stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gloria Milland
Elokuvia

Bagdadin veijari, 1961
Goliath contro i giganti, 1961
Akhilleus – voittamaton soturi, 1962
Ursus, il gladiatore ribelle, 1962
Goliath e la schiava ribelle, 1963
Il gladiatore che sfidò l’impero, 1965
Aiheesta muualla

Elonet: Gloria Milland
Internet Movie Database: Gloria Milland (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa
Reidar Liaklev

Reidar Liaklev (15. heinäkuuta 1917 Jaren – 1. maaliskuuta 2006 Jaren) oli norjalainen pikaluistelun olympiavoittaja ja Euroopan-mestari.
Liaklev voitti Sankt Moritzin olympialaisissa 1948 kultaa 5 000 metrillä ajalla 8.29,4 yli kolme sekuntia maanmiestään Odd Lundbergiä nopeampana. Samana vuonna hän voitti Euroopan-mestaruuden. Vuonna 1950 hän saavutti EM-hopeaa. Hän oli Norjan mestari yleisluistelussa 1949.
30. huhtikuuta 1949 hän meni naimisiin Eva Sannin kanssa.
Henkilökohtaiset ennätykset

500 metriä: 44,0 (1949)
1 500 metriä: 2.16,6 (1949)
5 000 metriä: 8.18,0 (1950)
10 000 metriä: 17.24,9 (1948)
Miletoslainen kertomus

| Miletoslainen kertomus> Μιλησιακά.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Aristeides Miletoslainen
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  romaani
Julkaistu:  ?
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Miletoslainen kertomus (m.kreik. Μιλησιακά, Milēsiaka, myös Μιλησιακοὶ λόγοι, Milēsiakoi logoi; lat. Milesiae fabulae) oli Aristeides Miletoslaisen kirjoittama antiikin kreikkalainen romaani. Se ei ole säilynyt nykyaikaan.
Historia

Aristeideen ja hänen romaaninsa ajoitusta ei tunneta. Teoksensa ansiosta häntä on joskus pidetty kreikkalaisen romaanin kehittäjänä. Myöhemmin romaani käännettiin tai sovitettiin latinaksi. Ovidiuksen mukaan tämän olisi tehnyt Lucius Cornelius Sisenna, Sullan aikalainen. Teos vaikuttaa tulleen suosituksi roomalaisten parissa, ja se vaikutti muun muassa Petroniuksen Satyriconiin. Joskus on ajateltu, että Apuleius olisi jäljitellut Miletoslaista kertomusta teoksessaan Kultainen aasi, ja Lukianos teoksessaan Lukios eli Aasi.
Sisältö

Teoksen oletetaan olleen romaani, joka sijoittui Miletokseen. Se oli kirjoitettu proosamuodossa ja käsitti ainakin kuusi kirjaa. Luonteeltaan romaani oli eroottinen. Ovidius antaa ymmärtää, että teoksessa oli kehyskertomus, johon eroottiset tarinat oli sijoitettu, ja että Aristeides toimi itse kertojana ja päähenkilönä teoksessaan. Pseudo-Lukianoksen teoksessa Rakkauksia viitataan siihen, että ainakin osa tarinoista oli sellaisia, että eri henkilöt kertoivat ne Aristeideelle. Osa taas saattoi olla hänen omia seikkailuitaan. Kaikissa näissä piirteissä teos vaikuttaa muistuttaneen paljon Kultaista aasia ja sen kertojan ja päähenkilön Luciuksen seikkailuita. Erään ehdotuksen mukaan romaani olisi voinut kertoa siitä, kuinka Aristeides olisi matkustanut Miletokseen halukkaana näkemään tuon kaupungin, jolla oli maine irstailevana paikkana. Suurimman osan teoksesta täyttivät tämän jälkeen paikallisten alempiluokkaisten ihmisten riettaat kertomukset, joita hän kuuli kaupunkia kierrellessään.
Miletoslaiset kertomukset

Teoksen nimestä sai nimensä antiikin kirjallisuuden lajityyppi miletoslaiset kertomukset, jolla tarkoitettiin alkuperäisen teoksen kaltaisia fiktiivisiä proosaromaaneja, joissa oli kertojahahmo sekä kehyskertomus ja sen sisään upotettuja melko irrallisia, usein ruokottomia tarinoita.
Lentoliikenteen historia

Maailman reittilentoverkosto vuonna 2009
LZ7 ilmalaiva vuodelta 1910, jota käytettiin kaupallisiin tarkoituksiin
Lentoliikenteen historian kuvaa ilmateitse tapahtuvan kuljetustoiminnan kehitystä. Kaupallinen reittiliikenne alkoi ilmalaivoilla 1909 ja ilmalaivat säilyivät kantokyvyltään ylivoimaisina 1930-luvulle saakka. Lentokoneita alettiin käyttää ilmakuljetuksiin vuonna 1914. 1930-luvulla käynnistyi laajempi reittiliikennetoiminta. Vuonna 2013 matkustajamäärät ylittivät 3 miljardia ja päivittäin lentokoneessa istuu yli 8 miljoonaa ihmistä noin 100 000 eri lennolla. Lentoliikenteestä on siis tullut valtava toimiala.
Ensimmäiset reittilennot

Ferdinand von Zeppelin yrityksen valmistama ilmalaiva LZ6 aloitti kaupallisen liikennetoiminnan 1909. Ensimmäinen Atlantin ylitys tehtiin englantilaisella ilmalaivalla R34 vuonna 1919. Se matkasi Edinburghista New Yorkiin 11 300 kilometriä 108 tunnissa ja kuljetti 30 henkeä.
Wrightin veljeksien Flyer III -konetta pidetään ensimmäisenä käyttökelpoisena lentokoneena ja se saatiin lentoon 1905. Vasta 1910-luvulla lentokoneissa oli riittävästi kantokykyä kuljettaa muutakin kuin vain lentäjä. Ensimmäinen säännöllinen reittiliikenne lentokoneilla aloitettiin 1. tammikuuta 1914, kun Floridan osavaltion St. Peterburgista lähtenyt kone lensi Tampan kaupunkiin. Konetyyppi oli Benoist XIV ja siinä oli matkustajana St.Peterburgin pormestari Abram Pheil. Lento maksoi hänelle 400 dollaria. Koneen lähtöä oli katsomassa 3 000 henkeä.
Euroopassa ensimmäinen säännöllinen reittilento aloitettiin 1919 Pariisin ja Lontoon välille. Samana vuonna tarjoiltiin myös ensimmäisen kerran lentokoneruokaa, kun Handley Page Transportin lennolla Lontoosta Pariisiin oli tarjolla eväslaatikoita kolmen šillingin hintaan.
Sotien välinen aika

Ensimmäisen maailmansodan aikana lentokoneita kehitettiin voimakkaasti. Kantokykyä piti nostaa, jotta koneeseen saatiin lentäjän lisäksi mukaan aseistusta. Sodan jälkeen näitä koneita muunneltiin siviilikäyttöön. Vähitellen alettiin tehdä siviilikäyttöön suunniteltuja matkustajalentokonemalleja, kuten Junkers F 13.
Vuonna 1919 perustettiin Haagissa Air Traffic Association säätelemään lentoyhtiöiden välistä kilpailua. Sen seuraajaksi tuli vuonna 1945 Kansainvälinen ilmakuljetusliitto (IATA).
Laajempi lentomatkustus alkoi esimerkiksi Yhdysvalloissa 1920-luvulla, jolloin lentokone oli osoittautunut lentorahdin – lähinnä lentopostin – kuljetuksessa riittävän turvalliseksi. Monet alalla 2000-luvullakin toimivista yhtiöistä, mm. Finnairin edeltäjä Aero Oy perustettiin 1920-luvun alun nousukauden aikana. Monissa maissa lentoasemat olivat veden äärellä ja lentokoneet täten vesikoneita. Tämä lisäsi sikäli matkustusturvallisuutta, että pakkolaskulle oli usein sopivia vesialueita maalentokenttäverkoston ollessa hyvin harva.
Charles Lindberghin yksinlennolla yli Atlantin vuonna 1927 oli merkittävä psykologinen vaikutus mielikuvaan lentämisen turvallisuudesta.
Sotien välinen aika > Ilmalaiva ja lentovene

Muut reitit olivat alussa meriliikenteen kanssa kilpailevia ja aluksina toimivat lentoveneet ja ilmalaivat. 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa ilmalaivat kokoivat voimakkaan nousukauden. LZ 127 Graf Zeppelin oli uuden tyyppinen ilmalaiva, jolla pystyttiin aloittamaan säännöllinen reittilento Atlantin ylitse vuonna 1930.
Matkustajakoneet olivat lentoveneitä vielä 1930-luvun alussa. Atlantin ylittävässä ilmaliikenteessä maakone syrjäytti vesikoneen, esimerkiksi Boeing Clipperin, vasta toisen maailmansodan aikana. Matkustaminen oli hyvin kallista. Tämän vuoksi matkustamomukavuus oli hyvä: potkurikoneiden matala melutaso, isot penkit, hyvää ruokaa ja juomaa, lentoemäntiä palvelemassa matkustajia, tupakointimahdollisuus. Osa näistä pyrittiin säilyttämään osana lentomatkustamisen mielikuvaa vielä 1990-luvulle asti.
Sotien välinen aika > 1930-luku

1930-luvulla laivaristeilyjen palvelutason ja tilavuuden ja lentomatkailun nopeuden yhdistävä ilmalaiva oli vielä käytössä kunnes niiden onnettomuudet, etenkin ilmalaiva Hindenburgin tuho New Jerseyssä 1937, ja matkustajakoneiden nopea kehitys 1930-luvun alusta alkaen, toivat lentomatkustamisen myös keskiluokan maksukyvyn puitteisiin. Yhdysvalloilla oli tuolloin heliumin valmistuksen monopoli eikä se myynyt heliumia Saksaan, jossa ilmalaivan nosteaineeksi käytettiin paloherkkää vetyä.
Vasta 1930-luvun alkupuolella käyttöön tulleet lentokoneet – etenkin Fokker Trimotor, Boeing 247, Junkers Ju 52 ja Douglas DC-3 – mahdollistivat suurempien matkustajamäärien kuljettamisen. Tällöinkin matkustajia oli lentokoneessa enintään muutamia kymmeniä. Esimerkiksi lento Yhdysvaltain poikki kesti vuorokauden ja sisälsi useita välilaskuja koneen tankkauksen vuoksi, matka oli kuitenkin junamatkaa huomattavasti nopeampi. Euroopassa reitit olivat luonnostaan lyhyempiä. Matkustajamäärä alkoi kasvaa vasta 1930-luvun jälkipuolella, osin vuonna 1929 alkaneen laman heikentymisen ja osin lentomatkustamisen turvallisuuden kasvun ansioista.
1930-luvulla alettiin kehittää pitkän matkan matkustajalentokoneita. Esimerkkinä ovat Focke-Wulf Fw 200 Condor, jolla tehtiin ensimmäinen välilaskuton lento Berliinistä New Yorkiin 10. elokuuta 1938. Lento kesti 25 tuntia. Yhdysvalloissa vastaavia 30-luvulla suunniteltuja ja ensilentonsa tehneitä matkustajakoneita olivat Douglas DC-4E, Lockheed Constellationja Boeing 307 Stratoliner. Sota katkaisi tämän kehityksen ja näitä koneita ja niiden versioita käytettiin sotatoimiin. Siviili-ilmailun kehitystä tuki myös radion nopea kehitys, jolloin voitiin lisätä pitkien lentojen turvallisuutta.
Toinen maailmansota ja sen jälkeinen aika

Raskaat pommikoneet tulivat toisessa maailmansodassa ratkaisevaan asemaan. Koneita valmistettiin Yhdysvalloissa massatuotantona ja lennettiin Atlantin yli Englantiin jatkuvana virtana, mikä tuotti tietoa valtameren säistä ja lentoreiteistä. Sodan aikana lensivät myös ensimmäiset suihkukoneet. Suihkumoottorilla saavutettiin mäntämoottoria parempi tehopainosuhde. Toisen maailmansodan jälkeen pommikoneita palautettiin siivillikoneiksi, kuten Lockheed Constellation-koneita, joissa oli ensimmäisenä paineistettu matkustamo sallien lentämisen pilvien yläpuolella.
Varsinainen lentoliikenteen läpimurto tapahtui toisen maailmansodan jälkeen. Mantereiden sisällä Yhdysvalloissa, Neuvostoliitossa ja Euroopassa lisättiin lentoliikennettä merkittävästi. Atlantin ylittävä liikenne kasvoi, tosin edelleen vaatien välilaskun Islannissa. Tyynellämerellä välilaskut tehtiin Havaijilla. Eurooppalaiset siirtomaavallat pyrkivät rakentamaan uudestaan ilmaliikenneverkkonsa siirtomaihinsa. Yhdysvalloissa lentoyhtiöt olivat pörssinoteerattuja yhtiöitä. Eurooppaan luotiin pitkälle valtion omistukseen perustuvat kansalliset lentoyhtiöt, monissa maissa vanhojen lentoyhtiöiden pohjalle. Lentokoneteollisuuden myyntitarpeen ja lentoyhtiöiden konetarpeen välille syntyi vuosikymmeniksi valtioiden subventiomekanismi ja valtioiden säätelymekanismi, joka teki vähintään oman maan sisäisen ilmailun suljetuksi yleensä yhdelle tai muutamalle kansalliselle yhtiölle. Myös maiden välinen reittiliikenne ja Atlantin ylittävä liikenne oli säädeltyä. Tämä lisäsi lentämisen turvallisuutta, mutta piti lentämisen kalliina.
Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (International Civil Aviation Organization ICAO) perustettiin vuonna 1957. Sen perustamisen taustalla oli vuonna 1944 solmittu Chicagon sopimus kansainvälisestä siviili-ilmailusta.
Toinen maailmansota ja sen jälkeinen aika > Sodan jälkeen 60-luvulle

