stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Trampolino Giuseppe dal Ben
W 95 > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Virallisen mäkiennätyksen 107,5 metriä on hypännyt Adam Małysz normaalimäen maailmanmestaruuskilpailussa 2003. Epävirallisen mäkiennätyksen 109,5 metriä on hypännyt Christoph Bieler yhdistetyn maailmanmestaruuskilpailujen harjoituksissa 2013.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.2.1990 |  Ivo Pertile | 92,5 m | Maailmancup |  |
| 16.2.1990 |  Andrej Vervejkin | 92,5 m | Maailmancup |  |
| 16.2.1991 |  Heinz Kuttin | 95,0 m | MM-kilpailut 1991 |  |
| 14.12.1993 |  Jens Weißflog | 96,0 m | Maailmancup | HS98-mäen mäkiennätys |
| 3.2.1995 |  Risto Jussilainen | 99,0 m |  |  |
| 23.12.2000 |  Manuel Fettner | 101,0 m | Alpen Cup | HS98-mäen pisin hyppy |
| 9.1.2002 |  Daito Takahashi | 102,5 m | Yhdistetyn maailmancup |  |
| 24.2.2003 |  Wilhelm Denifl | 103,0 m | MM-kilpailut 2003 |  |
| 27.2.2003 |  Veli-Matti Lindström | 101,5 m | MM-kilpailut 2003 |  |
| 27.2.2003 |  Tami Kiuru | 102,5 m | MM-kilpailut 2003 |  |
| 27.2.2003 |  Arttu Lappi | 102,5 m | MM-kilpailut 2003 |  |
| 27.2.2003 |  Matti Hautamäki | 102,5 m | MM-kilpailut 2003 |  |
| 27.2.2003 |  Adam Małysz | 105,0 m | MM-kilpailut 2003 |  |
| 28.2.2003 |  Tommy Ingebrigtsen | 105,0 m | MM-kilpailut 2003 |  |
| 28.2.2003 |  Adam Małysz | 107,5 m | MM-kilpailut 2003 | HS105-mäen mäkiennätys |
| 12.1.2007 |  Christoph Bieler | 108,0 m | Yhdistetyn maailmancup |  |
| 21.2.2013 |  Christoph Bieler | 109,5 m | MM-kilpailut 2013 | HS106-mäen pisin hyppy |
| 30.12.2018 |  Giovanni Bresadola | 110,0 m |  | Kaatunut |
W 95 > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 108,0 metriä on hypännyt Sarah Hendrickson.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.12.2011 |  Evelyn Insam | 99,5 m | Italian mestaruuskilpailut 2011 |  |
| 29.12.2011 |  Evelyn Insam | 101,5 m | Italian mestaruuskilpailut 2011 |   |
| 13.1.2012 |  Line Jahr | 101,5 m | Maailmancup |  |
| 13.1.2012 |  Sarah Hendrickson | 104,0 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Anette Sagen | 107,0 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Lara Thomae | 62,5 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Anastasiya Gladysheva | 70,5 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Jenny Synnøve Hagemoen | 75,0 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Ramona Straub | 88,5 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Julia Kykkänen | 89,0 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Line Jahr | 93,0 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Julia Clair | 96,5 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Maja Vtič | 96,5 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Jessica Jerome | 96,5 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Melanie Faißt | 98,5 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Katja Požun | 100,0 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Daniela Iraschko | 107,0 m | Maailmancup |  |
| 14.1.2012 |  Sarah Hendrickson | 107,5 m | Maailmancup |  |
| 15.1.2012 |  Sarah Hendrickson | 108,0 m | Maailmancup | HS106-mäen mäkiennätys |
W 95 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 109,5 metriä on hypännyt Mario Innauer.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.10.2003 |  Roland Müller | 104,5 m | FIS Race | HS105-mäen kesämäkiennätys |
| 17.9.2005 |  Mario Innauer | 108,0 m | FIS Cup |  |
| 18.9.2005 |  Mario Innauer | 109,5 m | FIS Cup | HS106-mäen kesämäkiennätys |
W 95 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 101,5 metriä on hypännyt Lara Malsiner.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.8.2008 |  Nadine Kostner | 66,0 m | Italian kesämestaruuskilpailut 2008 |  |
| 20.8.2008 |  Barbara Stuffer | 90,0 m | Italian kesämestaruuskilpailut 2008 |  |
| 20.8.2008 |  Evelyn Insam | 90,0 m | Italian kesämestaruuskilpailut 2008 |  |
| 20.8.2008 |  Lisa Demetz | 95,0 m | Italian kesämestaruuskilpailut 2008 |  |
| 20.8.2008 |  Elena Runggaldier | 95,5 m | Italian kesämestaruuskilpailut 2008 |  |
| 20.8.2008 |  Lisa Demetz | 99,0 m | Italian kesämestaruuskilpailut 2008 | HS106-mäen kesämäkiennätys |
| 23.9.2017 |  Lara Malsiner | 99,0 m | Alpen Cup |  |
| 23.9.2017 |  Océane Paillard | 101,0 m | Alpen Cup |  |
| 24.9.2017 |  Lara Malsiner | 101,5 m | Alpen Cup |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trampolino Giuseppe dal Ben Wikimedia Commonsissa
Tulipäähippiäinen

| Tulipäähippiäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hippiäiset Regulidae
Suku::  Regulus
Laji::  ignicapilla
Kaksiosainen nimi
 Regulus ignicapilla  (Temminck, 1820) 

Katso myös
   Tulipäähippiäinen Wikispeciesissä   Tulipäähippiäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tulipäähippiäinen.
Tulipäähippiäinen (Regulus ignicapilla) on hippiäisten heimoon kuuluva pieni varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on 9–10 cm ja paino 5–7 g. Ulkonäöltään ja kooltaan muistuttaa hippiäistä. Eroina ovat selkeä valkoinen silmäkulmajuova ja musta silmäjuova sekä kaulan ruskehtava laikku. Koiraan päälaki on kirkkaan oranssi, naaraan tavallisesti keltainen. Äänet ja laulu muistuttavat jonkin verran hippiäistä. Kesäinen nuori lintu on hailakan vihertävä, ja siltä puuttuvat pään kirkkaat kuviot.
Lajista tunnetaan 4 alalajia: itäinen ignicapillus ja läntinen balearicus, sekä Kanariansaarilla ja Madeiralla esiintyvät alalajit. Madeiran alalaji on erotettu omaksi lajikseen madeiranhippiäiseksi (Regulus madeirensis)
Vanhoilla tulipäähippiäisillä on täydellinen sulkasato kesällä. Syksyiset nuoret linnut ovat puvultaan kuluneempia kuin vanhat.
Esiintyminen

Keski- ja Etelä Eurooppa, Pohjois-Afrikka sekä Atlantin isot saaret. Euroopassa pesii 3–5 miljoonaa paria. Suomessa laji on tavattu 25 kertaa enimmäkseen touko-kesäkuussa. Ensihavainto tehtiin 19.12.1968–6.1.1969 Lemlandin Lågskärillä, jossa tavattiin koiras. Laji on muuttolintu pohjoisimmissa osissa esiintymisaluetta, ja se muuttaa Välimerenmaihin.
Ensimmäinen Suomessa pesivä lintu nähtiin kesällä 2017. Vielä ei tiedetä pesiikö löydetty koiraslintu lajikumppanin vai tavallisen hippiäisnaaraan kanssa.
Elinympäristö

Pesii etupäässä lehti- ja sekametsissä, myös havumetsissä. Muuttoaikoina tavataan moninaisemmissa paikoissa.
Lisääntyminen

Pesä sijaitsee puussa. Munia on 7–9, haudonta-aika 2 viikkoa ja pesäpoikasaika lähes 3 viikkoa.
Ravinto

Hyönteissyöjä, joka syö myös hämähäkkieläimiä.
Aiheesta muualla

Tulipäähippiäinen Lintukuva-verkkopalvelussa
Tulipäähippiäisen munia.
Vitrimont

| Vitrimont |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 Vitrimont
 Koordinaatit: 48°36′05″N, 6°26′25″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Meurthe-et-Moselle
Arrondissementti:  Lunéville
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,9 km²
Väkiluku (2019):  395 
 – Väestötiheys:  33 as./km²
Kunnan numero:  54588
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vitrimont on kunta Koillis-Ranskassa Meurthe-et-Mosellen departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin kuusi kilometriä Lunévillen kaupungista länteen.
Léomontin muistomerkki
Vitrimontissa sijaitsevalla 377 metriä korkealla Léomontin kukkulalla käytiin ensimmäisen maailmansodan alussa rajuja taisteluja. Taisteluissa yksistään yhtenä yönä 25.–26. elokuuta 1914 kukkula vaihtoi omistajaa kahdeksan kertaa. Tappiot olivat huomattavia, mutta saksalaisjoukot eivät päässeet läpi Nancyyn tässä taistelussa, eikä myöhemminkään koko sodan aikana. Léomontin taistelu on Ranskan ensimmäinen voitto vuosina 1914–1918. Vuonna 1922 taistelulle pystytettiin muistomerkki, jonka veisti kuvanveistäjä Gaston Broquet. Saksalaiset tuhosivat sen vuonna 1940, ja se veistettiin uudelleen vuonna 1950.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vitrimont Wikimedia Commonsissa
Vladimir Solovjov

Vladimir Solovjov -nimisiä henkilöitä ovat:
Vladimir Solovjov (1853–1900), venäläinen filosofi, runoilija ja mystikko
Vladimir Solovjov (s. 1946), neuvostoliittolainen kosmonautti
Vladimir Solovjov (s. 1963), venäläinen televisio- ja radiojuontaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vladimir Solovjov”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Viktor Kantele

Viktor Mikko Mikael Kantele (s. 11. tammikuuta 1997 Kotka) on suomalainen aitajuoksija. Hän edustaa Porvoon Akillesta ja hänen valmentajanaan toimii Lars Fagerholm.
Kalevan kisoista Kantele on saavuttanut hopeaa 110 metrin aitajuoksusta vuonna 2018 ja pronssia vuonna 2017. Sisäratojen SM-kilpailuissa Kantele voitti pronssia 60 metrin aidoissa vuosina 2018 ja 2020. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on ollut mukana voittamassa kultaa 4 x 100 metrin viestijuoksusta vuosina 2016, 2017 ja 2021.
Kantele eteni 110 metrin aitajuoksussa välieriin Eskilstunan alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015. Hänet hylättiin saman matkan alkueräjuoksussa Bydgoszczin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017.
Ennätyksikseen Kantele on juossut 60 metrillä 6,95 (hallissa), 100 metrillä 10,86, 200 metrillä 22,54, 400 metrillä 50,15 (hallissa), 60 metrin aidoissa 7,98 ja 110 metrin aidoissa 14,16.
Vitorino Nemésio

| Vitorino Nemésio |
| --- | --- |
 Vitorino Nemésion muistopatsas Praia da Vitóriassa Azoreilla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1901 Praia da Vitória, Terceira, Azorit, Portugali
Kuollut: 1978 (76–77 vuotta) Lissabon, Portugali
Kansalaisuus:  Portugali
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: portugali
Tuotannon kieli: portugali
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Vitorino Nemésio (1901 Praia da Vitória, Terceira, Azorit, Portugali – 1978 Lissabon, Portugali) oli portugalilainen kirjailija, toimittaja ja professori. Hän perusti 1937 kulttuurijulkaisun Revista de Portugal ja työskenteli 1975–1976 O Dian päätoimittajana. Hän julkaisi proosaa, runoja, matkakirjoja ja esseitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vitorino Nemésio Wikimedia Commonsissa
Vasa (rakennustekniikka)

Saari-Sorsuan lähellä olevan Kapelon erämaatalon tallin olkisen välikaton vasa.
Vasa eli vuoliainen on palkki, joka kannattelee katto-, lattia- tai välipohjarakenteita. Vasat tulevat pitkittäisten kannatinpalkkien päälle poikittain. Vuoliainen on vanhahtava termi, nykyisin puhutaan vasoista ja vasoituksesta, muita termejä ovat esimerkiksi kattokannatin tai välipohjapalkki.
Hirsirakentamisessa vuoliaisella saatetaan tarkoittaa erityisesti kuorittua, luonnonpyöreää puupalkkia.
Perinnerakentaminen

Perinteisessä puurakentamisessa kattorakenteet on tyypillisesti toteutettu rakennuksen rungon suuntaisella, keskellä runkoa kulkevalla ja harjan muodostavalla kurkihirrellä, johon rakennuksen runkoon nähden poikkisuuntaiset vuoliaiset tukeutuvat.
Vuoliaisten mitoitus määräytyi jännevälin, keskinäisen jaon ja kuormituksen perusteella. Käytännössä vuoliaisten määrä riippui käytettävänä olevasta puutavarasta: mitä kapeammat vuoliaiset, sitä tiheämmässä ne olivat. Välipohjan vuoliaiset olivat tyypillisesti parruja, yläpohjan vuoliaiset pienempää puutavaraa.
Vuoliaiset toimivat myös mahdollisen sisäkaton kiinnitysalustoina.
Valaistuminen

Valaistuminen on korkeimman tietoisuudentilan ja täydellisen, materiasta vapauttavan ymmärryksen saavuttamista. Eri perinteissä, kuten länsimaisessa filosofiassa, buddhalaisuudessa tai hindulaisuudessa valaistumisella tarkoitetaan jonkin verran eri asioita, ja ne määrittelevät valaistumisen omien käsitteistöjensä sanoin.
Valaistuminen filosofisena käsitteenä

'Valaistuminen' on länsimaisena filosofisena käsitteenä ihmisen korkein tiedon tai viisauden taso.
Valaistuminen buddhalaisuudessa

Buddhalaisuuden keskiössä on Buddha, valaistunut eli kirjaimellisesti "herännyt". Valaistuminen tarkoittaa oman valaistumispotentiaalin eli buddhaluonnon herättämistä ja tiedostamista. Buddhalaisuudessa valaistumisella on kontekstista riippuen monta eri tarkoitusta ja tasoa, sillä esimerkiksi Buddhan kokema täydellinen valaistuminen (anuttarā-samyak-saṃbodhi) on eri tasoinen valaistuminen kun zen-buddhalaisuudessa koettava satori.
Valaistuminen buddhalaisuudessa > Nirvana

Yleisesti buddhalaisuudessa valaistumisella tarkoitetaan nirvanaa, eli kolmen mielen myrkyn (takertuminen, viha ja tietämättömyys) lakkaamista. Sanskritinkielen sana nirvāṇa tarkoittaakin "sammuksiin puhaltamista" tai "lakkaamista".
Buddhan opetusten mukaan nirvana saavutetaan jaloa kahdeksanosaista tietä seuraamalla. Meditaatioharjoitukset ovat olennainen osa buddhalaista harjoitusta, sillä meditaatiosta syntynyt viisaus poistaa tietämättömyyden ja sen myötä vapauttaa takertumisesta uudelleensyntymiseen.
Valaistuminen hindulaisuudessa

Hindulainen termi valaistumiselle on mokša. Dualistinen hindulaisuus, kuten esimerkiksi valtaosa Vaishnava-traditioista, mieltää mokšan vapautettuna tilana jossa triputi (tietäjä, tiedetty ja tieto: yksilösielu, jumala ja jumalsuhde) säilyy ennallaan. Monistisessa Advaita Vedanta -koulukunnassa mokša tarkoittaa triputin eliminoivaa yksilösielun (atman) oivallusta luonteestaan kaiken sisältävänä maailmansieluna (brahman).
Valaistuminen jainalaisuudessa

Jainalaisuudessa mokša ja nirvana ovat sama asia. Tämän olotilan saavuttanut henkilö on Siddha, jumala.
Venjesdalsvatnet

| Venjesdalsvatnet |
| --- | --- |
 Venjesdalsvatnet-järvi Venjesdalen-laaksossa kesäkuussa 2013.
Valtiot:   Norja
Paikkakunta:  Rauma
Koordinaatit:  62°31′03″N, 7°48′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Venjeåa
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  527,5 m
 fiVenjesdalsvatnet 
Venjesdalsvatnet on Länsi-Norjassa, Rauman kunnassa, Vengedalen-laaksossa sijaitseva ylänköjärvi. Järven vesi laskee Venjeåa-jokea pitkin alempana sijaitsevaan suurempaan Glutra-uomaan ja edelleen Isfjorden-vuonoon.
Viktor Klima

| Viktor Klima |
| --- | --- |

Itävallan liittokansleri
 28. tammikuuta 1997-4. helmikuuta 2000  
Presidentti:  Thomas Klestil
Varakansleri:  Wolfgang Schüssel
Edeltäjä:  Franz Vranitzky
Seuraaja:  Wolfgang Schüssel
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1947 (ikä 77) Schwechat, Ala-Itävalta
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen puolue
 Nimikirjoitus
Viktor Klima (s. 4. kesäkuuta 1947) on itävaltalainen Sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi Itävallan liittokanslerina vuodesta 1997 eroonsa 4. helmikuuta 2000.
Schwechatissa syntynyt Viktor Klima on ollut kolmesti naimisissa.
Itävallan toisen tasavallan liittokanslerit (1945–)
Karl Renner (1945) | Leopold Figl (1945–1953) | Julius Raab (1953–1961) | Alfons Gorbach (1961–1964) | Josef Klaus (1964–1970) | Bruno Kreisky (1970–1983) | Fred Sinowatz (1983–1986) | Franz Vranitzky (1986–1997) | Viktor Klima (1997–2000) | Wolfgang Schüssel (2000–2007) | Alfred Gusenbauer (2007–2008) | Werner Faymann (2008–2016) | Christian Kern (2016–2017) | Sebastian Kurz (2017–2019) | Brigitte Bierlein (2019–2020) | Sebastian Kurz (2020–2021) | Alexander Schallenberg (2021) | Karl Nehammer (2021–)
Turun ylioppilaskyläsäätiö

43 metriä korkea asuintornitalo TYS Ikituuri on Turun ylioppilaskylän näkyvä maamerkki.
Itäinen ylioppilaskylä.
Turun ylioppilaskyläsäätiö (TYS) on turkulainen säätiö, jonka tehtävänä on rakentaa, perusparantaa ja ylläpitää opiskelija- ja nuorisoasuntoja peruskoulun jälkeisissä oppilaitoksissa opiskelevalle ja työssäkäyvälle nuorisolle. Suurin osa säätiön asuntokohteista sijaitsee Turun ylioppilaskylässä.
TYS:llä oli vuonna 2015 käytössä 4718 asuntopaikkaa. Säätiön asukkaista hieman yli puolet opiskelee Turun yliopistossa, Åbo Akademissa ja Turun ammattikorkeakoulussa opiskelee molemmissa noin kuudennes. Asuntojen keskivuokra vuonna 2015 oli 12,08 €/m²/kk. Säätiön tase on noin 158,8 miljoonaa euroa.
Lähteet ja kirjallisuutta

Terho, Henri: Oma koti opiskelijalle: Turun ylioppilaskyläsäätiö 1966-2006.  Turun ylioppilaskyläsäätiö, 2006.  ISBN 951-29-3178-8.
Lempinen, Petri: Opiskelijalle rakentamassa: Turun ylioppilaskylä haaveesta asuinalueeksi 1959−1980.  Opiskelijajärjestöjen tutkimussäätiö Otus, 2001.  ISBN 952-5282-10-4.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
TYS:n kotisivut
Vladimír Podzimek

| Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Mäkihyppy.MM-kilpailut  | Maa:   Tšekkoslovakia> Mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Engelberg 1984 | Joukkuemäki |  |
Vladimír Podzimek (12. toukokuuta 1965 Jilemnice, Tšekkoslovakia − 17. toukokuuta 1994) oli tšekkiläinen mäkihyppääjä, joka aktiiviurallaan edusti Tšekkoslovakiaa ja seuratasolla TJ Dukla LIbereciä.
Podzimek sijoittui Sarajevon olympialaisissa 1984 suurmäessä kahdeksanneksi ja normaalimäessä 39:nneksi. Samana vuonna Engelbergissä käydyssä erillisessä MM-joukkuemäessä hän kuului Tšekkoslovakian pronssijoukkueeseen. Hän saavutti Sapporon universiadeissa 1991 hopeaa sekä normaali- että suurmäessä.
Podzimek voitti Holmenkollenin kisojen suurmäen kilpailun maaliskuussa 1984. Toisen maailmancupin palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Lahden normaalimäessä helmikuussa 1987. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui parhaimmillaan 12:nneksi kaudella 1983−1984.
Podzimek teki itsemurhan 29-vuotiaana 1994.
Vasa övningsskola

| Vasa övningsskola  Vasa övningsskolas gymnasium |
| --- | --- |
Sijainti:  Kirkkopuistikko 11-13, 65100 Vaasa; Vasa övningsskolas gymnasium: Skolhusgatan 31, 65100 Vaasa
Koordinaatit:  peruskoulu: 63.09791°N, 21.60797°E lukio: 63.09444°N, 21.60852°E
Tyyppi:  ruotsinkielinen normaalikoulu (harjoittelukoulu) ja lukio
Perustettu:  1974 (1684 Vaasan triviaalikoulu)
Rehtori:  Bernt Klockars (ledande rektor); lukio: Elisabet Backlund-Kärjenmäki
Oppilaita:  noin 950 (peruskoulu ja lukio)
Vasa övningsskola
Vasa övningskola (VÖS) on Vaasan ruotsinkielinen normaalikoulu eli koulu, jossa opettajakokelaat suorittavat pääosan opettajaharjoittelustansa. VÖS:aan kuuluu peruskoulun ala- ja yläkoulu sekä lukio, jossa on myös Opetus- ja kulttuuriministeriön erityistä koulutustehtävää toteuttava englanninkielinen IB-linja. VÖS on Åbo Akademin alainen koulu, jonka opettajaopiskelijat opiskelevat ÅA:n Vaasan yksikössä, kasvatustieteellisessä tiedekunnassa.
Koulun edeltäjä oli Vaasan triviaalikoulu (Wasa Trivialskola), joka perustettiin Vanhaan Vaasaan 1684, vaikka opetus – ensin vain uskonnossa, latinassa ja kreikassa – oli aloitettu jo 1611. Koulu vaihtoi nimensä Wasa Gymnasiumiksi vuonna 1844. Vaasan palossa 1852 koulurakennuskin paloi, ja lukio muutti nykyiselle paikalleen Vaasan kirkon viereen. VÖS:n peruskoulu sijaitsee Kirkkopuistikolla.
Aiheesta muualla

Kotisivu
Vianna da Motta

| Vianna da Motta |
| --- | --- |
 Vianna da Motta noin vuonna 1905.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. huhtikuuta 1868 São Tomé São Tomé
Kuollut: 31. toukokuuta 1948 (80 vuotta) Lissabon, Portugali
Ammatti:  pianisti, säveltäjä, musiikinopettaja
Muusikko
Tyylilajit:  länsimainen taidemusiikki 
Soittimet:  piano 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
José Vianna da Motta (22. huhtikuuta 1868 São Tomé – 31. toukokuuta 1948 Lissabon) oli portugalilainen pianisti ja säveltäjä. Hän syntyi São Tomén saarella Afrikassa, mutta muutti jo lapsena perheensä mukana Lissaboniin, Portugaliin.
Opiskelu ja ura

Da Motta aloitti siellä nuorena konservatorion ja sai myös Joaquim de Azevedo Madeiralta pianotunteja. Lahjakkuutensa ansiosta hänelle myönnettiin stipendi jonka turvin hän lähti vuonna 1882 opiskelemaan Berliiniin Scharwenkan konservatorioon. Hän jatkoi myöhemmin opiskelua professori Karl Schäfferin johdolla, ja sai maineen hyvänä pianistina Berliinissä, jossa hän esiintyi usein Berliinin filharmonikoiden kanssa ja oli suosittu opettaja ja kapellimestari. Vuoden 1885 kesällä hän osallistui Franz Lisztin pitämälle kurssille joka vaikutti häneen suuresti. Kaksi vuotta sen jälkeen hän opiskeli Hans von Bülowin johdolla millä oli häneen musiikillisen vaikutuksen lisäksi filosofinen vaikutus ja kehitti häntä Beethoven tulkkina ja tutkijana. Hän piti Saksassa asuessaan useita konsertteja Euroopassa ja Amerikassa. Kun ensimmäinen maailmansota alkoi vuonna 1914 hän lähti sieltä professorin tehtäviin Geneven konservatorioon. Ennen häntä tehtävää oli hoitanut Lisztin toinen oppilas Bernhard Stavenhagen kuolemaansa asti. Hän asui Genevessä vuoteen 1917 jolloin palasi Lissaboniin, ja aloitti Lissabonin sinfoniaorkesterin kapellimestarina. Vuonna 1919 hänet nimitettiin Lissabonin konservatorion rehtoriksi.
Vianna da Motta sävelsi muun muassa A Pátria -sinfonian (1895). Hänen kunniakseen perustettiin vuonna 1956 Kansainvälinen Vianna da Motta -musiikkikilpailu.
Aiheesta muualla

Slonimsky, Nicolas & Kuhn, Laura & McIntire, Dennis: Vianna Da Motta, José Encyclopedia.com.   . Viitattu 30.7.2021. (englanniksi)
Vladimír Vůjtek (vanhempi)

Vladimír Vůjtek (s. 17. toukokuuta 1947 Klimkovice, Määri, Tšekkoslovakia) on entinen tšekkiläinen jääkiekkoilija ja nykyinen valmentaja. Hän pelasi HC Vitkovicen ja Dukla Jihlavan joukkueissa ja saavutti kahdeksan kertaa Tšekkoslovakian mestaruuden pelaajana. Hän on valmentanut seuraavia seurajoukkueita:
SK Karvina (1982–1985, 1987–1988)
HC Vitkovice (1985–1987, 1988–1994, 1996–2000, 2004–2007, 2016–2021)
PSG Zlín (1994–1996)
HC Ocelari Trinec (2000–2001)
Lokomotiv Jaroslavl (2001–2003, 2010 konsultoivana valmentajana)
AK Bars Kazan (2003–2004)
Moskovan Dynamo (2007–2009)
Toimiessaan Lokomotiv Jaroslavlin valmentajana joukkue voitti Venäjän mestaruuden vuosina 2002 ja 2003. Ammatiltaan Vladimír Vůjtek on insinööri. Hänen poikansa on samanniminen jääkiekkoilija Vladimír Vůjtek ja vävynsä entinen NHL-kiekkoilija Robert Petrovicky. Vujtekin tyttärenpoika Rayen Petrovicky pelaa TUTO Hockeyn Mestis-joukkueessa.
Vůjtek on toiminut vuoden 2011 syksystä vuoteen 2015 Slovakian maajoukkueen päävalmentajana. Vuoden 2012 maailmanmestaruuskilpailuissa hän valmensi Slovakian maajoukkueen hopealle. Tämän jälkeen hän siirtyi valmentamaan Tšekin jääkiekkomaajoukkuetta. Hän korvasi tehtävässä Vladimir Ruzickan, joka erosi valmentajan paikalta lahjussyytteiden takia.
Vitré (Ille-et-Vilaine)

| Vitré |
| --- | --- |
 Château de Vitré
 vaakuna
 Vitré
 Koordinaatit: 48°07′12″N, 1°12′36″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bretagne
Departementti:  Ille-et-Vilaine
Arrondissementti:  Fougères-Vitré
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  37,0 km²
Väkiluku (2013):  17 463
 – Väestötiheys:  471,6 as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vitré on kunta läntisessä Ranskassa Ille-et-Vilainen departementissa Bretagnen alueella.
Nähtävyyksiä

Kaupungin linna Château de Vitré on yksi Bretagnen näyttävimmistä ja se pääsi Ranska historiallisten monumenttien listalle jo vuonna 1872. Linna on rakennettu 1000-luvulla ja sitä on laajennettu aina 1600-luvulle saakka. Linnan isäntä Vitrén paroni Guy XV de Laval antautui ranskalaisille joukoille vuonna 1487 ilman taistelua. Bretagnen parlamentti kokoontui linnassa kolmasti vuosina 1564, 1582 ja 1583, jolloin rutto vaivasi parlamentin normaalia kokoontumispaikkaa Rennesiä. Nykyään linna toimii kaupungintalona ja –museona.
Kunnan alueella oleva toinen linna, 1400-luvulla rakennettu Château des Rochers-Sévigné, kuuluu myös Ranskan historiallisten monumenttien listalle. Linnassa asunut markiisitar Madame de Sévigné kirjoitti siellä kuuluisat kirjeensä 1600-luvulla, jotka ovat osaltaan muokanneet Ranskan kirjallisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vitré (Ille-et-Vilaine) Wikimedia Commonsissa
Château des Rochers-Sévigné