stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pakkala
Backaksen kartano

Pakkala on saanut nimensä Backaksen kartanosta, joka perustettiin 1600-luvulla. Ruotsin vallan aikana kartano oli säteri eli ratsutila, jolla oli velvollisuus varustaa ratsumies kuninkaan joukkoihin ja joka sai vastapalvelukseksi nauttia verovapaudesta. Tämän vuoksi kartanon omistajat 1600-1700-luvuilla olivat sotilaita ja sotilasvirkamiehiä. 1818 kartano siirtyi Hagelstamin suvulle, joka mm. rakennutti sen nykyisen päärakennuksen (1818–1844), ja heidän jälkeensä vuonna 1886 Ehrnroothin suvulle.
Carl Ehrnrooth luopui tilasta 1916 ja myi sen Osuusliike Elannolle, joka tarvitsi suurtilan Helsingin läheisyydestä tuottaakseen elintarvikkeita pääkaupungin myymälöihin ja ravintoloihin. Tuolloin Backaksen tila oli laajuudeltaan yli 700 hehtaaria ja ulottui Vantaanjoelta Tuusulan rajalle saakka. 1900-luvun alkupuolella Backaksen mailla viljeltiin suuri osa helsinkiläisten päivittäisistä elintarvikkeista. Tilan valtavilta metsäalueilta tuotiin puutavaraa ja turvetta omaa rautatietä pitkin. Elanto perusti oman tiilitehtaan ja rakensi sen tuotteilla kartanon nykyiset muhkeat ulkorakennukset, kuten tallin, navetan, suursikalan ja työntekijöiden asuintaloja. Myös Veromiehenkylän kansakoulu (nyk. Veromäen koulu) valmistui vuonna 1926 Elannon tiilistä Backaksen työntekijöiden lapsia varten.
Toisen maailmansodan jälkeen kaupungin kasvu kuitenkin söi vähän kerrallaan kartanon valtavat maa-alueet. Backaksen maita pakkolunastettiin siirtoväen asuttamiseksi, ja Helsinki-Vantaan lentoaseman rakentaminen vei niistä yli 400 hehtaaria. Vuonna 1986 Elanto myi kaiken vielä jäljellä olleen maan rakennusliikkeille, jättäen itselleen vain kartanon ulkorakennuksineen. Backaksen entisille maille on rakennettu muun muassa Veromiehen kaupunginosa sekä Pakkalaan kuuluvat Vantaanportin ja Kartanonkosken alueet.
Nykyisin Backaksen kartanon rakennukset on suojeltu ja sen tiloissa toimi Elannon (loppuaikoina HOK-Elannon) puutarhakeskus syksyyn 2009 asti. Nykyisin tiloissa jatkaa pitopalvelu.
Asutus

Pakkalan asukasluku oli arviolta 5 664 vuonna 2005, ja se on muutamassa vuodessa kaksinkertaistunut. Vuonna 1990 asukkaita oli vain 416. Tähän on syynä vilkas uudisrakentaminen, joka alkoi 2000-luvun vaihteessa ja on keskittynyt erityisesti Kartanonkosken asuinalueeseen, joka valmistui vuonna 2008. Rakennuskanta koostuu harjakattoisista matalahkoista kerros- ja pientaloista.
Kaupunginosan väkiluku on kasvanut 25 vuodessa liki 10 000:een, ja Pakkala on noussut asukasluvulla mitattuna Vantaan 4. suurimmaksi kaupunginosaksi Myyrmäen, Martinlaakson ja Hakunilan jälkeen (2015). Asumisväljyys on alhaisempi kuin Vantaalla keskimäärin ja asuntokannasta 45 prosenttia on vuokra-asuntoja ja 12 prosenttia asumisoikeusasuntoja. Väestö on nuorta; alle kouluikäisiä lapsia on runsaasti ja yli 65-vuotiaita vähän.
Kaupalliset palvelut ja liike-elämä

