stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Deutschlandlied
Historia > Toisen maailmansodan jälkeen

Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä viranomaiset kielsivät välittömästi ”Deutschlandliedin”, ja Britannian miehitysvyöhykkeellä laulun julkinen esittäminen kiellettiin elokuussa 1945. Saksan demokraattisen tasavallan kansallislauluksi otettiin ”Auferstanden aus Ruinen”, mutta Länsi-Saksan liittopäivät käsitteli jo vuonna 1949 ”Deutschlandliedin” julistamista kansallislauluksi. Liittopäivien enemmistö hylkäsi laulun aseman kansallislauluna. Perustuslain mukaisesti asia siirtyi liittopresidentin päätettäväksi. Presidentti Theodor Heuss vastusti ”Deutschlandliedin” julistamista kansallislauluksi, kun taas liittokansleri Konrad Adenauer kannatti sitä. Kansallislaulusta syntyi kiista, jonka aikana virallisissa yhteyksissä yritettiin käyttää useita muitakin lauluja. Heuss toivoi, että ”Hymne an Deutschland” (sanoittanut Rudolf Alexander Schröder, säveltänyt Hermann Reutter) olisi vakiintunut kansallislauluksi, ja se soitettiin hänen uudenvuodenaattona 1950 pitämän radiopuheen päätteeksi. Norddeutscher Rundfunk yritti ajaa kappaletta ”Ich hab’ mich ergeben” kansallislaulun asemaan. Talviolympialaisissa 1952 Länsi-Saksan tunnuksena toimi ”Oodi ilolle”. Mikään näistä ei kuitenkaan vakiintunut kansallislauluksi, ja oikeisto kannatti ”Deutschlandliediä”.
Lokakuussa 1951 ”Deutschlandlied” ehdotettiin jälleen liittopäivillä kansallislauluksi, mutta Heuss ei suostunut vieläkään myöntämään laululle tätä asemaa. Adenauer lähetti 29. huhtikuuta 1952 Heussille kirjeen, jossa hän painosti tätä asiassa. Heuss julisti 6. toukokuuta ”Deutschlandliedin” Länsi-Saksan kansallislauluksi, mutta suositteli, että juhlatilaisuuksissa laulusta laulettaisiin vain sen kolmas säkeistö. Päätös otettiin Länsi-Saksassa hyvin vastaan eikä sitä vastustettu. Länsi-Saksan lehdistö oli myönteisellä kannalla ja piti sitä luonnollisena valintana, mutta ulkomainen lehdistö suhtautui asiaan kielteisesti. Ranskassa katsottiin Länsi-Saksan pettäneen ranskalaiset. Le Figaro huomautti, että Kolmannen valtakunnan kansallislaulu oli nyt myös Bonnin kansallislaulu, L’Humanité piti päätöstä paluuna militarismiin, Le Matinin mielestä moinen asenne enteili pahinta ja Le Monde piti päätöstä taantumuksellisen ajattelun voittona.
Deutsche Volkszeitung vastusti voimakkaasti ”Deutschlandliediä”, ja jotkut Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen parlamentaarikot ja ammattiyhdistysaktiivit vastustivat useaan otteeseen kansallislaulun ensimmäisen säkeistön esittämistä virallisissa juhlissa. Enimmäkseen Länsi-Saksan vasemmisto keskittyi kuitenkin oikaisemaan laulusta myöhemmin syntyneitä virhetulkintoja.
Sanat

Laulun sanat:
| Saksan kieli | KFA |
| --- | --- |
Deutschland, Deutschland über alles,  Über alles in der Welt,  Wenn es stets zu Schutz und Trutze  Brüderlich zusammenhält.  Von der Maas bis an die Memel,  Von der Etsch bis an den Belt,   |: Deutschland, Deutschland über alles,    Über alles in der Welt! :|    Deutsche Frauen, deutsche Treue,  Deutscher Wein und deutscher Sang  Sollen in der Welt behalten  Ihren alten schönen Klang,  Uns zu edler Tat begeistern  Unser ganzes Leben lang.   |: Deutsche Frauen, deutsche Treue,    Deutscher Wein und deutscher Sang! :|    Einigkeit und Recht und Freiheit  Für das deutsche Vaterland!  Danach lasst uns alle streben  Brüderlich mit Herz und Hand!  Einigkeit und Recht und Freiheit  Sind des Glückes Unterpfand;   |: Blüh’ im Glanze dieses Glückes,    Blühe, deutsches Vaterland! :|: [ˈdɔʏtʃlant ˈdɔʏtʃlant yːbɐ alɛs]  [yːbɐ alɛs ɪn dɛɐ vɛlt]  [vɛn ɛs ˈʃtɛts tsʊ ʃuːts ʊnt ˈtʁʊtsə]  [bʁyːdɐ̯lɪç tsuːzamn̩ˈhɛːlt]  [fɔn dɛɐ maːs bɪs an diː ˈmeːməl]  [fɔn dɛɐ ɛtʃ bɪs an dɛn ˈbɛlt]  [ˈdɔʏtʃlant ˈdɔʏtʃlant yːbɐ alɛs]  [yːbɐ alɛs in dɛɐ vɛlt]    [ˈdɔʏtʃɛ ˈfʁaʊən ˈdɔʏtʃɛ tʁɔʏə]  [ˈdɔʏtʃɐ vaɪn ʊnt ˈdɔʏtʃɐ zaŋ]  [ˈzɔln̩ ɪn dɛɐ vɛlt ˈbɛhaltn̩]  [iːʁən altn̩ ʃøːnən klaŋ]  [ˈuns tsʊ ɛdlɐ tat bɛgaɪˈstɛʁn]  [ˈunzɐ ganˈtsɛs lɛbən laŋ]  [ˈdɔʏtʃɛ ˈfʁaʊən ˈdɔʏtʃɛ tʁɔʏə]  [ˈdɔʏtʃɐ vaɪn ʊnt ˈdɔʏtʃɐ zaŋ]    [aɪnɪçˈkaɪt ʊnt ʁɛçt ʊnt ˈfʁaɪhaɪt]  [ˈfyːʁ das ˈdɔʏtʃɛ fatɛɐ̯ˈlant]  [ˈdanax last ʊns alə ˈʃtʁeːbən]  [bʁyːdɐ̯lɪç mɪt ˈhɛʁts ʊnt ˈhant]  [aɪnɪçˈkaɪt ʊnt ʁɛçt ʊnt ˈfʁaɪhaɪt]  [zɪnt dɛs glʏkɛs ʊntɐpfant]  [blyː ɪm ˈglantsə diːzəs glʏkɛs]  [blyːə ˈdɔʏtʃɛs fatɛɐ̯ˈlant]
Sanat > Tausta

Hoffmann von Fallersleben kirjoitti ”Das Lied der Deutschenin” saksalaisen kansan- tai viihdemusiikin tyyliin. Se vastasi Ernst Moritz Arndtin tunnettuun kysymykseen ”Was ist des Deutschen Vaterland?” (”mikä on saksalaisten isänmaa?”). ”Das Lied der Deutschenin” sanat viittaavat aiempiin teoksiin, kuten Heinrich Joseph von Collinin lauluun ”Österreich über alles” vuodelta 1809 ja Daniel Rungen sen pohjalta vuonna 1813 tekemään sovitukseen ”Deutschland über alles”. Myös ”Einigkeit und Recht und Freiheit” oli jo ennestään tunnettu sananparsi: Johann Gottfried Seume oli käyttänyt sitä jo vuonna 1810. Myöskään säkeet ”Von der Maas bis an die Memel, / Von der Etsch bis an den Belt” eivät edustaneet mitään olennaisesti uutta. Philipp Jakob Siebenpfeiffer oli vuoden 1832 liberaalis-nationalistisella Hambacher Festillä puhutellut kaikkia saksalaisia ”Alpeilta Pohjanmerelle”. Georg Herwegh taas määritteli vuonna 1841, että saksalaiset asuivat ”vom Po bis zum Sunde” (Polta Tanskan salmille). ”Das Lied der Deutschenin” sanoja ei ollut tarkoitettu imperialistisiksi. Maas mainitaan ”Das Lied der Deutschenissa”, koska Limburgin hollantilainen osa Maasin kummaltakin puolelta oli kuulunut vuodesta 1839 lähtien Saksan liittoon.
”Das Lied der Deutschen” liittyy Befreiungskriegen veteraanien ja romantikkojen tavoitteisiin rakentaa Saksasta yhtenäinen kieliyhteisö, ei vain yhdistää sitä eri dynastioiden konglomeraatiksi. He kannattivat suursaksalaista suuntausta, Itävallan saksankielisten ottamista mukaan yhteen suureen saksalaiseen valtioon. Ryhmä kannatti useammin demokratiaa kuin preussilaismyönteiset piensaksalaisen suuntauksen edustajat, jotka halusivat sulkea katolisen Habsburgien valtakunnan yhdistyneen Saksan ulkopuolelle ja toivoivat Hohenzollernien ottavan johtoaseman uudessa Saksassa. Piensaksalaisuuden edustajien mukaan ”Das Lied der Deutschen” ei sitoutunut uskollisuuteen Hohenzollerneille eikä ollut tarpeeksi kansalliskiihkoinen ja militaristinen.
Kun Saksa yhdistyi keisarikunnaksi, ”Das Lied der Deutschen” ei tullut suosituksi, koska se ei vannonut uskollisuutta hallitsijasuvulle eikä ollut ranskalaisvastainen. Kansalliskiihkoinen Alldeutscher Verband kritisoi laulua lisäksi liiasta demokraattisuudesta ja siitä, että se sitoutui liiaksi Keski-Eurooppaan eikä siis ollut imperialistinen. Max Schneidewin arvosteli laulua vuonna 1899 siitä, ettei se vastannut sitä hallitsevaa maailmanpoliittista ja -taloudellista asemaa, joka Saksaa odotti. Sitä ei tulisi ottaa kansallislauluksi, koska kansallislaulussa pitäisi laulaa verestä ja raudasta (”Blut und Eisen”) ja tahdosta valtaan eikä viinistä ja laulusta tai oikeudesta ja vapaudesta.
Sanat > Uusi suosio ja uusia tulkintoja

Kun ”Das Lied der Deutschen” sai suosiota ensimmäisen maailmansodan aikana, sitä alettiin tulkita monella tavalla: demokraattisesti, nationalistisesti, kansalliskiihkoisesti ja jopa rasistisesti. Laulua alettiin ulkomaisessa lehdistössä syyttää imperialismista, ja se käännettiin englanniksi ja ranskaksi tämän tulkinnan mukaisesti. Kun ”Deutschlandlied” julistettiin sodan jälkeen Saksan kansallislauluksi, vasemmisto arvosteli päätöstä. Kurt Tucholskyn mielestä se osoitti, että saksalaiset eivät olleet oppineet sodasta mitään. Hän piti kansallislaulun sanoja typerinä ja kerskailevina. Kolmannen valtakunnan aikana laulun sanoja tulkittiin entistä vahvemmin imperialistisesti ja rasistisesti. Natsit painottivat omaa tulkintaansa laulun mainitsemasta saksalaisesta uskollisuudesta, saksalaisten yhtenäisyydestä ja Saksan asemasta (”über alles in der Welt”, ’yli kaiken maailmassa’). Laulun maininnan saksalaisista naisista tulkittiin olevan viittaus esikristilliseen, germaanien perinteiseen naisia kohtaan osoittamaan kunnioitukseen. Ainoa kohta laulussa, jota kansallissosialismi ei osannut selittää omasta näkökulmastaan, oli maininta saksalaisesta viinistä. Natsismi suhtautui alkoholiin kielteisesti.
Toisen maailmansodan jälkeen jotkut Länsi-Saksan entisistä kansallissosialisteista hakivat ”Deutschlandliedistä” tukea militantille antikommunistiselle aatemaailmalleen. Toisen maailmansodan jälkeistä Saksan jakoa verrattiin Hoffmann von Fallerslebenin aikana vallinneeseen tilanteeseen ennen Saksan yhdistymistä. Laulun ensimmäisen säkeistön katsottiin tukevan Hallsteinin oppia. Tämän vuoksi ensimmäistä säkeistöä pystyttiin arvostamaan myös kristillisdemokraateissa: Saksan kristillisdemokraattisen unionin ja CSU:n liittoa edustaneet Baijerin ministeripresidentti Alfons Goppel ja Baden-Württembergin ministeripresidentti Hans Filbinger järjestivät 1970-luvulla hankkeen, jossa laulun kaikki säkeistöt äänitettiin. Levyillä esiintyi Heino, ja ne oli tarkoitus jakaa kummankin osavaltioiden kaikkiin kouluihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Deutschlandlied Wikimedia Commonsissa
August Heinrich Hoffmann von Fallersleben, ”Deutschlandliedin” sanoittaja.
Weimarin tasavallan valtakunnanpresidentti Friedrich Ebert julisti ”Deutschlandliedin” maan kansallislauluksi vuonna 1922. Kuva vuodelta 1925.
Saksankielinen alue (vihreällä) ja Saksan liiton rajat (punaisella) vuonna 1841 sekä ”Deutschlandliedissä” mainitut paikannimet Maas, Memel (eli Niemen), Etsch (eli Adige) ja Belt (turkoosilla). Saksan valtioiden rajat himmeällä.
Ipconfig

ipconfig (internet protocol configuration) on Microsoft Windows:n tekstipohjainen konsoliohjelma, jonka avulla voidaan tarkastella kaikkia koneen tämänhetkisiä TCP/IP-verkkoasetuksia. Sen avulla voidaan myös hakea uudelleen asetukset Dynamic Host Configuration Protocol DHCP- ja Domain Name System DNS-paveluille.
Komennon vakiopolku on %WINDIR%\System32\ipconfig.exe (vakioasennuksessa C:\WINDOWS\System32\ipconfig.exe).
Aiheesta muualla

Microsoft TechNet Ipconfig article
VariableGHz article detailing ipconfig settings in Vista (Arkistoitu – Internet Archive)
Windows 95, 98, ME; Windows 2000 and XP MS-DOS shell syntax
Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu

| Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu |
| --- | --- |

Perustettu:  2017
Hallintomuoto:  Osakeyhtiö
Rehtori:  Heikki Saastamoinen
Toimipaikat:  Mikkeli, Kouvola, Savonlinna, Kotka
Opiskelijamäärä:  10 872 (2021)
Kotisivu:  https://www.xamk.fi/
Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu (Xamk) on 1. tammikuuta 2017 toimintansa aloittanut ammattikorkeakoulu. Se muodostui Kymenlaakson ammattikorkeakoulun ja Mikkelin ammattikorkeakoulun yhdistymisestä. Xamkia ylläpitää Kaakkois-Suomen Ammattikorkeakoulu Oy, jonka omistavat Mikkelin, Savonlinnan, Kotkan ja Kouvolan kaupungit. Xamkin rehtori ja toimitusjohtaja on Heikki Saastamoinen.
Koulutus

Xamkilla on neljä kampusta Mikkelissä, Savonlinnassa, Kotkassa ja Kouvolassa. Xamkissa on tarjolla lähes 50 amk-tutkintokoulutusta ja yli 30 yamk-koulutusta. Opinnot voi suorittaa päivä- tai monimuoto-opintoina ja osan kokonaan verkossa.
Koulutus > AMK-tutkinnot

Tutkintokoulutuksen lisäksi Xamkissa on laaja avoimen ammattikorkeakoulun tarjonta.
Artenomi (AMK), restaurointi, Kouvola
Bachelor of Business Administration, International Business, Kouvola
Bachelor of Business Administration, Wellbeing Management (BBA), Mikkeli
Bachelor of Culture and Arts, Game Design, Kouvola
Bachelor of Engineering, Environmental engineering, Mikkeli
Bachelor of Engineering, Information technology, Mikkeli
Bachelor of Health Care, Nursing, Kotka
Ensihoitaja (AMK), ensihoitajakoulutus, Kotka
Fysioterapeutti (AMK), fysioterapeuttikoulutus, Savonlinna
Geronomi (AMK), Kouvola
Insinööri (AMK), biotuotetekniikka, Savonlinna
Insinööri (AMK) energiatekniikka, Kotka
Insinööri (AMK) kyberturvallisuus, Kotka
Insinööri (AMK), logistiikka, Kotka ja verkko
Insinööri (AMK), merenkulku, laivatekniikka, Kotka
Insinööri (AMK), merenkulku, sähkövoimatekniikka, Kotka
Insinööri (AMK) ohjelmistotekniikka, Mikkeli
Insinööri (AMK) peliohjelmointi, Kotka
Insinööri (AMK) rakennustekniikka, Kotka
Insinööri (AMK) rakennustekniikka, teollinen puurakentaminen, Savonlinna
Insinööri (AMK) robotiikka ja tekoäly, Kouvola, Kotka
Insinööri (AMK), sähkö- ja automaatiotekniikka, Mikkeli
Insinööri (AMK), talotekniikka, Mikkeli
Insinööri (AMK), ympäristöteknologia, Mikkeli
Jalkaterapeutti (AMK), jalkaterapeuttikoulutus, Savonlinna
Liikunnanohjaaja (AMK), Savonlinna
Merikapteeni (AMK), merenkulku, Kotka
Metsätalousinsinööri (AMK), metsätalous, Mikkeli
Muotoilija (AMK) biotuotemuotoilu, Kouvola
Muotoilija (AMK), graafinen muotoilu, Kouvola
Muotoilija (AMK), muoti ja puvustus, Kouvola
Muotoilija (AMK), palvelumuotoilu, Kouvola
Muotoilija (AMK), sisustusarkkitehtuuri ja kalustesuunnittelu, Kouvola
Naprapaatti (AMK), naprapaattikoulutus, Kotka
Restonomi (AMK), matkailu- ja palveluliiketoiminta, Mikkeli, Kouvola, verkko
Sairaanhoitaja (AMK), sairaanhoitajakoulutus, Kotka, Mikkeli ja Savonlinna
Sosionomi (AMK), sosionomikoulutus, Kotka ja Mikkeli
Sosionomi (AMK), kouluhyvinvointi ja kuraattorityö, Savonlinna
Terveydenhoitaja (AMK), terveydenhoitajakoulutus, Kouvola ja Mikkeli
Tradenomi (AMK), liiketalous, Kouvola, Mikkeli ja verkko
Tradenomi (AMK), data-analytiikka, Kouvola
Tradenomi (AMK), hyvinvointiliiketoiminnan johtaminen, Mikkeli
Tradenomi (AMK), liiketoiminnan logistiikka, Kotka
Tradenomi (AMK), myynti ja markkinointi, Kouvola
Tradenomi (AMK) tietojenkäsittely, verkko
Tradenomi (AMK), turvallisuusala, Savonlinna
Yhteisöpedagogi (AMK), yhteisöpedagogikoulutus, Mikkeli ja Kouvola
Koulutus > Ylemmät AMK-tutkinnot

Xamkissa on tarjolla 31 ylempää AMK-tutkintoa, jotka toteutetaan Xamkin Master Schoolissa.
Akuutti hoitotyö, Kotka
Dataperustaisten hyvinvointipalvelujen kehittäminen, Mikkeli
Digimarkkinoinnin johtaminen, Mikkeli
Ensihoidon kehittäminen ja johtaminen, Kotka
Hyvinvoinnin edistäminen, Kouvola
International Business Management, Kouvola
Kestävä rakentaminen ja muotoilu, Kouvola
Kliininen asiantuntija, Mikkeli
Kulttuurihyvinvointi, Kouvola
Kyberturvallisuus, Kotka
Logistiikka, Kouvola
Matkailu- ja palveluliiketoiminta, Mikkeli
Merenkulun johtaminen, Kotka
Metsätalouden liiketoiminta, Mikkeli
Mielenterveyshoitotyö, Kotka
Monialainen toimintakyvyn edistäminen, Savonlinna
Monikulttuurisen asiantuntijuuden kehittäminen, Mikkeli
Naprapatia, Verkkototeutus, Kotka
Nuorisokasvatusten johtaminen ja kehittäminen, Mikkeli
Palvelumuotoilu, Kouvola
Projekti- ja myyntijohtaminen, Kotka, Mikkeli
rehabilitation, verkkototeutus
Sosiaali- ja terveysalan kehittäminen ja johtaminen, Mikkeli, Savonlinna
Sähkövoimatekniikka, Mikkeli
Talotekniikka, Mikkeli
Terveyden edistäminen, Kotka
Tiedonhallinta ja sähköinen arkistointi, Mikkeli
Tulevaisuuden liiketoiminnan johtaminen, Mikkeli
Tuloksellinen toimitusketjujen johtaminen, Kouvola
Ympäristöteknologia, Mikkeli
Yrittäjyys, Kouvola
Koulutus > Avoin AMK ja täydennyskoulutus

Xamk Pulsen avoimessa ammattikorkeakoulussa on yli 600 koulutusta vuosittain, ja opintoja järjestetään runsaasti verkossa.
Tarjonnassa on AMK- ja YAMK-tutkintojen opintojaksoja. Opetusta järjestetään tutkinto-opiskelijoiden tai avoimen AMK:n opiskelijoiden omissa ryhmissä. Opinnot ovat maksullisia, mutta myös maksuttomia opintojaksoja on tarjolla. Kaikille suunnattujen opintojen lisäksi avoimessa AMK:ssa on tarjolla jatkoväylä- ja polkuopintoja. Jatkoväyläopinnot ovat toisen asteen ammatillista tutkintoa opiskeleville ja polkuopinnot tutkintotavoitteisille opiskelijoille.
Xamkin täydennyskoulutus tarjoaa maksullista koulutusta eri alojen ammattilaisille. Tarjolla on valmiita koulutuksia, jotka sisältävät verkko-opintoja ja joitakin päiviä lähiopetusta.
Tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminta

Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnan (TKI) tavoitteena on erityisesti Etelä-Savon ja Kymenlaakson elinvoiman vahvistamiseen. Toiminnalla pyritään tukemaan yrityksiä ja luomaan uutta yrittäjyyttä. Vuosittain vireillä on noin 250 hanketta, joissa asiantuntijat etsivät, kokeilevat ja kehittävät uusia tuotteita ja palveluja tai tekevät tutkimusta yritysten ja työelämän tarpeisiin. Kansainvälinen TKI-toiminta keskittyy pääasiassa Eurooppaan ja Itämeren alueelle sekä Venäjälle. TKI-toiminnan vahvuusalat ovat digitaalinen talous, kestävä hyvinvointi, logistiikka ja merenkulku sekä metsä, ympäristö ja energia. Xamkin 11 tutkimusyksikköä palvelevat erilaisissa tuotekehitys-, mittaus- ja analysointipalveluissa.
Kampukset

Xamkin kampukset sijaitsevat Mikkelissä, Savonlinnassa, Kotkassa ja Kouvolassa. Kotkan kampuksella on noin 2 900 tekniikan, sosiaali- ja terveysalan opiskelijaa. Kouvolan kampuksella on noin 2 100 muotoilun, hyvinvointialojen, liiketalouden ja tekniikan opiskelijaa. Mikkelin kampuksella on reilut 4 000 insinööri-, metsätalousinsinööri-, restonomi- sekä hyvinvointialojen ja liiketalouden opiskelijaa. Savonlinnassa on noin 900 sosiaali-, terveys- ja liikunta-alan, tekniikan ja turvallisuusalan opiskelijaa.
Omistajuus ja hallitus

Xamk syntyi alun perin Kymenlaakson ammattikorkeakoulun ja Mikkelin ammattikorkeakoulun yhdistymisestä ja aloitti toimintansa korkeakouluna 1. tammikuuta 2017. Xamkin ylläpitäjänä toimii Kaakkois-Suomen Ammattikorkeakoulu Oy, jonka omistavat Mikkelin, Savonlinnan, Kotkan ja Kouvolan kaupungit.
Xamkin hallitukseen kuuluu kahdeksan jäsentä. Hallituksen puheenjohtajana toimii Pekka Posti (15.10.2021 alkaen). Hallituksen muut jäsenet ovat:
Varapuheenjohtaja Kimmo Mikander, Mikkeli
Marjo Lakka, Kouvola
Pia Paukku, Kotka
Pirkko Rahikainen, Mikkeli
Kirsi Torikka, Savonlinna
Pekka Pulkkinen, henkilöstön keskuudestaan valitsema jäsen
Rico Martikainen, opiskelijoiden keskuudestaan valitsema jäsen
Kotkan kampus
Mikkelin kampus
Savonlinnan kampus
Soinlahden rautatieasema

Soinlahden rautatieasema (lyh. Soa) sijaitsee lähes Soinlahden kylän keskustassa Iisalmen ja Kontiomäen välisellä rataosalla. Asemalla ei ole matkustajapalvelua, tavaraliikenteen palvelut hoitaa Iisalmen asemalta saapuva jakelujuna. Bruno Granholmin suunnittelema vuonna 1904 valmistunut Soinlahden alkuperäinen asemarakennus tuhoutui tulipalossa 22.–23. joulukuuta 2000. Sähköistystöiden aikana vuosina 2004–2006 liikenteenohjaustilana toimi pieni parakkirakennus. Liikennepaikka jäi miehittämättömäksi linjavaihteeksi 15. syyskuuta 2006, kun kauko-ohjaus otettiin käyttöön.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: kuvia Soinlahdesta
| n k Perustiedot Wikidatassa: Soinlahden rautatieasema (Q11893993)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: rautatieasema, rautatieliikennepaikka
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Iisalmi
sijainti: Soinlahti
katuosoite: Asemantie 106, 74170 Iisalmi
koordinaatit: 63°37′54″N 27°12′36″E﻿ / ﻿63.6317°N 27.21°E﻿ / 63.6317; 27.21
Kemijärven lentokenttä

Kemijärven lentokenttä (ICAO: EFKM) on sodanaikainen pienlentokenttä Ketolan kylässä Kemijärvellä. Yhä käytössä olevalla lentokentällä on yksi asfalttipäällysteinen, 1 400 metriä pitkä kiitotie. Kentän länsipuolella sijaitsee Rovajärven ampuma-alue. Kentällä on toimistorakennus ja halli sekä ilmailukerhon tiloja.
Kiinan valtio oli kiinnostunut ostamaan lentokentän arktisen alueen tutkimusta varten vuonna 2018, mutta Suomen puolustusvoimat torppasi aikeet.
Luettelo eurooppateistä

Tämä on  luettelo eurooppateistä
Gustaf Söderström

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Gustaf Söderström vuonna 1897. |  Gustaf Söderström vuonna 1897. |  Gustaf Söderström vuonna 1897. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten köydenveto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pariisi 1900 | köydenveto |  |
Gustaf Fredrik Söderström (25. marraskuuta 1865 Tukholma – 12. marraskuuta 1958 Lidingö) oli ruotsalainen köydenvetäjä. Hän kilpaili vuoden 1900 kesäolympialaisissa Pariisissa ja voitti kultaa tanskalaisten ja ruotsalaisten muodostaman joukkueen jäsenenä. Köydenvedon lisäksi hän osallistui myös yleisurheilulajeihin sijoittuen kuudenneksi sekä kuulantyönnössä että kiekonheitossa. Myös hänen veljensä Bruno Söderström oli olympiaurheilija.
Iringan alue

| Iringa |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:   Tansania
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Iringa
Pinta-ala:  35500 km²
Väkiluku (2012):  941 238
Iringan alue  on yksi Tansanian 31 hallinnollisesta alueesta (mkoa eli region). Se sijaitsee maan eteläosassa. Vuonna 2012 alueen eteläosa erotettiin Njomben alueeksi.
Alueen pinta-ala on noin 35 500 neliökilometriä. Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan Iringan alueella asui 941 238 asukasta. Alueen pääkaupunki on Iringa.
Iringa on Tansanian tärkeimpiä vihannesten tuotantoalueita, josta viedään Dar es Salaamiin esimerkiksi tomaatteja. Myös teenviljely on merkittävä elinkeino. Huomattaviin nähtävyys on Ruahan kansallispuisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iringan alue Wikimedia Commonsissa
Oswald Holmberg

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Oswald Holmberg |  Oswald Holmberg |  Oswald Holmberg |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten telinevoimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 1908 | joukkuevoimistelu |  |
|  Kultaa | Tukholma 1912 | joukkuevoimistelu,  ruotsalainen järjestelmä |  |
Miesten köydenveto
| Välikisat  | Välikisat  | Välikisat  |  |
|  Pronssia | Ateena 1906 | köydenveto |  |
Torsten Oswald Magnus Holmberg (17. heinäkuuta 1882 Malmö – 11. helmikuuta 1969 Malmö) oli ruotsalainen telinevoimistelija, köydenvetäjä ja olympiamitalisti. Hänen seuransa oli Stockholms GF.
Holmberg kilpaili köydenvedossa Ateenan välikisoissa 1906, joissa Ruotsi voitti pronssia. Hän sai ruotsalaisen systeemin joukkuevoimistelusta olympiakultaa sekä Lontoossa 1908 että Tukholmassa 1912. Myös Oswaldin veljet Carl ja Arvid olivat urheilijoita.
Ionel Brătianu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ionel Brătianu Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 2 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  IdRef
Runnin työväentalo

| Runnin työväentalo |
| --- | --- |
 Runnin työväenyhdistyksen työväentalo 3.9.1952.
Sijainti:  Runni, Iisalmi
Valmistumisvuosi:  1912
Purkuvuosi:  1967
Rakennuttaja:  Iisalmen Haapajärven Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Korkeus:  4,5 metriä
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Runnin työväentalo (tai Haapajärven työväenyhdistyksen talo) oli Iisalmen kaupungin (vuoteen 1970 Iisalmen maalaiskunnan) Runnin kylässä sijainnut työväentalo.