stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kymin kirkko
Historia

Nykyinen Kymin kirkko on kolmas Helilään rakennettu kirkko, kahden edellisen puukirkon tuhouduttua tulipaloissa vuosina 1837 ja 1843. Kymin pitäjän ensimmäinen kirkko rakennettiin Kyminkartanon kappelin paikalle. Tämä puukirkko oli 1720-luvulle tultaessa huonokuntoinen ja uusi puukirkko päätettiin rakentaa Helilään Kyminkartanon alueen sijasta. Helilään rakennettu puukirkko tuhoutui tulipalossa helmikuussa 1837. Lähes valmistunut uusi puukirkko tuhoutui tuhopoltossa 21. marraskuuta 1843. Keväällä 1847 senaatti hyväksyi intendentinkonttorin piirustukset, joiden mukaan uusi kirkko oli rakennettava kivestä.
Arkkitehtuuri ja esineistö

Kymin kirkko edustaa tyyliltään uusklassista arkkitehtuuria. Kirkko rakennettiin Carl Ludvig Engelin johtaman Suomen intendenttikonttorin tyyppipiirustusten mukaan. Kirkkosalin korkeus on 14 metriä ja istumapaikkoja on lähes 800 hengelle.
Edellisistä kirkoista on säilynyt esineistöä nykypäiviin saakka, joista vanhimmat ovat Karl Henrik Wrangellin vuonna 1731 lahjoittama ehtoolliskalkki ja öylättilautanen. Kattokruunut ovat böömiläistä kristallia, joista vanhin on vuodelta 1790. Kirkonkellot on alun perin valmistettu Forsbyn ruukin kirkkoon Pernajassa vuonna 1736. Alttaritaulu Jeesus Getsemanessa on Berndt Godenhjelmin maalaama vuodelta 1865. Kirkon lasimaalaukset on tehnyt Tapani Lemminkäinen 1964.
Kirkon nykyiset urut ovat tanskalaisen urkurakentamon Bruno Christensen & Sønner rakentamat ja ne otettiin käyttöön vuonna 1991. Uruissa on 43 äänikertaa. Aikaisemmat urut olivat Jens Zachariassenin vuodelta 1894 ja E. F. Walkerin vuodelta 1951.
Sankarihautausmaa

Sankarihautausmaa sijaitsee Vanhan hautausmaan vieressä kirkon länsipuolella. Alueen suunnitteli arkkitehti Hilding Ekelund, joka suunnitteli myös muistokiven, johon kuvanveistäjä Viktor Jansson veisti reliefin.
Aiheesta muualla

Kymin kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Parvelta kohti alttaria
Kymin Sankarimuistomerkki vuodelta 1951.
Lagstads skola

Lagstads skola on Espoon keskuksessa sijaitseva ruotsinkielinen peruskoulu, jossa toimii luokat 1–10. Koulun rehtorina toimii Agneta Torsell.
Rakennushistoriaa

Ruotsinkielinen Lagstads skola oli Espoon ensimmäinen kansakoulu, alun perin nimeltään Lagstads folkskola. Se rakennettiin vuosina 1871–1874 Espoonjoen varteen kirkon omistamalle tilalle Espoon kirkon vastarannalle. Puurakennuksessa oli luokkahuone erikseen tytöille ja pojille sekä naisopettajan asunto. Erikseen oli pihapiirissä oli miesopettajan asunto sekä talousrakennus. Vuonna 1954 valmistuneen kivikoulun on suunnitellut arkkitehti Toivo Pelli. Vuonna 2017 tehdyssä Espoon koulurakennusten inventoinnissa sen todetaan olevan hyvin toteutettua julkista arkirakentamista ajalleen tyypillisin ratkaisuin. Ensimmäisen laajennuksen sanotaan soveltuvan vanhaan rakennukseen ja ympäristöönsä paremmin kuin toisen, vuonna 2006 toteutetun.
Aiheesta muualla

