stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Light of Worlds

| Light of Worlds Kool & the Gang |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: syyskuu 1974
 Tuottaja(t): K. & G. Productions
 Tyylilaji: funk, soul, jazz
 Kesto: 36.06
 Levy-yhtiö: De-Lite Records
Kool & the Gangin muut julkaisut
| Wild and Peaceful 1973 | Light of Worlds 1974 | Spirit of the Boogie 1975 |
Light of Worlds on yhdysvaltalaisen Kool & the Gang -yhtyeen vuonna 1974 julkaistu albumi. Se nousi Yhdysvaltain Billboard 200 -listan sijalle 63 sekä R&B-listan sijalle 16. Hittejä olivat ”Rhyme Tyme People”, ”Summer Madness” ja ”Higher Plane”.
Kappaleet

| A-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Street Corner Symphony | Kool & the Gang, Bayyan | 4.32 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Fruitman | Kool & the Gang, Westfield | 5.19 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Rhyme Tyme People | Kool & the Gang, Saunders, Thomas | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Light of Worlds | Kool & the Gang, Smith | 4.21 |  |  |  |  |  |  |
| B-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Whiting H. & G. | Kool & the Gang, Bayyan | 3.17 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | You Don't Have to Change | Kool & the Gang, Mickens | 2.39 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Higher Plane | Kool & the Gang, Bayyan | 4.57 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Summer Madness | Kool & the Gang, Mickens, Taylor | 4.16 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Here After | Kool & the Gang, Bayyan | 2.54 |  |  |  |  |  |  |
Lexus ES

| Lexus ES |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Japani
Valmistaja:  Lexus (Toyota)
Konserni:  Toyota
Valmistusvuodet:  1989–
Korimalli:  4-ovinen sedan
Luokka:  E-segmentti mid-size (Pohjois-Amerikka)
Vetotapa:  etuveto
Lexus ES on mid-size -luokan ylellinen sedan, jota valmistaa Toyotan tytäryhtiö Lexus. Ensimmäinen ES julkistettiin vuonna 1989.
Japanissa autoa valmistetaan Miyatan tehtaalla, Miyawakassa ja Yhdysvalloissa Toyota Motor Manufacturing Kentucky -tehtaalla.
Uusin sukupolvi esiteltiin Pekingin autonäyttelyssä keväällä 2018, ja se tuli ensimmäistä kertaa myyntiin Euroopassa. Vuoden 2018 Euro NCAP -kolaritestistä malli sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Sukupolvet

Ensimmäinen sukupolvi
(1989–1991)
Toinen sukupolvi
(1992–1996)
Kolmas sukupolvi
(1997–2001)
Neljäs sukupolvi
(2002–2006)
Viides sukupolvi
(2007–2012)
Kuudes sukupolvi
(2013–2018)
Seitsemäs sukupolvi
(2019–)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lexus ES Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Lexus_ES
Käännös suomeksi
Arctostaphylos pallida

| Arctostaphylos pallida |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Kanervakasvit Ericaceae
Alaheimo::  Arbutoideae
Suku::  Sianpuolukat Arctostaphylos
Laji::  pallida
Kaksiosainen nimi
 Arctostaphylos pallida  Eastw. 
Katso myös
   Arctostaphylos pallida Wikispeciesissä   Arctostaphylos pallida Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Arctostaphylos pallida on kanervakasvien heimoon ja sianpuolukoiden sukuun kuuluva valkokukkainen pensas. Se kasvaa noin neljä metriä korkeaksi ja kukkii joulukuusta maaliskuuhun. Kasvi on äärimmäisen harvinainen, sitä tunnetaan 13 kasvupaikalta Kalifornian kukkuloilta.
Aiheesta muualla

ITIS: Arctostaphylos pallida (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Arctostaphylos pallida (englanniksi)
Lisää matematiikan iloja

Lisää matematiikan iloja on Theoni Pappasin kirjoittama kirja, joka on jatkoa kirjalle Matematiikan ilot. Kirja esittelemee matematiikan kansanperinnettä ja historiaa. Suomeksi kirjan on kustantanut Terra Cognita ja suomentanut Juha Pietiläinen.  Kirjassa on 319 sivua.
Lisäsukupuolirauhaset

