stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vain elämää (televisiosarja)
Kaudet

| Kausi | Jaksoja | Ensiesitys | Viimeinen esitys | Osallistujat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 | 5. lokakuuta  2012 | 23. marraskuuta  2012 |  Jari Sillanpää, Katri Helena, Cheek, Kaija Koo, Erin, Jonne Aaron, Neumann |
| 2 | 8 | 4. lokakuuta  2013 | 22. marraskuuta  2013 |  Anna Abreu, Laura Närhi, Maarit Hurmerinta, Ilkka Alanko, Jukka Poika, Juha Tapio, Pauli Hanhiniemi |
| 3 | 8 | 19. syyskuuta  2014 | 7. marraskuuta  2014 |  Vesa-Matti Loiri, Jenni Vartiainen, Paula Vesala, Paula Koivuniemi, Elastinen, Samuli Edelmann, Toni Wirtanen |
| 4 | 8 | 18. syyskuuta  2015 | 6. marraskuuta  2015 |  Antti Tuisku, Virve Rosti, Anssi Kela, Maija Vilkkumaa, VilleGalle, Sanni, Pave Maijanen |
| 5 | 9 | 16. syyskuuta  2016 | 11. marraskuuta  2016 |  Hector, Suvi Teräsniska, Chisu, Lauri Tähkä, Anna Puu, Mikael Gabriel, Mikko Kuustonen |
| 6 | 16 | 21. huhtikuuta  2017 | 10. kesäkuuta  2017 |  Nikke Ankara, Laura Voutilainen, Irina, Robin, Petra, Olli Lindholm, Samu Haber |
| 7 | 10 | 1. syyskuuta  2017 | 3. marraskuuta  2017 |  Toni Wirtanen, Jari Sillanpää, Jenni Vartiainen, Sanni, Kaija Koo, Cheek, Juha Tapio |
| 8 | 15 | 27. huhtikuuta  2018 | 15. kesäkuuta  2018 |  Danny, Arttu Wiskari, Terhi Kokkonen, Mira Luoti, Kasmir, Aki Tykki, Sani |
| 9 | 10 | 31. elokuuta  2018 | 2. marraskuuta 2018 |  Pepe Willberg, Pyhimys, Evelina, Tuure Kilpeläinen, Anne Mattila, Ellinoora, Lauri Ylönen |
| 10 | 14 | 30. elokuuta  2019 | 29. marraskuuta  2019 |  Antti Tuisku, Elastinen, Erin, Lauri Tähkä, Maija Vilkkumaa, Vesala, VilleGalle, Samu Haber |
| 11 | 13 | 2. lokakuuta  2020 | 18. joulukuuta  2020 |  Ressu Redford, Jannika B, Reino Nordin, Arja Koriseva, Stig, Vesku Jokinen, Mariska, Herra Ylppö |
| 12 | 13 | 24. syyskuuta 2021 | 17. joulukuuta  2021 |  Arttu Wiskari, Anna Abreu, Anssi Kela, Suvi Teräsniska, Jukka Poika, Tuure Kilpeläinen, Chisu, Pyhimys |
| 13 | 15 | 9. syyskuuta  2022 | 16. joulukuuta  2022 |  Erika Vikman, Mikko Alatalo, Yona, Redrama, Pete Parkkonen, Meiju Suvas, Jyrki 69, Tommi Läntinen |
| 14 | 15 | 8. syyskuuta  2023 | 15. joulukuuta  2023 |  Ellinoora, Anna Puu, Janna, Hätä-Miikka, Robin Packalen, Virve Rosti, A.W. Yrjänä, Jouni Hynynen |
| 15 | 16 | 6. syyskuuta  2024 | 2024 | Marko Hietala, Hanna Pakarinen, Ilta, Jussi Rainio, Roope Salminen, Eini, Costello  Hautamäki, Waldo, Katri Helena, Hector |
Yhtye

Artistien taustalla soittaa Leri Leskisen vetämä taustayhtye, jossa on Suomen eturivin studiomuusikoita.
Leri Leskinen - koskettimet, taustalaulu
Peter Engberg - sähkökitara
Aleksi Ahoniemi - puhaltimet, kitara
Mikko Mäkinen - koskettimet
Risto Niinikoski - rummut
Ako Kiiski - basso, taustalaulu
1. tuotantokausi

Ensimmäinen tuotantokausi kuvattiin toukokuussa 2012 ja sen esittäminen alkoi Nelosella 5. lokakuuta 2012. Kauden artisteina olivat Erin, Kaija Koo, Katri Helena, Jonne Aaron, Cheek, Neumann ja Jari Sillanpää, jotka asuivat kahdeksan päivän ajan Hirvensalmella sijaitsevassa Satulinnassa. Ensimmäisen tuotantokauden viimeinen osa esitettiin 23. marraskuuta 2012.
Ensimmäisen kauden jaksot uusittiin pikauusintana esitysviikon sunnuntaina. Kausi uusittiin myös kesällä 2013 ja 2014.
Ohjelma sai aikaan valtavan suosion. Ohjelman pohjalta julkaistiin Vain elämää ja Vain elämää jatkuu -kokoelmalevyt, joita on myyty yhteensä lähes 300 000 kappaletta. Artistit esittivät kappaleita myös kahdessa Barona Areenalla järjestetyssä konsertissa 28. ja 30. joulukuuta 2012. Ensimmäinen konserteista myytiin loppuun 30 minuutissa. Muutaman päivän kuluttua tiedotettiin toisesta konsertista.
Ensimmäinen tuotantokausi keräsi keskimäärin 719 000 katsojaa.
2. tuotantokausi

Toinen tuotantokausi kuvattiin 28. toukokuuta – 4. kesäkuuta 2013. Kauden artistit julkistettiin 28. toukokuuta 2013. Edellisen kauden tapaan Hirvensalmen Satulinnassa kuvatussa sarjassa nähtiin Anna Abreu, Laura Närhi, Maarit Hurmerinta, Ilkka Alanko, Jukka Poika, Pauli Hanhiniemi ja Juha Tapio. Toinen kausi alkoi Nelosella 4. lokakuuta 2013 ja päättyi 22. marraskuuta 2013.
Myös toisen tuotantokauden artistit nähtiin livekonsertissa. Tällä kertaa Hartwall Arenalla järjestettävä konsertti oli 28. joulukuuta 2013. Osa ohjelmassa esitetyistä kappaleista julkaistiin kokoelmalevyllä 15. marraskuuta 2013. Kokoelmaa myytiin kolmessa päivässä lähes nelinkertaisen platinalevyn verran (80 000 kappaletta). Kauden toinen kokoelma julkaistiin 29. marraskuuta 2013.
Toinen tuotantokausi keräsi keskimäärin 756 000 katsojaa.lähde?
3. tuotantokausi

Nelonen tiedotti 4. helmikuuta 2014 sarjan saavan kolmannen tuotantokauden, jonka esittäminen alkoi 19. syyskuuta 2014. Kolmas kausi kuvattiin edellisten kausien tapaan Hirvensalmen Satulinnassa 8. – 15. kesäkuuta 2014. Kuvausten alkaessa 8. kesäkuuta 2014 paljastettiin kauden artisteina olevan Jenni Vartiainen, Samuli Edelmann, Vesa-Matti Loiri, Paula Vesala, Toni Wirtanen, Paula Koivuniemi ja Elastinen. Kauden viimeinen jakso esitettiin 7. marraskuuta 2014.
Kaudella esitetyt kappaleet julkaistiin päivä- ja ilta-kokoelmilla 7. marraskuuta 2014. Kauden artistit esittävät kappaleita kahdessa konsertissa Hartwall Arenalla 27. ja 28. joulukuuta 2014.
Kolmas tuotantokausi keräsi keskimäärin 892 000 katsojaa, mikä on sarjan ennätys. Kauden avausjakso sai ohjelman kaikkien aikojen katsojaennätyksen.
4. tuotantokausi

Nelonen tiedotti 15. tammikuuta 2015 ohjelman saavan neljännen tuotantokauden. Kauden esittäminen alkoi 18. syyskuuta 2015. Kauden artistit Anssi Kela, VilleGalle, Antti Tuisku, Pave Maijanen, Sanni, Maija Vilkkumaa sekä Vicky Rosti paljastettiin 2. kesäkuuta 2015, jolloin myös kauden kuvaukset alkoivat Hirvensalmen Satulinnassa.
Ohjelmassa esitetyt kappaleet julkaistiin kahdella CD-kokoelmalla 30. lokakuuta 2015. Kauden artistit esittivät kappaleita myös Hartwall Arenalla 12. joulukuuta 2015 järjestetyssä konsertissa.
Neljäs tuotantokausi keräsi keskimäärin 656 000 katsojaa.
5. tuotantokausi

Nelonen paljasti 19. marraskuuta 2015 ohjelman saavan viidennen tuotantokauden. Kauden artistit Mikael Gabriel, Suvi Teräsniska, Anna Puu, Chisu, Hector, Lauri Tähkä ja Mikko Kuustonen julkistettiin 30. toukokuuta 2016. Kauden esittäminen alkoi Nelosella 16. syyskuuta 2016.
Ohjelmassa esitetyt kappaleet julkaistiin kahdella CD-kokoelmalla 14. lokakuuta 2016 ja 28. lokakuuta 2016. Kauden artistit esittivät kappaleita myös Hartwall Arenalla 30. joulukuuta 2016 järjestetyssä konsertissa.
Viides tuotantokausi keräsi keskimäärin 835 000 katsojaa.
6. tuotantokausi

Nelonen ilmoitti lokakuussa 2016, että Vain elämää jatkuu kuudennelle tuotantokaudelleen jo keväällä 2017. Espanjassa Mondan linnassa kuvatun kauden artistit olivat Nikke Ankara, Laura Voutilainen, Irina, Robin, Petra, Olli Lindholm sekä Samu Haber. Kausi esitettiin Nelosella huhti–kesäkuussa 2017.
Ohjelmassa esitetyt kappaleet julkaistiin kahdella CD-kokoelmalla 12. toukokuuta 2017 ja 2. kesäkuuta 2017. Kauden artistit esittivät kappaleita myös Hartwall Arenalla 19. elokuuta 2017 järjestetyssä konsertissa.
Aiemmista kausista poiketen artistien päiväkohtaiset jaksot oli jaettu tällä kaudella kahteen osaan ja ne esitettiin torstai- ja perjantai-iltaisin. Muutoksen myötä ohjelmassa esitettävät kappaleet näytettiin kokonaisina.
7. tuotantokausi

Vain elämää jatkui seitsemännelle tuotantokaudelleen syksyllä 2017. Jälleen Hirvensalmella Satulinnassa kuvattu kausi poikkesi edellisistä sen ollessa niin sanottu all stars -kausi, sillä kaikki kauden artistit olivat jo aiemmin olleet ohjelmassa mukana. Kauden artistit julkaistiin toukokuussa 2017 ja he olivat: Toni Wirtanen, Jari Sillanpää, Jenni Vartiainen, Sanni, Kaija Koo, Cheek ja Juha Tapio.
Kauden esittäminen alkoi 1. syyskuuta 2017 etkot-jaksolla, jossa muisteltiin aiempien kausien parhaita paloja. Varsinaisesti kausi alkoi 8. syyskuuta 2017. Tällä kaudella palattiin takaisin yhden jakson viikkorytmiin, mutta jaksot olivat kestoltaan kaksituntisia eli aiempaa pidempiä. Lisäksi artistipäivien jälkeen esitettiin duettopäivän sijaan encore-jakso, jossa artistit saivat esittää itselleen tärkeitä kappaleita. Sen jälkeen esitettiin vielä kymmenes jakso, joka oli kooste kaikista kauden aikana esitetyistä kappaleista.
Kauden aikana esitetyt kappaleet julkaistiin kahdella CD-kokoelmalla 6. lokakuuta 2018 ja 20. lokakuuta 2018. Kauden artistit esittivät kappaleita myös Hartwall Arenalla 29. joulukuuta 2017 järjestetyssä konsertissa.
8. tuotantokausi

Toinen Espanjassa, Mondan linnassa, kuvattu kausi esitettiin Nelosella keväällä 2018. Kauden artistit julkistettiin 31. tammikuuta 2018 ja he ovat Danny, Arttu Wiskari, Terhi Kokkonen, Kasmir, Mira Luoti, Aki Tykki ja Sani.
Tuotantoryhmä päätti poistaa Kokkosen ohjelmasta viidennen kuvauspäivän päätteeksi, eikä hän siten ole mukana kauden kolmena viimeisenä kuvauspäivänä. Nelosen vastaava tuottaja kertoi aloitteen tulleen laulajalta itseltään, mutta tuotantoyhtiö teki lopullisen päätöksen.
Kauden aikana esitetyt kappaleet julkaistiin kahdella CD-kokoelmalla 18. toukokuuta 2018 ja 8. kesäkuuta 2018.
9. tuotantokausi

Vain elämää sai jatkoa syksyllä 2018 yhdeksännen tuotantokauden muodossa. Kauden tähtiartisteina nähtiin Pepe Willberg, Pyhimys, Evelina, Tuure Kilpeläinen, Anne Mattila, Ellinoora sekä Lauri Ylönen. Kausi kuvattiin Hirvensalmen Satulinnassa.
10. tuotantokausi

Syksyllä 2019 esitettiin kymmenes tuotantokausi, jonka kuvaukset alkoivat Hirvensalmen Satulinnassa 4. kesäkuuta 2019. Toisin kuin aiempina vuosina, jolloin mukana on ollut seitsemän artistia, kymmenennellä kaudella artisteja oli kahdeksan. Kauden artisteja olivat Antti Tuisku, Elastinen, Erin, Lauri Tähkä, Maija Vilkkumaa, Vesala, VilleGalle ja Samu Haber. Kyseessä oli sarjan historian toinen niin kutsuttu All Stars -kausi, sillä kaikki osallistujat ovat olleet jo aiemmin mukana ohjelmassa.
11. tuotantokausi

Vain elämää jatkui syksyllä 2020 11. kauden jaksoilla. Kauden artistit olivat Arja Koriseva, Herra Ylppö, Jannika B, Mariska, Reino Nordin, Ressu Redford, Stig ja Vesku Jokinen. Kauden kuvaukset alkoivat Hirvensalmen Satulinnassa 28. heinäkuuta 2020 ja esittäminen 2. lokakuuta 2020.
12. tuotantokausi

Vain elämää jatkui syksyllä 2021 12. tuotantokaudelle. Kauden artistit olivat Tuure Kilpeläinen, Arttu Wiskari, Anna Abreu, Jukka Poika, Suvi Teräsniska, Pyhimys, Chisu ja Anssi Kela. Kauden kuvaukset alkoivat Hirvensalmen Satulinnassa 25. toukokuuta 2021 ja ensiesitys Nelosella 24. syyskuuta 2021.
13. tuotantokausi

Vain elämää -ohjelman 13. tuotantokausi esitettiin syksyllä 2022. Kaudella olivat mukana Erika Vikman, Mikko Alatalo, Yona, Redrama, Pete Parkkonen, Meiju Suvas, Jyrki 69 sekä Tommi Läntinen.
14. tuotantokausi

Vain elämää -ohjelman 14. tuotantokauden esittäminen alkoi syyskuussa 2023. Kauden artisteista puolet oli uusia ja puolet aiemmin ohjelmassa mukana olleita. Uusia artisteja olivat Hätä-Miikka, A.W. Yrjänä, Janna ja Jouni Hynynen. Aiemmin ohjelmassa mukana olleista kaudella olivat Robin Packalen, Virve Rosti, Ellinoora ja Anna Puu.
15. tuotantokausi

Vain elämää -ohjelman 15. tuotantokaudella nähdään Marko Hietala, Hanna Pakarinen, Ilta, Jussi Rainio, Roope Salminen, Eini, Costello Hautamäki ja Waldo. Kaudella saadaan nähdä uudistus, kun Katri Helena ja Hector pääsevät kunniavieraina vain nauttimaan esityksistä.
Vain elämää: Unohtumaton ilta

Vain elämää: Unohtumaton ilta oli keväällä 2022 esitetty erikoisohjelma, jossa kuudessa jaksossa oli vieraana aiemmin Vain elämää -ohjelmassa mukana olleita artisteja.
Palkinnot

20. tammikuuta 2013 järjestyssä Kultainen Venla -gaalassa Vain elämää palkittiin vuoden 2012 parhaana ”Viihde- ja musiikkiohjelmana”. Samassa gaalassa ohjelma oli ehdolla myös vuoden parhaaksi TV-ohjelmaksi, kategorian yleisöäänestyksen voitti Duudsonit tuli taloon -ohjelma.
Helmikuussa 2013 ohjelma palkittiin Iskelmä Gaalassa ”Pro Iskelmä” -palkinnolla. Palkinnon perusteluissa ohjelman sanottiin lisänneen iskelmä- ja kevyen musiikin arvostusta Suomessa.
17. tammikuuta 2014 järjestetyssä Kultainen Venla -gaalassa ohjelma voitti toistamiseen vuoden parhaan viihde- ja musiikkiohjelman palkinnon. Sarja oli ehdolla myös vuoden parhaaksi TV-ohjelmaksi, mutta hävisi sen yleisöäänestyksessä Taivaan tulet -draamasarjalle.
Toukokuussa 2021 sarjan ohjaajat Teija Paajamaa ja Arja Lehtikangas voittivat viihde- ja eventsohjaajan Kultaisen Venlan.
Ensimmäisen tuotantokauden tunnus. Kuvassa Cheek (vas.), Erin, Kaija Koo, Neumann, Jonne Aaron, Jari Sillanpää ja Katri Helena.
Toisen tuotantokauden tunnus. Kuvassa Pauli Hanhiniemi (vas.), Laura Närhi, Jukka Poika, Juha Tapio, Maarit Hurmerinta, Ilkka Alanko ja Anna Abreu.
Kolmannen tuotantokauden tunnus. Kuvassa Jenni Vartiainen (vas.), Toni Wirtanen, Elastinen, Samuli Edelmann, Vesa-Matti Loiri, Paula Koivuniemi ja Paula Vesala.
Neljännen tuotantokauden tunnus
Viidennen tuotantokauden tunnus
Kuudennen tuotantokauden tunnus
Seitsemännen tuotantokauden tunnus
Kahdeksannen tuotantokauden tunnus
Turun ruokakulttuuri

Turun ruokakulttuuri kuuluu Suomen läntiseen ruokatalousalueeseen, johon vaikutteet ovat historiansa aikana tulleet pitkälti Ruotsista, Saksasta ja Baltiasta. Saksaa ja yleensäkin hansakauppiaita on kiittäminen esimerkiksi makkarasta ja makkaranvalmistustaidosta. Idässä suurin vaikuttaja oli Pietari. Ruokatalousaluejako alkoi purkaantua 1950-luvulla, jolloin rakennemuutos sekoitti ruokaperinteet, kun maaseudulta siirryttiin taajamiin.
Ominaislaatuista Turun ruokakulttuurille on ollut Turun sijainti rannikolla, johon vaikutteet ovat tulleet Suomessa ensimmäisenä.
Turku on Suomen vanhin kaupunki, joten ruokakulttuurin kehittymisellä on pitkä historia. Dominikaaniveljet, kiltalaitos, Turun linna, Suomen ensimmäinen hotelli, 1700-luvun kahvilakulttuuri, Ruissalon huvilakulttuuri ja sotavuosien jälkeinen aika ovat kaikki osia Turun ruokakulttuuria ja sen kehittymistä.
Ehkä kaikkein ominaisinta perinneruokaa Turussa on rusinamakkara, joskin kalaa eri muodoissaan on syöty runsaasti.
Turkulaiset ravintolat ovat saaneet kolme kertaa Suomen Gastronomisen Seuran Vuoden ravintola -tunnustuksen. Turusta on lähtöisin myös useita huippukokkeja. Monet ruokatapahtumat ovat olennainen osa Turun ruokakulttuuria.
Historiaa > 1200-luku ja keskiajan loppupuoli

Dominikaaniveljet perustivat Turkuun Pyhän Olavin luostarin vuonna 1249, jolloin oli ensimmäistä kertaa mahdollisuus saada ruokaa ja yösija ilman, että turvautuu yksityisen henkilön tai talon kestitykseen. Vuonna 1280 kuningas Mauno Ladonlukko antoi ns. Alsnön säännön, jolla oli huomattava merkitys majoitus- ja ravitsemustoimintaan. Majoittujan oli maksettava saamastaan ruuasta paikkakunnalla käypä hinta. Tavoitteena oli suojella talonpoikia mielivallalta. Tämän säännön seurauksena alkoi majatalojen perustaminen Ruotsin valtakunnassa. Säädös oli voimassa aina vuoteen 1955 saakka eli 676 vuotta.
1200- ja 1300-luvuilla alettiin Länsi-Euroopassa perustaa kiltoja, joiden kiltatuvissa oli tarjoilua ja mahdollisesti majoitustoimintaa. Aikakirjoissa ensimmäinen maininta Turussa sijainneesta Pyhän Nikolauksen killasta on vuodelta 1355. Paikka oli nykyisen Rettigin talon paikalla.
Historiaa > 1500-luku ja Turun linna

Juhana Herttuan aikaan Turun linna eli kukoistuskauttaan. Renessanssihovin juhlissa syötiin hyvin useita tunteja. Ruokalajeja saattoi olla tarjolla jopa 50 yhdellä aterialla. Ruokailijoita oli yhtenä päivänä satoja, joten raaka-aineita tarvittiin paljon. Latokartanot ja kuninkaankartanot tuottivat elintarvikkeita linnan tarpeisiin, niissä kokeiltiin myös uusia viljalajeja ja kasvatettiin uusia karjarotuja. Linnan palveluksessa oli useita metsästäjiä ja kalastajia, jotka huolehtivat riistan riittävyydestä.
Ravinto oli viljavaltaista. Ruisjauhoista leivottiin limppua ja herrainleipää linnan väelle ja näkkileipää renkiväelle. Myös puurot olivat jokapäiväistä ruokaa. Viikot jakautuivat kala- ja lihapäiviin, jotka saattoivat pitojen aikaan sekoittua. Kalasta tehtiin samoja herkkuja kuin nykyäänkin, pöydässä oli esimerkiksi lohta, siikaa, ahventa, silakkaa ja säynävää. Joskus Juhana Herttua saattoi tarjota vierailleen taikinakuoreen leivottua taimenta tai erilaisissa mausteliemissä haudutettua kalaa. Suolaa käytettiin reippaasti ja sitä tuli aina olla linnan pöydissä saatavilla. Isoja lintuja nähtiin usein illallispöydissä. Lintu saattoi olla nyljetty höyhenineen päivineen ja höyhenpuku oli voitu laittaa takaisin valmiin paistin päälle. Pasteijat olivat suosittuja uutuuksia.
Olutta kului linnassa Juhanan aikaan n. 700 000 litraa vuodessa. Tarvetta varten linnalla oli sekä mallastamo että panimo. Viinejä käytettiin yhtälailla runsaasti. Sekä olut että viini oli tapana tarjota lämmitettynä, tarjottavan juoman väkevyys oli sitä korkeampi mitä korkea-arvoisempi kyseisen juoman nauttija oli.
Historiaa > Pietari Brahen aika

Pietari Brahe toimi Suomen kenraalikuvernöörinä 1637-1640 ja toisen kerran 1648-1654 ja piti asuinpaikkanaan Turun linnaa. Brahe oli hyvän ruuan ystävä ja tunnettu kulinaristi. Hän kirjoitti matkoillaan reseptejä muistiin, jotka on julkaistu keittokirjana 1600-tals recept ur Greve Pers Kokbok. Brahen pöydässä oli tavallisia kotiviljelyksiltä saatavia raaka-aineita, mutta myös hedelmiä ja mausteita, kuten kanelia, muskotinkukkia, sahramia ja inkivääriä. Herkkusuu nautiskeli myös ravuista ja sienistä parsan kera.
Historiaa > Ensimmäinen hotelli ja ensimmäiset kahvilat

Seipelin taloa pidetään Suomen ensimmäisenä hotellina. Linnankadulla sijaitseva rakennus tunnetaan Turussa Casagrandentalona, aiemmin myös Ingmannin talona. Hotelli-nimitys vakiintui käyttöön vasta vuosikymmeniä myöhemmin, mutta taloa voidaan pitää hotellina siinä mielessä, kuin se nykyisin käsitetään. Johan Reinhold Seipel (1751-1819) toimi Seipelin talon omistajana ja häntä pidetään majoitus- ja ravintolatoiminnan ensimmäisenä merkittävänä nimenä Suomessa. Kaksikerroksisen talon yläkerroksessa oli pari pienempää huonetta ja juhlahuoneisto, sali oli kooltaan 25,5 x 8,2 metriä. Alemmassa kerroksessa oli ravintola, hotellihuoneita sekä viini- ja herkkutavaran kauppa. Juhlasali oli useita vuosikymmeniä suosittu juhlapaikka, jossa kävivät niin kuningas Kustaa IV Aadolf kuin keisari Aleksanteri I.
Ensimmäiset kahvilat eli kaffehusit avattiin 1700-luvun loppupuolella. Vuosisadan vaihteessa Turussa oli 4–5 kahvilaa. Kahvin kulutus kasvoi vauhdilla: vuonna 1750 Turkuun tuotiin 35 kiloa kahvia, kun vuonna 1780 määrä oli jo 22 000 kiloa.
Myös kouluruokailussa Turku oli edelläkävijä Suomessa. Ilmaisen kouluruoan tarjoaminen varattomille koululaisille 1833, ja vuodesta 1838 sitä saivat ostaa kaikki oppilaat yhden markan hintaan. Neljään kouluun perustetuista keittoloista alettiin kuljettaa hernekeittoa, puuroa tai lihakeittoa muihinkin kouluihin. Muualla Suomessa kouluruoasta alettiin keskustella laajemmin vasta 1900-luvun vaihteessa, ja lakisääteiseksi ilmainen kouluruoka tuli 1948.
Historiaa > 1800-luvun ravintoloita ja mamselleja

Turkuun perustettiin Seurahuone vuonna 1812 ja seuraavana vuonna sen emännöinnin otti haltuunsa Böckelmannin talossa ravintoloitsijana toimiva Kaisa Wahllund. Myös Seipelin kellari oli hänen johdettavanaan. Pääkaupunki muutettiin Helsinkiin, minkä seurauksena Turun ravintolaelämä koki pientä taantumaa. Myös Wahllund siirtyi Helsinkiin. Tuomiokirkkosillan kupeessa sijaitsee Pinella, joka on yksi Suomen pisimpään yhtäjaksoisesti toiminnassa olleita ravintoloita. Se avasi kahvilana vuonna 1848. Muita 1800-luvun merkittäviä turkulaisravintoloita ovat olleet esimerkiksi Samppalinna 1865 ja Hamburger Bierhalle 1894. Jälkimmäisen nimi muutettiin kolme vuotta myöhemmin Hamburger Börsiksi ja sitä johtamaan tuli tukholmalainen 28-vuotias Wallina Valtin. Valtin laajensi Börsin hotelliksi ja toimi johdossa vuoteen 1947 asti.
Historiaa > Ruissalon huvilakulttuuri ja Promenadi

Ruissalon muuttuminen turkulaisten porvarisperheiden kesänviettopaikaksi alkoi vuonna 1847. Ruissaloon rakennettiin useita huviloita ja niiden pihoille hienoja puutarhoja. Huviloilta palattiin kaupunkiin vasta elokuun lopulla käytännön syistä. Puutarhan sato piti saada hilloiksi, säilykkeiksi ja mehuiksi. Puutarhassa kasvatettiin esimerkiksi perunaa, retiisiä, porkkanaa, punajuurta, herneitä, papuja, salaattia, pinaattia, tilliä, persiljaa ja kuminaa. Marjapensaina oli viinimarjaa, ja karviaista, kasvamassa saattoi olla myös mansikkaa ja raparperia. Viili oli jälkiruoka, jota syötiin lähes päivittäin. Juhlissa tarjottiin esimerkiksi pinaattikeittoa ja oman maan perunoita ja salaatteja, lohta, lampaanlihaa sekä mustikkapiirakkaa. Rapuja syötiin loppukesästä rapukesteillä. Sotavuosien jälkeen puutarhat muuttuivat enemmän hyötypuutarhoiksi. Ruokakupongit olivat 1918 arkipäivää, joten huvilapuutarhoilla oli merkittävä hyöty kaupunkilaisperheiden ruokahuollossa.
Tavallinen kansa ei päässyt osalliseksi hienoista pitsihuviloista. Heidän käyttöönsä Ruissalosta oli varattu Promenadi eli Kansanpuiston alue. Sielläkin toki oli ravintoloita, joihin kaikilla ei ollut asiaa kalliiden hintojen takia. Promenadilla sijainneen ravintolan illallismenu 1880-luvulta: kylmä voileipäpöytä, kilpikonnakeitto, lohta hollandaisekastikkeella, kananpoikaa persiljavoissa, salaattia ja jälkiruoaksi ananas parfait nougat’lla. Juomiksi olutta, portteria, viiniä, likööriä, konjakkia.
Historiaa > Sotavuosista 2000-luvulle

Ravintolakulttuurin kehitystä leimasi kieltolaki ja sen jälkeen sotavuodet. Kaikki oli kortilla, kahvinkin säännöstely lopetettiin vasta vuonna 1954.
Turun seudun kuuluisuus on vuonna 1966 Naantalissa avattu pikkugrilli Hesburger, josta on vuosien saatossa kasvanut Suomen suurin pikaruokaketju. Vuonna 1975 Dennis Rafkinin avaama Pizzeria Dennis on vielä toiminnassa ja sekin on levinnyt Turun ulkopuolelle. Turkuun alkoi tulla monia etnisiä ravintoloita 1980-luvulla, joista ensimmäisiä olivat kebab-pizzeriat. Tämän hetken katukuvassa näkyvät kansalliset keittiöt, saatavilla on useiden maiden herkkuja. Lähiruuan ja etnisten keittiöiden lisäksi näkyvä trendi on kasvisruokapaikkojen lisääntyminen. Turun kasvisruokatarjontaa hallitsi pitkään Verso-yhdistyksen vuonna 1980 perustama kasvisravintola, joka toimi Linnankatu 3:ssa vuoteen 2003 asti. Sen kokki Pertti Lyyra siirtyi Betel-kirkon tiloihin vuonna 2004 perustettuun Kasvis-ravintolaan.
Turussa on syntynyt tai ainakin vaikuttanut useita julkkiskokkeja esimerkiksi Pekka Terävä, Kari Aihinen, Jyrki Sukula, Erik Mansikka ja Aki Wahlman.
Hyvä tapa tutustua Turun ruokapaikkoihin on Food Walk -kortti, jossa on mukana kymmenen ravintolaa ja kahvilaa, joista asiakas voi koota oman menunsa. Suosittuja ravintolakeskittymiä ovat esimerkiksi Kauppahalli ja Vähätorin laitama. Kauppahallissa voi tutustua yhtä lailla paikallisiin ruokiin kuin kansainvälisiin keittiöihinkin. Hyvän ruuan ystäville on  myös perinteisiä liha-, kala ja juustotiskejä sekä kahvilatoimintaa. Kauppatorilla on tarjolla hedelmien, vihannesten ja marjojen lisäksi suosittu torikahvila ja jäätelökioskeja.