stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saksan Grand Prix 2014
Aika-ajot > Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1>  erä) | Aika (2>  erä) | Aika (3>  erä) | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 6 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1.17,631 | 1.17,109 | 1.16,540 | 1 |
| 2 | 77 |  Valtteri Bottas | Williams-Mercedes | 1.18,215 | 1.17,353 | 1.16,759 | 2 |
| 3 | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 1.18,381 | 1.17,370 | 1.17,078 | 3 |
| 4 | 20 |  Kevin Magnussen | McLaren-Mercedes | 1.18,260 | 1.17,788 | 1.17,214 | 4 |
| 5 | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull-Renault | 1.18,117 | 1.17,855 | 1.17,273 | 5 |
| 6 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 1.18,194 | 1.17,646 | 1.17,577 | 6 |
| 7 | 14 |  Fernando Alonso | Ferrari | 1.18,389 | 1.17,866 | 1.17,649 | 7 |
| 8 | 26 |  Daniil Kvjat | Toro Rosso-Renault | 1.18,530 | 1.18,103 | 1.17,965 | 8 |
| 9 | 27 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 1.18,927 | 1.18,017 | 1.18,014 | 9 |
| 10 | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 1.18,916 | 1.18,161 | 1.18,035 | 10 |
| 11 | 22 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 1.18,425 | 1.18,193 |  | 11 |
| 12 | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.18,534 | 1.18,273 |  | 12 |
| 13 | 25 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Renault | 1.18,496 | 1.18,285 |  | 13 |
| 14 | 21 |  Esteban Gutiérrez | Sauber-Ferrari | 1.18,739 | 1.18,787 |  | 17 |
| 15 | 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 1.18,894 | 1.18,983 |  | 14 |
| 16 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.18,683 | Ei aikaa |  | 20 |
| 17 | 99 |  Adrian Sutil | Sauber-Ferrari | 1.19,142 |  |  | 15 |
| 18 | 17 |  Jules Bianchi | Marussia-Ferrari | 1.19,676 |  |  | 16 |
| 19 | 13 |  Pastor Maldonado | Lotus-Renault | 1.20,195 |  |  | 18 |
| 20 | 10 |  Kamui Kobayashi | Caterham-Renault | 1.20,408 |  |  | 19 |
| 21 | 4 |  Max Chilton | Marussia-Ferrari | 1.20,489 |  |  | 21 |
| 22 | 9 |  Marcus Ericsson | Caterham-Renault | Ei aikaa |  |  | 22 |
107% aika: 1.23,065
Esteban Gutiérrezin sijoitusta pudotettiin kolmella lähtöruudulla edellisen kilpailun kolaroinnin takia.
Lewis Hamiltonin sijoitusta pudotettiin viidellä lähtöruudulla vaihdelaatikon vaihtamisen takia.
Kilpailu

Kilpailun voitti paalupaikalta startannut Mercedeksen Nico Rosberg. Toiseksi sijoittui Williamsin Valtteri Bottas. Kolmanneksi ajoi 20. lähtöruudusta startannut Mercedeksen Lewis Hamilton. Palkintokorokkeella kuljettajien haastattelut suoritti Kai Ebel.
Kilpailu > Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 6 |  Nico Rosberg | Mercedes | 67 | 1:33.42,914 | 1 | 25 |
| 2 | 77 |  Valtteri Bottas | Williams-Mercedes | 67 | +20.789 | 2 | 18 |
| 3 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 67 | +22.530 | 20 | 15 |
| 4 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 67 | +44.014 | 6 | 12 |
| 5 | 14 |  Fernando Alonso | Ferrari | 67 | +52.467 | 7 | 10 |
| 6 | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull-Renault | 67 | +52.549 | 5 | 8 |
| 7 | 27 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 67 | +1:04.178 | 9 | 6 |
| 8 | 22 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 67 | +1:24.711 | 11 | 4 |
| 9 | 20 |  Kevin Magnussen | McLaren-Mercedes | 66 | +1 Kierros | 4 | 2 |
| 10 | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 66 | +1 Kierros | 10 | 1 |
| 11 | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 66 | +1 Kierros | 12 |  |
| 12 | 13 |  Pastor Maldonado | Lotus-Renault | 66 | +1 Kierros | 18 |  |
| 13 | 25 |  Jean-Eric Vergne | Toro Rosso-Renault | 66 | +1 Kierros | 13 |  |
| 14 | 21 |  Esteban Gutiérrez | Sauber-Ferrari | 66 | +1 Kierros | 16 |  |
| 15 | 17 |  Jules Bianchi | Marussia-Ferrari | 66 | +1 Kierros | 17 |  |
| 16 | 10 |  Kamui Kobayashi | Caterham-Renault | 65 | +2 Kierrosta | 19 |  |
| 17 | 4 |  Max Chilton | Marussia-Ferrari | 65 | +2 Kierrosta | 21 |  |
| 18 | 9 |  Marcus Ericsson | Caterham-Renault | 65 | +2 Kierrosta | Varikko |  |
| Kesk. | 99 |  Adrian Sutil | Sauber-Ferrari | 47 | Pyörähdys | 15 |  |
| Kesk. | 26 |  Daniil Kvjat | Toro Rosso-Renault | 44 | Öljyvuoto | 8 |  |
| Kesk. | 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 26 | Vesivuoto | 14 |  |
| Kesk. | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 0 | Kolari (Magnussen) | 3 |  |
Marcus Ericsson lähti kilpailuun varikolta autoon tehtyjen muutosten takia.
Aiheesta muualla

Saksan GP 2014 - F1-ruutu (Arkistoitu – Internet Archive)
Formula 1 -luokan Saksan Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 |
Radat: Nürburgring (1951–1954, 1956–1958, 1961–1969, 1971–1976, 1985, 2009, 2011, 2013) AVUS (1959) Hockenheimring (1970, 1977–1984, 1986–2006, 2008, 2010, 2012, 2014, 2016, 2018–2019)
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2014
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Bahrain |  Kiina |  Espanja |  Monaco |  Kanada |  Itävalta |  Britannia |  Saksa |
|  Unkari |  Belgia |  Italia |  Singapore |  Japani |  Venäjä |  Yhdysvallat |  Brasilia |  Abu Dhabi |  |
Suomen Ruotujakoinen 3. Oulun Tarkk'ampujapataljoona

Suomen Ruotujakoinen 3. Oulun Tarkk'ampujapataljoona oli Krimin sodan aikana ruotujakoisuuden pohjalta perustettu pataljoona. Pataljoona perustettiin 15. joulukuuta 1854 ja sen ensimmäinen komppania ja esikunta sijoitettiin Ouluun. Muut komppaniat sijoitettiin Kalajoelle, Kemiin, Raaheen ja myöhemmin Kokkolaan. Pataljoonan ensimmäisenä komentajana 1854–1864 toimi everstiluutnantti Georg Fredrik Sundman ja toisena komentajana 1864–1868 majuri Viktor Reinhold Krogius.
Pataljoonan tarkk'ampujavahvuus oli sodan aikana 600 miestä. Sodan jälkeen 1856 miesvahvuus pudotettiin 400 mieheen ja seuraavana vuonna 320 mieheen. Vuoden 1855 lopulla määrättiin pataljoonalle 160 sotilaan reservi.
Oulun komppanian ensimmäisenä päällikkönä toimi oululainen alikapteeni Adolf Willgren. Oulun komppaniaa ja pataljoonan esikuntaa varten vuokrattiin kaksi taloa esikunnalle ja iso sali miehistön majoitukseen. Oulun kaupunki rakennutti Torikadun ja Peltokadun kulmaan maneesin, joka valmistui keväällä 1855. Samoihin aikoihin Kuusiluotoon rakennettiin komppanialle saunarakennus ja leipomo. Valtio osallistui kustannuksiin, mutta suurimman osan niistä maksoi kaupunki. Kaikki pataljoonalle rakennetut tilat on purettu tai muuten tuhoutuneet.
Oulun pataljoonan hajottamiskäsky annettiin 21. huhtikuuta 1868 eli pataljoona ehti toimia hieman yli kolmetoista vuotta.
Alphonse Decuyper

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten vesipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Pariisi 1900 | joukkuekilpailu |  |
Alphonse Decuyper (1877 – ?) oli ranskalainen vesipalloilija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1900 kesäolympialaisissa Pariisissa ja kuului siellä lajissa pronssia saaneeseen Libellule de Paris -joukkueeseen.
Viimeinen sirkus

| Viimeinen sirkus> Balada triste de trompeta |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Álex de la Iglesia
Käsikirjoittaja:  Álex de la Iglesia
Tuottaja:   Vérane Frédiani  Gerardo Herrero  Franck Ribière 
Säveltäjä:  Roque Baños
Kuvaaja:  Kiko de la Rica
Leikkaaja:  Alejandro Lázaro
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Espanja  Ranska 
Tuotantoyhtiö:  Mikado Film Televisión Española
Levittäjä:  Warner Bros.
Ensi-ilta:  2010
Kesto:  107 min
Alkuperäiskieli:  espanja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viimeinen sirkus on Álex de la Iglesian ohjaama mustalla huumorilla sävytetty romanttinen toimintatragedia. 2010 valmistunut elokuva sijoittuu sisällissodan aikaiseen Espanjaan ja sirkuksen värikkääseen maailmaan. Tarina saa alkunsa, kun sirkusklovni pakotetaan osallistumaan sotaan. Vaihtoehtoja ei ole, vaan viidakkoveitsi kädessään mies joutuu käymään taisteluihin edelleen pellen asuunsa pukeutuneena.
Quentin Tarantinon johtama jury palkitsi elokuvan Venetsian elokuvajuhlilla 2010 parhaasta ohjauksesta ja käsikirjoituksesta.
Arvioita

Helsingin Sanomien Pertti Avola luonnehti elokuvaa "poskettomaksi möhellykseksi", jonka tyylilajia on mahdoton luokitella, ja joka ei pysy kasassa lukuisten ainestensa ristitulessa. Juuri siksi Viimeinen sirkus onkin hänestä paljon kiinnostavampi kuin moni vakavissaan puserrettu elokuva. "Täysin mauton koheltava veriooppera" Viimeinen sirkus ei taatusti ole kaikkien makuun, mutta virkistävän räävitön ja ennalta-arvaamaton sisällissotakuvaus se Avolasta kyllä on.
Ilta-Sanomien Tarmo Poussu piti Viimeistä sirkusta kehnosti kirjoitettuna, tökerösti ohjattuna ja vaatimattomasti näyteltynä elokuvana, jossa "yletön väkivaltaisuus törmää karkeaan huumoriin ja vellovaan sentimentaalisuuteen."
Arvioita > Arvostelut

Eskola, Marjo: Viimeinen sirkus (2011)  15.07.2011. Filmgoer.fi. Arkistoitu 31.8.2011. Viitattu 15.7.2011.
Aiheesta muualla

Viimeinen sirkus Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Viimeinen sirkus, Balada triste de trompeta Finnkino. Arkistoitu 27.9.2021. Viitattu 27.9.2021.
Balada triste de trompeta – Una película de Alex de la Iglesia Baladatristedetrompeta.blogspot.com.  10.1.2011. Viitattu 27.9.2021.
Lennart Geijer

Lennart Geijer
Johan Lennart Geijer (14. syyskuuta 1909 Ystad, Ruotsi – 16. kesäkuuta 1999 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen sosialidemokraattinen poliitikko ja juristi. Hän toimi Ruotsin oikeusministerinä 1969–1976.
Elämäkerta

Geijerin vanhemmat olivat postimestari Åke Geijer ja Anna Sylvan. Hän opiskeli Lundin yliopistossa ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1933. Palveltuaan kaksi vuotta käräjäoikeudessa hänestä tuli vuokralaisyhdistys Hyresgästföreningenin lakitoimiston johtaja. Sen jälkeen hänellä oli asunnonvuokra- ja työoikeudellisissa kysymyksissä useita asiamies- ja asiantuntijatehtäviä. Oikeustieteen lisensiaatiksi hän valmistui 1957 ja väitteli tohtoriksi 1958.
Geijer oli ministeri vuosina 1966–1976, ensin salkuton ministeri 1966–1969 ja oikeusministeri 1969–1976. Viimemainittuun tehtävään hänet valittiin, kun kaikki ministerit pyysivät vapautusta sen jälkeen kun pääministeri Tage Erlander ilmoitti 9. lokakuuta 1969 erostaan. Uusi pääministeri Olof Palme nimitti aiemman oikeusministerin Herman Klingin suurlähettilääksi, ja Geijer, joka silloin oli TCO:n lakimies, nimitettiin hänen tilalleen.
Geijer pyrki ministeriaikanaan vähentämään vankeusrangaistuksen käyttöä ja kehittämään vankeusrangaistuksia inhimillisemmiksi, hoitoon ja kuntoutukseen suuntautuviksi. Periaatteessa hän oli sitä mieltä, että pitkiä vankeusrangaistuksiin tuomittaisiin vain hyvin vakavissa rikoksissa.
Geijer oli oikeusministeri vuonna 1975 sattuneen Länsi-Saksan Tukholman-lähetystön kaappauksen aikana, kun Punaisen armeijakunnan osasto Holger Meins valtasi Länsi-Saksan lähetystön. Tapahtuman aikana Geijer neuvotteli terroristien kanssa suurlähetystörakennuksessa.
Muita hänen ministerikautensa merkittäviä poliittisia tapahtumia oli Sahlgrenin sairaalan vakoilutapaus 1975. Geijer kielsi, että Säpo olisi ollut sotkeutuneena tapaukseen ja lähetti itse Ebbe Carlssonin ja Hans Holmérin Göteborgiin selvittämään tapausta. Hän merkitsi loppuraportin salaiseksi, mutta se vuoti julkisuuteen.
Geijer erosi, kuten koko hallitus, oikeiston voitettua vaalit vuonna 1976.
Elämäkerta > Geijerin tapaus

Geijer oli 1970-luvulla yksi osallisista niin sanotussa bordellivyyhdessä, jota on kuvannut muun muassa Peter Bratt muistelmissaan Med rent uppsåt (2007) ja Lillemor Östlin omaelämäkerrassaan Hinsehäxan (2005), josta on tehty kolmiosainen televisiosarja Lillemorin tarina (Hinsehäxan).
Poliisiylijohtaja Carl Perssonin salaisessa muistiossa vuodelta 1976 kehotettiin pääministeri Olof Palmea antamaan lupa tutkimuksille, oliko Geijer ja missä määrin turvallisuusriski väitettyjen yhteyksiensä vuoksi itäblokin prostituoituihin. Epäilykset vaativat tutkimuksia riippumatta niiden aiheellisuudesta. Muistiossa ei siis väitetty, että Geijerillä ja muilla poliitikoilla olisi sellaisia yhteyksiä. Poliisi oli vastikään pidättänyt bordellinpitäjä Doris Hoppin, ja kuulusteluissa hän oli kertonut, että hänen asiakkaanaan oli ollut muun muassa Lennart Geijer.
Dagens Nyheter paljasti muistion olemassaolon marraskuussa 1977, mutta oppositiojohtaja Olof Palme kielsi asian jyrkästi. Lehti joutui pyytämään Geijeriltä anteeksi ja maksamaan vahingonkorvausta, ja asiasta kirjoittanut toimittaja Peter Bratt joutui syrjään. Toukokuun alussa 1978 asia nousi uudestaan esiin, nyt televisio-ohjelmassa Studio S. Pääministeri Thorbjörn Fälldin oli DN:n artikkelin mukaan luvannut kertoa, keitä poliitikkoja poliisin muistiossa oli mainittu. Studio S:n ohjelman jälkeen hän muutti mielensä ja kuittasi asian valtiopäivillä valheina perustellen sillä, että hänet itsensä oli mainittu listalla.
Käännös suomeksi
Aleksi Laiho (jalkapalloilija)

Aleksi Laiho (s. 17. kesäkuuta 1993) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Esa Johansson

Esa Johansson (1. toukokuuta 1967 Turku) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelasi puolustajana ja edusti parhaina pelivuosinaan Turun Palloseuraa.
Johansson pelasi TPS:ssä 153 pääsarjaottelua vuosina 1985–1992 saavuttaen kaksi SM-hopeaa ja yhden SM-pronssin.. Hän pelasi neljä nuorten ja 36 poikien maaottelua vuosina 1982–1986.
Salassa pidettävät tiedot

Salainen dokumentti, joka on osittain muutettu julkiseksi. Edelleen salassa pidettävää tietoa sisältävät osat on peitetty.
Salassa pidettävät tiedot ovat informaatiota, johon pääsevät käsiksi lain tai säännösten vuoksi vain henkilöt, joilla on erikseen perusteltu välttämätön tarve päästä perehtymään siihen. Muodollinen turvallisuusselvitys vaaditaan salassa pidettävän tiedon ja salassa pidettävään dataan käsiksi pääsyyn. Myös fyysinen materiaali, kuten koneet ja laitteet tai niiden osat, voivat olla salassa pidettäviä.
Periaate

Salassa pidettävän tiedon ja sen käsittelemiseen vaadittavan turvallisuusselvityksen pohjalla on pienimmän oikeuden periaate. Tarkoitus on, että tietoihin pääsevät käsiksi vain ne henkilöt, jotka sitä työssään välttämättä tarvitsevat. Tietoa ei ole luvallista luovuttaa tai näyttää henkilöille, joilla ei ole erikseen määriteltyä oikeutta päästä perehtymään kyseiseen tietoon. Eri salaustason tiedoille voidaan myös määritellä eritasoisia suojaustoimenpiteitä, kuten määrittää sen säilyttämiseen, käsittelemiseen ja siirtämiseen tietyt turvallisuuskritteerit.
Historia

Arkaluontoisen tiedon yhtenäinen salassapitoluokittelu sai alkunsa Natoon kuuluvissa valtioissa toisen maailmansodan ja kylmän sodan seurauksena. Alkuperäisen luokitteluperiaatteen mukaan ne tiedot, jotka saattoivat vaarantaa ihmishenkiä luokiteltiin salaiseksi (engl. Secret) ja useita ihmisiä vaarantavat tiedot huippusalaisiksi (engl. Top Secret). Tarkemmat määrittelyt muuttuvat ajan myötä ja vaihtelevat määrityksen tekevän valtion tai organisaation mukaan.
Luokittelutapa

Suomalaisten viranomaisten salassa pidettäviksi luokitellut asiakirjat sijoitetaan neljään turvallisuusluokkaan sekä lisäksi erillisiin salassa pidettävä ja harkinnanvaraisesti annettava -luokkiin. Turvallisuusluokka IV (TL IV) asiakirjan paljastumisesta tai väärinkäytöstä voi aiheuttaa lievää vahinkoa Suomen turvallisuudelle, kun taas turvallisuusluokka I asiakirjan paljastuminen tai väärinkäyttö voi aiheuttaa erityisen suurta vahinkoa Suomen turvallisuudelle. Salassa pidettävän asiakirjan paljastuminen ei aiheuta haittaa Suomen turvallisuudelle. Turvallisuuteen liittyvät asiakirjat merkitään turvallisuusluokkamerkinnällä seuraavasti:
turvallisuusluokka I kuuluvaan asiakirjaan merkinnällä "ERITTÄIN SALAINEN"
turvallisuusluokka II kuuluvaan asiakirjaan merkinnällä "SALAINEN"
turvallisuusluokka III kuuluvaan asiakirjaan merkinnällä "LUOTTAMUKSELLINEN"
turvallisuusluokka IV kuuluvaan asiakirjaan merkinnällä "KÄYTTÖ RAJOITETTU"
Suomalaisten turvallisuusluokitusten vastaavuudet Euroopan unionissa ja Natossa:
| Nimi | Turvallisuusluokka I | Turvallisuusluokka II | Turvallisuusluokka III | Turvallisuusluokka IV |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomi | ERITTÄIN SALAINEN | SALAINEN | LUOTTAMUKSELLINEN | KÄYTTÖ RAJOITETTU |
| Euroopan unioni | TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET | SECRET UE / EU SECRET | CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE / EU RESTRICTED |
| Nato | COSMIC TOP SECRET | NATO SECRET | NATO CONFIDENTIAL | NATO RESTRICTED |
Suomessa

Suomessa viranomaisten kaikki tieto on julkista, ellei sitä lakiin perustuvin syin luokitella salassa pidettäväksi. Salassa pidettäväksi luokitellun tiedon ja materiaalin suojaamisen turvallisuuskriteerit kuvataan viranomaisten ja liike-elämän yhdessä luomassa Kansallisessa turvallisuusauditointikriteeristössä KATAKRI, jossa määritellään vaatimuksia organisaation turvallisuusjohtamisesta, fyysisestä tilaturvallisuudesta, tietojen käsittelytavasta sekä suojautumisesta teknistä tiedustelua vastaan. Salassa pidettävän tiedon vuotamisesta henkilö voidaan tuomita mm. maanpetosrikoksesta.
Suomessa salassa pidettävän tiedon käsittelyyn liittyvät ainakin seuraavat lait ja asetukset:
Arkistolaki (831/1994)
Laki viranomaistoiminnan julkisuudesta (621/1999)
Asetus viranomaisen toiminnan julkisuudesta ja hyvästä tiedonhallintatavasta (1030/1999)
Turvallisuusselvityslaki (726/2014)
Laki kansainvälisistä tietoturvavelvoitteista (588/2004)
Laki julkisista hankinnoista ja käyttöoikeussopimuksista (1397/2016)
Laki puolustusvoimista (551/2007)
Valtioneuvoston asetus tietoturvallisuudesta valtionhallinnossa (681/2010)
Tilastolaki (280/2004)
EU:n tilastolaki
Aiheesta muualla

Valtiovarainministeriön vahtiojeet: Salassa pidettävien asiakirjojen ja tietojen leimat (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomessa käytössä aiemmin olleet suojaustasoleimat.
Saara Kankaanrinta

Saara Kankaanrinta (s. 1978, Joensuu) on suomalainen ympäristövaikuttaja, luonnonsuojelija ja yrittäjä, joka on perustanut Itämeren tilaa edistävän BSAG-säätiön sekä kaksi ekologista yritystä (Soilfood Oy ja Q Power Oy). Lisäksi hän istuu useiden yhtiöiden hallituksessa.
Kankaanrinta on myös Luonnonvarakeskuksen johtokunnan varapuheenjohtaja. Hän on myös Turun yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan kunniatohtori (2022).
Kankaanrinta kirjoittaa luontokolumnia kahden viikon välein Ilta-Sanomiin ja on ollut kahden kirjan kirjoittajana (Suomalaisen ruoan laatukirja ja Luonnollisia ajatuksia).
Kankaanrinta on opiskellut poliittista historiaa ja valtio-oppia Turun yliopistossa. Ratkaiseva askel oman vahvan eetoksensa toteuttamisessa tapahtui opintojen jälkeen, kun Kankaanrinta pääsi töihin yhteiskuntasuhde- ja viestintäjohtajaksi John Nurmisen Säätiöön, Itämeren suojelun pariin.Työn laajentamiseksi ja vauhdittamiseksi, vuonna 2008, Ilkka Herlin, Anna Kotsalo-Mustonen ja Kankaanrinta perustivat Baltic Sea Action Groupin, viralliselta nimeltään Elävä Itämeri -säätiön, ja säätiön tarkoitukseksi kirjattiin ihmisen ja luonnon hyvinvoinnin edistäminen. Säätiö toteuttaa kunnianhimoisia, konkreettisia hankkeita rinnakkain.
Ilmastonmuutoksen torjumisesta ja biodiversiteetin suojelusta on tullut viime vuosina Kankaanrinnalle tärkeä tavoite Itämeren suojelemisen rinnalle. 2018 lokakuussa Saara käynnisti Baltic Sea Action Groupissa Ilmatieteen laitoksen ja Sitran kanssa Carbon Action -pilottiprojektin. Siinä tutkitaan, miten hiilen varastoitumista ilmakehästä peltomaahan voidaan nopeuttaa suomalaisilla maatiloilla. Hanke on herättänyt kiinnostusta ympäri maailmaa. Mukana sen verkostossa on huippututkijoita nobelisti Rattan Lalista lähtien sekä satoja suomalaisia maatiloja ja ruokaketjun yrityksiä. Kankaanrinta on alustan aktiivinen puheenjohtaja. Alustan hankkeita on rahoitettu noin 50 miljoonalla, pääosin erilaisiin tutkimushankkeisiin.
Kankaanrinta omistaa yhdessä puolisonsa Ilkka Herlinin kanssa Qvidjan koetilan Paraisilla. Tila on Carbon Actionin lippulaivatila, jossa tutkitaan uudistavaa maataloutta, jonka tärkein tavoite on maaperän kunnon parantaminen.
Vuonna 2019 Kankaanrinta palkittiin The Globe Energy Award -palkinnolla ympäristötekojensa ansiosta. Kankaanrinta sai Suomen luonnonsuojeluliiton Kultainen sulka -palkinnon 2022 kirjoituksistaan ”ymmärrettävästi ja tunteisiin vetoavasti ympäristökriisin syistä ja seurauksista”. Vuonna 2022 Kankaanrinnalle myönnettiin Turun yliopiston kunniatohtorin arvo.
Kankaanrinta on naimisissa, kolmen lapsen äiti ja harrastaa luonnon lisäksi kirjallisuutta, taidetta, valokuvausta, sarjakuvia ja alkuviinejä.
Kilpinen

Kilpinen voi tarkoittaa seuraavia:
Arvi Kilpinen (1905–1973), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Asko Kilpinen (s. 1938), prikaatikenraali
Atte Kilpinen (s. 1996), balettitanssija
Efraim Kilpinen (1862–1951), puuseppä ja kanteleenrakentaja
Erkki Kilpinen (s. 1948), yhdistetyn hiihtäjä
Inkeri Kilpinen (1926–2018), näytelmäkirjailija
Jalo Kilpinen (1894–1918), seiväshyppääjä
Josefiina Kilpinen (s. 1982), skicrosslaskija
Justus Kilpinen (s. 1993), koripalloilija
Lassi Kilpinen (s. 1993), koripalloilija
Margaret Kilpinen (1896–1965), pianisti
Oskar Kilpinen (1871–1956), lasiteollisuuden parissa toiminut yritysjohtaja
Petteri Kilpinen (s. 1964), yritys- ja urheilujohtaja
Saara Elina Kilpinen, Saara Elina (s. 1986), näyttelijä
Viktor Kilpinen (1865–1935), Jyväskylässä vaikuttanut johtaja, muinaisesineiden keräilijä ja lahjoittaja
Wolmar Styrbjörn Kilpinen, Wolmar Schildt (1810–1893), Jyväskylän piirilääkäri, fennomaani ja suomentaja
Yrjö Kilpinen (1892–1959), säveltäjä ja akateemikko
Yrjö Kilpinen (1904–1983), Mannerheim-ristin ritari
Kilpinen, järvi Jyväskylän ja Petäjäveden rajalla
Kilpinen, järvi Viitasaarella lähellä Korppiskylää.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kilpinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Björn Kurtén

| Björn Kurtén> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. marraskuuta 1924 Vaasa
Kuollut: 28. joulukuuta 1988 (64 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  paleontologi, kirjailija, palentologian professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (FK 1952, FL ja FT 1954), Uppsalan yliopisto
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  selkärankaisten paleontologia
Björn Olof Lennartson Kurtén (19. marraskuuta 1924 Vaasa – 28. joulukuuta 1988 Helsinki)  oli suomalainen paleontologi ja kirjailija. Hän toimi Helsingin yliopiston paleontologian professorina vuosina 1972–1988. Kurténin erikoisala olivat nisäkäspedot, ja hän saavutti tutkimuksillaan ja tieteellisillä julkaisuillaan maailmanlaajuista arvostusta. Kurtén kirjoitti myös ihmiskunnan alkuaikoihin sijoittuvia romaaneja.
Helsingin yliopistolla toimii Björn Kurtén klubi -nimeä kantava paleontologien yhteisö, jonka inspiroimana on myös perustettu Suomen paleontologinen seura.
Teokset

Teosluettelo saattaa olla epätäydellinen.
Teokset > Kaunokirjallisuus

Det nya jaktplanet (Schildt 1941)
Spåret från Ultima Esperanza (Förlaget Bro 1945)
De tre korsen (Schildt 1948)
Den svarta tigern (Alba 1978) (Musta Tiikeri, Tammi 1981)
63 förstenade hjärtan (Alba 1980)
Mammutens rådare (Alba, 1984) (Mammutin suojelija, Tammi 1984)