stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kampiasetinlaite
Historia

Kampiasetinlaite yleistyi Suomen rataverkolla 1920- ja 1930-luvuilla. Niitä on poistettu käytöstä vanhentuneina sekä silloin, kun liikennepaikalla uusitaan turvalaitteita. Yleensä kampiasetinlaitteita on poistunut käytöstä, kun mekaanisen asetinlaitetoiminnot on korvattu sähköisillä, joko releasetinlaitteilla tai myöhemmässä vaiheessa tietokoneasetinlaitteilla.
Kampiasetinlaitteita asennettiin pääasiassa sellaisille yksiraiteisten rataosien liikennepaikoille, joilla oli paljon junakohtauksia. Täten liikennepaikan henkilökunnan – yleensä junanlähettäjän (myöhemmin junasuorittajan) tai vaihdemiehen – ei tarvinnut käydä ratapihan molemmissa päissä kääntämässä vaihteita saapuville junille, vaan vaihteiden kääntäminen oli keskitetty yhteen pisteeseen. Yleensä kampiasetinlaite sijaitsi asemarakennuksen edessä.
Nykyaika

Kampiasetinlaitteet poistuvat lopullisesti rataverkolta modernisoinnin yhteydessä. Kuvan kampiasetinlaite Sonkajärven Sukevan asemalla oli kuvanottohetkellä käytössä viimeisiä viikkojaan, ja se korvattiin sähköisellä asetinlaitteella rataosan Iisalmi–Kontiomäki sähköistyksen aikana.
Vaikka pääsyy mekaanisten asetinlaitteiden poistamiseen on liikenteenohjauksen muuttuminen keskitetyksi, olivat mekaaniset asetinlaitteet Suomessa tulleet jo teknisestikin tiensä päähän. Kampiasetinlaitteita on vielä käytössä Oulun, Joensuun, Kuopion ja Kymin tavararatapihoilla.
Tärkeimpiä syitä mekaanisten asetinlaitteiden ja opastimien poistumiseen ovat junanopeuksien sekä junapituuksien kasvattaminen. Kampiasetinlaite on vaijerivälitteinen, ja lämpölaajenemisesta johtuen sen välitysmatkat ovat rajallisia. Vaijerinkiristyslaitteista huolimatta suurin käytännöllinen matka asetinlaitteelta käyttökohteeseen on noin 600–700 metriä maastosta riippuen. Junanopeuksien kasvaessa liikennepaikkaa suojaavat opastimet on täytynyt sijoittaa tätäkin kauemmas. Tällöin siipiopastimet yleensä poistettiin ja korvattiin sähköisillä valo-opastimilla.
Raideliikenne
| --- | --- |
Rautatieliikenne:   rautatie  juna  rautatieasema  rautatieliikennepaikka  rautatiekalusto 
Metroliikenne:   metro  metroasema 
Raitioliikenne:   raitiovaunu  duoraitiovaunu  pikaraitiotie  museoraitiotie 
Turvalaitteet:   asetinlaite  kampiasetinlaite  kankiasetinlaite  opastin  releasetinlaite  tietokoneasetinlaite  varmistuslukko- ja opastinturvalaitos 
Raideleveys:   kapea  normaali  leveä 
Suomessa:   rautatieliikenne  rataverkko  raitioliikenne  lähijunaliikenne  metroliikenne  kapearaiteiset rautatiet  yritykset: VR  Fenniarail  Operail 
Junasuorittaja kääntää vaihdekampia (Sukeva, 6. kesäkuuta 2005).
Knúkur

Knúkur
| --- | --- |
Sijainti:  Skúvoy, Färsaaret
Korkeus merenpinnasta:  392 m
Prominenssi:  393  m 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Knúkur on korkein kohta Skúvoyn saarella Färsaarten keskiosissa. Sen korkeus on 392 metriä ja se sijaitsee saaren länsiosassa. Knúkur on ainoastaan metrin korkeampi kuin etelämpänä sijaitseva Heyggjurin Mikli.
Katkomadot

| Katkomadot |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nivelmadot Annelida
Luokka::  Clitellata
Alaluokka::  Harvasukasmadot Oligochaeta
Lahko::  Lumbriculida  Brinkhurst, 1971
Heimo::  Katkomadot Lumbriculidae  Vejdovský, 1884
Suvut
 Agriodrilus  Altmanella  Anastylus  Athecospermia  Aurantina  Bathynomus  Cookidrilus  Eclipidrilus  Eremidrilus  Euaxes  Eumuliercula  Guestphalinus  Hrabea  Kincaidiana  Kozovetta  Kurenkovia  Lamprodrilus  Lamprortus  Lumbriculus  Martinidrilus  Muliercula  Pararhynchelmis  Phagodrilus  Phreatothrix  Pilaridrilus  Pseudolumbriculus  Pseudorhynchelmis  Rhynchelmis  Rhynchelmoides  Secubelmis  Spelaedrilus  Stylodrilus  Styloscolex  Sutroa  Sylphella  Tatriella  Teleuscolex  Tenagodrilus  Thinodrilus  Trichodrilus  Uktena  Wsewolodus  Yamaguchia 
Katso myös
   Katkomadot Wikispeciesissä   Katkomadot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katkomadot (Lumbriculidae) on harvasukasmatoihin kuuluva nivelmatojen heimo. Katkomadot ovat pieniä ja ohuita, yleensä punertavia, monijaokkeisia matoja, jotka muistuttavat hieman lieroja (Lumbricidae). Lajteja tunnetaan noin 200, ja ne elävät yleisinä makeassa vedessä ympäri maailman. Niille kelpaavat monenlaiset elinympäristöt, kuten virrat, järvet, kosteikot, kaivot ja pohjavesi. Katkomadot ovat pohjaeläimiä, jotka käyttävät ravinnokseen detritusta ja pieneliöitä, joita ne saavat kaivaessaan sedimenttiä. Jotkut lajit sietävät huomattavan vähähappisia ympäristöjä, ja ne voivat olla saastuneissa vesistöissä lähes ainoita pohjaeläimiä. Katkomadot voivat lisääntyä munista, mutta yleensä ne lisääntyvät suvuttomasti katkeamalla palasiksi, joista sitten regeneroituu uusia yksilöitä.
Kieliasetus

Kieliasetus voi tarkoittaa seuraavia suomen kielen asemaa koskevia Suomen suuriruhtinaskunnassa annettuja säädöksiä:
Kieliasetus (1850), vuonna 1850 annettu sensuuriasetus
Kieliasetus (1858), vuoden 1858 asetus koskien kirkon- ja pitäjänkokousten pöytäkirjakieltä
Kielireskripti eli vuoden 1863 kieliasetus, vuonna 1863 Aleksanteri II:n antama kieliasetus, joka vahvisti suomen kielen asemaa valtionhallinnossa
Kielimanifesti, vuonna 1900 annettu asetus koskien venäjän kielen asemaa hallintokielenä Suomessa
Kieliasetus (1902), vuonna 1902 annettu kieliasetus koskien suomen ja ruotsin asemaa tuomioistuimissa ja muissa viranomaisissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kieliasetus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kieliasetus (1902)

Kieliasetus eli Keisarillisen Majesteetin Armollinen Asetus suomen- ja ruotsinkielen käyttämisestä Suomenmaan tuomioistuimissa ja muissa viranomaisissa (AsK 18/1902) oli 19. kesäkuuta 1902 annettu säädös, joka määräsi tuomioistuinten ja viranomaisten toimituskieleksi sen kielen, jota kunnallistoimessa tuomioistuimen tai viranomaisen virka-alueella käytettiin.
Akseli Liston mukaan tämä asetus teki lopun aiemmin voimassa olleesta virallisesta käännösjärjestelmästä, johon oli liittynyt erinäisiä epäkohtia, mutta toisaalta eräisiin asioihin nähden, joita ei voitu pitää jotakuta yksityistä tai kuntaa erityisesti koskevina, asetus jätti viranomaisten mielivallalle tuntuvan sijan. Ylemmillä viranomaisilla oli tällaisissa tapauksissa valta valita, kumpaa kieltä niissä tahtoivat käyttää. Näihin asioihin kuului osa virallisen toiminnan tärkeimmistä asioista, kuten lainsäätämistä, valtion taloutta ynnä muuta sellaista koskevat asiat. Vuonna 1910 olivatkin asiakirjat sellaisissa asioissa pysyneet suureksi osaksi ruotsinkielisinä.
Kartiohuhtasieniryhmä

| Kartiohuhtasieniryhmä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Pezizomycetes
Lahko::  Pezizales
Heimo::  Morchellaceae
Suku::  Huhtasienet Morchella
Laji::  elata
Kaksiosainen nimi
 Morchella elata  Fr. 
Katso myös
   Kartiohuhtasieniryhmä Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kartiohuhtasieniryhmä (Morchella elata coll.) on korvasienen kaltaisten maljasienten lajiryhmä. Kartiohuhtasienet ovat ruokasieniä, joiden itiöemät kasvavat keväällä. Lajiryhmän taksonominen status on epäselvä, eikä toistaiseksi ole tiedossa, mitä lajia pitäisi kutsua perinteisellä Morchella elata -nimellä. Suomesta lajeja tunnetaan kaksi: Morchella importuna ja Morchella eximioides.
Koko ja ulkonäkö

Kartiohuhtasienillä on nimensä mukaisesti kartiomainen ja terävälatvainen lakki, joka on 2–5 cm leveä ja 3–10 cm korkea. Väriltään lakki on kellan-, oliivin-, harmaan- tai mustanruskea. Lakin pinta on säännöllisen harjuinen ja lokeroinen. Lokerot ovat nuorena soikeita, myöhemmin pitkänomaisia ja poikkiharjuisia. Lakki on kasvanut alareunasta kiinni jalkaan. Sienen sileä, kerman- tai harmaanvaalea jalka on 3–15 cm pitkä, 1,5–4 cm paksu ja lakkia kapeampi. Koko sieni on ontto. Kartiohuhtasienten miedontuoksuinen, valkoinen malto on haurasta kuten korvasienellä ja sen maku on miellyttävä. Itiöpöly on kellertävänvalkoista.
Koko ja ulkonäkö > Samankaltaiset lajit

Kartiohuhtasienten kanssa samankaltainen laji on muun muassa pallohuhtasieni (Morchella esculenta), joka on kartiohuhtasieniä harvinaisempi. Myös pallohuhtasieni on erinomainen ruokasieni. Muita keväisiä sienilajeja, jotka muistuttavat kartiohuhtasieniä, ovat esimerkiksi poimukellomörsky (Ptychoverpa bohemica) ja raakana tappavan myrkyllinen korvasieni (Gyromitra esculenta). Korvasienen erottaa huhtasienistä siten, että korvasienen lakki ei ole kartiomainen vaan pyöreämpi ja muistuttaa tippaleipää tai aivoja.
Kasvuaika ja -paikka

Kartiohuhtasienet kasvavat touko–kesäkuussa melko yleisenä koko Suomessa lukuun ottamatta pohjoisinta Suomea. Niiden tyypillisimmät kasvupaikat ovat puun kuorikasat, paloalueet, lehdot, kulotetut metsät ja rehevät pihamaat. Laji on kalkinsuosija.
Käyttö ravinnoksi

Huhtasienet ovat herkullisia ruokasieniä. Toisin kuin toinen keväinen maljasienilaji korvasieni, huhtasienet eivät ole lainkaan myrkyllisiä eivätkä siten vaadi esikäsittelyä. Huhtasieniä voidaan säilöä esimerkiksi kuivaamalla tai pakastamalla.
Aiheesta muualla

Luontoportti: Kartiohuhtasieni (Morchella elata)
Arktiset aromit ry: Huhtasieni Morchella spp.
Suomen luonto: Huhtasieni on ruokasienten aatelia
Yle: Huhtasieni haastaa helppoudellaan korvasienen – herkku voi piilotella omassa pihassa
Suomalaiset kauppasienet
haaparousku
kalvashaaparousku
haavanpunikkitatti
herkkutatti
isohapero
kangasrousku
kangastatti
karvarousku
kantarelli
kartiohuhtasieni
koivunpunikkitatti
korvasieni
kosteikkovahvero
kuusenleppärousku
lampaankääpä
mustatorvisieni
männynherkkutatti
männynpunikkitatti
männynleppärousku
suppilovahvero
tammenherkkutatti
rusko- ja vaaleaorakas
siitake
tryffelit
Knäredin rauha

Knäredin rauhan muistomerkki.
Knäredin rauha 20. tammikuuta 1613 päätti Ruotsin ja Tanska-Norjan välillä käydyn Kalmarin sodan. Rauhanehdot olivat pääpiirteissään seuraavat:
Ruotsi luopui vaatimuksistaan Soneburgin linnaan Viron Saarenmaalla.
Tanska-Norjan kuningas sai oikeuden käyttää Ruotsin "kolmea kruunua" vaakunassaan. Hän ei kuitenkaan voinut vaatia Ruotsin valtaistuinta.
Ruotsin oli maksettava miljoona riikintaaleria hopeassa saadakseen takaisin Älvsborgin linnan (ns. 'Älvsborgin lunnaat').
Jos lunnaita ei maksettaisi kuuden vuoden kuluessa, Tanska-Norja saisi pitää Älvsborgin ja seitsemän sitä ympäröivää Länsi-Götanmaan pitäjää. Lunnaiden maksuaikana Älvsborgin asukkaat olisivat kuitenkin Ruotsin lain ja kirkkohallinnon alaisia.
Ruotsi luopui kaikista oikeuksistaan Jäämeren rannikolla Tiitisvuonon ja Varanginvuonon välillä asuvien saamelaisten verotukseen ja hallintaan.
Ruotsin ja Tanska-Norjan välille palautettiin tullivapaus, lukuun ottamatta alkoholijuomia.
Ruotsi ei saanut häiritä kaupankäyntiä Puolan Itämeren satamissa.
Ruotsin oli palautettava sodan aikana valloittamansa Jämtlannin ja Härjedalenin maakunnat Tanska-Norjalle.
Tanska-Norjan oli palautettava sodan aikana valloittamansa Kalmarin kaupunki ja Öölannin saari Ruotsille.
Rauhaa solmittaessa tanskalaiset olivat täysin vakuuttuneita että köyhä Ruotsi ei kykenisi maksamaan Älvsborgin lunnaita ja että he siis saisivat pitää alueen pysyvästi. Ruotsi kuitenkin onnistui lunnaiden maksussa keräämällä jokaiselta kansalaiselta lisäveron.
Suomen kannalta kohtalokasta rauhanteossa oli se, että keskiajalta periytyneet oikeudet Jäämeren rannikkoon menetettiin. Vaikka Tanska-Norja myöhemmin lyötiin perusteellisesti Brömsebron rauhaan 1645 ja Roskilden rauhaan 1658 päättyneissä sodissa, suuria aluevoittoja muualta saanut Ruotsi ei enää välittänyt vaatia näitä oikeuksia takaisin.
Kieliagnostinen ohjelmointi

Kieliagnostinen ohjelmointi (tai kieliriippumaton ohjelmointi) viittaa ohjelmointitapoihin ja -periaatteisiin, jotka eivät ole sidoksissa mihinkään tiettyyn ohjelmointikieleen.
Termi viittaa ohjelmoinnin periaatteisiin eikä kielten ominaisuuksiin ominaisuuksiin.  Esimerkiksi oppikirja Structure and Interpretation of Computer Programs on kieliagnostinen kirja ohjelmoinnista. Vaikka kirja käsittelee aiheita käyttäen Scheme ohjelmointikieltä, aiheet käydään läpi kieliagnostisesti.
Kieliagnostinen ohjelmointi korostaa sitä, että ohjelmointikieli tulee valita sen mukaan, kuinka hyvin se vastaa tietyn tehtävän tarpeita, ottaen huomioon kaikki mahdolliset tekijät kuten suorituskyky, skaalautuvuus ja ekosysteemin tarjoamat työkalut, eikä vain tehtävän kehitystiimin valmiin kokemusten ja osaamisen perusteella. Voidaan esimerkiksi huomata, että jokin tehtävä olisi soveliasta toteuttaa jollakin tietyllä kieliagnostisella tietotyypillä, mutta tietotyypin toteuttaminen voisi olla kielessä x mahdollista, mutta epäergonomista, kun taas kielessä y hyvin tuettua.
Kirjallinen kalenteri

Kirjallinen kalenteri on syntynyt käsitteenä, kun kalentereihin ja almanakkoihin ruvettiin jo varhain liittämään huvittavia tai hyödyllisiä kirjoituksia, joista lopulta tuli julkaisun pääosa. Almanakkaosaston kokonaan jäätyä pois kalenteri tuli merkitsemään eri kirjoitelmia tai yleistä tai erikoista laatua olevia tiedonantoja sisältävää julkaisua, kuten runokalentereja, osoitekalentereja, kunnalliskalentereja, kauppakalentereja.
Kirjallinen Kuukauslehti

Kirjallinen Kuukauslehti on suomalainen tieteellis-kirjallis-yhteiskunnallinen aikakauskirja, joka ilmestyi Helsingissä kerran kuussa vuosina 1866–1880. Sen ensimmäisiä toimittajia olivat Kaarlo Bergbom, B. F. Godenhjelm, J. V. Calamnius Jaakko Forsman sekä Yrjö-Sakari Yrjö-Koskinen, joka oli vuodesta 1876 lehden päätoimittaja.
Keweenaw’n piirikunta

Keweenaw’n piirikunta (engl. Keweenaw County) on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 2 046 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Eagle River ja suurin kunta on Allouez Township. Piirikunta on perustettu vuonna 1861.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keweenaw’n piirikunta Wikimedia Commonsissa
Kangding

| Kangding tiibetiksi དར་མདོ་གྲོང་ཁྱེར།, Tardo Chongkyêr kiin>  康定市, Kāngdìng Shì |
| --- | --- |
 Kangding
 Koordinaatit: 30°03′20″N, 101°57′49″E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Sichuan
Autonominen prefektuuri:  Garzê
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  piirikuntatason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11 632 km²
Väkiluku (2010):  130 142
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  626000
Suuntanumero(t):  0836
Rekisterikilpi:  川V
 
 www.kangding.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kangding, tai Dartsedo, (tiibetiksi དར་མདོ་གྲོང་ཁྱེར།, Tardo Chongkyêr; kiin. 康定市, Kāngdìng Shì) on piirikuntatason kaupunki Kiinan Sichuanin maakunnassa. Se on Garzên tiibetiläisten autonomisen prefektuurin päähallintopaikka. Kaupungin pinta-ala on 11 632 neliökilometriä ja väkiluku 130 142 (vuonna 2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 215 kilometriä maakunnan pääkaupunki Chengdusta länsilounaaseen.
Kangding Qingge (Kangdingin rakkauslaulu) on perinteinen kansanmusiikki Kangdingista, joka on tullut tunnetuksi kautta maan.
Hallinnollinen jako

Kangdingin kaupunki jakautuu kuuteen suurkuntaan ja 15 maalaiskuntaan. Kaupungin hallintokeskus sijaitsee Luchengin suurkunnassa.
Galleria

Kangdingin keskustaa.
Kaupunkimaisemaa Kangdingissa.
Muya-kultapagodi Kangdingissa.
Nanwu si -luostari Kangdingissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kangding Wikimedia Commonsissa
The Land of Snows: Kangding (englanniksi)
Kim Bum

| Kim Bum |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. heinäkuuta 1989 (ikä 35) Soul, Korean tasavalta
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  2006–
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.starship-ent.com/profile/artists/kimbeom.php
IMDb 
Kim Sang-bum (hangul: 김상범; hanja: 金尚汎; uudistettu latinisaatio: Gim Sang-beom, s. 7. heinäkuuta 1989 Soul, Korean tasavalta) eli Kim Bum on eteläkorealainen näyttelijä, laulaja ja tanssija. Hän on esiintnyt muun muassa seuraavissa televisiosarjoissa:
2006: High Kick!
2008: Edeonui dongjjok
2009: Kkotboda namja
2009: Dream
2010: Ajikdo Gyeolhonhago Shipeun Yeoja
2011–2012: Padam Padam
2013: That Winter, the Wind Blows
2013: Goddess of Fire
2015: Shinbuneul Sumgyeora
2016: Miseseu Cab
2020: Gumihodyeon
2021: Law School.
Aiheesta muualla

Kim Bum Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Katuutire Kaura

Katuutire Kaura (3. helmikuuta 1941 – 23. tammikuuta 2022) oli namibialainen poliitikko. Hän toimi Democratic Turnhalle Alliancen puoluejohtajana vuosina 1998–2013.
Kaura lähti 1970-luvulla Yhdysvaltoihin ja toimi high schoolin opettajana New Yorkin osavaltion Upper Nyackissa. Hän opiskeli Long Islandin ja Columbian yliopistoissa.
Kaura oli kahdesti ehdolla Namibian presidentiksi. Hän sai vuonna 1999 9,7 prosentin kannatuksen ja 2004 5,2 prosenttia äänistä.
Kaura kuoli tammikuussa 2022 koronaviruspandemiassa saamaansa tartuntaan 80-vuotiaana.
Kauppamatkustajan kuolema (vuoden 1951 elokuva)

| Kauppamatkustajan kuolema> Death of a Salesman |
| --- | --- |

Ohjaaja:  László Benedek
Käsikirjoittaja:   Stanley Roberts  Arthur Miller (näytelmä) 
Tuottaja:  Stanley Kramer
Säveltäjä:  Alex North
Kuvaaja:  Franz Planer
Leikkaaja:   Harry W. Gerstad  William Lyon 
Tuotantosuunnittelija:  Rudolph Sternad
Pääosat:   Fredric March  Mildred Dunnock  Kevin McCarthy  Cameron Mitchell 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Ensi-ilta:  20. joulukuuta 1951
Kesto:  115 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kauppamatkustajan kuolema (Death of a Salesman) on László Benedekin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1951. Se perustuu Arthur Millerin kirjoittamaan samannimiseen näytelmään. Elokuvan tärkeimmissä rooleissa esiintyvät pääosin samat näyttelijät kuin näytelmän Broadway-versiossakin. Kevin McCarthy oli esiintynyt näytelmän Lontoon versiossa. Merkittävin poikkeus oli Willy Lomanin rooli, jonka Broadwaylla oli näytellyt Lee J. Cobb. Cobbin väitettyjen vasemmistolaisyhteyksien takia elokuvaroolin sai Fredric March.
Elokuva oli Oscar-ehdokkaana viidessä eri kategoriassa, joista se ei saanut yhtään. Golden Globe -palkinnon saivat elokuvan ohjaaja László Benedek, näyttelijät Fredric March ja Kevin McCarthy sekä kuvaaja Franz Planer.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Kauppamatkustajan kuoleman vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Fredric March  | … |  Willy Loman   |
|  Kevin McCarthy  | … |  Biff Loman   |
|  Cameron Mitchell  | … |  Happy Loman   |
|  Mildred Dunnock  | … |  Linda Loman   |
Aiheesta muualla

Kauppamatkustajan kuolema Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kefeus

Kefeus (m.kreik. Κηφεύς, Kēfeus, lat. Cepheus) voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kreikkalainen mytologia

Kefeus, Etiopian kuningas
Kefeus, argonautti
Tähtitiede

Kefeus, tähdistö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kefeus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Knutbyn murha

Knutbyn murha on Ruotsissa Knutbyssä, Uppsalan kunnassa vuonna 2004 tapahtunut henkirikos. Knutbyn Filadelfia-seurakunta (ruots. Filadelfiaförsamlingen i Knutby) on helluntaiseurakunta, joka perustettiin vuonna 1921 Ruotsin Knutbyssä. Seurakunta on ollut viime vuosikymmeninä vahvasti lahkon maineessa.
Murha

Tammikuun 10. päivänä 2004 yhteisön piirissä tapahtui murha, jonka uhrina oli pastorin vaimo Alexandra Fossmo, sekä murhan yritys, jonka kohteena oli IT-yrittäjä Daniel Linde. Molempia oli ammuttu. Tapahtuma-aikaan pastoriperheen lastenvahtina työskennellyt 26-vuotias Sara Svensson tunnusti teot seuraavana päivänä. Pian selvisi Svenssonilla olevan suhde pastori Helge Fossmon kanssa. Fossmo oli myös uskotellut Svenssonille vastaanottaneensa suoraan jumalalta tekstiviestejä, joissa kehotettiin murhaan. Tutkinnassa selvisi myös uhrien puolisoiden olevan suhteessa keskenään. Svenssonin sekä Fossmon lisäksi myös Linden vaimo pidätettiin, mutta hänet vapautettiin kahden viikon kuluttua syytteittä.
Oikeus määräsi Sara Svenssonin psykiatriseen hoitoon, kun taas Helge Fossmo sai elinkautisen murhasta ja murhan yrityksestä. Myös Fossmon ensimmäisen vaimon Helénen tapaturmaiseksi määritelty kuolema vuonna 1999 otettiin uudelleen tutkittavaksi, mutta tarpeeksi todisteita tahallisuudesta ei löytynyt.
Nykyisin

Sara Svensson pääsi vapauteen 34-vuotiaana, vuonna 2011.
Helge Fossmo istuu yhä vankilassa. Hänen viimeisin anomuksensa vapautuksensa aikaistamisesta kumottiin vuonna 2017.
Katkokävely

Katkokävely eli klaudikaatio johtuu valtimonkovettumataudista. Katkokävelyssä jaloissa, yleensä pohkeissa, tuntuu puristavaa kipua. Se ei katoa kävellessä mutta helpottaa levossa. Kipu johtuu verenkierron heikentymisestä valtimoissa, joka taas johtuu ateroskleroottisesta ahtautumisesta tai tukkeumasta. Lihaksilla ei ole tarpeeksi happea ja ravintoa tehdä työtä. Vaikeasti paranevat krooniset haavat ovat yleisiä. Myös amputointiin johtavia kuolioita esiintyy. Oireisiin auttaa jalkojen liikunta, etenkin kävely, suuresta kivusta huolimatta. Se edistää verenkierron paranemista ja tukoksen kiertävien sivuvaltimoiden syntyä. Myös ruokavaliolla on vaikutusta toipumiseen. Tupakointi, diabetes ja huonot rasva-arvot veressä voivat aiheuttaa katkokävelyä. Yli 60-vuotiaista miehistä noin 5 % ja naisista noin 2,5 % kärsii katkokävelystä.
Aiheesta muualla

Terveyskirjasto.fi
Ken Park

| Ken Park |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Larry Clark  Edward Lachman 
Käsikirjoittaja:   Larry Clark  Harmony Korine 
Tuottaja:   Pascal Breton  Victoria Goodall 
Kuvaaja:  Larry Clark Edward Lachman
Leikkaaja:  Andrew Hafitz
Pääosat:   Adam Chubbuck  James Bullard  James Ransone  Stephen Jasso  Tiffany Limos  Maeve Quinlan 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat, Alankomaat, Ranska
Tuotantoyhtiö:  Cinéa
Levittäjä:  01 Distribution Netflix
Ensi-ilta:  2002
Kesto:  98 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ken Park (Ken Park) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Larry Clarkin ohjaama draamaelokuva.
Juoni

Larry Clarkin omiin päiväkirjoihin ja muistiinpanoihin perustuva elokuva alkaa teinipoika Ken Parkin itsemurhalla paikallisessa skeittipuistossa. Neljä tämän ystävystä – Shawn, Tate, Peaches ja Claude – jatkavat elämäänsä perheidensä kanssa tai niitä kaveriporukan avulla vältellen. Tarina käsittelee nuorten itsemurhien lisäksi muitakin mielipiteitä jakavia aiheita kuten seksikokeiluja, insestiä ja päihteitä.
Käännös suomeksi
Koiluoto

Koiluoto
| --- | --- |
Muut nimet:  ven.   kyrill. Койлуото
Sijainti:  60.505717°N, 27.771522°E, Virolahti   Tienhaara  Viipurin piiri , Kymenlaakso  Leningradin alue   Suomi  Venäjä
Vesialue:  Virolahti
Merialue:  Suomenlahti
Korkein kohta:  3,1  m 
Pinta-ala:  0,016 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Koiluoto (ven.   kyrill. Койлуото) on pieni saari Suomenlahden Virolahdella. Sen lävitse kulkee Suomen ja Venäjän raja. Koiluodon pinta-ala on noin 1,6 hehtaaria, pituus 200 metriä ja leveys 110 metriä.
Käännös suomeksi