stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ammattiosaamisen kehittämisyhdistys
Toiminta

AMKEn toiminnan painopisteet ovat
edunvalvonta eli ammatillisen koulutuksen edellytysten varmistaminen,
yhteisten tavoitteiden tunnistaminen työnantajina,
ammatillisen koulutuksen kansainvälistymisen tukeminen.
AMKE ry oli keskeinen vaikuttaja ammatillisen koulutuksen reformin valmistelussa vuosina 2015-2017.
AMKE ry edustaa jäseniään koulutus- ja työvoimapolitiikan sekä lainsäädännön valmistelussa edistäen ammatillisen koulutuksen järjestämisen edellytyksiä. AMKE vaikuttaa ammatillisen koulutuksen ylläpito- ja rahoitusjärjestelmiin, kehittää koulutuksen järjestäjän johtamis- ja työnantajaosaamista sekä vahvistaa ammatillisen koulutuksen alueellista vaikuttavuutta. AMKE tekee tiivistä yhteistyötä puolueiden, ministeriöiden sekä elinkeino- ja työelämää, kuntia ja opiskelijoita edustavien järjestöjen kanssa. Tavoitteena on, että koulutuksen järjestäjä toteuttaa koulutustehtävää joustavasti ja asiakaslähtöisesti.
AMKE tarjoaa jäsenilleen koulutusta ja tietohallinnon palveluita sekä koordinoi kehittämishankkeita, joissa on mukana ammatillisen koulutuksen järjestäjiä. AMKE toimii valiokuntina, verkostoina ja työryhminä, joihin osallistuvat sen jäsenet ja sidosryhmät. Verkostoissa toimivat henkilöt keräävät ja levittävät hyväksi havaittuja toimintamalleja ja kokemuksia omissa organisaatioissaan. Verkostot käsittelevät myös valtakunnallista kehittämistä vaativia asioita, kuten vertailutiedon keräämistä, koulutuksia ja yhteishankintoja Lisäksi AMKE edistää koulutuksen järjestäjien, sidosryhmien ja valtion hallinnon edustajien verkostoitumista järjestämällä tilaisuuksia, koulutuksia, seminaareja ja työpajoja.
Jäsenet

AMKEn jäseniä ovat ammatillisen koulutuksen järjestäjät. AMKE ry:n jäseneksi voidaan hyväksyä julkis- tai yksityisoikeudelliset oikeuskelpoiset koulutuksen järjestäjät. Jäsenet kouluttavat yli 97 % ammatillisen koulutuksen opiskelijoista.
Organisaatio

AMKEn hallituksen ja toimiston tukena toimivat tulevaisuusvaliokunta sekä koulutuksen johtamisen (KOJO), henkilöstön kehittämisen (HRMD) ja kansainvälistymisen työryhmät ja verkostot sekä oppisopimusjaosto. Lisäksi AMKEn jäsenet muodostavat asianhallinta-, kiinteistö- ja tilapalvelu-, ravitsemuspalvelu- ja turvallisuusverkostot. AMKE ry ja sen tytäryhtiö AMKE Oy muodostavat AMKE-konsernin, jolla on yhteiset hallintopalvelut ja toimitilat.
AMKE-konserniin kuulunut osakeyhtiö AMKE International Oy purettiin vuonna 2015.
Historia

