stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Þorsteinn Pálsson

| Þorsteinn Pálsson |
| --- | --- |

Islannin pääministeri
 8. heinäkuuta 1987 – 28. syyskuuta 1988  
Edeltäjä:  Steingrímur Hermannsson
Seuraaja:  Steingrímur Hermannsson
Valtiovarainministeri
 16. lokakuuta 1985 – 8. heinäkuuta 1987  
Edeltäjä:  Albert Guðmundsson
Seuraaja:  Jón Baldvin Hannibalsson
Kalastusministeri
 30. huhtikuuta 1991 – 11. toukokuuta 1999  
Edeltäjä:  Halldór Ásgrímsson
Seuraaja:  Árni M. Mathiesen
Oikeus- ja kirkollisministeri
 30. huhtikuuta 1991 – 11. toukokuuta 1999  
Edeltäjä:  Óli Þ. Guðbjartsson
Seuraaja:  Sólveig Pétursdóttir
Kansanedustaja
 1983–1999  
Ryhmä/puolue:  Itsenäisyyspuolue
Vaalipiiri:  Suðurland
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. lokakuuta 1947 (ikä 77) Selfoss
Kansalaisuus:   Islanti
Puoliso:  Ingibjörg Þórunn Rafnar (k. 2011)
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  Itsenäisyyspuolue
Þorsteinn Pálsson (s. 29. lokakuuta 1947) on islantilainen entinen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka toimi puolueensa puheenjohtajana vuosina 1983–1991 ja Islannin pääministerinä vuosina 1987–1988. Ennen pääministeriyttä hän toimi valtiovarainministerinä ja pääministerikautensa jälkeen kalastus-, oikeus- ja kirkollisministerinä.
Þorsteinn syntyi Selfossissa. Hän opiskeli oikeustiedettä Islannin yliopistossa ja valmistui vuonna 1974; vuonna 1976 hänestä tuli asianajaja. Opintojensa aikana ja niiden jälkeen hän työskenteli toimittajana Morgunblaðiðilla. Vuosina 1975–1979 hän toimi Vísirin päätoimittajana. Vuosina 1979–1983 hän toimi Islannin työnantajaliiton toiminnanjohtajana.
Vuodein 1983 parlamenttivaaleissa Þorsteinn valittiin Alþingiin Suðurlandin vaalipiiristä. Hänet nimitettiin vuonna 1985 valtiovarainministeriksi ja Islannin tilastokeskuksen ministeriksi. Maaliskuussa 1987 hänet nimitettiin myös teollisuusministeriksi, josta virasta hänet kuitenkin vapautettiin kuukautta myöhemmin. Heinäkuussa 1987 hänet nimitettiin pääministeriksi, jossa virassa hän toimi syyskuuhun 1988 asti. Vuosina 1991–1999 hän toimi kalastus-, oikeus- ja kirkollisministerinä. Vuosina 1993–2003 hän toim Islannin suurlähettiläänä Lontoossa ja vuosina 2003–2005 suurlähettiläänä Kööpenhaminassa. Vuosina 2006–2009 hän toimi toisena Fréttablaðiðin päätoimittajista.
Vuonna 2016 Þorsteinn siirtyi itsenäisyyspuolueesta reformipuolueeseen.
Pirkanmaan maakunta

| Pirkanmaan maakunta |
| --- | --- |

vaakuna: 

 lippu :  sijainti 
Historialliset läänit:  Turun ja Porin lääni (länsiosa, 1634–1997)  Uudenmaan ja Hämeen lääni (1634–1831)  Hämeen lääni (1831–1997)   Länsi-Suomen lääni (1997–2009)
Maakuntakeskus:  Tampere
Maakuntajohtaja:  Anna-Mari Ahonen
Kokonaispinta-ala:  15 549,56 km² 11:nneksi suurin 2021 
– maa:  13 248,71 km²
– sisävesi:  2 300,85 km²
Väkiluku:  545 503 toiseksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  41,17 as./km² (31.12.2024)
Maakuntalaulu:  Kesäpäivä Kangasalla
Nimikkolajit:   
– eläin:  valkohäntäpeura
– järvi:  Längelmävesi
– kala:  toutain
– kasvi:  tuomi
– kivi:  pallokivi
– lintu:  västäräkki
Lyhenne:  FI-11
Pirkanmaa (ruots. Birkaland) on Suomen maakunta, joka sijaitsee Satakunnan ja Hämeen historiallisten maakuntien alueella. 2024-12-31 31. joulukuuta 2024 sen väkiluku oli 545 503 henkeä. Maakunnan osuus Suomen väkiluvusta on runsaat yhdeksän prosenttia. Pirkanmaan kokonaispinta-ala on 15 549,56 neliökilometriä. Maapinta-ala on 13 248,71 neliökilometriä (4,1 % Suomen maa-alasta) ja makeavesiala 2 300,85 neliökilometriä (5,9 % Suomen makeavesialasta). Maakunnan kokonaispinta-alasta makeavesialan osuus on noin 14 prosenttia eli huomattavasti yli Suomen keskiarvon. Väestötiheys on runsaasti yli kaksi kertaa Suomen keskiarvon. Suurin osa sen väestöstä on keskittynyt Tampereen keskustaajamaan.
Pirkanmaata on pidetty omana maakuntanaan vasta 1950-luvulta lähtien. Nimensä se on saanut Pirkkalasta, joka keskiajalla käsitti suurimman osan nykyisestä Pirkanmaasta. Pirkanmaan maakuntakeskus ja pääkaupunki on Tampere. Pirkanmaan liitto toimii Pirkanmaan kehityksen edistämiseksi ja hoitaa muun muassa maakuntakaavoitusta.
Pirkanmaata ympäröivät Varsinais-Suomi, Satakunnan nykymaakunta, Kanta-Häme, Päijät-Häme, Etelä-Pohjanmaa ja Keski-Suomi. Suurin osa Kokemäenjoen vesistön järvialueesta sijaitsee Pirkanmaan alueella, joskin Vanajavesi on osittain Kanta-Hämeessä.
Pirkanmaan bruttokansantuote oli noin 18,3 miljardia euroa vuonna 2016. Ostovoimakorjattuna bruttokansantuote asukasta kohti oli 100,8 prosenttia EU:n keskiarvosta. Teollisuuden osuus tuotannosta on Pirkanmaalla Suomen keskiarvoa korkeampi.
Historia

Pirkanmaalla on asuttu tuhansia vuosia. Pronssikaudella maanviljelys syrjäytti pyyntiä ja rautakaudella Eurajoelta Längelmäelle ulottui asutus, joka oli 800-luvulta alkaen Suomen pohjoisin talonpoikaiskulttuurin seutu. 1000-luvulla asutus keskittyi Kokemäenjoen varrelle ja Pyhäjärvelle. 1300-luvulla nykyinen Pirkanmaa oli osa historiallista Satakuntaa, josta pääosa oli Ylä-Satakunnaksi ja pieneltä osin myös Ala-Satakuntaa. Eräkauden jälkeen kaupunkien puuttuminen hidasti kehitystä. Kuningas Kustaa III perusti Tampereen vuonna 1775, ja siitä kehittyi Suomen merkittävin teollisuuskeskus 1840-luvulla. Uudet keksinnöt, kuten puuhioke, selluloosa ja paperin teko, edistivät kehitystä. Teollisuutta syntyi muun muassa Valkeakoskelle, Nokialle ja Mänttään. Tampereesta tuli maakunnan keskus ja rautatieliikenteen solmukohta.
Suomen sisällissodassa Pirkanmaa oli punaisten hallussa ja Tampere punaisten keskus. Sodan jälkeen teollistuminen voimistui. Talvisodassa Tampere ja muut kaupungit joutuivat pommitusten kohteiksi. Pirkanmaan maakuntaliitto perustettiin vuonna 1956. Maakuntaa kutsuttiin myös Tammermaaksi, mutta vähitellen Pirkanmaa vakiintui alueen nimeksi. 1950-luvulla maakunnan ainoa kaupunki oli Tampere, mutta 1963–1977 kauppaloista tehtiin kaupunkeja. Kuntien määrä väheni 1900-luvun jälkipuoliskolla ja vanhoja pitäjännimiä otettiin uudelleen käyttöön kuntaliitosten myötä. Vuonna 1994 Suomi jaettiin 20 toiminnallis-taloudelliseen maakuntaan ja Pirkanmaa oli yksi niistä.
Aluejako

Pirkanmaalla on 23 kuntaa, joista kaksitoista on kaupunkeja.
Aluejako > Kartta kunnista

Pirkanmaa kuntakeskuksineen.
Aluejako > Luettelo kunnista

| Nimi | Vaakuna | Väkiluku | Pinta-ala | Väestötiheys | Seutukunta | Perustettu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akaan kaupunki |  | 16 383 | 314,38 km² | 55,87 as./km² | Etelä-Pirkanmaan seutukunta | 2007 |
| Hämeenkyrö |  | 10 339 | 505,10 km² | 22,28 as./km² | Tampereen seutukunta | – |
| Ikaalisten kaupunki |  | 6 766 | 843,40 km² | 9,02 as./km² | Luoteis-Pirkanmaan seutukunta | 1641 |
| Juupajoki |  | 1 666 | 274,95 km² | 6,45 as./km² | Ylä-Pirkanmaan seutukunta | 1913 |
| Kangasalan kaupunki |  | 33 966 | 870,88 km² | 51,61 as./km² | Tampereen seutukunta | 1865 |
| Kihniö |  | 1 699 | 390,50 km² | 4,76 as./km² | Luoteis-Pirkanmaan seutukunta | 1920 |
| Kuhmoinen |  | 2 037 | 936,69 km² | 3,08 as./km² | Tampereen seutukunta | 1868 |
| Lempäälä |  | 24 815 | 307,06 km² | 92,05 as./km² | Tampereen seutukunta | 1866 |
| Mänttä-Vilppulan kaupunki |  | 9 278 | 657,09 km² | 17,35 as./km² | Ylä-Pirkanmaan seutukunta | 2009 |
| Nokian kaupunki |  | 36 171 | 347,84 km² | 125,46 as./km² | Tampereen seutukunta | 1922 |
| Oriveden kaupunki |  | 8 866 | 960,08 km² | 11,09 as./km² | Tampereen seutukunta | 1865 |
| Parkanon kaupunki |  | 6 071 | 909,57 km² | 7,12 as./km² | Luoteis-Pirkanmaan seutukunta | 1867 |
| Pirkkala |  | 21 034 | 103,97 km² | 258,34 as./km² | Tampereen seutukunta | 1237 |
| Punkalaidun |  | 2 609 | 364,05 km² | 7,23 as./km² | Lounais-Pirkanmaan seutukunta | 1639 |
| Pälkäne |  | 6 236 | 738,12 km² | 11,12 as./km² | Tampereen seutukunta | 1866 |
| Ruovesi |  | 4 039 | 950,17 km² | 5,2 as./km² | Ylä-Pirkanmaan seutukunta | 1565 |
| Sastamalan kaupunki |  | 23 457 | 1 531,74 km² | 16,41 as./km² | Lounais-Pirkanmaan seutukunta | 2009 |
| Tampereen kaupunki (Tammerfors) |  | 260 358 | 689,59 km² | 496,02 as./km² | Tampereen seutukunta | 1779 |
| Urjala |  | 4 492 | 505,41 km² | 9,45 as./km² | Etelä-Pirkanmaan seutukunta | 1868 |
| Valkeakosken kaupunki |  | 20 837 | 372,03 km² | 76,59 as./km² | Etelä-Pirkanmaan seutukunta | 1923 |
| Vesilahti |  | 4 515 | 353,93 km² | 15 as./km² | Tampereen seutukunta | 1869 |
| Virtain kaupunki |  | 6 188 | 1 299,07 km² | 5,32 as./km² | Ylä-Pirkanmaan seutukunta | 1868 |
| Ylöjärven kaupunki |  | 33 681 | 1 323,96 km² | 30,19 as./km² | Tampereen seutukunta | 1869 |
Aluejako > Entiset kunnat

Aitolahti
Akaa (entinen kunta) (Ei vahvistettua vaakunaa)
Eräjärvi
Ikaalisten maalaiskunta
Karkku
Keikyä
Kiikka
Kiikoinen
Kuhmalahti
Kuorevesi
Kuru
Kylmäkoski
Luopioinen
Längelmäki
Messukylä (Ei vahvistettua vaakunaa)
Mouhijärvi
Mäntän kaupunki
Pohjaslahti
Sahalahti
Suodenniemi
Suoniemi
Sääksmäki
Teisko
Toijalan kaupunki
Tottijärvi
Tyrväntö (pohjoisosa)
Tyrvää
Vammalan kaupunki
Viiala
Viljakkala
Vilppula
Äetsä
Aluejako > Aluemuutoksia

Kiikoinen siirtyi Pirkanmaalta osaksi Satakunnan maakuntaa 1997.
Punkalaidun siirtyi Satakunnan maakunnasta osaksi Pirkanmaan maakuntaa 2005.
Kiikoinen liittyi Pirkanmaahan kuuluvaan Sastamalaan ja siirtyi takaisin osaksi Pirkanmaan maakuntaa 2013.
Kuhmoinen siirtyi Keski-Suomesta osaksi Pirkanmaan maakuntaa 2021.
Suurimmat taajamat

Vuonna 2017 Pirkanmaalla sijaitsi 51 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Kunta | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tampereen keskustaajama | Tampere 220 617 Nokia 27 863 Ylöjärvi 25 382 Kangasala 21 570 Lempäälä 20 079 Pirkkala 18 601 | &&&&&&&&&0334112.&&&&00334 112 |
| 2 | Valkeakosken keskustaajama | Valkeakoski | &&&&&&&&&&017066.&&&&0017 066 |
| 3 | Vammalan keskustaajama | Sastamala | &&&&&&&&&&010243.&&&&0010 243 |
| 4 | Toijalan keskustaajama | Akaa | &&&&&&&&&&&08379.&&&&008 379 |
| 5 | Mäntän keskustaajama | Mänttä-Vilppula 7 591 Jämsä 80* | &&&&&&&&&&&07671.&&&&007 671 |
| 6 | Kyröskoski | Hämeenkyrö 6 152 Ylöjärvi 720 | &&&&&&&&&&&06872.&&&&006 872 |
| 7 | Oriveden keskustaajama | Orivesi | &&&&&&&&&&&06167.&&&&006 167 |
| 8 | Viialan kirkonkylä | Akaa | &&&&&&&&&&&05272.&&&&005 272 |
| 9 | Parkanon keskustaajama | Parkano | &&&&&&&&&&&04369.&&&&004 369 |
| 10 | Ikaalisten keskustaajama | Ikaalinen | &&&&&&&&&&&03936.&&&&003 936 |
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.

* Sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa.
Maantiede > Kallioperä ja pinnanmuodostus

Pirkanmaan kallioperä on Euroopan vanhimpia. Maakunnasta on löydetty esimerkiksi niin kutsutut Aitoniemen hiilipussit, jotka kuuluvat maailman vanhimpiin eloperäisiin jäänteisiin. Niiden iäksi on arvioitu kaksi miljardia vuotta.
Pohjoisen Pirkanmaan kallioperä on osa keskisen Suomen happamien syväkivilajien vyöhykettä, joka sisältää muun muassa graniitteja. Maakunnan eteläosan halki kulkee liuskevyöhyke, jossa esiintyy kiillegneissiä, fylliittiä, kiilleliusketta ja välialueilla dioriitteja. Pirkanmaan kallioperä on pääosin moreenin peittämää. Eteläosassa on myös savi- ja hiesumaata eritoten vesistöjen varsilla. Pirkanmaan maakuntakivi on pallograniitti.
Pirkanmaa on pinnanmuodostukseltaan vaihtelevaa. Maakunnalle ovat tyypillisiä mäet ja kankareet. Lounaisosassa on verraten laajoja tasankoja. Viimeisin jääkausi vei mukanaan irrallisia jäälajeja, hioi kallioita ja muodosti useita soraharjujaksoja, joista merkittävin on Kangasalan–Pyynikin-harjujakso. Toinen merkittävä harjujono ulottuu Ikaalisten Hämeenkankaasta Näsijärven kautta Vilppulan kupeeseen. Keskimäärin Pirkanmaa sijaitsee noin 100–150 metriä merenpinnan yläpuolella. Korkeimmat alueet ovat Kurussa, Parkanossa ja Kihniössä yli 200 metriä merenpinnan yläpuolella. Pirkanmaan ja samalla Etelä-Suomen korkein kohta, Venäläisvuori, sijaitsee Juupajoella 232,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Paikalla on Juupavaaran laskettelukeskus. Muita pirkanmaalaisia laskettelukeskuksia ovat Hervannan laskettelukeskus, Korkeakangas, Mustavuori, Sappeen hiihtokeskus ja Ski Ellivuori.
Maantiede > Maisematyypit

Pirkanmaa jakautuu kolmeen maisematyyppiin:
viljelysseutu
järvialue
ylämaa
Pirkanmaan metsät ovat kuusivaltaista mustikkatyyppiä. Eteläosassa on runsaasti lehtoja ja lehtomaisia metsiä.
Pirkanmaan maakunta kuuluu suurimmaksi osaksi Kokemäenjoen vesialueeseen. Suurimmat järvet ovat Näsijärvi (265 km²), Vanajavesi (179 km²), osittain Kanta-Hämeen maakunnan alueella), Längelmävesi (178 km²), Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi Pyhäjärvi (124 km²), Keurusselkä (119 km², osittain Keski-Suomen maakunnan alueella), Mallasvesi ja Roine (yhteensä 107 km²), Kyrösjärvi (96,2 km²), Ruovesi (66,1 km²), Kukkia (46,7 km²) ja Pälkänevesi (45,9 km²). Maakunnan pohjois- ja luoteisosat kuuluvat Suomenselän vedenjakaja-alueeseen, ja muutamat Kihniön ja Virtain läntisen osan järvet laskevat Kyrönjokea myöten Perämereen.
Pirkkalan Pinsiöstä Raiskion torpan pihalta löydettiin vuonna 1862 tieteelle uutena muotona Pirkkalankoivu (Betula pendula f. bircalensis). Se on rauduskoivun muunnos, jonka erottaa päämuodosta liuskoittuneet, koristeelliset lehdet. Pirkkalankoivua pidetään vanhimpana tunnettuna suomalaisena liuskalehtisenä koivuna.
Maantiede > Kansallispuistot ja luonnonpuistot

| Kansallispuisto Luonnonpuisto | Kunta | Pinta-ala km² | Perustettu |
| --- | --- | --- | --- |
| Helvetinjärven kansallispuisto | Ruovesi | 49,8 | 1982 |
| Häädetkeitaan luonnonpuisto | Karvia/Parkano | 5,60 | 1958 |
| Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto | Huittinen/Kokemäki/Sastamala | 27,0 | 1993 |
| Seitsemisen kansallispuisto | Ikaalinen/Ylöjärvi | 45,5 | 1982 |
| Sinivuoren luonnonpuisto | Orivesi | 0,62 | 1956 |
Ilmasto > Lämpötilat ja sademäärät

Pirkanmaa kuuluu eteläboreaaliseen ilmastovyöhykkeeseen lukuun ottamatta pohjoisimpia osia, jotka kuuluvat keskiboreaaliseen vyöhykkeeseen. Maakunnan keskilämpötilat vaihtelevat pohjoisosan ylänköjen noin kolmesta asteesta eteläosien runsaaseen neljään asteeseen. Keskimäärin kylmin kuukausi on helmikuu ja lämpimin vastaavasti heinäkuu.
Terminen kevät alkaa Pirkanmaan lounaisosassa maaliskuun lopussa ja pohjoisosassa huhtikuun 5. päivän tienoilla. Terminen kesä alkaa alavilla seuduilla toukokuun puolessavälissä, pohjoisen ylängöillä viitisen vuorokautta myöhemmin. Vastaavasti terminen syksy alkaa pohjoisen ylänkömailla syyskuun alkupäivinä ja etelämpänä noin viikon myöhemmin. Sama kuvio toistuu termisen talven alkamisessa, pohjoisessa keskimäärin marraskuun 5. päivä, etelän alankoseuduilla viidestä kymmeneen vuorokautta myöhemmin.
Kasvukausi kestää suurten järvien laaksoissa puolisen vuotta, ylänköseuduilla taasen noin 160 vuorokautta. Kasvukauden tehoisa lämpösumma on suotuisimmilla seuduilla lähes 1 300 vuorokausiastetta ja viileimmillä seuduilla noin 1 100 vuorokausiastetta.
Vuotuinen sademäärä on Pirkanmaalla keskimäärin 600–700 millimetriä. Suurimmat sademäärät mitataan tyypillisesti ylämailla. Pysyvä lumipeite saapuu Pirkanmaalle keskimäärin joulukuun aikana kolmen viikon sisällä edeten pohjoisesta etelään. Se häviää keskimäärin huhtikuussa niin ikään noin kolmessa viikossa vetäytyen etelästä pohjoiseen.
Keskilämpötiloja (°C) ja sademääriä (mm) Pirkanmaan ja sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevilla mittausasemilla (1 ja 2) kaudella 1981–2010. Lähteenä Ilmatieteen laitos.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mittauspiste | Tammi | Helmi | Maalis | Huhti | Touko | Kesä | Heinä | Elo | Syys | Loka | Marras | Joulu | Keskiarvo | Vuotuinen sademäärä | Sadepäivät (väh. 1,0 mm) |
| Juupajoki (Hyytiälä) | −7,2 | −7,7 | −3,4 | 2,3 | 8,9 | 13,3 | 16,0 | 13,8 | 8,8 | 4,0 | −1,3 | −5,3 | 3,5 | 711 | 124 |
| Jämsä (Kuorevesi, Halli) 1 | −7,5 | −7,8 | −3,3 | 2,7 | 9,5 | 14,0 | 16,8 | 14,6 | 9,3 | 4,1 | −1,4 | −5,4 | 3,8 | 643 | 118 |
| Kankaanpää (Niinisalo Puolustusvoimat) 2 | −6,4 | −6,8 | −2,8 | 2,9 | 9,3 | 13,6 | 16,4 | 14,5 | 9,3 | 4,3 | −1,0 | −4,6 | 4,1 | 681 | 115 |
| Pirkkala (Tampere-Pirkkalan lentoasema) | −6,4 | −6,9 | −2,8 | 3,3 | 9,7 | 14,1 | 16,9 | 15,0 | 9,8 | 4,6 | −0,6 | −4,5 | 4,4 | 598 | 109 |

1 Mittausasema kuului Pirkanmaahan vuoteen 2001. Vuodesta 2001 kuulunut muodollisesti Keski-Suomeen. 2 Mittausasema Pirkanmaan luoteisrajan tuntumassa Satakunnan puolella.
Ilmasto > Auringon kulkureitti

Pirkanmaan etelä–pohjoissuuntainen ulottuvuus on noin 170 kilometriä. Etelässä Pirkanmaa kurottaa aavistuksen verran 61. leveysasteen eteläpuolelle ja pohjoisessa vastaavasti puoleenväliin 62. leveysastetta (leveysasteelle 62°30). Maakunnan eteläisimmässä osassa auringon korkeus keskipäivällä on talvipäivänseisauksessa noin 5,8 astetta ja kesäpäivänseisauksessa noin 52,5 astetta. Pohjoisessa luvut ovat ääripäissään 4,3 astetta ja 51,0 astetta. Päivän pituus pimeimpänä vuodenaikana on viidestä viiteen ja puoleen tuntia ja valoisimpana aikana noin 19–20 tuntia. Auringon säteilyteho on etelässä talvipäivänseisauksen aikaan 49 W/m² keskipäivällä. Kesäpäivänseisauksen aikaan luku on 952 W/m². Pohjoisessa vastaavat luvut ovat 25 ja 929 wattia.
Väestö

Vuodenvaihteessa 2018/2019 Pirkanmaan väkiluku oli 515 095 (Tilastokeskus). Vuonna 2018 väestömäärän muutos oli +3 014 henkeä (+0,59 %). Pirkanmaan muuttotase oli positiivinen, luonnollinen väestönlisäys sen sijaan oli hitusen negatiivinen. Aiempien vuosien tapaan maakuntaa kasvatti eritoten kotimainen muuttovoitto.
Pirkanmaan maakunnan väestönkasvu painottuu hyvin voimakkaasti Tampereelle ja sen kehyskuntiin Nokialle, Kangasalle, Pirkkalaan, Lempäälään ja Ylöjärvelle. Vuosina 2013–2015 Tampereen osuus koko maakunnan väestönkasvusta oli 65 prosenttia ja vuoden 2016 aikana 75 prosenttia. Koko Pirkanmaan väestö lisääntyi vuoden 2016 aikana 3 165 asukkaalla ja Tampereen ja sen kehyskuntien väkiluku 4 089 asukkaalla, mistä Tampereen osuus oli 3 055 asukasta. Tämä merkitsee, että Tampereen kaupunkiseudun ulkopuolisella Pirkanmaalla väkiluku väheni vuonna 2016 yli 900 asukkaalla. Väestön vähentyminen on tuntunut erityisen voimakkaana maakunnan pohjoisosassa.
Väestö > Väestömuutokset

1900-luvun jälkipuoliskolla Pirkanmaan osuus Suomen väkiluvusta pysytteli 8,5 prosentin tuntumassa. Vuosisadan lopussa maakunnan väkiluvun kasvu kiihtyi ja 2010-luvun jälkipuoliskolle tultaessa väestöosuus oli kohonnut yli yhdeksän prosentin. Pirkanmaan väkiluku ylitti puolen miljoonan rajan 2013.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Väkiluku | Osuus Suomen väestöstä | Muutos | Muutos-% |
| 1960 | 381 598 | 8,6 % |  |  |
| 1970 | 397 366 | 8,6 % | +15 768 | +4,1 % |
| 1980 | 410 470 | 8,6 % | +13 104 | +3,3 % |
| 1990 | 426 812 | 8,5 % | +16 342 | +4,0 % |
| 2000 | 447 051 | 8,6 % | +20 239 | +4,7 % |
| 2010 | 489 159 | 9,1 % | +40 872 | +9,1 % |
| 2018 | 515 095 | 9,3 % | +25 936 | +5,3 % |

Pirkanmaan maakunnan kokonaishedelmällisyysluku nousi 2000-luvun ensikymmenluvulla 1,66:sta 1,83:een. Samana ajanjaksona Suomen keskimääräinen luku kohosi 1,73:sta 1,87:ään. Seuraavalla vuosikymmenellä hedelmällisyys kääntyi laskuun, kuten koko valtakunnassa. Vuonna 2015 Pirkanmaan luku oli 1,61.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2013 tilanteen mukainen. Kahtia jaetun Längelmäen kunnan väestö on kuitenkin vuosina 1980–2005 laskettu kokonaan osaksi Keski-Suomessa sijaitsevaa Jämsää.
| Pirkanmaan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 410 784 | 410 784 |
| 1985 | 1985 |    | 419 062 | 419 062 |
| 1990 | 1990 |    | 427 223 | 427 223 |
| 1995 | 1995 |    | 437 525 | 437 525 |
| 2000 | 2000 |    | 450 346 | 450 346 |
| 2005 | 2005 |    | 468 604 | 468 604 |
| 2010 | 2010 |    | 489 192 | 489 192 |
| 2015 | 2015 |    | 506 114 | 506 114 |
| 2020 | 2020 |    | 517 958 | 517 958 |
Lähde: Tilastokeskus.
Ajanjaksolla 2015–2017 Pirkanmaan kunnista asukaslukuaan lisäsivät Tampere (+5 899 asukasta), Kangasala (+682), Nokia (+327), Lempäälä (+259), Pirkkala (+163), Ylöjärvi (+145) ja Valkeakoski (+64 asukasta). Vastaavasti eniten väestöään menettäneet kunnat olivat Sastamala (−339 asukasta), Mänttä-Vilppula (−335), Punkalaidun (−179), Ruovesi (−176) ja Virrat (−143 asukasta). Muuttotappiosta kärsineitä kuntia oli Pirkanmaalla kaikkiaan 15. Maakunnassa on siten nähtävissä sama kehitys kuin muuallakin Suomessa: asukkaat muuttavat kasvukeskuksiin ja niiden naapurikuntiin.
Väestö > Uskonto

Pirkanmaan alueella herätysliikkeet ovat perinteisesti vaikuttaneet vain vähän. Mainittavaa kannatusta alueella on kerännyt Nokian seudulla esiintyvä evankelinen herätysliike, jossa liikkeellä on edelleen kannatusta. Tamperelle, kuten muihinkin suuriin kaupunkeihin, on muodostunut eri liikkeiden kannattajaryhmiä. Osittain liikkeillä on 1800-luvulle ulottuvat perinteet, mutta enimmäkseen niiden elinvoimaisuus on perustunut muuttoliikkeeseen. Evankelioivan herätyskristillisyyden vaikutus on ollut Tampereella 1960-luvulta lähtien vanhoja herätysliikkeitä voimakkaampaa. Sen vaikutus on mainittavissa määrin koskettanut myös Tampereen ympäristöpaikkakuntia.
Kielet > Suomi, ruotsi ja saame

Pirkanmaa on kielellisesti varsin homogeeninen alue: vuonna 2018 suomea puhui äidinkielenään lähes 490 000 henkeä eli noin 95 prosenttia maakunnan väestöstä. Suomenkielisten osalta Pirkanmaan valtakunnallinen väestöosuus oli 10,1 prosenttia. 2010-luvulla suomenkielisten määrä on noussut vain Uudellamaalla, Pirkanmaalla ja Pohjois-Pohjanmaalla sekä hienoisesti Varsinais-Suomessa ja Ahvenanmaalla.
Keskiajalla Suomeen muodostunut ruotsinkielinen uudisasutus ei ulottunut nykyisen Pirkanmaan alueelle, joten maakunnan suomenruotsalaisten määrä ja väestöosuus on vähäinen. Vuonna 2021 Pirkanmaalla ruotsia puhui äidinkielenään 2 053 henkilöä. Saamea puhui Pirkanmaalla äidinkielenään 33 henkilöä vuonna 2021.
Kielet > Muut kielet

Vieraskielisten eli muita kieliä kuin suomea, ruotsia tai saamea äidinkielenään puhuvien määrä on noussut Pirkanmaalla voimakkaasti 2000-luvulla. Kieliä on kymmenittäin, ja useimpien maakunnallinen väestöosuus on alle promillen. Vuonna 2018 vieraskielisiä oli noin 25 000 henkilöä eli viitisen prosenttia väestöstä. Pirkanmaan toiseksi puhutuin kieli on venäjä, vuonna 2018 sitä käytti äidinkielenään nelisen tuhatta henkilöä.
Taulukossa on mainittu kielet, joita puhuu Pirkanmaan maakunnassa asuvista äidinkielenään vähintään tuhat henkilöä. Sijaluku viittaa taulukon viimeisimpään vuoteen.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Kieli | 1990 | Väestöosuus 1990 | 2000 | Väestöosuus 2000 | 2010 | Väestöosuus 2010 | 2018 | Väestöosuus 2018 |
| 1. | suomi | 424 101 | 99,3 % | 442 180 | 98,2 % | 471 786 | 96,4 % | 488 127 | 94,8 % |
| 2. | venäjä | 174 | 0,04 % | 1 564 | 0,35 % | 3 220 | 0,66 % | 4 301 | 0,83 % |
| 3. | arabia | 67 | 0,02 % | 562 | 0,12 % | 1 170 | 0,24 % | 2 496 | 0,48 % |
| 4. | viro | 89 | 0,02 % | 562 | 0,12 % | 1 548 | 0,32 % | 2 235 | 0,43 % |
| 5. | ruotsi | 1 568 | 0,37 % | 1 561 | 0,35 % | 1 799 | 0,37 % | 1 968 | 0,38 % |
| 6. | persia | 5 | 0,001 % | 158 | 0,04 % | 808 | 0,17 % | 1 783 | 0,35 % |
| 7. | englanti | 253 | 0,06 % | 536 | 0,12 % | 962 | 0,20 % | 1 550 | 0,30 % |