stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
La Ulu

| ”La Ulu” Lapinlahden Linnut |
| --- | --- | --- |

Singlen B-puolen etiketti.
Kappaleen tiedot
 Julkaistu: 1994
 Tekijä(t): Timo Eränkö ja Heikki Salomaa (san.) Pekka Hedkrok (säv.)
 Tyylilaji: latinopop
 Kesto: 02.59
 Levy-yhtiö: MTV-Musiikki
La Ulu on Lapinlahden Lintujen kappale vuodelta 1994. Yhtye osallistui sillä saman vuoden Syksyn Sävel -laulukilpailuun, joka esitettiin MTV3-kanavalla. Kappale julkaistiin split-singlenä, jonka A-puolella oli Jope Ruonansuun ”Essayah”. Singlen lisäksi se ilmestyi vuoden 1994 Syksyn Säveliä -kokoelmalevyllä. Kappale ei ole mukana yhdelläkään Lapinlahden Lintujen studioalbumilla tai kokoelmalevyllä.
Lapinlahden Linnut teki 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa useita TV-ohjelmia Ylelle. Vuonna 1993 yhtye siirtyi MTV3:lle, joka tarjosi Yleä suuremman palkkion. Kanava valitsi Lapinlahden Linnut esiintymään ohjelmaan, mutta yhtyeellä ei ollut valmiina yhtäkään sopivaa kappaletta, joten kilpailukappale jouduttiin tekemään kiireessä. Sen sanoittivat Timo Eränkö ja Heikki ”Hiski” Salomaa ja sävelsi Pekka Hedkrok.
Kappaleen sanoitus kertoo haaveilevasta vangista, ja sävellys edustaa lattaripopia. Televisioesityksessä yhtyeen jäsenet pukeutuivat vankilateeman mukaisiin asuihin. Esiintymisessä olivat mukana yhtyeen uusi jäsen Ari Wahlsten sekä vieraileva saksofonisti Heikki Keskinen. ”La Ulu” tuli kisassa viidenneksi.
Salomaa totesi 2000-luvun alussa, että ”se biisi oli ja on ihan paska eikä sitä tulla enää koskaan julkaisemaan missään muodossa”. Hedkrok on muistellut Syksyn Sävelessä esiintymistä hauskana kokemuksena, mutta ”kyllähän sen kuitenkin tiesi, ettei ’La Ululla’ ollut mitään mahdollisuuksia”.
Kilttejä lapsia

Kilttejä lapsia on Lapinlahden Lintujen kappale, joka julkaistiin singlenä vuoden 1997 joulumarkkinoille. Kappale julkaistiin myös samana vuonna julkaistun albumin Kansandances uusintapainoksessa. Kappaleesta kuvattiin myös musiikkivideo, jossa puvuntakkeihin ja punaisiin sukkahousuihin pukeutunut yhtye kävelee Vanhan ylioppilastalon kellarista Helsingin keskustaan. Video on toteutettu yhtenä pitkänä ottona. Se oli ensimmäinen julkaisu, jolla esiintyi yhtyeen uusi rumpali Harri ”Hate” Kinnunen. Kinnusen mukaan kuvaukset antoivat ”hyvin esimakua tulevasta, sillä tässä porukassa piti olla valmiina ihan kaikkeen”.
Pako Kielletystä laaksosta ja muita Don Rosan parhaita

Pako Kielletystä laaksosta ja muita Don Rosan parhaita on syyskuussa 2010 julkaistu sarjakuvakirja, johon on koottu Aku Ankka -piirtäjä Don Rosan tarinoita. Kirja on yhdeksäs  osa Don Rosan kovakantisesta kokoelmasarjasta, jonka edellinen osa on vuonna 2009 julkaistu Kolmen caballeron paluu. Kirjan julkaisun myötä Rosa tuli myös Suomeen vierailemaan.
Tarinat

| Tarinakoodi | Suomenkielinen nimi | Alkukielinen nimi | Sivuja |
| --- | --- | --- | --- |
| D 98346 A | Pako Kielletystä laaksosta | Escape from Forbidden Valley | 25 |
| D 93574 | Olla kuin ei olisikaan | The Duck Who Never Was | 16 |
| H 87112 | Merkitsemätön merkkipäivä | Forget Me Not / Anniversary Event | 3 |
| H 87173 | Onni, jonka annoin pois | Leaky Luck / Straatschuimers | 1 |
| G/TEM 9510 | Karhukoplanloukku | Gyro’s Beagletrap | 1 |
| F 99001 C | Kolikko karussa | The Coin | 12 |
| F PM 00201 C | Hakkaa päälle! | Attaaaack! | 12 |
| D 2001-095 | Unohda koko juttu! | Forget It! | 13 |
| D 2003-017 | Täyttä roskaa | Trash or Treasure | 13 |
| D 2003-081 A | Kirje kotoa | A Letter from Home | 34 |
| D 2003-235 A | Musta Ritari slurppaa jälleen | The Black Knight Glorps Again! | 25 |
Sami Kapanen

| Sami Kapanen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. kesäkuuta 1973 (ikä 51) Vantaa
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Samppa
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  176 cm
Paino:  77 kg
Pelinumero:  24
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1990–2014
Seurat:  KalPa (SML) HIFK (SML) Hartford Whalers (NHL) Springfield Falcons (AHL) Carolina Hurricanes (NHL) Philadelphia Flyers (NHL)
NHL-varaus:  87. varaus, 1995 Hartford Whalers
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lillehammer 1994 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Nagano 1998 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1995 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Italia 1994 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Sveitsi 1998 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Saksa 2001 | jääkiekko |  |
| Maailmancup  | Maailmancup  | Maailmancup  |  |
|  Hopeaa | 2004 | jääkiekko |  |
Sami Hannu Antero Kapanen (s. 14. kesäkuuta 1973 Vantaa) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Kapanen edusti pelaajauransa aikana vuosina 1990–2014 SM-liigan KalPaa ja HIFK:ta sekä NHL:n Hartford Whalersia, Carolina Hurricanesia ja Philadelphia Flyersia. Kapanen pelasi SM-liigassa 402 ottelua tehden 293 tehopistettä. NHL:ssä Kapanen pelasi yhteensä 831 ottelua ja saalisti 458 tehopistettä. Kapanen on yksi kautta aikojen nopeimmista NHL-pelaajista. Nykyään Kapanen toimii SM-liigajoukkue Pelicansin päävalmentajana.
Kapanen on yksi pisimmän NHL-uran tehneistä suomalaisista jääkiekkoilijoista. Kapanen on myös toiminut Suomen jääkiekkomaajoukkueen kapteenina, viimeksi MM-kilpailuissa 2010. Monipuolisuudestaan tunnettu Kapanen pelasi laidassa, keskushyökkääjänä ja erikoistilanteissa jopa puolustajana. Kapanen tunnettiin nopeudestaan sekä kurinalaisuudestaan.
Pelaajauransa jälkeen Kapanen on toiminut jääkiekkovalmentajana. Hän on valmentanut omistamaansa KalPaa vuosina 2017–2019, ja Sveitsin National Leaguessa pelaavaa HC Luganoa vuonna 2019. Helmikuussa 2025 hän siirtyi valmentamaan SM-liigassa pelaavaa Lahden Pelicansia.
Kaukaloiden ulkopuolella

Kapanen ja Kimmo Timonen ovat SM-liigaseura KalPan suurimmat omistajat. Lisäksi Kapanen toimii KalPa Hockey Oy:n hallituksen puheenjohtajana. Kapasen isä Hannu Kapanen on tunnettu valmentaja ja entinen pelaaja. Myös Samin setä Jari Kapanen pelasi pitkän uran SM-liigassa.
Sami Kapanen nimitettiin KalPan toimitusjohtajaksi toukokuun 2010 lopussa. Entinen toimitusjohtaja Kari Penttilä siirtyi samalla seuran varapuheenjohtajaksi. Samin veli Kimmo Kapanen on entinen maalivahti ja toimii 2011 alkaen KalPan toimitusjohtajana.
Kapanen toimi kaudella 2015–2016 KalPan A-nuorten päävalmentajana ja valmensi joukkueen SM-pronssille.
Kaudella 2016–2017 Kapanen toimi KalPan liigajoukkueen apuvalmentajana ja kahdella seuraavalla kaudella joukkueen päävalmentajana. Kaudeksi 2019–2020 hän siirtyi Sveitsiin, HC Luganon päävalmentajaksi, josta sai potkut joulukuussa 2019.
Helmikuussa 2025 Kapanen siirtyi SM-liigassa pelaavan Lahden Pelicansin päävalmentajaksi Juhamatti Yli-Junnilan tilalle
Kaukaloiden ulkopuolella > Yksityiselämä

