stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saamelaisalueen koulutuskeskus
Asuntolat > Jeera

Jeera on Saamelaisalueen koulutuskeskuksen opiskelija-asuntola. Se sijaitsee Inarin kirkonkylällä Puutteenrannassa Inarijärven rannalla. Rakennus rakennettiin alun perin keväällä 1953 saamelaisten kristilliseksi opistoksi ja sittemmin Inarin opistoksi. Vuonna 1993 Saamelaisalueen ammatillinen koulutuskeskus, Inarin opisto ja Ivalon koti- ja laitostalouden oppilaitos yhdistyivät, jolloin opiston tilat muutettiin asuntolaksi.
Asuntolahuoneiden lisäksi Jeerassa on kuntosali sekä muita vapaa-ajanvietto- ja harrastetiloja opiskelijoille. Jeera sai nimensä vuosituhannen vaihteessa taloväen sisäisen nimikilpailun tuloksena. Kilpailun voitti tiedotusopinopiskelijan ehdotus Jeera. Pohjoisessa sanalla tarkoitetaan yleisesti jotain syrjässä sijaitsevaa paikkaa.
Aiheesta muualla

Sámi oahpahusguovddáš - Saamelaisalueen koulutuskeskus - SOGSAKK (facebook.com)
Zinc Alloy and the Hidden Riders of Tomorrow

| Zinc Alloy and the Hidden Riders of Tomorrow T>  Rex |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1973
 Julkaistu: tammikuussa 1974
 Tuottaja(t): Marc Bolan ja Tony Visconti
 Tyylilaji: Glam rock
 Levy-yhtiö: EDSEL Records
T. Rexin muut julkaisut
| Tanx 1973 | Zinc Alloy and the Hidden Riders of Tomorrow 1974 | Light of Love 1974 |
Zinc Alloy and the Hidden Riders of Tomorrow on brittiläisen glam rock -yhtye T. Rexin viides albumi. Albumi ei menestynyt kovin hyvin verrattuna T. Rexin kolmeen aikaisempaan albumiin. Silti albumilta nousi yksi hitti, "Teenage Dream". Albumin kaikki kappaleet ovat yhtyeen keulahahmo Marc Bolanin käsialaa.
Kappaleet

Venus Loon – 3.01
Sound Pit – 2.50
Explosive Mouth – 2.26
Galaxy – 1.48
Change – 2.47
Nameless Wildness – 3.06
Teenage Dream – 5.45
Liquid Gang – 3.17
Carsmile Smith and the Old One – 3.16
You've Got to Jive to Stay Alive – Spanish Midnight – 2.35
Interstellar Soul – 3.26
Painless Persuasion V. the Meathawk Immaculate – 3.26
The Avengers (Superbad) – 4.28
The Leopards Featuring Gardenia and the Mighty Slug – 3.36
Kokoonpano

Marc Bolan – laulu, kitara
Mickey Finn – lyömäsoittimet
Bill Legend – rummut
Steve Currie – basso
Danny Thompson – kontrabasso
B.J. Cole – steel-kitara
Jack Green – kitara
Lonnie Jordan – kosketinsoittimet
The Cosmic Choir: Big Richard, Gloria Jones, Sister Pat Hall – taustalaulu
Tony Visconti - mellotron
| n k T>  Rex |
| --- | --- |
 Marc Bolan  Jack Green  Steve Currie  Steve Peregrin Took  Mickey Finn  Bill Legend  Davy Lutton  Gloria Jones 
Tyrannosaurus Rex:  My People Were Fair and Had Sky in Their Hair... But Now They're Content to Wear Stars on Their Brows  Prophets, Seers & Sages: The Angels of the Ages  Unicorn  A Beard of Stars 
T. Rex:  T. Rex  Electric Warrior  The Slider  Tanx  Zinc Alloy and the Hidden Riders of Tomorrow  Bolan’s Zip Gun  Futuristic Dragon  Dandy in the Underworld
Jules Laforgue

| Jules Laforgue |
| --- | --- |
 Jules Laforgue
Henkilötiedot
Syntynyt: 1860 Montevideo, Uruguay
Kuollut: 1887 (26–27 vuotta) Pariisi, Ranska
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ranska
Tuotannon kieli: ranska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jules Laforgue (1860 Montevideo, Uruguay – 1887 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen runoilija. Hänen tyylinsä oli symbolismi. Alkuun hänen runonsa olivat mitallisia, myöhemmin hän käytti vapaata mittaa. Häneltä ovat saaneet vaikutteita 1900-luvun alkupuolen kirjailijoista niin ranskalaiset kuin englantilaisetkin, esimerkiksi André Gide ja T. S. Eliot.
Suomennetut runot

Ensimmäinen yö (La Première nuit), suom. Harri Roussi, teoksessa Harri Roussi: Halu ja häpeä: runoja, vuoluja, Helsinki: Neirol-kustannus, 2011 ISBN 978-952-5688-40-5
Hämärä (Le Crépuscule), suom. Harri Roussi, julkaisussa Sieppari 2014; nro 1
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jules Laforgue Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Uruguay  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Konsignaatio

Konsignaatio on kaupankäyntiin liittyvä menettelytapa, joka käsittää kaksi erilaista muotoa. Ensimmäisessä tapauksessa välihenkilö, kuten esimerkiksi vähittäiskauppias, joutuu ostamaan tavaran itselleen voidakseen myydä sen edelleen. Toinen konsignaation muoto on jälleenmyyntiin liittyvä luottokauppa, jossa kauppahinnan maksuvelvollisuus alkuperäiselle myyjälle on yhdistetty jälleenmyyntitapahtumaan. Tällöin luottokauppaan sisältyy omistuksenpidätysehto. Konsignaatio on käytössä irtainten esineiden kaupassa, kuten esimerkiksi moottoriajoneuvojen ja  taide-esineiden myynnissä.
Yleisin syy konsignaation käyttöön on tavarantoimittajan vakuustarve. Lisäsyy on usein konsignaatioon liitetty välihenkilön oikeus myymättä jääneiden tavaroiden palauttamiseen alkuperäiselle myyjälle. Konsignaatio eroaa myyntikomissiosta siinä, että tavarantoimittaja pysyy esineen omistajana siihen saakka, kunnes sopimuskumppani ostaa esineen. Siksi tavara ei kuulu ennen ostohetkeä konsignaationsaajan konkurssipesään eikä esinettä voida ulosmitata tämän velasta.
Luottokaupassa kaupallinen riski tavaran myymisestä on konsignaationantajalla (myyjällä), kun hän myöntää tavaralle palautusoikeuden. Palautusoikeuden myöntäminen varmistaa hänelle suojan konsignaationsaajan velkojia vastaan. Konsignaatiossa välihenkilö maksaa kauppahinnan myyjälle sopimuksen mukaan välittömästi tai hyvin pian jälleenmyynnin jälkeen. Toisin on tavallisessa jälleenmyyntiä varten sovitussa omistuksenpidätysehdon sisältävässä luottokaupassa. Siinä välihenkilö on velvollinen maksamaan kauppahinnan sovitun määräajan kuluttua riippumatta siitä, onko hän saanut tavaran myydyksi vai ei.
Lotta-Sofia Saahko

| Lotta-Sofia Saahko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. joulukuuta 1992 (ikä 32) Valkeakoski
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Tuotannon kieli: suomi
Aiheet:  Karjala, evakko, suomalaisuus, ulkosuomalaisuus
Esikoisteos:  Papan kanssa kahvilla (2020)
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Lotta-Sofia Saahko (s. 23. joulukuuta 1992 Valkeakoski) on suomalainen kirjailija ja videobloggaaja. Saahko on kirjoittanut kahdeksan Tammen kustantamaa kirjaa. YouTubessa hänet tunnetaan varsinkin kanavalta Lotta ja pappa, jossa hän esiintyy yhdessä isoisänsä Jorma Saahkon kanssa. Kaksikon laulu- ja jutusteluvideot keräsivät ensimmäisen puolen vuoden aikana yli 30 miljoonaa katselukertaa.
Tausta

