stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkaappi
Toimintaperiaate

Nykyaikaiset jääkaapit perustuvat höyrynpuristusprosessiin. Sähkökäyttöinen kompressori puristaa kaasumaisen kylmäaineen tulistuneeksi kaasuksi paineputkeen, josta kylmäaine jatkaa kulkua lauhduttimeen. Jääkaapin takana olevassa lauhdutinputkistossa kylmäaineen lämpötila laskee noin 10-15 celsiusastetta, lähelle huoneenlämpöä, jolloin sen olomuoto muuttuu kaasusta nesteeksi. Paineenalainen kylmäaine ohjataan paisuntaventtiilin läpi höyrystimeen, jossa paineen laskiessa kylmäaine höyrystyy ja samalla jäähtyy noin -10 °C:n lämpötilaan. Jääkaapin sisäpuolella oleva kylmä höyrystin sitoo lämpöenergiaa jääkaapin sisältä, jolloin jääkaapin lämpötila laskee.
Sellaisissa käyttökohteissa, joissa sähkön käyttäminen ei ole mahdollista, voidaan käyttää absorptiojääkaappia.
Jäähdytysaineet

Aiemmin käytetyt freonit eli CFC-yhdistekaasut vahingoittivat maapallon ilmakehän otsonikerrosta voimakkaasti. Tämä huomattiin vasta vuosikymmenien jälkeen ja freonien käyttö lopetettiin kokonaan. Nykyään kylmäaineina käytetään luonnon hiilivetyjä esimerkiksi HFC-134a, jotka ovat vähemmän haitallisia luonnolle. Uusimmissa eurooppalaisissa laitteissa kylmäaineena käytetään isobutaania. Isobutaani on tulenarkaa, mutta kodin kylmäkoneissa tarvittava kylmäainetäytös on hyvin pieni, noin 15-70 grammaa. Isobutaanin GWP-arvo, eli vaikutus kasvihuoneilmiöön on vain kolme (3), kun esimerkiksi HFC-134a kylmäaineella arvo on 1300. Lisäksi jääkaappien energiatehokkuus on kasvanut selvästi jonka vuoksi uusien jääkaappien hiilijalanjälki on aiempaa pienempi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kodinkonevalmistajien informaatiota kylmälaitteista (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen jäähdytystekniikan museo Ylöjärvellä esittelee kylmätekniikan kehitystä Suomessa
http://home.howstuffworks.com/refrigerator.htm
http://inventors.about.com/library/inventors/blrefrigerator.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
1920-luvun jääkaappi. Christian Steenstrupin suunnittelema General Electric  "Monitor top" malli.
1950-luvun jääkaappi.
GWAS

Genominlaajuinen assosiaatiotutkimus (GWAS) on genomiikkaan liittyvä tutkimusmenetelmä, jossa tutkitaan geneettisiä variantteja useiden eri genomien välillä, ja pyritään löytämään niiden tilastollisia yhteyksiä ominaisuuksiin tai sairauksiin väestötasolla. Ensimmäinen onnistunut GWAS-tutkimus julkaistiin vuonna 2002, minkä jälkeen tutkimusmenetelmä on yleistynyt nopeasti.
Ihmisiin perustuvissa GWAS-tutkimuksissa verrataan sellaisten tutkimusyksilöiden DNA:ta, joilla on erilaiset fenotyypit tietyn piirteen tai sairauden osalta. Mikäli tutkimuksissa saadaan merkittävää näyttöä siitä, että tietyn piirteen tai sairauden omaavilla ihmisillä on tavallista useammin tietty geneettinen variantti, voidaan tämä variantti assosioida kyseiseen piirteeseen tai sairauteen. Harvinaisia geneettisiä sairauksia lukuun ottamatta nämä assosiaatiot ovat heikkoja eli ne eivät itsessään selitä fenotyyppiä, mutta ne voivat antaa käsitystä kriittisistä geeneistä, ja näin olla tärkeitä kokonaisuutta tarkastellessa.
GWAS-tutkimuksissa yleisimmin tutkitut geneettiset variantit ovat yhden nukleotidin polymorfismeja (SNP), mutta tutkimuksissa voidaan ottaa huomioon myös esimerkiksi kopiolukumuutokset (CNV). Tyypillisesti GWAS-tutkimuksissa raportoidaan korreloivista SNP-alueista, jotka osoittavat tilastollisesti merkittävää yhteyttä kiinnostavaan piirteeseen. Tällaisista alueista puhutaan “geneettisinä riskialueina” (genomic risk loci) .
Ensimmäinen onnistunut, vuonna 2002 julkaistu GWAS-tutkimus liittyi sydäninfarktiin . Kolme vuotta myöhemmin tutkimustapaa alettiin hyödyntämään enemmän silmänpohjan rappeuman geneettisten riskitekijöiden (AMD) tutkimuksessa . Tutkimuksessa tutkittiin henkilöitä, joilla oli ikään liittyvä silmänpohjan rappeuma, ja löydettiin kaksi SNP:tä, joiden alleelifrekvenssi oli merkittävästi eri suuruinen terveisiin kontrolleihin verrattuna. Vuonna 2023 GWAS-tutkimuksia oli julkaistu jo yli 5700 kappaletta, ja niitä julkaistaan lisää jatkuvasti .
GWAS-tutkimuksilla on useita eri sovellutuksia. Tutkimukset auttavat ymmärtämään ominaisuuksien periytymistä sekä riskitekijöiden ja terveysvaikutusten syy-seuraussuhteita. Niiden avulla voidaan myös laskea geneettisiä yhteyksiä, arvioida terveysriskejä ja kehittää uusia lääkkeitä .
Taustaa

Ihmisten genomit eroavat toisistaan miljoonilla eri tavoilla. Genomeissa voi olla niin pientä vaihtelua kuin myös suurempia kromosomimutaatioita, esim. deleetiot, insertiot ja kopiolukumuutokset. Kaikki variaatiot voivat aiheuttaa muutoksia yksilön ominaisuuksissa, ja nämä muutokset voivat aiheuttaa esimerkiksi suuremman riskin tietyn sairauden saamiseen.
Ennen GWAS-tutkimusten yleistymistä, geneettinen tutkimus keskittyi ensisijaisesti yksinkertaisempaan perinnöllisyyteen. Koko genominlaajuiset tutkimukset yleistyivät vasta GWAS-tutkimusten myötä. Yksinkertaisemmat perinnöllisyystutkimukset olivat hyödyllisiä menetelmiä erityisesti harvinaisia monogeenisiä sairauksia tutkiessa. Yleisten ja monimutkaisempien sairauksien osalta niukemmat geneettiset perinnöllisyystutkimukset eivät toimineet yhtä hyvin .
GWAS-tutkimuksien teon mahdollistavat ihmisen geneettisen materiaalin varastot, biopankit. Biopankkien sisältämä materiaali vähentää tutkimusten kuluja ja vaikeuksia kerätä riittävä määrä biologisia näytteitä tutkimusta varten .
Menetelmät > Tutkimusasettelu

GWAS tutkimukset voidaan jaotella kahteen erilaiseen tutkimusasetelmaan riippuen tutkittavan fenotyypin ominaisuuksista. Ensimmäinen lähestymistapa on tapaus-verrokkitutkimus, jossa fenotyyppi voidaan luokitellaan binäärisesti kahteen kategoriaan (ominaisuus on läsnä tai ei). Tässä asetelmassa tutkittavat yksilöt jaetaan kahteen ryhmään ominaisuuden esiintyvyyden perusteella (tapaus- ja kontrolliryhmä). Näiden ryhmien SNP esiintyvyyksiä verrataan keskenään, ja tavoitteena on havaita mahdollisia ominaisuuteen liittyviä assosiaatioita. Kun tutkitaan ihmisissä esiintyviä sairauksia, niitä ei ole aina helppo luokitella binäärisesti. Esimerkiksi MS-taudin diagnoosiin vaaditaan muiden mahdollisten tautien poissulkua ​​ ja sen ajatellaan olevan kirjo useita eri sairauksia yhden sairauden sijasta. Luokitteluhaasteista huolimatta, tapaus-verrokkitutkimusasetelma MS-taudin tutkimuksessa on ollut menestys ja GWAS:lla on löydetty kymmeniä geenejä, jotka assosioituvat MS-taudin kanssa. Nämä 12 geeniä selittävät vain 3 % varianssista taudin riskissä ​​.
Toinen lähestymistapa on kvantitatiivinen, jossa fenotyyppiä voidaan mitata määrällisesti. Tilastollisesta näkökulmasta tämä lähestymistapa on suositeltavampi, koska kvantitatiivisesti mitattavat fenotyypit parantavat geneettisen vaikutuksen arvioimista ​​. Voidaan ajatella esimerkiksi mittausvirheissä olevaa suurta eroa, joka liittyy yksilöiden luokitteluun joko ”tapaukseksi” tai ”kontrolliryhmäksi” verrattuna kvantitatiivisen ominaisuuden tarkkaan mittaamiseen.
Tuloksia

Niin tapaus-verrokki kuin kvantitatiivisessakin tutkimusasetelmassa, tilastollisten analyysien pääasiallinen tulos on lista SNP:tä, niiden kromosomaalinen sijainti ja p-arvo, joka kuvaa assosiaation tilastollista merkitsevyyttä ​​. Yleinen tapa tulkita tuloksia on luoda Manhattan-kuvaaja, jossa y-akselilla esitetään p-arvo ja x-akselilla SNP:n kromosomaalinen sijainti ​. Kuvaajalla kromosomaaliset alueet, joissa on paljon assosioituneita SNP:tä, ovat ns. kytkentäepätasapainossa. Nämä alueet näkyvät pylväinä kuvaajalla.
Toinen yleinen lähestymistapa on luoda Q-Q-kuvaaja, joka vertaa SNP:den havaittuja p-arvoja niiden odotettuihin p-arvoihin nollahypoteesin mukaisesti . Selvästi assosioituneet SNP:t poikkeavat kuvaajan oikeassa yläkulmassa diagonaalilta ​​. Jos kuvaajassa esiintyy systemaattista poikkeamaa diagonaalilta, se voi viitata mahdollisiin virheisiin datassa, esim. väestökerrostumiseen ​​.
GWAS on saanut kritiikkiä, että sillä löydetyt assosiaatiot eivät selitä fenotyypin muuntelua tarpeeksi paljon. Vaikka löydettyjä assosiaatioita on lukuisia monille eri ominaisuuksille, selittävät ne vain pienen osan fenotyyppisestä muuntelusta ​​. Esimerkiksi ihmisen pituudelle on löydetty yli 3200 assosiatiivista SNP:tä, on niiden vaikutus pituuden muunteluun vain 24,5 % pituuden kokonaisvaihtelusta ​​. Tämä eroaa huomattavasti arvioista, kuinka suuri osuus pituuden vaihtelusta selittyy perinnöllisistä tekijöistä (ks. Heritabiliteetti). Tämä arvioi on noin 80 % ​​​. GWAS soveltuukin mahdollisten assosiaatioiden löytämiseen, joiden merkitsevyyttä voidaan myöhemmin tutkia tarkemmin.
Käyttökohteet

GWAS-tutkimuksilla on monia erilaisia käyttökohteita mm. lääketieteessä, luonnonsuojelussa sekä maataloudessa.
Käyttökohteet > Lääketiede

Lääketieteessä GWAS-tutkimusta on käytetty tunnistamaan erilaisia riskitekijöitä useille sairauksille. GWAS-tutkimuksia on tehty esimerkiksi hepatiitti c:sta, sydän- ja verisuonitaudeista, skitsofreniasta ja diabeteksesta . Sitä on esimerkiksi käytetty hepatiitti c:n hoidon tutkimuksessa ja on löydetty linkki yksilön geneettisten varianttien ja hepatiitti c:n hoitovasteen välillä . Tietyt geneettiset variantit voivat siis ennustaa, toimivatko tietyt hoidot hyvin tai poistuuko virus jopa ilman hoitoa. Tämän ansiosta lääkärit voivat tehdä hoitosuunnitelman potilaan geneettisten ominaisuuksien perusteella.
Käyttökohteet > Luonnonsuojelu

GWAS-tutkimusta käytetään tunnistamaan genomin alueita, jotka voivat vaikuttaa esimerkiksi siihen, miten laji tai populaatio sopeutuu ympäristön muutoksiin, kuten ilmastonmuutokseen .
Kun GWAS yhdistetään ympäristö- ja piirredataan, voidaan analysoida, löytyykö tietyissä populaatioissa geneettistä vaihtelua, joka mahdollistaa niiden paremman selviytymisen muuttuvissa olosuhteissa . Tämä auttaa ymmärtämään, onko lajilla tai populaatiolla geneettistä potentiaalia sopeutua ja säilyä elinvoimaisena tulevaisuudessa .
Käyttökohteet > Maatalous

GWAS-tutkimusta on hyödynnetty kasvijalostuksessa. Sen avulla on tutkittu satoon vaikuttavia perinnöllisiä tekijöitä, kuten jyvien lukumäärää, painoa, kasvin rakennetta ja vastustuskykyä . Tutkimuksista saatua tietoa käytetään tuottavampien ja vastustuskykyisempien lajikkeiden jalostukseen.
Rajoitteet

GWAS tunnistaa usein laajoja alueita yksittäisten kausaalisten varianttien sijaan, erityisesti ei-koodaavilla alueilla . Menetelmät kuten monietniset tutkimukset, funktionaaliset analyysit ja hienokartoitus voivat auttaa kausaalisten varianttien tunnistamisessa, mutta niiden käyttö on usein rajallista ja kallista .
SNP-array-pohjaiset GWAS-tutkimukset perustuvat usein eurooppalaisiin väestöpohjaisiin referenssipaneeleihin, mikä vähentää tarkkuutta muissa väestöryhmissä . Tämä rajoittaa löytöjä aliedustetuissa väestöissä ja estää harvinaisten varianttien löytämisen, joilla voi olla merkittäviä vaikutuksia sairauksiin . SNP-array-pohjaiset GWAS-tutkimukset eivät pysty kunnolla tunnistamaan todella harvinaisia variantteja . Niiden tunnistaminen vaatisi poikkeuksellisen suuria otoskokoja .
Aiheesta muualla

Carré, C., Carluer, J. B., Chaux, C., Estoup-Streiff, C., Roche, N., Hosy, E., Mas, A., & Krouk, G. (2024). Next-gen GWAS: Full 2D epistatic interaction maps retrieve part of missing heritability and improve phenotypic prediction. Genome Biology, 25, Article 76. https://doi.org/10.1186/s13059-024-03202-0
Kere, J., Ripatti, S., & Perola, M. (2010). Leena Peltonen-Palotie: Monitekijäisten tautien genetiikka. Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim, 126(19), 2305–2310. https://www.duodecimlehti.fi/duo99113
Kurki, M. I., Karjalainen, J., Palta, P., et al. (2023). FinnGen provides genetic insights from a well-phenotyped isolated population. Nature, 613, 508–518. https://doi.org/10.1038/s41586-022-05473-8
Manolio, T. A. (2010). Genomewide association studies and assessment of the risk of disease. New England Journal of Medicine, 363(2), 166–176. https://doi.org/10.1056/NEJMra0905980
Qiu, B., Jiang, W., Olyaee, M., Shimura, K., Miyakawa, A., Hu, H., Zhu, Y., & Tang, L. (2017). Advances in the genome-wide association study of chronic hepatitis B susceptibility in Asian population. European Journal of Medical Research, 22(1), 55. https://doi.org/10.1186/s40001-017-0288-3
Rosenberg, N. A., Huang, L., Jewett, E. M., Szpiech, Z. A., Jankovic, I., & Boehnke, M. (2010). Genome-wide association studies in diverse populations. Nature Reviews Genetics, 11(5), 356–366. https://doi.org/10.1038/nrg2760
The Wellcome Trust Case Control Consortium. (2007). Genome-wide association study of 14,000 cases of seven common diseases and 3,000 shared controls. Nature, 447, 661–678. https://doi.org/10.1038/nature05911
Wang, M. H., Cordell, H. J., & Van Steen, K. (2018). Statistical methods for genome-wide association studies. Seminars in Cancer Biology, 55, 53–60. https://doi.org/10.1016/j.semcancer.2018.04.008
Manhattan kuvaaja luotu R-paketilla qqman . Aineistona on paketin mukana tullut esimerkkiaineisto GWAS-tutkimuksen tuloksista. X-akselilla nähdään SNP:n sijainti genomissa. Jokainen kromosomi on numeroitu. Y-akselilla SNP:n -log10(p-arvo). Tämä kuvaa SNP:lle laskettua p-arvoa, joka kuvaa onko sen assosiaatio tutkittuun fenotyyppiin tilastollisesti merkittävä. Punainen viiva kuvaa genomin laajuista raja-arvoa -log10(5x10-8) p-arvolle. Merkittävät assosiaatiot voidaan nähdä ”pylväinä” kuvaajassa.
Q-Q-kuvaaja luotu R-paketilla qqman. Aineistona on paketin mukana tullut esimerkkiaineisto GWAS-tutkimuksen tuloksista. Punainen viiva kuvaa p-arvojen odotettua tasaista jakaumaa nollahypoteesin mukaisesti. Havaitut p-arvot näkyvät mustina pisteinä kuvaajalla. Tässä kuvaajassa on havaittavissa selkeä systemaattinen poikkeavuus, mikä viittaa virheisiin datassa.
Kalevi Vehkonen

Kalevi Vehkonen vuonna 1971.
Taisto Kalevi Vehkonen (26. syyskuuta 1946 Keuruu – 4. tammikuuta 2023 Vantaa) oli suomalainen motocrosskuljettaja, joka nousi lajissaan maailman huipulle 1960-luvun lopulla.
Vehkonen voitti 21-vuotiaana motocrossin Hyvinkään MM-osakilpailuissa 1968 molemmat 250-kuutioisten luokan erät. Vuonna 1970 hän oli tuomassa Suomelle joukkuekilpailun MM-pronssia yhdessä Reino Hahlin ja Heikki Mikkolan kanssa. Henkilökohtaiseen MM-sarjan erävoittoon Vehkonen ylsi seuraavan kerran Puolassa vuonna 1971. MM-sarjan loppupisteissä hän sijoittui neljänneksi vuonna 1972. Hän voitti 250-kuutioisten Suomen-mestaruuden vuosina 1968 ja 1974. Vehkonen lopetti aktiiviuransa syksyllä 1975.
Endurossa Vehkonen voitti Päijänteen ympäriajon vuonna 1968. Moottorikelkkailussa hän voitti epävirallisen maailmanmestaruuden vuonna 1969.
Kalevi Vehkosen poika Ismo Vehkonen ja veljenpoika Pekka Vehkonen ovat myös menestyneet motocrossissa, jälkimmäinen voittanut maailmanmestaruudenkin.
Vehkonen on haudattu Honkanummen hautausmaalle Vantaalle.
Waldemar Schauman

| Fredrik Waldemar Schauman |
| --- | --- |
 Schauman vuonna 1900 (kuva Daniel Nyblin).
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 1844 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta
Kuollut: 16. syyskuuta 1911 (67 vuotta) Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta
Kansalaisuus:  Suomi
Fredrik Waldemar Schauman (10. elokuuta 1844 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 16. syyskuuta 1911 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta) oli suomalainen salaneuvos, valtiopäivämies ja kenraaliluutnantti. Schauman oli myös Frans Ludvigin, Berndt Otton ja August Schaumanin serkun poika sekä Schaumanin aatelissuvun jäsen.
Ura armeijassa

Schauman aloitti opinnot 1855 Suomen kadettikoulussa Haminassa ja valmistui luutnantiksi 1862, minkä jälkeen hän palveli 7. tarkk’ampujapataljoonassa ja osallistui Puolan kapinan kukistamiseen muiden venäläisten joukkojen kanssa 1862–1863. Hänet ylennettiin alikapteeniksi 1864 ja siirrettiin 85. Viipurin jalkaväkirykmenttiin 1865. Kapteeniksi hänet ylennettiin 1867, kun hän oli suorittamassa Nikolain yleisesikunta-akatemian yleisesikuntaupseerikurssia 1866–1868 ja majuriksi 1868 kurssin tultua suoritetuksi. Majurina hänet komennettiin Suomen sotilaspiirin esikuntaan kapteenin vakanssille. Hänet määrättiin Suomen sotilaspiirin paikallisjoukkojen esikunnan vanhemmaksi adjutantiksi Helsinkiin 1869 ja 1870 23. jalkaväkidivisioonan esikunnan vanhemmaksi adjutantiksi.
1872 Schauman ylennettiin everstiluutnantiksi ja määrättiin Harkovan sotilaspiirin esikuntaan. Siellä hän sai sotilaspiiriin päälliköltä erityistehtäviä 1875 ja hänet ylennettiin everstiksi. Everstinä hänet määrättiin 7. jalkaväkidivisioonan esikuntapäälliköksi Rodomiin Puolaan 1878. Vuonna 1885 hänestä tuli Venäjän sotaministerin Suomen sotilasasiain esittelijä, kenraalimajuriksi hänet ylennettiin 1886. Vuonna 1888 hänestä tuli Suomen sotaväen esikunnan esikuntapäällikkö ja vuotta myöhemmin Suomen Ylisotaoikeuden puheenjohtaja. 1894 hänestä tuli Vaasan kuvernööri, 1896 hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi.
Muu toiminta

Schauman edusti aatelissukuaan valtiopäivillä 1888, 1891, 1894, 1897, 1900 ja 1905–1906. Vuonna 1898 Schaumanista tuli Suomen senaatin talousosaston jäsen ja sotilastoimikunnan päällikkö, seuraavana vuonna hänelle myönnettiin ero armeijan palveluksesta. Schauman vastusti senaatissa helmikuun manifestin julkaisemista pitäen sitä laittomana. Hän sai eron senaattorin virasta 1900. Vuodesta 1906 alkaen Schauman toimi Suomen kaupunkien yleisen paloapuyhtiön taloudenhoitajana.
Kun Schaumanin poika Eugen Schauman oli ampunut Nikolai Bobrikovin, suoritettiin kotitarkastus, jonka yhteydessä löydettiin suunnitelma yleisen ampumaseurajärjestön perustamiseksi lakkautetun Suomen sotaväen tilalle. Schauman vangittiin valtiopetoksesta epäiltynä ja vietiin tutkintavankeuteen Pietariin. Ministerivaltiosihteeri von Plehwen murhan jälkeen asia kuitenkin palautettiin Suomeen Turun hovioikeuden käsiteltäväksi, josta hän sai vapauttavan tuomion ja hänet vapautettiin 1905.
Waldemar Schaumanin tytär oli taidemaalari Sigrid Schauman. Schaumanin ja hänen toisen puolisonsa Charlotte Ramsayn poika, eversti Carl-Gustaf Schauman (s. 1892) oli talvisodassa II armeijakunnan tykistönkomentaja; hän joutui auto-onnettomuuteen helmikuussa 1940 ja kuoli saamaansa vammaan saman vuoden toukokuussa.
Jorma Ahvenainen (pesäpalloilija)

Jorma Ahvenainen (s. 12. tammikuuta 1951) on entinen suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja.
Ahvenainen pelasi Mestaruussarjassa 1970-1979 edustaen koko ajan Kouvolan Pallonlyöjiä. Suomen mestaruuden Ahvenainen saavutti 1976 ja hopeaa 1970. Pronssia on tullut kahdesti ja Cup-mestaruus kaudella 1977. Itä-Länsi-ottelussa Ahvenainen esiintyi Idän puolella 1972.
Vuosina 1980-1989 Ahvenainen toimi ajoittain KPL:n mestaruussarja- ja ykkössarjajoukkueen pelinjohtajana.
Saavutukset > Pelaajana

1 SM-kulta: 1976
1 SM-hopea: 1970
2 SM-pronssia: 1972, 1977
1 Itä-Länsi-ottelu: 1972
Automobile Club de l’Ouest

| Automobile Club de l’Ouest |
| --- | --- |

Perustettu:  1906
Puheenjohtaja:  Pierre Fillon
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Automobile Club de l’Ouest (lyhenteeltään ACO) on vuonna 1906 perustettu suurin autoalan ryhmä Ranskassa. Se järjestää muun muassa Le Mansin 24 tunnin ajot.
ACO ja IMSA ovat tehneet sopimuksen urheilu- ja teknisten sääntöjen parissa työskentelystä ja molemmilla on aikomuksena käyttää FIA GT3 -määrittelyä sarjoissaan. ACO on työskennellyt vuodesta 2018 lähtien vedyn tuomiseksi polttoaineeksi lajiin.
Puheenjohtajat

| Puheenjohtaja | Toimikausi |
| --- | --- |
Adolphe Singher: 1906–1910
Gustave Singher: 1910–1947
Paul Jamin: 1947–1951
Jean-Marie Lelievre: 1951–1973
Raymond Gouloumès: 1973–1992
Michel Cosson: 1992–2003
Jean-Claude Plassart: 2003-2012
Pierre Fillon: 2012-
Ilmastotavoitteet

ACO pyrkii hiilineutraaliksi vuoteen 2030 mennessä. FIA on myöntänyt kahden tähden akkreditoinnin FIA World Endurance Championship -sarjan ja Le Mansin 24 tunnin ajon siirtymisestä uusiutuvaan biopolttoaineeseen ja ACO pyrkii kolmeen tähteen. Polttoaine ja renkaat vastasivat vuonna 2022 noin 1,4 prosenttia kokonaispäästöistä, joka oli aiemmin 2,5 prosenttia.
GTC

GTC on ACO:n gran turismo -autojen kilpaluokka, joka on esitelty vuonna 2011.
Tavoitteeksi kerrottiin edullisempi osallistuminen kestävyysajokilpailuihin käyttämällä autoja olemassa olevista yhden merkin luokista. Lisäksi tiettyjä osia on käytettävä kestävyysajoja varten sovittamiseen ja suorituskyvyn tasaamiseen.
Käännös suomeksi
Southwestern University

Southwestern University on yksityinen korkeakoulu Yhdysvaltojen Texasissa. Se toimii Georgetownissa, noin 50 kilometriä pohjoiseen Austinista. Se on Texasin vanhin yliopisto, perustettu vuonna 1840. Yliopiston taustaorganisaatio on Yhdistynyt metodistikirkko.
Yliopisto tarjoaa opetusta 40 pääaineessa ja 36 sivuaineessa. Suosituimmat pääaineet ovat kauppatieteet, psykologia ja viestintä.
Southwestern Universityssä on noin 1 400 perustutkinto-opiskelijaa ja 150 jatko-opiskelijaa. Vuonna 2017 43 % hakijoista sai opiskelupaikan.
Bethelin raamattukoulu

Bethelin raamattukoulu Topekassa, Kansasissa vuonna 1900.
Bethelin raamattukoulu (engl. Bethel Bible College) oli Charles Fox Parhamin perustama raamattukoulu Topekan kaupungissa, Kansasin osavaltiossa. Raamattukoulu perustettiin lokakuussa 1900. Koulurakennuksena toimi Stone's Folly -nimellä tunnettu keskeneräinen loistohuvila. Koulun ainoa oppikirja oli Raamattu, jota koulussa tutkittiin järjestelmällisesti. Raamattukoulun toiminta päättyi keväällä 1901, kun Stone's Follyn omistajat myivät kiinteistön.
Helluntaiherätyksen alku

Koulussa opiskeli neljäkymmentä opiskelijaa. Parhamin johdolla opiskelijat tutustuivat Apostolien tekoihin. Koulussa tutkittiin erityisesti Pyhän Hengen kastetta ja todisteita sen saamisesta. Apostolien tekojen tutkimisesta syntyi tapahtumasarja, joka synnytti uuden herätysliikkeen.
Parhamille itselle syntyi käsitys, että Jumala antaisi lähetystehtävän suorittamista varten kyvyn puhua jotakin tunnettua vierasta kieltä, ensimmäisen helluntaipäivän esimerkin mukaisesti. Myöhemmin opiskelijat tulivat itsenäisesti, toisistaan tietämättä, samankaltaiseen johtopäätökseen. Raamattukoulussa opiskellut Agnes Ozman oli ensimmäinen opiskelija, joka puhui kielillä. Myöhemmin lähes kaikki raamattukoululaiset kokivat Pyhän Hengen vuodatuksen ja Topekan tapahtumat tulivat kuuluisiksi sanomalehtikirjoitusten välityksellä.
Raamattukoulun myymisen jälkeen Parham julisti evankeliumia monilla paikkakunnilla ja piti raamattukoulua muun muassa Kansas Cityssä, Galenassa, Baxter Springsissä, Joplinissa, Orchardissa ja Houstonissa. Vuoteen 1906 mennessä Parhamin herätyksen vaikutuspiiriin oli tullu arviolta noin 25 000 henkilöä. Houstonissa William J. Seymour tutustui Parhamin opetukseen ja vei tämän opetuksen Los Angelesiin, jossa hän aloitti Azusa-kadun herätyksen.
Accountor

| Accountor Outsourcing |
| --- | --- |

Perustettu:  1944
Kotipaikka:  Espoo, Suomi
Toimiala:  taloushallinto, palkkahallinto, henkilöstöhallinto. lakipalvelut, veroneuvonta
Tuotteet:  Talous-, palkka- ja henkilöstöhallinnon ulkoistuspalvelut
Liikevaihto:  n. 170 milj.(2023)
Henkilöstö:  1800 (2023)
Emoyhtiö:  Aspia Group
Kotisivu:  https://www.accountor.com/fi/finland
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Accountor (entinen Pretax) suomalainen talous-, palkka- ja henkilöstöhallinnon ulkoistuspalveluja tarjoava yritys. Sillä on toimintaa kuudessa maassa: Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Ukrainassa ja Hollannissa.
Vuonna 2023 yritys työllisti yhteensä 1 800 henkilöä. Suomessa Accountorilla on noin tuhat työntekijää ja liki 30 toimistoa. Pretax vaihtoi 30. huhtikuuta 2014 nimekseen Accountor.
Heinäkuussa 2024 Accountor-konserniin kuuluva Accountor Holding Oy ilmoittaa päässeensä sopimukseen sen ulkoistusliiketoiminnasta vastanneiden tytäryhtiöidensä myynnistä Aspialle, joka on johtava teknologiaa hyödyntävien kirjanpito-, palkanmaksu-, vero- ja neuvontapalvelujen tarjoaja Pohjoismaissa.
Aspia ja Accountor ovat yhdessä Pohjoismaiden johtava digitaalisten taloushallinto-, palkanlaskenta-, vero- ja neuvontapalveluiden tarjoaja.
Lokakuussa 2024 globaali investointiyhtiö KKR osti enemmistöosuuden Accountorin ohjelmistoliiketoiminnoista, jotka jatkavat pilvipohjaisten talous- ja henkilöstöhallinnon ohjelmistojen tarjoamista yli 130 000 asiakkaalle Pohjoismaissa.