stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Senoit
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Senoit Wikimedia Commonsissa

Aseistettuja senoimiehiä Malaijan kriisin aikana vuonna 1953. Britit käyttivät heitä kommunistisissejä vastaan.
HMS Coventry (F98)

| HMS Coventry |
| --- | --- |
 HMS Coventry

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Swan Hunter, Tyne and Wear
Kölinlasku:  29. maaliskuuta 1984
Laskettu vesille:  8. huhtikuuta 1986
Palveluskäyttöön:  17. tammikuuta 1988
Poistui palveluskäytöstä:  myyty Romanialle 14. tammikuuta 2003
Tekniset tiedot
Uppouma:  4 800 t
Pituus:  146,5 m
Leveys:  14,8 m
Syväys:  6,4 m
Koneteho:  40 MW + 7,2 MW
Nopeus:  30/18 solmua
Miehistöä:  273
Aseistus
Aseistus:  2 x GWS25 Sea Wolf 4 x Exocet 2 x kaksiputkista 30 mm ilmatorjuntatykkiä 2 x 20 mm GAM-BO1 4 x 7,62 mm GPMG -konekivääriä 2 x Westland Lynx Mk.8
HMS Coventry (viirinumero F98)  oli Britannian kuninkaallisen laivaston tyypin 22 fregatti. Aluksen nimeksi piti alun perin tulla HMS Boadicea, mutta se päätettiin nimetä uudelleen Falklandin sodassa uponneen samannimisen tyypin 42 ohjushävittäjän muistoksi.
Valmistus

Alus tilattiin 14. joulukuuta 1983 Swan Hunterilta Tyne and Wearista, missä köli laskettiin 29. maaliskuuta 1984. Se laskettiin vesille 8. huhtikuuta 1986 ja valmistui 14. lokakuuta 1988 viimeisenä luokan kuudesta toisen tilauserän aluksista.
Palvelus

Alus oli 6. fregattilaivueessa Devonportissa. Se oli 1999 Britannian osa varalla olevasta Naton laivastovoimasta Atlantilla (engl. Standing Naval Force Atlantic), mihin se oli sitoutuneena kuusi kuukautta. Alus matkasi tehtävän aikana 25 000 merimailia valvoen meriliikennettä Adrianmerellä, vieraili Gdanskissa ja harjoitteli yhdessä Puolan laivaston kanssa.
Alus osallistui 2001 edustustehtäviin vieraillen Clydenbankin toisen maailmansodan pommitusten ja heinäkuussa Liverpoolissa Atlantin taistelun 60-vuotistilaisuuksissa.
Alus poistettiin palveluksesta 17. tammikuuta 2001.
Regele Ferdinand

Alus myytiin 14. tammikuuta 2003 Romanialle. Alus siirrettiin Portsmouthiin telakalle, jossa se modernisoitiin Nato yhteensopivaksi. Romanian laivasto otti 9. syyskuuta 2004 aluksen palvelukseen nimellä Regele Ferdinand.
Regele Ferdinand Bosporinsalmessa vuonna 2007
Haluna

