stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Soulfly (albumi)

| Soulfly Soulfly |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 21. huhtikuuta 1998
 Levy-yhtiö: Roadrunner
Listasijoitukset
  18.
Soulflyn muut julkaisut
|   | Soulfly 1998 | Primitive 2000 |
Soulfly on samannimisen yhtyeen debyyttialbumi, joka julkaistiin 21. huhtikuuta 1998.
Kappaleet

Eye for an Eye – 3.34
4 – 35.{{{3}}}
Bleed – 4.06
Tribe – 6.02
Bumba – 3.59
First Commandment – 4.29
Bumbklaatt – 3.51
Soulfly – 4.48
Umbabarauma – 4.11
Quilombo – 3.43
Fire – 4.21
The Song Remains Insane – 3.39
No – 4.00
Prejudice – 6.52
Karmageddon – 5.44
Sultao Das Matas – 1.50
Aiheesta muualla

Soulfly (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Soulfly (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Soulfly
| --- | --- |
Studioalbumit:   Soulfly  Primitive  3  Prophecy  Dark Ages  Conquer  Omen  Enslaved  Savages  Archangel  Ritual  Totem 
EP:t:   Tribe 
Singlet:   Tribe  Bleed  Umbabarauma  Back To The Primitive  Unleash  Rise of the Fallen  World Scum  Bloodshed  Master of Savagery  Ayatollah of Rock 'n' Rolla  We Sold Our Souls to Metal  Sodomites  Archangel  Titans  No Hope No Fear  Evil Empowered  Ritual  Dead Behind the Eyes  Superstition  Scouring the Vile  Filth Upon Filth 
DVD:t:   Song Remains Insane 
Musiikkivideot:   Bleed  Back to the Primitive  Seek 'n' Strike  Prophecy  Carved Inside  Frontlines  Innerspirit  Unleash  Rise of the Fallen  World Scum  Bloodshed  Archangel  Filth Upon Filth
Steph Swainston

| Steph Swainston |
| --- | --- |
 Steph Swainston vuonna 2009
Henkilötiedot
Syntynyt: 1974 Bradford
Kansalaisuus:  brittiläinen
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Aikakausi:  2004–
Tyylilajit:  fantasia
Esikoisteos:  Kuolemattomien kaarti (2004)
Palkinnot
 Crawford-palkinto 2005 
Aiheesta muualla
stephswainston.co.uk (englanniksi)
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Steph Swainston (s. 1974 Bradford) on brittiläinen fantasiakirjailija. Hänen esikoisromaaninsa Kuolemattomien kaarti julkaistiin Britanniassa vuonna 2004. Kirja sai Crawford-palkinnon vuonna 2005. Teoksen jatko-osat ovat Aika on lahjoista suurin (2005) ja Uusi maailma (2007) Trilogia ja romaani Above the Snowline (2010) sijoittuvat kuvitteelliseen Nelimaahan.
Elämä

Swainston on opiskellut arkeologiaa Girton Collegessa Cambridgen yliopistossa. Hän valmistui University of Walesista ja ennen kirjailijaksi ryhtymistään työskenteli arkeologina ja tutkijana. Vuonna 2011 hän ilmoitti opiskelevansa kemian opettajaksi.
Romaanit

Kuolemattomien kaarti.  ((The Year of Our War, 2004.) Suom. Hannu Tervaharju)  Like, 2010.  ISBN 978-952-01-0401-6.
Aika on lahjoista suurin.  ((No Present Like Time, 2005.) Suom. Taina Rönkkö & Hannu Tervaharju)  Like, 2011.  ISBN 978-952-01-0577-8.
Uusi maailma.  ((The Modern World, 2007.) Suom. J. Pekka Mäkelä)  Helsinki:  Like, 2012.  ISBN 978-952-01-0731-4.
Above the Snowline.  Gollancz, 2010.  ISBN 978-0-575-081581.  (englanniksi)
Fair Rebel.  Gollancz SF, 2016.  ISBN 978-0575081697.  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Steph Swainstonin kotisivut. (englanniksi)
Jeff VanderMeer: An Interview with Steph Swainston. Clarkesworld Magazine 2005. (englanniksi)
Jay Tomio: Steph Swainston interview. Nekoplz.com 6.5.2005. (englanniksi)
Savi

Savea
Savesta tehty jänis
Savi on kivennäismaalaji, jonka pääaineksena on hyvin hienojakoinen mineraalihiukkasmassa (saves). Savi on syntynyt, kun jäätikön sulamisvedet kuljettivat mereen osan jään sisällä olleesta maa-aineksesta. Karkeimmat ainekset laskeutuivat pohjaan nopeimmin ja hieno aines kulkeutui jään reunasta etäämmälle.
Suomessa esimerkiksi Etelä-Suomen rannikkoalueella on laajoja savitasankoja ja Pohjanmaan rannikkoalueella jokialueitten maaperä on usein savea.
Koostumus

Savi koostuu rakeista, joiden läpimitta on 0,002 millimetriä tai sitäkin vähemmän. Hienorakeiset ainekset antavat savelle ominaisia fysikaalisia ominaisuuksia. Savi imee itseensä liuenneita aineita ja kaasuja sekä niiden lisäksi myös muun muassa alkalisuoloja, joista kaliumsuolat ovat kasvien ravinnesuoloina tärkeitä. Saven kemialliselle koostumukselle ominaista on alumiinioksidin suuri määrä, kun taas piioksidia siinä on hiesuun ja hiekkaan verrattuna vähän.
Koostumus > Suolasavi

Suolasavi on runsaasti suoloja sisältävää savea. Tavallisinta on natriumkloridin eli ruokasuolan esiintyminen saven seassa. Suolasavea muodostuu kahdella tavalla. Suolajärvissä sitä syntyy, kun veden haihtuminen aiheuttaa suolojen rikastumista ja ne sekoittuvat jokien tuomaan lietteeseen. Aro- ja aavikkoseuduilla suolasavea muodostuu, kun maakerroksissa olevan saven sisältämä pohjavesi haihtuu ja sen suolat kiteytyvät saven sekaan. Suolasaven laajempi lähikäsite on suolamaa.
Koostumus > Urpasavi

Urpasavi on savea, joka on hyvin liejupitoista ja kuivuu palasiksi.
Synty

Savea on Pohjoismaissa syntytavaltaan kahta erilaista: kerrallista ja jääkauden jälkeistä. Kerrallinen savi on syntynyt jääkautisten jäätikköjokien tuomasta lietteestä ja sitä on Euroopassa tyypillisesti Suomessa ja Ruotsissa. Se muodostaa laajoja laaksosavikkoja. Niiden karkeampi kerros on muodostunut kesällä ja hienompi talvella, joten jokaiseen vuosikertaan kuuluu yksi karkea ja yksi hieno kerros. Näiden kerrosten avulla on selvitettävissä esimerkiksi koko jäätikön reunan perääntyminen. Jääkauden jälkeinen harmaa savi on syntynyt lietteestä, jota joet ovat tuoneet meren ja järvien rannoille (ancylus- ja litorinasavi).
Käyttö

Savesta voidaan dreijaamalla valmistaa keraamisia käyttö- ja koriste-esineitä, kuten kulhoja, mukeja ja maljakoita. Savea polttamalla ja kuivaamalla saadaan tiiltä. Savilaatujen väri vaihtelee punaisesta harmaaseen; esimerkiksi punasavesta tehty punainen tiili saa värinsä saven suuresta rautapitoisuudesta. Punertavuuden aste riippuu polttolämpötilan korkeudesta, joka tyypillisesti vaihtelee 1 220–1 300 °C välillä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Savi ja siltti Geologia.fi.
Savea. Kuva, 19.07.1939, nro 15, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.
Super Electric

| ”Super Electric” Bomfunk MC’s |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Burnin' Sneakers
 Julkaistu: 2001
 Formaatti: CDS
 Tuottaja(t): Jaakko Salovaara
 Tyylilaji: elektro
 Kesto: 03.38
 Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment (Finland)
Listasijoitukset
  Suomi #1
Bomfunk MC's -yhtyeen muut singlet
| ”Other Emcee’s” 1999 | ”Super Electric” 2001 | ”Something Going On” 2002 |
Super Electric on suomalaisen, elektronista tanssimusiikkia esittävän Bomfunk MC’s -yhtyeen CD-single vuodelta 2001. Se oli Suomessa listaykkösenä ja siitä on tehty myös musiikkivideo.
Singlen on julkaissut Sony Music Entertainment (Finland) Oy rekisteröidyllä Epidrome-tavaramerkillä sarjatunnuksella EPD 671826 1. Kappale on myös yhtyeen vuoden 2002 albumilla Burnin' Sneakers.
Singlen on tuottanut Jaakko "JS16" Salovaara JS16 Inch -studiossa. Masteroinnin on tehnyt Pauli Saastamoinen Finnvox-studioilla.
Levykannen suunnittelusta on vastannut Jani Tolin yhtiöstä Alfons Helsinki ja valokuvaaja on Antton Miettinen.
Kappaleet

Radio Edit – 3.38
Extended Version – 5.04
Musiikin on säveltänyt Jaakko "JS16" Salovaara, sanoituksen on tehnyt B.O.W. eli Raymond Ebanks ja skrätsäyksestä vastaa Gismo eli Ismo Lappalainen. Julkaisija on BMG Music Publishing Finland Oy.
Suojärvi (Joutsa)

| Suojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°56′01″N, 25°56′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rutajoen valuma-alue (14.236)
Laskuoja:  oja Joutsijokeen 
Järvinumero:  14.236.1.057
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,5 m  
Pituus:  640 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,541 km  
Pinta-ala:  6,282 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuojärvi 
Suojärvi on Keski-Suomessa Joutsassa Selänpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,5 metriä mpy.
Suuri performanssi

| Suuri performanssi |
| --- | --- |
 Elokuvan dvd-julkaisun kansi.
Ohjaaja:  Tapio Piirainen
Käsikirjoittaja:  Tapio Piirainen Harri Manner
Perustuu:  Harri Mannerin romaaniin Suuri Performanssi
Tuottaja:  Katriina Mattila
Säveltäjä:  Jaakko Kuusisto
Kuvaaja:  Arto Kaivanto
Leikkaaja:  Jorma Höri
Lavastaja:  Lea Sipilä
Pääosat:   Kai Lehtinen  Mari Rantasila  Esko Salminen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Yle Draama
Ensi-ilta:  8. joulukuuta 2008
Kesto:  85 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suuri performanssi on Tapio Piiraisen ohjaama draama- ja televisioelokuva, joka ensiesitettiin 8. joulukuuta 2008 Yle TV1:n Kotikatsomo-ohjelmapaikalla. Elokuva perustuu Harri Mannerin samannimiseen romaaniin.
Elokuva käsittelee nykytaidetta ja taidemaailmaa. Siinä performanssitaiteilija Jaakko J. Tolvanen menehtyy, jonka jälkeen samanniminen työtön muurari huomaa tilaisuutenssa koittaneen, ottaa Tolvasen työn, opiskelee tohtoriksi ja rakastuu näkövammaiseen taiteilijaan.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kai Lehtinen  | … |  Jaakko Tolvanen   |
|  Mari Rantasila  | … |  Anastasia Ihalainen   |
|  Esko Salminen  | … |  Leevi Salomonsen   |
|  Juha Muje  | … |  pääsihteeri Pekka Himanen   |
|  Miitta Sorvali  | … |  Taina Kerttu   |
|  Rea Mauranen  | … |  Maija Salpakari   |
|  Jorma Tommila  | … |  Taneli Mäkipää   |
|  Maija Junno  | … |  Henna-Riitta Lehtonen   |
|  Kirsti Valve  | … |  Kaija Koivula   |
|  Timo Eränkö  | … |  Jaakko J. Tolvanen   |
|  Tapio Liinoja  | … |  Aulis Korpela   |
|  Erja Manto  | … |  Teija-Riitta Vahtiala   |
|  Tarja Keinänen  | … |  kolleegiovirkailija   |
|  Tuula Nyman  | … |  Mäkipään äiti   |
|  Reijo Kela  | … |  tanssija   |
|  Mira Kivilä  | … |  Annukka Tammisto   |
|  Maarit Peltomaa  | … |  Tiina Sjögren   |
Sjamžan piiri

Sjamžan piirin sijainti Vologdan alueen kartalla.
Sjamžan piiri (ven. Ся́мженский райо́н, Sjamženski raion) on paikallinen itsehallintoalue Vologdan alueella Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 3 900 neliökilometriä ja asukkaita on 10 100 henkeä.
Sijainti ja luonto

Piiri sijaitsee Vologdan alueen keskiosassa. Se rajoittuu Harovskin, Sokolin, Totman, Verhovažjen ja Vožegan piireihin. Sjamžan piirissä on neljä aluetason luonnonsuojelualuetta.
Historia

Seudun vanhimpia asukkaita olivat suomalais-ugrilaiset heimot. 400–700-luvulla alueelle muutti slaaveja. 1100-luvulla Sjažena-joelle perustettiin Tšudin Val -niminen linnoitus. Asukkaat harjoittivat maanviljelyä, metsästystä ja tekivät metsätöitä.
Hallinto

Hallinnollinen keskus on Sjamžan taajama. Piiriin kuuluu 8 maalaiskuntaa: Dvinitskoje (keskuspaikka Samsonovskaja), Korobitsynskoje (Georgijevskaja), Noginskaja, Ramenje, Režskoje (Kopylovo), Sjamža, Ustreka ja Žitjevo.
Piirin ja samalla myös piirihallinnon päämies on Nikolai Borski.
Liikenne

Piirin kautta kulkee Moskovan ja Arkangelin välinen maantie.
Talous

Talouden perustan muodostaa metsä- ja maatalous.
Kulttuuri

Piirin alueella toimii 12 koulua, joista 4 on keskikouluja. Kulttuurilaitoksia ovat piirin kulttuurikeskus, kotiseutumuseo, keskuskirjasto haaraosastoineen, lasten taidekoulu ja nuorisokeskus. Sjamžassa toimii Venäjän ortodoksisen kirkon seurakunta ja ilmestyy piirilehti Voshod.
Aiheesta muualla

Sjamžan piiri Vologdan alueen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Babajevo •
Babuškin •
Belozersk •
Grjazovets •
Harovsk •
Kadui •
Kirillov •
Kitšmengski Gorodok •
Mežduretšje •
Nikolsk •
Njuksenitsa •
Šeksna •
Sjamža •
Sokol •
Tarnogski Gorodok •
Totma •
Tšagodoštša •
Tšerepovets •
Tšerepovets •
Ustjužna •
Ust-Kubinskoje •
Vašk •
Veliki Ustjug •
Verhovažje •
Vologda •
Vologda •
Vožega •
Vytegra
Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2017

Suomi osallistui vuoden 2017 yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuihin Belgradissa yhdentoista urheilijan joukkueella, johon kuului seitsemän naista ja neljä miestä.
Tulokset > Miehet

| Laji | Urheilija | Pvm | Kilpailu | Sijoitus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Eetu Rantala | 4.3. | Alkuerät | 5. alkuerässään | 6,73 |
| 60 m | Eetu Rantala | 4.3. | Välierät | 6. välierässään | 6,75 |
| 60 m aidat | Elmo Lakka | 3.3. | Alkuerät | 7. alkuerässään | 7,78 SB |
| kolmiloikka | Simo Lipsanen | 3.3. | Karsinta | 9. | 16,69 |
| kolmiloikka | Simo Lipsanen | 5.3. | Loppukilpailu | 7. | 16,84 NR |
| kuulantyöntö | Arttu Kangas | 4.3. | Karsinta | 17. | 19,42 |
Tulokset > Naiset

| Laji | Urheilija | Pvm | Kilpailu | Sijoitus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Anniina Kortetmaa | 4.3. | Alkuerät | 2. alkuerässään | 7,39 |
| 60 m | Anniina Kortetmaa | 5.3. | Välierät | 5. välierässään | 7,41 |
| 60 m aitajuoksu | Lotta Harala | 3.3. | Alkuerät | 5. alkuerässään | 8,20 |
| 60 m aitajuoksu | Lotta Harala | 3.3. | Välierät | 8. välierässään | 8,30 |
| 60 m aitajuoksu | Reetta Hurske | 3.3. | Alkuerät | hylätty | hylätty |
| korkeushyppy | Linda Sandblom | 3.3. | Karsinta | 9. | 186 |
| seiväshyppy | Wilma Murto | 4.3. | Loppukilpailu | 8. | 440 |
| seiväshyppy | Minna Nikkanen | 4.3. | Loppukilpailu | 6. | 455 =SB |
| kolmiloikka | