stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tapsa laulaa ja laulattaa

| Tapsa laulaa ja laulattaa Tapio Rautavaara |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1967
 Kesto: 37.59
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Tapio Rautavaaran muut julkaisut
| Kansanlauluja 1 1966 | Tapsa laulaa ja laulattaa 1967 | Tapio Rautavaara laulaa ja laulattaa 2 1969 |
Tapsa laulaa ja laulattaa on vuonna 1967 ilmestynyt Tapio Rautavaaran albumi, joka edellisenä vuonna ilmestyneen albumin Kansanlauluja 1 tapaan sisältää pääasiassa suomalaisia kansanlauluja. Tämän albumin sisältö on kuiten hieman vauhdikkaampaa kuin edellisen, herkempää puolta edustaa vain Niin minä, neitonen, sinulle laulan, jonka Rautavaara laulaa akustisen kitaran säestyksellä. Muiden laulujen sovituksissa on taustalla yhtye ja kuoro. Kuorossa laulavat Maila Rautio-Mäkinen, Lasse Kuusela ja Erkki Valaste. Yhtyeessä soittavat Pauli Granfelt (viulu ja trumpetti), Seppo Peltola (pasuuna), Nacke Johansson (piano), Heikki Laurila (kitara), Aaro Kurkela ja Kalevi Nyqvist (harmonikka), Erkki Seppä (kontrabasso) ja Ilpo Kallio (rummut). Kappaleet on sovittanut Toivo Kärki ja esitykset johtaa Jaakko Borg. Levy on suunniteltu myös yhteislaulutilaisuuksia ajatellen; levykannesta löytyvät avuksi laulujen sanat. Levylle ilmestyi kaksi vuotta myöhemmin jatko-osa Tapsa laulaa ja laulattaa 2.
Kappaleet

Talvella Talikkalan markkinoilla – 2.54  (trad.)
Hepokatti – 1.39  (amerikkalainen kansanlaulu, suom. sanat tuntematon)
Hei, vahtimestari – 1.26  (trad.)
Muurari – 3.12  (trad.)
Mannakorven mailla – 2.03  (trad.)
Isontalon Antti ja Rannanjärvi – 2.46  (trad.)
Kulkurin valssi – 2.56  (1967 versio) (ruotsalainen kansanlaulu, san. J. Alfred Tanner)
Juhlan päättäjäislaulu – 2.22  (trad., san. Hjalmar Nortamo)
Väliaikainen – 2.10  (1967 versio) (säv. Matti Jurva, san. Tatu Pekkarinen)
Maailman Matti – 2.38  (trad., san. Tatu Pekkarinen)
Paljon on kärsitty vilua ja nälkää – 2.49  (trad.)
Ellin boksissa – 2.08  (trad.)
Niin minä, neitonen, sinulle laulan – 1.48  (trad.)
Arvon mekin ansaitsemme – 2.24  (trad., san. Jaakko Juteini)
Oolannin sota – 2.24  (trad.)
Rullaati, rullaati – 2.51  (trad., sanat mukaillut Reino Palmroth)
Kapkaupungin ePrix 2023

|  Kapkaupungin ePrix 2023 |
| --- | --- |
 5 osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 2022–2023. 

Päivämäärä:  25. helmikuuta 2023
Sijainti:  Kapkaupungin katurata, Kapkaupunki
Rata:  Katurata   2,921 km
Pituus:  32 kierrosta, 93,472 km
 
Paalupaikka
Kuljettaja:   Sacha Fenestraz  (Nissan)
Aika:  1:07.848
Nopein kierros
Kuljettaja:   Jean-Éric Vergne  (DS Penske)
Aika:  1:09.740 (kierroksella 17)
Palkintokoroke
Ensimmäinen:   António Félix da Costa  (Porsche)
Toinen:   Jean-Éric Vergne  (DS Penske)
Kolmas:   Nick Cassidy  (Envision)
Kapkaupungin ePrix 2023 (virallisesti 2023 Cape Town E-Prix) oli Formula E -sarjan kauden 2022–2023 viides osakilpailu sekä ensimmäinen Kapkaupungin ePrix. Kilpailu ajettiin väliaikaisellä katuradalla Etelä-Afrikan Kapkaupungissa.
Lähtökohdat

Neljän ajetun osakilpailun jälkeen MM-sarjaa johti saksalainen Pascal Wehrlein 18 pisteen erolla britti Jake Dennisiin. Kolmantena ollut Jean-Éric Vergne oli jäänyt Wehrleinista 49 pistettä. Tallien MM-sarjaa johti Porsche 101 pisteellä. Toisena, 13 pistettä vähemmän keränneenä, oli Andretti.
Rata

Kapkaupungin katurata on 2 921 metriä pitkä ja piti sisällään 12 mutkaa. Rata kierrettiin myötäpäivään. Rata sijaitsi Green Pointin ja Waterfrontin alueilla. Radan oletettiin olevan yksi kauden nopeimmista radoista.
Tulokset > Aika-ajot

| Lohkojako |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lohko A |  WEH |  BUE |  HUG |  DIG |  EVA |  DAC |  FEN |  VAN |  GUE |  ROW |  SET |
| Lohko B |  DEN |  BIR |  RAS |  LOT |  CAS |  JEV |  MOR |  TIC |  NAT |  MUE |  VDL |
Tulokset > Aika-ajot > Aika-ajon tulokset

| Sij>  | No>  | Kuljettaja | Talli | A | B | QF | SF | F | Ruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 23 |  Sacha Fenestraz | Nissan | 1:08:994 | — | 1:08:467 | 1:08:357 | 1:07:848 | 1 |
| 2 | 7 |  Maximilian Günther | Maserati | — | 1:09:050 | 1:08:740 | 1:08:212 | 1:08.270 | 2 |
| 3 | 37 |  Nick Cassidy | Envision-Jaguar | 1:09:007 | — | 1:08:446 | 1:08:465 | — | 3 |
| 4 | 9 |  Mitch Evans | Jaguar | — | 1:09:025 | 1:08:429 | 1:08.568 | — | 4 |
| 5 | 25 |  Jean-Éric Vergne | DS Penske | 1:09:139 | — | 1:08.520 | — | — | 5 |
| 6 | 94 |  Pascal Wehrlein | Porsche | 1:09:100 | — | 1:08:598 | — | — | 6 |
| 7 | 58 |  René Rast | McLaren-Nissan | — | 1:08:844 | 1:08:962 | — | — | 10 |
| 8 | 16 |  Sébastien Buemi | Envision-Jaguar | — | 1:09:040 | 1:11.937 | — | — | 7 |
| 9 | 33 |  Dan Ticktum | NIO | 1:09:171 | — | — | — | — | 8 |
| 10 | 10 |  Sam Bird | Jaguar | — | 1:09:217 | — | — | — | DNS |
| 11 | 17 |  Norman Nato | Nissan | 1:09:263 | — | — | — | — | 9 |
| 12 | 27 |  Jake Dennis | Andretti-Porsche | — | 1:09:265 | — | — | — | 14 |
| 13 | 13 |  António Félix da Costa | Porsche | 1:09:441 | — | — | — | — | 11 |
| 14 | 1 |  Stoffel Vandoorne | DS Penske | — | 1:09:500 | — | — | — | 12 |
| 15 | 5 |  Jake Hughes | McLaren-Nissan | 1:09:493 | — | — | — | — | 13 |
| 16 | 48 |  Edoardo Mortara | Maserati | — | 1:15:775 | — | — | — | Varikko |
| 17 | 36 |  André Lotterer | Andretti-Porsche | 1:09:975 | — | — | — | — | 15 |
| 18 | 3 |  Sérgio Sette Câmara | NIO | 1:10:083 | — | — | — | — | 16 |
Lähde:
Tulokset > Kilpailu

