stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Niin se on, poijaat!

| Niin se on, poijaat! |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Igor Karpinsky, 1942.
Ohjaaja:  Ossi Elstelä
Käsikirjoittaja:  Einari Ketola Palle (kuplettien sanat)
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Georg Malmstén
Kuvaaja:  Vittorio Mantovani
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Koreografi:  Alex. Saxelin
Pääosat:  Siiri Angerkoski Toppo Elonperä Regina Linnanheimo Leo Lähteenmäki
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  27. joulukuuta 1942
Kesto:  91 min
Alkuperäiskieli:  Suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Niin se on, poijaat! on Ossi Elstelän ohjaama suomalainen sotilasfarssi vuodelta 1942. Elokuvan käsikirjoittanut viihdyttäjä Einari Ketola näyttelee pääosassa tunnetuinta hahmoaan korpraali Möttöstä, jota hän oli sitä ennen esittänyt jatkosodan ajan viihdytystilaisuuksissa.
Elokuvan työnimenä oli Niin se on poijjaat...! ja julisteissa käytettiin muotoa Niin se on poejat !.
Vili Vesterinen soittaa elokuvan eräässä kohtauksessa kansansävelmää ”Säkkijärven polkka”. Sanat muutamiin esitettyihin lauluihin sanoitti Reino Palmroth (Palle).
Aikakauden stand up -koomikko Einari Ketolan rooli korpraali Möttösenä oli saanut alkunsa Propaganda-Aseveljien järjestämien Asemiesiltojen esityksissä. Möttönen oli Aku Korhosen esittämän Lapatossun ohella tärkein sota-ajan hauskuuttavista hahmoista. Elokuvan käsikirjoittanut Ketola myös esitti pääroolissa Möttöstä. Elokuva sai nimensä Möttösen vakiorepliikistä esitystensä alussa.
Elokuvan tarinassa viihdekiertue ottaa sankarin mukaansa. Keskeisiä sotaisassa hupailussa ovat savolaiset sutkaukset. Näyttämöllisten sketsien ja musiikkinumeroiden välissä on vähäistä arjen kuvausta. Elokuvasta on myöhemmin karsittu Josif Stalinin pilkka sekä sota-ajan kannanotot ryssistä ja Suur-Suomesta.
Elokuvan ensi-ilta oli Helsingissä 27. joulukuuta 1942 Reassa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Einari Ketola  | … |  korpraali Joona Möttönen   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  Sorja Möttönen   |
|  Toppo Elonperä  | … |  vääpeli Ukko Perävalo   |
|  Regina Linnanheimo  | … |  Hertta Perävalo   |
|  Leo Lähteenmäki  | … |  näyttelijä, luutnantti Kaarlo Kokko   |
|  Eero Eloranta  | … |  runoilija Voitto Päivänkilo   |
|  Hugo Hytönen  | … |  karjalaisisäntä Joonas Tujunen   |
|  Teijo Joutsela  | … |  sotamies   |
|  Arvo Kuusla  | … |  kersantti Laihanen   |
|  Jalmari Parikka  | … |  kersantti Sampsa Samperi   |
|  Laila Rihte  | … |  lotta Pirkko Tujunen   |
|  Alex. Saxelin  | … |  balettimestari   |
|  Orvokki Siponen  | … |  tanssisolisti   |
|  Klaus Salin  | … |  tanssisolisti   |
|  Möttösen kolmoset  | … |  Into, Taisto ja Voitto Möttönen   |
|  Suomalaisen Oopperan baletti  | … |  tanssiryhmä   |
|  Vilho Kekkonen  | … |  räätäli   |
|  Veikko Linna  | … |  poliisi   |
|  Kyösti Käyhkö  | … |  sotamies   |
|  Lida Salin  | … |  lihava rouva   |
|  Hilly Lindqvist  | … |  viihdytyskiertuetaiteilija   |
|  Toivo Manninen  | … |  harmonikansoittaja   |
|  Asser Fagerström  | … |  pianonsoittaja   |
|  Viljo Vesterinen  | … |  harmonikansoittaja   |
|  Senja Soitso  | … |  lotta   |
|  Eija Hiltunen  | … |  posteljooni   |
|  Eero Leväluoma  | … |  ylikersantti   |
|  Matti Lehtelä  | … |  majuri   |
|  Hellä Laiho  | … |  lääkintälotta   |
|  Vilho Ruuskanen  | … |  lääkintäluutnantti   |
|  Martti Seilo  | … |  äänensä menettänyt esiintyjä   |
|  Jorma Huttunen  | … |  korpraali Jorma Huttunen   |
|  Victor Boije  | … |  sotamies Boije   |
|  Viljo Immonen  | … |  kitaransoittaja   |
|  Topi Gerdt  | … |  alikersantti Topi Gerdt   |
|  Yrjö Kilpeläinen  | … |  Jahvetin kirjelaatikon lukijaääni radiossa   |
Norske arkitekters landsforbund

| Norske arkitekters landsforbund (NAL) |
| --- | --- |

Perustettu:  1911
Tyyppi:  ammattiliitto
Kotipaikka:  Oslo
Toiminta-alue:  Norja
Jäsenet:  n. 4 100 (2015)
Jäsenlehti:  Arkitektur N
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Norske arkitekters landsforbund (lyh. NAL) on norjalainen valtakunnallinen arkkitehtien ammattiliitto. Se perustettiin vuonna 1911 ja sillä oli noin 4 100 jäsentä vuonna 2015.
Aiheesta muualla

Arkitektur.no (norjaksi)
Nyrkkeilyn maailmanmestaruuskilpailut 1999

Vuoden 1999 nyrkkeilyn maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 20. elokuuta – 27. elokuuta 1999 Houstonissa, Texasissa, Yhdysvalloissa. Kisoissa oteltiin 12 painoluokassa.
Suomen edustajat

| Painoluokka | Nyrkkeilijä | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 63,5 kg | Sami Sipilä | karsiutui 2. kierroksella |
| 67 kg | Amin Asikainen | karsiutui 1. kierroksella |
| 71 kg | Jani Rauhala | karsiutui 2. kierroksella |
Narberth

| Narberth |
| --- | --- |
 Paikallista katukuvaa.
 Narberth
 Koordinaatit: 51°48′N, 4°45′W 
Valtio:   Yhdistynyt kuningaskunta
Maa:   Wales
Kreivikunta:  Pembrokeshire
Väkiluku (2011):  2 489
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Narberth (kymriksi Arberth) on pikkukaupunki Yhdistyneen kuningaskunnan Walesissa Pembrokeshiren kreivikunnassa.
Nimi

Narberthin kymrinkielinen nimi Arberth on johdettu  mahdollisestikelttiläisten kielten ilmauksesta arekwert-, joka viittaa vapaasti kääntäen padon tai aidan edustalla olevaan paikkaan. Toinen mahdollinen seloitys nimen alkuperälle on uhria tarkoittava sana aberth. Nimi Narberth on puolestaan johdettu myöhemmin ilmauksessa yn Arberth eli "Arberthissa".
Historia

Tuolloinen Arberth oli aikanaan historiallisen Dyfedin kuningaskunnan hallitsijoiden keskus. Paikka esiintyy useaanotteeseen keskiaikaisessa walesilaisessa runokokoelmassa Mabinogion, jossa sitä kuvaillaan kukkulaksi, joka liitetään usein yliluonnollisiin tapahtumiin. Tarinassa kukkula on esimerkiksi Rhiannonin ilmestymsipaikka ja myöhemmin päähemnkilö Pwyllin ollessa kukkulalla sumu vie mennessään Dyfedin asukkaat ja näiden karjan. Saman kaltaisista yliluonnollisista kukkuloista puhutaan myös irlantilaisessa perinteessä.
Väestö