Lisäsukupuolirauhaset lat. glandulae genitales accessoriae) ovat uroksille ominaisia rauhasia, jotka tuottavat suurimman osan siemennesteestä. Lisäsukupuolirauhasiin kuuluvat eturauhanen, siemenjohtimen avartuma sekä parilliset bulbouretraalirauhaset ja rakkularauhaset. Lisäsukupuolirauhasten erite laskee joko virtsaputkeen suoraan tai siemenjohtimen kautta. Lisäsukupuolirauhasten esiintyminen eri lajeilla vaihtelee. Ihmisellä, sonnilla ja orilla ovat kaikki neljä lisäsukupuolirauhasta. Karjulta puuttuu siemenjohtimen avartuma ja kollilta siemenjohtimen avartuma sekä rakkularauhanen. Uroskoiralla on vain eturauhanen.
Lisäsukupuolirauhasten erite sisältää muun muassa fruktoosia, joka toimii siittiöiden ravinteena.
Atlas V

Atlas V on Atlas-rakettiperheen kantoraketti, joka pohjautuu vanhempiin Atlas II- ja varsinkin Atlas III-raketteihin. Sitä valmisti aluksi Lockheed Martin ja sittemmin Lockheed Martinin ja Boeingin yhteisyritys United Launch Alliance.
Lockheed Martin käyttää kolminumeroista tunnusta raketin eri kokoonpanoista: ensimmäisenä on nokkakartion halkaisija metreinä (3, 4 tai 5), sitten kiinteäajoaineisten apurakettien määrä (0–5) ja viimeinen numero on toisen vaiheen RL-10-moottoreiden määrä (1 tai 2).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Atlas V 551 Spaceflight101. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
Atlas 5 Data Sheet Space Launch Report.  17.10.2018. Arkistoitu 14.10.2016. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
Atlas V Encyclopedia Astronautica. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
Atlas Rocket & Space Technology. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
Atlas V 551 Rocket NASA. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
The Hangar / Atlas V SpaceFlight Insider. Arkistoitu 28.12.2018. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
Atlas V Solid Rocket Motor Aerojet Rocketdyne. Arkistoitu 14.3.2017. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
Atlas V Launch Services User’s Guide.  United Launch Alliance, maaliskuu 2010.  Teoksen verkkoversio (viitattu 28.12.2018). (englanniksi)
Kantoraketit
| --- | --- |
Nykyiset::   Ariane 6  Atlas V  Athena  Delta IV  Dnepr  Electron  Falcon 9 9 B4  9 B5  Falcon Heavy  GSLV  H-IIA  Kosmos-3M  Pitkä marssi -rakettiperhe  Minotaur  Pegasus  Proton  PSLV  Rokot  Shavit  Štil  Start-1  UR-100  Space Launch System  Strela  Sojuz U  FG  2  Taurus  Tsyklon 3  Volna  Vega  Zenit 
Suunnitteilla::   Angara  BFR  GSLV III  GX  H-IIB  KSLV  New Glenn  Taurus II  Vulcan 
Entiset::   Ariane 1  2  3  4  5  Atlas SM-65 Atlas  I  II  III  Black Arrow  Delta  II  III  Diamant  Energija  Europa  Falcon 1  Falcon 9 9 v1.0  9 v1.1  9 v1.2  H-II  J-I  Juno I  Lambda  Mu (V)  Molnija M  N1  Poljot  R-7  Saturn I  IB  V  INT-21  Scout  Sparta  Thor  Thor-Agena  Thor-Burner  Thorad-Agena  Titan I  II  III  IIIB  IV  Tsiklon 2  Vanguard  Voshod  Vostok
Arctocyonidae

| Arctocyonidae |
| --- | --- |
 Arctocyon
 Liitukausi - Eoseeni 66–50 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  †Condylarthra
Heimo::  †Arctocyonidae  Murray, 1866
Suvut
 †Anacodon  †Arctocyon  †Arctocyonides  †Baioconodon  †Carcinodon  †Chriacus  †Claenodon  †Colpoclaenus  †Desmatoclaenus  †Deuterogonodon  †Heteroborus  †Hyodectes  †Karakia  †Lambertocyon  †Landenodon  †Leptotomus  †Loxolophus  †Mentoclaenodon  †Mimotricentes  †Oxyprimus  †Oxytomodon  †Paratriisodon  †Princetonia  †Prothryptacodon  †Protungulatum  †Sigynorum  †Thryptacodon 
Katso myös
   Arctocyonidae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Arctocyonidae on sukupuuttoon kuollut primitiivisten istukkanisäkkäiden heimo. Se sisälsi yli 20 sukua, jotka elivät liitukaudelta eoseenille, mutta olivat runsaimmillaan paleoseenilla. Ne saattoivat olla lähellä myöhempien kaviokyntisten esi-isää. Arctocyonidit olivat enimmäkseen lyhytjalkaisia, varsin kömpelöitä eläimiä. Jotkut olivat kaikkiruokaisia ja saavuttivat nykyisen karhun koon, toiset olivat pienempiä ja söivät kasveja.
Aiheesta muualla

Mikko's Phylogeny Archive: Arctocyonidae
Lepikkolampi (Ähtäri)

| Lepikkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°39′04″N, 24°30′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Niemisjoen valuma-alue (35.47)
Laskuoja:  oja Heinälampeen 
Järvinumero:  35.476.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  210,2 m  
Rantaviiva:  0,737 km  
Pinta-ala:  1,885 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLepikkolampi 
Lepikkolampi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Mäkikylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Niemisjoen valuma-alueella (35.47), jonka Palojoen valuma-alueeseen (35.476) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 210,2 metriä mpy.
Linkitetty lista

Linkitetty lista on tietojenkäsittelytieteessä yksi ohjelmoinnissa käytettävistä perustietorakenteista. Se koostuu joukosta solmuja eli alkioita, jotka sisältävät tietokenttien lisäksi viittauksen (”linkin”) joko seuraavaan solmuun tai seuraavaan ja edelliseen solmuun. Linkitetyissä listoissa solmun voi lisätä ja poistaa vakioajassa. Linkitetty lista ei mahdollista hakua taulukon tapaisella suoralla haulla. Linkitetyt listat voivat olla yksisuuntaisia (yhteen suuntaan linkitettyjä), kaksisuuntaisia (kahteen suuntaan linkitettyjä) tai renkaaksi linkitettyjä.
Yhteen suuntaan linkitetty lista.
Kahteen suuntaan linkitetty lista.
Linkitettyjä listoja pystyy toteuttamaan useimmilla ohjelmointikielillä. Lisp- ja Scheme-kielissä tietorakenne ja listaoperaatiot ovat sisäänrakennettuna. C- ja C++-kielissä linkitetyt listat on luontevaa toteuttaa osoittimien avulla.
Toteutus

Toisinen kuin lineaarinen lista (katso taulukko) linkitetty lista on joustavampi, koska muistivarauksen ei tarvitse olla peräkkäisistä muistipaikoista. Linkitetyssä listassa jokainen solmu sisältää linkin seuraavaan solmuun listassa. Ohjelma voi pitää yllä muuta tietoa listasta kuten sen pituuden.
Tieto linkeistä voi vaatia hieman lisää muistia, mutta se voi myös säästää muistia, joka taulukossa olisi toistuvaa ja ei ole tarvetta varata muistipaikkoja joita ei tulla käyttämään. Lisäksi linkitetystä listasta on helppoa poistaa ja lisätä tietoa väliin muuttamalla linkkejä. Satunnaisiin paikkoihin viittaaminen on myös nopeampaa ja tietorakenteet voivat olla monimutkaisempia.
Solmut voivat viitata toisiinsa seuraavasti ja ohjelman on tiedettävä mistä lista alkaa.
ALKU -> (solmu 1) -> (solmu 2) -> (solmu 3) -> LOPPU
Havainnollisempi esimerkki toteutuksesta:
typedef struct solmu;
struct solmu {
    int arvo;
    solmu *seuraava; // solmussa on linkki (osoitin) seuraavaan solmuun
}

solmu s1;
solmu s2;
s1.seuraava = &s2; // solmuun asetetaan seuraava solmu
s2.seuraava = NULL; // viimeinen ei viittaa mihinkään solmuun
Andrée & Rosenqvist

| Ab Andrée & Rosenqvist Oy (Oy Andros Ab) |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1906
Perustaja:  Carl Severin Andrée ja Gustaf Allan Rosenqvist
Lakkautettu:  1939
Kotipaikka:  Turku, Suomi
Toimiala:  moottoriveneet, venemoottorit
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ab Andrée & Rosenqvist Oy (nimi vuodesta 1934 Oy Andros Ab) oli vuosina 1906–1939 toiminut turkulainen veneveistämö ja konepaja. Yritys oli tunnettu korkealaatuisten veneiden ja venemoottoreiden valmistaja; venemoottoreita sovellettiin myös paikallismoottoreiksi.
Wärtsilä-yhtymä osti Androksen vuonna 1939 ja liitti sen osaksi viereistä Crichton-Vulcanin telakkaa. Viimeiset Andros-moottorit valmistettiin vuonna 1958.
Perustaminen

Yrityksen perustivat Carl Severin Andrée ja Gustaf Allan Rosenqvist. Andrée oli Göteborgista, Ruotsista kotoisin ollut insinööri ja asunut muutaman vuoden Yhdysvalloissa ennen Turkuun muuttamistaan 1898. Hän työskenteli Turun Rauta-teollisuus Oy:n palveluksessa vuoteen 1905, jolloin hän siirtyi tavaratalo Wiklundille myymään venemoottoreita. Seuraavana vuonna hän osti tavaratalon veneosaston liiketoiminnan yhdessä lankonsa Gustaf Allan Rosenqvistin kanssa. 21-vuotias kaupan alan tutkinnon suorittanut Rosenqvist oli syntyperäinen turkulainen.
Laajentuminen

Yritys aloitti toimintansa kokoonpanoverstaana, joka osti veneiden rungot venevalmistajilta, kuten Turun Veneveistämöltä, ja varusti ne yhdysvaltalaisilla Fay & Bowen -moottoreilla. Liiketoiminta käynnistyi hyvin, ja pian kumppanukset ostivat tontin Aurajoen rannasta Korppolaismäen juurelta. Miehet investoivat rohkeasti toimitiloihin; vuonna 1909 alueella oli kaksikerroksinen tiilitalo, jossa oli takomo, kokoonpanoverstas, lämmittämö, puunkuivaushuone ja galvanointiverstas. Veneet rakennettiin suuressa vajassa ja laskettiin vesille kahdella slipillä. Päärakennuksessa sijaitsivat toimistot sekä materiaalivarasto, joka oli kahdessa kerroksessa yhteensä 1 270 m² suuruisella alueella. Riski kantoi hedelmää, ja kahden seuraavan vuoden aikana yritys valmisti 120 venettä ja myi 367 eri valmistajien tekemää moottoria.
Veneverstas paloi perustuksiaan myöten 24. huhtikuuta 1909; samalla tuhoutui myös viisitoista valmista veneen runkoa. Uusi verstas oli kuitenkin rakennettuna jo seuraavaan syksyyn mennessä.
Andrée & Rosenqvist rakensi myös purjeveneitä, joista suuren osan suunnitteli Carl Andrée, mutta suunnittelijoina oli myös tunnettuja kotimaisia veneensuunnittelijoita, kuten Gustaf Estlander.
Moottorivalmistuksen alku

Yhtiöstä tuli osakeyhtiö vuonna 1911 ja sen vuosituotanto oli noin 50 venettä, joihin asennettiin ulkomaiset moottorit. Samalla Andrée ja Rosenqvist toteuttivat pitkäaikaisen suunnitelmansa veneenmoottorien valmistuksen aloittamisesta. Nykyaikainen, amerikkalaisten esikuvien mukaan rakennettu moottoriverstas aloitti toimintansa vuoden 1912 alkupuolella. Moottorin merkiksi tuli Andros ja ensimmäisen vuoden aikana niitä valmistettiin 31 kappaletta. Vuoteen 1918 asti moottoreita valmistettiin kahta tyyppiä. Yrityksen raskaat moottorit, joiden käyntinopeus oli 400–800 r/min, oli tarkoitettu kalastusaluksiin ja pienemmät moottorit urheiluveneisiin.
Ensimmäinen maailmansota

Ensimmäisen maailmansodan puhjettua vuonna 1914 Venäjän keisarikunnan laivasto tarvitsi pikaisesti höyry- ja polttomoottorikäyttöisiä kaatereita (kaateri tulee venäjän sanasta Катеръ, nykyisin Катер, joka tarkoittaa kutteria tai pientä moottorialusta). Kyetäkseen vastaamaan kasvaneeseen kysyntään ja erityisesti Venäjän laivastolta saamaansa tilaukseen yritys rakensi uudenaikaisen verstaan Uittamolle. Vanhalla veneverstaalla investoitiin muun muassa uuteen valimoon ja ohutlevyverstaseen.
Vaikka Andrée & Rosenqvist ei rakentanutkaan höyrykoneita, siltä tilattiin kahdeksan höyrykaateria, jotka oli määrä toimittaa seuraavan vuoden huhti-kesäkuuhun välissä. Alukset valmistettiin lopulta moottoreineen alihankintana viereisellä Crichtonin telakalla. Venäjän laivaston suurin, yhteensä 24 18-metristä kaateria kattanut tilaus tuli mahdollisesti vuoden 1916 alkupuolella. Laivoja ei kuitenkaan ehditty luovuttaa ennen helmikuun vallankumousta. Andrée & Rosenqvist sai todennäköisesti vain ensimmäisen maksuerän laivoista. Vuonna 1918 hiljakkoin itsenäistyneen Suomen hallitus otti haltuunsa Suomen alueella olevat Venäjän laivaston alukset, joihin kuului 70 eri kokoista kaateria, joista 20 luovutettiin edelleen Neuvosto-Venäjälle Tarton rauhansopimuksen perusteella. Yritys sai mahdollisesti vain 250 000 markan suuruisen korvauksen Suomen valtiolta Venäjän laivaston tilaamista aluksista. Viimeiset Venäjän-kaupat olivat käydä kohtalokkaiksi, mutta yritys toipui pian tappioista. Venäjän laivastolle luovutettujen alusten kokonaismäärä ei ole tiedossa.
Gustaf Allan Rosenqvist lähti yrityksen palveluksesta vuonna 1918, minkä jälkeen hän osti Oy Arwidson & Co.:n Helsingissä. Hänen tilalleen kaupalliseksi johtajaksi nimitettiin Erik W. Ingman. Uittamon verstas myytiin Turun naulatehtaalle vuonna 1920.
Kulta-aika

Vuonna 1919 Suomessa astui voimaan kieltolaki, mikä johti laajamittaiseen alkoholin salakuljetukseen Virosta, Ruotsista, Puolasta ja muista maista, ja sitä kautta kasvoi myös kysyntä nopeista, korkealaatuisista veneistä – juuri sellaisista mitä Andrée ja Rosenqvist valmisti. Yrityksen tilauskirjoista löytyy tunnettujen salakuljettajien nimiä, kuten Algoth Niska. Asiakkaana oli myös Tullilaitos, joka osti vastaavasti useita pikaveneitä.
Yritys esitteli vuonna 1919 uuden moottorimalliston, ja vuonna 1920 yritys myi seitsemän jahtia ja 27 moottorivenettä. Jahtien voimanlähteinä oli raskaat Andros T -moottorit, joiden kierrosluku oli 450 r/min. Pienemmissä veneissä oli Andros L -moottorit, joiden kierrosalue oli 800–1200 r/min. Veneverstaan puolella työskenteli sata työntekijää ja moottoritehtaalla saman verran.
Pikaveneiden valmistus alkoi vähetä asteittain vuodesta 1923 alkaen. Vuonna 1926 voimaan astuneessa laissa yksityisessä omistuksessa olevien moottoriveneiden huippunopeus rajoitettiin 12 solmuun; nopeamman veneen omistamiseen tarvittiin erikoislupa. Tämän seurauksena pikaveneiden tilaukset tyrehtyivät lähes täysin. Kieltolaki purettiin vuonna 1932.
Vuosina 1925–1927 yritys sai merkittäviä tilauksia Neuvostoliitosta Andros T -moottoreista. Moottoreita ei käytetty pelkästään veneiden voimanlähteinä, vaan niitä sovellettiin myös pumppuihin, kompressoreihin, generaattoreihin, vetureihin ja lauttoihin.
1930-luku

Uusi Andros-moottorisarja esiteltiin pian 1930-luvun laman syvimmän pohjan jälkeen. Moottorien teho oli 10–60 hv kierrosnopeudella 1000 r/min. Mallisto käsitti 1-, 2-, 3-, 4- ja 6-sylinteriset vaihtoehdot. Suosituimpia näistä olivat yksi- ja kaksisylinteriset Andros L -moottorit. Vuonna 1935 valikoimaan kuului kymmenen moottorivaihtoehtoa.
Carl Andréen pojasta Åke Andréesta tuli yrityksen pääjohtaja vuonna 1931. Carl Andrée kuoli jo seuraavana vuonna 59 vuoden iässä. Kaupallinen johtaja Erik W. Ingman osti puolet Carl Andréelta jääneistä osakkeista. Vuoden 1934 alusta yrityksen viralliseksi nimeksi tuli Ab Andros Oy. Åke Andrée myi 800 omistamistaan 1 367 osakkeesta Wiklundin suvulle vuosina 1936–1938 ja menetti samalla enemmistöosuutensa yrityksessä.
Androksen naapureina oli kaksi telakkaa, joista Crichton sijaitsi joen vastakkaisella puolella ja Vulcan Androksesta katsottuna viereisellä tontilla. Telakat yhdistyivät 1920-luvulla Crichton-Vulcaniksi, joka kasvoi samalla voimakkaasti. Eräs telakan investoinneista oli joen rantaan, Korppolaismäen juureen vuosina 1934–1936 rakennettu kuivatelakka, jonka jälkeen Andros jäi telakkajätin ympäröimäksi. Andros myönsi Crichton-Vulcanille kulkuoikeuden tonttinsa läpi kuivatelakalle. Vuonna 1935 Crichton-Vulcanista tuli osa Wärtsilä-yhtymää, joka pian ilmaisi kiinnostuksensa Androksen tonttiin. Androksen pääomistajat ja Wärtsilä pääsivät yhteisymmärrykseen kaupan ehdoista ja Andros siirtyi Wärtsilän omistukseen 1. syyskuuta 1939, samana päivänä kun toinen maailmansota puhkesi. Saman vuoden lopulla Androksen liiketoiminta lopetettiin ja se yhdistettiin osaksi Wärtsilä Crichton-Vulcania.
Myöhemmät vaiheet

Vuoteen 1939 mennessä Andros oli valmistanut 3 800 moottoria. Wärtsilä Crichton-Vulcan jatkoi moottorien valmistusta varastoon jääneistä osista, ja viimeinen moottori, sarjanumeroltaan 4 409, valmistui 1958. Useat moottorit päätyivät Neuvostoliiton vientiin rakennettujen laivojen pelastusveneiden voimanlähteiksi. Androksen rakennukset säilyivät käytössä siihen asti kunnes ne purettiin 1960-luvulla. Samalle paikalle kohosi myöhemmin Wärtsilän dieselmoottoritehdas.
Vuonna 1987 löydettiin Wärtsilän Turun telakan arkistosta Androksen arkisto, jonka luultiin jo tuhoutuneen tulipalossa vuonna 1939. Ruotsalainen Hans Værnéus kirjoitti historiateoksen yrityksestä käyttäen arkistoa, joka siirrettiin Tukholmaan. Arkistoa säilytettiin moottorivenemuseossa, jossa sen sisältö dokumentoitiin perinpohjaisesti. Arkisto palautettiin Suomeen vuonna 2011, jolloin se luovutettiin Forum Marinumille ja Turun maakunta-arkistolle.
Säilyneiden Andros-veneiden määrä on joitakin kymmeniä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Andrée & Rosenqvistin valmistama turistivene.
Anders Værnéuksen Andrée & Rosenqvist vuodelta 1921.
Esitteitä ja teknisiä tietoja.
Osake- ja yhtiöhistoriaa Pörssitiedossa
Androksen rakennukset Stålarminkadun puolelta katsottuina. Kuva on todennäköisesti 1920-luvulta.
Androksen verstaat Aurajoelta katsottuna 1920-luvulla.
Yksisylinterinen Andros K10 -moottori.
Wärtsilä Crichton-Vulcan vuonna 1948. Vanhat Androksen rakennukset ovat vasemmalla etualalla olevassa rivissä, omakotitalojen ja laivanrakennusalustojen välillä.
Lepanto

Lepanto voi viitata johonkin seuraavista:
Náfpaktos, keskiajalla Lepanto, kaupunki Kreikassa
Frans Lepanto, suomalainen jääkärieverstiluutnantti
Sota-aluksia

RN Lepanto (1883), Italian laivaston taistelulaiva
Lepanto (1893), Espanjan laivaston risteilijä
RN Lepanto (1927), Italian laivaston miinalaiva
Lepanto (1929), Espanjan laivaston hävittäjä
Aukra (taajama)

| Aukra |
| --- | --- |

 Aukra
 Koordinaatit: 62°47′4″N, 6°54′59″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Møre ja Romsdal
Kunta:  Aukra
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,2 km²
Väkiluku (2023):  988
 – Väestötiheys:  823,3 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aukra on taajama Aukran kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 1,2 neliökilometriä ja asukasluku 988 vuonna 2023.
Lars Molin

| Lars Molin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. toukokuuta 1956 Örnsköldsvik, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  80 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1973–1988
Seurat:  MODO Hockey Vancouver Canucks
Lars-Erik Molin (s. 7. toukokuuta 1956 Örnsköldsvik, Ruotsi) on ruotsalainen entinen jääkiekkoilija, olympiamitalisti ja maailmanmestari.
Pelaajaura > Seurajoukkueissa

Molin pelasi ensimmäiset pääsarjaottelunsa kaudella 1973–1974 MODO Hockeyssä. Hän voitti siellä Elitserienin mestaruuden 1979. Molin ei ole edustanut Ruotsissa muita joukkueita pääsarjatasolla. Vuodet 1981–1984 hän pelasi NHL-joukkue Vancouver Canucksissa. Parhaillaan Molin teki Canucksissa 46 pistettä kaudella 1981–1982. Yhteensä hän teki joukkueessa 172 ottelussa tehot 33+80=113. Jäähyminuutteja Molin keräsi 37.
Kaudeksi 1984–1985 Molin palasi MODOon, joka pelasi Ruotsin I-divisioonaa. Hän oli nostamassa joukkuetta takaisin Elitserieniin keväällä 1985. Molin oli 57 pisteellään MODOn paras pistemies Juha Tuohimaan kanssa. I-divisioonan pistepörssissä he olivat kuudensia Västerås IK:n Lars Hurtigin kanssa. Molin jatkoi MODOssa vielä kolme seuraavaa kautta. Kaudella 1985–1986 hän oli Tommy Själinin kanssa joukkueen paras pistemies 38 pisteellään, ja he olivat Elitserienin pistepörssin viidensiä Södertälje SK:n Leif Maghtin ja Anders Carlssonin kanssa.
Molin pelasi uransa viimeiset vuodet 1988–1991 Örebron I-divisioonajoukkueessa. Hän oli kaudella 1989–1990 I-divisioonan pistepörssin kakkonen tehoilla 23+42=65. Molinin edellä oli vain joukkuetoveri Anders Wikberg.
Pelaajaura > Maajoukkue

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lake Placid 1980 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Calgary 1988 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Wien 1987 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Gäteborg 1981 | jääkiekko |  |
Molin voitti olympiapronssia Lake Placidista 1980 ja Calgarystä 1988. Hän voitti myös maailmanmestaruuden vuonna 1987 ja MM-hopeaa 1981. Molin pelasi MM-kilpailuissa myös vuonna 1985, mutta jäi ilman mitalia.
Vuonna 1981 Molin pelasi Kanada-cupissa ja 1976 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa.