stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alen kunta

| Alen kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Keskustaajama:  Nödinge-Nol
Kuntakoodi:  1440
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  317,01 km²
Väkiluku (31.12.2015)  ():  28 862
 – Väestötiheys:  91,0 as./km²
 
 www.ale.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alen, Göteborgin, Härrydan, Kungsbackan, Kungälvin, Lerumin, Mölndalin, Partillen, Tjörnin ja Öckerön kuntien alueilla sijainneet pitäjät.
Alen kunta (ruots. Ale kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Nödinge-Nol.
Kunnan maapinta-ala on 317,01 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 28 862 henkeä (31.12.2015).
Kunta tarjoaa normaalit kunnalliset peruspalvelut, kuten koulut, vanhustenhoidon ja kirjaston. Nähtävyyksiä ovat esimerkiksi lasimuseo, kotiseutumuseo ja pronssikautiset kalliopiirrokset. Stenkärrin kirkko on rakennettu vuonna 1842 paikalle, jossa on ollut kirkkoja jo 1200-luvulta asti. Kirkko restauroitiin vuonna 2000. Sinne laitettiin alkuperäiset valoisat ja lämpimät värit. Kastemalja on kopio keskiaikaisesta vastaavasta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 44,65 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 14,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Skepplanda (Hålanda ja Skepplanda)
Starrkärr (Kilanda ja Starrkärr)
Nödinge (ei muutosta)
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa nämä maalaiskunnat muutettiin kunniksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon. Vuonna 1974 muodostettiin nykyinen Alen kunta yhdistämällä Skepplandan, Starrkärrin ja Nödingen kunnaksi. Kunnan nimi on otettu Alen kihlakunnasta.
Kunta on rekisteröinyt keskustaajamakseen Alaforsin, jossa myös kunnantalo sijaitsee. Vuonna 1970 Alafors kasvoi yhteen Nolin rautatieasemayhdyskunnan kanssa ja vuonna 1990 vielä Nödingen kanssa. Statistiska centralbyrån kutsuu näitä kolmea yhteenkasvanutta taajamaa nimellä Nödinge-Nol.
Väestönkehitys

| Alen kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 12 744 | 12 744 |
| 1955 | 1955 |    | 12 762 | 12 762 |
| 1960 | 1960 |    | 13 192 | 13 192 |
| 1965 | 1965 |    | 14 825 | 14 825 |
| 1970 | 1970 |    | 17 566 | 17 566 |
| 1975 | 1975 |    | 21 980 | 21 980 |
| 1980 | 1980 |    | 23 312 | 23 312 |
| 1985 | 1985 |    | 23 412 | 23 412 |
| 1990 | 1990 |    | 24 071 | 24 071 |
| 1995 | 1995 |    | 25 377 | 25 377 |
| 2000 | 2000 |    | 25 421 | 25 421 |
| 2005 | 2005 |    | 26 405 | 26 405 |
| 2010 | 2010 |    | 27 442 | 27 442 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 4 060 | 14,1 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 597 | 5,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 2 520 | 8,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 20 685 | 71,7 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 692 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 894 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 204 077 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 23,3 %
18–64-vuotiaat: 59,7 %
65 vuotta täyttäneet: 17,1 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,5 | 0,8 |
|   | jalostus | 30,6 | 29,3 |
|   | palvelut | 66,5 | 69,2 |
|   | tuntematon | 1,4 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 6 780 | 13 201 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 51,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 621 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2020) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Nödinge-Nol | 11 476 |
| 2 | Surte | 6 490 |
| 3 | Älvängen | 6 366 |
| 4 | Skepplanda | 1 873 |
| 5 | Alvhem | 369 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Alafors
Nödinge
Luettelossa mainituista taajamista molemmat ovat sittemmin kasvaneet yhteen Nolin taajaman kanssa. Uuden taajaman nimi on Nödinge-Nol.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Granås
Hallbacken
Hult
Höga
Kollanda
Ramstorp Jätteberget
Ryd
Ryksdamm
Sandåker
Sandåker (södra delen) och Bräckebergen
Skår
Skönningared
Torp
Verle
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Blinneberg + Slittorp
Högstorp
Sannum
Skår
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Alen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 4 | 6 | 9 | 8 | 6 | 10 | 8 | 5 | 5 | 7 | 11 | 10 | 11 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 12 | 12 | 10 | 8 | 7 | 7 | 5 | 5 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 5 | 5 | 5 | 3 | 7 | 6 | 5 | 3 | 2 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 2 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 21 | 21 | 21 | 26 | 22 | 23 | 19 | 24 | 19 | 21 | 20 | 17 | 17 | 13 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 3 | 4 | 7 | 5 | 4 | 3 | 3 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 7 | 5 | 6 | 6 | 5 | 4 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 45 | 45 | 45 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Hålandan piiri
Kilandan piiri
Nödingen piiri
Skepplandan piiri
Starrkärrin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Nödinge
Skepplanda-Hålanda
Starrkärr-Kilanda
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Hålanda
Kilanda
Nol-Alafors kbfd*
Nödinge
Skepplanda
Starrkärr
Starrkärrs kbfd*
Seurakunnat > Kirkot

Hålandan kirkko
Kilandan kirkko
Nolin kirkko
Nödingen kirkko
Skepplandan kirkko
Starrkärrin kirkko
Surten kirkko
Älvängenin kirkko
Ystävyyskunnat

Bertinoro, Italia
Kaufungen, Saksa
Siikajoki, Suomi
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alen kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Turisti-info
Lasimuseo (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Ale kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Alen kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Ilimsk

Ilimskin linnoituksen torni Taltsyn ulkomuseossa.
Ilimsk (ven. Илимск) on entinen kaupunki ja myöhemmin kylä Venäjällä. Se sijaitsi Ilim-joen rannalla nykyisellä Irkutskin alueella. 1970-luvulla seutu jäi Ust-Ilimskin tekojärven alle.
Paikkakunta sai alkunsa kasakoiden vuonna 1631 rakentamasta linnoituksesta. Vuonna 1672 siitä tuli kaupunki, joka vuonna 1775 menetti hallinnolliset tehtävänsä Kirenskille. 1800-luvun lopulla Ilimsk oli mitätön pikkukaupunki, jonka asukkaat harjoittivat maanviljelyä, metsästystä ja käsityöammatteja.
Aleksandr Radištšev oli karkotettuna Ilimskiin vuosina 1792–1796. Vuosina 1967–1975 kaupungin paikalla suoritettiin arkeologisia kaivauksia. Ilimskin puisen linnoituksen vuonna 1667 rakennettu porttitorni ja Kazanin kirkko (1679) on siirretty Irkutskin lähellä sijaitsevaan Taltsyn ulkomuseoon.
Jaavanpippuri

| Jaavanpippuri |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Magnolianae
Lahko::  Piperales
Heimo::  Pippurikasvit Piperaceae
Alaheimo::  Piperoideae
Suku::  Aitopippurit Piper
Laji::  cubeba
Kaksiosainen nimi
 Piper cubeba  L.f. 
Katso myös
   Jaavanpippuri Wikispeciesissä   Jaavanpippuri Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jaavanpippuri (Piper cubeba) on pippurikasvien heimoon kuuluva kasvilaji.
Jaavanpippuri  on monivuotinen köynnös, jonka varret voivat kasvaa kuusi metriä pitkäksi. Sillä on kahdenlaisia versoja, toiset kasvavat ylöspäin, toiset sivuille. Kukat ja hedelmät kehittyvät vaakasuuntaisiin versoihin. Kasvin tyvellä ja pystyvarsissa kasvaa pyöreitä lehtiä, kukkaversoissa pitkulaisia. Lehdet tuoksuvat voimakkaasti. Kukat ovat vaatimattomat. Marja on aluksi keltainen ja punainen, kypsänä lähes musta.
Sitä kasvatetaan Indonesiassa, lähinnä Jaavalla ja Sumatralla, rohdos- ja maustekasviksi. Se oli tärkeä mauste keskiajalla ja sen jälkeen aina 1900-luvun alkupuolelle asti. Sitä kerättiin villeistä kasveista viidakosta ja kuljetettiin kiinalaisten kauppareittejä ja silkkitietä pitkin Eurooppaan. Portugalin kuningas kielsi jaavanpippurin kaupittelun vuonna 1640 suojellakseen ryytipippurin (Piper nigrum) markkinoita.
Jaavanpippuria käytetään pohjoisafrikkalaisessa ras al hanout -maustesekoituksessa, Bombay Sapphire -ginissä ja venäläisessä pippurivotkassa.
Aiheesta muualla

ITIS: Piper cubeba (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Piper cubeba (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Piper cubeba (englanniksi)
Gernot Katzer's Spice Pages: Cubeb pepper (Piper cubeba) (englanniksi)
Ikiliikkuja – Perpetuum Mobile

| Ikiliikkuja – Perpetuum Mobile Piirpauke |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 27. lokakuuta 2004
 Formaatti: CD-levy
 Tyylilaji: kansanmusiikki, jazz, progressiivinen rock
 Kesto: 72.08
 Levy-yhtiö: Rockadillo
Piirpauken muut julkaisut
| Laulu laineilla 2003 | Ikiliikkuja – Perpetuum Mobile 2004 | Kalabalik 2006 |
Ikiliikkuja – Perpetuum Mobile on vuonna 2004 ilmestynyt Piirpauken kolmas kokoelma-albumi, joka sisältää materiaalia kaikilta yhtyeen siihen mennessä julkaiselmalta 16 studioalbumilta.
Kappaleet

Konevitsan kirkonkellot – 5.09  (karjalainen kansansävelmä)
Imala maika – 4.05  (säv. Dimitar Janev ja Kyril Stefanov)
Soi vienosti murheeni soitto – 4.43  (säv. Oskar Merikanto)
Swedish Reggae – 6.02  (säv. Sakari Kukko)
Kylätiellä – 2.17  (säv. Matvei Blanter)
Vastaa, ystävä – 3.58  (säv. kurdilainen kansansävelmä, san. Marketta Saarinen)
Joropo Llanero – 3.17  (kolumbialainen kansansävelmä)
Berceuce – 3.07  (säv. Armas Järnefelt)
Muheva muuttuja – 4.44  (säv. Sakari Kukko)
Rondo á la Turca – 3.57  (säv. Wolfgang Amadeus Mozart)
Crazy Sakari – 3.45  (suomalainen kansansävelmä)
La Luna – 4.11  (säv. moldavialainen kansansävelmä, san, Cinta Hermo)
Tuku tuku lampaitani – 3.32  (säv. ja san. Olli Suolahti)
Tuohinen sormus / Anillo – 2.31  (säv. Matti Jurva / Sakari Kukko, san. Tatu Pekkarinen / Sakari Kukko ja Cinta Hermo)
Niin minä neitonen – 4.10  (suomalainen kansansävelmä)
Suutarin emännän kehtolaulu / Viva saappaatta – 4.57  (säv. suomalainen kansansävelmä / Sakari Kukko, san. Ismaila Sane / Cinta Hermo)
La fuente – 4.07  (säv. Teppo Repo ja Sakari Kukko)
Serenadi – 3.55  (säv. Franz Schubert)
In Hollywood with Potash and Perlmutter

| In Hollywood with Potash and Perlmutter |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Alfred E. Green
Käsikirjoittaja:   Frances Marion  Montague Glass  Välitekstit  Montague Glass 
Perustuu:  Montague Glassin ja Jules Eckert Goodmanin näytelmään Business Before Pleasure
Tuottaja:  Samuel Goldwyn
Pääosat:   Alexander Carr  George Sidney  Vera Gordon  Betty Blythe 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Samuel Goldwyn Productions
Levittäjä:  First National
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 29. syyskuuta 1924  New York City, New York 
Kesto:  70 minuuttia
Alkuperäiskieli:  mykkä (välitekstit englanniksi)
Edeltäjä:  Yhtiön rakkausseikkailu eli Potash & Perlmutter
Seuraaja:  Lentävä juutalainen
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
In Hollywood with Potash and Perlmutter (Isossa-Britanniassa nimellä So This Is Hollywood) on Alfred E. Greenin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä komediaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1924. Elokuvan pääosissa ovat 
Alexander Carr, George Sidney, Vera Gordon ja Betty Blythe.
In Hollywood with Potash and Perlmutter perustuu Montague Glassin ja Jules Eckert Goodmanin Broadway-näytelmään Business Before Pleasure, jonka pohjalta Montague Glass ja Frances Marion laativat elokuvan käsikirjoituksen. Alkuperäinen Broadway-näytelmä sai ensi-iltansa 15. elokuuta 1917, ja sitä esitettiin 357:n esityksen verran kesäkuuhun 1918 asti. Glass myös laati elokuvaan välitekstit. Elokuvan tuotantoyhtiönä oli Samuel Goldwyn Productions, ja sen työnimenä oli Potash and Perlmutter at Hollywood. In Hollywood with Potash and Perlmutter sai Yhdysvaltain ensi-iltansa New Yorkissa 29. syyskuuta vuonna 1924. First National Pictures toimi elokuvan levittäjänä. Elokuva on jatko-osa vuonna 1923 ilmestyneelle Yhtiön rakkausseikkailu eli Potash & Perlmutter, ja kolmas osa Lentävä juutalainen sai ensi-iltansa vuonna 1926.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Alexander Carr  | … |  Morris Perlmutter   |
|  George Sidney  | … |  Abe Potash   |
|  Vera Gordon  | … |  Rosie Potash   |
|  Betty Blythe  | … |  Rita Sismondi   |
|  Belle Bennett  | … |  rouva Perlmutter   |
|  Anders Randolf  | … |  Blanchard   |
|  Peggy Shaw  | … |  Irma Potash   |
|  Charles Meredith  | … |  Sam Pemberton   |
|  Lillian Hackett  | … |  neiti O’Ryan   |
|  David Butler  | … |  Crabbe   |
|  Sidney Franklin  | … |  elokuvaostaja   |
|  Joseph W. Girard  | … |  elokuvaostaja   |
|  Louis Payne  | … |  pankkiiri   |
|  Cyril Ring  | … |  Partington   |
|  Norma Talmadge  | … |  oma itsensä   |
|  Constance Talmadge  | … |  oma itsensä   |
Aiheesta muualla

In Hollywood with Potash and Perlmutter Internet Movie Databasessa (englanniksi)
In Hollywood with Potash and Perlmutter AllMoviessa. (englanniksi)
In Hollywood with Potash and Perlmutter (1924). Turner Classic Movies – TCM. Arkistoitu 14.8.2014. (englanniksi)
Ilion

Ilion (m.kreik. Ἴλιον) tai Ilium (lat.) voi viitata seuraaviin:
Troija eli Ilion, muinainen kaupunki Vähässä-Aasiassa
Ilion, antiikin aikainen kaupunki Troaksessa muinaisen Troijan paikalla
Ilion, kylä New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa
Ílio, kaupunki Länsi-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella Kreikassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ilion”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jaavanriippukaija

| Jaavanriippukaija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kaijat Psittaculidae
Suku::  Riippukaijat Loriculus
Laji::  pusillus
Kaksiosainen nimi
 Loriculus pusillus  G.R. Gray, 1859 
Katso myös
   Jaavanriippukaija Wikispeciesissä   Jaavanriippukaija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jaavanriippukaija (Loriculus pusillus) on Indonesian Jaavalla ja Balilla elävä kaija. Sen holotyypin kuvaili George Robert Gray 1859.
Ulkonäkö ja koko

Jaavanriippukaija kasvaa 12 cm pitkäksi ja painaa aikuisena noin 25-30 grammaa. Se on yleisväriltään kellanvihreä. Nokka on oranssinpunainen  ja silmä ovat keltavalkoiset. Yläperä on punainen ja koiraalla on kurkussa oranssi läikkä, joka puuttuu naaraalta.
Ilinca Băcilă

| Ilinca Băcilă |
| --- | --- |
 Băcilă vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. elokuuta 1998 (ikä 26) Târgu Mureș, Romania
Ammatti:  laulaja, jodlaaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Ilinca
Tyylilajit:  pop
Soittimet:  laulu
Levy-yhtiöt:  Cat Music 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ilinca Maria Băcilă (s. 17. elokuuta 1998 Târgu Mureș, Romania), tunnettu myös pelkällä nimellä Ilinca, on romanialainen laulaja ja jodlaaja.
Băcilă osallistui Vocea României (Romanian The Voice) -ohjelmaan vuonna 2014 ollessaan 16-vuotias. Vuonna 2017 hänet valittiin edustamaan Romaniaa Kiovassa järjestettävään Eurovision laulukilpailuun 2017 yhdessä Alex Florean kanssa kappaleella ”Yodel It!”.
Hero (vuoden 1983 elokuva)

| Hero |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Subhash Ghai
Käsikirjoittaja:  Mukta Ghai Subhash Ghai Ram Kelkar
Tuottaja:  Subhash Ghai
Säveltäjä:  Laxmikant-Pyarelal
Kuvaaja:  Kamalakar Rao
Leikkaaja:  Waman Bhonsle Gurudutt Shirali
Koreografi:  Saroj Khan
Pääosat:  Jackie Shroff Meenakshi Seshadri Shammi Kapoor Sanjeev Kumar Shakti Kapoor Madan Puri Amrish Puri
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Mukta Arts
Levittäjä:  Mukta Arts
Ensi-ilta:  16. joulukuuta 1983
Kesto:  174 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hero on vuonna 1983 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen toimintaelokuva, jonka ohjasi ja tuotti Subhash Ghai. Jackie Shroff, jota kutsuttiin myös nimellä ”Jackie”, näytteli pääroolia ja saavutti tähteyden tämän elokuvan kautta. Meenakshi Sheshadri, joka oli kruunattu Miss Intiaksi vuonna 1981, näytteli naispääosaa ja saavutti myös suosiota tämän elokuvan kautta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jackie Shroff  | … |  Jackie Dada / Jaikishan   |
|  Meenakshi Sheshadri  | … |  Radha Mathur   |
|  Sanjeev Kumar  | … |  Damodar Mathur   |
|  Shammi Kapoor  | … |  Shrikanth Mathur   |
|  Amrish Puri  | … |  Pasha   |
|  Madan Puri  | … |  Bharat   |
|  Bindu  | … |  Jamuna   |
|  Bharat Bhushan  | … |  Ramu   |
|  Shakti Kapoor  | … |  Jimmy Thapa   |
|  Urmila Bhatt  | … |  Sandhya Mathur   |
Soundtrack

Kaikki sanat Anand Bakshi, kaikki sävellykset Laxmikant-Pyarelal.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Ding Dong” | Anuradha Paudwal, Manhar Udhas | 8.27 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Mahobbat Ye Mahobbat” | Suresh Wadkar, Lata Mangeshkar | 6.45 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Lambi Judaai” | Reshma | 6.26 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Nindya Se Jaagi Bahaar” | Lata Mangeshkar | 6.18 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Pyar Karne Wale Kabhi Darte Nahi” | Lata Mangeshkar, Manhar Udhas | 5.55 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Tu Mera Hero Hai” | Anuradha Paudwal, Manhar Udhas | 8.03 |  |  |  |  |  |  |
Uudelleenfilmatisoinnit

Elokuvasta kuvattiin telugunkielinen versio nimellä Vikram (1986) ja kannadankielinen versio nimellä Ranadheera (1988). Uusi samanniminen hindinkielinen versio sai ensi-iltansa vuonna 2015.
Aiheesta muualla

Hero Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hero AllMoviessa. (englanniksi)
Jaavanmetsäkerttunen

| Jaavanmetsäkerttunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Sirkkalinnut Locustellidae
Suku::  Sirkkalinnut Locustella
Laji::  montis
Kaksiosainen nimi
 Locustella montis  (Hartert, 1896) 
Synonyymit
 Bradypterus montis 
Katso myös
   Jaavanmetsäkerttunen Wikispeciesissä   Jaavanmetsäkerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jaavanmetsäkerttunen (Locustella montis) on sirkkalintujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Jaavanmetsäkerttusta tavataan Indonesiassa Jaavan keski- ja itäosissa sekä Balilla. Lajin kannan kokoa ei tiedetä, mutta sitä on kuvattu yleiseksi Jaavan itä- ja keskiosissa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Jakob Alopaeus

Jakob Alopaeus
Jakob Alopaeus (1812 Viipuri – 12. huhtikuuta 1882 Pietari) oli Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut suomalainen tykistönkenraali.
Jakob Alopaeuksen vanhemmat olivat Viipurin kuvernementinkanslian registraattori, kollegineuvos Nikolaus Samuel Alopaeus ja Anna Nordgren. Jakob Alopaeus nimitettiin 3. venäläisen kenttätykistöprikaatin komentajaksi 1847, ylennettiin kenraalimajuriksi joulukuussa 1851 ja sitten kenraaliluutnantiksi. Viaporin komendanttina toiminut Alopaeus erosi armeijan palveluksesta tykistönkenraalina tammikuussa 1878.