Kapanen erosi 16 vuotta kestäneestä avioliitostaan Petran kanssa vuonna 2011. Parilla on neljä yhteistä lasta, joista vanhin, Kasperi, edustaa NHL-seura Edmonton Oilersia. Toinen poika, Konsta, debytoi SM-liigassa KalPan riveissä kaudella 2021–2022.
Kapanen avioitui vuonna 2015 Satu-nimisen naisen kanssa. He muuttivat erilleen joulukuussa 2022 ja jättivät yhdessä avioerohakemuksen kesällä 2023.
Saavutukset ja palkinnot

MM-kulta (1995)
Kolme MM-hopeaa (1994, 1998, 2001)
Kaksi olympiapronssia (1994, 1998)
MM-kisojen paras hyökkääjä (2001)
MM-kisojen All Stars -kentällinen (2001)
NHL:n tähdistöpeli (2000, 2002)
Raimo Kilpiö -palkinto (2009)
SM-hopeaa (1991)
SM-pronssia (2009)
Äideistä rumin

| ”Äideistä rumin” Lapinlahden Linnut |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kaikkien aikojen parhaat
 Julkaistu: kevät 2002
 Formaatti: CDr
 Tekijä(t): Timo Eränkö ja Heikki Salomaa (san.) Pekka Hedkrok (säv.)
 Tyylilaji: pop, rock, huumori
 Kesto: 03.22
 Levy-yhtiö: Brickstone
Äideistä rumin on Lapinlahden Lintujen single vuodelta 2002. Kappale oli mukana myös kokoelma-albumilla Kaikkien aikojen parhaat. Sen sävelsi Pekka Hedkrok ja sanoittivat Timo Eränkö ja Heikki ”Hiski” Salomaa.
Kappale on hidastempoinen ja synkkä. Sanoituksessa Eränkö kuvaa Suomen valtion äidiksi, joka on hylännyt lapsensa. Kertosäkeen mukaan Suomi-äiti jakaa kansalaisille kuuluvia rahoja ulkomaille. Yhtyeen muut jäsenet eivät nauttineet kappaleen tekemisestä. Hedkrokin mielestä epäisänmaallinen sanoitus oli ”floppien floppi”. Kappaletta tarjottiin aluksi Salomaan laulettavaksi, mutta tällä oli vaikeuksia laulaa se, joten ”Äideistä rumin” päätyi lopulta Hedkrokin laulettavaksi. Myös levy-yhtiö Poptorin Erkki Puumalainen kummasteli kappaletta mutta antoi kuitenkin yhtyeen päättää itse musiikistaan. Hedkrokin mukaan sanoitus edusti ”sen aikaista Timon filosofiaa, joka noudatteli hänen omaa historiaansa maailmalla tapahtuvasta suuresta vääryydestä fanatisoituvana porvarisperheen poikana”.
Single ei saanut radiosoittoa. Kun Sävelradio haastatteli Eränköä kappaleen tiimoilta, ohjelmassa soitettiinkin yhtyeen 1980-luvun hittikappale ”Kyllä elämä on ihanaa”. Tapauksesta kimmastunut Eränkö kirjoitti Ilta-Sanomien yleisönosastolle 17. huhtikuuta 2002 julkaistun mielipidekirjoituksen, jossa hän ilmoitti joutuneensa sensuurin uhriksi ja väitti pimeän keskiajan saapuneen Suomeen. Sävelradion ohjelmapäällikkö Marja Laaksoselta julkaistiin kaksi päivää myöhemmin vastine, jossa todettiin sanoituksen loukkaavan yhteiskuntaa, äitejä ja Sävelradion kuulijoita. Sensuuriväitteisiin Laaksonen huomautti, että Eränkö oli saanut aivan vapaasti julkaista kappaleensa singlenä.
Timo Rossi kirjoittaa Lapinlahden Linnut -historiikissaan Miksei asioista puhuta (2023), että ”Äideistä rumin” on ”suorasanaisena saarnana” toteutettu kappale, jonka ”kärkäs julistus” tuntuu lähinnä kömpelöltä.
Andrušivka

| Andrušivka (Андрушівка) |
| --- | --- |
 Kirkko Andrušivkassa puistosta nähtynä.
 lippu:  vaakuna
 Andrušivka
 Koordinaatit: 50.0190°N, 29.0192°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Žytomyrin alue
Piiri:  Berdytšivin piiri
Kirjallinen maininta:  1683
Kaupungiksi:  1975
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  12,8 km²
Väkiluku (2022):  8 325
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Andrušivka  (ukr. Андрушівка) on kaupunki Žytomyrin alueen Berdytšivin piirissä Ukrainassa. Kaupunki sijaitsee Dnipron ylängöllä, Dneprin valuma-alueeseen kuuluvan Huivajoen (Гуйва) varrella, maanteitse 47 kilometriä aluekeskus Žytomyrstä kaakkoon. Andrušivkaan johtaa kaakosta pistorata Fastiv-Kozjatyn -rataosuudelta; kaupungissa on ainakin aiemmin toiminut rautatieasema.
Tammikuun keskilämpötila on −6,0 ja heinäkuun +19,2 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 527 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 8 325 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 9 832 asukasta, joista etnisesti ukrainalaisia oli 95,37 prosenttia, venäläisiä 2,79 %, puolalaisia 0,93 % ja valkovenäläisiä 0,26 %. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 12 830 asukasta.
Paikkakunta mainitaan historiallisissa dokumenteissa ensimmäisen kerran 1683 Puola-Liettuaan kuuluvana kylänä. Puolan jaossa (1793) kylä siirtyi Venäjän keisarikunnan alaisuuteen. Kaupungin aseman Andrušivka sai vuonna 1975.
Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen Andrušivka on kuulunut Berdytšivin piiriin; sitä ennen se oli vuodesta 1923 Andrušivkan piirin keskus.
Kaupungissa on elintarviketeollisuutta, muun muassa sokeritehdas ja tislaamo. Kaupungin arkkitehtuurisesti ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaisiin rakennuksiin lukeutuu Beržynskyjen, myöhemmin Tereštšenkon suvulle kuulunut palatsi 1800-luvulta.
Kaupungintalo.
Kaupunginvaltuuston talo.
Kulttuuritalo.
Tereštšenkon palatsia Andrušivkassa.
Tereštšenkon palatsia
Tuolloin tyhjillään ollut rautatieaseman rakennus vuonna 2013.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Andrušivka Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  Encyclopedia of Modern Ukraine
Främling (albumi)

| Främling Carola Häggkvist |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1983
 Julkaistu: 26. maaliskuuta 1983
 Formaatti: LP, C-kasetti
 Tuottaja(t): Lasse Holm
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 42.00
 Levy-yhtiö: Mariann Grammofon
Listasijoitukset
  2.   1.
Carola Häggkvistin muut julkaisut
|   | Främling 1983 | Julefrid med Carola 1983 |
Singlet albumilta Främling
 ”Främling” Julkaistu: 1983
Främling on ruotsalaisen poplaulaja Carola Häggkvistin esikoisalbumi vuodelta 1983. Sen tuotti Lasse Holm. Albumia myytiin yli miljoona kappaletta ja se on Ruotsin kautta aikain myydyin musiikkialbumi. Främling sisältää Lasse Holmin sävellysten ohella ruotsinkielisiä versioita maailmanlaajuisesti menestyneistä musiikkikappaleista kuten "Gloria" ja "Mickey".
Kappaleet > A-puoli

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Alkuperäissävellyksen nimi | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Främling | Holm/Forsberg |  | 2.58 |  |  |  |  |  |
| 2. | Säg mig var du står | Duiser/Elias/Sauer/Forsman | Why Tell Me Why | 3.50 |  |  |  |  |  |
| 3. | Benjamin | Duiser/Elias/Forsman |  | 3.06 |  |  |  |  |  |
| 4. | Gör det någonting | Söderberg/Forsberg |  | 4.39 |  |  |  |  |  |
| 5. | Gloria | Bigazzi/Tozzi/Forsman | Gloria | 4.32 |  |  |  |  |  |
| 6. | You Bring Out The Best in Me | Findon/Myers |  | 4.40 |  |  |  |  |  |
Kappaleet > B-puoli

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Alkuperäissävellyksen nimi | Kesto |  |  |  |  |  |
| 7. | Mickey | Chapman/Chinn/Forsman | Mickey | 4.02 |  |  |  |  |  |
| 8. | Se på mig | Holm/Forsman |  | 4.14 |  |  |  |  |  |
| 9. | Liv | Holm/Forsman |  | 4.38 |  |  |  |  |  |
| 10. | Visa lite mänsklighet | Leeson/Vale/Öhman | A Little Tenderness | 3.59 |  |  |  |  |  |
| 11. | Fjortonde maj | Cliff/Wade/Forsman |  | 3.00 |  |  |  |  |  |
| 12. | Du försvinner i natten | McCorie-Shand/Sayer/Öhman | Paris Dies in the Morning | 3.58 |  |  |  |  |  |
Muusikot

Rutger Gunnarsson – basso
Peter Ljung – flyygeli
Håkan Mjörnheim – kitara
Peter Ljung – kosketinsoittimet
Peter Ljung – kellopeli
Anders Glenmark, Lennart Sjöholm, Liza Öhman – taustalaulu
Ruotsin radion sinfoniaorkesteri – jousisoittimet
Peter Ljung – syntetisaattori
Per Lindvall – rummut
Muuta

Främling julkaistiin alun perin vinyylinä ja C-kasettina, kuten useimmat pop-albumit 1980-luvun alkupuoliskolla. Digitaalinen CD-levy ilmestyi 1992 ja kokoelma-albumi Främling 25 år vuonna 2008. Kokoelmalla on mukana myös Carolan 1985 julkaistu studioalbumi Happy Days sekä useita bonusraitoja kuten "Främling" useana eri kieliversiona ja muita medley-raitoja. Kokoelmalle on sisällytetty myös "Fångad av en stormvind", jolla Ruotsin yleisradioyhtiö voitti Eurovision laulukilpailun 1991. Niin ikään juhlakokoelmalla on Dan Hillin menestyssävellys "Sometimes When We Touch", jonka Carola esitti ensimmäisen kerran jo neljätoistavuotiaana vuonna 1981.
Aiheesta muualla

Carola.com
Popfakta.se / Titel: Främling
Fischer Sports

| Fischer Sports GmbH |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Live to ski
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1924
Perustaja:  Josef Fischer
Toimitusjohtaja:  Franz Föttinger
Kotipaikka:  Ried Im Innkreis, Itävalta
Henkilöstö:  n. 1600
Kotisivu:  fischersports.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fischer Sports on Itävaltalainen urheiluvälinevalmistaja. Fischer on tunnettu eritoten maasto- ja 
alppihiihtosuksistaan.
Suomalaisurheilijoista muun muassa Kaisa Mäkäräinen, Ristomatti Hakola, Ilkka Herola, Iivo Niskanen, Perttu Hyvärinen, Juho Mikkonen ja Kerttu Niskanen hiihtävät Fischerin suksilla.
Marjorie Taylor Greene

| Marjorie Taylor Greene |
| --- | --- |

Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Georgian 14. vaalipiiristä
 3. tammikuuta 2021 –  
Edeltäjä:  Tom Graves
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. toukokuuta 1974 (ikä 50) Milledgeville, Georgia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Tiedot
Puolue:  republikaanit
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
greene.house.gov
Marjorie Taylor Greene (s. 27. toukokuuta 1974 Milledgeville, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen poliitikko, joka on edustanut Georgian osavaltion neljättätoista vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa tammikuusta 2021.
Greene on tullut tunnetuksi äärioikeistolaisten salaliittoteorioiden tukijana. Hän on väittänyt Yhdysvaltain kongressitalon valtauksen, Floridan koulusurman ja syyskuun 11. päivän terrori-iskujen kaltaisia tapahtumia lavastetuiksi tai osittain lavastetuiksi, kiistänyt Donald Trumpin vaalitappion vuoden 2020 presidentinvaaleissa, verrannut demokraattipuoluetta natseihin ja republikaanipuoluetta juutalaisiin ja vaati Joe Bidenin viraltapanoa päivä tämän virkaanastumisen jälkeen.
Demokraattien hallitsema edustajainhuone erotti Greenen valiokuntapaikoistaan opetus- ja budjettivaliokunnissa 4. helmikuuta 2021.
Myös 11 republikaania äänesti erottamisen puolesta. Republikaanipuolue oli aiemmin päättänyt olla rankaisematta Greeneä tämän puheista.
Alkuvuodesta 2022 Twitter esti Greenen pysyvästi palvelusta.
Helmikuussa 2025 Greenen miesystävä, toimittaja äärioikeistolaisen Real America’s Voice News -mediayrityksen Valkoisen talon -kirjeenvaihtaja Brian Glenn herätti huomiota pilkkaamalla Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyiä tämän asuvalinnasta Valkoisessa talossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marjorie Taylor Greene Wikimedia Commonsissa
Marjorie Taylor Greene Gab-sivustolla (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Henkilöt:  US Congress 
Muut:  SNAC
John Grisham

| John Grisham |
| --- | --- |
 John Grisham vuonna 2009
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. helmikuuta 1955 (ikä 70) Jonesboro, Arkansas, Yhdysvallat
Kirjailija
Tyylilajit:  rikoskirjallisuus
Aiheesta muualla
www.jgrisham.com
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
John Grisham (s. 8. helmikuuta 1955 Jonesboro, Arkansas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rikoskirjailija.
Monet Grishamin romaaneista ovat lakitrillereitä, joissa puolustusasianajajana työskennellyt kirjailija hyödyntää omaa koulutustaan ja työkokemustaan alalta. Grishamin romaanien tärkeä teema on epäluulo järjestelmää kohtaan, niin oikeus-, poliittista, taloudellista kuin yhteiskuntajärjestelmääkin.
Grishamin romaanit ovat usein nousseet Yhdysvaltain myyntilistojen kärkeen ja menestyneet myös muualla maailmassa, ja niiden pohjalta on tehty useita Hollywood-elokuvia.
Elämä ja ura

John Grisham syntyi vuonna 1955 toisena lapsena viisilapsiseen työväenluokkaiseen perheeseen Jonesborossa Arkansasissa. Perhe muutti usein etelävaltioissa ja asettui lopulta Southaveniin Mississippiin vuonna 1967. Käytyään high schoolin Grisham opiskeli Northwest Mississippi Community Collegessa ja Delta State Collegessa. Vuonna 1977 hän suoritti kirjanpitäjän tutkinnon Mississippi State Universityssa. Hän kirjautui Mississippin yliopistoon lukemaan verolakia mutta kiinnostuikin puolustusasianajajan työstä. Hän valmistui asianajajaksi vuonna 1981 ja avasi toimiston Southaveniin. Vuonna 1983 hänet valittiin Mississippin edustajainhuoneeseen, jossa hän toimi vuoteen 1990 asti.
Grishamin ensimmäinen julkaistu romaani On aika tappaa (1989) julkaistiin vain pienenä painoksena. Toinen romaani Firma (1991) nousi bestselleriksi, ja siitä tehtiin myös menestynyt Hollywood-elokuva. Romaanin menestyksen seurauksena Grisham jätti asianajajan työt ja ryhtyi julkaisemaan keskimäärin yhden uuden romaanin joka vuosi. Vuonna 1996 hän palasi lyhyeksi aikaa oikeussaliin puolustusasianajajaksi.
Grishamista tuli vuonna 1994 kirjallisuuslehti The Oxford Americanin julkaisija ja omistaja. Grishamilla on vaimo ja kaksi lasta.
Teokset

A Time to Kill (1989) (suom. On aika tappaa, 1994)
The Firm (1991) (suom. Firma, 1992)
The Pelican Brief (1992) (suom. Pelikaanimuistio, 1993)
The Client (1993) (suom. Päämies, 1994)
The Chamber (1994) (suom. Kammio, 1995)
The Rainmaker (1995) (suom. Sateentekijä, 1996)
The Runaway Jury (1996) (suom. Valamiehet, 1997)
The Partner (1997) (suom. Partneri, 1998)
The Street Lawyer (1998) (suom. Petos, 1999)
The Testament (1999) (suom. Testamentti, 2000)
The Brethren (2000) (suom. Veljet, 2001)
A Painted House (2001) (suom. Lapsuuden talo, 2004)
Skipping Christmas (2001) (suom. Joulua pakoon, 2002)
The Summons (2002) (suom. Kutsu, 2002)
The King of Torts (2003) (suom. Kanteiden kuningas, 2004)
Bleachers (2003)
The Last Juror (2004) (suom. Viimeinen valamies, 2004)
The Broker (2005) (suom. Armahdus, 2005)
The Innocent Man: Murder and Injustice in a Small Town (2006) (suom. Syytön, 2007)
Playing for Pizza (2007)
The Appeal (2008) (suom. Vetoomus, 2008)
The Associate (2009) (suom. Avustaja, 2009)
Ford County (2009) (suom. Etelän lait, 2010) Novellikokoelma.
Theodore Boone: Kid Lawyer (2010)
The Confession (2010) (suom. Tunnustus, 2011)
The Litigators (2011) (suom. Lakimiehet, 2012)
Calico Joe (2012) (suom. Calicon Joe, 2014)
The Racketeer (2012) (suom. Puhallus, 2013)
Sycamore Row (2013) (suom. Perintö, 2014)
Vuori.  (Gray Mountain, 2014)  Suomentanut Jorma-Veikko Sappinen. Helsinki:  WSOY, 2015.  ISBN 978-951-0-41072-1
Laiton lakimies.  (Rogue Lawyer, 2015)  Suomentanut Jorma-Veikko Sappinen. Helsinki:  WSOY, 2016.  ISBN 978-951-0-41838-3
Ilmiantaja.  (The Whistler, 2016)  Suomentanut Jorma-Veikko Sappinen. Helsinki:  WSOY, 2017.  ISBN 978-951-0-41919-9
Caminosaari.  (Camino Island, 2017)  Suomentanut Jorma-Veikko Sappinen. Helsinki:  WSOY, 2018.  ISBN 978-951-0-43080-4
Lainlukijat.  (The Rooster Bar, 2017)  Suomentanut Jorma-Veikko Sappinen. Helsinki:  WSOY, 2018.  ISBN 978-951-0-43394-2
Tilinteko.  (The Reckoning, 2018)  Suomentanut Jorma-Veikko Sappinen. Helsinki:  WSOY, 2020.  ISBN 978-951-0-44198-5
Oikeuden vartijat.  (The Guardians, 2019)  Suomentanut Jorma-Veikko Sappinen. Helsinki:  WSOY, 2020.  ISBN 978-951-0-45204-2
Aiheesta muualla

John Grishamin viralliset kotisivut (englanniksi)
John Grisham DekkariNetissä
John Grisham Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB  Trove  Elonet 
Muut:  Europeana  IdRef
Sähkömoottori

Tasavirtamoottorin toimintaperiaate
Sähkömoottori on sähköllä toimiva moottori, jonka avulla sähköenergiaa muutetaan mekaaniseksi energiaksi. Sähkömoottorissa luodaan kelalle käärittyjen johtimien eli käämien väliseen magnetoituvaan metalliin sähkön avulla magneettikenttä, jonka napaisuutta sopivalla taajuudella vaihtelemalla moottori saadaan pyörimään.
Generaattoreista ja sähkömoottoreista käytetään yhteistä nimitystä sähkökoneet. Sähkömoottori voi joissain tapauksissa toimia myös generaattorina, kun sitä pyöritetään ulkopuolisella voimalla.
Oikosulkumoottori