stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zürich
Kaupunginosat ja piirit

Nykyisen laajuinen Zürichin kaupunki syntyi kahdessa kuntafuusiossa vuosina 1893 ja 1934, kun yhteensä 20 kuntaa liitettiin Zürichiin. Zürich koostuu 12 piiristä (saks. Stadtkreis). Piirit muodostuvat yhteensä 22 historiallisesta kaupunginosasta (saks.  Stadtquartier). Piirit on jaettu tilastollisesti 34 osa-alueeseen (saks. Quartier); kuhunkin piiriin kuuluu 2–4 osa-aluetta.
Väestö

Nykyisen Zürichin alueen väkiluku nelinkertaistui 1800-luvun jälkipuoliskolla noin 40 000:sta 170 000:een. Korkeimmillaan kaupungin väkiluku oli vuonna 1962, noin 442 000. Vähennyttyään välillä lähes sadallatuhannella vakinaisia asukkaita oli vuoden 2016 lopussa jälleen yli 400 000.
Zürichissä oli vuoden 2016 lopussa – ottaen huomioon sekä vakituiset että tilapäiset asukkaat – 415 682 asukasta. Heistä 133 473 henkilöä (32,1 prosenttia) oli ulkomaalaisia, ilman Sveitsin passia. Ulkomaalaisryhmistä suurin oli saksalaiset, joita oli 33 548 ihmistä. Seuraavaksi suurimmat ryhmät ovat italialaiset ja portugalilaiset. Suomalaisia asui vuoden 2016 lopulla Zürichissä 440 henkilöä.
Zürichin metropolialueella asuu noin 1,68 miljoonaa asukasta.
Elämänlaadun Zürichissä väitetään olevan maailman suurkaupungeista korkein.
Väestö > Kieli

Vuoden 2000 väestönlaskennassa 77,7 prosenttia Zürichin asukkaista puhui äidinkielenään saksaa. Kaupungissa puhutaan omaleimaista zürichinsaksaa (Züritüütsch). Saksan jälkeen yleisimmät äidinkielet kaupungissa olivat italia (4,7 %), entisen Jugoslavian alueen kielet (2,4 %), espanja (2,2 %) ja ranska (2,1 %).
Väestö > Uskonto

Zürichin suurin uskonnollinen ryhmä on katoliset, joita oli vuoden 2015 lopulla noin 28 prosenttia asukkaista. Protestantteja oli noin 22 prosenttia ja islamilaisia kuusi prosenttia. Asukkaista 34 % ei tunnustanut mitään uskontoa.
Talous

Zürich on Sveitsin talouselämän keskus. Kaupungissa oli vuonna 2014 noin 43 000 yritystä ja 460 000 työpaikkaa, joista 93 prosenttia oli palvelusektorilla. Työpaikoista oli pankki-, rahoitus- ja vakuutusalalla noin 64 000. Työntekijöistä 35 prosenttia oli vuonna 2015 ulkomaalaisia. Kaupunkilaisten työttömyys on vaihdellut vuosina 2010–2016 3,3 prosentista 4,1 prosenttiin.
Kahden suurpankin, UBS:n ja Credit Suissen, samoin kuin 55 muun pankin pääkonttori on kaupungissa, ja sitä sanotaankin usein maailman pankkikeskukseksi. Vakuutusyhtiö Swiss Re ja Sveitsin pörssi pitävät päämajaansa Zürichissä.
Zürich on monen suuryrityksen, esimerkiksi teollisuuskonserni-ABB:n ja Migros-osuuskunnan kotipaikka.
Talous > Liikenne

Zürichin lentoasema on maan suurin. Se sijaitsee Klotenissa, kaupungin pohjoispuolella. Zürichin rautatieasemalta on suorat kaukojunayhteydet eri puolille Sveitsiä sekä naapurimaihin. Verkehrsbetriebe Zürich (VBZ) on kaupungin liikennelaitos. Moottoritiet A1 ja A4 ohittavat kaupungin pohjoispuolelta, A3 länsipuolelta. Zürichinjärvellä on risteilyliikennettä.
Koulutus

Kaupungissa sijaitsee lukuisia korkeakouluja, joista tärkein on Valaliiton teknillinen korkeakoulu (Eidgenössische Technische Hochschule, ETH).
Urheilu > Kansainväliset organisaatiot

Kansainvälisen jääkiekkoliiton (IIHF) päämaja sijaitsee Zürichissä. Myös Kansainvälisen jalkapalloliiton (FIFA) keskuspaikka on Zürich.
Urheilu > Urheiluseurat

Grasshopper Club Zürich on urheiluseura, jolla on toimintaa monessa lajissa, muun muassa jalkapallossa ja salibandyssä. FC Zürich on jalkapalloseura. ZSC Lions pelaa jääkiekkoa maan pääsarjassa.
Urheilu > Urheilukilpailut

Zürichissä järjestetään vuosittain yleisurheilun Timanttiliigan osakilpailu Weltklasse Zürich.
Kuuluisia zürichiläisiä

Zürichissä syntyneitä tai vaikuttaneita henkilöitä:
Albert Einstein (1879–1955), professori Zürichin yliopistossa ja ETH:lla
Gottfried Keller (1819–1890), kirjailija
Thomas Mann (1875–1955), kirjailija
Johann Heinrich Pestalozzi (1746–1827), pedagogi
Ulrich Zwingli (1484–1531), pappi, reformoidun kirkon perustaja.
Nähtävyyksiä

Kirkkoja
Grossmünster, lähellä Zürichjärveä vanhassakaupungissa sijaitseva kirkko, jossa Ulrich Zwingli toimi pastorina.
Fraumünster, Zürichin ensimmäinen kirkko, joka on rakennettu ennen vuotta 874 ja jonka ikkunoissa olevat lasimaalaukset on tehnyt Marc Chagall.
Bahnhofstrasse, Zürichin kuuluisin ostosbulevardi
Uetliberg
Zürichin kansallismuseo
Zürichin ooppera
Zürichin yliopiston kasvitieteellinen puutarha
Zürichinjärvi.
Kuvagalleria

Grossmünsterin kirkko.
Zürichin Pietarinkirkko.
Limmatjokea.
Zürichin hallinnolliset piirit (1–12) ja osa-alueet (34 kpl).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zürich Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Zurich Wikivoyagessa (englanniksi)
Kuvagalleria
Olli Simula

Olli Simula (s. 1948), professori emeritus (Aalto-yliopisto), oli Teknillisen korkeakoulun (TKK) informaatio- ja luonnontieteiden tiedekunnan dekaani vuosina 2008–2010. Teknillisen korkeakoulun tietotekniikan professorina hän työskenteli vuodesta 1997 lähtien. Vuosina 1989–1996 Simula oli TKK:ssa teknillisen fysiikan apulaisprofessorin virassa.
Simulan keskeisiä tutkimuskohteita ovat digitaalinen signaalinkäsittely (DSP), neuroverkot ja niiden hyödyntäminen tiedon louhinnassa ja visualisoinnissa sekä oppivat menetelmät sovelluksineen.
Aiheesta muualla

Julkaisuluettelo (Arkistoitu – Internet Archive)
Oksen Lisovyi

| Oksen Lisovyi |
| --- | --- |

Ukrainan opetus- ja tiedeministeri
 21. maaliskuuta 2023–  
Edeltäjä:  Serhi Škarlet
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. kesäkuuta 1972 (ikä 52) Kiova tai Kiovan alue, Ukrainan SNT
Kansalaisuus:  Ukraina
Oksen Vasylovytš Lisovyi (ukr. Оксен Васильович Лісовий; s. 21. kesäkuuta 1972) on ukrainalainen poliitikko, joka on toiminut Ukrainan opetus- ja tiedeministerinä vuodesta 2023 lähtien.
Lisovyi syntyi Kiovassa tai Kiovan alueella. Hän vietti osan lapsuudestaan Burjatiassa, jonne hänen isänsä, toisinajattelija Vasyl Lisovyi, oli tuomittu suorittamaan karkotusrangaistustaan. Hän valmistui Rešetylivkan käsityöopistosta pääaineenaan keramiikka sekä Kiovan valtiollisesta kulttuuri-instituutista pääaineenaan kirjasto- ja tietojärjestelmät. Hän työskenteli opettajana Kiovan Mohyla-lukiossa. Vuodesta 2010 lähtien hän on toiminut Ukrainan pienen tiedeakatemian johtajana. Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 Lisovyi värväytyi vapaaehtoisesti 95. erilliseen ilmahyökkäysprikaatiin.
Maaliskuussa 2023 Lisovyi nimitettiin Ukrainan opetus- ja tiedeministeriksi.
O Carballiño

| O Carballiño |
| --- | --- |
 Igrexa da Veracruz
 vaakuna
 O Carballiño
 Koordinaatit: 42°25′50″N, 8°4′45″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Galicia
Maakunta:  Ourense
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  54 km²
Väkiluku (2016):  13 913
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
O Carballiño (esp. Carballino) on kunta Galician itsehallintoalueella Espanjassa. Kunnan väkiluku on noin 14 000 (2016).
Kuvia

