stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jacopo Foroni
Elämä ja ura > Työ Ruotsissa

Foroni saapui Tukholmaan joululkuussa 1848. Kaikki Foronin johtaman oopperaseurueen jäsenet olivat merkittäviä italialaisia solisteja. Näihin kuuluivat tenorit Ettore Caggiati ja Francesco Ciaffei sekä sopraano Rosina Penco. Foroni johti esityksiä sellaisista italialaisista oopperoista kuin Don Pasqualesta, Linda di Chamounix'sta, Lucrezia Borgiasta, I Lombardista, Ernanista ja Sevillan parturista. 19. toukokuuta 1849 Mindre teaternissa kantaesitettiin Foronin oma ooppera Cristina di Svezia, jonka musiikki omistettiin kuningas Oskar I:lle ja libretto tämän äidille Désirée Clarylle. Kantaesityksen yleisön joukossa oli H. C. Andersen, joka kirjoitti innostuneen kuvauksen esityksestä omaelämäkertaansa.
Ruotsissa Foroni sai nimityksen hovikapellimestariksi ja pääsi johtamaan Tukholman kuninkaallista oopperaa, mutta Tukholmaan asettumisesta huolimatta hän pysyi aluksi yhteyksissä myös Milanoon, jossa hän elokuussa 1850 johti Stockholm-konserttialkusoittonsa esityksen. Esitys oli suuri menestys, ja pian Foroni laati kaksi muutakin alkusoittoa. Ricordi julkaisi painettuina kaikki kolme teosta, joista tuli pitkäaikaisia suosikkeja italialaisessa orkesteriohjelmistossa. Teatro La Canobbianassa kantaesitettiin Foronin kolmas ooppera (I Gladiatori)  vuonna 1851, mutta teos sai viileän vastaanoton, mihin ehkä vaikuttivat liiallisiksi koettu sinfonisuus ja keskieurooppalaisuus. Tämän jälkeen Foroni keskittyi työhönsä Ruotsissa, jossa hänestä oli tullut Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen vuonna 1849. Tukholmassa Foroni toi esiin sekä italialaisia että ranskalaisia oopperoita, kuten Puritaanit, Macbeth, Le prophète ja Wilhelm Tell. Vuonna 1858 hän johti Carl Maria von Weberin saksalaisen Oberon-oopperan esityksen. Lisäksi Foroni johti orkesterikonserteissa esimerkiksi Robert Schumannin, Felix Mendelssohnin ja Ludwig van Beethovenin teoksia. Hänestä tuli ensimmäinen Ruotsissa Richard Wagneria johtanut kapellimestari Tannhäuserin alkusoiton esittämisen myötä vuonna 1856.
Oopperoidensa ja konserttialkusoittojensa ohella Foroni sävelsi musiikkia kuninkaallisiin tapahtumiin, musiikkia näytelmiin, jousikvarteton sekä lukuisia pienimuotoisia pianoteoksia, lauluja ja pianotranskriptioita. Foronin kerrottiin hallitsevan kuusi kieltä, ja hän oppi nopeasti myös ruotsin. Hän sävelsi ruotsiksi operetin Advokaten Pathelin, jonka hän onnistui saamaan valmiiksi vain vähän ennen menehtymistään koleraan syyskuussa 1858.
Aiheesta muualla

IMSLP: nuotteja
Trackball

Kensington Expert Mouse 5 -trackball.
Trackball kannettavassa tietokoneessa.
Trackball eli "pallohiiri" (ohjainpallo) on tietokoneen osoitinlaite, joka on hiiren edeltäjä. Trackballin kehittivät Ferrantin insinöörit DATAR-tutkaseurantajärjestelmään, jonka kehitystyö alkoi vuonna 1949. Itse trackballin kehitys ajoittuu vuoteen 1952. Trackballin keksivät Tom Cranston ja Fred Longstaff ja laakeroinnin kehitti Kenyon Taylor.
Trackball on liikkumisrajoitteisille hyvä vaihtoehto, koska ohjainpintoja on helppo käsitellä ja nappeja voi käyttää vaikuttamatta osoittimen sijaintiin.
Trackball on ollut integroituna joissakin kannettavissa tietokoneissa, kuten PowerBook 100:ssa. Trackballia on käytetty peliohjaimena eräissä kolikkopeleissä kuten Centipede, Quantum ja Marble Madness.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trackball Wikimedia Commonsissa
There Will Never Be Another You