AMKEa edelsi vuonna 1972 perustettu Ammatillisten Kurssikeskusten Liitto, joka muutti kehittyvän lainsäädännön myötä nimeksi Ammatillisen Aikuiskoulutuskeskusten Liitto vuonna 1990. Aikuiskoulutuskeskusten toiminnan laajentuessa ja muuttuessa perustettiin toimintaa täydentämään kaksi tytäryhtiötä, vuonna 1991 AIKE Oy ja 1995 AIKE International Oy.
Vuoden 1999 koululainsäädännön uudistus oli selvä merkki, että jatkossa koulutuksen järjestäjäverkkoa kehitetään ikäneutraalimpaan suuntaan: vuosituhannen vaihteesta alkaen AKKL ja silloisessa muodossaan vuonna 2001 perustettu nuorisoasteen ammatillista koulutusta edustava Koulutuksen järjestäjien yhdistys KJY ry tiivistivätkin yhteistyötään.
Useiden yhdistymistunnusteluyritysten jälkeen järjestöt liitettiin yhteen 15.10.2010, jolloin perustettiin uusi järjestö, Ammattiosaamisen kehittämisyhdistys AMKE ry, jonka alta AKKL ja KJY purettiin.
AMKE-konserniin kuulunut osakeyhtiö AMKE International Oy purettiin vuonna 2015.
Aiheesta muualla

Ammattiosaamisen kehittämisyhdistys AMKE ry. (Arkistoitu – Internet Archive)
Ammattiopisto Luovi

| Ammattiopisto Luovi |
| --- | --- |

Motto:  Oma väylä työhön ja hyvään elämään.
Perustettu:  2007
Rehtori:  Seija Norup
Toimipaikat:  Koko Suomi
Opiskelijamäärä:  2 000
Kotisivu:  Luovi.fi
Oulun vanha Kasarmirakennus, jossa nykyään toimii Ammattiopisto Luovi.
Ammattiopisto Luovi on valtakunnallisesti toimiva ammatillisen erityisopetuksen tarjoaja ja kehittäjä ja Suomen suurin ammatillinen erityisoppilaitos. Luovissa opiskelee vuosittain 2 000 opiskelijaa yli 30 paikkakunnalla. Luovissa työskentelee noin 900 henkilöä ja Luovin hallinnollinen keskus on Oulussa. Luovin ylläpitäjä on Ammattiopisto Luovi Oy, jonka omistaa Hengitysliitto ry.
Luovin koulutustarjontaan kuuluu valmentava koulutus ja ammatillinen tutkintokoulutus. Valmentavaa koulutusta tarjotaan sekä TUVA-koulutuksena (tutkintokoulutukseen valmentava) että TELMA-koulutuksena (työhön ja itsenäiseen elämään valmentava).Tutkintotavoitteisena koulutuksena tarjolla on laaja valikoima ammatillisia perustutkintoja.
Luovin koulutuksessa painottuvat muun muassa yksilölliset opintopolut, monipuoliset ja työelämäläheiset oppimisympäristöt, tekemällä oppiminen, elinikäiseen oppimiseen kannustaminen sekä henkilökohtainen ohjaaminen ja tukeminen. Luovin opiskelijat voivat osallistua myös kansainväliseen toimintaan.
Toiminta > Luoviin hakeminen

Luoviin valitaan opiskelijoita, jotka ovat oikeutettuja saamaan opinnoissaan ja työllistymisessään erityistä ohjausta, tukea ja neuvontaa. Tuen tarve voi johtua esimerkiksi terveydellisistä syistä, vammasta, sairaudesta, oppimisvaikeuksista tai sosiaalisista syistä. Luoviin voi hakea kevään yhteishaussa opintopolku.fi-palvelun kautta  tai jatkuvassa haussa ympäri vuoden Luovin koulutuskalenterin kautta .
Toiminta > Asiantuntijapalvelut

Luovi tarjoaa koulutuspalveluiden lisäksi ammatillisen erityisopetuksen asiantuntijapalveluita muille oppilaitoksille. Sillä tarkoitetaan koulutusta ja konsultaatiota erityistä tukea tarvitsevien opiskelijoiden kanssa toimivalle opetus- ja ohjaushenkilöstölle.
Toiminta > Luovin historia

Ammattiopisto Luovi syntyi 1. elokuuta 2007, kun Hengitysliiton koulutusorganisaatiot Merikosken ammatillinen koulutuskeskus, Kaprakan ammatillinen koulutuskeskus sekä Hoikan opisto yhdistyivät. Luovi laajeni vuoden 2009 alusta lähtien, kun Alavuden erityisammattikoulu yhdistyi Luoviin. Hengitysliitto osakeyhtiöitti Luovin toiminnan vuonna 2023.
Paikkakunnat

Luovi toimii yli 30 paikkakunnalla kautta Suomen. Luovin hallinnollinen keskus on Oulussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ammattiopisto Luovi Wikimedia Commonsissa
Ammattiopisto Luovin kotisivut
Armenofilia

Lordi Byronin muistolaatta Jerevanissa. Byron arvosti armenialaisia ja käänsi klassisia armenialaistekstejä englanniksi.
Armenofilia tarkoittaa suurta kiinnostusta ja ihailua armenialaista kulttuuria, historiaa tai armenialaisia kohtaan. Termiä on käytetty  Lordi Byronista, joka käänsi klassisia armenialaisia tekstejä englanniksi; Henry Morgenthausta, joka Armenian kansanmurhan aikana aktiivisesti toi huomiota verilöyille ja pakkosiirroille ja piti rahankeräyksiä kansanmurhaa paenneille; sekä yhdysvaltain presidenteistä Woodrow Wilsonista ja Theodore Rooseveltista, jotka kannattivat ensimmäisen maailmansodan jälkeen suur-Armeniaa.
Antti Hakola

Alahärmän kirkko, joka tuhoutui tulipalossa 1898.
Antti Hakola (myös Anders Hakola) (4. syyskuuta 1704 Alahärmä – 2. huhtikuuta 1778 Nurmo) oli härmäläinen kirkonrakentaja. Hakola suunnitteli ja rakensi yksin tai veljensä Matin kanssa useita kirkkoja ja kellotapuleja. Esimerkiksi vuonna 1752 valmistunut ja vuonna 1898 tulipalossa tuhoutunut Alahärmän vanha kirkko oli Antti ja Matti Hakolan rakentama.
Hakola aloitti puukirkkojen rakentamisen 45-vuotiaana talonpoikaispohjalta. Antti Hakolan muistomerkki sijaitsee Alahärmän seurakuntatalon vieressä. Hän aloitti kirkkojen rakentamisen vasta 45-vuotiaana ja hänen aikaisemmista elämänvaiheistaan ei ole säilynyt tietoa, mistä hän oli saanut puusepän ja rakentajan taitonsa. Yksi olettamus on, että hän olisi ollut laivanveistäjänä ennen ryhtymistään kirkonrakentajaksi. Erityisesti jotkut hänen kirkoissa käyttämänsä rakenneratkaisut kielivät osaamisen hankituksi juuri laivaveistämöillä.
Hänen veljensä Matti Hakola oli myös kirkonrakentaja.
Kirkkoja rakentamisjärjestyksessä

Alajärven kirkko (1749) – purettu 1836, mutta nykyisen kirkon tapuli edelleen Hakolan kirkosta peräisin
Alahärmän vanha kirkko (1752) – paloi katon tervauksen yhteydessä tupakantumpin sytyttämänä 1898, uusi kirkko Josef Stenbäckin tuotantoa (1901–1903)
Kauhavan vanha kirkko (1756) – paloi joulupäivänä 1921, uusi kirkko Josef Stenbäckin tuotantoa (1923–1925)
Keuruun vanha kirkko (1758)
Evijärven kirkko (1758) – peruskorjattu 1887
Purmon kirkko (1772) – ei täyttä varmuutta, mutta tyyliltään Hakolan mallinen
Virtain kirkko (1772)
Kuortaneen kirkko (1777)
Nurmon kirkko (1778) – Antti Hakola kuoli kesken rakennustyön, ja poika Kaapo Hakola vei työn loppuun suunnitelmien mukaan. Kirkon tapuli (1770) on kokonaisuudessaan Antti Hakolan käsialaa. Kaapo Hakola rakensi myös Ylihärmän kirkon.
Aiheesta muualla

Antti Hakolan Joutsenlaulu, Suomen Kuvalehti, 08.01.1938, nro 1, s. 34, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Antti Toikkonen

Antti Toikkosen hauta Kurun vanhalla hautausmaalla
Antti Yrjönpoika Toikkonen (26. lokakuuta 1828 – 29. marraskuuta 1898 ) oli suomalainen Kurussa asunut maakauppias ja maanviljelijä. Toikkonen omisti Kurussa sijainneen Toikon tilan ja useita muita maatiloja.
Toikkonen oli tunnettu Tampereen seudulla ja Pohjanmaallakin ja hän keräsi omaisuutensa maakauppiaana ja toimittamalla lihaa pääasiassa Suomeen sijoitetuille venäläisille joukko-osastoille. Kurussa pidettiin Toikkosen aikana joka syksy Toikon markkinoiksi kutsutut teuraskarjamarkkinat.
Toikkonen vuokrasi 1854 Idman-suvun omistaman Kurun Parkkuun kylässä sijainneen Ylä-Toikon tilan ja osti tilan itselleen 1875. Hän otti myös sukunimekseen Toikkonen avioiduttuaan 1854 Riihikosken talon tyttären Fredrikan (1832–1907) kanssa. Toikkonen sai maakauppaluvan 1861. Koska maaseudulla oli pulaa vaihtorahasta Toikkonen sai myös oikeuden painattaa itse 1–10 kopeekan seteleitä vaihtorahaksi asiakkailleen.
Toikkonen perusti yhdessä tamperelaisen kauppiaan G. O. Sumeliuksen kanssa Näsijärven Höyrylaiva Osakeyhtiön jonka omistama 1870 valmistunut Laine-niminen laiva liikennöi 1870-luvulla Visuvedelle saakka.
Antti Toikkonen on haudattu Kurun vanhalle hautausmaalle.
Aiheesta muualla

Elettiinpä ennenkin, Kurun Lehti, 2. vuosikerta, numero 22, kesä 2010
Antti Halme (kirjailija)

Antti Halme (s. 1972) on suomalainen nuortenkirjailija. Hän on koulutukseltaan taiteen maisteri. Halme työskentelee mainostoimistossa ja asuu Espoossa.[lähde? ] Halme soittaa sähkökitaraa omassa rock-yhtyeessään.[lähde? ] Hänen teoksensa Metalliveljet oli Lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandian palkintoehdokkaana vuonna 2009.
Teokset

Markus Light ja palautuspullon henget (2005)
Tulileikit (2005)
Metalliveljet (2009)
Metalliveljet ja megabeibit (2011)
Metalliveljet ristiretkellä (2013)
Mafiakesä (2017)
Voodookesä (2019)
Aiheesta muualla

Antti Halme kustantajan sivuilla
Halme, Antti (Arkistoitu – Internet Archive). Suomen Nuorisokirjailijoiden nettimatrikkeli.
Halme, Antti (Arkistoitu – Internet Archive). Vantaan kirjailijafoorumi.
Mari Viertola: Liikaa hengästystä (Arkistoitu – Internet Archive). Turun sanomat 7.10.2004.
Pertti T. Jokinen: Pohjoisia ulottuvuuksia. Turun sanomat 27.12.2005.
Maria Loikkanen: Markus Light ja palautuspullon henget Onnimanni 3/2004.
Maria Loikkanen: Tulileikit Onnimanni 4/2005.
Antti Teivainen

| Antti Teivainen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. maaliskuuta 1960 (ikä 64) Oulu
Kansalaisuus:   Suomi
Raviohjastaja
Kotirata:  Vermo
Lisenssi:  D
Voittosumma:  30 344 512 €
Starttien määrä:  61 738
Voittoja:  8 340
1000. voitto:  1988
5000. voitto:  2004
6000. voitto:  2008
7000. voitto:  2012
8000. voitto:  3.10.2020
Tilastot päivitetty:  21.12.2022
Antti Tapio Teivainen (s. 14. maaliskuuta 1960 Oulu) on yksi Suomen menestyneimmistä raviohjastajista. Uransa aikana hän on voittanut lähes kaikissa Suomen suurkilpailuissa, muun muassa Suur-Hollola-ajon ja Ravikuningattaruuden. Vuoden ohjastajaksi Teivainen on valittu 2004, 2006 ja 2007. Lokakuuhun 2020 mennessä hän on ajanut yli 58 000 lähtöä, joista voittoja on ollut yli 8 000, ja voittosummaksi on kertynyt yli 28 miljoonaa euroa.
Heinäkuussa 2019 ilmoitettiin Hevosurheilu-lehdessä hänellä diagnosoidun syövän nielurisoissa ja jäävän hoitojen vuoksi sairauslomalle.. Hän oli lopulta sivussa ohjastustehtävistä vain kolme kuukautta. Hänet valittiin vuoden Nurmijärveläiseksi vuonna 2020.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Antti Teivainen Wikimedia Commonsissa
Aminokinoliini

| 4-aminokinoliini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  kinoliini-4-amiini
SMILES:  n1ccc(c2ccccc12)N
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C9H87N2
Moolimassa:  144,177 g/mol
Sulamispiste:  152–154 °C
Kiehumispiste:  332,3 °C
Tiheys:  1,2 g/cm3
Liukoisuus veteen:  –
| 8-aminokinoliini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  kinoliini-8-amiini
SMILES:  Nc1cccc2cccnc12
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C9H87N2
Moolimassa:  144,177 g/mol
Sulamispiste:  63–67 °C
Kiehumispiste:  174 °C
Tiheys:  1,2 g/cm3
Liukoisuus veteen:  –
Aminokinoliinit ovat kinoliinin aminojohdannaisia. Niiden tärkein käyttö on malarialääkkeinä.
4-aminokinoliini

4-aminokinoliini on kinoliinin 4-aminojohdannainen. Sen johdannaisia käytetään ennen muuta malarialääkkeinä 
Näitä ovat amodiakiini, klorokiini ja hydroksiklorokiini. 
Näitä käytetään myös astman hoitoon, mikrobilääkkeinä bakteereja, viruksia ja sieniä vastaan, sekä tulehdusten rauhoittamiseen.
Amodiakiini
Klorokiini
Hydroksiklorokiini
8-aminokinoliini

8-aminokinoliini on kinoliinin 8-aminojohdannainen. Se on rakenteellisesti analoginen 8-hydroksikinoliinin kanssa. 8-aminokinoliinin typpiatomit sijaitsevat sopivasti metallikompleksien muodostamisen kannalta. Tämän takia 8-aminokinoliinin johdannaisia käytetään orgaanisessa synteesissä.
8-aminokinoliinin johdannaisista primakiinia, tafenokiinia ja pamakiinia käytetään tai on käytetty malarialääkkeinä.. 
Primakiinia käytetään maailmanlaajuisesti tiettyjen Plasmodium vivax- ja Plasmodium ovale-loisten aiheuttamien malariamuotojen hoitoon. Pamakiini on vähemmän tehokasta ja myrkyllisempää kuin primakiini, joten sen käyttöä ei enää suositella. Tafenokiini on 2018 otettu käyttöön yhdysvalloissa Vivax-malarian häätämiseen kerta-annoksella.
Primakiini
Pamakiini
Tafenokiini
Amazonjoen biotooppiakvaario

Kiekkokaloja ja kardinaalitetroja Porte Doréen akvaariossa Pariisissa
Amazonjoen biotooppiakvaario on akvaario, joka jäljittelee olosuhteita Amazonjoessa. Yksi kolmasosa maapallon makean veden kalalajeista elää Amazonissa. Niistä puolet eli noin 1 500 lajia on monnikaloja. Muita suuria ryhmiä  ovat tetrat ja kirjoahvenet. Pieniä alle 15-senttisiä tetralajeja tunnetaan alueelta erittäin paljon. Sadekautena joen reunusmetsät täyttyvät tulvavedellä, ja monet lajit ovat sopeutuneet elämään puiden lomassa. Joessa kasvaa myös runsaasti vesikasveja.
Akvaarion vesi ja sisustus

Amazonin vesi on hapanta ja pehmeää, ja useimmissa sivujoissa humushappojen tummaksi värjäämää. Suositeltava pH on 6,0-6,9, GH-kovuus 3-7 ja KH-kovuus 2-4. Useimmille lajeille sopii lämpötila 25 asteen paikkeilla, mutta esimerkiksi kardinaalitetra ja kiekkokala ovat lämpimämmän veden lajeja.
Puhdistetut puunjuurakot ovat monille lajeille mieluisia piilopaikkoja, monnit jäystävät niiden pinnalla kasvavaa levää ja niistä liukenee humushappoja, jotka parantavat veden laatua.
Vaikka Amazon on tropiikissa, tumma vesi ja sademetsän puusto rajoittavat valon pääsyä joen pohjaan niin että monet lajit viihtyvät varsin vähäisessä valossa. Tummat pohjan ja taustan värit ovat tyypillisiä biotooppiakvaariossa.
Eliöt

Miekkakasvit, viuhkalehdet, konnanputki ja eräät ärviät ovat tyypillisiä Amazonin kasveja. Suuri määrä nopeakasvuisia kasveja ehkäisee ei-toivottujen levien kasvamista.
Eliöt > Esimerkkejä kalalajeista

Monnikalat
Partamonnit
tummaleväpleko
seeprapleko
helmipurjepleko
isopurjepleko
salamanteripleko
nokkamonni
purjesampimonni ja perunsampimonni
isovelhomonni
lattamonni
nuolimonni
kiilamonni
pitsitatia
tiikerilapamonni
pilkkuantennimonni
kitamonni
Pandamonninen
Vihermonninen
Leopardimonninen
Jaguaarimonninen
Juovaokamonni
Tetrat
Neontetra
Intiaaninsulka
Roiskuttajatetra
Korutetra
Kirsikkatetra
Punapäätetra
levytetra
Muut Tetrakalat
Marmoritapparakala
punapiraija
mustapaku
Kynäkala
Kääpiösuppusuu
juovaseisojatetra
Kirjoahvenet
Rusokirjoahven, perhoskirjoahven
Töyhtökääpiöahven, keltakääpiöahven, loistokääpiöahven
Kiekkokala
Lehtikala, lippulehtikala, pikkulehtikala
timanttitonkija, neitotonkija, paholaistonkija, pronssitonkija
Riikinkukkokirjoahven
valjaskirjoahven
raitauaru
viivakirjoahven
juovasukkula-ahven
jokirauskut
riikinkukkorausku
Kuvagalleria

Partamonni
Pandamonnisia ja keihäslehtiä
Leopardimonninen ja miekkalehtiä
Neontetroja
Intiaaninsulka
Rusokirjoahven
Lehtikaloja
Punapäätetroja
Aiheesta muualla

Harrastajan noin 700-litrainen allas (Arkistoitu – Internet Archive)
Fresh water aquarium plants: lajistoehdotus
Practical fishkeeping (Arkistoitu – Internet Archive)
Authentic Biotope Aquarium Rio Tapajós, Amazonas, Brazil
Anjalankosken radio- ja televisioasema

Anjalankosken radio- ja televisiomasto
Anjalankosken radio- ja televisioasema on Digita Oy:n hallinnoima päälähetinasema (vrt. täytelähetinasema) Ruotilassa, Kouvolan Anjalankoskella, entisen Sippolan kunnan alueella. Aseman masto on 318 metriä korkea maanpinnasta. Masto valmistui 27. maaliskuuta 1965, mutta radio- ja televisiolähetykset alkoivat vuotta myöhemmin.
Taajuudet > Analoginen televisio

Analogiset lähetykset asemalta päättyivät koko muun Suomen tavoin 1. syyskuuta 2007 kello 4.00.
| Kanava | Taajuus  (MHz) | Ohjelma | ERP (kW) | Diagrammi (ND)/ (D) | Polarisaatio horisontaali (H)/ vertikaali (V) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 | 175,25 | YLE TV1 | 30 | ND | H |
| 49 | 695,25 | YLE TV2 | 600 | ND | H |
| 56 | 751,25 | MTV3 (ent. Kolmoskanava) | 600 | ND | H |
| 41 | 631,25 | Nelonen | 600 | ND | H |
Aiheesta muualla

Sippolan tv-masto täytti 50 vuotta — katso huikeat näkymät 120 metrin korkeudesta
Asko Piiparinen

| Asko Piiparinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16.9.1976 Joensuu
Ammatti:  Toimitusjohtaja
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Asko Piiparinen (s. 1976) on Joensuun Ilosaaressa toimivan Ravintola Kerubin toimitusjohtaja vuodesta 2011 asti. Ennen Asko soitti Pool-yhtyeessä bassoa sen aloittamisesta lopettamiseen asti, ja myöhemmin 51koodia-yhtyeessä vuoteen 2006 asti.
Lymed

| Lymed Oy |
| --- | --- |
Perustettu:  1993
Toimitusjohtaja:  Teija Toikka
Kotipaikka:  Tampere	
Liikevaihto:  2,3M € (2017)
Liikevoitto:  112k € (2017)
Henkilöstö:  31 (2016)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lymed Oy on tamperelainen lääkinnällisiä painevaatteita valmistava yritys. Se on perustettu vuonna 1993. Yritys ja myymälä sijaitsee Tampereen Hämeenpuistossa sijaitsevassa Klingendahlin rakennuksessa. Tuotteet ovat virallisia apuvälineitä. Lymed®-mittatilaustuotteet valmistetaan alusta loppuun Suomessa. Sekä mittatilaus- että valmiskokoiset Lymed-tuotteet suunnitellaan Tampereella. Vakiokokoisten tuotteiden leikkuu- ja ompelutyötä tehdään Tampereen lisäksi myös Virossa.
Lymed®-tuotteiden käyttöindikaatiot

Lymed-kompressio- ja painetuotteiden vaikutukset perustuvat vaatteeseen kontrolloidusti toteutettuun paineeseen. Kompressiotuotteissa paine on progressiivisesti aleneva eli voimakkain kehon distaaliosissa keventyen kehon keskiosaa kohden. Painevaatteissa paine on tasainen koko tuotteen laajuudelta.
Lymed®-tuotteiden käyttöindikaatiot > Arpihoito

Painevaatteita käytetään hypertrofisten arpien, keloidien ja eryteeman ehkäisyyn ja hoitoon. Painehoidosta hyödytään vain mikäli arpi ei ole vielä kypsynyt kokonaan. Kasvava arpi on tuore, kutiseva ja punoittava. Painevaate madaltaa arpea ja nopeuttaa paranemisprosessia. Painevaatteet ovat yleisesti hyväksytty hoitomuoto mm. palovammasta johtuvan arpikudoksen hoitoon. Painehoidon on osoitettu ohentavan dermistä, jolloin kollageenisäikeet uudelleenjärjestyvät epidermiksen mukaisesti. Vaatteen luoma paine vähentää kudosturvotusta sekä solujakaantumista. Tällöin arpi madaltuu, kun ihon kollageenisäikeet asettuvat epidermiksen suuntaisesti. Painevaatteen käytön yhteydessä voidaan käyttää myös erillisiä arvenhoitotuotteita (geelilevyt, silikonit).
Käyttöindikaatioesimerkkejä:
Palovammat, arvet, keloidit
Ihonsiirteet
Hypertrofiset arvet
Hemangiooma
Iktyoosi, Epidermolysis bullosa
Vakavat aknearvet
Lymed®-tuotteiden käyttöindikaatiot > Turvotuksen hoito

Turvotuksen hoidossa paine on rakennettu tuotteeseen niin, että se vähenee proksimaalisesti alhaalta ylöspäin, kehon keskikohtaa kohden, paineen ollessa kovimmillaan kehon ääriosissa. Vaatteita kutsutaan lääkinnällisiksi kompressiovaatteiksi. Kompressiohoidolla tarkoitetaan kompressiotuotteilla toteutettavaa turvotuksen poistoa tai ennaltaehkäisyä. Kompressiohoidossa käytetään kaikkia kompressioluokkia A-IV. Kompressiotuotteilla autetaan kehon luonnollista lymfakiertoa ja niitä käytetään aina jalkeilla ollessa, hoitoon vahvasti sitoutuen. Kompressiohoidon käytölle nukkuessa tai levossa ei ole estettä. Kompressiohoitoa tarvitaan aina, kun henkilöllä on laskimoiden vajaatoimintaa, lymfaödeema, laskimoperäinen säärihaava tai loukkaantumisesta / leikkauksesta johtuva turvotus. Turvotus syntyy, kun kudoksissa solujen välitilaan kertyy nestettä. Kertymisen syynä voi olla imusuoniston tai pintalaskimoiden vajaatoiminta tai kudosvaurio. Yleisin turvotuksen syy on laskimoiden vajaatoiminta, jonka ilmenemismuoto vaihtelee suonikohjuista lymfaödeemaan. Suonikohjujen lisäksi pidemmälle edennyt laskimovajaatoiminta voi aiheuttaa ihomuutoksia, tulehdusreaktion tai jopa säärihaavan. Turvotuksen ennaltaehkäisyä suositellaan istuma- ja seisomatyötä tekeville sekä matkakäyttöön lento-, juna- ja automatkoille. Ennaltaehkäisy on tärkeää myös raskauden aikana ja leikkausten jälkihoidossa. Perintötekijöistä johtuvien sairauksien oireiden alkamista voidaan viivästyttää huomattavasti ennaltaehkäisevän hoidon avulla.
Käyttöindikaatioesimerkkejä:
Lymfaödeema, lipoödeema
Säärihaavat, laskimotukokset
Traumat
Levottomat jalat
Klippel-Trénaunay-syndrooma
Lymfaödeeman aiheuttama kipu
Penikkatauti ja muut sidekudoslevyn ongelmat
Lymed®-tuotteiden käyttöindikaatiot > Post-operatiivinen käyttö

Post-operatiivisia tukivaatteita käytetään erilaisten leikkausten jälkihoidossa poistamaan ja ehkäisemään turvotusta, mustelmia sekä lievittämään leikatun alueen kipua. Painehoito toimii näin myös kuntoutuksen tukena liikeratojen laajentuessa ja turvotuksen poistuessa. Useat lähteet toteavat, että post-operatiivisia tukivaatteita käyttämällä voidaan nopeuttaa leikkauksesta toipumista, sillä ne estävät turvotuksen muodostumista ja poistavat jo operoidulle alueelle kerääntynyttä ylimääräistä nestettä. Turvotuksen poiston ohella tukivaatteita käytetään myös kudosten uudelleenkiinnittymisen apuna.
Käyttöindikaatioesimerkkejä:
Rasvaimuoperaatiot
Rintojen korjaukset ja muokkaukset
Vatsan/alavartalon alueen toimenpiteet
Synnytykset ja keisarinleikkaukset
Kasvojen alueen toimenpiteet
Olkavarsien operaatiot