stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Khanewal

| Khanewal |
| --- | --- |
 Moskeija
 Khanewal
 Koordinaatit: 30°18′N, 71°56′E 
Valtio:  Pakistan
Provinssi:  Punjab
Piirikunta:  Khanewal
Väkiluku (2017):  227 059
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Khanewal on Pakistanin Punjabin provinssissa sijaitseva kaupunki, jossa asuu vuoden 2017 väestönlaskennan noin 227 000 henkeä. Se on samannimisen piirikunnan hallinnollinen keskus. Kaupungissa sijaitsee rautatieasema, joka sai alkunsa vuonna 1904.
Khanewalin lähistöllä sijaitsee kirkko, jonka rakentamista Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys on tukenut.
Kissan kehto

| Kissan kehto> Cat's Cradle |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Kurt Vonnegut
Kieli:  englanti
Genre:  science fiction, musta huumori, satiiri
Julkaistu:  1963
Suomennos
Suomentaja:  Marjatta Kapari
Kustantaja:  Tammi
Sarja: Keltainen kirjasto
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kissan kehto on Kurt Vonnegutin kirjoittama romaani, joka julkaistiin vuonna 1963. Kirjassa pohditaan mustan huumorin keinoin tieteen, teknologian, sekä uskonnon pulmakysymyksiä ja satirisoidaan muun muassa kilpavarustelua. Vonnegut itse piti teosta "pienen laivastonsa lippulaivana". Teos ilmestyi Marjatta Kaparin suomennoksena ja Tammen kustantamana 1975.
Kirjassa esitellään fiktiivinen uskonto "bokononismi". Sen pyhät kirjoitukset on kirjoitettu calypson muotoon. Koko uskonnon perustana ovat pyhät valheet ja filosofiana se, että jos uskot näihin valheisiin, voit olla onnellinen, vaikka tietäisit niiden olevan valetta.
Kissan kehto oli vuonna 1964 yksi viidestä ehdokkaasta Hugo-palkinnon saajaksi. Palkinto annetaan vuoden parhaalle scifi-romaanille. Chicagon yliopisto myönsi vuonna 1971 Vonnegutille teoksen ansiosta maisterinarvon antropologiassa.
Yhdysvalloissa kirja on herättänyt myös vastustusta: Ohion koululautakunta äänesti vuonna 1972 teoksen pois koulujen kirjastoista pidettyään sitä epäsopivana. Päätös kuitenkin peruttiin neljä vuotta myöhemmin.
Kirjan nimi viittaa lankaleikkiin, jonka englanninkielinen nimi on "cat's cradle". Siinä käsien välissä tehdään langasta sormilla kuvio.
Klára Dostálová

Klára Dostálová (s. 13. maaliskuuta 1971 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen poliitikko. Hän edustaa ANO 2011-puoluetta. Dostálová oli kansanedustaja vuodesta 2017 ja alueellisen kehityksen ministeri vuosina 2017–2018. Vuoden 2024 vaaleissa hänet valittiin Euroopan parlamenttiin.
Kirveysjärvi

| Kirveysjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Koordinaatit:  61°23′11″N, 23°52′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Myllyojan valuma-alue‎ (35.25)
Laskuoja:  oja Varkaanojaan 
Järvinumero:  35.250.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,4  m tai 120  m 
Rantaviiva:  0,81 km 
Pinta-ala:  3,615  ha 
 fiKirveysjärvi 
Kirveysjärvi  on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.
Maantietoa

Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Se sijaitsee painaumassa, jonka lounaisosa on soistuvaa metsää. Järveen laskee vain yksi oja, joka on Yräysjärven 200-metrinen laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee lounaispäästä ja yhtyy Varkaanojaan Varkaanojanlahden suolla. Rannalle on rakennettu vain yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie yhdystieltä 3110.
Klára Rajnai

| Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten ratamelonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten ratamelonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten ratamelonta. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Naisten ratamelonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Montreal 1976 | K-2, 500 m |  |
|  Pronssia | Montreal 1976 | K-1, 500 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Belgrad 1975 | K-4, 500 m |  |
|  Pronssia | Duisburg 1979 | K-1, 500 m |  |
Klára Rajnai (s. 21. helmikuuta 1953 Budapest) on unkarilainen ratameloja ja olympiamitalisti.
Rajnai edusti Unkaria Montrealin kesäolympialaisissa 1976, joissa hän saavutti hopeaa yhdessä Anna Pfefferin kanssa 500 metrin kajakkikaksikossa sekä pronssia 500 metrin kajakkiyksikössä. Rajnai saavutti Belgradissa 1975 MM-pronssia 500 metrin kajakkinelosessa sekä Duisburgissa 1979 MM-pronssia 500 metrin kajakkiyksikössä.
Rajnai edusti Ferencvárosi TC -seuraa. Hän on pituudeltaan 173-senttimetrinen ja painaa 64 kilogrammaa.
Klaus Reichert

| Mitalit> Maa:   Saksa. Olympialaiset .Miesten miekkailu | Mitalit> Maa:   Saksa. Olympialaiset .Miesten miekkailu | Mitalit> Maa:   Saksa. Olympialaiset .Miesten miekkailu | Maa:   Saksa> .Miesten miekkailu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Montreal 1976 | floretti, joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | floretti, joukkuekilpailu |  |
Klaus Reichert (s. 3. kesäkuuta 1947 Hanau) on saksalainen entinen miekkailija. Hän voitti vuoden 1976 kesäolympialaisissa Montrealissa kultaa floretin joukkuekilpailussa ja sai siinä lisäksi hopeaa vuoden 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa.
Klaus Sammer

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 5. joulukuuta 1942 (ikä 81)
Syntymäpaikka: Gröditz, Saksa
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Junioriseurat
1954–1962:  TSG Stahl Gröditz
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1962–1965 1965–1975 |  SC Einheit Dresden  Dynamo Dresden | 00? (?) 209 (29) |
Maajoukkue
| 1970–1973 |  DDR | 17 (0) |
Valmennusura
1983–1986 1992–1993:  Dynamo Dresden  Dynamo Dresden
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Klaus Sammer (s. 5. joulukuuta 1942) on saksalainen entinen jalkapalloilija ja valmentaja.
Sammer pelasi uransa alkuvaiheessa Stahl Gröditzissä ja Einheit Dresdenissä ennen siirtymistään Dynamo Dresdeniin 1965. Hän pelasi valtaosan urastaan Dynamossa, jossa hän voitti DDR:n mestaruuden kahdesti ja cupin kerran. Sammer pelasi myös 17 maaottelua DDR:n maajoukkueessa. Pelaajauran päätyttyä 1975 Sammer ryhtyi valmentajaksi. Hän valmensi Dynamo Dresdeniä kahteen otteeseen. Vuosina 1983–1986 Dynamo voitti Sammerin johdolla cupin kahdesti aikana, jota hallitsi valtion suosima Dynamo Berlin. Sammerin ensimmäinen pesti päättyi cup-voittajien cupissa kärsittyyn tappioon Bayer Uerdingeniä vastaan. Hän palasi Dynamo Dresdenin valmentajaksi 1992 sen pelatessa Bundesliigassa. Pesti kesti yhden kauden ajan, minkä jälkeen hän toiminut muun muassa useissa eri tehtävissä Saksan jalkapalloliitossa.
Klaus Sammerin poika on sekä DDR:n että jälleenyhdistyneen Saksan maajoukkueessa pelannut Matthias Sammer.
Käännös suomeksi
Keski-Afrikan tasavalta kesäolympialaisissa 2000

Keski-Afrikan tasavalta osallistui Sydneyn kesäolympialaisiin vuonna 2000 kolmen urheilijan joukkueella. Maan urheilijat osallistuivat jousiammuntaan ja yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi juoksija Zacharia Maidjida.
Osallistujat > Jousiammunta

Henriette Youanga - Naisten yksilökilpailu
Osallistujat > Yleisurheilu

Mickaël Conjungo - Miesten kiekonheitto
Zacharia Maidjida - Naisten 100 metrin aitajuoksu
Konepaja E. Virtanen

