stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Who’s Next
Kansikuva

Who’s Nextin Ethan A. Russellin ottamassa kansikuvassa yhtyeen jäsenet ovat virtsanneet Sheffieldissä sijaitsevan betonijärkäleen päälle. Kuvaa on pidetty The Rolling Stones -tyylisenä iskuna yhteiskunnan moraalisäännöille, ja siinä on vaikutteita elokuvasta 2001: Avaruusseikkailu. Kantta on myös pidetty jatkumona vuoden 1969 Woodstock-festivaalin tapahtumille. Pete Townshend oli siellä ajanut aktivisti Abbie Hoffmanin pois lavalta tämän yritettyä pitää yleisölle poliittista puhetta kesken The Whon esityksen.
Alun perin kansikuvaksi ajateltiin kuvaa, jossa peruukkiin ja mustaan korsettiin sonnustautunut rumpali Keith Moon poseerasi ruoska kädessään. Idea kuitenkin hylättiin.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Pete Townshend ellei toisin mainita.
| A-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Baba O'Riley |  | 4.59 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Bargain |  | 5.34 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Love Ain't for Keeping |  | 2.11 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | My Wife | John Entwistle | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | The Song Is Over |  | 6.16 |  |  |  |  |  |  |
| B-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Getting in Tune | 4.50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Going Mobile | 3.43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Behind Blue Eyes | 3.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Won't Get Fooled Again | 8.38 |  |  |  |  |  |  |  |
Kappaleet > Vuoden 1995 remasteroitu CD-versio

Vuoden 1995 remasteroitu versio sisältää alkuperäisen levyn yhdeksän kappaletta sekä seitsemän bonuskappaletta. Levyn aloittava ”Baba O’Riley” on tällä versiolla kymmenen sekuntia pidempi kuin alkuperäisellä levyllä tai vuoden 2003 deluxe-versiossa.
Baba O’Riley – 5.09
Bargain – 5.34
Love Ain’t for Keepin’ – 2.11
My Wife – 3.41 (säv. John Entwistle)
The Song Is Over – 6.16
Getting in Tune – 4.50
Going Mobile – 3.43
Behind Blue Eyes – 3.39
Won’t Get Fooled Again – 8.32
Pure and Easy – 4.22
Baby Don’t You Do It – 5.14 (säv. Brian Holland, Lamont Dozier, Edward Holland)
Naked Eye – 5.31
Water – 6.25
Too Much of Anything – 4.25
I Don’t Even Know Myself – 4.56
Behind Blue Eyes – 3.28
Kappaleet > Vuoden 2003 deluxe-versio

Ensimmäinen levy sisältää alkuperäisen levyn yhdeksän raitaa sekä kuusi New Yorkissa 1971 levytettyä bonuskappaletta, joista kappaleita ”Gettin' in Tune” ja ”Won’t Get Fooled Again” ei ole julkaistu aiemmin.
| --- | --- |
 CD 1 Baba O’Riley – 4.58  Bargain – 5.33  Love Ain't for Keepin’ – 2.10  My Wife – 3.33  The Song Is Over – 6.16  Getting in Tune – 4.48  Going Mobile – 3.42  Behind Blue Eyes – 3.41  Won’t Get Fooled Again – 8.31  Baby Don’t You Do It – 8.20  Getting in Tune – 6.33  Pure and Easy – 4.31  Love Ain’t for Keepin' – 4.03  Behind Blue Eyes – 3.28  Won’t Get Fooled Again – 8.46 :  CD 2 Toinen levy sisältää live-konsertin Young Vic -teatterissa Lontoossa 26. huhtikuuta 1971. Kappaleista vain ”Water” ja ”Naked Eye” on julkaistu aiemmin. Love Ain’t for Keepin’  Pure and Easy  Young Man Blues  Time is Passing  Behind Blue Eyes  I Don’t Even Know Myself  Too Much of Anything  Gettin’ in Tune  Bargain  Water  My Generation  (I’m a) Roadrunner  Naked Eye  Won’t Get Fooled Again
Kokoonpano

Roger Daltrey – laulu
John Entwistle – bassokitara, vaskipuhaltimet, laulu, piano kappaleessa ”My Wife”
Keith Moon – rummut, lyömäsoittimet
Pete Townshend – kitara, VCS3-urut, A.R.P.-syntetisaattori, laulu, piano kappaleessa ”Baba O’Riley”
Roger Daltrey ja Pete Townshend Hampurissa elokuussa 1972.
Mielenterveyden häiriö

Mielenterveyden häiriöllä, mielenterveyshäiriöllä tai psyykkisellä sairaudella tarkoitetaan yleensä mielenterveyden poikkeamista tavanomaisesta sellaisella tavalla, että siitä aiheutuu haittaa itselle tai muille. Mielenterveyteen liittyvät määritelmät riippuvat myös vallitsevasta kulttuurista ja historiallisesta tilanteesta. On kiistanalaista voidaanko mielenterveyden häiriö määritellä biologisesti vai onko määritelmä aina arvoriippuvainen.
Mielenterveyden häiriöillä viitataan toisinaan kaikkiin psykiatrisiin häiriöihin. Esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Kanadassa käytetty Yhdysvaltain psykiatrisen yhdistyksen diagnoosiluokitus DSM on nimeltään mielenterveyshäiriöiden luokitus, vaikka se sisältää myös elimelliset unihäiriöt, motoriset häiriöt, seksuaalitoimintojen häiriöt, lukihäiriön, ADHD:n, autismikirjon häiriön ja älyllisen kehitysvammaisuuden kaltaiset aivojen kehitykselliset häiriöt.
Mielenterveyden ongelmia kutsutaan häiriöksi, jos oireet ovat pitkäkestoisia ja suhteettomia mahdollisiin ulkoisiin syihin nähden, jos potilas ei kykene hallitsemaan niitä ja jos ne haittaavat hänen toimintakykyään. Mielenterveyden häiriön oireita voi ilmetä silloinkin, kun kliinisen häiriön kriteerit eivät täyty. Tällaiset subkliiniset tilat ovat tavallisesti jatkuvan tai tilapäisen psyykkisen paineen aiheuttamia, ja ne saattavat muodostua merkittäväksi taakaksi, vaikka niistä kärsiviä ei hoideta julkisella puolella.
Vakavimmat mielenterveyshäiriöt saattavat vammauttaa ihmisen lähes kokonaan ja sulkea hänet kokonaan yhteiskunnan toimintojen ja sosiaalisten suhteiden ulkopuolelle. Joihinkin mielenterveyden häiriöihin saattaa liittyä myös esimerkiksi psykoosien aikana esiintyvää sairaudentunnottomuutta.
Yleisyys

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD:n mukaan suomalaisilla on enemmän mielenterveysongelmia kuin missään muussa Euroopan unionin maassa. Psyykkinen oireilu näyttäisi olevan yleisintä Etelä-Suomessa, mikä saattaa liittyä osaksi siihen, että siellä käytetään enemmän alkoholiaselvennä.
Mieli ry:n mukaan 20–25 prosenttia suomalaisista sairastaa vuosittain jonkinlaista mielenterveyden häiriötä. Järjestön mukaan joka toinen suomalainen kokee mielenterveyden häiriön jossain elämänsä vaiheessa.
Yhdysvalloissa yli 26 prosenttia täysi-ikäisistä täyttää mielenterveyden häiriön kriteerit, ja vakava mielenterveyden häiriö on seitsemällä prosentilla. Ahdistuneisuushäiriöt ovat yleisin mielenterveyden häiriö: 18 prosenttia aikuisväestöstä kärsii ahdistuneisuushäiriöstä. Noin puolet heistä jotka diagnosoidaan ahdistuksesta kärsiviksi diagnosoidaan myös masennuksesta kärsiviksi. Masennuksesta kärsii 6,7 prosenttia yhdysvaltalaisista ja se on johtava työkyvyttömyyden syy 15–44,3-vuotiaiden keskuudessa. Alkoholismi ja mielenterveysongelmat liittyvät usein toisiinsa, eli alkoholismin taustalta paljastuu mielenterveysongelma.
Edward Schieffelin tutkimusten mukaan Kaluli-alkuperäisasukasheimon keskuudessa masennusta esiintyy yhdellä kahdestatuhannesta. Mielenterveyden häiriöitä on kuusi kertaa enemmän ihmisillä, jotka kuuluvat matalimpaan sosioekonomiseen luokkaan verrattuna ylimpään sosioekonomiseen luokkaan.
Historia

Mielenterveyden häiriöiden ja neurologisten sairauksien välinen raja on vaihdellut eri aikoina tyypillisesti siten, että mielenterveyden häiriöinä pidettyjen sairauksien on huomattu myöhemmin olevankin neurologisia sairauksia. Tällaisia sairauksia on esimerkiksi epilepsia, joka luokiteltiin psykiatriseksi sairaudeksi vielä 1950-luvulla.
Mielenterveyden häiriöitä pidettiin aiemmin Jumalan langettamina rangaistuksina, koska Vanhassa testamentissa todetaan, että Jumala saattaa rangaista tottelemattomia hulluudella.
Työkyky ja toimeentulo

Mielenterveyden häiriöt aiheuttavat usein työkyvyttömyyttä. Yksityisen Terveystalon asiakkailla oli vuonna 2017 selkäsäryn jälkeen eniten sairauspoissaolopäiviä mielenterveysongelmien vuoksi. Erilaiset ahdistuneisuushäiriöt sekä masennus ja unettomuus johtivat yleisimmin sairauslomiin.
Mielenterveyden häiriön perusteella eläkettä hakevien keski-ikä on 45 vuotta ja noin 30 prosenttia hakemuksista hylättiin vuonna 2011. Mielenterveysongelmien perusteella myönnetyn työkyvyttömyysetuuden saantimahdollisuus on heikentynyt enemmän kuin potilailla keskimäärin. Eniten hylkäyksiä tehtiin älyllisestä kehitysvammaisuudesta kärsiville, joista yli puolet sai hylkäävän päätöksen. F40–F45-diagnoosiluokkien sairauksista kärsivistä hakijoista 54 prosenttia sai hylkäävän päätöksen. Kyseinen potilasryhmä sairastaa ahdistuneisuushäiriötä, pakko-oireista häiriötä, dissosiatiivista häiriötä tai elimellisoireisia häiriöitä. Noin puolet mielenterveysperusteisista hakemuksista tehdään masennuksen perusteella, ja 25 prosenttia masennuspotilaista saa hylkäävän päätöksen​.
Syyt ja riskitekijät

Minkään yksittäisen tekijän ei katsota aiheuttavan mielenterveyden häiriöitä, vaan syynä pidetään aina useiden tekijöiden yhteisvaikutusta. Mielenterveyden häiriön riskiä lisäävät esimerkiksi pieni syntymäpaino, runsas kannabiksen käyttö sekä lapsuusajan traumaattiset kokemukset. Myös tärkeä syyjäsennys on seuraava: yksinäisyys, mallioppimisen kautta tulleet toimimiset, stressit, rangaistus-pettymyselämykset, menetykset, tietyt välttelymahdollisuudet ja suuret elämänmuutokset. Yleensä jokin stressitekijä laukaisee mielenterveyden häiriön, jonka puhkeamiselle muut tekijät ovat jo aiemmin luoneet pohjaa. Merkittäviä stressitilanteita ovat esimerkiksi seuraavat:
Syyt ja riskitekijät > Kuormittavat työolosuhteet

Vuonna 2020 annetun asiantuntija-arvion mukaan jopa puolessa mielenterveyden ongelmien vuoksi sairauslomaa hakevien työkyvyttömyyden taustalla on liika kuormittuminen työstä. Myös hankalaksi koettu työaika lisää riskiä sairastua mielenterveyden häiriöön.===
Syyt ja riskitekijät > Oksidatiivinen stressi

Oksidatiivista stressiä pidetään yhtenä osasyynä muun muassa skitsofrenian, masennuksen ja bipolaarisen häiriön puhkeamiseen.
Syyt ja riskitekijät > Ympäristösaasteet kuten myrkylliset raskasmetallit ja ilman pienhiukkaset

Ympäristön raskasmetallit lyijy ja kadmium on yhdistetty skitsofrenian ilmenemiseen. Lyijylle ja kadmiumille lapset altistuvat erityisesti alueilla joilla kaivetaan kivihiiltä. Nykyään lyijyaltistuksen suurin lähde on hiilivoimaloiden päästämät ilmakehän hiukkaset.
Vuonna 2004 on löydetty tulos, että sikiöaikainen lyijyaltistus ja skitsofrenia myöhemmin elämässä liittyvät toisiinsa. Vuonna 2009 teoriaa on kehitetty pidemmälle. Vuonna 2013 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin sikiöaikaisen lyijyaltistuksen aiheuttavan riskin saada skitsofrenian myöhemmin elämässä. Lyijy ei pelkästään synnytä tätä riskiä, vaan lyijyn on estettävä N-metyyli-D-aspartaattireseptori (NMDAR), joka vaikuttaa aivojen kehitykseen, oppimiseen ja muistiin.
Ilmansaasteista pienhiukkasten (alle 2,5 μm) on todettu vahingoittavan kehittyvien hiirten aivojen osaa joka on keskeinen skitsofreniassa. Pienhiukkaset saavat aivojen osan tulehtumaan ja se häiritsee valkoisen aineen kehittymistä.
Syyt ja riskitekijät > Elimelliset sairaudet > Lapsuuden infektiot

Lapsuudessa koetut vuodeosastohoitoa vaatineet infektiot ja immuunipuolustus liittyvät mielenterveyden häiriöiden etiologioihin. Erityisen korkeita todennäköisyyksiä mielenterveyden häiriön kehittymiseen myöhemmässä elämässä ovat yhteydessä kun infektio on ollut niin vakava että sen hoitamiseen on jouduttu käyttämään anti-infektiivisiä lääkkeitä, erityisesti antibiootteja. Rintaruokinnan on todettu vähentävän vauvan infektioita, erityisesti korva-, kurkku- ja sinus-infektioita.
Lehmänmaitoa sisältävän äidinmaidonkorvikkeen proteiinin on havaittu aiheuttavan vauvalle heikentyneen immuunireaktion. Lehmänmaidossa on beta-laktoglobuliinia jota ei ole äidinmaidossa. Beta-laktoglobuliini muistuttaa ihmisen glykodeliini-proteiinia, joka kontrolloi ihmisen T-imusolujen tuotantoa. Rintaruokinnan edut verrattuna äidinmaidonkorvikkeisiin ovat selvät kehitysmaissa, joissa on huonotasoinen hygienia. Rintaruokinnan on todettu vähentävän skitsofrenian ilmaantuvuutta.
Syyt ja riskitekijät > Elimelliset sairaudet > Kuppa

Kupan aiheuttama aivovaurio saattaa johtaa mielenterveyden häiriöön, minkä vuoksi merkittävä osa mielisairaaloiden potilaista sairasti kuppaa ennen antibioottien keksimistä.
Syyt ja riskitekijät > Vaikeat olosuhteet ja traumaatiset kokemukset

Liverpoolin yliopistossa tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että köyhyys lisää riskiä sairastua mielenterveyden häiriöihin lapsilla 40 prosenttia ja äideillä 44 prosenttia.
Lasten kokemat vanhempien avioerot ja isän puuttuminen liittyvät mielenterveyden häiriöihin aikuisuudessa. Erityisesti tämä liittyy tyttöjen masennukseen 14-vuotiaana.
Mielenterveyden häiriöiden alkulähde löytyy YK:n vuonna 2016 julkaiseman erikoisraportin mukaan usein yksilön vaikeista elämänolosuhteista ja yhteiskunnallisista ongelmista. Myös traumaattiset kokemukset lisäävät mielenterveyden häiriön riskiä. On esimerkiksi arvioitu, että jopa puolet turvapaikanhakijoista kärsii jostain mielenterveyden häiriöstä kuten post-traumaattisesta stressihäiriöstä, masennuksesta tai ahdistuneisuushäiriöstä. Arviolta kolme neljästä turvapaikanhakijasta on kokenut tai nähnyt väkivaltaisen tapahtuman kuten fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa, vangitsemista, kidutusta ja kuolemaa. Pakolaistrauma voi näkyä myös kiintymyssuhteiden häiriöinä, syyllisyytenä turvaan pääsemisestä, heikentyneenä keskittymiskykynä, luottamuksen puutteena ja yksinäisyytenä.
On myös todisteita sille, että mielenterveyteen vaikuttaa yhteiskunnan tai lähiympäristön nopeat muutokset, joihin yhteisöllä tai yksittäisellä ihmisellä ei ole ollut riittävästi aikaa sopeutua.
Syyt ja riskitekijät > Rintaruokinnan puute

Rintaruokinnalla on monipuolisia positiivisia vaikutuksia lapsen psykologiseen hyvinvointiin ja se saattaa suojata lasta myöhemmältä masennukselta ja ahdistuneisuudelta.
Syyt ja riskitekijät > Perinnölliset tekijät

1900-luvun alussa psykiatrisia sairauksia pidettiin fysiologisina rap­peu­tu­mis­ilmiöinä, joihin joillakuilla ihmisillä on tavallista voimakkaampi pe­rin­nöllinen tai­pu­mus. Ulkoiset seikat korkeintaan laukaisevat fysiologisen tapahtumasarjan, joka on var­si­nai­nen sairaus. Emil Kraepelin edusti tätä ajattelutapaa, jossa psykiatriset sairaudet olivat perinnöllisiä ja biologisia toimintahäiriöitä.
Mielenterveyden häiriöihin liittyviä geenejä on löydetty. Esimerkiksi CACNC1-geeni liittyy kalsiumin hermosoluun kulun sääntelyyn ja hermoratoihin jotka liittyvät emootioon, ajatteluun, huomiokykyyn ja muistiin. CACNC1-geeni liittyy kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön, skitsofreniaan ja masennukseen. Toinen kalsiumkanavageeni CACNB2 liittyy myös mielenterveyden häiriöihin. Skitsofrenialle, kaksisuuntaiselle mielialahäiriölle ja vakavalle masennukselle altistavat pitkälti samat geenit ja niiden samat epigeneettiset muutokset.
Mielenterveysongelmista kärsivien vanhempien lapsilla on 2–3-kertainen riski sairastua, jos he eivät itse saa tukea. Tuen saaminen vähentää sairastumisriskiä lähes 50 prosenttia.
Syyt ja riskitekijät > Päihteiden käyttö

Päihdyttävät aineet voivat aiheuttaa mielenterveyden häiriöitä. Päihteen aiheuttama psykoosi kasvattaa skitsofreniaan tai kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön sairastumisen riskiä.
Syyt ja riskitekijät > Seksuaalivähemmistöön tai sukupuolivähemmistöön kuuluminen

Seksuaalinen suuntautuminen ei itsessään ole mielenterveyden häiriöille altistava tekijä, mutta seksuaalivähemmistöihin sekä sukupuolivähemmistöihin kohdistuva asenteellinen käytös, kuten syrjintä (homofobia, transfobia), häirintä ja paheksunta kasvattavat sairastumisen riskiä.
Homoseksuaalisuus ja biseksuaalisuus altistavat mielenterveyden häiriöille: homoseksuaaleilla ja biseksuaaleilla on heteroseksuaaleihin verrattuna merkittävästi kohonneet masennuksen ja ahdistuksen esiintyvyydet sekä kohonnut itsemurhariski. Masennuksen esiintyvyys on homomiehillä kolminkertainen kokonaisväestöön verrattuna. Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa 40 prosenttia seksuaalivähemmistöihin kuuluvista lukioikäisistä oli pohtinut itsemurhaa edeltävän vuoden aikana ja 25 prosenttia oli yrittänyt itsemurhaa.
Transsukupuolisten hoitamaton sukupuoliristiriita altistaa masennukselle, ahdistuneisuudelle ja voi aiheuttaa esimerkiksi epätoivon tai riittämättömyyden tunnetta. Myös itsemurhariski on merkittävästi kohonnut ja kyselytutkimuksen mukaan 41 prosenttia transsukupuolisista on yrittänyt itsemurhaa. Transsukupuolisten heikon mielenterveyden syitä ovat transsukupuolisuuden sijaan sosiaalinen hyljeksintä ja kohdattu väkivalta.
Liitännäissairaudet ja kuolleisuus

Mielenterveysongelmiin liittyy usein fyysisiä sairauksia, joihin ei saada apua, ja mielenterveyskuntoutujien elinajanodote onkin Suomessa 15–20 vuotta lyhyempi kuin muulla väestöllä.
Mielenterveyden häiriöt lisäävät myös itsemurhariskiä. Tutkimusten perusteella on huomattu että jopa 93 prosenttia itsemurhan tehneistä kärsi jonkin asteisesta mielenterveyden häiriöstä. Yleisin oli mielialahäiriöihin lukeutuva masennus, joka todettiin jonkinasteisena 66 prosentilla itsemurhan tehneistä. Vain kahdella prosentilla tutkituista ei todettu minkäänlaisia mielenterveydellisiä ongelmia pois lukien ne viisi prosenttia, joiden mielentilaa ei kyetty määrittämään. Muita huomattavia itsemurhariskin kasvattajia ovat skitsofrenia ja alkoholismi. Myös ahdistuneisuushäiriöt aiheuttavat itsemurha-alttiutta. Itselleen vaaraksi olevat potilaat saatetaan lain mukaan määrätä tahdosta riippumattomaan hoitoon, jos henkilö on mielisairas ja muut keinot eivät sovellu käytettäväksi.
Vankilaväestö

Yhdysvalloissa psykiatrisen laitoshoidon korvaaminen avohoidolla on johtanut vankilaväestön kasvamiseen. Monet mielenterveyshäiriöistä kärsivät ovat siis vankilassa aikaisemman psykiatrisen laitoshoidon sijaan. Yhdysvalloissa mielenterveyshäiriöistä kärsivät usein vangitaan hoitamisen sijaan. Yhdysvaltalaisissa vankiloissa on runsaasti psykoosista kärsiviä.
Asunnottomuus

On arvioitu että noin kolmannes täysi-ikäisistä asunnottomista kärsii jonkinasteisesta mielenterveysongelmasta tai liikuntaesteestä. Aiemmin nämä ihmiset asuivat mielisairaaloissa. National Alliance for the Mentally Ill -instituution (NAMI) mukaan pelkästään Kaliforniassa Yhdysvalloissa oli 50 000 mielenterveysongelmista kärsivää koditonta, johtuen vuosien 1957 ja 1988 välisestä pakkohoidon vähentämisestä, kun avohoidon määrää ei samalla lisätty. Asunnottomuus saattaa myös altistaa mielenterveysongelmille.
Hoito

Mielenterveyden häiriöiden hoidosta vastaavat psykiatrit, psykologit ja psykiatriset sairaanhoitajat. Häiriöitä hoidetaan terapioilla, kuntoutuksella ja lääkkeillä. Eduskunnan mielenterveyspoliittisen neuvottelukunnan mukaan noin puolet mielenterveyden häiriöitä kohtaavista ei saanut Suomessa tarvitsemaansa hoitoa vuonna 2018.
Vuonna 2016 perustettu Tarpeenmukainen hoito ry (TaHo) puolustaa mielenterveyspotilaiden oikeutta valita halutessaan näyttöön perustuva lääkkeetön hoitotapa.
WHO on ilmaissut huolensa mielenterveyspalveluiden vaikuttavuudesta ja siitä, etteivät ne sisällä riittävästi itsemääräämisoikeuden kaltaisia ihmisoikeuksia. Se on myös ottanut hoitosuosituksiinsa Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin ja Jyväskylän yliopiston 1980- ja 1990-luvuilla kehittämän avoimen dialogin hoitomallin, jonka tavoitteena on edistää muun muassa ihmisoikeuksien toteutumista. Mallin kulmakivinä on välitön avun tarjoaminen, hoidon vieminen kotiin ja sosiaalisen verkoston kutsuminen mukaan hoidon osapuoleksi.
Järjestöjä

Mielenterveyden keskusliitto valvoo ja ajaa mielenterveyspotilaiden, -kuntoutujien ja läheisten etuja, esimerkiksi toimii asiantuntijana, parantaa palveluja ja tarjoaa vertaistukea. Se kokoaa jäsenyhdistyksiä eri puolilta Suomea.  Keskusliitto tarjoaa esimerkiksi kursseja, joihin kuuluu ryhmä- ja yksilötapaamisia, viikonlopputapaaminen koko perheelle ja ryhmätapaaminen mielenterveysongelmista kärsivien läheisille, sekä lapsiperheiden palvelutarpeen selvittäminen.
Mieli tarjoaa tukea, apua ja tietoa sekä sivuillaan, julkaisemassaan lehdessä, että järjestämällä päivystävää kriisipuhelinta.
Mielenterveysomaisten keskusliitto FinFami kokoaa yhteen omaisille tarkoitettuja jäsenyhdistyksiä. Toimintaan kuuluu myös sairastuneiden lapsille tarkoitettua tukea, vaikkapa tukihenkilö, jonka tehtävä on ehkäistä lapsen puhumattomuutta, yksinäisyyttä ja toivottomuutta.
Luokitus

Nykyisin paljon keskustelua herättävät muun muassa persoonallisuushäiriöt, koska raja persoonallisuuden piirteiden ja diagnostiset kriteerit täyttävän häiriöksi luokiteltavan sairauden välillä on joskus häilyvä.
Mielenterveyden häiriöitä (ICD-10 F-luokitus) ovat esimerkiksi:
Skitsofrenia, skitsotyyppinen häiriö ja harhaluuloisuushäiriöt F2
Skitsofrenia F20
Paranoidinen skitsofrenia F20.0
Hebefreeninen skitsofrenia F20.1
Katatoninen skitsofrenia F20.2
Erilaistumaton skitsofrenia F20.3
Skitsofrenian jälkeinen masennus F20.4
Jäännös - residuaali - skitsofrenia F20.5
"Skitsotyyppinen häiriö" F21
Harhaluuloisuushäiriö - paranoia F22
Skitsoaffektiiviset häiriöt F25
Affektipsykoosit - esimerkiksi mania  F30
Orgaaniset eli elimellisistä syistä johtuvat psykoosit
Kemialliset psykoosit esimerkiksi alkoholin liikakäytöstä F10 johtuva Delirium Tremens F10.4
Mielialahäiriöt - Mielialahäiriöt eli affektiiviset häiriöt F3
Masennus - Depressio
Mania F30
Kaksisuuntainen mielialahäiriö F31
Kaksisuuntainen mielialahäiriö tyyppi I, maanis-depressiivinen sairaus F31. (0-7 eri vaiheissa sykliä)
Kaksisuuntainen mielialahäiriö tyyppi II, F31.8
Ahdistuneisuushäiriöt F4
Yksittäinen pelko - esimerkiksi ahtaiden paikkojen kammo
Julkisten paikkojen pelko F40.0
Sosiaalisten tilanteiden pelko F40.1
Yleistynyt ahdistuneisuushäiriö, yleistynyt tuskaisuus F41.1
Pakko-oireinen häiriö F42
Pakkoajatuspainotteinen pakko-oireinen häiriö F42.0
Pakkotoimintopainotteinen pakko-oireinen häiriö F42.1
Pakkoajatuksina ja pakkotoimintoina ilmenevä pakko-oireinen häiriö F42.2
Reaktiot vaikeaan stressiin ja sopeutumishäiriöt F43
Traumaperäinen stressireaktio F43.1
Dissosiaatiohäiriö (konversiohäiriö)t F44
Dissosiatiivinen muistinmenetys F44.0
Sivupersoonahäiriö F44.81
Fysiologisiin häiriöihin ja ruumiillisiin tekijöihin liittyvät käyttäytymisoireyhtymät F5
Syömishäiriöt F50
Syömishäiriö, laihuushäiriö, anoreksiat F50.0
Syömishäiriö, ahmimishäiriö, bulimiat F50.2
Aikuisiän persoonallisuus- ja käytöshäiriöt F6
Persoonallisuushäiriöt F60
Epäluuloinen persoonallisuus F60.0
Eristäytyvä (skitsoidi) persoonallisuus F60.1
Epäsosiaalinen persoonallisuus F60.2
Tunne-elämältään epävakaa persoonallisuus F60.3
Impulsiivinen häiriötyyppi F60.30
Rajatilatyyppi F60.31
Huomionhakuinen persoonallisuus F60.4
Vaativa persoonallisuus F60.5
Estynyt persoonallisuus F60.6
Riippuvainen persoonallisuus F60.7
Määrittämätön persoonallisuushäiriö F60.9
F61 Sekamuotoiset ja muut persoonallisuushäiriöt
Aiheesta muualla

THL, 2011 Tautiluokitus ICD-10 (pdf, 2,5 MB) (Arkistoitu – Internet Archive) Luku V Mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöt
Aku Kostia

Aku Kostia, alk. Kostian (15. joulukuuta 1884 Kuopio – 25. syyskuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen virkamies, eduskunnan pitkäaikainen notaari, joka sai kanslianeuvoksen arvonimen.
Kostian vanhemmat olivat vaatturi Fredrik Kostian ja Vilhelmiina Roininen ja puoliso vuodesta 1920 Eila Laitinen, professori Taavetti Laitisen kasvattitytär. Kostia tuli ylioppilaaksi 1905 ja suoritti ylemmän hallintotutkinnon 1909. Hän oli Kuopion läänin lääninkonttorin reistraattori 1910, Leppävirran piirin nimismies 1910–1916 ja Karttulan piirin nimismies 1916–1918 sekä maataloushallituksen apukamreeri 1918–1919. Eduskunnassa Kostia työskenteli tämän jälkeen virkamiehenä 35 vuotta. Hän oli eduskunnan notaari 1919–1955 ja toimi lisäksi moneen otteeseen eduskunnan vt. sihteerinä, samoin kuin eduskunnan valiokuntien ja valtiontilintarkastajien sihteerinä. Kanslianeuvoksen arvonimen Kostia sai 1947.
Australialainen jalkapallo kesäolympialaisissa 1956

Australialainen jalkapallo oli näytöslajina vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa, Australiassa. Sääntöjen mukaan järjestäjän piti valita kaksi lajia näytöslajiksi, joista toisen piti olla kotimainen ja toinen ulkomainen. Australialainen jalkapallo oli kotimainen ja baseball ulkomaalainen.