Kunnantalo
Xesús Carballiño: "Munten"
Mosteiro de San Pedro de Lobás
Prieto-veljesten muistomerkki (1921), esp. Monumento a los Hermanos Prieto
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta O Carballiño Wikimedia Commonsissa
Octoknemaceae

| Octoknemaceae> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset, Eucarya
Kunta::  Kasvit, Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit, Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit, Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit, Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset, Angiospermae
Ylälahko::  Santalanae
Lahko::  Santalales
Heimo::  Octoknemaceae  Tiegh., nom. cons.
Suvut
 Octoknema Pierre 
Katso myös
   Octoknemaceae Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Octoknemaceae on pieni afrikkalainen puuvartiskasviheimo koppisiemenisten Santalales-lahkossa. Heimon ainoa suku on Octoknema.
Tuntomerkit

Octoknema-lajit ovat ilmeisesti loiskasveja. Ne sisältävät haihtuvia öljyjä. Nivelten sisärakenteessa näkyy viisi lehtiaukkoa johtojännelieriössä, ja kustakin aukosta lähtee viisi johtojännettä lehteen. Karvat ovat tähtikarvoja tai haaraisia. Lehdissä on korkkiutumia. Kasvit ovat kaksikotisia. Kukinnot ovat toisinaan haaraisia ja sijaitsevat ryhminä. Joskus kukat ovat kolmilukuisia. Hedekukissa on emiön jäänne ja joskus pohjuskehrä. Emikukissa on joutoheteitä, joiden väleissä voi olla rauhasia. Emilehtiä on kolme tai harvemmin viisi, sikiäimet kehänalaisia, vartalo lyhyt ja luotti läppämäinen ja moniliuskainen. Siemenaiheet ovat kaksi- tai yksikalvoisia. Hedelmä on luumarjamainen. Siemenen endospermi on kirjava, sirkkajuuri melko pitkä ja sirkkalehtiä on peräti kuusi.
Levinneisyys

Suku kasvaa trooppisessa Afrikassa.
Luokittelu

Octoknema-suvussa on 14 lajia.
Aiheesta muualla

Levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/Octoknema.gif
Kuva: http://parasiticplants.siu.edu/Octoknemaceae/images/Octoknema.JPEG
O Arise, All You Sons

| O Arise, All You Sons |
| --- | --- |
 Papua-Uuden-Guinean vaakuna
Valtio:   Papua-Uusi-Guinea
Säveltäjä:  Thomas Shacklady
Sanoittaja:  Thomas Shacklady
Suomenkielinen nimi:  Oi nouskaa, pojat
   Kansallislaulu Yhdysvaltain laivaston soittokunnan soittamana 
O Arise, All You Sons (suom. "Oi nouskaa, pojat") on Papua-Uuden-Guinean kansallislaulu. Laulusta tuli kansallislaulu Papua-Uuden-Guinean itsenäistyessä 16. syyskuuta 1975. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut entinen Australian laivaston sotilas Thomas "Tom" Shacklady.
Sanat englanniksi

Lähde:
Aiheesta muualla

Laulun sävel ja sanat
Osman pašša

Osman Pašša
Osman Nuri Pašša (1832 Tokat – 14. huhtikuuta 1900 Konstantinopoli) oli Ottomaanien valtakunnan armeijassa palvellut marsalkka (mušir), joka muistetaan sinnikkäästä vastarinnastaan Plevnan piirityksessä Venäjän–Turkin sodan aikana vuonna 1877.
Osman valmistui Konstantinopolin sotilasakatemiasta, liittyi vuonna 1853 ratsuväkeen ja palveli Krimin sodassa 1853–1856. Hän osallistui myös kansannousujen kukistamiseen 1860 Libanonissa, 1867 Kreetalla ja 1871 Jemenissä. Hänet ylennettiin 1871 everstiksi, 1874 prikaatinkenraaliksi (mirliva) ja 1875 divisioonankenraaliksi (ferik). Kun sota Serbiaa vastaan puhkesi vuonna 1876, Osman nimitettiin Vidiniin sijoitetun armeijakunnan komentajaksi. Hän löi serbit nopealla hyökkäyksellä Saitšarissa ja Izvorissa, mistä hyvästä hänet ylennettiin muširiksi.
Seuraavana vuonna syttyi sota Venäjää vastaan, ja venäläisten ylitettyä Tonavan heinäkuussa 1877 Osman sai määräyksen siirtää armeijakuntansa nopeasti Vidinistä itään. Hän pääsi joukkoineen liikenteellisessä solmukohdassa sijainneeseen Plevnan kaupunkiin ja linnoittautui sinne. Venäläiset yrittivät 20. ja 30. heinäkuuta sekä 11. syyskuuta turhaan vallata Plevnan rynnäköllä, mutta Osmanin puolustus piti ja hän vain vahvisti jatkuvasti linnakettaan. Venäläisille ei jäänyt muuta mahdollisuutta kuin saartaa Plevna katkaisemalla sen huoltoyhteydet Sofiaan. Plevnan piiritys sitoi pääosan Venäjän armeijasta pohjois-Bulgariaan useiden kuukausien ajaksi ja viivästi siten turkkilaisten tappiota sodassa.
Osman yritti lopulta 9. joulukuuta murtautua ulos piirityksestä, mutta haavoittui ja joutui antautumaan seuraavana päivänä. Tästä huolimatta hän sai Turkissa kansallissankarin maineen ja hänet palkittiin ghasin arvonimellä. Hän joutui olemaan sotavankina Venäjällä vuoteen 1878. Palattuaan Osman sai tehtäväkseen uudelleenjärjestää Ottomaanien armeijan Euroopassa ja toimi valtakunnan sotaministerinä lyhyttä katkosta lukuun ottamatta vuoteen 1888. Hänet nimitettiin myös sulttaanin hovimarsalkaksi ja kenraaliadjutantiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Osman pašša Wikimedia Commonsissa
Nurmon ruokatehdas

Atrian ruokatehdas Seinäjoella.
Nurmon ruokatehdas on Atrian (aikaisemmin Itikka-Lihapolar) perustama suurteurastamo Seinäjoen pohjoispuolella Nurmossa. Päätös sen rakentamisesta syntyi, kun Tuottajain lihakeskuskunta oli perustettu muodostamaan Valion kaltainen valtakunnallinen tuottajajärjestö.
Tarve Nurmon ruokatehtaan perustamiseen syntyi, kun Tuottajain lihakeskuskunnan suunnitelmissa oli jalostaa liha Etelä-Suomessa, jolloin muu Suomi olisi jäänyt pelkästään alkutuottaja-alueeksi. Nurmon ruokatehtaan perustamispäätös hajotti Tuottajain lihakeskuskunnan, koska muodostuneessa tilanteessa Lounais-Suomen Osuusteurastamo ja Itikka-Lihapolar ajautuivat kilpailutilanteeseen keskenään.
Nurmon ruokatehtaan suuri automaattivarasto ja logistiikka ovat eurooppalaista huipputasoa. Korkea varasto kykenee automaattipakkaamaan kaikki tuotetut lihatuotteet vähittäiskaupan elintarvikelaatikkoon nopeasti
2018 Nurmon ruokatehtaan yhteyteen valmistui kuudenn megawatin aurinkopuisto, jonka 24 000 aurinkopaneelia vastaavat yhdeksän jalkapallokentän alaa. Se tuottaa noin viisi prosenttia tehtaan kuluttamasta sähköstä. Investointi oli lähes 7 miljoonaa euroa ja takaisinmaksuaika on noin 10 vuotta.
Aiheesta muualla

Viikko Pellervo  Atria otti tavaranpyörityksen hallintaan
Talouselämä  (Arkistoitu – Internet Archive) Piiskaa tuli, lihatalot paransivat
Oleg Sinjavin

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten ratamelonta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten ratamelonta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten ratamelonta.MM-kilpailut  | Maa:   Venäjä> Miesten ratamelonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Szeged 2019 | K-4 1000 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Poznań 2021 | K-4 1000 m |  |
Oleg Jurjevitš Sinjavin (ven. Олег Юрьевич Синявин, s. 8. heinäkuuta 1995) on venäläinen ratameloja. Hän on saavuttanut Venäjän 1 000 metrin kajakkinelosen joukkueessa MM-hopeaa Szegedissä 2019 ajalla 02:49.788 ja EM-pronssia Poznańissa 2021 ajalla 03:03.850.
Oleg Tsarjov

Oleg Anatoljevitš Tsarjov (ven. Олег Анатольевич Царёв, ukr. Олег Анатолійович Царьов, Oleh Anatolijovytš Tsarov, s. 2. kesäkuuta 1970, Dnepropetrovsk) on ukrainalainen poliitikko ja liikemies, kansanedustaja Ukrainan parlamentissa vuosina 2002–2014 ja separatistijohtaja. Tsarjov oli Luhanskin ja Donetskin alueiden separatistien perustaman Novorossijan liiton parlamentin puhemies koko sen olemassaolon ajan 2014–2015.
Tsarjov valmistui Moskovan ydinfysiikan instituutista fyysikoksi 1992. Hän aloitti uransa tuotantoinsinöörinä Dnipropetrovskissa Avteks-yrityksessä. Vuosina 1993–1995 hän johti vakuutusyhtiötä Dovira. Myöhemmin hän oli johtavissa tehtävissä Dnipropetrovskin tietokonekeskuksessa, Kremnijeva dolyna (’Piilaakso’) -yrityksessä ja Dnepropetrovskin paperitehtaalla.
Tsarjov valittiin 2002 kansanedustajaksi. Hän oli Alueiden puolueen Dnipropetrovskin osaston johtaja vuodesta 2005. Hän asettui ehdokkaaksi vuoden 2014 Ukrainan presidentinvaaleihin, jolloin hänet erotettiin puolueesta sen asettaessa ehdokkaakseen Myh’ailo Dobkinin.
Tsarjov vetäytyi ehdokkuudesta, kun hänet pahoinpideltiin Kiovassa, ja kehotti boikotoimaan vaaleja. Hänen mukaansa vaalit vain ”tekisivät laillisiksi vallankaapanneet vallanpitäjät ja ajaisivat maan sisällissotaan”.
Toukokuussa 2014 Tsarjov ilmoitti, että Donetskin ja Luhanskin alueilla pidettäisiin kansanäänestys itsenäisyydestä ja luotaisiin Novorossijan federaatio.
Kesäkuussa 2014 Verh’ovna Rada poisti Tsarjovilta syytesuojan.
Novorossija kuitenkin purettiin 2015 Minskin sopimusten mukaisesti, koska Odessa, Harkova ja Dnipropetrovsk jäivät Ukrainan hallintaan.
Tsarjovia ammuttiin 27. lokakuuta 2023 Jaltassa Krimillä, ja hänen kerrottiin olevan vakavasti haavoittunut. Ukrainan turvallisuuspalvelu mukaan kyse oli sen operaatiosta.
October Falls

| October Falls> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2001–
Tyylilaji:  dark metal, ambient, folk
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Mikko Lehto, laulu, kitara   Sami Hinkka, basso   Marko Tarvonen, rummut  
Levy-yhtiö:  Debemur Morti Productions, 2008–  
Aiheesta muualla
October Falls
Infobox OKNimi-testi OK: 
October Falls on suomalainen dark metal -yhtye, joka on perustettu vuonna 2001. Yhtye oli alun perin laulaja-kitaristi Mikko Lehdon sooloprojekti, ja vakituinen kokoonpano oli ensimmäistä kertaa vuoden 2008 albumilla, The Womb of Primordial Nature.
Jäsenet

Mikko Lehto – kitara, laulu
Sami Hinkka – basso
Marko Tarvonen – rummut
Jäsenet > Entiset jäsenet

