stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Public Health Scotland
Aiheesta muualla

Coronavirus (COVID-19): daily data for Scotland (Skotlannin päiväkohtainen covid-19-tilanne) (englanniksi) (gov.scot)
COVID-19 Daily Dashboard by PHS (Skotlannin covid-19-tilanne) (englanniksi) (phs.covid.19)
PHE: Total UK cases COVID-19 Cases Update (esiintymiskartta ja tilasto terveydenhoitoalueittain) (englanniksi) (gov.uk)
Valtiollisia tai maanosan kansanterveyslaitoksia
| --- | --- |
Eurooppa:    ECDC   RIVM   ISHP   Sciensano   UKHSA   PHE   PHS   PHW   NCPHA   ISCIII   HPSC   Embætti landlæknis   ISS   GÖG   EODY   HZJZ   SPKC   SMLPC   LIH   ANSP   FHI   IPH   INSA   NIZP-PZH   Santé Publique France   INSP   Folkhälsomyndigheten   RKI   IPHS   ÚVZ SR   NIJZ   THL   BAG   SIF   SZÚ   TsHZ   NNK   RRPCEM   Rospotrebnadzor   Terviseamet 
Aasia:    IEDCR   KCDA   NIHRD   NCDC   NIHR   IPI   ICDC   NIPH   IPC   NIPH   NTsOZ   China CDC   IPH   NCPH   NHL   BPKIHS   Pakistanin terveysvirasto   PNIPH   Saudi CDC   NCID   Taiwan CDC   Thai NIH   NIHE 
Afrikka:     Africa CDC   IPA   NICD   EPHI   NMIMR   CPC   KEMRI   INRB   NCDC   IPM   IPM   INS   NCDC   IPCI   ZNPHI   IPD   NIH Somalia   PHI   NIMR   INH   IPT   UVRI 
Amerikka:    ANLIS   IAL   ISP   INCIENSA   PHAC   INS   IPK   INSP   INS   CDC 
Muut alueet:   AIHW
Huomaa: Malline on keskeneräinen, eikä toistaiseksi sisällä läheskään kaikkia kansallisia tai ylikansallisia kansanterveyslaitoksia tai -virastoja.
Pukanlampi

| Pukanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°19′06″N, 26°17′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Alimmaiseen Palajärveen 
Järvinumero:  14.172.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  1,625 km  
Pinta-ala:  5,931 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPukanlampi 
Pukanlampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Kesiön kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,9 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102 metriä mpy.
Pöytälaatikko

| Pöytälaatikko – muistoja ja muistiinpanoja 1945–1967 |
| --- | --- |
Kirjailija:  Mika Waltari
Kieli:  suomi
Genre:  Runous
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1967
Sivumäärä:  137
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Pöytälaatikko – muistoja ja muistiinpanoja 1945–1967 on kirjailija Mika Waltarin kirjoittama runokokoelma, jonka on julkaissut WSOY vuonna 1967. Teos sisältää Waltarin kirjoittamia runoja ja muistiinpanoja vuosilta 1945–1967. Teoksessa on 72 otsikoitua tekstiä.
Public Enemy No.1

| ”Public Enemy No> 1” Megadeth |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: TH1RT3EN
 Julkaistu: 7. syyskuuta 2011
 Formaatti: digi
 Tuottaja(t): Dave Mustaine & Johnny K
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 04.23
 Levy-yhtiö: Roadrunner
Megadethin muut singlet
| ”Never Dead” 2011 | ”Public Enemy No.1” 2011 | ”Super Collider” 2013 |
Public Enemy No.1 on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Megadethin single, joka julkaistiin vuonna 2011 levymerkillä Roadrunner Records.
Kappaleet

Public Enemy No. 1 – 04.23
Kokoonpano

Dave Mustaine – kitara, laulu
Chris Broderick – kitara
David Ellefson – basso
Shawn Drover – rummut
Powerage

| Powerage AC/DC |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : helmikuu – maaliskuu 1978
 Julkaistu: 25. toukokuuta 1978
 Formaatti: LP, CD
 Tuottaja(t): Harry Vanda & George Young
 Tyylilaji: hard rock, blues rock, rock and roll
 Kesto: 39.47
 Levy-yhtiö: Atlantic Records
Listasijoitukset
  10. (7. heinäkuuta 1978)    19. (2. kesäkuuta 1978)    26. (toukokuu 1978)    133. (1978)
AC/DC:n muut julkaisut
| Let There Be Rock 1977 | Powerage 1978 | If You Want Blood You’ve Got It 1978 |
Singlet albumilta Powerage
 ”Rock ’n’ Roll Damnation” Julkaistu: toukokuu 1978
Powerage on australialaisen hard rock -yhtye AC/DC:n viides studioalbumi. Se julkaistiin toukokuussa 1978 ja on yhtyeen neljäs maailmanlaajuisesti julkaistu levy. Powerage on ensimmäinen albumi, jolla soittaa yhtyeen pitkäaikainen basisti Cliff Williams, ja samalla viimeinen julkaisu Bon Scottin ajalta, jonka tuottivat Harry Vanda ja George Young.
Bon Scott, Malcolm Young ja Angus Young kirjoittivat kaikki levyn kappaleet. Albumilta julkaistiin myös yksi single; ”Rock ’n’ Roll Damnation”. Itse albumi oli sijalla 133 Billboard 200 -albumilistalla. Albumi on myös ensimmäinen yhtyeen julkaisu, jota ei julkaistu ensin Australiassa ja vasta sen jälkeen  maailmanlaajuisesti.
Powerage julkaistiin vuonna 2003 remasteroituna osana AC/DC Remasters -sarjaa.
Kappaleet > Australian/USA:n ja kaikki CD julkaisut

Kaikki kappaleet säv. ja san. Angus Young, Malcolm Young ja Bon Scott.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Rock ’n’ Roll Damnation | 3.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Down Payment Blues | 6.03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Gimme a Bullet | 3.21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Riff Raff | 5.11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Sin City | 4.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | What's Next to the Moon | 3.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Gone Shootin' | 5.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Up to My Neck in You | 4.13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Kicked in the Teeth | 3.53 |  |  |  |  |  |  |  |
Kappaleet > Euroopan LP-julkaisu

Kaikki kappaleet säv. ja san. Angus Young, Malcolm Young ja Bon Scott.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Rock ’n’ Roll Damnation | 3.06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Gimme a Bullet | 3.20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Down Payment Blues | 5.40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Gone Shootin' | 5.22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Riff Raff | 5.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Sin City | 4.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Up to My Neck in You | 4.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | What's Next to the Moon | 3.42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Cold Hearted Man | 3.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Kicked in the Teeth | 3.58 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Bon Scott – laulu
Angus Young – kitara,
Malcolm Young – kitara, taustalaulu
Cliff Williams – basso, taustalaulu
Phil Rudd – rummut
Arvostelut

All Music Guide -lehden arvostelu:
Aiheesta muualla

Powerage Discogsissa. (englanniksi)
Radostin Kišišev

Radostin Kišišev
Radostin Prodanov Kišišev (bulg. Радостин Проданов Кишишев; s. 30. heinäkuuta 1974 Burgas) on bulgarialainen jalkapalloilija. Hän pelasi maajoukkueessa vuoden 1998 maailmanmestaruuskilpailuissa Ranskassa.
Kišišev on vuodesta 2000 pelannut englantilaisissa seuroissa, joita ovat olleet Charlton Athletic FC, Leeds United AFC ja Leicester City FC.
Pukara (Pihtipudas)

| Pukara |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°20′59″N, 25°59′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saanijärven valuma-alue (14.49)
Laskupuro:  Pukaranpuro 
Järvinumero:  14.498.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  177,4 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  3,149 km  
Pinta-ala:  33,106 ha  
Tilavuus:  0,0009034 km³ 
Keskisyvyys:  2,73 m  
Suurin syvyys:  6,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPukara 
Pukara  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Harjulanmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 33 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 903 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 6,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Saanijärven valuma-alueella (14.49), jonka Liitonjoen valuma-alueeseen (14.498) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 177,4 metriä mpy.
Päivää, herra Kivi

| Päivää, herra Kivi |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Timo Linnasalo
Kuvaaja:  Tahvo Hirvonen
Leikkaaja:  Anssi Blomstedt
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Ensi-ilta:  1984
Kesto:  88 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Päivää, herra Kivi on Timo Linnasalon ohjaama suomalainen tragikomedia vuodelta 1984. Elokuva seuraa pikkupaikkakunnan kirjastoapulaisen Helinän (Kristiina Elstelä) elämää kesänä, jolloin hän harjoittaa paikallista teatteriseuruetta esittämään Aleksis Kiven näytelmää Yö ja päivä ja rakastuu taas nuoruuden ihastukseensa, hiljaiseen nuohoojamieheen (Markku Huhtamo), joka on paitsi harrastajakirjoittaja, myös naimisissa.
Elokuva tehtiin Aleksis Kiven syntymän 150-vuotisjuhlan innoittamana. Linnasalon ohella elokuvan toisena käsikirjoittajana toimi Ilpo Tuomarila.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kristiina Elstelä  | … |  kirjastoapulainen Helinä Walén   |
|  Markku Huhtamo  | … |  nuohooja Leo Virta   |
|  Ragni Grönholm  | … |  ”sisar”   |
|  Antti Litja  | … |  ylilääkäri Manninen   |
|  Kirsti Otsamo  | … |  Liisa, Leon vaimo   |
|  Hanna Tarvainen  | … |  Elina, Leon tytär   |
|  Antti Aro  | … |  kahvilan isäntä   |
|  Sirkku Grahn  | … |  kirjastonhoitaja   |
|  Pirjo Leppänen  | … |  terapeutti   |
|  Pertti Sveholm  | … |  kansanopiston rehtori  |
Vastaanotto

Päivää, herra Kivi sai teatterikierroksellaan runsaat 2 500 katsojaa. Vuoden 1988 televisioesitys keräsi 79 000 katsojaa.
Teatteriensi-illan aikaiset kritiikit elokuvasta olivat varsin myönteisiä. Aamulehden Erkka Lehtola piti elokuvaa helpommin avautuvana kuin Linnasalon edellistä teosta, Dostojevski-sovitusta Aikalainen. Tapani Maskula taas piti elokuvaa katsojan kannalta hankalana ymmärtää, koska ohjaaja ei juuri selittele toden ja fantasian rajoja tai motivoi käytettyjen näkökulmien vaihteluita. Useimmat kriitikot arvostivat erityisesti Kristiina Elstelän luovaa hulluutta ylistävää roolityötä.
Viitasaaren elokuvaviikolla 1985 Timo Linnasalo sai elokuvasta Humanismin käsi -palkinnon.
Rachael Carpani

| Rachael Carpani> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. elokuuta 1980 (ikä 44) Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia
Ammatti:  Näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Rachael Ann Carpani (s. 24. elokuuta 1980 Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia) on australialainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten sarjasta McLeodin tyttäret.
Aiheesta muualla

The Internet Movie Database: Rachael Carpani (englanniksi)
Päivät töissä

| Päivät töissä Lord Est |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. toukokuuta 2005
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: dancehall, rap, pop
 Kesto: 51.38
 Levy-yhtiö: Hype
Lord Estin muut julkaisut
| Aatelinen 2002 | Päivät töissä 2005 | Tulin teitä muistuttaan 2008 |
Päivät töissä on dancehall-artisti Lord Estin toinen studioalbumi vuodelta 2005. Albumilta julkaistiin singlet ”Heristä nyrkkii” ja ”Hellä ori” (mukana Mariska).
Kappaleet