| Haluna |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  63°07′04″N, 28°01′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Laskujoki:  Halunanjoki
Järvinumero:  04.617.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,6 m 
Rantaviiva:  6,18 km 
Pinta-ala:  0,59 km² 
Tilavuus:  0,00308 km³ 
Keskisyvyys:  5,2 m 
Suurin syvyys:  13,6 m 
Veden viipymä:  891 vrk
Saaria:  3
 fiHaluna 
Haluna on runsaskalkkinen järvi Kuopion koillisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 59 hehtaaria. Etäisyys Kuopion keskustasta on 30 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Halunan pituus etelästä pohjoiseen on 1,4 kilometriä. Järven pohjoista osaa jakaa koillisen rannan niemimaa, jonka kohdalla järvi kapenee eteläosan puolen kilometrin leveydestä noin 200 metrin levyiseksi. Pohjoisin järvenosa on yli puoli kilometriä leveä. Noin kymmenesosa Halunasta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, 14 metriä, sijaitsee järven kaakkoisosassa. Matalinta on järven luoteisosassa.
Halunan saariluku on kolme. Laajin saari on järven pohjoisosassa sijaitseva Kattilasaari. Halunan rannoilla ja ympäristössä on runsaasti peltomaata; metsämaata on eniten koillisilla ja eteläisillä rannoilla. Aivan järven pohjoista rantaa viistää rautatie. Järven pohjoispuolella sijaitsee Halunan kylä, jonka halki kulkee kantatie 75.
Haluna laskee Halunanjokea kaakkoon Ylä-Pieksään (94,2 metriä mpy). Järvien välinen etäisyys on noin kaksi kilometriä.
Halunan vesitilavuus on 3 081 000 kuutiometriä. Järven tila luokiteltiin vuonna 2013 hyväksi.
Haluna (04.617.1.002) kuuluu Ylä-Pieksän valuma-alueeseen (04.617), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Juurusveden alue (04.61) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Ylä-Pieksän valuma-alueeseen kuuluu 15 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Ylä-Pieksä, Haluna ja Honkanen. Alueen järvistä kuusi on yli kymmenen hehtaarin laajuisia.
Saavutettavuus

Saavutettavuus on esteettömyyttä digitaalisessa ympäristössä. Tämä tarkoittaa sitä, että jokaisella on yhdenvertaiset mahdollisuudet käyttää digitaalisia tuotteita ja palveluita. Se ei tarkoita pelkästään verkkosivujen tai mobiilisovellusten helppokäyttöisyyttä, vaan kaikenlaisten digitaalisten ohjelmistojen.
Saavutettavuuteen liittyy Euroopan unionin saavutettavuusdirektiivi (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (2016/2102) julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta), jossa viitataan useita kertoja eurooppalaiseen standardiin EN 301 549, jossa puolestaan viitataan kansainvälisen WCAG-ohjeistuksen kriteeristöön.
Saavutettavuus liittyy osallistumiseen useisiin aktiviteetteihin kuten työhön ja palveluiden, tuotteiden ja informaation käyttöön. Teknologian ominaisuuksilla voi olla käyttöä laajemminkin kuten tietokoneen käyttö liikenteessä puheohjatusti.
Saavutettavuus lyhennetään toisinaan A11y ("a", 11 kirjainta ja "y", englannin kielen sanasta accessibility) web-sivujen kehityksessä. Englanniksi accessibility tarkoittaa niin digitaalista saavutettavuutta kuin fyysistä esteettömyyttä. Suomeksi saavutettavuudella viitataan vain digitaalisiin ympäristöihin.
EU:n saavutettavuutta koskevat direktiivit > EU:n esteettömyysdirektiivin voimaantulo

Esteettömyysdirektiivi koskee monia erilaisia palveluita ja tuotteita, jotka voivat olla julkisten tai yksityisten toimijoiden tuottamia. Se tuli laittaa kansallisesti toimeen 28.6.2022 mennessä ja lainsäädäntöä aletaan soveltaa 28.6.2025 alkaen. Esteettömyysdirektiivi toteutetaan uudella lailla eräiden tuotteiden esteettömyysvaatimuksista ja muun muassa muutoksilla lakiin digitaalisten palvelujen tarjoamisesta.
Direktiivi tulee vaikuttamaan niin digitaalisiin kuin fyysisiin laitteisiin ja näiden saavutettavuus- ja esteettömyysominaisuuksiin:
"Direktiivi koskee esimerkiksi seuraavia tuotteita:
Tietokoneet ja niiden käyttöjärjestelmät
Itsepalvelupäätteet, kuten maksupäätteet, pankki- ja lippuautomaatit
Älypuhelimet
Audiovisuaalisen median palveluihin pääsyyn käytettävät laitteet, kuten digiboksi, digi-tv
Sähköisten kirjojen lukemiseen tarkoitetut laitteet
Direktiivi koskee esimerkiksi seuraavia palveluita:
Tietoliikenne- ja viestintäpalvelut
Liikenteeseen liittyvät palvelut, kuten verkkosivustot ja mobiilisovellukset, sähköiset matkaliput ja niiden ostaminen, reaaliaikaiset matkustustiedot
Kuluttajapankkipalvelut
Sähköiset kirjat ja niiden käyttämiseen tarkoitetut ohjelmistot
Verkkokauppa
Myös seuraavissa asioissa on otettava huomioon esteettömyysdirektiivi:
Hätänumeroon (112) soittaminen
Rakennettu ympäristö
Julkiset hankinnat"
EU:n saavutettavuutta koskevat direktiivit > EU:n saavutettavuusdirektiivin voimaantulo

23.9.2018 ja sen jälkeen julkaistujen julkisen sektorin elinten verkkosivustojen pitää olla direktiivin vaatimusten mukaisia 23.9.2019 mennessä.
Ennen 23.9.2018 julkaistujen verkkosivustojen pitää olla direktiivin mukaisia 23.9.2020 mennessä.
Julkisen sektorin elinten mobiilisovellusten osalta määräpäivä on 23.6.2021.
Suomessa viranomaisten ja julkisoikeudellisten laitosten intranet-sivustojen pitää täyttää nämä vaatimukset, jos sivusto julkaistaan 23.9.2019 tai sen jälkeen tai vanhoja uudistetaan perusteellisesti tuon jälkeen.
EU:n saavutettavuutta koskevat direktiivit > Saavutettavuuden valvonta Suomessa

Suomessa EU:n saavutettavuus- ja esteettömyysdirektiivin pohjalta laadittuja lakeja tullaan valvomaan Traficomissa ja Etelä-Suomen aluehallintoviraston saavutettavuusvalvonnan yksikössä. Tavoitteena on, että saavutettavuusvalvonnan tehtävät siirtyvät aluehallintovirastolta Traficomille tammikuussa 2025.
Saavutettavuus käytännössä

Verkkosivujen saavutettavuuden suunnitteluun on olemassa ohjeita ja muistilistoja, joista tärkeimpinä voitaneen pitää W3C:n (World Wide Web Consortium) WAI-aloitteen (Web Accessibility Initiative) ja WCAG:n (Web Content Accessibility Guidelines) suosituksia. 
Verkkosivujen saavutettavuuden kannalta on tärkeää, että sivu noudattaa HTML-suosituksia (Hypertext Markup Language -suositusta): kun sivusto on tehty teknisesti hyvin ja sen sisällön rakenne on merkattu oikein, sivustoa voi käyttää erilaisilla päätelaitteilla ja apuvälineillä. Kaikki verkkosivujen käyttäjät hyötyvät saavutettavuudesta, mutta joillekin se on käytön edellytys, kun toisille se on enempi mukavuustekijä. Saavutettavuuteen liittyy läheisesti Design for All -periaate.
WCAG-ohjeet voidaan jakaa neljään periaatteeseen:
havainnoitavuus: sisältö on voitava havainnoida jollakin tavalla käyttäen yhtä tai useampaa aistia
käytettävyys: käyttäjän on voitava ohjata käyttöliittymän elementtejä (esimerkiksi nappeja on voitava valita jollakin tavalla, hiirellä, näppäimistöllä, äänikomennolla tai vastaavalla)
ymmärrettävyys: sisällön on oltava ymmärrettävää käyttäjille
vankkuus: sisällössä on käytettävä standardeja, jotka toimivat useilla eri selaimilla nyt ja tulevaisuudessa
Saavutettavuus käytännössä > Esimerkkejä saavutettavuudesta

Sokeat voivat käyttää tietokonetta esimerkiksi ruudunlukuohjelman avulla tai erityisellä laitteella (pistenäyttö), joka muuttaa tekstin pistekirjoitukseksi. Jos esimerkiksi verkkosivun rakennetta ei ole merkattu oikein, ruudunlukuohjelman käyttäjällä voi olla hankalaa tai mahdotonta tulkita sisältöä oikein. Esimerkiksi kuvilla pitäisi aina olla tarjolla tekstivastine , eli vaihtoehtoinen esitystapa (ns. alt-attribuutti), jonka voi kuunnella ruudunlukuohjelmalla tai lukea pistekirjoituksella: Tarkoitus on että kuvan oleellinen tietosisältö välittyy tekstin kautta niille, jotka eivät näe kuvaa. Verkkosivujen tekijöiden tulisikin aina määritellä lisäämilleen kuville tekstivastine.
Heikkonäköiset ihmiset saattavat käyttää tietokonetta suurella tekstikoolla tai ruudunsuurennusohjelmaa käyttäen. Myös verkkosivujen on toimittava näissä tilanteissa. Jos teksti ei rivity uudelleen käyttäjän näytön asettamiin rajoihin, sen lukeminen ja oikealla rivillä pysyminen voi olla hankalaa, kun sivua on vieritettävä paitsi ylös ja alas, myös vasemmalta oikealle.
Joillakin liikuntavammaisilla saattaa olla vaikeaa käyttää tavallista näppäimistöä ja hiirtä. Sivujen täytyy toimia myös erilaisilla ohjauslaitteilla ja vaikkapa puheohjauksella.
Esimerkiksi hiiren käyttö edellyttää paitsi näkemistä, myös hienomotoriikkaa. Verkkosivujen on siis oltava käytettävissä myös pelkällä näppäimistöllä. Myös tilanteessa, jossa hiiri lakkaa toimimasta tai hiirikäsi vaivaa, olisi hyvä voida käyttää konetta pelkästään näppäimistön kautta.
Niille käyttäjille, jotka eivät kuule (tai eivät voi tietyssä tilanteessa kuunnella) pitäisi esimerkiksi tarjota tekstitys videoissa  ja tekstimuotoinen käsikirjoitus äänitallenteille.
Kognitiivisista (ajatteluun ja ymmärtämiseen liittyvistä) ongelmista kärsivät (esim. oppimisvaikeudet) tai vierasta kieltä vasta opettelevat tarvitsevat selkokielisiä sivuja. Ymmärtämistä voi myös helpottaa tarjoamalla asiaa selventäviä kuvia, kuvaajia ja luetteloita.
Videopelit

Jotkin videopelit sisältävät saavutettavuusasetuksia ohjaukseen, näyttöön ja ääniin liittyen.
Lisäksi on kehitetty adaptiivisia ohjaimia pelikonsoleihin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Web Acessibility Initiative
Web Content Accessibility Guidelines (WCAG)
Saavutettavuudesta suomeksi
Saavutettavuusvaatimukset.fi - Tietoa digipalvelulain asettamien saavutettavuusvaatimusten täyttämiseksi
WWW-sivujen käytettävyys ja esteettömyys – Luento 10 (mit.jyu.fi)
Harley Jessup

| Harley Jessup> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1954  Corvallis, Oregon
Ammatti:  visuaalisten efektien taiteellinen ohjaaja animaattori
Siviilisääty:  naimisissa
Harley Jessup (s. 1954 Corvallis, Oregon) on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu visuaalisten efektien taiteellinen ohjaaja ja animaattori. Lisäksi hän on toiminut elokuvien tuotannon suunnittelijana, josta Jessup palkittiin Anniella animaatioelokuvista Rottatouille ja Autot 2.
Elämäkerta

Jessup syntyi Oregonissa ja kasvoi naapuri osavaltiossa Kaliforniassa, San Joaquin Valleylla ja Bay Arealla. Myöhemmin hän palasi takaisin Oregoniin, jossa Jessup opiskeli Oregonin yliopistossa graafista suunnittelua.
Jessup asuu Marinin piirikunnassa, Kaliforniassa yhdessä vaimonsa ja kolmen lapsen kanssa.
Han Ye-seul

| Han Ye-seul |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. syyskuuta 1981 (ikä 43) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2001–
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb
Han Ye-seul (hangul: 한예슬, s. 18. syyskuuta 1981 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on korealainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa Hwangsangui keopeul (2006), Tajja (2008) ja Birth of a Beauty (2014–2015).
Saksan ilmavoimat

| Saksan ilmavoimat Luftwaffe |
| --- | --- |
 Bundeswehrin tyylitelty rautaristi.
Toiminnassa:  9. tammikuuta 1956 –
Valtio:   Länsi-Saksa  Saksa
Puolustushaarat:  ilmavoimat
Osa joukkoa:  Saksan asevoimia
Koko:  29 076 henkeä 428 lentokonetta
Kalusto:  Tornado IDS, Tornado ECR, Eurofighter Typhoon, G-120, T-6 Texan II, T-38 Talon, Global Express 5000, Airbus A310, A319, A340, Cougar, C-160
Motto:  Wir. Dienen. Deutschland
Värit:  sininen, harmaa ja valkoinen
Sodat ja taistelut:  Kylmä sota Operaatio Deliberate Force Kosovon sota Afghanistanin sota
Komentajat
Nykyinen komentaja:  Kenraaliluutnantti Ingo Gerhartz
Tunnettuja komentajia:  Saksan ilmavoimien komentaja
Saksan ilmavoimat (saks. Luftwaffe, joskus myös Bundesluftwaffe) on Saksan asevoimien ilmapuolustuksesta vastaava puolustushaara, joka on muiden puolustushaarojen tavoin vahvasti sidottu Naton järjestelmiin. Siinä palveli vuoden 2014 lopussa 29 076 henkeä, mikä tekee siitä Euroopan unionin neljänneksi suurimman Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan ja Italian jälkeen. Vaikka ilmavoimien budjettia on merkittävästi leikattu kylmän sodan päätyttyä, se on edelleen eräs parhaiten varustettuja ilmavoimia maailmassa.
Ilmavoimat perustettiin kylmän sodan aikana vuonna 1956 osana Länsi-Saksan asevoimia. Saksan jälleenyhdistyttyä vuonna 1990 siihen sulautettiin osa vuonna 1956 perustetun Saksan demokraattisen tasavallan kansanarmeijan ilmavoimista.
Ilmavoimien komentajana on ollut 29. toukokuuta 2018 alkaen kenraaliluutnantti Ingo Gerhartz. Vuonna 2013 ilmavoimat oli sijoitettu kahteentoista tukikohtaan, joista kolmessa ei ollut lentoyksiköitä. Lisäksi ilmavoimien yksiköitä on sijoitettu kolmelle siviilikentälle.
Perustaminen

Toisen maailmansodan jälkeen sotilasilmailu oli Versailles’n rauhansopimuksen ehtojen perusteella Saksassa kokonaan kielletty. Tilanne muuttui Saksan liittotasavallan liityttyä vuonna 1955 Natoon, jolloin länsiliittoutuneet uskoivat tarvitsevansa Saksaa puskuriksi Neuvostoliiton ja sen johtaman Varsovan liiton mahdollista hyökkäystä vastaan. Siten Saksa 9. tammikuuta 1956 perusti asevoimiensa uudeksi puolustushaaraksi ilmavoimat.
Useat tunnetut toisen maailmansodan taistelulentäjät värväytyivät perustettuihin ilmavoimiin ja he saivat täydennyskoulutusta Yhdysvalloissa ennen paluuta Saksaan, jonka ilmavoimien varustus oli päivitetty Yhdysvalloista saadulla kalustolla. Lentäjinä olivat muun muassa Erich Hartmann, Gerhard Barkhorn, Günther Rall ja Johannes Steinhoff.
Alkutaival

Ensimmäiset 111 lentäjää nimitettiin tehtäviinsä 12. marraskuuta 1955 ja Nörvenichin lentotukikohtaan saapuivat 2. tammikuuta 1956 ensimmäiset vapaaehtoisesti palvelukseen ilmoittautuneet. Ilmavoimat vastaanotti ensimmäiset Yhdysvalloissa valmistetut lentokoneensa Republic F-84F Thunderstreakit 13. marraskuuta. Aluksi ilmavoimat oli jaettu kahteen johtoportaaseen, jotka oli liitetty Pohjois-Saksassa olevaan brittijohtoiseen liittoutuneiden 2. taktiseen ilma-armeijaan ja Etelä-Saksan yhdysvaltalaisjohtoiseen liittoutuneiden 4. taktiseen ilma-armeijaan.
Vuonna 1957 ilmavoimiin liitettiin Rendsburgiin sijoitetut maavoimien ilmatorjuntajoukot, joiden laajentaminen samalla aloitettiin. Ensimmäisenä operatiivisen valmiuden saavuttanutta laivuetta Erdingin lentotukikohtaan sijoitettua Lufttransportgeschwader 61:tä seurasi Büchelin lentotukikohtaan sijoitettu Jagdbombergeschwader 31. Ilmavoimat vastaanotti 1958 ensimmäiset varusmiehensä ja vuotta myöhemmin ilmavoimat ilmoitti  Kaufbeureniin sijoitetun 11. ohjusrykmentin, jonka aseistuksena olivat MGM-1 Matador taktiset ydinkärjin varustetut ohjukset, olevan operatiivisessa valmiudessa. Samana vuonna North American F-86 Sabre -hävittäjin varustettu Jagdgeschwader 71 saavutti operatiivisen valmiuden Ahlhorner Heiden lentotukikohdassa. Kaikki koneet olivat jo tuolloin varustettu edelleen käytössä olevalla kansallisuustunnuksella rautaristillä, minkä lisäksi koneiden pyrstöissä oli Saksan lippu.
Alkutaival > Kylmä sota

Ilmavoimien ensimmäinen sodan jälkeinen uudelleenorganisointi alkoi 1963. Kumpikin olemassa oleva johtoporras jaettiin kahtia sekä luotiin erillinen tukiorganisaatio. Lisäksi muodostettiin 7. divisioona Schleswig-Holsteiniin, jonne sijoitettiin lento-, ohjus- ja huoltoyksiköitä sekä Saksan laivaston ilmavoimat, joka asetettiin samalla Allied Forces Baltic Approachesin alaisuuteen.
Vuonna 1960 ilmavoimat vastaanotti ensimmäiset Lockheed F-104 Starfighter -hävittäjät, jotka olivat palveluksessa kylmän sodan päättymiseen saakka viimeisen poistuessa palveluksesta 1991. Kaikkiaan koneita vastaanotettiin 916 kappaletta, joista 292 tuhoutui lento-onnettomuuksissa. Onnettomuuksissa sai surmansa kaikkiaan 116 lentäjää. Onnettomuudet, joita oli tapahtunut vuonna 1965 27 ja 17 lentäjää oli saanut surmansa, aiheuttivat vuonna 1966 kriisin.
Alkutaival > Saksojen yhdistyminen

Saksojen yhdistyttyä lokakuussa 1990 Saksan demokraattisen tasavallan ilmavoimien henkilöstö ja kalusto liitettiin Saksan liittotasavallan ilmavoimiin. Samalla kansallisuustunnukset vaihdettiin rautaristiin. Palvelukseen jäänyt kalusto sijoitettiin Strausbergiin perustettuun 5. divisioonaan, joka vuonna 1993 nimettiin 3. divisioonaksi ja se siirrettiin Gatowiin Berliiniin. Divisioona liitettiin Natoon vuonna 1995.
Suuri osa kalustosta oli yhteensopimatonta Naton kanssa, joten siitä osa romutettiin ja osa myytiin kalustoa käyttäville Euroopan maille. Poikkeuksena oli Preschenin lentotukikohtaan sijoitettu Jagdgeschwader 3 ”Vladimir Komarov”, jonka kalustona olivat MiG-29-hävittäjät. Yksikkö nimettiin 1. kesäkuuta 1993 Jagdgeschwader 73:ksi ja 1. lokakuuta 1994 se sai päätökseen siirtymisensä Laagen lentotukikohtaan. Ilmavoimat päätti luopua Eurofighter Typhoonien hankinnan myötä MiG-29-koneista. Saksan liittotasavalta myi yhden MiG-29:n Yhdysvalloille kokeita varten ja loput 23 Puolalle nimellisestä yhden euron kappalehinnasta.
Alkutaival > Balkan

Ensimmäistä kertaa toisen maailmansodan jälkeen Luftwaffe osallistui sotatoimiin Nato johtoisessa Kosovo-operaatiossa, tosin ainoastaan tukitehtävissä.
Kalusto

Ilmavoimat käyttää tai on käyttänyt muun muassa seuraavia konetyyppejä:
Republic F-84F Thunderstreak
Canadair Sabre
Lockheed F-104 Starfighter
McDonnell Douglas F-4 Phantom II
Panavia Tornado
Eurofighter Typhoon
Fiat G.91
Dassault/Dornier Alpha Jet
Nord Noratlas
Transall C-160
VFW-Fokker 614
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saksan ilmavoimat Wikimedia Commonsissa
Eurofighter Typhoon näytöslennolla 2016.
Halutuimmat

| Halutuimmat Aki Sirkesalo |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1995–2002
 Julkaistu: syyskuu 2002
 Tyylilaji: poprock
 Levy-yhtiö: Sony Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 9.
Aki Sirkesalon muut julkaisut
| Enkeleitä onko heitä 2001 | Halutuimmat 2002 | Sanasta miestä 2005 |
Halutuimmat on Aki Sirkesalon kokoelma-albumi, joka on julkaistu vuonna 2002.
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 9.
Kappaleet

Melkein onnellinen – 3.51
Naispaholainen – 3.49
Punatukkainen – 3.36
Kissanainen – 3.55
Tule mun luo – 3.34
Enkeleitä onko heitä – 4.02
Mustankipee – 5.08
Marvin Gaye – 4.05
Mykkäkoulu – 3.12
Helena – 3.26
Pelkkää kuvitelmaa – 4.58
Seksuaalista häirintää – 3.51
Hikinen iltapäivä – 4.09
Mä tuun kotiin – 4.06
Mielenrauhaa – 4.48
Mikään ei muutu – 6.01
Aika – 5.01
Toijalan takana – 3.54
Aiheesta muualla

Halutuimmat discogs.com -sivustolla
Harry Richard Landis

Harry Richard Landis (12. joulukuuta 1899 – 4. helmikuuta 2008) oli viimeisiä ensimmäisen maailmansodan veteraaneja. Hän eli vanhuudessaan floridalaisessa hoitokodissa varsin terveenä; hänen lääkityksensä muodostivat silmätipat ja vitamiinit. Myös hänen vaimonsa eli saavuttaakseen sadan vuoden iän.
Landis syntyi Jason ja Alice Landisin kahdeksasta lapsesta seitsemänneksi. Hän vietti lapsuutensa perheen maatilalla Missourissa, Yhdysvalloissa.
Landis liittyi armeijaan lokakuussa 1918, hieman ennen sodan loppumista. Hän selvisi samaan aikaan myös espanjantautipandemiasta. Landis oli kuollessaan 108-vuotiaana yksi kahdesta elossa olevasta syntyperäisestä ensimmäisen maailmansodan yhdysvaltalaisveteraanista. Toinen oli Frank Buckles. John Babcock puolestaan on yhdysvaltalaistunut kanadalainen.
Haikara IV: Domino

| Domino Haikara |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1998
 Tyylilaji: progressiivinen rock
 Kesto: 44.12
 Levy-yhtiö: Metamorphosis
Haikaran muut julkaisut
| Iso lintu 1975 | Domino 1998 | Tuhkamaa 2001 |
Haikara IV: Domino on Haikara-yhtyeen vuonna 1998 ilmestynyt neljäs studioalbumi.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Vesa Lattunen.
Polku – 8.24
Portti – 7.24
Ykseys – 12.43
Lady – 3.06
Gloria Deo – 9.26
Kultamalja – 3.09
Kokoonpano

Vesa Lattunen – kitarat, kosketinsoitin, laulu
Tommi Mäkinen – basso
Jukka Teerisaari – rummut ja lyömäsoittimet
Kuja Salmi – lyömäsoitin
Jan Schaper – saksofoni, nokkahuilu, laulu
Jukka Kotialho, Markku Helle – kuoro
Aiheesta muualla

Domino finnmusic.net -sivustolla
Domino discogs.com -sivustolla
Halva (yritys)

Halvan logo
Vanhat autot -makeispussi
Halvan Lakritsimatto
Halva Oy Ab on suomalainen vuonna 1931 perustettu makeisvalmistaja. Halva tunnetaan erityisesti valmistamastaan salmiakista ja lakritsista.[lähde? ] Muita tunnettuja Halvan makeisia ovat muun muassa Vanhat autot, Lakritsimatto ja erilaiset makeissekoitukset. Halva valmistaa myös halvaa. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Vantaalla.
Tuotteita

Vanhat Autot ovat perinteisesti salmiakkimakeisia, mutta markkinoilla on myös hedelmien makuisia.
Lakumatto on lakritsimakeinen, jota myydään 60 gramman patukan lisäksi myös salmiakin makuisena Salmiakkimattona, pienempinä 25 gramman mattoina sekä paloiteltuna pussissa. Lakritsimaton tunnusmerkki on tyylitelty golliwog-hahmo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Halva (yritys) Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu
Harald Lampinen

Harald Edvard Lampinen (8. kesäkuuta 1912 Helsingin mlk – 2. maaliskuuta 1990) oli suomalainen moukarinheittäjä, joka edusti Idrottsklubben -32:a. Kalevan kisoista hän voitti moukarinheiton pronssia vuosina 1939 ja 1942. Ennätyksekseen Lampinen heitti tuloksen 50,15 metriä vuonna 1939.
HMS Cumberland (57)

| HMS Cumberland |
| --- | --- |
 HMS Cumberland

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Vickers-Armstrong, Barrow-in-Furness
Kölinlasku:  18. lokakuuta 1924
Laskettu vesille:  16. maaliskuuta 1926
Palveluskäyttöön:  23. helmikuuta 1928
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1959
Tekniset tiedot
Uppouma:  9 010 t (standardi) 12 670 t (kuormattu)
Pituus:  190 m
Leveys:  20,8 m
Syväys:  5,0 m
Koneteho:  80 000 shp
Nopeus:  31,5 solmua
Miehistöä:  679 (710 lippulaivana)
Aseistus
Aseistus:  4 × 8" (203 mm) kaksoistykkitornia 4 × 4" (102 mm) ilmatorjuntatykkiä 2 × neliputkista 2 naulan ilmatorjuntatykkiä 2 × nelipiippuista .50" ilmatorjuntakonekivääriä 2 × 21" (533 mm) torpedoputkea
HMS Cumberland oli Britannian kuninkaallisen laivaston Kent-luokan raskas risteilijä toisessa maailmansodassa.