stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Giancarlo Fisichella
Formula 1 -tulokset > Kaudet numeroina

| Kausi | Talli | Sijoitus | GP:t | Pisteet | Voitot | Palkintosijat | Paalu- paikat | Nopeimmat kierrokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | Minardi-Ford | 19. | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1997 | Jordan-Peugeot | 8. | 17 | 20 | 0 | 2 | 0 | 1 |
| 1998 | Benetton-Playlife | 9. | 16 | 16 | 0 | 2 | 1 | 0 |
| 1999 | Benetton-Supertec | 9. | 16 | 13 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| 2000 | Benetton-Supertec | 6. | 17 | 18 | 0 | 3 | 0 | 0 |
| 2001 | Benetton-Renault | 11. | 17 | 8 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| 2002 | Jordan-Honda | 11. | 16 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2003 | Jordan-Ford | 12. | 16 | 12 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| 2004 | Sauber-Ferrari | 11. | 18 | 22 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2005 | Renault | 5. | 18 | 58 | 1 | 3 | 1 | 1 |
| 2006 | Renault | 4. | 18 | 72 | 1 | 5 | 1 | 0 |
| 2007 | Renault | 8. | 17 | 21 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2008 | Force India-Ferrari | 19. | 18 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2009 | Force India-Mercedes & Ferrari | 15. | 17 | 8 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Yhteensä | 14 kautta |  | 231 | 275 | 3 | 19 | 4 | 2 |
Lähde:
FIA WEC -tulokset

| Kausi | Talli | Auto | Luokka | Nro | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | AF Corse | Ferrari 458 Italia GT2 | LMGTE Pro | 51 | SEB EX | SPA 2 | LMS 1 | SIL 1 | SÃO 1 | BHR 1 | FUJ 2 | SHA Kesk. | 3,5 | 52. |
| 2013 | AF Corse | Ferrari 458 Italia GT2 | LMGTE Pro | 51 | SIL 5 | SPA 1 | LMS 5 | SÃO 1 | COA 2 | FUJ 2 | SHA 4 | BHR 3 | 135 | 2. |
| 2014 | AF Corse | Ferrari 458 Italia GT2 | LMGTE Pro | 51 | SIL   | SPA   | LMS 1 | COA   | FUJ   | SHA   | BHR   | SÃO   | 51 | 14. |
| 2015 | AF Corse | Ferrari 458 Italia GT2 | LMGTE Pro | 51 | SIL   | SPA   | LMS 4 | NÜR   | COA   | FUJ   | SHA   | BHR   | 24 | 20. |
| 2018–2019 | Spirit of Race | Ferrari 488 GTE | LMGTE Am | 54 | SPA 8 | LMS 2 | SIL   | FUJ   | SHA   | SEB   | SPA   | LMS   | 4 | 8. |
Galleria

Fisichella Kanadassa 1999.
Fisichella USA:ssa 2002.
Fisichella USA:ssa 2004.
Fisichella 2005 USA:n GP:n vapaissa harjoituksissa.
Fisichella ajamassa kohti voittoa Malesiassa 2006.
Fisichella Britannian GP:ssa 2007.
Fisichella Monacossa 2008.
Fisichella Kanadassa 2008.
Fisichella Japanin GP:n harjoituksissa 2009.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Giancarlo Fisichella Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut
Formula1.com - Giancarlo Fisichella
Grandprix.com - Drivers: Giancarlo Fisichella
Fisichella Turkissa kaudella 2009.
Diabolical Masquerade

Diabolical Masquerade oli ruotsalainen yhden miehen projektiyhtye, jonka perusti Blakkheim (Katatonia-yhtyeen Anders Nyström) vuonna 1993. Yhtye soitti avant garde- ja sinfonisen black metalin sekoitusta death metal -vivahteilla.
Blakkheimin ohella projektissa oli mukana myös Dan Swanö, joka toimi albumien tuottajana sekä soitti rumpuja vuoden 1999 albumilla Nightwork. Syyskuussa 2004 Blackheim ilmoitti haudanneensa yhtyeen, koska ei saanut inspiraatiota viidennen albumin tekemiseen. Yhtye oli toiminnassa vuosina 1993–2004.
Studioalbumit

Ravendusk in My Heart (1996,  Adipocere Records)
The Phantom Lodge (1997,  Adipocere Records)
Nightwork (1999,  Avantgarde Music)
Death's Design (2001,  Avantgarde Music)
Jäsenet

Blakkheim (Anders Nyström) – kaikki instrumentit
Dan Swanö – rummut, kitara
Jäsenet > Sessiomuusikot

Sean C. Bates – rummut (1997, 2001)
Ingmar Döhn – basso (1997–2001)
Aiheesta muualla

Diabolical Masquerade
Fiqh

Jumala
Jumalan ykseys
Muhammed
profeetat
Islamin viisi peruspilaria
uskontunnustus
rukous
paasto
almuvero
pyhiinvaellus
Koraani
Aleksanteri Suuri Koraanissa
Koraanin historiallis-kriittinen tutkimus
Koraanin käännökset
Luettelo Koraanin suurista
Muhammed Koraanissa
Polta Koraani -päivä
Raamattu ja Koraani
Sanaan käsikirjoitukset
Suura
Väkivalta Koraanissa
Kirjoitukset
Koraani
sunna
hadith
fiqh
šaria
Luettelo šarialain käytöstä maantieteellisesti
kalam
sira
Luettelo profeetta Muhammedin elämäkerroista
Islamin suuntaukset
sunnalaisuus
šiialaisuus
Ibadilaisuus
suufilaisuus
Ahmadiyya
Kulttuuri ja yhteiskunta
islamilainen arkkitehtuuri
islamilainen filosofia
islamilainen kalenteri
islamilainen taide
islamilainen tiede
islamilaiset pyhäpäivät
islam ja naiset
islam ja politiikka
islamin suhtautuminen muihin uskontoihin
jihad
moskeija
luettelo muslimienemmistöisistä valtioista
Muuta aiheeseen littyvää
Allah
islamin historia
islamin kritiikki
islamofobia
Historiallis-kriittinen islamin tutkimus
islam Suomessa
Šarian historia
Fiqh (arab. فقه‎ 'ymmärrys') on islamilaisen šaria-lain tulkintaa. Se koostuu lain asiantuntijoiden päätöksistä muslimien elämään vaikuttavista asioista. Fiqh tarkoittaa myös tapaa, jolla islamilaista lakia johdetaan ensisijaisista lähteistä, kuten koraanista ja sunnasta, sekä toissijaisista lähteistä.
Islamilaisessa perinteessä šariaa pidetään varsinaisena jumalallisena lakina ja fiqh on sen tulkintaa. Fiqhin piiriin kuuluu muun muassa uskonnollista elämää, sopimusoikeutta, rikosoikeutta ja perheoikeutta käsittelevät lait. Usul al-fiqh (suom. "fiqhin perusteet") sisältää laintulkinnan menetelmät ja lähteen, josta laki on johdettu: nass (kirjalliset lähteet), aql (päättely) tai ijma (uskovien konsensus). Siinä myös määritellään onko lain antama ohje pakollinen, suositeltava, sallittu, vältettävä vai kielletty.
Islamilaisten lakikoulukuntien välillä vallitsee yleinen yksimielisyys fiqhin pereusteiden pääperiaatteista, mutta eroja esiintyy tiettyjen tekstilähteiden ja menetelmien hyväksyttävyydestä. 1700-luvun islamilaiset uudistusliikkeet korostivat tekstilähteiden merkitystä ja hylkäsivät konsensuksen lainjohtoperiaatteena, koska katsoivat sen olleen lain vähäisen kehittymisen syynä.
Suurin osa islamilaisista maista on ottanut käyttöön sekulaarit perustuslait, ja fiqhiä sovelletaan yleensä enää vain perheoikeudellisissa kysymyksissä.
Kuopas

