stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marrukiinit
Kieli

| Marrukiini> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Italia
Kirjaimisto:  itaalinen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  itaaliset kielet oskilais-umbrilaiset kielet oskilaiset kielet
ISO 639-3:  umc
 Ohje 
Marrukiinit puhuivat itaalisiin kieliin kuuluvaa marrukiinia, joka on yksi oskin kielen varianteista. Marrukiinista on säilynyt vain harvoja näytteitä. Niistä käy ilmi kielen kuuluneen oskilais-umbrilaisten kielten ryhmään ja olleen todennäköisesti läheistä sukua pelignille.
Kieli > Aes Rapinum

Näytteistä useimmat ovat hyvin lyhyitä, mutta yksi on pronssinen levy, jossa on 35-sanainen teksti. Levy löydettiin läheltä Rapinoa, minkä takia sitä kutsutaan nimellä Aes Rapinum (suom. ”Rapinon pronssilevy”). Se on ajoitettu 200-luvulle eaa. Berliinin Antiikkimuseosta toisen maailmansodan aikana kadonnutta levyä säilytetään tiettävästi Puškinin museossa Moskovassa. Levyn teksti alkaa sanoin Aisos pacris toutai maroucai lixs asignas ferenter auiatas toutai maroucai ioues patres ocres tarin cris iouais . agine.
Sanat touta marouca viittaavat joko kansaan itseensä tai sen asuinseutuun. Tekstissä myös kuvataan linnoitusta sanoin tarin cris. Monet tekstin kielelliset piirteet – sekä sanastolliset että syntaktiset – ovat kiinnostavia sekä latinan että muiden itaalisten kielten tutkimuksen kannalta. Semmoinen on esimerkiksi subjunktiivin käyttö ilman konjunktiota tarkoitusta ilmaisemassa välittömästi ennen sanoja pacrsi eituam amatens lauseessa, joka kuvaa uhraamista Ceres-jumalattarelle.
Färjestad BK

| Färjestad BK |
| --- | --- |

Perustettu:  1932
Entiset nimet:  Färjestads BK   1932–
Kaupunki:   Karlstad
Kotiareena:  Löfbergs Arena
– kapasiteetti:  8 250
Sarjataso:  SHL
Värit:                     
Toimitusjohtaja:   Rickard Wallin
Päävalmentaja:   Tomas Mitell
Kapteeni:   Linus Johansson
Mitalit
Kultaa:  10 (1981, 1986, 1988, 1997, 1998, 2002, 2006, 2009, 2011, 2022)
Hopeaa:  11 (1976, 1977, 1983, 1987, 1990, 1991, 2001, 2003, 2004, 2005, 2014)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Färjestad Bollklubb (Färjestad BK, ennen Färjestads BK) on ruotsalainen jääkiekkojoukkue. Joukkueen kotikaupunki on Karlstad. Se on yksi menestyneimmistä joukkueista ruotsalaisessa jääkiekossa. Färjestad BK on voittanut Ruotsin mestaruuden kymmenen kertaa (1981, 1986, 1988, 1997, 1998, 2002, 2006, 2009, 2011 ja 2022) ja joukkue on tuottanut monia ruotsalaisia tähtipelaajia. Vuonna 2006 seura voitti epävirallisen Pohjoismaiden mestaruuden, kun se oli Nordic Trophyn ykkönen. Vuonna 2007 se sijoittui samaisen turnauksen kolmanneksi. Färjestad BK voitti  viimeksi Ruotsin mestaruuden keväällä 2022.
Pelaajat

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 33 |  | Max Lagacé | L | 2025 | Saint-Augustin-de-Desmaures, Québec, Kanada |  |
| 42 |  | Anders Lindbäck | L | 2025 | Gävle, Ruotsi |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 7 |  | Axel Bergkvist | L | 2027 | Insjön, Ruotsi |  |
| 26 |  | Joel Nyström | R | Laina | Karlstad, Ruotsi |  |
| 32 |  | Magnus Nygren (A) | R | 2026 | Karlstad, Ruotsi |  |
| 44 |  | Quinn Schmiemann | L | 2025 | Wilcox, Saskatchewan, Kanada |  |
| 52 |  | August Tornberg | R | 2026 | Pajala, Ruotsi |  |
| 65 |  | Noel Fransén | L | 2026 | Karlstad, Ruotsi |  |
| 72 |  | Stian Solberg | L | Laina | Oslo, Norja |  |
| 73 |  | Adam Ollas Mattsson | L | 2025 | Tukholma, Ruotsi |  |
| 75 |  | Jérémy Groleau | L | 2026 | St-Nicolas, Québec, Kanada |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 11 |  | Joakim Nygård (A) | L | VLH | 2027 | Tukholma, Ruotsi |
| 13 |  | Joel Kellman | L | KH | 2026 | Karlskrona, Ruotsi |
| 14 |  | Henrik Björklund | R | OLH | 2025 | Karlstad, Ruotsi |
| 15 |  | Jack Berglund | L | KH / VLH | 2027 | Karlstad, Ruotsi |
| 20 |  | Marcus Westfält | L | KH | 2025 | Tukholma, Ruotsi |
| 22 |  | Per Åslund | L | LH | 2025 | Kil, Ruotsi |
| 23 |  | Oliver Eklind | L | KH / VLH | 2026 | Kumla, Ruotsi |
| 28 |  | Emil Alba | L | LH | 2026 | Tukholma, Ruotsi |
| 29 |  | Oskar Steen | R | KH | 2029 | Karlstad, Ruotsi |
| 34 |  | Michael Lindqvist | R | OLH | 2025 | Danderyd, Ruotsi |
| 59 |  | Linus Johansson (C) | L | KH | 2028 | Ljungby, Ruotsi |
| 71 |  | Viktor Lodin | L | KH / VLH | 2029 | Leksand, Ruotsi |
| 92 |  | Lucas Forsell | R | OLH | 2027 | Västerås, Ruotsi |
| 96 |  | David Tomášek | R | KH / OLH | 2026 | Praha, Tšekki |
| 98 |  | Marián Studenič | L | LH | 2026 | Holíč, Slovakia |
Pelaajat > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Tomas Mitell
Apuvalmentaja: Johan Hedberg
Apuvalmentaja: Thomas Rhodin
Maalivahtivalmentaja: Maciej Szwoch
Fysiikkavalmentaja: Richard Kalenius
Huoltopäällikkö: Anton Arvidsson
Huoltopäällikkö: Arto Mäntymäki
Toimitusjohtaja: Rickard Wallin
Apulaistoimitusjohtaja: Erik Wilderoth
Lähde: EliteProspects
Jäädytetyt numerot

2 Tommy Samuelsson, 1976–1995
5 Håkan Loob, 1979–1983, 1989–1996
9 Thomas Rundqvist, 1981–1984, 1985–1993
9 Ulf Sterner, 1967–1968, 1969–1973
17 Mathias Johansson
21 Jörgen Jönsson
Kapteenit vuodesta 1985

| --- | --- |
  Kent-Erik Andersson 1985–1986   Thomas Rundqvist 1987–1993   Leif Carlsson 1993–1994   Håkan Loob 1994–1996   Roger Johansson 1996–1997   Clas Eriksson 1997–1998   Jörgen Jönsson 1998–2003   Clas Eriksson 2003–2004   Jörgen Jönsson 2004–2008 :   Rickard Wallin 2008–2009   Sanny Lindström 2009–2010   Rickard Wallin 2010–2013   Ole-Kristian Tollefsen 2013–2015   Magnus Nygren 2015–2017   Alexander Johansson 2017–2018   Mikael Wikstrand 2018–2019   Linus Johansson 2019–
Päävalmentajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Eskil Eriksson 1956–1958   Ivar Harbom 1958–1959   Berndt Sjökvist 1959–1961   Stig Carlsson 1961–1964   Roland Collander 1964–1966   Anders "Acka" Andersson 1966–1968   Åke Lundström 1968–1969   Arne Strömberg 1969–1975   Olle Öst 1975–1977   Conny Evensson 1977–1981  |   Kent Olsson 1981–1983   Conny Evensson 1983–1987   Per Bäckman 1987–1989   Harald Lückner 1989–1993   Jörgen Palm 1993   Per Bäckman 1993–1994   Conny Evensson 1994–1996   Per Bäckman 1996–1997   Bo Lennartsson 1997–1999   Gunnar Johansson 1999–2001  |   Bengt-Åke Gustafsson 2001–2005   Leif Strömberg 2005–2006   Per-Erik Johnsson 2006   Roger Melin 2006–2007   Tommy Samuelsson 2007–2011   Niklas Czarnecki 2011–2012   Leif Carlsson 2012–2014   Tommy Samuelsson 2014–2016   Leif Carlsson 2016–2017   Johan Pennerborn 2017–2022   Tomas Mitell 2022–  |
Tilastot > Joukkuekohtaiset ennätykset

Tilastot päivitetty 29. maaliskuuta, 2007
Tilastot > Kausitaulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kausi | O | V | H | T | JAV | JAH | P | TM | PM | Sijoitus | Play-offs |
| 1990–1991 | 40 | 20 | 12 | 8 | 0 | 0 | 48 | 161 | 127 | 2. | Hävisi loppuottelussa |
| 1991–1992 | 40 | 20 | 11 | 9 | 0 | 0 | 49 | 189 | 139 | 1. | Hävisi välierissä |
| 1992–1993 | 40 | 19 | 16 | 5 | 0 | 0 | 43 | 158 | 133 | 4. | Hävisi puolivälierissä |
| 1993–1994 | 22 | 7 | 11 | 4 | 0 | 0 | 18 | 66 | 73 | 11. | - |
| 1994–1995 | 40 | 17 | 17 | 6 | 0 | 0 | 40 | 128 | 135 | 6. | Hävisi puolivälierissä |
| 1995–1996 | 40 | 20 | 14 | 6 | 0 | 0 | 46 | 150 | 117 | 3. | Hävisi välierissä |
| 1996–1997 | 50 | 26 | 16 | 18 | 0 | 0 | 60 | 148 | 132 | 3. | Ruotsin mestari |
| 1997–1998 | 46 | 24 | 12 | 10 | 0 | 0 | 58 | 154 | 112 | 2. | Ruotsin mestari |
| 1998–1999 | 50 | 23 | 15 | 12 | 0 | 3 | 81 | 147 | 137 | 2. | Hävisi puolivälierissä |
| 1999–2000 | 50 | 22 | 18 | 10 | 3 | 3 | 81 | 168 | 142 | 7. | Hävisi puolivälierissä |
| 2000–2001 | 50 | 27 | 15 | 8 | 4 | 4 | 93 | 198 | 157 | 2. | Hävisi loppuottelussa |
| 2001–2002 | 50 | 33 | 7 | 10 | 9 | 1 | 118 | 182 | 100 | 1. | Ruotsin mestari |
| 2002–2003 | 50 | 27 | 13 | 10 | 3 | 7 | 94 | 180 | 134 | 2. | Hävisi loppuottelussa |
| 2003–2004 | 50 | 24 | 14 | 12 | 6 | 6 | 90 | 161 | 129 | 2. | Hävisi loppuottelussa |
| 2004–2005 | 50 | 26 | 13 | 11 | 3 | 1 | 92 | 137 | 108 | 4. | Hävisi loppuottelussa |
| 2005–2006 | 50 | 23 | 16 | 11 | 4 | 4 | 84 | 134 | 116 | 4. | Ruotsin mestari |
| 2006–2007 | 55 | 26 | 13 | 16 | 5 | 4 | 99 | 197 | 145 | 1. | Hävisi välierissä |
| 2007–2008 | 55 | 25 | 19 | 11 | 3 | 3 | 89 | 169 | 147 | 4. | Hävisi välierissä |
| 2008–2009 | 55 | 30 | 8 | 17 | 1 | 3 | 99 | 158 | 122 | 1. | Ruotsin mestari |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Färjestad BK:n kotisivut (ruotsiksi)
| n k SHL |
| --- | --- |
Joukkueet (2023–24):  Frölunda HC  Färjestad BK  HV71  IK Oskarshamn  Leksands IF  Linköping HC  Luleå HF  Malmö Redhawks  Modo Hockey  Rögle BK  Skellefteå AIK  Timrå IK  Växjö Lakers  Örebro HK 
Färjestad BK:n kotikenttä Löfbergs Arenalla
Magnus Nygren Färjestad BK:ssa vuonna 2013
Maroubra

| Maroubra |
| --- | --- |
 Maroubra Beach
 Koordinaatit: 33°56′58″S, 151°14′37″E 
Sijainti:  Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia
Väkiluku (2006):  26,538
Postinumero:  2035
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maroubra on uimaranta ja lähiö Sydneyssä, Australiassa. Maroubra sijaitsee 10 kilometrin päässä Sydneyn keskustasta Randwickin kaupunginosassa.
History

Maroubra on aboriginaalinen sana, joka tarkoittaa ukkosen paikkaa. Vuonna 1861 alueen ensimmäisen talon rakensi Humphrey McKeon, minkä jälkeen seudulle saapui muitakin asukkaita.
Maroubra Beach

Maroubra Beach on noin kilometrin pituinen ja ylettyy aina Maroubran lahteen saakka. Mahon Pool sijaitsee rannan pohjoispuolella, lähellä Mistral Poolia. Maroubralla on kaksi surf-kerhoa: Maroubra Surf Life Saving Club ja South Maroubra Surf Life Saving Club, joiden molempien perustaja on Arthur Byrne Resreve. Maroubra Beachilla on myös skeittipuisto.
Galleria

Duffys Corner
Maroubra Roadin ja Anzac Paradein risteys
Maroubra Bay Hotel
Maroubra Beach
Maroubra Surf Life Saving Club
Maroubra Beach Tower
Maroubra Beachille ajelehtineita meduusoja
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maroubra Districts Chamber of Commerce
Maroubra Beach Web Camera
Pacific Square-ostoskeskus
Accommodation in Maroubra
Tietoa Maroubrasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Maroubra Junction Public School (Arkistoitu – Internet Archive)
Maroubra Beach 1900-luvulla
Tarja Heino

| Tarja Heino> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1956 (ikä 68–69)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  tutkimusprofessori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Tampereen yliopisto (YTM 1982), Helsingin yliopisto (VTL 1994; VTT 1997)
Instituutti:  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Tutkimusalue:  lastensuojelu, lasten asema palveluissa, sosiaalityö
Aiheesta muualla
Kotisivu
Tarja Heino (s. 1956) on suomalainen sosiaalityöstä väitellyt valtiotieteen tohtori, joka on työskennellyt pitkään lastensuojeluun liittyvissä tutkimus- ja kehittämistehtävissä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella ja sen edeltäjässä. Vuodesta 2017 lähtien hänen tehtävänimikkeensä on ollut tutkimusprofessori.
Heino valmistui Tampereen yliopistosta yhteiskuntatieteiden maisteriksi sosiaalipolitiikan oppiaineesta 1982. Hän jatkoi Helsingin yliopistossa opintoja sosiaalityön aihepiiristä valmistuen valtiotieteen lisensiaatiksi (1994) ja tohtoriksi (1997). Hänen suomenkielinen väitöskirjansa (1997) käsitteli lastensuojelun asiakkuutta. Tutkimustyö oli otsikoitu Asiakkuuden hämäryys lastensuojelussa. Sosiaalityöntekijän tuottama määritys lastensuojelun asiakkaaksi. Heino on Tampereen yliopiston sosiaalityön  ja lastensuojelututkimuksen dosentti (2009-).
Heino on tutkinut haavoittavissa oloissa, erityisesti sijoitettuna elävien lasten hyvinvointikokemuksia ja toiminut näiden lasten hyvinvoinnin seurannan vahvistamiseksi. Hän on osallistunut valtakunnallisen sosiaalityön yliopistoverkosto SosNetin tohtorikoulutuksiin sosiaalityöhön ja lastensuojeluun liittyvien tutkimushankkeiden ohjaajana ja tukijana. Heino on ollut haastateltavana joukkotiedotusvälineissä muun muassa lastensuojeluilmoituksiin ja lasten sijoituksiin liittyvistä teemoista. Hän tuonut esille esimerkiksi tutkimustensa perusteella, että vuonna 1999 syntyneiden nuorten ikäluokasta jopa 5,8 prosenttia on mennessä jossain vaiheessa elämäänsä 17. ikävuoteen mennessä ollut sijoitettuna (kodin ulkopuolelle). Kolmasosa heistä oli ollut sijoitettuna yli puolet elämästään. 2000-luvulla kiireellisesti sijoitettujen lasten tai nuorten lukumäärä on kasvanut huomattavasti. Vuonna 2017 kodin ulkopuolelle oli Suomessa sijoitettuna noin 18 000 lasta ja nuorta, joista kiirellisesti sijoitettuja oli noin 4 000.
Mariologia

Mariologia käsittelee Neitsyt Mariaa.
Mariologia on Neitsyt Mariaa ja hänen asemaansa pelastusjärjestyksessä tutkiva teologian alue. Termillä voidaan viitata erityisesti katolisen kirkon mutta myös muiden kristittyjen harjoittamaan Maria-tutkimukseen.
Mariologinen tutkimus

Kirkkojen käsitystä Mariasta ja Mariaan kohdistuvaa kunnioitusta tutkitaan teologisista oppiaineista etupäässä dogmatiikassa, joka muutoinkin tutkii kirkkojen oppia ja opillisia käsityksiä.
Koska kristillisillä kirkkokunnilla on Mariasta jonkin verran erilaisia käsityksiä, mariologia on myös kirkkojen välisten ekumeenisten keskustelujen kohteena. Tämän vuoksi mariologiaa tutkitaan myös ekumeniikassa. Mariologian juuret ovat Raamatun kertomuksissa, minkä vuoksi mariologisella tutkimuksella on kiinnekohdat myös Uuden testamentin eksegetiikkaan.
Ensimmäisenä Mariologia-termiä käytti katolinen pappi Nigido Placido vuonna 1602, ja sittemmin se onkin ollut käytössä pääosin katolisen kirkon piirissä. Ortodoksit ovat usein välttäneet termiä, koska he ovat halunneet erottua katolilaisista ja siinä on nähty skolastista vivahdetta, mutta nykyisin myös osa ortodoksiteologeista käyttää termiä.
Marian kunnioitus ja rukoileminen

Ortodoksisessa ja katolisessa kirkossa Marialle osoitetaan suurta kirkollista kunnioitusta. Mariaa kuten muitakaan pyhiä ei rukoilla sanan varsinaisessa merkityksessä, vaan Marialta pyydetään esirukouksia. Marialla osoitetaan kunnioitusta (dulia), kun taas todellinen palvonta (vere latreia) kuuluu Jumalalle.
Tunnetuimpia rukouksia ovat ave Maria -rukous sekä Marialle omistettu ruusukkorukous.
Reformaatiossa ei vastustettu Marialle osoitettua kirkollista kunnioitusta. Päinvastoin, Mariaa pidettiin hurskaana Jumalan äitinä. Luther kirjoitti selitysteoksen Marian ylistyslauluun (Magnificat). Reformaatiossa kuitenkin vastustettiin Marialle osoitettua liiallista kansanhurskautta. Erityisesti kritisoitiin Marialle osoitettuja rukouksia, ja muun muassa ruusukkorukousta pidettiin "hyödyttömänä" (Augsburgin tunnustuksen puolustus: Pyhien avuksihuutaminen; Luostarilupaukset). Tästä huolimatta myös reformaatiossa ajateltiin, että Maria ja kaikki pyhät rukoilevat joka hetki taivaassa ihmisten puolesta.
Dogmit Mariasta > Ikuinen neitsyt

Raamatun kertomusten mukaan Maria oli neitsyt, koskematon, tullessaan raskaaksi, ja tapahtui Jumalan Pyhän Hengen vaikutuksesta (Matt. 1: 18-20, Lk. 1: 26-37). Tämä käsitys on otettu myös apostolisen uskontunnustuksen lauseeseen "syntyi neitsyt Mariasta"; Nikaian-Konstantinopolin uskontunnustuksen mukaan "tuli lihaksi Pyhästä Hengestä ja neitsyt Mariasta ja syntyi ihmiseksi".
Kirkossa kehittyi tämän lisäksi käsitys, että Maria on ikuinen neitsyt (semper virgo). Käsitys Marian ikuisesta neitsyydestä on ortodoksisen ja katolisen kirkon tavanomainen käsitys, mutta esiintyy myös luterilaisissa tunnustuskirjoissa ja esimerkiksi Svebiliuksen katekismuksessa. Käsitys Marian ikuisesta neitsyydestä syntyi varsin varhain ja siitä oli vahva kirkollinen traditio 300-luvulla. Lännessä käsitys vahvistettiin paikallisessa Lateraanikokouksessa 649.
Protestanttisissa kirkkokunnissa on esiintynyt sola scriptura -periaatteen johdosta vastustusta semper virgo -käsitystä vastaan, koska Uudessa testamentissa mainitaan useaan kertaan Jeesuksen sisarukset (Lk. 8:19-21, Mk. 6:3, Jh. 7:3-5, Ap.t. 1:14, 1 Kr. 9:5, Gal 1:19). Tämän vuoksi Mariaa voisi kutsua neitsyt Mariaksi, mutta ei ikuiseksi neitsyeksi. Näitä käsityksiä vastaan on sanottu, että sanat veli ja sisar ajan juutalaisessa ympäristössä viittasivat myös muihin sukulaisiin. Kirkollinen traditio on tältä osin pitänyt Raamatussa mainittuja henkilöitä Jeesuksen serkkuina. Raamattuperusteena on mainittu profeetta Hesekieliin, jonka temppelin portista lausumansa sanat on allegorisesti tulkittu viittaavan Marian kohtuun (Hes. 44:2).
Evankeliumin kohdassa Matt. 13:55 sanotaan Jeesuksen veljistä: "Eikö hän ole se rakennusmiehen poika? Eikö hänen äitinsä nimi ole Maria, ja ovathan Jaakob, Joosef, Simon ja Juudas hänen veljiään?"
Katolisen kirkon katekismus kommentoi tätä seuraavasti (kohta 500):
»Tähän väitetään monesti vastaan ja sanotaan, että Raamatussa puhutaan Jeesuksen veljistä ja sisarista (Viite 166). Kirkko on ymmärtänyt nämä kohdat aina niin, etteivät ne tarkoita Marian muita lapsia. Jaakob ja Joosef, joita kutsutaan ”Jeesuksen veljiksi” (Matt. 13:55), ovatkin tosiasiassa erään Marian lapsia, joka oli Jeesuksen opetuslapsi (Viite 167) ja jota kutsutaan kuvaavasti ”toiseksi Mariaksi” (Matt. 28:1). Vanhasta testamentista (Viite 168) tutun ilmaisun mukaan näissä kohdissa on kyse Jeesuksen läheisistä sukulaisista. 
(Viite 166 vrt. Mark. 3:31–35; Mark. 6:3; 1 Kor. 9:5; Gal. 1:19. Viite 167 vrt. Matt. 27:56. Viite 168 vrt. esim. 1 Moos. 13:8; 1 Moos. 14:16; 1 Moos. 29:15.)»
Eksegeettinen tutkimus on usein pitänyt käsitystä Jeesuksen neitseellisestä syntymisestä kristinuskolle myöhäsyntyisenä käsityksenä, koska se esiintyy vasta noin 90-luvulla kirjoitetuissa evankeliumeissa (Mt., Lk.). Eksegeettinen tutkimus on herättänyt vastustusta ja johtanut keskusteluun Raamatun arvovallasta ja erehtymättömyydestä, eli raamattuteologisista käsityksistä.
Dogmit Mariasta > Jumalansynnyttäjä

Marian epiteettinä käytetään nimitystä jumalansynnyttäjä tai Jumalan äiti (theotokos, Mater Dei). Areiolaiskiistan aikana keskusteltiin siitä, voiko Mariaa kutsua jumalansynnyttäjäksi vai pelkästään Kristuksen synnyttäjäksi. Marian kutsuminen jumalansynnyttäjäksi on siten enemmänkin kristologinen kannanotto kuin itse Mariaa koskeva käsitys.
Marian kutsuminen Jumalan äidiksi vahvistettiin Efesoksen kirkolliskokouksessa vuonna 431. Nimitys hyväksytään myös luterilaisessa kirkossa (Yksimielisyyden ohje: 8. Kristuksen persoona).
Dogmit Mariasta > Marian perisynnitön sikiäminen

Roomalaiskatolisen kirkon käsityksen mukaan Maria itse syntyi perisynnittömästi (immaculata conceptio). Marian perisynnittömyydestä käytiin keskustelua lähes koko kristinuskon historian ajan. Ajatus esiintyy jo Augustinuksella, joka katsoi Marian olevan perisynnitön: "Autuaan Neitsyen (eli Marian) tapauksessa meidän tulee tehdä poikkeus (puhuttaessa perisynnistä)." Dogmin julisti paavi Pius IX konstituutiossa Ineffabilis Deus 8.12.1854. Dogmin mukaan Maria varjeltiin perisynniltä ainutlaatuisella tavalla historiassa Kristuksen ansioiden tähden. Muut kirkkokunnat eivät tunnusta dogmia Marian perisynnittömästä sikiämisestä.
Dogmit Mariasta > Marian taivaaseenottaminen

Katolisella kirkolla on dogmi perisynnittömän Marian taivaaseenottamisesta (assumptio Mariae). Dogmin julisti paavi Pius XII 1.11.1950 konstituutiossa Munificentissimus Deus. Dogmin mukaan Maria otettiin maallisen elämänsä päätteeksi ruumiineen ja sieluineen taivaaseen. Dogmin muotoilu jättää avoimeksi, kokiko Maria fyysistä kuolemaa.
Ortodoksisella kirkolla on opetus Marian kuolonuneen nukkumisesta. Ortodoksisen käsityksen mukaan Maria koki inhimillisen kuoleman, jolloin hänen sielunsa otettiin Jumalan luo. Marian ruumis kuitenkin herätettiin kuolleista kolmantena päivänä ja otettiin taivaaseen. Käsityksen mukaan Maria elää nyt ylösnousseena ruumiillisesti taivaassa.
Protestanttisen kirkkokunnat eivät hyväksy käsitystä Marian ruumiillista taivaaseenottamisesta, vaikka esimerkiksi anglikaanit ja luterilaiset kirkot opettavat, että kaikki pyhät, Maria mukaan lukien, rukoilevat taivaassa kristittyjen puolesta.
Aiheesta muualla

University of Dayton (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Mariological Society of America (englanniksi)
Minna Marsh

Marsh vuonna 2020
Minna Marsh (s. 1967) on suomalainen kirjailija, mentaalivalmentaja ja sertifioitu kliininen hypnoterapeutti. Hän on erikoistunut traumahypnoterapiaan, jonka avulla voidaan purkaa traumaattisia kokemuksia.
Häneltä on ilmestynyt neljä  tietokirjaa ja romaani. Freelance-toimittajana hän toimi yli kymmenen vuotta ja Kotilääkäri-lehden kolumnistina 2016.
Tuotanto > Romaanit

Henkäys. Selviytymistarina särkyneille. Helsinki: Basam Books 2021. ISBN 9789523790735.
Tuotanto > Tietokirjat

Kaikkea et voi saada, mutta tärkeimmät voit. Henkinen opas menestykseen. Helsinki: Basam Books 2022. ISBN 9789523792739.
Miksi maali ei synny? Henkistä kuntoa pelaajalle. Helsinki: Gummerus 2014. ISBN 9789512098477.
Mentaaliherätys! Opas henkiseen kuntoiluun. Helsinki: Gummerus 2015. ISBN 9789512400805.
Intohimo. Sytytkö? Helsinki: Gummerus 2017. ISBN 978-951-24-0414-8.
Aiheesta muualla

Minna Marshin verkkosivut
Marsh Gummeruksen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Basam Booksin kirjailijaesittely (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO)
Hannes Markkula

Hannes Jaakko Armas Markkula (s. 20. toukokuuta 1944 Helsinki) on suomalainen rikostoimittaja ja -kirjailija.
Markkula tunnettiin erityisesti Ilta-Sanomien rikostoimittajana ja hän toimi myös lehden rikos- ja oikeustoimituksen uutispäällikkönä. Hän meni lehteen töihin alkuun kesätoimittajaksi 1965 ja jäi eläkkeelle 47 vuotta myöhemmin. Hän on tämän jälkeen jatkanut kirjoitteluaan muun muassa rikoksista ja yhteiskunnallisista aiheista eri julkaisuissa.
Hänet tunnetaan lisänimellä Murha-Markkula, jonka hän kertoo saaneensa työkaveriltaan vuoden 1971 niin sanottujen liftarimurhien yhteydessä. Sienestäjät olivat löytäneet Inkoon Degerbyn metsästä ruumiin. Löytäjät olivat soittaneet kaksi puhelua: poliisille ja Markkulalle. Markkula nappasi valokuvaajan mukaansa eräältä hääpaikalta ja kiirehti hänen kanssaan murhapaikalle ennen poliiseja.
Toimittajantyönsä ohella Markkula on kirjoittanut rikollisuutta, erityisesti suomalaista henkirikollisuutta, käsitteleviä teoksia. Lisäksi Markkula on aktiivinen järjestöihminen, muun muassa Arto Paasilinnan seurassa, Mauri Sariola -seurassa, Kivi-talo-säätiön ja Helsingin kirjailijoiden entinen puheenjohtaja.lähde? Hän on Helsingin Lehdistö-Poliisikerhon kunniapuheenjohtaja.lähde?