stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Seretse Khama

| Seretse Khama |
| --- | --- |
 Seretse Khama vuonna 1965.
Botswanan 1. presidentti
 30. syyskuuta 1966 – 13. heinäkuuta 1980  
Seuraaja:  Quett Masire
Botswanan 1. pääministeri
 3. maaliskuuta 1965 – 30. syyskuuta 1966  
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. heinäkuuta 1921 Serowe, Betsuanamaa
Kuollut: 13. heinäkuuta 1980 (59 vuotta) Gaborone, Botswana
Puoliso:  Ruth Williams (1948–1980)
Lapset:  Ian Khama Tshekedi Khama II
Tiedot
Puolue:  Botswanan demokraattipuolue
Sir Seretse Goitsebeng Maphiri Khama (1. heinäkuuta 1921 – 13. heinäkuuta 1980) oli botswanalainen poliitikko. Hän toimi maansa ensimmäisenä presidenttinä vuosina 1966–1980.
Khama syntyi Serowessa, Betsuanamaassa vuonna 1921. Hänen isoisänsä oli Khama III, bamangwato-heimon johtaja. Seretse Khama seurasi isäänsä valtaistuimelle neljävuotiaana, mutta hänen setänsä toimi holhoojana ja sijaishallitsijana.
Khama aloitti opintonsa Fort Haren yliopistossa, Etelä-Afrikassa, ja jatkoi niitä Oxfordin yliopistossa. Vuonna 1948 Khama avioitui brittiläisen Ruth Williamsin kanssa. Tämän vuoksi hänet karkotettiin Botswanasta 1951. Hallitus kuitenkin antoi Khamalle luvan palata maahansa 1956 sillä ehdolla, että hän luopuisi heimopäällikkyydestään. Sijaishallitsija-sedällä, naapurimaa Etelä-Afrikalla ja Britannialla oli monia syitä vastustaa heimopäällikön avioliittoa valkoisen naisen kanssa, mutta lopulta kansa tulkitsi Khaman paluun kotimaahan ja kruunusta luopumisen isänmaalliseksi teoksi, joka lisäsi hänen kansansuosiotaan.
Vuonna 1961 Khama perusti Botswanan demokraattipuolueen. Pian hän nousi Betsuanamaan pääministeriksi, ja osallistui itsenäistymisneuvotteluihin. Kun Betsuanamaa vuonna 1966 itsenäistyi Botswanana, Khama nousi sen ensimmäiseksi presidentiksi.
Itsenäistymisensä aikaan Botswana oli yksi maailman köyhimmistä valtioista. Khaman kaudella sen talous kuitenkin saatiin nostettua jaloilleen, ja maan talouskasvu kuului maailman nopeimpiin. Maassa saatiin aikaan ilmainen peruskoulutus kaikille, ja Khama pyrki kaikin keinoin edistämään moniarvoisuutta ja demokratiaa. Khama toimi presidenttinä vuoteen 1980 saakka, jolloin hän kuoli haimasyöpään. Khaman seuraajaksi tuli varapresidentti Quett Masire.
Seretse Khaman mukaan on nimetty Sir Seretse Khaman kansainvälinen lentoasema Botswanassa. Hänen pojastaan Ian Khamasta tuli maan presidentti vuonna 2008.
Vuonna 2016 ensi-iltansa saanut A United Kingdom -elokuva kertoo Khaman ja hänen vaimonsa Ruth Williams Khaman tarinan tositapahtumiin pohjautuen.
Korvikealkoholi

Korvikealkoholi on alkoholijuoman korvikkeena käytetty valmiste. Lääketieteessä korvikealkoholilla yleensä tarkoitetaan jotain muuta alkoholia kuin etanolia (etyylialkoholia). Korvikealkoholille ei ole kuitenkaan yksiselitteistä määritelmää. Määritelmästä riippuen sellaisena voidaan pitää myös pelkästään etanolia sisältäviä, mutta ei juotavaksi tarkoitettuja valmisteita, tai laittomasti valmistettuja, mutta nautittavaksi tarkoitettuja alkoholijuomia (esim. pontikka).
Korvikkeita käytettiin nykyistä enemmän aikana, jolloin alkoholin saaminen muuten oli vaikeaa  tai korvike oli huomattavasti edullisempaa. Nykyinen alkoholin helpompi saatavuus ja hintaeron kaventuminen on vähentänyt korviketuotteiden suosiota.
Suomessa on arvioitu olevan tuhatkunta korvikealkoholien vakituista ja lisäksi noin 3 000 – 5 000 satunnaista käyttäjää.selvennä
Korvikkeina käytetyt tuotteet

Korvikealkoholina on käytetty alkoholia (etanolia eli etyylialkoholia) sisältäviä pesunesteitä, hajuvesiä, ikkunanpesuun ja polttonesteeksi tarkoitettua talousspriitä, pulituuria, polttonesteitä kuten Sinolia, käsihuuhteita, alkoholipitoisia kasvirohdosuutteita ja jäähdytysnesteitä.
Korvikkeina käytetyt tuotteet > Kölninvesi

Kölninvesi (eau de cologne), joka sai piireissä lempinimen kolina.
Korvikkeina käytetyt tuotteet > Pulituuri

Pulituuri on ranskalaisessa kiillotuksessa käytetty spriipohjainen sellakkaliuos.
Rappioalkoholistit tapasivat erottaa tuotteesta sellakan käyttääkseen spriitä päihteenä. Pulituuriin liuotettiin suolaa, pulloa ravistettiin, ja näin lakka putosi sakkana pohjalle, jättäen juomakelpoisen pirtun pintaan.
Sellakan spriistä erotteluun käytettiin myöhemmin myös hiilihapotettuja virvoitusjuomia. Tästä tavasta sai alkunsa nimitys ”puliukko”, vaikka pulituurin käyttö olikin muihin korvikealkoholeihin verrattuna vähäistä.
Korvikkeina käytetyt tuotteet > ”Telaketju”

Sota-aikana Suomessa käytettiin moottoripolttoaineena spriillä jatkettua bensiiniä niissä ottomoottoriajoneuvoissa, joiden käyttöön puukaasuttimet eivät soveltuneet. Alkoholibensiinistä erotettua ja korvikealkoholina käytettyä etanolia kutsuttiin telaketjuksi. Nimitys saattaa liittyä siihen, että alkoholia erotettiin juotavaksi myös bensiinikäyttöisten panssarivaunujen ja rynnäkkötykkien polttoaineesta.
Myrkytyskuolemat

Suomessa alkoholimyrkytyksen aiheuttamista kuolemista alle kuudesosa on korvikealkoholin aiheuttamia. Metanolista johtuvat kuolemat ovat vähentyneet 2010-luvulla voimaan tulleiden rajoitusten myötä. Vuonna 2019 Suomessa tuli voimaan rajoitus, että kuluttajille ei saa myydä tuulilasin pesunestettä, jossa metanolia on 0,6 painoprosenttia tai enemmän. Nykyään yleensä Suomessa käytetyt lasinpesunesteet sisältävät etanolia tai isopropanolia.lähde?
Kirjallisuutta

Lehtimäki, Leni: Korvikealkoholien väärinkäyttäjät Helsingissä. Huoltaja, 1965, 53. vsk, s. 589-592, 626-630.  Helsinki:  Huoltaja-säätiö. (suomeksi)
Korvikealkoholitoimikunta: Korvikealkoholitoimikunnan mietintö.  Helsinki:  Sosiaali- ja terveysministeriö, 1974.  (suomeksi)
Murto, Lasse: Korvikealkoholistit ja yhteiskunnan hoito- ja huoltotoimenpiteet.  (Osaraportti Alkoholitutkimussäätiön rahoittamasta tutkimuksesta ”Korvikealkoholistien hoitoon hakeutumishalukkuus ja hoitoon hakeutumisen esteenä olevat tekijät”)  Tampere:  Tampereen yliopisto : Sosiaalipolitiikan laitos, 1971.  (suomeksi)
Mäkelä, Klaus: Korvikealkoholin juopottelukäyttö t-spriin myynnin lopettamisen jälkeen. Alkoholipolitiikka, 1973, 38. vsk, nro 3, s. 106-110.  (suomeksi)
Turunen, Sakari: Denaturoitujen alkoholien väärinkäyttö. Duodecim, 1967, 83. vsk, s. 276–280.  Helsinki:  Kustannus Oy Duodecim. ISSN 0012-7183  (suomeksi)
Aiheesta muualla

Suomalainen kyllä keksi viinalle korvikkeita Yle 30.7.2013.
Korvikealkoholien käyttö Päihdelinkki 24.9.2009.
Mitä korvikealkoholit ovat?, tekstin koostanut Arvi Pihlman. Yläneen Kotiseutuyhdistys ry
Alkoholipitoisia käsihuuhteita on käytetty korvikealkoholina.
Sinol oli vuonna 2002 yksi suosituimmista korvikealkoholeista.
Taloussprii T oli Suomessa erittäin suosittu korvikealkoholi 1960-luvun lopulla.
”Kolinana” tunnettu Kölninvesi, kuten kuvan ”4711”, on ollut yksi korvikealkoholin lähde.
Hietakyyhkylinnut

| Hietakyyhkylinnut |
| --- | --- |
 Intianhietakyyhky (Pterocles indicus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Hietakyyhkylinnut Pterocliformes
Heimo::  Hietakyyhkyt Pteroclidae  Bonaparte, 1831
Suvut
 Arokyyhkyt (Syrrhaptes)  Hietakyyhkyt (Pterocles) 
Katso myös
   Hietakyyhkylinnut Wikispeciesissä   Hietakyyhkylinnut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hietakyyhkylinnut tai hietakanalinnut (Pterocliformes) on lahko lintujen (Aves) luokassa. Lahkoon kuuluu 16 lajia, joita esiintyy vanhan maailman avomailla ja puoliaavikoilla. Kaikki lajit luetaan hietakyyhkyjen (Pteroclidae) heimoon, joka jakautuu kahteen sukuun.
Hietakyyhkyt ovat läheistä sukua kahlaajille ja kyyhkyille, ja ne luokiteltiinkin aiemmin kyyhkylintujen (Columbiformes) lahkoon.
Ulkonäkö ja koko

Hietakyyhkyt ovat keskikokoisia lintuja. Niillä on pieni pää ja lyhyt kaula sekä voimakas ja pullea ruumis. Siivet ovat pitkät ja teräväkärkiset. Useimmilla lajeilla keskimmäiset pyrstösulat ovat pitkät ja jouhimaiset.
Ravinto

Hietakyyhkyt käyttävät ravinnokseen kasvinosia. Ne kerääntyvät aamuisin tai iltaisin pitkien matkojen päästä juomapaikoille .
Lisääntyminen

Hietakyyhkyt munivat kaksi tai kolme munaa suoraan maahan.
Suvut ja lajit > Arokyyhkyt – Syrrhaptes

Arokyyhky – Syrrhaptes paradoxus (SH)
Tiibetinarokyyhky – Syrrhaptes tibetanus
Suvut ja lajit > Hietakyyhkyt – Pterocles

Afrikanhietakyyhky – Pterocles gutturalis
Helmihietakyyhky – Pterocles burchelli
Hietakyyhky – Pterocles orientalis
Intianhietakyyhky – Pterocles indicus
Jouhihietakyyhky – Pterocles alchata
Kirjohietakyyhky – Pterocles bicinctus
Kruunuhietakyyhky – Pterocles coronatus
Madagaskarinhietakyyhky – Pterocles personatus
Naamiohietakyyhky – Pterocles decoratus
Namibianhietakyyhky – Pterocles namaqua
Pitsihietakyyhky – Pterocles lichtensteinii
Saharanhietakyyhky – Pterocles quadricinctus
Savannihietakyyhky – Pterocles exustus
Täplähietakyyhky – Pterocles senegallus
SH=Suurharvinaisuus Suomessa
Ruotsin kuljetushallituksen it-skandaali

Ruotsin kuljetushallituksen it-ulkoistus nousi julkisuuteen heinäkuussa 2017, jolloin Dagens Nyheter kertoi, että Kuljetushallituksen (ruots. Transportstyrelsen) silloin jo tehtävänsä jättänyt pääjohtaja oli selvityksen mukaan vaarantanut salassa pidettäviä tietoja.
Tausta

Ruotsin valtiontalouden tarkastusvirasto oli tammikuussa 2011 jättänyt viranomaisten ulkoistamistoimista selvityksen, jonka mukaan Ruotsin viranomaisten olisi ostettava enemmän it-palveluja ulkopuoliselta taholta. Viranomaiset arvioivat, että valtion it-kulut olivat vuodessa 20–25 miljardia kruunua, mikä oli lainojen ja tilakustannusten jälkeen suurin vuosikustannus. Valtiontalouden tarkastusvirasto katsoi, että hallituksen tulisi laatia viranomaisille ohjeistus it-palvelujen ulkoistamisen tarpeellisuudesta ja edellytyksistä.
Reinfeldtin hallitus oli kirjelmässään toukokuulta 2011 ollut samaa mieltä kuin Valtiontalouden tarkastusvirasto ja kirjoitti siinä, että "on toivottavaa, että suurempi osa viranomaisten it-tarpeesta täytettäisiin ulkoistamalla" ja korosti silloin, että oli hyvin tärkeää, että valtion hallinto hoidetaan julkisin välinein.
Kuljetushallituksen it-palveluista vastasi tuolloin Liikennevirasto.
Kuljetushallituksen IT-ulkoistus

Kuljetushallitus teki keväällä 2015 IBM:n kanssa sopimuksen, jonka suuruus oli 700−800 miljoonaa kruunua, ja sopimuksen mukaan viranomaisten salassa pidettävät tiedot käsiteltäisiin muun muassa Romaniassa, Tšekissä ja Serbiassa, joissa niitä käsittelisi ulkomaalainen henkilöstö, jolle ei ollut tehty turvallisuuskartoitusta.
Tietoihin oli mahdollista päästä käsiksi, koska Kuljetushallitus jätti huomiotta sekä sisäisen ohjeistuksensa että asiaa koskevat lait, kuten henkilötietolain ja julkisuuslain. Niin toimittiin, vaikka Kuljetushallitus on Ruotsissa se viranomainen, jota pidetään pätevimpänä turvallisuusasioissa. Turvallisuuspoliisi on antanut sille käsiteltäväksi salaiset tiedot, ja sen tehtävänä on antaa opetusta ja neuvoja muille ja harjoittaa valvontaa. Ulkoistus tehtiin, vaikka turvallisuuspoliisi oli varoittanut Kuljetushallitusta ja suositellut ulkoistuksen keskeyttämistä.
It-ylläpitoa käsittelevän ulkomaisen henkilöstön, jolla ei ollut turvallisuuskartoitusta, havaittiin olevan mahdollinen turvallisuusuhka. Työntekijät saivat vapaan pääsyn tietokantoihin ja heillä oli siten mahdollisuus kopioida tiedostoja ja poistaa sen jälkeen jäljet lokeista.
Laajuus

Tapauksen laajuutta on verrattu aikoinaan Ruotsissa skandaalin aiheuttaneeseen Stig Berglingin tapaukseen. Vuosien työ oli vaarassa mennä hukkaan. Kuljetushallituksen lähes koko it-ympäristöön avattiin vapaa pääsy, ja suuren osan järjestelmästä on arvioitu olevan arkaluontoista. Tiedot eivät olleet salattuja.
Viraston uusi pääjohtaja Jonas Bjelfvenstam sanoi 21. heinäkuuta 2017, että vasta syksyllä 2017 voitaisiin taata, että turvaluokittelemattomat henkilöt muissa maissa eivät enää pääsisi käsiksi salaisiin ja viraston tietojärjestelmän arkaluontoisiin tietoihin.
Aiheesta muualla

Ruotsin salaisten agenttien henkilöllisyydet paljastuneet? Yle.fi, uutiset 22.7.2017
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Transportstyrelsens IT-upphandling
Käännös suomeksi
Mokgweetsi Masisi

| Mokgweetsi Eric Keabetswe Masisi |
| --- | --- |
 Mokgweetsi Masisi vuonna 2023.
Botswanan presidentti
 1. huhtikuuta 2018 – 1. marraskuuta 2024  
Edeltäjä:  Ian Khama
Seuraaja:  Duma Boko
Kansanedustaja
 2009–2018  
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. heinäkuuta 1961 (ikä 63) Moshupa
Ammatti:  Opettaja
Tiedot
Puolue:  Botswanan demokraattipuolue
Tutkinnot:  Botswanan yliopisto Floridan osavaltionyliopisto
Mokgweetsi Eric Keabetswe Masisi (s. 21. heinäkuuta 1961) oli Botswanan tasavallan viides presidentti 2018–2024. Aiemmin Masisi on toiminut maansa opetusministerinä, vuonna 2014. Parlamenttiin hänet valittiin ensimmäisen kerran vuonna 2009.
Elämänvaiheita

Mokgweetsi Masisin isä Edison Masisi teki elämäntyönsä politiikassa ja hänet valittiin moneksi kaudeksi parlamenttiin. Hän toimi myös ministerinä.
Nuori Masisi kasvoi ja kävi koulunsa Botswanan pääkaupungissa Gaboronessa. Hän oli kiinnostunut urheilusta, erityisesti tenniksestä ja jalkapallosta. Urheiluharrastukset saivat jäädä kun hän päätti ryhtyä näyttelijäksi. Vuonna 1984 hän näytteli pääroolin Gaboronessa tehdyssä produktiossa Cry, the Beloved Country ja sai siitä hyvät arvostelut. Hän jatkoi teatteriuraansa 1980-luvulla ja näytteli myös eteläafrikkalaisissa b-luokan elokuvissa.
1980-luku kului Masisilla paitsi näyttelemisen, myös opiskelun parissa. Hän valmistui vuonna 1984 Botswanan yliopistosta, missä oli opiskellut englannin kieltä ja historiaa. Sen jälkeen hän työskenteli opettajana. Vuonna 1987 hän siirtyi Botswanan yliopistoon opetussuunnitelma-asiantuntijaksi. Sieltä hän siirtyi Yhdysvaltoihin Floridan osavaltionyliopistoon tekemään kasvatustietieteiden maisterin tutkintoa vuonna 1987. Palattuaan kotimaahansa hän työskenteli Unicefin palveluksessa.
Poliittista uraansa Masisi aloitteli 2000-luvun alussa. Hän liittyi Botswanan demokraattipuolueeseen ja hänet valittiin kansanedustajaksi vuonna 2009. Pian sen jälkeen hän pääsi hallintoasiain ministeriöön apulaisministeriksi.
Tammikuussa 2011 Masisi nousi hallintoasiain varaministeristä varsinaiseksi ministeriksi. Opetusministeriksi hänet nimitettiin vuonna 2014. Samana vuonna hän uusi parlamenttipaikkansa ja sai jatkaa opetusministerinä. Botswanan presidentti Ian Khama nimitti Masisin varapresidentiksi 12. lokakuuta 2014.
Masisi on ollut myös Botswanan yliopiston kansleri. Presidentti Ian Khama nimitti hänet tehtävään viisivuotiskaudeksi 5. heinäkuuta 2017.
Vuoden 2024 presidentinvaaleissa Masisi hävisi Duma Bokolle. Näin päättyi hänen Botswanan demokraattipuolueen 58 vuotta kestänyt valtakausi.
Masisi on naimisissa.
Aiheesta muualla

http://www.eblnews.com/video/botswana-many-hope-new-president-will-bring-change-368540 (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.mg.co.za/article/2018-04-03-who-is-botswanas-new-president-mokgweetsi-masisi
| n k  Botswanan presidentit |
| --- | --- | --- |
|  Seretse Khama (1966–1980)  Quett Masire (1980–1998)  Festus Mogae (1998–2008)  Ian Khama (2008–2018)  Mokgweetsi Masisi (2018–2024)  Duma Boko (2024– )  |  Seretse Khama (1966–1980)  Quett Masire (1980–1998)  Festus Mogae (1998–2008)  Ian Khama (2008–2018)  Mokgweetsi Masisi (2018–2024)  Duma Boko (2024– )  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa
Mandalin kappeli

| Mandalin kappeli Mandal kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2013.
Sijainti:  Seljord, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1954
Suunnittelija:  W. Swensen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  100
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Mandalin kappeli (norj. Mandal kapell) on Seljordin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1954.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mandalin kappeli Wikimedia Commonsissa
Hiilivedyt

Maaöljy on erilaisten hiilivetyjen seos.
Hiilivety on orgaaninen yhdiste, joka koostuu vain hiilestä ja vedystä. Hiilivedyt palavat yleensä hyvin ja liukenevat veteen huonosti. Hiilivetyjä käytetään energianlähteinä ja kemianteollisuudessa raaka-aineina.
Fossiiliset polttoaineet öljy, bensiini ja maakaasu koostuvat pääasiassa hiilivedyistä. Niiden polttaminen synnyttää suuren osan ihmisen tuottamasta hiilidioksidista, jonka on osoitettu voimistavan kasvihuoneilmiötä. Kemiassa hiilivetyjä käytetään reaktioiden lähtöaineina ja liuottimina. Monien muovien raaka-aineena on hiilivety. Esimerkiksi polyeteeniä valmistetaan eteeniä (C2H4 / CH2=CH2) polymeroimalla.
Rakenteet

Hiilivedyssä hiiliatomi voi muodostaa neljä sidosta muiden atomien kanssa. Vetyatomi voi muodostaa yhden sidoksen hiiliatomin kanssa. Hiiliatomit pystyvät sitoutumaan keskenään pitkiksi ja haaroittuneiksi ketjuiksi. Ne muodostavat orgaanisten yhdisteiden ”rungon”, johon eri funktionaaliset ryhmät kiinnittyvät. Tämä hiiliatomien runko säilyy yleensä reaktioissa muuttumattomana. Jos hiiliatomien ketju muodostaa renkaan, yhdistettä sanotaan sykliseksi esimerkiksi sykloalkaanit. Muuten se on avoketjuinen eli asyklinen.
Hiilivedyt voidaan luokitella niiden tyydyttyneisyyden perusteella. Tyydyttyneissä hiilivedyissä on vain yksinkertaisia kovalenttisia sidoksia. Näitä yhdisteitä kutsutaan alkaaneiksi. Tyydyttymättömissä hiilivedyissä on kaksoissidoksia (alkeenit) tai kolmoissidoksia (alkyynit). Yksinkertaisin alkeeni on eteeni (C2H4 / CH2=CH2), ja yksinkertaisin alkyyni on etyyni eli asetyleeni (C2H2). Kaksi kaksoissidosta sisältäviä alkeeneja voidaan sanoa dieeneiksi; polyeenit sisältävät useita kaksoissidoksia. Aromaattisissa hiilivedyissä eli areeneissa on bentseenirengas tai jokin muu aromaattinen ryhmä. PAH-yhdisteissä on useita bentseenirenkaita.
Yksinkertaisin hiilivety on metaani (CH4), joka koostuu yhdestä hiiliatomista ja neljästä vetyatomista. Etaanissa (C2H6) on kaksi hiiliatomia, propaanissa (C3H8) kolme. Hiilivedyt, jotka eroavat toisistaan CH2-yksikköjen määrässä, muodostavat homologisen sarjan. Alkaanien sarjan ensimmäiset jäsenet ovat metaani, etaani, propaani ja butaani (C4H10). Homologisten yhdisteiden kaavat voidaan ilmaista yleisessä muodossa. Avoketjuisten alkaanien yleinen kaava on CnH2n+2, missä n on hiiliatomien lukumäärä. Jokainen rengas tai kaksoissidos pienentää vetyatomien lukumäärää kahdella. Siten tavallisten alkeenien ja sykloalkaanien kaava on CnH2n.
Ominaisuudet

Koska hiilen ja vedyn elektronegatiivisuudet ovat lähellä toisiaan, hiilivedyt ovat yleensä lähes poolittomia. Siten ne liukenevat veteen huonosti mutta useimpiin orgaanisiin aineisiin hyvin. Poolittomuus vaikuttaa myös hiilivetyjen olomuotoon: esimerkiksi metaani on kaasu, mutta vesi, joka on poolinen ja molekyylimassaltaan suunnilleen yhtä suuri, on neste. Haaroittumattomista alkaaneista kevyimmät ovat kaasuja, 5–16 hiiliatomia sisältävät nesteitä ja raskaimmat kiinteitä.
Hiilivedyt palavat yleensä vedeksi ja hiilidioksidiksi. Samalla vapautuu runsaasti lämpöä. Jos happea ei ole riittävästi, palamisessa syntyy myös hiilimonoksidia eli häkää sekä hiiltä ja hiilen yhdisteitä. Tällöin lämpöä vapautuu vähemmän kuin täydellisessä palamisessa.
Alkaanit eivät reagoi herkästi. Polttamisen lisäksi alkaaneja voidaan pilkkoa krakkaamalla, tai niiden vetyatomit voidaan korvata halogeeniatomeilla. Tyydyttymättömät hiilivedyt reagoivat selvästi helpommin. Niille tyypillisiä reaktioita ovat liittymis- eli additioreaktiot. Aromaattiset hiilivedyt ovat muodollisesti tyydyttymättömiä, mutta ne reagoivat eri tavalla kuin alkeenit tai alkyynit. Tavallisesti aromaattisten hiilivetyjen reaktioissa vedyt korvautuvat.
Isomeria

Useimmilla hiilivedyillä on isomeerejä eli yhdisteitä, joilla on sama molekyylikaava mutta erilainen rakenne. Avoketjuisilla alkaaneilla isomeerejä esiintyy butaanista lähtien. Tavallista butaania sanotaan n-butaaniksi; haaroittunut butaani on nimeltään isobutaani. Isobutaanin kiehumispiste on −11,7 °C, joka on hieman alempi kuin n-butaanin −0,5 °C. Ero johtuu siitä, että isobutaanin ulkopinta on pienempi kuin n-butaanin ja siten isobutaanimolekyylien välillä on vähemmän heikkoja van der Waalsin voimia.
Isomeerien lukumäärä kasvaa hiiliatomien määrän suurentuessa. Butaanilla (C4H10) on kaksi isomeeriä, ja kymmenen hiiliatomin dekaanilla (C10H22) on 75 isomeeriä. Kahdenkymmenen hiiliatomin eikosaanilla (C20H42) isomeerejä on laskennallisesti jo 366 319 kappaletta.
Isomeerit voivat kuulua eri yhdistetyyppeihin: syklopropaani on alkaani, mutta sen isomeeri propeeni on alkeeni. Isomeerit voivat poiketa toisistaan myös pelkästään avaruudellisesti. Esimerkiksi sykloheksaanilla on viisi eri avaruudellista muotoa, joita sanotaan konformaatioiksi. Monilla alkeeneilla voi olla kaksi eri avaruudellista isomeeriä, cis- ja trans-muodot.
Klooratut hiilivedyt

Klooratut hiilivedyt ovat synteettisiä orgaanisia halogeeniyhdisteitä, joita on olemassa tuhansia ja joista osa on erittäin myrkyllisiä. Ne ovat hiilimolekyylejä, joiden vetyatomeja on korvattu klooriatomeilla. Luontoon kloorattuja hiilivetyjä pääsee teollisuuspäästöjen mukana sekä maan- ja metsäviljelyssä. Ne muodostavat merkittävän ympäristömyrkkyryhmän.
Tunnetuin kloorattujen hiilivetyjen ryhmä on DDT-yhdisteet, jota käytetään hyönteismyrkyissä. Useimmissa teollisuusmaissa yhdisteen käyttö kiellettiin lailla jo 1970-luvulla, mutta sitä käytetään yhä kehitysmaissa malariaa levittävien hyttysten torjuntaan. Maaperästä DDT voi haihtua ilmaan ja kulkeutua sen mukana pitkiäkin matkoja saavuttaen uusia alueita.
Myös PCB-yhdisteet eli moniklooratut bifenyylit ovat tunnettu kloorattujen hiilivetyjen ryhmä. Niitä käytetään sähkölaitteissa eristeenä korkean lämmönsietokykynsä ja sähkönvastuksensa vuoksi. PCB-yhdisteitä käytetään myös joissakin voiteluöljyissä lisäaineena.
PCB-yhdisteet ovat erittäin pysyviä, ne eivät ole vesiliukoisia, vaan rasvaliukoisia. Erilaisia PCB-kongereeneja eli PCB-yhdisteitä on olemassa 209. Epätäydellisesti palaessaan PCB-yhdisteet muodostavat dioksiinia ja furaania, jotka ovat supermyrkkyjä. Näitä yhdisteitä syntyy esimerkiksi korkealämpöisissä teollisissa prosesseissa, kuten sellun kloorivalkaisussa, ja sitä kautta niitä pääsee myös luontoon. PCB-yhdisteitä sisältävien tuotteiden maahantuonti, myynti, valmistus ja luovutus kiellettiin Suomessa 1990-luvulla. Kemiallisen kestävyytensä ansiosta PCB-yhdisteitä on hankala hävittää käytön jälkeen.
Vaikutukset luonnossa

Koska monet klooratut hiilivedyt ovat myrkyllisiä, aiheuttavat ne useita ongelmia luontoon päästessään. Ne ovat rasvaliukoisia ja rikastuvat nopeasti ravintoketjussa, mikä aiheuttaa ongelmia ravintoketjun huipulla. Esimerkiksi tuholaistorjuntaan paljon käytetty DDT rikkoi hyönteisten kitiinikuoren, mutta ei imeytynyt niiden ihon läpi. Tämän vuoksi sen uskottiin olevan melko vaaraton käyttää.
Koska DDT-yhdisteet eivät ole vesiliukoisia, niitä kerääntyy elimistöön vaarallisen paljon. Varsinkin nieltynä DDT aiheuttaa nopeasti vakavia ongelmia. Varsinkin vesieliöille nämä yhdisteet ovat vaarallisia. Nisäkkäillä DDT-yhdisteet saavat aikaan häiriöitä hormonitoiminnassa, keskenmenoja ja maksa- ja munuaissairauksia. DDT:n hajoamistuotteen DDE:n on havaittu aiheuttavan linnunmunien kuorien ohenemista, joka saattaa haitata niiden lisääntymistä.
PCB-yhdisteet eivät ole akuutisti myrkyllisiä, mutta elimistöön kertyessään pitkällä altistusajalla ne aiheuttavat terveyshaittoja. Yhdisteet varastoituvat rasvakudoksiin, esimerkiksi maksaan. Yhdisteille altistuneilla eläimillä on ilmennyt lisääntymis- ja kehityshäiriöitä ja niiden on myös havaittu aiheuttavan syöpää ja vaikuttavan hormonijärjestelmiin.