stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pikaraitiotie
Pikaraitioteitä eri maissa > Pohjoismaat

Göteborgin raitiotie on kansainvälisesti ollut tärkeä pikaraitiotiejärjestelmien kehittämisen esikuva.
Tukholmaan on avattu vuonna 2000 uusi kehämäinen pikaraitiotie Poikittaisrata, joka yhdistää keskustan ulkopuolella metrolinjojen ja paikallisjunien säteittäisiä linjoja. Järjestelmää on laajennettu useaan otteeseen 2000-luvun aikana.
Norrköpingin raitiotietä on tarkoitus kehittää pikaraitiotien suuntaan uudella linjalla.
Oslon perinteisellä raitiotiellä on pikaraitiotien ominaisuuksia. Myös eräät  metrojärjestelmän linjat ovat pikaraitiotietyyppisiä ja niillä on tasoristeyksiä ja osin yhteisliikennettä raitiotien kanssa.
Bergen on avannut täysin uuden pikaraitiotien 2010 ja Århus on päättänyt pikaraitiotiestä, joka valmistuu 2015.
Kööpenhaminan seudulla on rakenteilla Lundtoftesta Ishøj’n S-tog-asemalle johtava Suur-Kööpenhaminan pikaraitiotie.
Myös muissa Pohjoismaiden kaupungeissa on pitkälle edenneet suunnitelmat modernin raitiotien rakentamisesta, mm. Helsingborgissa, Malmössä, Lundissa, Stavangerissa ja Odensessa.
Pikaraitioteitä eri maissa > Keski-Eurooppa

Saksassa hyvin monissa kaupungeissa, mm. Kölnissä, Düsseldorfissa, Hannoverissa ja Ruhrin alueella on kattava pikaraitiotieverkosto. Berliinin raitioteitä on kaupungin yhdistettyä kehitetty ja jatkettu Itä-Berliinistä länteen. Kokonaan uusi pikaraitiotie on rakennettu vain Oberhauseniin (1996), Saarbrückeniin (1997) ja Heilbronniin (2000).
Ranskassa on useissa kaupungeissa, mm. Nantesissa (1985), Grenoblessa (1987), Strasbourgissa (1994) ja Montpellier’ssa (2000) rakennettu kokonaan uusi pikaraitiotieverkosto. Ranskalaisille järjestelmille on leimallista erittäin korkeatasoinen
toteutus ja korkeat rakentamiskustannukset. Järjestelmät rahoitetaan suurelta osalta joukkoliikenteen työnantajamaksulla.
Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä useissa keskikokoisissa kaupungeissa on kehitetty perinteisiä raitioteitä pikaraitiotien suuntaan. Tällaisista hyviä esimerkkejä ovat Freiburg, Basel, Zürich, Linz tai Rostock. Näissä kaupungeissa joukkoliikenteen käyttö on usein erittäin korkeaa tasoa, koska joukkoliikenne on kaupungin sisällä nopein kulkumuoto.
Karlsruhessa on vuodesta 1992 ajettu duoraitiovaunuilla, joilla voi ajaa sekä katuverkossa että rautatiellä. Nykyisin verkosto ulottuu mm. Heilbronnin kaupunkiin, jonne on avattu oma keskustan läpi kulkeva raitiotie vuonna 2000. Konsepti on omaksuttu myös Saarbrückeniin (1997) ja Kasseliin (2003).
Amsterdamissa toimii duoraitiotie, joka on yhdistetty metro ja pikaraitiotie linjalla 51. Linja ajaa metroverkossa Amsterdamin keskustassa ja Amstelveenin kaupungin puolella se käyttää katuverkon tasossa olevaa normaalia raitiotiekaistaa yhdessä normaalin raitioliikenteen kanssa.
Keski-Euroopassa yleinen käytäntö on, että pikaraitiovaunut pysähtyvät vain pysäkeillä jos liikenne toimii normaalisti. Liikennevalot muuttuvat aina vihreiksi vaunun tullessa.
Pikaraitioteitä eri maissa > Itä-Eurooppa

Esimerkiksi Venäjän Euroopan puoleisessa miljoonakaupunki Volgogradissa toimii pikaraitiotielinja (Metrotram).
Pikaraitioteitä eri maissa > Etelä-Eurooppa

Pikaraitioteiden rakentamisaalto on levinnyt myös Etelä-Eurooppaan, kuten Barcelonaan (2004), Madridiin (Metro ligero de Madrid, 2007), Santa Cruz de Tenerifeen (Metro Tenerife, 2007), Ateenaan (2004), Portoon (2002) ja useisiin Italian kaupunkeihin.
Pikaraitioteitä eri maissa > Iso-Britannia ja Irlanti

Newcastleen (1980) ja Lontoon Docklandsin alueelle (1987) on toteutettu kokonaan muusta liikenteestä erotetut kevytmetrojärjestelmät, joita kuitenkin kutsutaan nimellä light rail, koska kalustona käytetään raitiovaunutyyppistä kalustoa. Myöhemmin on toteutettu perinteistä raitiotietä enemmän muistuttavat järjestelmät Manchesteriin (1992), Sheffieldiin (1994), Birminghamiin (1999), Croydoniin (Lontoon esikaupunki, 2000) ja Nottinghamiin (2003). Englannissa pikaraitiotiet eivät ole menestyneet yhtä hyvin kuin Ranskassa ja Saksassa. Valtion teettämien raporttien mukaan syynä on ollut mm. samoilla reiteillä kulkevien bussien kilpailu.
Skotlannissa pikaraitiotie on käytössä Edinburghissa.
Irlannissa vuonna 2004 avattu Dublinin pikaraitiotie, Luas, on ollut menestys.
Pikaraitioteitä eri maissa > Yhdysvallat ja Kanada

Pohjois-Amerikassa on Bostonissa ja San Franciscossa käytössä perinteiset raitiotiet, joilla on pikaraitiotien piirteitä. Ensimmäinen uusi pikaraitiotie Pohjois-Amerikassa oli Kanadan Edmonton (1978), Yhdysvalloissa San Diego (1981). Näiden jälkeen Kanadaan ja Yhdysvaltoihin on toteutettu parikymmentä uutta pikaraitiotietä. Näistä ehkä onnistuneimpana pidetään Portlandin raitiotietä (käynnistetty 1986). Toisaalta esimerkiksi Houstonin METRORailia (avattu 2004) on arvosteltu alhaisista matkustajamääristä sekä lukuisista onnettomuuksista, joista hankkeen vastustajat ovat syyttäneet huonoa suunnittelua. Järjestelmän kannattajat ovat kiistäneet nämä syytökset ja esittäneet onnettomuuksien johtuvan autonkuljettajien välinpitämättömyydestä.
Keskustelua pikaraitiotien eduista ja haitoista

Pikaraitiotien rakentamisesta on keskusteltu vilkkaasti eri medioissa ja keskustelufoorumeilla kaikissa kaupungeissa, joissa sitä on kehitetty tai rakennettu uusia järjestelmiä.
Pääkaupunkiseudulla pikaraitiotien kannattajia on arvosteltu metron ja paikallisjunien laajennusten viivyttämisestä sekä esitetty, että pikaraitiotie ei voi alhaisen liikennöintinopeuden takia liikennöidä lähiöihin ja on kallis liikennöidä. Kannattajat puolestaan ovat esittäneet, että pikaraitiotie voidaan rakentaa laajemmalle alueelle kuin metro tai paikallisjuna, ja että liikennöintinopeus ja talous ovat liki samat kuin metrolla.
Tampereella pikaraitiotietä on arvosteltu busseja kalliimmaksi ja esitetty, että hanketta on ehdotettu lähinnä kaupungin arvovallan nostamiseksi. Linjausten on kritisoitu kulkevan liian kaukana asunnoista, palveluista ja työpaikoista, myös pikaraitiotien kannattajien taholta. Turussa pikaraitiotietä on arvosteltu lähinnä suuresta investointikustannuksesta.
Kiivainta keskustelu pikaraitioteistä on ollut Yhdysvalloissa. Siellä vastustajat ovat väittäneet, että mikään kaupunkiraideliikenneratkaisu ei voi vaikuttaa Yhdysvaltojen kaupungeissa, pikaraitiotien hinnalla jokaiselle köyhälle voitaisiin ostaa auto ja että pikaraitiotie estää ihmisiä saavuttamasta amerikkalaisen unelman, jonka vastustajat määrittelevät omakotitaloksi ja autoksi jokaiselle aikuiselle. Kannattajat esittävät, että pikaraitiotie on ainoa realistinen vaihtoehto tarjota ihmisille liikenneyhteys, joka ei ruuhkaannu, ja että pikaraitioteitä ei rakenneta vain köyhille vaan ne sopivat kaikille ihmisryhmille.
Yleisimmät pikaraitiotietä koskevat argumentit voidaan koota esimerkiksi näin:
Keskustelua pikaraitiotien eduista ja haitoista > Puolesta

Pikaraitiotie vie suhteessa kapasiteettiin vähiten tilaa maanpäällisistä liikennemuodoista ja lisää liikennetilan kapasiteettia
Pikaraitiotien liikennöintikustannukset ovat alhaisemmat kuin bussin tai bussimetron
Linja-autojen kustannuksiksi ei lasketa niiden todellisia väyläkustannuksia
Pikaraitiotie voidaan rakentaa pieneenkin kaupunkiin (usein alarajaksi esitetään noin 100 000 asukasta) ja suurkaupungissakin on linjoja, jotka eivät sovellu metrolle.
Ehdotetut metro- tai paikallisjunainvestoinnit eivät ole realistisia vaihtoehtoja pikaraitiotielle.
Pikaraitiotie on turvallinen, jos liikennejärjestelyt suunnitellaan hyvin.
Pikaraitiotie on koeteltu ja luotettava teknologia, jota on kehitetty voimakkaasti viime vuosina.
Pikaraitiotie aiheuttaa vähemmän häiriötä asuinympäristöön kuin muut yhtä tehokkaat liikennejärjestelyt.
Pikaraitiotien kapasiteetti on pienempi kuin metrolla tai paikallisjunalla
Keskustelua pikaraitiotien eduista ja haitoista > Vastaan

Pikaraitiotie vie maanpäällistä tilaa
Pikaraitiotie on kalliimpi investointikustannuksiltaan kuin bussi, bussimetro tai johdinauto
Kaupunki X on liian pieni (tai liian suuri) pikaraitiotielle
Pikaraitiotien ehdottaminen estää investoinnit metroon tai linja-autoihin
Pikaraitiotie on vaarallinen, koska kaikki risteykset eivät ole eritasoisia
Pikaraitiotie on raitiotie ja raitiotie on vanhentunut liikennemuoto
Pikaraitiotie voidaan korvata uudella teknologialla, kuten monoraililla, raidetaksilla tai bussimetrolla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Light Rail Transit Association, brittiläinen pikaraitiohankkeita kannattava järjestö
Light Rail Now, poleeminen pikaraitioteitä kannattava sivusto Yhdysvalloista
Raideliikenne
| --- | --- |
Rautatieliikenne:   rautatie  juna  rautatieasema  rautatieliikennepaikka  rautatiekalusto 
Metroliikenne:   metro  metroasema 
Raitioliikenne:   raitiovaunu  duoraitiovaunu  pikaraitiotie  museoraitiotie 
Turvalaitteet:   asetinlaite  kampiasetinlaite  kankiasetinlaite  opastin  releasetinlaite  tietokoneasetinlaite  varmistuslukko- ja opastinturvalaitos 
Raideleveys:   kapea  normaali  leveä 
Suomessa:   rautatieliikenne  rataverkko  raitioliikenne  lähijunaliikenne  metroliikenne  kapearaiteiset rautatiet  yritykset: VR  Fenniarail  Operail 
Jerusalemin pikaraitiotien ensimmäinen osuus avattiin elokuussa 2011.
Artic-vaunu Fölin väreissä
Volgogradin pikaraitiotien (Metrotram) ratikka tulossa maanalaiselta osuudelta.
Houstonin METRORail-vaunu suihkulähteessä
Seeing Sounds

| Seeing Sounds N> E.R.D |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2007–2008
 Julkaistu: 6. kesäkuuta 2008
 Tuottaja(t): The Neptunes
 Tyylilaji: hip hop, rock, funk
 Kesto: 50.43
 Levy-yhtiö: Star Trak Entertainment, Interscope Records
N.E.R.D:in muut julkaisut
| Fly or Die 2004 | Seeing Sounds 2008 | Nothing 2010 |
Singlet albumilta Seeing Sounds
 ”Everyone Nose (All the Girls Standing in the Line for the Bathroom)” Julkaistu: 13. toukokuuta 2008  ”Spaz” Julkaistu: heinäkuu 2008  ”Sooner or Later” Julkaistu: 16. joulukuuta 2008
Seeing Sounds on funk/rock yhtye N.E.R.D:in kolmas studioalbumi. Albumin tuotti Star Trak Entertainment and Interscope Records ja se julkaistiin 6. kesäkuuta 2008. Albumia myytiin ensimmäisellä viikolla 80,000 kappaletta, joten se sijoittui sijalle seitsemän Billboard 200 -listalla. Se sijoittui sijalle 20 Australian, Kanadan, Hollannin, Sveitsin ja Ison-Britannian listoilla. Albumin nimi Seeing Sonuds (suom. "Nähtävät äänet") viittaa synestesiaan.
Kappaleet

| # | Kappale | Sanoittaja(t) | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | "Time for Some Action" | Pharrell Williams | 3:43 |
| 2 | "Everyone Nose (All the Girls Standing in the Line for the Bathroom)" | Williams | 3:27 |
| 3 | "Windows" | Williams | 2:59 |
| 4 | "Anti Matter" | Williams | 4:01 |
| 5 | "Spaz" | Williams | 3:51 |
| 6 | "Yeah You" | Williams | 4:07 |
| 7 | "Sooner or Later" | Williams | 6:43 |
| 8 | "Happy" | Williams | 4:36 |
| 9 | "Kill Joy" | Williams | 4:10 |
| 10 | "Love Bomb" | Williams | 4:36 |
| 11 | "You Know What" | Williams, Shareese Renee Ballard | 4:31 |
| 12 | "Laugh About It" | Williams | 4:04 |
| * | "Lazer Gun" (United Kingdom & Japan bonus track) | Williams | 3:52 |
| * | "Everyone Nose (All the Girls Standing in the Line for the Bathroom) [Remix]" (feat. Kanye West, Lupe Fiasco & Pusha T) (iTunes and Zune Marketplace bonus track) | Williams, Kanye West, Wasalu Jaco, Terrence Thornton | 3:48 |
Arvostelut

Allmusic:
Entertainment Weekly: B+
Rolling Stone:
Listasijoitukset

| Lista (2008) | Hankkijat | Lista sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Australian Albums Chart | ARIA | 14 |
| Austria Albums Chart | IFPI | 75 |
| Belgian Albums Chart (Flanders) | Ultratop | 35 |
| Belgian Albums Chart (Wallonia) | Ultratop | 86 |
| Canadian Albums Chart | Nielsen SoundScan | 12 |
| Dutch Album Chart | NVPI | 14 |
| European Top 100 Albums | Nielsen SoundScan | 28 |
| French Albums Chart | SNEP | 45 |
| Irish Albums Chart | IRMA | 60 |
| Italian Albums Chart | FIMI | 97 |
| Swiss Albums Chart | IFPI | 13 |
| UK Albums Chart | OCC | 20 |
| U.S. Billboard 200 | Nielsen SoundScan | 7 |
| U.S. Billboard Top R&B/Hip-Hop Albums | Nielsen SoundScan | 4 |
Heikki Juhani Laitinen

| Heikki Juhani Laitinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1950
Titteli:  Tekniikan tohtori
Muut tiedot
Merkittävät teokset: Laitinen H.,Vuorinen M., Simola A.:Työturvallisuuden ja -terveyden johtaminen, Tietosanoma 2021. Laitinen H.:Täptäästä Riemuteekkariksi, BoD 2020. Laitinen H.: Työturvallisuuden mittamies - Havaintoja meiltä ja maailmalta.
Heikki Juhani Laitinen on työturvallisuuteen perehtynyt työelämän asiantuntija, joka on toiminut tutkimusprofessorina.
Laitinen valmistui diplomi-insinööriksi Tampereen teknillisestä korkeakoulusta v. 1976 ja tekniikan tohtoriksi Lappeenrannan teknillisestä korkeakoulusta v. 1984. lähde? Hän on työskennellyt muun muassa valtion työsuojelutarkastajana, lehtorina ja dosenttina Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa.
Laitinen oli Työterveyslaitoksen tutkimusprofessorina 1990–2001.
Työsuojelurahasto antoi Laitiselle tunnustuspalkinnon v- 2005 ja Sosiaali- ja terveysministeriö myönsi hänelle Työympäristötyön erityisansiomitalin erityisen ansiokkaasta ja pitkäaikaisesta työskentelystä työympäristön hyväksi vuonna 2012. lähde?
Laitisen ansioksi luetaan rakennusmaiden turvallisuutta mittaava TR-mittari, vaikka muitakin ehdokkaita on ollut.
Kakonin

| Kakonin |
| --- | --- |

 fiKakonin 
 50°52′12″N, 20°55′08″E 
Väestö
Väkiluku (2011):  365
Kakonin on kylä Bielinyn kunnassa Kielcen piirikunnassa Świętokrzyskien voivodikunnassa Puolassa. Kylä sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä Bielinyn kunnan hallintokeskuksesta, Bielinyn kylästä. Kakoninin kylässä asui vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 365 asukasta.
Käännös suomeksi
Melodrama (Lorden albumi)

| Melodrama Lorde |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 16. kesäkuuta 2017
 Formaatti: vinyyli, CD, digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tuottaja(t): Jack Antonoff, Frank Dukes, Jean-Benoît Dunckel, Flume, Kuk Harrell, Joel Little, Lorde, Malay, S1, T-Minus, Andrew Wyatt
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 40.57
 Levy-yhtiö: Universal Music
Listasijoitukset
  5.  15. (19. kesäkuuta 2017)  1. (26. kesäkuuta 2017)  1.
Lorden muut studioalbumit
| Pure Heroine 2013 | Melodrama 2017 | Solar Power 2021 |
Singlet albumilta Melodrama
 ”Green Light” Julkaistu: 2. maaliskuuta 2017  ”Perfect Places” Julkaistu: 1. kesäkuuta 2017  ”Homemade Dynamite” Julkaistu: 16. syyskuuta 2017
Melodrama on uusiseelantilaislaulaja Lorden toinen studioalbumi, joka julkaistiin Universal Musicin kautta 16. kesäkuuta 2017. Se oli ehdolla vuoden albumiksi seuraavan vuoden Grammy-gaalassa. Vaikka popalbumi sai kriitikoilta hyviä arvosanoja ja se nostettiin kärkisijoille monilla vuoden 2017 parhaita albumeita luettelevilla listoilla, se menestyi kaupallisesti huonommin kuin Lorden esikoisalbumi Pure Heroine.
Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”Green Light” ja ”Perfect Places” sekä ”Homemade Dynamite” -kappaleen remix-versio, jolla vierailevat SZA, Khalid ja Post Malone. Lorde osallistui kaikkien albumin kappaleiden säveltämiseen ja sanoittamiseen. Hän myös tuotti albumin yhdessä Bleachers-yhtyeen Jack Antonoffin kanssa.
Arvostelut

AllMusic:
The Guardian:
Metacritic: 91/100
Pitchfork: 8.8/10
Rolling Stone:
Listasijoitukset

| Lista | Sijoitus | Viite |
| --- | --- | --- |
|  Britannian albumilista | 5. |  |
|  Suomen virallinen albumilista | 15. |  |
|  Uuden-Seelannin albumilista | 1. |  |
|  Billboard 200 | 1. |  |
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. myös Ella Yelich-O’Connor.
Green Light – 3.54 (säv. Jack Antonoff, Joel Little, san. Antonoff)
Sober – 3.17 (säv. Antonoff)
Homemade Dynamite – 3.09 (säv. Tove Lo, Jakob Jerlström, Ludvig Söderberg, san. Lo)
The Louvre – 4.31 (säv. Antonoff)
Liability – 2.51 (säv. ja san. Antonoff)
Hard Feelings/Loveless – 6.07 (säv. Antonoff)
Sober II (Melodrama) – 2.58 (säv. Antonoff)
Writer in the Dark – 3.36 (säv. Antonoff)
Supercut – 4.37 (säv. Antonoff)
Liability (Reprise) – 2.16 (säv. Antonoff)
Perfect Places – 3.41 (säv. Antonoff)
Kappaleet > Japanin bonuskappale

Green Light (Chromeo remix) – 4.09
Kappaleet > Spotify bonuskappale

Homemade Dynamite (Remix) – 3.34
Singlet

”Green Light” (2017)
”Perfect Places” (2017)
”Homemade Dynamite” (remix, mukana SZA, Khalid ja Post Malone, 2017)
Fanaero-Chile Chincol

Fanaero-Chile Chincol (Varpunen) oli Fanaero-Chilen valmistama chileläisen koulukoneen prototyyppi, jonka ensilento tehtiin 14. joulukuuta 1955. Koneesta oli Chilen ilmavoimien 50 kappaleen tilaus, mutta hanke kaatui valmistajan teknisiin ongelmiin ja viivästymisiin eikä sen sarjavamistukseen ryhdytty.
Kone oli kannupyötäinen, alatasoinen ja peräkkäinistuttava lentokone.
Tekniikkaa
miehistö: oppilas, opettaja
pituus 7,2 m
kärkiväli 10,4 m
korkeus 2,1 m
siipipinta-ala 15,7 neliömetriä
tyhjäpaino 740 kg
lentopaino 1050 kg
voimalaite: Continental O-470, 160 kW eli 215 hv
suurin nopeus 210 km/h
kantama 650 km
Aiheesta muualla

Уголок неба Venäjänkielinen Chincol-esittely
Ruotsalaisuuden päivä

Ruotsalaisuuden päivä (ruots. svenska dagen) on Suomessa 6. marraskuuta vietettävä yleinen liputuspäivä. Päivä juhlistaa suomenruotsalaisten oikeutta käyttää ruotsin kieltä Suomessa. Tarkoituksena on Folktingetin mukaan myös kunnioittaa Suomen kieliryhmien yhteistä kaksikielistä isänmaata.
Päivää vietetään radiossa lähetettävällä pääjuhlalla, ja siihen liittyviä tilaisuuksia vietetään myös muun muassa ruotsinkielisissä kouluissa, joissa juhlintaan kuuluu oleellisena osana äidinkielen laulu ”Modersmålets sång”. Päivää vietetään Ruotsin kuninkaan Kustaa II Aadolfin juliaanisen kalenterin mukaisena kuolinpäivänä, joka on ollut merkittynä almanakkaan Kustaa Aadolfin nimipäiväksi jo 1600-luvulta lähtien. Kustaa II Aadolf kaatui Lützenin taistelussa vuonna 1632, gregoriaanisen kalenterin mukaan 16. marraskuuta.
Taustaa

Juhlapäivä sai alkunsa, kun vasta perustettu Ruotsalainen kansanpuolue päätti puoluekokouksessaan 8. kesäkuuta vuonna 1908 perustaa erityisen ruotsalaisuuden päivän, jonka tarkoituksena oli vahvistaa ruotsinkielisen kansanosan yhteenkuuluvuuden tunnetta. Päiväksi valittiin kuningas Kustaa II Aadolfin kuolinpäivä, sillä hän oli kaatunut kolmikymmenvuotisessa sodassa, jonka yhteydessä luotiin pohja Ruotsin suurvalta-asemalle. Alkuvuosina juhla keskittyikin voimakkaasti kuninkaan henkilön ympärille. Ruotsissa samaa päivää on vietetty 1800-luvulta saakka nimenomaan kaatuneen kuninkaan muistoksi ja juhlan nimi on Kustaa Aadolfin päivä (Gustav Adolfsdagen).
Kieliriitojen värittämällä 1930-luvulla ruotsalaisuuden päivän juhlintaa varjostivat äärimmillään jopa rajuiksi katutappeluiksi kärjistyneet Suomen kieliryhmien väliset kiistat. ”Suomalaisuusintoilijoiden” piirissä päivää pidettiin ”aggressiivisen imperialismin juhlapäivänä”. Aitosuomalaiset ylioppilaat ja lukiolaiset perustivat päivälle vuonna 1932 kilpailevan juhlan, hakkapeliittain päivän. Toisen maailmansodan aikana pyrittiin korostamaan kansan yhteenkuuluvuutta kielirajoista huolimatta ja myös juhlien järjestäjä vaihtui puoluepolitiikan ulkopuoliseksi Folktingetiksi.
Yliopiston almanakkaan 6. marraskuuta on merkitty liputuspäiväksi vuodesta 1979 lähtien. Nimike svenska dagen (ruotsalaisuuden päivä) on ollut almanakassa vuodesta 1980.
Aiheesta muualla

Yle Oppiminen: Ruotsalaisuuden päivä 6.11.
Yle Areena: Ruotsalaisuuden päivä alle minuutissa
Folktinget om Svenska dagen (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Svenska Yle Arkivet: Behöver vi svenska dagen? (ruotsiksi)
Svenska Yle Vetamix: Varför firas svenska dagen? (ruotsiksi)
Suomen liputuspäivät
| --- | --- |
Viralliset:   suomalaisen kulttuurin päivä  suomalaisen työn päivä  äitienpäivä  puolustusvoimain lippujuhlan päivä  Suomen lipun päivä  isänpäivä  itsenäisyyspäivä  vaalipäivä  tasavallan presidentin toimeenastumispäivä 
Vakiintuneet:   J. L. Runebergin päivä  Miina Sillanpään päivä, kansalaisvaikuttamisen päivä  tasa-arvon päivä  suomen kielen päivä  kansallinen veteraanipäivä  Eurooppa-päivä  suomalaisuuden päivä  kaatuneitten muistopäivä  runon ja suven päivä  Aleksis Kiven päivä, suomalaisen kirjallisuuden päivä  Yhdistyneiden kansakuntien päivä  ruotsalaisuuden päivä  suomalaisen musiikin päivä
Pianosonaatti (Sibelius)

Pianosonaatti F-duurissa (op. 12) on Jean Sibeliuksen kesällä 1893 säveltämä kolmiosainen sonaatti pianolle. Teoksen kantaesitti Oskar Merikanto Helsingissä 17. huhtikuuta 1895. Teoksen ensimmäistä ja kolmatta osaa Merikanto luonnehti "reippaiksi ja keväisiksi", keskimmäistä kirkkomusiikin kaltaiseksi. Toisen osan pääteema pohjautuu Sibeliukselta kesken jääneeseen mieskuorosävellykseen Heitä, koski, kuohuminen.
Sonaattia on toistuvasti kritisoitu pianolle sovitetun orkesterisävellyksen muistuttamisesta. Ilmari Hannikainen kuitenkin arvioi teoksen olevan "loistava" ja edustavan "mitä aidointa sibeliusmaista pianotyyliä". Sibeliuksen pianosonaatin levytyksiin kuuluu Erik T. Tawaststjernan tammikuussa 1987 tekemä BIS-levymerkillä julkaistu äänitys.
Osat

Allegro molto
Andantino
Vivacissimo
Aiheesta muualla

IMSLP: nuotteja
Górki Napękowskie

| Górki Napękowskie |
| --- | --- |

 fiGórki Napękowskie 
 50°49′59″N, 20°55′12″E 
Väestö
Väkiluku (2011):  221
Górki Napękowskie on kylä Bielinyn kunnassa Kielcen piirikunnassa Świętokrzyskien voivodikunnassa Puolassa. Kylä sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä Bielinyn kunnan hallintokeskuksesta, Bielinyn kylästä. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Górki Napękowskiessä asui 221 asukasta.
Käännös suomeksi