stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kelli Williams

| Kelli Williams> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kelli Renee Williams
Syntynyt: 8. kesäkuuta 1970 (ikä 54) Los Angeles, Kalifornia
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Ajay Sahgal
Näyttelijä
Merkittävät roolit:   Oikeus ja kohtuus, Lindsay Dole  Paljastavat valheet, tri Gillian Foster 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Kelli Renee Williams (s. 8. kesäkuuta 1970) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi Los Angelesissa, Kaliforniassa, ja koki vanhempiensa avioeron.
Williams muistetaan ennen kaikkea Lindsay Dolen roolista televisiosarjassa Oikeus ja kohtuus. Hän on kuitenkin myös elokuvanäyttelijä. Hän näyttelee myös sarjassa Paljastavat valheet tri Gillian Fosteria.
Williams on hindu ja naimisissa käsikirjoittaja-ohjaaja-tuottaja Ajay Sahgalin kanssa. Hänellä on lapsia.
Aiheesta muualla

Kelli Williams Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kirjokansi

Sana kirjokansi esiintyy usein kalevalaisessa runoudessa. Sillä on erilaisia merkityksiä:
Sampo tai sammon osa suomalaisessa mytologiassa. Sampo-sanan monimerkityksisyys koskee myös kirjokantta.
Taivaankansi
Taivaankannen ja sammon merkitykset liittynevät toisiinsa, sillä sammon arvellaan olevan alun perin taivaankannen tukipilari.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kirjokansi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Killzone 3

| Killzone 3 |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Guerrilla Games
Julkaisija:  Sony Computer Entertainment
Jakelija:  PlayStation Store ja PlayStation Now
Suunnittelija:  Hermen Hulst
Säveltäjä:  Joris de Man
Pelisarja:  Killzone
Pelimoottori:  ”In-house engine” Havok
Julkaistu:  NA 22. helmikuuta 2011JP 24. helmikuuta 2011AUS 25. helmikuuta 2011EU 25. helmikuuta 2011
Lajityyppi:  ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, kaksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo PEGI: 18
Alusta:  PlayStation 3
Jakelumuoto:  Blu-ray
Oheislaite:  PlayStation Move (valinnainen)
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK      : 
Killzone 3 on Guerrilla Gamesin kehittämä ja Sony Computer Entertainmentin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin PlayStation 3:lle helmikuussa 2011.
Peli on muistuttaa paljon edeltäjäänsä Killzone 2:ta. Muutoksia ovat kuitenkin esimerkiksi uudet lähitaisteluliikkeet ja parempi grafiikka. Pelin voi läpäistä myös kaksinpelinä, ja mukana on myös verkkomoninpeli.
Pelissä voi käyttää apuna PlayStation Move -ohjainta.
Aiheesta muualla

Killzone 3 MobyGamesissa (englanniksi)
Keihäsjärvi (Virrat)

| Keihäsjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°06′56″N, 23°41′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskujoki:  Pihtisalmi 
Järvinumero:  35.415.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,2 m  
Rantaviiva:  13,316 km  
Pinta-ala:  1,55819 km²  
Saaria:  7 
 fiKeihäsjärvi 
Keihäsjärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Vaskiveden lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 156 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Se on 3,2 kilometriä pitkä ja 3,6 kilometriä leveä. Se sijaitsee Vaskiveden ja Nojoskylän kylien lähellä aivan Vaskiveden Oikanselän ja Salmenselän kohdalla. Sen vedenpinta on vain 10 senttimetriä korkeamalla kuin Vaskivedellä, jonka Nojoskylällä sijaitseva lahti jää heti 50 metriä pitkän Pihtisalmen alapuolelle. Nojoskylän nimetön lahti on yhteydessä Salmenselkään 200 metriä pitkän Siltasalmen kautta. Vaikka sen järvenselkä on avoin, jää sille kuitenkin kolme lahtea, jotka muodostavat oman ympäristönsä. Eteläpäässä sijaitsee 350 metriä pitkä Saukkolahti, kaakkoispäässä on 900 metriä pitkä Kalettomanlahti ja pohjoispäässä vielä 850 metriä pitkä lahti Pikku-Keihäs. Pikku-Keihäs haarautuu vielä kahdeksi lahdeksi, joita kutsutaan Kaksperäksi. Sekä Kalettomanlahden että Pikku-Keihään lahdensuut ovat kapeat ja kumpikin lahti muodostaa näin oman eristyneen järvenosansa.
Järven rannat ovat osin alavaa maastoa, mutta useiden rantojen rinteet nousevat jyrkästikin ylös matalille mäille. Järvenselän itärannalta näkyy järvelle matala Pihtiniemen mäki ja etelärannasta kohoaa Mikonnenästä 30 metriä korkea mäki. Pikku-Keihään luoteispuolella kohoavat 40 metriä korkea Kaksperänvuori ja hieman kauempana yli 60 metriä korkea ja kallioinen Isomäki.
Järvessä on kartan mukaan seitsemän saarta. Suurimmat saaret sijaitsevat järvenselän pohjoispuolella. Niistä Kolmikouransaari on suurin. Se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Iso Tiaistenlinna on toiseksi suurin saari. Se on 180 metriä pitkä, 120 metriä leveä ja sen pinta-ala on noin 1,4 hetaaria. Muita karttaan nimettyjä saaria ovat Pikkulinna ja Koskensaari.
Järven rantaviivan pituus on 13,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Suoraan järveen viettävillä rinteillä on peltomaata vain Saukkolahdessa, Kalettomanlahdella ja Pikku-Keihäässä. Osa pelloista sijaitsevat Isojoen valuma-alueella. Alueen haja-asutus muodostuu alle 20 taloudesta, joista noin viisi on maatiloja, sekä rannoille rakennetuista 30 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet kantatieltä 65 tai yhdystieltä 14339.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Keihäsjärven valuma-alueeseen (35.415) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,2 metriä mpy.
Järvi saa kaiken vetensä omalta Keihäsjärven valuma-alueeltaan. Keihäsjärveä voi pitää valuma-alueensa pääjärvenä. Valuma-alueella on 17 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä suoraan järveen laskevat omaa laskuojaansa pitkin Saukkolammi (5 ha), jonka oja laskee Saukkolahteen, Kauppilanjärvi (9 ha), joka laskee Saukonlahden suuhun, ja Kaakkojärvi (4 ha), joka laskee pohjoispäähän Kaksperään. Petäjäjärvi (6 ha) sijaitsee Jakavuoren takana ja laskee Saukkolammiin.
Suurimman osan valuma-alueesta ottaa Isojoen valuma-alue. Isojoki laskee Kauppilanjärven länsirantaan. Sen kolmesta latvahaarasta Ruokesoja ja Heinäoja yhtyvät pienessä Myllylammessa, josta Isojoki voidaan katsoa alkavan. Isojokeen yhtyy alempana vielä Kukkaro-oja. Kukkaro-ojan varrella sijaitsevat Yläinen-Kukkaro, Keski-Kukkaro (11 ha) ja Ala-Kukkaro (4 ha). Ojan latvat sijaitsevat Havanganjärven lounaispuolella. Ojan yhtä latvahaaraa pitkin laskee vielä Vilamonjärvi (3 ha).
Kukkaro-ojan kanssa rinnakkain laskee Ruokesoja, mutta sen pääuoma on edellistä paljon pitempi ja valuma-alue laajempi. Ruokesojan valuma-alue ylettyy entisen Kurun puolelle. Pääuoman varrella sijaitsevat Salmi-Ruoke (20 ha), Heinä-Ruoke (8 ha) ja Alainen-Ruoke (3 ha). Valuma-alueella on muitakin järviä kuten esimerkiksi Valkoinenlammi (1 ha), Kotajärvet (1 ha), Kaakkolammi (3 ha), Koirajärvi (5 ha) ja Kalliojärvi (2 ha).
Heinäojan valuma-alueella on järviä muuta aluetta vähemmän. Sillä on kaksi päähaaraa, jotka yhtyvät Rajanevan seudulla. Etelästä tulee Naaluoja ja lounaasta Vuohioja. Vuohiojan kautta virtaa ojitetun Rajakorven vedet pienen Vuohilammin läpi. Naaluoja alkaa Naalulammista, joka kokoaa metsäojien vedet ja johon laskee myös Jouttijärven (17 ha) laskuoja. Pitkulainen Lylyjärvi (5 ha) yhtyy Heinäojaan sen keskijuoksulla.
Järven lasku-uoma on alle 20 metriä leveä ja 50 metriä pitkä Pihtisalmi. Se laskee Vaskiveden Salmenselkään Nojoskylän vieressä sijaitsevaan eriytyneeseen lahteen. Pihtisalmella on pudotusta noin 10 senttimetriä.
Kivelän seisake

Kivelä (ratakm 237+000) on lakkautettu seisake Haminan kaupungissa. Seisake sijaitsee Haminan vanhalla radalla tasan kahden kilometrin päässä Haminan vanhalta rautatieasemalta.
Liikennepaikka avattiin 1. maaliskuuta 1946 ja lakkautettiin 26. toukokuuta 1968. JuHa-radan myötä Kivelä on jäänyt rataverkon ulkopuolelle.
Kattilalahti (Juupajoki)

| Kattilalahti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Juupajoki
Koordinaatit:  61°45′39″N, 24°28′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  joki Mellinselkään 
Järvinumero:  35.752.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,2 m  
Rantaviiva:  2,833 km  
Pinta-ala:  19,227 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKattilalahti 
Kattilalahti  on Pirkanmaalla Juupajoella Salokunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 19,2 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Salokunnan peltoaukealla keskellä vanhaa kulttuurimaisemaa, jonka pohjoispuolella kohoaa 60 metrin korkeutaeen kallioinen Pusuvuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven poikki vastarannan suuntaan työntyy Juupajoen sedimenteistä syntynyt lietteinen niemi, jonka keskellä virtaa joki itse. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen länsirannat ovat alavaa ja kosteaa pellonreunaa, jota on ojittamalla yritetty kuivata. Itäinen vastaranta on pellonrinnettä, joka viettää järveen. Järven rinteillä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3413 tai siitä haarautuvalta Kokkilaan kulkevalta tieltä. Kokkilantie ylittää järven luusuan siirtyessään itärannalle.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35.752) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy. Järven läpi virtaavat Juupajoen vedet ja Pusujoen kautta Kopsamon ja Kylmälammin kautta laskevat Sahajoen vedet. Kylmälammen vedenpinnan korkeus on sama kuin Kattilalahdella. Pienen lisän tuo Eerikkilänvuoren takaa Iilijärven kosteikolta alkava oja. Järven lasku-uoma lähtee sen eteläpäästä ja se laskee 250 metrin mittaisena Mellinselän Jaarilanlahteen. Vesireitti jatkaa siitä eteenpäin laskien lopulta Koljonselkään.
Historiaa

Vuoden 1957 peruskartassa Pusujoki oli nimeltään Pusuoja ja Ilijärvi Lililampi. Lammessa oli silloin vielä avovettä.
Kirjokairapalmu

| Kirjokairapalmu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Pandanales
Heimo::  Kairapalmukasvit Pandanaceae
Suku::  Kairapalmut Pandanus
Laji::  tectorius
Kaksiosainen nimi
 Pandanus tectorius  Parkinson ex Du Roi 
Katso myös
   Kirjokairapalmu Wikispeciesissä   Kirjokairapalmu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kirjokairapalmu (Pandanus tectorius) on  kairapalmuihin  kuuluva trooppinen kasvi.
Kirjokairapalmu on pienikokoinen, usein monihaarainen ainavihanta puu. Sen korkeus on yleensä 3–7 metriä, joskus jopa 14 metriä. Lehdet ovat miekanmuotoiset ja jopa metrin pituiset. Kasvin hedelmiä kerätään syötäväksi ja sitä myös kasvatetaan hedelmien tähden.
Kaitijärvi (Ylöjärvi)

| Kaitijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°37′17″N, 23°34′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Näsijärveen 
Järvinumero:  35.311.1.065
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,3 m  
Rantaviiva:  3,281 km  
Pinta-ala:  17,135 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaitijärvi 
Kaitijärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Ylisten kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 17,1 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,3 metriä mpy.
Kaukoidän federaatiopiiri

| Kaukoidän federaatiopiiri Дальневосточный федеральный округ Российской Федерации |
| --- | --- |

 Federaatiopiirin sijainti Venäjällä
Valtio:  Venäjä
Liittovaltiosubjektit:  Amurin alue Habarovskin aluepiiri Juutalaisten autonominen alue Kamtšatkan aluepiiri Magadanin alue Primorjen aluepiiri Sahalinin alue Sahan tasavalta Tšukotkan autonominen piirikunta
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Vladivostok
 – presidentin täysivaltainen edustaja:  Juri Trutnev
Pinta-ala:  6 215 900 km²
Väkiluku (2010):  6 293 129
 – väestötiheys:  1,0 as./km²
 
Federaatiopiirin internetsivut
 Aikavyöhyke UTC+9/+12 (MSK+6/+9) 
Venäjän federaation Kaukoidän federaatiopiiri (ven. Дальневосточный федеральный округ Российской Федерации, Dalnevostotšnyi federalnyi okrug Rossijskoi federatsii) on yksi Venäjän kahdeksasta federaatiopiiristä.
Tarve useita liittovaltiosubjekteja sisältävien  Venäjän presidentinhallinnon alaisuudessa toimivien federaatiopiirien määrittelyyn syntyi 1990-luvulla muodostuneen hallinnon hajanaisuudesta. Federaatiosubjektit perustettiin toukokuussa 2000.
Kaukoidän federaatiopiiri käsittää Venäjän kaukoitään 1900-luvun alkupuolella luettujen Tyynenmeren reunaseutujen lisäksi Sahan tasavallan (Jakutian), joka maantieteellisessä mielessä kuitenkin kuuluu Siperiaan. Federaatiopiirin hallintokeskus on Vladivostok.[lähde? ]
Kaukoidän federaatiopiirin subjektit. (Kuvan numeroiden selitys taulukossa.)
Väestö ja talous

| Kartan numero | Federaatiosubjekti | Väestö 2010 | Alueellinen BKT vuonna 2010 (milj>  ruplaa) | Osuus koko Venäjän BKT:stä vuonna 2010 (%) | BKT henkeä kohti  (ruplaa, 2010) | BKT henkeä kohti  (% Venäjän  keskiarvosta) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Amurin alue | 830 103 | 131 563,7 | 0,48 | 216 249 | 83 |
| 8 | Habarovskin aluepiiri | 1 343 869 | 351 261,3 | 0,94 | 261 381 | 100 |
| 2 | Juutalaisten autonominen alue | 176 558 | 32 537,5 | 0,09 | 184 288 | 70 |
| 3 | Kamtšatkan aluepiiri | 322 079 | 101 677,1 | 0,27 | 315 690 | 121 |
| 4 | Magadanin alue | 156 996 | 58 174,3 | 0,16 | 370 546 | 142 |
| 5 | Primorjen aluepiiri | 1 956 497 | 464 325,2 | 1,24 | 137 325 | 91 |
| 7 | Sahalinin alue | 497 973 | 492 730,3 | 1,32 | 989 472 | 378 |
| 6 | Sahan tasavalta | 958 528 | 384 725,9 | 1,03 | 401 372 | 153 |
| 9 | Tšukotkanautonominen piirikunta | 50 526 | 41 974,2 | 0,11 | 830 745 | 317 |
|  | Yhteensä | 6 293 129 | 2 106 914,5 | 5,63 | 334 796 | 128 |
Metsävarat

Federaatiopiirissä on taloudellisesti saavutettavaa hakattavaa puuta 33 000 000 m3 vuodessa, josta hakataan 14 000 000 m3 vuodessa. Mekaanista ja kemiallista puunjalostuskapasiteettia on piirissä 2 %:lle puusta.
Presidentinhallinnon täysivaltaiset edustajat

Konstantin Pulikovski (2000–2005)
Kamil Iskhakov (2005–2007)
Oleg Safonov (2007–2008)
Viktor Išajev (2008–2013)
Juri Trutnev (2013–)
Kirovin tehdas

Kirovin tehtaan tehdashalli Pietarin Statšek-prospektilla.
Kirovets traktori K-701 työssä
Kirovin tehdas (ven. Кировский завод) on vuonna 1801 perustettu konetehdas Pietarissa.
Tehtaan perusti Paavali I, joka 1801 määräsi Kronstadtin rautavalimon siirrettäväksi Retusaarelta Pietariin. Tehdas valmisti alun perin kanuunankuulia. Vuonna 1868 sen osti insinööri Nikolai Putilov, joka alkoi tuottaa rautatiekiskoja. Saadakseen varoja vaunujen valmistamisen aloittamiseen hän järjesti yhtiön osakeyhtiöksi vuonna 1873. Tämän jälkeen tehdas tunnettiin nimellä Putilovin tehdas. Ensimmäiset torpedoveneet rakennettiin 1887. Tehdas laajeni voimakkaasti 1890-luvun teollistumisen myötä, vuonna 1900 siellä oli 12 000 työntekijää. Ensimmäiset veturit valmistettiin vuonna 1894 ja vuodesta 1902 lähtien tehdas tuotti myös tykkejä Venäjän armeijalle. Ensimmäisen maailmansodan aikana se kasvoi suurimmaksi tykistön ammusten toimittajaksi.
Vuoteen 1917 mennessä Putilovin tehdas oli kasvanut Pietarin suurimmaksi tehtaaksi, ja siellä alkaneet lakot vaikuttivat merkittävästi helmikuun vallankumouksen syttymiseen. Lokakuun vallankumouksen jälkeen ja sen työläisten osallisuudesta siihen se nimettiin tämän kunniaksi "Punaisten putilovilaisten tehtaaksi". Se valmisti Neuvostoliiton ensimmäiset traktorit Fordson-Putilovetsit, jotka perustuivat Fordin Fordson malli F:ään.
Leningradin puoluejohtajan Sergei Kirovin vuoden 1934 salamurhan jälkeen yhtiö sai nimen Kirovin tehdas. Toisen maailmansodan aikana tehtaassa valmistettiin KV-panssarivaunuja. Vuonna 1954 valmistettiin ensimmäiset sentrifugit uraanin rikastamiseen ja vuonna 1957 kaasuturbiinit ydinkäyttöiseen Lenin-jäänmurtajaan. Tehdas valmistaa edelleen Kirovets-traktoreita ja maatalouskalustoa.
Tehdas on palkittu kahdella Leninin kunniamerkillä, Punalipun kunniamerkillä, Työn kunniamerkillä, Lokakuun vallankumouksen kunniamerkillä, Kansojen ystävyyden kunniamerkillä sekä Suuren isänmaallisen sodan 1. luokan kunniamerkillä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kirovin tehtaan sivusto (venäjäksi)
Kivenhakkaajat

| Kivenhakkaajat |
| --- | --- |

Nimi:  Kivenhakkaajat
Toinen nimi:  Les Casseurs de pierres
Tekijä:  Gustave Courbet
Valmistumisvuosi:  1849-1850
Taiteenlaji:  maalaus
Korkeus:  165 cm
Leveys:  257 cm
Sijainti:  Tuhoutunut
Realismit
Jacob Riis, , 1890.
Realismi taiteessa | Realismi kirjallisuudessa
Fantastinen realismi 
 Fotorealismi 
 Inhorealismi 
 Kapitalistinen realismi 
 Maaginen realismi 
 Naturalismi (taide) 
 Neorealismi 
 Sosialistinen realismi 
 Surrealismi 
 Uusi realismi 
 Yhteiskunnallinen realismi
Realismia
Akka ja kissa 
 Démasquée 
 Femme nue couchée 
 Kivenhakkaajat 
 Le Sommeil 
 Maailman alkuperä 
 Poika ja varis 
 Pyykkiranta 
 Raatajat rahanalaiset 
 Tanssiaiskengät 
 Toipilas 
 Wolgastin satamassa 15. kesäkuuta 1633 
 Zaporogit kirjoittavat pilkkakirjettä Turkin sulttaanille
Kivenhakkaajat (ransk. Les Casseurs de pierres) oli ranskalaisen taiteilijan Gustave Courbetin maalaus vuosilta 1849–1850. Maalaus edusti yhteiskunnallista realismia, kuvaten kahta talonpoikaa, vanhempaa ja nuorempaa, hakkaamassa kiviä.
Maalaus oli ensi kertaa esillä Pariisin salongissa vuonna 1850.
Kivenhakkaajat tuhoutui toisen maailmansodan aikana yhdessä 154 muun teoksen kanssa, kun niitä Königsteinin linnoitukseen kuljettanut ajoneuvo joutui Liittoutuneiden pommittamaksi helmikuussa 1945.
Kendi

Kendi on suomalainen dance-musiikkia soittava yhtye. Sen muodostavat Jaakko Salovaara ja hiphop-artisti Yavis (Suvi Valkonen).
Kendin esikoissingle on nimeltään Connected. Yhtyeen toinen single Heartbeat of the City jaettiin radioille syyskuussa 2008 ja debyyttialbumi Loudspeaker julkaistiin Suomessa 1. lokakuuta 2008.
Yavis vastaa kappaleiden sanoitus- ja räppäyspuolesta ja Jaakko Salovaara kappaleiden sävellyksistä ja tuottamisesta. Vierailevana miesvokalistina on salanimellä Vince Jackson esiintyvä, Idols-tuomarinakin tunnettu Patric Sarin.
Julkaisut > Albumit

Loudspeaker (2008)
Julkaisut > Singlet

Connected (2008) FIN #16
Heartbeat Of The City (2008) FIN #2
Boogieman (2009)
Muuta

Yhtyeen lauluosuuksista vastaava Yavis pääsi vuonna 2001 räpin SM-kilpailuissa finaaliin. Vuonna 2002 hän julkaisi kaksi singleä (Mind Games ja Eacher). 22. elokuuta 2003 julkaistiin Yaviksen EP Baggy Pants Comic.
Komissaari (vuoden 2012 elokuva)

| Komissaari |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Pekka Lehto
Käsikirjoittaja:  Beatrix A. Wood
Tuottaja:  Pauli Pentti Rea Apostolides
Säveltäjä:  Lasse Enersen
Kuvaaja:  HP Vitikainen
Leikkaaja:  Matti Näränen Jussi Rautaniemi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  First Floor Productions
Ensi-ilta:  17. syyskuuta, 2012
Kesto:  53 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Komissaari on Pekka Lehdon ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2012.
Elokuva on henkilödokumentti Olli Rehnistä, joka toimi EU:n talous- ja raha-asioista vastaavana komissaarina vuosina 2010–2014. Elokuvassa seurataan Rehnin työskentelyä vuosien 2010-2012 välisenä aikana.
Klemelä

Klemelä on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Kosti Klemelä  (1920–2006), näyttelijä
Kari Klemelä (s. 1955), suomentaja ja kustantaja
Sanni Klemelä (s. 1990), kestävyysjuoksija
Kaukokaipuu

| Kaukokaipuu Oski & Los Scobes |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Pilfink-studiot
 Julkaistu: 2007
 Tuottaja(t): Jarmo Kähkönen,Teemu Sinkko
 Tyylilaji: country rock
 Kesto: 46.50
 Levy-yhtiö: Pilfink Records
Oski & Los Scobesin muut julkaisut
|   | Kaukokaipuu 2007 |   |
Kaukokaipuu on suomalaisen Oski & Los Scobes -yhtyeen ensimmäinen studioalbumi vuodelta 2007. Levyn on julkaissut Pilfink Records tunnuksella JJVCD-39, ja sen ovat äänittäneet, miksanneet ja masteroineet Pilfink-studioilla Jarmo Kähkönen ja Teemu Sinkko. Kähkönen on myös tehnyt kosketinsoitin- ja kuorosovitukset.
YLE Radio Suomi –radiokanavan Kantritohtorin juurihoitoa -ohjelman yleisöäänestyksessä vuoden 2007 parhaasta kantrialbumista levy sijoittui toiseksi heti Eagles-yhtyeen Long Road Out Of Eden -albumin jälkeen.[lähde? ]
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Oski Ritoranta, ellei toisin mainittu.
Greyhound – 4.34
Pilvilinnoja – 3.57 (säv. Oski Ritoranta, Mauno Paajanen)
Asemaravintola – 3.20 (säv. Ritoranta, Rauli Nordberg)
Kaukokaipuu – 3.56 (säv. Ritoranta, Paajanen)
Opin relaamaan – 3.52 (säv. Ritoranta, Nordberg)
Mittaan kadun päästä päähän – 4.26 (säv. Ritoranta, Nordberg)
Liftari – 3.19
Rautatie – 4.14
Kastanjahiukset – 3.30
Voi ylpeydenkin niellä – 3.46 (säv. Ritoranta, Nordberg)
Pystynyt en muuttumaan – 4.01
Sydänkehys – 3.55
Kokoonpano

Oski Ritoranta – laulu
Seppo Riikonen – kitara
Seppo Pääkkö – basso
Markku Salovaara – rummut
Matti Koponen – perkussiot
Jarmo Kähkönen – kosketinsoittimet, akustinen kitara, taustalaulu
Mea Kähkönen – taustalaulu
Aiheesta muualla

(Arkistoitu – Internet Archive) Oski & Los Scobesin kotisivut
Klem

Klem on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adrie Klem (s. 1951), alankomaalainen soutaja
Ari Klem (s. 1961), suomalainen iskelmälaulaja
Bill Klem (1874–1951), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
Christian Klem (s. 1991), itävaltalainen jalkapalloilija
Erik Klem (1886–1965), tanskalainen voimistelija
Harald Klem (1884–1954), tanskalainen voimistelija ja uimari
Meindert Klem (s. 1987), alankomaalainen soutaja
Theodor Klem (1889–1963), norjalainen soutaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Keihäskäärme

| Keihäskäärme |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Kyykäärmeet Viperidae
Alaheimo::  Kuoppakyyt Crotalinae
Suku::  Keihäskäärmeet Bothrops
Laji::  atrox
Kaksiosainen nimi
 Bothrops atrox  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Keihäskäärme Wikispeciesissä   Keihäskäärme Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keihäskäärme eli ruskeakeihäskäärme (Bothrops atrox) on keski- ja eteläamerikkalainen kyykäärmeiden heimoon kuuluva myrkkykäärme. Sitä kutsutaan usein ranskankielisellä keihäänkärkeä merkitsevällä nimellä fer-de-lance. Sen puremaan kuolee Amerikassa enemmän ihmisiä kuin minkään muun lajin puremiin. Yhdellä puraisulla käärme erittää 100 mg myrkkyä, tappava annos ihmiselle on 50 mg.
Ulkonäkö ja koko

Keihäskäärme voi kasvaa yli kaksi metriä pitkäksi. Sen väri vaihtelee harmaan, ruskean ja vihreän välillä. Selässä on kolmiokuvioita, jotka kohtaavat selän keskellä.