stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sulkaperhoset

| Sulkaperhoset |
| --- | --- |
 Kellukkasulkanen (Geina didactyla)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Sulkaperhosmaiset Pterophoroidea
Heimo::  Sulkaperhoset Pterophoridae  Zeller, 1841
Alaheimot
 Agdistinae  Deuterocopinae  Macropiratinae  Ochyroticinae  Pterophorinaenae 
Katso myös
   Sulkaperhoset Wikispeciesissä   Sulkaperhoset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Emmelina monodactyla
Sulkaperhoset (Pterophoridae) on aitoperhosiin kuuluva perhosheimo. Heimon edustajat ovat helposti tunnistettavia erikoisen ulkonäkönsä vuoksi.
Sulkaperhosia tunnetaan maapallolta yli 1000 lajia, jotka jakaantuvat noin 90 sukuun. Heimolle tunnusomaista on siipien voimakas surkastuminen kapeiksi kaistaleiksi. Vartalo on hokka ja raajat pitkät. Lisäksi raajoissa on yleensä pitkiä kannuksia. Etusiipi on yleensä kapea ja jakaantunut kahteen, suurin piirtein yhtäsuureen osaan, jotka erkanevat toisistaan siiven ulkoreunassa tuottaen tyypillisen kaksihaaraisen siivenkärjen. Takasiivet muodostuvat kapeista liuskoista, joiden reunoja kiertää rivi pitkiä ripsiä. Väritys on yleensä ruskean tai harmaankirjava. Kooltaan sulkaperhoset ovat melko pieniä ja suurimpienkin lajien siipiväli on vain muutamia senttimetrejä.
Levätessään kasvillisuuden joukossa sulkaperhosten etusiivet ojentuvat suoraan sivuille ja takasiivet painuvat kokonaan piiloon etusiipien alle, mikä antaa eläimelle tunnusomaisen, T-kirjainta muistuttavan muodon. Lepoasennossa perhonen muistuttaakin enemmän tikkua tai kuivunutta kasvinosaa kuin perhosta. Muutamassa suvussa perhosilla on kuitenkin lähes tavanomaiset siivet. Lentotavaltaan sulkaperhoset muistuttavat paljon koisia (heimot Pyralidae ja Crambidae). Useimmat lajit ovat aktiivisia yöllä.
Toukat elävät hyvin huomaamatonta elämää, usein kasvien varsien sisällä tai lehtien alapinnoilla.
Sulkaperhosten tarkka lajinmääritys on usein vaikeaa ja osa lajeista on määritettävissä vasta genitaalien perusteella.
Lajit Suomessa

Suomesta on tavattu vuoteen 2009 mennessä 42 eri sulkaperhoslajia ja sittemmin lajeja on tavattu muutama lisää. Osa lajeista on uhanalaisia.
Ahosulkanen (Hellinsia didactylites)
Ajuruohosulkanen (Merrifieldia leucodactyla)
Alvarisulkanen (Oidaematophorus vafradactylus)
Amblyptilia acanthodactyla
Dyynisulkanen (Merrifieldia tridactyla)
Hirvenjuurisulkanen (Oidaematophorus lithodactylus)
Huopakeltanosulkanen (Oxyptilus pilosellae)
Isosulkanen (Pterophorus pentadactylus)
Jättisulkanen (Platyptilia nemoralis)
Kallioissulkanen (Oidaematophorus rogenhoferi)
Kangaskeltanosulkanen (Oxyptilus ericetorum)
Kellukkasulkanen (Geina didactyla)
Keltasulkanen (Hellinsia osteodactyla)
kelttosulkanen Crombrugghia distans
Ketosulkanen (Stenoptilia bipunctidactyla)
Kiertosulkanen (Emmelina monodactyla)
Kihokkisulkanen (Buckleria paludum)
Käpäläsulkanen (Platyptilia tesseradactyla)
Kärsämösulkanen (Gillmeria pallidactyla)
Kääpiösulkanen (Stenoptilodes taprobanes)
Laatokansulkanen (Stenoptilia nolckeni)
Leskenlehtisulkanen (Platyptilia gonodactyla)
Malisulkanen (Hellinsia distincta)
Marunasulkanen (Hellinsia lienigiana)
Meiramisulkanen (Merrifieldia baliodactyla)
Nukulasulkanen (Capperia trichodactyla)
Nurmitädykesulkanen (Stenoptilia pterodactyla)
Ohdakesulkanen (Calyciphora albodactyla)
Orakkosulkanen (Marasmarcha lunaedactyla)
Oxyptilus tristis
Piiskusulkanen (Platyptilia calodactyla)
Pietaryrttisulkanen (Gillmeria tetradactyla)
Pistesulkanen (Amblyptilia punctidactyla)
Pohjansulkanen (Hellinsia tephradactyla)
Punalatvasulkanen (Adaina microdactyla)
Rantatädykesulkanen (Stenoptilia veronicae)
Rikkosulkanen (Stenoptilia pelidnodactyla)
Rusosulkanen (Cnaemidophorus rhododactylus)
Sappisulkanen (Stenoptilia zophodactyla)
Sarjakeltanosulkanen (Oxyptilus chrysodactylus)
Takiaissulkanen (Porrittia galactodactyla)
Tummakeltanosulkanen (Oxyptilus parvidactylus)
Tunturisulkanen (Stenoptilia islandica)
Varjosulkanen (Pselnophorus heterodactylus)
Aiheesta muualla

Kimmo Silvonen (Arkistoitu – Internet Archive)
Australian Plume Moths (englanniksi)
Sulley Muntari

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Suleyman Ali Muntari
Syntymäaika: 27. elokuuta 1984 (ikä 40)
Syntymäpaikka: Konongo, Ghana
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 179 cm
Junioriseurat
2000–2001 2001–2002:  Liberty Professionals  Udinese
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2002–2007 2007–2008 2008–2012 2011 2012 2012–2015 2015–2016 2017 2018 2019 |  Udinese  Portsmouth  Internazionale  →  Sunderland (laina)  →  Milan (laina)  Milan  Ittihad  Pescara  Deportivo La Coruña  Albacete | 125 (8) 29 (4) 66 (7) 9 (0) 13 (3) 57 (8) 18 (2) 9 (1) 8 (0) 2 (0) |
Maajoukkue
| 2001 2002–2014 |  Ghana U20  Ghana | 7 (0) 84 (20) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 29. kesäkuuta 2020.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 29. kesäkuuta 2020.
| Mitalit> Maa:   Ghana.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ghana.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ghana.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Maa:   Ghana> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Ghana 2008 | Jalkapallo |  |
Suleyman Ali "Sulley" Muntari (s. 27. elokuuta 1984 Konongo, Ghana) on ghanalainen jalkapalloilija, joka on pelannut merkittävän osan urastaan Italiassa sekä lisäksi muun muassa Englannissa. Italialaisessa jalkapallo-ohjelmassa Football Italiassa hänestä on sanottu muun muassa seuraavasti: ”Muntarin kosketus palloon on kuin Kakálla ja taistelutahto kuin Edgar Davidsilla.”
Ura

31. elokuuta 2005 siirtoikkunan sulkeutuessa Udinese ilmoitti, ettei se suostu myymään Muntaria Manchester Unitediin. Ironista kyllä, Unitedilla oli ollut mahdollisuus hankkia nuori lupaus Muntari riveihinsä jo vuonna 2001 alle miljoonalla punnalla. Lopulta Udinese piti Muntarin itsellään ja rakensi sellaisen ryhmän, jolla se tähtäsi kymmenen parhaan joukkoon Serie A:ssa.
Kesällä 2007 Muntari siirtyi Englannin valioliigaan ja Portsmouthin paitaan. Tämän jälkeen Inter teki Muntarista tarjouksen, joka oli Portsmouthin luotsin Harry Redknappin mukaan liian hyvä hylättäväksi. Muntari siirtyi Italiaan 14 miljoonalla eurolla.
Ura > Maajoukkueura

Muntari valittiin Ghanan jalkapallomaajoukkueeseen Saksan vuoden 2006 MM-kisoihin, joissa Ghana eteni hienosti neljännesvälieriin. Muntari teki turnauksessa yhden maalin Tšekkiä vastaan. Muntari oli myös mukana vuoden 2010 MM-kisoissa. Näissä kisoissa Ghana pääsi puolivälieriin ja Muntari teki Uruguayta vastaan ottelun avausmaalin kaukolaukauksella. Uruguay kuitenkin tasoitti ottelun ja voitti lopulta rangaistuspotkukilpailun 4–2.
Syyskuinen sunnuntai

| Syyskuinen sunnuntai> En Söndag i september |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Jörn Donner
Käsikirjoittaja:  Jörn Donner
Säveltäjä:   Peter Jacques  Bo Nilsson 
Kuvaaja:  Tony Forsberg
Leikkaaja:  Wic Kjellin
Lavastaja:  Erik Aaes
Pääosat:   Harriet Andersson  Harry Ahlin  Thommy Berggren 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Europa Film
Levittäjä:  Europafilm
Ensi-ilta:   1. syyskuuta 1963  21. heinäkuuta 1964
Kesto:  114 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Syyskuinen sunnuntai on Jörn Donnerin ohjaama ruotsalainen draamaelokuva vuodelta 1963.  Elokuva oli ensimmäinen Donnerin ohjaama pitkä elokuva ja myös ensimmäinen neljästä elokuvasta, jotka Donner ohjasi 1960-luvulla ruotsissa.
Palkinnot

Syyskuinen sunnuntai voitti parhaan esikoisohjauksen palkinnon Venetsian elokuvajuhlilla vuonna 1963.
Sulkasammal

| Sulkasammal |
| --- | --- |
 Sulkasammal tuoreen kangasmetsän pohjalla
Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Elinvoimainen
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Bryidae
Ylälahko::  Palmikkosammalet Hypnanae
Lahko::  Palmikkosammalet Hypnales
Heimo::  Palmikkosammalet Hypnaceae
Suku::  Sulkasammalet Ptilium
Laji::  crista-castrensis
Kaksiosainen nimi
 Ptilium crista-castrensis  (Hedw.) De Not. 
Katso myös
   Sulkasammal Wikispeciesissä   Sulkasammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sulkasammal (Ptilium crista-castrensis) on palmikkosammalten (Hypnaceae) heimoon kuuluva yleinen kuusikkojen sammallaji.
Ulkonäkö ja koko

Sulkasammal kasvaa yleensä 4–12 senttimetriä korkeaksi ja sen versot ovat jopa 20 cm pitkiä. Versot ovat symmetrisiä, linnunsulan muotoisia ja väriltään vaaleanvihreitä tai hieman kellertäviä. Sen itiöpesäke on punaruskea, 2–4 millimetriä pitkä ja kasvaa 4–5 cm pitkän punaisen varren päähän. Varsi on yleensä hieman päästään taipunut.
Elinympäristö

Sulkasammal kasvaa varjoisissa ja kosteissa paikoissa, tyypillisesti tuoreissa kangasmetsissä. Se on keskiravinteisten paikkojen sammal. Sitä kasvaa sekä maassa että lahopuiden ja muiden sammalten päällä. Sulkasammal on yleinen koko Suomessa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Sulkasammal (Ptilium crista-castrensis)
Valokki - nettikasvio: Sulkasammal (Ptilium crista-castrensis)
Tampereen kaupunki: ympäristöverkko Tuoreen kankaan pohjakerros.
Luopioisten kasvisto: Sulkasammal (Ptilium crista-castrensis)
United States Department of Agriculture (USDA): Ptilium crista-castrensis (englanniksi)
Suomi (nimi)

Suomi on sukunimi. Harvemmin, lähinnä 1900-luvun alussa, se on esiintynyt myös etunimenä sekä miehillä että naisilla.
Etunimi

Nimi Suomi on esiintynyt Suomen väestötietojärjestelmässä etunimenä yhteensä alle 60 miehellä ja alle 35 naisella. Suurin osa heistä, 40 miestä ja alle 20 naista, on syntynyt ennen vuotta 1940.
Sukunimi

Sukunimenä Suomi oli vuoden 2013 huhtikuussa yhteensä 1885 henkilöllä. Tunnettuja nimenkantajia ovat:
Albert Suomi, Al Suomi (1913–2014), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Eemeli Suomi (s. 1995), suomalainen jääkiekkoilija
Fanni Suomi (s. 1997), suomalainen televisionäyttelijä
Heidi Suomi (s. 1975), suomalainen urheilutoimittaja ja yleisurheilija
Jarmo Suomi (s. 1971), suomalainen radiotoimittaja, näytelmäkirjailija ja muusikko
Juhani Suomi (s. 1943), suomalainen historiantutkija
Kimmo Suomi (s. 1954), suomalainen liikuntatieteen professori ja TUL:n puheenjohtaja
Oili Suomi (1927–2023), suomalainen poliitikko
Päivi Suomi, suomalainen taiteilija
Risto Suomi, suomalainen taiteilija
Timo Suomi, tuottaja, käsikirjoittaja ja ohjaaja
Verner Suomi (1915–1995), amerikansuomalainen meteorologi
Vilho Suomi (1906-1979), kotimaisen kirjallisuuden apulaisprofessori ja toimittaja
Suomi–Irlanti-Seura

| Suomi–Irlanti-Seura |
| --- | --- |

Perustettu:  1954
Jäsenet:  500
Jäsenlehti:  Shamrock
Aiheesta muualla
finnish-irish.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Finnish-Irish Society ry eli Suomi–Irlanti-seura on suomalainen Irlannin ystävyysseura, joka on perustettu vuonna 1954. Seuran tarkoituksena on tehdä tunnetuksi irlantilaista kulttuuria, historiaa ja nykypäivää. Seuralla on tällä hetkellä noin 500 jäsentä.[lähde? ] Seura toimii myös yhteistyössä Irish-Finnish Societyn (Irlanti–Suomi-seura) kanssa, jonka keskus on Dublinissa. Suomi–Irlanti-seuran aktiviteetit on myös tunnustettu kulttuurisopimuksessa Suomen ja Irlannin välillä ja se on saanut avustusta Irlannin ulkoministeriön alaiselta Culture Ireland Committeelta ja Suomen opetusministeriöltä.
Seuran jäsenlehti on nimeltään Shamrock, joka ilmestyy 2–4 kertaa vuodessa. Seuran sivuilla on julkaistu joitakin artikkeleita vanhoista Shamrockeista, joukossa muun muassa seuran perustajajäsenen akateemikko Aale Tynni-Haavion muistoja Irlannista ja Irlanti-seurasta.
Historia

Seuran perustivat 1954 muutamat suomalaiset, jotka ihailivat suuresti Irlantia ja halusivat kertoa rakastamastaan maasta muille suomalaisille. Ensimmäinen puheenjohtaja oli Irlannin konsuli C. Slotte, muita perustajajäseniä olivat muun muassa runoilija Aale Tynni ja folkloristi Kustaa Vilkuna. Seura oli aluksi suhteellisen pieni, mutta sai paljon aikaan mainostaessaan Irlantia Suomessa. 1960-luvun alussa se järjesti Michael MacLiammoirin esittämään kuuluisan The Importance of Being Oscar -show’nsa Helsinkiin. Seura alkoi kasvaa 1970-luvulla yhä useamman suomalaisen vieraillessa Irlannissa lomiensa aikana ja monet liittyivätkin seuraan perinteisen irlantilaisen musiikin ja kirjallisuuden johdosta. Nuorempi sukupolvi liittyi seuraan 1980-luvulla erityisesti ihailusta U2-yhtyettä kohtaan.
Seuran uusi aikakausi alkoi, kun se järjesti ensimmäisen irlantilaisen festivaalin Suomessa syyskuussa 1986. Idea tälle tuli Helsingissä asuvalta dublinilaiselta Harry Bentiltä, joka on ammatiltaan arkkitehti ja muusikko, joka lauloi suositussa Korkkijalta-yhtyeessä, joka oli esiintynyt samantyyppisellä festivaalilla Tukholmassa ja Kööpenhaminassa. Harry Bent ehdotti, että samanlainen festivaali pitäisi järjestää Suomessakin. Näin syntyi Helsinki Irish Festival. Ensimmäisen festivaalin pääesiintyjäksi onnistuttiin saamaan yksi Irlannin suosituimmista kansanmusiikkiyhtyeistä, De Dannan.
Vaatimaton Helsinki-keskeinen tapahtuma kasvoi pian Euroopan suurimmaksi irlantilaisen musiikin festivaaliksi Britteinsaarten ulkopuolella. Festivaali on laajalti levinnyt mediassa ja monet tunnetut irlantilaiset artistit ovat erittäin mielellään tulleet esiintymään sinne. Festivaali keskittyy luonnollisesti irlantilaiseen musiikkiin, etenkin perinteiseen, mutta erikoisuutena siellä on ollut myös esillä taidetta, arkkitehtuuria ja kansanrunoutta. Vuonna 1991 Eamon Morrisey esitti kuuluisan ”Joycemen”-show’nsa Helsingissä, Turussa ja Tampereella.
Festivaaleilla esiintyneihin artisteihin lukeutuu muun muassa The Chieftains, The Dubliners ja Dervish. Festivaaleilla on esiintynyt myös artisteja ja yhtyeitä Suomesta, Tanskasta, Ruotsista ja Virosta. Irish Festival in Finland järjestetään vuosittain noin 15 paikkakunnalla eri puolilla Suomea. Festivaali järjestetään vuosittain syys-lokakuussa.
Finnish-Irish Society on toiminut isäntänä monelle kuuluisalle irlantilaiselle, kuten esimerkiksi Tim Pat Cooganille ja Roddy Doylelle. Seura on järjestänyt kolme irlantilaista elokuvafestivaalia vuosina 1990, 1991 ja 1994. Näillä festivaaleilla ovat vierailleet muun muassa ohjaajat Jim Sheridan, Pat O'Connor ja Joe Comeford.
Tapahtumat

Vuosittain järjestettäviä tapahtumia ovat esimerkiksi St. Patrick's Day 17. maaliskuuta sekä irlantilaisen kirjallisuuden ja kulttuurin päivä Bloomsday 16. kesäkuuta
Seura järjestää myös matkoja Irlantiin, työpajoja irlantilaiselle tanssille ja tinapillille. Sillä on myös paljon muuta toimintaa.
Tapahtumiin kuuluu tietenkin myös kuuluisa Irish Festival in Finland, joka järjestetään vuosittain.
Valtakunnallisella seuralla on toimintaa myös sen osastoissa, joista aktiivisin on vuonna 1986 perustettu Turun osasto.
Rahoitus

Opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää valtakunnallisten ystävyysseurojen toimintaan yleisavustuksia eli vuotuiseen toimintaan tarkoitettuja toiminta-avustuksia. Ehtona on, että toiminta on vakiintunutta sekä yhteiskunnallisesti ja kulttuuripoliittisesti vaikuttavaa. Eduskunta päättää vuosittain, minkä enimmäissumman ministeriö käyttää avustuksiin. Vuosina 2012–2020 ministeriö on myöntänyt Suomi–Irlanti-Seuralle yleisavustuksia valtakunnalliseen ystävyysseuratoimintaan seuraavasti:
| Avustus | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OKM:n ystävyysseurojen yleisavustus | &&&&&&&&&&&04500.&&&&004 500 € | &&&&&&&&&&&04000.&&&&004 000 € | &&&&&&&&&&&04300.&&&&004 300 € | &&&&&&&&&&&04300.&&&&004 300 € | &&&&&&&&&&&07500.&&&&007 500 € | – | &&&&&&&&&&010000.&&&&0010 000 € | &&&&&&&&&&010000.&&&&0010 000 € | &&&&&&&&&&010000.&&&&0010 000 € |
Aiheesta muualta

