stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aasia
Aasian valtiot > Itsehallintoalueet

| Alue | Pinta-ala (km²) | Asukasluku | Asukastiheys (per asukas km²) | Pääkaupunki | Emämaa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Brittiläinen Intian valtameren alue | 60 | 3 500 | 58,3 | Diego Garcia |  Yhdistynyt kuningaskunta |
|  Guangxi | 236 000 | 47 880 000 | 203 | Nanning |  Kiina |
|  Hongkong | 1 092 | 7 122 508 | 6 688 |  |  Kiinan erityshallintoalue. |
|  Joulusaari | 135 | 1 402 | 10,39 | Flying Fish Cove |  Australia |
|  Kookossaaret | 14 | 630 | 45 | West Island |  Australia |
|  Macao | 31,4 | 624 000 | 18 568 |  |  Kiinan erityshallintoalue. |
|  Ningxia | 66 400 | 5 620 000 | 84,6 | Yinchuan |  Kiina |
|  Sisä-Mongolia | 1 183 000 | 28 770 000 | 20,1 | Hohhot |  Kiina |
|  Tiibet | 1 220 000 | 2 630 000 | 2,16 | Lhasa |  Kiina |
|  Sinkiang | 1 665 000 | 18 760 000 | 11,7 | Ürümqi |  Kiina |
Talous

Aasian maiden tulotasot vaihtelevat suuresti. Aasiassa on muutamia hyvin rikkaita maita, esimerkiksi Japani, ja eräitä alueellisia finanssikeskuksia, kuten Hongkong ja Bahrain. Monet Aasian maat ovat teollistuneet viime vuosikymmeninä. Toisaalta Aasiassa on myös vähiten kehittyneisiin maihin kuuluvia kehitysmaita, esimerkiksi Afganistan, Bangladesh ja Nepal.
Talous > Maatalous

Aasian väestöstä suurin osa asuu monsuunivyöhykkeellä ja saa maataloudesta elantonsa. Vehnän ja riisin viljely on intensiivistä tuolla vyöhykkeellä. Aasian väestön nopean kasvun seurausta oli valtaisa ravinnontarve. Tämän vuoksi viljeltyä aluetta jouduttiin lisäämään ottamalla autiomaiden reuna-alueita ja muita maataloudelle marginaalisia alueita käyttöön sekä hakkaamalla metsää. Vihreä vallankumous oli onnistunut yritys lisätä maatalouden tuotantoa. Lannoitteita ja torjunta-aineita käyttämällä sekä parantamalla siemenlaatua saatiin usein jopa kolminkertaiset sadot. Aasiassa huolta on kuitenkin aiheuttanut muun muassa kemikaaleista johtuvat ympäristöongelmat. Laidunnus ja vehnän viljely ovat Keski-Aasian maatalouden tärkeimmät muodot johtuen alueen kuivuudesta. Lisäksi alueella viljellään laajalti puuvillaa kastelun ansiosta.
Talous > Teollisuus

1980-luvulla monet Itä-Aasian valtiot saavuttivat korkean teollistumisasteen. Tämän vuoksi ne myös tulivat riippuvaisiksi polttoaineiden, mineraalien sekä muiden raaka-aineiden maahantuonnista. Kehittyneimmissä maissa tyypillisiä teollisuuden muotoja ovat auto-, tietokone- ja elektroniikkateollisuus, esimerkiksi Japani on hyvä esimerkki tällaisesta valtiosta. Myös Singapore, Taiwan, Hongkong ja Etelä-Korea ovat teollistuneet nopeasti. Näiden maiden jäljessä tulevat muun muassa Malesia, Thaimaa ja Filippiinit. Myös Kiinan ja Intian vienti on siirtynyt kohti teollisuustuotteita. Molemmilla valtioilla on merkittävää tieteellistä asiantuntemusta muun muassa satelliittiohjelmien ja avaruusteknologian aloilta.
Myös entiset Keski-Aasian neuvostotasavallat ovat siirtymässä hitaasti vapaaseen markkinatalouteen. Näiden maiden teollisuus on kuitenkin vielä vähäistä. Azerbaidžanilla on huomattavat öljyvarat ja Kazakstan tuottaa kemikaaleja ja metalleja.
Kulttuuri > Kielet

Aasiassa puhutaan moniin eri kieliryhmiin kuuluvia kieliä. Lähi-idässä valtakieli on seemiläisiin kieliin kuuluva arabia. Keski-Aasian valtioissa puhutaan muun muassa turkinsukuisia kieliä. Aasian eteläosissa Iranista Bangladeshiin saakka puhutaan indo­eurooppalaisen kielikunnan indo­iranilaiseen haaraan kuuluvia kieliä, kuten persiaa, urdua ja hindiä, joiden ohella Etelä-Intiassa puhutaan myös dravida­kieliä, joista laajimmalle levinnyt on tamili. Austronesialaiset kielet, kuten malaiji ja indonesia ovat Kaakkois-Aasian pääkieliä. Myös thain ja burman kielillä on paljon puhujia mantereen puolella.
Kaikista maailman kielistä eniten äidinkielisiä puhujia on mandariinikiinalla. Sen ohella Itä-Aasian eniten puhuttuja kieliä ovat sille lähisukuiset wu- ja kantoninkiina sekä lisäksi korea ja japani.
Entisissä neuvostotasavalloissa käytetään yleisesti venäjän kieltä.
Kulttuuri > Uskonnot

Kaikki laajimmalle levinneet uskonnot ovat syntyneet Aasiassa. Lähi-idästä ovat peräisin juutalaisuus, kristinusko ja islam, joista viimeksi mainittu on nykyisin Aasiassa laajimmalle levinnyt. Keski- ja Itä-Aasian valtauskontoja ovat buddhalaisuus ja hindulaisuus. Kiinan ja Intian vanhojen filosofisten perinteiden pohjalta on kehittynyt useita uskontoja tai uskontoon rinnastettavia suuntauksia:
sikhiläisyys, jainalaisuus
taolaisuus, kungfutselaisuus, šintolaisuus
zarathustralaisuus
Historia > Varhainen historia

Aasian varhaiset korkeakulttuurit syntyivät mantereen eri puolilla suurten jokien varsilla. Mesopotamian ja Indus-jokilaakson kulttuurin välillä oli yhteyksiä, mutta Jangtse-joen ympäristö oli lähes eristyksissä niistä. Silti tietyt yhteiset kulttuuripiirteet osoittavat, että jo varhaisen Kiinan ja Lähi-idän kulttuurien välillä oli tuntemattomia yhteyksiä. Vain hevosilla kulkevat paimentolaiset pääsivät suurten arojen yli, ja Himalaja, Kaukasus sekä Siperian suot ja metsät muodostuivat heillekin liikenne-esteiksi. Vasta silkkitie yhdisti Kiinan Lähi-itään ja Eurooppaan.
Historia > Eurooppalaiset Aasiassa

Itä-Intian komppaniat, Brittien Intia, Siperian rata, Ranskan Indokiina, Portugalin Macao ja Goa.
Historia > Eräitä sotia ja rajakiistoja 1940-luvulta nykyaikaan

Toisen maailmansodan jälkeen aseelliset yhteenotot ovat jatkuneet mantereella. Taiwan eli Kiinan tasavalta erosi Kiinasta maan kommunistisen vallankumouksen jälkeen. Kiina ei ole hyväksynyt eroa. Sodan jälkeen myös Vietnam ja Korea jakautuivat kahdeksi eri valtioksi; kapitalistiseen etelään ja kommunistiseen pohjoiseen. Etelä-Vietnam ja Pohjois-Vietnam yhdistyivät vuonna 1975, Vietnamin sodan päätyttyä. Etelä-Korea ja Pohjois-Korea taas ovat yhä sotatilassa, tosin vain muodollisesti. Myös Himalajan vuoristossa sijaitsevan Kashmirin osavaltion kysymys on yhä vailla ratkaisua. Vuonna 1971 Pakistanin ja Intian välille syntyi sota. Sodan seurauksena syntyi Bangladeshin valtio. Aseellisia yhteenottoja Kiinalla on ollut Vietnamin, Neuvostoliiton ja Intian kanssa johtuen kiistoista Kiinan rajalinjasta. Filippiinien, Vietnamin, Malesian, Taiwanin ja Kiinan välillä on nykyään jännitteitä johtuen Spratlysaarten omistuksesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aasia Wikimedia Commonsissa
Sitaatteja aiheesta Aasia Wikisitaateissa
Matkaopas aiheesta Aasia Wikimatkoissa
| n k Maapallon alueet |
| --- | --- |
 Afrikka:  Eteläinen Afrikka  Itä-Afrikka  Keski-Afrikka  Länsi-Afrikka  Pohjois-Afrikka 
 Amerikka:  Etelä-Amerikka  Keski-Amerikka  Latinalainen Amerikka  Pohjois-Amerikka  Väli-Amerikka 
 Aasia:  Etelä-Aasia  Etu-Aasia  Itä-Aasia  Kaakkois-Aasia  Keski-Aasia  Pohjois-Aasia 
 Eurooppa:  Etelä-Eurooppa  Itä-Eurooppa  Keski-Eurooppa  Länsi-Eurooppa  Pohjois-Eurooppa 
 Oseania:  Australaasia  Melanesia  Mikronesia  Polynesia 
 Napa-alueet:  Antarktis  Arktis 
 Valtameret:  Atlantin valtameri  Eteläinen jäämeri  Intian valtameri  Pohjoinen jäämeri  Tyynimeri 
Nasan satelliittikuvista koottu projektio Aasiasta.
Karjaa Kazakstanissa.
Kawasakin telakka Japanissa.
Buddhalainen temppeli Thaimaassa.
Kashmirin laaksoa.
Reinfeld

| Reinfeld |
| --- | --- |
 Reinfeld ilmasta kuvattuna.
 lippu:  vaakuna
 Reinfeld
 Koordinaatit: 53°50′N, 10°29′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Schleswig-Holstein
Piirikunta:  Stormarn
Hallinto:  
 – Pormestari:  Gerhard Horn
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17,36 km²
Korkeus:  19 m m
Väkiluku:  8 467 (31,12,2007)
 – Väestötiheys:  488 as./km²
 
 www.reinfeld.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Reinfeld on kaupunki Stormarnin piirikunnassa, Schleswig-Holsteinin osavaltiossa, Saksassa. Kaupunki kuuluu Hampurin metrolialueeseen. Asukkaita Reinfeldissa oli 31. joulukuuta 2007 8 467 ja väestötiheys oli 488 as/km². Kaupungin pinta-ala on 17,36 neliökilometriä. Reinfeldin pormestari on Gerhard Horn.
Kaupunki sijaitsee lähellä Bundesautobahn 1 -tietä (A1). Matkaa kaupungista Lyypekkiin on 15 kilometriä, Kieliin 67 km, Pohjanmerelle 115 km ja Hampurin keskustaan 53 km.
Kaupungin nähtävyyksiä ovat muun muassa kotiseutumuseo (saks. Heimatmuseum), vuonna 1907 rakennettu raatihuone ja Matthias-Claudius-kirkko.
Ystävyyskaupungit

Saint-Pryvé-Saint-Mesmin Ranskassa,
Kaliska Puolassa
Neubukow Mecklenburg-Etu-Pommerissa
Kuuluisia asukkaita

Matthias Claudius, (1740–1815), kirjailija (Der Wandsbeker Bothe -lehti)
Paul Freiherr von Schoenaich, (1866–1954), kenraalimajuri ja pasifisti
Joachim Mähl, runoilija
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset kotisivut (saksaksi)
Kyllön terveysasema

| Kyllön terveysasema |
| --- | --- |
 Kyllön terveysasema (2014).
Osoite:  Keskussairaalantie 20 40700 Jyväskylä
Sijainti:  Mäki-Matti, Jyväskylä
Koordinaatit:  62.2333°N, 25.7078°E
Kyllön terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyllön terveysasema on Jyväskylän Kyllössä, Mäki-Matin kaupunginosassa toimiva Keski-Suomen hyvinvointialueen terveysasema.
Terveysasemalla toimii lääkärin ja hoitajan vastaanotot, diabeteshoitajan vastaanotto, apuvälinepalvelu, hoitotarvikejakelu, suun terveydenhuolto, mielenterveys- ja päihdepalvelut, kuntoutus sekä neuvolat. Terveysasemalla on myös mahdollisuus tehdä röntgentutkimuksia.
Terveysaseman yhteydessä toimii terveyskeskussairaala, jossa on yhteensä viisi eri vuodeosastoa. Kiinteistön omistaa infrastuktuurisijoittaja Infranode, joka osti tereysaseman kiinteistön Jyväskylän kaupungilta vuonna 2022.
Lääketieteen opiskelijayhdistyksiä edustava Suomen Medisiinariliitto myönsi Kyllön terveyskeskus-sairaalalle vuonna 2020 "Kandiystävällinen terveyskeskus" -tunnustuksen.
Aiheesta muualla

Päivystys (Keski-Suomen Sairaala Nova) (www.hyvaks.fi)
| n k Perustiedot Wikidatassa: Kyllön terveysasema (Q56403777)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: terveyskeskus
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Jyväskylä
katuosoite: Keskussairaalantie 20, 40700 Jyväskylä
koordinaatit: 62°14′00″N 25°42′28″E﻿ / ﻿62.2333°N 25.7078°E﻿ / 62.2333; 25.7078
Opioidikorvaushoito

Opioidikorvaushoito on huumeriippuvuuteen tarkoitettu päihteiden haittojen vähentämisen hoitomalli, jossa katukaupassa liikkuvia huumeita korvataan lääkeyritysten opioidivalmisteilla. Kuntouttava korvaushoito pyrkii palauttamaan työkykyiseksi ja irroittamaan kokonaan huumeiden käytöstä. Haittoja vähentävä korvaushoito pyrkii vähentämään huumeiden käyttöön liittyvää riskikäyttäytymistä. Opioidikorvaushoidon saa aloittaa vain jos vieroitushoito ei ole onnistunut. Korvaushoitoa on annettu Suomessa jo yli 20 vuotta. Vuonna 2015 Suomessa oli korvaushoidossa 3 329 potilasta. Opioidiriippuvaisia ihmisiä on silti arvioitu Suomessa olevan jopa kymmeniä tuhansia (2015). Vastoin yleistä luuloa korvaushoidossa käytetyt lääkemäärät ovat oikein toteutettuna niin pieniä että ne eivät juurikaan päihdytä. Suomessa apteekkien rooli korvaushoitolääkkeiden jakelussa on pieni ja korvaushoitolääkkeet jaetaan erilaisilta klinikoilta ja toimintakeskuksista. Opioidikorvaushoitoa pidetään keinona HI-viruksen (HIV) ja C-hepatiitin leviämisten vähentämiseen ja myös rikollisuuden hallintakeinona.
Syyt ja taustat

Opioidiriippuvuus on pitkäaikaissairaus, josta kärsivillä on oikeus lääketieteelliseen hoitoon. Opioideja vastaan kehittyy nopeasti sietokyky eli toleranssi. Siinä missä ne antavat aluksi euforisen hyvänolontunteen, muuttuu se pian riippuvuudeksi ja käytön päämääräksi tulee huumeen aiheuttamien vieroitusoireiden ehkäiseminen. Vieroitusoireita ovat muun muassa ahdistus, levottomuus, nivel- ja vatsakivut, oksentelu, ripuli sekä huumehakuinen käyttäytyminen.
Korvaushoidon tarve liittyy opioidien suureen riippuvuuspotentiaaliin. Korvaavilla opioidivalmisteilla on pienempi yliannostusriski kuin heroiinilla. Korvaushoidon saa aloittaa vasta kun vieroitushoito ei ole onnistunut.
Korvaushoito on vähentänyt kuolleisuutta ja infektiotauteja, sekä onnistunut parantamaan potilaiden elämänlaatua. Korvaushoidon tavoitteena on säästää terveysmenoissa hoitamalla infektioita ja tulehdussairauksia varhaisemmassa vaiheessa. Tavoitteena vähentää laittomien suonensisäiseen käyttöön ja yliannostukseen liittyviä riskejä ja mahdollistaa riippuvuuksien hoito ja psykososiaalinen kuntoutus.
Ilman lääkkeellistä korvaushoitoa käyttäjät ovat vaarassa syrjäytyä yhteiskunnasta. Opioidikorvaushoitoa pidetään myös rikollisuuden hallintakeinona. Eksoten päihdelääkäri Pasi Lempiäisen mukaan rikollisuuden väheneminen on yksi korvaushoidon keskeisistä pitkän aikavälin päämääristä.
Historia

HI-viruksen leviäminen muodostui 1980-luvulla huumausaineita suuremmaksi uhkaksi. Ensimmäisenä korvaushoidossa käytettäviä lääkeaineita toi Suomeen ja määräsi opioidiriippuvaisten korvaushoitoon lääkäri Pentti Karvonen vuonna 1985. Karvonen lopetti toiminnan väliaikaisesti, kun hänen lääkärikollegansa menetti reseptinkirjoitusoikeutensa korvaushoitojen vuoksi. Karvonen jatkoi korvaushoitolääkkeiden määräämistä vuonna 1993. Karvonen perusti oman Benemix-klinikan vuonna 1996 kun lääkärikeskus jossa hän työskenteli oli kieltänyt korvaushoidot. Benemixillä oli enimmillään pari sataa asiakasta. Vuonna 1997 Karvonen menetti keskushermostoon vaikuttavien lääkkeiden reseptinkirjoitusoikeuden.
Vuonna 1995 Reckitt-yritys julkisti Subutex-nimisen buprenorfiinia sisältävän korvaushoitolääkkeen Ranskassa. Samana vuonna Ranskassa kaikki terveyskeskuslääkärit saivat heroiinin suonensisäisen käytön myötä pahenevaa AIDS-epidemiaa vastaan taistelemiseksi buprenorfiinin reseptinkirjoitusoikeuden ilman rajoituksia. Menetettyään keskushermostoon vaikuttavien lääkkeiden reseptinkirjoitusoikeuden Karvonen lähetti klinikkansa potilaat hakemaan korvaushoitolääke Subutexia Ranskasta. Vuonna 1998 Suomessa ehdotettiin heroiinin jakamista rekisteröidyille käyttäjille, mitä Irti Huumeista -yhdistys vastusti. Korvaushoito otettiin Suomessa käyttöön vuonna 2000, kun voimaan tuli ensimmäinen korvaushoitoasetus. Sittemmin korvaushoitoasetusta on päivitetty vuosina 2002 ja 2008.
Subutexin kuljetus Ranskasta Suomeen jatkui 2000-luvulla alhaisen hinnan vuoksi. Vuonna 2001 suomalainen sai tuoda omaan käyttöön 14 päivää vastaavan lääkeannoksen ulkomailta.
Suomessa heroiinin saatavuus heikkeni 2000-luvun alun jälkeen, koska Afganistanin sota vähensi oopiumin tuotantoa. Buprenorfiinia alettiin käyttämään huumekäytössä korvaavana aineena. Kun heroiinin saatavuus palautui, käyttäjät eivät vaihtaneet buprenorfiinia heroiiniin ja heroiinimarkkinat eivät palautuneet entiselle tasolleen. Vuonna 2000 Suomessa kuoli 63 ihmistä heroiiniin, vuonna 2005 enää kolme. Vuonna 2000 buprenorfiini oli tärkein myrkytyskuoleman löydös kolmessa tapauksessa ja 34:ssä tapauksessa vuonna 2004.
Vuoden 2003 lopussa korvaushoidon asiakkaita pakotettiin siirtymään Suboxone-nimiseen buprenorfiinivalmisteeseen Suomessa.
Vuonna 2015 Suomessa oli korvaushoidossa 3 329 potilasta.
Hoidon sisältö

Korvaushoito ja siinä annettavat lääkkeet ovat Suomessa potilaalle maksuttomia. Korvaushoidon saa aloittaa kun vieroitushoito ei ole onnistunut. Korvaushoidon keskeisenä tehtävänä on vähentää huumeiden käyttöön liittyvän riskikäyttäytymisen seurauksia.
Hoidot voidaan luokitella seuraavasti:
Kuntouttava korvaushoito pyrkii palauttamaan työkykyiseksi ja irroittamaan kokonaan huumeiden käytöstä. Päihteiden käyttöä valvotaan huumetesteillä.
Haittoja vähentävä korvaushoito pyrkii puolestaan vähentämään huumeiden käytön seurauksia. Hoidossa potilas voi käyttää muita huumeita samaan aikaan. Haittoja vähentävän hoidon tarkoituksena on saada riippuvuus hallintaan. A-klinikan ylilääkäri Margareeta Häkkisen mukaan hoidon tarkoitus on antaa mahdollisuus turvalliseen ja ihmisarvoiseen elämään. Haittoja vähentävän hoidon tavoitteena on tehdä palvelusta lähestyttävämpää, niin että liian suuret vaatimukset eivät karkota hoitoon hakeutuvia.
Ylläpitohoidoksi kutsutaan korvaushoidon muotoa jota ei ole tarkoitus ikinä lopettaa.
Vastoin yleistä käsitystä oikein toteutettu korvaushoito ei juurikaan päihdytä. Korvaavilla opioidivalmisteilla on pienempi yliannostusriski kuin heroiinilla; tavoitteena on estää tai merkittävästi vähentää laittomien opioidien käyttöä, rikollisuutta ja suonensisäiseen käyttöön ja yliannostukseen liittyviä riskejä ja mahdollistaa riippuvuuksien hoito ja psykososiaalinen kuntoutus.
Korvaushoidossa käytettävä lääkevalmiste annetaan hoitoklinikalla kerran päivässä ja se otetaan valvonnan alla. Korvaushoidossa käytettäviä lääkevalmisteita ovat buprenorfiini (Subutex, Suboxone, Temgesic) sekä metadoni, jotka annostellaan suun kautta. Yhdistelmävalmisteissa on naloksonia jonka tarkoitus on estää suonensisäinen käyttö. Metadoni on halvempaa kuin buprenorfiini ja sillä on vaarallisia yhteisvaikutuksia muiden aineiden kanssa eikä sitä ole siten turvallista määrätä kaikille. Korvaushoitolääke annetaan kielen alla sulavana resoriblettinä, mutta myös kielen alla sulavaa limakalvoon tarraavaa uudentyyppistä filmiä (Suboxone Film) on kokeiltu. Buprenorfiiniin liittyy pienempi yliannostuksen ja myrkytyskuoleman riski kuin heroiiniin. Buprenorfiinilla esiintyy kattovaikutus, toisin kuin heroiinilla. Tästä syystä buprenorfiiniyliannostuksia esiintyy harvoin. Metadonilla ei ole kattovaikutusta, mutta se soveltuu siksi paremmin suuriin heroiiniannoksiin tottuneiden korvaushoitoon.
Korvaushoitoon kuuluu säännöllinen hoidon seuranta. Lääkitys ja psykososiaalinen kuntoutus kuuluvat yhteen korvaushoidossa. Joillekin korvaushoito voi jäädä elinikäiseksi. Monilla riippuvuus on niin vaikea, että käytön loppuminen on täysin epärealistinen tavoite.
Hoidon tavoitteena on parantaa käyttäjän elämänlaatua. Vaikka korvaushoidossa henkinen ja fyysinen riippuvuus aineeseen säilyvät, sen avulla voi päästä irti huumeen käyttöön liittyvästä elämäntavasta ja rituaaleista sekä huumeita käyttävästä kaveripiiristä joka vaikuttaa sosiaaliseen riippuvuuteen.
Korvaushoidon asiakkaat ja lääkkeiden jakelu

Vuonna 2013 Suomessa arvioitiin olevan noin 2400-2500 korvaushoitoa saavaa korvaushoitopotilasta ja lukema on kasvanut koko 2000-luvun. Korvaushoidon tarve keskittyy etenkin suuriin kaupunkeihin ja pääkaupunkiseudulle. Noin puolet korvaushoidon asiakkaista asuu pääkaupunkiseudulla. Suomalaisessa opioidikorvaushoidossa 65 prosenttia käyttää buprenorfiinipohjaisia lääkkeitä ja 35 prosenttia metadonipohjaisia lääkkeitä. Suomessa sadat käyttäjät ovat pakoilleet korvaushoitoa. Syyksi on epäilty korvaushoidossa käytettävää metadonia, joka herättää käyttäjissä pelkoja. Suomessa apteekkien rooli korvaushoitolääkkeiden jakelussa on pieni. Korvaushoitolääkkeet jaetaan erilaisilta klinikoilta ja toimintakeskuksista.
Vaikuttavuus > Tartuntatautien leviäminen

Korvaushoitolääkkeiden avulla heroiinin suonensisäisessä käytössä HI-viruksen (HIV) ja C-hepatiitin leviämiset on saatu vähenemään. Suonensisäinen käyttö ei ole itsessään leviämisen kannalta riskialtista, mutta ruiskujen, neulojen ja liuotusastioiden yhteiskäyttö altistavat niille. Epidemioiden ehkäisy tai hallintaan saaminen ovat sekä potilaiden että yhteiskunnan etujen mukaista.
Vaikuttavuus > Rikollisuuden hallintakeino

Opioidikorvaushoitoa pidetään rikollisuuden hallintakeinona. Suomalaisessa tutkimuksessa huumeongelmaisia seurattiin kolme vuotta ennen ja jälkeen korvaushoidon aloittamisen, yhteensä kuuden vuoden ajan. Tutkimuksen mukaan korvaushoito vähentää huumeiden käytöstä johtuvaa rikollisuutta alle puoleen siitä, mitä se oli huumeiden käytön aikana.
Aiheesta muualla

Valvira: Opioidiriippuvuuden hoito (Arkistoitu – Internet Archive)
Mielenterveystalo: Opioidikorvaushoidon käytännön opas (Arkistoitu – Internet Archive)
Jaakko Nuutinen

Jaakko Juhani Nuutinen (s. 23. marraskuuta 1924 Nurmes) on suomalainen eläköitynyt yritysjohtaja ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.
Nuutisen vanhemmat olivat konttorinjohtaja Juho Nuutinen ja Hilja Kärki. Hän avioitui 1947 Katri Marjatta Naaralaisen kanssa. Nuutinen tuli ylioppilaaksi Nurmeksen yhteislyseosta 1945 ja opiskeli Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä ja lainopillisessa tiedekunnissa 1945–1947. Ylioppilasmerkonomiksi hän valmistui Suomen Liikemiesten Kauppaopistosta 1949 ja suoritti HTM-tutkinnon 1959. Nuutinen oli Jukolan Osuuskaupan kesäapulainen 1936–1943 ja Pohjoismaiden Yhdyspankin pankkivirkailija 1946–1948. SOK:lla hän oli varastotehtävissä 1949, tarkastusosastolla 1949–1951, Rovaniemen konttorin luottotarkastaja 1951–1958 ja Tampereen konttorin luottotarkastaja 1958–1964. Osuusliike Maakunnan toimitusjohtaja Kajaanissa Nuutinen oli 1964–1967 ja sitten Etelä-Hämeen Osuuskaupan toimitusjohtaja Hämeenlinnassa. Nuutisella oli työuransa aikana myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1982.
Kenttätykistörykmentti 3 (1918–1939)

| Kenttätykistörykmentti 3 |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1919–1939
Valtio:   Suomi
Puolustushaarat:  Maavoimat
Aselajit:  Kenttätykistö
Marssi:  H. Klemetti: Vanha kansanmarssi H. Klemetti: Vilppulan urhojen muistolle vuodesta 1937
Vuosipäivät:  4. tammikuuta 28. tammikuuta vuodesta 1928 alkaen
Kenttätykistörykmentti 3 (KTR 3) oli Suomen armeijan tykistöyhtymä, joka perustettiin sisällissodan päätyttyä vuonna 1918 ja lakkautettiin talvisodan alettua.
Perustaminen

Suomen sisällissodan päätyttyä kaikki tykistöjoukot siirrettiin Lappeenrantaan 21. toukokuuta 1918 annetulla Päämajan käskyllä, jonka ulkopuolelle jäi Karjalan kannakselle ryhmitetty jääkäritykistöprikaati, joka hajotettiin armeijakäskyllä numero 20/19.7.1918. Jääkärieverstiluutnantti Lauri Malmberg ja Saksan Itämeren divisioonan tykistökomentaja majuri Hans Butz järjestivät Suomen tykistökoulussa Lappeenrannassa tykistöjoukot uudelleen.
Armeija jaettiin kolmeen divisioonaan armeijakäskyllä N:o 1/8.6.1918, jossa ensimmäisen kerran mainitaan 3. divisioonaan liitetty tykistörykmentti N:o 3. Ylipäällikkö käski 19. lokakuuta everstiluutnantti Lauri Malmbergin muodostamaan Hämeen kenttätykistörykmentti N:o 1:n luovuttamasta henkilöstöstä kenttätykistörykmentti 3:n esikunnan, joka oli kuitenkin toistaiseksi tykistön tarkastajan esikuntana majuri Laporten käytössä. Suomen tykistökoulun lakkautettiin 31. lokakuuta ja sen tehtävät koulutuksen johtamisesta siirrettiin tykistön tarkastajan esikunnalle, joka sai myös tehtäväkseen hevosten ja ajoneuvojen varaamisen koko aselajille, liikekannallepanoharjoitusten johtamisen ja rauhanajan määrävahvuuksien suunnittelun.
Hämeen kenttätykistörykmentti N:o 1 siirtyi Tuusulaan 21. marraskuuta lukuun ottamatta II patteristoa, joka jäi Lappeenrantaan. Patteriston talousvastuu oli siirretty kenttätykistörykmentti 3:n esikunnalle. Sotaministeriö antoi käskyn N:o 17/19 Y.1, jolla erotettiin Lappeenrannassa ollut II patteristo rykmentistään ja määrättiin se ryngoksi muodostettavalle kenttätykistörykmentti 3:lle. Saksalaisten poistuessa Suomesta poistui maasta myös patteriston komentajana ollut majuri Sievert ja sama Sotaministeriön käsky määräsi patteriston komentajan toimimaan rykmentin komentajana.
Jääkäriluutnantti Räsänen antoi rykmentin ensimmäisen päiväkäskyn 10. tammikuuta 1919. Siinä patteriston nimeksi tulöi kenttätykistörykmentti 3:n I patteristo ja patterit numeroitiin vastaavasti uudelleen. Nyt muodostui ongelma kahden kenttätykistörykmentin samanaikaisesta olemassaolosta eli tykistön tarkastajan käytössä oleva esikunta, joka oli julkaissut ensimmäisen kenttätykistörykmentti 3:n päiväkäskyn jo 8. joulukuuta 1918.selvennä
Tykistön tarkastajan esikunnan tehtävät olivat kuitenkin käytännössä loppuneet saksalaisten poistuttua maasta. Esikuntapäällikköinä olivat Laporten jälkeen majuri Schilling ja kapteeni K. E. Lundqvist. Tilanne selkiytyi, kun eversti Woldemar Stjerncreutz määrättiin 27. tammikuuta 1919 rykmentin komentajaksi ja aiemmin perustettu esikunta liitettiin patteriin.