Narberthin askuasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 2 489.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Narberth Wikimedia Commonsissa
Narberthin linnan rauniot.
Porvoon ajot

| Porvoon ajot – Borgåloppet |
| --- | --- |
 Vuoden 1928 kilpailun lähtö Porvoosta. Edessä keskellä vaaleassa lippalakissa ajaa Raul Hellberg.
Tiedot
Ajankohta:  kesäkuu
Alue:   Suomi
Laji:  maantie
Tyyppi:  yksipäiväinen
Järjestäjä:  Porvoon akilles
Historia
Ensimmäinen:  1926
Kilpailuja yht.:  94 (vuoteen 2023 mennessä)
Ensimmäinen voittaja:   Raul Hellberg
Eniten voittoja:   Harry Hannus (9 voittoa)
Viimeisin voittaja:   Markus Auvinen
Porvoon ajot on Porvoossa vuosittain ajettava Suomen vanhin pyöräilykilpailu. Kilpailu ajetaan kesäkuun alussa sunnuntaina. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1926.
Historia

Porvoolainen liikemies ja kilpapyöräilijä Raul Hellberg teki aloitteen ensimmäisten Porvoon ajojen järjestämisestä vuonna 1926. Hän oli myös kilpailun ensimmäinen voittaja. Kilpailureitti oli mitaltaan 120 kilometriä, se ajettiin Porvoosta Helsinkiin ja takaisin. Lähtö oli Porvoon torilta, josta seurattiin palkintotuomarien autoa veturitallille asti. Siitä jatkettiin Helsingin maantietä pitkin Helsingin Vanhaan kaupunkiin, sieltä Hämeentietä pitkin Siltasaarenkadulle, ja edelleen Unioninkatua myöden Suurkirkolle (nyk. Helsingin tuomiokirkko). Senaatintorin kulmalla käännyttiin takaisin, ja paluu tapahtui samaa reittiä Porvooseen. Porvoossa ajettiin kilpailun loppu Jokikatua, Nikolainkatua, Uutta Vuorikatua ja Aleksanterinkatua urheilukentälle, jossa oli maali.
Hellberg voitti Porvoon ajot sen alkuvuosina kaikkiaan seitsemän kertaa vuosina 1926–1930, 1932 ja 1934. Ensimmäinen ulkomainen voittaja oli ruotsalainen Nils Welin vuonna 1931. Jatkosodan aikana kilpailua ei järjestetty vuosina 1942–1944.
Porvoon ajoissa parhaiten menestynyt kilpailija on Harry Hannus, joka voitti Porvoon ajot yhdeksän kertaa vuosina 1972–1978 sekä 1980 ja 1983. Kari Myyryläinen voitti Porvoon ajot kuudesti; vuosina 1985, 1988, 1989, 1992, 1995 ja 1996. Kjell Carlström on voittanut kilpailun myös kuudesti vuosina 1998, 2001, 2002, 2003, 2009 ja 2011.
Voittajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1926  Raul Hellberg  1927  Raul Hellberg  1928  Raul Hellberg  1929  Raul Hellberg  1930  Raul Hellberg  1931  Nils Welin  1932  Raul Hellberg  1933  Thor Porko  1934  Raul Hellberg  1935  Arne Berg  1936  Arne Berg  1937  Arne Koivisto  1938  Arne Berg  1939  Hans Preiskeit  1940  Hans Preiskeit  1941  Åke Seyffarth  1942–1944 kilpailua ei ajettu jatkosodan takia  1945  Harry Jansson  1946  Rolf Bernheim  1947  Vilgot Bodin  1948  Torvald Högström  1949  Olle Wickholm  1950  Torvald Högström  1951  Bengt Fröbom  1952  Bengt Fröbom  1953  Nils Henriksson  1954  Anders Ruben Forsblom  1955  Juhani Marttinen  1956  Ronald Ström  1957  Aatos Sivén  1958  Paul Nyman  1959  Juhani Pirskanen |  1960  Unto Hautalahti  1961  Unto Hautalahti  1962  Kaj-Uno Johansson  1963  Eero Karhu  1964  Raimo Honkanen  1965  Olavi Aalto  1966  Raimo Honkanen  1967  Pertti Karhu  1968  Ole Wackström  1969  Raimo Suikkanen  1970  Mauno Uusivirta  1971  Kalevi Eskelinen  1972  Harry Hannus  1973  Harry Hannus  1974  Harry Hannus  1975  Harry Hannus  1976  Harry Hannus  1977  Harry Hannus  1978  Harry Hannus  1979  Patrick Wackström  1980  Harry Hannus  1981  Risto Niemi  1982  Risto Niemi  1983  Harry Hannus  1984  Erik Nyholmer  1985  Kari Myyryläinen  1986  Peter Jonsson  1987  Peter Jonsson  1988  Kari Myyryläinen  1989  Kari Myyryläinen  1990  Juha Kakko  1991  Tapio Niemi |  1992  Kari Myyryläinen  1993  Pasi Hotinen  1994  Peep Mikli  1995  Kari Myyryläinen  1996  Kari Myyryläinen  1997  Esa Skyttä  1998  Kjell Carlström  1999  Oscar Stenström  2000  Andrus Aug  2001  Kjell Carlström  2002  Kjell Carlström  2003  Kjell Carlström  2004  Jussi Veikkanen  2005  Marek Salermo  2006  Mika Nieminen  2007  Mika Nieminen  2008  Marek Salermo  2009  Kjell Carlström  2010  Alexander Gingsjö  2011  Kjell Carlström  2012  Janek Tombak  2013  Paavo Paajanen  2014  Matti Manninen  2015  Ben Carman  2016  Samuel Pökälä  2017  Sebastiaan Pot  2018  Peeter Pung  2019  Joonas Henttala  2020  kilpailua ei ajettu koronaviruspandemian takia  2021  Ukko Peltonen  2022  Riku Övermark (Maantiepyöräilyn SM-kisat)  2023  Markus Auvinen |
Aiheesta muualla

Kilpailun voittajat vuodesta 1926 alkaen (englanniksi) firstcyclingrace.com
Kilpailun viralliset kotisivut porvoonajot.fi
Porvoon ajot Porvoossa kesäkuussa 1971. Pyöräilijöitä toisella kierroksella heti Myyraksen kääntöpaikan jälkeen.
Princeton (New Jersey)

| Princeton |
| --- | --- |
 Kaupungin keskustaa.
 Princeton Mercerin piirikunnan kartalla.
 Princeton
 Koordinaatit: 40°21′30″N, 74°40′0″W 
Valtio:   Yhdysvallat
Osavaltio:  New Jersey
Piirikunta:  Mercer
Väkiluku (2020):  30 681
 
 www.princetonnj.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Princeton on kunta (borough) Yhdysvaltojen New Jerseyn osavaltiossa Mercerin piirikunnassa. Kunta tunnetaan Yhdysvaltojen neljänneksi vanhimman korkeamman asteen oppilaitoksen Princetonin yliopiston kotipaikkana. Sen asukasluku oli vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 30 681.
Maantiede

Princeton sijaitsee New Jerseyn osavaltion länsiosassa Mercerin piirikunnassa Millstonejoen varrella. Trenton sijaitsee Princetonin lounaispuolella.
Historia

Nykyisen Princetonin pääkatu on Nassau Street, joka kulkee mahdollisesti myötäillen vanhaa intiaanien Delaware- ja Raritanjokien välillä käyttämää kulkureittiä. Alueella on ollut siirtolaisasutusta 1680-luvulta lähtien. Kapteeni Henry Greenland perusti tilan paikalle vuonna 1681 ja vuonna 1696 paikalle muutti kveekareita. Paikka tunnettiin vielä tuolloin nimellä Stony Brook. Nykyisen nimen kaltainen nimi Prince Town esiintyy historiallisissa lähteissä ensimmäistä kertaa vuonna 1724. Nimi on mahdollisesti otettu läheisen Kings Townin eli nykyisen Kingstonin innoittamana tai Englannin kuningas ja Oranian ruhtinas (ruhtinas eli eng. prince) Vilhelm III:n mukaan.
Siirtomaa-ajalla Princeton oli pysähdyspaikka matkalla New Yorkista Philadelphiaan. Vuonna 1756 tuolloinen College of New Jersey eli nykyinen Princetonin yliopisto siirrettiin Princetoniin Newarkista. Oppilaitoksen myötä paikkakunnasta alkoi muodostua kulttuurin ja hallinnon keskus. Yhdysvaltain vapaussodan aikana vuonna 1777 Princetonissa käytiin Princetonin taistelu ja kesällä 1778  kesäkuusta marraskuuhun 1783 Princeton oli de facto Yhdysvaltojen pääkaupunki. Yhdysvaltain kongressi kokoontui Kingston Hallin tiloissa palkanmaksujen takia kapinoivien sotilaiden uhkaaman Philadephian sijaan.
Princetonin borough perustettiin 11. helmikuuta 1813 ja nykyinen Mercerin piirikunta perustettiin vuonna 1838. Samana vuonna perustettiin borough'ta ympäröinyt Princeton Township. Albert Einstein muutti Princetoniin vuonna 1933 ja George Gallup perusti mielipidetiedusteluja eli "galluppeja" tekevän yrityksensä Princetonissa vuonna 1935. Princetonin yliopisto kasvoi toisen maailmansodan jälkeisenä aikana ja samalla kasvoi myös Princetonin väliluku. Entiset Princeton borough ja Princeton Township yhdistyivät nykyiseksi Princetoniksi 1. tammikuuta 2013.
Talous

Princetonissa on useiden ulkomaalaisten ja kotimaisten yritysten konttoreita ja tutkimuslaitoksia. Muita tärkeitä talouden aloja ovat julkaisutoiminta, lääketeollisuus ja kemikaaliteollisuus.
Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Princetonissa aikavälillä 2014–2018 olivat 138 194 USD ja henkilöä kohden 76 697 USD. 5,8 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö

Vuonna 2020 Princetonin 30 681 asukkaasta valkoisia oli 59,2 %, aasialaisia 22,0 %, mustia 6,0 % ja alkuperäisasukkaita 0,3 %. Asukkaista 3,9 % kuului johonkin muuhun rotuun ja 8,5 % asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. 9,8 % asukkaista oli hispaanoja tai latinoja. Asukkaista 34,5 % puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 28,8 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Koulutus

Princetonissa sijaitseva alun perin vuonna 1746 perustettu Princetonin yliopisto on New Jerseyn vanhin ja Yhdysvaltojen neljänneksi korkeamman asteen oppilaitos. Kaupungin muita oppilaitoksia ovat Institute for Advanced Study, Princeton Theological Seminary, Westminster Choir College of Rider University ja American Boychoir School.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Princeton (New Jersey) Wikimedia Commonsissa
New Jerseyn osavaltio
| --- | --- |
Alueet:   Central Jersey  Delaware Valley  Jersey Shore  Meadowlands  North Jersey  Pine Barrens  Shore Region  Skylands Region  South Jersey  New Yorkin metropolialue  Tri‑State Region 
Huomattavat kaupungit ja kunnat:   Atlantic City  Bayonne  Camden  Clifton  Edison  Elizabeth  Hackensack  Hoboken  Jersey City  Lakewood  Newark  New Brunswick  Ocean City  Paterson  Perth Amboy  Trenton (pääkaupunki)  Vineland  Woodbridge 
Piirikunnat:   Atlantic  Bergen  Burlington  Camden  Cape May  Cumberland  Essex  Gloucester  Hudson  Hunterdon  Mercer  Middlesex  Monmouth  Morris  Ocean  Passaic  Salem  Somerset  Sussex  Union  Warren 
Princetonin yliopiston Graduate College.
Nassau Hall.
Nassau Street.
Norman Triplett

| Norman Triplett |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. lokakuuta 1861 Perry, Illinois, Yhdysvallat
Kuollut: 1934 (72–73 vuotta)
Kansalaisuus:  amerikkalainen
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  psykologia
Norman D. Triplett (1861–1934) oli yhdysvaltalainen psykologi. Triplett toimi tohtorina Indianan yliopistossa. Triplett tuli tunnetuksi erityisesti artikkelistaan, jota pidetään ensimmäisenä tieteellisenä julkaisuna urheilupsykologian alalla. Artikkelissaan Triplett tutki pyöräilijöiden sosiaalista vaikutusta toisiinsa. Triplett pyrki ymmärtämään, miksi pyöräilijät ajoivat toisinaan nopeammin ajaessaan joko ryhmissä tai pareina.
Varhainen elämä ja koulutus

Norman Triplett syntyi maatilalla vuonna 1861 Perryssä, Illinoisissa. Triplett oli kyyvykäs urheilija. Hän suoritti Jacksonvillen Illinois Collgesta Bachelor of Arts-tutkinnon vuonna 1899. Triplett kiinnostui erityisesti psykologissta ja oli samalla poikkeuksellinen baseball-eplaaja ja lyhyiden matkojen juoksija. Triplett suoritti maisterintutkinnon W. L. Bryanin ja J. A. Bergstroemin alaisuudessa Illinoisin yliopistossa tehden empiiristä tutkimusta pyöräilijöiden kirittämisen dynamogeenisistä vaikutuksista. Vuonna 1900 Triplett valmistui tohtoriksi Clarkin yliopistossa Massachusetssissa.
Ura opettajana ja tutkijana

Vuonna 1901 Norman Triplett aloitti Kansasin normaalikoulussa, joka myöhemmin kehittyi Emporia State Universityksi. Triplett toimi psykologian ja filosofian opettajana ja hänellä oli erittäin laaja opetusohjelma. Triplett loi koulussa perusteet modernille psykologian ja tilastollisen metodologian koulutukselle.
Vaikka Triplettin julkaisemien tieteellisten artikkelien jäi pieneksi, hänen työnsä korkeakouluopettajana ja empiiriset tutkimukset ovat luoneet perusteita useille psykologian osa-alueille. Triplettin tutkimusten aiheina olivat yleinen, differentiaalinen, sosiaalinen, eläin-, epänormaali-, pedagoignen ja urheilupsykologia. Triplettiä on pidetty kokeellisena tutkijana useissa psykologisissa aiheissa.
Nordlandkai

Lyypekin alueen kartta.
Nordlandkai on yksi Lyypekin satama-alueen viidestä terminaalista. Terminaali on Lyypekin satama-alueen suurin, ja se sijaitsee Trave-joen varrella ja sitä operoi Lübecker Hafen-Gesellschaft. Pinta-alaa alueella on 446 000 m². Nordlandkain satamalaituri on 1 550 metriä pitkä ja syvyyttä terminaalilla on 9,5 metriä. Nordlandkain kautta kulkee muun muassa rekkoja, perävaunuja, paperia, uusia autoja ja kontteja. Lisäksi terminaali käsittelee raskaita tavaroita. Terminaali työllistää 350 ihmistä.
Terminaalista on viikoittaista liikennettä Kotkaan, Helsinkiin, Raumalle sekä joihinkin paikkoihin Pohjois-Suomessa. Myös Tallinnaan ja Pietariin suuntautuva liikenne on kasvussa.
Aiheesta muualla

Lübecker Hafen-Gesellschaft (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (saksaksi)
Porin kreivikunta

Porin kreivikunta oli 1651–1679 käytössä ollut hallinnollinen alue, jonka sotamarsalkka Gustaf Horn sai vuonna 1651. Se käsitti Porin kaupungin, talonpoikaistiloja Huittisista, Kokemäeltä ja Ulvilasta sekä Porin kuninkaankartanon, Ulvilassa sijainneen Koiviston kartanon ja Kokemäenjoen lohenkalastamot eli tokeet Ulvilassa ja Kokemäellä. Myöhemmin kreivikunta jäi Hornin leskelle Sigrid Bielkelle ja tämän vävylle Nils Bielkelle. Se peruutettiin 1680 isossa reduktiossa. Porin kreivikunnan hallinnollisena keskuspaikkana toimi Porin kuninkaankartano. Kreivikunnan hajanaisuudesta riippumatta sen hallinto- ja oikeudenkäyttöalue oli yhtenäinen asioiden hoidon yksinkertaistamiseksi. Tähän hallintoalueeseen kuului Suur-Huittinen ja Suur-Ulvila, myös pitäjissä sijainneet muiden omistajien talot.
Alankomaiden nykyisellä kuninkaalla Willem-Alexanderilla on edesmenneen isänsä, prinssipuoliso Claus van Amsbergin kautta sukujuuria Porin kreivikuntaan. Claus van Amsberg polveutui pommerilaisista Schlippenbachin kreiveistä, jotka olivat sotamarsalkka Nils Bielken ja tämän vaimon, Porin kreivittären Eeva Kustaantytär Hornin nuoremman tyttären jälkeläisiä. Eeva Hornin isänisänisä oli Kankaisten ritari Henrik Klaunpoika Horn, joka oli Vehkalahden Salmenkylän Kirstin poika.
Kreivi ja kreivitär

Kreivillinen perhe asui muualla eli Porin kreivikunnassa vallitsi absentismi. Se oli yleinen käytäntö Suomen muissakin kreivikunnissa. Gustaf Horn oli upseerina ja laamannina liikkunut monessa Suomen kolkassa, mutta kreivinä hän hoiti virkatehtäviään Ruotsissa ja Baltiassa, eikä enää käynyt kreivikunnassaan. Ruotsalaissyntyinen kreivitär Sigrid Bielke vieraili kreivikunnassa kesällä 1671.
Yhteydenpito kreivilliseen perheeseen tapahtui niin, että kreivikunnan viranomaiset matkustivat heidän luokseen. Vouti kävi kreivin luona Riiassa kesällä 1654 ja sekä vouti että inspehtori vierailivat Tukholmassa kesällä 1660. Vuonna 1663 kivalteri vei Tukholmaan härkiä ja samana vuonna uusi kivalteriehdokas sai sieltä valtakirjansa. Vouti Paavali Paavalinpoika teki Tukholmaan 3 tai 4 matkaa, viimeisen kerran 1680, jolloin hän teki voudintoimensa lopullisen tilityksen. Kreivikunnan asukkaatkin kävivät Tukholmassa tekemässä anomuksiaan. Näin käsiteltiin monet erimielisyydet veroista, häädöistä ja muista talousasioista. Muu yhteydenpito hoidettiin kirjeitse. Kreiville kirjoitettiin kuukausittain ja kreivittärelle hänen hallinta-aikanaan kahdesti kuukaudessa. Näin kirjeitä lähettivät sekä vouti että inspehtori. Kirjeitä kuljettivat posti ja kreivikunnan omat laivat. Välillä kirjeitä lähetettiin kopioina useampaan paikkaan, kun ei tiedetty varmasti saajan olinpaikkaa.
Kreivikunnan virkamiehet

Porin kreivikunnassa toimi kaksi merkittävää virkamiestä: inspehtori ja vouti. Kreivikunnassa toimi koko sen olemassaolon aikana vain yksi inspehtori. Hän oli Hannu Hannunpoika Gode, joka hoiti virkaa 1651–1671. Kokemäellä noin 1620 syntynyt Gode aloitti työuransa Hämeen läänin lääninkanslian kirjanpitäjänä. Vuonna 1652 marski antoi hänelle Porin pormestarin viran, joka oli sivutoimi. Inspehtorina ollessaan Gode asui aluksi syntymäkodissaan Harjavallan Näyhälän ratsutilalla. 1650-luvulla hänellä oli muutaman vuoden vuokralla Ulvilan Koivistonkartano, jossa hän myös asui.
Inspehtori erotettiin virastaan 1671. Tarkkaa syytä inspehtorin ja kreivittären välirikkoon ei tiedetä, mutta kirjeenvaihdosta ilmenee välien huononeminen pitkältä ajalta. Kreivitär väitti kirjeissään inspehtorin otteen työhön heikenneen ja inspehtori valitteli sairauttaan. Siitä vaatiko kreivitär mahdottomia, ei ole säilynyt tietoja. Kreivitär piti suuren palveluskunnan aiheuttamia kuluja liian suurina ja oli muutenkin kyllästynyt kreivikuntansa aiheuttamiin moniin huoliin. Kesällä 1669 hän harkitsi koko kreivikunnan vuokraamista jollekin halukkaalle ja tarjosi aluettaan myös inspehtorille, mutta tämä ei tarttunut tarjoukseen. Inspehtorin ero johti pitkälliseen oikeudenkäyntiin hänen ja kreivikunnan välillä, jolloin pyrittiin saamaan selkoa selvittämättömiin asioihin. Inspehtori kuoli Näyhälän ratsutilalla 1685.
Northwest Angle

Northwest Angle Minnesotassa, rajautuu Kanadan Manitobaan ja Ontarioon.
Northwest Angle ("Luoteiskulma") on alue Minnesotan osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen erottaa Yhdysvaltain muista alueista Lake of the Woods -järvi, ja se on Alaskaa (ja eräitä 1800-luvulla rajanmäärityksessä tehtyjä virheitä) lukuun ottamatta Yhdysvaltain ainoa osa, joka ulottuu 49. leveyspiirin pohjoispuolelle. Northwest Angleen voi päästä maitse vain Kanadan kautta.
Alue päätyi Yhdysvaltojen omistukseen aikoinaan pitkälti sen takia, etteivät Pariisin rauhanneuvottelijat vuonna 1783 tienneet kovin tarkasti, minkä muotoinen Lake of the Woods -järvi on ja missä suunnassa järvi sijaitsee suhteessa Mississippi-jokeen. Järven luultiin olevan soikio, ja tarkoituksena oli vetää raja sen pohjoisimmasta pisteestä länteen Mississipille, joka taas todellisuudessa sijaitsee järvestä etelään eikä länteen. Northwest Angle on Pariisin rauhansopimuksen mukaisen Yhdysvaltain kartan läntisin kohta. Kaikki sitä lännempänä sijaitsevat alueet on liitetty Yhdysvaltoihin myöhemmin.
Alueen maapinta-ala on 318 neliökilometriä, ja siellä asuu noin sata ihmistä. Alueen vesistöllä kalastetaan etenkin valkosilmäkuhaa.
Rajamuodollisuuksia varten rajalla on miehittämätön koppi, ja ilmoitus rajanylityksestä tehdään iPadilla, puhelimella tai mobiilisovelluksella.
Nokia 260S

Nokia 260S
Nokia 260S on Nokian kiintolevyllä varustettu satelliittiverkon digitaalisovitin. Kiintolevylle voi tallentaa 80 gigatavun edestä televisio-ohjelmia, myös ajastetusti. Vastaanottimeen kuuluu ominaisuus, joka voi pysäyttää televisio-ohjelman ruudulle, jolloin käyttäjä voi katsoa sen loppuun halutessaan. Nokia 260S on yhteensopiva Nokian kamerapuhelinten kanssa, mikä mahdollistaa digitaalivalokuvien siirtämisen langattomasti vastaanottimeen. Digitaalivastaanottimella voi katsoa vapaiden televisio- ja radiokanavien lisäksi maksullisia kanavia Conax-salauksenpurkua ja -kortinlukijaa hyödyntäen. Nokia 260S:ssä on myös seitsemän vuorokauden sähköinen ohjelmaopas (EPG).