stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koumaïra

| Koumaïra |
| --- | --- |
 Koumaïra
 Koordinaatit: 15°47′3″N, 3°51′54″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Timbuktun alue
Piiri:  Niafunkén piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  476 km²
Väkiluku (2009):  14 800
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koumaïra on maalaiskunta ja sen keskuskylä Timbuktun alueen Niafunkén piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen sivuhaaran Bara Issan varrella 20 kilometriä Niafunkésta kaakkoon. Kunnassa on 14 800 asukasta (vuonna 2009).
Koumaïran kunnan pinta-ala on arviolta 476 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Niafunkén piirin Soboundoun, idässä Fittougan ja kaakossa N’Gorkoun kuntiin sekä lounaassa Moptin alueeseen. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Sen läpi virtaavat Nigerin haarajoet Bara Issa, Dioni, Koli-Koli ja Gabi, jotka muodostavat ajoittain kuivuvia järviä.
Kuntaan kuuluu 36 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, songhaita, fulbeja ja bozoja. Vallitseva uskonto on islam.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, käsityöammatit ja pienimuotoinen kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, hirssi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, vuohet, lampaat, aasit, hevoset, kamelit ja siipikarja. Kalastusta harjoittavat tulva-aikana bozot ja sorkot. Karjaa ja kalaa myydään Moptiin.
Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluu kahdeksan koulua ja terveysasema.
Knud Hjortø

| Knud Hjortø> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1869 Kirke Værløse, Tanska
Kuollut: 1931 (61–62 vuotta) Frederiksborg, Tanska
Kansalaisuus:  Tanska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: tanska
Tuotannon kieli: tanska
Pääteokset:  trilogia Stöv og stjerner  To verdener  Hans Raaskov
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Knud Hjortø (1869 Kirke Værløse, Tanska – 1931 Frederiksborg [lähde? ], Tanska) oli tanskalainen kirjailija. Hänen esikoisteoksensa Syner ilmestyi 1899. Sen jälkeen hän kirjoitti maaseutukuvauksia sekä trilogian Støv og stjærner, To verdener ja Hans Raaskov (1904–1906), joka on nykyaikaisen psykologisen romaanin edelläkävijä korostaessan tiedostamattoman merkitystä.
Knud Lavard

Knudin kuva keskiaikaisessa kirkossa.
Knud Lavard (1090-luvulla - 7. tammikuuta 1131 Haraldsted) oli Tanskan prinssi ja pyhimys. Hänen nimensä "Lavard" vastaa englannin lordi-titteliä.
Knud oli kuningas Eerik Ejegodin poika, mutta Eerik kuoli Knudin ollessa alle 10-vuotias. Koska Knud oli liian nuori isänsä seuraajaksi, hänen sedästään Niilo Sveninpojasta tuli uusi kuningas. Niilo nimitti Knudin vuonna 1115 Slesvigin jaarliksi. Knud kävi sotia lähiseudun vendejä vastaan. Kun vendien ruhtinas kuoli vuonna 1129 Knud sai Saksan kuninkaan Lotharin nimittämään itsensä uudeksi ruhtinaaksi ("knes"). Vendien ruhtinas Niklot nousi vuonna 1129 kapinaan Knudia vastaan, mutta Knud kukisti kapinan.
Kuningas Niilon poika Maunu piti Knudia kilpailijana Tanskan kruunusta. Maunu yritti turhaan saada isäänsä puolelleen. Lopulta Maunu murhautti Knudin, kun tämä oli matkalla tapaamaan serkkuaan Knuut Pyhän tytärtä Ceciliaa. Knudin murha johti kapinaan Niiloa ja Maunua vastaan. Kapina huipentui Fotevikin taisteluun vuonna 1134, jossa Maunu kaatui. Niilo joutui puolestaan pakenemaan ja surmattiin myöhemmin.
Pitkän sisällissotien kauden jälkeen Knudin kuoleman jälkeen syntynyt poika Valdemar I nousi Tanskan kuninkaaksi vuonna 1157. Valdemarin aikana paavi julisti Knudin pyhimykseksi. Knudin juhlapäivää eli nuutinpäivää juhlittiin pitkään hänen kuolinpäivänään. Mutta myöhemmin nuutinpäivä siirrettiin nykyiselle paikalleen 13. tammikuuta, pyhän Knud IV Svendsenin muistopäivälle.
Knudin kuoleman jälkeen Slesvigissa ja muualla Tanskassa perustettiin knudsgilde nimellä kulkevia kauppiaskiltoja.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Koronavirusrokote

Koronavirusrokote tarkoittaa seuraavia:
SARS-CoV-2-rokote, rokote, joka tehoaa vuonna 2019 maailmanlaajuisesti leviämään alkanutta SARS-CoV-2-tartuntaa vastaan
BCoV-rokote, naudan koronavirus- eli BCoV-tartunnalta suojaava rokote
CCoV-rokote, koiran koronavirus- eli CCoV-tartunnalta suojaava rokote
FCoV-rokote, kissan koronavirus- eli FCoV-tartunnalta suojaava rokote
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koronavirusrokote”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kopra (täsmennyssivu)

Kopra voi tarkoittaa seuraavia:
kopra, kookospähkinän kuivattu siemenvalkuainen
murteissa koura
Sukunimi

Jarmo Kopra (s. 1954), suomalainen maastohiihtäjä
Jukka Kopra (s. 1967), suomalainen kansanedustaja
Keijo Kopra (s. 1942), suomalainen teollisuusneuvos
Matti Kopra (s. 1940), suomalainen kenraaliluutnantti
Mikko Kopra (1915–1991), inkeriläinen punaupseeri
Taina Kopra (s. 1967), suomalainen sirkustirehtööri
Tauno Kopra (1906–1995), suomalainen kenraaliluutnantti.
Timothy L. Kopra (s. 1963), yhdysvaltalainen astronautti
Ville Kopra (s. 1977), suomalainen yritysjohtaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kopra”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Krunefossen

Krunefossen
Krunefossen on vesiputous Norjassa, Strynin kunnassa. Se on Kruneelvan varrella, Sogn og Fjordanessa, Kjendalenin päässä Lovatnetin seudulla. Sen kokonaiskorkeus on noin 485 metriä. Putouksen välillä on useita sarjoja ja loppuosassa se jakautuu kahtia. Putouksesta on parhaiten nähtävissä alaosa, joka on korkeudeltaan  noin 160 metriä. Lähistöllä sijaitsevia muita vesiputouksia ovat Høysteinfossen, Ramnefjellsfossen, Huldrefossen, Tinjefjellfossen ja Kapefossen. Krunefossen saa alkunsa Jostefodin jäätiköltä. 2016–2019 jäätikön eteläosa siirtyi ja tämän myötä vesi alkoi virrata kahtena virtana.
Korea Open

| Korea Open> Tiedot |
| --- | --- |
Kiertue:  WTA-turnaus
Sijainti:  Soul  Etelä-Korea
Kilpailupaikka:  Soulin olympiapuiston tenniskeskus
Kilpailuluokka:  WTA International
Kenttätyyppi:  Kova / ulkokentät
Kaavio:  32S / 24Q / 16D
Palkintorahaa:  226 750 $
Virallinen sivusto
Korea Open (kor. 한솔 코리아 오픈) on vuosittain Etelä-Korean Soulissa järjestettävä naisten tennisturnaus. Vuodesta 2004 järjestetty turnaus oli vuosina 2004–2008 IV-tason WTA-turnaus. Vuodesta 2009 lähtien se on ollut International-tason WTA-turnaus. Turnaus pelataan syyskuussa Soulin olympiapuiston tenniskeskuksessa kovalla alustalla.
Tulokset > Kaksinpeli

| Vuosi | Voittaja | Loppuotteluvastustaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 |  Marija Šarapova |  Marta Domachowska | 6–1, 6–1 |
| 2005 |  Nicole Vaidišová |  Jelena Janković | 7–5, 6–3 |
| 2006 |  Eléni Daniilídou |  Ai Sugiyama | 6–3, 2–6, 7–6(3) |
| 2007 |  Venus Williams |  Marija Kirilenko | 6–3, 1–6, 6–4 |
| 2008 |  Marija Kirilenko |  Samantha Stosur | 2–6, 6–1, 6–4 |
| 2009 |  Kimiko Date-Krumm |  Anabel Medina Garrigues | 6–3, 6–3 |
| 2010 |  Alisa Kleibanova |  Klára Zakopalová | 6–1, 6–3 |
| 2011 |  María José Martínez Sánchez |  Galina Voskobojeva | 7–6(0), 7–6(2) |
| 2012 |  Caroline Wozniacki |  Kaia Kanepi | 6–1, 6–0 |
| 2013 |  Agnieszka Radwańska |  Anastasija Pavljutšenkova | 6–7(6), 6–3, 6–4 |
| 2014 |  Karolína Plíšková |  Varvara Lepchenko | 6–3, 6–7(5), 6–2 |
| 2015 |  Irina-Camelia Begu |  Aljaksandra Sasnovitš | 6–3, 6–1 |
| 2016 |  Lara Arruabarrena |  Monica Niculescu | 6–0, 2–6, 6–0 |
| 2017 |  Jeļena Ostapenko |  Beatriz Haddad Maia | 6–7(5), 6–1, 6–4 |
| 2018 |  Kiki Bertens |  Ajla Tomljanović | 7–6(2), 4–6, 6–2 |
Tulokset > Nelinpeli

