stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HS (pistoolisarja)
Muunnelmat

HS-2000 aseet eivät varsinaisesti eroa myöhemmistä HS-pistooleista. Kahvan alaosassa on merkintä "HS-2000", eikä kaikissa välttämättä ole varustekiskoa, tai se on varustettu vain yhdellä lukitusuralla. Varhaisimmissa HS-malleissa, mukaan luettuna varhaisimmat XD:t, piippu oli myös rakennettu kahdesta erillisestä osasta. Uudemmissa pistooleissa kahvan alaosassa on mallimerkintä "HS" ja piippu on nykyään koneistettu yhdestä kappaleesta. Vuosien 1999-2001 välillä HS American Yhdysvaltoihin viemissä HS-2000 pistooleissa oli luistissa teksti "INTRAC".
HS-pistoolia on saatavissa kaliipereissa 9X19, .40 ja .357, sekä Yhdysvaltojen markkinoiden auettua kaliiperissa .45 ACP ja GAP. Asetta on saatavissa kolmella eri piipunpituudella, sekä kolmena eri värikokonaisuutena. Viiden tuuman variantti pistoolista kulkee nimellä Tactical ja neljän tuuman variantti nimellä Service. Näiden lisäksi on vielä Suomen lain mukaan taskuaseeksi määritelty kolmetuumainen Sub-Compact-malli. Aseen malli tulee yllä kuvattuja ominaisuuksia käyttäen ilmoittaa joko suoraan tuumina tai kaupallisella nimellään; esimerkiksi yhdeksänmillinen, nelituumaisella piipulla varustettu, HS-pistooli kuuluu ilmoittaa joko  4" HS-9,  HS-9 4" tai vaihtoehtoisesti HS-9 Service. Varsinkin ulkomailla on tapa käyttää versiota jossa tuumapituus mainitaan ensin. Valmistajan ilmoittamat piippujen tuumapituudet eivät Robie Kulokiven suorittamien mittausten mukaan ole kuitenkaan tarkkoja vaan lähinnä viitteellisiä.
Muunnelmat > HS Tactical

Viiden tuuman piipulla eli pitemmällä tähtäinten välillä varustettua HS Tactical pistoolia tehdään kaikissa yllä mainituissa kaliipereissa, sekä kolmella erilaisella värityksellä, eli täysin mustana, vihreällä rungolla ja mustalla yläkerralla sekä mustalla rungolla ja krominvärisellä yläkerralla..
Muunnelmat > HS Service

Myös neljätuumaista eli perusmallin HS-pistoolia tehdään kaikissa vaihtoehtoisissa kaliipereissa, sekä samoilla kolmella erilaisella värityksellä; täysin mustana, vihreällä rungolla ja mustalla yläkerralla, sekä mustalla rungolla ja krominvärisellä yläkerralla.
Neljätuumaisesta variaatiosta on myös uusi, virtausaukollinen eli puhekielessä portattu, V-8 muunnelma. Virtausaukot toimivat integroidun kompensaattorin, eli suujarrun, tavoin pienentäen rekyyliä ja helpottaen siten ampumista. V-8 mallia tehdään kahden värisenä; kokonaan mustana tai vihreällä rungolla ja mustalla yläkerralla.
Joissain yhteyksissä puhutaan myös mallista V-10, mutta tämä malli lienee vain eri nimellä kulkeva malli V-8.
Muunnelmat > HS Sub-Compact

Taskuaseeksi Suomessa määriteltävää kolmetuumaista HS-pistoolia tehdään kaliipereissa 9x19mm ja .40 ja myös sitä tehdään kaikilla kolmella eri värivaihtoehdolla; täysin mustana, vihreällä rungolla ja mustalla yläkerralla, sekä mustalla rungolla ja krominvärisellä yläkerralla.
Sub-Compactin luistin perään, vasemmalle puolelle, on stanssattu teksti "Sub-Compact".
Varusteet

HS-malli tulee mustassa, pehmustetussa, muovilaatikossa jossa on mukana kaksi lipasta, öljypullo ja piipun puhdistuspuikko sekä suppea ohjekirja. XD:n kanssa toimitetaan täydellisempi ohjekirja.
Kaksirivisen, yhdestä kohtaa patruunaa syöttävän, tankolippaan runko on kirkasta ruostumatonta terästä ja pohja polymeeriseosmuovia. Lippaita on tarjolla kahta erilaista, kymmenen ja kuudentoista patruunan kapasiteetilla. Kymmenen patruunan lipas on tarkoitettu Sub-Compact malliin ja 16 patruunainen täysikokoiseen aseeseen. Lisävarusteena saatavalla kahvanjatkeella 16 patruunainen lipas sopii Sub-Compactiinkin ja tekee ampumiskokemuksesta miellyttävämmän kahvan kokonaispituuden ansiosta. Sub-Compactin kymmenen patruunan lipas ei kuitenkaan sovi viisi- tai nelituumaisiin HS-pistooleihin. Kummankaan mallin kahvaan ei ole saatavissa paloja kulman modifioimiseksi tai henkilökohtaisen otteen parantamiseksi.
Huolimatta aseen teknisten ratkaisujen yhtenevyydestä Glock-pistooliin, HS-aseet eivät mahdu varta vasten Glockille tehtyihin koteloihin eivätkä esimerkiksi Glockin lippaat sovi HS-pistooleihin.
Valmistaja

Kone- ja terästeollisuuden konserni IM Metal valmisti 1990-luvulla, ainakin 1991–1995, muun muassa aseita viranomaisille. HS-pistooleja valmistava yritys erkani emokonsernista vuonna 1995 ja otti nimekseen Hvratski Samokres (suomeksi Kroatialainen Pistooli). Asetehtaalla on ISO 9001 laatusertifikaatti sekä kaupallisen valmistajan NCAGE-koodi (A002B) ja Naton nimikekoodi (1005-53-0000029).
Aluksi yritys työllisti 40 työntekijää, mutta oli vuonna 2006 yli 200 työntekijän työpaikka toimitusjohtajanaan Zeljko Pavlin. Yrityksen nimi, Hvratski Samokres, tarkentui muotoon HS-Produkt d.o.o. vuonna 2001. Tehtaan tuotannosta 90 prosenttia menee vientiin ja tuotantokapasiteetista yksi prosentti on varattu muunlaiselle työkalu- ja alihankintatuotannolle. Tehdas sijaitsee Karlovacin kaupungissa Kroatiassa, pääkaupungista Zagrebista 50 kilometriä lounaaseen.
Yhdysvalloissa

HS-pistooleja alkoi myydä Yhdysvalloissa vuonna 1999 Tennesseen osavaltiossa sijainnut HS America -niminen maahantuontiyritys. Yleisö ei kuitenkaan ottanut oudosta ja kaukaisesta maasta tullut asetta omakseen. HS-produktin onneksi vuonna 2001 se sai neuvoteltua markkinointisopimuksen paikallisen Springfield Armory Inc.:n kanssa, jonka nojalla HS-Produkt alkoi valmistaa ja Springfield Armory markkinoida "Springfield XD" -mallimerkinnällä varustettuja HS-pistooleita Yhdysvalloissa. Nämä aseet eivät, yleisestä harhakuvitelmasta huolimatta, ole Springfieldin tekemiä, vaan ne todella tehdään Kroatiassa ja ovat, mallimerkintää lukuun ottamatta, identtisiä muihin HS-pistooleihin nähden. XD on lyhenne sanoista Extreme Duty, viitaten "äärimmäiseen palvelutilanteeseen".
American Rifleman -lehti valitsi XD-pistoolin vuoden pistooliksi vuonna 2003.
Tekniset tiedot

Käytössä: Kroatian viranomaisten lisäksi satunnaisesti viranomaisilla Yhdysvalloissa ja yksityisen turvallisuussektorin työntekijöillä sekä ampumisurheilun harrastajilla.
Tähtäimet: Kiinteä avotähtäin, kolme valkoista hohtamatonta täplää
Piippu: Oikealle kiertyvä kuusirihlainen
Patruunanpoisto: Oikealle
Aiheesta muualla

http://www.finarm.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.springfield-armory.com/
http://www.usembassy.hr/military/odc/immetal.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.xdtalk.com/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Inside the XD (Arkistoitu – Internet Archive)
XD Torture Test
HS-9 3" eli HS-9 Sub-Compact jossa kiinni kahvanjatkeella varustettu 16 paikkainen lipas
Carlson Young

Carlson Young (s. 29. lokakuuta 1990 Fort Worth, Texas) on yhdysvaltalainen televisionäyttelijä. Hän nousi tunnetuksi Disney Channelin sarjasta Tavataan välkkärillä ja on näytellyt myös True Bloodissa.
Vuodesta 2015 lähtien Young on esittänyt Brooke Maddoxin roolia MTV:n kauhusarjassa Scream.
Filmografia

| Vuosi | Nimi | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007–09 | Tavataan välkkärillä | Tiffany Blake | vakituinen rooli |
| 2009 | Heroes | Cheerleader #5 | jakso: "Chapter Seven 'Once Upon a Time in Texas'" |
| 2010 | Valehtelevat viettelijät | Amber Victorino | 2 jaksoa |
| 2010 | True Blood | Tammy | 3 jaksoa |
| 2010 | The Dog Who Saved Christmas Vacation | London James | Televisioelokuva |
| 2010 | C.S.I. | Checker | jakso: "418/427" |
| 2010 | The League | Callie / Jaywalking Girl | 2 jaksoa |
| 2011 | Big Time Rush | Peggy | jakso: "Big Time Crush" |
| 2011 | The Perfect Student | Laura | Televisioelokuva |
| 2011 | Traffic Light | Savannah | jakso: "Help Wanted" |
| 2012 | Shake It Up | Danika Fitzgerald | jakso: "Embarrass It Up" |
| 2013 | Kroll Show |  | jakso: "Secret Room" |
| 2012–13 | Pair of Kings | Chelsea | 2 jaksoa |
| 2012–13 | Key & Peele | Jacquelin | 3 jaksoa |
| 2015– | Scream | Brooke Maddox | vakituinen rooli |
| 2015 | Grimm | Selina Golias | jakso: "Rat King" |
| 2015 | C.S.I. Cyber | Mia Wilcox | jakso: "Shades of Grey" |
Aiheesta muualla

Carlson Young Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei
Satu (nimi)

| Satu |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  18. lokakuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Saga
Nimen alkuperä:  sanan suomenkielinen merkitys
Infobox OKNimi-testi OK: 
Satu on suomalainen naisen etunimi. Sadun
alkuperä on suomen kielen sana satu (eli tarina). Satu ja Taru ovat suomalaisia vastineita ruotsalaisille nimelle Saga.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Suomessa nimi Satu oli Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 26 595 naiselle ja alle kymmenelle miehelle. Yli puolet Saduista on nimetty 1960- tai 1970-luvulla. Nuorten tyttöjen nimenä Satu on nykyään suhteellisen harvinainen. Satu-nimeä voidaan taivuttaa sekä astevaihtelullisena (Sadun) että astevaihteluttomana (Satun), mutta astevaihtelullista taivutusta pidetään parempana.
Kuvitteellisia Satuja

Satu, laulussa ”Satu meni saunaan”
Satu, Minttu Mustakallion esittämä päähenkilö Aleksi Salmenperän elokuvassa Lapsia ja aikuisia
Satu Sievinen, tv-sarjassa Salatut elämät
Satu Similä, Camilla Mustavaaran kaksoissisar televisiosarjassa Salatut elämät
Vulkan

| Vulkan |
| --- | --- |

Kehittäjä:  AMD / Khronos
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  1.0 / 16. helmikuuta 2016.
Vakaa versio:  1.4.303 / 2. joulukuuta 2024
Tiedot
Lisenssi:  Apache-lisenssi, versio 2.0 ja Apache-lisenssi
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
Vulkan on Khronos Groupin julkaisema ohjelmointirajapinta. Ennen ensimmäistä julkaisua on myös käytetty epävirallista termiä glNext tai OpenGL Next.
Vulkan on suunniteltu laajempaan käyttöön kuin aikaisempi OpenGL: rajapinta tukee muutakin käyttöä kuin tietokonegrafiikan ohjelmointirajapintana käyttöä. Muita tuettuja toimintoja ovat GPGPU-käyttöön tarkoitettu laskentakapasiteetti ilman näyttötoimintoa tai vastaavaa.
Vulkan on suunniteltu käytettäväksi grafiikkaprosessoreilla, digitaalisilla signaaliprosessoreilla sekä kiinteätoimisilla laitteilla.
Vulkan myös toimii lähempänä laitteistotasoa ja ajurit jättävät enemmän vastuuta sovelluskehittäjälle kuten tilaseurannan, muistihallinnan, synkronoinnin ja vikatilanteiden käsittelyn.
Historia

Vulkan pohjautuu AMD:n Mantle-rajapintaan, jonka AMD lahjoitti Khronokselle uuden matalamman tason API:n kehityksen pohjaksi.
Vulkanin ensimmäinen versio 1.0 julkaistiin 16. helmikuuta 2016.
Vulkanin on tarkoitus tukea laajasti olemassa olevia alustoja, kuten Linux sekä Windows. Apple oli aluksi mukana mutta siirtyi sitten kehittämään omaa Metal-rajapintaansa. Microsoftin DirectX 12 tulee vain Windows 10:lle. MoltenVK on julkaistu Apache-lisenssillä macOS- ja iOS-alustoille: MoltenVK toimii kevyenä rajapintana Applen Metal-rajapinnan päällä.
Muun muassa Nintendo Switch on virallisesti sertifioitu Vulkanin kanssa yhteensopivaksi.
Vulkan tukee GPGPU-käyttöä nimellä Compute Pipeline.
Vulkan rajapintaan on ydinmäärittelyn lisäksi joukko rekisteröityjä laajennuksia, jotka nimetään tekijän tai kehittäjän mukaan. Laajennuksien on oltava tuettuja useimpien valmistajien laitteistoilla, oltava tehokkaita ja ratkaistava jokin todellinen ongelma.
Historia > Vulkan 1.1

Maaliskuussa 2018 Khronos julkaisi määrittelystä version 1.1.
Syyskuussa 2018 julkaistu muistimalli (memory consistency model) kuvailee miten säikeet rinnakkaissuorituksessa voivat käsitellä jaettua dataa ja synkronoida keskenään. Malli sallii kääntäjille ja laitteistolle mahdollisuuden järjestää ja optimoida muistikäsittelyä.
Historia > Vulkan 1.2

Tammikuussa 2020 Khronos julkaisi määrittelystä version 1.2.
Marraskuussa 2020 Khronos julkaisi Vulkan-, GLSL- ja SPIR-V -määrittelyitä koskevat laajennukset säteenseurantatuelle. Määrittelyn ennakkoversio julkaistiin maaliskuussa 2020. Tyypillinen käyttökohde on videopeleissä rasterointimenetelmän kanssa, jossa säteenseurannalla tuotetut varjot ja valaistus yhdistetään. Lisäksi tukea voi hyödyntää offline-renderöinnissä.
Huhtikuussa 2021 esiteltiin Vulkan Video -laajennus, joka on tarkoitettu laitteistokiihdytettyyn videokuvan käsittelyyn kuten purkuun ja pakkaukseen. Määrittely valmistui joulukuussa 2022.
Historia > Vulkan 1.3

Tammikuussa 2022 julkaistu versio 1.3 siirtää eräitä valikoituja laajennuksia osaksi ydinmäärittelyä. Tavoitteena on vähentää ominaisuuksien fragmentoitumista, kun kehittäjillä ei ole selkeää kuvaa milloin tai mitkä laitteet tukevat eri ominaisuuksia.
Vulkan Videoon on lisätty tuki AV1-koodekille H.264- ja H.265-tuen rinnalle.
Historia > Vulkan 1.4

Joulukuussa 2024 julkaistu versio 1.4 yhdistää eräitä aiemmin valinnaisina laajennuksina olleita ominaisuuksia sen ydinominaisuuksiin pakollisiksi. Tavoitteena on yksinkertaisempi ja tehokkaampi käyttö eri laitteilla.
Toiminnot

Rajapinnan yhteydessä käytetään termejä isäntämuisti (engl. host) ja laitemuisti (engl. device). Laitteen muistin hallinta ja liittäminen isäntämuistiin varattuun objektiin on sovelluksen tehtävä Vulkan-rajapinnassa. Korkeamman tason rajapinnat kuten OpenGL suorittavat läpinäkyvästi osan tästä muistihallinnasta.
Vulkan tukee monisäikeistä käsittelyä. Sen käyttämästä synkronoinnista käytetään termiä ulkoinen synkronointi (engl. external synchronization), jolloin on sovelluksen vastuulla varmistua ettei samaa objektia muokata useammasta säikeestä yhtä aikaa. Synkronointiin käytettäviä toimintoja ovat aidat (engl. fences), tapahtumat (engl. events) ja semaforit (engl. semaphores). Lisäksi on esteitä (engl. barriers), joita voidaan käyttää suoritusesteinä (vkCmdPipelineBarrier) tai muistiesteinä (vkMemoryBarrier). Aikaisemmat rajapinnat kuten DirectX ja OpenGL ovat käsitelleet nämä taustalla, mutta Vulkan mahdollistaa suoran käsittelyn.
Rajapintaa käyttävä sovellus käynnistää yhden tai useamman instanssin (engl. instance). Instanssiin voidaan liittää yksi tai useampi fyysinen laite, joita voidaan käyttää yhden tai useamman loogisen laitteen kautta. Loogisilla laitteilla on yksi tai useampi jono, joiden kautta komentoja käsitellään. Hierarkia on suunniteltu joustavuutta varten.
Diagnostiikkaa ja virheidenjäljitystä varten voidaan ottaa käyttöön lisätoimintoja kerroksittain (engl. layers), joita julkaistavassa sovellusversiossa ei tarvita.
Vulkan Safety Critical

Khronos on perustanut työryhmän kehittämään turvakriittisiin järjestelmiin suunnatun version Vulkan SC, joka korvaisi OpenGL SC:n. Version tavoitteena on tukea standardeja RTCA DO-178C, EASA ED-12C, FACE (engl. Future Airborne Capability Environment) ja ISO 26262. Version tavoitteena on tukea grafiikkaa ja laskentaa rajapinnan avulla.
Vulkan SC on arvioitu MISRA C -ohjeistuksen mukaiseksi.
Vulkan SC -määrittelyn versio 1.0 on julkaistu 1. maaliskuuta 2022.
Aiheesta muualla

Khronos Releases Vulkan 1.0 Specification
Vulkan 1.0.102 - A Specification
Conformant Products
Joulukalenteri: Tonttuakatemia

| Joulukalenteri: Tonttuakatemia |
| --- | --- |
Tyyli:  joulukalenteri
Kestoaika:  n. 10 minuuttia
Pääosissa:  Manoel Pinto Anna-Riikka Rajanen
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Yle TV2 Yle Areena
Esitetty:  1. joulukuuta –  24. joulukuuta 2019
Jaksoja:  24
Ikäraja:  
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Jussi Lehtomäki
Käsikirjoittaja(t):  Kaisa Kuikkaniemi
Edeltäjä:  Joulukalenteri: Maukan ja Väykän ensimmäinen joulu
Seuraaja:  Joulukalenteri: Korvatunturin Pulmapiste
Aiheesta muualla
IMDb 
Joulukalenteri: Tonttuakatemia on suomalainen joulukalenterisarja, joka  esitettiin Yle TV2-kanavalla ja Yle Areenassa joulukuussa 2019 ja uusintana joulukuussa 2022.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anna-Riikka Rajanen  | … |  Persilja  |
|  Manoel Pinto  | … |  Kaneli  |
|  Henna Tanskanen  | … |  Selja  |
|  Mikko Penttilä  | … |  Viherpippuri  |
|  Eeva Putro  | … |  Kardemumma  |
|  Juha Pulli  | … |  Nisse  |
|  Minna Koskela  | … |  Rouva Manteli  |
|  Timo Mann  | … |  Rehtori Ruusukaali  |
|  Timo Lavikainen  | … |  Isä  |
|  Armi Toivanen  | … |  Äiti  |
|  Anni Eklund  | … |  Sanni  |
|  Herman Komaro  | … |  Samuli  |
|  Jaana Saarinen  | … |  Reetta-täti  |
|  Antti Pääkkönen  | … |  P.U.T.T.E.  |
|  Heljä Heikkinen  | … |  Joulumieli  |
|  Kirsti Wallasvaara  | … |  Sahrami  |
|  Ove Grundström  | … |  Joulupukki  |
|  Pia Runnakko  | … |  Peikkoäiti  |
Jaksot

| Jakso | Nimi |
| --- | --- |
1.: Koulu on taas
2.: Kadonnut joulumieli
3.: Tonttujen tehtävät
4.: Tuhat ja yksi tapaa viettää joulua
5.: Tanskalainen voileipä
6.: Oi ihana Rosmariini
7.: Peikkojen kirous
8.: Vaihtokauppoja
9.: Jouluhirviö
10.: Kaikkein vahvin tonttu
11.: Käännöskone
12.: Reetta-tädin joululahja
13.: Kadonneet kakkulat
14.: Jäävuorten joulukaktus
15.: Vakava vaiva
16.: Katoamisen teoria
17.: Joulukuusen käpypuu
18.: Viisaan tontun partakarva
19.: Innokas pelastaja
20.: Mistelin alla
21.: Kun peikkous paljastuu
22.: Pakkasen puremia
23.: Tonttuäidin kehtolaulu
24.: Äiti
Tyrvään Sanomat

| Tyrvään Sanomat |
| --- | --- |
Kustantaja:  Sanoma
Julkaisija:  Sanoma
ISSN:  ISSN 0359-0305 ja 2243-1934
Levikki:  6677 kpl
Perustettu:  1894 ja 1. tammikuuta 1973
Kotikunta:  Sastamala
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  kerran viikossa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Tyrvään Sanomat oli aiemmin Vammalan talousalueen lehti, nykyisin sen levikkialueeseen kuuluvat Sastamala (ent. Vammala, Äetsä, Mouhijärvi, Suodenniemi ja Kiikoinen) sekä Lavia. Lehden perusti vuonna 1894 Oskari Söderholm (myöh. Vettenranta). Tyrvään Sanomat on Suomen vanhin paikallislehti. Tyrvään Sanomat kuului vuoden 2020 maaliskuuhun saakka Alma Media -konserniin. Sen omistaa maaliskuusta 2020 lähtien Sanoma.
Historia

Vuosina 1894–1901 Tyrvään Sanomat ilmestyi kerran kuussa ja 1901–1910 kahdesti kuussa. Sen jälkeen seurasi pitkä jakso 1910–1967, jolloin lehti ilmestyi kerran viikossa. Vuosina 1967–1977 lehti ilmestyi kahdesti viikossa. Tämän jälkeen lehteä julkaistiin kolmesti viikossa vuoteen 2008 saakka, minkä jälkeen lehti ilmestyi jälleen kahdesti viikossa. Tietokoneladonta otettiin käyttöön vuonna 1974, josta lähtien lehti ilmestyi kahdenkymmenen vuoden ajan broadsheet-koossa. Heinäkuussa 1994 siirryttiin nykyiseen tabloid-kokoon.
Tyrvään Sanomat Oy:n toimitusjohtajana toimi vuodesta 1986 vuoden 2010 keväällä tapahtuneeseen kustannusoikeuksiin myyntiin asti Tapio Rautajoki. Hallituksen puheenjohtaja oli Kaarlo Rautajoki.
Lehteä julkaisi Tyrvään Sanomat Oy, kunnes 16. huhtikuuta 2010 Tyrvään Sanomien ja Paikallissanomien kustannusoikeudet osti Alma Media Oyj:hin kuuluva paikallislehtiyhtiö Suomen Paikallissanomat Oy (SPS). 1. kesäkuuta 2010 Tyrvään Sanomat ja Laviassa ja osassa vuonna 2009 perustettua Sastamalan kaupunkia eli Mouhijärvellä ja Suodenniemellä ilmestynyt Paikallissanomat yhdistettiin yhdeksi lehdeksi, jonka nimenä säilyi Tyrvään Sanomat. SPS:lle siirtyi myös mainostoimisto Idea-mainos, jonka toiminta sittemmin päättyi.lähde?
16. huhtikuuta 2010 alkaen lehden toimitusjohtajana toimi Suomen Paikallissanomat Oy:n toimitusjohtaja Kari Juutilainen, kunnes hänet nimitettiin vuoden 2012 alusta Alma Median maakuntalehdet ja paikallislehdet samaksi yhtiöksi yhdistäneen Alma Aluemedian johtoon. Paikallislehtiryhmää johtaa nyt myyntijohtaja Lassi Välimäki.
Vuoden 2016 alusta lähtien lehti alkoi ilmestyä jälleen kerran viikossa, torstaisin.
Palkinto

Tyrvään Sanomat valittiin Sanomalehtien liiton Vuoden paikallislehtikilpailussa maan parhaaksi paikallislehdeksi vuosina 2008, 2010 ja 2012 kaksi kertaa viikossa ilmestyvien lehtien sarjassa. Vuonna 2009 ja 2011 lehti saavutti kilpailussa hopeaa. Se on siis tullut palkituksi viitenä vuonna peräkkäin (2008–2012): kultaa, hopeaa, kultaa, hopeaa, kultaa. Lehti on saanut myös muutamia ulkoasupalkintoja näinä vuosina.
 Aiemmin se on ollut ykkösenä myös vuonna 1984. Ilmestyessään kolmipäiväisenä se oli ykkönen vuosina 1986 ja 1987 sekä kolmosena 2003 ja 1996.
Päätoimittajat

1894–1915 Oskari Söderholm
1915–1916 Urho Kivimäki
1916–1925 Kaarle Prusi
1925–1950 Hannes Prusi
1950–1986 Antti Prusi (sairausloman ajan vuonna 1954 Vihtori Pakula)
1986–2000 Risto Koivuniemi
2000–2005 Risto Ojanen
2005–2008 Toni Viljanmaa, joka kesällä 2008 siirtyi Alma Median politiikan toimittajaksi Helsingin toimitukseen
2008–2013 Minna Ala-Heikkilä (lokakuusta 2011 alkaen yhteinen Nokian Uutisten kanssa)
2013–2015 Hannu Virtanen
2015–     Hanna Pihlajamäki
Päätoimittajista Hannes Prusi sai talousneuvoksenlähde? ja Antti Prusi kotiseutuneuvoksen arvonimen.
Kirjallisuutta

Olavi Heinonen, Kustantajana Oy Tyrvään Sanomat. Oy Tyrvään Sanomat. Vammala 1998.
Pirjo Santonen, Paikallislehden sisältö. 75-vuotias Tyrvään Sanomat ympäristönsä kuvastimena. Tyrvään Sanomat ja Paikallislehtien liitto. Pro gradu -työ. Vammala 1968.
Sem J. Wahl, Piirteitä opettaja Oskari Vettenrannan elämästä. Tyrvään seudun Museo- ja Kotiseutuyhdistyksen julkaisuja XLIV. Eripainos Tyrvään Sanomista v:lta 1965–66. Vammala 1966.
Tuula Puranen, Elina Noppari ja Risto Kunelius, "ja sitten ehtoolla oikein ajan kanssa". Kolme näkökulmaa Tyrvään Sanomiin 1999. Journalismin tutkimusyksikkö, Tampereen yliopisto. Tampere 1999
Aiheesta muualla

Tyrvään Sanomien kotisivut
Pörssitiedon esitys yhtiön historiasta
Tyrvään sanomien entinen toimitus Sastamalan keskustassa.
Saarnastuoli

Saarnastuoli Turun linnan kirkossa.
Lohjan Pyhän Laurin kirkon asehuone, jossa sisäänkäynnin yläpuolella näkyy ulkosaarnastuolin aukko.
Saarnastuoli tai saarnatuoli on kirkkojen etuosassa sijaitseva erillinen puhujakoroke, josta pidetään saarnoja. Saarnastuolin alkukohtana on ollut piispanistuin eli kathedra, joka sijaitsi kirkon alttarin takana ja jolla istuen piispa piti saarnansa. Saarnastuoli on toisaalta kehittynyt lukupulpetista, ambosta, josta luettiin Raamatun tekstit ja rukoukset. Niitä alettiin rakentaa, kun seurakunnat kasvoivat, ja saarnatehtävät siirtyivät enimmäkseen papeille.
Saarnastuoli on kirkon etuosassa, usein kuorin ja kirkkosalin rajalla tai jopa kirkkosalin puolella, usein kirkon pohjoissivulla, ns. evankeliumipuolella (kirkkosalista katsoen vasemmalla puolella).
Saarnastuolista pidetään jumalanpalveluksen saarna. Aikaisemmin saarnan jälkeen sieltä voitiin lukea kirkolliset tiedotukset, muun muassa avioliittoon kuulutukset, kuolleiden ja kastettujen nimet, jotka nykyään liitetään usein saarnan jälkeen seuraavaan esirukoukseen. Myös viralliset ilmoitukset kirkollisten elinten kokouksista ja muuta tarvittavaa voitiin lukea saarnastuolista, mutta tällaisten ilmoitusten lukeminen jumalanpalveluksissa on loppunut lähes kokonaan. Vielä 1800-luvulla saarnastuolista luettiin kunnallisia ja valtiollisia kuulutuksia ja julistuksia. Vuonna 1907 kuultiin saarnastuolista viimeisen kerran keisarillinen kuulutus, mutta tämänkin jälkeen monet muut viralliset kuulutukset julkistettiin kirkoissa. Käytäntö päättyi lopulta vuonna 1925.
Imatran Kolmen ristin kirkon saarnastuoli, jossa vihreä saarnastuoliliina. Oikealla kuvassa näkyy hiemen alttarikaidetta.