stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kevin Kauber

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 23. maaliskuuta 1995 (ikä 29)
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 175 cm
Seura
Seura: Krka
Pelinumero: 33
Junioriseurat
2006–2011: SC Real
2012–2014: TPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2011–2012 | Puuma | 33 | (9) |
| 2012–2014 | ÅIFK | 28 | (12) |
| 2014 | → TPS | 2 | (0) |
| 2014– | Krka | 4 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 65 | (22) |
Maajoukkue
| 2010–2011 | Viro U17 | 19 | (3) |
| 2012–2013 | Viro U19 | 17 | (4) |
| 2013– | Viro U21 | 14 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 23. maaliskuuta 2015.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 23. maaliskuuta 2015.
Kevin Kauber (s. 23. maaliskuuta 1995) on virolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on 175 senttimetriä pitkä. Kauber edustaa Slovenian liigassa pelaavaa NK Krkaa.
Kauber edusti Virossa FC Puumaa pelaten toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Esiliigassa kausina 2011 ja 2012 yhteensä 33 ottelua, joissa hän teki yhdeksän maalia. Kesken kauden 2012 hän siirtyi Suomeen Turun Palloseuran organisaatioon. Vuosina 2012–2013 Kauber pelasi vielä miesten otteluita vain Kakkosessa TPS:n farmijoukkueessa Åbo IFK:ssa, mutta kaudella 2014 hän teki ensiesiintymisensä myös TPS:n Veikkausliiga-joukkueessa.
Elokuussa 2014 Kauber siirtyi Slovenian liigan NK Krkaan.
Knud Lundberg

| Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lontoo 1948 |  |  |
Knud Lundberg (14. toukokuuta 1920 Kööpenhamina – 12. elokuuta 2002 Gentofte) oli tanskalainen jalkapalloilija, koripalloilija ja käsipalloilija.
Lundberg voitti Tanskan mestaruuden jokaisessa kolmessa harjoittamassaan palloilulajissa. Jalkapallossa hän voitti Tanskan miesten maajoukkueessa olympiapronssia Lontoossa 1948 ja sijoittui Helsingin kesäolympialaisissa 1952 jaetulle viidennelle sijalle.
Kirjeshakin maailmanmestaruus

Kansainvälinen kirjeshakkiliitto ICCF on järjestänyt MM-turnauksia vuodesta 1950 lähtien. Naisten MM-turnauksia alettiin pelaamaan vuonna 1968. Suluissa on turnauksen kesto.
Cecil Purdy  Australia (1950-1953)
Vjatšeslav Ragozin  Neuvostoliitto (1956-1959)
Alberic O'Kelly  Belgia (1959-1962)
Vladimir Zagorovski  Neuvostoliitto (1962-1965)
Hans Berliner  Yhdysvallat (1965-1968)
Horst Rittner  Itä-Saksa (1968-1971)
Jakov Estrin  Neuvostoliitto (1972-1976)
Jørn Sloth  Tanska (1975-1980)
Tõnu Õim  Neuvostoliitto (1977-1983)
Vytas Palciauskas  Yhdysvallat (1978-1984)
Fritz Baumbach  Itä-Saksa (1983-1989)
Grigori Sanakojev  Neuvostoliitto (1984-1991)
Mikhail Umanski  Venäjä (1989-1998)
Tonu Oim  Viro (1994-2000)
Gert Timmerman  Alankomaat (1996-2002)
Tunç Hamarat  Turkki (1999-2004)
Ivar Bern  Norja (2002-2007)
Joop van Oosterom  Alankomaat (2003-2005)
Christophe Leotard  Ranska (2004-2007)
Pertti Lehikoinen  Suomi (2004-2011)
Joop van Oosterom  Alankomaat (2005-2008)
Aleksandr Dronov  Venäjä (2007-2010)
Ulrich Stephan  Saksa (2007-2010)
Marjan Šemrl  Slovenia (2009-2011)
Fabio Finocchiaro  Italia (2009-2013)
Ron Langeveld  Alankomaat (2010-2014)
Aleksandr Dronov  Venäjä (2011-2014)
Leonardo Ljubičić  Kroatia (2013-2016)
Aleksandr Dronov  Venäjä (2015-2018)
Andrei Kotšemasov  Venäjä (2017-2019)
Fabian Stanach  Puola,  Christian Muck  Itävalta,  Ron Langeveld Alankomaat  (2019-2022)
Jon Edwards  Yhdysvallat (2020-2022)
Kolumbiankyyhky

| Kolumbiankyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Amerikankyyhkyt Patagioenas
Laji::  goodsoni
Kaksiosainen nimi
 Patagioenas goodsoni  Hartert, 1902 
Katso myös
   Kolumbiankyyhky Wikispeciesissä   Kolumbiankyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kolumbiankyyhky (Patagioenas goodsoni) on eteläamerikkalainen kyyhkylintu, jonka elinympäristö ulottuu Kolumbian länsiosien alangoilta Luoteis-Ecuadoriin. Lajin holotyypin kuvaili Ernst Hartert Pambilarista Ecuadorista 1902.
Knud Sønderby

| Knud Sønderby> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1909 Esbjerg, Tanska
Kuollut: 1966 (56–57 vuotta) Thy, Tanska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: tanska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Knud Sønderby (1909 Esbjerg, Tanska – 1966 Thy, Tanska) oli tanskalainen kirjailija. Hän oli koulutukseltaan juristi. Hän kirjoitti 1930-luvulla psykologisia rakkausromaaneja. Tunnetuimpia niistä ovat Midt i en jazztid (1931) ja To mennesker mødes (1932). Vuodesta 1940 alkaen aiheina olivat ajan ilmiöt, ja hän kirjoitti myös matkakuvauksia, omaelämäkerrallisia tekstejä ja näytelmiä.
Kawasaki (Kanagawa)

| Kawasaki-shi (川崎市) |
| --- | --- |
 Ylhäältä vasemmalta Heiken-ji, Tamajoki, Lazona Kawasaki Plaza, Musashi-Kosugin alue, Todorokin stadion ja näkymä Keihin-teollisuusalueelle
 lippu:  Sinetti
 Kawasakin sijainti Kanagawan prefektuurissa.
 Koordinaatit: 35°31′51″N, 139°42′11″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Kanagawan prefektuuri
Hallinto:  
 – Pormestari:  Norihiko Fukuda
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  142,70 km²
Väkiluku (2014):  1 457 315
 – Väestötiheys:  10 096 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Atsalea
 – Puu:  Kamelia
 
 http://www.city.kawasaki.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kawasaki (jap. 川崎市, Kawasaki-shi) on kaupunki Kanagawan prefektuurissa Japanissa. Asukkaita kaupungissa on 1 457 315 henkeä. Kaupungin pinta-ala on 142,70 km² ja väestötiheys 10 096 asukasta neliökilometrillä. Kaupunki on Japanin 8. suurin kaupunki ja osa maailman suurinta suurkaupunkialuetta, Suur-Tokiota. Kaupunki on perustettu 1. heinäkuuta 1924.
Aluejako

Kawasaki jakautuu seitsemään suuralueeseen. Niistä asukasluvultaan suurin on Takatsu-ku, pinta-alaltaan vuorostaan Kawasaki-ku, joka muodostaa kaupungin ydinalueen.
| Nimi | Japaniksi | Pinta-ala (km²) | Asukasluku (2015) | Väestötiheys (as> /km²) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Asao-ku | 麻生区 | 23,25 | 175 557 | 7 551 |
| Kawasaki-ku | 川崎区 | 39,53 | 223 440 | 5 652 |
| Miyamae-ku | 宮前区 | 18,61 | 225 604 | 12 123 |
| Nakahara-ku | 中原区 | 14,74 | 247 476 | 16 789 |
| Saiwai-ku | 幸区 | 10,01 | 160 864 | 16 070 |
| Takatsu-ku | 高津区 | 16,36 | 228 119 | 13 944 |
| Tama-ku | 多摩区 | 20,50 | 214 240 | 10 451 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kawasaki (Kanagawa) Wikimedia Commonsissa
Kaupungin viralliset kotisivut (japaniksi, englanniksi)
Matkaopas aiheesta Kawasaki Wikivoyagessa (englanniksi)
Kalle Keskinen

Kalle Jaakko Sakari Keskinen (s. 6. toukokuuta 1980 Ylihärmä) on suomalainen tapahtumapromoottori ja uransa lopettanut ralliautoilija.
Promoottorin työt

