stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuopion kaupungin työväen tyttökoulu

Kuopion kaupungin työväen tyttökoulu (Arbetareklassens Flickskola i Kuopio stad), joka tunnettiin myös köyhien tyttöjen kouluna, perustettiin 1. kesäkuuta 1846. Siitä tuli  myöhemmin muutosten kautta Kuopion ensimmäinen kansakoulu. Työväen tyttökoulun perustajina toimivat kaupungin säätyläisnaiset (Kuopion rouvasväenyhdistys, nykyään Kuopion Muotoiluakatemian ylläpitäjä) ja sen johtokunnan sihteerinä ja tukijana toimi J. V. Snellman. Samana vuonna oli perustettu myös Fredrika Runebergin johdolla vastaavat Porvoon rouvasväenyhdistys ja tyttökoulu.
Valtion perustamia tyttökouluja voitiin perustaa vuoden 1843 koulujärjestyksen perusteella, ja vuonna 1844 aloittikin toimintansa valtion tyttökoulu Helsingissä ja Turussa. Jo sitä ennen säätyläistyttöjä oli koulutettu yksityisissä kouluissa muutamissa kaupungeissa. Jo 1700-luvulla Vanhan Suomen alueella oli tyttökouluja, jotka toimivat Pietarin saksalaisen kouluhallinnon alaisuudessa. Saksankielisiä kouluja toimi samaan aikaan myös Haminassa, Käkisalmessa ja Savonlinnassa.
Aikansa kouluille ja erityisesti yksityiskouluille tyypillisesti varoja toimintaan hankittiin kolehdilla, talkoilla ja myyjäisillä.
Kansakouluasetukseen (1866) pohjautuvat kansakoulut tulivat Kuopioon vuonna 1872, kun kaupungin työväen tyttökoulu ja vastaava poikien koulu eli köyhien koulut muutettiin alhaisemmaksi tyttö- ja poikakansakouluksi eli alemmiksi kansakouluiksi.
Kuortaneen lukio

Kuortaneen lukion rakennuksia (2013).
Kuortaneen lukio on yleis- ja erikoislukio (urheilulukio), joka toimii Kuortaneen keskustan tuntumassa Kuortaneen urheiluopiston läheisyyteen valmistuneessa koulurakennuksessa. Lukio sijaitsee urheiluopistoalueella Kuortane-hallin eteläpuolella.
Opiskeleminen

Kuortaneen urheilulukiota käydään luokattomana lukiona.  Kuortaneen urheilulukiossa valmennetaan seuraavia urheilulajeja: yleisurheilun hypyt, heitot, kestävyys- ja pikajuoksu sekä ammunta, paini, jääkiekko, jalkapallo, golf ja keilailu sekä lentopallo. Urheiluvalmennus perustuu kiinteään yhteistyöhön Kuortaneen urheiluopiston valmennuskeskuksen ja ko. lajiliittojen kanssa.
Urheilulukiolaiset muodostavat oman ryhmänsä vain valmennustunneilla. Kaikkia muita aineita he opiskelevat samoissa ryhmissä muiden lukiolaisten kanssa.
Urheilulukiolaiset voivat asua opiskelija-asuntolassa.
Hakeminen

Kuortaneen lukion ja urheilulukioon hakevat opiskelijat käsitellään valinnassa omina ryhminä. Urheilulukioon haetaan peruskoulun opintomenestyksen perusteella. Peruskoulun päättötodistuksen lukuaineiden keskiarvon alaraja on 7,0.
Urheilijoiden menestyminen

Syyskuuhun 2013 mennessä Kuortaneen urheilukiossa oli opiskellut yhteensä 35 arvokisamitalin (EM-, MM- ja olympiamitalistit) saanutta urheilijaa.
Kouluikä

Ihmisen ikäkaudet
Alkio | Sikiö
Syntymä | Lapsuus | Vauvaikä | Leikki-ikä | Kouluikä
Nuoruus | Murrosikä
Aikuisuus | Keski-ikä
Vanhuus | Kuolema
Kahdeksanvuotias tyttö.
Kouluiäksi eli oppivelvollisuusiäksi sanotaan sitä ikäkautta, jolloin käydään peruskoulua. Suomessa kouluikäisinä pidetään 7–16-vuotiaita, mutta monissa muissa maissa lapset aloittavat koulun jo alle 5-vuotiaina. 
Ranskassa, Portugalissa, Espanjassa ja Georgiassa kouluun mennään ja kouluikä alkaa jo 4–5-vuotiaina.
Kouluiässä lapsen aivot kehittyvät ja myös ymmärrys, taidot, motoriikka ja luovuus kehittyvät. Tärkeitä koulussa opittavia taitoja ovat mm. lukeminen, kirjoittaminen ja laskeminen. Kouluiässä myös lapsi voi olla kapinoivampi ja väkivaltaisempi. Kouluiässä myös lapsen keskittymiskyky kasvaa.
Yleisesti kouluiän lopulle tai keskivaiheille osuu kasvupyrähdys, jolloin lapsi kasvaa noin 6–15 cm. Luut lapsella vahvistuvat, pitenevät ja tarvitsevat enemmän kalsiumia.
Energia purkautuu joskus varhaisessa kouluiässä villiintymisenä ja yli-innokkaana touhuamisena. Lapsi yleensä syö enemmän ja tarvitsee enemmän ravintoa kuin aikaisemmassa lapsuudessa.
Aiheesta muualla

Oppivelvollisuusikä eri maissa. (Arkistoitu – Internet Archive)
Koiranliha

Koiranlihaa lautasella Guilinissa, Kiinassa
Koiranliha viittaa koiran syömäkelpoisiin osiin.
Kulutus alueellisesti

Länsimaissa koiranliha on ruokatabu, mutta joissakin Aasian maissa se on jopa suosittua ruokaa. Kiinassa etenkin tietyissä maakunnissa koiraa syödään yleisesti. Myös Vietnamissa se on suosittua ruokaa, jonka uskotaan tuovan hyvää onnea. Etelä-Koreassa koirien syöminen kiellettiin vuoden 1988 olympialaisten ajaksi länsimaisten vierailijoiden vuoksi. Koiranlihan arvioidaan olevan neljänneksi suosituin lihalaji Etelä-Korean markkinoilla sian, naudan ja kanan jälkeen. Koreassa koiranlihan uskotaan parantavan voimia ja viriliteettiä. Taiwanissa koirien syöminen kiellettiin lailla vuonna 2001.
Käyttö

Koiranliha on voimakkaan makuista ja hajuista. Se maustetaan voimakkaasti ja tarjotaan usein alkoholin kanssa. Koreassa suosittua on etenkin koiranlihakeitto. Koiran suosio on kasvanut etenkin Pohjois-Vietnamissa, jossa on kehitetty myös uusia eksoottisia reseptejä. Syötäväksi tarkoitetut koirat kasvatetaan tarhoissa tai kerätään maaseudulta.
Suosittu korealainen koirasta tehtävä ruokalaji on Boshintang (보신탕; 補身湯) -muhennos tai keitto. Ruokalajiin kuuluu koiranlihan lisäksi vihersipulia, veripeippiä ja sen siemeniä jauhettuna ja voikukkaa. Sitä maustetaan doenjang-paputahnalla ja gochujangilla.
Käyttö > Koiranlihaan liittyviä rituaaleja

Koreassa vietetään heinä–elokuussa kolmea "koiran päivää" (Sambok 삼복 tai Boknal 복날), joihin koiranlihan nauttiminen oleellisesti kuuluu. Kyse on samasta kuin Suomessa tunnettu mätäkuu, jonka muinaiset mesopotamialaiset ja roomalaiset tunsivat koiranpäivien nimellä Siriuksen eli Koirantähden mukaan.
Etelä-Kiinassa Guangxin alueella sijaitsevassa Yulinin kaupungissa järjestetään vuosittain kesäpäivänseisauksen aikaan koiranlihafestivaalit. Festivaalia on pidetty laittomana, koska siellä käytetty koiranliha on suurimmaksi osaksi peräisin joko mustasta pörssistä tai varastetuista koirista.
Kritiikkiä

Eläinsuojelijat vastustavat koirien syöntiä. Ehkä äänekkäästä vastustuksesta johtuen koiran syöntiä ei ole ikinä virallistettu Etelä-Koreassa, eikä sitä ole lisätty tuotantoeläinten luetteloon. Tämän vuoksi koirien teurastusta eivät koske mitkään lait ja siinä voi olla hygieniapuutteita. Lisäksi korealaisen uskomuksen mukaan liha mureutuu, kun eläimiä hakataan ennen teurastusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koiranliha Wikimedia Commonsissa
Koiria grillattavana
Koiranlihaa myynnissä Soulissa, Etelä-Koreassa.
Koska sä eroot

| ”Koska sä eroot” Nikke Ankara |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Nikke tulee kotiin
 Julkaistu: 29. toukokuuta 2015
 Tyylilaji: rap, pop
 Kesto: 07.16
 Levy-yhtiö: Universal Music & M-Eazy Music
Nikke Ankaran muut singlet
| ”Spesiaali” 2014 | ”Koska sä eroot” 2015 | ”Värifilmi” 2015 |
”Koska sä eroot” on Nikke Ankaran kappale hänen esikoisalbumiltaan Nikke tulee kotiin. Kappale julkaistiin albumin kolmantena singlenä 29. toukokuuta 2015. Singlellä on mukana myös kappale ”Leima”.
”Koska sä eroot” oli Nikke Ankaran ensimmäinen musiikkijulkaisu sitten vuodenvaihteen 2014–2015 katoamisen jälkeisen ilmoituksen vetäytyä julkisuudesta ja lopettaa musiikin tekeminen.
Kappaleen musiikkivideo julkaistiin Ankaran Vevo-kanavalla YouTubessa singlen julkaisupäivänä. Videon on ohjannut Jan-Erik Olin ja sillä näyttelevät muun muassa Venla Savikuja ja Mikko Kouki.
Taustalaulajana kappaleessa toimii Efe.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Koska sä eroot | Henri Lanz, Jonas Olsson, Nikke Ankara | 3.42 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Leima | Henri Lanz, Robin Wrede, Nikke Ankara | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 5 
Suomen virallinen latauslista: 17 
Radiolista: 93
Koska nyt on lauantai-ilta

| Koska nyt on lauantai-ilta> Three Weekends |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Clarence G. Badger
Käsikirjoittaja:  Percy Heath Louise Long Sam Mintz Sovitus: John Farrow Välitekstit: Paul Perez Herman J. Mankiewicz
Perustuu:  Elinor Glynin tarinaan
Kuvaaja:  Harold Rosson
Leikkaaja:  Tay Malarkey (käännä suomeksi)
Pääosat:  Clara Bow Neil Hamilton
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Famous Lasky Corporation
Levittäjä:  Paramount Pictures
Ensi-ilta:   8. joulukuuta 1928  16. syyskuuta 1929
Kesto:  60 minuuttia
Alkuperäiskieli:  mykkä (välitekstit englanniksi)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koska nyt on lauantai-ilta (engl. Three Weekends; myös Three Week-Ends tai 3 Weekends) on Clarence G. Badgerin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä draamakomediaelokuva vuodelta 1928. Elokuvan pääosissa ovat Clara Bow ja Neil Hamilton. Koska nyt on lauantai-ilta kertoo newyorkilaisesta yökerholaulajasta ja -tanssijasta, joka yrittää saada haaviinsa hänen uskomansa miljonäärin, joka on todellisuudessa vain vakuutusyhtiön edustaja.
Koska nyt on lauantai-ilta perustuu Elinor Glynin tarinaan, jonka pohjalta John Farrow sovitti käsikirjoituksen. Käsikirjoittajina toimivat Percy Heath, Louise Long ja Sam Mintz. Paramount Famous Lasky Corporation tuotti ja jakeli elokuvan. Koska nyt on lauantai-ilta kuvattiin Paramount Studiosilla Los Angelesin Hollywoodissa. Elokuvan kuvaukset olivat alkaneet 19. syyskuuta vuonna 1928 ja päättyneet 11. lokakuuta.
Koska nyt on lauantai-ilta sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 8. joulukuuta vuonna 1928 ja Suomessa 16. syyskuuta vuonna 1929. Koska nyt on lauantai-ilta on listattu kadonneeksi elokuvaksi, vaikka elokuvasta on vielä kelan osia tallella. Elokuvan osia säilytetään UCLA Film and Television Archive -arkistossa. Koska nyt on lauantai-ilta jäi Clara Bow’n viimeiseksi mykkäelokuvaksi.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Clara Bow  | … |  Gladys O’Brien   |
|  Neil Hamilton  | … |  James Gordon   |
|  Harrison Ford  | … |  Turner   |
|  Lucille Powers  | … |  Neiti Witherspoon   |
|  Julia Swayne Gordon  | … |  Rouva Witherspoon   |
|  Jack Raymond  | … |  Turnerin sihteeri   |
|  Edythe Chapman  | … |  Ma O’Brien   |
|  Guy Oliver  | … |  Pa O’Brien   |
|  William Holden  | … |  Carter   |
Aiheesta muualla

Koska nyt on lauantai-ilta Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Koska nyt on lauantai-ilta Elonet.
Koska nyt on lauantai-ilta AllMoviessa. (englanniksi)
Koska nyt on lauantai-ilta SilentEran sivustolla(englanniksi)
Kristinusko Romaniassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Romaniassa. Romanian suurin kirkkokunta on Romanian ortodoksinen kirkko, johon kuuluu 85,3 prosenttia väestöstä. Muita kristillisiä kirkkokuntia ovat roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 4,5 prosenttia väestöstä, reformoitu kirkko (3 prosenttia) sekä helluntailaiset (2,5 prosenttia).
Historia

Romanian alue kääntyi kristinuskoon jo ensimmäisen vuosisadan aikana ja se on ollut aina ortodoksienemmistöinen maa. Romania kuuluu bysanttilaisen ja turkkilaisen perimän kautta itäiseen traditioon ja läntiseen kulttuuriin kielensä kautta. Transsilvaniassa asuu huomattava unkarilaisvähemmistö ja Romaniassa on lisäksi suuri romanivähemmistö.
Reformoitujen ja luterilaisten kirkkojen lisäksi Romaniassa toimii lisäksi useita helluntai-, baptisti- ja adventistikirkkoja. Romanivähemmistön keskuudessa toimii myös evankelinen kirkko.
Kukkasen koulu

| Kukkasen koulu |
| --- | --- |
Osoite:  Rakokiventie 2, 15550 Nastola
Sijainti:  Nastola
Omistaja:  Lahden kaupunki
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kukkasen peruskoulu sijaitsee Nastolan kirkonkylällä. Vuonna 2017 Männistön koulun oppilaat ja opettajat siirrettiin Kukkasen koulun tiloihin. Lukuvuoden 2017- 2018 alkaessa oppilasmäärä Kukkasen koulussa oli noin 450 oppilasta. Kukkasen koulun rehtorina on vuodesta 2008 asti toiminut Sanna Ainola. Vuoden 2022 alussa koulu siirtyi Nastopolin rakennukseen.
Aiheesta muualla

Kukkasen koulun kotisivut
L. A. Salava

Lauri (Lasse) Alfred Salava (sukunimi vuoteen 1905 Stampel(l)) (8. huhtikuuta 1894 Porvoo – 5. lokakuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, toimittaja, kustantaja ja vanhojen kirjojen kauppias.
Salava omisti antikvariaattiliikkeen, ja hän perusti myös 1922 lyhytikäiseksi jääneen Daimon-kustannusliikkeen. Kustannusliike julkaisi syksyn 1922 aikana Gunnar Björlingin runokokoelman Vilande dag ja Elmer Diktoniuksen runokokoelman Hårda sånger. Lisäksi Daimon julkaisi seitsemän vihkoa kaksikielistä Ultra-aikakauslehteä.
Omat teoksensa Salava kirjoitti useimmiten ruotsiksi, mutta kaksi niistä (Philip Pim, kärpästen kruunaamaton kuningas, 1937 ja Eikenenkään maa, 1942) ilmestyi suomen kielellä.
Salavan päiväkirja alkuvuodelta 1949 löytyi 2000-luvun alussa Fredriksonin lakkitehtaan varastosta, jossa Jyväskylän yliopiston kirjastolla oli ollut tiloja käytössään. Päiväkirja on toistaiseksi tallennettu kirjastoon. Kirjastossa on myös kuusiosaisen Salavan laatiman luettelon Suomalaisia salanimiä ja nimimerkkejä käsikirjoitus.
Teokset

Underlig tid. Schildt 1929
På väg.  Söderström 1931
Färdman. Söderström 1933
Gisslet. Söderström 1935
Ett försvarstal. Schildt 1936
Philip Pim, kärpästen kruunaamaton kuningas: groteskeja.  Jyväskylä:  Gummerus, 1937.
Röda blad. Schildt 1938
Kansankuvauksia Lammin pitäjästä, koonnut ja kirjoittanut L. A. Salava. Forssan lehti 1941
Saatanankivi. Forssan lehti 1941
Eikenenkään maa: runoja ja aforismeja.  Aika 1942
Ingenmansland. Söderström 1945
Nimiluettelo. Salanimet ja nimimerkit A-Ö. Henkilönimet A-Ö.  Painovuosi ei tiedossa.
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta L. A. Salava Wikisitaateissa
Kultamantella

| Kultamantella |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot Anura
Heimo::  Mantellidae
Alaheimo::  Mantellinae
Suku::  Mantella
Laji::  aurantiaca
Kaksiosainen nimi
 Mantella aurantiaca  Mocquard, 1900  
Katso myös
   Kultamantella Wikispeciesissä   Kultamantella Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultamantella (Mantella aurantiaca) on Mantella-sukuun kuuluva madagaskarilainen sammakkolaji. Se liikkuu päiväaikaan. Laji on erittäin uhanalainen. Lajin uhanalaisuus johtuu pitkälti sen elinympäristön tuhoutumisesta.
Ulkonäkö ja koko

Aikuisen yksilön pituus on 2–3 cm ja väri on keltainen, oranssi tai punainen. Nuoren yksilön väri on vihreä tai musta. Raajat ovat pitkät ja ohuet.
Levinneisyys ja elinympäristö

Lajia tavataan pienellä alueella Madagaskarin itäosassa. Sitä esiintyy aurinkoisilla paikoilla.
Lisääntyminen

Naaras munii maalle sellaisena aikana, jolloin sataa eniten. Kun toukat kuoriutuvat, ne hakeutuvat veteen. Kuoriutumisesta muodonvaihdokseen kestää noin 70 päivää.
Aiheesta muualla

http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Mantella-aurantiaca%5Bvanhentunut+linkki%5D (englanniksi)
http://www.amphibians.org/amazing-amphibians/mantella-aurantiaca (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
L.M.L.

| L> M.L Via Gra |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2007
 Tuottaja(t): Konstantin Meladze, Dmitrij Kostuk
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Monolit Records
Via Gran muut julkaisut
| Brillianty 2005 | L.M.L 2006 | Potselui 2007 |
L.M.L on venäläisen tyttöbändin Via Gran viides albumi, joka julkaistiin vuonna 2006.
Kappaleet

L.M.L.
Tell Me Lie
Thunderstorm
Diamonds
Take You Back
HuMENology
No Joy & No Sorrow
Director
My Beloved
I Don't Wanna Man (feat. TNMK)
Aiheesta muualla

L.M.L. discogs.com -sivustolla
Koiranputkilattakoi

| Koiranputkilattakoi |
| --- | --- |
 parittelu
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Jäytäjäkoimaiset Gelechioidea
Heimo::  Pystykotelokoit Elachistidae
Alaheimo::  Lattakoit Depressariinae
Suku::  Agonopterix
Laji::  heracliana
Kaksiosainen nimi
 Agonopterix heracliana  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Koiranputkilattakoi Wikispeciesissä   Koiranputkilattakoi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koiranputkilattakoi (Agonopterix heracliana) on pystykotelokoiden heimoon kuuluva pienikokoinen, ruskea perhonen. Se on erittäin yleinen laji. Täysikokoinen toukka on noin 13 mm pitkä ja aikuisen perhosen siiven pituus on 7–10 mm.
Koko ja ulkonäkö

Koiranputkilattakoi on pieni, ruskeankirjava perhonen, jonka värisävy ja kuvioinnin selkeys vaihtelee. Suhteellisen paksut tuntosarvet ovat rihmamaiset ja lähes siiven pituiset. Levätessään perhonen pitää siipiään vaakatasossa takaruumiin päällä. Etusiiven keskellä erottuu helposti kaksi tai kolme valkoista, tummareunuksista pistettä. Takasiivet ovat vaaleanharmaat ja niitä reunustavissa ripsissä on yksi tumma poikkijuova. Siipiväli on 17–25 mm.
Värivaihtelu
Levinneisyys ja lentoaika

Suomessa lajia tavataan ainakin eteläiseen Lappiin asti. Lattakoi lentää syksyllä ja uudelleen keväästä kesään. Joskus talvilevolta heränneitä perhosia voi tavata keskellä talveakin.
Elinympäristö ja elintavat

Lajia tavataan monenlaisissa ympäristöissä, yleisimmin kuitenkin kulttuurivaikutteisissa, kuten puutarhoissa ja pihamailla. Koiranputkilattakoi on aikuistalvehtija ja talvehtii mielellään rakennusten suojissa. Tämän vuoksi laji on helppo tavata myöhään syksyllä tai erityisesti varhain keväällä, jolloin muita perhosia ei vielä juuri ole liikkeellä. Aikuinen perhonen lentää pääasiassa yöllä ja tulee valolle.
Ravintokasvi

Toukka elää koiranputkella (Anthriscus sylvestris) ja karhunputkella (Angelica sylvestris), mutta kelpuuttaa tarvittaessa ravinnokseen myös muita sarjakukkaiskasveja.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Koiranputkilattakoi (Agonopterix heracliana)
Ötökkätieto: Koiranputkilattakoi (Agonopterix heracliana)
lepiforum.de (saksaksi)
koiraan genitaalit
naaraan genitaalit
LXQt

| LXQt |
| --- | --- |
 LXQt 2.0.0
Kehityshistoria
Vakaa versio:  2.0.0 (15. huhtikuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  työpöytäympäristö
Lisenssi:  GNU General Public License, versio 2.0 tai myöhempi ja GNU Lesser General Public License, versio 2.1 tai myöhempi
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
LXQt (myös nimellä LXDE-Qt) on työpöytäympäristö, joka perustuu Qt-kirjastoon. Ympäristö keskittyy klassiseen työpöytään modernilla ulkoasulla ja on saatavilla useimmissa merkittävissä Linux ja BSD-jakeluissa.
Projekti alkoi LXDE-kehittäjän tyytymättömyydestä GTK+-kirjastoon, jolloin kokeiluiden tuloksena syntyi rinnakkainen LXDE-Qt. Tämän jälkeen Razor-qt-projekti liittyi LXDE-Qt -projektiin. LXDE-Qt ja razor-qt -kehittäjät työskentelivät yhdessä LXQt:n kehittämiseksi ja suuri osa LXQt:sta on peräisin razor-qt:sta.
LXQt 2.0 käyttää Qt 6 versiota, jota myös KDE Plasma 6 käyttää. Aiempi julkaisu käytti Qt 5 versiota ja vanhat versiot toimivat edelleen uudempien rinnalla. LXQt version 2.1.0 odotetaan viimeistelevän siirtymisen Qt 6 -versioon ja tukevan täysin Wayland-ikkunointia.
Kummituspartio (vuoden 2016 lyhytelokuva)

| Kummituspartio> Ghost Patrol |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Karen J. Lloyd
Käsikirjoittaja:   Marcy Brown  Dennis Haley  Alison Ross 
Säveltäjä:  Michael Richard Plowman
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Kanada
Tuotantoyhtiö:   Kickstart Productions  DHX media 
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  2016
Kesto:  47 min
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kummituspartio (Ghost Patrol) on vuonna 2016 julkaistu 3D-animaatioelokuva, jonka on tehnyt Kickstart Productions ja DHX media. Se näytettiin Disney Channelilla ja Family Chrgdilla.
Suomenkieliset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eeva Markkinen  | … |  Gabi   |
|  Antti Lang  | … |  Spence   |
|  Antti LJ Pääkkönen  | … |  Marco   |
|  Anna-Maija Tuokko  | … |  Harper   |
|  Markku Huhtamo  | … |  Geist   |
Suomenkielinen versio

Ohjaaja: Tiina Juntunen, Aku Hytönen
Kääntäjä: Isto Aitokari
Adaptointi: Tiina Juntunen, Aku Hytönen
Äänittäjä: Tiina Juntunen, Aku Hytönen
BTI Studios
Aiheesta muualla

Kummituspartio (vuoden 2016 lyhytelokuva) Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ghost Patrol, 2016 Letterboxd. Viitattu 16.11.2022. (englanniksi)
Kuopion kauppakamari

Kuopion kauppakamari on elinkeinoelämän vaikuttaja-, asiantuntija-, edunvalvoja- ja kouluttajajärjestö. Se osallistuu yrityksiä koskevaan päätöksentekoon maakunnallisesti ja valtakunnan tasolla. Se on yksi Suomen 19 alueellisesta kauppakamarista, joiden yhteiselimenä toimii Keskuskauppakamari.
Kuopion kauppakamari on perustettu vuonna 1918. Jäseniä on noin 700. Kuopion kauppakamarin toimialueena on Pohjois-Savo sekä Heinäveden ja Joroisten kunnat Etelä-Savon maakunnasta. Kuopiossa sijaitsevan toimiston lisäksi jäseniä palvelevat Varkauden ja Ylä-Savon kauppakamariosastot. Kuopion kauppakamari otti vuoden 2014 alusta uudeksi nimekseen Kuopion alueen kauppakamari.
Toimitusjohtaja on Kaija Savolainen, jota edelsi Silja Huhtiniemi (2013–2020) ja Matti Niiranen (1997–2012).
Aiheesta muualla

Kuopion kauppakamarin sivusto
Koulubussi

Yhdysvaltalainen keltainen koulubussi
Koulubussi Brasiliassa.
Koulubussi on linja-auto, jota käytetään koulukuljetuksiin. Ensimmäinen koulubussi oli hevoskäyttöinen; sen esitteli George Shillibeer vuonna 1827 Lontoossa. Se oli suunniteltu 25 oppilaan kuljettamiseen. Sen jälkeen koulubussit ovat kehittyneet muiden linja-autojen tapaan. Koulubusseja käytetään ympäri maailman, mutta joka maassa palvelu ei ole valtion kustantama.
Suomessa koulukyydin saavat oppilaat, joiden koulumatka on pitempi kuin viisi kilometriä tai joiden koulumatka on oppilaan ikä tai muut olosuhteet huomioon ottaen liian vaikea, rasittava tai vaarallinen (Perusopetuslaki 32 §). Aina koulukyyteihin ei käytetä erityistä koulubussia vaan tavanomaista linja-autoa tai taksia.
Pelkästään koululaiskuljetuksessa olevan linja-auton edessä on Suomessa oltava kilpi ja taksin katolla kupu. Kilven tai kuvun on oltava keltainen ja siinä on oltava sama kuvio kuin lapsista varoittavassa liikennemerkissä A17. Aiemmin koululaisia kuljettavan taksin ja linja-auton suurin sallittu ajonopeus oli 80 km/h, mutta tämä rajoitus poistui vuoden 2020 tieliikennelaissa.
Eräissä maissa, kuten Yhdysvalloissa koulubussit ovat keltaisia, jotta ne erottuisivat muusta liikenteestä. Koulukyyditystä pidetään riskialttiina tapahtumana, jolloin myös koulubussin ulkonäkö ja varustelu ovat turvallisuustekijöitä. Yhdysvaltalaiset koulubussit ovat erikoisajoneuvoja, joita ei juuri muussa käytössä näe. Täysikokoiset koulubussit sisältävät 59-90 istumapaikkaa.
Linja-autojen käyttö koulukuljetuksiin Suomessa

Suomessa ei ole ollut käytössä varsinaisia koulubusseja, vaan koululaisten kuljetukset on suoritettu tavallisilla linja-autoilla, pikkubusseilla ja takseilla. Koulukyyditysten tarve kasvoi voimakkaasti 1950- ja 1960-luvuilla. Kuntiin perustettiin keski- ja kansalaiskouluja, pieniä maaseutukouluja suljettiin ja koulupiirejä yhdistettiin suuremmiksi kokonaisuuksiksi, jolloin koulumatkat pitenivät usein jopa moniin kymmeniin kilometreihin. Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön ohjeiden mukaan linja-autossa oli sallittua kuljettaa enemmän koululaisia kuin siinä oli rekisteröityjä matkustajapaikkoja. Tämä mahdollisuus poistui lopullisesti vuonna 2006, jolloin turvavöiden käyttövelvollisuus laajennettiin koskemaan myös linja-autoja. Varsinkin 1970- ja 1980-luvuilla liikennöitsijät käyttivät koululaiskuljetuksissa usein vanhempaa kalustoaan, koska ajomatkat olivat suhteellisen lyhyitä ja autoille oli vaikeaa järjestää jatkuvaa ajoa. Kun 2000-luvulla maaltamuutto on jälleen kiihtynyt, täysikokoisten linja-autojen käyttö koululaiskuljetuksissa – lukuun ottamatta tilausajoja – on voimakkaasti vähentynyt.