stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ahvenjärvi

Ahvenjärvi tarkoittaa seuraavia:
Ahvenjärvi, järvi Harjavallassa
Ahvenjärvi, järvi Hartolassa
Ahvenjärvi, järvi Hämeenlinnassa
Ahvenjärvi, järvi Juupajoella ja Ruovedellä
Ahvenjärvi, järvi Jämsän Ahvenjärvellä
Ahvenjärvi, järvi Jämsän Palsinassa
Ahvenjärvi, järvi Jämsän Partalassa
Ahvenjärvi, järvi Jämsän Petäiskulmalla
Ahvenjärvi, järvi Jämsän Vaherissa
Ahvenjärvi, järvi Jämsän Vedenpään kylässä
Ahvenjärvi, järvi Kuhmoisissa
Ahvenjärvi, läntisempi järvi Oriveden Ristijärvellä
Ahvenjärvi, itäisempi järvi Oriveden Ristijärvellä
Ahvenjärvi, järvi Oriveden Siikanevalla
Ahvenjärvi, järvi Oriveden Talviaisissa
Ahvenjärvi, järvi Pertunmaalla
Ahvenjärvi, järvi Ruoveden Pourunperällä
Ahvenjärvi, järvi Ruoveden Ylä-Väärissä
Ahvenjärvi, järvi Sastamalassa
Ahvenjärvi, järvi Tampereen Yrjölänkylässä
Ahvenjärvi, järvi Vesilahden Linnamaalla
Ahvenjärvi, järvi Vesilahden Riuttonkulmalla
Ahvenjärvi, järvi Ylitornion Törmäsjärvellä
Ahvenjärvi, järvi Ylöjärvellä ja Ruovedellä
Iso Ahvenjärvi, järvi Ilomantsissa
Iso Ahvenjärvi, järvi Kangasalla
Iso Ahvenjärvi, järvi Oriveden Kutemalla
Iso Ahvenjärvi, järvi Oriveden Talviaisissa
Pieni Ahvenjärvi, järvi Oriveden Kutemalla
Sukunimi

Juhani Ahvenjärvi (s. 1965), runoilija
Jukka Ahvenjärvi (s. 1965), jääkiekkovalmentaja
Sanna Ahvenjärvi (s. 1972), säveltäjä
Sauli Ahvenjärvi (s. 1957), kansanedustaja (kd)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ahvenjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ajattara

Ajattara eli ajattaro on paha naispuolinen metsään liittyvä uskomusolento suomalaisessa kansanperinteessä. Ajattara käsitettiin erilaisiksi hahmoiksi, se oli aave, noita-akka, demoni, peikko tai lohikäärme. Ajattara ajoi metsämiehiä ja metsästäjiä harhaan.
Ajattara mainitaan vuoden 1776 suomenkielisessä Raamatussa monikossa 3. Mooseksen kirjassa 17:7. Ja ei millään muotoa enää uhriansa uhraaman ajattaroille, joiden kanssa he huorin tehneet ovat. Vanhassa kirkkoraamatussa ajattarat on korvattu metsänpeikoilla ja Uudessa kirkkoraamatussa aavikon paholaisilla.
Astrid Lindgrenin Ronja ryövärintytär -kirjan sana vildvittra on suomennettu ajattaraksi. Kirjassa ajattarat ovat lentäviä, vaarallisia olentoja, joilla on naisen pää.
Sana ajattara on Kaarle Krohnin mukaan peräisin liettuan kielestä (liett. aituaras = 'painajainen'). Virossa samankaltainen hahmo on nimeltään Äi. Ajattaran nimi voi olla peräisin myös verbin ajaa johdoksesta ajattaa.
Slackware

| Slackware |
| --- | --- |

 Slackware 15.0, jossa KDE-työympäristö ja pkgtool avoinna.
Kehittäjä:  Slackware Linux, Inc
Tuoteperhe:  GNU/Linux
Toiminnallinen tila:  Toiminnassa
Viimeisin vakaa versio:  15.0 (2. helmikuuta 2022)
Ydin:  Linux
Suoritintuki:  ARM, x86, x86-64
Lähdekoodimalli:  avoin lähdekoodi
Lisenssi:  GNU GPL ja muita lisenssejä
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Slackware on Linux -käyttöjärjestelmän jakelupaketti. Slackware on vanhin yhä tuettavista Linux-jakelupaketeista, jota on ylläpitänyt alusta alkaen Patrick Volkerding.
Yleistä

