stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Muumipapan urotyöt
Kuvitus ja kansi

Muumipapan urotyöt on Tove Janssonin itsensä kuvittama. Kirjan kuvat ovat mustavalkoisia, ja ne liittyvät kirjan tapahtumiin ja hahmoihin. Osassa on signeeraus ”Tove”. Lukujen alussa anfangit on osin kuvitettu.
Kirjan kannessa on kuvattuna Itsevaltiaan maa ja Muumipappa katselemassa sitä. Aiemman suomenkielisen version kannessa Muumipappa nojaa pylvääseen. WSOY:n uusimmissa painoksissa kannen alaosa on sininen ja kuvaa kehystävät keltaiset reunat. Eräässä englanninkielisessä julkaisussa on kannessa kuva, jossa Muumipappa pelastaa Muumimamman merestä.
Tarina muualla

Muumilaakson tarinoita -animaatiosarjan jaksot Muumipapan muistelmat 1, 2 ja 3 kertovat Muumipapan nuoruudesta. Eroja on jonkin verran: esimerkiksi lastenkodin hoitaja on hemulin sijasta vilijonkka. Tosin kirjan johdannossa Muumipappa kertoo toisinaan vaihtaneensa vilijonkat hemuleiksi ”hienotunteisuudesta eräitä vielä elossa olevia henkilöitä kohtaan”. Myös Muumien maailma -pala-animaatiosarjassa on Muumipapan nuoruudesta kertovia jaksoja.
Taidegraafikko Tuulikki Pietilä on tehnyt kolme kolmiulotteista muumikuvaelmaa, jotka perustuvat Muumipapan urotyöt -kirjan tapahtumiin. Näistä ensimmäinen on Merenhuiskeen vesillelasku (1984–1985), jonka Pietilä on rakentanut yhdessä erikoislääkäri Pentti Eistolan kanssa. Teoksessa tapahtumia ei ole kuvattu täysin samoin kuin kirjassa, sillä siinä on käytetty sellaisiakin hahmoja, jotka eivät esiinny kirjassa. Kaksi muuta kuvaelmaa ovat Tahmatassut ryöstävät hemulin tädin (1985) ja Toverukset matkalla Yllätysten puutarhaan (1985). Ne Pietilä on valmistanut itsenäisesti. Viimeksi mainitussa teoksessa Pietilä on hyödyntänyt kolmea pientä hyljettä, jotka hän on tuonut matkamuistona Islannista vuonna 1972. Kaikki kolme teosta kuuluvat tamperelaisen Muumimuseon kokoelmaan.
Naantalin Muumimaailmaan on rakennettu kirjaan liittyviä paikkoja ja esineitä, kuten Merenhuiske-laiva, jonka tilalle tuli Niiskun keksintöpuisto vuonna 2019.
Aiheesta muualla

Muumipapan urotyöt WSOY:n sivustolla
Muumit
| --- | --- |
Hahmot:   Muumipeikko  Muumimamma  Muumipappa  Nuuskamuikkunen  Pikku Myy  Nipsu  Niiskuneiti  Niisku  Haisuli  Hattivatit  Mörkö  Hemuli  Vilijonkka  Mymmeli  Noita  Aliisa  Tuu-tikki  Surku  Poliisimestari  Tiuhti ja Viuhti  Piisamirotta  Hosuli  Juksu  Fredrikson 
Paikat:   Muumilaakso  Muumitalo 
Kirjat:   Muumit ja suuri tuhotulva  Muumipeikko ja pyrstötähti  Taikurin hattu  Muumipapan urotyöt  Vaarallinen juhannus  Taikatalvi  Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia  Muumipappa ja meri  Muumilaakson marraskuu 
Kuvakirjat:   Kuinkas sitten kävikään?  Kuka lohduttaisi Nyytiä?  Vaarallinen matka  Outo vieras Muumitalossa 
Televisiosarjat:   Die Muminfamilie (1959) jaksot  Muumipeikko (1969) jaksot  Mūmin (1969) jaksot  Shin Mūmin (1972) jaksot  Mumindalen (1973) jaksot  Muumien maailma (1978) jaksot  Muumilaakson tarinoita (1990) hahmot  jaksot  Muumilaakso (2019) hahmot  jaksot 
Elokuvat:   Muumipeikko ja pyrstötähti (1992)  Muumi ja vaarallinen juhannus (2008)  Muumi ja punainen pyrstötähti (2010)  Muumit Rivieralla (2014)  Muumien taikatalvi (2017)  Muumipeikko ja pyrstötähti (2021)  Muumipapan urotyöt – Erään nuoren Muumin seikkailut (2021) 
Lyhytelokuvat:   Kuka lohduttaisi Nyytiä?  Kuinkas sitten kävikään? 
Sarjakuva:  Muumipeikko (sarjakuva)
Videopelit:   Muumit piilosilla  Muumit meren aalloilla  Suuri Muumijuhla  Muumit ja Taikurin hattu  Muumit ja Näkymätön lapsi  Moomin’s Tale  Muumit ja Taikatalvi  Muumit ja Taikalamppu  Muumipappa kalassa  Muumit ja Salaperäiset huudot  Muumit ja Suuri syysjuhla  Nuuskamuikkunen – Muumilaakson melodia 
Lautapelit:   Muumien hillojahti  Muumien purnukkajahti  Muumipeli 
Muuta:   Muumimaailma  Muumimuseo  muumimuki  Luettelo Muumimukeista 
Portti Muumipapan muistelmiin Naantalin Muumimaailmassa.
Heikki Vitie

Heikki Kalle Kustaa Vitie (s. 28. helmikuuta 1952 Lammi) on suomalainen juristi ja pankinjohtaja, joka on saanut rahoitusneuvoksen arvonimen.
Vitien vanhemmat olivat maanviljelijät Veikko Sakari Vitie ja Ilma Anna-Liisa Lehmälä. Hänen puolisonsa vuodesta 1979 on diplomiekonomi Eivor Anita Stoor. Vitie tuli ylioppilaaksi Lammin yhteiskoulusta 1971 ja valmistui ekonomiksi Turun kauppakorkeakoulusta 1974 ja oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta 1976. Varatuomarin arvon hän sai 1977. Vitie oli Jämsän tuomiokunnan päätoiminen apulainen 1976–1977, tuomionotaari ja vs. käräjätuomari 1977, Jämsän kaupungin vt. yleinen oikeusavustaja 1977–1978, Helsingin hovioikeuden ylimääräinen viskaali 1979, Osuuspankkien Keskusliiton (OKL) lainopillisen osaston pankkilakimies 1979–1981 ja Osuuspankkien Keskuspankin (OKO) rahoitusosaston luottoesittelijä 1981–1983 ja alueluottopäällikkö 1984.
Maa- ja teollisuuskiinteistöpankissa, vuodesta 1986 OKO-Investointipankki, Vitie oli luotto-osaston osastopäällikkö, luottopäällikkö ja toimitusjohtajan varamies 1985 ja hallituksen sihteeri 1985–1994. Hän oli OKO:n ja OKL:n johtokunnan sihteeri 1985–1996, hallinnollisen sihteeristön päällikkö 1985–1992, hallintoneuvoston sihteeri 1990–1996, OKO:n pankinjohtaja 1987–1992, OKL:n, vuodesta 1997 Osuuspankkikeskus-OPK osk, vuodesta 2003 Osuuspankkikeskus osk, vuodesta 2008 OP-Keskus osk, vuodesta 2010 OP-Pohjola osk, tiedotusosaston päällikkö 1992–1995, johdon tukipalvelujen toiminnonjohtaja 1993–1994, johtokunnan jäsen 1994–2012, ryhmähallintotoiminnon johtaja 1995–2001, palvelutoimintojen johtaja 2001–2006, varatoimitusjohtaja 2007–2010 ja hallintojohtaja 2010–2012. Suomen Luotto-osuuskunnan toimitusjohtajaksi Vitie tuli 2012.
Vitie oli myös vuonna 1979 Korkeimman oikeuden ylimääräinen esittelijä ja Hangon raastuvanoikeuden vs. pormestari. Hänellä oli ammattiuransa aikana useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Rahoitusneuvoksen arvonimen Vitie sai  2012 ja Pellervo-Seuran Gebhard-mitalin 2002. Hän on sotilasarvoltaan reservin kapteeni (1997).
Laki lainajyvästöistä ja siemenrahastoista

Laki lainajyvästöistä ja siemenrahastoista oli voimassa Suomessa vuosina 1934–2018. Lain tarkoitus oli säädellä Suomessa varalla säilytettävästä viljasta.
Lain taustaa

Siemenviljan kokoamiseksi hyvinä vuosina huonojen vuosien varalle oli Suomessa perustettu pitäjäkohtaisia lainamakasiineja 1700-luvun puolivälistä alkaen. Vuonna 1810 annetussa julistuksessa lainamakasiineille myönnettiin muun muassa oikeus saada saatavansa suoritukseksi ulosmittaus ilman tuomiota, ja tämä oikeus säilytettiin vuoden 1857 julistuksessa ja ulosottolain voimaanpanoasetuksessa vuodelta 1895.
Ennen kunnallisen itsehallinnon järjestämistä lainamakasiinien osakkailta oli kielletty oikeus käyttää niiden varoja heidän yksityiseksi hyödykseen lakkauttamalla jyvästö, muulla ehdolla kuin sillä, että ainakin pääosa oli tuleva kunnan hyväksi.
Vuonna 1934 säädettiin lainajyvästöistä laki ja annettiin asetus lain toimeenpanosta.
Määritelmät laissa > Lainajyvästö

Laissa kutsutttiin lainajyvästöksi sellaista aiemmin perustettua tai tulevaisuudessa perustettavaa laina- tai pitäjänmakasiinia taikka muuta niihin verrattavaa laitosta, joka toimi asianmukaisesti vahvistettujen sääntöjen nojalla ja jonka tarkoituksena oli – ilman että perustajat taikka heidän oikeudenomistajansa saavat itselleen voittoa liikkeestä – hankkia, säilyttää ja velaksi antaa siemen- tai syömäviljaa taikka molempia.
Määritelmät laissa > Siemenrahasto

Kun laitoksen pääasiallisena tarkoituksena oli käyttää rahavarojaan siemenviljan hankinnan helpottamiseksi, laitos oli siemenrahasto.
Sama laitos voi käsittää sekä lainajyvästön että siemenrahaston.
Määritelmät laissa > Perustaminen

Lainajyvästö ja siemenrahasto voitiin perustaa maalaiskuntaan kunnanvaltuuston taikka manttaaliin pannun maan omistajien ja haltijoiden kuntakokouksen päätöksellä.
Määritelmät laissa > Säännöt

Lainajyvästöillä ja siemenrahastoilla tuli olla säännöt, joille oli haettava maaherran vahvistus. Vahvistus oli myönnettävä, jos säännöt tai niihin tehdyt muutokset olivat lain ja sen nojalla annettujen säännösten mukaiset. Lainajyvästö ja siemenrahasto, joko erillisinä tai yhdistettyinä, muodostivat itsenäisen laitoksen, jonka varoja ei yleensä saanut käyttää muihin kuin sen omiin tarkoituksiin. Lainajyvästön ja siemenrahaston asioita hoiti hoitokunta.
Lain kumoaminen

Laki kumottiin vuoden 2019 alusta. Hallituksen esityksen mukaan lainajyvästöt ja siemenrahastot olivat menettäneet laissa tarkoitetun merkityksensä. Vuosina 2016–2017 oli edelleen olemassa seitsemän lainajyvästöä tai siemenrahastoa.
Blood Red Sandman

| ”Blood Red Sandman” Lordi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Monsterican Dream
 Julkaistu: 30. kesäkuuta 2004
 Tuottaja(t): Hiili Hiilesmaa
 Tyylilaji: hard rock, shock rock, heavy metal
 Kesto: 12.42
 Levy-yhtiö: BMG Finland
Listasijoitukset
  17. (Suomen virallinen lista )
Lordin muut singlet
| ”My Heaven Is Your Hell” 2004 | ”Blood Red Sandman” 2004 | ”Hard Rock Hallelujah” 2006 |
Brittiläisen promo-version kansikuva.
Blood Red Sandman (vapaasti käännettynä Verenpunainen Nukkumatti) on Lordin singlejulkaisu ja musiikkivideo vuodelta 2004. Kappaleen nimi oli alun perin "Blood Red Santa", mutta nimi muutettiin, sillä arveltiin, että kappaletta soitettaisiin vain jouluna. Julkaisuajankohta olisi kappaleelle ollut aivan väärä, sillä single julkaistiin keskikesällä. Kappaleiden pituudet on merkitty singlen kansiin väärin.
"Blood Red Sandman" -kappaleen lisäksi single sisältää kappaleet "To Hell With Pop" ja "Pyromite", jotka on julkaistu myöhemmin myös Zombilation – The Greatest Cuts -kokoelmalla.
"Blood Red Sandmanin" musiikkivideo on Lordin kunnianosoitus Evil Dead -kauhuelokuvalle. Nuoret ovat leiriytyneet metsän keskellä olevaan asumattomaan mökkiin. Mökissä he löytävät oudon laatikon ja radionauhurin, joka yllyttää hirviöt paikalle. Musiikkivideo on kuvattu Helsingissä VR:n vanhoilla veturitalleilla.
Kappaleet

Blood Red Sandman (Radio Edit) – 3.33
To Hell with Pop – 4.19
Pyromite – 4.49
Kokoonpano

Mr. Lordi – laulu
Amen – kitara
Kalma – basso
Kita – rummut
Enary – kosketinsoittimet
Promo-versio

Loppuvuonna 2004 Isossa-Britanniassa julkaistiin promo-single ennen The Monster Show -kokoelmalevyn julkaisua. Promo-versio poikkeaa tavallisesta versiosta sekä kansitaiteeltaan että kappaleluetteloltaan. Ainoa yhteinen asia versioissa on nimikappale "Blood Red Sandman".
Promo-versio > Promo-version kappaleet

Blood Red Sandman (Radio Edit)
Devil is a Loser
Would You Love a Monsterman?
Aiheesta muualla

Lordin Blood Red Sandman-musiikkivideo (Arkistoitu – Internet Archive)
Blood Red Sandman Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Blood Red Sandman Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Lordi |
| --- | --- |
 Mr. Lordi  Kone  Hiisi  Hella  Mana   G-Stealer  Magnum  Enary  Kalma  Kita  Otus  Awa  OX  Amen 
Studioalbumit:  Get Heavy  The Monsterican Dream  The Arockalypse  Deadache  Babez for Breakfast  To Beast Or Not To Beast  Scare Force One  Monstereophonic – Theaterror vs. Demonarchy  Sexorcism  Killection  Lordiversity  Screem Writers Guild 
Kokoelmat:  The Monster Show  Famous Five (EP)  Zombilation  Scarchives Vol. 1 
Singlet:  ”Would You Love a Monsterman?”  ”Devil Is a Loser”  ”My Heaven Is Your Hell”  ”Blood Red Sandman”  ”Hard Rock Hallelujah”  ”Who's Your Daddy?”  ”Would You Love a Monsterman 2006”  ”It Snows in Hell”  ”They Only Come Out at Night”  ”Beast Loose in Paradise”  ”Bite It Like a Bulldog”  ”Deadache”  ”This Is Heavy Metal”  ”Rock Police”  ”The Riff”  ”Nailed by the Hammer of Frankenstein”  ”Hug You Hardcore”  ”Your Tongue’s Got the Cat”  ”Naked in My Cellar”  ”Shake the Baby Silent”  ”I Dug a Hole in the Yard for You”  ”Like A Bee To The Honey”  ”Believe Me”  ”Abracadaver”  ”Borderline”  ”Merry Blah Blah Blah”  ”Demon Supreme”  ”Day Off Of The Devil”  ”Spear Of The Romans”  ”Reel Monsters”  ”Hard Rock Hallelujah” (Feat. Bürger Lars Dietrich)  ”Lucyfer Prime Evil”  ”Thing in the Cage”  ”Made Of Metal” 
DVD:t:  Market Square Massacre  Bringing Back the Balls to Stockholm 2006  Recordead Live – Sextourcism in Z7 
Elokuvat:  The Kin  Dark Floors 
Kirjat:  Mie oon Lordi  Songs for the Rockoning Day  Lordiary 
Varhaistuotanto:  Bend Over and Pray the Lord 
Muuta:  Lordin aukio  Lordi’s Rocktaurant  Bringing Back the Balls to Rock  Diskografia  Kappaleluettelo  Hahmokuvaukset
Tiainen (täsmennyssivu)

Tiainen tarkoittaa seuraavia:
tiainen, tiaisten (Paridae) heimoon kuuluva lintu.
Sukunimi

Tiainen on seuraavien suomnalaisten henkilöiden sukunimi:
A. J. (Antti Juho) Tiainen (k. 1931), urkuharmonien rakentaja
Ari ”Arska” Tiainen, muusikko ja musiikkivaikuttaja
Arja Tiainen (s. 1947), kirjailija
Arto Tiainen (1930–1998), hiihtäjä ja olympiamitalisti
Eeva-Leena Tiainen (o.s. Rautio, s. 1983), Popstars-kilpailija ja laulaja
Esa Tiainen (s. 1954), kolmiloikkaaja
Eila Tiainen (o.s. Viitanen, s. 1945), radiotoimittaja ja kansanedustaja
Hannes Tiainen (1914–2001), poliitikko
Ilkka Tiainen, rockmuusikko, Tyrävyö-yhtyeen jäsen
Ilmari Tiainen (1912–1953), kansanedustaja (Maalaisliitto)
Jarkko Tiainen (s. 1967), näyttelijä
Jorma Tiainen (1932–2010), historian professori, Eila Tiaisen puoliso
Juhani Tiainen, viulisti
Juha Tiainen (1955–2003), moukarinheittäjä ja olympiavoittaja
Jussi Tiainen (s. 1954), valokuvaaja
Jussi Tiainen, Costee (s. 1995), laulaja ja lauluntekijä
Kari Tiainen (s. 1966), endurokuljettaja
Kyösti Tiainen (1940–2024), yritysjohtaja, kauppaneuvos
Lauri Tiainen (1815–1886), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Lauri Tiainen (peitenimi Tienen, 1890–1958), jääkärieversti
Leo Tiainen (1909–2003), runoilija
Marja-Leena Tiainen (s. 1951), lasten- ja nuortenkirjailija
Olli Tiainen (1770–1833), talonpoika ja sissipäällikkö
Olli Tiainen (s. 1956), keilaaja, Kari Tiaisen veli
Patrick Tiainen (s. 1993), pastori ja saarnaaja, Word of Faith Church Finland -seurakunnan perustaja
Pekka Tiainen (1827–1882), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Pekka Tiainen (s. 1951), vasemmistopoliitikko
Pertti Tiainen (s. 1951), kestävyysjuoksija
Petri Tiainen (s. 1973), muusikko
Petri Tiainen (s. 1966), jalkapalloilija
Riku Tiainen (s. 1995), jääkiekkoilija
Teemu Tiainen (s. 1978), pistooliampuja
Tiina Tiainen (s. 1995), jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tiainen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Puluboin ja Ponin leffa

| Puluboin ja Ponin leffa |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Tiina Aaltonen, 2018.
Ohjaaja:  Mari Rantasila
Käsikirjoittaja:   Hannamaija Matila  Veera Salmi 
Perustuu:  Veera Salmen kirjasarjaan Puluboi ja Poni
Tuottaja:   Elina Pohjola 
Säveltäjä:  Markku Kanerva
Kuvaaja:  Timo Heinänen
Leikkaaja:  Hanna Kuirinlahti
Tuotantosuunnittelija:  Minna Santakari
Lavastaja:  Minna Santakari
Pääosat:   Jenni Lausi  Aapo Puusti 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi, Norja
Tuotantoyhtiö:  Pohjola-filmi
Levittäjä:  B-Plan Distribution
Ensi-ilta:  3.8.2018
Kesto:  72 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Katsojat:  36 576
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Puluboin ja Ponin leffa on 3. elokuuta vuonna 2018 ensi-iltansa saanut suomalainen lastenelokuva, jonka on ohjannut Mari Rantasila.
Juoni

Seitsemänvuotias Poni, oikealta nimeltään Mai, ei halua mennä kouluun. Hän haluaa olla poni: pukeutua tekoturpaan ja laukata Kallion katuja kengät kopisten, villinä ja vapaana. Koulun alku kuitenkin lähestyy, ja aikuisten mielestä tällaisten leikkien on loputtava. Koulussa pitää olla kunnolla. Aina pitää olla kunnolla.
Kesän aikana Ponin elämään astuu mielikuvituskaveri Puluboi, omalaatuinen lintumainen poika, joka rakastaa mainoksia ja pullaa ja vihaa r-kirjainta. Puluboilla on ratkaisu kaikkiin ongelmiin – vaikeatkaan asiat eivät ole liian vaikeita, kun antaa mielikuvituksen lentää! Punk-henkinen Puluboi tuo Ponin kesään roppakaupalla väriä ja kierroksia, sillä hänen kanssaan kaikki on mahdollista.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jenni Lausi  | … |  Poni   |
|  Aapo Puusti  | … |  Puluboi   |
|  Anna-Maija Tuokko  | … |  Äiti Maria   |
|  Santtu Karvonen  | … |  Isä Matti   |
|  Seppo Halttunen  | … |  Rehtori Teppo   |
|  Jaana Pesonen  | … |  Tarja Tuska   |
Tuotanto

Elokuva kuvattiin Helsingissä kesän 2017 aikana.
Aiheesta muualla

Puluboin ja Ponin leffa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
| n k Mari Rantasilan ohjaukset |
| --- | --- |
Elokuvat:  Pieniä eroja (2002)  Risto Räppääjä (2008)  Risto Räppääjä ja polkupyörävaras (2010)  Risto Räppääjä ja viileä Venla (2012)  Puluboin ja Ponin leffa (2018) 
TV-elokuvat ja -sarjat:  Kiltin yön lahjat (2004)  Pääroolissa (2005)  Runoraati (2010) 
Lyhytelokuvat:  Katariinan koti (1997)  Emmin koti (1997)  Greippi (1999)
Täältä tullaan, elämä!

| Täältä tullaan, elämä! |
| --- | --- |
 Elokuvan julisteessa Esa Niemelä
Ohjaaja:  Tapio Suominen
Käsikirjoittaja:   Pekka Aine  Yrjö Juhani Renvall 
Tuottaja:  Sateenkaarifilmi Oy
Säveltäjä:  Ralf Örn
Kuvaaja:  Pekka Aine
Leikkaaja:  Tapio Suominen
Tuotantosuunnittelija:  Matti Marttila
Pääosat:   Esa Niemelä  Heikki Komulainen  Tony Holmström  Kati Outinen  Pertti V. Reponen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Sateenkaarifilmi
Levittäjä:  Kinosto Finnkino Kamras Film Agency
Ensi-ilta:  29. helmikuuta 1980
Kesto:  118 min
Alkuperäiskieli:  Suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Täältä tullaan, elämä! on Tapio Suomisen ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1980. Elokuva oli vuoden 1980 katsotuin kotimainen elokuva 382 024 katsojallaan. Kriitikot äänestivät sen vuoden parhaaksi suomalaiselokuvaksi.
Lähiönuorten elämästä kertova elokuva kuvattiin suurelta osin Kontulassa Helsingissä. Kuvauspaikkoina toimivat muun muassa Kontulankaari, ostoskeskus ja Vesalan yläaste. Elokuva alkaa aidolla synnytyksellä. Synnyttäjä on ohjaaja Tapio Suomisen vaimo Anja Suominen. Tarina kuvaa kolmea tarkkailuluokkaa käyvää nuorta, joista jokaisella on risainen perhetausta. Pojat joutuvat alati kasvavaan alamäkeen sekoilemalla, koulusta pinnaamalla ja alkoholijuomia nautittuaan.
Päänäyttelijät ovat amatöörejä. Elokuvassa nähdään Kati Outinen ensimmäisessä elokuvaroolissaan. Elokuvan soundtrackissa on muun muassa muusikot Pelle Miljoona ja Maukka Perusjätkä.
Täältä tullaan, elämä! oli Sateenkaarifilmi Oy:n ensimmäinen elokuva ja Tapio Suomisen järjestyksessä toinen pitkä elokuva. Suomisen esikoisohjauksen Narrien illat (1970) huono menestys oli katkaissut hänen uransa useaksi vuodeksi, mutta hänen vuonna 1977 ohjaamansa lyhytelokuva Tahdomme elää oli voittanut pääpalkinnon lyhytelokuvien sarjassa Miamissa Yhdysvalloissa vuonna 1978.
Täältä tullaan, elämä! -elokuvan käsikirjoitti lahtelainen kirjailija, teatterintekijä ja entinen tarkkailuluokan opettaja Yrjö Juhani Renvall yhdessä kuvaaja Pekka Aineen kanssa. Tarkkailuluokan opettajan roolissa ollut Pertti V. Reponen toimi oikeastikin samassa tehtävässä Naulakallion koulussa Helsingissä. Varsinaisia ammattinäyttelijöitä elokuvassa oli vain muutamia. Lissun osassa olleesta Kati Outisesta tuli ammattinäyttelijä, ja Jussin osan tulkinnut Esa Niemelä esiintyi samana vuonna vielä Rauni Mollbergin elokuvassa Milka, mutta on sittemmin työskennellyt televisiossa kuvaajana.
Elokuvassa esiintyvä ”Kill City” oli Helsingin Kalliossa osoitteessa Wallininkatu 2–4 sijainnut nuorten valtaama puutalokortteli, jonka tienoilla vaikutti 1970-luvun lopulla suomalaisen punk-rockin näkyvimpiä hahmoja. Korttelin rakennukset purettiin loppuvuonna 1979, ja niiden tilalle rakennettiin nykyinen Kaupunkien talo.
Vastaanotto

Aikalaiskriitikoiden kommentit elokuvasta olivat yleisesti myönteisiä, ja he äänestivät Projektio-lehdessä elokuvan vuoden parhaaksi kotimaiseksi. Elokuvaa pidettiin aitona, ajankohtaisena ja pätevänä. Ensi-illasta parinkymmenen vuoden kuluttua elokuvaa arvioineen Helena Yläsen mukaan Täältä tullaan, elämä! on osuva kuvaus peruskoulua käyvistä helsinkiläisistä lähiönuorista. Hänen mukaansa elokuva on ”eleettömän naturalistisesti toteutettu, mutta lasten puolesta selvästi kantaa ottava aikalaisdraama, jonka kevyt dokumentaarisuus takaa hyvin aikaa kestäneen totuudellisuuden.”
Televisioesityksen aikaan 2013 julkaistussa kritiikissä mainitaan, että Täältä tullaan, elämä! on ensimmäinen aidolla tavalla kaupunkilaisnuorten arkea kuvaava elokuva.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Risto Piskunen  | … |  Topi   |
|  Pertti V. Reponen  | … |  Veikko Ilmari Salmi, ”Pappa”, tarkkailuluokan opettaja   |
|  Tony Holmström  | … |  Pete   |
|  Amirouche Haleyi  | … |  Manne   |
|  Jari Kähäri  | … |  Riku   |
|  Heikki Komulainen  | … |  Esa Hakkarainen   |
|  Esa Niemelä  | … |  Juhani Keskitalo, ”Jussi”   |
|  Kati Outinen  | … |  Liisa, ”Lissu”   |
|  Anja Suominen  | … |  synnyttävä nainen   |
|  Jukka Suominen  | … |  vastasyntynyt lapsi   |
|  Rolf Labbart  | … |  lehtori Reima Kiikkulainen   |
|  Ola Johansson  | … |  eläinkaupan myyjä   |
|  Lars Svedberg  | … |  Reino Keskitalo, Jussin isä   |
|  Uula Laakso  | … |  koiravartija   |
|  Ulla Tapaninen  | … |  katunainen   |
|  Anna-Maija Kokkinen  | … |  nainen kadulla   |
|  Yrjö Juhani Renvall  | … |  opettaja   |
|  Päivi Hietanen  | … |  tyttö baarissa   |
|  Nadja Pyykkö  | … |  grillikioskin myyjä   |
|  Vieno-Kyllikki Repo  | … |  opettaja   |
|  Mauri Grönroos  | … |  rahan pummaaja   |
|  Timo Hedkrok  | … |  Pekka Tapio Yrjölä   |
Aiheesta muualla

Täältä tullaan, elämä! Elonet.
Jutila, Niko: ”Totta kai tämä elokuva menestyy” – Täältä tullaan elämä! on nyt 40-vuotias klassikko, tekijät kertovat sen syntyvaiheista Elokuvauutiset.fi.  22.12.2020. Viitattu 22.10.2021.
Täältä tullaan, elämä! - Yle Areena
| n k Tapio Suominen |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Narrien illat (1970)  Täältä tullaan elämä! (1980)  Syöksykierre (1981)  Porttikielto taivaaseen (1990)  Mosku – lajinsa viimeinen (2003) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  Musta hurmio (1984)  Miljardi vuotta ennen maailmanloppua (1985)  Kasvu (1987)  Yksinäinen paikka (1988)  Edessä lupaava tulevaisuus (1992)  Kovaa maata (1994)  Pirita (1995) 
Lyhytelokuvat ja, dokumenttielokuvat (ohjaus):  Nine Nein Nain (1969)  Bang (1969)  Kaustinen (1975)  17. kesä (1976)  Suomi tässä ja nyt (1976)  Tahdomme elää (1977)  Sankareita - onko heitä... (1978)  Kyläkauppa (1979)  Lasse Viren (1980)  Elämän puolesta (1981)  Ihmisen mittakaava (1985)  Musta enkeli (1989)  Näytön paikka (1991)  Musta enkeli ja tuhoojat (1992)  Eläinten päivä (1997)
Tyttöni mun 2

| Tyttöni mun 2> My Girl 2 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Howard Zieff
Käsikirjoittaja:  Janet Kovalcik
Tuottaja:  Brian Grazer
Säveltäjä:  Cliff Eidelman
Kuvaaja:  Paul Elliott
Leikkaaja:  Wendy Greene Bricmont
Pääosat:   Jamie Lee Curtis  Dan Aykroyd  Anna Chlumsky  Austin O'Brien 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:   1994-08-1919. elokuuta 1994 (Suomi)  
Kesto:  99 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Tyttöni mun
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tyttöni mun 2 (My Girl 2) on komedia-draamaelokuva vuodelta 1994 ja jatkoa vuoden 1991 elokuvalle Tyttöni mun.
Juoni

Tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1974 eli kaksi vuotta edellisen elokuvan tapahtumien jälkeen. Vada on menossa Los Angelesiin. Hän on nyt vakavampi 13-vuotias tyttö. Vadan isä on ollut naimisissa Shelley DeVoton (Jamie Lee Curtis) kanssa ja he odottavat vauvaa, setänsä asuu nykyään Los Angelesissa ja hänenselvennä isoäitinsä on kuollut. Vada on tulossa kevättauolleselvennä. Hän onnistuu suostuttelemaan isänsä päästämään hänet Phill-sedän luokse, jossa hän aikoo ottaa selvää edesmenneestä äidistään.