stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pyhän Maarian kellot

| Pyhän Maarian kellot> The Bells of St. Mary’s |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Leo McCarey
Käsikirjoittaja:  Dudley Nichols
Tuottaja:  Leo McCarey
Säveltäjä:   Johnny Burke  Robert Emmett Dolan  Jimmy Van Heusen 
Kuvaaja:  George Barnes
Leikkaaja:  Harry Marker
Tuotantosuunnittelija:  William Flannery
Pukusuunnittelija:  Edith Head
Lavastaja:  Darrell Silvera
Pääosat:   Bing Crosby  Ingrid Bergman 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Rainbow Productions
Levittäjä:  RKO Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1945
Kesto:  126 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Kulje tietäni
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyhän Maarian kellot (The Bells of St. Mary’s) on yhdysvaltalainen Leo McCareyn ohjaama elokuva vuodelta 1945. Siinä katoliseen kirkkoon tuleva pappi (Bing Crosby) ajautuu kasvatusmenetelmistä törmäyskurssille koulun johtajattaren (Ingrid Bergman) kanssa. Yhdessä he kuitenkin yrittävät pelastaa koulun lakkautukselta.
Video-oppaassa vuodelta 1995 Bello Romano antoi elokuvan Suomessa julkaistulle VHS-kasettiversiolle kolme tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”hyvä”. Romano sanoo elokuvan olevan ”viaton, hurskas ja hauras” jatko-osa seitsemän Oscar-palkintoa voittaneelle Kulje tietäni -elokuvalle. Pyhän Maarian kellot oli ehdolla kahdeksassa Oscar-kilpailusarjassa, muun muassa paras mies- ja naispääosa ja paras ohjaus. Oscarin se sai parhaasta äänityksestä.
Kuvia

Bing Crosby elokuvan trailerissa.
Ingrid Bergman elokuvan trailerissa.
Aiheesta muualla

Pyhän Maarian kellot Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Taivaansiivet

| Taivaansiivet |
| --- | --- |
 isotaivaansiipi (Morpho didius)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Päiväperhoset Papilionoidea
Heimo::  Täpläperhoset Nymphalidae
Alaheimo::  Heinäperhoset Satyrinae
Tribus::  Morphini
Suku::  Taivaansiivet Morpho  Fabricius, 1807
Katso myös
   Taivaansiivet Wikispeciesissä   Taivaansiivet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isotaivaansiiven siipien alapinnat
Taivaansiivet (Morpho) on täpläperhosiin kuuluva perhossuku. Sen noin 70 lajia ovat neotrooppisia ja niitä tavataan Meksikosta Etelä-Amerikkaan.
Suvun perhoset ovat suurikokoisia siipivälin vaihdellessa vuoritaivaansiiven (Morpho rhodopteron) noin 75 mm:sta jättitaivaansiiven (Morpho hecuba) yli 150 mm:iin. Lajeilla esiintyy sukupuolidimorfismia ja naaraat ovat väritykseltään koiraita vaatimattomampia, usein ruskeankirjavia. Useimpien lajien koirasyksilöiden siivet ovat sinisen tai vihreän metallinkiiltoisia. Väri ei synny väriaineiden vaikutuksesta vaan heijastusten ja interferenssin vaikutuksesta siipisuomujen valoa taittavissa kerroksissa. On arvioitu, että siipien yläpinnasta heijastuu jopa 75 % siihen osuvasta sinisestä valosta. Muutamat lajit ovat valkoisia, harmaita tai punertavia. Siipien alapinnat ovat ruskeankirjavia ja niissä on tavallisesti laajoja, saalistajaa harhauttavia silmätäpliä.
Kirkkaan värityksen ja suuren kokonsa vuoksi taivaansiivet ovat suosittuja keräilykohteita ja kuuluvat monien perhospuutarhojen valikoimaan. Aikuiset perhoset ruokailevat kukkien medellä ja käyneillä hedelmillä.
Toukat ovat yleensä punaruskeita ja poltinkarvojen peittämiä.
Koirasperhoset lentävät metsien latvustoissa tai joskus aukkopaikoilla lähempänä maan pintaa ja vartioivat reviiriään tunkeilevia lajikumppaneitaan vastaan.
Aiheesta muualla

funet.fi (englanniksi)
Vukusic et al. (1999) Quantified Interference and Diffraction in Single Morpho Butterfly Scales. Proc. Biol. Sci. 266, 1403
goliathus.cz (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
flickr - Morpho
kuvia lajeista (Arkistoitu – Internet Archive) (japaniksi)
kuvia
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q645804  Wikispecies: Morpho  BioLib: 116553  BOLD: 7105  BugGuide: 62011  ButMoth: 18659.0  CoL: 92G2R  EoL: 17446  GBIF: 1909888  iNaturalist: 68755  ITIS: 777619  LepIndex: 146132  NCBI: 64446  Open Tree of Life: 112773  Plazi: 2C05347E-1A70-6EC8-C83C-925B7C463700  ZooBank: 3AFED229-D4DA-437A-9E7F-93012E8769CC
Reinhold von Becker

Reinhold von Becker (26. joulukuuta 1788 Kangasniemi – 10. kesäkuuta 1858 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja suomen kielen tutkija. Hän oli kotoisin Kangasniemeltä.
Von Beckerin vanhemmat olivat Kangasniemen Paapolassa maatilan omistanut tykistön kersantti Anders von Becker (k. 1808) ja Anna Sofia Sundström. Reinhold von Becker vietti lapsuutensa Kangasniemen Kaihlamäen kylän Hännilässä, joka kuului Sarvikosken kartanoon ja oli Beckerien sukutila. Hän kävi Kuopion triviaalikoulua ja Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1807. Von Becker valmistui Turun akatemiasta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1810 sekä suoritti pedagogian tutkinnon 1812.
Von Becker oli Turun akatemian (vuodesta 1828 Aleksanterin yliopiston) historian dosenttina vuodesta 1813, konsistorin amanuenssina 1814 ja historian apulaisena vuodesta 1816. Hän oli ajoittain historian vt. professorina vuosina 1817–1834 ja toimi Hämäläisen osakunnan kuraattorina 1839–1841 sekä senaatin vt. suomen kielen kääntäjänä 1829–1856. Von Reinhold jäi yliopistosta lakkautuspalkalle 1852. Hän sai professorin arvonimen 1834.
Von Becker teki vuonna 1819 kielen- ja kansanrunoudentutkimusmatkan Pohjois-Suomeen ja julkaisi vuonna 1824 itämurteita suosivan suomen kieliopin Finsk grammatik. Suomen kielen muoto-opin ja lauseopin kuvaus oli siihenastisista teoksista tarkin. Savolaistaustastaan huolimatta von Becker otti d:tä puoltavan kannan t:d-astevaihtelun heikon asteen merkitsemisessä.selvennä Hän toimitti vuosina 1820–1822 Turun Wiikko-Sanomia ja sai lehden levikin kohoamaan 2 000:een.
Von Becker sepitti erityisesti lehtityössään 1820-luvulla suomen kieleen uusia sanoja. Niistä nykyisessäkin käytössä ovat hallinto, huonekalu, ihmiskunta, ilmapuntari, kalusto, keksintö, laitos, lausunto, lukio, mielekäs, napa (maantiede), nide, nisäkäs, rohto, sanomalehti, toimenpide, valtameri, virasto, vuosikerta ja väestö. Savolaismurteista hän toi kirjakielen käyttöön esimerkiksi sanat eläke, jänne, kokeilla, mäntä, sijainen, sivistää, sivistys ja sivistyä. Uudempi teos määrittää kuitenkin sanat jänne ja mäntä vanhemmiksi, edellisen Agricolasta alkaen ja jälkimmäisen vuodelta 1745.
Von Beckerin mukaan on nimetty Kangasniemen keskustan alakoulu. Hänen nimeään kantaa myös pikkuplaneetta 3522 Becker.
Reinhold von Becker oli naimisissa 1822 Karolina Idestamin (k. 1858) kanssa. Heidän poikiaan olivat professori, valtioneuvos Frans Josef von Becker, akateemikko, professori Adolf von Becker ja opettaja, kirjailija Karl Hugo von Becker.
Teokset

Finsk grammatik.  Bibel-sällskapets tryckeri, Åbo 1824 (Teos pdf-tiedostona Doriassa)
Seututie

Liikennemerkki nro F31: "Seututien numero".
Seututien numeromerkki vuoteen 1994 asti.
Seututie 733
Seututiet (lyhenne st; ruots. regionalväg) ovat Suomen tieverkon maanteitä, jotka palvelevat seutukuntien liikennettä ja liittävät näitä valta- ja kantateihin. Seututeiden liikenteellinen merkitys on siis valta- ja kantateitä pienempi, mutta yhdysteitä suurempi. Seututeille on tienumerointijärjestelmässä varattu numerot 100–999. Tieopasteisiin numerot on merkitty mustin numeroin valkoiselle pohjalle.
Osa seututeistä on valtateiden rinnakkaisteitä, yleensä nykyistä valtatietä vanhempia, samojen paikkakuntien välisiä teitä, jotka toimivat varareitteinä valtateille ja tarjoavat vaihtoehdon hitaammalle liikenteelle. Moottoriteiden rinnalla kulkee aina rinnakkaistie,lähde? joka yleensä on tieluokaltaan seututie.
Liikenne- ja viestintäministeriö määrää, mitkä tiet ovat seututeitä. Seututeiden numerointi aloitettiin 1960-luvun lopulla tarkoituksena numeroida tärkeimmät päätieverkon ulkopuolella olevat tiet. Vuoden 2014 alussa Suomessa oli 13 609 kilometriä seututeitä. Seututeistä noin 35 prosenttia on kestopäällysteisiä, noin 62 prosenttia kevytpäällysteisiä ja noin 3 prosenttia sorateitä. Vain alle prosentti seututeistä on kaksiajorataisia, kuten seututie 101 eli Kehä I.
Alkuperäinen numerointi tiepiireittäin

Alun perin seututeiden numerot on jaettu tiepiireittäin. Jaottelusta on tingitty uudistusten ja tiepiirien muutosten myötä. Nykyisten ELY-keskusten toimialueet eivät kaikilta osin vastaa vanhoja tiepiirejä. Monet moottoriteiden rinnakkaisteinä toimivat entiset valtatiet on ELY-keskuksesta riippumatta numeroitu muodossa 1x0, missä "x" on kyseisen valtatien numero. Esimerkiksi valtatien 1 rinnakkaistie on seututie 110 ja valtatien 3 rinnakkaistie seututie 130.
|   | Tiepiiri | Numerotlähde? |
| --- | --- | --- |
| 01 | Uudenmaan tiepiiri | 100–179 |
| 02 | Turun tiepiiri | 180–279 |
| 04 | Hämeen tiepiiri | 280–349 |
| 05 | Kymen tiepiiri | 350–409 |
| 06 | Etelä-Savon tiepiiri | 410–479 |
| 07 | Pohjois-Karjalan tiepiiri | 480–529 |
| 08 | Pohjois-Savon tiepiiri | 530–599 |
| 09 | Keski-Suomen tiepiiri | 600–659 |
| 10 | Vaasan tiepiiri | 660–749 |
| 11 | Keski-Pohjanmaan tiepiiri | 750–799 |
| 12 | Oulun tiepiiri | 800–869 |
| 13 | Kainuun tiepiiri | 870–919 |
| 14 | Lapin tiepiiri | 920–972 |
| xx | väliaikaiset tienumerot | 973–999 |
Uudenmaan ELY

