Demokraattinen koalitio (Unkari)
Historia

Puolue muodostui, kun Gyurcsány perusti vuonna 2010 Unkarin sosialistisen puolueen (MSZP) sisälle oman ryhmänsä, koska hän oli tyytymätön puolueen suuntaan. Gyurcsány ja hänen ryhmänsä erosivat sosialistisesta puolueesta 22. lokakuuta 2011 ryhtyäkseen perustamaan omaa puoluettaan, päämääränä erityisesti Viktor Orbánin vallan kaataminen. Koska Gyurcsány epäili, että puolueiden laillisuutta valvova yleinen syyttäjä Péter Polt ei hyväksyisi uutta puoluetta, Gyurcsányn ryhmä liittyi ennestään Unkarin puoluerekisterissä olleen Demokraattisen puolueen (unk. Demokrata Párt) osaksi, tämä puolestaan muutti nimensä Demokraattiseksi koalitioksi ja valitsi Gyurcsányn puolueen puheenjohtajaksi.
Vuoden 2014 parlamenttivaaleissa DK yhdessä useimpien muiden oppositiopuolueiden (MSZP, Yhdessä-Vuoropuhelu, MLP) muodosti vaaliliiton nimellä Kormányváltás (’Hallituksenvaihdos’). Vaaliliiton yhteensä saamasta 38 mandaatista DK sai vain neljä, mikä ei riittänyt oman parlamenttiryhmän muodostamiseen. Kehnon menestyksen takia vaaliliitto ei jatkanut yhteistyötä saman vuoden europarlamenttivaaleissa. Niissä DK sai kaksi mandaattia ja liittyi Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmään.
Huhtikuun 2018 parlamenttivaaleihin DK lähti jälleen yksin ja onnistui nostamaan mandaattiensa määrän yhdeksään; näistä edustajista tosin yksi, aiemmin Yhdessä-puolueen perustajiin kuulunut Sándor Székely siirtyi sitoutumattomaksi jo saman vuoden joulukuussa. Toukokuun 2019 europarlamenttivaaleissa DK, kärkiehdokkaanaan Klára Dobrev, Gyurcsányn puoliso, sai neljä mandaattia.
Vuoden 2022 parlamenttivaaleihin muodostettiin jälleen oppositiopuolueiden laaja vaaliliitto, joka omissa esivaaleissaan valitsi yhteisen pääministeriehdokkaan. Tässä äänestyksessä DK:n ehdokas Klára Dobrev hävisi Péter Márki-Zaylle, ja DK:n ja Márki-Zayn välillä oli vaalikampanjan ajan kitkaa. Opposition vaaliliitto sai 57 mandaattia, joista suurimman osuuden, 15 edustajanpaikkaa, hankki DK. Kokonaisuutena opposition vaalikampanja kuitenkin epäonnistui, mistä DK syytti Márki-Zayta. Syyskuussa 2022 Klára Dobrev puoluejohdon pyynnöstä muodosti protestiksi oman ”varjohallituksen”, tarkoituksena osoittaa, miten paljon poliittista potentiaalia DK:n riveistä löytyisi.
Vuoden 2024 kunnallis- ja europarlamenttivaaleihin DK lähti vaaliliitossa toisten oppositiopuolueiden MSZP:n ja Vuoropuhelun kanssa. Tulos oli kaikkien näiden puolueiden kannalta historiallisen huono, mikä johtui ennen kaikkea uuden oppositiopuolueen TISZAn (Kunnioitus ja vapaus) menestyksestä. DK sai europarlamenttiin vain kaksi edustajaa. Kehno vaalitulos nostatti vakavaa keskustelua puolueen tulevaisuudesta; esimerkiksi MSZP:n entinen puheenjohtaja Ildikó Lendvai oli sitä mieltä, että Gyurcsányn kuuluisi vaalitappion jälkeen erota, kuten muiden vaalitappion kokeneiden puolueiden johtajat olivat tehneet, ja että Gyurcsány itse on muuttunut esteeksi puolueensa ja koko vasemmiston uudistumiselle. Gyurcsány kuitenkin kiisti syytökset ja ilmoitti jäävänsä DK:n johtoon.
Uudenvuodenpäivänä 2025 sosiaalisessa mediassa julkaisemassaan uudenvuodenpuheessa TISZAn johtaja Péter Magyar vaati parlamenttia hajotettavaksi ja ennenaikaisia vaaleja. Kaksi päivää myöhemmin Gyurcsány liittyi tähän vaatimukseen ja ilmoitti DK:n parlamenttiryhmän johtajana käynnistävänsä menettelyn parlamentin hajottamiseksi.