stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1532

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

Firenzen herttuakunta perustettiin
Niccolò Machiavellin kirja Ruhtinas julkaistiin
Francisco Pizarro miehineen vangitsi inkahallitsija Atahualpan
Ilmajoki perustettiin.
Syntyneitä

21. tammikuuta – Ludwig Helmbold, saksalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija (k. 1598)
6. kesäkuuta – Giulio Antonio Santorio, italialainen katolinen arkkipiispa (k. 1602)
24. kesäkuuta – Robert Dudley, englantilainen Leicesterin jaarli ja kuningatar Elisabet I:n suosikki (k. 1588)
5. syyskuuta – Jacopo Zabarella, italialainen filosofi ja loogikko (k. 1589)
Luís Fróis, portugalilainen lähetyssaarnaaja (k. 1597)
Mehmed II Giray, Krimin kaani (k. 1584)
John Hawkins, englantilainen amiraali ja laivanrakentaja (k. 1595)
Amy Robsart, englantilainen aatelisrouva (k. 1560)
Artemi Verkolalainen, venäläinen pyhimys, yksi Karjalan valistajista (k. 1544)
Kuolleita

14. huhtikuuta – Augustine Grimaldi, Grassen ja Mallorcan piispa, Monacon sijaishallitsija (s. 1482)
16. elokuuta – Juhana Horjumaton, Saksin vaaliruhtinas (s. 1468)
22. elokuuta – William Warham, englantilainen Canterburyn arkkipiispa (s. 1450)
Huáscar, inkojen entinen hallitsija (s. 1503).
1533

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

Konkistadori Francisco Pizarro valloitti inkavaltakunnan pääkaupungin Cuzcon ja surmautti Atahualpan, mikä johti valtakunnan lopulliseen tuhoon.
Syntyneitä

28. tammikuuta – Paul Luther, saksalainen lääkäri, Martti Lutherin poika (k. 1593)
4. helmikuuta – Fernando Suárez Figueroa, espanjalainen katolinen piispa (k. 1608)
9. helmikuuta –Shimazu Yoshihisa, japanilainen samurai (k. 1611)
28. helmikuuta – Michel Eyquem de Montaigne, ranskalainen esseisti ja filosofi (k. 1592)
10. maaliskuuta – Francesco III Gonzaga, Mantovan herttua, Monferraton markiisi (k. 22. helmikuuta 1550)
8. huhtikuuta –  Claudio Merulo, italialainen säveltäjä ja urkuri (k. 1604)
24. huhtikuuta – Vilhelm I von Nassau, Orangen ruhtinas, Alankomaiden vapaustaistelun johtaja, Alankomaiden valtionhoitaja 1572-1584 (murhattiin 1584)
7. elokuuta – Alonso de Ercilla y Zúñiga, baskilainen sotilas ja runoilija (k. 1595)
7. elokuuta   – Valentin Weigel, saksenilainen protestanttinen mystikko (k. 1588)
7. syyskuuta – Elisabet I Tudor ("neitsytkuningatar"), Englannin hallitsija 1558-1603 (k. 1603)
7. syyskuuta – Robert Dudley, Leicesterin ensimmäinen jaarli (k. 1588)
27. syyskuuta tai 27. joulukuuta – Tapani Batory, Puolan kuningas, Transilvanian ruhtinas 1571-1575 (k. 1586)
22. marraskuuta – Alfonso II d'Este, Ferraran, Modenan ja Reggion herttua vuodesta 1559 (k. 1597)
13. joulukuuta – Eerik XIV Gustavsson (Vasa), Ruotsin kuningas 1560-1568 (k.  1577)
Amina, nigerialainen prinsessa ja Zazzuan sotapäällikkö (k. 1610)
Diego Kisai, japanilainen jesuiitta, kristitty marttyyri ja pyhimys (k. 1597)
David Rizzio, Skotlannin kuningatar Maria Stuartin italialainen sihteeri (k. 1566)
Eknath, marathilainen intialainen pyhimys (k. 1599)
Kuolleita

