stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kemin kirkko
Sisustus

Alttaritauluna on vuodesta 1986 ollut Lauri Ahlgrénin lasimaalaus Pyhä Kolminaisuus. Kolmiosaisiin ikkunoihin maalattuna vasemmanpuolinen kuvaa Jeesusta, keskimmäinen Isää ja oikeanpuolimmainen Pyhää Henkeä. Lisäksi kuorin seinällä on suurikokoinen krusifiksi. Sen tilalla oli vuosina 1953–1987 alttaritauluna Erkki Koposen vuonna 1953 maalaama Ylösnousemus (244 x 596 cm öljymaalaus kankaalle). Krusifiksin palattua sen paikalle se siirrettiin Paattionlehdon siunauskappeliin Kemin pohjoisella hautausmaalla.
Kirkkorakennus on peruskorjattu vuoden 2003 aikana. Sen aikana kirkon väritys uusittiin vastaamaan alkuperäistä vaaleanpunais-mustaa. Aiemmin kirkon seinien väri oli harmaa ja peltikatteen torneineen punainen. Myös sisätiloissa suoritettiin korjauksia muun muassa poistamalla takaa penkkirivejä.
Sankarihaudat

Kirkkopihalla sijaitsee myös Kemin sankarihautausmaa – varsinaiset hautausmaat sijaitsevat kaupungin keskustan ulkopuolella Peurasaaressa ja Paattiossa. Kemin sankarihautoihin on haudattu 381 vainajaa.
Sankarihauta-alue perustettiin tammikuussa 1940, mutta jo vuonna 1921 alueelle oli pystytetty kuvanveistäjä Evert Porilan veistämä pronssinen sankaripatsas vapaussodan sankarivainajille. Rukoileva sotilas -niminen muistomerkki oli Kemin ensimmäinen julkinen ulkoveistos. Emil Filénin talvisodan sotilaita esittävä graniittireliefi paljastettiin itsenäisyyspäivänä 1949.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kemin kirkko Wikimedia Commonsissa
Kemin kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Kemin seurakunta
Kuva kirkosta ennen korjausta
Kemi
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ajos  Hepola  Karihaara  Karjalahti  Kivikko  Koivuharju  Nauska  Paattio  Peurasaari  Ritikka  Rytikari  Sauvosaari  Syväkangas  Takajärvi  Tervaharju 
Liikenne:  Ajoksen satamarata  Elijärven kaivosrata  Lentoasema  Rautatieasema 
Nähtävyyksiä:  Historiallinen museo  Jäänmurtaja Sampo  Jalokivigalleria  Kaupungintalo  Kirkko  Kulttuurikeskus  Lumilinna  Taidemuseo 
Evert Porilan Rukoileva sotilas (1921) Kemin kirkkopuistossa.
Reissumiehen taival II (1982)

| Reissumiehen taival II Tapio Rautavaara |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1952-1976
 Julkaistu: 1982
 Formaatti: LP-levy (HLP 610-611)   C-kasetti (HK 610-611) CD-levy (420012)
 Tyylilaji: iskelmä, pop, folk, maailmanmusiikki, balladi
 Kesto: 92.35
 Levy-yhtiö: Finnscandia Musiikkiosakeyhtiö  Finnlevy
 Levymerkki: Helmi
Listasijoitukset
  Suomi: 5. (marraskuu 1982)
Tapio Rautavaaran muut kokoelmalevyt
| Reissumies 1980 | Reissumiehen taival II 1982 | En päivääkään vaihtaisi pois 1983 |
Reissumiehen taival II on Tapio Rautavaaran 19. kahden levyn kokoelma-albumi vuodelta 1982. Albumi on jatkoa vuonna 1979 ilmestyneelle Reissumiehen taival -kokoelmalle.
Albumi ylitti kultalevyrajan vuonna 1983 ja levyä on myyty yhteensä 25 000 kappaletta.
Kappaleet > A-puoli

Lentäjän valssi – 2.58 (alkup. Flygar-valsen, säv. ja sov. Jules Sylvain ja Fred Winter, suom. san. Asser Tervasmäki)
Ruusuja lurjukselta – 3.17 (säv. ja sov. Pentti Viherluoto, san. Veikko Lavi)
Laivat puuta, miehet rautaa – 3.05 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa)
Unohtunut kitaravalssi – 2.54 (säv. trad., suom. san. Tapio Rautavaara, sov. George de Godzinsky)
Väliaikainen – 2.52 (säv. Matti Jurva, san. Tatu Pekkarinen, sov. Kaarlo Valkama)
Kulkurin valssi – 2.55 (säv. trad., suom. san. J. Alfred Tanner, sov. George de Godzinsky)
Jätkän lauantai – 1.34 (säv. Usko Kemppi, san. Kalle Kivalo, sov. Yrjö Saarnio)
Menninkäisten maa – 3.13 (alkup. I bergakungens land, säv. Ulf Olrog, suom. san. Saukki)
Kappaleet > B-puoli

Metsäkukkia – 3.05 (säv. trad., suom. san. Anu Tuulos, sov. Toivo Kärki ja Harry Bergström)
Ensimmäisenä iltana – 2.26 (säv. ja sov. Harry Bergström, san. Harry Valentin)
Mustalainen – 3.22 (säv. Elemér Zentirmay, suom. san. trad., sov. Jaakko Borg)
Kulkurin kaiho – 2.08 (säv. ja san. trad., sov. Toivo Kärki)
Kulkuriveljeni Jan – 3.11 (säv. Tapio Rautavaara, san. Asser Tervasmäki, sov. George de Godzinsky)
Vanha riimu – 2.54 (alkup. There's A Bridle Hangin' On the Wall, säv. Jay Robinson Carson, suom. san. Kullervo)
Kohti Alaskaa – 2.49 (alkup. North To Alaska, säv. Mike Phillips, suom. san. Solja Tuuli, sov. Leonard Fleuvemont)
Ringo – 3.17 (säv. Don Robertson ja Hal Blair, suom. san. Tapio Rautavaara, sov. Nacke Johansson)
Kappaleet > C-puoli

Hopeahapset – 3.06 (alkup. Silver Threads Among The Gold, säv. Hart Pease Danks, suom. san. Ruth Heinonen, sov. Toivo Kärki)
Emma – 2.58 (säv. ja san. trad., sov. Toivo Kärki)
Tytön huivi – 4.53 (säv. ja san. J. Alfred Tanner, sov. George de Godzinsky)
Rosvo-Roope – 2.57 (säv. trad., suom. san. Rafu Ramstedt, sov. Toivo Kärki)
Muistoissain muuttumaton – 2.36 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Tuula Valkama)
Inarinjärvi – 3.10 (säv. trad., suom. san. Zacharias Topelius, sov. Toivo Kärki)
Kiven sisällä – 2.49 (alkup. San Quentin, säv. Johnny Cash, suom. san. Juha Vainio, sov. Markku Johansson)
Laulu Dnjeprille – 4.13 (säv. trad., suom. san. Reino Helismaa, sov. Toivo Kärki ja Rauno Lehtinen)
Kappaleet > D-puoli

En päivääkään vaihtaisi pois – 3.20 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Leo Länsi)
Kapakan pikkuinen Liisi – 3.24 (säv. ja san. Usko Kemppi, sov. Paul Fagerlund)
Joensuun Elli – 3.31 (säv. Jorma Ikävalko, san. Eino Kettunen, sov. Yrjö Saarnio)
Unohtumaton ilta – 2.38 (säv. Vasiliy Solovjev-Sedoi, suom. san. Kristiina, sov. Kalevi Nyqvist)
Äidin syntymäpäivä – 2.36 (säv. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa, sov. Kalevi Nyqvist)
Topparoikka tulee – 4.08 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa)
Elämäni vuodet – 3.12 (säv. Toivo Kärki, san. A. Aleksi, sov. Kalevi Nyqvist)
Vihellän vaan – 3.04 (säv. ja san. J. Alfred Tanner, sov. George de Godzinsky)
Tuotanto

Tapio Rautavaara - laulu
Studio Matti A. Pitkänen - etukannen maisemakuva
Yhtyneet Kuvalehdet Oy - etukannen kuva Tapio Rautavaarasta
Liisa Rautavaara - takakannen kuva (Liisa Rautavaaran kotiarkisto) ja sisäkannen kollaashin materiaali
Unto Torniainen - toimittaja
Paavo Einiö - toimituskunta
Jaakko Salo - toimituskunta
Timo Jokela - toimituskunta
Antti Joki - nauhojen tekninen käsittely
Birgit Pulkkinen - layout
Peter von Bagh - sisäkannen keskustelut Rautavaaran kanssa vuosina 1978-79
Parhaan musikaali- tai komediaelokuvan Golden Globe -palkinto

Parhaan musikaali- tai komediaelokuvan Golden Globe -palkinto on jaettu vuodesta 1952.
Merkinnät

"†" elokuva voitti myös parhaan elokuvan Oscar-palkinnon
"‡" elokuva oli ehdolla parhaan elokuvan Oscar-kategoriassa
Voittajat ja ehdokkaat > 1951–1957

| Vuosi | Elokuva | Ohjaaja | Tuottaja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1951 | Pariisin lumoissa † | Vincente Minnelli | Arthur Freed |
| 1952 | Laulu sydämessäni | Walter Lang | Lamar Trotti |
| 1952 | Hans Christian Andersen | Charles Vidor | Samuel Goldwyn |
| 1952 | Lumottu laulu | Michael Curtiz | Louis F. Edelman |
| 1952 | Laulavat sadepisarat | Stanley Donen & Gene Kelly | Arthur Freed |
| 1952 | Marssikuningas | Henry Koster | Lamar Trotti |
1953: Palkintoja ei jaettu
| 1954 | Carmen Jones | Otto Preminger | Otto Preminger |
| 1955 | Enkeleitä Broadwaylla | Joseph L. Mankiewicz | Samuel Goldwyn |
| 1956 | Kuningas ja minä ‡ | Walter Lang | Charles Brackett & Darryl F. Zanuck |
| 1956 | Bussipysäkki | Joshua Logan | Buddy Adler |
| 1956 | The Opposite Sex | David Miller | Joe Pasternak |
| 1956 | Dollarityttö | Richard Quine | Fred Kohlmar |
| 1956 | Elokuun teehuone | Daniel Mann | Jack Cummings |
| 1957 | Tytöt | George Cukor | Saul Chaplin & Sol C. Siegel |
| 1957 | Varokaa merivettä | Charles Walters | Lawrence Weingarten |
| 1957 | Love in the Afternoon | Billy Wilder | Billy Wilder |
| 1957 | Ystävämme Joey | George Sidney | Fred Kohlmar |
| 1957 | Silkkisukat | Rouben Mamoulian |  |
Voittajat ja ehdokkaat > 1958–1962

| Vuosi | Komedia | Ohjaaja | Tuottaja | Musikaali | Ohjaaja | Tuottaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1958 | Jännittävä tätini ‡ | Morton DaCosta | Morton DaCosta | Gigi † | Vincente Minnelli | Arthur Freed |
| 1958 | Hurmaava noita | Richard Quine | Julian Blaustein | Mitä Lola tahtoo? | George Abbott & Stanley Donen | George Abbott, Stanley Donen, Robert E. Griffith & Harold Prince |
| 1958 | Hätävalhe | Stanley Donen | Norman Krasna | South Pacific | Joshua Logan | Buddy Adler |
| 1958 | Eversti ja minä | Peter Glenville | William Goetz | Peukaloinen | George Pal | George Pal |
| 1958 | Täydellinen loma | Blake Edwards | Robert Arthur |  |  |  |
| 1959 | Piukat paikat | Billy Wilder | Billy Wilder | Porgy ja Bess | Otto Preminger | Samuel Goldwyn |
| 1959 | Unelmieni sihteeri | Walter Lang | William Perlberg & George Seaton | Laulu viidestä pennistä | Melville Shavelson | Jack Rose |
| 1959 | Operaatio Alushame | Blake Edwards | Robert Arthur | Tytöt jahdissa | Melvin Frank | Norman Panama |
| 1959 | Kaikki alkoi puhelimesta | Michael Gordon | Ross Hunter & Martin Melcher | Alokkaat ahdingossa | Raoul Walsh |  |
| 1959 | Kuka oli se nainen? | George Sidney | Norman Krasna | Lainahöyhenissä | Frank Tashlin |  |
| 1960 | Poikamiesboksi † | Billy Wilder | Billy Wilder | Rakkauden unelma | George Cukor & Charles Vidor | William Goetz |
| 1960 | Kommelluksia kerrakseen | Melvin Frank & Norman Panama | Melvin Frank & Norman Panama | Langat kuumina | Vincente Minnelli | Arthur Freed |
| 1960 | Ruoho on vihreämpää aidan toisella puolella | Stanley Donen | Stanley Donen & James H. Ware | Can-Can | Walter Lang | Saul Chaplin & Jack Cummings |
| 1960 | Romanssi Caprilla | Melville Shavelson | Jack Rose | Lemmenloukku | George Cukor | Jerry Wald |
| 1960 | Miehemme Havannassa | Carol Reed | Carol Reed | Pepe | George Sidney | George Sidney |
| 1961 | Teetä Tokiossa | Mervyn LeRoy |  | West Side Story † | Jerome Robbins & Robert Wise | Robert Wise |
| 1961 | Aamiainen Tiffanylla | Blake Edwards | Martin Jurow & Richard Shepherd | Babes in Toyland | Jack Donohue | Walt Disney |
| 1961 | Yks’, kaks’, kolme | Billy Wilder | Billy Wilder | Lootuskukka | Henry Koster | Ross Hunter |
| 1961 | Ansa vanhemmille | David Swift | Walt Disney & George Golitzen |  |  |  |
| 1961 | Taskullinen ihmeitä | Frank Capra | Frank Capra |  |  |  |
| 1962 | Minkin kosketus | Delbert Mann | Robert Arthur, Martin Melcher, Edward Muhl & Stanley Shapiro | Musiikkimies ‡ | Morton DaCosta | Morton DaCosta |
| 1962 | Meidän vihollisten kesken | Guy Hamilton |  | Maailman ihanin tyttö | Charles Walters | Martin Melcher & Joe Pasternak |
| 1962 | Aviomiesten vapaailta | Michael Gordon | Martin Ransohoff | Tyttöjä! Tyttöjä! Tyttöjä! | Norman Taurog | Hal B. Wallis |
| 1962 | Jos mies vastaa... | Henry Levin | Ross Hunter | Gypsy – striptease-kuningatar | Mervyn LeRoy | Mervyn LeRoy |
| 1962 | Sopeutumisen aika | George Roy Hill | Lawrence Weingarten | Grimmin veljesten ihmeellinen maailma | Henry Levin & George Pal | George Pal |
Voittajat ja ehdokkaat > 1963–1969

| Vuosi | Elokuva | Ohjaaja | Tuottaja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1963 | Tom Jones – hulivilihurmuri † | Tony Richardson | Michael Balcon, Michael Holden, Oscar Lewenstein & Tony Richardson |
| 1963 | Kaikkien tyttöjen sankari | George Sidney | Irving Brecher & Michael Stewart |
| 1963 | Irma la Douce – pikku pariisitar | Billy Wilder | Edward L. Alperson, I. A. L. Diamond, Doane Harrison, Alexandre Trauner & Billy Wilder |
| 1963 | Mieletön, mieletön maailma | Stanley Kramer | Stanley Kramer |
| 1963 | Vastamäkeä vihille | George Sidney |  |
| 1963 | Lemmenpesä | David Swift | David Swift |
| 1964 | My Fair Lady † | George Cukor | Jack Warner |
| 1964 | Iso susi kutsuu | Ralph Nelson | Robert Arthur |
| 1964 | Maija Poppanen ‡ | Robert Stevenson | Walt Disney |
| 1964 | Verraton Molly Brown | Charles Walters | Lawrence Weingarten |
| 1964 | Tyttöjen Henry | George Roy Hill | Jerome Hellman |
| 1965 | Sound of Music † | Robert Wise | Robert Wise |
| 1965 | Paukkurauta-Kati | Elliot Silverstein | Walter Newman |
| 1965 | Suuri kilpa-ajo – maailman ympäri | Blake Edwards | Martin Jurow |
| 1965 | Nuo mainiot miehet lentävissä koneissaan | Ken Annakin | Stan Margulies |
| 1965 | Narri tuhannesta ‡ | Fred Coe | Fred Coe |
| 1966 | Venäläiset tulevat, venäläiset tulevat ‡ | Norman Jewison | Norman Jewison |
| 1966 | Sattuipa hassusti matkalla Forumiin | Richard Lester | Melvin Frank |
| 1966 | Ahtaat paikat | Ronald Neame | Leo L. Fuchs |
| 1966 | Et ainakaan minun vaimoni kanssa! | Norman Panama | Norman Panama |
| 1966 | Olet jo iso poika | Francis Ford Coppola | Phil Feldman |
| 1967 | Miehuuskoe ‡ | Mike Nichols | Joseph E. Levine & Lawrence Turman |
| 1967 | Camelot | Joshua Logan | Jack Warner |
| 1967 | Tohtori Dolittle ‡ | Richard Fleischer | Arthur P. Jacobs |
| 1967 | Kuinka äkäpussi kesytetään | Franco Zeffirelli |  |
| 1967 | Moderni Millie | George Roy Hill | Ross Hunter |
| 1968 | Oliver! † | Carol Reed | John Woolf |
| 1968 | Finianin sateenkaari | Francis Ford Coppola | Joseph Landon |
| 1968 | Funny Girl ‡ | William Wyler | Ray Stark |
| 1968 | Parittomat kaverukset | Gene Saks | Howard W. Koch |
| 1968 | Sinun, minun ja meidän | Melville Shavelson | Robert F. Blumofe |
| 1969 | Santa Vittorian salaisuus | Stanley Kramer | George Glass & Stanley Kramer |
| 1969 | Kaktuksen kukka | Gene Saks | M.J. Frankovich |
| 1969 | Hyvästi Columbus | Larry Peerce | Stanley R. Jaffe |
| 1969 | Hello, Dolly! ‡ | Gene Kelly | Ernest Lehman |
| 1969 | Kultarynnäkön iloiset päivät | Joshua Logan | Alan Jay Lerner |
Voittajat ja ehdokkaat > 2010-luku

| Vuosi | Elokuva | Ohjaaja | Tuottaja |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | The Kids Are All Right ‡ | Lisa Cholodenko | Jeff Levy-Hinte, Gary Gilbert, Jordan Horowitz, Celine Rattray, Daniela Taplin Lundberg & Philippe Hellmann |
| 2010 | Liisa Ihmemaassa | Tim Burton | Richard D. Zanuck, Joe Roth, Suzanne Todd & Jennifer Todd |
| 2010 | Burleski | Steven Antin | Donald De Line |
| 2010 | Red | Robert Schwentke | Lorenzo di Bonaventura & Mark Vahradian |
| 2010 | The Tourist | Florian Henckel von Donnersmarck | Graham King, Tim Headington, Roger Birnbaum, Gary Barber & Jonathan Glickman |
| 2011 | The Artist † | Michel Hazanavicius | Thomas Langmann |
| 2011 | 50/50 | Jonathan Levine | Evan Goldberg, Ben Karlin, Seth Rogen |
| 2011 | Morsiusneidot | Paul Feig | Judd Apatow, Barry Mendel, Clayton Townsend |
| 2011 | Midnight in Paris ‡ | Woody Allen | Letty Aronson, Jaume Roures, Stephen Tenenbaum |
| 2011 | My Week with Marilyn | Simon Curtis | David Parfitt, Harvey Weinstein |
| 2012 | Les Misérables ‡ | Tom Hooper | Tim Bevan, Eric Fellner, Debra Hayward & Cameron Mackintosh |
| 2012 | The Best Exotic Marigold Hotel | John Madden | Graham Broadbent & Peter Czernin |
| 2012 | Moonrise Kingdom | Wes Anderson | Jeremy Dawson, Scott Rudin, Wes Anderson & Steven M. Rales |
| 2012 | Rakkaudesta, unelmista ja kaloista | Lasse Hallström | Paul Webster |
| 2012 | Unelmien pelikirja ‡ | David O. Russell | Bruce Cohen & Donna Gigliotti |
| 2013 | American Hustle | David O. Russell |  |
| 2013 | Her | Spike Jonze | Megan Ellison |
| 2013 | Inside Llewyn Davis | Joel ja Ethan Coen | Scott Rudin |
| 2013 | Nebraska | Alexander Payne | Albert Berger |
| 2013 | The Wolf of Wall Street | Martin Scorsese | Martin Scorsese |
| 2014 | The Grand Budapest Hotel | Wes Anderson | Wes Anderson, Jeremy Dawson, Steven M. Rales ja Scott Rudin |
| 2014 | Birdman | Alejandro González Iñárritu | Alejandro González Iñárritu |
| 2014 | Into the Woods | Rob Marshall | Rob Marshall |
| 2014 | Pride | Stephen Beresford | David Livingstone |
| 2014 | St. Vincent | Theodore Melfi | Fred Roos |
| 2015 | Yksin Marsissa‡ | Ridley Scott | Simon Kinberg |
| 2015 | The Big Short ‡ | Adam McKay | Brad Pitt |
| 2015 | Joy | David O. Russell | John Davis |
| 2015 | Spy – vakoojan asussa | Paul Feig | Peter Chernin |
| 2015 | Ihan yössä | Judd Apatow | Judd Apatow |
Ampeeri

Yleismittaria voidaan käyttää sähkövirran mittaukseen.
Ampeeri (yksikön tunnus A) on SI-järjestelmän mukainen yksikkö sähkövirralle, joka on yksi perussuureista. Nykyisin ampeeri on määritelty antamalla alkeisvaraukselle kiinteä lukuarvo 1,602 176 634 ⋅ 10−19 kun varauksen yksikkönä on coulombi eli ampeerisekunti. Sekunti vuorostaan on määritelty cesiumin erään taajuuden (cesium-133-atomin häiriintymättömän perustilan ylihienorakenteen kahden energiatason välistä siirtymää vastaavan säteilyn taajuuden, ΔtCs) avulla.
Historia

Ampeeri esiteltiin sähkövirran yksiköksi kansainvälisessä tapaamisessa International Electrical Congress vuonna 1893. Sitä kutsuttiin tämän jälkeen kansainväliseksi sähkövirraksi (engl.  international current). Vuoden 1908 kansainvälisessä konferenssissa määritelmä myös vahvistettiin.
Ampeerin oli tarkoitus olla kymmenesosa cgs-järjestelmän sähkömagneettisesta virtayksiköstä. Sähkömagneettinen virtayksikkö oli virta, joka kulkiessaan kahdessa yhdensuuntaisessa, 1 cm:n päässä toisistaan olevassa johtimessa aiheutti näiden johtimien välille kahden dynen voiman senttimetriä kohti. Mittausteknisistä syistä ampeerille kuitenkin vahvistettiin elektrolyysiin perustuva virallinen määritelmä. Sen mukaan yhden ampeerin virta vapautti hopeanitraattiliuoksesta sekunnissa 1,118 mg hopeaa. Myöhemmin tarkemmat mittaukset osoittivat, että näin määritelty kansainvälinen ampeeri oli hieman tarkoitettua pienempi; 0,099985 sähkömagneettista virtayksikköä eli 0,99985 nykyistä ampeeria.
Vuonna 1933 kahdeksannessa mitta- ja painokonferenssissa (ransk. 8ème Conférence Générale des Poids et Mesures, lyhennetään CGPM) tuotiin voimakkaasti esille elektrolyysiin perustuvan määritelmän heikkoudet. Vuonna 1948 yhdeksännessä yleisessä mitta- ja painokonferenssissa ampeerille vahvistettiin uusi määritelmä. Sen mukaan kahdessa toisistaan metrin päässä samansuuntaisesti tyhjiössä kulkevassa äärettömän pitkässä ja ohuessa johtimessa kulkee molemmissa yhden ampeerin tasasähkövirta, jos niiden välille syntyy 2 ⋅ 10−7 newtonin suuruinen voima johdinmetriä kohti.
Asiallisesti ottaen tämä merkitsi paluuta alkuperäiseen määritelmään, joka vain muotoiltiin uudestaan käyttämättä cgs-yksiköitä apuna. Niinpä ampeerin määritelmässä ei enää esiintynyt CGS-järjestelmän voimayksikköä dyne, vaan se korvattiin newtonilla.
Vuoden 2007 mitta- ja painokonferenssissa ehdotettiin ampeerin määrittelemistä uudelleen alkeisvarauksen avulla. Tällöin ehdotettiin määritelmää, jonka mukaan alkeisvaraus olisi ollut tarkalleen 1,60217653 ⋅ 10−19 ampeerisekuntia eli coulombia.  Uusi määritelmä vahvistettiin kuitenkin vasta 26. yleisessä paino- ja mittakonferenssissa vuonna 2018. Se perustuu alkeisvaraukseen, jolle kiinnitettiin arvo 1,602176634 ⋅ 10−19 coulombia. Koska yksi coulombi on yksikkönä sama kuin yksi ampeerisekunti (A · s), määräytyy ampeeri nyt alkeisvarauksen ja sekunnin määritelmien kautta. Uusi määritelmä tuli voimaan 20. toukokuuta 2019.
Ampeeri on saanut nimensä sähkömagnetismin varhaisen tutkijan André-Marie Ampèren mukaan. Yksikön tunnus kirjoitetaan siksi isolla kirjaimella, mutta yksikön nimi pienellä alkukirjaimella erotukseksi sukunimestä.
Johdannaisyksiköitä

Virrantiheyden (tunnus j) yksikkö on A/m2.
Sähkövarauksen (tunnus Q) yksikkö coulombi voidaan ilmoittaa ampeerin ja sekunnin avulla 1 C = 1 A s.
Jännitteen (tunnus U) yksikkö voltti saadaan tehon ja ampeerin avulla 1 V = 1 W/A.
Energian (tunnus E) yksikkö joule saadaan 1 J = 1 V A s.
Resistanssin (tunnus R) yksikkö ohmi saadaan 1 Ω = 1 V/A , kapasitanssin (tunnus C) yksikkö faradi 1 F = 1 C/V  ja induktanssin (tunnus L) henri saadaan weberin avulla 1 H = 1 Wb/A.
SI-kertoimet

Ampeeria pienempiä sähkövirran yksiköitä ovat esimerkiksi milliampeeri (1 mA = 1 tuhannesosa ampeeria) ja mikroampeeri (1 µA = 1 miljoonasosa ampeeria). Kaikki muut kerrannaiset ovat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kerroin | Nimi | Tunnus |  | Kerroin | Nimi | Tunnus |
| 100 | ampeeri | A |  |   |   |   |
| 101 | deka-ampeeri | daA |  | 10−1 | desiampeeri | dA |
| 102 | hehtoampeeri | hA |  | 10−2 | senttiampeeri | cA |
| 103 | kiloampeeri | kA |  | 10−3 | milliampeeri | mA |
| 106 | mega-ampeeri | MA |  | 10−6 | mikroampeeri | µA |
| 109 | giga-ampeeri | GA |  | 10−9 | nanoampeeri | nA |
| 1012 | tera-ampeeri | TA |  | 10−12 | pikoampeeri | pA |
| 1015 | peta-ampeeri | PA |  | 10−15 | femtoampeeri | fA |
| 1018 | eksa-ampeeri | EA |  | 10−18 | attoampeeri | aA |
| 1021 | tsetta-ampeeri | ZA |  | 10−21 | tseptoampeeri | zA |
| 1024 | jotta-ampeeri | YA |  | 10−24 | joktoampeeri | yA |

André-Marie Ampèren muotokuva (1891).
Sentenced

| Sentenced |
| --- | --- |

 Sentenced esiintymässä Wacken Open Air -festivaalitapahtumassa vuonna 2005.
Tiedot
Toiminnassa:  (1988–1989 nimellä Deformity)  1989–2005
Tyylilaji:  death metal, melodinen death metal, goottimetalli heavy metal, hard rock
Kotipaikka:  Muhos, Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Ville Laihiala, laulu (1996-2005)   Miika Tenkula, kitara (1989-2005)   Sami Lopakka, kitara (1989-2005)   Sami Kukkohovi, basso (1997-2005)   Vesa Ranta, rummut (1989-2005)  
Entiset jäsenet:  Lari Kylmänen, basso (1989–1991)  Taneli Jarva, basso, laulu (1991–1996) 
Levy-yhtiö:  Century Media, 1994–2005   Spinefarm, 1992–1994   Thrash Records, 1991  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sentenced oli suomalainen metallimusiikkia esittänyt yhtye, joka perustettiin vuonna 1989 Muhoksella. Yhtyeen varhainen tuotanto oli musiikilliselta tyyliltään death metalia, mutta kolmannen albuminsa Amok myötä yhtye siirtyi kevyempään ja melodisempaan ilmaisuun. Sentencedin kappaleiden keskeisimpiä teemoja olivat usein mustan huumorin sävyttämänä masennus, itsemurha ja kuolema. Yhtye ehti julkaista uransa aikana kahdeksan studioalbumia, joita on vuoden 2014 tietojen mukaan myyty maailmanlaajuisesti miltei miljoona kappaletta. Sentenced lopetti toimintansa vuoden 2005 syksyllä.
Yhtyeen alkuperäisen kokoonpanon muodostivat kitaristi-laulaja Miika Tenkula, kitaristi Sami Lopakka, basisti Lari Kylmänen ja rumpali Vesa Ranta. Tämä kokoonpano äänitti kaksi demoa 1990-luvun alussa, minkä jälkeen Taneli Jarva korvasi Kylmäsen yhtyeen basistina. Sentenced julkaisi ensimmäisen albuminsa Shadows of the Past vuonna 1991. Jarvasta tuli myöhemmin myös yhtyeen laulaja, mutta Jarvan erottua vuonna 1996 Sentenced löysi lopullisen muotonsa laulaja Ville Laihialan ja basisti Sami Kukkohovin liityttyä yhtyeeseen.
Historia > Alkuajat

Sentencedin edeltäjä Utmost Deformity sai alkunsa vuonna 1988. Alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat Miika Tenkula (kitara ja laulu), Lari Kylmänen (basso) ja Tuure Heikkilä (rummut). Seuraavana vuonna kitaristi Sami Lopakka liittyi yhtyeeseen ja Vesa Ranta korvasi Tuure Heikkilän. Yhtyeen nimi lyhennettiin muotoon Deformity ja myöhemmin nimeksi vaihdettiin Sentenced. Tällä kokoonpanolla he nauhoittivat kaksi demoa, When Death Join Us... vuonna 1990 ja Rotting Ways to Misery vuonna 1991. Ensimmäisen demon perusteella he saivat levytyssopimuksen ranskalaisen Thrash Recordsin kanssa. Sentenced soitti ensimmäisen keikkansa vuonna 1991 Ylikiimingissä.
Historia > Shadows of the Past

Vuonna 1991 basisti Taneli Jarva liittyi yhtyeeseen korvaten Lari Kylmäsen juuri ennen debyyttialbumi Shadows of the Pastin äänitysten alkamista. Tuohon aikaan yhtyeen musiikkityyli oli tyypillistä skandinaavista death metalia. Debyyttialbumin äänitysten aikaan yhtyeen jäsenet olivat iältään 15–18-vuotiaita. Keväällä 1992 yhtye nauhoitti kolme uutta kappaletta levy-yhtiöille lähetettävää Journey to Pohjola -promonauhaa varten. Lopputuloksena he saivat levytyssopimuksen juuri toimintaansa aloittelleen suomalaisen Spinefarm Recordsin kanssa.