stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
M/S Korsholma

M/S Korsholma oli suomalainen rahtimoottorilaiva, joka valmistui huhtikuussa 1929 Odense Staalskibsværftin telakalta Odensessa Tanskassa. Laiva oli suomalaisomistuksessa vuodesta 1953 alkaen.
Laivan alkuperäinen tilaaja oli oslolainen Fred.Olsen & Co-varustamo ja se sai nimekseen Abraham Lincoln. Vuonna 1953 sen osti helsinkiläisen Alf. Korhosen omistama Kouran Laiva Oy ja laivan kotisatamaksi tuli Vaasa. Samalla se sai myös uudeksi nimekseen Korsholma. Myöhemmin laivan omistajana oli helsinkiläinen Vaasan Laiva Oy.
Korsholma oli vuodesta 1955 lähtien yksi Keski-Euroopan ja Pohjois-Amerikan länsirannikon välisen valtamerilinjan Vaasa Linen aluksista. Se törmäsi 31. maaliskuuta 1957 Pohjanmerellä yhteen tanskalaisen Malacca-laivan kanssa. Laiva oli tällöin matkalla Los Angelesiin rahtinaan Volkswagen Kupla -autoja. Vuonna 1959 laiva törmäsi Portlandissa Oregonissa Burlington Northern Railroadin rautatiesiltaan. Korsholma romutettiin maaliskuun lopussa 1962 Miharassa Japanissa.
Laivan pituus oli 140,56 metriä, leveys 17,14 metriä ja syväys 7,94 metriä. Laivan bruttovetoisuus oli 5 740 tonnia ja kuollut paino oli 9 500 tonnia. Laivan moottoreina oli kaksi kahdeksansylinteristä nelitahtista Burmeister & Wain dieselmoottoria, joiden yhteisteho oli 4 080 hevosvoimaa.
Marjan rakkaus

| Marjan rakkaus> L’amore di Marja |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Anne Riitta Ciccone
Käsikirjoittaja:  Anne Riitta Ciccone
Tuottaja:  Francesco Torelli
Säveltäjä:  Giovanni Renzo
Kuvaaja:  Franco Di Giacomo
Leikkaaja:  Letizia Caudullo
Lavastaja:  Marco Dentici
Pääosat:  Laura Malmivaara, Vincenzo Peluso
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Italia
Ensi-ilta:  2002
Kesto:  103 min
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Marjan rakkaus (L’amore di Marja) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Anne Riitta Cicconen ohjaama italialainen draamaelokuva, jonka pääosia esittävät Laura Malmivaara (Marja) ja Vincenzo Peluso (Fortunato). Lapsinäyttelijöinä ovat italialais-suomalaiset Lepistön sisarukset. Elokuva perustuu italiansuomalaisen Cicconen kymmenen vuotta aiemmin kirjoittamaan näytelmään.
Juoni

Elokuvan tarina kerrotaan osittain Marjan kahdesta lapsesta vanhemman, Alicen näkökulmasta. Se on kertomus suomalaisesta Marjasta ja tämän italialaisesta miehestä Fortunatosta, jotka elävät nuoruuttaan kommuunissa 1970-luvun Suomessa. Heidän muutettuaan sisilialaiseen pikkukylään mies mukautuu lapsuutensa yhteisöön, kun taas Marja ei siihen kykene vaan eristäytyy lastensa kanssa täydellisesti ja lopulta murtuu henkisesti.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Laura Malmivaara  | … |  Marja   |
|  Vincenzo Peluso  | … |  Fortunato   |
|  Erika Lepistö  | … |  Alice lapsena   |
|  Annika Lepistö  | … |  Sonia lapsena   |
|  Veronica Visentin  | … |  Alice   |
|  David Coco  | … |  Alessio   |
|  Maurizio Marchetti  | … |  sisilialainen isoisä   |
|  Lucia Sardo  | … |  sisilialainen isoäiti   |
|  Marja-Leena Kouki  | … |  suomalainen isoäiti   |
|  Nino Frassica  | … |     |
Vastaanotto

Marjan rakkaus sai ensi-iltansa Italiassa 6. maaliskuuta 2004 ja keräsi sinä vuonna siellä 120  000 katsojaa 12 kopiolla. Se palkittiin Annecyn, Montpellier’n ja Villeruptin filmifestivaaleilla. Elokuva
Helsingin Sanomien Leena Virtaselle elokuvasta jäi hyvä mieli, vaikka hän kritisoi ohjaajan liian pientä etäisyyttä aiheeseen, kertojan sekavaa vaihtumista ja Marjan hahmon jäämistä etäiseksi. Laura Malmivaaran hän sanoo tosin erottuvan vähemmän taitavista muista näyttelijöistä. Kirkko & Kaupunki -lehden Janne Villa piti Marjan rakkautta yhtenä vuoden 2005 elokuvatapauksena, jossa äidin ja aikuistuvien tyttöjen (Veronica Visentin, Sara Filizzola Hartmann) suhteen kuvaus on tehty taitavasti. Tampereen ylioppilaslehden Aviisin Antti Kivimäki suhtautui tylymmin: ”Mutta kuka haluaa lisätä eksistentiaaliahdistustaan puolitoistatuntisella paasauksella naisen alistamisesta 1970-luvun Sisiliassa?”
Martti Valtonen

| Martti Valtonen |
| --- | --- |
 Martti Valtonen 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1947 Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  teoreettisen sähkötekniikan emeritusprofessori, professori vuoteen 2013 saakka
Muut tiedot
Lempinimet:  ”Mato Valtonen” (Samannimisen muusikon mukaan)
Edeltäjä:  Erkki Voipio
Aiheesta muualla
Kotisivu
Martti Valtonen (s. 1947) on teoreettisen sähkötekniikan emeritusprofessori Teknillisessä korkeakoulussa (nykyisin Aalto-yliopiston sähkötekniikan korkeakoulu). Hän opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa radiotekniikan diplomi-insinööriksi ja valmistui tekniikan tohtoriksi vuonna 1975.
Valtonen ryhtyi vuonna 1972 kehittämään APLAC-piirisimulointiohjelmaa. Alun perin opiskelijoille pidettäviä laskuharjoituksia elävöittämään suunniteltu ohjelmisto kasvoi myöhemmin laajasti maailmalla käytössä olevaksi piirisuunnitteluohjelmistoksi.
Teokset

Martti Valtonen & Anu Lehtovuori: Piirianalyysi osa 1: tasa- ja vaihtovirtapiirien analyysi.  Helsinki:  Unigrafia Oy, 2011.  ISBN 978-952-92-8720-8.
Martti Valtonen & Anu Lehtovuori: Piirianalyysi osa 2: muutosilmiöt, systeemifunktiot ja siirtojohdot.  Helsinki:  Unigrafia Oy, 2017.  ISBN 9789529382408.
M/S Knipan

| M/S Knipan |
| --- | --- |
 M/S Knipan Degerbyn ulkopuolella
Tyyppi:  Matkustaja-autolautta
Lippuvaltio:   Ahvenanmaa
Kotipaikka:  Maarianhamina
IMO-numero:  8421195
Tunnuskirjaimet:  OITQ
Omistaja:  Ahvenanmaan maakunta
Rakennustelakka:  Oy Laivateollisuus Ab, Turku
Luovutettu:  1985
Tekniset tiedot
Pituus:  48,13 m
Leveys:  10,53 m
Syväys:  4,2 m
Bruttovetoisuus (GT):  854
Koneisto:  2x Wärtsilä
Koneteho:  1606 kW
Jääluokitus:  1A
Nopeus:  14 kn
Hyttipaikkoja:  0
Hyttejä:  0
Matkustajia:  200
Autokapasiteetti:  32 henkilöautoa, 4 rekkaa
M/S Knipan on vuonna 1985 Turusta valmistunut, Ålandstrafikenin operoima saaristolautta, joka liikennöi Ahvenanmaan saaristossa. Knipan tilattiin alun perin Svinö-Degerby reitille, M/S Grisslanin paikalle. Vuonna 2009 valmistunut M/S Skarven kuitenkin korvasi tämän. Nykyisin alus kulkee M/S Alfågelnin parina, Brändön Torsholmasta Vårdön Hummelvikiin kahdessa ja puolessa tunnissa. Reitillään se pysähtyy lisäksi Lappoon, Kumlingeen ja Enklingeen. Knipan kulkee reitillään ympäri vuoden. Aluksessa ei ole kahvilaa, mutta aluksen salongissa toimii WiFi-yhteys. Knipanilla ei ole sisaraluksia.
Martha Nordenswan-Lindgren

Martha Nordenswan-Lindgren (29. elokuuta 1877 Tampere – 12. joulukuuta 1963) oli suomalainen kuvanveistäjä, taidemaalari ja kuvittaja.
Martha Nordenswan-Lindgrenin vanhemmat olivat vesirakennusten yli-insinööri Hugo Kasimir Nordenswan (1834–1904) ja Zelée Christina Agricola (1838–1925). Hän opiskeli maalausta ja kuvanveistoa Helsingissä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1895, 1897–1903 ja 1924–1926, ja Taideteollisuuskoulussa 1899, sekä Pariisissa Académie Colarossissa ja yksityisesti A. Muchanin johdolla vuosina 1900–1901. Nordenswan-Lindgrenin töitä oli ensi kerran julkisesti näytteillä vuonna 1935.
Martha Nordenswan-Lindgren oli naimisissa vuodesta 1906 arkkitehti Carl Axel Lindgrenin (1881–1953) kanssa. Martha Nordenswanin sisar oli taidemaalari Karin Nordenswan.
Teoksia

Suru ja Ylösnousemus pronssipatsaat Hausjärven siunauskappelissa. 1959
useita tilausmuotokuvia Helsingin Säätytalossa
Kirjankuvituksia

Friedrich Gerstäcker : Jumalan silmä : satu ; vapaasti suomensi Aune Krohn ; kuvat piirtänyt Martha Nordensvan-Lindgren. WSOY 1908
Laura Fitinghoff : Hallatunturin lapset ; suomensi Dagmar Klemetti ; kuvat piirtänyt Märtha Nordenswan-Lindgren. WSOY 1911
Kyösti Wilkuna : Suomalainen linnanneiti, josta tuli kuningatar ; vignetit ja päällyskuvan piirtänyt Märtha Nordenswan-Lindgren. WSOY 1911
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Martha Nordenswan-Lindgren
Matalajärvi (Luumäki, Joentaus)

| Matalajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  61°02′26″N, 27°20′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskujoki:  Suursalmi Tuohtiaiseen 
Järvinumero:  14.194.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  75,2 m  
Pituus:  1,9 km  
Leveys:  550 m  
Rantaviiva:  5,366 km  
Pinta-ala:  55,757 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMatalajärvi 
Matalajärvi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Joentauksen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 56 hehtaaria, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Matalajärven valuma-alueeseen (14.194) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 75,2 metriä mpy.
Lémeré

| Lémeré |
| --- | --- |
 Château du Rivau
 Lémeré
 Koordinaatit: 47°05′01″N, 0°20′09″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Centre-Val de Loire
Departementti:  Indre-et-Loire
Arrondissementti:  Chinon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  19,8 km²
Väkiluku (2017):  518 
 – Väestötiheys:  26 as./km²
Kunnan numero:  37125
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lémeré on kunta Ranskassa Indre-et-Loiren departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee noin 53 kilometriä Toursin kaupungista lounaaseen.
Kunnan nähtävyys on vuonna 1420 rakennettu linna Château du Rivau. Sen rakennutti  Kaarle VII:n kamariherra Pierre de Beauvau. Vuonna 1429, satavuotisen sodan loppupuolella, ja juuri ennen Orléansin piiritystä, Jeanne d'Arc joukkoineen tulivat hakemaan hevosia Le Rivausta, joka oli tunnettu siellä kasvatettujen sotahevosten laadusta. Linna pysyi Beauvaun suvun hallussa 247 vuotta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lémeré Wikimedia Commonsissa
Markus Haapanen

| Markus Haapanen |
| --- | --- |
 Markus Haapanen (keskellä) nuorten talviolympialaisissa 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. tammikuuta 1996 (ikä 28) Hämeenlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  GSK Hockey
Sarja:  II-divisioona
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  HPK (SML) LeKi (Mestis) FPS (S-S)
Markus Haapanen (s. 28. tammikuuta 1996 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Ruotsin neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla II-divisioonan GSK Hockey–joukkueessa.
Ura > Seuraura

Haapanen on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Hän toimi seuran C-nuorten varakapteneenina kaudella 2010–2011. Kaudella 2012–2013 Haapanen toimi HPK:n B-nuorten varakapteenina, mutta hän vahvisti kevätkaudella myös seuran B2-nuoria, joissa Haapanen voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Kaudella 2013–2014 Haapanen pelasi HPK:n A-nuorten mukana myös Junior Club World Cupissa, joka päättyi hopeaan.
Kaudella 2014–2015 Haapanen debytoi HPK:n SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 23. syyskuuta 2014 Porin Ässiä vastaan. Haapanen merkittiin HPK:n seitsemänneksi puolustajaksi ja hän sai jääaikaa 26 sekuntia. Lokakuussa 2014 Haapanen teki 2+1-vuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Hän pelasi kauden aikana kaikkiaan yhdeksän SM-liigaottelua ilman tehopisteitä.
Syyskuussa 2015 HPK lainasi Haapasen koko kauden 2015–2016 kattavalla sopimuksella Mestis-joukkue Lempäälän Kisaan. Loukkaantuminen pilasi kuitenkin hänen kautensa, eikä Haapanen pelannut LeKissä otteluakaan. Hän siirtyi kuntouduttuaan aivan runkosarjan viimeisillä kierroksilla HPK:n A-nuorten vahvuuteen. Haapasen kausi siellä jäi lopulta vain kahdeksan runkosarja- ja kolmen playoff-ottelun mittaiseksi.
Kaudeksi 2016–2017 Haapanen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella LeKiin. Hänen ensimmäinen kokonainen kautensa miesten peleissä toi 23 runkosarjaottelussa viisi syöttöpistettä. Haapanen pelasi kauden aikana myös kuusi ottelua lainalla Suomi-sarjajoukkue KOOVEE:ssä. Kaudeksi 2017–2018 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksessa Suomi-sarjajoukkue Forssan Palloseuraan. Haapanen pelasi siellä yhdeksän runkosarja- ja yhden Suomen Cupin ottelun, kunnes hän siirtyi lokakuussa loppukauden kattavalla sopimuksella Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. divisjonissa pelaavan Grüner Ishockeyn joukkueeseen.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Nuorten olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Nuorten olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Nuorten olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Innsbruck 2012 | jääkiekko |  |
Haapanen pelasi alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2013. Hän oli myös voittamassa alle 16-vuotiaiden maajoukkueen mukana nuorten olympiakultaa Innsbruckissa 2012, jolloin Haapanen toimi Suomen varakapteenina. Hän edusti myös alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2013 voittaen kultaa.
Léntas

| Léntas Λέντας |
| --- | --- |
 Léntaksen kylä.
 Léntas
 Koordinaatit: 34°55′51″N, 24°55′27″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Kunta:  Górtyna
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7104011005
Väkiluku (2011):  80
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Léntas (kreik. Λέντας; transl. myös Léndas) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Górtynan kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Léntas on osa Miamoún kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 80 (vuonna 2011).
Varhaiskristillisen basilikakirkon paikalla sijaitseva Pyhän Johanneksen (Ágios Ioánnis Theológos) kirkko 1400-luvulta.
Léntaksen kylä sijaitsee Kreetan etelärannikolla noin 73 kilometriä etelälounaaseen Iraklionista. Kylän nimen kerrotaan tulevan leijonaa tarkoittavasta sanasta lióntas (λιόντας), sillä sen länsipuolinen niemi näyttää merelle päin katsovalta leijonalta.
Kylän ympäristöstä on tehty joitakin löytöjä minolaiselta kaudelta. Antiikin aikana kylän paikalla sijaitsi Lebenin poliksen eli kaupunkivaltion kaupunkikeskus. Roomalaisella kaudella se toimi yhtenä Gortynin kaupungin satamista. Antiikin Lebenin rauniot ovat kylän tärkein nähtävyys vanhojen kirkkojen ohella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Léntas Wikimedia Commonsissa
Léna Bühler

Léna Bühler (s. 9. heinäkuuta 1997) on sveitsiläinen autourheilija. Hän kilpailee nykyään F1 Academy -sarjassa. Hän on aiemmin kilpaillut Formula 3 -luokan Formula Regional European Championship -sarjassa sekä Formula 4 -luokan Espanjan ja Yhdistyneiden Arabiemiirikuntien sarjoissa.
Aiheesta muualla

Léna Bühler: Vom Kart in die Formel 4 (saksaksi)
Léna Bühler veut "tout donner" pour ses débuts en Formule 4 (ranskaksi)
M/S Igoumenitsa

| M/S Igoumenitsa |
| --- | --- |
 Igoumenitsa Brindisin satamassa
Tyyppi:  matkustajarahtilaiva
Lippuvaltio:   Italia
Kotipaikka:  Palermo
IMO-numero:  9137997
MMSI-numero:  266192000
Tunnuskirjaimet:  SFZO
Aiemmat nimet:  1999–2018 Finnclipper
Omistaja:  RoPax I Clipper Ab
Aiemmat omistajat:  1999: Stena Rederi Ab 1999–2005: Poseidon Schiffahrt AG (Finnlines) 2005–2018RoPax I Clipper Ab
Rakennustelakka:  Astilleros Españoles, Puerto Real, Espanja
Rakennusnumero:  78
Tilattu:  6. lokakuuta 1995
Luovutettu:  19. toukokuuta 1999
Tekniset tiedot
Pituus:  188,3 m
Leveys:  29,3 m
Syväys:  6,3 m
Bruttovetoisuus (GT):  29 841
Koneisto:  4 × Sulzer 8ZAL40S -dieselmoottorit
Koneteho:  23004 kW
Nopeus:  40,74 km/h
Nopeus:  22 kn
Hyttejä:  440
Lastikapasiteetti:  2 500
Sisaralukset:   M/S Finneagle, M/S Finnfellow ja M/S Stena Germanica
Lähteet:  
M/S Igoumenitsa(IMO 9137997) on Italialaisen  Grimaldi linesin omistama ro-ro/matkustaja-alus. Laiva on rakennettu vuonna 1999 Astilleros Españolesin Puerto Realin telakalla Espanjassa. Igoumenitsa on rekisteröity Italian lipun alle. Nykyisin alus liikennöi Igoumenitsa−Brindisi -välisellä reitillä.
M/S Igoumenitsan sisaralukset ovat M/S Finneagle, M/S Finnfellow ja M/S Stena Germanica.
Tekniset tiedot

Pituutta Igoumenitsalla on 188,3 metriä, leveyttä 29,3 metriä ja syväys on 6,3 metriä. Laivan koko tilavuus (bruttovetoisuus) on 29 841 bruttorekisteritonnia ja matkustus- ja lastitilojen tilavuus (nettovetoisuus) 8 452 nettorekisteritonnia. Aluksen kuollut paino eli kantavuus on 7 456 tonnia, ja lastikapasiteettia on 2 500 metriä. Igoumenitsan huippunopeus on 22 solmua.
Aluksen jääluokitus on 1A, eli se pystyy useimmissa jääolosuhteissa kulkemaan yksin.
Laivan pääkoneina on neljä Sulzer 8ZAL40S -dieselmoottoria, jotka yhdessä kehittävät 23 040 kilowatin tehon.
Käyttöhistoria > 1995–2004

Lokakuussa 1995 brittiläinen Stena Ferries Ltd. tilasi aluksen, ja 25. kesäkuuta 1997 Finnlines otti sen haltuunsa sopimuksen mukaan. 19. toukokuuta 1999 alus luovutettiin ruotsalaisen Stena Rederi Ab:n omistukseen, joka rekisteröi aluksen Ruotsin lipun alle. Kotisatamaksi tuli Göteborg. Luovutuksen jälkeen Finnlinesin saksalainen yhteistyökumppani, Poseidon Schiffahrt AG -varustamo (nykyisin Finnlines Deutschland) osti Finnclipperin ja rekisteröi sen Saksan lipun alle. Kotisatamaksi tuli Lyypekki. 10. kesäkuuta 1999 alus aloitti Travemünden ja Helsingin välisessä liikenteessä. 19. joulukuuta 2001 Finnclipper siirtyi Suomen alusrekisteriin ja samalla kotisatama muuttui Helsingiksi. Tammikuun alussa 2003 Finnlink aloitti liikennöinnin laivalla reitillä Naantali–Kapellskär. Siirtyminen uudelle reitille aiheutti Naantalin sataman kiinnityspollareihin (tolppa, johon laivan köydet kiinnitetään) muutoksia. Finnclipper korvasi näin M/S Finnarrow -aluksen, joka siirtyi Nordö Linkin Malmön ja Travemünden väliseen liikenteeseen.
Käyttöhistoria > Karille Kapellskärin edustalla

Finnclipper lähti 20. tammikuuta 2004 kello 02.03 Suomen aikaa Kapellskäristä kohti Naantalia. Matkustajia Finnclipperillä oli tuolloin yhteensä 63. Lastina aluksella oli kaksi henkilöautoa, viisi traileria, 51 rekkaa sekä yhteensä 464 tonnia raskasta ja kevyttä polttoöljyä. Painoa lastilla oli 2 377 tonnia. Miehistöä aluksella oli 28 ja lisäksi kaksi oppilasta. Miehitystodistuksen mukaan vähimmäismiehitys olisi ollut 15 henkilöä.
Aluksen päällikkö hoiti itse komentosillan lähtöjärjestelyt. Päällikkö ajoi keulapotkureilla aluksen laiturista ulos. Perä nojasi vielä viimeiseen rannanpuoleiseen lepuuttajaan laiturissa. Seuraavaksi konetehoa lisäämällä ja ruorin ollessa oikealle, perä irrotettiin laiturista. Kello 02.06, aluksen ollessa liikkeessä, saapui aluksen yliperämies komentosillalle ja ilmoitti, että Finnclipperin perä lähestyi laituria. Tämän kuultuaan päällikkö kytki pois keulapotkuriohjauksen ja teki ruorilla korjausliikkeen oikealle. Näin jatkettiin siihen asti, kunnes perä sivuutti laiturin pään, jonka jälkeen päällikkö meni ohjailemaan alusta komentosillan keskikonsolista; säätölapapotkurien teho oli noin 23 % eteenpäin ja ruori oli keskellä. Päällikkö jätti aktivoimatta keulapotkurien ohjailun keskikonsoliin. Liiketilaennuste osoitti, että alus sortuu Kapellskärsin pohjoispuolen poijua kohti. Aluksen päällikkö ja yliperämies eivät kuitenkaan seuranneet näyttöä, ja näin matka jatkui samoilla peräsin- ja potkuriasetuksilla. Myös keulapotkurien teho oli nollassa.
Käyttöhistoria > Karille Kapellskärin edustalla > Onnettomuus tapahtuu

Päällikkö käänsi noin kello 02.09 Finnclipperin peräsintä noin 20° vasemmalle. Muiden ohjailulaitteiden säädöt hän piti entisellään. Vähäisten ohjailutoimenpiteiden vuoksi Finnclipper edelleen sortui kohti tuota Kapellskärs skäretin pohjoispuolen poijua. Päällikkö käänsi aluksen peräsintä noin 15 astetta oikealle sekä lisäsi potkurien tehon noin 32 prosenttiin. Näillä muutoksilla aluksen törmääminen poijuun yritettiin estää. Kuitenkin noin kello 02.10.30 alus osui poijuun ja noin kello 02.10.50 ajoi karikolle ja kulkeutui sen ylitse.
Käyttöhistoria > Karille Kapellskärin edustalla > Vauriot ja onnettomuuden syyt

Finnclipperin pohja sai vaurioita koko pituudeltaan johtuen karikon yli kulkeutumisesta. Vauriot eivät kuitenkaan aiheuttaneet vakavuusongelmia eikä uppoamisvaaraa. Takaisin Kapellskäriin alus palasi kello 03.36. Matkustajat ja lasti purettiin sinne.
Syitä karilleajoon olivat komentosiltayhteistyön puute, navigointi- ja ohjailulaitteiden riittämätön hyödyntäminen sekä puutteellinen perehtyminen aluksen laitteisiin ja ohjailuun.
Käyttöhistoria > Karille Kapellskärin edustalla > Telakalle

24. tammikuuta 2004 Finnclipper saapui telakalle Rostockiin, Saksaan, jonne se oli kaksi päivää aiemmin lähtenyt. Takaisin Naantalin ja Kapellskärin välille alus palasi 2. maaliskuuta.
Käyttöhistoria > 2004–

Marraskuussa 2004 ruotsalainen RoPax I Clipper Ab ilmoitti ostavansa aluksen ja rekisteröivänsä sen Ruotsin alusrekisteriin. Kotisatama tulisi olemaan Malmö. 1. tammikuuta 2005 alus teki viimeisin matkansa Naantalin ja Kapellskärin välillä, jonka jälkeen se lähti kohti Malmötä. 2. tammikuuta Finnlinesin ruotsalainen tytäryhtiö Nordö Link aloitti liikennöinnin Finnclipperillä, linjalla Malmö–Travemünde. 3. tammikuuta laiva rekisteröitiin RoPax I Clipperin omistukseen. 18. huhtikuuta 2005 Finnclipperin koneet sammuivat yllättäen. Sammuminen sulki sisäänkäynnin Travemünden satamaan hetkeksi.
Vuoden 2006 alussa laiva palasi Finnlinkin Naantalin ja Kapellskärin väliseen liikenteeseen. 26. joulukuuta alus saapui puolalaiselle Remontowa-telakalle Gdańskiin kunnostettavaksi. Liikenteeseen Finnclipper palasi 14. maaliskuuta 2007. 15. maaliskuuta aluksella ilmeni vuoto, jonka korjauksen jälkeen, 16. maaliskuuta alus palasi takaisin liikenteeseen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fakta om Fartyg – M/S Finnclipper (ruotsiksi)
M/S Finnclipper Finnlinesin verkkosivuilla[vanhentunut linkki]
The ferry site – M/F Finnclipper (englanniksi)
Finnlines
| --- | --- |
Nykyiset alukset:  M/S Europalink • M/S Finnbreeze • M/S Finnclipper • M/S Finneco I • M/S Finneco II • M/S Finneco III • M/S Finnfellow • M/S Finnhawk • M/S Finnkraft • M/S Finnlady • M/S Finnmaid • M/S Finnmaster • M/S Finnmerchant • M/S Finnmill • M/S Finnpartner • M/S Finnpulp • M/S Finnsea • M/S Finnsirius • M/S Finnsky • M/S Finnstar • M/S Finnsun • M/S Finntide • M/S Finntrader • M/S Finnwave • M/S Finnswan
Entiset alukset:  M/S Translubeca • M/S Agi • M/S Mago • M/S Princesa Marissa • M/S Claudia • M/S Mermaid II • M/S Fellow • M/S Sancak • M/S Palm Beach Princess • M/S Golden Princess • M/S Wasa Queen • GTS Finnjet • M/S Bravaden • M/S Eurocargo Africa • M/S MN Eider • M/S Merchant • M/S Seaterns • M/S Etel • M/S Borden • M/S Baltijsk • M/S Kaduna • M/S Envoy • M/S Tor Botnia • M/S Baltic Eager • M/S Polaris • M/S Tor Finlandia • M/S Antares • M/S Birka Transporter • M/S Finnhansa • M/S Global Carrier • M/S Global Freighter • M/S Runner • M/S Vasaland
Tilatut alukset:  M/S Finncanopus
Finnclipper Travemündessa
Marjan Šarec

| Marjan Šarec |
| --- | --- |
 Pääministeri Šarec syyskuussa 2018
Slovenian pääministeri
 13.9.2018–13.3.2020  
Presidentti:  Borut Pahor
Edeltäjä:  Miro Cerar
Seuraaja:  Janez Janša
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. joulukuuta 1977 (ikä 46) Ljubljana
Ammatti:  näyttelijä, koomikko
Tiedot
Puolue:  Marjan Šarecin lista
Aiheesta muualla
www.vlada.si/predsednik_vlade/marjan_sarec
Marjan Šarec (s. 2. joulukuuta 1977 Ljubljana) on slovenialainen poliitikko, näyttelijä ja koomikko. Šarec oli ehdokkaana Slovenian presidentinvaalissa vuonna 2017 ja toimi myöhemmin maan pääministerinä 2018–2020.