stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Syöksykierre (elokuva)

| Syöksykierre |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Tapio Suominen
Käsikirjoittaja:  Tapio Suominen, Yrjö Juhani Renvall
Perustuu:  Matti Ollilan alkuperäisaiheeseen
Tuottaja:  Jorma K. Virtanen
Säveltäjä:  Heikki Valpola
Kuvaaja:  Pekka Aine, Kari Sohlberg
Leikkaaja:  Tapio Suominen
Tuotantosuunnittelija:  Asko Apajalahti
Lavastaja:  Asko Apajalahti
Pääosat:  Kimmo Liukkonen Markku Toikka 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Sateenkaarifilmi Oy
Levittäjä:  Kinosto Finnkino
Ensi-ilta:  1981
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi suomi
Budjetti:  3 miljoonaa markkaa
Katsojat:  66 457
Edeltäjä:  Täältä tullaan, elämä!
Seuraaja:  Porttikielto taivaaseen
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Syöksykierre on Tapio Suomisen ohjaama suomalainen draamaelokuva vuodelta 1981. Se kertoo Pohjois-Suomessa sijaitsevan kylän nuorten paineista teollistumisen ja maaltamuuton puristuksessa. Ohjaaja Tapio Suominen on luonnehtinut Syöksykierrettä eräänlaiseksi tiivistelmäksi teollisen vallankumouksen mukanaan tuomasta ihmisen ja luonnon välisestä jännitteestä. Suominen laati myös elokuvan käsikirjoituksen yhdessä Yrjö Juhani Renvallin kanssa.
Juoni

Pohjoissuomalaisessa maalaiskylässä vietetään jouluaattoa. Etelään töihin lähteneitä lapsiaan kotiin odottavat vanhemmat joutuvat taas kerran pettymään. Lisäksi koko kylä on vaarassa joutua patoaltaan alle uuden voimalahankkeen myötä, mikä aiheuttaa eripuraa kyläläisten keskuudessa. Samaan aikaan kylästä kotoisin olevat nuoret miehet viettävät tahoillaan yksinäistä joulua, Mikko  sairaala-apulaisena Helsingissä, Tuomas Tukholmassa taksinkuljettajana. Kesällä molemmat pojat palaavat lomalle kotikyläänsä ja joutuvat selvittämään vanhoja ja voimalahankkeen tuomia uusia kaunoja perheidensä ja kotikylään jääneiden vanhojen ystäviensä kanssa.
Vastaanotto

Ensi-iltakriitikot arvostivat Suomisen elokuvan aihepiiriä ja Markku Toikan pääosasuoritusta, mutta moittivat elokuvan rakennetta, vastakohta-asetelmien jyrkkyyttä ja alleviivaavuutta. Muutama kuukausi Syöksykierteen jälkeen ensi-iltaan tuotiin Mikko Niskasen samankaltaisia aiheita käsittelevä Ajolähtö, johon Suomisen Syöksykierrettä verrattiin Niskasen eduksi.
Taivaan mandaatti

