stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jättikuukunen

| Jättikuukunen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Lycoperdaceae
Suku::  Kuukuset Calvatia
Laji::  gigantea
Kaksiosainen nimi
 Calvatia gigantea  (Batsch) Lloyd 
Katso myös
   Jättikuukunen Wikispeciesissä   Jättikuukunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jättikuukunen (Calvatia gigantea tai Langermannia gigantea) on usean kilon painoiseksi kasvava kuukuslaji. Sieni on nuorena valkoinen ja muuttuu myöhemmin oliivinruskeaksi. Sieni on Suomessa paikoittainen. Se suosii typpipitoisia maita, kuten laitumia. Sieni on nuorena syötävä, mutta muuttuu myöhemmin pahan makuiseksi.
Tuntomerkit

Itiöemä on hyvin suuri (20-50 cm), jalaton ja pallomainen. Ulkokerros on valkoinen, sileähkö tai hieman epätasainen. Ajan kuluessa ulkokuori ruskettuu ja kuoriutuu pois, minkä jälkeen jäljelle jää kellanruskea, paperinohut kerros. Halkaisupinta on tasaisen valkoinen, kiinteä ja tummuu itiöiden kypsyessä.
Näköislajit

Jättikuukunen muistuttaa pienenä nurmimaamunaa ja ryhmätuhkeloa. Hieman isompana se muistuttaa ukonkuukusta. Suurta itiöemää on kuitenkin mahdotonta sekoittaa mihinkään muuhun lajiin.
Kasvupaikka ja -aika

Jättikuukusen satoaika on elo-lokakuussa. Se kasvaa puistonurmikoilla sekä puutarhoissa. Jättikuukunen suosii typpipitoista maata ja tarvitsee runsaasti ravinteita. Sieni lahottaa kariketta ja kasvaa toisinaan noidankehissä.
KF Shkupi

Seuran logo
Klubi Futbollistik Shkupi on jalkapalloseura Čairin kunnasta, Skopjen kaupungista. Seura pelaa kaudella 2022–2023 Pohjois-Makedonian korkeimmalla sarjatasolla Makedonian 1. liigassa. Shkupi perustettiin vuonna 2012, kun Sloga Jugomagnat fuusioitui FC Albarsan kanssa. Pohjois-Makedonian jalkapalloliitto ei kuitenkaan tunnusta Shkupia Sloga Jugomagnatin luonnolliseksi seuraajaksi, vaan pitää niitä erillisinä seuroina. Shkupi on voittanut Pohjois-Makedonian mestaruuden kertaalleen kaudella 2021–2022.
KF Pristina

| KF Pristina |
| --- | --- |
Koko nimi:  Klubi Futbollistik Pristina
Perustettu:  1922
Kaupunki:  Pristina
Kotiareena:  Stadiumi Shahin Haxhiislami
– kapasiteetti:  8 500
Sarja:  Kosovon superliiga
Infobox OKNimi-testi OK: 
Klubi Futbollistik Pristina on jalkapalloseura Pristinan kaupungista. Seura pelaa kaudella 2018–2019 Kosovon superliigassa, joka on maan korkein sarjataso. Pristina on Kosovon menestynein seura kymmenellä mestaruudellaan. Mestaruudet ovat kausilta 1991–92, 1995–96, 1996–97, 1999–00, 2000–01, 2003–04, 2007–08, 2008–09, 2011–12 ja 2012–13. Näistä kolme ensimmäistä on voitettu ennen Kosovon superliigan perustamista. Kosovon Cupin se on voittanut 1993–94, 1994–95, 2005–06, 2012–13, 2015–16, 2017–18 ja 2022/23.
KCNA

KCNA (kor. 조선중앙통신사, Chosŏn Chungangt'ongsin, engl. Korean Central News Agency, lyh. KCNA) on Pohjois-Korean ainoa uutistoimisto, joka edustaa Pohjois-Korean hallinnon ja Korean Työväenpuolueen näkemyksiä. KCNA on perustettu 1946. Toimiston pääkonttori on maan pääkaupungissa, mutta sillä on toimistoja maakuntakaupungeissa ja ulkomailla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
조선중앙통신사 (koreaksi) (englanniksi) (kiinaksi) (japaniksi) (espanjaksi)
조선통신 (Arkistoitu – Internet Archive) (KCNA:n Tokion toimisto) (koreaksi) (englanniksi) (espanjaksi)
Kari Teräväinen

Kari Teräväinen (s. 16. kesäkuuta 1965, Joensuu) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän on pelannut SM-liigassa Lahden Reippaassa, HPK:ssa ja Jokipojissa.
Nykyisin Teräväinen toimii urheilu- ja vapaa-ajan välineiden myynnissä, sekä valmentaa Vaasan Palloseuran jalkapallojunioreita.  Vuonna 2012 hänet valittiin vuoden juniorivalmentajaksi.
Kaisanet

| Kaisanet |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2010
Toimitusjohtaja:  Jani Moilanen
Kotipaikka:  Kajaani, Iisalmi
Toimiala:  tietoliikenne, ICT
Liikevaihto:  19,7 milj. euroa (2020)
Henkilöstö:  94
Kotisivu:  Kaisanet.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaisanet Oy on internetpalveluihin erikoistunut tietoliikennealan yritys. Sen keskeisiä palveluita ovat laajakaista-, televisio-, tietoturva- ja puhepalvelut. Yrityksen päätoimipisteet sijaitsevat Kajaanissa ja Iisalmessa, ja se toimii Kainuun ja Ylä-Savon, Koillismaan ja Pohjois-Karjalan alueilla.
Kaisanet on osa KPO-Konsernia ja kuuluu myös alueellisten puhelinyhtiöiden muodostamaan Finnet-ryhmään. Yrityksen toimitusjohtaja on Jani Moilanen. Yrityksen liikevaihto vuonna 2020 oli 19,7 miljoonaa euroa ja henkilöstöä vuonna 2020 oli keskimäärin 94 henkilöä.
Yrityksen kehitystyötä ohjaa sertifioitu toimintajärjestelmä, joka täyttää kansainvälisen ISO 9001 -laatujärjestelmän vaatimukset.
Historia

Kaisanet Oy on perustettu vuonna 2010, kun Kainuun Puhelinosuuskunta (KPO) ja Iisalmen Puhelin Oy (IPY) yhdistivät liiketoimintansa. Varsinaisen toimintansa yhtiö aloitti 1.1.2011. Kaisanet osti syksyllä 2013 kajaanilaisen CitiusNetin, joka harjoittaa ICT-palveluja. Elokuussa 2018 Kaisanet osti Data Enter Oy:n, jonka toimialuetta ovat Etelä- ja Pohjois-Savo sekä Pohjois-Karjala.
Kaisanetin edeltäjien (KPO ja IPY) historiat ulottuvat yli sadan vuoden päähän, jolloin ne olivat paikallisia puhelinyhtiötä.
Palvelut

Kaisanet tuottaa viestintä- ja tietotekniikkapalveluja yhteisöjen, yrityksien ja kuluttajien käyttöön. Yritys on panostanut viime vuosina erityisesti tietoliikenteen ja tietotekniikan palvelualustoihin, valokuituverkkoihin sekä muihin huippunopeisiin verkkoyhteyksiin.
Kuluttajille Kaisanetin keskeisiä palveluita ovat laajakaista-, televisio-, tietoturva- ja puhepalvelut. Yritysasiakkaille Kaisanet tuottaa muun muassa tietoliikenneyhteyksiä, viestintä- ja ohjelmistoratkaisuja sekä pilvi- ja konesalipalveluja.
Aiheesta muualla

