stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Channing Tatum
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | Pelimies Carter | Coach Carter | Jason Lyle |
| 2005 | Havoc | Havoc | Nick |
| 2005 | Supercross | Supercross | Rowdy Sparks |
| 2006 | She’s the Man | She’s the Man | Duke Orsino |
| 2006 | Step Up | Step Up | Tyler Gage |
| 2006 | Queens – kovat korttelit | A Guide to Recognizing Your Saints | Antonio |
| 2007 | Battle in Seattle | Battle in Seattle | Johnson |
| 2008 | Step Up 2 the Streets | Step Up 2 the Streets | Tyler Gage |
| 2008 | Stop-Loss | Stop-Loss | Steve Shriver |
| 2009 | Fighting | Fighting | Shawn MacArthur |
| 2009 | Public Enemies | Public Enemies | Pretty Boy Floyd |
| 2009 | G.I. Joe: The Rise of Cobra | G.I. Joe: The Rise of Cobra | Duke/Conrad Hauser |
| 2010 | Haikein terveisin | Dear John | John Tyree |
| 2011 | Paha paikka | The Dilemma | Zip |
| 2011 | Son of No One | Son of No One | Jonathan ”Milk” White |
| 2011 | Kotka | The Eagle | Marcus Aquila |
| 2011 | 10 Years | 10 Years | Jake |
| 2011 | Haywire | Haywire | Aaron |
| 2012 | The Vow | The Vow | Leo |
| 2012 | 21 Jump Street | 21 Jump Street | Greg Jenko / Brad McQuaid |
| 2012 | Magic Mike | Magic Mike | Michael ”Magic Mike” Lane |
| 2013 | Don Jon | Don Jon | Connor Verreaux (cameorooli) |
| 2013 | Side Effects | Side Effects | Martin Taylor |
| 2013 | G.I. Joe: Kosto | G.I. Joe: Retaliation | Duke / Conrad Hauser |
| 2013 | This Is the End | This Is the End | itsenään (cameorooli) |
| 2013 | White House Down | White House Down | John Cale |
| 2014 | Foxcatcher | Foxcatcher | Mark Schultz |
| 2014 | Lego Elokuva | The Lego Movie | Teräsmies (äänirooli) |
| 2014 | 22 Jump Street | 22 Jump Street | Greg Jenko |
| 2014 | Manolon lumoava matka | The Book of Life | Joaquin (äänirooli) |
| 2015 | Nouseva Jupiter | Jupiter Ascending | Caine Wise |
| 2015 | Magic Mike XXL | Magic Mike XXL | Michael ”Magic Mike” Lane |
| 2015 | The Hateful Eight | The Hateful Eight | Jody |
| 2016 | Hail, Caesar! | Hail, Caesar! | Burt Gurney |
| 2017 | Kingsman: Kultainen kehä | Kingsman: The Golden Circle | Tequila |
| 2018 | Pikkujalka | Smallfoot | Migo (äänirooli) |
| 2019 | Lego Elokuva 2 | The Lego Movie 2: The Second Part | Teräsmies (äänirooli) |
| 2021 | America: The Motion Picture | America: The Motion Picture | George Washington (äänirooli) |
| 2022 | The Lost City | The Lost City | Dash McMahon |
| 2022 | Bullet Train | Bullet Train | Matkustaja, kreditoimaton cameo |
| 2023 | Magic Mike’s Last Dance | Magic Mike’s Last Dance | Michael ”Magic Mike” Lane |
| 2023 | Fly Me to the Moon | Fly Me to the Moon | Cole Davis |
| 2024 | Deadpool & Wolverine | Deadpool & Wolverine | Remy LeBeau / Gambiitti |
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Vuosi | Kategoria | Palkinto | Elokuva | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | Independent Spirit Award | Best Supporting Actor | Queens – kovat korttelit | Ehdokkuus |
| 2006 | Sundance Film Festival | Special Jury Prize, Jaettu Queensin näyttelijöiden kanssa | Queens – kovat korttelit | Voitto |
| 2008 | Teen Choice -palkinto | Choice Movie Actor: Drama | Stop-Loss | Voitto |
| 2008 | Teen Choice -palkinto | Choice Movie: Drama, Jaettu Step Up 2: The Streetsin näyttelijöiden kanssa | Step Up 2: The Streets | Voitto |
| 2008 | Teen Choice -palkinto | Choice MySpacer |  | Ehdokkuus |
| 2009 | Teen Choice -palkinto | Choice Movie Actor: Drama | Fighting | Ehdokkuus |
| 2010 | MTV Movie Award | Best Male Performance | Haikein terveisin | Ehdokkuus |
| 2010 | MTV Movie Award | Best Ass Kicking Star | G.I. Joe: The Rise of Cobra | Ehdokkuus |
| 2010 | Teen Choice -palkinto | Choice Movie Actor: Action Adventure | G.I. Joe: The Rise of Cobra | Voitto |
| 2010 | Teen Choice -palkinto | Choice Movie Actor: Drama | Haikein terveisin | Ehdokkuus |
| 2010 | Teen Choice -palkinto | Choice Movie: Chemistry Amanda Seyfriedin kanssa | Haikein terveisin | Ehdokkuus |
| 2012 | MTV Movie Awards | Best Male Performance | The Vow | Ehdokkuus |
| 2012 | MTV Movie Awards | Best Kiss Rachel McAdamsin kanssa | The Vow | Ehdokkuus |
| 2012 | MTV Movie Awards | Best Fight Jonah Hillin kanssa | 21 Jump Street | Ehdokkuus |
| 2012 | MTV Movie Awards | Best Cast, Jaettu 21 Jump Streetin näyttelijöiden kanssa | 21 Jump Street | Ehdokkuus |
| 2012 | Teen Choice -palkinto | Choice Movie Actor: Drama | The Vow | Ehdokkuus |
| 2012 | Teen Choice -palkinto | Choice Movie Actor: Comedy | 21 Jump Street | Voitto |
| 2012 | Teen Choice -palkinto | Choice Movie Chemistry Jonah Hillin kanssa  | 21 Jump Street | Ehdokkuus |
| 2012 | Teen Choice -palkinto | Choice Movie Liplock Rachel McAdamsin kanssa  | The Vow | Ehdokkuus |
| 2012 | Teen Choice -palkinto | Choice Movie Hissy Fit Jonah Hillin kanssa  | 21 Jump Street | Ehdokkuus |
| 2012 | Teen Choice -palkinto | Choice Movie Actor: Romance | The Vow | Ehdokkuus |
| 2012 | People’s Choice Awards | Favorite Movie Actor | Magic Mike, 21 Jump Street ja The Vow | Ehdokkuus |
| 2012 | People’s Choice Awards | Favorite Comedic Movie Actor | 21 Jump Street | Ehdokkuus |
| 2012 | People’s Choice Awards | Favorite Dramatic Movie Actor | The Vow ja Magic Mike | Ehdokkuus |
| 2013 | MTV Movie Awards | Best Musical Moment | Magic Mike | Ehdokkuus |
| 2014 | MTV Movie Awards | Best Hero | White House Down | Ehdokkuus |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Channing Tatum Wikimedia Commonsissa
Channing Tatum's Official Site
Channing Tatum's Official Fan Club (Arkistoitu – Internet Archive)
Channing Tatum Elonetissä.
Channing Tatum Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Channing Tatum silloisen vaimonsa Jenna Dewanin rinnalla Tribecan elokuvajuhlilla 2010.
Hevosen askellaji

