stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Al-Najm
Sisältö > Äärimmäinen lootuspuu vai verho?

Christoph Luxenberg katsoo, että Koraanin kieli on arabian ja syyro-aramean sekakieltä eikä puhdasta arabiaa, kuten kirja itse useissa kohdissa väittää. Esimerkiksi jo sanat Koraani, suura ja āya (jae) ovat  väärin luettua arameaa, eivät arabiaa. Tämän takia tekstin tulkinta vaatii myös arameankielisten varianttien huomioon ottamista. Luxenbergin metodi on poistaa konsonanteista siihen myöhemmin pannut tarkenteet ja vokaalimerkit ja etsiä merkeille myös arameankielisiä tulkintoja. Näin hän päätyy hieman erilaiseen käännökseen, joka on vapaa eräistä omituisista käänteistä, joita perinteisessä tekstissä esiintyy.  Esimerkiksi jakeet 13–15 on käännetty Richard Bellin (ja Hämeen-Anttilan) mukaisesti seuraavasti:
»"Hän näki hänen laskeutuvan toisenkin kerran/äärimmäisen lootuspuun luona,/missä on levon puutarha."»
Luxenberg toteaa, että sana sidra on perinteisesti käännetty lootuspuuksi ja al-muntahā on tulkittu tarkoittavan loppua tai päätepistettä. Kyse olisi maailman äärimmäisellä rajalla sijaitsevasta puusta, tämänpuoleisen ja tuonpuoleisen rajasta. Keskiaikaiset tafsir -auktoriteetit Anas ibn Malik ja at-Tabari ovat antaneet yksityiskohtaisia kuvauksia tästä lootuspuusta ja sen kallisarvoisesta ja upeasta ulkonäöstä. Sen lehdet ovat muun muassa elefantin korvan kokoisia ja muuttuneet hyasinteiksi, smaragdeiksi ja muiksi jalokiviksi. Luxenbergin mukaan sidra tarkoittaa syyroarameaksi "verhon tai hunnun alla" ja lootuspuu on siten käännösvirhe. On myös loogisempaa tulkita tekstiä niin, että maailmoja erottaa toisistaan harso tai verho mieluummin kuin lootuspuu. Luxenbergin ehdotus näiden säkeiden käännökseksi syyroarameasta luettuna on:
»Hän näki hänet uudelleen/ lähellä toisen maailman verhoa/ jonka lähellä (on) (taivaan) puutarha."»
Perinteisen käännöksen ilmaisu "Lootuspuun peitti se, mikä peitti/ ei hänen katseensa pettänyt eikä eksynyt"  saa Luxenbergin tulkinnassa muodon: "Vaikka verho peitti sen, minkä peitti,/ näky ei ollut kuvitelmaa eikä erhettä".   Perinteisessä tulkinnassa lootuspuu itse joutuu siis peittämisen kohteeksi eikä toinen maailma, mikä olisi loogisempaa. Luxenberg arvioi, että tuloksena on usein sekasotkua, kun kääntäminen tapahtuu olettaen, että teksti on puhdasta arabiaa.
Aiheesta muualla

Suura 53
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä suura: al-Tur | Koraanin suurat | Seuraava suura: al-Qamar |
| Edeltävä suura: al-Tur | Al-Najm | Seuraava suura: al-Qamar |
 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114
Arabialainen jumalatar Allat seisomassa leijonan edessä seurassaan kaksi naishahmoa (Manat ja al-Uzza?). Reliefi Irakin Hatrasta 100-luvulta.
Alex Olmedo

| Alex Olmedo |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. maaliskuuta 1936  Arequipa 
Tennispelaaja
Pituus:  1,78  m
Kätisyys:  oikeakätisyys
Kaksinpeli
Voitot/tappiot:  64–50
Nelinpeli
Voitot/tappiot:  26–35
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Alejandro Rodríguez ”Alex” Olmedo (24. maaliskuuta 1936 Arequipa, Peru – 9. joulukuuta 2020 Los Angeles, Kalifornia) oli oikeakätinen perulainen tennispelaaja. Hän voitti vuonna 1959 miesten kaksinpelin sekä Australian avoimessa tennisturnauksessa että Wimbledonissa.
Olmedo on kuulunut International Tennis Hall of Fameen vuodesta 1987.
Askeleentakanen

| Askeleentakanen |
| --- | --- |
 Askeleentakasen pohjoisosaa.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°22′53″N, 25°46′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Iso-Kuukkaseen 
Järvinumero:  14.296.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,2 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,582 km  
Pinta-ala:  2,384 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAskeleentakanen 
Askeleentakanen  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Jylhänperällä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Lampi on muodoltaan melko pyöreä ja syvenee melko tasaisesti keskemmälle mentäessä. Isosta-Kuukkasesta Askeleentakasen erottaa kapea maakaistale, jolle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto varastorakennuksineen. Alueelle tulee tie seututieltä 638. Lammen pohjois- ja länsirannat ovat suomaata.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,2 metriä mpy. Lammen laskuoja alkaa sen kaakkoisrannalta ja laskee vain muutaman metrin päässä suurin piirtein samalla korkeudella olevaan Isoon-Kuukkaseen. Ison-Kuukkasen vedet laskevat Lapiojokea pitkin Vähäjärveen.
Ahvenuslampi (Laukaa)

| Ahvenuslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°23′38″N, 25°44′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Vääränlampeen 
Järvinumero:  14.296.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,4 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,039 km  
Pinta-ala:  6,018 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenuslampi 
Ahvenuslampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Petäiskorvessa Vehniän kylällä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,0 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,4 metriä mpy.
Hietalampi (Laukaa)

| Hietalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°23′19″N, 25°45′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Vääränlampeen 
Järvinumero:  14.296.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,6 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,063 km  
Pinta-ala:  5,408 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHietalampi 
Hietalampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,4 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,6 metriä mpy.
Cindy Williams

| Cindy Williams |
| --- | --- |
 Cindy Williams vuonna 1976.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Cynthia Jane “Cindy” Williams
Syntynyt: 22. elokuuta 1947 Van Nuys, Kalifornia
Kuollut: 25. tammikuuta 2023 (75 vuotta) Los Angeles
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Cindy Williams (22. elokuuta 1947 Van Nuys – 25. tammikuuta 2023 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänellä oli Shirleyn rooli televisiosarjassa Laverne & Shirley (1976–1983), mutta hän esiintyi myös lukuisissa elokuvissa, joiden joukossa olivat Tädin kanssa maailmalla (Cukor, 1972), Svengijengi '62 (Lucas, 1973) ja Keskustelu (Coppola, 1974).
Myöhemmän uransa aikana Williams esiintyi muun muassa lyhytikäisessä televisiosarjassa Getting By (1993–1994) ja vieraili tilannekomediasarjassa Teinitytön kasvatusopas (2002–2005). Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella osoitteessa 7021 Hollywood Boulevard, ja hän on ollut ehdolla Baftan sekä Golden Globen saajaksi.
Williams oli vuosina 1981–2000 naimisissa muusikko Bill Hudsonin kanssa. Parille syntyi kaksi lasta: Emily ja Zachary.
Aiheesta muualla

Cindy Williams Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  Emmy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Elonet
Live Cream

| Live Cream Cream |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 1967 & maaliskuu 1968
 Julkaistu: huhtikuu 1970
 Formaatti: LP, CD
 Tuottaja(t): Felix Pappalardi, Ahmet Ertegün ("Lawdy Mama")
 Tyylilaji: blues rock
 Kesto: 41.04
 Levy-yhtiö: Atco, Polydor
Listasijoitukset
  4. (heinäkuu 1970)   15. (1970)   30. (1970)
Creamin muut julkaisut
| Best of Cream 1969 | Live Cream 1970 | Live Cream Volume II 1972 |
Live Cream on brittiläisen rockyhtye Creamin huhtikuussa 1970 julkaistu livealbumi. Levy sisältää myös yhden studiokappaleen, "Lawdy Mama" vuodelta 1967. Se on instrumentaaliversio kappaleesta "Strange Brew", joka julkaistiin kyseisenä vuonna Disraeli Gears-albumilla.
Kappaleet

A-puoli
N.S.U. – 10.15 ( säv. Jack Bruce )
Äänitetty 10. maaliskuuta 1968 Winterlandissa, San Franciscossa.
Sleepy Time Time – 6.52 ( säv. Bruce/Janet Godfrey )
Äänitetty 9. maaliskuuta 1968 Winterlandissa, San Franciscossa.
Sweet Wine – 15.16 ( säv. Ginger Baker/Godfrey )
Äänitetty 10. maaliskuuta 1968 Winterlandissa, San Franciscossa.
B-puoli
Rollin' and Tumblin' – 6.42 ( säv. Muddy Waters )
Äänitetty 7. maaliskuuta 1968 Fillmoressa, San Franciscossa.
Lawdy Mama – 2.46 ( säv. trad., sov.Eric Clapton )
Studioäänite Disraeli Gears -albumin sessioista vuodelta 1967.
Kokoonpano

Jack Bruce – basso, laulu, huuliharppu
Eric Clapton – kitara, laulu
Ginger Baker – rummut, lyömäsoittimet, laulu
Jaime Lucas Ortega y Alamino

Jaime Lucas Ortega y Alamino vuonna 2015.
Jaime Lucas Ortega y Alamino (18. lokakuuta 1936 Jagüey Grande, Matanzas, Kuuba – 26. heinäkuuta 2019) oli kuubalainen katolisen kirkon kardinaali.
Papillisen koulutuksensa Ortega sai Kuubassa. Vuonna 1964 hänet nimitettiin papiksi. Myöhemmin hän toimi muun muassa San Carlosin ja San Ambrosion seminaarin professorina. Vuonna 1978 samana vuonna paaviksi noussut Johannes Paavali II kohotti Ortegan piispaksi, ja 1981 hän kohosi vielä Havannan arkkipiispaksi.
Vuonna 1994 Ortegasta tuli Johannes Paavali II:n päätöksellä kardinaali. Vuonna 2005 Ortega osallistui valitsijana konklaaviin eli paavinvaaliin. Hän ei ollut erityisemmin ennakkosuosikki, eli nk. papabile, vaikkakin hänet mainittiin paikoin mahdollisena ehdokkaana uudeksi paaviksi. Paavinistuimelle nousi kuitenkin saksalainen Joseph Ratzinger, joka otti nimekseen Benedictus XVI:n.
Hiidenjärvi (Jyväskylä)

| Hiidenjärvi |
| --- | --- |
 Hiidenjärven etelärantaa.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°22′25″N, 25°47′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Pieni-Kuukkaseen 
Järvinumero:  14.296.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  560 m  
Rantaviiva:  3,047 km  
Pinta-ala:  49,687 ha  
Tilavuus:  0,0036015 km³ 
Keskisyvyys:  7,25 m  
Suurin syvyys:  14,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHiidenjärvi 
Hiidenjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Jylhänperällä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 50 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,6 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 7,3 metriä ja suurin syvyys on 14,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. Hiidenjärvi on mäkien ympäröimä; sen pohjoispuolella sijaitsee Pukkivuori, eteläpuolella Soimavuori ja itäpuolella Halsvuori, josta on löydetty kalliomaalauksia. Järven rantojen rakennukset ovat pääosin loma-asuntoja, joille tulee tiet seututieltä 638.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132 metriä mpy. Järven laskuoja alkaa sen länsipäästä ja laskee Pieneen-Kuukkaseen, joka on Ison-Kuukkasen pääaltaasta erilleen jäävä osa. Pienen-Kuukkasen vedet laskevat Lapiojokea pitkin Vähäjärveen.
Sonnō jōi

Miton kapinan samuraita sonnō jōi -bannerin kanssa.
Sonnō jōi (jap. 尊皇攘夷, "kunnioita keisaria ja karkota barbaarit") oli japanilainen, uuskungfutselaisuudesta alkunsa saanut poliittinen filosofia ja liike. Siitä tuli huomattava tunnuslause 1850- ja 1860-luvuilla Tokugawa-bakufua kaatavassa liikkeessä. Fraasia voidaan pitää anti-imperialistisena, vaikka Japani itse alkoi harjoittaa imperialismia 1800-luvulla.
Tunnuslauseen alkuperä on Kiinassa, kevättä ja syksyä -kauden fraasissa zūnwáng rǎngyí (kiin. 尊王攘夷). Zhou-dynastia menetti hallinnan feodaalivaltioistaan ja ulkomaiden hyökkäykset olivat yleisiä. Qí-valtion Qí Huán Gōng käytti fraasia saadakseen muiden feodaalivaltioiden johtajat kunnioittamaan Zhou-hovia, vaikka käytännössä hänen tarkoituksenaan olikin saada ne omaan hallintaansa. Japanissa sen alkuperä voidaan jäljittää 1600-luvun kungfutselaisten oppineiden, Yamazaki Ansain ja Yamaga Sokōn töihin. He kirjoittivat Japanin keisarihuoneen pyhyydestä ja ylivoimaisuudesta muihin maihin verrattuna. Heidän ideoitaan jalosti kokugaku-oppinut Motoori Norinaga. Mitogaku-oppinut Aizawa Seishisai toi tunnuslauseen moderniin japanin kieleen teoksessaan Shinron vuonna 1825. Siinä sonnō tarkoitti Tokugawa-bakufun keisaria kohtaan osoittamaa kunnioitusta ja jōi kristinuskon kieltoa.
Kun yhä suurempi määrä ulkomaisia laivoja vieraili Japanin vesillä 1800-luvun alussa, maan harjoittama eristäytymispolitiikka tuli kyseenalaiseksi. Tunnuslauseen jōi-osa muuttuikin reaktioksi Kanagawan sopimukseen, jossa Japani pakotettiin avautumaan ulkomaankaupalle vuonna 1853. Se, että bakufu oli kyvytön toimimaan ulkomaalaisia vastaan keisarillisen hovin toiveista huolimatta, osoitti Yoshida Shōinille ja muille Tokugawoja vastustaville, että filosofian sonnō-osa ei toteutunut ja että bakufu täytyi korvata hallinnolla, joka kykenisi paremmin toimimaan keisarille uskollisesti. Tunnuslause omaksuttiin kapinallisten Chōshūn ja Satsuman alueiden taisteluhuudoksi, ja keisarillinen hovi odotetusti suhtautui liikkeeseen myönteisesti. On tärkeää huomata, että retoriikasta huolimatta slogan ei koskaan ollut osa hallituksen eikä edes kapinallisten politiikkaa; erityisesti Satsumalla oli hyvin läheiset suhteet länsivaltoihin, joilta se osti aseita, ammuksia, laivoja ja muuta teknologiaa.
Kun Tokugawa-bakufu oli kaatunut ja keisari Meiji nostettu symbolisesti valtaan Meiji-restauraatiossa, tunnuslause jätettiin kaikessa hiljaisuudessa pois käytöstä. Se korvattiin sloganilla fukoku kyōhei, "rikas maa ja vahva armeija".
Käännös suomeksi
Humberto Maturana

Humberto Maturana vuonna 2013
Humberto Romesín Maturana (14. syyskuuta 1928 Santiago de Chile, Chile – 6. toukokuuta 2021) oli chileläinen neurotieteilijä, kognitiotieteilijä, filosofi ja kyberneetikko. Hän oli radikaalin konstruktivismin pioneereja ja esitteli 1970-luvun alussa Francisco Varelan kanssa autopoieettisen teorian.
Maturana syntyi Santiago de Chilessä ja opiskeli Chilen yliopistossa lääketiedettä, University College Londonissa neurofysiologiaa ja Harvardin yliopistossa biologiaa. Hän valmistui vuonna 1958 tohtoriksi Harvardista.
Maturana työskenteli vuosina 1958–1960 tutkimusavustajana Massachusetts Institute of Technologyssä, ja vuonna 1960 hän palasi Chileen, kun hänestä tuli Chilen yliopiston biologian apulaisprofessori. Professorina hän toimi 1965–2000. Maturana palkittiin vuonna 1994 Chilen luonnontieteiden kansallispalkinnolla. Perusteluiden mukaan hän sai palkinnon selkärankaisten näkökyvyn sekä tietoteorian tutkimuksistansa.
Maturanan julkaisuja ovat muun muassa:
Autopoiesis and cognition : the realization of the living (1980, yhteistyö Francisco Varelan kanssa)
The tree of knowledge : the biological roots of human understanding (1987, yhteistyö Varelan kanssa)
From being to doing : the origins of the biology of cognition (2002, yhteistyö Bernhard Poerksenin kanssa)
PookiSanomat

| PookiSanomat |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  ilmaisjakelulehti
Julkaisija:  Jokilaaksojen Kustannus Oy
Levikki:  31 000 (jakelu)
Perustettu:  2007
Lakkautettu:  2009
Päätoimittaja:  Janne Pussila
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Raahe
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  Tabloid
Ilmestymistiheys:  torstaisin
Aiheesta muualla
pookisanomat.fi
PookiSanomat oli kerran viikossa ilmestynyt ilmaisjakelulehti. Oulaisten talousalueen RapuSanomat muuttui vuonna 2007 PookiSanomiksi ja laajensi jakelualuettaan. Lehti teki markkinointiyhteistyötä Radio Pookin kanssa ja sitä kustansi Keski-Pohjanmaan Kirjapaino Oyj -konserniin kuuluva Jokilaaksojen Kustannus Oy.
Keski-Pohjanmaan Kirjapaino ilmoitti 3. marraskuuta 2009 yt-neuvottelujen päätteeksi lakkauttavansa PookiSanomat-lehden. Viimeinen numero ilmestyi 12. marraskuuta 2009.
PookiSanomat ilmestyi seuraavien kuntien alueella: Raahe, Oulainen, Vihanti, Merijärvi, Haapavesi, Pyhäjoki, Kalajoki, Siikajoki, Rantsila, Piippola, Pulkkila, Pyhäntä ja Kestilä.
Lehden päätoimittajana toimi Janne Pussila.
Aiheesta muualla

PookiSanomien virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Yuta Watase

Yuta Watase
Yuta Watase (s. 8. elokuuta 1982) on japanilainen mäkihyppääjä.
Watase on kilpaillut maailmancupissa vuosina 1999–2002, 2006 sekä 2008–2014. Hänen paras sijoituksensa on viides Sapporon suurmäen kilpailussa 31. tammikuuta 2009. Continental Cupissa hän on kahdesti sijoittunut toiseksi.
Sattanen (Sodankylä)

Sattasen kylää Samuli Paulaharjun kuvaamana vuonna 1914.
Sattanen on Sodankylässä sijaitseva kylä, joka sijaitsee noin 13 kilometriä kunnan keskustaajaman pohjoispuolella valtatie 4:n varrella Sattanen-joen ja Kitisen yhtymäkohdassa. Kylän nimi tulee saamen kielen hiekkaa tarkoittavasta sanasta "satta". Sattanen on Sodankylän kirkonkylän ohella kunnan toinen taajama. Vuonna 2020 Sattasessa oli 331 asukasta. Kylässä pidetään muun muassa vuosittaiset Sattasen porokisat, jotka järjestettiin ensimmäisen kerran 1986.
Historia

Sattasen kylä on asutettu 1600-luvun lopussa. Kylässä on perinteisesti ollut vahva työväenliike. Esimerkiksi sisällissodan alla Sattasen punakaartissa oli noin 300 jäsentä ja myöhemmin kylässä toimi Suomen Metsä- ja Uittotyöväen Liiton ammattiosasto. Sattasen lähes koko rakennuskanta tuhoutui Lapin sodan aikana natsi-Saksan joukkojen perääntyessä. Sattasessa on ollut muun muassa koulu, joka oli toiminnassa vuosina 1914-2014. Vuonna 2001 valmistuneen Kelukosken voimalaitoksen myötä Sattasen jokimaisema muuttui olennaisesti veden nousetessa ja muodostaessa kylän kohdalle patoaltaan.
Tunnettuja Sattasen asukkaita ovat kirjailija Valto Maunula ja kansanedustaja Asko Apukka.
Kirjallisuutta

Yliaska, Eine; Kuuri, Elina: Sattanen ajan virrassa : poimintoja aikojen alusta vuoteen 2005.  Sodankylä:  Sattasen kyläseura, 2005.  ISBN 952-91-8867-6
Kuningatar Aleksandran vuoret

Rossin jäähylly, Kuningatar Aleksandran vuoret alavasemmalla.
Kuningatar Aleksandran vuoret on vuorijono Etelämantereella. 160 kilometriä pitkä vuorijono erottaa Beardmoren jäätikön Napatasangosta ja Rossin jäähyllystä.
Vuorijonon korkein huippu on 4 528 metriä korkea Mount Kirkpatrick. Muita korkeita huippuja ovat Mount Dickerson (4 120 m), Decennial Peak (4 020 m), Mount Stanley (3 220 m) ja Mount Bishop (3 020 m).
Vuorijono löydettiin Ernest Shackletonin johtamalla Nimrodin tutkimusretkellä, ja se nimettiin Englannin kuningattaren Aleksandra Tanskalaisen mukaan. Shackletonin ja myöhemmin myös Robert Falcon Scottin retkikunnat keräsivät vuorilta kivinäytteitä, jotka sisälsivät fossiileja. Todisteet monisoluisista eliöistä niin lähellä Etelänapaa tukivat silloin kehittynyttä teoriaa mannerliikunnoista.
Käännös suomeksi
Hud (koraani)

Hud (arab. سورة هود‎, suom. Huudin suura) on Koraanin 11. suura. Se sisältää 123 jaetta ja on ajoitukseltaan "mekkalainen".
Sisältö

Suuran alku kuuluu Ahsen-Bören suomennoksen mukaan seuraavasti:
Alif. Laam. Raa. Tämä on kirja, jonka säkeiden sisältö on vahvistettu, sillä ne on selittänyt Hän, joka on viisas, tietävä;
jotta ette palvelisi ketään muuta kuin Jumalaa. Totisesti, minä olen varoittaja ja ilosanoman tuoja teille Hänen luotaan.
Anokaa Herraltanne anteeksiantoa, kääntykää sitten Hänen puoleensa, niin Hän on hankkiva teille runsaan huolenpidon määräajaksi ja vuodattava armonsa jokaiselle, joka laupeudessa vaeltaa. Mutta jos luovutte pois, silloin totisesti pelkään, että tuomiopäivän rangaistus lankeaa päällenne.
Jumalan luokse on teidän jälleen palattava, ja Hän kykenee tekemään kaiken, mitä tahtoo.
Katso, eivätkö he todella kaksin kerroin peitä rintaansa salatakseen Häneltä vihamielisyytensä. Kavahtakaa, kun he kääriytyvät vaatteisiinsa. Jumala tietää, mitä he salailevat ja mitä ilmaisevat. Totisesti, Hän tietää, mitä heidän rintaansa on kätkettynä.
Ei ole ainoatakaan eläintä tämän maan päällä, jota Jumala ei ruokkisi, ja Hän tietää sen tyyssijan ja kotipaikan. Kaikki tämä on selvillä (Jumalan tiedon) Kirjassa.
Sisältö > Johdanto

Mystiset kirjaimet ALR (alif, lääm, raa) aloittavat suuran. Islamilainen eksegetiikka on yli tuhat vuotta pyrkinyt selittämään niitä.  Muhammad al-Tabari asettui sille kannalle, että jokainen kirjain kantaa omaa merkitystään, joka koostuu useista merkityksistä, Niihin  kuuluvat Jumalan, nimi, hänen ominaisuutensa ja niin edelleen. Jaakko Hämeen-Anttila arvelee, että kirjaimet ovat luomassa tunnelmaa. Christoph Luxenberg on etsinyt ratkaisua syyrialais-antiokialaisen kirkon perinteestä, sillä hän katsoo, että Koraani kehittyi tuntemattoman kristillisen lahkon piirissä. Liturgiseen rukouskirjaan merkittiin lyhenteillä hetkijumalanpalveluksessa (Officium) käytetyt psalmit. Kun käytössä ovat yksittäiset kirjaimet, ne voisivat olla viittauksia tiettyyn psalmiin, kun taas kirjainyhdistelmät olisivat psalmin nimen lyhenteitä.
Sisältö > Varoittajan viesti (1–24)

Suuran alussa (jakeet 1–24) esiintyy anonyymi "varoittaja", joka kehottaa kääntymään katuvana Herran puoleen. Jumala on kaikkivaltias. Hän loi taivaan ja maan kuudessa päivässä. Niitä, jotka uskovat ja tekevät hyviä töitä  odottaa tuomiopäivän tullessa suuri palkka, kun taas uskottomia odottaa rangaistus. Varoittaja puhuu "tästä kirjasta" ja "tästä Koraanista", ja kaikki on kerrottu tässä "selkeässä Kirjassa". Varoittaja kertoo, että "sitä ennen Mooseksen kirja oli ohjeena ja armona". Sen kieltäjien kohtauspaikkana on tuli, joten kehotus kuuluu: "Älä siis epäile sitä".
Karl-Heinz Ohlig jakaa Koraanin suurat ajoituksellisesti kolmeen, osittain päällekkäiseen ryhmään. Vanhimmassa ryhmässä tärkeimpänä hahmona on nimetön profeetta. Se on luultavasti Mooses, joka Koraanissa mainitaan nimeltä  136 kertaa eli useimmin kaikista profeetoista. Varoittaja voisi olla myös Jeesus, joka mainitaan 23 kertaa. Ensimmäisen ryhmän tekstit ovat sisällöltään kristillisiä. Seuraavassa ryhmässä tekstit ovat edelleen kristillisiä, mutta nimetön keskushahmo on arabiprofeetta. Viimeisessä vaiheessa tämä profeetta välittää aivan uusia, Raamatun sanasta poikkeavia ilmestyksiä. Samalla Koraani nähdään lopullisena totuutena eikä enää vahvistuksena aikaisemmille kirjoituksille. Ohligin mukaan vasta tässä vaiheessa kyse on uudesta uskonnosta, islamista. Suuran 11 varoittaja on nimetön profeetta  ja kuuluisi siten ensimmäiseen ryhmään.
Sisältö > Nooan tarina (25–49)

Suura sisältää seuraavaksi pitkän jakson Nooasta ja vedenpaisumuksesta.