Hellä ori – 3.38 (mukana Mariska)
Usko ittees – 3.14
Päivät töissä – 3.44
Heristä nyrkkii – 3.08
Ragasta tangoo – 4.35 (Roots Version)
Häh tä! – 3.03
Fiiliksen mukaan – 4.14
Suomalainen sopeutuu – 3.33
Korvaamaton – 3.57 (mukana Chyde)
Hyvän maun rajat – 3.56 (mukana Rankkuri)
Sheikkaa shitä – 3.37
Hommat meni käteen – 4.00
Hellä ori Lord Est – 3.07
Ragasta tangoo – 3.48 (Radio Edit)
Arvostelut

Desibeli.net:
Noise.fi:
Soundi:
Ujung Kulonin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Banten, Jaava, Indonesia
Pinta-ala:  1,206 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Indonesian kansallispuisto 
Perustettu:  1980
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ujung Kulonin kansallispuisto sijaitsee Indonesiassa Jaavan saaren länsikärjessä, Sundasalmella. Alueeseen kuuluu valtamereen työntyvä niemimaa ja Krakataun tulivuoren kraatteriin syntynyt saaristo sekä joukko muita pieniä saaria. Kansallispuiston pinta-ala on 1206 neliökilometriä, josta 443 km² on merialuetta. Puistoon kuuluva niemimaa oli ihmisten asuttamaa vuoden 1883 tulivuorenpurkaukseen asti. Krakataun purkauduttua kylät tuhoutuivat. Ihmiset, jotka eivät menehtyneet tulivuorenpurkauksen seurauksena, jättivät asuinpaikkansa ja viidakko valtasi alueen.
Kansallispuiston alueella elää suurin osa maailman jäljellä olevista jaavansarvikuonoista – 40–60 yksilöä. Puistossa on myös bantengeja ja harvinaisia apinalajeja. Viimeinen jaavantiikeri nähtiin alueella 1950-luvulla. Meren puolella on koralliriuttoja ja dugongeja eli merilehmiä. Ujung Kulonin kansallispuisto perustettiin vuonna 1980 ja vuonna 1991 siitä tuli UNESCOn maailmanperintökohde.
Ukkosmyrsky (sotaromaani)

| Ukkosmyrsky |
| --- | --- |
Kirjailija:  Lauri Vaala
Kieli:  Suomi
Genre:  Sotaromaani
Kustantaja:  Oy Suomen Kirja
Julkaistu:  1943
Sivumäärä:  331
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ukkosmyrsky on Lauri Vaalan kirjoittama sotaromaani. Romaani perustuu kirjoittajan omakohtaiseen kokemukseen talvi- ja jatkosodasta.
Hän kuvaa kirjassaan talvisotaan lähtöä ja itse talvisotaa yksittäisen miehen näkökulmasta. Välirauhan aikaa hän kuvaa epävärmana työttömyyden vaivaamana aikana, johon hänen kuvauksensa mukaan helpotuksen toi uusi sotaan lähtö.
RN Lanzerotto Malocello

| RN Lanzerotto Malocello |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ansaldo
Kölinlasku:  30. elokuuta 1927
Laskettu vesille:  14. maaliskuuta 1929
Palveluskäyttöön:  18. tammikuuta 1930
Poistui palveluskäytöstä:  24. maaliskuuta 1943
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 900 t (standardi) 2 650 t (kuormattu)
Pituus:  107,3 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,2 m
Syväys:  3,5 m
Koneteho:  50 000 hv
Nopeus:  38 solmua
Miehistöä:  224
Aseistus
Aseistus:  6 × 120 mm tykkiä kaksiputkisina asennuksina 2 × 40 mm ilmatorjuntatykkiä 8 × 13,2 mm ilmatorjuntakonekivääriä 4 × 533 mm torpedoputkea 56 × miinaa
RN Lanzerotto Malocello (ital. Regia Nave Lanzerotto Malocello) oli Italian kuninkaallisen laivaston Navigatori-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Ansaldolta, missä köli laskettiin 30. elokuuta 1927. Alus laskettiin vesille 14. maaliskuuta 1929 ja liitettiin laivastoon 18. tammikuuta 1930.
Palvelus

Alus upotettiin 24. maaliskuuta 1943.
Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuutta ovat elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (360/1968) 10 §:n mukaan elinkeinotoiminnassa sellaisinaan tai jalostettuina luovutettaviksi tarkoitetut kauppatavarat, raaka-aineet, puolivalmisteet ja muut hyödykkeet sekä elinkeinotoiminnassa kulutettaviksi tarkoitetut poltto- ja voiteluaineet ja muut tarvikkeet. Lukeminen vaihto-omaisuudeksi tehdään käyttötarkoituksen eikä laadun mukaan.
Vaihto-omaisuus luetaan taseessa vaihtuviin vastaaviin. Kirjanpitoasetuksen 1:6 §:n mukaan vaihto-omaisuus jaetaan viiteen erään:
Aineet ja tarvikkeet
Keskeneräiset tuotteet
Valmiit tuotteet/tavarat
Muu vaihto-omaisuus
Ennakkomaksut
Rabat (Malta)

| Ir-Rabat |
| --- | --- |
 Tori Rabatissa
 lippu
 Rabatin sijainti Maltalla
Valtio:  Malta
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Sandro Craus
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  26,6 km²
Väkiluku (2011):  11 212
 – Väestötiheys:  429 as./km²
 
 www.rabat.lc.gov.mt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rabat (maltaksi yleensä artikkelin kanssa Ir-Rabat [ɪrˈrɐbɐt]) on kunta Maltalla. Se sijaitsee Maltan pääsaarella. Rabatissa on  runsaat 11 000 asukasta, ja sen tärkeimpiä nähtävyyksiä ovat muun muassa katakombit ja St. Paulin katedraali. Naapurisaari Għawdexilla on myös kaupunki, jonka maltankielinen nimi on Rabat ja joka tunnetaan englanniksi nimellä Victoria.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rabat (Malta) Wikimedia Commonsissa
St. Pauls Catacombs - Malta (englanniksi)
Maltan kunnat
| --- | --- |
Malta:  Attard · Balzan · Birgu · Birkirkara · Birżebbuġa · Cospicua · Dingli · Fgura · Floriana · Għargħur · Għaxaq · Gudja · Gżira · Ħamrun · Iklin · Senglea · Kalkara · Kirkop · Lija · Luqa · Marfa ·  Marsa · Marsaskala · Marsaxlokk · Mdina · Mellieħa · Mġarr · Mosta · Mqabba · Msida · Mtarfa · Naxxar · Paola · Pembroke · Pietà · Qormi · Qrendi · Rabat · Safi · St. Julian's · San Ġwann · St. Paul's Bay · Santa Luċija · Santa Venera · Siġġiewi · Sliema · Swieqi · Tarxien · Ta' Xbiex · Valletta · Xgħajra · Żabbar · Żebbuġ · Żejtun · Żurrieq
Gozo:  Fontana · Għajnsielem · Għarb · Għasri · Kerċem · Munxar · Nadur · Qala · San Lawrenz · Sannat · Victoria (Rabat) · Xagħra · Xewkija · Żebbuġ
Pääntauti

Pääntauti on hevosilla esiintyvä Streptococcus equi -bakteerin aiheuttama hengitystieinfektio. Pääntauti on hevoseläinten sairaus, ja sitä esiintyy kaikkialla maailmassa. Suurin osa hevosista paranee taudista, mutta erityisesti varsoille tauti on vaarallinen ja voi johtaa jopa kuolemaan. Pääntauti on erittäin herkästi tarttuva. Suomessa se kuuluu lakisääteisesti ilmoitettaviin eläintauteihin, jotka eläinlääkärin on raportoitava Ruokavirastolle. Sairaus leviää tartunnan saaneen hevosen hengitysteiden eritteistä suoraan hevosesta toiseen sekä varusteiden ja ihmisten välityksellä. Tartunta ilmateitse on harvinaista. Tartunnan saanut hevonen voi jäädä oireettomaksi kantajaksi ja levittää tautia edelleen. Oireeton kantaja voi erittää bakteeria vaihtelevasti vielä kuukausien tai jopa vuosien päästä. Rasitus, esimerkiksi pitkä kuljetus, voi aktivoida bakteerin erittämisen.  Tartuntoja todetaan Suomessakin vuosittain useissa talleissa. Merkittävä osa tartunnoista jää kuitenkin tunnistamatta vähäisen näytteenoton takia.
Sairastuminen

Oireet alkavat tavallisesti 3–14 vuorokauden kuluttua tartunnasta. Tyypillisiä oireita ovat korkea kuume, yskä, sierainvuoto sekä pään ja kaulan imusolmukkeiden turpoaminen. Imusolmukkeisiin voi syntyä paiseita, jotka voivat puhjeta ihon läpi. Kurkkukivun ja kuumeen takia hevonen saattaa syödä huonosti. Paiseita voi syntyä myös muualle elimistöön. Vaikeaa pääntautia voivat seurata voimakkaat jälkitaudit, kuten verenmyrkytys ja keuhkokuume. Antibiootit tehoavat yleensä pääntautiin hyvin. 1–2-vuotiaat varsat sairastuvat usein muita vakavammin. Lievemmässä pääntaudissa ainoat oireet voivat olla yskä ja sierainvuoto. Lieväoireinen pääntauti paranee usein ilman lääkitystäkin. Aikuisella, vastustuskykyisellä hevosella tauti voi mennä ohi jopa ilman näkyviä oireita. Epätyypilliset oireet vaikeuttavat ja hidastavat taudin diagnosointia. Tällöin eristystoimiin ei huomata ryhtyä ja hevonen ehtii levittää tautia eteenpäin.
Alustava diagnoosi tehdään pääntaudin tyypillisten oireiden perusteella. Pääntautia epäiltäessä on aina otettava välittömästi yhteys eläinlääkäriin ja ryhdyttävä toimenpiteisiin lisätartuntojen ehkäisemiseksi. Taudinaiheuttaja määritellään bakteriologisella tutkimuksella, jota varten eläinlääkäri ottaa näytteitä hevosten hengitystie-eritteistä. Tyypillisesti oireilevien lisäksi näytteitä tulisi ottaa myös epätyypillisesti oireilevista hevosista, joilla on kuumeinen hengitystietulehdus.
Tartuntojen ehkäisy

Talli, jossa on pääntautiepäily, tulee eristää. Oireettomiakaan hevosia ei saa viedä tallialueelta pois eikä uusia hevosia tuoda talliin. Sairaat hevoset pidetään erillään oireettomista ja talli osastoidaan siten, etteivät sairaat hevoset pääse kosketuksiin muiden kanssa. Eristysosastolla tulee olla omat välineet hevosten hoitoon ja tallin siivoukseen. Jos samat ihmiset hoitavat sekä sairaita että terveitä hevosia, tulee työjärjestyksen, suojavaatteiden ja desinfioinnin avulla huolehtia siitä, etteivät ihmiset levitä tartuntaa käsien tai vaatteiden välityksellä terveisiin hevosiin. Oireettomienkin hevosten terveydentila tutkitaan päivittäin. Jos hevoselle nousee kuume, se siirretään välittömästi sairasosastolle.
Tallin rakenteet, ruokinta- ja vesiastiat sekä hevosten varusteet tulee pestä huolellisesti ja desinfioida. Tallissa käyvien on myös syytä desinfioida kätensä, eikä tallissa käytettyjä vaatteita ja jalkineita pidä käyttää tallin ulkopuolella. Hevoset voivat erittää pääntautibakteeria myös ulosteeseen, joten lannat tulee siivota myös hevosten ulkoilualueilta huolellisesti. Auringonvalo ja kuivuus tappavat bakteerin nopeasti, mutta kosteassa ja viileässä bakteeri voi selviytyä pidemmän aikaa. Sairaiden hevosten käytössä ollut laidun kannattaa pitää tyhjänä vähintään neljä viikkoa. Sairastunut hevonen voi levittää pääntautia vielä kuusi viikkoa oireiden häviämisen jälkeen, minkä vuoksi tuona aikana tallista ei pitäisi kuljettaa hevosia muualle eikä tuoda uusia hevosia talliin. Bakteerin erittämisen loppuminen voidaan varmentaa ainoastaan näytteenotolla.
Pääntautia vastaan on kehitetty rokotteita, mutta täydellisen suojan antavaa rokotetta ei ole onnistuttu valmistamaan. Pääntaudin sairastanut hevonen saa yleensä vuosia kestävän vastustuskyvyn tautia vastaan.
Punavatsakukastaja

| Punavatsakukastaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kukastajat Dicaeidae
Suku::  Kukastajat Dicaeum
Laji::  haematostictum
Kaksiosainen nimi
 Dicaeum haematostictum  Sharpe, 1876 
Katso myös
   Punavatsakukastaja Wikispeciesissä   Punavatsakukastaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punavatsakukastaja (Dicaeum haematostictum) on kukastajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Punavatsakukastajaa tavataan kotoperäisenä Filippiineillä, missä sitä esiintyy Länsi-Visayasin alueella. Laji on luokiteltu elinvoimainen lajielinvoimaisksi. Sen kannaksi arvioidaan 10 000 sukukypsää yksilöä.
Elinympäristö

Punavatsakukastaja elää monenlaisissa ympäristöissä alangoilla ja mäillä yleensä alle 1 000 metrin korkeudella merenpinnasta. Sitä tavataan luonnontilaisissa ja luonnontilattomissa metsissä, pensasalueilla sekä puutarhoissa.
Radost Bokel

Radost Bokel vuonna 2012.
Radost Bokel (s. 4. kesäkuuta 1975 Bad Langensalza, Itä-Saksa) on saksalainen näyttelijä ja malli. Hänet tunnetaan televisiosarjasta Syyttäjä, jossa hän näyttelee Susanne Selbachia. Bokel on näytellyt myös muun muassa televisiosarjassa Rikospaikalla. Hänen uransa näyttelijänä alkoi jo 1980-luvulla pääroolista fantasiaelokuvassa Momo (1986).
Aiheesta muualla

Radost Bokel Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Radost Bokelin kotisivut
Pullukkamerihevonen

| Pullukkamerihevonen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Putkisuukalat Syngnathiformes
Heimo::  Merineulat Syngnathidae
Suku::  Merihevoset Hippocampus
Laji::  abdominalis
Kaksiosainen nimi
 Hippocampus abdominalis  Lesson, 1827 
Katso myös
   Pullukkamerihevonen Wikispeciesissä   Pullukkamerihevonen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pullukkamerihevonen (Hippocampus abdominalis) on merihevonen, joka on tunnistettavissa muista Hippocampus-suvun lajeista turpean vatsansa ansiosta. Niitä tavataan Uuden-Seelannin ja Australian kaakkoisosien viileissä rannikkovesissä aina 100 metrin syvyyteen asti. Pullukkamerihevoset elävät monenlaisissa elinympäristöissä.
Väritys ja koko

Pullukkamerihevoset voivat olla ruskean, valkoisen, oranssin tai harmaan värisiä. Yleensä ruumiissa on myös tummia laikkuja. Ne kasvavat noin 18 cm pitkiksi.
Ravinto

Muiden putkisuukalojen tavoin pullukkamerihevoset syövät pääasiassa pieniä keijustoon kuuluvia eläimiä.
Aiheesta muualla

Hippocampus abdominalis (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
http://www.sealife.fi