Keskisen järjestämistä musiikkitapahtumista merkittävin on ollut rock-yhtye Bon Jovin Helsingin olympiastadionilla 16. kesäkuuta 2008 järjestetty konsertti, joka on yksi suurimmista Suomessa järjestetyistä isoon stadionkonserttiluokkaan luettavista konserteista noin 44 000 katsojalla.
Keskinen tuli suurelle yleisölle tunnetuksi tuomalla Hartwall Areenalle kahteen konserttiin amerikkalaisen räppärin 50 Centin marraskuussa 2006. Keskinen on järjestänyt myös seuraavien maailmantähtien Suomen konsertteja: Bon Jovi, Britney Spears, Backstreet Boys, Bryan Adams, Jay-Z, Guns N’ Roses, Avicii, Kanye West ja Snoop Dogg. Hänen ensimmäinen festivaalinsa on Seinäjoen Vauhtiajot – Race & Rock, jota hän on järjestänyt vuodesta 2004. Vuonna 2013 Suomen neljänneksi suurin festivaali, ja sen autourheilutapahtuma valittiin Suomen parhaaksi. Tapahtuma keräsi 59 200 kävijää kesällä 2014. Heinäkuussa 2018 Seinäjoen Vauhtiajojen täyttäessä 15 vuotta festivaalissa oli 60 000 vierasta sen eri tapahtumissa.
Tammikuussa 2008 uutisoitiin Kalle Keskisen perustavan SK Festivals Oy -nimisen festivaaleja ja ulkoilmatapahtumia järjestävän yrityksen yhdessä Seppo "Sedu" Koskisen kanssa. Yhteistyö on kuitenkin jo päättynyt.
Keskisen yhtiö Speed Promotion & Agency ajautui konkurssiin lokakuussa 2010.
Promoottorin työt > Talousrikokset ja liiketoimintakielto

Kalle Keskinen vapautui 8. toukokuuta 2018 liiketoimintakiellosta, jonka taustalla on tuomio talousrikoksista.  Kalle Keskinen sai vuoden 2015 alussa syytteet törkeistä kirjanpitorikoksista sekä törkeistä velallisen epärehellisyyksistä, joista syyttäjä vaati Keskiselle vankeusrangaistusta.  Oikeus langetti Keskiselle kaksi vuotta ja neljä kuukautta ehdotonta vankeutta sekä liiketoimintakiellon, joka oli voimassa 1.1.2020 asti. Keskinen tuomittiin menettämään 75 000 euroa hyötynä valtiolle ja korvaamaan yritystensä Speed Festivals Oy:n ja Speed Promotion & Agency Oy:n konkurssipesille yli 300 000 euroa.  Vaasan hovioikeudessa Keskinen todettiin vuonna 2016 syylliseksi talousrikoksiin muun muassa törkeästä kirjanpitorikoksesta, törkeästä velallisen petoksesta, törkeästä velallisen epärehellisyydestä ja törkeästä veropetoksesta. Rikoksiksi katsottiin varojen siirrot Keskisen yhtiöiden välillä. Hovioikeuden tulkinnan mukaan kyseessä ei ollut tietoinen järjestely yhtiöiden velkojien vahingoksi, eikä henkilökohtaisen hyödyn tavoittelu. Hovioikeuden mukaan tilanne oli lähinnä hyväksyttävyyden rajat ylittäneestä pyrkimyksestä pelastaa liiketoiminta.  Keskinen on sopinut korvauksista entisten yhtiöidensä konkurssipesien kanssa. Lisäksi hän on maksanut velkansa verottajalle sekä nykyiselle Loud N' Live Promotions -yhtiölleen.
Kalle Keskinen sai 8. toukokuuta 2018 nimenkirjoitusoikeuden takaisin liiketoimintakiellon päätyttyä. Tällöin hän jatkoi Loud N’ Live Promotionsin toimitusjohtajana.
Ralliautoilu

Vuonna 2006 Keskinen osallistui ralliautoilussa kansainväliseen Fiesta Sporting Trophy WRC -sarjaan. Vuonna 2005 hän ajoi Saksan rallisarjassa kolmanneksi.
Yksityiselämä

Kalle Keskisen isä on suursijoittaja Jaakko Keskinen, joka on kuulunut lentoyhtiö Finncomm Airlinesin omistajiin. Suvulla on Seinäjoella patjatehdas Uness Oy.
Kalle Keskinen sai vuoden 2015 alussa syytteet törkeistä kirjanpitorikoksista sekä törkeistä velallisen epärehellisyyksistä, joista syyttäjä vaati Keskiselle vankeusrangaistusta. Oikeus langetti Keskiselle kaksi vuotta ja neljä kuukautta ehdotonta vankeutta sekä liiketoimintakiellon, joka oli voimassa 1. tammikuuta 2020 asti. Keskinen tuomittiin menettämään 75 000 euroa hyötynä valtiolle ja korvaamaan yritystensä Speed Festivals Oy:n ja Speed Promotion & Agency Oy:n konkurssipesille yli 300 000 euroa.
Tammikuussa 2021 Keskinen tuomittiin Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeudessa 60 päiväsakkoon rattijuopumuksesta, liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta sekä huumausaineen käyttörikoksesta. Hänen tuloillaan se teki 3 600 euroa. Lisäksi hänelle määrättiin 80 euron suuruinen rikosuhrimaksu ja 105 euron maksu päihdetutkimuksista. Tuomio on lainvoimainen, eikä Keskinen valita siitä. Keskinen oli maaliskuussa 2020 Seinäjoella yleisellä tiellä Nurmossa ajanut ojaan. Keskisen verestä löytyi useita lääkeaineita sekä kannabista ja kokaiinia.
Aiheesta muualla

Seinäjoen vauhtiajot.
Loud N' Live Promotions Oy.
Kimmo Jylhämö

Kimmo Jylhämö on suomalainen toimittaja, joka käsittelee kirjoituksissaan filosofisia ja poliittisia aiheita. Vuodesta 2015 hän on työskennellyt Vastapainon toimitusjohtajana. Jylhämö toimi Voima-lehden päätoimittajana vuosina 2004–2014.
Jylhämö toimi Kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtien liitto Kultti ry:n toiminnanjohtajana 1999–2004. Hän on filosofisen niin & näin -aikakauslehden perustajajäseniä ja toimi lehden toimittajana ja AD:nä vuoteen 2008.
Jylhämö on tarkastellut filosofisissa julkaisuissaan muun muassa Slavoj Žižekin filosofiaa ja julkaissut Žižekin poliittista filosofiaa käsittelevän haastattelukirjan yhdessä puolisonsa Hanna Kuuselan kanssa.
Julkaisuja

Jylhämö, Kimmo & Kuusela, Hanna (toim.): Politiikkaa, idiootti! – Vastakkainasetteluja Žižekin kanssa.  Into Kustannus, 2009.  ISBN 978-952-01-0365-1.
Jylhämö, Kimmo & Welp, Klaus (toim.): Louserit vuittuun ... ja muita Voiman vastamainoksia.  Into Kustannus, 2011.  ISBN 978-952-264-097-0.
Digi-askeesi: miten elää ja ajatella digitaalisella aikakaudella.  Vastapaino, 2022.  ISBN 978-951-768-802-4.
Aiheesta muualla

Jylhämön kirjoituksia niin & näin -lehdessä
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Jaana Airaksinen | Voima-lehden päätoimittaja 2006–2014 | Seuraaja: Teemu Matinpuro |
Kisakenttä

| Kisakenttä |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  urheilulehti
Aihealue:  liikunta
Julkaisija:  Suomen Naisten Liikuntakasvatusliitto
Perustettu:  1911
Lakkautettu:  1998
Kotimaa:  Suomi
Kisakenttä oli vuosina 1911–1998 ilmestynyt urheiluaiheinen aikakauslehti.
Lehden perusti ja alkuvuosina sitä toimitti Anni Collan. Ensimmäisessä numerossa sen tarkoitukseksi ilmoitettiin ruumiillisen kasvatuksen edistäminen, jotta elämä tulisi rikkaammaksi ja työ sujuisi paremmin. Lehdessä julkaistiin muun muassa liikuntakasvatusaiheisia kirjoituksia, leikkejä, lauluja nuotteineen sekä ajankohtaisia kirjoituksia liikunnan, urheilun ja terveyskasvatuksen aloilta. Collan julkaisi myös partiota koskevia kirjoituksia, vaikka partioliike oli autonomian aikana kielletty.
Vuoden 1921 ensimmäisestä numerosta alkaen lehden ilmoitettiin olevan Suomen Naisten Liikuntokasvatusliiton äänenkannattaja. Lehden pitkäaikaisena päätoimittajana 1930-luvulta 1980-luvulle oli Liisa Orko. Myöhemmin lehteä julkaisi Suomen voimistelu- ja liikuntaseurat (SVoLi), joka lopetti sen julkaisemisen vuonna 1998. Puheenjohtaja Aitkoski-Catonin mukaan lehti ei viestittänyt SVoLin nimeä. Se ei myöskään ollut taloudellisesti kannattava.
Keskustelu naisten kilpaurheilusta Kisakentässä

