stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lausanne
Urheilu

Lausannessa sijaitsevat KOK:n ja CAS:n päämajat sekä Olympiamuseo. Kaupungissa sijaitsevat myös muun muassa ilmailun, luistelun, maahockeyn, miekkailun, pöytätenniksen, ratsastuksen, soudun ja uinnin kansainvälisten liittojen toimistot.
Lausannessa järjestetään huomattava yleisurheilukilpailu Athletissima. Maantiepyöräilyn Tour de Romandie päättyy tavallisesti kaupunkiin. Lausannessa järjestetään vuosittain myös muun muassa maraton ja triathlon-kilpailu. Kaupungista ovat kotoisin jalkapalloseura FC Lausanne-Sport ja jääkiekkoseura Lausanne HC.
Lausannessa on järjestetty muun muassa telinevoimistelun maailmanmestaruuskilpailut 1997 ja maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut 2003. Kaupungissa pelattiin myös 1954 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen otteluita.
Mannerheim

Suomen marsalkka C. G. E. Mannerheim kuoli 27. tammikuuta 1951 Lausannessa, jonne hänet kuljetettiin eläkepaikastaan Montreux’n Glionista.
Kuvia

Lausannen vanha yliopisto, jossa edelleen on kirjasto ja museo.
Eurooppa-tori yöllä.
Lausannen katedraali.
Lausanne vuonna 1900.
KOK:n päämaja.
Olympiamuseo.
Umberto Mozzoni

Umberto Mozzoni (29. kesäkuuta 1904 – 7. marraskuuta 1983) oli katolisen kirkon argentiinalainen pappi. Hänestä tehtiin kardinaali vuonna 1973, joten hän osallistui vuoden 1978 kumpaankiin konklaaviin.
14. elokuuta 1927 papiksi vihitty Mozzoni sai nimitykset nuntiukseksi Boliviaan (1954), Argentiinaan (1958) ja lopulta Brasiliaan (1969). Hänestä tehtiin vuonna 1954 myös Siden titulaariarkkipiispa. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.
Mozzoni oli ensin kardinaalidiakoni vuodesta 1973, kunnes yleni kardinaalipapiksi kuolinvuonnaan 1983. Hän oli vuodesta 1980 ns. kardinaaliprotodiakoni.
Aiheesta muualla

Catholic-hierarchy.org: Umberto Cardinal Mozzoni (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Italia
Heli Ryhänen

Heli Ryhänen (s. 1971 Iisalmi) on suomalainen kuvanveistäjä. Hän asuu Tampereella.
Matti Kalkamo ja Heli Ryhänen: Ympyrähullut, 2012, Huittinen.
Heli Ryhänen: Cityeläimet, 2013, Helsinki
Lentoratoja, 2023, Tampere.
Heli Ryhänen on opiskellut kuvataidetta Limingan taidekoulussa vuosina 1990–1991, Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1990–1994 ja Kuvataideakatemiassa vuosina 2004–2006. Hän on suorittanut kuvataiteiden maisterin tutkinnon Kuvataideakatemiassa.
Ryhänen sai Pirkanmaan taidepalkinnon vuonna 2021.
Ryhäsen julkisia taideteoksia ovat muun muassa:
yhdessä Matti Kalkamon kanssa toteutettu Pelle, Jalavan päiväkodin pihassa Kankaanpäässä. Teos valmistui vuonna 1994.
Matkalla (Doris), veistoshahmo lujitemuovista, Op Satakunnan edusta, Huittinen. Teos on valmistunut vuonna 1996.
yhdessä Matti Kalkamon kanssa suunniteltu ympäristöteos Ympyrähullut kutsutun miljoonaristeyksen liikenneympyrässä Huittisissa, teos valmistui vuonna 2012.
veistosryhmä Cityeläimet, Kontulan Lampipuistossa Helsingissä. Pronssiveistosryhmä on vuodelta 2013.
installaatio Pistokas, SAMK kampus Pori, aulan ilmatila. Pellavapaperista ja teräksestä valmistettu teos on vuodelta 2017.
Aiheesta muualla

Ryhäsen kotisivut
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Italia  Yhdysvallat 
Muut:  IdRef
Viitasaari

| Viitasaari |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Näkymä kaupungin keskustaan Keiteleeltä päin.
Sijainti:  63°04′30″N, 025°51′35″E
Maakunta:  Keski-Suomen maakunta
Seutukunta:  Saarijärven–Viitasaaren seutukunta
Kuntanumero:  931
Hallinnollinen keskus:  Viitasaaren keskustaajama
Perustettu:  1635
– kaupungiksi:  1996
Kokonaispinta-ala:  1 589,12 km² 67:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 248,54 km²
– sisävesi:  340,58 km²
Väkiluku:  5 757 157:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  4,61 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  11,6 %
– 15–64-v.:  51,9 %
– yli 64-v.:  36,5 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,2 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  2,6 %
Kunnallisvero:  8,40 % 199:nneksi suurin 2024 
Kaupunginjohtaja:  Helena Vuopionperä-Kovanen
Hallituksen puheenjohtaja:  Pirjo Grönholm-Paananen
Kaupunginvaltuusto:  27 paikkaa
– puheenjohtaja:  Sisko Linna
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • PS   • Kok.   • Muut   • KD   • Vas.:   10 7 5 2 1 1 1
viitasaari.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viitasaari on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Viitasaaren keskustaa ympäröi Keitelejärvi, ja sen läpi kulkevat myös valtatie 4 ja Sininen tie.
Viitasaaresta tuli kaupunki 1. tammikuuta 1996. Naapurikunnat ovat Kannonkoski, Keitele, Kinnula, Kivijärvi, Pihtipudas, Vesanto ja Äänekoski. Jyväskylään on matkaa 98, Kuopioon noin 140 ja Ouluun 243 kilometriä.
Maantiede ja luonto

Viitasaari on järvien ja koskien pitäjä. Siellä on 230 järveä, ja sen vesipinta-ala on 21,4 % kaupungin kokonaispinta-alasta. Vesistöjä on kaikkiaan 340,46 km². Suurimmat järvet ovat Keitele, Kolima, Muuruejärvi, Löytänä ja Suotajärvi.
Kalastuskoskia ovat Huopanankoski, Keihärinkoski, Kärnänkoski, Kymönkoski, Kellankoski ja Kyrönpuro.
Maantiede ja luonto > Viitasaaren kylät

Viitasaaren kunnan määrittelyn mukaan kunnan keskustan ulkopuolella on 15 kylää: Huopana, Ilmolahti, Jurvansalo, Keihärinkoski, Keitelepohja, Kolkku, Kotvala-Valkeisjärvi, Kumpumäki, Kymönkoski, Löytänä, Mäntylä, Niinilahti, Pasala-Viitakangas, Soliskylä, Suovanlahti-Haarala ja Vuorilahti.
Viitasaaren maarekisterikylät ovat: Haapaniemi, Huopana, Ilmolahti, Jurvansalo, Keihärinkoski, Keitelepohja, Kolima, Kyminkoski, Muikunlahti, Niinilahti, Suovanlahti, Taimoniemi ja Vuoskoski.
Maantiede ja luonto > Viitasaaren asuinalueita

Haapaniemi
Työväentalonmäki
Penttilä
Kokkila
Hitumäki
Hepokangas
Savivuori
Savimäki
Savilahti
Kurkela
Rauhaniemi
Korteniemi
Mustaniemi
Haapasaari
Isoaho
Miekkarinne
Sörkkä
Hakkarila
Tuhmalanniemi
Maantiede ja luonto > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Viitasaarella oli 6 411 asukasta, joista 3 612 asui taajamassa, 2 730 haja-asutusalueilla ja 69:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Viitasaaren taajama-aste on 57,0 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Viitasaaren keskustaajama.
Maantiede ja luonto > Ilmasto

Viitasaaren alueella suuret järvet Keitele ja Kolima vaikuttavat lämpötiloihin ympäri vuoden. Kesällä suuren järven vaikutus on viilentävä, mutta etenkin syksyllä ja alkutalvesta sula vesistö lämmittää voimakkaasti ranta-alueita. Viitasaaren eri alueiden ilmastoon vaikuttaa suuresti maaston suuret korkeuserot ja sijoittuminen suhteessa suuriin vesistöihin. Kunnan aluella systemmaattiset lämpötilaerot voivat olla suuriakin.
Historia

Viitasaaren asutus on arkeologisten löytöjen perusteella vanhaa. Seudulla on asuttu jo kampakeraamisella kivikaudella. Lappalaisia saapui alueelle ennen kristillisen ajanlaskun alkua; heistä on asiakirjamerkintöjä vielä 1500-luvulta. 300-luvulle ajoitettu Keihärinkosken hautaraunio kertoo lännestä saapuneista eränkävijöistä. Hämäläisten eränkäynti alkoi Viitasaaren seudulla viimeistään 1000-luvulla. Hämäläiset eivät kuitenkaan juuri asuttaneet Suur-Viitasaaren seutuja pysyvästi. Heidän jäljiltään on kuitenkin säilynyt esinelöytöjä, rakenteita ja runsaasti hämäläisperäistä nimistöä.
Kustaa Vaasa antoi 1540-luvulla luvan erämaiden asuttamiseen. Vain muutama Hämeestä tullut asuttaja jäi Viitasaarelle; pysyvät asukkaat tulivat erityisesti Juvan, Pellosniemen ja Säämingin suunnalta Savosta.
Viitasaaren aiempi nimi on Viitasalo, keskustaajaman lähellä oleva saaren, nykyisen Vanhan Kirkkosaaren mukaan. Hallinnollisesti Viitasalo kuului aluksi 1560 perustettuun Rautalammin pitäjään. Asutuksen tihentyessä Viitasaaresta muodostettiin Rautalammin kappeliseurakunta vuoden 1628 tienoilla. Itsenäisen kirkkoherrakunnan aseman Viitasaari (Viitasalo) sai 1635 ja samalla siitä tuli hallintopitäjä. Kunta käsitti tällöin vielä Kivijärven, Pihtiputaan, Konginkankaan ja Kannonkosken.
Suomen historian isä Henrik Gabriel Porthan oli kotoisin Viitasaarelta. Vuonna 1882 Viitasaari sai ensimmäisenä Suomessa kunnanlääkärin viran.
Politiikka

Viitasaaren kaupunginjohtajana on kesäkuusta 2023 lähtien toiminut Helena Vuopionperä-Kovanen. Häntä edelsivät Janne Kinnunen (2013–2023) ja Jouko Räsänen (2003–2013).
Kaupunginvaltuustossa on 27 paikkaa, joista kymmenen on keskustan hallussa kaudella 2021–2025. Valtuuston puheenjohtajana toimii Sisko Linna. Kaupunginhallituksessa on yhdeksän jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii Pirjo Grönholm-Paananen.
Politiikka > Alueellinen kuntayhteistyö

Viitasaaren kaupunki toimii isäntäkuntana Pohjoisen Keski-Suomen Ympäristötoimessa. Ympäristötoimi on itsenäinen yksikkö, joka vastaa ympäristöterveysvalvonnasta, eläinlääkinnästä, ympäristönsuojelusta ja rakennusvalvonnasta sekä eläinsuojelusta. Viitasaaren lisäksi mukana Ympäristötoimessa ovat Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kivijärvi, Kyyjärvi, Pihtipudas ja Saarijärvi. Saarijärvi ja Karstula toteuttavat ympäristönsuojelun ja rakennusvalvonnan tämän yhteisen elimen ulkopuolella.
Viitasaaren kaupunki teki kuntapariyhteistyötä Pihtiputaan kunnan kanssa vuodesta 2005 vuoden 2023 loppuun nimellä Wiitaunioni. Sen organisaatiorakenne muodostui hallinnosta ja palvelutuotannosta. Viitasaari vastasi perusturvan, teknisen ja ympäristöpalvelujen toimialoista, Pihtipudas hallinnon tuesta, sivistystoimesta ja maataloudesta. Maakunta- ja soteuudistuksen johdosta perusturvan osalta yhteistyö päättyi jo vuoden 2022 lopussa. Perusturvan yhteistyössä mukana oli myös Kinnulan kunta.
Viitasaari, Pihtipudas, Kinnula ja Kivijärvi omistivat yhdessä Kehittämisyhtiö Witas Oy:n, joka tuotti erilaisia palveluita alueen yrittäjille ja toteutti erilaisia hankkeita. Alueellinen yrityskehittämistoiminta päättyi vuoden 2022 lopussa, kun yhtiö keskittyi Viitasaarella toimintaan muiden kuntien irtaannuttua yhtiöstä.
Talous

Alueella työssäkäyviä on yhteensä 2 554 henkilöä. Heistä maa- ja metsätaloudessa työskentelee 314 (12,3 %), teollisuudessa 542 (21,2 %), kaupan alalla 332 (13,0 %) ja terveys- ja sosiaalipalveluissa 424 (16,6 %). Tammikuussa 2014 pysähtyi suuri teollinen työpaikka Fenestran ovitehdas emoyhtiön konkurssiin.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat sisustustuotteiden valmistaja Pisla Oy, ilmastointilaitteita valmistava PKA-Invest Oy ja Kuljetus Villman Oy.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Viitasaaren väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 8 910 | 8 910 |
| 1985 | 1985 |    | 8 997 | 8 997 |
| 1990 | 1990 |    | 8 689 | 8 689 |
| 1995 | 1995 |    | 8 347 | 8 347 |
| 2000 | 2000 |    | 7 915 | 7 915 |
| 2005 | 2005 |    | 7 458 | 7 458 |
| 2010 | 2010 |    | 7 174 | 7 174 |
| 2015 | 2015 |    | 6 666 | 6 666 |
| 2020 | 2020 |    | 6 168 | 6 168 |
Lähde: Tilastokeskus.
Liikenne

Viitasaari sijaitsee valtatien 4 varrella. Kesäaikaan Keiteleen vesistöllä on sisävesiliikennettä. Nykyään liikenne on lähinnä yksityisten pienveneilyä. Aiemmin Keiteleellä liikennöi höyrylaiva S/S Ylä-Keitele (nyk. Ylli). Talvisin jääolosuhteet huomioiden avataan Viitasaaren keskustasta Keiteleen yli kaksi jäätietä. Toinen niistä suuntautuu Kymönkoskelle ja toinen Permosiin. Jääteiden pituus on yli kolme kilometriä. Painorajoitus jääteillä on ollut kaksi tonnia.
Linja-autojen kaukoliikenteen pikavuoroilla pääsee Viitasaarelta ilman autonvaihtoa Helsinkiin, Lahteen, Jyväskylään, Ouluun, Rovaniemelle, Kajaaniin, Ylivieskaan sekä poikittaisella pikavuorolla Joensuuhun, Kuopioon, Seinäjoelle ja Vaasaan.
Viitasaarta lähin henkilöliikenteen rautatieasema sijaitsee 87 kilometrin päässä Pyhäjärven kunnan Pyhäsalmen junaseisakkeella.
Viitasaaren länsiosien läpi kulkee Jyväskylä–Haapajärvi-rata. Viitasaaren alueella on sen vilkkain raakapuun kuormausasema, Keitelepohja. Myös entinen Kutemaisen liikennepaikka on Viitasaaren alueella. Valtionrautatiet lopetti rataosan henkilöliikenteen vuonna 1968.
Jyväskylän lentoasema sijaitsee 78 kilometrin päässä Viitasaarelta, ja Jyväskylän matkakeskukseen on etäisyyttä 104 kilometriä. Useat Viitasaari–Jyväskylä-linja-autovuorot ajetaan lentoaseman kautta.
Viitasaarella ilmestyy kerran viikossa paikallislehti Viitasaaren Seutu.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Viitasaarella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Viitasaaren seurakunta
Viitasaarella toimii lisäksi Viitasaaren helluntaiseurakunta ja Viitasaren vapaaseurakunta. Viitasaarella Haapasaaressa on Viitasaaren luterilaisen kirkon läheisyydessä myös Jyväskylän ortodoksisen seurakunnan Kristuksen kirkastumisen tsasouna. Myös Jehovan todistajat -yhteisöllä on toimintaa Viitasaarella.
Muuta

Kunnassa toimii puolustusvoimien Sotilaslääketieteen keskuksen Lääkintävarikon yksikkö Sotilasapteekki Hakovuoren luolastossa.
Näkymä Kolima-järvelle Viitasaaren kaupungin omistaman Koliman leirikeskuksen laiturilta.
Vapaa-aika ja kulttuuri > Museot

Viitasaarella voi tutustua historiaan eri alojen kehitystä kuvaavissa museokohteissa. Ne toteutetaan kaupungin, erilaisten yhdistysten ja yksityisten ihmisten yhteistyöllä. Kokonaisuutta kutsutaan nimellä Museokesä. Museokesä oli Keski-Suomen liiton neljän Keski-Suomi -palkintoehdokkaan joukossa vuonna 2016. Perinteen tallentaminen -teemalla kyseisenä vuonna käydyn kilpailun voittajaksi palkintoraati valitsi Palokan Pelimannitalon. Muut kolme finalistia Viitasaaren Museokesä, Konginkankaan Kotiseutukerho Kömin Kilta ja keuruulainen Kotiseutuyhdistys Keurusselän Seura saivat kunniamaininnan.
Vapaa-aika ja kulttuuri > Museot > Kalastushistoriallinen näyttely

Huopanankoskella on Hautomon kalastushistoriallinen näyttely, jossa on perusnäyttelyn lisäksi vuosittain vaihtuva teema. Vuonna 2016 teemana olivat perhot sekä Suomen Urheilukalastajain Liiton historiaa järjestön toiminnasta 97 vuoden aikana. Kosken rannalla kiertää noin kilometrin mittainen kulttuuripolku. Polun varrella on tauluja, joissa esitellään paikallista historiaa.
Vapaa-aika ja kulttuuri > Museot > Metsätyömuseo

Viitasaaren taajama-alueella sijaitsevalla Savivuoren ulkoilualueella on Metsätyömuseo. Museon pääkohde on metsäkämppä. Metsähallituksen alun perin Seläntauksen metsäalueelle vuonna 1940 rakentama Väljänpökön metsäkämppä siirrettiin Savivuorelle vuonne 1964. Vanhempi, alkuperäinen kämpän miehistöhuone on säilytetty ennallaan. Lahti Oy:n omistukseen siirryttyä kämppään rakennettiin toinen miehistöhuone vuonna 1947. Tässä miehistöhuoneessa sijaitsee museon perusnäyttely, joka kunnostettiin vuonna 1997.
Metsätyömuseon hevostalli on siirretty Savivuorelle Mäntyjoen metsätyömaalta. Vuosien 1948 ja 1952 välillä kämppäaluetta käyttivät Metsähallitus, Oy Wilhelm Schauman Ab, Tampella ja Lahti Oy.
Savutupa on Vuoskosken kylän Laajan tilan torppa, joka siirrettiin Savivuorelle vuonna 1957. Varsinaisen metsätyömuseon lisäksi samalla alueella on vuonna 1641 rakennettu Kokkolan tilan aitta sekä Naistenjärveltä siirretty tuulimylly. Metsätyömuseon välittömässä läheisyydessä on Savivuoren näkötorni, joka on avoinna yleisölle kesäisin museon tapaan.
Vapaa-aika ja kulttuuri > Museot > Kärnän sähkölaitosmuseo

Kärnänkoskeen rakennettuun sähkölaitokseen avattiin varsinaisen sähköntuotannon jälkeen sähkölaitosmuseo vuonna 1996. Kärnän sähkölaitosmuseossa esitellään sähköistymisen historian lisäksi maakunnallisen sähköyhtiön Keski-Suomen Valo Oy:n toimintaa. Nykyään sähkölaitosmuseo on yksityisessä omistuksessa.
Vapaa-aika ja kulttuuri > Puistot > Torinranta

Viitasaaren keskustaan avattiin uusi puisto 30. syyskuuta 2016. Kaupunkilaiset pääsivät laajasti ideoimaan ja toteuttamaan aluetta.
Vapaa-aika ja kulttuuri > Puistot > Porthanin puisto

Porthanin puisto on nimetty Viitasaarella syntyneen Henrik Gabriel Porthanin mukaan. Porthan syntyi pappilassa, joka sijaitsi nykyisen puiston paikalla.
Vapaa-aika ja kulttuuri > Puistot > Alppiruusupuisto

Viitasaaren alppiruusupuisto perustettiin vuonna 2016.
Vapaa-aika ja kulttuuri > Puistot > Tanholiinin puisto

Keitelejärven rannalla sijaitseva puisto.
Vapaa-aika ja kulttuuri > Puistot > Miekkapuisto

Jurvansalon alueella sijaitseva puisto.
Vapaa-aika ja kulttuuri > Puistot > Myllärin puisto

Viitasaaren eteläosassa sijaitseva puisto, jonka alueella myös uimaranta.
Vapaa-aika ja kulttuuri > Puistot > Myllärin puisto > Veteraanipuisto

Syyskuussa 2018 avattu puisto vanhan lukion läheisyyteen.
Vapaa-aika ja kulttuuri > Tapahtumia

Musiikin aika – uuden musiikin festivaali
Traktorijatzit – populaarimusiikkitapahtuma Suovanlahdella
Mid Finland Truckmeeting – Rekkojen kokoontumistapahtuma Viitasaaren keskustassa
Wilma-markkinat – Kesätapahtuma Viitasaaren torilla
Koti ja Puutarha -messut – Kaksipäiväinen kevättapahtuma Palloiluhalli Hurrikaanissa
Arvon päivät – keskustelutapahtuma Ateljeetalo Tuulensuussa
Joulutori – Viitasaaren keskustassa sijaitsevalla puulukiolla eli vanhalla yhteiskoululla järjestettävät joulumyyjäiset
Keksintöjen Viikko – keksintömessutapahtuma Viitasaari Areenassa
Heavy Metal Evening (ennen Heavy Metal Meeting)
Valon Viitasaari - taidetapahtuma
H. G. Porthan -kunniapalkinto

Viitasaaren kaupunki myöntää vuosittain H. G. Porthan kunniapalkinnon kaupunkia tunnetuksi tekevälle henkilölle. Palkinnon saajasta päättää Viitasaaren kaupunginhallitus. Vuonna 2020 palkinnon sai kuvanveistäjä Jaana Bombin.
H. G. Porthan -kunniapalkinto > Ruokakulttuuri

Viitasaaren pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla muikkuhyvä ja nosterieska.
Liikunta ja urheilu > Liikuntapaikkoja > Uimahalli Simmari

Viitasaaren kaupungin omistama Uimahalli Simmari sijaitsee koulukampuksella. Uimahallissa on 25 metrin kuntouintirata, kylmäallas, lasten allas, terapia-allas sekä lasten kahluuallas. Uimahallissa on myös liukumäki, joka käy myös varsinaisen rakennuksen ulkopuolella. Uimahallin alakerrassa on kuntosali.
Liikunta ja urheilu > Liikuntapaikkoja > Monitoimihalli Viitasaari Areena

Elokuussa 2010 käyttöön otettu monitoimihalli sijaitsee Uimahalli Simmarin yhteydessä Viitasaaren koulukampuksella. Kaupungin omistamassa hallissa on mahdollisuus pelata esimerkiksi salibandyä ja lentopalloa. Lisäksi Viitasaari Areenaa käytetään erilaisissa kulttuuritapahtumissa ja juhlissa.
Liikunta ja urheilu > Liikuntapaikkoja > Savivuoren frisbeegolfrata

Savivuoren ulkoilualueella on 18-väyläinen frisbeegolfrata Savivuori DiscGolfPark. Radalla on runsaasti puustoa ja korkeuseroja. Rata on suunniteltu ja tehty kahdessa osassa. Radan pisin väylä on 243 metriä. Koko radan ihannetulos on 59 heittoa.
Liikunta ja urheilu > Liikuntapaikkoja > Wiitaring

Wiitaring on Vaarinvuoressa ulkona sijaitseva kartingrata. Se on rakennettu 2011 ja tarkoitettu harjoituskäyttöön. Radalla on lupa järjestää myös harjoituskilpailuja. Wiitaring on pituudeltaan 370 metriä ja kuusi metriä leveä, kun tavallisesti ulkona sijaitsevat kartingradat ovat 7–8 metriä leveitä ja Wiitaringiä tuplasti pidempiä.
Liikunta ja urheilu > Liikuntapaikkoja > Hurrikaanihalli

Hurrikaanihalli on Viitasaarella sijaitseva liikuntakeskus, jossa voidaan harrastaa jalkapalloa, pesäpalloa ja joitakin yleisurheilulajeja.
Liikunta ja urheilu > Liikuntapaikkoja > Ilmolahden ampumarata

Ilmolahden ampumaradalla on radat haulikolle (trap, skeet ja compak), kiväärille (300 m/150 m rata) ja pistoolille (25 m). Lisäksi on villikarju- ja hirviradat.
Liikunta ja urheilu > Urheiluseurat ja liikuntayhteisöt > Viitasaaren Viesti

Viitasaaren Viesti (ViitVi) on vuonna 1915 perustettu paikkakunnan yleisseura, jossa toimi vuonna 2016 seitsemän jaostoa.
Liikunta ja urheilu > Urheiluseurat ja liikuntayhteisöt > Viitasaaren Jalkapalloklubi

Viitasaaren Jalkapalloklubi (VJK) on vuonna 1978 perustettu jalkapalloseura.
Liikunta ja urheilu > Urheiluseurat ja liikuntayhteisöt > Viitasaaren Urheiluautoilijat

Viitasaaren Urheiluautoilijat (ViiUA) on vuonna 1985 perustettu autourheiluseura.
Liikunta ja urheilu > Olympiaurheilijat

