stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Terrorismi Suomessa
Nykytilanne > Pirkanmaalainen kirjepommittajamaisteri

Keskusrikospoliisi tutki seitsemää epäiltyä terrorismirikosta nimikkeellä terroristisessa tarkoituksessa tehty laiton uhkaus. Tapauksissa on kyse pommeilta vaikuttaneista paketeista, joita lähetettiin vasemmistopuolueiden toimistoihin ennen vuoden 2023 eduskuntavaaleja.. Tämä oli Suomen historian ensimmäinen puolueisiin kohdistunut terrorismirikosepäily. Kaikissa näissä tapauksissa epäiltynä on sama henkilö, vuonna 1980 syntynyt pirkanmaalainen maisteri, perussuomalaisen puolueen ja Sinimustan puolueen kannattaja, joka on kiinnostunut saatananpalvonnasta. Apulaisvaltakunnansyyttäjä Jukka Rappen mukaan tapauksissa ei kuitenkaan ollut terrorismisyytteen edellyttämää vakavan vahingon mahdollisuutta. Miestä vastaan nostettiin syyte seitsemästä laittomasta uhkauksesta.
Äärioikeistolainen terrorismi

Ennen vuotta 2019 Suomessa ei esiintynyt sellaista äärioikeistolaista toimintaa, jota olisi pidetty terrorismina. Siihen asti keskeisimpiä äärioikeisto­toimijoita oli uusnatsiliike Pohjoismainen vastarintaliike, joka lakkautettiin 2020. Maan ensimmäinen äärioikeistoon liittyvä terrorismirikosepäily koskee Kankaanpään seudulla toiminutta akselerationistien ryhmää, joka tuli yleiseen tietoisuuteen vuonna 2021.
Äärioikeistolainen terrorismi > Kankaanpään terrorismiepäily

Vuoden 2021 lopulla viisi kantasuomalaista miestä vangittiin Kankaanpään seudulla ja Tampereella. Poliisin mukaan kyseessä on radikaali äärioikeistolainen ryhmittymä, joka edustaa akselerationismiksi kutsuttua ideologiaa. Ideologian mukaan yhteiskunta on vihollinen, ja sen romahduttamista on kiihdytettävä terroriteoilla ja väkivallalla. Kotietsinnöissä poliisi takavarikoi ryhmältä aseita ja räjähteitä. Poliisi epäilee, että miehet olivat opetelleet aseiden ja räjähdysaineiden käyttöä tehdäkseen räjähdeiskun Niinisalon vastaanottokeskukseen. Rikosnimikkeinä esitutkinnassa ovat terroristisessa tarkoituksessa tehty törkeä ampuma-aserikos, terroristisessa tarkoituksessa tehty tahallinen räjähderikos, kouluttautuminen terrorismirikoksen tekemistä varten ja terroristisessa tarkoituksessa tehty törkeä varkaus.
Äärioikeistolainen terrorismi > Lahden uusnatsiterroristit

Vuonna 2023 äärioikeistolaisia henkilöitä tuomittiin terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä rikoksista ensimmäisen kerran Suomen rikoshistoriassa. Neljä kantasuomalaista miestä vangittiin 2022 epäiltyinä törkeästä ampuma-aserikoksesta. He olivat valmistautuneet väkivaltallantekoihin muun muassa varustautumalla aseellisesti ja suunnittelemalla iskuja, joiden kohteina olivat mm. maahanmuuttajat ja tummaihoiset ihmiset. Tuomittujen hallusta löytyi vähemmistöjen, kansanedustajien ja aktivistien osoitteita, joiden poliisi katsoi mahdollisesti viittaavan iskukohteiden kartoitukseen. Tuomitut viestittivät pääministeri Sanna Marinin tappamisesta. Yksi tuomituista sai haltuunsa sisäministeri Maria Ohisalon ja valtakunnansyyttäjä Raija Toiviaisen kotiosoitteet, minkä vuoksi KRP:ssä arvioitiin, että heihin saattoi kohdistua vakavan väkivallan uhka. Henkilökohteiden lisäksi tuomitut suunnittelivat iskuja muun muassa sähköverkkoon ja raideliikenteeseen. Joukolla oli hallussaan lukuisia aseita ja patruunoita. Tuomittujen motiivit pohjautuivat akselerationistiseen ideologiaan. Käräjäoikeus katsoi, että toiminnan tarkoitus oli aiheuttaa vakavaa pelkoa väestön keskuudessa, eli menettely tapahtui terroristisessa tarkoituksessa.
Äärioikeistolainen terrorismi > Muita äärioikeistolaisen terrorismin tapauksia

Supon erityisasiantuntijan mukaan Lahden ja Kankaanpään ryhmien lisäksi vuodesta 2018 lähtien on ilmennyt muitakin epäilyjä äärioikeistolaisesta terrorismista. Ne tapaukset ovat kuitenkin päätyneet rikostutkintaan jollakin muulla kuin terrorismirikoksen nimikkeellä.
Vuoden 2023 kesällä 33-vuotiasta miestä syytettiin Helsingin rautatieasemalle suunnitellun törkeän, henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta. Mies oli aiemmin tappanut veljensä veitsellä. Vapauduttuaan vankilasta hän osti kaupasta puukkosahan, sahanteriä, kaksi kirvestä, mattoveitsen, vesurin, kommandopipon sekä hansikkaat. Lähettämissään viesteissä hän kertoi hankkineensa rikoksentekovälineitä ja palaavansa vankilaan. Kun poliisi 6. kesäkuuta 2023 otti miehen kiinni, hänellä oli repussaan muun muassa kirves ja puukko. Syyttäjän mukaan hän oli valmistellut ulkomaalaisiin kohdistuvaa vakavaa väkivaltarikosta Helsingin Rautatientorin läheisyydessä päästäkseen takaisin vankilaan. Hän oli kertonut tuttavalleen väkivaltaisista ajatuksista ulkomaalaisia kohtaan. Mies kiisti rikoksen. Hän kertoi olleensa juuri lähdössä nuotiolle. Kirves olikin puiden pilkkomista varten, kommandopipo ja hansikkaat metsästysharrastusta varten. Käräjäoikeus hylkäsi syytteet, sillä teräaseet soveltuvat myös muuhun tarkoitukseen kuin toisten vahingoittamiseen.
Radikaali-islamistinen terrori 2010- ja 2020-luvuilla > Temppeliaukion terroriteon epäily

Keskusrikospoliisi epäili kesäkuussa 2017, että Temppeliaukion kirkkoon on suunnitteilla terrori-isku. Näkyvät tapahtumat saivat alkunsa, kun kirkon alueella oli sunnuntaina 18. kesäkuuta 2017 poliisioperaatio rikoksesta epäillyn henkilön tavoittamiseksi. Poliisioperaatio oli useiden tuntien mittainen. Poliisi ei tuolloin paljastanut operaation tarkkaa syytä, ainoastaan sen, että poliisi tavoitteli rikoksesta epäilytyä henkilöä. Poliisi ei tavoittanut henkilöä. Seuraavana maanantaina paikalle tuotiin useita betoniesteitä. Töölön kirkkoherran Auvo Naukkarisen mukaan esteet on järjestetty paikalle Töölön seurakunnan, Helsingin kaupungin ja poliisin toimesta. Vastaavanlaisia betoniesteitä käytetään esimerkiksi estämään ajoneuvojen pääsyä suojatulle alueelle. Suojelupoliisi nosti yleistä terrorismin uhka-arviota Suomessa viikko ennen tapahtumia, mutta nostolla ei välttämättä ollut yhteyttä viikonloppuna poliisin saamaan vihjeeseen terrori-iskusta. Suojelupoliisi kertoi tapahtumia edeltävänä keskiviikkona, että terrori-iskujen uhka Suomessa on suurempi kuin koskaan.
Radikaali-islamistinen terrori 2010- ja 2020-luvuilla > Terrori-iskuihin varautuminen Tukholman iskun jälkeen

Muutamat kaupungin sekä erilliset tapahtumat Suomessa ilmoittivat Tukholman iskujen ja Temppeliaukion terroriepäilyn jälkeen, että ne alkavat suojata alueitaan erilaisin betonisin ajoestein. Esimerkiksi Savonlinnan tori suojattiin kesäkuun 2017 alussa, jotta se olisi suojattu muun muassa heinäkuussa järjestettävien Savonlinnan oopperajuhlien ajan. Itä-Suomen kaupungeista myös Joensuu ja Imatra rakensivat esteitä isolla ajoneuvolla toteutettavan terrori-iskun varalle. Temppeliaukion epäilyn jälkeen myös Jyväskylässä päätettiin rakentaa poliisin ja pelastuslaitoksen esittämän pyynnön seurauksena lisää pysyviä esteitä kaupungin keskustaan, muun muassa kävelykadulle. Esteet on tarkoitus rakentaa ennen rallin MM-osakilpailua, Suomen ralli, joka on iso tapahtuma Jyväskylässä.
Radikaali-islamistinen terrori 2010- ja 2020-luvuilla > Turun terrori-isku elokuussa 2017

Marokkolaistaustainen 18-vuotias turvapaikanhakija Abderrahman Bouanane puukotti kaksi ihmistä kuoliaiksi, ja haavoitti kahdeksaa 18. elokuuta 2017. Väkivallan tekijä juoksi Kauppatorilla ja sieltä pois puukottaen vastaantulijoita, lähinnä naisia. Jotkut koettivat pysäyttää puukottajan juoksemalla hänen perässään. Näiden joukossa oli ulkomaalaisia. Puukottajan juoksu päättyi Puutorin lähelle, jossa poliisi ampui miestä jalkaan. Verityöt olivat vieneet aikaa vähän yli kolme minuuttia. Elossa olleet uhrit ja tekijä kuljetettiin sairaalaan. Tekijä oli kiinni otettaessa rauhallinen. Häntä luonnehdittiin "yksinäiseksi sudeksi", jonka nähtiin monesti kulkevan yksin. Poliisi pidätti tekijän lisäksi myös neljä muuta maahantulijaa, joiden epäili liittyvän tekoon. Tekijästä oli annettu aiemmin vihje suojelupoliisille, mutta hän ei ollut poliisin terrorismiseurannassa.lähde?
Radikaali-islamistinen terrori 2010- ja 2020-luvuilla > Tuomio kouluttautumisesta terrorismirikoksen tekemistä varten 2023

Tapauksessa 22-vuotias mies oli viettänyt lapsuutensa valtaosin Espanjassa, mutta asunut 15-vuotiaasta lähtien Suomessa. Käräjäoikeuden mukaan mies hankki vuosien ajan tietoa ääri-islamilaisten aseellisten ryhmien Isisin, al-Shabaabin ja Boko Haramin toiminnasta Telegram-viestipalvelun kautta. Hän hankki rynnäkkökivääriä muistuttavan muovikuula-aseen, jolla hän harjoitteli aseen käyttöä ja kuljettamista. Lisäksi mies ilmaisi kiinnostusta lähteä kyseisten ryhmien koulutusleireille. Hän sai rangaistukseksi neljä kuukautta ehdollista vankeutta kouluttautumisesta terrorismirikoksen tekemistä varten.
Luettelo tapauksista

Luettelo sisältää tapaukset, joihin liittyy kuolonuhreja tai loukkaantumisia.
|  | Vuosi | Kuolonuhreja | Loukkaantuneita | Global Terrorism Database |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuopion kouluhyökkäys | 2019 | 1 | 10 |  |
| Turun isku 2017 | 2017 | 2 | 9 |  |
| Hyökkääjät sytyttivät tuleen teltan turvapaikanhakijoiden mielenosoitusleirillä Helsingissä. Yksi henkilö loukkaantui iskussa. Mikään ryhmä ei ole ottanut vastuuta tapahtuneesta. | 2017 | 0 | 1 |  |
| Kaksi henkilöä hyökkäsi turvapaikanhakijan kimppuun lähellä Kaivannon pakolaisten vastaanottokeskusta Kangasalan kaupungissa Pirkanmaalla. Uhri loukkaantui pahoinpitelyssä. Mikään ryhmä ei ole ottanut vastuuta iskusta. | 2015 | 0 | 1 |  |
| Kurdistanin työväenpuolueen (PKK) kannattajiksi epäillyt kapinalliset sytyttivät tuleen Turkin suurlähetystön Helsingissä heittämällä useita Molotovin cocktaileja suurlähetystön ovelle. Yksi ihminen loukkaantui hengittäessään savua. Tulipalo saatiin nopeasti sammutettua. Poliisi arvelee, että tuhopoltto tapahtui poliittisista syistä. Tapahtumasta ei otettu vastuuta. | 2008 | 0 | 1 |  |
| Jokelan koulusurmat | 2007 | 9 | 13 |  |
| Pommi-isku poliisiasemalle | 1995 | 0 | 1 |  |
| Pommi-isku televisioasemalle: Yleisradion pääjohtajalle Sakari Kiurulle osoitettu kirjepommi räjähti 16.6.1986. Kiurun sihteeri sai sirpaleita ylävartaloonsa. Räjähdyksen jälkeen muutaman lehden toimitukseen saapui kirje, jossa kerrottiin pommin lähettämisen syyksi television väkivaltaohjelmat. Kirjeessä pommi kuvailtiin yksityiskohtaisesti. Allekirjoittajaksi oli merkitty "terroristiryhmä Harri Likainen". Pommin lähettäjä ei koskaan selvinnyt. | 1986 | 0 | 1 |  |
| Kirjapaino Kursiivin tuhopoltto | 1977 |  |  | – |
Hella Wuolijoen on kerrottu saaneen pöydälleen pommipaketin 1940-luvulla. 1972 räjähti pommi Turun ylioppilastalossa sosialidemokraattisen opiskelijayhdistyksen toimistossa.  1975 räjähti pommi Skdl:n vaalitilaisuudessa Petäjävedellä. 1977 lähetti uusnatsi kirjepommin demokraattisen nuorisoliiton Vaasan-piiritoimistoon.
Temppeliaukion kirkon betoniesteet sisäänkäynnin edessä. Keskusrikospoliisi epäili kesäkuussa 2017, että kirkkoon on suunnitteilla terrori-isku, jonka vuoksi esteet tuotiin sisäänkäynnin eteen.
Kynttilöitä ja kukkia Turun kauppatorilla noin kymmenen tuntia Turun puukkoiskun jälkeen, 19. elokuuta 2017.
Lumiukko (täsmennyssivu)

Lumiukko voi tarkoittaa seuraavia:
lumiukko, lumesta tehty hahmo
Lumiukko, brittiläinen, Raymond Briggsin tekemä kuvakirja vuodelta 1978
Lumiukko,  brittiläinen, Dianne Jacksonin ohjaama lyhytelokuva vuodelta 1982
Lumiukko, Jo Nesbøn vuonna 2007 ilmestynyt romaani
Lumiukko, Jo Nesbøn romaaniin perustuva elokuva vuodelta 2017.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lumiukko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Chris Paischeff

| Chris Paischeff> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Rita Christina "Chris" Paischeff
Syntynyt: 16. kesäkuuta 1929
Kuollut: 29. elokuuta 1997 (68 vuotta)
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Rita Christina "Chris" Paischeff (16. kesäkuuta 1929 – 29. elokuuta 1997) oli suomalainen näyttelijä, joka tunnetaan pääosastaan Matti Kassilan ohjaamassa elokuvassa Varsovan laulu.
Paischeff oli mukana avustajana jo vuonna 1947 Valentin Vaalan elokuvassa Sinut minä tahdon ja näytteli sen jälkeen Svenska Teaternissa, josta Kassila löysi hänet Varsovan laulun femme fatalen rooliin esittämään saksalaista Ilseä. Varsovan laulun jälkeen Paischeff näytteli ainoastaan kolmessa ruotsinkielisessä televisioelokuvassa 1960-luvun alussa. Varsinaisen elämäntyönsä hän teki Akateemisen Kirjakaupan palveluksessa.
Paischeffin äiti oli teatterinjohtaja ja ohjaaja Gerda Wrede ja isä Stockmannin henkilöstöpäällikkönä työskennellyt viipurilaissyntyinen majuri Waldemar Paischeff.
Filmografia > Elokuvat

Sinut minä tahdon (1949)
Varsovan laulu (1953)
Filmografia > Televisioelokuvat

Bedragen (1960)
Efter levande modell (1961)
Staden (1962)
Jigme Khesar Namgyal Wangchuck

| Jigme Khesar Namgyal Wangchuck འཇིགས་མེད་གེ་སར་རྣམ་རྒྱལ་དབང་ཕྱུག |
| --- | --- |
 
Bhutanin kuningas
Valtakausi:  9. joulukuuta 2006 –
Kruunajaiset:  6. marraskuuta 2008
Edeltäjä:  Jigme Singye Wangchuck
Perijä:  Jigme Namgyel Wangchuck

Syntynyt:  21. helmikuuta 1980 (ikä 44)
Puoliso:  Jetsun Pema
Lapset:  Jigme Namgyel Wangchuck
Suku:  Wangchuck
Isä:  Jigme Singye Wangchuck
Äiti:  Tshering Yangdon
Uskonto:  Vajrayana
Nimikirjoitus:  
Jigme Khesar Namgyal Wangchuck (dzongkhaksi འཇིགས་མེད་གེ་སར་རྣམ་རྒྱལ་དབང་ཕྱུ‎, 'Jigs-med Ge-sar Rnam-rgyal Dbang-phyug; s. 21. helmikuuta 1980) on Bhutanin viides kuningas, Wangchuckin kuningashuoneen pää ja kruunajaistensa aikaan maailman nuorin valtionpäämies. Hänet kruunattiin virallisesti 6. marraskuuta 2008 kuninkaallisessa palatsissa Thimphussa.
Perhe

Jigme Khesar Namgyal Wangchuck on kuningas Jigme Singye Wangchuckin vanhin poika, ja hänen äitinsä on kuningatar Ashi Tshering Yangdon. Hänellä on nuorempi sisar ja veli. Hän on naimisissa aatelittoman Jetsun Peman kanssa. He menivät naimisiin 13. lokakuuta 2011.
Koulutus

Jigme Khesar Namgyal Wangchuck on opiskellut politiikkaa Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa.lähde?
Ulkomailla

Jigmen vierailu Thaimaassa toi hänelle paljon positiivista julkisuutta erityisesti naisten keskuudessa
Kunnianosoituksia

Kuningatar Salote Tupou III:n ritarikunta (Tonga, 2010)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jigme Khesar Namgyal Wangchuck Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat
Petäjäsaaren taistelu

Petäjäsaaren taistelu käytiin talvisodassa Suomen ja Neuvostoliiton välillä vuonna 1940, osana Kitilän suurmotin taisteluja.
Neuvostoliiton 168. divisioona oli motitettu 10. tammikuuta Impilahden Pitkärannassa. Motti oli Laatokan Karjalan moteista ainoa, joka tehtiin tarkoituksellisesti. Se oli itä-länsisuunnassa useita kilometrejä pitkä ja sisälsi suuren kalustomäärän lisäksi noin 20 000 puna-armeijan sotilasta. Ainoa huoltotie mottiin kulki jäätynyttä Laatokan rantaa mukaillen. Suomalaisjoukot havaitsivat tämän ja miehittivätkin lähisaaret tammikuun puolessa välissä häiritäkseen motin huoltoa.
Petäjäsaaren joukot ja varustelu

Suomalaisjoukot miehittivät Maksiman-, Petäjä- ja Paimionsaaren sekä Vuoratsun tammikuun puolivälissä. Petäjäsaari on 2 kilometriä pitkä ja leveimmillään puoli kilometriä. Petäjäsaaren ja Putkisaaren välissä on kapea, 200 metriä leveä salmi, mikä mahdollisti vihollisen nopeat hyökkäykset suomalaisten asemiin. Petäjäsaaren otti haltuun jalkaväkirykmentti 35:n toisen pataljoonan kuudes komppania, joka pääasiassa koostui Etelä-Savon miehistä. Komppanian vahvuus tuolloin oli 3 upseeria, 15 aliupseeria ja 64 miestä. Komppanian päällikkönä toimi reservin luutnantti V. Sundström. Komppania sai taisteluiden edetessä täydennyksiä, kuten esimerkiksi pioneeri-, ja kranaatinheitinjoukkueen. Saaressa oli maaliskuun alussa noin 130 taistelukykyistä sotilasta.
Suomen armeijan kalustopulan takia varsinkaan tykistöä tai ilmatorjuntaa saarelle ei saatu, pois lukien yksi ilmatorjuntaan sopivaksi muunnettu maxim-konekivääri. Lisäksi lähimmässä suomalaisten miehittämässä saaressa, Paimionsaaressa, oli yksi valonheitin. Petäjäsaaren puolustajat saivat huoltoreitille tekemillään iskuilla viholliselta huomattavan määrän sotasaalista, kuten aseita, ammuksia ja ruokaa. Kallioisessa, lähes puuttomassa saaressa majoitusalue, sekä komento- ja sidontapaikka saatiin pystytettyä saaren keskivaiheille. Jatkuvasta tykistö- ja lentotoiminnasta johtuen haavoittuneet saatiin evakuoitua mantereelle vasta pimeän tultua. Samaisesta syystä telttoja eikä korsuja voitu lämmittää päiväsaikaan.
Taistelutoiminta

Huoltotie kulki Maksimansaaren ja Laatokan rannan välistä. Salmi oli sen verran leveä, ettei Petäjäsaaren puolustajien kiväärikaliberisten aseiden kantamat riittäneet. Suomalaiset muodostivat taistelu- ja tiedustelupartioita, eteentyönnettyjä pesäkkeitä jäälle, sekä miinoittivat huoltoreittiä. Ponnisteluista huolimatta arviolta puolet huoltoreitin kolonnista pääsi läpi huoltamaan mottia.
Ajoittain suomalaiset saivat tuhottua yön pimeydessä suuria kolonnia, jolloin taisteluiden tauottua jäällä makasi kymmenittäin kuolleita hevosia ja vihollissotilaita. Puna-armeija havaitsi suuret miestappiot huoltoreitillä, jolloin sen painostus saaria kohtaan kasvoi. Se miehitti lähes taisteluitta saarista itäisimmän, Pusunsaaren, sekä sitä ympäröivät pienemmät saaret. Puna-armeijan vallattua Putkisaaren helmikuussa, alkoi se keskittää joukkojaan Petäjäsaaren valtaukseen. Petäjä- ja Putkisaaren välissä oli vain kapea salmi, josta neuvostosotilaat pääsivät hyökkäämään. 15. helmikuuta noin pataljoonan vahvuinen osasto pääsi sillanpääasemaan Petäjäsaaren eteläkärkeen. Suomalaiset saivat ajettua vihollisen pois vuorokauden taistelun jälkeen.
Aamupäivällä 23. helmikuuta puna-armeija pääsi jälleen pureutumaan noin 200 metriä saaren eteläkärkeen panssarivaunujen ja panssarirekien tukemana. Tälläkin kertaa suomalaisjoukot saivat puhdistettua saaren seuraavaan aamuun mennessä. Saarta oli vaikea puolustaa; se oli matala ja lähes puuton. Kallioisuuden takia kunnollisia juoksuhautoja tai taistelupoteroita ei voinut kaivaa, vaan suojat oli rakennettava lumesta. Suomalaispioneerit kävivät yöllä sahaamassa avantoja jäähän, mutta ankaran pakkasen takia ne olivat aamuun mennessä yleensä jäätyneet umpeen kestäen hyökkäävän jalkaväen painon. Railot ja rantojen sulat estivät panssarivaunuja tulemasta aivan saaren lähituntumaan.
Maaliskuun alku ja saaren menetys

Maaliskuun alussa neuvostoliittolaiselta sotavangilta suomalaiset saivat tietää, että saareen oli kohdistumassa hyökkäys 6. maaliskuuta. Tieto saavutti myös rykmentin esikunnan, joka sijaitsi mantereella, 20 kilometrin päässä Petäjäsaaresta. Saaren päällikkö, reservin luutnantti Sundström oli lomalla, jolloin hänen sijaisensa oli reservin luutnantti Ahti Suhonen. 5. maaliskuuta illalla Suhonen hiihti yhdessä lähettinsä kanssa rykmentin esikuntaan pyytämään lupaa vetäytyä saaresta, sillä tulevassa hyökkäyksessä vihollisen ylivoima olisi musertava. Lupaa vetäytymiseen ei annettu, eikä lisäjoukkoja saareen luvattu. Kenraali Hägglundin tiedetään sanoneen, että ”saari oli pidettävä viimeiseen mieheen”.
Seuraavana aamuna hieman ennen kello seitsemää vihollinen aloitti saareen rajun tulivalmistelun, joka kesti pari tuntia. Yhdeksän aikaan jalkaväki hyökkäsi panssareiden tukemana puolustajien kimppuun. Neuvostoliitto hyökkäsi saareen useissa aalloissa, jolloin puolustajat joutuivat perääntymään ankarasti taistellen. Päivän kuluessa molempien osapuolien miestappiot olivat valtavat. Lisää suomalaisia kaatuu, kun kallioseinämän vieressä toimineseen haavoittuneiden sidontapaikkaan osuu kranaatti, mikä lohkaisee kallionkielekkeen haudaten alleen noin kaksikymmentä haavoittunutta miestä. Kahden aikaan iltapäivällä vihollinen on jo lähestymässä saaren pohjoispäätä, jolloin päällikkö Suhonen antaa jäljellä oleville miehilleen luvan perääntyä mantereelle. Hän itse kaatuu viimeisten joukossa, ennen taisteluiden taukoamista iltapäivällä kello 17.
Petäjäsaaren 10 tuntia kestävässä taistelussa kaatuu yhteensä 118 suomalaista sotilasta, joita ei saada evakuoitua omien puolelle. Saarelta pääsee yön pimeyden turvin hengissä pois vain muutama mies. Petäjäsaaren taistelussa kaatuu 46 rantasalmelaista miestä, mikä oli suurin yksittäinen tappio pitäjien asukaslukuun suhteutettuna. Myös nilsiäläisiä kaatuu 23 miestä Petäjäsaaressa. Kuudennen komppanian tappioprosentti saaren menetyksessä oli 95 %.
Viikko Petäjäsaaren menetyksen jälkeen Suomen ja Neuvostoliiton välille solmitaan rauha, joka päättää 105 päivää kestäneen talvisodan. Maksimansaari ja Vuoratsu kestävät talvisodan loppuun asti suomalaisten hallussa. Suomalaisjoukkojen voimat ovat kuitenkin riittämättömät Kitilän motin tuhoamiseen, joten motti pysyy suomalaisten saarrostamana aina rauhantuloon saakka.
Muuta

Tunnettuja Petäjäsaaressa taistelleita ovat muun muassa alikersantti Pauli Pitkänen, joka haavoittui jalkaan vain kahta päivää ennen saaren menettämistä. Hiihdon kolminkertainen maailmanmestari kaatui jatkosodan alussa räjähdysonnettomuudessa. Petäjäsaaren toisen joukkueenjohtaja oli Päiviö Kuusisto, joka oli tunnetun säveltäjän Taneli Kuusiston veli. Reservin luutnantti Kuusisto kaatui Petäjäsaaressa 33-vuotiaana. Hänet on haudattu Savonlinnaan, Talvisalon hautausmaalle kentälle jääneenä.
Petäjäsaaren taistelusta on tehty kaksi kirjaa, sarjakuva, sekä dokumentti. Lauri Immonen julkaisi 1960-luvulla veteraanien ja sotapäiväkirjamerkintöjen pohjalta teoksen ”Unohdettujen rintama”, jonka on kustantanut WSOY. Kristian Kosonen julkaisi 2018 teoksen ”Petäjäsaaren jäinen helvetti”, joka osittain fiktiivisesti kuvaa Petäjäsaaren taistelua. Yle julkaisi dokumentin ”Viimeiseen mieheen” keväällä 2010, taistelun 70-vuotispäivän kunniaksi. Dokumentin pituus on 45 minuuttia.
Etenkin Rantasalmella taistelua muistetaan vuosittain. Rantasalmen kirkon pihalle, sankarihautojen läheisyyteen on vuonna 2001 pystytetty Petäjäsaaren muistomerkki. Muistomerkin kivi louhittiin Petäjäsaaren kalliosta ja se on pystytetty kolmen kivijalan päälle. Kivijalat kuvaavat asioita, joiden puolesta uhri annettiin: kodin, uskonnon ja isänmaan.
Petäjäsaareen kohdistunut hyökkäys 6.3.1940.
Birmingham (Alabama)

| Birmingham |
| --- | --- |
 Kuvakollaasi Birminghamista.
 lippu
 Birmingham Alabaman kartalla
 Birmingham
 Koordinaatit: 33°31′N, 86°49′W 
Valtio:   Yhdysvallat
Osavaltio:  Alabama
Piirikunta:  Jefferson ja Shelby
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  384,91 km²
 – Maa:  378,32 km²
 – Josta vettä:  6,59 km² 
Väkiluku (2020):  200 633
 – Väestötiheys:  520 as./km²
 – Metropolialue:  1 155 289
Aikavyöhyke:  UTC-6
 – Kesäaika:  UTC-5
Lempinimi::  "The Magic City", "Pittsburgh of the South", "B'ham"
 
 www.birminghamal.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Birmingham on Yhdysvaltojen eteläisen Alabaman osavaltion toiseksi suurin kaupunki. Birmingham on kaupunkina verrattain nuori. Se perustettiin vasta Yhdysvaltain sisällissodan jälkeen vuonna 1871 ja se rakentui pitkälti terästeollisuuden ympärille. Sittemmin kaupungin teollisuus on myös monimuotoistunut. 1960-luvulla kaupunki oli yksi kansalaisoikeusliikkeen keskipisteistä. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 212 237 ja suuremman metropolialueen 1 128 047.
Maantiede

Birmingham sijaitsee Alabaman osavaltion keskiosan pohjoisosassa Jones Valleyn laaksossa Appalakien vuorijonon eteläkärjessä. Kaupungissa ja sen ympärillä onkin useita kukkuloita. Birminghamin suurempi metropolialue käsittää myös Blountin, St. Clairin ja Shelbyn piirikunnat, sekä Bessemerin, Homewoodin ja Fairfieldin kaupungit.