10. huhtikuuta – Fredrik I, Tanskan ja Norjan kuningas (s. 1471)
25. kesäkuuta – Maria Tudor, Ranskan kuningatar, kuningas Ludvig XII:n puoliso (s. 1496
6. heinäkuuta – Ludovico Ariosto, italialainen eeppinen runoilija (s. 1474)
26. heinäkuuta – Atahualpa, inkavaltakunnan viimeinen hallitsija (s. noin 1502)
8. elokuuta – Lucas van Leyden, alankomaalainen taidegraafikko (s. 1494)
20. syyskuuta – Veit Stoss, saksalainen kuvanveistäjä (s. 1447)
3. joulukuuta – Vasili III, Moskovan suuriruhtinas ja Venäjän hallitsija (s. 1479)
Ahvenjärvi (Vesilahti, Riuttonkulma)

| Ahvenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Vesilahti
Koordinaatit:  61°13′48″N, 23°34′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Koskenjoen valuma-alue (35.29)
Laskujoki:  Hanhilonoja 
Järvinumero:  35.290.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,6 m 
Rantaviiva:  0,455 km 
Pinta-ala:  0,01178 km² 
 fiAhvenjärvi 
Ahvenjärvi  on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen.
Maantietoa

Järvi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Se on metsäjärvi Päykänvuoren alla, joka kohoaa 45 metriä järvenpinnan yläpuolelle. Siihen laskee kolme lyhyttä suo-ojaa, joista yksi on muita hieman pitempi. Laskuoja lähtee järven koillispäästä ja yhtyy koneellisesti kaivettuna Hanhiluomaan ennen sen saapumista Riutonkulmaan. Siellä se yhtyy Tupaniitynojaan, joka yhtyy Hirvijärven laskujokeen. Järven rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on suota. Järvi on autio. Järven vierestä kulkee Riutankulmalta lähtevä metsäautotie.
Historiaa

Vuoden 1959 peruskartassa järveen oli jo kaivettu ensimmäinen pelto-oja. Kummallakin puolella järveä oli peltotilkut, jotka olivat metsitettyjä vuoden 1993 kartassa.
Ahvenselkä

Ahvenselkä on kylä Sallan kunnassa, Lapin maakunnassa. Kylä sijaitsee kunnan keskustasta noin 35 kilometriä luoteeseen. Vuonna 2017 postinumeroalueella 98630 Ahvenselkä asui 72 henkilöä (92 henkilöä vuonna 2002, 76 henkilöä vuonna 2016). Ahvenselkä on Keminniemen keskuskylä. Keminniemi on laajan kyläalueen nimitys, jossa sijaitsevat seuraavat kylät: Ahvenselkä, Pahkakumpu, Vittikko, Varvikko ja Koutelo sekä Vallovaara. Alueen väkiluku on voimakkaasti pienentynyt viime vuosina. Kesäisin väkiluku lisääntyy huomattavasti, sillä alueella on kesäasuntoja.
Yhteydet ja etäisyydet

Ahvenselästä on Sallan kirkonkylälle noin 35 kilometrin matka. Kemijärvelle matkaa kertyy noin 56 kilometriä. Pelkosenniemelle matkaa tulee metsätietä pitkin noin 40 kilometriä ja Savukoskelle noin 50 kilometriä.
Kouluvuoden aikana Ahvenselästä pääsee kirkonkylälle ja takaisin joka arkipäivä. Kesäisin julkinen liikenne lakkaa niin, että kutsutaksijärjestelmä on voimassa.
Kemijärvi–Ahvenselkä-linja-autovuoro on lakkautettu 1980-luvun lopussa.
Historia

Ahvenselkä on asutettu jo 1800-luvun puolella, jolloin eräs lappalaispariskunta on rakentanut Ahvenselän harjun päälle talon. Asuminen ei kuitenkaan ollut pysyvää ennen 1910-lukua; ensimmäinen vakituinen asukas saapui vuonna 1909 ja tästä eteenpäin alueella on ollut asutusta. Ahvenselkä ei ollut alun perin oma kylänsä, vaan se kuului Käsmän ja Kursun kyliin sodan jälkeiseen aikaan asti. Asutus koostuikin muutamasta talosta, eikä alueella ollut vielä edes kunnollista maantieverkostoa.
Sodassa Sallan kunta menetti yli 48 prosenttia pinta-alastaan ja puolet Sallan kunnan väestöstä jäi ilman kotia. Kunta jälleenasutti ihmiset uusille alueille ja Ahvenselkä oli yksi uusista asutusalueista. Kylä perustettiin yhdessä muiden Keminniemen kylien kanssa vuonna 1946. Kylään asutettiin luovutetun Tuutijärven kylän asukkaat. Samaan aikaan aloitettiin tieverkoston rakentaminen alueelle. Kylän alue asutettiin harvaan ja siksi Ahvenselkä onkin laaja; esimerkiksi koulun ja kaupan välinen etäisyys on runsas kolme kilometriä. Kylä rajautuu Pelkosenniemen kuntaan ja yltää osittain jopa sen puolelle.
Sodan jälkeen rakentaminen oli vilkasta ja kylään syntyi palveluja. Korkeimmillaan väkiluku oli 1960-luvun alussa, jolloin se oli lähes 300 asukasta. 1960–70-luvuilla tapahtunut rakennemuutos kuitenkin verotti ihmisten elantoa ja maatilojen määrä putosi rajusti. Suuri osa kylän taloista autioitui ja ihmiset muuttivat pääasiassa Ruotsiin. Alueen väestörakenne vääristyi huomattavasti nuorten ihmisten muuttaessa pois. Ilmiö on tuttu koko Lapille ja muulle Suomen maaseudulle.
Jäljelle jäänyt väestö yritti löytää toimentulonsa muualta – osa jatkoi myös maataloudessa. Vähä vähältä väkimäärä kuitenkin laski vuosien mittaan ja on laskenut edelleen. Osa Ahvenselän tiloista sijaitsee Vuotoksen suunnitellulla allasalueella ja siksi ne on myyty Kemijoki Oy:lle. Tämä on osaltaan vauhdittanut autioitumista ja maatalouden heikkenemistä. Vuonna 2013 kylässä oli yksi aktiivinen maatila.
Kylässä on toiminut urheiluseura nimeltään Ahvenselän Ahjo.
Luonto ja harrastusmahdollisuudet

Kylässä virtaa kaksi jokea, Koutelo ja Vuotosjoki. Alueella on mainiot mahdollisuudet kalastukseen. Lisäksi kylän alueella sijaitsee muutama lampi. Ennen sotia Ahvenselässä oli kaksi suurempaa järveä, Ahvenjärvi ja Pitkäjärvi, mutta ne kuivattiin jälleenasuttamisen tieltä ja nykyään järvien entisillä pohjilla on peltoaukeita – suuri osa jo käytöstä poistuneita, metsittyviä ja pusikoituvia alueita.
Kylän alue on muuten suhteellisen tavanomaista lappilaista metsämaisemaa. Osa asutuksesta on sijoittunut harjujen päälle (Ahvenselän harju, Isoselän harju) ja osa taas on alavammilla entisillä järvenrantamailla ja entisillä suoalueilla (Ahvenvittikko). Alueella on hyvät mahdollisuudet marjastamiseen, sienestämiseen ja metsästykseen.
Palvelut

Kylän ensimmäinen kauppa perustettiin sotien jälkeen. Parhaimmillaan kylässä toimi osuusliike, osuuskauppa ja yksityinen kaupanpitäjä. Kylään perustettiin myös postitoimisto (98630 Ahvenselkä). Lisäksi Ahvenselässä sai mm. autokorjaajan palveluja. Kylän koulu ja sivukirjasto avattiin 1949 ja koulurakennus valmistui seuraavana vuonna. Kylään rakennettiin myös oma tanssilava, jossa järjestettiin paljonkin iltamia ja jossa mm. näytettiin elokuvia.
Kylän kolmesta kaupasta kaksi lopettivat toimintansa 1970-luvun loppuun mennessä, mutta yksi toimi 2000-luvulle saakka. Kylän keskustaan rakennettiin uusi kauppaliike vuonna 1993, mutta toiminta loppui vuonna 2001. Kauppa-auto kulki kylällä muutaman vuoden tämän jälkeen, mutta nyt lähin kauppa sijaitsee Sallassa.
Ahvenselän postikonttori lakkautettiin vuonna 1991 ja posti toimi asiamiespitoisena vuoteen 2000 saakka. Nykyisin lähin posti sijaitsee Rovaniemellä. Lähin asiamiesposti sijaitsee kirkonkylällä.
Ahvenselän ala-asteen nimi muutettiin vuonna 1992 Keminniemen kouluksi, jolloin kaikkien Keminniemen kylien oppilaat alettiin kuljettaa Ahvenselän kouluun. Samana vuonna lakkasi sivukirjasto kylältä ja kirjastopalvelut siirtyivät kirjastoautolle. Keminniemen koulun toiminta lakkasi 1.8.2002 ja koulun oppilaat siirtyivät Kursun ja Sallan kirkonkylän kouluihin. Kursuun on matkaa kylältä noin 30 kilometriä. Koulussa oli viimeisenä toimintavuonna 17 oppilasta. Enimmillään oppilaita oli koulussa lähes 100. Keminniemen koulu oli viimeinen ns. siirtoväen kylien koulu. Kursun koulu lakkautettiin vuonna 2014 ja nykyisin kaikki lapset käyvät koulua kirkonkylällä.
Kirjastoauto kulkee edelleen usealla pysäkillä Ahvenselässä.
Ahvenjärvi (Tampere)

| Ahvenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°46′57″N, 23°48′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Rikalanlammiin 
Järvinumero:  35.316.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,3 m  
Rantaviiva:  1,307 km  
Pinta-ala:  5,251 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenjärvi 
Ahvenjärvi  on Pirkanmaalla Tampereella Yrjölänkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Löytänänjärven valuma-alueeseen (35.316) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,3 metriä mpy.
100 metrin juoksu olympialaisissa

| Yleisurheilu olympialaisissa 100 metrin juoksu  |
| --- | --- |
 Miesten 100m juoksun loppukilpailu vuoden 2008 olympialaisissa.
Laji:  Yleisurheilu
Olympialajina:  Miehet 1896– Naiset 1928–
Olympiaennätykset
Miehet:   Usain Bolt 9,63 (2012)
Naiset:   Elaine Thompson-Herah 10,61 (2021)
Sadan metrin juoksu on ollut kesäolympialaisten ohjelmassa nykyaikaisten olympialaisten historian alusta alkaen, vuodesta 1896. Naisten 100 metrin juoksu on ollut olympialajina vuoden 1928 olympialaisista. Eniten kultamitaleita ovat voittaneet yhdysvaltalaiset urheilijat.
Mitalitaulukot > Naiset

|  Naisten 100 metrin juoksun olympiamitalistit   ohje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1928 Amsterdam tulokset |   Betty Robinson (USA) |   Fanny Rosenfeld (CAN) |   Ethel Smith (CAN) |  |
| 1932 Los Angeles tulokset |   Stanislawa Walasiewicz (POL) |   Hilda Strike (CAN) |   Wilhelmina von Bremen (USA) |  |
| 1936 Berliini tulokset |   Helen Stephens (USA) |   Stanislawa Walasiewicz (POL) |   Käthe Krauß (GER) |  |
| 1948 Lontoo tulokset |   Fanny Blankers-Koen (NED) |   Dorothy Manley (GBR) |   Shirley Strickland (AUS) |  |
| 1952 Helsinki tulokset |   Marjorie Jackson (AUS) |   Daphne Hasenjäger (RSA) |   Shirley Strickland de la Hunty (AUS) |  |
| 1956 Melbourne tulokset |   Betty Cuthbert (AUS) |   Christa Stubnick (EUA) |   Marlene Matthews (AUS) |  |
| 1960 Rooma tulokset |   Wilma Rudolph (USA) |   Dorothy Hyman (GBR) |   Giuseppina Leone (ITA) |  |
| 1964 Tokio tulokset |   Wyomia Tyus (USA) |   Edith McGuire (USA) |   Ewa Klobukowska (POL) |  |
| 1968 México tulokset |   Wyomia Tyus (USA) |   Barbara Ferrell (USA) |   Irena Szewinska (POL) |  |
| 1972 München tulokset |   Renate Stecher (GDR) |   Raelene Boyle (AUS) |   Silvia Chibás (CUB) |  |
| 1976 Montréal tulokset |   Annegret Richter (FRG) |   Renate Stecher (GDR) |   Inge Helten (FRG) |  |
| 1980 Moskova tulokset |   Ljudmila Kondratjeva (URS) |   Marlies Göhr (GDR) |   Ingrid Auerswald (GDR) |  |
| 1984 Los Angeles tulokset |   Evelyn Ashford (USA) |   Alice Brown  (USA) |   Merlene Ottey (JAM) |  |
| 1988 Soul tulokset |   Florence Griffith-Joyner (USA) |   Evelyn Ashford (USA) |   Heike Drechsler (GDR) |  |
| 1992 Barcelona tulokset |   Gail Devers (USA) |   Juliet Cuthbert (JAM) |   Irina Privalova (EUN) |  |
| 1996 Atlanta tulokset |   Gail Devers (USA) |   Merlene Ottey (JAM) |   Gwen Torrence (USA) |  |
| 2000 Sydney tulokset |   Marion Jones (USA) |   Ekaterini Thanu (GRE)  Tayna Lawrence (JAM) |   Merlene Ottey (JAM) |  |
| 2004 Ateena tulokset |   Julija Nestsjarenka (BLR) |   Lauryn Williams (USA) |   Veronica Campbell (JAM) |  |
| 2008 Peking tulokset |   Shelly-Ann Fraser (JAM) |   Sherone Simpson (JAM)  Kerron Stewart (JAM) |  ei jaettu |  |
| 2012 Lontoo tulokset |   Shelly-Ann Fraser-Pryce (JAM) |   Carmelita Jeter (USA) |   Veronica Campbell-Brown (JAM) |  |
| 2016 Rio de Janeiro tulokset |   Elaine Thompson (JAM) |   Tori Bowie (USA) |   Shelly-Ann Fraser-Pryce (JAM) |  |
| 2020 Tokio tulokset |   Elaine Thompson-Herah (JAM) |   Shelly-Ann Fraser-Pryce (JAM) |   Shericka Jackson (JAM) |  |
| 2024 Pariisi tulokset |   Julien Alfred (LCA) |   Sha’Carri Richardson (USA) |   Melissa Jefferson (USA) |  |
  Lähde: Athletics — 100 metres, Women Olympedia. Viitattu 17.8.2024. (englanniksi) Olympic Athletics Schedule – Women's 100m – Paris 2024 olympics.com. Viitattu 17.8.2024. (englanniksi)
Al-Turbah

