stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fatwa
Fatwan rakenne ja merkitys

Lausunnossa mufti käy läpi asiaankuuluvia Koraanin kohtia sekä haditheja, jotka yleensä ovat keskenään ainakin jossain määrin ristiriitaisia. Lopuksi hän antaa oman tulkintansa asiasta. Kun vaikeasta asiasta neuvoa kysytään muftilta, saadaan pitkä kirjallinen lausunto, joka toisinaan päätyy vain todennäköiseen arvioon. Fatwa päättyy aina sanoihin "Allah tietää parhaiten".
Vaikka šaria on ikuinen ja muuttumaton, siitä tehty lainopillinen tulkinta vaihtelee. Muftin antama lainopillinen mielipide eli fatwa on yhtäältä vain hänen oma kantansa, mutta toisaalta sen katsotaan silti edustavan yleispätevää šarian tulkintaa. Mufti voi myös muuttaa mieltään ja antaa uuden lausunnon, joka on ristiriidassa edellisen kanssa. Tällöin molemmat ovat yhtä päteviä, ja uskova voi valita niiden välillä. Samasta asiasta onkin yleensä tarjolla erilaisia, myös keskenään ristiriitaisia fatwoja, jotka kaikki ovat silti islamilaisittain päteviä. Näin on asia esimerkiksi naisten ympärileikkausta koskevissa fatwoissa, joita on tehty vastakkaisten kantojen hyväksi. Uudemmat tulkinnat eivät liioin tarkoita sitä, että niitä vanhemmat olisivat muuttuneet vääriksi. Kerran annettu fatwa säilyttää asemansa.
Islamin monimuotoisuuteen kuuluu erilaisten näkemysten kirjo, vaikka monissa avainkysymyksissä islamilainen maailma jakaakin yhteiset tulkinnat. Käytännössä fatwan merkitys riippuu sen antajan asemasta ja arvostuksesta. Muslimit seuraavat normaalisti oman moskeijansa imaamin mielipiteitä. Suositus on, että maallikot seuraavat kussakin asiassa niitä oppineita, joihin he luottavat.
Fatwan toimeenpano ei kuulu uskonoppineelle vaan asianomistajalle.
Fatwat ja politiikka

Islam ei ole pelkästään uskonto, vaan sillä on myös poliittinen puolensa. Islamin tavoitteena on maallisen lainsäädännön korvaaminen Jumalan lailla, jolloin uskonoppineitten antamat fatwat korvaisivat lakia säätävät parlamentit. Islamilaisissa maissa papisto ja hallitusvalta ovat tämän takia aina kamppailleet keskenään vaikutusvallasta.lähde?
Tunnettu länsimaiseen sananvapauteen kohdistunut fatwa on ajatollah Ruhollah Khomeinin vuonna 1989 Salman Rushdielle langettama kuolemantuomio. Sen myötä fatwan käsite tuli länsimaissa tunnetuksi. Se johti myös kauan jatkuneeseen väärinkäsitykseen, että fatwat olisivat ainoastaan tappokäskyjä. Perjantaina 12. elokuuta 2022 šiialainen toisen polven maahanmuuttaja puukotti Rushdieta New Yorkissa pidetyssä puhetilaisuudessa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Tiedotan kaikille maailman urheille muslimeille, että Saatanallisten säkeiden – tekstin, joka on kirjoitettu, editoitu ja julkaistu islamia, islamin profeettaa ja Koraania vastaan – kirjoittaja sekä kaikki kustannustoimittajat ja kustantajat, jotka ovat tietoisia sen sisällöstä, tuomitaan kuolemaan. Kehotan kaikkia uljaita muslimeja, missä päin maailmaa he ovatkaan, tappamaan heidät viipymättä, ettei kukaan uskalla jatkossa loukata muslimien pyhiä uskomuksia. | ” |
– Ajatollah Khomeinin Teheranin radiossa 14. helmikuuta 1989 Salman Rushdielle antama fatwa. 
Kuuluisa poliittinen fatwa on Osama bin Ladenin vuonna 1998 antama käsky hyökätä amerikkalaisia vastaan. Siinä Yhdysvaltain joukkoja verrattiin Saatanaan, julistettiin pyhä sota Yhdysvaltoja vastaan ja kehotettiin tappamaan kaikki amerikkalaiset ja heidän liittolaisensa ”missä ja millä keinoilla tahansa”. Syyskuun 11. päivän terrori-iskuja vuonna 2001 pidetään suorana seurauksena bin Ladenin fatwasta. On kuitenkin myös katsottu, että bin Ladenia ei voi pitää taustansa perusteella muftina, eikä hän siten voi antaa fatwoja. Myös sodan julistaminen kuuluu šarian mukaan vain kalifille.
Vuonna 2010 Saudi-Arabia sulki joukon internetissä toimivia fatwa-sivustoja, joiden antamia uskonnollisia ohjeita se piti hallinnolleen uhkana.
Aiheesta muualla

https://www.islamweb.net/en/fatawa/
https://islamqa.info/en
http://www.pimall.com/nais/fatwah.htm* (Arkistoitu – Internet Archive)
Fatwa-arkisto. (englanniksi)
Lari Malmberg: Fatwaa leimaavat väärät käsitykset. Turun Sanomat 6.3.2010.
Turkkilainen mufti 1687.
Wolfgang

Wolfgang on saksalainen miehen etunimi. Nimi on alkujaan muodostettu muinaissaksan sanoista wolf, joka merkitsee sutta, ja gang, joka merkitsee kulkemista, muinaisina aikoina varsinkin käymistä taisteluun.
Keskiajalla nimen teki suosituksi Pyhä Wolfgang, pyhimykseksi julistettu Einsiedelnin luostarin munkki, joka vuonna 971 lähti käännyttämään unkarilaisia kristinuskoon ja joka myöhemmin tuli myös Regensburgin piispaksi.  Saksan­kielisissä maissa nimi on kuitenkin pysynyt suosittuna nyky­aikaan saakka lähinnä sen vuoksi, koska se on ollut muutamilla huomattavilla kulttuuri­elämän vaikuttajilla, joista tunnetuimpia ovat olleet  säveltäjä Wolfgang Amadeus Mozart, mutta myös kirjailija Johann Wolfgang von Goethe. Saksassa Wolfgang on nykyisinkin yksi suosituimmista miehen etunimistä.
Suomessa nimi Wolfgang on jäänyt harvinaiseksi. Almanakoissa se on esiintynyt vain muutamana vuotena 1700-luvulla: ensin 1705–1706 31. lokakuuta, Pyhän Wolfgangin muisto­päivänä, sekä myöhemmin vuosina 1791–1796 15. elokuuta. Nykyään sitä tai mitään sen muunnelmaakaan ole sen enempää suomen- kuin ruotsin­kielisessäkään kalenterissa. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan se on 1900-luvun alusta lokakuuhun 2023 mennessä annettu noin 730 henkilölle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wolfgang Wikimedia Commonsissa
Kuusen kotiin tuoda saamme

Näyte
Instrumentaalinen versio, esittäjänä Yhdysvaltain ilmavoimien soittokunta.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Kuusen kotiin tuoda saamme (engl. Deck the Halls tai Deck the Hall) on alkuperältään walesilainen joululaulu.
Walesilainen John Parry Ddall (n. 1710–1782) kirjoitti sävelmän muistiin 1700-luvulla, mutta sävelmä on tätä vanhempi. Alkuperäiset kymrinkieliset sanat kirjoitti John Ceiriog Hughes, joka antoi runolle nimen Nos Galan (”Uudenvuoden aatto”). Laulu julkaistiin nykyisessä muodossaan ensi kerran 1860-luvulla (tuolloin vielä nimellä Nos Galan) John Thomasin toimittamassa laulukokoelmassa Welsh Melodies with Welsh and English Poetry. Uudet kymrinkieliset sanat oli laatinut runoilija Talhaiarn (John Jones) ja englanninkieliset Thomas Oliphant. Englanninkielisten sanojen mieleenpainuvin osa, jokaisen säkeen lopussa toistuva ”Fa la la la la la la la la” -rallatus, on peräisin jo alkuperäisistä ”Nos Galan” -laulusta ja liittyy alkujaan Walesin keskiaikaiseen lauluperinteeseen.
Laulun on suomentanut Väinö Sola. Suomenkielisen version ovat levyttäneet Helsingin NMKY:n mieskuoro Auvo Nuotion johdolla vuonna 1960 sekä useat muut kuorot myöhemmin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Deck the Halls Wikimedia Commonsissa
Eunosin metroasema

Eunos on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Geylangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 4. marraskuuta 1989. Asemaa käyttävät East West Linen junat.
Junat

| Pääteasema | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna | Viimeinen juna |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ma – la |  | su & yleinen vapaa |  | joka päivä |  |  |
East West Line
| EW1 Pasir Ris | 6:13 |  | 6:41 |  | 0:24 |  |  |
| EW33 Tuas Link | 5:44 |  | 6:10 |  | 23:39 |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eunosin metroasema Wikimedia Commonsissa
Eunosin metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä asema: Kembangan | East West Line | Seuraava asema: Paya Lebar |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Eunos MRT Station
Käännös suomeksi
Punta rock

Punta rock on keskiamerikkalaista populaarimusiikkia. Se kehittyi perinteisestä punta-musiikista 1970-luvulla, kun punta-artisti Pen Cayetano lisäsi musiikkiinsa sähkökitaroita. 1980-luvulla punta rockiin tuli myös muita uusia soittimia, kuten sähköbasso ja syntetisaattori.lähde?
Rekiretki (kappale)

Rekiretki (Sleigh Ride) on yhdysvaltalaisen Leroy Andersonin vuosina 1946–1948 kevytorkesterille säveltämä kappale, jonka orkesteriversion äänitti vuonna 1949 Arthur Fiedler ja the Boston Pops Orchestra. Vuonna 1950 Mitchell Parish kirjoitti siihen sanat, jotka kertovat rekiajelusta ja muista talven riemuista. Mitchell Parishin sanoilla laulun levytti ensimmäisenä The Andrews Sisters samana vuonna. Myöhemmin kappaletta on totuttu pitämään joululauluna, vaikka Leroy Anderson ei sitä sellaiseksi alkujaan tarkoittanut, eikä Mitchell Parishin sanoituksessakaan suoranaisesti viitata jouluun.
Leroy Anderson aloitti sävellyksen kirjoittamisen heinäkuussa 1946 lämpöaallon aikana, asuessaan vaimonsa Eleanorin äidin kesämökissä Connecticutin Woodburyssa yhdessä vaimonsa ja pienen tyttärensä kanssa. Syksyllä 1946 Leroy ja Eleanor muuttivat New Yorkiin. Leroy sai Sleigh Ride -sävellyksen valmiiksi talvella 1947, joka oli ennätyksellisen luminen New Yorkissa. Hän viimeisteli sävellyksen Brooklynissä helmikuussa 1948. Sleigh Ride sai ensi-esityksensä 4. toukokuuta 1948 Arthur Fiedlerin johtaessa Boston Pops -orkesteria Bostonin Symphony Hallissa.
Orkesterisovituksena ja instrumentaaliversiona Sleigh Ride on ollut hyvin suosittu. Vuoteen 2020 mennessä siitä on tehty maailmanlaajuisesti yhteensä 25 instrumentaalilevytystä.
Sleigh Ride -joululaulu

Tunnettu amerikkalainen sanoittaja Mitchell Parish kirjoitti sanat Sleigh Ride -sävellykseen vuonna 1950. The Andrews Sistersin ensiesityksen jälkeen laulusta on tullut joululaulujen klassikko. Vaikka laulun sanoissa ei sanallakaan viitata jouluun, rekiajelun talviset tunnelmat ovat liittäneet sen joulunaikaan ja joululomaan (holiday).
The Andrews Sistersin jälkeen Sleigh Ride -laulun ovat levyttäneet mm. Bing Crosby (1954), Ella Fitzgerald (1960), The Ronettes (1963) The Carpenters (1978) ja Amy Grant (1983).
Suosituimmaksi laulun sovituksista on muodostunut Ronettesin Sleigh Ride, joka alkaa ja päättyy aisakellon helinällä, kavioiden kopseella ja virman hevosen hirnahduksilla. Ronettesin laulun tunnistaa myös taustakuoron "Ring-a-ling-a-ling, ding-dong-ding" rallatuksista.
Noin 70 vuotta julkaisemisensa jälkeen Sleigh Ride on edelleen yksi maailman suosituimpia joulumusiikkikappaleita. Se oli Amerikassa suosituin joulumusiikkikappale vuosina 2009, 2010, 2011, 2012 ja uudelleen vuonna 2015.
Suomenkielinen Rekiretki-joululaulu

Sauvo Puhtila sanoitti Sleigh Ride -laulun suomenkielisen version, joka sai nimekseen Rekiretki. Laulun levytti ensimmäisenä Vieno Kekkonen vuonna 1959. Sovituksesta vastasi Erkki Melakoski ja säestyksestä Erkki Melakosken orkesteri. Vuonna 1964 sen levyttivät Saukki ja pikkuoravat. Laulu sisältyi Pikkuoravien joulupotkuriin 1.
Laulun ovat levyttäneet myös mm. Pasi Kaunisto (1975), Sonja Lumme (1984), Laura Voutilainen (1997) ja Mamba-yhtye (2003)
Laulu alkaa sanoilla: On kaunis hohde hankien juoksee jalakset näin. Retki metsätietä vie koti tanhuaa päin. On eessä virma hevonen hiljaa kulkuset soi. Reessä vällyn alla kylmä nyt tulla ei voi. Suomessakin sitä on totuttu pitämään joululauluna, vaikka sen suomenkielisessäkään sanoituksessa ei suoranaisesti viitata jouluun.
Suomessa on toinenkin Rekiretki-niminen joululaulu. Sen on säveltänyt Toivo Kärki ja sanoittanut Reino Helismaa. Laulun levytti ensimmäisenä Kauko Käyhkö vuonna 1951. Laulu alkaa sanoilla: Nosta orhi jalkaa, rekiretki alkaa, helkkää tiu'ut pienet, iloiset.
Juhlimaan tulkaa

Näyte
Esittäjänä oopperalaulaja Beniamino Gigli.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Juhlimaan tulkaa (myös ”Nyt riemuiten tänne”, lat. Adeste Fideles) on monissa maissa tunnettu, alkujaan latinankielinen virsi ja joululaulu.
Laulun alkuperä oli pitkään epäselvä ja latinankielisen sanoituksensa vuoksi sitä arveltiin alkujaan keskiaikaiseksi. Sanoittajaksi väitettiin muun muassa 1200-luvun Italiassa elänyttä pyhää Bonaventuraa, kun taas Englannissa eli pitkään virheellinen käsitys laulun portugalilaisesta alkuperästä. Vuonna 1947 oxfordilainen pastori Maurice Frost päätteli, että laulun on luultavasti sekä säveltänyt että sanoittanut 1740-luvun alussa englantilainen John Francis Wade (n. 1711–1786). Frost löysi laulusta ilmeisesti vuosien 1740 ja 1744 välillä kirjoitetun aiemmin tuntemattoman käsikirjoituksen, jossa ei mainita tekijän nimeä. Lisäksi tunnetaan viisi muuta myöhemmältä ajalta olevaa kopiota, jotka näyttäisivät olevan samalla käsialalla kirjoitettuja ja joissa on kaikissa Waden allekirjoitus. Laulun sanat painettiin ensimmäisen kerran Ranskassa vuonna 1760.
Waden kirjoittamaksi oletettu alkuperäinen versio käsitti vain neljä säkeistöä, mutta laulua on myöhemmin täydennetty. Ranskalainen piispa Étienne Jean François Borderies lisäsi siihen kolme uutta säkeistöä vuonna 1822. Tuntematon, mahdollisesti ranskankielinen sanoittaja lisäsi 1800-luvun puolivälissä vielä kahdeksannen säkeistön. Laulu on sittemmin käännetty ainakin 125 eri kielelle ja on siten maailmanlaajuisesti yksi kaikkein suosituimpia virsiä.
Adeste Fidelesin suomensi ensimmäisenä P. J. Hannikainen. Hänen käännöksensä alkaa sanoilla ”Nyt riemuiten tänne kiiruhusti tulkaa” ja ilmestyi ensi kerran Pieni lauluseppele II -nimisessä laulukokoelmassa vuonna 1892. Nykyisessä Suomen ev. lut. kirkon virsikirjassa laulu on Pekka Kivekkään laatimana uutena suomennoksena virtenä numero 27 nimellä ”Juhlimaan tulkaa toivon täyttymystä”.
Laulu on suomeksi myös Ruotsin kirkon virsikirjassa, numero 122, ”Päivä jo koittaa, rakkauden juhlaan rientäkää, kutsuu nyt Betlehem”. Tässä versiossa on viisi säkeistöä. Suomenkielinen teksti on Pekka Kivekkään ruotsinkielisen tekstin pohjalta vuonna 1998 tekemä uusi käännös.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adeste fideles Wikimedia Commonsissa
Virsi 27, Juhlimaan tulkaa (Virren nuotit ja sanat) Suomen evankelisluterilainen kirkko. Arkistoitu 7.12.2015. Viitattu 16.12.2015.
Taivas sylissäni

Taivas sylissäni (Himlen i min famn) on Carola Häggkvistin säveltämä ja Erik Hillestadin sanoittama joululaulu. Laulu julkaistiin vuonna 1999 Carola Häggkvistin esittämänä hänen LP-levyllään Jul i Betlehem. Laulun suomenkielisen version on sanoittanut Pia Perkiö ja se ilmestyi Maria Laakson tulkitsemana Suomen Lähetysseuran Taivas sylissäni -nimisellä joululevyllä vuonna 2001.
Laulun ovat Suomessa levyttäneet myös muun muassa Arja Koriseva, Saara Aalto, Suvi Teräsniska, Diandra ja Katri Helena. Katri Helenan vuonna 2006 levyttämän laulun sanoitus on Maija Kalaojan käsialaa.
Laulu kertoo Jeesuksen äidin Marian ajatuksista ja kysymyksistä, kun hän joutuu yllättäen keskelle mysteeriä ja tapahtumia joiden laajuudesta hän saattoi vain aavistella. Laulussa Marian ajatukset liikkuvat enkelin sanoissa, itämaan tietäjien vierailussa ja Betlehemin tähdessä. Laulu päättyy sanoihin: "Olet toisten kaltainen, lapsi lupauksien. Tuotko lapseni, nyt toivon maailmaan? Olet aarre sydänten, miten sinut suojelen? Helmassani kantaa itse taivastako saan?"
Taivas sylissäni -joululaulu on Suomessa varsin suosittu. Äänestyksessä kauneimmasta joululaulusta vuonna 2019 se sijoittui neljänneksi. Teoston mukaan se oli soitetuimpien joululaulujen listalla seitsemännellä sijalla vuonna 2016.
Father Christmas (kappale)

| ”Father Christmas” The Kinks |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Prince of the Punks”
 Äänitetty : Konk-studiot, Hornsey, Lontoo, joulukuu 1976 tai lokakuu 1977 
 Julkaistu:  25. marraskuuta 1977    8. joulukuuta 1977
 Formaatti: 7"-single
 Tekijä(t): Ray Davies
 Tuottaja(t): Ray Davies
 Tyylilaji: rock, punk
 Kesto: 03.45
 Levy-yhtiö: Arista Records
The Kinksin muut singlet
| ”Juke Box Music” 1977 | ”Father Christmas” 1977 | ”A Rock 'n' Roll Fantasy” 1978 |
Father Christmas on brittiläisen The Kinks -yhtyeen marraskuussa 1977 vain singlenä julkaistu jouluaiheinen kappale. Kappale ei saavuttanut ilmestyessään kaupallista menestystä yhtyeen kotimaassa.
Kappale kertoo miehestä, joka ei ole koskaan uskonut joulupukkiin, mutta päättää silti pukeutua pukiksi viihdyttääkseen ihmisiä tavaratalon edessä. Ryhmä köyhiä pikkupoikia pahoinpitelee hänet ja vaatii ”pukkia” antamaan heille rahaa lelujen sijaan – lelut joutavat heidän mielestään rikkaille pojille. Yksi pojista pyytää lisäksi pukkia antamaan isälleen työpaikan ja itselleen konekiväärin, jotta voisi pelotella muita lapsia. Kappaleen tekstin voikin tulkita muistutukseksi köyhissä oloissa joulun viettävien lasten puolesta.
Kappale soi elokuvan Velipuolet lopussa.
Kappaleet

A-puoli
Father Christmas – 3.45 (säv. Ray Davies)
B-puoli
Prince of the Punks – 3.18 (säv. Davies)
Singlepainokset

| Formaatti | Valtio | Levy-yhtiö ja tunnus | Julkaistu |
| --- | --- | --- | --- |
| 7"-single |  | Arista 153 | 25.11.1977 |
| 7"-single |  | Arista AS 0296 | 8.12.1977 |
Twelve Days of Christmas

Twelve Days of Christmas on vanha englantilainen joululaulu.
Lorua muistuttavassa laulussa luetellaan lahjoja, joita laulun kertoja on saanut rakastetultaan jokaisena joulunajan 12 päivänä. Jokaiselle päivälle on omistettu yksi säkeistö. Jokaisen päivän lahjat toistuvat myös myöhempinä päivinä, jolloin säkeistöjen pituus jatkuvasti kasvaa. Uusin lahja mainitaan jokaisessa säkeistössä aina ensimmäisenä. Lisäksi jokaista lahjaa annetaan jokaisena päivänä yhtä monta kappaletta kuin miten monentena päivänä se on ensimmäisen kerran mainittu. Ensimmäinen ja ainoana jokaisessa säkeistössä toistuva lahja on ”peltopyy päärynäpuussa” (a partridge in a pear tree). Sitä seuraavat ”kaksi turturikyyhkyä” (two turtle-doves) ja ”kolme ranskalaista kanaa” (three French hens). Viidennen päivän kohdalla ensimmäisen kerran esiintyvä säe five gold rings (”viisi kultasormusta”) on tapana laulaa aina muita säkeitä hitaammin.
Laulussa mainitut joulun 12 päivää tarkoittavat päiviä joulupäivästä (25. joulukuuta) aina loppiaista edeltävään päivään (5. tammikuuta). Laulussa annettujen yksittäisten lahjojen kokonaismäärä on 364.
Laulun sanoista on olemassa lukuisia eri versioita, joissa mainitut lahjat vaihtelevat, varsinkin luettelon loppupäässä. Varhaisin painettu versio sanoista sisältyy noin vuonna 1780 Lontoossa ilmestyneeseen kirjaan Mirth Without Mischief. Kyseessä on kansanlaulu, jonka alkuperä on mahdollisesti Ranskassa. Lauluun on alkujaan liittynyt lasten leikki, jossa rangaistiin sitä osallistujaa, joka ei muistanut kaikkia säkeitä oikein. On esitetty erilaisia näkemyksiä siitä, mikä vertauskuvallinen merkitys kullakin lahjalla mahdollisesti on. Suositun tarinan mukaan kyseessä olisi katolisille suunnattu laulumuotoinen ”katekismus”, jossa jokainen lahja ja sen lukumäärä viittaisi johonkin kristinuskon keskeiseen käsitteeseen. Tämä teoria on kuitenkin erittäin todennäköisesti perätön ja vasta nykyaikana keksitty.
Juha Vainio ja Jukka Virtanen ovat tehneet laulun sanoista suomenkielisen version Joulun kaksitoista heilaa, jossa lahjan antajia on 12. Tämän version levyttivät Maija Hapuoja ja Seitsemän seinähullua veljestä -yhtye vuonna 1986. Suomessa laulu tunnetaan myös sarjakuvapiirtäjä Carl Barksin 1960-luvulla tekemästä sarjakuvatarinasta Roope-setä jouluostoksilla (The Thrifty Spendthrift), jossa Roope Ankka päättää toteuttaa käytännössä kaikki laulun sanoissa mainitut lahjat.
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta The Twelve Days of Christmas on Wikiaineistossa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Twelve Days of Christmas Wikimedia Commonsissa
Last Christmas

| ”Last Christmas” Wham! |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Everything She Wants
 Julkaistu: 20. joulukuuta 1984
 Tuottaja(t): George Michael
 Tyylilaji: pop, joulumusiikki
 Kesto: 06.45
 Levy-yhtiö: Columbia
Listasijoitukset
   Britannian singlelista: 1.   5. (joulukuu 1984) 
Wham!:n muut singlet
| ”Freedom” 1984 | ”Last Christmas” 1984 | ”Everything She Wants” 1985 |
Last Christmas on brittiläisen Wham!-duon jouluaiheinen musiikkikappale vuodelta 1984. Kappaleen on säveltänyt, sanoittanut ja tuottanut laulaja George Michael.
Michael kirjoitti kappaleen lapsuudenkotinsa yläkerrassa, ja se äänitettiin elokuussa 1984 Lontoon Advision-studiolla. Omasta vaatimuksestaan Michael soitti kaikkia ääniraidalla kuultavia instrumentteja – LinnDrum-rumpukonetta, Roland Juno-60 -syntetisaattoria ja jouluisia kulkusia – vaikka hänellä ei ollutkaan aikaisempaa kokemusta niiden soittamisesta. Wham! lahjoitti kaikki kappaleesta saamansa tuotot Etiopian nälänhädän uhrien auttamiseksi.
”Last Christmasin” musiikkivideo kuvattiin marraskuussa 1984 Sveitsin Alpeilla Saas-Feen lomakylässä. Videon ohjasi Andrew Morahan, ja siinä esiintyy Wham!:in ohella heidän sukulaisiaan ja ystäviään mukaan lukien taustalaulajat Pepsi ja Shirlie. Michaelin petollista mielitiettyä näyttelee malli Kathy Hill.
Kappale nousi julkaisuvuonna muun muassa Britannian singlelistalla toiselle sijalle ja pysyi siellä viisi viikkoa. Vuoden 2007 jälkeen, kun kappaleiden digitaalinen lataus alettiin ottaa huomioon niiden listasijoituksissa, ”Last Christmas” on noussut uudelleen listalle useita kertoja. Julkaisuvuoden jälkeen kappale saavutti listan toisen sijan seuraavan kerran vuonna 2018. Ensimmäiselle sijalle se ylsi vuonna 2021, eli 36 vuotta julkaisunsa jälkeen.
”Last Christmas” on yksi maailman soitetuimmista joululauluista. Muun muassa Suomessa se oli vuosina 2005, 2009, 2010 ja 2011 kaupallisten radioiden soitetuin jouluaiheinen kappale.
Vuonna 2004 VH1-musiikkikanava teki äänestyksen parhaimmista joululauluista ja ”Last Christmas” päätyi kolmannelle sijalle Suomessa.
Cover-versiot

Kappaleesta on tehty useita coverversioita. Coverversion esittäjiä ovat muun muassa Hilary Duff, Taylor Swift, Cascada, Ashley Tisdale ja Ariana Grande.
Kappaleesta on tehty myös suomenkielinen käännöskappale nimeltä ”Joulusydän”, jonka levytti ensimmäisenä Timo. T. A. Mikkonen ja ystävät vuonna 1989. Kappaleen on levyttänyt myöhemmin muun muassa Arja Koriseva.
Oi kuusipuu

Näyte
Ensimmäinen säkeistö laulettuna sekä saksaksi että englanniksi. Esittäjänä Yhdysvaltain armeijan mieskuoro.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Oi kuusipuu (saks. O Tannenbaum) on saksalaisperäinen suosittu joululaulu, joka on omistettu joulukuuselle.
Laulun melodia on saksalainen kansansävelmä, jonka ikää tai alkuperää ei varmuudella tiedetä. Se on mahdollisesti peräisin 1500- tai 1600-luvun Westfalenista. Nuotit ilmestyivät ensimmäisen kerran painettuina vuonna 1799 kahdessa saksalaisessa laulukirjassa. Laulun ensimmäisen säkeistön sanat julkaisi ensimmäisenä August Zarnack vuonna 1820, ja hänet on joskus mainittu myös itse sanoittajaksi, mutta todennäköisemmin hän mukaili sanat vanhasta kansanlaulusta. Toisen ja kolmannen säkeistön sanat lisäsi vuonna 1824 Ernst Anschütz. Joulukuuset olivat noihin aikoihin jo yleistyneet Saksassa. Laulun sanat on suomentanut Matti Pesonen.
Tannenbaum tarkoittaa alkujaan saksaksi jalokuusta eli pihtaa, mutta sana on myöhemmin vakiintunut tarkoittamaan joulukuusta.
Samalla sävelellä lauletaan myös useiden Yhdysvaltain osavaltioiden viralliset laulut: Marylandin ”Maryland, My Maryland”, Iowan ”The Song of Iowa” ja Michiganin ”Michigan, My Michigan” (epävirallinen). Myös brittiläinen työväenlaulu ”Punalippu” käyttää samaa säveltä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oi kuusipuu Wikimedia Commonsissa
Joulukirkkoon

Joulukirkkoon (Kello löi jo viisi, lapset herätkää) on suomalainen joululaulu, joka kertoo joulukirkkoon lähtemisestä. Laulun sanat kirjoitti Immi Hellén alkujaan runoksi vuonna 1898. R. Raalan eli Berndt Sarlinin säveltämä melodia julkaistiin ensi kerran vuonna 1911.