stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jan Akkerman (albumi)

| Jan Akkerman Jan Akkerman |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Soundpush Studios, Blaricum   Morgan Studios, Lontoo
 Julkaistu: 1977
 Formaatti: LP-levy
 Tuottaja(t): Richard DeBois
 Tyylilaji: soitinmusiikki, fuusiojazz
 Kesto: 39.35
 Levy-yhtiö: Atlantic Records
Jan Akkerman on hollantilaisen Focus-yhtyeen kitaristina tunnetuksi tulleen Akkermanin sooloalbumi vuodelta 1977. Kyseessä on instrumentaalilevy. Albumin on tuottanut Richard DeBois ja levy-yhtiö on newyorkilainen Atlantic Records.
Julkaisuun on osallistunut myös WEA Records B.V., joka on toiminut Hilversumissa.
LP-levyjä on valmistettu Saksassa ja tällöin jakelijana on toiminut WEA Musik GmbH, joka on Warner Communicationsin yhtiö.
Albumin on äänittänyt Jan Schuurman Soundpush-studioilla Blaricumissa. Jousisoittimet on äänitetty Morgan-studioilla Lontoossa.
Miksauksen ovat tehneet Richard DeBois, Jan Schuurman kappaleiden "Angel Watch", "Pavane" ja "Gate to Europe" osalta sekä Jay Denson. Masteroinnin ovat tehneet Henk Horden ja André Leenders EMI:n studioilla Heemstedessä.
Levykannen on suunnitellut Rens Benerink ja valokuvan on ottanut Joost Noordhoek. Retusoinnin on tehnyt amsterdamilainen Four Colors -yritys. Jan Akkerman -logon on tehnyt Wim Ballendux. Taiteellisina johtajina ovat toimineet Rens Benerink ja Hans Tonino. Tonino on toiminut myös vastaavana tuottajana. Kitarat on kustomoinut Anno Galema.
Kappaleet

Jan Akkerman on tehnyt kaikki kappaleet ja niiden sovitukset. Jousi- ja huilusovitukset on tehnyt Michael Gibbs. Julkaisija on Radio Tele Music.
Sivu 1
Crackers – 3.50
Angel Watch – 10.05
Pavane – 5.30
Sivu 2
Streetwalker – 6.55
Skydancer – 5.05
Floatin' – 5.10
Gate to Europe – 3.00
Muusikot

Jan Akkerman – kitarat
Joachim Kühn – kosketinsoittimet
Cees van der Laarse – basso
Bruno Castelucci – rummut
Pierre van der Linden – rummut kappaleella "Floatin'"
Neppie Noya – lyömäsoittimet
Jousisoittajia on johtanut Roger Webb.
In the Garden of Venus

| In the Garden of Venus Modern Talking |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1987
 Julkaistu: 1987
 Tuottaja(t): Dieter Bohlen
 Tyylilaji: Synthpop
 Kesto: 34.06
 Levy-yhtiö: BMG
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Modern Talkingin muut julkaisut
| Romantic Warriors 1987 | In the Garden of Venus 1987 | Back for Good 1998 |
In the Garden of Venus on Modern Talkingin albumi vuodelta 1987. Albumi on kaksikon viimeinen ennen 90-luvun lopun paluuta. Siltä kuulee vaikutukset monista Dieter Bohlenin projekteista ko. vuonna, esim. levy sisältää monia täsmälleen samoja sanoituksen osia ja ilmaisuja kuin jotkut toiset kappaleet tällä sekä muilla albumeilla, joiden kappaleista Bohlen on vastuussa[lähde? ]. Levy ei menestynytkään edellisten julkaisuiden tavoin.[lähde? ]
Kappaleet

In 100 Years – 4.00
Don't Let it Get You Down – 3.42
Who Will Save the World – 3.46
A Telegram to Your Heart – 2.53
It's Christmas – 3.54
Don't Lose My Number – 3.11
Slow Motion – 3.42
Locomotion Tango – 3.51
Good Girls Go to Heaven – Bad Girls Go to Everywhere – 3.37
In 100 Years (Reprise) – 1.27
Hongkongin vuosien 2019–2020 mielenosoitukset

Mielenosoitus 16. kesäkuuta 2019
Hongkongissa on järjestetty vuosina 2019–2020 lukuisia suuria mielenosoituksia. Mielenosoitukset alkoivat vastustuksesta Hongkongin hallituksen ehdottamaa luovutuslakiesitystä kohtaan. Hongkong on ollut Kiinan vallan alla vuodesta 1997. Siellä on säilynyt oma lähellä länsimaista ollut lakinsa. Vuonna 2019 esitettiin uusi laki, joka sallii Hongkongin viranomaisten luovuttaa vakavista rikoksista syytettyjä myös Kiinaan. Kiinan vankiloissa ja leireillä on paljon huonommat olot kuin Hongkongissa. Hongkongin opposition mukaan lakia oli tarkoitus demokratia-aktivismin vaientamiseen. Hongkongin viranomaiset vakuuttivat, ettei laki ollut poliittinen.
Tästä huolimatta 9. kesäkuuta alkoivat satojen tuhansien ihmisten protestit ja mellakat, jotka jatkuivat kuukausia. Ne häiritsivät huomattavasti Hongkongin arkea. Junat eivät aina kulkeneet, koulut saattoivat olla kiinni jne. Protestit jatkuivat, vaikka Hongkongin johtaja veti luovutuslain pois. Noin 10 ihmistä kuoli mellakoissa tai niiden seurauksena. Myös sivullisia joutui protestoijien raivon uhriksi, esimerkiksi mandariinikiinan puhumisen takia. Molemminpuolinen väkivalta kiihtyi marraskuussa 2019, ja Kiina uhkasi palauttaa järjestyksen voimatoimin. Kiinan kannan mukaan protestit ovat radikaalien luomus ja ulkomailta rahoitettuja.  Kiinan hallinnon mielestä länsimedia oli puolueellinen.
Kiinan hallitus ajoi parlamentissa läpi turvallisuuslain, joka astui voimaan 30.  heinäkuuta 2020 mennessä.
Lain tarkoitus oli rauhoittaa protestit. Hongkongilaiset reagoivat tähän pelokkaasti: poistivat oppositiota tukevia someviestejä, iskulauseita ja ainakin yksi aktivisti pakeni Hongkongista.
Luovutuslaki

Hongkongin ja Taiwanin välillä ei ole rikollisten luovutussopimusta. Eräs mies murhasi Taiwanissa tyttöystävänsä ja pakeni Hongkongiin. Miestä ei tuomittu siellä murhasta koska rikos oli tehty Taiwanissa. Hän sai tuomion vain rahanpesusta. Mies vapautui vankilasta lokakuussa 2019. Taiwan halusi miehen takaisin murhatuomiota varten. Niinpä Hongkongin viranomaiset laativat lain, jonka perusteella vakavasta yli 7 vuoden vankeustuomion rikoksesta epäillyn saattoi luovuttaa Kiinaan, Taiwaniin tai Macaoon.
Luovutuslaki mahdollistaisi Hongkongin kansalaisten pidätyksen ja luovutuksen Manner-Kiinaan kiinalaisten viranomaisten pyynnöstä. Tämä heikentäisi Hongkongin autonomiaa. Hongkongissa on pelätty Kiinan kansantasavallan hallinnon käyttävän esitettyä lakia Hongkongin ihmisoikeusaktivistien, toimittajien ja asianajajien pidättämiseen poliittisista syistä. Viranomaisten mukaan laki ei ollut poliittinen. Lain vastustajien mukaan Kiinassa on paljon virheellisiä tuomioita, vankiloissa kidutusta.
Suuria mielenosoituksia on järjestetty kesäkuusta 2019 alkaen.
Muut syyt

Levottomuuksien jatkuminen ja kiihtyminen luovutuslain poisvetämisestä huolimatta osoitti, että hongkongilaisten tyytymättömyyden juuret ovat syvemmällä; kiistelty laki oli vain kipinä, joka sytytti pitkään kyteneen ruutitynnyrin. Perussyy protesteihin on Hongkongin eri suuntauksia edustavien aktivistien huoli ns. tavallisen kansan taloudesta, vapaudesta ja identiteetistä. Hongkong sulautetaan Kiinaan lopullisesti vuonna 2047. Protestoijat pelkäävät Kiinan hallinnon pyrkivän nopeammin kiinalaistamaan Hongkongin. Poliisi on kovaotteinen.
Hongkongin merkitys koko Kiinan taloudelle on vähentynyt voimakkaasti siitä lähtien, kun Yhdistynyt kuningaskunta palautti alueen Kiinalle. Kun vuonna 1997 Hongkongin osuus Kiinan bruttokansantuotteesta oli lähes 20 prosenttia, vuonna 2019 se oli enää kolme prosenttia. Kiinan markkinoille pyrkivät länsimaiset yritykset ovat Manner-Kiinan avautumisen myötä voineet asioida suoraan mannerkiinalaisten kanssa eivätkä ole enää tarvinneet aiemmin välittäjän roolissa ollutta Hongkongia. Lisäksi hongkongilaiset olivat vuonna 1997 keskimäärin koulutetumpia ja kielitaitoisempia kuin mannerkiinalaiset, mutta myöhemmin ero on kaventunut.
Hongkongissa kiinalaisia pidetään monesti seudulle kuulumattomina ulkomaalaisina. Hongkongin kalliit vuokrat luovat tyytymättömyyttä elintasoon.Kaikille ei riitä kyllin tilavia asuntoja. Hongkongin talous ei ole enää modernisaation veturi Kiinan mannermaalla, niin kuin se oli 90-luvulla. Niinpä talouden epävarmuus on suurempaa kuin ennen. Kiinan on katsottu viime vuosina sekaantuneen aiempaa enemmän alueen sisäpolitiikkaan. Kiinan toimien pelätään myös heikentävän Hongkongin asemaa talouskeskuksena.
Tausta

Vuoden 2003 protestien tuloksena hyllytettiin turvallisuuslakeja. Hongkongissa oli laajoja mielenosoituksia myös vuonna 2014. Tässä "sateenvarjovallankumouksessa" mielenosoittajat vastustivat sitä, ettei Kiina sallinut vapaata ehdokasasettelua tulevissa vuoden 2017 vaaleissa. Nämä protestit eivät muuttaneet Kiinan politiikkaa Hongkongin suhteen.
Vuonna 2020 > Tausta

Kiina pelkäsi asemansa Hongkongissa heikkenevän syksyn 2020 vaaleissa. Se oli myös kyllästynyt protesteihin ja Hongkongin virkailijoihin. Niinpä Kiina ajoi voimakkaasti turvallisuuslakia Hongkongiin vuonna 2020. Koronaviruspandemia esti suuret protestit. Ehkä tätä hyväksikäyttäen Kiinan hallitus alkoi säätää turvallisuuslakeja 21. toukokuuta 2020 alkaen. Yhdysvallat varoitti Kiinaa siitä.  Kiina vakuutti, ettei turvallisuuslaki rajoita Hongkongin lehdistön-, kokoontumis- ja kansalaisvapauksia. Toisaalta se sanoi, että suurprotestit vaarantavat Kiinan turvallisuuden.
Vuonna 2020 > Protesteja

