stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vladimir Pantelei

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sofia 1971 | 1 500 metriä |  |
|  Pronssia | Wien 1970 | 1 500 metriä |  |
Vladimir Pantelei (3. toukokuuta 1945 – 17. huhtikuuta 2000) oli neuvostoliittolainen keskimatkojen juoksija. Hänen päälajinsa oli 1 500 metrin juoksu.
Pantelei sijoittui Ateenan EM-kilpailuissa 1969 kymmenenneksi 1 500 metrillä ajalla 3.45,0. Hänen edellään yhdeksänneksi sijoittui suomalainen Pekka Vasala. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 Pantelei oli samalla matkalla jälleen kymmenes ajalla 3.42,9 ja jälleen Vasala tuli juuri hänen edellään maaliin. Münchenin 1972 olympialaisissa Pantelei sijoittui Vasalan voittamassa 1 500 metrin loppukilpailussa kahdeksanneksi ajalla 3.40,2. Rooman EM-kilpailuissa 1974 hän sijoittui 1 500 metrillä ajalla 3.41,4 viidenneksi – tällä kertaa yhden sijan Pekka Vasalaa parempana.
Sisäratojen EM-kilpailuissa Pantelei saavutti 1 500 metrin juoksussa pronssia Wienissä 1970 loppuajalla 3.49,8 sekä hopeaa Sofiassa 1971 ajalla 3.41,5.
Panssarisammakot

| Panssarisammakot |
| --- | --- |
 Eryopsin luuranko Muséum national d'Histoire naturellessa Pariisissa.
 Myöhäiskivihiilikausi - Varhaisliitukausi 330–120 Ma  Mahdollinen jälkeläistaksoni Lissamphibia selvinnyt nykyaikaan asti. PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Osajakso::  Leualliset selkärankaiset Gnathostomata
Yläluokka::  Tetrapoda
Kladi::  Batrachomorpha
Lahko::  †Panssarisammakot Temnospondyli  Zittel, 1888
Katso myös
   Panssarisammakot Wikispeciesissä   Panssarisammakot Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Panssarisammakot (Temnospondyli) olivat varhaisia tetrapodeja – yleisesti sammakkoeläimiä, jotka kykenivät liikkumaan maalla tukehtumatta. Lahko kehittyi hiilikauden lopulla noin 330 miljoonaa vuotta sitten. Seuraavien 120 miljoonan vuoden aikana ne kehittyivät useiksi erilaisiksi, joissain tapauksissa kookkaiksi, maaelämään sopeutuneiksi lajeiksi. Synapsidien vallatessa alaa ne taantuivat takaisin vedestä riippuvaisemmiksi muodoiksi. Lahkon viimeiset edustajat hävisivät kuitenkin vasta varhaisella jurakaudella. Sitä ennen panssarisammakoista kuitenkin kehittyivät nykyisten sammakkojen ja konnien esi-isät.
Pankkisilta

Pankkisilta.
Pankkisilta (ven. Ба́нковский мост, Bankovski most) on Gribojedovin kanavan ylittävä jalankulkusilta Pietarin keskustassa Venäjällä. Se on saanut nimensä lähellä sijaitsevasta entisestä pankkirakennuksesta (nykyinen Pietarin valtiollinen talousyliopisto).
Vuosina 1825–1826 rakennetun sillan on suunnitellut Wilhelm von Traitteur. Sen molempia päätyjä reunustavat kuvanveistäjä Pavel Sokolovin tekemät griippipatsaat. Alkuperäinen riippusilta korvattiin metallisella rakenteella vuosina 1951–1952. Sillan pituus on 25,2 metriä ja leveys 1,9 metriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pankkisilta Wikimedia Commonsissa
Pantaukonsieni

| Pantaukonsieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Helttasienet Agaricales
Heimo::  Agaricaceae
Suku::  Pikku-ukonsienet Lepiota
Laji::  ignivolvata
Kaksiosainen nimi
 Lepiota ignivolvata  Bousset & Joss. ex Joss. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pantaukonsieni (Lepiota ignivolvata) on pikku-ukonsieniin kuuluva kartiomainen tai laakea sienilaji. Sen lakki on punaruskea ja suomupeitteinen. Heltat ovat valkoiset tai kermanvalkoiset. Sieni haisee ja maistuu pahalle eikä ole ruokasieni. Se kasvaa lehtimetsissä Keski-Euroopassa. Sitä ei ole löydetty Suomesta.
Padasjoki

| Padasjoki |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  61°21′00″N, 025°16′30″E
Maakunta:  Päijät-Hämeen maakunta
Seutukunta:  Lahden seutukunta
Kuntanumero:  576
Hallinnollinen keskus:  Padasjoen kirkonkylä
Perustettu:  1436 (pitäjä) 1865 (kunta)
Kuntaliitokset:  Osa Lammista (1927)
Kokonaispinta-ala:  729,81 km² 163:nneksi suurin 2022 
– maa:  523,09 km²
– sisävesi:  206,72 km²
Väkiluku:  2 711 226:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  5,18 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  10,0 %
– 15–64-v.:  48,7 %
– yli 64-v.:  41,3 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,7 %
– ruotsinkielisiä:  0,4 %
– muut:  2,9 %
Kunnallisvero:  8,40 % 199:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Juha Rehula
Kunnanvaltuusto:  21 paikkaa
  2021–2025   • Kok.   • Muut   • Kesk.   • PS   • SDP:   7 4 4 3 3
www.padasjoki.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Padasjoen kunnantalo.
Näkymä Päijänteelle Kullasvuoren maisematorneista.
Katunäkymä keskustasta.
Padasjoki on Suomen kunta, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa.
Maantiede

Kunta rajautuu idässä Päijänteeseen. Padasjoen alueella sijaitsee suurin Päijänteen saarista, Virmailansaari, sekä osa Päijänteen kansallispuistosta.
Padasjoen nykyisiä naapurikuntia ovat Asikkala, Hämeenlinna, Kangasala, Kuhmoinen, Pälkäne ja Sysmä. Ennen kuntaliitoksia sen naapurikuntia olivat Kuhmalahti eli entinen Pento, Lammi ja Luopioinen.
Padasjoella on useita satoja järviä, jotka laskevat kahteen eri vesistöön: Kymijoen ja Kokemäenjoen vesistöihin. Vesijako laskee näihin molempiin. Maastossa näkyvät hyvin jääkauden vaikutukset luontoon: paikkakunnalla on paljon harjuja ja harjusaaria (kuten Kelvenne) sekä jääkauden niihin jättämiä muodostumia kuten suppia ja irtolohkareita.
Padasjoen Natura-kohteita ovat Päijänteen kansallispuiston lisäksi, Vesijako, Saksalan metsä, Kasiniemen niityt, Jussilan keto, Auttoinen (jossa kasvaa harvinainen idänverijuuri), Ammajanvuori joka on Etelä-Suomen oloissa poikkeuksellisen laaja yhtenäinen vanhan metsän alue, Evon alue, Kurkisuo jossa on tervaleppäluhtaa ja ruohokorpia sekä viistojyrkänteinen Huhkainvuori.
Kunnan keskustaajama poikkeaa merkittävästi mallista, jossa peruspalvelut sijaitsevat yhdellä pääkadulla. Padasjoen keskusta on kolmiomainen alue, jossa sijaitsevat noin kilometrin etäisyydellä toisistaan linja-autoaseman alue, kirkon ja terveyskeskuksen alue sekä Kauppatien liikekeskus. Merkittäviä kaupan palveluita sijoittuu myös valtatie 24 luo Taulun alueelle ja kesäisin Laivarantaan. Molempiin on Padasjoen linja-autoasemalta noin kaksi kilometriä matkaa. Kunnan keskustaajaman maisemaan kuuluu harjuja, kirkon länsipuolinen lampi ja lammen Päijänteeseen yhdistävä joki.
Padasjoen halki kulkee Lahden ja Jämsän välinen valtatie 24 (entinen valtatie 4), josta erkanee Taulun alueella Hämeenlinnaan vievä kantatie 53.
Hallinto

Padasjoen vuodesta 2002 kunnanjohtajana ollut Heikki Jaakkola jäi eläkkeelle 2019. Hänen seuraajansa Petri Koivula oli tehtävässä 2019–2022, Hänen jälkeensä kunnanjohtajana oli ekonomi Kati Yrttiaho, jonka riitaisuuden sävyttämä kausi päättyi hänen eroilmoitukseensa kesäkuussa 2023.
Historiaa > Vaakuna

Pata ja joki ovat Padasjoen kunnan vaakunassa sen ajatuksen perusteella, että padat ovat kirkon ohi virtaavan Padasjoen pyörteitä. Toinen teoria kunnan nimestä nojaa saamelaissanaan palas ’polku’, koska joki on ollut tärkeä vesitie jo ennen hämäläisten leviämistä. Padasjoen murteessa nimittäin käytettiin 1900-luvun loppupuolelle saakka l-äännettä paikoissa, joissa kirjakielessä on d, esim. ”Älä velä meilän seläm mäläst’ köylest’, ei meilän seläm mälät köylet pilä.”
Historiaa > Varhaishistoria

Padasjoella on ollut asutusta kivikaudelta asti ja paikkakunnalla on myös linnavuoria. Maakeskenlahdelta on kaivettu järvimalmia.
Padasjoen hallintopitäjästä on ensimmäinen maininta historiallisissa lähteissä vuonna 1436. Padasjoen seurakunnan itsenäistymisestä ei ole varmaa tietoa, mutta varhaisin maininta siitä on vuodelta 1465 ja se on todennäköisesti ollut itsenäinen seurakunta ainakin jo vuonna 1497. Pappilan maa-alueiden omistusta koskevan asiakirjan perusteella vuotta 1471 on pidetty yhtenä mahdollisena Padasjoen seurakunnan perustamisvuotena. Padasjoki on ollut emäpitäjä, johon naapurikunnat (viimeiseksi Kuhmoinen 1800-luvulle asti) ovat kuuluneet.
Vanhin Padasjoen aluetta koskeva oikeuden pöytäkirja on vuodelta 1436. Tuolloin määriteltiin Auttoisten ja Vesijaon rajat. Vuonna 1442 Henrik Gårdshagen antoi tuomion nykyisen Padasjoen Toritun kylän ja nykyisen Kuhmoisten Harmoisten kylän rajariidasta.
Paikkakunnalla käytiin vuonna 1597 nuijasodan verisimpiin taisteluihin kuulunut Nyystölän taistelu.
Historiaa > Sisällissota

Padasjoki oli sisällissodassa punaisten ja valkoisten rintamalinjojen rajapitäjä.
Kulttuuri > Murre

Padasjoen alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Padasjoen murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Hollolan ryhmään.
Kulttuuri > Ruoka

Padasjoen perinneruokiin kuuluvat perunavelli ja suolakala, jota syödään ruisreikäleivän kera. Perinteisesti ruokajuomana on sahti. Padasjoen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla myös marjamämmi ja perunalimppu.
Kulttuuri > Historiallisia rakennuksia

Alhon kartano, Torittu
Ansio, Kasiniemi
Kellosalmen kartano, Kellosalmi
Saksalan kartano, Jokioinen
Werhon kartano, Nyystölä
Werho oli säteritila eli säteri
Hokka, Vesijako
Skyttä, Vesijako
Pappila, Jokioinen
Kekkala, Maakeski
Anttila, Maakeski  (Arkistoitu – Internet Archive)
Brusila, Jokioinen
Kartano, Osoila
Tunnettuja padasjokelaisia

