stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Terras de Bouro
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Terras de Bouro Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (portugaliksi)
Bragan piirin kunnat
Amares
Barcelos
Braga
Cabeceiras de Basto
Celorico de Basto
Esposende
Fafe
Guimarães
Póvoa de Lanhoso
Terras de Bouro
Vieira do Minho
Vila Nova de Famalicão
Vila Verde
Vizela
Tero Kaski

Tero Kaski (10. elokuuta 1950 Lahti – 3. tammikuuta 2001 Kuusankoski), lempinimeltään Daddy T-Roy, oli huomattava suomalainen reggae-vaikuttaja.
Kaski kiinnostui jamaikalaisesta musiikista 1970-luvun alussa ja oli ensimmäisten joukossa tekemässä reggaeta tutuksi Suomessa. Uransa aikana hän muun muassa kävi Jamaikalla, teki artisti- ja tuottajahaastatteluja, piti Black Star -levyliikettä, julkaisi Cool Runnings -lehteä sekä asiaan liittyvää kirjallisuutta (tunnetuimpana todennäköisesti Pekka Vuorisen kanssa tehty Reggae Inna Dancehall Style) ja veti radio-ohjelmia Yleisradion ja Radio Cityn aalloilla (muun muassa Roots & Culturea). Koulutukseltaan Kaski oli kielenkääntäjä, muttei koskaan harjoittanut sitä ammattia päätoimisesti. Hän kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen kotonaan 50-vuotiaana.
Aiheesta muualla

The Original Black Star Man (Arkistoitu – Internet Archive) – haastattelu vuodelta 1999 (englanniksi)
Tallard

| Perustiedot |
| --- | --- |
Valtio::  Ranska
Région:: Provence-Alpit-Riviera
Departementti:: Hautes-Alpes
Pinta-ala:: 15,02 km²
Asukasluku:: 1 837 (2006)
Asukastiheys:: 122,3 as./km²
Alueen matalin paikka:: -
Alueen korkein paikka:: -
Kaupunginjohtaja:: Jean-Michel Arnaud   2001–2008
Kotisivu:: 

Ilmakuva Tallardin kylästä elokuussa 1997
Tallard on ranskalainen kylä ja kunta, joka sijaitsee Provence-Alpit-Rivieran alueella ja Hautes-Alpesin departementissa.
Sijainti

Tallard sijaitsee 20 kilometriä etelään alueen suurimmasta kaupungista Gapista ja se sijoittuu Gapista Marseilleen vievän tien varrelle. Moottoritie 5r1 päättyy juuri ennen Tallardin kylää, sen eteläpuolella sijaitsevaan La Saulcen kylään. Tallardin kylä sijaitsee 21 kilometriä La Bâtie-Vieillestä ja siellä sijaitsee Gap-Tallardin lentokenttä.
Asukkaat

Kylän asujaimistoa kutsutaan tallardialaisiksi (tallardien). Asukasluvun kehitys on ollut verkkaisaa, mutta kuitenkin kasvuvoittoista.
1968 – 1 063
1975 – 1 092
1982 – 1 155
1990 – 1 187
1999 – 1 300
2006 – 1 837
Tour de France

Vuoden 2007 Tour de France valitsi Tallardin kylän toimimaan yhdeksännen etapin lähtöpaikkana. Kilpailu oli pituudeltaan 229,5 kilometriä ja se päättyi Marseilleen.
Aiheesta muualla

Tallard Ranskan Institut géographique national-sivustolla[vanhentunut linkki]
Tallard Ranskan tilastotoimiston sivuistolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Tallard Quid-sivustossa (Arkistoitu – Internet Archive)
Tallardin sijainti Ranskan kartalla
Tallard Tourd de Francen sivustossa (ranskaksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Taktiikka

Taktiikka tarkoittaa sodankäynnissä ja perinteisenä käsityksenä oppia taistelun voittamisesta. Taktiikan alapuolella on taistelutekniikka ja yläpuolella operaatiotaito. Taktiikalla voidaan tarkoittaa myös muissa yhteyksissä ennalta asetetun päämäärän saavuttamiseksi valittavaa menettelytapaa.
Historia

Taistelukentällä on perinteisesti ollut neljä hyökkäyksellistä tapaa lyödä vihollinen: koukkaus, kiertäminen, murtautuminen ja rintamahyökkäys. 1900-luvulla kehitettiin vielä viides tapa: tunkeutuminen.
Koukkaus: tavoitteena on yksinkertaisesti siirtää omien joukkojen asevaikutus vastustajan eturintamaa heikompaan kohtaan, joko sivustaan tai selustaan. Pihtiliike on kaksipuolinen koukkaus.
Kiertäminen: ei antauduta taisteluun, vaan sen sijaan kierretään vihollisen eturintama, ja katkaistaan vihollisen yhteydet tukialueelle. Saartaminen ja piirittäminen on kiertämistä. Suositeltavaa jos vihollisella on hyvin valmistellut puolustusasemat.
Murtautuminen: tavoitteena jälleen siirtää oma asevaikutus vihollisen selustaan tai sivustaan. Murtautumalla vihollisen taistelulinjan läpi luodaan kaksi ”uutta sivustaa”, joita vastaan sitten hyökätään.
Rintamahyökkäys: oma taistelujärjestys hyökkää suoraan vihollisen eturintamaa vastaan. Kolmea edellistä huonompi vaihtoehto, sillä suoralla rintamahyökkäyksellä antaudutaan vihollisen täyden asevaikutuksen alaiseksi. Taitavat komentajat käyttivät ainoastaan, jos oli ajoitus- tai viestintäongelmia. Taitamattomien komentajien suosikki. Kuitenkin tehokasta kun hyökätään muuten heikentynyttä vihollista vastaan, esimerkiksi siirryttäessä puolustuksesta hyökkäykseen, kun vihollinen on ensin torjuttu.
Tunkeutuminen: jätetään vihollisen päävoimat lyömättä taistelukentällä, sen sijaan tunkeudutaan niiden läpi ja vallataan tai tuhotaan tavoitteet, joka romahduttaa vihollisen kyvyn taistella. Kehitettiin ensimmäisen maailmansodan aikana, alun perin jalkaväkitaktiikkana, seuraavana sovelluksena salamasota, nykyiset täsmäpommitukset ja informaatiosodankäynti seuraavat samaa periaatetta tunkeutumisesta.
Lisäksi on vaihtoehtoina asettua puolustukseen, paeta tai antautua. Kaksi viimeksi mainittua eivät kuitenkaan palvele taistelun voittamista.
Taktiset yksiköt Suomen armeijassa

Taktiset joukot tai yksiköt tarkoittavat asevoimien tai puolustusvoimien pienimpiä yksiköitä, Suomessa yleensä maavoimissa prikaatin osia, siis pataljoonia ja siitä alempia yksiköitä. Vastaavasti prikaati kokonaisuutena on Suomessa operatiivinen yksikkö ja sen käyttötaito operaatiotaitoa. Prikaati ei ole Suomessa enää välttämättä ennakkoon määritelty sotatoimiyhtymä, johon vain lisätään vahvistuksia, esimerkiksi neljäs taisteleva jääkäripataljoona, raskas tykkipatteristo tai mekanisoitu taisteluosasto, vaan valmiusprikaatissa on jo ennakkoon määrittelyissä otettu johdon, viestiyhteyksien ja huollon kannalta se, että lisäosia on voitava alistaa 1–2 joukkoyksikköä.
Muita merkityksiä

Sotataidosta sana taktiikka on laajentunut tarkoittamaan menettelytapaa liikkeenjohdossa ja joukkuepeleissä, esimerkiksi jalkapallossa ja jääkiekossa. Selvimmin liiketaloustieteen ja sotatieteiden käsitteet yhtenevät operaatioanalyysissä, jossa alun perin Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien suorittamia Saksan alueelle ja muualle Saksan hallussa pitämälle alueelle suunnattuja strategisia pommituksia ryhdyttiin suunnittelemaan matemaattisesti maan talouteen, muun muassa puolustusvälineteollisuuteen optimaalisesti vaikuttavalla tavalla matemaattisesti mallintaen. Toisen maailmansodan jälkeen operaatioanalyysi levisi markkinointiin jakelun optimoimiseksi myyntiverkostossa. Liiketaloustieteessä taktiikka tarkoittaa toimeenpano-ohjeita, jotka ovat seurauksia yrityksen strategiasta. Myöhemmin liiketaloustieteen strategia-käsitystä on selvennetty jakamalla yrityksen olemassaolon tarkoitus toiminta-ajatukseen ja sitä toteuttavaan liikeideaan. Liikkeenjohdossa toimeenpanon menetelmiä tarkoittava taktiikka ja tavoitteita kuvastava strategia sekoittuvat usein käsitteinä, koska liikkeenjohtoteorioiden käsitteistö ei ole kurinalaista, vaan ilmentää kulloinkin vallitsevaa johtamisteoriaa.
Kirjallisuutta

Sarlin, Unio: Johtajan käsikirja.  (Upseerin käsikirjasto, IV)  Helsinki:  Otava, 1920.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
HISTORY 351 US Military History The University of Southern Mississippi. Arkistoitu 20.12.2010. Viitattu 16.2.2010.
Sota
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aikakaudet | Sotatoimialueet | Aseet | Sodankäynnin tasot | Taistelevat aselajit | Tukevat aselajit | Luetteloita | Yleistä |
|  Esihistoria  Antiikki  Keskiaika  Uusi aika  Teollistunut aika  Nykyaika |  Avaruus  Ilmasota  Informaatio  Maasota  Merisota  Kotirintama |  ABC  Elektroninen  Ilmavoimat  Maavoimat  Merivoimat  Psykologinen |  Strategia  Operaatiotaito  Taktiikka  Taistelutekniikka |  Ilmavoimat  Jalkaväki  Laivasto  Merijalkaväki  Panssarijoukot  Ratsuväki |  Huolto  Ilmatorjunta  Pioneeri  Tykistö  Viesti |  Kenraalit  Piiritykset  Operaatiot  Sisällissodat  Sodat  Sotarikokset  Taistelut  Vapaus-itsenäisyyssodat |  Sodankäynti  Sotahistoria  Taistelu  Piiritys  Propaganda  Rauha  Pasifismi |
Tapio Varmola

| Tapio Varmola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. huhtikuuta 1953 (ikä 71) Lapinjärvi, Suomi
Arvonimi: dosentti korkeakouluneuvos
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Jyväskylän yliopisto Joensuun yliopisto Tampereen yliopisto
Tutkimusalue:  kasvatustieteilijä
Tapio Varmola (s. 6. huhtikuuta 1953, Lapinjärvi) on suomalainen kasvatustieteiden tohtori, korkeakouluneuvos ja dosentti. Varmola toimi Seinäjoen ammattikorkeakoulun rehtorina sen perustamisesta syyskuuhun 2020 saakka.
Henkilöhistoria

Varmola kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1972 ja valmistui peruskoulun luokaopettajaksi vuonna 1975 ja kasvatustieteiden kandidaatiksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1977. Vuonna 1985 Varmola valmistui filosofian lisensiaatiksi Joensuun yliopistosta ja kasvatustieteiden tohtoriksi vuonna 1996 Tampereen yliopistosta. Varmolan väitöskirjan aihe oli "Markkinasuuntautuneen koulutuksen aikakauteen?". Vuonna 2003 Varmola nimitettiin Tampereen yliopiston dosentiksi.
Henkilöhistoria > Ammattikorkeakoulun rehtorina

Varmola nimitettiin uuden Seinäjoen ammattikorkeakoulun ensimmäiseksi rehtoriksi vuonna 1992. Varmola tuli ammattikorkeakoulun palvelukseen Tampereen yliopiston ja sitä ennen Joensuun yliopiston palveluksesta. Vuosina 1992–1995 Varmola toimi väliaikaisen ammattikorkeakoulun johtavana rehtorina ja vakinaistamispääötksen jälkeen vuodesta 1995 ammattikorkeakoulun rehtorina. Rehtorin viran ohella Varmola on toiminut Seinäjoen koulutuskuntayhtymän johtajana vuosina 1995–2014 sekä vuodesta 2014 Seinäjoen ammattikorkeakoulu Oy:n toimitusjohtajana. Varmola jäi eläkkeelle 1. syyskuuta 2020.
Henkilöhistoria > Korkeakouluhallinnon vaikuttaja

Ammattikorkeakoulun ja maakunnallisen korkeakoulukonsortion ohella Varmola on ollut merkittävä ja aktiivinen vaikuttaja opetus- ja korkeakouluhallinnossa. Varmola on toiminut opetushallinnon asiantuntijatehtävissä 1970-luvulta lähtien. Varmolan tärkeimpiä luottamustehtäviä ovat olleet Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto ARENEn hallituksen jäsenyys vuosina 1996–1999, sen puheenjohtajuus vuosina 2000–2004 ja edelleen vuodesta 2016 lähtien sekä Korkeakoulujen arviointineuvoston varapuheenjohtajuus vuosina 1996–1999.
Huomionosoitukset

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Varmolalle korkeakouluneuvoksen arvonimen 23. kesäkuuta 2018.
Muu toiminta

Varmola on ollut aktiivinen kulttuurin saralla luottamustehtävissä. 60-vuotisjuhlakirjassaan Varmolan läheiseksi harrastukseksi mainitaan Etelä-Pohjanmaan Mieslaulajat Jussit -kuoron riveissä laulaminen. Eläköitymisensä jälkeen Varmola asettui ehdolle ja tuli valituksi Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueen aluevaltuustoon SDP:n edustajana.
TeSeS

| TeSeS> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  René Madsen
Syntynyt: 12. joulukuuta 2000 (ikä 23)
Kansalaisuus:   Tanska
Ammatti:  Ammattipelaaja
Elektronisen urheilun pelaaja
Pelaajanimi:  TeSeS
Aktiivisena:  2016–
Nyk. joukkue:  Heroic
Rooli:  kapteeni, entry fragger
Peli:  Counter-Strike 2
René ”TeSeS” Madsen (s. 12. joulukuuta 2000) on tanskalainen Counter-Strike 2 -ammattilainen. Hän on edustanut vuodesta 2020 Heroicia.
Ura

TeSeS aloitti ammattilaisuransa vuonna 2016, mutta liittyi ensimmäiseen joukkueeseensa UNBOUNDIIN vasta vuonna 2017. Nopeasti edessä oli kuitenkin vaihto Reason Gaming.dk -joukkueeseen, jossa hän viipyi loppuvuodelle 2017 asti. Vuoden 2018 maaliskuussa TeSeS siirtyi Squared Esportsiin hieman yli puoleksi vuodeksi, kun joukkue lopetettiin. He voittivat kolme C-tason turnausta, jotka olivat King of Nordic - Season 8: Week #7, Dust2.dk Masters #14 ja Dust2.dk Showdown. Vuoden 2018 lokakuussa TeSeS siirtyi GoldenGitteen kahdeksaksi kuukaudeksi. He voittivat GameAgents Cup #1 -turnauksen. Kesäkuussa 2019 TeSeS vaihtoi jälleen joukkueensa, joka oli tällä kertaa OpTic Gaming. Joukkue voitti merkittävän DreamHack Open Summer 2019:n. Hetkellisen oleskelun Copenhagen Flamesin riveissä TeSeS siirtyi nykyiseen joukkueeseensa Heroiciin. Heroicin riveissä hän on voitttanut monia mainittavia sijoituksia turnauksista, joita ovat olleet ESL One: Cologne 2020 Online - Europe, ESL Pro League Season 13, PGL Major Antwerp 2022: European RMR A, Pinnacle Cup Championship, BLAST Premier: Fall Finals 2022 ja BLAST Premier: Spring Final 2023. Lisäksi he ovat tulleet toiselle sijalle turnauksista Intel Extreme Masters Rio Major 2022 ja Intel Extreme Masters Katowice 2023.
Tatra T30

| Tatra T30 ja T30/52 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Tšekkoslovakia
Valmistaja:  Kopřivnická Vozovka a.s./Závody Tatra a.s., Kopřivnice
Valmistusvuodet:  1926–1931
Tuotantomäärä:  T30: 3 789 kpl T30/52: 94 kpl
Korimalli:  mm. 4- ja 6-paikkaiset sedanit ja 2-paikkainen cabriolet
Muotoilija:  Hans Ledwinka
Seuraaja:  Tatra T52
Tekniset tiedot
Henkilöluku:  2–6
Iskutilavuus:  T30: 1 680 cm³;  T30/52: 1 910 cm³
Teho:  T30: 24 hv /3000 1/min;  T30/52: 30 hv /3000 1/min
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  4+1
Kulutus:  11–13 l /100 km
Mitat
Massa:  1 000–1 290 kg
Pituus:  3 700–4 100 mm
Leveys:  1 650 mm
Korkeus:  1 650 mm
Tatra T30 oli tšekkoslovakialaisen Tatran vuosina 1926–1931 valmistama henkilöauto. Se asettui mallivalikoimassa menestyksekkään pikkuauton T12:n sekä isomman kokoluokan T10:n väliin.
Ranskassa autoa myytiin mallinimellä 6/24, jossa ensimmäinen numero tarkoitti ranskalaisia verohevosvoimia ja jälkimmäinen todellista tehoa.
Teknisiä tietoja > Moottori

T30:n voimanlähteenä eteen asennettu nelitahtinen, nelisylinterinen ilmajäähdytteinen bokserimoottori. Se oli mahdollisesti maailman ensimmäinen laatuaan. Nokka-akseli oli sijoitettu moottorinlohkoon ja käytti venttiilikoneistoa työntötankojen välityksellä. Moottori oli varustettu Zenith KB 30 tai U 30 -kaasuttimella, Boschin tai Scintillan magneettosytytyksellä sekä sähköisellä käynnistimellä. Sähköjärjestelmä oli 12-volttinen. Auton huippunopeus oli 90 km/h.
Teknisiä tietoja > Voimansiirto ja alusta

Moottorin takana oli kuiva, nelilevyinen kytkin sekä nelivaihteinen vaihteisto. Kantavana rakenteena oli Tatralle tunnusomainen keskusputkirunko.
Jäykän etuakselin päällä oli poikittain asennettu, puolielliptinen lehtijousi, joka lepäsi moottorinlohkoa vasten. Iskunvaimentimet olivat hydrauliset ja vipumalliset. Taka-akselilla oli heilurimallinen erillisjousitus. Poikittain asennettu lehtijousi oli kiinnitetty keskeltä vetopyörästön päälle ja päistään jarrukilpiin.
Taka-akselilla oli heilurityyppinen erillisjousitus ja jarruina olivat mekaanisesti toimivat nelipyörärumpujarrut.
Muunnelmia

Autosta oli useita korimuunnelmia vaihtelevilla henkilöluvuilla, muun muassa taksikäyttöön tarkoitettu erikoispitkä Normandie sekä kaksipaikkainen T30 Sport, jonka moottoritehoa oli nostettu 32 - 35 hevosvoimaan. Tämä oli saatu aikaan jatkamalla iskun pituutta 5 mm, jolla saavutettiin 1 910 cm³ iskutilavuus. Huippunopeus oli 125–130 km/h. Samaa moottoria käytettiin myöhemmin T52-mallissa.
Vuonna 1929 esiteltiin malli T30/52, joka oli varustettu samalla Sportissa ja seuraajamalli T52:ssa käytetyllä moottorilla. Moottoriteho oli 30 hevosvoimaa. Magneettosytytys oli korvattu puolan kautta toimivalla sytytyksellä. Tätä mallia valmistettiin vain 94 kappaletta, joista kaikki olivat nelipaikkaisia kaksiovisia cabrioleteja.
Korimallivalikoiman laajuuteen oli syynä se, että kuten muitakin Tatra-malleja, myös T30:ä myytiin Bohemian ja Sodomkan kaltaisille itsenäisille korivalmistajille paljaina runkoina moottoreineen ja voimansiirtoineen. Niiden päälle rakennettiin erilaisiin asiakastarpeisiin räätälöityjä ajoneuvoja.
T30:stä oli kevyt kuorma-automuunnelma T43, joka perustui T30:n rakenteeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tatra T30 Wikimedia Commonsissa
Teknisiä tietoja ja kuvia (tšekiksi) ja (englanniksi)
Kuvaus T30:stä (hollanniksi)
Teknisiä tietoja (tšekiksi)
Terveyskirjasto

Terveyskirjasto on www-palvelu, joka tuo luotettavan, riippumattoman ja ajantasaisen tiedon terveyksistä ja sairauksista suomalaisten ulottuville.[lähde? ] Terveyskirjaston artikkelit ja ohjeet ovat asiantuntijoiden laatimia ja perustuvat Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin tuottamiin kansallisiin hoitosuosituksiin ja Kustannus Oy Duodecimin julkaisemiin lääkäreiden käsikirjoihin. Terveyskirjaston sisällöt täydentyvät ja kehittyvät jatkuvasti uusien päivitysten myötä.
29. maaliskuuta 2010 Terveyskirjasto todettiin Helsingin Sanomien arvioinnissa vertaillusta viidestä terveysaiheisesta verkkosivustosta luotettavimmaksi ja ajantasaisimmaksi.
Aiheesta muualla

Terveyskirjasto
Duodecim
Kustannus Oy Duodecim
Teikarsaari

Teikarsaaren sijainti Viipurinlahdella
Teikarsaari (ven. Игривый, Irgivyi) on aiemmin Suomelle kuulunut saari ja kylä Viipurinlahdella luovutetussa Karjalassa. Teikarsaari kuului entisen Viipurin läänin Säkkijärven kuntaan. Nykyään se on osa Venäjää.
Maantiede

Teikarsaari on kolme kilometriä pitkä ja leveimmillään vajaan kilometrin mittainen. Uuraan satamaan on matkaa noin seitsemän ja Viipuriin noin 24 kilometriä. Vilaniemi Säkkijärven rannikolla on kahden kilometrin päässä. Läntinen osa on kallioinen Selkäranta. Teikarin korkein kohta on Mäkikallio. Metsälampi on nimeltään Maaruona. Siitä laski Kotlahteen Ruonanoja. Pienempiä järviä ovat Selkäruona ja Rasilampi, jonka luona kumpusi lähde. Saarella kasvaa mänty- ja kuusimetsää, ranta-alueilla lehtimetsää ja lepikkoa.
Talvisotaan saakka asutun Teikarsaaren lisäksi kyläkuntaan kuuluivat Mellansaari, Vuolaansaari, Laukkosaari, Luppi ja Kiuskeri. Teikarin kaakkoiskulmassa sijaitsee Niemenpää ja luoteiskulmassa Pitkäniemi. Laivalaituri sijaitsi itärannalla sijaitsevassa Haukilahdessa. Saaren keskikohdalla Äysterniemen ja Listnimen välissä sijaitsee Kotlahti, jonka ranta-alue oli saanut nimen Karjanurmi.
Asukkaat ja elinkeinot

Teikarsaari mainitaan vaihtelevissa kirjoitusasuissa 1500-luvun säilyneissä dokumenteissa. Ennen talvisotaa saaressa oli runsaat 30 taloa ja noin 120 vakituista asukasta. Teikarissa oli koulu, kauppa ja merivartioasema. Saareen pääsi säännöllisen laivaliikenteen mukana. Teikari on suomenkielisen saaristolaisasutuksen historiaa. Talojen pitäjien sukunimiin kuuluivat: Huovila, Teikari, Pukki, Hämäläinen, Hannola, Parkkari, Pöntynen, Sahala, Päkki, Arvilommi, Gummerus, Fokin, Sigg, Uski, Jukka, Risu, Luotsila.
Saarella oli peltoja noin 40 hehtaaria. Teikarilaiset harjoittivat kalastusta ja karjanhoitoa sekä metsästystä. Samoin merenkulku, sahatavaran lastaus ja Uuraan satama tarjosivat työpaikkoja. Asukkaat majoittivat kesävieraita aikana, jolloin lomalaiset eivät vielä rakentaneet kesämökkejä.
Sota

Teikarsaarella käytiin useita verisiä taisteluja talvi- ja jatkosodan aikana. Talvisodassa venäläiset aloittivat Kannaksen sotatoimiin liittyen 2. maaliskuuta 1940 hyökkäyksen Viipurinlahden ylitse. Ensimmäiset iskut kohdistuivat muun muassa Teikarsaareen.
Jatkosodan aikana heinäkuussa 1944 venäläiset olivat ottaneet tavoitteeksensa puhdistaa Viipurinlahden saariston suomalaisten joukoista. Teikarsaari joutui jälleen voimakkaan hyökkäyksen kohteeksi ja suomalaiset joukot joutuivat vetäytymään saarelta 5. heinäkuuta mennessä, osa uiden.
Alikersantti Viljo Ilmari Vyyryläinen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi osallistuttuaan Teikarsaaren puolustustaisteluun kesällä 1944, jossa hän otti komentoonsa kaksi joukkuetta ja organisoi vastahyökkäyksen sekä oma-aloitteisesti järjesti haavoittuneiden huollon ja evakuoinnin. Myöhemmin hän organisoi uuden puolustuslinjan vihollisen yrittäessä maihinnousua.
Teijon kirkko

| Teijon kirkko Tykö kyrka |
| --- | --- |
 Teijon kirkko
Sijainti:  Telakkatie 1, Teijo, Salo
Koordinaatit:  60°15′17″N, 022°57′26″E
Seurakunta:  Salon seurakunta
Rakentamisvuosi:  1829
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  100
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teijon kirkko on Salon seurakunnan kirkko Perniössä Salossa Varsinais-Suomessa. Teijon kartanon isäntä, ruukinpatruuna Robert Bremer rakennutti tämän kiinalaista pagodia muistuttavan kivikirkon vuonna 1829 Teijon kylässä olevalle kukkulalle kartanon läheisyyteen. Kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1830. Rakennus on Suomen pienin kivikirkko.
Arkkitehtuuri

Teijon kirkko on pohjamuodoltaan lähes neliönmuotoinen, ja sen molemmissa päädyissä on matalat tornit, joissa on pieni neliömäinen lanterniini huipussaan risti. Kirkon pääsisäänkäynti on pohjoispuolella ja kuori on itäpuolella. Kuorin takana olevassa itätornissa on varastotila, jota on 1900-luvulla käytetty ruumishuoneena. Itätornin eteläpuolella on sakasti, joka on rakennettu vuosien 1842 ja 1869 välisenä aikana. Länsitornissa on ullakolle johtavat portaat. Kirkon keskellä runkorakenteen päällä on hirsinen porrasmaisesti kapeneva tornirakennelma.
Historia

Pääoven päälle on kiinnitetty kivilaatta, jossa on kultaisin kirjaimin latinankielinen teksti kirkon rakentamisesta: "Ad gloriam Dei hoc Templum aedificaverunt Robertus et Brita Bremer Anno 1830." Oven oikealla puolella on julkisivuun kiinnitetty muistolaatta vuosina 1939–1944 kaatuneiden muistoksi..
Kirkon kattorakenteet tuhoutuivat vuonna 1972 tapahtuneessa tulipalossa täysin, ja joulukuussa 2006 riehuneen myrskyn aiheuttamien kosteusvaurioiden takia keskitorni piti rakentaa uudelleen. Korjaustyöt valmistuivat vuonna 2009.
Kirkko on ollut yksityisomistuksessa vuoteen 2010 saakka, viimeksi Teijon kirkkoyhdistys ry:n omistamana, kunnes 3. marraskuuta 2010 kirkko siirtyi Salon seurakunnan omistukseen kirkkoyhdistyksen lahjoitettua sen seurakunnalle.
Kirkkosali
Saarnastuolin katos
Urkuparvi
Almulaatikko
Teijon kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Teijon kirkko Wikimedia Commonsissa
Teijon kirkon www-sivut
Teijon kirkko Salon seurakunnan www-sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Teijon ruukinalue Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY. Museovirasto.
Mathildedalin ruukkiyhdyskunta Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY. Museovirasto.
TeXworks

| TeXworks |
| --- | --- |

 TeXworks Ubuntu 12.10 -käyttöjärjestelmässä.
Kehityshistoria
Vakaa versio:  0.6.9 / 12. helmikuuta 2024
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  tekstieditori
Alusta:  alustariippumaton
Lisenssi:  GPL, versio 2
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
TeXworks on Windowsille, Linuxille ja macOS:lle suunnattu TeX-editori. Ohjelma siis mahdollistaa yhdessä TeX-ohjelmiston (MiKTeX, TeX-live) kanssa LaTeX-dokumenttien luomisen. Se sisältää PDF-lukijan poppler-kirjaston kautta.
TeXworks sai alkunsa TUG:n tapaamisissa Karl Berryn, Dick Kochin ja Jonathan Kewin välisissä keskusteluissa.
Editorin ominaisuuksia

TeXworks-editorin ominaisuuksiin kuuluvat mm.
unicoden tuki
monitasoinen peruutus- ja palautusmahdollisuus
etsi ja korvaa -toiminto
rivien kommentointi
LaTeX-syntaksin värjääminen (helpottaa kirjoitettujen komentojen löytämistä editorilta)
valmiit mallit yleisistä dokumenttityyleistä
Tarkjärvi (Heinola)

| Tarkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°15′41″N, 26°01′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskuoja:  oja Ruotsalaiseen 
Järvinumero:  14.141.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  1,086 km  
Pinta-ala:  7,346 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTarkjärvi 
Tarkjärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Heinolan kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Ruotsalaisen lähialueeseen (14.141) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88 metriä mpy.