Kiitolaukkaa laukkaradalla
Askellajit ovat hevosen erilaisia liikkumistapoja. Kaikki askellajit ovat hevoselle synnynnäisiä ominaisuuksia, joita ihminen voi rohkaista ja vahvistaa. Tietyillä hevosroduilla on niille ominaisia erikoisaskellajeja. Askellajirotujen liioittelevat näytösaskellukset vaativat erityistä koulutusta ja usein keinotekoisia apukeinoja, mutta perustuvat näiden hevosten luontaisiin erityisiin askellajeihin.
Askellajit voidaan karkeasti jakaa niihin, joissa kaikki hevoset liikkuvat luonnostaan ja niihin, jotka vaativat erityistä koulutusta tai jopa jalostusta. Lähes kaikille hevosille luonnollisia liikkumismuotoja ovat käynti, ravi, laukka ja kiitolaukka eli neli. Joidenkin rotujen edustajat saattavat kuitenkin liikkua ravia luontevammin töltissä tai peitsaten.
Perusaskellajit > Käynti

Käynti on nelitahtinen askellaji, jossa hevosen kukin kavio laskeutuu maahan selvästi vuorotellen. Sitä voidaan pitää hevosen kävelynä.
Jalat polkevat maahan järjestyksessä vasen takajalka – vasen etujalka – oikea takajalka – oikea etujalka. Saman puolen jalat eivät puhtaassa käynnissä ole irti maasta samanaikaisesti kuin lyhyen hetken, kun etujalka nousee maasta tavallaan pois kohta maahan painuvan takakavion tieltä; jos saman puolen jalat liikkuvat eteen samanaikaisesti, kyse on virheellisenä pidetystä passikäynnistä. Käynnissä hevosen kaula ja pää liikkuvat selkeästi painuen alas aina etujalan ponnistaessa. Käynnissä hevosen jaloista on maassa kerrallaan kaksi tai kolme.
Ihannetapauksessa hevosen takajalka osuu maahan samassa kohdassa, jossa sen etujalka hetkeä aiemmin oli. Tämä tekee käynnin yleensä varsin tasaiseksi ja ratsastajalle miellyttäväksi. Suurin osa nisäkkäistä käyttää samaa liikkumistapaa kävellessään neljällä jalalla.
Perusaskellajit > Ravi

Ravi on kaksitahtinen askellaji: kaksi kaviota laskeutuu aina maahan yhtä aikaa. Ravissa hevonen siirtää vuoron perään ristikkäisiä (diagonaalisia) jalkaparejaan eli oikeaa etujalkaa ja vasenta takajalkaa tai vasenta etujalkaa ja oikeaa takajalkaa. Poljentojen välissä on liitovaihe, jolloin hevosen kaikki jalat ovat yhtä aikaa irti maasta. Ravi on hyvin vakaa askellaji, eikä hevosen tarvitse tehdä suuria tasapainottavia liikkeitä päällään ja kaulallaan. Selän liikkeet sen sijaan voivat olla ratsastajalle melkoisen töyssyttäviä, ja ravissa istumisen oppiminen vie aloittelijalta aina jonkin verran aikaa.
Sekä hevosen että ratsastajan rasituksen vähentämiseksi ravia ratsastetaan varsinkin maastossa ja hevosta verrytellessä yleensä keventäen (kevyt ravi), jolloin ratsastaja hevosen selän liikkeiden energiaa hyväksi käyttäen kohottautuu hiukan satulasta aina jommankumman jalkaparin ollessa maassa. Kentällä kevennetään sisäetujalalle (kentän keskustan puoleiselle etujalalle) eli ollaan irti satulasta, kun tämä jalka on maassa; käytännössä ratsastajan on yleensä helpointa katsoa, että nousee satulasta samaan aikaan kun hevosen ulkoetujalka lähtee siirtymään eteenpäin. Maastossa vaihdetaan kevennystä säännöllisesti, jotta molemmat jalkaparit rasittuvat tasaisesti.
Vuonna 1872 yhdysvaltalainen liikemies Leland Stanford väitti vastoin tuolloista yleistä käsitystä, että hevonen ravatessaan irtoaa välillä kokonaan maasta. Aikaisemmin oli luultu, että ravaavalla hevosella ainakin yksi kavio koskettaa maata koko ajan. Ihmissilmälle hevosen liikesarjat ovat liian nopeita, joten Stanford palkkasi valokuvaaja Eadweard Muybridgen ratkaisemaan asian ja kuvaamaan omistamaansa kuuluisaa kilparavuri Occidentia. Vuoteen 1878 mennessä Muybridge oli onnistunut parinkymmenen kameran avulla kuvaamaan liikkuvaa hevosta siten, että ravin liitovaihe saatiin selvästi näkyviin. Syntyneen kuvasarjan nimi on The Horse in Motion.
Tasaisuutensa vuoksi ravi on ajossa suosituin nopea askellaji. Erityisen nopeaa ravia ajetaan ravikilpailuissa. Maailman huippuravureiden nopeimmat kilometriajat vastaavat noin 50 km/h nopeutta, lämminveriravureita raskaampien suomenhevosten huippuajat noin 45 km/h. Tällainen nopeus ei kuitenkaan pysy yllä muutamaa kilometriä pitempään ja vaatii hyvän, tasaisen juoksuradan ja kevyet kilpavarusteet.
Ravia erittäin kootussa ja korkeassa muodossa ovat esimerkiksi korkean tason kouluratsastuksessa käytetty passage eli liitoravi, jossa hevonen ikään kuin leijailee ravissa eteenpäin, sekä piaffe, jossa hevonen ravaa koottuna miltei paikoillaan. Piaffessa hevosen takaosa on "rungon alla" ja eläin polkee voimakkaasti ja rytmikkäästi nostaen jalkojaan korkealle. Hevoset ja erityisesti oriit esittävät sekä passagea että piaffea myös luonnostaan vaikkapa "mahtaillessaan" laitumella muille hevosille.
Perusaskellajit > Laukka

Tavallinen laukka on puhtaana kolmitahtinen askellaji: yksi ristikkäinen jalkapari laskeutuu maahan samanaikaisesti. Laukka on epäsymmetristä, sillä hevosen joko vasen tai oikea puoli johtaa eli liikkuu toisen puolen edellä. Oikeassa laukassa poljentajärjestyksenä on vasen takajalka – oikea taka- ja vasen etujalka – oikea etujalka – liito (kaikki jalat irti maasta), vasemmassa laukassa vastaavasti oikea takajalka – vasen taka- ja oikea etujalka – vasen etujalka – liito.
Laukka voi hajota nelitahtiseksi hevosen laukatessa hyvin hitaasti, jolloin puhutaan "nelitahtisesta" tai "nelitahtihölkötyksestä". Nelitahtista laukkaa pidetään virheellisenä.
Laukkaan siirtymistä paikalta (seisaalta), käynnistä tai ravista kutsutaan laukannostoksi. Laukka valitaan normaalisti hevosen tasapainon vuoksi siten, että sisäjalka eli kaarteen puoleinen (tai kentän keskustan puoleinen) jalka johtaa: vasempaan kierrokseen ratsastetaan siis vasenta laukkaa, oikeaan oikeaa. Tätä kutsutaan myötälaukaksi. Jos ratsastajan tahdosta ratsastetaankin harjoituksen vuoksi ulkojalan laukkaa, kyseessä on vastalaukka. Muussa tapauksessa ulkojalan laukka on väärää laukkaa. Ristilaukasta puhutaan, kun hevonen laukkaa epäpuhtaasti siten, että sen taka- ja etuosa ovat eri laukassa tai etuosa laukkaa ja takaosa ravaa. Laukan voi vaihtaa vaikkapa oikeasta vasemmaksi joko muutaman käynti- tai raviaskeleen kautta tai niin kutsutusti askeleessa eli yhden askeleen aikana laukassa, jolloin hevonen vaihtaa laukan puolen liitovaiheen aikana. Puhdas laukanvaihto askeleessa vaatii ratsastajalta täsmällistä apujen käyttöä, muuten tuloksena on herkästi ristilaukka. Laukanvaihdot ovat kouluratsastusliike, jota korkeimmilla tasoilla esitetään jopa pitkiä sarjoja joka askeleella (sarjavaihdot). Laukanvaihdot ovat usein tarpeen myös esteratsastuksessa, jotta hevonen pääsee nopeasti ja tasapainossa esteeltä toiselle erisuuntaisissa kaarteissa. Vapaana liikkuessaan useimmat hevoset vaihtavat laukkaa askeleessa tarpeen tullen aivan luontevasti, mutta selässä istuva ratsastaja mutkistaa tilannetta.
Perusaskellajit > Kiitolaukka, neli

Kiitolaukka (joskus myös nelistys tai neli) on hevosen nopein askellaji. Se on nopeaa ja venytettyä laukkaa, joka on muuttunut tavallisesta laukasta nelitahtiseksi kun takajalka ehtii astua maahan ennen ristikkäistä etujalkaa. Laukkahevoset kilpailevat laukkaradalla nopeudessa nimenomaan kiitolaukassa. Muuten kiitolaukkaa ratsastetaan lähinnä maastoretkillä avarassa tasaisessa maastossa (esimerkiksi hiekkarannalla) tai pitkillä tienpätkillä, sillä siihen vaaditaan huomattavasti tilaa. Kentällä kiitolaukkaa ei yleensä voi ratsastaa, koska tilaa ei ole riittävästi. Kiitolaukassa käytetään kevyttä istuntaa.
Kiitolaukassa hevonen voi yltää lyhyellä muutaman sadan metrin matkalla jopa 88 km/h nopeuteen; näin nopeita voivat olla lyhyisiin juoksumatkoihin erikoistuneet quarterhevoset. Englannintäysiveriset yltävät noin kilometrin laukkakilpailumatkoilla nopeimmillaan 75 km/h ja 1,5 mailin (2414 m) matkalla 60 km/h nopeuksiin. Tällaiset nopeudet edellyttävät hevosen omien edellytysten lisäksi myös hyvää, tasaista juoksurataa sekä kevyitä varusteita ja pienikokoista ratsastajaa.
Erikoisaskellajeja

Perusaskellajien lisäksi on erikoisaskellajeja, joista Euroopassa tunnetaan parhaiten islanninhevosten töltti ja passi. Nämä tarvittaessa vauhdikkaat, mutta ratsastajalle tasaisen mukavat askellajit olivat vielä keskiajalla yleisiä muuallakin maailmassa, sillä hevosta käytettiin paljon ratsuna matkanteossa. Nyttemmin ne ovat hevosten käyttötarkoitusten ja sitä myöten jalostustavoitteiden muuttumisen myötä hyvin pitkälti kadonneet eurooppalaisista hevosroduista. Varsinkin Etelä-Amerikassa kasvatetaan kuitenkin edelleen muiden muassa näissä erikoisaskellajeissa liikkuvia ratsuhevosrotuja, ja monissa roduissa (myös suomenhevosilla) esiintyy tölttitaipumusta.
Erikoisaskellajit tunnetaan maasta ja hevosrodusta riippuen hyvin monenlaisilla nimillä, mutta useimmissa tapauksissa kyse on pohjimmiltaan joko töltistä tai passista tai töltin ja ravin tai töltin ja passin välimuodosta.
Erikoisaskellajeja hyödyntävään askellajiratsastukseen käytetään yleensä hevosrotuja (askellajirodut) ja -yksilöitä (askellajihevoset), joilla on muun muassa rakenteensa ansiosta niihin selvä luontainen taipumus, mutta niitä voi myös opettaa hevoselle koulutuksen ja erikoiskengityksen avulla.
Askellajirotuja ovat islanninhevosen lisäksi muiden muassa pohjoisamerikkalaiset tennesseenwalker, missourinfoxtrotter ja amerikanratsuhevonen sekä eteläamerikkalaiset paso fino ja perunpaso.
Erikoisaskellajeja > Passi

Passi (raviurheilussa myös peitsi) on kaksitahtinen askellaji, jossa hevosen samanpuoleiset jalat liikkuvat yhtä aikaa samaan suuntaan. Aikaisemmin passissa liikkuvia hevosia suosittiin ratsuina, koska passi on yleensä ratsastajalle ravia mukavampaa istua. Nykyisin se rajoittuu toivottuna askellajina lähinnä islanninhevosratsastukseen, jossa vauhdikasta passia (myös liitopassi) arvostetaan suuresti, sekä Pohjois-Amerikassa järjestettäviin peitsarijuoksukilpailuihin. Molemmissa tapauksissa hevoselta edellytetään nimenomaan reipasta liitovaiheen saavaa passia, ei hidasta: peitsarien ennätykset ovat selvästi kovatasoisempia kuin ravureiden, ja passaava islanninhevonen yltää samoin jopa täyden laukan nopeuteen. Kun islanninhevonen töltin sijaan liikkuu hitaassa passissa, josta liitovaihe puuttuu, puhutaan halventavasti possupassista.
Niin normaalissa eurooppalaistyyppisessä ratsastuksessa kuin raviurheilussakin passi on ei-toivottu askellaji. Muut askellajit, jopa laukka, voivat monenlaisista muun muassa hevosen koulutukseen, lihaskuntoon tai terveyteen liittyvistä syistä muuntua passitahtisiksi, mitä pidetään epäpuhtautena.
Passi on selvästi ravia nopeampaa. Peitsarijuoksukilpailuissa huippuennätykset vastaavat noin 55 km/h nopeutta.
Erikoisaskellajeja > Töltti

Töltti on askellaji, jota usein sanotaan islanninhevoselle ainutlaatuiseksi. Samankaltaisia askellajeja kuitenkin tavataan myös esimerkiksi Pohjois- ja Etelä-Amerikassa kehitetyillä askellajiroduilla. Näiden rotujen vastaavia askellajeja kutsutaan muilla nimillä, esimerkiksi rackiksi ja single-footingiksi.
Kun ravissa hevosen ristikkäiset jalat liikkuvat yhtä aikaa eteen ja passissa vastaavasti samanpuoleiset jalat, puhdas töltti asettuu juuri näiden kahden liikkumistavan puoliväliin: siinä on sekä ristikkäinen (diagonaalinen) että samanpuoleinen (lateraalinen) vaihe. Töltti on nelitahtista ja jalkojen poljentajärjestys on sama kuin käynnissä, mutta nopeus voi vaihdella hitaasta töltistä aina laukan nopeuteen.
Töltti on varsinkin raviin verrattuna ratsastajalle erittäin tasaista. Islantilaiset ratsastajat havainnollistavatkin joskus töltin tasaisuutta ratsastamalla laukan vauhtia mutta läikyttämättä pitelemäänsä juomaa. Moni islanninhevonen on niin pitkälti tölttihevonen, että se vapaanakin liikkuu ravin sijaan töltissä ja sitä on vaikea saada lainkaan ravaamaan. Etenkin ratsastettuna töltti kuitenkin muuttuu helposti erilaisista syistä puhtaasta askellajista joko ravi- tai passitahtiseen suuntaan.
Erikoisaskellajeja > Espanjalainen käynti

Espanjalainen käynti tarkoittaa hevosen kävelytyyliä, niin että hevosen etujalat nousevat korkeammalle kuin normaalissa käynnissä.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Valokuvia eri askellajeista(Eadweard Muybridge: Animals in Motion) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Hevosen askellajit (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Islanninhevonen ja askellajiratsastus Talli Fludabaer.
Käyntianimaatio
Ravianimaatio; huomaa ristikkäisten jalkojen samansuuntainen liike
Normaali kolmitahtinen laukka
Muybridgen valokuvista tehty kiitolaukka-animaatio. Kiitolaukka on nelitahtista.
Animaatio passista
Video nopeasta töltistä
Will Self

Will Self (2007).
Will Self (s. 26. syyskuuta 1961) on brittiläinen kirjailija. Will Selfin satiirinen esikoisnovellikokoelma ilmestyi 1991, ja Self valittiin yhdeksi Britannian parhaista nuorista kirjoittajista. Romaanien ja novellien lisäksi Self on kirjoittanut artikkeleita ja arvosteluja useisiin lehtiin. Self toimi myös The Observerin kolumnistina vuoteen 1997 saakka, minkä jälkeen hän siirtyi The Independentiin.
Self on teoksellaan Umbrella ehdokkaana ('long listed') vuoden 2012 Booker-palkinnon saajaksi.
Suomennetut romaanit

Suuret apinat.  (Great Apes, 1997.)  Suomentanut Sauli Santikko. Otava, 1999.  ISBN 951-1-15625-X  Sarja: Otavan kirjasto
Kuinka kuolleet elävät.  (How the Dead Live, 2000.)  Suomentanut Sauli Santikko. Otava, 2001.  ISBN 951-1-17121-6  Sarja: Otavan kirjasto
Aiheesta muualla

Laura Lindstedt: Ah-ah-ah-ah staying alive! Kiiltomato.net 29.9.2001.
Antti Majander: Kuolema on elämän kuva[vanhentunut linkki]. Helsingin Sanomat 9.2.2002.
Jari Lybeck: Yhteiskuntakritiikkiä rajan takaa[vanhentunut linkki]. Turun sanomat 4.11.2001.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  IdRef
Pyyhepäivä

| Pyyhepäivä> Towel Day |
| --- | --- |
 Pyyhepäivän viettoa Innsbruckissa, Itävallassa.
Tyyppi:  Epävirallinen vuosipäivä
Vietetään:  25. toukokuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Ensimmäisen kerran:  25.5 2001
Liittyy:  Douglas  Adams, Linnunradan käsikirja liftareille, pyyhe
Kotisivu
Pyyhepäivää vietetään vuosittain 25. toukokuuta Douglas Adamsin kunniaksi. Pyyhepäivän viettäjät kantavat koko päivän pyyhettä mukanaan. Pyyhkeellä viitataan Adamsin kirjan Linnunradan käsikirja liftareille ajatukseen, jonka mukaan linnunradan liftareiden tärkein esine on pyyhe, jonka ainainen matkassapitäminen on jopa elinehto.
Ensimmäistä pyyhepäivää vietettiin 25. toukokuuta 2001, kaksi viikkoa Douglas Adamsin kuoleman jälkeen.
Aiheesta muualla

