stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Thessalonikin metro
Historia > Lopullinen ehdotus

Vuonna 2018 Ellinikó Metró S.A. valvoi kaksilinjaisen kaksoistunnelijärjestelmän rakentamista, joka koostui linjasta 1 (perusprojekti) ja linjasta 2 (Kalamarián jatke). Vaikka linja 1 viivästyi laajojen arkeologisten töiden vuoksi, linjan 2 rakentaminen eteni aikataulussa. Tunneleiden rakentaminen molemmille radoille valmistui vuonna 2018, ja radanlasku alkoi saman vuoden elokuussa. Linjojen 1 ja 2 odotettiin valmistuvan joulukuuhun 2023 mennessä. Linja 1 avattiin lopulta vasta marraskuussa 2024. Molemmat linjat on suunniteltu palvelemaan vähintään 18 000 matkustajaa tunnissa kumpaankin suuntaan, ja niiden vuoroväli on 90 sekuntia.  Valmistunut metro vähentää Thessalonikin kasvihuonekaasupäästöjä arviolta 5 000 tonnia vuodessa ja lyhentää matka-aikaa jopa 66 prosenttia.
Historia > Lopullinen ehdotus > Linja 2

Linja 2 laajentaa metrojärjestelmää Kalamariáan, Thessalonikin metropolialueen toiseksi suurimpaan kuntaan. Sillä on kaksi rinnakkaista yksiraiteista tunnelia 4,78 kilometrin reitillä 25is Martíoun ja Míkran välillä ja viisi uutta asemaa. Linjan rakentaminen alkoi vuonna 2013, ja sen budjetti oli 518 miljoonaa euroa. 31. heinäkuuta 2018 mennessä laajennus oli 60-prosenttisesti valmis. Vaikka rakentaminen alkoi seitsemän vuotta linjan 1 jälkeen, sen odotetaan aukeavan vain vuosi linjan 1 jälkeen, 30. marraskuuta 2025. Tämä johtuu uusien suurempien arkeologisten töiden puutteesta, mikä mahdollistaa hankkeen etenemisen ilman viivästyksiä. Ellinikó Metrón vuoden 2017 tilinpäätöksen mukaan laajennuksen kustannukset ovat 568 miljoonaa euroa. Huhtikuun 2019 päivitys nosti arvioidut kustannukset 640 miljoonaan euroon.
Metron laajennusta koskeneiden epäselvyyksien jälkeen Ellinikó Metró selvensi elokuussa 2018, että laajennos olisi erillinen linja, joka kulkisi Néos Sidirodromikós Stathmóksen ja Míkran välillä ilman tarvetta vaihtaa junaa 25is Martíoun asemalla. Linjan 2 jatko Thessalonikin kansainväliselle lentoasemalle kilpailutettiin maaliskuussa 2019, ja sen ensimmäinen budjetti oli 254 150 euroa, joka käytetään topografisiin töihin radan tarkemman suunnittelun mahdollistamiseksi.
Linjat ja asemat

Thessalonikin metrossa on kaksi linjaa ja 18 asemaa, joista 11 ovat linjojen yhteisiä. Linjalla 1 on kaksi omaa asemaa ja linjalla 2 viisi omaa asemaa.
| Nykyiset osuudet> Linja | Nykyiset osuudet> Linja | Nykyiset osuudet> Linja | Nykyiset osuudet> Asemat | Nykyiset osuudet> Asemien lkm | Nykyiset osuudet> Pituus (km) | Nykyiset osuudet> Avattu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Linja 1 | Néos Sidirodromikós Stathmós – Dimokratías – Venizélou – Agía Sofía – Sintriváni/Ékthesi – Panepistímio – Papáfi – Efkleídi – Flémigk – Analípseos – 25is Martíou – Voúlgari – Néa Elvetía | 13 | 9,6 | 30. marraskuuta 2024 |
|  |  | Linja 2 | Néos Sidirodromikós Stathmós – Dimokratías – Venizélou – Agía Sofía – Sintriváni/Ékthesi – Panepistímio – Papáfi – Efkleídi – Flémigk – Analípseos – 25is Martíou – Nomarchía – Kalamariá – Aretsoú – Néa Kríni – Míkra | 16 | 11,4 | 30. marraskuuta 2025 |
Tulevaisuus > Linjan 1 laajennus luoteeseen

Metron luoteislaajennus, johon kuului kehälinja, oli alustavassa suunnittelussa syksyyn 2023 asti, jolloin Ellinikó Metró S.A. päätti olla jatkamatta hanketta, koska sitä pidettiin sekä rakenteellisesti mahdottomana että väärin suunnitteltuna. Nyt hankkeeseen kuuluu linjan 1 luoteisjatke, joka alkaa Dimokratíasin asemalta ja kulkee Stavroúpolin ja Évosmoksen läpi, saavuttaa sairaala-alueen kaupungin luoteispuolella ja päättyy linjan 1 toiselle varikolle, joka sijaitsee Thessalonikin kehätiellä. Ellinikó Metró S.A. ilmoitti asiaa koskevista päätöksistä 20. toukokuuta 2024. Tarjouskilpailu alkaa vuonna 2024.
Luoteislaajennukseen kuuluvat seuraavat asemat:
Neápoli (Neápolin kaupungissa Neápoli-Sykiésin kunnassa)
Terpsithéa (Stavroúpolin kunnassa)
Stavroúpoli (Stavroúpolin kunnassa)
Políchni (Políchnin kaupungissa Pávlos Melásin kunnassa
Efkarpía (Efkarpían kaupungissa Pávlos Melásin kunnassa)
Nosokomeío Papageorgíou (Papageorgíou-sairaala, Pávlos Melásin kunnassa)
Luoteislaajennusta koskevan tarjouskilpailun odotetaan valmistuvan vuoteen 2027 mennessä.
Tulevaisuus > Linjan 1 laajennus Thérmiin

Linjaa 1 jatketaan kaakossa edelleen Thérmiin Patriarchikósta, ja tällä hetkellä suunnitteilla on vain yksi asema.
Thérmi (Thérmin kunnassa)
Tulevaisuus > Linjan 2 laajennus Thessalonikin kansainväliselle lentoasemalle

Linja 2 on tarkoitus laajentaa Thessalonikin kansainväliselle lentosemalle. Vuonna 2020 hankkeesta kilpailutettiin maastotöitä sekä geologisia ja geoteknisiä tutkimuksia. Tämä laajennus alkaa Míkrasta ja jatkuu etelään, maanalaisella osuudella Mikrasta ASP: hen (Anotera Scholi Polemou), maanpäällisellä osuudella Georgikis Scholi Avenuelle ja toisella maanpäällisellä osuudella IKEA:sta lentoasemalle. Radan maanpäälliset osat rakennetaan todennäköisesti 5 metrin korkeuteen sillalle, jotta vältetään mahdollisten arkeologisten löytöjen aiheuttamat lisäviivästykset. Päähankkeen kilpailutus järjestettiin loppuvuodesta 2024.
Laajennuksen asemat ovat:
Anótati Scholí Polémou (Sotakorkeakoulu, Pylaía-Chortiátisin kunnassa)
Patriarchikó (Pylaía-Chortiátisin kunnassa)
Diavalkanikó (Iatrikó Diavalkanikó Kéntro -sairaala, Pylaía-Chortiátisin kunnassa)
Georgikí Scholí (Amerikanikí Georgikí Scholí -maanviljelysoppilaitos, Thérmin kunnassa)
Kratikós Aeroliménas Thessaloníkis (Thessalonikin lentoasema, Thérmin kunnassa)
Kéntro Kainotomías kai Technologías (Innovaatio- ja teknologiakeskus, Thérmin kunnassa)
Tulevaisuus > Linja 3 (Áno Évosmos – Chariláou/Pylaía)

Suunniteltu linja 3 julkistettiin virallisesti 20. toukokuuta 2024, koska kaupungin länsi ja koillisosien yhdistäminen on katsottu tarpeelliseksi. Linja 3 kulkisi pitkään Tsimiskí-kadun alla ja rinnakkain linjan 1 kanssa, ja linjat kohtaisivat Panepistímion asemalla. Tältä asemalta linja kuitenkin suuntaisi koilliseen.
Linjan 3 asemat ovat:
Áno Évosmos
Perifereiakí
Évosmos
Meneméni
Ampelókipoi
Néos Sidirodromikós Stathmós
Dimokratías
Aristotélous
Ch.A.N.Th
Panepistímio
Agíou Dimitríou
Toúmpa
Chariláou
Agía Kyriakí
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thessalonikin metro Wikimedia Commonsissa
Thessalonikin metro
| --- | --- |
Linja 1:  Néos Sidirodromikós Stathmós  Dimokratías  Venizélou  Agía Sofía  Sintriváni/Ékthesi  Panepistímio  Papáfi  Efkleídi  Flémigk  Analípseos  25is Martíou  Voúlgari  Néa Elvetía 
Linja 2:  Néos Sidirodromikós Stathmós  Dimokratías  Venizélou  Agía Sofía  Sintriváni/Ékthesi  Panepistímio  Papáfi  Efkleídi  Flémigk  Analípseos  25is Martíou   Nomarchía   Kalamariá   Aretsoú   Néa Kríni   Míkra 
Thessalonikin metron tunnelinrakennustöitä vuonna 2010.
Thessalonikin metron rakennustöitä vuonna 2010.
Metrojuna lähtee ensimmäisen kerran Pylaían metrovarikolta vuonna 2020.
Kreikan pääministeri Kyriákos Mitsotákis vihkii metron käyttöön.
Kartta Thessalonikin metron ensimmäisestä vaiheesta (tummemmalla merkityt osuudet) sekä tulevaisuuden suunnitelmista.
Euroopan yleisradiounioni

| Euroopan yleisradiounioni> European Broadcasting Union Union européenne de radio-télévision  |
| --- | --- |

 Maat yhdellä tai useammalla jäsenellä tummansinisellä. Liitännäisjäsenet vaaleansinisellä.
Perustettu:  12. helmikuuta 1950
Tyyppi:  televisio- ja radioliitto
Päämaja:  Le Grand-Saconnex, Geneven kantoni  Sveitsi
Jäsenet:  72 yleisradioyhtiötä 56 eri maasta
Viralliset kielet:  ranska, englanti
Presidentti:  Jean-Paul Philippo (Belgia)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Euroopan yleisradiounioni (engl. European Broadcasting Union (EBU), ransk. Union européenne de radio-télévision (UER) ) on eurooppalainen televisio- ja radioliitto, jonka eurooppalaiset länsimaat Suomi mukaan lukien perustivat 12. helmikuuta 1950 Torquayssa Britanniassa OIRTin vastapainoksi. Se oli aiemmin suljettu muilta kuin yleisradiotoimintaa harjoittavilta julkisen palvelun kanavilta, mutta sittemmin pääsyvaatimuksia on lievennetty.
EBU:n televisiojakeluverkko on nimeltään Eurovisio (engl. Eurovision), joka järjestää vuosittain Eurovision laulukilpailun.
EBU erotti heinäkuussa 2021 jäsenyydestään Valko-Venäjän. Venäjä erosi EBU:sta helmikuussa 2022 vastalauseena maan sulkemisesta ulos vuoden 2022 Eurovision laulukilpailusta.
Jäsenet

| Valtio | Yleisradioyhtiö |
| --- | --- |
 Alankomaat: Nederlandse Publieke Omroep
 Albania: Radiotelevizioni Shqiptar
 Algeria: Etablissement Public de Radiodiffusion Sonore
 Algeria: Etablissement Public de Télévision Algérienne
 Algeria: Télédiffusion d'Algérie
 Andorra: Ràdio i Televisió d’Andorra
 Armenia: Hayastani Hanrayin Herrustaynkerut'yun
 Armenia: Hayastani Hanrayin Radio
 Azerbaidžan: İctimai
 Belgia: Vlaamse Radio- en Televisieomroeporganisatie
 Belgia: Radio-Télévision Belge de la Communauté Française
 Bosnia ja Hertsegovina: Javni Radio Televizijski servis Bosne i Hercegovine
 Britannia: British Broadcasting Corporation
 Britannia: United Kingdom Independent Broadcasting
 Bulgaria: Balgarska Nationalna Televizija
 Bulgaria: Balgarsko Nationalno Radio
 Egypti: Egyptin kansallinen mediaviranomainen
 Espanja: Radiotelevisión Española
 Georgia: Sakartvelos sazogadoebrivi mauts'q'ebeli
 Kreikka: Ellinikí Radiofonía Tileórasi
 Kroatia: Hrvatska radiotelevizija
 Kypros: Radiofonikó Ídryma Kýprou
 Islanti: Ríkisútvarpið
 Irlanti: Raidió Teilifís Éireann
 Irlanti: TG4 Teilifís na Gaeilge
 Israel: Ta'agid HaShidur HaYisra'eli
 Italia: Radiotelevisione Italiana
 Jordania: Jordan Radio and Television Corporation
 Latvia: Latvijas Televīzija
 Latvia: Latvijas Radio
 Libanon: Télé Liban
 Libya: Libya National Channel
 Liettua: Lietuvos Radijas ir Televizija
 Luxemburg: RTL Group
 Luxemburg: Établissement de Radiodiffusion Socioculturelle du Grand-Duché de Luxembourg
 Malta: Public Broadcasting Services
 Marokko: Société Nationale de Radio Télévision
 Moldova: Teleradio-Moldova
 Monaco: Monaco Media Diffusion
 Montenegro: Radio i Televizija Crne Gore
 Norja: Norsk rikskringkasting
 Norja: TV2 AS
 Pohjois-Makedonia: Makedonska radio televizija
 Portugali: Rádio e Televisão de Portugal
 Puola: Telewizja Polska
 Puola: Polskie Radio
 Ranska: France Médias Monde
 Ranska: France Télévisions
 Ranska: Radio France
 Romania: Societatea Română de Radiodifuziune
 Romania: Televiziunea Română
 Ruotsi: Sveriges Television/Sveriges Radio
 Saksa: Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichenRundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland
 Saksa: Zweites Deutsches Fernsehen
 San Marino: Radiotelevisione della Repubblica di San Marino
 Serbia: Radiotelevizija Srbije
 Slovakia: Rozhlas a televízia Slovenska
 Slovenia: Radiotelevizija Slovenija
 Suomi: Yleisradio Oy /Rundradion Ab
 Sveitsi: SRG SSR
 Tanska: Danmarks Radio
 Tanska: TV 2 Danmark
 Tšekki: Český rozhlas
 Tšekki: Česká televize
 Tunisia: Télévision tunisienne
 Tunisia: Radio tunisienne
 Turkki: Türkiye Radyo-Televizyon Kurumu
 Ukraina: Suspilne
 Unkari: Duna Média
 Unkari: Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap
 Vatikaanivaltio: Radio Vaticana
 Viro: Eesti Rahvusringhääling
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Euroopan yleisradiounioni Wikimedia Commonsissa
European Broadcasting Union (englanniksi), (ranskaksi)
Euroopan yleisradiounioni EBu Ylen sivuilla
Maria Bartiromo

Maria Bartiromo
Maria Bartiromo on yhdysvaltalainen juontaja, joka on keskittynyt varsinkin talousaiheisiin. Hän on työskennellyt CNBC:lla ja Fox Business Networkilla.
Bartiromo valmistui New Yorkin yliopistosta opiskeltuaan journalismia ja taloustiedettä. Hän liittyi CNBC:n palvelukseen vuonna 1993. Hän oli perustamassa sen aamuohjelmaa Squawk Box. Bartiromon muita ohjelmia olivat On the Money with Maria Bartiromo ja The Closing Bell with Maria Bartiromo. Bartiromo oli dosenttina New Yorkin yliopiston Stern School of Businessissa syyslukukaudet 2010–2013. Hän liittyi Fox Business Networkin palvelukseen tammikuussa 2014. Hän on juontanut siellä ohjelmia Mornings with Maria ja Maria Bartiromo’s Wall Street. Lisäksi Bartiromo on työskennellyt Fox News Channelin ohjelmassa Sunday Morning Futures.
Bartiromo on saanut kaksi Emmy-palkintoa ja Gracie-palkinnon. Hän on ohjelmissaan haastatellut muiden muassa Donald Trumpia, Reza Pahlavia, Jimmy Laita, Bill Gatesia ja Steven Mnuchinia. Hänet otettiin Financial Timesin listaan 50 Faces That Shaped the Decade vuonna 2009. Bartiromo on julkaissut kirjoja, joihin kuuluvat The Weekend That Changed Wall Street (2010) ja The 10 Laws of Enduring Success (2010).
Donald Trump erotti vuonna 2025 John F. Kennedy Center for the Performing Artsin johdon ja nimitti itsensä sen johtajaksi. Hän valitsi Maria Bartiromon yhdeksi hallituksen jäsenistä. 9. maaliskuuta 2025 Bartiromo kysyi Ukrainan tuen katkaisseelta Trumpilta, oliko hänelle hyväksyttävää se, että Ukraina ei välttämättä selviytyisi ilman Yhdysvaltain tukea. Trump vastasi, ettei Ukraina välttämättä selviytyisi Yhdysvaltain tuellakaan.
Olavi (albumi)

| Olavi Olavi Uusivirta |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. helmikuuta 2016
 Tuottaja(t): Timo Kämäräinen
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 41.00
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Olavi Uusivirran muut julkaisut
| Ikuiset lapset 2014 | Olavi 2016 | Olavi elää 2017 |
Olavi on Olavi Uusivirran seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin 12. helmikuuta 2016 levymerkillä Johanna Kustannus.
Kappaleista suurin osa on Uusivirran säveltämiä ja sanoittamia. Myös Timo Kämäräinen on osallistunut säveltämiseen. Kappaleen ”Toton Africa” on säveltänyt Kämäräinen ja sanoittanut Uusivirta.
Albumi nousi ensimmäisellä viikollaan Suomen virallisen listan kärkeen ja pysyi listalla yhteensä 27 viikkoa.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Toton Africa | 4.17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Syntymäpäivä | 3.20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kultaa hiuksissa | 3.52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Toinen | 3.50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Tanssit vaikka et osaa | 4.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Herää, kaunokaiseni! | 5.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Kolumbus | 3.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Tahdonko kuitenkin sut takaisin? | 3.38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Olet elossa | 3.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Tervetuloa | 5.23 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Keskisuomalainen:
Soundi:
Hrvatska radiotelevizija

| Hrvatska radiotelevizija |
| --- | --- |

Perustettu:  1926
Toiminta-alue:  Kroatia
Toimiala:  radio- ja televisiotoiminta
Kotisivu:  www.hrt.hr
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hrvatska radiotelevizija (lyh. HRT) on Kroatian valtiollinen yleisradioyhtiö. Se on perustettu 1926 ja sillä on neljä televisio- sekä neljä radiokanavaa.
HRT on Euroopan yleisradiounionin jäsen.
HRT:n pääkonttori Zagrebissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hrvatska radiotelevizija Wikimedia Commonsissa
Hrvatska Enciklopedija (kroatiaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Tšekki 2 
Muut:  MusicBrainz label
Eemeli Virtanen

| Eemeli Virtanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. syyskuuta 2002 (ikä 22) Pori, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Virru
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  75 kg
Seura
Seura:  RoKi
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  28
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  Ässät (SML)
Eemeli Juha Antero Virtanen  (s. 4. syyskuuta 2002 Pori) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekossa.
Ura

Virtanen on Porin Ässien kasvatti. Kaudella 2017–2018 hän oli joukkueensa eniten maaleja tehnyt puolustaja sekä C-nuorten SM-karsinnoissa kuudella osumallaan Arttu Syystön kanssa että C-nuorten SM-sarjassa viidellä osumallaan Ralfs Bergmanisin ja Syystön kanssa.
Harjoituskaudella 2021–2022 Virtanen pelasi kahdeksan ottelua Ässien SM-liigajoukkueessa ilman tehopisteitä. Kauden kynnyksellä syyskuussa 2021 hän teki seuran kanssa 2+1-vuotisen liigasopimuksen. Virtanen aloitti sarjakautensa kuitenkin Ässien U20-joukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä 8. lokakuuta 2021 vieraissa SaiPaa vastaan. Virtanen merkittiin joukkueensa kolmospuolustajapariin Nikolas Matinpalon viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.03 minuuttia. Hän pelasi alkukaudella SM-liigassa neljä runkosarjaottelua ilman tehopisteitä sekä kahdeksan ottelua U20-joukkueessa, kunnes Virtasen kausi päättyi loukkaantumisen vuoksi jo lokakuussa 2021.
Kauden 2022–2023 Virtanen pelasi suurimmaksi osaksi Ässien U20-joukkueessa. Hän pelasi SM-liigassa kahdeksan runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Kauden jälkeen huhtikuussa 2023 Ässät uutisoi, että Virtasen sopimuksessa ollutta optiota ei käytetä, eikä hän jatka seurassa.
Virtanen siirtyi kaudeksi 2023–2024 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekkoon. Hänen kautensa jäi rikkonaiseksi loukkaantumisten vuoksi ja Virtanen pelasi runkosarjassa 21 ottelua tehden neljä syöttöpistettä. Pudotuspeleissä hän pelasi seitsemän ottelua ilman tehopisteitä. Huhtikuussa 2024 Virtanen teki RoKin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Muuta

Virtasen isoisä Anto Virtanen pelasi hyökkääjänä SM-sarjaa Porin Karhuissa ja Ässissä yhteensä 315 ottelua vuosina 1961–1975. Hän voitti kaksi Suomen-mestaruutta. Eemelin setä Jaakko Virtanen pelasi Ässissä hyökkääjänä pudotuspelit mukaan lukien 167 SM-liigaottelua vuosina 1983–1989. Hän on nykyään seuran hallituksen jäsen. Eemelin serkku ja Jaakon poika Jami Virtanen pelaa hyökkääjänä Ässissä, jossa serkukset pelasivat kahtena kautena joukkuetovereina.
Eemeli Virtanen valmistui ylioppilaaksi Porin suomalaisen yhteislyseon lukiosta keväällä 2021.
Virtanen on maininnut esikuvikseen Kimmo Timosen ja Sami Vatasen.
Dark Light

| Dark Light HIM |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 23. syyskuuta 2005
 Tuottaja(t): Tim Palmer
 Tyylilaji: goottirock
 Kesto: 45.30
 Levy-yhtiö: Sire
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
HIM:in muut julkaisut
| And Love Said No – The Greatest Hits 1997–2004 2004 | Dark Light 2005 | Uneasy Listening Vol. 1 2006 |
Dark Light on suomalaisen HIM-yhtyeen viides albumi, joka ilmestyi vuoden 2005 lopulla. Albumilta on julkaistu singlet Wings of Butterfly, Killing Loneliness ja Under The Rose (vain Suomessa radiopromona). Videoiksi on tehty "Wings of a Butterfly", "Killing Loneliness" ja "Killing Loneliness (New Version)". Dark Light on ensimmäinen albumi, jonka yhtye levytti Yhdysvalloissa Sire Records -levy-yhtiölle, aikaisemmat on tehty Euroopassa. Levyn tuottajana toimi yhdysvaltalainen Tim Palmer.
Albumi debytoi Yhdysvalloissa virallisen albumilistan sijalla 18, joka oli siihen mennessä paras suomalaisen yhtyeen tai artistin sijoitus maassa. HIM rikkoi oman ennätyksensä albumillaan Venus Doom vuonna 2007. Ensimmäisellä viikolla albumia myytiin pelkästään Pohjois-Amerikassa lähes 50 000 kappaletta. Syyskuussa 2006 albumi ylitti Yhdysvalloissa 500 000 myydyn kappaleen kultalevyrajan. Albumi on menestynyt myös Euroopassalähde?. Kotimaan myynti on 38 000 kappaletta, mikä oli tuohon mennessä yhtyeelle kaikkein kehnoin myyntitulos Suomessa. Maailmanlaajuisesti Dark Light on ylittänyt puolentoista miljoonan kappaleen myyntiluvutlähde?.
Peruslevyn kappaleet

"Vampire Heart" – 4.45  (*)
"Rip Out The Wings of a Butterfly" – 3.31  (*)
"Under The Rose" – 4.49  (*)
"Killing Loneliness" – 4.30  (*)
"Dark Light" – 4.30
"Behind The Crimson Door" – 4.37
"The Face of God" – 4.34
"Drunk on Shadows" – 3.49
"Play Dead" – 4.36
"In the Nightside of Eden" – 5.39
(*) Single
Limited edition -albumilla on lisäksi kappale
"The Cage"
Internet edition -albumilla ovat peruskappaleiden lisäksi
"Venus (In Our Blood)"
"The Cage"
Vinyylilevyllä ovat peruskappaleiden lisäksi
"Venus (In Our Blood)"
"The Cage""
"Poison Heart"
Yhtyeen kokoonpano levyllä

Mika Karppinen – rummut
Mikko Lindström – kitara
Mikko Paananen – basso ja taustalaulu
Janne Puurtinen – kosketinsoittimet
Ville Valo – laulu
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi: 8+/10
Soundi:
Luettelo Saksan presidenteistä

Tämä on luettelo Saksan presidenteistä. Luettelo käsittää Saksan valtakunnanpresidentit Weimarin tasavallan ja natsi-Saksan ajalta sekä Saksan liittotasavallan liittopresidentit ja Saksan demokraattisen tasavallan valtionpäämiehet.
Weimarin tasavalta (1919–1933)

| Valtakunnanpresidentit>  | Valtakunnanpresidentit> Nimi | Valtakunnanpresidentit> Nimi | Valtakunnanpresidentit> Virkakausi | Valtakunnanpresidentit> Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Friedrich Ebert   (1871–1925) | 11. helmikuuta 1919 – 28. helmikuuta 1925 k. | SPD |
| 2. |  | Paul von Hindenburg   (1847–1934) | 12. toukokuuta 1925 – 2. elokuuta 1934 k. | sitoutumaton |
Natsi-Saksa (1933–1945)

| Valtakunnanpresidentit>  | Valtakunnanpresidentit> Nimi | Valtakunnanpresidentit> Nimi | Valtakunnanpresidentit> Virkakausi | Valtakunnanpresidentit> Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Paul von Hindenburg   (1847–1934) | 12. toukouuta 1925 – 2. elokuuta 1934 k. | sitoutumaton |
| 2. |  | Adolf Hitler   (1889–1945) | 2. elokuuta 1934 – 30. huhtikuuta 1945 k.  (valtakunnankansleri ja Führer) | NSDAP |
| 3. |  | Karl Dönitz   (1891–1980) | 1. toukokuuta 1945 – 23. toukokuuta 1945 | sitoutumaton   selvennä |
Jaettu Saksa (1949–1990)

Weizsäcker toimi Saksan liittotasavallan (Länsi-Saksan) presidenttinä 1.7.1984–2.10.1990 ja yhdistyneen Saksan presidenttinä vuosina 3.10.1990–30.6.1994. Hänen virkakautensa jatkui keskeytyksettä Saksan demokraattisen tasavallan osavaltioiden liittyessä länsinaapuriinsa.
Saksa (yhdistynyt vuodesta 1990)

| Saksan liittopresidentit>  | Saksan liittopresidentit> Nimi | Saksan liittopresidentit> Nimi | Saksan liittopresidentit> Virkakausi | Saksan liittopresidentit> Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. |  | Richard von Weizsäcker   (1920–2015) | 1. heinäkuuta 1984 –   30. kesäkuuta 1994 | CDU |
| 7. |  | Roman Herzog   (1934–2017) | 1. heinäkuuta 1994 –   30. kesäkuuta 1999 | CDU |
| 8. |  | Johannes Rau   (1931–2006) | 1. heinäkuuta 1999 –   30. kesäkuuta 2004 | SPD |
| 9. |  | Horst Köhler   (1943–2025) | 1. heinäkuuta 2004 –   31. toukokuuta 2010   (erosi) | CDU |
| vt. |  | Jens Böhrnsen   (s. 1949) | 31. toukokuuta 2010 –   30. kesäkuuta 2010 | SPD |
| 10. |  | Christian Wulff   (s. 1959) | 30. kesäkuuta 2010 –   17. helmikuuta 2012   (erosi) | CDU |
| vt. |  | Horst Seehofer   (s. 1949) | 17. helmikuuta 2012 –   18. maaliskuuta 2012 | CSU |
| 11. |  | Joachim Gauck   (s. 1940) | 18. maaliskuuta 2012 –  18. maaliskuuta 2017 | sitoutumaton |
| 12. |  | Frank-Walter Steinmeier   (s. 1956) | 19. maaliskuuta 2017 – | SPD |