stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Emmerdale – Esitysvuosi 2019

| Emmerdale Esitysvuosi 2019 |
| --- | --- |
 
 Emmerdalen kuvatunnus vuonna 2019
 
Alkuperämaa:   Iso-Britannia
Esittäminen
Verkko:  MTV3 mtv / C More
Ensimmäinen esitys:  2020-01-1010. tammikuuta 2020
Viimeinen esitys:  2021-04-1212. huhtikuuta 2021
Kaudet
 Seuraava → Emmerdale – Esitysvuosi 2020
Emmerdalen esitysvuoden 2019 esittäminen alkoi MTV3-kanavalla tammikuussa 2020, ja päättyi huhtikuussa 2021.
Ville Kotro

Ville Kotro
Ville Kotro (s. 12. heinäkuuta 1995 Vantaa) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Joensuun Mailaa. Kotron ulkopelipaikka on polttolinjassa.
Kotro edusti vuonna 2010 alkaneella Superpesis-urallaan aluksi Jyväskylän Kiriä, jossa hän pelasi aina vuoteen 2016 asti. Kaudet 2017 - 2019 Kotro pelasi Kiteen Pallossa. Kausi 2020 kului Jyväskylän Lohessa, jossa hän pelasi Miesten Suomensarjaa. Kaudeksi 2021 Kotro siirtyi takaisiin Superpesikseen Haminan Palloilijoihin. Haminassa vietetyn kauden jälkeen Kotro siirtyi Sotkamon Jymyyn, jossa hänellä on voimassa oleva sopimus kauden 2024 loppuun saakka. Kotro voitti suomenmestaruuden Sotkamon Jymyssä kaudella 2023 ja 2024. Lokakuussa 2024 hän solmi Joensuun Mailan kanssa 1+1-vuotisen pelaajasopimuksen.
Kotro on myös esiintynyt Lievestuoreen Kisassa ykköspesiksessä 11 runkosarjan ottelussa, sekä yhdessä alempien pudotuspelien ottelussa keräten 30 kärkilyöntiä, yhden lyödyn juoksun ja viisi tuotua juoksua.
Pelaamissaan 295 Superpesiksen runkosarjaottelussa Kotro on lyönyt 5+57=62 juoksua, tuonut 48 juoksua ja lyönyt 438 kärkilyöntiä. Kotro on pelannut Superpesiksen ylempiä pudotuspelejä 38 ottelua, joissa hän on lyönyt 1+9=10 juoksua, tuonut 6 juoksua ja lyönyt 53 kärkilyöntiä. Alemmissa pudotuspeleissä ja karsintasarjassa Kotro on pelannut 13 ottelua, joissa hän on lyönyt kaksi juoksua, tuonut yhden juoksun ja lyönyt 25 kärkilyöntiä. Halli-SM otteluita on kertynyt 24, tehoin 3 lyötyä, 1 tuotu ja 35 kärkilyöntiä. Tiedot päivitetty 12.11.2023.
Madeirankellokanerva

| Madeirankellokanerva |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Ericales
Heimo::  Kanervakasvit Ericaceae
Suku::  Kellokanervat Erica
Laji::  maderensis
Kaksiosainen nimi
 Erica maderensis  (Benth.) Bornm. 
Katso myös
   Madeirankellokanerva Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Madeirankellokanerva (Erica maderensis) on Madeiralla kotoperäisenä kasvava, uhanalainen kellokanervalaji. Se on pieni ikivihreä pensas, joka kasvaa 50–80 senttimetriä korkeaksi. Laji esiintyy suppealla alalla Madeiran saaren keskiosan ylängöllä 1200–1800 metrin korkeudella. Se kasvaa kalliolla ja kivikkorinteillä. Madeirankellokanerva luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi, sillä sen esiintymät ovat pieniä ja uhattuja eri syistä. 2000-luvun alkuun asti laji kärsi vuohien laidunnuksesta ja vuonna 2010 maastopalot tuhosivat suuren osan madeirankellokanervista. Myös Madeiralla vieraslajina kasvava jänönvihma uhkaa levitä samoille kasvupaikoille.
Gazpacho

Lautasellinen gazpachoa.
Gazpacho on alun perin Andalusiasta tullut kylmä keitto. Keitto on yleinen ruokalaji koko Espanjassa, Portugalissa sekä monissa Latinalaisen Amerikan maissa. Alkuperäinen gazpacho oli leipäkeitto, joka valmistettiin yhdistämällä kuivahtanutta leipää, valkosipulia, oliiviöljyä, suolaa ja viinietikkaa. Tomaatti ja paprika yleistyivät gazpachon aineksina vasta löytöretkien jälkeen käynnistyneessä kolumbiaanisessa vaihdossa.
Vaikka tomaatti onkin tärkeä osa Suomessakin yleistyneessä gazpachon muodossa, muodostavat gazpachon aiemmin mainitut alkuperäiset ainekset. Andalusiassa tarjoillaan yhä useita gazpachoja, joissa ei ole lainkaan tomaattia. Eräs hyvin suosittu gazpachon muoto on valkoinen gazpacho eli ajo blanco malagueño. Se valmistetaan pääasiassa manteleista, leivästä, valkosipulista, viinietikasta ja oliiviöljystä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gazpacho Raholan syötävissä sanoissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle Olotila: Gazpacho - grilliruokien alkupala[vanhentunut linkki]
Yövahti (televisiosarja)

| Yövahti> The Night Manager |
| --- | --- |
 Sarjan alkutunnus.
Tyyli:  draama jännitys
Kestoaika:  58 minuuttia
Luoja(t):  John le Carré
Pääosissa:  Tom Hiddleston Hugh Laurie Olivia Colman Tom Hollander Tobias Menzies Elizabeth Debicki Douglas Hodge Antonio de la Torre
Alkuperämaa:   Iso-Britannia  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   BBC One  AMC   MTV3
Esitetty:  21. helmikuuta 2016 – jatkuu edelleen
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  6 (Suomessa 8)
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):  Rob Bullock
Ohjaaja(t):  Susanne Bier
Käsikirjoittaja(t):  John le Carré David Farr
Tuotantoyhtiö(t):  The Ink Factory BBC AMC
Aiheesta muualla
IMDb 
Yövahti (engl. The Night Manager) on brittiläis-yhdysvaltalainen draamasarja, joka perustuu John le Carrén romaaniin Yön pakolainen. Sarja alkoi brittiläisellä BBC One -kanavalla ja yhdysvaltalaisella AMC-kanavalla keväällä 2016. Suomessa sarjan esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 22. kesäkuuta 2016.
Juoni

Jonathan Pine (Tom Hiddleston) on entinen brittisotilas, joka työskentelee egyptiläisen hotellin yövastaavana. Pine tutustuu asekauppaan sotkeutuneen mahtimiehen rakastajattareen. Pine saa häneltä asiakirjoja, jotka liittyvät Kairon asekauppoihin. Rakastajatar kumminkin murhataan, koska oli antanut asiakirjat Pinelle. Tämän vuoksi Pine muuttaa toimipisteensä luksushotelliin Alpeille. Neljä vuotta myöhemmin hän kohtaa työssään Richard Onslow Roperin (Hugh Laurie), miehen, jonka epäilee olevan Kairon tapahtumien takana.
Jonathan päätyy brittiläisen tiedustelupalvelun operaatioon, jossa hänen kontaktinaan toimii Angela Burr (Olivia Colman). Operaation myötä Pine saa uuden identiteetin, jonka turvin hän soluttautuu asekauppias Roperin sisäpiiriin. Roper on erittäin älykäs, vaikutusvaltainen miljardööri, jonka lähipiiriin kuuluvat tyttöystävä Jed (Elizabeth Debicki) ja luotettava yhteistyökumppani Corkoran (Tom Hollander).
Rooleissa > Päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tom Hiddleston  | … |  Jonathan Pine/Andrew Birch   |
|  Hugh Laurie  | … |  Richard Onslow Roper   |
|  Olivia Colman  | … |  Angela Burr   |
|  Tom Hollander  | … |  Major ”Corky” Lance Corkoran   |
|  Elizabeth Debicki  | … |  Jed Marshall     |
|  Alistair Petrie  | … |  Sandy, Lordi Langbourne   |
|  Natasha Little  | … |  Caroline, Lady Langbourne   |
|  Douglas Hodge  | … |  Rex Mayhew   |
|  David Harewood  | … |  Joel Steadman   |
|  Tobias Menzies  | … |  Geoffrey Dromgoole   |
|  Antonio de la Torre  | … |  Juan Apostol   |
|  Adeel Akhtar  | … |  Rob Singhal   |
|  Michael Nardone  | … |  Frisky   |
Rooleissa > Sivurooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  David Avery  | … |  Freddie Hamid   |
|  Amir El-Masry  | … |  Youssuf    |
|  Aure Atika  | … |  Sophie Alekan   |
|  Nasser Memarzia  | … |  Omar Barghati   |
|  Russell Tovey  | … |  Simon Ogilvey   |
|  Neil Morrissey  | … |  Harry Palfrey   |
|  Katherine Kelly  | … |  Pamela   |
|  Bijan Daneshmand  | … |  Kouyami   |
|  Hannah Steele  | … |  Marilyn   |
Jaksot

Britanniassa sarja näytettiin kuutena jaksona. Suomessa sarjassa on kahdeksan jaksoa, koska alkuperäiskanava BBC Onella ei ole mainoskatkoja, mutta Suomen esityskanava MTV3:lla puolestaan on mainoskatkot.
| Jakso | Jakson nimi | Ensiesitys alkuperämaassa | Ensiesitys Suomessa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Yövastaava | 21. helmikuuta 2016 | 22. kesäkuuta 2016 |
| 2. | Jack Linden | 28. helmikuuta 2016 | 29. kesäkuuta 2016 |
| 3. | Tom Quince | 6. maaliskuuta 2016 | 6. heinäkuuta 2016 |
| 4. | Andrew Birch | 13. maaliskuuta 2016 | 13. heinäkuuta 2016 |
| 5. | Halo ja Felix | 20. maaliskuuta 2016 | 20. heinäkuuta 2016 |
| 6. | Panokset kovenevat | 27. maaliskuuta 2016 | 27. heinäkuuta 2016 |
| 7. | Kupit ja pallo | (Ei olemassa) | 3. elokuuta 2016 |
| 8. | Leikin loppu | (Ei olemassa) | 10. elokuuta 2016 |
Esittäminen

Sarjaa on esitetty Ison-Britannian ja Yhdysvaltojen lisäksi monissa muissakin maissa, esimerkiksi Suomessa, Espanjassa, Uudessa-Seelannissa, Australiassa, Alankomaissa, Puolassa ja Saudi-Arabiassa.
Jorangerin kirkko

| Jorangerin kirkko Joranger kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Luster, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1660
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  85
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Jorangerin kirkko (norj. Joranger kyrkje) on Lusterin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1660.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jorangerin kirkko Wikimedia Commonsissa
Luettelo televisiosarjan Villi kortti jaksoista

Villin kortin logo
Tämä on luettelo Yle TV2:lla lokakuussa 2015 alkaneen urheiluaiheisen paneelishow'n Villin kortin jaksoista.
Ensimmäinen tuotantokausi (2015)

| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1 | – | 19. lokakuuta 2015 |
| 2 | Jussi Vatanen | 26. lokakuuta 2015 |
| 3 | Riikka Lehtonen | 2. marraskuuta 2015 |
| 4 | Ilari Johansson | 9. marraskuuta 2015 |
| 5 | Niina Lahtinen | 16. marraskuuta 2015 |
| 6 | Petteri Summanen | 23. marraskuuta 2015 |
| 7 | Heikki Silvennoinen | 30. marraskuuta 2015 |
| 8 | Jarkko Nieminen | 7. joulukuuta 2015 |
| 9 | Anton Kuivanen | 14. joulukuuta 2015 |
| 10 | Jyrki Sukula | 21. joulukuuta 2015 |
Toinen tuotantokausi (kevät 2016)

Ensimmäisessä jaksossa ei ollut vierasta, sillä siinä keskityttiin Kyrön ja Pölläsen tilalle uudeksi panelistiksi tulleeseen koomikko Ville Myllyrinteeseen.
| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1 | – | 19. tammikuuta 2016 |
| 2 | Eero Ritala | 26. tammikuuta 2016 |
| 3 | Teemu Tainio | 2. helmikuuta 2016 |
| 4 | Jussi Heikelä & Aki Linnanahde | 9. helmikuuta 2016 |
| 5 | – | 16. helmikuuta 2016 |
| 6 | – | 23. helmikuuta 2016 |
| 7 | Joanna Kuvaja & Robert Helenius | 1. maaliskuuta 2016 |
| 8 | – | 8. maaliskuuta 2016 |
| 9 | – | 15. maaliskuuta 2016 |
| 10 | Kalle Lamberg | 22. maaliskuuta 2016 |
| 11 | Marja Hintikka | 29. maaliskuuta 2016 |
| 12 | Tero Karhu | 5. huhtikuuta 2016 |
| 13 | Tero Karhu | 12. huhtikuuta 2016 |
| 14 | Sami Jauhojärvi | 19. huhtikuuta 2016 |
Kolmas tuotantokausi (syksy 2016)

Villin kortin kolmas tuotantokausi esitetään syksyllä 2016. Uusiksi panelisteiksi tulivat Minna Kauppi ja Pilvi Hämäläinen
| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1 | – | 20. syyskuuta 2016 |
| 2 | Tero Karhu | 27. syyskuuta 2016 |
| 3 | – | 4. lokakuuta 2016 |
| 4 | Emma Kimiläinen | 11. lokakuuta 2016 |
| 5 | Tero Karhu | 18. lokakuuta 2016 |
| 6 | – | 25. lokakuuta 2016 |
| 7 | Tero Karhu | 1. marraskuuta 2016 |
| 8 | VilleGalle | 8. marraskuuta 2016 |
| 9 | Jenni Poikelus | 15. marraskuuta 2016 |
| 10 | Tero Karhu | 22. marraskuuta 2016 |
| 11 | Miika Nousiainen | 29. marraskuuta 2016 |
| 12 | Tero Karhu | 6. joulukuuta 2016 |
Neljäs tuotantokausi (kevät 2017)

Villin kortin neljäs tuotantokausi tullaan esittämään keväällä 2017.
| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
1:
Sairas T

| Sairas T> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1988 (ikä 35–36)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Sairas T  Sairas † Sairas-T Gary Motherfucking Shovel  Takkinen Saikku Saigon
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2008–
Tyylilajit:  hip hop, horrorcore, rap, memphis rap, hardcore hip hop
Yhtyeet:  VITUN ISO ROTSI  Pohjalla
Levy-yhtiöt:  3rd Rail Music
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Sairas T (s. 1988) on alun perin Savonlinnasta kotoisin oleva, mutta Kotkassa varttunut räppäri, joka asuu nykyisin Helsingissä. Hän kuuluu Pohjalla-joukkoon yhdessä muun muassa OD Kokemuksen, SLS:n ja O'Malleyn kanssa. Sairas T:n toinen albumi Delirium (2016) nousi Suomen virallisen albumilistan toiselle sijalle.
Diskografia > Albumit

Handelista Hurstiin (2013)
Big Pimpin' In Muumilaakso (Gary Motherfucking Shovel, 2014)
Delirium (2016)
Turvattu Humala (Takkinen % Steve, 2016)
Kuollu kulma (Julma H & Sairas T, 2018)
Diskografia > Singlet

Raja (Julma H & Sairas T, 2017)
Venannu liian kaua (Julma H & Sairas T, 2018)
Taas sitä mennään (2019)
Oma koti kullan kallis (2020)
Poika (2021)
Diskografia > Musiikkivideot

Handelista Hurstiin (Sairas † mukana Kyykkä Käärme, 2013)
Nettokävely Saved My Life (Sairas † mukana Kyykkä Käärme, 2013)
Aikuinen miäs (Mikidi & Gaiaf mukana Sairas †, 2013)
Juodaan ja kuollaan (Sairas †, 2013)
Hukuta ongelmat & hanki uudet (Smutka mukana Sairas †, 2014)
Kerro miten se menee (Likanen Etelä mukana Heinis, Köyhä Jonne & Sairas T, 2014)
Levykauppa Äx Presents: Äx-Tape (2015)
Karaoke (Jeijjo & Nupi mukana Sairas T & BJD, 2015)
Intro/Tyylit (MKDMSK mukana Sairas-T & Ventovieras, 2016)
Huudit (Sairas T, 2016)
Salvador Dali (DJ Polarsoul mukana Sipulijaska & Sairas T, 2016)
Savu (Pt. 2) (Heikki Kuula mukana Sairas T, 2017)
Venannu liian kaua (Julma H & Sairas T, 2018)
Jos et sä juokse (Julma H & Sairas T mukana Painajainen, 2018)
Traumaeläin (Painajainen mukana Sairas T, 2018)
Meillä päin (Jöysky mukana Sairas T, 2019)
Älä koske mun praissiin (Bustaavat Budit mukana Sairas T, SLS & Tolu-J, 2019)
Visioita (Seyed Ali mukana Sairas T & OD Kokemus, 2019)
Ei hätää (Loasteeze mukana Sairas T, 2019)
Smowgli anthem (SLS & Sairas T, 2020)
Kämppä tyhjän (Jeijjo mukana BB-Krisu, Kristo, Sairas T, Eino Antiwäkki, MCP, Kimbo & Loasteeze, 2020)
Chomolungma (Laineen Kasperi mukana Sairas T, 2020)
Dunning Kruger (DJ Massimo mukana Are, Paleface & Sairas T, 2021)
Houdini (Tapani Kansalainen mukana Sairas T, 2021)
Insomnia Pt. 2 (Painajainen mukana Sairas T, 2022)
Diskografia > VITUN ISO ROTSI > Albumit

XXL (2023)
Diskografia > VITUN ISO ROTSI > Singlet

Ajan pitkin länärii (2022)
Mikä täällä dunkkaa (mukana Roman Schatz, 2022)
Ei kiinnosta paskaakaan (2022)
Kaikki bleisaa (mukana Andy McCoy, 2023)
Syytön (2023)
OOTD (2024)
Monttuun asti (Business City mukana VITUN ISO ROTSI & Jaakko Keso, 2024)
Diskografia > VITUN ISO ROTSI > Musiikkivideot

Ajan pitkin länärii (2022)
Mikä täällä dunkkaa (mukana Roman Schatz, 2022)
Ei kiinnosta paskaakaan (2022)
Kaikki bleisaa (mukana Andy McCoy, 2023)
Monttuun asti (Business City mukana VITUN ISO ROTSI & Jaakko Keso, 2024)
Diskografia > Mukana kokoelmilla

SAY5V Mixtape (2014)
Levykauppa Äx Presents: Äx-Tape (2015)
Smowgli (2020)
Grönlanninpensaskoivu

| Grönlanninpensaskoivu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Fagales
Heimo::  Koivukasvit Betulaceae
Alaheimo::  Betuloideae
Suku::  Koivut Betula
Laji::  glandulosa
Kaksiosainen nimi
 Betula glandulosa  Michx. (1803) 
Katso myös
   Grönlanninpensaskoivu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Grönlanninpensaskoivu (Betula glandulosa) on arktinen koivulaji. Se on 0,3–3 metriä korkeaksi kasvava pienilehtinen pensas. Grönlanninpensaskoivu esiintyy pohjoisella arktisella vyöhykkeellä Venäjällä Siperiassa, Pohjois-Amerikassa Grönlannissa, Kanadassa ja Alaskassa. Lisäksi Yhdysvalloissa sitä kasvaa vuoristoissa eteläisimpänä Kaliforniaan ja New Mexicoon asti.
Osmoosi

Osmoosi on liuottimen diffuusiota puoliläpäisevän kalvon läpi. Osmoosissa liuotin (yleensä vesi) siirtyy kalvon läpi, mutta kalvo ei päästä läpi liuottimeen liuenneita aineita. Liuotin siirtyy sille puolelle, jolla liuenneen aineen pitoisuus on suurempi. Jos esimerkiksi puoliläpäisevä kalvo erottaa suolaisen veden ja vähemmän suolaisen veden oheisen kuvan osoittamalla tavalla, vettä siirtyy makeamman veden osasta suolaisen veden osan puolelle.
Diffuusion mallinnus

Diffuusio-liikkeen suunta ja vauhti riippuvat
veden konsentraatiosta kalvon eri puolilla
painegradientista ja
painovoimasta.
Yllä olevat tekijät yhdessä määrittävät kemiallisen potentiaaligradientin vedelle kalvon yli. Osmoosille pätee sama termodynaaminen sääntö kuin diffuusiollekin: veden liike on suuremmasta potentiaali(energia)tilasta pienempään.
Käytännössä määritellään vesipotentiaali ( \psi \,\!), joka saadaan jakamalla kemiallinen potentiaali (J mol-1) veden osittaisella molaarisella tilavuudella (1 mooli vettä vastaa  18\times 10^{-6} m3 mol-1.) Vesipotentiaali on periaatteessa sama asia, kuin veden Gibbsin vapaa energia per yksikkötilavuus, ja se mitataan J m-3 (= Pa).
Formaalisesti  \psi =\psi _{s}+\psi _{p}+\psi _{g}\,\! ( \psi \,\! on suhteellinen käsite. Se mitataan suhteessa puhtaaseen veteen merenpinnalla standardilämpötilassa ja paineessa) missä:
\psi _{s}\,\! on liuenneen aineen potentiaali (katso osmoottinen paine) ja kuvaa liuenneen aineen vaikutusta veden potentiaaliin. Yleisesti jonkun aineen liukeneminen veteen vähentää veden vapaata energiaa laimentamalla sitä (entropia kasvaa koska liuenneet molekyylit kasvattavat järjestelmän epäjärjestäytyneisyyttä). Puhtaan veden konsentraatio on n. 56 mol dm-3. Liuottamalla aineita veteen vähentää siis  \psi _{s}\,\!, tehden siitä negatiivisen verrattuna pelkän veden arvoon  \psi _{s}=0\,\!. Laimeille liuoksille  \psi _{s}\,\! vedessä hajoamattomille yhdisteille (kuten glukoosi) noudattaa van't Hoffin yhtälöä:
\psi _{p}\,\! on painepotentiaali, joka kuvaa (positiivisen tai negatiivisen) paineen vaikutusta veden potentiaaliin. Tällä on yleensä merkitystä vasta 5 metrissä (ja sitä korkeammalla). Negatiivinen paine vähentää veden potentiaalia (vähemmän energiaa, potentiaali pienenee), ja positiivinen paine kasvattaa sitä (enemmän energiaa, potentiaali kasvaa). Paine mitataan suhteessa merenpintaan. Tämä komponentti on tärkeä soluseinällisissä soluissa. Protoplasti puskee periksiantamatonta soluseinää vasten ja Newtonin kolmannen lain mukaan seinä puskee takaisin samalla voimalla. Tämä johtaa siihen, että esimerkiksi kasvit eivät nuupahda kasaan.
\psi _{g}\,\! on painovoiman vaikutukset sisällyttävä termi.
Osmoosi on siis veden liikettä suuremmasta vesipotentiaalista  \psi _{1}\,\! pienempään potentiaaliin  \psi _{2}\,\! ( \psi _{1}>\psi _{2}\,\!) puoliläpäisevän kalvon ylitse.
Osmoosi biologisissa järjestelmissä

Soluseinättömissä soluissa solukalvon ylitse ei ole merkittävää paine- tai painovoimaeroa. Vesipotentiaaliero riippuu siis pelkästään  \psi _{s}\,\!:stä, joka puolestaan riippuu liuenneiden aineiden konsentraatioista. Esimerkiksi punasolut ovat herkkiä osmoottiselle veden liikkeelle. Isotonisessa liuoksessa solun ulkopuolinen konsentraatio vastaa solun sisäistä, jolloin punasolut ovat normaalissa kaarevassa muodossaan (kts. kuva).
Hypotonisessa liuoksessa solun sisällä on suurempi konsentraatio ( \psi _{s1}<\psi _{s2}\,\!, missä  \psi _{s1}\,\! on solunsisäinen ja  \psi _{s2}\,\! solun ulkopuolinen), jolloin  \psi _{1}<\psi _{2}\,\! (eli solun sisällä on negatiivisempi  \psi \,\!, kuin sen ulkopuolella) ja vesi syöksyy soluun. Tämä johtaa solun pullistumiseen, joka voi johtaa jopa solun kokonaisvaltaiseen repeytymiseen. Tullessaan soluun vesi tasapainottaa konsentraatioeroja, ja solun paisuminen jatkuu, kunnes potentiaalit ovat yhtäsuuruiset. Hypertonisessa liuoksessa tilanne on päinvastainen ja vesi pakenee solusta. Välttääkseen mahdollisesti vahingolliset veden liikkeet, solut aktiivisesti pumppaavat ioneja solukalvon ylitse (mm. Na+, K+ ja Cl-) säädelläkseen konsentraatioeroja.
Soluseinällisissä soluissa hypotonisessa liuoksessa soluseinä vastustaa laajenemista johtaen paineeseen. Tämä johtaa  \psi _{p}\,\! kasvuun, joka kasvaa, kunnes solunsisäinen  \psi \,\! on sama, kuin solun ulkopuolinen. Hypertonisessa liuoksessa tilanne on päinvastainen: vesi poistuu solusta, kunnes  \psi _{p}=0\,\!. Vesi jatkaa poistumistaan, kunnes solun tilavuus on pienentynyt tarpeeksi, jotta  \psi _{s}\,\! on tasapainottanut solunsisäisen  \psi \,\!:n vastaamaan solunulkopuolista. Tämä johtaa usein solukalvon kuoriutumiseen pois soluseinältä, eli plasmolyysiin. Myös soluseinälliset solut pumppaavat ioneja (pääasiassa H+) estääkseen radikaalit veden liikkeestä johtuvat muutokset.
Soluseinällisen solun kasvu vaatii myös soluseinän rakenteen löysentämistä. Solu laskee sisäistä  \psi \,\! laskemalla  \psi _{s}\,\!:tä pumppaamalla sisään veteen liuenneita aineita. Tämä johtaa veden sisääntuloon, ja sitä kautta  \psi _{p}\,\!:n kasvuun (paineen kasvuun), joka työntää soluseinän uuteen laajempaan muotoon. Jotkut antibiootit heikentävät bakteereiden soluseiniä, pienentäen niiden kykyä sietää sisäistä painetta johtaen bakteerisolujen hajoamiseen.
Osmoottinen mekanismi

Vesi pystyy ylittämään solukalvot ilman huomattavia ongelmia huolimatta veden pienestä rasvojen läpäisykyvystä. Solukalvoilla onkin niin kutsuttuja akvaporiini-proteiineja (engl. aquaporins), joiden rakenteessa on n. 400 nm suuruinen reikä, joka mahdollistaa veden liikkeen. Solu reguloi akvaporiineja fosforyloinnilla ja solunsisäisellä Ca2+:n konsentraatiolla. Nykytietämyksen mukaan osmoosi on yhdistelmä yksittäisten vesimolekyylien diffuusiota solukalvon lävitse, sekä suurten määrien liikettä avointen akvaporiinien läpi.
Osmoosi energiantuotannossa

Statkraft Norjassa on rakentanut maailman ensimmäisen pilottiluonteisen osmoosivoimalaitoksen, jonka toiminta alkoi 24. marraskuuta 2009. Ensimmäinen täysikokoinen kaupallinen laitos voisi olla toiminnassa vuonna 2015. Osmoosivoimalaitos käyttää meriveden ja makean jokiveden välistä painetta uusiutuvana energianlähteenään.
Aiheesta muualla

Opetus.tv: Biologian etäopiskeluympäristö, Osmoosi
Osmoosi malli, flash (Arkistoitu – Internet Archive)
Punasoluja hypertonisessa, isotonisessa ja hypotonisessa liuoksessa.
Diakoftó

Diakoftó (kreik. Διακοφτό, kath.kreik. Διακοφτόν, Diakoftón) tai Diakoptó (kreik. Διακοπτό, kath.kreik. Διακοπτόν, Diakoptón) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Diakoftó eli Diakoptó, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Íosta
Diákopo eli Diakoftó, saari Diapontisilla saarilla Jooniansaarten saariryhmässä lähellä Korfua
Diakoptó, kaupunki Aigiáleian kunnassa Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Diakoftó”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalógeros

Kalógeros (kreik. Καλόγερος, ”Munkki”) tai Kalógeroi (kreik. Καλόγεροι, ”Munkit”) tai Kalógiros (Καλόγηρος) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:
Kalógeros, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Síkinosta
Kalógeroi, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Tínosta
Kalógeroi, saariryhmä Kykladien saariryhmässä lähellä Polýaigosta
Kalógeroi, saariryhmä Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä Ándroksen, Antípsaran ja Chíoksen välissä
Kalógiros, saari Ekhinadeilla Jooniansaarten saariryhmässä
Kalógiros, saari Kalógeroi-saarilla Kykladien saariryhmässä lähellä Polýaigosta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kalógeros”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.