stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Skandinaavien varhaiset Grönlannin siirtokunnat
Siirtokuntien tuho > Tuhon syitä > Maaperän kuluminen

Norjalaiset saivat aikaan maaperän kulumisen nostamalla turvetta ja tuhoamalla maaperän luonnollisen kasvillisuuden. Keskiajalla eroosio oli pahinta Islannissa, missä maaperä on haurasta ja tuliperäistä. Grönlanninkin maaperä on silti melko eroosioherkkää, koska kasvukausi on viileä ja lyhyt ja ruokamultaa vähän.
Maaperässä on vähän savea ja humusta, jotka kostuttavat maan. Näin maa kuivuu helposti, kun tuulet puhaltavat monesti kovaa. Kerrostumissa näkyy, miten ihmiset polttivat puut laidunmaaksi. Pajut ja koivut harvinaistuivat, heinät, saniaiset ja norjalaisten eläintensä rehuksi tuomat kasvit jne yleistyivät. Ruokamulta alkoi huuhtoutua järveen, lopulta myös hiekka. Näin kokonaisten vuonolaaksojen multa ja kasvillisuus hävisi. Maaperä alkoi elpyä siirtokuntien 1400-luvulla tapahtuneen tuhon jälkeen. Kun puut hävisivät, jäi vain pajua, vaivaiskoivua ja katajaa, jotka sopivat vain pienten kotitalousesineiden tekoon. Nyt puuta hankittiin ajopuista, Norjasta ja Marklandiin tehdyistä matkoista.. Silti puusta oli niin paha pula, jotta sitä kierrätettiin, ja suuria puisia paneeleita ei ollut. Kun ihmiset polttivat ja hakkasivat puut ja pensaat ja lampaat söivät heinän, maaperä paljastui.
Voimakkaat tuulet kuljettivat ruokamultaa kilometrien päästä toisaalle. Jääkairausnäytteet ja maaperätutkimukset viittaavat eroosioon norjalaisten asuma-aikoihin. Qooroqvuonon suulla pintamaa kului pois, ja vain kivet jäivät. Myös turpeen käyttö rakennus- ja polttoaineena kulutti maaperää. Suuri grönlantilainen talo vei 4 hehtaarin alalta turvetta, seinien oli oltava jopa 2 metriä paksuja kylmyyden takia, ja kaiken lisäksi turvekerros piti uusia muutaman kymmenen vuoden tavoin norjalaisen sanonnan mukaan "ruoskimalla takaniittyä" eli ottamalla uutta turvetta.. Jo 25 % laidunmaan menetys olisiselvennä romahduttanut karjan määrän nälkärajalle. Kun Grönlannissa alettiin laiduntaa uudelleen lampaita vuonna 1924, järviin alkoi kulkeutua ruokamultaa, puut mm. katajat alkoivat hävitä ja heinien siitepöly lisääntyä niin kuin keskiajallakin. Lopulta puolet Grönlannin lampaista kuoli nälkään kylmänä talvena 1966–1967.
Siirtokuntien tuho > Tuhon syitä > Yhteiskunnan romahdus ja muutokset kaupankäynnissä