Karhusaari – Konala – Itäkeskus (Kehä I)
Matinkylä – Viherlaakso (Kehä II)
Länsisalmi – Vuosaaren satama
Pohja – Karjalohja – Sammatti – Nummi
Helsinki – Turku (Vt 1 rinnakkaistie)
Karjaa – Pohja – Tenhola
Inkoo – Virkkala
Nihtisilta – Kauniainen
Sunnanvik – Siuntio kk
Siuntio kk – Lohja
Helsinki – Olkkala (vanha Vt 2)
Nummi – Hyönölä
Karkkila – Ikkala
Ikkala – Pusula – Hyönölä
Vantaankoski – Tampere (Vt 3 rinnakkaistie)
Lamminsuon eritasoliittymä (Vt3) – Loppi (Klaukkalan kehätie)
Karkkila – Vihtijärvi
Karkkila – Läyliäinen
Vantaanportti – Helsinki-Vantaan lentoasema
Ilmakehä
Nurmijärvi – Hyrylä
Vaarala – Lusi (Vt 4 rinnakkaistie)
Hyvinkään pohjoinen kehätie
Hyrylä – Järvenpää
Järvenpää – Pornainen
Hyrylä – Kerava – Nikkilä – Kilpilahti
Pornainen – Monninkylä
Maantiekylä – Nikinmäki
Sääksjärvi – Pukkila – Myrskylä
Levanto – Orimattila
Koskenkylä – Orimattila – Lahti
Helsinki – Vaalimaa (Vt 7 rinnakkaistie)
Orimattila – Artjärvi
Myrskylä – Artjärvi – Kimonkylä
Loviisa – Lapinjärvi
Loviisa – Valko
Salo – Mustio – Inkoo
Ypäjä – Loimaa – Alastaro – Huovinrinne
Murto – Punkalaidun
Koisjärvi – Hyönölä – Somero
Somero – Forssa
Perähuhta – Saviniemi
Forssa – Urjala
Hyvinkää – Hausjärvi kk – Turenki – Hämeenlinna
Virala – Lammi
Levanto – Järvelä – Hämeenkoski
Hollola – Renkomäki
Eteläinen – Hauho
Lahti – Uusikylä (Vt 12 rinnakkaistie)
Vääksy – Vierumäki
Vääksy – Sysmä
Lammi – Hillilä
Elimäki – Kausala
Kausala – Kimola
Jaala – Vierumäki
Kalho – Sysmä
Hevossaarentie
Sukurantie
Hartola – Sysmä
Lusin Liittymätie
Hartola – Pertunmaa
Sysmä – Luhanka – Tammijärvi
Varsinais-Suomen ELY

Helsinki – Turku (Vt 1 rinnakkaistie)
Kaarina – Parainen – Korppoo
Kemiö – Paimio – Tarvasjoki
Perniö – Kemiö – Taalintehdas
Pitkämäki – Raisionlahti (Naantalin pikatie)
Salo – Mustio – Inkoo
Naantali – Rymättylä
Raisio – Kustavi
Mietoinen – Lokalahti
Taivassalo – Uusikaupunki – Pyhäranta – Varhokylä
Turun Lentoasemantie
Lieto as – Yläne – Säkylä – Eura
Panelia – Kiukainen
Loimaa – Oripää – Yläne – Hinnerjoki
Säkylä – Huittinen
Ypäjä – Loimaa – Alastaro – Säkylä
Turku – Aura (Vt 9 rinnakkaistie)
Halikko – Aura
Huittinen – Punkalaidun – Urjala
Kanteenmaa – Alastaro
Kullaa – Lavia
Mouhijärvi – Suodenniemi – Lavia
Ikaalinen – Jämijärvi – Niinisalo
Mäntyluoto – Reposaari
Merikarvia – Siikainen – Ala-Honkajoki
Lampaluoto – Lamppi (Porin saaristotie)
Niinisalo – Karvia – Jalasjärvi
Parkano – Karvia – Kauhajärvi
Koisjärvi – Hyönölä – Somero
Somero – Forssa
Kuvaskangas – Isojoki – Päntäne
Honkajoki – Isojoki – Lapväärtti
Pirkanmaan ELY

Vantaankoski – Tampere (Vt 3 rinnakkaistie)
Kylmäkoski – Lempäälä (Vt 9 rinnakkaistie)
Huittinen – Punkalaidun – Urjala
Kanteenmaa – Alastaro
Murto – Punkalaidun
Keikyä – Vammala – Häijää – Kyröskoski
Punkalaidun – Vammala
Mouhijärvi – Suodenniemi – Lavia
Ikaalinen – Jämijärvi – Niinisalo
Parkano – Karvia – Kauhajärvi
Hämeenkyrö – Viljakkala – Heittola
Forssa – Urjala
Lempäälä – Vesilahti – Stormi
Uittamo – Toijala – Viiala
Konho – Valkeakoski
Valkeakoski – Iltasmäki
Pirkkala – Tampere-Pirkkalan lentoasema
Sääksjärvi – Hervanta
Valkeakoski – Kangasala
Pälkäne – Luopioinen – Kuhmalahti
Kangasala – Sahalahti – Kuhmalahti – Kuhmoinen
Parkano – Kuru
Kuru – Ruovesi
Aitolahti – Teisko – Jäminkipohja
Kaukajärvi – Kangasala – Huutijärvi (Vt 12 rinnakkaistie)
Ruhala – Vilppula
Vilppula – Pohjaslahti – Kotala
Vilppula – Mänttä
Riihiniemi – Vilppula – Keuruu
Kurjenkylä – Peräseinäjoki – Seinäjoki
Keski-Suomen ELY

