stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen presidenttien vaakunat
Vaakunat

Luettelo vaakunoista aikajärjestyksessä
| Vaakuna | Vaakunan heraldinen selitys | Presidentin nimi, toimikausi ja ritarikuntien jäsenyydet |
| --- | --- | --- |
|  | Ei vahvistettua vaakunaa. | Kaarlo Juho Ståhlberg, 25.7.1919–2.3.1925. Suomen vapaudenristin ritarikunnan ritari 2. lk:n Vapaudenristi (VR 2). |
|  | Mustalla kilvellä kolme kultaista tähkää. Motto: Patriæ servio ('Isänmaata palvelen') | Lauri Kristian Relander, 2.3.1925–2.3.1931. Elefanttiritarikunnan ritari ja Serafiimiritarikunnan ritari. |
|  | Sinisellä kilvellä musta karjunpää, yläpuolella kuusisakarainen kultatähti. Kypäränpeite mustaa ja sinistä, vuoripuoli kultaa. Lakipunos mustaa, kultaa ja sinistä. Kypäränkoristeena kolme riikinkukonsulkaa. Aatelisvaakuna. | Pehr Evind Svinhufvud, 2.3.1931–1.3.1937. |
|  | Hopeisella kilvellä sininen K-kirjain. | Kyösti Kallio, 1.3.1937–19.12.1940†. Serafiimiritarikunnan ritari. |
|  | Ei vahvistettua vaakunaa. | Risto Heikki Ryti, 19.12.1940–1.8.1944 erosi virastaan. Britannian kuningas myönsi 1934 Victorian ritarikunnan komentajamerkin. |
|  | Aatelisvaakuna. Henkilökohtainen motto: Candida pro causa ense candido ('Puhtain asein puhtaan asian puolesta')  | Carl Gustaf Emil Mannerheim, 4.8.1944–4.3.1946 erosi virastaan. Oli ennen presidenttiyttään Serafiimi-, sekä elefanttiritarikunnan jäsen. |
|  | Sinisellä kilvellä hopeinen muuriankkuri. Motto: Isänmaan puolesta Suunnittelija: Gustaf von Numers, 1950. | Juho Kusti Paasikivi, 11.3.1946–1.3.1956. Elefanttiritarikunnan ritari ja Serafiimiritarikunnan ritari. |
|  | Vihreällä kilvellä yläreunaltaan havukoroinen kultahirsi. Motto: Sitä kuusta kuuleminen Suunnittelija: Gustaf von Numers, 1956. | Urho Kaleva Kekkonen, 1.3.1956–27.1.1982 (erosi virasta 27.10.1981). Elefanttiritarikunnan ritari ja Serafiimiritarikunnan ritari. |
|  | Koivunlehtiässäkorolla hopeaan ja siniseen halkoinen kilpi. Motto: Valtakunnan parhaaksi Suunnittelija: Knut Pipping, 1982. | Mauno Koivisto,  27.1.1982–1.3.1994 (vt. presidentti 27.10.1981–27.1.1982). Elefanttiritarikunnan ritari ja Serafiimiritarikunnan ritari. |
|  | Kultaisella kilvellä punainen paalu, jossa sirotteisesti yksitoista kultaista ruusua. Motto: Se pystyy ken uskaltaa Suunnittelija: Harri Rantanen, 1995. | Martti Ahtisaari, 1.3.1994–1.3.2000. Elefanttiritarikunnan ritari Serafiimiritarikunnan ritari. |
|  | Kultaan ja punaiseen liljakorolla halkoinen kilpi. Motto: Yhteisen kansan puolesta Suunnittelija: Harri Rantanen, 2002. | Tarja Halonen, 1.3.2000–1.3.2012. Elefanttiritarikunnan ritari ja Serafiimiritarikunnan ritari. |
|  | Sinisellä  kilvellä viisi hopeista varsistaan yhdistynyttä lehmuksenlehteä säteittäin. Motto: Juurista voimaa Suunnittelijat: Antti Matikkala ja Ronny Andersen, 2012. | Sauli Niinistö, 1.3.2012–1.3.2024. Elefanttiritarikunnan ritari ja Serafiimiritarikunnan ritari. |
|  | Ei vahvistettua vaakunaa. | Alexander Stubb, 1.3.2024–nykyhetki. Serafiimiritarikunnan ritari. Elefanttiritarikunnan ritari. |
Aiheesta muualla

https://www.ritarikunnat.fi/index.php/fi/ritarikunnat/ajankohtaista/384-presidentti-koiviston-kunniamerkit-nayttelyssa-kansallisarkistossa     Presidenttien Suomalaiset ja ulkomaiset kunnia- ja ansiomerkit Viitattu     25.6.2020.
https://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=185&artikel=7077390     Sveriges Radio Finska Presidenttien kunniamerkit Viitattu 3.7.2020.
https://timanttisalonki.com/2017/05/26/presidentti-koivistolle-jarjestettiin-serafim-soitto-tukholmassa/     Edesmenneiden Presidenttien vaakunat Viitattu 4.7.2020.
http://www.mannerheim.fi/13_erity/kunniamerkit/70.htm Mannerheim Elefanttiritarikunnan ritari Viitattu 5.7.2020.
https://runeberg.org/kuka/1954/0838.html Presidentti K. J Ståhlberg ansimerkit (Vap. mit. 2). Viitattu 9.7.2020.
https://www.presidentti.fi/halonen/public/defaultdbc1.html?nodeid=41421
Arja Koriseva

| Arja Koriseva |
| --- | --- |
 Arja Koriseva Kiuruveden Iskelmäviikko -musiikkitapahtumassa vuonna 2019
Henkilötiedot
Koko nimi:  Arja Sinikka Koriseva-Karmala
Syntynyt: 21. huhtikuuta 1965 (ikä 59) Toivakka
Ammatti:  laulaja, opettaja
Vanhemmat:  Senja ja Erkki Koriseva
Puoliso:  Juha-Pekka Karmala
Lapset:  Patrik (s. 1995)   Karla (s. 2001)   Verna (s. 2006)
Muusikko
Aktiivisena:  1989-
Tyylilajit:  popmusiikki ja iskelmämusiikki 
Palkinnot
 1989 Tangokuningatar  1991 Valkea ruusu "Vuoden naissolisti"  1991 Emma "Vuoden naissolisti"  1991 Dean Martin Boozing Society "Vuoden viihdyttäjä"  1992 The World music Awards Monte-Carlo "Best selling artist of the year"  2004 Kullervo Linnan Säätiön palkinto  2006 Tango Finlandia 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Arja Sinikka Koriseva-Karmala  (s. 21. huhtikuuta 1965 Toivakka) on suomalainen iskelmälaulaja, musikaalitähti ja televisiokasvo. Hänet kruunattiin vuonna 1989 Tangokuningattareksi. Hänet on palkittu myös "Kaikkien aikojen tangokuningattarena" (1997). Koriseva opiskeli klassista laulua Keski-Suomen konservatoriossa vuosina 1982–1989. Hän valmistui kasvatustieteiden maisteriksi Hämeenlinnan opettajankoulutuslaitoksesta, Tampereen yliopistosta vuonna 1989. Hän ei ole toiminut opettajana valmistumisensa jälkeen.
Arja Korisevan keikkamyynnistä, tiedotuksesta, markkinoinnista ja konserttituotannosta sekä Fan Club -toiminnasta on vastannut 17. maaliskuuta 2003 alkaen Arja Koriseva Oy, jonka hän perusti 1990. Aiemmin hänen esiintymisensä järjesti Fortone Productions Oy. Korisevan yhtiö vastaa hänen cover-levynsä Kun aika on, joululevyn Joulu joka päivä, Rakkaudesta jouluun sekä hengellisten levyjen Kirkossa ja Joulukirkossa sekä muutamien single-levyjen tuotannosta.
Arja Koriseva on palkittu niin musiikistaan kuin televisiotöistään, lukuisat hänen albumeistaan ovat Suomen kaikkien aikojen myydyimpien levyjen luettelossa ja hän on osallistunut kahdesti kansainvälisiin laulukilpailuihin sijoittuen molemmilla kerroilla toiseksi, 1990 Malesiassa, Kuala Lumpurissa Kultainen Leija -laulukilpailussa "Kun tunteet kuljettaa" -kappaleella, jonka on säveltänyt Olli Ahvenlahti ja sanoittanut Juha Vainio ja 1992 Romaniassa, Kultainen Hirvi -kilpailussa (2. sija) "Huomiseen"-kappaleella, jonka on säveltänyt ja sanoittanut Cris Owen. Koriseva osallistui Suomen Euroviisukarsintoihin vuosina 1991, 1992, 1993 ja 2004.
Julkaisut

Arja Koriseva on tehnyt uransa aikana yli 15 pitkäsoittoa, joista seitsemän on myynyt vähintään kultaa. Platinalevyjä on kertynyt neljä. Esikoisalbumia Arja Koriseva on myyty tuplaplatinaan oikeuttaneet yli 100 000 kappaletta ja se on Suomen 53. myydyin kotimainen albumi.
Arja Korisevasta sanotaan usein ettei hänellä ole yhtään todellista hittiä. Tosin esimerkiksi "Enkelin silmin" (1991) on ollut varsin suosittu. Muita soittolistojen kärkisijoille kohonneita kappaleita ovat muun muassa "Rannalla", "Et saa mua unohtaa", "Rakastunut nainen", "Tuulen värit" (Disneyn animaatiosta Pocahontas), "Tää ystävyys" sekä "Nauran ja rakastan".
Vuonna 1999 Koriseva juhlisti kymmenvuotista taiteilijajuhlaansa mittavalla konserttikiertueella, joka päättyi Helsingin Hartwall-areenalle lokakuussa. Koriseva on ensimmäisiä suomalaisia artisteja, joka on tuottanut oman konsertin Hartwall-areenalle. Ennen juhlakonserttia Koriseva valloitti Kilimanjaron huipun Suomen ladun joukkojen mukana.
Vuosi 2009 oli Korisevalle uran 20-vuotisjuhlavuosi. Keväällä 2009 Koriseva siirtyi Ile Vainion Edel Records Finlandiin ja artistin viidestoista studioalbumi Minä taistelen julkaistiin marraskuussa 2009.
Keväällä 2012 Koriseva levytti yhdessä pianisti Jouni Someron kanssa hengellisen levyn Kirkossa. Seuraavana syksynä hän levytti hengellisen joululevyn Joulukirkossa.
Lokakuussa 2015 julkaistiin kirja Kuningatar Arja, ammattina artisti, jonka Koriseva kirjoitti yhdessä Hellevi Poudan kanssa. Kirjassa Koriseva kertoo julkisuudesta ja antaa myös vinkkejä artistiksi haluaville.
Vuonna 2019 Koriseva juhli 30-vuotista uraansa. Hän levytti akustisen albumin Majakanvartijat pianisti Minna Lintukankaan ja tuottaja-kitaristi Jari Latomaan kanssa. Levy sisältää pelkistettyjä versioita aiemmasta tuotannosta. Mukana on myös kaksi uutta laulua: "Majakanvartijat" ja "Enkeleitä yövuorossa".
2022 julkaistiin Korisevan ensimmäinen oma teksti, yhdessä Antti Kleemolan, Eija Hinkkalan ja Samuli Turusen kanssa tehty single "Puhun pienillä kirjaimilla." Samana vuonna Koriseva palkittiin voittajana Tangon sävellys- ja sanoituskilpailussa yhdessä Eija Hinkkalan kansa tekstittämästään "Etten kuollut turhaan" -kappaleesta.
Joka viides vuosi Koriseva on toteuttanut ison konserttikiertueen eri kokoonpanojen kanssa ja kolmikymmenvuotisjuhlakiertueella hän esiintyi yhdessä kokkolalaisen tango- ja viihdeorkesteri Guardia Nuevan kanssa.
Julkaisut > Albumit

Tangokuningatar Arja Koriseva & Tangokuningas Risto Nevala (1989) kultalevy, platinalevy
Arja Koriseva (1990) kultalevy, platinalevy, tuplaplatina
Me kaksi vain (1991) kultalevy, platinalevy
Saa joulu aikaan sen (1991) kultalevy, platinalevy
Kun ilta saapuu kaupunkiin (1992) kultalevy
Naisen tie (1994) kultalevy
Rakastunut nainen (1995) kultalevy
Tango Illusion (1996)
Mieli maailmoja juoksee (1997)
Yö on hellä (1997) (Arja Koriseva ja Tapani Kansa)
Pieni kultainen avain (1998)
Kuuntelitko sydäntäs [2001)
Joulu joka päivä (2002)
Nauran ja rakastan (2003)
Kun aika on (2007)
Minä taistelen (2009)
Rakkaudesta jouluun (2011)
Kirkossa (2012)
Joulukirkossa (2012)
Majakanvartijat (2019)
Julkaisut > Kokoelma-albumit

Tähdet & tähdet (1991,  Arja Koriseva ja Meiju Suvas)
Parhaat (1993)
Suomen parhaat (1994)
Hymyhuulet, 20 suosikkia (1995)
Enkelin silmin 1990–1995 (1996)
Valitut palat (1996)
Kuningaskobra, 20 suosikkia (1998)
Kymmenen ensimmäistä vuotta (1999)
Tähtisarja – 30 suosikkia (2006)
40 unohtumatonta laulua (2006)
Collections (2008)
Legendat (2009)
Julkaisut > 45-kierroksen singlet

1990  Kuningaskobra, Sua ilman rakkain
1990 Rakkauden värit, Kun tunteet kuljettaa
1991 Taakse taivaanrannan, Lähde pois
1992 Kun ilta saapuu kaupunkiin, Meitä on nyt kaksi
1992 Anna kaikkien kukkien kukkia (Albumilta Toivo Kärki muistoissamme. Levyn toisella puolella Ressu Redford: Jos vielä oot vapaa)
Julkaisut > CD-singlet

1993 Vain taivas yksin tietää, Huomiseen, Hymy vain
1994 Kai virheen tein, Rakkaus saa mut muuttumaan
1994 Naisen tie, Taittuu multakin Rock´n Roll
1994 Et saa mua unohtaa, Rakkaus jää
1995 Rakastunut nainen
1995 Kattojen Primadonna, Anna Kätesi
1996 Tuulen värit, Jokin sisälläni
1996 Tähtien katse
1996 Yksin, Tango Illusion
1997 Suunnaton kaipaus
1997 Mieli maailmoja juoksee
1997 Kauas tuuli kuljettaa
1997 Onnenkyyneleet
1998 Rakkaus on ikuinen
1998 Kun tyttö rakastuu
1998 Valloitan koko maailman
1999 Hääsunnuntai
1999 Olet kastetta maan
2000 Mr. Tango
2001 Sun armoillas oon, Tänä yönä, Kuuntelitko sydäntäs
2001 Arja Koriseva & Helmut Lotti: All My Life / Näkemiin
2002 Kengän kopinaa
2003 Nauran ja Rakastan
2003 Voitko vain unohtaa
2003 Uudet tähdet (vain radiosoittoon)
2005 Niin
2005 Avaruus
2007 Penkki, puu ja puistotie (vain radiosoittoon)
2007 Jokainen hetki (vain radiosoittoon)
2009 Yövieras, Minä taistelen
2016 Leipää, lempee, lämpöö
Televisio ja elokuva

Laulamisen ohella Arja Korisevalla on ollut kolme omaa televisioshow’ta, Näytönpaikka (1995–1996), Suuri luokkakokous (2000) ja Jos sais kerran (2002–2003) yhdessä Joel Hallikaisen kanssa. Omien ohjelmien lisäksi hän on juontanut muun muassa Speden sallitut leikit- ja Speden tee-se-itse TV -ohjelmia sekä lukuisia yksittäisiä viihde-, gaala- ja hyväntekeväisyysohjelmia. Tangomarkkinoiden finaalia Arja Koriseva on juontanut kolmesti, vuosina 1991, 1994 ja 2004. Hän on vieraillut useissa viihdeohjelmissa, kuten Kymppitonni, Kivikasvot, Bumtsibum, Kokkisota, Kuutamolla ja Levyraati. Hänet on nähty myös valkokankaalla Vääpeli Körmy- ja Hilarius-hiiri -elokuvissa. Koriseva on antanut äänensä Pocahontas-hahmolle Disneyn Pocahontas -elokuviin 1995 ja 1998.
1991 Speden sallitut leikit -viihdeohjelma, Kolmoskanava
1991 Speden tee-se-itse TV -viihdeohjelma, Kolmoskanava
1991 Vääpeli Körmy ja vetenalaiset vehkeet -elokuva, nainen ravintolassa
1991 ja 1994 Tangomarkkinat-finaalin juonto yhdessä Heikki Hietamiehen kanssa, MTV3
1994 Vääpeli Körmy – taisteluni -elokuva, alokas Raija Rokka
1995–1996 Näytönpaikka, viihdeohjelma, Yle TV1
1995 Pocahontas-piirroselokuva, Pocahontasin ääni
1997 Hilarius-hiiri ja Loru-Liisa -lastenelokuva
1998 Pocahontas II – matka uuteen maailmaan -piirroselokuva, Pocahontasin ääni
1999 Elämää ei voi selittää – 10 vuotta huipulla -tv-dokumentti, YLE
2000 Suuri luokkakokous -viihdeohjelma, MTV3
2000 Emma-gaalan juonto yhdessä Simo Frangénin kanssa
2002–2003 Jos sais kerran -viihdeohjelma, Yle TV2
2004 Tangomarkkinat-finaalin juonto yhdessä Jari Sillanpään kanssa. MTV3
2005 Ylen Hyvä Opettajat -konsertti, juonto yhdessä Heikki Helan kanssa. Yle TV1
2008 Nenäpäivä-show, Amarillo-video yhdessä mm. Kunto Ojansivun, Tommi Soidinmäen, Jussi Lammen, Heikki Salon, Timo Rautiaisen kanssa.Yle TV2
2009 Nenäpäivä-show, pöllöilyvideo yhdessä mm. Pete Parkkosen, Hanna Pakarisen, Tommi Soidinmäen ja Mikael Konttisen kanssa. Yle TV2
2009 Mestari-tv-sarja, kouluttamassa Sanna Jääskeläistä Tangomarkkinat-kilpailuun Yle TV2
2011 Stage, mukana tähtivalmentajana Nelonen
2013 Taivaan tulet -tv-sarja, Marja Vuorela, Yle TV2
2015 Tähdet, tähdet -tv-sarja, MTV3
2017 Anna sen soida -musiikkiviihdeohjelma yhdessä Krista Siegfridsin ja Ali Jahangirin kanssa.
2017 Atlantin yli, TV 5
2018 Kummeli esittää: Kontio & Parmas, Arja Koriseva. Nelonen
2020 Vain elämää, Nelonen
2022 Kummeli esittää: Kontio & Parmas -elokuva
2023 Nyt jos koskaan, Nelonen
2024 Myyrä (6. sija), Masked Singer (2. sija) sekä Tanssii tähtien kanssa (4. sija).
Konsertit ja konserttikiertueet > Suomessa

Sinitaivas 1989
Ruusu joka vuodesta, Reijo Taipaleen kanssa 1991
Saa joulu aikaan sen 1991
Kun ilta saapuu kaupunkiin 1993
Kolme yötä jouluun 1993
Hyvä fiilis- Keuhkovammaliiton kiertue 1994, mukana myös Teatteri Eurooppa 4 ja Fortuna
Kirkkokonserttikiertue 1994
Tuhkimo – kenpä hukassa? Musikaalikiertue Teatteri Eurooppa 4:n kanssa mukana myös Fortuna
Rakastunut nainen 1995
Kirkkokonserttikiertue 1995
Kauneimmat rakkauslaulut- kiertue yhdessä Seppo Ruohosen ja Jouni Someron kanssa
Tango Illusion 1996 Jyväskylän sinfoniaorkesterin kanssa, kapellimestarina Riku Niemi
Jouluinen tarina 1996
Kirkkokonserttikiertue 1996
Sydämeeni joulun teen 1998
Kymmenen vuotta enkelin silmin- 10 v. juhlakonserttikiertue, joka päättyi Hartwall Areenalle
Kun joulu on 2000
Unicef-gaalat Turku ja Helsinki yhdessä Helmut Lottin kanssa 2001
25 v. Juhlakonserttikiertue Riku Niemi Orkerterin kanssa
30 vuotta Tangokuningattarena- juhlakonserttikiertue Tango- ja viihdeorkesteri Guardia Nuevan kanssa
Konsertit ja konserttikiertueet > Suomen ulkopuolella

Tangokiertue Ruotsissa 1990
Malesia, Kuala Lumpur 1990
Romania 1992
Jordania 1992
Kanada 1994
Australia 1994
Iso-Britannia 1997
Sveitsi 1997
Kanada 2018
Sveitsi 2019
Teatteri

Vuonna 2005 Arja Koriseva otti vastaan pääroolin Mariana Seinäjoen Kaupunginteatterin musikaalissa The Sound Of Music. Musikaalin ensi-ilta oli 1. syyskuuta 2005 ja viimeinen esitys 14. lokakuuta 2006. Musikaali ylitti teatterin aiemmat katsojaennätykset yli 52 000 katsojallaan. Ennen Seinäjokea Koriseva näytteli muun muassa Lahden kaupunginteatterissa (Laulavat sadepisarat 1997–1998) ja vuonna 2000 Turun Samppalinnan kesäteatterissa musikaalin My Fair Lady nimiroolissa. My Fair Lady toi Turkuun teatterin historian menestyksekkäimmän näytöntökauden. Kesän aikana musikaalin näki 64 000 katsojaa. Vuonna 2008 Koriseva palasi The Sound of Musicin päärooliin esittämään kotiopettajatar Mariaa Imatran teatteriin runsaaksi kahdeksi kuukaudeksi. Syksyllä 2008 Suomen kanta-esityksensä sai musikaali Herrasmieshuijarit (Dirty Rotten Scoundrels)  Tampereen työväen teatterissa. Koriseva näytteli naispääosan, perijätär Christine Colgaten.
Koriseva jatkoi teatteria, tällä kertaa Marilyn Monroen tunnetuksi tekemässä Sugar Kanen roolissa Piukat paikat -musikaalissa, Heinolan kesäteatterissa kesäkuussa 2009. Esitys oli katsojamenestys.. Vuosina 2010–2011 Koriseva näytteli Ava Gardneria Ava & Frank -musikaalissa Tampereella Musiikkiteatteri Palatsissa. Keväällä 2012 hän esiintyi uudessa Delilah-musikaalissa Hämeenlinnan kaupunginteatterissa. Kesällä 2012 Koriseva oli pääosassa Tampereen Komediateatterin tuottamassa Suuri tangomusikaali -musikaalissa Laajavuoren kesäteatterissa Jyväskylässä. Jyväskylässä hän oli mukana myös Tommi Auvisen ohjaamassa ja dramatisoimassa musikaalissa Kun isoisä Suomeen hiihti. Koriseva on vieraillut Helsingin Aleksanterin teatterissa Menopaussi-musikaalissa, jossa hänen lisäkseen esiintyivät Hanna Kaila, Nina Tapio ja Kirsi Ylijoki. Korisevan kanssa samassa roolissa vuorottelee Mari Rantasila.
1995 Tuhkimo – kenpä hukassa? -musikaalikiertue Teatteri Eurooppa Neljän kanssa
1997–1998 Laulavat sadepisarat -musikaali, Lahden Kaupunginteatteri
2000 My Fair Lady - musikaali, Samppalinnan kesäteatteri, Turku
2005–2006 The Sound of Music -musikaali, Seinäjoen Kaupunginteatteri
2008 The Sound of Music -musikaali, Imatran teatteri
2008–2009 Herrasmieshuijarit, Tampereen työväen teatteri
2009 Piukat paikat, Heinolan kesäteatteri
2010–2011 Ava & Frank, Musiikkiteatteri Palatsi, Tampere
2012 Delilah, Hämeenlinnan kaupunginteatteri
2012 Suuri tangomusikaali, Laajavuoren kesäteatteri, Jyväskylä
2019 Kun isoisä Suomeen hiihti, Jyväskylän kaupunginteatteri
2020-2023 Menopaussi, Helsingin Aleksanterin teatteri
Tunnustukset

Arja Koriseva on palkittu muun muassa Emma-patsaalla vuoden naissolistina 1991 sekä Kullervo Linnan Säätiön palkinnolla 2004. Näiden lisäksi hän vastaanotti 1992 The World Music Awards -palkinnon Monte Carlossa, "Best selling artist of the year". Vuonna 2006 Koriseva sai Tangomarkkinoilla Tango Finlandia -palkinnon, joka jaettiin kolmannen kerran.
1989 Tangokuningatar
1991 Valkea ruusu "Vuoden naissolisti"
1991 Emma "Vuoden naissolisti"
1991 Dean Martin Boozing Society "Vuoden viihdyttäjä"
1992 The World Music Awards Monte Carlo "Best selling artist of the year"
2004 Kullervo Linnan Säätiön palkinto
2006 Tango Finlandia
2021 Iskelmä-Finlandia
2022 Tangon sävellys- ja sanoituskilpailu, Tangomarkkinat
Urheilu

Arja Koriseva pelasi salibandyn naisten liigassa kaudella 1991–1992 viisi ottelua hämeenlinnalaisessa m/s ICS:ssä ilman tehopisteitä.
Yksityiselämä

Arja Koriseva avioitui 20. heinäkuuta 1996 ohjaavan opettajan Juha-Pekka (Pekka) Karmalan kanssa. Heillä on kolme lasta, joista keskimmäinen, vauvana perheeseen Kolumbiasta adoptoitu Karla Karmala on ollut mukana paikallispolitiikassa.
Arja Korisevalla on kaksi sisarta: vanhempi sisar Eija, jonka kanssa hän aloitteli laulajauraa Peräkylän pojat -orkesterissa jo 13-vuotiaana, ja juontajana tunnettu nuorempi sisar Piia.
Koriseva tiedotti marraskuun alussa 2015 sairastuneensa rintasyöpään ja vetäytyvänsä vähintään puoleksi vuodeksi julkisuudesta. Hän palasi esiintymään Tangomarkkinoiden finaalikarsinnassa 18. kesäkuuta 2016.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arja Koriseva Wikimedia Commonsissa
Arja Korisevan viralliset kotisivut
Arja Koriseva -Fanisivusto
Arja Koriseva Pomus.netin tietokannassa
Arja Korisevan esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Tango Finlandia -palkinto Arja Korisevalle (Arkistoitu – Internet Archive)
Arja Koriseva YLEn Elävässä arkistossa[vanhentunut linkki]
Arja Korisevan kultalevyt Musiikkituottajat ry:n tilastoissa (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Arja Koriseva |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tangokuningatar Arja Koriseva & Tangokuningas Risto Nevala  Arja Koriseva  Me kaksi vain  Saa joulu aikaan sen  Kun ilta saapuu kaupunkiin  Naisen tie  Rakastunut nainen  Tango Illusion  Mieli maailmoja juoksee  Yö on hellä  Pieni kultainen avain  Kuuntelitko sydäntäs  Joulu joka päivä  Nauran ja rakastan  Kun aika on  Minä taistelen  Rakkaudesta jouluun  Kirkossa  Joulukirkossa  Majakanvartijat 
Kokoelmat:  Tähdet & tähdet  Parhaat  Suomen parhaat  Hymyhuulet, 20 suosikkia  Enkelin silmin 1990–1995  Valitut palat  Kuningaskobra, 20 suosikkia  Kymmenen ensimmäistä vuotta  Tähtisarja – 30 suosikkia  40 unohtumatonta laulua  Collections  Legendat 
Seinäjoen tangomarkkinoiden tangokuningattaret
| --- | --- |
1980-luku:  1987: Arja Sipola  1988: Kirsi Rissanen  1989: Arja Koriseva 
1990-luku:  1990: Jaana Lammi  1991: Kaija Pohjola  1992: Eija Kantola  1993: Merja Raski  1994: Tiina Räsänen  1995: Marita Taavitsainen  1996: Saija Varjus  1997: Niina Päivänurmi  1998: Kirsi Ranto  1999: Taina Kokkonen 
2000-luku:  2000: Mira Kunnasluoto  2001: Mira Sunnari  2002: Johanna Pakonen  2003: Saija Tuupanen  2004: Johanna Debreczeni  2005: Kati Fors  2006: Elina Vettenranta  2007: Jenna Bågeberg  2008: Hanna Talikainen 
2010-luku:  2011: Mervi Koponen  2013: Heidi Pakarinen  2014: Maria Tyyster  2015: Susanna Heikki  2016: Erika Vikman  2017: Aino Niemi  2018: Saana Sassali  2019: Pirita Niemenmaa 
2020-luku:  2022: Heta Halonen  2023: Charlotta Saari  2024: Miia Laitinen 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva 2  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana 
Arja Koriseva Kiuruvedellä kesällä 2006
Arja Koriseva 2011
Koneinsinöörikilta

| Koneinsinöörikilta ry |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1915
Hallituksen puheenjohtaja:  Valtteri Erkkilä
Jäseniä:  n. 1000
Osoite:  Koneosasto/K1, Otakaari 4, 02150, Espoo
Kotisivut:  www.koneinsinoorikilta.fi
Koneinsinöörikilta ry (KIK) on Aalto-yliopiston insinööritieteiden korkeakoulussa energia- ja konetekniikkaa, sekä vuoteen 2021 asti sisääntulleiden rakennustekniikkaa, opiskelevien tekniikan ylioppilaiden ainejärjestö. Killan toimintaan kuuluu mm. erilaisia tapahtumia, juhlia sekä tutustumista alan teollisuuteen. KIK huolehtii myös uusista alan opiskelijoista, suorittaa edunvalvontaa sekä on aktiivisesti mukana kehittämässä opiskelua. Kilta yhdistää opiskelijoita ja pyrkii tuomaan heidät toistensa lähelle. Kilta tarjoaa jäsenilleen monia palveluita. Killan palvelut pyrkivät helpottamaan opiskelijoiden elämää ja tarjoamaan heille lisää sisältöä opintojen täyttämään vapaa-aikaan.
Koneinsinöörikilta perustettiin vuonna 1915, ja sen tunnuksessa toimii Wattin keskipakoissäädin. Tunnus esiintyy mm. killan virallisessa lipussa sekä killan tuopeissa. Killan jäsenet tunnistaa vaaleanpunaisista opiskelijahaalareista. Killan logossa esiintyy kiintoavaimen kidassa oleva teekkarilakki. Suomen yliopistoissa vaaleanpunaiset haalarit ovat käytössä ainoastaan Koneinsinöörikillalla. Vaaleanpunaisen värin haalarit saivat vaaleanpunaisesta pantterista, joka tarttui pitkältä ekskursiolta mukaan Gröna Lundin huvipuistosta vuonna 1981.
Koneinsinöörikilta on lähes 1 000 opiskelijajäsenellään jäsenmääräisesti suurempi kuin moni Helsingin yliopiston piirissä toimiva osakunta ja järjestääkin viikoittain useita tapahtumia jäsenilleen ollen aktiivinen toimija Aalto-yliopiston järjestökentällä. Killan yli satavuotiaan historian aikana yhdistyksessä on toiminut monia suomalaisen teollisuuden vaikuttajia. Yritysmaailman kontaktien lisäksi kilta ylläpitää suhteita tekniikan alan opiskelijajärjestöihin Suomessa, Norjassa, Ruotsissa ja Virossa. Koneinsinöörikillan vuosijuhla on nimeltään Cuba Night, ja sitä vietetään maaliskuussa. Vuosijuhla on tyyliltään akateeminen pöytäjuhla, jonka vuosittaiseksi osallistujamääräksi on vakiintunut noin 200 vierasta. Satavuotiasta Koneinsinöörikiltaa juhlittiin keväällä 2015 silloisella Barona Areenalla Espoossa yli tuhannen henkilön voimin.
Yleinen kokous ja hallitus

Koneinsinöörikillan ylin päättävä elin, jäseniään edustava yleinen kokous, kokoontuu vähintään kolmesti vuodessa. Yleinen kokous nimittää muun muassa killalle hallituksen puheenjohtajan, jäsenet sekä hyväksyy budjetin aina kalenterivuodeksi kerrallaan. Killan hallitus nimittää toimihenkilöt ja vastaa killan jokapäiväisen toiminnan pyörittämisestä. Vuonna 2024 puheenjohtajana toimii Janni Kerkkänen.
Koneinsinöörikillan kunnianosoitukset

Koneinsinöörikillalla on tapana kunnioittaa killan toiminnassa tai sen pyrkimyksiä edistänyttä henkilöä erilaisilla kunnianosoituksilla.