V. Metsola – basso
Diskografia

Marras (2005,  Corvus Records)
The Womb of Primordial Nature (2008,  Debemur Morti Productions)
A Collapse of Faith (2010,  Debemur Morti)
The Plague of a Coming Age (2013,  Debemur Morti)
Kaarna (2014,  Debemur Morti)
EP:t
Tuoni (2003,  omakustanne)
The Streams of the End (2007,  Debemur Morti)
Sarastus (2007,  No Sign of Life Records)
October Falls / Varghkoghargasmal (2008)
”Kulo” (2016, omakustanne)
Aiheesta muualla

October Falls Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
October Fallsin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Nilviäiset

| Nilviäiset |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca  Linnaeus, 1758
Luokat
 Simpukat Bivalvia  Piilojalkaiset Caudofoveata  Pääjalkaiset Cephalopoda  Kotilot Gastropoda  Alkunilviäiset Monoplacophora  Nivelkotilot Polyplacophora  Hammaskotilot Scaphopoda  Uurrejalkaiset Solenogastres 
Katso myös
   Nilviäiset Wikispeciesissä   Nilviäiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nilviäiset (Mollusca) on yksi eläinkunnan pääjaksoista, ja lajimäärältään toiseksi suurin niveljalkaisten jälkeen. Nilviäisiä tunnetaan noin 86 000 nykyisin elävää lajia ja 36 000 fossiilia. Nilviäisten tieteellinen nimi Mollusca viittaa niiden ruumiinrakenteeseen: mollis on latinaa ja tarkoittaa pehmeää.
Nykyiset nilviäiset jaetaan kahdeksaan luokkaan, joita ovat muun muassa kotilot, simpukat ja pääjalkaiset. Suurin osa nilviäisistä on merten ja makeiden vesien eläimiä, pienempi osa elää maalla. Niitä esiintyy kaikkialla maailmassa hyvin erilaisissa ympäristöissä. Nilviäisten koko vaihtelee mikroskooppisen pienestä useiden metrien mittaisiin jättiläis- ja kolossikalmareihin. Nämä suurimmat lajit ovat pääjalkaisten luokkaan (Cephalopoda) kuuluvia mustekaloja, joita pidetään myös nilviäisistä älykkäimpinä. Niillä on selkärangattomista suurimmat aivot, ja niiden on todettu oppivan muun muassa yrityksen ja erehdyksen kautta.
Nilviäisten rakenne

Nilviäiset ovat selkärangattomia. Niiden ruumis jakautuu tyypillisesti neljään osaan: päähän, jalkaan, sisälmyspussiin ja vaippaan.
Jalka on lihaksikas rakenne, jonka avulla nilviäinen liikkuu. Mustekaloilla jalka on muuttunut lonkeroiksi. Jotkin akvaattiset nilviäislajit kuten esimerkiksi simpukat voivat kaivautua pohjaan sen avulla. Vaippa on sisälmyspussia peittävä limainen ihopoimu, jonka eritteestä nilviäiselle usein muodostuu kuori. Seepioilla kuori vaipan alla kun taas esimerkiksi kotiloiden ja simpukoiden kuori on vaipan ulkopuolella.
Monilla nilviäisillä on suussa raastinkieli eli radula. Radulan pinta on karkea, ja nilviäinen voi sen avulla raastaa ruokaa irti ja kuljettaa sitä suuhunsa. Radulan pintakerroksessa on kitiinisiä hampaita. Ne kuluvat käytössä ja vanhimmat kuluneimmat hampaat siirtyvät reunoille kun keskelle kasvaa uusia.
Hengitys

Nilviäiset hengittävät kiduksilla. Vedessä elävät nilviäiset ottavat hapen vedestä mutta kyky ottaa happea suoraan ilmasta mahdollisti kotiloiden siirtymisen maan pinnalle. Nekin kuitenkin hengittävät pohjimmiltaan kiduksilla. Joillakin kotiloilla kuten limakotiloilla (Lymnaeidae) on myös kyky hengittää ihonsa kautta vedessä. Kidusten kautta ilmassa oleva happi diffundoituu vereen.
Verenkierto

Nilviäisillä saattaa olla useampia sydämiä. Niiden veressä ei ole hemoglobiinia, vaan sen sijaan on happea sitomassa kuparipitoista hemosyaniinia. Hemosyaniinin vuoksi nilviäisten veri on sinistä, kun siihen on sitoutunut happea. Veri, jossa ei ole happea, on väritöntä. Pääjalkaisilla on valtimoiden lisäksi myös laskimoita, mitä muilla nilviäisillä ei ole.
Aistit

Nilviäisillä saattaa olla erilaisia valoa aistivia rakenteita, kuten kuoppa-, neulanreikä- ja peilisilmiä. Kehittyneet silmät löytyvät kuitenkin vain harvoilta nilviäisiltä, kuten mustekaloilta. Mustekalojen silmät ovat evolutiivisesti eri kehityslinjaa kuin esimerkiksi nisäkkäiden silmät, eli ne ovat kehittyneet toisistaan riippumatta.
Hermosto

Nilviäisen hermosto koostuu kolmesta parista hermosolmukkeita eli ganglioista, jotka hallitsevat elintoimintoja sekä aisteja. Lisäksi niillä on hermostossaan statokystia jotka toimivat tasapainoaistina. Mustekaloilla on erityisen kehittynyt hermosto. Mustekaloilla vain kolmasosa hermojärjestelmästä on aivoissa. Loput on hajautettu hermoratoihin ja ganglioihin mikä antaa niille hyvän kontrollin niiden kehoon. Niiden lonkerot pystyvät muun muassa tekemään itsenäisiä päätöksiä ja toimimaan toistensa kanssa yhteistyössä.
Lisääntyminen

Nilviäiset lisääntyvät suvullisesti, mutta myös suvutonta lisääntymistä on joillakin lajeilla. Esimerkiksi vaeltajakotilot (Potamopyrgus antipodarum) jonka vuoksi kaikki Itämereltä tavatut yksilöt ovat naaraita. Jotkut nilviäiset ovat hermafrodiitteja eli kaksineuvoisia jolloin ne voivat samaan aikaan toimia sekä naaraana että koiraana.
Mustekalat ovat suvullisesti lisääntyviä. Niillä on yhdestä lonkerosta kehittynyt spermatofori eli siittiökotelo, jolla uros antaa siittiöt naaraalle, joka sitten hedelmöittää munat. Mustekaloilla munista kuoriutuu suoraan pieniä mustekaloja ilman muille nilviäisille tyypillistä vedessä uivan toukan vaihetta.
Aiheesta muualla

Laakkonen, Erja: Nilviäisten laaja joukko kotiloista kalmareihin. Animalia -lehti, 25.4.2019, nro 1.  Animalia ry. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 1.12.2019.
Onsala

| Onsala |
| --- | --- |
 Onsalan observatorio.
 Onsala
 Koordinaatit: 57°25′N, 12°01′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Hallandin lääni
Maakunta:  Halland
Kunta:  Kungsbackan kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  10,53 km²
Väkiluku:  11 951
 – Väestötiheys:  1 134,9 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Onsala on taajama Kungsbackan kunnassa Länsi-Ruotsissa. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin maakunnassa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 11 951 asukasta.
Onsala on myös entinen kunta samannimisellä Onsalan niemimaalla (ruots. Onsalahalvön). Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut kunnan rajoihin, mutta vuonna 1974 kunta liitettiin Kungsbackan kuntaan.
Onsalan sijainti Hallandin läänissä vuonna 1952.
Väestönkehitys

| Onsalan taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    |  |  |
| 1965 | 1965 |    |  |  |
| 1970 | 1970 |    |  |  |
| 1975 | 1975 |    |  |  |
| 1980 | 1980 |    |  |  |
| 1990 | 1990 |    | 517 | 517 |
| 1995 | 1995 |    | 6 352 | 6 352 |
| 2000 | 2000 |    | 6 893 | 6 893 |
| 2005 | 2005 |    | 11 380 | 11 380 |
| 2010 | 2010 |    | 11 951 | 11 951 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Oskarsborgin taajama syntyi vuonna 1990, ja sen kasvettua yhteen Vickanin kanssa vuonna 1995 taajaman nimeksi annettiin Onsala. Vuonna 2005 Onsala kasvoi vielä yhteen Gottskärin kanssa, joka oli kasvanut yhteen Rydetin kanssa jo vuonna 1995.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Oravanlinna

Oravanlinna tai Oravan linna voi tarkoittaa seuraavia:
Oravanlinna, Lohjelm-aatelissuvun asuttama torppa Vesilahden Krääkkiön kylässä
Arwan linna (slovakiksi Oravský hrad), keskiaikainen linna Slovakian Oravan maakunnassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Oravanlinna”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.