stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ford Torino
1972

Vuoden 1972 Torino oli jälleen täysin uusi muotoilultaan, varsinkin maskuliininen “kalansuu”–maski herätti yleistä kiinnostusta. Paljon edeltäjiään isommaksi ja turvallisemmaksi rakennetussa Torinossa oli enemmän metallia kuin aiemmin. Teknillisesti suurin muutos oli siirtyminen itsekantavasta korirakenteesta rungolliseen.
Vuonna 1972 Torino Convertible putosi mallistosta ja saatavilla oli 2-oviset hardtop- ja viistoperäiset mallit sekä 4-oviset ja farmarimallit. Lisäksi uutena mallinimenä tulivat ”Gran Torino” ja ”Gran Torino Sport” korvaamaan edeltävän ”GT”:n. Torino Convertible ja Torino Cobra -malleja ei sen sijaan enää vuonna 1972 tehty. Nämä Torinot olivat edelleen huipputehokkaita autoja, mutta päästömääräykset olivat pienentäneet konetehoja. Konevaihtoehdot muodostuivat 250 suorasta kuutosesta (muissa kuin farmari- ja Sport-malleissa, joissa perusmoottori oli 302 V8) ja useista 335-sarjan moottoreista, kuten 351 Cleveland, 351 Cleveland Cobra Jet ja 400, isoimpana 385-sarjan 429. Nyt tehokkain kokoonpano oli 351 Cleveland Cobra Jet 4-pulttisella alakerralla, ram airilla ja optiona saatavalla 4-pykäläisellä Hurst-käsivaihteella. 400 ja 429 moottorivaihtoehdot olivat saatavilla ainoastaan automaattivaihteistolla varustettuna.
Omaleimainen muotoilu takasi Torinolle erinomaiset arvostelut. Vaikkakaan eivät aivan yltäneet edellisten vuosien huipputehoihin, nämä Torinot olivat silti erittäin suorituskykyisiä.
1973

Vuoden 1973 mallissa oli samat korilinjat ja optiot kuin edellisvuoden mallissa, vain keula oli muuttunut vastaamaan uusia törmäysvaatimuksia ja näkyi maskin kantikkaampana muotoiluna.
1974–1976

Vuonna 1974 Torinon ulkomuoto muuttui taas. Korin linjat olivat hyvin samantapaiset kuin 1972/–1973 malleissa, maski oli kuitenkin muotoiltu uudelleen, samoin takavalot. Uusien määräysten mukaiset massiiviset turvapuskurit leimasivat auton olemusta. Painopiste oli siirtymässä enemmän turvallisuuteen ja mukavuuteen suorituskykyoptioiden karsiutuessa vuoteen 1976 mennessä. Sportsroof-mallia ei enää ollut, ja 1974 oli viimeinen vuosi, jolloin 351 Celeveland Cobra Jetiä oli saatavilla 4-vaihteisen käsivaihteiston kanssa. 429-moottorivaihtoehto korvautui 460:llä, jossa oli vakiona kaksoispakoputket ja jonka sai ainoastaan automaattivaihteistolla.
Vuoden 1975 ja 1976 malleissa oli hyvin vähän muutoksia edelliseen.
Vuoden 1976 puna-valkovärityksellä varustettu Gran Torino nähtiin suositussa televisiosarjassa Starsky ja Hutch. Autoa kysyttiin Fordilta siinä määrin, että televisiosarjan lisävarustein ja väritykselläTorinoita valmistettiin 1 000 kappaleen sarja. Vuoden 1976 Torino oli viimeinen Torino-mallisarjasta. Sen jälkeen sen korvasi vielä kolme vuotta LTD-nimi ja -mallisarja. Myös 1977 Ford Thunderbird pohjautui Torinon koriin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ford Torino Wikimedia Commonsissa
Ford Torino Project
Yhdysvalloissa myymä tai valmistama mallisto
| --- | --- |
Nykyiset henkilöautot:  Fiesta | Focus | Fusion / Fusion Energi | Mustang | Taurus
Nykyiset SUV:t, vanit ja hyötyajoneuvot:  EcoSport | Edge | Escape | Expedition | Explorer | Flex | F-sarja | Ranger | Super Duty | Transit | Transit Connect
Tuotannosta poistuneet henkilöautot:  Quadricycle | A / AC | C | B | F | K | N / R / S | T | A (1927) | B / 18 / 40  | 48 | 1937 Ford | De Luxe Ford | 1941 Ford | 1949 Ford | 1952 Ford | 1955 Ford | 1957 Ford | 1960 Ford | 300 | Aspire | C-Max / C-Max Energi | Crown Victoria | Contour | Country Sedan | Country Squire | Crestline | Custom | Custom Deluxe | Customline | Deluxe | Elite | Escort | Think Neightbour | EXP | Fairlane | Fairmont | Falcon | Festiva | Five Hundred | Galaxie | Granada | GT | GT40 | LTD | LTD II | Mainline | Maverick | Pinto | Probe | Shelby Mustang | Special | Standard | Station Wagon | Super Deluxe | Telstar | Tempo | Thunderbird | Torino | V8 | XL
Tuotannosta poistuneet SUV:t, vanit ja hyötyajoneuvot:  Trucks 1903-1919 | Trucks 1920-1929 | Trucks 1930-1939 | Trucks 1940-1949 | Trucks 1950-1959 | Trucks 1960-1969 | Trucks 1970-1979 | Trucks 1980-1989 | Trucks 1990-1999 | Trucks 2000-2009 | E | TT | AA | BB | F-sarja | B-sarja | C-sarja | L-sarja | M151 MUTT | Cargo | LCF | Courier | E-sarja | Econoline | Aerostar | Bronco | Bronco II | Escape Hybrid | Excursion | Freestar | Freestyle | Ranchero | Taurus X | Windstar
FE-sarjan 428 Cobra Jet
1970 Ford Torino Cobra
1972 Ford Gran Torino
1973 Ford Torino
Iasos (mytologia)

Iasos (m.kreik. Ἴασος, lat. Iasus) oli kreikkalaisessa mytologiassa Argoksen kuningas ja Triopaan poika. Hänen veljensä Agenorin poika, Krotopos, peri valtaistuimen hänen jälkeensä..
Erään murhan varjossa

Erään murhan varjossa ("Someone to Watch Over Me") on yhdysvaltalainen, vuonna 1987 valmistunut elokuva, jonka on ohjannut Ridley Scott. Elokuvan musiikin sävelsi Michael Kamen. Elokuva on Columbia Pictures Corporationin tuotantoa.
KAVI on luokitellut sen sallituksi yli 16-vuotiaille.
Juoni

Elokuvan päähenkilö Mike Keegan (Tom Berenger) on New Yorkin poliisi, joka saa tehtäväkseen suojella varakasta Claire Gregorya (Mimi Rogers) rikolliselta, joka uhkaa tämän henkeä. Tehtävä tuo Miken ja Clairen lähelle toisiaan, ja heidän välilleen kehittyvä side asettaa haasteen Miken avioliitolle hänen vaimonsa Ellien (Lorraine Bracco) kanssa.
Tuotanto

Elokuva sai alkunsa vuonna 1982, kun käsikirjoittaja Howard Franklin esitteli ideansa Ridley Scottille. Vaikka käsikirjoitus valmistui nopeasti, tuotanto viivästyi usean vuoden ajan. Columbia Pictures hyväksyi projektin lopulta vuonna 1986.
Kuvauspaikkoina toimivat muun muassa New Yorkin tunnetut maamerkit, kuten Guggenheim-museo ja Central Park. Sisätilakohtaukset kuvattiin Los Angelesin studioilla, ja yksi keskeisistä kohtauksista sijoittuu Long Beachissa sijaitsevalle Queen Mary -laivalle. Kuvaukset kestivät 13 viikkoa, mikä oli hieman alkuperäistä suunnitelmaa pidempään.
Puvustuksessa hyödynnettiin tunnettujen muotibrändien, kuten Hugo Bossin ja Cerruti 1881:n, asuja.
Julkaisu ja vastaanotto

Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 9. lokakuuta 1987. Se esitettiin 892 elokuvateatterissa ja tuotti avausviikonloppunaan 2,9 miljoonaa dollaria. Elokuva merkitsi näyttelijä Lorraine Braccolle hänen ensimmäistä suurempaa rooliaan.
Kriitikko Pauline Kael piti Braccon suoritusta valopilkkuna elokuvassa, joka näyttää tunnelmalliselta tai suorastaan hypnoottiselta, mutta on muuten suoraviivaisen yksinkertainen ja eloton, samaan tapaan kuin päähenkilön roolihahmo ja Berengerin suoritus tässä roolissa.
Myös Roger Ebertin mukaan Lorraine Bracco on roolissaan voimakas ja mielikuvituksekas. Tarinan näkökulmasta päähenkilö päätyy yhteen väärän naisen kanssa. Muuten elokuva on yllätyksetön eikä sillä ole täysi-ikäiselle katsojalle juuri enempää tarjottavaa kuin sisustusvinkit.
Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tom Berenger  | … |   Mike Keegan   |
|  Mimi Rogers  | … |   Claire Gregory   |
|  Lorraine Bracco   | … |   Ellie Keegan   |
|  Jerry Orbach   | … |   Komisario Garber   |
|  John Rubinstein   | … |   Neil Steinhart   |
Aiheesta muualla

Erään murhan varjossa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Erään murhan varjossa Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
Sthenelas

Sthenelas (m.kreik. Σθενέλας) oli kreikkalaisessa mytologiassa Krotopoksen poika, joka seurasi isäänsä Argoksen kuninkaana. Sthenelaan kuoleman jälkeen kuninkaaksi tuli hänen poikansa Gelanor.
1934

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1934 oli normaalivuosi, joka alkoi maanantaista.
Tapahtumia > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Kannonkosken kunta perustettiin.
1. tammikuuta – Suomen ensimmäinen kuntaliitos: Kyyrölän kunta liitettiin Muolaan kuntaan.
1. tammikuuta – Saksassa astui voimaan sterilisaatiolaki, jonka mukaan ”perinnöllisistä sairauksista kärsivät” ihmiset voitiin steriloida oikeuden päätöksellä myös vastoin heidän omaa tahtoaan. Varsinkin Saksan katolinen kirkko arvosteli lakia voimakkaasti.
1. tammikuuta − Alkoholiliike poisti myynnistä 35-prosenttisen Karhuviinan sen ehdittyä olla saatavilla vain vajaat puoli vuotta.
24. tammikuuta – Helsinkiläinen insinööri Lothar Westrén-Doll otti ensimmäisenä suomalaisena osaa Monte Carlo -ralliin Chrysler-autolla. Hän sijoittui 111 perille päässeen joukossa 59:nneksi.
28. tammikuuta – Presidentti P. E. Svinhufvud vahvisti lain Kasvatusopillisen korkeakoulun perustamisesta Jyväskylään. Korkeakoulu korvasi vuodesta 1863 toimineen, kansakoulunopettajia valmistaneen Jyväskylän seminaarin. Viimeinen seminaaria käynyt ikäluokka valmistui vuonna 1937.
12. helmikuuta − Neuvostoliiton kommunistisen puolueen 17. puoluekokous valitsi Josif Stalinin, Vjatšeslav Molotovin, Lazar Kaganovitšin, Kliment Vorošilovin ja Mihail Kalininin puolueen keskuskomitean jäseniksi.
17. helmikuuta – Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Italia antoivat julistuksen, jolla ne takasivat Itävallan puolueettomuuden.
17. helmikuuta – Belgian kuningas Albert I sai surmansa kiipeilyonnettomuudessa pudottuaan kallion huipulta rotkoon Marche-les-Damesin vuorella Namurin lähellä.
22. helmikuuta − Korkein oikeus antoi päätöksensä Mäntsälän kapinajutussa. Lapuan liikkeen johtaja Vihtori Kosola ja kenraalimajuri K. M. Wallenius tuomittiin kumpikin yhden vuoden ehdolliseen vankeuteen, 30 muuta johtomiestä eripituisiin vankeusrangaistuksiin.
23. helmikuuta – Leopold III kruunattiin belgialaisten kuninkaaksi.
25. helmikuuta − Kaikki Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen virkailijat vannoivat uskollisuudenvalan Adolf Hitlerille.
1. maaliskuuta − Pu Yi kruunattiin Japanin nukkevaltion Mantšukuon keisariksi.
8. maaliskuuta – Ruotsin prinssi Sigvard, Uplannin herttua, menetti kuninkaalliset arvonimensä avioliiton vuoksi.
12. maaliskuuta – Viron valtionvanhin Konstantin Päts julisti maahan poikkeustilan ja hajotti parlamentin. Viron rintamamiesten liitto lakkautettiin ja sen johtajia pidätettiin. Kenraali Johan Laidoner nimitettiin Viron puolustusjoukkojen ylipäälliköksi ja sisäisen turvallisuuden päälliköksi.
12. maaliskuuta – Pitkärannan–Läskelän rautatie vihittiin käyttöön Laatokan Karjalassa.
20. maaliskuuta – Kaikki natsi-Saksan poliisijoukot asetettiin Heinrich Himmlerin alaisuuteen.
Tapahtumia > Heinäkuu–syyskuu

9. heinäkuuta – Heinrich Himmler ryhtyi henkilökohtaisesti johtamaan Saksan keskitysleirejä.
11. heinäkuuta – Voimakas trombi riehui Kiuruvedellä ja vaati yhden kuolonuhrin.
22. heinäkuuta – FBI ampui John Dillingerin, ”Yhteiskunnan vihollisen nro. 1” Chicagon ulkopuolella Biograph-teatterissa.
25. heinäkuuta – Itävallan natsit surmasivat kansleri Engelbert Dollfussin vallankaappausyrityksessä.
30. heinäkuuta – Kurt von Schuschnigg nimitettiin Itävallan uudeksi liittokansleriksi.
2. elokuuta – Adolf Hitleristä tuli Führer hänen yhdistettyään kanslerin ja presidentin virat presidentti Paul von Hindenburgin kuoltua.
4. elokuuta – Neuvostoliitto ja Bulgaria solmivat diplomaattisuhteet.
9. elokuuta – Marsalkka Tšiang Kai-šek ryhtyi johtamaan Kiinan hallituksen joukkoja taistelussa kapinallisia kommunisteja vastaan.
18. elokuuta – Presidentti P. E. Svinhufvud matkusti yksityisluonteiselle vierailulle Viroon.
19. elokuuta – Saksassa järjestettiin kansanäänestys Hitlerin asemasta. Presidentin ja liittokanslerin virat yhdistettiin, ja Hitleriä kutsuttiin jatkossa ”johtajaksi ja valtakunnankansleriksi”. Äänestystä oli edeltänyt voimakas propagandakampanja.
5. syyskuuta – Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen (NSDAP) viidennet puoluepäivät avattiin Nürnbergissä. Hitler julisti kansallissosialismin tulevan hallitsemaan Saksaa ainakin tuhat vuotta. Puoluepäivistä kuvattiin Leni Riefenstahlin ohjaama propagandistinen dokumenttielokuva Tahdon riemuvoitto, jonka ensi-ilta oli maaliskuussa 1935.
5. syyskuuta – Helsingin Jätkäsaaressa tuhoutui tulipalossa Länsisataman Puutavara Oy:n höyläämö ja lautavarastot sekä Tilgman Oy:n paperivarasto. Vahingot nousivat lähes miljoonaan markkaan.
6. syyskuuta – Kouvolan kauppalan keskustassa tuhoutui neljä asuinrakennusta tulipalossa. Rakennuksissa sijaitsi muun muassa matkustajakoti ja maidonmyyntiosuuskunnan vastaanottolaitos.
8. syyskuuta – Suomen ensimmäiset valkohäntäpeurat tuotiin Yhdysvalloista Pirkanmaan Vesilahdelle
8. syyskuuta − Suomalainen 20-vuotias neiti Ester Toivonen valittiin Miss Euroopaksi Hastingsissa Isossa-Britanniassa.
8. syyskuuta – Kuuban Havannan ja New Yorkin välillä liikennöinyt matkustajalaiva S/S Morro Castle syttyi tuleen New Jerseyn rannikon edustalla. Onnettomuudessa kuoli 137 matkustajaa ja miehistön jäsentä.
19. syyskuuta – Neuvostoliitto liittyi Kansainliittoon.
26. syyskuuta – Afganistan liittyi Kansainliittoon.
26. syyskuuta – Cunard Linen matkustajalaiva RMS Queen Mary laskettiin vesille John Brown and Companyn telakalla Clydebankissa Skotlannissa. Laiva teki neitsytmatkansa toukokuussa 1936.
28. syyskuuta – Joroisten kirkonkylässä tuhoutui kuusi rakennusta tulipalossa.
29. syyskuuta – Viipurin maakunta-arkiston rakennus vihittiin käyttöön Viipurin Tervaniemessä. Rakennuksen oli suunnitellut arkkitehti Uno Ullberg.
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

7. lokakuuta – Ulrike Meinhof, saksalainen toimittaja ja terroristi (k. 1976)
9. lokakuuta – Veikko Saarto, suomalainen kansanedustaja ja ministeri
13. lokakuuta – Nána Moúschouri, kreikkalainen laulaja
26. lokakuuta – Ulrich Plenzdorf, saksalainen kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja (k. 2007)
27. lokakuuta – Elías Querejeta, espanjalainen elokuvatuottaja ja jalkapalloilija (k. 2013)
31. lokakuuta – Margaretha, Ruotsin prinsessa
31. lokakuuta – Suzanne Shepherd, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2023)
3. marraskuuta – Kenneth Baker, brittiläinen konservatiivipoliitikko
5. marraskuuta – Kira Muratova, ukrainalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä (k. 2018)
9. marraskuuta – Ingvar Carlsson, Ruotsin pääministeri 1986–1991 ja 1994–1996
9. marraskuuta – Carl Sagan, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä ja kirjailija (k. 1996)
11. marraskuuta – Pertti Palo, suomalainen näyttelijä (k. 2010)
21. marraskuuta – Kurt Mosbakk, norjalainen poliitikko
24. marraskuuta – Sven-Bertil Taube, ruotsalainen laulaja ja näyttelijä (k. 2022)
27. marraskuuta – Jan Průcha, tšekkiläinen kasvatustieteilijä (k. 2021)
28. marraskuuta – Jaakko Pakkasvirta, suomalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (k. 2018)
30. marraskuuta – Björn Gustafson, ruotsalainen näyttelijä
30. marraskuuta – Lansana Conté, Guinean presidentti 1984–2008 (k. 2008)
30. marraskuuta – Olli Urponen, suomalainen poliisi, poliisiylijohtaja 1983–1997
3. joulukuuta – Abimael Guzmán, perulainen filosofian professori ja Loistava polku -sissijärjestön perustaja (k. 2021)
3. joulukuuta – Pertti Hemánus, suomalainen tiedotusopin professori (k. 2012)
4. joulukuuta – Pekka Tarkka, suomalainen kirjallisuudentutkija, kääntäjä, filosofian tohtori, kirjallisuuskriitikko ja kulttuuritoimittaja
9. joulukuuta – Judi Dench, englantilainen näyttelijä
10. joulukuuta – Howard Martin Temin, vuoden 1975 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen virologi (k. 1994)
15. joulukuuta – Stanislav Šuškevitš, valkovenäläinen tiedemies ja poliitikko, Valko-Venäjän valtionpäämies 1991–1994 (k. 2022)
20. joulukuuta – Ole Espersen, tanskalainen poliitikko (k. 2020)
21. joulukuuta – Juha Eirto, suomalainen laulaja (k. 2011)
21. joulukuuta – Giuseppina Leone, italialainen urheilija (olympiavoittaja)
28. joulukuuta – Dame Margaret Natalie Smith Cross, brittiläinen Oscar-palkittu näyttelijä (Viikonloppu Kaliforniassa) (k. 2024)
30. joulukuuta – Joseph Bologna, yhdysvaltalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja (k. 2017)
Syntyneitä > Tuntematon päivämäärä

Lester Brown, yhdysvaltalainen ympäristöasiantuntija
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Juho Kanervo, suomalainen taidemaalari (s. 1891)
1. tammikuuta – Jakob Wassermann, saksalainen kirjailija (s. 1873)
7. tammikuuta – Primus Leppänen, suomalainen kuoronjohtaja, musiikinopettaja, sotilaskapellimestari ja säveltäjä (s. 1872)
10. tammikuuta − Marinus van der Lubbe, alankomaalainen kommunisti (teloitettiin tuomittuna Berliinin valtiopäivätalon poltosta) (s. 1909)
13. tammikuuta − Paul Villard, ranskalainen fyysikko, gammasäteilyn löytäjä (s. 1860)
14. tammikuuta − Paul Vieille, ranskalainen kemisti, savuttoman ruudin kehittäjä (s. 1854)
16. tammikuuta – Aaro Itkonen, suomalainen teatterinjohtaja ja näyttelijä (s. 1877)
29. tammikuuta – Fritz Haber, vuoden 1918 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (s. 1868)
29. tammikuuta – Dukinfield Henry Scott, englantilainen kasvipaleontologi (s. 1854)
30. tammikuuta – Frank Nelson Doubleday, yhdysvaltalainen kirjankustantaja (s. 1862)
4. helmikuuta – Ernesto Nazareth, brasilialainen säveltäjä ja pianisti (s. 1863)
5. helmikuuta – William Morris Davis, yhdysvaltalainen maantieteilijä, geologi ja meteorologi (s. 1850)
15. helmikuuta – Ai Xia, kiianalainen näyttelijä (s. 1912)
17. helmikuuta – Albert I, belgialaisten kuningas (s. 1875)
19. helmikuuta – Caleb Bradham, yhdysvaltalainen apteekkari, Pepsi-Cola Companyn perustaja (s. 1867)
23. helmikuuta – Sir Edward Elgar, englantilainen säveltäjä (Pomp and Circumstance) (s. 1857)
24. helmikuuta – Edmund Meade-Waldo, englantilainen lintutieteilijä ja luonnonsuojelija (s. 1855)
7. maaliskuuta – George Frederick Leycester Marshall, brittiläinen kenraalimajuri, lintu- ja hyönteistieteilijä (s. 1843)
9. maaliskuuta – Erkki Makkonen, suomalainen poliitikko ja ministeri (s. 1882)
21. maaliskuuta – Franz Schreker, itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1878)
21. maaliskuuta – Paul Ludwig Troost, saksalainen arkkitehti (s. 1878)
23. maaliskuuta – Evert Suonio, suomalainen näyttelijä ja laulaja (s. 1871)
28. maaliskuuta – Charlie Patton, yhdysvaltalainen delta blues -laulaja ja kitaristi (s. 1891)
29. maaliskuuta – Otto Kahn, yhdysvaltalainen pankkiiri, taiteen keräilijä, mesenaatti ja filantrooppi (s. 1867)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

3. huhtikuuta – Immi Savonius, suomalainen juristi ja apulaisoikeuskansleri (s. 1861)
7. huhtikuuta – Karl von Einem saksalainen kenraali ja ministeri (s. 1853)
7. huhtikuuta – Béatrice de Rothschild, ranskalainen paronitar ja taiteen keräilijä (s. 1864)
9. huhtikuuta – Rudolf Koch, saksalainen taiteilija (s. 1876)
9. huhtikuuta – Knut Tilgmann, suomenruotsalainen kirjailija ja kirjapainonjohtaja (s. 1865)
12. huhtikuuta – Albert Goldbeck-Löwe, saksalais-suomalainen liikemies, Algol Oy:n perustaja (s. 1863)
17. huhtikuuta – Ivar P. Tveiten, norjalainen poliitikko (s. 1850)
18. huhtikuuta – Eugraf Nyman, suomalainen senaattori ja kuvernööri (s. 1862)
23. huhtikuuta – Valfrid August Vilhelm Blåfield, suomalainen senaattori ja oikeusneuvos (s. 1868)
1. toukokuuta – Ivar Lidström, suomalainen jääkärieverstiluutnantti (s. 1897)
7. toukokuuta – Lambert Valdemar Müller, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1868)
10. toukokuuta – Vjatšeslav Menžinski, puolalaissyntyinen bolševikki (s. 1874)
15. toukokuuta – Martta Sax, suomalainen myymälänhoitaja ja henkirikoksen uhri (s. 1906)
16. toukokuuta – Viktor Julius von Wright, suomalainen huonekalutehtailija, työväenjohtaja (s. 1856)
22. toukokuuta – Pekka Ervast, suomalainen okkultisti ja teosofi (s. 1875)
23. toukokuuta – Clyde Barrow, yhdysvaltalainen rikollinen (s. 1909)
23. toukokuuta – Bonnie Parker, yhdysvaltalainen rikollinen (s. 1910)
25. toukokuuta – Gustav Holst, englantilainen säveltäjä (The Planets) (s. 1874)
29. toukokuuta – Augusto Pestana, brasilialainen insinööri ja poliitikko (s. 1868)
30. toukokuuta – Tōgō Heihachirō, japanilainen laivastoamiraali (s. 1848)
1. toukokuuta – Gösta Thilén, suomalainen sarjakuvapiirtäjä, kuvittaja, taidemaalari ja toimittaja (s. 1893)
8. toukokuuta – Dorothy Dell, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1915)
10. kesäkuuta – Fritz Theodor Albert Delius (”Frederick Delius”), brittiläinen säveltäjä (s. 1862)
11. kesäkuuta – Lev Vygotski, valkovenäläinen psykologi, yksi kulttuurihistoriallisen teorian perustajista (s. 1896)
20. kesäkuuta – Otto Hjalmar Sjöstedt (”Jalmari Järviö”), suomalainen kirjailija (s. 1875)
25. kesäkuuta – Otto Engelbrekt Jaatinen, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1881)
26. kesäkuuta – Johannes Sederholm suomalainen petrologi (s. 1863)
27. kesäkuuta – Karoline Bjørnson, norjalainen näyttelijä (s. 1835)
30. kesäkuuta – Saksassa pitkien puukkojen yönä surmatut:
Ferdinand von Bredow, saksalainen kenraalimajuri ja ministeri (s. 1884)
Gustav von Kahr, saksalainen oikeistopoliitikko ja Baijerin pääministeri (s. 1862)
Kurt von Schleicher, saksalainen kenraali, Saksan valtakunnankansleri 1932–1933
Gregor Strasser, saksalainen natsipoliitikko (s. 1892)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Edgar Julius Jung, saksalainen asianajaja ja poliitikko (s. 1894)
1. heinäkuuta – Ernst Röhm, saksalainen upseeri ja Sturmabteilung-järjestön johtaja (s. 1887)
3. heinäkuuta – Emma Irene Åström, suomalainen seminaarinlehtori, Suomen ensimmäinen maisterintutkinnon suorittanut nainen (s. 1847)
4. heinäkuuta – Maria Skłodowska-Curie, vuoden 1903 Nobelin fysiikanpalkinnon ja vuoden 1911 Nobelin kemianpalkinnon saanut puolalais-ranskalainen kemisti ja fyysikko (s. 1867)
6. heinäkuuta – Alec B. Francis, englantilainen näyttelijä (s. 1867)
13. heinäkuuta – Uuno Brander, suomalainen poliitikko ja ministeri (s. 1870)
13. heinäkuuta – Fritz Graebner, saksalainen antropologi (s. 1877)
18. heinäkuuta – Francisco de Lacerda, portugalilainen säveltäjä (s. 1869)
22. heinäkuuta – John Dillinger (”Yhteiskunnan vihollinen nro. 1”), yhdysvaltalainen pankkiryöstäjä (s. 1903)
25. heinäkuuta – Engelbert Dollfuss, itävaltalainen poliitikko ja Itävallan diktaattori (s. 1892)
25. heinäkuuta – Nestor Mahno, ukrainalainen anarkokommunisti (s. 1889)
30. heinäkuuta – Ernst Röhm, saksalainen upseeri (Sturmabteilungin (SA) johtaja) (s. 1887)
30. heinäkuuta – Gregor Strasser, saksalainen natsijohtaja (s. 1892)
30. heinäkuuta – Kurt von Schleicher, saksalainen kenraali (Weimarin tasavallan viimeinen valtakunnankansleri) (s. 1882)
2. elokuuta – Paul von Hindenburg, saksalainen sotamarsalkka ja Saksan presidentti (s. 1847)
6. elokuuta – Adolf Linderoos, suomenruotsalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija (s. 1869)
16. elokuuta – Annikki Reijonen, suomalainen kirjailija ja suomentaja (s. 1897)
18. elokuuta – Aarne Ulappa, suomalainen taidemaalari (s. 1896)
22. elokuuta – Aleksis Medvedkov (”Aleksi Uginelainen”), venäläis-ranskalainen emigranttipappi ja pyhimys (s. 1867)
23. elokuuta – Viktor Kaplan, itävaltalainen insinööri, Kaplan-turbiinin keksijä (s. 1876)
24. elokuuta – Edith Sohlström, suomalainen kirjailija ja säveltäjä (s. 1870)
27. elokuuta – Väinö Hupli, suomalainen toimittaja ja poliitikko (s. 1886)
28. elokuuta – Edgeworth David, walesilais-australialainen geologi ja tutkimusmatkailija (s. 1858)
9. syyskuuta – Roger Fry, englantilainen taidemaalari ja kriitikko (s. 1866)
19. syyskuuta – Rudolf Tancré, saksalainen liikemies ja lintutieteilijä (s. 1842)
25. syyskuuta – Johan Mannerheim, suomalais-ruotsalainen teollisuusjohtaja ja vapaaherra (s. 1868)
29. syyskuuta – Ilmari Aalto, suomalainen taidemaalari (s. 1891)