”There Will Never Be Another You” on Harry Warrenin säveltämä ja Mack Gordonin sanoittama musiikkikappale vuoden 1942 elokuvasta Iceland. Elokuvassa sen lauloi Joan Merrill Sammy Kayn orkesterin säestämänä. Kay nauhoitti kappaleen myös laulaja Nancy Normanin kanssa nousten listoilla 20. sijalle vuonna 1943. Woody Hermanin yhtye nauhoitti kappaleen sen ilmestymisvuonna.
Vuonna 1950 kappaleen nauhoitti jazzvibrafonisti Lionel Hampton, minkä jälkeen useat muutkin jazzartistit ottivat kappaleen ohjelmistoonsa. Sonny Stitt nauhoitti sen vuonna 1950, Oscar Petersonin trio vuonna 1952, Art Tatum vuonna 1953 ja Chet Baker vuonna 1954. Nykyään kappale kuuluu jazzmusiikin standardeihin.
Suomalaiset levytykset

Suomeksi kappale on käännetty nimelle ”En löydä kaltaistasi”.
1991 The Swinghufvuds
Jalkapallon Allsvenskan-kausi 2012

| Fotbollsallsvenskanin kausi 2012 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Ajankohta:  31.maaliskuuta 2012 – 4.marraskuuta 2012
Mestari:  IF Elfsborg
Pudonneet joukkueet:  Örebro SK GAIS GIF Sundsvall
Ottelut:  240
Maalit:  635 (2,65 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Waris Majeed, Häcken (23)
Alempi sarjataso:  Superettan
  ← 2011 :  2013 → 
Ruotsin jalkapallon Allsvenskan, Fotbollsallsvenskan, pelattiin kaudella 2012 kuudentoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarja alkoi 31. maaliskuuta ja päättyi 4. marraskuuta. Mestaruuden voitti IF Elfsborg.
Joukkueet kaudella 2012

AIK
Helsingborgs IF
BK Häcken
Allsvenskanin kauden 2012 joukkueet kartalla.
| Joukkue | Kaupunki | Kotikenttä | Kapasiteetti1 |
| --- | --- | --- | --- |
| AIK | Solna | Råsundastadion | 03660836 608 |
| Djurgårdens IF | Tukholma | Tukholman olympiastadion | 01470014 700 |
| IF Elfsborg | Borås | Borås Arena | 01689916 899 |
| GAIS | Göteborg | Ullevi | 01890018 900 |
| Gefle IF | Gävle | Strömvallen | 0073007 300 |
| IFK Göteborg | Göteborg | Ullevi | 01890018 900 |
| Helsingborgs IF | Helsingborg | Olympia areena | 01650016 500 |
| BK Häcken | Göteborg | Rambergsvallen | 0060006 000 |
| Kalmar FF | Kalmar | Guldfågeln Arena | 01200012 000 |
| Malmö FF | Malmö | Swedbank Stadion | 02400024 000 |
| Mjällby AIF | Hällevik | Strandvallen | 0075007 500 |
| IFK Norrköping | Norrköping | Nya Parken | 01723417 234 |
| GIF Sundsvall | Sundsvall | Norrporten Arena | 0077007 700 |
| Syrianska FC | Södertälje | Södertälje fotbollsarena | 0064006 400 |
| Åtvidabergs FF | Åtvidaberg | Kopparvallen | 0078007 800 |
| Örebro SK | Örebro | Behrn Arena | 01312913 129 |
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | IF Elfsborg  | 30 |  18  |   5  |   7  |  48  |  29  | +19 | 59 |
| 2 | BK Häcken  | 30 |  17  |   6  |   7  |  67  |  36  | +31 | 57 |
| 3 | Malmö FF  | 30 |  16  |   8  |   6  |  49  |  33  | +16 | 56 |
| 4 | AIK  | 30 |  15  |   10  |   5  |  41  |  27  | +14 | 55 |
| 5 | IFK Norrköping  | 30 |  15  |   7  |   8  |  50  |  43  | +7 | 52 |
| 6 | Helsingborgs IF  | 30 |  13  |   11  |   6  |  52  |  33  | +19 | 50 |
| 7 | IFK Göteborg  | 30 |   9  |  12  |   9  |  36  |  41  | -5 | 39 |
| 8 | Åtvidabergs FF  | 30 |   9  |   10  |  11  |  48  |  48  | 0 | 37 |
| 9 | Djurgårdens IF | 30 |   8  |  13  |   9  |  37  |  40  | -3 | 37 |
| 10 | Kalmar FF  | 30 |   10  |   7  |  13  |  36  |  45  | -9 | 37 |
| 11 | Gefle IF  | 30 |   9  |   9  |  12  |  26  |  37  | -11 | 36 |
| 12 | Mjällby AIF  | 30 |   8  |   10  |   12  |  33  |  39  | -6 | 34 |
| 13 | Syrianska FC  | 30 |   9  |   7  |  14  |  35  |  45  | -10 | 34 |
| 14 | GIF Sundsvall  | 30 |   6  |   11  |  13  |  35  |  46  | -11 | 29 |
| 15 | Örebro SK  | 30 |   5  |   9  |  16  |  32  |  46  | -14 | 24 |
| 16 | GAIS  | 30 |   1  |   9  |  20  |  24  |  61  | -37 | 12 |
Ottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koti \ Vieras1 | AIK | DIF | IFE | GAIS | GIF | IFKG | HIF | BKH | KFF | MFF | MAIF | IFKN | GIF | SFC | ÅFF | ÖSK |
| AIK  |   | 1–1  | 1–1  | 1–0  | 0–1  | 1–1  | 2–1  | 3–1  | 1–2  | 2–0  | 0–0  | 5–2  | 1–1  | 1–1  | 1–0  | 3–0 |
| Djurgårdens IF  | 0–3  |   | 0–0  | 3–0  | 1–1  | 3–2  | 3–1  | 0–3  | 1–1  | 2–3  | 0–1  | 1–1  | 1–0  | 1–1  | 1–1  | 2–1 |
| IF Elfsborg  | 1–0  | 2–1  |   | 2–1  | 2–0  | 1–0  | 2–1  | 2–0  | 3–0  | 4–1  | 0–0  | 2–0  | 0–0  | 1–0  | 1–1  | 1–0 |
| GAIS  | 0–1  | 0–0  | 1–2  |   | 2–3  | 1–1  | 1–3  | 0–0  | 1–2  | 2–3  | 2–2  | 2–0  | 1–2  | 1–4  | 2–2  | 0–1 |
| Gefle IF  | 0–1  | 0–1  | 1–2  | 0–0  |   | 5–0  | 2–2  | 0–2  | 0–0  | 0–2  | 1–0  | 0–2  | 0–0  | 1–1  | 1–2  | 2–1 |
| IFK Göteborg  | 0–1  | 1–0  | 2–1  | 0–0  | 1–1  |   | 1–1  | 1–1  | 1–1  | 2–2  | 4–2  | 1–2  | 2–0  | 1–0  | 2–1  | 2–2 |
| Helsingborgs IF  | 0–0  | 1–1  | 2–1  | 1–1  | 4–1  | 2–0  |   | 3–2  | 7–2  | 1–1  | 1–1  | 1–2  | 4–0  | 1–0  | 3–0  | 1–1 |
| BK Häcken  | 1–1  | 1–1  | 4–2  | 3–1  | 3–0  | 1–2  | 2–2  |   | 1–2  | 5–0  | 4–2  | 6–0  | 1–2  | 5–1  | 5–2  | 2–1 |
| Kalmar FF  | 1–2  | 2–2  | 2–1  | 2–2  | 0–1  | 3–0  | 1–1  | 3–1  |   | 1–2  | 1–2  | 0–2  | 1–1  | 3–0  | 2–0  | 1–2 |
| Malmö FF  | 4–0  | 3–1  | 1–0  | 2–0  | 0–0  | 1–2  | 3–0  | 0–0  | 2–0  |   | 1–1  | 2–0  | 2–0  | 2–0  | 2–1  | 1–1 |
| Mjällby AIF  | 0–1  | 4–3  | 2–3  | 4–0  | 0–0  | 1–1  | 0–2  | 1–2  | 1–0  | 2–2  |   | 0–2  | 1–0  | 0–2  | 2–0  | 0–0 |
| IFK Norrköping  | 2–2  | 1–1  | 2–1  | 7–2  | 0–1  | 0–0  | 1–0  | 1–2  | 2–1  | 3–2  | 2–1  |   | 2–2  | 1–4  | 2–2  | 3–0 |
| GIF Sundsvall  | 2–3  | 0–1  | 0–3  | 2–0  | 0–1  | 3–3  | 0–1  | 1–2  | 0–1  | 1–1  | 3–1  | 0–4  |   | 4–0  | 3–3  | 3–1 |
| Syrianska FC  | 0–1  | 1–1  | 1–4  | 2–0  | 1–0  | 2–1  | 1–3  | 1–2  | 3–0  | 0–2  | 2–1  | 1–2  | 1–1  |   | 2–2  | 2–2 |
| Åtvidabergs FF  | 2–0  | 2–1  | 5–1  | 2–1  | 6–1  | 1–2  | 1–2  | 0–3  | 3–0  | 0–1  | 0–0  | 1–1  | 2–2  | 1–0  |   | 1–1 |
| Örebro SK  | 2–2  | 2–3  | 0–2  | 4–0  | 1–2  | 1–0  | 0–0  | 1–2  | 0–1  | 2–1  | 0–1  | 0–1  | 2–2  | 0–1  | 3–4  |   |
Päivitetty 17.9.2012
Lähde: svenskfotboll.se
1 Kotijoukkue vasemmanpuoleisessa sarakkeessa.
Värit: Sininen = kotivoitto; Keltainen = tasapeli; Punainen = vierasvoitto.
Karsinta

