stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kankaan paperitehdas
Työntekijät > Asuinalueet

Pian tehtaan valmistumisen jälkeen rakennettiin ensimmäiset asuinrakennukset tehtaan viereen. Työntekijät saattoivat ostaa tai vuokrata tehtaan omistamia maita lähiympäristöstä. Kaavoittamaton maa oli vapaata rakentaa ja edullisempaa kuin kaupungissa. Tehtaan ympärille kasvoi vähitelleen Jyväskylän ensimmäinen esikaupunkimainen asuinalue. Vuonna 1926 tehdas tilasi Wäinö Palmqvistilta ympäröivälle alueelle asemakaavan, jolle ei haettu virallista vahvistusta. Tontteja myytiin ja vuokrattiin merkityiltä paikolta ja myös vapaa rakentaminen jatkui. 1920–1930-luvuilla tehdas rakennutti 28 taloa työntekijöiden asunnoiksi ja alueelta myytiin 151 tonttia.
Tehtaan ympäristö oli kaavan puuttumisen takia rakennuskiellossa 1939–1946. 1940-luvulla asuntopula aiheutti työvoimapulan. Tehdas alkoi rakentaa asuntoja ja sekä lahjoitti, vuokrasi että myi tonttejä lähistöltä. 1950-luvulle tultaessa puolet työntekijöistä asui tehtaan asunnoissa .
Sodan jälkeen 1945-48 tehdas lahjoitti palveluksessaan olleille rintamamiehille ja kaatuneiden omaisille 75 tonttia Tourulan ja Leppäsen tiloilta. Näistä syntyi sekä Jyväskylän että maalaiskunnan alueella sijainnut Lahjaharju. Alue rakennettiin yhtenäisen suunnitelman mukaan. Yhtiö omisti myös läheisen, pääosin sodan jälkeen rakennetun Holstin alueen. Enemmistö alueen asukkaista oli tehtaan työntekijöitä. Serlachius toi kaupunginvaltuustoon Lohikosken, Kankaan ja pienen osan Tourulasta käsittävän kaavan. Tehdas oli aktiivinen myös Lohikosken ja Holstin kaavamuutosasiassa 1960- ja 1970-luvuilla.
Työntekijät > Kassat ja lääkäri

Työntekijöillä oli vuodesta 1888 lähtien kassat avustuksen maksamista tapaturmaa tai sairastumista varten. Osakkaat maksoivat kassaan 2 prosenttia palkastaan. Vuodesta 1897 lähtien oli sekä eläke- että sairausapukassa. Maalaiskunnan lääkäri toimi 1917–1926 myös tehtaan lääkärinä, minkä jälkeen tehdas palkkasi lääkärin kaupungista. 1920-luvulle asti tehdas maksoi työntekijöiden lääkärinpalkkiot kokonaan.
Tehtaan paperikoneet

Tehtaalla oli loppuvaiheessa yksi tuotantokäytössä oleva paperikone (PK4), jonka kapasiteetti oli noin 210 000 t/a.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kone | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Viiraosa | Viiraleveys | Puristinosa | Nopeus | Kapasiteetti | Muuta |
| Paperikone PKI | F.W. Stroebel | 1874–19xx | Tasoviira | 1 300 mm |  ? |  ? |  ? |  ? |
| Paperikone PKII | Georg Tidcombe & Son | 1877/8–1928 | Tasoviira | 1 300 mm |  ? |  ? | Silkki- ja savukepaperit (ohutpaperit), kirjoitus- ja pianopaperit | Romutettu vuonna 1929. |
| Paperikone PKI | J. & E. Chanterenne (belgialainen) | 1892–1936 (Uusittu: 1925) | Tasoviira | 1 550 mm |  ? | 85 m/min (alkuper. 50 m/min) | Kirjekuori-, albumi-, olifantti-, posti-, kirjoitus-, paino-, imukepaperi, pergamentin raakapaperi) | Romutettu vuonna 1936. |
| Paperikone PKIII/PKII | Banning & Setz (saksalainen) | 1906–1960  (uusittu 1926, Banning & Seybold) | Tasoviira | 1 870 mm |  ? |  ? | Hienopaperit (posti-, kirjoitus-, paino- ja imukepaperi, kartonki) 40–250 g/m2 | Ostettu Kymintehtaalta vuonna 1926. Konetta nimitettiin vanhan kakkoskoneen purkamiseen saakka kolmoskoneeksi. Purettu vuonna 1960. |
| Paperikone PK1 | Thiry & Cie | 1936–1978 | Tasoviira | 2 000 mm |  ? | 150 m/min | 3 900 t/a, Hienopaperi | Ensimmäinen pintaliimapuristin Suomessa. |
| Paperikone PK2 | Ahlström | 1947–20.2.2008 (purettu 2010, Uusittu 1990 ja 2002 (Voith)) | DuoFormer D | 3 200 mm |  ? | 850 m/min | 100 000 t/a, Päällystetty aikakauslehtipaperi | Myyty Kiinaan Guang Xi Paper-yhtiölle |

| Paperikone PK3 | KMW | 1947–1990 | Tasoviira | 2100 mm |  ? | 400 m/min | Pergamentin raakapaperia 10 000 ton./vuodessa | Myyty 1995 Bangladeshiin ja ajaa tuotantoa |
| Paperikone  PK4 "Kankaan Anna" | Valmet | 17.12.1974–12.1.2010 (uusittu 1994 ja 2001) | Sym-Former R (Alkuper. Tasoviira varusteena Viirarulla/Egutööri) | 6 200 mm | Sym-Press II B shoe press (Alkuper. Sym-Press I) | 1 300 m/min (Alkuper. 800 m/min) | 210 000 t/a, Päällystetty hienopaperi (Alkuper. 60 000 t/a) | Myyty Qingdaon kaupunkiin Kiinaan. Purettu vuonna 2013. Käynnistyessään Suomen suurin hienopaperikone. Omistaja Sappi Limited |
Koneissa 2 ja 4 oli on-line päällystysyksiköt. Tehtaalla oli lisäksi 3 pituusleikkuria, 2 uudelleenrullainta ja 2 pakkalinjaa. Koneiden 2 ja 4 yhteenlaskettu vuosituotantokapasiteetti oli 310 000 t.
Tehtaan paperikoneet > Pergamenttikoneet

Pergamenttikone I 1897–1933 (romutettu)
Pergamenttikone II 1928–1992, J.W. Erkens, leveys: 1 530 mm, tuotanto 1 800 t/a (poistettu)
Pergamenttikone 1951–1992,pääosin Mäntän konepajan valmistama (romutettu)
Tehtaan paperikoneet > Tuotteet

Galerie Silk (päällystetty hienopaperi, 65–90 g/m2)
Tehtaan paperikoneet > Aiempia tuotteita

Jyväskylä Linen Bank kirjoituspaperi
Jyväskylä Linen Bank vesileimallinen A4-paperi
Tehtaan voimaosasto

Tehtaalla oli oma voimaosasto vuosina 1936–1991. Kun höyryvoimalaitos jäi pois tuotannosta, sitä ei enää tarvittu. Tehdas osti tarvittavan prosessihöyryn Jyväskylän Energiatuontanto Oy:n Rauhalahden voimalaitokselta tulevalla höyrylinjalla. Voimala oli kuitenkin jonkin aikaa varalaitoksena.
Vuosisadan alkuun asti kankaalaisten asuntoja valaisivat öljylamput. Vuonna 1892 tehtaan 10 kW:n generaattorista riitti virtaa vain tehtaan isännöitsijän asuinrakennukseen. Tehtaan koko sähköjärjestelmä uusittiin 1890-luvun puolivälissä, jolloin myös osa tehtaan asuinrakennuksia sai sähkövalot – kymmenen vuotta ennen kaupunkialuetta. Sähköä alettiin myös myydä Taulumäen yksityisrakennuksiin.
Tehtaan voimaosasto > Höyryvoimalaitos

Höyryvoimalaitoksen rakennus valmistui vuonna 1935 ja se oli käytössä vuosina 1936–1991, jolloin sen korvasi Rauhalahden voimalaitokselta tuleva höyrylinja. Höyryvoimalaitos purettiin huonokuntoisena vuosina 2013–2015.
Voimalaitoksessa oli seuraavat laitteet:
Sulzer-sähköhöyrykattila 2200 kW  Valmistumisvuosi 1922
Kattila 1: Steinmuller 1936, jonka tulipinta-ala 250 m³, 25 Bar:n korkeapainekattila, höyrynkehityskyky 28 ton/h sekä vastapaineturbiini
Kattila 2: Valmistaja Tampella, valmistusvuosi 1972 + turbiini
Piippu rakennettu vuonna 1936
Varavoimakoneena vuonna 1965 asennettu kaasuturbiini-generaattoriyhdistelmä.
Voima-asemalla oli lisäksi tehtaan varavoimalana vuonna 1965 asennettu kaasuturbiini, joka oli ensimmäisiä Suomessa. Turbiini romutettiin vuonna 2013. Nykyään höyrykeskus on sisätiloiltaan erittäin huonossa kunnossa. Vuonna 2010 on piipun purkamista suunniteltiin, mutta 6.9.2011 saatiin sen suojelupäätös asemakaavamuutokseen. Piippu lyhennettiin kuitenkin noin 70-metriseksi sen huonon kunnon vuoksi. Koneistoa on uusittu 1968 sekä laajennettu vuosina 1950, 1968 ja 1972 uutta höyrykattilaa ja turbiinia sekä korjaamoa varten.
Varavoimalaitos valmistui 23. lokakuuta 1964 ja sai nimekseen "Severi". Voimanlahteenä oli lentokonemoottori Prat & Whitney JT 3C-6, jonka pystyi tarvittaessa nopeasti vaihtamaan toiseen moottoriin. Se tahdistettiin tehtaan verkkoon koeluontoisesti. Huipputeho kaasuturbiinilla oli 12,5 Mw. Täysillä ajaessa oli lentopetroolin kulutus 5 m3 tunnissa ja hyötysuhde oli 26 %. Generaattori jännite oli 10,5 Kv ja se nostettiin 10/45 kV:n 15 Mva:n muuntajalla 45 kV verkkoon. Teho oli laitoksella siihen aikaan yli kolminkertainen Kankaan tehtaan tehontarpeeseen nähden.
Tehtaan voimaosasto > Tourujoen vesivoimalaitos

Kankaan tehdasalueen vieressä on Tourujoen vesivoimalaitos, joka kuului ennen tehtaan voimaosastoon. Voimaosasstoon kuuluivat myös Kuhankosken voimalaitos ja Mäntän tehtaiden voimaosastot. Tourujoen voimala on rakennettu 1941 ja sen  teho on  620 kVA / 520 kW  1,5-3,5 GWh/vuosi. Patorakenteen peruskunnostus tehtiin 2005. Nykyään vesivoimalan omistaa Jyväskylän Energia. Voimala säännöstelee Tourujoen vesistöä ja tuottaa vuodessa muutaman gigawattitunnin vesisähköä. Vuonna 1959 kaupunki osti Kankaan noin 200 taloa käsittävän sähköverkon Nykyisin tehtaalle tulee Kangasvuoresta 110 kV sähkölinja.
Tehtaan voimaosasto > Kuhankosken vesivoimalaitos

Tehtaan toimintaan liittyi myös Laukaassa sijaitseva Kuhankosken voimalaitos vuosina 1923–1988. Voimalaitokselta rakennettiin  suurjännitelinja kankaalle 1922. Voimalaitos tuotti alkuun sähköä Kankaan tehtaan tarpeisiin sekä myöhemmin myös  Mäntän tehtaille. Kuhankoski ja Kankaan välinen 45 kV:n sähkölinja valmistui 1923. Kangas–Mänttä-sähkölinjan rakentaminen alkoi kesällä 1924 ja se valmistui 22.2.1925, jolloin sen kautta kytkettiin Kuhankosken voimalaistos tehtaiden muuntoasemiin.
Tehtaan vieressä Tourujoen varrella sijaitseva punatiilinen muuntoasema (45/0,4 kV) on paikoillaan, mutta siinä ei enää ole toimintaa. Se toimi keskusasemana tehtaan sähkönjakelulle ja siitä eteenpäin sekä 45 kV:n kytkiasemana Mäntän linjaan. Muuntoasema kuului Kuhankoski–Kangas–Mänttä -linjan alkupäähän. Aikoinaan muuntoasemallakin on ollut miehitys. Loppuajasta tehtaan höyryasemalta oltiin radiopuhelinyhteydessä Kuhankosken voimalaitokselle. Tarvittaessa sieltä kysyttiin teholukemia ja pyydettiin lisäämään tai vähentämään tehoa tehtaiden kulutustilanteen mukaan.
Tehtaan rautatiekalusto

Gustaf Adolf Serlachiuksen vuonna 1863 perustaman G. A. Serlachius Oy:n  kuljetusosasto omisti myös lukuisia kapearaiteisia ratoja, mutta niillä ei harjoitettu julkista liikennettä. Niistä merkittävimmät olivat Kankaan tehtaiden 600 mm:n raideleveydellä olleet radat.lähde? Tehtaan tarvitsemat vaihtotyöt hoidettiin loppuaikoina VR:n kalustolla, aiemmin tehtaalla oli vaihtotyöhön oma veturi.
Tehdaspalokunta

Tehtaalla toimi oma tehdaspalokunta ja ensiapuryhmiä. Paloasemana toimi tehtaan pääporttirakennus, jossa oli myös vartiointikeskus. Tehtaalla oli paloauto ja miehistöauto. Palokunnan nimi eri aikoina oli GAS Kankaan paperitehtaan tehdaspalokunta, Metsä-Serla Kankaan paperitehtaan tehdaspalokunta ja Kankaan paperitehtaan tehdaspalokunta M-Real. Tehdaspalokunta osallistui useina vuosina Jehumalja-kilpailuihin. Vuonna 1986 oli Kankaalla suurkatastrofiharjoitus, johon tehdaspalokunta ja ensiapuryhmä osallistuivat.
Tehtaalla oli useita suurpaloja. Vuonna 1997 oli paperivarastopalo, joka on Jyväskylän teollisuushistorian pahin tulipalo. Vuonna 2014 tuli tuhosi Kankaan tehtaan uuden osan entisen paperikonehallin. Palo rajoittui entisen paperikone 4:n rakennukseen ja tuhosi räystäsrakenteita noin 45 metrin matkalta. Tyhjän rakennuksen katolla tehtiin purkutöitä, joista palo sai alkunsa kun polttoleikattiin putkistoa. Tehdaspalokunta huolsi tehtaan palosammuttimet itse ja huolehti muistakin palontorjuntavälineistä.
Aiheesta muualla

Silen, Saija. Kankaan paperitehdas. Rakennusinventointiraportti. Keski-Suomen museo. Docplayer.
Kuvia tehtaan radasta vaunut.orgissa
Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu (2005) Telan ympäri - Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry. Helsinki.
Kankaan paperitehtaan PK4 hetki ennen alasajoa (Youtube)
Paperitehdas 1910-luvulla
Linen Bank A4-paperiarkki takaa valaistuna
Kaatuneiden saksalaisten sotilaiden muistomerkki ja hauta

| Kaatuneiden saksalaisten sotilaiden muistomerkki ja hauta |
| --- | --- |

Nimi:  Kaatuneiden saksalaisten sotilaiden muistomerkki ja hauta
Toinen nimi:  Vapaussodan muistomerkki
Valmistumisvuosi:  1921
Taiteenlaji:  veistos
Korkeus:  2,60 m
Nykyinen omistaja:  Hyvinkään kaupunki
Sijainti:  Aseman puisto
Paikkakunta:  Hyvinkää
Koordinaatit:  60.630896°N, 24.856733°E
Kaatuneiden saksalaisten sotilaiden muistomerkki ja hauta, alkujaan Vapaussodan muistomerkki, Hyvinkään Asemanpuistossa on 21. huhtikuuta 1921 pystytetty muistomerkki. Se on valmistettu hyvinkääläisen Oskari Väänäsen kiviveistämössä. Muistomerkki pystytettiin sisällissodan aikaisen Hyvinkään valtauspäivän muistoksi valtauksen kolmantena vuosipäivänä.
Kaatuneet saksalaiset kuuluivat 3. huhtikuuta 1918 Hangossa maihin nousseeseen Itämeren divisioonaan, jota johti kenraalimajuri Rüdiger von der Goltz.
Muistomerkin paljastustilaisuudessa olivat juhlapuhujina pastori Israel ja Saksan lähetystösihteeri Kuchler.
Muistomerkin materiaali on gabro, ja sen korkeus on 2,60 m. Kivessä on haudattujen nimet sekä valtauspäivä:
VAPAUSSOTA

BEFREIUNGSKRIEG

19 21/4 18



Fritz Kalms R. jäg. Btl. 3

Friedrich Holtkamp 3 G.Ul.Rgt

Johannes Bock 3 G.Ul.Rgt

Wilhelm Köhlke 3 G.Ul.Rgt

Karl Beckmann 3 G.Ul.Rgt

Erich Paul 3 G.Ul.Rgt

Otto Fröhbrodt 3 G.Ul.Rgt

Karl Knapp 3 G.Ul.Rgt

Paul Witt 3 G.Ul.Rgt

Konrad Köhler 3 G.Ul.Rgt

Arthur Kollat 3 G.Ul.Rgt

Ervin Karl 3 G.Ul.Rgt

Gustav Backhaus 3 G.Ul.Rgt

Alfred Purfürst Karab. Rgt.

Fritz Dierbach Pion. Btl. 2.



SAKSALAISIA VAPAUSSANKAREITA

DIE DEUTSCHEN FREIHEITSHELDEN
Mönkijä

Hondan valmistama mönkijä.
Mönkijä on nelipyöräinen, neli- tai takapyörävetoinen, yhdelle tai kahdelle henkilölle tarkoitettu moottoroitu maasto- tai liikenneajoneuvo, joka on suunniteltu kulkemaan huonossakin maastossa. Mönkijästä käytetään myös nimitystä ATV, joka on lyhenne englannin kielen sanasta all-terrain vehicle (suora suomennos "kaikkien maastojen ajoneuvo"). Sotilaskäytössä mönkijää nimitetään maastoskootteriksi.
Mönkijöitä on nelipyöräisen lisäksi myös kolmi-, kuusi- ja kahdeksanpyöräisiä. Niillä on yleensä yksi- tai kaksisylinterinen 40–1 000 cm³ polttomoottori. Suuremmat moottorit ovat yleensä nelitahtisia. Mönkijöissä on matalapaineiset, ajoneuvon kokoon suhteutettuna suuret renkaat. Mönkijöitä on myös tieliikenteeseen rekisteröityjä, ja jotkut tieliikennemönkijät on rekisteröity kahdelle henkilölle. Vaihteistona on usein CVT-variaattori.lähde?
Käyttö

Mönkijöiden kehittyessä niitä on alettu käyttää yhä enemmän hyötyajoneuvoina ja työkoneina. niihin on saatavissa erilaisia peräkärryjä tavaran kuljettamiseksi maastossa ja työkaluja, kuten lumiauroja ja maa- ja metsätalousvarusteita. Mönkijän etuna vaikeakulkuisessa maastossa on traktoriin verrattuna pieni paino ja maastoon jäävät vähäiset jäljet esimerkiksi metsätraktorin jälkiin verrattuna.lähde?
Suurin osa mönkijöistä on kuitenkin huvikäytössä. Mönkijöiden huvikäytön haittoja ovat ympäristötieteen dosentti Heikki Simolan mukaan luonnon kuluminen etenkin soilla ja kallioilla ja myös puiden vaurioituminen. Ongelmallisia ovat myös luontoa pahoin kuluttavat mönkijätapahtumat. Samoin hiukkaspäästöt mönkijöissä ovat autoihin nähden jopa viisikymmenkertaiset ajettua kilometriä kohti. Vuoteen 2007 mönkijäturmissa oli Suomessa kuollut kahdeksan ihmistä. Muun muassa näillä perusteilla mönkijä valittiin vuoden turhakkeeksi Suomen Luonto -lehden järjestämässä äänestyksessä vuonna 2007.
Turvallisuus

Onnettomuustutkijat suosittelevat mönkijöihin turvarakennetta. Turvakaari suojaa vakavilta onnettomuuksilta mönkijän kaatuessa. Kypärän käyttö on vuodesta 2016 alkaen ollut Suomessa pakollista, ellei turvarakennetta ole. Joulukuussa 2018 kuoli varusmies Arctic Shield 18 -harjoituksessa, kun mönkijä kaatui liukkaassa rinteessä ja hän jäi sen alle. Vuosittain sattuu useita kuolemaan johtaneita onnettomuuksia, jotka yleensä ovat tieltä suistumisia.
Tieliikennemönkijät

Mopomönkijä on mönkijä, jonka moottoritilavuus on enintään 50 cm³ ja nopeus on rajoitettu 45 kilometriin tunnissa. Rekisterissä mopomönkijä on kevyt nelipyörä, joka kuuluu ajoneuvoluokkaan L6e. Mopomönkijän kuljettaminen vaatii AM 121 -luokan ajokortin. Ajoneuvossa pitää olla vilkut, valot, takavalot ja molemmilla puolilla peilit. Tieliikenteessä olevaa mönkijää koskevat perusliikennesäännöt, mutta moottoritiellä mopomönkijällä ei saa ajaa, eikä myöskään pyörätiellä vaikka se olisi mopoille sallittu, koska kevyttä nelipyörää ei lasketa mopoksi.lähde?
Melkein kaikilta mönkijävalmistajilta on tullut myös traktorimönkijämalli, jota saa ajaa 15-vuotiaana traktorikortilla tieliikenteessä. Nopeus ei saa ylittää kuuttakymmentä kilometriä tunnissa.
Valmistajia

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Arctic Cat  BuYang  Can-Am  Cf-Moto  CPI  Loncin  |  Derbi  Dinli  Gas Gas  Honda  |  Hyosung  Kawasaki  Keeway  Kymco  |  Linhai  Polaris  Suzuki  TGB  |  Tyscon  Yamaha  Trapper  GXT  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mönkijä Wikimedia Commonsissa
Mönkijän rengasmerkinnät ja kantavuudet, monkijan-renkaat.com
Soldati-luokka

| Soldati-luokka |
| --- | --- |
 Luokan alus RN Artigliere

Tekniset tiedot
Uppouma:  1 650 t (standardi) 2 590 t (kuormattu)
Pituus:  106,7 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,15 m
Syväys:  3,15 m
Koneteho:  48 000 hv (35,8 MW)
Nopeus:  38 solmua (70 km/h)
Miehistöä:  206
Aseistus
Meritorjunta:  4 x 120 mm tykkiä kaksiputkisina asennuksina 1 x 120 mm valoammustykki 6 x 533 mm torpedoputkea 48 x miinaa
Ilmatorjunta:  12 x 13,2 mm ilmatorjuntakonekivääriä
Soldati-luokka oli Italian laivaston kahden alaluokan muodostama alusluokka toisessa maailmansodassa. Ensimmäisen alaluokan kaksitoista hävittäjää valmistettiin 1938–1939 ja toisen alaluokan seitsemän hävittäjää tilattiin 1942. Jälkimmäisistä ainoastaan viisi valmistui. Kymmenen aluksista tuhoutui sodan aikana ja jäljelle jääneistä kolme luovutettiin sotakorvauksina Ranskalle ja kaksi Neuvostoliitolle. Kaksi aluksista palveli sodan jälkeen Marina Militaressa.
IFK Göteborg

Idrottsföreningen Kamraterna Göteborg on vuonna 1904 perustettu göteborgilainen urheiluseura. Erityisesti seura on menestynyt jalkapallon saralla, mutta se harjoittaa myös muun muassa keilailu-, yleisurheilu-, hiihto- ja luistelutoimintaa. Seuran suunnistusjaos irtautui omaksi yhdistykseksi IFK Göteborg Orientering vuonna 2018.
IFK Göteborg on Ruotsin suurimpia jalkapalloseuroja AIK:n, Malmö FF:n ja Hammarbyn ohella.
IFK Göteborg on ainoa ruotsalainen ja pohjoismaalainen seura, joka on kyennyt voittamaan eurocupkilpailun, ja sen se on tehnyt peräti kahdesti voitettuaan UEFA Cupin vuosina 1982 ja 1987. Tällä hetkellä IFK pelaa Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa, jossa se on säilynyt vuodesta 1977 lähtien. Ruotsin jalkapallomestaruuden IFK on voittanut 18 kertaa, viimeksi vuonna 2007.
Seura pelaa kotiottelunsa Gamla Ullevi -stadionilla.
Saavutukset

Ruotsin mestaruus (18): 1908, 1910, 1918, 1935, 1942, 1958, 1969, 1982, 1983, 1984, 1987, 1990, 1991, 1993, 1994, 1995, 1996, 2007
Hopeaa (12): 1925, 1927, 1930, 1940, 1979, 1981, 1985, 1997, 2005, 2009, 2014, 2015
Ruotsin cup (8): 1979, 1982, 1983, 1991, 2008, 2013, 2015, 2020
Hopeaa (5): 1986, 19999, 2004, 2007, 2009
Ruotsin supercup: 2008
Hopeaa (4): 2009, 2010, 2013, 2015
UEFA Cup (2): 1982, 1987
Royal League
Hopeaa: 2005
Joukkue kaudella 2020

Päivitetty 11. joulukuuta 2020.
| Pelinumero> Maalivahdit | Kansallisuus> Maalivahdit | Nimi> Maalivahdit | Ikä> Maalivahdit | Saapui seurasta> Maalivahdit | Kasvattajaseura> Maalivahdit | Maalivahdit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Giánnis Anéstis | 33 v 307 vrk |  Hapoel Be'er Sheva |  Panionios |  |
| 31 |  | Tom Amos | 26 v 338 vrk |  Mossens BK |  Mossens BK |  |
Puolustajat
| 2 |  | Jesper Tolinsson | 21 v 316 vrk |  Tuve IF |  Tuve IF |  |
| 4 |  | Kristopher Da Graca | 26 v 359 vrk |  Arsenal |  Hisingsbacka FC |  |
| 5 |  | Alexander Jallow | 26 v 313 vrk |  Jönköpings Södra IF |  Alvesta AIK |  |
| 6 |  | Rasmus Wikström | 23 v 298 vrk |  Partille IF |  Partille IF |  |
| 23 |  | Emil Holm | 24 v 242 vrk |  Annebergs IF |  Annebergs IF |  |
| 26 |  | André Calisir | 34 v 211 vrk |  Jönköpings Södra IF |  Djurgårdens IF |  |
| 27 |  | Yahya Kalley | 23 v 296 vrk |  Malmö FF |  BK Vången |  |
| 30 |  | Mattias Bjärsmyr | 39 v 7 vrk |  Gençlerbirliği |  Hestra SSK |  |
Keskikenttäpelaajat
| 7 |  | Sebastian Eriksson | 35 v 344 vrk |  Genoa |  Åsebro IF |  |
| 8 |  | Hosam Aiesh | 29 v 271 vrk |  Östersunds FK |  Azalea BK |  |
| 11 |  | Amin Affane | 30 v 354 vrk |  AIK |  Lärje-Angered IF |  |
| 15 |  | Jakob Johansson | 34 v 203 vrk |  Stade Rennais |  Trollhättans BoIS |  |
| 18 |  | Isak Dahlqvist | 23 v 107 vrk |  Öckerö IF |  Öckerö IF |  |
| 19 |  | August Erlingmark | 26 v 263 vrk |  Sävedalens IF |  Sävedalens IF |  |
| 21 |  | Noah Alexandersson | 23 v 102 vrk |  Västra Frölunda IF |  Västra Frölunda IF |  |
| 28 |  | Alhassan Yusuf | 24 v 176 vrk |  Tiki Taka Academy |  Hearts Abuja |  |
| 86 |  | Pontus Wernbloom | 38 v 199 vrk |  PAOK |  IK Kongahälla |  |
| 89 |  | Tobias Sana | 35 v 183 vrk |  Århus |  Marieholm BoIK |  |
Hyökkääjät
| 9 |  | Robin Söder (kapteeni) | 33 v 284 vrk |  Lokeren |  Morlanda GoIF |  |
| 10 |  | Patrik Karlsson Lagemyr | 28 v 23 vrk |  BK Häcken |  BK Häcken |  |
| 14 |  | Christian Kouakou | 29 v 265 vrk |  IK Brage |  AIK |  |
| 16 |  | Sargon Abraham | 33 v 337 vrk |  Degerfors IF |  IFK Skövde |  |
| 17 |  | Alexander Farnerud | 40 v 254 vrk |  Helsingborgs IF |  Landskrona BoIS |  |
| 22 |  | Giorgi Kharaišvili | 28 v 165 vrk |  Saburtalo Tbilisi |  Saburtalo Tbilisi |  |
Entisiä valmentajia

Päivitetty 8. heinäkuuta 2021.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nimi | Vuodesta | Vuoteen | Ruotsin mestaruus | Ruotsin cup | UEFA-cup |
| Ei valmentajaa | 1904 | 1921 | 1908 1910 1918 |  |  |
|  Sándor Bródy | 1921 | 1923 |  |  |  |
|  Henning Svensson | 1924 | 1929 |  |  |  |
|  Eric Hjelm | 1930 | 1930 |  |  |  |
|  Henning Svensson | 1931 | 1932 |  |  |  |
|  Eric Hjelm | 1933 | 1938 | 1935 |  |  |
|  Dave Morris | 1938 | 1940 |  |  |  |
|  Ernst Andersson | 1941 | 1942 | 1942 |  |  |
|  Henning Svensson | 1943 | 1943 |  |  |  |
|  József Nagy | 1943 | 1948 |  |  |  |
|  Gunnar Rydberg | 1948 | 1949 |  |  |  |
|  Johan Mahon | 1949 | 1953 |  |  |  |
|  Axel Ohlsson | 1953 | 1954 |  |  |  |
|  Walter Probst | 1954 | 1959 | 1958 |  |  |
|  Pepi Stroh | 1959 | 1960 |  |  |  |
|  Gunnar Gren | 1960 | 1960 |  |  |  |
|  Holger Hansson | 1961 | 1962 |  |  |  |
|  Yngve Brodd | 1963 | 1966 |  |  |  |
|  Bertil "Bebben" Johansson | 1967 | 1970 | 1969 |  |  |
|  Hans Karlsson | 1971 | 1973 |  |  |  |
|  Holger Hansson | 1974 | 1974 |  |  |  |
|  Nils Berghamn | 1975 | 1976 |  |  |  |
|  Hans Karlsson | 1977 | 1978 |  |  |  |
|  Sven-Göran Eriksson | 1979 | 1982 | 1982 | 1979 1982 | 1982 |
|  Gunder Bengtsson | 1982 | 1982 | 1982 |  |  |
|  Björn Westerberg | 1983 | 1984 | 1983 1984 | 1983 |  |
|  Gunder Bengtsson | 1985 | 1987 | 1987 |  | 1987 |
|  Kjell Pettersson | 1988 | 1989 |  |  |  |
|  Roger Gustafsson | 1990 | 1995 | 1990 1991 1993 1994 1995 | 1991 |  |
|  Mats Jingblad | 1996 | 1998 | 1996 |  |  |
|  Reine Almqvist | 1998 | 1999 |  |  |  |
|  Stefan Lundin | 1999 | 2002 |  |  |  |
|  Roger Gustafsson | 2002 | 2002 |  |  |  |
|  Bo Johansson | 2003 | 2004 |  |  |  |
|  Arne Erlandsen | 2004 | 2006 |  |  |  |
|  Kjell Pettersson | 2006 | 2006 |  |  |  |
|  Stefan Rehn | 2007 | 2011 | 2007 | 2008 |  |
|  Jonas Olsson | 2007 | 2011 | 2007 | 2008 |  |
|  Mikael Stahre | 2012 | 2014 |  | 2013 |  |
|  Jörgen Lennartsson | 2015 | 2017 |  | 2015 |  |
|  Alf Westerberg | 2017 | 2017 |  |  |  |
|  Poya Asbaghi | 2018 | 2020 |  | 2020 |  |
|  Roland Nilsson | 2020 | 2021 |  |  |  |
Suomalaisia IFK:ssa

Päivitetty 8. joulukuuta 2021.
| Nimi | Vuodet | Kaudet | Ottelut | Maalit | Saapui IFK:hon | Siirtyi IFK:sta | Kasvattajaseura |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jukka Ohtonen | 1986 | 1 | 1 | 0 |  IFK Kungälv |  IFK Kungälv |  Tornion Palloveikot |
| Jari Rantanen | 1986–1987 | 2 | 33 | 11 |  Beerschot VAC |  Leicester City |  HJK |
| Janne Saarinen | 1997–1998 | 2 | 19 | 2 |  HJK |  HJK |  HJK |
| Sampo Koskinen | 2003-2004 | 2 | 12 | 0 |  RBC Roosendaal |  FC Honka |  Kyrkslätt IF |
| Tuomo Turunen | 2009-2010 | 2 | 6 | 0 |  FC Honka |  Trelleborgs FF |  Haminan Pallo-Kissat |
| Riku Riski | 2015 | 1 | 12 | 1 |  Roseborg (lainalle) |  Dundee United |  MaPS |