| Al-Turbah |
| --- | --- |
 Al-Turbah
 Koordinaatit: 13°12′46″N, 44°07′27″E 
Valtio:   Jemen
Maakunta:  Taiz
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Al-Turbah tai Turba on kaupunki Jemenin Taizin maakunnassa.
Maantiede

Al-Turbah sijaitsee Jemenin Taizin maakunnassa Taizin kaupungin eteläpuolella. Kaupunki sijaitsee paikalla, jonka läheltä maa laskee jyrkästi useita satoja metrejä kohti Adenia kaakossa. Kaupungin kautta kulkee Taizista Adeniin johtava maantie.
Historia

Al-Turbah käsittää kaupungin linnan. Paikallinen Numanin suku oli hyvin vaikutusvaltainen lähialueen politiikassa aina 1970-luvulle saakka.
Jemenin sisällissodan sytyttyä al-Turbahiin saapui pakolaisia muualta Jemenistä. Se oli myös ainut huoltoreitti huthien muuten piirittämään Taizin kaupunkiin. Kaupungissa on käyty yhteenottoja myös Arabiemiraattien tukemien salafistien joukkojen ja presidentti Abdrabuh Mansur Hadia kannattavien joukkojen välillä.
Hyvinkäänkatu

Hyvinkäänkatu on yksi Hyvinkään kolmesta pääkadusta Hämeenkadun ja Uudenmaankadun lisäksi. Vuoteen 1920 asti sen nimi oli Helsinginkatu. Katu alkaa Hyvinkään keskustasta rautatieaseman läheisyydestä ja kulkee keskustan halki ortodoksiselle kirkolle Kirjavantolpan kaupunginosaan.
Hyvinkäänkadun varrella sijaitsee useita Hyvinkään vanhimmista rakennuksista, kuten sen alkupäässä sijaitseva vuonna 1877 rakennettu liikerakennus ja Hyvinkään rautatiemuseo ja sen yhteydessä olevat rakennukset. Lisäksi Hyvinkäänkadun ja Uudenmaankadun välissä sijaitsi vuoteen 2020 asti Hyvinkään yhteiskoulun lukio.
Adhemar Ferreira da Silva

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Adhemar Ferreira da Silva |  Adhemar Ferreira da Silva |  Adhemar Ferreira da Silva |  |
Maa:   Brasilia
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | kolmiloikka |  |
|  Kultaa | Melbourne 1956 | kolmiloikka |  |
Adhemar Ferreira da Silva (29. syyskuuta 1927 São Paulo – 12. tammikuuta 2001) oli brasilialainen kolmiloikkaaja ja kaksinkertainen olympiavoittaja.
Ferreira da Silva pääsi vuonna 1947 saksalaisen Dietrich Gernerin valmennukseen ja nousi vuodessa maansa parhaaksi kolmiloikkaajaksi. Vielä Lontoon 1948 olympiakisoissa hän ei menestynyt, mutta 3. joulukuuta 1950 hän hyppäsi tasan 16 metriä ja sivusi sillä Naoto Tajiman nimissä ollutta maailmanennätystä.
Helsingissä 1952 da Silva voitti olympiakultaa ME-tuloksella 16,22 ja hyppäsi kaikkiaan neljä kertaa yli 16 metrin rajan. Ensimmäinenkin hyppy kantoi 15,95 metriä. Pisimmän hypyn yksittäisten loikkien pituudet olivat 6,02, 4,22 ja 5,98. Yleisön vaatimuksesta da Silva lähti stadionilla kunniakierrokselle, mikä ei tuohon aikaan ollut tavallista kenttälajien urheilijoille.
Toisen olympiavoittonsa 177-senttinen da Silva sai Melbournessa 1956, jossa hän hyppäsi neljännellä kierroksella voittotuloksen 16,35, joka ylitti Islannin Vilhjálmur Einarssonin johtotuloksen 9 sentillä. Viimeisen maailmanennätyksensä 16,56 hän hyppäsi Méxicossa Pan-Amerikan kisoissa 1955. Siinä yksittäisten loikkien mitat olivat 6,28, 4,95 ja 5,33 metriä.
Vuonna 1959 da Silva näytteli Marcel Camusin ohjaamassa elokuvassa Musta Orfeus, joka palkittiin Kultaisella palmulla Cannesin filmifestivaaleilla.
Saavutuksia

Olympiakultaa 1952 ja 1956
Olympiakisoissa 11:s 1948, 14:s 1960
Pan-Amerikan mestaruus 1951, 1955 ja 1959
Etelä-Amerikan mestaruus 1952, 1954 ja 1958
ME-tulokset:
16,00 São Paulossa 3. joulukuuta 1950
16,01 Rio de Janeirossa 30. syyskuuta 1951
16,12 ja 16,22 Helsingissä 23. heinäkuuta 1952
16,56 Méxicossa 16. maaliskuuta 1955
Ennätyksiä

100 metriä 11,1
Korkeushyppy 185
Pituushyppy 733
Kolmiloikka 16,56
Ahvenjärvi (Ruovesi, Pourunperä)

| Ahvenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°04′32″N, 23°44′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Kaitajärveen 
Järvinumero:  35.414.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,5 m  
Rantaviiva:  1,107 km  
Pinta-ala:  4,841 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenjärvi 
Ahvenjärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Pourunperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Pirttijärven valuma-alueeseen (35.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,5 metriä mpy.
Ahomaa

Ahomaa on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Petteri Ahomaa (s. 1970), televisiotuottaja ja juontaja
Yrjö Ahomaa (1923–2001), Harjavallan kunnan- ja kauppalanjohtaja 1962–1969, Keravan kaupunginjohtaja 1970–1986 ja Suomen Demokraattisen Nuorisoliiton puheenjohtaja 1944–1947
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Alec McCowen

Alec McCowen
Alec McCowen (26. toukokuuta 1925 Tunbridge Wells, Kent – 6. helmikuuta 2017) oli brittiläinen näyttelijä. Hän opiskeli Royal Academy of Dramatic Artissa ja saavutti suurimmat menestyksensä näytelmissä, muun muassa William Shakespearen rooleissa.
McCowen teki Lontoon-debyyttinsä vuonna 1950, ja ensimmäisen elokuvaroolinsa hän sai vuonna 1953. Tunnettuja myöhempiä rooleja oli elokuvissa Frenzy (1972) ja Älä kieltäydy kahdesti (1983).
McCowenia ehdotettiin Tony- ja Golden Globe -palkintojen saajaksi.
Aiheesta muualla

Alec McCowen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Hentomattio

| Hentomattio |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Molluginaceae
Suku::  Mattiot Mollugo
Laji::  cerviana
Kaksiosainen nimi
 Mollugo cerviana  (L.) Ser. ex DC. 
Katso myös
   Hentomattio Wikispeciesissä   Hentomattio Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hentomattio (Mollugo cerviana) on Molluginaceae-heimoon kuuluva yksivuotinen kasvilaji.
Hentomattio on pieni, pystykasvuinen ja haarova ruoho, joka voi kasvaa noin 20 senttimetriä korkeaksi, mutta jää usein matalammaksi.
Hentomattio kasvaa erilaisilla hiekkaisilla kasvupaikoilla, kuten tienpientareilla, pelloilla, joutomailla sekä kuivuneiden jokiuomien pohjilla. Lajia tavataan laajalti trooppisilla sekä lämpimillä temperaattisilla seuduilla Etelä- ja Kaakkois-Euroopassa, Afrikassa, Aasiassa sekä Australiassa. Esiintymisalueillaan sitä pidetään hankalana rikkaruohona. Lajin keitettyjä lehtiä käytetään kuitenkin ravintona lehtivihannesten tavoin ja lajia on käytetään myös lääkekasvina.