stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirkkonummi
Historia > Historiallinen aika

Toisen ristiretken jälkeen 1200-luvun lopulta lähtien Suomen rannikon ruotsalaisten kolonisaatio ulottui myös Länsi-Uudellemaalle ja samalla Kirkkonummelle. Siirtolaiset ottivat ensimmäisessä vaiheessa haltuunsa maankohoamisen seurauksena paljastuneita niittymaita ja hämäläisten kalastusalueet nykyisen Tavastfjärdenin rannoilla.
Eräs valtakunnan tärkeimmistä teistä, Suuri maantie Turun ja Viipurin välillä vedettiin Kirkkonummen läpi 1300-luvulla noudattaen suunnilleen samaa linjausta kuin Kuninkaantiellä on nykyään. Espoo erosi Kirkkonummen seurakunnasta vuonna 1458.
Jatkosodan jälkeen vuonna 1944 Neuvostoliitto pakkovuokrasi Moskovan välirauhansopimuksen mukaisesti osan Kirkkonummea ja lähikuntia käsittäneen Porkkalan vuokra-alueen 50 vuodeksi. Sinne sijoitettiin merivoimien tukikohta. Neuvostoliitto kuitenkin palautti Porkkalan alueen jo vuonna 1956. Puna-armeijan tukikohdan aikaan Porkkalassa on arvioitu olleen noin 20 000–30 000 sotilashenkilöä. Neuvostosotilaiden tähystyspaikka sijaitsi Espoonlahden rannalla Majvikin tornissa, lähellä Espoon rajaa.
Jälkiä näiltä ajoilta on edelleen olemassa, jos tietää mistä ja mitä etsiä. Näitä ovat betonibunkkerit, muut rakennelmat ja jopa lentotukikohdan jäänteet. Muita tutustumisen arvoisia paikkoja Kirkkonummella ovat keskiaikainen kivikirkko kuntakeskuksessa, Haapajärven kylän kaunis puukirkko, Hvitträskin kansallisromanttinen kartano Luomassa ja seurakuntakeskus. Kartanon rakensivat asuinpaikakseen kolme kuuluisaa suomalaista arkkitehtia: Eliel Saarinen, Herman Gesellius ja Armas Lindgren. Vuonna 1984 rakennetun seurakuntakeskuksen suunnitteli Suomen kuuluisimpia tai jopa kuuluisin nykyarkkitehti Juha Leiviskä, mutta se puretaan vuonna 2024, vaikka Museovirasto kannatti sen suojelua ja arvioi sen olevan korjauskelpoinen.
Maantiede

Maantieteellisesti Kirkkonummella on kaksi suurta niemeä, Porkkalanniemi ja Upinniemi, joista jälkimmäisessä sijaitsee vuonna 1959 perustettu merivoimien tukikohta ja varuskunta. Porkkalaan osuu Itämeren mittakaavassa tärkeä muuttolintujen pysähdyspaikka. Porkkalanniemellä on myös Uudenmaan hiljaisimmaksi mitattu paikka. Nuuksion kansallispuistosta osa on Kirkkonummen puolella. Kasvimaantieteellisesti Kirkkonummi kuuluu hemiboreaaliseen vyöhykkeeseen.
Kirkkonummella on 97 luonnonsuojelualuetta tai luonnonsuojelualueen osaa (2024).
Kirkkonummella sijaitsevat myös Metsähovin tutkimuslaitokset. Masalassa on Geodeettinen laitos. Kunnan alueella on 86 järveä, joista suurimmat ovat Vitträsk, Humaljärvi ja Storträsk – Bakträsk. Suurin osa järvistä sijaitsee Kirkkonummea halkovan rautatien pohjoispuolella.
Ilmasto

Kirkkonummella on kostea mannerilmasto (Köppen: Dfb). Siellä on pitkät ja kylmät talvet ja lämpimät kesät, keväisin ja syksyisin on sateista ja viileää. Kirkkonummella on samanlainen ilmasto kuin Hokkaidōlla ja Nova Scotialla. Sadetta on ympäri vuoden, mutta eniten alku- ja loppusyksystä. Lämpimin Kirkkonummella mitattu lämpötila on 34,8 °C ja kylmin -31,4 °C.
Vapaa-aika

Kirkkonummella on useita uimarantoja meren ja järvien rannoilla, pitkä rantaviiva laajalla saaristolla veneilyyn, melontaan, kalastukseen ja sukellukseen, laajat luonnontilaiset alueet kuntoiluun ja suunnistukseen, kunnan ylläpitämät juoksu- ja murtomaahiihtoreitit, kevyen liikenteen reitit juoksemiseen, pyöräilyyn ja rullaluisteluun, uimahalli, jäähalli, kunnallinen sisäuimakeskus, viisi golfkenttää, joilla yhteensä kahdeksan täysipituista väylää ja laskettelukeskus (Peuramaa). Kirkkonummella on myös useita ratsastustalleja.
Kirkkonummella on kuvattu useita tv-sarjoja, elokuvia ja dokumentteja. Niistä Kirkkonummella on kuvattu joko useita jaksoja tai muutamia kohtauksia. Televisiosarjoista mainittakoon Team Ahma, Susikoira Roi – seikkailu saaristossa, Salatut elämät, Tallitähdet, Kansan mies, Tappajan näköinen mies ja elokuvista muun muassa Cyclomania.
Kylät ja taajamat

Abramsby
Abrasinmäki
Bergstad
Bondarby
Bro
Båtvik
Böle
Domvik
Dåvits
Edis
Edö
Eestinkylä (Estby)
Evitskog
Finnby
Finnsbacka
Friggesby
Gesterby
Grundträsk
Gumbacka
Gunnarsby
Gunnarskulla
Haapajärvi
Haukipää
Heikkilä (Hindersby)
Hila
Hilabäck
Hirsala
Honskby
Hullus
Häggesböle
Hällnäs
Ingels
Ingvalsby
Jerikonmäki (Jerikobacken)
Jolkby
Jorvas
Junckars
Järsö
Kaljärvi
Kantohaka (Stubbhagen)
Kantvik
Karuby
Kattholm
Kauhala
Killinmäki (Gillobacka)
Kirkkolaakso (Kyrkdalen)
Kirkkonummen keskusta (Kyrkslätts centrum)
Knopps
Kolsari (Kolsarby)
Korkkulla
Koski
Kurkisto
Kuusala (Kusas)
Kvis
Kylmälä
Kyrkvalla
Kärras
Laajakallio (Bredberg)
Laitamaa
Lapinkylä (Lappböle)
Leivola
Lill-Estby
Lill-Kantskog
Lindal
Loviselund
Luoma (Bobäck)
Långstrand
Långvik
Masala (Masaby)
Mattby
Medvastö
Munkinmäki (Munkkulla)
Myllykylä (Kvarnby)
Navala
Neidonkallio (Jungfruberg)
Nissniku
Nägels
Näse
Oitmäki (Oitbacka)
Pappilanmäki (Prästgårdsbacken)
Petäjärvi
Peuramaa (Hjortlandet)
Piispankylä (Biskopsböle)
Pilvijärvi
Pippurn
Porkkala (Porkala)
Rajakumpu (Råkulla)
Ravals
Rilax
Sarvvik
Sepänkannas (Smedsnäs)
Sepänkylä (Smedsby)
Sevals
Skinnars
Smeds-Edö
Sperrings
Storkansskog
Storms
Strömsby
Stubbans
Sundsberg
Svartvik
Sävvalla
Tammikylä (Ekby)
Tanskarla (Danskarby)
Tolsa (Tolls)
Torsvik
Toukolahti (Majvik)
Träskby
Upinniemi (Obbnäs)
Vasikkahaka (Kalvhagen)
Veikkola
Veklahti (Vecklax)
Vitträsk
Vols
Vuohimäki (Getberg)
Vårnäs
Värby
Ytterkurk
Ådbäck
Ängvik
Österby
Överby
Överkurk
Kylät ja taajamat > Taajamat

Vuoden 2020 lopussa Kirkkonummella oli 40 082 asukasta, joista 35 880 asui taajamissa, 3 628 haja-asutusalueilla ja 574:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kirkkonummen taajama-aste on 90,8 %. Kirkkonummen taajamaväestö jakautuu seitsemän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2020) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kirkkonummen kirkonkylä (Kirkkonummen keskusta) | 20 353 |
| 2 | Helsingin keskustaajama* | 8 006 |
| 3 | Veikkola* | 5 924 |
| 4 | Lapinkylä | 888 |
| 5 | Långvik | 450 |
| 6 | Saarlammi* | 244 |
| 7 | Kolmiranta* | 15 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Masala ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Helsingin usean lähikunnan alueelle. Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1 268 296 asukasta ja sen pinta-ala on 680,12 neliökilometriä. Saarlammin taajama sijaitsee pieniltä osin myös Siuntiossa. Veikkolan taajama sijaitsee Saarlammin tavoin pääosin Kirkkonummella, mutta pieneltä osin myös Vihdissä. Kolmirannan taajama ulottuu pääosin Espoon kaupungin alueelle.
Kylät ja taajamat > Väkiluku suur- ja tilastoalueittain

Kirkkonummen suuralueet ja tilastoalueet sekä niiden väkiluvut (2011):
| Alue | Väkiluku |
| --- | --- |
Etelä-Kirkkonummi: 2 539
– Eestinkylä: 718
– Långvik: 954
– Porkkala: 517
– Upinniemi: 350
Keski-Kirkkonummi: 25 543
– Jorvas: 1 003
– Keskusta: 14 082
– Korkkulla: 502
– Masala-Luoma: 6 284
– Pikkalanlahti: 2 378
– Sepänkylä: 596
– Överby: 698
Pohjois-Kirkkonummi: 8 708
– Evitskog: 705
– Haapajärvi: 484
– Kylmälä: 855
– Lapinkylä: 1 109
– Veikkola: 5 181
– Vols: 374
Muut: 402
Yhteensä: 37 192
Väestö > Väestörakenne

Kirkkonummi on asukasluvultaan Suomen 28. suurin kunta. Kirkkonummen asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 41 160 asukasta, mikä on 2,3 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Kirkkonummen väkiluku on ollut nouseva 1990-luvulta lähtien. Kirkkonummen väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 56,1 prosenttia, mikä on noin 4 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Kirkkonummen väestöstä on 16,2 prosenttia. Työikäisiä Kirkkonummella on 63,4 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 20,4 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Kirkkonummella oli vuonna 2021 yhteensä 4 000 eli 9,9 prosenttia kaupungin asukkaista.
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Kirkkonummen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 19 919 | 19 919 |
| 1985 | 1985 |    | 23 255 | 23 255 |
| 1990 | 1990 |    | 25 366 | 25 366 |
| 1995 | 1995 |    | 27 316 | 27 316 |
| 2000 | 2000 |    | 29 694 | 29 694 |
| 2005 | 2005 |    | 33 581 | 33 581 |
| 2010 | 2010 |    | 36 942 | 36 942 |
| 2015 | 2015 |    | 38 649 | 38 649 |
| 2020 | 2020 |    | 39 613 | 39 613 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Kieli ja etnisyys

Kirkkonummen väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 73,2 prosenttia, ruotsinkielisiä 14,8 prosenttia ja vieraskielisiä 11,9 prosenttia. Kirkkonummella asui vuoden 2023 lopussa 3 527 ulkomaan kansalaista, mikä on 8,6 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on virolaiset, joita asuu Kirkkonummella 1 209 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat ukrainalaiset (355) ja venäläiset (221). Kirkkonummella asuu myös 196 entisen Serbian ja Montenegron kansalaista.
Väestö > Uskonto

Kirkkonummen asukkaista 59,6 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 2,4 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 38,0 prosenttia väestöstä. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Kirkkonummella toimii kaksi seurakuntaa: Espoon hiippakuntaan kuuluva Kirkkonummen suomalainen seurakunta ja Porvoon hiippakuntaan kuuluva ruotsinkielinen Kyrkslätts svenska församling. Nämä seurakunnat muodostavat yhdessä Kirkkonummen seurakuntayhtymän. Aikaisemmin Kirkkonummella toimi Kirkkonummen seurakunta, joka jaettiin suomalaiseen ja ruotsalaiseen seurakuntaan vuonna 1963.
Helluntaiherätyksen piirissä Kirkkonummella toimivat vuonna 1931 perustettu Kirkkonummen Elim-seurakunta sekä vuonna 1989 perustettu Kirkkonummen helluntaiseurakunta. Helluntailaisilla on Vanhalla Rantatiellä sijaitseva Karmel-rukoushuone, joka tuli tunnetuksi erityisesti perustajansa Gunnar Bengströmin työstä. Vapaakirkollisuuden piirissä Kirkkonummella toimi vuosina 2006–2023 Kirkkonummen vapaaseurakunta, jonka jäsenet liittyivät Espoon vapaaseurakuntaan.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kirkkonummen alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta. Ortodoksisella seurakunnalla on Kirkkonummella Jumalanäidin Suojeluksen kirkko.
Liikenne

Kirkkonummen pohjoisosaa halkoo valtatie 1, jonka varrella sijaitsee Veikkola. Kirkkonummen keskusta taas on kantatien 51 varrella. Myös kantatien 50 eli Kehä III:n läntisin osuus sijaitsee Kirkkonummen alueella. Keskustan pääkatuja ovat Kirkkonummentie ja Ervastintie.
Kirkkonummen linja-autoyhteydet palvelevat pääasiassa koulu- ja työmatkaliikennettä, mutta esimerkiksi keskustasta pääsee linja-autolla puolessa tunnissa Helsingin keskustaan. Hajanainen yhdyskuntarakenne ei mahdollista joukkoliikenteen taloudellisesti kannattavaa järjestämistä tiiviimpiä taajama-alueita lukuun ottamatta. Pohjolan Liikenteen ja elokuusta 2014 alkaen myös Nurmijärven Linja Oy:n bussit palvelevat Etelä- ja Keski-Kirkkonummea sekä Veikkolaa.
Helsingin ja Turun välinen rantarata kulkee Kirkkonummen kautta, ja kunnan alueella sijaitsevat seuraavat rautatieasemat:
Luoma (lakkautettu 27.3.2016)
Masala
Jorvas
Tolsa
Kirkkonummi.
Kirkkonummi kuuluu Helsingin seudun liikenne-kuntayhtymään. Pääkaupunkiseudun lähiliikenteen U-junat kulkevat Helsingin ja Kirkkonummen välillä kaksi kertaa tunnissa ja pysähtyvät Masalan, Jorvaksen, Tolsan ja Kirkkonummen asemilla. Masalan ja Kirkkonummen keskustan asemalla pysähtyvät myös ruuhka-aikaan liikennöitävät X-junat sekä Siuntioon menevät Y-junat. Kirkkonummen keskustan asemalla pysähtyivät 26.3.2016 asti kaikki Helsingin ja Turun välillä liikennöivät kaukojunat, nykyisin vain junat 5.48 ja 6.58 Turkuun ja 18.55 ja 21.55 Helsinkiin. Kirkkonummen rautatieasemalta lähtee joka arkipäivä kolme linja-autovuoroa Karjaalle, josta on junayhteys Turkuun.
Talous

Kirkkonummen työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (0.8%)
Jalostus (20.1%)
Palvelusektori (76.7%)
Muut sektorit (2.4%)
Talousalueena Kirkkonummi kuuluu Helsingin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 60 189 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa suurempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi suurin.
Kirkkonummella oli vuonna 2022 yhteensä 10 998 työpaikkaa ja kunnassa asui 19 696 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 30,9 prosenttia. Kirkkonummen työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 76,7 prosenttia, jalostuksen 20,1 prosenttia ja alkutuotannon 0,8 prosenttia.
Kunnan työpaikkaomavaraisuus on 55,8 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 81,1 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,6 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Kirkkonummella on 106,8 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Kirkkonummen suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, konsultointi ja kiinteistöpalvelut. Kirkkonummen viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Ericsson (641), Mesvac (195), Picosun (153), Suomen Sokeri (144) ja Klinger Finland (99). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Suomen Sokeri, Ericsson, Apetit Kasviöljy, Klinger Finland ja Picosun.
Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Kirkkonummi on sijoittunut vuosina 2020–2024 keskikokoisten kuntien joukossa alimpaan neljännekseen sijalle 71. Sijoitus on vertailujoukon seitsemänneksi viimeinen. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Kirkkonummelle on 2,63.
Talous > Julkistalous

Kirkkonummen kunnan verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 yli 111 miljoonaa euroa. Kirkkonummen kunnallisveroprosentti on 7,10 prosenttia vuonna 2025. Kirkkonummen viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Security Trading, Varuboden-Osla, Prysmian Group, Ericsson ja Klinger Finland joista kaikki maksoivat yli miljoona euroa yhteisöveroa vuodessa.
Talous > Suurimmat työnantajat

Kirkkonummen kunnan suurimmat työnantajat vuonna 2013 ovat:
| Työnantaja | Työntekijöitä |
| --- | --- |
Kirkkonummen kunta: 2 431
Oy LM Ericsson Ab: 888
Rannikkoprikaati (entinen Suomenlahden Meripuolustusalue): 578
Prysmian Group Finland: 255
Osuuskauppa Varuboden-Osla Handelslag: 246
Suomen Sokeri: 176
Saint-Gobain Rakennustuotteet: 102
Danisco: 90
Kulttuuri > Murre

Kirkkonummen alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Suomen kielessä Kirkkonummi kuuluu Länsi-Uudenmaan murteen eteläiseen alueeseen, joka kuuluu lounaisten välimurteiden itäryhmään. Kirkkonummen ruotsinkielinen murre luetaan uudenmaanruotsin ryhmän keski-uusimaalaisiin murteisiin.
Kirkkonummella ja Keski-Uudellamaalla puhuttavalla ruotsin murteelle ominaista ovat esimerkiksi ranskalaisten lainasanojen muunnelmat. Murteen asteet vaihtelevat myös asuinpaikan suhteen ja kylissä puhuttava kieli on murteeellisempaa kuin kuntakeskuksissa. Murteiden käyttö vaihtelee myös muuttoliikkeen seurauksena. Vahvasti paikkakunnalle juurtuneet voivat korostaa yhteenkuuluvuutta myös murteen kautta.
Kulttuuri > Perinnekulttuuri

Kirkkonummen kansallispuku on hyväksytty vuonna 1924 Bragen pukuosastolla. Puvun suunnittelija on Yngvar Heikel. Kirkkonummen puvun hame on puna–vihreä -raidallinen, jossa on kapeampia mustia, valkoisia ja keltaisia raitoja. Hameen malli on vastaava kuin Karjaan ja Snappertunan puvuissa. Esiliinan kirjailuissa on kyläkohtaisia eroja. Olkaliinan kirjonta on Märtha Sonntagin vuonna 1933 laatima kirjailu.
Hameen kanssa vastaavaa kangasta käytetään kapeampana muunnelmana miesten liivissä. Kirkkonummen miesten, takissa, housuissa ja kengissä on otettu mallia Espoon puvusta.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Kirkkonummi kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Rannikkokunnassa kala on kuulunut päivittäiseen ruokavalioon. Tyypillisiä suolakaloja ovat olleet silakka ja lahna ja tyypillisin mauste ruohosipuli. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Kirkkonummen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suolasilakkakeitto ja ruisleipä sekä mannaryynistä tehty pannukakku.
Tunnustuksia

Kaksi Kirkkonummen kylää on saanut vuoden uusmaalaisen kylän kunniamaininnan: Luoma 2004 ja Evitskog 1989.
Virkistys > Urheilu

Kirkkonummen menestyneimmät urheiluseurat ovat Kyrkslätt IF:n käsipalloseura ja Kirkkonummi Rangersin salibandyseura. KyIF on pelannut naisten SM-sarjassa useaan otteeseen. Rangers on pelannut pääsarjassa kolmen kauden ajan. Rangers pelaa kotiottelunsa Jokirinteen liikuntahallissa.
Jääkiekkoseura Salamat pelasi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Mestiksessä vuosina 2003–2008. Jääkiekon kotiareena Kirkkonummella on Varuboden-areena. Jalkapallossa Kirkkonummen suurin seura on FC Kirkkonummi. Yleisurheilun ja yksilölajien parissa Kirkkonummella toimivat KyIF sekä Kirkkonummen Urheilijat. Yleisurheilukentät sijaitsevat Kirkkonummen keskusurheilupuistossa ja Veikkolan urheilupuistossa.
Virkistys > Retkeily

Kirkkonummen alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Porkkalan alueella sijaitsevia kohteita ovat muun muassa Porkkalanniemen virkistysalue, Nurmijärven virkistysalue sekä Lähteelän ulkoilualue ja Porkkalan kaivos. Hirsalassa sijaitsee Väransbyn ulkoilualue sekä Dåvitsin ja Värans Stormossenin luonnonsuojelualueet ja Morsfjärdin lintutorni. Saltfjärdenissä sijaitsee lintutorni ja suojelualueet ja Gunnarsbyssä Högbergetin luola. Myllykylän ja Volsin alueella sijaitseee Meikon luonnosuojelualue
Kirkkonummen alueen luontoreittejä ovat muun muassa Vetokannaksen taival ja Telebergetin lenkki sekä Pampskatanin pisto Porkkalassa, Sundsbergin luontopolku sekä Maatilapuodin satupolku Eestinkylässä. Kantvikin alueella sijaitsee Kantvikin polku ja Kirkkonummen keskustassa Ragvaldsin museon luontopolku, Ipanapolku sekä Munkinpolku. Myllykylän ja Volsin alueella sijaitsevia reittejä ovat Meikonkierros ja Timmermossenin kierros, Kuikankierros ja Kotokierros sekä Wohlsin luontopolku ja Volsin metsäpolku.
Kirkkonummen pohjoisosissa sijaitsevat Lapinkylässä Kauhalan alue, Siikarannassa Soidinkierros sekä Veikkolan alueella Eerikinpolku ja Pähkinäpolku, Kaarniaspolku sekä yhdysreitti Siikajärvelle, Kattilaan ja Salmiin.
Kirkkonummen alueella sijaitsee kahdeksan luonnonmuistomerkkiä: Vitträskin mänty, Masalan kuusi, Gesterbyn tammi, Solbackan tammi, Peuramaan hiidenkirnu, Getbergetin kataja, Eestinkylän puuryhmä sekä Hilan tammi Upinniemessä.
Hallinto ja politiikka > Valtionhallinto

Puolustushallinnon osalta Kirkkonummella toimii merivoimien Rannikkoprikaati ja Upinniemen varuskunta. Kirkkonummen asevelvollisten asionnista vastaa Uudenmaan aluetoimisto. Sisäisestä turvallisuudesta Kirkkonummella vastaa Länsi-Uudenmaan poliisilaitos, jolla on kunnassa Kirkkonummen poliisiasema. Länsi-Uudenmaan oikeusaputoimistolla ja Kansaneläkelaitoksella on Kirkkonummella omat palvelupisteet. Kirkkonummi kuuluu Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen sekä Etelä-Suomen aluehallintoviraston toiminta-alueeseen.
Hallinto ja politiikka > Hyvinvointialue

Julkisten terveys-, sosiaali- ja pelastuspalveluiden osalta Kirkkonummi kuuluu Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueeseen. Hyvinvointialueella on Kirkkonummen alueella kolme terveyskeskusta: Masalan terveysasema, Veikkolan terveysasema sekä Kirkkonummen hyvinvointikeskus. Kirkkonummen hyvinvointikeskuksen yhteydessä toimii myös perhekeskus sekä neuvola. Vammaispalveluiden osalta Kirkkonummella toimii kolme yksikköä: Amandantien asumispalvelut, Rågränden asumispalvelut sekä Ravalsin päiväaikainen toiminta. Palveluasumisen osalta Kirkkonummella toimii kaksi hyvinvointialueen ylläpitämää hoivakotia: Hoivakoti Lehmuskartano ja Valkokulta sekä neljä yksityistä hoivakotia. Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksella on kunnassa Kirkkonummen paloasema.
Hallinto ja politiikka > Kunnallinen päätöksenteko

Kirkkonummen kunnanjohtajana on toiminut vuodesta 2023 lähtien Virpi Sailas. Ylintä päätösvaltaa Kirkkonummen kunnasssa käyttää 51-jäseninen kunnanvaltuusto. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii Tony Björk (rkp.), 1. varapuheenjohtajana Reetta Hyvärinen (vihr.) ja 2. varapuheenjohtajana Minna Hakapää (Pro Kirkkonummi).
Kunnan hallintoa johtaa 13-jäseninen kunnanhallitus. Kunnanhallituksen puheenjohtajana toimii Timo Haapaniemi (kok.), 1. varapuheenjohtajana Piia Aallonharja (ps.) ja 2. varapuheenjohtajana Ulf Kjerin (rkp.). Kirkkonummen kunnassa toimivia lautakuntia ovat sivistys- ja vapaa-aikalautakunta, suomen- ja ruotsinkieliset kasvatus- ja koulutuslautakunnat, yhdyskuntatekniikan lautakunta, toimitilapalvelujen lautakunta, rakennus- ja ympäristölautakunta sekä työllisyys- ja elinkeinoasioiden lautakunta. Lakisääteisiä lautakuntia ovat keskusvaalilautakunta sekä tarkastuslautakunta.
Hallinto ja politiikka > Vaalit

Kirkkonummi kuuluu kansallisissa vaaleissa Uudenmaan vaalipiiriin.  Eduskunnan vaalikaudelle 2023–2027 valitttiin Kirkkonummelta kaksi kansanedustajaa: perussuomalaisten Riikka Purra sekä RKP:n Anders Adlercreutz.
Hallinto ja politiikka > Kunnanjohtajat

1960–1978: Gösta Söderström
1978–2000: Kaj Gustafsson
2000–2023: Tarmo Aarnio
2023→ Virpi Sailas
Ystävyyskunnat

Sundbyberg, Ruotsi
Paldiski, Viro
Ivan Franjic

Ivan Franjic vuonna 2014.
Ivan Frankie Franjic (s. 10. syyskuuta 1987 Melbourne) on australialainen jalkapallovalmentaja ja ammattilaisuransa päättänyt pelaaja, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän kuului Australian A-maajoukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 2014.
Rony Jansson

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 10. tammikuuta 2004 (ikä 21)
Syntymäpaikka: Espoo
Pelipaikka: puolustaja
Seura
Seura: Kalmar FF
Junioriseurat
–2018: GrIFK
2018–2021: FC HJK
2022: Kalmar FF
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2021 | Klubi 04 | 3 | (0) |
| 2022– | Kalmar FF | 20 | (0) |
Maajoukkue
| 2023– | Suomi U21 | 9 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 17. maaliskuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 17. maaliskuuta 2025.
Rony Jansson (s. 10. tammikuuta 2004 Espoo) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ruotsin Allsvenskanissa pelaavaa Kalmar FF:ää.
Jansson on Grankulla IFK:n kasvatti, joka siirtyi Kalmariin kesäkuussa 2022. Hän on myös pelannut Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa.