stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eurokangas
Tuotteet ja palvelut

Vaatetus-, verho- ja sisustuskankaat: Eurokankaan kangasvalikoima koostuu omasta maahantuonnista sekä kansainvälisesti tunnettujen brändikankaiden jälleenmyynnistä. Marimekon ja Finlaysonin kankaat tulivat myyntiin Eurokankaalle vuonna 2017.
Verhojen ja sisustustekstiilien ompelupalvelu: Eurokangas toteuttaa erilaiset verhomallit kuten suorat sivuverhot, pimennysverhot, laskosverhot sekä päiväpeitteet ja muut kodintekstiilit asiakkaalle mittojen mukaan Suomessa. Verhokangas on valittavissa Eurokankaan mallistosta.
Kaihtimet ja rullaverhot: Kaihdinten ja kiskojen tuotevalikoima sisältää Eurokankaan omassa tuotannossa EXK-tuotemerkillä Suomessa valmistettavat puusälekaihtimet, parvekekaihtimet alumiinisäleillä tai vekkikankaalla sekä rullaverhot käsikäyttöisinä tai moottoroituina. Lisäksi saatavilla on alumiinisälekaihtimet ja lamelliverhot mittojen mukaan.  Eurokangas on viime vuosina laajentanut liiketoimintaansa kankaista myös teknisiin ikkunasisustamisen tuotteisiin ostamalla kaihdin- ja aurinkosuojatuotteita Lahdessa valmistavan J-Group Finland Oy:n vuonna 2016.
Verhokiskot ja -tangot: Eurokankaan valikoimista löytyy verhokiskoja, -tankoja ja -tarvikkeita valmistuotteina sekä mittojen mukaan valmistettavia kiskoratkaisuja myös moottorikäyttöisinä.  Eurokangas osti Vantaalaisen Kiskotalon vuonna 2018 laajentaakseen kisko- ja ripustusjärjestelmien valikoimaansa.
Palvelut sisustajalle: Eurokangas tarjoaa kuluttaja- ja yritysasiakkaille avaimet käteen -palvelut suunnittelusta, toteutukseen ja asennukseen.
Suomalaisen työn liitto on myöntänyt Eurokankaan suunnittelu- ja ompelupalvelulle sekä kaihtimien valmistukselle Avainlipun.
Aiheesta muualla

Eurokankaan kotisivut
Eurokangas 75-juhlavuotisdokumentti
Eurokangas somessa: Facebook, Instagram, Linkedin, Youtube, , Pinterest & Instagram (Eurokangas PRO)
Kaija Ward
Pyhä Evaristus

| Pyhä Evaristus |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: Betlehem
Kuollut: 108 Rooma
Paavi
Paavius alkoi:  98
Paavius päättyi:  108
Edeltäjä:  Pyhä Klemens I
Seuraaja:  Aleksanteri I
Evaristus ("miellyttävä") oli paavi noin vuodesta 98 vuoteen 105 (vuodesta 98 vuoteen 108 Vatikaanin vuoden 2003 Annuario Pontificion mukaan). Hänet tunnettiin myös nimellä Aristus. Evaristuksesta tiedetään vähän. Hän oli syntyisin helleeniperheestä. Hänet valittiin paaviksi Rooman keisari Trajanuksen hallintokaudella.
Evaristus loi perustan kardinaalikollegiolle, joka myöhemmin alkoi vastata paavin valinnasta. Häntä pidetään yleisesti marttyyrinä, mutta tästä ei ole historiallisia todisteita. Hänen muistopäivänsä on 26. lokakuuta.
Evangelístrian luostari (Sámos)

| Evangelístrian luostari Μονή Ευαγγελίστριας |
| --- | --- |
 Evangelístrian luostaria.
Sijainti:  Marathókampos, Dytikí Sámos, Pohjois-Egean saaret, Kreikka
Koordinaatit:  37°42′53″N, 26°38′25″E
Kirkkokunta:  ortodoksinen kirkko
Tyyppi:  nunnaluostari
Perustettu:  900-luku
Tyylisuunta:  jälkibysanttilainen
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Evangelístrian luostari (kreik. Μονή Ευαγγελίστριας, Moní Evangelístrias, myös Μονή Βαγγελίστρας, Moní Vangelístras) on ortodoksinen luostari Sámoksen saarella Kreikassa. Se on omistettu Neitsyt Marian ilmestykselle. Luostari sijaitsee Kérkis-vuoren etelärinteessä noin 700 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna.
Evangelístrian luostaria.
Luostari on perustettu 900-luvulla. Se oli merkittävä saaren ollessa muutoin autiona osmanivallan alkupuolella 1400-luvulta lähtien. Tuolloin Kérkiksen rinteet toimivat erakkomunkkien asuinpaikkana. Luostari oli aiemmin munkkiluostarina. Se oli autiona vuosina 1940–1945, ja toimi tämän jälkeen nunnaluostarina. Nykyisin se on jälleen vailla pysyvää asutusta.
Luostari on pienikokoinen ja koostuu kirkosta, salista sekä 6–7 keljasta. Luostarin ympäristö on havumetsää. Lähellä on Kérkiksen ainoa lähde, ja juuri sen vuoksi luostari on kyseisellä paikalla. Luostarin kautta kulkee Kérkiksen eteläinen vaellusreitti, joka saa alkunsa Kámpos Marathokámpousta ja johtaa luostarilta edelleen Profeetta Elian (Profítis Ilías) kappelille ja Kérkiksen huipulle. Luostarille johtava tie on kuljettavissa maastoautolla noin 400 metrin korkeuteen saakka, mutta loppuosa on kuljettava jalan.
Luostari juhlii vuosittain 15. elokuuta, nimestään huolimatta siis Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen päivänä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Evangelístrian luostari Wikimedia Commonsissa
Evijärven vaakuna

Evijärven vaakuna
Evijärven vaakuna on Evijärven kunnan tunnus. Vaakunasta tekee puhuvan sen kalojen korostetut evät ja käytetty aaltokoro. Ilman kaloja vaakuna olisi identtinen Alajärven vaakunan kanssa.
Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä hopeisen aaltokoroisen tyviön yläpuolella selätysten kaksi tyviöstä nousevaa hopeista kalaa, joiden varukset ovat punaiset.” Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja Evijärven kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 16. huhtikuuta 1963. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 19. syyskuuta samana vuonna.
Eurooppatie E85

E85 eli Eurooppatie 85 on 2 300 kilometriä pitkä eurooppatie. Tie alkaa Itämeren ääreltä Liettuan Klaipėdasta, ja johtaa Valko-Venäjän, Ukrainan, Romanian ja Bulgarian kautta Välimeren rannikolle Kreikan Alexandroúpoliin.
Reitti

Klaipėda - Kaunas - Vilna - Lida - Slonim - Kobryn - Lutsk - Tšernivtsi - Siret - Suceava - Săbăoani - Roman - Bačau - Mărăşeşti - Tișița - Buzău - Urziceni - Bukarest - Giurgiu - Ruse - Bjala - Veliko Tarnovo - Stara Zagora - Haskovo - Svilengrad - Orménio - Kastaniés - Didymóteicho - Alexandroúpoli.
Kuvia

E85-tietä Liettuassa lähellä Kaunasta.
Rekkajonoa Liettuaan johtavalle rajalle E85:lla (M11) Valko-Venäjällä.
Tietyön aiheuttavat jonoja Tšortkivissa (valtatie M19).
Silta Tonavan yli Ukrainan ja Romanian rajalla.
Romanian Dumbravassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eurooppatie E85 Wikimedia Commonsissa
Valko-Venäjän valtatiet
Kansalliset valtatiet: M1 | M2 | M3 | M4 | M5 | M6 | M7 | M8 | M9 | M10 | M11 | M12 

Keskeisiä kansallisia teitä: R1 | R2 | R3 | R4 | R5 | R6 | R7 | R20 | R21 | R23 | R31 | R43 | R45

Eurooppatiet Valko-Venäjällä: E271 | E28 | E30 | E85 | E95
Eurooppatiet
E1 | E3 | E4 | E5 | E6 | E7 | E8 | E9 | E10 | E11 | E12 | E13 | E14 | E15 | E16 | E17 | E18 | E19 | E20 | E21 | E22 | E23 | E24 | E25 | E26 | E27 | E28 | E29 | E30 | E31 | E32 | E33 | E34 | E35 | E36 | E37 | E38 | E39 | E40 | E41 | E42 | E43 | E44 | E45 | E46 | E47 | E48 | E49 | E50 | E51 | E52 | E53 | E54 | E55 | E56 | E57 | E58 | E59 | E60 | E61 | E62 | E63 | E64 | E65 | E66 | E67 | E68 | E69 | E70 | E71 | E72 | E73 | E74 | E75 | E76 | E77 | E78 | E79 | E80 | E81 | E82 | E83 | E84 | E85 | E86 | E87 | E88 | E89 | E90 | E91 | E92 | E94 | E95 | E96 | E97 | E98 | E99 | E101 | E105 | E115 | E117 | E119 | E121 | E123 | E125 | E127 | E136 | E271 | E551 | E844
Europeli

Catan on suosittu europeli
Europeli, myös saksalaistyylinen lautapeli tai designer-lautapeli, on eräs moderni lautapelien lajityyppi. Sille on tyypillistä hiottu pelimekaniikka mutta melko pinnallinen teema. Europeli kestää noin 45–90 minuuttia, ja kaikki pelaajat ovat koko pelin ajan mukana kamppailemassa voitosta. Pelaajat ovat usein vuorovaikutuksessa keskenään, mutta harvoin konfliktissa tai sodassa toisiaan vastaan. Europelit ovat usein suosittuja perhepelejä.
Historiaa

Saksaan viittaavan nimityksen taustalla on 1970-luvulla perustettu saksalainen Spiel des Jahres -pelipalkinto, joka on nostanut saksalaisten lautapelien laatua merkittävästi. Eräs rajapyykki on vuonna 1995 ilmestynyt Catan (ensin nimellä Catanin uudisasukkaat), josta alkoi eräänlainen lautapelien uudelleennousu. Toinen suuren suosion saavuttanut uudenaallon lautapeli on vuonna 2000 julkaistu Carcassonne.
Ennen europelien valtakautta ”vakavat” lautapelit olivat hyvin pitkälti monimutkaisia, pitkäkestoisia ja mekaniikaltaan hieman karuja. Amerikkalainen pelisuunnittelu on sittemmin ottanut mallia saksalaisilta, ja on syntynyt näiden kahden koulukunnan yhdistelmäpelejä. Amerikkalaisiin laatupeliyrityksiin kuuluu esimerkiksi Days of Wonder, joka on peleissään panostanut niin mekaniikkaan kuin ulkonäköönkin.
Vastaavasti myös eurooppalainen pelisuunnittelu on ottanut mallia amerikkalaisilta, ja näin on syntynyt lisää kahden koulukunnan yhdistelmäpelejä. Esimerkiksi yksi suosittu koulukuntia yhdistelevä pelisuunnittelija on tšekkiläinen Vlaada Chvátil. Hänet tunnetaan peleistä kuten Through the Ages: A Story of Civilization, Space Alert ja Galaxy Trucker.
Europelejä kutsutaan myös designer-peleiksi, sillä pelisuunnittelijan merkitys pelin markkinoinnissa on aikaisempaa merkittävämpi. Tunnettu suunnittelija kuten Reiner Knizia, Wolfgang Kramer tai Klaus Teuber on pelille olennainen myyntivaltti.
Piirteitä

Europeleille on tavanomaista nopeatempoisuus ja luotettava pelin kesto: jos laatikon kyljessä pelin luvataan kestävän tunnin, arvio pitää yleensä paikkansa. Pelit ovat näyttäviä ja niillä on usein värikkäät aiheet, mutta simulaatioista ei ole kyse: pelin teema on yleensä vain koristetta, eikä välttämättä liity vahvasti pelimekaniikkoihin.
Perinteisten lautapelien elementtejä kuten liikkumista nopanheiton mukaan ei näissä uusissa peleissä juuri nähdä, mutta erilaisia satunnaistekijöitä on kuitenkin mukana. Voittajaa ei ratkaise vain taito, vaan myös tuuri, mutta taidolla on enemmän osaa kuin perinteisissä peleissä ja taidokkain pelaaja voittaa useammin kuin aloittelija.
Suomessa

Uuden sukupolven europelejä on suomennettu runsaasti, kuten Menolippu-sarja, Carcassonne-sarja, Uudet Löytöretket, Tikal. Carcassonnea on myyty Suomessakin kymmeniä tuhansia kappaleita.
Evliya Çelebi

Sivu Evliya Çelebin matkakirjasta noin vuodelta 1670.
Evliya Çelebi (oikealta nimeltään Mehmed Zilli, 1611 – n. 1684) (osmaniksi اوليا چلبي‎) oli osmanimatkailija, joka matkaili Osmanien valtakunnan ja ympäröivien maiden alueella yli neljänkymmenen vuoden ajan.
Evliya teki ensimmäiset matkansa Istanbulin ympäristössä 1630-luvulla, ja vuonna 1634 hän oli mukana Murat IV:n sotaretkellä Persiaa vastaan. Evliya vieraili Bursan ja İzmitin kaupungeissa 1640, kunnes matkusti Trabzoniin uuden paikallishallitsijan kanssa. Trabozonista Evliya pystyi jatkamaan matkaansa Kaukasukselle Azovin kaupunkiin. Tämän jälkeen hän lähti tataariarmeijan mukana Krimille. Paluumatkalla Istanbuliin Evliya haaksirikkoutuneena päätyi Bulgariaan.
Vuonna 1645 Evliya oli Osmanien armeijan mukana hyökkäyksessä Venetsian hallitsemalle Kreetalle. Hän oli paikalla Hanian piirityksessä. Seuraavana vuonna Evliya matkusti pohjoisessa Anatoliassa Erzurumin kuvernöörin seurueessa, minkä jälkeen hän päätyi erikoistehtävän takia Tabriziin, josta hän pystyi tekemään toisen matkansa Kaukasukselle. Evliya nimitettiin vuonna 1648 Mekkaan lähtevän pyhiinvaelluskaravaanin muezziniksi ja imaamiksi. Hadžin jälkeen hän oli mukana sotaretkellä druuseja vastaan ja matkusti Syyriassa ja Libanonissa.
Evliya sai vuonna 1651 mahdollisuuden sedältään ja suojelijaltaan laajempaan matkaan Bulgariaan ja eteläiseen Anatoliaan, kun setä nimitettiin Vanin kuvernööriksi. Vuosina 1655–1656 Evliya matkusti Persian valtakunnan länsiosissa ja vieraili Bagdadissa ja Basrassa. Evliya taisteli vuosina 1659–1665 osmanien armeijassa Transylvaniassa ja matkusti Moldaviassa, Serbiassa, Montenegro, Bosniassa, Hertsegovinassa ja Kroatiassa. Vuonna 1665 Evliya pääsi mukaan osmanien diplomaattiselle matkalle Wieniin, jossa hän saattoi viettää pari vuotta.
Kreetalle Evliya oli 1667–1670, kun venetsialainen Herakleion antautui osmaneille. 1670-luku vei Evliyan edelleen läntiseen ja lounaiseen Anataloiaan sekä Syyriaan. Hän suoritti hadžin myös toistamiseen. Sen jälkeen hän eli Egyptissä useita vuosia ja matkusti Ylä-Egyptissä, Sudanissa ja Etiopiassa. Lopulta Evliya asettui ja keskittyi matkakirjansa Seyahatnamen kirjoittamiseen.
Seyahatname on kymmenosainen teos, jossa Evliya kirjoittaa matkoistaan kronologisesti. Seyahatname tieteellinen arvo on osittain pantu kyseenalaiseksi, sillä Evliya kirjoittaa myös alueista, joilla hän ei ole ikinä käynyt, ja häneen ovat vaikuttaneet myös monet tarinat, sillä Evliya kertoo kritiikittömästi kansantarinoita ja suullisia kertomuksia. Seyahatnamessa on kuitenkin esimerkiksi virallisia dokumentteja ja tarkkoja oman käden havainnointeja.
Eurooppatie E69

E69 Magerøyan saarella
Nordkappin tunneli
E69 on Pohjois-Norjassa, Finnmarkin läänissä Leipovuonosta (Olderfjord) Nordkappiin johtava eurooppatie. Tie on 129 kilometriä pitkä ja ainoa Nordkappiin johtava tieyhteys. Tien pohjoisin osa on suljettu talvisin. E69 on kansainvälisen E-tieverkon pohjoisin tie ja myös maailman pohjoisin tie, joka on yhteydessä kansainväliseen päätieverkostoon. Tiet pohjoisempana muun muassa Huippuvuorilla ja Grönlannissa ovat erillisiä ja lyhyitä.
Reitti ja tieyhteydet

Leipovuono (Olderfjord) – Smørfjord – Nordmannset – Skarvberget-tunneli – Repvåg – Kaivuono – Nordkappin tunneli – Honningsvåg – Nordkapp
Tie alkaa Leipovuonossa E6:n liittymästä. Smørfjordissa tiestä haarautuu Norjan valtatie 889 Moseijan keskustaajamaan Havøysundiin.
Tunnelit

Tiellä on kaikkiaan viisi tunnelia, joiden yhteispituus on 15,5 kilometriä. Tunneleista pisin on vuonna 1999 valmistunut, meren alittava Nordkappin tunneli, joka on 6,9 kilometriä pitkä ja kulkee syvimmillään 212 metriä merenpinnan alapuolella.
Nordmannsetin ja Repvågin välillä sijaitsevaa vajaat kolme kilometriä pitkää Skarvberget-tunnelia on moitittu vaaralliseksi. Tunneli on rakennettu 1960-luvulla, ja sen turvallisuus on puutteellinen: Tunneli on liian matala, ja siltä puuttuvat nykyvaatimusten mukaiset ilmastointi-, viestintä- ja sammutusjärjestelmät sekä pelastusliikenteen tarvitsemat kääntymisalueet. Myöskään matkapuhelimet eivät toimi tunnelissa. Lisäksi lähin palokunta sijaitsee niin kaukana, että onnettomuuden sattuessa se ehtisi paikalle vasta noin tunnin kuluttua hälytyksestä. Toisaalta tunnelin liikennemäärät ovat melko pienet, enimmilläänkin turistisesongin aikana noin 1 000–1 200 ajoneuvoa vuorokaudessa.
Uuden tunnelin rakentamisen arvioidaan maksavan noin 200 miljoonaa Norjan kruunua. Vanhan tunnelin korjaaminen on hankalaa, ja sen arvioidaan maksavan suunnilleen yhtä paljon. Väliaikaisena ratkaisuna jaetaan pyöräilijöille ja jalankulkijoille heijastinliivejä tunnelissa kulkemisen ajaksi. Skarvbergetin tunneli tullaan korvaamaan uudella, noin 1,5 kilometriä lyhyemmällä tunnelilla vuosien 2017-2022 aikana.
Aiheesta muualla

Välimatkataulukko
| (km) | Leipovuono |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Smørfjord | 4 | Smørfjord |  |  |  |  |
| Repvåg | 46 | 42 | Repvåg |  |  |  |
| Kaivuono | 70 | 66 | 24 | Kaivuono |  |  |
| Honningsvåg | 99 | 95 | 53 | 29 | Honningsvåg |  |
| Nordkapp | 132 | 128 | 86 | 52 | 33 | Nordkapp |
Eurooppatiet
E1 | E3 | E4 | E5 | E6 | E7 | E8 | E9 | E10 | E11 | E12 | E13 | E14 | E15 | E16 | E17 | E18 | E19 | E20 | E21 | E22 | E23 | E24 | E25 | E26 | E27 | E28 | E29 | E30 | E31 | E32 | E33 | E34 | E35 | E36 | E37 | E38 | E39 | E40 | E41 | E42 | E43 | E44 | E45 | E46 | E47 | E48 | E49 | E50 | E51 | E52 | E53 | E54 | E55 | E56 | E57 | E58 | E59 | E60 | E61 | E62 | E63 | E64 | E65 | E66 | E67 | E68 | E69 | E70 | E71 | E72 | E73 | E74 | E75 | E76 | E77 | E78 | E79 | E80 | E81 | E82 | E83 | E84 | E85 | E86 | E87 | E88 | E89 | E90 | E91 | E92 | E94 | E95 | E96 | E97 | E98 | E99 | E101 | E105 | E115 | E117 | E119 | E121 | E123 | E125 | E127 | E136 | E271 | E551 | E844
George Everest

George Everest.
George Everest (4. heinäkuuta 1790 – 1. joulukuuta 1866) oli walesilaissyntyinen maanmittari ja maantieteilijä. Hän oli vuosina 1830–1843 Intian ylimaanmittari (Surveyor General).
Everest oli pitkälti vastuussa Intian trigonometrisesta kartoittamisesta 2 400 kilometriä pitkällä pituuspiirillä Etelä-Intiasta Nepaliin.
Everestin seuraajan Andrew Waughin aikana Himalajalta tunnistettiin maailman korkein vuori, joka nimettiin Waughin edeltäjän kunniaksi Mount Everestiksi vuonna 1865. Everest itse vastusti kunniaa, sillä hänen mukaansa paikalliset eivät osaisi sen paremmin kirjoittaa kuin lausuakaan nimeä omilla kielillään. Kartoittajien pyrkimyksenä oli säilyttää nimet mahdollisuuksien mukaan alkuperäisinä, mutta Mount Everestin tapauksessa he eivät saaneet selville yhtenäistä paikallista nimeä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta George Everest Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef
Eukleides

| Eukleides> Εὐκλείδης |
| --- | --- |
 Puukaiverrus vuodelta 1584.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Εὐκλείδης
Syntynyt: eli 300 eaa. aikoihin
Koulutus ja ura
Oppilaat:  Diokleides ateenalainen
Tutkimusalue:  geometria
Tunnetut työt:  Alkeet
Eukleides Aleksandrialainen (m.kreik. Εὐκλείδης ὁ Ἀλεξανδρεύς, Eukleidēs ho Aleksandreus, n. 300 eaa.) oli antiikin kreikkalainen matemaatikko, joka kirjoitti muun muassa antiikin geometrian kokonaisesityksen Alkeet (Stoikheia, latinaksi Elementa). Teoksessaan hän esittelee euklidisen geometrian (nimetty hänen mukaansa) viisi aksioomaa ja geometristen väittämien todistuksia. Hänen ansiokseen luetaan nimenomaisesti kreikkalaisen tietämyksen kerääminen yksiin kansiin, sillä hänen omia löytöjään on kirjassa vain vähän.
Alkeet on yksi matematiikan historian tärkeimmistä teoksista. Se säilyi geometrian oppikirjana pitkälle 1800-luvulle saakka. Geometrian ohella kirjassa käsitellään myös lukuteoriaa. Siinä esitellään muun muassa niin sanottu Eukleideen algoritmi, jolla voidaan selvittää kahden luvun suurin yhteinen tekijä. Erityisen kuuluisia ovat myös Eukleideen todistukset sille, että alkulukuja on äärettömän monta ja että luvun 2 neliöjuuri on irrationaaliluku. Näitä lukuteorian alaan kuuluvia todistuksia käytetään yhä elegantin ja oivaltavan todistuksen malliesimerkkeinä. Näissä Eukleides käyttää vastaoletusta apunaan.
Matematiikan ohella Eukleides tutki fysiikkaa, lähinnä optiikkaa, ja tähtitiedettä. Häneltä on peräisin ensimmäinen kreikkalainen (geometrisen) optiikan alan teos (Optiikka) ja matemaattisen tähtitieteen teos Fenomena, jossa hän soveltaa pallogeometriaa tähtitieteeseen. Optiikkansa hän aksiomatisoi samaan tapaan kuin geometrian. Hän muun muassa oletti valon kulkevan suoraviivaisesti.
Eukleideen elämästä tiedetään äärimmäisen vähän ja säilyneetkin tiedot ovat epätarkkoja. Tärkeimpiin lähteisiin kuuluvat Prokloksen ja Pappoksen maininnat hänestä.
Elämä

Eukleideesta on säilynyt äärimmäisen niukasti elämäkertatietoa. Osasyynä on se, ettei Eukleides kirjannut teoksiinsa esipuheita, joihin muilla kreikkalaisilla oli tapana sisällyttää tietoa itsestään. Prokloksen tietojen mukaan hän eli Ptolemaios I:n hallintokaudella ja Platonin oppilaiden jälkeen, kuitenkin ennen Arkhimedeen syntymää. Sydänkeskiajalla eläneen arabioppineen al-Qiftin mukaan Eukleideen isoisä oli Zenarkhos ja Eukleides oli Naukrateen poika. Samaten hän kertoo Eukleideen syntyneen Tyroksessa ja asettuneen Damaskokseen. Tuotantonsa perusteella voidaan olettaa hänen opiskelleen nuoruudessaan Ateenassa Platonin Akatemiassa. Akatemia oli ainoa paikka Välimeren seudulla, jossa oli edes periaatteessa mahdollista päästä käsiksi siihen matemaattiseen tietoon, jonka Eukleides oli saanut. On arveltu Eukleideen olleen kreikkalaisista filosofian koulukunnista platonilainen. Sotien aiheuttama poliittinen sekasorto kaupungissa teki tieteeseen syventymisen mahdottomaksi. Työrauhaa Eukleides lähti hakemaan antiikin Aleksandriasta.
Eukleideen elämään Aleksandriassa liittyy muutamia anekdootteja. Hän eli aikaa, jolloin Aleksanteri Suuri oli kuollut ja hänen valloittamansa laaja valtakunta hajotettiin osiin. Egyptin oli saanut Ptolemaios-hallitsijasuvun ensimmäinen edustaja Ptolemaios I Soter. Kuninkaan kerrotaan kysyneen Eukleideelta, olisiko mitään nopeampaa keinoa oppia geometriaa kuin tämän laatima teos Alkeet. Eukleides vastasi kuninkaalle, ettei geometriaan ole olemassa kuningastietä. Stobaioksen mukaan eräs Eukleideen oppilaista kysyi häneltä opittuaan ensimmäisen geometrian lauseen: ”Mitä minä näistä hyödyn?” Eukleides ei pitänyt oppilaansa näkemyksestä tuomita sivistys sen perusteella, kuinka se häntä rahallisesti hyödyttää. Hän käski paikalle orjansa ja sanoi hänelle: ”Anna hänelle [oppilaalle] yksi oboli [kolikko], hänellä kun näyttää olevan tarve rikastua oppimallaan.” Tarinat kirjattiin tekstiksi vasta 800 vuotta myöhemmin, joten niillä ei välttämättä ole todellisuuspohjaa, mutta kenties kertovat Eukleideen luonteesta.
Eukleideen arvellaan toimineen vuoden 300 eaa. aikoihin perustetussa Museionissa, jonka osana oli kuulu Aleksandrian kirjasto. Mitään suoraa todistetta tästä ei ole olemassa, mutta ottaen huomioon Eukleideen oppineisuuden olisi outoa ellei hän olisi ollut missään tekemisissä kaupungin intellektuaalisessa keskuksessa. Huomioiden myös hänen matematiikan ulkopuoliset tuotoksensa (tähtitiede, musiikki ja fysiikka) tarvitsi Eukleides mittausvälineitä ja apulaisia tutkimuksiinsa, joita hän saattoi saada Museionissa. Töissään hän ei kuitenkaan valota asiaa lainkaan.
Keskiajalla Eukleides sekoitettiin häntä aiemmin eläneeseen Eukleides Megaralaiseen. Heidät sekoitettiin ajoittain myös jo antiikissa. Alkeet laitettiin pitkään Megaralaisen nimiin. Nimenä Eukleides oli antiikissa suhteellisen suosittu ja se merkitsee maineikasta tai hyvin tunnettua (eu- ”hyvä” + kleos ”maine”). Arabit kutsuivat Eukleidesta ”avaimeksi mittaamiseen”, jonka he äänsivät jotakuinkin ”Uklides” tai ”Ikludes”, josta englanninkieleen vakiintuneen nimen ”Euclid” katsotaan olevan peräisin.
Teokset > Alkeet

Eukleideen pääteos Alkeet on yksi länsimaisen sivistyksen kulmakiviä. Se kokoaa tuolloisen kreikkalaisen matematiikan perusteet, niin geometrian kuin aritmetiikan, yhtenäiseen aksiomaattis-deduktiiviseen kehykseen. Alkeita tai jokseenkin välittömästi sen pohjalta muokattuja oppikirjoja lukivat ainakin osittain kaikki opillista sivistystä saaneet 1900-luvulle asti. Alkeet alkaa luettelolla käytettävistä käsitteistä määritelmineen, sitten seuraa viisi aksioomaa ja viisi postulaattia,jotka sisältävät päättelysäännöt ja käsitteiden kesken oletettavat perusrelaatiot. Kaikki muu todistetaan nojautumalla näihin perusteisiin tai jo teoksessa todistettuihin asioihin.
Eukleideen Alkeiden viides postulaatti, joka tunnetaan paremmin nimellä paralleeliaksiooma, erottaa perinteisen euklidisen geometrian epäeuklidisesta geometriasta. Paralleeliaksiooman johtamista Eukleideen neljästä muusta postulaatista ja viidestä aksioomasta yritettiin vuosisatojen ajan, kunnes 1800-luvulla paralleeliaksiooma todistettiin muista riippumattomaksi ja epäeuklidiset geometriat mahdollisiksi.
Alun perin teos koostui 13 kirjasta. Myöhemmässä vaiheessa siihen liitettiin dodekaedrin ja ikosaedrin geometrisia tulkintoja käsittelevä 14. kirja (Hypsikles, 100-luvulla eaa.) ja säännöllisiä avaruusgeometrisia kappaleita käsittelevä 15. kirja (600-luku tai myöhemmin). Ensimmäinen kirja alkaa geometrian perusobjektien määrittelyllä ja geometrian aksioomien esittelyllä, minkä jälkeen hän siirtyy kolmioon liittyvien lauseiden esittelyyn, suorien leikkaukseen ja suorakulmioiden geometriaan. Toinen kirja on omistettu suorakulmioille ja 4. ja 5. ympyröille, joiden leikkauksia hän oli jo käynyt lävitse kolmannessa kirjassa, ja jälkimmäisessä hän esittää matemaattisen verrannon teorian. Matemaatikot ovat kehuneet kilvan Eukleideen esittämän verrantoteorian tarkkuutta ja eleganttiutta. Seuraavaksi (6.) hän käsittelee yhdenmuotoisuutta ja sen teoriaa. Kirjat 7, 8 ja 9 ovat lukuteoreettisia esityksiä (Eukleideen algoritmi ja alkulukujen ääretön määrä) ja kymmenes kirja keskittyy irrationaalisiin lukuihin. Siinä hän esittelee tavan todistaa luvun  \scriptstyle {\sqrt {2}} irrationaalisuuden eli ettei sitä voida esittää kahden luvun osamääränä. Loput kirjat laajentavat aiempien kirjojen sisällön ottaen huomioon kolmannen ulottuvuuden eli ne käsittelevät avaruusgeometriaa.