stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vakuutusmeklari
Vakuutusmeklaritoiminta Suomessa

Suomessa vakuutusten välitys on perinteisesti hoidettu vakuutusyhtiöiden omien myyntikanavien kautta. Vakuutusmeklaritoiminta yleistyi Suomessa 1990-luvulta lähtien.
Vakuutusmeklaritoimintaa säätelee EY:n vakuutusedustusta koskevaan direktiiviin perustuva laki vakuutusedustuksesta. Sitä sovelletaan sekä vakuutusmeklareihin että vakuutusyhtiöiden omiin asiamiehiin.
Vakuutusmeklaritoimintaa harjoittavat yritykset ja henkilöt on Suomessa hyväksyttävä merkittäväksi Vakuutusvalvontaviraston ylläpitämään vakuutuksenvälittäjärekisteriin. Vain rekisteriin merkitty välittäjä saa käyttää nimikettä vakuutuksenvälittäjä tai vakuutusmeklari. Rekisteriin merkittävällä henkilöllä tai yrityksen vastuuhenkilöllä tulee olla kokemusta vakuutuksenvälityksestä. Lisäksi hänen tulee suorittaa Vakuutusvalvontaviraston, Finanssialan Keskusliiton ja Suomen Vakuutusmeklariliiton yhteisesti valvoma vakuutuksenvälittäjätutkinto.
Vakuutusmeklarin tulee tehdä toimeksiantajanaan olevan vakuutuksenottajan kanssa toimeksiantosopimus, josta käy selville toimeksiannon sisältö sekä se, miten meklarin palkkio määräytyy. Lisäksi toimeksiantajan tulee antaa vakuutusmeklarille valtakirja joka oikeuttaa meklaria edustamaan päämiestään suhteessa vakuutusyhtiöön.
Vakuutusmeklarien toimintaa valvoo Suomessa Vakuutusvalvontavirasto. Suomen vakuutusmeklariliitto (SVAM) taa on vakuutusmeklariyritysten edunvalvoja sekä ammattitaitoisen vakuutusmeklaritoiminnan edustaja Suomessa. Suomessa toimivia vakuutusmeklariyrityksiä ovat esimerkiksi Söderberg & Partners, Howden Finland, Novum sekä Meknia.
Aiheesta muualla

Suomen Vakuutusmeklariliitto
Marc-André Bergeron

| Marc-André Bergeron |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. lokakuuta 1980 (ikä 44) Saint-Louis-de-France, Quebec, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Bergie
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  86 kg
Pelinumero:  22
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2002–2016
Seurat:  Edmonton Oilers (NHL) Brynäs IF (SEL) New York Islanders (NHL) Anaheim Ducks (NHL) Minnesota Wild (NHL) Montréal Canadiens (NHL) Tampa Bay Lightning (NHL) Carolina Hurricanes (NHL) ZSC Lions (NLA)
Marc-André Bergeron (s. 13. lokakuuta 1980 Saint-Louis-de-France, Quebec, Kanada) on kanadalainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja. Bergeron pelasi NHL:ssä vuodesta 2002 vuoteen 2013 yhteensä 490 runkosarjaottelua seitsemässä eri joukkueessa.
Ura > Junioriura

Bergeron siirtyi Québecin paikallisista juniorisarjoista kaudeksi 1997–1998 juniorisarja QMJHL:n Baie-Comeau Drakkariin. Hän teki ensimmäisellä kaudellaan siellä 40 runkosarjaottelussa tehopisteet 6+14=20. Kaudella 1998–1999 Bergeron siirtyi Drakkarista Shawinigan Cataractesiin, jossa hän oli seuraavalla kaudella 1999–2000 tehopisteillä 24+50=74 joukkueen tehokkain puolustaja sekä QMJHL:n puolustajien pistepörssin kuudes. Bergeron oli Shawiniganin tehokkain puolustaja myös kevään 2000 pudotuspeleissä tehopisteillä 4+7=11.
Viimeisellä QMJHL-kaudellaan 2000–2001 Bergeron teki puolustajaksi korkeat tehopisteet, 42+59=101. Hän oli koko liigan tehokkain puolustaja. Kevään 2001 pudotuspeleissä Bergeron oli tehopisteillä 4+11=15 Shawiniganin paras pistemies. Hänet palkittiin kauden päätteeksi QMJHL:n parhaana puolustajana Emile Bouchard Trophylla sekä koko CHL:n parhaana puolustajana. Bergeron valittiin sekä QMJHL:n että CHL:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen.
Toinen puunilaissota

Toinen puunilaissota käytiin Rooman tasavallan ja Karthagon välillä vuosina 218–201 eaa. Sodassa Hannibalin johtama kokenut puunilaisarmeija hyökkäsi Iberian ja Gallian kautta Italiaan voittaen useita taisteluja, mutta valtaamatta Roomaa. Roomalaiset sen sijaan valtasivat karthagolaisten uudet tukialueet Iberiassa Scipion johdolla ja onnistuivat pitämään omansa Sisiliassa ja pitkin Italiaa. Sodan siirryttyä Afrikkaan Hannibal palasi sinne, mutta hänet lyötiin Zamassa.
Tausta

Karthagon kärsittyä tappion ensimmäisessä puunilaissodassa Hamilkar Barka yritti saada valtion uuteen nousuun. Hamilkar pyrki ulottamaan Karthagon vallan Espanjan heimojen alueille. Karthagon laivasto oli heikolla tolalla, ja Espanjaan oli marssittava Gibraltarinsalmen kautta. Tarinan mukaan Hannibal oli mukana tällä retkellä ja hänen isänsä vaati häntä vannomaan ikuista vihaa Roomaa kohtaan. Hamilkar valtasi suuren osan Espanjaa, mutta kuoli taistelussa. Hänen veljensä Hasdrubal oli hänen seuraajansa ja pyrki lujittamaan Karthagon aseman Iberian niemimaalla. Hän muun muassa solmi sopimuksen Rooman kanssa aluejaosta. Hasdrubalin kuoltua 221 eaa. Hannibal julistettiin armeijan ylipäälliköksi. Vuonna 219 eaa., Hispanian valloituksen päätyttyä, Hannibal hyökkäsi Saguntumin kaupunkiin. Saguntumilla oli Rooman turvatakuut, joten tämä teko ajoi hänet suoraan konfliktiin Rooman kanssa.
Roomalaisten lähettiläiden protesteista huolimatta hän valloitti kaupungin kahdeksan kuukauden piirityksen jälkeen. Karthagon hallitus olisi vielä tässä vaiheessa ehkä voinut estää sodan irtisanoutumalla suositun sotapäällikön toimista, mutta ei puuttunut asiaan. Sodanjulistukset annettiin vuoden lopulla.
Sota ja taistelut Espanjassa

