stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zwijndrecht (Alankomaat)
Historia

Zwijndrechtin polderi (holl. Zwijndrechtse waard) liittyy läheisesti nykyiseenkin Zwijndrechtin kuntaan. Ensimmäistä kertaa nimi ”Zwijndrechtse waard” mainitaan vuodelta 1006 peräisin olevassa piispa Anstridin lahjakirjeessä. Vuonna 1322 aluetta koetteli tulva, joka vaati myös ihmishenkien menetyksiä. Tämän jälkeen Willem III päätti alkaa kehittämään suunnitelmia alueen patoamiseksi. Hän lupasi tammikuussa 1331 polderin osien patoajille omistusoikeuksia osiin polderista. Sittemmin polderi saatiin padotuksi ja ensimmäinen kirkko valmistui Rijsoordiin. Noin vuoden 1395 tienoilla kirkot rakennettiin myös Heer Oudelands Ambachtiin, Heerjansdamiin, Kijfhoekiin ja Hendrik Ido Ambachtiin. Myöhemmin valmistui vielä Schobbelands Ambachtin kirkko.
Zwijndrecht sai virallisen ”kunnan” aseman vuonna 1833. Vuonna 1855 Meerdervoort yhdistyi Zwijndrechtiin. Vuonna 1857 Kijfhoek ja Heer Oudelands Ambacht yhdistyivät Groote Lindtin kanssa. Vuonna 1881 Groote Lindtkin yhdistyi Zwijndrechtiin. Heerjansdam yhdistyi kuntaan vasta 1. tammikuuta 2003. Ensimmäinen maininta Heerjansdamista on vuodelta 1323.
Zwijndrechtin alueen asukkaat ovat elättäneet itsensä vuosisatojen ajan muun muassa kalastuksella sekä maanviljelyllä. Suunnilleen 1900-luvun alkupuolella kunnassa tuotettuja vihanneksia alettiin viedä Saksaan ja Englantiin. 1800-luvun puolivälissä Zwijndrechtiin perustettiin muun muassa olutpanimo ja lasi- ja suklaatehdas. Noin vuonna 1900 kuntaa avattiin kemikaalitehtaita ja 1900-luvun aikana kunnan teollisuus kasvoi nopeasti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zwijndrecht (Alankomaat) Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (hollanniksi)
Zwijndrechtin kartta (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Kirkko Kijfhoekissa Zwijndrechtissä.
231 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
Ääripäät

| Ääripäät Mikael Gabriel |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. kesäkuuta 2018
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rap, pop, elektroninen, pop rap
 Levy-yhtiö: Universal
Listasijoitukset
  1.
Mikael Gabrielin muut julkaisut
| Versus 2015 | Ääripäät 2018 | Elonmerkki 2021 |
Ääripäät on rap-artisti Mikael Gabrielin viides albumi. Se julkaistiin 1. kesäkuuta 2018 levymerkillä Universal Music. Se nousi toisella listaviikollaan Suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalle, sekä debytoi fyysisten albumien listan viidentenä.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Muovipalmuja | 3.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Naapurit kuulee | 3.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Ääripäät | 3.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kivi sakset seteli (mukana Elastinen ja Pyhimys)  | 3.29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Pidä musta kii | 3.21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Mennää Bulil | 3.15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Sahara | 3.38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Älä huku kyyneliin | 3.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Timanttei | 3.15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Pimeyteen | 3.20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Ei oo hätää | 3.27 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Keskisuomalainen: 3/5
Ången kunta

| Ången kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västernorrlandin lääni
Maakunta:  Medelpad ja Jämtland
Keskustaajama:  Ånge
Kuntakoodi:  22600
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  3 050,26 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  9 233
 – Väestötiheys:  3,0 as./km²
 
