stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leseet

Vehnänleseitä.
Leseet ovat viljan jyvistä ennen niiden jauhamista tai rouhimista irrotettavat kuoriosat, joihin jää uloimpia valkuaispitoisia solukoita. Leseisiin jää myös alkio, ellei sitä eroteta erilleen. Leseitä voidaan valmistaa kaikista viljoista käytettäväksi ihmisen ravintona tai eläinten rehuna. Leseitä voidaan käyttää leipiin, rieskoihin, piirakoihin, jälkiruokiin, leivonnaisiin, mureketaikinoihin ja kasvisruokiin. . Leserehulla ruokitaan pääasiassa lehmiä, jonkin verran kanoja ja sikoja sekä harvemmin lampaita ja hevosia.
Leseet ovat kuitupitoista ravintoa, ja niissä on runsaasti B-vitamiinia ja fosforia. Alkioissa on jonkin verran E-vitamiinia. Suuri osa leseistä on hemiselluloosaa. Ravintoarvoltaan parhaita leseitä saadaan vehnästä, seuraavaksi parhaita rukiista ja näitä seuraavat ohran- ja kauranleseet. Esimerkiksi ruista jauhettaessa saadaan 22–25 prosenttia leseitä, noin 65 % jauhoja ja 5–10 % jälkijauhoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leseet Wikimedia Commonsissa
Erik Hämäläinen

| Erik Hämäläinen |
| --- | --- |
 Erik Hämäläinen Rauman Lukon paidassa uransa viimeisessä SM-liigan runkosarjaottelussa maaliskuussa 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. huhtikuuta 1965 (ikä 59) Rauma
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Eepi
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  91 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1982–2008
Seurat:  Lukko (SM-liiga),  SC Langnau (Nationalliga A),  AIK (Elitserien),  Jokerit (SM-liiga),  KalPa (SM-liiga)
NHL-varaus:  197. varaus, 1985 Detroit Red Wings
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lillehammer 1994 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1995 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Italia 1994 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Tšekkoslovakia 1992 | jääkiekko |  |
Vesa Erik Hämäläinen (s. 20. huhtikuuta 1965 Rauma) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, olympiamitalisti (pronssia 1994) ja jääkiekon maailmanmestari (1995).
Hämäläinen on pelannut yhdet olympiakisat ja neljät maailmanmestaruuskilpailut (1992, 1993, 1994 ja 1995). Hän voitti maailmanmestaruuden ensimmäisenä Rauman Lukon kasvattina. Hän on Detroit Red Wingsin 10. kierroksen varaus (numerolla 197) vuodelta 1985, mutta pelasi koko uransa Euroopassa.
Jokereissa kaudella 1992–1993 Hämäläinen palkittiin SM-liigan parhaan puolustajan Pekka Rautakallio -palkinnolla ja parhaasta plus/miinus-tilastosta Matti Keinonen -palkinnolla. Jokereissa hän saavutti suomen mestaruuden vuonna 1994 ja hopeaa 1995. Hämäläisellä on lisäksi hopeaa Rauman Lukosta vuodelta 1988 ja Kalevan Pallosta 1991. Palattuaan kasvattajaseuraansa Lukkoon 1990-luvun lopulla Hämäläisestä tuli joukkueen monivuotinen kapteeni ja seuraikoni. Hämäläinen rikkoi ensimmäisenä SM-liigapelaajana tuhannen runkosarjaottelun rajapyykin 1. maaliskuuta 2008 ottelussa Oulun Kärppiä vastaan. Hän päätti pelaajauransa kauden 2007–2008 ja 1 001 runkosarjaottelun jälkeen, minkä jälkeen hän on toiminut Rauman Lukon liigajoukkueen apuvalmentajana.
Hämäläinen aateloitiin jääkiekkoleijonaksi numero 193 vuonna 2009.
Rauman Lukko jäädytti Hämäläisen ja Jari Torkin pelinumerot 75-vuotisjuhlaottelussan 5. marraskuuta 2011.
Seurat

1982–1988 Rauman Lukko
1988–1992 KalPa Kuopio
1992–1995 Jokerit Helsinki
1995–1998 AIK Tukholma (Elitserien, Ruotsi)
1998–2001 Rauman Lukko
2001–2002 SC Langnau Tigers (Nationalliga A, Sveitsi)
2002–2008 Rauman Lukko
Aiheesta muualla

