stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uncyclopedia

Yleinen Uncyclopedian logo
Hikipedian nykyinen logo.
Hikipedian logo helmikuuhun 2014 saakka.
Uncyclopedia on Wikipediasta tehtynä parodiana alkanut wiki-hanke, jonka artikkelit satirisoivat kohteitaan, Wikipediaa, ajankohtaisia asioita tai muuta.
Uncyclopedian perusti Jonathan Huang, joka tunnetaan internetissä nimillä ”Chronarion” ja ”stillwaters” 5. tammikuuta 2005. Uncyclopedia ilmoittaa etusivulla olevansa ”sisältövapaa” (content-free) tietosanakirja siinä missä Wikipedia on ”vapaa” (free) tai ”vapaasisältöinen” (free-content) tietosanakirja. Suomenkielinen versio Hikipedia kuvailee itseään ”älyvapaaksi luulosanakirjaksi” ja ”vangituksi tietosanakirjaksi”. Uncyclopedian käyttäjiä kehotetaan kirjoittamaan hauskoja artikkeleita. Jotkin sivut ovat puhtaasti huumoria, eikä niiden aiheilla ole käytännössä mitään vastinetta todellisessa maailmassa.
Englanninkielinen Uncyclopedia perustettiin tammikuussa 2005. Tähän mennessä sinne on kirjoitettu lähes 32 000 artikkelia. Uncyclopedia on saatavilla tällä hetkellä 36 kielellä, muiden muassa englanniksi, ranskaksi, saksaksi, puolaksi, italiaksi, ruotsiksi, suomeksi, norjaksi, japaniksi, espanjaksi, katalaaniksi, kreikaksi, venäjäksi, hepreaksi, arabiaksi, viroksi ja latinaksi. Eri kielisten Uncyclopedioiden nimet ovat hyvinkin erilaisia, esimerkiksi suomenkielinen versio on nimeltään Hikipedia ja ruotsinkielinen versio Psyklopedin. Hikipedia perustettiin vuoden 2005 huhtikuussa. Hikipedian ei alun perin pitänyt olla Uncyclopedian suomenkielinen vastine. Vuoden 2011 lopussa Hikipediassa oli artikkeleita yli 7 000 ja sivuja yli 38 000. Toukokuussa 2020 Hikipediassa oli 8 070 artikkelia. Hikipedian etusivulla on käyty yli 4,6 miljoonaa kertaa.
Erikielisiä versioita

Arabia, ”بيضيبيديا” eli ”beidipedia” jossa  sana ”beid” tarkoittaa munaa.
Englanti, ”Uncyclopedia”, Epätietosanakirja. Väännetty sanasta ”encyclopedia”.
Espanja, ”Inciclopedia” negaatiolla ”in-” eli Epätietosanakirja
Esperanto, ”Neciklopedio”, muunnos sanasta enciklopedio, ’tietosanakirja’ (ne = ei).
Heprea,  ”איןציקלופדיה” (Eincyklopedia), אין luetaan ein eli ”ei ole”, siis ”Eicyklopedia”.
Hollanti, ”Oncyclopedia Neerlandica”, sisältää negaation (hol. "on-") ja vanhahtavan, puhekielisen ”Neerlandica” sanan, 'hollantilainen'.
Indonesia, Tololpedia (Indonesian kielessä kirjoitetaan: ”Tolololpedia”), Tolol tarkoittaa idiootti.
Italia, ”Nonciclopedia” sisältää negaation (”non-”) sanan ”enciclopedia”. Tarkoittaa Epätietosanakirja.
Kiina, ”偽基百科” ”wěijībǎikē”, sanaleikki Wikipedian kiinankielisestä nimestä ”維基百科” (wéijībǎikē), jossa alkuosa on ”wiki” foneettisesti ja loppuosa ”tietosanakirja”. Ensimmäisen merkin tilalle on vaihdettu ”valetta” tai ”väärää” tarkoittava merkki ”伪” (yks.) tai ”偽” (per).
Korea, ”백괴사전” Lyhyesti ”oudon tiedon sanakirja”.
Kreikka, ”Φρικηπαίδεια” eli kauhupedia.
Norja, ”Ikkepedia” eli Eipedia tai Epäpedia. Englanniksi Not-pedia.
Persia, ”نانشنامه” (Nanešnameh), sanaleikki sanasta ”دانشنامه” (danešnameh); ”نا” (nan) tarkoittaa tuntematonta.
Puola, ”Nonsensopedia” eli ”hölynpölypedia”.
Ranska, ”dÉsencyclopédie” eli epätietosanakirja.
Ruotsi, ”Psyklopedin”, sanaleikki sanoista ”psyko”, hullu, ja ”ensyklopedin”, tietosanakirja.
Suomi, ”Hikipedia”, väännös Wikipedian nimestä.
Tanska, ”Spademanns Leksikon” ei sisällä sanaa ”encyclopedia”. Spademanns Leksikon on parodia tanskalaisen sanakirjan ”Lademanns Leksikon” nimestä, ”spade” tarkoittaa lapiota.
Thai, ”ไร้สาระนุกรม” (rai sa:ra nukrom), eli eijärkeäpedia.
Turkki, ”Yansiklopedi” sannoista ”Yan” tarkoittaa kiero ja ”Ansiklopedi” eli tietosanakirja.
Ukraina, ”Інциклопедія” negaatiolla ”in-” sanaan ”encyclopedia”, tekee: epäsanakirja.
Venäjä, ”Абсурдопедия” (Absurdopedia) väännetty sanoista ”absurd” ja ”encyclopedia”.
Sisarhankkeet

| Uncyclopedian sisarhanke | Suomenkielinen (Hikipedian) versio | Vastaava Wikipedian hanke englanniksi ja suomeksi |
| --- | --- | --- |
| Unbooks | Hikikirjasto | Wikikirjasto / Wikibooks |
| Undictionary | Hiktionary | Wikisanakirja / Wiktionary |
| Uncycloversity | Hikiopisto | Wikiopisto / Wikiversity |
| Unquotable | Hikisitaatit | Wikisitaatit / Wikiquotes |
| Unnews | Hikinews | Wikiuutiset / Wikinews |
| Unsource | Hikiaineisto | Wikiaineisto / Wikisource |
| Ungames | Hikipelit | - |
| Uncyclomedia Commons | - | Wikimedia Commons |
UnTunes1: -
HowTo: -
UnPoetia: -
UnDebate: -
UnScripts: -
Why?: -
UnReviews: -

1 Yksi Uncyclopedian sisarhankkeista, UnTunes parodioi iTunesia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uncyclopedia Wikimedia Commonsissa
Hikipedia
Uncyclopedia (englanniksi)
Putous (14. tuotantokausi)

| Putous |
| --- | --- |
 

 
Alkuperämaa:   Suomi
Ikäraja:  
Esittäminen
Verkko:  MTV3
Ensimmäinen esitys:  5. helmikuuta 2022
Viimeinen esitys:  9. huhtikuuta 2022
Esitysten määrä:  10
Kaudet
 ← Edellinen 13. tuotantokausi Seuraava → 15. tuotantokausi
Putouksen 14. tuotantokausi esitettiin keväällä 2022. Kauden ensimmäinen jakso esitettiin MTV3-kanavalla 5. helmikuuta 2022.
Näyttelijöinä ohjelmassa jatkoivat Pilvi Hämäläinen, Maaria Nuoranne ja Mikko Töyssy. Kauden uudet näyttelijät olivat Aku Sipola, Jyri Ojansivu, Aapo Oranen ja Pihla Maalismaa. Juontajana jatkoi Christoffer Strandberg. Kauden finaalijaksossa kerrottiin, että Hämäläinen ei enää jatka ohjelmassa tämän kauden jälkeen. Hän teki päätöksensä jo ennen kauden aloitusta. Koronarajoitusten vuoksi kahteen ensimmäiseen jaksoon studioyleisöön otettiin ainoastaan näyttelijöiden läheiset.
Vuoden sketsihahmo -kilpailun voitti Mikko Töyssyn esittämä forssalainen viiniyrittäjä Kaisla Sose.
Tulikoe ja näytön paikka

| Jakso | Immuniteetin saaja | Tulikoe | Näytön paikassa | Näytön paikka -tehtävä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aapo Oranen | Putous-cup: Kenen pokka pitää? | Jyri Ojansivu | Syöttösanalaulu |
| 2. | Jyri Ojansivu | Kielletty kirjain | Aapo Oranen | Putouksen talviolympialaiset ft. Pihla Maalismaa |
| 3. | Aapo Oranen | Tunnetut hahmot Christofferin kotibileissä | Mikko Töyssy | Laulu eläinten puolesta: Koirat vs. kissat ft. Tommi Läntinen & Bess |
| 4. | Mikko Töyssy | Hahmot vaihtoon | Aku Sipola | Henkilö, joka ei tiedä kuka hän on, lehdistötilaisuudessa |
| 5. | Aku Sipola | Ongelmaiset henkilöt baaritiskillä | Pihla Maalismaa | Pikatreffit eri tunnetiloin ft. Mikko Parikka |
| 6. | Mikko Töyssy | Pikahahmot | Pilvi Hämäläinen | Viikkokatsauksen erikoisreportterina toimiminen |
| 7. | Aapo Oranen | Sanalinko | Maaria Nuoranne | Erilaisten asioiden ja henkilöiden imitointi |
| 8. | Pilvi Hämäläinen | Pantomiiminä laulaminen | Mikko Töyssy & Pihla Maalismaa | Repliikkilaput |
| 9. | Aku Sipola | Eläinten työnhaku liikennevalvojaksi tunnetiloissa | Christoffer Strandberg & Aku Sipola | Pikahahmot |
| 10. | Mikko Töyssy | Hylätyt hahmot | ei kukaan | ei ollut |
Sarjapudottaja

| Jakso | Voittajajoukkue | Punaisten sketsi | Keltaisten sketsi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Punainen | Rölli au pairina | The Real Housewives of Imatra |
| 2. | Keltainen | Röllin ensitreffit alttarilla | Squid Game of Games Suomi |
| 3. | Punainen | Emily on Poris ft. Köpi Kallio | Olen Julkkis... Päästäkää Minut Sisään! |
| 4. | Punainen | Emily on Poris | Vain terävää |
5.: Ei Sarjapudottajaa
| 6. | Keltainen | Varatut sinkut paljaana on the Beach Pori | Koti Pöntölle |
| 7. | Punainen | Vikings Halvalla | Kodittomat sketsihahmot ft. Riku Rantala |
| 8. | Punainen | Vikings Halvalla | Parempi soittaa Saulille |
| 9. | Punainen | Vikings Amorella | Kalmakallo - Viimeinen pyöveli |
| 10. | ei voittajaa | Vikings ravintola Harald | Deittailukone |
Punainen joukkue:
Aku Sipola
Maaria Nuoranne
Mikko Töyssy
Keltainen joukkue:
Aapo Oranen
Jyri Ojansivu
Pihla Maalismaa
Pilvi Hämäläinen
Vuoden Sketsihahmo -kilpailu

| Sketsihahmo | Hahmon kuvaus | Näyttelijä | Hokema(t) | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Heimo Herkkä | Merisäätä radiossa ennustava meteorologi | Jyri Ojansivu | Ei tartte huutaa kuulossani ei tod. näk. ole mitään vikaa / Missä? / Tässä? / Merisää! | 1. pudonnut 19. helmikuuta |
| Kape Virallinen | Startup-päällikkö | Pihla Maalismaa | Aina on pleksikeli | 2. pudonnut 26. helmikuuta |
| Die-Harri | Lieksasta kotoisin oleva 17-vuotias black metal -musiikin ystävä, jolla on Oidipus-kompleksi. | Pilvi Hämäläinen | Tuhoa, kaaosta, kärsimystä / Siks, siks, siks | 3. pudonnut 5. maaliskuuta |
| Alvari Perätorvi | Esiintyvä taiteilija ja humoristi Mikkelistä | Aapo Oranen | Keikka pois kuleksimasta / Risto poika / Se on juuri näin eikä viärinpäin / Nimittäin, sano nimismies kun kiharoitaan kampas | 4. pudonnut 12. maaliskuuta |
| Jamo63725a | Nettikirjoittelija | Pilvi Hämäläinen | Kato se linkki ja herää lammas / Lääh puuh tyllerö / sex bätäng ihana... | 5. pudonnut 26. maaliskuuta |
| Limu-Miska | Pränkkäilevä viidesluokkalainen Tuusulasta | Maaria Nuoranne | Limu-Miska hoitaa! / Arvaa mitä paitsi?/ Uijuma! | 3. sija 2. huhtikuuta |
| Hannu Gandhi | Henkisen hyvinvoinnin valmentaja Hailuodosta | Aku Sipola | Šalom / Ota vastaan | 2. sija 9. huhtikuuta |
| Kaisla Sose | Forssalainen (espanjalaisella s:llä) viiniyrittäjä | Mikko Töyssy | Alkaa Kaislalla ihan kastanjetit napsua! / Oi! / Matador! / Bamboleyo! | Voittaja 9. huhtikuuta |
a Hahmo pääsi mukaan Pikahahmo-kierrokselta.
Vuoden Sketsihahmo -kilpailu > Pikahahmot

| Sketsihahmo | Hahmon kuvaus | Näyttelijä | Hokema(t) | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jamo63725 | Nettikirjoittelija | Pilvi Hämäläinen | Kato se linkki ja herää lammas / Lääh puuh tyllerö / sex bätäng ihana.... | Jatkoi kilpailua 19. maaliskuuta |
| Purjo Steiner | Biodynaaminen olento ja kansan paimen eli opettaja | Pihla Maalismaa | Sydämen sivistystä ja väriliituja / Simpukat esiin tytöt | pudonnut 19. maaliskuuta |
| Fyllinki-Fedja | Eläintentäyttäjä | Jyri Ojansivu | Fyllinkiä, fyllinkiä | pudonnut 19. maaliskuuta |
| Paavi Westerberg | Stadilainen näytelmäkirjailija ja kirkonmies | Aapo Oranen | Himmeit tasoi ja herran rauhaa | pudonnut 19. maaliskuuta |
Katsojaluvut ja yllätystehtävät

| Jakso | Esityspäivä | Keskikatsojamäärä | Yllätystehtävä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5. helmikuuta 2022 | 938 000 | — |
| 2 | 12. helmikuuta 2022 | 584 000 | — |
| 3 | 19. helmikuuta 2022 | 653 000 | — |
| 4 | 26. helmikuuta 2022 | 603 000 | — |
| 5 | 5. maaliskuuta 2022 | 624 000 | Vankilatarkastus-sketsi vaakatasossa esitettynä eri tyylilajein |
| 6 | 12. maaliskuuta 2022 | 405 000 | — |
| 7 | 19. maaliskuuta 2022 | 477 000 | — |
| 8 | 26. maaliskuuta 2022 | 540 000 | — |
| 9 | 2. huhtikuuta 2022 | 547 000 | Aku Sipolan ja Christoffer Strandbergin pikahahmot heidän yllätysnäytönpaikassaan |
| 10 | 9. huhtikuuta 2022 | 658 000 | Sarjapudottajan vastajoukkueen sarjan tunnarin esittäminen oman joukkueen hahmoilla |
Isaac Chansa

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 23. maaliskuuta 1984 (ikä 40)
Syntymäpaikka:  Kitwe, Sambia
Pelipaikka: keskikenttä
Pituus: 170 cm
Lempinimi: Zife
Seura
Seura:  Helsingborgs IF
Pelinumero: 20
Junioriseurat
1990–1999:  Chambish FC
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2000–2003 2004–2007 2007– |  Power Dynamos  Orlando Pirates  Helsingborgs IF |   45 (3) |
Maajoukkue
|  | Sambia Sambia U-23 Sambia U-20 Sambia U-17 | 15 (?) 7 (?) 8 (?) 5 (?) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 7. lokakuuta 2009.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 7. lokakuuta 2009.
| Mitalit> Maa:   Sambia.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Sambia.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Sambia.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Maa:   Sambia> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Gabon-Päiväntasaajan Guinea 2012 | Jalkapallo |  |
Isaac Chansa (s. 23. maaliskuuta 1984, Kitwe, Sambia) on sambialainen jalkapalloilija. Hän pelaa tällä hetkellä Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa seuranaan Helsingborgs IF. Chansan aiemmat seurat ovat Chambish FC ja Power Dynamos FC Sambiassa sekä Orlando Pirates FC Etelä-Afrikassa.
Vuonna 2006 Chansa sai Etelä-Afrikassa kolmen kuukauden (12 kk ehdollisen) pelikiellon hyökättyään avustavan erotuomarin kimppuun ottelussa Orlando Pirates - Jomo Cosmos. Hän siirtyi Helsingborgiin 2007, jolloin seuraa valmensi nykyinen Suomen jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja Stuart Baxter. Baxter oli toiminut tätä ennen Etelä-Afrikan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana, jolloin Chansa pelasi Orlando Piratesin riveissä. Keväällä 2009 ilmoitettiin, että Chansa jättää Helsingborgs IF:n kauden päätyttyä.
Chansa on pelannut Sambian A-maajoukkueessa sekä eri ikäkausimaajoukkueissa.
Aiheesta muualla

Profiili Helsingborgs IF:n sivuilla
Sambian joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2010
1 Kakonje |
2 Kasonde |
3 D.Banda |
4 Musonda |
5 Himoonde |
6 Mbola |
7 J.Mulenga |
8 Chansa |
9 Mbesuma |
10 F.Katongo |
11 C.Katongo |
12 Chamanga |
13 Sunzu |
14 Chivuta |
15 Kampamba |
16 Mweene |
17 Kalaba |
18 Singuluma |
19 Nyrienda |
20 Njovu |
21 Mayuka |
22 J.Banda |
23 C.Mulenga |
Valmentaja Renard
Sambian joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2012
1 Kakonje |
2 Kasonde |
3 Lungu |
4 Musonda |
5 Himoonde |
6 Nkausu |
7 C.Mulenga |
8 Chansa |
9 Mbesuma |
10 F.Katongo |
11 C.Katongo |
12 Chamanga |
13 Sunzu |
14 Chivuta |
15 Kampamba |
16 Mweene |
17 Kalaba |
18 Kangwa |
19 Sinkala |
20 Mayuka |
21 Sakuwaha |
22 Titima |
23 N.Mulenga |
Valmentaja Renard
Tauriontatti

| Tauriontatti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Boletales
Heimo::  Boletaceae
Suku::  Loimutatit Suillellus
Laji::  luridus
Kaksiosainen nimi
 Suilellus luridus  Schaeff. 
Katso myös
   Tauriontatti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tauriontatti (Suillellus luridus, aik. Boletus luridus) on enimmäkseen Euroopassa esiintyvä tattilaji.
Ulkonäkö

Väriltään se on oliivimaisen ruskea tai kellanpunertava, ja muuttuu kosketettaessa siniseksi. Tauriontatin lakin väri vaihtelee paljon. Tauriontatin pillistö on nuorena keltainen, mutta punastuu lakin kasvaessa. Varmin veritatista erottava tuntomerkki on jalan verkkokuvio, joka veritatilta puuttuu. Yksi huomattavimpia tuntomerkkejä tauriontatilla on sen pillistön ja sen yläpuolisen lakin mallon väliin muodostuva sininen/sinertyvä linja. Se puuttuu muilta saman värimaailman tateilta, jotka ovat yleisempiä etelämmässä. Tatti suosii kalkkimaita, ja se on sisä-Suomessa harvinainen. Tauriontattia muistuttavia sieniä ovat veritatti ja piruntatti.
Levinneisyys

Tauriontatti on ominainen varsinkin Keski- ja Etelä-Euroopalle, Etelä-Ruotsille, Baltialle ja sen läheisille osille Venäjää, mutta sitä tavataan säännöllisesti myös lounaisessa Suomessa ja harvahkoja havaintoja on Euroopan ulkopuoleltakin kuten Kanadasta.
Uhanalaisuus

Tauriontatti on Suomessa silmälläpidettävä laji.
Käyttö > Ruokana

Tauriontatti on laadukas, herkullinen ruokasieni kypsennettynä, mutta se voi aiheuttaa vatsavaivoja raakana syötynä. Sinällään tauriontatti on myrkytön kuten tatit muutenkin, mutta alkoholin kanssa nautittuna se on vaarallinen, sillä se voi aiheuttaa antabusreaktion.
Käyttö > Lääkkeenä

Kypsennetty tauriontatti kelpaa hyvin paitsi ruoaksi myös antabuslääkkeen tapaan käytettäväksi. Alkoholia ei saa nauttia viikon sisällä syönnistä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Tauriontatti (Suillellus luridus)
Mushroom Expert: Boletus luridus (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Suillellus luridus:  Wikidata: Q752494  Wikispecies: Boletus luridus  BioLib: 60143  CoL: 7B4RP  EoL: 18506462  EPPO: BOLTLU  GBIF: 3355021  iNaturalist: 824777  IndexFungorum: 102402  IRMNG: 10379082  MycoBank: 102402  NatureServe: 2.1072333  NCBI: 121041  Observation.org: 803824  Open Tree of Life: 52651  SpeciesFungorum: 102402  Laji.fi: MX.73299 
Boletus luridus:  Wikidata: Q41597775  AusFungi: 60026315  CoL: MCQW  EoL: 189363  EPPO: BOLTLU  GBIF: 5954904  iNaturalist: 334720  IndexFungorum: 246945  IRMNG: 11043461  MycoBank: 246945  NBN: NHMSYS0001476004  Open Tree of Life: 52651  SpeciesFungorum: 246945
Milunka Savić

Milunka Savić, kuvattu vuosien 1914 ja 1918 välillä.
Milunka Savić, serbiaksi Милунка Савић, (28. kesäkuuta / 10. elokuuta 1888 Koprivinica – 5. lokakuuta 1973 Belgrad) oli serbialainen naissotilas, joka on saanut historiassa eniten naissotilaalle myönnettyjä kunniamerkkejä.
Savić oli vuonna 1912 täyttänyt 24 ja hän liittyi Serbian armeijaan. Maa kävi tuolloin Ensimmäistä Balkanin sotaa. Tapauksen syntyhistoriaa ei tiedetä, mutta epäillään, että Savić meni sotaan veljensä puolesta. Hän osallistui myös Toiseen Balkanin sotaan, missä haavoittui. Vasta sotasairaalassa selvisi hänen oikea sukupuolensa. Esimiehet puhuttelivat häntä ja totesivat, että naiselle olisi sopivampaa olla hoitajana eikä rintamalla, mutta Savić piti päänsä ja meni takaisin rintamalle. Hän taisteli myös ensimmäisessä maailmansodassa ja sai kunniamerkkejä useilta valtioilta. Hänet kotiutettiin vuonna 1919.
Sodan jälkeen Ranska tarjosi Savićille eläkettä ja asunnon, mutta hän päätti pysyä Serbiassa. Sotien välisenä aikana hän unohtui ihmisten mielistä ja eli tuntemattomuudessa. Toisen maailmansodan aikana hän ei osallistunut vastarintaan maataan miehittävää Saksaa vastaan. Hän joutui keskitysleirille mielipiteidensä vuoksi, mutta jäi eloon.
Savić adoptoi katulapsia ja hoiti heitä kuin omiaan. Hän sai valtiolta eläkkeen joka oli aivan liian pieni elämiseen. Asia tuli julkisuuteen ja ja kaupunki kustansi hänelle asunnon. Sotasankari kuoli köyhyydessä.
Ruotsalainen power metal -yhtye Sabaton on julkaissut Savićista kertovan kappaleen nimeltä "Lady Of The Dark".
Uusikaupunki

| Uusikaupunki Nystad |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Uusikaupunki ilmakuvassa. Etualalla Uudenkaupungin uusi kirkko, taustalla Ruokolanjärvi, josta vasemmalla autotehdas.
Sijainti:  60°48′00″N, 021°24′35″E
Maakunta:  Varsinais-Suomen maakunta
Seutukunta:  Vakka-Suomen seutukunta
Kuntanumero:  895
Hallinnollinen keskus:  Uudenkaupungin keskustaajama
Perustettu:  1617
Kuntaliitokset:  Uudenkaupungin mlk (1969) Pyhämaa (1974) Lokalahti (1981) Kalanti (1993)
Pinta-ala ilman merialueita:  551,53 km² 173:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  1 932,48 km² 48:nneksi suurin 2022 
– maa:  503,20 km²
– sisävesi:  48,33 km²
– meri:  1 380,95 km²
Väkiluku:  14 819 77:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  29,45 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  13,3 %
– 15–64-v.:  57,4 %
– yli 64-v.:  29,3 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  91,5 %
– ruotsinkielisiä:  0,4 %
– muut:  8,1 %
Kunnallisvero:  8,6 % 195:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Atso Vainio
Kaupunginvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • SDP   • Kok.   • Kesk.   • PS   • Vas.   • Muut:   12 10 10 6 2 3
uusikaupunki.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uusikaupunki (ruots. Nystad, alun perin Kalainen) on rannikkokaupunki Suomessa. Se kuuluu Varsinais-Suomen maakuntaan ja Vakka-Suomen seutukuntaan. Uusikaupunki on seutukuntansa pääkeskus. Kaupunki tunnetaan muun muassa autotehtaasta ja ruutukaavaan perustuvasta puutalokeskustasta.
Kuningas Kustaa II Aadolf perusti kaupungin vuonna 1617, joten Uusikaupunki on Suomen 12. vanhin kaupunki. Uudellakaupungilla on myös osansa Euroopan historiassa, sillä suuren Pohjan sodan rauha julistettiin siellä vuonna 1721. Kaupunki kukoisti erityisesti 1800-luvulla, jolloin elettiin laivanrakennuskautta.
Uudenkaupungin keskustan lisäksi kaupunkiin kuuluvat entiset kunnat Uudenkaupungin maalaiskunta, Kalanti, Lokalahti ja Pyhämaa. Naapurikunnat ovat Kustavi, Laitila, Pyhäranta, Taivassalo ja Vehmaa.
Maantiede

Uusikaupunki sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa, Vakka-Suomen seutukunnassa. Se on Pohjanlahden rannalla, 70 kilometriä Turusta luoteeseen.
Uudenkaupungin pinta-ala oli 2022-01-01 1. tammikuuta 2022 maanmittauslaitoksen mittausten mukaan 1 932,48 km², josta 503,20 km² on maata, 48,33 km² sisävesialueita ja loput 1 380,95 km² merivesialueita. Kaupungin korkein kohta on Kuuanvuori (48,6 m).
Kaupungin halki virtaa Sirppujoki, joka laskee kaupungin pohjoisosassa olevaan Uudenkaupungin makeavesialtaaseen. Allas rakennettiin vuonna 1965, kun Velhoveden ja Ruotsinveden lahdet padottiin merestä. Altaan pinta-ala on noin 40 km², ja kaupunki sekä osa Vakka-Suomesta saa talousvetensä siitä. Makeanveden altaan happamuus on aiheuttanut jonkun verran kalakuolemia sekä vesikasvien liikakasvua.
Vuonna 2011 Uudenkaupungin ulkosaaristoon perustettiin Selkämeren kansallispuisto. Suomen suurimmaksi merelliseksi kansallispuistoksi mainittu alue alkaa etelässä Kustavin saaristosta ja päättyy pohjoisessa Merikarvian saaristoon.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Uudenkaupungin keskusta on rakennettu 1800-luvulla niin sanotun ruutuasemakaavan mukaan ja se on maan parhaiten säilyneitä empire-tyylin puutalokorttelialueita. Kortteleita on jäljellä nykyään yhteensä 40 ja taloja 600 kappaletta. Tältä osin alueelle ovat leimallisia leveät kadut ja suuret korttelit palokujineen.
Vuonna 1649 tehdyssä asemakaavassa keskustassa oli 27 korttelia, joiden mukaan asuintalot piti rakentaa. Kaupunki oli rakennettu tiiviisti punamullalla maalatuista taloista, eikä tontteja pidetty mielellään autioina. Kaupunki laajeni myös kaupunginlahden pohjukan ympärille, jonne rakennettiin esikaupunkiasutusta. Viheralueita alettiin perustaa kaupunkiin vasta 1850-luvulla, jolloin kaupungin uusi asemakaava suunniteltiin.
Kaupungin autotehtaan yhteydessä toimii automuseo, jossa on maailman laajin Saab-kokoelma. Uudenkaupungin keskustassa sijaitsee Bonk-museo, jossa on kokoelma fiktiivisen Bonk Business -yhtiön tuotteita. Lisäksi kaupungissa on kulttuurihistoriallinen, tupakkatehtailija Fredrik Wahlbergin 1870-luvulla omistamassa talossa vuodesta 1968 toiminut museo Myllykadulla. Keskustan läheisyydessä sijaitsee Myllymäen puisto, jonne on sijoitettu erilaisia tuulimyllyjä.
Uudessakaupungissa sijaitsi Suomen ensimmäinen lasitehdas, joka tuhoutui puolet kaupunkia polttanessa tulipalossa vuonna 1685. Merkittävä rakennus kaupungin keskustassa on Frans Sjöströmin suunnittelema Wallila, joka sijaitsee mäen päällä lähellä merta. Paikka oli 1700-luvulla venäläisten vallittama, mutta nykyisin sitä käytetään esimerkiksi Crusell-viikon tapahtumissa. Kaupungissa toimi vuosina 1853–1900 Uudenkaupungin Tupakkatehdas Myllykadulla sijaitsevassa rakennuksessa vastapäätä Wahlbergin taloa.
Museoviraston mukaan kaupungin merkittävimpiä julkisia rakennuksia ovat Seikowin koulurakennus sekä Uudenkaupungin kirjastorakennus. Laivanvarustajan Samuel Seikowin lahjoitusvaroin vuonna 1865 rakennettu ”Seikowin vähänlasten koulu” oli ensimmäinen, kaikille lapsille avoin koulu Uudessakaupungissa. 1870-luvulla korttelin vastakkaiselle puolelle valmistunut Seikowin uusrenessanssityylinen koulu on Suomen vanhimpia koulurakennuksia. Kaupungin kirjaston arvellaan olevan maan vanhimpia toimivia kirjastorakennuksia vuodelta 1854. Kirjasto perustettiin vuonna 1861 ja siinä toimi myös yhteislyseo vuoteen 1957 asti.
Keskusta-alueen lisäksi kaupunkiin kuuluvat taajama-alueet kaupungista itään päin Kalanti, etelään Lokalahti ja pohjoiseen omalla saarella sijaitseva Pyhämaa.
Historia > Keskiajalta kaupungin perustamiseen

Puuastioiden valmistus oli alueen merkittävä elinkeino jo varhaiskeskiajalla, jolloin nykyisen Kalannin kirkonkylän alueella sijaitsi Männäisten merkittävä kauppapaikka. Kauppaa käytiin muiden Itämeren maiden kanssa ja vastineeksi saatiin suolaa. Kaupankäynnin laillistamiseksi paikalle perustettiin uusi kaupunki, Uusikaupunki. Kaupungin perusti Kuningas Kustaa II Aadolf 19. huhtikuuta 1617 Ruokolan, Mäyhölän ja Pietolan kylien alueelle, ja lähialueen talonpojat muuttivat tämän jälkeen kaupunkialueelle. Pian perustamisen jälkeen kaupunkiin valmistui ensimmäinen kirkko vuonna 1627. Kaupungin asemakaava luotiin 1600-luvun puolivälissä, ja kaupungin keskusta rakentuikin perinteisen ruutuasemakaavan pohjalle. Vuosina 1646–1681 Uusikaupunki oli Vasaborgin kreivikunnan pääkaupunki.