stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Freeport (Bahama)

| Freeport |
| --- | --- |
 Freeportin satamaa
 Freeportin sijainti Bahamalla
Valtio:  Bahama
Perustettu:  1955
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  558 km²
Väkiluku (2010):  28 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Freeport on Bahaman toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Grand Bahaman saarella, ja sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan noin 28 000. Freeport on oma hallintoalueensa, joka on myös vapaakauppa-alue. Kaupungilla oli verovapaus vuoteen 1984, mutta sitä päätettiin jatkaa vielä 70 vuodella.
Freeport sai alkunsa vuonna 1955, kun yhdysvaltalainen liikemies Wallace Groves sai Bahaman hallinnolta luvan perustaa Grand Bahamalle vapaakauppa-alueen ja saarivaltion toisen kaupungin. Kaupungin paikaksi valittiin noin 200 neliökilometrin kokoinen suoalue, joka kuivattiin. 1960-luvulla kaupunki oli lähinnä valkoihoisten asuttama, kunnes 1969 lähtien Bahaman hallitus pakotti kaupungin ottamaan kenet tahansa asukkaakseen. Tämä johti pieneen lamaan 1970-luvulla rikkaiden muuttaessa pois Freeportista. Myöhemmin Freeportin pinta-ala kasvoi 558 neliökilometriin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Freeport (Bahama) Wikimedia Commonsissa
Bahaman alueet
Acklins
Berrysaaret
Bimini
Black Point
Cat Island
Crooked Island
Etelä-Abaco
Etelä-Andros
Etelä-Eleuthera
Exuma
Freeport
Grand Cay
Green Turtle Cay
Harbour Island
Hope Town
Itä- Grand Bahama
Inagua
Keski-Abaco
Keski-Andros
Keski-Eleuthera
Long Island
Länsi- Grand Bahama
Mangrove Cay
Mayaguana
Moorensaari
New Providence
Pohjois-Abaco
Pohjois-Andros
Pohjois-Eleuthera
Ragged Island
Rum Cay
San Salvador
Spanish Wells
Karkausjärvi

| Karkausjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kinnula
Koordinaatit:  63°23′34″N, 24°55′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskuoja:  oja Poikkeusjärveen 
Järvinumero:  14.452.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,3 m  
Pituus:  800 m  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  1,738 km  
Pinta-ala:  10,184 ha  
Tilavuus:  0.000093 km³ 
Keskisyvyys:  0,92 m  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarkausjärvi 
Karkausjärvi  on Keski-Suomessa Kinnulassa  Kangaskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 800 metriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 93 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys on 2,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Ylä-Jäpän alueeseen (14.452) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,3 metriä mpy.
Gary Suter

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Salt Lake City 2002 | jääkiekko |  |
| World Cup  | World Cup  | World Cup  |  |
|  Kultaa | 1996 | jääkiekko |  |
Gary Lee Suter (s. 24. kesäkuuta 1964 Madison, Wisconsin, Yhdysvallat) on entinen yhdysvaltalainen maajoukkuetason NHL-jääkiekkoilija. Suter pelasi puolustajana.
Jääkiekkoura

Juniorina hän pelasi Dubuque Fighting Saints -joukkueessa. Lukiovaiheessa edustus vaihtui Culver Military Academy -oppilaitokseen ja sitten hän eteni  University of Wisconsin-Madisonin yliopistojoukkueeseen. Gary Suterin varasi NHL:ään Calgary Flames kierroksella 9 kaikkiaan 180:n joukosta vuonna 1984. Gary Suter pelasi myös Chicago Blackhawksissa ja San Jose Sharksissa.
Myös Gary Suterin veli Bob ja veljenpoika Ryan Suter, sekä sisarenpoika Jeremy Dehner ovat tunnettuja jääkiekkoilijoita.
Saavutuksia

NHL:n tähdistöottelussa neljästi (1986, 1988, 1989, 1991)
Calder Memorial Trophy NHL:n parhaana tulokkaana 1986
NHL:n kakkostähdistössä 1988
Stanley Cup 1989 Calgary Flamesissa
Yhdysvaltain joukkueessa Salt Lake Cityn talviolympialaisissa 2002 (hopeaa)
Marcus Paus

Marcus Paus (s. 14. lokakuuta 1979 Oslo, Norja) on norjalainen säveltäjä.
Elämänvaiheet ja työ

Hän on tunnettu keskittymisestään perinteisiin, tonaalisuuteen ja melodiaan, ja hän on yksi eniten esiintyneistä nykyajan skandinaavisista säveltäjistä.
Hänen isänsä on Ole Paus.
Katrin Ottarsdóttir

Katrin Ottarsdóttir
Katrin Ottarsdóttir (s. 1957 Tórshavn) on färsaarelainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja, runoilija ja prosaisti.
Katrin valmistui ensimmäisenä färsaarelaisena Kööpenhaminan Den Danske Filmskolesta. Hän aloitti uransa elokuvien parissa vuonna 1982. Katrinille on myönnetty Rotterdamin kansainvälisten elokuvajuhlien Tiger-palkinto. Hän on voittanut elokuvistaan pääpalkintoja myös Nordische Filmtage Lübeckissä. Hänen elokuviensa joukossa on Bye Bye Blue Bird, jossa pääosan esittäjänä on hänen tyttärensä Hildigunn Eyðfinnsdóttir (s. 1975).
Katrinin ensimmäisenä runokokoelmana ilmestyi vuonna 2012 Eru koparrør í himmiríki, josta hänelle myönnettiin Färsaarten kirjallisuuspalkinto vuonna 2013. Vuonna 2015 ilmestyi toinen runokokoelma Messa fyri einum filmi. Sittemmin Katrin on julkaissut myös proosaa.
Kirjoja

Eru koparrør í himmiríki (runoja, 2012)
Messa fyri einum filmi (runoja, 2015)
Aftanáðrenn (novelleja, 2016)
43 bagatellir (novelleja, 2017)
Gentan í verðini (romaani, 2020)
Summarið varar ikki alt árið longur (romaani, 2023)
Elokuvia

Atlantic Rhapsody (1989)
Hannis (1991)
The Man Who Was Allowed to Leave (1995)
Bye Bye Blue Bird (1999)
Regin Smidur (2003)
Sporene gror ud af ord (2009)
Ludo (2014)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Katrin Ottarsdóttir Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Freesiat

| Freesiat |
| --- | --- |
 Freesia alba
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kurjenmiekkakasvit Iridaceae
Alaheimo::  Ixioideae
Suku::  Freesiat Freesia  Eckl. ex Klatt, 1866
Katso myös
   Freesiat Wikispeciesissä   Freesiat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Freesiat (Freesia) on 15–16-lajinen yksisirkkaisten kasvien suku, joka kuuluu kurjenmiekkakasvien heimoon. Suvun lajit ovat monivuotisia ruohovartisia kasveja, jotka talvehtivat tyvimukulana. Ne kasvavat kotoperäisinä keskisessä ja eteläisessä Afrikassa.
Suku on nimetty saksalaisen lääkärin Friedrich Heinrich Theodor Freesen mukaan. Pitkään lajeja oli vain yksi. Sillä oli kolme nimeä: Freesia corymbosa, Freesia refracta sekä Freesia odorata. Myöhemmin freesioiden sukuun on luokiteltu enemmänkin lajeja, kuten Freesia laxa, joka aiemmin luettiin kuuluvaksi joko sukuun Anomatheca tai sukuun Lapeirousia.
Freesioita viljellään voimakastuoksuisten kukkiensa vuoksi. Ne viihtyvät parhaiten välimerenilmastossa. Talven alkaessa ne kasvattavat kimpuittain lehtiä ja kukkia, jotka kehittyvät ryppäinä pitkin melko hentoa vartta, odottaen kevään alkua puhjetakseen. Niiden vahva tuoksu muistuttaa hieman jasmiinia. Freesioiden kukkia käytetään hajuvesituotannossa ydintuoksuna, kuten esimerkiksi Cacharelin tuoksussa Noa (1998).
Freesialajeja

Freesia × hybrida – tarhafreesia
Freesia laxa – bantuiiris
Kesä (albumi)

| Kesä Kesä |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 30. huhtikuuta 2015
 Formaatti: CD, LP, digitaalinen
 Tuottaja(t): Antti-Ville Muurman & Kesä
 Tyylilaji: post-punk
 Kesto: 30.35
 Levy-yhtiö: Svart
Listasijoitukset
  36.
Kesän muut julkaisut
|   | Kesä 2015 | Aukea 2018 |
Kesä on saman nimisen post-punk-yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin 30. toukokuuta 2015 levymerkillä Svart Records. Se nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen listan sijalla 36.
Albumista julkaistiin CD-painos sekä 200 keltaista ja 300 mustaa vinyylilevyä. Vuotta myöhemmin julkaistiin uusi vinyylipainos, joka käsitti 250 purppuraa ja 250 valkoista kopiota.
Vastaanotto

Soundin Arttu Seppänen antoi albumille murska-arvion, jossa hän sanoi naiivien sanoitusten ja laulaja Toni Salmisen monotonisen lauluäänen tekevän kuuntelusta vaivaannuttavaa ja raskasta niin, että haluaa lopettaa kuuntelemisen jo parin kappaleen jälkeen.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Kesä sekä sanoittanut Toni Salminen, ellei toisin mainittu.
Se ei sanonut mitään – 4.14 (san. Toni Salminen & Tuomas Mäkinen)
Tuuli kääntyy – 3.23
Vahdinvaihto – 3.06
Säde – 3.27
Sul on – 0.53
Sotilaan mieli – 4.13
Harju – 3.44
Harmaakuvia – 3.11
Pääskyvuori – 4.24
Kokoonpano

| --- | --- |
 Toni Salminen – laulu  Santeri Suominen – kitara, taustalaulu  Eetu Blomqvist – kitara  Antti-Ville Muurman – basso, syntetisaattorit, musiikkiohjelmointi  Kimmo Saastamoinen – rummut, lyömäsoittimet Vierailevat muusikot Tanja Vanttaja taustalaulu (kappaleet 1, 3, 4 ja 7)  Marko Neuman  taustalaulu (kappaleet 2 ja 6) :  Tuotanto Antti-Ville Muurman – tuottaja, äänittäjä, miksaaja  Heikki Hyvänen – apulaistuottaja, apulaisäänittäjä (rummut), apulaismiksaaja  Samuli Peurala – apulaistuottaja, apulaisäänittäjä, apulaismiksaaja  Matias Ahonen – masteroija  Eetu Blomqvist – design  Kari Hiltunen – valokuvat (1982–1987)  Miikka Lumikari – valokuvat (2013)
Arvostelut

Soundi:
Aiheesta muualla

Discogs
iTunes
Manu Sareen

| Manu Sareen |
| --- | --- |
 Manu Sareen vuonna 2011.
Tanskan lapsi-, tasa-arvo-, integraatio- ja sosiaaliministeri
 Helle Thorning-Schmidtin II hallitus 3. helmikuuta 2014 – 28. kesäkuuta 2015  
Edeltäjä:  Annette Vilhelmsen
Seuraaja:  Karen Ellemann (sosiaaliministeri) Ellen Trane Nørby (lapsi- ja tasa-arvoministeri) Inger Støjberg (integraatioministeri)
Tanskan tasa-arvo- ja kirkkoministeri
 Helle Thorning-Schmidtin I hallitus 3. lokakuuta 2011 – 2. helmikuuta 2014  
Edeltäjä:  Lykke Friis (tasa-arvoministeri) Per Stig Møller (kirkkoministeri)
Seuraaja:  Marianne Jelved
Tanskan pohjoismaaministeri
 Helle Thorning-Schmidtin I hallitus 3. lokakuuta 2011 – 3. helmikuuta 2014  
Edeltäjä:  Karen Ellemann
Seuraaja:  Carsten Hansen
Kansankäräjäedustaja
 2011–2015  
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. toukokuuta 1967 (ikä 57) Punjab, Intia
Ammatti:  poliitikko, kirjailija
Tiedot
Puolue:  sosiaalidemokraatit
Muut puolueet:  Radikaali Venstre (vuoteen 2016) Alternativet (2016–2018)
Aiheesta muualla
www.manu.dk
Manu Sareen (s. 16. toukokuuta 1967 Punjab, Intia) on tanskalainen poliitikko ja kirjailija. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 2011–2015 sekä toiminut Tanskan tasa-arvo-, kirkko- ja pohjoismaaministerinä vuosina 2011–2014 sekä Tanskan lapsi-, tasa-arvo-, integraatio- ja sosiaaliministerinä vuosina 2014–2015.
Sareen edusti aiemmin Radikaalia Venstreä, mistä hän siirtyi Alternativet-puolueeseen vuonna 2016. Vuonna 2018 hänestä tuli sosiaalidemokraattien jäsen.
Sareen on kirjoittanut useita lastenkirjoja, tietokirjoja sekä omaelämäkerran.
Yksityiselämä

Sareen on syntynyt Intiassa ja muuttanut Tanskaan lapsena vuonna 1971.
Aiheesta muualla

Manu Sareen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manu Sareen Wikimedia Commonsissa
Giuseppe Nessi

Giuseppe Nessi (25. syyskuuta 1887 Bergamo – 16. joulukuuta 1961 Milano) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan tenori.
Nessi opiskeli Bergamon konservatoriossa ja teki debyyttinsä vuonna 1910 Saluzzossa Alfredon roolissa (La Traviata). Tullio Serafinin neuvosta hän erikoistui kakkosroolin esittäjän (ital. comprimario) osiin. Nessi oli La Scalan esiintyjä vuosina 1921–1959 ja teki Gobriaksen roolin Neronessa vuonna 1924 sekä Pongin roolin oopperassa Turandot vuonna 1926. Hän teki esiintymisiä myös Covent Gardenissa vuosina 1927–1937. Muita vierailuja Nessi teki muun muassa Teatro Colónissa, Wienin valtionoopperassa ja Salzburgin musiikkijuhlilla.
Garawakielet

Garawakielten levinneisyysalue vihreällä
Garawakielet on pieni australialaisiin kieliin kuuluva kielikunta, joka sijoittuu maantieteellisesti Pohjoisterritorion ja Queenslandin rajalle. Kielikuntaan kuuluu vain kaksi kieltä:
Garrwa
Wanyi
Margaretha Florina

Margaretha Erikintytär Florina (K 1705)  oli suomalainen postimestari.
Miehensä kuoleman jälkeen Margaretha Florina toimi tämän seuraajana postimestarina.
Margareta Florina oli tullimies Johan Wendellin leski. Wendell oli tullut Kokkolaan Oulusta tullitarkastaja Erik Tawastin valitsemana. Wendell kantoi vuodet 1668–1680 Kokkolan kaupungin pikkutullia. Johan Wendell valittiin 1694 Kokkolan postimestariksi. Hän ennätti hoitaa virkaa vain vuoden verran, sillä hän kuoli 1695. Oletettavasti Margareta Florina hoiti virkaa miehensä kuolemasta asti, vaikka hänet mainitaan ensimmäisen kerran vasta vuoden 1697 postimestareiden luettelossa.
Tullimies, postimestari Johan Wendellin puoliso Margareta Erikintytär Florina oli viimeisiä naisia, jolle miehen kuoltua konservoitiin tämän virka.
Margareta Florina lopetti viranhoidon vuoden 1705 alussa. Posti siirtyi pois talosta, sillä Margareta Florinan seuraaja oli kaupungin pormestari Karl Forsman.
Hän kymmenvuotisen uran postin palveluksessa; näin pitkää valtakirjaa virkaan naiset eivät enää myöhemmin saaneet. Seuraavalla vuosisadalla postimestarien lesket saattoivat enää saada yhden tai kaksi armonvuotta järjestääkseen elantonsa jollakin tavalla.
Margareta Florinan isä oli Vaasan kirkkoherran Thomas Thomae Florinuksen poika Erik Florinus, joka toimi Uudenkaarlepyyn kappalaisena. Thomas Florinuksen tytär, siis Margareta Florinan täti, Margareta Tuomaksentytär Florina oli Vaasan postimestari 1650-luvulla kolmen vuoden ajan.
Länsisatama (täsmennyssivu)

Länsisatama voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Länsisatama, satama-alue Helsingin Jätkäsaaressa ja Munkkisaaren länsireunalla
Länsisatama, Helsingin kaupunginosa, jonka alueella samanniminen satama sijaitsee
Länsisatama, satama-alue Turun satamassa
Länsisatama, satama-alue Hangon satamassa
Länsisatama, satama-alue Maarianhaminassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Länsisatama”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Marjukka (täsmennyssivu)

Marjukka voi tarkoittaa seuraavia:
Marjukka, suomalainen naisen etunimi
marjukat (Euryops), asterikasveihin kuuluva kasvisuku
marjukat (Euphonia), peippojen heimoon kuuluva lintusuku
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Marjukka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lysergihappo

| Lysergihappo |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  6-metyyli-9,10-didehydroergoliini-8-karboksyylihappo
CAS-numero:  82-58-6
PubChem CID:  6717 ja 11861108
SMILES:  CN1CC(C=C2C1CC3=CNC4=CC=CC2=C34)C(=O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C16H16N2O2
Moolimassa:  268,308 g/mol
Sulamispiste:  238−240 °C (511,15−513,15 K)
Liukoisuus veteen:  0,267 g/l (20 °C)
Lysergihappo on useiden ergoliinipohjaisten alkaloidien esiaste. Lysergihapon amideja eli lysergamideja käytetään laajasti lääkeaineina ja huumeina. Yleensä lysergihappoa tuotetaan hydrolysoimalla lysergamideja, kuten LSD:tä, mutta sitä voidaan myös tuottaa laboratorioissa kokonaissynteesillä. Lysergihapolla esiintyy optista isomeriaa ja sillä on kaksi kiraalista hiiliatomia.
Lysergihapon isomeerit: lysergihappo, isolysergihappo, L-lysergihappo ja L-isolysergihappo
Aiheesta muualla

Terveysportti, metatesaurus: Lysergihappo
KEGG: Lysergic acid (englanniksi)
ChemBlink: Lysergic acid (englanniksi)
Länsislaavilaiset kielet

Länsislaavilaisten kielten puhuma-alue
Länsislaavilaiset kielet on yksi slaavilaisten kielten ryhmistä. Länsislaavilaisia kieliä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin, joihin on tarvittaessa lisätty muutamia lisämerkkejä. Länsislaavilaisista kielistä puhujamäärältään suurin on puola.
Kieliryhmään lasketaan kuuluvaksi seitsemän elävää kieltä:
Tšekkoslovakki
Tšekki
Slovakki
Lehiittiset kielet
Puola
Polabi
Sleesia
Slovintsi
Kašubi
Sorbi
Yläsorbi
Alasorbi
Pohjolan LVIturva

Pohjolan LVIturva Oy oli suomalainen vuonna 2012 perustettu omakotitalojen putkiremontteihin erikoistunut yritys ja osa LVIturva Group -konsernia. Yritys asetettiin konkurssiin vuonna 2021.
Toimintahistoria

Omakotitalojen putkiremonttien kysyntä kasvoi voimakkaasti 2010-luvun aikana, koska ennen 1990-lukua rakennettujen omakotitalojen korjausvelka kasvoi voimakkaasti. Tähän tarpeeseen putkimiehet Juhana Kilpeläinen ja Juha-Matti Kemppainen perustivat Pohjolan LVIturvan Jyväskylässä vuonna 2012. LVIturva toimi kaikkialla Suomessa Lappia lukuun ottamatta. Vuonna 2017 LVIturva laajeni Ruotsiin Tukholman alueelle.[lähde? ]
Vuonna 2017 LVIturva palkkasi noin sata uutta työntekijää. Yhtiö työllisti noin 200 työntekijää ja valittiin GPTW:nselvennä listauksessa yhdeksi Suomen parhaista työpaikoista toisena vuotena peräkkäin.
LVIturvan töihin kuului käyttövesiputkien uusiminen, lämpöverkon uusiminen ja viemärien saneeraus sukittamalla. Yritys aloitti omakotitalojen viemäreiden sukittamisen ensimmäisenä Suomessa vuonna 2014.
Julkisuus

Pohjolan LVIturva oli toistuvasti julkisuudessa. Vuonna 2019 Pohjolan LVIturva laskutti muistisairaalta vanhukselta 2800 euroa muutaman tunnin kestäneestä viemärin puhdistuksesta . Myöhemmin samana vuonna sosiaalisessa mediassa kiersi valokuva yrityksen koulutustilaisuudessa käytetystä fläppitaulusta, jossa myyjille annettiin ohjeeksi "moraali veks" . Yrityksen toimitusjohtajan mukaan kyse oli "sopimattomasta" huumorista, eikä yrityksen toimintaperiaatteista.[lähde? ]
LVIturva Group

LVIturva Group -konserniin kuuluivat seuraavat yritykset:
Pohjolan LVIturva
Energiaturva
VVStrygg
Aiheesta muualla

Yrityksen verkkosivut
Marjukka Havumäki

Marjukka Havumäki (s. 10. toukokuuta 1961 Jyväskylä) on suomalainen toimittaja ja uutistenlukija, joka on työskennellyt Yleisradiossa vuodesta 1986 lähtien. Havumäki on toiminut muun muassa itsenäisyyspäivän juhlavastaanoton selostajana yhteensä 12 kertaa vuosina 2000–2011 eli kaikissa presidentti Tarja Halosen emännöimissä juhlissa.
Havumäki valmistui vuonna 1987 filosofian maisteriksi Turun yliopistosta pääaineenaan kotimainen kirjallisuus. Hän aloitti tv-toimittajan uransa 1980-luvun keskivaiheilla amatöörivoimin tehdyssä Turun ylioppilaskylän Kylä-TV:ssä. Ylellä Havumäki aloitti kesätoimittajana vuonna 1986, ja vuonna 1988 hänen työsuhteensa vakinaistettiin.
Hänet tunnetaan myös kehitysvammaisten oikeuksien puolustajana. Havumäki on muun muassa toiminut asuntojen hankkimiseksi vammaisille ja tiedon lisäämiseksi heidän arjestaan ja elämästään. Havumäen esikoinen Kalle Havumäki, jolla on Williamsin oireyhtymä, on tullut tunnetuksi Resisposse-yhtyeen rap-solistina.
Fredrik III (Holstein-Gottorp)

Fredrik III, David Klöker Ehrenstrahlin maalaama muotokuva.
Fredrik III (saks. Friedrich; 22. joulukuuta 1597 Schleswig – 10. elokuuta 1659 Tönning) oli Holstein-Gottorpin herttua vuosina 1616–1659. Hänen valtakautensa lopussa herttuakunta saavutti suvereniteetin suhteessa Tanskaan.
Fredrik III:n vanhemmat olivat Holstein-Gottorpin herttua Juhana Aadolf ja Tanskan prinsessa Augusta, joka oli kuningas Fredrik II:n tytär. Fredrik III tuli herttuaksi isänsä kuoltua vuonna 1616. Hän oli uskonnollisissa kysymyksissä aikaansa nähden suvaitsevainen ja salli hollantilaisten arminiolaisten ja katolilaisten asettua herttuakuntaansa vuonna 1621 perustettuun Friedrichstadtin kaupunkiin. Edistääkseen kauppasuhteita hän perusti vuonna 1633 lähetystön Venäjälle ja vuonna 1636 Persiaan. Fredrik nai vuonna 1630 Saksin vaaliruhtinaan Juhana Yrjö I:n tyttären Maria Elisabetin, jonka kanssa hän sai 16 lasta.
Vaikka Holstein-Gottorp oli vielä läänityssuhteessa Tanskaan, Fredrik III pyrki suojelemaan kolmikymmenvuotisen sodan aikana herttuakuntaansa hävitykseltä kohtelemalla ystävällisesti sen läpi kulkeneita Tanskan vihollisten armeijoita, kuten Albrecht von Wallensteinin ja Johann Tillyn komentamia keisarillisia armeijoita vuonna 1627 sekä Lennart Torstensonin ruotsalaista armeijaa Ruotsin ja Tanskan välisen sodan aikana vuonna 1643. Sodan jälkeen hän alkoi lähentyä Ruotsia. Vuonna 1654 Fredrik III:n tytär Hedvig Eleonoora meni naimisiin Ruotsin uuden kuninkaan Kaarle X Kustaan kanssa, ja vuonna 1657 Fredrik III solmi salaisen liiton Ruotsin kanssa. Myöhemmin samana vuonna Tanska liittyi sotaan Ruotsia vastaan ja valtasi Holstein-Gottorpin linnoitukset, mutta seuraavan vuoden Roskilden rauhassa sen oli tunnustettava Fredrik III:n suvereeni asema hänelle kuuluneessa osassa Schleswigin herttuakuntaa. Sodan puhjettua pian uudelleen Fredrik pakeni Tönningiin, jossa hän kuoli vuonna 1659. Hänen seuraajakseen tuli hänen poikansa Kristian Albrekt.
Fredrik III oli kiinnostunut tähtitieteestä ja muistakin tieteistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fredrik III (Holstein-Gottorp) Wikimedia Commonsissa
Päijänne (Kinnulan Kangaskylä)

| Päijänne |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kinnula
Koordinaatit:  63°24′05″N, 24°55′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Järvinumero:  14.457.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147 m 
Rantaviiva:  0,73 km 
Pinta-ala:  0,038 km² 
Tilavuus:  0.000005 km³ 
Keskisyvyys:  0,14 m 
Suurin syvyys:  0,4 m 
 fiPäijänne 
Päijänne on pieni suolampi Kinnulassa lähellä Kangaskylää.
Päivän talo, yön talo

| Päivän talo, yön talo> Dom dzienny, dom nocny |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Olga Tokarczuk
Julkaistu:  1998
Suomennos
Suomentaja:  Tapani Kärkkäinen
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2004
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Päivän talo, yön talo (puol. Dom dzienny, dom nocny) on Olga Tokarczukin romaani vuodelta 1998. Tapani Kärkkäinen suomensi sen ensimmäisenä Tokarczukin romaaneista, ja suomennettuna teoksen julkaisi Otava vuonna 2004. Antonia Lloyd-Jonesin englannintamana romaanin julkaisi Granta vuonna 2002.
Päivän talo, yön talo yhdistelee eri aineksia unikuvauksista, legendoista ja fantasiasta ruokaohjeisiin, omaelämäkertaan ja historialliseen kerrontaan. Tokarczuk sai Päivän talo, yön talo -teoksellaan Nike-yleisöpalkinnon. Teos toi kirjailijalle myös Brücke Berlin -palkinnon (2002).
Luhtlammi

| Luhtlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Lahti
Koordinaatit:  61°01′52″N, 25°54′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arrajoen valuma-alue (14.16)
Laskuoja:  oja Luhtaanjokeen 
Järvinumero:  14.165.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  410 m  
Rantaviiva:  1,484 km  
Pinta-ala:  10,595 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLuhtlammi 
Luhtlammi  on Päijät-Hämeessä Lahdessa Luhtaanmaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 10,6 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Seestanjoen valuma-alueeseen (14.165) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118 metriä mpy.