| Vuosi | Voittajat | Loppuotteluvastustajat | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 |  Cho Yoon-jeong   Jeon Mi-ra |  Chuang Chia-jung   Hsieh Su-wei | 6–3, 1–6, 7–5 |
| 2005 |  Chan Yung-jan   Chuang Chia-jung |  Jill Craybas   Natalie Grandin | 6–2, 6–4 |
| 2006 |  Virginia Ruano Pascual   Paola Suárez |  Chuang Chia-jung   Mariana Díaz-Oliva | 6–2, 6–3 |
| 2007 |  Chuang Chia-jung   Hsieh Su-wei |  Eléni Daniilídou   Jasmin Wöhr | 6–2, 6–2 |
| 2008 |  Chuang Chia-jung   Hsieh Su-wei |  Vera Duševina   Marija Kirilenko | 6–3, 6–0 |
| 2009 |  Chan Yung-jan   Abigail Spears |  Carly Gullickson   Nicole Kriz | 6–3, 6–4 |
| 2010 |  Julia Görges   Polona Hercog |  Natalie Grandin   Vladimíra Uhlířová | 6–3, 6–4 |
| 2011 |  Natalie Grandin    Vladimíra Uhlířová |  Vera Duševina    Galina Voskobojeva | 7–6(5), 6–4 |
| 2012 |  Raquel Kops-Jones    Abigail Spears |  Akgul Amanmuradova    Vania King | 2–6, 6–2, [10–8] |
| 2013 |  Chan Chin-wei    Xu Yifan |  Raquel Kops-Jones    Abigail Spears | 7–5, 6–3 |
| 2014 |  Lara Arruabarrena    Irina-Camelia Begu |  Mona Barthel    Mandy Minella | 6–3, 6–3 |
| 2015 |  Lara Arruabarrena    Andreja Klepač |  Kiki Bertens    Johanna Larsson | 2–6, 6–3, [10–6] |
| 2016 |  Kirsten Flipkens    Johanna Larsson |  Akiko Ōmae    Peangtarn Plipuech | 6–2, 6–3 |
| 2017 |  Kiki Bertens    Johanna Larsson |  Luksika Kumkhum    Peangtarn Plipuech | 6–4, 6–1 |
| 2018 |  Choi Ji-hee    Han Na-lae |  Hsieh Shu-ying    Hsieh Su-wei | 6–3, 6–2 |
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (koreaksi)
Konstrakta

| Konstrakta |
| --- | --- |
 Konstrakta vuonna 2017.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ana Đurić
Syntynyt: 12. lokakuuta 1978 (ikä 46) Belgrad, Serbian ST, Jugoslavia
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  serbia
Aktiivisena:  1997–
Tyylilajit:  Poprock, indie pop, pop-taide, jazz
Soittimet:  laulu
Levy-yhtiöt:  PGP-RTS Croatia Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ana Đurić (serb. Ана Ђурић, s. 12. lokakuuta 1978 Belgrad), tunnettu paremmin taiteilijanimellä Konstrakta, on serbialainen laulaja ja lauluntekijä. Ennen soolouran aloittamista vuonna 2019 hän nousi tunnetuksi yhtyeen Zemlja gruva!:n laulajana, joka on perustettu vuonna 2007.
Konstrakta osallistui Serbian Pesma za Evroviziju '22 -euroviisukarsintaan ja voitti kilpailun. Täten hän edusti Serbiaa vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa kappaleella "In corpore sano". Konstrakta kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 12. toukokuuta, sijoittui semifinaalin kolmanneksi ja pääsi finaaliin. 14. toukokuuta pidetyssä finaalissa Konstrakta sijoittui viidenneksi.
Diskografia > Singlet

"Žvake" (2019)
"Neam šamana" (2020)
"In corpore sano" (2022)
Ko Wai

| Ko Wai |
| --- | --- |
 Turistit ovat jo löytäneet ennen niin rauhalliselle Ko Wain saarelle.kenen mukaan?
Merialue:  Tyynimeri
Vesialue:  Siaminlahti
Valtio
Valtio:  Thaimaa
Provinssi:  Trat
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ko Wai (thaiksi เกาะหวาย) on saari Moo Ko Changin merellisessä kansallispuistossa Tratin provinssissa Thaimaassa noin 400 kilometriä Bangkokista. Saaren nimi tarkoittaa rottinkisaarta. Alun perin saarta asuttivat kalastajat ja edelleenkin kumipuunviljelijät, mutta saaren pohjoinen rannikko on kehittymässä turistikohteeksi muiden lähisaarten tapaan.[lähde? ]
Ko Wain pinnanmuodostus on melko matala. Etelässä saari on kallioinen ja pohjoisessa hiekkarantojen ympäröimä. Keskellä kulkee saaren poikki korkeampi selänne. Idässä maa nousee selvästi muodostaen kukkulaisen niemen. Lähisaariin verrattuna se on kooltaan huomattavasti pienempi kuin Ko Mak tai Ko Kut, mutta suurempi kuin Ko Kham. Saari on kauttaaltaan metsän peittämää. Ko Wai on edelleen sähkötön ja tietön.[lähde? ] Sähköä on saatavilla rajoitetusti generaattorein. Saarella on hienoja hiekkarantoja ja kaksi majoitusliikettä: Ko Wai Pakarang Resort ja Ko Wai Paradise Resort.
Yhteydet

Lauttamatka Ko Changilta saarelle kestää Ban Bang Baosta noin tunnin. Saarelta on suora yhteys myös mantereelle Laem Gnobiin, joka kestää noin kolme tuntia.
Aiheesta muualla

Island Hopper - lauttayhteys saarelle (Arkistoitu – Internet Archive)
Ko Wai Pakarang Resortin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kotkan kihlakunta

Kotkan kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Kotka ja Pyhtää. Kihlakunta sijaitsi aluksi Kymen läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Etelä-Suomen läänissä.
Konevitsa

Konevitsan saari sijaitsee Laatokalla.
Konevitsan luostari talvella.
Konevitsalle tyypillistä hiekkarantaa luostarin edustalla.
Hevoskivi ja tsasouna sen päällä
Konevitsa (ven. Коневец, Konevets) on Laatokan länsirannan tuntumassa Sortanlahden edustalla sijaitseva saari, joka tunnetaan ortodoksisesta Konevitsan luostarista. Saaren pinta-ala on 8,5 neliökilometriä.
Suomelle kuuluessaan ennen toista maailmansotaa Konevitsa oli osa Viipurin läänin Pyhäjärven kuntaa, nykyisin se kuuluu Leningradin alueen Käkisalmen piirin Sakkolan eli Gromovon maalaiskuntaan.
Lähin merkittävä kaupunki on Käkisalmi, joka on 40 kilometrin päässä saaresta. Valamon saareen on matkaa 60 kilometriä ja Pietariin vesitse 170 kilometriä. Saarelle pääsee yhteysaluksella Sortanlahdesta (ven. Vladimirovka), josta on 6,5 kilometrin ja 40–50 minuutin matka. Saarelle tehdään myös kotiseuturetkiä.
Luonnonolosuhteet

Saaren pituus etelästä pohjoiseen on noin 6,5 kilometriä ja leveys enimmäkseen alle kaksi kilometriä, enimmillään noin kolme kilometriä luostarin kohdalla lähellä eteläpäätä. Saari on kokonaan hiekkamaata ja suuri osa rannoista on hienoja hiekkarantoja. Saari on pinnanmuodostukseltaan enimmäkseen tasainen. Maasto kohoaa rannoilta loivana hiekkakankaana kohti saaren sisäosaa. Siellä on kaksi ympäristöstään poikkeavaa jyrkkäreunaista kukkulaa, Pyhämäki (Svjataja, Святая) 34 metriä merenpinnan yläpuolella ja Kyymäki (Zmeinaja, Змеиная) 29 metriä merenpinnan yläpuolella. Kukkuloiden jyrkät rinteet ovat syntyneet eroosion seurauksena Laatokan veden pinnan ollessa rinteiden tyven tasolla eli hieman alle 20 metriä merenpinnan yläpuolella, useiden tuhansien vuosien ajan ennen Nevan syntymistä. Suurimmaksi osaksi saari on asumaton ja havumetsän peittämä. Vuoden keskilämpötila on 3,5 astetta. Kesä on lyhyehkö, kesäkuun puolivälistä elokuun toiselle puoliskolle. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Talvet saattavat olla hyvinkin ankaria. Talvisin saarelle voi kävellä jäätä pitkin.
Historia

