stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valtakunnankonkordaatti
Sopimuksen syntyhistoria

Katolisen kirkon asema oli muuttunut merkittävästi ensimmäisen maailmansodan myötä. Useat eurooppalaiset monarkiat olivat sodan seurauksena hajonneet, ja Pariisin esikaupunkirauhoissa oli luotu joukko uusia itsenäisiä valtioita, joissa katolisella kirkolla ei ollut valmiiksi vakiintunutta asemaa. Saksan keisarikunnan tilalle syntyi liberaalis-demokraattinen Weimarin tasavalta, jonka perustuslaki takasi hyvin laajat poliittiset ja yksilönvapaudet. Katoliseen kirkkoon kriittisesti suhtautunut työväenliike sai vahvan aseman useissa maissa. Tässä tilanteessa katolinen kirkko katsoi parhaaksi vakiinnuttaa asemansa solmimalla valtioiden kanssa kahdenvälisiä sopimuksia, joihin vuonna 1917 hyväksytty kanoninen kirkkolaki antoi mahdollisuuden. Paavi Pius XI onnistui solmimaan konkordaatin esimerkiksi Latvian kanssa 1922, Portugalin kanssa 1928 ja Itävallan kanssa 1933. Erityisen merkittäviä olivat Italian kanssa 1929 solmitut Lateraanisopimukset, jotka selkiinnyttivät katolisen kirkon ja Italian valtion suhteet. Katolilaisuudesta tuli Italian virallinen valtionuskonto, ja Vatikaanivaltio sai suvereenin aseman.
Katolinen kirkko yritti 1920-luvulla solmia useaan otteeseen valtiosopimuksen myös Weimarin tasavallan kanssa. Paavin apostolinen nuntius Saksassa Eugenio Pacelli – myöhempi paavi Pius XII - onnistui solmimaan sopimukset kolmen saksalaisen osavaltion kanssa. Baijerin kanssa sopimus solmittiin 1924, Preussin kanssa 1929 ja Badenin kanssa 1932. Sen sijaan Weimarin tasavallan kanssa ei sopimusta saatu solmituksi koko valtion olemassaolon aikana. Poliittisesti epävakaassa valtiossa oli harvoin niin pitkäikäisiä ja poliittisesti vakaita hallituksia, että niiden kanssa olisi voinut käydä pitkäjännitteisiä neuvotteluja. Sitä paitsi liberaalin valtion hallitukset kieltäytyivät myöntymästä kirkon vaatimuksiin tunnustuksellisista kouluista ja uskonnonopetuksesta yleisissä kouluissa.
Adolf Hitlerin noustua valtaan 30. tammikuuta 1933 tilanne muuttui. Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen kirkollinen linja oli ollut hyvin nuiva, ja katolinen puoli pelkäsi uuden valtakunnanhallituksen ryhtyvän supistamaan kirkon oikeuksia yhteiskunnassa. Tämän takia oli tärkeää saavuttaa sopimuspohja, joka takaisi kirkon aseman vakauden uuden hallinnon aikanakin. Uusi hallitus ryhtyikin jo keväällä 1933 pakkotoimiin katolisia järjestöjä vastaan, mikä lisäsi katolisten pelkoa. Toisaalta myös kansallissosialistit tarvitsivat sopimusta. Heidän sisäpoliittinen asemansa oli kaikkea muuta kuin varma, ja katolinen Zentrum oli puolueen vannoutunut vastustaja. Sopimus, joka vetäisi kirkon tuen katoliselta puolueelta, olisi hyvin tervetullut. Lisäksi sopimus arvostetun Vatikaanin kanssa toisi hallitukselle sen kipeästi tarvitsemaa kansainvälistä tunnustusta.
Neuvottelut alkoivat toden teolla pääsiäisenä 1933. Pyhän istuimen pääneuvottelija oli apostolinen nuntius Eugenio Pacelli, Saksan pääneuvottelija valtakunnan varakansleri Franz von Papen. Sopimus allekirjoitettiin Vatikaanissa 2. heinäkuuta 1933.
Sopimus > Sopimuksen muoto

Konkordaatti koostuu kolmesta osasta.
Neuvotellut sopimuskohdat on koottu 34 artiklaksi.
Lisäpöytäkirja sisältää sopimuksen toimeenpanoon liittyviä määräyksiä, jotka on koottu 13 artiklaksi.
Lisäsopimus käsittelee pappiskandidaattien asemaa, mikäli Saksassa otetaan käyttöön yleinen asevelvollisuus sekä pappien ja sääntökuntalaisten asemaa, mikäli syttyy sota tai joudutaan toimeenpanemaan yleinen liikekannallepano.
Sopimus lisäpöytäkirjoineen julkistettiin, sen sijaan liitesopimus jätettiin salaiseksi, koska yleinen asevelvollisuus oli Versailles’n rauhansopimuksen vastainen.
Sopimukseen oli tarkoitus neuvotella vielä neljäs osa, jossa olisi lueteltu artiklassa 31 mainitut katoliset järjestöt, mutta sitä sopimusta ei enää solmittu.
Sopimus > Salaisen lisäosan määräykset

Mikäli Saksa tulee ottamaan käyttöön yleisen asevelvollisuuden, on papin virkaan valmistautuvat filosofian ja teologian opiskelijat vapautettava tästä velvollisuudesta rauhan aikana. Heidät voidaan kuitenkin kutsua palvelukseen, mikäli toimeenpannaan yleinen liikekannallepano. Mikäli toimeenpannaan yleinen liikekannallepano, ovat vakinaisessa kirkollisessa virassa toimivat vapautetut siitä. Muut papit, mikäli heidät todetaan palvelukseen kelpaaviksi, kutsutaan palvelukseen ja määrätään toimimaan sotilaspappeina ja sielunhoitajina katolisen sotilaspiispan alaisuudessa, mikäli heitä ei määrätä lääkintämiehiksi. Sääntökuntalaiset, joita ei ole vihitty papeiksi, on määrättävä lääkintämiehiksi. Sama koskee myös papinvirkaan valmistautuvia opiskelijoita, joita ei ole vielä vihitty kirkolliseen virkaan.
Valtakunnankonkordaatti vuoden 1945 jälkeen

Toisen maailmansodan päättymisen jälkeen oli ensi alkuun epäselvää, olisiko Hitlerin aikana solmittu valtiosopimus vielä voimassa. Vuonna 1949 säädetyssä Saksan liittotasavallan perustuslaissa ei ole viittausta valtakunnankonkordaattiin, eikä sopimuksessa tärkeällä sijalla olevaa tunnustuksellista uskonnonopetusta mainita myöskään. Kun Ala-Saksin osavaltion säätämään uuteen koululakiin sisällytettiin valtakunnankonkordaatin kanssa ristiriidassa olevia määräyksiä, liittohallitus päätti vuonna 1955 kysyä perustuslakituomioistuimen kantaa asiaan.
26. maaliskuuta 1957 antamassaan päätöksessä Saksan perustuslakituomioistuin totesi ensiksikin, että sen kompetenssiin kansallisen tuomioistuimena ei kuulu kansainvälisoikeudellisten sopimusten tulkinta. Se voi kuitenkin päättää siitä, onko kansainvälioikeudelliset sopimukset solmittu Saksan lakien mukaisesti ja onko niiden soveltaminen Saksan liittotasavallan lakien mukaista. Saksan perustuslakituomioistuimen mukaan vuoden 1933 valtakunnankonkordaatti oli solmittu Saksan valtakunnan tuolloisten lakien mukaisesti. Se oli julkaistu Reichsgesetzblattissa (vastaa Suomen Virallista lehteä) 12. syyskuuta 1933, ja siten se oli osa saksalaista oikeusjärjestelmää. Vaikka Saksan viranomaiset olivat sopimuksen solmimisen jälkeen loukanneet sitä usein ja karkeasti, ei sopimusta kuitenkaan ollut sanottu irti eikä toinen sopijaosapuolikaan katsonut rikkomusten johtaneen sopimuksen irtisanomiseen. Merkitystä ei myöskään ollut sillä, että sopimus oli solmittu valtalain perusteella eikä Weimarin tasavallan perustuslain säädösten mukaisesti, koska valtalaki itsessään oli säädetty perustuslain mukaisesti ja Saksan yleinen lainsäädäntö perustui siihen.
Koska Saksan liittotasavallan perustuslaki sääti kouluasiat nimenomaan osavaltioiden sisäisiksi asioiksi, oli valtakunnankonkordaatin uskonnonopetusta koskevista määräyksistä tullut osa osavaltioiden lakeja. Koska perustuslaki kuitenkin määräsi nimenomaan kouluasiat osavaltioiden oman lainsäädännön alaisiksi, siitä seurasi, etteivät osavaltiot olleet ainakaan liittotasavallan suuntaan velvollisia noudattamaan lainsäädännössään konkordaatin määräyksiä (muutoinhan perustuslain asiaa koskeva pykälä olisi ollut sinänsä ristiriitainen). Tällä perusteella todettiin, että Ala-Saksin osavaltiolla oli ollut oikeus säätää konkordaatin kanssa ristiriidassa oleva koululaki, vaikka konkordaatti sinänsä oli voimassa ja sitova.
Valtakunnankonkordaatti vuoden 1945 jälkeen > Konkordaatin käytännöllisiä vaikutuksia nykyään

Konkordaatin määräykset näkyvät nykyään esimerkiksi seuraavissa tapauksissa:
Art. 9: Oikeusistuimen ja viranomaiset eivät saa vaatia papeilta tietoja asioista, jotka nämä ovat saaneet ripissä tai sielunhoidollisessa tilanteessa.
Art. 16: Katolinen piispa voidaan vihkiä virkaan vasta, kun sen osavaltion pääministeri, jonka alueella piispanistuin on, on nimityksen hyväksynyt. Ennen piispaksi vihkimistä (tai virkaan asettamista, mikä kyseinen henkilö jo on vihitty piispaksi) virkaan vihittävän on annettava uskollisuudenvala pääministerille.
Art. 22: Katoliset uskonnonopettajat voivat tulla määrätyiksi virkoihinsa vasta, kun heillä on kirkollinen opetuslupa eli missio. Mikäli kirkolliset viranomaiset peruuttavat opetusluvan, opettaja menettää virkansa ja virkamiehen asemansa. Sama koskee myös opettajia katolisissa teologisissa tiedekunnissa.
Art. 27: Sotilassielunhoidon kustannukset maksetaan liittovaltion budjetista. Myös sairaala- ja vankilasielunhoitajat ovat valtion ja osavaltioiden palkkalistoilla.
Art. 31: Sunnuntaisin ja pyhäpäivinä ei pidetä julkisia tilaisuuksia (esimerkiksi jalkapallopelejä) pääjumalanpalvelusten aikana.
Liite: Pappisvirkaa varten opiskelevat teologian opiskelijat oli vapautettu asevelvollisuudesta, niin kauan kuin Saksan liittotasavallassa oli käytössä asevelvollisuusarmeija.
Dyyni: Osa kaksi

| Dyyni: Osa kaksi> Dune: Part Two |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Denis Villeneuve
Käsikirjoittaja:   Denis Villeneuve  Jon Spaihts 
Perustuu:  Frank Herbertin romaaniin Dyyni
Tuottaja:   Denis Villeneuve  Mary Parent  Cale Boyter  Patrick McCormick  Tanya Lapointe 
Säveltäjä:  Hans Zimmer
Kuvaaja:  Greig Fraser
Leikkaaja:  Joe Walker
Tuotantosuunnittelija:  Patrice Vermette
Pääosat:   Timothée Chalamet  Zendaya  Rebecca Ferguson  Josh Brolin  Austin Butler  Florence Pugh  Dave Bautista  Christopher Walken  Léa Seydoux  Souheila Yacoub  Stellan Skarsgård  Charlotte Rampling  Javier Bardem 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Legendary Pictures
Levittäjä:  Warner Bros. Pictures
Ensi-ilta:   2024-02-066. helmikuuta 2024 (México)  2024-02-2828. helmikuuta 2024 (Suomi)  2024-03-011. maaliskuuta 2024 (Yhdysvallat)  
Kesto:  165 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  190 miljoonaa dollaria
Tuotto:  704,5 miljoonaa dollaria
Edeltäjä:  Dyyni
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dyyni: Osa kaksi (engl. Dune: Part Two) on vuonna 2024 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen eeppinen tieteiselokuva, jonka on ohjannut Denis Villeneuve. Se on suora jatko-osa vuoden 2021 elokuvalle Dyyni sekä toinen osa Frank Herbertin Dyyni-romaaniin perustuvasta kaksiosaisesta elokuvafilmatisoinnista. Elokuvan pääosia esittävät Timothée Chalamet, Zendaya, Rebecca Ferguson, Josh Brolin, Austin Butler, Florence Pugh, Dave Bautista, Christopher Walken, Léa Seydoux, Souheila Yacoub, Stellan Skarsgård, Charlotte Rampling ja Javier Bardem.
Dyyni: Osa kaksi sai maailmanensi-iltansa Méxicossa sijaitsevassa Auditorio Nacionalissa 6. helmikuuta 2024. Suomen-ensi-iltansa se sai 28. helmikuuta 2024. Elokuva sai ylistävän vastaanoton sekä kriitikoilta että yleisöltä, ja sitä on kutsuttu yhdeksi kaikkien aikojen parhaimmista jatko-osista, tieteiselokuvista ja toimintaelokuvista.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Timothée Chalamet  | … |  Paul Atreides, Atreidesin suvun perillinen, joka saa Fremeneiltä kutsumanimen Muad’Dib   |
|  Zendaya  | … |  Chani, nuori Fremen-soturi ja Paulin ihastus    |
|  Rebecca Ferguson  | … |  lady Jessica, Paulin Bene Gesserit -äiti ja kuolleen herttua Leton jalkavaimo   |
|  Josh Brolin  | … |  Gurney Halleck, Atreides-suvun entinen asemestari ja Paulin mentori   |
|  Austin Butler  | … |  Feyd-Rautha Harkonnen, paroni Vladimir Harkonnenin toinen veljenpoika ja Harkonnenien perillinen   |
|  Florence Pugh  | … |  prinsessa Irulan Corrino, keisarin tytär   |
|  Dave Bautista  | … |  Glossu Rabban Harkonnen, paroni Vladimir Harkonnenin raakalaismainen veljenpoika ja Feyd-Rauthan isoveli   |
|  Christopher Walken  | … |  keisari Shaddam IV, Corrinojen päämies   |
|  Léa Seydoux  | … |  lady Margot Fenring, Bene Gesserit ja keisarin läheinen ystävä   |
|  Souheila Yacoub  | … |  Shishakli, Fremen-soturi ja Chanin ystävä   |
|  Stellan Skarsgård  | … |  paroni Vladimir Harkonnen, Harkonnenien päämies, Feyd-Rauthan ja Glossu Rabbanin eno, Atreidesien vihamies ja entinen Arrakisin hallitsija   |
|  Charlotte Rampling  | … |  Gaius Helen Mohiam, keisarin totuudenpuhuja   |
|  Javier Bardem  | … |  Stilgar, Fremen-heimon johtaja   |
|  Anya Taylor-Joy  | … |  Alia Atreides, Paulin syntymätön pikkusisko, joka esiintyy hänen näyissä (kreditoimaton cameo)   |
Arvosteluja

Pekka Torvinen, Helsingin Sanomat
Ira Hurskainen, Episodi
Jari Tamminen, Voima
Aki Lehti, Muropaketti
Jetro Suni, Elitisti
Pauliina Savola, Film-O-Holic
Jari Tapani Peltonen, V2
Palkinnot

Grammy 2025: Best Score Soundtrack For Visual Media (Includes Film And Television) (Hans Zimmer)
Critics’ Choice Awards 2025: Parhaat erikoistehosteet (Paul Lambert, Stephen James, Rhys Salcombe, Gerd Nefzer)
Bafta 2025: Paras äänitys (Ron Bartlett, Doug Hemphill, Gareth John ja Richard King) ja parhaat erikoistehosteet (Paul Lambert, Stephen James, Rhys Salcombe, Gerd Nefzer)
Oscar 2025: Paras äänitys (Gareth John, Richard King, Ron Bartlett ja Doug Hemphill) ja parhaat erikoistehosteet (Paul Lambert, Stephen James, Rhys Salcombe ja Gerd Nefzer)
Palkinnot > Ehdokkuudet

2025 elokuva sai viisi Oscar -ehdokkuutta: parhaasta elokuvasta, kuvauksesta, lavastuksesta, äänityksestä ja erikoistehosteista.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Dyyni: Osa kaksi Internet Movie Databasessa (englanniksi)
| n k Denis Villeneuven ohjaamat elokuvat |
| --- | --- |
 Cosmos (1996)  Un 32 août sur terre (1998)  Maelström (2000)  Polytechnique (2009)  Incendies (2010)  Vangitut (2013)  Enemy (2013)  Sicario (2015)  Arrival (2016)  Blade Runner 2049 (2017)  Dyyni (2021)  Dyyni: Osa kaksi (2023)
Paviljonki (Jyväskylä)

Jyväskylän Paviljonki
Jyväskylän Paviljonki rallien aikaan vuonna 2006.
Paviljonki on Jyväskylän Lutakossa sijaitseva messu- ja kongressikeskus, joka valmistui vuonna 2002. Keskus on yksi Suomen suurimmista, ja siellä järjestetään vuosittain lähes 700 tapahtumaa, josta tunnetuin on Suomen ralli.
Paviljongissa on neljä suurikokoista messuhallia, kolme auditoriota, kolme luentosalia, kaksi VIP-salia, viisi ravintolaa ja yhdeksänkerroksinen Solo Sokos Hotel Paviljonki. Nelikerroksisen pysäköintihallin lisäksi keskuksen tontilla on kolme pysäköintialuetta.
Paviljongin isoa Wilhelm-salia alettiin keväällä 2023 remontoida Jyväskylään kauan kaivatuksi konserttisaliksi muun muassa Jyväskylä Sinfonian käyttöön. Tämä tapahtuu muun muassa akustiikkaa parantamalla ja näyttämöä suurentamalla. Hankkeen on määrä valmistua keväällä 2024.
Vuonna 2022 Tapahtumakeskus Paviljongin messut ja tapahtumat toivat Jyväskylään 34 miljoonan euron tulot. Tapahtumien työllistymisvaikutus oli 470 henkilötyövuotta.
Paviljongin tilat

| Paviljongin tilat |
| --- | --- |
Messuhallit:  A-halli  B-halli  C-halli  D-halli
Auditoriot:  Iso sali (1 200 paikkaa) sali jaettuna:  Wilhelm-sali (A1) (600 paikkaa)  Wivi-sali (A2) (300 paikkaa)  Wolmar-sali (A3) (300 paikkaa)
Luentosalit:  Alvar (K305) (80 paikkaa)  Anton (K306) (40 paikkaa)  Elsi (K307) (60 paikkaa)
Kokoustilat:  Felix (K301) (26 paikkaa)  Minna (K302) (10 paikkaa)  Robert (K303) (12 paikkaa)
VIP-tilat:  VIP Kaarle (8 paikkaa, neuvottelupöytä ja oleskelutila)  VIP Wäinö (12 paikkaa, neuvottelupöytä)  VIP Club (esiintyjälämpiö, oleskelutila ja minikeittiö 20 henkilölle)
Ravintolat:  Pääravintola  Ravintola Faneri  AulaCafe / Pub  À la Carte Menuetti  Näytteilleasettajaravintola (tilauksesta)
Paviljongin katon sortuminen

Paviljongin B2-hallin katto sortui lauantaina 1. helmikuuta 2003, kun keskiviikosta perjantaihin järjestettyä Next Step -messua korjattiin pois. Sortumisen välitön syy oli 26 vaarnatapin puuttuminen tärkeästä liitoksesta. Katon rakenteissa havaittiin myös muita puutteita. Ihmisiä ei jäänyt sortumisen alle. Next Step -messuilla oli vieraillut yhteensä 33 000 ihmistä ja vielä viimeisenä päivänä 10 000 ihmistä.
Kihlakunnansyyttäjä nosti syytteet ja vaati sakkorangaistusta kahdelle rakennusyhtiöiden vastuuhenkilölle vaaran aiheuttamisesta. Tammikuussa 2008 Jyväskylän käräjäoikeus totesi syytetyt syyttömiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paviljonki Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän Paviljongin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Thierry Noir

Berliinin muuri: Thierry Noir (yläosa), Kiddy Citny ja Christophe Bouchet.
Thierry Noir: Ostamme maitomme aina Itäkeskuksesta, 1994/1995, Helsinki.
Thierry Noir on ranskalaissyntyinen, pitkään Saksassa asunut taiteilija. Hänet tunnetaan parhaiten Berliinin muuriin ikuistamistaan paksuhuulisista ihmishahmoista ja muista kuvista. Muurimaalausten lisäksi Noir on koristanut hahmoillaan muun muassa viinipulloja, konttorituoleja ja Trabanteja. Yksi näistä autoista koristaa U2-yhtyeen levyn The Fly and Mysterious Ways kantta. Suomessa usein vieraillut Thierry Noir on esiintynyt Jari Halosen elokuvassa Joulubileet, jossa hänellä oli tanskalaisen taiteilijan rooli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thierry Noir Wikimedia Commonsissa
http://www.galerie-noir.de/index.html
https://web.archive.org/web/20110705012936/http://www.lasipalatsi.fi/component/content/article/194
Kalevan kisat 2024

Vuoden 2024 Kalevan kisat järjestettiin Vaasassa Kaarlen kentällä 27.–30. kesäkuuta 2024. Kisat nimitettiin Vasa Iddrottssällskapille, mutta järjestelyistä vastasi useampi vaasalaisseura. Kisat myönnettiin Vaasaan Suomen Urheiluliiton (SUL) vuonna 2021 pidetyssä liittovaltion kokouksessa. Kisat olivat järjestyksessään viidennet Vaasassa järjestetyt.
Mitalistit > Miehet > Kenttälajit

| Laji | Sijoitukset | Sijoitukset | Sijoitukset | Selostus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korkeushyppy  29.6. |  | Daniel Kosonen Tampereen Pyrintö | 218 |  |  |  |
| Korkeushyppy  29.6. |  | Arttu Mattila Äänekosken Urheilijat | 210 |  |  |  |
| Korkeushyppy  29.6. |  | Tomas Järvinen Lahden Ahkera | 210 SB |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Seiväshyppy  30.6. |  | Juho Alasaari Laihian Luja | 535 |  |  |  |
| Seiväshyppy  30.6. |  | Albin Lundberg Vasa IS | 525 SB |  |  |  |
| Seiväshyppy  30.6. |  | Urho Kujanpää Tampereen Pyrintö | 500 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Pituushyppy  29.6. |  | Kristian Pulli Oulun Pyrintö | 8,00 | Tuuli: Pulli +5,1 m/s Salminen +3,5 m/s Pulkkinen +3,4 m/s |  |  |
| Pituushyppy  29.6. |  | Kalle Salminen Joensuun Kataja | 7,88 | Tuuli: Pulli +5,1 m/s Salminen +3,5 m/s Pulkkinen +3,4 m/s |  |  |
| Pituushyppy  29.6. |  | Otto Pulkkinen Imatran Urheilijat | 7,84 | Tuuli: Pulli +5,1 m/s Salminen +3,5 m/s Pulkkinen +3,4 m/s |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kolmiloikka  30.6. |  | Tuomas Kaukolahti Kenttäurheilijat-58 | 16,23 | Tuuli: Kaukolahti +1,1 m/s Lipsanen +2,5 m/s Davidila +0,8 m/s |  |  |
| Kolmiloikka  30.6. |  | Simo Lipsanen Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 15,87 | Tuuli: Kaukolahti +1,1 m/s Lipsanen +2,5 m/s Davidila +0,8 m/s |  |  |
| Kolmiloikka  30.6. |  | Aaro Davidila Lapin Lukko | 15,73 | Tuuli: Kaukolahti +1,1 m/s Lipsanen +2,5 m/s Davidila +0,8 m/s |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kuulantyöntö  28.6. |  | Arttu Korkeasalo Lielahden Kipinä | 18,20 |  |  |  |
| Kuulantyöntö  28.6. |  | Nico Oksanen Turun Urheiluliitto | 17,89 |  |  |  |
| Kuulantyöntö  28.6. |  | Eero Ahola Porin Yleisurheilu | 17,75 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kiekonheitto  28.6. |  | Mico Lampinen Kenttäurheilijat-58 | 57,29 PB |  |  |  |
| Kiekonheitto  28.6. |  | Frantz Kruger Vasa IS | 56,91 SB |  |  |  |
| Kiekonheitto  28.6. |  | Antti Pränni Pudasjärven Urheilijat | 56,75 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Moukarinheitto  29.6. |  | Tuomas Seppänen Noormarkun Nopsa | 73,23 SB |  |  |  |
| Moukarinheitto  29.6. |  | Aaron Kangas Kankaanpään seudun Leisku | 72,40 SB |  |  |  |
| Moukarinheitto  29.6. |  | Max Lampinen Kenttäurheilijat-58 | 71,53 PB |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Keihäänheitto  30.6. |  | Lassi Etelätalo Joensuun Kataja | 84,67 SB |  |  |  |
| Keihäänheitto  30.6. |  | Toni Keränen Limingan Niittomiehet | 83,76 |  |  |  |
| Keihäänheitto  30.6. |  | Oliver Helander Oulun Pyrintö | 81,53 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kymmenottelu  29.–30.6. |  | Tarmo Savola Vasa IS | 7603 |  |  |  |
| Kymmenottelu  29.–30.6. |  | Joni Heikkinen Oulun Pyrintö | 7443 |  |  |  |
| Kymmenottelu  29.–30.6. |  | Aleksi Savolainen Tampereen Pyrintö | 7207 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras
Mitalistit > Naiset > Kenttälajit

| Laji | Sijoitukset | Sijoitukset | Sijoitukset | Selostus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korkeushyppy  30.6. |  | Heta Tuuri Turun Urheiluliitto | 186 |  |  |  |
| Korkeushyppy  30.6. |  | Ella Junnila Tampereen Pyrintö | 186 |  |  |  |
| Korkeushyppy  30.6. |  | Venla Pulkkanen Jyväskylän Kenttäurheilijat | 184 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Seiväshyppy  29.6. |  | Elina Lampela Oulun Pyrintö | 452 |  |  |  |
| Seiväshyppy  29.6. |  | Saga Andersson Esbo IF | 445 SB |  |  |  |
| Seiväshyppy  29.6. |  | Silja Andersson Esbo IF | 405 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Pituushyppy  29.6. |  | Jessica Kähärä Mikkelin Kilpa-Veikot | 6,47 | Tuuli Kähärä +2,2 m/s Koilahti +0,4 m/s Lehtiö +1,6 m/s |  |  |
| Pituushyppy  29.6. |  | Taika Koilahti Turun Weikot Yleisurheilu | 6,27 | Tuuli Kähärä +2,2 m/s Koilahti +0,4 m/s Lehtiö +1,6 m/s |  |  |
| Pituushyppy  29.6. |  | Anne-Mari Lehtiö Kenttäurheilijat-58 | 6,19 | Tuuli Kähärä +2,2 m/s Koilahti +0,4 m/s Lehtiö +1,6 m/s |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kolmiloikka  30.6. |  | Kristiina Mäkelä Orimattilan Jymy | 13,74 | Tuuli: Mäkelä +2,5 m/s Kähärä +1,2 m/s Kytölä +2,6 m/s |  |  |
| Kolmiloikka  30.6. |  | Jessica Kähärä Mikkelin Kilpa-Veikot | 13,43 | Tuuli: Mäkelä +2,5 m/s Kähärä +1,2 m/s Kytölä +2,6 m/s |  |  |
| Kolmiloikka  30.6. |  | Kira Kytölä Esbo IF | 13,08 | Tuuli: Mäkelä +2,5 m/s Kähärä +1,2 m/s Kytölä +2,6 m/s |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kuulantyöntö  28.6. |  | Emilia Kangas Kuortaneen Kunto | 17,16 |  |  |  |
| Kuulantyöntö  28.6. |  | Senja Mäkitörmä Varpajaisjärven Vire | 17,14 |  |  |  |
| Kuulantyöntö  28.6. |  | Eveliina Rouvali Kuopion Reipas | 16,70 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kiekonheitto  30.6. |  | Salla Sipponen Tampereen Pyrintö | 58,49 SB |  |  |  |
| Kiekonheitto  30.6. |  | Helena Leveelahti Virtain Urheilijat | 55,31 |  |  |  |
| Kiekonheitto  30.6. |  | Katri Hirvonen Joensuun Kataja | 53,63 SB |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Moukarinheitto  30.6. |  | Silja Kosonen Turun Urheiluliitto | 72,65 |  |  |  |
| Moukarinheitto  30.6. |  | Suvi Koskinen Kauhajoen Karhu | 68,61 |  |  |  |
| Moukarinheitto  30.6. |  | Charlotta Sandkulla IF Åsarna | 66,89 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Keihäänheitto  29.6. |  | Anni-Linnea Alanen Oulun Pyrintö | 58,66 |  |  |  |
| Keihäänheitto  29.6. |  | Elina Kinnunen Turun Urheiluliitto | 54,79 |  |  |  |
| Keihäänheitto  29.6. |  | Jatta-Mari Jääskeläinen Turun Urheiluliitto | 54,75 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Seitsenottelu  28.–29.6. |  | Emmi Valtonen Turun Urheiluliitto | 5426 PB, kkk |  |  |  |
| Seitsenottelu  28.–29.6. |  | Jessica Rautelin Esbo IF | 5330 SB |  |  |  |
| Seitsenottelu  28.–29.6. |  | Neea Käyhkö Savonlinnan Riento | 5208 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras