stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2502 Nummela

| 2502 Nummela> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  3. maaliskuuta 1943
Muut nimet:  1933 GC, 1943 EO, 1943 FF, 1953 DG ja 1971 SY3
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  18,975  km
Pyörähdysaika:  14,3155 h
Albedo:  0,102
Absoluuttinen magnitudi:  11,6  ja 11,9
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,22 , 0,2198313  tai 0,2241438325742982
Inklinaatio:  17,76447 astetta tai 17,82202283277748 astetta
Keskianomalia:  56,17125 astetta tai 8,345765717773302 astetta
Kiertoaika:  5,04 vuotta ja 1 834,928259969299 vuorokautta
Periapsis:  2,2940117 au ja 2,275769773452698 au
Apoapsis:  3,587 au ja 3,590703600607307 au
Radan isoakselin puolikas:  2,9404047 au ja 2,933236684929414 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2502 Nummela on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1943 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Sen nimi viittaa Vihdin Nummelaan ja siellä sijaitsevaan normaaliperusviivaan, joka on Geodeettisen laitoksen rakentama, kansainvälisesti merkittävä mittauslinja.
Nummelan likimääräinen läpimitta on 20 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,93 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta.
Gillian Cowley

| Mitalit> Maa:   Zimbabwe.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Zimbabwe.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Zimbabwe.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Zimbabwe> Naisten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Moskova 1980 |  |  |
Gillian ”Gill” Cowley (s. 8. heinäkuuta 1955 Kitwe, Rhodesian ja Njassamaan liittovaltio, Brittiläinen imperiumi) on zimbabwelainen kilpauransa päättänyt maahockeypelaaja ja olympiavoittaja.
Cowley pelasi Zimbabwen olympiakultaa voittaneessa naisten maajoukkueessa Moskovassa 1980, missä naisten maahockeyturnaus kuului ensimmäisen kerran olympiaohjelmaan. Hän pelasi jokaisessa viidessä ottelussa ja teki yhden maalin Itävaltaa vastaan. Zimbabwen joukkue kutsuttiin Moskovan boikoteista kärsineeseen olympiaturnaukseen vain viikkoja ennen olympialaisten alkua, ja pelaajat valittiin vain päiviä ennen avajaisia. Maa oli ennen samana vuonna tapahtunutta itsenäistymistään ollut suljettu olympialaisista rotusyrjintänsä vuoksi, tosin olympiajoukkueen jäsenet kuuluivat kaikki maan valkoihoiseen vähemmistöön. Maajoukkue pelasi ensimmäisen kerran kotimaansa ulkopuolella ja keinotekoisella alustalla. Moskovassa Zimbabwe ei hävinnyt otteluakaan voitettuaan vastustajistaan kolme ja pelattuaan kahdesti tasan.
221 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
Tapahtumia

Qin Shihuangdi julisti Qin-dynastian alkaneeksi ja itsensä Kiinan "ensimmäiseksi keisariksi".
Kuolleita

Egyptin kuningatar Berenike II murhattiin.
2501 Lohja

| 2501 Lohja> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  14. huhtikuuta 1942
Muut nimet:  1931 MD, 1935 OG, 1938 DX, 1942 GD, 1953 EW1, 1957 FC, 1969 PU, 1972 GE2, 1973 SZ5, 1974 YF, 1976 JS8, 1979 BQ, 1981 UF, 3110 T-3 ja A912 JD
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  10,218  km
Pyörähdysaika:  3,8084 h
Albedo:  0,281
Absoluuttinen magnitudi:  12,08  ja 12,02
Asteroidiluokka:  A-tyypin asteroidi (en)
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,20 , 0,1962781  tai 0,1978502311688584
Inklinaatio:  3,30272 astetta tai 3,297842871556319 astetta
Keskianomalia:  134,53302 astetta tai 192,3160601040361 astetta
Kiertoaika:  3,77 vuotta ja 1 376,061687281065 vuorokautta
Periapsis:  1,9464193 au ja 1,942145579844288 au
Apoapsis:  2,897 au ja 2,900205943987693 au
Radan isoakselin puolikas:  2,4217573 au ja 2,42117576191599 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2501 Lohja on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1942 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Sen nimi viittaa Lohjan kaupunkiin (Geodeettisen laitoksen mittausaseman sijaintipaikkaan).
Lohjan likimääräinen läpimitta on 17 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,42 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 9 kuukautta.
26 Proserpina

| 26 Proserpina |
| --- | --- |
 Valokäyrämittausten avulla luotu kolmiulotteinen malli Proserpinasta.
Löytäminen
Löytäjät:  R. Luther
Löytöaika:  5. toukokuuta 1853
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,13 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,425 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,887 AU
Eksentrisyys:  2,656
Kiertoaika Auringon ympäri:  1581,184 päivää (4,33 vuotta)
Keskiratanopeus:  18,24 km/s
Inklinaatio:  3,562°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  94,8 km
Massa:  9,0×1017 kg 
Pyörähdysaika:  10,60 h
Albedo:  0,1955
Pinnan lämpötila:  alin: ? keski: ~166 ylin: ?
26 Proserpina (symboli: ) on päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Robert Luther 5. toukokuuta 1853. Se oli hänen toinen asteroidilöytönsä, joita hän teki yhteensä 24. Asteroidi nimettiin roomalaisen mytologian jumalattaren, Proserpinan, mukaan.
2573 Hannu Olavi

| 2573 Hannu Olavi> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Heikki Alikoski
Löytöpäivä:  10. maaliskuuta 1953
Muut nimet:  1930 YW, 1953 EN, 1969 HC, 1972 XB1, 1974 FQ ja 1979 EA
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  20,2  km
Pyörähdysaika:  4,9355 h
Albedo:  0,119
Absoluuttinen magnitudi:  11,6  ja 11,7
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,11 , 0,1057093  tai 0,1041021846894178
Inklinaatio:  12,96840 astetta tai 12,96815504273771 astetta
Keskianomalia:  203,15420 astetta tai 144,2175197502384 astetta
Kiertoaika:  5,24 vuotta ja 1 912,615956508846 vuorokautta
Periapsis:  2,6969180 au ja 2,701539836558801 au
Apoapsis:  3,334 au ja 3,329370811406666 au
Radan isoakselin puolikas:  3,0157061 au ja 3,015455324312408 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2573 Hannu Olavi on tähtitieteilijä Heikki Alikosken vuonna 1953 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Alikosken pojan mukaan.
Hannu Olavin likimääräinen läpimitta on 22 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,01 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta ja 3 kuukautta.
216 Kleopatra

| 216 Kleopatra |
| --- | --- |
 Keck II-teleskoopin kuvaa Kleopatrasta (mustan ympyrän sisällä) ja sen kuista Cleoselenestä ja Alexheliosista (osoitettu nuolilla)
Löytäminen
Löytäjät:  J. Palisa
Löytöaika:  10. huhtikuuta 1880
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,80 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,10 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,49 AU
Eksentrisyys:  0,248
Kiertoaika Auringon ympäri:  1 709 päivää  4,68 vuotta
Inklinaatio:  13,10°
Kuiden lukumäärä:  2
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  124 km  (217 x 94 x 81) km
Massa:  4,64±0,02×1018 kg 
Pyörähdysaika:  5,39 h
Absoluuttinen kirkkaus:  7,30
Albedo:  0,116
Asteroidiluokka:  M
216 Kleopatra on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. Palisa vuonna 1880. Nimensä asteroidi sai Egyptin kuningatar Kleopatra VII:n mukaan.
Ominaisuudet

Kleopatra on M-tyypin asteroidi, joka muistuttaa muodoltaan luuta. Sitä onkin kutsuttu nimellä the “dog-bone” asteroid (engl.), suomeksi käännettynä nimi tarkoittaa “koiran luu” asteroidia. Pikkuplaneetta koostuu kahdesta toisiaan kiertävästä osasta, jotka ovat liittyneet toisiinsa yhdeksi kappaleeksi. Kleopatra on siis kontaktikaksoisasteroidi, eikä oikea kaksoisasteroidi.
Kleopatran mitat ovat noin 217 x 94 x 81 km ja sen systeemin massa on 4,64 ± 0,02 × 1018 kg. Kleopatran keskitiheys on 3,6 ± 0,4 g/cm3, eli sen sisuksesta on noin 30 - 50% tyhjää tilaa. Se on siis löyhä kivikasamainen kappale. Kleopatra on luultavasti muodostunut törmäyksen seurauksena.
Kuut

Kleopatralla on kaksi pientä kuuta, jotka kiertävät sen ympäri. Niiden nimet ovat Alexhelios ja Cleoselene, kuningatar Kleopatran lapsien mukaan. Kuut löydettiin jo vuonna 2008, mutta ne saivat nimensä vasta paljon myöhemmin.  Cleoselene on kuista sisempi. Se on läpimitaltaan noin 3 kilometrinen. Alexhelioksen läpimitta on noin 5 km. Kleopatran järjestelmä on vasta kolmas löydetty kahden pienen kuun järjestelmä asteroidivyöhykkeellä.
Tietokonemalli Kleopatran pyörimisestä, (Katso animaatio tästä linkistä ).
Corinthians

Corinthians on yksi Brasilian jalkapallon suurseuroista. Seuran kotikaupunki on São Paulo ja kotistadion Arena Corinthians.
Historia

Corinthians perustettiin São Paulossa vuonna 1910. Nimensä se otti englantilaiselta amatööriseuralta nimeltä Corinthian F.C., joka oli samana vuonna ottelukiertueella Brasiliassa. Seuran lempinimi on "Timão". Kaikki perustajat olivat brasilialaisia, heistä suurin osa rautatietyöläisiä.
Corinthians alkoi pelata São Paulon osavaltion sarjaa vuonna 1913 ja voitti sen jo seuraavana vuonna. Vuodesta 1950 alkaen seura on ollut yksi Brasilian suosituimmista. Se on voittanut Brasilian Serie A:n kuusi kertaa, Brasilian cupin kolme kertaa, seurajoukkueiden maailmanmestaruuden kahdesti sekä Copa Libertadoresin ja Recopa Sudamericanan kerran.
Vuonna 1976 peräti 70 000 Corinthiansin kannattajaa matkusti Rio de Janeiron Maracanãlle katsomaan Brasilian mestaruussarjan välieräottelua. Kyseessä oli kaikkien aikojen suurin vieraskannattajien joukko koko Brasilian jalkapallohistoriassa.
Tunnettuja pelaajia

Neco
Gilmar
Rivelino
Zé Maria
Sócrates
Walter Casagrande
Marcelinho Carioca
Freddy Rincón
Carlos Gamarra
Dida
Vampeta
Carlos Tévez
Ronaldo
Javier Mascherano
Betão
Paulinho
Tärkeimmät saavutukset

FIFA:n seurajoukkueiden maailmanmestaruus: 2000, 2012 (2)
Copa Libertadores: 2012 (1)
Recopa Sudamericana: 2013 (1)
Campeonato Brasileiro Série A: 1990, 1998, 1999, 2005, 2011, 2015, 2017 (7)
Copa do Brasil: 1995, 2002, 2009 (3)
Sao Paulon osavaltiomestaruus: 1914, 1916, 1922, 1923, 1924, 1928, 1929, 1930, 1937, 1938, 1939, 1941, 1951, 1952, 1954, 1977, 1979, 1982, 1983, 1988, 1995, 1997, 1999, 2001, 2003, 2009, 2013, 2017 (28)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivu
Ylen Elävä arkisto: Suomi – Corinthians Olympiastadionilla 1952
Campeonato Brasileiro Série A kausi 2018
América | Atlético Mineiro | Atlético Paranaense | Bahia | Botafogo | Ceará | Chapecoense | Corinthians | Cruzeiro | Flamengo | Fluminense | Grêmio | Internacional | Palmeiras | Paraná | Recife | Santos | São Paulo | Vasco da Gama | Vitória
Jalkapallon seurajoukkueiden maailmanmestarit
2000  Corinthians ● 2005  São Paulo ● 2006  Internacional ● 2007  Milan ● 2008  Manchester United ● 2009  Barcelona ● 2010  Internazionale ● 2011  Barcelona ● 2012  Corinthians ● 2013  Bayern München ● 2014  Real Madrid ● 2015  Barcelona ● 2016  Real Madrid ● 2017  Real Madrid ● 2018  Real Madrid ● 2019  Liverpool ● 2020  Bayern München ● 2021  Chelsea
Ian Cox

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 25. maaliskuuta 1971 (ikä 53)
Syntymäpaikka: Croydon, Englanti
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Seura
Seura: Whitstable Town FC
Junioriseurat
: Carshalton Athletic
Maajoukkue
| 2000–2006 | Trinidad ja Tobago | 16 (0) |
Ian Cox (s. 25. maaliskuuta 1971 Croydon) on uransa päättänyt jalkapalloilija, joka kansainvälisellä tasolla edusti Trinidad ja Tobagon maajoukkuetta. Pelaajana Coxin viimeinen seura oli Whitstable Town FC, jossa hän pelasi vuodet 2013-2015. Pelaajauransa jälkeen hän toimi seuran valmentajana. Pelipaikaltaan hän oli keskuspuolustaja mutta on pelannut myös keskikentällä.
Ian Cox siirtyi liigan ulkopuolisesta Carshalton Athleticista Crystal Palaceen 35 000 punnan siirtosummalla vuonna 1994. Crystal Palacessa peliaika jäi vähiin, Coxille kertyi vain 15 pelattua ottelua ja niinpä hän siirtyi vuonna 1996 ilmaisella siirrolla AFC Bournemouthiin. Bournemouthissa hän onnistui erinomaisesti pelatessaan Rio Ferdinandin rinnalla: vuosina 1996–2000 Cox pelasi kaikkiaan 173 ottelua, joissa teki 16 maalia. 2000–2001 kaudella hän siirtyi ilmaisella siirrolla Burnleyhin, jossa pelasi kolmella kaudella kaikkiaan 115 ottelua. Jälleen ilmaiseksi hän muutti Gillinghamiin vuonna 2003–2004 kaudeksi.
Cox pelasi ensimmäisen maaottelunsa 18. tammikuuta 2000 Marokkoa vastaan. Hän oli mukana vuoden 2006 MM-kisamiehistössä mutta ei päässyt pelaavaan kokoonpanoon. Cox pelasi 16 maaottelua.
Corsica (provinssi)

| Corsica Provincia Corsica> Rooman provinssi |
| --- | --- |

Valtio:  Rooman valtakunta Länsi-Rooman valtakunta
Prefektuuri:  Italia, Illyricum et Africa Italia et Africa
Diokeesi:  Italia (n. 293–395) Italia suburbicaria (n. 395–)
Nykyinen valtio/alue:  Ranska (Korsika)
Perustettu:  viimeistään n. 293
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Aleria
Corsica (lat. Provincia Corsica) oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti Korsikan saaren nykyisessä Ranskassa.
Maantiede

Corsican provinssi käsitti Korsikan (lat. Corsica) saaren Välimeressä Italian niemimaan länsipuolella. Sen eteläpuolella sijaitsi Sardinian saari, joka kuului Sardinia provinssiin. Corsican hallinnollinen keskus oli Aleria.
Maantiede > Kaupunkeja

Corsican provinssin roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat:
Aleria
Mariana
Historia

Korsikan saari oli aiemmin osa Sardinia et Corsican provinssia. Corsican provinssi perustettiin jossakin vaiheessa, kun Sardinia et Corsica provinssi jaettiin kahtia, toisen osan ollessa Sardinian provinssi. Tarkkaa ajankohtaa ei tunneta, mutta jako on ollut voimassa viimeistään keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemästä uudistuksesta lähtien. Noin vuosina 293–395 Corsican provinssi kuului Italian diokeesiin. 300-luvulla se oli välillä osa Italia, Illyricum et African prefektuuria ja välillä Italia et African prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin ja nyt Italia suburbicarian diokeesiin.
Provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Länsi-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sardinia et Corsica 227 eaa.– (Sardinia vallattu 238 eaa. ja Korsika 237 eaa.) | Sardinia et Corsica 227 eaa.– (Sardinia vallattu 238 eaa. ja Korsika 237 eaa.) | Sardinia et Corsica 227 eaa.– (Sardinia vallattu 238 eaa. ja Korsika 237 eaa.) | Sardinia et Corsica 227 eaa.– (Sardinia vallattu 238 eaa. ja Korsika 237 eaa.) | Sardinia | Sardinia | (Sardinia) |
| Sardinia et Corsica 227 eaa.– (Sardinia vallattu 238 eaa. ja Korsika 237 eaa.) | Sardinia et Corsica 227 eaa.– (Sardinia vallattu 238 eaa. ja Korsika 237 eaa.) | Sardinia et Corsica 227 eaa.– (Sardinia vallattu 238 eaa. ja Korsika 237 eaa.) | Sardinia et Corsica 227 eaa.– (Sardinia vallattu 238 eaa. ja Korsika 237 eaa.) | Corsica | Corsica | (Korsika) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.  
Italia suburbicarian ja Italia annonarian diokeesit vuonna 400, mukaan lukien Corsican provinssi.
FS Couronne (1861)

| Couronne |
| --- | --- |
 Couronne

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Lorient
Kölinlasku:  14. helmikuuta 1859
Laskettu vesille:  28. maaliskuuta 1861
Palveluskäyttöön:  2. helmikuuta 1862
Poistui palveluskäytöstä:  1. syyskuuta 1909
Loppuvaihe:  romutettu 1934
Tekniset tiedot
Uppouma:  6 428 t
Pituus:  80,85 m
Leveys:  16,7 m
Syväys:  7,8 m
Koneteho:  2 597 hv
Nopeus:  12,5 solmua
Miehistöä:  570
Aseistus
Aseistus:  30 × 164 mm tykkiä
FS Couronne oli Ranskan laivaston vuonna 1861 vesillelaskettu ironclad. Alus oli kölinlaskussa ensimmäinen rautarunkoinen taistelulaiva, mutta Britannian kuninkaallisen laivaston HMS Warrior laskettiin ensin vesillä ja otettiin palvelukseen.
Valmistus

Ranskan meriministeri tilasi 4. maaliskuuta 1858 kolme 900 nhp:n höyrykoneella varustettua panssarifregattia, joista kaksi tilattiin Toulonin laivastontelakalta ja kolmas Lorientista. Stanislas-Charles-Laur Dupuy de Lôme kirjoitti 16. huhtikuuta 1858, että kolme puurunkoista Gloire-luokan 4. maaliskuuta tilattua alusta  eivät olisi lopullinen versio, vaan myös muita ratkaisuja tulisi kokeilla. Hän esitti Gloiren suunnitelmien pohjalta tehtävän Toulonissa toisen aluksen, mutta Lorientissa tulisi valmistaa Camille Audernetin suunnittelema rautarunkoinen alus.
Audernetin alus tilattiin Lorientin laivastontelakalta 4. maaliskuuta 1858 ja aluksen höyrykone tilattiin Mazelinelta, joka vahvisti tilauksen 4. kesäkuuta. Meriministeri hyväksyi Audernetin suunnitelmat 1. syyskuuta. Tilatun aluksen nimeksi vahvistettiin 24. syyskuuta Couronne ja köli laskettiin 14. helmikuuta 1859.  Alus laskettiin vesille 28. maaliskuuta 1861 ja se otettiin palvelukseen 11. lokakuuta sekä koeajojen jälkeen 2. helmikuuta 1862. Alus valmistui helmikuun lopulla.
Palvelus

Alus oli mukana Ranskan-Saksan sodassa 1870-1871, mutta se ei osallistunut varsinaisiin taistelutoimiin. Se palasi Touloniin 10. joulukuuta 1870 liittyen Välimeren laivueeseen. Alus muutettiin vuodesta 1881 alkaen tykistönkoululaivaksi suunnittelija Cousinin ohjeiden mukaan. Panssarointi korvattiin saman paksuisella puuverhoilulla ja alukselle lisättiin taka- ja yläkannet, minkä jälkeen alus muistutti Napoleonin ajan kaksi kantista linjalaivaa. Aluksen takila muutettiin täystakilaksi. Kaksi höyrykattilaa poistettiin, jolloin koneteho laski 600 hevosvoimaan, ja Mangin potkuri otettiin käyttöön. Alus kykeni kuljettamaan 1 200 henkeä. Aluksen aseistuksena oli pääkannella kolme 240 millimetrin, kolme 190 millimetrin ja neljä 160 millimetrin tykkiä sekä yläkannella kuusitoista 140 millimetrin tykkiä. Näiden lisäksi oli etu- ja peräkannella vielä kolme 100 millimetrin tykkiä. Se oli vuodesta 1885 alkaen tykistön koululaivana, kunnes meriministeriö antoi 1. joulukuuta 1908 määräyksen aluksen korvaamisesta. Alus riisuttiin aseista 1. syyskuuta 1909 mennessä ja se korvattiin Girondella. Tehtävästään vapautunut alus siirrettiin majoitusalukseksi Touloniin ja se romutettiin vuonna 1934.
239

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Tapahtumia

Gordianus III ja Manius Acilius Aviola valitaan Rooman valtakunnan konsuleiksi kuluvalle vuodelle
huhtikuu - Persian kuningas Ardašir I valtaa roomalaisen Dura-Europoksen kaupungin Mesopotamiassa.
24 Themis

| 24 Themis |
| --- | --- |
 Valokäyrämittausten avulla luotu kolmiulotteinen malli Themiksestä.
Löytäminen
Löytäjät:  A. De Gasparis
Löytöaika:  5. huhtikuuta 1853
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,13 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,72 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,54 AU
Eksentrisyys:  0,131
Kiertoaika Auringon ympäri:  2022 päivää  5,54 vuotta
Inklinaatio:  0,76°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  198 km
Pyörähdysaika:  8,37 h
Absoluuttinen kirkkaus:  7,08
Asteroidiluokka:  B
24 Themis on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi A. de Gasparis vuonna 1853. Nimensä asteroidi sai kreikkalaisen mytologian Themis-jumalattaren mukaan. Themis on Themis-ryhmän nimikkokappale.
Ominaisuudet

Themis on melko suuri (noin 198-kilometrinen) päävyöhykkeen asteroidi, ja sen pyörähdysaika on noin 8,37 tuntia. Lisäksi tiedetään, että tämän pikkuplaneetan pinnalla on vesijäätä. Jään olemassaolo Themiksen pinnalla sopii yhteen kahdesta muusta Themis-ryhmän pikkuplaneetasta saatujen tietojen kanssa. Päävyöhykkeen komeetat 7968 Elst-Pizarro (133P/Elst-Pizarro) ja 118401 LINEAR (176P LINEAR) kuuluvat Themis-ryhmään. Niiden on havaittu käyttäytyvän komeettamaisesti, mikä viittaa jään esiintymiseen. Themis itse ei kuitenkaan ole aktiivinen komeetta, vaan tavallinen asteroidi.
2600 Lumme

| 2600 Lumme> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Edward L. G. Bowell
Löytöpäivä:  9. marraskuuta 1980
Muut nimet:  1951 EC1, 1975 VH5 ja 1980 VP
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  15,063  km
Albedo:  0,196
Absoluuttinen magnitudi:  11,6  ja 11,75
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,09 , 0,0930303  tai 0,09415215928906354
Inklinaatio:  11,72685 astetta tai 11,71683699108391 astetta
Keskianomalia:  209,89891 astetta tai 153,4392431425978 astetta
Kiertoaika:  5,23 vuotta ja 1 907,245622842033 vuorokautta
Periapsis:  2,7311464 au ja 2,726428126627024 au
Apoapsis:  3,291 au ja 3,293187981277459 au
Radan isoakselin puolikas:  3,0112873 au ja 3,009808053952241 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2600 Lumme on E. Bowellin vuonna 1980 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen tähtitieteilijän Kari Lumpeen mukaan.
Lumpeen likimääräinen läpimitta on 22 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,02 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää 5 vuotta ja 3 kuukautta.
Côte d’Albâtre

Alabasterirannikkoa
Côte d’Albâtre (suom. Alabasterirannikko) on osa Englannin kanaalin rannikkoa Seine-Maritimen departementissa Ylä-Normandian hallintoalueella Ranskassa. Rannikko on 120 km pitkä ja ulottuu Le Havresta Le Tréportiin. Rannikko on saanut nimensä valkoisista jyrkistä kalkki- ja piikivikallioista, joita meri ja tuuli ovat kuluttaneet, samalla muodostaen mereen myös raukkeja.
Impressionismi

Rannikko tuli kuuluisaksi useiden impressionistien, kuten Eugène Boudin, Camille Pissarro ja Alfred Sisley, matkustaessa rannikolle maalaamaan valkoisia jyrkänteitä ja vehmaita ylänköjä.
Alabasterirannikon kyliä ja kaupunkeja

Étretat
Eu
Fécamp
Dieppe
Saint-Valery-en-Caux