Viisi Viitasaarella syntynyttä urheilijaa on kilpaillut olympialaisissa. Painija Jussi Vesterinen sijoittui kuudenneksi Méxicon olympialaisissa vuonna 1968. Painija Ilpo Seppälä karsiutui kahden tappion jälkeen Los Angelesissa vuonna 1984. Maastohiihtäjä Jari Laukkanen kilpaili kahdessa henkilökohtaisessa kilpailussa ja viestijoukkueessa Calgaryn olympialaisissa 1988. Viestijoukkue oli kahdeksas ja Laukkasen paras sijoitus henkilökohtaisella matkalla oli 25. sija perinteisen 15 kilometrin hiihdossa. Jääkiekkoilija Tuomas Grönman pelasi puolustajana Leijonajoukkueessa neljä ottelua Naganon olympialaisissa 1998 ja voitti pronssia. Keihäänheittäjä Matti Närhi kilpaili Ateenan olympialaisissa 2004 ja oli keihäsfinaalin kymmenes. Näistä viidestä urheilijasta olympiaedustuksensa aikaan Viitasaaren Viestin värejä kantoivat Jussi Vesterinen, Jari Laukkanen ja Matti Närhi. Myös Ilpo Seppälä edusti Viitasaaren Viestiä lapsuudessaan ennen paikkakunnalta poismuuttoa. Jari Laukkanen asui Viitasaarella kuolemaansa saakka.
Kuuluisia viitasaarelaisia

| --- | --- |
 Tuomas Grönman, jääkiekkoilija  Dagmar Hagelberg-Raekallio, laulaja  Teuvo Hakkarainen, kansanedustaja (PS)  Samuli Häkkinen, kansanedustaja (SDP)  Niilo Hämäläinen, SAK:n puheenjohtaja, kansanedustaja (SDP)  Unto Hämäläinen, toimittaja  Tauno Kalima, kirurgi, professori  Arvo Kananen, pankinjohtaja, mesenaatti  Risto Kaskilahti, näyttelijä  Mika ”Micky” Kauppinen, laulaja  Tarja Kautto, kansanedustaja (SDP)  Jari Kokko, elokuvaohjaaja  Anna-Mari Kähärä, muusikko  William Lahtinen, Titanicin onnettomuudessa hukkunut saarnaaja  Jari Laukkanen, maastohiihtäjä  Siiri Lehmonen, kansanedustaja (SKDL), kunnallisneuvos  Heikki Leivonen, maanviljelysneuvos  Vilho Leivonen, maanviljelijä, kansanedustaja  Kalervo Mörä, oikeusneuvos  Matti Närhi, keihäänheittäjä :  Erkki Paananen, yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos  Emil Pasanen, Mannerheim-ristin ritari numero 14  Teemu Pasanen, Suomen maastohiihtomaajoukkueen päävalmentaja  Sannamaija Pekkarinen, näyttelijä  Max Perttula, parfymööri  Kari Piironen, tangokuningas  Henrik Gabriel Porthan, ”Suomen historian isä”  Hannu Pulkkinen, Hausmyllyn perustaja, laulaja  Kaisa Raatikainen, ministeri, kansanedustaja (SDP)  Uuno Raatikainen, kansanedustaja (SDP)  Jouni Raitio, tangokuningas  Rebekka Räsänen, kirjailija  Pertti Seppälä, sinologi  Eino Tenhunen, kauppaneuvos  Eino Uusitalo, Kemiran varapääjohtaja, teollisuusneuvos  Matti Waskilampi, taidegraafikko, kuvataiteen opettaja  Jarkko Vehniäinen, sarjakuvapiirtäjä  Paula Vesala, laulaja  Jussi Vesterinen, painija
Ystävyyskunnat

Viitasaaren ystävyyskunnat ovat:
Nõo, Viro
Rokietnica, Puola
Schlangen, Saksa
Staffanstorpin kunta, Ruotsi
Storumanin kunta, Ruotsi
Sør-Odal, Norja
Kirjallisuutta

Markkanen, Erkki: Vanhan Viitasaaren historia.  Viitasaari:  Viitasaaren kunta & Viitasaaren seurakunta, 1983.  ISBN 951-678-891-2
Manninen, Ari T. – Mäkelä, Petteri – Holm, Vesa: Viitasaaren historia: Savutuvista tietoyhteiskuntaan.  Viitasaari:  Viitasaaren kaupunki & Viitasaaren seurakunta, 2008.  ISBN 978-951-97806-2-7