stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
USS Agamenticus
Valmistus

Alus tilattiin Portsmouthin laivastontelakalta, missä köli laskettiin vuonna 1862. Alus laskettiin vesille 19. maaliskuuta 1863, mutta Yhdysvaltain sisällissodassa saatujen kokemusten mukaan alusten hallittavuutta ja ohjaustilojen käytettävyyttä piti parantaa. Alus oli modernisoitavana  vuoden 1864 alun, jolloin sille lisättiin niin sanottu "hurrikaanikansi" keskilaivaan tornien väliin ja konehuoneen yläpuolelle. Alus otettiin palvelukseen 5. toukokuuta 1864 päällikkönään C. H. Cushman.
Palvelus

Alus oli Yhdysvaltain koillisrannikolla. Mainesta Massachusettsiin, kunnes se poistettiin palveluksesta 30. syyskuuta 1865 Bostonin laivastontelakalla. Alus makasi ankkurissa  lähes viisi vuotta, jona aikana se nimettiin 15. kesäkuuta 1868 USS Terroriksi.
Ágios Nikólaos (Áktio-Vónitsa)

| --- | --- |
Sijainti:  38°45′13″N, 20°47′37″E, Áktio-Vónitsa Aitolia-Akarnania, Länsi-Kreikka Kreikka
Saariryhmä:  Jooniansaaret
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,02 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ágios Nikólaos (kreik. Άγιος Νικόλαος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaariin ja sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,02 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágios Nikólaos kuuluu Áktio-Vónitsan kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen.
Ágios Andréas (Kálymnos)

| --- | --- |
Sijainti:  36°55′56″N, 26°56′11″E, Kálymnos Kálymnos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,03 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ágios Andréas (kreik. Άγιος Ανδρέας) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Kálymnoksen saaren etelärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,03 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Ágios Andréas kuuluu Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on saanut nimensä Kálymnoksen pääsaaren puolella vastapäätä saarta olevasta Pyhälle Andreakselle (Ágios Andréas) omistetusta kirkosta.
Ágios Andréas (Kímolos)

| --- | --- |
Muut nimet:  Aï-Ntriá (Αϊ-Ντριά)
Sijainti:  36°47′19″N, 24°31′36″E, Kímolos Mílos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Kykladit
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,014 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ágios Andréas (kreik. Άγιος Ανδρέας, myös Aï-Ntriá, Αϊ-Ντριά) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Kímoloksen saaren länsirannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,014 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Ágios Andréas kuuluu Kímoloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Ágios Andréas (Kykladit)

| --- | --- |
Muut nimet:  Louvardári (Λουβαρδάρι), Louvardiári (Λουβαρδιάρι), Loumpadiári (Λουμπαδιάρη)
Sijainti:  36°52′15″N, 25°38′12″E, Náxos ja Pienet Kykladit Náxos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Koufonísia, Pienet Kykladit, Kykladit
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,103 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ágios Andréas (kreik. Άγιος Ανδρέας) eli Louvardári (Λουβαρδάρι, myös Louvardiári, Λουβαρδιάρι, Loumpadiári, Λουμπαδιάρη) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin ja Koufonísian saariin, ja sijaitsee Kéroksen saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 0,103 neliökilometriä ja se on asumaton (2021). Hallinnollisesti Ágios Andréas kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Ágios Andréas eli Louvardári on itäisin Kéroksen eteläpuolella olevista kuudesta pienestä saaresta.
Agde

Agde illalla
Agde [aɡdə] on kunta ja kaupunki Hérault’n departementissa entisellä Languedoc-Roussillonin hallintoalueella (nyk. Occitanie) Ranskassa. Kunnassa oli 19 988 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Agden pinta-ala on 51 neliökilometriä.
Agde sijaitsee Välimeren rannalla Béziersin ja Sèten kaupunkien puolessavälissä. Kaupungin eteläpuolen niemi Cap d’Agde on tunnettu vilkkaasta vierasvenesatamastaan ja suuresta naturistien lomakeskuksesta.

Agde on perinyt nimensä sen paikalla sijainneelta antiikin ajan Agathen (lat. Agatha) kaupungilta. Agathe oli alun perin Massalian perustama kreikkalainen siirtokunta ja kauppa-asema. Myöhemmin se kehittyi tavalliseksi roomalaiseksi kaupungiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Agde Wikimedia Commonsissa
Afganistanin maantiede

Afganistanin maantiede tarkoittaa Afganistanin aluetta ja sillä esiintyviä ilmiöitä.
Afganistan on pääasiassa ylänköalueella sijaitseva sisämaavaltio, ja noin kolme neljäsosaa maasta on vuoristoa. Maan laajin alue on harvaan asuttu keskiylänkö, joka kuuluu maan itä-länsisuunnassa jakavaan Hindukuš-vuoristoon.
Maan pinta-ala on noin 650 000 neliökilometriä. Pääkaupunki on Kabul.
Fyysinen maantiede

Afganistanin  rajanaapureita ovat pohjoisessa Turkmenistan (yhteistä rajaa 744 kilometriä), Uzbekistan (137 kilometriä) ja Tadžikistan (1 206 kilometriä), idässä  Wakhanin käytävän päässä Kiina (76 kilometriä), kaakossa ja etelässä Pakistan (2 430 kilometriä) ja lännessä Iran (936 kilometriä).
Wakhanin käytävä idässä luotiin 1800-luvulla puskurivyöhykkeeksi brittien Intian ja tsaarin Venäjän välille. Se on vuoristoista aluetta, mutta laaksoissa on kulkuväyliä ja jonkin verran asutusta.
Koillisosissa on seismistä aktiivisuutta.
Maan laajin alue on harvaan asuttu keskiylänkö, jonka keskellä Hindukuš-vuoristo kulkee koillisesta lounaaseen. Sen poikki kulkee kaksi pohjois-eteläsuuntaista solaa: Šebar lännessä ja Sālang ylängön itäosassa. Korkeimmat huiput ovat 4 000–5 000 metriä.
Maan itäosan vuoristo on topografialtaan monimuotoista. Jopa 6 000 metriin ulottuvien huippujen lomassa on neljä suurta laaksoaluetta: laaja Kabulin laakso, Kūhestān-Panǰšīr, Ḡōrband ja Nūrestān.
Khaibarsola Afganistanin ja Pakistanin rajalla on ollut tärkeä kulkureitti satojen vuosien ajan. Kotal-e Latabandin solaan, joka on Kabuljoen jylhin rotko, rakennettiin 1950-luvulla tie, joka lyhensi Kabulin ja Pakistanin rajan välisen matka-ajan kahdesta päivästä muutamiin tunteihin.
Maan eteläosan vuoret ja kukkulat ovat selvästi matalampia, tyypillisesti 2 000–3 000 metriä. Samoin Hindukušin pohjoispuolella on kolmekilometristen vuorten vyöhyke, ennen kuin maasto laskee noin 600 metrin korkeudessa olevalle Turkestanin tasangolle. Kivikkoisella tasangolla on hiekkadyynejä ja lössimuodostumia sekä suolajärviä. Kuiva tasanko eroaa alempana olevasta suoperäisestä Amudarjan tulva-alueesta.
Helmandin valuma-alue on laaja jokilaakso, joka päättyy suoalueeseen. Erityisen sateisina vuosina suot muuttuvat lyhytaikaiseksi järveksi.
Lännessä on kiviaavikkoa, lounaassa hiekka-aavikkoa, missä hiekka muodostaa liikkuvia hiekkadyynejä.
Joet

Tärkeimmät joet ovat Amudarja, Helmand ja Kabul. Amudarja saa alkunsa läheltä Wakhanin käytävää ja muodostaa valtakunnanrajan entisiä neuvostotasavaltoja vastaan 1 100 kilometrin matkan ajan, ennen kuin kääntyy pohjoiseen, missä se laskee Araljärveen. Helmand on noin 1 300 kilometriä pitkä, ja 40 prosenttia Afganistanista kuuluu sen valuma-alueeseen. Se virtaa lounaaseen ja päätyy suoalueelle lähellä Iranin rajaa, missä sen vesi haihtuu. Kabul, joka on 350 kilometriä pitkä, laskee Indusjoen kautta mereen.
Jokiin on tehty kolme suurta patoa: Arghandabin pato lähellä Kandaharia, Kajakain pato Helmand-joessa ja Naglun pato Kabuljoessa Jalalabadin länsipuolella.
Ilmasto

Afganistanissa vallitsee äärevä mannerilmasto. Talven kylmyys on purevaa korkean sijainnin takia suuressa osassa maata. Kesällä melkein kaikkialla on kuumaa, alankoalueilla kuten Iranin rajan läheisessä Sistanin laaksossa suorastaan tukalaa. Talvella ja keväällä sää on vaihtelevaisinta, ja suurin osa sateesta saadaan niiden aikana. Useimmat talven sateita aiheuttavat matalapaineet kehittyvät Välimerellä. Eteläisten naapurimaiden monsuunisateet eivät ulotu korkeiden vuorten suojaaman Afganistanin puolelle. Kabulin sääolot edustavat laajemminkin maan vuoristoista itä- ja keskiosaa. Siellä keskimääräinen päivän alin lämpötila on pakkasen puolella marraskuusta helmikuuhun. Päivän ylin lämpötila ylittää 30 astetta kesä-, heinä- ja elokuussa. Sadetta saadaan marraskuusta toukokuuhun.
Luonnonsuojelu

Afganistanin ensimmäinen kansallispuisto on Band-e Amirin järvialue.
Vuonna 2014 Wakhanin käytävän alueelle perustettiin laaja Wakhanin kansallispuisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Afganistanin maantiede Wikimedia Commonsissa
Topografinen kartta.
Afganistanin alue jaettuna Köppenin ilmastoluokkiin. Maan itäosassa on pinkillä kuumakesäinen mannerilmasto (Dsa) ja keltaisella välimerenilmasto (Csa), muut osat ovat erilaisia aro- (BS) ja aavikkoilmastoja (BW).
Ágios Geórgios (Pátmos)

| --- | --- |
Sijainti:  37°20′30″N, 26°35′14″E, Pátmos Kálymnos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,09 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ágios Geórgios (kreik. Άγιος Γεώργιος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Pátmoksen saaren itärannikon Geranóksen rannan eli Livádi tou Geranoún edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,09 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágios Geórgios kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on saanut nimensä siellä olevasta pienestä Pyhälle Georgiokselle (Ágios Geórgios) omistetusta kirkosta.
Ágios Nikólaos (Paxoí)

Ágios Nikólaoksen ja Paxóksen saarten välinen salmi, vasemmalla Ágios Nikólaos, taustalla Gáioksen kylä.
| --- | --- |
Muut nimet:  Kástro (Κάστρο), Akrópoli (Ακρόπολη)
Sijainti:  39°12′01″N, 20°11′20″E, Paxoí Korfu, Jooniansaaret Kreikka
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,18 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ágios Nikólaos (kreik. Άγιος Νικόλαος) eli Kástro (Κάστρο) eli Akrópoli (Ακρόπολη) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Paxoín saariin, ja sijaitsee Paxóksen itäpuolella Gáioksen kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 0,180 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Ágios Nikólaos kuuluu Paxoín kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Ágios Nikólaoksen saari suojaa Gáioksen satamaa. Sen pienin etäisyys Paxóksen saareen on noin 38 metriä. Saaren korkeimmalla kohdalla sijaitsevat venetsialaisaikaisen Pyhän Nikolaoksen linnan (Kástro Agíou Nikoláou) rauniot. Se rakennettiin vuosina 1423–1510. Saarella on myös kaksi kirkkoa, joista toinen on omistettu Pyhälle Nikolaokselle (Ágios Nikólaos) ja josta koko saari on saanut nimensä, ja toinen Pyhälle Johannekselle (Ágios Ioánnis).
Heti Ágios Nikólaoksen koillispuolella sijaitsee Panagían saari.
Ágios Nikólaoksen saari (keskellä).
Agano (1941)

| Agano / 阿賀野 |
| --- | --- |
 Agano

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Sasebon laivastoarsenaali
Kölinlasku:  18. kesäkuuta 1940
Laskettu vesille:  22. lokakuuta 1941
Palveluskäyttöön:  31. lokakuuta 1942
Tekniset tiedot
Uppouma:  6 758 t (standardi) 8 670 t (kuormattu)
Pituus:  172 m (vesiraja) 174,1 m (kokonaispituus)
Leveys:  15,20 m
Syväys:  5,63 m
Koneteho:  100 000 shp
Nopeus:  35 solmua
Miehistöä:  730
Aseistus
Aseistus:  6 × 6″ tykkiä kaksoistorneissa 4 × 3,1″ ilmatorjuntatykkiä 32 × type 96- 25 mm ilmatorjuntatykkiä 8 × 610 mm torpedoputkea 2 × kellukekonetta
Agano (jap. 阿賀野) oli keisarillisen Japanin laivaston Agano-luokan kevyt risteilijä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Sasebon laivastoarsenaalilta, missä köli laskettiin 18. kesäkuuta 1940. Alus laskettiin vesille 22. lokakuuta 1941 ja otettiin palvelukseen 31. lokakuuta 1942.
Palvelus

Alus sijoitettiin palvelukseenotettaessa 4. hävittäjälaivueen johtoalukseksi. Alus osallistui laivueen mukana Guadalcanalin taisteluiden viimeiseen vaiheeseen vuoden 1943 alkukuukausina. Lokakuussa alus siirtyi laivueensa kanssa Rabauliin operoiden Salomoninsaarten alueella. Yhdysvaltain joukkojen noustua maihin Bougainvillessä laivue sai tehtäväkseen iskeä maihinnousulaivastoa vastaan 1.-2. marraskuuta.
Neljän risteilijän ja kuuden hävittäjän osasto kohtasi Yhdysvaltain laivaston Task Force 39:n neljä risteilijää ja kahdeksan hävittäjää joutuen saarroksiin. Aganon onnistui paeta vain vähin vaurioin. Alus vaurioitui kuitenkin pahoin USS Saratogan ja USS Princetonin lentokoneiden hyökätessä Rabauliin 5. marraskuuta sekä uudessa TF38:n koneiden ilmahyökkäyksessä 11. marraskuuta, jolloin alukseen osui torpedo.
Alus määrättiin Trukilla tehtyjen tilapäiskorjausten jälkeen palaamaan Japaniin telakalle. Matkalla alukseen osui 16. helmikuuta 1944 Yhdysvaltain laivaston sukellusveneen USS Skaten laukaisema torpedo, joka upotti Aganon seuraavana päivänä noin 160 merimailia Trukilta pohjoiseen.
Afroditen temppeli (Korintti)

| Afroditen temppeli |
| --- | --- |
 Korintin Afroditen temppelin raunioita.
Sijainti:  Akrokorintti, Korintti (nyk. Kórinthos, Korinthia, Peloponnesos, Kreikka)
Koordinaatit:  37°53′30″N, 22°52′32″E
Rakennustyyppi:  kreikkalainen temppeli
Valmistumisvuosi:  400-luku eaa.
Tyylisuunta:  doorilainen (?)
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Afroditen temppeli oli antiikin aikainen Afroditelle omistettu kreikkalainen temppeli, joka sijaitsi Akrokorintin eli Korintin kaupungin linnavuoren huipulla Kreikassa.
Historia

Afroditea oli palvottu Akrokorintilla pitkään. Kreikkalaisessa mytologiassa jumalatar sai vuoren Heliokselta. Ensimmäinen temppeli oli rakennettu paikalle mahdollisesti 600-luvulla eaa. Uusi temppeli rakennettiin samalle paikalle 400-luvulla eaa. Temppelissä harjoitettiin antiikin aikana mahdollisesti temppeliprostituutiota. Kerrotaan, että temppelille olisi omistettu lukuisia orjattaria ja myös miespuolisia orjia mahdollisesti tätä toimintaa varten. Tutkijat ovat kuitenkin erimielisiä toiminnan tarkasta luonteesta.
Temppeli säilyi läpi hellenistisen kauden. Roomalaiset mahdollisesti tuhosivat sen muun Akrokorintin ja Korintin kaupungin ohella vuonna 146 eaa. Ainakaan temppeliin liittynyt prostituutio ei ilmeisesti jatkunut paikalla enää roomalaisella ajalla. Kun kaupunki ja linnoitus rakennettiin uudelleen Julius Caesarin aikana, temppeliä ei kunnostettu. Pausaniaan kuvauksen mukaan temppeli on kuitenkin ollut olemassa 100-luvulla jaa. Kristillisellä ajalla paikalle rakennettiin kirkko, ja temppeli purettiin viimeistään tuolloin. Osmanivallan aikana paikalle rakennettiin moskeija. Ajan kuluessa temppelin kivet käytettiin linnoitus- ja muihin rakennuksiin.
Korintissa oli myös ainakin kaksi muuta Afroditelle omistettua temppeliä.
Rakennus

Temppeli sijaitsi Akrokorintin korkeimmalla huipulla. Se oli suhteellisen pieni: sen mittojen arvellaan olleen vain noin 10 × 13–16 metriä. Temppelissä oli Afroditen kulttikuva, jonka kerrotaan esittäneen jumalatarta aseistautuneena. Antiikin aikaisista rahoista tunnetun kuvauksen perusteella Afrodite piti kädessään peilinä Areen kilpeä. Tämän seurassa esitetään Eros.
Nykyisin paikalla on lähinnä moskeijan ja sen minareetin raunioita. Temppelistä on säilynyt vain joitakin perustuksia. Tekstilähteistä paikka tunnetaan lähinnä vain Pausaniaan ja Strabonin suppeista kuvauksista. Tämän vuoksi temppelistä tiedetään suhteellisen vähän.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Afroditen temppeli Wikimedia Commonsissa
Afroditen temppelin raunioita.
Afroditen temppelin raunioita.
Agiorgítiko

| Viiniköynnös (Vitis vinifera ’Agiorgítiko’) |
| --- | --- |
 Agiorgítiko-lajikkeen rypäleitä.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Rosopsida
Lahko::  Vitales
Heimo::  Viiniköynnöskasvit Vitaceae
Suku::  Viiniköynnökset Vitis
Laji::  Viiniköynnös vinifera
Lajike::  ’Agiorgítiko’
Kolmiosainen nimi
 Vitis vinifera ’Agiorgítiko’ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Agiorgítiko (kreik. Αγιωργίτικο, ”Pyhän Georgioksen”; myös Agioreítiko, Αγιορείτικο) eli Mávro Neméas (Μαύρο Νεμέας, ”Musta Neméa”) on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä tumma viinirypälelajike. Se on kotoisin Peloponnesoksen niemimaalta Neméan seudulta.
Agiorgítiko-viiniä.
Agiorgítiko on Kreikan kasvatetuimpia rypäleitä Xinómavron ohella, ja se on ainoa lajike, jota saa käyttää Neméan nimeä kantavissa viineissä. Parhaat olosuhteet lajikkeelle ovat vuoristossa noin 450–650 metrin korkeudessa. Lajikkeesta tehdään monenlaisia viinejä tummista, hedelmäisistä ja tanniinisista punaviineistä roseeviineihin. Lajike sopii sekoitettavaksi erityisesti Cabernet Sauvignonin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Agiorgítiko Wikimedia Commonsissa
Ágios Nikólaos (Zákynthos)

| --- | --- |
Muut nimet:  Megálo Nisí (Μεγάλο Νησί), Skinári (Σκινάρι)
Sijainti:  37°54′22″N, 20°42′42″E, Zákynthos Zákynthos, Jooniansaaret Kreikka
Saariryhmä:  Jooniansaaret
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,03 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ágios Nikólaos (kreik. Άγιος Νικόλαος) eli Megálo Nisí (Μεγάλο Νησί, ”Suuri saari”) eli Skinári (Σκινάρι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Zákynthoksen saaren koillisrannikolla Ágios Nikólaoksen kylän edustalla lähellä saaren pohjoiskärkeä. Saaren pinta-ala on noin 0,03 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Ágios Nikólaos kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Saarella on 600- tai 700-luvulle ajoitetun kirkon ja luostarin sekä venetsialaisaikaisen vartiotornin (vardióla) rauniot. Nykyisin saaren omistaa venetsialaisvallan peruina katolinen Korfun, Zákynthoksen ja Kefalonián arkkihiippakunta.
Ágios Sóstis (Mesolóngi)

| --- | --- |
Muut nimet:  Ai-Sóstis (Αη-Σώστης), Ágios Sózon (Άγιος Σώζων)
Sijainti:  38°19′15″N, 21°22′19″E, Mesolóngi Aitolia-Akarnania, Länsi-Kreikka Kreikka
Vesialue:  Mesolóngin–Aitolikón laguunit, Patraksenlahti
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,07 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ágios Sóstis (kreik. Άγιος Σώστης, myös Ai-Sóstis, Αη-Σώστης) eli Ágios Sózon (Άγιος Σώζων) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Patraksenlahden ja Mesolóngin laguunin toisistaan erottavassa saariketjussa. Saaren pinta-ala on noin 0,07 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Ágios Sóstis kuuluu Mesolóngin kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen.
Saari on saanut nimensä siellä olevasta pienestä Pyhälle Sozonille eli Sostikselle (Ágios Sóstis) omistetusta kirkosta. Saarella on myös majakka, joka valmistui vuonna 1859. Sen korkeus on 11,5 metriä ja merenpinnasta laskettuna 12 metriä. Vuodesta 2001 majakka on suojeltu historiallinen muistomerkki.
Saari toimi laivastotukikohtana Kreikan vapaussodan aikana ja suojasi Mesolóngin kaupunkia. 10. tammikuuta 1826 sen luona käytiin meritaistelu kreikkalaisten ja osmanien välillä. Ágios Sóstisin länsipuolella sijaitsee Kómman saari.
Ágios Andréas (Arkadia)

| Ágios Andréas Άγιος Ανδρέας |
| --- | --- |
 Ágios Andréas
 Koordinaatit: 37°20′42″N, 22°45′53″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Arkadia
Kunta:  Vóreia Kynouría
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4002000301
Väkiluku (2011):  998
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ágios Andréas (kreik. Άγιος Ανδρέας) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Vóreia Kynourían kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 998 (vuonna 2011).
Antiikin Anthanan jäänteiksi oletettuja raunioita Pyhien Apostolien (Ágioi Apóstoloi) kirkon luona Ágios Andréaksen Nisíssä.
Ágios Andréaksen kylä sijaitsee lähellä Peloponnesoksen niemimaan itärannikkoa ja Vrasiátis-joen suuta noin yhdeksän kilometriä eteläkaakkoon Ástroksen kaupungista ja noin 49 kilometriä kaakkoon Trípolin kaupungista. Ágios Andréas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αγίου Ανδρέου, Topikí Koinótita Agíou Andréou), johon kuuluvat varsinaisen Ágios Andréaksen kylän lisäksi kylät Ágios Geórgios, Arkadikó Chorió ja Paralía Agíou Andréou. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 065.
Kylän lähellä rannikolla olevalla Nisín kukkulalla on sijainnut joku antiikin aikainen kaupunki. Yleensä siihen sijoitetaan Anthanan kaupunki, mutta sitä on ehdotettu myös Thyrean kaupungin paikaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ágios Andréas Wikimedia Commonsissa
Aglaureion

| Aglaureion> Ἀγλαύρειον |
| --- | --- |
 Aglauroksen luola, Aglaureionin paikka.
Sijainti:  Akropolis, Ateena, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′18″N, 23°43′42″E
Rakennustyyppi:  heroon, luolapyhäkkö
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Ateenan Akropolis 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aglaureion eli Aglauroksen pyhäkkö (m.kreik. Ἀγλαύρειον) oli antiikin aikainen kuningas Kekropsin tyttärelle Aglaurokselle omistettu luolapyhäkkö Akropoliin itärinteellä Ateenassa Kreikassa.
Aglauroksen kultti perustui siihen, että tämän kerrottiin antaneen vapaaehtoisesti henkensä kaupungin puolesta hyppäämällä alas Akropoliilta, koska oraakkeli oli ennustanut kaupungin niin pelastuvan pitkäkestoisesta piirityksestä. Tämän vuoksi pyhäkkö oli paikka, jossa asepalvelusta suorittaneet nuorukaiset, efebit, vannoivat valansa. Pyhäkkö liittyi mahdollisesti myös arrheforia-juhlaan Afroditen ja Eroksen pyhäkön ohella.
Aglaureionin ajateltiin pitkään sijainneen Akropoliin pohjoisrinteellä, yleensä siellä sijaitsevan niin kutsutun Mykeneläisen lähteen luona. Vuonna 1980 Akropoliin itärinteessä sijaitsevan luolan alapuolelta löydettiin 200-luvulta eaa. peräisin olevan piirtokirjoituksen sisältävä stele eli kivipaasi, joka kuvasi Aglauroksen papittarelle osoitettuja kunnianosoituksia ja ilmoitti olevansa pystytetty Aglauroksen pyhäkölle. Tällä perusteella pyhäkön oletetaan nykyisin sijainneen kyseisen luolan yhteydessä.
Luola on suurikokoinen, ja se on Akropoliin itärinteen huomattavin kohde. Sen suuaukon leveys on noin 14 metriä ja syvyys itä-länsisuunnassa noin 22 metriä. Herodotoksen mukaan persialaiset kiipesivät Akropoliille Aglaureionin puolelta valloittaessaan sen vuonna 480 eaa. Luolan arkeologiset tutkimukset suoritettiin vuonna 1936. Luolan ja sen ympäristön antiikin aikaiset kerrostumat ovat säilyneet huonosti, mutta alueelta on löydetty muun muassa mainitun stelen sekä alttarin perustusten paikat sekä alttarille johtanut porrastus.
Koska Anakeion sijaitsi antiikin aikaisten kuvausten perusteella Aglaureionin lähellä, myös se on saattanut sijaita Akropoliin pohjoisrinteen sijaan itärinteellä. Samalla perusteella myös Ateenan alkuperäinen niin kutsuttu Arkaainen agora ja vanha Prytaneion sijaitsivat todennäköisesti suhteellisen lähellä Aglaureionia jossakin Akropoliin itäpuolella.
Ágios Ioánnis (Zákynthos)

Ágios Ioánnisin saari Zákynthoksen Pórto Vrómin läheltä nähtynä.
| --- | --- |
Sijainti:  37°49′13″N, 20°37′14″E, Zákynthos Zákynthos, Jooniansaaret Kreikka
Saariryhmä:  Jooniansaaret
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,09 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ágios Ioánnis (kreik. Άγιος Ιωάννης) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Zákynthoksen saaren länsirannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,09 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágios Ioánnis kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.