Slackwaren versiot julkaistaan kun ne "ovat valmiita" toisin kuin aikataulupohjaisissa julkaisuissa. Slackware pyrkii yksinkertaisuuteen siinä, että järjestelmä ei opasta käyttäjää eikä tee paljoa automaattista konfigurointia: käyttäjän oletetaan tietävän mitä tämä on tekemässä.
Slackwaresta on pyritty tekemään mahdollisimman unixmainen. Siinä on binääripakettien asennusjärjestelmä vain järjestelmän oletuspaketeille, eikä siinä ole oletusarvoista graafista käyttöliittymää, joskin asennuslevyiltä löytyy useampia vaihtoehtoja. Unixmaisuus näkyy perinteisten komentojen (esim. banner ja talk) lisäksi myös esimerkiksi Systemd-käynnistysjärjestelmän poissaolona. Systemd:n sijaan käytetään oletusarvoisesti BSD-tyylisiä alustusskriptejä tai käyttäjän halutessa System V -tyylisiä.
Slackwaren yksi suunnitteluperiaatteista on ollut helppokäyttöisyys, mutta nykymittapuulla Slackwarea saatetaan pitää vaikeana käyttääkenen mukaan? esimerkiksi yhtenäisen graafisen ohjauspaneelin (kuten YaST) puutteen takia. Myös paketinhallintaa pidetään vaikeana, koska se ei automaattisesti asenna pakettien välisiä riippuvuuksia. Binääripakettien sijaan perusasennukseen kuulumattomat ohjelmat toimitetaan skriptipaketteina, joissa on valmiilla skriptillä käännettävä lähdekoodi.
Slackwarella on myös monia tyytyväisiä käyttäjiä, joiden mielestä samat piirteet ovat Slackwaren paras ominaisuus. Nämä käyttäjät pitävät siitä, ettei järjestelmä yritä tehdä asioita heidän puolestaan.
Slackwaren perusasennus on muihin Linux-distribuutioihin nähden suhteellisen laaja, täyttäen viisi CD-ROM -levyä. Tähän ei kuitenkaan sisälly esimerkiksi LibreOfficea (vaan Calligra Suite) eikä WINEä.
Historiaa

Slackwaren perusti Patrick Volkerding vuoden 1992 lopulla. Volkerding tutustui Linuxiin ensimmäisen kerran, kun hän tarvitsi LISP-tulkkia. Siihen aikaan Linux-jakelupaketteja oli erittäin vähän, ja Volkerding otti käyttöönsä Softlanding Linux Systemin eli SLS:n.[lähde? ]
Löydettyään SLS:stä virheitä Volkerding alkoi tehdä korjauspäivityksiä. Ajan mittaan hän päätti yhdistää kaikki korjaukset omaksi käyttöjärjestelmäksi itseään ja ystäviään varten. Tämä yksityinen käyttöjärjestelmä sai nopeasti julkisuutta, ja Volkerding julkaisi Slackware 1.00:n 16. heinäkuuta 1993.[lähde? ]
Nimi 'Slack' tulee SubGenius-parodialta, jossa Slack on tavoiteltava olotila.
Myöhemmin Volkerding lisäsi Slackwareen valikoihin perustuvan, käyttäjäystävällisen asennusohjelman sekä paketinhallintajärjestelmän. Tämä antoi käyttäjille mahdollisuuden lisätä, poistaa ja päivittää ohjelmiaan helposti.[lähde? ]
Slackware oli ensimmäinen Linux-käyttöjärjestelmä, joka saavutti laajan käyttäjäkunnan.[lähde? ]
Slackware on siirretty myös ARM-suorittimille.
Versiohistoria

| Versio | Versio | Julkaisupäivä | Tuen päättyminen | Huomioitavaa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nykyinen versio:    | 15 | 2. helmikuuta 2022 |  | Lisätty PAM-tuki, PipeWire, Wayland, Qt versio 5, Rust ja Python versio 3 |
Seloste:Vanha versioVanhempi versio, yhä tuettuViimeisin versioViimeisin testiversio tulevasta julkaisustaTuleva versio
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Slackwaren viralliset sivut
Slackware-oppaita:
Slackware Linux Essentials, http://www.slackware.com/book/
Soutu kesäolympialaisissa 1952 – miesten perämiehetön nelonen

| Soutu kesäolympialaisissa 1952 > Luokat |
| --- | --- | --- |
|  |   | yksikkö |
|  |  | pariairokaksikko |
|  |  | perämiehetön kaksikko |
|  |  | perämiehellinen kaksikko |
|  |  | perämiehetön nelonen |
|  |  | perämiehellinen nelonen |
|  |  | kahdeksikko |
Helsingin olympiakisojen soudun perämiehettömään neloseen osallistui 17 venekuntaa. Kilpailut suoritettiin 20.-23. heinäkuuta Meilahden väliaikaisella soutustadionilla.
Alkuerät

Jokaisesta erästä kaksi nopeinta välieriin, muut 1.keräilyeriin.
Ensimmäiset keräilyerät

Erien voittajat 2.keräilyeriin. Muiden kilpailu päättyy.
Välierät

Kummankin erän voittaja loppukilpailuun, muut 2.keräilyeriin.
Toiset keräilyerät

Erien voittajat loppukilpailuun.
Loppukilpailu

| Sija | Maa | Miehistö | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Jugoslavia | Duje Bonačić Velimir Valenta Mate Trojanović Petar Šegvić | 7.16,0 |
| 2 |  Ranska | Pierre Blondiaux Jean-Jacques Guissart Marc Bouissou Roger Gautier | 7.18,9 |
| 3 |  Suomi | Veikko Lommi Kauko Wahlsten Oiva Lommi Lauri Nevalainen | 7.23,3 |
| 4 |  Iso-Britannia | Harry Almond John Jones James Crowden George Cadbury | 7.25,2 |
| 5 |  Puola | Edward Schwarzer Zbigniew Schwarzer Henryk Jagodzinski Zbigniew Zarnowiecki | 7.28,2 |
AdventureQuest

| AdventureQuest |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Artix Entertainment
Julkaisija:  Artix Entertainment
Pelimoottori:  Adobe Flash
Julkaistu:  15. lokakuuta 2002
Lajityyppi:  roolipeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  Microsoft Windows
Hinnoittelutapa:  ilmaispeli, mikromaksut
Jakelumuoto:  Verkkoselain
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
AdventureQuest on internetissä pelattava yhden pelaajan tietokoneroolipeli, joka julkaistiin vuonna 2002.  Pelin on kehittänyt ja julkaissut Artix Entertainment. Peli on toteutettu flashillä ja sisältää anime-tyylistä grafiikkaa. Peliä voi pelata ilmaiseksi, mutta sen lisätoiminnot ovat maksullisia. Vuoden 2005 lopussa pelillä oli kymmenen miljoonaa pelaajaa.
Useat Artix Entertainmentin kehittämistä peleistä ovat yhteneväisiä AdventureQuestin kanssa. Dragonfable (2006) sijoittuu aikaan viisi vuotta ennen Adventure Questia, ja siinä on myös osittain samoja henkilöhahmoja. MechQuest (2007) taas sijoittuu 5 000 vuotta aikaisempaan ajanjaksoon. MechQuest kuitenkin eroaa hieman kahdesta aiemmasta, sillä siinä teknologia on etusijalla. AdventureQuest Worlds (2008) mahdollistaa moninpelin.
Pelaaminen

Pelin alussa luodaan hahmo, joka on aluksi joko taistelija (fighter), taikuri (mage) tai varas (rogue). Myöhemmin taitoja voi parannella, ja hahmo voi kehittyä esimerkiksi varkaasta ninjaksi tai taistelijasta ritariksi (knight). Pääluokkien lisäksi pelissä on myös erikoishahmoluokkia. Pelissä suoritetaan tehtäviä ja nostetaan hahmon tasoa. Kokemuspisteitä kertyy vihollisten kukistamisesta, ja myös useat esineet korottavat pelaajan kykyjä, kuten hyökkäys- tai puolustusvoimaa.
Tietyllä tasolla voi oppia käyttämään aina tiettyjä aseita. Aseiden lisäksi pelissä voi hankkia suojia ja kilpiä. Pelissä voi myös ostaa lemmikin, joka auttaa pelaajaa taisteluissa.
Kaikilla pelin esineillä ja vihollisilla on omat elementtinsä, joihin kuuluvat valo, pimeys, vesi, tuli, sähkö, maa, tuuli, jää ja void. Jos vastustajan elementti on tuli, häntä vastaan ei kannata käyttää tuliasetta – pikemminkin tulen vastakohtaa, jääasetta. Jokaiselle elementille on oma klaaninsa, joista pelaaja voi liittyä haluamaansa. Klaanit voivat ostaa aseita, panssareita ja muita tavaroita omaan klaanikauppaansa, johon pääsevät vain kyseisen klaanin jäsenet. Klaania voi tukea tokeneilla, maksuvälineillä, ja klaanin rakennusta voi korjata.
Aiheesta muualla

Pelin viralliset kotisivut
Peliin liittyvä keskustelufoorumi
Moninpeli AdventureQuest Worlds
AMPLE

AMPLE on kahden ohjelmointikielen nimi.
AMPLE (Advanced Music Production Language and Environment)

AMPLE (Advanced Music Production Language and Environment) oli FORTH-tyylinen pinoon perustuva ohjelmointikieli 500/5000-sarjan syntetisaattoreita varten BBC Microcomputer -tietokoneille.
Kielessä kirjaimet a-g merkitsevät nuotteja. Vaihto isoihin kirjaimiin nostaa ääntä oktaavilla ja pieniin kirjaimiin laskee sitä oktaavilla.
AMPLE (Advanced Multi-Purpose LanguagE)

AMPLE (Advanced Multi-Purpose LanguagE) on dynaamisesti tyypitetty C:tä muistuttava skriptauskieli Apollo/Domain-tietokoneille. Sen ominaisuuksiin lukeutuvat muun muassa vektorityypit.
AMPLE (Advanced Multi-Purpose LanguagE) > Esimerkki

function hello() 
{
  $writeln("Hello World !");
}
263

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Tapahtumia

Wei-kuningaskunta kukisti Shu Han -kuningaskunnan Kiinassa.
15 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa. · Ensimmäinen vuosisata
Vuosikymmenet: 100-luku eaa. · 90-luku eaa. · 80-luku eaa. · 70-luku eaa. · 60-luku eaa. · 50-luku eaa. · 40-luku eaa. · 30-luku eaa. · 20-luku eaa. · 10-luku eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen
Vuodet: 100 eaa. · 99 eaa. · 98 eaa. · 97 eaa. · 96 eaa. · 95 eaa. · 94 eaa. · 93 eaa. · 92 eaa. · 91 eaa. · 90 eaa. · 89 eaa. · 88 eaa. · 87 eaa. · 86 eaa. · 85 eaa. · 84 eaa. · 83 eaa. · 82 eaa. · 81 eaa. · 80 eaa. · 79 eaa. · 78 eaa. · 77 eaa. · 76 eaa. · 75 eaa. · 74 eaa. · 73 eaa. · 72 eaa. · 71 eaa. · 70 eaa. · 69 eaa. · 68 eaa. · 67 eaa. · 66 eaa. · 65 eaa. · 64 eaa. · 63 eaa. · 62 eaa. · 61 eaa. · 60 eaa. · 59 eaa. · 58 eaa. · 57 eaa. · 56 eaa. · 55 eaa. · 54 eaa. · 53 eaa. · 52 eaa. · 51 eaa. · 50 eaa. · 49 eaa. · 48 eaa. · 47 eaa. · 46 eaa. · 45 eaa. · 44 eaa. · 43 eaa. · 42 eaa. · 41 eaa. · 40 eaa. · 39 eaa. · 38 eaa. · 37 eaa. · 36 eaa. · 35 eaa. · 34 eaa. · 33 eaa. · 32 eaa. · 31 eaa. · 30 eaa. · 29 eaa. · 28 eaa. · 27 eaa. · 26 eaa. · 25 eaa. · 24 eaa. · 23 eaa. · 22 eaa. · 21 eaa. · 20 eaa. · 19 eaa. · 18 eaa. · 17 eaa. · 16 eaa. · 15 eaa. · 14 eaa. · 13 eaa. · 12 eaa. · 11 eaa. ·  10 eaa. · 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. · 2 eaa. · 1 eaa. · 1 jaa.
Tapahtumia

Noricum liitettiin Rooman valtakuntaan
Augsburg perustettiin
Syntyneitä

Germanicus, roomalainen sotapäällikkö
Kuolleita

Lucius Munatius Plancus, roomalainen konsuli
Propertius, roomalainen runoilija
Vedius Pollio, roomalainen ritari
Ajastin

Ajastin on kellolaite, -ohjelma tai muu mekanismi, jonka avulla tietyn toiminnan tai tapahtuman käynnistymis- ja päättymisaikoja voidaan säädellä. Ajastin eroaa aikaa näyttävästä kellosta siinä, että sen pääasiallinen tarkoitus ei ole näyttää aikaa vaan välittää tieto määräajan saavuttamisesta tai aiheuttaa jokin tapahtuma tietyllä hetkellä tai tietyn ajan kuluttua.
Yksinkertainen digitaalinen ajastin. Kuvan ajastin sisältää ohjauspiirin, LED-näytön, pariston ja summerin.
Toteutukseltaan ajastin voi olla mekaaninen, sähkömekaaninen, kemiallinen, elektroninen tai ohjelmallinen.
Tyypillinen mekaaninen ajastin on esimerkiksi keittokello eli munakello. Sytytyslanka on kemiallinen ajastin. Kemiallinen ajastin voi perustua myös esimerkiksi happoon, joka tietyn ajan kuluessa syövyttää ajastettavaa laitetta lukitsevan varmistimen. Ohjelmallinen ajastin on looginen rakenne, joka viivyttää ohjelman etenemistä, kunnes haluttu määrä toistoja on suoritettu tai muu jatkoehto täyttyy.
Ajastinpiiri

Perinteisiin ajastinpiireihin 8253 (PC:ssä) ja 8254 (AT:ssa) kellotuloihin on kytketty kiteestä vakio 1,193180 MHz taajuus. Taajuus on 1/4 alkuperäisen IBM PC:n kellotaajuudesta. Ajastin 0 on kytketty IRQ0-linjaan. Se aiheuttaa tavallisesti kellokeskeytyksen 18,2 kertaa sekunnissa. Ajastimen 0 Gate on kytketty pysyvästi ykköseksi. Nämä piirit ovat käteviä ajastimia omien keskeytysrutiinien ajastamiseen. Niitä voi käyttää myös tarkkaan ajanmittaukseen.
Yleisesti käytetty analoginen ajastinpiiri on "555". Sen avulla voidaan toteuttaa yksinkertaisia ajastimia, joiden toiminta-aika riippuu piiriin liitettyjen kondensaattorien ja vastusten arvoista.
"555" ajastinpiirin sisäinen kaavio
Aire-sur-l’Adour

| Aire-sur-l’Adour |
| --- | --- |

 vaakuna
 Aire-sur-l’Adour
 Koordinaatit: 43°42′14″N, 0°15′42″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Uusi-Akvitania
Departementti:  Landes
Arrondissementti:  Mont-de-Marsan
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  57,8 km²
Väkiluku:  6 186 
 – Väestötiheys:  107 as./km²
Kunnan numero:  40001
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aire-sur-l’Adour on kunta Lounais-Ranskassa Landesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Adourjoen varrella.
Kaupungin nähtävyyksiä ovat Saint-Jean-Baptisten katedraali sekä Sainte-Quitterien kirkko. Vuonna 1855 rakennettu ja vuonna 1995 kunnostettu viljamakasiini on historiallinen monumentti. Se on muistona alueen hanhenmaksatuotannosta. Aire-sur-l’Adourissa on lentokonetehdas Potez Aéronautique.
Saint-Jean-Baptisten katedraali
Sainte-Quitterien kirkko
Viljamakasiini
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aire-sur-l’Adour Wikimedia Commonsissa
1051

| --- | --- |
Vuosisadat: 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku
Vuosikymmenet: 990-luku · 1000-luku · 1010-luku · 1020-luku · 1030-luku · 1040-luku 1050-luku · 1060-luku · 1070-luku · 1080-luku · 1090-luku · 1100-luku
Vuodet: 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009 1010 · 1011 · 1012 · 1013 · 1014 · 1015 · 1016 · 1017 · 1018 · 1019 1020 · 1021 · 1022 · 1023 · 1024 · 1025 · 1026 · 1027 · 1028 · 1029 1030 · 1031 · 1032 · 1033 · 1034 · 1035 · 1036 · 1037 · 1038 · 1039 1040 · 1041 · 1042 · 1043 · 1044 · 1045 · 1046 · 1047 · 1048 · 1049 1050 · 1051 · 1052 · 1053 · 1054 · 1055 · 1056 · 1057 · 1058 · 1059 1060 · 1061 · 1062 · 1063 · 1064 · 1065 · 1066 · 1067 · 1068 · 1069 1070 · 1071 · 1072 · 1073 · 1074 · 1075 · 1076 · 1077 · 1078 · 1079 1080 · 1081 · 1082 · 1083 · 1084 · 1085 · 1086 · 1087 · 1088 · 1089 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109
Tapahtumia

Edvard Tunnustaja karkottaa Wessexin kreivin Godwinin.
19. toukokuuta – Henrik I menee naimisiin Jaroslav I Viisaan tyttären Annan kanssa.
Syntyneitä

Edgar Atheling valittiin Englannin kuninkaaksi vuonna 1066, mutta ei koskaan hallinnut.
AC Ace

| AC Ace |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Valmistaja:  AC Cars
Valmistusvuodet:  1952-1962
Korimalli:  roadster
Teknisesti samankaltaisia:  AC Cobra
AC Ace on AC:n valmistama roadster, jota valmistettiin vuosina 1952–1962. Autossa oli Bristolin 6-sylinterinen moottori, jonka valmistamisen lopettaminen on todennäköisin syy myös mallin valmistuksen lopettamiseen. Vaihteisto oli 4-vaihteinen manuaali ja moottorivaihtoehtoina olivat 2 litran ja 2,6 litran moottorit.
Alussa AC käytti omaa moottoriaan, ja vaihtoi muutaman vuoden jälkeen Bristolin valmistamaan, BMW-pohjaiseen moottoriin. Viimeisissä autoissa oli Ford Zephyr-pohjainen, Ruddspeedin virittämä voimanlähde. Kaikki olivat 6-sylinterisiä rivikoneita.
590

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Tapahtumia

3. syyskuuta – Gregorius I:stä tulee paavi.
Kuolleita

5. syyskuuta Authari, langobardien kuningas.
Sheriffi (elokuva)

| Sheriffi> High Noon |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Fred Zinnemann
Käsikirjoittaja:  Carl Foreman
Perustuu:  John W. Cunninghamin novelliin The Tin Star
Tuottaja:  Stanley Kramer
Säveltäjä:  Dimitri Tiomkin
Kuvaaja:  Floyd Crosby
Leikkaaja:   Elmo Williams  Harry Gerstad 
Pääosat:   Gary Cooper  Grace Kelly  Katy Jurado 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  United Artists
Levittäjä:  United Artists Netflix
Ensi-ilta:   7. heinäkuuta 1952 (Ruotsi)  24. heinäkuuta 1952 (Yhdysvallat)  13. helmikuuta 1953 (Suomi) 
Kesto:  85 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gary Cooper elokuvan trailerissa.
Sheriffi (High Noon) on Fred Zinnemannin ohjaama lännenelokuvan klassikko vuodelta 1952. Se kertoo pikkukaupungin sheriffistä (Gary Cooper), jonka kaupunkilaiset jättävät yksin puolustautumaan kostamaan saapuvia rikollisia vastaan. Elokuva on kuvattu reaaliajassa eli sen tapahtumat kestävät 85 minuuttia niin kuin itse elokuvakin. Elokuvan muissa osissa nähdään Grace Kelly (uransa toisessa elokuvassa) ja Katy Jurado.
John Waynen mielestä Sheriffi oli epäamerikkalaisin elokuva, mitä hän oli koskaan nähnyt. Elokuvan perustilanne, jossa ystävät ja naapurit hylkäävät sheriffin ja jättävät hänet yksin kohtaamaan rikolliset, kuvasi osuvasti Hollywoodin tuolloista ilmapiiriä, jolloin liberaalit ja vasemmistomieliset elokuvantekijät kokivat usein saman kohtalon. Carl Foreman sai poikkeuksellisesti kirjoittaa käsikirjoituksen, koska Gary Cooper, yksi Hollywoodin vannoutuneimmista kommunismin vastustajista, järjesti sen. Lisäksi elokuvan pääosissa oli kaksi mustalla listalla olevaa näyttelijää: Lloyd Bridges ja Howland Chamberlain. John Waynen ”vastaus” Sheriffille oli Howard Hawksin ohjaama Rio Bravo (1959).
Elokuva valittiin vuonna 1989 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Gary Cooper  | … |  sheriffi Will Kane   |
|  Thomas Mitchell  | … |  pormestari Jonas Henderson   |
|  Lloyd Bridges  | … |  apulaissheriffi Harvey Pell   |
|  Katy Jurado  | … |  Helen Ramirez   |
|  Grace Kelly  | … |  Amy (Fowler) Kane   |
|  Otto Kruger  | … |  tuomari Percy Mettrick   |
|  Lon Chaney, Jr.  | … |  Martin Howe, entinen sheriffi (Lon Chaneyn nimellä)   |
|  Harry Morgan  | … |  Sam Fuller (Henry Morganin nimellä)   |
|  Ian MacDonald  | … |  Frank Miller   |
|  Eve McVeagh  | … |  Mildred Fuller   |
|  Morgan Farley  | … |  pastori Mahin   |
|  Harry Shannon  | … |  Cooper   |
|  Lee Van Cleef  | … |  Jack Colby   |
|  Robert J. Wilke  | … |  Pierce (Robert Wilken nimellä)   |
|  Sheb Wooley  | … |  Ben Miller   |
|  Jack Elam  | … |  Charlie, juoppo   |
|  Howland Chamberlain  | … |  hotellivirkailija   |
|  Tom London  | … |  Sam, Helenin avustaja   |
Palkinnot

Voitetut Oscar-palkinnot:
Paras miespääosa – Cary Cooper
Paras musiikki – Dimitri Tiomkin
Paras leikkaus – Elmo Williams ja Harry Gerstad
Paras laulu – Ned Washington ja Dimitri Tiomkin: ”Do Not Forsake Me, Oh My Darling” (laulajana Tex Ritter)
Oscar-ehdokkuudet:
Paras ohjaus – Fred Zinnemann
Paras elokuva – United Artists ja Stanley Kramer
Paras sovitettu käsikirjoitus – Carl Foreman
Golden Globe -gaalassa Sheriffi sai seitsemän ehdokkuutta, joista se palkittiin neljässä kategoriassa: parhaana draamaelokuvana sekä parhaasta musiikista (Tiomkin), naissivuosasta (Jurado) ja mustavalkokuvauksesta (Floyd Crosby).
Aiheesta muualla

Sheriffi Internet Movie Databasessa (englanniksi)
A detailed site
The Ballad of High Noon & The Rise of the Movie Theme Song (Senses of Cinema)