stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Urin kolmas dynastia
Kukoistus

Ur-Nammun jälkeen nousi maan johtoon hänen poikansa Šulgi, joka muun muassa hyökkäsi gutilaisten maahan kostaakseen isänsä Ur-Nammun kuoleman. Šulgi hallitsi 48 vuotta maata, ja hänet julistettiin jumalaksi jo eläessään. Šulgia ylistäviä runoja kirjoiteltiin. Valtakautensa loppupuolella Šulgi teki monia sotaretkiä muun muassa Iraniin Simurrumiin ja kurdialueelle. Maa jakaantui kuvernöörien hallitsemiin provinsseihin, joista kerättiin verot erilaisina tuotteina kuten viljana. Reuna-alueita taas hallitsivat sotilasjohtajat. Hallinto, arkistointi, verotus ja kalenteri yhtenäistettiin ja painot vakioitiin. Maasta tuli todellinen virkamiehen paratiisi. Kuninkaan palatsin johtama valtio omisti koko maatalouden, kaupan ja tavaroiden jakelun. Ihmiset saattoivat myydä itsensä tietyksi ajaksi orjiksi valan pois maksamiseksi. Kastelukanavia kaivoi valtava kansalaisista koostuva työvoima. Maassa oli valtava tekstiiliteollisuus joka tuotti villa- ja kangasvaatteita vientiin. Keskittäminen synnytti maahan valtavan byrokratian. Talouselämää ohjasivat palatsi ja temppeli. Valtiolla oli kaukokauppaa hoitaneita kauppiaita. Kuparista, pronssista, kullasta ja hopeasta tehtiin eräänlaisia tietyn painoisia kolikoita.
Monet perheet liikkuivat yhdessä vapaasti työtä etsien. Osa työstä oli oma-aloitteista, osa valtion määräämää. Orjaksi saattoi joutua esimerkiksi perheenjäsenten myyminä.
Kirjallisuudessa oli uskonnollisia hymnikokoisia, eeppisiä runoja joissa sumerit ihannoivat mennyttä sankariaikaa. Kiistakeskusteluissa oli jonkinlaista kulttuurifilosofiaa.
Urin kolmas dynastia ulotti valtansa ainakin Keski- ja Etelä-Mesopotamiaan Šulgi laajensi Sumerin Assyriaan ja Elamiin ja Tigrisin toiselle puolelle. Sumerin vallan alla oli muun muassa merkittävä kaupunki Eshnunna pohjoisessa itäisessä Mesopotamiassa. Valta ulottui niinkin pohjoiseen kuin Jeziraan. Kauppaa käytiin meritse muun muassa kaislalaivoilla Bahrainiin, Omaniin ja Indus-kulttuurin alueelle eli Dilmuniin, Makaniin ja Meluhhaan, ja myös Etelä-Arabiaan ja Välimerelle.
Sumerilaista kulttuuria edistettiin, mutta akkadilainen vaikutus näkyi joka puolella. Lähes kaikki kuninkaalliset nimet olivat akkadilaisia, ja uusien kaupunkien nimet olivat akkadinkielisiä.
Tuho

Urin kolmas dynastia romahti Ibbi-sin-nimisen kuninkaan aikana ehkä 2004 eaa., viimeistään 1940 eaa. amorilaisten ja elamilaisten hyökkäyksiin.
Elam itsenäistyi ja amorilaisia alkoi tunkeutua maahan Ibbi-Sinin hallitusajan alkuvuosina. 
Joko amorilaiset tai petturuus aiheuttivat muutaman kaupungin, myös Lagašin itsenäistymisen. Lagaš oli Urin vilja-aitta. Kun viljatoimitukset katkesivat, Urissa oli nälänhätä. Ibbi-sin lähetti luottomiehensä Išbi-erran ostamaan viljaa. Mutta tämä valtasi Isinin, Nippurin ja muutamia muita kaupunkeja julistautuen kuninkaaksi. Išbi-erra alkoi kiristää Uria. Ibbi-Sin kävi viimeisinä hallitusvuosinaan sotia Iranissa vuoristokansoja vastaan. Ibbi-sinin 17. hallitusvuonna amorilaiset hyökyivät maahan. Sumeri oli pirstaleina ja Ibbi-sinillä vallassaan vain Urin kaupunki. Elam halusi kostaa aiemman sumerilaisvallan ja sotaretket. Elamilaisten armeija Urin kuningas Kindattun johdolla. He ryöstivät ja polttivat Urin järjestäen siellä verilöylyjä. Urista tuli rauniokasa. Isinin kuningas Išbi-erra kykeni ajamaan itselleen vihamieliset amorilaiset ja elamilaiset pois. Sumerin aika oli ohi, mutta uudet hallitsijat vaalivat Sumerin perintöä vielä pitkään. Alkoi Isin-Larsa-kausi.
Urin kolmannen dynastian hallitsijat

Urin kolmannen dynastian hallitsijoiden tarkkoja hallitusaikoja ei tunneta. Kuningasluetteloista ja joistain tähtitieteellisistä tapahtumista taivaalla on rakenneltu erilaisia ajoitus- eli kronologiaehdotuksia. Kaksi kronologiaehdotusta on tehty, nykyään suositaan lyhyttä kronologiaa.
| Hallitsija | Keskipitkä kronologia eaa>  | Nykyään suosittu  lyhyt kronologia eaa>  |
| --- | --- | --- |
| Utu-hengal | 2119–2113 | 2055–2048 |
| Ur-Nammu | 2112–c. 2095 | 2047–2030 |
| Šulgi | 2094–2047 | 2029–1982 |
| Amar-Sin | 2046–2038 | 1981–1973 |
| Šu-Sin | 2037–2029 | 1972–1964 |
| Ibbi-Sin | 2028–2004 | 1963–1940 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The State of Ur III Research
Urin kolmannen dynastian alue tummanruskealla. Vaaleanruskealla vaikutusalue, jolle muun muassa sotaretket ulottuivat. Vihreällä nykyiseen sisämaahan tuolloin ulottunut Persianlahden pohjukka.
Urin suuri zikkurat, ennallistusyritys.
Kuun palvontaa.
Urin kolmannen dynastian alue vaalean vihreä. Elamin alue oranssi.
West Lochin onnettomuus

| West Lochin onnettomuus |
| --- | --- |
 Maihinnousualuksia tulessa
Päivämäärä:  21. toukokuuta 1944
Tapahtumapaikka:  Pearl Harbor,  Yhdysvallat
Kuolleita:  163
Loukkaantuneita:  396
West Lochin onnettomuus oli toisen maailmansodan aikainen salassa pidetty räjähdysonnettomuus, joka johti 163 ihmisen kuolemaan Pearl Harborin laivastotukikohdassa Havaijilla 21. toukokuuta 1944. Tuolloin valmisteltiin operaatio Forageria, jonka tavoite oli Mariaanien saarten maihinnousu. Maihinnousualukset olivat lastatut täyteen aseita, ammuksia ja polttoainetta.
Tapauksen asiakirjat tulivat julkisiksi vasta vuonna 1960.
Wilhelm Cuno

| Wilhelm Cuno |
| --- | --- |

Saksan valtakunnankansleri
 22. marraskuuta 1922–12. elokuuta 1923  
Presidentti:  Friedrich Ebert
Edeltäjä:  Joseph Wirth
Seuraaja:  Gustav Stresemann
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. heinäkuuta 1876 Suhl, Saksan keisarikunta
Kuollut: 3. tammikuuta 1933 (56 vuotta) Aumühle, Weimarin tasavalta
Tiedot
Puolue:  sitoutumaton
Wilhelm Carl Josef Cuno (2. heinäkuuta 1876 Suhl – 3. tammikuuta 1933 Aumühle) oli saksalainen talousasiantuntija, yritysjohtaja ja poliitikko, joka toimi Saksan valtakunnankanslerina vuosina 1922–1923.
Cuno nimitettiin vuonna 1907 virkamieheksi Saksan valtiovarainministeriöön ja hän toimi maan hallituksen neuvonantajana lakiesitysten laatimisessa ja antamisessa valtiopäivien käsiteltäväksi. Ensimmäisen maailmansodan alkuvuosina hän johti viljantuotantoa valvonutta valtion virastoa, kunnes siirtyi heinäkuussa 1916 elintarvikeministeriöön. Sen jälkeen hän toimi valtiovarainministeriön pääneuvonantajana sotatalouteen liittyneissä asioissa. Cuno toimi Saksan hallituksen talousasiantuntijana myös aselepo- ja rauhanneuvotteluissa. Hän siirtyi joulukuussa 1918 Saksan suurimman laivayhtiön Hapagin toimitusjohtajaksi itsemurhan tehneen Albert Ballinin seuraajana. Toimitusjohtajana Cuno puolusti usein epävirallisesti Saksan ulkopoliittisia intressejä.
Cuno kieltäytyi useasti ministerintehtävistä, mutta suostui marraskuussa 1922 ryhtymään kansleriksi. Hän sai tällöin liike-elämän ja teollisuuden vahvan tuen. Hänen hallituksensa ei onnistunut kuitenkaan hillitsemään voimakasta inflaatiota eikä saanut neuvoteltua tarvittuja helpotuksia Saksan maksettavaksi määrättyihin sotakorvauksiin. Kun Saksa ei kyennyt maksamaan korvauksia ajallaan, Ranska ja Belgia miehittivät Ruhrin alueen tammikuussa 1923. Cunon hallitus pyrki vastustamaan miehitystä passiivisella vastarinnalla. Maan talous ei kuitenkaan kestänyt tästä syntynyttä verorasitusta. Sosiaalidemokraatit onnistuivat aikaansaamaan epäluottamuslauseen Cunon hallitukselle elokuussa 1923, minkä jälkeen hän joutui eroamaan. Cuno palasi tämän jälkeen Hapagin johtokuntaan, jonka puheenjohtajaksi hänet valittiin vuonna 1926.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wilhelm Cuno Wikimedia Commonsissa
Varusmiestoimikunta

| Varusmiestoimikunta |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Rooli:  etujärjestö
Koko:  13 000
Varusmiestoimikunta (lyhenne VMTK, ruots. Beväringskommittén) on Suomen puolustusvoimissa joukko-osastokohtainen elin, jonka tehtävänä on edustaa joukko-osaston varusmiehiä. Varusmiestoimikuntien toiminta perustuu Asevelvollisuuslakiin (1438/2007), jonka mukaan joukko-osastossa on sen komentajan alainen varusmiestoimikunta, joka osallistuu varusmiesten aseman ja palvelusolosuhteiden kehittämiseen.
Historia

Puolustusvoimat loi varusmiestoimikuntajärjestelmän 1970-luvulla vastauksena Varusmiesliiton vaatimuksiin varusmiesten kuulemisesta heidän olojaan järjestettäessä. Varusmiesten asemasta on ollut jonkin verran yhteiskunnallista keskustelua muun muassa eduskunnassa ja olojen kohentaminen on myös ollut aika ajoin pinnalla.
Toimihenkilöt

Asevelvollisuuslain mukaan varusmiestoimikunnalla on puheenjohtaja ja tarvittava määrä muita jäseniä ja toimihenkilöitä. Puheenjohtaja, jäsenet ja toimihenkilöt valitaan varusmiesten joukosta. Varusmiestoimikunnan puheenjohtajana toimii yleensä tehtävään määrätty johtajakoulutuksen suorittanut varusmies.
Puheenjohtaja on pääsääntöisesti kokoaikainen mikäli saapumiserän suuruus joukko-osastossa on yli 200 alokasta, muussa tapauksessa yleensä puheenjohtajan tehtävä on osa-aikainen. Lisäksi toimikunnalla tulee olla myös muita koko- tai osa-aikaisia toimihenkilöitä, kuten varapuheenjohtaja, some-agentti tai työ-, opiskelu- ja sosiaaliasiamies (TOS-asiamies). Joukko-osastoissa, jotka toimivat kahdella tai useammalla paikkakunnalla, on lähtökohtaisesti toimihenkilö jokaisella paikkakunnalla.[lähde? ]
Joukko-osaston komentaja vahvistaa asevelvollisuuslain mukaisesti toimikunnan kokoonpanon ja määrää palkattuun henkilöstöön kuuluvan ohjaamaan toimikunnan työtä. Yleisenä käytäntönä on, että joukko-osastoissa, jotka toimivat kahdella tai useammalla paikkakunnalla, on toimihenkilö jokaisella paikkakunnalla. Yleensä toimikunnan työtä on ohjaamassa määrätty sotilashenkilö sekä ohjaajana toimiva siviilihenkilö.[lähde? ]
Vastuuhenkilöiden valinta tapahtuu joukko-osasto kohtaisesti ja laki ei säädä erikseen toimikunnan valitsemiseen liittyvistä seikoista. Yleisesti käytetty tapa on avoin äänestys, jossa ehdollepano tapahtuu spontaanisti. Äänestyskelpoisia ovat palvelevat varusmiehet, jotka valitsevat perusyksiköittäin edustajan ja tälle varaedustajan.[lähde? ]
Tehtävät

Varusmiestoimikuntien tehtävä on asevelvollisuuslain mukaan varusmiesten aseman ja palvelusolosuhteiden kehittäminen. Varusmiestoimikunnat järjestävät vaihdellen joukko-osasto kohtaisesti esimerkiksi lomakuljetuksia, erilaisia virkistysmahdollisuuksia sekä virkistystapahtumia yhteistyössä sotilaskodin kanssa.[lähde? ]
Varusmiestoimikunnat mahdollistavat varusmiesten kuulemisen joukko-osastoissa heitä koskevissa yleisissä päätöksissä ja ratkaisuissa. Lisäksi toimikuntien kautta jokaisella varusmiehellä on mahdollisuus tehdä aloitteita omaan joukko-osastoonsa tai Pääesikunnalle. Aloitteet voivat koskea esimerkiksi palvelusturvallisuutta, yleistä viihtyvyyttä tai varusmiesten oikeudellista asemaa.[lähde? ]
Joissain joukko-osastoissa varusmiestoimikunnalla on käytössä epävirallinen nimi virallisen nimen ohella, esimerkiksi merisotilastoimikunta.
Valtakunnallinen toiminta

Varusmiestoimikuntien pääsihteeri koordinoi varusmiestoimikuntien työtä valtakunnallisesti. Tehtävään voidaan valita johtajakoulutuksen suorittanut varusmies, jolla on tarvittava soveltuvuus tehtävään. Varusmiestoimikuntien valtakunnallinen työ ei perustu lakiin vaan se on Puolustusvoimien vapaaehtoisesti organisoimaa toimintaa, jolla pyritään parantamaan asevelvollisten vaikuttamismahdollisuuksia. Aiemmin valtakunnallista tehtävää hoiti virkamies, mutta puolustusvoimauudistuksen yhteydessä tehtävä muutettuun varusmiespohjaiseksi. Pääsihteerin tehtäviin kuuluu esimerkiksi varusmiestoimikuntapäivien organisointi ja osallistuminen varusmiesten pohjoismaiseen yhteistyöhön. Lisäksi pääsihteeri vastaa varusmiesten edunvalvonnasta yhteistyössä Varusmiesliiton kanssa. Pääsihteerillä on suora esitysoikeus Puolustusvoimain komentajalle.[lähde? ]
Valtakunnallinen toiminta > Varusmiestoimikuntapäivät

Valtakunnallisella tasolla varusmiestoimikunnat käyttävät ääntä vuosittaisilla varusmiestoimikuntapäivillä, joilla varusmiestoimikunnat tuovat esille ehdotuksia varusmiesten sosiaalisten olojen kehittämiseksi. Yleensä teemoina ovat olleet esimerkiksi kotiuttamisrahan palauttaminen ja päivärahan korotus. Hyväksytyt aloitteet esitellään Puolustusvoimien koulutuspäällikölle ja joukko-osastojen komentajille.[lähde? ]
Varusmiestoimikuntapäivillä valitaan myös seuraavalle toimikaudelle sihteeristö. Sihteeristöön voi hakea kuka tahansa kokoaikainen varusmiestoimikunnan toimihenkilö. Sihteeristö vastaa valtakunnallisesta päätöksenteosta ja seuraavien varusmiestoimikuntapäivien valmistelusta yhdessä pääsihteerin kanssa. Pääsääntöisesti jokaisella sihteeristön jäsenellä on myös kolme neljä kummitoimikuntaa, joihin he pitävät yhteyttä, valvovat niiden toimintaa ja auttavat ongelmatilanteissa. Kummitoimikunnat jaetaan pääasiallisesti maantieteellisin perustein, jotta mahdollinen yhteistoiminta niitten välillä helpottuu.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Varusmiestoimikuntien verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Puolustusvoimat
Varusmiesliitto
Esimerkiksi Sotilaskodit tekevät yhteistyötä varusmiestoimikuntien kanssa.
West Nicholson

| West Nicholson Tshabezi |
| --- | --- |
 West Nicholson
 Koordinaatit: 21°3′50″S, 29°22′0″E 
Valtio:   Zimbabwe
Maakunta:  Etelä-Matabelemaa
Piiri:  Gwandan piiri
Aikavyöhyke:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
West Nicholson eli Tshabezi on kaupunki Zimbabwen lounaisosissa. Se sijaitsee noin 44 km maakunnan (Etelä-Matabelemaan) pääkaupungista Gwandasta kaakkoon, Beitbridgestä Bulawayoon johtavan moottoritien varrella. Kaupungin vierestä kulkee myös rautatie, joka kuljettaa sekä ihmisiä että rahtia, ja kaupungin läpi virtaa Mzingwane-joki.
West Nicholsonin kaupunki on nimetty Andy Nicholsonin mukaan.
West Nicholsonissa toimi suuri lihajalostamo, joka on nykyisin suljettu. Aiemmin kaupungin ympäristössä oli myös useita pieniä kultakaivoksia, mutta nykyisin ainoa merkittävämpi toiminnassa oleva kaivos on noin neljän kilometrin päässä Bulawayoon johtavan tien varrella.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:West Nicholson
Vitkainen

| Vitkainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°05′53″N, 26°21′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kälkäjoen valuma-alue (14.95)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.954.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,6 m  
Pituus:  370 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,84 km  
Pinta-ala:  3,479 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVitkainen 
Vitkainen tai Vitkanlampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Makkolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 370 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kälkäjoen valuma-alueella (14.95), jonka Mustajoen valuma-alueeseen (14.954) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,6 metriä mpy.
Veden äärelle

| Veden äärelle Sara |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 21. toukokuuta 2008
 Tuottaja(t): Jyrki Tuovinen
 Tyylilaji: alternative metal alternative rock
 Kesto: 51.08
 Levy-yhtiö: Universal
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 8.    Fyysinen albumilista: 5.
Saran muut julkaisut
| He kutsuivat luokseen 2006 | Veden äärelle 2008 | Se keinuttaa meitä ajassa 2012 |
Singlet albumilta Veden äärelle
 ”Laine kerrallaan (maa oli tuolla jossain kun päivät muuttuivat vuosiksi)” Julkaistu: 9. huhtikuuta 2008  ”Rauhan aika (Promo)” Julkaistu: toukokuu 2008
Veden äärelle on suomalaisen metalliyhtye Saran viides studioalbumi, joka julkaistiin 21. toukokuuta 2008. Levyn ensimmäisestä singlestä ”Laine kerrallaan (maa oli tuolla jossain kun päivät muuttuivat vuosiksi)” sekä kappaleesta "Rauhan aika" on kuvattu myös musiikkivideo.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 8.
Backstage Rock Shop julkaisee albumin vinyylinä 31. maaliskuuta 2023.
Kappaleet

Sävellykset ja sanoitukset Joa Korhonen, sovitukset Jyrki Tuovinen ja Sara.
Kartta rinnassa – 4.47
Laine kerrallaan (maa oli tuolla jossain kun päivät muuttuivat vuosiksi) – 4.16
Pitelet taivasta – 3.54
Aallot kääntyy pois – 4.06
Veden äärelle – 4.35
Vuorien paino – 3.23
Uusi ihminen – 4.00
Meren äärellä – 3.42
Valmistettu tie – 5.03
Rauhan aika – 3.39
Ristin alle – 4.02
Takauma – 5.29
Kokoonpano

Joa Korhonen – laulu, kitara
Kristian Udd – basso
Tommi Koivikko – kitara
Antti Tuomivirta – kitara
Andreas Bäcklund – rummut
+
Antti Pitkäjärvi – piano
Kokoonpano > Tuotanto

Jyrki Tuovinen – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Arttu Peljo – äänitys
Svante Forsbäck – masterointi
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net: 8+/10
Rumba: positiivinen
Soundi:
V2.fi:
Aiheesta muualla

Veden äärelle Discogsissa (englanniksi)
Vitkolampi

| Vitkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°42′41″N, 26°36′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Rytökorvenoja 
Järvinumero:  14.921.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92,5 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  1,079 km  
Pinta-ala:  6,271 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVitkolampi 
Vitkolampi  on Etelä-Savossa Hirvensalmella  Tuukkalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 480 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Vahvajärven alueeseen (14.921) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,5 metriä mpy.
Vourgaréli

| Vourgaréli Βουργαρέλι |
| --- | --- |
 Vourgaréli
 Koordinaatit: 39°22′16″N, 21°11′02″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Epeiros
Alueyksikkö:  Árta
Kunta:  Kentriká Tzoumérka
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  1903010101
Väkiluku (2011):  301
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vourgaréli (kreik. Βουργαρέλι) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Kentriká Tzoumérkan kuntaan, Ártan alueyksikköön ja Epeiroksen alueeseen. Aiemmin kylä kuului Athamanían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Kentriká Tzoumérkan kunnan Athamanían kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 301 (vuonna 2011). Vourgaréli on Kentriká Tzoumérkan kunnan kuntakeskus.
Vourgaréli sijaitsee Athamaniká- eli Tzoumérka-vuorten rinteellä linnuntietä noin 29 kilometriä Ártasta koilliseen. Heti kylän pohjoispuolella kohoaa yksi vuorijonon korkeimmista huipuista (2 393 m). Vourgaréli muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Βουργαρελίου, Topikí Koinótita Vourgarelíou), johon kuuluvat varsinaisen Vourgarélin kylän lisäksi kylät Giannítsi, Kámpos, Kouvéli, Omalí, Palaiochóri ja Skiadádes. Koko yhdyskunnan väkiluku on 582.
Kaivo Vourgarélissa.
Viuhkonokkoset

| Viuhkonokkoset |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Nokkoskasvit
Suku::  Viuhkonokkoset Laportea  Gaudich.
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Viuhkonokkoset (Laportea) on nokkoskasveihin kuuluva nokkosten lähisukuinen kasvisuku, jossa on 33 lajia. Ne ovat yleensä ruohoja, joita esiintyy ympäri maailman enimmäkseen trooppisilla alueilla. Kaksi lajia esiintyy myös lauhkealla alueella, lännenviuhkonokkonen (Laportea canadensis) esiintyy Pohjois-Amerikassa Itä-Yhdysvalloissa ja Kanadan eteläosassa, Laportea cuspidata esiintyy Itä-Aasiassa Kiinasta Japaniin ja Koreaan.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Viuhkonokkoset – Laportea
Vuorimies (veistos)

Vuorimies
Vuorimies on kuvanveistäjä Martti Peitson pronssinen veistos vuodelta 1974. Veistos sijaitsee Lohjalla Keskusaukiolla. Veistos kunnioittaa lohjalaisia kaivosmiehiä ja lohjalaista vuorityötä. Aloitteen veistoksen saamiseksi teki Lohjan kotiseutututkimuksen ystävät ry.
Vanhurskaat kansakuntien joukossa

Vanhurskaat kansakuntien joukossa -muistolehto Israelissa.
Vanhurskaat kansakuntien joukossa (kansojen oikeamieliset, hepr. ‏חסידי אומות העולם‎, ḥaside umot ha-olam, engl. righteous among the nations, saks. gerechte unter den Völkern) on alkujaan teologinen käsite, jolla juutalaisuudessa viitataan juutalaisten lakien mukaan oikeudenmukaisesti ja jumalaapelkääväisesti eläviin pakanoihin (ei-juutalaisiin). Juutalaisen perinteen mukaan Tooran, Mišnan ja Gemaran sisältämät mutkikkaat lait kuuluvat vain juutalaisten noudatettaviksi, mutta ei-juutalainenkin voi yleisiä eettisiä periaatteita noudattamalla olla juutalaisen teologian tarkoittamassa mielessä oikeamielinen.
Holokaustin jälkeen nimetyt

Toisen maailmansodan jälkeen käsite laajennettiin koskemaan erityisesti niitä ei-juutalaisia, jotka oman henkensä uhalla pelastivat natsien vainoamia juutalaisia. Vuodesta 1963 alkaen Israelin korkeimman oikeuden johtama komissio on myöntänyt tämän arvon asianmukaisesti ansioituneille henkilöille. Arvonimen saaneille myönnetään heidän nimellään varustettu mitali kunniakirjoineen. Sen lisäksi he saavat nimeään kantavan laatan Yad Vashemin Vanhurskaiden lehtoa kiertävään kunniamuuriin. Aiemmin he saivat istuttaa myös nimikkopuun Vanhurskaiden lehtoon, mutta tilanpuutteen vuoksi tästä tavasta on jouduttu luopumaan. Vanhurskailla on myös oikeus saada terveydenhoitoa, eläkettä, taloudellista apua ja turvapaikka Israelista.
Vuonna 2004 vanhurskaiksi kansakuntien joukossa oli julistettu 20 205 henkilöä. Suurin edustettuna ollut yksittäinen kansakunta oli Puola, jonka kansalaisia oli yli neljäsosa tämän arvon saaneista. Tunnettuja arvonimen saaneita ovat muun muassa saksalainen liikemies Oskar Schindler ja ruotsalainen diplomaatti Raoul Wallenberg. Listalle on päässyt 70 muslimia. Ensimmäinen ehdokkaaksi nimetty arabi oli tunisialainen Khaled Abdul-Wahab.
Holokaustin jälkeen nimetyt > Lukumäärä maittain

| Vanhurskaiksi kansakuntien joukossa julistettujen henkilöiden lukumäärä maittain |
| --- | --- |
Valtio: Lukumäärä
 Puola: 7 177
 Alankomaat: 5 910
 Ranska: 4 150
 Ukraina: 2 673
 Belgia: 1 774
 Liettua: 918
 Unkari: 876
 Italia: 744
 Valko-Venäjä: 676
 Saksa: 641
 Slovakia: 621
 Kreikka: 362
 Venäjä: 215
 Serbia: 139
 Latvia: 138
 Kroatia: 122
 Tšekki: 119
 Itävalta: 113
 Moldova: 79
 Albania: 75
 Norja: 67
 Romania: 69
 Sveitsi: 49
 Bosnia ja Hertsegovina: 49
 Armenia: 24
 Tanska: 22
 Britannia: 22
 Bulgaria: 20
 Slovenia: 15
 Pohjois-Makedonia: 10
 Ruotsi: 10
 Espanja: 9
 Yhdysvallat: 5
 Viro: 3
 Portugali: 3
 Brasilia: 2
 Chile: 2
 Kiinan tasavalta: 2
 Indonesia: 3
 Peru: 2
 Kuuba: 1
 Ecuador: 1
 Egypti: 1
 Slovenia: 1
 Georgia: 1
 Irlanti: 1
 Japani: 1
 Luxemburg: 1
 Montenegro: 1
 Vietnam: 1
 Turkki: 1
Yhteensä koko maailmassa: 27 921
Kriteerit

Jotta henkilö voidaan nimetä vanhurskaaksi kansakuntien joukossa, hänen tulee täyttää seuraavat kriteerit:
Henkilön on tullut osallistua yhden tai useamman juutalaisen pelastamiseen kuolemalta tai kuolemanleirille lähettämiseltä.
Nimetyn henkilön henki, asema tai vapaus on ollut uhattuna auttamisen vuoksi.
Henkilön alkuperäisen syyn auttaa juutalaisia tulee olla yksistään juutalaisten pelastaminen vainoilta.
Henkilökohtaisen hyödyn kuten esimerkiksi rahallisen palkkion vuoksi auttaminen ei riitä nimitykseen.
Tahto käännyttää juutalaisia toiseen uskontokuntaan tai käännytettyjen juutalaisten suojeleminen, koska auttaja kokee heidät kristityiksi, ei riitä nimitykseen.
Juutalaislapsen adoptoiminen ei riitä itsessään nimityksen perusteeksi, mikäli halu adoptoida lapsi on ollut etusijalla.
Yksi nimityksen estävä peruste voi olla se, että henkilö joka pelasti yhden tai useamman juutalaisen, osallistui muiden juutalaisten murhaan tai sotarikoksiin muualla.
Auttamisesta tulee olla todisteita, joihin lasketaan pelastettujen todistajanlausunnot sekä yksiselitteiset dokumentaatiot pelastamisesta ja tekoon liittyvistä olosuhteista.