Kaisanetin kotisivut
Data-Enterin kotisivut
Kainuun Puhelinosuuskunnan kotisivut
Puhelinosuuskunta IPY:n kotisivut
Finnetin kotisivut
Hellig Usvart

| Hellig Usvart Horde |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 11.–15. heinäkuuta 1994
 Julkaistu: 21. maaliskuuta 1994
 Tuottaja(t): Anonymous
 Tyylilaji: unblack metal
 Kesto: 43.27
 Levy-yhtiö: Rowe Productions Nuclear Blast (Saksa)  Soundmass
Horden muut julkaisut
|   | Hellig Usvart 1994 | Alive in Oslo 2007 |
Hellig Usvart on australialaisen Horde-yhtyeen ainoa albumi, jonka julkaisi Australiassa Rowe Productions 21. maaliskuuta 1994. Saksassa albumin julkaisi Nuclear Blast. Se on varsinaisesti ensimmäinen albumi, joka yhdistää kristillisiä sanoituksia black metal -tyylilajiin. Albumi myös antoi nimen kristilliselle black metalin rinnakkaismuodolle, unblack metalille. Ilmestyessään albumi aiheutti kohua black metal -alakulttuurissa.
Äänitys

Vuonna 1993 rumpali Jayson Sherlock oli juuri eronnut death metal -yhtye Mortificationista ja liittynyt doom metal -ryhmä Paramaeciumiin. Sherlock oli mieltynyt pohjoismaiseen black metal -musiikkiin, mutta hän suhtautui vakavasti tyylilajin pahantahtoiseen sanoitustyyliin. Sherlock päätti äänittää vastaavanlaista musiikkia kristillisellä sanomalla. Hänen tarkoituksensa oli tuoda toivoa black metal -alakulttuuriin. Sherlock osasi rumpujen lisäksi soittaa kitaraa, bassoa ja koskettimia. Vuonna 1994 hän perusti ensin sooloyhtyeen nimellä Beheadoth ja äänitti kappaleen "Mine Heart Doth Beseech Thee (O Master)" eräälle Rowe Productions -yhtiön kokoelma-albumille. Sherlock vaihtoi Beheadothin "Hordeksi". Hän hyödynsi entisen yhtyeensä Mortificationin suhteita saksalaiseen Nuclear Blast Records -levy-yhtiöön ja ehdotti omistaja Markus Staigerille Horden albumin julkaisua. Staiger kiinnostui hankkeesta ja päätti julkaista albumin.
Sherlock äänitti Hellig Usvartin 11.-15. heinäkuuta 1994. Hän soitti, tuotti ja miksasi kaiken itse. Nimimerkki "Unblack Mark" vastasi studiotekniikasta ja äänityksestä. Sherlock suunnitteli itse albumin ulkoasun ja kansikuvan. Kansilehteen Sherlock merkitsi itsensä "Anonymous"-nimimerkillä, sillä niin hänen kuin levy-yhtiön ei ollut tarkoitus paljastaa Sherlockin henkilöllisyyttä. Albumin nimi Hellig Usvart on norjaa ja tarkoittaa "pyhää epämustaa". Sherlock sanoi eräässä haastattelussa nimestä: "Luin varhaisen Darkthrone-albumin takakannesta, että 'Darkthrone play Unholy Black Metal' (Darkthrone soittaa epäpyhää mustaa metallia). Horde tulisi aina olemaan tämän vastakohta sanoituksellisesti, joten: 'Holy Unblack Metal' (pyhä epämusta metalli).  Luullakseni näin nimi 'unblack' syntyi. Musiikki kuulostaa black metalilta mutta sanoitusten ja niiden takana olevan hengen vuoksi se ei ole black metalia."
Vuotta albumin julkaisun jälkeen Arctic Serenades Recordsin Torodd Fuglesteg kertoi Morgenbladet-lehdelle, että Hordella oli todennäköisesti yhteyksiä Mortificationin, epäillen laulaja Steve Rowen olevan hankkeen takana. Totuus kävi ilmi vasta vuosia myöhemmin.
Yleiskatsaus

Musiikkinäytteet
18s. Näyte albumin kappaleesta ”Invert the Inverted Cross”. Se on albumin tunnetuimpia kappaleita, ja siinä luodaan yksinkertaisilla soinnuilla groovaavia kulkuja yhdistettynä nopeaan blastbeat-rumputekniikkaan. Karu ja koriseva laulu tulkitsee: "Kristus rynnäköi helvetin porteista ottaakseen avaimet haltuunsa. Nyt kuoleman ja Haadeksen avaimet kuuluvat Ikuiselle."
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Albumin musiikki on raakaa, karua ja groovaavaa, ja tyyli muistuttaa norjalaista, 1990-luvun alun toisen aallon black metalia. Kitarasoundi on äärimmäisen säröinen, ja soinnut ovat yksinkertaisia; laulu on osin atonaalista ja korisevaa, joillain kappaleilla korkeampaa, nopeampaa ja epäselvempää, joillain taas keskisävelkorkeudella, keskinopeaa ja tunnistettavampaa; tunnelma on "synkeä" ja aggressiivinen. Albumi alkaa introlla, joka sisältää kolkon pakkastuulen ja kirkonkellojen ääninäytteitä. Kolme ensimmäistä kappaletta ovat äänimaisemaltaan epäselvempiä ja yksinkertaisempia, kun taas "Thine Hour Hast Come" ja "Invert the Inverted Cross" ovat groovaavampia. Rumpujensoitto on albumin teknisesti vahvinta antia, koska Sherlock on ensisijaisesti rumpali. Hellig Usvart sisältää epäsuoraa ylistystä Jumalalle, mutta parhaiten sanoitukset tunnetaan yliampuvan "antisaatanallisesta" tyylistään.
Nuclear Blast julkaisi albumista 4000 kappaleen painoksen vuonna 1994. Vuonna 1999 Rowe Productions hankki jäljelle jääneet kappaleet ja jakeli niitä maailmanlaajuisesti. Sittemmin yhtiö on julkaissut albumin uudelleen, ja uusintajulkaisu sisältää lisäkappaleen "My Heart Doth Beseech Thee (O Master)". Alkuperäisestä painoksesta on tullut vaikeasti hankittava keräilykohde. Vuonna 2004 australialainen levymerkki Soundmass uudelleenjulkaisi Hellig Usvartista 10-vuotis juhlapainoksen. Vuonna 2008 puolalainen levy-yhtiö Metal Mind Productions uudelleenjulkaisi albumin digipak-formaatissa.
Vastaanotto

Ilmestyessään Hellig Usvart aiheutti pahennusta monien black metal -harrastajien joukossa, koska lyyrinen sisältö on kovin antisaatanallinen: vuohen sarvia murskataan ("Crush the Bloodied Horns of the Goat"), pentagrammeja tuhotaan ("Blasphemous Abomination of the Satanic Pentagram") ja väärin päin käännetty risti käännetään oikein päin ("Invert the Inverted Cross"). Black metal -yhteisössä järjestettiin Anonymouksen tapauksesta julkisuuskampanja. Tyylin harrastajat lähettivät Nuclear Blast Recordsin Markus Staigerille tuloksetta tappouhkauksia, joissa häntä vaadittiin paljastamaan Anonymouksen todellinen henkilöllisyys. Myös Horde käsitteenä sai kuolemanuhkauksia. Haastattelussa Son of Man Recordsin Erasmuksen kanssa Sherlock kertoo: "Kuulin niistä [tappouhkauksista] vain muilta. En koskaan henkilökohtaisesti saanut yhtään tappouhkausta, en yhtäkään. Kuulin niistä, mutta siinä kaikki." Harrastajat boikotoivat levy-yhtiötä lopettamaan Hellig Usvartin levityksen, minkä se myös teki[vanhentunut linkki]. Hurjien antisaatanallisten "sarvenmurskaus" ja "vuohiväkivalta" -aiheiden takia Hellig Usvartin luultiin olleen joko parodia black metalista tai jopa suora hyökkäys black metalia kohtaan. 6. kesäkuuta 1995 norjalainen sanomalehti Morgenbladet julkaisi artikkelin Horden aikaansaamasta ilmiöstä. Artikkelissa kerrotaan: "Horden albumi on jyrkkää satiiria norjalaisesta black metal -suuntauksesta." Lisäksi lehti kuvailee Hellig Usvartia, että "kaikki pakolliset Spinal Tap -viittaukset löytyvät siltä: [albumin kansilehdessä lukee, että] Anonymous soittaa 'Totaalisen apokalyptistä soolokitaraa' ja 'Turmiollista bassojylinää'. Selkeästi 'up to eleven'."[vanhentunut linkki]. Sherlock itse sanoo vuoden 2006 haastattelussa albumin kiistanalaisesta parodialeimasta:
»Tarkkaillessani black metal -piirejä ympäri maailmaa näin ainoastaan ankean, synkeän, lohduttoman, elottoman ja kielteisen tyhjyyden. Halusin ainoastaan tuoda vähän valoa tuohon pimeyteen: antaa vaihtoehdon, jonka soundi olisi sama kuin niissä piireissä, joihin yritin soluttautua tuomaan vähän toivoa, vähän valoa. Siinä kaikki. Ei irvailua, parodiaa tai vitsejä. En koskaan pilkkaisi mitään musiikkityyliä tai itse muusikoita. Kunnioitan kovasti heitä. Immortalin, Emperorin, Dimmu Borgirin, Satyriconin jne. musiikki on ällistyttävää, mestarillista. Sitä voi osoittaa kunnioitusta, vaikka ei hyväksyisi tiettyjä sanoituksia. Halusin pysyä tuntemattomana niin pitkään kuin pystyin, säilyttääkseni mysteerin. En kyennyt vastustamaan sitä, että Anonymous on samankaltainen [sana] kuin Euronymous, joten vaikka Euronymous oli olemassa, minut tunnettaisiin silti Anonymouksena. On vain sattumaa, että ne sanat ovat niin samanlaisia. Lisäksi 'Unblack Mark' oli sanaleikki 'Black Mark Recordsista', joka on Bathoryn levy-yhtiö. Tämä oli koko projektin ainoa kevytmielinen piirre.» 
(Jayson Sherlock (Anonymous), 2006.)
Vaikutus

Hellig Usvart oli alkuunpaneva, hyvin vaikutusvaltainen albumi kristilliselle black metal -suuntaukselle. Albumi innoitti monia muusikoita ja sai jotkut kopioimaan tyyliä, esimerkiksi Etelä-Amerikassa Poems of Shadows -yhtye on lainannut monia Horde-piirteitä albumillaan Nocturnal Blasphemous Chanting.  Raivokkaat antisaatanalliset aiheet olivat yleisiä unblack-piireissä vuosikausia. Siitä huolestuneena Son of Man Recordsin Erasmus kysyi Sherlockilta haastattelussa 2006: "Voiko sinusta unblack metal koskaan tehokkaasti jatkaa vastaustaan black metalille, jollei se [unblack] kasva ulos 'sarvenmurskauksesta'?" Sherlock vastasi: "Ei, en usko. 'Hellig Usvartin' sanoitukset kirjoitettiin 12 vuotta sitten. Olen varma, että jos toinen Horde-albumi tehtäisiin nyt, aiheet olisivat melko erilaisia ja paljon kypsempiä vastaamaan nykyisen black metalin runollisiin ja älykkäisiin (vaikkakin harhaan johtaviin) sanoituksiin."
Albumin julkaisun jälkeen lehdet kuten HM antoivat Hellig Usvartille hyviä arvioita, ja myöhemmin esimerkiksi The Whipping Postin Matt Morrow antoi albumille täydet 10 pistettä, kirjoittaen: "...tämä albumi tehtiin ennen kaikkea ottamaan kantaa. Se teki tämän kannanoton selkeästi ja kuuluvasti, ja se aukaisi ovet selälleen sekä aukoi uraa muille tuleville kristillisille black metal -yhtyeille, jotka toisivat Kristuksen valoa äärimmäisen pimeisiin musiikkipiireihin." Vuonna 2010 HM-lehti asetti Hellig Usvartin sijalle 63 Top 100 Christian Rock Albums of All Time -listalleen perusteenaan, että se "laukaisi kristuskeskeisen soluttautumisen black metal -kulttuurista" ja "edustaa vanhurskaan raivoisaa hyökkäystä".
Kappaleet

A Church Bell Tolls Amidst the Frozen Nordic Winds – 1.02
Blasphemous Abomination of the Satanic Pentagram – 0.47
Behold, the Rising of the Scarlet Moon – 3.22
Thine Hour Hast Come – 4.05
Release and Clothe the Virgin Sacrifice – 5.37
Drink from the Chalice of Blood – 3.59
Silence the Blasphemous Chanting – 5.37
Invert the Inverted Cross – 3.10
An Abandoned Grave Bathes Softly in the Falling Moonlight – 5.09
Crush the Bloodied Horns of the Goat – 2.24
Weak, Feeble and Dying Antichrist – 3.32
The Day of Total Armageddon Holocaust – 1.43
Mine Heart Doth Beseech Thee (O Master) – 2.56
Kokoonpano

Anonymous – sähkökitara, klassinen kitara, koskettimet, rummut ja laulu
Aiheesta muualla

Hellig Usvart Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Hellig Usvart Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Albumista The Whipping Post -sivulla (englanniksi)
Horde No Life 'til Metal -sivustolla(englanniksi)
Kaibitsyn piiri

Kaibitsyn piiri Tatarstanin kartalla.
Kaibitsyn eli Qaybıçin piiri (ven. Кайбицкий райо́н, Kaibitski raion, tataariksi Кайбыч районы, Qaybıç rayonı) on paikallinen itsehallintoalue Tatarstanin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1991 perustetun piirin pinta-ala on 995,4 neliökilometriä ja asukkaita on 14 866 henkeä (vuonna 2011)..
Piiriin kuuluu 17 maalaiskuntaa. Hallinnollinen keskus on Bolšije Kaibitsyn kylä.
Asukkaista 67,7 % on tataareja, 5,3 % tšuvasseja ja 26,2 % venäläisiä.
Pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljakasvien viljelyyn sekä maidon ja lihan tuotantoon. Teollisuutta edustavat tiilitehdas, rehutehdas, meijeri ja leipomo.
Paikallislehtenä ilmestyy tataarin- ja venäjänkielinen Qaybıç tañnarı – Kajbitskije zori.
Aiheesta muualla

Qaybıçin piirin sivusto[vanhentunut linkki] (venäjäksi)
Agryz •
Aksubajevo •
Aktanyš •
Aleksejevskoje •
Alkejevo •
Almetjevsk •
Apastovo •
Arsk •
Atja •
Aznakajevo •
Baltasi •
Bavly •
Bugulma •
Buinsk •
Drožžanoje •
Jelabuga •
Jutaza •
Kaibitsy •
Kazan •
Kamskoje-Ustje •
Kukmor •
Laiševo •
Leninogorsk •
Mamadyš •
Mendelejevsk •
Menzelinsk •
Musljumovo •
Naberežnyje Tšelny •
Nižnekamsk •
Novošešminsk •
Nurlat •
Pestretsy •
Rybnaja Sloboda •
Saby •
Sarmanovo •
Spas •
Tetjuši •
Tjuljatši •
Tšeremšan •
Tšistopol •
Tukai •
Verhi Uslon •
Vysokaja Gora •
Zainsk •
Zelenodolsk
Kaituri (Kangasniemi)

| Kaituri |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°08′32″N, 26°47′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Härkäjärven valuma-alue (14.96)
Laskuoja:  oja Hanisenlampeen 
Järvinumero:  14.961.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,7 m  
Pituus:  2,3 km  
Leveys:  580 m  
Rantaviiva:  7,617 km  
Pinta-ala:  60,868 ha  
Saaria:  2 
 fiKaituri 
Kaituri  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Alajoen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,3 kilometriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 61 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 7,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Härkäjärven lähi-alueeseen (14.961) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,7 metriä mpy.
Kaisaniemen kasvitieteellinen puutarha

Kaisaniemen 1889 valmistunut palmuhuone
Kaisaniemen puutarhaa
Kaisaniemen kasvitieteellinen puutarha sijaitsee Helsingin Kluuvin kaupunginosassa Kaisaniemeksi kutsutulla alueella. Se on Kumpulan kasvitieteellisen puutarhan ohella toinen Helsingin yliopiston kahdesta kasvitieteellisestä puutarhasta. Molemmat puutarhat kuuluvat Kasvimuseon ohella yliopiston Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvitieteen yksikköön, jota johtaa dosentti Marko-Tapio Hyvärinen. Kasvitieteelliset puutarhat ylläpitävät tieteellistä elävien kasvien kokoelmaa tutkimus- ja opetuskäyttöä varten.
Kaisaniemen puutarha on avoinna yleisölle. Nykyään sen kasvihuoneissa kasvaa yli 800 kasvilajia ja ulkopuutarhassa 2 800 eri alkuperää olevaa kasvia.
Historiaa > Kaupunkilaisten yhteinen kävelyalue

Vuonna 1763 Maaherra Hans Henrik Böje vuokrasi kaupungilta tontin Hämeen maantien (tältä osaltaan nyk. Unioninkatu) varrelta ja perusti sille puutarhan. Vuonna 1773 se siirtyi puutarhuri Erik Edbomin hallintaan. Helsingin saatua pääkaupungin aseman 1812 puutarha merkittiin kaupungin yleiseksi puutarhaksi. Myöhemmin vuonna 1827 alettiin sitä Carl Ludvig Engelin luonnostelmien mukaan muuttaa yleiseksi kävelypaikaksi. Engelin suunnitelmassa puisto jakaantui kahteen osaan: symmetriseen, puurivien halkomaan puistoon sekä kiemurtelevien polkujen muodostamaan maisemapuutarhaan. Vuonna 1829 kävelypaikkaa supistettiin, kun sen viereen muutti Turusta yliopiston kasvitieteellinen puutarha.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsingin yliopiston Kaisaniemen kasvitieteellinen puutarha Wikimedia Commonsissa
Kasvitieteellinen puutarha (Arkistoitu – Internet Archive)
Kasvitieteellisen puutarhan historiaa
Kasvitieteellisen puutarhan uudistaminen
Kasvitieteellisen puutarhan lapsille suunnattu Aistien puutarha
Kaisaniemen puutarhaa: keskellä kasvihuoneiden korkea palmuhuone ja oikealla taustalla Kasvimuseo.
Puutarhan laidalle Kaisaniemenrantaan 1990-luvulla siirretyt puutalot.
Uudistettu ulkopuutarha ja kasvimuseo.
Kalliojärvi (Tampere, Sorila)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°34′33″N, 23°54′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Pihkalanojaan 
Järvinumero:  35.319.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135 m  
Rantaviiva:  2,092 km  
Pinta-ala:  12,323 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Tampereen Sorilassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 12 hehtaaria. Se on 800 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135 metriä mpy.
Kalliojärvi (Virrat, Kalliojärvenperä)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°19′32″N, 23°49′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  oja Toisveteen 
Järvinumero:  35.421.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,8 m  
Rantaviiva:  0,732 km  
Pinta-ala:  2,395 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Kalliojärvenperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Toisveden lähialueeseen (35.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,8 metriä mpy.
Kalliojärvi (Tampere, Pohtola)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°37′50″N, 23°58′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Myllylammiin 
Järvinumero:  35.318.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,2 m  
Rantaviiva:  1,374 km  
Pinta-ala:  5,148 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Tampereella Pohtolan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Pulesjärven valuma-alueeseen (35.318) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,2 metriä mpy.