Seuran kotisivut
Sóstis

| Sóstis Σώστης |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Sóstis
 Koordinaatit: 41°8′8″N, 25°16′35″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Rodópi
Kunta:  Íasmos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  010303
Väkiluku (2011):  6 334
 – Kylä­yhdys­kunta:  712
 – Kylä:  712
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KO
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sóstis (kreik. Σώστης) on Kreikan kylä sekä samanniminen Íasmoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Σώστου, Dimotikí Enótita Sóstou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Rodópin alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 6 334 ja varsinaisen Sóstisin kylän väkiluku 712 (vuonna 2011).
Sóstisin kylä sijaitsee linnuntietä noin 11 kilometriä länteen Komotinísta ja noin 33 kilometriä itään Xánthista. Sóstisin kunnallisyksikkö käsittää Íasmoksen kunnan itäosan. Sóstis oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Íasmoksen kuntaan yhdessä Amaxádesin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Sóstisin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Asómatoi | Agíasma | 326 |
| Asómatoi | Asómatoi | 712 |
| Asómatoi | Dými | 403 |
| Asómatoi | Foititikés Estíes D.P.Th. | 346 |
| Asómatoi | Foléa | 264 |
| Asómatoi | Rízoma | 287 |
| Asómatoi | Thámna | 513 |
| Keraséa | Keraséa | 8 |
| Linós | Linós | 411 |
| Méga Pistó | Méga Pistó | 886 |
| Míschos | Míschos | 729 |
| Polýantho | Krystálli | 9 |
| Polýantho | Polýantho | 712 |
| Polýantho | Tríkorfo | 16 |
| Sóstis | Sóstis | 712 |
Yhteensä: 6 334
Super Mario Maker for Nintendo 3DS

| Super Mario Maker for Nintendo 3DS |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Nintendo EPD
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Pelisarja:  Super Mario Maker
Julkaistu:  Nintendo 3DSJP 1. joulukuuta 2016NA 2. joulukuuta 2016EU 2. joulukuuta 2016AUS 3. joulukuuta 2016
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3  USK 0 
Alusta:  Nintendo 3DS
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus ja Nintendo 3DS -pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Super Mario Maker for Nintendo 3DS on Nintendo EPD:n kehittämä ja Nintendon julkaisema videopeli. Se julkaistiin joulukuussa 2016. Peli on uudelleenjulkaisu Super Mario Makerista Nintendo 3DS -konsolille.
Muutokset

Peliin tehtiin paljon muutoksia Wii U -versioon nähden. Suuri osa kenttäelementeistä on saatavilla alusta alkaen.
Pelissä on uusi pelitila nimeltä Super Mario Challenge, jossa pelaajan pitää pelata läpi 100 kenttää 19 maailmassa.
Susanna Lehtinen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 5. elokuuta 1983 (ikä 41)
Pelipaikka: puolustaja, keskikenttä
Pituus: 1.60 m
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2000-2004 | FC Espoo |  |  |
| 2005-2007 | FC Honka |  |  |
| 2004-2006 | Florida Owls | 55 | (17) |
| 2007 | Jersey Sky Blue |  |  |
| 2008-2015 | KIF Örebro | 169 | (5) |
Maajoukkue
| 2005-2014 | Suomi | 80 | (3) |

Susanna Lehtinen (s. 8. toukokuuta 1983) on suomalainen jalkapalloilija. Hän pelasi viimeksi ruotsalaisessa KIF Örebrossa ja lähes kymmenen vuotta Suomen maajoukkueessa.
Keskikentällä ja puolustajana pelaava Lehtinen edusti aiemmin urallaan Kyrkslätt IF:iä, FC Espoota, FC Honkaa ja yhdysvaltalaista Florida Atlantic Universityä. Hän voitti yhden Suomen mestaruuden Hongassa vuonna 2006.
Maajoukkueeseen Lehtinen nousi ensi kerran vuonna 2005. Syyskuun 2014 loppuun mennessä hän pelasi kaikkiaan 80 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. Vuoden 2009 EM-kilpailuissa hän tuli kahdessa ottelussa kentälle vaihtopelaajana. Vuoden 2013 EM-kilpailuissa hän kuului Suomen avauskokoonpanoon jokaisessa kolmessa ottelussa, joista kahdessa hän pelasi täyden ajan.
Marraskuussa 2015 Lehtinen ilmoitti lopettavansa uransa.
Sunne

| Sunne |
| --- | --- |
 Sunnesundet ja Sunnen kirkko.
 Sunne
 Koordinaatit: 59°50′6″N, 13°8′55″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlannin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Kunta:  Sunnen kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  4,57 km²
Väkiluku:  4 931
 – Väestötiheys:  1 079,0 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sunne on samannimisen Sunnen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 931 asukasta.
Sunne oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Media

Paikallislehti Fryksdalsbygden ilmestyy kahdesti viikossa.
Väestönkehitys

| Sunnen taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 3 187 | 3 187 |
| 1965 | 1965 |    | 3 308 | 3 308 |
| 1970 | 1970 |    | 3 686 | 3 686 |
| 1975 | 1975 |    | 4 273 | 4 273 |
| 1980 | 1980 |    | 4 357 | 4 357 |
| 1990 | 1990 |    | 4 703 | 4 703 |
| 1995 | 1995 |    | 4 940 | 4 940 |
| 2000 | 2000 |    | 4 850 | 4 850 |
| 2005 | 2005 |    | 4 903 | 4 903 |
| 2010 | 2010 |    | 4 931 | 4 931 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sunne Wikimedia Commonsissa
Värmlannin läänin kuntien keskustaajamat
Suomen kirjailijanimikkoseurat

Suomen kirjailijanimikkoseurat ry on suomalainen rekisteröity yhdistys, jonka tarkoituksena on toimia Suomalaisten kirjailijoille nimettyjen yhdistysten yhteistyöelimenä.
Seura on perustettu vuonna 2004 ja vuonna 2010 siihen kuuluu yhteensä 52 yhdistystä. Joillekin kirjailijoille on omistettu enemmän kuin yksi seura.
Suomen kirjailijanikkoseuralla on yhteistyökuppaneita:
Ruotsissa De Litterära Sällskapens Samarbetsnämd - DELS.
Tanskassa Samrådet for de Litterære Selskaber i Danmark,
Saksassa on ALG.
Jäsenseurat

| --- | --- |
 Aleksanteri Ahola-Valo, Elpo ry  Isa Asp, Kainuun Isa Asp Seura ry  Minna Canth,  Kanttilan Kulttuurikeskuksen Kannatusyhdistys ry  Minna Canthin Seura ry  Saima Harmaja, Saima Harmaja -seura ry  Kaarina Helakisa, Kaarina Helakisa -seura ry  Immi Hellén, Immi Hellén -seura ry  Veikko Huovinen, Veikko Huovinen -seura ry  Tove Jansson, Tove Jansson -seura ry  Aino Kallas, Aino Kallas Seura ry  Kauppis-Heikki (Heikki Kauppinen), Kauppis-Heikin Seura ry  Ilmari Kianto Ilmari Kianto -seura ry  Ilmari Kiannon perinneyhdistys K.H.P.V  Volter Kilpi, Volter Kilven seura ry  Aleksis Kivi Aleksis Kiven seura  Turun Aleksis Kivi -kerho ry  Yrjö Kokko, Yrjö Kokko -seura ry  Jarkko Laine, Jarkko Laineen seura ry  Larin-Kyösti, Larin-Kyöstin Seura r.y.  Eino Leino, Kainuun Eino Leino -seura ry  Väinö Linna, Väinö Linnan seura ry :  Elias Lönnrot, Elias Lönnrot -seura ry  Otto Manninen, Otto Mannisen Seura ry  Hj. Nortamo, Nortamo-Seor  Lassi Nummi, Lassi Nummen seura ry  L. Onerva, L. Onervan Seura ry  Arto Paasilinna, Arto Paasilinnan seura ry  Samuli Paronen, Samuli Parosen Seura ry  Juhani Peltonen, Juhani Peltosen seura ry  Armas J. Pulla, Armas J. Pulla Seura ry  Pietari Päivärinta, Pietari Päivärinta -seura ry  Kalle Päätalo, Kalle Päätalo -seura ry  Väinö Riikkilä, Väinö Riikkilä -seura ry  Mauri Sariola, Mauri Sariola -seura ry  Kaarlo Sarkia, Sarkia-Seura ry  F.E. Sillanpää, F. E. Sillanpään Seura ry  Elvi Sinervo, Elvi Sinervo -seura ry  Edith Södergran, Edith Södergran -sällskapet rf  Marko Tapio, Tapperien taideseura ry  Harri Tapper, Tapperien taideseura ry  Jacob Tegengren, Jacob Tegengren -sällskapet rf  Sakari Topelius, Topelius-seura r.y. - Topeliussällskapet r.f.  Topias (Toivo Kauppinen), Topias-Seura ry  Heikki Turunen, Vuonislahden Taiteilijatalo ry  Mika Waltari, Mika Waltari-seura ry  Lauri Viita, Lauri Viita -seura
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut