stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Selviytyjät Suomi (2. tuotantokausi)
Kauden yhteenveto

| Jakso> Nro. | Jakso> Nimi | Jakso> Esityspäivä | Kilpailun voittaja(t)> Palkinto | Kilpailun voittaja(t)> Koskemattomuus | Eliminoitu> Heimo | Eliminoitu> Pelaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Selviytyjät Suomi alkaa! | 4. helmikuuta 2018 | Sabitan | Sabitan | Tugawe | Ville |
| 2 | Verta, hikeä ja kyyneleitä | 11. helmikuuta 2018 | Tugawe | Sabitan | Tugawe | Jekku |
| 3 | Älä luota keneenkään | 18. helmikuuta 2018 | Sabitan | Tugawe | Sabitan | Noora |
| 4 | Pitää tietää, kenen kanssa pelaa | 25. helmikuuta 2018 | Sabitan | Tugawe | Sabitan | Mariko |
| 5 | Kaikki ei ole sitä, miltä näyttää | 4. maaliskuuta 2018 | Sabitan | Sabitan | Tugawe | Cristal |
| 6 | Valta vaihtuu | 11. maaliskuuta 2018 | Tugawe | Tugawe | Sabitan | Kalle |
| 7 | Hyvästit kotisaarelle | 18. maaliskuuta 2018 | Janni, Sampo, Katja, Sara, Juhana | Janni, Sampo, Katja, Sara, Juhana | Ei heimoa | Kai |
| 8 | Loppukilpailun ensimmäinen päivä | 25. maaliskuuta 2018 | Janni | James | Gota | Sara |
| 9 | Vaaravyöhykkeellä | 1. huhtikuuta 2018 | James [Helena] | Janni | Gota | James |
| 10 | Roistot pääsevät pisimmälle | 8. huhtikuuta 2018 | Juhana [Helena] | Juhana | Gota | Helena |
| 11 | Sotatanner | 15. huhtikuuta 2018 | Huutokauppa | Sampo | Gota | Juhana |
| 12 | Koti-ikävä | 22. huhtikuuta 2018 | Janni [Katja] | Ei koskemattomuuskilpailua tai eliminointia | Ei koskemattomuuskilpailua tai eliminointia | Ei koskemattomuuskilpailua tai eliminointia |
| 13 | Tämä saari tekee hulluksi | 29. huhtikuuta 2018 | Janni [Katja] | Ilari | Gota | Katja |
| 14 | Loppu häämöttää | 6. toukokuuta 2018 | Janni | Sampo | Gota | Ilari |
| 15 | Finaali | 13. toukokuuta 2018 | Ei palkintokilpailua | Janni | Gota | Kimmo |
↑  12. Jaksossa ei ollut koskemattomuuskilpailua, eikä heimoneuvostoa.
↑  15. Jaksossa ei ollut palkintokilpailua.
Katsojaluvut

| Jakso> Nro. | Jakso> Nimi | Jakso> Esityspäivä | Nelosen katsojaluvut> Tavoittavuus | Nelosen katsojaluvut> Keskikatsojamäärä esityspäivänä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Selviytyjät Suomi alkaa! | 4. helmikuuta 2018 | 1 140 000 | 674 000 |
| 2 | Verta, hikeä ja kyyneleitä | 11. helmikuuta 2018 | 1 087 000 | 684 000 |
| 3 | Älä luota keneenkään | 18. helmikuuta 2018 | 915 000 | 561 000 |
| 4 | Pitää tietää, kenen kanssa pelaa | 25. helmikuuta 2018 | 1 015 000 | 641 000 |
| 5 | Kaikki ei ole sitä, miltä näyttää | 4. maaliskuuta 2018 | 1 078 000 | 648 000 |
| 6 | Valta vaihtuu | 11. maaliskuuta 2018 | 1 043 000 | 629 000 |
| 7 | Hyvästit kotisaarelle | 18. maaliskuuta 2018 | 1 012 000 | 607 000 |
| 8 | Loppukilpailun ensimmäinen päivä | 25. maaliskuuta 2018 | 1 049 000 | 584 000 |
| 9 | Vaaravyöhykkeellä | 1. huhtikuuta 2018 | 932 000 | 546 000 |
| 10 | Roistot pääsevät pisimmälle | 8. huhtikuuta 2018 | 1 124 000 | 653 000 |
| 11 | Sotatanner | 15. huhtikuuta 2018 | 1 111 000 | 673 000 |
| 12 | Koti-ikävä | 22. huhtikuuta 2018 | 972 000 | 645 000 |
| 13 | Tämä saari tekee hulluksi | 29. huhtikuuta 2018 | 1 074 000 | 653 000 |
| 14 | Loppu häämöttää | 6. toukokuuta 2018 | 976 000 | 497 000 |
| 15 | Finaali | 13. toukokuuta 2018 | 1 058 000 | 594 000 |
Beneventum

| Beneventum> Colonia Julia Augusta Concordia Felix Beneventum |
| --- | --- |
 Beneventumin Trajanuksen riemukaari, joka tunnetaan nykyisin nimellä Porta Aurea.
Sijainti
 Beneventum
Koordinaatit:  41°7′51″N, 14°46′18″E
Valtio:  Italia
Paikkakunta:  Benevento, Benevento, Campania
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  Rooman valtakunta
Alue:  Regio II Apulia et Calabria, Italia
Beneventum (lat.; m.kreik. Βενεβεντός, Benebentos tai Βενεουεντόν, Beneūenton), alun perin Maleventum (lat.; kreik. Μαλόεντον, Maloenton tai Μαλεβεντός, Maleventos), oli antiikin aikainen kaupunki Samniumissa mutta Apulia et Calabrian alueella Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Beneventon kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Beneventum oli alun perin samnilainen, oletettavasti hirpinien heimon kaupunki, joka tunnettiin nimellä Maleventum. Siitä tuli osa Rooman valtakuntaa vuonna 268 eaa. Samassa yhteydessä sen nimi vaihdettiin Beneventumiksi. Kaupunki oli yksi koko Etelä-Italian merkittävimpiä antiikin aikaisia kaupunkeja, ja sijaitsi kahden tärkeän tien, Via Appian ja Via Trajanan, risteyskohdassa.
Maantiede

Beneventumin kaupunki sijaitsi Samniumin eteläosassa alueella, joka Augustuksen Italian aluejaossa oli Regio II Apulia et Calabriaa, ei Regio IV Samniumia. Kaupunki oli Via Appian varrella ja sijaitsi 32 roomalaisen mailin päässä Capuasta. Se oli rakennettu Calor (nyk. Calore Irpino) -joen varrelle lähelle kohtaa, jossa Sabatus (nyk. Sabato) -joki laski Caloriin.
Rooman keisarikaudella Beneventumin alaisuudessa ollut maa-alue oli varsin laaja. Lännessä se ulottui Caudiumiin saakka käsittämättä kuitenkaan kyseistä kaupunkia itseään. Pohjoisessa se ulottui Tamarus (nyk. Tammaro) -joelle saakka ja käsitti muun muassa Pagus Veianuksen. Koillisessa Beneventumin alueeseen kuului Aequum Tuticum (Equus Tuticus), ja idässä ja etelässä alue rajautui Aeclanumin ja Abellinumin alueisiin. Alueella oli lukuisia Beneventumin alaisia kyliä.
Beneventum sijaitsi lännestä Roomasta ja Capuasta päin tulleen Via Appian varrella sen kahden päähaaran risteyskohdassa. Tien alkuperäinen linjaus Beneventumista itään kulki Aeclanumin ja Venusian kautta Tarentumiin eli kreikkalaisittain Tarakseen ja sieltä Brundisiumiin. Uusi, keisari Trajanuksen rakennuttama haara, Via Trajana, kulki Aequum Tuticumin ja Adrianmeren rannikon kautta Brundisiumiin ja korvasi Via Appian päätienä Beneventumista itään päin kuljettaessa. Pohjoisen suuntaan Beneventumista lähti tiet, joka kulkivat Telesian kautta Allifaeen ja Bovianumin kautta Aeserniaan. Etelään kaupungista lähti tie, joka kulki Abellinumin kautta Salernumiin.
Suurin osa antiikin aikaisista lähteistä sijoittaa Arusinuksen tasangon (Arusini campi tai Arusinus campus), joka mainitaan roomalaisten ja Pyrrhoksen armeijan välisen Beneventumin taistelun tapahtumapaikaksi vuonna 275 eaa., Beneventumin lähelle. Perinteisesti on katsottu, että se sijaitsi Calor-joen eteläpuolella, ja että Via Appia kulki myöhemmin saman tasangon läpi. Florus ja Orosius kuitenkin sijoittavat tasangon Lucaniaan, ja tämän näkemyksen jakavat Barrington Atlas of the Greek and Roman World -kartaston toimittajat.
Historia > Samnilaisaika

Beneventum oli koko Samniumin tärkeimpiä kaupunkeja ja myöhemmin myös koko eteläisen Italian tärkeimpiä kaupunkeja. Kaupunki oli alun perin samnilaisen heimon, todennäköisesti hirpinien (Hirpini), keskus. Antiikin lähteissä on asian suhteen kuitenkin epäselvyyttä. Plinius vanhempi liittää kaupungin suoraan hirpineihin. Livius taas piti Beneventumia varsinaisen Samniumin kaupunkina, erotuksena hirpinien alueesta, ja Klaudios Ptolemaios jakoi saman näkemyksen.
Kaikki antiikin lähteet ovat yksimielisiä siitä, että Beneventum oli hyvin vanha kaupunki. Solinus ja Stefanos Byzantionlainen pitivät sen perustajana Diomedestä. Myös paikalliset omaksuivat tämän legendan, ja vielä Prokopioksen aikana esittelivät Kalydonin metsäkarjun torahampaiksi väitettyjä hampaita todisteeksi alkuperästään. Festus sen sijaan piti kaupungin perustajana Ausonia, Odysseuksen ja Kirken poikaa. Tämä perinne voi viitata siihen, että kaupunki oli alun perin ausonien (Ausoni) kaupunki ennen kuin samnilaiset valtasivat sen.
Antiikin historiallisten tapahtumien yhteydessä Beneventum esiintyy kuitenkin jo samnilaisena kaupunkina. Samnilaiset kutsuivat kaupunkia ehkä nimellä Malventum, Maloeis tai Malieis. Latinalaisittain tästä tuli nimi Maleventum. Kaupunki vaikuttaa olleen tarpeeksi vahva, jotta roomalaiset eivät yrittäneet hyökätä sinne kahden ensimmäisen samnilaissodan aikana. Kaupunki vaikutta kuitenkin tulleen roomalaisten haltuun kolmannessa samnilaissodassa, vaikkakaan tapahtuman tarkempia yksityiskohtia ei tunneta. Beneventum oli varmuudella roomalaisten hallussa vuonna 275 eaa., kun roomalaiset voittivat Pyrrhoksen suuressa Beneventumin taistelussa konsuli Manius Curius Dentatuksen johdolla.
Historia > Rooman tasavallan aika

Vuonna 268 eaa. roomalaiset tekivät Beneventumista colonian eli sotilassiirtokunnan vahvistaakseen sen hallussapidon. Kaupunki sai latinalaisoikeudet (jus Latii). Tässä yhteydessä roomalaiset nimesivät kaupungin uudelleen Beneventumiksi (bene < bonus = ’hyvä’), sillä nimi Maleventum kuulosti latinaksi huonolta enteeltä (malus = ’huono’).
Roomalaisena coloniana Beneventumista vaikuttaa tulleen pian kukoistava paikka. Toisen puunilaissodan aikana se toimi usein roomalaisten tukikohtana, koska se sijaitsi lähellä Campaniaa ja oli vahva linnoituspaikka. Kaupungin lähellä käytiin kaksi sodan merkittävää taistelua, vuoden 214 eaa. taistelu, jossa Tiberius Sempronius Gracchus voitti Hannon johtamat karthagolaiset, ja vuoden 212 eaa. taistelu, jossa roomalaiset valtasivat Quintus Fulvius Flaccuksen johdolla Hannon leirin, johon tämän joukot olivat koonneet suuret määrät ruokaa ja muita huoltotarvikkeita. Vaikka karthagolaiset hävittivät sen aluetta useita kertoja, se oli silti yksi 18 latinalaisesta coloniasta, jotka olivat vuonna 209 eaa. kyvykkäitä ja halukkaita tarjoamaan miehiä ja rahaa sodan jatkamiseksi.
Beneventumia ei mainita vuosien 91–87 eaa. liittolaissodan yhteydessä, mutta se säilyi uskollisena Roomalle ja vaikuttaa välttäneen monia muita Samniumin kaupunkeja kohdanneet onnettomuudet. Tasavallan ajan lopulla se mainitaan yhtenä koko Italian vaurammista ja kukoistavimmista kaupungeista. Toisen triumviraatin aikana triumvirit jakoivat sen maita veteraaneilleen.
Historia > Rooman keisariaika

Octavianus Augustus perusti Beneventumiin kokonaan uuden colonian vuonna 42 eaa., ja laajensi kaupungin aluetta liittämällä siihen Caudiumin alueita. Nero asutti sinne kolmannen colonian. Tuossa yhteydessä kaupunki omaksui lisänimen Concordia. Siksi kaupungin koko nimenä esiintyy Septimius Severuksen aikana Colonia Julia Augusta Concordia Felix Beneventum.
Beneventumista säilyneet rauniot ja piirtokirjoitukset osoittavat sen olleen edelleen keisarikaudella tärkeä ja kukoistava kaupunki. Se oli tuohon aikaan hirpinien tärkein keskus ja todennäköisesti Capuan jälkeen koko Etelä-Italian huomattavin ja väkirikkain kaupunki. Tästä Beneventum sai epäilemättä kiittää sijaintiaan Via Appian varrella, ja vieläpä sen kahden päähaaran risteyskohdassa. Horatius mainitsee kaupungin tunnetussa kuvauksessaan matkastaan Roomasta Brundisiumiin. Samasta syystä kaupungissa kävivät useat Rooman keisarit, joista mainitaan erityisesti Nero, Trajanus ja Septimius Severus. Rooman senaatti ja kansa pystyttivät kaupunkiin suuren triumfikaaren Trajanuksen kunniaksi.
Eri keisarit vaikuttavat antaneen kaupungille yhä lisää maata, ja rakennuttivat tai ainakin nimesivät sinne useita julkisia rakennuksia. Hallinnollisessa mielessä kaupunki liitettiin aluksi muiden hirpinien alueiden mukana Regio II Apulia et Calabrian alueeseen. Myöhemmin se liitettiin osaksi Campanian provinssia. Sen asukkaat luettiin Stellatinan tribukseen. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Beneventanus.
Beneventum oli grammaatikko Orbiliuksen synnyinpaikka. Hän opetti pitkään kotikaupungissaan ennen kuin siirtyi Roomaan, ja beneventumlaiset pystyttivät hänelle patsaan kaupunkiinsa. Piirtokirjoitusten perusteella saman kunnian sai myös toinen grammaatikko, Rutilius Aelianus, sekä monet lähinnä paikallisesti tunnetut puhujat ja runoilijat.
Historia > Myöhäisantiikista keskiajalle

Benevetum säilytti merkityksensä keisarikauden loppuun saakka. Totila valtasi sen goottisotien aikaan, ja sen muurit tuhottiin maan tasalle, mutta kunnostettiin pian uudelleen. Paulus Diaconus mainitsee kaupungin hyvin vauraana ja seutunsa hallintokeskuksena. Langobardien vuonna 571 alkaneen vallan aikana Beneventumista tuli keskus herttuakunnalle, johon kuuluivat kaikki heidän valtaamansa alueet Etelä-Italiassa. Kaupunki säilytti asemansa itsenäisenä valtiona vielä pitkään senkin jälkeen, kun langobardien kuningaskunta pohjoisessa oli kukistunut. Kaupunki on kehittynyt nykyiseksi Beneventon kaupungiksi.
Rakennukset ja löydökset

Nykyisessä Beneventossa on säilynyt useita jäänteitä, jotka todistavat antiikin aikaisen kaupungin suuruudesta, mutta suurin osa jäänteistä on tuhoutunut, koska myöhempi kaupunki on aina ollut samalla paikalla ja tuhoutunut ja rakennettu uudestaan toistuvasti.
Rakennukset ja löydökset > Asemakaava ja kaupunginmuurit

Antiikin aikaisen kaupungin asemakaava on vain heikosti hahmotettavissa, mutta sen decumanus maximuksen eli roomalaisen ruutuasemakaavan itä-länsisuuntaisen pääkadun arvellaan kulkeneen nykyisen Corso Garibaldi -kadun paikalla. Beneventon kaupunginmuurit, joita on säilynyt vain huonosti, ovat pääosin langobardiajalta, mutta niiden osana on säilynyt jonkin verran roomalaisaikaista rakennusvaihetta lähellä nykyistä Torre di Simonea.
Rakennukset ja löydökset > Trajanuksen riemukaari (Porta Aurea)

Kaupungin huomattavin säilynyt jäänne on Trajanuksen kunniaksi rakennettu triumfikaari, joka tunnetaan nykyisin nimellä Porta Aurea ja muodostaa yhden nykykaupungin porteista. Sen korkeus on 15,6 metriä. Kaari sijaitsee kohdassa, jossa Via Trajana kulki ulos kaupungista. Siinä olevan piirtokirjoituksen mukaan se omistettiin Trajanukselle vuonna 114 oletettavasti hänen kuljettua siitä matkalla sotimaan Parthiaa vastaan. Kaaren suunnitteli mahdollisesti Apollodoros Damaskoslainen, ja sen esikuvana toimi Rooman Tituksen riemukaari. Kaaren julkisivussa on marmorireliefejä, jotka esittävät Trajanuksen tekoja, ja jotka lisättiin Hadrianuksen aikana. Länsipuolen reliefit esittävät Trajanuksen saavutuksia Italiassa ja itäpuolen reliefit hänen saavutuksiaan provinsseissa. Riemukaari ja sen veistoskoristelut ovat säilyneet nykyaikaan poikkeuksellisen hyvin.
Rakennukset ja löydökset > Muita rakennuksia

Kaupungista on säilynyt myös roomalaisen teatterin rauniot, jotka sijaitsevat lounaaseen nykyisestä Beneventon katedraalista. Teatteri rakennettiin Hadrianuksen aikana ja kunnostettiin Septimius Severuksen aikana. Muihin jäänteisiin lukeutuvat amfiteatterin rauniot; mahdollisesti forumin osana olleet rakennusjäänteet, mukaan lukien cryptoporticus, Santi Quarantassa lähellä Santa Maria della Grazien kirkkoa; Arco del Sacramento -nimellä nykyisin tunnettu kaari lähellä katedraalia; suurikokoisen rakennuksen, mahdollisesti kylpylän rauniot lähellä Ponte Vanvitellia; Piazza Papinianolla oleva Egyptistä Isiksen temppelistä tuotu obeliski, jonka pystytti Lucilius Rufus vuonna 88; sekä samaa alkuperää oleva Apiksen patsas Piazza San Lorenzolla.
Rakennukset ja löydökset > Sillat

Calor-joen yhden sivuhaaran kaupungin itäpuolella ylittänyt alun perin Trajanuksen aikana rakennettu silta on säilynyt, ja tunnetaan nykyisin nimellä Ponticello. Roomalaisaikaista rakennetta on myös Ponte Leprosossa, joka ylitti Sabatus-joen ja jonka yli Via Appia tuli Beneventumiin, sekä Ponte Valentinossa, joka ylitti yhden Calorin sivuhaaroista kaupungin itäpuolella.
Rakennukset ja löydökset > Esinelöydöt

Eri puolilta nykykaupunkia on löydetty paljon reliefien ja veistosten osia sekä latinankielisiä piirtokirjoituksia. Jotkut piirtokirjoitukset mainitsevat kaupungissa olleita julkisia rakennuksia. Eräs niistä oli Caesareum, joka oli oletettavasti eräänlainen curia eli kaupungin neuvoston kokoontumispaikka. Muihin lukeutuvat basilika, portiikit ja Commoduksen rakennuttamat termit eli roomalaiset kylpylät. Osa piirtokirjoituksista puolestaan antaa tietoa kaupungin lukuisista collegioista, joista osa liittyi uskontoon, osa kauppaan ja osa oli kirjallisia. Via Trajanan varrelta on löydetty paljon mailipylväitä.
Kaupungista tehtyjä löytöjä on esillä Museo del Sanniossa (Samniumin museo), joka toimii Santa Sofian luostarissa. Osa kokoelmasta on Beneventon linnassa Rocca dei Rettorissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Beneventum Wikimedia Commonsissa
Nimellä Arco del Sacramento nykyisin tunnettu kaari.
Ponte Valentino.
Beneventumin noin vuonna 265–240 eaa. lyömä raha. Kuvituksessa Apollo-jumalan seppelöity pää sekä hevonen. Rahassa on teksti BENVENTOD, joka on vanha latinalainen tai samnilainen muoto sanasta Beneventorum.
Beneventumin roomalaisen teatterin rauniot.
Nykyisin nimellä Terme di San Cristiano -tunnetun roomalaisen kylpylän rauniot.
Santi Quarantan arkeologista aluetta.
Amfiteatterin jäänteitä.
Ponte Leproso.
Yoro

| Yoro |
| --- | --- |
 Yoro
 Koordinaatit: 14°16′48″N, 2°8′8″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Moptin alue
Piiri:  Koron piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  16 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yoro on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 135 kilometriä Korosta koilliseen. Kunnassa on 16 200 asukasta (vuonna 2009).
Yoron kunta rajoittuu luoteessa Koron piirin Dinangouroun ja koillisessa Douentzan piirin Mondoron kuntiin sekä etelässä Burkina Fasoon. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kunnan alueella on metsiä, kaksi ajoittain täytyvää jokea ja useita väliaikaisia järviä.
Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää ja 14 pikkukylää. Asukkaat ovat dogoneja, moseja, fulbeja ja tuaregeja.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, riisi, fonio, maapähkinä, lehmänpapu, seesami ja teehibiskus. Kotieläimiä ovat naudat, vuohet, lampaat, aasit, kamelit, hevoset ja siipikarja. Yorossa ja Gangafanissa pidetään viikoittaiset markkinat.
Yorosta on kuivana aikana tieyhteys Koroon. Palveluihin kuuluvat kolme alakoulua, yläkoulu ja terveysasema.
Selviytyjät Suomi (5. tuotantokausi)

| Selviytyjät Suomi (5>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
 

 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  Nelonen Ruutu
Ensimmäinen esitys:  27. helmikuuta 2021
Viimeinen esitys:  5. kesäkuuta 2021
Esitysten määrä:  15
Kaudet
 ← Edellinen 4. tuotantokausi Seuraava → 6. tuotantokausi
Selviytyjät Suomen viides tuotantokausi esitettiin keväällä 2021. Muista tuotantokausista poiketen kausi kuvattiin koronavirusrajoitteiden takia Ruotsin Haaparantaan kuuluvassa saaristossa kesällä 2020. Siitä syystä kautta kutsuttiin myös nimellä Selviytyjät Pohjola. Kaudella voitosta kilpaili 16 suomalaista julkisuuden henkilöä. Juontajana jatkoi Juuso Mäkilähde. Kilpailu kesti 33 vuorokautta ja voittaja sai 30 000 euroa. Kilpailun voitti Kristian Heiskari äänin 6–3.
Kilpailijat

↑  Heimot sekoitettiin neljännessä jaksossa, päivänä 8. Kilpailun nuorimmat siirtyivät Aasoihin ja vanhimmat Vaaneihin.
↑  Heimojen yhdistyminen tapahtui seitsemännessä jaksossa, päivänä 16.
Kauden yhteenveto

1 2  Ensimmäisessä palkintokilpailussa oli tarjolla neljä eri palkintoa. Aasat ja Vaanit molemmat voittivat kaksi palkintoa.
↑  Palkintokilpailun jälkeen Aasat pääsivät vierailemaan Vaanien leirissä seuraavaan koskemattomuuskilpailuun asti.
↑  7. Jakson heimoneuvostossa ei pudonnut kukaan.
↑  Palkintokilpailun nopeiten suorittanut Archie pääsi valitsemaan yhden kilpailijan, joka sai myös palkinnon. Archie valitsi Mariannen.
Katsojaluvut

| Jakso> Nro. | Jakso> Nimi | Jakso> Esityspäivä | Nelosen katsojaluvut> Tavoittavuus | Nelosen katsojaluvut> Keskikatsojamäärä esityspäivänä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erämaan armoilla | 27. helmikuuta 2021 | 800 000 | 487 000 |
| 2 | Peliä ja päsmäröintiä | 6. maaliskuuta 2021 | 563 000 | 340 000 |
| 3 | Yllättävä veto | 13. maaliskuuta 2021 | 700 000 | 394 000 |
| 4 | Pakka sekaisin | 20. maaliskuuta 2021 | 659 000 | 387 000 |
| 5 | Köysi kiristyy | 27. maaliskuuta 2021 | 589 000 | 371 000 |
| 6 | Vehkeilyä vihollisen kanssa | 3. huhtikuuta 2021 | 598 000 | 344 000 |
| 7 | Uusi heimo | 10. huhtikuuta 2021 | 683 000 | 417 000 |
| 8 | Ryövärit | 17. huhtikuuta 2021 | 621 000 | 372 000 |
| 9 | Riitapukarit | 24. huhtikuuta 2021 | 669 000 | 407 000 |
| 10 | Valheiden vyyhti | 1. toukokuuta 2021 | 683 000 | 392 000 |
| 11 | Unelmat kariutuvat | 8. toukokuuta 2021 | 667 000 | 412 000 |
| 12 | Vuosisadan vedätys | 15. toukokuuta 2021 | 577 000 | 341 000 |
| 13 | Myrsky iskee | 22. toukokuuta 2021 | 498 000 | 299 000 |
| 14 | Kuninkaallista kohtelua | 4. kesäkuuta 2021 | — | — |
| 15 | Lunastuksen paikka | 5. kesäkuuta 2021 | 630 000 | 404 000 |
Gnathia-tyyli

Apulialainen lekyytti, n. 350–325 eaa.
Gnathia-tyyli (Gnathia-keramiikka) on antiikin aikainen eteläitalialaiseen keramiikkaan luetun apulialaisen keramiikan tyyli. Se on saanut nimensä Egnatian eli Gnathian kaupungista Apuliassa eteläisessä Italiassa.
Historia

Gnathia-tyylin keramiikkaa valmistettiin myöhäisellä klassisella ja varhaisella hellenistisellä kaudella alkaen noin 370–350 ja päättyen noin 270–250 eaa. Sen huippukautta oli noin aika 330–320 eaa. Keramiikan valmistamisen keskus oli alun perin mahdollisesti Taraksessa. Myöhemmin tyylin keramiikkaa valmistettiin myös muualla Suur-Kreikassa ja Apuliassa Gnathia mukaan lukien sekä Etruriassa, Latiumissa ja Campaniassa. Sitä vietiin muun muassa Aleksandriaan ja Hispaniaan. Gnathian kaupungin nimen tyyli on saanut siitä, että sitä edustanutta keramiikka on löydetty paljon kaupungin hautausmailta.
Historia > Maalareita

Gnathia-tyylin vaasimaalareita olivat muun muassa:
Dunedin-maalari
Konnakis-maalari
Ruusumaalari
Toledo-maalari
Keramiikka

Gnathia-tyylissä vaasien pohjavärinä on lasitettu musta. Sen päälle on maalattu koristeaiheita valkoisella, keltaisella ja punaisella. Koristeaiheet liittyvät yleensä Dionysokseen, ja niihin lukeutuvat muun muassa viini-, hedelmä- ja lehtiköynnökset sekä teatterinaamiot ja soittimet. Osa vaasin jalasta on usein jätetty alkuperäisen terrakotan väriseksi.
Pelike, n. 360–300 eaa.
Kellokrateeri, n. 330 eaa.
Voluuttikrateeri, n. 330–320 eaa.
Epikhysis, n. 325–300 eaa.
Kantharos, n. 320–300 eaa.
Pelike, n. 320–310 eaa.
Situla, n. 300 eaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gnathia-tyyli Wikimedia Commonsissa
Selviytyjät Suomi (6. tuotantokausi)

| Selviytyjät Suomi (6>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
 

 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  Nelonen Ruutu
Ensimmäinen esitys:  29. elokuuta 2021
Viimeinen esitys:  5. joulukuuta 2021
Esitysten määrä:  15
Kaudet
 ← Edellinen 5. tuotantokausi Seuraava → 7. tuotantokausi
Selviytyjät Suomen kuudes tuotantokausi esitettiin syksyllä 2021. Kausi kuvattiin vuoden 2021 keväällä Dominikaanisessa tasavallassa, Karibialla. Kauden juonsi Juuso Mäkilähde ja siinä nähtiin 16 julkisuudesta tunnettua henkilöä. Kilpailu kesti 36 vuorokautta ja voittaja sai 30 000 euroa. Kilpailun voitti Shirly Karvinen äänin 6–3.
Uutena twistinä kaudella nähtiin Hylättyjen saari ja Kultaiset kolikot.
Hylättyjen saarella käytiin kaksintaisteluja ulosäänestettyjen kilpailijoiden välillä. Kaksi saarelta selviytynyttä kilpailijaa palasivat takaisin peliin.
Kultaisilla kolikoilla oli mahdollista ostaa ruokaa, etuja kilpailuihin tai koskemattomuus heimoneuvostossa.