stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Steve Trevor
Muissa medioissa > Elokuvat > Wonder Woman (2009)

Trevorilla oli merkittävä rooli vuoden 2009 animaatioelokuvassa Wonder Woman, jossa hän toimii Yhdysvaltojen taistelijapilottina. Sodan aikana hänen taistelijaparinsa ammuttiin alas meren yllä, jonka myötä Trevor joutui myös itse tulituksen kohteeksi. Hän onnistui kuitenkin ampumaan viholliset alas, mutta oli saanut sen verran osumaa että joutui tekemään hätälaskun. Sattumoisin Trevor huomaa saaren keskellä merta, jota ei aikaisemmin näkynyt. Hän laskeutuu saarelle ja huomaa saapuneensa saarelle, jossa on vain naisia. Amazonilaiset ottavat miehen kiinni ja kuulustelevat häntä. Pian he saavat selville Trevorin olevan aivan tietämätön amazonilaisten saaresta ja sen asukkaista, jonka myötä heidän johtajansa Hippolyta järjestää turnajaiset, jonka voittaja veisi Trevorin takaisin Yhdysvaltoihin. Turnauksen voittaakin Ihmenainen, joka vie näkymättömällä hävittäjällä Trevorin takaisin Yhdysvaltoihin, jossa heidän on saatava kiinni vapaaksi päässyt Ares. Elokuvan aikana Trevor ihastui Ihmenaiseen hetki hetkellä enemmän ja Ihmenaisen onnistuttua kukistamaan Aresin, naissankari päätti jäädä asumaan Yhdysvaltoihin Trevorin kanssa. Hahmon äänenä toimi Nathan Fillion.
Muissa medioissa > Elokuvat > Justice League: The Flashpoint Paradox

Flashpoint-maailman versio Steve Trevorista esiintyi animaatioelokuvassa Justice League: The Flashpoint Paradox, jossa häntä ääninäytteli James Patrick Stuart.
Muissa medioissa > Elokuvat > Justice League: War

Steve Trevor esiintyi animaatioelokuvassa Justice League: War, jossa häntä ääninäytteli George Newbern. Tämä versio on hallituksen yhteyshenkilö Ihmenaiselle ja myöhemmin Justice Leaguelle.
Muissa medioissa > Elokuvat > Justice League: Throne of Atlantis

Steve Trevor esiintyi animaatioelokuvassa Justice League: Throne of Atlantis, jossa häntä ääninäytteli George Newbern. Tällä versiolla hahmosta oli parta.
Muissa medioissa > Elokuvat > Justice League: Gods and Monsters

Vaihtoehtomaailman versio Steve Trevorista esiintyi animaatioelokuvassa Justice League: Gods and Monsters, jossa häntä ääninäytteli Tahmoh Penikett. Elokuvassa Steve Trevor oli kyseisen maailman Ihmenaisen Bekkan yhteyshenkilö ja rakastaja.
Muissa medioissa > Elokuvat > Wonder Woman: Bloodlines

Steve Trevor esiintyi animaatioelokuvassa Wonder Woman: Bloodlines, jossa häntä ääninäytteli Jeffrey Donovan.
Muissa medioissa > Elokuvat > Justice Society: World War II

Vaihtoehtomaailman versio Steve Trevorista esiintyi animaatioelokuvassa Justice Society: World War II, jossa häntä ääninäytteli Chris Diamantopoulos. Tämä versio on eversti ja Justice Society of American (JSA) jäsen, joka on kotoisin Earth-2:sta. Myöhemmin Steve sai surmansa Psyko-Piraatin toimesta.
Muissa medioissa > Elokuvat > DC Extended Universe

Steve Trevor esiintyi DC Extended Universeen kuuluvassa vuoden 2017 Wonder Woman -elokuvassa, näyttelijänään Chris Pine. Steve Trevor esiintyi myös elokuvan vuoden 2020 jatko-osassa Wonder Woman 1984, jossa Pine jatkoi Trevorin roolissa.
Hahmoa näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Elokuvat | Konsolipelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1974 | Kaz Garas |  | Wonder Woman |  |
| 1975–1979 | Lyle Waggoner | Wonder Woman |  |  |
| 2002 | Patrick Duffy | Justice League |  |  |
| 2009 | Nathan Fillion |  | Wonder Woman |  |
| 2017, 2020 | Chris Pine |  | Wonder Woman Wonder Woman 1984 |  |
Steve Trevor Justice Leaguessa.
Kiinalainen kansanusko

Taolainen serenomia Shantoussa.
Kiinalainen kansanusko (kiin.: 中國民間信仰; pinyin: Zhōngguó mínjiān xìnyǎng), joka tunnetaan myös nimellä shenismi, on yleistermi, joka kattaa joukon han-kiinalaisten perinteisiä uskonnollisia käytäntöjä. Kiinassa synkretismi on ollut aina yleistä, joten perinteiset kansanuskomukset ovat sekoittuneet kungfutselaisuuden, taolaisuuden ja buddhalaisuuden kanssa. Taolaisuus voidaan myös nähdä kiinalaisen kansanuskon jatkeena. Huolimatta siitä, että näissä kolmessa on eroavaisuuksia, on uskonnoissa melkoisesti myös päällekkäisyyksiä.
Kiinalaisessa kansanuskossa yinin ja yangin vastakkaisuus ja niiden välinen tasapaino on tärkeä oppi. Myös esi-isien kunnioitus on tärkeä osa kiinalaista kansanuskoa. Kiinalaisella kansanuskomuksilla on ollut myös vaikutuksensa kiinalaisen lääketieteen kehityksessä. Lisäksi kansanusko on keskeinen osa muinaisen Kiinan tieteessä, taiteessa ja sosiaalisessa elämässä.
Aiheesta muualla

Digitaalinen oppikirja: Vanha kiinalainen kansanusko
Äänikirja: Kiinan kansanusko ja uskonnollisten opetusten perintö
Suwałkin piirikunta

Suwałkin piirikunta (puol. powiat suwalski) on yksi Podlasian voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 35 674. Siihen kuuluvat yhdeksän kuntaa ovat Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki ja Wiżajny.
Suwałkin väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa piirikunnan asukkaista 48,9 prosenttia oli naispuolisia ja 51,1 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 19,1 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 61,8 prosenttia ja eläkeläiset 19,1 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,5 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 356 lasta. Suwałkin piirikunnan väkiluvun ennustetaan pienenevän 31 128 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.
Suwon World Cup Stadium

| Suwon World Cup Stadium> Big Bird Stadium |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Suwon, Korean tasavalta
Koordinaatit:  37°17′10.6″N, 127°02′12.8″E
Rakennustyöt aloitettu:  15. marraskuuta 1996 
Avattu:  13. toukokuuta 2001 
Omistaja:  Suwon Samsung Bluewings
Kenttä:  Ruoho
Katsojakapasiteetti
 43 288  
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Suwon World Cup Stadium eli Big Bird Stadium on jalkapallostadion Suwonissa, Korean tasavallassa. Areena rakennettiin vuoden 2002 jalkapallon MM-kilpailuja varten. Stadionilla pelattiin neljä MM-turnauksen ottelua. Jo vuonna 2001 se isännöi muutamia Maanosaliittojen cupin otteluita. Sittemmin se on toiminut AFC:n mestarien liigankin voittaneen Suwon Samsung Bluewingsin kotistadionina.
Suwałkin voivodikunta

Suwałkin voivodikunnan sijainti Puolan kartalla.
Suwałkin voivodikunta (puol. województwo suwalskie) oli vuosina 1975–1998 yksi Puolan 49 voivodikunnasta. Sen hallintokeskus oli Suwałki. Suwałkin voivodikunnan alue jaettiin vuoden 1999 hallintouudistuksessa nykyisille Warmia-Masurian ja Podlasian voivodikunnille.
Ståle Sandbech

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ståle Sandbech Dew Tourin kilpailussa joulukuussa 2013. |  Ståle Sandbech Dew Tourin kilpailussa joulukuussa 2013. |  Ståle Sandbech Dew Tourin kilpailussa joulukuussa 2013. |  |
Maa:   Norja
Miesten lumilautailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Sotši 2014 | slopestyle |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Sierra Nevada 2017 | big air |  |
Ståle Sandbech (s. 3. kesäkuuta 1993 Bærum) on norjalainen lumilautailija. Hän saavutti hopeaa Sotšin olympialaisissa vuonna 2014 ensimmäistä kertaa olympiatasolla kisatussa slopestylessa.
Vuosina 2013 ja 2014 Sandbech sijoittui kolmanneksi X Gamesin big airissa.
Super Mario (kappale)

| ”Super Mario” Happoradio |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Majakka
 Julkaistu: 27. marraskuuta 2020
 Formaatti: digitaalinen
 Tyylilaji: pop-rock
 Kesto: 11.26
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Happoradion muut singlet
| ”Silta” 2020 | ”Super Mario” 2020 | ”Sukellus” 2021 |
Super Mario on Happoradio-yhtyeen 27. marraskuuta 2020 julkaistu single. Kappaleelle ”Super Mario” julkaistiin Ville Juurikkalan ohjaama musiikkivideo. Nimikkokappaleen lisäksi singlellä on kaksi aiemmin julkaistua kappaletta.
Kappaleet

Super Mario – 4.01
Silta – 3.45
Tehdään jotain kaunista – 3.40
Kallislahden rautatieasema

Kallislahden rautatieasema (lyh. Kll) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Huutokoski–Parikkala-radalla Savonlinnassa.
Kallislahti avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1914. Se perustettiin Savonlinnasta, Rantasalmelta ja Sulkavalta tulevien maanteiden risteykseen. Paikalle rakennettiin Thure Hellströmin laatimien Jyväskylä–Pieksämäki-radan V luokan aseman piirustusten mukainen asemarakennus. Rakennus on peilikuva Hankasalmen rautatieasemasta.
Aseman ympärille kehittyi asutusta. 1970-luvulla aseman ympärille kehittyneessä kylässä asui noin 300 asukasta. Kallislahti muutettiin miehittämättömäksi 1982, ja henkilöliikenne lakkautettiin koko radalta 29. toukokuuta 1988. Henkilöliikenteen lakkauttamisen jälkeen Kallislahdessa oli raakapuun kuormausta. Vuonna 2009 Kallislahden ratapihaa parannettiin rataosan peruskorjauksen yhteydessä. 7. syyskuuta 2009 Kallislahti muutettiin liikennepaikasta linjavaihteeksi. Kallislahti lakkautettiin 1. syyskuuta 2015, kun Rantasalmen ja Savonlinnan välinen rataosuus suljettiin.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: Kuvia Kallislahden asemalta
Sullanlampi

| Sullanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Lempäälä
Koordinaatit:  61°21′20″N, 23°37′40″E
Mittaustietoja
 fiSullanlampi 
Sullanlampi  on kuivatettu järvi Pirkanmaalla Lempäälässä Säijän ja Nurmen kylien välissä, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Sullanlampi kuivatettiin suoksi ja pelloksi 1960-luvulla tai sen jälkeen.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Sulajärvi”. Se on sijainnut koko ajan Sullanmaan peltoaukean keskellä. Vuoden 1963 peruskartassa järvi, jonka nimi kirjoitettiin ”Sullalampi”, oli vielä olemassa, mutta vuoden 1975 kartassa se oli kuivatettu suoksi. Tällöin sen nimi kirjoitettiin jo ”Sullanlampi”.
Keski-Eurooppa

Keski-Euroopan valtiot.
Toinen Keski-Euroopan määrittely merkitty karttaan sinisellä.
Keski-Eurooppa on alue keskellä Eurooppaa. Aluetta ei ole määritelty yksiselitteisesti, mutta usein siihen sisällytetään Itävalta, Liechtenstein, Puola, Saksa, Slovakia, Slovenia, Sveitsi, Tšekki ja Unkari sekä Venäjän Kaliningradin alue. Nämä kaikki mukaan lukien Keski-Euroopan asukasluku on yli 165 miljoonaa.
Historia

Keski-Eurooppa tunnettiin käsitteenä 1800-luvulla, mutta jo keskiajalla, vuonna 1335 järjestettiin Unkarin, Puolan ja Böömin kuninkaiden kokous. Nykyaikaisen Keski-Euroopan syntymisenä voisi pitää 21. tammikuuta, vuonna 1904, jolloin perustettiin Keski-Euroopan talousyhdistys. Tämän päätarkoituksena oli Saksan ja Itävalta-Unkarin taloudellinen yhteistyö. Muutenkin Keski-Eurooppa pitkälti yhdistettiin Saksaan ja sen taloudelliseen, kulttuurilliseen sekä poliittiseen vaikutusympäristöön.
Maantiede

Maantieteellisesti Keski-Eurooppa sijoittuu Alppien, Karpaattien, Itämeren ja Reinin joen rajaamalle alueelle. Kasvimaantieteellisenä alueena Keski-Eurooppa ulottuu Alpeilta Itämerelle. Lännessä se ulottuu pitkälle Ranskan puolelle.
Euroopan kasvimaantieteelliset alueet Wolfgang Freyn ja Rainer Löschin mukaan.
Kiribati olympialaisissa

Kiribati osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa Ateenassa 2004, ja se on osallistunut kesäolympialaisiin joka kerta siitä lähtien.
Kiribatin paras olympiasaavutus on Meamea Thomasin 13. sija painonnoston miesten raskaassa keskisarjassa (85 kg) Ateenassa 2004. Samojen kilpailujen yleisurheilussa Kaitinano Mwemweata karsiutui naisten ja Kakianako Nariki miesten 100 metrin juoksun alkuerissä. Pekingissä 2008 David Katoatau oli viidestoista painonnoston raskaassa keskisarjassa ja Rabangaki Nawai karsiutui miesten 100 metrin juoksun alkuerissä. Lontoossa 2012 Katoatau sijoittui 17:nneksi kevyessä raskaassasarjassa (94 kg). Kaingaue David karsiutui naisten ja Nooa Takooa miesten 100 metrin juoksun karsintakierroksella. Rio de Janeirossa 2016 David Katoatau oli painonnoston raskaassa sarjassa (105 kg) neljästoista. John Ruuka karsiutui miesten ja Karitaake Tewaaki naisten 100 metrin juoksun karsintakierroksella.
Lipunkantajat

2004  2004 Ateena – Meamea Thomas
2008  2008 Peking – David Katoatau
2012  2012 Lontoo – David Katoatau
2016  2016 Rio de Janeiro – David Katoatau
Suoparusokas

| Suoparusokas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Entolomataceae
Suku::  Rusokkaat Entoloma
Laji::  rhodopolium
Kaksiosainen nimi
 Entoloma rhodopolium  (Fr.) P. Kumm. 
Katso myös
   Suoparusokas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suoparusokas (Entoloma rhodopolium) on kupera, ruskehtava rusokaslaji. Sienen heltat ovat nuorilla sienillä valkoiset ja muuttuvat vanhemmilla sienillä ruskeiksi. Jalka on valkea. Sienen tunnistaa mansikan kaltaisesta hajusta. Sieni kasvaa lehtimetsien lehdoissa pähkinäpensaan seurassa. Se on melko harvinainen.
Sucellus

