stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lumipallomaa
Lumipallomaa > Elämää lumipallomaassa

Maan sisäinen lämpö esti meriä jäätymästä pohjaa myöten, mutta Maan pinnalla lämpötila putosi –50 °C:seen ja Maan peitti yli kilometrin jääkerros. Minkäänlainen Auringon säteilystä energiansa saava elämä ei ollut enää mahdollista. Sen sijaan elämää saattoi esiintyä tropiikissa jään läpi pistävien vuorten, nunatakkien lähellä, varsinkin jos ne olivat lämmittäviä tulivuoria. Joillain alueilla oli tulivuorten luomia sulavesiä. Jään sisässä oli järviä, jotka pysyivät jäättöminä muun muassa suolaisuutensa takia, niin kuin nykyinen Vostok-järvi Antarktiksella.
Todistusaineistoa > Alhaisten leveysasteiden glasiaaliesiintymät

Kryogeenikaudelle (720–635 miljoonaa vuotta sitten) on esitetty kahta laajaa jäätiköitymistä, ns. Sturt- ja Marino-jaksot. Tuolloin supermanner Rodinia sijaitsi trooppisilla leveysasteilla, ja huolimatta siitä, että se sijaitsi lähellä päiväntasaajaa, sen alueelta on löydetty glasiaaliesiintymiä ja muita jäätiköitymisen merkkejä (esim. naarmuuntuneita kivenkappaleita, ajojään kuljettamaa kiintoainesta sekä pehmeiden sedimenttien deformaatiota).
Todistusaineistoa > Hiilen isotooppisuhteet

Merivedessä esiintyy kahta hiilen stabiilia isotooppia: hiili-12:a (12C) ja huomattavasti harvinaisempaa hiili-13:a (13C), jonka osuus hiiliatomeista on noin 1,109 prosenttia. Biokemialliset prosessit, kuten fotosynteesi, keräävät orgaaniseen ainekseen erityisesti kevyempää 12C-isotooppia.lähde?
Epäiltyihin lumipallomaajaksoihin liittyy voimakkaita pudotuksia karbonaattien hiili-13-isotooppisuhteissa. Tämä voi johtua meriin liuenneen orgaanisen hiilen uudelleenmineralisoitumisesta kylmien jaksojen aikana, jolloin kerrostuvien karbonaattien hiili-13-isotooppiosuus on laskenut.
Todistusaineistoa > Raitaiset rautamuodostumat

Raitaiset rautamuodostumat (engl. banded iron formations, BIF) ovat kivimuodostumia, joita syntyi maapallolla eniten 2,4–1,8 miljardia vuotta sitten. Rautamuodostumien synty liittyy ilmakehän happipitoisuuden nousuun ja sitä seuranneeseen liuenneen raudan hapettumiseen (Fe2+ → Fe3+) ja saostumiseen. Kryogeenikauden (720–635 miljoonaa vuotta sitten) jäätikköaikaisiin kerrostumiin liittyy myös laajoja raitaisia rautamuodostumia. Nämä ovat voineet syntyä tilanteessa, jossa paksu merijää on sulkenut meret kaasujenvaihdolta ilmakehän kanssa ja veteen on kertynyt paljon liuennutta rautaa, joka on päässyt myöhemmin saostumaan.lähde?
Lumipallojakson päättyminen

Lumipallomaa päättyi hiilidioksidin kertymiseen Maan ilmakehään, koska lumipallomaa pysäytti karbonaatti-silikaatti-syklin estämällä hiilidioksidin sitoutumisen vesi-kivi-hiilidioksidi- reaktioissa takaisin kiviin. Myös hiilidioksidia vähentävä levien yhteyttäminen hävisi kokonaan tai osittaisessa lumipallomaassa väheni, ja sekin osaltaan lisäsi hiilidioksidimäärää.lähde?
Hiilidioksidin kertyminen ilmakehään aloittaa lopulta voimakkaan kasvihuoneilmiön. Lumipallomaan sulaminen vaatisi ilmakehään 350 kertaa nykyistä enemmän hiilidioksidia CO2 eli 13 prosenttia ilmakehästä olisi koostunut hiilidioksidista. Maan jäävaipan uskotaan sulaneen nopeasti, ehkä tuhannessa vuodessa. Yksittäinen lumipallomaa-ajanjakso kestää vähintään 10 miljoonaa vuotta.
Lumipallojakson jälkeen Maa säilyi pitkään kuumana kasvihuoneena, ja pitkän aikaa syntyi karbonaattikiviä, kun rapautumisreaktiot poistivat hiiltä ilmakehästä. Karbonaattikivet jäätikön rakentamien tilliittien päällä kertovat hiilidioksidipitoisesta ilmakehästä: hiilihappoa muodostuu ilmakehässä, kun hiilidioksidi reagoi veden kanssa ja valuu alas. Kun hiilihappo reagoi kivien kanssa, syntyy karbonaattikiviä. Karbonaattikivet kertovat suurista hiilidioksidimääristä, joita tarvitaan jääkauden päättämiseen. Hiilidioksidia kertyy ilmakehään, kun tulivuoret purkautuvat jään läpi ja kasvit eivät yhteytä.lähde?
On myös arvioitu jokaisen jäätiköitymisvaiheen jälkeen happipitoisuuden nousseen entistä korkeammalle, joka olisi esimerkiksi voinut olla eräs kambrikauden räjähdyksen syy.
Kritiikkiä

Eräässä ilmastomallissa yritettiin simuloida lumipallomaan kaltaisia olosuhteita tilanteessa, jossa auringon kirkkaus on 7 prosenttia nykyistä säteilytehoa pienempi, hiilidioksidin pitoisuus ilmakehässä on 140 ppm, ja trooppisilla leveysasteilla sijaitsee idealisoitu manner. Mallissa havaittiin, että merijään laajeneminen pysähtyy noin 27. leveysasteelle tuulen ajaman meren kiertoliikkeen ja pilvien aiheuttaman säteilypakotteen takia.
Joidenkin tutkijoiden mukaan päiväntasaajan lähellä olisi ollut jäätön tai ohutjäinen vyöhyke ainakin merissä ja jäätyminen olisi siksi ollut epätäydellistä. Myös veteen kerrostuneiden sedimenttikivien olemassaolo monilla alueilla viittaa siihen, että lumipallon sijaan planeetta olisikin ollut "loskapallo".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lumipallomaa Wikimedia Commonsissa
Snowball Earth web site The definitive on-line resource for Snowball Earth. Represents the views of pro-Snowball scientists Hoffman and Schrag - its neutrality is disputable!
"The Snowball Earth" Overview by Paul F. Hoffman and Daniel P. Schrag, August 8, 1999
One-page Snowball Earth Poster by Paul F. Hoffman (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf format, 7.22 MB).
Scientific American article on snowball earth by Paul F. Hoffman and Daniel P. Schrag (subscription required).
Gabrielle Walker, 'Snowball Earth" in Muse 2004 (Arkistoitu – Internet Archive)
New Evidence Puts 'Snowball Earth' Theory Out In The Cold March 25, 2007 – sciencedaily.com
Extensive list of useful references[vanhentunut linkki]
Mikhail I. Budyko's Ice-Albedo Feedback Model  (Arkistoitu – Internet Archive)
Tulivuoritoiminnasta vapautuneen hiilidioksidin on arveltu lopettaneen lumipallomaajaksot.
Syväjärvi (Kiikka)

| Syväjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°22′41″N, 22°38′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kikkelänjoen valuma−alue (35.125)
Tulo-ojia:  Kravioja Kortejärvestä, Leppäkorvenoja
Laskuoja:  Jyränoja Kaitajärveen 
Järvinumero:  35.125.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  77,9 m 
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  650 m  
Rantaviiva:  2,878 km  
Pinta-ala:  35,292 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiSyväjärvi 
Syväjärvi on Pirkanmaalla Sastamalan Kiikassa Kortejärvenmaalla sijaitseva järvi.
Maantiede

Järven pinta-ala on 35,3 hehtaaria, sen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys 650 metriä. Se on muodostunut maaston painanteeseen. Eteenkin etelärannan putoavat jyrkkinä suoraan veteen. Suntinpäänlahden molemmilla puolilla kohoaa kallioisia mäkiä 25–30 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Sen sijaan järven pohjoispuoliskon rannat ovat loivarinteisiä ja ne rajoittuvat kylän peltopalstoihin. Järven pohjoispäässä on rantaan ulottuva soistunut painauma, joka on ympäröity kuivatusojalla. Järven rantaviiva on 2,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Länsipuolella sijaitsee kaltevien peltorinteiden takana neljä kiinteästi asuttua maatilaa. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Kiikasta tulevalta yhdystieltä 12955 tai Pehulasta yhdystieltä 12953.
Vesistösuhteita

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Kikkelänjoen valuma-alueeseen (35.125) se kuuluu. Tulo-ojat tulevat Kortejärvenmaan pelloilta ja Kraviojaa myöten Kortejärvestä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 1,7 kilometriä pitkä Jyränoja, joka laskee Kaitajärveen. Vedet päätyvät lopulta Kiimajärveen, josta ne laskevat Kikkelänjoen kautta Kokemäenjokeen Kiikassa.
Historiaa

Daniel Ekmanin kartassa 1700-luvun alusta järven nimi kirjoitettiin "Sÿwajerfwi".
Järven pintaa on aikoinaan laskettu alemmaksi. Tämän voi myös todeta vertaamalla vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa olevaa järveä sen nykyiseen karttaan.
Lamminjärvi (Vehkakorpi)

| Lamminjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°21′13″N, 22°41′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kikkelänjoen valuma−alue (35.125)
Laskuoja:  oja Kiimajärveen 
Järvinumero:  35.125.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  72,8 m  
Pituus:  800 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,8 km  
Pinta-ala:  9,867 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiLamminjärvi 
Lamminjärvi , tai myös Lammijärvi , on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kikkelänjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 9,9 hehtaaria, sen pituus on 800 metriä ja leveys 200 metriä. Se on muodostunut maaston painanteeseen, joka jää kahden mäen väliin. Itäinen mäki on niistä korkein ja sen jyrkästi viettävät rinteet putoavat suoraan veteen. Mäen huippu kohoaa yli 40 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järvessä ei ole saaria. Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven pohjoisosissa rantaan ulottuvat pienet peltopalstat. Itäisille rinteille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa. Vastarannalla niitä on kaksi. Järveen viettävillä rinteillä sijaitsee neljä kiinteästi asuttua tilaa. Näille kaikille johtaa tiet Kiikasta. Alueelle tulee myös tie Kiimajärven takana kulkevalta kantatieltä 44.
Vesistösuhteita

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Kikkelänjoen valuma-alueeseen (35.125) se kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannassa, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä laskuoja Kiimajärveen. Laskuojan pudotukseksi kertyy 4,8 metriä. Kiimajärvi laskuoja Luhdanoja, jonka nimi muuttuu alempana Kikkelänjoeksi, joka yhtyy Kokemäenjokeen Kiikassa.
Historia

Daniel Ekmanin kartassa 1700-luvun alusta järven nimi kirjoitettiin "Satimusjerfwi".
Korea (valtio)

Korea sijaitsi Itä-Aasiassa
Korea oli historiallinen valtio Aasiassa, Korean niemimaalla.
Maan nimi johtuu Goryeo-dynastiasta, joka hallitsi maata vuosina 918–1392. Vuosina 1392–1910 siellä hallitsi Joseon-dynastia.
Vuonna 1905 maasta tuli Portsmouthin sopimuksella Japanin protektoraatti, ja vuonna 1910 Japani miehitti maan.
Korea oli Japanin hallinnassa toisen maailmansodan loppuun saakka 1945, jolloin Japani antautui. Silloin Yhdysvallat ja Neuvostoliitto jakoivat maan miehitysvyöhykkeisiin, joiden rajana oli 38. leveyspiiri.
Vuonna 1948 Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeestä muodostettiin Korean demokraattinen kansantasavalta eli Pohjois-Korea, Yhdysvaltain miehitysvyöhykkeestä taas Korean tasavalta eli Etelä-Korea. Niiden välillä käytiin vuosina 1950–1953 Korean sota, joka päättyi aselepoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korea (valtio) Wikimedia Commonsissa
Korea
Porvoon pallokenttä

| Pallokenttä |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Porvoo
Remontoitu:  1990, 2010
Laajennettu:  2009
Omistaja:  Porvoon kaupunki, Akilles
Kenttä:  Tekojää, tekonurmi
Käyttäjät
 Jalkapallo:   Akilles   Jääpallo:   Akilles 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Pallokenttä (ruots. Bollplan) on jalkapallo- ja jääpallokenttä Porvoossa. Se sijaitsee Porvoon keskustassa. Kentälle valmistui jäädytyslaitteisto marraskuussa 1990 Porvoon kaupungin ja Porvoon maalaiskunnan yhteishankkeena. Talvella Pallokenttä toimii Akilleksen jääpalloilijoiden kotikenttänä, ja kesäisin sitä käyttävät Akilleksen jalkapalloilijat.
Pallokentällä on katettu seisomakatsomo, jonka urheiluseura Akilles on rakentanut talkootyönä ja joka valmistui vuonna 2009. Kentän valaistus uusittiin vuonna 2010, jolloin vanha riippuvalaistus korvattiin valopylväillä.
Pallokenttä oli vuosien 1983 ja 1991 jääpallon maailmanmestaruuskilpailuiden pelipaikkana.
Salibandyhalli Aurora

Salibandyhalli Aurora
Salibandyhalli Aurora on Porvoossa sijaitseva salibandyyn tarkoitettu erikoishalli. Aurora toimii naisten salibandyliigaseura PSSn kotihallina. Halli toimii Kokonniemen liikuntakeskuksen yhteydessä.
Porvoon jäähalli

| Porvoon jäähalli |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Jääkiekkotie 1, 06400 Porvoo
Avattu:  1987
Kenttä:  jää
Käyttäjät
 Porvoo Hunters  Porvoon Taitoluistelijat 
Katsojakapasiteetti
 1 500 
Kentän mitat
 Iso halli 58 m × 28 m  Harjoitushalli 56 m × 26 m 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Porvoon jäähalli on Porvoossa Uudellamaalla sijaitseva jäähalli. Se on jääkiekon Suomi-sarjassa pelaavan Porvoo Huntersin sekä Porvoon Taitoluistelijoiden kotihalli. Jäähallin yleisökapasiteetti on 1 500 katsojaa.
Porvoon jäähalli avattiin vuonna 1987. Halli sijaitsi ennen vuoden 1997 kuntaliitosta Porvoon maalaiskunnan puolella.
Fribourg-Gottéron

| Fribourg-Gottéron |
| --- | --- |

Perustettu:  1937 
Kaupunki:   Fribourg, Sveitsi
Kotiareena:  BCF Arena 
– kapasiteetti:  9 075
Sarjataso:  National League
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Gerd Zenhäusern
Puheenjohtaja:   Hubert Waeber
Päävalmentaja:   Lars Leuenberger
Kapteeni:   Julien Sprunger
Hopeaa:  5 (1983, 1992, 1993, 1994, 2013)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fribourg-Gottéron on sveitsiläinen National League:ssa pelaava jääkiekkoseura, jonka kotipaikka on Fribourg. Seura on pelannut Sveitsin pääsarjan finaaleissa viisi kertaa, mutta ei ole kertaakaan voittanut mestaruutta.
Joukkue kaudella 2024-2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 |  | Loic Galley | L | 2026 |  |  |
| 20 |  | Reto Berra | L | 2026 | Bülach, Sveitsi |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 5 |  | Simon Seiler | L | 2026 | Frauenfeld, Sveitsi |  |
| 7 |  | Benoit Jecker | L | 2027 | Fribourg, Sveitsi |  |
| 11 |  | Mauro Dufner | L | 2025 |  |  |
| 16 |  | Raphael Diaz (A) | R | 2025 | Baar, Zug, Sveitsi |  |
| 18 |  | Ryan Gunderson | L | 2025 | Bensalem, Pennsylvania, Yhdysvallat |  |
| 22 |  | Dave Sutter | R | 2025 | Douala, Kamerun |  |
| 27 |  | Yannick Rathgeb | R | 2029 | Langenthal, Sveitsi |  |
| 74 |  | Andreas Borgman | L | 2025 | Tukholma, Ruotsi |  |
| 77 |  | Maximilian Streule | L | 2027+1 | Zürich, Sveitsi |  |
|   |  | Noah Delémont | L | 2025 | Biel/Bienne, Sveitsi |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 8 |  | Santiago Näf | R | H | 2025+1 |  |
| 9 |  | Marcus Sörensen | L | LH | 2027 | Södertälje, Ruotsi |
| 23 |  | Samuel Walser | L | KH | 2027 | Mümliswil, Sveitsi |
| 28 |  | Christoph Bertschy (A) | R | KH / OLH | 2029 | Le Mouret, Sveitsi |
| 29 |  | Jakob Lilja | L | VLH | 2025 | Limhamn, Ruotsi |
| 32 |  | Lucas Wallmark | L | KH | 2027 | Uumaja, Ruotsi |
| 34 |  | Jeremi Gerber | L | LH | 2026 | Langnau im Emmental, Sveitsi |
| 37 |  | Kevin Nicolet | R | OLH | 2026 |  |
| 65 |  | Julien Rod | L | LH | 2026+1 | Fribourg, Sveitsi |
| 71 |  | Killian Mottet | L | VLH | 2027 | Evionnaz, Sveitsi |
| 73 |  | Sandro Schmid | L | KH / OLH | 2026 | Murten, Sveitsi |
| 75 |  | Dominik Binias | R | H | 2025 | Chodov, Tšekki |
| 79 |  | Kevin Etter | R | KH | 2025 |  |
| 86 |  | Julien Sprunger (C) | R | OLH | 2026 | Fribourg, Sveitsi |
| 92 |  | Linden Vey | R | KH | 2025 | Wakaw, Saskatchewan, Kanada |
|  93 |  | Jan Dorthe | L | KH | 2027 | Fribourg, Sveitsi |
| 95 |  | Jacob de la Rose | L | VLH / KH | 2027 | Arvika, Ruotsi |
| 97 |  | Nathan Marchon | L | KH / VLH | 2028 | Fribourg, Sveitsi |
Joukkue kaudella 2024-2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Lars Leuenberger
Apuvalmentaja: Pavel Rosa
Apuvalmentaja: Yves Sarault
Maalivahtivalmentaja: David Aebischer
Videovalmentaja: André Neuhaus
Videovalmentaja: Laurent Vallelian
Fysiikkavalmentaja: Simon Holdener
Huoltopäällikkö: Sylvain Aeby
Huoltopäällikkö: Stefan Julmy
Puheenjohtaja: Hubert Waeber
Varapuheenjohtaja: Yvan Haymoz
Toimitusjohtaja: Gerd Zenhäusern
Pelaajakehitysjohtaja: Mario Antonelli
Joukkueenjohtaja: Pierre Reynaud
Lähde: EliteProspects
Kaikkien pyhien kirkko (Wittenberg)

| Kaikkien pyhien kirkko Schlosskirche |
| --- | --- |

Sijainti:  Wittenberg, Saksi-Anhalt, Saksa
Kirkkokunta:  Luterilaisuus
Tyylisuunta:  myöhäisgotiikka
Avoinna yleisölle :  ma-la 10:00 – 18:00 su 11:30 – 18:00
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaikkien pyhien kirkko, (kutsutaan saks. Schlosskirche "Linnankirkko") on Wittenbergissä sijaitseva kirkko, jonka oveen vuonna 1517 Martti Luther naulasi 95 teesiä. Kirkko on Unescon Maailmanperintökohde.
Kirkkossa on Lutherin ja Philipp Melanchthonin hautapaikat. Tornin yläosassa näkyvä teksti on virrestä Jumala ompi linnamme (saks. Ein' feste Burg ist unser Gott).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaikkien pyhien kirkko (Wittenberg) Wikimedia Commonsissa
González
Kuvitteellisia henkilöitä

Speedy Gonzales, Meksikon nopein hiiri Looney Tunes -sarjakuvissa ja piirroselokuvissa
Nimen muita merkityksiä

USS Gonzalez (DDG-66), Yhdysvaltain laivaston ohjushävittäjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Azerbaidžanin manat

| Azerbaidžanin manat |
| --- | --- |

ISO 4217 -koodi:  AZN (vanha manat AZM)
Keskuspankki:  Azerbaidžanin tasavallan keskuspankki, Azərbaycan Respublikasının Mərkəzi Bankı
Symboli:  
Käyttäjät:  Azerbaidžan
Inflaatio:  1,5 % (tammi-syyskuu 2012 keskimäärin)
Jaettava yksikkö:  qepik (azer. qəpik)
Azerbaidžanin manat (kansainvälinen ISO 4217 -valuuttatunnus AZN) on Azerbaidžanin rahayksikkö. Manat jaetaan 100 qepikiin (azer. qəpik).
Nykyiset käteisrahat, 2006

Uusi manat otettiin käyttöön 1. tammikuuta 2006, ja se korvasi vanhan manatin suhteessa 1 uusi manat = 5000 vanhaa manatia. Samalla otettiin uudelleen käyttöön qepik-arvoiset kolikot, joita ei ollut käytetty vuodesta 1993 lähtien inflaation vuoksi.
Aiempi manat (ISO 4217 -valuuttatunnus AZM) pysyi käytössä 31. joulukuuta 2006 asti.
Nykyiset käteisrahat, 2006 > Kolikot

Käytössä on 1, 3, 5, 10, 20 ja 50 qepikin kolikot. Viimeinen on kaksimetallinen ja muistuttaa kahden euron kolikkoa. Muissakin kolikoissa on yhdennäköisyyttä eurokolikoihin.
Nykyiset käteisrahat, 2006 > Setelit

Käytössä on 1, 5, 10, 20, 50 ja 100 manatin setelit. Niiden suunnittelija on itävaltalainen Robert Kalina, jonka suunnittelemia ovat myös ensimmäisen sarjan eurosetelit. Manat-seteleiden yleinen ulkonäkö on samanhenkinen kuin euroseteleiden, jotka olivat esikuvina.
| Nykyinen setelisarja> Kuvat.Etupuoli | Nykyinen setelisarja> Kuvat.Kääntöpuoli | Nykyinen setelisarja> Nimellisarvo.Nimellisarvo | Nykyinen setelisarja> Mitat.Mitat | Nykyinen setelisarja> Pääväri.Pääväri | Nykyinen setelisarja> Kuvaus.Teema | Nykyinen setelisarja> Kuvaus.Etupuoli | Nykyinen setelisarja> Kuvaus.Kääntöpuoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1 manat | 120 × 70 mm | Harmaa | Kulttuuri | Azerbaidžanin kansanmusiikkisoittimia (dəf, kamança, tar) | Ornamentteja muinaisista azerbaidžanilaisista matoista |
|  |  | 5 manatia | 127 × 70 mm | Oranssi | Kirjoitustaito ja kirjallisuus | Historiallisia azerbaidžanilaisia kirjoittajia, runoilijoita ja kirjoja sekä ote Azerbaidžanin kansallishymnistä ja nykyisen azerin kielen kirjaimia | Kalliopiirroksia Qobustanista, näytteitä vanhasta turkin kielestä |
|  |  | 10 manatia | 134 × 70 mm | Sininen | Historia | Vanha Baku, Shirvanshahien palatsi ja Neitsyttorni, taustalla İçərişəhərin eli Bakun vanhankaupungin muuri | Ornamentteja muinaisista azerbaidžanilaisista matoista |
|  |  | 20 manatia | 141 × 70 mm | Vihreä | Karabah | Voiman merkkejä (miekka, kypärä ja kilpi) | Rauhan merkki (xarıbülbül) |
|  |  | 50 manatia | 148 × 70 mm | Keltainen | Historia ja tulevaisuus | Nuoria, portaat (edistyksen merkkinä), aurinko (voiman ja valon merkkinä) sekä kemiallisia ja matemaattisia symboleja (tieteen merkkeinä) | Ornamentteja muinaisista azerbaidžanilaisista matoista |
|  |  | 100 manatia | 155 × 70 mm | Violetti | Talous ja kehitys | Arkkitehtonisia symboleja antiikista nykypäivään, manatin symboli () ja taloudellisen kasvun vertauskuvia | Ornamentteja muinaisista azerbaidžanilaisista matoista |
Aiheesta muualla

Azerbaidžanin keskuspankin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Azerbaidžanin manat - seteleitä bis-ans-ende-der-welt.net. (englanniksi), (saksaksi), (ranskaksi)
| Tämänhetkiset AZN-vaihtokurssit |
| --- | --- |
XE.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
OANDA.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
| n k Aasian rahayksiköt |
| --- | --- |
Etelä:  Bangladeshin taka  Bhutanin ngultrum  Intian rupia  Malediivien rufiyaa  Nepalin rupia  Pakistanin rupia  Sri Lankan rupia 
Itä:  Hongkongin dollari  Japanin jeni  Kiinan yuan  Etelä-Korean won  Macaon pataca  Mongolian tugrug  Pohjois-Korean won  Taiwanin dollari 
Kaakkois:  Brunein dollari  Filippiinien peso  Indonesian rupia  Kambodžan riel  Laosin kip   Malesian ringgit  Myanmarin kyat  Singaporen dollari  Yhdysvaltain dollari (Itä-Timor) 
Keski:  Kazakstanin tenge  Kirgisian som  Tadžikistanin somoni  Thaimaan baht  Turkmenistanin manat  Uzbekistanin som  Vietnamin đồng 
Länsi:  Afganistanin afgaani  Arabiemiraattien dirhami  Armenian dram  Azerbaidžanin manat  Bahrainin dinaari  Euro ( Kypros)  Georgian lari  Iranin rial  Irakin dinaari  Uusi Israelin sekeli  Jemenin rial  Jordanian dinaari  Kuwaitin dinaari  Libanonin punta  Omanin rial  Qatarin rial  Saudi-Arabian rial  Syyrian punta  Turkin liira  Venäjän rupla 
50 qepikin kolikko
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1921

Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1921 käytiin 15. toukokuuta Porvoossa. Järjestävänä seurana oli Porvoon Akilles. Osanotajia oli 11. Paavo Nurmi voitti toisen Suomen mestaruutensa maastojuoksussa.
Tulokset

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet | Paavo Nurmi, Turun Urheiluliitto | Hannes Miettinen, Helsingin Kisa-Veikot | Ilmari Vesamaa, Viipurin Reipas |
| joukkueet | Viipurin Reipas | Porvoon Akilles | - |
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2004

Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2004 käytiin 16. toukokuuta Porvoossa. Järjestävänä seurana oli Porvoon Urheilijat. Jussi Utriainen voitti sekä neljän kilometrin että 12 kilometrin kilpailun. Tämä oli ensimmäinen kerta maastojuoksun SM-kisojen historiassa, kun sama juoksija onnistui voittamaan sekä lyhyen että pitkän matkan mestaruuden. Naisten kuuden kilometrin matkalla mestari oli edellisvuoden tapaan Johanna Risku.
Yleisen sarjan mitalistit

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet 4 km | Jussi Utriainen, Lahden Ahkera, 12.00 | Jukka Keskisalo, Joensuun Kataja, 12.13 | Francis Kirwa, Lahden Ahkera, 12.15 |
| Miehet 12 km | Jussi Utriainen, Lahden Ahkera, 37.17 | Francis Kirwa, Lahden Ahkera, 37.26 | Tuomo Lehtinen, Turun Urheiluliitto, 37.44 |
| Naiset 6 km | Johanna Risku, Turun Urheiluliitto, 21.15 | Ulla Tuimala, Äänekosken Urheilijat, 21.27 | Maija Kukkohovi, Oulun Pyrintö, 21.40 |
Kiimajärvi (Kiikka)

| Kiimajärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Koordinaatit:  61°22′35″N, 22°41′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kikkelänjoen valuma−alue (35.125)
Tulouomia:  Lammioja Kaitajärvestä, oja Lammijärvestä
Laskujoki:  Kikkelänjoki Kokemäenjokeen 
Järvinumero:  35.125.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  68 m  
Pituus:  4,1 km  
Leveys:  1,1 km  
Rantaviiva:  12,716 km  
Pinta-ala:  1,45647 km²  
Suurin syvyys:  noin 10 m  
Saaria:  8
:  Rukosaari, Tiinansaari
 fiKiimajärvi 
Kiimajärvi on Pirkanmaalla Sastamalan Kiikassa Kiimajärvellä sijaitseva järvi.