stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arman Pohjantähden alla
Jaksot > Neljäs tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kotihoito: yksinäinen vanhuus | 2. syyskuuta 2019 | 190 000 |
| 2 | Rajavartiosto: Arman äärirajoilla | 9. syyskuuta 2019 | 118 000 |
| 3 | Kehitysvammaistyö: oikeus onneen | 16. syyskuuta 2019 | 132 000 |
| 4 | Hautausyrittäjä: viimeinen matka | 23. syyskuuta 2019 | 176 000 |
| 5 | Ammattikalastus: katoava perinneammatti | 30. syyskuuta 2019 | 81 000 |
| 6 | Uusi lastensairaala: pienet ja isot sankarit | 7. lokakuuta 2019 | 143 000 |
| 7 | Nuorisovankien erityisohjaaja: mitä tekisit toisin | 14. lokakuuta 2019 | 166 000 |
| 8 | Luotsit: merten jättiläiset | 21. lokakuuta 2019 | 160 000 |
| 9 | Suurtalouskokki: vauhtia ja vaaratilanteita | 28. lokakuuta 2019 | 191 000 |
| 10 | Eläinlääkäri: kaikenkarvaiset potilaat | 4. marraskuuta 2019 | 180 000 |
| 11 | Levyseppähitsaaja: ei savua ilman kipinää | 11. marraskuuta 2019 | 198 000 |
| 12 | Porosaamelaiset: Arman luonnon armoilla | 18. marraskuuta 2019 | 140 000 |
Jaksot > Viides tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lastensuojelu/Vainoaminen | 17. tammikuuta 2022 |  |
| 2 | Väärä isä/Lääkekannabis | 24. tammikuuta 2022 | 164 000 |
| 3 | Autolijat/Koulukiusaaminen | 31. tammikuuta 2022 | 107 000 |
| 4 | Potkut/Taksiuudistus | 7. helmikuuta 2022 | 136 000 |
| 5 | Hauvakäjärät/Seinäjoen barrikaadit | 14. helmikuuta 2022 | 149 000 |
| 6 | 5G/Kouvolan häpeäpilkku | 21. helmikuuta 2022 |  |
| 7 | Pieksämäki/Tapahtuma-ala | 28. helmikuuta 2022 |  |
| 8 | Reserviläistoiminta/Puolustusvoimat | 7. maaliskuuta 2022 |  |
Batagur kachuga

| Batagur kachuga |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Kilpikonnat Testudines
Alalahko::  Pystytaivuttajat Cryptodira
Heimo::  Geoemydidae
Alaheimo::  Geoemydinae
Suku::  Batagur
Laji::  kachuga
Kaksiosainen nimi
 Batagur kachuga 
Katso myös
   Batagur kachuga Wikispeciesissä   Batagur kachuga Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Batagur kachuga on harvinainen aasialainen kilpikonnalaji. Naaraan kilven pituus voi olla yli 50 cm, koiraat jäävät 30 cm pituisiksi.
Batagur kachuga -lajin kilpikonnia tavataan Intiassa ja mahdollisesti Bangladeshin puolella Gangesjoen vesistössä. Se elää hiekkapohjaisilla jokiosuuksilla ja lekottelee hiekkasärkillä ja joen rannalla.
Sekä kilpikonnien pyydystys ravinnoksi että sopivan elinympäristön katoaminen ovat johtaneet kannan vähenemiseen. IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.
Lajin poikasia kasvatetaan valvotuissa oloissa, ja niitä on vuosina 2007–2018 laskettu luontoon yli 20 000 kappaletta. Suojelijat yrittävät myös vähentää laitonta kalastusta pesimäalueilla, sillä kalanpyydykset tappavat monia kilpikonnia.
Aiheesta muualla