Sucellus kuvattuna rikkinäiseen saviesineeseen.
Sucellus tai Sucellos ("hyvä iskijä") oli kelttien maanviljelyn, metsien ja juomien jumala. Häntä palvoivat ainakin treverit Galliassa sekä Lusitanian kelttiheimot. Kuvataiteissa Sucellus kuvattiin yleensä parrakkaana keski-ikäisenä miehenä, joka kantoi pitkää vasaraa tai oluttynnyriä. Sucellus muistutti irlantilaisten Dagdaa.
Suchan piirikunta

Suchan piirikunta  (puol. powiat suski) on yksi Vähä-Puolan voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 84 232. Kunnat Suchan piirikunnassa ovat Budzów, Bystra-Sidzina, Jordanów, Maków Podhalański, Stryszawa, Zawoja ja Zembrzyce.
Suchan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa piirikunnan asukkaista 50,4 prosenttia oli naispuolisia ja 49,6 miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 19,7 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 61,3 prosenttia ja eläkeläiset 19,0 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,1 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 885 lasta. Suchan piirikunnan väkiluvun ennustetaan pienenevän 81 075 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.
Suomussalmen Urheiluampujat

Suomussalmen Urheiluampujat Ry on vuonna 1966 perustettu, Suomussalmella toimiva  urheiluammunnan erikoisseura.
Suomen Ampumaurheiluliiton ja Suomen Metsästäjäliiton jäsenseuran lajivalikoimiin kuuluu pistooli-, kivääri- ja haulikkolajien lisäksi muun muassa ilmapistooli ja -kiväärilajit. Lisäksi toimintaan kuuluu kuntourheilujaostossa harrastettavat hirvenjuoksu ja -hiihto. Seuran urheilijat ovat kilpailleet menestyksekkäästi sekä kansainvälisissä että kansallisissa kilpailuissa, tunnetuin seuraa edustava urheilija on skeetin olympiahopeamitalisti Marko Kemppainen.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiinalainen fuseki

Kiinalainen fuseki (jap. 中国流布石, chūgokuryū fuseki, kiin. 中国流布局, zhōngguóliú bùjú) on yksi tunnetuimmista go-avauksista. Aloitus on saanut nimensä siitä, että kiinalaiset pelaajat käyttivät sitä ensimmäisinä yleisesti. Aloituksen suosio kasvoi Japanissa 1970-luvulla.
Niin sanotussa ”korkeassa kiinalaisessa fusekissa” musta pelaa kolme ensimmäistä kiveään kohtiin 1-3-5. Musta 5 kohtaan a on ”matala kiinalainen fuseki”. Mustan suunnitelma on pakottaa valkoinen hyökkäämään oikealle reunalle mustan moyoon.
Aiheesta muualla

Sensei's Library - Chinese Fuseki (englanniksi)
Sensei's Library - Small Chinese Fuseki (englanniksi)
Sutela (Kotka)

| Sutela |
| --- | --- |
 Kuninkaantien silta Kyminlinnasta Sutelaan.
Kaupunki:  Kotka
Kaupunginosa nro:  17
Väkiluku:  304 (31.12.2012)
Osa-alueet:  Petäjäsuo
Postinumero(t):  48400
Sutela on kaupunginosa Kotkan länsiosassa. Kaupunginosa rajoittuu idässä Kymijoen Langinkoskenhaaraan, etelässä valtatiehen 7 ja pohjoisessa Kaukolaan. Alue on pääosin jokilaaksoa. Sutelan poikki kulkee Kuninkaantie, joka Sutelan kohdalla on suurelta osin yhä käytössä. Tie kulkee niin sanottua Väkinäisten siltaa pitkin Kyminlinnan puolelle.
Sutelan alueella on useita vanhoja suuritonttisia omakotitaloja. Itäosassa on peltoja Langinkoskenhaaran varrella. Sutelan kauppakeskittymä johon kuuluu Automarket Prisma sekä muita palveluita, sijaitsee valtatien 7 ja seututien 170 välissä. Kaupunginosan länsiosassa on Hakamäen pienteollisuusalue ja Petäjäsuon asuinalue.
Katrin Meißner

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Katrin Meißner (oik.) 18.12.1988 |  Katrin Meißner (oik.) 18.12.1988 |  Katrin Meißner (oik.) 18.12.1988 |  |
Naisten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
Maa:   Itä-Saksa
|  Kultaa | Soul 1988 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Kultaa | Soul 1988 | 4 × 100 metrin sekauintiviesti |  |
|  Pronssia | Soul 1988 | 50 metrin vapaauinti |  |
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
Maa:   Saksa
|  Kultaa | Fukuoka 2001 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Perth 1998 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Fukuoka 2001 | 100 metrin vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Barcelona 2003 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Rooma 1994 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
| MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Hopeaa | Göteborg 1997 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Ateena 2000 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Ateena 2000 | 4 × 100 metrin sekauintiviesti |  |
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
Maa:   Itä-Saksa
|  Kultaa | Strasbourg 1987 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Kultaa | Bonn 1989 | 100 metrin vapaauinti |  |
|  Kultaa | Bonn 1989 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Kultaa | Bonn 1989 | 4 × 100 metrin sekauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Strasbourg 1987 | 50 metrin vapaauinti |  |
|  Pronssia | Bonn 1989 | 50 metrin vapaauinti |  |
Maa:   Saksa
|  Kultaa | Sevilla 1997 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Kultaa | Sevilla 1997 | 4 × 100 metrin sekauintiviesti |  |
|  Kultaa | Istanbul 1999 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Kultaa | Berliini 2002 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Ateena 1991 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Ateena 1991 | 4 × 100 metrin sekauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Istanbul 1999 | 4 × 100 metrin sekauintiviesti |  |
| EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Kultaa | Stavanger 1994 | 4 × 50 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Kultaa | Rostock 1996 | 4 × 50 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Kultaa | Sheffield 1998 | 4 × 50 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Kultaa | Sheffield 1998 | 4 × 50 metrin sekauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Sheffield 1998 | 50 metrin vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Lissabon 1999 | 4 × 50 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Lissabon 1999 | 4 × 50 metrin sekauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 2001 | 4 × 50 metrin sekauintiviesti |  |
|  Pronssia | Antwerpen 2001 | 4 × 50 metrin vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Dublin 2003 | 4 × 50 metrin vapaauintiviesti |  |
Katrin Meißner (17. tammikuuta 1973 Berliini) on saksalainen entinen uimari ja olympiavoittaja, joka edusti urallaan myös Itä-Saksaa.
Ura > Uran alku ja olympiamenestys

Meißner voitti 15-vuotiaana Soulin olympialaisissa olympiakullat 4 × 100 metrin seka- ja vapaauintiviesteistä. Lisäksi hän sijoittui kolmanneksi 50 metrin vapaauinnissa. Itä-Saksan lipun alla hän voitti lisäksi yhteensä kuusi mitalia pitkän radan EM-kilpailuista, joista neljä oli kultaista. 1980- ja 1990-luvun taitteen jälkeen Meißner voitti vielä kaksi hopeaa pitkän radan EM-kilpailuissa, jonka jälkeen hän katosi kansainvälisistä arvokilpailuista muutamaksi vuodeksi. Hän jätti Barcelonan olympialaiset väliin, eikä näin päässyt puolustamaan neljän vuoden takaisia mitaleitaan.
Ura > Hiljaiseloa

Paluun arvokilpailuareenoille Meißner teki vuonna 1994, jolloin hän sai pronssia uinnin MM-kilpailuissa. Samana vuonna hän voitti lisäksi sprintti-EM-uinneissa kultaa vapaauintiviestissä. Vuosi 1995 oli Meißnerin osalta myös hiljaiseloa; eikä vuosi 1996 tuonut muutosta tähän, sillä Meißner ei mahtunut Saksan olympiajoukkueeseen Atlantaan. Saman vuoden joulukuussa järjestetyissä lyhyen radan EM-uinneissa hän kuitenkin voitti yhden kullan.
Ura > Uusi menestys

Vuoden 1997 pitkän radan EM-uinneissa Meißner voitti kahdeksan vuoden tauon jälkeen jälleen EM-kultaa. Hän sijoittui ensimmäiseksi sekä vapaa- että sekauintiviestissä. Samana vuonna hän voitti ensimmäisen lyhyen radan MM-mitalinsa Göteborgissa. Seuraavan vuoden pitkän radan MM-uinneissa hän voitti yhden hopean, ja vuoden 1999 pitkän radan EM-uinneissa Meißner voitti jälleen yhden EM-kullan. Näinä kahten vuotena Meißner oli menestynyt myös lyhyen radan EM-uinneissa, niistä kotiin tuomisina oli kaksi kultaa ja kolme hopeaa.
Ura > Maailmanmestariksi

Uudella vuosi tuhannella Meißner pääsi vihdoin uudelleen olympialaisiin. Sydneyssä Meißner teki paluun olympia-areenoille 12 vuoden tauon jälkeen. Meißnerin kannalta kilpailut menivät kuitenkin hieman harmittavasti, sillä hän jäi kaksi kertaa kilpailuissa neljänneksi. 4 × 100 metrin sekauintiviestissä Saksan joukkue oli neljäs, häviten Japaniille vain 17 sadasosaa. 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä olympiamitali oli vielä lähempänä, nyt Saksa hävisi Ruotsin joukkueelle pienimmällä mahdollisella erolla, yhdellä sekunnin sadasosalla. Kolmen osuuden jälkeen eroa joukkueiden välillä oli 84 sadasosaa Ruotsin hyväksi, ankkuriosuudella Saksan Sandra Völker onnistui ottamaan Ruotsin ankkuria Anna-Karin Kammerlingiä kiinni kuitenkin vain 83 sadasosaa ja pronssi ratkesi Ruotsin hyväksi. Ateenassa myöähemmin samana vuonna Meißner otti uransa viimeiset mitalit lyhyen radan MM-uinneista; kaksi viestihopeaa.
Vuonna 2001 Fukuokan MM-uinneissa Meißner saavutti MM-kultaa, kun Saksan joukkue voitti 4 × 100 metrin vapaauintiviestin. Vuoden 2002 pitkän radan EM-uinneissa Meißner voitti viimeisen EM-kultansa, senkin 4 × 100 metrin vapaauintiviestistä.
Ura > Uran lopetus

Vuonna 2003 Meißner otti viimeiset arvokilpailumitalinsa, Barcelonan MM-uinneissa hopeaa ja Dublinin lyhyen radan EM-uinneissa pronssia. Seuraavana vuonna hän yritti päästä vielä mukaan Ateenan olympialaisiin, mutta ei menestynyt Saksan olympiakarsinnoissa vaadittavalla tavalla. 31-vuotias Meißner lopetti tämän jälkeen hienon uransa, joka ulottui menestyksekkäästi kolmelle vuosikymmenelle.
Kilroy was here

”Kilroy was here” -graffiti WWII Memorial -muistomerkissä Washingtonissa.
Kilroy was here (suom. Kilroy oli täällä tai Kilroy kävi täällä) on yleinen graffiteissa käytetty englanninkielinen ilmaus, joka on lähtöisin Yhdysvalloista. Sen yhteydessä esiintyy usein tyylitelty piirros aidan takaa kurkistavasta ihmishahmosta. Lauseen kirjoittaminen yllättäviin paikkoihin muodostui suosituksi toisen maailmansodan aikana, mutta sen alkuperää ei tunneta varmuudella.