stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
S/S Kaima

| S/S Kaima |
| --- | --- |
Tyyppi:  Höyrykäyttöinen matkustaja-alus
Lippuvaltio:   Suomi
Aiemmat nimet:  -
Omistaja:  Marita Liiman ja Rauno Lehtinen
Aiemmat omistajat:  Jyväskylä-Päijänteen laiva Oy, Jyväskylä (1898-1950), Heinolan laiva, Kanninen (1950–1958), Olavi Ruutu (1958–1985) Timo Fredriksson (1985–1998)  Matti ja Erkki Nieminen, Jyväskylä (1998–2007), Ville ja Veera Hakonen, Salo/Helsinki(2007-2020)
Rakennustelakka:  Paul Wahl & Co:n telakka, Varkaus
Vesillelasku:  1898
Tekniset tiedot
Pituus:  21,17 m
Leveys:  4,55 m
Syväys:  1,80 m
Koneisto:  Compound-höyrykone 38 m² puukäyttöinen kattila
Koneteho:  120 ihv kW
Nopeus:  12 kn
S/S Kaima on teräsrunkoinen höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1898 Paul Wahl & Co:n telakalla Varkaudessa. 
Alus rakennettiin matkustaja-alukseksi Jyväskylä-Päijänteen laiva Oy:lle liikennöimään Jyväskylän ja Korospohjan välille. Myöhemmin laiva toimi myös postilaivana ja liikennöi matkustajaliikenteessä eri puolilla Päijännettä. Ammattiliikenteessä S/S Kaima toimi 1950-luvun loppupuolelle asti, minkä jälkeen alus siirtyi eläkkeelle pois ammattiliikenteestä. Kaimasta tuli Suomen ensimmäinen ns. huvihöyry vuonna 1968, jolloin Suomen Höyrypursiseuran perustaja evp. majuri Olavi Ruutu osti aluksen omaan käyttöönsä ja tukeutui Päijänteellä Kaimanhaminaan, Pulkkilanharjun kupeeseen.  Nykyisin aluksen omistavat  nuoret sisarukset Veera ja Ville Hakonen. Kaima siirrettiin kumipyörillä Päijänteeltä Saimaalle 23.5.2013 ja Kaiman kotisatama on Anttola.
Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.
Aiheesta muualla

Suomen sisävesihistoriallinen yhdistys ry[vanhentunut linkki]
Suomen Höyrypursiseura
Suomen merimuseon laivakortti
Kairon konferenssi

Tšiang Kai-šek, Roosevelt ja Churchill Kairon konferenssissa 25.11.1943.
Kairon konferenssi (koodinimeltä Sextant) pidettiin 22. marraskuuta–26. marraskuuta vuonna 1943 Kairossa, Egyptissä. Siihen osallistuivat Franklin Roosevelt Yhdysvalloista, Winston Churchill Britanniasta ja Tšiang Kai-šek Kiinasta.
Kokouksessa päätettiin lähinnä Kiinan ja Burman asioiden järjestämisestä sodanjälkeisenä aikana.
Dan

| Dan |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  11. joulukuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Daan
Vastineita eri kielissä:  Danny
Nimen alkuperä:  heprealainen, "hän on tuominnut"
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dan on alkuperältään heprealainen miehen etunimi. Nimi käsitetään usein lyhentymäksi Danielista, mutta se esiintyi jo Raamatun aikaan myös itsenäisenä nimenä. Raamatussa Dan (vuoden 1933 raamatun­suomennoksessa Daan) oli yksi patriarkka Jaakobin pojista. sekä myös hänestä polveutuvaksi katsottu Israelin heimo. Nimi merkitsee: "Hän on tuominnut."
Suomessa nimi Dan on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 2 004 miehelle ja noin 90 naiselle.
 Danin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 11. joulukuuta, joka on myös Danielin nimipäivä.
Kuvitteellisia Dan-nimisiä

