.fi: Champix[vanhentunut linkki]
YLE Tiedeuutiset, Miten tupakanvierotuslääkkeet vaikuttavat aivoissa?
Tupakan vieroituslääke voi aiheuttaa psykoosin Iltalehti 8.5.2009.
Varenikliinin (Champix) rajoitettu peruskorvattavuus laajenee 1.12.2016 alkaen[vanhentunut linkki] Kela 17.11.2016.
Jutta

| Jutta |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  10. joulukuuta
– ruotsinkielinen:  10. joulukuuta
– ortodoksinen:  15. heinäkuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Jutte, Jytte, Juta, Judith
Nimen alkuperä:  Judit
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jutta on naisen etunimi.
Jutta on alkuaan saksalainen lyhentymä heprealaisperäisestä nimestä Judit, jonka merkitys on 'nainen Juudasta', tämännimisestä kansanheimosta). On kuitenkin mahdollista, että nimi on kehittynyt omaperäisesti Juudit-nimestä. Suomen kielessä sana jutta merkitsee myös raitaa tai juovaa.
Suomessa nimi yleistyi 1900-luvun lopulla, ja se otettiin Suomen almanakkaan 1995 Juuditin perinteiselle päivälle.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 2 916 naista on saanut nimekseen Jutta. Heistä yli puolet on syntynyt 1980- tai 1990-luvuilla.
Tunnettuja Juttia

Jutta Annala (s. 1975), suomalainen laulaja, säveltäjä, sanoittaja, kirjailija ja ääninäyttelijä
Jutta Heikkinen (s. 1994), suomalainen seitsenottelija
Jutta Heinonen (s. 1988), suomalainen seitsenottelija
Jutta Helenius, suomalainen tanssija
Jutta Jokiranta (s. 1971), suomalainen teologi ja eksegetiikan tutkija
Jutta Kemilä (s. 1972), suomalainen pika-aitajuoksija
Jutta Kirst (s. 1954), saksalainen korkeushyppääjä
Jutta Kleinschmidt (s. 1962), saksalainen moottoriurheilija
Jutta Lampe (1937–2020), saksalainen näyttelijä
Jutta Larm, ent. Gustafberg, Jussila, o.s. Virtanen (s. 1973)), suomalainen hyvinvointiyrittäjä, fitness-urheilija, seksuaaliterapeutti ja luennoitsija
Jutta Lau (s. 1955), saksalainen soutaja, olympiavoittaja ja maailmanmestari
Jutta Leerdam (s. 1998), alankomaalainen pikaluistelija ja maailmanmestari
Jutta Lehtinen (s. 1983), suomalainen digitaalisen viestinnän yrittäjä ja entinen näyttelijä
Jutta Myllyniemi (s. 1997), suomalainen pesäpalloilija
Jutta Neumann (s. 1932), saksalainen keihäänheittäjä
Jutta Niehaus (s. 1964), saksalainen maantiepyöräilijä
Jutta Paulus (s. 1967), saksalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Jutta Poikolainen (s. 1963), suomalainen jousiampuja
Jutta Rabe (s. 1955), saksalainen toimittaja ja kirjailija
Jutta Rantala (s. 1999), suomalainen jalkapalloilija
Jutta Rautiainen (s. 1964), suomalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Jutta Riikonen (s. 2000), suomalainen lentopalloilija
Jutta Rüdiger (1910–2001), saksalainen psykologi, Bund Deutscher Mädelin johtaja natsi-Saksassa
Jutta Sponheimilainen (1090–1136), Disibodenbergin benediktiiniläisluostarin johtajatar
Jutta Urpilainen (s. 1975), suomalainen SDP:n ent. kansanedustaja, ministeri ja EU:n komissaari
Jutta Zilliacus (s. 1925), suomalainen toimittaja, kirjailija ja RKP:n ent. kansanedustaja
Kuvitteellisia Juttia

Jutta Korhonen, ent. Jutta Laitela, televisiosarjassa Salatut elämät
Jutta Ojala, televisiosarjassa Salatut elämät
Jutta Schneider, Suomen kielen opetusvideosarjassa Kuulostaa hyvältä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jutta Wikimedia Commonsissa
Oxie

| Oxie |
| --- | --- |

 Oxie
 Koordinaatit: 55°32′27″N, 13°05′35″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Malmö
Väkiluku (31.12.2023):  14 040
Oxie on taajama Malmön kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 14 040 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oxie Wikimedia Commonsissa
Die Wacht am Rhein

Die Wacht am Rheinin sanat Niederwaldin muistomerkissä lähellä Rüdesheimia.
Die Wacht am Rhein (Alpo Noposen suomennoksena Reinin vartio) on saksalainen patrioottinen laulu. Se on alun perin Max Schneckenburgerin 1840 kirjoittama runo, johon Karl Wilhelm loi sävelmän 1854. Sillä oli Saksan keisarikunnassa kansan parissa kansallislaulun asema Heil dir im Siegerkranzin rinnalla.
Runossa viitataan aikaan, jolloin Saksassa pelättiin Ranskan aikovan liittää Reinin länsipuoliset alueet, kuten jo Napoléonin aikana oli tehty, sillä muun muassa Adolphe Thiers piti Reiniä Ranskan luonnollisena itärajana. Runossa kehotetaan saksalaisia puolustamaan Reiniä.
Laulun nimellä tunnetaan myös saksalaisten ja liittoutuneiden välinen ”operaatio Wacht am Rhein” eli Ardennien taistelu vuodenvaihteessa 1944–1945. Laulusta sai nimensä myös Lillian Hellmanin näytelmä Vartio Reinillä (Watch on the Rhine, 1941).
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Die Wacht am Rhein on Wikiaineistossa (saksaksi)
Die Wacht am Rhein Mp3 tiedostona (Arkistoitu – Internet Archive)
Tygelsjö

| Tygelsjö |
| --- | --- |
 Tygelsjön kirkko
 Tygelsjö
 Koordinaatit: 55°30′59″N, 12°59′50″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Malmö
Väkiluku (31.12.2023):  4 126
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tygelsjö on taajama Malmön kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 4 126 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tygelsjö Wikimedia Commonsissa
Kalvolan vaakuna

Kalvolan vaakuna (1952–2008)
Kalvolan vaakuna oli Kalvolan kunnan tunnus. Aihe viittaa hirrenveistoon sekä vanhaan Orjanhirren kylään. Kirves on myös pitäjän keskiaikaisen suojeluspyhimyksen Pyhän Olavin tunnus.
Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä alainen hirsi ja sen yläpuolella kaksi piilukirvestä ristikkäin, kaikki hopeaa.” Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja Kalvolan kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 29. syyskuuta 1952. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 12. joulukuuta 1952.
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Kalvolan kunta yhdessä Hauhon, Lammin, Rengon ja Tuuloksen kanssa liittyivät osaksi Hämeenlinnan kaupunkia.
Skumparp

| Skumparp |
| --- | --- |

 Skumparp
 Koordinaatit: 55°32′22″N, 12°58′11″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Malmö
Väkiluku (31.12.2023):  238
Skumparp on taajama Malmön kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 238 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skumparp Wikimedia Commonsissa
La Flèche Wallonne 2024

La Flèche Wallonne oli järjestyksessään 88. miesten ja 27. naisten maantiepyöräilyn La Flèche Wallonne -kilpailu. Se käytiin kylmissä ja sateisissa sääoloissa 17. huhtikuuta 2024.
Miesten kilpailu

Miesten kilpailu käytiin 198,6 kilometrin reitillä Charleroi–Huy. Kilpailun päättänyt Mur de Huyn ylämäki noustiin kaikkiaan neljä kertaa. Kilpailu kuului vuoden 2024 UCI World Touriin. Stephen Williams voitti kilpailun tehtyään ratkaisevan iskun 300 metriä ennen maalia. Kévin Vauquelin sijoittui toiseksi ja Maxim Van Gils kolmanneksi.
Miesten kilpailu > Osallistuneet joukkueet

Lähde: Pro Cycling Stats
Naisten kilpailu

Naisten kilpailussa matkan pituus oli 146 kilometriä ja Huy toimi sekä lähtö- että maalipaikkana. Mur de Huy noustiin kaikkiaan kahdesti. Kilpailu kuului vuoden 2024 UCI Women's World Touriin. Katarzyna Niewiadoma teki kilpailun voiton ratkaisseen iskun noin 200 metriä ennen maalia. Demi Vollering sijoittui toiseksi ja Elisa Longo Borghini kolmanneksi.
Naisten kilpailu > Osallistuneet joukkueet

Lähde: Pro Cycling Stats
2024

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2024 (MMXXIV) oli karkausvuosi, joka alkoi maanantaista.
Muut ajanlaskut

Kiinalaisen kalenterin mukaan vuosi 2024 on lohikäärmeen vuosi.
Tapahtumia > Helmikuu

5. helmikuuta – Chilessä alkoi kahden päivän suruaika maata koetelleiden maastopalojen vuoksi.
6. helmikuuta – Chilen entinen presidentti Sebastián Piñera menehtyi helikopterionnettomuudessa Chilen eteläosissa.
10. helmikuuta – Unkarin presidentti Katalin Novák kertoi eroavansa tehtävästään. Syynä oli kohu hänen armahdettuaan entisen lastenkodin johtajan, joka oli tuomittu hyväksikäyttötapausten peittelystä.
11. helmikuuta – Suomen tasavallan presidentiksi valittiin Alexander Stubb, joka voitti presidentinvaalit.
15. helmikuuta – Kreikan parlamentti hyväksyi samaa sukupuolta olevien avioliiton äänin 176–76.
23. helmikuuta – Saksa laillisti kannabiksen. Lakimuutos tulee voimaan huhtikuun alussa.
Tapahtumia > Maaliskuu

1. maaliskuuta – Alexander Stubb astui Suomen tasavallan presidentin virkaan.
5. maaliskuuta – Tamás Sulyok astui Unkarin presidentin virkaan.
7. maaliskuuta – Ruotsista tuli sotilasliitto Naton 32. jäsenmaa.
9. maaliskuuta – Utahin uusi lippu otettiin käyttöön.
10. maaliskuuta – Portugalissa järjestettiin ennenaikaiset parlamenttivaalit, joissa keskustaoikeistolainen ryhmittymä sai hieman suuremman kannatuksen kuin vasemmistolainen blokki. Se ei kuitenkaan riittänyt enemmistöön, sillä blokkien ulkopuolinen, äärioikeistolainen Chega nelinkertaisti paikkamääränsä.
15. maaliskuuta – Tuhannet ihmiset kokoontuivat Slovakian Bratislavassa vastustamaan Robert Ficon hallituksen aikeita korvata yleisradioyhtiö RTVS uudella, tiukemmin poliitikkojen hallinnassa olevalla yhtiöllä.
16. maaliskuuta – Viron oikeusministeri Kalle Laanet ilmoitti eroavansa virastaan korruptioepäilyjen vuoksi.
17. maaliskuuta – Venäjällä järjestettiin presidentinvaalit.
21. maaliskuuta – Luís Montenegro nimitettiin Portugalin pääministeriksi. Hän aloitti virassa 2. huhtikuuta 2024.
22. maaliskuuta – Moskovassa tehtiin terrori-isku, jossa kuoli ainakin 137 ihmistä.
24. maaliskuuta – Senegalissa järjestettiin presidentinvaali, jonka voittajaksi nousi opposition ehdokas Bassirou Diomaye Faye.
25. maaliskuuta – Kuun puolivarjopimennys Amerikoissa.
26. maaliskuuta – 2,6 kilometriä pitkä Francis Scott Key Bridge -silta romahti Baltimoressa Yhdysvalloissa rahtialuksen törmättyä siihen. Kuuden ihmisen oletetaan kuolleen.
Tapahtumia > Huhtikuu

2. huhtikuuta – Viertolan koulussa Vantaalla tapahtui ampumavälikohtaus, jossa koulun oppilas surmasi toisen oppilaan ja haavoitti kahta koulun kuudesluokkalaista oppilasta. Teosta epäilty 12-vuotias koulun oppilas saatiin kiinni nopeasti välikohtauksen jälkeen.
3. huhtikuuta – Taiwanissa tapahtui voimakkuudeltaan 7,4 magnitudin maanjäristys.
6. huhtikuuta – Peter Pellegrini voitti Slovakian presidentinvaalien toisen kierroksen.
8. huhtikuuta – Täydellinen auringonpimennys Pohjois-Amerikassa.
13. huhtikuuta – Ostoskeskuksessa Australian Sydneyssä hyökkääjä surmasi veitsellä kuusi ihmistä. Poliisi ampui miespuolisen hyökkääjän kuoliaaksi.
14. huhtikuuta – Iran hyökkäsi Israelia kohti yli 300:lla ohjuksella ja lennokilla, joista suuri osa torjuttiin.
16. huhtikuuta – Kööpenhaminan 1600-luvulta peräisin oleva pörssirakennus, Børsen, vaurioitui pahoin tulipalossa ja muun muassa sen torni romahti.
19. huhtikuuta – Israelin ilmavoimat iskivät Isfahanin lähellä sijaitsevaan ilmapuolustustutkaan. Isku oli kosto viisi päivää sitten tapahtuneisiin ilmaiskuihin.
Tapahtumia > Toukokuu

4. toukokuuta – Helsingin päärautatieaseman alittava Kaisantunneli otettiin käyttöön.
6. toukokuuta – Kerrostalo romahti Georgessa Etelä-Afrikassa, minkä seurauksena ainakin kuusi ihmistä kuoli.
7.–11. toukokuuta – Eurovision laulukilpailu 2024 järjestettiin Ruotsin Malmössä. Sveitsi voitti kilpailun kappaleella ”The Code”.
10.–26. toukokuuta – Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2024 järjestettiin Tšekin Prahassa ja Ostravassa. Mestaruuden voitti kotijoukkue Tšekki kaataen loppuottelussa Sveitsin maalein 2–0.
11. toukokuuta – Minnesotan uusi lippu otettiin käyttöön.
14. toukokuuta – Thaimaalainen demokratia-aktivisti Netiporn Sanesangkhom kuoli vankilassa syömälakon seurauksena. Hänet oli vangittu epäiltynä Thaimaan kuninkaan loukkaamisesta, ja häntä uhkasi vuosien vankeustuomio.
15. toukokuuta – Slovakian pääministeriä Robert Ficoa ammuttiin hallituksen istunnon jälkeen, ja hänet kuljetettiin sairaalahoitoon.
18.–19. toukokuuta – Malmössä pidettiin viidennet yleisurheilun Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut.
19. toukokuuta – Iranin presidentti Ebrahim Raisi ja ulkoministeri Hossein Amir-Abdollahian kuolivat helikopterionnettomuudessa, joka vaati yhteensä vähintään kahdeksan ihmisen hengen.
20. toukokuuta – Helsingissä otettiin käyttöön uusi Hakaniemensilta.
22. toukokuuta – Norja, Irlanti ja Espanja ilmoittivat aikovansa tunnustaa Palestiinan valtion.
29. toukokuuta – Eteläkorealaisen teknologiajätti Samsungin työntekijöitä edustava ammattiliitto ilmoitti yhtiön historian ensimmäisestä lakosta, joka kestää yhden vuorokauden 7. kesäkuuta. Lakkoon osallistuu noin 28 000 ihmistä eli viidesosa yhtiön henkilökunnasta.
Tapahtumia > Kesäkuu

4. kesäkuuta – Intian parlamenttivaalien tulokset julkistettiin. Intian kansanpuolue jatkoi suurimpana puolueena, minkä myötä pääministeri Narendra Modi valittiin kolmannelle peräkkäiselle kaudelleen.
5. kesäkuuta – Neljä ihmistä sai surmansa junaonnettomuudessa Tšekin Pardubicessä.
6.–9. kesäkuuta – Europarlamenttivaalit 2024.
10. kesäkuuta – Alkoholilain muutoksella Suomen ruokakaupoissa sallittiin käymisteitse valmistettujen enintään kahdeksanprosenttisten alkoholijuomien myynti.
14. kesäkuuta – Vuoden 2024 jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut alkoivat.
16. kesäkuuta – Ruotsalainen EU-virkamies Johan Floderus pääsi palaamaan kotiinsa Iranista, jossa hän oli ollut vangittuna yli kaksi vuotta ja jossa häntä uhkasi kuolemantuomio vakoilusta.
23. kesäkuuta – Dagestanin iskut 2024: Aseistautuneet miehet tekivät Derbentissä ja Mahatškalassa terrori-iskun ortodoksikirkkoon ja synagogaan. Iskuissa sai surmansa ainakin 20 henkilöä, joista suurin osa oli poliiseja.
24. kesäkuuta – Ainakin 23 ihmistä kuoli tulipalossa akkuvalmistaja Aricellin tehtaalla Hwaseongissa Etelä-Koreassa.
26. kesäkuuta – Alankomaiden pääministeri Mark Rutte valittiin Naton seuraavaksi pääsihteeriksi.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Eduskunta hyväksyi Yhdysvaltojen ja Suomen välisen DCA-sopimuksen.
2. heinäkuuta – Dick Schoofista tuli Alankomaiden pääministeri.
5. heinäkuuta – Keir Starmer nousi Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeriksi työväenpuolueen voitettua hänen johdollaan maan parlamenttivaalit.
8. heinäkuuta – Venäjä teki ohjusiskujen sarjan Ukrainaan. Risteilyohjus osui esimerkiksi Ukrainan suurimpaan lastensairaalaan Kiovassa.
10. heinäkuuta – Samsung Electronicsin tehtaiden työntekijöitä edustava ammattiliitto ilmoitti lakosta, jonka pituutta ei ole määritelty etukäteen. Noin 6 500 työntekijää oli pitänyt ensin kolmen päivän lakon, mutta Samsung ei neuvotellut lakkoilijoiden kanssa.
13. heinäkuuta – Yhdysvaltojen 45. presidentti Donald Trump yritettiin salamurhata vaalikampanjatilaisuudessaan Butlerissa Pennsylvaniassa. Trump sai osuman luodista korvalehteensä. Yksi paikalla ollut tapahtuman seuraaja kuoli, minkä lisäksi Salainen palvelu ampui tekijän.
13. heinäkuuta – Veikkausliiga-seura IF Gnistanin kotikentän Oulunkylän jalkapallostadionin pääkatsomo tuhoutui tulipalossa.
14. heinäkuuta – Espanja voitti Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2024, lyöden loppuottelussa Englannin maalein 2-1.
16. heinäkuuta – 10. Euroopan parlamentti aloitti istuntokautensa.
19. heinäkuuta – Tietoturvayhtiö CrowdStriken tekemä päivitys tietoturvaohjelmistoonsa johti Windows-järjestelmien lamaantumiseen yrityksissä ympäri maailman.
21. heinäkuuta – Joe Biden vetäytyi Yhdysvaltain presidentinvaaleista.
26. heinäkuuta – Pariisissa avattiin kesäolympialaiset.
29. heinäkuuta – Kolme lasta kuoli 17-vuotiaan miehen tekemässä puukotuksessa Southportissa Britanniassa. Tekijä ei ollut maahanmuuttaja, vaikkakin hän oli ulkomaalaistaustainen, mutta tapaukseen liittyneen valeuutisoinnin seurauksena maan useissa kaupungeissa järjestettiin maahanmuuton vastaisia mielenosoituksia.
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta – Halla Tómasdóttir astui Islannin presidentin virkaan.
1. elokuuta – Venäjä ja Yhdysvallat toteuttivat Turkin Ankarassa suuren vankien­vaihdon, jossa vapautettiin kaikkiaan 26 henkilöä seitsemästä maasta. Kyseessä oli yksi suurimmista vankienvaihdoista lännen ja idän välillä sitten kylmän sodan.
5. elokuuta – Bangladeshin pääministeri Sheikh Hasina erosi ja pakeni maasta laajojen mellakoiden keskeltä.
6. elokuuta – Ukrainan asevoimat tekivät hyökkäyksen Venäjän Kurskin alueelle ja ottivat yhteen Venäjän asevoimien ja rajavartioston kanssa. Ukrainan asevoimat ilmoitti vallanneensa 1 000 neliökilometriä Venäjän alueelta, muun muassa Sudžan kaupungin.
9. elokuuta – Voepass Linhas Aéreasin lento 2283 syöksyi maahan Brasiliassa. Turmassa kuoli 62 henkeä.
11. elokuuta – Pariisissa vietettiin olympialaisten päättäjäisiä.
14. elokuuta – Thaimaan perustuslakituomioistuin erotti pääministeri Srettha Thavisinin tehtävistä tämän rikottua eettisiä sääntöjä nimittämällä hallitukseen entisen lakimies Pichit Chuenbanin, joka oli aikaisemmin saanut vankilatuomion lahjonnan yrityksestä.
15. elokuuta – Tuhansia uhanalaisia jokihelmisimpukoita eli raakkuja kuoli Suomussalmen Hukkajoella metsänhakkuiden yhteydessä. Tapauksen johdosta Stora Ensoa epäillään törkeästä luonnonsuojelurikoksesta.
26. elokuuta – VR alkoi liikennöidä Tukholman ja Göteborgin välistä reittiä Ruotsissa.
Tapahtumia > Syyskuu

1. syyskuuta – Yleinen arvonlisävero nousi Suomessa 24 prosentista 25,5 prosenttiin.
1. syyskuuta – Suomen ja Yhdysvaltojen välinen DCA-sopimus astui voimaan.
15. syyskuuta – Yhdysvaltain entinen presidentti Donald Trump yritettiin salamurhata West Palm Beachissa Yhdysvalloissa.
18. syyskuuta – Osittainen kuunpimennys Amerikoissa, Euroopassa ja Afrikassa.
21. syyskuuta – Sri Lankan presidentinvaalit.
20.–21. syyskuuta – Tšekissä järjestettiin aluevaalit sekä senaatin vaalien ensimmmäinen kierros.
27. syyskuuta – Hurrikaani Helene rantautui Floridaan aiheuttaen suureen osaan Yhdysvaltain kaakkoisosia laajaa tuhoa sekä ainakin 150 ihmisen kuoleman.
27. syyskuuta – Hizbollahin johtaja Hassan Nasrallah kuoli Israelin sotilasoperaatiossa Libanonissa.
Tapahtumia > Lokakuu

1. lokakuuta – Claudia Sheinbaum astui Meksikon presidentin virkaan.
1. lokakuuta – Israel aloitti rajoitetun maahyökkäyksen Libanoniin. Iran vastasi hyökkäykseen tekemällä laajan ohjushyökkäyksen Israeliin.
2. lokakuuta – Rengasmainen auringonpimennys, joka näkyi Tyynellämerellä sekä Chilessä ja Argentiinassa.
10. lokakuuta – Hurrikaani Milton aiheutti Floridassa 16 kuolemantapausta sekä tulvatuhoja, sähkökatkoja miljoonille ihmisille ja alustavien arvioiden mukaan noin 30–50 miljardin dollarin aineelliset tuhot.
13. lokakuuta – Liettuan parlamenttivaalien ensimmäinen kierros.
16. lokakuuta – Säiliöauto kaatui ja räjähti Jigawan osavaltiossa Nigeriassa, jolloin ainakin 94 ihmistä kuoli.
19. lokakuuta – Minja Koskela valittiin vasemmistoliiton uudeksi puheenjohtajaksi.
29. lokakuuta – Espanjan etelä- ja länsiosissa voimakkaiden rankkasateiden aiheuttamissa tulvissa kuoli yli 200 ihmistä.
Tapahtumia > Marraskuu

1.–2. marraskuuta – Lyly-myrsky oli Suomen mittaushistorian ensimmäinen hirmumyrsky.
2. marraskuuta – Kemi Badenoch valittiin Britannian konservatiivipuolueen uudeksi puheenjohtajaksi.
5.–6. marraskuuta – Donald Trump voitti Yhdysvaltain presidentinvaalit. Istuva presidentti Joe Biden ei hakenut jatkokautta.
10. marraskuuta – Martti Ahtisaaren hautamuistomerkki Autuas paljastettiin Hietaniemen hautausmaalla.
11. marraskuuta – Bakun ilmastokokous alkoi.
13. marraskuuta – Hilja Grönforsille ja Vilhelm Helanderille myönnettiin taiteen akateemikon arvonimet.
21. marraskuuta – Jari-myrsky riepotteli Suomea aiheuttaen mittavia vahinkoja, sähkökatkoja ja lentojen perumisia.
21. marraskuuta – Kansainvälinen rikostuomioistuin antoi Benjamin Netanjahusta kansainvälisen pidätysmääräyksen.
26. marraskuuta – Israelin pääministeri Benjamin Netanjahu ilmoitti, että tulitaukosopimus on saavutettu taisteluiden lopettamiseksi Hizbollahia vastaan Libanonissa.
28. marraskuuta – Elia valittiin Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispaksi.
29. marraskuuta – Kapinallisjoukot etenivät Aleppoon Syyrian sisällissodassa.