stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Libertine

| The Libertine |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Laurence Dunmore
Käsikirjoittaja:  Stephen Jeffreys
Tuottaja:   John Malkovich  Lianne Halfon  Russell Smith 
Säveltäjä:  Michael Nyman
Leikkaaja:  Jill Bilcock
Tuotantosuunnittelija:  Ben van Os
Pääosat:   Johnny Depp  Samantha Morton  John Malkovich  Rosamund Pike 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iso-Britannia
Levittäjä:  The Weinstein Company Netflix
Ensi-ilta:  2004
Kesto:  114 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Libertine on ohjaaja Laurence Dunmoren ohjaama draamaelokuva, jonka ensi-ilta oli 2004. Sen pääosissa ovat Johnny Depp ja Samantha Morton.
The Libertine kertoo tositapahtumien pohjalta 1600-luvulla eläneen Rochesterin jaarlin John Wilmotin elämästä ja kuolemasta.
Aiheesta muualla

Lahtonen, Jussi: The Libertine – Kuppaisen elostelijan perikato Film-O-Holic.com.  14.09.2006. Viitattu 11.11.2021.
Ebert, Roger: A fox on both you souses RogerEbert.com.  9.3.2006. Viitattu 11.11.2021. (englanniksi)
Suomen Saksan-instituutti

Suomen Saksan-instituutti Berliinissä sijaitsee rakennuksen kolmannessa kerroksessa. Kuva: Bernhard Ludewig
Suomen Saksan-instituutti (ruots. Finlandsinstitutet i Tyskland; saks. Finnland-Institut) on Suomen kulttuurin, tieteen ja talouden foorumi saksankielisessä Euroopassa. Instituutti neuvoo ja verkottaa eri toimijoita sekä tarjoaa yhteistyökumppaneidensa kanssa monipuolista ohjelmaa kulttuurista kiinnostuneille.
Suomen Saksan-instituutti sijaitsee osoitteessa Friedrichstraße 153 a 3. kerroksessa,  Friedrichstraßen rautatieaseman lähellä.
Yleistä

Instituutin keskeinen tehtävä on luoda kohtaamisia suomen- ja saksankielisten ammattilaisten välille sekä tukea pitkäaikaista yhteistyötä ja saksalais-suomalaista dialogia. Instituutti työskentelee projektiluontoisesti taiteilijoiden ja tieteentekijöiden kanssa, joskin painopiste on uusien sisältöjen, toiminta-alueiden ja formaattien kehittelyssä yhdessä saksalaisten, itävaltalaisten, sveitsiläisten sekä suomalaisten kumppaneiden kanssa.
Vuonna 1994 perustettu instituutti on Suomen ensimmäinen saksankielisessä maassa sijaitseva kulttuuri-instituutti. Se on sekä Helsingissä pääkonttoriaan pitävän Suomen kulttuuri- ja tiedeinstituutit ry:n että EUNIC Berlinin eli Berliinin eurooppalaisten kulttuuri-instituuttien yhteisön jäsen. Instituutti toimii suomen kulttuurin, tieteen ja talouden foorumina saksankielisessä Euroopassa.
Toiminta > Tapahtumat

Instituutti tarjoaa yhdessä kumppaneidensa kanssa kulttuuriohjelmaa, joka esittelee suomalaisten kulttuuritapahtumien laajaa kirjoa. Tapahtumia on kaikkialla saksankielisessä Euroopassa, ja instituutti haluaa mahdollistaa erityisesti nuorten suomalaisten taiteilijoiden yhteistyöhankkeita saksankielisissä maissa.
Yhteistyössä suomalaisten ja saksankielisten tiedeorganisaatioiden, yliopistojen, korkeakoulujen ja tutkijaryhmien kanssa Suomen Saksan-instituutti järjestää eri tieteenalojen tapahtumia.
Tapahtumissa keskustellaan suomalaisesta talouselämästä kulloistenkin partnerien kanssa. Painopiste on luovassa taloudessa, taloustutkimuksessa ja innovaatioissa.
Toiminta > Kirjanurkkaus

Suomen Saksan-instituutin yleisölle avoimessa kirjanurkkauksessa voi työskennellä, lueskella ja lainata kirjoja kotiin. Lainattavissa on kirjallisuutta saksaksi, suomeksi sekä ruotsiksi. Valikoimassa on kauno- ja tietokirjallisuutta, lasten- ja nuortenkirjallisuutta, sarjakuvia, runoja sekä sanoma- ja aikakauslehtiä. Lisäksi kirjanurkkauksessa on internetyhteys.
Toiminta > Opinto- ja harjoitteluneuvonta

Instituutin opinto- ja harjoitteluneuvoja järjestää informaatiotilaisuuksia koulutusmessuilla ja korkeakouluissa. Opiskelijat, jotka haluavat suorittaa osan opinnoistaan tai harjoittelunsa Suomessa, saavat halutessaan instituutilta ajankohtaista tiedotusmateriaalia tai voivat varata neuvonta-ajan.
Toiminta > Kiertonäyttelyt

Instituutin kiertonäyttelyt esittelevät suomalaista kulttuuria, yhteiskuntaa ja historiaa. Instituutti tarjoaa näyttelyitä yhteistyökumppaneidensa käyttöön.
Linkit

Suomen Saksan-instituuttin virallinen nettisivu
Aiheesta muualla

Suomen Saksan-Instituutti
Suomen kulttuuri- ja tiedeinstituutit
EUNIC Berlin (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen suurlähetystö, Berliini
Tekstipohjainen käyttöliittymä

Merkkipohjainen sovellus FreeDOSissa
Vim on eräs suosittu tekstieditori.
Midnight Commander Vistassa.
Tekstipohjainen käyttöliittymä, TUI (engl. Text User Interface) tai puoligraafinen käyttöliittymä on käyttöliittymä, joka toimii näyttölaitteen tekstitilassa (merkkipohjainen renderöinti) graafisen tilan sijaan (pikselipohjainen renderöinti).
TUI eroaa komentoliittymästä käytettävästä rivipohjaisesta liittymästä siten, ettei ohjelma toimi rivi-riviltä-tulostuksella, vaan liittymä on jatkuvasti näytöllä ja tyypillisesti siinä voidaan kursoriohjauksella valita toimintoja. Tekstipohjainen käyttöliittymä yleistyi kehittyneempien päätteiden korvattua teletype-laitteet.
TUI matkii graafisen käyttöliittymän ominaisuuksia, kuten valikoita, ikkunoita ja dialogeja käyttämättä kuitenkaan graafista tilaa.
Termi on retronyymi HCI-liittymälle, joka edeltää grafiikkaan kykeneviä käyttöliittymiä.
Nykyään TUI-käyttöliittymiä käytetään pääte-emulaattorin avulla.
Ominaisuudet

Teksti- tai merkkipohjaisessa käyttöliittymässä näytön pikseleitä ei ohjata yksitellen, vaan kaikki näytölle tulostuva saadaan näytönohjaimen merkkigeneraattorilta, jossa on tyypillisesti ASCII-, ISO 8859-1 tai MS-DOS-koodisivu 437:n mukainen kokoelma merkkejä.
Tekstipohjaista käyttöliittymää voi käyttää päätteellä joka tukee tekstin tulostusta ja sen lisäksi kohdistimen siirtoa esimerkiksi ANSI-standardin mukaisilla ohjauskoodeilla.
IBM PC -yhteensopivilla koneilla ja MS-DOSin alaisuudessa käytetään näyttötiloina VGA:ta tai sitä varhaisempia EGA:ta ja CGA:ta, jotka mahdollistavat 80×25 merkin tekstitilan. PC-koneilla käyttöliittymän toteuttavat ohjelmat kirjoittavat usein suoraan näyttömuistiin nopeuden vuoksi. PC-koneiden merkistö sisältää myös viivanpiirtomerkit, joita voi käyttää käyttöliittymässä ikkunoiden reunoja tms. piirtämään.
Käyttöliittymässä voidaan emuloida karkeasti grafiikkaa ja ikkunoita hyvin pienellä näyttömuistilla. Myös hiiriohjaus on mahdollinen MS-DOSissa MOUSE.SYS-laiteohjaimen avulla.
Käyttö

Tyypillisiä merkkitilassa ajettavia sovelluksia ovat tekstinkäsittelyohjelmat Microsoft Word (DOS), WordPerfect (DOS), sekä tiedostonhallintaohjelmat Norton Commander ja DOS Shell.
Suosittu Turbo Pascal ja muut Borlandin ohjelmointikielet sisälsivät Turbo Vision -nimisen kirjaston, jolla voi suoraan luoda tämän kaltaisia käyttöliittymiä. Turbo Pascalin ohjelmointiympäristö on itse kirjoitettu kyseisen kirjaston avulla.
Unixissa tämän kaltaisten käyttöliittymien toteuttamiseen käytetään curses- tai uudempaa ncurses-kirjastoa.
Nykyaikaisissa tietokoneissa tekstipohjainen käyttöliittymä on korvattu graafisella, mutta sitä tapaa edelleen satunnaisesti sisäänkirjautumisikkunoissa, käyttöjärjestelmien asennusohjelmissa ja BIOSin hallinnassa.
Teollisuusstandardi

Teollisuusstandardi ei ole virallisesti sertifioitu standardi, vaan jonkin markkina-asemaltaan vahvan valmistajan luoma käytäntö, jossa käytetään sen kehittämiä teknisiä ratkaisuja laajasti yleisenä perusratkaisuna.
1980-luvulla kun IBM PC:n kaltaisia samaa arkkitehtuuria käyttäviä mikrotietokoneita ryhdyttiin valmistamaan, laajeni IBM PC:n avoimen arkkitehtuurin perusratkaisu siinä määrin, että sen mukaisesti valmistettuja "kloonattuja" mikrotietokoneita alettiin kutsua teollisuusstandardin mukaisiksi. Esimerkkejä: Valokopioinnin alueella samankaltaisen standardin on muodostanut alan edelläkävijä Xerox, joka kehitti tavalliselle toimistopaperille tulostavan kopiokoneen. Sähköisessä digitaalisessa muodossa olevien tekstien ja kuvien tulostamisen teollisuusstandardi on Adoben PDF. Automaattiaseiden valmistusta on Itä-Euroopassa yhdenmukaistanut ja siihen on vaikuttanut Kalašnikov.
Teollisuusstandardista voi tulla standardi myöhemmin, mikäli se sertifioidaan johonkin standardointijärjestelmään kuten ISO:on tai DIN:iin.
Myös joitakin virallisia standardeja kutsutaan teollisuusstandardeiksi. Tällöin ei enää ole kyseessä teollisuuden käyttämä tekninen perusratkaisu, vaan jo osa laajempaa virallista standardointijärjestelmää.
Suomessa

Suomessa yleiskäsitteiksi ovat tulleet muun muassa mono, jolla tarkoitetaan murtomaahiihdossa käytettävää hiihtokenkätyyppiä. Nimitys tulee siitä, että yksi hiihtokenkien valmistaja oli nimeltään Mononen. Sodanjälkeisen rautasängyn nimitykseksi tuli heteka yleisesti, vaikka alun perin se viittasi Helsingin Teräshuonekalutehdas Oy:öön. Nämä eivät kuitenkaan ole teollisuusstandardeja. Kulutustavarat eivät yleisinäkään sinänsä kehity teollisuusstandardeiksi kuin epäsuorasti: edellisissä esimerkeissä tietyntyyppinen hiihtokenkä vaikutti yhdenmukaistavasti hiihtokengän kanssa käytettäviin suksisidetyyppeihin.
Telkkälammi

| Telkkälammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Akaa (Viiala)
Koordinaatit:  61°12′04″N, 23°43′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarpianjoen valuma-alue (35.28)
Laskujoki:  oja Tarpianjokeen 
Järvinumero:  35.281.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,9  m tai 90  m 
Rantaviiva:  0,54 km 
Pinta-ala:  1,781  ha 
 fiTelkkälammi 
Telkkälammi  on Pirkanmaalla Akaan Viialassa sijaitseva pieni suojärvi.
Maantietoa

Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueeseen sijaitsevalla Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jakaantuu neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen alaosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja siitä lähtee laskuoja pohjoiseen ja alitettuaan seututien 190 noin 700 metrin päässä, se jatkaa itään ja yhtyy Tarpianjokeen Koiviston eteläpuolella. Lampeen ei tule metsä- tai pelto-ojia, mutta seututien länsipuolen ojat laskevat lampeen. Sen pinta-ala on pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Rannat ovat jokaisessa suunnassa suota ja lammen itärannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto.
Svetlana Abrosimova

Svetlana Abrosimova
Svetlana Olegovna Abrosimova (ven. Светлана Олеговна Абросимова, 9. heinäkuuta 1980 Leningrad) on venäläinen koripalloilija ja olympiamitalisti. Abrosimova on 188 senttiä pitkä ja hän painaa 76 kiloa.
Abrosimova on osallistunut Venäjän koripallojoukkueessa Sydneyn vuoden 2000 ja Pekingin vuoden 2008 kesäolympialaisiin. Jälkimmäisessä Venäjä voitti olympiapronssia. Hänellä on myös Euroopan mestaruus vuodelta 2007 ja Maailmancupin pronssia vuodelta 2003. Seuratasolla Euroopassa Abrosimova on voittanut Venäjän mestaruuden vuosina 2005–2007 ja 2009, Euroliigan 2005 ja 2007 sekä Venäjän cupin 2009.
Connecticutin yliopistossa UConnin joukkueessa Abrosimova voitti NCAA:n mestaruuden. Vuoden 2001 WNBA:n valintatilaisuudessa Minnesota Lynx valitsi hänet ensimmäisellä kierroksella (numerolla seitsemän). Pekingin olympialaisten 2008 jälkeen hän siirtyi Connecticut Suniin. WNBA:n ollessa tauolla, Abrosimova on edustanut useita eurooppalaisseuroja.
Seurat > WNBA

2001–2007 Minnesota Lynx
2008–2009 Connecticut Sun
2010–2011 Seattle Storm
Seurat > Eurooppa

2001–2002 Gambrinus Brno
2002–2003 Famila Schio
2003–2004 UMMC Jekaterinburg
2004–2006 Volgaburmash Samara
2006–2007 WBC Spartak Moscow Region
2007–UMMC Jekaterinburg
Aiheesta muualla

Abrosimova Peking olympialaisten sivuilla
WNBA:n pelaajaprofiili
Tanssii tähtien kanssa (3. tuotantokausi)

| Tanssii Tähtien kanssa 3>  tuotantokausi |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  MTV3
Ensimmäinen esitys:  2008-03-022. maaliskuuta 2008
Viimeinen esitys:  2008-05-1818. toukokuuta 2008
Esitysten määrä:  12
Kaudet
 ← Edellinen 2. tuotantokausi Seuraava → 4. tuotantokausi
 Luettelo kilpailijoista
Ohjelman tuomarit kolmannella tuotantokaudella. Vasemmalta Jukka Haapalainen, Johanna Rusanen, Helena Ahti-Hallberg ja Jorma Uotinen.
Tanssii tähtien kanssa -televisiosarjan kolmas tuotantokausi esitettiin MTV3-kanavalla keväällä 2008. Ohjelma perustuu formaattiin Dancing with the Stars, jossa julkisuuden henkilöt opettelevat tansseja ammattilaistanssijoiden opastuksella, ja jokaisessa jaksossa yksi pari putoaa kilpailusta. Tällä kaudella mukana oli ensimmäistä kertaa kymmenen paria aikaisempien kausien kahdeksan sijaan. Tuotantokauden ensimmäinen jakso – jossa kerrattiin edellisen kauden tapahtumia ja esiteltiin uudet tanssiparit – lähetettiin 2. maaliskuuta 2008. Ensimmäinen pari putosi kilpailusta kaksi viikkoa myöhemmin 16. maaliskuuta, ja jakso keräsi 1 057 000 katsojaa.
Kolmannella kaudella ohjelma sai aikaisempien vuosien tapaan runsaasti julkisuutta erityisesti keltaisessa lehdistössä, jossa pohdittiin esimerkiksi kansanedustaja Antti Kaikkosen tanssitaitoa. Kaikkosta nimitettiin Kanki-Kaikkonen-nimellä. Pari saikin useissa lähetyksissä tuomareilta huonot pisteet, mutta yleisön ansiosta pysyi kuitenkin pitkään mukana ja sijoittui lopulta neljänneksi. Kauden finaali esitettiin 11. toukokuuta 2008, ja viikkoa myöhemmin nähtiin kooste kaudesta.
Kolmannella kaudella ohjelman juontajana jatkoi Marco Bjurström ja Vanessa Kurri, joka tuli uudeksi naisjuontajaksi Ella Kannisen tilalle. Tuomareina tällä kaudella jatkoivat sarjan alusta asti olleet Jorma Uotinen ja Jukka Haapalainen. Uutena tuomarina nähtiin kilpailun kahdella ensimmäisellä kaudella kilpaillut Helena Ahti-Hallberg sekä Johanna Rusanen-Kartano. He korvasivat tuomaristossa aiemmin olleet Merja Satulehdon ja Mikko Rasilan.
Sarjan kolmannen tuotantokauden jaksoja katsoi parhaimmillaan lähes 1,3 miljoonaa suomalaista. Kilpailun voittaneet laulaja Maria Lund ja tanssija Mikko Ahti edustivat Suomea myös Eurovision tanssikilpailussa syksyllä 2008. He sijoittuivat kilpailussa kymmenenneksi.
Kilpailijat

| Julkisuuden henkilö | Ammatti | Tanssinopettaja | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Sikke Sumari | ravintoloitsija | Daniel Ylimäki | 1. pudonnut 16. maaliskuuta |
| Jyrki Anttila | oopperalaulaja | Satu Suomi | 2. pudonnut 23. maaliskuuta |
| Jimi Pääkallo | laulaja | Anna Sainila | 3. pudonnut 30. maaliskuuta |
| Merja Larivaara | näyttelijä | Janne Talasma | 4. pudonnut 6. maaliskuuta |
| Vappu Pimiä | juontaja | Jani Rasimus | 5. pudonnut 13. huhtikuuta |
| Joonas Hytönen | juontaja | Kati Koivisto | 6. pudonnut 20. huhtikuuta |
| Antti Kaikkonen | kansanedustaja | Sutu Markkanen | 7. pudonnut 27. huhtikuuta |
| Tuuli Matinsalo | opettaja | Aleksi Seppänen | 3. sija 4. toukokuuta |
| Nicke Lignell | näyttelijä | Susa Matson | 2. sija 11. toukokuuta |
| Maria Lund | laulaja | Mikko Ahti | Voittajat 11. toukokuuta |
Pistetaulukko

| Joukkue | Sija | Pisteiden keskiarvo | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Maria & Mikko | 1. | 33,8 | 30 | 34 | 25 | 35 | 34 | 37 | 29 | 38 | 35 + 38 = 73 | 32 + 40 + 32 = 104 |
| Nicke & Susa | 2. | 32,9 | 29 | 32 | 34 | 35 | 32 | 30 | 35 | 31 | 30 + 30 = 60 | 36 + 36 + 38 = 110 |
| Tuuli & Aleksi | 3. | 33,0 | 27 | 26 | 37 | 33 | 31 | 33 | 40 | 34 | 36 + 33 = 69 |  |
| Antti & Sutu | 4. | 14,9 | 8 | 20 | 18 | 16 | 10 | 22 | 11 | 15 |  |  |
| Joonas & Kati | 5. | 17,1 | 13 | 11 | 27 | 19 | 18 | 24 | 8 |  |  |  |
| Vappu & Jani | 6. | 29,7 | 24 | 20 | 32 | 33 | 37 | 32 |  |  |  |  |
| Merja & Janne | 7. | 25,8 | 21 | 29 | 24 | 27 | 28 |  |  |  |  |  |
| Jimi & Anna | 8. | 21,0 | 17 | 22 | 19 | 26 |  |  |  |  |  |  |
| Jyrki & Satu | 9. | 22,0 | 22 | 24 | 20 |  |  |  |  |  |  |  |
| Sikke & Daniel | 10. | 16,0 | 12 | 20 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Tanssit

Viikko 1: Valssi, Cha-cha
Viikko 2: Quickstep, Rumba
Viikko 3: Tango, Jive
Viikko 4: Foxtrot, Paso doble
Viikko 5: Samba
Viikko 6: Valssi, Cha-cha
Viikko 7: Quickstep, Rumba
Viikko 8: Jive, Tango, Wieninvalssi
Viikko 9: Paso doble, Quickstep, Foxtrot, Samba, Rumba
Viikko 10: Freestyle, Paso doble, Valssi, Tango, Cha-cha
Tanssit > Tanssitaulukko

| Joukkue | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 9 | 10 | 10 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maria & Mikko | Cha-cha | Quickstep | Jive | Foxtrot | Samba | Valssi | Rumba | Tango | Paso doble | Quickstep | Cha-cha | Valssi | Freestyle |
| Nicke & Susa | Valssi | Rumba | Tango | Paso doble | Samba | Cha-cha | Quickstep | Jive | Foxtrot | Samba | Paso doble | Tango | Freestyle |
| Tuuli & Aleksi | Valssi | Rumba | Tango | Paso doble | Samba | Cha-cha | Quickstep | Jive | Foxtrot | Rumba |  |  |  |
| Antti & Sutu | Valssi | Rumba | Tango | Paso doble | Samba | Cha-cha | Quickstep | Jive |  |  |  |  |  |
| Joonas & Kati | Cha-cha | Quickstep | Jive | Foxtrot | Samba | Valssi | Rumba |  |  |  |  |  |  |
| Vappu & Jani | Cha-cha | Quickstep | Jive | Foxtrot | Samba | Valssi |  |  |  |  |  |  |  |
| Merja & Janne | Valssi | Rumba | Tango | Paso doble | Samba |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Jimi & Anna | Valssi | Rumba | Tango | Paso doble |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Jyrki & Satu | Cha-cha | Quickstep | Jive |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Sikke & Daniel | Cha-cha | Quickstep |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kunkin parin paras tanssi on vihreällä taustalla.
Kunkin parin huonoin tanssi on punaisella taustalla.
Aiheesta muualla

Tanssii Tähtien Kanssa MTV Katsomo
Tanssii Tähtien Kanssa (Arkistoitu – Internet Archive) C More
Tanssii Tähtien Kanssa Instagram
Tanssii Tähtien Kanssa TikTok
Tanssii Tähtien Kanssa X
Tanssikupla MTV Katsomo
Tanssii tähtien kanssa
Stephen Kingin Desperation

| Stephen Kingin Desperation> Stephen King’s Desperation |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mick Garris
Käsikirjoittaja:  Stephen King
Perustuu:  Stephen Kingin romaaniin Epätoivon kaupunki
Tuottaja:  Bruce Dunn Mick Garris Stephen King Mark Sennet Kelly Van Horn
Säveltäjä:  Nicholas Pike
Kuvaaja:  Christian Sebaldt
Leikkaaja:  Patrick McMahon
Pääosat:  Tom Skerritt Ron Perlman Steven Weber Annabeth Gish Shane Haboucha Sammi Hanratty
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  ABC Touchstone Television Buena Vista Television Sennet-Gernstein Entertainment
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  23. toukokuuta 2006
Kesto:  130 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  12 000 000 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stephen Kingin Desperation (engl. Stephen King’s Desperation) on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut Mick Garrisin ohjaama yhdysvaltalainen televisioelokuva. Elokuva perustuu Stephen Kingin kauhuromaaniin Epätoivon kaupunki. King on toiminut myös elokuvan käsikirjoittajana ja tuottajana.
Juoni

Peter ja Mary Jackson matkustavat autiomaassa autolla ja joutuvat poliisin pysäyttämäksi. Pariskunnan tietämättä heidän takakontistaan löytyy huumausainetta, minkä perusteella poliisi Collie Entragian pidättää heidät ja kuljettaa autioituneeseen Desperationin kaupunkiin. He huomaavat jonkin olevan pahasti vialla, kun kaupungista löytyy asukkaiden kuolleita ruumiita. Poliisi tappaa Peterin ja sulkee Maryn muiden vangittujen matkalaisten kanssa putkaan ja jättää vangit kojootin vartioimaksi. Kirjailija Johnny Marinville onnistuu ottamaan yhteyttä ystäväänsä Steve Amesiin, joka sattuu myös kulkemaan autiomaan halki rekallaan. Vangittujen toivo riippuu Stevestä, sillä he ovat vaarassa joutua tekemisiin pahan voiman kanssa, joka on lähtöisin kaupungin lähellä sijaitsevasta hylätystä kaivoksesta.
Tekstiili- ja vaatetusinsinöörikerho

| Tekstiili- ja vaatetusinsinöörikerho |
| --- | --- |
Perustettu:  1955
Hallituksen puheenjohtaja:  Pipsa Hyttinen
Osoite:  Korkeakoulunkatu 6, 33720 Tampere
Tekstiili- ja vaatetusinsinöörikerho (TVIK) oli Tampereen teknillisen yliopiston (TTY) tekstiilialan opiskelijoiden ammattiainekerho. Aiemmin kerho oli Tekstiili- ja vaatetusinsinöörikilta (TVIK), mutta menetti kilta-statuksensa 7.9.2011 yliopiston lakkautettua kuitu- ja tekstiilitekniikan koulutusohjelman, kuitumateriaalitekniikan laitoksen yhdistyessä materiaalitekniikan laitoksen kanssa. TVIKin toiminta loppui tekstiilipuolen opetuksen loppumisen mukana 2017.
TVIK Alumnit ry perustettiin vuonna 2015. Yhdistys sai alkunsa TVIKin 60-vuotisjuhlissa tammikuussa 2015. TVIK Alumnit ry:n perustava kokous pidettiin saman vuoden huhtikuussa ja patentti- ja rekisterihallituksen hyväksyntä yhdistykselle saatiin elokuussa.
TVIK Alumnit ry:n tarkoituksena on toimia yhdyssiteenä Teknillisessä korkeakoulussa, Tampereen teknillisessä korkeakoulussa ja/tai Tampereen teknillisessä yliopistossa tekstiilitekniikkaa opiskelleiden ja Tekstiili- ja vaatetusinsinöörikillan ja/tai kerhon (TVIK) toiminnassa mukana olleiden välillä, ylläpitää vuorovaikutusta yliopiston, nykyisten opiskelijoiden ja muiden alumnien kanssa, ja pitää yllä ”tvikkarihenkeä”.
Historia

Tekstiili- ja vaatetusinsinöörikillan juuret ulottuvat Otaniemeen ja Koneinsinöörikiltaan (KIK). Tekstiilialan opiskelijat olivat aluksi osa koneinsinöörikiltaa, toimien tekstiilikerhona. Tekstiili-insinöörikilta (TIK) perustettiin 10.2.1955. Tekstiili- ja vaatetustekniikan opetus siirtyi vuosina 1974–77 Helsingistä Tampereelle.
Killan nimi muuttui Tekstiili-ja vaatetusinsinöörikillaksi (TVIK) 7.4.1978, jolloin kaikki tekstiililaitoksen toiminta oli siirretty Tampereelle.
Aiheesta muualla

Kerhon kotisivut Internet Archivessa
TVIK Alumnit ry Facebookissa
Tanssii tähtien kanssa (8. tuotantokausi)

| Tanssii tähtien kanssa 8>  tuotantokausi |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  MTV3
Ensimmäinen esitys:  2013-9-88. syyskuuta 2013
Viimeinen esitys:  2013-11-2424. marraskuuta 2013
Esitysten määrä:  12
Kaudet
 ← Edellinen 7. tuotantokausi Seuraava → 9. tuotantokausi
 Luettelo kilpailijoista
Tanssii tähtien kanssa -televisiosarjan kahdeksas tuotantokausi esitettiin MTV3-kanavalla syksyllä 2013. Ohjelma perustuu formaattiin Dancing with the Stars, jossa julkisuuden henkilöt opettelevat tansseja ammattilaistanssijoiden opastuksella, ja jokaisessa jaksossa yksi pari putoaa kilpailusta. Kauden kymmenen ”tähtioppilasta” ja tanssinopettajaa paljastettiin 20. elokuuta 2013.
Tuotantokauden ensimmäinen jakso esitettiin 8. syyskuuta 2013, ja siinä esiteltiin kauden uudet tähtiparit. Ensimmäinen pari tippui kilpailusta kaksi viikkoa myöhemmin, ja kauden finaali nähtiin 17. marraskuuta 2013. Tuotantokausi päättyi UNICEF-hyväntekeväisyyslähetykseen viikkoa myöhemmin. Kilpailun voittivat Raakel Lignell ja Jani Rasimus, jotka olivat jo pudonneet kilpailusta semifinaalissa mutta palanneet kilpailuun Harri Syrjäsen luovutettua jalkavamman vuoksi. Finaalissa kisasivat myös Manuela Bosco ja Matti Puro, jotka sijoittuivat toiseksi.
Kilpailun juontajina toimivat Vappu Pimiä ja Mikko Leppilampi. Tuomaristossa jatkoivat alusta asti mukana olleet Jorma Uotinen ja Jukka Haapalainen, sekä kahdella ensimmäisellä kaudella kilpaillut ja kolmannella kaudella tuomariksi tullut Helena Ahti-Hallberg. Tällä kaudella maallikkotuomarina nähtiin Jenni Pääskysaari.