stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Traakialaiset

Traakialaiset oli muinainen indoeurooppalainen heimo, joka puhui traakialaisia kieliä. He asuivat Itä-Euroopassa Traakiassa, joka sijaitsi lähinnä Balkanilla ja Anatoliassa sekä Tonavan rannoilla. Traakilaisten arvellaan syntyneen sekoituksena paikallisesta alkuperäisväestöstä ja indoeurooppalaisista maahanmuuttajista, jotka saapuivat alueelle noin 1500 eaa. Oletettavasti he kuuluvat iranilaisten, slaavien ja balttien kanssa samaan laajempaan ryhmään. Heidät tunnetaan Herodotoksen historiallisista kuvauksista. Heillä oli useita kuningaskuntia. Makedonia valloitti heidän alueensa 300-luvulla eaa, vaikka mahdollinen traakialainen heimo, daakialaiset, eli itsenäisenä vielä 100-luvulle asti, kunnes Rooman valtakunta keisari Trajanuksen johdolla valloitti nämä. Nekin heimot, joita ei hellenisöity tai roomalaistettu, slaavilaistuivat jouduttuaan 600-luvulla tekemisiin näiden kanssa. Eräät tutkijat ovat kuitenkin epäilleet nykyalbaaneja heidän sukulaisikseen niin kansana kuin kielenäkin.
Topografia

Esimerkki topografisesta kartasta korkeuskäyrineen
Topografia tarkoittaa maan pinnanmuotojen yksityiskohtaista kuvaamista. Muodot esitetään yleensä kartalla korkeuskäyrien avulla, joskus myös varjostamalla tai värittämällä eri korkeudella olevat alueet eri väreillä. Topografiaan voidaan liittää myös maanpinnan laatu (metsää vai peltoa); jos halutaan rajoittua pelkästään korkeussuhteiden kuvaamiseen, tätä voidaan kutsua orografiaksi.
Topografiasta saadaan tietoa joko paikan päällä korkeusmittarilla ja takymetrillä tai nykyisin yhä useammin GPS-laitteistolla, tai sitten kaukokartoituksen keinoin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Topografia Wikimedia Commonsissa
Tra Binh Dongin taistelu

Tra Binh Dongin taistelu on huhtikuussa vuonna 1967 käyty Vietnamin sodan taistelu, joka käytiin Etelä-Korean armeijan sekä Pohjois-Vietnamin ja Vietkongin välillä. Etelä-Korean joukot voittivat taistelun.
Uuraisten helluntaiseurakunta

| Uuraisten helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  Suomen Helluntaikirkko
Perustettu:  1964
Pastori:  Jyrki Hakonen
Pääkirkko:  Kuukantie 17 41230 Uurainen
TV:  UskoTV
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uuraisten helluntaiseurakunta on Uuraisilla toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1964. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Uuraisten keskustassa Kuukantiellä. Seurakunnan pastorina toimii Jyrki Hakonen. Seurakunta kuuluu Suomen Helluntaikirkko-kirkkokuntaan.
Seurakunnan toimintamuotoihin kuuluvat jumalanpalvelusten ja rukouskokousten lisäksi lapsi- ja nuorisotyö, vanhustyö sekä lähetystyö Thaimaassa, Kambodzhassa ja Papua-Uusi-Guineassa.
Uuraisten helluntaiseurakunta lähettää tilaisuuksistaan suoria lähetyksiä muun muassa UskoTV-palvelun kautta.
Valide Sultanin moskeija

Valide Sultanin moskeija voi viitata seuraaviin moskeijoihin:
Valide Sultanin moskeija, moskeija Istanbulissa Turkissa
Valide Sultanin moskeija, moskeija Réthymnossa Kreetan saarella Kreikassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Valide Sultanin moskeija”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tanilanlammi

| Tanilanlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°46′03″N, 23°52′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  ei ole 
Järvinumero:  35.931.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,8 m 
Rantaviiva:  1,364 km 
Pinta-ala:  0,07142 km² 
 fiTanilanlammi 
Tanilanlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolanharjun vieressä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen.
Maantiede

Lammen pinta-ala on 7,1 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lampeen laskee Määrlammilta ja viereiseltä suolta tulo-ojat, mutta sillä ei ole laskuojaa. Kapea harju erottaa lammen Kuivajärvestä. Sen rantaviiva on 1,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin hiekkaharjujen kangasmetsää. Lammessa ei ole saaria. Rannolla on 22 loma-asuntoa ja 7 kiinteää asuntoa asuntoa.
Luonnontila

Lammen vesi on ollut pohjassa olevien lähteiden vuoksi hyvin kirkasta, mutta 1990 luvun lopulla havaittiin rehevöitymistä ja runsasta leväkasvustoa. Syynä oli ranta-asukkaiden aiheuttama hajakuormitus, jota on ryhdytty vähentämään. Kunnostamistoimenpiteisiin ryhdyttiin vuonna 2000 saostamalla ravinteita alumiinikloridilla, minkä tuloksena vesi kirkastui. Talvella 2002 kuoli paljon kaloja ja kalakuolemia seirasi kesällä 2003 kirkas jakso. Kalojen kadottua lisääntyivät eläinplanktonit, jotka söivät kasviplanktonit. Vesi pysyi kirkkaana eikä leväkukintoja esiintynyt aiempaan tapaan runsaana. Vuosina 2015 ja 2016 leväkukintoja oli taas runsaasti ja kunnostustoimenpiteiden uusimista alettiin suunnitella.
Historia

Lammen nimi on kirjoitettu vuoden 1692 karttaan, vuoden 1855-1856 Kalmbergin kartastoon ja vuoden 1884 Senaatin kartastoon "Liukkolampi". Tämän jälkeen lammen nimi on vaihtunut Tanilanlammeksi.
Luonnonhistoria

Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa.
Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan.
Alueen 11−13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi.
Aiheesta muualla

Tammela: Tanialanlammen suojeluyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
(35.9)
Tarjoussopimus

Tarjouksilla voidaan välittää tietoa omista korteistaan partnerille ja samalla vastustajille bridgessä tarjouskierroksen aikana. Tarjoukset voivat olla joko "luonnollisia" (perustuen tarjousvärin pituuteen väritarjouksessa tai tasaiseen käteen tarjotessa sangia) tai "keinotekoisia" (kertoen luonnollisesta poikkeavan sovitun tarjouksen). Tarjoussopimus on sopimus keinotekoisesta tarjouksesta tai joukko siihen liittyviä erikoistarjouksia, jotka voidaan sopia partnerin kanssa.
Bridge on neljän hengen tikkipeli, jota pelataan neljällä henkilölla pareittain (kaksi vastaan kaksi). Varsinaista pelivaihetta edeltää tarjouskierros. Tämän tarkoituksena on antaa tietoa parille korteistaan, jotta löydettäisiin sopivantasoinen peli sopivalla valtilla tai valtittomana (tai joissakin tapauksissa estetään vastustajia löytämästä heille parasta peliä). Usein tarjoukset ovat "luonnollisia" (kertoen pisteitä, jakaumaa, voimaa ja pituutta tarjousvärissä) pelaajat voivat myös käyttää sopimuksia, jotka kertovat tarkempaa tietoa korteista, lähes poikkeuksetta edistyneemmällä tasolla, kuin perustarjoukset. Bill Root määrittelee "tarjoussopimuksen": "Erityinen parikohtainen sopimus kertoen tavallisesta poikkeavaa tietoa tarjouksesta". Kuitenkin jotkut sopimukset, kuten Stayman, ovat niin suosittuja, että niitä on hankala sanoa epäluonnollisiksi.
Sopimukset ovat usein nimettyjä niiden keksijöinä pidettyjen mukaan (Drury), julkaisijoidensa mukaan (Stayman) tai niiden merkityksen mukaan (vahva kaksi ristiä). Pelattaessa tarjoussopimuksilla ne tulee sopia partnerin kanssa ennen pelien alkua ja niistä täytyy kertoa vastustajille, käyttää asianmukaista systeemilappua tai alertoida ne. Lisäksi pelaajien tulee kertoa niiden täsmälliset merkitykset, mikäli vastustaja haluaa ne tietää.
Ehkä laajimmin tunnetut ja käytetyt sopimukset ovat Blackwood, joka pyytää partneria tarjoamaan omistamiensa ässien ja kuninkaiden määrät, Stayman auttaen löytämään 4-4 ylävärin sangiavauksen jälkeen, Siirrot auttaen löytämään 5-3 ylävärin, ja vahva kaksi ristiä näytten erittäin vahvan käden (yleensä vähintään 22ap). Yksi tunnettu konventio on myös ilmaisukahdennukset, joita käytetään niin paljon että niitä voidaan pitää luonnollisina.
Luokittelu

Sopimukset luokitellaan niiden tarkoituksen mukaan:
Avaustarjoussopimukset
Vahvat avaustarjoukset , joita käytetään kertomaan tavallista avauskättä (12-20p) vahvemmat kortit.
Vahva kaksi ristiä kertoen luonnollisessa 22+ arvopistettä
Vahva risti (yksi risti) kertoen 16-17+ arvopistettä, vahvan ristin systeemissä
Heikot avaustarjoukset , joita käytetään kertomaan avauskättä heikompia käsiä:
Luonnolliset ehkäisevät tarjoukset, sisältäen heikot kakkoset
Kamikaze 1NT
Ekren
Muiderberg
Muita erikoisavauksia:
Flannery
Multi (2 ruutua)
Namyats
Tukea etsivät tarjoukset
Baron
Checkback Stayman
Vaatimussangi
Siirot
New minor forcing
Stayman
LTC
Slammikonventiot
Kyselytarjoukset
Blackwood
Cue-tarjoukset
Gerber
Grand slam force
Jacoby 2NT
Last train
Kvanttisangi
Reletarjoukset
Splinter
Serious 3NT
Puolustustarjoukset
Ilmaisukahdennukset
Cue-tarjoukset
Lebensohl
Sangipuolustukset
Astro, Aspro, Asptro
Cappelletti
CoCa
CRASH
DONT
Hamilton
Landy
Lionel
Meckwell
Multi-defense
Multi-Landy
Suction
Kaksivärikädet
Kööpenhamina-konventio
CRO
Ghestem
Leaping Michaels
Michaels cue
Raptor
Roman
Unusual notrump (UNT)
Puolustustarjoukset vastustajan sopimuksia vastaan:
Lebensohl
Negatiivinen kahdennus
Heikot hypyt
Rubensohl
Unusual vs. unusual
Muut :
Keinotekoiset inviittitarjoukset
Lightner-kahdennus
Texas
Kirjallisuutta

Andersen Ron: The Lebensohl Convention Complete in Contract Bridge, s. 103. Määritä julkaisija! ISBN 0-910791-82-1.
De Satnick Shelly: Everyone's Introduction to Bridge Conventions, s. 137. Määritä julkaisija! ISBN 978-0-380-89318-8.
Granovetter Matthew ja Granovetter Pamela: Bridge Conventions in Depth, s. 290. Määritä julkaisija! ISBN 1-894154-56-8.
Grant Audrey: Commonly Used Conventions, s. 359. Määritä julkaisija! ISBN 978-0-943855-14-1.
Grant Audrey: More Commonly Used Conventions, s. 395. Määritä julkaisija! ISBN 978-0-943855-15-8.
Horton Mark: Simple Conventions, s. 96. Määritä julkaisija! ISBN 978-0-8442-2223-3.
Kearse Amalya: Bridge Convention Complete, s. 1121. Määritä julkaisija! ISBN 0-910791-76-7.
Klinger Ron: Bridge Conventions, Defenses and Countermeasures, s. 143. Määritä julkaisija! ISBN 0-575-05564-2.
Klinger Ron: Bridge Conventions For You, s. 144. Määritä julkaisija! ISBN 978-0-304-35795-6.
Landy Sandra: 25 Bridge Conventions for ACOL Players, s. 208. Määritä julkaisija! ISBN 978-1-897106-14-3.
Lederer Rhoda: Bridge Conventions Made Clear. Määritä julkaisija! ISBN 978-0-906031-37-7.
Root William ja Pavlicek Richard: Modern Bridge Conventions, s. 244. Määritä julkaisija! ISBN 0-517-58727-0.
Seagram Barbara ja Smith Marc: 25 Bridge Conventions You Should Know, s. 190. Määritä julkaisija! ISBN 1-894154-07-X.
Seagram Barbara ja Bird David: 25 More Bridge Conventions You Should Know, s. 210. Määritä julkaisija! ISBN 1-894154-65-7.
Senior Brian: Bridge Conventions Today, s. 127. Määritä julkaisija! ISBN 0-9530218-1-5.
Aiheesta muualla

Bridge Guys (Arkistoitu – Internet Archive)
Pattayabridge
Uuraisten kirkonkylä

| Uuraisten kirkonkylä |
| --- | --- |
 Uuraisten kirkonkylä
 Koordinaatit: 62.49994°N, 25.43760°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Kunta:  Uurainen
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama, kirkonkylä
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3,93 km²
Väkiluku (2019):  1 062
 – Väestötiheys:  270,2 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uuraisten kirkonkylä on Uuraisten kunnan keskustaajama Keski-Suomen keskivaiheilla, Pikku-Kuukka -järven itärannalla. Kirkonkylältä on maanteitse noin 38 kilometriä eteläkaakkossa sijaitsevaan maakuntakeskukseen, yliopistokaupunki Jyväskylään.
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2019 lopussa Uuraisten kirkonkylän pinta-ala oli 3,93 neliökilometriä ja väkiluku 1 062. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta.
Uurainen kehittyi 1540-luvulta lähtien hämäläisten eränkäyntialueesta pysyvämmän asutuksen seuduksi. Uuraisten alueen ensimmäinen tunnettu asukas oli Savosta tullut Paavo Minkkinen, joka Salmela-nimisestä talosta Kyynämöisten rannalla on tieto vuodelta 1548. Vuoteen 1560 mennessä nousivat nykyisen kirkonkylän tienoille Lanneveden eteläpäähän Pirkkala, Akonpelto, Vanhala ja Keskinen. Asutus sijoittui järvien läheisyyteen ja mäkien laille.
Aluksi Uurainen kuului 1561 perustettuun Rautalammin suurpitäjään. Koska matka kirkkoon oli pitkä ja tieyhteyksiä ei ollut, kesäisin vainajat oli haudattava järvien saariin. Uurainen liitettiin Saarijärven seurakuntaan 1639.
Uurainen mainitaan vanhoissa asiakirjoissa kylän ruotsinkielisellä nimellä (ruots. Urais muodossa Uhrais (1741). Siitä tuli asutuksen lisääntyessä Saarijärven rukoushuonekunta 1801. Pappila sijaitsi tällöin Uuraisten kylässä, mutta ensimmäinen kirkko nousi 1803 Kuukkajärven kylän Minkkilän talon maille Ison Kuukkajärven lounaispäähän. Siksi seudusta käytettiin Uuraisten ohella nimiä Kuukkajärvi (Kuukkajärvi eller Uurais Bönehus (1839)), Kuukka ja Minkkilä (Uurais eller Minkilä Bönehus gäll (1848)). Nimien runsautta selittävät osaltaan kuukkajärveläisten anomukset, joissa puhuttiin kirkon tai rukoushuoneen perustamisesta nimillä Kuukkajärven kirkko (1787) ja  Minkkilän rukoushuone (1800). Kappeliseurakunnaksi Uurainen tuli 1856. Uuraisten kunta perustettiin 1868. Itsenäisen seurakunnan aseman kappeliseurakunta sai 1886 tai 1887.
Kylännimi Uurainen perustuu järven nimeen. Kirkonkylän eteläpuolella sijaitsee kaksi järveä: Iso-Uurainen ja Pieni-Uurainen. Järvien välisen Takapuron kohdalla on aiemmin ollut salmi ja järvet ovat voineet olla yhtä Uurainen-nimistä järveä. Järvi on saanut nimensä salmesta, jonka  itäpuolella on Uuraisenmäki. Sanalla uuro on merkitys ’(puron) uoma’.
Uuraisten koulukeskus (Uuraisten yhtenäiskoulu).
Uuraisten kirkonkylällä toimivia julkisia palveluja tarjoavat muun muassa Uuraisten yhtenäiskoulu (Uuraisten koulukeskus), Uuraisten terveysasema, Uuraisten kunnantalo,
 Uuraisten paloasema ja Uuraisten kirjasto. Kirkonkylän kaupallisia palveluja ovat esimerkiksi Osuusliike Keskimaan Sale-kauppa.
Uuraisten kirkko sijaitsee metsäisellä mäellä Uuraisten kirkonkylän taajama-alueen ulkopuolella luoteessa.
Vaajakosken paloasema

Vaajakosken paloasema sijaitsee osoitteessa Asmalammentie 26
Keski-Suomen pelastuslaitoksen Vaajakosken paloasema sijaitsee Jyväskylässä Vaajakoskella Sulunperän kaupunginosassa osoitteessa Asmalammentie 26.  Se on otettu käyttöön joulukuussa 2011.  Paloaseman on suunnitellut arkkitehtitoimisto Lehto Peltonen Valkama Oy. Rakennuksen pinta-ala on 1 762 brm².  Rakennuksen omistaa erikoissijoitusrahasto eQ ja pelastuslaitos on siinä vuokralla.
Vapaaehtoinen palokunta, Vaajakosken VPK toimii Vaajakosken paloaseman tiloissa yhdessä päätoimisen henkilöstön kanssa.
Keski-Suomen pelastuslaitoksen palvelutasopäätöksen uudistamisen yhteydessä uutisoitiin marraskuussa 2023, että pelastuslaitos selvittää Vaajakosken paloaseman siirtoa Kanavuoren alueelle, jotta Vaajakoski ja Lievestuore sekä suuret liikenneväylät pystytän tavoittamaan paremmin.
Aiheesta muualla

Keski-Suomen pelastuslaitos (verkkosivut)
(Arkistoitu – Internet Archive)
Vaajakosken VPK (verkkosivut)
Texarkana (Texas)

| Texarkana |
| --- | --- |
 Texarkanan hallintorakennus.

 Koordinaatit: 33°26′14″N, 94°04′03″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Texas
Piirikunta:  Bowie
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  76,3 km²
 – Josta vettä:  1,1 km² 
Korkeus:  91 m
Väkiluku (2010):  36 411
 – Väestötiheys:  484,1 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
Lempinimi::  The Texas Side, T-Town, TK, TXK, Twin City
Motto::  Twice as Nice
 
 texarkana.tx.us 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Texarkana on kaupunki Bowien piirikunnassa, Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 36 411. Texarkana muodostaa kaksoiskaupungin Arkansasin osavaltioon kuuluvan samannimisen kaupungin kanssa.
Texarkana kuuluu Ark-La-Texin alueeseen.
Kuvia kaupungista

Texarkanan vesitorni.
Amtrak -rautatieasema.
Sullivan Performing Arts Center.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Texarkana (Texas) Wikimedia Commonsissa
Vakhtang Gorgasalin ritarikunta

Ritarikunnan tunnuksia
Vakhtang Gorgasalin ritarikunta (georg. ვახტანგ გორგასლის ორდენი, vakht’ang gorgaslis ordeni) on georgialainen ritarikunta, joka perustettiin 24. joulukuuta 1992. Sitä myönnetään tunnustuksena sotilaille, jotka ovat osoittaneet rohkeutta ja sankaruutta taistellessaan isänmaan ja sen yhtenäisyyden puolesta.
Ritarikunnassa on kolme luokkaa:
I luokka
II luokka
III luokka
Uuraisten kirkko

| Uuraisten kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Multiantie 3, Uurainen
Koordinaatit:  62°30′16.2″N, 025°25′20.6″E
Seurakunta:  Uuraisten seurakunta
Rakentamisvuosi:  1905, tapuli 1882
Suunnittelija:  J. Wigren tapuli Alfred Cavén
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uuraisten kirkko on Keski-Suomessa sijaitsevan Uuraisten seurakunnan ristikirkkomuotoinen puukirkko. Kirkko valmistui seurakunnan ensimmäisen kirkon paikalle vuonna 1905. Sen suunnittelija on rakennusmestari J. Wigren ja rakennusvaiheessa oli mukana myös arkkitehti Yrjö Blomstedt.
Kirkko on kirkonkylän pohjoispuolella näkyvällä paikalla metsäisellä mäellä. Aikaisempi kirkko oli valmistunut 1803 ja se oli saman muotoinen kuin nykyinenkin. Kirkossa on aumakatto ja ristikeskuksessa kahdeksankulmainen lanterniini. Kellotapuli on erillinen, sen suunnittelija on arkkitehti Alfred Cavén ja rakentaja kirkonrakentaja Juho Jaakko Kuorikoski.
Arkkitehti Blomstedtin käsialaa ovat muun muassa rakennuksen kansallisromanttiset yksityiskohdat ja ornamentit. Kirkossa on laskettu olevan yli tuhat sydämenmuotoista puuleikkausta, josta syystä kirkkoa kutsutaankin ”Avointen sydänten kirkoksi”. Kirkon viimeisimmän kunnostuksen suunnitteli arkkitehti Tuija Ilves.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uuraisten kirkko Wikimedia Commonsissa
Uuraisten kirkon tapuli
Uuraisten kirkon sankarihaudat kesällä 2012
Vaajakoski-Jyskä

| Vaajakoski-Jyskä |
| --- | --- |
 Vaajakoskea ilmasta kuvattuna.
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Seutukunta:  Jyväskylä
Kaupunki:  Jyväskylä
Väkiluku (2017):  14 681
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vaajakoski-Jyskä on Jyväskylän 12. suuralue. Suuralue muodostettiin vuoden 2009 alussa kuntaliitoksessa lakanneen Jyväskylän maalaiskunnan itäisimmästä osasta. Vaajakoski-Jyskään kuuluvat Sulunperän, Jyskän, Väinölän, Haapaniemen, Vaajakosken, Kaunisharjun, Tölskän, Kanavuoren, Hupelin, Laajarannan, Oravasaaren, Pohjola, Pitkäjärven, Leppälahden ja Mehtovuoren kaupunginosat. Joulukuussa 2017 suuralueen väkiluku oli 14 681. Kerrostalohuoneistojen osuus alueen asuntokannasta oli noin 35 % vuonna 2016.
Kuvia

Jyskän asuinkerrostaloja.
Vaajakosken kirjasto.
Kauppakeskusta Vaajala Tölskän kaupunginosassa, Vaajakosken kupeessa.
Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut 2014

Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut 2014 järjestettiin Ruotsin Göteborgissa. Ne olivat järjestyksessään kymmenennet MM-kisat. Turnauksen voitti isäntämaa Ruotsi.
Joukkueet ja pelijärjestelmä

Salibandyn MM-kilpailujen pelijärjestelmä muuttui vuodeksi 2014. A- ja B-lohkoissa pelasivat maailmanrankingissa korkeimmalla olevat kahdeksan maata ja C- ja D-lohkoissa loput maat. Maat jaettiin neljään arvontakoriin rankingin perusteella, ja parhaasta korista sijoitettiin kaksi joukkuetta A- ja B-lohkoihin ja seuraavasta korista samoin. Kolmannen ja neljännen korin joukkueet arvottiin C- ja D-lohkoihin. Arvonta suoritettiin 25. helmikuuta 2014 Göteborgissa.
Alkulohkojen jälkeen parhaimmat joukkueet neljännes- ja puolivälieriin. A- ja B-lohkojen kaksi parasta menivät suoraan puolivälieriin, joihin pääsivät myös voittajat neljännesvälieristä, joissa pelasivat A- ja B-lohkojen kolmonen ja nelonen C- ja D-lohkon kahta parasta vastaan.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  A-lohko  Ruotsi   Suomi   Latvia   Saksa  |  B-lohko  Sveitsi   Tšekki   Norja   Viro  |  C-lohko  Slovakia   Japani   Yhdysvallat   Etelä-Korea  |  D-lohko  Venäjä   Kanada   Tanska   Australia  |
Otteluareenat

| Göteborg |
| --- | --- |
Scandinavium Kapasiteetti: 12 044: Lisebergshallen Kapasiteetti: 1 800
Alkusarja

| --- | --- |
    : Joukkue puolivälieriin
    : Joukkue otteluun puolivälieräpaikasta
    : Joukkue otteluihin sijoista 13–16
Alkusarja > Lohko A

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 3 | 3 | 0 | 0 | 29 |  7 | +22 | 6 |
|  Suomi | 3 | 2 | 0 | 1 | 18 |  8 | +10 | 4 |
|  Latvia | 3 | 1 | 0 | 2 |  8 | 21 | -13 | 2 |
|  Saksa | 3 | 0 | 0 | 3 |  8 | 27 | -19 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.12. | Saksa  | 2-9 |  Suomi |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.12. | Ruotsi  | 11-2 |  Latvia |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.12. | Suomi  | 7-1 |  Latvia |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.12. | Saksa  | 3-13 |  Ruotsi |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.12. | Latvia  | 5-3 |  Saksa |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.12. | Suomi  | 2-5 |  Ruotsi |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Alkusarja > Lohko B

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 3 | 2 | 1 | 0 | 21 | 10 | +11 | 5 |
|  Sveitsi | 3 | 2 | 1 | 0 | 19 | 12 | +7 | 5 |
|  Norja | 3 | 1 | 0 | 2 | 17 | 19 | -2 | 2 |
|  Viro | 3 | 0 | 0 | 3 |  7 | 23 | -16 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.12. | Tšekki  | 7-6 |  Norja |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.12. | Sveitsi  | 7-3 |  Viro |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.12. | Norja  | 4-2 |  Viro |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.12. | Tšekki  | 2-2 |  Sveitsi |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.12. | Norja  | 7-10 |  Sveitsi |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.12. | Viro  | 2-12 |  Tšekki |  |  |


|  |  |  |      |  |  |