Laajavuoren hyppyrimäet
Historia

1930-luvulta lähtien Jyväskylässä hypättiin mäkeä Taulumäen 50-metrisestä hyppyrimäestä. Laajavuoren talviurheilukeskuksen rakentaminen aloitettiin 1960-luvun alussa. Laajavuoren 90 metrin suurmäki valmistui 1965. Rakentamisessa oli ollut kuitenkin ongelmia. Alastulorinne oli rakennettu liian hienosta maa-aineksesta, joka ei kelvannut tie- ja vesirakennushallitukselle tien rakentamiseen. Hieno maa-aines aiheutti alastulorinteen liejuuntumisen ja aines valui sulamisvesien mukana mäkimonttuun ja Vuorilampeen. Hyppyrimäki oli myös melko hurja ja kokematon hyppääjä kuoli siinä heti vuonna 1966.
Pujottelurinteen hiihtohissi mahdollisti useiden hyppyjen hyppäämisen samana päivänä, kun monissa muissa hyppyrimäissä ylös hyppytorniin piti kävellä. Uuden hyppyrimäen rakentamisen jälkeen Taulumäki toimi enää harjoittelupaikkana, mutta se purettiin jo seuraavana vuonna. Purkamisen takia kunnon harjoitusmäkeä ei enää ollut ja se vähensi myös uuden suurmäen käyttöastetta, koska vain rohkeimmat uskalsivat harjoitella suoraan suurmäessä. Laajavuoressa ollut hyppyominaisuuksiltaan huono K30-mäki ei pystynyt korvaamaan Taulumäkeä. Tilalle tuli Aittovuoreen rakennettu hyppyrimäki, mutta sekin osoittautui kehnoksi. Lopulta harjoittelumahdollisuuksia parantanut keskisuuri K60-mäki tuli kaupunginvaltuuston päätöksellä Laajavuoreen vuonna 1974.
Vuonna 1980 Laajavuoreen rakennettiin uusi 30 metrin pienmäki ja vuonna 1984 suurmäen kahvioon tehtiin laajennus. Vuonna 1988 Laajavuoren hyppyrimäen nimi muutettiin, kun jyväskyläläinen mäkihyppääjä Matti Nykänen oli juuri menestynyt Calgaryn olympialaisissa, minkä kunniaksi suurmäki sai silloin nimen Matti Nykäsen mäki. Mäki korjattiin 1990-luvun alussa. Aiemmin ainoastaan talvikäytössä ollut mäki sai muovituksen vuonna 1993, minkä jälkeen siinä saattoi hypätä myös kesäisin. Alkutaivalten jälkeen mäet ovat muuttuneet ja uusia on rakennettiin siten, että 2000-luvun taitteessa käytössä oli viisi hyppyriä, joista neljä olivat K100, K64, K35, K20. Näistä liikuntapalvelukeskuksen hoidossa ovat kaksi suurinta mäkeä, kun taas kolme oli harrastajien rakentamia.
Hyppyrit alkoivat kuitenkin mennä huonoon kuntoon. Aiemmin suosittu suurmäki kahvioineen rapistui ja suljettiin. Aiemmin hyppyrimäen näköalatasanteelle jonotettiin katsomaan Laajavuoren hienoja maisemia, mikä ei enää ollut mahdollista. Hyppyrimäen rapistumisen takia sen kesäkäyttö kiellettiin turvallisuussyistä ja kesäkäyttöä varten ollut vauhdinottolatu poistettiin. Talvisin hyppyrimäen kunto oli edelleen tyydyttävä. Pienemmästä hyppyrimäestä sai hypätä edelleen myös kesäisin. Niinpä suurmäelle harkittiin erilaisia toimenpiteitä. Mäkihypyn kannalta pahimpia vaihtoehtoja olivat hyppyrimäen purkaminen tai museointi. Muina vaihtoehtoina olivat hyppyrimäen kunnostus joko talvikäyttöön tai sekä talvi- että kesäkäyttöön. Peruskorjauksen vaihtoehtoina olivat korjaus asteittain tai kerralla. Kaupunginvaltuusto mietti myös hyppyrimäen myymistä ulkopuoliselle taholle. Lopulta valtuusto kuitenkin päätti hyppyrimäen kunnostuksen puolesta. Niinpä vuonna 2007 hyppytornin ulkoseinien betonirakenteet korjattiin sekä ikkunaelementit ja ulko-ovet uusittiin kaupungin myöntämällä 50 000 euron määrärahalla.lähde?
Vuonna 2013 remontoitiin Matti Pullin mäen vauhtimäki ja seuraavana kesänä vaihdettiin alastulorinteen muovitus. Myös pikkumäet remontoitiin kesällä 2013. Kesällä 2015 Matti Nykäsen mäen vauhtimäen betonin päälliset rakenteet uusittiin sekä Veljenpojat- ja Iines-mäkien alastulorinteisiin asennettiin muovitukset. Aku-mäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus kesällä 2016, myös alastulorinteen profiilia muokattiin kumpanakin kesänä. Kesällä 2021 remontoitiin Iines-mäkeä ja aiemmin lumesta rakennettu K5-mäki remontoitiin myös kesäkäyttöä varten.