stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomi talviolympialaisissa 1968

Suomi saavutti Grenoblen talviolympialaisista 1968 viisi mitalia, joista yksi oli kultaa, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui kymmenenneksi.
Mitalistit > Kultaa

Kaija Mustonen – pikaluistelu, naisten 1 500 metriä
Mitalistit > Hopeaa

Kaija Mustonen – pikaluistelu, naisten 3 000 metriä
Eero Mäntyranta – maastohiihto, miesten 15 kilometriä
Mitalistit > Pronssia

Eero Mäntyranta – maastohiihto, miesten 30 kilometriä
Kalevi Laurila, Eero Mäntyranta, Kalevi Oikarainen ja Hannu Taipale – maastohiihto, miesten 4×10 kilometrin viesti
Pikaluistelu > Miehet

| Nimi | Laji | Aika | Sija |
| --- | --- | --- | --- |
| Raimo Hietala | 1 500 metriä | 2.11,7 | 24. |
| Raimo Hietala | 5 000 metriä | 7.54,0 | 17. |
| Raimo Hietala | 10 000 metriä | 16.45,9 | 20. |
| Olavi Hjellman | 500 metriä | 43,1 | 40. |
| Olavi Hjellman | 1 500 metriä | 2.10,1 | 21. |
| Seppo Hänninen | 500 metriä | 40,8 | 8. |
| Kimmo Koskinen | 500 metriä | 41,7 | 23. |
| Kimmo Koskinen | 1 500 metriä | 2.07,9 | 18. |
| Kimmo Koskinen | 5 000 metriä | 7.35,9 | 9. |
| Kimmo Koskinen | 1 0000 metriä | 16.15,7 | 14. |
| Jouko Launonen | 500 metriä | 42,6 | 33. |
| Jouko Launonen | 1 500 metriä | 2.07,5 | 14. |
| Jouko Launonen | 5 000 metriä | 7.46,5 | 15. |
| Jouko Launonen | 10 000 metriä | 16.02,1 | 12. |
Pikaluistelu > Naiset

| Nimi | Laji | Aika | Sija |
| --- | --- | --- | --- |
| Arja Kantola | 500 metriä | 47,4 | 12. |
| Arja Kantola | 1 000 metriä | 1.37,9 | 23. |
| Arja Kantola | 1 500 metriä | 2.33,2 | 22. |
| Arja Kantola | 3 000 metriä | 5.30,7 | 24. |
| Kaija-Liisa Keskivitikka | 500 metriä | 48,1 | 18. |
| Kaija-Liisa Keskivitikka | 1 000 metriä | 1.34,8 | 8. |
| Kaija-Liisa Keskivitikka | 1 500 metriä | 2.25,8 | 6. |
| Kaija-Liisa Keskivitikka | 3 000 metriä | 5.03,9 | 4. |
| Kaija Mustonen | 500 metriä | 46,7 | 6. |
| Kaija Mustonen | 1 000 metriä | 1.33,6 | 4. |
| Kaija Mustonen | 1 500 metriä | 2.22,4 |  Kultaa |
| Kaija Mustonen | 3 000 metriä | 5.01,0 |  Hopeaa |
Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1992

Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1992 käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa Genovassa 1992.
Suomen yhdeksästä urheilijasta koostunut joukkue saavutti yhden pronssimitalin, jonka toi Jarmo Kärnä pituushypystä. Juoksulajeissa loppukilpailuihin selviytyivät Antti Haapakoski 60 metrin aidoissa ja Sanna Hernesniemi sekä 60 metrillä että 200 metrillä.
Mitalistit

| Mitali | Nimi | Laji |
| --- | --- | --- |
| Pronssia | Jarmo Kärnä | pituushyppy |
Joukkue > Miehet

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| 800 metriä | Ari Suhonen | alkuerässään neljäs (1.50,75) |
| 1 500 metriä | Ari Suhonen | alkuerässään viides (3.45,94) |
| 60 metrin aidat | Antti Haapakoski | loppukilpailussa viides (7,79) |
| seiväshyppy | Jani Lehtonen | kahdeksas (560) |
| pituushyppy | Jarmo Kärnä | kolmas (796) |
| kuulantyöntö | Antero Paljakka | 11. (18,23) |
| kuulantyöntö | Petri Torniainen | 13. (17,75) |
Joukkue > Naiset

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| 60 metriä | Sanna Hernesniemi | loppukilpailussa kuudes (7,39) |
| 200 metriä | Sanna Hernesniemi | loppukilpailussa kuudes (23,97) |
| pituushyppy | Ragne Kytölä | kahdeksas (635) |
| kolmiloikka | Carina Kjellman | 11. (13,19) |
| kolmiloikka | Ragne Kytölä | 20. (12,76) |
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1978

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa
| Maakoodi: | Maakoodi: |  FIN |  FIN |  FIN |
| EAA:n jäsenliitto: | EAA:n jäsenliitto: | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto |
Praha 1978
Sijoitus mitalitaulukossa: 7.
|   |   | Yhteensä | miehet | naiset |
| Urheilijoita | Urheilijoita | 33 | 27 | 6 |
|  kultaa |  kultaa | 1 | 1 | - |
|  hopeaa |  hopeaa | 2 | 2 | - |
|  pronssia |  pronssia | 3 | 3 | - |
| pistesijat | pistesijat | 6 | 5 | 1 |
Osallistumisvuodet
 1934  • 1938 • 1946 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1969 • 1971 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2022
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1978 käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Prahassa 1978.
Ennakko-odotukset

Alun perin Suomen Urheiluliitto ilmoitti kilpailuihin 30 miestä ja 6 naista, mutta loukkaantumisten vuoksi kotimaahan jäivät juoksijat Lasse Virén ja Esa Tikkanen sekä moukarinheittäjä Hannu Polvi. Heistä etenkin Virénillä ja keväällä 1978 Bostonin maratonilla kolmanneksi sijoittuneella Tikkasella uumoiltiin olleen hyvät menestymismahdollisuudet Prahassa. Kilpailupaikalle matkustaneista potentiaalisia mitaliehdokkaita olivat kevään sisäratojen EM-kisoissa mestaruuksiin yltäneet Reijo Ståhlberg ja Markku Taskinen, vuoden mittaisesta dopingpannasta vapautunut Markku Tuokko sekä tasaista kuntoa osoittaneet Martti Vainio ja Antti Kalliomäki. Tilastotulosten perusteella myös kävelijä Reima Salosella oli mahdollisuudet mitaleille. SUL:n tavoite kilpailuihin oli 5-6 mitalin saavuttaminen.
Menestys

Suomen joukkue pääsi tavoitteeseensa, kun mitalisaaliina Prahasta oli yksi kulta, kaksi  hopeaa ja kolme pronssia. Näillä mitaleilla Suomen sijoitus kisojen mitalitaulukossa oli seitsemäs. Euroopan-mestaruuteen suomalaisista ylsi Martti Vainio kilpailuiden ensimmäisenä päivänä juostussa kovavauhtisessa 10 000 metrin kilpailussa. Vainion voittoaika 27.31,0 (sähköaika 27.30,99) on edelleen vuonna 2013 sekä Suomen ennätys että EM-kisaennätys.
Yllättävin suomalaismitalisti oli seiväshyppääjä Rauli Pudas, jonka pronssimitalin tuoneessa hypyssä oli onnea mukana riman pysyessä kannattimilla voimakkaasta vartalokosketuksesta huolimatta. Myös estejuoksija Ismo Toukosen pronssijuoksussa oli dramatiikkaa, kun hän ja lopulta neljänneksi sijoittunut Länsi-Saksan Michael Karst kiersivät sääntöjen vastaisesti yhden kuivaesteen puolalaisjuoksijan kaatumisesta seuranneen ruuhkan vuoksi. Toukosta tai Karstia ei siis kuitenkaan rankaistu esteen kiertämisestä.
Vainion lisäksi Suomen ennätyksiin Prahassa pystyivät aitajuoksijat Arto Bryggare ja Lena Spoof. Bryggaren aika 110 metrillä oli 13,56 sekuntia, joka riitti loppukilpailussa pronssisijaan. Aitajuoksijoita lukuun ottamatta suomalaispikajuoksijat eivät olleet Prahassa terävimmillään. Harmittavin tapaus oli Antti Rajamäen akillesjänteen katkeaminen 4 × 400 metrin viestin alkuerissä. Naisten ainoa pistesija toki tuli pikajuoksusta Pirjo Häggmanin 400 metrin seitsemännen sijan myötä.
Keihäänheitossa Suomella oli totutusti kolme edustajaa, jotka ylittivät karsinnassa vaaditun 80 metrin rajan, mutta jäivät loppukilpailussa kolmelle viimeiselle sijalle. Kiekonheitossa Markku Tuokko hallitsi hermonsa ja jopa johti kilpailua, mutta jäi lopulta hopealle. Kuulassa Reijo Ståhlberg sijoittui alun perin viidenneksi, mutta nousi Neuvostoliiton Jevgeni Mironovin doping-hylkäyksen myötä neljännelle sijalle vain 13 senttimetriä pronssimitalista.
Reima Salonen sairastui eikä voinut osallistua 50 kilometrin kävelykilpailuun. Kymmenottelussa hyvin aloittanut Johannes Lahti ei toisen päivän lajeissa pysynyt enää mitalitahdissa ja yllättäen Roger Kanerva nousi lajin parhaaksi suomalaiseksi kuudennella sijallaan.
Menestys > Kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuneet

| Sijoitus | Nimi | Laji |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Martti Vainio | 10 000 metrin juoksu |
| Hopeaa | Antti Kalliomäki | seiväshyppy |
| Hopeaa | Markku Tuokko | kiekonheitto |
| Pronssia | Arto Bryggare | 110 metrin aitajuoksu |
| Pronssia | Rauli Pudas | seiväshyppy |
| Pronssia | Ismo Toukonen | 3 000 metrin estejuoksu |
| 4 | Reijo Ståhlberg | kuulantyöntö |
| 5 | Antti Loikkanen | 1 500 metrin juoksu |
| 6 | Roger Kanerva | kymmenottelu |
| 6 | Martti Vainio | 5 000 metrin juoksu |
| 7 | Pirjo Häggman | 400 metrin juoksu |
| 7 | Johannes Lahti | kymmenottelu |
Joukkue > Miehet

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| 200 metriä | Antti Rajamäki | välierässään seitsemäs (21,19) |
| 400 metriä | Markku Kukkoaho | alkuerässään viides (47,33) |
| 400 metriä | Ossi Karttunen | alkuerässään kuudes (48,02) |
| 800 metriä | Markku Taskinen | välierässään viides (1.47,90) |
| 1 500 metriä | Antti Loikkanen | loppukilpailussa viides (3.37,5) |
| 1 500 metriä | Ari Paunonen | alkuerässään yhdeksäs (3.45,0) |
| 5 000 metriä | Martti Vainio | loppukilpailussa kuudes (13.29,7) |
| 10 000 metriä | Martti Vainio | ensimmäinen (27.31,0 SE) |
| 'maraton | Aarno Ristimäki | 24. (2.18.17,8) |
| 'maraton | Håkan Spik | keskeytti |
| 110 metrin aitajuoksu | Arto Bryggare | loppukilpailussa kolmas (13,56 SE) |
| 3 000 metrin estejuoksu | Ismo Toukonen | loppukilpailussa kolmas (8.18,3) |
| 3 000 metrin estejuoksu | Tapio Kantanen | alkuerässään yhdeksäs (8.46,0) |
| 4 × 400 metriä | Heikki Hämäläinen   Markku Kukkoaho   Antti Rajamäki   Markku Taskinen | alkuerässä keskeytys |
| 50 kilometrin kävely | Seppo Immonen | 21. (4.16.52,5) |
| 50 kilometrin kävely | Reima Salonen | ei osallistunut |
| seiväshyppy | Antti Kalliomäki | loppukilpailussa toinen (550) |
| seiväshyppy | Rauli Pudas  | loppukilpailussa kolmas (545) |
| seiväshyppy | Tapani Haapakoski | loppukilpailussa kymmenes (530) |
| kuulantyöntö | Reijo Ståhlberg | loppukilpailussa neljäs (20,17) |
| kiekonheitto | Markku Tuokko  | loppukilpailussa toinen (64,90) |
| kiekonheitto | Juhani Tuomola | karsinnassa 19. (56,38) |
| moukarinheitto | Harri Huhtala | loppukilpailussa 11. (66,92) |
| keihäänheitto | Pentti Sinersaari | loppukilpailussa 11. (77,10) |
| keihäänheitto | Seppo Hovinen | loppukilpailussa 12. (73,08) |
| keihäänheitto | Antero Puranen | loppukilpailussa 13. (72,74) |
| kymmenottelu | Roger Kanerva | kuudes (7945) |
| kymmenottelu | Johannes Lahti | seitsemäs (7913) |
Joukkue > Naiset

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| 100 metriä | Helinä Laihorinne | alkuerässään viides (11,58) |
| 200 metriä | Helinä Laihorinne | alkuerässään kuudes (23,84) |
| 400 metriä | Pirjo Häggman | loppukilpailussa seitsemäs (52,46) |
| 400 metriä | Yvonne Hannus | alkuerässään kuudes (53,98) |
| 100 metrin aitajuoksu | Lena Spoof | alkuerässään viides (13,63 SE) |
| 4 × 400 metriä | Yvonne Hannus   Barbro Lindström   Mona-Lisa Pursiainen   Pirjo Häggman | alkuerässään viides (3.32,2) |
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1974

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa
| Maakoodi: | Maakoodi: |  FIN |  FIN |  FIN |
| EAA:n jäsenliitto: | EAA:n jäsenliitto: | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto |
Rooma 1974
Sijoitus mitalitaulukossa: 5.
|   |   | Yhteensä | miehet | naiset |
| Urheilijoita | Urheilijoita | 33 | 26 | 7 |
|  kultaa |  kultaa | 4 | 2 | 2 |
|  hopeaa |  hopeaa | 1 | - | 1 |
|  pronssia |  pronssia | 5 | 3 | 2 |
| pistesijat | pistesijat | 7 | 6 | 1 |
Osallistumisvuodet
 1934  • 1938 • 1946 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1969 • 1971 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2022
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1974 käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Roomassa 1974.
Ennakko-odotukset

Suomalaiset yleisurheilijat nousivat laajalla rintamalla maailman huipulle 1970-luvun alussa. Münchenin olympialaisissa 1972 suomalaisyleisurheilijat saavuttivat kolme kultaa, yhden pronssin ja lisäksi kuusi pistesijaa. Vuoden 1973 maailmantilastossa mahtui kymmenen parhaan listalle peräti 16 suomalaista, joista kahdeksan oli kenttälajien urheilijoita ja neljä naisia. Eri lajien Suomen ennätyksiä paranneltiin yli 20 kertaa. Kilpailukausi 1974 jatkoi edellisvuosien linjaa ja herätteli suuria odotuksia ennen Rooman EM-kisoja. Euroopan tilastoissa  kahdeksan parhaan joukkoon ylsi 14 suomalaista.
Ennen Rooman EM-valintoja koettiin kaksi takaiskua, kun 400 metrin aitajuoksun SE-mies Ari Salin reväytti jalkansa kilpailukelvottomaksi ja kestävyysjuoksija Seppo Tuominen kärähti norefedriinin käytöstä. Valinnoissa käytettiin tiukkaa linjaa, jonka mukaan jokaisella kisoihin kelpuutetulla urheilijalla tuli onnistuessaan olla mahdollisuudet pistesijalle eli kahdeksan parhaan joukkoon. Joukkueeseen nimettiin yhteensä 32 urheilijaa, joiden tavoitteena oli 5-7 mitalin ja lisäksi 8-10 pistesijan saavuttaminen.
Menestys

Suomi palasi Roomassa EM-kisojen huippumaiden ryhmään yli 20 vuoden tauon jälkeen. Neljä Euroopan mestaruutta ja yhteensä kymmenen mitalia takasivat mitalitilastossa viidennen sijan. Lisäksi suomalaiset saavuttivat seitsemän pistesijaa. Viimeksi Suomi oli päässyt parempaan EM-mitalisaaliiseen Oslossa 1946.
Suomalaiset naisurheilijat nousivat Roomassa lopullisesti kansainväliselle tasolle, kun Nina Holmén ja Riitta Salin voittivat ensimmäisinä suomalaisnaisina EM-kultaa. Salinin 400 metrin voittoaika 50,14 oli uusi maailmanennätys ja Holménin 3 000 metrin voittoaika 8.55,2 uusi Suomen ennätys. Yhteensä suomalaisnaiset saavuttivat viisi mitalia, kun aikaisemmista EM-kisoista saaliina oli vain Maire Österdahlin pituushypyn pronssi vuodelta 1950. Myös kolmas naisten mestaruus oli lähellä, sillä Salinin ankkuroima 4 × 400 metrin viestijoukkue kamppaili kultamitalista loppuun asti mutta jäi lopulta hopealle. Viestissä toisen osuuden juossut Mona-Lisa Pursiainen saavutti lisäksi pronssia 200 metrillä ja 100 metrilläkin häntä pidettiin mitalisuosikkina, mutta siinä tuloksena oli kuudes sija. Pirkko Helenius oli kolmas tasaisessa pituushyppykilpailussa, jossa seitsemän naista hyppäsi vähintään 650. Heleniuksen tulos 659 jäi vain kuusi senttiä Unkarin Ilona Bruzseyakin voittotuloksesta.
Suomalaismiehistä kultamitalin voittivat Pentti Kahma kiekonheitossa ja Hannu Siitonen keihäänheitossa, jossa Aimo Aho ja Jorma Jaakola olivat vaisuja ja jäivät pistesijojen ulkopuolelle. Ennen EM-kisoja Siitonen johti Euroopan tilastoa ja seitsemän parhaan joukossa oli peräti neljä suomalaisheittäjää. Kiekonheitossa Kahma heitti parhaan tuloksensa kilpailun viimeisellä kierroksella.
Yllättävimpänä suomalaismitalina pidettiin Markku Taskisen pronssia 800 metrin juoksussa. Vielä loppusuoran alussa Taskinen oli joukon viimeisenä. Olympiasankari Lasse Virén oli kärsinyt jalkavaivoista mutta onnistui kirimään 5 000 metrillä pronssille. Kolmanneksi sijoittui myös miesten 4 × 400 metrin viestijoukkue, joka juoksun ankkurisuudella jopa johti kilpailua. Lähelle mitalia pääsivät vielä Antti Kalliomäki, Markku Kukkoaho ja Ossi Karttunen, joista Kalliomäki oli jaetulla neljännellä sijalla tasaisessa seiväshyppykilpailussa ja Kukkoaho sekä Karttunen sijoilla neljä ja viisi 400 metrin juoksussa. Kukkoaho jäi pronssista kuusi sadasosaa ja ennätyksensä juossut Karttunen yhdeksän.
Myös joitain pettymyksiä koettiin. Kauden aikana yli 21 metriä työntänyt Reijo Ståhlberg ei toipilaana pystynyt kamppailemaan mitaleista kuulantyönnössä. Myös kestävyysjuoksija Pekka Päivärinta oli ollut hyvässä vireessä pitkin kesää mutta hyytyi Roomassa sekä 10 000 että 5 000 metrin loppukilpailuissa jäännössijoille. Estejuoksun loppukilpailussa Tapio Kantanen kompuroi peräti kahdella esteellä ja jäi yhdenneksitoista. Miesten 200 metrillä Antti Rajamäki selviytyi loppukilpailuun, johon hän ei selkävaivaisena kuitenkaan pystynyt osallistumaan.
Menestys > Kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuneet

| Mitali | Nimi | Laji |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Riitta Salin | 400 metrin juoksu |
| Kultaa | Nina Holmen | 3 000 metrin juoksu |
| Kultaa | Pentti Kahma | kiekonheitto |
| Kultaa | Hannu Siitonen | keihäänheitto |
| Hopeaa | Marika Eklund   Mona-Lisa Pursiainen   Pirjo Wilmi   Riitta Salin | 4 × 400 metrin viesti |
| Pronssia | Mona-Lisa Pursiainen | 200 metrin juoksu |
| Pronssia | Markku Taskinen | 800 metrin juoksu |
| Pronssia | Lasse Virén | 5 000 metrin juoksu |
| Pronssia | Stig Lönnqvist   Ossi Karttunen   Markku Taskinen   Markku Kukkoaho | 4 × 400 metrin viesti |
| Pronssia | Pirkko Helenius | pituushyppy |
| 4 | Markku Kukkoaho | 400 metrin juoksu |
| 4 | Antti Kalliomäki | seiväshyppy |
| 5 | Ossi Karttunen | 400 metrin juoksu |
| 6 | Mona-Lisa Pursiainen | 100 metrin juoksu |
| 6 | Pekka Vasala | 1 500 metrin juoksu |
| 7 | Lasse Virén | 10 000 metrin juoksu |
| 7 | Heikki Kangas | moukarinheitto |
Joukkue > Miehet

| Laji | Nimi | Sijoitus   loppukilpailussa | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 metriä | Antti Rajamäki | - | välierissä 10,46 |
| 100 metriä | Raimo Vilen | - | välierissä 10,52 |
| 100 metriä | Lasse Malin | - | alkuerissä 10,85 |
| 200 metriä | Antti Rajamäki | - | ei osallistunut loppukilpailuun   (välierissä 20,97) |
| 400 metriä | Markku Kukkoaho | 4 | 45,84 |
| 400 metriä | Ossi Karttunen | 5 | 45,87 |
| 800 metriä | Markku Taskinen | 3 | 1.45,89 |
| 1 500 metriä | Pekka Vasala | 6 | 3.41,5 |
| 5 000 metriä | Lasse Virén | 3 | 13.24,57 |
| 5 000 metriä | Pekka Päivärinta | 13 | 14.14,2 |
| 10 000 metriä | Lasse Virén | 7 | 28.29,23 |
| 10 000 metriä | Pekka Päivärinta | 19 | 29.21,6 |
| maraton | Paavo Leiviskä | 9 | 2.22.45,6 |
| maraton | Reino Paukkonen | 19 | 2.31.11,2 |
| 3 000 metrin esteet | Tapio Kantanen | 11 | 8.43,2 |
| 4 × 100 metriä | Ossi Karttunen   Raimo Vilen   Lasse Malin   Markku Juhola | - | alkuerissä 40,20 |
| 4 × 400 metriä | Stig Lönnqvist   Ossi Karttunen   Markku Taskinen   Markku Kukkoaho | 3 | 3.03,57 |
| korkeushyppy | Asko Pesonen | 10 | 210 |
| seiväshyppy | Antti Kalliomäki | 4 | 530 |
| kolmiloikka | Pentti Kuukasjärvi | 9 | 16,12 |
| kuulantyöntö | Reijo Ståhlberg | 11 | 19,25 |
| kiekonheitto | Pentti Kahma | 1 | 57,82 |
| kiekonheitto | Juhani Tuomola | 15 | 55,58 |
| kiekonheitto | Markku Tuokko | - | karsiutui |
| moukarinheitto | Heikki Kangas | 7 | 70,04 |
| keihäänheitto | Hannu Siitonen | 1 | 89,58 |
| keihäänheitto | Aimo Aho | 9 | 79,38 |
| keihäänheitto | Jorma Jaakola | 13 | 73,32 |
| kymmenottelu | Heikki Kyösola | 14 | 7384 |
Naiset

| Laji | Nimi | Sijoitus   loppukilpailussa | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 metriä | Mona-Lisa Pursiainen | 6 | 11,42 |
| 200 metriä | Mona-Lisa Pursiainen | 3 | 23,17 |
| 400 metriä | Riitta Salin | 1 | 50,14 ME |
| 400 metriä | Pirjo Wilmi | - | alkuerissä 53,43 |
| 1 500 metriä | Nina Holmen | - | alkuerissä 4.14,6 |
| 3 000 metriä | Nina Holmen | 1 | 8.55,10 SE |
| 4 × 400 metriä | Marika Eklund   Mona-Lisa Pursiainen   Pirjo Wilmi   Riitta Salin | 2 | 3.25,7 SE |
| pituushyppy | Pirkko Helenius | 3 | 659 |
| pituushyppy | Tuula Rautanen | - | karsinnassa 627 |
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1969

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa
| Maakoodi: | Maakoodi: |  FIN |  FIN |  FIN |
| EAA:n jäsenliitto: | EAA:n jäsenliitto: | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto |
Ateena 1969
Sijoitus mitalitaulukossa: 12.
|   |   | Yhteensä | miehet | naiset |
| Urheilijoita | Urheilijoita | 25 | 19 | 6 |
|  kultaa |  kultaa | - | - | - |
|  hopeaa |  hopeaa | 2 | 2 | - |
|  pronssia |  pronssia | - | - | - |
| pistesijat | pistesijat | 5 | 3 | 2 |
Osallistumisvuodet
 1934  • 1938 • 1946 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1969 • 1971 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2022
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1969 käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Ateenassa 1969.
Ennakko-odotukset

Suomen Urheiluliitto valitsi EM-kisajoukkueen kahdessa kokouksessa, joista ensimmäinen pidettiin Helsingin Kalevan kisojen jälkeen 18. elokuuta. Tällöin kioihin valittiin 16 urheilijaa. Suomi-Ruotsi-maaottelun jälkeen 8. syyskuuta valittiin vielä 9 urheilijaa, joten joukkueen kokonaisvahvuudeksi tuli 25 urheilijaa. Naisia tuli valituksi kuusi, mikä oli enemmän kuin kertaakaan aiemmin Suomen EM-kisahistoriassa.
Tilastojen perusteella parasta suomalaismenestystä voitiin odottaa miesten keihäänheitosta, jonka maailman tilaston kärjessä olivat Jorma Kinnunen ja Pauli Nevala. Kesäkuussa 1969 maailmanennätyksen 92,70 metriä heittänyt Kinnunen kärsi tosin polvivammasta, joten hänen kuntonsa oli arvoitus. Keihäsmiesten lisäksi Euroopan tilastoissa kymmenen parhaan joukkoon mahtuivat seiväshyppääjät Erkki Mustakari ja Risto Ivanoff sekä pituushyppääjä Pertti Pousi.
Menestys

Suomalaiset saavuttivat Ateenassa kaksi hopeaa, joista Pauli Nevalan mitali oli odotettu, mutta Reijo Vähälän menestys korkeushypyssä oli suomalaisen EM-historian yllättävimpiä. Vähälä paransi loppukilpailussa kahdesti Suomen ennätystä eikä mestaruuskaan ollut kaukana, sillä voittajan tulokseksi merkittiin sama 217 kuin Vähälällekin. EM-mitali korkeushypyssä oli Suomelle ensimmäinen 23 vuoteen ja keihäänheitossa 15 vuoteen.
Mitalistien jälkeen parhaiten suomalaisista sijoittui Matti Yrjölä, joka oli kuulantyönnössä neljäs mutta jäi mitalisijasta kuitenkin noin puoli metriä. Keihäänheitossa Esko Kuutti sijoittui seitsemänneksi, mutta polvivaivainen Jorma Kinnunen ei selvinnyt kahdeksan joukkoon. Sirkka Norrlund sivusi 100 metrin aitajuoksun välierissä SE-tulosta 14,0 ja selvisi loppukilpailuun, jossa hän sijoittui kahdeksanneksi. Myös naisten 4 × 400 metrin viestijoukkue sijoittui kahdeksanneksi juoksemalla SE:n ensin alkuerissä ja uudelleen finaalissa.
Yli 520:n tilastotuloksilla seiväshypyn loppukilpailuun lähteneet Erkki Mustakari ja Risto Ivanoff olivat vaisuja ja jäivät alle viiden metrin tuloksiin. Myöskin hyvillä tilastotuloksilla pituushyppyyn ja kolmiloikkaan osallistunut Pertti Pousi oli jalkavaivainen eikä edennyt loppukilpailuihin. Kestävyysjuoksija Juha Väätäinen puolestaan kärsi imusuonitulehduksesta eikä pystynyt kilpailemaan.
Menestys > Kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuneet

| Sija | Nimi | Laji |
| --- | --- | --- |

| Hopeaa | Pauli Nevala | keihäänheitto |

| Hopeaa | Reijo Vähälä | korkeushyppy |
| 4 | Matti Yrjölä | kuulantyöntö |
| 7 | Esko Kuutti | keihäänheitto |
| 8 | Erkki Mustakari | seiväshyppy |
| 8 | Sirkka Norrlund | 100 metrin aitajuoksu |
| 8 | Mona-Lisa Strandvall   Riitta Hagman   Pirjo Wilmi  Eeva Haimi | 4 × 400 metrin viesti |