stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raskausmyrkytys
Taudinmääritys > Ennustettavuus

Raskausmyrkytyksen riski kasvaa iän myötä ja on pienimmillään noin 15 vuoden iässä. Raskausmyrkytystä on melko vaikea ennustaa, koska se vaihtelee yksilöllisesti eikä tehokkaita ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä tunneta.
Monia raskausmyrkytyksen ennakoimiseen tarkoitettuja testejä on kokeiltu, vaikka ei ole todennäköistä, että yksikään yksittäinen bioilmaisin riittäisi sellaisenaan ennakoimaan häiriötä. Tässä tarkoituksessa on otettu aiheiksi istukan läpivirtaus, suonistovaste, munuaisten toimintahäiriö, endoteelihäiriö ja hapetusstressi. Huomattavia esimerkkejä ovat:
Doppler-ultraäänitutkimus, jolla etsitään kohtuvaltimoista riittämättömän istukan läpivirtauksen merkkejä. Tämän tutkimuksen ennustearvo on vahvasti negatiivinen äideillä, joilla on ollut aikaisemmin raskausmyrkytys.
Seerumin virtsahappopitoisuuden kohoaminen (hyperurikemia). Tätä käytetään joskus raskausmyrkytyksen määrityksenä siitä huolimatta, että testin ennustearvo on huono. Kohonneet arvot veressä (hyperurikemia) johtuvat todennäköisesti heikentyneestä virtsahapon erittymisestä, joka on heikentyneen munuaistoiminnan sivuvaikutus.
Uusien verisuonten muodostumiseen vaikuttavat proteiinit, kuten VEGF ja istukan kasvutekijä, sekä uusien verisuonten kasvua estävät proteiinit, kuten liukeneva Flt-1. Niiden hoitokäytöstä huolimatta nämä merkkiaineet ovat osoittautuneet lupaaviksi mahdollisina raskausmyrkytyksen diagnoosivälineinä.
Viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet, että erikoistuneiden munuaissolujen löytyminen virtsasta voi mahdollisesti auttaa raskausmyrkytyksen ennustamisessa ja että tätä voitaisiin käyttää raskausmyrkytysdiagnoosin varhaisena merkkinä.
Taudinmääritys > Erotusdiagnoosi

Raskausmyrkytys voi muistuttaa useita tauteja, ja se voidaan sekoittaa niihin, mukaan lukien krooninen verenpainetauti, krooninen munuaistauti, äkilliset aivotoiminnan häiriöt, sappi- ja haimasairaudet, pysyvät tai tilapäiset häiriöt veren hyytymistekijöissä (esimerkiksi Moschcowich-oireyhtymä ja eli Hughesin oireyhtymä) sekä hemolyyttinen anemia yhdistyneenä äkilliseen munuaishäiriöön. Sitä täytyy pitää aina yhtenä mahdollisuutena, kun potilaan raskaus on ylittänyt 20 viikkoa. Eron löytyminen on erityisen hankalaa, kun taustalla on entuudestaan verenpainetauti.
Myös äkillinen raskaudenaikainen rasvamaksa voi nostaa verenpainetta ja aiheuttaa valkuaisaineen erittymistä virtsaan, mutta ero löytyy maksavaurion laajuudesta. Muita korkeaa verenpainetta aiheuttavia häiriöitä ovat kilpirauhasen liikatoiminta,sympaattisen hermoston kasvain ja huumeidenkäyttö.
Hoito

Suomessa on nykyään hyvin pieni kuolemanriski raskausmyrkytyksen johdosta. Etenkin lievänä se uhkaa enemmän sikiön kuin äidin terveyttä ja henkeä. Tiedetään myös, että raskauden aikana raskausmyrkytykseen sairastuneilla on kohonnut riski sairastua sydän- ja verisuonitauteihin myöhemmin. Pre-eklampsialla on merkitystä sekä äidin että lapsen myöhemmälle terveydelle, sillä se näyttää viittaavan sydän- ja verisuonisairauksiin.
Ainoa varma ja tunnettu keino raskausmyrkytyksen hoitamiseen on lapsen ja istukan synnytys. Sen ajoituksessa tulee löytää tasapaino lapsen hyvän selviytymisen ja äidille koituvan vaaran vähentämisen välillä. Sairauden vakavuusaste ja sikiön kehittyneisyys ovat pääasialliset harkinnan kohteet. Pohdinnat ovat sidoksissa tilanteeseen, ja hoitotoimet vaihtelevat tilanteesta, paikkakunnasta ja hoitolaitoksessa toiseen. Toimenpiteet voivat vaihdella raskauden hoitamisesta aina sen pikaiseen päättämiseen joko synnytyksen käynnistämisen tai keisarileikkauksen avulla, lääkehoito mukaan luettuna. On tärkeää arvioita mahdollisuuksien mukaan äidin haavoittumisalttiita elimiä, hoitaa korkeaa verenpainetta sekä ehkäistä ja hoitaa raskauskouristuksia. Suorat lapseen kohdistuvat toimenpiteet voivat myös olla tarpeen.
Hoito > Verenpaine

Maailman terveysjärjestö WHO suosittelee, että raskaudenaikaisesta vakavasti kohonneesta verenpaineesta kärsiviä naisia hoidettaisiin verenpainetta laskevilla lääkeaineilla. Verenpainetta pidetään vakavana, kun yläpaine on vähintään 160 mmHg tai alapaine vähintään 110 mmHg. Tutkimustulokset eivät kuitenkaan tue minkään lääkeaineen valintaa toista tehokkaampana tässä yhteydessä. Valinnan pitäisi perustua hoitavan lääkärin kokemukseen lääkeaineiden tehosta, niiden hintaan ja saatavuuteen. Diureetteja ei suositella raskausmyrkytyksen tai sen komplikaatioiden ennalta ehkäisemiseen. Labetololi, hydralatsiini ja nifedipiini ovat yleisesti käytettyjä lääkeaineita raskaudenaikaisen verenpaineen hoitamiseen. ACE-estäjiä ja lääkkeitä, jotka vaikuttavat verenpaineen ja nestetasapainon hormonaalisen säätelyyn, ei voida käyttää, sillä ne haittaavat sikiönkehitystä.
Raskaudenaikaisen korkean verenpaineen hoidon tavoitteena on estää sydämen ja verenkiertoelimistön, munuaisten sekä aivoverenkierron komplikaatioita. Verenpaineen tavoitearvoiksi on ehdotettu 140–160 mmHg (yläpaine) ja 90–105 mmHg (alapaine), vaikka yksimielisyyttä niistä ei ole saavutettu.
Hoito > Raskauskouristuksen ehkäiseminen

Lievä raskausmyrkytys ei yleensä vaaranna äidin henkeä. Verenpaine kohoaa vain hieman, ja virtsassa on vain vähän valkuaista. Mitä korkeampi verenpaine ja enemmän valkuaista virtsassa, sitä vakavampi tilanne on. Raskausmyrkytys voi pahentua nopeasti, joten on tärkeää pitää oireita tarkoin silmällä. Tila vaatii usein lisäseurantaa, jopa sairaalahoitoa, jossa sikiön vointia voidaan seurata.
Vakavissa raskausmyrkytystapauksissa suositellaan käytettäväksi magnesiumsulfaattia synnytyksen aikana ja sen jälkeen estämään raskauskouristusta. Magnesiumsulfaattia suositellaan myös käytettäväksi raskauskouristuksen hoidossa ennen muita kouristelua estävä aineita. Kemikaali toimii yhdessä NMDA-reseptoreiden kanssa.
Ennaltaehkäisy

Raskausmyrkytystä ennalta ehkäiseviä keinoja on tutkittu paljon. Koska sen syntymiseen vaikuttavia seikkoja ei täysin ymmärretä, myös sen ehkäiseminen on edelleen monimutkaista. Alla on lueteltu joitakin nykyisin hyväksyttyjä suosituksia.
Ennaltaehkäisy > Ruokavalio

Proteiinin tai kaloreiden lisäyksellä ei ole mitään vaikutusta raskausmyrkytyksen esiintyvyyteen, ei myöskään proteiinia rajoittava ruokavalio näytä lisäävän sen esiintymistä. Ei ole myöskään todisteita, että suolankäytön muutoksilla olisi vaikutusta.
Antioksidanttilisällä, kuten C- tai E-vitamiinilla, ei ole mitään vaikutusta raskausmyrkytyksen esiintyvyyteen, ei myöskään D-vitamiinilisällä. Tämän vuoksi vitamiineja C, E tai D ei suositella raskausmyrkytysvaaran vähentämiseen.
Kalsiumlisää suositellaan vähintään 1 g päivässä erityisesti vakavassa vaarassa oleville äideille alueilla, joissa ruuasta saadaan vain vähän kalsiumia. Vähäinen seleenin saanti liittyy kohonneeseen raskausmyrkytyksen esiintyvyyteen.
Ennaltaehkäisy > Asetyylisalisyylihappo

Kun korkean riskin äidit ovat käyttäneet asetyylisalisyylihappoa sisältävää lääkettä (esimerkiksi aspiriini), raskausmyrkytystapaukset ovat vähentyneet 1–5 % ja ennenaikaiset synnytykset ovat vähentyneet saman verran. Maailman terveysjärjestö WHO suosittaa pieniä annoksia käytettäväksi korkean riskin äideille raskausmyrkytyksen ehkäisemiseen ja että sen käyttö aloitettaisiin ennen 20. raskausviikkoa. USA:ssa toimiva riippumaton ehkäisevän hoidon asiantuntijapaneeli United States Preventive Services Task Force suosittaa korkean riskin äideille pienen annoksen aloittamista ennen 12. raskausviikon alkamista.
Ennaltaehkäisy > Liikunta

Ei ole riittävää näyttöä suosittaa liikuntaa mutta ei myöskään tiukkaa vuodelepoa raskausmyrkytyksen ehkäisemiseen.
Ennaltaehkäisy > Tupakoinnin lopettaminen

Alhaisen riskin raskauksien suhteen on saatu selkeä ja epidemiologisen tutkimuksin toistettavissa oleva näyttö savukkeiden polttamisen ja vähäisemmän raskausmyrkytysriskin välillä.
Vakavissa riskiraskauksissa (diabetes ennen raskauden alkamista, krooninen verenpainetauti, raskausmyrkytys aiemmassa raskaudessa tai monikkoraskaus) mitään selkeää suojavaikutusta ei esiintynyt. Ristiriidan syytä ei tarkasti tiedetä, mutta tutkimus tukee arvioita, jonka mukaan näiden raskauksien vaaratekijät lisäävät raskausmyrkytysriskiä niin paljon, että mikä tahansa mitattavissa oleva tupakoinnin aiheuttama riskin väheneminen jää näkymättömiin. Tupakoinnin haittavaikutus äidin kokonaisterveydentilaan ja raskauden tulokseen painaa kuitenkin raskaammin kuin sen hyöty raskausmyrkytyksen esiintyvyyden vähentämisessä. Siksi tupakoinnin lopettamista suositellaan ennen raskautta, sen aikana ja sen jälkeen.
Ennaltaehkäisy > Seuraavat raskaudet

Mikäli raskausmyrkytys on tullut varhain tai erittäin rajuna, pyritään syitä ja riskitekijöitä tutkimaan. Yleensä istukka lähtee patologille tutkittavaksi ja äidille tehdään kattavat tutkimukset verikokeilla. Mikäli kyseessä on ollut kouristuskohtaus, tarkistetaan myös munuaiset, keuhkot, kohtu, maksa, perna sekä munasarjat.lähde?
Seuraavaan raskauteen on yleensä hoitona verta ohentava lääkitys (Klexane tai muu hepariinivalmiste), jota äidin tulisi piikittää itseensä päivittäin heti positiivisesta raskaustestistä alkaen.lähde? Toisena lääkityksenä tämän lisäksi käytetään pientä annosta asetyylisalisyylihappoa päivittäin. Näiden pitäisi ehkäistä infarktien ja tukoksien syntymistä ja täten myös itse raskausmyrkytyksen puhkeamista.
Lievään raskauden loppuajan raskausmyrkytykseen ei yleensä käytetä seuraavassa raskaudessa hoitoja, eikä äitiä tutkita.lähde?
Esiintyvyys

Raskausmyrkytys vaikuttaa maailmanlaajuisesti arviolta 2–8 %:iin kaikista raskauksista. Sen esiintyvyys on kasvanut USA:ssa 1990-luvun jälkeen mahdollisesti seurauksena sille altistavien tekijöiden, kuten kroonisen verenpainetaudin, diabeteksen ja liikalihavuuden yleistymisestä.
Raskausmyrkytys on yksi tärkeimmistä äitien ja vastasyntyneiden vaaratilanteiden ja kuolleisuuden aiheuttajista maailmassa. Lähes joka kymmenes kaikista äitiyskuolemista Afrikassa ja Aasiassa sekä yksi neljäsosa niistä Latinalaisessa Amerikassa liittyy raskaudenaikaisen korkean verenpaineen aiheuttamiin sairauksiin, joihin raskausmyrkytyskin kuuluu.
Raskausmyrkytysta esiintyy selvästi useammin ensiraskauksissa. Jos naisella on todettu raskausmyrkytys yhdessä raskaudessa, hänen todennäköisyytensä kokea se uudelleen seuraavilla kerroilla on muita suurempi. Raskausmyrkytys on yleisempi naisilla, joilla on jo ennestään korkea verenpaine, liikalihavuutta, diabetes, autoimmuunitauti, kuten punahukka, erilaisia perinnöllisiä verenhyytymishäiriöitä, kuten Factor V Leiden -mutaatio, krooninen munuaistauti, monikkoraskaus (kaksoset tai useampi sikiö), useampia lapsia ennestään tai korkeampi ikä. Raskausmyrkytyksen esiintyvyyttä eri teollisuusmaissa asuvissa etnisissä ryhmissä on tutkittu. Se on muita yleisempää naisilla, jotka ovat taustaltaan afro-amerikkalaisia tai joiden sukujuuret ovat Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, Latinalaisessa Amerikassa, afrikkalaisperäisellä Karibialla tai Filippiineillä. Lasten isän vaihtuminen peräkkäisissä raskauksissa on yhdistetty uusiutumisriskiin, paitsi silloin, kun raskausmyrkytykseen on sukurasite.
Raskauskouristus on vakavan raskausmyrkytyksen komplikaatio, joka vaikuttaa kehittyneissä maissa 0,56 naiseen tuhannesta ja 10–30 kertaa niin moneen huonommin toimeentulevissa maissa. On arvioitu, että raskausmyrkytykseen menehtyy vuosittain maailmassa ainakin 60 000 naista.
Komplikaatiot

Raskausmyrkytyksen komplikaatiot voivat vaikuttaa sekä äitiin että kehittyvään lapseen. Tila voi vaikeutua nopeasti, kun on kehittynyt raskauskouristus, HELLP-oireyhtymä, verenkierron häiriö, maksavaurio ja toimintahäiriö, akuutti munuaisvamma sekä äkillinen hengitysvaikeusoireyhtymä (ARDS).
Raskausmyrkytykseen liittyy myös tavallista useammin keisarileikkaus, ennenaikainen synnytys ja istukan irtoaminen. Tämän lisäksi verenpaineen nouseminen voi joillakin äideillä tapahtua ensimmäisellä synnytystä seuraavalla viikolla, jolloin sen arvellaan johtuvan nestemäärän kasvusta ja liikkeellelähdöstä. Lapsen vaaroina ovat muiden muassa kasvun hidastuminen ja kohtukuolema.
Raskausmyrkytyksen kerran kokeneella on korkeampi riski sairastua siihen uudelleen seuraavissa raskauksissa.
Komplikaatiot > Raskauskouristus eli eklampsia

Raskauskouristus tarkoittaa raskausmyrkytyspotilaalle uutena kehittyviä kouristuksia, joita ei voida selittää millään muulla syyllä. Se on sekä äidille että lapselle vaarallinen raskausmyrkytyksen komplikaatio, josta on monesti seurauksia molempien hengen ja terveyden suhteen.   
Raskausmyrkytystä potevan varoitusmerkkejä voivat olla päänsärky, näköhäiriöt sekä vatsan oikean yläneljänneksen tai koko ylävatsan kivut. Näistä yleisin on päänsärky. Vakavissa raskausmyrkytystapauksissa käytetään kouristuksia estävänä hoitona magnesiumsulfaattia.
Oireet voivat ilmestyä hyvinkin äkillisesti ja voimakkaina. Pahimmillaan seurauksena on raskauskouristus eli eklampsia, jossa äidin ja sitä myötä sikiön vointi huononee vakavasti hapenpuutteen takia. Kouristuksen alkaessa synnytyksen käynnistäminen on kuitenkin myöhäistä, ja ainoa vaihtoehto on välitön hätäsektio. Näin vaikeat raskausmyrkytykset ovat kuitenkin harvinaisia. Suomessa kouristuskohtauksen saa nykyisin enää 0–2 äitiä vuodessaselvennä. Raskaudenaikainen seuranta ja yleinen äitiysneuvola ovat auttaneet puuttumaan raskausmyrkytykseen ajoissa.
Komplikaatiot > HELLP-oireyhtymä

HELLP-oireyhtymä määritellään tilaksi, jossa yhdistyy hemolyysi (pienissä verisuonissa), kohonneet maksaentsyymiarvot (maksan toimintahäiriö) ja vähän verihiutaleita (trombosytopenia). Oireyhtymä voi kehittyä 10–20 %:lle vaikeaa raskausmyrkytystä tai raskauskouristusta potevalle naiselle, ja siihen liittyy kohonnut riski sekä äitien että lasten hengen suhteen. 50 % HELLP-tapauksista kehittyy ennen laskettua aikaa, joista 20 % myöhäisillä viikoilla. 30 % tapauksista kehittyy synnytyksen jälkeen.
Komplikaatiot > Myöhemmät vaikutukset

Raskausmyrkytykseen sairastuneilla on kohonnut sydän- ja verisuonitautiriski, mukaan lukien verenpainetauti ja sepelvaltimotauti sekä munuaistauti. Muihin riskeihin kuuluvat verenkiertohäiriö sekä veritulpat. Sen sijaan syöpäriskiin raskausmyrkytyksellä ei näytä olevan vaikutusta.
Historia

Raskausmyrkytyksen lääketieteellinen nimi eklampsia (alun perin eclampsia) on kreikkaa ja tarkoittaa salamaa. Sen kuvasi ensimmäisenä kreikkalainen lääkäri Hippokrates 400-luvulla eaa.
Suomessa käytetty nimitys raskausmyrkytys tai toksemia kuvastaa alun perin erheellistä käsitystä siitä, että tila aiheutuisi myrkyistä.
Onni Toivonen

| Onni Toivonen |
| --- | --- |
 Onni Toivonen 1930-luvulla.
Suomen kansanhuoltoministeri
 Fagerholmin I hallitus 29.7.1948–17.3.1950  
Ministeri kauppa- ja teollisuusministeriössä
 Fagerholmin I hallitus 11.11.1949–17.3.1950  
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. maaliskuuta 1894 Pori
Kuollut: 12. kesäkuuta 1968 (74 vuotta) Helsinki
Tiedot
Puolue:  SDP
Onni Kustaa Toivonen (18. maaliskuuta 1894 Pori – 12. kesäkuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen osuustoimintamies, joka vaikutti edistysmielisessä osuustoimintaliikkeessä. Vuosina 1939–1948 Toivonen työskenteli kansanhuoltoministeriön jakeluosaston päällikkönä, jonka jälkeen hän oli vielä kansanhuoltoministerinä 1948–1950. Tehtävässään Toivonen vastasi laajoin valtuuksin muun muassa poikkeusolojen aikaisesta säännöstelystä.
1920–1930-luvuilla Toivonen työskenteli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton sihteerinä tullen tunnetuksi erityisesti osuustoiminnallisen mainonnan edistäjänä ja edelläkävijänä. Vuosina 1945–1962 hän oli myös Yleisradion apulaisjohtaja. Toivonen edusti Suomen Sosialidemokraattista Puoluetta, muttei ollut aktiivisesti mukana politiikassa nuoruusvuosiensa jälkeen.
Elämä > Varhaiset vuodet

Onni Toivonen syntyi Porissa puuseppä Kustaa Toivosen (1856–1903) ja Maria Katariina Kustaantyttären perheen kuudentena lapsena. Isä kuoli Toivosen ollessa yhdeksänvuotias, minkä jälkeen perhe oli usein köyhäinhoidon varassa. Toivonen oli jo nuorena mukana Porin Työväenyhdistyksen toiminnassa ja kuului Sosialidemokraattiseen Nuorisoliittoon. Käytyään kuusi luokkaa kansakoulua hän aloitti 15-vuotiaana Porin Työväen Osuuskaupan myymäläapulaisena. Toivonen oli myös kaupungissa ilmestyneen Sosialidemokraatin konttoriharjoittelijana ja työskenteli myöhemmin lehden aluetoimittajana Raumalla. Vuonna 1915 Toivonen nimitettiin Säkylän Osuuskaupan johtajaksi ja kaksi vuotta myöhemmin hän siirtyi Rauman Osuuskaupan johtajaksi. Samalla Toivonen valittiin koko Satakunnan kattaneen Rauman osuuskauppapiirin puheenjohtajaksi.
Sisällissodan aikana Toivonen vaikutti Raumalla punaisten siviilihallinnossa. Hän toimi kaupungin raha-asian valiokunnan sihteerinä sekä pankkikomissaarina ja oli myös sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön asettaman kaupunginvaltuuston jäsen. Punaisten vetäytyessä Länsi-Suomesta Toivonen lähti Rauman punakaartin mukana pakomatkalle, ja joutui vangituksi toukokuun alussa Hikiän asemalla. Toivonen oli aluksi Riihimäen vankileirillä, josta hänet Raumalla suoritettujen kuulustelujen jälkeen siirrettiin kesäkuussa Turun vankileirille. Toivonen sai 7 vuoden kuritushuonetuomion avunnannosta valtiopetokseen, mutta vapautettiin armahduslain nojalla keväällä 1920.
Elämä > Osuustoimintaliikkeessä

Vapautumisensa jälkeen Toivonen kutsuttiin Helsinkiin Kulutusosuuskuntien Keskusliiton sihteeriksi. Hänestä tuli KK:n johtokunnan jäsen, joka toimi puheenjohtaja Väinö Tannerin lähimpänä miehenä. Toivosen tehtäviin kuului muun muassa henkilökunnan koulutus- ja valistustehtävät sekä eri puolille maata tehdyt liikkeiden tarkistusmatkat. Lisäksi hän työskenteli KK:n julkaisemien lehtien päätoimittajana sekä laati erilaisia oppaita. Toivonen oli erityisesti kiinnostunut mainonnasta. 1920-luvulla hän kehitti elokuvaa mainonnan ja valistuksen välineenä sekä opetti Konstantin Stanislavskin kehittämää psykotekniikkaa. Vuonna 1928 Toivonen oli perustamassa Reklaamimiesten Kerhoa. Kansainvälisiä tehtäviä varten hän opiskeli kansakoulupohjalta saksaa ja ruotsia. Toivonen osallistui Kansainvälisen Osuustoimintaliiton kongresseihin ja kuului järjestön hallintoneuvostoon 1937–1944.
Toivosen luottamustehtäviin kuului muun muassa vakuutusyhtiö Kansan johtokunnan jäsenyys yhtiön perustamisesta 1922 lähtien. Lisäksi Toivonen oli Työväen Akatemian johtokunnan jäsen 1924–1962 ja puheenjohtaja 1947–1964. Vuosina 1926–1938 hän toimi Työväen Akatemian kirjanpidon ja osuustoimintaopin opettajana. Yleisradion johtokunnan jäsen Toivonen oli vuodesta 1930 lähtien.
Elämä > Kansanhuoltoministeriössä ja ministerinä

Toisen maailmansodan sytyttyä syyskuussa 1939 Toivonen komennettiin valtion palvelukseen kansanhuoltoministeriön jakeluosaston päälliköksi. Vuonna 1941 presidentti Risto Ryti antoi hänelle valtuudet päättää kaikista ministeriön asioista, joita kansanhuoltoministeri ei ottanut omaan päätösvaltaansa. Toivonen koordinoi teollisuuden raaka-ainehankitaa, tuotantoa ja myyntiä, ruokahuoltoa sekä elintarvikkeiden ja kulutushyödykkeiden hintoja. Toimenkuvansa myötä Toivonen sai paljon vihamiehiä, jonka vuoksi häntä kutsuttiin ”Suomen vihatuimmaksi mieheksi”.
Vuonna 1945 Toivonen nimitettiin oman tehtävänsä ohella Yleisradion apulaisjohtajaksi. Hänen epäviralliseksi tehtäväkseen tuli kommunisteja myöstäilleen pääjohtajan Hella Wuolijoen vahtiminen. Keväällä 1949 Toivonen laati kansanedustaja Yrjö Kilpeläisen kanssa niin sanotun Lex Jahvetin, jolla Yleisradion hallintoneuvosto siirrettiin eduskunnan alaisuuteen.
Vuosina 1948–1950 Toivonen toimi K. A. Fagerholmin hallituksen kansanhuoltoministerinä, jolloin hänen tehtävänään oli ministeriön lakkauttaminen ja maan ohjaaminen normaalioloihin. Lisäksi hän oli ministerinä kauppa- ja teollisuusministeriössä 1949–1950. Vuonna 1950 Toivonen julkaisi muistelmansa, kun pääministeri Urho Kekkonen oli keskeyttänyt kansanhuoltoministeriön historiikin kirjoittamisen.
Elämä > Viimeiset vuosikymmenet

Ministerinpestinsä jälkeen Toivonen jatkoi kauppa- ja teollisuusministeriön kansanhuolto-osaston neuvottelevana asiantuntijana vuoteen 1953 saakka. Päätyössään Yleisradion apulaisjohtajana Toivonen käynnisti henkilökuntaa koskeneita sosiaalisia uudistuksia ja hänen aikanaan aloitettiin Radiotalon suunnittelu. Toivosella oli merkittävä rooli myös Mainos-TV:n perustamisessa vuonna 1956. Lisäksi hän oli muun muassa Nesteen hallintoneuvoston puheenjohtajana 1949–1964.
Toivonen kuoli Helsingissä 74-vuotiaana kesäkuussa 1968. Seppo Heikki Salosen kirjoittama Toivosen elämäkerta ilmestyi vuonna 2005.
Perhe

Onni Toivosen ensimmäinen puoliso oli Emma Forstén (s. 1887), jonka kanssa hän solmi omantunnon avioliiton jo Porissa asuessaan. Pariskunta vahvisti liittonsa siviilirekisterissä vuonna 1923. Emma Forsténin veli oli porilainen kommunisti Verner Forsten, jonka puoliso oli kansanedustaja Aino Forsten. Avioeron jälkeen Toivonen seurusteli Kiteeltä kotoisin olleen kansanhuoltoministeriön osastosihteerin Hilma Elisabet (Liisa) Laineen (o.s. Toivanen, 1903–1983) kanssa. Pariskunta kuitenkin avioitui vasta vuotta ennen Toivosen kuolemaa. Onni Toivonen oli lapseton, joten hän testamenttasi omaisuutensa Työväen Akatemialle. Liisa Toivonen jätti omaisuutensa Suomen Kulttuurirahastolle, jossa toimii Liisa ja Onni Toivosen nimikkorahasto.
Kiukaisissa syntynyt Onni Toivosen veli Paavo Yrjö Toivonen (s. 1886) oli Potin Työväenyhdistyksen johtokunnan jäsen ja Porin Työväen Teatterin harrastelijanäyttelijä, joka myöhemmin työskenteli muun muassa Köyliön Osuuskaupan johtajana. Sisällissodan aikana hän oli Köyliön vallankumousoikeuden sihteeri. Paavo Toivonen teloitettiin Huittisissa huhtikuussa 1918, ja vapautumisensa jälkeen Onni piti huolta myös hänen perheestään.
Teoksia

Myyjä ja myymälä.  Helsinki:  Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, 1927.
Mietelmiä liikkeenhoidosta.  Helsinki:  Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, 1929.
Kotivalistajan taskukirja.  Helsinki:  Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, 1930.
Osuuskauppain pääomakysymys.  Helsinki:  Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, 1930.
Osuuskauppaliike ja työttömyys.  Helsinki:  Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, 1931.
Osuuskauppain säästökassaliike.  Helsinki:  Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, 1931.
Kulutusosuustoiminnan perusperiaatteet.  Helsinki:  Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, 1934.
Jonne Anttosen 6 Rosinantea.  Helsinki:  Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, 1934.
Osuuskauppamiehiä.  Helsinki:  Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, 1935.
Taitava myyjä.  Helsinki:  Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, 1935.
KK 20 vuotta.  Helsinki:  Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, 1936.
Kymmenen vuotta kansanhuoltajana : muistelmia.  Porvoo ; Helsinki:  WSOY, 1950.
Kirjallisuutta

Salonen, Seppo Heikki: Puotipuksusta suureksi toveriksi : Onni Toivosen elämä.  Helsinki:  Edita, 2005.  ISBN 951-37413-1-1
The Verkkars

| The Verkkars> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2019–
Tyylilaji:  elektroninen musiikki, pop-musiikki
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  suomi, englanti
Jäsenet:  Tomi Tamminen   Iiro Paakkari  
Levy-yhtiö:   Warner Music Finland, (2019–)  
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Verkkars on suomalainen elektronisen musiikin / pop-musiikin yhtye. Yhtyeen kappaleet liittyvät pääsääntöisesti Counter-Strike: Global Offensive -videopeliin ja sen kilpapelaamiseen. Yhtyeen singlet EZ4ENCE ja Flashbang Dance on valittu pelin virallisiksi musiikkipakkauksiksi.
Yhtyeen kappaleita on kuunneltu eri alustoilla yhteenlaskettuna yli 38 miljoonaa kertaa.
Yhtye on esiintynyt livenä muun muassa PGL Major Stockholm 2021 -tapahtumassa.