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GIF Sundsvall | 4-6 | Halmstads BK | 0-3 | 4-3 |
Halmstads BK nousi Fotbollsallsvenskaniin, GIF Sundsvall putosi Superettaniin.
Allsvenskan-kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1920-luku |  |  |  |  | 1924–1925 | 1925–1926 | 1926–1927 | 1927–1928 | 1928–1929 | 1929–1930 |
| 1930-luku | 1930–1931 | 1931–1932 | 1932–1933 | 1933–1934 | 1934–1935 | 1935–1936 | 1936–1937 | 1937–1938 | 1938–1939 | 1939–1940 |
| 1940-luku | 1940–1941 | 1941–1942 | 1942–1943 | 1943–1944 | 1944–1945 | 1945–1946 | 1946–1947 | 1947–1948 | 1948–1949 | 1949–1950 |
| 1950-luku | 1950–1951 | 1951–1952 | 1952–1953 | 1953–1954 | 1954–1955 | 1955–1956 | 1956–1957 | 1957–1958 | 1959 | 1960 |
| 1960-luku | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1970-luku | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1980-luku | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1990-luku | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| 2000-luku | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| 2010–luku | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: se:Fotbollsallsvenskan 2012
Käännös suomeksi
Troy Mallette

| Troy Mallette> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. helmikuuta 1970 (ikä 54) Levack, ON, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  99 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1989–1998
Aik. seurat:  New York Rangers   Edmonton Oilers   New Jersey Devils   Ottawa Senators   Boston Bruins   Tampa Bay Lightning
NHL-varaus:  22. varaus, 1988 New York Rangers
Troy Matthew Mallette (s. 25. helmikuuta 1970 Levack, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi NHL-joukkueissa New York Rangers, Edmonton Oilers, New Jersey Devils, Ottawa Senators, Boston Bruins ja Tampa Bay Lightning.
Pelaajaura

Mallette varattiin numerolla 22 NHL:n varaustilaisuudessa 1988 New York Rangersiin. Hän pelasi NHL:n runkosarjassa 456 peliä, joissa sai 51+68=119 pistettä. Jäähyllä hän istui 1 226 minuuttia. Hän kärsi selkävammasta pelissä Chicago Blackhawksia vastaan 25. lokakuuta 1997. Se pakotti hänet lopulta jäämään eläkkeelle. Hänen hallussaan on vieläkin Rangersin yhden kauden jäähyennätys.
Yksityiselämä

Mallette asuu Levackissa, Ontariossa. Hän on naimisissa Lynn Malletten kanssa ja heillä on kaksi lasta.
Käännös suomeksi
Kongontöpösieppo

| Kongontöpösieppo> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Afrikansiepot Platysteiridae
Suku::  Töpösiepot Batis
Laji::  ituriensis
Kaksiosainen nimi
 Batis ituriensis  Chapin, 1921 
Katso myös
   Kongontöpösieppo Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kongontöpösieppo (Batis ituriensis) on afrikansieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kongontöpösieppoa tavataan Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Ugandassa. Lajin kannankehitys on vakaa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Tuomo Pekkanen

Tuomo Pekkanen Villa Lanten portailla 1970.
Tuomo Antero Pekkanen (s. 16. heinäkuuta 1934 Saari) on Jyväskylän yliopiston emeritusprofessori, joka muun muassa toimittaa latinankielisiä uutisia Yleisradiolle. Hän on myös kääntänyt Kalevalan latinan kielelle vuonna 1986.
Pekkanen toimi Suomen Rooman-instituutin johtajana 1970-luvun alussa.
Hänen veljensä on eläinlääketieteen professori Timo Pekkanen.
Tsolgon järviketju

Tsolgon järviketju  (vir. Tsolgo aheljärvestik ) on Virossa Võrumaalla Tsolgon, Pillen ja Laugan kylien alueilla sijaitseva erikokoisten järvien muodostama kaakko-luode- suuntainen järviketju. Alue sijaitsee yli 10 kilometriä Võrun kaupungista koilliseen päin. Kyseisiä järviä ovat luoteesta kaakkoon lueteltuina :
Lauga järv (13,6 ha)
Karsna järv (16,3 ha)
Pille järv (7,2 ha)
Kogrõjärv (0,2 ha)
Annõ järv (0,5 ha)
Mustjärv (6,0 ha)
Kõverjärv (1,6 ha)
Pikkjärv (8,8 ha)
Järvet ovat syntyneet viime jääkauden loppuvaiheen aikana mannerjäätikön sulamisvesien uurtamaan loivapiirteiseen laaksoon, jossa on järvien kohdalla sijaitsevia syvänteitä. Yhteisestä syntyhistoriasta huolimatta järvet ovat nykyään biologisesti varsin erilaisia ja niiden kasvusto ja kalasto poikkeavat toisistaan jonkin verran. Järvien yleisimmät kalalajit ovat särki, ahven, hauki ja lahna.
Syvin järvi on Mustjärv (29,7 metriä) ja matalin on Karsna järv (8,1 metriä). Järvet sijaitsevat 75,6–80,9 metriä mpy. Toisistaan kaukaisimmat järvet ovat Lauga järv ja Pikkjärv, joiden välimatka on noin neljä kilometriä. Järvistä Kõverjärv ja Annõ järv ovat umpijärviä ja Kogrõjärvestä alkaa vain metsään päättyvä lyhyt oja. Pille järv ja Karsna järv on yhdistetty toisiinsa ojalla ja Karsnasta alkava oja on metsään päättyvä lyhyt oja. Karsna ja Pille voidaan kuitenkin pitää Vana-Koiola ojan valuma-alueeseen kuuluvina järvinä, sillä kyseinen laskuoja virtaa ojalle päin. Lisäksi Mustjärvestä alkava oja yhtyy Kariojaan kolmen kilometrin päässä. Myös Vana-Koiola oja yhtyy Kariojaan. Pikkjärven laskuoja kuuluu Sandisuu peakraavin valuma-alueeseen. Kaikki järvet kuuluvat Võhandu jõen valuma-alueeseen, koska mainitut ojat ovat Võhandun sivuojia.
Tuomo Nikkola

Tuomo Nikkola (s. 1947 Raudaskylä, Ylivieska) on suomalainen kanttoriurkuri, musiikin ja yksinlaulun opettaja. Hän on saanut kirkon sävellyspalkinnon vuosina 1983 ja 1990. Useita hänen sävellyksiään päätyi virsikirjaan. Niistä suurin osa on virsikirjan Jumalanpalvelus-liitteessä.
Tryggve Andersen

| Tryggve Andersen |
| --- | --- |
 Tryggve Andersen
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. syyskuuta 1866 Ringsaker, Norja
Kuollut: 10. huhtikuuta 1920 (53 vuotta) Gran, Oppland, Norja
Kansalaisuus:  Norja
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: norja
Tuotannon kieli: norja
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Tryggve Andersen (27. syyskuuta 1866 Ringsaker, Norja – 10. huhtikuuta 1920 Gran, Oppland, Norja) oli norjalainen kirjailija. Hän oli romantikko, ja hänen kirjojaan leimaa elämäntuska, pessimismi ja tuhon tunnelma.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tryggve Andersen Wikimedia Commonsissa
Tryggve Andersen, Store norske leksikon (norjaksi)
Trygve Brodahl

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Trygve Brodahl |  Trygve Brodahl |  Trygve Brodahl |  |
Maa:   Norja
Miesten hiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Oslo 1930 | 17 km |  |
|  Pronssia | Vysoké Tatry 1935 | 50 km |  |
Trygve Brodahl (20. elokuuta 1905 – 11. huhtikuuta 1996) oli norjalainen hiihtäjä, joka kilpaili 1930-luvulla. Hän voitti urallaan kaksi MM-mitalia: hopeaa 17 kilometriltä 1930 ja pronssia 50 kilometriltä 1935.
Brodahl palkittiin Holmenkollen-mitalilla 1939 yhdessä Sven Selångerin ja Lars Bergendahlin kanssa.
Aiheesta muualla

Trygve Brodahl Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Kreikanvaskitsa

| Kreikanvaskitsa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Liskot Sauria
Heimo::  Vaskitsat Anguidae
Suku::  Anguis
Laji::  cephalonnica
Kaksiosainen nimi
 Anguis cephalonnica  Werner, 1894 
Synonyymit
 Anguis fragilis var. cephallonica Werner, 1894 Anguis fragilis peloponnesiacus Stepánek, 1937 Anguis fragilis fragilis Wermuth, 1969 Anguis fragilis peloponnesiacus Bischoff & Bischoff, 1980 Anguis cephalonnicus Grillitsch & Cabela, 1990 Anguis cephallonicus Engelmann et al, 1993 Anguis cephallonicus Arnold, 2002 Anguis cephalonicus [sic] Rutschke et al, 2005 Anguis cephallonicus Trapp, 2007 

Katso myös
   Kreikanvaskitsa Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kreikanvaskitsa (Anguis cephalonnica) on raajaton vaskitsojen heimoon kuuluva lisko.
Levinneisyys

Kreikanvaskitsa on kotoperäinen laji Kreikassa, ja sitä tavataan merenpinnan tasolta 1 200 metrin korkeuteen saakka. Lajin levinneisyysalueeseen kuuluvat Jooniansaariin kuuluvat Lefkas, Zákynthos, Kefaloniá ja Kythera. Lisäksi lajia tavataan Manner-Kreikassa Peloponnesoksen niemimaalla.
Elinympäristö ja uhkat

Lajin elinympäristöön kuuluvat avoimet metsiköt, pensaikot, metsittyneet purojen rannat ja niityt. Näiden lisäksi kreikanvaskitsa viihtyy perinteisesti viljellyillä alueilla sekä puutarhoissa maaseudulla. Laji on suhteellisen sopeutuvainen. Ihmisen aiheuttamat maastopalot saattavat olla lajin uhkia. Esimerkiksi vuonna 2007 Peloponnesoksella oli maastopaloja, eikä näiden palojen vaikutusta lajiin ei ole tutkittu. Kreikanvaskitsa lisäksi tapetaan yleisesti kohdattaessa.
Aiheesta muualla

Kuvia lajista (englanniksi)
Kobjain ulus

Kobjain ulus eli Kobjain piiri (ven. Кобяйский улус (район), Kobjaiski ulus (raion), jak. Кэбээйи улууhа, Kebeeji uluuha) ja on paikallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan keskiosassa Venäjällä. Piiri on sijoittunut Lenajoen molemmin puolin ja se rajoittuu pohjoisessa Bytantain evenien ja  Žiganskin evenkien kansallisiin piireihin, idässä Verhojanskin piiriin, etelässä Uus-Aldanin, Namin ja Gornyin uluseihin ja lännessä Viljuiskin ulusiin. Kobjain ulusin pinta-ala on 107 800 km². Merkittävä työllistäjä alueella on kivihiilen louhinta.
Kobjain piirin alueella sijaitsee Sahan syvin järvi, Sebjan-Kjujol (137 m).
Väestö

Kobjain piirissä oli 14 002 asukasta vuonna  2005. Vuonna 2002 suoritetun Venäjän väestönlaskennan mukaan piirin väestöstä oli jakuutteja 65 prosenttia, venäläisiä 24 prosenttia, eveenejä kuusi prosenttia, evenkejä 0,1 prosenttia. Piirissä oli 19 000 asukasta vuonna 1995. Vuonna 1989 asukasluku oli 24 000, ja väestöstä oli jakuutteja 44,0 prosenttia, venäläisiä 40,8 prosenttia, evenkejä 0,1 prosenttia, eveenejä 3,3 prosenttia ja muita 11,8 prosenttia.
Kunnat

Piirissä on yksi kaupunkikunta (Sangar) ja 11 maalaiskuntaa, naslegia, ja näissä yhteensä 24 asutusta. Hallinnollinen keskus on Sangarin taajama.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aryktah  Lütštšün 1  Lütštšün 2  Kirov |  Kobjai  Kuokui  Lamyŋxa  Mukutšu |  Nižili  Sangar  Sitte  Tyaia |
Aiheesta muualla

Kobjain ulusin verkkosivu (venäjäksi)
Кобяйский улус (район) Piiri Sahan tasavallan portaalissa. (venäjäksi)
Kobjain piirin kartta
Sahan piirijako
Kaupunkipiirikunnat: Jakutsk | Žatai
Piirit ja ulusit: Abyi | Aldan | Allaiha |  Amga | Anabarin kansallinen | Bulun | Bytantain evenien kansallinen  | Gornyi | Hangalass | Kobjai | Megino-Kangalass | Lensk | Mirnyi | Moma | Nam | Nerjungri | Nižnekolymsk | Njurba | Oimjakon | Olenjokin kansallinen  | Oljokminsk  | Srednekolymsk  | Suntar | Tatta | Tompo | Tšuraptša | Ust-Aldan | Ust-Jansk | Ust-Maja | Verhnekolymsk  | Verhneviljuisk  | Verhojansk | Viljuisk  | Žiganskin kansallinen
Korpraali Korhosen joulupöytä

| Korpraali Korhosen joulupöytä |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jorma Kurvinen
Kansitaiteilija:  Tomi Siukola
Genre:  sotaromaani
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1994
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  256
ISBN:  951-1-13396-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Korpraali Korhosen joulupöytä on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.
Romaani kertoo syrjäisen korpitukikohdan etuvartioaseman elämän menosta jatkosodan aikana. Kirjan päähenkilö korpraali Korhonen toimeenpanee Operaatio joulupöydän, johon kuuluvat muun muassa sahdin valmistus rintamaoloissa. Operaation kuluessa vartioasemaa muistutetaan vihollisen olemassaolosta ja se joutuukin yllättäen vihollisen offensiivin kohteeksi.
Tryggve

| Tryggve |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  10. huhtikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Trygve
Vastineita eri kielissä:  Tryggvi
Nimen alkuperä:  muinaisskandinaavinen, luotettava
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tryggve tai Trygve on skandi­naavinen miehen etunimi. Nimen alkumuoto on ollut Tryggvi, joka nykyisin­kin on käytössä Islannissa. Nimi johtuu luotettavaa tarkoittavasta muinaisskandinaavisesta sanasta tryggr.
Suomessa nimi Trygve annettiin 1900-luvulla 170 ja Tryggve noin 110 henkilölle. 2000-luvulla syntyneitä Trygve- tai Tryggve-nimisiä on vain muutama. Tryggven nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 10. huhtikuuta.
Tunntettuja Tryggve- ja Trygve-nimisiä

Tryggve Andersen (1866–1920), norjalainen kirjailija
Trygve Bratteli (1910–1984), Norjan pääministeri 1971–1972 ja 1973–1976
Trygve Brodahl (1905–1996), norjalainen hiihtäjä
Trygve Bøyesen (1886–1963), norjalainen voimistelija ja olympiamitalisti
Trygve Eriksson (s. 1974), ahvenanmaalainen yritysjohtaja ja teollisuusneuvos
Trygve Gulbranssen (1894–1962), norjalainen kirjailija, liikemies ja toimittaja
Trygve Haavelmo (1911–1999), norjalainen taloustieteilijä, Nobelin taloustieteen palkinnon saaja
Trygve Haugeland (1914–1998), norjalainen poliitikko ja ministeri
Trygve Dehli Laurantzon (1903–1973), norjalainen poliitikko, maanviljelijä ja maataloustieteilijä
Trygve Lie (1896–1968), norjalainen poliitikko, YK:n pääsihteeri 1946–1952
Trygve Olsen (1921–1979), norjalainen poliitikko, ministeri ja Måsøyn pormestari
Trygve Rønningen (s. 1968), norjalainen toimittaja ja juontaja
Tryggve Saxén (1920/1921–1970), suomalainen professori ja akateemikko, Vaasan kauppakorkeakoulun rehtori
Tryggve Sköld (1922–2012), ruotsalainen kielitieteilijä
Trygve Slagsvold Vedum (s. 1978), norjalainen poliitikko ja ministeri
Trygve Utheim (1884–1952), norjalainen poliitikko