stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vähäjärvi (Hollola)
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Se sijaitsee moreenimäen kainalossa Palomaanjärven länsipuolella. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, mutta järven lähiympäristössä on muutama maatila ja niille tulevat tiet.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,6 metriä mpy, mikä on lähes kaksi metriä korkeammalla kuin Palomaanjärvessä.
Wilma-Emilia Kuosa

| Wilma-Emilia Kuosa> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1988 (ikä 35–36) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  tanssitaiteilija, tanssinopettaja, koreografi, laulaja ja runoilija
Kirjailija
Tuotannon kieli: suomi
Tyylilajit:  runo
Aiheet:  Päihteiden käyttö parisuhteessa, läheisriippuvuus
Esikoisteos:  Titaanisydämen anatomia
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Wilma-Emilia Kuosa (s. 1988 Helsinki, Suomi) on suomalainen tanssitaiteilija, joka on erikoistunut jazztanssiin. Hän tekee töitä myös tanssinopettajana, koreografina, laulajana ja kirjoittaa runoja. Hän valmistui maisteriksi Nizzassa sijaitsevasta Offjazz Dance Center -tanssikorkeakoulusta vuoden 2020 keväällä. Kuosa asuu Ranskassa, Nizzassa ja Helsingissä.
Opiskelu ja ura

Kuosa on syntynyt Helsingissä vuonna 1988. Hän halusi jo pienenä tanssijaksi ja harrasti tanssia kolmevuotiaasta. Hän pyrki Oopperan balettikouluun mutta ei päässyt sinne. Hän ei kuitenkaan lannistunut ja on ammatiltaan jazztanssija, tanssinopettaja ja koreografi. Hän valmistuu maisteriksi Nizzassa sijaitsevasta Offjazz Dance Center -tanssikorkeakoulusta vuoden 2020 keväällä. Hän on Suomen lisäksi esiintynyt Ranskassa ja Beninissä, Länsi-Afrikassa ja keikkailee kansainvälisesti freelancerina. Kuosa on perustanut kaksi jazztanssikollektiivia: ”JazzAttack” ja ”RAW”. Hän toimii niissä koreografina yhdessä  Minttu Pietilän kanssa.
Runojen taustaa

Koska Kuosa työskenteli tanssijana, ja kaikki hänen tuttunsa olivat myös työkseen esiintyviä taiteilijoita, joiden näytökset päättyivät illalla kymmenen aikoihin, hänen elämänsä oli ”vampyyrin vuorokausirytmissä”. Töistä mentiin suoraan viettämään aikaa ravintolaan, ja niissä kuvioissa hän tapasi esiintyviä taiteilijamiehiä joilla oli päihderiippuvuus. Hän rakastui tällaisiin miehiin ja oli heidän kanssa useissa epäonnistuneissa parisuhteissa.
Kuosa oli tällaisissa suhteissa 18-vuotiaasta 26-vuotiaaksi, jolloin hän alkoi miettiä miksi aina ajautuu samanlaisiin parisuhteisiin alkoholistin läheiseksi. Viimeisimmän tällaisen parisuhteen hajottua hän alkoi kirjoittaa runokirjaansa, jota kirjoitti viisi vuotta. Kirjassaan hän on yhdistänyt omia parisuhteitaan ja ystäviensä kertomia kokemuksia heidän parisuhteistaan. Koska addiktilla kaikki aika menee addiktion toteuttamiseen, jää seksi ehkä ainoaksi yhdessäolon muodoksi juhlimisen ulkopuolella, ja siitä saattaa tulla jopa vallankäytön väline.
Kuosa koki kirjan kirjoittamisen olleen eheyttävää ja terapeuttista. Hän sanoo: ”En ole enää se tyttö, joka olin, kun aloin kirjoittamaan kirjaa.” Kirja julkaistiin yhtenä kirjana Basam Booksin 11 runokirjan Puhuva runo -sarjassa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Kissatkin kehrää hulluille jos niitä jaksaa silittää tarpeeksi kauan turkille joka onnesta kiiltää sovelsit tätä muhun nielin joka tavun kerjäsin seinäkoristeena ettet ota mua alas ennen kun tuun kunnolla naukuen sun mukana kasvot seinän runnomina violetissa maskissa kerjäät lyö kunnolla | ” |
– Wilma-Emilia Kuosa, Titaanisydämen anatomia..
Teokset

Kuosa, Wilma-Emilia: Titaanisydämen anatomia.  Basam Books, 2020.  ISBN 9789527337097.
Aiheesta muualla

Titaanisydämen anatomia Basam Books. Arkistoitu 7.8.2020. Viitattu 8.3.2020.
Kytömäki, Marja: Puhuttava runo on elävää Sydan.fi.  14.2.2020. Viitattu 8.3.2020.
Kuosa, Wilma-Emilia: Runokuuri Kirjailijavieraita Sysmässä – Villa Sarkia -residenssin asukkaiden kirjoituksia.  4.9.2019. Viitattu 8.3.2020.
Kenttäskorpionit

| Kenttäskorpionit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Leukakoukulliset Chelicerata
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Skorpionit Scorpiones
Yläheimo::  Buthoidea
Heimo::  Kenttäskorpionit Buthidae  C. L. Koch, 1837
Katso myös
   Kenttäskorpionit Wikispeciesissä   Kenttäskorpionit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kenttäskorpionit (Buthidae) on skorpionien kaikista heimoista suurin, se sisältää noin 90 sukua ja 1 102 lajia. Heimo on levinnyt laajalle, ja lajeja tavataan trooppisilta, subtrooppisilta ja osittain laukeilta alueilta ympäri maailman, lukuun ottamatta Etelämannerta ja Uutta-Seelantia. Heimon jäsenet ovat pieniä ja keskikokoisia skorpioneja, koot vaihtelevat 20 millimetristä yli 120 millimetriin. Useat heimon lajit voivat olla hyvin myrkyllisiä, mutta alle 20 ovat riittävän myrkyllisiä tappaakseen aikuisen miehen.
Useimmista muista skorpioniheimoista poiketen kenttäskorpionit ovat lääketieteellisen merkityksensä takia useilla maapallon alueilla suosittuja sekä tieteen että kansan keskuudessa. Lajien määrä on myös edesauttanut niistä syntynyttä harrastusta. Kokeneille kerääjille tämä on turvallista, vaikkakin kaikkein vaarallisimpia lajeja tulee varoa.
Keksi (täsmennyssivu)

Keksi voi tarkoittaa seuraavia:
keksi, pieni, kuiva ja kevyt leivonnainen
keksi, tukkien uitossa käytetty työväline
keksi, tietotekniikassa eväste
KEKSI-musiikkipalkinto, Väylän Pyörre -Musiikkiuutisten perustama musiikkipalkinto
Keksi, sukunimenä:
Antti Keksi (1622−1705), varhaisin tunnettu suomenkielinen kansanrunoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keksi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kazuo Misaki

| Kazuo Misaki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. huhtikuuta 1976 (ikä 48) Chiba, Japani
Kansalaisuus:   Japani
Vapaaottelija
Lempinimi:  Grabaka Hitman
Aktiivisena:  2001–2013
Pituus:  178 cm
Paino:  83 kg
Kätisyys:  oikea
Taistelutyyli:  judo, potkunyrkkeily
Tilastot
Ottelut:  39
Voitot:  25
– tyrmäyksellä:  6
– luovutuksella:  9
– päätöksellä:  10
Tappiot:  11
Kazuo Misaki (jap. 三崎和雄, s. 25. huhtikuuta 1976 Chiba, Japani) on japanilainen entinen vapaaottelija. Hän voitti Priden välisarjan mestaruuden vuonna 2006 tuomariäänin Denis Kangia vastaan. Misaki on otellut myös Pancrasen ja Sengokun keskisarjan mestaruudesta, mutta hävisi molemmat titteliottelut. Misaki otteli ensimmäisen kerran Strikeforcessa 3. maaliskuuta 2012, jossa hän voitti Paul Daleyn tuomariäänin.
Kekrops II

Kekrops II (m.kreik. Κέκρωψ) oli kreikkalaisessa mytologiassa Ateenan kuningas, Erekhtheuksen ja Praksithean vanhin poika.
Hänen isänsä kuoltua tämän seuraajaa valitsemaan asetettiin Ksuthos, joka päätti luovuttaa valtaistuimen Kekropsille. Tästä hyvästä hänen veljensä karkottivat Ksuthoksen pois maasta.
Kekrops meni naimisiin Eupalamoksen tyttären Metiadusan kanssa. Tästä liitosta syntyi Pandion, joka puolestaan seurasi isäänsä kuninkaana.
Kekropsin mainitaan pyhittäneen Athene Poliaan temppelissä olleen suuren puisen Hermeen patsaan. Hänen kerrotaan myös ensimmäisenä nimittäneen Zeusta ylijumalaksi, ja hän kieltäytyi uhraamasta Zeukselle mitään elävää ja uhrasi kakkuja, jotka tunnettiin nimellä pelanoi.
Katri Savolainen

Katri Margareta Savolainen os. Palmroth (25. huhtikuuta 1898 Ruovesi – 6. toukokuuta 1982 Tampere) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjailija.
Savolaisen vanhemmat olivat lääninrovasti Wilhelm Palmroth ja Olga Armfelt. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta 1916 ja suoritti kansakoulunopettajan tutkinnon Helsingissä 1919.
Katri Savolainen oli naimisissa vuodesta 1922 kansakoulunopettaja Matti Savolaisen kanssa.
Teoksia

Palmikkopäinen tyttö. Tammen tyttöjen sarja 15.    Tammi 1946, 2. painos 1959
Kinkeripiparkakku : novelleja.    WSOY 1954
Vaaravyöhykkeen tytöt. Tammen tyttöjen sarja 14.   Tammi 1958
Kommervenkit. Tammen tyttöjen sarja 18.    Tammi 1960
Tyttö Mijas-vuorelta. Tammen tyttöjen sarja 23.    Tammi 1963
Kekrops

Kekrops (m.kreik. Κέκρωψ) on kreikkalaisessa mytologiassa kahden eri Ateenan kuninkaan nimi:
Kekrops I
Kekrops II
Kekrops viittaa useimmiten Kekrops I:een, joka on näistä tunnetumpi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kekrops”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kartussi (ampumatarvike)

Vasemmalla päällystämätön ja oikealla silkkikankaaseen kääritty kartussi.
Kartussi on tykin latauspanos, varsinaisesta kranaatista erillinen elementti, joka sisältämänsä ruutipanoksen voimasta lähettää kranaatin tykinputkea myöten ilmaan. Kartussin muodostaa hylsy, nalli ja erillisiin pusseihin jaettu ajopanos.
Kartussilaukauksia ampuvissa tykeissä ladataan ensin varsinainen kranaatti (ammus), jossa on sytytin kärjessä, sen perään välittömästi kartussi, jonka jälkeen tykin lukko lukitaan käsin tai se lukittuu automaattisesti ja tykki on laukaisu valmis.[lähde? ]
Kartussia muistuttava sana kartessi tarkoittaa puolestaan tykin haulipanosta.
Kevyemmissä tykeissä varsinainen ammus ja kartussi muodostavat yhteen liitetyn kokonaisuuden, mutta suurissa ne ovat erillään, kuten venäläisessä 130-millimetrisessä M-46-kanuunassa. Ampumaetäisyyttä voidaan säätää latausvaiheessa, avaamalla kartussin kansi ja vähentämällä tai lisäämällä sisällä olevia ruutipusseja.[lähde? ]
Amerikkalaiset käyttivät toisessa maailmansodassa kartussilaukausta keskiverroissa laivastotykeissä; esimerkiksi Samarin taistelussa saattuehävittäjä USS Samuel B. Roberts (kapteeniluutnantti R W Copeland) sai tuhoisia vaurioita, kun sen keulatykissä räjähti kartussi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kartussi (ampumatarvike) Wikimedia Commonsissa
Katapult

| Katapult Circle |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2006–2007
 Studio : Ektro Studio, Pori
 Julkaistu: 11. syyskuuta 2007
 Formaatti: CD, LP
 Tyylilaji: krautrock, heavy rock
 Kesto: 38.55
 Levy-yhtiö: No Quarter Records
Muut kannet
   Vinyylijulkaisun kansikuva.
Circlen muut julkaisut
| Panic 2007 | Katapult 2007 | The Blaze Game 2007 |
Katapult on vuonna 2007 ilmestynyt Circlen seitsemästoista studioalbumi. Yhtye palasi levyllä jälleen Tulikoira-albumin tapaan heavy rockiin, tällä kertaa vaikutteita oli otettu black metalista. Katapult sai kriitikoilta hyvän vastaanoton, esimerkiksi amerikkalainen PopMatters antoi sille 8 pistettä, kehuen albumia "fantastisen mielenkiintoiseksi" ja Dusted Magazine puolestaan sanoi sen olevan yhden Circlen parhaista levyistä. Albumi julkaistiin myös 1 000 kappaleen rajoitettuna vinyylipainoksena.
Kappaleet

Saturnus Reality – 2.47
Torpedo Star Throne – 3.40
Black Black Never Never Land – 4.40
Understanding New Age – 4.17
Tree on the Higher Mountain – 3.57
Four Points of the Compass – 3.34
Fish Reflection – 3.34
Skeletor Highway – 4.45
Snow Olympics – 6.30
Kokoonpano

Mika Rättö – laulu, kitara, syntetisaattori
Janne Westerlund – kitara, laulu
Jussi Lehtisalo – basso
Tomi Leppänen – rummut, syntetisaattori
Ville Vainikainen

| Ville Vainikainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. tammikuuta 1994 (ikä 30) Kuopio, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Vaini
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  93 kg
Seura
Seura:  Jokerit
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  80
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  SaiPa (SML) Peliitat (Mestis) KooKoo (SML) Ketterä (Mestis)
Ville Vainikainen (s. 26. tammikuuta 1994 Kuopio) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Jokereissa. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Vainikainen on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

Vainikainen on pelannut kaksi poikien maaottelua.
Withering to Death.

| Withering to Death>  Dir en grey |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu:  9. maaliskuuta 2005  11. marraskuuta 2005
 Tuottaja(t): Dir En Grey & Yoshinori Abe
 Tyylilaji: avantgardemetalli, alternative metal, nu metal, goottimetalli
 Kesto: 51.14
 Levy-yhtiö: Free-Will, SMEJ
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 31.
Dir en greyn muut julkaisut
| Vulgar 2003 | Withering to Death. 2005 | The Marrow of a Bone 2007 |
Withering to Death. on Dir en greyn vuonna 2005 julkaisema järjestyksessä viides studioalbumi. Albumi on myös bändin ensimmäinen, joka julkaistiin virallisesti Euroopassa sekä Pohjois-Amerikassa.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 31.
Kappaleet

Merciless Cult
C
-Saku- ( 朔-Saku-)
Kodokuni Shisu, Yueni Kodoku. (孤独に死す，故に孤独。)
Itoshisa Ha Fuhai Ni Tsuki (愛しさは腐敗につき)
Jesus Christ R'N R
Garbage
Machiavellism
Dead Tree
The Final
Beautiful Dirt
Spilled Milk
Higeki Ha Mabuta Wo Oroshita Yasashiki Utsu (悲劇は目蓋を下ろした優しき鬱)
Kodou (鼓動)
Muuta

Euroopan ja Amerikan julkaisut sisältävät myös musiikkivideon joko kappaleesta -saku- (USA/Iso-Britannia), dead tree (Saksa) tai KODOU (Ranska).
Arviot

Allmusic:
IGN: 8.1/10
Aiheesta muualla

Withering to Death. discogs.com -sivustolla
Katapultti (peli)

| Katapultti |
| --- | --- |

Kehittäjä:  RedLynx
Julkaisija:  MTV Oy
Julkaistu:  2002
Pelimuoto:  moninpeli
Hinnoittelutapa:  tekstiviestipeli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Katapultti oli suomalainen RedLynxin kehittämä SMS-TV-peli. Vuonna 2002 ilmestynyttä peliä pelattiin SubTV:llä ja MTV3:lla.
Pelaaminen

Katapultissa kaksi kivikautista heimoa on ajautunut konfliktiin. Nimensä mukaisesti pelissä ammutaan katapultilla kiviä toisia pelaajia ja dinosauruksia kohti. Pelin kehittäneellä RedLynxillä pidettiin tärkeänä, että pelaaja ei ohjaa vain katapulttia, vaan katapultin ohjaksissa olevaa luolamieshahmoa. Yksinkertainen hahmo ilmehtii ja reagoi pelin tapahtumiin ja antaa näin pelaajalle samaistumispinnan. Uuden pelaajan liittyessä peliin luolamies huudahtaa ääneen ja pelaajan nimimerkki ilmestyy ruudulle. Yksi RedLynxin haasteista olikin saada pelaaja näkemään vaivattomasti missä hänen ohjaamansa hahmo on.
Peliä pelattiin lähettämällä tekstiviestejä. Pelaaja sisällytti tekstiviestiin ohjeet siitä, mihin suuntaan ja kuinka kovaa kivi ammutaan. Taistelukentällä näkyi kompassi, jonka avulla arvioida suuntia. Pelissä saattoi olla mukana 30 yhtäaikaista pelaajaa ja siinä oli mukana myös chatti. Live-juontajaa siinä ei kuitenkaan ollut toisin kuin useissa myöhemmissä SMS-TV-peleissä.
Kehitys

Katapultti syntyi osana suomalaista 2000-luvun alun mobiilipelitrendiä. Tuolloin moni pelitalo ryhtyi yhdistämään kännyköitä ja TV-teknologiaa. Suomessa oli paljon alan osaamista, mobiiliteknologia nähtiin myönteisessä valossa ja kuluttajille kännykkä ja tekstiviestit olivat luonteva tapa kuluttaa vapaa-aikaa.
Katapultti oli ensimmäinen Suomessa pyörinyt SMS-TV-peli. Aloite pelin tekemiselle tuli RedLynxiltä, jossa oli nähty yleistymässä olevien TV-chattien taipuvan myös pelaamiseen. Pelin kehittäjä RedLynx oli tuolloin vielä nuori ja pieni vain muutaman työntekijän pelitalo. Toimittuaan noin vuoden yrityksellä oli kuitenkin kassassa tarpeeksi varoja ottaakseen riskin Katapultin kanssa. RedLynx kehitti prototyypin, joka esiteltiin SubTV:lle. Parin kuukauden päästä tästä peliä pelattiin jo TV:ssä. Peli valmistui tammikuussa 2002 ja tuli ruutuihin SubTV:llä helmikuussa. Kesäkuussa sitä alettiin näyttää myös MTV3:lla. Pian valmistui myös RedLynxin Astronautti -TV-peli. Katapultti vietiin myös ulkomaille. Sen lähetykset alkoivat joulukuussa 2002 Filippiineillä. Tämän jälkeen peliä pelattiin myös esimerkiksi Belgiassa, Espanjassa ja Sveitsissä.
Katapulttia lähetettiin kanavilla varsinaisen ohjelmia sisältäneen lähetysajan päättymisen jälkeen. Katapultin suosiota pidettiin osoituksena TV-yhtiöiden tarpeesta täyttää ruutuaikaa jollakin katsojien kannalta mielenkiintoisemmalla sisällöllä kuin perinteisellä ostos-TV:llä tai testikuvalla. Pelin varsinainen kohderyhmä olivat 12–25-vuotiaat pojat ja miehet.
Varsinaista mallia Javalla ohjelmoidulle Katapultille ei ollut, koska muita TV-pelejä ei vielä ollut olemassa. Esikuvia haettiin muista peleistä, esimerkiksi Scorched Earthista ja Worms-pelisarjasta, joissa molemmissa ammutaan Katapultin tapaan vihollisia yksinkertaisia lentoratoja arvioimalla. Teknisenä haasteena RedLynxillä oli saada Katapultti pyörimään omalla palvelinkoneellaan. Tätä varten pelin tuli olla kevyt. TV-yhtiön palvelin otti sitten yhteyden tähän ulkoiseen palvelimeen saadakseen pelin tiedot.
Vuonna 2004 RedLynx julkaisi Katapultista uuden jatkokehitetyn version nimeltä Katapultti 2, jota esitettiin Subtv:llä ja Nelonen Plus -kanavilla.
Katapulttiin liittyvää materiaalia on esillä Suomen pelimuseossa.
Katapultin peluuta
Katapultin luolamiehet juhlivat voittoa.
Kallo-ontelo

