stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hyōgon prefektuuri

| Hyōgon prefektuuri 兵庫県 |
| --- | --- |
 Näkymä Kōben kaupunkiin
 Lippu:  Symboli
 Hyōgon prefektuurin sijainti Japanissa
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Kuntia:  41
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kōbe
 – kuvernööri:  Motohiko Saitō
Pinta-ala:  8 400,95 km² (12.)
Väkiluku (1.10.2012):  5 571 000 (7.)
 – väestötiheys:  663 as./km²
Symbolit:  
 – puu:  Kamferipuu
 – kukka:  Chrysanthemum japonense
 – lintu:  Idänkattohaikara
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  JP-28
 
Prefektuurin internetsivut
Hyōgon prefektuuri (jap. 兵庫県, Hyōgo-ken) on Honshūn saaren eteläosassa, Kansain seudulla sijaitseva Japanin prefektuuri. Nimi on aiemmin esiintynyt myös muodossa Hiogo.
Maantiede

Hyōgon prefektuuri lävistää Honshūn länsiosan yltäen Japaninmereltä aina Seton sisämerelle asti. 90 % prefektuurin asukkaista on sijoittunut asumaan kaupunkialueille Kōbeen, Hanshiniin ja Harimaan.
Hyōgon nykyisiä naapureita ovat Osaka, Kioto, Tottori ja Okayama.
Aluejako

Hyōgon prefektuuri jakautuu 29 kaupunkiin ja 12 muuhun kuntaan, jotka ovat kaikki maaseutukaupunkeja. Kunnat kuuluvat kahdeksaan piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä. Kōben kaupunki jakautuu suuralueisiin.
Aioi
Akashi
Akō
Amagasaki
Asago
Ashiya
Awaji
Himeji
Itami
Kakogawa
Kasai
Katō
Kawanishi
Kōbe (pääkaupunki)
Miki
Minami-Awaji
Nishinomiya
Nishiwaki
Ono
Sanda
Shisō
Sumoto
Takarazuka
Takasago
Tanba
Tanba-Sasayama
Tatsuno
Toyooka
Yabu
| Piirikunta | Kunta |
| --- | --- |
Akō: Kamigōri
Ibo: Taishi
Kako: Harima · Inami
Kanzaki: Fukusaki · Ichikawa · Kamikawa
Kawabe: Inagawa
Mikata: Kami · Shin’onsen
Sayō
Taka
Historia

Nykyinen prefektuuri muodostuu vanhoista Hariman, Tajiman ja Awajin provinsseista sekä osista Tanban ja Settsun provinsseja.
Prefektuurin eteläosassa sattui vuonna 1995 7,2 Richterin Hanshinin–Awajin maanjäristys, joka tappoi 6 433 ihmistä ja jätti satoja tuhansia kodittomiksi.
Talous

Hyōgon läheisyys Japanin entiseen pääkaupunkiin Osakaan on auttanut sitä kasvamaan nykyisiin mittoihinsa.
Alueella on runsaasti raskasta teollisuutta, kuten metalli-, laivanrakennus- ja koneteollisuutta. Prefektuurin pääkaupunki Kōbe on Japanin merkittävin satamakaupunki.
Kulttuuri ja nähtävyydet

Himejin kaupungissa sijaitseva Himejin linna kuuluu Unescon maailmanperintökohteiden luetteloon. Yhteensä prefektuurissa on kuusi historiallista linnaa tai niiden rauniota: Akashin, Akōn, Tatsunon ja Sasayaman linnat nimensä mukaisissa kaupungeissa sekä Takedan linna Wadayaman kylässä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hyōgon prefektuuri Wikimedia Commonsissa
Hyōgon prefektuurin kotisivut (japaniksi)
Hyōgon prefektuurin turistiopas (japaniksi)
| n k Hyōgon prefektuuri |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Aioi  Akashi  Akō  Amagasaki  Asago  Ashiya  Awaji  Himeji  Itami  Kakogawa  Kasai  Katō  Kawanishi  Kōbe (pääkaupunki)  Miki  Minami-Awaji  Nishinomiya  Nishiwaki  Ono  Sanda  Shisō  Sumoto  Takarazuka  Takasago  Tanba  Tanba-Sasayama  Tatsuno  Toyooka  Yabu  |  |
| Kunnat piirikunnittain | Akōn piirikunta (Kamigōri) · Ibon piirikunta (Taishi) · Kakon piirikunta (Harima · Inami) · Kanzakin piirikunta (Fukusaki · Ichikawa · Kamikawa) · Kawaben piirikunta (Inagawa) · Mikatan piirikunta (Kami · Shin’onsen) · Sayōn piirikunta (Sayō) · Takan piirikunta (Taka) |  |
| n k Japanin prefektuurit ja alueet |
| --- | --- | --- |
| Hokkaidō |  Hokkaidō  |  |
| Tōhoku |  Aomori  Iwate  Miyagi  Akita  Yamagata  Fukushima  |  |
| Kantō |  Ibaraki  Tochigi  Gunma  Saitama  Chiba  Tokio  Kanagawa  |  |
| Chūbu |  Niigata  Toyama  Ishikawa  Fukui  Yamanashi  Nagano  Gifu  Shizuoka  Aichi  |  |
| Kansai |  Mie  Shiga  Kioto  Osaka  Hyōgo  Nara  Wakayama  |  |
| Chūgoku |  Tottori  Shimane  Okayama  Hiroshima  Yamaguchi  |  |
| Shikoku |  Tokushima  Kagawa  Ehime  Kōchi  |  |
| Kyūshū · Ryūkyū |  Fukuoka  Saga  Nagasaki  Kumamoto  Ōita  Miyazaki  Kagoshima  Okinawa  |  |
Kaapeleiden merkintätavat

Suomessa on käytössä oma kansallinen sähkövoimakaapeleiden merkintätapa, jota ei käytetä muissa maissa.
Kaapelin tyyppimerkintä muodostuu kirjaintunnusten lisäksi kirjaintunnuksen perässä olevista numeroista, jotka ilmaisevat johtimen poikkipinta-alan / halkaisijan, sekä joissain tapauksissa johdinmäärän. Telekaapeleissa ilmoitetaan useimmiten halkaisija, kun taas vahvavirtakaapeleissa poikkipinta-ala. Joissakin tapauksissa merkintä kertoo vielä johtimen värinkin. 1970-luvun puolivälistä alkaen on kansallisen järjestelmän rinnalla ollut Euroopan yhteisön standardisoimisjärjestön CENELEC:n kehittämä tyyppimerkintäjärjestelmä asennuskaapeleille, jolla kuvataan kaapelin rakennetta sekä sen osien erilaisia raaka-aineita.
Kaapeleiden tyyppimerkintäjärjestelmän kirjaimia:

| --- | --- |

  A : Alumiinia yleensä 1. kirjaimena = alumiinijohdin , muualla= Al-vaippa
 C : Konsentrinen kupari, nolla- tai suojajohdin (yleensä kuparilangasta ja nauhasta tehty sidos)
 D: Poimutettu, korrugoitu vaippa tai suojajohdin
 E: Erikoinen, johto poikkeaa vakiotyypistä tai hienolankaista kaapelin johdinta (MKEM)
 F: Litteälanka-armeeraus
 H: Hohtosuojattu, yleensä suurjännitekaapeli
 J: Tarkoittaa muovivaippakaapelia/johtoa. MMJ tai johdinta (MKJ = muovieristeinen kerrattu johdin)
 K: Kaapeli (voimakaapeli), kannatin- eli riippukaapeli (AMKA), tai kerrattu johdin (MKEM)
 L: Lyijyvaippa, lämmityskaapeli, lankamainen johdin (ML)
 M : Muovi, muovieristetty (MCMK), muovivaippa (MCMK)
 N: Neopreenikumi
 O: Ilmoittaa, että kaapeli on ohut (MSO), öljytäytteinen tai ohjauskaapeli (MMO)
 P: Paperieristys, pyörölanka-armeerattu, palttisaumattu vaippa tai pinta-asennuskaapeli (MPLM)
 PR: Pronssilankapalmikko
 R: Vannerauta-armeeraus
S: Suurjännite, suojattu, silikonikumieriste, suojapalmikko, sisäasennuskaapeli (MHS), taipuisa (MSK), sisäasennuskaapeli (MHS)
 T: Lämmityskaapeli, lämmönkestävä, kaksoisjohdin
U: Ulkokaapelin tunnus (MU)
 V: Vulkanoitu kumieristys (VSB), valkoinen, valoputkijohto
 X: Silloitettu (vulkanoitu) polyeteeni (PEX-muovieristys)
 Y: Yksittäisvaipattu, erilliset vaipat jokaisella vaihejohtimella, ilmaisee johdon pyöreän muodon (MSOY)
Esimerkki:
AMCMK
A = Alumiinijohdin
M = Johdineriste muovia
C = Konsentrinen johdin (kuparilankapunos)
M = Muovivaippa
K = Kaapeli
Kaapeleiden tyyppimerkintäjärjestelmän kirjaimia: > Lisämerkintöjä

Tavallisten kaapeleiden erikoisempien versioiden nimeämiseen käytetään lisämerkintöjä nimen perässä. Niitä käytetään jos kaapeli poikkeaa palokäyttäytymiseltään tavanomaisesta rakenteesta.
| --- | --- |

  LS : Low Smoke: ”vähän savuava, itsestään sammuva kaapeli”
 LSZH: Low Smoke Zero Halogen: ”vähän savuava, halogeeniton itsestään sammuva kaapeli”
 HF: Halogen Free: ”vähän savuava, halogeeniton nippuna itsestään sammuva kaapeli”
 FR: Fire Resistant: ”palonkestävä kaapeli”
Johtimien värimerkinnät

Johtimien tunnistamiseen käytetään värimerkintöjä, koska johtimien tunnistamisen täytyy täyttää SFS–EN 60446–standardin vaatimukset. Tällä hetkellä käytössä olevassa standardissa  on määritelty kuinka johtimet täytyy merkitä. 
Yksittäisten johtimien tapauksessa käytetään seuraavaa värijärjestelmää:
- Nolla tai keskipistejohdin tulee olla koko pituudeltaan sinisellä värillä.
- Suojajohdin on tunnistettava koko pituudeltaan keltavihreällä värillä, tätä
väriyhdistelmää ei saa käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen.
- PEN–johtimen on oltava kelta-vihreä koko pituudeltaan ja lisäksi johtimen päät on merkittävä sinisellä lisämerkinnällä, esimerkiksi teipillä.
- Äärijohtimissa käytetään väreinä ruskeaa, mustaa ja harmaata, sekä tarvittaessa
numeromerkintöjä.
Sinistä johdinta voidaan poikkeuksellisesti käyttää äärijohtimena ja
muihin tarkoituksiin edellyttäen,  ettei ole sekaantumisen mahdollisuutta, eikä käytössä ole nollajohdinta. Sinistä johdinta ei kuitenkaan saa käyttää suojajohtimena.
Johtimien numeromerkinnät

Ensimmäinen numero kertoo kaapelissa olevien johtimien määrän. Toinen numero kertoo sisäjohtimien nimellispoikkipinnan neliömillimetreissä. Esimerkiksi merkintä MMJ 3 x 1,5 S tarkoittaa muovivaippaista muovieristeistä asennuskaapelia, jossa on kolme kappaletta 1,5 mm2 johtimia, joista yksi on keltavihreä maadoitusjohdin. Jos merkintä olisi MMJ 3 x 1,5 N, kaapelissa olisi keltavihreän maadoitusjohtimen sijaan toinen vaihejohdin.
Aiheesta muualla

Erkka Virtanen: Asennuskaapelit Amk:n talotekniikan opinnäytetyö, jossa merkintöjä esitellään yksityiskohtaisesti
Esimerkkejä ominaisuuksineen kaapelivalmistajan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Mien prefektuuri

| Mien prefektuuri 三重県 |
| --- | --- |
 Isen pyhäkölle johtava silta Ujibashi
 Lippu:  Symboli
 Mien prefektuurin sijainti Japanissa
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Kuntia:  29
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tsu
 – kuvernööri:  Katsuyuki Ichimi
Pinta-ala:  5 774,49 km² (25.)
Väkiluku (1.10.2012):  1 840 000 (22.)
 – väestötiheys:  319 as./km²
Symbolit:  
 – puu:  Isen pyhäkön sugi (jingū-sugi)
 – kukka:  Iris ensata var. ensata
 – lintu:  Mustajalkatylli
 – kala:  Panulirus japonicus
 – eläin:  Serovi
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  JP-24
 
Prefektuurin internetsivut
Mien prefektuuri (jap. 三重県, Mie-ken) sijaitsee Kansain alueella, Honshūn saarella, Japanissa. Sen pääkaupunki on Tsu.
Maantiede

Mie muodostaa Kiin niemimaan itäisen osan, ja sitä ympäröivät Aichin ja Gifun prefektuurit pohjoisessa, Shigan, Kioton ja Naran prefektuurit lännessä sekä Wakayaman prefektuuri etelässä. Mie katsotaan osaksi Kansain aluetta, mutta se sijaitsee lähellä Nagoyaa, ja siihen kuuluu useita Nagoyan lähiöitä. Suurin osa prefektuurista on vuoristoista Isenlahden rannikon ollessa tiheämmin asuttu. Itärannikolla sijaitsee Shiman niemimaa, ja sisämaassa Igan ympärillä levittäytyy korkea tasanko.
Aluejako

Mien prefektuuri jakautuu 14 kaupunkiin ja 15 muuhun kuntaan, jotka ovat kaikki maaseutukaupunkeja. Kunnat kuuluvat seitsemään piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä.
Iga
Inabe
Ise
Kameyama
Kumano
Kuwana
Matsusaka
Nabari
Owase
Shima
Suzuka
Toba
Tsu (pääkaupunki)
Yokkaichi
| Piirikunta | Kunta |
| --- | --- |
Inabe: Tōin
Kita-Muro: Kihoku
Kuwana: Kisosaki
Mie: Asahi · Kawagoe · Komono
Minami-Muro: Kihō · Mihama
Taki: Meiwa · Ōdai · Taki
Watarai: Minami-Ise · Taiki · Tamaki · Watarai
Historia

Nykyinen Mien prefektuuri kattaa alueen, jolla ennen sijaitsivat Isen, Shiman ja Igan provinssit kuin myös osa Kiin provinssia. Meiji-restauraation aikaan alue järjestettiin useaan otteeseen uudelleen, mutta vuonna 1871 siitä muodostettiin Anōtsun ja Watarain prefektuurit. 1872 Anōtsu muutti nimensa Mien prefektuuriksi, ja Watarain yhdistyessä Mien prefektuuriin 1876 sai Mie nykyisen muotonsa.
Koulutus

Alueella sijaitsee Mien yliopisto, jossa erikoisuutena on mm. vuonna 2017 avattu ninjatutkimuksen laitos.
Kulttuuri ja nähtävyydet

Uenon kaupungissa sijaitseva Uenon linna poikkeaa muista Japanin linnoista muuriensa vuoksi, jotka ovat korkeammat kuin missään muussa japanilaisessa linnassa. Samassa kaupungissa järjestetään vuosittain Ueno Tenjin -festivaali, jonka perinne ulottuu 400 vuotta historiaan. Mien prefektuurin Igan alue on tunnettu muinaisena ninjojen asuinalueena ja Igan kaupungista löytyy useita aiheeseen liittyviä nähtävyyksiä kuten Iga-ryūn ninja-museo. Isen kaupungissa sijaitsee Japanin merkittävin šintolainen pyhäkkö Ise-jingū.
Prefektuurissa sijaitsee myös useita teemapuistoja, kuten Sengoku-kauden elämään keskittyvä Ise Sengoku jidaimura Futamin kylässä ja Suzuka Circuit, jossa on järjestetty moottoriurheilutapahtumia, muun muassa Formula 1:sten Japanin Grand Prix -kilpailuja. Radan yhteydessä on myös huvipuisto vuoristoratoineen sekä kylpylä ja hotelli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mien prefektuuri Wikimedia Commonsissa
Mien prefektuurin internetsivut (japaniksi)
Mien turistiopas (japaniksi)
| n k Mien prefektuuri |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Iga  Inabe  Ise  Kameyama  Kumano  Kuwana  Matsusaka  Nabari  Owase  Shima  Suzuka  Toba  Tsu (pääkaupunki)  Yokkaichi  |  |
| Kunnat piirikunnittain | Inaben piirikunta (Tōin) · Kita-Muron piirikunta (Kihoku) · Kuwanan piirikunta (Kisosaki) · Mien piirikunta (Asahi · Kawagoe · Komono) ·  Minami-Muron piirikunta (Kihō · Mihama) · Takin piirikunta (Meiwa · Ōdai · Taki) · Watarain piirikunta (Minami-Ise · Taiki · Tamaki · Watarai) |  |
| n k Japanin prefektuurit ja alueet |
| --- | --- | --- |
| Hokkaidō |  Hokkaidō  |  |
| Tōhoku |  Aomori  Iwate  Miyagi  Akita  Yamagata  Fukushima  |  |
| Kantō |  Ibaraki  Tochigi  Gunma  Saitama  Chiba  Tokio  Kanagawa  |  |
| Chūbu |  Niigata  Toyama  Ishikawa  Fukui  Yamanashi  Nagano  Gifu  Shizuoka  Aichi  |  |
| Kansai |  Mie  Shiga  Kioto  Osaka  Hyōgo  Nara  Wakayama  |  |
| Chūgoku |  Tottori  Shimane  Okayama  Hiroshima  Yamaguchi  |  |
| Shikoku |  Tokushima  Kagawa  Ehime  Kōchi  |  |
| Kyūshū · Ryūkyū |  Fukuoka  Saga  Nagasaki  Kumamoto  Ōita  Miyazaki  Kagoshima  Okinawa  |  |
Talviolympialaiset 2014

Vuoden 2014 talviolympialaiset järjestettiin 7.–23. helmikuuta 2014 Venäjällä Sotšissa. Venäjä isännöi ensimmäistä kertaa talviolympialaisia ja ensimmäistä kertaa olympialaisia itsenäisenä valtiona. Vuoden 1980 kesäolympialaiset järjestettiin Moskovassa, silloisessa Neuvostoliitossa.
Valintaprosessi

Kansainvälisen olympiakomitean (KOK) vaatimuksien mukaan ehdokaskaupungeilla tuli olla maansa olympiakomitean tuki. Ehdokaskaupunkien edustajille esitettiin kysymyksiä, joihin heidän tuli antaa vastaukset 1. tammikuuta 2006 mennessä. KOK piti 22. kesäkuuta 2006 Sveitsin Lausannessa kolmen päivän mittaisen kokouksen, jossa se käsitteli ehdokaskaupunkien vastaukset ja karsi järjestäjäehdokkaat kolmeen. Jäljelle jäivät Sotši Venäjällä, Pyeongchang Koreassa ja Salzburg Itävallassa.
Ehdokaskaupunkeja pyydettiin luomaan yksityiskohtainen kuvaus kilpailusuunnitelmista 10. tammikuuta 2007 mennessä, ja heitä pyydettiin valmistautumaan KOK:n arviointikomitean vierailuun. Arviointikomitea vieraili ehdokaskaupungeissa helmi- ja maaliskuun aikana. Jokainen ehdokaskaupunki arvioitiin erikseen, ja niistä luotiin raportit, jotka julkaistiin 4. kesäkuuta 2007; kuukautta ennen kisaisännän valintaa.
Kisapaikka päätettiin 119. KOK:n kongressissa Guatemala Cityssä 4. heinäkuuta 2007. Ensimmäisellä äänestyskierroksella ehdokkaista putosi Salzburg. Toisella äänestyskierroksella Sotši voitti Pyeongchangin äänin 51–47.
| Kaupunki | Maa | Karsinta | 1>  kierros | 2>  kierros |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotši |  Venäjä |  | 34 | 51 |
| Pyeongchang |  Etelä-Korea |  | 36 | 47 |
| Salzburg |  Itävalta |  | 25 | – |
| Almaty |  Kazakstan |  | – | – |
| Borjomi |  Georgia |  | – | – |
| Jaca |  Espanja |  | – | – |
| Sofia |  Bulgaria |  | – | – |
Lajit

Olympiaohjelmassa oli 98 tapahtumaa 15 eri urheilulajissa.
| --- | --- |
  Alppihiihto   Ampumahiihto   Curling   Freestylehiihto   Jääkiekko   Kaukalopikaluistelu   Lumilautailu   Ohjaskelkkailu :   Pikaluistelu   Pohjoismaiset hiihtolajit  Maastohiihto   Mäkihyppy   Yhdistetty   Rattikelkkailu   Skeleton   Taitoluistelu
Lajit > Kalenteri

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Avajaiset | ● | Tapahtuma | # | Loppukilpailut | L | Loppunäytös | P | Päättäjäiset |
| Helmikuu | Helmikuu | 6>  to | 7>  pe | 8>  la | 9>  su | 10>  ma | 11>  ti | 12>  ke | 13>  to | 14>  pe | 15>  la | 16>  su | 17>  ma | 18>  ti | 19>  ke | 20>  to | 21>  pe | 22>  la | 23>  su | Loppu- kilpailut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Seremoniat |  Seremoniat |  | A |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | P |  |
|  Alppihiihto  |  Alppihiihto  |   |   |   | 1  | 1  |   | 1  |   | 1  | 1  | 1  |   | 1  | 1  |   | 1  | 1  |   | 10 |
|  Ampumahiihto  |  Ampumahiihto  |   |   | 1  | 1  | 1  | 1  |   | 1  | 1  |   | 1  | 1  |   | 1  |   | 1  | 1  |   | 11 |
|  Curling  |  Curling  |   |   |   |   | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | 1  | 1  |   |   | 2 |
|  Freestylehiihto  |  Freestylehiihto  | ●  |   | 1  |   | 1  | 1  |   | 1  | 1  |   |   | 1  | 1  |   | 2  | 1  |   |   | 10 |
|  Jääkiekko  |  Jääkiekko  |   |   | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | 1  | ●  | ●  | 1  | 2 |
|  Kaukalopikaluistelu  |  Kaukalopikaluistelu  |   |   |   |   | 1  |   |   | 1  |   | 2  |   |   | 1  |   |   | 3  |   |   | 8 |
|  Lumilautailu  |  Lumilautailu  | ●  |   | 1  | 1  |   | 1  | 1  |   |   |   | 1  | 1  |   | 2  |   |   | 2  |   | 10 |
|  Maastohiihto  |  Maastohiihto  |   |   | 1  | 1  |   | 2  |   | 1  | 1  | 1  | 1  |   |   | 2  |   |   | 1  | 1  | 12 |
|  Mäkihyppy  |  Mäkihyppy  |   |   | ●  | 1  |   | 1  |   |   | ●  | 1  |   | 1  |   |   |   |   |   |   | 4 |
|  Ohjaskelkkailu  |  Ohjaskelkkailu  |   |   | ●  | 1  | ●  | 1  | 1  | 1  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 4 |
|  Pikaluistelu  |  Pikaluistelu  |   |   | 1  | 1  | 1  | 1  | 1  | 1  |   | 1  | 1  |   | 1  | 1  |   | ●  | 2  |   | 12 |
|  Rattikelkkailu  |  Rattikelkkailu  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | ●  | 1  | ●  | 1  |   |   | ●  | 1  | 3 |
|  Skeleton  |  Skeleton  |   |   |   |   |   |   |   | ●  | 1  | 1  |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |
|  Taitoluistelu  |  Taitoluistelu  | ●  |   | ●  | 1  |   | ●  | 1  | ●  | 1  |   | ●  | 1  |   | ●  | 1  |   | L  |   | 5 |
|  Yhdistetty  |  Yhdistetty  |   |   |   |   |   |   | 1  |   |   |   |   |   | 1  |   | 1  |   |   |   | 3 |
| Loppukilpailut yhteensä | Loppukilpailut yhteensä |  |  | 5 | 8 | 5 | 8 | 6 | 6 | 6 | 7 | 5 | 6 | 5 | 8 | 6 | 7 | 7 | 3 | 98 |
| Loppukilpailut kisapäivän loputtua | Loppukilpailut kisapäivän loputtua |  |  | 5 | 13 | 18 | 26 | 32 | 38 | 44 | 51 | 56 | 62 | 67 | 75 | 81 | 88 | 95 | 98 |  |
| Helmikuu | Helmikuu | 6. to | 7. pe | 8. la | 9. su | 10. ma | 11. ti | 12. ke | 13. to | 14. pe | 15. la | 16. su | 17. ma | 18. ti | 19. ke | 20. to | 21. pe | 22. la | 23. su | Loppu- kilpailut |
Kilpailupaikat

Kilpailutapahtumat järjestettiin kahdella eri alueella: rannikolla sijaitsevassa Sotšissa ja vuoristossa sijaitsevassa Krasnaja Poljanassa.
Kilpailupaikat > Sotšin olympiapuisto

Sotšin olympiapuisto sijaitsee Mustanmeren rannikolla Imeretinskajan laaksossa. Alueelle ovat seuraavat kilpailuareenat:
Bolšoi-areena – jääkiekko
Šaiba Arena – jääkiekko
Adler Arena – pikaluistelu
Iceberg – taitoluistelu ja kaukalopikaluistelu
Ice Cube – curling
Sotšin olympiastadion – avajais- ja päättäjäisseremoniat.
Kilpailupaikat > Krasnaja Poljana

Sliding Center Sanki – ohjaskelkkailu, rattikelkkailu ja skeleton
Maasto- ja ampumahiihtokeskus Laura – maastohiihto ja ampumahiihto
Roza Hutor Alpine Center – alppihiihto
Roza Hutorin extremepuisto – freestylehiihto ja lumilautailu
RusSki Gorki – mäkihyppy ja yhdistetty.
Osallistujamaat

Vuoden 2014 talviolympialaisiin osallistui 2 781 urheilijaa 88 maasta.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Aasia  Etelä-Korea   Filippiinit   Hongkong   Intia   Iran   Itä-Timor   Japani   Kazakstan   Kiina   Kiinan Taipei   Kirgisia   Libanon   Mongolia   Nepal   Pakistan   Tadžikistan   Thaimaa   Uzbekistan  |  Afrikka  Marokko   Togo   Zimbabwe Amerikka  Argentiina   Bermuda   Brasilia   Brittiläiset Neitsytsaaret   Caymansaaret   Chile   Dominica   Jamaika   Kanada   Meksiko   Paraguay   Peru   Venezuela   Yhdysvallat   Yhdysvaltain Neitsytsaaret  |  Eurooppa  Alankomaat   Albania   Andorra   Armenia   Azerbaidžan   Belgia   Bosnia ja Hertsegovina   Bulgaria   Espanja   Georgia   Irlanti   Islanti   Iso-Britannia   Israel   Italia   Itävalta   Kreikka   Kroatia   Kypros  |     Latvia   Liechtenstein   Liettua   Luxemburg   Pohjois-Makedonia   Malta   Moldova   Monaco   Montenegro   Norja   Portugali   Puola   Ranska   Romania   Ruotsi   Saksa   San Marino   Serbia   Slovakia  |     Slovenia   Suomi   Sveitsi   Tanska   Tšekki   Turkki   Ukraina   Unkari   Valko-Venäjä   Venäjä   Viro Oseania  Australia   Tonga   Uusi-Seelanti  |
Osallistujamaat > Vuoden 2010 osallistujamaat

Maat, jotka osallistuivat vuonna 2010, mutta eivät vuonna 2014.
| --- | --- |
  Algeria   Etelä-Afrikka   Etiopia   Ghana :   Kolumbia   Pohjois-Korea   Senegal
Mitalitaulukko

Vuoden 2014 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti isäntämaa Venäjä.
| Vuoden 2014 talviolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 2014 talviolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 2014 talviolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 2014 talviolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 2014 talviolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 2014 talviolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | 13 | 11 | 9 | 33 |
| 2 |  Norja | 11 | 5 | 10 | 26 |
| 3 |  Kanada | 10 | 10 | 5 | 25 |
| 4 |  Yhdysvallat | 9 | 7 | 12 | 28 |
| 5 |  Alankomaat | 8 | 7 | 9 | 24 |
| 6 |  Saksa | 8 | 6 | 5 | 19 |
| 7 |  Sveitsi | 6 | 3 | 2 | 11 |
| 8 |  Valko-Venäjä | 5 | 0 | 1 | 6 |
| 9 |  Itävalta | 4 | 8 | 5 | 17 |
| 10 |  Ranska | 4 | 4 | 7 | 15 |
Olympiatuli

Vuoden 2014 olympialaisten talvikisojen soihtuviesti aloitti 123 päivää kestävän vaelluksen Venäjän läpi 7. lokakuuta 2013. Soihtuviesti lähti matkaan Moskovasta käyden Kamtšatkan niemimaalla asti. Lisäksi soihtu vieraili mm. Kansainvälisellä avaruusasemalla ja Pohjoisnavalla. Viestiä kuljetti lokakuussa 2013 Murmanskista Pohjoisnavalle suuntautuneella olympiasoihdun jäämurtajamatkalla ainoana viestin suomalaisena viestinviejänä arktisen tutkimuksen professori Lassi Heininen Lapin yliopistosta.
Avajaiset

Kisojen avajaiset järjestettiin Sotšin olympiastadionilla. Avajaiset alkoivat 7. helmikuuta 2014, kello 20.14 paikallista aikaa. Ennen avajaisseremonian alkua t.A.T.u. esiintyi olympiastadionilla. Avajaisissa näytettiin paloja Venäjän historiasta. Kisat avasi virallisesti presidentti Vladimir Putin. Urheilijoiden tullessa stadionille taustalla soitettiin venäläisen DJ:n Leonid Rudenkon musiikkia; Suomen lippua kantoi Enni Rukajärvi. Olympiatulen sytyttivät kolminkertaiset olympiavoittajat Vladislav Tretjak ja Irina Rodnina.
Maskotit

Maskotit paljastettiin 26. helmikuuta 2011, ja niiden nimet ovat the Polar Bear, the Hare ja the Leopard.
Kisojen TV-lähetysoikeudet

| Maa | Kanava |
| --- | --- |
 Venäjä: Pervyi kanal VGTRK NTV Plus
 Brasilia: Rede Globo
 Espanja: RTVE
 Euroopan unioni: Sportfive
 Saksa: ARD; ZDF
 Italia: Sky Italia
 Itävalta: ORF; ATV
 Kanada: CBC
 Etelä-Korea: SBS
 Norja: TV 2
 Pohjois-Korea: SBS
 Ranska: France Télévisions
 Ruotsi: Modern Times Group
 Suomi: Yle
 Sveitsi: SRG SSR
 Turkki: FOX
 Yhdysvallat: NBC