stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sokerit
Sokerit aineryhmänä > Monosakkaridit

Monosakkaridit ovat perussokereita, joissa on yksi sakkaridirengas, johon on liittynyt muita ryhmiä. Monosakkarideissa on viisi tai kuusi hiiliatomia. Viisihiiliset monosakkaridit ovat pentooseja, kuusihiiliset heksooseja.
Tärkeimmät heksoosit ovat:
glukoosi (rypälesokeri) (C6H12O6)
fruktoosi (hedelmäsokeri) (C6H12O6)
galaktoosi (C6H12O6)
Glukoosissa ja galaktoosissa on rengasmuodossa hiilirenkaassa viisi hiiliatomia ja yksi happiatomi eli ne ovat pyranooseja. Fruktoosi sen sijaan esiintyy furanoosina ja sen rengasrakenne koostuu neljästä hiiliatomista ja yhdestä happiatomista. Renkaaseen on liittynyt hydroksyyliryhmiä, joiden sijainti vaikuttaa molekyylin ominaisuuksiin. Luonnossa heksoosit esiintyvät pääasiassa rengasmuodossa, mutta reagoivat avoketjuisina.
Glukoosi on verenkierrossa käyttökelpoisessa muodossa, käytettäväksi soluissa energian tuotantoon. Glukoosia saadaan runsaasti makeista hedelmistä, marjoista ja hunajasta, sen pitoisuutta veressä säätelee insuliini. Fruktoosia on myös marjoissa, kasviksissa ja hunajassa. Maksa muuntaa galaktoosia ja fruktoosia glukoosiksi, joten ne imeytyvät hitaammin.
Pentooseja:
riboosi (C5H10O5)
deoksiriboosi (C5H10O4)
Riboosi ja deoksiriboosi ovat DNA:n ja RNA:n rakennusaineita.
Sokerit aineryhmänä > Disakkaridit

Monimutkaisemmat disakkaridit koostuvat kahdesta sakkaridista jotka yhdistyvät glykosidisidoksella vesimolekyylin lohjetessa. Sidoksessa on happiatomin muodostama silta. Disakkaridit hajoavat ruoansulatuksessa entsyymien vaikutuksesta monosakkarideiksi, jotka imeytyvät suolen seinän läpi. Kuutta yleisintä mono- ja disakkaridia nimitetään ravitsemustaulukoissa sokereiksi. Kaikki maistuvat makeilta.
Tärkeimmät disakkaridit ovat:
sakkaroosi (ruokosokeri) (C12H22O11)
maltoosi (mallassokeri) (C12H22O11)
laktoosi (maitosokeri) (C12H22O11)
trehaloosi (sienisokeri) (C12H22O11)
Sakkaroosi koostuu glukoosista ja fruktoosista. Sitä saadaan sokerijuurikkaasta ja -ruo'osta. Sakkaroosin hajotessa glukoosiksi ja fruktoosiksi syntyy inverttisokeriksi kutsuttu seos.
Maltaissa esiintyvä mallassokeri eli maltoosi koostuu kahdesta glukoosimolekyylistä. Maltoosi käy oluen valmistuksen aikana alkoholiksi, mutta osa siitä jää olueen.
Laktoosi (glukoosi+galaktoosi) esiintyy maitotuotteissa. Se aiheuttaa vatsavaivoja ihmisille, joilta puuttuu laktoosia hajottava laktaasi-entsyymi, laktoosin hajoamisen estyessä paksusuolen bakteerit käyttävät sen ravintonaan.
Sokerikulööriä käytetään ruskeana väriaineena (E150).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fineli: Sokerien lähteet ruoka-aineissa
Dansukker: Tietoa sokerista (Arkistoitu – Internet Archive)
Yrtit ja mausteet
Glukoosi rengasmuodossa
Sakkaroosi eli ruokosokeri
Folke

| Folke |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  27. tammikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Folko, Folker, Fulke
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  lyhentymä Volk-alkuisista nimistä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Folke on Pohjoismaissa miehen, mutta Saksassa naisen etunimi. Nimi on lyhentymä saksalaisista Volk -alkuisista nimistä, joissa esiintyvä sana Volk merkitsee kansaa tai väkeä.  Nimi on ollut käytössä jo keski­ajalla.
Suomessa nimi Folke on tammikuuhun 2025 mennessä annettu Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 719 henkilölle. Folken nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 27. tammikuuta.
Tunnettuja Folke-nimisiä

Folke Alnevik (1919–2020), ruotsalainen pikajuoksija ja olympiamitalisti
Folke Andersson (1892–1988), ruotsalainen ooppera- ja operettilaulaja, tenori
Folke Bernadotte (1895–1948), ruotsalainen kreivi, diplomaatti, upseeri ja Punaisen Ristin johtaja
Folke Birgerinpoika (k. 1210), ruotsalainen jaarli
Folke Dahlberg (1912–1966), ruotsalainen runoilija, graafikko ja kuvittaja
Folke Filbyter (1000-luvulla), perimätiedon mukaan Folkunga-suvun kantaisä
Folke Forsman (s. 1937), suomalainen urkutaiteilija ja musiikkipedagogi
Folke Fridell (1904–1985), ruotsalainen kirjailija
Folke Frölén (1908–2002), ruotsalainen kenttäratsastaja ja olympiavoittaja
Folke Gräsbeck (s. 1956), suomalainen pianisti
Folke Husell (s. 1945), Ålandsbankenin ent. pääjohtaja
Folke Isaksson (1927–2013), ruotsalainen kirjailija ja kriitikko
Folke Johansson (s. 1965), suomalainen diplomi-insinööri, patenttiasiamies ja patenttineuvos
Folke Johansson Ängel (k. 1277), Ruotsin arkkipiispa 1274–1277
Folke Landgrén (1890–1962), asessori, arkistonhoitaja ja tietokirjailija
Folke Lindström (s. 1951), suomalainen pankin-, vakuutus- ja kaupan alan yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Folke Rabe (1935–2017), ruotsalainen säveltäjä, jazz- ja kamarimuusikko
Folke Rogard (1899–1973), ruotsalainen lakimies, shakinpelaaja ja järjestövaikuttaja
Folke Sandström (1892–1962), ruotsalainen upseeri ja kouluratsastaja
Folke Sjölund (1943–2013), ahvenanmaalainen poliitikko
Folke Sundman (s. 1951), suomalainen virkamies ja kansalaisaktivisti, Kepan ent. toiminnanjohtaja
Folke Wassén (1918–1969), ruotsalainen purjehtija
Folke West (s. 1948), suomalainen televisiotoimittaja, matkanjohtaja ja luennoitsija
Folke Wickström (1939–2018), ahvenanmaalainen arkkitehti
Folke Woivalin (s. 1928), ahvenanmaalainen maanviljelijä ja poliitikko
Folke Öhman (s. 1953), Paraisten ent. kaupunginjohtaja
Folke sukunimenä

Gösta Folke (1913–2008), ruotsalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja
Kuvitteellisia Folke-nimisiä

Folke Rundqvist, Dennis Nylundin esittämä sketsihahmo televisiosarjassa Putous
Luettelo Oulun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Oulun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Oulun puistoissa, kaduilla ja aukioilla olevat pysyvät taideteokset, jotka joko kuuluvat Oulun taidemuseon kokoelmiin, tai julkisilla paikoilla olevat yritysten, valtion tai yksityisten tonteilla sijaitsevat ja näiden omistamat teokset.  Ouluun on liitetty seuraavat kunnat: Oulujoki (pääosa), Ylikiiminki, Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo ja Yli-Ii.
Oulussa on myös Saarelan veistospuisto, joka perustettiin 2000-luvun alussa. Vuonna 2020 uutisoitiin, että kaupunki ei ole kunnostanut paikkaa enää vuosiin ja teokset ovat kokeneet myös ilkivaltaa.
Teokset

Erland Stenbergin vuonna 1881 paljastettu Frans Mikael Franzénin patsas on Oulun vanhin julkinen teos. Into Saxelinin Vapaudenpatsas (1927) Mannerheimin puistossa ja Tuomiokirkon edustalla oleva Wäinö Aaltosen reliefi (1922) ovat myös merkittäviä vanhoja teoksia Oulussa. Oskari Jauhiaisen nuoruudentyö Vesaisen patsas (1936) on Kiimingin Vesalassa.
Oulun kaupunginvaltuusto päätti vuonna 1964, että julkisten rakennusten kustannusarviosta käytettäisiin korkeintaan kaksi prosenttia veistoksiin, seinämaalauksiin tai muihin taidehankintoihin. Kauko Räsäsen Nuottasaaren koulun pääsisäänkäynnin vieressä oleva kuparinen reliefi Aapelus (1967) on ensimmäinen prosenttiperiaatteella toteutettu taideteos Oulussa.
1970- ja 1980-luvuilla Oulun julkisista taidehankinnoista järjestettiin erilaisia kilpailuja, joiden kautta rakennuskohteisiin saatiin veistoksia, maalauksia, grafiikkaa ja tekstiiliteoksia. Prosenttiperiaate jäi muutamia rakennuskohteita lukuun ottamatta lähes täysin unohduksiin 90-luvun lamavuosien aikana. 2000-luvun alussa rahoitusperiaatteen noudattamisessa on toteutettu mallia, jossa prosenttitaidetyöryhmään kuuluvat tilapalveluiden, taidemuseon ja käyttäjien edustajat sekä kohteen arkkitehti ja rakennuttaja.
Luettelo

Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta). Alue-sarakkeessa on entisten kuntien nimiä Ylikiiminki, Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo ja Yli-Ii sekä näiden alla kyliä. Luettelossa on 175 kohdetta.
Julkisilta paikoilta poistetut ja tuhoutuneet teokset

| Teos | Aiempi sijainti | Nykyinen sijainti | Tekijä | Paljastettu | Poistettu/ tuhoutunut | Syy | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Futura – Tuntematon | Oulun linja-autoaseman edusta, Ratakatu 6, Raksila | tuntematon | Aiha, MarttiMartti Aiha | 1988 (1986) | 2023 | Teos tullut elinkaarensa päähän, siirretty pois huonon kunnon takia. |  |   |
| Linnanmaan opiskelija-asuntorakentamisen muistomerkki | Yliopistonkatu 20, Linnanmaa | tuntematon | Aiha, MarttiMartti Aiha | 1982 | 2020-luku | Teos ilmeisesti tullut elinkaarensa päähän ja poistettu, saattaa olla myös konservoitavana. Teos näkyy huhtikuussa 2021 otetussa Googlen Street View -näkymässä, mutta ei enää toukokuun 2022 näkymässä. Valokuvassa muistomerkin tyhjä paikka. |  |  |
| Luokkakuva | Karjasillan koulun ulkoseinä, Lintulammentie 7, Karjasilta | tuntematon | Tykkyläinen, KariKari Tykkyläinen | 1987 | 2020-luku | rakennus purettu |  |  |
| Maan silmät - Pikku karhu (moniosainen teos) | Heikkilänkankaan korttelikoulu ja päiväkoti, Kyytipojantie 2, Heikkilänkangas | tuntematon | Rauhala, OsmoOsmo Rauhala | 2004 | 2020-luku | Teos poistettu. Teos näkyy vuonna 2020 otetussa Google Street View -kuvassa, mutta ei enää vuonna 2022 otetussa. Valokuvassa teoksen paikka vuonna 2024. |  |  |
Anna Pakalén

| Anna Pakalén> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. helmikuuta 1891 Hanko
Kuollut: 31. maaliskuuta 1974 (83 vuotta) Hanko
Ammatti:  sairaanhoitaja
Anna Salome Pakalén (27. helmikuuta 1891 Hanko – 31. maaliskuuta 1974 Hanko) oli suomalainen sairaanhoitaja, joka uudisti Kellokosken sairaalan ylihoitajana köyhien mielisairaiden potilaiden hoitoa ja elinoloja. Hän toimi Kellokosken ylihoitajana 1931–1955, ja tuona aikana sairaalaan hankittiin kunnollisia ruokailuvälineitä, luovuttiin pakkopaidoista, tehtiin hoitoympäristöä viihtyisämmäksi ja koulutettiin hoitajia uusiin hoitotapoihin.
Nuoruus ja työuran alku

Anna Pakalén syntyi Hangossa vuonna 1891. Hänen isänsä Karl Henrik oli kirvesmies, ja hänen äitinsä Maria Charlotta hoiti perheen seitsemää lasta. Anna oli lapsista toiseksi nuorin. Hän kävi yhteiskoulua jo 1910-luvulla, vaikka työväestön lapset pääsivät yleisesti oppikouluun vasta 1920-luvulla.
Pakalén suoritti sairaanhoitajatteren opinnot 1915–1918 Helsingin Marian sairaalassa. Valmistuttuaan hän aloitti osastonhoitajana Nikkilän mielisairaalassa. Myöhemmin hänestä tuli ylihoitaja. Pakalén vieraili Gütersloh’n mielisairaalassa ja innostui siellä harjoitetusta työmuodosta, jonka hän toi myös Kellokosken sairaalaan, johon hän siirtyi vuonna 1931.
Tunnustuksia

Pakalénin mukaan on nimetty Annanpuisto Kellokoskella. Sen historia ulottuu Pakaléniin saakka, sillä hän teki puistolla sairaalaympäristöä viihtyisämmäksi. Pakalénin muistoksi puistoon on istutettu muun muassa tuijia ja riippuvaoksainen rautatieomenapuu. Puiston ruusutarhassa on Oskars Mikansin veistämä patsas, johon kerättiin rahat kansalaiskeräyksellä, jossa oli mukana myös Tehy. Pakalénista maalattiin muotokuva jo vuonna 1951. Sen maalasi Laura Järnefelt.
Oskars Mikansin suunnittelema Anna Pakalénin patsas (1998) Annanpuiston ruusutarhassa Tuusulan Kellokoskella (Toimelantie 1).
Anna Pakalénin patsaan (1998) nimikyltti.
Kanadan Grand Prix 1968

Kanadan Grand Prix 1968 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 22. syyskuuta 1968 Mont-Tremblant -radalla. Kilpailun voitti Denny Hulme, jolle voitto oli kauden toinen.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Denny Hulme | McLaren-Ford | 90 | 2:27:11.2 | 6 | 9 |
| 2 | 2 |  Bruce McLaren | McLaren-Ford | 89 | + 1 krs. | 8 | 6 |
| 3 | 16 |  Pedro Rodríguez | BRM | 88 | + 2 krs. | 12 | 4 |
| 4 | 3 |  Graham Hill | Lotus-Ford | 86 | + 4 krs. | 5 | 3 |
| 5 | 21 |  Vic Elford | Cooper-BRM | 86 | + 4 krs. | 16 | 2 |
| 6 | 14 |  Jackie Stewart | Matra-Ford | 83 | + 7 krs. | 11 | 1 |
| Kesk. | 18 |  Jean-Pierre Beltoise | Matra | 77 | Vaihdelaatikko | 15 |   |
| Kesk. | 9 |  Chris Amon | Ferrari | 72 | Voimansiirto | 2 |   |
| Kesk. | 15 |  Johnny Servoz-Gavin | Matra-Ford | 71 | Onnettomuus | 13 |   |
| NC | 20 |  Lucien Bianchi | Cooper-BRM | 56 | Ei sijoitusta | 18 |   |
| Kesk. | 19 |  Henri Pescarolo | Matra | 54 | Öljynpaine | 19 |   |
| Kesk. | 6 |  Jochen Rindt | Brabham-Repco | 39 | Moottori | 1 |   |
| Kesk. | 4 |  Jackie Oliver | Lotus-Ford | 32 | Vetoakseli | 19 |   |
| Kesk. | 5 |  Jack Brabham | Brabham-Repco | 31 | Ripustukset | 10 |   |
| Kesk. | 12 |  Jo Siffert | Lotus-Ford | 29 | Öljyvuoto | 3 |   |
| Kesk. | 11 |  Dan Gurney | McLaren-Ford | 29 | Jäähdytin | 4 |   |
| Kesk. | 24 |  Piers Courage | BRM | 22 | Vaihdelaatikko | 14 |   |
| Kesk. | 27 |  Bill Brack | Lotus-Ford | 18 | Vetoakseli | 20 |   |
| Kesk. | 8 |  John Surtees | Honda | 10 | Vaihdelaatikko | 7 |   |
| Kesk. | 22 |  Joakim Bonnier | McLaren-BRM | 0 | Polttoaineen syöttö | 17 |   |
Muuta

Nopein kierros: Jo Siffert 1'35.100
Raumanmeren koulusurmat

Raumanmeren koulusurmat tapahtuivat Raumanmeren yläasteella Raumalla 25. tammikuuta 1989. Kyseessä on Suomen historian ensimmäinen kouluammuskelu. Tekijä oli 14-vuotias koulupoika, joka ampui kahta koulutoveriaan aseella kesken aamun oppitunnin. Molemmat uhrit olivat poikia ja kuolivat vammoihinsa myöhemmin samana päivänä. Toinen uhreista oli 15-vuotias ja toinen 14-vuotias.
Tapahtumat

Surma tapahtui kesken päivänavauksen, muutamaa minuuttia yli kello 8, jolloin Raumanmeren yläasteen 8A-luokalla oli alkamassa äidinkielen tunti. Luokkatoveriensa mukaan koulupoika kaivoi repustaan pistoolin ja ampui omasta pulpetistaan ensimmäistä uhriansa. Toinen uhriksi joutunut kaatui maahan ja yritti suojata itseään repullaan, jolloin tekijä ampui häntä repun läpi. Ampuja yritti surmata myös kolmannen oppilaan, mutta tämä väisti luodin kaatuessaan, ja luoti osui luokkahuoneen seinään. Heti tämän jälkeen ampuja pakeni paikalta.
Molemmat uhrit kuljetettiin ensin Rauman aluesairaalaan ja sieltä Turun yliopistolliseen keskussairaalaan, mutta heidän pelastamisekseen ei ollut tehtävissä mitään. Toinen uhreista menehtyi aamupäivän aikana ja toinen myöhään saman päivän iltana.
Toinen uhriksi joutuneista oli ollut ampujan kanssa samalla luokalla ala-asteelta saakka ja toinen vasta yläasteella. Sekä ampujaa että uhreja luonnehdittiin hyviksi oppilaiksi.
Ampuja oli ottanut aseen mukaansa kotoa kouluun vanhempiensa tietämättä. Iltalehden haastatteleman äidinkielen opettajan mukaan noin 20 oppilaan luokassa syntyi välittömästi täydellinen paniikki, eikä kukaan ehtinyt järkytykseltään kiinnittää huomiota siihen, mihin suuntaan ampuja pakeni. Koulutyö keskeytettiin kello 8.30, ja koulun rehtori kehotti keskusradion välityksellä kaikkia koulun oppilaita ja opettajia lähtemään kotiin.
Poliisi sai hälytyksen tapahtumapaikalle kesken suuren harjoituksen, jossa oli tarkoitus reagoida kaupunkia uhkaavaan kuvitteelliseen vaaraan. Vaaratiedote kouluampujasta ja hänen tuntomerkkinsä luettiin paikallisessa Radio Ramonassa heti aamulla. Tiedotteessa korostettiin, että pojalla saattoi edelleen olla mukanaan ase. Viranomaisilla ei aluksi ollut tietoa siitä, mihin suuntaan koulun alueelta ampuja oli paennut. Ampujaa etsittiin poliisin, tullin, merivartioston ja rajavartiolaitoksen voimin ensin koulun ympäristöstä ja myöhemmin kauempaa. Muun muassa Raumalta Kauttualle lähtenyt tavarajuna tarkastettiin, kuten myös useita henkilö- ja linja-autoja Raumalta Poriin, Turkuun ja Tampereelle lähtevillä pääteillä. Etsinnässä käytettiin apuna myös helikopteria.
Ratkaiseva vihje ampujan pakoreitistä saatiin naiselta, jonka kotiovella ampuja oli käynyt pyytämässä vettä noin kello 9.30. Vaaratiedotteen ampujasta nainen kuuli vasta myöhemmin päivällä, mutta ilmoitti tapahtuneesta heti tiedotteen kuultuaan hätäkeskukseen.
Poliisin koirapartio sai tekijän lopulta kiinni eräästä metsiköstä läheltä Hankkilan kylää Eurajoella, runsaan kymmenen kilometrin päästä Raumalta, samana päivänä noin kello 17. Hän ei tehnyt pidätettäessä vastarintaa. Pidätyksen jälkeen ampuja luovutettiin lastensuojeluviranomaisten huostaan. Poliisin mukaan tekijä oli varustautunut pakomatkaansa varten makuupussilla ja kahdella reitin varrelle piilottamallaan polkupyörällä, mutta ei ollut suunnitellut pitkäaikaista piileskelyä. Ampujan etsintää vaikeutti se, että koulun muut oppilaat oli päästetty koteihinsa ennen hänen kiinnijäämistään ja epäillyn tuntomerkkeihin sopivia koululaisia liikkui eri puolilla kaupunkia.
Oikeuskäsittely

Ampujan alaikäisyyden vuoksi juttu käsiteltiin oikeudessa suljetuin ovin. Rauman raastuvanoikeus antoi päätöksensä asiasta helmikuun lopulla 1990. Koska tekijä oli alle 15-vuotias, hän ei joutunut rikosoikeudelliseen vastuuseen teoistaan. Hänet tuomittiin kuitenkin maksamaan yhteensä 112 000 markkaa vahingonkorvauksia uhrien perheille ja kahdelle ampumisesta selvinneelle oppilaalle sekä 20 000 markkaa oikeudenkäyntikuluja. Teko katsottiin suunnitelmalliseksi, koska ampuja oli kertonut kuulusteluissa suunnitelleensa ammutuiksi tulleiden luokkatoveriensa surmaamista jo vuotta aiemmin, minkä lisäksi hän oli etukäteen suunnitellut pakoreittinsä. Mielentilatutkimuksen mukaan ampuja oli toiminut ”psyykkisessä häiriötilassa”.
Kouluampumisessa kuolleiden ja kahden ampumisesta selvinneen oppilaan vanhemmat vaativat ampujalta ja tämän vanhemmilta yhteensä yli 500 000 markan korvauksia henkisistä kärsimyksistä. Oikeus hylkäsi vaatimukset, koska ne eivät perustuneet voimassa olevaan lakiin. Oikeuden mukaan ei ollut näytetty toteen, että ampujan tarkoituksena olisi ollut aiheuttaa uhrien vanhemmille aineettomaksi katsottavaa henkistä  järkytystä ja kärsimystä. Tekijän vanhempien ei katsottu syyllistyneen kasvatuksellisiin laiminlyönteihin, eivätkä he siten olleet syytteessä.
Jälkipuinti

Surmatöihin käytetty Mauser 7.65 -merkkinen pistooli kuului tekijän ammuntaa harrastavalle isälle. Syyksi tekoihin ampuja kertoi ala-asteelta asti jatkuneen koulukiusaamisen. Ampujalla oli ollut tekohetkellä mukanaan toinenkin sotilastyyppinen ase, yhdeksänmillinen Parabellum-pistooli, jota hän ei ollut kuitenkaan käyttänyt. Pojan isällä oli lupa kumpaankin aseeseen, ja pojan itsensä tiedettiin olleen kiinnostunut ampuma-aseista.
Tilanteen silminnäkijöiksi joutuneiden ampujan luokkatoverien mukaan tapauksen henkinen jälkihoito epäonnistui täysin. Heidän mukaansa tapahtunutta ei käsitelty koulussa kovinkaan pitkään. Sen sijaan Rauman kouluampuminen nostatti kiivaan keskustelun koulukiusaamisesta muun muassa sanomalehtien yleisönosastoissa. Luokkatoverit kertoivat ampujan joutuneen silloin tällöin sanallisen kiusaamisen kohteeksi, mutta he eivät pystyneet vahvistamaan, että juuri ampumisen uhreiksi joutuneet pojat olisivat kiusanneet tekijää.  Tapausta seuranneessa julkisessa keskustelussa syytettiin yleisesti televisiota väkivaltaisten käyttäytymismallien levittämisestä. Koulun rehtori kiisti väitteet, joiden mukaan ampujan kokemaan kiusaamiseen ei ollut puututtu. Hänen mukaansa mitään sellaiseen viittaavaa ei ollut tullut koulun henkilökunnan tietoon.
Tapauksen johdosta tuoreeltaan haastateltu kouluhallituksen pääjohtaja Erkki Aho myönsi, että koulukiusaaminen oli 1980-luvun aikana valtakunnan tasolla lisääntynyt. Vaikka Aho piti Rauman koulusurmia yksittäistapauksena, hän toivoi yleisesti laajempaa puuttumista koululaisten mielenterveysongelmiin vastaavien tapausten ennaltaehkäisemiseksi koulukuraattorien ja -psykologien virkoja lisäämällä.
Iltalehden tietojen mukaan kouluampuja on sittemmin muuttanut asumaan ulkomaille.
Aiheesta muualla

Kormilainen, Mikko: Sampsan vieressä istunut koulupoika otti kesken aamunavauksen pistoolin repustaan ja ampui kaksi koulukaveriaan – Suomen ensimmäinen kouluampuminen on seurannut miestä 30 vuotta MTV Uutiset. 25.1.2019. Viitattu 27.1.2019.
Männikkö, Meeri: Suomen ensimmäisen kouluampumisen kokeneet oppilaat käskettiin näyttelemään traagiset tapahtumat uudelleen – nuorisopsykiatrian professori tyrmää: ”En osaa arvioida, mitä sillä on haettu” 25.1.2019. MTV Uutiset.
Grönholm, Pauliina: Sampsa Simpanen tietää, mitä kouluampumiseen joutuneet kokevat – hänelle painajaiset tulivat 11 vuotta myöhemmin 4.4.2024. Helsingin Sanomat. Viitattu 26.12.2024.
Kamppi Helsinki

| Kamppi Helsinki |
| --- | --- |
Sijainti:  Urho Kekkosen katu 1, Helsinki, Suomi
Avattu:  2. maaliskuuta 2006 (E-taso avattiin jo 2. kesäkuuta 2005)
Liikkeiden määrä:  111
Kerrospinta-ala:  135 000 m²
Kerrosten määrä:  7
Kävijämäärä:  17,7 milj. (2020)
Vuosimyynti:  154,0 Milj. € (2020)
Kotisivu
Kauppakeskuksen keskipiste
Ravintolamaailma Kortteli
Kauppakeskus Kampin logo vuosina 2005–2019
Kauppakeskus Kamppi Helsinki (vuoteen 2019 asti Kauppakeskus Kamppi) on Kampissa, Helsingin ydinkeskustassa sijaitseva kauppakeskus. Yhdessä Helsingin linja-autoaseman kanssa se muodostaa Kampin keskuksen, johon liittyy myös Kampin metroasema. Vuonna 2016 kauppakeskuksessa kävi yli 41 miljoonaa ihmistä, mikä tekee Kampista Suomen vilkkaimman kauppakeskuksen.
Kauppakeskuksen bruttopinta-ala on 135 000 neliömetriä, joista liiketilaa on 35 000 neliömetriä. Kauppakeskuksessa toimii tällä hetkellä lähde? 150 yritystä, joista 26 on kahviloita ja ravintoloita. Maaliskuusta 2006 joulukuun loppuun 2006 kauppakeskuksen myynti oli 140 miljoonaa euroa ja kävijämäärä 26 miljoonaa asiakasta.lähde?
Historia

Kampin kauppakeskuksen avasi torstaina 2. maaliskuuta 2006 kello 9 Helsingin kaupunginjohtaja Jussi Pajunen. Kampin keskuksen maanpäällisten osien suunnittelijat ja toteuttajat palkittiin vuonna 2006 Vuoden teräsrakenne -palkinnolla. Alusta alkaen kauppakeskukseen avattiin muun muassa K-Supermarket, Quick & Tasty -ravintolamaailma, useita vaatekauppoja, Tiimari joka on nykyään Alepa sekä Scanburger joka on nykyään Burger King.
Lokakuussa 2007 kauppakeskusta laajennettiin myös Sähkötalon puolelle, jonne avattiin muun muassa Lidl ja apteekki sekä italialainen ravintola Ristorante II Duetto joka lopetti perhe syistä. Aiemmin kauppakeskuksen viides kerros keskittyi nuorille suunnattuihin liikkeisiin, ja siellä toimi myös muun muassa nettikahvila ja Sedu Koskisen yökerho The Tiger. Vuonna 2016 viides kerros uudistettiin ravintolamaailmaksi, josta käytetään nimeä Kortteli.