Ensimmäisenä ilmestymisvuonnaan 1911 Kisakenttä julkaisi useita kirjoituksia urheilu- ja kilpailuaatteesta. Monet kirjoittajat suhtautuivat kriittisesti kilpaurheiluun ylipäätään ja pitivät sen yleistymistä naisten keskuudessa riskinä, vaikkakin todettiin kilpailuilla olevan motivoiva vaikutus. Asiaa puitiin uudelleen kiertokyselyssä vuonna 1928. Sen tarkoitus oli selvittää, pitäisikö Suomen Naisten Liikuntokasvatusliiton muuttaa kilpaurheilulle kielteistä kantaansa, miten liiton tulisi suhtautua kilpaileviin naisiin, mitkä lajit olisivat sopivimpia ja kannattaako liiton jättäytyä ulkopuolelle, jos kilpailut näyttävät tuottavan tuloja järjestäville liitoille. Työväen urheiluliitolla oli tuolloin yleisurheilussa kilpailutoimintaa naisille. Mielipiteet jakautuivat. Osa vastusti etenkin naisten kilpaurheilua edelleen ja kannatti pitäytymistä urheilumerkkien suorittamisessa, mutta esimerkiksi TUL:n Elina Jääskeläinen puolsi naisten kilpaurheilua voimakkaasti ja vertasi suhtautumista jazziin, tupakoimiseen ja ryyppäämiseen, jotka hänen mielestään yleinen mielipide oli hyväksynyt naisillekin. Osa vastaajista vierasti ajatusta kilpailusta mutta piti omaa näkemystään mahdollisesti vanhanaikaisena. Arvo Wartia katsoi naisvapautuksen jo ratkaisseen kysymyksen sopivuudesta. Kustaa Levälahden mielestä sopivuutta ei voitu ratkaista teoreettisella keskustelulla vaan selvittää asia kokeellisesti laajentamalla kilpailutoimintaa. Lauri Pihkala yritti viivyttää asiaa eri perusteilla. Väinö Laherma arvioi, että naisten yhteiskunnallinen asema ei ole ollut omiaan innostamaan urheiluun ja että asiaa täytyy erityisesti tukea. Ivar Wilskman ilmoitti, että hän ei ole saanut naisten kilpailujen seuraamisesta esteettistä nautintoa. Ainikki Kivi ironisoi kielteisiä näkemyksiä ilkeämielisten miesten ja vanhahkojen naisten puheina ja kysyi, kuka naiivisti uskoo naisten tyytyvän urheilumerkkiin, kun kilpailussa on tarjolla liemikauha, laakeriseppele tai herätyskello.
Kelpoisuus

Kelpoisuus (engl. fitness) on biologisen evoluution keskeisiä käsitteitä. Se kuvaa jonkin ominaisuuden omaavien yksilöiden keskimääräistä kykyä tuottaa lisääntymiskykyisiä jälkeläisiä. Kelpoisuus kertoo yksilöiden sopeutumisesta ympäristöönsä, kyvystä tuottaa jälkikasvua ja kolmanneksi kyvystä hoivata jälkeläisiä niin, että nämä saavuttavat sukukypsyyden.
Kelpoisuus kuvaa tietyn fenotyypin tai genotyypin omaavan yksilön kykyä tuottaa lisääntymään pääseviä jälkeläisiä. Jos yksilöiden genotyypissä on eroja, suuremman kelpoisuuden omaavan yksilön jälkeläiset yleistyvät pienemmän kelpoisuuden omaavien yksilöiden kustannuksella. Korvautumista kutsutaan luonnonvalinnaksi.
Yksilöt, joilla on suuri kelpoisuus, pystyvät parhaiten jättämään ominaisuuksiaan populaation geenipoolin seuraavaan sukupolveen. Kelpoisuutta mitataankin sillä, montako lisääntymiskyvyn saavuttavaa jälkeläistä tietyn feno- tai genotyypin omaavat yksilöt pystyvät keskimäärin tuottamaan.
Kelpoisuutta on arvioitava tietyn ominaisuuden omaavien yksilöiden keskimääräisellä kelpoisuudella. Yksilön jättämien jälkeläisten määrään vaikuttaa liikaa sattuma.
Historia

Brittiläinen tutkija Herbert Spencer käytti ilmaisua survival of the best fitted vuonna 1851 julkaistussa teoksessaan "Social Statics". Myöhemmin ilmaus on tunnettu muodossa survival of the fittest. Charles Darwin yhdisti ajatuksen vahvimman eloonjäämisestä luonnonvalintaan. Brittiläinen biologi J. B. S. Haldane yritti ensimmäisenä tehdä kelpoisuudesta matemaattisen suureen. Vuonna 1924 hän julkaisi tutkimuksen "A Mathematical Theory of Natural and Artificial Selection". Hän matematisoi kelpoisuuden käsitteen yhdistämällä evoluution ja mendelistisen genetiikan.
Brittiläinen biologi W. D. Hamilton julkaisi vuonna 1964 tutkimuksen The Evolution of Social Behavior, jossa määriteltiin ensimmäisen kerran kokonaiskelpoisuus (engl. inclusive fitness). Kokonaiskelpoisuus koostuu suorasta kelpoisuudesta (engl. direct fitness), joka tarkoittaa yksilön omien jälkeläisten vaikutusta ja epäsuorasta kelpoisuudesta (engl. indirect fitness). Yksilön epäsuora kelpoisuus tarkoittaa niiden lähisukulaisten jälkeläisten vaikutusta, jotka eivät olisi olemassa ilman kyseisen yksilön apua.
Absoluuttinen ja suhteellinen kelpoisuus

Populaatiogenetiikassa kelpoisuutta merkitään usein matemaattisella merkillä  w. Seuraavassa genotyyppien kelpoisuutta tarkastellaan yhden sukupolven aikana tapahtuvien muutosten aikana.
Tietyn genotyypin absoluuttinen kelpoisuus ( w_{\mathrm {abs} }) on suhdeluku. Se saadaan laskemalla kyseisen genotyypin edustajien lukumäärä jälkeläisten sukupolvessa ja jakamalla se vanhempien sukupolvessa vallinneella lukumäärällä.
Jos absoluuttinen kelpoisuus on suurempi kuin yksi, genotyyppi on yleistynyt populaatiossa. Jos suhdeluku on pienempi kuin yksi, genotyyppi on käynyt harvinaisemmaksi.
Genotyypin absoluuttisen kelpoisuuden arviointi on hankalaa, sillä usein on vaikea arvioida, kuinka monta jälkeläistä tietyn genotyypin edustajat tuottavat yhden sukupolven aikana. Genotyypin absoluuttinen kelpoisuus voidaan laskea myös kertomalla genotyypin eloonjäävien edustajien osuus niiden keskimääräisellä hedelmällisyydellä.
Genotyypin suhteellinen kelpoisuus ( w_{\mathrm {suht} }) määritellään suhteessa muiden genotyyppien kelpoisuuteen. Se saadaan laskemalla tietyn genotyypin omaavien yksilöiden keskimääräinen eloonjäävien jälkeläisten määrä. Se normalisoidaan ykköseksi merkitsemällä  w=1. Muiden genotyyppien suhteellinen kelpoisuus lasketaan suhteuttamalla se tähän genotyyppiin. Eri genotyyppien suhteellinen kelpoisuus voi olla nolla tai sitä suurempi luku.
Kun genotyypin absoluuttinen ja suhteellinen kelpoisuus jaetaan genotyypin suhteellisella populaatio-osuudella painotetulla keskimääräisellä kelpoisuudella  {\overline {w}}, saadaan absoluuttisen ja suhteellisen kelpoisuuden suhdetta kuvaava yhtälö
Kirjallisuutta

Haldane, J.B.S. (1924) "A mathematical theory of natural and artificial selection" Part 1 Transactions of the Cambridge philosophical society: 23: 19-41 (PDF)
Hamilton, W.D. (1964) "The evolution of social behavior" Journal of Theoretical Biology 1:...
Aiheesta muualla