Koulun kotisivut (ruotsiksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Lauluja sinusta

| Lauluja sinusta Marion Rung |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1974
 Tuottaja(t): Raimo Henriksson
 Levy-yhtiö: EMI
Marion Rungin muut julkaisut
| Marion Rung 1962-1966 1973 | Lauluja sinusta 1974 | Marionin parhaita 1974 |
Lauluja sinusta on Marion Rungin vuonna 1974 julkaistu albumi. Albumi on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän.
Kappaleet

| --- | --- |
 A-puoli Uskon lauluun (I Believe In Music)  Vain sinusta elän (Forever And Ever)  Rakkaani (Amor Mio)  Aina, aina, aina (Grande, Grande, Grande)  Kaikki minun on sinun (Love)  Sain muiston (Ey Sham) :  B-puoli  Kertokaa tää kotiin (Tell Him That It's Snowing)  Harlemin laulu (Harlem's Song)  Luotan meihin kaikkiin (Imagine)  Tule tule tuutimaan (La Grande Roue)  Jokainen päivä on liikaa (Killing Me Softly With His Song)  Mä jään, sua kutsutaan (Goodbye My Love, Goodbye)
Aiheesta muualla

Albumi discogs.com-sivustolla
Lauri Sarhimaa

Lauri Tapio Sarhimaa (9. toukokuuta 1934 Taipalsaari – 21. tammikuuta 2022 Lappeenranta) oli valtiotieteen maisteri, joka työskenteli yli 30 vuotta sanomalehti Etelä-Saimaan päätoimittajana.
Lauri Sarhimaa syntyi kirvesmies Juhana Sarhimaan ja Iida Käkelän perheeseen. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1960 Marja-Leena Naumanen. Sarhimaa tuli ylioppilaaksi vuonna 1954 ja valmistui valtiotieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1959. Hän toimi Maakansan eduskuntatoimittajana vuosina 1959–1960 ja Etelä-Saimaan päätoimittajana vuodesta 1960 vuoteen 1992 asti. Sarhimaa on toimittanut teokset Lappeenrannan Osuuspankki 1922–1972 (1972, muiden kanssa), Lappeenranta kautta aikojen (1978, Aimo Vuorisen kanssa), Yhdeksän vuosikymmentä: aatehistoriallisia näkökulmia Lappeenrannan Uutisten, Itä-Suomen Sanomain ja Etelä-Saimaan vaiheita vv. 1885–1975 (1976) ja Etelä-Saimaan tarina (1985). Sarhimaa oli toimittaja-aikanaan myös ahkera kolumnisti.
Lauluja rakkaudesta (Kaija Koon albumi)

| Lauluja rakkaudesta Kaija Koo |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 14. maaliskuuta 2007
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tyylilaji: pop-rock
 Kesto: 64.48
 Levy-yhtiö: Warner Music
Kaija Koon muut julkaisut
| Minä olen muistanut 2006 | Lauluja rakkaudesta 2007 | H-Hetki 2007 |
Lauluja rakkaudesta on Kaija Koon vuonna 2007 julkaisema kokoelma-albumi.
Kappaleet

Kuka keksi rakkauden – 3.23
Minä muistan sinut – 2.25
Seuraavassa elämässä – 3.45
Taivas sisälläni – 4.14
Kuiskaaja – 4.10
Tulisit edes käymään – 3.12
Minun tuulessa soi – 3.19
Menneen talven lumet – 4.09
Sinua päin – 4.29
Niin kaunis on hiljaisuus – 3.34
Maailman tuulet vie – 4.23
Viimeinen lento – 3.00
Läpinäkyvää – 5.05
Kultainen ranta – 3.32
Viimeiset hitaat – 3.10
Jotain tärkeää – 3.43
Kylmä ilman sua – 2.38
Hyviä öitä – 2.28
Aiheesta muualla

Lauluja rakkaudesta Discogs-sivustolla
Kaija Koo
| --- | --- |
Studioalbumit:   Kun savukkeet on loppuneet  Tuulten viemää  Tuulikello  Unihiekkamyrsky  Operaatio jalokivimeri  Tinakenkätyttö  Mikään ei riitä  Viiden minuutin hiljaisuus  Joulukirkossa  H-Hetki  Irti  Kuka sen opettaa  Sinun naisesi  Taipumaton 
Kokoelmat:   Tuuleen piirretyt vuodet 1980–2000  Minä olen muistanut  Kaunis rietas onnellinen – Parhaat 1980–2011 
Sarjojen kokoelmat:   Suomen parhaat  Lauluja rakkaudesta  Tähtisarja – 30 suosikkia  Suomiklassikot 2 
Singlet:   ”Velho / Kolmen jälkeen aamulla”  ”Tyhjyys / Kuka huutaa”  ”Kaikki vanhat filmit”  ”Kun savukkeet on loppuneet”  ”Pelkään sua, pelkäät mua”  ”Kuka keksi rakkauden”  ”Hanat aukeaa”  ”Niin kaunis on hiljaisuus”  ”Tule lähemmäs beibi”  ”Kylmä ilman sua”  ”Seuraavassa elämässä”  ”Taivas sisälläni”  ”Viisi vuodenaikaa”  ”Tuulikello”  ”Maailman tuulet vie”  ”Minä muistan sinut”  ”Minun tuulessani soi”  ”Päivät lentää”  ”Siipiveikko”  ”Valomerkin aikaan”  ”Tinakenkätyttö”  ”Isä”  ”Ex-nainen”  ”Antaa olla”  ”Mikään ei riitä”  ”Yhtä kaikki”  ”Mentävä on”  ”Vapaa”  ”Kaunis rietas onnellinen”  ”Kuka sen opettaa”  ”Supernaiset”  ”Surulapsi”  ”Ajoin koko yön”  ”En pelkää pimeää”  ”Siniset tikkaat”  ”Nää yöt ei anna armoo”  ”Paa mut cooleriin”  ”Mun sydän”  ”Tule lähemmäs beibi 2018”  ”Pelkkää voittoo”  ”Onnellinen loppu”  ”Hullut päivät”  ”Taipumaton”  ”Sattuu”  ”Nopee hopee”  ”Vapaa (Mestarit)”  ”Onnea matkaan” 
Muuta:   Diskografia  Luettelo kappaleista
Kytölänlampi

| Kytölänlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°57′02″N, 26°47′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskujoki:  uoma Lappalanjärveen 
Järvinumero:  14.181.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  56,2 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  1,335 km  
Pinta-ala:  7,344 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKytölänlampi 
Kytölänlampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 7,3 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Lappalanjärven alueeseen (14.181) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 56,2 metriä mpy.
Kyocera

| Kyocera Corporation |
| --- | --- |

Tunnuslause:  "People Friendly"
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  TYO: 6971 NYSE: KYO
ISIN:  JP3249600002
Perustettu:  1959
Perustaja:  Kazuo Inamori
Avainhenkilöt:  Makoto Kawamura
Kotipaikka:  Kioto, Japani
Toimiala:  elektroniikkateollisuus
Kotisivu:  global.kyocera.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kyoceran päätoimisto Kiotossa
Kyocera Corporation on japanilainen yritys Kiotossa. Yritys on perustettu vuonna 1959 nimellä Kyoto Ceramic.
Yritys on julkinen. Se on listattu New Yorkin pörssiin. Vuonna 2007 sen liikevaihto oli 12,82 miljardia USA:n dollaria. Työntekijöitä on 61 468. Tuotteisiin kuuluu matkapuhelimet, digitaaliset kuvatuotteet, lasertulostimet ja aurinkokennot, joiden tuotanto nousee 180 MW:sta (2007) 500 MW:iin (2010).
Matkapuhelimet

Sanyo myi tappiollisen matkapuhelinyksikkönsä Kyoceralle 260 miljoonalla eurolla 1/2008. Kaupan jälkeen suurimmat matkapuhelimien tekijät ovat Nokia, Samsung, Motorola, Sony Ericsson, LG ja Kyocera (2008).
Historia

Kazuo Inamori perusti yrityksen vuonna 1959. Se valmisti keramiikkaa, tulostinlaitteita ja kuvatuotteita.
Osti Yashica Camera Companyn 1983, jossa Carl Zeiss -sopimus, Yashica- ja Contax-digitaalikamerat
1980-luku: CD-soittimia, kasettisoittimia, Kyotronic 85 -tietokone, keraamisia veitsiä
1/2000 osti kopiokonevalmistajan Mita Industrialin
2/2000 osti matkapuhelimien tuotannon Qualcommilta
2005 filmi- ja digitaalikameroiden tuotanto lopetettiin
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kyocera
Kvaliteetti (filosofia)

Kvaliteetti (kreik. ποιόν, poion, suom. ominaisuus, laatu) on Aristoteleen filosofian kategoria, joka kuvaa yleensä verbaalisesti, millainen jokin olio on.
Sanoja, jotka kuvaavat jonkin olion kvaliteettia ovat esimerkiksi: valkoinen, kylmä, paha, kieliopillinen tai aseistettu.
Substanssilla on yleensä vain yksi mahdollinen tila, mutta kvaliteetilla voi olla useampia kuin yksi tila esimerkiksi ajasta riippuen. Sama olio voi olla eri aikoina joko: kuuma tai kylmä, valkoinen tai musta, hyvä tai paha.
Alun perin kvaliteetit kuuluivat logiikan piiriin, mutta myöhemmin niitä on käytetty myös metafysiikassa. Aristoteleen lisäksi kvaliteetti käsitettä on kehittänyt mm. John Locke. Locke erotti toisistaan primaariset ja sekundaariset kvaliteetit. Primaariset kvaliteetit (mm. ulottuvuus, koko, lukumäärä, muoto ja liikkuvuus) kuuluvat kaikille materiaalisille olioille, kun taas sekundaariset ovat objektiin liittyviä voimia (mm. maku, haju ja väri).
Aristotelesta tuntemattomat tutkijat ovat voineet joinakin aikoina sekoittaa käsitteet substanssi ja kvaliteetti toisiinsa. Esimerkiksi elementit (tuli, maa, vesi, ilma) ja aineet (puu, sementti, kivi, sora, vesi) sekä muodot (pallo, tiiliskivi, pyramidi) on käsitetty sellaisinaan kvaliteeteiksi. Joissakin maissa, joissa Aristoteles ei ole tieteen perusta, opetetaan niin nykyäänkin.
Keskiajan lääketieteessä esimerkiksi uskottiin ruumiissa vaikuttaviin neljään kvaliteettiin eli ruumiinnesteisiin: Veri, lima, keltainen sappi ja musta sappi.
Uudella ajalla vaikuttanut filosofi John Locke on ratkaissut tämän ongelman erottamalla toisistaan primaariset ja sekundaariset kvaliteetit. Alkuperäinen Aristoteleen käsite kvaliteetti kuuluu sekundaaristen kvalitettien piirin ja uudet metafyysiset kvaliteetit puolestaan primaarisiin kvaliteetteihin.
Locke pyrki tuomaan verbaalista kvaliteettiajattelua ja uusia termejä myös uuden ajan fysiikan teorioihin, jotka perustuivat numeerisiin kuvauksiin.
Brittiläinen Amerikka

Brittiläinen Amerikka ja brittiläinen Länsi-Intia (engl. British America and the British West Indies) oli kokonaisuus Brittiläisen imperiumin siirtomaita Pohjois-Amerikassa. Ensimmäiset onnistuneet brittisiirtokunnat perustettiin Pohjois-Amerikkaan vuonna 1607. Kolmetoista siirtokuntaa julistautui itsenäiseksi brittivallasta heinäkuussa 1776 perustaen Yhdysvallat. Brittiläinen Amerikka lakkautettiin 1783, jolloin Ison-Britannian kuningaskunta tunnusti Yhdysvaltain itsenäisyyden. Jäljelle jääneeistä brittiläisistä alueista muodostettiin Brittiläinen Pohjois-Amerikka, josta myöhemmin tuli Kanada.
Laajasalon murha

Laajasalon murha on henkirikostapaus, joka tapahtui Helsingin Laajasalossa vuonna 2014. Murhan uhriksi joutui lokakuisena iltana ulkona olleeseen tilanteeseen puuttunut 58-vuotias nainen. Poliisi esitti pian kiinniotettavaksi kokoomusnuorten 28-vuotiaan Helsingin piiripäällikön Jukka Romppaisen. Romppainen tunnusti teon. Murhan uhri asui samassa kerrostalossa tekijän kanssa.
Tapahtumat

Romppaisen teko johtui raivosta, joka hänelle aiheutui kun nainen puuttui koiria ulkoiluttamassa olleen Romppaisen huonoon tyttöystävänsä koirien kohteluun. Hallitsemattoman raivon kohteena oli satunnainen uhri, jota Romppainen ei tuntenut entuudestaan. Syyttäjän mukaan Romppainen puri uhriaan useasti. Ruumis löydettiin merestä Laajasalon öljysatamasta. Nainen ei ollut ulkoiluttamassa koiraa, sillä lemmikki löytyi hänen asunnostaan.
Tapaus oli poliisille hankala, sillä tekijä ja uhri eivät tunteneet entuudestaan, eikä tiedetty mistä tapahtumat olivat saaneet alkunsa. Murhatapaus sai suuren huomion, sillä Romppainen oli tapahtuma-aikaan Helsingin Kokoomusnuorten toiminnanjohtaja. Kokoomuspuolueen johtoa informoitiin tapahtuneesta ja silloinen kokoomuksen puheenjohtaja ja pääministeri Alexander Stubb oli tietoinen tapahtuneesta.
Tuomio

Romppainen sai teosta elinkautisen. Hovioikeus vahvisti rangaistuksen vuonna 2016.
Bobby Jones

Bobby Jones voi tarkoittaa muiden muassa seuraavia henkilöitä:
Bobby Jones (1902–1971), yhdysvaltalainen golfaaja
Bobby Jones (1951–), yhdysvaltalainen koripalloilija
Bobby Jones (1956–), yhdysvaltalainen koripalloilija
Bobby Jones (1984–), yhdysvaltalainen koripalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Bobby Jones”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Bobby Jones (koripalloilija, 1956)

| Bobby Jones> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Bobby Jones
Syntynyt: 2. maaliskuuta 1956 (ikä 68)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Laituri
Pituus:  198 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1981–1982:   Tampereen Pyrintö
Bobby Jones (s. 2. maaliskuuta 1956) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.
Jones edusti suomalaista Tampereen Pyrintöä kaudella 1980–1981 saavuttaen SM-hopeaa. Hän pelasi kymmenessä ottelussa 20,4 pisteen ja 13,5 levypallon keskiarvoilla.
Lamppu (täsmennyssivu)

Lamppu tarkoittaa seuraavia:
lamppu, keinovalon lähde
Nimenä

Lamppu Laamanen (oik. Ari Laamanen), suomalainen toimittaja ja kirjailija
Nimenä > Sukunimenä

Albert Lamppu (1899–1976), suomalainen keihäänheittäjä
Essi Lamppu, suomalainen toimittaja ja juontaja
Reino Lamppu (1916–1941), suomalainen tiedustelu-upseeri
Risto Lamppu (1924–1995), suomalainen urheilutoimittaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lamppu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Brjansk-interstadiaali

Brjansk-interstadiaali eli Dunajevo-interstadiaali oli Itä-Euroopassa ennen viime jääkauden huippuvaihetta vallinnut suhteellisen lauha ilmastovaihe noin 32 000–24 000 radiohiilivuotta sitten, Valdai-kauden keskivaiheilla. Silloin Keski-Venäjälle syntyi kuivalle ilmastolle ominaisen lössin sijasta lämpimähköstä ja kosteahkosta kertovia kerrostumia. Jakso vastaa Denekamp-interstadiaalia Luoteis-Euroopassa. Se oli osa pidempää Brjansk-megajaksoa eli Leningrad-megajaksoa (noin 58 000–24 000), joka vastaa happi-isotooppivaihetta MIS 3.
Brjansk-interstadiaali näkyy selvänä maannoksen muodostumiskerrostumasarjana lössikerrostumien välissä. Ennen Brjanskia oli Hengelo-interstadiaali, jonka aikana muodostui lössiä, mutta Brjanskin interstadiaali oli silti melko kylmä. Arktisia eläimiä, muun muassa sopuleja, oli Valko-Venäjän Mezinissä. Kaudella oli melko kuivaa, vuotuinen sademäärä noin 200–300 mm; kylmä talvi kesti 9 kuukautta ja lämpötila tammikuussa oli -30–40 °C. Ikiroudan eteläraja kulki Keski-Ukrainassa. Jossain vaiheessa koko Suomi oli jään peitossa kaakkoisosaa lukuun ottamatta. Ihmisasutusta oli Valko-Venäjän keskiosissa ja niinkin pohjoisessa kuin Uralin läntisillä pohjoisrinteillä. Brjansk-interstadiaalia seuraa Venäjän läntisellä tasangolla noin 24 000 radiohiilivuotta sitten Valdai III -lössin kerrostuma. Venäjän tasangon vanhimmat yläpaleoliittiset asuinpaikat saattavat sijouttua Brjansk-interstadiaaliin.
Lamppu palaa

| Lamppu palaa Marko Haavisto & Poutahaukat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2002
 Julkaistu: 2002
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 43.47
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Marko Haaviston muut julkaisut
| Täydellinen maailma 1999 | Lamppu palaa 2002 | Lauluja rakastamisen vaikeudesta 2003 |
Lamppu palaa on Marko Haavisto & Poutahaukat -yhtyeen kolmas albumi. Se julkaistiin vuonna 2002.
Kappaleet

Kappaleet 2 ja 13 Aki Kaurismäen elokuvasta Mies vailla menneisyyttä.
Niin kuin lumi (joka sataa hiljalleen) – 4.00
Paha vaanii – 3.54
Tuo hölmö (- That Kind of Fool -) – 3.40
Kielletty muisto – 3.34
Katriina, Katriina (- Corrine, Corrina -) – 2.18
Meidän vuoksi – 3.50
Lamppu palaa – 3.55
Tummanpunainen pakettiauto – 3.03
Sata kelloa – 2.57
Vähän ennen vappua – 2.01
Kulkuri (- Ramblin´ Man -) – 2.52
Mentyä lumen ja roudan – 3.34
Stay – 4.08
Aiheesta muualla

Lamppu palaa discogs.com -sivustolla
Laura De Neve

Laura De Neve maaottelussa Italiaa vastaan huhtikuussa 2018.
Laura De Neve (s. 9. lokakuuta 1994) on belgialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Belgian naisten maajoukkueessa 13. heinäkuuta 2022 mennessä 56 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.
De Neve edustaa kotimaassaan Anderlechtia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laura De Neve Wikimedia Commonsissa
Belgian joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2017
1 Odeurs |
2 Philtjens |
3 Jaques |
4 Coutereels |
5 Van De Putte |
6 De Caigny |
7 Van Gorp |
8 Onzia |
9 Wullaert |
10 Zeler |
11 Cayman |
12 Lemey |
13 Yuceil |
14 Vanmechelen |
15 Daniëls |
16 Van Den Abbeele |
17 Coryn |
18 De Neve |
19 Courtois |
20 Biesmans |
21 Evrard |
22 Deloose |
23 Van Wynendaele |
Valmentaja Serneels
Belgian joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2022
1 Evrard |
2 Philtjens |
3 Van Kerkhoven |
4 Tysiak |
5 Wijnants |
6 De Caigny |
7 Eurlings |
8 Delacauw |
9 Wullaert |
10 Vanhaevermaet |
11 Cayman |
12 Lemey |
13 Dhont |
14 Vanmechelen |
15 Vangheluwe |
16 Minnaert |
17 Tison |
18 De Neve |
19 Kees |
20 Biesmans |
21 Lichtfus |
22 Deloose |
23 Missipo |
Valmentaja Serneels
Bobby Jones (golfaaja)

Bobby Jones
Robert Tyre "Bobby" Jones Jr (17. maaliskuuta 1902 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat – 18. joulukuuta 1971) oli yhdysvaltalainen amatöörigolfaaja. Hän voitti 7 major-turnausta, neljästi US Openin (1923, 1926, 1929 ja 1930) ja kolmesti British Openin (1926, 1927 ja 1930). Jones teki historiaa kaudella 1930 voittamalla molempien ammattilaisturnauksien lisäksi myös vastaavat amatööriturnaukset. Saavutusta kutsuttiin golfin Grand Slamiksi, ennen kuin kaksi major-turnausta, The Masters Tournament ja PGA Championship syrjäyttivät amatööriturnaukset. Kauden 1930 jälkeen Jones lopetti suoraan huipulta vain 28-vuotiaana.
Jonesilla diagnosoitiin selkäytimen rakkula vuonna 1948 ja hän viettikin loppuelämänsä pyörätuolissa. Bobby Jones menehtyi synnyinkaupungissaan Atlantassa vuonna 1971, ja hänet haudattiin Oakland Semeteryn hautausmaalle.
Bobby Kotick

Robert A. Kotick on yhdysvaltalainen liikemies. Hän toimi Activision ja sittemmin Activision Blizzardin toimitusjohtajana vuodesta 1991 vuoteen 2023. Activision Blizzard myytiin Microsoftille 68,7 miljardin hintaan, jolloin Kotick jäi eläkkeelle. Hän kuului myös Coca-Colan johtokuntaan 2012–2024 ja Yahoon johtokuntaan vuoteen 2008.
Kotick oli pelaajien keskuudessa kiistanalainen hahmo. Vuoden 2009 Forbesin artikkeli sanoi ettei hän ikinä pelannut tietokonepelejä. Kotick kielsi tämän ja sanoi että hän pelasi Defenderia 1980-luvulla sormensa känsille.
Kotick opiskeli University of Michiganissa taidehistoriaa. Hän perusti yliopiston kämppäkaverinsa Howard Marksin kanssa Arktronics-yhtiön myymään Jane-ohjelmistoa, joka emuloi Apple Lisa -tietokoneen käyttöliittymää Commodore 64/128:lla. Applen Steve Jobs oli kuullut Jane-ohjelmistosta ja tapasi Kotickin ja Marksin. Kotick tutustui kasinokeisari Steve Wynniin, joka sijoitti Arktronicsiin 300 000 dollaria. Kotick osti konkurssikypsän Mediagenic-ohjelmistotalon 1990, josta kehittyi Activision. Kotick osti aggressiivisesti pelistudioita. Vuonna 1994 Activision sai 42,5 miljoonaa sijoittajilta. Ensimmäinen hittipeli oli vuoden 1995 MechWarrior 2: 31st Century Combat jota seurasi 1999 Tony Hawk’s Pro Skater. Vuonna 2003 Activision osti 5 miljoonalla Infinity Wardin, joka oli luonut Call of Duty -pelisarjan.
Kotick järjesti Activisionin ja ranskalaisen Vivendi Gamesin yhdistymisen 2008, josta muodostui Activision Blizzard. Hänen johdollaan yhtiöstä tuli maailman suurin videopelien julkaisija, jonka arvo oli 2010-luvun alussa yli kolminkertainen seuraavana tulevaan kilpailijaan Electronic Artsiin.
Kotick sanoi olevansa poliittisesti libertaari ja äänestäneensä Mitt Romneya presidentinvaaleissa 2012 ja tukeneensa republikaaneja.
Lamposaaren työväentalo

| Lamposaaren työväentalo |
| --- | --- |
 Lamposaaren työväentalo heinäkuussa 2022
Osoite:  Lamposaari
Sijainti:  Lappeenranta
Koordinaatit:  61°05′47″N, 28°18′07″E
Valmistumisvuosi:  1910
Rakennuttaja:  Lamposaaren Sos.dem. Työväenyhdistys
Omistaja:  Lamposaaren Sos.dem. Työväenyhdistys
Runkorakenne:  hirsi
Kerrosluku:  1
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lamposaaren työväentalo sijaitsee vuokratontilla Lappeenrannan kaupungin Lamposaaressa. Lamposaareen on säännöllinen lauttayhteys. Pihapiirissä on myös tanssilava.
Lamposaaren tanssilava.
Rakennus

Työväentalo on valmistunut vuonna 1910, ja sitä on laajennettu vuonna 1920. Rakentaminen on rahoitettu osittain omalla rahalla ja osittain velkarahalla.
Talo on hirsirunkoinen ja vuorattu laudoilla. Talo on maalattu punaiseksi. Alkuperäinen pärekate on muutettu vuonna 1958 peltikatteeksi. Sisäkatto on pahvitettu, ja sisäseinillä on paneeli ja pahvi. Nämä on uusittu vuonna 1958. Talossa on uunilämmitys. Talossa ei ole vesijohtoa, viemäriä eikä wc:tä.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, kaksi eteistä, kahden huoneen ja keittiön asunto. Salissa on ruokailutilat noin sadalle hengelle. Näyttämöllä on alkuperäiset kulissit. Vuonna 1920 rakennetussa lisäsiivessä on maskeeraushuone ja kamari. Keittiössä on kylmätilat, kaasuliesi ja puuhella sekä kahvin- ja vedenkeittimet, mikroaaltouuni ja astiasto. Juokseva kylmä vesi tulee porakaivosta. Ulkorakennuksessa on käymälät ja puuliiteri. Tanssilavalla on esiintymislava orkesterille ja irrotettavat muovisermit ikkuna-aukoissa. Ulkona on grillikatos ja kioski.
Toimintaa työväentalolla

Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja ja urheiluharjoituksia.(1982) Oman toiminnan lisäksi taloa vuokrataan ulkopuolisille juhliin.