stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kédougoun alue

| Kédougoun alue région de Kédougou |
| --- | --- |
 Kédougoun alue Senegalin kartalla.
 Alueen departementit.
Valtio:  Senegal
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kédougou
Pinta-ala:  16 896 km²
Väkiluku (2013):  151 357
Kédougoun alue on hallintoalue Senegalin kaakkoisosassa. Sen hallinnollinen keskus on Kédougoun kaupunki. Alueen pinta-ala on 16 896 neliökilometriä. Asukkaita on 151 357 henkeä (vuonna 2013, väestönlaskenta).
Alue rajoittuu pohjoisessa ja lännessä Tambacoundan alueeseen, idässä Maliin ja etelässä Guineaan. Alue on pinnanmuodostukseltaan ylänköä. Etelässä sijaitseva Sambangallou (581 metriä) on Senegalin korkein kohta. Suurimmat joet ovat Falémé ja Gambia. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kulta, rautamalmi, marmori ja uraani.
Seutu kuuluu Sudanin-Guinean ilmastovyöhykkeeseen. Vuotuinen sademäärä on yli 1 300 millimetriä. Kasvillisuus on savannia ja metsää. Alueella sijaitsee Niokolo-Koban kansallispuisto.
Tambacoundasta vuonna 2008 erotettu alue jakautuu kolmeen departementtiin, jotka ovat Kédougou, Salémata ja Saraya. Arrondissementteja on kuusi, kuntia kolme, maalaisyhteisöjä 16 ja kyliä 317.
Kédougou on asukasmäärältään Senegalin pienin alue (1,1 % maan väestöstä). Kaupunkiväestön osuus on 25 %. Suurimmat etniset ryhmät ovat vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan fulbet (41 %) ja mandinkat (34,2 %).
Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, riisi ja fonio. Myyntiin kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, siipikarja sekä vähäisessä määrin siat ja hevoset. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Kaivosteollisuus tuottaa kultaa, joka on Senegalin toiseksi tärkein vientituote (15 % vuonna 2013).
Maailman ympäri 80 päivässä (lautapeli)

| Maailman ympäri 80 päivässä |
| --- | --- |
 Pelinäkymä
Suunnittelija:  Michael Rieneck
Julkaisija:  Kosmos Marektoy Rio Grande Games
Julkaisuvuosi:  2005
Pelaajia:  3–6
Ikäsuositus:  10+
Pelin kesto:  50–70 min
 BoardGameGeek 
Maailman ympäri 80 päivässä on Michael Rieneckin suunnittelema, vuonna 2005 julkaistu koko perheen lautapeli. Suomessa pelin jakelusta vastaa Marektoy.
Pelin kulku

Pelin ideana on, nimensä mukaisesti, kiertää maailma mahdollisimman lyhyessä ajassa. Pelimekaniikka on yksinkertainen; pelaajat etenevät matkalla suurkaupungista toiseen pelaamalla matkakortteja. Matkakortit on pisteytetty, ja tarvittavien matkakorttien laatu ja määrä vaihtelevat matkakohteesta toiseen. Pisteytettyjen matkakorttien mukaan lasketaan pelaajan käytetyt matkapäivät matkaa kohden. Matkakortteja nostetaan lisää jokaisella vuorolla, jolloin pelaaja saa kortin nostaessaan myös kortin nostopaikasta riippuen lisätoiminnon.
Jonkinasteista satunnaisuutta ja syvyyttä peliin tuovat tapahtumakortit, joita voi ostaa joko rahalla, saadaan palkintona nopeasta etenemisestä seuraavaan kaupunkiin tai joita nostetaan matkakortin valinnasta saatavalla lisätoiminnolla.
Pelin voittaa maailman nopeiten kiertänyt pelaaja.
Palkinnot

Spiel des Jahres -finalisti 2005.
Aiheesta muualla

Marektoy.fi: Maailman ympäri 80 päivässä (Arkistoitu – Internet Archive)
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2024

Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2024 käytiin 5. toukokuuta Kotkassa Puistolan urheilukentällä, ja reitti kiersi Katariinan meripuiston alueella. Järjestävänä seurana toimi Karhulan Katajaiset.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet 4 km | Mikko Kauppinen, Vieremän Koitto, 12.10 | Mika Kotiranta, Joensuun Kataja, 12.15 | Eero Saleva, Helsingin Kisa-Veikot, 12.18 |
| Miehet 10 km | Mustafe Muuse, Turun Urheiluliitto, 31.41 | Niko Putkinen, Lahden Ahkera, 31.54 | Antti Ihamäki, Alajärven Ankkurit, 32.13 |
| Naiset 4 km | Aino Suni, Turun Urheiluliitto, 14.29 | Veera Mensonen, Maaningan Mahti, 14.29 | Salla Laukkanen, Joensuun Kataja, 14.31 |
| Naiset 10 km | Taru Palsa, Helsingin Kisa-Veikot, 36.59 | Johanna Peiponen, Lapin Lukko, 37.56 | Cecilia Österblad, Vasa IS, 37.59 |
| M22 6 km | Alexander Ståhlberg, IF VOM, 19.41 | Matias Mononen, Lahden Ahkera, 19.43 | Arash Ahmad Gul, Lahden Ahkera, 19.48 |
| N22 4 km | Janette Vänttinen, Helsingin Kisa-Veikot, 14.19 | Vilma Pere, Euran Raiku, 15.04 | Emma Ranta, Lempäälän Kisa Yleisurheilu, 15.06 |
| M19 6 km | Eetu Valtola, Mikkelin Kilpa-Veikot, 19.43 | Sisu Moilanen, Turun Urheiluliitto, 19.49 | Hannes Nikkinen, Länsi-Uudenmaan Urheilijat, 20.00 |
| N19 4 km | Sini-Minea Saarikoski, Keravan Urheilijat, 15.03 | Pinja Laasanen, Siilinjärven Ponnistus, 15.06 | Elle Ceder, Helsingin Kisa-Veikot, 15.08 |
| M17 4km | Aleksi Ahlfors, Rauman Urheilijat, 13.04 | Eden Kotilainen, Mikkelin Kilpa-Veikot, 13.09 | Samuli Saarikoski, Keravan Urheilijat, 13.12 |
| N17 4km | Sara Säkkinen, Limingan Niittomiehet, 14.53 | Inka Peltola, Lahden Ahkera, 15.31 | Viivi Vainio, Turun Urheiluliitto, 15.46 |
Lähde
Lääkärit ydinsotaa vastaan

| Lääkärit ydinsotaa vastaan |
| --- | --- |

Perustettu:  1980
Perustaja:  Bernard Lown, Jevgeni Tšazov
Tunnustukset:   Nobelin rauhanpalkinto (1985)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lääkärit ydinsotaa vastaan on järjestö, joka ponnistelee ydinsodan ehkäisemiseksi. Se tunnetaan usein lyhenteellä IPPNW (engl. International Physicians for the Prevention of Nuclear War).  Se sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1985. Järjestö on korostanut, että ydinsotaa ei kukaan voi voittaa.
Järjestön perustivat Bostonissa Yhdysvalloissa vuonna 1980 sydänlääkärit Bernard Lown Yhdysvalloista ja Jevgeni Tšazov Neuvostoliitosta neljän muun lääkärin kanssa. Järjestön toiminta oli laajimmillaan 1990-luvun alussa, jolloin siinä oli yli 200 000 jäsentä yli 60 maasta. Järjestön toiminnassa on ollut mukana myös suomalaisia lääkäreitä.
Bernard Lown on tunnettu ensimmäisen tehokkaan sydäniskurin eli defibrillaattorin keksijänä, ja Jevgeni Tšazov toimi Neuvostoliiton puoluejohtajan Leonid Brežnevin henkilääkärinä.
Aiheesta muualla

Järjestön kotisivut
Nobelin rauhanpalkinnon saajat
| --- | --- |
1901–1925:  1901: Dunant, Passy 1902: Ducommun, Gobat 1903: Cremer 1904: Kansainvälisen oikeuden instituutti 1905: Suttner 1906: Roosevelt 1907: Moneta, Renault 1908: Arnoldson, Bajer 1909: Beernaert, Paul Balluet d’Estournelles de Constant 1910: Kansainvälinen Rauhantoimisto 1911: Asser, Fried 1912: Root 1913: La Fontaine 1917: Punainen Risti 1919: Wilson 1920: Bourgeois 1921: Branting, Lange 1922: Nansen 1925: Chamberlain, Dawes
1926–1950:  1926: Briand, Stresemann 1927: Buisson, Quidde 1929: Kellogg 1930: Söderblom 1931: Addams, Butler 1933: Angell 1934: Henderson 1935: Ossietzky 1936: Lamas 1937: Cecil 1938: Nansenin kansainvälinen pakolaistoimisto 1944: Punainen Risti 1945: Hull 1946: Balch, Mott 1947: Kveekarit 1949: Boyd Orr
1951–1975:  1950: Bunche 1951: Jouhaux 1952: Schweitzer 1953: Marshall 1954: Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö 1957: Pearson 1958: Pire 1959: Noel‑Baker 1960: Lutuli 1961: Hammarskjöld 1962: Pauling 1963: Punainen Risti 1964: King 1965: Unicef 1968: Cassin 1969: Kansainvälinen työjärjestö 1970: Borlaug 1971: Brandt 1973: Kissinger, Lê 1974: MacBride, Satō 1975: Saharov
1976–2000:  1976: B. Williams, Corrigan 1977: Amnesty International 1978: Sadat, Begin 1979: Äiti Teresa 1980: Esquivel  1981: YK:n pakolaisapujärjestö 1982: Myrdal, García Robles 1983: Wałęsa 1984: Tutu 1985: Lääkärit ydinsotaa vastaan 1986: Wiesel 1987: Arias 1988: YK:n Rauhanturvaajat 1989: Dalai Lama 1990: Gorbatšov 1991: Suu Kyi 1992: Menchú 1993: Mandela, de Klerk 1994: Arafat, Peres, Rabin 1995: Pugwash-liike, Rotblat 1996: Belo, Ramos Horta 1997: Kampanja maamiinojen kieltämiseksi (ICBL), J. Williams 1998: Hume, Trimble 1999: Lääkärit ilman rajoja 2000: Kim
2001–:  2001: YK, Annan 2002: Carter 2003: Ebadi 2004: Maathai 2005: IAEA, ElBaradei 2006: Yunus, Grameen Bank 2007: Gore, IPCC 2008: Ahtisaari 2009: Obama 2010: Liu 2011: Gbowee, Johnson Sirleaf, Karman 2012: EU 2013: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö 2014: Satyarthi, Yousafzai 2015: Tunisian kansallisen vuoropuhelun kvartetti 2016: Juan Manuel Santos 2017: International Campaign to Abolish Nuclear Weapons 2018: Murad, Mukwege 2019: Abiy 2020: Maailman ruokaohjelma 2021: Ressa, Muratov 2022: Bjaljatski, Memorial, Center for Civil Liberties 2023: Mohammadi 2024: Nihon Hidankyō
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2016

Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2016 käytiin 8. toukokuuta Vöyrissä.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet 4 km | Topi Raitanen, Helsingin Kisa-Veikot, 11.48 | Ossi Kekki, Lahden Ahkera, 11.49 | Martti Siikaluoma, Lahden Ahkera, 11.53 |
| Miehet 12 km | Jarkko Järvenpää, Tampereen Pyrintö, 36.18 | Frederic Tranchand, Turun Toverit, 36.46 | Jussi Utriainen, Lahden Ahkera, 37.08 |
| Naiset 6 km | Johanna Peiponen, Rovaniemen Lappi, 19.12 | Camilla Richardsson, Vasa IS, 20.53 | Hanna Jantunen, Espoon Tapiot, 21.32 |
| M22 6 km | Kennedy Charicha, Turun Urheiluliitto, 19.11 | Eero Saleva, Sjundeå IF, 19.26 | Topias Ahola, Mikkelin Kilpa-Veikot, 19.29 |
| N22 4 km | Oona Kettunen, Karhulan Katajaiset, 13.56 | Aino Kivenmäki, Kuortaneen Kunto, 14.07 | Anna-Kaisa Saari, Ylivieskan Kuula, 14.22 |
| M19 6 km | Robin Ryynänen, Keski-Uudenmaan Yleisurheilu, 18.57 | Jiri Karjalainen, Joensuun Kataja, 19.13 | Tuomas Heikkilä, Mäntsälän Urheilijat, 19.37 |
| N19 4 km | Saija Seppä, Suolahden Urho, 14.17 | Alisa Vainio, Lappeenrannan Urheilu-Miehet, 14.28 | Heidi Kuuttinen, IF Kraft, 14.52 |
| M17 4km | Tomi Lehto, Espoon Tapiot, 12.42 | Wilho Hautala, Lahden Ahkera, 12.53 | Niklas Lainto, Turun Urheiluliitto, 13.08 |
| N17 4km | Astrid Snäll, Forssan Salama, 14.24 | Aino Kuljukka, Lahden Ahkera, 14.30 | Laura Haara, Lahden Ahkera, 14.46 |
Kivisydän (televisiosarja)

| Kivisydän |
| --- | --- |
 Kivisydän-DVD-julkaisun kansi. Kitara reidellä Rafa (Kari Sorvali), laastari silmäkulmassa Pena (Vesa Vierikko) ja aurinkolasit otsalla Ralliperuna (Matti Pellonpää).
Tyyli:  draama
Kestoaika:  44 minuuttia / jakso
Luoja(t):  MTV3
Pääosissa:  Kari Sorvali Vesa Vierikko Eeva Eloranta Matti Pellonpää
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  MTV3
Jaksoja:  4
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Kivisydän on neliosainen suomalainen televisiosarja vuodelta 1985. Draaman tyylilajiin tehty sarja perustuu Markku Veijalaisen 1974 julkaistuun saman nimiseen romaaniin. Sen käsikirjoitti Yrjö Juhani Renvall ja ohjasi Pekka Parikka. Tarina mukailee muusikko Irwin Goodmanin uran alkuvaiheita. Kivisydän valmistui vaiheessa, jona useita nousuja ja laskuja läpikäyneen Irwinin ura oli lähtenyt uuteen nousuun albumin Härmäläinen perusjuntti avittamana.
Juoni

Rafa ja Pena tekevät musiikkia: Rafa säveltää ja Pena sanoittaa. He tarjoavat teoksiaan Kanttoriksi kutsutulle levy-yhtiön pomolle menestyksettä. Tympiintyneinä he lähtevät satamatyöntekijöiksi Hampuriin, missä töiden loputtua juopotellaan ja käydään huorissa. Jonkin ajan kuluttua Rafa ja Pena palaavat Suomeen. Tällä kertaa he onnistuvat musiikillisissa pyrkimyksissään: Rafan esittämästä "Henkipatto"-nimisestä kappaleesta tulee suurmenestys. Keikat pursuavat yleisöä. Myös lehdistö kiinnostuu Rafasta ja alkaa kirjoitella raflaavia juttuja hänen elämästään.
Riidat keikkapalkkioista alkavat viilentää Rafan ja Penan välejä. Pena haluaa että kaikki rahaliikenne kulkee hänen kauttaan. Rafan keikat tanssityttöineen ja viinoineen alkavat olla siinä määrin epämääräisiä, että viranomaisten mielenkiinto herää. Rafan ihastus Oili alkaa tuskastua tilanteeseen. Rafan ura kääntyy laskuun ja on tyssätä tyystin hänen sekaannuttuaan alaikäiseen tyttöön. Penan onnistuu junailla sopimus, jonka hyväksymällä Rafa välttyy vankilalta. Vankilaelämää kokenut Ralliperuna ottaa syyt niskoilleen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kari Sorvali  | … |  Rafa   |
|  Vesa Vierikko  | … |  Pena   |
|  Eeva Eloranta  | … |  Oili   |
|  Matti Pellonpää  | … |  Ralliperuna   |
|  Martti Tschokkinen  | … |  kanttori   |
|  Antti Litja  | … |  Luojola   |
|  Esko Nikkari  | … |  Kale   |
|  Pauli Virtanen  | … |  Olsson   |
|  Risto Taivainen  | … |  Zimmermann   |
|  Erkki Eloranta  | … |  palopäällikkö   |
|  Harri Hyttinen  | … |  urkuri   |
|  Eero Melasniemi  | … |  nimismies   |
|  Teija Töyry  | … |  alaikäinen   |
|  Kari Virtanen  | … |  poliisi   |
|  Pertti Weckström  | … |  vankilanjohtaja   |
|  Vexi Salmi  | … |  Wiima   |
|  Yrjö Juhani Renvall  | … |  Rosma   |
Tuotanto

Kivisydämen kuvasivat Risto Inkinen ja Christian Girardet, leikkasi Keijo Virtanen, lavasti Reino Helkesalo ja puvusti Eeva-Liisa Niiranen. Vexi Salmella on Kivisydämen viimeisessä jaksossa pieni cameonomainen rooli. Kivisydämen yhteiskesto on 177 minuuttia.
Musiikki

Rafan esittämät hitit "Henkipatto" ja "Kivisydän" sävelsi Juha Tikka, sanoitti Emil von Retee ja sovitti Juha Tikka. Etenkin "Henkipatto" soi Kivisydämen diegeettisenä musiikkina korostetun tiuhaan. Kappale julkaistiin Irwin Goodmanin tulkitsemana singlenä vuonna 1985. Single-version sovitti Kassu Halonen. Kappale julkaistiin myös albumilla Viimeiset laulut (1991). Teoksen "Vajaamittainen" sävelsi ja sanoitti Kari Sorvali. Kivisydämessä ei kuulla eikä nähdä Irwiniä: Sorvali laulaa Rafan esittämät numerot itse.
Muuta

MTV Oy on julkaissut Kivisydämen DVD:nä sarjassa Suomiviihteen klassikot.
Irwin Goodmanin eli Antti Hammarbergin (1943–1991) elämästä on tehty kokoillan elokuva Rentun ruusu vuonna 2001. Timo Koivusalon ohjaama teos on varsinainen elämäkertaelokuva päinvastoin kuin Kivisydän.
Aiheesta muualla

Vexi Salmi diskografia: Levytetyt laulut: Henkipatto (1985) (Arkistoitu – Internet Archive). Finnishsongwriters.wordpress.com.
Magdalena Lobnig

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Magdalena Lobnig vuonna 2019. |  Magdalena Lobnig vuonna 2019. |  Magdalena Lobnig vuonna 2019. |  |
Maa:   Itävalta
Naisten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Tokio 2020 | yksikkö |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Sarasota 2017 | yksikkö |  |
|  Pronssia | Plovdiv 2018 | yksikkö |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Brandenburg 2016 | yksikkö |  |
|  Hopeaa | Sevilla 2013 | yksikkö |  |
|  Hopeaa | Glasgow 2018 | yksikkö |  |
|  Hopeaa | Poznań 2020 | yksikkö |  |
Magdalena Lobnig (s. 19. heinäkuuta 1990) on itävaltalainen soutaja. Hän saavutti yksikössä olympiapronssia vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa. Hän sijoittui kuudenneksi Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Maailmanmestaruuskilpailuissa Lobnig on yltänyt kahdesti pronssille: Sarasotassa 2017 ja Plovdivissa 2018. Chungjun MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui neljänneksi ja Amsterdamissa 2014 viidenneksi. Pariairokaksikossa hän oli MM-kilpailuissa neljäs Račicessa 2022. Hän voitti yksiköiden Euroopan-mestaruuden ylivoimaisesti Brandenburgissa 2016 ja on ollut kolmasti EM-hopealla. Vuonna 2012 hän voitti pariairokaksikossa alle 23-vuotiaiden maailmanmestaruuden.
Kumkum Mohanty

Kumkum Mohanty (s. 9. syyskuuta 1946 Cuttack) on intialainen odissitanssija . Hän on uransa aikana työskennellyt Odishan hallituksen kulttuurista vastaavana erikoissihteerinä vuoteen 2004, jonka jälkeen hän on johtanut omaa tanssikouluaan. Hän oli Kelucharan Mohapatran oppilas 11-vuotiaasta alkaen. Tanssijana hänelle on myönnetty useita palkintoja, joihin lukeutuu Sangeet Natak Akademin palkinto ja Padma Shri. Vuonna 2011 Odishan pääministeri Naveen Patnaik ojensi hänelle Srjan-odissi-instituutin Guru Kelucharanin palkinnon. Hän on myös opettanut odissia Intian teknillisiin korkeakouluihin lukeutuvassa IIT Bhubaneswarissa.
Mohanty esiintyi usein Kelucharan Mohapatran suunnittelemissa tanssiesityksissä yhdessä Sanjukta Panigrahin kanssa. He esittivät usein toistensa aviokumppaneita, kunnes Panigrahi lopetti tanssimisen vuonna 1994 sairastuttuaan syöpään. Itse suunnittelemissaan tansseissa Mohanty on käsitellyt eri aiheita intialaisesta filosofiasta, luontoon ja nationalistisiin kertomuksiin.
Mohanty on vuonna 2017 kuolleen kriketinpelaaja Yashpal Mohantyn äiti.
Kyläjärvi (Hämeenlinna)

| Kyläjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°15′10″N, 24°43′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  oja Paskuriin 
Järvinumero:  35.773.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,1 m  
Rantaviiva:  5,637 km  
Pinta-ala:  55,763 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKyläjärvi 
Kyläjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Sappeen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,1 metriä mpy.
Magdalena Mroczkiewicz

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |  |
Maa:   Puola
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
Naisten miekkailu
|  Hopeaa | Sydney 2000 | floretti, joukkuekilpailu |  |
Magdalena Urszula Mroczkiewicz (s. 28. elokuuta 1979 Gdańsk) on puolalainen miekkailija. Hän sai kesäolympialaisissa 2000 Sydneyssä hopeaa floretin joukkuekilpailussa ja osallistui lisäksi sen yksilökilpailuun (14. sija).
Vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä Mroczkiewicz kilpaili sekä floretin yksilö- (29. sija) että joukkuekilpailussa (7. sija).
Lalita Jauhleuskaja

| Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Naisten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Naisten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Naisten ammunta. Olympialaiset  | Maa:   Valko-Venäjä> Naisten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sydney 2000 | 25 m urheilupistooli |  |
Lalita Vadimovna (Milšina-)Jauhleuskaja (s. 31. joulukuuta 1963 Sokol, Vologdan alue, Venäjä) on ampuja. Hän kilpaili viisissä perättäisissä kesäolympialaisissa vuosina 1996–2012 ja sai pronssia 25 metrin urheilupistooliammunnassa vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä. Hän edusti Sydneyn kisoissa Valko-Venäjää. Tätä myöhemmissä olympiakisoissa hän on kilpaillut Australian edustajana.
Korvenkylä

| Korvenkylä |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Korvenkylä korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Korvensuoran suuralue
Kaupunginosa nro:  87
Väkiluku:  600  31.12.2023
Työpaikkoja:  49 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Korvenkylä, Vesalanmäki, Heikinharju, Saviharju
Korvenkylä on Oulun kaupunginosa. Se sijaitsee Oulun koillispuolella, valtatien 20 ja Ylikiiminkiin johtavan seututien 833 liittymän tuntumassa, noin yhdeksän kilometriä keskustasta Kuusamon suuntaan. Myös Vesalanmäen alue lasketaan kuuluvaksi Korvenkylän kaupunginosaan.
Alueen rakennuskanta on pääasiassa omakotitaloja sekä maataloja, joista vanhimmat on rakennettu 1750-luvulla ja osin 1900-luvun alkupuoliskolla. Kaupunginosan läpi virtaa Kalimeenoja.
Korpirock

Korvenkylässä on jo useamman vuoden ajan järjestetty Korpirock-musiikkitapahtuma kahdesti vuodessa: kesäkorpirock ja talvikorpirock. Korpirockin järjestäjänä toimii Korvenkylän nuorisoseura.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korvenkylä Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Kristian Forsberg

| Kristian Forsberg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. toukokuuta 1986 (ikä 38) Oslo, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Norsk Foppa, K Fop
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  185 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  Stavanger Oilers
Sarja:  GET-ligaen
Pelinumero:  28
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–
Aik. seurat:  Furuset I.F. (Norja I) Storhamar Dragons (Norja) MODO Hockey (SEL/SHL)
Kristian Forsberg (s. 5. toukokuuta 1986 Oslo, Norja) on norjalainen jääkiekkoilija, joka pelaa GET-ligaenin Stavanger Oilersissa. Hän toimii joukkueen kapteenina. Forsberg on pelityyliltään puolustava hyökkääjä, joka osaa pelata sekä keskellä että laidassa.
Ura > Seuraura

Forsberg pelasi ensimmäiset miesten pelinsä kaudella 2003–2004 kasvattajaseurassaan Furuset I.F:ssä, Norjan I-divisioonassa. Keväällä 2005 hän oli nostamassa joukkuetta Norjan pääsarjaan. Forsberg kuitenkin siirtyi kaudeksi samassa liigassa pelaavaan Storhamar Dragonsiin kaudeksi 2005–2006. Hän pelasi joukkueessa neljä kautta. Kaudella 2007–2008 Forsberg teki yhden kauden piste-ennätyksensä GET-liigassa tehoilla 9+14=23. Hän voitti keväällä 2008 Norjan-mestaruuden.
Maaliskuussa 2009 Forsberg teki kaksivuotisen sopimuksen Elitserien-joukkue MODO Hockeyn kanssa. Hän teki kaudella 2009–2010 55 ottelussa tehot 2+2=4. Kaudella 2010–2011 pisteitä syntyi yhdeksän, kuten myös kaudella 2011–2012. Tammikuussa 2011 Forsberg teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen MODO:n kanssa.
Kaudella 2012–2013 Forsberg teki Elitserienin yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+7=11. Helmikuussa 2013 hän teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen MODO:n kanssa. Kaudeksi 2014–2015 Forsberg palasi kotimaahansa ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Stavanger Oilersiin. Hän voitti kauden päätteeksi Norjan-mestaruuden. Kaudella 2015–2016 Forsberg nousi Oilersin kapteeniksi ja johdatti joukkueen Norjan-mestaruuteen. Huhtikuussa 2016 hän teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Oilersin kanssa. Kauden 2016–2017 päätteeksi Forsberg voitti taas Norjan-mestaruuden.