stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuorsumaan torpparikapina
Uuden Majamaan torpan häätö

Kiikanojan taloille kuuluneet 25 Kuorsumaan torppaa oli perustettu 1800-luvun alussa. Kapinaan johtaneet tapahtumat käynnistyivät 12. syyskuuta 1836, kun Uuden Majamaan torppaan oli kokoontunut lähitalojen asukkaita puimatalkoisiin. Paikalle saapui Ruotsilan kartanon toinen omistaja apteekkari Johan Jabob Wirzén seurueensa kanssa, johon kuului kartanon renkejä sekä entinen siltavouti Erkki Sjöblom ja lautamies Antti Setälä. Ruotsilan omistajat olivat päättäneet häätää torpassa asuneen perheen, jonka jälkeen sen toimintaa jatkaisivat kartanon rengit. Toimenpide oli täysin torpparin kanssa tehdyn sopimuksen mukainen. Sen mukaan kartanolla oli oikeus ottaa torppa haltuunsa ilman minkäänlaista korvausta.
Torppari Matti Uusi Majamaa pyysi saada jäämään asumaan vielä seuraavaan kesään saakka, mutta Wirzén ei suostunut tähän, vaan vaati perhettä poistumaan välittömästi. Hän määräsi myös riihessä tapahtuneen viljanpuinnin lopetettavaksi, koska hänen mukaansa se kuului nyt kartanolle. Talkooväki jatkoi kuitenkin työtään, jolloin Wirzén työnsi pyssynsä riihen ovesta sisään ja ilmoitti ampuvansa, ellei puintia lopeteta. Ovensuussa seisonut torpparinpoika Matti Mattila tarttui kuitenkin aseen piippuun ja väänsi sen pois Wirzénin kädestä. Seuraavaksi pimeästä riihestä ryntäsi miehiä, jotka hyökkäsivät Wirzénin kimppuun ja pieksivät heidät varstoillaan. Wirzénin seurueen paettua paikalta läheiseen Vanhan Majamaan torppaan, talkooväki jatkoi työtään ja aloitti illalla juhlinnan, kun heillä torpan tarjoaman kestityksen lisäksi oli käytössään myös häätäjiltä jääneet eväät. Niihin kuului muun muassa kahvia sekä viinatynnyri, jonka talkoolaiset illan aikana tyhjensivät.
Wirzén palasi varovasti Uuden Majamaan seuraavana aamuna, jolloin paikalla oli enää yksi talkoolainen, joka makasi sammuneena riihen edessä. Pian paikalle kuitenkin saapui talkooväki, joka seipällä uhaten määräsi häätäjät poistumaan.
Eerolan torpan välikohtaus