15. toukokuuta turvallisuslain vastustajat aloittivat protestit ensi kertaa kuukausiin.  Kiinan ulkoministeri vaati turvallisuuslakia heti voimaan.
24. toukokuuta tuhannet protestoijat osoittivat mieltään . Poliisi käytti mm.  kyynelkaasua ja vesitykkejä. Kiina varoitti Yhdysvaltoja puuttumasta tilanteeseen.
Turvallisuuslaki voimaan

Kiinan parlamentti hyväksyi 28. kesäkuuta 2020 turvallisuuslain. Se astui voimaan 30. kesäkuuta. Laki kielsi separatismin, terrorismin ja ulkomaiden vaikutuksen Hongkongin politiikaan jopa elinkautisen uhalla. Laki kielsi sen rikkojia asettumasta Hongkongissa ehdokkaiksi vaaleihin. Se myös mahdollisti epäillyn siirtämiseen Hongkongista Kiinaan.
Kriitikot sanoivat turvallisuuslain päättäneen ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -kauden, jolloin Hongkongilla oli laaja itsemääräämisoikeus.
Hongkongin hallintojohtaja Carrie Lam sanoi, että Hongkong aikoo soveltaa uutta lakia ankarasti. Kiina perusti Hongkongiin kansallisen turvallisuusviraston valvomaan lain noudattamista ja ulkomaalaisia. Hongkongin turvallisuusjohtaksi nimettiin Kiinan protestien kukistamisesta tunnettu Zheng Yanxiong. Hongkongilaiset puhdistivat muun muassa sosiaalisen median tilejään poliittiseen aktivismiin viittaavasta materiaalista.
Hongkong pidätti lakia vastaan protestoivia osin uuden turvallisuuslain perusteella.
Demokratialiikkeen johtaja pakeni.Aktivistit suunnittelivat pakolaisparlamenttia. Kirjastosta ei saanut lainata kirjoja, jotka olivat turvallisuuslain vastaisia. Opiskelijat eivät saaneet osallistua poliittiseen toimintaan.
Monilla hongkongilaisilla on Britannian ulkomailla asuvan kansalaisen passi. Kiina uhkasi Britanniaa vastatoimilla, jos tämä antaa kansalaisuuden hongkongilaisille. Yhdysvallat määräsi lisää pakotteita Hongkongin Kiinan tukemalle johdolle.
Hongkongin demokratiaa kannattava oppositio järjesti 12. heinäkuuta 2020 vaalit, joissa äänesti 320 000 hongkongilaista. Viranomaisten mukaan vaalit saattoivat kuitenkin rikkoa turvallisuuslakia. Poliisi ratsasi vaalitoimiston paria päivää ennen vaaleja, muttei estänyt itse äänestystä.
Kiina pidätti uuden lain nojalla ainakin 25, ja muiden lakien pohjalta muita oppositioaktivisteja.
Kiina sääti 11. marraskuuta 2020 lain, jonka mukaan Hongkongin kansanedustajien on hyväksyttävä Kiinan valta. Hallitus erotti neljä kansanedustajaa, ja loput demokratialiikettä tukeneet kansanedustajat erosivat.
Hongkongissa oli 20. mararskuuta oikeudenkäynti kolmea johtavaa demokratia-aktivistia vastaan. Heitä syytettiin ihmisten kutsumisesta pääpoliisiaseman saartoon Aktivistit ovat Agnes Chow, Ivan Lam ja Joshua Wong. Kaikki myönsivät tekonsa, vaikka vain yksi heistä aikoi etukäteen niin tehdä.  Aktivistit saivat 7–13,5 kuukauden vankeusrangaistukset.
Vuoden 2021 alussa Hongkongin poliisi pidätti kymmeniä laajassa operaatiossa. 28. maaliskuuta 2021 Hongkongin poliisi kertoikin nostaneensa syytteet 47:ää vastaan salaliitosta vallankumouksen toteuttamiseksi. Syytetyjen joukossa oli muun muassa oppositiopoliitikkoja, akateemikoita, mediavaikuttajia ja asianajajia.
Kiinan kansankongressi ilmoitti 5. maaliskuuta 2020, jotta Hongkongin vaalijärjestelmää tuliee muuttaa niin, että patrioottiset voimat pysyvät alueella vallassa. Kiina määräsikin demokratiaa kaventavat muutokset 30. maaliskuuta. Muun muassa ehdokkaiden taustat tarkistetaan. Lainsäädäntöelimeen valitaan vaaleilla entistä vähemmän jäseniä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hongkongin vuosien 2019–2020 mielenosoitukset Wikimedia Commonsissa
Varhainen luovutuslain vastainen mielenosoitus Hongkongissa 31. maaliskuuta 2019.
Mellakka 25. elokuuta.
Izusaaret