1950-luvun alussa tulivat suihkumatkustajakoneet, joista ensimmäinen oli De Havilland Comet. Tämä epäonnistui teknisesti, mikä johti siihen, että Boeing 707 valtasi markkinan vuosikymmenen lopussa. Sen kanssa kilpaili Douglas DC-8 pitkillä reiteillä ja esim. Sud Aviation SE 210 Caravelle Euroopan reiteillä. Suihkukoneet puolittivat matkustusajat 1950-luvun lopulta lähtien.
Ensimmäiset välilaskuttomat reittilennot Lontoosta New Yorkiin käynnistettiin nelimoottorisilla potkurikoneilla 1950-luvulla, mutta vasta vuosikymmenen lopussa riittävän korkealla lentävät suihkukoneet, kuten Boeing 707 ja Douglas DC-8, pystyivät luotettavaan säännölliseen reittiliikenteeseen Atlantin yli. Suihkukone toi tavoitellun nopeusedun, joka loi ilmaliikennemarkkinan 1950-luvulta alkaen. 1960-luvulle siirryttäessä pääasialliseksi voimanlähteeksi suuremmissa liikennelentokoneissa tuli suihkumoottori.
Vuonna 1957 maailman lentoliikenteessä oli 2790 lentokonetta ja lentokonetta käytti vuodessa 87 miljoonaa ihmistä.
Toinen maailmansota ja sen jälkeinen aika > 1960-luku

1960-luvun lopulla käyttöön tulivat Boeing B747 jumbojetti mannertenvälisille reiteille ja McDonnell-Douglasin DC-8 keskipitkille reiteille ja DC-9 lyhyille reiteille. Yhdysvalloissa Douglasin kehityspanos DC-8- ja DC-9-lentokoneisiinsa oli niin suuri, että yhtiön oli pakko fuusioitu McDonnell-yhtiöön.
Myös Airbus A300 lensi jo 1960-luvun lopussa vaikka Airbus löi itsensä läpi vasta 1980-luvulla. Airbusin nimikin ilmentää koneiden alkuperäistä tavoitetta toimia lentävänä linja-autona Euroopan isojen kaupunkien välillä.
1960-luvulla esiintyivät ensimmäiset halpalentoyhtiöt ja tähän aikaan eräät suuret eurooppalaiset matkatoimistot pyrkivät luomaan itselleen oman lentokonelaivastonsa.
Toinen maailmansota ja sen jälkeinen aika > Rinnakkainen kehitys sosialistisissa maissa

Koko lentoliikenteen historian ajan Neuvostoliiton Iljušin, Antonov ja Tupolev -matkustajakoneet kehittyivät rinnan Länsi-Euroopan ja Yhdysvaltain lentokoneiden kanssa. Ne kuitenkin olivat harvinaisia muualla kuin SEV-maissa, Kiinassa, Intiassa ja kehitysmaissa, johtuen poliittisten syiden lisäksi osaltaan usein suuremmasta polttoaineenkulutuksesta ja heikommasta luotettavuudesta.
1970-luvulta nykypäivään

Reittiverkoston muuttuessa 1970-luvun lopulta alkaen business-koneita suurempi koneluokka syntyi: syöttöliikennekone, joiden reitit toivat matkustajat sivukentiltä pääkentille. Tässä koneluokassa tuli tunnetuksi esimerkiksi Fokker F.28 Friendship, mutta uudet tulokkaat Saab, Embraer, ATR muuttivat teollista rakennetta etenkin Euroopassa.
1970-luvun öljykriisi lisäsi lentämisen kustannuksia merkittävästi. Tuolloin lentokoneiden moottoritekniikka eli vaiheessa, jossa polttoaineen kulutusta pystyttiin vuosikymmenessä laskemaan merkittävästi. Kustannus siirrettiin kuluttajille, muttei vaikuttanut merkittävästi lentoyhtiöiden tai lentokoneiden lukumäärään.
1970-luvulta nykypäivään > 1980-luku

1980-luvulla Reaganin hallituskaudella öljyn hinta saatiin poliittisin keinoin (etenkin Saudi-Arabian tuotannon kasvattaminen) laskemaan merkittävästi. Yhdysvalloissa alkoi lentoliikenteen vapautuminen kilpailurajoituksista. Lentoyhtiöt olivat yritysvaltaajien suosiossa vaikka yhtiöiden osinkotuotto tiedettiin alhaiseksi. Yhdysvalloissa lennonjohtajien lakon murtaminen muunsi myös lennon viranomaispuolen toimintaa.
Euroopassa yhtiöt jatkoivat kuten 1970-luvulla, laajentuminen oli merkittävää, mutta kansalliset lentoyhtiöt jakoivat markkinan.
Yhdysvalloissa Lockheed L-1011 matkustajakone jäi yhtiö viimeiseksi siviili-ilmailun tuotteeksi. Sitä myytiin vuoteen 1983 asti vain 250 kappaletta. Myynnin alku epäonnistui Rolls-Roycen epäonnistuessa saamaan aikaan koneen tarvitsemat moottorit ajoissa. Läntiset suuret siviililentokonetehtaat supistuivat kolmeen: Airbus, Boeing ja McDonnell-Douglas, joista viimeksi mainitun viimeinen uusi konetyyppi oli DC-10, sen jälkeen yhtiö pystyi vain jatkokehittämään DC-9 ja DC-10 koneitaan.
1970-luvulta nykypäivään > 1990-luvulta alkaen

Euroopan unionin alueella reittilentoja lentomatkustajille tarjoavat esimerkiksi vanhat eurooppalaiset yhtiöt British Airways, Finnair, ja SAS ja uudemmat niin kutsutut halpalentoyhtiöt kuten irlantilainen Ryanair. Tilanne on muuttunut EU:ssa 1990-luvulta lähtien ja Yhdysvalloissa 1980-luvun alusta alkaen.
1990-luku oli liikenteen vapautumisen, ts. sääntelyn vähenemisen, aikaa.
Yhdysvalloissa perinteiset lentoyhtiöt (legacy airlines), joihin kuuluu esimerkiksi Delta, American Airways, Northwest, ovat ajautuneet 2000-luvun alussa taloudellisiin vaikeuksiin ja vanhemmat ja suuremmat halpalentoyhtiöt, kuten Southwest, ovat ottaneet yhä suuremman osan markkinoista. Suurempien lentoasemien välillä on tiheästi lennetyt lentoreitit. Liikenteen keskittymistä suuriin lentoasemiin (engl. hub) on tapahtunut ilmailun vapauduttua ensin Yhdysvalloissa 1980-luvulla ja Länsi-Euroopassa 1990-luvun loppupuolella.
Lentoliikenteen kehityssuuntia

Vuodesta 1977 alkaen lentoliikenteen matkustaja määrät ovat kaksinkertaistuneet 15 vuoden välein. Vuonna 2016 ollaan noin 3,5 miljardin matkustajan tasolla. Vilkkaimmat lentoreitit ovat kotimaan reittejä Aasiassa, esimerkiksi vilkkain lentoreitti on Etelä-Koreassa Soulista Jejun lomasaarelle, jolla lensi 11,1 miljoonaa matkustajaa. Myös Pohjois-Amerikassa vain 12 % lennoista on kansainvälisiä. Suurinta kasvu on vaurastuvassa kaukoidässä. Vilkkain kansainvälinen reitti on Hongkongista Taipeihin, jota käytti 5,1 miljoonaa matkustajaa. Euroopassa lennoista 66 % on valtioiden välisiä.
Lentoliikenteen osuus ihmisen aiheuttamasta ilmaston lämpenemistä arvioidaan olevan noin 3,5–5 %. Lentokoneiden polttoaineenkulutus on matkustajaa kohden on laskenut koneiden kehittyessä ja koneiden täyttöasteet nousseet. Päästöt ovat kuitenkin kasvaneet, koska matkustajamäärän kasvu on ollut nopeampaa kuin lentokoneiden taloudellisuuden kehitys.
Aiheesta muualla

Lentäen yli Atlantin (Ylen Elävä arkisto, Vuonna 1947 kuvattu lyhytfilmi Atlantin ylityksestä DC-4 -matkustajakoneella, lähtö Malmilta)
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:   Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:   Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:   Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:   A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:   Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:   Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:   Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:   Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:   Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:   Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:   Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen 
Benoist XIV lentovene Tampa Bayn yläpuolella Floridassa.
Aeron Junkers F 13 1920-luvulla
Graf Zeppelin vuonna 1930 Helsingissä
Aeron (OH-ALL, Kaleva) ja Lufthansan (D-AHUS, Heinrich Kroll) Junkers Ju-52 -lentokoneet Helsinki-Malmin lentoasemalla 1930-luvun lopulla. Neuvostoliittolaiset pommikoneet ampuivat Kalevan alas 14.6.1940 Tallinnan edustalla.
Lockheed Constellation TWA-lentolaivastossa
De Havilland Comet oli ensimmäinen kaupallinen suihkumatkustajakone. Metallin väsymisestä johtuneet onnettomuudet lopettivat konetyypin käytön 1950-luvun alkupuoliskolla.
Caravelle-koneet aloittivat Finnairin suihkulentokoneajan.
Willard Libby

| Willard Libby |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. joulukuuta 1908 Yhdysvallat
Kuollut: 8. syyskuuta 1980 (71 vuotta) Los Angeles, Yhdysvallat
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Kalifornian yliopisto, Berkeley   Princetonin yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Wendell Mitchell Latimer
Instituutti:  Columbian yliopisto Chicagon yliopisto
Tutkimusalue:  Fysikaalinen kemia
Palkinnot:   Nobelin kemianpalkinto (1960) Albert Einstein -palkinto (1959)
Willard Frank Libby (17. joulukuuta 1908 Gran Valley, Colorado – 8. syyskuuta 1980 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen fysikaalinen kemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1960 radiohiiliajoituksen keksineen ryhmän johtamisesta.
Libby sai filosofian tohtorin arvonimen Kalifornian yliopistosta vuonna 1933. Siellä hän myös toimi lehtorina ja myöhemmin avustavana professorina. Vuonna 1930 Libby rakensi tarkkoja geigermittareita, jotka pystyivät havaitsemaan heikon luonnollisen ja keinotekoisen radioaktiivisuuden.
Myöhemmin Libby työskenteli Princetonin yliopistossa. Toisen maailmansodan jälkeen Libby osallistui Manhattan-projektiin yhdessä Harold Clayton Ureyn kanssa. Libby oli vastuussa uraanin isotoopin U-235:n väkevöinnistä.
Vuonna 1945 hänestä tuli professori Chicagon yliopistoon. Vuonna 1954 hänet nimitettiin Yhdysvaltain atomienergiakomission jäseneksi. 1959 Libbystä tuli professori Kalifornian yliopistoon Los Angelesiin. Siellä hän toimi aina eläkkeelle siirtymiseensä vuoteen 1976 asti. Libby toimi Kalifornian yliopiston geofysiikan ja planetaarisen fysiikan instituutin johtajana. Vuonna 1966 hän meni naimisiin Leona Woods Marshallin kanssa.
Libby myös selvitti, että vedyn tritiumisotooppia voitaisiin käyttää veden ja viinin päiväämiseen.
1950-luvulla Libby arvioi, että ilmakehässä suoritettavissa ydinkokeissa vapautuvan radioaktiivisen hiilen määrä on niin pieni, ettei sillä ole merkitystä verrattuna kosmisen säteilyn altistukselle. Linus Pauling käytti Libbyn omaa dataa ja laski, millaisia terveysvaikutuksia tuohon aikaan suunnitellut ydinkokeet aiheuttaisivat. Tämä johti tiedemiesten vetoomukseen yhdinkokeiden kieltämiseksi ja lopulta Paulingin rauhan Nobeliin.
Milla

| Milla |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  19. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  19. toukokuuta
– ortodoksinen:  16. syyskuuta
Muunnelmia:  Milja, Milka
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Emilia, Ludmila, Camilla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Milla on naisen etunimi, jonka nimipäivä on Suomessa 19. toukokuuta. Milla lisättiin suomalaiseen nimipäiväkalenteriin vuonna 1973. Nimi voi olla lyhentymä Emiliasta, Ludmilasta tai Camillasta.
Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Milla on annettu Suomessa noin 10 200 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuoden 1960 jälkeen.