stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oakland

| Oakland |
| --- | --- |
 Näkymä Oaklandiin.
 lippu

 Koordinaatit: 37°48′16″N, 122°16′15″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Kalifornia
Piirikunta:  Alameda
Hallinto:  
 – Pormestari:  Libby Schaaf
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  202,4 km²
 – Josta vettä:  57,2 km² 
Korkeus:  13 m
Väkiluku (2020):  440 646
 – Väestötiheys:  2 990,53 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC−8 (kesäaika UTC−7)
 
 oaklandca.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oakland on kaupunki Alamedan piirikunnassa Kaliforniassa Yhdysvaltojen länsirannikolla. Kaupunki toimii Alamedan piirikunnan hallintokeskuksena. Kaupunki on perustettu vuonna 1852.
Maantiede

Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan kaupungin pinta-ala on 202,4 km², josta maata on 145,2 km² ja vettä 57,2 km². Veden osuus pinta-alasta on 28 prosenttia. Kaupungissa asui vuoden 2020 väestönlaskennassa 440 646 ihmistä.
Historia

Oaklandissa on asunut intiaanikansoja jo tuhansia vuosia. Ensimmäiset espanjalaiset löytöretkeilijät saapuivat alueelle 1770-luvulla. Virallisesti Oakland perustettiin vuonna 1852. Vuoden 1906 San Franciscon maanjäristyksen seurauksena Oaklandin asukasmäärä nousi huomattavasti, kun kodittomia ihmisiä muutti tuhoutuneelta alueelta kaupunkiin.
Ilmasto

Oaklandin ilmastossa on piirteitä sekä rannikon San Franciscon että sisämaan San Josén ilmastoista. Vaikka kaupunki ei sijaitse valtameren rannalla, se sijaitsee suoraan Golden Gate -salmea vastapäätä, joten kaupungin ilmaan nousee öisin mereltä runsaasti kylmää sumua. Sumu häviää aamulla, ja päivisin kaupungissa on tyypillisen lämmin ja aurinkoinen kalifornialainen ilmasto.
Oaklandin keskilämpötila on 13 °C. Se on hivenen alempi kuin muiden Kalifornian kaupunkien. Kalifornian ylin keskilämpötila on 17 °C ja alin keskilämpötila 9 °C. Lämpimimmät päivät ovat syyskuussa. Kylmin kuukausi on tammikuu. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä (58 cm) sataa yleensä lokakuun ja toukokuun välisenä aikana.[lähde? ]
Kulttuuri

Oaklandissa on perustettu suosittu punk rock -yhtye Green Day ja metalliyhtye Machine Head.
Tunnetut urheiluseurat

Oakland Athletics, baseball, MLB
Ystävyyskaupungit

Agadir (Marokko)
Dalian (Kiina)
Fukuoka (Japani)
Nahodka (Venäjä)
Ocho Rios (Jamaika)
Santiago de Cuba (Kuuba)
Sekondi-Takoradi (Ghana)
Aiheesta muualla

Oaklandin viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oakland Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Oakland Wikivoyagessa (englanniksi)
Alamedan piirikunta
| --- | --- |
Kaupungit:   Alameda  Albany  Berkeley  Dublin  Emeryville  Fremont  Hayward  Livermore  Newark  Oakland  Piedmont  Pleasanton  San Leandro  Union City 
Aavekaupungit:   Alden  Ann  Drawbridge  Elliot  Goecken  Greenville  Hacienda  Larkin's Landing  Mallard  Melita  Merienda  Monte Vista  Remillard  Robert  Russell City  Stokes Landing 
Viestimet:   Oakland Tribune  Tri-Valley Herald  East Bay Express  Daily Review  Fremont Argus  Alameda Times-Star  The Daily Californian  KPFA  KKIQ  KALX  KFAX  KTVU 
Kalifornian osavaltio
Ilmasto | 
Piirit | 
Talous | 
Vaalit | 
Maantiede | 
Hallinto | 
Kuvernöörit |
Historia | 
Politiikka | Teemasivu
| --- | --- |
Alueet:  Antelope Valley |  Big Sur |  Central Coast |  Channel Islands |  Coachella Valley |  Cucamonga Valley |  East Bay (SF) |  Etelä-Kalifornia |  Gold Country |  Los Angelesin suuralue |  Imperial Valley |  Inland Empire | Itäinen Kalifornia |  Keskuslaakso |  Kuolemanlaakso |  Los Angeles Basin | Lost Coast |   Mojave |  North Bay (SF) |  Owens Valley |  The Peninsula |  Pomona Valley |  Redwood Empire |  Russian River |  Sacramento Valley |  Salinas Valley |  San Diegon piirikunnan pohjoisosa |  San Fernando Valley |  San Franciscon lahden ympäristö |  San Gabriel Valley |  San Joaquin Valley |  Santa Clara Valley |  Shasta Cascade |  Sierra Nevada |  Piilaakso |  Pohjois-Kalifornia |  Sonoma Valley |  Tech Coast |  Tri-Valley |  Victor Valley |  Wine Country |  Yosemiten kansallispuisto
Kaupungit (suurimmat):  Bakersfield |  Chico |  Fresno |  Los Angeles-Long Beach-Glendale |  Modesto |  Napa |  Oakland-Fremont-Hayward |  Oxnard-Thousand Oaks-Ventura |  Redding |  Riverside-San Bernardino-Ontario | Sacramento-Roseville |  Salinas |  San Diego-Carlsbad-San Marcos |  San Francisco-San Mateo-Redwood City |  San José-Sunnyvale-Santa Clara | Santa Ana-Anaheim-Irvine |  Santa Barbara-Santa Maria |  Santa Cruz-Watsonville |  Santa Rosa-Petaluma |  Stockton |  Vallejo-Fairfield |  Visalia-Porterville |  Yuba City
Piirikunnat:  Alameda |  Alpine |  Amador |  Butte |  Calaveras |  Colusa |  Contra Costa |  Del Norte |  El Dorado |  Fresno |  Glenn |  Humboldt |  Imperial |  Inyo |  Kern |  Kings |  Lake |  Lassen |  Los Angeles |  Madera |  Marin |  Mariposa |  Mendocino |  Merced |  Modoc |  Mono |  Monterey |  Napa |  Nevada |  Orange |  Placer |  Plumas |  Riverside |  Sacramento |  San Benito |  San Bernardino |  San Diego |  San Francisco |  San Joaquin |  San Luis Obispo |  San Mateo |  Santa Barbara |  Santa Clara |  Santa Cruz |  Shasta |  Sierra |  Siskiyou |  Solano |  Sonoma |  Stanislaus |  Sutter |  Tehama |  Trinity |  Tulare |  Tuolumne |  Ventura |  Yolo |  Yuba
Etualalla Oaklandin keskusta, taustalla vasemmalla näkyy San Franciscon lahden toisella puolella sijaitseva San Francisco.
Oaklandin keskusta yöllä
Pailinnan linnamäki

| Pailinnan linnamäki> Sijainti |
| --- | --- |
 Pailinnan linnamäki
Koordinaatit:  60.39881°N, 22.99474°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Salo
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  esihistoriallinen
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pailinnan linnamäki on Varsinais-Suomessa Salossa sijaitseva mahdollinen linnamäki.
Linnamäki

Linnamäki sijaitsee 4,3 kilometriä länteen Halikon kirkosta. Pailinnan ympäristössä on viisi sitä paljon korkeampaa kalliomäkeä, joista yksi lounaassa oleva on peruskartoissa nimetty virheellisesti myös Linnamäeksi. Kallioinen mäki on melko tasainen ja pienialainen. Tasaisen alueen suuruus on vain 50×10 metriä. Mäen itäpäässä on rinne loiva, mutta länsireunassa on noin 15 metriä korkea jyrkkä kallioseinä. Loivassa rinteessä oli vielä 1800-luvulla ollut mahdollisen kivivallin jäänteitä. Se on voinut olla myös muinaisen merenrannan rantakivikkoa.
Tutkimukset

Kohdetta ei ole tutkittu arkeologisesti, mutta sitä on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1885 (Hjalmar Appelgren) ja 1955 (Anna-Kerttu Koskimies).
Parlamentaarinen itsemääräämisoikeus

Parlamentaarinen itsemääräämisoikeus on joidenkin parlamentaaristen demokratioiden perustuslaissa oleva käsite. Käsitteen mukaan lainsäädäntöelimellä on täydellinen itsemääräämisoikeus, mikä tarkoittaa sitä, että mikään muu valtiollinen elin ei ole sen yläpuolella. Käsitteeseen sisältyy myös mahdollisuus, että lainsäädäntöelin voi muuttaa tai kumota mitä tahansa aiempia, säädettyjä lakeja, eikä sitä sido tällöin edeltäjiensä toimet.
Alueita, joilla lainsäädäntöelimellä on parlamentaarinen itsemääräämisoikeus, ovat muun muassa Suomi, Israel, Yhdistynyt kuningaskunta, Uusi-Seelanti, Jamaica, Barbados, Papua-Uusi-Guinea ja Salomonsaaret.
Käännös suomeksi
Paippinen

Paippisten kyläkirkko
Paippinen (ruots. Paipis) on kylä Sipoon kunnan pohjoisosassa Uudellamaalla. Paippisten kylä jakaantuu kahteen pääosaan, jotka ovat Etelä-Paippinen (ruots. Södra Paipis) ja Pohjois-Paippinen (ruots. Norra Paipis). Kylä koostuu pääasiassa metsästä, etelässä pelloista ja niityistä. "Varsinainen" Paippinen sijaitsee etelässä, pohjoiseen väkeä alkoi virrata vasta 1930-luvulla. Etelä-Paippisissa (868 as.) on jonkin verran enemmän asukkaita kuin Pohjois-Paippisissa (711 as.).[lähde? ] Etelässä ruotsinkieliset ovat enemmistössä (67 %), pohjoisessa vähemmistössä (32 %).[lähde? ] Koko Paippisissa ruotsinkielisiä on 51 % ja suomenkielisiä 47 %.[lähde? ]
Pohjois-Paippisissa sijaitsee Sipoon korkein kohta Kummelberget. Kylän halki yltää Bastmossenin suo. Alueella elää erilaisia uhanalaisia kovakuoriaisia. Koko alue on nykyään luonnonsuojelualue.
Oscar Lönnström

Oscar Waldemar Lönnström (1. maaliskuuta 1884 Porvoon maalaiskunta – 18. marraskuuta 1958 Porvoo) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Lönnström kävi Söderkullan maanviljelyskoulun Sipoossa ja kauppakoulun Helsingissä. Hän oli Tuomarinkylän kartanon palveluksessa vuoteen 1910 ja Suomen maanviljelijäin keskusosuuskunta Laborin eli vuodesta 1917 Keskusosuuskunta Laborin pääkonttorin myyjä Helsingissä 1910–1913, Porvoon myymälän johtaja vuodesta 1913, johtokunnan jäsen vuodesta 1925 ja toinen johtaja vuodesta 1942. Lönnström oli myös Orrby Motorfartyg Ab:n eli vuodesta 1924 Oy Traktor Ab:n perustaja ja toimitusjohtaja vuodesta 1917. Hän oli Porvoon kaupunginvaltuuston jäsen 1919–1929 ja 1931–1947 ja kaupunginhallituksen jäsen 1931–1948 ja toimi Porvoon kaupunginjohtajan sijaisena 1931–1940. Kauppaneuvoksen arvonimen Lönnström sai 1948.
Näkemiin – kuulemiin

| Näkemiin – kuulemiin> Hector |
| --- | --- |
 Hector (oik.) ja Pave Maijanen Näkemiin - kuulemiin -konserttikiertueella Jyväskylän Paviljongin areenalla 24. marraskuuta 2007.
Esitykset:  12
Näkemiin – kuulemiin oli samannimisen kappaleen mukaan nimetty Hectorin vuonna 2007 suurilla areenoilla tekemä jäähyväiskonserttikiertue. Hector ilmoitti 60 vuotta täytettyään lopettavansa suurten areenoiden kiertämisen ja keskittyvänsä elämäkertansa kirjoittamiseen ja uuden musiikin tekemiseen. Pienimuotoista konsertointia hän ilmoitti kuitenkin jatkavansa.
Kiertue alkoi 16. lokakuuta Lahden Lahti Hallista ja päättyi 29. marraskuuta Helsingin Hartwall Areenaan. Se keräsi Suomen suurimmille areenoille yli 40 000 kuulijaa ja veti kaikkialla salit täyteen niin että lippujen kysyntää pidettiin historiallisena. Kiertueen päätöskonsertti on ainoa kotimaisen artistin konsertti, jossa artisti on yksin myynyt koko Hartwall Areenan 12 000 paikkaa loppuun.
Kiertueella kuultiin sekä hittejä että myös tuntemattomampia lauluja yllätysnumeroina. Hectorin 18-vuotiaana levyttämä menestyskappale "Palkkasoturi" oli edelleen mukana ohjelmistossa. Kiertuetta varjostivat Hectorin ystävien Anki Lindqvistin, Juice Leskisen, Eeki Mantereen ja Kirkan kuolemat.
Kiertueen konserttipaikat ja päivämäärät

| Päivämäärä | Kaupunki | Areena |
| --- | --- | --- |
| 16. lokakuuta 2007 | Lahti | Lahti Halli  |
| 19. lokakuuta 2007 | Turku | Turkuhalli  |
| 21. lokakuuta 2007 | Tampere | Tampere-areena  |
| 24. lokakuuta 2007 | Seinäjoki | Seinäjoki-areena  |
| 27. lokakuuta 2007 | Rovaniemi | Lappi-areena  |
| 29. lokakuuta 2007 | Oulu | Club Teatria  |
| 31. lokakuuta 2007 | Joensuu | Joensuu-areena  |
| 2. marraskuuta 2007 | Kuopio | Kuopio-halli  |
| 9. marraskuuta 2007 | Lappeenranta | Jäähalli  |
| 16. marraskuuta 2007 | Pori | Karhuhalli  |
| 24. marraskuuta 2007 | Jyväskylä | Paviljongin areena  |
| 29. marraskuuta 2007 | Helsinki | Hartwall Areena |
Kappalelistat

Eri paikoissa kuultiin hieman eri kappaleluettelot, mutta mukana olivat muun muassa seuraavat kappaleet:
| Kappale | Albumilta | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Vapaa maailma kun bailaa |  | Levyttämätön suomennos Neil Youngin kappaleesta Rockin' in the Free World |
| Hysteeri | Ei selityksiä |  |
| Kaipaava haavanlehtinen | Hotelli Hannikainen |  |
| Kuningatar | In concert 1966–1991 |  |
| Kuunnellaan vaan taivasta | Ei selityksiä | Julkaistu myös samannimisenä singlenä |
| Neitoperho | Nostalgia |  |
| Herra Mirandos | Herra Mirandos |  |
| Mandoliinimies | Nostalgia |  |
| Vanhan kirkon puisto | H.E.C. | Suomennos Jimmy Webbin sävellyksestä MacArthur Park |
| Ei mittään | Kadonneet lapset |  |
| Lapsuuden loppu |  | Singleltä Lapsuuden loppu |
| Laura (sua kauheesti kaipaan) | Hectorock I |  |
| Mulla ei oo rahaa | Varjot ja lakanat |  |
Nellin palmikko: 
| Juodaan viinaa | Yhtenä iltana |  |
| Koko hela maailma | Linnut, linnut |  |
| Linnut, linnut | Linnut, linnut |  |
| Hannikaisen baari | Hotelli Hannikainen |  |
| Nostalgia | Nostalgia |  |
| Kadonneet lapset | Kadonneet lapset |  |
| Sarjakuvarock | Hectorock I |  |
| Lumi teki enkelin eteiseen | Herra Mirandos |  |
| Eurooppa | Eurooppa |  |
| Näkemiin-Kuulemiin | Yhtenä iltana |  |
| Palkkasoturi |  | Hectorin ensimmäinen levytys vuodelta 1965 |
| Space Oddity |  | David Bowie -cover |
| Kaikki tahtoo rakastaa |  | Ilmestynyt vain singlenä |
| Ake, make, pera ja mä | Hectorock I |  |
| Yhtenä iltana | Yhtenä iltana |  |
Aiheesta muualla

Hectorin videohaastattelu kiertueen tiimoilta 45 minuuttia -ohjelmassa
Mtv3.fi: Hectorin jäähyväiskiertue Näkemiin - kuulemiin
Hector-fanit.net: Kuvia Näkemiin - kuulemiin -kiertueen päättäneestä Hartwall Areenan konsertista (Arkistoitu – Internet Archive)
Optimaalinen eräkoko

Optimaalinen eräkoko eli optimaalinen tilauskoko (EOQ-malli, lyhenne sanoista economic order quantity) on tilausmäärä, joka minimoi varastointikustannuksia ja tilauskustannuksia.
Optimaalisen eräkoon laskukaava

Optimaalinen eräkoko voidaan laskea ns. Wilsonin kaavalla:
 Q={\sqrt {\frac {2DS}{H}}} , jossa
Q = optimaalinen tilauskoko
D = tuotteen vuotuinen kysyntä
S = kiinteät kustannukset per tilauskerta (ei per yksikkö. Yleensä tilauksesta ja tavarankäsittelystä syntyvät kustannuset, ei siis tuotteiden hinta)
H = yhden tilattavan yksikön vuotuiset varastointikustannukset.
Opticks

Vuoden 1704 laitos.
Opticks on brittiläisen matemaatikon ja fyysikon Isaac Newtonin kirjoittama ja vuonna 1704 julkaisema optiikkaa käsittelevä teos. Opticks on Newtonin optiikan töiden pääteos. Teosta pidetään yhdessä Principian kanssa yhtenä tieteenhistorian julkaisuista suurimpana saavutuksena. Teoksessaan Newton selvittää valon hiukkasluonnetta, ja että valkoinen valo koostuu eri väreistä. Newton osoitti myös, että valkoinen valo pystyttiin hajottamaan näihin väreihin ja kokoamaan uudelleen valkoiseksi valoksi prismojen avulla.
Aiheesta muualla

Isaac Newtonin Opticks digitalisoituna versiona
Blogi Opticksista
Pajujärvi-Jaakonjärvi

| Pajujärvi-Jaakonjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Lapinlahti
Koordinaatit:  63°15′27″N, 27°28′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.519.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,6 m 
Rantaviiva:  11,695 km 
Pinta-ala:  2,38 km² 
Tilavuus:  0,00737 km³ 
Keskisyvyys:  3,1 m 
Suurin syvyys:  16 m 
 fiPajujärvi-Jaakonjärvi 
Pajujärvi-Jaakonjärvi on kulttuurimaiseman reunustama kaksialtainen järvi Lapinlahden lounaisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Järven pinta-ala on 2,4 neliökilometriä, josta Jaakonjärven osuus on noin kolmannes. Saaria ei ole. Etäisyys Kuopiosta on 41 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Maantiede

Pajujärvi-Jaakonjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 2,6 kilometriä ja lounaasta koilliseen 2,4 kilometriä. Pajujärven ja Jaakonjärven välissä sijaitsee Mikkolanniemi ja  Pykäläniemi, joiden kärkiä erottaa noin 20 metriä leveä salmi. Jaakonjärvi on järvikokonaisuuden läntinen osa. Pajujärvi jakautuu luoteiseen, koilliseen ja kaakkoiseen haaraan. Noin neljätoista hehtaaria Jaakonjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin piste, kuusitoista metriä, sijaitsee Jaakonjärven lounaisosassa. Pajujärven syvin piste on noin viisi metriä.
Suuri osa Pajujärvi-Jaakonjärven rannasta on viljeltyä kulttuurimaisemaa. Jaakonjärven länsipuolitse kulkee valtatie 5 ja rautatie. Jaakonjärven eteläpuolella on kolmen pienen ja melko syvän järven ketju (Naapuri, Keskimmäinen, Hepolampi). Niiden itäpuolella sijaitsee Soidinsuo, josta virtaa laskuoja Pajujärveen. Myös pohjoisesta Kortesuolta virtaa laskuoja Pajujärveen. Idästä virtaa Karhipuro. Pajujärvi-Jaakonjärvi laskee Jaakonjärven lounaisrannalta alkavaa uomaa etelään.
Pajujärvi-Jaakonjärven vesitilavuus on 7 368 000 kuutiometriä.
Pajujärvi-Jaakonjärvi (04.519.1.005) kuuluu Kirjopuron valuma-alueeseen (04.519), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Onkiveden alue (04.51) ja ensimmäinen on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Pajujärvi-Jaakonjärvi on Kirjopuron valuma-alueeseen kuuluu kahdeksan vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Pajujärvi-Jaakonjärvi on selkeästi laajin. Toiseksi laajin on Tähinginjärvi.
Optical Gravitational Lensing Experiment

Puolassa rakennettu 1,3 m OGLE-projektin teleskooppi. Las Campanasin observatorio, Chile.
Optical Gravitational Lensing Experiment eli OGLE on Varsovan yliopiston johtama puolalainen projekti, joka etsii pimeää ainetta gravitaatiolinssi-ilmiön avulla. Vuonna 1991 käynnistynyt havaintoprojekti on saanut kuitenkin enemmän näkyvyyttä lukuisien eksoplaneettahavaintojensa ansiosta. Elokuuhun 2007 mennessä OGLE on löytänyt yhteensä yhdeksän planeettaa. OGLE-projektin löytämien planeettojen tunnus alkaa joko OGLE- tai OGLE-TR-, joista jälkimmäinen viittaa ylikulkuhavaintoon (engl. transit).
OGLEn pääasiallinen havaintopaikka on Las Campanasin observatorio Chilessä ja mukana ovat myös yhdysvaltalaiset Princetonin yliopisto sekä Las Campanasin observatoriota ylläpitävä Carnegie-instituutti.
Aiheesta muualla

OGLE-projektin kotisivut
Oscar Mannström

Carl Oscar Mannström
Carl Oscar Mannström (5. marraskuuta 1875 Roslagen, Ruotsi – 23. joulukuuta 1938 Tukholma) oli ruotsalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija.
Mannström valmistui filosofian kandidaatiksi 1901 ja työskenteli toimittajana muun muassa Vårt Land ja Stockholms Dagblad -lehdissä 1904–1923. Hänet vihittiin papiksi 1919 ja hän toimi pappina Tukholman Adolf Fredrikin seurakunnassa.
Hän julkaisi runokokoelmia ja hänen ruotsiksi kääntämiään virsiä on muutama Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa: virsi 58 "Hjärtan, enigt sammanslutna" (N. L. von Zinzendorf, käännösvuosi 1913), virsi 114 "Stilla natt, heliga natt" (J. Mohr 1915), virsi 189 "Bliv kvar hos mig" (H. F. Flyte, 1920), virsi 624 "En dag, en flyktig stund" (J. Johnsson 1920).
Virren 496 "Morgonens rodnad över bergen brinner" kohdalla virsikirjassa on maininta, että se olisi Mannströmin kirjoittama virsi vuodelta 1928. Se on kuitenkin käännös latinankielisestä hymnistä "Ecce, iam noctis tenuatur umbra", joka on sunnuntain matutina-hetkipalveluksen hymni. Sen kirjoittajana pidetään nykyään englantilaista apotti Alkuinia (734 – n. 804). Virren on suomenkieliseen virsikirjaan kääntänyt Anna-Maija Raittila 1999 alkusanoin "Aamuyön tummuus punerrukseen vaihtuu".
Parlamentaarinen tasavalta

Presidentialismi   Semipresidentialismi   Parlamentaarinen tasavalta, jossa presidentti on hallituksen johdossa ja tarvitsee parlamentarin luottamuksen   Parlamentaariset tasavallat, joissa presidentillä ei ole kovin paljon poliittista valtaa   Perustuslaillinen monarkia, jossa monarkin asema lähinnä edustuksellinen   Perustuslaillinen monarkia, jossa monarkki myös merkittävä poliittinen vallankäyttäjä   Absoluuttinen monarkia   Yksipuoluevalta
Parlamentaarinen tasavalta on tasavalta, jossa hallituksen on nautittava parlamentin luottamusta. Hallituksen johtaja on useimmiten pääministeri, mutta yleensä on olemassa myös presidentin virka.
Eri parlamentaarisissa tasavalloissa pääministerin ja presidentin valtaoikeudet ovat eritasoiset. Suuressa osassa parlamentaarisista tasavalloista (esim. Saksassa, Italiassa ja nykyään myös Suomessa) presidentti on lähinnä seremoniallinen ja edustuksellinen henkilö samaan tapaan kuin monarkki (yleensä kuningas tai kuningatar) nykyaikaisissa parlamentaarisissa monarkioissa, ja kuten näissä monarkioissa, ylin valta on pääministerillä.
Toisissa parlamentaarisissa tasavalloissa (esim. Ranskassa, Venäjällä ja aikaisemmin Suomessa) presidentti on todellinen valtionpäämies, jolla on laajempi valta kuin pääministerillä ja koska presidentin, toisin kuin pääministerin johtaman hallituksen, ei tarvitse nauttia parlamentin luottamusta, parlamentarismi ei ole kovin vahvaa ja järjestelmässä on myös presidentillisen järjestelmän piirteitä. Tällaista järjestelmää on kuvailtu myös parlamentarismin ja presidentillisen järjestelmän välimuodoksi ja kutsuttu nimellä semipresidentialismi tai puolipresidentialismi.
Myös Suomen järjestelmän katsotaan olleen semipresidentiaalinen vuosina 1919–2000. Suomessa semipresidentialismiin johti se, että itsenäisyyden alun kiista valtiomuodosta päättyi kompromissiin: Suomesta tuli tasavalta, mutta myönnytyksenä monarkisteille taattiin presidentin laajat valtaoikeudet. Monarkistit olivat tosin kaavailleet kuninkaalle vieläkin laajempaa valtaa kuin minkä presidentti lopulta sai.
On myös parlamentaarisia tasavaltoja (kuten Etelä-Afrikka), joilla samoin kuin useimmilla presidentiaalisilla mailla ei ole pääministeriä, vaan hallitusta johtaa presidentti. Presidentillä on tällöin suuri valta, mutta toisin kuin presidentiaalisissa maissa, hallituksen, myös presidentin, on nautittava parlamentin luottamusta ja hallituksen jäsenet ovat useimmiten kansanedustajia.
PEN/Faulkner-palkinto

PEN/Faulkner -palkinto on PEN/Faulkner-säätiön jakama kaunokirjallisuuspalkinto, jota on jaettu vuosittain maaliskuussa vuodesta 1981 lähtien. Palkinto on nimetty kirjailija William Faulknerin mukaan, ja sen arvo on 15 000 dollaria (noin 12 000 euroa). Kansainvälisen kirjailijaliitto PEN on säätiön kanssa yhteistyössä palkinnon tukemisessa.
Historia

PEN/Faulkner-palkinnon perusti kansainvälinen kirjailijaliitto PEN, joka nimesi palkinnon kirjailija William Faulknerin mukaan. Faulkner itse perusti nuorille kirjoittajille suunnatun palkinnon voitettuaan Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1949. Palkinnon suuruus on 15 000 dollaria ja se jaetaan vuosittain yhdelle yhdysvaltalaiselle kirjailijalle. Palkinto on yksi osa PENin tarkoitusta ”tuoda amerikkalaiset kirjailijat ja lukijat yhteen erilaisissa tapahtumissa, jotka edistävät rakkautta kirjallisuuteen”. Neljä finalistia saavat palkinnoksi 5 000 dollaria.
Palkinnon myöntäminen alkaa, kun PEN valitsee kolme huomattavaa kaunokirjailijaa, jotka valitsevat lopulta voittajateoksen ja neljä finalistia kaikkien osallistuvien, noin 300 romaanin ja novellikokoelman joukosta. Palkintosummien määrästä johtuen PEN/Faulkner-palkinto on Yhdysvaltain suurin muiden kirjailijoiden jakama kirjallisuuspalkinto. Kaikki viisi voittavaa kirjailijaa lukevat teoksiaan palkintojenjakogaalassa, joka järjestetään joka vuosi maaliskuussa Folger Shakespeare -kirjastossa.
PEN/Faulkner-kirjallisuuspalkinto on vuosien saatossa muotoutunut yhdeksi Yhdysvaltain arvostetuimmista kirjallisuuspalkinnoista.