Kallo-ontelo, engl. Cranial cavity.

Kallo-ontelo (lat. cavum cranii, cavitas cranii) on kallon luiden rajaama tila, jossa sijaitsevat aivot, aivokalvot ja verisuonia. Lisäksi kallo-ontelossa on aivo-selkäydinnestettä, jonka tehtävänä on aivojen suojaaminen. Kallo-ontelon rajaavat otsaluu, takaraivoluu, kitaluu ja seulaluu sekä parilliset ohimoluut ja päälakiluut.
Vähäjärvi (Heinola, Vanhakylä)

| Vähäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°20′07″N, 26°19′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Pikjärveen 
Järvinumero:  14.172.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,5 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,582 km  
Pinta-ala:  1,189 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähäjärvi 
Vähäjärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Vanhakylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy.
Katri Kirkkopelto

Katri Kirkkopelto (s. 1966) on suomalainen kuvataiteilija, kuvittaja ja kuvataiteen opettaja. Hän on kuvittanut oppimateriaaleja ja lastenkirjoja sekä suunnitellut kirjojen kansia ja tehnyt lehtikuvituksia.
Kirkkopelto valmistui Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1995. Hänen töitään on ollut esillä yksityis- että yhteisnäyttelyissä Suomessa ja ulkomailla, muun muassa Bratislavan kuvitusbienaalessa 2007 ja samaan aikaan Bratislavassa järjestetyssä IBBY Finlandin Finnish Feelings -näyttelyssä. Kirkkopelto on kuvittanut muun muassa Eppu Nuotion Villilä-sarjaa.
Vuonna 2005 Kirkkopellon ja Suna Vuoren lastenkirja Hirveää, parkaisi hirviö oli Finlandia Junior -ehdokkaana ja voitti Pohjoismaisen kuvakirjakilpailun kansallisen sarjan. Vuonna 2009 Kirkkopelto sai Kylli Koski -palkinnon. Hänen teoksensa Molli oli HelMet-kirjallisuuspalkintofinalistina vuonna 2016. Samana vuonna kuvakirja Piki oli lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokas. Myös Molli-sarjan kolmas osa, Molli ja ja maan ääri, oli lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-ehdokkaana 2020.
Aiheesta muualla

Katri Kirkkopelto Kirjasampo.fi:ssä
Molli-sarjan verkkosivut
Kenttätutkimus

Hydrobiologeja keräämässä näytteitä.
Kenttätutkimus on empiirisen tutkimuksen menetelmä, joka tarkoittaa luonnollisissa olosuhteissa tehtyä havaintoaineiston keräämistä esimerkiksi mittauksin, näytteitä ottamalla, tarkkailulla, tai kun tutkimusten kohteena ovat ihmiset, haastatteluilla, vuorovaikutuksella ja kyselyillä. Menetelmä on käytössä kaikilla empiirisen tutkimuksen aloilla, kuten luonnontieteissä, yhteiskuntatieteissä, teknisissä tieteissä ja psykologiassa.
Psykologian alalla se tarkoittaa tutkimusta, jossa tutkimusaineisto kerätään laajasta, usein tiettyyn väestöryhmään kuuluvasta ihmisjoukosta luonnollisissa olosuhteissa. Kenttätutkimus voidaan toteutettaa haastattelemalla tutkimuksen kannalta tärkeitä ihmisiä tai pyytämällä heitä täyttämään kyselylomakkeita. Vastausten perusteella pyritään tavallisesti kartoittamaan vastaajien mielipiteitä ja asenteita. Mielipidetiedustelun kenttätutkimus voidaan toteuttaa muun muassa niin sanotuilla ovikyselyillä, joissa kierretään ovelta toiselle ja kysytään tarpeellisia kysymyksiä. Näin saadaan kyselyaineistoa, josta voidaan johtaa yleistä mielipidettä tai käyttäytymistapoja koskevia tuloksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kenttätutkimus Wikimedia Commonsissa
Katanpää-luokka

| Katanpää-luokka |
| --- | --- |
 MHC Katanpää
Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Intermarine S.p.A., Sarzana, Italia
Tekniset tiedot
Uppouma:  680 t
Pituus:  52 m
Leveys:  9,87 m
Syväys:  3,1 m
Koneteho:  2 × 1 000 kW
Nopeus:  13 solmua
Toimintamatka:  1 500 meripeninkulmaa
Miehistöä:  38
Aseistus
Aseistus:  1 × 40 mm  optroninen tulenjohtojärjestelmä
Miinantorjuntajärjestelmät:  Miinasodankäynnin tietojärjestelmä Kaikumittaimet  (4 kiinteää, 1 hinattava) 2 × AUV, 2 × ROV Raivaajasukeltajat
Katanpää-luokka on Suomen merivoimien kolmen miinantorjunta-aluksen muodostama alusluokka. Alkuperäisen suunnitelman mukaan ensimmäinen ja toinen alus oli tarkoitus luovuttaa merivoimille vuonna 2011 ja kolmas 2012. Operatiiviseen käyttöön niiden piti tulla vuoteen 2015 mennessä. Niiden sijoituspaikka on Rannikkolaivastossa ja kotisatama on Turun Pansio. Esimerkiksi tulvat Italiassa telakalla kuitenkin viivästyttivät alusten valmistumista, ja ensimmäinen, MHC Katanpää, saapui Suomeen kesäkuun alkupuolella 2012 4. Miinalaivueen organisaatioon. Seuraava, MHC Purunpää, saapui Turun satamaan 21. syyskuuta 2013. Luokan kolmannen aluksen, MHC Vahterpään, suunniteltu saapuminen Suomeen oli vuoden 2014 aikana. Viivästysten jälkeen se luovutettiin joulukuussa 2016.
Alusten tehtävänä on suojata valtakunnallisesti tärkeitä meriyhteyksiä miinauhalta. Aluksia voidaan myös hyödyntää muun muassa merenpohjan kartoittamisessa, vedenalaisten räjähteiden vaarattomaksi teossa sekä vedenalaisissa etsintä- ja tunnistustehtävissä. Alukset on hankittu ensisijaisesti kotimaan tehtäviä varten, mutta ne ovat myös EU- ja Nato-yhteensopivia.
Aluksista ensimmäinen kastettiin kesäkuussa 2009 MHC Katanpääksi. Se sai kummikaupungikseen Turun, ja aluksessa on Turun vaakuna. Katanpään kummi on rouva Tiina Laisi-Puheloinen. 26. elokuuta 2010 kastetun MHC Purunpään kummi on Merivoimien silloisen komentajan Juha Rannikon vaimo, rouva Mervi Rannikko ja aluksen kummikaupunki on Helsinki. Kolmas alus, MHC Vahterpää, kastettiin 3. marraskuuta 2011. Sen kummi on silloisen Merivoimien komentajan Veli-Jukka Pennalan puoliso, rouva Anja Pennala. Vahterpään kummikaupunki on Kotka.
Laivueelle suunniteltiin hankittavaksi raivaajasukeltajakalustoa ja kauko-ohjattava raivausjärjestelmä vuosina 2010–2012.