Konepaja E. Virtanen on Jokioisissa sijaitseva, vuonna 1969 Eino Virtasen perustama konepaja, joka valmistaa muun muassa särmäyspuristimia ja levyleikkureita. Yhtiön liikevaihto on noin kolme miljoonaa euroa.
Kiosked

| Kiosked |
| --- | --- |
Perustettu:  2010
Toimitusjohtaja:  Antti Pasila
Puheenjohtaja:  Micke Paqvalén
Avainhenkilöt:  Antti Pasila Micke Paqvalén
Kotipaikka:  Espoo
Toimiala:  internetmainonta
Liikevaihto:  4.2M Eur (2014)
Liikevoitto:  0 (2012)
Nettotulos:  0 (2012)
Henkilöstö:  60
Kotisivu:  www.kiosked.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiosked Oy Ab on vuonna 2010 perustettu suomalainen verkkomainonnan alalla toimiva yritys. Sen pääkonttori ja tuotekehitys ovat Espoossa, ja toimipisteitä on Britanniassa, Yhdysvalloissa ja Singaporessa. Yrityksen liikevaihto oli vuonna 2012 nolla. Työntekijöitä on 50.
Kiosked on valittu yhdeksi Vuoden 2012 Hopeahuipuista ja Wired.co-lehdessä Vuoden startup -yritysten joukossa viikon starupiksi. Vuoden 2012 Grand Onessa se sai Grand Prix’n ja valittiin parhaaksi b-to-b-palveluksi,. Sen toimitusjohtaja on Micke Paqvalén ja kehitysjohtaja Antti Pasila. Hallituksen puheenjohtaja on Tero Ojanperä, Vision + rahaston johtaja.
Kiosked on erikoistunut automaattiseen verkkomainontaan tuottamalla älykkään alustan kautta innovatiivisia mainosformaatteja, joka integroituvat julkaisijan sisältöön. Kioskedin teknologia tunnistaa sen kohdan sisällöstä mistä sivua katsova henkilö on kiinnostunut ja tarjoaa siihen relevantin mainossisällön.
Kioskedin alustan kautta mainostajat voivat parantaa digitaalisten kampanjoidensa tehokkuutta, ja julkaisijat saavat uuden ja nopean tulolähteen.
Khao Lak

Khao Lakin rantaa.
Khao Lakin rantaa ennen vuoden 2004 tsunamituhoa.
Khao Lak (thaiksi เขาหลัก) on rantalomakeskus Thaimaassa noin 100 km pohjoiseen Phuketista, Phang Ngan provinssissa.  Khao Lakissa on kilometrien pituisia rantoja, joissa on paljon mahdollisuuksia laitesukellukseen.
Alueen paikallinen talous perustuu nykyään turistihotelleihin, paikallisiin kauppoihin ja ravintoloihin sekä sukellusyrityksiin. Lähiympäristössä on perinteistä kumin ja palmuöljyn tuotantoa sekä maanviljelyä.
26. joulukuuta 2004 Intian valtameren maanjäristyksessä syntyneet tsunamit iskivät Thaimaassa voimakkaimmin Khao Lakiin. Kuolleiden joukossa oli muiden muassa suomalainen laulaja ja muusikko Aki Sirkesalo perheineen. Khao Lakissa myös tuolloin lomaillut Sauli Niinistö, josta sittemmin tuli Suomen presidentti, sen sijaan selviytyi hengissä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Matkaopas aiheesta Khao Lak Wikivoyagessa (englanniksi)
Kanadannäätä

| Kanadannäätä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Näätäeläimet Mustelidae
Suku::  Näädät Martes
Laji::  pennanti
Kaksiosainen nimi
 Martes pennanti  (Erxleben, 1777)  
 Kanadannäädän levinneisyys
Katso myös
   Kanadannäätä Wikispeciesissä   Kanadannäätä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kanadannäädän turkki
Kanadannäätä eli kalastajanäätä eli pekani (Martes pennanti) on Pohjois-Amerikassa elävä näätäeläin.
Tuntomerkit

Pää/vartalo 47–75 cm; häntä 30–42 cm. Koiras painaa 3,5–5,5 kg; joskus jopa 9 kg. Naaras painaa 2–2,5 kg. Kanadannäätä on kissankokoinen näätäeläin. Sillä on lyhyet raajat ja pitkä ruumis. Häntä on pitkä ja tuuhea. Pää suurehko, kiilanmuotoinen, korvat pyöreähköt. Turkki tumma, väri vaihtelee yksilöllisesti ja sukupuolen ja vuodenajan mukaan.
Elintavat