| Sij>  | No>  | Kuljettaja | Talli | Kier>  | Aika/keskeytys | Ruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 13 |  António Félix da Costa | Porsche | 32 | 42:25:403 | 11 | 25 |
| 2 | 25 |  Jean-Éric Vergne | DS Penske | 32 | +0.281 | 5 | 19  |
| 3 | 37 |  Nick Cassidy | Envision-Jaguar | 32 | +1.808 | 3 | 15 |
| 4 | 58 |  René Rast | McLaren-Nissan | 32 | +2.208 | 10 | 12 |
| 5 | 16 |  Sébastien Buemi | Envision-Jaguar | 32 | +2.656 | 7 | 10 |
| 6 | 33 |  Dan Ticktum | NIO | 32 | +3.209 | 8 | 8 |
| 7 | 1 |  Stoffel Vandoorne | DS Penske | 32 | +4.210 | 12 | 6 |
| 8 | 17 |  Norman Nato | Nissan | 32 | +8.582 | 9 | 4 |
| 9 | 36 |  André Lotterer | Andretti-Porsche | 32 | +8.755 | 15 | 2 |
| 10 | 5 |  Jake Hughes | McLaren-Nissan | 32 | +10.475 | 13 | 1 |
| 11 | 9 |  Mitch Evans | Jaguar | 32 | +14.183 | 4 |  |
| 12 | 3 |  Sérgio Sette Câmara | NIO | 32 | +14.914 | 16 |  |
| 13 | 27 |  Jake Dennis | Andretti-Porsche | 32 | +38.846 | 14 |  |
| NC | 23 |  Sacha Fenestraz | Nissan | 31 | Kolari | 1 | 3  |
| Kesk. | 7 |  Maximilian Günther | Maserati | 20 | Kolari | 2 |  |
| Kesk. | 48 |  Edoardo Mortara | Maserati | 1 | Kolari | Varikko |  |
| Kesk. | 94 |  Pascal Wehrlein | Porsche | 0 | Kolari | 6 |  |
| DNS | 10 |  Sam Bird | Jaguar | 0 | Ei startannut |  |  |
Lähde:
Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Huomiot

↑  Lisäpiste nopeimmasta kierroksesta.
↑  Kolme lisäpistettä paalupaikasta.
↑  Starttasi varikkosuoralta
Tampereen Ilves kausina 1931–1939

Ilves–HJK 30.1.1937
Tampereen Ilveksen jääkiekkojoukkue kilpaili 1930-luvulla ensin kahdella kaudella SM-cupissa ja sen jälkeen vuonna 1933 perustetussa SM-sarjassa. Tänä aikana seura voitti kolme Suomen mestaruutta, yhden hopean ja kaksi pronssia.
Kausi 1931–1932

Ilves pelasi historiansa ensimmäisellä kaudella yhden SM-ottelun. Tampereen Palloilijat pudotti Ilveksen cupista ensimmäisellä kierroksella voittamalla Visan kentällä Näsijärven jäällä 24.1.1932 pelatun ottelun 2–1. Ilveksen maalin teki Reino Lahtinen ja maalivahtina toimi Voitto Kuulusa. Muista pelaajista ei ole säilynyt tietoja. Yleisöä oli paikalla 14 henkeä.
Kausi 1932–1933

Kausi 1932–33 jäi Ilvekseltä niin ikään yhteen otteluun. Ilveksen jääkiekkoilijat pelasivat tuolloin myös jääpalloa, mikä häiritsi harjoittelua. Tuleva mestari HSK oli Helsingissä parempi 5–2; eräluvut olivat 3–1, 1–1, 1–0). Ilveksen maalit tekivät Risto Tiitola ja Valter Tuomi. Tuomi pelasi ottelussa myös Ilveksen maalivahtina. Ilveksessä pelasivat ottelussa myös ainakin Reino Lahtinen, Risto Lindroos, Jaakko Tiitola ja pelaajavalmentaja Niilo Tammisalo.
Kausi 1933–1934

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
SM-sarja 1933–1934
| Seura | O | V | T | H | TM | PM | P |
| HSK | 3 | 2 | 1 | 0 | 6 | 2 | 5 |
| HPS | 3 | 2 | 0 | 1 | 6 | 6 | 4 |
| Ilves | 3 | 1 | 1 | 1 | 5 | 6 | 3 |
| HJK | 3 | 0 | 0 | 3 | 3 | 6 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ilveksen joukkue 1933–1934
| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM |
| Valter Tuomi | mv | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Risto Lindroos | p | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kalevi Sutinen | p | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Teuvo Vaissi | p | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Niilo Tammisalo | h | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jaakko Tiitola | h | 3 | 3 | 1 | 4 | 0 |
| Jussi Tiitola | h | 3 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Martti Tiitola | h | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Risto Tiitola | h | 3 | 2 | 0 | 2 | 0 |
Kaudeksi 1933–1934 Ilves rakensi itselleen kentän Palomäen uimalaitokselle Pyhäjärven rantaan. Vaikka kenttä oli alamittainen (50×25 m) ja kärsi järvenjään railoilusta, paransi se kuitenkin harjoittelu- ja pelimahdollisuuksia.
Jääkiekon Suomen mestaruus ratkaiastiin 1934 ensi kertaa sarjamuotoisessa kilpailussa. Ilves pelasi sarjassa kolme ottelua:
28.1. HPS–Ilves 3–1
4.2. Ilves–HSK 1–1
25.2. Ilves–HJK 3–2
Ilves sijoittui neljän joukkueen sarjassa kolmanneksi ja avasi näin mitalitilinsä. Joukkueen paras pistemies oli Jaakko Tiitola tehoin 3+1=4. Tiitola teki myös eniten maaleja koko sarjassa.
Joukkuetta valmensi Niilo Tammisalo, joka toimi myös kapteenina.
Kausi 1934–1935

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
SM-sarja 1934–1935
| Seura | O | V | T | H | TM | PM | P |
| HJK | 4 | 2 | 1 | 1 | 10 | 7 | 5 |
| Ilves | 4 | 2 | 0 | 2 | 8 | 9 | 4 |
| HSK | 4 | 1 | 1 | 2 | 8 | 10 | 3 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ilveksen joukkue 1934–1935
| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM |
| Teuvo Castren | mv | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Risto Lindroos | p | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kalevi Sutinen | p | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Feyzi Ahsen Böre | h | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jaakko Tiitola | h | 4 | 1 | 2 | 3 | 0 |
| Jussi Tiitola | h | 4 | 4 | 4 | 8 | 0 |
| Matti Tiitola | h | 4 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Martti Tiitola | h | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Risto Tiitola | h | 4 | 2 | 2 | 4 | 0 |
Jouluksi 1934 Ilves sai luvan jäädyttää Tampereen Tennisseuran tenniskentät Pyynikillä. Kenttä sai nimekseen Soppakoulun eli Talouskoulun kenttä, ja Ilves pelasi sillä 1930-luvun loppuun asti.
Suomen mestaruudesta pelattiin 1935 kaksinkertainen sarja vain kolmen joukkueen kesken. Niinpä Ilves luonnollisestikin jatkoi mitaliputkeaan; pronssi kuitenkin kirkastui hopeaksi.
20.1. Ilves–HJK 1–3
27.1. HSK–Ilves 3–4
3.2. Ilves–HSK 2–0
13.2. HJK–Ilves 4–2
Ilveksen ja koko SM-sarjan pistepörssin voitti Jussi Tiitola, joka teki neljässä ottelussa tehot 4+4=8.
Tammisalo siirtyi yksinomaan valmennustehtäviin ja uudeksi kapteeniksi tuli Risto Lindroos.
Kausi 1935–1936

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
SM-sarja 1935–1936
| Seura | O | V | T | H | TM | PM | P |
| Ilves | 6 | 3 | 3 | 0 | 20 | 11 | 9 |
| KIF | 6 | 4 | 1 | 1 | 21 | 10 | 9 |
| HJK | 6 | 2 | 1 | 3 | 26 | 24 | 5 |
| HSK | 6 | 0 | 1 | 5 | 10 | 32 | 1 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ilveksen joukkue 1935–1936
| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM |
| Teuvo Castren | mv | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Risto Lindroos | p | 6 | 0 | 1 | 1 | 1 |
| Lasse Melart | p | 6 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kalevi Sutinen | p | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Feyzi Ahsen Böre | h | 6 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Seppo Jaakkola | h | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Erkki Rintala | h | 6 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Jussi Tiitola | h | 6 | 10 | 0 | 10 | 0 |
| Risto Tiitola | h | 6 | 1 | 4 | 4 | 0 |
| Matti Wasama | h | 6 | 6 | 1 | 7 | 0 |
Murat Ahsen-Böre Osmo Huhti Naim Nasib: Pelasivat  mahdollisesti myös.
Kahden Ilveksen maalin tekijää ja syöttäjää ei tiedetä
Kolmannelle SM-sarja-kaudelle saatiin jälleen neljä joukkuetta, jotka pelasivat kaksinkertaisen sarjan:
19.1. Ilves–HSK 5–0
26.1. HJK–Ilves 3–4
2.2. Ilves–KIF 3–0
9.2. HSK–Ilves 1–1
16.2. Ilves–KIF 1–1
23.2. Ilves–HJK 5–5
Runkosarjan jälkeen Ilves ja KIF olivat tasapisteissä. Mestaruus piti ratkaista uusintaottelussa Tampereella 3.3., mutta KIF ei hyväksynyt pelipaikkaa. Helsinkiläiset vetosivat myös siihen, että kaksi heidän pelaajaansa oli tuolloin koulusta hiihtolomalla. Määrättynä ottelupäivänä toinen pojista kuitenkin pelasi Kiffenin jääpallojoukkueessa. Jääkiekkoliitto julisti yksimielisellä päätöksellä Ilveksen Suomen mestariksi.
Eniten maaleja ja pisteitä Ilveksessä ja koko sarjassa teki jälleen Jussi Tiitola: 10 maalia 6 ottelussa. Tammisalo ja Lindroos jatkoivat edellisvuotisissa toimissaan.
Kausi 1936–1937

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
SM-sarja 1936–1937
| Seura | O | V | T | H | TM | PM | P |
| Ilves | 6 | 4 | 2 | 0 | 22 | 11 | 10 |
| KIF | 6 | 3 | 2 | 1 | 22 | 18 | 8 |
| HJK | 6 | 3 | 0 | 3 | 14 | 13 | 6 |
| ÅIFK | 6 | 0 | 1 | 5 | 10 | 32 | 1 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ilveksen joukkue 1936–1937
| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM |
| Teuvo Castren | mv | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Risto Lindroos | p | 5 | 1 | 1 | 2 | 0 |
| Feyzi Ahsen Böre | h | 5 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Murat Ahsen-Böre | h | 6 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Jaakko Huhti | h | 4 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Seppo Jaakkola | h | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Naim Nasib | h | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Erkki Rintala | h | 6 | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Jussi Tiitola | h | 6 | 11 | 3 | 14 | 1 |
| Risto Tiitola | h | 6 | 2 | 2 | 4 | 0 |
| Matti Wasama | h | 6 | 4 | 2 | 6 | 0 |
SM-sarja jatkui neljän joukkueen voimin. HSK:n tilalle sarjaan nousi Åbo IFK, mutta Ilveksen vieraspelimatkat suuntautuivat yhä ainoastaan Helsinkiin, sillä leudon talven vuoksi Turussa ei saatu kenttää pelattavaan kuntoon.
23.1. KIF–Ilves 3–3
24.1. ÅIFK–Ilves 2–3
30.1. Ilves–HJK 2–1
6.2. Ilves–KIF 2–2
13.2. HJK–Ilves 2–3
14.2. Ilves–ÅIFK 9–1
Ilves jatkoi edellisellä kaudella aloittamaansa tappiottomien otteluiden sarjaa ja voitti kapteeni Risto Lindroosin johdolla toisen Suomen mestaruutensa. Jussi Tiitola oli kolmannen kerran sarjan pisteykkönen tehoin 11+3=14. Seuran perustanut Niilo Tammisalo valmensi viimeistä kauttaan.
Kausi 1937–1938

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
SM-sarja 1937–1938
| Seura | O | V | T | H | TM | PM | P |
| Ilves | 4 | 4 | 0 | 0 | 14 | 5 | 8 |
| HJK | 4 | 3 | 0 | 1 | 12 | 7 | 6 |
| KIF | 4 | 2 | 0 | 2 | 11 | 12 | 4 |
| ÅIFK | 4 | 0 | 1 | 3 | 4 | 10 | 1 |
| Riento | 4 | 0 | 1 | 3 | 3 | 10 | 1 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ilveksen joukkue 1937–1938
| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM |
| Teuvo Castren | mv | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kalevi Sutinen | p | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Feyzi Ahsen Böre | h | 4 | 1 | 1 | 2 | 0 |
| Murat Ahsen-Böre | h | 4 | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Seppo Jaakkola | h | 4 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Naim Nasib | h | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Erkki Rintala | h | 4 | 2 | 1 | 3 | 0 |
| Jussi Tiitola | h | 4 | 2 | 1 | 3 | 0 |
| Risto Tiitola | h | 4 | 2 | 2 | 4 | 0 |
| Matti Wasama | h | 4 | 5 | 2 | 7 | 0 |
Kaudella 1937–38 pelattiin jälleen vain yksinkertainen sarja, mutta Turun Riento tuli sarjaan uutena joukkueena. Ilves voitti kaikki neljä otteluaan:
9.1 Ilves–ÅIFK 4–2
16.1 Ilves–KIF 4–2
23.1 Riento–Ilves 0–2
7.2 HJK–Ilves 1–4
Ilveksen kolmannella perättäisellä mestaruuskaudella joukkueen pistepörssin voitti Matti Wasama, joka teki eniten maaleja myös koko sarjassa. Edellisvuosien pistekuninkaasta Jussi Tiitolasta joukkueensa kapteeni, kun Risto Lindroos siirtyi valmentajaksi.
Ilves pelasi 23.2. ensimmäisen kansainvälisen ottelunsa romanialaista Telefon Club Romania vastaan; vieraat olivat parempia maalein 3–5.
Kausi 1938–1939

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
SM-sarja 1938–1939
| Seura | O | V | T | H | TM | PM | P |
| KIF | 6 | 6 | 0 | 0 | 23 | 9 | 12 |
| HJK | 6 | 4 | 1 | 1 | 14 | 9 | 9 |
| Ilves | 6 | 4 | 0 | 2 | 14 | 7 | 8 |
| Tarmo | 6 | 2 | 0 | 4 | 12 | 18 | 4 |
| Riento | 6 | 2 | 0 | 4 | 5 | 12 | 3 |
| ÅIFK | 6 | 1 | 1 | 4 | 8 | 12 | 3 |
| HSK | 6 | 1 | 0 | 5 | 7 | 16 | 2 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ilveksen joukkue 1938–1939
| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM |
| Teuvo Castren | mv | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Teuvo Hellén | p | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Seppo Jaakkola | p | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Henry Kvist | p | 6 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Kalevi Sutinen | p | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Osmo Huhti | h | 6 | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Heikki Lahdelma | h | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Erkki Rintala | h | 6 | 5 | 1 | 6 | 0 |
| Jussi Tiitola | h | 5 | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Risto Tiitola | h | 6 | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Matti Wasama | h | 3 | 0 | 1 | 1 | 0 |
1930-luvun viimeiseksi jääneelle kaudelle SM-sarja laajeni seitsemään joukkueeseen: HSK palasi kahden vuoden tauon jälkeen ja SM-jääkiekkoilu laajeni Hämeenlinnaan, kun Tarmo nousi mestaruussarjaan. Sarja oli yksinkertainen, 6 ottelua kullekin.
1.1. Ilves–HSK 3–0
6.1. Ilves–KIF 1–2
8.1. ÅIFK–Ilves 1–3
11.1. Tarmo–Ilves 2–4
15.1. Ilves–HJK 1–2
22.1. Ilves–Tarmo 2–0
6.tammikuuta pelatussa Kiffen-ottelussa Ilves kärsi ensimmäisen tappionsa sitten vuoden 1935. Lopputuloksissa Ilves sijoittui kolmanneksi.
Risto Lindroos jatkoi valmentajana ja Jussi Tiitola kapteenina. Ilveksen pistepörssin voitti Erkki Rintala.
Kausi 1939–1940

Talvisota esti niin pelaamisen kuin harjoittelunkin kaudella 1939–40. Ilveksen kapteeni Jussi Tiitola kaatui rintamalla.
Tampereen tuomiokirkko

| Tampereen tuomiokirkko |
| --- | --- |
 Tampereen tuomiokirkko
Sijainti:  Tuomiokirkonkatu 3b, Tampere
Koordinaatit:  61°30′09″N, 023°46′11″E
Seurakunta:  Tampereen tuomiokirkkoseurakunta
Rakentamisvuosi:  1902–1907
Suunnittelija:  Lars Sonck
Materiaali:  harmaakivi
Istumapaikkoja:  2 000
Tyylisuunta:  Kansallisromantiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tampereen tuomiokirkko on Tampereella Jussinkylässä sijaitseva kirkko, joka on rakennettu vuosina 1902–1907. Alun perin kirkko tunnettiin nimellä Johanneksen kirkko, kunnes siitä tuli vuonna 1923 Tampereen hiippakunnan tuomiokirkko. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Lars Sonck, jolla oli suunnittelunsa esikuvana muun muassa Ahvenanmaalla sijaitseva Finströmin kirkko. Kirkko ja sen taideteokset edustavat kansallisromanttista tyylisuuntaa. Kirkko on rakennettu Uudenkaupungin harmaasta graniitista, jota louhittiin muun muassa Lepäisten saaresta. Tampereen tuomiokirkkoa ympäröi Tuomiokirkonpuisto.
Maalaukset

Kirkkosalin kuuluisat freskot on maalannut taidemaalari Hugo Simberg. Alttarin kahta puolta ovat maalaukset Haavoittunut enkeli ja Kuoleman puutarha, jotka kuuluvat Simbergin tunnetuimpiin töihin ja joista hän teki myöhemmin useita uusia versioita. Lehterin kaidetta pitkin kirkkosalia kiertää fresko Köynnöksenkantajat, jossa Jeesuksen opetuslapsia symboloivat kaksitoista alastonta pikkupoikaa kannattelevat ruusuköynnöstä. Pääholvin kattoon on maalattu kiemurteleva paratiisikäärme, jonka suussa on hyvän ja pahan tiedon omena. Kirkon ikkunoita koristavat Simbergin loistavat raamatullisia aiheita esittävät lasimaalaukset. Suuren alttaritaulun Ylösnousemus ja kuorin ikkunasommitelman on tehnyt Magnus Enckell. Kirkon koristemaalaukset ovat Carl Slotten tekemiä.
Maalaukset herättivät aikalaisissa äänekästä paheksuntaa, Simbergin Kuoleman puutarhan luurangot ja alastomat köynnöksenkantajat olivat monien mielestä sopimattomia kirkkoon, puhumattakaan siitä, että kirkkosalin kunniapaikalle oli maalattu käärme. Vielä toisen maailmansodan jälkeen piispantarkastuksen yhteydessä "loukkaavia" ja "sopimattomia" freskoja vaadittiin poistettavaksi.
Nykyään Simbergin ja Enckellin maalauksia pidetään suomalaisen symbolismin mestariteoksina.
Urut > Pääurut

Kirkon ensimmäiset pääurut valmistuivat vuonna 1907. Urut valmisti Lahden urkutehdas. Nykyiset urut on valmistettu vuonna 1929. Niiden valmistukseen käytettiin alkuperäisten urkujen pillistöä. Muutostyön suunnitteli Tampereen Vanhan kirkon urkuri Aarne Wegelius, ja työn teki Kangasalan Urkutehdas. Uruissa on kolme sormiota ja lähes 70 äänikertaa, mikä tekee niistä Suomen neljänneksi suurimmat kirkkourut. Pääurut peruskorjattiin keväällä 2021.
Urut > Sivulehterin urut

Kirkon sivulehterin urut on valmistanut Kangasalan urkurakentamo vuonna 1983.
Kirkon muu käyttö

Tampereen tuomiokirkossa järjestetään varsinaisten kirkollisten toimintojen lisäksi usein myös erilaisia musiikkiesityksiä, kuten urkukonsertteja, oratorioita, kuoroesityksiä jne. Keväällä 2007 siellä esitettiin sisällissodasta kertova Vihan päivät 1918 -kirkkonäytelmä, jonka tapahtumissa kirkkorakennuksella oli tärkeä rooli.
Kuvia kirkosta

Rakenteilla oleva kirkko
Kirkkosalia
Keskikäytävä
Alttari
Saarnastuoli
Urut
Pääholvin paratiisikäärme
Osa Hugo Simbergin freskosta Köynnöksenkantajat
Simbergin lasimaalaus
Simbergin fresko Haavoittunut enkeli
Simbergin fresko Kuoleman puutarha
Magnus Enckellin alttarifresko Ylösnousemus
Sisäänkäynti
Tampereen tuomiokirkon kello
Kirjallisuutta

Paula Kivinen: Tampereen tuomiokirkko. Porvoo: WSOY, 1986. ISBN 951-0-13817-7.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tampereen tuomiokirkko Wikimedia Commonsissa
Tampereen tuomiokirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Tampereen tuomiokirkko Tampereen kaupungin sivuilla
Tampereen tuomiokirkon kellonlyönnit (Ylen äänite) (Arkistoitu – Internet Archive)
Tampereen tuomiokirkko 100 vuotta - sivusto (Internet Archivessa, tallennettu 2.8.2008)
Panoraamakuvia Tampereen tuomiokirkosta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Tampereen kirkot
Aitolahden kirkko · Aitolahden vanha kirkko · Aleksanterin kirkko · Finlaysonin kirkko · Hervannan kirkko · Härmälän kirkko · Kalevan kirkko · Lielahden kirkko · Messukylän kirkko · Messukylän vanha kirkko · Pispalan kirkko · Teiskon kirkko · Tesoman kirkko · Tuomiokirkko · Vanha kirkko · Viinikan kirkko · Ortodoksinen kirkko
Huomattavia suomalaisia kirkkorakennuksia
| --- | --- |
Tuomiokirkkoja: Espoo • Helsinki • Kuopio • Lapua • Mikkeli • Oulu • Porvoo • Turku • Tampere
Katedraaleja: Uspenskin katedraali • Pyhän Nikolaoksen katedraali • Pyhän Kolminaisuuden katedraali • Pyhän Henrikin katedraali
Paikkamäärältään suuria: Kerimäki • Lapväärtti • Johanneksenkirkko • Nurmes • Keski-Porin kirkko • Heinävesi
Vanhoja puukirkkoja: Ulrika Eleonoran kirkko • Muhos • Petäjäveden vanha kirkko • Sammatti • Sodankylän vanha kirkko • Uudenkaupungin vanha kirkko • Vöyrin puukirkko
Vanhoja kivikirkkoja: Eckerö • Hammarland • Hattulan Pyhän Ristin kirkko • Hollola • Jomala • Lemland • Nousiainen • Pernaja • Saltvik • Sund • Tyrvään Pyhän Olavin kirkko • Ulvila
Modernistisia: Kannonkoski • Lakeuden Risti • Nakkila • Rajamäki • Temppeliaukion kirkko • Varkauden pääkirkko
Luovutettujen alueiden kirkkoja: Sortavalan apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko • Kristuksen kirkastumisen katedraali • Viipurin tuomiokirkko • Viipurin vanha tuomiokirkko • Terijoen ortodoksinen kirkko