stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
August II Väkevä

| August II Väkevä |
| --- | --- |
 
Saksin vaaliruhtinas
Valtakausi:  27. huhtikuuta 1694 – 1. helmikuuta 1733
Edeltäjä:  Juhana Yrjö IV
Seuraaja:  August III
Puolan kuningas Liettuan suuriruhtinas
Valtakausi:  15. syyskuuta 1697–1706
Kruunajaiset:  15. syyskuuta 1697
Edeltäjä:  Juhana III Sobieski
Seuraaja:  Stanisław I
Valtakausi:  1709 – 1. helmikuuta 1733
Edeltäjä:  Stanisław I
Seuraaja:  Stanisław I

Syntynyt:  12. toukokuuta 1670 Dresden, Saksin vaaliruhtinaskunta
Kuollut:  1. helmikuuta 1733 (62 vuotta) Varsova, Puola-Liettua
Puoliso:  Christiane Eberhardine
Suku:  Wettin
Isä:  Juhana Yrjö III
Äiti:  Anna Sofia
Uskonto:  katolinen
Nimikirjoitus:  
August II Väkevä (puol. August II Mocny) (12. toukokuuta 1670 Dresden – 1. helmikuuta 1733 Varsova) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1694–1733 (nimellä Fredrik August, saks. Friedrich August) ja Puolan kuningas vuosina 1697–1706 ja 1709–1733.
August oli taiteiden ja arkkitehtuurin suojelija. Hän teki Saksin pääkaupungista Dresdenistä suuren, koko Euroopasta taiteilijoita houkutelleen kulttuurikeskuksen. Hän keräsi mahtavan taidekokoelman ja rakennutti barokkipalatseja.
Saksin hallitsija Fredrik August valittiin vaalilla Puolan kuninkaaksi. Hän aloitti Suuren Pohjan sodan helmikuussa 1700 hyökkäämällä Riikaan, joka oli silloin Ruotsin omistuksessa. August kärsi 1706 tappion Ruotsin kuninkaalle Kaarle XII:lle ja syrjäytettiin.
Lisänimensä hän sai voimistaan; hän katkoi hevosenkenkiä paljain käsin ja häntä nimitettiin Saksin Herkuleeksi tai rautakädeksi. Berliinin Hohenzollern-museon kokoelmiin kuuluu hopealautanen, jonka hän on näytösluontoisesti taivuttanut rullalle. 176-senttisenä hän oli normaalia aikalaistaan miestä pidempi. Viimeisinä vuosinaan hän kärsi diabeteksesta ja lihoi.
Elämäkerta > Nuoruusvuodet

August syntyi Dresdenissä Saksin vaaliruhtinas Juhana Yrjö III:n ja Tanskan prinsessa Anna Sofian poikana. Atleettista nuorukaista eivät kirjat eikä opiskelu kiinnostaneet. Hän oli vakuuttunut siitä, että luo itse kohtalonsa omalla miekallaan.
Augustista huomattiin jo nuorena, että hän piti kovasti naisista ja naiset pitivät hänestä. Hovin naiset lumoutuivat hänen silmistään, kauniista hiuksistaan ja suurista voimistaan. He hemmottelivat nuoren ruhtinaan piloille. Palattuaan matkaltaan Ranskasta, missä oli tavannut Ludvig XIV:n , hän oli kokenut monia eroottisia seikkailuja ja sukulaistensa mielestä hän oli nyt pilalla. Lisää kokemuksia karttui Venetsian karnevaaleilta.
Palattuaan matkoiltaan August joutui sotaan 19-vuotiaana. Hän viihtyi armeijassa ja osoitti taisteluissa suurta henkilökohtaista rohkeutta vaarantaen usein henkensä.
Tämän jälkeen hän solmi avioliiton hänelle etukäteen osoitetun puolison, Brandenburgin prinsessan Christine Eberhardinen kanssa. Avioliitosta ei tullut vaimolle onnellista, hän oli koko ajan muiden naisten varjossa. Christine oli syvästi uskonnollinen ja vakava, kun taas August elämäniloinen hauskanpitäjä. Jo vuosi avioliiton solmimisen jälkeen August löysi itselleen rakastajattaren, itseään kahdeksan vuotta vanhemman Aurora von Königsmarckin.
Virallisen puolisonsa kanssa August sai vain yhden lapsen, perillisensä, tulevan vaaliruhtinaan August III:n vuonna 1696. Vain kolme viikkoa myöhemmin hänen rakastajattarensa synnytti pojan, josta tuli Ranskan marsalkka Morits Saksilainen.
Kaikkien yllätykseksi Christine ja Aurora ystävystyivät. Asiaan vaikutti se, että Auroran ollessa synnytyksen jälkeen pitkään huonossa kunnossa, löysi August Väkevä sillä aikaa uuden rakastajattaren. Aurora ja August pysyivät tämän jälkeen yhä ystävinä ja August tunnusti Morits-pojan isyyden.
Taiteen ja kulttuurin suosija

August Väkevä oli kiinnostunut maalaustaiteesta ja arkkitehtuurista. Saksissa oli ollut jo jonkinlainen taidekokoelma ennen hänen hallituskauttaan, mutta August paneutui sen kartuttamiseen koko tarmollaan. Hänen ostajansa kiersivät Eurooppaa ja kuninkaan varoja ei säästelty. Lopputuloksena oli omana aikanaan suurin taidekokoelma Alppien pohjoispuolella. Kokoelmaan liitettiin myös taidekäsityön tuotteita ja kiinalaista posliinia. Hänen poikansa August III jatkoi kokoelman kartuttamista.
Pääkaupungistaan Dresdenistä August Väkevä halusi tehdä edustavan palatsikaupungin. Kaupunkiin rakennettiin leveitä puistokatuja ja Elbe-joen yli rakennettiin kaunis silta. Hallitsija tutki usein itse arkkitehtien hänelle esittämiä suunnitelmia ja esitti niihin omia ehdotuksiaan. Tänä aikana rakennettiin barokkiarkkitehtuurin mestariteos, Pöppelmannin Zwinger. Suurisuuntaiset hankkeet valmistuivat August Väkevän pojan hallituskaudella.
Myös teatteri ja ooppera olivat lähellä hallitsijan sydäntä. Dresdenin oopperan hyvä maine sai alkunsa hänen hallituskaudellaan. Hän kutsui hoviinsa Johann Adolf Hassen, jonka nimitti sekä Saksin että Puolan hovien kapellimestariksi. Hassella oli suuri vaikutus Dresdenin musiikkielämän tason kohenemiseen.
Henkilökuvaa

August Väkevää on pidetty ylellisyyttä rakastavana äärimmäisyysihmisenä. Vaikka hän kehittikin erityisesti Saksin taloutta ja taide-elämää, ei häntä pidetä mitenkään erityisen hyvänä hallitsijana. Muun muassa lähteminen mukaan Suureen pohjan sotaan osoittautui pahaksi virheeksi ja Puolan kannalta tuhoisaksi.
Kun tuli tietoon, että August Väkevä oli vaihtanut uskontokuntaa herätti tämä lähinnä huvittunutta hymähtelyä. Lähipiirissä oltiin aivan varmoja, ettei hallitsija voinut uskoa mihinkään. Häntä verrattiin antiikin Alkibiabdeeseen, joka halusi tulla tunnetuksi niin hyveistään kuin paheistaankin. Lisäksi häntä pidettiin epäluotettavana sopimuskumppanina ja kaavailtu liitto Ranskan Ludvig XIV:n kanssa kaatui siihen, kun Ludvig alkoi epäillä suunnitellun liittolaisensa luotettavuutta.
August Väkevällä oli monia sinänsä järkeviä ajatuksia ulkopolitiikasta ja kummankin valtakunnan kehittämisestä. Hän ei vain malttanut perehtyä niihin kunnolla, sillä hän keksi aina itselleen jotain uutta ja kiinnostavampaa ja usein hänen aikansa vei joko metsästys tai naiset. Yhdessä Preussin kuninkaan Fredrik Vilhelm I:n kanssa hän perusti "Raittiuden vihaajien seuran". Hän tapasi Venäjän tsaari Pietari Suuren suunnitellessaan liittoa Ruotsia vastaan ja kun asiat oli sovittu, hallitsijat pitivät neljä päivää kestäneet juomingit.
Omana aikanaan August Väkevä tuli tunnetuksi poikkeuksellisen menestyneenä naistenmiehenä. Lapsia August sai elinaikanaan eri laskujen mukaan 354. Useista rakastajattarista tunnetuimpia oli Anna Constanze von Kosel, joka puuttui myös politiikkaan. Hän aiheutti ministerien erottamisia ja sai ujutettua ministereiksi omia ystäviään ja keräsi suuren omaisuuden. Lapsia hän sai hallitsijan kanssa kolme.
Väitetyistä sadoista lapsistaan August Väkevä tunnusti kahdeksan avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsen isyyden. Kaikkien äidit olivat turkkilaista Fatimaa lukuun ottamatta aatelisia.
Henkilökuvaa > August Väkevän tunnustamia lapsia

Fredric Augustus von Brockdorf
Anna Karolina Orzelska
Maria Anna Katharina Rutowska
Fredrik August Rutowsky
Johann Georg von Sachsen
Morits Saksilainen
Aiheesta muualla

August Väkevä. Teatterin ja musiikin ystävä, Helsingin Sanomat, 16.07.1939, nro 187, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Juhana III Sobieski Stanisław Leszczyński | Puolan kuningas 1697–1704, 1709–1733 | Seuraaja: Stanisław Leszczyński August III |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Juhana Yrjö IV | Saksin vaaliruhtinas 1694–1733 | Seuraaja: Fredrik August II |
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
August II Väkevä Louis de Silvestren maalaamana.
August II Väkevän kullattu (lehtikultaa) ratsastajanpatsas Dresden-Neustadtissa
Zwingerin paviljonki, kuva vuodelta 2013
Jarl Hagelstam

Jarl Alarik Hagelstam (1860 – 1935) oli suomalainen lääkäri, neurologian tutkija. Hän oli Helsingin yliopiston hermotautien ylimääräinen professori 1918–1926 ja Marian sairaalan esimies ja sisätautiosaston ylilääkäri 1907–1927. Hän julkaisi tutkimuksia hermo- ja sisätautien alalta. Hän tutki muun muassa eugeniikkaa sekä perusti 1896 Hyvinkäälle parantolan.
Pirma lyga

| 1 Lyga |
| --- | --- |
Laji:  Jalkapallo
Maa(t):   Liettua
Perustettu:  1991
Joukkueita:  14. (2021)
Hallitseva mestari:  FK Riteriai (2024)
Ylempi taso:  A lyga
Alempi taso:  Antra lyga (D3)
1 Lyga tai LFF I lyga tai Pirma lyga on Liettuan miesten jalkapallon toiseksi korkein sarjataso. Vuonna 2019 liigassa pelaa 16 joukkuetta. Sarja pelataan kaksinkertaisena ja sen voittaja etenee suoraan A Lygaan. Sarjassa toiseksi sijoittunut pelaa karsintasarjan A Lygassa toiseksi viimeiseksi jääneen kanssa. Kauden kolme huonointa joukkuetta putoaa suoraan sarjatasoa alemmassa 2 Lygaan.
Joukkueet > 2022

| # | Ekipa | Lisenssi | Kommentteja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | FK Atmosfera |  |  |
| 2. | FK Babrungas |  |  |
| 3. | BFA Vilnius |  |  |
| 4. | Banga B |  | vararyhmä |
| 5. | Žalgiris B |  | vararyhmä |
| 6. | Panevėžys B |  | vararyhmä |
| 7. | FC Neptūnas |  |  |
| 8. | FK Minija |  |  |
| 9. | FK Šilas |  |  |
| 10. | Be1 NFA |  |  |
| 11. | FK Garliava |  |  |
| 12. | DFK Dainava |  |  |
| 13. | FK Nevėžis |  |  |
| 14. | FK Ekranas |  |  |
| 15. | FA Šiauliai B |  | vararyhmä |
| 16. | Riteriai B |  | vararyhmä |
| 17. | Sūduva B |  | vararyhmä |
| 18. | Kauno Žalgiris B |  | vararyhmä |
2021 Pirma lyga
FK Babrungas
FK Jonava
FA Šiauliai
FK Minija Kretinga
FK Atmosfera Mažeikiai
BFA Vilnius
Panevėžys B
Žalgiris B
Riteriai B
Kauno Žalgiris B
FK Šilas Kazlų Rūda
Banga B
FK Neptūnas Klaipėda
Sūduva B
Aiheesta muualla

1lyga.lt (Pirma lyga)
Pirma lyga lietuvosfutbolas.lt
Soccerway
Haag

| Haag Den Haag ’s-Gravenhage |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Haag
 Koordinaatit: 52°05′03″N, 04°19′03″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Etelä-Hollanti
Kaupunkioikeudet:  1248
Hallinto:  
 – Pormestari:  Jan van Zanen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  98,22 km²
Väkiluku (2016):  519 988
 – Väestötiheys:  5 794 as./km²
 
 www.denhaag.nl 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haagin keskustaa
Haag (holl. Den Haag  [dɛn ˈɦaːx] (ohje), virallisesti ’s-Gravenhage  [ˌsxraːvə(n)ˈɦaːɣə] (ohje)) on Alankomaiden hallintokaupunki maan länsiosassa Pohjanmeren rannalla. Maan virallinen pääkaupunki on Amsterdam. Haagissa asuu 519 988 ihmistä (1.1.2016), koko suurkaupunkialueella noin 700 000. Se on maan kolmanneksi suurin kaupunki Amsterdamin ja Rotterdamin jälkeen. Haagin pinta-ala on sata neliökilometriä.
Haagissa sijaitsevat Alankomaiden parlamentin muodostavat Eerste Kamer ja Tweede Kamer eli ensimmäinen ja toinen kamari. Myös kuningas Willem-Alexander asuu ja työskentelee Haagissa. Kaupungissa sijaitsevat myös kaikki ulkomaiset suurlähetystöt ja hallituksen ministeriöt, kuten myös korkein oikeus ja monet lobbausjärjestöt. Haagin kaupungin tunnus on kattohaikara.
Nimi

Kaupungin virallinen nimi on ’s-Gravenhage, mutta yleisesti käytetään lyhennettyä muotoa (Den) Haag.
Historia

Haagin perusti vuonna 1248 Vilhelm II, Hollannin kreivi ja Saksan kuningas. Hän aloitti linnan rakennustyöt metsässä lähellä merta, missä hän aikoi asua tultuaan kruunatuksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi. Hän kuitenkin kuoli taistelussa ennen kuin hänet ehdittiin kruunata. Hänen linnansa ei koskaan valmistunut, mutta osia rakennuksesta on yhä olemassa. Näitä osia kutsutaan nykyään nimellä Ridderzaal (Ritarien sali). Ridderzaalia käytetään yhä poliittisissa tapahtumissa.
Vilhelm II:n jälkeen Hollannin kreivit käyttivät Haagia hallintokeskuksenaan. Hollannin voimakkaammat kaupungit, kuten Leiden, Delft ja Dordrecht joutuivat hyväksymään tuolloin pienen ja merkityksettömän Haagin hallintokeskuksekseen. Tämä käytäntö jäi voimaan, ja vielä nykyäänkin Haag on Alankomaiden hallinnollinen keskus, mutta ei virallinen pääkaupunki.
Jotta Haag pysyisi pienenä, sille ei sallittu kaupunginmuurien rakentamista. Tämän takia kaupungista puuttuu muille Hollannin kaupungeille tyypillinen vanhakaupunki. Kun muurien rakentaminen olisi lopulta sallittu 1500-luvulla, asukkaat päättivät käyttää rahat muurien sijaan kaupungintaloon. Kahdeksankymmenvuotisen sodan aikana muurien puuttuminen kuitenkin salli espanjalaisten joukkojen miehittää Haagin helposti.lähde?
Kaupunkioikeudet Haag sai vasta ranskalaisen miehityksen aikana vuonna 1806. Vuoden 1850 jälkeen hallitus alkoi näytellä merkittävämpää osaa hollantilaisessa yhteiskunnassa, ja Haag alkoi kasvaa voimakkaasti. Kaupungin vanhat osat ovatkin enimmäkseen 1800-luvun loppupuolelta ja 1900-luvun alkupuolelta.
Kaupunki kärsi paljon vahinkoa toisessa maailmansodassa. Sodan jälkeen kaupungista tuli valtava rakennustyömaa. Kaupunki laajentui voimakkaasti lounaaseen. Sodassa tuhoutuneet alueet rakennettiin nopeasti uudelleen. Vuonna 1970 asukasluku oli huipussaan 550 000 henkilössä. 1970- ja 1980-luvuilla paljon valkoista keskiluokkaa muutti ympäröiviin kaupunkeihin, muiden muassa Voorburgiin, Leidschendamiin, Rijswijkiin ja varsinkin Zoetermeeriin. Tämän seurauksena keskikaupunki kurjistui ja esikaupungit kukoistivat. 1990-luvulla Haag onnistui parlamentin tuella liittämään itseensä laajoja alueita naapurikaupungeista. Näille alueille rakennettiin ja yhämilloin? rakennetaan uusia asuinalueita.
Vuonna 2006 kaupungin asukkaista kolmasosalla sukujuuret olivat muualla kuin Euroopassa. Lisäksi puolella nuorista asukkaista on tausta muualla kuin Euroopassa.
Maantiede ja ilmasto

Haag sijaitsee Pohjanmeren rannalla. Scheveningenin kaupunginosa keskustan luoteispuolella ja Kijkduin lounaassa ovat alueen rantaelämän keskuksia.
Haagissa vallitsee merellinen ilmasto, ja sää on usein harmaa ja tihkusateinen; varsinkin keväisin ja syksyisin. Lämpimin kuukausi on elokuu, mutta silloinkin keskimääräinen ylin lämpötila on vain hiukan yli 20 astetta. Kylmintä on helmikuussa.
Talous

Öljy-yhtiö Shellin (Royal Dutch Shell) päämaja on Haagissa. Samaten siellä sijaitsevat muun muassa KPN:n (Hollannin kansallinen puhelinyhtiö), AEGON:n (vakuutusyhtiö) ja TPG:n (posti- ja logistiikkayhtiö) pääkonttorit.
Yhdistyneet kansakunnat

Haagissa on monen YK:n alaisen organisaation päätoimipaikka:
Kansainvälinen tuomioistuin
Kansainvälinen rikostuomioistuin
Entistä Jugoslaviaa varten perustettu kansainvälinen rikostuomioistuin (International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia tai Tribunal pénal international pour l’ex-Yougoslavie)
Kemiallisten aseiden kieltojärjestö (OPCW)
Yhdysvallat sääti vuonna 2002 American Service-Members’ Protection Act -lain, jota kutsutaan myös Haagin valloituslaiksi. Yhdysvallat voi lain perusteella toimia mitä tahansa tarpeellisia ja tarkoituksenmukaisia keinoja käyttäen vapauttaakseen Kansainvälisen rikostuomioistuimen vangitseman tai sen pyynnöstä vangitun tai pidätetyn Yhdysvaltojen tai sen liittolaisen henkilöstöön kuuluvan.
Urheilu

Kaupungin jalkapalloseura on ADO Den Haag. Haagilla on seura myös amerikkalaisessa jalkapallossa, Den Hague Raiders 99.lähde?
Kuuluisia haagilaisia urheilijoita ovat muun muassa Richard Krajicek (tennis, Wimbledon-voittaja), Dick Advocaat (jalkapallovalmentaja), Raymond van Barneveld (darts) ja Bart Veldkamp (pikaluistelu, olympiavoittaja).lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haag Wikimedia Commonsissa
Haagin kotisivut (hollanniksi)
Ridderzaal (2003)
Kartta Haagin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Mauritshuis (2003)
Uusi kaupungintalo (2004)
Gasoline Girls And Petrol Boys

Gasoline Girls And Petrol Boys oli suomalainen yhtye, joka toimi vuosina 1986–1992. Yhtye ehti tehdä lähes tuhat konserttia sekä useita televisioesiintymisiä. Yhtyeen taivalta esitellään laajemmin mm. Tampereen Vapriikin suositussa Manserock-näyttelyssä mm. valokuvin, videoin ja haastatteluin. Gasoline Girls and Petrol Boys oli yksi naispuolisten populaarimusiikintekijöiden uranuurtajista. Yhtyeen päälauluntekijänä toimi Kikka Laitinen, joka sittemmin on tullut tunnetuksi laajemminkin musiikintekijänä. Yhtyeen julkaisujen hovituottajana toimi yhtyejäsenten hyvä ystävä Heikki Silvennoinen. Yhtyeen rokimpia kappaleita tuotti Hannu Leiden, ja Tulta ja Hunajaa -levyn tuottajana toimi myös T.T.Oksala. Yhtyeen levytykset äänitettiin tamperelelaislle JJ-studiolla Juuso Nordlundin toimiessa äänittäjänä ka osatuottajana.
Yhtye levytti 3 ensimmäistä LP-levyä ja singlet tamperelaiselle Rockadillo Recordsille, suomalaisen Tapio Korjuksen perustamalle levy-yhtiölle. Vuonna 1992 julkaistiin yhtyeen viimeiseksi jäänyt LP Hulababalulaa, jonka tuotti AXR.
Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat Rakkaudella tehty, Sä oot mun, Birdie Birdie, Peiton alle, Onks kellään aurinkoo, Kiltti sängyssä, Telecaster ja Liikaa, liian paljon, liian kauan. Viime mainitusta kappaleesta tehtiin vuonna 1989 myös näyttävä rock-video, jonka tuotti Marko Röhr, ja käsikirjoitti ja ohjasi Jukka Mauno.
Yhtye esiintyi kotimaan lisäksi myös Kiovassa, Tampereen ystävyyskaupungissa vuonna 1988, vuonna 1989 Pariisissa Midemin musiikkimessuilla ja vuonna 1990 Lundissa.
Kokoonpano > 1986–1990

Kikka Laitinen – laulu, kitara
Veijo Rautia – kitara
Nacke Savijärvi – basso
Kaija Kurki-Suonio – alttosaksofoni, laulu
Minna Kuivasmäki – tenorisaksofoni, laulu
Tommi Kekoni – kitara
Jykä Ahola – trumpetti
Baba Salama – kitara
Juha Kokkonen – rummut
Mauri Wahlsten – bassokitara
Kokoonpano > 1990–1992

Kikka Laitinen – laulu, kitara
Janne Halmela – trumpetti
Jykä Ahola –  trumpetti
Kaija Kurki-Suonio – alttosaksofoni, laulu
Minna Kuivasmäki – tenorisaksofoni, laulu
Veli-Matti Miettinen –  pasuuna
Baba Salama – kitara
Kari Järvinen – bassokitara
Juha Kokkonen – rummut, lyömäsoittimet
Julkaisut

Rakkaudella tehty (1988, Rockadillo)
Tulta ja hunajaa (1989, Rockadillo)
Seikkailu G-duurissa (1990, Rockadillo)
Hulababalulaa (1992, AXR)
Mittalaite

Mittanauha
Mittalaite (mittauslaite, mittausväline, mittari) on laite, jolla mittauksen tulokset kiinnostavista suureista saadaan esille. Mittauksessa verrataan fyysisiä arvoja reaalimaailman kohteisiin ja tapahtumiin. Pysyviä vakiokohteita ja tapahtumia käytetään yksikköinä ja mittaustulos annetaan arvona, joka on mitattavan kohteen ja vertailuyksikön suhde.
Yksinkertaisimmillaan mittausväline voi olla vaikka mittanauha. Vertaamalla kappaletta mittanauhan metriin suhteessa oleviin merkkeihin saadaan selville kappaleen pituus. Massan mittaamiseen tarkoitettu mittauslaite taas on vaaka: se ilmoittaa montako kilogrammaa kappale painaa.
| Mitattava suure | Mittauslaite tai -väline | Selityksiä |
| --- | --- | --- |
| Pituus | Mittanauha |   |
| Pinta-ala | Planimetri | Voidaan myös mitata alueen mitat ja laskea pinta-ala geometrian avulla |
| Tilavuus | Mittalasi, kotitalouksissa mittakuppi | Voidaan myös mitata kappaleen mitat ja laskea tilavuus geometrian avulla |
| Massa | Vaaka |   |
| Aika | Kello |   |
| Lämpötila | Lämpömittari |   |
| Paine | Painemittari, ilmapuntari |   |
| Tuulennopeus | Anemometri |   |
| Tuulensuunta | Tuuliviiri |   |
| Nopeus | Nopeusmittari | Voidaan mitata matka (pituuden mittaus) ja aika ja laskea nopeus näiden suhteesta |
| Jännite | Yleismittari, jännitemittari |   |
Mittausvälineiden kalibroiminen

Mittaustekniikassa tehdään ero mittalaitteen (standardimetrin / -kilogramman / -sekunnin ylläpitämiseen tai tarkistamiseen käytettävän kansainvälisen tai kansallisen mittanormaalin) ja toisaalta kaupalliseen, teolliseen tai tutkimuskäyttöön valmistetun mittauslaitteen välillä. Erityisen korkealaatuinen mittauslaite on yleensä tarkistettu mittalaitteen avulla. Mittauslaitteen kalibroinnissa voi olla useita portaita, joita pitkin päästään aina kansainväliseen mittanormaaliin asti. Hyvä esimerkki mittausvälineiden vakauksesta (kalibroinnista) löytyy kaupan litranmitoista ja puntareista, joissa voi olla suuri määrä vakausleimoja tarkistuksen todisteena.
Suomen kansallisten mittanormaalien ylläpitämiseen osallistuu useita virastoja ja yliopistoja. Tärkein niistä on Espoon Otaniemessä oleva Mittatekniikan keskus MIKES. Sen ohella sähköisten ja fysikaalisten standardien ylläpitämisessä kansainvälisesti tunnustetulla tasolla ovat kunnostautuneet TKK:n S-osaston Mittaustekniikan laboratorio ja Tf-osaston Kylmätekniikan laboratorio.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
MIKES
Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 1997

Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 1997 olivat historian toiset maailmanmestaruuskilpailut ja ensimmäiset naisten MM-kisat. Ne pelattiin Suomessa Ahvenanmaalla. Turnaukseen osallistui 10 maata, jotka jaettiin kahteen lohkoon. Lohkojen kaksi parasta pääsivät välieriin. Välierien voittajat pelasivat loppuottelussa ja häviäjät pronssiottelussa. Mestaruuden voitti lopulta Ruotsi kukistettuaan finaalissa Suomen. Turnauksen arvoikkaimmaksi pelaajaksi valittiin Ruotsin Åsa Karlsson.
Alkusarjat > Lohkon A sarjataulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| 1 |  Ruotsi | 4 | 4 | 0 | 0 | 75 | 1 | 8 |
| 2 |  Sveitsi | 4 | 3 | 0 | 1 | 29 | 13 | 6 |
| 3 |  Venäjä | 4 | 2 | 0 | 2 | 19 | 24 | 4 |
| 4 |  Saksa | 4 | 1 | 0 | 3 | 8 | 39 | 2 |
| 5 |  Itävalta | 4 | 0 | 0 | 4 | 3 | 57 | 0 |
Alkusarjat > Lohkon B sarjataulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| 1 |  Suomi | 4 | 4 | 0 | 0 | 49 | 6 | 8 |
| 2 |  Norja | 4 | 3 | 0 | 1 | 35 | 8 | 6 |
| 3 |  Tšekki | 4 | 2 | 0 | 2 | 30 | 12 | 4 |
| 4 |  Latvia | 4 | 1 | 0 | 3 | 17 | 23 | 2 |
| 5 |  Japani | 4 | 0 | 0 | 4 | 1 | 83 | 0 |
Alkusarjat > Lohkon B ottelutulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 4 | – | 3 |  Tšekki |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Japani | 0 | – | 30 |  Suomi |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 18 | – | 0 |  Japani |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 7 | – | 1 |  Latvia |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Latvia | 12 | – | 1 |  Japani |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 7 | – | 2 |  Tšekki |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Japani | 0 | – | 23 |  Norja |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Latvia | 3 | – | 8 |  Suomi |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 7 | – | 1 |  Latvia |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 4 | – | 1 |  Norja |  |  |
Sijoitus- ja mitaliottelut > Sijoitusottelut

Sijat 9–10
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Itävalta | 4 | – | 2 |  Japani |  |  |
Sijat 7–8
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Latvia | 6 | – | 3 |  Saksa |  |  |
Sijat 5–6
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 5 | – | 3 |  Tšekki |  |  |