Kanadannäätä on aktiivinen 2–5 tunnin jaksoissa mihin vuorokaudenaikaan tahansa. Kanadannäätä on reviirieläin. Pariutumisajan ulkopuolella elää yleensä yksin. Kanadannäätä on enimmäkseen maassa mutta kiipeää helposti puuhun. Kanadannäätä murahtelee, yskähtelee käheästi tai naksuttaa; yleensä kuitenkin hiljainen. Ravintonaan se käyttää puupiikkisikoja, lumikenkäjäniksiä ja pikkujyrsijöitä. Myös haaskat, linnut, munat, hyönteiset, matelijat ja sammakkoeläimet. Jossain määrin myös hedelmät ja pähkinät.
Lisääntyminen

Kanadannäätä lisääntyy kerran vuodessa keväällä. Se saa 1–5 poikasta. Tiineysaika on 352 vrk (mukaan lukien alkiokehityksen viivästymiseen kulunut aika). Vieroitus on 2–4 kuukauden ikäisenä; naaras on sukukypsä 1-vuotiaana ja koiras 2-vuotiaana. Elinikä tarhassa ja luonnossa pisimmillään noin 10 vuotta.
Elinympäristö

Kanadannäätä elää vanhoissa metsissä ja suometsissä.
Levinneisyys

Yhdysvaltojen pohjoisosat ja Kanada; myös etelämpänä vuoristoalueilla.
Kanta

Kannan suuruutta ei tiedetä, kenties kymmeniätuhansia. Laji on rauhoitettu joissakin Yhdysvaltojen osavaltioissa.
Katsura (1945)

| Katsura / 桂 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Fujinagata
Kölinlasku:  30. marraskuuta 1944
Laskettu vesille:  23. kesäkuuta 1945
Palveluskäyttöön:  ei
Loppuvaihe:  miehistönsä upottama
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 289 t (normaali) 1 555 t (kuormattu)
Pituus:  98 m (vesiraja) 100 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,35 m
Syväys:  3,37 m
Koneteho:  19 000 shp
Nopeus:  27,8 solmua
Aseistus
Aseistus:  3 × 127 mm/40 type 89 24 × 25 mm ilmatorjuntatykkiä 4 × 610 mm torpedoputkea 60 × syvyyspommia
Katsura (jap. 桂) oli keisarillisen Japanin laivaston Tachibana-luokan hävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1944 hankinnoissa Fujinagatan telakalta, missä köli laskettiin 30. marraskuuta 1944. Se laskettiin vesille 23. kesäkuuta 1945, mutta työt keskeytettiin 23. kesäkuuta. Alus upotettiin keskeneräisenä.
Keita Suzuki

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 8. heinäkuuta 1981 (ikä 43)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Seura
Seura: Urawa Reds
Pelinumero: 13
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2000- | Urawa Reds |  |
Maajoukkue
| 2006-2008 | Japani | 28 (0) |
Keita Suzuki (s. 8. heinäkuuta 1981 Shizuoka, Japani) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Hän edusti Japanin maajoukkuetta vuosina 2006-2008.
Tilastot

| Japanin jalkapallomaajoukkue> Vuodet | Japanin jalkapallomaajoukkue> ottelut | Japanin jalkapallomaajoukkue> maalit |
| --- | --- | --- |
| 2006 | 7 | 0 |
| 2007 | 13 | 0 |
| 2008 | 8 | 0 |
| Yhteensä | 28 | 0 |
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japan National Football Team Database
Japanin joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2007
1 Kawaguchi |
2 Konno |
3 Komano |
5 Tsuboi |
6 Abe |
7 Endō |
8 Hanyū |
9 Yamagishi |
10 S. Nakamura |
11 Satō |
12 Maki |
13 Suzuki |
14 K. Nakamura |
15 Mizuno |
18 Narazaki |
19 Takahara |
20 Yano |
21 Kaji |
22 Nakazawa |
23 Kawashima |
24 Hashimoto |
28 Ōta |
29 Inoha |
Valmentaja Osim
Kirvesmies

Kirvesmiehiä
Kirvesmiehellä tarkoitetaan yleensä rakennustyöntekijää, joka tekee puurakenteisiin ja niiden asentamiseen liittyviä töitä. Tällaisia töitä ovat esimerkiksi puurunkojen rakentaminen, laudoittaminen, betonimuottien valmistaminen, levyttäminen, lämpöeristeiden laittaminen, ovien ja ikkunoiden asentaminen, puuaitojen ja terassien valmistaminen.
Rakennuskirvesmies

Entisaikoina, kun talot tehtiin hirrestä, kirvesmiehen tärkein työkalu oli kirves ja talontekijää alettiin kutsua kirvesmieheksi. Nykyään talonrakentaminen on koneellistunut ja kirvesmiehellä on käytössään monenlaisia muita työkaluja, usein nykyään sähköisiä. Rakennusmateriaalit ovat muuttuneet siten, että raja puutöiden ja muiden töiden välillä on hämärtynyt. Rakennusten osia valmistetaan talotehtaissa ja talon pystytyspaikalle jäävän työn osuus pienenee.
Kirvesmiehet olivat entisaikoina erikoistuneet johonkin tiettyyn osa-alueeseen, oli kuuluisia kirkonrakentajia, sillanrakentajia ja koulujen rakentajia, pientalojen ja ulkorakennusten rakentajia. Tosin maataloissa usein rakennuksetkin tehtiin itse usein myös talkootyönä kyläläisten kesken.
Laivojen kirvesmies

Laivoissa kirvesmies (timperi, timppa) ammattinimikkeenä tarkoitti itsenäisesti päivävuorossa työskentelevää korjausmiestä, jolle kuuluivat kaikki puurakenteiden huolto- ja korjaustyöt. Purjelaivoissa, joissa ei ollut metallirakenteita, kirvesmies paitsi rakensi varapuusta tarvittavat rakenteet särkyneiden tilalle myös huolsi muun muassa pumput ja ruorilaitteet sekä kerran viikossa kiipesi takilaan rasvaamaan eniten kuluvat kohteet. Myös suuremmissa vauriotapauksissa, kun laivaa jouduttiin esimerkiksi hinaamaan vuodon johdosta, vuotojen tukkimisen päävastuu kuului kirvesmiehelle.
Jäänmurtajilla kirvesmies työskenteli aikaisemmin myös sukeltajan tehtävissä, näillä aluksilla kirvesmiehet yleisestä käytännöstä poiketen osallistuivat vahteihin.
Kerttu Manninen

Kerttu Manninen (25. marraskuuta 1921 Iitti – 16. helmikuuta 2006 Helsinki)  oli suomalainen filosofian maisteri, kirjastonhoitaja, kirjallisuusarvostelija, suomentaja ja tietokirjoittaja. Hän kirjoitti arvosteluja lastenkirjallisuudesta Lapsen maailma -lehteen 1950-luvulta 2000-luvulle.
Manninen sai Suomen Kulttuurirahaston palkinnon vuonna 1979, taiteilijaeläkkeen 1985 ja  lastenkirjallisuuden Pääskynen-palkinnon 1991.
Aiheesta muualla

Manninen, Kerttu Kirjasampo.fi
Kissan lyhytkalloisuus

Vuoden ikäinen exotic.
Kissan lyhytkalloisuus eli kissan brakykefalia on rotukissojen jalostuksesta aiheutuva rakenteellinen piirre, joka aiheuttaa tietyissä roduissa paljon terveysongelmia. Kasvatuksessa on pyritty tiettyyn pään muotoon, mikä aiheuttaa esimerkiksi hengitysongelmia.
Lyhytkalloisuudesta kärsiviä rotuja

Persialainen
Exotic
Burma
Scottish Fold
Selkirk Rex
Brittiläinen lyhytkarva
Brittiläinen pitkäkarva
Bombay
Burmilla
Kierrän kehää

| Kierrän kehää Topi ja Toivottomat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1981
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 37.07
 Levy-yhtiö: JP-Musiikki
Topi ja Toivottomien muut julkaisut
| Topi ja Toivottomat 1980 | Kierrän kehää 1981 | Se on pienestä kiinni 1984 |
Kierrän kehää on tanssiyhtye Topin ja Toivottomien studioalbumi vuodelta 1981.
Kappaleet > A-puoli

Kerran saapui ilta – 3.40 (säv. , san. ja sov. Jarmo Jylhä)
Viimeinen erakko – 3.35 (säv. Heikki Eloranta, san. Reino Jokinen, sov. Taisto Wesslin)
Mikä mikä svengaa – 2.42 (säv. ja san. Veikko Juntunen, sov. Taisto Wesslin)
Usko mua – 1.58 (säv. ja san. Kari Kuuva, sov. Taisto Wesslin)
Muistoja Oulunjoelta – 3.18 (säv. ja san. Jukka Syrjälä, sov. Taisto Wesslin)
Muistoja takkavalkealla – 3.41 (säv. ja sov. Jarmo Jylhä, san. Vilho Jylhä)
Kappaleet > B-puoli

Kierrän kehää – 2.52 (säv. , san. ja sov. Jarmo Jylhä)
Oma kulta – 2.18 (säv. ja san. Kari Kuuva, sov. Jarmo Jylhä)
Karjalan helmi – 2.26 (säv. Pertti Stenholm, san. Vilho Jylhä, sov. Taisto Wesslin)
Menneitä muistellen – 3.18 (säv. Ilpo Taipale, san. Eki, sov. Taisto Wesslin)
Kuivia kyyneleitä – 3.36 (säv. ja sov. Jarmo Jylhä, san. Pentti Kelavirta)
Muistot liittyy iltaan eiliseen – 3.55 (säv. ja san. Timo Hämäläinen, san. Taisto Wesslin)
Kesijärvi (Janakkala, Loppi)

| Kesijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Janakkala, Loppi
Koordinaatit:  60°45′02″N, 24°31′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tervajoen valuma-alue (35.87)
Laskujoki:  Toivanjoki 
Järvinumero:  35.873.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,2 m 
Rantaviiva:  11,1154 km  
Pinta-ala:  2,8401 km²  
Tilavuus:  0,0104348 km³ 
Keskisyvyys:  3,67 m  
Suurin syvyys:  8,23 m  
Saaria:  1 
 fiKesijärvi 
Kesijärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalan ja Lopen rajalla, Lopen Launosten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 284 hehtaaria ja se on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 11,1 kilometriä ja rannat ovat puoliksi pelto- tai metsämaata. Suomaata on hyvin vähän. Korkeammat mäet, jotka näkyvät järvelle, ovat Ristimäki, Ketunkallio, jotka kohoavat jopa 40 metriä vedenpintaa korkeammalle. Rannat ovat melko matalia eikä järvikään ole syvä. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 8,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven keskikohdassa. Saaria on yksi, jonka pituus on 80 metriä, pinta-ala on 0,23 ha ja rantaviivan pituus on 220 metriä. Saari on autio.
Järvi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,76 m ja 91,41 m välillä. Järven vedenpinnan korkeus on 91,2 metriä mpy, mikä on aivan sama kuin alajuoksulla olevilla Sokslammilla ja Alasjärvellä. Näitäkin säännöstellään samoilla raja-arvoilla. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 10 435 tuhatta kuutiometriä.
Rannoille on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Järven lähiympäristössä sijaitsee yli kymmenen maatilaa, joiden pellot viettävät järveen päin. Niille pääsee eteläpuolella järven ohittavalta kantatielta 54 ja Launosten kautta tulevalta yhdystieltä 2873. Janakkalan ja Lopen välinen raja ylittää järven niin, että järven eteläpää ja pieni osa koillispään lahtea sekä Toivanjoki puoliksi kuuluu Lopelle.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon järvi itse kuuluu.
Järveen laskee eri suunnilta ojia, joista merkittävimpiä ovat Nummistenjoki, Vetelänoja ja Pihtioja. Näistä pienin on Vetelänoja, joka on Hyvälammin laskuoja. Se laskee järven pohjoispäähän. Vastaiselle kaakkoisrannalle laskee Pihtioja, joka on varsin laaja. Sen valuma-alueella sijaitsevat myös Ali-Heinijärvi, Yli-Heinijärvi, Raikkuanlammi ja Hanhilammi, jotka laskevat Ali-Heinijärven kautta Pihtiojaan.
Nummistenjoki eli Isojoki on laskujoista vesirikkain ja valuma-alueeltaan laajin. Se on Loppijärven laskujoki, mutta siihen yhtyvät etelästä Pikkujoki ja pohjoisesta Ojajoki eli Pikkujoki. Pikkujoki on muuten järvetön, mutta Leiniäisen sivuhaarasta laskee Huhkajanlammi. Ojajoki on Ojajärven laskuoja, mutta sen kautta laskevat myös Leipijärvi ja pienet Keravalammit.
Historiaa

Järven rannalla on toiminut riihimäkeläiselle H. G. Paloheimo -yhtiölle kuulunut Kesijärven saha, joka oli toiminnassa 1900-luvun alkupuolella. Paloheimo-yhtiöiden perustaja H. G. Paloheimo tuli Lopen Santamäen kartanon omistajaksi 1800-luvun lopulla ja perusti ensin sahan Santamäen kartanon yhteyteen lähinnä karttanon omiin tarpeisiin. Kun sahaustoiminta laajeni, saha siirrettiin Kesijärven rantaan, johon oli mahdollisuus uittaa puuta ylempää vesireitin varresta. Sahan tarpeisiin rakennettiin 1900-luvun alussa myös Kesijärveltä Lopen Launosten kautta Riihimäelle johtanut kapearaiteinen Riihimäen–Lopen rautatie, joka oli toiminnassa vuoteen 1954 ja palveli myös Paloheimon muiden laitosten kuten tiilitehtaan kuljetustarpeita ja harjoitti myös henkilöliikennettä. Sahaustoiminnan edelleen laajentuessa perustettiin kuitenkin pian uusi saha Riihimäelle hyvien rautatieyhteyksiewn ääreen, ja sahaus Kesijärvellä väheni ja päättyi lopulta kokonaan. Vuonna 1954 rataosa  Launosista Kesijärvelle oli jo purettu ja samana vuonna purettiin loputkin radasta.
Kill at Will

| Kill at Will Ice Cube |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 1990
 Julkaistu: joulukuu 1990
 Tuottaja(t): Ice Cube, The Bomb Squad
 Tyylilaji: Westcoast hip hop, Gangsta rap
 Kesto: 21.56
 Levy-yhtiö: Priority Records
Ice Cuben muut julkaisut
| AmeriKKKa's Most Wanted 1990 | Kill at Will 1990 | Death Certificate 1991 |
Kill at Will on rap -artisti Ice Cuben ensimmäinen EP. Se julkaistiin vuonna 1990 miltei heti esikoisalbumin AmeriKKKa's Most Wantedin jälkeen. EP myi miltei heti kultaa ja pian myös platinaa, ollen ensimmäinen platinarajan saavuttanut hip hop -EP.
Kappaleet

Endangered Species (Tales from the Darkside) (Remix) – 4.10
Jackin' for Beats – 2.47
Get off My Dick and Tell Yo Bitch to Come Here (Remix) – 3.39
The Product – 3.35
Dead Homiez – 3.55
JD’s Gaffilin’ (Part 2) – 0.32
I Gotta Say What Up!!! – 3.05
Listasijoitukset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Year | Album | Chart positions | Chart positions |
| Year | Album | Billboard 200 | Top R&B/Hip Hop Albums |
| 1991 | Kill At Will | #34 | #5 |
Singlet

Endangered Species (Tales from the Darkside)
Julkaistu: 1990
B-puoli: Dead Homiez
Kjell Lönnå

Kjell Lönnå (2015)
Kjell Lönnå (13. heinäkuuta 1936 – 10. toukokuuta 2022) oli ruotsalainen kuoronjohtaja, säveltäjä ja tv-juontaja.
Lönnå oli yksi Ruotsin kansalliskuoroliiton (Svenska körförbundet) kansallisista kapellimestareista. Lönnå tunnetaan parhaiten useiden kansallisten televisio-ohjelmien isännöinnistä 1970-luvun lopulta 1990-luvun lopulle.
Lönnå oli baptisti ja hän on kirjoittanut useita virsiä, joista ainakin yksi sisältyy Den Svenska Psalmbokenin nykyiseen painokseen.
Lönnå kuoli 85-vuotiaana 10. toukokuuta 2022.