Adolf Ivar Arwidsson (1791–1858), kirjailija, poliittinen vaikuttaja
Albert Theodor Böök (1858–1943), kirjailija ja opettaja
Carl-Erik Creutz (1911–2000), radiokuuluttaja
Timo Hännikäinen (s. 1979), kirjailija
Enni Id (1904–1992), taidemaalari
Matti Niemi (s. 1976), aitajuoksija
Edvard Pajunen (1888–1953), talousneuvos
Olavi Pakkanen (1920–1983), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Juuso Pykälistö (s. 1975), rallikuljettaja
Raija Sollamo (s. 1942), teologian tohtori, Helsingin yliopiston vararehtori
Pirjoliisa Tuominen (s. 1969), kirjailija
Väestönkehitys

Padasjoen asukasluku pienenee. Vielä 1990-luvulla siellä asui yli 4 000 henkeä, vuonna 2007 3 553. Toisaalta paikkakunnalla on yli 6 000 vapaa-ajan asuntoa. Seurauksena aatelisesta kartanoasutuksesta on pieni osa väestöstä puhunut äidinkielenään ruotsia 1900-luvun lopulle saakka.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Padasjoen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 4 613 | 4 613 |
| 1985 | 1985 |    | 4 509 | 4 509 |
| 1990 | 1990 |    | 4 400 | 4 400 |
| 1995 | 1995 |    | 4 178 | 4 178 |
| 2000 | 2000 |    | 3 879 | 3 879 |
| 2005 | 2005 |    | 3 639 | 3 639 |
| 2010 | 2010 |    | 3 423 | 3 423 |
| 2015 | 2015 |    | 3 143 | 3 143 |
| 2020 | 2020 |    | 2 891 | 2 891 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Padasjoella oli 3 027 asukasta, joista 1 531 asui taajamassa, 1 471 haja-asutusalueilla ja 25:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Padasjoen taajama-aste on 51,0 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Padasjoen kirkonkylä.
Seurakunnat

Padasjoki kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen. Kyseinen seurakunta on osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Padasjoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Hollolan seurakunta
Kuhmoinen-Padasjoki kappeliseurakunta
Seurakunta toimii myös Hollolan, Kuhmoisten ja Kärkölän kuntien alueella.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Padasjoella toimii Padasjoen helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Padasjoen alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Padasjoen kunnan nykyisellä alueella.
Padasjoen seurakunta (liitetty Hollolan seurakuntaan 2017)
Lahden ortodoksinen seurakunta (liitetty Helsingin ortodoksiseen seurakuntaan 2021)
Tapahtumia

Helmikuussa hiihdetään Päijänteen jäällä myrskylyhtyjen valossa jo perinteeksi muodostunut 7,5 kilometrin pituinen retkihiihtotapahtuma Päijänteen kuutamohiihto. Tapahtumassa on myös kilpasarjat naisille sekä miehille. Maaliskuussa järjestetään Päijänteen postihiihto, jossa reittivaihtoehtoja on kuudesta aina 28 kilometriin. Kummankin tapahtuman lähtöpaikkana on Laivaranta. Arktinen hysteria -tapahtuma maaliskuussa kokoaa yhteen pienlentokone- ja liitovarjoharrastajia Päijänteen jäälle.
Kesäisin Padasjoella järjestetään heinäkuun ensimmäisenä lauantaina paikalliseen sahtiperinteen kunniaksi sahtimarkkinat. Sahtimarkkinoiden yhteydessä on muutamina vuosina järjestetty kaljakellunnan inspiroimana Padasjoen Kirkkojoella Sahtikellunta, ensimmäinen sahtikellunta järjestettiin 2006. Kesäkuun puolivälissä on Vesijaolla järjestetty vuodesta 2003 alkaen Nakukymppi. Padasjoen laivaranta toimii jokakesäisen Päijänne-purjehduksen lähtö- tai maalipaikkana vuorovuosittain Jyväskylän Säynätsalon kanssa. Kesäisin erilaisia tapahtumia on joka viikonloppu, kun eri kylät, yhdistykset ja urheiluseurat järjestävät omia tapahtumiaan. Padasjoen yrityksen järjestämä jalkapallon kyläturnaus kokoaa 12 jalkapallojoukkuetta Ahjolan kentälle ja 2000-luvulla rakennetulle tekonurmelle. Kesän päättää Sataman valot -tapahtuma.
Nähtävyyksiä > Museot

Naivistitaiteilija Enni Idin asuinmökki pihapiireineen, maalauksia 1960–1980-luvuilta. (Kellosalmi-Seitniemen kyläyhdistys)
Toritun Sepänmäki, kyläseppä Juho Kustaa Kaurenin (1879 - 1955) aitta, talli, heinälato ja asuinrakennus 1800-luvulta. (Kunta, Toritun kyläyhdistys)
Palsan myllymuseo. Mylly, kahvila, taidenäyttely ja vaatemyymälä. (yksityinen)
Padasjoen kotiseutumuseo (makasiinimuseo). Kaksikerroksinen entinen pitäjänmakasiini, jossa esineistöä 1800-luvun lopun Padasjoelta. (Padasjoki-seura)
Nähtävyyksiä > Taidenäyttelyt

Pikantti, taidekahvila. (Padasjoen taideyhdistys)
Padasjoen kirjaston kuukausittain vaihtuva näyttely ja vitriini (Padasjoen kunta)
Ars Auttoinen, taide- ja muotoilukeskus.
Ars Arrakoski, taidenäyttely.
Ala-Savi, Marketta Mäntysen taidetta.
Nähtävyyksiä > Muistomerkit

Nuijapatsas, Nuijasodan muistomerkki (Nuijamäentie 1, Nyystölä)
Nuijakivi, Nuijasodassa tehdyn antautumissopimuksen muistokivi (Nyystöläntie 452, Nyystölä)
Arwidssonin patsas, A. I. Arwidssonin syntymäkodin paikka (Karl Fieandtin kuja, Kirkonkylä)
Sotaan lähtemisen muistomerkki Ahjola (Kivistöntie 3, Padasjoki Kirkonkylä)
Sotaan lähtemisen muistomerkki Sallanmäki (Maakeskenraitti 79, Maakeski)
Sotaveteraanien muistopuun kanto (Kellosalmentie 20, Padasjoki)
1918-kivi (Kelkutteentie 120, Nyystölä)
Supinmäen metsähautausmaa (Padankoskentie 12, Auttoinen)
Kätilö Anna Niirasen muistomerkki (hautausmaa Saaritie 9 jälkeen keskiväylällä, kirkonkylä)
Punaisten 1918 kaatuneiden muistomerkki (hautausmaa Tuuliantie 6 - Salmitie 9 välillä, kirkonkylä)
Valkoisten 1918 kaatuneiden muistomerkki (Padasjoen kirkon piha, Laivarannantie 1)
Sankarivainajien muistomerkki (Padasjoen kirkon piha, Laivarannantie 1)
Nähtävyyksiä > Historiallisia rakennuksia

Padasjoen kirkko (1928, Laivarannantie 1, Padasjoki)
Kansanparantaja Beckerskan mökki (Hietarannantie, Padasjoki)
Kunnantalo 1938 (Kellosalmentie 20, Padasjoki)
Sepänmäen museorakennukset 1800-l. (Langantie 12, Torittu)
Osuuskauppa POK 1938 arkkitehti Valde Aulanko, funktionalismi (Keskustie 16)
Siunauskappeli 1953 (Saaritie, Padasjoki)
Arrakosken raittiusseurantalo (Koskimäentie 5, Arrakoski)
Työväentalo (Keskustie 35, Padasjoki)
Maakesken nuorisoseurantalo Rientola (Mukulintie 30, Maakeski)
Maakesken työväentalo (Kotikuja 9, Maakeski)
Kunnalliskoti (nyk. Majatalo Haukkatie 11, Nyystölä)
Suojeluskuntatalo Harjula (Vesijaonraitti 143, Vesijako)
Hanaporin kaupunki (Hanaporintie, Auttoinen)
Seurantalo Kokkopirtti (Kokkopirtintie, Kasiniemi)
Palsan saha ja mylly (Vesijaonraitti 566)
Nähtävyyksiä > Luonto

Evon alue, Natura-alue. Ilves-vaellus reittejä.
Päijänteen kansallispuisto
Tuomastornit, Kullasvuori
Geokätköily, kymmenittäin geokätköjä ympäri Padasjokea
Kirkkojoen puisto ja suihkulähde (Kirkkotie 65, Padasjoki)
Kellosalmen silta (Virmailantie 1, Kellosalmi)
Kyliä

Jos kylällä tarkoitetaan maakirja-nimiseen viranomaisasiakirjaan merkittyä kylää, niin esimerkiksi vuoden 1875 (ruotsiksi kirjoitettun) maakirjan mukaan Padasjoen kylät olivat: Alho, Autois (nykysuomeksi Auttoinen), Hinttola, Jokiois (Jokioinen), Kasiniemi, Kaukela, Kellosalmi, Lieso, Maakeskis (Maakeski), Neroskulma, Nyställe (Nyystölä), Osoila, Prästgården (Pappila), Syrjäntaka, Torittu, Wesijako (Vesijako) ja Wirmala (Virmaila).
Kyliksi, kulmiksi tai kulmakunniksi on kutsuttu myös eräitä maantieteellisiä kokonaisuuksia, esim:
Ala-Porasa, Arrakoski, Hirtniemi, Ilmoila, Jokioisen Saksala, Kaila, Kaurate, Keskusta, Koiravuori, Laivaranta, Mainiemi, Neroskulma, Palsa, Porasa, Purola, Savikko, Seitniemi, Romo, Tarus, Taulu, Vähäsalo
Etäisyyksiä

Helsinki 150 km
Hämeenlinna 65 km
Jyväskylä 120 km
Lahti 54 km
Tampere 90 km
Liikenne

Padasjoki sijaitsee valtatien 24 ja kantatien 53 risteyksessä. Valtatie 24:n varrella sijaitsevat Taulun ja Arrakosken pikavuoropysäkit.
Kirkonkylällä on linja-autoasema, jonka kautta ajaa LSL:n hallinnoima ja Koiviston Auton liikennöimä Padasjoen ja Lahden välinen reittiliikenne. Koiviston Auton pikavuorot ovat 2. kesäkuuta 2008 alkaen pysähtyneet kirkonkylän sijasta noin kaksi kilometriä lännempänä Taulun pikavuoropysäkillä. Vuodesta 2018 lähtien Koiviston Auto ja sen tytäryhtiö Onnibus ovat ajaneet Padasjoen ja Lahden sekä Padasjoen ja Jämsän välisiä pikavuoroja. Padasjoen ja muiden kuntien välisiä vakiovuoroja on vähennetty 2000-luvun aikana. Myös jotkut yhteydet ovat muuttuneet vaihdollisiksi, sillä esimerkiksi Padasjoen ja Helsingin välillä ei ole enää suoraa yhteyttä, vaan linja-autoa on vaihdettava Lahdessa.
Kunnassa pitää kotipaikkaa Niemisen Linjat, joka aiemmin harjoitti linja-autoliikennettä Padasjoen ja Lahden välillä. Elokuusta 2020 lähtien yhtiö ei kuitenkaan enää liikennöi tällä välillä. Aikaisemmin yritys on liikennöinyt vuoroja myös Padasjoen ja Hämeenlinnan välillä, mutta nykyään tällä välillä ei ole enää vakituista linja-autoliikennettä.
Lähin rautatieasema on noin 50 kilometrin päässä sijaitseva Lahden rautatieasema. Hämeenlinnan ja Jämsän rautatieasemille on matkaa kumpaankin noin 65 kilometriä ja Oriveden rautatieasemalle noin 75 kilometriä.
Tampere-Pirkkalan lentoasema sijaitsee noin 110 kilometrin päässä ja Helsinki-Vantaan lentoasema noin 145 kilometrin päässä. Lisäksi noin 35 kilometrin etäisyydellä Asikkalan Vesivehmaalla sijaitsee Lahti-Vesivehmaan lentopaikka, jonne ei kuitenkaan ole säännöllistä matkustajaliikennettä.
Kesäaikaan Padasjoelta liikennöi sisävesilaiva Vääksyyn, Sysmään, Kelventeeseen, Virmailaan ja Kuhmoisiin. Lisäksi osa Jyväskylän ja Lahden välisistä laivavuoroista pysähtyy Padasjoella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Padasjoki Wikimedia Commonsissa
Padasjoen kunnan kotisivut
Tilastokeskus - Padasjoen avainluvut
| n k Päijät-Hämeen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Asikkala  Hartola  Heinola  Hollola  Iitti  Kärkölä  Lahti  Orimattila  Padasjoki  Sysmä 
Entiset kunnat:  Artjärvi  Heinolan maalaiskunta  Hämeenkoski  Nastola 
Padasjoen kylät
Ala-Porasa
Alho
Arrakoski
Auttoinen
Hirtniemi
Ilmoila
Jokioisten Saksala
Kailankulma
Kasiniemi
Kaukela
Kaurate
Kellosalmi
Keskusta
Koiravuori
Laivaranta
Maakeski
Mainiemi
Neroskulma
Nyystölä
Pappila
Palsa
Porasa
Purola
Savikko
Syrjäntaka
Romonkulma
Tarus
Taulu
Torittu
Vesijako
Virmaila
Vähäsalo
Nyystölän taisteluun liittyvä nuijakivi Nyystölässä.
Muistolaatta Nuijakivessä.
Tuomastornit, joista avautuu näkymä Päijänteelle.
Pan-maalari

| Pan-maalari |
| --- | --- |
 Pan-maalarin maalaama pelike, jonka kuva-aiheena on Herakles ja Egyptin kuningas Busiris, n. 470 eaa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 500/400-luku eaa.
Kuollut: 400-luku eaa.
Ammatti:  vaasimaalari
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 480–450 eaa.
Taidesuuntaus:  punakuviokeramiikka
Pan-maalari oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi attikalaista punakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa arkaaisella kaudella noin vuosina 480–450 eaa. Maalarin oikeaa nimeä ei tunneta. Tutkimuksessa käytetty nimitys perustuu siihen, että hänen tunnetuin työnsä esittää Pan-jumalaa tavoittelemassa paimenta.
Pan-maalari maalasi hyvin monenlaisia vaasityyppejä. Maalausten aiheet ulottuvat arkielämästä mytologiaan. Maalarin tyyli on eloisa ja siinä on erotettavissa tiettyä humoristisuutta.
Teoksia

Katukauppias. Yksityis­kohta pelikestä, n. 480–470 eaa.
Oinokhoe, n. 470 eaa.
Mies ja hermi. Krateeri, n. 470 eaa.
Nainen kantaa fallosta. Krateeri, n. 470 eaa.
Porsaan uhraaminen Hermeelle. Pelike, n. 470–460 eaa.
Palosaaren kirkko

| Palosaaren kirkko |
| --- | --- |
 Palosaaren kirkko vuonna 2015.
Sijainti:  Kapteeninkatu 14–16, Palosaari, Vaasa
Koordinaatit:  63°06′33″N, 021°35′28″E
Seurakunta:  Vaasan suomalainen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1910
Suunnittelija:  Alfred Wilhelm Stenfors
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  400
Tyylisuunta:  jugend
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Palosaaren kirkko on  alun perin rukoushuoneeksi vuonna 1910 rakennettu arkkitehti Alfred Wilhelm Stenforsin suunnitelmaan perustuva kivinen jugend-tyylinen pitkäkirkko Vaasan Palosaarella.
Kirkon vieressä on seurakuntatalo, jonka on suunnitellut arkkitehti Sulo Kalliokoski vuonna 1968.
Historia

Alun perin kirkko rakennettiin rukoushuoneeksi vuonna 1910 ja sitä kutsuttiin nimellä rukoushuone Betania, mikä viittaa Uuden testamentin kylään. Nimitys kuitenkin vaihtui Palosaaren kirkoksi Turun tuomiokapitulin annettua oikeuden viettää tiloissa ehtoollista, vaikkakin nimen vakiintuminen tapahtui hiljalleen. Kirkossa järjestettiin ensimmäinen jumalanpalvelus 4. syyskuuta 1910.
Kirkon kuoriseinät ja lehterit maalattiin ruskeiksi 1970-luvulla ja koko kirkko entisöintiin 1980-luvulla.
Arkkitehtuuri

Kirkon pääsisäänkäynnin vieressä on keskiakselista sivussa oleva huippuun päättyvä torni, jota korotettiin A.W. Stenforsin piirustusten mukaan vuonna 1935. Kirkon tornissa sijaitsevat kaksi kelloa, jotka asetettiin vuonna 1936. Kuoripääty on kulmikas ja sen takana on matalampi asuntona käytetty tila. Runkohuoneessa on aumakatto ja pitkillä ulkosivuilla sarja poikkipäätyjä. Kirkkosalissa on kolme laivaa, sivulaivoissa lehtereiden yläpuolella on tasakatot ja keskilaivassa puinen taitekatto. Sakasti on alttarin takana runkohuoneessa. Kirkon pinta-ala on 517 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 400 hengelle. Alttaritaulun Kristus Betaniassa vuodelta 1912 on maalannut Alexandra Frosterus-Såltin. Arkkitehti Stenfors suunnitteli alttaritaulun ympärille vaaleasta tammesta tehdyt kehykset. Lennart Segerstråle on tehnyt sivuikkunoiden 12 lasimaalausta vuonna 1929 ja kuori-ikkunoiden lasimaalaukset vuonna 1938, jotka lahjoitti arkkitehti Stenfors. Aiheiltaan lasimaalaukset kuvaavat muun muassa Jeesuksen syntymää, kastetta ja elämää. Kirkon 30-äänikertaiset urut on valmistanut Urkurakentamo Veikko Virtanen. Kirkon kattokruunu on peräisin vuodelta 1925 ja se on tuotettu helsinkiläisessä taidepajassa.
HMS Pandora (1900)

| HMS Pandora |
| --- | --- |
 HMS Pandora

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Portsmouthin telakka
Kölinlasku:  toukokuu 1896
Laskettu vesille:  17. tammikuuta 1900
Palveluskäyttöön:  1901
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi heinäkuussa 1913
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 135 t
Pituus:  95,55 m (kokonaispituus)
Leveys:  11,13 m
Syväys:  4,88 m
Koneteho:  7 000 ihp
Nopeus:  20 solmua
Miehistöä:  224
Aseistus
Aseistus:  8 x QF 4" (102 mm) tykkiä 8 x QF 3 naulan Hotchkiss -tykkiä 3 x konekivääriä 2 x 18" torpedoputkea
HMS Pandora oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1901 palvelukseenotettu Pelorus-luokan panssarikansiristeilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.