stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joulukirkko
Aiheesta muualla

Joulukirkko. Joulu.info.
Joulukirkko. Tunturisuden joulusivut.
| n k Joulu |
| --- | --- |
 Pikkujoulu  Adventti  Lucian päivä  Jouluaatto  Tapaninpäivä  Viattomien lasten päivä  Uudenvuodenpäivä  Nuutinpäivä  Kynttilänpäivä 
Kristillinen joulu:  Itämaan tietäjät Kuninkaiden kumarrus  Paimenten kumarrus  Adventti  Gabriel  Jouluevankeliumi  Betlehem  Loppiainen  Herodes  Jeesus  Joosef  Maria  Betlehemin lastenmurha Pako Egyptiin  Jeesuksen syntymä  Jouluseimi  Betlehemin tähti 
Kansanperinne:  Joulumuori  Joulupukki  Korvatunturi  Lucia  Lumityttö  Pyhä Nikolaos  Pakkasukko  Tiernapojat  Tonttu 
Perinteet:  Adventtikynttilät  Adventtitähti Herrnhutin tähti  Jouluaamun jumalanpalvelus  Jouluelokuva  Jouluevankeliumi  Jouluhartaus  Jouluikkuna  Joulukalenteri  Joulukirkko  Joulukonsertit  Joulukoriste  Joulukortti  Joulukuusi  Joulukynttelikkö  Joululahja  Joululehti  Joululyhde  Joulumarkkinat  Joulumusiikki  Joulunäytelmä  Joulupaita  Joulupostimerkki  Joulupyramidi  Joulupöytä  Joulurauha  Joulurukous  Jouluseimi  Jouluseppele  Joulusukka  Joulutähti  Jouluvalot  Jouluvalvojaiset  Jouluyön messu  Mantelilahja  Nuuttipukki  Olkipukki  Tapanin tanssit  Tuomaanristi  Usko, toivo ja rakkaus 
Ruoka ja juoma:  Glögi  Hedelmäkakku  Kahvikakku  Lipeäkala  Joulukinkku  Jouluolut  Jouluruoka  Joulutorttu  Jouluvanukas  Julmust  Kaakaojuoma  Munatoti  Pavlova  Piparkakku  Riisipuuro  Smörgåsbord 
Musiikki:  Joululaulu Luettelo joululauluista  Laula kanssamme  Kauneimmat joululaulut  Maa on niin kaunis  Laulukirjat Piae Cantiones  Suuri joululaulukirja 
Eri maissa:  Alankomaat  Brasilia  Britannia  Islanti  Italia  Norja  Japani  Kanada  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Suomi  Sveitsi  Tanska  Ukraina  Yhdysvallat
Royal Family

| Royal Family> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2004–2005
Kotipaikka:   Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  2 Språk (2005)   Ezkimo (2004)   Freestyle (2005)   Helpus (2004)   Klassikko (2005)   Koo-S (2005)   Mängimies (2004)   Pikku G (2004–2005)   Skandaali (2004–2005)   Sophie (2004)   YOR123 (2004–2005)  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Royal Family oli vuosina 2004–2005 vaikuttanut ryhmä ystäviä ja yhdessä hip hop -musiikkia tekeviä artisteja. Ryhmään kuuluivat muun muassa Skandaali, Pikku G, Ezkimo, YOR123, Sophie, Helpus ja Mängimies. Royal Familyn jäsenet ovat läheisissä tekemisissä Rockin da North -projektin kanssa. Royal Family viittaa kuitenkin tiettyyn artistiryhmään, kun taas RDN-nimi liitetään bileisiin ja suuriin tapahtumiin sekä kokoelmalevyihin, joilla on mukana myös muita hip hop -artisteja.
Royal Family on julkaissut kaksi albumia. Ryhmän esikoisalbumi Pyöreän pöydän ritarit ilmestyi 15. maaliskuuta 2004. Levyllä oli mukana jäsenten lisäksi paljon vierailijoita: Janina Frostell, Shabazz the Disciple (USA), Freestyle (USA), Jaise, Kasanova, Mariska, MC Pöly, Liisa Leppänen ja Klassikko.
Vuonna 2005 ryhmän kokoonpano hieman muuttui ja jäseniksi tulivat Klassikko, Freestyle, 2 Språk ja Koo-S. Samana vuonna ilmestynyt toinen albumi Royal Radio menestyi edeltäjäänsä heikommin. Levyn vierailijoina olivat Cheek, Spesialisti, Apollo, Iki-W, Ideaali, Karimbo (CH) sekä rap-legenda, 2Pacin velipuoli Mopreme Shakur (USA).
Royal Family -jäsenistä menestynein on Pikku G, jonka esikoisalbumi Räjähdysvaara myi Suomessa yli 120 000 kappaletta.
24. marraskuuta 2004 Voittajafiilis (Mängimies, Ezra, Tikku, MAS, DJ Q-Soul) ilmoitti lopettavansa yhteistyön Royal Familyn ja Rockin da Northin kanssa. Yhtyeen jäsenistä Mängimies ja entisen Helpus-yhtyeen jäsenet Ezra ja Tikku esiintyivät Pyöreän pöydän ritarit -albumilla ja "Kaikki yhden puolest" -singlellä.
18. kesäkuuta 2006 Skandaali oli Syvällä Pelissä -yhteisön haastattelussa. Hän kertoi seuraavaa:
»En ole RF:n jäsen enkä tiedä onko kukaan. YOR123, Apollo ja Baroni ehkä? Syitä “eroamiseen” on liian paljon listattavaks ja nyt jälkeen päin oon kyllä ihmetelly, että miten ******* oon voinu olla messissä näin pitkään.»
Diskografia > EP:t

EP (2003)
Näin on 2003 (Ezkimo)
Sylje, ole hyvä (Toinen Kanava, Aikapommi)
Mitä se tekee sulle (Urbaanilegenda)
Klikki (Helpus)
Älä itke (Skandaali)
Diskografia > Singlet

Kaikki yhden puolest (2004)
Kaikki yhden puolest (Skandaali, Pikku G, YOR123, Helpus, Mängimies)
Mä voisin (2004)
Mä voisin (Skandaali, Janina Frostell)
Mä voisin (DJ Slow Remix)
Kaikki yhden puolest (video)
Diskografia > Albumit

Pyöreän pöydän ritarit (2004)
Royal Radio (2005)
Diskografia > DVD:t

Pikku G & Royal Family: The Show (2004)
Uskonto Kajaanissa

Uskontokuntiin kuuluminen Kajaanissa, Tilastokeskus (2023)
Luterilaisuus (67.9%)
Muut uskonnot (2.7%)
Uskontokuntiin kuulumattomat (29.5%)
Kajaanin kirkko on luterilaisen seurakunnan pääkirkko.
Tämä artikkeli käsittelee Kajaanin uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Kajaanin kaupungissa 67,9 prosenttia asukkaista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 2,7 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 29,5 prosenttia väestöstä.
Historia

Paltamon kirkkoherrakunnan maalle perustetun Kajaaninlinnan ympärille kasvoi vähitellen kylä, joka sai kaupungin oikeudet vuonna 1651 ja erotettiin omaksi kirkkoherrakunnaksi vuonna 1655. Kajaaniin rakennettiin kirkko vuonna 1652, joka ryöstettiin ja poltettiin venäläisten toimesta maaliskuuussa 1712. Kirkkoherran virka lakkautettiin 1786 ja seurakunta määrättiin Paltamon anneksaksi ja ainoastaan kappalaisen hoidettavaksi.
Kajaani erotettiin uudestaan kirkkoherrakunnaksi 1897 toteutuen vuonna 1925 jakamattomana maa- ja kaupunkiseurakuntana. Tällöin liitettiin osia juuri perustettuun Vuolijoen emäseurakuntaan.
Protestantismi > Luterilaisuus > Evankelis-luterilainen kirkko

Kajaanissa toimii yksi evankelis-luterilainen seurakunta, Kajaanin seurakunta, jonka toiminta kattaa koko Kajaanin alueen. Kajaanin seurakunta kuuluu Kuopion hiippakunnan alaiseen Kajaanin rovastikuntaan.
Protestantismi > Luterilaisuus > Herätysliikkeet

Kirkon herätysliikkeistä Kajaanissa vaikuttaa vahviten herännäisyys sekä vanhoillislestadiolaisuus. Myös viidesläisyys on saanut kannatusta alueella. Herännäisyyttä edustavalla Herättäjä-Yhdistyksellä on Kajaanissa yksi paikallisosasto. Vanhoillislestadiolaisuuden piirissä Kajaanissa toimii Kajaanin rauhanyhdistys, joka on jäsenmäärältään Suomen kahdeksanneksi suurin rauhanyhdistys. Viidesläisyyden piirissä Kajaanissa toimii Kainuun Kansanlähetys, jolla on Lähetyskoti Kajaanin keskustassa.
Protestantismi > Muut luterilaiset kirkot

Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Kajaanissa Filippuksen luterilainen seurakunta.
Protestantismi > Helluntailaisuus

Helluntailaisuus saapui Kajaaniin ja Kainuun alueelle 1940-luvulla. Evankelistat Iida Pehkonen ja Margareta Sulama toimivat julistustyössä Kajaanissa vuosina 1934–45, jolloin monia ihmisiä tuli uskoon. Kajaanin helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1948. Seurakunta oli kasvanut 1980-luvun puoliväliin mennesssä keskikokoiseksi helluntaiseurakunnaksi.
Katolinen kirkko

Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Kajaani kuuluu Oulussa keskuspaikkaansa pitävän Nasaretin pyhän perheen seurakunnan toiminta-alueeseen. Katolinen seurakunta järjestää Kajaanissa säännöllistä toimintaa ortodoksisen seurakunnan tiloissa.
Ortodoksinen kirkko

Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Kajaanissa toimii Kainuun ortodoksinen kappeliseurakunta, jonka emäseurakunta on Pohjois-Suomen ortodoksinen seurakunta. Ortodoksisella seurakunnalla on Kajaanissa Kristuksen kirkastumisen kirkko.
Kulttuuri > Tapahtumat

Kajaanissa on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista Kajaani on isännöinyt vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja kuusi kertaa vuosina 1913, 1923, 1930, 1938, 1960 ja 1978. Herännäisyyden Herättäjäjuhlat on järjestetty Kajaanissa kaksi kertaa vuosina 1932 ja 1998.
Maksutalletus

Maksutalletus tarkoittaa sitä, kun velallinen henkilö täyttää suoritusvelvollisuutensa tekemällä raha-, arvopaperi- tai asiakirjatalletuksen viranomaiselle.
Maksutalletuslaki maittain > Suomi

Jos se, jolla on toiselta saatavana rahaa, arvopapereita tai asiakirjoja,
kieltäytyy suoritusta vastaanottamasta taikka
hänen poissaolonsa, sairautensa tai muu sellainen syy estää suorituksen tai
jos suoritusvelvollinen ei tiedä, kenelle suoritus on toimitettava,
suoritusvelvollisella on oikeus tallettaa suoritettava aluehallintovirastoon ja siten vapautua suoritusvelvollisuudestaan. Tästä on säännökset maksutalletuslaissa.
Aiheesta muualla

Aluehallintovirasto: Maksutalletukset (Arkistoitu – Internet Archive)
Finlex: Maksutalletuslaki
Kiperjärvi

| Kiperjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Eura
Koordinaatit:  61°04′29″N, 22°08′24″E
Mittaustietoja
 fiKiperjärvi 
Kiperjärvi  eli Kiperinjärvi  (joskus Kiperijärvi ) on Satakunnassa Eurassa sijaitseva kuivatettu järvi, joka kuului Eurajoen vesistöön ja se laskee Pyhäjärveen entisen Kiperojan ja nykyisen Myllyojan kautta. Myllyoja on paikallinen nähtävyys Myllyojan kanjonin vuoksi, koska oja hakattiin kallioon käsin ja räjäytettiin ruudilla. Kanjonin yli on rakennettu kivisilta, joka on edelleen käytössä.
Maantieto

Vuonna 1696 Olof Mörtin piirtämässä Kauttuan kartassa Kiperjärvi näkyy puoliksi aivan karttalehden alareunassa. Järven pohjoisosassa oli neljä pientä lahdelmaa ja yksi niemennokka. Pohjoisosassa oli pieni saari. Myllyojan luusua oli piirretty suuremmalla tarkkuudella. Oja laski Pyhäjärveen lyhyen lahden pohjukasta silmääräisesti katsottuna samasta kohtaa kuin missä kanjoni kulkee nykyään.
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa on Kiperjärvi kuvattu melko suurena järvenä. Se oli Pyhäjärven rannan suuntainen ja pitkulainen järvi, jonka nimi kirjoitettiin karttaan "Kiperjärvi". Mikäli järven pituutta ja leveyttä vertaa Kalmbergin kartaston mittakaavaan, voidaan sen mittoja arvioida. Mikäli kartanpiirtäjä on kuvannut järven oikein, olisi sen pituus ollut 1,5−1,6 kilometriä ja leveys ollut noin puoli kilometriä. Karttapaikan kartoissa pellot ovat kuitenkin vain 300 metriä leveitä. Järven tarkat mitat jäävät vielä auki, sillä peltoja oli 1940-luvulla vain 15 hehtaaria.
Kiperjärven kalliossa esiintyy rinnakkain sekä diabaasia että hiekkakiveä. Hiekkakivi on punaista ja kovaa. Diabaasi on halkaissut hiekkakiven tunkeutuessaan sen läpi ja tämän voi kukin itse käydä katsomassa Myllyojan kanjonin pohjalta. Tästä syystä Kiperjärvi on geologiassa kuuluisa, sillä aikaisemmin ei diabaasin ja hiekkakiven rinnakkaisesiintymien pajastumia tunnettu montakaan.
Historia

Olof Mörtin kartassa järven nimi oli kirjoitettu "Kiparjerfwi" ja sen laskuojan nimi oli jo tuolloin "Mÿllÿoja".
Mestilän torpparit olivat niittäneet 1800-luvun alussa Kiperjärven rannoilta heinää, jota tarvittiin kuitenkin enemmän. Järven kuivattaminen oli torpparien ajatus, joka pantiin toimeen 1800-luvun alkupuolella. Lupien kyselyn jälkeen työt on ilmeisesti aloitettu vuonna 1822, mutta hankkeen aloitusvuosi on epävarma, koska sitä ei ole varmistettu lähteistä. Järvi näkyy vielä vuoden 1848 Lindströmin kartassa "Eura socken" ja Kalmbergin kartastossa, mutta sen voi selittää osittaisella järvenlaskulla tai kartanpiirtäjän vanhentuneilla tiedoilla.
Järvelle raivattiin uusi laskuoja maata kaivamalla ja kalliota räjäyttämällä. Kallioon porattiin reikiä, joihin ladatulla ruudilla räjäytettiin kalliota lohkareiksi. Lohkareet nostetiin pois käsivoimin tai köysillä nostaen. Näin työskennellen kallioon saatiin koverrettua ylhäältä metrin leveä ja pohjalta puoli metriä leveä oja. Ojan syvyys oli kalliossa jopa 5,5 metriä. Ojan kautta järvestä hävisi suurin osa vedestä, mutta koko järveä ei saatu näin tyhjennettyä. Torpparit saivat kuitenkin lisää heinää.
Vuonna 1873 yhtiö A. Ahlström osti Kauttuan ruukin, johon kuului runsaasti metsää ja esimerkiksi tarkasteltava Kiperjärvi. Ruukin yhteydessä ollut kartano tarvitsi karjalleen heinää, jota kerättiin kaikkialta. 1900-luvulla katseet kääntyivät laskettuun Kiperjärveen, josta oli mahdollista saada pienellä vaivalla lisää heinämaata ja peltoa. Vuonna 1935 aloitettiin ojan syventäminen neljän paikallisen isännän urakoidessa työtä. Työ valmistui kolmessa kuukaudessa, kun apuna oli ruukin puolesta dynamiittiä, rautatiekiskot ja kuormavaunut sekä metalliporat. Ojaa syvennettiin yli kaksi metriä ja sen kokonaispituudeksi tuli 200 metriä. Ojan alkuosuudella vesi johdettiin betoniputkiin, jotka peitettiin maalla.
Järven tyhjeneminen ja kuivuminen kesti kuitenkin kolme vuotta, ennen kuin sitä pystyi viljelemään. Kuivaamista piti auttaa pumppaamalla vettä järvialtaan ojista. Toinen ongelma liittyi pohjan kantavuuteen, joka oli koneille liian heikkoa. Näitä ongelmia ratkottiin juuri, kun karjalaisten asuttaminen tuli ajankohtaiseksi. Kiperjärven 15 hehtaaria suuri viljelyala jaettiin neljän perustettavan maatilan kesken ja nämä annettiin saapuneille karjalaisille.
Aiheesta muualla

Jyväskylän maakunta-arkisto: Kiperinjärven kuivatus (1894-1986)
Kansallisarkisto: Arkistoyksikkö: Hi:56 Käsittelyasiakirjat (Arkistoitu – Internet Archive), 1929-1963
Digitaaliarkisto: Kauttuan Isojaonkartta ja asiakirjat (Arkistoitu – Internet Archive), 1782-1783, (A7:2/3-12), Kiperjärven pohjoisosan kartta
Digitaaliarkisto: Kauttuan ja Mestilän kylien vesialueitten piirirajankäynti (Arkistoitu – Internet Archive), kartta ja asiakirjat vuodelta 1909 (A7:2/45-50), Kiperjärven kartta
Somalia: Kesälomamatka 2008
Daphnion: Myllyojan kanjoni, valokuvia
Seppo Hilakari

Seppo Hilakari (28. maaliskuuta 1944 Kirvu – 17. marraskuuta 2016 Espoo) oli suomalainen mainostoimistoyrittäjä, joka tuli tunnetuksi ruotsalaisen Anderson & Lembke -mainostoimistoketjun Helsingin-toimiston perustajana ja toimitusjohtajana 1970- ja 1980-luvulla. Ammattikäyttöön tarkoitettujen tuotantohyödykkeiden markkinointiviestintään erikoistuneeseen toimistoonsa Hilakarin onnistui houkutella Suomen parhaita mainonnan suunnittelijoita, ja Anderson & Lembke Oy:stä tuli muun muassa Grafian Vuoden Huiput -kilpailussa 1980-luvun palkituin mainostoimisto Suomessa. Vuoden 1985 paikkeilla Suomen-toimiston pääomistajana vaurastunut Seppo Hilakari hankki useisiin maihin laajentuneen Anderson & Lembke -ketjun lyhyeksi aikaa kokonaan omistukseensa.
Anderson & Lembke Oy syntyi vuonna 1973, kun Interplan-toimistossa työskennellyt Hilakari teki ruotsalaistoimiston kanssa yhteistyösopimuksen, osti Asko Kekkosen vuotta aiemmin perustaman pienen Pähkinänsärkijät-mainostoimiston ja muutti sen Anderson & Lembke Oy:ksi.
Tuotantohyödykemainontaan keskittymisen ohella Hilakari toi Suomeen myös uudenlaisen veloitusperiaatteen, tehtyihin suunnittelutunteihin perustuvan laskutuksen siihen asti käytössä olleen mediaprovision (ns. mainostoimistoalennus) sijasta. Anderson & Lembken perusteellinen työtapa tarkoista viestintästrategioista töiden huolelliseen viimeistelyyn muodostui esikuvaksi, joka nosti mainonnan tasoa Suomessa yleisemminkin. Vuonna 1996 Hilakari kiteytti perustamansa toimiston toimintatavan Talouselämä-lehdelle:
Anderson & Lembken toiminnalle oli ominaista kylmä vaatimattomuus. Olimme itsetietoisia ja osaamisestamme varmoja. Halusimme olla parhaita.
Hilakarin Anderson & Lembken Helsingin-toimistoon rekrytoimia mainonnan suunnittelijoita olivat muiden muassa art directorit Asko Kekkonen, Erkki Ruuhinen, Kari Torkler ja Jorma Hinkka sekä copywriterit Hannu Konttinen, Martti Kirsitie, Mauno Saari, Kimmo Pietiläinen, Alpo Holopainen ja Kari Huttunen.
Anderson & Lembke Oy:n asiakasyrityksiä ja -tuotteita olivat eri aikoina muiden muassa Ahlström (paperikoneet), Finn-Stroi, Kauppalehti, Kemira, Labsystems, Oy Lohja Ab (mm. Siporex), Outokumpu, Pohjola-yhtiöt, Scan-Auto (Saab-henkilöautot), Sisu-kuorma-autot, Talouselämä sekä Veho (Honda-autot).
Anderson & Lembke Oy ajauduttua konkurssiin 1991 Hilakari jatkoi yritystoimintaa perustamalla Altis-nimisen, freelance-työntekijöihin perustuvan mainostoimiston. Sen asiakkaita olivat muun muassa Martela, Stockmann Auto ja Engel.
Seppo Hilakari oli aloitteentekijänä Vuoden parhaat kampanjat -kilpailun (nyk. AdProfit) aloittamisesta Suomessa Ruotsin mallin pohjalta 1970-luvun loppupuolella. Vuonna 1980 aloitettu Grafian Vuoden Huiput -kilpailu syntyi monien Anderson & Lembkessä toimineiden suunnittelijoiden myötävaikutuksella.
Aiheesta muualla

Seppo Hilakarin muistokirjoitus HS Muistot -sivustolla (vaatii tilauksen)
Suomenojan voimalaitos

| Suomenojan voimalaitos |
| --- | --- |
 Suomenojan voimalaitos vuonna 2014.
Tyyppi:  sähkö + kaukolämpö
Polttoaine:  maakaasu, kivihiili
Tuotanto:  359 MW sähköä ja  600 MW kaukolämpöä
Omistaja:  Fortum
Sijainti:  Espoo
Koordinaatit:  60°8.9′N, 24°43.1′E
Suomenojan voimalaitos sijaitsee Espoossa Finnoossa Kaitaan kaupunginosassa lähellä Matinkylän rajaa. Voimalaitoksen ensimmäinen osa otettiin käyttöön vuonna 1977 ja se käytti polttoaineena kivihiiltä. Kivihiilen käyttö aiotaan lopettaa Suomenojalla kokonaan vuonna 2025. Toinen laitoksen hiiliyksiköistä suljettiin vuonna 2020.
Suomenojan voimalaitoksen on rakentanut alun perin Espoon Sähkö Oy. Voimalaitosyksiköistä vanhin, So1, on 1977 valmistunut kivihiiltä käyttävä vastapainevoimalaitos, joka tuotti sähköä ja kaukolämpöä. Vuonna 1989 laitoksen yhteyteen rakennettiin savukaasujen puhdistusta varten sähkösuodattimilla varustettu rikinpoistolaitos, So8.
Voimalaitoksen näkyvä maamerkki on 150-metrinen, liukuvalumenetelmällä rakennettu betoninen savupiippu, joka valmistui ensimmäisen osan yhteyteen.lähde?
Voimalaitoksen toinen osa otettiin käyttöön vuonna 1989 ja se käyttää polttoaineena maakaasua. Voimalaitoksen maakaasukäyttöinen kolmas osa otettiin käyttöön vuonna 2009 ja se pienensi kivihiilellä toimivan laitososan käyttöä merkittävästi.
Laajennuksen jälkeen voimalaitoksen kokonaisteho oli  359 MW sähköä ja 554 MW kaukolämpöä.
Viimeisin yksikön päivitys oli HSY:n puhdistettua jätevettä hyödyntävä 40 MW:n lämpöpumppu, joka valmistuttuaan vähensi lämmöntuotannon hiilidioksidipäästöjä 15 prosentilla. Nykyisten kahden lämpöpumpun lisäksi rakenteilla on kolmas 40 MW:n lämpöpumppuyksikkö, joka otetaan käyttöön vuonna 2021.päivitettävä
Suomenojalla on myös uusi lämpöakku, johon voidaan varastoida noin 800 MWh lämpöenergiaa. Kaukolämpö jaetaan yli 800 km pituisen kaukolämpöverkon kautta.
40 metriä korkean lämpöakun kylkeen on maalattu Suomen toiseksi korkein muraali, harmaasorsia kuvaava "Muutoksen siivet". Voimalaitos sijaitsee tunnetun lintukosteikon vierellä.
Star Wars: The Clone Wars (televisiosarja)

| Star Wars: The Clone Wars |
| --- | --- |


Tyyli:   Science fiction  tietokoneanimaatiosarja 
Kestoaika:  22 minuuttia
Luoja(t):  George Lucas
Perustuu:  George Lucasin luomaan maailmaan ja hahmoihin
Pääosissa:   Tom Kane  Matt Lanter  James Arnold Taylor  Ashley Eckstein  Dee Bradley Baker 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Cartoon Network (2008–2013)  Netflix (2014)  Disney+ (2020)  MTV3 (2009–2010)  Sub (2010)  Disney+ (2020)
Esitetty:  2008-10-33. lokakuuta 2008 –  2020-5-44. toukokuuta 2020
Tuotantokausia:  7
Jaksoja:  133 (luettelo jaksoista)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Cary Silver
Vastaava(t) tuottaja(t):   George Lucas  Catherine Winder 
Ohjaaja(t):  Dave Filoni
Käsikirjoittaja(t):   Dave Filoni  Steven Melching  Katie Lucas  Drew Z. Greenberg  Henry Gilroy  Cameron Litvack  Matt Michnovetz  Paul Dini 
Säveltäjä(t):   Kevin Kiner  John Williams (teemat) 
Tuotantoyhtiö(t):   Lucasfilm  Lucasfilm Animation  Lucasfilm Animation Singapore 
Levittäjä:   Warner Bros. Television Distribution (2008–2013)  Trifecta Entertainment & Media (2012–2013)  Disney–ABC Domestic Television (2013–2019)  Netflix Streaming Services (2014)  Disney Media Distribution (2020) 
Seuraaja:  Star Wars: The Bad Batch
Palkinnot
Voitetut:  Golden Reel (2009)
Ehdokkuudet:  Annie (2009, 2011) Saturn (2009)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Star Wars: The Clone Wars on tieteisfiktiivinen animaatiosarja, joka sijoittuu George Lucasin luomaan Tähtien sota -universumiin. Sarjan tapahtumat sijoittuvat Kloonien hyökkäyksen (2002) ja Sithin koston (2005) väliin ja sen pilottijaksona toimi elokuvateattereissa 15. elokuuta 2008 julkaistu samanniminen animaatioelokuva. Sarjaa on esitetty Yhdysvalloissa loppuvuodesta 2008 lähtien, ja Suomessa ensiesiintyminen tapahtui 17. tammikuuta 2009. Yhdysvalloissa sarjan viisi ensimmäistä kautta esitettiin Cartoon Networkilla, mutta kuudes tuotantokausi on julkaistiin suoraan Netflixiin aiempien kausien kanssa. Sarja päättyi alun perin 7. maaliskuuta 2014 ja osa toteuttamattomista jaksoista julkaistiin kirjoina ja sarjakuvina projektina The Clone Wars Legacy saman vuoden elokuusta alkaen.
Lucasfilmin animaatio-ohjaaja Dave Filoni paljasti kuitenkin vuoden 2018 San Diego Comic-Conissa että The Clone Warsille toteutettaisiin vielä 12 jakson mittainen seitsemäs tuotantokausi, jonka jaksot julkaistiin Disney+:aan viikoittain 21. helmikuuta 2020 alkaen ja koko sarjan päätösjakso julkaistiin poikkeuksellisesti Star Wars -päivänä 4. toukokuuta 2020.
Äänirooleissa > Alkuperäiset > Päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tom Kane  | … |  kertoja, Yoda, Amiraali Wullf Yularen, sivuäänet   |
|  Matt Lanter  | … |  Anakin Skywalker, sivuäänet   |
|  James Arnold Taylor  | … |  Obi-Wan Kenobi, Plo Koon, sivuäänet   |
|  Ashley Eckstein  | … |  Ahsoka Tano, sivuäänet   |
|  Dee Bradley Baker  | … |  kloonisotilaat, Saesee Tiin, Onaconda Farr, Bossk, Arok the Hutt, Amiraali Trench, sivuäänet   |
Äänirooleissa > Alkuperäiset > Sivurooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Catherine Taber  | … |  Padmé Amidala, sivuäänet   |
|  Anthony Daniels  | … |  C-3PO   |
|  Terrence C. Carson  | … |  Mace Windu   |
|  Ahmed Best  | … |  Jar Jar Binks   |
|  Nika Futterman  | … |  Asajj Ventress, Gardulla the Hutt   |
|  Corey Burton  | … |  Kreivi Dooku / Darth Tyranus, Cad Bane, Ziro the Hutt, Puhemies Papanoida, sivuäänet   |
|  Matthew Wood  | … |  Kenraali Grievous, taisteludroidit, Wat Tambor, sivuäänet   |
|  Tom Kenny  | … |  Nute Gunray   |
|  Ian Abercrombie  | … |  Ylikansleri Palpatine / Darth Sidious (kaudet 1–4)   |
|  Tim Curry  | … |  Ylikansleri Palpatine / Darth Sidious (kaudet 5–6)   |
|  Ian McDiarmid  | … |  Ylikansleri Palpatine / Darth Sidious (7. kausi)   |
|  Clancy Brown  | … |  Savage Opress   |
|  Sam Witwer  | … |  Darth Maul, Poika   |
|  Stephen Stanton  | … |  Mas Amedda, Wilhuff Tarkin, Eversti Meebur Gascon, Moralo Eval, sivuäänet   |
|  Brian George  | … |  Ki-Adi-Mundi (kaudet 2–6), Chi Cho, Kuningas Katuunko   |
|  Silas Carson  | … |  Ki-Adi-Mundi (7. kausi)   |
|  Olivia d’Abo  | … |  Luminara Unduli   |
|  Meredith Salenger  | … |  Barriss Offee, Che Amanwe Papanoida, Ione Marcy, Pluma Sodi   |
|  Phil LaMarr  | … |  Kit Fisto, Bail Organa, Orn Free Ta   |
|  Jennifer Hale  | … |  Aayla Secura, Riyo Chuchi   |
|  Angelique Perrin  | … |  Adi Gallia, Mama the Hutt   |
|  Tasia Valenza  | … |  Shaak Ti   |
|  Jaime King  | … |  Aurra Sing, Cassie Cryar, sivuäänet   |
|  Jim Cummings  | … |  Hondo Ohnaka   |
|  Robin Atkin Downes  | … |  Castas, Cham Syndulla, Cin Drallig, Ima-Gun Di, Rush Clovis   |
|  Kevin Michael Richardson  | … |  Jabba the Hutt   |
|  Daniel Logan  | … |  Boba Fett, kloonikadetit   |
|  James C. Mathis III  | … |  Gregar Typho   |
|  Kath Soucie  | … |  Mon Mothma, Jek Lawquane, Mina Bonteri   |
|  Anna Graves  | … |  Herttuatar Satine Kryze, Sugi, Meena Tills   |
|  Julian Holloway  | … |  Pääministeri Almec   |
|  Jon Favreau  | … |  Pre Vizsla   |
|  Katee Sackhoff  | … |  Bo-Katan Kryze   |
|  Barbara Goodson  | … |  Äiti Talzin   |
|  Lloyd Sherr  | … |  Isä   |
|  Adrienne Wilkinson  | … |  Tytär   |
|  Brigitte Kali  | … |  Trace Martez   |
|  Elizabeth Rodriguez  | … |  Rafa Martez   |