stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Videopeliohjain
Peliohjainten päätyypit > Muut

Henkilökohtaissa tietokoneissa yleiset hiiri ja näppäimistö toimivat useissa peleissä ohjaimina myös pelikonsoleilla. Liikkeentunnistuslaitteet kuten Kinect, PlayStation Move ja TrackIR ovat pelistä riippuen tuettuja lisäohjaimia.
Lentosimulaattoreissa käytetään joystick-ohjaimen lisäksi kaasukahvaa sekä peräsinohjainta (engl. rudder pedals).
Muun muassa Marble Madness -pelissä oli trackball-ohjain käytössä.
Saavutettavuus ja esteettömyys

Pelikonsoleihin on kehitetty myös adaptiivisia ohjaimia ja erikoistuneempiin käyttötapoihin.
Liitännät

Peliohjaimet ovat kytketty eri aikana eri tavalla laitteisiin. Atari-liitin oli pitkään de facto -liitin useiden valmistajien laitteissa. Peliportti yleistyi IBM PC -yhteensopivissa ja sen korvasi myöhemmin USB. 2000-luvulla langattomat yhteydet (Bluetooth, Wi-Fi) ovat yleistyneet.
Atari 2600 -pelikonsolin paddle-ohjain.
Wii U -pelikonsolin ohjain.
Nintendon NES Zapper-valopistooli.
Telex (yhtye)

Belgialaisen Telex-yhtyeen muodostivat Dan Lacksman, Michel Moers ja Marc Moulin (s. 1942), joka menehtyi vuonna 2008. Elektronisen popin pioneereihin kuulunut yhtye perustettiin Brysselissä vuonna 1978. Esikoisalbumin ”Looking for Saint-Tropez” läpimurtohitti oli ”Moskow diskow”. Telex toi osaltaan genreä valtavirtaan ja yksi osoitus siitä oli osallistuminen Eurovision laulukilpailuihin vuonna 1980 Belgian edustajana. He halusivat ravistella instituutiota ja pohtivat, että heidän kilpailukappaleensa ”Euro-vision” sijoittuu joko ensimmäiseksi tai viimeiseksi. He eivät voittaneet kilpailua, mutta jäivät kyllä osaltaan euroviisuhistoriaan. Kilpailukappale löytyy Telexin kakkosalbumilta ”Neurovision”.
Vuoden 1981 kolmannella albumillaan ”Sex” Telex liittoutui toisen uskaliaan yhtyeen Sparksin kanssa. Sparksin Ron ja Russell Mael viihtyivät Brysselissä paljon kauemmin, kuin levyn tekemiseen olisi ollut tarvetta tutustuen synteettisen musiikin tekemisen ihanuuteen. Maelit myös kirjoittivat kaikki sanoitukset albumille. Vuonna 1988 julkaistun viidennen pitkäsoiton ”Looney tunes” jälkeen, kolmikko siirtyi tahoilleen erilaisiin projekteihin, kunnes vuonna 2006 ilmestyi albumi ”How do you dance?”. Marc Moulinin kuoltua vuonna 2008 Telex ilmoitti virallisesti lopettavansa.
Studioalbumit

Looking for Saint-Tropez (1979)
Neuro-vision (1980)
Sex (1981)
Wonderful world (1984)
Looney tunes (1988)
How do you dance? (2006)
Uusiutuva energia Ruotsissa

Lillgrund 2008
Uusiutuva energia Ruotsissa kertoo uusiutuvan energiaan liittyvistä seikoista Ruotsissa. Euroopan unionin mukaan Ruotsissa uusiutuvan energian osuus sähköntuotannosta oli 39,8 % vuonna 2005. Komission ehdotus on kasvattaa osuus 49 %:iin vuoteen 2020 mennessä. Suomen vastaavat luvut ovat  28,5 % 2005 ja 38 % 2020. Ilmaston lämpeneminen nimettiin yhdeksi vakavimmista uhkista Ruotsin turvallisuudelle vuonna 2007.
Worldwatch-instituutin mukaan Ruotsin tavoite on lisätä uusiutuvaa sähköä 49 %:sta 60 %:iin vuosina 2006-2010 ja Suomen 29 %:sta 31,5 %:iin. Jos energiankulutus säilyy vuoden 2006 arvossa, Ruotsin lisäystavoite vastaa 16 000 GWh uusiutuvaa sähköä, ja Suomen 2 250 GWh. Tilastojen perusteella v. 2000-2006 Ruotsin biopolttoaineiden energia kasvoi 6 004 GWh ja tuulivoima 506 GWh. Saavuttaakseen 60 %:n tavoitteensa Ruotsin on siis yli kaksinkertaistettava tämä lisäysvauhti 2006-2010. Tuulivoiman suositus on 30 TWh vuoteen 2020 mennessä.
Sähkönkulutus

Sähkönkulutus kasvoi Ruotsissa 4 % ja Suomessa 44 % vuosina 1990-2006. Ruotsin maksimi sähkönkulutus oli vuonna 2001, jonka jälkeen trendi on ollut lievästi laskeva. Vesivoiman osuus vaihtelee vuosittain merkittävästi ja sen osuus on 40-50 % vesitilanteen mukaan. Vastaavasti vaihtelee fossiilisen energian osuus. Siksi taulukon sarake Uusiutuva energia – vesi selventää uusiutuvan energian osuuden kestävää lisäystä. Ilmastonmuutoksen ennustetaan lisäävän sadantaa Pohjolassa. Vuosina 1990-2006 uusiutuvan sähkön osuus kasvoi seuraavasti: Saksa 11,7 %, Ruotsi 8,1 % ja Suomi 0,3 %.
Energiankulutus

Energiankulutus kasvoi Ruotsissa 9 % ja Suomessa 31,7 % vuosina 1990-2006.
| Energiankulutus GWh> Vuosi | Energiankulutus GWh> Kulutus | Energiankulutus GWh> Kasvu % | Energiankulutus GWh> UE | Energiankulutus GWh> UE % | Energiankulutus GWh> Vesi | Energiankulutus GWh> Tuuli | Energiankulutus GWh> Bio** | Energiankulutus GWh> Lämpöpumput |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | 575 799 | 0 % |  |  | 72 503 | 6 | 63 956 |  |
| 1991 | 590 288 | 2 % |  |  | 63 238 | 11 | 66 957 |  |
| 1992 | 559 885 | - 3 % |  |  | 74 336 | 27 | 68 191 |  |
| 1993 | 558 569 | - 3% |  |  | 74 652 | 47 | 71 998 |  |
| 1994 | 598 992 | 4 % |  |  | 59 097 | 75 | 75 658 |  |
| 1995 | 599 387 | 4 % |  |  | 68 095 | 106 | 80 601 |  |
| 1996 | 628 243 | 9 % |  |  | 51 738 | 146 | 84 523 |  |
| 1997 | 605 384 | 5 % |  |  | 69 216 | 206 | 86 883 |  |
| 1998 | 624 373 | 8 % |  |  | 75 051 | 318 | 88 088 |  |
| 1999 | 610 628 | 6 % |  |  | 71 691 | 373 | 86 650 |  |
| 2000 | 580 937 | 1 % |  |  | 78 584 | 447 | 88 127 |  |
| 2001 | 625 035 | 9 % |  |  | 79 061 | 482 | 90 226 |  |
| 2002 | 622 161 | 8 % |  |  | 66 358 | 609 | 95 657 |  |
| 2003 | 626 948 | 9 % |  |  | 53 529 | 679 | 101 475 |  |
| 2004 | 648 471 | 13 % |  |  | 60 631 | 865 | 103 434 |  |
| 2005 | 639 682 | 11 % |  |  | 72 852 | 936 | 105899 |  |
| 2006 | 624 130 | 9 % |  |  | 61 728 | 988 | 112 937 |  |
| 2007 | 624 172 |  % |  |  | 66 228 | 1 423 |  |  |
* Energiankulutuksen kasvu verrattuna vuoteen 1990 **Bio: Energimydigheten T10 Bio+ turve – turve (SCB Sverges officiella statistik)
Tuulivoima

Ruotsissa oli rakennettua tuulivoimaa 788 MW vuoden 2007 lopussa. Tuulivoimakapasiteettia lisättiin 216 MW vuonna 2007. Ruotsi on asettanut tavoitteeksi kymmenkertaistaa tuulisähkön tuotannon vuoteen 2015 mennessä. Vuonna 2008 Ruotsin energiavirasto on osoittanut 1500 km2 423 alueella ja 20 läänissä soveltuviksi tuulivoimatuotantoon. Se vastaa 20 TWh vuosituotantoa.
Ruotsin tuulivoimatavoite oli 10 TWh tuulivoimaa vuonna 2015. Vuoden 2007 lopussa energiaviranomaisten tavoite oli 30 TWh tuulivoimaa vuonna 2020. Koska nykyinen lupaprosessi on liian hidas, lupaprosessia ehdotetaan helpommaksi yhdeltä viranomaiselta. Merituulivoiman kehitys Ruotsissa on energiaviranomaisten mielestä tärkeää kokemuksen ja kansallisen kilpailukyvyn lisäämiseksi. Koska tuulivoiman lisääminen vie aikaa, selvityksen mukaan voimaloiden sijainnista tulisi tietää puolet vuoteen 2010 mennessä.
Vuonna 2008 Lillgrundin tuulivoiman avajaisten jälkeen tuulivoimakapasiteetti on vähintään 1,5-kertainen vuoteen 2006 verrattuna (583 MW 2006; 898 MW 2008).
Paperinvalmistajan SCA:n metsämailla tuotetaan 2-3 vuoden päästä (vuodesta 2008 lukien) 2,8 TWh tuulivoimaa Jämtlannin ja Norrlannin lääneissä. Paperi aiotaan valmistaa 100 % tuulivoimalla (500GWh). SCA ja norjalainen energiayhtiö Statkraft tekivät sopimuksen hankkeesta.  Hanke vastaa 2–3 % Ruotsin sähkönkulutuksesta.
Ruotsalaisyhtiö Universal Wind Offshore rakentaa Skandinavian suurimman tuulivoimapuiston Kattegatin salmeen maan lounaisrannikolle, joka tuottaa 3 TWh sähköä vuodessa.
Bioenergia

Ruotsi käytti 1,6 milj. tn ja tuotti 1,4 milj. tn pellettejä 2006, ja on siinä maailman johtaja. Ruotsissa on 30 pellettien tuotantolaitosta. Ruotsissa 60 % pelleteistä käytetään suurissa voimaloissa < 2 MW ja lämpökeskuksissa.
Maalämpö

Ruotsissa kerättiin maalämpöä 300 000 lämpöpumpulla vuonna 1998. Tavoite on kaksinkertaistaa määrä 620 000 pumppuun vuoteen 2010 mennessä. Ruotsi on aktiivisella politiikalla ja tiedottamisella edistänyt lämpöpumppujen asennusta. Vuoden 2005 tuotanto Ruotsissa oli 10 000 GWh ja kapasiteetti 3 940 GWh. Lundin kaupungissa saadaan 40 % energiasta lämpöpumpuilla. Ruotsi on merkittävä lämpöpumppujen myyjä.
Aurinkolämmitys

| Aurinkolämmitys Ruotsissa (kWth) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Yhteensä | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 202 445 | 14 041 | 15 835 | 19 977 | 17 826 | 18 769 |
Ruotsin aurinkolämmityksen keräyspinta-ala vuonna 2006 oli 240 000 m2. Ruotsissa yli 50 % aurinkolämmitys -järjestelmistä lämmittää käyttöveden lisäksi myös huonetilaa. Ruotsissa asennettiin vuonna 2008 aurinkolämmitystä 19 MW, mikä on enemmän kuin Suomessa on yhteensä (18MW ja lisäys 3 MW).
Aurinkokenno

Ruotsi varasi toukokuusta 2006 julkisille rakennuksille 70 % tukea aurinkokennojen asennukseen. Ohjelmaan varattiin 13,6 miljoonaa dollaria.
Kaupungit

Tukholman tavoite on olla hiilineutraali vuonna 2050. Jo nyt Tukholman kaupungin sähkö on uusiutuvasti tuotettu. Tavoitteena on, että vuonna 2025 Tukholman paikallinen liikenne kulkee täysin uusiutuvalla voimalla  ja 80 % kaukolämmöstä on uusiutuvalla voimalla, esimerkiksi maalämmöllä.
Aiheesta muualla

Energimyndigheten
Energiläget i siffror 2007 Energy in Sweden Facts and figures Energimyndigheten 2007
Svensk Vindkraftförening
Svensk Solenergi
Svenska Värmepumpföreningen
Taittovika

Taittovika on valontaittovirhe, jossa silmän sarveiskalvon ja mykiön rakenne tai paikka poikkeaa niin, että kaukana olevasta esineestä verkkokalvolle syntyvä kuva on epätarkka. Epätarkkuudet syntyvät, kun valonsäteiden leikkauspiste ei osu verkkokalvolle vaan sen taakse tai eteen.
Taittovikoja on olemassa kolmenlaisia: kauko-, liki- ja hajataittoisuus.
Taittovikoja hoidetaan silmälaseilla, piilolinsseillä, laserleikkauksella tai linssileikkauksella tai niin kutsutulla ICL-tekniikalla (ICL = Intraocular Contact Lens). Kaukotaittoisuudessa käytetään kuperia pluslaseja, likitaittoisuudessa koveria miinuslaseja ja hajataittoisuudessa sylinterilaseja, joiden kaarevuussäde on eri suunnista erilainen. Leikkausteknologia valitaan taittovirheen, silmän rakenteen ja muiden yksilöllisten tekijöiden perusteella.
Taittovikoja > Kaukotaittoisuus

Kaukotaittoisuudessa (Hypermetropia) leikkauspiste on verkkokalvon takana, koska silmän rakenteellinen pituus on silmän taittovoimaan nähden liian lyhyt. Silmässä on liian vähän valontaittovoimaa. Lievä korjaamaton kaukotaitteisuus ei aiheuta juurikaan oireita, sillä silmä pystyy lisäämään puuttuvan taittovoiman mykiön avulla ja muodostamaan terävän kuvan. Mutta suurempi kaukotaitteisuus tai pitkäaikainen lähityö pienessäkin kaukotaitteisuudessa aiheuttaa silmien väsymistä.
Taittovikoja > Likitaittoisuus

Likitaittoisuudessa (Myopia) leikkauspiste on verkkokalvon edessä, koska silmän rakenteellinen pituus on silmän taittovoimaan nähden liian pitkä. Silmässä on liikaa taittovoimaa. Likitaittoisuudessa on vaikea nähdä kauas, sillä silmä ei pysty vähentämään liiallista taittovoimaansa millään tavalla. Lähinäkö on korjaamattomassa likitaitteisuudessa hyvä. Pisin etäisyys, jonka korjaamaton likitaitteinen henkilö pystyy näkemään terävästi, on riippuvainen likitaitteisuuden määrästä. Etäisyys on laskettavissa lasin voimakkuudesta suoraan seuraavasti: pisin etäisyys (metreissä ilmaistuna) = linssin voimakkuuden käänteisarvo. Esimerkiksi: tarvittava lasivoimakkuus = sf -2,00: pisin etäisyys tarkkaan näkemiseen = 1/2 = 0,50m = 50 cm. Vastaavasti suuresti likitaitteinen henkilö sf -10,00: pisin etäisyys nähdä tarkasti ilman laseja: 1/10 = 0,10m = 10 cm.
Taittovikoja > Hajataittoisuus

Hajataittoisuudessa (Astigmatismi) silmä ei ole pistemäisesti kuvaava, koska silmässä on tällöin kaksi erilaista taittovoimaa kohtisuorassa toisiaan vastaan. Hajataitteisuus korjataan niin sanotulla sylinterilinssillä (merkitään silmälasireseptiin CYL). Hajataitteisuus voi olla yhdistyneenä sekä liki- että kaukotaitteisuuteen. Hajataittoisen silmän sarveiskalvo taittaa valon pysty- ja vaakasuunnassa eri kohtiin verkkokalvolle. Esimerkiksi silmän pystysuora suunta voi muodostaa tarkan kuvan verkkokalvolle, mutta vaakasuora voi olla likitaittoinen.
Aiheesta muualla

Taittoviat
Myopia Manual
Taitungin piirikunta

| Taitung 臺東縣 |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti kartalla
Valtio:   Taiwan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Taitung
 – Piirikunnanjohtaja:  Rao Ching-ling (KMT)
Pinta-ala:  3 515,2526 km²
Väkiluku (2021):  215 000
Aikavyöhyke:  +8
 
Verkkosivu
Taitungin piirikunta (kiin.: 臺東縣; pinyin: Táidōng Xiàn; Pe̍h-ōe-jī: Tâi-tang-koān; Pha̍k-fa-sṳ: Thòi-tûng-yen) on Kiinan tasavallalle, tai Taiwanille, kuuluva piirikunta. Sen hallinnollinen keskus on Taitungin kaupunki.
Historia

Alueen alkuperäisväestöä edustavat mm. amisit, bununit ja paiwanit. Taitung oli viimeisimpiä alueita Taiwanin saarella, jonne han-kiinalaiset saapuivat 1800-luvulla. Hollantilaiset saapuivat löytöretkiensä aikana etsimään kultaa piirikunnan alueella virtaavista joista. Qing-dynastian aikana Taitungin kaupungin ympärille kehitettiin kokonainen piirikunta. Kun Taiwanista tuli osa Japanin imperiumia (1895–1945) japanilaisia asutettiin Taitungin alueelle merkittävien luonnonvarojen takia.
Maantiede ja ilmasto

Piirikunnan pinta-ala on 3 515,3 km2. Piirikunnan rannikko sijaitsee Euraasian ja Filippiinien mannerlaattojen rajaseudulla, minkä johdosta alue on geologisesti aktiivinen. Taitungia on kutsuttu ”Taiwanin puutarhaksi”.
Taitungin ilmasto on melko leuto ja sateinen (Köppen-asteikolla Cfa). Pääkaupungissa mitattuna vuoden keskilämpötila on 22,4 °C ja vuoden keskimääräinen sademäärä 3 512 mm. Sateisin kuu on toukokuu, mutta alueella sataa ympäri vuoden melko tasaisesti.
Väestö ja kulttuuri

Vuonna 2021 piirikunnan asukasluku on 215 000. Taiwanin aboriginaalit muodostavat kolmanneksen koko väestöstä. Suurin kaupunki on Taitung (arviolta 104 800 asukasta).
Paikalliseen ruokakulttuuriin kuuluvat mm. lyhyet riisinuudelit, porsaanverestä tehty hyytelö ja haiseva tofu.
Hallinto

Ylintä toimeenpanovaltaa piirikunnassa käyttää piirikunnanjohtaja, joka tällä hetkellä on Kuomintangia edustava Rao Ching-ling. Hänet valittiin tehtävään vuonna 2018.
Taras Danko

| Mitalit> Maa:   Ukraina.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ukraina.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ukraina.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Maa:   Ukraina> Miesten vapaapaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Peking 2008 | 84 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Budapest 2005 | 84 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Varna 2005 | 84 kg |  |
|  Hopeaa | Sofia 2007 | 84 kg |  |
|  Pronssia | Moskova 2006 | 84 kg |  |
Taras Hryhorovytš Danko (ukr. Тарас Григорович Данько (s. 3. heinäkuuta 1980 Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen kilpauransa päättänyt vapaapainija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.
Pääasiassa 84 kilogramman painoluokassa kilpaillut Danko voitti olympiapronssia Pekingissä 2008 ja MM-pronssia Budapestissa 2005. EM-kilpailuista hän voitti kultaa Varnassa 2005, hopeaa Sofiassa 2007 ja pronssia Moskovassa 2006. Ateenan kesäolympialaisissa 2004 Danko sijoittui seitsemänneksi.
Aiheesta muualla

Taras Danko Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Vieras pääoma

Vieras pääoma (VPO) on yritykseen sijoitettua pääomaa, johon ei yleensä liity omistusoikeutta yrityksessä. Vieras pääoma on tavallisesti velkaa.  Velkaan liittyy yleensä takaisinmaksuvelvollisuus ja velvollisuus maksaa korkoa. Vieraan pääoman "vastakohta" on oma pääoma.
Vieraalle pääomalle on ominaista, että sen tuottovaatimus on alhaisempi kuin oman pääoman.[lähde? ]
Vieras pääoma kirjataan taseessa osaan Vastattavaa. Se jaetaan maksuajan mukaan lyhytaikaiseen ja pitkäaikaiseen. Lyhytaikainen vieras pääoma on maksettava takaisin pisimmillään vuoden ja pitkäaikainen vieras pääoma yli vuoden kuluttua.
Vähä-Ruohonen

| Vähä-Ruohonen |
| --- | --- |
 Järveä kaakkoisrannalta koilliseen katsottuna.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunnat:  Utajärvi
Paikkakunta:  Juorkuna
Koordinaatit:  64°59′40″N, 27°01′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Järveen tulevat joet:  Välijoki
Laskujoki:  Kokkojoki
Järvinumero:  60.043.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,9 m 
Pituus:  2,2 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  7,48 km  
Pinta-ala:  1,15 km²  
 fiVähä-Ruohonen 
Vähä-Ruohonen on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Juorkunassa Utajärvellä Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen tulee pohjoisesta Iso-Ruohosesta alle kilometrin mittainen Välijoki, järven laskujoki taas on Kivijärveen menevä Kokkojoki.  Järven rannalla on kaksi asuinpaikkaa, pohjoisrannan Paloranta ja etelän puolella Salo, jonne tulee Kivijoen ylittävä pistotie Olvasjärventieltä lounaasta. Järven koillis- ja itäpuolella, jonne ei ole tieyhteyttä, on suuri Äyrisuo.
Steal the Light

| Steal the Light Omnium Gatherum |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : joulukuu 2001, Sonic Pump Studios
 Julkaistu: 28. lokakuuta 2002
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Kesto: 25.41
 Levy-yhtiö: Rage of Achilles
Omnium Gatherumin muut julkaisut
|   | Steal the Light 2002 | Spirits and August Light 2003 |
Steal the Light on suomalaisen melodisen death metalin yhtye Omnium Gatherumin EP-levy. Se julkaistiin lokakuussa 2002 levymerkillä Rage of Achilles.
EP sisältää uudelleen nauhoitettuja kappaleita yhtyeen vuoden 2001 demoäänitteeltä "Wastrel". Nuclear Blast julkaisi albumista uusintapainoksen vuonna 2004.
Kappaleet

Wastrel – 4.39
Son's Thoughts – 5.46
Candles for Giordano Bruno – 3.20
Ammo – 6.15
Lost & Found – 5.41
Kokoonpano

Markus Vanhala – kitara
Mikko Pennanen – kosketinsoitin
Antti Filppu – laulu
Janne Markkanen – bassokitara
Harri Pikka – kitara
Jarmo Pikka – rummut
Kokoonpano > Muut tekijät

Nino Laurenne – äänittäjä, miksaaja
Göran Finnberg – masteroija
Olli Lappalainen – grafiikka, design, valokuvat
Suvi Heinonen – yhtyekuva
Arviot

Metal.de:
Imperiumi: 7+/10
Aiheesta muualla

Albumi Steal the Light Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Steal the Light discogs.com -sivustolla
Tam Dalyell

Tam Dalyell vuonna 1991.
Thomas ”Tam” Dalyell, the Binnsin 11. baronetti (9. elokuuta 1932 – 26. tammikuuta 2017) oli brittiläinen Työväenpuolueen poliitikko. Hän varttui Skotlannissa ja hankki opettajan koulutuksen.
Dalyell istui parlamentin jäsenenä vuosina 1962–2005 ja toimi Edinburghin yliopiston rehtorina vuosina 2003–2006. Hän vastusti niin sanottua devoluutiota eli vallan hajauttamista Britannian keskushallinnolta alueelliselle tasolle Skotlantiin.
Dalyell kirjoitti aktiivisesti lehtiin, muun muassa kolumneja New Scientistiin 1960-luvulta. Hän julkaisi myös useita kirjoja.
Dalyellin suvun ensimmäinen baronetti ja Tam Dalyellin esi-isä oli 1600-luvulla elänyt kenraali Tam Dalyell of the Binns eli ”Bluidy Tam”.
Aiheesta muualla

Tam Dalyell: a rebel with umpteen causes BBC
Vjatšeslav Ušenin

| Vjatšeslav Ušenin |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. toukokuuta 1992 (ikä 32) Magnitogorsk, Venäjä
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  83 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  Metallurg Magnitogorsk-2 (RUS-3) Oktan Perm (RUS-3) Admiral Vladivostok (KHL) Amur Habarovsk (KHL) Sibir Novosibirsk (KHL) TPS (SML) Molot Perm (VHL)
Vjatšeslav Sergejevitš Ušenin (ven. Вячеслав Сергеевич Ушенин; s. 12. toukokuuta 1992 Magnitogorsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Ušenin on pelannut lähes koko uransa yhdessä kaksoisveljensä Vladislavin kanssa.
Virtual Boy

| Virtual Boy |
| --- | --- |


Valmistaja:  Nintendo
Julkaisu:  1995
Lisää videopeliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Virtual Boy, myös VR-32, koodinimeltään "VU", on Nintendon valmistama kotipelikonsoli. Se esiteltiin ensimmäisen kerran Japanissa 15. lokakuuta 1994 Famicom Spaceworld '94 -messuilla. Varsinainen julkaisupäivä oli 21. heinäkuuta 1995 Japanissa ja 16. elokuuta 1995 Yhdysvalloissa. Nintendo lopetti Virtual Boyn markkinoimisen julkaisua seuranneena vuonna. Virtual Boy oli Nintendolle harvinainen floppi, joka myi noin 770 tuhatta yksikköä. Japanin ja Yhdysvaltain markkinoilla epäonnistunutta laitetta ei koskaan julkaistu Euroopassa. Sen heikko menestys oli niin kova isku laitteen suunnittelusta vastanneelle Gunpei Yokoille, että hän teki vain yhden Game Boy Colorin ja erosi Nintendolta.
Virtual Boy poikkesi paljon muista oman aikakautensa pelikonsoleista. Laite oli paristokäyttöinen (6 kpl AA-paristoja). Sitä pidettiin silmillä, ja pelikuva heijastui silmikkoon. Vain yksi henkilö kerrallaan pystyi pelaamaan konsolilla. Moninpelilinkki oli suunnitteilla, mutta sitä ei koskaan julkaistu.
Suomessa Super Power -lehti näki monia syitä Virtual Boyn heikkoon myyntiin. Virtual Boy pystyi tuottamaan vain punamustaa grafiikkaa, joka aiheutti osalle pelaajista päänsärkyä ja silmien vuotamista. Kun konsolia esiteltiin marraskuussa 1994, Nintendoa syytetiin "halpahintaisesta huomionkalastelusta lähestyvien Sonyn ja Segan 32-bittisten julkaisujen edellä". Kun Virtual Boy julkaistiin, kuluttajat ostivat mieluummin joko samoihin aikoihin ilmestyneen PlayStationin tai Saturnin, joiden tuottama grafiikka näytti paljon kauniimmalta siihen verrattuna. Konsolille julkaistiin vähän pelejä, eikä niiden nähty eroavan aiemmista Nintendon peleistä eikä niissä hyödynnetty kunnolla paljon mainostettua kolmiulotteisuutta. Myös tulevan Nintendo 64:n nähtiin syövän Virtual Boyn mahdollisuuksia markkinoilla. Virtual Boy nähtiin poikkeuksellisena: "Jos Virtual Boyn olisi lanseerannut joku vähemmän tunnettu japanilainen elektroniikkayhtiö, niin kukaan ei olisi kiinnittänyt siihen mitään huomiota. Koska kyseessä oli yksi maailman arvostetuimmista yhtiöistä, niin hämmennys oli valtaisa."
Tekniikka

Virtual Boy oli Nintendon ensimmäinen 32-bittinen konsoli.
Prosessori: NEC V810, 32-bittinen RISC.
Prosessorin kellotaajuus: 20 MHz
Ääni: 16-bittinen, stereo
Resoluutio: 384 × 224 pikseliä/silmä, 4 väriä 32 eri vahvuuden tasolla
Virta: 6 AA-paristoa (9 V, kesto n. 7 h) tai AC-adapteri (10 V)
Grafiikkatilat: 2D/3D
Pelimoduuli: koko 8–16 Mb, ROM
Moninpelilinkki: ei julkaistu
Hinta: USA:ssa 175 dollaria, Japanissa 15 000 jeniä
Pelilistat

Virtual Boylle julkaistiin yhteensä 22 peliä (mukaan lukien sekä Japanissa että USA:ssa julkaistut). Peleistä löytyy myös eri versioita.
Lisäksi kaksi erilaista demo-moduulia.
Veronica Thörnroos

| Veronica Thörnroos |
| --- | --- |
 Thörnroos vuonna 2022
Ahvenanmaan maaneuvos
 2019–2023  
Edeltäjä:  Katrin Sjögren
Seuraaja:  Katrin Sjögren
Ahvenanmaan infrastruktuuriministeri
 2009–2015  
Edeltäjä:  Runar Karlsson
Seuraaja:  Mika Nordberg
Ahvenanmaan keskustan puheenjohtaja
 5.12.2017–12.2.2024  
Edeltäjä:  Jörgen Pettersson
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. heinäkuuta 1962 (ikä 62) Lappo, Brändö
Kansalaisuus:   suomalainen  ahvenanmaalainen (kotiseutuoikeus)
Ammatti:  terveydenhoitaja
Puoliso:  Jan-Tore Thörnroos
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  Pro Åland (2024–)
Muut puolueet:  Ahvenanmaan keskusta (–2024)
Veronica Thörnroos (s. 16. heinäkuuta 1962, Lappo, Brändö) on ahvenanmaalainen poliitikko. Hän johti Ahvenanmaan keskustaa ja toimi maakunnan maaneuvoksena 2019–2023. Ennen politiikkaa Thörnroos toimi terveydenhoitajana.