Dan Dare, samannimisen sarjakuvan päähenkilö
Dan Hibiki, pelisarjassa Street Fighter
Dan Kuso, televisiosarjassa Bakugan
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dan Wikimedia Commonsissa
Alena Bartošová

| Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Naisten hiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Naisten hiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Naisten hiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Tšekkoslovakia> Naisten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Falun 1974 | 4 × 5 km viesti |  |
Alena Bartošová (s. 17. syyskuuta Pipice, Liberecin lääni, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen maastohiihtäjä; joka aktiiviurallaan edusti Tšekkoslovakiaa.
Bartošová kuului Falunin MM-kilpailuissa 1974 Tšekkoslovakian joukkueeseen, joka saavutti pronssia naisten 4 × 5 kilometrin viestissä. Sapporon olympialaisissa 1972 hän sijoittui 5 kilometrillä 16:nneksi, 10 kilometrillä 27:nneksi ja 3 × 5 kilometrin viestissä kuudenneksi. Innsbruckin olympialaisissa 1976 hän oli 10 kilometrillä 35:s ja 4 × 5 km viestissä kuudes.
Panu Kaila

| Panu Kaila |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. toukokuuta 1939 (ikä 85) Helsinki
Ammatti:  arkkitehti, professori
Panu Viljo Edvard Kaila (s. 17. toukokuuta 1939 Helsinki) on suomalainen arkkitehti ja Oulun yliopiston arkkitehtuurin professori emeritus, joka on opettanut kaikissa Suomen teknisissä korkeakouluissa sekä muun muassa Tokiossa. Hänet tunnetaan varsinkin perinnerakentamisen tuntijana ja puolustajana.
Muun muassa kirjoissaan Talotohtori (1997) ja Kevät toi maalarin (2000) Kaila on käsitellyt yksityiskohtaisesti rakentamisen historiaa, perinteitä ja nykyaikaa. Näkyvimmin hän on ajanut järkevän korjausrakentamisen asiaa pitämällä suosittua Talotohtori-palstaansa useissa sanomalehdissä vuodesta 2000, minkä ansiosta hän sai 2010 tiedonjulkistamisen elämäntyöpalkinnon.
Lisäksi Kaila on saanut vuonna 1979 tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon, 2003 Taiteen valtionpalkinnon ja Suomen tietokirjailijat ry:n Oppikirjailijapalkinnon.
Hänen puolisonsa on Arietta Kaila.
Teoksia

Kevät toi maalarin: Perinteinen ulkomaalaus.  Helsinki:  Rakennusalan kustantajat: Kustantajat Sarmala, 2000 (4. painos 2007).  ISBN 951-664-037-0
Antiikin rakennustekniikka: Rooma.  (Oulun yliopiston arkkitehtuurin osaston julkaisu C 74)  Oulu:  Oulun yliopisto, 2002.  ISBN 951-42-5592-5
Talotohtori: Rakentajan pikkujättiläinen.  (17. painos 2015)  Helsinki:  WSOY, 1997.  ISBN 951-0-19420-4
Kesällä töitä teki maalari: Perinteinen ulkomaalaus tänään: Täydennystä Kevät toi maalarin -kirjaan sekä kehitys 1950-luvulta 2000-luvulle.  Helsinki:  Multikustannus, 2008.  ISBN 978-952-468-170-4
Maalari maalasi taloa: Julkisivujen värihistoria.  Helsinki:  Multikustannus, 2009.  ISBN 978-952-468-181-0
Sinistä ja punaista: Värin valinta ja perinteiset pigmentit.  Vantaa:  Moreeni, 2010.  ISBN 978-952-468-193-3
Talotohtorin rakenneopas. Helsinki: Kustantamo S&S, 2022. ISBN 978-951-52-5113-8
Aiheesta muualla

Luoma-aho, Veera: Päin seiniä. Helsingin Sanomat, Kuukausiliite 4.3.2017.
Manninen, Antti: Puuseinien muovimaali oli vuosisadan erehdys. Helsingin Sanomat 26.10.2008.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland
Sakari Kaila

Sakari Yrjänä Kaila (3. toukokuuta 1939 Helsinki – 22. syyskuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen opetusneuvos ja filosofian maisteri.
Sakari Kailan vanhemmat olivat filosofian tohtori Toivo Torsten Kaila ja matematiikan opettaja Anna Aili Pohjonen. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin normaalikoulusta 1958.
Kailan veljiä olivat eduskunnan pikakirjoittaja Leo Kaila ja tekniikan tutkija Martti Kaila. Hänen puolisonsa oli suomentaja Marja Itkonen-Kaila.
Teoksia

Berjozka 1: Teksti- ja työkirja. Tekijät Muusa Ojanen, Annikki Halko ja Sakari Kaila. WSOY 1979.
Berjozka 2: Teksti- ja työkirja. Tekijät Muusa Ojanen, Annikki Halko ja Sakari Kaila. WSOY 1980.
Berjozka 1–2: Sanasto venäjä–suomi, suomi–venäjä. Tekijät Muusa Ojanen, Annikki Halko ja Sakari Kaila. WSOY 1981.
Kielten maailmaan. Toimittaneet Sakari Kaila ja Kalevi Pohjala. Kirjoittajat Sakari Kaila ym. Opetushallitus, Helsinki 1994.
Suomennoksia

Elizabeth Ferrars: Mausteena kuolema. Otava 1962. (Alkuteos Enough to kill a horse.)
Pierre Montet: Sellaista oli elämä faraoiden Egyptissä. Suomentaneet Marja Itkonen-Kaila ja Sakari Kaila. WSOY 1982. (Alkuteos La vie quotidienne en Égypte au temps des Ramsès.)
Juutalainen kulttuuri. Toimittaneet Tapani Harviainen ja Karl-Johan Illman. Kirjoittajat Pirjo Ahokas ym. Suomennokset Marja Itkonen-Kaila ja Sakari Kaila. Otava 1998.
6. kesäkuuta

6. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 157. päivä (158. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 208 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Kustaa, Kyösti, Kustavi
suomenruotsalainen kalenteri: Gustav, Gösta, Gustava, Ava
ortodoksinen kalenteri: Ilkka, Ilari, Vesa, Visa, Joonas
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Gustu
vanhemmissa kalentereissa: Artemius, Benjamin, Candida, Concordia, Gustaf, Vigilantius
Tapahtumia

1513 – Italialaissodat: Novaran taistelu.
1523 – Kustaa Vaasa valittiin Ruotsin kuninkaaksi, mikä merkitsi Kalmarin unionin loppua.
1654 – Kaarle X Kustaa seurasi serkkuaan Kristiinaa Ruotsin valtaistuimelle tämän luovuttua kruunustaan edellisenä päivänä.
1683 – Ashmolean Museum, harvinaisten ja omituisten esineiden museo, avattiin yleisölle.
1809 – Ruotsi julisti uuden vuoden 1809 perustuslain, joka palautti poliittisen vallan säätyvaltiopäiville (Ståndsriksdagen).
1833 – Andrew Jackson matkusti ensimmäisenä Yhdysvaltain presidenttinä junalla.
1844 – Nuorten Miesten Kristillinen Yhdistys (NMKY) (Young Men's Christian Association, YMCA) perustettiin Lontoossa.
1857 – Sophie Wilhelmina meni naimisiin Ruotsi-Norjan tulevan kuninkaan Oskar II:n kanssa.
1862 – Yhdysvaltojen sisällissota: Unionin joukot valtasivat Memphisin Tennesseessä.
1912 – Tulivuori Novarupta purkautui Alaskassa, mikä oli 1900-luvun toiseksi suurin tulivuorenpurkaus.
1919 – Aunuslainen Porajärven kunta ilmoitti liittyvänsä Suomeen (ks. Aunuksen retkikunta).
1925 – Chrysler Corporation perustettiin.
1933 – Ensimmäinen drive-in-elokuvateatteri avattiin Camdenissä New Jerseyssä.
1944 – Normandian maihinnousu (Operaatio Overlord, ”D-Day”) alkoi.
1949 – Shimoyaman tapaus: Japanin valtionrautateiden pääjohtaja Sadanori Shimoyama löydettiin kuolleena rautatieltä pohjois-Tokiossa. Tapausta on arveltu niin murhaksi kuin itsemurhaksikin.
1966 – Kansalaisoikeustaistelija James Meredithiä ammuttiin hänen yrittäessään marssia Mississippin halki.
1971 – Avaruustutkimus: Sojuz 11 laukaistiin radalleen.
1973 – Ilmavoimien luutnantti Jouko Myssylä ampui Hämeen lennoston komentajan eversti Teppo J. Suonperän tämän virkahuoneessa.
1974 – Ruotsista tuli uuden perustuslain (regeringsformen) mukaan parlamentaarinen monarkia.
1985 – Rock-yhtye Guns N’ Roses soitti ensimmäisen keikkansa.
1989 – Paavi Johannes Paavali II kävi Suomessa.
2001 – Ensimmäinen M200-sarjan metrojuna otettiin matkustajien käyttöön Helsingin metrossa.
2002 – Yhdysvaltain edustajainhuoneen energia- ja kauppakomitea ilmoitti tutkivansa Martha Stewartin ImClone-osakekauppoja.
2006 – Suomalaisyhtye Lordi julkaisi levynsä euroviisuvoittonsa jälkeen. Päivämäärä viittaa yhtyeen imagon tavoin pedon lukuun.
2012 – Venuksen ylikulku.
2013 – Yhdysvaltalainen Edward Snowden vuosi tietoja maailmanlaajuisista joukkovalvontaoperaatioista tiedotusvälineille ja lähti maanpakoon kotimaastaan.
Juhlapäiviä

Ruotsi: Ruotsin kansallispäivä, Ruotsin lipun päivä (”Sveriges nationaldag, Svenska flaggans dag”).
Etelä-Korea: Memorial Day.
Australia: Queensland Day.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 6. kesäkuuta Wikimedia Commonsissa
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Y. P. I. Kaila

Yrjö Paavo Ilmari (Y. P. I.) Kaila (30. heinäkuuta 1912 Helsinki – 21. tammikuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen majuri, joka taisteli Francon joukoissa Espanjan sisällissodan aikana ja myöhemmin SS Wiking-divisioonassa Ukrainassa. Häntä on pidetty Väinö Linnan Tuntemattoman sotilaan Lammion esikuvana. Itse Kaila naureskeli väittämälle, että hän olisi ollut Lammion esikuva. Luonteeltaan hän oli joskus sotilaallisen ankara ja edellytti kurinalaisuutta, mutta ei ollut pikkumainen tai katala.
Kaila kirjoitti ylioppilaaksi Töölön yhteiskoulusta vuonna 1931.
Kaila kävi Kadettikoulun 1933–1935. Hän palveli sitten upseerina Pohjois-Savon rykmentissä, PPP 2:ssa jaJP 2:ssa, Karjalan kaartin rykmentissä ja Kannaksen sotilaspiirin esikunnassa. Talvisodan aikana Kaila palveli JR 5:ssä ja jatkosodan aikana hän oli JP 3:ssa komppanianpäällikkönä sekä komppanianpäällikkönä ja pataljoonankomentajana Tuntemattoman sotilaan rykmentissä JR 8.
Kaila osallistui Espanjan sisällissotaan 1938–1939 falangistien puolella. Hän erosi puolustusvoimista ja matkusti salaa Espanjaan taistellen Espanjan muukalaislegioonan joukoissa. Kaila haavoittui syyskuussa 1938 lievästi reiteen. Jatkosodan aikana Kaila oli vuosina 1941–1942 SS Wiking divisioonan riveissä taistellen Ukrainassa. Hänelle myönnettiin rautaristi, koska oli ylittänyt yksin Dnepr-joen.
Kaila osallistui myös Mäntsälän kapinaan.
Sodan päätyttyä Kaila pidätettiin, koska hän oli osallistunut asekätkentäjuttuun ja istui kolme kuukautta Helsingin päävartion vankilassa tuomiota odottaen. Kaila kuitenkin vapautettiin ilman oikeudenkäyntiä, mutta joutui eroamaan palveluksesta.
Sotien jälkeen Kaila toimi Vaneriyhdistyksen konttoripäällikkönä ja sen jälkeen Suomen Lastulevy-yhdistyksessä asiamiehenä 1968–1971 ja osastopäällikkönä 1972–1977.
Kailan monipuolisiin harrastuksiin kuului musiikki, veneet, sukututkimus, kielet ja paikallishistoria. Hän soitti harrastelijatasolla useita instrumentteja ja kannusti myös lapsiaan ja lapsenlapsiaan soittamaan. Hän toi sivutyönään maahan musiikki-instrumentteja ja osti ansaituilla rahoilla kesäpaikan Bromarvista. Sodan jälkeen hän omisti Fennia-nimisen jaalan. Kaila julkaisi Kankarin Kailat Sukuluetteloa neljän vuosikymmenen ajan ja valokuvasi laajasi sukuaan. Kaila oli aidosti kiinnostunut kielistä ja kulttuureista ja lupasi muun muassa maksaa kaikille perillisilleen 100 markkaa, kunhan he opettelivat kyrilliset aakkoset. Hänen omat lapsensa kävivät ruotsinkielistä koulua ja perheessä arvostettiin molempia kansalliskieliä. Vaikka Kaila ja useat hänen sukulaiset olivat itse nuoruudessaan aktiivisia suomalaisuusliikkeessä, ei tämä ilmennyt kaunana ruotsinkielisiä kohtaan. Kaila puhui itse äitinsä kanssa ruotsia. Kaila nauhoitti paikallisia murteita ja kertomuksia kesämökkipitäjässään Bromarvissa.
Kaila on haudattu Espoon tuomiokirkon hautausmaalle.
Teoksia

Kankarin Kailat Sukuluettelo N.o 2. Helsinki 1960
Kankarin Kailat Sukuluettelo N.o 3. Helsinki 1970
Kirjallisuutta

Niinistö, Jussi : Suomalaisia soturikohtaloita. Suomalaisuuden liitto, Helsinki 1998 ISBN 9519634851
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Arno Kaila

Arno Ilmari Kaila (1. toukokuuta 1895 Helsinki – 25. elokuuta 1919 Turenki) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat arkkipiispa Erkki Kaila ja Aina Maria Drake. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Elma Johanna Hjelmmanin kanssa.
Opinnot

Kaila kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1913 ja liittyi Eteläsuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1915 ja filosofian maisterin tutkinnon 1919.
Jääkärikausi

Kaila liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 21. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti Libaussa vuonna 1917 järjestetyn sotakoulun B-kurssin.
Suomen sisällissota

Kaila astui 11.  helmikuuta 1918 Suomen armeijan palvelukseen luutnanttina, mutta hän joutui jäämään tuberkuloosipotilaana hoidettavaksi Saksaan. Hän saapui Suomeen 13. toukokuuta 1918, ja hänet merkittiin armeijan rulliinselvennä Suomen valkoiseen kaartiin kuuluvana 16. lokakuuta 1918 alkaen.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgruppenführer 1. maaliskuuta 1916  Gruppenführer 5. huhtikuuta 1916  Luutnantti 11. helmikuuta 1918 |    |  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Jääkärimerkki |
Jääkäripataljoonan 2. komppania.
Liukuluku

Liukuluku on tietokoneissa käytetty reaalilukujen likimääräinen sisäinen esitysmuoto. Liukulukumuoto on kompromissi tarvittavien bittien lukumäärän, luvun esitystarkkuuden ja peitettävän lukualueen välillä.
Liukulukulaskenta

Liukulukuun kuuluu neljä osaa: etumerkki ( s), mantissa ( m), kantaluku ( k) ja eksponentti ( c). Etumerkki kertoo, onko luku negatiivinen vai positiivinen. Mantissa kuvaa luvun merkitseviä numeroita. Kantaluku ja eksponentti määrittävät luvun suuruusluokan. Tällöin liukuluvun arvoksi  x saadaan:
Esitys ei kuitenkaan ole yksikäsitteinen lukunelikolle  (s,m,k,c) ellei lukualueita rajata tarkasti. Yksikäsitteisyys voidaan saavuttaa sopimalla tietty kantaluku  k, ja sen jälkeen vaatimalla, että  {\frac {1}{k}}\leq m<1 ja  c=\lfloor \log _{k}|x|\rfloor +1. Tietokoneissa pätee yleensä  k=2, jolloin  {\frac {1}{2}}\leq m<1 ja  c=\lfloor \log _{2}|x|\rfloor +1.
Liukulukulaskenta voidaan aina toteuttaa ohjelmallisesti mutta monet suorittimet pystyvät suoraan liukulukulaskentaan matematiikkasuorittimella. Käyttäjälle tämä näkyy vain nopeuserona, ei tulosten erona. Matematiikkasuoritin on ollut erillinen apusuoritin varsinaisen suorittimen rinnalla, mutta se on nykyään integroitu varsinaisen suorittimen kanssa samalle piirisirulle. 
Esimerkiksi IBM PC -yhteensopivissa käytetty vuonna 1989 julkaistu Intel i486 integroi matemaattisuorittimen samalle piisirulle.
Johdatteleva esimerkki

Oletetaan kantaluvun olevan 10, mantissan kolminumeroinen ja eksponentissa olevan etumerkin ja yhden numeron.
Tällöin suurin esitettävissä oleva luku on  999\times 10^{9}. Alempana selitettävistä normaaleista luvuista pienin nollaa suurempi on  100\times 10^{-9}, pienin epänormaali luku  001\times 10^{-9}. Tarkkuus riippuu suuruusluokasta: välillä 1–10 luvut esitetään tuhannesosan tarkkuudella, välillä 10–100 sadasosan tarkkuudella ja niin edelleen.
Kullekin luvulle on kolme eri esitystapaa: esimerkiksi  1,23 voidaan esittää  123\times 10^{-2},  012\times 10^{-1} tai  001\times 10^{0}. Esitystavoista ensimmäinen on tarkin, ja tätä esitystapaa kutsutaan normaaliksi; siis normaalin luvun mantissa on aina vähintään  100 ja enintään  999.
Normaalit luvut muodostavat näin nollaa kohti tihentyvän parven, jossa kuitenkin nollan ympärillä on aukko: Pienin positiivinen luku on tuhat kertaa suurempi kuin sen erotus toiseksi pienimpään positiiviseen lukuun. Epänormaalit luvut täyttävät tämän aukon: tarkkuus pienenee, mutta laskenta ei "romahda" äkillisesti nollaan.
IEEE 754 -liukulukustandardi

IEEE 754 on yleisin tietokoneissa käytetty liukulukustandardi. Se olettaa kantaluvuksi  k=2. Etumerkki ilmoitetaan yhdellä bitillä.  s=0 tarkoittaa positiivista lukua, ja  s=1 tarkoittaa negatiivista. Mantissa ja eksponentti ovat etumerkittömiä bittijonoja. Standardi määrittelee neljä erilaista liukulukua:
Perustarkkuus ( m on 23 bittiä ja  c on 8 bittiä)
Kaksoistarkkuus ( m on 52 bittiä ja  c on 11 bittiä)
Laajennettu perustarkkuus ( m on 31 bittiä ja  c on 11 bittiä)
Laajennettu kaksoistarkkuus ( m on 63 bittiä ja  c on 15 bittiä)
Laajennettua kaksoistarkkuutta kutsutaan joskus 80-bittiseksi muodoksi, mutta laitetoteutukset eivät tyypillisesti käytä piilotettua bittiä ja se voidaan merkitä 79-bittiseksi.
IEEE 754 standardin lisäksi on IEEE 854 -standardi, joka ei määrittele miten liukuluvut koodataan biteiksi, mutta se sallii sekä kymmen- että kaksikantaiset muodot.
IEEE 754 -liukulukustandardi > Normalisoidut luvut

Kun  c\neq 0, luku on normalisoitu. Tällöin
yksikäsitteisyys saavutetaan sopimalla  1\leq m_{IEEE}<2 ja  c_{IEEE}=\lfloor \log _{2}|x|\rfloor . Tällöin liukuluvun arvoksi  x saadaan:
Lukua nolla ei voi esittää suoraan johtuen  m_{IEEE} määritelmästä, koska ylin bitti säädetään kiinteästi ykköseksi. Standardin mukaan luku on nolla kun  m=c=0. Tämän seurauksena luvun nolla esitys tietokoneen muistissa on kaikki bitit nollina, mikä nopeuttaa liukulukumuuttujien alustamista eräissä tietokonejärjestelmissä.
Normalisoidussa muodossa mantissan ensimmäinen luku on aina 1b, joten se jätetään pois ja siten saadaan käyttöön yksi numero enemmän tarkkuutta. Täten  m_{IEEE}=1.m
Koska yksi eksponentin arvo on varattu nollalle, ei eksponentteja voi esittää suoraan, vaan eksponentti on IEEE-liukuluvuissa tallennettu muodossa jota kutsutaan nimillä offset binary tai biased exponent. Tämä  c_{IEEE}=c-b, missä  b riippuu käytetystä tarkkuudesta. Perustarkkuudelle  b=127 ja kaksoistarkkuudella  b=1023. Eksponentti voi täten esittää suuremman määrän positiivisia arvoja kuin negatiivisia arvoja.
IEEE 754 -liukulukustandardi > Ei-normalisoidut arvot

Kun  c=0 ja  m\neq 0, luku ei ole normalisoitu. Tällöin  m_{IEEE}=0.m ja  c_{IEEE}=b, missä  b riippuu käytetystä tarkkuudesta. Perustarkkuudelle  b=-126 ja kaksoistarkkuudella  b=-1022.
IEEE 754 -liukulukustandardi > Äärettömät: positiivinen ja negatiivinen

IEEE-745 määrittelee myös positiivisen ja negatiivisen äärettömän. Käsitteellisesti ne eivät vastaa niinkään matemaattista äärettömyyttä vaan mitä tahansa lukua, joka ylittää tai alittaa esitettävissä olevien lukujen alueen. Äärettömilläkin voidaan osittain laskea, esimerkiksi mikä tahansa positiivinen normaali luku jaettuna positiivisella äärettömällä antaa tulokseksi positiivisen nollan.
IEEE 754 -liukulukustandardi > Nollat: positiivinen ja negatiivinen

Analogisesti äärettömien kanssa nollia on kaksi, positiivinen ja negatiivinen. Ne kuvaavat paitsi matemaattisen tarkkaa nollaa, myös lukuja joiden suuruus alittaa ei-normalisoitujen lukujenkin esitettävissä olevat arvot.
IEEE 754 -liukulukustandardi > Epäluku ("Not-a-Number", NaN)

Lopuksi standardi määrittelee tuloksen laskutoimitukselle, jolle ei ole mielekästä vastausta edes äärettömien tai nollien avulla esitettynä. Esimerkiksi positiivisen ja negatiivisen äärettömän summa on tällainen: taustalla on ajatus, jonka mukaan emme tiedä kumpi ääretön on suurempi, joten mikään vastaus ei kelpaa. Jokaisen luvun jokainen laskutoimitus epäluvun kanssa tuottaa epäluvun: esimerkiksi epäluku kertaa nolla ei ole nolla vaan epäluku.
Epälukujen ja osittain myös äärettömien ja nollien avulla pitkä laskenta voidaan tehdä loppuun ja vasta lopuksi tutkia miltä osin saatiin mielekkäitä tuloksia ja milloin esimerkiksi jokin laskukaava ei toiminut.
IEEE 754 -liukulukustandardi > Laskutaulukot

Seuraavassa "S" kuvaa suurta lukua, joka on lähes lukualueen ylärajalla, luku 3 on esimerkki tavallisesta luvusta, äärettömät on merkitty +inf ja −inf, nollat +0 ja −0, ja epäluku on NaN.
| + | 3 | S | +inf | −inf | +0 | −0 | NaN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | 6 | S | +inf | −inf | 3 | 3 | NaN |
| S |  | +inf | +inf | −inf | S | S | NaN |
| +inf |  |  | +inf | NaN | +inf | +inf | NaN |
| −inf |  |  |  | −inf | −inf | −inf | NaN |
| +0 |  |  |  |  | +0 | −0 | NaN |
| −0 |  |  |  |  |  | −0 | NaN |
| NaN |  |  |  |  |  |  | NaN |
IEEE 754 -liukulukustandardi > Ominaisuuksia

Kahta normalisoitua IEEE-754 lukua voi verrata suoraan käyttämällä kahden komplementin lukujen vertailijaa.