Saaren varhaisemmasta historiasta ei ole varmoja tietoja. Luostarin perustamisesta kertovien lähteiden mukaan siellä oli karjalaisten pakanallinen uhripaikka Hevoskivi (Konj-kamen, Конь-камень). Kivi sijaitsee noin kilometrin luostarista pohjoiskoilliseen Pyhävuoren länsirinteen juurella. Se on yhdeksän metriä pitkä, kuusi metriä leveä ja noin neljä metriä korkea muodoltaan pyöristynyt graniittilohkare. Lohkare muistuttaa muodoltaan hevosen päätä. Sen päälle on rakennettu tsasouna. Saaren venäjänkielinen ja siten myös nykyinen suomenkielinen nimi johtuvat Hevoskivestä tai ehkä saaren oletetusta alkuperäisestä karjalaisesta nimestä Hevossaari.[lähde? ]
Saarella sijaitsevan ortodoksisen Konevitsan Jumalansynnyttäjän syntymän luostarin perusti novgorodilainen Arseni vuonna 1393. Ruotsalaiset valtasivat saaren ja tuhosivat luostarin vuosina 1577 ja 1610. Suuren Pohjan sodan päätyttyä Pietari I:n voittoon saari jäi venäläisten haltuun. Nykyiset rakennukset ovat pääosin peräisin 1800-luvulta ja 1900-luvun  alusta. Venäjän vallankumous ei aiheuttanut vahinkoa saarella, koska se siirtyi itsenäiselle Suomelle vuonna 1921.
Toisen maailmansodan aikana vuonna 1940 munkit muuttivat Sisä-Suomeen liittyen lopulta Uuden Valamon luostarin veljestöön. Saari luovutettiin Neuvostoliitolle ja luostari joutui rappiolle. Vuosina 1944–1990 saari oli suljettua sotilasaluetta. Pääsy saarelle sallittiin jälleen vuonna 1991 ja luostarin korjaustyöt aloitettiin. Luostarin restaurointityötä on rahoitettu myös Suomesta.
Vuonna 2011 saarella asui 11 munkkia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konevitsa Wikimedia Commonsissa
Konevitsa ry
Konevitsan luostarin venäjänkielinen virallinen sivusto
Kopra, Hannu: Konevitsan saari rauhan ja sodan aikana
Ostrov Konevets (venäjäksi)
Kruunun ritarikunta

Kruunun ritarikunta viittaa moniin ritarikuntiin, esimerkiksi:
Alankomaiden kruunun ritarikunta, alankomaalainen ritarikunta
Arvokkaan kruunun ritarikunta, japanilainen ritarikunta
Brunein kruunun ritarikunta, bruneilainen ritarikunta
Intian kruunun ritarikunta, brittiläinen ritarikunta
Italian kruunun ritarikunta, italialainen ritarikunta
Kruunun ritarikunta (Belgia), belgialainen ritarikunta
Kruunun ritarikunta (Monaco), monacolainen ritarikunta
Kruunun ritarikunta (Saksa), saksalainen ritarikunta
Romanian kruunun ritarikunta, romanialainen ritarikunta
Valtakunnan kruunun ritarikunta, malesialainen ritarikunta
Wendien kruunun ritarikunta, Mecklenburgin ruhtinaskunnan ritarikunta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kruunun ritarikunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kisakallion Urheiluopisto

| Kisakallion Urheiluopisto> Liikuntaopisto Kisakallio |
| --- | --- |

 Kisakallion urheiluopisto marraskuussa 2017.
Sijainti:  Lohja
Tyyppi:  urheiluopisto
Perustettu:  1949
Perustaja:  SNLL
Omistaja:  Kisakalliosäätiö
Toimitusjohtaja:  Petri Tarkkanen
Aiheesta muualla
Sivusto
Kisakallion Urheiluopisto (ent. Liikuntaopisto Kisakallio) on vuonna 1949 perustettu Lohjan Karnaisten kylässä sijaitseva urheiluopisto. Sen strategiset päälajit ovat koripallo, melonta, soutu, rytminen voimistelu ja joukkuevoimistelu, joille se toimii valtakunnallisena valmennuskeskuksena.
Valmennuskeskuksen ydinosaamista on yleismotoristen taitojen kokonaisvaltainen ja monipuolinen kehittäminen yli lajirajojenkenen mukaan?. Kisakalliossa  harjoittelevat ja leireilevät ympärivuotisesti myös mm. melojat, soutajat, telinevoimistelijat, jalkapalloilijat, lentopalloilijat, koripalloilijat, salibandynpelaajat, taitoluistelijat, muodostelmaluistelijat, curlingpelaajat, ampujat, suunnistajat, taekwondoinit, tanssijat, jääkiekkoilijat ja ringetenpelaajat. Kisakalliossa järjestetään myös paljon erilaisia liikuntaleirejä eri ikäisille.
Kisakalliolla on erilaisia tiloja ja palveluita urheiluseuroille, yrityksille ja kouluille. Opiston alueella on palloiluhalli (uudistettu 2013 parkettilattia n. 1 000 m2), harjoitushalli (valmistunut 2011, noin 1000 neliön taraflex-pintainen), 4 kentän tennishalli (valmistunut 2011), ympärivuotisesti vihreä tekonurmi jalkapallokenttä (valmistunut 2008, koko 55 × 95 m), taitosali (=rytmisen voimistelun olympia-alusta eli kanveesi valmistunut 2009), jäähalli (2002), pienpelistadion, peilisali, kuntosali, ulkotenniskenttä, curling-rata, frisbeegolfrata ja telinevoimistelutila. Urheiluopisto sijaitsee Lohjanjärven rannalla, mikä tarjoaa kesällä melonta- ja soutumahdollisuudet sekä talvella mm. retkiluisteluradan.
Majoituskapasiteettiä opistolta löytyy 700 hengelle. Katajarinne 1&2 (2008) -huoneistohotellissa on 40 huonetta (2-5 hlöä per huone), Katajarinne 3&4:ssa (2011) on 32 huonetta, ja Campus (2003) majoittaa 60 henkeä. Koivupiha ja Rantarinne ovat valmistuneet 70-luvulla, mutta tilat on remontoitu 2009. Lisäksi opistolla on 2011 valmistuneita edustusvilloja.
Historia

Suomen Naisten Liikuntakasvatusliitto perusti Kisakallion vuonna 1949 nimellä Liikuntaopisto tuolloin Sipooseen kuuluneeseen Karhusaareen. Tuolloin toiminta käsitti naisvoimistelukursseja ja naisvoimistelun ohjaajien kouluttamista. Vuonna 1954 Kisakallion omistajaksi tuli Kisakallio-säätiö, kun opisto haluttiin eriyttää SNLL:stä, jotta sen oli mahdollista saada harkinnanvaraista valtionapua.
Kun Kisakalliosta vuonna 1965 tuli lakisääteistä valtionapua saava urheiluopisto, vaihtui nimi Kisakallion urheiluopistoksi. Opisto päätettiin myös siirtää parempiin tiloihin, joissa voitaisiin toimia monipuolisemmin. Paikaksi valittiin Lohjan maalaiskunnan Karnaisten kylä, jonne Kisakallio muutti 3. marraskuuta 1966. Maa-aluetta oli nyt kolmen hehtaarin sijasta 24, ja uudet tilat olivat huomattavasti aikaisempia suuremmat.
Vuonna 1979 Kisakalliosäätiö ja SVUL sopivat yhteistyöstä, jonka puitteissa SVUL valitsi jäsenet Kisakalliosäätiön valtuuskuntaan. Sopimuksen myötä Kisakallion toiminta avautui miehille ja pojille, ja opistoon saatiin ensimmäinen miesopettaja. Myös opiston hallintoon tuli ensimmäistä kertaa miehiä.
Vuonna 1993 Kisakallio sai luvan järjestää ammatillista koulutusta, jonka tavoitteena on liikunnanohjauksen perustutkinto. Näin Kisakalliosta tuli ammatillinen oppilaitos.
Kun SVUL:n keskusjärjestöasema päättyi, Kisakalliosäätiön sääntöjä muutettiin vuonna 1994 siten, että säätiön valtuuskunnan muodostaa yksin SNLL.
Opistoa laajennettiin huomattavasti 1983 ja 1984 muun muassa päärakennusta kunnostamalla ja laajentamalla. Vuonna 2007 opiston lämmitysjärjestelmäksi valittiin maalämpö. Opiston tilat ja urheiluhallit saavat lämpönsä viereisestä Maikkalanselästä.
Koulutustarjonta

Kisakalliossa voi suorittaa liikuntaneuvojan perustutkinnon ja liikunnanohjauksen peruskurssin. Lisäksi Kisakalliossa voi opiskella liikunnan ammattitutkinnon (aikuisliikunnan suuntautumisala) ja valmentajan ammattitutkinnon, kuntotestaajan täydennyskoulutuksen sekä jääkiekkohuoltajan täydennyskoulutuksen. Kisakalliossa voi opiskella myös liikuntaneuvojan tutkinnon oppisopimuksella.
Susi Training Center

Kisakallion urheiluopisto ja Suomen Koripalloliitto tekivät joulukuussa 2013 strategisen kumppanuussopimuksen, jonka mukaan Kisakalliosta tuli Koripalloliiton harjoitus- ja valmennuskeskus. Kesästä 2014 alkaen otettiin käyttöön vanhan tennishallin paikalle tehty Susi Training Center, johon Kisakallio sijoitti noin 2,3 miljoonaa euroa. Koripalloliitto on keskittänyt Susi Training Centeriin maajoukkuetoimintansa ja valmentajakoulutuksensa soveltuvin osin. Koripallon harjoitusolosuhteet parantuivat Suomessa harjoituskeskuksen perustamisen myötä merkittävästi, ja se oli ensimmäinen paikka Suomessa, jossa erityisesti koripallon harjoitustarpeet huomioitiin.
Susi Training Center on noin 3 000 neliömetrin kokoinen. Se käsittää väliverholla jaettavat kaksi täysimittaista koripallokenttää, jotka voi yhdistää kansainvälisen tason pelikentäksi FIBA-sertifioidulla parketilla. Susi Training Centerin lisäksi Kisakallio remontoi päärakennuksensa palloiluhallin huippukoripallon vaatimukset täyttäväksi, rakennuskompleksin kolmanneksi koripallokentäksi. Kenttien lisäksi Susi Training Centerissä on oheisharjoitustilat (40×20-metrinen monitoimikenttä, juoksurata testaus- ja oheisharjoituksiin sekä voimaharjoittelualue), huoltohuoneet ja varastotilat. Harjoituksista on mahdollisuus antaa välitöntä videoitua palautetta. Koripalloilijoille hankittiin erikoispitkiä sänkyjä, ja myös Kisakallion muut tilat ovat koripalloilijoiden hyödynnettävissä.
Aiheesta muualla

Kisakallion urheiluopiston sivusto.
Susi Training Center Kisakallion sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansainvälinen valmentajaseminaari Kisakalliossa 15.-17.11.2017
Kawasaki Heavy Industries

| Kawasaki Heavy Industries, Ltd>  川崎重工業株式会社 |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Pörssiyhtiö
ISIN:  JP3224200000
Perustettu:  1896
Perustaja:  Shōzō Kawasaki
Kotipaikka:   Japani
Kotisivu:  global.kawasaki.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kawasaki jūkōgyō (jap. 川崎重工業株式会社, Kawasaki jūkōgyō kabushikigaisha) eli Kawasaki Heavy Industries, Ltd. (puhekielessä Kawasaki) on japanilainen moottoripyörien ja maastoajoneuvojen valmistaja. Yritys valmistaa myös laivoja, tehtaita, traktoreita, luotijunia, teollisuusrobotteja ja ilmailuvälineistöä. Toisen maailmansodan aikana Kawasaki suunnitteli ja valmisti tehokkaita lentoveneitä ja hävittäjiä.
Moottoripyörien osuus yhtiön liikevaihdosta oli vuonna 2007 lähes 30 prosenttia. Kawasaki valmistaa yli 250 000 moottoripyörää vuodessa. Yhtiöllä oli 3 300 työntekijää vuonna 2007, joista noin 2 100 työskentelee suoraan kuluttajatuotteiden parissa.