Taivaan mandaatti (kiin.: 天命; pinyin: tiānmìng) on ollut uskomus Kiinan keisarin oikeuteen hallita maataan taivaan (kiin.: 天; pinyin: tiān) valtuuttamana. Kiinassa pidettiin mahdollisena, että keisari menettää taivaan luvan toimia ihmisten ja taivaan välillä välittäjänä, jolloin hallitusvalta ja samalla hallitsijasuku saattoivat vaihtua. Näin kiinalaiset uskoivat eurooppalaisista perinnöllisistä monarkioista poiketen, että valtakunnan asukkailla oli oikeus nousta vastarintaan epäpätevää hallitsijaa vastaan. Taivaan mandaatti ei myöskään edellyttänyt haltijaltaan ylevää syntyperää, vaan sen saattoi ansaita kuka tahansa hallitsijaksi noussut. Koska keisarilla oli taivaan mandaatti, yksi hänen tärkeimmistä titteleistään oli "taivaan poika" (kiin.: 天子; pinyin: tiānzǐ).
Taivaan mandaattiin kuuluu neljä perusperiaatetta:
Vain Taivas voi antaa keisarille mandaatin hallita.
Koska Taivaita ei ole kuin vain yksi, samoin ei voi olla kuin yksi keisari kerrallaan.
Keisarin hyveellisyys määrittelee hänen oikeutensa pitää kiinni taivaan mandaatista.
Yhdelläkään dynastialla ei ole ikuista mandaattia hallita.
Kansan hyvinvointi, oikeamielinen hallinto, valtakunnan rajojen koskemattomuus ja valtakunnan ja hallitsijan vihollisten tappio ovat merkkejä, joista yleensä päätellään hallitsijalla olevan hallussaan taivaan mandaatti. Filosofi Mengzi muotoili taivaan mandaatin säilyvän hallitsijalla niin kauan kuin tämä hallitsi kansan hyväksi. Merkkejä sen menettämisestä ovat talonpoikaiskapinat, vieraiden maiden sotaretket maahan, kuivuus, nälänhädät, tulvat ja maanjäristykset.
Ensimmäisenä taivaan mandaatin ideaa alkoivat käyttää Zhou-dynastian hallitsijat selittääkseen sen, miksi heitä edeltänyt Shang-dynastia oli menettänyt valtansa. Termillä on edelleen jonkin verran merkitystä Kiinassa, vaikka viimeinen keisari luopui vallasta vuonna 1912. Esimerkiksi Mao Zedongin sanottiin ansainneen "taivaan mandaatin" sen jälkeen, kun hän oli yhdistänyt Kiinan ja aloittanut maassa suuret sisäiset uudistukset. Maon mandaatin katsottiin myös vahvistuneen merkittävästi Korean sodan vuoksi, koska sota esitettiin kiinalaisille suurena voittona.
Sädekallioinen

| Sädekallioinen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Kallioiset Erigeron
Laji::  annuus
Kaksiosainen nimi
 Erigeron annuus  (L.) Desf. 
Katso myös
   Sädekallioinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sädekallioinen (Erigeron annuus) on kaksivuotinen asterikasvi. Sitä käytetään koristekasvina.
Alalajit

Sädekallioinen on jaettu muutamaan alalajiin, joiden nimistö ei ole yksiselitteinen.
pikkusädekallioinen tai isosädekallioinen (E. annuus subsp. annuus)
isosädekallioinen (E. annuus subsp. lilacinus)
E. annuus subsp. septentrionalis (lienee alemman alalajin / lajin synonyymi)
piisädekallioinen tai pikkusädekallioinen (E. annuus subsp. strigosus), usein eri lajina Erigeron strigosus
Ulkonäkö

Sädekallioisen nimialalaji annuus (pikku- tai isosädekallioinen lähteestä riippuen) kasvaa 40–90 senttimetriä korkeaksi. Varsi on pysty ja yläosasta haarova. Kukinnot ovat 1,5–2,5 cm leveitä mykeröjä, joiden laitakukat ovat valkoisia tai sinertäviä.
Levinneisyys

Sädekallioinen kasvaa alkuperäisenä Pohjois-Amerikassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Se on levinnyt tulokkaana monille muille mantereille, mukaan lukien miltei koko Eurooppaan. Pohjoismaissa esiintyy useimmin alalajeja annuus ja strigosus. Suomessa sädekallioista ja lajin kolmea eri alalajia esiintyy vakiintuneena, enimmäkseen viljelyperäisenä uustulokkaana eteläosassa. Havainnot lajista ovat yleistyneet 2010-luvulla.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: sädekallioinen (Erigeron annuus) Suomessa.
Slivenin alue

Slivenin alue (bulg. Област Сливен) on Bulgarian alue maan keskiosissa. Alue on nimetty sen teollisen ja taloudellisen keskuksen Slivenin mukaan. Slivenin alue on jaettu neljään kuntaan.
Kunnat

Kotel
Nova Zagora
Sliven
Tvarditsa
Sliven

| Sliven Сливен |
| --- | --- |

 vaakuna
 Sliven
 Koordinaatit: 42°41′N, 26°20′E 
Valtio:  Bulgaria
Alue:  Sliven
Väkiluku (2011):  125 268
 
 www.sliven.bg 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sliven (bulg. Сливен) on kaupunki Bulgariassa ja samannimisen alueen pääkaupunki. Asukasluku on 125 268 (2011).
Sliven on kuuluisa Bulgarian "heitukoista", eli vapaustaistelijoista, jotka taistelivat turkilaisia vastaan vuosina 1700 - 1878 ja tunnetaan nimellä "Sadan "voivodin" (kapteenin) kaupunki". Slivenin ympärillä on "Siniset kivet" vuoristo ja siihen liittyvä kansallispuisto. Raikas ilma ja mineraalilähteet tarjoavat monipuolisia mahdollisuuksia vapaa-ajalle ja matkailuun. Bulgarian herätyksen opettaja ja runoilija Dobri Chintulov on syntynyt Slivenissa. Hänen museonsa sijaitsee Slivenin pohjoispuolella. Kaupungin tärkein teatteri sijaitsee pääpuistossa. Se on nimetty Stefan Kirovin mukaan, joka oli näkyvä näyttelijä ja ohjaaja.
Näkymää läheiseltä vuorelta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sliven Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Sliven Wikivoyagessa (englanniksi)
Bulgarian kaupungit
Aitos
Asenovgrad
Blagoevgrad
Botevgrad
Burgas
Dimitrovgrad
Dobritš
Dupnitsa
Gabrovo
Gorna Orjahovitsa
Gotse Deltšev
Harmanli
Haskovo
Jambol
Karlovo
Karnobat
Kazanlăk
Kărdžali
Kjustendil
Lom
Lovetš
Montana
Nova Zagora
Panagjurište
Pazardžik
Pernik
Petritš
Pleven
Plovdiv
Primorsko
Razgrad
Ruse
Samokov
Sandanski
Sevlievo
Šumen
Silistra
Sliven
Smoljan
Sofia
Stara Zagora
Svištov
Tărgovište
Trojan
Varna
Veliko Tărnovo
Velingrad
Vidin
Vratsa
Syö juo mies nainen

| Syö juo mies nainen> 飲食男女 Yin shi nan nu |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ang Lee
Käsikirjoittaja:   Ang Lee  James Schamus  Hui-Ling Wang 
Tuottaja:   Li-kong Hsu  Lan Ta-Peng  Jiang Feng-Chyi  Ang Lee 
Kuvaaja:  Jong Lin
Leikkaaja:  Tim Squyres
Lavastaja:  Hsi-Chien Lee
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Taiwan, Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Central Motion Pictures Corporation  Good Machine 
Levittäjä:  The Samuel Goldwyn Company Netflix
Kesto:  124 min
Alkuperäiskieli:  mandariinikiina
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Syö juo mies nainen (perint.: 飲食男女; yksink.: 饮食男女; pinyin: Yin shi nan nu) on Ang Leen ohjaama taiwanilais-yhdysvaltalainen draamakomedia vuodelta 1994. Elokuva kuvattiin ohjaajan synnyinmaassa Taiwanilla, ja sitä pidetään Leen läpimurtona Aasian ulkopuolisille markkinoille. Tämän jälkeen Lee pääsi ohjaamaan kansainvälisiä suurtuotantoja muun muassa Hollywoodiin. Elokuva päättää Ang Leen trilogian, jonka aiemmat osat olivat Pushing Hands (1992) ja Hääjuhla (1993).
Juoni

Makuaistinsa menettänyt vanha mestarikokki Zhu elää Taipeissa isossa talossaan yhdessä kolmen naimattoman tyttärensä kanssa. Yksi heistä on kristityksi kääntynyt kemian opettaja, toinen lentoyhtiön päällikkö, ja kolmas vasta opiskelija. Heidän yhteinen elämänsä keskittyy sunnuntaisiin illallisrituaaleihin. Elokuvan teemoja ovat perheen sisäiset suhteet ja pyrkimykset ylittää sukupolvien kuilu ruoanlaiton ja ruokapöytäkeskustelujen avulla.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lang Xiong  | … |  isä Zhu   |
|  Wu Qianlian  | … |  Zhu Jiaqian, liikenainen   |
|  Yang Guimei  | … |  Zhu Jiazhen, opettaja   |
|  Wang Yuwen  | … |  Zhu Jianing, opiskelija, pikaruokalan työntekijä   |
|  Tang Yuqian  | … |  Shan Shan   |
Vastaanotto ja myöhempi arvostus

Suopeat arvostelut ympäri maailmaa saanut elokuva tuotti muun muassa kuusi ehdokkuutta Film Independent Spirit Awards -gaalassa 1995 sekä parhaan vieraskielisen elokuvan ehdokkuuden sekä Oscareissa, Golden Globessa että brittiläisessä  Baftassa. Asia-Pacific-filmijuhlilla se palkittiin parhaana elokuvana ja leikkauksestaan.
The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.
Käännös suomeksi
Sveitsi (täsmennyssivu)

Sveitsi tarkoittaa muun muassa seuraavaa:
Sveitsi, valtio Keski-Euroopassa
Saksin Sveitsi, vuoristo Saksassa
Sveitsi, ulkoilualue Hyvinkäällä.
Lisäksi Sveitsi-nimeä (yleensä saks. Schweiz tai engl. Switzerland), tarkoittaen usein vuoristoseutua tai näyttävää maisemaa, käytetään sadoista paikkakunnista ja alueista eri puolilla maailmaa.
Sitominen (psykiatria)

Sitomisella tarkoitetaan tässä artikkelissa mielenterveyslain perusteella tahdosta riippumattomassa psykiatrisessa sairaalahoidossa tai tarkkailtavana olevan potilaan kiinnittämistä niin sanottuihin lepositeisiin.
Sitomisen edellytykset

Yleisenä edellytyksenä tahdosta riippumattomille hoitotoimenpiteille psykiatrisessa sairaalahoidossa on se, että potilas on joko otettuna mielenterveyslain mukaiseen tarkkailuun tai määrättynä psykiatriseen hoitoon omasta tahdostaan riippumatta mainitun lain perusteella.
Sitomiseen voidaan potilaan hoidossa turvautua vain jos:
hän käyttäytymisellään ja/tai uhkauksellaan viittaa vaaraan vahingoittaa itseään
ja/tai
hän käyttäytymisellään ja/tai uhkauksellaan viittaa vaaraan vahingoittaa muita
ja
mitkään muut rajoittamistoimenpiteet eivät ole riittäviä.
Vapaaehtoisesti psykiatrisessa sairaalassa olevaa henkilöä ei siis saa kiinnittää lepositeisiin kuin tilapäisesti tilanteen niin välttämättä vaatiessa, kuten esimerkiksi äkillisen raivonpuuskan tapauksessa. Tämän jälkeen lääkärin tulee tutkia vapaaehtoisesti sairaalassa oleva potilas mahdollisimman pian. Mikäli tutkimuksessa ei tule esille edellytyksiä, jotka mahdollistaisivat potilaan ottamisen tarkkailtavaksi tahdostaan riippumatta psykiatriseen sairaalaan, tulee potilas välittömästi vapauttaa lepositeistä. Psykiatrisen tutkimuksen tehnyt lääkäri voi myös asettaa potilaan tarkkailuun tahdostaan riippumatta mikäli siihen tarvittavat edellytykset täyttyvät ja samalla lääkäri voi määrätä toimenpidettä jatkettavaksi.
Toimenpiteen määrääminen

Toimenpiteen määrääminen edellyttää aina lääkärin tutkimuksensa perusteella tekemää päätöstä. Lääkärin tulee tehdä päätöksestään kirjalliset merkinnät potilaan sairauskertomukseen. Lääkärin tekemästä merkinnästä tule käydä ilmi toimenpiteen:
aloittamisen perustelut
luonne
arvio sen kestosta
arvio sen vaikutuksesta potilaan hoitoon
alku- ja lopetusajankohta tai se ajankohta jolloin lääkäri arvioi toimenpiteen jatkamisen tarpeellisuutta seuraavan kerran.
Lisäksi kirjauksesta tulee käydä ilmi lääkärin nimi ja toimenpiteen suorittajan tai suorittajien nimet.
Toimenpiteen toteuttaminen

Toimenpide aloitetaan lääkärin antaman määräyksen perusteella (paitsi tilanteissa, joissa potilaan oma tai muiden henkilöiden turvallisuus sitä välttämättä vaatii ennen lääkärin tutkimusta). Psykiatrisen toimintayksikön henkilökunta ohjaa tai siirtää potilaan erilliseen tilaan, jossa potilas kiinnitetään vuoteessa kiinnioleviin lepositeisiin. Toimenpiteen aloittamiseksi henkilökunnalla on oikeus käyttää tarvittaessa myös voimakeinoja. Lepositeiden käyttöön tarkoitetut vuoteet on usein kiinnitetty toimenpiteeseen varatun tilan lattiaan.
Tämän jälkeen potilas on kiinnitettynä lepositeisiin. Lepositeisiin kiinnitetty potilas on usein kiinni kaikista raajoistaan ja rintakehän ympäri kiertävällä vyöllä. Myös muunlaiset kiinnittämistavat ovat mahdollisia esimerkiksi siten, että potilas on kiinnitetty rintakehän ympäri ulottuvalla vyöllä ja sen lisäksi toisesta kädestään sekä vastakkaisen puolen jalastaan. Potilaalle on (mahdollisuuksien mukaan) turvattava asianmukainen vaatetus, ravinto ja lämpö sekä mahdollisuus tarpeidensa suorittamiseen.
Potilasturvallisuuden varmistamiseksi potilaalle on nimettävä vastuuhoitaja. Vastuuhoitajan tulee olla jatkuvassa näkö- ja kuuloyhteydessä potilaaseen. Näkö- ja kuuloyhteys voidaan korvata teknisin apuvälinein vain erityisen perustelluissa tilanteissa (esimerkiksi tilanteet, joissa potilas kiihtyy merkittävästi vastuuhoitajan läsnäolosta toimenpiteeseen varatussa tilassa).
Hoitohenkilökunnan tehtävänä on tarkkailla potilaan psyykkistä tilaa ja huolehtia tämän fysiologisten perustarpeiden tyydyttymisestä (esimerkiksi nesteytys, ravinto ja lämpö). Lisäksi hoitohenkilökunnan tehtävänä on valvoa, että potilas ei pysty vahingoittamaan itseään tai ettei hänelle kehity liikkumattomuudesta johtuvia vakavia lääketieteellisiä ongelmia (kuten laskimotukoksia) sekä raportoida hoitovastuussa olevalle lääkärille potilaan tilassa tapahtuneista muutoksista.
Hoitovastuullisen lääkärin tulee arvioida potilaan tilaa ja sitomisen edellytysten olemassaoloa riittävän useasti sitomisen aikana. Lääkärin tulee tehdä potilaan sairauskertomukseen merkinnät toimenpiteen jatkamisen edellytyksistä aina hänet tavattuaan.
Toimenpiteen päättäminen

Hoitohenkilökunnan tulee arvioida potilaan vointia jatkuvasti ja tiedottaa hoitovastuussa olevaa lääkäriä potilaan tilassa tapahtuneista muutoksista. Mikäli potilaan tilassa tapahtuu siinä määrin selkeä muutos, että edellytykset sitomisen jatkamiselle eivät ole enää todennäköisesti olemassa tulee siitä informoida hoitovastuullista lääkäriä välittömästi.
Mikäli lääkäri saa tietoonsa joko itse tekemänsä tutkimuksen aikana (tai potilaan tilaa seuraavalta hoitohenkilökunnalta), että edellytykset sitomiselle ovat lakanneet olemasta olemassa, voi lääkäri määrätä toimenpiteen päätettäväksi. Toimenpiteen päättäminen ei siis välttämättä edellytä lääkärin itsensä tekemää tutkimusta.
Sitomistoimenpiteen päättymisen yhteydessä lääkäri voi määrätä tahdosta riippumattoman toimenpiteen täydellisestä lopettamisesta (jolloin potilas siirtyy osaston tiloihin) tai sen lieventämisestä eristämiseksi muista potilaista.
Potilaan oikeuksien valvonta

Mielenterveyslaki muutoksineen ja niiden soveltamisohjeet sekä asetus potilaan itsemääräämisoikeuden rajoittamisen valvonnasta velvoittaa psykiatrisen toimintayksikön antamaan tiedot sidotuista potilaista
potilaan edunvalvojalle tai lailliselle edustajalle kahdeksan tunnin kuluttua toimenpiteen aloittamisesta ja
lääninhallitukselle (eli toimintaa valvovalle viranomaiselle) kahden viikon välein tehtävällä kirjallisella ilmoituksella.
Lisäksi mikäli potilaan sitominen kestää yli neljä vuorokautta tulee hoitovastuussa olevan lääkärin laatia erillinen selvitys lääninhallitukselle niistä perusteista, joilla sitomista on jouduttu jatkamaan mainittua aikaa pidempään.
Taiteilijaresidenssi

Taiteilijaresidenssinä toimiva Schloss Wiepersdorf.
Önningebyn taiteilijasiirtokunta kesällä 1886. Mukana muun muassa Elin Danielson.
Kolin Ryynänen Lieksassa.
Taiteilijaresidenssi tarjoaa mahdollisuuden määräaikaiseen työskentelyyn eri alojen taiteilijoille kotimaassa tai ulkomailla.
Residenssijaksot voivat olla eri mittaisia viikosta vuoteen. Myös työskentely- ja majoitusmahdollisuudet vaihtelevat. Esimerkiksi muusikoille tarkoitetussa residenssissä on useimmiten tarjolla soittimia kuten piano, ja kuvataiteilijoille ateljeetiloja.
Taiteilijaresidenssien tavoitteena on tarjota resursseja työskentelyyn, rohkaista vuorovaikutusta ja aktivoida taide-elämää residenssipaikkakunnalla. Taiteilijat valitaan useimmiten hakemusten perusteella, mutta joskus myös kutsumenettelyllä. Residenssin ylläpitäjä määrittelee siihen liittyvät ehdot, kuten kuinka pitkäaikaiseen käyttöön residenssi voidaan myöntää, ja minkä taiteenalan ammattilaisille se on tarkoitettu.
Taiteilijaresidenssejä ylläpitävät esimerkiksi taidetoimikunnat, yhdistykset, kunnat ja säätiöt.
Historiaa

Taiteilijaresidenssien kaltaista toimintaa on ollut pitkään. Taiteilijaresidenssien ensimmäinen vaihe oli 1900-luvun vaihteessa. Residenssejä kutsuttiin aluksi taiteilijakolonioiksi tai taiteilijasiirtokunniksi, joista ensimmäiset syntyivät 1800-luvun alussa. Worpsweden siirtokuntaa Saksassa Bremenin lähellä oli perustamassa muun muassa Rainer Maria Rilke vuonna 1889. Pohjoismaissa suosittu taiteilijakolonia oli Skagenissa Tanskassa. Myös Suomessa toimi Önningebyn taiteilijasiirtokunta Ahvenanmaalla.
Taiteilijaresidenssejä alettiin perustaa enemmän 1960-luvulta alkaen. Niiden toiminta-ajatuksena oli tarjota mahdollisuus vetäytyä työskentelemään rauhassa, mutta myös yhteiskunnallisesti suuntautuneita residenssejä syntyi. Niissä oli keskeistä yhteys paikalliseen yleisöön.
Residenssejä perustettiin eri puolilla maailmaa yhä enemmän 1990-luvulla. Myös residenssien monimuotoisuus lisääntyi ja mukaan tuli muun muassa lähes tilaustyön kaltaisia projekteja.
Taiteilijaresidenssejä > Maailmalla

Grassinan ateljeetalo, Italia
Schloss Wiepersdorf, Saksa
Sigtuna-säätiö, Sigtuna, Ruotsi
Villa Karo, Benin, Afrikka
Taiteilijaresidenssejä > Suomessa

Arteles Creative Center, Haukijärvi
Eckerön posti- ja tullitalo, Ahvenanmaa
Eeva Joenpellon kirjailijakoti, Sammatti
Haihatus, Joutsa
Kolin Ryynänen, Lieksa
Saaren kartanon residenssi, Mietoinen
Taiteilijatalo Gjutarsin studioasunto, Vantaa
Ålands skärgårds gästateljé, Kökar
Aiheesta muualla

Elfving, Taru ja Kokko, Irmeli ja Gielen, Pascal (toim.): Contemporary Artist Residencies.  Amsterdam:  Valiz, 2019.  ISBN 978-94-92095-46-6.  (englanniksi)
artinres.fi (artinres.fi)
Suomen taiteilijaseuran ateljeesäätiön listaus residensseistä (Arkistoitu – Internet Archive)
Trans Artists
Res Artis
AIR @ Art Opps (Arkistoitu – Internet Archive)
Residenssejä Sveitsissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Residenssejä Pohjoismaissa[vanhentunut linkki]
Unesco-Aschbergin residenssit 25-35-vuotiaille
Solja (sukunimi)

Solja on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Antti Solja (1923–2011), yrittäjä, yritysjohtaja ja teollisuusneuvos
Erkki Solja (s. 1954), Kiilto Family Oy:n toimitusjohtaja ja kunniankonsuli
Niilo Solja (1888–1967), Kokoomuksen kansanedustaja ja ministeri
Petrissa Solja (s. 1994), saksalainen pöytätennispelaaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Simone de Beauvoir -palkinto

Simone de Beauvoir -palkinto (ransk. Prix Simone de Beauvoir pour la liberté des femmes) on kansainvälinen, vuodesta 2008 lähtien myönnetty palkinto henkilöille, jotka ovat kunnostautuneet naisten ihmisoikeuksien parantamiseen ja sukupuolten tasa-arvoistamiseen tähtäävässä työssä. Järjestäjien mukaan "palkinto jaetaan vuosittain huomattavalle henkilölle, jonka rohkeus ja ajatukset toimivat esimerkkinä kaikille ja uskollisina Simone de Beauvoirin ajatukselle, jonka mukaan ihmisen perimmäinen tavoite, johon ihmisten tulisi pyrkiä, on vapaus, ainut asia, jolle kaikki pitäisi perustaa."
Palkinnon perusti bulgarialais-ranskalainen filosofi ja kirjailija Julia Kristeva, ja se on nimetty ranskalaisfilosofi Simone de Beauvoirin mukaan, joka tunnetaan parhaiten naiseuden esille nostaneesta teoksesta Toinen sukupuoli. Myös palkinnon perustamispäivä viittaa de Beauvoiriin: se perustettiin 9. tammikuuta 2008, de Beauvoirin satavuotissyntymäpäivänä. Palkinnon arvo on 20 000 euroa, ja sitä rahoittaa ranskalaiskustantamo Éditions Gallimard sekä CulturesFrance.
Palkintokomitea

Palkinnon saajan päättää sekä ranskalaisista että muunmaalaisista oman alansa asiantuntijoista, koostuva komitea. Aiemmissa komiteoissa jäseninä ovat olleet perustajajäsen ja komitean puheenjohtaja Julia Kristevan lisäksi muun muassa Simone de Beauvoirin ottotytär Sylvie Le Bon de Beauvoir, Cambridgen yliopiston professori Juliet Mitchell ja kolumbialais-ranskalainen poliitikko Íngrid Betancourt.
Palkitut

2008: bangladeshilainen kirjailija Taslima Nasreen ja alankomaalainen feministi, poliitikko ja kirjailija Ayaan Hirsi Ali
2009: One Million Signatures, iranilaisen naisten oikeuksia puolustavan liikkeen alulle panema kampanja, jonka tarkoituksena on muuttaa Iranin sukupuolisesti syrjiviä lakeja.
2010: Ai Xiaoming, Kiina
2011: Ljudmila Ulitskaja, Venäjä
2012: Association tunisienne des femmes démocrates, Tunisia
2013: Malala Yousafzai, Pakistan
2014: Michelle Perrot, Ranska
2015: National Museum of Women in the Arts, Yhdysvallat
2016: Giuseppina Nicolini, Italia
2017: Sauvons les femmes
2018: Aslı Erdoğan, Turkki
2019: Sara Garcia Gross
2020: Collectif 490 hors-la-loi (Leïla Slimani, Sonia Terrab ja Karima Nadir)
2021: Scholastique Mukasonga, ruandalainen kirjailija
Lähde
Aiheesta muualla

Prix Simone de Beauvoir pour la liberté des femmes (ranskaksi)
Sitoutumaton kokoomus

| Sitoutumaton kokoomus> Obunden Samling |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  1987
Puheenjohtaja:  Bert Häggblom
Ideologia:   konservatismi   euroskeptismi 
Poliittinen kirjo:  oikeisto
Toimisto:  Ahvenanmaan maakuntapäivät
Osoite:  Pb 69 AX-22101 Maarianhamina
Maakuntapäivät:  4 / 30
Kunnanvaltuustot:  20 / 206
Kansainväliset jäsenyydet:  – Konservatiivinen ryhmä (Pohjoismaiden neuvosto)
Nuorisojärjestö:  Unga Moderater
Kotisivu:  obs.ax
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sitoutumaton kokoomus (ruots. Obunden Samling, ObS) on Ahvenanmaalla toimiva puolue. Viimeksi käydyissä maakuntapäivävaaleissa (2011) ObS oli viidenneksi suurin ja sillä on neljä edustajaa maakuntapäivillä. ObS:llä on oma ryhmänsä myös kahdeksassa maakunnan kunnanvaltuustossa. Puolueen puheenjohtaja on Bert Häggblom.
ObS perustettiin vuonna 1987 yhteenliittymäksi, joka ei sitoudu puolueiden tiukkoihin ideologioihin ja ohjelmiin. Puolueen politiikka koostuu konservatiivisista, liberaaleista ja radikaaleista ajatuksista ja se on mielestään perinteisen oikeisto–vasemmisto-jaon ulkopuolella. ObS sanoo arvostavansa puolue-, arvovalta- ja henkilöpolitikoinnin sijaan asiapitoista, yhteistyökykyistä ja tuloksiin perustuvaa asiainhoitoa. Pohjoismaiden neuvostossa ObS kuuluu Konservatiiviseen ryhmään.