stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valmistujaiset (elokuva)
Tuotanto

Ohjaaja Mungiun mukaan elokuva perustui osittain hänen omiin kokemuksiinsa siitä, kun hän kuljetti lapsiaan kouluun autolla. Taustalla olivat myös hänen romanialaisista lehdistä lukemansa uutiset esimerkiksi nuoren tytön raiskauksesta keskellä päivää. Mungiu on myös kertonut perustelleensa omaa päätöstään jäädä Romaniaan samalla tavalla kuin elokuvan päähenkilö Romeo, halulla olla mukana rakentamassa parempaa yhteiskuntaa. Elokuvan tuotti Mungiun oma tuotantoyhtiö Mobra Films yhteistyössä lukuisien muiden tuotantoyhtiöiden kanssa.
Juoni

Romeo Aldea on menestyvä 49-vuotias lääkäri, joka on palannut opintojen jälkeen romanialaiseen pieneen kotikaupunkiinsa. Harmaa ja lohduton ympäristö on vähitellen lannistanut Romeon ja hänen vaimonsa Magdan optimismin. Magda on masentunut ja Romeolla on suhde Sandran kanssa. Romeon silmäterä on hänen tyttärensä, 18-vuotias Eliza, joka on hyväksytty opiskelemaan yliopistoon Isoon-Britanniaan. Ainoa ehto on, että Aldean saa huippuarvosanat koulun päättökokeesta. Aldea joutuu seksuaalisen hyökkäyksen kohteeksi ennen koetta ja järkyttyy. Hän ei menesty odotetulla tavalla. Romeo on aina kieltäytynyt korruptiosta, mutta neuvottelee poliisitarkastajan, paikallisen poliitikon ja koelautakunnan puheenjohtajan kanssa saadakseen parannettua Aldean testitulosta.
Romeo suostuu siihen, että poliitikko siirretään vastapalveluksena maksansiirtoa odottavien jonon kärkeen. Hän puhuu myös Elizalle ja kehottaa tätä osallistumaan yhdessä sovittuun juoneen. Elizalla on poikaystävä Marius, josta Romeo ei pidä. Kun Romeo keskustelee Mariuksen kanssa tämä ei olen lainkaan järkyttynyt siitä, että Elizaa kohtaan hyökättiin. Eliza saa selville, että Romeolla on suhde Sandran kanssa. Hän uhkaa lopettaa kokeensa, jos Romeo ei kerro suhteestaan Magdalle, Elizan äidille ja Romeon vaimolle. Magda on jo tiennyt suhteesta ja pyytää Romeota muuttamaan kotoa. Hän suostuu kuitenkin suostuttelemaan Elizaa osallistumaan viimeiseenkin kokeeseen.
Kun Romeo menee sairaalalle häntä odottaa kaksi tutkijaa, jotka tahtovat haastatella maksansiirtoa odottavaa poliitikkoa. He kertovat, että tietävät poliitikon ja Romeon välisestä vaihtokaupasta. Elizaa ja Romeota saattavat odottaa syytteet. Romeo menee poliisilaitokselle, jossa valmistellaan epäiltyjä tunnistamista varten. Hän yrittää saada myös Mariuksen tunnistamaan epäiltyä hyökkääjää, mutta tämä kieltäytyy. Romeo ja Marius riitelevät. Eliza ei tunnista epäiltyä poliisilaitoksella ja Romeo seuraa epäiltyä epämääräiselle asuinalueelle. Romeo menee lopulta Sandran luokse. Seuraavana päivänä poliitikko on kuollut sydänkohtaukseen. Hänen rikostensa tutkintaa kuitenkin jatketaan. Romeo kohtaa Sandran. Hän kertoo, että ei tarvinnut isänsä neuvottelemaa apua, koska opettajat antoivat hänen tehdä koetta sääntöjen vastaisesti pidempään kuin varatut kolme tuntia. Eliza kertoo, että ei aio lähteä Englantiin. Romeo kertoo tutkijoille, että tulee vastaamaan heidän kysymyksiinsä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Adrian Titieni  | … |  Romeo Aldea, lääkäri   |
|  Maria-Victoria Dragus  | … |  Eliza Aldea, 18-vuotias opiskelija, Romeon tytär   |
|  Lia Bugnar  | … |  Magda   |
|  Mălina Manovici  | … |  Sandra   |
|  Vlad Ivanov  | … |  poliisitarkastaja  |
|  Gelu Colceag  | … |  koelautakunnan puheenjohtaja  |
|  Rareș Andrici  | … |  Marius   |
Vastaanotto

Elokuva sai ensi-iltansa vuoden 2016 Cannesin elokuvajuhlilla, jonne se oli valittu kilpailusarjaan. Mungiu sai Cannesissa jaetun palkinnon parhaasta ohjauksesta. Elokuva sai kiittäviä arvioita kansainvälisiltä arvioijilta. Godrey Cheshire piti elokuvaa mestariteoksena, uskottavana, kompleksisena ja vangitsevana tutkimuksena moraalisista valinnoista. New York Timesin kriitikon A.O. Scottin mielestä Mungiun elokuva pystyy pitämään näennäisen arkisia tapahtumia kuvatessaan katsojan otteessaan kuin trilleri. Scottille elokuva on jälleen yksi osoitus uuden romanialaisen elokuvan laadusta. Myös The Guardian -lehden kriitikon Peter Bradshawn mukaan elokuva näyttää, miten merkityksellistä ja puhuttelevaa uusi romanialainen elokuva on. Hän piti Mungiun elokuvaa osoituksena kyvystä käsitellä sekä ympäröivää yhteiskuntaa että isän ja tyttären välistä suhdetta hienojakoisesti. Hän vertasi elokuvan tapaa käsitellä aihettaan sekä Michael Hanekeen että Dardennen veljeksiin, joista jälkimmäiset olivat elokuvan osatuottajia. Criterion-esseessään Bilge Ebiri toteaa, että Mungiun elokuva saa voimansa siitä, että hän ei tuomitse henkilöitä ja heidän valintojaan.
Myös Suomessa kriitikot kiittivät elokuvaa. Helsingin Sanomien Leena Virtanen ei kuitenkaan pitänyt elokuvaa Mungiun aiempien elokuvien veroisena, lähinnä siksi, että se kertoi keski-ikäisestä miehestä. Virtasen mielestä miehistä kertovia elokuvia ei kannata tehdä, sillä heidän tarinansa on jo nähty.
Ortodoksisuuden sunnuntai

Ortodoksisuuden sunnuntai on Suuren paaston ajalle sattuva ensimmäinen sunnuntai. Nimi johtuu ensimmäisten vuosisatojen ikonienriistäjistä ja ikonoklasmista saadusta voitosta vuodelta 843, jolloin keisarinna Theodora kantoi 11. maaliskuuta 843 suurin juhlallisuuksin ikonit takaisin Konstantinopolin Hagia Sofian kirkkoon.
Ikonien voitto on ortodoksisuuden voitto: ilman ikoneja ei olisi tällaista ortodoksista uskoa. Seitsemännessä ekumeenisessa kirkolliskokouksessa tehtyjen päätöksien kautta on kristinuskoon kirjoitettu selvät säännöt ikonien kunnioittamiselle.lähde?
Aiheesta muualla

Ortodoksisuuden sunnuntai / Ortodoksi.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Kåhög

| Kåhög |
| --- | --- |

 Kåhög
 Koordinaatit: 57°45′03″N, 12°09′08″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Partille
Väkiluku (31.12.2023):  869
Kåhög on taajama Partillen kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 869 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kåhög Wikimedia Commonsissa
SGLT2:n estäjä

SGLT2:n estäjät, oikeastaan natriumin- ja glukoosinkuljettajaproteiini2:n estäjät, myös "gliflotsiinit" ovat olleet Suomessa markkinoilla vuodesta 2012 saakka. SGLT2-estäjät ovat alun perin tyypin 2 diabeteksen hoitoon tarkoitettuja lääkkeitä, joiden tarkoituksena on alentaa veren glukoositasoa poistamalla liiallista glukoosia elimistöstä virtsan mukana. Glukoosista riippumattomana vaikutuksena niillä on havaittu olevan hyötyä sydämen vajaatoimintaan sekä krooniseen munuaistautiin (t.s. krooniseen munuaisten vajaatoimintaan) sellaisillakin potilailla, joilla ei ole diabetesta
Vuoteen 2020 mennessä ryhmään kuuluvia lääkevalmisteita on kuvattu neljä kemiallista yhdistettä: dapagliflotsiini, empagliflotsiini, kanagliflotsiini ja ertugliflotsiini. Dapagliflotsiinilla on käyttöaihe sekä tyypin 2 diabetekseen, sydämen vajaatoimintaan (HFrEF) että krooniseen munuaistautiin.
Maryna Gąsienica-Daniel

Maryna Gąsienica-Daniel vuonna 2017.
Maryna Gąsienica-Daniel (s. 19. helmikuuta 1994) on puolalainen alppihiihtäjä, joka edustaa TS Wisła Zakopanea. Hän on sijoittunut parhaimmillaan maailmanmestaruuskilpailuissa viidenneksi ja olympiakisoissa kahdeksanneksi.
Gąsienica-Daniel sijoittui nuorten MM-kilpailuissa suurpujottelussa viidenneksi 2013. Hän on osallistunut viisiin aikuisten MM-kilpailuihin: Schladmingissa 2013 hän oli suurpujottelussa 34:s, Vailissa / Beaver Creekissä 2015 supersuurpujottelussa 34:s, pujottelussa 35:s ja suurpujottelussa 38:s, Sankt Moritzissa 2017 alppiyhdistetyssä 23:s ja supersuurpujottelussa sekä suurpujottelussa 32:s, Åressa 2019 alppiyhdistetyssä 21:s ja suurpujottelussa 32:s sekä Cortina d'Ampezzossa 2021 suurpujottelussa kuudes, parisuurpujottelussa kahdeksas, alppiyhdistetyssä kahdestoista ja supersuurpujottelussa 27:s. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli suurpujottelussa 32:s. Pyeongchongin olympialaisissa 2018 hän sijoittui alppiyhdistetyssä 16:nneksi, syöksylaskussa 24:nneksi, supersuurpujottelussa 26:nneksi ja suurpujottelussa 27:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui suurpujottelussa kahdeksanneksi ja spupersuurpujottelussa 26:nneksi. Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 hän oli parisuurpujottelussa viides, suurpujottelussa kymmenes ja alppiyhdistetyssä yhdestoista. Saalbachin MM-kilpailuissa 2025 hän sijoittui suurpujottelussa 15:nneksi.
Gąsienica-Daniel kilpaili alppihiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Lienzin suurpujottelussa joulukuussa 2011. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Crans-Montanan alppiyhdistetyssä helmikuussa 2017 oltuaan 26:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan yhdeksäs Lech/Zürsin parisuurpujottelussa marraskuussa 2020. Parhaimmillaan hän on sijoittunut kuudenneksi Courchevelin molemmissa suurpujotteluissa joulukuussa 2021.
Gąsienica-Daniel on voittanut neljä Eurooppa-cupin kilpailua.
Suomen Buddhalainen Unioni

| Suomen Buddhalainen Unioni   Buddhistiska Unionen i Finland |
| --- | --- |
Perustettu:  2009
Toimiala:  Buddhalaisuus
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Koko Suomi
Jäsenmäärä:  12 järjestöä
Puheenjohtaja:  Irma Rinne
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen Buddhalainen Unioni (lyh. SBU) on Suomessa toimiville buddhalaisille yhdistyksille tarkoitettu kattojärjestö. Unioni on rekisteröitynyt aatteellinen yhdistys ja sen kotipaikka on Helsinki. Suomessa toimii yhteensä noin 40 eri buddhalaista järjestöä, mutta osa niistä ei ole rekisteröityneitä.
Unionin tavoitteita ovat muun muassa buddhalaisten järjestöjen edustaminen sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla, helpottaa buddhalaisuuden harjoittamista Suomessa ja kasvattaa tietoisuutta buddhalaisuudesta sekä osallistua maailmankatsomuksia koskevaan julkiseen keskusteluun.
SBU:n puheenjohtaja on Irma Rinne.
Unioni on perustettu 9. toukokuuta 2009, ja sen toiminta-alue on koko Suomi. Sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Jukka Hakala. Unionin perustajajäseniksi mainitaan seuraavat yhdistykset:
Bodhidharma
Buddhalainen Dharmakeskus
Finnish-Thai Buddhist Association
Helsinki Zen Center
Länsimaisen buddhalaisen veljeskunnan ystävät FWBO
Suomen Vietnamilaisten Buddhalaisten Yhdyskunta
Tammikuussa 2021 unionilla oli 12 jäsenjärjestöä:
| Järjestö | Suuntaus | Toiminta-alue/ kotipaikka |
| --- | --- | --- |
| Tavallinen Mieli Zendo ry | zen | Helsinki, Tampere, Jyväskylä |
| Bodhidharma ry |  | Helsinki |
| Buddhalainen Dharmakeskus | vajrayana | Helsinki, Loimaa |
| Buddhalainen yhteisö Triratna ry | sitoutumaton | Tampere, Helsinki |
| Danakosha Finland | tiibetinbuddhalaisuus | Jokioinen, Helsinki |
| Finnish-Thai Buddhist Association ry | theravada | Nurmijärvi |
| Helsinki Zen Center | zen | Helsinki |
| Nirodha ry | theravada | Hämeenlinna, Joensuu, Jyväskylä, Lahti, Tampere, Turku |
| Soka Gakkai International Suomi | mahayana | Rovaniemi, Oulu, Kuopio, Vaasa, Joensuu, Jyväskylä, Pori, Tampere, Lahti, Turku, Inkoo, Pääkaupunkiseutu |
| Suomen vietnamilaisten buddhalaisten yhdyskunta | mahayana | Turku |
| Suomen Vietnamilaisten Buddhalaisuus Yhdyskunta (Phúc Lâm) | mahayana | Vantaa |
| Tampere Zen ry | zen | Tampere |
SBU:n jäsenyys on avoin kaikille suomalaisille rekisteröityneille yhdistyksille, jotka ovat olleet aktiivisia vähintään kolme vuotta ja hyväksyvät uskonnon perusarvot. SBU on Euroopan Buddhalaisen Unionin jäsenjärjestö. SBU on myös suomalaisen uskontojen yhteistyöjärjestö Uskot-foorumin jäsenjärjestö.
Opetushallitus on hyväksynyt buddhalaisuuden yhdeksi opetettavaksi vaihtoehdoksi lukion oppimäärässä sekä siihen kuuluvan opetussuunnitelman. SBU on laatinut buddhalaisen uskon mukaiset opetussuunnitelmat sekä yläasteelle että lukioon.
Potilasturvallisuus

Potilasturvallisuus on terveydenhuollon piirissä toimivien yksilöiden ja yhteisöjen periaate ja toiminto, jonka tarkoituksena on varmistaa potilaan saaman hoidon turvallisuus.  Potilaan kannalta potilasturvallisuus on sitä, ettei hänen saamastaan hoidosta koidu haittaa. Potilasturvallisuuden tulisi olla terveydenhuollon henkilökunnan, potilaan ja tämän omaisten yhteinen päämäärä. Potilasturvallisuus on tällä hetkellä yksi Euroopan unionin terveyspolitiikan painopistealueista.
Potilasturvallisuus on osa sairaanhoidon laatua ja turvallisuutta ja siihen liittyy hoidon, lääkehoidon ja laitteiden turvallisuus. Perinteisesti potilasturvallisuudessa on korostettu yksilökeskeisyyttä ja yksittäisen terveydenhuollon ammattilaisen tekemiä virheitä. Viime vuosina on kuitenkin pyritty analysoimaan järjestelmätasoa ja laajemmin erilaisia laatupoikkeamien syitä ja oppimaan virheistä ja löytämään ratkaisuja poikkeamien ehkäisyyn. Lääkehoidon turvallisuus on keskeinen osa potilasturvallisuutta. Turvallisessa lääkehoidossa lääkeaineiden farmakologiset ominaisuudet tunnetaan hyvin ja toisaalta lääkehoitoja toteutetaan oikein.
Potilasturvallisuuden puutteet

Viimeaikaisten tutkimusten mukaan yhä useammissa maissa hoitovirheitä tapahtuu noin 10 prosentissa potilaiden sairaalakäynneistä. Erilaisia vaaratilanteita tapahtuu kaikissa terveydenhuoltoon liittyvissä yhteyksissä. Niiden aiheuttamat kustannukset ovat 2–5 prosenttia suurehkon sairaalan menoisa. Yhdysvalloissa arvioidaan hoidosta aiheutuviin haittavaikutuksiin kuolevan vuosittain 44 000–98 000 henkilöä Terveydenhoidossa tapahtuvien haittojen syynä on usein työyhteisön tai terveydenhuollon järjestelmän häiriöt tai voimavarojen puute, eikä yksittäisen työntekijän toiminta. Myös potilas voi omalla toiminnallaan edistää turvallista hoitoa.
Historia

Potilasturvallisuus ja kysymykset lääketieteellisen hoidon aiheuttamista haitoista nousivat keskusteluaiheiksi 1980- ja 1990-luvuilla ja erityisesti anglosaksisessa maailmassa poliittiseen keskusteluun 2000-luvun alussa. Huomiota herättivät erityisesti selvitykset, joiden mukaan Yhdysvalloissa tapahtuu arviolta noin miljoona potilasvahinkoa vuodessa.
Potilasturvallisuusajattelua on kehitetty aktiivisimmin muun muassa Yhdysvalloissa, Australiassa, Isossa-Britanniassa, Ruotsissa ja Tanskassa, joissa lähtökohtana on toiminut oppivat organisaatiot ja tiedon kerääminen potilasvahingoista ja hoidon haittavaikutuksista erillisillä lomakkeilla. Tiedon keräämisen tavoitteena on ollut luotettavien tilastojen luominen sekä hankkia ymmärrystä siitä, miten vahinkoja voitaisiin välttää.
Potilasturvallisuus Suomessa

Suomessa potilasturvallisuuteen on kiinnitetty enenevästi huomiota vuodesta 2005 alkaen, jolloin perustettiin kansallinen potilasturvallisuusverkosto, johon kuuluvat muun muassa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos sekä yli 100 muuta terveydenhuollon ammattilaisia ja toimintayksiöitä, potilaita, järjestöjä sekä viranomaisia edustavaa tahoa. Suomen sosiaali- ja terveysministeriö asetti potilasturvallisuuden edistämisen ohjausryhmän vuonna 2006 keräämään ja välittämään tietoa hyvistä toimintatavoista ja linjaamaan haitta- ja läheltä piti -tilanteiden raportointia.Terveyden ja hyvinvoinnin laitos käynnisti syyskuussa 2011 Potilasturvallisuutta taidolla -ohjelman, joka on kansalliset talkoot potilasturvallisuuden edistämiseksi.
Potilasturvallisuus Suomessa > Vaihtoehtohoidot

Sosiaali- ja terveysministeriön vaihtoehtohoitoja koskevan lainsäädännön tarpeita selvittäneen työryhmän vuonna 2009 julkaistussa raportissa todetaan, että luontaistuotteet ja vaihtoehtolääkintä saattavat vaarantaa potilasturvallisuuden viivästyttämällä ihmisten hakeutumista lääkärin hoitoon. Myös erilaisten rohdosvalmisteiden ja reseptilääkkeiden yhteisvaikutukset ovat aiheuttaneet potilashaittoja. Näistä ja muista potilasturvallisuutta vaarantavista syistä johtuen työryhmä ehdotti, että Suomessa otettaisiin käyttöön rajoitussäädökset, joilla esille tulleisiin potilasturvallisuuden vaarantaviin ongelmiin voitaisiin puuttua mahdollisimman nopeasti. Työryhmän ehdotuksen mukaan muun muassa tiettyjen potilasryhmien hoito rajattaisiin vain terveydenhuollon ammattihenkilöille ja vaihtoehtohoitoja antavat henkilöt saisivat hoitaa tiettyjä sairauksia vain yhteistyössä lääkärin kanssa.
Aiheesta muualla

Potilasturvallisuutta taidolla[vanhentunut linkki], Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Potilasturvallisuuden huoneentaulu[vanhentunut linkki], Sosiaali- ja terveysministeriö.
Hannu Lauerma: Potilasturvallisuus valvomattomassa terveydenhuollossa. Skeptikko 2/2008.
Puhtautta ja pakkopaitoja – potilasturvallisuuden historiaa
Tiedonharavointi

Tiedonharavointi (myös "web-kaavinta", "verkkosivujen haravointi", engl. ​ scraping, web harvesting, web data extraction) tarkoittaa ihmisen luettavaksi muotoillun tiedon automaattista kokoamista aineistosta, erityisesti verkkosivuilta. Haravointi voi tapahtua botin avulla.
Sivuilta voi hakea jotain tekstimuotoista dataa, tai kuvia tai videoita. Edelleen web-haravoijaa voi kiinnostaa esimerkiksi tuotetiedot kuten tuotteiden hinta eri verkkosivuilla, asiakkaiden palaute, sosiaalisen median postaukset.
Informaatio kerätään esimerkiksi ohjelmassa käsiteltäväksi, tietokantaan tai laskentataulukkoon. Tietojen keruun voi tehdä käsin, mutta tyypillisesti käytetään automaattisia työkaluja, jotka erottavat halutun tiedon. Ohjelmalle voi antaa URL-osoitteita joista ladataan verkkosivun HTML-tiedosto. Kehittyneemmät kaapijat osaavat ladata koko webbisivun CSS-tyylisivuja ja JavaScriptiä myöten. Haravoija etsii sivulta kaiken käyttökelpoisen tiedon, tai jonkin tiedon jonka käyttäjä on määritellyt ennen ajoa ja muuntaa sen käyttäjälle hyödylliseen muotoon, esimerkiksi CSV, Excel-tiedostoksi tai jopa JSONiksi, jota voidaan käsitellä edelleen.
Tiedonharavointi voidaan tehdä käsin copy-paste-menetelmällä (tai tallentamalla tiedostoja). Käyttäjä voi ohjelmoida oman skriptin, joka etsii tietoa esim. säännöllisten lausekkeiden avulla, jäsentämällä ja käymällä läpi dokumentin DOM-mallin, etsimällä metadataa tai jopa koneoppimisen ja konenäön avulla. Tarkoitusta varten on myös valmiita, kustomoitavia ohjelmia ja selainlaajennoksia.
Osapuolet, joiden tietoja pyritään haravoimaan, voivat pyrkiä estämään tämän esimerkiksi verkkosivun käyttöehdoilla. Verkkosivun koodi voidaan myös obfuskoida lukemiskelvottomaksi. CAPTCHA-kyselyt voivat tehokkaasti estää automaattisen tietojen haravoinnin.
Tiedonharavoinnin vastakohtana voidaan pitää APIen käyttöä. Useat suuret verkkosivustot kuten Google, Facebook tai StackOverflow tarjoavat valmiin rajapinnan, jolla sivuston data voi käyttää strukturoidussa muodossa.
Tekoälybotit

Haravointi voi olla verkkopalveluiden tarjoajille ongelma, koska hakurobotit vievät paljon verkkokaistaa eivätkä ne huomioi tekijänoikeuksia. Vaikka suuret yritykset kuten Google maksavat verkkosivustojen tiedoista monet tekoälyn tarpeisiin käytetyt haravointibotit (scraperbot) eivät aina noudata robots.txt-tiedostojen asetuksia. Suurimmat tekoälyjen kyselyjä aiheuttavat botit ovat Bytespider ja GPTBot, jotka yhdessä vastaavat noin kolme neljännestä verkkosivujen hauista. Botit voivat myös pyrkiä esiintymään tavallisina verkkoselaimina, jotta ne voivat kiertää boteille asetettuja rajoituksia. Tiedonharavointiin käytetään joissakin tapauksissa bottiverkkoja liikenteen hajauttamiseen ja estojen kiertämiseen.
Luukas Levänen

| Luukas Levänen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. heinäkuuta 2000 (ikä 24) Hyvinkää, Suomi
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  etukenttä
Sisäpelirooli:  etenijä / vaihtaja
Seura:  Hyvinkään Tahko
Pelaajaura
Junioriseurat
–2019:  Hyvinkään Tahko
Ammattilaisjoukkueet
2019—:  Hyvinkään Tahko
Luukas Levänen (s. 20. heinäkuuta 2000 Hyvinkää) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesis-joukkue Hyvinkään Tahkoa.
Ura

Levänen on Hyvinkään Tahkon oma kasvatti. Hän teki Superpesis-debyytinsä 4. kesäkuuta 2019 kotona Kiteen Palloa vastaan.
Saavutukset

B-poikien Itä–Länsi-ottelu (2018)
Muuta

Levänen valmistui ylioppilaaksi Hyvinkään yhteiskoulun lukiosta keväällä 2019. Hän on pelannut nuorempana jääkiekkoa.
Le fils

| Le fils |
| --- | --- |
 Elokuvan Le fils elokuvajuliste.
Ohjaaja:  Luc Dardenne Jean-Pierre Dardenne
Käsikirjoittaja:  Luc Dardenne Jean-Pierre Dardenne
Tuottaja:  Luc Dardenne Jean-Pierre Dardenne Denis Freyd
Kuvaaja:  Alain Marcoen
Leikkaaja:  Marie-Hélène Dozo
Tuotantosuunnittelija:  Igor Gabriel
Pukusuunnittelija:  Monic Parelle
Pääosat:  Olivier Gourmet Morgan Marinne Isabella Soupart
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Belgia Ranska
Tuotantoyhtiö:  Les Films du Fleuve Archipel 35
Levittäjä:  Lucky Red Distribuzione
Ensi-ilta:   23. toukokuuta 2002
Kesto:  104 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Le fils (kirjaimellisesti ’Poika’) on Dardennen veljesten ohjaama vuonna 2002 ensi-iltansa saanut belgialainen draamaelokuva. Elokuva kertoo miehestä, joka opettaa puutöitä ongelmanuorille.Hänen oppilaakseen tulee poika, joka pakottaa miehen kohtaamaan itsensä. Elokuva sai ensi-iltansa vuoden 2002 Cannesin elokuvajuhlilla. Elokuvan pääosan esittäjä Olivier Gourmet palkittiin Cannesissa parhaasta miespääosasta.
Tuotanto

Le fils kuvattiin ohjaajaparin kotikaupungissa Seraingissa lähellä Liègeä. Luc ja Jean-Pierre Dardenne olivat ohjanneet dokumenttielokuvia ennen siirtymistään fiktioelokuvien ohjaajiksi. Dokumenttitausta näkyy myös elokuvassa Le fils, joka seuraa direct cineman periaatteiden mukaisesti yhtä tapahtumaa hyvin läheltä rajoitetun ajan. Elokuva on rakenteeltaan pelkistetty. Dokumenttimainen käsivarakamera seuraa päähenkilöä Olivieria ja hänen reaktioitaan koko elokuvan ajan. Näemme tapahtumat Olivierin näkökulmasta, usein myös fyysisesti hänen takaansa kuvattuina. Tapahtumia taustoitetaan tai selitetään hyvin vähän. Elokuvan tarina paljastuu vähitellen. Elokuvan pääosan esittäjä Olivier Gourmet oli näytellyt myös kolmessa aiemmassa Dardenne-veljesten elokuvassa.
Juoni

Olivier opettaa hankaluuksiin joutuneille nuorille puutöitä. Hän ahdistuu, kun nuorisokeskukseen tulee uusi nuori. Olivier päättää kuitenkin ottaa uuden nuoren omaan ryhmäänsä. Paljastuu, että uusi tulokas Francis on tappanut Olivierin pojan viisi vuotta aiemmin.
Tapon seurauksena Olivierin oma avioliitto on hajonnut. Hänen entinen vaimonsa Magali on raskaana uudelle miehelleen. Olivier seuraa Francisia kadulla. Francis suhtautuu Olivierin kuin esikuvaan. Autossa Olivier kysyy mitä poika teki joutuakseen viideksi vuodeksi vankilaan ja Francis kertoo kuristaneensa toisen pojan vain yksitoistavuotiaana.
Olivier ottaa pojan mukaansa puuvarastolle hakemaan puuta. Kun he sirkkelöivät lankkuja sahalla Olivier paljastaa, että poika, jonka Francis tappoi oli hänen poikansa. Francis pakenee. Olivier saa Franciksen kiinni ja kuristaa tätä, mutta päästää irti. Olivier ja Francis lastaavat puut peräkärryyn.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Olivier Gourmet  | … |  Olivier   |
|  Morgan Marinne  | … |  Francis Thorion   |
|  Isabella Soupart  | … |  Magali   |
|  Nassim Hassaïni  | … |  Omar   |
|  Kevin Leroy  | … |  Raoul   |
|  Félicien Pitsaer  | … |  Steve   |
|  Rémy Renaud  | … |  Philippo   |
|  Annette Closset  | … |  nuorisokeskuksen johtaja   |
|  Fabian Marnette  | … |  Rino   |
|  Jimmy Deloof  | … |  Dany   |
|  Anne Gerard  | … |  Danyn äiti   |
Vastaanotto

Elokuva sai ensi-iltansa vuoden 2002 Cannesin elokuvajuhlilla. Pääosan esittäjä Olivier Gourmet palkittiin parhaasta miespääosasta. Kansainvälisten kriitikkojen mielestä elokuva oli mestariteos. The New York Timesin A.O. Scott näki  elokuvan haastavan koston ja melodraaman kaltaiset yksinkertaiset ratkaisut, joihin useimmat muut elokuvat sortuvat kuvatessaan samankaltaista moraalista asetelmaa. Hänen mukaansa Le Fils ei ole helppo katsomiskokemus, mutta näennäisessä yksinkertaisuudessaan mestariteos. The Guardian -lehden Peter Bradhawn mielestä elokuva oli voimakas ja arvokas kannanotto, joka ei kuitenkaan elokuvana yltänyt aivan odotuksiin. Roger Ebert nosti Le Filsin 2000-luvun kymmenen parhaan elokuvan joukkoon. Hän pitää elokuvaa poikkeuksellisena jopa Dardennen veljesten elokuvien joukossa.