Sodan alussa Rooma oli lähettänyt armeijat Sisiliaan, Galliaan ja Pohjois-Italiaan. Hannibal kuitenkin väisti Galliassa olevan, joka jatkoi matkaa Espanjaan. Tätä johtivat Publius ja Gnaeus Cornelius Scipio, seuraajansa isä ja setä. Sodan aikana he värväsivät 20 000 keltiberiliittolaista ja päättivät siksi toimia erillään. Keltiberit kuitenkin karkasivat joukoittain, ja puunilaiset hoitivat kummankin erikseen 211 eaa. Jäänteet vetäytyivät Ebrojoelle Koillis-Espanjaan.
Vuonna 210 eaa. nuorempi Publius Cornelius Scipio nousi maihin Emporionissa joidenkin vahvistusten kera. Näin roomalaisten vahvuus nousi noin kahteen legioonaan ja alaan. Tuolloin eri puolilla Iberian niemimaata oli kolme yhtä vahvaa tai isompaa karthagolaista armeijaa johtajinaan Hasdrubal Barka, Hasdrubal Gisco ja Mago Barka. Scipio ei haastanut näistä yhtäkään, vaan kulki etelään ja onnistui 209 eaa. valtaamaan Carthago Novan käyttäen hyväkseen kaupunkia reunustavan laguunin laskuvettä ja laivoja. Tasapaino heilahti rajusti, sillä Carthago Nova (nyk. Cartagena) oli Karthagon tärkein tukialue Espanjassa ja siellä oli harvinaisen hyvä satama. Scipio sai käyttöönsä heittokoneita ja 18 uutta laivaa, jotka liitettiin eskaaderiin.
Varmistettuaan jalansijan Scipio ryhtyi kouluttamaan ja varustamaan armeijaansa. Hän taisteli Hadrubal Barkaa vastaan Baeculassa, joka tämän jälkeen lähti Italiaan liittyäkseen Hannibaliin, mutta lyötiin Metauruksen taistelussa 206 eaa. Roomalaiset ratsumiehet heittivät hänen irtileikatun päänsä Hannibalin leiriin. Vuonna 206 eaa. Scipio voitti ylivoimaisen Hasdrubal Giscon ja Magon armeijan Ilipassa lähellä Sevillaa huolimatta 32 norsusta ja siitä, että noin puolet omista joukoista oli liittolaisia, joihin ei voinut luottaa. Ilipan jälkeen puunilaiset oli lyöty ja loput alueet vallattiin vaivatta. Ennen paluutaan Roomaan 205 eaa. Scipio kukisti vielä joitain kapinoita aiempien liittolaisten ja omien joukkojensa parissa.
Ensimmäinen makedonialaissota

Rooma oli liittoutunut Illyrian rannikon kaupunkien kanssa sen jälkeen kun se oli tuhonnut aluetta vaivanneet merirosvot. Kun Makedonian kuningas Filippos V sai kuulla Hannibalin voitoista, hän päätti hyökätä Rooman illyrialaisia liittolaisia vastaan ja rakennutti laivaston, joka saatiin valmiiksi vuonna 216 eaa. ja purjehti Illyriaa kohti. Kun Filippos sai kuulla uutiset Cannaesta, hän lähetti Hannibalille liittolaistarjouksen. Roomalaiset saivat kuitenkin kiinni lähettiläät ja saivat vihiä Filippoksen aikeista.
Vuonna 215 eaa. makedonialaiset tekivät epäonnistuneen hyökkäyksen Apollonian kaupunkiin ja valtasivat myöhemmin Oricumin öisessä yllätyshyökkäyksessä. Kuullessaan tästä preettori Marcus Valerius Laevinus, jonka hallittavana oli Brundisium Adrianmeren vastarannalla, purjehti meren yli legioonansa kanssa ja löi makedonialaiset. Vuonna 211 eaa. roomalaiset tekivät liittosopimuksen Aitolian liiton kanssa ja 210 eaa. myös Elis, Sparta ja Pergamon liittoutuivat Rooman kanssa Makedoniaa vastaan. Filippos osoittautui taitavaksi kenraaliksi ja löi vastustajansa uudestaan.
Vuonna 207 eaa. sodan ainut suuri taistelu Mantineiassa oli aitolialaisten häviö ja vuotta myöhemmin he solmivat rauhan. Roomalaiset lähettivät lisäjoukkoja prokonsuli Publius Sempronius Tuditanuksen johdolla Illyriaan 205 eaa. mutta ne eivät saaneet aikaiseksi mitään ilman liittolaisia. Rauha solmittiin samana vuonna, ja roomalaisilta se oli epätavallisen anteeksiantava. Filippos palautti joitain kaupunkeja, mutta sai pitää suurimman osan kaappauksistaan.
Sisilian sota ja Syrakusan valtaus

Cannaen taistelun jälkeen Syrakusa oli vaihtanut puolta. Kaupungin johtoon nousi lopulta Epikydes, joka oli roomalaisvastainen. Roomalaiset lähettivät paikalle kokeneen veteraanin Marcelluksen, joka hyökkäsi Leontinoihin ja valtasi Syrakusan kahden vuoden piirityksen jälkeen.
Valtauksen yhteydessä hänen joukkonsa surmasivat kuuluisan matemaatikko Arkhimedeen. Tämän kerrotaan kehittäneen monenlaisia teknisiä laitteita ja käyttäneen niitä menestyksellä roomalaisia vastaan. Näistä mainittakoon ainakin polttopeilit ja Arkhimedeen kynsi, eräänlainen suunnaton koukku, jota käytettiin mereltä tulevaa laivuetta vastaan. Tarinat kuitenkin ovat varmasti liioiteltuja.
Marcellus ryösti kaupungin ja toi sen aarteet Roomaan, jossa kreikkalainen taide oli tätä ennen ollut harvinaista. Hän ei kuitenkaan saanut triumfia, sillä hänen poliittiset vastustajansa väittivät sotaretken jääneen kesken. Sen sijaan hänelle myönnettiin ovatio.
Sodan loppu Afrikassa

Vuonna 205 eaa. Roomaan riemusaatossa palannut Scipio valittiin konsuliksi. Hän nousi maihin Afrikassa 203 eaa. Fabiuksen poliittisesta vastustuksesta huolimatta. Karthagolaiset kärsivät tappioita ja hakivat lopulta Hannibalin kotiin. Seurasi Zaman taistelu, jonka roomalaiset voittivat osaksi selvästi vahvemman numidialaisen ratsuväkensä ansiosta. Tästä hyvästä Scipio sai lisänimen Africanus. Hannibal pakeni Karthagoon, jossa hän suositti välitöntä rauhansolmintaa.
Seuraukset

Karthago menetti käytännössä kaikki Afrikan ulkopuoliset alueensa ja joutui myöntymään Rooman rauhanehtoihin. Toisaalla roomalaisiin turvautunut ja Zamassa kunnostautunut numidialainen prinssi Masinissa syrjäytti kilpailijansa Syfaksin.
Sodan jälkeen Hannibal toimi Karthagossa rauhanajan poliittisissa tehtävissä. Karthagon nopea toipuminen sodasta kuitenkin herätti roomalaisten epäluulot. Seitsemän vuotta Zaman jälkeen he vaativat Hannibalin luovuttamista, mutta Hannibal lähti vapaaehtoiseen maanpakoon seleukidien Antiokhos III:en hoviin. Kun roomalaiset löivät seleukidit vuonna 189 eaa., oli Hannibalin paettava taas. Tällä kertaa hän päätyi Bithynian kuninkaan Prusias I:n luo. Vuonna 182 eaa. roomalaiset vaativat että Prusias luovuttaisi vieraansa heille, mutta Hannibal joi mieluummin myrkkyä ja kuoli. Hänen viimeisinä sanoinaan kerrotaan: "Tahdon vapauttaa roomalaiset pelosta koska he eivät salli vanhan miehen kuolla rauhassa."
Rooman ja Karthagon vihankierre jatkui kolmannessa puunilaissodassa. Makedonialaissodatkin jatkuivat. Rooma harvoin sieti rauhaa, jota se ei itse sanellut. Filippos oli selvinnyt turhan vähällä.
Kirjallisuutta

Goldsworthy, Adrian: The Punic Wars
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kartta sodan liikkeistä.
Cannaen taistelun muistomerkki.
Scipio Bacicciolta.
Espanjalainen falcata.
Illyria sotaa edeltävinä vuosina.
Filippos.
Arkhimedeen peili käytössä.
Velites väistelevät norsuja Zamassa.
Antiokhos III Megas
Lund (täsmennyssivu)

Lund, Lundh ja Lundi tarkoittavat seuraavia asioita:
Lund, kaupunki ja Lundin kunnan keskustaajama Ruotsissa
Lundin kunta, kunta Ruotsissa
Lund, taajama Gävlen kunnassa Ruotsissa
Lund, taajama Uppsalan kunnassa Ruotsissa
Lund, kunta Norjassa
Lund, yhdysvaltalainen venevalmistaja
Lundi, kauppakeskus Porvoossa
Myrskylä

| Myrskylä Mörskom |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 

Sijainti:  60°40′10″N, 025°51′10″E
Maakunta:  Uudenmaan maakunta
Seutukunta:  Porvoon seutukunta
Kuntanumero:  504
Hallinnollinen keskus:  Myrskylän kirkonkylä
Perustettu:  1636 (erottamalla Pernajasta)
Kokonaispinta-ala:  206,35 km² 278:nneksi suurin 2022 
– maa:  200,44 km²
– sisävesi:  5,91 km²
Väkiluku:  1 678 272:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  8,37 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  15,6 %
– 15–64-v.:  55,0 %
– yli 64-v.:  29,4 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  86,5 %
– ruotsinkielisiä:  9,3 %
– muut:  4,2 %
Kunnallisvero:  9,9 % 28:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Esa Ukkola
Kunnanvaltuusto:  17 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.  • PS   • RKP   • SDP   • Vihr.:   6 4 2 2 2 1
myrskyla.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Myrskylä (ruots. Mörskom) on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Myrskylä itsenäistyi omaksi kirkkoherrakunnakseen vuonna 1636 Pernajasta. Kunnassa on 1 678 asukasta, ja sen pinta-ala on 206,35 km², josta 200,44 km² on maata ja loput 5,91 km² sisävesialueita. Myrskylä on väkiluvultaan Uudenmaan maakunnan pienin kunta ja Kaskisten jälkeen Suomen toiseksi pienin kaksikielinen kunta (suomi/ruotsi). Ennen ukrainalaispakolaisten tuloa 2022, oli Myrskylässä 23 venäjänkielistä.
Myrskylä on tunnettu olympiajuoksija Lasse Virenin kotikuntana. Myrskylä asettuu keskelle kielirajaa. Myrskylä on rajapitäjä myös Uudenmaan ja Päijät-Hämeen välillä.
Myrskylän naapurikunnat ovat lounaassa Askola ja Porvoo, lännessä Pukkila, pohjoisessa Orimattila, idässä Lapinjärvi ja kaakossa Loviisa. Entiset naapurikunnat ovat Porvoon kanssa yhdistynyt Porvoon maalaiskunta, Orimattilan kanssa yhdistynyt Artjärvi sekä Loviisan kanssa yhdistyneet Liljendal ja Pernaja.
Kuvia

Seututie-174 Myrskylän kirkonkylästä itään päin. Seututie jatkuu Kartanonmäellä vasemmalle Orimattilan Artjärvelle ja suoraan menevä yhdystie vie Lapinjärven Porlammille.
Myrskylän kirkonkylää etelästä päin nähtynä
Kiparkatti
Historia > Pernajan kappeliseurakunta

Myrskylä on 1200-luvulla ollut osa Porvoon seurakuntaan kuulunutta Pernajan kappeliseurakuntaa. Virolaisella Padisen luostarilla oli patronaattioikeus Porvoon maaseurakuntaan vuodesta 1351 alkaen. Tältä ajalta Myrskylässä on munkkeihin viittaavia paikannimiä, kuten Munkbrink, Munkbro äng, Munkbäck ängen ja piispaan viittaava Pispängen. Padisen luostarin oikeudet siirrettiin Turun hiippakunnalle vuonna 1428.
Hallila on mainittu asiakirjoissa ensimmäistä kertaa lähteiden mukaan vuonna 1403 ja Myrskylä vuonna 1485. Myrskylän nimi kirjoitettiin tuolloin muodossa Mörskeby tai Mörsköle. Kaikki Myrskylän seitsemän maarekisterikylää Hallila, Hyövinkylä, Jaakkola, Kankkila, Kreivilä, Myrskylänkylä ja Pakila) on mainittu kirjallisissa lähteissä 1540-luvulle tultaessa.
Historia > Itsenäinen pitäjä

Ennen vuoden 1865 kunta-asetusta Suomen evankelis-luterilaisen kirkon paikallinen itsenäinen seurakunta hoiti kunnan, silloin pitäjän, paikallishallinnon. Kaupungeissa kaupunkilaisten, porvareiden, itsehallinto oli keskiaikaiselta pohjalta jo itsenäistynyt suorasta kuninkaanvallasta kaupunkien raatien autonomiaksi.
Historia > Itsenäinen pitäjä > Kirkkoherran pitäjä

Myrskylän ensimmäinen kirkko rakennettiin joko vuonna 1604 tai 1611, Myrskylän ollessa vielä Pernajan evankelis-luterilaisen seurakunnan kappeliseurakuntana. Turun piispa (1627–1652) Isaacus Rothovius (1572–1652) päätti vuonna 1633, että Myrskylästä muodostetaan Pernajan seurakunnasta riippumaton itsenäinen Myrskylän seurakunta. Ruotsin kuningatar Kristiina vahvisti tämän päätöksen vuonna 1636.
Myrskylän ensimmäiseksi kirkkoherraksi kuningatar määräsi Mikael Matiuksenpoika Buscheruksen vuodesta 1636 alkaen. Myrskylän ensimmäinen kirkko paloi ja toinen kirkko rakennettiin vuoteen 1639 mennessä samalle alueelle kuin nykyinen. Kolmas ja samalla nykyinen kirkko rakennettiin 1803. Buscherus on toistaiseksi pisimpään Myrskylän evankelis-luterilaista seurakuntaa palvellut kirkkoherra. Toiseksi pisimpään on toiminut Hagfors 1900-luvun alkupuolella. lähde?
Kuningatar Kristiina lahjoitti vuosina 1636 ja 1638 Myrskylästä 41 taloa kenraali Arvid Forbuksen veljelle Matias Forbukselle. Porvoossa sijaitsevasta Ånäsin kartanosta kotoisin ollut Forbus perusti Kirkkojärven pohjoispuolelle säteritilaksi Myrskylän kartanon. Lahjoitus alkuperäisessä muodossaan peruutettiin ja vuonna 1863 kartanosta tuli ratsusäteritila, jolla oli verovapauden vastikkeeksi velvoite ylläpitää kruunun palvelukseen jatkuvasti valmiina kolme ratsuväkisotilasta hevosineen ja varusteineen.
Historia > Itsenäinen pitäjä > Porvoon piispan anneksiseurakunta

Vuonna 1743 Ruotsi hävisi Venäjän kanssa käydyn hattujen sodan. Turun rauhassa Ruotsin kuningaskunta kärsi suurta Pohjan sodan Uudenkaupungin rauhaa suuremmat aluemenetykset. Ne aiheuttivat Porvoon hiippakunnan piispalle verotulojen menetyksiä, joten Myrskylän seurakunta muutettiin 1747 anneksiseurakunnaksi, piispan palkkapitäjäksi, minkä kirkkoherrana toimi Porvoon piispa. Käytännössä sijaiskirkkoherra huolehti kirkollisista tehtävistä ja piispa itse johti pitäjänkokouksia. Ajoittain myös varapastorilla, sijaiskirkkoherrallakin, saattoi olla oma apulainen.
Historia > Itsenäinen pitäjä > Kunnallisasetuksen 1865 mukainen maallinen kunta

Maaseudulla pitäjänkokoukset päättivät seurakunnan asioiden lisäksi myös maallisista asioista vuoteen vuoden 1865 kunnallisasetukseen saakka. Pitäjänkokouksen tilalle tuli ensin kuntakokous ja myöhemmin kunnanvaltuusto. Kunta-asetuksen jälkeenkin Suomen evakelis-luterilaisen kirkon seurakunnista eriintyneitä maallisia kuntia kutsuttiin edelleen pitäjiksi, vaikka ne jo olivat kuntia.
Myrskylän kunta

Myrskylän kunta hallintosääntönsä mukaisesti muodostuu Myrskylän kunnanvaltuustosta ja kunnanhallituksesta. Kunnanhallituksen esittelijä on kunnanjohtaja. Lisäksi toimintojen mukaan hallinto muodostuu osastoista, joita ovat yleishallinto-osasto, sivistysosasto ja tekninen osasto. Kunnanvaltuuston lautakuntia ovat valtuuston vaalilautakunta, tarkastuslautakunta, keskusvaalilautakunta ja kasvatuslautakunta. Lisäksi ovat suomenkielinen ja ruotsinkielinen koulujaosto, kirjasto- ja vapaa-ajanlautakunta, tekninen lautakunta, johon liittyy yksityistiejaosto.
Myrskylän kunnalla on lakisääteinen ympäristölautakunta yhdessä Askolan kunnan kanssa Askolan kunnanvaltuuston lautakuntana. Lautakunnan nimi on Askolan rakennus- ja ympäristönsuojelulautakunta.
Myrskylä oli yksi Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän jäsenkunnista. Hyvinvointiyhtymä on tuottanut muun muassa Myrskylän terveysaseman palvelut. Myrskylä kuuluu Päijät-Hämeen sairaanhoitopiiriin, jonka keskussairaala sijaitsee Lahdessa.
Myrskylä on ollut hyvinvointiyhtymän ainoa kaksikielinen kunta, ja Pukkilan ohella toinen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa.
1. tammikuuta 2023 alkaen on Myrskylä kunta kuulunut Itä-Uudenmaan hyvinvointialueeseen.
Myrskylän kunta > Sivistystoimi

Myrskylän kunnan sivistystoimeen liittyvät Myrskylän koulu ja Myrskylän kunnankirjasto. Kirjasto toimii Myrskylän 1958 rakennetussa kunnantalossa. Myrskylän kunnanvaltuuston kokoukset järjestetään Myrskylän koululla.
Myrskylän kunta > Sivistystoimi > Perusopetus

Myrskylän kunnan kirkonkylällä toimii peruskoulun alakoulu (Myrskylän koulu, luokka-asteet 0-6). Yläkoulua ja lukiota myrskyläläiset käyvät naapurikunnissa, esimerkiksi Orimattilan yhteiskoulussa ja Erkko-lukiossa. Aikaisemmin myrskyläläiset kävivät lukiota muun muassa Porlammin lukiossa, mutta Lapinjärven kunnan lakkautettua sen, oppilaat menevät toisen asteen yleissivistäviä opintoja varten lähikuntien muihin lukioihin.
Myrskylän peruskoulun seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen luokan opetus siirtyy Orimattilasta Porvoon kaupunkiin. Kunta ja kaupunki eivät päässeet yhtenevään näkemykseen opetuksen hinnasta Orimattilan pyytäessä aikaisempaa enemmän.
Myrskylän suomenkielisen kansakoulun perustamisesta päätettiin 1872. Se aloitti toimintansa Pyylän talossa 19 oppilaalla syyskuussa 1873. Koulun toiminta siirtyi Rantalan taloon 1877. Varsinainen kansankoulu valmistui Pyylän tontille 1884. Lähelle tätä valmistui 1953 kaksikerroksinen kivirakennuksinen kansankoulu. Neljäs kansakoulun käytössä oleva yksikerroksinen rakennus valmistui myöhemmin. Nykyinen hirrestä tehty peruskoulu on Myrskylän kunnan kirkonkylän perusopetuksen viides.
| Koulu | kyläalue | vuosi | paikka | lakkautettu |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hallilan kansakoulu | Hallila |  |  | lakkautettu |  |
| Hevonojan kansakoulu | Hevonoja | 1917 |  | lakkautettu | kuului Myrskylänkylään |
| kirkonkylän kansakoulu | Myrskylänkylä | 1873 syyskuussa |  | lakkautettu | Pyylän talo, Rantalan talo, kansakoulu Pyylän tontille, kaksikerroksinen kivirakennuksinen kansakoulu, matala yksikerroksinen kansa- tai peruskoulu |
| Kreivilän kansakoulu | Kreivilä |  |  | lakkautettu | asuintalo, kolmannella omistajalla kunnan jälkeen |
| Nybro folkskola | Uusisilta |  |  | lakkautettu 1969 | kuului Jaakkolaan, Uudensillan kansankoulusta voidaan julkaista historiankirja |
| Kankkilan koulu | Kankkila |  |  | lakkautettu 2010 | toimii 2022 viidentoista ukrainalaisen tilapäisen suojelun pakolaiskeskuksena |
| Myrskylän koulu | Myrskylänkylä | 2021 |  | jatkaa | Myrskylän hirsikoulu ja -liikuntahalli, valmistunut syksyllä 2021 |
Myrskylän kunta > Sivistystoimi > Liikunta

Liikuntatoimessa on toimintoja, mm. uimakouluja Syväjärvellä, jonka rannalla on Myrskylän kunnan virallinen vesitarkastettu uimapaikka. Lisäksi kunta järjestää vuosittain toukokuusta kesän loppuun kestävän postilaatikkopyöräilyn, jossa pyöräilypostilaatikon ohittaneet voivat merkitä nimensä postilaatikossa olevaan vihkoon.
Postilaatikkopyöräilyn postilaatikoita on
Kentänmäellä, lähellä Loviisanseudun Vesi Oy:n pumppaamoa
Orimattilan kaupungin vastaisella rajalla Kylmäsuon Niemeläntien alussa
Lapinjärven kunnan vastaisella rajalla satoja metrejä ennen Lapinjärven rajaa
entisen Artjärven kunnan, nykyisen Orimattilan kaupungin vastaisella rajalla Artjärven aseman lähellä
entisen Pernajan kunnan, nykyisen Loviisan kaupungin vastaisella rajalla lähellä Digitan Pernajan radio- ja televisiolähetysasemaa
Pukkilan kunnan seututie 162n varrella
Muttilassa Kreivilään johtavan tien länsipuolella Muttilantiellä
(Kuntolaatikoissa on Myrskylän kartta tutustuttavaksi.)
Myrskylän Euroopan unioni direktiivistä johtuvien vaatimusten mukainen vesitutkittu uimaranta on Syväjärven länsiranta Syväjärventie 155:ssä. Eurouimarannalla on pukukopit, lentopallokenttä verkotta, kaksi grillikatosta, laituri ja pitkä seisomapöytä sekä miesten ja naistren kuivakäymälät pysäköintialueen itäreunalla. Myrskylässä on monia järviä ja rantoja, joita käytetään uimiseen on mm. Teeno Kankkilassa ja Pakilan Kotojärvellä.
Postilaatikkopyöräilyn ja suoritusten rekisteröimisen lisäksi on Kentänmäellä myös seitsemäs liikuntasuorituspaikka mäen laella, josta alkaa kaksi ulkoilureittiä samasta paikasta ja aluksi samaa reittiä noudattaen: AMPu:n 4H-kerhon luontopolku, jolla on seitsemän rastia ja Lassen polku, joka erkanee luontopolusta sen toisen rasti jälkeen ja leikkaa luontopolun lopun kuudennella rastilla jatkuen mäen keskikorkeudella etelään kaartaen pohjoiseen.
Kartanonmäellä on frisbeegolfrata, jota varten voi lainata Myrskylän kirjastosta liitokiekot. Kartanonmäen ja kirkonkylän ydinkeskusten välillä on Kartanonmäen uimaranta, jota varten ei suoriteta virallisia uimapaikan vesimittauksia Kirkkojärvi niin kuin Syväjärvellä, jonka länsirannalla on kunnan virallinen uimapaikka Syväjärventie 155 C:ssä. Syväjärven uimarannalla on pitkä pystypöytä ja kaksi grillikatosta.
Myrskylän Myrsky järjestää vuosittain Kiparkatissa Lassen hölkän.
Myrskylän kunta > Tekninen toimi

Myrskylän kunnan teknisellä toimella on yhteistyötä Askolan kunnan kanssa, lakisääteinen ympäristöhallinto on yhteinen ympäristölautakunnan ja ympäristösihteerin osalta.
Muiden muassa Loviisan kaupunki saa osan vedestään Myrskylän kirkonkylän Kentänmäen vedenottamolta, mikä nykyään kuuluu Loviisanseudun Vesi Oy:lle.