Suomalainen Pyyhepäivä-sivusto
Virallinen Pyyhepäivän verkkosivu (englanniksi)
Julian Baggini

| Julian Baggini |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1968
Kansalaisuus:  Yhdistynyt kuningaskunta
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Oxfordin yliopisto
Tutkimusalue:  filosofia
Aiheesta muualla
www.julianbaggini.com
Julian Baggini (s. 1968) on brittiläinen filosofi ja kirjailija. Hän on The Philosophers' Magazine -lehden toimittaja ja yksi lehden perustajista. Hän on kirjoittanut lukuisiin sanoma- ja aikakauslehtiin kuten The Guardian, The Independent, The Observer, Prospect, THES ja New Humanist sekä BBC:lle.
Baggini väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1996 Lontoon University Collegesta minuuden käsitteestä.
Alun perin Oxford University Pressin A Very Short Introduction -sarjassa ilmestynyt Bagginin teos Ateismi: Lyhyt johdanto (suomeksi Kustannus Oy Vapaa Ajattelija Ab, 2003) esittelee ateismin ja uskonnottoman etiikan perusteet.
Suomennetut teokset

Ateismi: Lyhyt johdanto.  ((Atheism: A very short introduction, 2003.) Suomentaneet Erkki Hartikainen, Suvi Laukkanen ja Paula Vasama)  Helsinki:  Kustannus Oy Vapaa Ajattelija, 2005.  ISBN 951-98702-1-0
Possu joka halusi tulla syödyksi ja 99 muuta ajatusleikkiä.  ((The pig that wants to be eaten and 99 other thought experiments, 2005.) Suomentanut Maria Lyytinen)  Helsingissä:  Ajatus, 2007.  ISBN 978-951-20-7017-6
Etiikan pikkujättiläinen.  ((The Ethics Toolkit, 2007.) Suomentanut Tapani Kilpeläinen)  Tampereella:  niin & näin -kirjat, 2012.  ISBN 978-952-5503-73-9
Baggini, Julian & Fosl, Peter S.: Ajattelun pikkujättiläinen.  (The philosopher’s toolkit)  Suomentanut Tapani Kilpeläinen. Tampere:  niin & näin, 2013.  ISBN 978-952-5503-76-0
Ajatteleva maailma : filosofian maailmanhistoria.  (How the world thinks)  Suomentanut Tapani Kilpeläinen. Tampere:  niin & näin, 2022.  ISBN 978-952-7189-92-4
Filosofisen ajattelun opas : selvemmän ajattelun olennaiset periaatteet.  (How to think like a philosopher)  Suomentanut Tapani Kilpeläinen. Tampere:  niin & näin, 2023.  ISBN 978-952-7478-09-7
Suomentamattomat teokset

New British Philosophy: The interviews. Routledge, 2002. (toimittanut yhdessä Peter S. Foslin kanssa)
Baggini, Julian & Fosl, Peter S.: The philosopher’s toolkit: A compendium of philosophical concepts and methods.  Oxford:  Blackwell, 2002.  ISBN 0631228748  (englanniksi)
Philosophy: Key Themes. Palgrave Macmillan, 2002.
Philosophy: Key Texts. Palgrave Macmillan, 2002.
Making Sense: Philosophy Behind the Headlines. Oxford: Oxford University Press, 2002.
What Philosophers Think. Continuum, 2003. (toimittanut yhdessä Peter S. Foslin kanssa)
Great Thinkers A-Z. Continuum, 2004. (toimittanut yhdessä Peter S. Foslin kanssa)
What’s It All About? Philosophy and the Meaning of Life.  London:  Granta Books, 2004.  ISBN 1-86207-661-8  (englanniksi)
Baggini, Julian & Fosl, Peter S.: The ethics toolkit: A compendium of ethical concepts and methods.  Oxford:  Blackwell, 2007.  ISBN 978-0-631-22874-5  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Julian Bagginin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
The Philosophers' Magazine -lehden kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
"The curry house waiter and other problems", Julian Baggini, The Guardian, August 1, 2005 (englanniksi)
Bad Moves Baggininin kolumnipalsta Butterflies and Wheels -sivustolla (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii  PhilPeople 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef