stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
GSM
Tekniikka > GSM-päätelaitteet > SIM-kortti

Yksi GSM-järjestelmän parhaista ideoista oli tilaajan tunnistuksen erottaminen puhelimesta erilliselle älykortille (SIM). Tämän ansiosta GSM-verkon käyttäjät voivat vaihtaa hyvin helposti puhelinta tai operaattoria. Joihinkin puhelimiin voi myös asentaa kaksi SIM-korttia, jolloin puhelinta voi käyttää kahden eri tilaajan lukuun. SIM-kortille voidaan lisätä myös muita toimintoja, kuten mobiiliraha.
SIM-kortista löytyy kolme versiota ja ne ovat suurimmasta pienimpään mini SIM, micro SIM ja nano SIM.
SIM-kortin tärkeä toiminto on yhteydenoton suojaaminen. SIM-kortti sisältää operaattorikohtaisia salaisia avaimia, jotka tarkistetaan esim. puhelun yhdistämisessä. SIM-kortin ansiosta luvattomat käyttöönotot, joita tapahtui NMT-puhelinten aikana, vähentyivät.
Tekniikka > GSM-päätelaitteet > Verkkovierailu

GSM:n käyttäjät voivat käyttää omaa puhelintaan ja omaa SIM-korttiaan likimain jokaisessa maailman maassa. Jos oma puhelin ei toimi ulkomaisessa verkossa, käyttäjä voi siirtää oman SIM-korttinsa paikallisen GSM-puhelimeen. Vaikka verkkovierailu (engl. roaming) teknisesti onnistuisikin, muiden kuin hätäpuhelujen soittaminen edellyttää että käyttäjän operaattori ja ulkomainen verkko-operaattori ovat tehneet verkkovierailusopimuksen. Jos näin ei ole, tai jostain syystä ei halua käyttää omaa puhelinliittymää ulkomailla, voi hankkia paikallisen, tilapäisen prepaid-liittymän. EU on asettanut ylärajan jäsenmaidensa roaming-maksuille. Jäsenmaiden välisten puheluiden hintoja lasketaan porrastetusti, ensimmäisen kerran näin tapahtui elokuussa 2008, jonka jälkeen niitä alennettiin vuosittain vuoteen 2011 saakka. Vuonna 2017 roaming-maksut poistuvat EU-alueella, mutta operaattorit voivat periä "kohtuuttomasta käytöstä" lisämaksun.
Tekniikka > GSM-verkot

GSM-verkot koostuvat mobiilikeskuksista (MSC), tukiasemista (BS) ja niiden ohjausyksiköistä (BSC). GSM-verkot perustuvat digitaaliseen ISDN-puhelinverkkoon.
Tekniikka > GSM-verkot > GSM-verkkojen laajennuksia

WAP, matkapuhelinten hypertekstipalvelu
HSCSD, piirikytkentäinen tiedonsiirto
GPRS, pakettikytkentäinen tiedonsiirto
EDGE, 2.5G, GPRS:ää kehittyneempi ja nopeampi pakettikytkentäinen tiedonsiirto
GSM:n tietoturvaominaisuudet > Todennus

GSM-verkko todentaa käyttäjänsä haaste-vaste menetelmällä. 128-bittinen satunnaisluku (RAND) lähetetään päätelaitteeseen. Päätelaite (oikeammin päätelaitteen SIM-kortti) laskee 32-bittisen allekirjoitetun vastineen (SRES) saadusta satunnaisluvusta käyttäen A3-algoritmia ja jokaisessa SIM-kortissa olevaa yksilöllistä avainta (Ki). Vastaus lähetetään takaisin GSM-verkkoon, jossa suoritetaan sama laskutoimitus. Mikäli vastineet (SRES) täsmäävät, päätelaite on todennettu.
GSM:n tietoturvaominaisuudet > Signaloinnin ja datan luottamuksellisuus

SIM-kortti sisältää 64-bittisen salakirjoitusavaimen (Kc) muodostamiseen tarkoitetun A8-algoritmin. Avain muodostetaan SIM-kortissa käyttäen todennuksen yhteydessä saatua satunnaislukua (RAND) sekä yksilöllistä avainta (Ki). Salakirjoitusavainta (Kc) käytetään salakirjoittamaan ja purkamaan dataa ja puhetta päätelaitteen ja tukiaseman välillä. Salakirjoitusavain voidaan tarvittaessa myös vaihtaa lennosta.
Puhe ja data päätelaitteen ja verkon välillä salakirjoitetaan A5-algoritmilla. Salakirjoitettu liikenne alkaa verkon lähettäessä salakirjoituspyynnön päätelaitteelle. Päätelaite vastaanottaa pyynnön ja aloittaa salakirjoituksen ja purkamisen käyttäen A5-algoritmia ja salakirjoitusavainta (Kc).
GSM:n tietoturvaominaisuudet > Tilaajan identiteetin luottamuksellisuus

Jotta tilaajan identiteetin luottamuksellisuus varmistettaisiin, GSM-verkoissa käytetään tilapäistä tilaajan identiteettiä (Temporary Mobile Subscriber Identity, TMSI). TMSI lähetetään päätelaitteelle todennuksen ja salakirjoitusoperaatioiden suorittamisen jälkeen. Päätelaite kuittaa vastaanottaneensa TMSI:n.
GSM:n tietoturvaominaisuudet > GSM-verkkojen algoritmeista

Todennukseen käytetty A3-algoritmi ja salakirjoitusavaimen (Kc) luomiseen käytetty A8-algoritmi ovat samankaltaisia ja ne on usein toteutettu yhtenä algoritmina nimeltään COMP128. Algoritmista on sittemmin julkaistu uudempia versioita (COMP128/2 ja COMP128/3), joissa on tehty parannuksia tietoturvaan.
Myös A5-algoritmista on useita eri versioita:
A5/0 ei sisällä lainkaan salakirjoitusta
A5/1 on alkuperäinen A5-algoritmi
A5/2 on heikennetty algoritmi
A5/3 on vahva salausalgoritmi
Nykyisellään A5/3 on suositeltava algoritmi käytettäväksi turvallisuutensa ansiosta.
GSM:n tietoturvaominaisuudet > GSM-verkkojen turvaongelmia

Security by obscurity
Kaikki algoritmit eivät ole olleet tai eivät vieläkään ole avoimia
Kiinteässä verkossa ja tukiasemien radiolinkeissä data liikkuu salaamattomana
Algoritmeista löydetyt heikkoudet
Päätelaite ei todenna tukiasemaa
GSM-puhelinten ja -verkkojen valmistajia

GSM-puhelinten alkuaikoina markkinajohtajana niiden valmistuksessa oli suomalainen Nokia. Myöhemmin jalansijaa saivat myös eteläkorealainen Samsung ja LG tekemällä operaattoreille näiden toivomusten mukaisia puhelimia. Nykyään matkapuhelimet ovat pääosin korvautuneet älypuhelimilla.
GSM-verkkoja valmistavat tai ovat valmistaneet Ericsson, Nokia Networks, Nortel, Motorola, Alcatel-Lucent ja Huawei.
Muut käytöstä poistuneet matkapuhelinjärjestelmät

GSM-järjestelmien merkittävin kilpailija 2G-puhelimissa oli CDMA, jota käyttävät laitteet eivät tavallisesti toimineet GSM-verkossa tai toisin päin. Aikaisemmin käytetyt WCDMA-puhelimet toimivat myös GSM-verkossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta GSM Wikimedia Commonsissa
GSM-verkon kattavuus CellMapper-palvelussa (englanniksi)
Matkapuhelinverkkostandardit
| --- | --- |
0G:  AMTS  ARP  Autotel/PALM  IMTS  MTD  MTS  OLT  PTT 
1G:  CDPD  DataTAC  Hicap  Mobitex  NMT  TACS/ETACS 
2G:  CSD  cdmaOne  D-AMPS  EDGE  Evolved EDGE  GPRS  GSM  HSCSD  iDEN  PDC  PHS  WiDEN 
3G:  CDMA2000  FOMA  HSDPA  HSPA  HSPA+  HSUPA  Super-Charged  TD-CDMA  TD-SCDMA  UMTS  W-CDMA 
3.5G:  E-UTRA  GAN (UMA)  HiperMAN  iBurst  WiBro 
4G:  UMB  UMTS Revision 8 (LTE)  WiMAX 
5G
Hackzellin hallitus

| Hackzellin hallitus |
| --- | --- |
  Suomen tasavallan 27. valtioneuvosto
Toimikausi alkoi:  8. elokuuta 1944
Toimikausi päättyi:  21. syyskuuta 1944
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Anders (Antti) Hackzell
Ministerien lukumäärä:  15
Hallituspuolueet:   Kokoomus  Kansallinen Edistyspuolue  Maalaisliitto  SDP  RKP 
Historia
Edellinen:  Linkomiehen hallitus
Seuraava:  Urho Castrénin hallitus
Hackzellin hallitus oli Suomen tasavallan 27. hallitus, jonka muodostivat SDP, Maalaisliitto, Kokoomus, RKP ja Edistyspuolue. Hallituskoalitio muodosti enemmistöhallituksen. Hallitus toimi 8. elokuuta 1944 – 21. syyskuuta 1944 eli 45 päivän ajan ja oli Suomen lyhyimmän ajan toiminut hallitus.
Kysymys uuden hallituksen pääministeristä ja kokoonpanosta nousi esiin jo ennen Risto Rytin eroa tasavallan presidentin virasta. Kokoomuksen ja Maalaisliiton eduskuntaryhmien näkemyksen mukaan uusi ministeristö oli muodostettava mahdollisimman vähäisin muutoksin, kun taas SDP:n, Edistyspuolueen ja RKP:n eduskuntaryhmät vaativat hallituspohjan perusteellista muuttamista ja rauhantunnustelujen pikaista aloittamista. Uusi presidentti, marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheim tiedusteli pääministeriksi tiettävästi ainakin puolustusministeri Rudolf Waldenia, ulkoministeri Henrik Ramsayta, valtiovarainministeri Väinö Tanneria, eduskunnan puhemies Väinö Hakkilaa ja Suomen Berliinin-lähettilästä Toivo Kivimäkeä. Monimutkaisten neuvottelujen jälkeen pääministeriksi tuli Suomen Työnantajain Keskusliitto STK:n toimitusjohtaja Antti Hackzell. Hackzell oli puoluekannaltaan kokoomuslainen, mutta hallituksessa hän ei edustanut omaa puoluettaan. Ulkoministeriksi tuli Mannerheimin vanha tuttava, arvostettu Venäjän tuntija ja venäjän kielen täydellisesti hallinnut Carl Enckell, muutoin presidentti toivoi mahdollisimman monen Linkomiehen hallituksen ministerin jatkavan. Ainoaksi niin kutsutun rauhanopposition edustajaksi hallitukseen tuli RKP:n oikeusministeri Ernst von Born. Hallitusneuvottelut käytiin suureksi osaksi marsalkan erikoisjunassa Pitäjänmäen rautatieaseman sivuraiteella Helsingin maalaiskunnassa.
Hackzellin hallituksen päätehtävä oli Suomen irrottaminen tappiolliseksi käyneestä sodasta Neuvostoliittoa vastaan. Elokuun lopulla Hackzell sai neuvotteluyhteyden Moskovaan, ja 2. syyskuuta hallitus hyväksyi aselevon, joka astui voimaan pari päivää myöhemmin. Tämän jälkeen Hackzell matkusti itse Moskovaan neuvottelemaan rauhansopimuksesta, mutta sai 14. syyskuuta vakavan halvauskohtauksen, eikä enää toipunut työkykyiseksi. Ulkoministeri Carl Enckell saattoi välirauhansopimuksen päätökseen, ja Hackzellin tilalle pääministeriksi nimitettiin Urho Castrén hallituskokoonpanon pysyessä melko samana.
Kokoonpano

| Ministeri | Tehtävissä | Puolue |
| --- | --- | --- |
| Pääministeri Anders Hackzell |  8.8.1944 – 21.9.1944 |  amm. |
| Ulkoasiainministeri Carl Enckell |  8.8.1944 – 21.9.1944 |  amm. |
| Oikeusministeri Ernst von Born |  8.8.1944  – 21.9.1944 |  RKP |
| Sisäasiainministeri Kaarlo Hillilä |  8.8.1944 – 21.9.1944 |  Maalaisliitto |
| Ministeri sisäasianministeriössä Eemil Luukka |  8.8.1944 – 21.9.1944 |  Maalaisliitto |
| Puolustusministeri Karl Rudolf Walden |  8.8.1944  – 21.9.1944 |  amm. |
| Valtiovarainministeri Onni Hiltunen |  8.8.1944 – 21.9.1944 |  SDP |
| Ministeri valtiovarainministeriössä Olli Paloheimo |  8.8.1944 – 21.9.1944 |  Kokoomus |
| Opetusministeri Kalle Kauppi |  8.8.1944  – 21.9.1944 |  Edistyspuolue |
| Maatalousministeri Viljami Kalliokoski |  8.8.1944 – 21.9.1944 |  Maalaisliitto |
| Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Väinö Salovaara |  8.8.1944  – 21.9.1944 |  SDP |
| Kauppa- ja teollisuusministeri Uuno Takki |  8.8.1944  – 21.9.1944 |  SDP |
| Sosiaaliministeri Aleksi Aaltonen |  8.8.1944  – 21.9.1944 |  SDP |
| Kansanhuoltoministeri Kaarle Ellilä |  8.8.1944 – 21.9.1944 |  Maalaisliitto |
| Ministeri kansanhuoltoministeriössä Jalo Aura |  8.8.1944 – 21.9.1944 |  SDP |
Lähde
Haemophilus influenzae

| Haemophilus influenzae |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Bakteerit Bacteria
Kunta::  Bakteerit Eubacteria
Pääjakso::  Proteobacteria
Luokka::  Gamma-Proteobacteria
Lahko::  Pasteurellales
Heimo::  Pasteurellaceae
Suku::  Haemophilus
Laji::  influenzae
Kaksiosainen nimi
 Haemophilus influenzae  (Lehmann & Neumann, 1896) Winslow et al., 1917 
Katso myös
   Haemophilus influenzae Wikispeciesissä   Haemophilus influenzae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haemophilus influenzae (suomeksi toisinaan hemofilus) on gramnegatiivinen kokkobasilli. Bakteerin kuvaili ensimmäisen kerran saksalainen bakteriologi Richard Pfeiffer vuonna 1892 influenssapandemian aikaan. H. influenzae on yleensä aerobinen, mutta voi tietyissä oloissa toimia fakultatiivisena anaerobina.
H. influenzaen genomin pienestä koosta johtuen se oli viruksia lukuun ottamatta ensimmäinen eliö, jonka koko genomi sekvensoitiin. Genomi koostuu 1 830 140 emäsparista ja sisältää 1 740 geeniä. Projekti suoritettiin yhdysvaltalaisessa The Institute for Genomic Research -tutkimuslaitoksessa ja julkaistiin vuonna 1995 arvovaltaisessa Science-lehdessä.
Suurin osa H. influenzae -kannoista on opportunistisia patogeeneja, mikä tarkoittaa, että ne eivät aiheuta isäntäeliössään tautia, ellei isännän immuunijärjestelmä häiriinny esimerkiksi virusinfektion tai lääkityksen seurauksena. Yleisesti tunnetaan kuusi H. influenzaen serotyyppiä: a, b, c, d, e, ja f. H. influenzae tyyppi b (Hib) aiheutti aiemmin suuren osan hemofilusinfektioista, mutta tilanne muuttui, kun Hib-rokote otettiin käyttöön. Suomessa Hib-rokote tuli yleiseen rokotusohjelmaan 1980-luvun lopulla.
H. influenzaen aiheuttamiin sairauksiin kuuluvat muun muassa aivokalvontulehdus, kurkunkansitulehdus (epiglottiitti), niveltulehdus (artriitti), välikorvatulehdus (otiitti), poskiontelotulehdus (sinuiitti), keuhkokuume ja sidekalvontulehdus.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Haemophilus influenzae
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL): Haemophilus influenzae
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Haemophilus influenzae, taxonomy (englanniksi)
UniProt, taxonomy: Haemophilus influenzae (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1141979  Wikispecies: Haemophilus influenzae  BacDive: 11698  CoL: 3J95P  EoL: 972915  EPPO: HAEPIN  GBIF: 3222212  IRMNG: 11185101  ITIS: 962062  LPSN: haemophilus-influenzae  NCBI: 727  NZOR: 958db191-a3f8-4972-afaa-53870e38c5bf  Open Tree of Life: 682806
Heidi Aaltonen

| Heidi Aaltonen |
| --- | --- |
 Heidi Aaltonen Café Moosessa
Näyttelijä(t):  Venla Savikuja
Kesto:  2009–2015
Ensi- esiintyminen:  Osa 1668: Ismo ja Salla kuntoilevat kohti toisiaan (14. tammikuuta 2009)
Viimeinen esiintyminen:  Osa 2795: Heidi laulaa britityy (30. maaliskuuta 2015)
Henkilötiedot
Ammatti:  tarjoilija
Sukupuoli:  nainen
Kotipaikka:  Helsinki
Asuinpaikka:   Iso-Britannia
Suhteet
Vanhemmat:  Pertti Aaltonen (kuollut) äiti (kuollut)
Sisarukset:  Tuukka Aaltonen
Isovanhemmat:  isoäiti, ei näytetty sarjassa
Tutut:  Peppi Puolakka (paras ystävä) Marianna Kurki (ex-kämppis) Jiri Viitamäki (ex-poikaystävä) Cindy Rintala (veljen ex-tyttöystävä)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heidi Aaltonen (es. Venla Savikuja) on kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa Salatut elämät, jossa hän esiintyi vuosina 2009–2015. Heidi esiintyy myös Salattujen elämien spin-off-sarjassa Tuuliranta ja elokuvassa Nightmare – painajainen merellä.
Peppi Puolakka ja Heidi Aaltonen.
Luonne

Heidillä on temperamenttinen luonne, mikä on johtanut esimerkiksi väkivaltaisuuteen. Pohjimmiltaan hän on kuitenkin hellä, hyväsydäminen ja sosiaalinen ihminen. Heidin toisinaan huono tai ilkeä käytös juontaa juurensa Heidin lapsuudessa tapahtuneeseen välikohtaukseen, jonka seurauksen Heidin ja hänen veljensä vanhemmat menehtyivät.
Perhe

Heidin perheeseen kuuluvat veli Tuukka ja isoäiti sekä edesmenneet vanhemmat. Heidi kertoi ystävillensä, että hänen vanhempansa kuolivat auto-onnettomuudessa, minkä jälkeen hän jäi isoäitinsä huostaan. Myöhemmin paljastui, että todellisuudessa Heidin ja hänen veljensä Tuukan vanhemmat eivät kuolleet onnettomuudessa, vaan heidän isänsä Pertti Aaltonen oli tappanut jouluaattona aseella heidän äitinsä ja lopulta itsensä. Hän yritti tappaa myös Tuukan ja Heidin, mutta nämä pääsivät karkuun.
Marianna yrittää viedä Heidin identiteetin

Heidi ja Marianna Kurki olivat samassa koulussa. Heidi juoksi luennolle, joka oli kuitenkin peruttu. Suutuspäissään Heidi heitti kansionsa kädestään, joka taas osui Mariannaan. Marianna meni tästä paniikkiin, jolloin Heidi tarjoutui viemään hänet sairaalaan. Sairaalassa heistä tuli hyvät ystävät. Marianna väitti asuntonsa tuhoutuneen tulipalossa, ja kun hän onnistui hankkiutumaan eroon Heidin vuokralaisesta Roni Jalavasta ja lavasti asuntoon murron, sai hän Heidin pelkäämään yksin asumista ja pyytämään Mariannaa vuokralaisekseen.
Marianna halusi paeta elämäänsä ja alkoi esittää Heidiä, mikä lopulta sai naisen menettämään järkensä. Marianna hankkiutui eroon Heidin parhaasta ystävästä Pepistä ja Mariannan jäljille päässeestä Sergei Kuulasta. Lopulta hän vangitsi huoneeseensa serkkunsa Lari Väänäsen ja tämän ystävän Elias Vikstedtin, koska pojat pääsivät liian lähelle totuutta Mariannan menneisyydestä. Pojat olivat nimittäin saaneet selville, että Marianna oli myös yrittänyt esittää entistä ystäväänsä Selinaa, joka oli vaipunut psykoosiin melkein heti heidän muutettuaan samaan asuntoon. Mariannaa tietenkin epäiltiin, että hän oli lavastanut Selinan psykoosin, jolloin myös Marianna otettiin hoitoon. Myöhemmin hän sieppasi myös Heidin ja Janne Haukkalan. Kalle Laitela ja Miska Koistinen kuitenkin pelastivat vangit. Marianna pidätettiin, mutta todettiin olevan henkisesti sairas eikä näin ollen saanut vankeustuomiota. Myöskin mielisairaalassa hän yritti väittää olevansa Heidi. Kun Marianna raivostui psykiatrille, hänet laitettiin lepositeisiin. Yöllä Sergei tuli puhumaan Mariannalle siitä, että kaikki olisivat tyytyväisiä, jos vain kuolisi pois. Tämän jälkeen hän viimein tajusi olevansa Marianna Kurki. Marianna yritti vielä pyytää anteeksi Heidiltä ja mietti, miten hän oli ikinä pystynyt satuttamaan parasta ystäväänsä. Heidi ei halunnut enää antaa anteeksi, joten ystävyys katkesi. Marianna yritti myös itsemurhaa, mutta selvisi hengissä.
Rakkauselämä > Konsta Nurmi

Heidi seurusteli Konsta Nurmen kanssa, mutta pari erosi Konstan ihastuttua Peppi Puolakkaan. Heidi yritti saada Konstaa takaisin itselleen ja sai Peppiin ihastuneen Sampo Kaukovaaran mukaan juoneen. Yhdessä he onnistuivatkin rikkomaan Pepin ja Konstan suhteen, mutta Konsta ei halunnut palata yhteen Heidin kanssa.
Rakkauselämä > Joonatan Sievinen

Heidi ja Joonatan Sievinen ystävystyivät tavatessaan toisensa hautausmaalla. Heidi ja Joonatan tunsivat toisensa jo koulusta, mutta tuolloin nuoret eivät tehneet lähempää tuttavuutta, sillä Joonatan seurusteli Juulia Aution kanssa ja lopetti koulunsa kesken. Heidi löysi Joonatanista kuuntelevan ystävän ja myöhemmin he alkoivat seurustella. Seurustelu keskeytyi Joonatanin lähdettyä Norjaan.
Kun Joonatan oli palannut takaisin Suomeen, päätyi hän eräänä iltana harrastamaan Heidin kanssa seksiä humalassa. Heidin ja Pepin raskaustestit menivät sekaisin, jolloin Heidi luuli olevansa raskaana. Todellisuudessa Peppi oli raskaana Sergei Kuulalle. Heidi ja Joonatan suunnittelivat tulevaisuutta lapsen ympärille, kunnes totuus paljastui.
Rakkauselämä > Jiri Viitamäki

Heidi tapasi Paula Sievisen sisarenpojan Jiri Viitamäen Vilnassa, missä Pihlajakadun koripallojoukkue osallistui paikalliseen kilpailuun. Jiri teki vaikutuksen Heidiin ja myöhemmin tämä odotti tapaavansa Jirin uudestaan. Heidin oltua Pepin ja Niko Vainion kanssa syömässä, Jiri ilmestyi samaan ravintolaan. Nikon ja Pepin poistuttua Jiri suuteli Heidiä. Paula oli antanut Jirille osoitteensa ja pian Jiri saapui Pihlajakadulle.
Jiri oli aikaisemmin kirjoittanut puhelinnumeronsa Heidin käsivarteen tussilla. Numero ei kuitenkaan irronnut käsivarresta useista yrityksistä huolimatta ja Heidi joutui piilottelemaan sitä poikaystävältään Joonatanilta. Joonatanin huomattua numeron Heidi valehteli sen kuuluvan eräälle luokkatoverille. Salaisuus paljastui Joonatanin ja Jirin vaihdettua keskenään puhelinnumeroita. Joonatanin lähdettyä Norjaan Heidi ja Jiri tapailivat julkisemmin ja päätyivät harrastamaan seksiä. Alkava suhde päättyi, kun Heidi yllätti Jirin ja Anna Abreun roudarin saman peiton alta. Myöhemmin Heidi ja Jiri aloittivat seksisuhteen, vaikka Heidi seurusteli Topin kanssa. Topin kuoltua parisuhde Heidin ja Jirin välillä jatkui. Lopulta suhde päättyi Heidin raivokkuuden ja väkivaltaisuuden takia.
Heidin selvittyä Marianna Kurjen järjestämästä kidnappauksesta, Heidin ja Jirin välit lämpevät uudelleen, kun Jiri riensi tukemaan Heidiä ja majoitti Heidin luokseen tämän asunnon ollessa käyttökiellossa poliisitutkinnan takia. Heidi ja Jiri päätyivät harrastamaan seksiä, minkä jälkeen pariskunta päätti antaa suhteelleen toisen mahdollisuuden.
Rakkauselämä > Tobias "Topi" Nylund

Heidi tapasi Tobias ”Topi” Nylundin hevostalleilla. Kaksikon tavattua uudelleen Eetu-hevosen pelastamiseksi pidetyissä ”länkkärijuhlissa” kaksikon välit lämpenivät, ja he aloittivat parisuhteen. Topi jätti Heidin saatuaan tietää tämän ja Jirin välisestä seksisuhteesta ja ajautui käyttämään huumausaineita, jotka lopulta johtivat Topin kuolemaan. Heidi kärsi omantunnontuskia asiasta, mutta ymmärsi sitten, ettei voi syyttää itseään ikuisesti.
Rakkauselämä > Janne Haukkala

Heidillä oli yhden yön juttu Janne Haukkalan kanssa, eikä hän tiennyt tämän olleen alle 16-vuotias. Heidi joutui oikeuteen asiasta, mutta selvisi säikähdyksellä. Myöhemmin Heidin ja Jannen välillä kipinöi Jannen ollessa töissä Moosessa. Janne paljasti myöhemmin rakastavansa häntä.
Rakkauselämä > Ossi Puolakka

Kun Ossi Junior Puolakan todellisiksi vanhemmiksi paljastuivat Sebastian Vuorela ja  Isabella Holm, menettivät Ossi Puolakka ja Cindy Rintala lapsen huoltajuuden. Isabella palkkasi lapsen hoitajaksi Heidin, joka Isabellan tietämättä antoi Ossin tavata lasta. Tapaamisissa Heidille ja Ossille alkoi kehittyä romanttinen suhde. Pari kuitenkin erosi Heidin mustasukkaisuuden takia.
Arttu Lindeman

| Arttu Lindeman |
| --- | --- |
 Arttu Lindeman YleX Popissa Lahdessa kesäkuussa 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. lokakuuta 1996 (ikä 28) Hollola
Muusikko
Taiteilijanimi:  Arttu Lindeman, AL
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2013–
Tyylilajit:  nu metal, rap, dance
Levy-yhtiöt:  Sony Music (2016–)
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Arttu Onni Elmeri Lindeman (s. 11. lokakuuta 1996 Hollola) on suomalainen nu metal-laulaja sekä entinen videobloggaaja ja rap-artisti. Heinäkuussa 2024 hänen kanavallaan YouTubessa oli yli 175 tuhatta tilaajaa ja yli 1,5 miljoonaa näyttökertaa.
Ura > Taustaa

Lindeman aloitti videoiden tekemisen YouTube-palveluun vuonna 2013, kun oli lähdössä Ruotsiin vaihto-oppilaaksi. Aluksi hän teki videoita Ruotsista vain kavereilleen ja perheelleen, mutta huomasi, että muitakin kiinnostaa katsoa hänen elämäänsä videoiden kautta. Aluksi Lindeman teki taikatemppuja videoillaan, mutta taikatemput vaihtuivat jonkin ajan kuluttua videoblogeihin.
Heinäkuussa 2015 Lindeman julkaisi omakustannekappaleen ”Mainstreamflownjuntti” YouTubeen sekä Spotifyhin. Helmikuussa 2016 hän allekirjoitti levytyssopimuksen Sony Music -levy-yhtiön kanssa, jonka myötä ”Mainstreamflownjuntti”-kappale poistettiin YouTubesta ja Spotifysta.
Arttu Lindeman valmistui ylioppilaaksi Lahden lyseon lukiosta keväällä 2016.
Lindeman ilmoitti omalla YouTube-kanavallaan 4. tammikuuta 2021 lopettavansa tubettamisen kokonaan ja keskittyvänsä jatkossa musiikin tekemiseen.
Ura > Musiikkiura

Sony Music julkaisi Lindemanin ensimmäisen rap-singlen, ”Läikkyy”, 20. kesäkuuta 2016. Kappaletta kuunneltiin julkaisuyön aikana yli 60 000 kertaa ja se nousi Suomen Spotifyn 50 kuunnelluimman kappaleen listalla kuudenneksi. Single ylitti kultalevyrajan alle kahdessa viikossa ja platinalevyrajan neljässä viikossa. Kappaletta on syytetty kopioksi DJ Freshin, Diplon ja Dominique Young Uniquen kappaleesta ”Earthquake”, mutta kappaleen tuottaja MGI on kieltänyt syytökset.
Lindemanin toinen single ”Faijas” julkaistiin 22. elokuuta 2016. Kappaleella on mukana myös Lucas. Artisti on kertonut kappaleen kertovan entisen tyttöystävänsä epäilevästä isästä. Kolmas single ”Menee tunteisiin” julkaistiin 21. lokakuuta 2016. Se nousi yhdessä päivässä Spotifyn Suomen Top-50-listan ensimmäiseksi. Myös joulukuun 26. päivä julkaistu ”Hukutaan” nousi ensimmäisenä päivänään Suomen Spotifyn kuunnelluimmaksi kappaleeksi.
Lindeman sai helmikuussa 2017 järjestettävään Emma-gaalan kolme ehdokkuutta. Hän oli ehdolla vuoden tulokkaaksi sekä vuoden artistiksi. Lisäksi ”Läikkyy”-kappaleen musiikkivideo oli ehdolla vuoden musiikkivideoksi. Lopulta Lindeman valittiin yleisöäänin vuoden 2016 artistiksi.
Lindemanin ennakkoon platinalevyyn oikeuttavan määrän striimannut esikoisalbumi Offline julkaistiin 29. syyskuuta 2017. Toinen albumi Multa sulle julkaistiin vuonna 2020.
Syyskuussa 2022 julkaistiin Lindemanin Anomalia-EP, jossa hänen musiikkityylinsä vaihtui rapista nu metalliin.
Ura > Muuta

Lindeman osallistui Selviytyjät Suomi -tositelevisio-ohjelmaan, joka esitettiin Nelonen-kanavalla syksyllä 2019. Hän luovutti ja poistui toisena kilpailijana ohjelmasta.
Yksityiselämä

Lindeman ilmoitti tammikuussa 2024 kihlautuneensa, mutta ei paljastanut kihlatun nimeä. He menivät naimisiin saman vuoden lokakuussa.
Diskografia > Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Offline |  Julkaistu: 29. syyskuuta 2017  Levy-yhtiö: Sony Music  Formaatti: CD / digitaalinen | #3  | platinaa |
| Multa sulle |  Julkaistu: 30. lokakuuta 2020  Levy-yhtiö: Sony Music  Formaatti: digitaalinen | #29  | — |
| Egosysteemi |  Julkaistu: 13. lokakuuta 2023  Levy-yhtiö: Sony Music  Formaatti: digitaalinen |  |  |