stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vähä Hirvijärvi (Sysmä)
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Kahuspuron valuma-alueeseen (14.815) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,3 metriä mpy.
Valaanpyynti Färsaarilla

Pyydettyjä pitkäeväpallopäitä Hvalban rannalla.
Valaanpyynti Färsaarilla (fääriksi grindadráp) on alkanut todennäköisesti jo ensimmäisten asukkaiden saavuttua, mutta nykyisenkaltaisella pienten valaiden pyynnillä on todennäköisesti lyhyempi historia. Valaanpyynti on yhteisöllinen tapahtuma, ja pyynti jaetaan neljään eri vaiheeseen. Valasparven havaitsemisen jälkeen pyytäjät kutsutaan kokoon ja parvi ajetaan veneillä pyynnille varattuun lahteen. Seuraavaksi valaat tapetaan matalassa vedessä ja lopuksi liha jaetaan ilmaiseksi pyynnissä mukana olleiden tai kyläläisten kesken.
Ensimmäiset maininnat pienten valaiden järjestelmällisestä pyynnistä ovat vuodelta 1592, mutta pyyntiä alettiin säännöstellä vasta vuonna 1832. Silloin luotuja säädöksiä on muutettu vain hieman. Tärkein saalislaji on pitkäeväpallopää, joita pyydetään vuosittain noin 500–1 000 kappaletta. Toiseksi eniten pyydetään valkokuvedelfiinejä, joita saatetaan saada saaliiksi myös useita satoja vuodessa. Muiden lajien pyynti on hyvin pienimuotoista. Valaanpyynti on osa färsaarelaista identiteettiä, mikä näkyy esimerkiksi taiteessa. Valaiden merkitys ruokakulttuurissa on kuitenkin vähenemässä kansainvälistyneiden ruokamarkkinoiden takia.
Valaapyyntiä alettiin kritisoida voimakkaasti 1900-luvun lopulla, ja monien ympäristöjärjestöjen mukaan tapahtuma on julma. Färsaarten pyyntitapoja on muutettu hieman kritiikin seurauksena 1990- ja 2000-luvulla. Pyynnin pitkäaikaisvaikutusta siitä selvinneisiin yksilöihin on vaikea arvioida, mutta se aiheuttaa todennäköisesti yksilöille voimakasta hämmennystä ja stressiä. Lisäksi saaliksi saadut yksilöt saattavat kärsiä aiottua kauemmin vaikeissa olosuhteissa tapahtuvassa teurastuksessa. Valaanlihan käyttö ravintona on myös kyseenalaistettu, sillä se sisältää merkittävästi erilaisia ympäristömyrkkyjä.
Pyynti > Pyynnin vaiheet

Valaapyynti on Färsaarilla yhteisöllinen tapahtuma, ja pyynnin vaiheet voidaan jakaa neljään eri vaiheeseen. Ensimmäiseen vaiheeseen (fääriksi grindaboð) kuuluu pallopäävalasparven havaitseminen, siitä tiedottaminen ja asukkaiden kutsuminen kokoon. Toisessa vaiheessa (fääriksi grindarakstur) valaat ajetaan veneillä lahteen. Rannan lähistöllä olevat valasparvet nähdään usein esimerkiksi paikalliselta kalastusalukselta tai lautalta. Tämän jälkeen parvesta ilmoitetaan valaanpyyntiä valvoville virkamiehille. Pyytäjät muodostavat veneillä parven taakse puoliympyrän ja ajavat valaat hiljalleen kohti valittua lahtea. Pyynnin johtajan merkistä veneistä aletaan heittää kiviä valaiden taakse, mikä saa ne uimaan kohti rantaa ja lopulta rantautumaan.
Valaiden rantauduttua alkaa pyynnin kolmas vaihe (fääriksi grindadráp). Perinteisesti valaat on otettu kiinni terävällä noin kaksi kilogrammaa painavalla koukulla (sóknarongul), joka on lyöty valaan lihaan. Liian syvään veteen jääneet valaat on jouduttu raahaamaan lähemmäksi rantaan koukkuun kiinnitetyillä köysillä. Perinteisen koukun käytöstä on pyritty luopumaan, ja Färsaarten hallinto on kannustanut pyytäjiä käyttämään tylsempää koukkua, jonka avulla eläin pystytään raahaamaan rantaan sierainaukosta. Valas tapetaan 16–19 senttimetriä pitkällä puukolla, jolla on pyritty katkaisemaan valaan selkäydin ja aivoihin menevät verisuonet. Valas kuolee tämän jälkeen verenhukkaan.
Pyynnin viimeinen vaihe on valaiden jakaminen, paloittelu ja kotiinvienti (fääriksi grindabýt). Perinteinen Färsaarilla harrastettu valaanpyynti ei ole ikinä perustunut saaliin myymiseen, vaan liha jaetaan pyynnissä mukana olleiden tai kaikkien kyläläisten kesken. Pyydettyjen valaiden koko mitataan, jotta liha voitaisiin jakaa mahdollisimman oikeudenmukaisesti. Valaan arvo määräytyy pituuden mukaan, ja kaikki valaat mitataan kuonosta peräaukkoon. Valaan arvo ilmoitetaan lopulta skindeissä. Yksi skind on keskimäärin 38 kilogrammaa lihaa ja 34 kilogrammaa traania.
Pyynti > Saalismäärät

Färsaarilla on kerätty tilastoja pallopäävalaiden ja muiden pienten valaiden pyynnistä vuodesta 1584. Vain muutamalta vuodelta puuttuu tietoja, mutta muuten Färsaarten valaanpyynti on tilastoitu tarkasti yli 400 vuoden ajalta. Vuodesta 1709 lähtien jokainen pyynnissä saatu eläin on kirjattu ylös, minkä johdosta Färsaarten valaanpyynti on maailman vanhin metsästystilasto. Tilastoihin merkitty mm. pyydetty laji, pyyntiranta ja kuinka paljon lihaa kustakin eläimestä tuli. Merkittävin pyyntilaji on pitkäeväpallopää, mutta muitakin pieniä valaita pyydetään vuosittain. 2000-luvulla pitkäeväpallopäitä on pyydetty noin 500–1000 yksilöä vuodessa. Vuonna 2010 saaliiksi jäi peräti 1 107 yksilöä. Kaikkiaan vuosien 2003–2012 välillä pyydettiin 6 160 pitkäeväpallopäätä 79 ajossa.
Valkokuvedelfiinejä on pyydetty 2000-luvulla vaihteleva määrä, sillä niiden vuosipyynti on ollut 0–773 yksilöä. Pullokuonodelfiinejä pyydetään vuosittain muutamasta yksilöstä vajaaseen pariinkymmeneen yksilöön. Rissondelfiinejä saatiin saaliiksi vuosina 2009–2010 yhteensä 24. Lisäksi tilastoihin on laskettu joitakin rannalle ajautuneita pohjoisenpullokuonovalaita, joita ei kuitenkaan ajeta.
Pyynti > Ohjesäännöt

Färsaarten kalastusministeriö hallinnoi valaanpyyntiin liittyviä ohjesääntöjä ja maan osallistumista kansainvälisiin tiede- ja ympäristönsuojelujärjestöihin, jotka hoitavat valaskantoja. Färsaaret kuuluvat muun muassa Pohjois-Atlantin merinisäkäskomissioon.
Färsaaret on jaettu yhdeksään pyyntialueeseen, ja niissä on yhteensä 23 määrättyä pyyntilahtea. Jokaisessa lahdessa pitää olla määräykset täyttävä ranta, johon valaat voidaan ajaa. Jokaista pyyntialuetta johtaa alueen poliisimestari, ja jokaiselle lahdella on määrätty neljä pyynnin esimiestä. Färsaarten valaanpyytäjien järjestö järjestää lisäksi julkista keskustelua valaapyyntiin liittyvissä asioissa.
Kulttuurihistoria

Valaita on todennäköisesti pyydetty Färsaarilla niin kauan kuin siellä on ollut asukkaita, mutta nykyisenkaltaisen pallopäävalaiden pyytämisen historia ei ole kovinkaan hyvin tiedossa. Ensimmäinen maininta rantaan ajautuneiden valaiden omistussuhteista on vuodelta 1298, mutta siinä ei kuitenkaan viitattu vielä grindadrápiin. Ensimmäinen maininta varsinaisesta pyydystämisestä on vuodelta 1592. Tutkijat eivät ole yhtä mieltä siitä, kuinka kauan pallopäävalaiden pyyntiä on harjoitettu: toisten mielestä perinteet ulottuvat saarten ensimmäisiin viikinkeihin ja toisten mielestä se on kehittynyt paljon myöhemmin.
Valaanpyyntiperinteet uhkasivat sammua 1700-luvun lopulla, kun vuosien 1745 ja 1795 välisenä aikana pyydettiin vain joitakin valaita. Poikkeusvuosi oli ainoastaan 1776. Tuona aikana valaanpyyntitaidot eivät jatkuneet sukupolvelta toiselle, joten monet nuoret eivät oppineet tarvittavia taitoja. Paikallishistorioitsija Mikkjal D. á Ryggi kirjoittaa esimerkiksi Miðvágurissa vuonna 1776 järjestystä pyynnistä, jossa vanhusten piti opettaa nuorukaisille, kuinka valaat tapetaan. Vuosina 1813–1859 valaita pyydettiin taas erityisen runsaasti, ja tuona aikana valaanpyyntiä alettiin ensimmäistä kertaa hallita säädöksin. Ensimmäiset ohjesäännöt tehtiin vuonna 1832; aiemmin valaanpyynti oli toteutettu paikallisten tapojen ja kylälakien mukaan. Säädösten tarkoituksena ei ollut valaiden kärsimysten vähentäminen, vaan toiminnan organisointi niin, että pyydettyjä valaita pystyttäisiin hyödyntämään tehokkaammin. Säädöstöön on tehty vain pieniä muutoksia. Kansainvälisen painostuksen vuoksi 1980-luvun puolivälissä pyynnin julmuuteen pyrittiin vaikuttamaan, ja silloin kiellettiin muun muassa keihään käyttö.
Pallopäävalas on ollut historiallisesti merkittävä ravinnonlähde. Sitä syödään yleensä keitettynä, mutta lihaa on myös kuivattu ja suolattu. Lihan lisäksi ruoaksi on käytetty myös sisäeläimiä ja traania. Aiemmin pallopäävalaista on tehty myös erilaisia tuotteita: traania on käytetty polttoaineena ja nahkojen voiteluun, vatsalaukkuja tavaroiden säilyttämiseen ja lapaluuta lapiona. Valaanpyynnin merkitys on näkynyt toistuvana teemana kulta- ja hopeatöissä.
Valaanpyynti on ollut osa rannikkokulttuuria, ja yhdessä suoritettu pyynti on ollut perinteinen sosiaalinen järjestelmä. Yhteisöllisyys on korostunut lihan jakamisessa. Pyyntiin on liitetty lisäksi erilaisia uskonnollisia, kielellisiä ja taiteellisia arvoja, ja se voidaankin nähdä kokonaisuutena osana färsaarelaista identiteettiä. Sen merkitys on kuitenkin pienentynyt selvästi 1900-luvun lopulla, kun kansainvälistyneet ruokamarkkinat ovat vähentäneet färsaarelaisten valaanlihan käyttöä.
Kritiikki ja ongelmat

Valaanpyynti on herättänyt 1900-luvun lopulta lähtien kansainvälistä huomioita, ja muun muassa ympäristöjärjestöt Sea Shepherd Conservation Society ja Environmental Investigation Agency sekä Earth Island Instituten kansainvälinen merinisäkäsprojekti ovat kritisoineet voimakkaasti pyynnin julmuutta. Kansainvälisen arvostelun vuoksi Färsaarten kalastusministeriö päätti vuonna 1991, että perinteisestä teräskoukun käyttämisestä tultaisiin luopumaan vaiheittain.
Koukun käyttö ei ole ainoa tekijä, joka voi aiheuttaa julmuutta. Valaita saatetaan ajaa useita kilometriä pyyntilahdelle, mutta ajon aiheuttamasta stressistä ei ole tehty tutkimuksia. Ajon aiheuttamalla hämmennyksellä ja stressillä voi olla kuitenkin ajosta selvinneille yksilöille pitkäaikaisia vaikutuksia. Lisäksi esimerkiksi pitkäeväpallopäälauman jäsenten välillä on vahvat siteet ja monet jäsenistä ovat verisukulaisia. Tappaminen voi viedä tunteja, ja tuona aikana yksilöt uivat sukulaistensa verestä värjääntyneessä vedessä. On myös epäselvää, kuinka hyvin ajosta selvinneet yksilöt pärjäävät ja löytävätkö ne uuden lauman.
Vanhanmallinen teräskoukku lyötiin valaan lihaan, ja se saattoi osua useita kertoja huonosti, ennen kuin koukku saatiin kunnolla kiinni. Osumatarkkuuteen vaikuttavat olosuhteet, sillä lyöjä ei seiso tasaisella alustalla ja valas saattaa kamppailla voimakkaasti vastaan. Vanhasta koukusta ollaan hiljalleen luopumassa, mutta uuden puhallusaukkoon laitettavan tylsemmän koukun vaikutuksesta ei ole vielä tutkimuksia. Yleensä färsaarelaiset virkamiehet kertovat, että eläimen tappamiseen puukolla menee yleensä vain muutamia sekunteja; valaat saattavat kuitenkin taistella kiinniotettuinakin ja teurastajan työtä vaikeuttavat olosuhteet ja mahdollinen kokemattomuus. Nämä seikat voivat pitkittää valaiden kärsimystä huomattavasti.
Färsaarilla on keskusteltu valaanlihan terveysvaikutuksista, sillä valaisiin kertyy huomattavasti ympäristömyrkkyjä. Maan lääkintäviranomaiset kertoivat marraskuussa 2008, että liha ja traani sisältävät niin paljon elohopeaa, PCB:tä ja DDT:tä, ettei sitä suositella ihmisravinnoksi. Aikuisten pitäisi syödä enintään yksi valaanliha-annos kuukaudessa, eikä valaiden maksaa tai munuaisia pitäisi syödä ollenkaan.
Valaanpyyntiä arvostellaan nykyään yhä enenevässä määrin siksi, että saarella on nykyaikaisia supermarketteja, joista on saatavilla samanlaisia tuotteita kuin muuallakin maailmassa. Alkujaan valaita pyydettiin nimenomaan siksi, että ne olivat riittoisa ravinnon lähde nälänhätien aikana.
Vuonna 2023 pantiin alulle sosiaalisen median kampanja, jossa kehotettiin boikotoimaan matkailua Färsaarille valaanpyynnin takia. Aloitteen takana olevien tahojen mukaan tarkoituksena oli ennen kaikkea aloittaa keskustelu Färsaarten viranomaisten kanssa. Kampanja sai alkunsa, kun turisteja kuljettanut brittiläinen risteilyalus sattui seilaamaan valaanpyyntipaikan ohi pyynnin aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta valaanpyynti Färsaarilla Wikimedia Commonsissa
Kalastusministeriön sivusto valaista ja valaanpyynnistä (englanniksi)
Pyytäjät ajavat veneillä valaita rantaan.
Pyytäjät kokoontuvat yhdessä rantaan tappamaan valaat.
Pyydettyjä valkokuvedelfiinejä.
Valaanpyyntiä Vestmannassa vuonna 1854.
Valaanpyyntiä vuonna 1961.
Färsaarelainen ruoka-annos, jossa on tummaa pitkäeväpallopään lihaa, kalaa ja perunaa.
Punaiseksi värjäytynyttä merivettä.
Vontaze Burfict

| Vontaze Burfict |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. syyskuuta 1990 (ikä 34) Los Angeles, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  185 cm
Paino:  116 kg
Pelipaikka:  tukimies
Pelinumero:  55
Pelaajaura
Seurat:  Cincinnati Bengals   Oakland Raiders
Pääsarjaura:  2012–2019
Vontaze DeLeon Burfict, Jr. (s. 24. syyskuuta 1990 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan tukimies. Hän pelasi urallaan NFL-liigan Cincinnati Bengalsissa ja Oakland Raidersissa.
Pelaajaura

Burfict pelasi yliopistojalkapalloa Arizonan valtionyliopiston joukkueessa.
Burfictia pidettiin ennen viimeistä yliopistokauttaan jopa mahdollisena top 5 -varauksena vuoden 2012 NFL:n varaustilaisuudessa, mutta NFL-seurojen kiinnostus häntä kohtaan laski kauden mittaan. Lopulta heikko suoritus varaustilaisuutta edeltävässä NFL Combine -testitilaisuudessa ja kärähtäminen marihuanan käytössä dopingtestissä johtivat siihen, ettei häntä varattu NFL:ään.
Kesällä 2012 Burfict teki sopimuksen Cincinnati Bengalsin kanssa ja sai pelipaikan joukkueessa harjoitusleirien päätteeksi. Burfict pelasi Cincinnatissa seitsemän kautta. Kesällä 2019 hän teki yksivuotisen sopimuksen Oakland Raidersin kanssa. Burfict oli tunnettu sääntöjä rikkovana pelaajana koko ammattilaisuransa ja sai NFL-liigan kurinpitolautakunnalta useamman kerran ottelurangaistuksia tai sakkoja. Kaudella 2019 hän pelasi vain neljä ottelua, sillä hän sai laittomasta taklauksesta koko kauden mittaisen ottelukiellon. Kauden 2019 jälkeen Burfict ei ole pelannut missään.
Riku Riski

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 16. elokuuta 1989 (ikä 35)
Syntymäpaikka: Askainen, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 174 cm
Paino: 68 kg
Seura
Seura: TPS
Pelinumero: 10
Junioriseurat
1999–2003: MaPS
2004–2007: TPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2010 | TPS | 82 | (17) |
| 2008 | → ÅIFK (laina) | 8 | (6) |
| 2011–2012 | Widzew Łódź | 12 | (0) |
| 2011 | → Örebro (laina) | 7 | (1) |
| 2012–2013 | Hønefoss | 55 | (20) |
| 2014–2016 | Rosenborg | 48 | (9) |
| 2015 | → IFK Göteborg (laina) | 11 | (1) |
| 2016 | → Dundee United (laina) | 3 | (0) |
| 2016–2017 | Odd | 37 | (2) |
| 2018–2022 | HJK | 87 | (19) |
| 2018–2022 | → Klubi 04 | 6 | (1) |
| 2023– | TPS | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2004–2008 | Suomi U15–U20 | 48 | (3) |
| 2009–2010 | Suomi U21 | 10 | (2) |
| 2011–2017 | Suomi | 26 | (4) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 28. maaliskuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 18. toukokuuta 2019.
Riku Riski (s. 16. elokuuta 1989 Askainen) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa Turun Palloseuraa. Riski on pelipaikaltaan laitahyökkääjä.
Riski nousi TPS:n edustusjoukkueeseen kaudella 2006. Riski voitti TPS:n riveissä Suomen Cupin kaudella 2010. Tammikuussa 2011 Riski siirtyi puolalaiseen Widzew Łódźiin, josta tammikuussa 2012 norjalaiseen Hønefossiin. Joulukuussa 2013 Riski siirtyi Rosenborgiin ja heinäkuussa 2016 Oddiin. Riski pelasi kausien 2012–2017 aikana yhteensä 140 Norjan liigan ottelua, ja hän teki niissä 31 maalia. Riski palasi helmikuussa 2018 seitsemän vuoden tauon jälkeen Veikkausliigaan HJK:n riveihin. Riski voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden kausilla 2018, 2020 ja 2021.
A-maajoukkueessa Riski debytoi 21-vuotiaana vuonna 2011 Belgiaa vastaan. Riski on kuulunut Suomen maajoukkueeseen MM-karsinnoissa 2012–13 ja
EM-karsinnoissa 2014–15. Hän on pelannut yhteensä 26 A-maaottelua.
Seurajoukkueet > TPS

Riku Riskin pelaajaura aikuisten tasolla alkoi, kun hän nousi TPS:n edustusjoukkueeseen kaudella 2006. Riski debytoi Veikkausliigassa 16-vuotiaana, kun Kari Ukkonen vaihtoi hänet kentälle 28. kesäkuuta 2006 ottelussa HJK-TPS. Ensimmäisen liigamaalinsa Riski teki 21. elokuuta 2006 ottelussa TPS–KuPS. Riski pelasi ensimmäisellä liigakaudellaan yhteensä yhdeksän ottelua. Kaudella 2007 Riski pelasi kuudessa liigaottelussa, mutta kaudet 2006 ja 2007 hän pelasi pääasiassa TPS:n A-junioreissa.
Varsinainen murtautuminen TPS:n edustusjoukkueen kokoonpanoon tapahtui kaudella 2008, jolloin Riski pelasi yhteensä 20 liigaottelua ja kolme Intertoto Cupin ottelua pääasiassa vaihtopelaajana. Riski pelasi kauden 2008 aikana myös TPS:n Kakkosessa pelanneessa reservijoukkue ÅIFK:ssa, jossa hän teki kuusi maalia kahdeksassa ottelussa. Kaudella 2009 Riski pelasi niin ikään vaihtopelaajan roolissa yhteensä 22 liigaottelua. Riski teki kausien 2008 ja 2009 aikana yhteensä 10 liigamaalia.
TPS:n avauskokoonpanoon Riski murtautui kaudella 2010, jolloin hän pelasi 25 liigaottelusta 23 avauksessa. Riski teki kaudella 2010 kuusi maalia Veikkausliigassa. Liigaotteluiden lisäksi hän pelasi neljä Eurooppa-liigan karsintaottelua ja teki kahdessa ottelussa kolme maalia Port Talbot Townia vastaan. Riski teki maalin myös Suomen Cupin finaalissa, kun TPS voitti HJK:n 2–0.
Seurajoukkueet > Widzew Łódź

Riku Riski siirtyi tammikuussa 2011 kolmen ja puolen vuoden sopimuksella Puolan Ekstraklasassa pelanneeseen Widzew Łódźiin. Lehtitietojen mukaan puolalaisseura maksoi Riskistä TPS:lle 300 000 euroa. Riski debytoi Ekstraklasassa 27. helmikuuta 2011 ottelussa Lech Poznań–Widzew Łódź. Riski pelasi kevätkauden 2011 aikana yhdeksän liigaottelua, mutta jäi debyyttikaudellaan maaleitta. Widzew Łódź oli kaudella 2010–2011 Ekstraklasassa yhdeksäs.
Riski aloitti kauden 2011–2012 pelaamalla kolmessa Puolan liigan ottelussa, mutta Widzew Łódź lainasi hänet elokuussa puolen vuoden sopimuksella Ruotsin Allsvenskanin Örebron riveihin. Riski pelasi syksyllä 2011 seitsemän ottelua Allsvenskanissa.
Seurajoukkueet > Hønefoss

Riku Riski siirtyi tammikuussa 2012 kolmen vuoden sopimuksella Norjan Tippeligaenissa pelanneeseen Hønefossiin. Riskin veli Roope Riski siirtyi myös lainasopimuksella norjalaisseuraan. Riski debytoi Tippeligaenissa 24. maaliskuuta 2012 ottelussa Hønefoss–Lillestrøm. Ensimmäiset liigamaalinsa Riski teki 16. huhtikuuta 2012 ottelussa Stabæk–Hønefoss. Riski pelasi kaudella 2012 yhteensä 26, ottelua joista 25 avauskokoonpanossa. Riski oli kaudella 2012 Hønefossin paras maalintekijä 10 maalilla. Hønefoss oli kaudella 2012 Norjan liigassa kolmastoista.
Riski jatkoi Hønefossin avainpelaajana myös kaudella 2013. Joukkuetta veikkailtiin ennakkoon putoamistaisteluun, mutta alkukausi sujui ennakko-odotuksia paremmin, ja joukkue pysytteli sarjassa alemmassa keskikastissa. Riski pelasi yhteensä 29 liigaottelua, joista kaikki avauskokoonpanossa. Hän oli edelliskauden tapaan joukkueen paras maalintekijä 10 maalilla. Hønefossin syyskausi sujui kuitenkin alkukautta heikommin. Joukkue jäi sarjassa lopulta viimeiseksi ja putosi Norjan kakkosliigaan.
Seurajoukkueet > Rosenborg

Riku Riski siirtyi joulukuussa 2013 neljän vuoden sopimuksella Tippeligaenissa pelanneeseen Rosenborgiin. Riski debytoi Rosenborgissa 29. maaliskuuta 2014 ottelussa Rosenborg–Viking. Ensimmäisen maalinsa Rosenborgin riveissä Riski teki seuraavassa ottelussa Aalesundia vastaan. Riski vakiinnutti paikkansa joukkueen runkopelaajana, ja hän pelasi yhteensä 29 liigaottelua, joista 25 avauskokoonpanossa. Maaleja Riski teki kahdeksan. Riski pelasi myös kuudessa Eurooppa-liigan karsintaottelussa. Kovin tavoittein kauteen lähtenyt Rosenborg jäi sarjassa toiseksi, kun Molde voitti mestaruuden 11 pisteen erolla. Rosenborg pääsi kuitenkin Eurooppa-liigan karsintoihin.
Menestyksekkään edelliskauden jälkeen Riski jatkoi kaudella 2015 Rosenborgin runkopelaajana, mutta hän joutui taistelemaan avauskokoonpanon paikasta entistä kovemmin. Elokuuhun mennessä Riski pelasi yhteensä 16 ottelua, joista kahdeksan avauskokoonpanossa. Lisäksi hän pelasi viidessä Eurooppa-liigan karsintaottelussa. Riski teki alkukauden aikana vain yhden maalin, ja Rosenborg lainasi hänet loppukaudeksi Ruotsin Allsvenskania johtaneeseen IFK Göteborgiin. Riski pelasi syksyllä 2015 yhteensä 11 ottelua Allsvenskanissa. IFK Göteborg oli kaudella 2015 Allsvenskanissa toinen.
Riski pelasi tammi-helmikuussa 2016 kolme ottelua lainalla Mixu Paatelaisen valmentamassa Skotlannin liigan Dundee Unitedissa. Riski palasi kuitenkin Rosenborgiin maaliskuussa, kun Tippeligaenin kausi alkoi. Riski peliaika Rosenborgissa jäi kuitenkin kaudella 2016 hyvin vähäiseksi. Hän pelasi heinäkuuhun mennessä vain kolmessa liigaottelussa vaihtopelaajana.
Seurajoukkueet > Odd

Riku Riski siirtyi heinäkuussa 2016 kahden ja puolen vuoden sopimuksella Tippeligaenissa pelanneen Odds BK:n riveihin. Riski debytoi Oddsissa 24. heinäkuuta 2016 ottelussa Odd–Viking. Hän pelasi syyskaudella Oddin riveissä yhteensä 14 liigaottelua, joista 12 avauskokoonpanossa. Odd oli Tippeligaenissa kaudella 2016 kolmas ja se pääsi Eurooppa-liigan karsintoihin.
Norjan Tippeligaen vaihtoi kaudelle 2017 nimeksi Eliteserien. Riski jatkoi Oddin runkopelaajana, ja hän pelasi yhteensä 23 liigaottelua, joista 20 avauskokoonpanossa. Ensimmäisen maalinsa Oddin riveissä Riski teki 17. huhtikuuta 2017 ottelussa Odd–Tromsø. Liigaotteluiden lisäksi Riski pelasi viisi Eurooppa-liigan karsintojen ottelua. Odd oli kaudella 2017 Eliteserienissä kuudes.
Seurajoukkueet > HJK

Riku Riski siirtyi helmikuussa 2018 kahden vuoden sopimuksella Veikkausliigassa pelaavan HJK:n riveihin. Seurat eivät julkistaneet siirtosummaa, mutta lehtitietojen mukaan HJK maksoi Riskistä Oddille siirtokorvauksen. Riski debytoi HJK:n riveissä 8. huhtikuuta 2018 ottelussa HJK–Ilves. Hän pelasi yhteensä 41 liigaottelua, joista 16 avauskokoonpanossa. Maaleja Riski teki 13. Lisäksi hän pelasi kahdeksan Mestarien liigan ja Eurooppa-liigan karsintojen ottelua. HJK voitti kaudella 2018 Suomen mestaruuden, ja se pääsi Mestarien liigan karsintoihin.
Maajoukkue

Riku Riski debytoi ikäluokkansa (1989) maajoukkueessa 15-vuotiaana 24. elokuuta 2004 Nyköpingissä pelatussa ottelussa Ruotsi–Suomi. Riski pelasi oman ikäluokkansa maajoukkueessa 47 ottelua ja vuotta vanhempien (1988) maajoukkueessa yhden ottelun. Poikien maaotteluissa hän teki yhteensä kolme maalia.
Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa Riski debytoi 19-vuotiaana 11. helmikuuta 2009 Espoossa pelatussa ottelussa Suomi–Viro. Riski kuului Suomen vakiomiehistöön vuoden 2011 alle 21-vuotiaiden EM-kisojen karsintaotteluissa. Riski pelasi kymmenen nuorten maaottelua, ja hän teki niissä kaksi maalia.
A-maajoukkueessa Riski debytoi 21-vuotiaana, kun Markku Kanerva vaihtoi hänet kentälle 9. helmikuuta 2011 Gentissä pelatussa ottelussa Belgia–Suomi. Ensimmäisen arvokisojen karsintaottelun Riski pelasi 3. kesäkuuta 2011, kun Mixu Paatelainen vaihtoi hänet kentälle Serravallessa pelatussa vuoden 2012 EM-kisojen karsintojen ottelussa San Marino–Suomi. Ensimmäisen A-maaottelumaalinsa Riski teki 22. tammikuuta 2012 Port of Spainissa pelatussa maaottelussa Trinidad & Tobago–Suomi, kun hän viimeisteli Suomen ensimmäisen maalin 3–2-voittoon päättyneessä ottelussa. Riski on kuulunut Suomen maajoukkueeseen MM-karsinnoissa 2012–13 ja EM-karsinnoissa 2014–15. Hän on pelannut yhteensä 26 A-maaottelua.
Riski kieltäytyi pelaamasta Qatarissa harjoitusmaaottelua Ruotsia vastaan tammikuussa 2019, syynä Qatarin ihmisoikeusrikkomukset.
Saavutukset

TPS
Suomen Cup (1): 2010
Rosenborg
Eliteserien (2): 2015, 2016
Norjan Cup (2): 2015, 2016
HJK
Veikkausliiga (3): 2018, 2020, 2021
Suomen Cup (1): 2020