stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Two Orphans
Juoni

The Two Orphans sijoittuu Pariisiin, missä irstaileva markiisi de Presles sieppaa orvon Henrietten. Tällöin Henrietten sokea ja puolustuskyvytön Louise-ystävä jää yksin harhailemaan Pariisin kaduille. Kerjäläinen ja varas äiti Frochard tyrkyttää Louisea kerjäämään ruokansa. Samaan aikaan Henrietten pelastaa häntä rakastava ritari de Vaudrey. Ritarin äiti, kreivitär de Liniere, saa selville, että Louise on hänen kauan kadoksissa ollut tyttärensä ja päättää etsiä hänet. Sillä välin äiti Frochardin poika, koukkuselkäinen Pierre, rakastuu Louiseen. Pierre tappaa Jacques-veljensä, joka julmasti pahoinpitelee Louisea. Juuri silloin kreivitär löytää Louisen, ja kun Louise saa näkönsä takaisin, hän ja Pierre menevät yhteen. Kreivitär antaa siunauksensa poikansa ja Henrietten avioliitolle.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Theda Bara  | … |  Henriette   |
|  Jean Sothern  | … |  Louise   |
|  William E. Shay  | … |  ritari de Vaudrey   |
|  Herbert Brenon  | … |  Pierre   |
|  Gertrude Berkeley  | … |  äiti Frochard   |
|  Frank Goldsmith  | … |  markiisi de Presles   |
|  E. L. Fernandez  | … |  Jacques   |
|  Sheridan Block  | … |  kreivi de Liniere   |
|  Mrs. Cecil Raleigh  | … |  kreivitär de Liniere   |
|  John Daly Murphy  | … |  Picard   |
Aiheesta muualla

The Two Orphans Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Two Orphans AllMoviessa. (englanniksi)
The Two Orphans TCM Movie Databasessa (englanniksi)
The Two Orphans Silent eran sivuilla (englanniksi)
Teknologinen determinismi

Teknologinen determinismi on teoria tai mekanistinen malli, jonka mukaan teknologia määrittää ihmisen ja yhteiskunnan kehitystä. Teknologia nähdään kausaalisten yhteyksien ja vaikutusten aikaansaajana ja sen ajatellaan ohjaavan meitä väistämättä ja autonomisesti.
Käsitteen alkuperä

Keskustelu erilaisista determinismin muodoista ja ihmisen vapaasta tahdosta on kestänyt vuosituhansia, mutta ajatus teknologian määräävyydestä syntyi suurelta osin 1800-luvulla teollisen vallankumouksen myötä, kun teknologian kehittymisessä koettiin suuria edistysaskeleita. Länsimaisen yhteiskunnan muuttumisen myötä heräsi laaja keskustelu siitä, muokkaammeko me teknologista kehitystä vai muokkaako se meitä.
Teknologinen determinismi yhtyy monin paikoin taloudelliseen determinismiin ja marxilaissävytteiseen historialliseen materialismiin. Determinismin käsiteryppään haasteena on se, pystytäänkö osoittamaan jokin ”determinaatio”, joka selittää jonkin tietyn ilmiön.
Itse käsitteen isänä pidetään amerikkalaista sosiologia ja taloustieteilijää Thorstein Vebleniä (1857-1929). 1900-luvulla käsitteen parissa ovat työskennelleet sekä sen kriitikot että kannattajat. Yleensä vastakkainasettelu ei ole näin selvä, ja useimmat tutkijat hyväksyvät teknologisen determinismin olettamuksia tiettyyn rajaan asti.
Pääsuuntaukset

Teknologinen determinismi jakautuu kahteen pääsuuntaukseen, nimeltään hard ja soft determinism. Suomessa näistä suuntauksista on käytetty nimitystä jyrkkä ja lievempi muoto. Jyrkän ajattelutavan mukaan teknologia on ainoa asia joka muuttaa yhteiskuntaa tai ainakin teknologia on pakollinen ehto kehitykselle. Kun tehdään uusi keksintö, tietyt seuraukset nähdään sen jälkeen väistämättöminä tai ainakin äärimmäisen todennäköisinä.
Teknologisen determinismin lievemmän muodon kannattajat katsovat, että tietyn teknologian olemassaolo luo aina uusia mahdollisuuksia. Joissakin yhteiskunnissa joillakin aikakausilla näitä mahdollisuuksia käytetään hyväksi, mutta ei aina.
Lievempi muoto myöntää, että myös taloudelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset tekijät vaikuttavat muutokseen yhteiskunnassa. Teknologia tarjoaa mahdollisuuksia, joista vain osa toteutuu.
Keskeisiä termejä ja piirteitä

Reduktionismi. Monimutkaisessa kokonaisuudessa vaikuttava vuorovaikutusten verkosto palautetaan vain yhden osatekijän aikaansaamiksi vaikutuksiksi.
Mekaaninen selitysmalli. Yhteiskunta on kuin kone. Se kulkee vääjäämättä mekaniikan lakien määräämänä kohti väistämätöntä lopputulosta. Suuntaa ei voi muuttaa.
Teknologinen imperatiivi. Se mitä voidaan tehdä, tullaan myös vääjäämättä tekemään. Uuden keksinnön myötä avautuvat uudet mahdollisuudet realisoituvat aina.
Autonomia. Teknologia syntyy ja kehittyy yhteiskunnan ulkopuolella omien lainalaisuuksiensa mukaan.
Universalismi. Tietty teknologia tuottaa aina ja kaikkialla samat vaikutukset. Termiin liitetään usein myös geografinen ja laadullinen aspekti.
Teknologia on aina edistystä. Se kehittyy koko ajan ja parantaa samalla myös ihmisten elämänlaatua.
Automatismi. Kun uusi tekninen metodi on selvästi parempi kuin sitä edeltäneet, teknisestä kehityksestä tulee itseohjautuvaa. Ihminen ei tee enää valintaa metodien välillä, koska valinta on itsestään selvä - automaattinen.
Teknologia kuvataan usein vallankumoukseksi. Aikoinaan oli teollinen vallankumous ja nyt on meneillään informaation vallankumous. Tällaista vallankumousta seuraa uusi teknisesti määritelty aikakausi. Sen myötä uusi teknologia syrjäyttää vanhan.
Teknologiasta puhutaan yleensä kuin se olisi materiaalinen olento, jolla on oma olemus.
Yhteys mediaan ja yhteiskuntaan

Yksi teknologisen determinismin alalaji on mediadeterminismi. Nykyisessä länsimaisessa tietoyhteiskunnassa media välittää ihmisille informaatiota päivittäin. Teknologian kehittyminen liittyy suoraan mediateknologian kehittymiseen ja siihen, millä eri tavoilla pystymme käyttämään mediaa viestimiseen. Tämä oikeuttaa myös pohdinnan siitä, kuinka media vaikuttaa ihmisiin ja yhteiskuntaan.
Viime vuosikymmenten tärkein teknologisen determinismin media-aspektin esiintuoja on ollut kanadalainen filosofi Marshall McLuhan (1911-1980). Hänen ajatuksensa on tiivistetysti, että ”väline on viesti”: erilaiset median muodot muokkaavat kulttuuriamme ja ajatteluamme vääjäämättä toisenlaiseksi. Kirjassaan ”The Gutenberg Galaxy” (1962) McLuhan keskittyy suureen historialliseen vallankumoukseen, joka oli seurausta kirjapainotaidon keksimisestä. Vuosisatojen aikana tapahtuneen kehityksen myötä voimme puhua myös massamediasta. Massamedian kehitys on ollut teknologisten välineiden kehitystä.
Kirjapainotaidon keksiminen on McLuhanin mielestä johtanut kokonaiseen uudenlaiseen ihmiskäsitykseen ja kulttuuriin, jota tekniikka on muovannut. Tekstin tuottaminen oli teknologisen läpimurron avulla muuttunut helpommaksi, mikä vaikutti ratkaisevasti ihmisten viestintätottumuksiin. Laajalti saatavilla oleva ja muuttumaton painettu teksti auttoi havainnoimaan asioita ulkopuolelta ja pyrkimään tarkkaan objektiiviseen järkeilyyn. Yhteiskunnallisesti tämä johti kansallisvaltioiden syntyyn ja individualismiin.
McLuhanin ajatukset ja teoriat ovat kiisteltyjä, ja hänen esimerkkiensä kausaalisuutta on vaikea osoittaa. Ne kuitenkin ovat yleensä pohjana sille keskustelulle, jota aiheen ympärillä käydään. Aihetta on kehitellyt mm. Neil Postman, joka piti televisiota kulttuurisesti vahingollisena välineenä (toisin kuin McLuhan), koska se viihteellistää julkisen keskustelun. Postman puhuu myös ideologisesta vinoutumasta, jonka jokainen viestintäväline mahdollistaa. Viime aikojen huomattavimpia McLuhan-kriitikkoja on ollut Raymond Williams, joka on painottanut erilaisten tekijöiden luomaa multikausaalisuutta.
Media ja viestintävälineet eivät ole neutraaleja. Tutkijat ovat yleisesti sitä mieltä, että edelleen globalisoituva massamedia artikuloi yhteiskunnan (poliittisia) ideologioita, kulttuurisia ajatusmalleja ja rooleja. Samalla se rakentaa todellisuutta mieleisekseen kaupallistuneelta pohjalta, eikä yleensä edes yritä heijastaa ”todellista” maailmaa. Tavallaan eri determinismin muotojen voi ajatella toteutuvan tällä tavoin.
Teknologisen determinismin käsite on yhä ajankohtainen mediateknologian jatkuvasti kehittyessä. Esimerkiksi sosiaalinen media on käsite, josta keskusteltaessa puhutaan osittain deterministisellä kielellä. Asiaa lähestytään kehityksen näkökulmasta, ja kehitystä pidetään usein itsestään selvänä. McLuhanin voi tulkita ennustaneen nykymuotoisen internetin ja sosiaalisen median esiinmarssin puhuessaan fyysiset etäisyydet poistaneesta ”maailmankylästä” ja viestintäkanavien käytön muuttumisesta aktiivisemmaksi.
Kritiikki

Teknologinen determinismi on kiistanalainen teoria. Siihen kohdistuu runsaasti kritiikkiä monelta eri suunnalta. Esimerkiksi Raymond Williams ja Manuel Castells ovat kritisoineet joitakin teknologisen determinismin teorioita. Monien tutkijoiden mielestä teknologiaa tärkeämpiä tekijöitä kehityksessä ovat sosiaaliset ja poliittiset kysymykset. Itse teknologisia ratkaisuja tärkeämpänä pidetään sitä, kuka teknologiaa käyttää, kuka sitä kontrolloi ja mihin sitä käytetään.
Joidenkin kriitikoiden mielestä teknologia ei määrää yhteiskunnan kehitystä, mutta yhteiskuntakaan ei määrää teknologian kehityksen suuntaa. Kumpikin vaikuttaa toisiinsa. Yhteiskunta kuitenkin valikoi ne keksinnöt, joita se alkaa käyttää hyväkseen. Determinismin yleisiin ongelmiin on etsitty ratkaisua determinaation kaksisuuntaisuudella ja selittävien tekijöiden monimuotoisuudella (multikausaalisuus).
Joidenkin deterministien näkemystä teknologiasta ja sen seurauksista pelkästään hyvinä ei myöskään ole yleisesti hyväksytty. Teknologia ei ole hyvää tai pahaa. Usein uuden teknologian mukana tulee sekä hyviä että huonoja seurauksia. Teknologia hyödyttää jotakuta, mutta haittaa toisia. Uusi keksintö voi esimerkiksi pienentää työn määrää, mutta samalla se voi aiheuttaa työttömyyttä. Uusi teknologia ei aina myöskään syrjäytä automaattisesti vanhaa. Esimerkiksi radio on yhä olemassa, vaikka televisio on keksitty.
Erityisen kovan kritiikin kohteeksi on joutunut teknologisen determinismin jyrkkä ajattelutapa. Jos se olisi oikeassa, ei kriitikoiden mielestä pitäisi löytyä mitään poikkeuksia. Poikkeuksia ei kuitenkaan ole vaikea löytää. Lievempi ajattelutapa onkin yleisesti hyväksytympi.
Tina Kandelaki

Tina Kandelaki
Tinatin Givijevna Kandelaki (ven. Тинати́н Ги́виевна Кандела́ки, georg. თინათინ გივის ასული კანდელაკი; s. 10. marraskuuta 1975) on georgialaissyntyinen venäläinen juontaja, yrittäjä ja poliittinen kommentaattori.
Kandelaki opiskeli 1990-luvulla Tbilisissä ja myöhemmin Venäjän humanististen tieteiden valtionyliopistossa. 1990-luvulla hän työskenteli radioasemalla ja televisiokanavalla Georgiassa. Vuonna 1995 hän muutti Moskovaan. Kandelaki on työskennellyt eri ohjelmien juontajana muun muassa Pervyi kanalilla ja Eho Moskvy -radioasemalla. Vuonna 2008 Kandelaki oli mukana perustamassa Apostol-mediayhtiötä. Vuonna 2009 Dmitri Medvedev nimitti hänet Venäjän federaation kansalaiskamarin jäseneksi. 2010-luvun alussa Kandelaki kohtasi kritiikkiä Venäjän oppositiolta, koska hän ilmaisi avoimesti tukensa Yhtenäiselle Venäjälle ja Vladimir Putinille. Hän suhtautui kriittisesti Georgian silloiseen presidentti Mikheil Saakašviliin. Kandelaki on ollut aktiivinen sosiaalisessa mediassa ja oli vuonna 2012 Twitterin suosituin venäläinen Medvedevin jälkeen. Myös hänen blogistaan tuli yksi Venäjän luetuimmista. Maaliskuussa 2022 Kandelakilla oli Instagramissa kolme miljoonaa seuraajaa.
Kandelaki on toiminut Gazprom-Median varajohtajana. Hän omistaa georgialaisen Tinatin-ravintolan Moskovassa ja AnsaLigy-kosmetiikkamerkin. Vuonna 2006 Kandelaki joutui auto-onnettomuuteen ollessaan matkustajana oligarkki Suleiman Kerimovin autossa Nizzassa. 22. tammikuuta 2024 Kazakstanin ulkoministeriö ilmoitti Kandelakin saaneen maahantulokiellon Kazakstaniin, koska hän oli syyttänyt Kazakstania venäjän kielen syrjinnästä. Asia liittyi Kazakstanin suunnitelmaan rautatieasemien venäjänkielisten nimien vaihtamisesta kazakinkielisiin nimiin, mikä herätti Kazakstanissa tuohtumusta henkilöissä, jotka pitivät sitä puuttumisena itsenäisen valtion asioihin.
Toiminta Ukrainan sodassa

Venäjän aloitettua täysimittaisen sodan Ukrainassa vuonna 2022 Kandelaki väitti, että Venäjän sotilaat eivät koskisi tavallisiin ukrainalaisiin vaan ainoastaan tuhoaisivat aseita, joita Ukrainaan vietiin ulkomailta. Kandelaki vetosi venäläisiin, jotta nämä eivät uskoisi videoita, joissa ukrainalaiset kertoivat Venäjän surmaavan myös siviileitä. Hän arveli venäläisten urheilijoiden sulkemisen ulos kansainvälisistä urheilukilpailuista johtuvan siitä, että nämä puhuivat venäjää.
Ukrainan syyttäjänvirasto asetti Kandelakia vastaan maaliskuussa 2022 kansainvälisen etsintäkuulutuksen, koska häntä pidettiin rikosepäiltynä. Syyttäjänvirasto kiinnostui Kandelakista tämän esitettyä, että Volodymyr Zelenskyin tulisi poistua Ukrainasta ja Viktor Janukovytšin korvata hänet. Lisäksi syyttäjänvirasto katsoi Kandelakin olevan keskeinen Venäjän hallinnon ajatusmaailman ja sloganien levittäjä Telegram-kanavansa kautta.
Aiheesta muualla

Tina Kandelaki Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Talin siirtolapuutarha

Talin siirtolapuutarha ilmasta.
Talin siirtolapuutarha

Talin siirtolapuutarha sijaitsee Helsingissä Pitäjänmäellä. Siirtolapuutarha perustettiin vuonna 1936 ja palstoja siellä on 241. Vuonna 1993 Museovirasto luetteloi Talin siirtolapuutarhan valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Kaupungin yleiskaavassa 2002 alue on merkitty kulttuurihistoriallisesti, rakennustaiteellisesti ja maisemakulttuurin kannalta merkittäväksi virkistysalueeksi. Helsingin kaupunki vuokrasi siirtolapuutarhan vuonna 1997 Talin siirtolapuutarhayhdistys ry:lle kolmeksikymmeneksi vuodeksi.
Siirtolapuutarhan pääportti Pitäjänmäentien puolella on avoinna kaikille kesäkautena. Palstat ovat kuitenkin jäsenten yksityisaluetta ja kaikki palstalla olevat kasvit, marjapensaat sekä hedelmäpuut viljelijöiden henkilökohtaista omaisuutta.
Aluetta hallinnoi Tali Siirtolapuutarhayhdistys ry. Yhdistys vuokraa palstat jäsenilleen ja vuokraaja voi siirtää vuokrasopimuksen edelleen. Vuokrasopimuksen voi tehdä vain Helsingissä vakituisesti asuva henkilö. Palstoista maksetaan vuosittain maanvuokra Helsingin kaupungille sekä jäsenmaksu ja erilaisia hoito- ja kulutusmaksuja yhdistykselle.
Yhdistys järjestää vuosittain yleisölle avoimia tapahtumia, joista juhannusjuhla lavatansseineen ja kokkoineen on perinteisin. Satotilanteen mukaan yhdistys järjestää myös marja- ja omenamarkkinat, jossa myydään siirtolapuutarhassa luonnonmukaisesti kasvatettua satoa.
Aiheesta muualla

Talin siirtolapuutarhayhdistyksen kotisivut
Talikko

Talikko ja komposti
Talikko (myös taikko, tarikko tai tadikko) on työkalu, jossa on varsi ja useasta piikistä muodostuva terä. Talikolla käsitellään sellaisia aineita, joiden käsittelyyn lapio ei työkaluna sovellu, esimerkiksi multaa, puunlehtiä, juurikkaita tai lantaa.
Tavallisimpia talikon malleja ovat 5-piikkinen, ohuin piikein varustettu talikko vaikkapa eläinten lannan tai säilörehun käsittelyyn sekä 4-piikkinen, paksummin piikein varustettu puutarhatalikko mullan möyhennykseen. Näissä talikoissa on piikkien väli 5-6 cm. Selvästi toisenlainen on iso perunatalikko, jossa on pyöreäpäiset paksuhkot pitkät piikit 2-2,5 cm:n välein. Juurikastalikko muistuttaa perunatalikkoa. Heinähangon ja talikon rajamailla on kädensijalla, pitkällä varrella ja neljällä pitkällä, harvalla piikillä varustettu olkitalikko eli elotalikko.
Talikon materiaalit ja muotoilu suunnitellaan käsiteltävän aineen ominaisuudet huomioon ottaen. Varsi on puuta tai teräsputkea ja kädensija terästä puuotteella tai kokonaan muovia.
Talikon pituus on tyypillisesti 110-140 cm.
Sanan alkuperä

Sana talikko on johdos vanhasta germaanisesta lainasanasta tade, joka merkitsee lantaa. D-äänteen vastine vaihtelee murteittain. Sanan kirjakielinen muoto on alkujaan peräisin hämäläismurteista. Sana tadikko on tarkoittanut kaksihaaraista lannanluontivälinetta Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Hämeessä, Etelä-Savossa sekä Karjalassa.
Tehdasvalmisteisten kaksipiikkisten rautatadikkojen tullessa käyttöön siitä käytettiin yleisesti nimeä tadikko, ja viisipiikkistä kutsuttiin hangoksi. Eri puolilla maata käytettyjen nimitysten yhtenäistyessä ja materiaalin muuttuessa puusta raudaksi nimitykset muuttuivat siten, että kaksipiikkistä kutsutaan hangoksi ja viisipiikkisiä talikoiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Talikko Wikimedia Commonsissa
Korhonen, Teppo: Tadikko - tyylipiirteitä tunkiolla Historiallinen maatalous. Helsingin yliopisto. Viitattu 24.8.2012.
This One’s for You (David Guettan kappale)

| ”This One’s for You” David Guetta ft>  Zara Larsson |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Youth
 Julkaistu: 13. toukokuuta 2016
 Formaatti: CD single, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): David Guetta, Giorgio Tuinfort, Afrojack
 Tyylilaji: EDM
 Kesto: 03.27
 Levy-yhtiö: Parlophone, Epic Records
David Guettan muut singlet
| ”No Worries” 2016 | ”This One’s for You” 2016 | ”All the Way Up (EDM remix)” 2016 |
Zara Larssonin muut julkaisut
| ”Girls Like” 2016 | ”This One’s for You” 2016 | ”Ain’t My Fault” 2016 |
This One’s for You on ranskalaisen DJ-tuottajan David Guettan musiikkikappale, jolla vierailee myös ruotsalaislaulaja Zara Larsson. Sen julkaisivat Parlophone ja Epic Records digitaalisesti ladattavana singlenä 13. toukokuuta 2016 ja se toteutettiin vuoden 2016 jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen viralliseksi tunnuskappaleeksi. Kappaleen ovat sanoittaneet Guetta, Giorgio Tuinfort, Nick van de Wall, Ester Dean ja Thomas Troelsen, joista kolme ensimmäistä myös tuottivat sen. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Hannah Lux Davis ja se julkaistiin Guettan YouTube-kanavalla 10. kesäkuuta 2016.
"This One’s for You" oli kaupallisesti kansainvälinen menestys, sen päästyä singlelistan kärkeen Portugalissa, Ranskassa, Saksassa ja Sveitsissä sekä viiden parhaan joukkoon Belgiassa (Vallonia), Israelissa, Itävallassa, Norjassa, Ruotsissa, Sloveniassa ja Unkarissa.
Käännös suomeksi
Tervalampi (Kuhmoinen)

| Tervalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°36′50″N, 25°11′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  Tervaoja Säynätjärveen
Järvinumero:  14.221.1.312
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,1 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,431 km  
Pinta-ala:  0,997 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTervalampi 
Tervalampi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Pataveden kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,1 metriä mpy. Siihen johtaa yksi oja, joka tuo vettä Särkijärvestä. Lammen itäpäästä lähtee Tervaoja, joka laskee 1,7 kilometrin päässä Säynätjärveen. Laskuojan pudotus on 19,1 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli merkitty, mutta se oli nimetön.
Vuoden 1966 peruskartassa lampeen johti oja Särkijärvestä ja lampi laski Säynätjärveen. Vuoteen 1986 mennessä lammen itäpuolella sijaitseva suo oli ojitettu.
Suurlohjankatu

Kadun alkupäässä sijaitseva Puu-Anttila.
Lohjan, nyt jo purettu Sokos, 2015. Nykyisin paikalla on Kauppakeskus Lohi.
Suurlohjankatu (ruots. Storlojogatan) on yksi Lohjan merkittävimmistä kaduista. Se alkaa Karstuntien alkupäästä ja päättyy valtatien 25 liittymään. Sen varrella toimii merkittäviä liikkeitä, kuten Säästötalo Latvala, Kauppakeskus Lohi ja Filmtown. Kadun nimi tulee Suur-Lohjan kirkkopitäjästä.
Steinar Pedersen

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Steinar Pedersen
Syntymäaika: 6. kesäkuuta 1975 (ikä 49)
Syntymäpaikka: Kristiansand, Norja
Pituus: 181 cm
Seura
Seura: –
Tehtävä: Päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1994–1996 1996–1998 1997 1999–2001 2002–2007 2008–2012 2009 2012 |  IK Start  Borussia Dortmund → Lillestrøm SK  IFK Göteborg  IK Start  Lillestrøm SK → Strømsgodset IF  IK Start | 57 (4) 4 (0) 24 (0) 53 (1) 156 (13) 105 (7) 17 (0) 10 (0) |
Maajoukkue
| 2006 |  Norja | 1 (0) |
Valmennusura
2014–2015 2016–2017:  FK Jerv  IK Start
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Steinar Pedersen (s. 6. kesäkuuta 1975) on norjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja.
Ura pelaajana

Pedersen aloitti peliuransa IK Startissa, jonka edustusmiehistöön hän nousi kaudella 1994. Puolustajana 57 liigaottelussa urakoinut Pedersen jätti liigasta pudonneen Startin kesällä 1996 ja siirtyi Borussia Dortmundiin. Hän ei onnistunut lunastamaan paikkaansa suurseuran pelaavassa kokoonpanossa ja pelasi kauden 1997 lainalla Lillestrømissä. Hän voitti Mestarien liigan kaudella 1996/97 pelattuaan kahdessa ottelussa lohkovaiheessa. Lopullisesti Pedersen jätti Dortmundin tammikuussa 1999 pelattuaan kaikkiaan vain neljä ottelua seuran paidassa ja jatkoi uraansa IFK Göteborgissa. Pedersen palasi Startiin kaudeksi 2002 ja oli kasvattajaseuransa runkopelaajia seuraavan kuuden kauden ajan. Seura nousi tuona aikana takaisin liigaan kaudeksi 2005 ja sijoittui mestaruushopealle. Kauden 2007 jälkeen Start putosi takaisin Adeccoligaeniin ja Pedersen siirtyi Lillestrømiin. Pedersen edusti seuraa vuoteen 2012 saakka pelaten kaudella 2009 lainalla Strømsgodsetissa. Hän lopetti pelaajauransa Startissa kauteen 2012.
Ura valmentajana

Pelaajauransa jälkeen Pedersen työskenteli pelaajakehittäjänä Startin organisaatiossa. Valmentajadebyyttinsä hän teki kaudella 2014 FK Jervin peräsimessä. Hän luotsasi seuran Norjan 2. divisioonan voittoon ensimmäisellä kaudellaan ja Jerv nousi 1. divisioonaan ensimmäistä kertaa seuran historiassa. Pedersen jatkoi hyvää työtä seuran peräsimessä myös kaudella 2015 luotsaten Jervin yllättäen sarjan viidenneksi. Joukkue palkittiin vuoden yllättäjänä. Kauden jälkeen Pedersen jätti Jervin ja siirtyi IK Startin päävalmentajaksi.
Pedersenin johdolla Start pelasi vahvaa kautta 2017 OBOS-liigassa ja taisteli kauden läpi suorasta noususta takaisin pääsarjaan. Syyskuun lopulla sarjassa toisena ollut Start kuitenkin erotti Pedersenin tehtävistään. Taustalla olivat näkemyserot seuran kehittämisestä.
Meriitit > Pelaajana

Mestarien liiga: 1997
Norjan 1. divisioona: 2004
Meriitit > Valmentajana

Norjan 2. divisioona: 2014
Tina Live in Europe

| Tina Live in Europe Tina Turner |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 1985-1987
 Julkaistu: 1988
 Tuottaja(t): John Hudson, Terry Britten
 Tyylilaji: soul, rock, pop
 Kesto: 121.54
 Levy-yhtiö: Capitol Records
Tina Turnerin muut julkaisut
| Break Every Rule 1985 | Tina Live in Europe 1988 | Foreign Affair 1989 |
Singlet albumilta Tina Live in Europe
 ”Nutbush City Limits” Julkaistu: 16. maaliskuuta 1988  ”Addicted to Love” Julkaistu: 1988  ”Tonight” Julkaistu: 1988  ”A Change is Gonna Come” Julkaistu: 1988  ”634-5789” Julkaistu: 1988
Tina Live in Europe on Tina Turnerin live albumi, julkaistu vuonna 1988.