Norjan kuninkaan monopolimääräyksen takia grönlantilaisilla ei ollut lupaa käyttää omia kauppalaivojaan, joilla he olisivat voineet paeta ilmaston kylmenemistä. Grönlannin liikenne oli lähinnä Bergenin kauppiaiden yhteysaluksen varassa. Yhteysalus katosi 1367 tai 1369, eikä uutta tullut tilalle, kun Grönlanti ei enää kiinnostanut kauppiaita. Norjan piispoja taas saari kiinnosti kirkollisveron keruun takia, mutta he eivät saaneet varustettua laivoja Grönlantiin.
Grönlannin norjalaiset päälliköt ja kirkonmiehet tavoittelivat vain lyhyen aikavälin etuja, eivät ravinnon tuotannon monipuolisuutta ja vakautta. Päälliköt kasvattivat suuria määriä lampaita, jotta saisivat villaa vientiin maksuksi tuontitavaroista. Päälliköt tukivat jääkarhun taljojen ja mursun syöksyhampaiden hankkimiseen tähtäävää metsästystä Nordsetassa. He eivät edistäneet ravinnon metsästystä tai uusia metsästystekniikoita, joko eskimoilta saatuja tai itse kehitettyjä. Norjalaiset eristäytyivät pakanallisista inuiteista näitä halveksien. Tavalliselle ihmiselle hyödyllistä rautaa ei tuotu paljoa, sen sijaan hankittiin kelloja ja lasimaalauksia kirkkoihin.
Ilmastonmuutoksesta johtuva nälkä saattoi ajaa pienemmän siirtokunnan ihmisiä isomman maille. Sama toistui Gardarin siirtokunnassa; huonompien maiden ihmiset nälkiintyivät ensin, ja virtasivat parempien maille. Viimeinen piispa kuoli 1378. Tämän jälkeen yhteiskunnan johdon auktoriteetti heikkeni, eivätkä he kyenneet estämään ihmisiä teurastamasta karjaansa nälissään. Kun karjanhoito loppui köyhillä tiloilla, ihmiset koettivat tunkeutua parhaille tiloille.
Myös 1300-luvun puolivälissä Norjan kiinnostus Grönlantiin hävisi, koska se alkoi saada Grönlannista kuljetettavia kauppatavaroita helpommin muualta, turkiksia Venäjältä ja norsunluuta Afrikasta ja Aasiasta. Veistäjät eivät enää halunneet mursun syöksyhampaita kun parempaa norsunluuta oli nyt saatavilla, ja muutenkin luun kaiverrus ei ollut muodissa 1400-luvulla. Tanska, Norja ja Ruotsi yhdistyivät, mikä jätti Grönlannin siirtokuntien Norjan huonoon asemaan. Nämä muutokset vähensivät Norjan kiinnostusta lähettää laivoja Grönlantiin. Myös vuosien 1349–1350 rutto heikensi Norjan kanssa käytävää kauppaa pahoin, ja se saattoi rantautua Grönlantiinkin.
Siirtokuntien tuho > Tuhon syitä > Inuitien hyökkäykset

Inuitit mainitsevat kablunat-kansan, jonka kanssa he olivat ystäviä ja taistelivat. Kun norjalaiset tapasivat inuitit, he olivat mielissään. 1800-luvulla eläneen inuit-metsästäjä Aronin mukaan muuan ilkeä inuit-tyttö olisi yllyttänyt molempia käymään toistensa kimppuun. Yllytyksen takia ensin norjalaiset tappoivat inuit-naisia ja -lapsia miesten ollessa kaukana metsästämässä. Pari inuit-naista pääsi pakoon. Inuitit raivostuivat ja hyökkäsivät norjalaisten kimppuun jäävuoreksi naamioidulla umiakilla ja sytyttivät norjalaisten talon tuleen. Norjalaiset eivät huomanneet mitään ennen kuin oviaukko oli tulessa. Norjalaiset kuolivat liekkeihin ja pakoon yrittävät yhtä lukuun ottamatta inuitien nuoliin. Yksi norjalainen pääsi pakoon pienellä laivalla. Inuitit surmasivat riitaa haastaneen tytön. Inuitit selvisivät ilmaston muutoksista, koska heidän metsästystapansa olivat arktisiin oloihin paremmin sopeutuvia, mm. hylkeen pyynti kajakeilla ja valaan pyynti umiakeilla.
Siirtokuntien tuho > Tuhon syitä > Merirosvot

Erään eskimojen kansantarinan mukaan mereltä tulleissa suurissa aluksissa purjehtineet ihmiset, ehkä portugalilaiset, englantilaiset tai saksalaiset merirosvot, saattoivat erään eskimon 1800-luvun puolivälissä kertoman tarinan mukaan hävittää erään siirtokunnan vieden asukkaat orjiksi käyden monta kertaa ihmisiä hakemassa.. Taloissa asuneet skandinaavit eivät liikkuvampien eskimojen tavoin kyenneet piiloutumaan ryöstelijöiltä. On tiedossa että englantilaiset kävivät kauppaa Grönlannin kanssa, ja portugalilaiset tutkimusmatkailijat kävivät Grönlannin rannikoilla noin vuonna 1500. Merirosvot toimivat näihin aikoihin, esimerkiksi Hansaliitto ryösti Bergenin Norjassa vuonna 1393.
Eurooppalaisten uusi tulo

Englantilaiset löytöretkeilijät Martin Frobisher ja John Davis löysivät Grönlannin uudelleen 1576–1587. He nousivat maihin ja kävivät kauppaa inuitien kanssa sekä sieppasivat inuiteja.
Tanskan kuninkaan Kristian IV:n tanskalais-norjalainen retkikunta kävi Grönlannissa 1605–1607, mutta purjehti itärannikolle, eikä näin ollen löytänyt siirtokuntaa. Monia muitakin retkikuntia kävi Grönlannissa 1600-luvulla, mutta norjalaisia ei löytynyt. Tanskalaiset Hans Egeden johtamat lähetyssaarnaajat saapuivat vasta 1721 ja aloittivat uuden aikakauden. Inuitit näyttivät Egedelle ensin läntisen siirtokunnan rauniot, sitten vuonna 1723 suuren itäisen siirtokunnan rauniot.
Aiheesta muualla

Etterlyst: Nordmenn. Sist sett: 1408. Dagbladet 15.10.2008. (norjaksi)
Ennallistus Brattahlidin kirkosta.
Kaksi suurinta siirtokuntaa ja metsästysalue Nordrsetur Grönlannin kartalla.
Norjalaisten Nordursetan metsästysalue sijaitsi siirtokunnista pohjoiseen.
Itäisen siirtokunnan sijainti kartalla.
Hvalseyn kirkon rauniot Grönlannissa.
M/S Viking Grace

| M/S Viking Grace |
| --- | --- |
 M/S Viking Grace matkalla kohti Turun satamaa, Pukinsalmen väylällä Ruissalon ja Hirvensalon välissä.
Tyyppi:  matkustaja-autolautta
Nykyinen reitti:  Turku–Långnäs/Maarianhamina–Tukholma
Lippuvaltio:   Suomi
Kotipaikka:  Maarianhamina
IMO-numero:  9606900
MMSI-numero:  230629000
Tunnuskirjaimet:  OJPQ
Omistaja:  Viking Line
Rakennustelakka:   STX Finland, Pernon telakka, Turku, Suomi
Tilattu:  25. lokakuuta 2010
Kölinlasku:  6. maaliskuuta 2012
Vesillelasku:  10. elokuuta 2012
Luovutettu:  10. tammikuuta 2013 
Neitsytmatka:  13. tammikuuta 2013
Status:  liikenteessä
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  13
Pituus:  218 m
Leveys:  31,8 m
Korkeus:  47 m
Syväys:  6,8 m
Bruttovetoisuus (GT):  57 565
Nettovetoisuus (NT):  38 039
Koneisto:  4 × Wärtsilä 8L50DF -dieselmoottoria (pääpolttoaine LNG)
Koneteho:  30 400 (4 × 7,6 MW) kW
Akseliteho:  2 × 10,5 MW
Jääluokitus:  1A Super
Nopeus:  40,7 km/h
Nopeus:  22 kn
Hyttipaikkoja:  2 980 henkilölle
Hyttejä:  880
Matkustajia:  2 800
Miehistö:  noin 200
Lastikapasiteetti:  1 275 m
Sisaralukset:  M/S Viking Glory (epävirallisesti, Glory on rakennettu pitkälti Gracen pohjalta)
Muuta:  maailman ympäristöystävällisin matkustaja-autolautta 2013-2021, maailman ensimmäinen lng:llä toimiva alus
Lähteet:  
M/S Viking Grace on suomalaisen Viking Line -varustamokonsernin matkustaja-autolautta. Laiva rakennettiin Turussa STX Finlandin (nyk. Meyer Turku) Pernon telakalla. Viking Grace sijoitettiin M/S Isabellan (nyk. M/S Isabelle) tilalle Turusta illalla lähtevälle Turku – Långnäs – Tukholma (Stadsgården) ja Tukholmasta (Stadsgården) aamulla lähtevälle Tukholma – Maarianhamina – Turku -reitille. Viking Gracen vuonna 2022 aloittanut linjapari on M/S Viking Glory.
Viking Line ja STX Finland tekivät laivan (telakan projektinumero NB 1376) rakentamisesta aiesopimuksen 25. lokakuuta 2010, ja sopimus astui voimaan 22. joulukuuta 2010. Sopimushinta oli noin 240 miljoonaa euroa, ja laiva toimitettiin tammikuussa 2013. Sopimus sisälsi lisäksi option lisälaivasta. Laivan toteuttaminen vaati 2 600 henkilötyövuotta.
Alus

Alus on suurista matkustaja-autolautoista kaikkien aikojen ympäristöystävällisin. Laiva käyttää polttoaineenaan nesteytettyä maakaasua (LNG), jonka päästöt ilmaan ovat vähäiset. LNG:n päästöinä ei synny käytännössä lainkaan rikkidioksidia (SO2) eikä pienhiukkasia. Lisäksi typenoksidipäästöt (NOx) vähenevät noin 90 prosenttia ja hiilidioksidipäästöt noin 20 prosenttia verrattuna öljystä jalostetun polttoaineen käyttöön. LNG:n ilmastoystävällisyyttä on sittemmin kyseenalaistettu, sillä LNG:llä käyvät moottorit päästävät ilmoille niin runsaasti ilmastoa voimakkaasti lämmittävää metaania. Lisäksi se käyttää uudenlaista meriliikenteen kaasuöljyä (marine gas oil, MGO), kunnes LNG-terminaalit saadaan valmiiksi. Tavoitteena on, että kaasua voisi tankata sekä Turusta että Tukholmasta. Alus pystyy yhdellä tankkauksella kulkemaan kahdesta kolmeen päivää. Myös laivan aallonmuodostus ja äänimelu on minimoitu, koska se on suunniteltu kulkemaan saaristossa.
Viking Linen toimitusjohtaja Mikael Backmanin mukaan Viking Gracessa oli Itämeren alusten suurimmat näköalaikkunat. Laivan yleiset tilat ovat laidoilla, ja niistä on laajat näkymät ulos.
Alus > Roottoripurje

Viking Grace sai suomalaisen Norsepowerin rakentaman roottoripurjeen, jonka oli tarkoitus säästää polttoainetta ja vähentää päästöjä. Viking Grace oli maailman ensimmäinen matkustaja-autolautta, joka käytti mekaanista roottoripurjetta. Roottoripurjetta käytettiin ensimmäistä kertaa matkalla Turusta Tukholmaan 12. huhtikuuta 2018.
Roottoripurjetta pyöritetään sähkömoottorilla, joka saa aikaan työntövoimaa Magnuksen ilmiön seurauksena.lähde?
Gracen roottoripurje oli 24 metriä korkea ja halkaisijaltaan 4-metrinen tolppa.
Roottoripurje poistettiin huollon yhteydessä vuonna 2021.
Viking Gracen reitistä vain tunnin verran vietettiin avomerellä, jolloin roottoripurje pienensi vuosittaista energiankulutusta 231–315 polttoainetonnia vastaavan määrän. Viking Linen mukaan tämä oli marginaalisen pieni määrä.
Kansikuvaus

Kansi 13: Helikopterikansi
Kansi 12: aurinkokansi, touko–elokuussa avoinna ulkokansibaari.
Kansi 11: Oscar á la carte, Seamore Champagne Lounge, Wine Shop, Frank’s Casual Dining, pelejä, leikkihuone, Spa Wellness ja Club Vogue (yläkerta).
Kansi 10: Buffet Aurora, Arcade, Sweet & Salty Cafe, Retro Bar & Dancing, Rockmore Bar, pelejä, leikkihuone, kasino, aurinkokansi ja Club Vogue (alakerta).
Kansi 9: Shopping World -tax-free, Teens, pelejä, neuvonta, kokoustilat (kesällä Adventure Island -seikkailusaaret, kesän ulkopuolisina loma-aikoina Kid’s playroom .leikkimaailma), Victoria’s Secret, komentosilta, kahvila, PRM-, ID2-, SH3- ja IP2-luokkien hyttejä.
Kansi 8: SU1-, SU2-, PRM-, SD2-, ID2-, S4-, I4-, I2-, IH4- ja IP2-luokkien hyttejä.
Kansi 7: SU3-, SU4-, PRM-, SD2-, ID3-, S4-, I4-, I2-, IH4-, S4R- ja I4R-luokkien hyttejä, maihin- ja laivaannousu.
Kansi 6: SD2-, ID2-, S4-, I4-, IH4-, DH4-, SH4-, SF6- ja IF6-luokkien hyttejä, maihin- ja laivaannousu.
Kansi 5: S4-, I4-, IP2- ja Driver-luokkien hyttejä, autokansi.
Kansi 4: autokansi (nostettava henkilöautokansi).
Kansi 3: autokansi.
Kansi 2: konehuone ja miehistön tiloja.
Kansi 1: konehuone ja miehistön tiloja.
Palvelut > Ravintolat ja kahvilat

The Buffet: perinteinen buffet-ravintola, kansi 10, 520 istumapaikkaa, vuoteen 2018 asti nimellä Buffet Aurora.
Oscar A’la Carte: skandinaavinen a’la carte -ravintola, kansi 11, 230 istumapaikkaa.
Sweet & Salty Cafe: konditoriatuotteita, suolaista ja juomia myyvä kahvila, kansi 10, 140 istumapaikkaa.
Frank’s Casual Dining: rento pikaruokalan ja a’la carte -ravintolan yhdistelmä, jonka valikoimassa on esimerkiksi hampurilaisia ja salaatteja, kansi 11, 260 istumapaikkaa.
Family Terrace Kiosk: ulkokansikahvila, avoinna touko–elokuussa, kansi 12.
Palvelut > Baarit ja yökerhot

Club Vogue: kaksikerroksinen pääyökerho, jossa esiintyy muun muassa artisteja ja Ville Viking, kannet 10 ja 11, 600 istumapaikkaa.
Retro Bar & Dancing: aluksen olohuone, jossa muun muassa bingoa, karaokea ja yhteislaulua, toimii myös kahvilana, kansi 10, 150 istumapaikkaa.
Rock More Bar: rock-musiikin erikoisbaari, kansi 10, 100 istumapaikkaa.
Seamore Champagne Bar: viini- ja samppanjabaari, jossa järjestetään myös kahvi- ja teehetket, kansi 11, 58 istumapaikkaa.
Summer Vogue Bar: ulkokansibaari, jonka valikoimassa on muun muassa juomia ja jäätelöitä, kansi 10.
Palvelut > Myymälät

Shopping World Tax Free: 1 600 neliömetrin kokoinen tax free -myymälä, jonka valikoimassa on muun muassa makeisia, juomia, kosmetiikkaa, asusteita, lahjatavaroita ja leluja, kansi 9.
Victoria’s Secret Shop: pieni Victoria’s Secret -kosmetiikkatuotteiden erikoismyymälä, kansi 9.
Kiosk: pieni myymälä info-pisteen yhteydessä, avoinna ympäri vuorokauden, kansi 9.
Wine Shop: pieni viinien erikoismyymälä, kansi 11.
Palvelut > Lapsille ja nuorille

Kids 10: leikkihuone 0–6-vuotiaille lapsille, kansi 10.
Kids 11: leikkihuone 7–11-vuotiaille lapsille, kansi 11.
Teens: pelihuone 12–17-vuotiaille lapsille, kansi 9.
Lisäksi ulkokannella on lasten leikkipaikka ja kokousosasto muuttuu loma-aikoina lasten leikkimaailmaksi.
Palvelut > Hyvinvointi

Spa Wellness: laivan spa- ja saunaosasto, tiloissa muun muassa hoitohuoneita, saunoja, porealtaita ja lumiluola, kansi 11.
Sauna, kansi 11.
Palvelut > Muuta

Info-piste sijaitsee kannella 9.
Conference (kokous) -tiloja on kannella 9.
PAF Casino sijaitsee kannella 10.
Kannella 10 on Video Games -pelihuone.
Kannella 9 on säilytyslokeroita.
Hytit

Viking Gracen myötä Viking Line on muuttanut hyttiluokkien nimet perinteisistä kirjain-numerolyhenteistä uusiin kuvailevampiin nimiin. Nimet on muutettu hiljalleen myös muilla Viking Linen aluksilla. Kaikissa hyteissä on WC, suihku ja TV. Invahyttien ja sviittien ovileveys on 89 senttiä, muiden hyttien ovileveys on 64 senttiä.
Sviitti (SU1, SU2, SU3, SU4): 4 erilaista sviittiä parivuoteella sekä vuodesohvalla erikoisaamiaisen kera 4 hengelle. Lisäksi jääkaappi virvokkeineen. Joissain sviiteissä myös poreamme. Pinta-ala 41–45 m².
Premium (PRM): Tasokkaampi hytti suurella ikkunalla 4 hengelle parivuoteella ja vuodesohvalla. Jääkaappi virvokkeineen ja erikoisaamiainen sisältyvät hintaan. Pinta-ala 13,8 m².
Seaside Double (SD2): Tilava ikkunallinen 2 hengen hytti. Parivuode. Pinta-ala 9,7 m².
Seaside Four (S4): Ikkunallinen 4 hengen hytti. 2 ala- ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 9,4–9,7 m².
Seaside Four R (S4R): Ikkunallinen 4 hengen hytti ilman kokolattiamattoa. 2 ala- ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 9,4 m².
Seaside Family (SF6): Kahden erillisen hytin yhdistelmä enintään 6 hengen perheelle (vähintään 1 aik. + 2 lasta). Väliovi. Toisessa hytissä parivuode ja toisessa 2 erillistä alavuodetta ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 19,4 m².
Inside Double (ID2): Ikkunaton 2 hengen hytti. Parivuode. Pinta-ala 9,4–9,7 m².
Inside Double Three (ID3): Ikkunaton 3 hengen hytti. 1 parivuode ja 1 ylävuode. Pinta-ala 9,7 m².
Inside Four (I4): Ikkunaton 4 hengen hytti. 2 ala- ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 9,4–9,7 m².
Inside Four R (I4R): Ikkunaton 4 hengen hytti ilman kokolattiamattoa. 2 ala- ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 9,5 m².
Inside Two (I2): Ikkunaton 2 hengen hytti. 2 alavuodetta. Pinta-ala 9,4 m².
Inside Family (IF6): Kahden erillisen hytin yhdistelmä enintään 6 hengen perheelle (vähintään 1 aik. + 2 lasta). Väliovi. Toisessa hytissä parivuode ja toisessa 2 erillistä alavuodetta ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 19,4 m².
Seaside HC Four (SH4): Ikkunallinen 4 hengen hytti. Suunniteltu liikuntarajoitteisille. 2 ala- ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 17,5 m².
Inside HC Four (IH4): Ikkunaton 4 hengen hytti. Suunniteltu liikuntarajoitteisille. 2 ala- ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 14 m².
Double HC Four (DH4): Ikkunallinen hytti 4 hengelle. Suunniteltu liikuntarajoitteisille. 1 parivuode + 1 ala- ja ylävuode. Pinta-ala 19,1 m².
Seaside HC Three (SH3): Ikkunallinen 3 hengen hytti. Suunniteltu liikuntarajoitteisille. 2 alavuodetta ja 1 ylävuode. Pinta-ala 12,2–12,8 m².
Inside Piccolo Two (IP2): Pieni ikkunaton hytti 2 hengelle. 1 ylä- ja alavuode. Pinta-ala 5,5 m².
Driver: Pieni ikkunaton hytti 2 hengelle. 1 ylä- ja alavuode. Pinta-ala 5,4 m².
Suunnittelusta sopimukseen > Sopimus laivasta

Viking Line ja STX Finland tekivät aiesopimuksen 25. lokakuuta 2010 laivan rakentamisesta. Viking Linen mukaan sopimus oli vielä riippuvainen Suomen valtion ympäristötuesta. 26. lokakuuta 2010 Suomen hallituksen lisäbudjettineuvotteluissa ei tehty tukemispäätöstä Viking Linen alustilauksesta. Pääministeri Mari Kiviniemen mukaan tuen antamisvaltuutta jatkettiin vuoden 2011 puolelle, mutta mahdolliset päätökset tehtiin talouspoliittisessa ministerivaliokunnassa. STX Finlandin toimitusjohtaja Juha Heikinheimo kertoi, että aluksen konseptisuunnittelutyötä oli tehty jo pitkään. Hänen mukaansa varsinainen suunnittelutyö alkoi heti sopimuksen varmistuttua. Viking Line kävi myös neuvotteluita Gasumin kanssa kaasun toimittamisesta Turkuun ja Tukholmaan. Laivatilaus oli myös kiinni Gasumin kanssa käytävien neuvotteluiden lopputuloksesta.
21. joulukuuta 2010 Suomen hallituksen raha-asiainvaliokunta puolsi liikenne- ja viestintäministeriön ympäristötukipäätöstä. Viking Linelle myönnettiin 28 miljoonan euron tuki alusten ympäristönsuojelua parantaviin investointeihin eli uuden aluksen rakentamiseen. Tukiohjelma vaati kuitenkin vielä Euroopan unionin komission hyväksyntää sille ja Viking Linen tukihakemukselle. Tuki maksettaisiin Viking Linelle, kun alus on luovutettu sille ja merkitty kauppa-alusluetteloon, kuitenkin aikaisintaan vuonna 2012.
Seuraavana päivänä 22. joulukuuta Viking Line ja STX Finland ilmoittivat laivanrakennussopimuksen astuneen voimaan. Sopimusehtoihin kuului muun muassa ympäristötuen saaminen. Backman kertoi myös Viking Linen käyvän neuvotteluja polttoaineen toimittamiseksi uudelle alukselle kolmen suomalaisyhtiön sekä ruotsalaisen AGA:n kanssa.
Rakentaminen

Aluksen rungon rakentaminen aloitettiin Turun telakalla 28. syyskuuta 2011, kun Viking Linen toimitusjohtaja Mikael Backman aloitti laivan teräksentuotannon. Aluksen nimestä järjestettiin vuodenvaihteessa 2011–2012 avoin kilpailu, jonka voittajaksi Viking Linen johto valitsi 17. helmikuuta 2012 Viking Gracen. Yhtiön mukaan nimi edustaa tyyliä, designia ja tunnelmaa. 6. maaliskuuta 2012 tapahtui Viking Gracen kölinlasku, jossa aluksen köli laskettiin yhdeksän vuonna 2012 lyödyn kolikon päälle. Kolikot ovat Suomenlinnan juhlasarjaa ja sisältävät koko kolikkosarjan (2 €, 1 €, 50 snt, 20 snt, 10 snt, 5 snt, 2 snt ja 1 snt) sekä Suomenlinnan juhlarahan. Kun runko oli valmis ja alus valmiina vesillelaskuun, kolikot nostettiin ja hitsattiin kiinni aluksen mastoon. 10. toukokuuta 2012 Viking Line ilmoitti, ettei se aio tilata Viking Gracelle sisaralusta, joten Viking Grace jäänee toistaiseksi uniikiksi yhtiön laivastossa. Viking Grace laskettiin vesille Turun telakalla perjantaina 10. elokuuta. Altaan täyttö aloitettiin 10. elokuuta 2012, mutta aluksi vettä laskettiin vain tukipilarien yläpäähän asti ja aluksen vedenpitävyys tarkistettiin. 11. elokuuta 2012 puolenpäivän aikoihin alus siirrettiin varustelulaituriin.
22. ja 23. marraskuuta 2012 välisenä yönä laivalla havaittiin vesivahinko, joka johtui painolastivesiventtiilin pettämisestä. Tämän vuoksi yhteen konehuoneen osastoon pääsi noin metrin korkuinen kerros vettä. Vesi saatiin kuitenkin pumpattua pois aluksesta laivan omien palomiesten havaittua vuodon yöllä, eikä alukselle aiheutunut vaaraa.
Neitsytristeily

Aluksen neitsytristeily järjestettiin 13.–15. tammikuuta 2013. Viking Line myi risteilylle all inclusive -pakettia, joka sisälsi hytin, ruoat, juomat ja erikoisohjelmaa. Ennen risteilyn alkamista järjestettiin laivan kastetilaisuus. Risteily myytiin nopeasti loppuun. Tavallisten asiakkaiden lisäksi risteilylle osallistuivat Viking Linen johtoryhmä ja hallitus sekä kutsuvieraita.
Käyttöhistoria

Viking Grace aloitti risteilyt Turusta Tukholmaan 13. tammikuuta 2013 korvaten M/S Isabellan, joka puolestaan korvasi telakalle siirtyneen M/S Amorellan. Amorella palasi reitilleen ja Isabella myytiin huhtikuussa 2013. Maaliskuussa 2022 Viking Grace sai linjaparikseen Viking Gloryn.
Käyttöhistoria > Karilleajo 2020

21. marraskuuta 2020 Viking Grace ajautui karille kovan tuulen vuoksi noin puolen kilometrin päähän Maarianhaminan satamasta. Onnettomuudesta ei aloitettu tutkintaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Viking Grace Wikimedia Commonsissa
Viking Gracen vanha laivaesite Viking Linen sivustolla, maaliskuu 2013 (Internet Archive, tallennettu 28.4.2013)
Viking Line NB1376 -laivaprojektin viralliset verkkosivut nb1376.com. Arkistoitu 24.11.2013. Viitattu 8.3.2022.
Meriteollisuus ry: Viking Grace – Tekijät kertova maailman ympäristöystävällisimmän matkustaja-aluksen valmistuksesta
Muotoilija Vertti Kivi sisustaa ruotsinlaivan Yle Areena. 30.6.2011. Yleisradio Oy. Arkistoitu 6.7.2011. Viitattu 6.8.2011.
Galutschek, Ernst: Viking Grace Video Clips ships.galutschek.at.[vanhentunut linkki]
Viking Line
| --- | --- |
Nykyiset alukset:  Gabriella  Cinderella  Viking Glory  Viking Grace  Viking XPRS 
Entiset alukset:  Amorella  Apollo (1970)  Apollo III  Athena  Aurella  Boge  Diana  Diana II  Drotten  Isabella  Kalypso  Kapella  Linden  Marella  Mariella  Olympia  Rosella  Slite  Thor Viking  Turella  Viking  Viking 1  Viking 2  Viking 3  Viking 4  Viking 5  Viking 6  Viking Saga  Viking Sally  Viking Song  M/S Ålandsfärjan  S/S Ålandsfärjan 
Tilatut alukset, joita ei koskaan toimitettu:  Viking ADCC  Europa  Hansa Express 
Entiset osakasvarustamot:  Vikinglinjen  Slite  SF Line  Sally  Ålandsfärjan 
Muuta: Ville Viking
Laivan käytävä.
Aluksen perässä sijaitsee kaksikerroksinen yökerho Club Vogue. Yökerhoon mahtuu yli 1 000 asiakasta, ja alakerroksessa on esiintymislava, jossa on 50 neliömetrin LED-seinä.
Kaksi 200 kuutiometrin LNG-säiliötä sijaitsevat aluksen peräkannella autokannen yläpuolella. Huomaa jää säiliöiden pinnassa.
M/S Viking Grace Pernon telakalla 11. elokuuta 2012.
M/S Viking Grace Pernon telakan varustelulaiturissa 11. elokuuta 2012.