stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venäjän Ukrainan-hyökkäyksen (2022–)
Tapahtumat > Sunnuntaina 10. huhtikuuta

Ukrainan viranomaiset kertoivat, että Kiovan länsipuolelta huoltoaseman vierestä löydettiin uusi joukkohauta. Dmytrivkan alueen kuvernööri Taras Didych kertoi televisiossa joukkohaudan löytämisestä. Didychin kertoi myös, että uhrien tarkkaa määrää ei vielä tiedetä.
Venäjän puolustusministeriö kertoi tuhonneensa ukrainalaiskolonnan, joka sisälsi panssariajoneuvoja ja ilmatorjuntakalustoa. Puolustusministeriö kertoi, että Venäjän ilmavoimien Ka-52-taisteluhelikopterit hyökkäsivät kolonnan kimppuun. Samaan aikaan Harkovan kaupungin lähistöllä Itä-Ukrainassa, Maxar-yhtiön satelliitit havaitsivat uuden venäläisten sotilasajoneuvojen kolonnan.
Dnipronpetrovskin alueen kuvernööri Valentyn Reznitšenko kertoi, että Dnipron kansainvälinen lentoasema tuhoutui täysin sen jälkeen, kun Venäjä pommitti sitä uudelleen taukoamatta. Reznitšenko kertoi myös, että paikalliset viranomaiset selvittävät mahdollisia kuolonuhreja. Ainakin viiden ihmisen kerrottiin haavoittuneen iskussa.
Tapahtumat > Maanantaina 11. huhtikuuta

Tšetšenian johtaja Ramzan Kadyrov kertoi maanantaina, että Venäjän hyökkäykset tulisivat kohdistumaan Mariupoliin ja Kiovaan.
Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi sanoi maanantaina, että jopa kymmeniätuhansia ihmisiä on kuollut Mariupolissa. Maan varapääministeri Iryna Vereštšuk kertoi, että yhdeksästä humanitaarisesta käytävästä oltiin sovittu maanantaiksi.
Ukrainan asevoimien sotilaat kertoivat, että Mariupolin puolustus oli alkanut murtua muun muassa ammusten puutteen takia. Saksalainen puolustustarvikeyritys Rheinmetall kertoi, että se on valmiina toimittamaan 50 käytettyä Leopard 1 -panssarivaunua Ukrainalle. Yritys kertoi, että se voisi toimittaa ensimmäiset panssarivaunut noin kuudessa viikossa.
Tapahtumat > Tiistaina 12. huhtikuuta

Ukrainan viranomaiset väittivät, että jopa kymmeniä tuhansia ihmisiä on voinut kuolla Mariupolissa. Mariupolin pormestari Vadym Boitšenko väitti myös, että Venäjän asevoimien joukot olisivat polttaneet ruumiita liikkuvissa krematorioissa.
Ukrainan puolustusministeriö kertoi, että Venäjä olisi valmis toteuttamaan hyökkäyksen idästä Luhanskin- ja Donetskin alueille. Venäjän puolustusministeriö kertoi, että Venäjän asevoimien joukot olivat tehneet iskun ammusvarastoon ja lentokonesuojaan Starokostiantynivin lentotukikohdassa Länsi-Ukrainassa. Yhdysvaltalainen uutiskanava CNN kertoi, että venäläinen sotilasajoneuvosaattue on liikkumassa Donbasia kohti.
Ukrainan viranomaiset kertoivat selvittävänsä väitteitä siitä, että venäläiset joukot olisivat käyttäneet kemiallisia aseita Mariupolissa.
Tapahtumat > Keskiviikkona 13. huhtikuuta

Presidentti Zelenskyi syytti Venäjää fosforipommien käyttämisestä Ukrainassa. Venäjän puolustusministeriö väittää, että 1026 Ukrainan asevoimien merijalkaväen sotilasta on antautunut Mariupolissa. Venäjän puolustusministeriö kertoi myös, että 126 upseeria on antautunut. Mariupolin pormestarin neuvonantaja kiisti väitteet, että Ukrainan asevoimien sotilaita olisi antautunut Venäjälle.
Samaan aikaan Suomessa on jatkettu Suomen Nato-keskusteluja tiiviisti sen jälkeen, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan. Muun muassa Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö sanoi, että päätös Natoon liittymisestä pitäisi tehdä ennen kesää. Suomen hallitus julkaisi myös keskiviikkona Nato-selontekonsa.
Tapahtumat > Torstaina 14. huhtikuuta

Ukrainan asevoimat kertoivat tehneensä ohjusiskuja Venäjän Mustanmeren laivaston lippulaiva Moskvaan. Venäjän puolustusministeriö kertoi, että laivalla syttyi tulipalo ja tapahtui räjähdys sekä että risteilijä varioutui pahoin. Puolustusministeriö kertoi, että miehistö evakuoitiin. Puolustusministeriö väittää, että räjähdys sattui, kun risteilijällä olevat ammukset syttyivät tuleen. Syyt tulipalon syttymiseen ministeriö jättää kertomatta. Venäjän puolustusministeriö kertoi myöhemmin, että laiva aiotaan hinata lähimpään satamaan korjauksia varten. Hinausaikana alus kuitenkin upposi.
Ukrainan asevoimat kertoivat räjäyttäneensä sillan, kun venäläinen saattue oli ylittämässä siltaa mennäkseen Izjumiin päin.  Sumyn alueen sotilashallinnon johtaja Dmytro Zhyvytsky kertoi puolestaan, että Sumyn alueelta löydettiin torstaihin mennessä yli sata ruumista. Osa uhreista oli sidottu; uhrit oli uutisen mukaan tapettu päähän ampumalla.
Venäjän viranomaiset väittivät, että Ukraina oli tehnyt iskun rajakaupunkiin Klimovoon, Brjanskin alueelle. Viranomaiset sanoivat, että iskussa oltiin käytetty Ukrainan ilmavoimien kahta taisteluhelikopteria. Aluejohtaja Aleksander Bogoma kertoi, että iskussa olisi haavoittunut seitsemän ihmistä.
Tapahtumat > Perjantaina 15. huhtikuuta

Venäjän viranomaiset kertoivat tehneensä iskun Kiovan lähistölle ja että iskut Kiovaa vastaan lisääntyvät. Venäjän viranomaiset kertoivat myös perjantaina, että Venäjä oli tehnyt iskuja torstain ja perjantain välisenä yönä 13 sotilaskohteeseen sekä ampuneensa Ukrainan ilmavoimien Mi-8 helikopterin Tšernihivin lähistöllä.
Ukrainan asevoimien ilmoitettiin pitävänsä vielä Mariupolissa sijaitsevaa terästehdasta hallinnassa. Ukrainan viranomaiset kertoivat, että ainakin viisi ihmistä sai surmansa Venäjän tulitettua Mykolajivin kaupunkia.
Venäjän puolustusministeriö kertoi Venäjän Mustanmeren laivaston lippulaiva Moskvan uponneen myrskyssä, kun sitä oltiin hinaamassa.
Venäjän tuomioistuin kertoi, että Google ja Wikipedia saavat sakkorangaistuksen. Syynä sakkorangaistukseen tuomioistuimen mukaan on, että yhtiöt eivät ole suostuneet poistamaan sivustoiltaan Venäjän hyökkäykseen liittyvää sisältöä, jota Venäjä väittää valheelliseksi.
Tapahtumat > Lauantaina 16. huhtikuuta

Ukrainan varapääministeri Iryna Vereštšuk kertoi, että yhdeksän humanitaarista käytävää sovittiin lauantaiksi, muun muassa Mariupoliin. Venäjä kertoi tehneensä iskun sotavarustetehtaaseen Kiovassa. Kiovassa ja Lvivissä uutisoitiin kuuluneen useita räjähdyksiä.
Kymmeniä ihmisiä kokoontui Krimin pääkaupunkiin Sevastopoliin suremaan Venäjän Mustanmeren laivaston lippulaivan Moskvan uppoamista. Ukrainan rikkain ihminen Rinat Ah’metov lupasi jälleenrakentaa Mariupolin.
Tapahtumat > Sunnuntaina 17. huhtikuuta

Venäjän asevoimien kerrottiin tuhonneen ammusvaraston Kiovan lähistöllä. Brovaryn pormestari Igor Sapozhko kertoi Venäjän tehneen ohjusiskun kaupunkiin. Venäjä vaati Ukrainan asevoimien sotilaiden antautumista Mariupolissa, jonka kaupungin keskustan Venäjän puolustusministeriö on väittänyt saaneensa kokonaan hallintaansa.
Tapahtumat > Maanantaina 18. huhtikuuta

Lvivissä kerrottiin kuolleen kuusi ihmistä sen jälkeen, kun Venäjä teki sinne ohjusiskun aikaisemmin Lvivissä kerroottiin kuuluneen räjähdyksiä. Lvivin pormestari Kaupungin pormestari Andriy Sadovyi kertoi muun muassa Twitterissä, että kaupunkiin on osunut viisi ohjusta. Kiovan- ja Dnipropetrovskin alueilla kerrottiin myös kuuluneen räjähdyksiä.
Luhanskin alueen kuvernööri Serhi Gaidai kertoi neljän siviilin kuolleen, kun heitä vastaan ammuttiin yrittäessään paeta autolla pois alueelta. Venäjän viranomaiset kertoivat sulkevansa Mariupolin muusta Ukrainasta ja lopettavansa humanitaariset käytävät Mariupoliin maanantaista lähtien.
Ukrainan poliisi kertoi, että Irpinistä ollaan maanantaihin mennessä löydetty 269 ruumista. Mariupolin pormestari Vadym Boitšenko väitti, että maanantaihin mennessä kaupungista oltaisiin karkotettu ihmisiä yhteensä noin 40 000 Venäjälle.
Tapahtumat > Tiistaina 19. huhtikuuta

Venäjän viranomaiset väittivät Ukrainan tehneen iskun tiistaina Ukrainan- ja Venäjän rajan tuntumassa olevaan venäläiseen kylään. Viranomaiset ilmoittivat että iskussa haavoittui kolme ihmistä. Venäjän asevoimat kertoivat vaativansa Azovstalin tehtaassa olevia ukrainalaissotilaita laskemaan aseensa ja antautumaan keskipäivään mennessä sillä ehdolla, että he saisivat elää.
Ukrainan varapääministeri Iryna Vereštšuk kertoi, että Venäjän viranomaisten kanssa ei päästy sopimukseen uusista humanitaarisista käytävistä. Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrovin kertoi Venäjän aloittaneen uuden vaiheen hyökkäyksessään Ukrainaan. Ukrainan presidentti Zelenskyi kertoi "Donbasin taistelun" alkaneen, kun Venäjä aloitti uuden hyökkäyksen Itä-Ukrainassa.
Luhaskin alueen kuvernööri Serhi Gaidai kertoi venäläisten joukkojen vallanneen Kreminnan kaupungin sen jälkeen, kun ukrainalaissotilaat vetäytyivät kaupungista.
Tapahtumat > Keskiviikkona 20. huhtikuuta

Ukrainan viranomaiset kertoivat yrittävänsä evakuoida naisia ja lapsia Mariupolin kaupungista keskiviikon aikana. Ukrainan varapääministeri Iryna Vereštšuk kertoi, että Ukraina ja Venäjä olivat sopineet alustavasti siviiliväestön evakuoimisesta Mariupolista. Mariupolin pormestari kertoi toivovansa, että noin 6 000 siviiliä voitaisiin evakuoida Mariupolista keskiviikkona.
Venäjän asevoimat asetti Mariupolissa oleville Ukrainan asevoimien sotilaille uuden uhkavaatimuksen, jossa Venäjä kertoi vaativansa ukrainalaissotilaiden antautumista keskiviikkoiltapäivään mennessä. Samalla venäläiset joukot olivat yrittäneet edetä Itä-Ukrainassa muun muassa tykistötulen avulla hyökkäyksessä, jota Ukrainan viranomaiset ovat kutsuneet "Donbassin taisteluksi."
Ukrainan parlamentin johtava jäsen kertoi Euroopan syyttäjänvirastolle keskiviikkona, että Venäjä olisi karkottanut 500 000 ihmistä Ukrainasta Venäjälle. Iltapäivällä kerrottiin, että Mariupol ei ole vielä antautunut Venäjän uhkavaatimuksesta huolimatta. Uhkavaatimus umpeutui suomen aikaan noin kello 14.
Tapahtumat > Torstaina 21. huhtikuuta

Vladimir Putin kertoi torstaina kieltäneensä joukkojaan hyökkäämästä Azovstalin terästehtaan alueelle Mariupolissa vaan sen sijasta saartaa tehtaan. Putin myös väitti torstaina Venäjän voittaneen taistelun Mariupolista ja "vapauttaneen" sen. Myöhemmin iltapäivällä kerrottiin, että kolme bussia onnistui evakuoimaan siviilejä Mariupolista, Zaporižžjan kaupunkiin.
Harkovan pormestari kertoi Venäjän jatkaneen kaupungin pitkäkestoista ja ankaraa pommittamista. Myöhemmin iltapäivällä Ukrainan asevoimat ilmoitti kahden ihmisen kuolleen Harkovan pommituksissa venäläisen ammuksen osuttua autoon.
Useat uutis- ja tietotoimistot kertoivat, että maaliskuun 19. päivästä lähtien otetuissa satelliittikuvissa näkyi Mariupolin länsipuolella sijaitsevan Manhušin taajaman pohjoisosiin kaivettuja suuria joukkohautoja. Mariupolin kaupungin mukaan hautojen pinta-ala oli yli 20-kertainen Butšan verilöylyn jälkeen havaittun kirkon viereisen 70 hengen joukkohautaan nähden. Manhušin joukkohautoihin arvioitiin haudatun ehkä tuhansia Venäjän Mariupolissa surmaamia siviilejä, Mariupolin kaupungin mukaan mahdollisesti jopa 3 000–9 000 ihmistä.
Tapahtumat > Perjantaina 22. huhtikuuta

Venäjän asevoimat ilmoitti hyökkäyksen olevan toisessa vaiheessa. Jatkotavoitteiksi se ilmoitti koko Donbassin alueen hallinnan Itä-Ukrainassa ja maayhteyden varmistamisen sieltä Krimille. Tämä tarjoaisi mahdollisuuden iskeä Ukrainan taloudelle tärkeisiin kohteisiin ja eteläisen Ukrainan hallinta mahdollistaisi myös maayhteyden luomisen Transnistriaan
Mariupolin pormestari esitti perjantaina pyynnön halustaan saada loput noin 100 000 siviiliä evakuoitua kaupungista, joka Vladimir Putinin mukaan oli kokonaan Venäjän asevoimien hallussa. Ukrainan viranomaiset kertoivat ukrainalaisen Antonov An-26 -sotilaskuljetuslentokoneen syöksyneen maahan Etelä-Ukrainassa.
Muuttovirta Ukrainan länsirajojen oli maan rajaviranomaisten mukaan kääntynyt positiiviseksi ja maahan palasi enemmän ihmisiä, mitä sieltä poistui.
Tapahtumat > Lauantaina 23. huhtikuuta

Mariupolin kaupunginvaltuusto kertoi, että Mariupolin kaupungin lähistöllä sijaitsevassa Vyhoradnen kylästä löydettiin suuri joukkohauta. Ukrainan viranomaiset kertoivat, että Venäjä aloitti uudelleen hyökkäyksen jonka tarkoitus on musertaa Azovstalin terästehtaan puolustus ja sekä lopettaa vastarinta.
Luhaskin alueen kuvernööri Serhi Gaidai kertoi, että Venäjä oli jatkanut Itä-Ukrainan kaupunkien jatkuvaa pommittamista ja että kaupungit olivat jatkuvasti kuormitettuja. Ukrainan viranomaiset kertoivat Venäjän tehneen illalla ohjusiskun Odessan satamakaupunkiin ja ainakin 18:n siviilin haavoittuneen.
Tapahtumat > Sunnuntaina 24. huhtikuuta

Ukrainan viranomaiset kertoivat kahdeksan siviilin saaneen surmansa Venäjän tekemässä ohjusiskussa lauantaina. Zelenskyi piti puheen sunnuntaina pääsiäisjumalanpalveluksessa, jossa hän sanoi, että "Pahuus ei tuhoa Ukrainaa."
Venäjän puolustusministeriö väitti osuneensa yön aikana ohjuksin yhdeksään Ukrainan sotilaskohteeseen, mukaan lukien neljään asevarastoon Harkovan alueella, joissa säilytettiin tykistöaseita. Puolustusministeriö väitti myös, että sen ohjus- ja tykistöjoukot tuhosivat neljä muuta varastoa samalla alueella ja osuivat myös Dnipropetrovskin alueella sijaitsevaan laitokseen, joka väitetysti tuotti räjähteitä Ukrainan asevoimille.
Tapahtumat > Maanantaina 25. huhtikuuta

Ukrainan viranomaiset kertoivat, että Venäjän joukot olivat tehneet ilmaiskuja piiritetylle Azovstalin tehdasalueelle Mariupolissa yrittääkseen ajaa pois sisällä olleet ukrainalaiset joukot. Ukrainan Azovin pataljoonaan kapteeni Svyatoslav Palamar kertoi myös, että venäläiset panssarivaunut ja tykistö jatkoivat tulitusta sekä, että Venäjän asevoimien jalkaväki yrittää hyökätä.
Venäjän puolustusministeriö väitti iskeneensä Ukrainan sotilaslaitoksiin ja Krementšukin öljynjalostamoon Dnipro-joen lähellä. Venäjän puolustusministeriö myös väitti, että kuusi rautatieasemaa lähellä Krasnoea, Zdolbunovia, Žmerynkaa, Berdytšivia, Kovelia ja Korostenia tuhottiin. Näiden se sanoi välittävän lännestä saapuvia sotatarvikkeita ja aseita.
Radio Svoboda ja Mariupolin kaupunki viestivät kolmannesta merkittävästä Mariupolin siviilien joukkohautojen sijainnista. Satelliittikuvien mukaan joukkohautoja näkyy maaliskuun 24. ja huhtikuun 24. päivän välisissä kuvissa Mariupolin luoteispuolella sijaitsevan Staryi Krymin kaupunkityyppisen taajaman eteläpuolella.  Siellä sijaitsee Mariupolin kaupungin hautausmaa.
Tapahtumat > Tiistaina 26. huhtikuuta

Ukrainan viranomaiset kertoivat, että Venäjä teki ohjusiskun Zaporižžjan kaupunkiin. Heidän mukaansa ainakin yksi ihminen kuoli ja toinen loukkaantui iskussa, kun ohjus osui kaupalliseen rakennukseen.
Harkovan alueen kuvernööri kertoi myös neljän ihmisen kuolleen ja yhdeksän haavoittuneen Venäjän pommituksissa. Saksan puolustusministeri Christine Lambrecht kertoi Saksan suostuvan toimittamaan raskaita aseita Ukrainaan, muun muassa Flakpanzer Gepard -ilmatorjuntapanssarivaunuja.
Tapahtumat > Keskiviikkona 27. huhtikuuta

Gazprom katkaisi Venäjän 23. maaliskuuta esittämän vastapakotteen mukaisesti kaasuntoimituksen Puolalta ja Bulgarialta, näiden kieltäydyttyä maksamasta kaasusta ruplilla. Kuitenkin Unkari ja Slovakia olivat neuvotelleet Moskovan kanssa toimituksien jatkumisen euromaksuilla.
Moldovasta epävirallisesti irrottautuneen Venäjä-mielinen Transnistrian viranomaiset väittivät, että yhtä kylää kohti oltiin ammuttu Ukrainan puolelta. Venäjä oli aiemmin kertonut yhdeksi tavoitteekseen saada maayhteys Donetsista Transnistriaan.
Tapahtumat > Torstaina 28. huhtikuuta

Ukrainan presidentin neuvonantaja Myhailo Podolja kertoi, että Ukrainalla oli kaikki oikeus puolustaa itseään iskemällä venäläisiin sotilaskohteisiin, kuten sen ase- ja ammusvarastoihin.
Mariupolin kaupunginvaltuusto kertoi aikaisemmin torstaina Telegramissa venäläisten joukkojen varastaneen Mariupolin museoista yli 2 000 esinettä. Kaupunginvaltuuston mukaan museoista oli viety muun muassa 1800- ja 1900 -luvuilla vaikuttaneiden venäläisten taidemaalarien Arhip Kuindžin ja Ivan Aivazovskin teoksia ja Mariupolin kreikkalaisille tehty evankeliumi vuodelta 1811.
Tapahtumat > Perjantaina 29. huhtikuuta

Saksalainen turvallisuusviranomainen kertoi Saksan harkitsevan panssarihaupitsien lähettämistä Ukrainaan ja maan keskustelevan asiasta Alankomaitten kanssa.
Venäjän Kurskin alueen kuvernööri Roman Starovoyt väitti Ukrainan tulittaneen kranaatinheittimillä Krupetsin kylän lähellä sijaitsevaa rajaylitysasemaa ja että Venäjän rajavartiolaitos ja asevoimat vastasivat tuleen. Donetsjoen ylittävä rautatiesilta räjäytettiin perjantain aikana. Sillan räjäyttäjiksi oletettiin ukrainalaisia siviilejä tai sotilaita, tarkoituksenaan hidastaa Venäjän joukkojen etenemistä Slovjanskin kaupunkiin.
Tapahtumat > Lauantaina 30. huhtikuuta

Presidentti Zelenskyin kanslia väitti Venäjän tehneen iskuja tykistöillä, kranaatinheittimillä, raketeilla ja lentokoneilla iskuja Donetskin rintamaa kohti. Kanslian mukaan iskuja tehtiin, että Ukrainan asevoimien joukot eivät voisi uudelleen organisoitua. Ukrainan asevoimat väitti, että Venäjä oli tehnyt ohjusiskun Odessan lentokentälle vaurioittaen kiitorataa ja tehneen siitä käyttökelvottoman.
Tapahtumat > Sunnuntaina 1. toukokuuta

Neljän siviilin kerrottiin kuolleen Venäjän tulituksessa Lymanin kaupungissa, joka sijaitsee Donetskin alueen pohjoisosassa. Lisäksi tulituksessa kerrottiin haavoittuneen 11 siviiliä.
Ukrainan presidentti Zelenskyi kertoi, että evakuoinnit Azovstalin terästehtaalta aloitettiin. Yhdistyneet kansakunnat (YK) myös kertoi aiemmin sunnuntaina, että operaatio siviilien evakuoimiseksi ollaan aloitettu. Zelenskyi kertoi, että noin 100 ihmistä onnistuttiin evakuoimaan terästehtaalta Zaporižžjan kaupunkiin.
Tapahtumat > Tiistaina 6. elokuuta 2024

Ukrainan armeija ylitti Venäjän rajan Kurskin alueella 6. elokuuta 2024.
Tuhoja Kiovassa hyökkäyksen ensimmäisenä päivänä.
Kiova, 25. helmikuuta
Kiova, 26. helmikuuta
Žytomyr 4. maaliskuuta
Palomiehiä palaneen kerrostalon edessä Kiovassa 14. maaliskuuta.
Talo tulessa Kiovassa 24. maaliskuuta
Kuolleita siviilejä Butšassa
Yhden osuneen raketin jäänteitä. Kramatorskin rautatieasema näkyy taustalla
Venäjän Mustanmeren laivaston lippulaiva Moskva kuvattuna vuonna 2012
Manhušin taajaman pohjoisosaa (2009), kuvan keskivaiheella näkyy tuolloin uusi hautausmaa. Tämän viereen on satelliittikuvien mukaan kaivettu maalis-huhtikuussa 2022 suuria joukkohautoja.
Saksa lupasi toimittaa Ukrainalle Flakpanzer Gepard -ilmatorjuntapanssarivaunuja.
Sairaala Harkovassa pommitusten jälkeen 30. huhtikuuta
Yasuhiro Nakura

| Yasuhiro Nakura> 名倉靖博.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. tammikuuta 1959 (ikä 65) Hamakita, Shizuoka
Kansalaisuus:  Japani
Ammatti:  animaattori, ohjaaja ja kuvittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Yasuhiro Nakura (jap. 名倉靖博 10. tammikuuta 1959) on japanilainen animaattori, ohjaaja ja kuvittaja. Hän on työskennellyt muun muassa Studio Carpenter- ja Toei Animation -animaatiostudioissa. Hän on luonut monia kuuluisia piirroshahmoja, kuten Muumilaakson tarinoiden Noidan ja Aliisan.lähde?
Aiheesta muualla

Yasuhiro Nakura Anime-Planet. Viitattu 19.8.2022. (englanniksi)
Nakura, Yasuhiro MyAnimeList.net. Viitattu 19.8.2022. (englanniksi)
Yasuhiro Nakura Anime News Network. Viitattu 19.8.2022. (englanniksi)
Pierre Braine

Pierre Braine (26. lokakuuta 1900 Berchem, Antwerpen, Flanderi, Belgia – 6. marraskuuta 1951) oli belgialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Braine edusti koko 14-vuotisen ammattilaisuransa Beerschot AC:tä. Hän voitti joukkueen kanssa viidesti Jupiler Pro Leaguen kausina 1921–1922, 1923–1924, 1924–1925, 1925–1926 ja 1927–1928.
Braine liittyi Belgian A-maajoukkueeseen tammikuussa 1922 ja pelasi joukkueessa 46 ottelua, joissa hän teki neljä maalia. Hän kuului joukkuueen kokoonpanoon sekä vuoden 1930 maailmanmestaruuskilpailuissa että kesäolympialaissa 1928. Hän pelasi molemmissa kaksi täysipituista ottelua.
Pitkäkoipisirri

| Pitkäkoipisirri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Sirrit Calidris
Laji::  himantopus
Kaksiosainen nimi
 Calidris himantopus  (Bonaparte, 1826) 

Katso myös
   Pitkäkoipisirri Wikispeciesissä   Pitkäkoipisirri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKVirheellinen IUCN-arvo: 
Pitkäkoipisirri (Calidris himantopus, aiemmin myös Micropalama himantopus) on harvoin Suomessa vieraileva lintu. Lajin kuvaili ja nimesi Charles Lucien Bonaparte vuonna 1826.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on 18–23 cm, siipien kärkiväli 37–42 cm ja paino 50–70 g. Vaalean värityksensä, pitkän kaulansa ja kaarevan nokkansa takia pitkäkoipisirri muistuttaa kuovisirriä, mutta sen koivet ovat paljon pidemmät ja vaaleammat. Lentävästä linnusta huomaa, ettei pitkäkoipisirrillä ole vaaleaa raitaa siivissä. Sukupuolet ovat saman väriset.
Levinneisyys

Tämä pitkän matkan muuttolintu talvehti Etelä- ja Keski-Amerikassa ja pesii Pohjois-Amerikan pohjoisosissa Alaskan ja Kanadan pohjoisimmilla tundraan rajoittuvilla rannikoilla. Maailman populaatio on kooltaan noin 200 000 yksilöä. Laji on mahdollisesti taantumassa, mikä saattaa johtua lumihanhien lisääntymisestä niiden pesimäalueilla, sillä laiduntavat hanhilaumat häiritsevät sirrien pesintää. Se harhautuu joskus Eurooppaan muuttomatkoillaan. Suomessa pitkäkoipisirri on tavattu toistaiseksi kahdesti; kesäkuussa 1983 Kotkan Hovinsaaressa, ja heinäkuussa 2013 Porissa.
Elinympäristö

Pesimäaikana tundran vetisillä niityillä ja soilla. Muuttoaikoina levähtää lieterannoilla, suuremmassa määrin sisämaan vesistöjen kuin meren rannalla.
Lisääntyminen

Pitkäkoipisirri tekee kolmesta neljään munaa. Koiraalla on erityinen soidinlentopyrähdys.
Ravinto

Syö pääasiassa rantavedessä ja lietteessä eläviä pieniä selkärangattomia, vähäisessä määrin vesikasvien osia.
Asuinrakennus

Asuinrakennus on ympärivuotiseen käyttöön varustettu rakennus, jossa asuinalaa on vähintään puolet kerrosalasta.
Asuinrakennuksessa on yksi tai useampi asuinhuone tai asuinhuoneisto. Niissä voi olla muitakin huonetiloja kuten varastoja tai sauna.
Asuinrakennuksia ovat kerrostalot, pientalot ja asuntolarakennukset. Asuinrakennuksia ovat lisäksi palveluasumiseen tarkoitetut erityisryhmien asuinrakennukset. Laitospalvelujen rakennukset, joissa annetaan ympärivuorokautista hoitoa, eivät ole asuinrakennuksia.
Tilastoja

Länsimaissa tavallisimpia asuinrakennustyyppejä ovat omakotitalo, paritalo, rivitalo, luhtitalo ja kerrostalo. Vuonna 2009 Suomessa asuinkerrostaloissa asui 32,7 % asuntokunnista, omakotitaloissa 47 % ja rivitaloissa 19,8 %. Ruotsissa taas asuinkerrostalossa asui 40,1 % asuntokunnista, omakotitaloissa 50,8 % ja rivitalossa 8,7 %. Saksassa taas yli puolet, 53,1 %, asuu kerrostaloissa, omakotitaloissa 29,2 % ja rivitaloissa 16 %. Isossa-Britanniassa suurin osa, 60,9 %, asuu rivitaloissa, kerrostaloissa 14,2 % ja omakotitaloissa 24,7 %.
Venäjän tiede- ja kulttuurikeskus

Venäjän tiede- ja kulttuurikeskus.
Venäjän tiede- ja kulttuurikeskus (VTKK) on IVY-maiden ja niiden ulkomailla asuvien kansalaisten asioita sekä kansainvälistä humanitääristä yhteistyötä hoitavan Venäjän valtion Rossotrudnitšestvo-viraston edustusto Suomessa. Tiede- ja kulttuurikeskuksella on muun muassa oma kirjasto ja elokuvasali. Keskus sijaitsee Helsingin Taka-Töölössä osoitteessa Nordenskiöldinkatu 1. Helsingin Sanomien vuonna 2021 julkaiseman artikkelin mukaan keskuksen tehtävä on saada suomalaiset ajattelemaan hyvää Venäjästä.