Viikko Uuden Majamaan häätöyrityksen jälkeen Kiikan nimismies Philemon Gallén lähti pitäjän pohjoisosiin suorittamaan torppien katselmusta ja mittausta. Kyseessä oli senaatin määräämä tehtävä, jonka Turun ja Porin läänin kuvernööri Lars Gabriel von Haartman välitti kruununvouti Gustaf Hästeskolle. Tämä puolestaan antoi sen Gallénille, jolla ei juurikaan ollut varaa valita seuruettaan, vaan hänen oli otettava mukaan ne, jotka suostuivat lähtemään. Tämän vuoksi mukaan valikoitui samoja miehiä, jotka olivat viikkoa aikaisemmin käyneet Uudessa Majamaassa. Mukana olivat Wirzénin veljekset, Antti Setälä, siltavouti Heikki Enegren sekä seitsemän muuta miestä.
Tieto Uuden Majamaan tapahtumista oli viikon aikana levinnyt joka puolelle Ylä-Satakunnan korpialuetta. Samalla levisivät huhut, joiden mukaan kaikki Kuorsunmaan torpparit häädettäisiin kruunun virkamiesten avustuksella kostoksi apteekkarin kärsimästä tappiosta. Kaikkien torpparien häätäminen ei kuitenkaan ollut Ruotsilan omistajien tarkoituksena, koska kartanon menestys kuitenkin riippui heidän työpanoksestaan. Torpparit olivat pelkäämiään häätöjä vastustaakseen koonneet viikon aikana organisoineet pyssyillä ja seipäillä varustauuneen satojen miesten joukon, jotka valmistautuivat taistelemaan häätäjiä vastaan torppa torpalta.
Matkalle lähtiessään Gallénin seurue oli pitkälti torpparien armoilla. Tiet olivat huonoja ja välillä piti ylittää vesistöjä, jolloin he joutuivat turvautumaan paikallisten apuun. Myöskin taukoja pidettiin torpissa ja yhdessä piti myös suorittaa ulosmittaus verorästien takia. Edellisen viikon tapahtumien ja seudulla levinneiden huhujen johdosta heidän vastaanottonsa ei ollut suopea. Ylitettyään Kiikoisjärven veneellä, seurue yöpyi Mäkipään torpassa ja suuntasi aamulla syvemmälle korpeen kohti Eerolan torppaa. Heidän edellään kulki kymmeniä pyssyillä ja seipäillä aseistettuja miehiä, jotka kehottivat Gallénin joukkoa palaamaan takaisin. Eerolan torpan pihassa oli kokoontuneena vielä enemmän miehiä, joita saapui paikalle koko ajan lisää.
Gallén luki pihassa maaherran määräyksen ja selvitti vielä, miksi hän oli paikalle tullut. Tämän jälkeen Gallén käski lautamiehen ja siltavoudin mittaamaan torpan rakennukset ja meni itse sisään tapaamaan torppari Antti Eerolaa. Yllättäen hän ilmoitti Gallénille, ettei tietyillä vierailla ole Kuorsumaahan asiaa, koska maaherra on antanut luvan heidän poisajamisekseen tarvittaessa vaikka voimakeinoin. Gallén puolestaan yritti selittää, ettei kyseessä ollut häätö ja varoitti Eerolaan kokoontuneita torppareita myös seuraamuksista. Tunnelma muodostui lopulta niin painostavaksi, että nimismies päätti keskeyttää toimituksen ja poistui miehineen takaisin Kiikkaan.
Kuvernöörin toimenpiteet

Kruununvouti Hästeskolle ja maaherra von Haartmanille laatimassaan raportissa hän arvioi Eerolan pihassa olleen jopa satoja miehiä ja luetteli tunnistamiensa 35 nimet. 
Gallén pyysi myös maaherraa ryhtymään toimenpiteisiin kapinallisia vastaan entisestään kiristyneen tilanteen vuoksi. Hän oli itse erittäin hankalassa tilanteessa, koska viranhoito edellytti kuitenkin paikallisen väestön luottamusta. Kruununvouti ehdotti kuveröörille sotilaiden lähettämistä Kuorsumaahan. Tämä ei kuitenkaan innostanut Suomen autonomian puolesta kamppailevaa Haartmania, koska venäläiseen sotilaspartioon turvautuminen antaisi autonomiaan nihkeästi suhtautuvalle keisari Nikolai I:lle huonon kuvan suomalaisten viranomaisten kyvyistä hoitaa tehtäviään. Se saattaisi antaa jopa tekosyyn puuttua Suomen autonomiaan, esimerkiksi Puolan autonominen asema oli hieman aikaisemmin lakkautettu talonpoikaiskapinoiden johdosta. Haartman päätti kieltäytyä sotavoimien lähettämisestä ja määräsi sen sijaan kruununvoudin matkustamaan itse Kuorsumaahan selvittämään tilannetta ja rauhoittelemaan torppareita. Lisäksi kuvernööri määräsi tuomiokunnan tuomaria suorittamaan asiasta puolueettoman tutkimuksen. Haartman piti kuitenkin asiaa niin vakavana, että informoi siitä kenraalikuvernöörin kansliaa Helsingissä. Torpparikapinan käsittely alkoi Tyrvään syyskäräjillä myöhemmin marraskuussa 1836.
Lenka Marušková

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lenka Marušková |  Lenka Marušková |  Lenka Marušková |  |
Maa:   Tšekki
Naisten ammunta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Ateena 2004 | 25 m urheilupistooli |  |
Lenka Marušková (o.s. Hyková) (s. 2. helmikuuta 1985 Plzeň) on tšekkiläinen pistooliampuja.
Lenka Hyková saavutti Ateenassa 2004 olympiahopeaa 25 m urheilupistoolilla tuloksella 687,8 (588+99,8), häviten voittajalle Marija Grozdevalle 0,4 pistettä. 10 m ilmapistoolissa hän sijoittui 16. tuloksella 380, jääden finaalipaikasta neljän pisteen päähän.
Lenka Masná

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lenka Masná |  Lenka Masná |  Lenka Masná |  |
Maa:   Tšekki
Naisten yleisurheilu
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Göteborg 2013 | 4x400 m |  |
Lenka Masná (s. 22. huhtikuuta 1985) on tšekkiläinen 800 metrin juoksija. Masná saavutti  Göteborgin EM-hallikilpailuissa 2013 pronssia Tšekin pitkän viestin joukkueessa.   800 metrillä Masná sijoittui Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 viidenneksi ja Moskovan MM-kilpailuissa 2013 kahdeksanneksi. Masnán ennätys 800 metrillä on 1:59,56, jonka hän juoksi Moskovan MM-kilpailuissa.
Leslie Copeland

| Mitalit> Maa:   Fidži.Miesten yleisurheilu.Oseanian-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Fidži.Miesten yleisurheilu.Oseanian-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Fidži.Miesten yleisurheilu.Oseanian-mestaruuskilpailut  | Maa:   Fidži> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Cairns 2010 | keihäänheitto |  |
Leslie Copeland (s. 23. huhtikuuta 1988 Tavua) on fidžiläinen keihäänheittäjä. Hän edustaa Qeii Track Club -seuraa.
Copelandin isä kuoli Leslien ollessa yhdeksänvuotias. Perhe oli varsin köyhä, mutta Copeland pystyi tätinsä tuella käymään peruskoulun ja high schoolin. Hän kiinnostui keihäänheitosta high schoolissa, ja kehittyi Fidžin tuonhetkisen ennätysmiehen James Gouldingin valmennuksessa.
Copeland karsiutui loppukilpailusta Marrakechin alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2005. Hän sijoittui Pekingin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2006 seitsemänneksi ikäluokan Fidžin ennätystuloksella 73,13. Hän sai hopeaa Etelä-Tyynenmeren kisoissa Apiassa 2007 tuloksella 69,84 ja heitti kotimaansa miesten ennätyksen 76,93 Nouméassa 17. lokakuuta 2009.
Copeland voitti Oseanian-mestaruuden Cairnsissa 2010 tuloksella 75,08. Hän paransi Fidžin ennätyksen lukemiin 76,95 Nouméassa lokakuussa 2010. Hän heitti Shenzhenin universiadien 2011 karsinnassa uuden kotimaansa ennätyksen 80,45. Tulos rikkoi Lontoon olympialaisten B-tulosrajan, ja hänestä tuli kaikkien aikojen toinen olympialaisten yleisurheilun tulosrajan rikkonut fidžiläisurheilija. Universiadien loppukilpailussa hän sijoittui kuudenneksi. Saman vuoden Daegun MM-kilpailuissa hän karsiutui loppukilpailusta.
Copeland karsiutui Lontoon olympialaisten 2012 loppukilpailusta. Hän oli karsinnan 13:s tuloksella 80,19. Hän karsiutui loppukilpailusta myös Moskovan MM-kilpailuissa 2013.
Kausien parhaat heitot

2006 73,13 Peking 19.8.
2007 69,84 Apia 5.9.
2008 74,40 Melbourne 21.2.
2009 76,93 Noumea 17.10.
2010 76,95 Noumea 16.10.
2011 80,45 Shenzhen 17.8.
2012 80,19 Lontoo 8.8.
2013 76,87 Papeete 4.6.
Lahaina

| Lahaina Malu'ulu'olele |
| --- | --- |
 Lahainan pääkatua
 Lahaina Mauin piirikunnassa
 fiLahaina 
 20°53′10″N, 156°40′30″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Havaiji
Piirikunta:  Mauin piirikunta
Maantiede
Maa-ala:  20,2 km²
Väestö
Väkiluku (2020):  12 702
Lahaina on väestönlaskennallinen paikkakunta Mauin saarella Havaijilla. Paikkakunta on Havaijin kuningaskunnan historiallinen pääkaupunki, joka toimi valtion keskuspaikkana vuosina 1802–1845. Lahaina oli 1800-luvulla myös merkittävä valaanpyyntikeskus, mutta sittemmin siitä tuli sokeriteollisuuskaupunki ja 1900-luvun loppupuoliskolla tärkeä matkailukeskus. Lahainassa asui vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 12 702 ihmistä. Paikkakunta tuhoutui pahoin Havaijin maastopaloissa 2023, ja monet sen historiallisista rakennuksista paloivat.
Sijainti

Lahaina sijaitsee Havaijilla Mauin saaren luoteisosassa. Paikkakunta käsittään noin kahden kilometrin verran suojanpuoleista rannikkoa. Lahainan taustalla nousee tulivuorihuippuja, joista korkein on Puʻu Kukui (1 764 metriä). Paikkakunnan maapinta-ala on 20,2 neliökilometriä.
Historia

Lahaina oli pieni kalastuskylä, kun Havaijisaaret yhdistänyt kuningas Kamehameha I teki siitä 1802 pääkaupunkinsa. Sinne hän aloitti myös rakentaa Mauin ensimmäistä länsimaistyylistä rakennusta, Brick Palacea. Lahaina säilyi pääkaupunkina vuoteen 1845, jolloin Kamehameha III siirsi hallintokeskuksen Oahun Honoluluun.
Lahaina kasvoi hallintokaupunkina myös merkittäväksi satamaksi, joka oli Tyynenmeren pohjoisosien tärkeimpiä valaanpyyntisatamia. Sinne alkoi tulla maahanmuuttajia, ja satama tuki kauppoja, hotelleja, majataloja, kapakkoja ja ilotaloja. Vuonna 1824 Lahainassa vieraili 100 alusta vuodessa, ja parhaimmillaan 1850-luvulla siellä kävi yli 400 valaanpyyntialusta vuodessa.
Valaanpyynti romahti 1860-luvulla, ja Lahainasta muodostui hiljainen plantaasikaupunki, kun 1861 sinne perustettiin sokeritehdas. Sokeri- ja ananasteollisuus olivat pitkään Lahainan merkittävimmät taloudenalat, mutta kummankin merkitys romahti 1900-luvun puolivälin jälkeen.
Lahainan historiallinen keskusta valittiin 1962 Yhdysvaltain kansallisten historiallisten alueiden joukkoon. Matkailusta on tullut sen jälkeen paikkakunnan tärkein taloudenala.
Lahaina on kärsinyt pahoin Havaijin maastopaloissa elokuussa 2023. Iso osa sen historiallisesta keskustasta on tuhoutunut, ja sadat perheet ovat joutuneet lähtemään pakoon. Tuhoutuneisiin rakennuksiin kuuluvat ainakin 1830-luvulla rakennettu Dwight Baldwinin kotimuseo, joka oli mahdollisesti Mauin vanhin rakennus, ja Waiolan kirkko, jonka hautausmaalla lepää useita Havaijin kuninkaallisia.
Väestö

Lahainassa asui vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 12 702 ihmistä. Heistä 34,8 prosenttia oli aasialaisia, 27,9 prosenttia valkoisia ja 10,5 prosenttia havaijilaisia tai muita Tyynenmeren asukkaita. Useampaan väestönlaskennalliseen rotuun kuului 24,7 prosenttia asukkaista.
Kuvagalleria

Dwight Baldwinin kotimuseo
Waiolan kirkko
Banianiviikunoita oikeustalon puistossa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lahaina Wikimedia Commonsissa
Lahaina noin vuonna 1831
Lahainan pääkatua 1800- ja 1900-lukujen taitteessa, valokuvaajana veli-Bertram
Lahainan tuhoutunutta kaupunkia vuoden 2023 maastopalojen jäljiltä
Levyn piirikunta

Levyn piirikunta (engl. Levy County) on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 41 503 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Bronsonin kunta. Piirikunta perustettiin 10. maaliskuuta 1845.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Levyn piirikunta Wikimedia Commonsissa
Lichos

Lichosin kylää
Lichos on kunta Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 129 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Lichosin pinta-ala on kolme neliökilometriä.
Lichtenstein

Lichtenstein (ei tule sekoittaa Liechtensteinin ruhtinaskuntaan) voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Alfred F. Lichtenstein (1876–1947), yhdysvaltalainen yritysjohtaja ja filatelisti
Anton August Heinrich Lichtenstein (1753–1816), saksalainen eläintieteilijä
Eric Lichtenstein (s. 1994), argentiinalainen moottoriurheilija
Gerschon Lichtenstein, puolalaissyntyisen yhdysvaltalaisnäyttelijä George E. Stonen (1903–1967) alkuperäinen nimi
Martin Lichtenstein (1780–1857), saksalainen lääkäri, eläintieteilijä ja tutkimusmatkailija
Roy Lichtenstein (1923–1997), yhdysvaltalainen taidemaalari, kuvanveistäjä ja poptaiteilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Käärmeenpistonyrttikasvit

| Käärmeenpistonyrttikasvit |
| --- | --- |
 Kalliokäärmeenpistonyrtti eli käärmeenpistonyrtti (Vincetoxicum hirundinaria)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Käärmeenpistonyrttikasvit Asclepiadaceae  Borkh. (1797)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Käärmeenpistonyrttikasvit (Asclepiadaceae) on Gentianales-lahkoon aiemmin kuulunut kasviheimo, joka on nykyisin yhdistetty oleanterikasveihin (Apocynaceae) Asclepiadoideae-alaheimoksi. Käärmeenpistonyrttikasvien tyyppisuku on silkkiyrtit (Asclepias).
Käärmeenpistonyrttikasveihin kuului noin 350 sukua ja lähes 3000 lajia. Monia lajeja käytetään huonekasveina tai koristekasveina. Käärmeenpistonyrttikasveista ainoastaan kalliokäärmeenpistonyrttiä (Vincetoxicum hirundinaria) tavataan alkuperäisenä Suomen ja Ruotsin luonnossa. Tulokaslajeina esiintyy lisäksi venäjänkäärmeenpistonyrttiä (Vincetoxicum rossicum) ja joitain silkkiyrttilajeja.
Leiria

| Leiria |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Leirian Portugalin kartalla
 Koordinaatit: 39°46′N, 8°53′W 
Valtio:  Portugali
Alue:  Centro
Ala-alue:  Pinhal Litoral
Piiri:  Leiria
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Raúl Miguel de Castro
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  565,09 [lähde? ] km²
Väkiluku (2011):  126 897
 – Väestötiheys:  225 as./km²
 
 www.cm-leiria.pt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leiria on Leirian piirin pääkaupunki Keski-Portugalissa. Se sijaitsee 146 kilometrin päässä Lissabonista ja 72 kilometrin päässä Coimbrasta. Kunnan asukasluku oli 126 897 vuonna 2011.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leiria Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (portugaliksi)
Leirian piirin kunnat
Alcobaça
Alvaiázere
Ansião
Batalha
Bombarral
Caldas da Rainha
Castanheira de Pêra
Figueiró dos Vinhos
Leiria
Marinha Grande
Nazaré
Óbidos
Pedrógão Grande
Peniche
Pombal
Porto de Mós
Lichinga

| Lichinga entinen Vila Cabral |
| --- | --- |
 Lichinga
 Koordinaatit: 13°19′S, 35°14′E 
Valtio:  Mosambik
Maakunta:  Niassa
Väkiluku (2007):  142 253
Aikavyöhyke:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lichinga on kaupunki Mosambikin pohjoisosissa. Se on Niassan provinssin pääkaupunki. Siirtomaa-aikoina kaupunki tunnettiin nimellä Vila Cabral. Kaupungin asukasluku on noin 142 000.  Kaupungissa on lentokenttä.
Kaupunki on enklaavi, se sijaitsee kokonaan Chimbonilan piirin (Chimbunilan piirin, aiemmin myös nimellä Lichingan piiri) ympäröimänä.
Leslie Djhone