| Kuopion opiskelija-asunnot Oy (Kuopas) |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Opiskelijan osoite Kuopiossa
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Toimitusjohtaja:  Aku Taira
Kotipaikka:  Kuopio
Toimiala:  opiskelija-asuminen
Omistaja:  Kuopion kaupunki
Kotisivu:  Kuopas.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuopaksen toimisto, Torikatu 15
Kuopion opiskelija-asunnot Oy (Kuopas) on Kuopion kaupungin omistama yritys, joka rakennuttaa ja ylläpitää opiskelija-asuntoja Kuopiossa. Yhtiön tarkoituksena ei ole kerätä voittoa, vaan tuloja hankitaan sen verran että kustannukset saadaan katettua.
Kuopaksen kohteissa asuu noin 3 500 opiskelijaa. Korkea-asteen opiskelijat opiskelevat joko Itä-Suomen yliopistossa tai Savonia-ammattikorkeakoulussa. Pääsääntöisesti asuntoja tarjotaan Kuopiossa toimivien peruskoulun jälkeisten oppilaitosten opiskelijoille. 
Opiskelija-asuntoihin on jatkuva haku, mutta kaikki elo-syyskuussa vapautuvat asunnot on tarjolla vain opiskelunsa aloittaville hakijoille. Pisimpään jonottanut saa tarjouksen, mutta asunnon saamista voi nopeuttaa myös sosiaalisin tai terveydellisin perustein.
Hallinto

Asukas voi vaikuttaa joko ylioppilas- tai opiskelijakuntien tai asukastoiminnan (mm. asukastoimikunnat) kautta. Kaksi asukkaiden edustajaa istuu myös Kuopaksen hallituksessa.
Kohteet

Kuopaksen kohteet ovat jakautuneet melko tasaisesti eri puolille kaupunkia. Suurin opiskelija-asuntokeskittymä löytyy Neulamäestä.
Uusia kohteita on viime vuosina rakennettu muun muassa Niiralaan. Jatkossa yhtiö keskittyy peruskorjauksiin, poikkeuksena Tekesin, ARAn ja Sitran rahoittama nollaenergiakerrostalo-pilottihanke, jonka pitäisi valmistua 2010 loppuun mennessä.päivitettävä Puusepänkadulle rakentuva kerrostalo toimii Kuopion kesän 2010 asuntomessujen aikana oheiskohteena rakentamisen ammattilaisille. Solujen kysyntä on vähentynyt, joten remonttien yhteydessä niitä on muutettu muun muassa yksiöiksi.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Keskusta: Minari (Minna Canthin katu 27)  Puuseppä (Suokatu 14)  Satama (Satamakatu 24 ja 26)  Torikatu (Torikatu 15-17)    Niirala: Fillari (Pyöräkatu 9)  Iso-Fillari (Pyöräkatu 11)  Kolmas Pyörä (Pyöräkatu 7)  Turontalo (Niiralankatu 23)    Haapaniemi: Haapa (Lehtoniemenkatu 7)  Hermanni (Haapaniementie 11)  Iso-Hermanni (Hermannin aukio 1)  Pikku-Hermanni (Haapaniementie 24) |  Särkiniemi: Rimpi (Rimpitie 1)  Särkelä (Särkiniementie 18)  Särki (Särkiniementie 30)    Männistö, Itkonniemi, Saarijärvi: Ampujanpolku (Ampujanpolku 4)  Desipeli (Honkaharjunkatu 2)  Itko (Itkonniemenkatu 10)  Tellervo (Tellervonkatu 7)    Puijonlaakso: Ahkio (Ahkiotie 8)  Pankkola (Kuntokuja 2)  Samoilija (Samoilijantie 6)  Taivaanpankko (Taivaanpankontie 15) |  Neulamäki: Neula (Metsurintie 4)  Neulanen (Petkelkuja 1)  Pikkuneula (Petkelkuja 3)  Rintaneula (Neulamäentie 3)  Rosoneula (Rosokuja 3) |  Särkilahti, Rauhalahti: Hauki (Hauenkoukku 8)  Katiska (Katiskaniementie 6)    Levänen: Mylly (Myllärintie 57)  Mylläri (Myllärintie 32)    Petonen: Maunola (Huuhkajankuja 5)  Pyörö (Litmasenkaari 1) |
Aravalaina- ja korkoavustusepäselvyys

Kuopaksen taloussotku-epäily tuli julkisuuteen vuonna 2006 muun muassa kiinteistöpäällikön aikaisemmin keväällä ja talouspäällikön kesällä suorittamien irtisanoutumisten myötä. Nousseen kohun johdosta Kuopakselle tehtiin erityistilintarkastus vuosien 2001–2005 aikaisista mahdollisista taloudellisista epäselvyyksistä. Selvityksissä paljastui talousepäselvyyksiä vuosilta 2002–2005 liittyen Kuopaksen Kiinteistö Oy Turontalon perustamiseen ja rakentamiseen sekä Minna Canthin katu 27:n osakekauppoihin.
Prosessin edetessä vedoten Kuopaksen aikaisemmin toimittamiin vääriin tietoihin Valtion asuntorahasto ARA peri takaisin 4,1 miljoonan euron aravalainan ja yli 100 000 euroa korkoavustuksia. Ara ja Kuopaksen hallitus jättivät myös asiaan liittyen tutkimuspyynnön Kuopaksen entisen toimitusjohtajan Erkki Karvosen toimista nimikkeillä avustuspetos ja luottamusaseman väärinkäyttö. Jutun käsittely käräjäoikeudessa alkoi 12. tammikuuta 2010.
29. maaliskuuta 2010 käräjäoikeus antoi päätöksensä. Kuopaksen entinen toimitusjohtaja Erkki Karvonen sai yhden vuoden ja kuuden kuukauden ehdollisen vankeustuomion. Tuomio tuli kahdesta törkeästä avustuspetoksesta sekä luottamusaseman väärinkäytöstä.
Aiheesta muualla

Yrityksen nettisivut
Kolmas Pyörä Pyöräkadulla. Etualalla Mustinlampi.
Anágeia

| Anágeia Ανάγεια |
| --- | --- |
 Anágeia
 Koordinaatit: 35°4′40″N, 33°14′38″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Nikosia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Väkiluku (2011):  1 514
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.anayia.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Anágeia (kreik. Ανάγεια) eli Anágyia (Ανάγυια) on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 1 514 (2011).
Anágeian kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 15 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Kylän nimen selitetään tarkoittavan ”Ylempää tietä” eli vuoristotietä Nikosiaan. Kylän nimi esiintyy kirjoitettuna kahdessa muodossa, mutta kumpikin lausutaan samalla tavalla.
Aiheesta muualla

Κοινοτικό Συμβούλιο Ανάγυιας. Kylän verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi)
Nikosian alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Ágios Dométios · Aglantziá · Dáli · Égkomi · Géri · Kythréa · Lakatámeia · Latsiá · Mórfou · Nikosia (Lefkosía) · Stróvolos · Tséri
Yhdyskunnat (koinótita):  Agía Eiríni · Agiá Kepír · Agía Marína Skylloúras · Agía Marína Xyliátou · Agía Varvára · Ágios Vasíleios · Ágioi Iliófotoi · Ágioi Trimithiás · Ágios Epifánios Oreinís · Ágios Geórgios Kafkállou · Ágios Geórgios Soléas · Ágios Ioánnis Maloúntas · Ágios Ioánnis Tillyrías · Ágios Nikólaos Léfkas · Ágios Sozómenos · Ágios Theódoros Soléas · Ágios Theódoros Tillyrías · Agrokipiá · Akáki · Alámpra · Alévga · Alithinoú · Álona · Ammadiés · Ampelikoú · Anágeia · Analióntas · Angolémi · Anthoúpoli · Aplíki · Aredioú · Argáki · Askás · Astromerítis · Avlóna · Béïkioï · Déneia · Dýo Potamoí · Eliá · Epichó · Episkopeió · Ergátes · Evrýchou · Éxo Metóchi · Farmakás · Fikárdou · Flásou · Fterikoúdi · Fylliá · Galáta · Galiní · Gerakiés · Gerólakkos · Goúrri · Kakopetriá · Kaliána · Kaló Chorió Léfkas · Kaló Chorío Mórfou · Kaló Chorió Oreinís · Kalopanagiótis · Kalyvákia · Kampí · Kampiá · Kámpos · Kanlí · Kannávia · Kapédes · Karavostási · Katalióntas · Káto Defterá · Káto Koutrafás · Káto Moní · Káto Pýrgos · Katokopiá · Katýdata · Kaziverá · Kióneli · Klírou · Kókkina · Kokkinotrimithiá · Korákou · Kotsiátis · Kouroú Monastíri · Kyrá · Lagouderá · Lazaniás · Léfka · Linoú · Livádia · Louroukína · Loutrós · Lýmpia · Lythrodóntas · Maloúnta · Mámmari · Mansoúra · Mántres · Margó · Markí · Másari · Mathiátis · Méniko · Mia Miliá · Mitseró · Móra · Mosfíli · Moutoullás · Mylikoúri · Néo Chorió · Nikitári · Nikítas · Nísou · Oíkos · Oroúnta · Ortákioi · Pachýammos · Palaichóri Mórfou · Palaichóri Oreinís · Palaíkythro · Palaiométocho · Páno Defterá · Páno Koutrafás · Páno Pýrgos · Páno Zódeia · Pedoulás · Pentágeia · Péra · Péra Chorió · Peristeróna · Peristeronári · Pétra · Pétra tou Digení · Pigénia · Platanistása · Politikó · Polýstypos · Potámi · Potamiá · Prasteió · Psimolófou · Pyróï · Saránti · Selládi tou Áppi · Siá · Sinaóros · Skouriótissa · Skylloúra · Spília · Syrianochóri · Temvriá · Tráchonas · Trachóni · Tsakístra · Týmvou · Varíseia · Vóni · Vroḯsia · Vyzakiá · Xeróvounos · Xyliátos · Zódeia
Arttu Virtanen

| Arttu Virtanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. kesäkuuta 1984 (ikä 40) Turku
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  89 kg
Seura
Seura:  TuTo
Sarja:  Mestis
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–2010
Aik. seurat:  TPS (SML)
Arttu Virtanen (s. 22. kesäkuuta 1984 Turku) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä.
Virtanen on TPS:n oma kasvatti, joka pääsi kaudella 2003–2004 hakemaan pelipaikkaa Turun Palloseuran riveistä. Hän teki saman vuoden pudotuspeleissä kymmenessä ottelussa neljä pistettä. Virtanen on pelannut SM-liigassa 121 ottelua ja 18 pudotuspeliottelua sekä Mestiksessä 118 ottelua ja 24 pudotuspeliottelua. Lisäksi hän on edustanut Suomea nuorten maajoukkueessa kolmen ottelun verran.  Virtanen pelasi TPS:n paidassa myös kausina 2004–2006. Sopimus Virtasella oli TPS:n kanssa vuoteen 2008 asti.
Virtanen kärsi urallaan loukkaantumisista suhteellisen paljon ja kausi 2006–2007 jäi kokonaan väliin selkävamman takia. Seuraavalla kaudella Virtanen paranteli selkävammaansa joulun yli. Tammikuussa 2008 Virtanen vuokrattiin TuTo:on, jossa hän pelasi loppukauden. Kausi päättyi Mestiksen mestaruuteen, ja Virtanen teki TuTon kanssa kahden vuoden jatkosopimuksen
Virtanen lopetti aktiiviuransa 2010 keväällä.
Virtanen kuului vuonna 2010 sadan kovatuloisimman alle 30-vuotiaan suomalaisen joukkoon.
Saavutukset

Sm pronssia (TPS B-jun 2001–2002)
Sm hopeaa (TPS edustus 2003–2004)
Sm hopeaa (TPS A-jun 2004–2005)
Mestiksen mestaruus (TuTo 2007–2008)
Aiheesta muualla

Virtasen eurohockey-profiili
http://eliteprospects.com/player.php?player=7604
https://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/arttu-virtanen-taas-tpsn-ratkaisija/4108746#gs.1qma5c
https://www.jatkoaika.com/Haastattelu/puhtaat-taklaukset-ovat-j%C3%A4%C3%A4kiekon-suola/85284
Automaattivaihteisto

Aisinin automaattivaihteisto aukileikattuna.
Automaattivaihteistolla tarkoitetaan ajoneuvoissa olevaa vaihteistojärjestelmää, jossa kuljettajan ei tarvitse itse vaihtaa vaihdetta, vaan automaattivaihteisto tekee sen hänen puolestaan. Autojen ensimmäiset automaattivaihteistot esitteli Oldsmobile vuoden 1940 malleissaan. Hydra-Matic-nimellä kutsuttu vaihteisto oli ensimmäinen massatuotannossa valmistettu täysautomaattinen vaihteisto. Automaattivaihteiston voiteluöljynä käytettiin muun muassa valaanöljyä.
Pohjois-Amerikassa valtaosa autoista myydään automaattivaihteisina. Myös muualla maailmassa manuaalivaihteistojen suosio on laskussa.
Automaattivaihteita on saatavilla myös joihinkin sähköpolkupyöriin.
Tekniikka

Perinteisessä automaattivaihteistossa moottorin tuottama voima välitetään momentinmuuntimen pumppupyörältä nesteen välityksellä turbiinipyörälle, mistä voima siirtyy eteenpäin hammaspyörävaihteistolle.
Automaattivaihteiston ohjaukseen on jatkuvasti lisätty elektroniikkaa. Uudet vaihteistot muun muassa oppivat kuljettajan ajotavasta ja tekevät vaihteiden vaihtoja automaattisesti keräämänsä tiedon perusteella. Alemman hintaluokan autoissa viisivaihteiset automaatit ovat hyvää vauhtia syrjäyttämässä perinteiset nelivaihteiset mallit. Kuusi- ja seitsemänvaihteiset hallitsevat yläluokkaa. Ensimmäisen kuusivaihteisen automaatin tarjosi BMW vuonna 2001 esitellyssä 7-sarjassa. Muutamaa vuotta myöhemmin Mercedes-Benzin S-sarjassa nähtiin seitsemänvaihteinen automaatti. Lexus ja BMW ottivat myöhemmin käyttöön kahdeksanvaihteisen vaihteiston. Vaihteistovalmistaja ZF kehitti yhdeksänportaisen automaattivaihteiston, joka tuli ensimmäisenä käyttöön Jeep Cherokeessa ja Land Rover Evoquessa vuonna 2013. B-segmentissä eli ”pikkuautoluokassa” ensimmäinen kuusivaihteinen automaatti esiteltiin Opel Corsassa loppuvuodesta 2014.
Perinteisesti automaattivaihteisto kulutti enemmän polttoainetta paljon kiihdytyksiä ja hidastuksia sisältävässä ajossa verrattuna manuaalivaihteistoon, öljyvälitteisen momentinmuuntimen luistamisen takia. Matka-ajossa eroa ei juurikaan ole, etenkään tasaisella nopeudella ajettaessa, kiinteäksi lukittuvalla turbiinilla varustetuissa autoissa. Poikkeus on CVT-automaattivaihteisto, jonka kulutus on manuaalivaihteiston tasoa. Rakenteellisesti automaattivaihteisto on yleensä manuaalivaihteistoa painavampi. Perinteisesti se on myös ollut kalliimpi valmistaa.
Myös kaksoiskytkinvaihteistossa vaihtaminen tapahtuu automaattisesti. Teknisesti vaihteisto on kuitenkin perinteisestä automaattivaihteistosta poiketen toteutettu useamman rinnakkaisen vaihdelaatikon ja niin sanotun kaksoiskytkimen avulla. Tunnetuin kaksoiskytkinvaihteisto on Volkswagen-konsernin käyttämä DSG. Koska tässä vaihteistossa seuraava vaihde on aina valmiiksi kytkettynä toisella vaihteiston akselilla päällä, ei vaihtamisessa ole vaihtamisviivettä, eikä veto katkea vaihtamisen aikana. Uusi vaihde kytketään samanaikaisesti, kun toinen vaihteiston puoli irrotetaan. Kaksoiskytkinvaihteistossa ei käytetä momentinmuunninta, vaan voima välittyy nimensä mukaisesti suoraan moottorista vaihteistoon. Tämän vuoksi polttoaineenkulutus on uusimmilla vaihteistoilla jopa pienempi kuin manuaalivaihteistolla. Näistä eduista huolimatta eräät autovalmistajat ovat hylänneet kaksoiskytkinvaihteistot, ja ovat panostaneet perinteisen automaattivaihteiston paranteluun.
Automaattivaihteiston vaihteet

Autonvalmistajat käyttävät yleisesti automaattivaihteiston vaihteenvalitsimessa seuraavia merkintöjä:
P (Park) – pysäköintivaihde, jolloin vaihteisto on lukittuna
R (Reverse) – peruutusvaihde
N (Neutral) – vapaavaihde
D (Drive) – ajovaihde, jolloin vaihtaminen tapahtuu automaattisesti
Näiden lisäksi vaihdevalitsimessa tavataan muunmuassa seuraavia toimintoja:
O (Overdrive) – ylivaihde, mahdollistaa matalamman moottorin kierrosalueen suuremmilla nopeuksilla ajaessa
1,2 (Pakkovaihteet) vaihteisto käyttää vain valittua vaihdetta.
S (Sport) – käyttää maksimaalisen tehon saamiseksi moottorin koko kierrosalueen hyväksi
M +- (Manual) – käsivalintatila
Off – suurimman vaihteen kytkeminen pois käytöstä (O/D)
W (winter) auto lähtee paikaltaan 2-vaihteella, tällä pyritään vähentämään sutimista.
Kaikissa vaihteistoissa ei välttämättä ole jokaista toimintoa. Niin sanotut pakkovaihteet ja ylivaihde (O) ovat uusissa automalleissa harvinaisia, luistonesto on myös tehnyt talvitoiminnosta tarpeettoman.
Volkswagen Golf VII:n keskikonsoliin sijoitettu vaihteenvalitsin.
Aplastinen anemia

Aplastinen anemia on luuydinkato. Se on anemia, jolle on ominaista luuydinsolujen ja veren kaikkien solumuotojen puuttuminen tai huomattava niukkuus, sairaus, jossa luuydin ei tuota riittävästi uusia verisoluja.
Sana ”aplastinen” tarkoittaa, että luuydin kärsii vajaatuotannosta, joka aiheuttaa sen, ettei se toimi kunnolla. Anemia taas on tila, jossa punaisia verisoluja on normaalia vähemmän, siis vähemmän kuin elimistön normaali toiminta edellyttää. Yleensä anemia tarkoittaa punasolujen vähäistä määrää, mutta aplastisessa anemiassa potilaalla on liian vähän kaikkia kolmea solulajia: punasoluja, valkosoluja ja verihiutaleita.
Syyt

Yksi tunnettu syy on autoimmuunihäiriö, jossa valkosolut tuhoavat luuydintä.
Monissa tapauksissa etiologiaa on mahdotonta määritellä, mutta aplastinen anemia liitetään toisinaan altistumiselle sellaisille kuin bentseeni, säteily tai eräät lääkkeet, kuten kloramfenikoli, karbamatsepiini, fenytoiini, kiniini ja fenyylibutatsoni. Monet lääkkeet yhdistetään aplasiaan lähinnä tapausselostusten perusteella, mutta yhteyden todennäköisyys on hyvin pieni. Esimerkiksi kloramfenikolihoidon jälkeen on ilmennyt aplasiaa vähemmän kuin 1 tapaus 40 000 hoitojaksoa kohti, ja karbamatsepiinin yhteydessä aplasia on vieläkin harvinaisempi.
Aplastista anemiaa esiintyy noin kahdella prosentilla potilaista, joilla on akuutti virusperäinen hepatiitti.
Nobel-palkittu radioaktiivisen säteilyn tutkija Marie Curie kuoli säteilyn aiheuttamaan aplastiseen anemiaan.
Oireet

Anemia, johon liittyy yleinen huono olo, kalpeus ja muita anemiaan liittyviä oireita
Trombosytopenia (verihiutaleiden vähyys), joka aiheuttaa taipumusta verenvuotoon ja mustelmiin
Leukopenia (valkosolujen vähyys), josta on seurauksena infektioriskin lisääntyminen
Diagnoosi

Diagnoosi voidaan tehdä vain tutkimalla luuydin. Ennen siihen ryhtymistä potilaalle on yleensä tehty muita verikokeita, joista saadaan viitteitä taudista: tutkitaan esimerkiksi täydellinen verenkuva, munuaisten toiminta ja elektrolyytit, maksan ensyymit, kilpirauhasen toiminta, B12-vitamiinin ja foolihapon määrä.
Hoito

Aplastisen anemian hoitoon kuuluu immuunijärjestelmän toiminnan tuhoaminen, joka saadaan aikaan päivittäisellä lääkeannoksella, tai vakavammissa tapauksissa luuydinsiirrolla, joka on mahdollinen hoito, mutta toimenpiteeseen liittyy riskejä. Siirretty luuydin korvaa puuttuvat luuydinsolut uusilla soluilla, jotka on saatu sopivalta luovuttajalta. Kantasolut muodostavat uudelleen kaikkia kolmea solutyyppiä, ja potilas saa uuden immuunijärjestelmän, punasolut ja verihiutaleet. Siirron epäonnistumisen riskin lisäksi on myös riski, että uudet valkosolut voivat tuhota elimistöä ja aiheuttaa käänteishyljinnän.
Aplastisen anemia lääkehoitoon kuuluu usein lyhyt hoitojakso antitymosyyttiglobuliinilla tai antilymfosyyttiglobuliinilla ja muutaman kuukauden hoito syklosporiinilla immuunijärjestelmän mukauttamiseksi. Vähäinen kemoterapia sellaisilla aineilla kuin syklofosfamidi ja vinkristiini voivat myös tehota. Vasta-aineterapia, kuten ATG, kohdistuu T-soluihin, joiden arvellaan tuhoavan luuydintä. Steroideilla ei yleensä ole vaikutusta.
Aiemmin, ennen edellä mainittujen hoitojen käyttöön ottoa, potilaat, joiden leukosyyttien määrä oli vähäinen, joutuivat usein steriiliin tilaan infektioriskin vähentämiseksi, kuten julkisuutta saaneessa Ted DeVitan tapauksessa.
Ennuste

Hoitamattomana aplastinen anemia johtaa nopeasti kuolemaan, yleensä puolessa vuodessa. Jos tauti diagnosoidaan oikein ja hoito päästään aloittamaan nopeasti, selviytymismahdollisuus viidestä kymmeneen vuoteen paranee, ja monet potilaat elävät paljon pitempäänkin.
Lievissä tapauksissa tauti voi joskus parantua itsestään. Aiemmin hallintaan saadun taudin uusiutuminen on kuitenkin paljon tavallisempaa.
Sisaruksilta saatu sopiva luuydinsiirre on osoittautunut hyväksi nuorilla, muuten terveillä potilailla, ja heidän pitkäaikainen selviytymisprosenttinsa on 80–90 prosenttia. Onnistuneimpia luuydinsiirtotapauksia voidaan pitää käytännössä parantuneina, vaikka seuranta on kuitenkin välttämätön.
Iäkkäämmistä, jotka yleensä eivät kestä luuydinsiirtoa, ja niistä, joille ei löydy sopivaa siirrettä, on elossa viiden vuoden seurannan jälkeen 75 prosenttia.