Hämäläinen jatkoaika.com:ssa (Arkistoitu – Internet Archive)
Hämäläinen UrheiluSuomi.comissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Waltteri Immonen | Matti Keinonen -palkinnon voittaja 1993 | Seuraaja: Aleksandr Smirnov |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Harri Laurila | Pekka Rautakallio -palkinnon voittaja 1993 | Seuraaja: Petteri Nummelin |
Suomen joukkue – Talviolympialaiset 1994
1 Kuivalainen |
2 Kiprusoff |
4 Hämäläinen |
5 Jutila |
6 Sormunen |
8 Ojanen |
9 Keskinen |
11 Koivu |
12 Laukkanen |
13 Palo |
14 Helminen |
15 Alatalo |
16 Peltonen |
20 Lehtinen |
23 Virta |
24 Kapanen |
26 Strömberg |
27 Lehterä |
28 Varis |
30 Tammi |
35 Myllys |
40 Nieminen |
42 Mäkelä |
Valmentaja  Curt Lindström
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 1992
1 Siekkinen |
4 Hämäläinen |
5 Jutila (A) |
6 Ruotanen |
7 Immonen |
9 Rautio |
11 Viitakoski |
12 Laukkanen |
14 Lehtinen |
15 Järvenpää |
16 Säilynoja |
18 Tuomisto (C) |
21 Ruuttu |
22 Saarikoski |
24 Riihijärvi |
25 Raitanen |
27 Timo Peltomaa |
28 Varvio |
30 Ketterer |
35 Lindfors |
40 Nieminen |
42 Mäkelä (A) |
44 Laurila |
Valmentaja Pentti Matikainen
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 1993
2 Haapakoski |
4 Hämäläinen |
5 Jutila (C) |
7 Immonen |
8 Harila |
10 Tikkanen |
11 Viitakoski |
12 Laukkanen |
13 Koivu |
14 Korpisalo |
15 Alatalo |
16 Säilynoja |
20 Palo |
22 Saarikoski (A) |
24 Riihijärvi |
26 Ylönen |
27 Timo Peltomaa |
28 Varvio |
30 Ketterer |
31 Sulander |
35 Lindfors |
40 Nieminen (A) |
88 Sirén |
Valmentaja Pentti Matikainen
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 1994
1 Kuivalainen |
2 Kiprusoff |
4 Hämäläinen |
5 Jutila (C) |
7 Immonen |
8 Ojanen |
9 Keskinen |
11 Koivu |
12 Laukkanen |
13 Palo |
14 Helminen |
15 Alatalo |
16 Peltonen |
17 Kurri |
20 Lehtinen |
22 Ruuttu |
23 Virta (A) |
24 Kapanen |
26 Strömberg |
30 Tammi |
35 Myllys |
40 Nieminen (A) |
42 Mäkelä |
Valmentaja Curt Lindström
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 1995
2 Kiprusoff |
3 Nummelin |
4 Hämäläinen |
5 Jutila (C) |
6 Niinimaa |
8 Ojanen (A) |
9 Keskinen |
11 Koivu (A) |
13 Palo |
14 Helminen |
15 Törmänen |
16 Peltonen |
20 Lehtinen |
21 Ylönen |
23 Virta |
24 Kapanen |
26 Strömberg |
27 Lehterä |
30 Tammi |
31 Sulander |
35 Myllys |
40 Nieminen |
52 Summanen |
Valmentaja Curt Lindström
Lesbous erotiikassa

Lesboerotiikkaa kuvaava taideteos (Jupiter ja Callisto (1744), François Boucher)
Lesbous erotiikassa tarkoittaa naisten välisen seksuaalisen kanssakäymisen kuvallista tai sanallista esittämistä.
Lesboporno on suunnattu lähes aina heteroseksuaalisille miehille. Tutkimusten mukaan useimmat miehet pitävät naisten välisen seksin kuvaamista heteroseksiä kuvaavaa pornografiaa kiihottavampana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lesbous erotiikassa Wikimedia Commonsissa
Leila de Lima

Leila de Lima 28. tammikuuta 2009.
Leila Norma Eulalia Josefa de Lima (s. 27. elokuuta 1959 Iriga, Camarines Sur, Filippiinit) on filippiiniläinen poliitikko ja ihmisoikeuksien puolustajana tunnettu asianajaja. Hänet valittiin senaattoriksi 9. toukokuuta 2016. Filippiinien hallitus on pitänyt häntä helmikuusta 2017 lähtien vangittuna, koska hän vastustaa presidentti Rodrigo Duterten vuonna 2016 aloittamaa kampanjaa, jossa vangitaan ja murhataan laittomien päihteiden myynnistä, välittämisestä tai käyttämisestä syytettyjä köyhiä filippiiniläisiä.
Opiskelut ja ura

De Liman isä oli asianajaja, joka toimi Filippiinien vaalilautakunnan puheenjohtajana 1990-luvulla.
De Lima kävi ala-asteen (1965–1972) ja toisen asteen koulunsa (1972–1976) Irigassa La Consolacion -akatemiassa. Sen jälkeen hän opiskeli poliittista historiaa De La Sallen yliopistossa 1976–1980 ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi San Bedan yliopistosta vuonna 1985. Valmistuttuaan hän toimi asianajajana, syyttäjänä ja osa-aikaisena oikeustieteen opettajana. Toukokuussa 1995 hän ryhtyi Roco Bunag Kapunan Migallosin asianajotoimiston yhtiökumppaniksi. Vuonna 1998 hän ryhtyi johtamaan De Liman asianajotoimistoa, jonka nimi oli vuosina 2001–2007 De Lima & Menez. Vuonna 2008 hän siirtyi Filippiinien ihmisoikeuskomission (CHR) puheenjohtajaksi. Vuonna 2009 de Lima käynnisti tutkinnan Davaon pormestari Rodrigo Duterten johtamista laittomista murhia tekevistä partioista. Vuonna 2010 de Lima aloitti virassaan oikeusministeriön sihteerinä.
De Lima erosi sihteerin virasta 12. lokakuuta 2015 pyrkiäkseen senaattiin. Hän valittiin senaattoriksi 9. toukokuuta 2016.
Filippiinien presidentiksi valittu Rodrigo Duterte aloitti virassaan 30. kesäkuuta 2016 hyökkäämällä köyhiä laittomien päihteiden myynnistä, välittämisestä ja käytöstä syytettyjä ihmisiä vastaan. Hän aloitti vaalikampanjansa aikana kiihotuksen heidän ihmisarvoaan vastaan ja valtaan noustuaan kansallisen kampanjan heidän murhaamisekseen. Hän nimesi kampanjan "sodaksi huumeita vastaan". De Lima arvosteli Duterten lähestymistapaa huumeisiin ja rikosten vastustamiseen. Elokuussa senaatin oikeus- ja ihmisoikeuskomitean puheenjohtajana de Lima kutsui ihmisiä kuultaviksi murhakampanjaa koskien. 19. syyskuuta ryhmä senaattoreita äänesti sen puolesta, että de Lima erotetaan puheenjohtajan paikalta. He lopettivat myös kuulemiset.
Presidentti Duterte ilmoitti "tuhoavansa de Liman julkisesti". Hän hyökkäsi de Limaa vastaan henkilökohtaisesti syyttäen tätä "siveettömyydestä" ja sanoi, että de Limalla oli ollut suhde autonkuljettajansa kanssa.
Helmikuussa 2017 oikeusministeriö nosti de Limaa vastaan kolme syytettä "vaarallisia huumausaineita koskevan lain" perusteella. Häntä syytettiin huumeiden salakuljettamisesta New Bilibidin vankilaan Muntinlupassa Metro Manilan alueella kun hän toimi oikeusministeriön oikeussihteerinä. Rikoksista seuraa vähimmillään 12 vuoden ja enimmillään elinkautinen vankeustuomio.
Seuraavana päivänä Manilan oikeus antoi de Limasta pidätysmääräyksen. Viikkoa myöhemmin eli 23. helmikuuta 2017 de Lima pidätettiin. Syytteitä ei näytetty toteen, mutta häntä on pidetty mielipidevankina Camp Cramen poliisivankilassa Quezonissa. Euroopan unionin 12-henkinen Filippiinien poliittista ja ihmisoikeustilannetta tarkastava valtuusto vieraili de Liman luona heinäkuussa 2017. Vuoden 2018 alussa hän oli edelleen vangittuna ilman oikeudenkäyntiä. Hän tapaa perheenjäseniään viikoittain.
Leila de Lima (vasemmalla). Kuva pidätyspäivältä 24. helmikuuta 2017.
Lesdins

| Lesdins |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 Lesdins
 Koordinaatit: 49°53′47″N, 3°19′38″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Hauts-de-France
Departementti:  Aisne
Arrondissementti:  Saint-Quentin
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  10,6 km²
Väkiluku (2020):  830
 – Väestötiheys:  78 as./km²
Kunnan numero:  02420
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lesdins on kunta Pohjois-Ranskassa Aisnen departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee Sommejoen varrella, noin kuusi kilometriä Saint-Quentinin kaupungista koilliseen.
Saint-Quentinin kanavan sulku numero 18.
Saint-Quentinin kanava kulkee kunnan maiden halki. Sen vihki käyttöön keisari Napoleon I ja Itävallan keisarinna Marie-Louise 28. huhtikuuta 1810. Kunnan alueella on kaksi kanavan suluista, sulut numero 18 ja 19.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lesdins Wikimedia Commonsissa
Eugène Tremblay

Eugène Tremblay (s. 20. helmikuuta 1936) on kanadalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Québecin arkkihiippakuntaan 24. kesäkuuta 1962 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Succuban titulaaripiispaksi 3. marraskuuta 1994. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 1995. Pääkonsekraattorina toimi Maurice Couture, jota avustivat Jean-Paul Labrie ja Marc Leclerc.
Tremblay sai 3. toukokuuta 2004 nimityksen Amosin piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 22. helmikuuta 2011.
Erik Jansson

| Erik Jansson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. marraskuuta 1848 Petolahti
Kuollut: 20. helmikuuta 1927 (78 vuotta) Vaasa
Kansalaisuus:  suomalainen
Vanhemmat:   Johan Odertsson  Ulrika Andersintytä 
Puoliso:   Martha Maria Hellevig 
Ura
Uskontokunta:  Baptismi
Erik Jansson (11. marraskuuta 1848 Petolahti – 20. helmikuuta 1927 Vaasa) oli suomalainen merimies, kauppias, toimittaja ja baptistisaarnaaja.
Henkilöhistoria

Erik Janssonin vanhemmat olivat talollinen Johan Odertsson ja Ulrika Andersintytär ja puoliso vuodesta 1872 pyhäkoulunopettaja Martha Maria Hellevig. Jansson oli merimies 1864–1871 ja sitten Yhdysvaltoihin 1871 asetuttuaan liikkeenharjoittaja Chicagossa vuoteen 1877. Suomeen palattuaan Jansson oli sekatavarakauppias Petolahdessa 1877–1879, käsityöläinen Petolahdessa 1880 ja evankelista samasta vuodesta lähtien. Åmossan baptistiseurakunnan perustajajäsen ja pastori hän oli 1882–1902, Finska Månadsposten -lehden päätoimittaja 1892–1902 sekä baptistiyhdyskunnan ulkomaankirjeenvaihtaja ja Missions-standaret -lehden toimittaja vuodesta 1917. Jansson vaikutti myös merkittävästi uusien baptistisaarnaajien kouluttajana kursseilla, joita järjestettiin jo vuodesta 1886 lähtien.
Julkaisuja

Källor i tåredalen eller lefnadsteckning, 1893 (suomennos Lähteitä kyynelten laaksosta, 1903)
Aiheesta muualla

Erik Jansson Biografiasampo.
Lesbro

Lesbro  on  heteromies, joka kokee seksuaalista vetovoimaa ainoastaan tai pääasiassa lesboja kohtaan. Nimitystä käytetään myös miehestä, joka harjoittaa sosiaalisia ihmissuhteita mieluummin lesbojen kuin heteronaisten tai toisten miesten seurassa. Termi on syntynyt Ricen yliopiston uudissanatietokannan mukaan vuonna 2007 Nashvillefemme-blogissa ja se on kooste sanoista ”lesbian” (’‎lesbo’)‎ ja ”bro” (’veli’‎)‎. Vanhempia lesbroa sisällöltään vastaavia termejä englannin kielessä ovat "dyke tyke" ja "dutch boy". Vastaava sana heteronaisille, joiden kiinnostus kohdistuu  homoseksuaalisiin miehiin, on homoemo.
Aiheesta muualla

fag hag is out. lesbro is in. Nashvillefemme.  2.10.2007.
Ekenäs FBK

Kerhotilan (vas.) ja paloaseman (oik.) sijainti kartalla.
Ekenäs FBK (suom. Tammisaaren VPK) on perustettu vuonna 1871 ja se on Suomen seitsemänneksi vanhin palokunta. Nykyään palokunta toimii sopimuspalokuntana Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen alaisena, Tammisaaren paloaseman kanssa samassa rakennuksessa. Vapaapalokunnalla on myös Tammisaaren Panimokadulla vanha paloasema, joka toimii kerhotilana ja museoautojen säilytyspaikkana.
Palokunnan osastot

Ekenäs FBK:ssa toimii hälytysosasto, naisosasto, veteraaniosasto, nuoriso-osasto ja lapsiosasto.
Palokunnan osastot > Hälytysosasto

Ekenäs FBK osallistuu vuosittain noin 90 hälytykseen. Hälytysten luonne vaihtelee tulipaloista maastossa ja rakennuksissa, automaattisiin palohälytyksiin ja liikenneonnettomuuksiin. Palokunta toimii pääasiassa Tammisaaressa ja lähialueella, vaikka varsinkin säiliöauto voi myös osallistua hätäpuheluihin kaukana omasta asemasta. Hälytysosaston jäsenet saavat säiliöyksikön liikkeelle kahdeksassa minuutissa ja pelastusyksikön liikkeelle 12 minuutissa siitä, kun hälytys tulee. Hälytysosastolla on noin 35 aktiivista jäsentä. Hälytysosasto kokoontuu harjoituksiin maanantaisin.
Palokunnan osastot > Naisosasto

Naisosasto koostuu eri ikäisistä naisista. Osaston pääasiallisiin tehtäviin kuuluvat muonitus ja kunnossapitotoimenpiteet. Muonitukseen kuuluu ruoka- ja juomapalvelu suurten tulipalojen ja onnettomuuksien sattuessa sekä ruokailu palokunnan leireillä ja erilaisissa tapahtumissa paloasemalla.
Osaston jäsenet osallistuvat myös erilaisiin tapahtumiin antamalla tietoa ja neuvoja kodin turvallisuuden parantamiseksi. Turvallisuusneuvontaa annetaan esimerkiksi kouluissa, päiväkodeissa ja erilaisissa yhdistyksissä.
Palokunnan osastot > Veteraaniosasto

Veteraaniosasto koostuu palokunnan veteraaneista, jotka eivät enää osallistu aktiivisesti hälytysoperaatioihin. Osasto tekee edelleen tärkeätä työtä, koska se pyrkii säilyttämään yhdistyksen perinteet ja ylläpitämään palokunnan museota.
Palokunnan osastot > Nuoriso-osasto

Nuorisosasto koostuu palokunnan 8-18-vuotiaista jäsenistä. Nuorisotoiminta valmistelee palokunnan nuorimmat jäsenet hälytysosastolle harjoittelemalla palomiestaitoja lapsille ja nuorille sopivalla tasolla. Nuoret oppivat mm. ensiapua ja alkusammutusta sekä muuta yleistietoa.
Harjoitustoiminta koostuu viikoittaisista harjoituksista, joka maanantai. Harjoitusten lisäksi nuoret osallistuvat kilpailuihin ja kesäleireille, joilla järjestetään koulutusta, sekä hauskoja ohjelmia. Kesäleirejä järjestetään vuosittain eri puolilla maata, ja suuremmat leirit kokoavat satoja palokuntanuoria.
Palokunnan osastot > Lapsiosasto

Lapsiosasto aloitti toimintansa syksyllä 2014, ja on suunnattu 5-7-vuotiaille lapsille. Tämän osaston ajatuksena on, että Ekenäs FBK halusi tarjota jo tuossa iässä oleville lapsille mahdollisuuden osallistua palokunnan toimintaan ja saada perusasiat haltuun ennen kuin he aloittavat nuoriso-osastolla.
Palokunnan kerhotalo

Palokunnan kerhotalolla järjestetään erilaisia palokunnan tapahtumia ja harjoituksia. Kerhotalon yhteydessä on myös palokunnan oma pieni museo. Museossa säilytetään esineitä, kuten moottoriruiskuja ja muita sammutusvälineitä kuluneilta ajoilta yhdessä Ekenäs FBK:n museopaloautojen kanssa. Kokoelman harvinaisuus on Ford AA vuodelta 1929, jonka lisäksi museossa on Chevrolet vuodelta 1938 ja Volvo vuodelta 1961. Autot on kunnostettu palokunnan veteraanien ahkeran työn ansiosta ja ne ovat täysin käyttökelpoisia.
Palokunnan perustaminen

Vuonna 1871, luultavasti syyskuussa, pidettiin nykyisen Martin-perheen omistaman Fransson-huvilan vieressä olevassa panimossa yleiskokous, jonka tehtävänä oli tutkia kiinnostusta vapaaehtoisen palokunnan muodostamiseen. Päivää, jolloin kokous pidettiin, ei ole säilytetty rekistereissä. Kokoukseen osallistunut vanha jäsen sanoi kuitenkin, että se tapahtui "syyskesällä, jolloin pihlajan lehdet olivat punaisia".
Aloitteentekijä oli matematiikan ja luonnontieteiden vanhempi lehtori Berndt Nyberg, joka perusti samana vuonna opettajien koulutusseminaarin Tammisaareen. Hän oli ollut aktiivinen jäsen helsinkiläisessä vapaapalokunnassa ja toi idean mukanaan Tammisaareen.
Aseman yksiköt

| Yksikkötunnus | Tyyppi |
| --- | --- |
R LU 831: Pelastusyksikkö
R LU 833: Säiliöyksikkö
R LU 837: Miehistönkuljetusauto
R LU 8396: Jälkivahingontorjuntayksikkö
Aiheesta muualla

Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen nettisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Ekenäs FBK:n kotisivu (ruotsiksi)
Lescun

Lescunin kylä
Lescun on kunta Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 203 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Lescunin pinta-ala on 61 neliökilometriä.
Antiikin aikana nykyisen Lescunin tienoilla sijaitsi oletettavasti Forum Ligneumin kaupunki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lescun Wikimedia Commonsissa
Ensikierron metabolia

Ensikierron metabolia eli alkureitin metabolia (engl. first-pass metabolism) tarkoittaa lääkeaineen tai päihteen hyötyosuuden alenemaa ennen aineen pääsyä verenkiertoon. Runsas ensikierron metabolia vaikeuttaa sopivan annoksen löytämistä, koska hyötyosuuksissa on henkilökohtaisia eroja. Ensikierron metabolia liittyy erityisesti oraalisesti eli suun kautta nauttimiseen. Ensikierron metabolian vuoksi useita lääkeaineita ja päihteitä käytetään muilla tavoin kuin oraalisesti. Esimerkiksi oraalisesti nautitun buprenorfiinin hyötyosuus on pieni runsaan ensikierron metabolian vuoksi. Hengitettynä tupakkatuotteiden sisältämä nikotiini välttää maksan ensikierron metabolian ja pääsee keuhkoihin, joista se imeytyy verenkiertoon.
Lain säätäminen Suomessa

Lain säätämisen valtaa eli lainsäädäntövaltaa käyttää Suomessa eduskunta. Vallan kolmijako-opin mukaan lainsäädäntövalta, tuomiovalta ja toimeenpanovalta on erotettava toisistaan. Suomen valtio otti kolmijako-opin käyttöön itsenäistymisen jälkeen vuoden 1919 hallitusmuodossa, mutta siitä luovuttiin kytkemällä lainsäädäntövalta ja toimeenpanovalta kiinteästi toisiinsa. Nykyäänmilloin? Suomi on parlamentaarinen, eli päätökset tehdään aina äänestämällä kahden vaihtoehdon välillä. Lakien säätäminen on eduskunnan keskeisin tehtävä.
Lain määritelmä Suomessa

Konkreettiseksi laiksi käsitetään Suomessa eduskunnan antama velvoittava säädös. Laki koostuu kieltävistä, käskevistä tai sallivista oikeusnormeista ja sisältää usein erilaisia määritelmiä. Oikeuslähteenä laki on sen soveltajaa vahvasti velvoittava.
Lait jakautuvat kahteen tyyppiin: perustuslakiin ja tavallisiin lakeihin. Tavalliset lait säätelevät kansalaisen jokapäiväistä toimintaa. Perustuslaissa asetetaan mm. valtiojärjestys, perusoikeudet, lainsäädäntöjärjestys ja maanpuolustus. Perustuslaki antaa myös ohjeen, minkä periaatteiden pohjalta alempia lakeja tulee säätää.
Lain säätäminen (tavallinen laki) > Lainsäädäntöaloite

Lain säätäminen alkaa hallituksen esityksestä, kansalaisaloitteesta taikka kansanedustajan lakialoitteesta, joka voidaan tehdä eduskunnan ollessa koolla. Yleisimmin lakiehdotus tulee eduskunnan käsiteltäväksi hallituksen esityksenä. Hallitus antaa vuosittain noin 300 esitystä laiksi. Hallituksen esitykset valmistellaan ministeriöissä. Vuonna 2012 voimaan tulleen perustuslain muutoksen (1112/2011) jälkeen hallituksen esitykset antaa valtioneuvosto.selvennä 1. maaliskuuta 2012 lähtien on lakiehdotus ollut mahdollista tuoda eduskunnan käsittelyyn kansalaisaloitteella, joka on kerännyt 50 000 tuenilmaisua.
Lain säätäminen (tavallinen laki) > Lähetekeskustelu

Lain käsittely alkaa lähetekeskustelulla eduskunnan täysistunnossa. Käsittelyn päätteeksi päätetään esityksen lähettämisestä valiokunnan käsiteltäväksi. Eduskunta ei tässä vaiheessa päätä lain hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Lähetekeskustelussa kansanedustajat tuovat ilmi näkökulmia, jotka valiokunta voi ottaa huomioon valmistellessaan mietintöään. Hallituksen esitystä voidaan täydentää antamalla uusi täydentävä esitys tai se voidaan peruuttaa. Täydentävää esitystä ei voida antaa sen jälkeen, kun asiaa valmistellut valiokunta on antanut mietintönsä.
Lain säätäminen (tavallinen laki) > Valiokuntakäsittely

Valiokunta laatii eduskunnan kannan esitykseen. Se pyrkii ottamaan huomioon mahdollisimman monta näkökulmaa ja kuulee asiantuntijoita, kansalaisjärjestöjä ja erilaisia eturyhmiä. Valiokunta voi esittää lakiehdotuksen hyväksymistä muuttamattomana tai muutettuna – tai se esittää esityksen hylkäämistä. Valiokunnan enemmistön kannan kanssa eri mieltä olevat voivat jättää mietintöön eriävän mielipiteen.
Valiokuntia on seitsemäntoista. Ne ovat suuri valiokunta, perustuslakivaliokunta, tarkastusvaliokunta, ulkoasiainvaliokunta, valtiovarainvaliokunta, hallintovaliokunta, lakivaliokunta, liikenne- ja viestintävaliokunta, maa- ja metsätalousvaliokunta, puolustusvaliokunta, sivistysvaliokunta, sosiaali- ja terveysvaliokunta, talousvaliokunta, tiedusteluvaliokunta, tulevaisuusvaliokunta, työelämä- ja tasa-arvovaliokunta ja ympäristövaliokunta. Perustuslakivaliokunnalla on erikoistehtävä myös perustuslain tulkitsijana.
Lain säätäminen (tavallinen laki) > Ensimmäinen käsittely

Valiokuntakierroksen jälkeen laki palaa eduskuntaan. Ensimmäisessä käsittelyssä asiasta käydään ensin yleiskeskustelu ja sitten yksityiskohtainen käsittely. Yksityiskohtaisessa käsittelyssä päätetään lain sisällöstä. Tässä vaiheessa pykälistä tarvittaessa äänestetään ja oppositio (yleensä) voi ehdottaa lakiin muutoksia.
Mikäli laki muuttuu merkittävästi, se lähetetään vielä suureen valiokuntaan. Suuri valiokunta käy läpi muutokset ja antaa mietintönsä niiden tarpeellisuudesta. Suuresta valiokunnasta laki palaa eduskuntaan jatkettuun ensimmäiseen käsittelyyn.
Lain säätäminen (tavallinen laki) > Toinen käsittely

Toisessa käsittelyssä päätetään lakiehdotuksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Sen sisältöön ei voida enää puuttua. Eduskunta voi kuitenkin hyväksyä ponnen (lausuman), joka yleensä sisältää hallitukselle suunnatun toivomuksen ryhtyä johonkin toimenpiteeseen käsitellyssä asiassa. Ponsi on usein asiaa valmistelleen erikoisvaliokunnan ehdotus, jolloin sen hyväksyminen on todennäköistä, mutta ponsia voivat ehdottaa myös yksittäiset kansanedustajat.
Toinen käsittely voi alkaa aikaisintaan kolmantena päivänä ensimmäisen käsittelyn päättymisestä.
Lain hylkäämiseen tai hyväksymiseen riittää yksinkertainen äänten enemmistö.