stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tarton kaupunki
Hallinto > Kaupunginvaltuusto

Nykyinen Tarton kaupungin ensimmäinen kaupunginvaltuusto valittiin 4-vuotiselle kaudelleen vuoden 2017 kuntavaaleissa. Vaalien myötä valtuustoryhmien (fraktsioonid) jakauma on seuraava:
Reformipuolue (RE): 20 paikkaa
Sosiaalidemokraattinen puolue  (SDE): 8
Keskustapuolue (KE): 7
Viron konservatiivinen kansanpuolue (EKRE): 6
Isänmaan ja Res Publican liitto (IRL): 3
Tartu Heaks -vaaliliitto: 3
Tartu Eest -vaaliliitto: 2.
Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana on vuoden 2017 vaaleista lähtien toiminut Aadu Must (Keskustapuolue) ja varapuheenjohtajana Ene Ergma (Reformipuolue). Puheenjohtajat muodostavat valtuustoryhmien johtajien kanssa valtuuston johtoelimen. Kaupunginvaltuuston työtä tukee ja asioita valmistelee yhdeksän lautakuntaa, joilla on oikeus tehdä aloitteita. Valtuuston päätäntävallassa ovat kaupungin tulo- ja menoarvio, lainat, varojen jakaminen hallintoalojen kesken, kaupunkisuunnittelu ja kaavoitus jne.
Hallinto > Kaupungin hallinto

Kaupunkia hallinnoi reformi- ja keskustapuolueiden muodostama kaupunginhallitus. Kaupunginjohtajana on toiminut huhtikuusta 2014 Urmas Klaas. Hänen apunaan toimii viisi apulaiskaupunginjohtajaa, jotka kukin vastaavat eri hallintoalojen toiminnasta. Lisäksi kaupunginjohtajan alaisuudessa työskentelee kaupunginsihteeri ja hänen johtamansa kaupunginkanslia. Hallituksen jäsenet ja vastuualueet ovat seuraavat:
Urmas Klaas, kaupunginjohtaja: suhdetoiminta (tiedotus, markkinointi- ja matkailupalvelut, protokollaosasto), kaupunginsihteeri ja kaupunginkanslia (kirjanpito, henkilöstöasiat, oikeuspalvelut, sisäinen tarkastus, it-palvelut)
Jaan Õunapuu, apulaiskaupunginjohtaja: yrittäjyysasiat (rekisteröinti) ja taloustoimi (kirjanpito)
Tiia Teppan, apulaiskaupunginjohtaja: sivistystoimi ja kulttuuritoimi (kulttuuripalvelut, liikunta- ja nuorisoasiat)
Artjom Suvorov, apulaiskaupunginjohtaja: sosiaalitoimi ja terveydenhoito
Jarno Laur, apulaiskaupunginjohtaja: varainhallinta (katu- ja puisto-osasto, liikenneosasto, puhtaanapito) ja tilapalvelut (asunto- ja rakennuspalvelut)
Valvo Semilarski, apulaiskaupunginjohtaja: suunnittelu- ja maankäyttötoimi (kehittämispalvelut, kaupungin ja maankäytön suunnittelu, insinööripalvelut) ja rakennustoimi (arkkitehtuuripalvelut, rakennustarkastus, suojelukohteet).
Klaasin edeltäjä kaupunginjohtajana oli Urmas Kruuse, joka siirtyi Tarton kaupunginjohtajan tehtävistä terveys- ja työministeriksi Taavi Rõivasin hallitukseen.
Liikenne

Valtatie 2 Tallinnasta Võruun ja valtatie 3 Jõhvista Valgaan kulkevat Tarton kautta. Tartosta johtaa rautatie Tallinnaan, Valgaan ja Koidulaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tartu Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tähtvere Wikimedia Commonsissa
Kalifornian yliopisto (Irvine)

Kalifornian yliopisto, Irvine (engl. University of California, Irvine, lyhennettynä UCI tai UC Irvine) on vuonna 1965 perustettu yliopisto Irvinen kaupungissa Kalifornian osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Yliopisto kuuluu yhtenä kampuksena Kalifornian yliopistojärjestelmään. Irvinen kaupunki on saanut nimensä yliopistosta, joka puolestaan sai nimensä maata yliopiston rakennuksille lahjoittaneelta Irvine-yritykseltä.
Yliopistossa on yli 27 000 opiskelijaa. Kolme sen tutkijoista on voittanut Nobelin – kaksi kemiasta, yksi fysiikasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalifornian yliopisto (Irvine) Wikimedia Commonsissa
Katri Laatikainen

Katri Laatikainen (ven. Екатерина Петровна Лаатикайнен, Jekaterina Petrovna Laatikainen; 25. joulukuuta 1907 Ikattilan kylä nykyisessä Taaitsan kunnassa – 27. marraskuuta 1943 Leningrad) oli inkeriläissyntyinen suomen kielen oppikirjojen ja sanakirjojen laatija.
Laatikainen syntyi talonpoikaisperheeseen. Hän valmistui Hatsinan suomalaisesta opettajaopistosta vuonna 1924 ja työskenteli matematiikan ja venäjän kielen opettajana. Laatikainen opiskeli Herzenin pedagogisen instituutin suomalaisessa osastossa vuosina 1926–1930 ja työskenteli valmistuttuaan instituutin suomen kielen opettajana ja didaktikkona. Vuosina 1934–1937 hän suoritti jatko-opinnot Leningradin yliopistossa.
Laatikainen työskenteli Karjalan pedagogisessa instituutissa vuosina 1936–1937 ja sen jälkeen opettajien täydennyskoulutusinstituutissa ja opettajana Leningradissa. Vuosina 1940–1942 hän oli Neuvostoliiton tiedeakatemian Kielen ja ajattelun instituutin tutkija. Laatikainen julkaisi suomen kielen oppikirjan vuonna 1940, toimitti vuonna 1942 ilmestyneen suomalais-venäläisen sanakirjan ja johti venäläis-suomalaisen sanakirjan valmistelua.
Toisen maailmansodan aikana Laatikainen teki suomalais-venäläisen keskusteluoppaan puna-armeijaa varten ja aloitti venäläis-suomalaisen sotilassanaston laatimisen. Hän työskenteli myös Saltykov-Štšedrinin kirjastossa ja puolusti kandidaatinväitöskirjaansa vuonna 1942. Laatikainen toimi Leningradin radiokomitean suomalaisen osaston vastaavana toimittajana vuonna 1943.
Laatikainen kuoli aivoverenvuotoon sen jälkeen kun hänen miehensä oli saanut surmansa Leningradin pommituksessa. Saltykov-Štšedrinin kirjaston työntekijät kasvattivat heidän kaksi lastaan.
Teoksia

Kielenkäytön metodiikkaa I asteen kouluissa. Petroskoi: Kirja, 1933.
Katri Laatikainen ja Urho Tuurala. Suomen kielen oppikirja. Toinen osa, lauseoppi: keskikoulujen oppikirja. Petroskoi: 1934. Toinen painos 1934. Kolmas painos 1936.
Utšebnik finskogo jazyka. Petroskoi: Karjalais-suomalaisen SNT:n valtion kustannusliike, 1940.
Finsko-russki slovar. Pod red. Je. P. Laatikainen. Moskva: Gosudarstvennoje izdatelstvo inostrannyh i natsionalnyh slovarei, 1942.
Svartån (Västmanland)

| Svartån |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Västmanland
Maakunnat:  Västmanland
Kunnat:  Västerås, Sala, Norberg
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Norrströmin vesistö
Valuma-alue:  Svartånin valuma-alue
Pinta-ala:  775,34 km²  
Järvisyys:  alle 3,6 % 
Pääuoman pituus:  89 km 
Yhtyy:  Västeråsfjärden, Mälaren
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Nyhyttan, Norberg 
 :  60.0825°N, 16.0327°E
Laskupaikka:  venesatama, Västerås 
 :  59.6026°N, 16.5474°E
Läpivirtausjärvet:  Hällsjön, Fläcksjön, Gorgen, Hörendesjön, Långsjön
Esteet:  useita patoja
Taajamat:  Västerås, Skultuna, Västerfärnebo, Karbenning
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  140 m  mpy.
Laskukorkeus:  0,7 m  mpy.
Korkeusero:  139,3 m
Pituus:  89 km  
Kaltevuus:  1,57 m/km
Keskiylivirtaama:  27,3 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  6,37 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  1,21 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Joen tulo Västeråsiin
Joen kapein osuus Västeråsissa apteekin kulmalla.
Svartån sijaitsee kartan oikeassa reunassa
Svartån on Ruotsissa Västmanlandin läänissä Västeråsin, Salan ja Norbergin kunnissa virtaava 89 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Svartånin valuma-alueen pääuomaan. Joki laskee Mälarenin Västeråsfjärdeniin Västeråsin keskustassa.
Joen kulku > Joenvarren luontoarvoja

Fläckebon luonnonsuojelualue (Fläckebos naturreservat, 82 hehtaaria), joka sijaitsee joen keskijuoksulla, rajautuu vanhalle niitymaalle, josta ympäröivät maatilat korjasivat talveksi eläimille heinää. Noin 100 vuotta sitten heinäntekö lopetettiin, mutta toistuvatsi tulviva niittymaa jäi vaille käyttöä. Joutomaa alkoi kasvaa koivua ja nykyään joenrantaan rajautuu Etelä-Ruotsin suurin koivikko, jossa viihtyvät erityisesti hyttyset ja hyönteissyöjälinnut..
Trollbon luonnonsuojelualue (Trollbos naturreservat, 74 hehtaaria) muodostettiin vanhaan kuusikkoon joen yläjuoksulla. Alueen järviä ovat Kalven, Hyttdammen ja Värlingen. Alueella on 1700-luvulla vielä toiminut masuuni (hytta), jolla pelkistettiin rautaa. Kivikkoinen alue on nykyään varjoisan kuusikon suojissa sammaloitunut ja siellä viihtyy erityisiä kasvilajeja. Niistä voidaan mainita maariankämmekkä ja yövilkka, kalkkikivialueella sudenmarja, sinivuokko, pölkkysieni Gomphus clavatus, rusko-orakas ja tuoksuorakas..
Vesivoimalaitos Västeråsissa
Harakersin mylly
Skultunan messinkitehdas vuonna 1873
Storbron Västeråsissa
Svartånin valuma-alue > Yleistä

Svartånin valuma-alueen pinta-ala on 775 neliökilometriä ja se on 65 kilometriä pitkä ja 20 kilometriä leveä. Valuma-alue sijaitsee viiden kunnan ja kahden läänin alueella. Valuma-alueen latvat ylettyvät Norbergin ja Avestan kuntien alueille, joista Avesta kuuluu Taalainmaan lääniin ja muut kunnat Västmanlandin lääniin. Noin puolet valuma-alueesta on Salan kuntaa ha alajuoksun viidennes Västeråsin kuntaa. Valuma-alueen lounaisreunassa on pieni alue, joka kuuluu Hallstahammariin. Norbergin taajama vaikutaa pääuoman luonnontilaan merkittävästi, vaikka sen taajama-alue ylettyykin siihen vain vähän. Västerfärnebo ja Salbohed sijaitsevat joen keskijuoksulla pääuoman äärellä, mutta Sätra brunn sijoittuu valuma-alueen itäreunalle. Aivan alajuoksulla on Skultuna joen äärellä ja joki virtaa Västeråsin keskustan läpi. Valuma-alueella asuu yli 40 000 asukasta, joista 36 000 asuu taajamissa ja 4 000 haja-asutusalueella.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (34,8 %), multamaa (17,3 %), savimaa (16,0 %), turve (9,7 %), kalliomaa (14,2 %), hiekka ja sora (2,6 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,9 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (63,1 %), viljelymaita (21,2 %), soita ja kosteikkoja (3,8 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (3,2 %) sekä joutomaita (5,2 %). Näiden lisäksi on 3,6 % vesistöjä.
Vesistön luonnontila on pääosin tyydyttävässä kunnossa, mutta Långsjön ja siihen laskevan pääuoman latvaosa Norbergista on välttävässä kunnossa, samoin ovat Fläcksjön ja Hällsjön. Heikommassa tilassa on Gussjön, jonka luonnontila on huono. Mainittuja järviä vaivaa lähinnä rehevöityminen.
Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 33 patoa, joista osalla säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 4,9 miljoonaa kuutiometriä.
Svartånin valuma-alue > Vesistösuhteita

Svartån kuuluu Norrströmin vesistöön (vesistöaluetunnus 61), jonka valuma-alueen pinta-ala on 22 650 neliökilometriä (km²) ja jonka vesistöreitin pääuoman alaosaan kuuluvat esimerkiksi laskujoki Norrström, järvi Mälaren, Eskilstunaån ja järvi Hjälmaren. Svartån on vesistöreittinsä sivujoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 775 km² eli 3,4 % koko vesistöalueensa pinta-alasta. Valuma-alueen länsipuolella sijaitsee Kolbäcksånin valuma-alue, jonka laskujoki Kolbäckeån laskee Mälarenin Galteniin. Itäpuolella sijaitsee Sagånin valuma-alue, jonka laskujoki laskee Mälarenin Oxfjärdeniin. Valuma-alueen etelä- ja kaakkoispuolella on Mälarenin lähialuetta, jossa on pienien ojien ja purojen valuma-alueita. Valuma-alueen pohjoispuoli kuuluu Daljoen vesistön (vesistöaluetunnus 53) omaan päävesistöalueeseen.
Svartån laskee Mälarenin Västeråsfjärdeniin Västeråsin kaupungissa. Vesireitti jatkuu tästä itään päin ensin Granfjärdenin kautta Ängsönin ja Aspönin välistä, Arnöfjärdenin ja Stabyfjärdenin läpi Prästfjärdeniin. Täältä vesi virtaa Mälarenin itäsosien saariston läpi ja se kulkee lopussa Lövstafjärdenin ja Lambarfjärdenin kautta Lovön ohittaen Tukholman kaupunkiin, jossa vesi kerääntyy Riddarfjärdeniin ja poistuu Norrströmenin ja Söderströmenin kautta Saltsjöniin. Tästä alkaa Tukholman saaristo Itämerellä.
Svartånin valuma-alue > Sivu-uomia

Svarånilla on joitakin sivujokia, mutta sivu-uomat ovat yleensä puroja tai peltoalueiden johto-ojia. Kaikki joet ja ojat on käsitelty voimakkaasti. Alla olevaan taulukkoon on kerätty niistä suurimmat. Taulukon tietojen lähteet on ilmoitettu oikeassa sarakkeessa ja selvennetty tarvittaessa taulukon alapuolella.
| Sivu-uoman nimi   | Yhtyy Svartån (km suusta) | Pääuoman kohta   | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegabäcken | 17 | Svartån | 17 | 0,4 | 44 | 1,1,1,1,1,1 |
| Gnällbäcken | 40 | Fläcksjön | 12 | 0,4 | 44 | 1,1,1,1,1,1 |
| Spångtegsbäck | 41 | Fläcksjön |  |  |  | 1,2,1,–,–,– |
| Gussjöbäck | 44 | Svartån | 2 | 0,2 | 25 | 1,2,1,1,1,1 |
| Tvärhandsbäcken | 50 | Svartån |  |  |  | 1,2,1,–,–,– |
| Gärsjöbäcken | 55 | Svartån | 9 | 0,4 | 47 | 1,1,1,1,1,1 |
| Prästhytteån | 57 | Svartån | 25 | 1,1 | 135 | 1,1,1,1,1,1 |
| Däljebäcken | 64 | Långsjön |  |  |  | 1,2,1,–,–,– |
| Krokbäcken | 65 | Långsjön |  |  |  | 1,2,1,–,–,– |
| Mörttjärnbäcken | 78 | Bågen |  |  |  | 1,2,1,–,–,– |
| Murån | 80 | Bågen |  |  |  | 1,2,1,–,–,– |
| Bjurtjärnsbäcken | 81 | Dammen |  |  |  | 1,2,1,–,–,– |
| Älgtjärnsbäcken | 81 | Dammen |  |  |  | 1,2,1,–,–,– |
| Karttrumpbäcken | 83 | Svartån |  |  |  | 1,2,1,–,–,– |
| Toftsjönin laskuoja | 85 | Svartån |  |  |  | 1,2,1,–,–,– |
| Målsjönin laskuoja | 85 | Svartån |  |  |  | 1,2,1,–,–,– |

Lähteet: 1 = , 2 = Lantmäteriet
Svartånin valuma-alue > Järviä

Valuma-alueelle mahtuu kuusi suurempaa järveä ja sen yläjuoksulle monia pikkulampia. Seuraavat järvet, jotka luetellaan yläjuoksulta alajuoksulle, ovat joen pääuoman läpivirtausjärviä: Dammsjön, Värlingen, Kalven, Lilla Flomyren, Stora Flomyren, Dammen, Bågen, Labodasjön, Långsjön, Hörendesjön, Fläcksjön ja Hällsjön. Näiden lisäksi on vielä sivu-uomien valuma-alueilla lisää järviä. Alajuoksulta aloittaen, Tegabäckenin valuma-alueella sijaitsevat Toftsjön ja Långsjön, ja Rönnmyrbäckenin valuma-alueella on Rudsjön. Fläcksjöniin laskevalla Gnällbäckenillä on Rörbosjön ja yläjuoksulla Stora Toften, Stora Tillingen ja Lilla Tillingen. Gnällbäckenin lähdejärvi on Öjesjön. Fläcksjönin pohjoispuolella yhtyy jokeen Gussjönin laskuoja ja järveen laskee lisäksi Stävresjön. Gärsjöbäckenin valuma-alue on laaja ja siihen kuuluvat Gorgen, Gärsjön ja Hannsjön. Suurimmalla sivujoella Prästhytteånin valuma-alueella on runsaasti lampia. Valuma-alueen järviä ovat Murånin sivuhaarassa Norra Tappesjön, Södra Tappesjön ja Bysjön, ja Bjurforsånin haarassa Stora Klingen ja Vallsjön. Långsjönin länsipäähän laskee Dammsjön. Bågeniin laskee Mörttjärnbäcken, jonka valuma-alueella ovat Mörttjänen, Hytttjärnen ja Ösjön. Bågenin pohjoispuolella olevaan Dammeniin laskee kaakosta Bjurtjärnen. Pieneen Lilla Flomyreniin laskee kolme virtavesiuomaa, joista pohjoisesta tuleva on pääuomaa ja muut sivu-uomia. Etelästä tulee Toftsjönin laskuoja ja sen eteläisin järvi on Stora Kavelbrotjärnen. Lännestä Lilla Flomyreniin tulee Smedsjönin laskuoja, jonka valuma-alueeseen kuuluu myös Målsjön, Romstjärnarna ja Brunnsjön.
Svartånin valuma-alue > Valuma-alueen luontoarvoja

Östringbyn luonnonsuojelualue (Östringbys naturreservat, 117 hehtaaria) muodostuu pääasiassa vanhasta pitkärunkoisesta kuusikoista ja mäkien männiköistä . Vitmossenin luonnonsuojelualue (Vitmossens naturreservat, 168 hehtaaria) on lintuharrastajien pidetty vierailukohde avoimella suolla, jossa kasvaa harvakseltaan koivuja ja mäntyjä.. Hälleskogsbrännanin luonnonsuojelualueella (Hälleskogsbrännans naturreservat, 6 411 hehtaaria) raivosi alueella kesällä 2014 suuri metsäpalo, jonka jäljiltä alue on lähinnä pystyssä törröttäviä hiiltyneitä puunrunkoja. Metsäpalon jälkeistä kasvillisuuden ja eläimistön palaamista voi seurata aluetta kiertelemällä..
Fläcksjön
Keskijuoksun Nötmyran
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Svartån, Västmanland Wikimedia Commonsissa
Kartläggning av värdefulla vattendragsmiljöer - Svartåns avrinningsområde, 2006
Svartån - En långtidsutvärdering av recipientkontrollens mätningar mellan åren 1980–2000, Västmanland länsstyrelsen
Svartåns vattenråd
Kalifornianagaave

| Kalifornianagaave |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Parsakasvit Asparagaceae
Alaheimo::  Agavoideae
Suku::  Agaavet Agave
Laji::  shawii
Kaksiosainen nimi
 Agave shawii  Engelm. 
Katso myös
   Kalifornianagaave Wikispeciesissä   Kalifornianagaave Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kalifornianagaave (Agave shawii) on monivuotinen agaavejen (Agave) sukuun kuuluva kasvi.
Kalifornianagaave on ikivihreä mehikasvi, jonka piikkireunaiset 45 cm pitkät, 20 cm leveät lehdet muodostavat puolipallon muotoisen ruusukkeen. Ruusukkeen korkeus ja leveys on noin metrin verran. Kasvin vanhentuessa se kasvattaa ruusukkeen alle vartta, joka kiemurtelee pitkin maanpintaa. Uusia ruusukkeita nousee tästä varresta niin että lopulta kalifornianagaavepensaikko voi peittää laajoja alueita. Kasvi voi elää 20-40 vuotta, ennen kuin se kukkii, ja kukkimisen jälkeen kasviyksilö kuolee. Kukkavarsi on 3-4 m korkea pylväs, jonka päähän aukeavat keltaiset kukat houkuttelevat lintuja ja perhosia.
Kalifornianagaave kasvaa Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltiossa ja Meksikon Baja Californian osavaltiossa.
Aiheesta muualla

ITIS: Agave shawii (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Agave shawii (englanniksi)
The Fast and the Furious (videopeli)

| The Fast and the Furious |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Eutechnyx
Julkaisija:  Bandai Namco Games
Jakelija:  Universal Interactive Bandai Namco Games
Julkaistu:  PlayStation 2  26. syyskuuta 2006  9. maaliskuuta 2007 PlayStation Portable  24. huhtikuuta 2007  26. lokakuuta 2007
Lajityyppi:  ajopeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Teini-ikäisille  PEGI 3 
Alusta:  PlayStation 2, PlayStation Portable
Jakelumuoto:  DVD, UMD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Fast and the Furious (tunnetaan myös nimellä Fast and the Furious: Tokyo Drift) on vuonna 2006 julkaistu ajopeli PlayStation 2:lle ja PlayStation Portable:lle. Pelin tekivät Eutechnyx ja Namco ja se sisältää kaksinpelin.
Juoni

Pelaaja aloittaa Aqualine Bridgellä, jossa hän ajaa Twinkien serkun, Dizzyn, Toyota Supralla kilpaa Hanzon Mazda RX-8:a vastaan. Tämän jälkeen pelaaja alkaa kaahailla driftaajia ja katukuskeja vastaan saadakseen rahaa uusiin autoihin ja viritysosiin.
Kisat

Pelaajan ostamat autot säilyvät Tokyo Drift -elokuvasta tutussa Robo Garagessa. Pelissä on kahden tyyppisiä kisapisteitä: Wanganit ja Touget. Wanganissa ajetaan tavallisia ensimmäinen maalissa-kisoja ja huippunopeus-kisoja, joissa suurimman nopeuden saavuttanut voittaa. Tougessa ajetaan drift-kisoja: se kumpi saa enemmän drift-pisteitä voittaa ja pito-kisoja, joissa ajetaan drift-vuorilla perinteistä ensimmäinen maalissa-rallia. Pelissä ajetaan elokuvasta tuttuja henkilöitä vastaan, joita ovat esimerkiksi Drift king, Han ja Sean Boswell.
Autot

Pelissä on monia japanilaisia autoja Mazdalta, Mitsubishilta, Subarulta, Hondalta, Toyotalta ja Nissanilta. Amerikkalaisia autoja on Chevroletilta, Shelbyltä ja Fordilta.
Kastoriá (alueyksikkö)

| Kastorián alueyksikkö Περιφερειακή ενότητα Καστοριάς> Alueyksikkö |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros ja Länsi-Makedonia
Alue:  Länsi-Makedonia
Kuntia:  3
Perustettu:  1.1.2011
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kastoriá
Pinta-ala:  1 720 km²
Väkiluku (2011):  50 322
 – väestötiheys:  29,26 as./km²
Lyhenteet:  
 – NUTS:  EL532
 
www.kastoria.gr
Kastorián alueyksikkö (kreik. Περιφερειακή ενότητα Καστοριάς, Perifereiakí enótita Kastoriás) on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Länsi-Makedonian alueella ja sen hallinnollinen keskus on Kastoriá. Alueyksikön pinta-ala on 1 720 neliökilometriä ja asukasluku 50 322 (vuonna 2011).
Alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Kastorián prefektuurin (Νομός Καστοριάς, Nomós Kastoriás).
Kunnat

Alueyksikkö jakaantuu kolmeen kuntaan seuraavasti:
Aiheesta muualla

Περιφερειακή ενότητα Καστοριάς. Kastorián alueyksikön kotisivu. (kreikaksi) (englanniksi)
Länsi-Makedonian alue
| --- | --- |
Flórinan alueyksikkö:   Amýntaio  Flórina  Préspes 
Grevenán alueyksikkö:   Deskáti  Grevená 
Kastorián alueyksikkö:   Kastoriá  Nestório  Orestída 
Kozánin alueyksikkö:   Eordaía  Kozáni  Sérvia  Velventós  Vóio
Karibian arawakkikielet

Karibian arawakkikielet (myös ta-arawakkikielet) on arawakkikieliin kuuluva kieliperhe. Se sijoittuu Etelä-Amerikan mantereen pohjoisosiin sekä Karibian saarille.
Kieliperheeseen kuuluu yhteensä kymmenen kieltä:
Antillien arawakkikielet
Garifuna
Kalinago
Lokono
Maragua
Taino
Caquetio
Guajiro-paraujano
Paraujano
Wayuu
Luokittelemattomat
Araicu
Uirina
Space Oddity

| ”Space Oddity” David Bowie |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: David Bowie
 B-puoli: ”Wild Eyed Boy from Freecloud”
 Äänitetty : 20. kesäkuuta 1969
 Studio : Trident Studios, Lontoo
 Julkaistu: 11. heinäkuuta 1969
 Formaatti: vinyylilevy, digitaalinen lataus
 Tekijä(t): David Bowie
 Tuottaja(t): Gus Dudgeon
 Tyylilaji: folkpop, psykedeelinen pop, progressiivinen pop, taidepop, kamaripop, folkrock, space rock
 Kesto: 04.33 (britannialainen single)   03.26 (amerikkalainen single)  05.16 (albumiversio)
 Levy-yhtiö: Philips, Mercury, RCA, EMI
Listasijoitukset
  Britannian singlelista: 5. (1969)   Britannian singlelista: 1. (1975)   Billboard Hot 100: 15. (1973)   (Lisää listasijoituksia)
David Bowien muut singlet
| ”Love You till Tuesday” 1967 | ”Space Oddity” 1969 | ”The Prettiest Star” 1970 |
Space Oddity on brittimuusikko David Bowien kirjoittama ja esittämä musiikkikappale, joka ilmestyi heinäkuussa 1969 singlenä ja myöhemmin samana vuonna hänen toisella albumillaan David Bowie (tunnettu myös nimellä Space Oddity). Laulu kertoo kuvitteellisesta astronautista, majuri Tomista (engl. Major Tom), jonka yhteys maahan katkeaa, ja hän ajelehtii avaruudessa odottaen kuolemaansa. Musiikillisesti kappaletta on kuvattu muun muassa folkpopiksi.
Kappale on Bowien suosituimpia ja joidenkin mielestä myös merkittävin. Se nousi vuonna 1969 Britannian singlelistalla viidenneksi ja oli Bowien ensimmäinen menestyskappale. Single on julkaistu uudelleen useita kertoja, ja se on ollut hitti moneen otteeseen. Yhdysvalloissa ”Space Oddity” saavutti listamenestystä vasta vuonna 1973, jolloin se ylsi sijalle 15. Vuonna 1975 kappaleesta muodostui listaykkönen Britanniassa, missä se on hänen myydyin singlensä. Ajan myötä kappaleesta tuli Bowien eräänlainen tunnuslaulu, joka sijoitetaan usein hänen kokoelmalevyjensä ensimmäiseksi raidaksi.
”Space Oddity” oli ensimmäinen Bowien monista avaruusteemaisista kappaleista. Sen päähahmosta, majuri Tomista, kertovat myös hänen myöhemmät levytyksensä ”Ashes to Ashes” ja ”Hallo Spaceboy”. ”Space Odditysta” on tehty paljon cover-versioita, ja vuonna 2013 huomiota herätti astronautti Chris Hadfieldin avaruudessa kuvattu musiikkivideo. Suomeksi kappaleen levytti vuonna 1973 Arto Sotavalta nimellä ”Kapteeni Tom”.
Tausta

Bowie oli julkaissut ennen ”Space Odditya” yhdeksän singleä, joista yksikään ei ollut saavuttanut listamenestystä. Hänen vuonna 1967 ilmestyneeseen esikoisalbumiinsa oli suhtauduttu lehdistössä pääasiassa myönteisesti, mutta senkin myyntimäärä jäi pieneksi. Vuonna 1968 hän joutui heikon taloustilanteensa vuoksi toisinaan työskentelemään valokopioijana. Bowie kommentoi myöhemmin heikkoa menestystään myös onneksi, sillä ilman sitä häneltä olisi voinut jäädä saamatta paljon vaikutteita.
Yhdysvaltalainen Simon & Garfunkel -duo julkaisi huhtikuussa 1968 albumin Bookends, joka vaikutti merkittävästi Bowien uuteen tyyliin lauluntekijänä. Kaksikon innoittamana hän myös esiintyi ja teki demoäänityksiä yhdessä ystävänsä John Hutchinsonin kanssa.