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Leslie Djhone Pekingin olympialaisissa 2008 |  Leslie Djhone Pekingin olympialaisissa 2008 |  Leslie Djhone Pekingin olympialaisissa 2008 |  |
Maa:   Ranska
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Pariisi 2003 | 4×400 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Göteborg 2006 | 4×400 m |  |
|  Pronssia | München 2002 | 4×400 m |  |
|  Pronssia | Göteborg 2006 | 400 m |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Pariisi 2011 | 400 m |  |
|  Kultaa | Pariisi 2011 | 4×400 m |  |
Leslie Djhone (s. 18. maaliskuuta 1981 Abidjan, Norsunluurannikko) on ranskalainen pikajuoksija.
Djhone kilpaili 1998 Annecyn nuorten MM-kisoissa, joissa karsiutui pituushypyssä tuloksella 746. Vuonna 1999 hän voitti alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa kultaa sekä pituushypyssä että Ranskan 4 × 100 metrin viestijoukkueessa. Vuonna 2001 hän sijoittui alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa neljänneksi sekä pituushypyssä että pikaviestissä.
Vuonna 2002 hän karsiutui sisäratojen EM-kisoissa 200 metrin juoksun välierissä ajalla 21,14. Myöhemmin samana vuonna Münchenin EM-kisoissa hän oli mukana Ranskan joukkueessa, joka voitti EM-pronssia 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Seuraavana vuonna Djhone karsiutui Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa 200 metrin välierissä ajalla 21,09. Samana vuonna hän juoksi Euroopan cupissa 200 metrillä viidenneksi ajalla 20,68. Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa hän sijoittui 400 metrin juoksussa viidenneksi ajalla 44,83. Samoissa kisoissa hän oli mukana Ranskan pitkän viestin joukkueessa. Joukkue sijoittui alun perin toiseksi, mutta Yhdysvaltain joukkueen hylkäyksen jälkeen mitali kirkastui kullaksi. Kesän 2003 alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän voitti 400 metrin juoksun ja juoksi pikaviestissä toiseksi.
Djhone juoksi 2004 Euroopan cupin kolmanneksi 400 metrillä. Myöhemmin samana vuonna hän oli Ateenan olympialaisissa samalla matkalla seitsemäs ja IAAF:n yleisurheilufinaalissa neljäs. Seuraavana vuonna hän voitti Ranskan sisäratojen mestaruuden 400 metrillä ja karsiutui Helsingin MM-kisojen alkuerissä. Helsingin MM-kisojen pitkässä viestissä hän sijoittui kuudenneksi. Göteborgin EM-kisoissa 2006 hän voitti henkilökohtaisella matkalla EM-pronssia sekä oli mukana voittamassa pitkässä viestissä EM-kultaa. Vuonna 2007 Djhone voitti 400 metrillä Ranskan mestaruuden. Osakan MM-kilpailuissa 2007 ja Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui 400 metrillä viidenneksi. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui 400 metrillä kahdeksanneksi. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän sijoittui kuudenneksi. Pariisin EM-hallikilpailuissa 2011 hän voitti 400 metrin juoksun Ranskan ennätysajalla 45,54 s. Lisäksi hän kuului Ranskan kultajoukkueeseen 4 ×400 metrin viestissä.
Henkilökohtaiset ennätykset

100 metrin juoksu: 10,55 (2003)
150 metrin juoksu: 15,52 (2004)
200 metrin juoksu: 20,67 (2004)
300 metrin juoksu: 32,18 (2003)
400 metrin juoksu: 44,46 (2007)
Pituushyppy: 792 (1999)
200 m: 20,51 (2003)
300 m: 32,47 (2010)
400 m: 45,54 (2011)
pituushyppy: 773 (2000)
Lentua

Lentua on kylä Kuhmossa. Se sijaitsee seututien 912 varrella 15 kilometriä Kuhmon keskustasta koilliseen. Nimensä kylä on saanut Lentua-järvestä, joka rajaa kylää yhdessä Suomussalmelle johtavan seututien 912 kanssa. Kylällä toimii koulu, jossa on luokat 0–6.
Vuonna 2015 kylällä asui 171 asukasta. Vuonna 2000 asukasluku oli 224.
Tarinan mukaan kylä on saanut nimensä karjalaisukon "olipa se lentua" -tokaisusta koskenlaskun jälkeen.
Logaritminen keskiarvo

Kahden luvun logaritminen keskiarvo määritellään kaavalla
missä  x ja  y ovat erisuuria positiivisia lukuja. Kahden erisuuren positiivisen luvun logaritminen keskiarvo on suurempi kuin niiden geometrinen keskiarvo ja pienempi kuin niiden aritmeettinen keskiarvo.
Geometristä keskiarvoa saatetaan joskus virheellisesti kutsua logaritmiseksi keskiarvoksi sen yhdestä laskutavasta johtuen.
Lenita

| Lenita |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  22. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Helen tai Madgalene
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lenita on suomalainen naisen etunimi, Leena-nimen muunnelma. Lenitan nimipäivä on samana päivänä, 22. heinäkuuta, kuin Leenankin. Vuoden 2019 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity noin 650 Lenita-nimen saanutta henkilöä.
Tunnettuja Lenitoja

Lenita Airisto, diplomiekonomi, toimittaja, kirjailija, vuoden 1954 Suomen neito
Lenita Susi, näyttelijä
Lenita Toivakka, Kokoomuksen kansanedustaja ja ministeri
Levyseppähitsaaja

Hitsari työssään
Levyseppähitsaaja on kone- ja metallialan perustutkinnon tutkintonimike. Levyseppähitsaaja tekee tuotannon hitsaus-, levy- ja teräsrakennetöitä. Tutkinnon saaneet ovat voineet halutessaan suuntautua esim. lasertekniikkaan tai hitsausrobottien käyttöön.
Aiheesta muualla

Kone- ja metallialan perustutkinto Opintoluotsi
Levyseppähitsaajan ammatinkuvaus Ammattinetti
Tekniikan alan korkeakoulututkinnot
| --- | --- |
Yliopistotutkinnot:   Tekniikan tohtori  Tekniikan lisensiaatti  Diplomi-insinööri  Arkkitehti  Maisema-arkkitehti  Tekniikan kandidaatti 
Ammattikorkeakoulututkinnot:   Insinööri (ylempi AMK)  Insinööri (AMK)  Rakennusmestari (AMK)  Rakennusarkkitehti (AMK) 
Tekniikan alan opistotutkinnot
Insinööri
Rakennusinsinööri
Rakennusarkkitehti
Teknikko
Rakennusmestari
Tekniikan alan ammatilliset tutkinnot
Automaatioasentaja
Hienomekaanikko
Hitsaaja
Koneistaja
Levyseppähitsaaja
LVI-asentaja
Mikromekaanikko
Puuseppä
Seppä
Sähköasentaja
Valaja
Valumallinvalmistaja
Loge (kuu)

| Loge (kuu)> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjät:  Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna, Brian G. Marsden
Löytöaika:  26. kesäkuuta 2006
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Saturnus
Keskietäisyys:  23 065 000 km
Eksentrisyys:  0,139
Kiertoaika:  1314,364 d (3,6 a)
Inklinaatio:  166,5°
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  6 km
Loge eli Saturn XLVI (väliaikainen nimitys S/2006 S 5) on Saturnuksen kuu. Kuu on nimetty skandinaavisen mytologian Loge-tulijättiläisen mukaan (Loge on eri hahmo kuin Loki).
Kuu kiertää Saturnusta taannehtivasti eli planeetan pyörimissuunnan vastaisesti.