UniProt: Taxonomy - Batagur kachuga (englanniksi)
Asesulfaami K

| Asesulfaamikalium |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Kalium-6-metyyli-2,2-diokso-2H-1,2λ6,3-oksatiatsin-4-olaatti
CAS-numero:  55589-62-3
PubChem CID:  23683747 ja 11074431
SMILES:  CC1=CC(=O)[N-]S(=O)(=O)O1.[K+]
Muut nimet:  Asesulfaami K
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C4H4KNO4S
Moolimassa:  201,242 g/mol
Ulkomuoto:  valkoinen kiteinen jauho
Sulamispiste:  225 °C (437 °F; 498 K)
Tiheys:  1,81 g/cm3
Liukoisuus veteen:  270 g/l 20 °C lämpötilassa
Asesulfaamikalium eli asesulfaami K on kaloriton keinotekoinen makeutusaine. Se on 180–200 kertaa makeampi kuin sakkaroosi, yhtä makea kuin aspartaami, kolmasosan niin makeaa kuin sukraloosi ja puoliksi niin makea kuin sakariini. Aineen elintarvikelisäainekoodi on E950, ja sitä käytetään usein keinotekoisesti makeutetuissa virvoitusjuomissa. Aineen makeuden havaitsi vahingossa saksalainen kemisti Karl Clauß vuonna 1967[lähde? ].
Löytyminen

Asesulfaamikalium löydettiin vuonna 1967 vahingossa. Karl Clauss sekä Harald Jensen käsittelivät toista vastaavaa ainetta (5,6-dimetyyli-1,2,3-oksatiatsin-4 (3H)-oni-2,2-dioksidi) Hoechst AG:n kemianlaitoksella. Koetta suorittaessa Karl osui sormellaan syntyneeseen yhdisteeseen, minkä jälkeen hän käänsi kirjan sivua lipaisten sormea, jolla oli ainetta koskenut, ja tämän yhteydessä maistoi makean vivahteen kielellään. Aine patentoitiin vuonna 1975.
Historia

Vuonna 2003 Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto (FDA) hyväksyi asesulfaami K:n yleisenä makeutusaineena ja arominvahventeena ruoassa, paitsi lihassa ja siipikarjassa tietyin käyttöehdoin, sekä vuonna 2020 kalorittomana (eng. non-nutritive) makeutusaineena ruoan käytössä. Asesulfaami K:ta on myyty brändinimillä Sunett ja Sweet One.
Vuonna 1988 Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto (FDA) hyväksyi asesulfaami K:n käytön tietyissä ruoka- ja juomakategorioissa. Pari vuotta myöhemmin, vuonna 1990, Maailman terveysjärjestö (WHO), Yk:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) ja JECFA (Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives) antoivat asesulfaami K:lle elintarvikelisäaineen merkinnän makutehosteena ja makeutusaineena.
Makeutusaine Sunett valmistetaan Saksassa, ja se kuuluu yhdysvaltalaiselle kemianteollisuusyritykselle Celaneselle. Makeutusaine Sweet Onen omistaa Stadt Holdings Corporation.
Rakenne ja ominaisuudet

Asesulfaamikalium on hajutonta valkoista kiteistä jauhetta. Se liukenee hyvin veteen ja pienissä määrin etanoliin. Se on stabiili ja termisesti erityisen kestävä. Sitä käytetään lisäaineena esimerkiksi kevytelintarvikkeissa, koska sen avulla saadaan tuotteeseen sokerin kaltainen makea maku. Aineen hyväksyttävä päivittäinen enimmäissaanti eli ADI-arvo on 9 mg/kg/vrk.
Asesulfaamikaliumilla on hyvä säilyvyysaika. Koska yhdiste kestää hyvin lämpöä, se soveltuu erinomaisesti ruoanlaittoon ja leivontaan.
Verrattaessa aspartaamiin, asesulfaami K on stabiili kuumissa sekä kohtalaisen happamissa tai emäksisissä olosuhteissa. Tämän ansiosta sitä voidaan käyttää elintarvikelisäaineena.[lähde? ]
Käyttö ja terveysriskit

Asesulfaamikaliumia käytetään yleensä yhdessä muiden keinotekoisten makeutusaineiden kanssa, jotta sille ominainen kitkerä jälkimaku ei dominoisi tuotteen makua. Asesulfaami K:n tyypillisimmät käyttökohteet ovat sokerin korvaaminen esimerkiksi salaatinkastikkeissa, maitotuotteissa, virvoitusjuomissa sekä makeisissa.
Asesulfaami K on julistettu turvalliseksi makeutusaineeksi niin Euroopassa kuin Yhdysvalloissakin, jossa elintarvike- ja lääkevirasto (FDA) on tehnyt sillä yli 90 tutkimusta.
Betti Alverin kirjallisuuspalkinto

Betti Alverin kirjallisuuspalkinto on virolainen kirjallisuuspalkinto, joka on nimetty kirjailija Betti Alverin kunniaksi. Palkinto myönnettiin ensi kerran vuonna 1990.
Palkitut

1990 – Valeria Ränik, Orb (runokokoelma) ja Jaan Undusk, Kuum (romaani)
1991 – Hannes Varblane, Mäel, mis mureneb (runokokoelma)
1998 – Kirsti Oidekivi, Tigudele (runokokoelma)
1999 – Kalju Kruusa, Meeleolu (runokokoelma)
2000 – Jürgen Rooste, Sonetid (runokokoelma)
2001 – Mehis Heinsaar, Vanameeste näppaja (novellikokoelma)
2002 – Ülar Ploom, Üks ja kogu (runokokoelma), ja Leo Kunnas, Sõdurjumala teener (romaani)
2003 – Erkki Luuk, Ornitoloogi pealehakkamine (novellikokoelma)
2004 – Lauri Pilter, Lohejas pilv (romaan lühijuttudes)
2005 – Mart Kangur, Ivar Ravi ja Jaak Rand, Jaak Rand ja teisi jutte (kertomuskokoelma)
2006 – Tiit Aleksejev, Valge kuningriik (romaani)
2007 – Lemming Nagel, Tahtetuse triumf (runo- ja proosakokoelma)
2008 – Urmo Mets, Toimumata tulvade toimik (runokokoelma)
2009 – Sandra Jõgeva, Draamapunkt (novellikokoelma), ja Triin Tasuja, Provintsiluule (runokokoelma)
2010 – Nirti, Ja anna meile andeks meie võlad (romaani)
2011 – Margus Tamm, Unesnõiduja (novellikokoelma)
2012 – Eda Ahi, Maskiball (runokokoelma)
2013 – Helen Kallaste, Kogutud hetked (runokokoelma)
2014 – Taavi Jakobson, Tõeline jumalaosake (romaani)
2015 – Piret Jaaks, Linnalegend (novellikokoelma)
2016 – Andris Feldmanis, Viimased tuhat aastat (romaani), ja Silvia Urgas, Siht/koht (runokokoelma)
2017 – Madli Lippur, June ǀ Julien (romaani)
2018 – Triin Paja, Nõges (runokokoelma), ja Raul Oreškin, Kui ma vananen... (kertomuskokoelma)
2019 – Øyvind Rangøy, Sisikond (runokokoelma)
2020 – Taavi Eelmaa, Electraumur (runokokoelma)
Nelitaajuuspuhelin

Nelitaajuuspuhelin on matkapuhelin, joka kykenee toimimaan kaksilla taajuusalueilla kahdella eri matkapuhelinalueella esimerkiksi siten, että siinä toimivat sekä eurooppalaiset GSM 900- ja DCS 1800 että yhdysvaltalaiset GSM 800 ja GSM 1900. Se toimii Aasiassa, Euroopassa, Afrikassa ja Amerikassa. Jos puhelin toimii näiden lisäksi vielä UMTS (3G) 2100 MHz -taajuudella, on kyseessä viisitaajuuspuhelin. Kolmitaajuusmatkapuhelinten puute oli se, että ne eivät toisella matkapuhelinalueella kyenneet käyttämään molempia toisen alueen taajuuksia.
Yksi ensimmäisistä nelitaajuusmatkapuhelimista oli Nokian simpukkamallinen matkapuhelin Nokia 6125, jossa oli sekä molemmat eurooppalaiset että yhdysvaltalaiset GSM-taajuudet.
Bactrosaurus

| Bactrosaurus |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Linnunlantioiset Ornitschia
Alalahko::  Cerapoda
Osalahko::  Ornithopodit Ornithopoda
Yläheimo::  Hadrosauroidea
Suku::  Bactrosaurus  Gilmore, 1933
Katso myös
   Bactrosaurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bactrosaurus oli liitukauden lopulla elänyt hadrosauri. Se oli kuusi metriä pitkä ja kaksi tonnia painava kasvinsyöjä. Se käveli kahdella jalalla. Sen raajoissa oli kolme varvasta ja sen nokka oli sarvimainen. Se eli Aasiassa. Se oli sukua Hadrosaurukselle ja Iguanodonille.
Aiheesta muualla

http://animals.howstuffworks.com/dinosaurs/bactrosaurus.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
Neliulotteinen tulostus

4D-tulostettu esine muuttaa muotoaan jouduttuaan veteen.
Neliulotteinen tulostus tai 4D-tulostus on kolmiulotteiseen tulostukseen perustuva tekniikka, jossa valmistettu esine muuttaa muotoaan esimerkiksi ajan kuluessa tai olosuhteiden muuttuessa.
Naoki Sanjūgo -palkinto

| Naoki Sanjūgo -palkinto |
| --- | --- |
Maa:  Japani
Ensimmäinen palkinto:  1935
Virallinen internet-sivu
Naoki Sanjūgo -palkinto on japanilainen kirjallisuuspalkinto, jonka Kan Kikuchi perusti vuonna 1935 Naoki Sanjūgon muistoksi. Kikuchi oli tuolloin Bungeishunjū-lehden toimittaja.
Palkinto jaetaan kahdesti vuodessa ja sitä sponsoroi Japanilaisen kirjallisuuden edistämisseura (jap. 日本文学振興会, Nihon bungaku shinkōkai).
Palkintoon viitataan Akutagawa-palkinnon kanssa saman kolikon kääntöpuoliksi.
Käännös suomeksi
Arvo Himberg

Arvo Himberg ryhmäkuvassa Helsingin olympialaisissa
Arvo Alfred Himberg (28. joulukuuta 1892 Perniö – 30. tammikuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen pääkonsuli, urheilujohtaja ja toimitusjohtaja. Erityisesti hän keskittyi urheilun järjestötoiminnassa paini- ja hiihtotoimintaan.
Lakimies ja liikemies

Arvo Himberg opiskeli lakia Helsingin yliopistossa ja valmistui lainopin kandidaatiksi 1917 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1919. Sen jälkeen hän toimi lakimiehenä mm. sisäasiainministeriössä. Kieliopintojen merkeissä hän oleskeli 1920-luvulla Pariisissa, Lontoossa ja New Yorkissa. Vuosina 1920-1925 hän toimi myös finanssijuristina ja sen jälkeen vuosina 1926-1933 Oy Turunmaan Pankin Helsingin konttorin johtajana. Himberg nimitettiin vuonna 1937 Astor Filmi Oy:n toimitusjohtajaksi, ja tässä tehtävässä hän oli kuolemaansa eli vuoteen 1965 asti.
Tunnustuksista

Himberg toimi Latvian konsulina vuosina 1924-1928 ja pääkonsulina 1928-1940. Himbergille myönnettiin tunnustuksena Suomen Valkoisen Ruusun komentajamerkki (SVR K), Suomen Urheilun kultainen ansioristi, Kansainvälisen painiliiton suurristi, Olympiakisojen 1 lk ansioristi, Suomen Painiliiton kultainen ansiomerkki ja Suomen Hiihtoliiton ansiomerkki.
Julkaisuja

Himberg julkaisi 1935 matkakirjan Loistolaivalla maapallon ympäri jossa kuvattiin hänen samana vuonna yhdessä Kuusisen vaatetusliikkeen perustajan Kalle Kuusisen kanssa tekemää maailmanympärysmatkaa.
Teoksia

Loistolaivalla maapallon ympäri.    WSOY 1935
Aiheesta muualla

Autio, Veli-Matti: / Himberg, Arvo (1892–1965) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  8.6.2004. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Nelisilmäopossumi

| Nelisilmäopossumi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Pussirotat Didelphimorphia
Heimo::  Pussirotat Didelphidae
Alaheimo::  Didelphinae
Suku::  Nelisilmäopossumit Metachirus  Burmeister, 1854
Laji::  nudicaudatus
Kaksiosainen nimi
 Metachirus nudicaudatus  Geoffroy, 1803 
 Lajin levinneisyysalue
Alalajit
 Metachirus nudicaudatus nudicaudatus   Metachirus nudicaudatus colombianus  Metachirus nudicaudatus modestus  Metachirus nudicaudatus myosuros  Metachirus nudicaudatus tschudii 
Katso myös
   Nelisilmäopossumi Wikispeciesissä   Nelisilmäopossumi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Nelisilmäopossumi (Metachirus nudicaudatus) on pussirottien (Didelphidae) heimoon ja Didelphinae-alaheimoon kuuluva nisäkäslaji. Se on sukunsa nelisilmäopossumit (Metachirus) ainoa laji.
Aikuisen nelisilmäopossumin ruumiin ja pään yhteispituus on 190–310 mm. Hännän pituus vaihtelee 195 ja 390 mm välillä. Nelisilmäopossumikoiras painaa keskimäärin 490 grammaa ja naaras 350 grammaa. Koiraat ovat naaraita noin 20–30 mm pidempiä. Laji on heimonsa suurin laji jolla ei ole vatsataskua. Selkäpuolen turkki on lyhyttä, pehmeää ja tiheää. Sen väritys voi vaihdella alueittain punertavasta kellanruskeaan.
Nelisilmäopossumia tavataan melko suurella alueella Keski- ja Etelä-Amerikassa.
Nelisilmäopossumi on yksineläjä. Sekä koiraat että naaraat rakentavat pallonmuotoisia pesiä kuivista lehdistä ja oksista. Nelisilmäopossumin lisääntymisaika kestää todennäköisesti huhtikuusta lokakuuhun. Naaras saa vuodessa keskimäärin kaksi poikuetta, joissa on 1–9, keskimäärin viisi poikasta. Luonnossa lajin keskimääräinen elinikä on kolmesta neljään vuotta.
Ariane Mnouchkine

Ariane Mnouchkine (s. 3. maaliskuuta 1939) on ranskalainen teatteri- ja elokuvaohjaaja. Hän perusti  Théâtre du Soleilin vuonna 1964, ja toimi sen johtajana alusta alkaen.
Mnouchkine on venäläisen, Ranskaan emigroituneen elokuvaohjaan tytär. Hän opiskeli Oxfordin yliopistossa  psykologiaa, mutta innostui opiskelijoiden teatterikerhosta. Palattuaan Pariisiin hän perusti yhdistyksen Association Théâtrale des Etudiants de Paris ja myöhemmin Théâtre du Soleilin. Théâtre du Soleilin vasemmistolaisesti ajattelevaan seurueeseen kuului Mnouchkinen lisäksi lähinnä näyttelijöitä, mutta monet tuotannot syntyivät ideologian mukaisesti kollektiivisina.
Ohjaustöiden lisäksi Mnouchkine on kääntänyt ranskaksi Shakespearen teoksia ja kreikkalaista draamaa.
Elokuvia

Mies Riosta (L’homme de Rio, 1965, käsikirjoitus)
1789 (1974, ohjaus)
Molière (1978, ohjaus ja käsikirjoitus)
Le dernier caravansérail (2006,  ohjaus)
Les Naufragés du Fol Espoir (2014, ohjaus)
Aiheesta muualla

50 years with Ariane Mnouchkine’s Théâtre du Soleil The Theatre Times
Mönsteråsin kunta

| Mönsteråsin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Mönsterås
Kuntakoodi:  0861
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  599,41 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  13 258
 – Väestötiheys:  22,1 as./km²
 
 www.monsteras.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mönsteråsin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Mönsteråsin kunta (ruots. Mönsterås kommun) on Kalmarin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Mönsterås.
Kunnan maapinta-ala on 599,41 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 13 258 henkeä (31.12.2021).
Kunnan suurin työnantaja on Södra Cell AB:n sellutehdas.
Vuonna 2007 kunnassa oli 62,68 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Mönsterås oli yksi niistä kahdeksasta kauppalasta, jotka muodostettiin omiksi kunnikseen vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Sen lisäksi oli olemassa myös Mönsteråsin maalaiskunta. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa maalaiskunta liitettiin kauppalaan. Fliserydin ja Ålemin maalaiskuntiin kuntauudistus ei vaikuttanut. Ålemin maalaiskuntaan kuulunut Pataholmin epäitsenäinen kauppala (ruots. municipalköping) kuitenkin lakkautettiin vuoden 1953 lopussa. Vuonna 1971 kauppala muutettiin Mönsteråsin kunnaksi ja maalaiskunnat myös kunniksi. Vuonna 1974 Mönsteråsin kunta sai nykyiset rajansa, kun Fliseryd ja Ålem liitettiin siihen.
Väestönkehitys

| Mönsteråsin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 11 546 | 11 546 |
| 1955 | 1955 |    | 11 473 | 11 473 |
| 1960 | 1960 |    | 12 542 | 12 542 |
| 1965 | 1965 |    | 13 545 | 13 545 |
| 1970 | 1970 |    | 13 398 | 13 398 |
| 1975 | 1975 |    | 13 036 | 13 036 |
| 1980 | 1980 |    | 13 135 | 13 135 |
| 1985 | 1985 |    | 12 999 | 12 999 |
| 1990 | 1990 |    | 13 182 | 13 182 |
| 1995 | 1995 |    | 13 449 | 13 449 |
| 2000 | 2000 |    | 13 227 | 13 227 |
| 2005 | 2005 |    | 13 103 | 13 103 |
| 2010 | 2010 |    | 12 909 | 12 909 |
| 2015 | 2015 |    | 13 144 | 13 144 |
| 2015 | 2015 |    | 13 264 | 13 264 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 528 | 11,6 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 236 | 1,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 567 | 4,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 10 813 | 82,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 122 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 101 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 182 762 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 56 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,6 %
18–64-vuotiaat: 57,4 %
65 vuotta täyttäneet: 24,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,2 | 3,9 |
|   | jalostus | 39,1 | 36,7 |
|   | palvelut | 52,8 | 57,1 |
|   | tuntematon | 3,0 | 2,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 698 | 5 958 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 78,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on kuusi taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 70,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 845 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Mönsterås | 4 731 |
| 2 | Blomstermåla | 1 527 |
| 3 | Timmernabben | 1 276 |
| 4 | Ålem | 803 |
| 5 | Fliseryd | 677 |
| 6 | Emsfors* | 50 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Emsforsin taajamassa on 332 asukasta, ja se kuuluu pääosin Oskarshamnin kuntaan. Ålemin taajaman nimenä on joskus ollut myös Ålems Station.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Finsjö
Sandbäckshult
Ålemskyrkby
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Finsjö
Habbestorp
Hammarglo
Killingeholm
Oknö
Pata malm
Sandbäckshult
Solberga och Ålem
Tallviken
Torp
Tålebo
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Grimhult
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Mönsteråsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 6 | 7 | 8 | 8 | 5 | 4 | 3 | 3 | 2 | 3 | 3 | 2 | 3 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 13 | 13 | 11 | 10 | 10 | 17 | 21 | 22 | 23 | 25 | 23 | 20 | 20 | 19 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 3 | 1 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 23 | 23 | 23 | 24 | 21 | 18 | 16 | 19 | 16 | 16 | 17 | 18 | 17 | 15 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 5 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa Keskustapuolue sai Mönteråsissa suhteellisesti enemmän ääniä kuin missään muussa Ruotsin kunnassa.
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Fliserydin piiri
Mönsteråsin piiri
Ålemin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Mönsterås
Fliseryd
Ålem
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Fliseryd
Mönsterås
Ålem