stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kelly VanderBeek

Kelly VanderBeek (Altenmarkt-Zauchensee 2009)
Kelly VanderBeek (s. 21. tammikuuta 1983 Kapuskasing, Ontario) on kanadalainen alppihiihtäjä, joka on kilpaillut maailmancup-tasolla kaudesta 2001–2002 lähtien.
VanderBeek saavutti junioreiden MM-kilpailuissa pronssia supersuurpujottelussa vuosina 2002 ja 2003. Torinon olympialaisissa 2006 hän oli samassa lajissa neljäs vain 0,03 sekuntia pronssimitalisti Alexandra Meissnitzerille hävinneenä.
Maailmancupissa VanderBeek saavutti ensimmäisen palkintokorokepaikkansa oltuaan kolmas supersuurpujottelussa Lake Louisessa 3. joulukuuta 2006. Kaudella 2007–2008 hän sijoittui toiseksi syöksylaskukilpailuissa St. Antonissa ja Sestrieressä. Syöksycupin kokonaispisteissä hän oli viides.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Kelly Stables

Kelly Michelle Stables (s. 26. tammikuuta 1978) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esitti muun muassa Samara Morganin roolin elokuvassa Ring 2 (2005). Stables on myös ääninäytellyt Will Vandomin roolin W.i.t.c.h.-ohjelman englanninkielisenä äänenä.
Stables on syntynyt Missourissa ja valmistunut Lafayette High Schoolista. Hän on entinen cheerleader.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kelly Stables Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Keski-Maa

Keski-Maa on J. R. R. Tolkienin luoma kuvitteellinen todellisuus, joka on muun muassa kirjoissa Silmarillion, Taru sormusten herrasta ja Hobitti eli sinne ja takaisin. Varsinaisesti Keski-Maa on vain maanosa tässä todellisuudessa, mutta koska varsinkin varhaisimmissa kirjoissa tapahtumat sijoittuvat lähinnä Keski-Maahan, nimi tuli käyttöön myös yleisnimityksenä koko Tolkienin luomalle fantasiamaailmalle.
Etymologia

Keski-Maa (engl. Middle-earth, ruots. Midgård) on varhaiskeskiajan anglosaksisessa kirjallisuudessa ja skandinaavisessa mytologiassa esiintyvä nimitys ihmisten asuttamalle maailmalle.  Tolkien otti nimen käyttöön luomassaan fantasiamaailmassa.
Tolkienin Keski-Maan kansat ja muut merkittävät ryhmät

Ainur
Valar
Maiar
Istarí
Balrogit
Entit
Entvaimot
Haltiat
Huornit
Hämähäkit
Ihmiset
Dúnedain
Númenorilaiset
Rohirrim
Hobitit
Ihmissudet
Kotkat
Kääpiöt
Vähäkääpiöt
Lohikäärmeet
Peikot
Örkit
Nazgûlit
Hukat
Kirjallisuutta

Fonstad, Karen Wynn: The atlas of Middle-earth.  Boston:  Houghton Mifflin, 1991.  ISBN 0-618-126996.  (englanniksi)
Foster, Robert: The complete guide to Middle-Earth.  Boston:  Del Rey, 2001.  ISBN 0-345-44976-2.  (englanniksi)
Haber, Karen: Meditations on Middle-earth: New writing on the worlds of J. R. R. Tolkien.  Philadelphia:  St. Martin's Press, 2001.  ISBN 0-312-27536-6.  (englanniksi)
Sibley, Brian & Howe, John: Tolkienin maailman kartat.  ((The maps of Tolkien’s Middle-Earth, 2003.) Kuvittanut John Howe.)  Suomentanut Kersti Juva. Helsinki:  WSOY, 2006.  ISBN 951-0-32279-2.
Shippey, Tom: The Road to Middle-earth.  Boston & New York:  Houghton Mifflin, 2003.  ISBN 0-618-25760-8.  (englanniksi)
Tolkien, J. R. R.: Taru sormusten herrasta.  (The lord of the rings, 1954–1955.)  Suomentanut Kersti Juva ja Eila Pennanen. Runot suomentanut Panu Pekkanen. Tarkistettu laitos, uudistettu oikeinkirjoitus. Helsinki:  WSOY, 2007.  ISBN 978-951-0-33337-2.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keski-Maa Wikimedia Commonsissa
Päivi Vinni: Keski-Maan kartat Legolas.  1/2003. Arkistoitu 29.4.2013. Viitattu 21.5.2009.
Keski-maa  KontuWiki
Kish Kash

| Kish Kash Basement Jaxx |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 20. lokakuuta 2003
 Tuottaja(t): Felix Buxton, Simon Ratcliffe, Meshell Ndegeocello
 Tyylilaji: dance, house, big beat
 Kesto: 50.35
 Levy-yhtiö: XL, Astralwerks
Basement Jaxxin muut julkaisut
| Rooty 2001 | Kish Kash 2003 | Crazy Itch Radio 2006 |
Singlet albumilta Kish Kash
 ”Lucky Star” Julkaistu: 10. marraskuuta 2003  ”Good Luck” Julkaistu: 5. tammikuuta 2004  ”Plug it in” Julkaistu: 29. maaliskuuta 2004
Kish Kash on brittiläisen Basement Jaxxin kolmas albumi, joka julkaistiin 20. lokakuuta 2003.
Kappaleet

Good Luck – 4.42 (feat. Lisa Kekaula)
Right Here’s the Spot – 4.24 (feat. Meshell Ndegeocello)
Benjilude – 0.09
Lucky Star – 4.31 (feat. Dizzee Rascal)
Petrilude – 0.10
Supersonic – 5.23 (feat. Totlyn Jackson)
Plug it in – 4.51 (feat. JC Chasez)
Cosmolude – 0.54
If I Ever Recover – 3.22
Cish Cash – 4.18 (feat. Siouxsie Sioux)
Tonight – 4.02 (feat. Phoebe)
Hot ’n Cold – 4.00
Living Room – 2.25
Feels Like Home – 7.26 (feat. Meshell Ndegeocello)
Klement Slavický

Klement Slavický (22. syyskuuta 1910 – 4. syyskuuta 1999) oli tšekkiläinen säveltäjä.
Slavický pääsi maineikkaan Josef Sukin oppilaaksi sekä vuonna 1927 Prahan konservatorioon. Hänen tuotantoonsa kuuluu orkesterimusiikin (mm. neljä sinfoniettaa) lisäksi esimerkiksi piano- ja vokaalimusiikkia. Hän sävelsi myös kaksi jousikvartettoa vuosina 1932 ja 1972.
Slavický kuoli Prahassa 88 vuoden ikäisenä.
Kenneth Huszagh

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | 4×200 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Tukholma 1912 | 100 metrin vapaauinti |  |
Kenneth Arthur ”Ken” Huszagh (3. syyskuuta 1891 – 11. tammikuuta 1950) oli yhdysvaltalainen uimari.
Huszagh oli mukana hopeaa voittaneessa Yhdysvaltain joukkueessa 4×200 metrin vapaauintiviestissä Tukholman olympialaisissa 1912. Lisäksi hän voitti samoista kisoista pronssia 100 metrin vapaauinnissa ajalla 1.05,6.
Kinnasjärvi

| Kinnasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Joensuu
Koordinaatit:  62°29′58″N, 30°44′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Jänisjoen vesistö (01)
Laskujoki:  Rosvohotu
Järvinumero:  01.071.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,3 m 
Rantaviiva:  14,82 km 
Pinta-ala:  1,42 km² 
Tilavuus:  0,0061 km³ 
Keskisyvyys:  4,4 m 
Suurin syvyys:  22 m 
Veden viipymä:  21 vrk
Saaria:  4
:  Monolansaari Vuohisaari
 fiKinnasjärvi 
Kinnasjärvi on suurelta osin lahdista koostuva lyhytviipymäinen ja runsashumuksinen järvi Joensuun itäosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Joensuun keskustasta on 51 kilometriä itäkaakkoon.
Maantiede

Kinnasjärven ulottuvuus lounaasta koilliseen on kolme kilometriä. Järven eteläosan muodostaa Porttilahti ja pohjoisosan Makkaralahti. Järven itärannalla sijaitsee Kinnasniemen kylä, jonka kohdalla sijaitseva järven keskiosa on noin 200–300 metriä leveä. Noin kymmenesosa Kinnasjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Porttilahti on syvää aluetta, ja sen suulla sijaitsee järven syvin kohta, 22 metriä. Järven keskivaiheilla on 12-metrinen syvänne, josta koilliseen järvi on melko matalaa.
Kinnasjärven saariluku on neljä. Laajin saari on noin kuusihehtaarinen Vuohisaari järven länsiosassa. Makkaralahden suulla sijaitsee noin kaksihehtaarinen Monolansaari, jonka itäpuolella sijaitsee Monolanniemi. Kinnasjärven rannat ovat erittäin karuja ja jyrkästi syveneviä kalliorantoja.
Kinnasjärvi edustaa reittivesityyppiä. Kinnasjärveen laskee Riuttanen (140,9 metriä mpy) pohjoisesta ja Eimisjärvi (142,4 metriä mpy) idästä. Kinnasjärven luusua sijaitsee altaan länsikolkassa, josta järven vedet laskevat Rosvohotua Alajärveen (133,9 metriä mpy) ja siitä edelleen Kuuttijokea länteen. Virran kulkusuunta vaihtuu Myllylammen (127,8 metriä mpy) kohdalla, josta se jatkuu Mäntyjokena etelään.
Kinnasjärven vesitilavuus on 6 103 000 kuutiometriä.
Kinnasjärvi (01.071.1.015) kuuluu Kinnasjärven alueeseen (01.071), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Jänisjoen vesistössä (01). Toinen jakovaihe on Eimisjärven valuma-alue (01.07). Kinnasjärvi on laajin Kinnasjärven alueen 23:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Kaatiojärvi.
Kalasto ja kasvillisuus

Kinnasjärven rannoilla kasvaa kortetta ja järviruokoa. Syvemmällä vesialueella sijaitsee kapea kelluslehtivyöhyke. Kinnasjärven kalakannan kunto on tyydyttävä; järveen on istutettu kuhaa ja siikaa. Järvessä on tavattu myös rapuja.
Klement Steinmetz

| Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Itävalta> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Berliini 1936 | joukkuekilpailu |  |
Klement Steinmetz (23. maaliskuuta 1915 Kindberg – 2. toukokuuta 2001) oli itävaltalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana vuoden 1936 kesolympialaisissa Berliinissä hopeaa voittaneessa Itävallan jalkapallomaajoukkueessa. Steinmetz edusti Kapfenberger SV:ta.
Keine Lust

| ”Keine Lust” Rammstein |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Reise, Reise
 Julkaistu: 28. helmikuuta 2005
 Tuottaja(t): Jacob Hellner ja  Rammstein
 Tyylilaji: industrial metal
 Kesto: 35.44
 Levy-yhtiö: Motor Music Records
Rammsteinin muut singlet
| ”Ohne dich” 2004 | ”Keine Lust” 2005 | ”Benzin” 2005 |
Keine Lust (suom. ”(minua) ei huvita” tai ”ei intohimoa”) on Rammsteinin 19. singlejulkaisu. Se levytettiin El Cortijo Studiolla Málagassa vuonna 2003. Laulusta on tehty musiikkivideo. Musiikkivideolla Rammsteinin jäsenet esittävät lihavia rokkareita.
Kappaleet

”Keine Lust”
”Keine Lust” (Remix numero 1 Clawfinger)
”Keine Lust” (”The Psychosonic” Remix DJ Drug)
”Keine Lust” (”Bozz Remix” Azad)
”Keine Lust” (”Jazz Remix” Clawfinger)
”Keine Lust” (”Black Strobe” Remix)
”Keine Lust” (”Curve Remix” Front 242)
”Keine Lust” (”Ich zähl die Fliegen” Remix Krieger)
Aiheesta muualla

Keine Lust -single Rammsteinin kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kippari-halli

| Kippari-halli |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Kokkola
Koordinaatit:  63°50′33″N, 23°05′45″E
Avattu:  1997
Remontoitu:  2005
Omistaja:  Kokkolan kaupunki
Kenttä:  Saltex -tekonurmi, 100 × 64 m
Käyttäjät
 KPV, GBK, FC Kipparit 
Katsojakapasiteetti
 400 istumapaikkaa 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kippari-halli sijaitsee Kokkolassa Santahaan urheilupuistossa. Halli valmistui vuonna 1997 ja sen sisällä on yksi Suomen vain noin kymmenestä täysimittaisesta jalkapallon hallikentästä.
Kippari-hallin pelikentän koko on 100 × 64 metriä ja hallin korkeus on 18 metriä. Alustaksi on vaihdettu vuonna 2005 asennettu Saltex -jalkapallonurmi. Kenttä on valaistu 400 luksin voimin. Katsomoissa on tilaa 400 henkilölle.
Aiheesta muualla

Kippari-halli Kokkolan internet-sivuilla
Keskmäne Suujärv

| Keskmäne Suujärv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Põlvamaa
Kunnat:  Räpinan kunta
Koordinaatit:  57°56′35″N, 27°19′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Mädajõen valuma-alue
Laskuoja:  oja Mustjärveen
Järvinumero:  VEE2129710
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  66,2 m  mpy. 
Rantaviiva:  0,583 km  
Pinta-ala:  1,7 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskmäne Suujärv 
Keskmäne Suujärv (myös Nohipalo Valgejärv, Nohipalu Valgejärv, Valgjärv, Meenikunnu Keskmäne Suujärv  on Virossa Põlvamaalla Räpinan kunnassa Meenikunnu soolla sijaitseva järvi. Kaakkoisvirolaisessa vesistönimistössä suu tarkoittaa suota.
Maantietoa

Järvi sijaitsee laajan ojittamattoman Meenikunnu soon (Lagesoo) kaakkoisosassa. Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 600 metriä ja se on kokonaan suomaata. Järven nimi voidaan ajatella tulevan siitä, että se on sijainniltaan keskimmäinen kolmesta suojärvestä, joista kaksi muuta ovat Suuri Suujärvi ja pieni Kamarusjärvi. Kamasumägi kohoaa suon laidalla Kamarusjärven ylle ja sieltä alkaa suojelualueen patikkapolku, joka ohittaa kunkin järven matkallaan kohti lounasta.
Järven luokittelu ja luontoarvoja

Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (vir. düstroofne tai rabade huumustoiteline, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista vedenväriltään ruskeaa suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).
Meenikunnu soo kuuluu soidensuojeluohjelmaan ja se on melko hyvin luonnontilansa säilynyt kokonaisuus. Suon syntyminen on alkanut noin 8 000 vuotta sitten laajalle hiekkakankaalle, jossa sinne muodostuneet järvet ovat kehittyneet umpeen kavaviksi suojärviksi. Kamarusmägin ja Liipsaaren välille on rakennettu pitkospuut.
Vesistösuhteita

Suujärv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa se kuuluu Rebastemäe ojan valuma-alueeseen, joka on puolestaan Võhandu jõen sivuhaaran Mädajõen sivu-uoma. Suujärveen ei ole johdettu suo-ojia ja sen ainoa oja on kaivettu suorana ojana kohti etelää ja se yhtyy siellä Mustjärveen laskevaan johto-ojaan. Mustjärvestä alkaa Rebastemäe oja, joka on Mädajõen sivuoja. Rebastemäe oja yhtyy Mädajõgeen 19 kilometriä sen joensuusta. Vesireitti jatkuu Võhandu jõgena, joka laskee Kuumajärveen, joka siis on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Aiheesta muualla

Loodusega koos: Meenikunno matkarada (valokuvia)(viroksi)
Meenikunno soo (Viron WikiPedia)
Kenneth Karppinen

Kenneth Karppinen on suomalainen helluntaiseurakunnan pastori ja gospelmuusikko, joka on ollut Urgent Project -yhtyeen laulaja. Yhtyeen rumpalina oli Kennethin veli Jimmy Karppinen.
Karppisen esikoisalbumi Pian hän saapuu ilmestyi vuonna 2011.
Kenneth II

Kenneth II
Kenneth II (Cináed mac Maíl Choluim 932–995)  oli Skotlannin kuningas keskiajalla. Hän oli  kuningas Malcolm I:n poika ja Dubin veli. Edellisen kuninkaan Culenin kuoltua tämän veli Amblaib ja Kenneth kiistelivät vallasta. Lopulta Kenneth surmasi Amblaibin vuonna 977. Iso osa Kennethin valtakautta kului konflikteissa. Englantilaiset hyökkäilivät etelästä, viikingit ja pienet klaanipäälliköt pohjoisesta. Kenneth vahvisti suhteitaan Irlantiin menemällä naimisiin sikäläisen prinsessan kanssa.
Kenneth I MacAlpin

Kenneth I MacAlpin
Kenneth I MacAlpin (gaeliksi Cináed mac Ailpín, n. 810–858) oli Skotlannin kuningas vuosina 843–858. Hän oli skottien kuninkaan Alpin II:n poika.
Kenneth valittiin isänsä kuoleman jälkeen kuninkaaksi Gallowayssa 843. Vuonna 843 skotit voittivat piktit ja yhdistivät skottien ja piktien kuningaskunnat. Kennethin kerrotaan pyrkineen päämääräänsä häikäilemättömästi. Kerran hän esimerkiksi kutsui joukon piktipäälliköitä juhlapäivälliselle ja sitten tappoi heidät. Kennethistä tuli yhdistyneen Alban kuningaskunnan kuningas. Tämän vuoksi häntä pidetään Skotlannin kuningaskunnan perustajana. Hän hallitsi pääkaupungistaan Sconesta käsin ja kuoli vuonna 858 tiettävästi kasvaimeen.
Hänen seuraajakseen tuli hänen veljensä Donald I sen aikaisen perimysjärjestelmän mukaisesti.
Kenneth III

Kenneth III.
Kenneth III oli Skotlannin kuningas vuosina 997–1005. Hänen isänsä oli Dub. Kerrotaan, että Kenneth yritti turvata poikansa Giricin aseman valtaistuimella, mutta kun hän sai surmansa taistelussa 1005, vallan vei Malcolm.
Kodinpuolustaja

| Kodinpuolustaja> Close to Home |
| --- | --- |
 Annabeth Chase (Jennifer Finnigan), sarjan päähenkilö.
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Luoja(t):  Jim Leonard
Pääosissa:  Jennifer Finnigan   Kimberly Elise   David James Elliott   Jon Seda
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  CBS
Esitetty:  4. lokakuuta 2005 – 11. toukokuuta 2007
Jaksoja:  44
Aiheesta muualla
IMDb 
Kodinpuolustaja (engl. Close to Home) on yhdysvaltalainen draamasarja. Sarjaa tehtiin kaksi tuotantokautta. Sen ensiesitys oli  Yhdysvalloissa CBS:llä 4. lokakuuta 2005 ja viimeinen jakso esitettiin 11. toukokuuta 2007. Sarjan pääosassa Annabeth Chasen roolissa näytteli Jennifer Finnigan. Sarjan tuotti Jerry Bruckheimerin tuotantoyhtiö.
Suomessa sarjan ensimmäistä tuotantokautta esitettiin MTV3-kanavalla 6. syyskuuta 2007 – 31. tammikuuta 2008.
Aiheesta muualla

Close To Home CBS:n verkkosivuilla (englanniksi)
Sarja MTV3:n verkkosivuilla
Kavadi järv

| Kavadi järv |
| --- | --- |
 Näkymä Järvesaaren niemeltä Hõdsosaaren vastarannalle
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Koordinaatit:  57°44′41″N, 27°06′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Iskna jõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Iskna jõgi
Laskujoki:  Iskna jõgi 
Järvinumero:  VEE2143700
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  212 m  mpy. 
Rantaviiva:  6,133 km  
Pinta-ala:  29,3 ha  
Tilavuus:  0,000959 km³  
Keskisyvyys:  3,5 m  
Suurin syvyys:  8,2 m  
Valuma-alue:  11,1 km²  
Saaria:  4 
 fiKavadi järv 
Näkymä saarille elokuussa 2013
Laituri vuonna 2011
Elokuussa 2013
Lokakuu 2017
Kavadi järv (myös Saaluse järv, Kõverjärv) on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnassa sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee Uue-Saalusen kylän keskiössä.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 29 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Haanjan ylängöllä sinne perutetun laajan Haanjan luonnonpuiston alueella. Sitä ympäröi korkeita mäkiä, joista korkein Andsumägi kohoaa 35 metrin korkeuteen järvestä. Hieman kauempana sijaitsee myös järvelle näkyvä Häilimägi, joka kohoaa 62 metrin korkeuteen. Mäeltä avautuvaa järvinäkymää on kehuttu yhdeksi Viron kauneimmista. Järven saaret ja niemet jakavat sen kolmeen järvialtaaseen. Eteläisin osa on pitkä lahti, joka on itäpäässä 7,9 metriä syvä ja itäisin osa on keskeltä 8,2 metriä syvä lahdelma. Loppuosa järvestä on ilmeeltään saaristoinen, mutta saarien pohjoispuolella laskee pohja lähes 7 metrin syvyydessä. Neljän saaren yhteispinta-ala on 1,4 hehtaaria. Suurin saari on Vabrigusaar (Tehdassaari), jolle on tieyhteys ja jossa on kolme rakennusta. Sen länsipuolella ovat Hõdsosaar, Väike Hõdsosaar ja Lehesaar. Kolme jälkimmäistä ovat soistuneita ja matalia saaria, joista kaksi pienintä ovat lisäksi kelluvia turvesaaria.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys 8,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000959 kuutiokilometriä eli 0,959 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja puoliksi peltomaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja muutenkin järven ympäristö on viljeltyä seutua. Järven etelärantoja seuraa Rõugen ja Vatseliinan välinen maantie 132, josta haarautuu etelään ja pohjoiseen lähtevät maantiet. Järven etelärannassa on uimaranta ja sen koillisrannassa on nuotiopaikka ja toinen uimaranta.
Historiaa ja nimistöä

Järviallas ei ole kovin vanha, sillä se on muodostettu 1880-luvulla patoamalla Iskna jõgi järven pohjoispäästä ja viereinen Alajärv sen luoteisrannasta. Kun vedenpinta kohosi, se sulautti toisiinsa kolme erillistä ja pientä suojärveä. Yksi niistä oli nimeltään Alajärv ja toinen oli Saaluse järv. Vedenpinnan nosto tuli mahdolliseksi, kun kartanon vuonna 1843 ostanut paroni Constantin Fr. von Maydell oli ensin hankkinut Saalusen kylän maat itselleen. Nostetun vedenpinnan alle jäi muutamia purkamattomia rakennuksia. Järven vedenpinnalla on aikojen saatossa ollut eri korkeuksia. Esimerkiksi Järvesaaren niemimaa, entiseltä nimeltään Kavadisaar, oli ennen saari. Nykyään sen kannas on matalaa kosteikkoa.
Kavadi esiintyy vanhoissa kirjoituksissa seuraavasti: Kiweste Jerw (vuonna 1630), Kywaste Jerw (1638), Kywast Kylla (1684), Kiwesck Jerw (1684) ja Kavati järv (1800-luvulla). Kun järven vedenpinta nostettiin, tuli uuden järven nimeksi pohjoisimpana sijainneet järven nimi. Se oli samalla myös kylän nimenä. Järvellä on ollut myös nimenä Pustacke järv läheisen maatilan mukaan (vuonna 1684). Nimenmuunnos on tapahtunut muodosta *Kivaste muotoon Kavadi, jossa kiva on muuttunut kavaksi epäselvällä tavalla. Läheisen kylän nimi on ollut muotona Kivaste ja Kiveste, jotka on johdettu Suomen kiveä merkitsevästä sanasta.
Luokittelu ja luontoarvoja

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (vir. pehme- ja heledaveeline järv). Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (vir. semidüstroofne tai poolhuumustoiteline, SD).
Järven läpivirtaus on heikko ja sen vesi vaihtuu arviolta 3,6 kertaa vuodessa eli veden laskennallinen viipymä on 101 vuorokautta . Järvessä on kolme syvännettä, jonne vesi lämpötilakerrostuu talvisin ja kesäisin. Termokliini sijaitsee 5–6 metrin syvyydessä . Alusveteen voi silloin muodostua happikatoa. Vedenväri on vihertävän- ja joskus ruskehtavan keltainen ja sen näkösyvyys on 2,9–3,0 metriä. Järven rannat ovat hiekkaisia ja soraisia, mutta rantojen kovalle pohjalle on laskeutunut mutakerros ja rannoilta voi järvelle työntyä kosteikkoisia ja turpeisia rantoja. Syvemmällä on 1–3 metriä paksu mutapohja . Järvessä on todettu 16 eri vesikasvilajia. Huomionarvoisia lajeja ovat rohtokalmojuuri, järvikorte, järviruoko ja eri saralajit. Vuonna 1981 löydettiin järvestä kukkivana eräs ärviäislaji. Vesikasvillisuutta on paljon, sillä noin viidesosa järven pinnasta on kasvillisuuden valtaama. Järvessä eläviä kalalajeja ovat yleisimpinä särki ja ahven, yleisenä esiintyy myös hauki ja lahna, ja toistuvasti saaliiksi saatuina kuha, kiiski, suutari, made, ruutana, ankerias ja sorva. Järvessä on elänyt jokirapu 1960-luvulle asti, jolloin rapurutto romahdutti kannan. Ravun istutukset ovat alkaneet tuottaa tulosta ja kanta on elpymässä. Yleimmät linntu ovat kalalokki, tiirat, heinäsorsa ja kyhmyjoutsen. Ruovikoissa viihtyy jopa ruokokerttusen laulua.
Järven ympäri kiertää sen rantoja seuraava kävelypolku, jonka pohjoisosan osuudella sijaitsee ulkoilureitin palvelut. Siellä voi yöpyä ja pitää avotulta sekä uida. Läheisessä Uue-Saalusen kartanossa on laaja puisto ja sen yhteydessä joitakin toimintoja. Järvellä ei saa kulkea moottoriveneellä.
Vesistösuhteita

Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 212,0 m mpy. Järveen laskee kolme pientä ojaa sekä suurempi Iskna jõgi, joka tulee Vaskna järveltä ja jatkaa matkaansa Noodasjärveen. Myös Alajärveen laskee lyhyt kaivettu oja, joten järvi on bifurkaatiojärvi. Alajärvestä alkava Voki oja on sekin Iskna jõen sivuhaara, koska se yhtyy siihen takaisin alempana. Järven valuma-alueen laajuus on 11 neliökilometriä. Iskna jõgi on Võhandu jõen sivujoki. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kavadi järv Wikimedia Commonsissa
Kansan vapautusarmeijan maavoimat

| Kansan vapautusarmeijan maajoukot 中国人民解放军陆军 |
| --- | --- |

Toiminnassa:  1.8.1927
Valtio:   Kommunistipuolue –  Kiina
Rooli:  puolustushaara
Motto:  为人民服务 "Palvele ihmisiä"
Komentajat
Nykyinen komentaja:  kenraali Li Qiaoming
Kansan vapautusarmeijan maavoimat (kiin.: 中国人民解放军陆军; pinyin: Zhōngguó rénmín jiěfàngjūn lùjūn) on yksi Kiinan kansantasavallan kansan vapautusarmeijan viidestä puolustushaarasta. Muut puolustushaarat ovat laivasto, ilmavoimat, strategiset ohjusjoukot ja tukijoukot. Kiinan maavoimat on maailman suurin. Sen vahvuus on yli 900 000 aktiivisotilasta.
Kiinan Kansan vapautusarmeija käy läpi myös maajoukkojen osalta laajaa uudistusohjelmaa, joka on jatkunut 1980-luvulta lähtien. Kantavana ajatuksena modernisaatiossa on Yhdysvaltojen käsite Revolution in Military Affairs (RMA). Modernisoinnin päämääränä ovat teknologisesti tehokkaat ja ammattimaiset asevoimat, jotka kykenevät operoimaan informatisaatioteknologisessa maailmassa.
Kansan vapautusarmeijan osana maavoimat on Kiinan kommunistisen puolueen aseellisen siiven maavoimat, joiden tehtävä on ensisijaisesti turvata puolueen valta-asema Kiinassa.