stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Somalianrakkeli
Levinneisyys

Somalianrakkelia tavataan Djiboutissa, Eritreassa, Etiopiassa, Somaliassa ja Jemenissä. Lajin on kuvattu olevan yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Dan Levy

| Dan Levy |
| --- | --- |
Dan Levy vuonna 2019. Dan Levy vuonna 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Daniel Joseph Levy
Syntynyt: 9. elokuuta 9 (ikä 2015) Toronto, Kanada
Ammatti:  Näyttelijä, käsikirjoittaja, ohjaaja ja elokuvantekijä
Sukulaiset:  Eugene Levy
Näyttelijä
Aktiivisena:  2006–
Aiheesta muualla
IMDb
Daniel Joseph Levy (s. 9. elokuuta 1983 Toronto, Kanada) on kanadalainen näyttelijä ja elokuvantekijä. Levy on tunnettu erityisesti sarjasta Schitt's Creek, jonka hän loi ja näytteli yhdessä isänsä Eugene Levyn kanssa. Hän on ääninäytellyt muun muassa Haunted Mansion, Smurffit ja Eläinten frendit.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Elokuva | Elokuvat> Rooli | Elokuvat>  |
| --- | --- | --- | --- |
| 2023 | Haunted Mansion | Vic |  |
| 2025 | Smurffit | TBA |  |
| 2025 | Eläinten frendit | TBA |  |
Malanjen maakunta

| Malanje |
| --- | --- |
 Malanjen kaupungin keskustaa.
 Sijainti
 Koordinaatit: 9.5464°S, 16.3489°E 
Valtio:   Angola
Perustettu:  1868
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  Maakunta
 – hallinnollinen keskus:  Malanje
Pinta-ala:  98 302 km²
Väkiluku (2024)  (Angolan tilastokeskuksen arvio):  1 323 314
 – väestötiheys:  &&&&&&&&&&&&&013.050000013,5 as./km²
Kielet:  __
Kansat:  mbundut
HDI (2022):  0,571 (keskitasoa)
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  AO-MAL
Malanje on Angolan maakunta, joka sijaitsee maan pohjoisosassa. Maakuntakeskus on Malanjen kaupunki (myös muodossa Malange).
Maakunnan pinta-ala on noin 98 302 tai 86 500 neliökilometriä. Maakunnan väkiluku oli 986 363 (VL2014) ja väestöennusteen mukaan voisi nousta 1 323 314 asukkaaseen (2024).
Naapurimaakuntia ovat Lunda Norte ja Lunda Sul idässä, Bié etelässä, Cuanza Sul ja Cuanza Norte lännessä sekä Uíge pohjoisessa. Koillisessa Malanjella on rajaa Kongon demokraattisen tasavallan kanssa.
Maaston on suurelta osin ylänköä, pinnankorkeus vaihtelee 500 ja 1 500 metrin välillä. Ilmasto on pääosin kostea. Sadekausi on elokuusta toukokuuhun. Keskimääräinen lämpötila vaihtelee 20 °C ja 25 °C välillä. Kuanzajoki virtaa Malanjen maakunnan kautta. Kalandulan putoukset lukeutuvat Afrikan suurimpiin vesiputouksiin. Muun muassa David Livingstonen kuvaamiin Pungo Andongon kalliomuodostelmiin on liittynyt erilaisia uskomuksia. Maakunnassa sijaitsee Cangandalan kansallispuisto. Se tunnetaan muun muassa Angolan kansalliseläimen, äärimmäisen uhanalaisen jättiläismustahevosantiloopin suojelualueena.
Kunnat

Malanjen maakunta oli vielä 2024 jaettu aluehallinnon toisella tasolla 14 kuntaan (municípios). Aluehallinnon kolmannen tason paikallishallintoalueita (comunas) oli 52. Oheiset kuntien väestöennusteet on tehty väestönlaskennan 2014 pohjalta.
Maakunnan kuntajakoa muutettiin vuoden 2025 alussa muodostamalla 13 uutta kuntaa. Tämän seurauksena maakunnassa on 27 kuntaa. Samalla kuntajakoa muutettiin.
| Kunta (município)  | Väkiluku 2024  ennuste | Kunnan paikallistaso (comunas) |
| --- | --- | --- |
| Cacuso | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero95 918 | Cacuso, Lombe, Quizenga, Pungu a Ndongo, Soqueco |
| Caombo (Cahombo) | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero35 262 | Mbanji ya Ngola, Cahombo, Cambo Suinginge, Micanda |
| Calandula (Kalandula) | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero107 883 | Calandula, Cuale, Kateco, Kangola, Kinge, Kota lähde? |
| Cambundi-Catembo | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero62 143 | Talamungongo, Cambundi Catembo, Quitapa, Dumba Cambango |
| Cangandala | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero38 766 | Cangandala, Bembo, Culamagia, Caribo |
| Cuaba Nzogo (Quiwaba-N'Zogi) | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero21 242 | Kiwaba Nzoji, Mufuma |
| Cunda-Dia-Baze | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero17 004 | Kunda dya Baze, Milando, Lemba |
| Luquembo | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero76 586 | Quimbango, Capunda, Dombo wa Zanga, Luquembo, Cunga Palanga, Rimba |
| Malanje | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero679 955 | Malanje, Ngola Luiji, Cambaxe |
| Marimba | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero56 900 | Marimba, Cabombo, Tembo Aluma |
| Massango | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero42 373 | Massango, Quihuhu, Quinguengue |
| Mucari | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero31 030 | Catala, Caculama, Caxinga, Muquixe |
| Quela | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero29 925 | Moma, Quela, Xandele lähde? |
| Quirima | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero28 327 | Sautar, Quirima |
Aluehallinnon neljännellä tasolla ovat (asuin)paikat (localidades), jotka  luokittiin kaupunkimaisiksi tai maaseutuun kuuluviksi. Vuonna 2014 Malanjen maakunnasta luetteloitiin 54 kaupunkimaista ja 2 358 maaseutuun kuuluvaa asuinpaikkaa.
Talous ja liikenne

Kwanzajokea patoavat Laúcan ja Capandan vesivoimalaitokset tuottavat huomattavan osan Angolan sähköstä.
Maakuntakeskus Malanjeen johtaa erillinen Luandan rautatieksi (port. Caminho de Ferro de Luanda) kutsuttu, Angolan kansallisen rataverkkoyhtiön (Instituto Nacional dos Caminhos de Ferro de Angola) rautatielinja pääkaupunki Luandasta. Sitä operoi valtionyhtiö Caminho de Ferro de Luanda (CFL).
Malanjessa on maakunnallinen, kansalliseen kakkoskategoriaan kuuluva Malanjen lentoasema (IATA: MEG, ICAO: FNMA).
Maantie maiseman läpi.
Kalandulan putoukset kuuluvat Afrikan suurimpiin vesiputouksiin.
Pungo Adongon kallioden monoliittisia osia vuoden 1857 piirroksessa.
Capandan vesivoimalaitos.
Malanjen rautatieasema vuonna 2011.
Radioaseman talo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malanjen maakunta Wikimedia Commonsissa
Angolan maakunnat
Bengo
Benguela
Bié
Cabinda
Cuando Cubango
Cuanza Norte
Cuanza Sul
Cunene
Huambo
Huíla
Luanda
Lunda Norte
Lunda Sul
Malanje
Moxico
Namibe
Uíge
Zaire
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat
Oulun Kärppien SM-liigakausi 2014–2015

| Kärpät kaudella 2014–2015 |
| --- | --- |
Runkosarjassa:  1.
Lopullinen sijoitus:  1.
Kausi:  31 – 13 – 16
Koti:  19 – 7 – 4
Vieras:  12 – 6 – 12
Tehdyt maalit:  167
Päästetyt maalit:  126
Joukkue
Toimitusjohtaja:  Juha Junno
Urheilutoimenjohtaja:  Harri Aho
Päävalmentaja:  Lauri Marjamäki
Kapteeni:  Lasse Kukkonen
Varakapteenit:  Ivan Huml Mika Pyörälä
Kotiareena:  Oulun Energia Areena
Yleisökeskiarvo:  5 657
Tilastojen kärjessä
Maalit:   Joonas Donskoi (19)
Syötöt:   Ivan Huml (32)
Pisteet:   Joonas Donskoi (49)
Jäähyt:   Juho Keränen (55 min)
Plus/miinus:   Julius Junttila    Arto Laatikainen (+18)
Voitot:   Tomi Karhunen (20)
Päästettyjen maalien keskiarvo:   Tomi Karhunen (1,93)
Oulun Kärppien SM-liigakausi 2014–2015 oli alkaessaan Oulun Kärppien 30. kausi jääkiekon SM-liigassa. Kauteen Kärpät lähti hallitsevana Suomen mestarina.
Kärpät voitti runkosarjassa 40 ottelua (31 varsinaisella peliajalla ja yhdeksän jatkoajalla), voittaen runkosarjan yhdeksän pisteen erolla Tapparaan. Runkosarjan voitto oli Kärpille historian kahdeksas ja toinen peräkkäinen. Runkosarjan paras pistemies oli Joonas Donskoi 49:llä pisteellään.
Pudotuspeleissä Kärpät voitti puolivälierissä Saimaan Pallon (4–1), välierissä JYPin (4–3) ja loppuottelussa Tapparan (4–3). Mestaruus oli Kärppien historian seitsemäs ja myös toinen perättäinen. Pudotuspelien pistepörssin voitti Joonas Kemppainen 24:llä pisteellään. Arto Laatikainen voitti pudotuspelien syöttöpörssin ja puolustajien pistepörssin. Pudotuspeleissä Iiro Tarkki torjui otteluita Kärppien maalivahdeista.
Lähtökohdat kauteen > Edellinen kausi ja ennusteet

Edellinen kausi oli päättynyt Kärppien mestaruuteen. Runkosarjassa Kärpät teki voittoputki- ja piste-ennätyksen. Loppuottelusarja Tapparaa vastaan venyi historialliseen seitsemänteen otteluun, jossa Juhamatti Aaltonen ratkaisi mestaruuden Kärpille.
Jääkiekkolehden toimittamassa ”Toimittajien liigaveikkauksessa” kiekkotoimittajat ennustivat liigakauden mestaria, runkosarjan sijoituksia ja pelaajakohtaisten tilastojen voittajia. Kärppien mestaruutta veikkasivat Aamulehden Pekka Aalto, Iltalehden Tomi Salomaa, Ilta-Sanomien Jussi Paasi, Jatkoaika.comin Antti Wennström, Urheilulehden Ilkka Palomäki ja Urheilusanomien Sami Hoffren. Jokainen edellä mainituista ennusti Kärppien voittavan runkosarjan. Kärppien runkosarjan voittoon uskoivat myös MTV Sportin Antero Mertaranta, Nelonen Median Jani Alkio ja Yle Puheen Riku Salminen. Ainoastaan Helsingin Sanomien Heikki Miettinen ei uskonut Kärppien voittavan mestaruutta tai runkosarjaa.
Kuusi toimittajista uskoi Lauri Marjamäen valintaan kauden parhaaksi valmentajaksi. Pelaajista Ivan Huml oli ehdokkaana runkosarjan pistepörssin voittajaksi.
Jääkiekkolehti listasi ennen kauden alkua liigan 50 paras pelaajaa. Kärppien parhaaksi arvioitiin puolustaja Lasse Kukkonen, jonka sijoitus listalla oli toinen. Viidenkymmenen parhaan joukkoon mahtuivat myös hyökkääjä Mika Pyörälä (6.), hyökkääjä Ivan Huml (9.), hyökkääjä Juha-Pekka Haataja (12.), hyökkääjä Joonas Donskoi (15.), hyökkääjä Julius Junttila (29.), hyökkääjä Patrick Davis (38.), hyökkääjä Joonas Kemppainen (44.) ja puolustaja Ryan Glenn (49.). Nuorien talenttien listalle pääsivät Kärpistä Jesse Puljujärvi (1.) ja Sebastian Aho (5.).
Lähtökohdat kauteen > Pelaajavaihdokset

Kärpät menitti maalintekovoimastaan viime kauteen verrattuna 35,5 pronsettia eli lähteneet pelaajat tekivät yhteensä 65 maalia. Viime kauteen verrattuna ainoastaan Vaasan Sport ja Tappara menettivät vähemmän maalintekovoimaansa. Lähteneistä pelaajista eniten maaleja oli tehnyt Ben Maxwell.
Ennen kauden alkua Kärpistä lähti kymmenen pelaajaa, joista kaksi oli maalivahteja, kolme puolustajia ja viisi hyökkääjiä. KHL:ään siirtyi kolme Kärppien pelaajaa. Kärppiin siirtyi ennen kauden alkua maalivahti, kaksi puolustajaa ja neljä hyökkääjää. Saapuneista pelaajista kolme tuli Saimaan Pallosta.
Pudotuspelit > Loppuottelut Tapparaa vastaan

Oulun Kärpät voitti suomenmestaruuden toistamiseen kaudella 2014-2015. Finaalisarja venyi toistamiseen seitsemänteen otteluun Kärppien ja Tapparan välillä, kuten viime keväänä. Voittomaalin kyseisessä ottelussa iski vasta 17-vuotias Sebastian Aho, ajassa 81.00 maalivahti Metsolan jalkojen välistä. Kärpät pääsi illan päätteeksi juhlimaan uusittua mestaruutta loppuunmyydyn Oulun Energia Areenan kanssa. Mestaruus on joukkueen seitsemäs sekä myös toinen peräkkäinen kauden 2013-2014 jälkeen. Tappara joutui tyytymään toiseen hopeamitaliin Kärppien voitettua myös kauden 2013-2014 finaalisarjan voitoin 4-3.
Talous

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

|  | 2014–15 | Edellinenkausi | Liigan keskiarvo |
TULOT
| Pääsyliput | 2 500 000  | 2 500 000 | 1 731 142 |
| Markkinointi | 5 000 000  | 4 350 000 | 3 082 000 |
| Muut | 1 750 000  | 1 675 000 | 1 666 285 |
| Tulobudjetti yhteensä | 9 250 000  | 8 525 000 | 6 479 429 |
KULUT
| Pelaajien palkat | 3 200 000  | 3 000 000 | 2 276 500 |
| Kulubudjetti yhteensä | 9 067 000  | 8 231 000 | 6 357 143 |
MUUT
| Tulostavoite | +183 000  | +294 000 | +105 571 |
| Yleisötavoite | 5 800  | 5 800 | 4 615 |
Kauteen lähdittäessä Kärppien pelaajabudjetti oli 3,2 miljoonaa euroa. Kärppien pelaajabudjetti oli liigakauden suurin: seuraavaksi eniten pelaajapalkkoihin käyttivät HIFK (3,0 miljoonaa) ja Rauman Lukko (2,8 miljoonaa). Pelaajien palkat mukaan luettuna Kärppien kulubudjetti oli 9 067 000 euroa, mikä oli myös eniten liigassa. Kaikkien SM-liigaseurojen yhteinen kulubudjetti oli 89 000 000 euroa.
Kärppien tulobudjetti oli 9,25 miljoonaa euroa. Tämä oli myös eniten liigassa, ainoastaan HIFK:n tulobudjetti ylitti yhdeksän miljoonaa euroa. Markkinointitulot toivat Kärpille viisi miljoonaa euroa, pääsylipputulot 2,5 miljoonaa ja muut tulot 1,75 miljoonaa euroa.
Kärppien tulostavoite oli 183 000 euroa. Parempaan tulokseen pyrkivät Espoo Blues ja Hämeenlinnan Pallokerho. HPK:n tulostavoite oli 273 000 euroa ja Bluesin 312 000 euroa. Nollatulokseen pyrkivät HIFK, JYP, Lukko ja Turun Palloseura. Liigaseurojen tulostavoite oli yhteensä lähes 1,5 miljoonaa euroa.
Seuralla ei ollut kauteen lähtiessä pitkäaikaista velkaa.
Tilastot ja luettelot > Runkosarjan sarjataulukko

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kärpät  | 60 |  31  |  9  |  4  |  16  |  167  |  126  | +41 | 115 |
| 2 | Tappara  | 60 |  28  |  7  |  8  |  17  |  155  |  123  | +32 | 106 |
| 3 | Lukko  | 60 |  24  |  7  |  17 |  12  |  163  |  147  | +16 | 103 |
| 4 | JYP  | 60 |  28  |  5  |  8  |  19  |  174  |  151  | +23 | 102 |
| 5 | Blues  | 60 |  25  |  11 |  3  |  21  |  166  |  149  | +17 | 100 |
| 6 | KalPa  | 60 |  25  |  8  |  6  |  21  |  134  |  115  | +19 | 97 |
| 7 | HIFK  | 60 |  24  |  9  |  6  |  21  |  177  |  150  | +27 | 96 |
| 8 | SaiPa  | 60 |  23  |  9  |  7  |  21  |  151  |  146  | +5 | 94 |
| 9 | Ässät  | 60 |  23  |  6  |  9  |  22  |  151  |  143  | +8 | 90 |
| 10 | Ilves  | 60 |  24  |  5  |  6  |  25  |  150  |  161  | -11 | 88 |
| 11 | HPK  | 60 |  15  |  12 |  7  |  26  |  143  |  165  | -22 | 76 |
| 12 | Pelicans  | 60 |  16  |  6  |  8  |  30  |  125  |  166  | -41 | 68 |
| 13 | TPS  | 60 |  17  |  3  |  8  |  32  |  122  |  172  | -50 | 65 |
| 14 | Sport  | 60 |  15  |  5  |  5  |  35  |  121  |  185  | -64 | 60 |
Sähkömagneettinen säteily

Sinimuotoinen sähkömagneettinen aalto etenee suuntaan +z. Sähkökenttä vaihtelee sinimuotoisesti x-akselin suunnassa, ja magneettikenttä vaihtelee samassa vaiheessa sähkökentän kanssa y-akselin suunnassa. Kentät ovat suorassa kulmassa myös etenemissuuntaan (+z) nähden.
Sähkömagneettinen säteily on säteilyn etenemissuuntaa vasten kohtisuoraan tapahtuvaa sähkö- ja magneettikentien värähtelyä.
Sähkömagneettisen säteilyn välittäjähiukkanen on massaton fotoni ja säteily etenee tyhjiössä valon nopeudella (n. 300 000 000 m/s). Säteilyn energia on suoraan verrannollinen taajuuteen ja kääntäen verrannollinen aallonpituuteen. Taajuus kertoo jaksojen ('aaltojen') määrän aikayksikössä. SI-järjestelmän mukainen taajuuden yksikkö on Hertsi (Hz), joka kertoo jaksojen määrän sekunnissa.
Sähkömagneettisten aaltojen aaltoyhtälö voidaan johtaa yleistä sähkömagneettista kenttää kuvaavista Maxwellin yhtälöistä.
Aallonpituus  \scriptstyle \lambda .
Aallonpituus on sen matkan pituus, jonka sähkömagneettinen kenttä etenee yhden jakson aikana. Se saadaan jakamalla aallon etenemisnopeus taajuudella:
\lambda \,={\frac {v}{f}}\,
missä v on aallon etenemisnopeus (m/s), ja f on aallon taajuus (Hz). Väliaineessa etenemisnopeus hidastuu, joten myös aallonpituus lyhenee.
Sähkömagneettinen spektri. Tarkoituksenmukainen sähkömagneettinen säteily on tyypillisesti jokin kapea alue spektristä. Ympäristö säteilee useilla eri spektrin osa-alueilla.
Sähkömagneettinen spektri jaetaan tyypillisesti erilaisten ominaisuuksiensa mukaisiin pääryhmiin, jotka ovat matalataajuisimmasta suuritaajuisimpaan radiotaajuus- (sis. mikroaallot), infrapuna-, näkyvä valo, ultravioletti-, röntgen- ja gammasäteily.
Vain ionisoivaa säteilyä pidetään yleisesti terveysriskinä.  Ionisoivaa sähkömagneettista säteilyä ovat röntgen ja gammasäteily sekä osin ultraviolettisäteily. Nämä ovat näkyvää valoa korkeataajuisempaa ja täten energisempää säteilyä. Radiotaajuinen- ja infrapunasäteily (lämpösäteily) eivät ole ionisoivaa säteilyä ja niiden energia on näkyvän valon energiaa pienempää. Lämpösäteily voi luonnollisesti aiheuttaa kudokseen palovamman lämpövaikutuksen kautta.
Energia, teho

Säteilykvantin energia ja liikemäärämomentti määräytyy (tyhjiössä) säteilyn taajuuden mukaan; mitä suurempi taajuus, sitä suurempi energia: säteilyn energia on siis suoraan verrannollinen säteilyn taajuuteen; mitä suuritaajuisempaa säteily on, sitä suurienergisemmästä säteilystä on kyse. Yksittäinen fotoni voi kuljettaa vain tietyn määrän energiaa.
Säteilyn tehon määrittää energian lisäksi fotonien määrä tietyllä pinta-alalla tiettynä ajanjaksona; kokonaisteho määräytyy kvanttien ajallisen tiheyden - intensiteetin - mukaan; mitä suurempi määrä kvantteja osuu tarkasteltavalle pinta-alalle tarkastelujaksolla, sitä suurempi on säteilyn teho. Intensiteetti ilmoitetaan SI-järjestelmässä W/m2 (wattia neliömetrille). Watti itsessään sisältää aikamääreen sekunti. Yksittäisen kvantin energia 
ja liikemäärämomentti määräytyy (tyhjiössä) siis kuitenkin vain taajuuden mukaan.
Syventävää tietoa: #Energiatiheys ja intensiteetti
Säteilyn ja aineen vuorovaikutus > Emittoituminen, eteneminen ja absorboituminen

Materiaali emittoi ja absorboi samoilla taajuuksilla; se taajuus mikä absorboituu on sama, jota materiaali emittoi absorption aikaansaaman viritystilan lauetessa.
Säteilyn ja aineen vuorovaikutus > Emittoituminen, eteneminen ja absorboituminen > Emittoituminen

Kvanttiteorian mukaan sähkömagneettisen säteilyn lähde ei koskaan kykene emittoimaan energiaa jatkuvana virtana, vaan säteily on aina kvantittunutta, eli se emittoituu vain tietyn suuruisina paketteina, eli säteilykvantteina, eli fotoneina.
Valoemissio on mahdollinen myös kun vapaan elektronin energia muuttuu kiteen energiavyön sisällä.lähde? Sähkömagneettinen aalto emittoituu aina kun sähkövaraus on kiihtyvässä liikkeessä.
Ympärillämme on jos jonkin taajuista ja voimakkuudellista säteilyä, eikä suinkaan ainoastaan ihmisen synnyttämää. Aurinko on ehkä selkein sähkömagneettisen säteilyn lähde; valo on sähkömagneettista säteilyä (aallonpituus n. 400-700 nm) ja kaikki sähkömagneettinen säteily eteneekin tyhjiössä valon nopeudella (299 792 458 m/s).
Mikä tahansa kappale, jonka lämpötila on absoluuttisen nollapisteen yläpuolella, lähettää (emittoi) sähkömagneettista säteilyä.
Milloin atomin tai molekyylin viritystila purkautuu - esimerkiksi kappaleen jäähtyessä, niin atomi palaa alemmalle energiatasolle vapauttaen ylimääräisen energian sähkömagneettisena säteilynä (lämpösäteily), eli emittoi fotonin. Emittoidun säteilyn taajuuden määrittää vapautuneen energian määrä; energiamäärä on sama kuin energiatilan muutos.
Sähkömagneettisen säteilyn laaja kirjo voidaan jakaa eri taajuusalueisiin erikoisominaisuuksiensa mukaan: radioaallot, mikroaallot, infrapunasäteily, valo, ultraviolettisäteily, röntgensäteily ja gammasäteily. Nämä eri taajuusalueet muodostavat yhdessä sähkömagneettisen spektrin.
Säteilyn ja aineen vuorovaikutus > Emittoituminen, eteneminen ja absorboituminen > Eteneminen

Säteilyn etenemisnopeus on väliaineesta riippuvainen suure. Tyhjiössä sähkö- ja magneettikenttä etenee valonnopeudella (n. 300 000 000 m/s). Koaksiaalikaapelissa etenemisnopeus putoaa 66 prosenttiin valonnopeudesta.
Tyhjiössä sähkö- ja magneettikentän muutokset ovat yhtäläiset..
Säteilyn ja aineen vuorovaikutus > Emittoituminen, eteneminen ja absorboituminen > Absorptio

Aineen absorboidessa ('ottaessa vastaan') sähkömagneettista säteilyä, johtaa se aineen – atomin tai molekyylin – virittymiseen jollain mekanismilla. Aine voi vastaanottaa vain diskreettejä säteilypaketteja; yksittäinen fotoni ei voi absorboitua vain osittain.
Säteilyenergia absorboituu kohtaamaansa materiaan silloin kun sen taajuus vastaa jotain molekyylin tai atomin luontaisista taajuuksista. Toisin sanoin; vastaa energiaa, joka mekanismin virittymiseen tarvitaan. Virittyminen on mahdollista vain, milloin virittymiseen tarvittava energia vastaa aallon energiaa; energiaa ei voi jäädä yli. Molekyylien ja atomien osien virittymiseen liittyvät taajuusalueet:
atomiytimen spin on herkkä radiotaajuiselle ja mikroaaltoiselle säteilylle
atomiytimet ovat herkkiä gammasäteilylle
molekyylin pyörimisliike on herkkä mikroaaltoalueen säteilylle
molekyylin värähtely on herkkä infrapunasäteilylle (lämpösäteilylle)
sisimmät elektronit ovat herkkiä röntgensäteilylle
uloimmat elektronit ovat herkkiä näkyvälle valolle sekä infrapuna- ja ultraviolettisäteilylle
Ilmakehän, eli troposfäärin ilmankosteuden vesimolekyylit (H2O) ovat voimakkaasti polaarisia ja omaavat laajan resonanssialueen ja absorboikin sähkömagneettista säteilyä täten laajalla taajuusalueella.
Vesihöyryn resonanssitaajuuksia ovat ainakin 22, 183 ja 325 GHz.
Antenni on sovitin, joka sovittaa sähkömagneettisen singnaalin ja virtapiirin toisiinsa; antenniin absorboitunut säteily muuttuu sähkövirraksi ja antenni on näin jatkuvasti 'virittymisherkässä' tilassa. Antenni on myös suodin, joka on viritetty tietyn taajuisen sähkömagneettisen säteilyn vastaanottamiseen.
Säteilyn ja aineen vuorovaikutus > Heijastuminen, taittuminen ja sironta

Heijastuminen: Jos valo lähetetään kohti tasoa, osa siitä heijastuu takaisin. Tasoon tulevan ja tasosta heijastuvan valon kulma on tason normaaliin nähden sama.lähde?
Taittuminen: Kun valonsäde siirtyy väliaineesta toiseen, sen kulkusuunta muuttuu, ellei tulosuunta ole pinnan normaalin suuntainen. Jotkut väliaineet ovat alttiimpia sähkökentän vaikutukselle kuin toiset eli ovat enemmän permittiivisiä. Väliaineen taitekertoimeen vaikuttavat aineen suhteellinen permittiivisyys ja permeabiliteetti. Taitekertoimeen vaikuttaa myös aallon pituus.
Sironta: Fotoni voi sirota atomista niin, että atomi absorboi fotonin ja emittoi toisen fotonin.lähde?
Säteily lämmön siirtymismekanismina

Taivaankappaleiden energiataloudessa säteily on merkittävin energian siirtymismekanismi, sillä taivaankappaleita ympäröivässä avaruuden tyhjiössä lämmön siirto johtumalla tai konvektiolla on mahdotonta. Maapallon energiataloudessa säteilyn vuorovaikutus maanpinnan ja ilmakehän kanssa määrittelee planeetan lämpötilan. Yläilmakehään tulee jatkuvasti Auringon säteilyä. Osa säteilystä heijastuu takaisin ilmakehästä ja pilvistä, osa absorboituu pilviin ja osa etenee pilvien läpi maanpinnalle. Maanpinta absorboi osan säteilystä osan säteilystä heijastuessa takaisin ilmakehään. Maanpinta puolestaan lähettää korkeampiaallonpituuksista infrapunasäteilyä avaruuteen, mikä jäähdyttää planeettaa. Se, miten tehokkaasti ilmakehän eri kerrokset absorboivat säteilyä ennen sen poistumista avaruuteen määrää kasvihuoneilmiön tehokkuuden ja maapallon lämpötilan muiden ilmastoon vaikuttavien ilmiöiden ohella.
Sähkömagneettisen säteilyn lajit > Radio- ja mikroaallot

Katso:
Radioaallot
Mikroaallot
Sähkömagneettista säteilyä syntyy erilaisten ilmiöiden aiheuttamana. Matalilla taajuuksilla tyypillisiä radioaaltojen lähteitä ovat erilaiset sähköiset oskillaattorit, jotka sopivaan rakenteeseen eli antenniin kytkettyinä säteilevät. Myös tähdet ja muut syvän taivaan kohteet lähettävät säteilyä jo muutamien tuhansien hertsien taajuuksilta alkaen. Oskillaattoreiden ja antennien rakentaminen vaikeutuu, kun siirrytään useiden satojen gigahertsien taajuusalueelle.
Molekyylien pyörimistiloihin liittyvät viritykset säteilevät puolestaan gigahertsin luokkaa olevilla taajuuksilla.