stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varputädyke
Levinneisyys

Varputädyke kasvaa vuoristo- ja tunturialuilla Euroopassa ja Grönlannissa. Euroopassa laji kasvaa muun muassa Pyreneillä, Alpeilla, Balkanin niemimaalla, Karpaateilla, Skotlannissa, Skandeilla, Färsaarilla ja Islannissa. Suomen lähialueilla sitä tavataan yleisenä Norjassa sekä harvinaisena Ruotsissa ja Venäjällä Kuolan niemimaalla. Suomessa varputädykettä tavataan ainoastaan Enontekiön pohjoisosassa Kilpisjärven suurtuntureilla.
Elinympäristö

Varputädyke kasvaa tuntureiden kuivilla, aurinkoisilla somerikoilla ja kallioilla. Laji on kalkinsuosija.
Käyttö

Varputädykettä käytetään puutarhakasvina kivikkopuutarhoissa.
Aiheesta muualla

Luontoportti: Varputädyke (Veronica fruticans)
Pohjolan kasvien pauloissa: Veronica fruticans – varputädyke
ITIS: Veronica fruticans (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Veronica fruticans (englanniksi)
Tikkurilan terveys- ja perhekeskus

| Tikkurilan terveys- ja perhekeskus |
| --- | --- |
Osoite:  Kielotie 13, 01300 Vantaa
Sijainti:  Tikkurila
Valmistumisvuosi:  2028 (arvio)
Kerrosluku:  8 (tavoite)
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tikkurilan terveys- ja perhekeskus on Vantaan Tikkurilaan suunniteltu kaupungin sosiaali- ja terveysasema. Sen on tarkoitus korvata 1970-luvulla valmistunut Tikkurilan terveysasema, joka on todettu huonokuntoiseksi ja tarpeeseen nähden ahtaaksi. Rakennusta suunnitellaan Kielotielle nykyisen terveysaseman pohjoispuolelle samalle tontille, josta vuosina 2019–2020 purettiin 1970-luvun virastotalo. Kesällä 2021 ja 2022 tontille pystytettiin suurterassi. Terveys- ja perhekeskuksen rakentaminen alkaa aikaisintaan vuonna 2026, ja sen on tarkoitus valmistua vuonna 2028. Rakennukseen tavoitellaan enintään kahdeksaa kerrosta ja 24 000 kerrosneliömetriä.
Terveys- ja perhekeskus palvelisi yli 60 000 vantaalaista. Tikkurilaan siirrettäisiin terveyskeskustoimintoja ainakin Hakunilasta. Saman katon alla toimisivat ainakin terveysasema, neuvola, suunterveydenhuolto ja sosiaalihuollon palveluita. Katutasoon sovitetaan liiketilaa kaupallisille palveluille, kuten apteekille. Hanketta on kuitenkin hidastanut esimerkiksi suunnitellun rakennuksen kalleus ja valtakunnallinen sote-politiikka.
Aiemmin terveys- ja perhekeskukselle oli tonttivaraus Tikkurilan rautatieaseman itäpuolella Jokiniemessä, mutta suunnittelu siirrettiin osoitteeseen Kielotie 13, kun sen tontille kaavailtu toimisto-asuinrakennus peruttiin. Osoite vahvistettiin 19. joulukuuta 2022. Vantaan kaupungin on tarkoitus ostaa tontti ja vuokrata se Vantaan ja Keravan hyvinvointialueelle, ellei hyvinvointialue päätä, että tontin vuokralaiseksi tulee Tikkurilan terveys- ja perhekeskuksen toteuttaja.
Aiheesta muualla

Osallistumis- ja arviointisuunnitelma (PDF) 21.9.2023.
Walter Francis Sullivan

Walter Francis Sullivan (10. kesäkuuta 1928 Washington DC – 11. joulukuuta 2012) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Richmondin hiippakuntaan 9. toukokuuta 1953 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Selsean titulaaripiispaksi 15. lokakuuta 1970. Piispaksi vihkiminen seurasi 1. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi John Joyce Russell, jota avustivat Ernest Leo Unterkoefler ja Joseph Howard Hodges.
Sullivan sai 4. kesäkuuta 1974 nimityksen Richmonsin piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 19. heinäkuuta. Hän jäi eläkkeelle 16. syyskuuta 2003. Sullivan toimi myös Yhdysvaltain Pax Christin piispa-puheenjohtajana (1991–2001). Hän kuoli pian sen jälkeen, kun hänellä oli todettu leikkaushoitoon soveltumaton syöpä.
Käännös suomeksi
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1937

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1937 järjestettiin 11.–12. heinäkuuta Helsingissä Eläintarhan kentällä.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Viipurin Urheilijat | 42,7 | Viljo Miettinen | Vilho Aroniemi | Aaro Laine | Erkki Pulliainen |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 43,4 | Kauko Simola | Jaakko Sauli | Eino Laaka | Aki Tammisto |
| 3. | Kenttäurheilijat | 43,8 | O.Laaksonen | Urpo Vahtera | Anton Salmenkylä | Paavo Siikava |
4 × 400 m
| 1. | Helsingin IFK | 3.22,9 | Bengt Rosenlund | Bror Olofsson | Runar Björklöf | Bertel Storskrubb |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 3.25,3 | Jaakko Sauli | T.Peltola | Siivo Jokinen | Aki Tammisto |
| 3. | Idrottsklubben-32 | 3.26,7 | Erik Lindgren | Einar Fabricius | Thure Hytönen | Torsten Avellan |
4 × 800 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 7.56,9 | Arno Schüller | Sakari Aarniala | Taisto Mäki | Martti Matilainen |
| 2. | Oulun Pyrintö | 7.57,0 | Eino Pikkarainen | Onni Pyörälä | Esa Kivekäs | Niilo Hartikka |
| 3. | Tampereen Pyrintö | 8.01,3 | Eino Suhonen | Aarne Alaja | Hannes Piispanen | Veikko Strömbeck |
4 × 1 500 m
| 1. | Helsingin Poliisi-Voimailijat | 16.23,6 | Urho Mäki | Lauri Lehtinen | Kaarlo Tuominen | Toivo Sarkama |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 16.31,7 | Emil Kukkonen | Taisto Mäki | Timo Lehtovaara | Martti Matilainen |
| 3. | Turun Urheiluliitto | 16.31,8 | Erik Vaine | Tauno Hjelt | Aarno Nummelin | Arvo Suomela |
Todo bitšig

| Todo bitšig |
| --- | --- |

Tyyppi:  aakkoskirjoitus
Kielet:  kalmukki
Kehittäjä:  Zaja-Pandita
Kehitetty:  1648
Kirjoitussuunta:  ylhäältä alas
ISO 15924:  Mong
Todo bitšig (”selkeä kirjoitus”) on oiraattilaisen buddhalaismunkin Zaja-Panditan vuonna 1648 laatima mongolin kielen kirjoitusjärjestelmä.
Todo bitšig perustuu klassiseen mongolialaiseen kirjaimistoon, joka puolestaan on laadittu uiguurilaisen aakkoston pohjalta. Uuden kirjaimiston tavoitteena oli korjata aikaisemman kirjoitusjärjestelmän puutteet vokaalien merkinnässä ja päästä eroon kirjainten monimerkityksisyydestä. Oiraattien puhumaan länsimongoliin sovellettu kirjaimisto sai foneettisen tarkkuutensa ansiosta nimen ”selkeä kirjoitus”.
Oiraatit ja heidän naapureinaan asuneet mongolit käyttivät todo bitšigiä etenkin 1600–1700-lukujen vaihteessa. Sillä luotiin buddhalaista käännöskirjallisuutta ja alkuperäisiä teoksia. Kalmukin kielessä kirjaimisto oli käytössä vuoteen 1924 saakka, jolloin se korvattiin kyrillisellä aakkostolla. Kiinassa Xinjiangin alueella asuvat oiraatit käyttävät kirjaimistoa ilmeisesti jonkin verran vielä nykyisinkin.
Todo bitšig on tyypiltään aakkoskirjoitusta. Kirjainten järjestys on ylhäältä alas ja rivien vasemmalta oikealle. Useimmista kirjaimista on kolme varianttia, jotka riippuvat merkin asemasta sanan alussa, keskellä tai lopussa. Kirjaimistolla on oma aakkosjärjestys, joka poikkeaa mongolialaisesta.
Kirjaimisto

| Todo bitšig | kyrillinen | latinalainen |
| --- | --- | --- |
| ᠠ | А | A |
| ᡄ | Э | E |
| ᡅ | И | I |
| ᡆ | О | O |
| ᡇ | У | U |
| ᡈ | Ө | Ö |
| ᡉ | Ү | Ü |

| Todo bitšig | kyrillinen | latinalainen |
| --- | --- | --- |
| ᡋ | Б | B |
| ᡌ | П | P |
| ᡏ | М | M |
| ᠯ | Л | L |
| ᠰ | С | S |
| ᠱ | Ш | Sh |
| ᠨ | Н | N |
| ᡍ | Х | X |
| ᡎ | Һ | Q |
| ᡐ | Т | T |
| ᡑ | Д | D |
| ᡔ | Ц | C |
| ᡒ | Ч | Ch |
| ᠴ | З | Z |
| ᡓ | Ж | J |
| ᡕ | Й | Y |
| ᠷ | Р | R |
| ᡊ | Ң | Ng |

| Todo bitšig | kyrillinen | latinalainen |
| --- | --- | --- |
| ᡙ | Г | H |
| ᡘ | К | K |
| ᡗ | Қ | Kh |
| ᡚ | Җ | J |
ᡛ: 
ᡜ: 
ᢘ: 
ᢙ: 
| ᡖ | В | W |
Tekstinäyte

Isä meidän -rukous
Torba

| Torba |
| --- | --- |
 Garetvuoren purkaus Gauan saarella
 Lippu
 Maakunnan sijainti Vanuatussa
Valtio:  Vanuatu
Perustettu:  1994
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Sola
Pinta-ala:  882 km²
Väkiluku (2016):  10 161
 – väestötiheys:  11,5 as./km²
Torba on Vanuatun pohjoisin maakunta. Se sijaitsee saariryhmän pohjoisosassa Port Vilan pohjoispuolella. Sen hallinnollisena keskuksena toimii Sola[lähde? ]. Maakunnassa asui vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 10 161 asukasta. Noin puolet asukkaista asui Gauan ja Vanua Lavan saarilla. Maakunnan pinta-ala on 882 neliökilometriä.
Torba on Vanuatun maakunnista pohjoisin ja rajoittuu etelässä Sanman ja Penaman maakuntiin. Torbaan kuuluvat Bankssaaret ja Torresinsaaret, joiden alkukirjaimista se on saanut nimensä. Maakuntaan kuuluu yhteensä noin 15 saarta.
Vatsastapuhuja (DC Comics)

Vatsastapuhuja (eng. Ventriloquist) on nimitys kolmelle superpahikselle DC Comicsin sarjakuvissa. Vatsastapuhuja on ollut yksi tunnetuista Batmanin vastustajista. Hahmon loivat John Wagner, Alan Grant ja Norm Breyfogle ja se esiintyi ensimmäisen kerran Detective Comicsin numerossa #583 helmikuussa 1988. Toinen versio Vatsastapuhujasta esiintyi Detective Comicsin numerossa #827 maaliskuussa 2007. Kolmas versio Vatsastapuhujasta esiintyi Batgirl #20 tarinassa heinäkuussa 2013.
Muussa mediassa

Animaatiosarjoissa Batman: The Animated Series ja The New Batman Adventures Arnold Weskeriä ja Arpinaamaa ääninäyttelivät George Dzundza.
Animaatiosarjassa The Batman Arnold Weskeriä ja Arpinaamaa ääninäyttelivät Dan Castellaneta.
Televisiosarjassa Gotham Vatsastapuhujaan perustuvaa hahmoa nimeltä Arthur Penn esittää Andrew Sellon.
Videopeleissä

Vatsastapuhuja esiintyy pomovastuksena pelissä Batman: Dark Tomorrow.
Pelissä Batman: The Telltale Series Vatsastapuhujaa ääninäyttelee Larry Brisbowitz.
Walter Frederick Morrison

Walter Frederick Morrison
Walter Frederick Morrison (23. tammikuuta 1920 Richfield, Utah – 9. helmikuuta 2010) oli yhdysvaltalainen keksijä, joka jäi parhaiten yleisön mieleen nykyaikaisen frisbeen kehittäjänä.
Toiseen maailmansotaan osallistunut Morrison toimi lentäjänä Italiassa, kunnes hänen koneensa ammuttiin alas. Morrison oli sotavankina 48 päivää ennen kuin vapautettiin. Palattuaan kotimaahansa hän aloitti frisbeen kehittelyn vuonna 1948. Aluksi keksintö tunnettiin nimellä "Pluto Platter" kunnes Morrison myi sen tuotanto- ja valmistusoikeudet Wham-O leluyhtiölle vuonna 1957. Tuote nimettiin nykyiseksi "Frisbeeksi" ja siitä tuli kansainvälinen menestys.
Morrisonin pojat vahvistivat uutistoimisto AP:lle isänsä kuolleen vanhuuteen ja sairastaneen sitä ennen syöpää.
Tikkurilan urheilupuisto

Tikkurilan jäähalli on osa urheilupuistoa.
Ulkojää talvella 2022.
Tikkurilan urheilupuisto on Vantaan Viertolassa sijaitseva urheilupuisto, johon kuuluvat Tikkurilan uimahalli, jäähalli ja Tikkurilan urheilutalo, jossa on esimerkiksi palloiluhalli, keilahalli ja tatami. Lisäksi puistossa on hiekka- ja nurmikenttä, kaksi tekonurmikenttää sekä talvisin ylipainehalli. Urheilupuisto sijaitsee Läntisellä Valkoisenlähteentiellä noin kilometrin päässä Tikkurilan rautatieasemasta.
Urheilupuistoon suunnitellaan 2020-luvulla rakennettavaksi muun muassa uusi liikuntahalli ja areena.
Tikkurilan jäähalli on Kiekko-Vantaan kotikenttä. Myös Tikkurilan Palloseuran kotikenttä sijaitsee Tikkurilan urheilupuistossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tikkurilan urheilupuisto Wikimedia Commonsissa
Välilehti

Välilehti (engl. tab) on graafisen käyttöliittymän elementti, joka mahdollistaa usean dokumentin tai toimintoja sisältävän paneelin sijoittamisen yhteen ikkunaan.
Työpöytämallia seuraavissa käyttöliittymissä välilehti voidaan kuvata kortiston korttien väliin asetettavilla välilehdillä.
Tämänkaltaista käyttöliittymää käytettiin mahdollisesti ensimmäisen kerran IBM PC:lle vuonna 1982 julkaistussa tekstinkäsittelyohjelmassa WordVision.

PC Magazine kommentoi myöhemmin että ohjelman käyttöliittymä oli myöhemmin inspiraationa uusia ideoita etsiville ohjelmoijille. Välilehdet jäivät tämän jälkeen unohduksiin, kunnes Quattro Pro for Windows 1.0 esitteli ne uudelleen 1992. Microsoft Word 6.0 vuodelta 1993 käytti välilehtiä valikoiden yksinkertaistamiseen.
Välilehdet toteutettiin myös Sun NeWS:issa ja etenkin Gosling Emacsissa NeWSille vuodelta 1988.
Mozilla Firefoxia on pidetty selaimena, joka toi välilehdet yleiseen käyttöön. Tosiasiassa myös Opera käytti niitä jo 2000-luvun alussa. Ilmeisesti ensimmäinen selain, jossa oli välilehdet, oli BookLink Technologiesin InternetWorks.
America Online osti BookLinkin marraskuussa 1994,
kunnes solmi maaliskuussa 1996 sopimuksen Microsoftin kanssa sen selaimen käyttämisestä.
Mozilla Suiteen välilehdet tulivat aluksi MultiZilla-nimisen laajennuksen mukana.
Torbackan lentokenttä

Torbackan lentokenttä on Inkoon Degerbyssä sijaitseva yksityinen vain ultrakevyille koneille tarkoitettu lentopaikka (ICAO: EFTO).
Torbackan lentokentän nurmipäällysteisen kiitoradan pituus on 360 metriä ja leveys 15 metriä. Kaiken lentoliikenteen on pysyttävä läheisen Helsinki-Karjaa tien eteläpuolella meluhaittojen välttämiseksi. Kentällä ei saa lentää eikä harjoitella läpilaskuja. Polttoainepiste on lentokerhon oma ja tarkoitettu vain ultrille.
Lentokenttää pitää Flygklubb-Torbacka-Lentokerho ry. Ultrakevyiden koneiden lisäksi Torbackassa on usein myös lennokkitoimintaa.
Väliletto

Väliletto
| --- | --- |
Sijainti:  65°08′41.2″N, 025°02′18.7″E, Oulu Suomi
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Väliletto on saari Perämeressä Kellon kaupunginosassa Oulun (entisen Haukiputaan) edustalla noin kymmenen kilometrin päässä mantereelta. Lähimmät saaret ovat Kattilankalla ja Kintasletto.
Kasvistoltaan Väliletto on monipuolinen saari. Sen lakiosia peittää pihlajia kasvava keto, länsipäässä on katajikkoa ja joitakin mäntyjä. Saarella esiintyviin harvinaisiin kasveihin kuuluvat poimuhierakka, suomenhierakka ja nelilehtikuusi. Linnusto on runsas, käsittäen harvinaisempia lintulajeja, kuten lapasotka, pilkkasiipi, sirrit, tyllit, vesipääsky, ristisorsa, sekä runsaasti esiintyviä lintulajeja naurulokki, lapintiira, selkälokki ja kalatiira.
Saari on merkittävä uhanalaisten lintujen ja lintuyhdyskuntien pesimäpaikka sekä Perämeren merkittävimpiä linnustokohteita.
Venustiano Carranza

| Venustiano Carranza |
| --- | --- |
 Venustiano Carranza vuonna 1917.
Meksikon presidentti
 1. toukokuuta 1917 – 21. toukokuuta 1920  
Edeltäjä:  Francisco S. Carvajal
Seuraaja:  Adolfo de la Huerta
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. joulukuuta 1859 Cuatro Ciénegas, Coahuila, Meksiko
Kuollut: 21. toukokuuta 1920 (60 vuotta) Tlaxcalantongo, Puebla, Meksiko
Puoliso:  Virginia Salinas Ernestina Hernández
Tiedot
Puolue:  Partido Liberal Constitucionalista
Venustiano Carranza Garza (29. joulukuuta 1859 Cuatro Ciénegas, Coahuila – 21. toukokuuta 1920 Tlaxcalantongo, Puebla) oli yksi Meksikon vallankumouksen johtajista, joka toimi Meksikon tosiasiallisena johtajana vuodesta 1914 ja virallisena presidenttinä vuosina 1917–1920. Hän säädätti uuden edistyksellisen perustuslain, mutta ei ryhtynyt toteuttamaan siinä luvattuja sosiaalisia uudistuksia. Hänet syrjäytettiin ja murhattiin valtataistelun seurauksena.
Carranza tunnettiin älykkäänä ja itsepäisenä, mutta häneltä puuttui muiden vallankumousjohtajien karisma. Virheistään huolimatta hän onnistui jossain määrin vakauttamaan Meksikon oloja valtakautensa aikana.
Elämä > Tie valtaan

Carranza syntyi varakkaan maanomistajan perheeseen. Hän kävi yksityiskouluja Saltillossa ja Méxicossa ja suoritti lakiopintoja, mutta palasi valmistuttuaan hoitamaan sukutilaansa. Carranza aloitti poliittisen uransa toimimalla vuodesta 1887 kotikaupunkinsa Cuatro Ciénegasin pormestarina. Hän nousi kansalliseen maineeseen johdettuaan vuonna 1893 veljiensä kanssa kapinaa, jolla presidentti Porfirio Díazin miehenä tunnettu Coahuilan kuvernööri José María Garza painostettiin eroamaan. Carranza ystävystyi tässä yhteydessä vaikutusvaltaisen Bernardo Reyesin kanssa, ja eteni urallaan kansanedustajaksi sekä vuonna 1904 senaattoriksi. Vuonna 1908 Carranzaa pidettiin vahvana ehdokkaana Coahuilan kuvernööriksi, mutta presidentti Díaz esti hänen valintansa. Tämän jälkeen Carranza ryhtyi tukemaan Francisco Maderoa, joka johti Díazin syrjäyttämiseen tähdännyttä liikettä.
Vaikka Carranza liittyi Díazin vastaiseen vallankumoukseen vasta viime hetkellä, Madero nimitti hänet kapinahallituksensa sotaministeriksi. Kapinapäälliköt Pancho Villa ja Pascual Orozco eivät hyväksyneet tätä. Voittoisan Ciudad Juárezin taistelun jälkeen Carranza pääsi osallistumaan neuvotteluihin, joissa Díaz suostui luopumaan vallasta. Maan johtoon tullut Madero nimitti Carranzan tämän tavoittelemalle paikalle Coahuilan kuvernööriksi vuonna 1911. Carranza suhtautui kuitenkin pidättyväisesti Maderon suunnittelemiin uudistuksiin ja piti tätä liian heikkona johtajana.
Kun kenraali Victoriano Huerta syrjäytti ja teloitutti Maderon helmikuussa 1913, Carranza ryhtyi johtamaan Huertan vastaista kapinaa. Carranza joutui aluksi pakenemaan maan luoteisosaan. Hän laati ja julkisti 26. maaliskuuta 1913 niin sanotun Guadalupen suunnitelman (Plan de Guadalupe), jossa vaadittiin perustuslaillisen hallinnon palauttamista Meksikoon. Hän onnistui vähitellen luomaan itselleen kunnon armeijan (niin sanottu perustuslaillinen armeija), ja liittoutui Emiliano Zapatan sekä Álvaro Obregónin kanssa, jotka johtivat itsenäisesti syntyneitä kapinaliikkeitä maan muissa osissa. Carranzan johtama kapinahallitus sääti lakeja ja painoi rahaa hallitsemallaan alueella. Obregónin, Pablo González Garzan ja Pancho Villan hyökätessä pääkaupunkiin eri suunnista Huerta kukistui elokuussa 1914. Liittouma kuitenkin hajosi saman tien Carranzan otettua vallan Obregónin tuella. Villan ja Zapatan yhtyneet armeijat jatkoivat nyt sotaa heitä vastaan. Seuraavina vuosina Carranza joutui useaan kertaan pakenemaan Méxicosta Veracruziin, mutta hän hallitsi maan tärkeimpiä satamia saaden siten enemmän tuloja kuin kilpailijansa ja pääsi Obregónin ansiosta vähitellen niskan päälle sisällissodassa. Villa ja Zapata joutuivat perääntymään, ja lokakuussa 1915 Yhdysvallat tunnusti Carranzan hallituksen.
Elämä > Meksikon presidenttinä

Carranzan hallinnolla oli jännittyneet välit Yhdysvaltoihin. Hän vastusti Yhdysvaltain joukkojen vuonna 1914 suorittamaa Veracruzin miehitystä. Villan joukkojen hyökättyä Yhdysvaltojen puolelle Carranza joutui vuonna 1916 päästämään kenraali John J. Pershingin johtaman yhdysvaltalaisen armeijan Meksikon alueelle jahtaamaan Villaa, mikä ei kuitenkaan johtanut tulokseen. Maiden välejä kiristi myös niin sanottu Zimmermann-sähke, jolla Saksa yritti yllyttää Meksikon sotaan Yhdysvaltoja vastaan. Carranza kuitenkin piti Meksikon puolueettomana ensimmäisessä maailmansodassa. Vuonna 1918 hän ärsytti Yhdysvaltoja pyrkiessään siirtämään Meksikon öljyvarat kotimaiseen omistukseen.
Carranza kannatti poliittisia uudistuksia mutta ei sosiaalisia mullistuksia niin kuin Villa ja Zapata. Hän kutsui koolle kansalliskokouksen säätämään uutta perustuslakia. Carranza toivoi lähinnä uudistettua versiota vuoden 1857 perustuslaista, mutta vuonna 1917 hyväksytystä uudesta perustuslaista tuli kuitenkin selvästi radikaalimpi. Se sisälsi mainintoja uudesta työlainsäädännöstä, maareformista ja luonnonrikkauksien säilyttämisestä kansallisessa omistuksessa. Carranza hyväksyi nämä linjaukset vain vastentahtoisesti. Perustuslain astuttua voimaan hänet valittiin 1. toukokuuta 1917 virallisesti presidentiksi, mutta hän ei aktiivisesti pyrkinyt toteuttamaan siinä edellytettyjä reformeja, mikä johti monien pettymiseen ja aiheutti levottomuuksia. Villan ja Zapatan johtamat kapinallisetkin aiheuttivat yhä harmeja. Carranzan luovuttua yhä selvemmin lupaamastaan uudistuspolitiikasta Zapatan kannatus näytti jälleen lisääntyvän, mutta huhtikuussa 1919 Carranza sai tämän murhautettua salajuonen avulla.
Carranzan presidenttikauden oli määrä päättyä joulukuussa 1920, ja hän päätti järjestää seuraajakseen Ignacio Bonillasin, jota uskoi voivansa ohjailla. Kun Carranzan aiempi liittolainen kenraali Obregón päätti myös asettua ehdolle presidentiksi, Carranza pyrki kaikin tavoin murskaamaan Obregónin ja tämän kannattajat. Huhtikuussa 1920 Obregón nousi kapinaan, sai armeijan tuekseen ja marssi Méxicoon, jolloin Carranza joutui jälleen kerran pakenemaan hallituksineen pääkaupungista. Matkalla Veracruziin hänen junaansakin hyökättiin ja hän pakeni muutaman tukijansa kanssa ratsain vuorille. Kenraali Rodolfo Herrera otti Carranzan vastaan Tlaxcalantongossa, mutta pettikin hänet: Herreran sotilaat ampuivat Carranzan ja tämän lähimmät miehet sänkyihinsä näiden nukkuessa toukokuun 20. ja 21. päivän välisenä yönä. Presidentiksi tultuaan Obregón asetti Herreran syytteeseen, mutta tämä vapautettiin, sillä Carranzan kuolemaan oltiin lähinnä tyytyväisiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venustiano Carranza Wikimedia Commonsissa
Timantit on ikuisia (albumi)

| Timantit on ikuisia Cheek |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 24. elokuuta 2018
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tyylilaji: rap, pop
 Levy-yhtiö: Liiga Music Oy / Warner Music Finland
Listasijoitukset
  1.
Cheekin muut julkaisut
| Alpha Omega 2015 | Timantit on ikuisia 2018 |   |
Timantit on ikuisia on Cheekin ensimmäinen kokoelmalevy ja samalla hänen uransa viimeinen julkaisu, joka julkaistiin CD:nä 24. elokuuta 2018. Levy sisältää hänen suurimmat hittibiisinsä aivan alkuajoilta lähtien. Cheek päätti uransa Valot sammuu -suurkonsertissa Lahden mäkimontussa 25. elokuuta 2018.
Kappaleet > CD1

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Timantit on ikuisia | Jare Tiihonen | Antti Riihimäki, Jare Tiihonen | 3.40 |  |  |  |  |  |
| 2. | Sokka irti | Jare Tiihonen | Sakke Aalto | 3.28 |  |  |  |  |  |
| 3. | Kuka muu muka | Jare Tiihonen | Antti Riihimäki, Jare Tiihonen | 3.42 |  |  |  |  |  |
| 4. | Liekeissä | Jare Tiihonen | Juha-Matti Penttinen, Ossi Riita, Jare Tiihonen | 3.20 |  |  |  |  |  |
| 5. | Jos mä oisin sä | Jare Tiihonen | Juha-Matti Penttinen, Ossi Riita, Jare Tiihonen | 3.54 |  |  |  |  |  |
| 6. | Äärirajoille | Jare Tiihonen | Juha-Matti Penttinen, Ossi Riita, Antti Riihimäki, Jare Tiihonen | 3.31 |  |  |  |  |  |
| 7. | Syypää sun hymyyn (mukana Yasmine Yamajako)  | Jare Tiihonen | Janne Sirviö, Olli-Pekka Vuorinen, Mats Takila, Jare Tiihonen | 3.50 |  |  |  |  |  |
| 8. | Parempi mies (mukana Samuli Edelmann)  | Jare Tiihonen | Antti Riihimäki, Jare Tiihonen, William Bell, Booker T. Jones | 4.03 |  |  |  |  |  |
| 9. | Jossu (mukana Jukka Poika)  | Jare Tiihonen, Jukka Rousu, Jarno Sarvi | Antti Riihimäki, Kristian Maukonen | 3.13 |  |  |  |  |  |
| 10. | Räplaulajan vapaapäivä (mukana Brädi ja Pappa)  | Jare Tiihonen, Kari Härkönen, Kimmo Ripatti, Ilkka Alanko | Jake Kilpiö, Kode Koistinen | 4.04 |  |  |  |  |  |
| 11. | Tuhlaajapoika (mukana Tasis)  | Jare Tiihonen, Markku Wettenranta, Saukki | Henri Lanz, Hoyt Axton, Ken Ramsey | 3.21 |  |  |  |  |  |
| 12. | Anna mä meen (mukana Jonne Aaron)  | Jare Tiihonen, Sakke Aalto | Sakke Aalto | 4.05 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 44.11 |  |  |  |  |  |