 www.ange.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Medelpadin maakunnan alueella sijainneet pitäjät. Pitäjien nimet lukevat pienimmällä, vuoden 1970 kuntajako hieman suuremmalla ja nykyisten kuntien nimet ovat kilpien sisällä. Entisten kuntien rajat ovat rosalla, nykyiset kirkkaanpunaisella ja maakuntaraja sinisellä.
Ången kunta (ruots. Ånge kommun) on Västernorrlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Medelpadiin ja Jämtlandiin. Kunnan keskustaajama on Ånge.
Kunnan maapinta-ala on 3 050,26 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 233 henkeä (31.12.2021).
Kunnan ystävyyskunta Suomessa oli vuonna 2011 Vöyriin liittynyt Oravainen.
Vuonna 2007 kunnassa oli 38,29 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Borgsjön maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1904 Albyn taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1946 osa maalaiskunnasta erotettiin Ången kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut alueeseen, vaan kauppala sekä Borgsjön, Haverön ja Torpin maalaiskunnat jatkoivat itsenäisinä. Albyn taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1957. Ången kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kauppala ja edellä mainitut kolme maalaiskuntaa.
Vaakuna

Borgsjön, Haverön ja Torpin maalaiskunnalla sekä Ången kauppalalla oli kaikilla oma vaakuna. Nykyinen kuntavaakuna ei ole yksikään niistä.
Borgsjön maalaiskunta
(1961–1970)
Haverön maalaiskunta
(1954–1955)
Haverön maalaiskunta
(1955–1970)
Torpin maalaiskunta
(1948–1970)
Ången kauppala
(1948–1970)
Väestönkehitys

| Ången kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 19 037 | 19 037 |
| 1955 | 1955 |    | 19 220 | 19 220 |
| 1960 | 1960 |    | 19 170 | 19 170 |
| 1965 | 1965 |    | 16 862 | 16 862 |
| 1970 | 1970 |    | 14 984 | 14 984 |
| 1975 | 1975 |    | 13 908 | 13 908 |
| 1980 | 1980 |    | 13 349 | 13 349 |
| 1985 | 1985 |    | 13 001 | 13 001 |
| 1990 | 1990 |    | 12 587 | 12 587 |
| 1995 | 1995 |    | 12 038 | 12 038 |
| 2000 | 2000 |    | 11 234 | 11 234 |
| 2005 | 2005 |    | 10 692 | 10 692 |
| 2010 | 2010 |    | 10 053 | 10 053 |
| 2015 | 2015 |    | 9 493 | 9 493 |
| 2020 | 2020 |    | 9 226 | 9 226 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 686 | 7,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 97 | 1,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 417 | 4,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 8 293 | 87,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 127 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 156 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 170 149 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 39 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,7 %
18–64-vuotiaat: 56,7 %
65 vuotta täyttäneet: 25,6 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 6,1 | 6,3 |
|   | jalostus | 23,9 | 23,8 |
|   | palvelut | 68,6 | 68,6 |
|   | tuntematon | 1,3 | 1,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 410 | 4 430 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 99,5 |  |
Taajamat

Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 60,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 007 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ånge | 2 872 |
| 2 | Fränsta | 1 256 |
| 3 | Ljungaverk | 885 |
| 4 | Torpshammar | 444 |
| 5 | Alby | 367 |
| 6 | Östavall | 222 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Borgsjöbyn
Erikslund
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Borgsjöbyn
Erikslund
Gullgård
Hallsta
Munkbyn norra + Munkbysjön
Ovansjö
Viken + Finnsta
Östby södra + Ö
Överturingen
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Boltjärn
Kölsillre
Naggen
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ången kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 1 | 2 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 5 | 3 | 4 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 12 | 12 | 11 | 10 | 9 | 10 | 7 | 5 | 4 | 6 | 5 | 5 | 2 | 2 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 2 | 1 | 2 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 21 | 21 | 21 | 23 | 22 | 20 | 15 | 17 | 15 | 22 | 18 | 20 | 18 | 16 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 5 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 5 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 31 | 31 | 31 | 41 | 35 | 35 | 35 | 35 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Borgsjön piiri
Haverön piiri
Torpin piiri (Medelpad)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Borgsjö-Haverö
Torp
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Borgsjö
Borgsjö kbfd*
Haverö
Torp
Ånge kbfd*
Seurakunnat > Kirkot

Albyn kirkko
Borgsjön kirkko
Haverön kirkko
Torpin kirkko
Torpshammarin kirkko
Ången kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ången kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Ånge kommun – Kuntajaon kehitys ja vaakunat ovat käännöstä.
Västernorrlandin läänin kunnat
Kartta Ången kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Štš-316

| Štš-316 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  A. A. Zdanovin telakka, Leningrad
Kölinlasku:  25. joulukuuta 1934
Laskettu vesille:  27. joulukuuta 1935
Palveluskäyttöön:  26. syyskuuta 1936
Poistui palveluskäytöstä:  1957
Tekniset tiedot
Uppouma:  587 t (pinnalla) 704,8 t (sukellus)
Pituus:  58,75 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,2 m
Syväys:  4,0 m
Koneteho:  2 × dieselmoottoria 1 600 bhp 2 × sähkömoottoria 800 shp
Nopeus:  13,6 solmua (pinnalla) 8 solmua (sukellus)
Toimintamatka:  1 200 merimailia@13,6 solmua (pinnalla) 3 650 merimailia@7,3 solmua (pinnalla) 8 merimailia@2,5 solmua (sukellus)
Miehistöä:  38
Aseistus
Aseistus:  6 × torpedoputkea 2 × 45 mm K-21 -tykkiä
Štš-316 (ven. Щ-316) oli Neuvostoliiton laivaston Štšuka-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Leningradista A. A. Zdanovin telakalta, missä köli laskettiin 25. joulukuuta 1934. Alus laskettiin vesille 27. joulukuuta 1935 ja otettiin palvelukseen 26. syyskuuta 1936.
Palvelus

Alus siirrettiin touko-kesäkuussa 1937 Neuvostoliiton pohjoiseen laivastoon, jolloin se nimettiin Štš-404:ksi. Se palasi 1948 Itämeren laivastoon. Alus nimettiin lokakuussa 1949 uudelleen S-404:ksi ja poistettiin alusluettelosta 1957.
Štš-317

| Štš-317 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Martin telakka, Leningrad
Kölinlasku:  23. heinäkuuta 1934
Laskettu vesille:  24. syyskuuta 1935
Palveluskäyttöön:  29. syyskuuta 1936
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 14. heinäkuuta 1942
Tekniset tiedot
Uppouma:  587 t (pinnalla) 704,8 t (sukellus)
Pituus:  58,75 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,2 m
Syväys:  4,0 m
Koneteho:  2 × dieselmoottoria 1 600 bhp 2 × sähkömoottoria 800 shp
Nopeus:  13,6 solmua (pinnalla) 8 solmua (sukellus)
Toimintamatka:  1 200 merimailia@13,6 solmua (pinnalla) 3 650 merimailia@7,3 solmua (pinnalla) 8 merimailia@2,5 solmua (sukellus)
Miehistöä:  38
Aseistus
Aseistus:  6 × torpedoputkea 2 × 45 mm K-21 -tykkiä
Štš-317 (ven. Щ-317) oli Neuvostoliiton laivaston Štšuka-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Leningradista Martin telakalta, missä köli laskettiin 23. heinäkuuta 1934. Alus laskettiin vesille 24. syyskuuta 1935 ja otettiin palvelukseen 29. syyskuuta 1936.
Palvelus

Saksan hyökätessä Neuvostoliittoon alus kuului N. E. Ejhbaumin komentamassa erillisessä koulutusdivisioonassa Tallinnassa päällikkönään komentajakapteeni A. G. Andronov. Alus lähti 3. heinäkuuta 1941 Tallinnasta Leningradiin, jonne se saapui seuraavana päivänä. Alus jatkoi 27. elokuuta matkaansa Kronstadtiin, mistä se lähti seuraavana päivänä ensimmäiselle sotaretkelleen Tytärsaaren ja Pien-Tytärsaaren väliselle alueelle. Aluksen tehtävänä oli vartioida, ettei Saksan laivasto pystyisi yllättämään satamassa olevaa Neuvostoliiton laivastoa. Hyökkäysuhan mentyä ohi alus palasi 16. lokakuuta Kronstadtiin.
Alus lähti 2. marraskuuta Kronstadtista ja saapui seuraavana päivänä Suursaaren edustalle, missä se laskeutui pohjaan odottamaan saattajakseen Hankoon matkaavaa saattuetta. Saattueen saapuessa muutamaa tuntia myöhemmin sukellusvene nousi pintaan, jolloin vartiovene hyökkäsi aluksen kimppuun ampuen tykillään ja heittäen syvyyspommeja. Sukellusvene pakeni, mutta ajoi karille. Alus lähti 5. marraskuuta paluumatkalle ja saapui seuraavana päivänä Kronstadtiin, mistä se siirrettiin 7. marraskuuta Leningradiin telakalle.<ref name="Valkonen58">
Alus upotettiin 14. heinäkuuta 1942.
1264

| --- | --- |
Vuosisadat: 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku
Vuosikymmenet: 1190-luku · 1200-luku · 1210-luku · 1220-luku · 1230-luku · 1240-luku 1250-luku · 1260-luku · 1270-luku · 1280-luku · 1290-luku · 1300-luku
Vuodet: 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209 1210 · 1211 · 1212 · 1213 · 1214 · 1215 · 1216 · 1217 · 1218 · 1219 1220 · 1221 · 1222 · 1223 · 1224 · 1225 · 1226 · 1227 · 1228 · 1229 1230 · 1231 · 1232 · 1233 · 1234 · 1235 · 1236 · 1237 · 1238 · 1239 1240 · 1241 · 1242 · 1243 · 1244 · 1245 · 1246 · 1247 · 1248 · 1249 1250 · 1251 · 1252 · 1253 · 1254 · 1255 · 1256 · 1257 · 1258 · 1259 1260 · 1261 · 1262 · 1263 · 1264 · 1265 · 1266 · 1267 · 1268 · 1269 1270 · 1271 · 1272 · 1273 · 1274 · 1275 · 1276 · 1277 · 1278 · 1279 1280 · 1281 · 1282 · 1283 · 1284 · 1285 · 1286 · 1287 · 1288 · 1289 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309
Tapahtumia

Kublai-kaani siirsi valtakuntansa pääkaupungin Pekingiin.
Álvaro Obregón

| Álvaro Obregón Salido |
| --- | --- |
 Álvaro Obregón 1920.luvulla.
Meksikon 39. presidentti
 1. joulukuuta 1920 – 30. marraskuuta 1924  
Edeltäjä:  Adolfo de la Huerta
Seuraaja:  Plutarco Elías Calles
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. helmikuuta 1880 Siquisiva, Sonora
Kuollut: 17. heinäkuuta 1928 (48 vuotta) México, Meksiko
Puoliso:  María Tapia (1888–1971)
Tiedot
Puolue:  Partido Laborista Mexicano – PLM
Álvaro Obregón Salido (19. helmikuuta 1880 – 17. heinäkuuta 1928) oli meksikolainen kenraali ja poliitikko. Hän oli huomattava sotilaallinen johtaja, joka myös toimi maansa presidenttinä vuosina 1920–1924. Hänet valittiin uudelleen presidentiksi vuonna 1928, mutta äärikatolilainen José de León Toral murhasi hänet ennen uuden kauden alkua.
Obregón syntyi Francisco Obregónin ja Cenobia Salidon pojaksi Huatabampon kunnassa Sonoran osavaltiossa. Isä kuoli vuonna 1880, joten äiti kasvatti Álvaron ja muut lapsensa köyhyydessä. Obregón kuitenkin kävi koulua ja oli erilaisissa töissä, muun muassa viljelijänä. Hän oli 1910-luvulla keskeinen hahmo Meksikon vallankumouksessa. Hän puolusti Francisco I. Maderon valtaa ja taisteli sitten hänet syrjäyttäneen Victoriano Huertan joukkoja vastaan.
Victoriano Huerta pysyi vallassa vuoteen 1914. Valtaan nousi vuonna 1915 Venustiano Carranza, jonka aikana Obregónista tuli sotaministeri. Huhtikuussa 1915 Obregón menetti oikean käsivartensa Celayan taistelussa. Hän ilmoitti vuonna 1919 aikeistaan pyrkiä Meksikon presidentiksi. Tämä ei miellyttänyt Carranzaa. Hän ei halunnut Meksikolle sotilastaustaista presidenttiä, vaan toivoi suurlähettiläs Ignacio Bonillasista seuraajaansa. Obregónin kannatus oli kuitenkin laajaa. Carranzan ja Obregónin välille kehittynyt konflikti johtikin väkivaltaisuuksiin, jotka johtivat Carranzan murhaan toukokuussa 1920.
Kausi presidenttinä ja myöhemmät vaiheet

Työväenpuoluetta (esp. Partido Laborista) edustaneen Obregónin valinta Meksikon presidentiksi vuonna 1920 merkitsi monien mielestä Meksikon vallankumouksen päätöstä, vaikka väkivaltaisuudet eivät siihen päättyneetkään.
Obregón koki kenraali Pancho Villan yhä potentiaaliseksi uhkaksi. Villa murhattiin heinäkuussa 1923.
Obregónin kaudella muun muassa suoritettiin koulutus- ja maareformeja. Presidentti suhtautui epäluuloisesti katoliseen kirkkoon.
Obregónin kausi päättyi vuonna 1924. Hänen seuraajakseen noussut Plutarco Elías Calles oli juuri Obregónin itsensä suosima ehdokas. Adolfo de la Huertan pyrkimys seuraavaksi presidentiksi johti kuitenkin väkivaltaisuuksiin. Obregón kukisti Huertan joukot, ja Huerta lähti maanpakoon. Koska vastarinta oli murskattu, Calles nousi helposti seuraavaksi presidentiksi.
Vuoden 1928 vaaleissa Obregón oli jälleen ehdolla presidentiksi ja tuli valituksi. Hän ei kuitenkaan ehtinyt aloittaa uutta kautta, koska katolilainen José de León Toral ampui hänet ravintolassa 17. heinäkuuta. Monet katolilaiset vihasivat Obregónia, koska hänet nähtiin Callesin liittolaisena. Callesin kirkonvastaiset toimet olivat johtaneet vuonna 1926 käynnistyneeseen kristittyjen Cristero-kapinaan. Callesin kausi päättyi marraskuussa 1928, ja hänen nimelliseksi seuraajakseen nousi Emilio Portes Gil. Calles kuitenkin pysyi maan johtajana de facto.
Obregónista oli japanilaisen Krysanteemin ritarikunnan jäsen vuodesta 1924.
Yksityiselämä

Obregónilla oli puoliso María Tapia. Sonoran kuvernöörinä vuosina 1955–1961 toiminut Álvaro Obregón Tapia oli heidän poikansa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Álvaro Obregón Wikimedia Commonsissa
Štš-321

| Štš-321 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Itämeren telakka, Leningrad
Kölinlasku:  26. elokuuta 1938
Laskettu vesille:  21. huhtikuuta 1940
Palveluskäyttöön:  1. syyskuuta 1941
Poistui palveluskäytöstä:  1950-luvulla
Tekniset tiedot
Uppouma:  587 t (pinnalla) 704,8 t (sukellus)
Pituus:  58,75 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,2 m
Syväys:  4,0 m
Koneteho:  2 × dieselmoottoria 1 600 bhp 2 × sähkömoottoria 800 shp
Nopeus:  13,6 solmua (pinnalla) 8 solmua (sukellus)
Toimintamatka:  1 200 merimailia@13,6 solmua (pinnalla) 3 650 merimailia@7,3 solmua (pinnalla) 8 merimailia@2,5 solmua (sukellus)
Miehistöä:  38
Aseistus
Aseistus:  6 × torpedoputkea 2 × 45 mm K-21 -tykkiä
Štš-321 (ven. Щ-321) oli Neuvostoliiton laivaston Štšuka-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Leningradista Itämeren telakalta, missä köli laskettiin 26. elokuuta 1938. Alus laskettiin vesille 21. huhtikuuta 1940 ja otettiin palvelukseen1. syyskuuta 1941.
Palvelus

Alus siirrettiin 1939 Neuvostoliiton pohjoiseen laivastoon ja edelleen elo-lokakuussa 1940 Siperian meritietä Tyynenmeren laivastoon, jolloin se nimettiin Štš-135:ksi. Se poistettiin alusluettelosta 1950-luvun lopulla.