Kangasala – Poikkijärvi
Eväjärvi – Halli – Mänttä
Riihiniemi – Vilppula – Keuruu
Toivola – Pertunmaa – Joutsa
Otava – Hirvensalmi – Leivonmäki
Kangasniemi – Hankasalmi as
Säviä – Ruotanen
Lintukangas
Jämsänkoski – Petäjävesi
Korpilahti – Petäjävesi
Korpilahti – Joutsa
Sysmä – Luhanka – Tammijärvi
Joutsa – Kangasniemi
Viisarimäki – Toivakka – Ruuhimäki
Keuruu – Myllymäki
Palokka – Vehniä (Vt 4 rinnakkaistie)
Multia – Uurainen – Hirvaskangas
Palokka – Uurainen
Lentoasemantie, Tikkakoski
Saarijärvi – Väätäiskylä
Pylkönmäki – Karstula
Jyväskylä – Laukaa – Sumiainen – Konginkangas
Vaajakoski – Leppävesi – Tikkamannila
Metsolahti – Vihtavuori
Hankasalmi as – Hankasalmi – Konnevesi
Kuusa – Suolahti – Äänekoski
Viisarimäki – Kanavuori (Vt 4 rinnakkaistie)
Saarijärvi – Kannonkoski – Vuoskoski
Elämäjärvi – Haapajärvi
Istunmäki – Ahveninen – Muikunlahti
Kurjenneva – Kuortane – Karstula
Pihtipudas – Reisjärvi – Sievi
Viitasaari – Kannus – Himanka
Kaakkois-Suomen ELY

Virasoja – Oritlampi (Vt 6 rinnakkaistie)
Helsinki – Vaalimaa (Vt 7 rinnakkaistie)
Mussalontie
Keltakangas – Myllykoski – Ummeljoki
Elimäki – Inkeroinen
Merituulentie
Karhula – Anjala
Anjala – Koria
Elimäki – Kausala
Kausala – Kimola
Jaala – Vierumäki
Kouvola – Koria
Keltti – Kuusankoski – Voikkaa
Kouvola – Kiehuva
Valkeala – Mäntyharju – Uutela
Jaala – Tuohikotti
Kouvola – Heparo
Hamina – Sippola – Keltakangas
Haminan Satamatie
Kouvola – Tykkimäki
Summa – Husula (Vt 7 rinnakkaistie)
Sippola – Kaipiainen
Tuohikotti – Savitaipale
Taavetti – Savitaipale
Iitiä – Lemi – Huttula
Virolahti – Miehikkälä – Taavetti
Lappeenranta – Ylämaa – Vaalimaa
Simola – Vainikkala
Korvenkylä – Imatrankoski
Lappeenranta – Taipalsaari – Savitaipale
Savitaipale – Partakoski – Suomenniemi
Virmutjoki – Sulkava
Etelä-Pohjanmaan ELY

Niinisalo – Karvia – Jalasjärvi
Parkano – Karvia – Kauhajärvi
Keuruu – Myllymäki
Kuvaskangas – Isojoki – Kauhajoki
Tiukka – Kristiinankaupunki
Kristiinankaupunki – Karijoki – Kauhajoki
Honkajoki – Isojoki – Kristiinankaupunki
Kauhajoki – Peräseinäjoki – Taipalus
Perälä – Närpiö – Korsnäs – Maalahti – Vikby
Närpiö – Kaskinen
Långåminne – Maalahti
Teuva – Ylimarkku
Kainasto – Jurva – Kolnebacken
Ohrikylä – Karijoki – Teuva – Jurva – Laihia
Kurikka – Jurva
Virrat – Peräseinäjoki – Seinäjoki
Seinäjoki – Kuortane – Karstula
Honkakylä – Ilmajoki – Huissinkylä
Vaasan Lentokentäntie
Kuortane – Myllykangas – Lappajärvi
Alajärvi – Soini
Helsingby – Vanha Vaasa (Vt 3 rinnakkaistie)
Tervajoki – Vähäkyrö – Vaasa
Vähäkyrö – Vöyri – Kaitsor
Ylistaro – Ylihärmä
Vaasa – Raippaluoto
Koivulahti – Ylihärmä
Kauhava – Lappajärvi
Voltti – Kortesjärvi
Lappajärvi – Kortesjärvi – Pietarsaari
Kovjoki – Uusikaarlepyy
Ytteresse – Åsbacka
Kruunupyy – Alaveteli
Ytterjeppo – Uusikaarlepyy – Pietarsaari – Kokkola
Vimpeli – Veteli
Evijärvi – Räyrinki – Lestijärvi
Kokkolan Satamatie
Kälviä – Ullava
Viitasaari – Kannus – Himanka
Pohjois-Pohjanmaan ELY

Lieksa – Kuhmo
Säviä – Pyhäsalmi
Kiuruvesi – Pyhäntä
Elämäjärvi – Haapajärvi
Pihtipudas – Reisjärvi – Sievi
Sievi – Kalajoki
Viitasaari – Kannus – Himanka
Kalajoki – Oulainen – Kärsämäki
Alavieska – Pyhäjoki
Pyhäjoki – Vihanti
Maliskylä – Haapavesi
Ojakylä – Pulkkila
Ylivieska – Haapavesi – Piippola – Vaala – Puolanka – Taivalkoski
Rantsila – Paavola – Ruukki – Revonlahti – Siikajoenkylä
Pattijoki – Siikajoenkylä – Lumijoki – Liminka
Maikkula – Oulun lentoasema
Kempele – Hailuoto – Marjaniemi
Terskanperä – Kestilä
Pyhäntä – Kestilä – Temmes
Ala-Temmes – Tyrnävä – Muhos
Oulu – Ylikiiminki
Muhos – Ylikiiminki
Ylikiiminki – Sanginkylä
Utajärvi – Puolanka
Suomussalmi – Juntusranta – Murtovaara
Kempele
Liminka – Oulu – Ii (Vt 4 rinnakkaistie)
Haukipudas – Kiiminki – Ylikiiminki
Kiiminki – Yli-Ii – Oijärvi – Taininiemi
Ii – Yli-Ii
Pudasjärvi – Olhava
Pintamo – Syöte – Ranua
Syöte – Virkkunen
Taivalkoski – Posio
Kuusamo – Kortesalmi
Rautavaara – Talvivaara – Kajaani
Vuottolahti – Vuolijoki – Säräisniemi
Sotkamo – Ristijärvi – Kantola
891 Hyrynsalmi – Puolanka
892 Kytömäki – Suomussalmi
897 Suomussalmi – Näljänkä
899 Vuokatti – Jormua
900 Sotkamo – Kuhmo
904 Hietaperä – Hyrynsalmi
912 Kuhmo – Suomussalmi
950 Kuusamo – Salla
Pohjois-Savon ELY

368 Valkeala – Mäntyharju – Uutela
381 Suomenniemi – Mäntyharju
419 Vihantasalmi – Mäntyharju
420 Mäntyharju – Ristiina
423 Hartola – Pertunmaa
426 Kuortti – Pertunmaa
428 Toivola – Pertunmaa – Joutsa
429 Uutela – Hirvensalmi
431 Otava – Hirvensalmi – Leivonmäki
434 Puumala – Juva
435 Sairalanmäki – Sulkava – Kallislahti
436 Kaskii – Pieksänlahti
438 Virmutjoki – Sulkava
446 Kangasniemi – Hankasalmi as
447 Kangasniemi – Pieksämäki
453 Pieksämäki – Jäppilä – Varkaus
455 Joroinen – Särkimäki
459 Juva – Virtasalmi – Sihvolanmäki
464 Parkumäki – Rantasalmi – Tahkoranta
467 Hiismäki – Rantasalmi
468 Savonlinna – Kangaslampi – Sarkamäki
471 Savonlinna – Enonkoski – Sappu
474 Seikanlampi – Savonranta – Vihtari
476 Pohjoislahti – Heinävesi – Liperi – Ylämylly
477 Vihtari – Juojärvi – Outokumpu
479 Punkaharju – Purujärvi
482 Tolosenmäki – Rääkkylä – Liperi – Käsämä
484 Rääkkylä – Hammaslahti
486 Puhos – Kitee – Tohmajärvi
487 Tolosenmäki – Kitee
492 Hammaslahti – Kiihtelysvaara
494 Tohmajärvi – Kiihtelysvaara – Heinävaara
495 Huhtilampi – Kovero
496 Hoilola – Tuupovaara – Kovero
500 Niirala – Ilomantsi
501 Joensuun lentoasema
502 Ylämylly – Polvijärvi – Maarianvaara
504 Outokumpu – Polvijärvi – Koli
506 Juuka – Luikonlahti
508 Juuka – Viitaniemi
512 Kovero – Eno
513 Luhtapohja – Uimaharju
514 Eno – Ilomantsi
515 Romppala – Ahveninen – Uimaharju
518 Eno – Ahveninen – Kyyrönvaara
522 Ilomantsi – Hattuvaara – Lieksa
524 Lieksa – Kuhmo
531 Lempyy – Palokangas
533 Tihusniemi – Leppävirta
534 Leppävirta – Vuorinen
536 Konnuslahti – Vehmersalmi
539 Kylmälahti – Vehmersalmi – Lehtomäki
542 Karvio – Tuusjärvi
543 Rautalampi – Kerkonkoski
544 Pajumäki – Tuusniemi
545 Suonenjoki – Vesanto
548 Suonenjoki – Karttula
551 Kuopio – Vesanto – Ahveninen
552 Niinivedenpää – Keitele
553 Humalajoki – Kuopio (Vt 5 rinnakkaistie)
554 Karttula – Säviä
559 Vuorela – Siilinjärvi (Vt 5 rinnakkaistie)
560 Säviä – Pyhäsalmi
561 Pielavesi – Kiuruvesi
562 Kuopion lentoasema
563 Pielavesi – Peltosalmi
566 Riistavesi – Kaavi
567 Riistavesi – Muuruvesi – Juankoski
568 Tuusniemi – Kaavi
569 Kaavi – Juankoski – Nilsiä
570 Juankoski – Säyneinen – Hankamäki
573 Outokumpu – Kaavi
576 Siilinjärvi – Varpaisjärvi
577 Nilsiä – Varpaisjärvi
580 Hankamäki – Rautavaara
582 Lapinlahti – Varpaisjärvi – Rautavaara
588 Pihlajaharju – Soinlahti (Vt 5 rinnakkaistie)
595 Kiuruvesi – Vieremä
599 Kiuruvesi – Pyhäntä
616 Joutsa – Kangasniemi
659 Istunmäki – Ahveninen – Muikunlahti
870 Rautavaara – Talvivaara – Kajaani
Lapin ELY

849 Kiiminki – Yli-Ii – Oijärvi – Taininiemi
858 Pintamo – Syöte – Ranua
863 Taivalkoski – Posio
920 Kemi – Ajos
921 Lautiosaari – Tornio (Vt 29 rinnakkaistie)
922 Tornio – Röyttä
923 Alaniemi – Tervola
924 Simo – Ranua
925 Veitsiluoto
926 Kemi – Tervola – Rovaniemi
927 Vojakkala – Paakkola
928 Tervola
929 Tervola – Pakisvaara
930 Aavasaksa – Muurola
932 Aavasaksa – Raanujärvi
933 Valajaskoski
934 Saarenkylä – Meltaus
935 Pello – Meltaus
937 Pello – raja
940 Kolari – Äkäslompolo – Äkäsjärvi
941 Ranua – Posio
942 Ranua – Autti
943 Kolari – raja
944 Autti – Kemijärvi
945 Perä-Posio – Isokylä
947 Posio – Maaninkavaara
950 Kuusamo – Salla
951 Rovaniemen lentoasema
952 Meltaus – Sodankylä
954 Muonio – raja
955 Köngäs – Inari
956 Sirkka – Hetta
957 Särkijärvi – Peltovuoma
959 Kaaresuvanto – raja
962 Vuostimo – Torvinen
965 Pelkosenniemi – Savukoski – Kelloselkä
967 Sodankylä – Savukoski
969 Ivalo – Nellim – Virtaniemi
970 Karigasniemi – Utsjoki – Nuorgam
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie Wikimedia Commonsissa
Tienumerokartat Tiehallinto. Viitattu 28.11.2009.[vanhentunut linkki]
Seututie 101 (Kehä I) Helsingin Lassilassa
Seututie 102 (Kehä II) Espoossa
Seututie 110 Espoon Bembölessä
Seututie 120 Helsingin Konalassa
Seututie 130 Valkeakosken Sääksmäellä
Seututie 170 Porvoon Ilolassa
Seututie 204 Säkylän ja Pöytyän (kuvanottohetkellä Yläneen) rajalla
Seututie 224 Halikon Vaskiolla Salossa
Seututie 269 Porissa
Seututie 276 Ikaalisten Tevaniemessä
Kärkisten silta seututiellä 610
Seututie 357 tiellä ylitettävä Susikosken silta joka sijaitsee Kotkan ja Kouvolan rajalla
Seututie 371:een kuuluvan Kapakkamäentien ja Reitkallintien risteys
Seututie 672 Jalasjärvellä
Seututie 724 Raippaluodon sillalla Mustasaaressa
Seututie 815 lähestyttäessä lauttasatamaa Oulunsalon Riutunkarissa
Seututie 848 Kiimingin Koitelissa
Seututietä 786 länteen, lähellä Merijärveä
Seututietä 787 luoteeseen Merijärvellä
Seututie 479 Naaralahdessa Punkaharjulla
Seututie 536 Vehmersalmen silta Vehmersalmella Kuopiossa
Seututie 955 Kittilän Pokassa.
Seututie 956 Enontekiön Hetassa
Poroja seututiellä 962 Sodankylässä
Seututie 970 Utsjoen Nuorgamissa
Keskiyön juhla

| Keskiyön juhla> A Feast at Midnight |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Justin Hardy
Käsikirjoittaja:   Justin Hardy  Yoshi Nishio 
Tuottaja:  Yoshi Nishio
Säveltäjä:  David Hughes (käännä suomeksi)
Kuvaaja:  Tim Maurice-Jones
Pääosat:   Christopher Lee  Robert Hardy  Edward Fox 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Kwai River
Ensi-ilta:   Yhdistynyt kuningaskunta marraskuu 1994  Lontoon elokuvajuhlat  26. maaliskuuta 1995 
Kesto:  105 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keskiyön juhla (engl. A Feast at Midnight) on Justin Hardy ohjaama brittiläinen komediaelokuva. Ohjaaja Hardy myös käsikirjoitti elokuvan Yoshi Nishion kanssa. Nishio tuotti elokuvan.
Komedian pääosissa ovat Christopher Lee, Robert Hardy ja Edward Fox. Keskiyön juhla sai ensimmäisen ensi-iltansa marraskuussa vuonna 1994 Lontoon elokuvajuhlilla. Elokuva julkaistiin 26. maaliskuuta vuonna 1995.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Christopher Lee  | … |  V. E. ”Raptor” Longfellow   |
|  Robert Hardy  | … |  Rehtori   |
|  Edward Fox  | … |  Isä   |
|  Freddie Findlay  | … |  Magnus   |
|  Aled Roberts  | … |  Goff   |
|  Andrew Lusher  | … |  Tava   |
|  Samuel West  | … |  Chef   |
|  Carol MacReady  | … |  Neiti Plunder   |
|  Lisa Faulkner  | … |  Neiti Charlotte   |
|  John Hurley  | … |  Cabbie   |
|  Michael Gove  | … |  Chaplain   |
Aiheesta muualla

Keskiyön juhla Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Keskiyön juhla Elonet.
Keskiyön juhla AllMoviessa. (englanniksi)
Gregoryn tytöt

| Gregoryn tytöt> Gregory’s Two Girls |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bill Forsyth
Käsikirjoittaja:  Bill Forsyth
Tuottaja:  Christopher Young
Säveltäjä:  Michael Gibbs
Kuvaaja:  John de Borman
Leikkaaja:  John Gow
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iso-Britannia, Saksa
Levittäjä:  Channel 4
Ensi-ilta:  1999
Kesto:  110 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gregoryn tytöt (Gregory’s Two Girls, Iso-Britannia/Saksa) on Bill Forsythin ohjaama draamakomedia vuodelta 1999. Se on jatko-osa Forsythin pari vuosikymmentä aiemmin tekemälle elokuvalle Gregory’s Girl – nykypäivän romanssi.