Pakkalassa sijaitsee Vantaanportin yrityspuisto ja liikekeskus. Sen merkittävin yksittäinen osa on Kauppakeskus Jumbo, joka valmistui lokakuussa 1999. Vuonna 2005 valmistuneen laajennuksen jälkeen Jumbon pinta-ala on 85 000 neliömetriä ja sisältää noin 3 600 autopaikkaa. Jumbo nousi 2010-luvulla liikevaihdoltaan Suomen suurimmaksi kauppakeskukseksi noin 400 miljoonan euron liikevaihdollaan (2015). Jumbon viereen valmistui 2008 Flamingo, jossa on hotelli, kylpylä ja vapaa-ajan palveluiden keskus. Yrityspuistossa sijaitsee muun muassa osaamiskeskus Leija. Muita alueen keskeisiä toimijoita ovat elintarviketeollisuuden laitokset, kuten HKScan, Finn-Catering ja Vaasan.
Tammiston elintarvikeliikkeet ovat noin kahden kilometrin etäisyydellä. Pakkalasta löytyy Teboilin huoltoasema, joissa on K-Market, Arinatieltä Vaasan leipomo ja konditoriamyymälä sekä Hagelstamintieltä Alepa ja K-Market. Tammiston kauppatien varrella on lukuisia erikoisliikkeitä. Ylästöntiellä on hotelli Pilotti, jossa on ravintola, ja Elannontiellä huoneistohotelli Bonus-Inn.
Kaupalliset palvelut ja liike-elämä > Elämyspuistohanke

Vuonna 2020 julkisuuteen tuli hanke uudesta noin 4 000 neliömetrin kokoisesta Muumi-teemaisesta sisäpuistosta, joka rakennettaisiin Backaksen alueelle lähelle Ylästöntietä. Tiedot suunnitelmista vahvisti hankkeesta vastaavan Livson Groupin toimitusjohtaja Tim Livson, jonka mukaan puisto tulisi olemaan maailman ensimmäinen Muumi-teemainen sisäpuisto, jossa tulisi vierailemaan vuosittain arviolta puoli miljoonaa kävijää. Hankkeeseen kuuluu puiston lisäksi noin 2 000 henkilön tapahtumakeskus, jota Livson vertasi Hernesaaren Tapahtumakeskukseen. Backaksen suojelukaavan katsotaan varmistavan, ettei elämyspuistohanke uhkaisi kartanon historiallisia rakennuksia tai miljöötä. Backaksen kaavamuutos, jonka myötä kartanon läheisyyteen voitaisiin rakentaa elämyspuisto ja asuntoja, sai hyväksynnän Vantaan kaupunginvaltuustolta 25. huhtikuuta 2022.
Muut palvelut

Ylästöntiellä on Veromäen koulu.  Hagelstamintiellä on informaatio- ja oppimiskeskus Point, jossa on kirjasto, Vantaan kansainvälinen koulu ja päiväkoti Y.E.S., jossa on englanninkielisiä ryhmiä. Pakkalassa on myös muita päiväkoteja (mm. Illenpihan pk, Illenpuiston pk, Lystilän pk, Pakkalanrinteen pk, Pehtoorin pk ja Riihipellon pk). Tilkuntiellä toimii Kartanonkosken koulu (2006), jossa rakennuksessa on myös kaupungin nuorisotila Wintti ja Kartanonkosken päiväkoti. Vantaan ammattiopisto Varian oppisopimus- ja työelämäpalveluista vastaava Leija yrityspalvelukeskus toimii Pakkalassa (Elannontie 3).
Ruotsinkielinen päiväkoti ja koulut sijaitsevat Helsingin pitäjän kirkonkylän puolella.
Kaupungin terveyskeskus on Tikkurilassa. Neuvola toimii Pehtoorintie 3:ssa. Lustikullanpolulla on hoitokoti.
Pakkalassa on Tikkurilan seurakunnan kerhotilat osoitteessa Käräjäkuja 1b ja Kartanonkoskella osoitteessa Hagelstamintie 20. Pakkalassa toimii myös helluntaiseurakunta Vantaan kotikirkko.
Liikenne

Pakkalasta kulkee bussilinjoja mm. Helsinkiin, Myyrmäkeen, Tikkurilaan, Malmille, Itäkeskukseen ja Lentoasemalle.
Helsinki-Vantaan lentoasemalle on vain 3–4 kilometriä.
Nähtävyydet ja virkistysalueet

Pakkalan lähellä sijaitsevat seuraavia virkistysalueita ja nähtävyyksiä ovat muun muassa:
Vantaanjoen ranta-alueet ja Ruutinkoski
Haltialan kotieläintila
Helsingin keskuspuisto
Tammiston ja Krakanojan luonnonsuojelualueet
Backaksen kartano
Helsingin pitäjän kirkonkylä ja Pyhän Laurin kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pakkala Wikimedia Commonsissa
Backaksen kartanon päärakennuksen runko on vuodelta 1818.
Elannon vuosien aikana rakennettu Backaksen kartanon navetta (1927) näkyy hyvin Ylästöntielle.
Kartanonkoski
Kauppakeskus Jumbo
Tampereen yliopiston kieli-, käännös- ja kirjallisuustieteiden yksikkö

Kieli-, käännös- ja kirjallisuustieteiden yksikkö oli yksi Tampereen yliopiston yhdeksästä tieteenalayksiköstä.
Yksikkö muodostettiin Tampereen yliopiston hallituksen päätöksellä 18. lokakuuta 2010, ja se koostuu entisestä kieli- ja käännöstieteiden laitoksesta sekä taideaineiden laitoksen kahdesta oppiaineesta, Suomen kirjallisuudesta ja kirjallisuustieteestä. Yksikkö aloitti toimintansa 1. marraskuuta 2011. Sen johtajana toimii Päivi Pahta. Hänen edeltäjänsä oli Jukka Havu.
Tutkinto-ohjelmat

Kieli-, käännös- ja kirjallisuustieteiden yksikössä toimii seitsemän tutkinto-ohjelmaa, joista kuusi keskittyy kieliin ja yksi kirjallisuustieteeseen. Kaikki tutkinto-ohjelmat kuuluvat humanistiseen koulutusalaan, joten niissä voidaan suorittaa humanististen tieteiden kandidaatin ja filosofian maisterin tutkinnot.
Kaikissa tutkinto-ohjelmissa suoritetaan ensin laaja-alainen kandidaattiohjelma, minkä jälkeen suoritetaan maisterintutkinto kapeampialaisissa maisteriopinnoissa. Jatkotutkintoina on mahdollista suorittaa filosofian lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot kielten tohtoriohjelmassa ja kirjallisuustieteen tohtoriohjelmassa.
Tutkinto-ohjelmat > Tutkinto-ohjelmien alaiset kandidaattiohjelmat ja maisteriopinnot

| Tutkinto-ohjelma | Kandidaattiohjelma | Maisteriopinnot |
| --- | --- | --- |
| englannin kieli, kirjallisuus ja kääntäminen | englannin kieli, kirjallisuus ja kääntäminen | englannin kieli ja kirjallisuus |
| englannin kieli, kirjallisuus ja kääntäminen | englannin kieli, kirjallisuus ja kääntäminen | monikielinen viestintä ja käännöstiede |
| kirjallisuustiede | kirjallisuustiede | Suomen kirjallisuus |
| kirjallisuustiede | kirjallisuustiede | kertomus- ja tekstiteoria |
pohjoismaiset kielet
| pohjoismaiset kielet | pohjoismaiset kielet | monikielinen viestintä ja käännöstiede |
ranskan kieli
| ranskan kieli | ranskan kieli | monikielinen viestintä ja käännöstiede |
| saksan kieli, kulttuuri ja kääntäminen | saksan kieli, kulttuuri ja kääntäminen | saksan kieli ja kulttuuri |
| saksan kieli, kulttuuri ja kääntäminen | saksan kieli, kulttuuri ja kääntäminen | monikielinen viestintä ja käännöstiede |
suomen kieli
| venäjän kieli, kulttuuri ja kääntäminen | venäjän kieli, kulttuuri ja kääntäminen | venäjän kieli ja kulttuuri |
| venäjän kieli, kulttuuri ja kääntäminen | venäjän kieli, kulttuuri ja kääntäminen | monikielinen viestintä ja käännöstiede |
Tutkinto-ohjelmat > Valinnaiset opinnot

Tutkinto-ohjelmien lisäksi yksikössä on opintokokonaisuuksia, joita voi suorittaa ainoastaan valinnaisina opintoina:
espanjan kieli
fonetiikka
romanian kieli
ruotsi kääntäjän työkielenä
Russian Studies
suomen kieli ja kulttuuri
suomi toisena ja vieraana kielenä -opettajan opintokokonaisuus
teknisen viestinnän erikoistumisopinnot
tšekin kieli
viron kieli ja virolainen kulttuuri
yleinen kielitiede
yleinen käännöstiede
Patrick Warburton

| Patrick Warburton |
| --- | --- |
 Warburton vuoden 2011 Comic-Conissa.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Patrick John Warburton
Syntynyt: 14. marraskuuta 1964 (ikä 59)  Paterson, New Jersey
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Patrick Wharburton
Aktiivisena:  1986–
Merkittävät roolit:  Kronk (Keisarin uudet kuviot) The Tick (Superpunkki) Haukkis (Kim Possible)
Palkinnot
 Outstanding Achievement Award (2005) BIFF Award (2006) Best Male Performance (2006) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Patrick John Warburton (s. 14. marraskuuta, 1964 Paterson, New Jersey) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Elämäkerta

Warburton syntyi New Jerseyssä, mutta muutti jo kolmevuotiaana Kaliforniaan, jossa hän kävi koulunsa. High schoolista päästyään Warburton opiskeli meribiologiksi Kaliforniassa, mutta keskeytti opintonsa pyrkiessään näyttelijäksi.
Elämäkerta > Näyttelijänä

Warburton esiintyi ensi kerran televisiossa 1980-luvun lopulla usein televisiosarjojen vierailevissa rooleissa. Myös 1990-luvulla Warburton teki vierailevia rooleja, joista tunnetuin on kenties David Puddy televisiosarjassa Seinfeld. Warburton esiintyi myös elokuvassa Scream 3 ja Big Trouble. Hän esitti pääosaa lyhytkestoisessa televisiosarjassa The Tick vuosina 2001 ja 2002.
Elämäkerta > Ääninäyttelijänä

Ääninäyttelijänä Warburton aloitti vuonna 1998 Disneyn Hercules-piirretyssä, jossa hän esitti Lastrigon hahmoa. Ensimmäisen pääroolin hän sai vuonna 2000, jolloin Toy Story -elokuvassa näytellyt Buzz Lightyear sai oman animaatiosarjan Buzz Lightyear of Star Command. Lisäksi hän on ollut Kronkin äänenä elokuvassa Keisarin uudet kuviot ja animaatiosarjassa Keisarin uusi koulu, joista hän sai kaksi Annie-ehdokkuutta. Warburton on toiminut myös Joe Swansonin äänenä Family Guy -animaatiosarjassa vuodesta 1999. Muita hänen ääniroolejaan on Haukkis Kim Possiblessa ja Sheriffi Stonen äänenä Scooby-Doo! Mystery Incorporatedissa. Hän on antanut äänensä sudelle elokuvassa Tapaus punahilkka. Hän oli samassa roolissa myös elokuvan jatko-osassa Tapaus Punahilkka 2.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | American Strays - kohtalon matkassa | oma itsensä | independent-elokuva |
| 1999 | The Woman Chaser | naistenjahtaaja |  |
| 1999 | The Apartment Complex | oma itsensä |  |
| 2000 | Keisarin uudet kuviot | Kronk | äänirooli |
| 2000 | The Dish | Al Burnett | independent-elokuva |
| 2000 | Scream 3 | Steven Stone |  |
| 2000 | Buzz Lightyear Avaruusranger: Seikkailu alkaa | alienit | äänirooli |
| 2001 | Joe - jokapaikan höylä | Mark McKinney, yhtiön työntekijä ja elokuvan toinen päähenkilö |  |
| 2002 | Men in Black II | Agentti T |  |
| 2002 | Big Trouble | poliisikonstaapeli Walter Kramitz | elokuvasovitus |
| 2004 | Lehmäjengi | Patrick | äänirooli |
| 2005 | Keisarin uudet kuviot 2. Kronkin uudet kuviot | Kronk | äänirooli |
| 2005 | Tapaus Punahilkka | Peter, iso paha susi | äänirooli |
| 2005 | Pikku Kananen | avaruusolentokyttä | äänirooli |
| 2005 |  Levypallo | Larry Burgess Sr. |  |
| 2005 | The Civilization of Maxwell Bright | Maxwell Bright | independent-elokuva |
| 2005 | Sky High | Gwen Grayson |  |
| 2006 | Sikin sokin saduissa | prinssi Humperdink | äänirooli |
| 2006 | Karvakamut | Ile | äänirooli |
| 2006 | Aivan villit | Välkky | äänirooli |
| 2007 | Mehiläisen elokuva | Ken | äänirooli |
| 2007 | Alakynsi | Cad |  |
| 2008 | Space Chimps | kapteeni Titan | äänirooli |
| 2008 |  Salainen agentti 86 | Hymie |  |
| 2008 | Salainen agentti 86: Bruce ja Lloyd vauhdissa | Hymie |  |
| 2009 | Rock Slyde | Rock Slyde | independent-elokuva |
| 2010 | Tyttö ja villivarsa 2 | Hank McLaughlin |  |
| 2010 | Space Chimps 2: Zartogin vastaisku | kapteeni Titan | äänirooli |
| 2011 | Hoodwinked Too! Hood vs. Evil | Peter, iso paha susi | äänirooli |
| 2011 | The Little Engine That Could | Caboose | äänirooli |
| 2012 |  Ted | Guy |  |
| 2013 | Bad Milo! | Phil |  |
| 2013 | Movie 43 | oma itsensä |  |
| 2014 | Herra Peabody & Sherman | Agamemnon | äänirooli |
| 2014 | Lentsikat 2: Pelastajat | Pulaski | äänirooli |
| 2014 | Matka Sulkakuninkaan maahan | Sulkakuningas | äänirooli |
| 2015 | Ted 2 | Guy |  |
| 2015 | Joe Dirt 2: Beautiful Loser | oma itsensä |  |
| 2015 | Hoovey | Jeff Elliott |  |
| 2017 | Better Watch Out | Robert Lerner |  |
| 2017 | Austin Found | päällikkö Williams |  |
| 2019 | The Wedding Year |  |  |
Filmografia > Videopelit

| Vuosi | Videopeli | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2000 |  Keisarin uudet kuviot | Kronk |
| 2000 |  Spider-Man | panttivanki "mitä jos?"-tilassa |
| 2000 | Buzz Lightyear of Star Command: The Video Game | Buzz Lightyear, alienit |
| 2002 | Disney Pixar Learning: 2nd & 3rd Grade | Buzz Lightyear |
| 2003 | Metal Arms: Glitch in the System | Mozer |
| 2003 | Tak and the Power of Juju: The Video Game | Lok |
| 2004 | Tak 2: The Staff of Dreams | Lok |
| 2005 | Tak 3: The Great Juju Challenge | Lok |
| 2005 | Who Rules? The Game | pelijuontaja |
| 2006 | Open Season: The Video Game | Ile |
| 2006 | Family Guy: The Video Game | Joe Swanson |
| 2007 | Bee Movie Game | Ken |
| 2008 | Tak and the Guardians of Gross | Lok |
| 2008 | Space Chimps: The Video Game | Titan |
| 2009 | Leisure Suit Larry: Box Office Ghost | Damone LeCoque |
| 2009 | League of Legends | Volibear, Zac |
| 2011 | Skylanders: Spyro’s Adventure | Flynn |
| 2012 | Skylanders: Giants | Flynn |
| 2012 | Sorcerers of the Magic Kingdom | Kronk |
| 2012 | Family Guy: Back to the Multiverse | Joe Swanson |
| 2013 | Skylanders: Swap Force | Flynn |
| 2013 | Poker Night 2 | Brock Samson |
| 2014 | Tales from Borderlands | Hugo Vasquez |
| 2014 | Family Guy: The Quest for Stuff | Joe Swanson |
| 2014 | Skylanders: Trap Team | Flynn |
| 2015 | Skylanders: SuperChargers | Flynn |
| 2016 | Skylanders: Imaginators | Flynn |
| 2016 | Call of Duty: Modern Warfare Remastered | amerikkalainen sotilas |
Aiheesta muualla

Patrick Warburton Myspacessa (englanniksi)
PhpMyAdmin

| phpMyAdmin |
| --- | --- |


Kehittäjä:  The phpMyAdmin Project
Kehityshistoria
Vakaa versio:  5.2.1 (8. helmikuuta 2023)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Tietokannan hallintatyökalu
Alusta:  Alustariippumaton
Lisenssi:  GPL
Aiheesta muualla
www.phpmyadmin.net
phpMyAdmin on selaimen kautta käytettävä MySQL- ja MariaDB-tietokannan hallintatyökalu. Sen kehittämisen aloitti Tobias Ratschiller vuonna 1998, inspiroituneena Peter Kuppelwieserin MySQL-Webadmin-ohjelmasta. Vuonna 2000 Ratschiller luopui ohjelmiston kehittämisestä ajanpuutteen vuoksi.
Hankkeesta oli tuolloin kasvanut merkittävä ja sillä oli laaja kehittäjä- ja käyttäjäkuntansa. phpMyAdminia jaettiin muun muassa useiden Linux-jakelujen mukana. Vuonna 2001 Olivier Müller, Marc Delisle sekä Loïc Chapeaux rekisteröivät hankkeen SourceForge-sivustolle ja jatkoivat ohjelmiston kehityksen koordinointia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
phpMyAdmin-ohjelmiston virallinen sivusto
phpMyAdmin-projektin SourceForge-sivu
Paschal Topno

Paschal Topno (s. 15. kesäkuuta 1932) on intialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin jesuiittojen papiksi 31. heinäkuuta 1965 ja nimitettiin Ambikapurin hiippakunnan piispaksi 28. lokakuuta 1985. Piispaksi vihkiminen seurasi 18. tammikuuta 1986. Pääkonsekraattorina toimi Eugene Louis D'Souza, jota avustivat Philip Ekka ja George Victor Saupin.
Topno sai 26. maaliskuuta 1994 nimityksen Bhopalin arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 75-vuotispäivänään 15. kesäkuuta 2007.
Pascalin lause

Ellipsissä, joka on kartioleikkaus, yhdistetään janat vastakkaisiin pisteisiin. Tällöin janojen leikkaispisteet ovat samalla suoralla.
Pascalin lauseen mukaan kartioleikkauksen sisään piirretyn kuusikulmion vastakkaisia pisteitä yhdistävien suorien leikkauspisteet sijaitsevat samalla suoralla, Pascalin suoralla, tai äärettömyydessä. Lause on yleistys Pappoksen kuusikulmiolauseesta ja duaalinen Brianchonin lauseelle. Blaise Pascal keksi nimeään kantavan lauseensa 16 vuoden ikäisenä.
Perunsilpoja

| Perunsilpoja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kotingat Cotingidae
Suku::  Silpojat Phytotoma
Laji::  raimondii
Kaksiosainen nimi
 Phytotoma raimondii  Taczanowski, 1883 
Katso myös
   Perunsilpoja Wikispeciesissä   Perunsilpoja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Perunsilpoja (Phytotoma raimondii) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Perunsilpojaa tavataan Perun pohjoisosien rannikolla. Sen kannaksi arvioitiin vuonna 2018 vähintään 3 300 yksilöä. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi, koska sen levinneisyysalue on pieni ja sirpaloitunut, ja koska sen populaatio on pienenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia.
Perunpöyhijäorneero

| Perunpöyhijäorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Pöyhijäorneerot Synallaxis
Laji::  maranonica
Kaksiosainen nimi
 Synallaxis maranonica  Taczanowski, 1879 
Katso myös
   Perunpöyhijäorneero Wikispeciesissä   Perunpöyhijäorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Perunpöyhijäorneero (Synallaxis maranonica) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Perunpöyhijäorneeroa tavataan Perun luoteisosissa ja Ecuadorin eteläosissa. Lajin kannaksi on arvioitu 10 000–19 999 yksilöä. Lajin levinneisyysalue on pieni, ja sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen. Se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.
Syyrian kuningaskunta

Syyrian kuningaskunta oli lyhytikäiseksi jäänyt itsenäinen kuningaskunta Lähi-idässä vuosina 1919–1920. Kuningaskunta perustettiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen osmanien ennen sotaa hallitsemille alueille kuningas Faisal I:n johdolla. Syyria ajautui kuitenkin sotaan Ranskaa vastaan, joka voitettuaan perusti alueelle siirtomaahallinnon.
Tausta

Ennen ensimmäistä maailmansotaa Syyriaa hallitsi Osmanien valtakunta. Jo osmanien kaudella vaikutti arabinationalistinen liike, mutta varsinaista syyrialais-arabialaista identiteettiä ei vielä ollut. Maailmansodan aikana paikalliset jakautuivat arabinationalisteihin ja osmanien puolella olleisiin paikallisiin.
Maailmansodan aikana vuonna 1916 Britannia oli solminut Ranskan kanssa Sykes–Picot-sopimuksen, joka jakoi Osmanivaltakunnan Ranskan ja Britannian etupiireihin. Sopimuksen mukaan nykyisen Syyrian alueen tulisi jäädä Ranskan etupiiriin. Ranskalaiset pelkäsivät arabinationalismin mahdollisesti leviävän Lähi-idästä heidän entuudestaan hallitsemille alueille Pohjois-Afrikassa. Alueen jakamisen oli tarkoitus estää tällainen kehitys. Ranskalaiset olivat lisäksi pitäneet itseään historiallisesti Lähi-idän kristittyjen suojelijoina, mutta heillä oli myös huomattavia taloudellisia intressejä Libanonissa.
Maailmansodan aikana Mekan šarif Husseinin poika Faisal johti osmaneja vastaan taistelleita arabijoukkoja näiden edetessä Transjordaniaan, Palestiinaan ja Syyrian Damaskokseen. Britit olivat luvanneet Mekan šarifille tukensa itsenäisen arabivaltion tai valtioiden federaation perustamiselle sodan jälkeen. Osmanien hävittyä sodan Lähi-idän arabialueet olivat teoriassa vielä osa Osmanien valtakuntaa, mutta käytännössä niitä miehittivät brittisotilaat. Brittien tarkoitus etenkin Damaskoksen kukistumisen jälkeen oli ollut saada ranskalaiset ulos Lähi-idästä aiemmista sopimuksista huolimatta.
Brittien asema sodan jälkeen oli kuitenkin suhteellisen heikko esimerkiksi taloudellisen tilanteen takia. Britit odottivat tukea sodan jälkeisissä neuvotteluissa Yhdysvalloilta. Woodrow Wilson osallistui Lähi-idän uudelleenjärjestelyyn tähdänneisiin neuvotteluihin. Wilson ajoi kansakuntien itsehallinnon periaatetta, jota britit esittivät ranskalaisten tavoitteiden uhkaavan. Wilson ehdotti David Lloyd Georgelle ja Georges Clemenceaulle Lähi-itään lähetettävän komission perustamista. Molempien kieltäydyttyä perustettiin täysin yhdysvaltalainen King–Cranen tutkimuskomissio. Komissio haastatteli Palestiinan ja Syyrian asukkaita kahden kuukauden ajan kesäkuusta 1919 lähtien. Valtaosa toivoi perustuslaillista kuningaskuntaa Faisalin alaisuudessa. Komissio raportoi tästä elokuussa Pariisin rauhanneuvotteluissa, joihin myös Faisal osallistui. Tulokset jätettiin kuitenkin suurelta osin huomiotta.
Kuningaskunta

Syyriassa Faisal aloitti osmanien aikaisen vaalilain mukaiset parlamenttivaalit. Valittu eduskunta julistautui Syyrian kansalliskongressiksi. Se esitti King–Cranen tutkimuskomissiolle itsenäisen Syyrian perustamista. Valtion oli tarkoitus käsittää alue, joka ulottui Taurusvuorilta Siinain niemimaalle saakka. Maaliskuussa 1920 kansalliskongressi kruunasi Faisalin Syyrian kuninkaaksi. Syyriasta tuli ensimmäinen Osmanien valtakunnasta maailmansodan jälkeen itsenäistynyt valtio. Britit olivat kuitenkin jo edellisenä vuonna lopulta hylänneet ajatuksen Syyrian tukemisesta Ranskaa vastaan. Britit ilmoittivat syyskuussa 1919 vetävänsä omat joukkonsa pois Syyriasta. Huhtikuussa 1920 vahvistettiin Ranskan mandaattivalta Syyriassa ja Libanonissa. Mandaattihallinnon edustajaksi valittiin Henri Gouraud. Gouraud vaati Faisalia purkamaan kuningaskunnan, hajottamaan arabiarmeijan ja hyväksymään mandaattihallinnon rauhanomaisesti. Faisal kieltäytyi ranskalaisten uhkavaatimuksesta, jonka jälkeen puhkesi Ranskan ja Syyrian välille avoin sota.
Syyrian arabiarmeija otti yhteen ranskalaisten joukkojen kanssa, jotka olivat aikaisemmin miehittäneet Beirutin ympäristöä. Heinäkuussa 1920 käytiin 20 kilometriä Damaskoksesta Beirutin suuntaan Maysalunin taistelu, jossa ranskalaiset saivat voiton Feisalin joukoista. Damaskos vallattiin 24. heinäkuuta. Faisalin sallittiin paeta Syyriasta. Ranskalaiset antoivat hänen käyttöönsä junan, johon hän 28. heinäkuuta nousi perheineen. Faisal saapui Irakiin Bagdadiin, jossa britit tekivät hänestä Irakin kuninkaan 1. elokuuta. Ranskalaiset alkoivat voittonsa jälkeen muodostaa alueelle siirtomaavaltiota.