Evolution A-Z: Fitness
Rosenberg, Alexander & Bouchard, Frederic: Fitness The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Biologia
| --- | --- |
Osa-alueita:   Aerobiologia  Anatomia  Astrobiologia  Biokemia  Ekologia  Eliömaantiede  Eläintiede  Etologia  Evoluutiobiologia  Fysiologia  Genomiikka  Hydrobiologia  Iktyologia  Kasvipatologia  Kasvitiede  Kehitysbiologia  Kudosoppi  Meribiologia  Mikrobiologia  Molekyylibiologia  Muoto-oppi  Neurotiede  Paleontologia  Parasitologia  Perinnöllisyystiede  Sienitiede  Solubiologia  Systematiikka  Taksonomia  Toksikologia 
Käsitteitä:   abioottinen  aineenvaihdunta  biodiversiteetti  biomi  biotooppi  biosfääri  DNA  ekologinen lokero  ekosysteemi  eliöyhteisö  evoluutio  kelpoisuus  lisääntyminen  luonnonvalinta  populaatio  ravinto  sukkessio  uhanalaisuusluokitus  yhteyttäminen  pääjakso  kaari 
Aiheeseen liittyvää:  biologian filosofia
Keaton Isaksson

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 21. huhtikuuta 1994 (ikä 30)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 185 cm
Seura
Seura: HIFK
Pelinumero: 31
Junioriseurat
2006–2007: SibboV
2008–2010: Futura
2011–2012: PKKU
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2012–2013 | PKKU | 35 | (3) |
| 2014 | Viikingit | 11 | (0) |
| 2014 | → Viikkarit | 1 | (0) |
| 2015 | Gnistan | 14 | (6) |
| 2015 | → HIFK (laina) | 1 | (0) |
| 2016 | EIF | 22 | (2) |
| 2017 | IFK Luleå | 21 | (6) |
| 2018 | PS Kemi | 17 | (4) |
| 2018–2019 | IFK Mariehamn | 36 | (7) |
| 2019–2020 | SJK | 14 | (0) |
| 2021– | HIFK | 2 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 174 | (28) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 9. toukokuuta 2021.
Keaton Isaksson (s. 21. huhtikuuta 1994 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Helsingin IFK:ta. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Isaksson aloitti jalkapallon IF Sibbo-Vargarnassa. Hän pelasi juniorina myös FC Futurassa ja PK Keski-Uusimaassa. Isaksson nousi PKKU:n edustusjoukkueeseen Kolmosen kaudella 2012 ja murtautui avauskokoonpanoon seuraavana vuonna Kakkosessa. Kaudeksi 2014 hän solmi sopimuksen Ykkösessä pelanneen FC Viikinkien kanssa. Isaksson suoritti alkukauden ajan varusmiespalvelustaan ja pelasi yhteensä vain yhdessätoista ottelussa Viikinkien sijoittuessa sarjansa viimeiseksi.
Talvella 2015 Isaksson liittyi Veikkausliigaan nousseen HIFK:n harjoituskokoonpanoon ja päätyi lopulta tekemään sopimuksen sen yhteistyöseuran IF Gnistanin kanssa. HIFK/Gnistan yhteistyösopimuksen kautta hän on päässyt esiintymään Veikkausliigassa  25. heinäkuuta 2015 pelatussa vierasottelussa FF Jaroa vastaan.
Isaksson siirtyi pääkaupunkiseudulta kaudeksi 2016 Ykkösessä pelanneen EIF:n riveihin. EIF-kauden jälkeen hän siirtyi Ruotsiin IFK Luleån riviehin, joka pelasi Ruotsin kolmanneksi korkeinta sarjatasoa eli 1. Divisioonaa. Hän oli kuudella maalillaan IFK Luleån paras maalintekijä. Veikkausliigaura sai jatkoa keväällä 2018, kun Isaksson aloitti PS Kemin riveissä. Heinäkuussa 2018 Iskasson siirtyi kuitenkin PS Kemistä toiseen Veikkausliigaseuraan IFK Mariehamniin.
Aiheesta muualla

Keaton Isaksson soccerway.com-sivustolla (englanniksi)
HIFK – Ykkönen
1 Jammeh |
2 Heimonen |
3 Hackspik |
4 Äijö |
5 Abiola |
6 Malolo |
7 Azodo |
9 Ulmanen |
10 Ahadi |
11 Saira |
13 Järvinen |
14 Erikson Carlos |
15 Kujanpää |
16 Hyppönen |
17 Varis |
18 Hänninen |
19 Wahlman |
21 Puro |
23 Arajuuri |
25 Pasi |
27 Finnäs |
30 Pallas |
31 Tiainen |
32 Rissanen |
44 Tukiainen |
Valmentaja Okkonen