stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vaalea villikissa
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Betty Grable  | … |  Winifred ”Freddie” Jones   |
|  Cesar Romero  | … |  Blackie Jobero   |
|  Rudy Vallée  | … |  Charles Hingleman   |
|  Olga San Juan  | … |  Conchita   |
|  Porter Hall  | … |  Tuomari Alfalfa J. O’Toole   |
|  Hugh Herbert  | … |  Tohtori   |
|  Al Bridge  | … |  Sheriffi Ambrose   |
|  El Brendel  | … |  Herra Jorgensen   |
|  Sterling Holloway  | … |  Basserman-poika   |
|  Dan Jackson  | … |  Basserman-poika   |
|  Emory Parnell  | … |  Herra Julius Hingleman   |
|  Pati Behrs  | … |  Roulette   |
Näyttelijät > Muut

Margaret Hamiltonilla oli pieni esiintyminen rouva Elvira O’Toolen roolissa.
Harry Morgan esiintyi huligaanina.
Laulut

”The Beautiful Blonde from Bashful Bend” (Lionel Newman ja Don George)
”Clementine Capers” (Cyril Mockridge)
”Every Time I Meet You” (Josef Myrow (sävellys) and Mack Gordon (sanoitukset))
”In the Gloaming” (Annie Fortesque Harrison ja Meta Orred)
Tuotanto

Vaalean villikissan tuotannon olisi pitänyt alkaa jo syyskuussa 1947, mutta se hyllytettiin jo lokakuussa Fox-johtajan Darryl F. Zanuckin harkittaessa elokuvan suurta budjettia Technicolorin takia.
Ohjaaja Preston Sturges harkitsi June Haveria Grablen näyttelemän Winifred ”Freddie” Jonesin rooliin käsikirjoituksen varhaisluonnoksen aikana joulukuussa 1947. Rooli oli kuitenkin mennyt jo Betty Grablelle. Grable myös yritti saada Gregory Peckiä Blackie Joberon rooliin, mutta se meni Cesar Romerolle.
Elokuvaa markkinoitiin iskulauseella ”She had the biggest Six-Shooters in the West!”.
Vaalea villikissa tehtiin 2,2 miljoonan dollarin budjetilla. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti 2,9 miljoonaa dollaria, joista 1,5 miljoonaa dollaria Yhdysvalloissa.
Vaalea villikissa julkaistiin videolle Yhdysvalloissa 25. toukokuuta 1989.
Aiheesta muualla

Vaalea villikissa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Vaalea villikissa Elonet.
Vaalea villikissa AllMoviessa. (englanniksi)
Vaalea villikissa TCM Movie Databasessa (englanniksi)
Vilja-allergia

Vilja-allergiassa allergikko on herkistynyt yhdelle tai useammalle viljalle. Allergisen reaktion aiheuttaa viljan proteiini.
Tavallisin vilja-allergia on vehnäallergia, kun taas parhaiten siedettyä on kaura.[lähde? ]
Vilja-allergia on yleensä pikkulasten tauti ja siitä voi parantua. Vilja-allergiaa esiintyy kuitenkin myös aikuisilla, vaikka se onkin harvinaisempaa. Aikuisten vilja-allergia on yleensä luonteeltaan pysyvä ja monilla on myös muita allergioita. Osa aikuisista vilja-allergikoista on ollut viljoille allergisia jo lapsena.
Oireita ovat mm. ripuli, ihottuma, ilmavaivat, oksentelu, pituuskasvun hidastuminen, anafylaktinen šokki ja hengitysteiden sairaudet. Pienellä joukolla vehnäallergisista esiintyy vehnä-rasitusanafylaksiaa. Heillä anafylaktinen oireilu edellyttää, että elimistössä on vehnän allergisoivaa valkuaisainetta ja syke nousee esimerkiksi liikuntasuorituksen yhteydessä. Kumpikaan tekijä ei yksinään aiheuta anafylaktista reaktiota. Tämä anafylaksian muoto on äärimmäisen harvinainen ja näin ollen monille lääkäreillekin tuntematon.
Ainoana hoitona on allergisia oireita aiheuttavan viljan tai viljojen välttäminen. Viljoista muunneltujen ainesosien (mm. vehnä- ja maissitärkkelys, vehnäglukoosi, maissiöljy) runsas käyttö elintarviketeollisuudessa vaikeuttaa viljojen välttämistä. Viljojen ainesosiin voi törmätä myös lääkkeiden tuoteselosteissa. Välttämistarkkuus vaihtelee yksilöllisesti ja osa vilja-allergikoista voi käyttää esimerkiksi viljatärkkelystuotteita ja glukoosisiirappeja. Allergialääkkeet hyödyttävät monia vilja-allergikkoja etenkin silloin, jos allergiaan kuuluu myös oireilu viljakasvien siitepölylle. Mahdollisten ihottumien hoitoon käytetään puolestaan lääkerasvoja. Ruokavalion kuntoon saattaminen on kuitenkin vilja-allergian tärkein hoitomuoto. Ruokavaliohoito vaatii allergikolta - lapsen ollessa kyseessä tämän vanhemmilta - vaivaa sekä kärsivällisyyttä.
Muuta

Vilja-allergia on eri asia kuin keliakia, joka on ohutsuolta vaurioittava autoimmuunisairaus. Monet vilja-allergikot kuitenkin käyttävät keliaakikoille tarkoitettuja gluteenittomia tuotteita ja seuraavat keliaakikkojen tiedotusta, koska siellä tiedotetaan erityisviljatuotteista ja jaetaan ruoanvalmistusohjeita.
Aiheesta muualla

Asthma and Allergy Foundation of America
The National Institutes of Health
Wheat-free.org
Wheat Allergy (Arkistoitu – Internet Archive) at Food Allergy Initiative
Anafylaktisesta reaktiosta Terveyskirjastossa (Arkistoitu – Internet Archive)
Viola Elo

Viola Elo (s. 1948) on espoolainen opettaja ja kirjailija. Elo on opiskellut kotimaista kirjallisuutta, viestintää, kasvatustiedettä ja sosiaalipolitiikkaa. Hän on julkaissut muun muassa nuortenkirjat Oliks maailma ennen mua (1991) ja Rosa ja sen pikkusisaret (1995). Hänen novellejaan on ilmestynyt eri valikoimissa.
Viola Fischerová

Viola Fischerová
| --- | --- |
Syntynyt:  18. lokakuuta 1935  Brno  
Kuollut:  4. marraskuuta 2010  (75 vuotta) Praha  
Kansalaisuus:  Tšekkoslovakia  
Ammatit:  kirjailija, runoilija, kääntäjä, avustava toimittaja  
| --- | --- |
Palkinnot:  Magnesia Litera 2010 (käännä suomeksi) Magnesia Litera (käännä suomeksi) (2006) Dresdner Lyrikpreis (ocenění) (käännä suomeksi) (2006) 
allekirjoitus
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Viola Fischerová (18. lokakuuta 1935 Brno – 4. marraskuuta 2010 Praha) oli tšekkiläisen nykyrunouden merkittävimpiä edustajia.
Fischerová muutti vuonna 1968 Sveitsiin ja sieltä ensimmäisen aviomiehensä kuoltua Saksaan. Siellä hän työskenteli Radio Free Europen palveluksessa. Hän palasi kotimaahan 1994. Hänen ensimmäinen teoksensa Zádušní básně za Pavla Buksu ilmestyi 1993.
Villan koulu

Kuva Villan koulun etupihasta
Villan koulu (ruots. Villa skola) on Kokkolan Ventuksessa sijaitseva ruotsinkielinen ala-aste.
Villan koulu perustettiin vuonna 1869 ja on yksi Kokkolan vanhimpia kouluja. Villan koulu oli ensin yksikerroksinen rakennus, kunnes 1900-luvun puolessavälissä sen pihalle rakennettiin nykyinen kolmekerroksinen rakennus, itse koulun vanha rakennus on edelleen koulun etupihassa. Vuonna 2010 koulussa todettiin homeongelma ja oppilaat vietiin evakkoon parakkeihin Kirkonmäen koulun pihalle, luokkien 4–6 oppilaat vietiin Donnerin kouluun, ja koulua remontoitiin puolitoista vuotta kunnes vuoden 2012 alkupuolella koulurakennusta alettiin taas käyttää. Vuonna 2020 Kirkonmäen koulu lakautettiin ja sen oppilaat siirrettiin Villan kouluun, tämä vaati lisätilaa kouluun joka johti siihen, että oppilaat siirrettiin Vingenkatuun opiskelemaan remontin ajaksi, koulun suurennus valmistui syksyllä 2022
Villan koulu on ruotsinkielinen ja siellä opiskelee yli 200 oppilasta luokilla 1–6. Kirkonmäen koulun yhdistämisen jälkeen koulussa on ollut A- ja B- luokkia joka luokka-asteella. Suurin osa koulun opiskelijoista asuu koulun läheisissä kaupunginosissa, kuten Kaustari, Kirkonmäki, Linnusperä sekä Ventus. Koulussa on myös esikoulu, toimintaa ennen ja jälkeen koulupäivän sekä kirjasto. Koulun rehtorina toimii Tua Masar.
Välimerellinen trooppinen hirmumyrsky

Medikaani Ianós satelliittikuvassa Italian ja Kreikan välillä 17. syyskuuta 2020.
Välimerellinen trooppinen hirmumyrsky eli välimerellinen hurrikaani eli medikaani on Välimerellä syntyvä hirmumyrsky, jollaiset ovat kuitenkin alueella suhteellisen harvinaisia. Niitä syntyy, kun meri on poikkeuksellisen lämmin ja pohjoisesta virtaa kylmää ilmaa. Tämä ero synnyttää myrskyn tarvitseman energian.
Välimeren hirmumyrskyt eivät kuitenkaan kehity yhtä voimakkaiksi kuin hirmumyrskyt muualla, koska merialue on pienempi eikä veden lämpö ole yhtä korkea kuin varsinaisilla hirmumyrskyalueilla.
Kreikassa medikaani (μεσογειακός κυκλώνας, mesogeiakós kyklónas) raportoitiin ensimmäisen kerran vuonna 1995. Maahan iskivät tuhoja aiheuttaneet medikaanit myös muun muassa vuosina 2018 (medikaani Zormpás, 27. syyskuuta – 1. lokakuuta 2018) ja 2020 (medikaani Ianós, 18.–20. syyskuuta 2020).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta välimerelliset trooppiset hirmumyrskyt Wikimedia Commonsissa
Verkkotallennustila

Verkkotallennustila on tavallisesti Internetissä tarjottu tietokonepalvelintila, jonne voi tallentaa tiedostoja. Tällä tavalla voidaan varmistaa tiedostojen säilyminen. Joitain verkkotallennustiloja tarjotaan pienehköllä tallennustilalla maksutta, kun taas suurehkoista tiloista tulee maksaa erikseen lisäpalveluna.
Verkkotallennustiloja toteutetaan nykyään pilvipalveluna, jolloin verkkotallennustilan tiedot voivat olla useammalla kuin yhdellä palvelimella. Maksuttomien verkkotallennustilojen koko vaihtelee palvelusta riippuen. Maksullisten versioiden hinnat alkavat noin. 10 eurosta kuukaudessa ja siitä ylöspäin.
Verkkotallennuspalveluja

Dropbox -palvelun käyttöohjelmia on saatavissa Windowsille, Linuxille, Mac OS:lle sekä myös mobiilisovelluksina Androidille ja iOSlle.
Microsoft OneDrive -palvelun käyttöohjelmia on saatavissa Windowsille ja Mac OS:lle sekä myös mobiilisovelluksina Androidille ja iOSlle.
Google Drive -palvelun käyttöohjelmia on saatavissa Windowsille ja Mac OS:lle sekä myös mobiilisovelluksina Androidille ja iOSlle.
Apple iCloud Drive -palvelun käyttöohjelmia on saatavissa Windowsille ja Mac OS:lle sekä myös mobiilisovelluksena iOSlle.
Box -palvelun käyttöohjelmia on saatavissa Windowsille ja Mac OS:lle sekä myös mobiilisovelluksina Androidille ja iOSlle.
Amazon Drive -palvelun käyttöohjelmia on saatavissa Windowsille ja Mac OS:lle sekä myös mobiilisovelluksina Androidille ja iOSlle.
Muuta

Verkkotallennustiloja voidaan käyttää myös keskenään käytettävien laitteiden tiedostojen ajantasaistamiseen laitteiden kesken. Lisäksi useimmissa palveluissa on mahdollista jakaa tiedostoja eri tavoin muille käyttäjille.
Verkkotallennustila voidaan toteuttaa myös Internetin ulkopuolella omassa intranetissä esimerkiksi NAS-laitteiden tiedostopalveluiden kautta.
Suosituilla sähköpostipalveluilla, kuten Hotmaililla voi saada verkkotallennustilan, kuten OneDriven tai Googlella Google Driven.
Viipurin piiri (Leningradin alue)

| Viipurin piiri Выборгский район Vyborgski raion |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Piirin sijainti Leningradin alueella
Valtio:  Venäjä
Federaatiosubjekti:  Leningradin alue
Perustettu:  1940
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Viipuri
Pinta-ala:  7546,04 km²
Väkiluku (2015):  204 788
 – väestötiheys:  27,14 as./km²
Piirin kunnat
Viipurin piiri (ven. Выборгский район, Vyborgski raion) on hallintopiiri Leningradin alueella Luoteis-Venäjällä. Se sijaitsee suurelta osin Karjalankannaksella ja käsittää läntisen osan aikaisemmin Suomelle kuulunutta Kannasta Terijoen aluetta lukuun ottamatta, sekä Viipurinlahden länsi- ja luoteispuolisen alueen.
Piirin nykyinen pinta-ala on 7546,04 km² ja asukasluku vuoden 2015 alussa 204 788 (181 100, 2008). Piirin hallintopaikkana on Viipuri (77 800 asukasta). Muita kaupunkeja ovat Antrea, Enso, Koivisto ja Uuras.
Suomen ja Venäjän välinen matkustaja- ja tavaraliikenne kulkee suurelta osaltaan Suomen kaakkoisosista Viipurin piiriin saapuvien maantie- ja rautatieyhteyksien, Saimaan kanavan sekä piirin suurten öljysatamien ja piirin läpi kulkevan maakaasuputkien kautta. Piirissä on koneteollisuutta, joka käyttää Vuoksen vesivoimalaitoksia (nro. 10 ja 11) energialähteenään. Myös maatalous ja turkistarhaus on suosittua.
Historia

Viipurin piiri muodostettiin 9. heinäkuuta 1940 Suomen Moskovan rauhassa 12. maaliskuuta 1940 Neuvostoliitolle luovuttamalle ja Karjalais-Suomalainen SNT:aan liitetyn alueen eteläosaan. Piirin alue käsitti suunnilleen Suomen kokonaan luovuttamat Viipurin kaupungin, Viipurin maalaiskunnan, Heinjoen, Äyräpään ja Johanneksen kunnat sekä luovutetut osat Virolahden, Säkkijärven, Ylämaan, Vahvialan, Lappeen ja Nuijamaan kunnista. Alueen suomalainen väestö evakuoitiin joko sodan aikana tai rauhan tultua ja niinpä Neuvostoliitto siirsi alueelle uutta väestöä.
Jatkosodassa Suomi valloitti alueen takaisin vuonna 1941 ja muualle Suomeen evakuoitu väestö pääsi palaamaan kotiseudulleen. Moskovan välirauhassa 19. syyskuuta 1944 alue jouduttiin toistamiseen luovuttamaan Neuvostoliitolle, jossa alue muodosti jälleen Viipurin piirin. Samana vuonna Viipurin piiri siirrettiin Karjalais-Suomalaisesta SNT:sta Leningradin piiriin kuuluvaksi. Sittemmin Viipurin piiriin on liitetty sen pohjoispuolella sijainnut Jääsken piiri ja Suomen luovuttaman Kannaksen eteläisin osa Terijokea lukuun ottamatta.
Vuonna 1948 suurin osa Viipurin piirin paikannimistöstä vaihdettiin venäläisiin uusnimiin.
Joulukuussa 2017 perustettu Itäisen Suomenlahden luonnonpuisto pitää sisällään useita Viipurin piirin saaria läheisine vesialueineen.
Hallinnollinen jako

Venäjällä tehtiin kunnallishallinnollinen uudistus vuonna 2006. Viipurin piirin alueen aiemmasta 29 paikallishallinnollisesta yksiköstä muodostettiin tuolloin 14 kuntaa. Vuonna 2010[lähde? ] yhdistettiin vielä Enson (Svetogorsk) ja Jääsken (Lesogorski) kaupunkikunnat, jonka jälkeen piirissä on  seitsemän kaupunkikuntaa ja kuusi maalaiskuntaa.
| --- | --- |
 Kaupunkikunnat:  Antrea  (Kamennogorsk)  Enso (Svetogorsk)  Johannes (Sovetski)  Koivisto (Primorsk)  Raivola (Roštšino)  Uuras (Vysotsk)  Viipuri (Vyborg) :  Maalaiskunnat:  Makslahti (Glebytševo)  Kähäri (Gontšarovo)  Kivennapa (Pervomaiskoje)  Kyyrölä (Krasnoselskoje)  Tienhaara (Seleznjovo)  Uusikirkko (Poljany)
Hallinnollinen jako > Jako ennen vuotta 2006

Ennen hallintouudistusta Viipurin piiriin kuului neljä kaupunkia, kolme kaupunkityyppistä taajamaa ja 22 kylähallintoaluetta (selsovet). Viipuri itse ei kuulunut piiriin vaan oli oma hallinnollinen yksikkönsä.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kaupungit:  Antrea (Kamennogorsk)  Enso (Svetogorsk)  Koivisto (Primorsk)  Uuras (Vysotsk)   Kaupunkimaiset taajamat:  Johannes (Sovetski)  Jääski (Lesogorski)  Raivola (Roštšino)  |  Kylähallinnot:   Akkala (Krasnaja Dolina)  Haapala (Leninskoje)  Humaljoki (Jermilovo)  Järvenkylä (Losevo)  Kaijala (Tokarevo)  Karisalmi (Gvardeiskoje)  Kavantsaari (Vozroždenje)  Kivennapa (Pervomaiskoje)  Kyyrölä (Krasnoselskoje)  Kämärä (Gavrilovo)  Kaukolempiälä (Tsvelodubovo)  |    Makslahti (Glebytševo)  Nuoraa (Sokolinskoje)  Perkjärvi (Kirillovskoje)  Ristseppälä (Žitkovo)  Sairala (Borodinskoje)  Sokkala (Krasnyi Sokol)  Kähäri (Gontšarovo)  Säkkijärvi (Kondratjevo)  Tervajoki (Bolšoje Pole)  Tienhaara (Seleznjovo)  Uusikirkko (Poljany)  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Выборгский район[vanhentunut linkki] (venäjäksi) (Viipurin piiristä Leningradin alueen vanhoilla sivuilla)
Hallinnollinen keskus: Viipuri

Kunnat:
Antrea (Kamennogorsk) |
Enso (Svetogorsk) |
Johannes (Sovetski) |
Kivennapa (Pervomaiskoje) |
Koivisto (Primorsk) |
Kyyrölä (Krasnoselskoje) |
Kähäri (Gontšarovo) |
Makslahti (Glebytševo) |
Raivola (Roštšino) |
Tienhaara (Seleznjovo) |
Uuras (Vysotsk) |
Uusikirkko (Poljany) |
Viipuri (Vyborg)
Karjalan tasavallan entiset piirit
| --- | --- |
Lakkautetut:  Kemijoen piiri • Kiestingin piiri • Kurkijoen piiri • Petrovskin piiri • Poventsan piiri • Pyhäjärven piiri • Repolan piiri • Rukajärven piiri • Šallan piiri • Seesjärven piiri • Soutjärven piiri • Sungun piiri • Suurlahden piiri • Säämäjärven piiri • Tunkuan piiri • Vepsän kansallinen volostiselvennä • Vieljärven piiri • Viteleen piiri • Äänisentauksen piiri
Leningradin alueeseen liitetyt:  Jääsken piiri • Koiviston piiri • Käkisalmen piiri • Raivolan piiri • Raudun piiri • Viipurin piiri
Murmanskin alueeseen liitetyt:  Kantalahden piiri
Leningradin alueen sijainti
Valtanen

Valtanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Eila Valtanen (s. 1957), Kuhmon kaupunginjohtaja
Eino Valtanen (1939–1985), iskelmälaulaja
Jaakko Valtanen (1925–2024), kenraali, Puolustusvoimain komentaja
Juha Valtanen (s. 1952), kilpapurjehtija
Julia Valtanen (s. 2001), keihäänheittäjä
Kimmo Valtanen (s. 1968), Suomen Sony BMG:n toimitusjohtaja
Tiia Valtanen (s. 2001), pesäpalloilija
Unto Valtanen (1929–1989), diplomi-insinööri, Helsingin metrotoimiston toimitusjohtaja
Vieno Valtanen (1901–1952), linja-autoyrittäjä, Valtasen liikenne Oy:n perustaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Viipurin ortodoksinen piispa

Viipurin ortodoksinen piispa on alun perin ollut Venäjän ortodoksisen kirkon apulaispiispa.
Venäjän keisarikunnan aika

Viipuri kuului vuoteen 1892 saakka Pietarin hiippakuntaan. Vuosina 1799–1803 Viipuri kuului myös Pietarin metropoliitan titteliin, joka kuului seuraavasti: Pietarin, Viron ja Viipurin metropoliitta. Tämä oli metropoliitta Amvrosin (1742–1818; virassa 1799–1818) titteli.
Vuosina 1859–1892 Viipurissa oli Pietarin hiippakuntaan kuulunut apulaispiispa. Vuonna 1892 perustettiin Suomen hiippakunta, jonka johdossa olleella piispalla oli titteli Viipurin ja Suomen arkkipiispa.
Suomen itsenäisyyden aika maailmansotien välillä

Suomen itsenäistyttyä viimeinen näistä,  Serafim (Lukjanov), siirrettiin lakkautuspalkalle, ja hänen tilalleen valittiin Herman Aav, jonka titteliksi tuli Karjalan ja koko Suomen arkkipiispa ja virkapaikaksi Sortavala. Viipuriin valittiin vielä vuonna 1935 piispaksi Aleksanteri Karpin, mutta hänen virkapaikakseen tuli toisen maailmansodan jälkeen Helsinki.
Toisen maailmansodan jälkeen

Neuvostoaikana Viipurissa oli piispoja ainoastaan satunnaisesti.
Vuonna 2009 Viipurin piispaksi nimitettiin aiemmin mm. Konevitsan luostarissa igumenina toiminut Nazari (Lavrinenko). Hänen siirryttyään Kronstadtin piispaksi tilalle tuli v. 2013 Ignati (Punin), ja tuolloin perustettiin uusi Viipurin ja Käkisalmen hiippakunta, josta lähtien Viipurin piispa ei enää ole Pietarin hiippakunnan apulaispiispa.
Luettelo Viipurin ortodoksista piispoista

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 Venäjän ortodoksisen kirkon Pietarin hiippakunnan Viipurin apulaispiispat
| Nimi | Elinvuodet | Vuodet virassa | Virkanimike | Viitteet |  |
| Nektari (Nadeždin) | 1819–1874 | 1859–1860 | Viipurin piispa |  |  |
| Joanniki (Rudnev) | 1826–1900 | 1861–1864 | Viipurin piispa |  |  |
| Ioann (Sokolov) | 1818–1869 | 1865–1866 | Viipurin piispa |  |  |
| Grigori (Mediolanski) | 1822–1881 | 1867–1868 | Viipurin piispa |  |  |
| Pavel (Lebedev) | 1827–1892 | 1868–1869 | Viipurin piispa |  |  |
| Tihon (Pokrovski) | 1821–1885 | 1869–1871 | Viipurin piispa |  |  |
| Palladi (Gankevič) | 1823–1893 | 1871–1873 | Viipurin piispa |  |  |
| Germogen (Dobronravin) | 1820–1893 | 1873–1876 | Viipurin piispa |  |  |
| Varlaan (Černjavski) | 1819–1889 | 1876–1880 | Viipurin piispa |  |  |
| Nestor (Metaniev) | 1830–1910 | 1880–1881 | Viipurin piispa |  |  |
| Anastasi (Dobradin) | 1828–1913 | 1882 | Viipurin piispa |  |  |
| Sergii (Serafimov) | 1836–1902 | 1882–1887 | Viipurin piispa |  |  |
| Antoni (Vadkovski) | 1846–1912 | 1887–1892 | Viipurin piispa |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 Venäjän ortodoksisen kirkon Suomen hiippakunnan arkkipiispat
| Nimi | Elinvuodet | Vuodet virassa | Virkanimike | Viitteet |  |
|  Antoni (Vadkovski) | 1846–1912 | 1892–1898 | Viipurin ja Suomen arkkipiispa |  |  |
|  Nikolai (Nalimov) | 1852–1914 | 1898–1905 | Viipurin ja Suomen arkkipiispa |  |  |
|  Sergei (Starogorodski) | 1867–1944 | 1905–1917 | Viipurin ja Suomen arkkipiispa |  |  |
|  Serafim (Lukjanov) | 1879–1959 | 1921–1924 | Viipurin ja Suomen arkkipiispa |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 Suomen ortodoksisen kirkon Viipurin piispa
| Nimi | Elinvuodet | Vuodet virassa | Piispanistuin | Virkanimike | Viitteet |
| Aleksanteri Karpin | 1883–1969 | 1935–1945 1945–1969 | Viipuri Helsinki | Viipurin piispa  Helsingin piispa |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 Venäjän ortodoksisen kirkon Pietarin hiippakunnan Viipurin apulaispiispat
| Nimi | Elinvuodet | Vuodet virassa | Virkanimike | Viitteet |  |
| Nikon (Fomičev) | 1910–1984 | 1962 | Viipurin piispa |  |  |
|  Kirill (Gundjajev) | 1946– | 1976–1984 | Viipurin piispa |  |  |
| Nazari (Lavrinenko) | 1952– | 2009–2013 | Viipurin piispa |  |  |
| Nimi | Elinvuodet | Vuodet virassa | Virkanimike | Viitteet |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 Venäjän ortodoksisen kirkon Viipurin ja Käkisalmen piispa
| Ignati (Punin) | 1973– | 2013– | Viipurin ja Käkisalmen piispa |  |  |
Verkkouutiset

| Verkkouutiset |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  verkkolehti
Kustantaja:  Kansalliskustannus Oy
ISSN:  ISSN 1458-4441
Perustettu:  1996
Päätoimittaja:  Kasperi Summanen
Sitoutuneisuus:  Kokoomus
Kotimaa:  Suomi
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Verkkouutisten toimisto oli aiemmin Helsingissä Autotalokorttelin liikerakennuksessa.
Verkkouutiset on suomalainen poliittinen verkkolehti, jota tuottaa Kansallisen Kokoomuksen omistama Kansalliskustannus oy.
Verkkouutisten vastaava päätoimittaja on Kasperi Summanen, joka on myös sen sisarlehden Nykypäivän päätoimittaja. Molemmat julkaisut ovat Kokoomuksen äänenkannattajia.
Verkkouutiset julkaisee ajankohtaisia politiikan, talouden, kotimaan ja ulkomaiden uutisia. Blogikirjoituksista osa vastaa väljästi puolueen piirissä olevia näkemyksiä. Verkkouutiset julkaisee videomateriaalia verkkosivujensa lisäksi Youtube-palveluun. Videosarjoihin lukeutuvat muun muassa Sanna Ukkola Show ja Ben Zyskowiczin isännöimä BenTV.
Historia

Verkkouutiset aloitti syyskuun alussa 1996. Ensimmäisinä toimintavuosinaan palvelun sisältö päivittyi kerran viikossa. Vuonna 2001 sen ulkoasua uudistettiin ensimmäisen kerran, ja samalla sivustolle tulivat päivittäiset pikauutiset. Viimeksi Verkkouutisten ulkoasu uudistettiin vuoden 2013 huhtikuussa.
Verkkouutisten uutispäällikkö Pete Pakarinen voitti 2008 Euroopan parlamentin journalismipalkinnon internet-sarjassa. Hän sai palkinnon laitonta maahanmuuttoa koskevasta artikkelistaan.
Verkkouutisten Youtube-tili on perustettu vuonna 2012. Ensimmäinen Verkkouutisten palveluun lataama video on vuodelta 2014.
Aiheesta muualla

Nykypäivä
Viherhuppukolibri

| Viherhuppukolibri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Jalokolibrit Eulampis
Laji::  holosericeus
Kaksiosainen nimi
 Eulampis holosericeus  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Viherhuppukolibri Wikispeciesissä   Viherhuppukolibri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viherhuppukolibri (Eulampis holosericeus) on neotrooppisella alueella elävä kiitäjälintulaji. Sen esiintymisalue käsittää Länsi-Intian saaristossa sijaitsevan Pienten Antillien saariston sekä Puerto Ricon itäosan. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, joista chlorolaemus elää vain Grenadalla. Carl von Linné kuvaili lajin holotyypin Pieniltä Antilleilta vuonna 1758.
Villamassargia

| Villamassargia (Bidda Matzràxia) |
| --- | --- |
 Sijainti Etelä-Sardinian maakunnassa
 Villamassargia
 Koordinaatit: 39.275°0′0″N, 8.640°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Etelä-Sardinian maakunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  91,39 km²
Korkeus:  121 m
Väkiluku:  3 604
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  09010
Suuntanumero(t):    0781
Rekisterikilpi:  SU
 
 http://www.comune.villamassargia.ca.it/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Villamassargia (sardiksi Bidda Matzràxia) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 3 604 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 91,39 neliökilometriä. Se sijaitsee 121 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.