| Izusaaret |
| --- | --- |

Merialue:  Tyyni valtameri
Saaria yht.:  17
Suurin saari:  Izu Ōshima
Pinta-ala:  301,56 km²
Valtio
Valtio:  Japani
Provinssi:  Tokion prefektuuri
Piirikunta:  Hachijō, Miyake, Ōshima
Väestö
Väkiluku:  24 645
Izusaaret on ovat Japanille kuuluva lähes kahdenkymmenen saaren ja luodon muodostama saariryhmä, joka levittäytyy noin 700 kilometrin matkalle Tokiosta etelään. Yhdeksän saarta on asuttuja, ja ne muodostavat hallinnollisesti kaksi kaupunkia ja kuusi kylää, jotka ovat osa Tokion prefektuuria.
Suurin saarista, tuliperäinen Izu Ōshima (koordinaatit 34°44′N, 139°24′E), on 120 km päässä Tokiosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Izusaaret Wikimedia Commonsissa
Iskelmäprinssi – 48 alkuperäishittiä

| Iskelmäprinssi – 48 alkuperäishittiä  |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1999
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 134.12
 Levy-yhtiö: Warner Music
Iskelmäprinssi – 48 alkuperäishittiä on suomalainen kokoelma-CD vuodelta 1999. Albumilla on iskelmätaltiointeja vuosilta 1955–1969, laulajina muun muassa Eino Grön, Laila Kinnunen ja Olavi Virta. Suurin osa kokoelman sävellyksistä on niin sanottuja käännösiskelmiä, useat italialaista tai yhdysvaltalaista alkuperää. Iskelmäprinssi-nimestä huolimatta levy ei ole saman nimisen, vuonna 1991 valmistuneen suomalaisen iskelmäelokuvan soundtrack. Kyseisen soundtrackin nimi on Lauluja elokuvasta Iskelmäprinssi.
Romanttisten iskelmien ohella kokoelma-CD:llä on muutama huumori-iskelmä. Mukana on myös Euroviisu-historiaa, kuten Muistojeni laulu, Suomen edustuskappale vuodelta 1963 ja Suomen karsinnoissa 1969 kilpaillut Maailman pihamaat.
Kappaleet > CD 1

(Kesto 65:53)
Kuinka paljon rakkautta (2:40) - Brita Koivunen
(Dalla strada alle stelle) - V. Panzuti - G. Perotti - Suom. san. Saukki - Sov. J. Salo - 1959 Scandia
Liian paljon rahaa (1:58) - Eino Grön
Säv. Toivo Kärki - san. Reino Helismaa -  sov. Luciano Viani - 1959 Fazer
Onni jonka annoin pois (3:07) - Eila Pellinen
Säv. ja sov. T. Kärki - san. R. Helismaa - 1958 Fazer
Ikkunaprinssi (2:31) - Olavi Virta
(Glendora) - Ray Stanley - suom. san. Saukki - sov. K. Vasa - 1957 Levytukku
Maruzzella (2:51) - Seija Karpiomaa
R. Carosone - E. Bonagura - suom. san. Saukki - sov. J. Salo - 1957 Scandia
Rakkauden satu (2:27) - Jorma Lyytinen
(Histoire d'un amour) - Carlos Almaran - suom. san. Merja - sov. O. Malinen - 1959 Fazer
Milloin, milloin, milloin (2:41) - Vieno Kekkonen
(Quando, quando, quando) - T. Renis - E. Cesari - A. Testa - suom. san. K. Tuomisaari - sov. N. Johansson - 1962 Scandia
Monika, Monika, Monika (3:02 - Juha Eirto
Säv. Olavi Karu - san. Olaus - sov. T. Kärki - 1955 Fazer
Muistojeni laulu (2:47) - Laila Halme
Säv. ja san. Börje Sundgren - 1963 Discophon
Kuinka saatoitkaan (2:36) - Olavi Virta
(Oh, What You Do to Me) - K. Twomey - F. Wise - B. Weisman - suom. san. Saukki - sov. E. Virtanen - 1961 Scandia
Kellä tulta, sillä onni (2:32) - Laila Kinnunen
(Everybody Loves a Lover) - R. Allen - R. Adler - suom. san. Saukki - sov. J. Salo - 1959 Scandia
Eron hetki on kaunis (2:45) - Taisto Tammi
Säv. ja sov. T. Kärki - san. H. Neva - 1965 Fazer
Käy tanssimaan (2:27)- Brita Koivunen
Trad. - sov. Jaakko Salo - san. Saukki - 1962 Scandia
Ipaneman tyttö (2:23) - Laila Kinnunen
(The Girl from Ipanema) - A. C. Jobim - V. de Moraes - suom. san. K. Tuomisaari - sov. E. Linnavalli - 1964 Scandia
Diivaillen (2:58) - Lasse Liemola
(Puttin' on The Style) - N. Cazden - suom. san. Lala - 1957 PSO
Pikku rahastaja (2:23) - Marion Rung
Säv. T. Kärki - san. R. Helismaa - sov. P. Lasanen - 1962 Fazer
Saanhan viimeisen tanssin (2:30) - Eino Grön
(Save the Last Dance for Me) - D. Pomus - M. Shuman - suom. san. Saukki - sov. E. Melakoski - 1961 Fazer
Odota en (2:48) - Ann Christine
(Quando vedrai la mia ragazza) - E. Ciacci - suom. san. Solja Tuuli - sov. E. Linnavalli - 1964 Scandia
Iltatuulen viesti (3:17) - Aikamiehet
Säv. ja san. Martti Jäppilä - sov. A. Kosonen - 1964 PSO
Illalla, illalla (3:15) - Laila Kinnunen
(Chell'alla) - S. Taccani - suom. san. Saukki - sov. J. Salo - 1957 Scandia
Kun ilta ehtii (2:33) - Olavi Virta
Robert von Essen - suom. san. O. Virta - sov. K. Valkama - 1963 Scandia
Kun twistataan (2:19) - Ann Christine ja Four Cats
(Let's Twist Again) - K. Mann - D. Appell - suom. san. K. Tuomisaari - sov. J. Salo - 1962 Scandia
Vaarallista onnea (2:25) - Eino Grön
(Dangerous Happiness) - J. Waard - A. Sandström - G. Fröman - suom. san. Saukki - sov. J. Salo - 1963 Scandia
Epävireiset sydämet (2:23) - Laila Kinnunen
(Desafinado) - A. C. Jobim - N. Mendonca - suom. san. Saukki - sov. J. Salo - 1962 Scandia
Kappaleet > CD 2

(Kesto 68:19)
Kaunis nainen (2:47) - Eero ja Jussi & The Boys
(Oh, Pretty Woman) - R. Orbison - W. Dees - suom. san. Solja Tuuli - 1964 Discophon
Jos helmiä kyyneleet ois (3:27) - Paula Koivuniemi
Säv. T. Kärki - san. H. Neva - sov. N. Johansson - 1968 Finnlevy
Kohtalon tähti (2:22) - Timo Jämsen
(Flaming Star) - S. Edwards - S. Wayne - suom. san. Saukki - sov. J. Salo - 1961 Scandia
My Boy Lollipop (1:58) - Marion Rung
R. Spencer - J. Roberts - M. Levy - suom. san. Kullervo - sov. S. Nygård - 1964 Fazer
Hiljainen kitara (3:00) - Danny
(Gringo's Guitar) - Cindy Walker - suom. san. J. Vainio - sov. E. Linnavalli - 1966 Scandia
Letkis (2:23) - Katri Helena
Säv. Rauno Lehtinen - san. Saukki - sov. J. Petersen - 1965 PSO
Kotihipat (2:14) - Johnny
(Jailhouse Rock) - J. Leiber - M. Stoller - suom. san. K. Tuomisaari - sov. E. Linnavalli - 1964 Scandia
Ehkä suukon antaa saan (2:31) - Kirka
(Happy Birthday Sweet Sixteen) N. Greenfield - N. Sedaka - suom. san. P. Reponen - sov. E. Linnavalli - 1968 Scandia
Poikien kuvat (2:47) - Katri Helena
Säv. Gunnar Pedersen-Bundgard - san. P. L. Saarinen - sov. J. Petersen - 1963 PSO
Liisan koira (3:21) - Eero ja Jussi & The Boys
(Walkin' the Dog) - R. Thomas - suom. san. J. Raittinen - 1965 Discophon
Piilopaikka (3:16) - Danny
(You've Got Your Troubles) - R. Greenaway - R. Cook - suom. san. J. Vainio - sov. E. Linnavalli - 1965 Scandia
Erottamattomat (2:22) - Esko Rahkonen
Säv. ja san. Unto Mononen - sov. A. Fuhrmann - 1966 Fazer
Rakastuin sinuun liian helposti (2:51) - Johnny
(I Could Easily Fall in Love with You) - H. Marvin - J. Rostill - B. Welch - B. Bennett - suom. san. J. Vainio - 1965 Scandia
Pääsi rinnallein painuu (2:31) - Kirka
(Put Your Head on My Shoulder)Paul Anka - suom. san. P. Reponen - sov. E. Linnavalli - 1969 Scandia
Maailman pihamaat (3:12) - Katri Helena
Säv. Åke Granholm - san. Saukki - sov. O. Runne - 1969 PSO
Yeh, Yeh (3:08) - Lasse Mårtenson
R. Grant - P. Patrick - J. Henricks - suom. san. Saukki - sov. L. Mårtenson - 1965 Fazer
Rebecca (2:29) - Danny
V. Pagano  - C. Loti - T. Madinez - suom. san. K. Tuomisaari - sov. E. Linnavalli - 1967 Scandia
Maailmain (3:05) - Eero ja Jussi & The Boys
(The End of the World) - A. Kent - S. Dee - suom. san. J. Raittinen - 1966 Discophon
Sulle silmäni annan (3:02) - Seija Simola
(Ti regalo gli occhi miei) - Vittorio Ferri - suom. san. Saukki - sov. A. Raninen - 1969 Discophon
Mä lähden Stadiin (2:47) - Carola ja Lasse Mårtenson
(Jackson) - G. Rogers - B. E. Wheeler - suom. san. P. Reponen - sov. E. Linnavalli - 1967 Scandia
Elsa, kohtalon lapsi (2:43) - Martti Innanen
Säv. ja sov. P. Naseva - san. P. Kutvonen - 1967 Finndisc
Tenkka-tenkka-poo (3:19) - Simo Salminen
Trad. - sov. Jaakko Salo - san. J. Virtanen - 1968 Scandia
Urjalan taikayö (2:23) - Martti Innanen
Säv. ja sov. Erik Lindström - san. M. Innanen - J. Waard - 1967 Finndisc
Rapurallaa (2:44) - Esa Pakarinen
Säv. ja sov. Toivo Kärki - san. J. Vainio - 1967 Finnlevy
Aiheesta muualla

Fono
Pinkka-kirjastot[vanhentunut linkki]
Islannin kansallis- ja yliopistokirjasto

| Islannin kansallis- ja yliopistokirjasto> Landsbókasafn Íslands — Háskólabókasafn |
| --- | --- |

 Arkkitehtien Manfreð Vilhjálmsson ja Þorvaldur S. Þorvaldsson suunnittelema Islannin kansallis- ja yliopistokirjaston rakennus (avattu 1994) Reykjavikissa.
Osoite:  Arngrímsgata 3, 107 Reykjavík, Islanti
Sijainti:  Reykjavík, Islanti
Koordinaatit:  64.1429°N, 21.9508°W
Valmistumisvuosi:  1.12.1994 (avattu yleisölle)
Suunnittelija:  arkkitehdit Manfreð Vilhjálmsson ja Þorvaldur S. Þorvaldsson (Thurvaldur S. Thurvaldsson)
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Islannin kansallis- ja yliopistokirjasto (isl. Landsbókasafn Íslands — Háskólabókasafn; engl. The National and University Library of Iceland, NULI) on 1. joulukuuta 1994 perustettu Islannin yhdistetty kansalliskirjasto ja yliopistollinen kirjasto. Se muodostettiin liittämällä vuonna 1818 perustettu Islannin kansalliskirjasto (Landsbókasafn Íslands) ja vuonna 1940 perustettu Islannin yliopiston kirjasto yhteen.
Islannin kansallis- ja yliopistokirjaston rakennus on islantilaisten arkkitehtien Manfreð Vilhjálmsson (s. 1928) ja Þorvaldur S. Þorvaldsson (Thurvaldur S. Thurvaldsson) suunnittelema. Se rakennettiin vuosina 1978-1984 Reykjavíkin yliopiston kampusalueelle. Tämän jälkeen olivat vuorossa työt sisätiloissa. Kirjasto avattiin yleisölle joulukuussa 1994.
Kuvia

Islannin kansalliskirjastolla oli alkuvuosinaan tiloja Islannin nykyisessä parlamenttirakennuksessa (Alþingishúsið eli Althingishusid).
Islannin kansalliskirjasto toimi vuosina 1908–1994 tässä Islannin kansallisteatterin viereisessä sijaitsevassa rakennuksessa (Þjóðmenningarhús eli Thjodmenningarhus). Nykyään siinä toimii kansallinen kulttuuriperintökeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Islannin kansallis- ja yliopistokirjasto Wikimedia Commonsissa
Islannin kansallis- ja yliopistokirjaston kotisivut (englanniksi) (landsbokasafn.is)
National Centre for Cultural Heritage (vuoden 2009 postimerkki Islannin aiemmasta kansalliskirjaston ja -arkiston rakennuksesta) (englanniksi) (landogsaga.is)
Reykjavik UNESCO City of Literature (englanniksi) (issuu.com)
Aineistohaku Islannin kirjastoista[vanhentunut linkki] (englanniksi) (leitir.is)
Izumo no Okuni

| Izumo no Okuni |
| --- | --- |
 Izumo no Okuni kuvattuna maalauksen yksityiskohdassa 1600-luvun alkupuolelta.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1572
Kuollut: ei tunneta
Ammatti:  tanssija ja näyttelijä
Muut tiedot
Tyyli:  kabuki
Izumo no Okuni (jap. 出雲阿国, s. 1572) oli japanilainen Edo-kaudella elänyt tanssija ja näyttelijä, jota pidetään perinteisen japanilaisen teatteritaiteen muodon kabukin perustajana. Kabuki sai alkunsa Okunin Kiotossa vuonna 1603 aloittamista esityksistä. Okunin muusta elämästä tiedetään kuitenkin varmasti suhteellisen vähän.