Saahko vietti lapsuutensa Saksassa, Kiinassa ja Puolassa. Hän valmistui ylioppilaaksi Shanghain saksalaisesta koulusta keväällä 2011 ja Valkeakosken aikuislukiosta keväällä 2012. Hän aloitti viestinnän opiskelun Vaasan yliopistossa 2012 ja valmistui filosofian maisteriksi 2017. Samana vuonna hän valmistui graafiseksi suunnittelijaksi Lontoon Shillington Collegesta. Vuonna 2019 Saahko haki Lontoon East 15 Acting Schoolin (University of Essex) teatteritaiteen maisteriohjelmaan, jonne hänet valittiin yli 3000 hakijan joukosta.
Videot

Lotta ja hänen isoisänsä Jorma Saahko aloittivat videotuotannon toukokuussa 2020, kun Lotta tuli koronapandemiaa pakoon Valkeakoskelle Jorman luokse. Saahkojen videoiden teemana ovat vanhat kansanlaulut, iskelmät ja maakuntalaulut. Lauluesitysten päätteeksi isoisä ja pojantytär keskustelevat Jorman eli papan lapsuudesta ja nuoruudesta Karjalan evakkona. Lauluvideoiden lisäksi he tuottavat Lauantaikahvit-sarjaa, jossa he keskustelevat ajankohtaisista aiheista, sekä kuvaavat myday-videoita arjestaan.
Kirjallinen tuotanto

Marraskuussa 2020 Saahko julkaisi esikoiskirjansa Papan kanssa kahvilla (Tammi). Kirja ilmestyi 3. marraskuuta 2020 sekä painettuna kirjana että Lotta-Sofia Saahkon itsensä lukemana äänikirjana. Papan kanssa kahvilla -kirjaa myytiin ilmestymisvuotenaan 6 900 kappaletta, ja se oli vuoden 2020 19:nneksi myydyin kotimainen tietokirja. Teos voitti Suomen suuren äänikirjapalkinnon Storytel Awards-gaalassa kategoriassa tietokirjat ja elämäkerrat.
Saahkon järjestyksessään toinen kirja Kahvia ja karjalanpiirakoita ilmestyi lokakuussa 2021, ja se oli vuoden 2021 13:nneksi myydyin kotimainen tietokirja. Keväällä 2022 julkaistiin kaksi uutta kirjaa. Koti kulttuurien välissä kertoo Lotan oman tarinan. Kirjassa kerrotaan miltä tuntuu asua suomalaislapsena ulkomailla. Toinen uusista kirjoista on Lotta ja pappa. Omenarannasta uuteen kotiin. Se on Saahkon ensimmäinen lastenkirja. Kirja kertoo papan elämästä Karjalassa ja sieltä lähtemisestä. Kirjan on kuvittanut Christel Rönns.
Maaliskuussa 2023 ilmestyi Saahkon viides teos Matkalaukkulapsuus. Kirja kertoo suomalaisista ja Suomessa asuvista entisistä "matkalaukkulapsista" eli ulkomailla kasvaneista lapsista. Kirjan tarinat ovat ihmisten kasvutarinoita eri kulttuurien välissä.
Syksyllä 2023 ilmestyi kaksi uutta kirjaa. Lotan ja papan laulukirja on kokoelmateos kappaleista, joita Saahko on laulanut isoisänsä kanssa heidän yhteisen lauluvideo-projektin aikana. Teos sisältää 50 ikivihreää laulua. Lotta ja pappa. Joulun taika puolestaan on Saahkon toinen lastenkirja, joka kertoo Saahkon ja hänen isoisänsä joulun vietosta. Kirjan kuvitustyön on tehnyt Christel Rönns, joka kuvitti myös Saahkon ensimmäisen lastenkirjan.
Toukokuussa 2024 ilmestyi Saahkon kolmas lastenkirja nimeltä Lilja muuttaa maailmalle. Teos on lapsen tunteista ja kysymyksistä muutoksen keskellä kertova kuvakirja. Kirjan on kuvittanut  Mira Mallius.
Tammikuussa 2025 ilmestyy Saahkon kirjoittama ja Mira Malliuksen kuvittama Kun mummi unohti tarinat. Teos on toukokuussa 2024 ilmestyneen Lilja muuttaa maailmalle -kirjan kanssa samaa Minä pärjään -nimistä kirjasarjaa. Teos käsittelee lapsen suhtautumista isovanhemman muistisairauteen. Huhtikuussa 2025 ilmestyy lastenkirja Lotta ja pappa. Virvon, varvon. Kirjan on kuvittanut Christel Rönns. Teos kertoo karjalaisesta virpomaperinteestä, jonka evakot toivat Suomeen talvisodan aikaan.
Tunnustukset

Vuonna 2020 Lotta Saahko sai seuraavat kunnianosoitukset Lotan ja papan koronalaulut -projektistaan:
Vuoden vanhustyö, Valkeakosken kaupunki
Vuoden vapaaehtoistyö, Valkeakosken kaupunki
Vuoden muistiteko, Kanta-Hämeen muistiyhdistys
Vuoden kulttuuriteko, Valkeakosken kaupunki
Joulukuussa 2020 Saahko esiintyi sekä MTV3 Itsenäisyyspäivän lähetyksessä että Yle TV1:n Itsenäisyyspäivän lähetyksessä. Kiitoksena tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja tämän puoliso Jenni Haukio muistivat Saahkoja kirjallisella kunnianosoituksella.
Saahko ja hänen isoisänsä valittiin vuoden positiivisimmaksi suomalaiseksi vuonna 2021.
Vuonna 2022 Saahkon ensimmäinen kirja Papan kanssa kahvilla palkittiin Suomen suurella äänikirjapalkinnolla. Lotta-Sofia Saahko sai palkinnon sekä teoksen kirjailijana että lukijana.
Vuonna 2023 Saahkon kirja Lotta ja pappa. Joulun taika voitti Adlibris-palkinnon kategoriassa Vuoden lastenkirja.
Vuonna 2024 Speakersforum palkitsi hänet Vuoden puhuja -palkinnolla kategoriassa Vuoden tulokas.
Teokset

Papan kanssa kahvilla.  Tammi, 2020.  ISBN 978-952-04-2661-3
Kahvia ja karjalanpiirakoita.  Tammi, 2021.  ISBN 978-952-04-3465-6
Koti kulttuurien välissä.  Tammi, 2022.  ISBN 978-952-04-3835-7
Lotta ja pappa. Omenarannasta uuteen kotiin.  Tammi, 2022.  ISBN 978-952-04-3360-4
Matkalaukkulapsuus.  Tammi, 2023.  ISBN 9789520448912
Lotan ja papan laulukirja.  Tammi, 2023.  ISBN 9789520456412
Lotta ja pappa. Joulun taika. Tammi, 2023. ISBN 9789520455637
Lilja muuttaa maailmalle. Tammi, 2024. ISBN 9789520460648
Kun mummi unohti tarinat.  Tammi, 2025.  ISBN 9789520467029
Lotta ja pappa. Virvon, varvon.  Tammi, 2025.  ISBN 9789520460808
Aiheesta muualla

Lotta-Sofia Saahkon viralliset kotisivut
Samppa Lahdenperä

Samppa (Sampsa) Lahdenperä (22. maaliskuuta 1946 Savonlinna – 4. toukokuuta 2024 Kotka) oli suomalainen pukusuunnittelija, lavastaja ja kuvittaja.
Lahdenperä toimi lavastajana ja pukusuunnittelijana muun muassa Helsingin kaupunginteatterissa, ja hän teki pukusuunnittelun myös moniin televisioelokuviin. Teatteri- ja televisiotyönsä ohella Lahdenperä teki kuvituksen yli sataan kirjaan, muun muassa tietokirjoihin, lastenkirjoihin ja oppikirjoihin. Lahdenperä on tunnettu erityisesti useisiin teoksiin taidokkaasti piirtämistään kasvien värikuvista. Hän julkaisi lisäksi kaksi tietokirjaa yhdessä Kyllikki Villan kanssa.
Vuonna 1998 Lahdenperä palkittiin Pro Finlandia -mitalilla ja hänelle myönnettiin taiteilijaeläke 2015.
Kirjallisuutta

Reitala Heta & Lahdenperä, Samppa 2005. Harha on totta – Näkökulmia suomalaiseen lavastustaiteeseen ja pukusuunnitteluun 1900-luvun alusta nykypäivään. Atena Kustannus Oy. ISBN 951-7-96384-X
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Elonet
Kääntäminen

Domenico Ghirlandaio, Pyhä Hieronymus työhuoneessaan, 1480. Hieronymus on kääntäjien suojeluspyhimys.
Kääntäminen tarkoittaa viestin muuntamista kielestä toiseen, lähtökielisen viestin siirtämistä kohdekielelle. Kääntämisellä voidaan tarkoittaa joko yleisesti kaikkea tällaista viestintää tai pelkästään sen kirjallista muotoa eli tekstin kääntämistä, jolloin sen suullinen tai viittomakielinen vastine on tulkkaus.
Kirjoitetun viestinnän kääntämistä ammatikseen harjoittavaa kutsutaan nimikkeellä kääntäjä. Kuka tahansa saa kutsua itseään kääntäjäksi ja yrittää kääntää ammatikseen. Ammattitaitoinen kääntäminen on kuitenkin koulutusta vaativaa työtä, ja kuka tahansa ei pysty toimittamaan hyvää laatua.
Tiettyyn kohdekieleen kääntämiselle voidaan muodostaa kielen nimestä johdettuja verbejä kuten suomentaa ja ruotsintaa. Jotkut kääntäjät myös suosivat kielistä johdettuja nimityksiä kuten suomentaja.
Kielten ja kulttuurien erilaisuudesta johtuen kääntäessä tehdään aina valintoja kotouttavan ja vieraannuttavan käännöstavan välillä. Valittaessa kotouttava kääntämistapa tehdään tekstistä tai sen osasta lukijalle hyvin ymmärrettävä esimerkiksi käyttämällä kotoisia ilmaisuja. Tällöin tekstin sisältö saattaa muuttua liiaksi. Valittaessa kotouttamisen vastakohta, vieraannuttava kääntämistapa, voidaan pyrkiä esimerkiksi ilmaisemaan mahdollisimman tarkasti kohdekulttuurille vieras ilmiö. Tällöin ilmaisut eivät kuitenkaan välttämättä vaikuta lukijasta idiomaattisilta vaan jättävät oudon vaikutelman. Yleensä kääntäessä haetaan kompromissia kahden eri kääntämistavan välillä. Tällöin pyritään riittävään kohdekielen normien vastaavuuteen niin, että merkitys säilyisi mahdollisimman muuttumattomana.
Käännöksen laatu on sekä kääntäjän että käännöksen tilaajan osaamisesta ja keskinäisestä ymmärryksestä kiinni. Joskus käännöksen tilaaja on täysin välinpitämätön laadun suhteen ja ostaa huonon käännöksen keneltä vain saa sen halvimmalla. Kääntäjä ei vain käännä tekstiä vaan ajattelee myös, kenelle ja mihin tarkoitukseen käännös tehdään. Joskus kääntämisen yhteydessä tehdään paljonkin sisällöllisiä muutoksia tekstiin. Alkuperäisen tekstin tarkoitus voi joskus olla eri kuin käännöksen, jolloin tekstiä joudutaan muokkaamaan reilustikin. Kaikki muutokset asiasisältöön ja tyyliin tulee tehdä yhteisymmärryksessä käännöksen tilaajan kanssa, mutta on muistettava myös alkuperäistekstin tekijänoikeudet. Tämä vaatii myös käännöksen tilaajalta oikeaa kiinnostusta hyvän eli tarkoituksenmukaisen käännöksen saamiseen.
Historia

Varhaisin monikielinen viestintä on ollut tulkkausta, jota on varmasti harjoitettu pitkään myös esihistoriallisella ajalla. Jo tällöin tulkit lienevät avustaneet samanlaisissa tilanteissa kuin nykyään: rauhanneuvotteluissa, teknisen tiedon levityksessä, kaupankäynnissä ja kulttuurivaihdossa. Varhaisin kirjallinen maininta tulkkauksesta on Egyptistä noin vuodelta 3000 eaa. Ensimmäiset maininnat kääntämisestä ovat Vanhan valtakunnan ajoilta 2000-luvulta eaa. Aleksanteri Suuren perustettua Aleksandrian kaupungin Välimeren etelärannalle piti asiakirjoja kääntää egyptin ja kreikan välillä. Tunnetuin egyptiläinen käännös on Rosettan kivi, jossa on sama teksti egyptiksi ja kreikaksi ja jonka avulla 1820-luvulla ratkaistiin hieroglyfien arvoitus. Mesopotamiassa kääntämisen uskotaan alkaneen 1900-luvulla eaa., kun sumerilaisten kieltä piti kääntää Akkadissa puhutulle seemiläiselle kielelle; kuuluisa mesopotamialainen Gilgameš-eepos on yksi maailman vanhimmista käännetyistä teoksista. Foinikialaisten perustamassa monikielisessä Karthagon siirtokunnassa kääntäjille ja tulkeille oli jopa oma kastinsa. Raamatun, maailman käännetyimmän kirjan käännöshistoria ulottuu myös aikaan ennen ajanlaskumme alkua, kun juutalaiset käänsivät sen osia arameaksi ja myöhemmin Aleksandrian kreikankieliset juutalaiset koko Raamatun (Septuaginta). Juutalaiset pitivät tosin alkutekstissä piilevän pyhän Jumalan sanan kääntämistä ongelmallisena ja jokseenkin arveluttavana.
Historia > Antiikki

Antiikin Kreikassa kääntämistä ei harjoitettu paljon, sillä kreikkalaisille muut kansat olivat barbaareja, joiden kielistä he eivät olleet kiinnostuneita. Rooman valtakunnassa sen sijaan käännettiin sitäkin enemmän latinaan juuri kreikan kielestä, ja käännöksillä onkin hyvin merkittävä osa Rooman kirjallisuudessa. Roomalaiset olivat kääntäjinäkin "valloittajia": he eivät aina kirjoittaneet käännökseen kääntäjän nimen lisäksi alkutekstin tekijää. Kääntämistä käytettiin myös välineenä vieraan kielen oppimisessa ja oman kielen taitojen lisäämisessä; monet tunnetut roomalaiset kirjailijat ovat myös kääntäneet. Ensimmäinen nimeltä tunnettu kääntäjä oli Homeroksen Odysseian kääntänyt Livius Andronicus. Paljon kääntäneen Ciceron teoksessa De optimo genere oratorum on uraauurtavia pohdintoja kääntämisestä, joista mullistavin oli nec verbo verbum ("ei sana sanalta").
Raamatun Uuden testamentin neljää evankelistaa on luonnehdittu myös kääntäjiksi, sillä he kirjoittivat kreikaksi sen, mitä Jeesus oli sanonut arameaksi. Ensimmäiset kristilliset käännökset olivat varsin sanatarkkoja eivätkä aina laadultaan kehuttavia. Rooman kirkko tarvitsi kuitenkin vakuuttavan latinankielisen Raamatun käännöksen Euroopan valloitusta varten. Hieronymuksen vuosina 391-406 kääntämästä Vulgatasta tuli sellainen, ja se pysyi pitkään kirkon käytössä. Hieronymus seurasi Ciceron nec verbo verbum -periaatetta, mutta hän seurasi Ciceroa tarkemmin lähtötekstiä, koska se oli hänelle Jumalan puhetta, jonka "sanajärjestyskin on mysteeri". Silti hän joutui kovasti puolustelemaan yksittäisten sanojen kohdalla tekemiään pieniä poikkeamia. Hän ymmärsi, että eri kielissä tyyli pitää muotoilla eri tavoin, jotta käännetty teksti ei kuulostaisi oudolta. Katolinen kirkko julisti Hieronymuksen pyhimykseksi, ja hänestä tuli siten myös kääntäjien suojelupyhimys, jonka päivää vietetään kansainvälisenä kääntäjien päivänä.
Historia > Keskiaika

Antiikin tekstit levisivät vähitellen myös itään. 700-luvulta lähtien arabit käänsivät paitsi sanskritinkielisiä, myös kreikankielisiä tekstejä, joista osa on säilynyt pelkästään arabialaisina käännöksinä. He käänsivät paljon tietokirjallisuutta mutta eivät juuri lainkaan kaunokirjallisuutta, sillä uskonnollisten tekstien ja runouden kääntämistä he pitivät mahdottomana. Pienimpänä käännösyksikkönä he käyttivät kokonaista lausetta ja välttivät orjallista sanatarkkuutta. Tunnetuin arabikääntäjä oli Bagdadin Viisauden talossa toiminut Hunayn ibn Ishaq.
Keskiajan Euroopassa kääntäminen vaikutti merkittävästi kansallisten kirjallisuuksien syntyyn ja kehitykseen. Lähinnä vain kirkonmiehet olivat kirjoitus- ja lukutaitoisia, ja siksi kääntäminen oli aluksi kirkollisten tekstien kääntämistä latinasta kansankielille. Joillekin kielille oli kehitettävä ensin aakkoset: näin syntyi muun muassa glagoliittinen kirjaimisto kirkkoslaavia varten. Monesti kääntäjät olivat tekemisissä varsin kehittymättömän kirjakielen parissa, jolloin he toivat kieliinsä uusia vierasperäisiä lainasanoja. Esimerkiksi muinaisenglantilaiselle proosalle loivat perustan kuningas Alfred Suuri ja benediktiiniläismunkki Ælfric, jotka toivat käännöksillään latinankielisen kristillisen kirjallisuuden tavallisen kansan ulottuville.
Kun espanjalaiset kuninkaat maureja karkottaessaan valtasivat takaisin Toledon kaupungin vuonna 1085, he pääsivät käsiksi suureen määrään arabiankielistä alkuperäistä ja käännettyä kirjallisuutta. Kaupungissa alkoi mittava ja järjestäytynyt käännöstyö, johon osallistui kääntäjiä monista eri maista, ja on jopa puhuttu "Toledon koulusta". Toledon käännöstoimintaa on pidetty Euroopan maallisen ja tieteellisen kääntämisen alkuna, vaikkakin kääntämistä harjoitettiin jonkin verran muuallakin. Toledon kääntäjät käänsivät eniten luonnontieteitä, antiikin filosofiaa sekä juutalaisten ja arabien uskonnollisia tekstejä. Käännöskielenä oli yleensä latina, joskus myös kastilia tai katalaani. Tekstit käännettiin usein hyvin sanatarkasti, minkä on epäilty johtuneen puutteellisesta arabian taidosta tai vähäisestä asiantuntemuksesta. Kun antiikin ja arabien kirjoitusten latinankieliset käännökset levisivät Espanjan kautta Eurooppaan, hallitsijat alkoivat tilata luostareilta niistä käännöksiä oman maansa kielelle itseään ja hoviväkeään sivistääkseen.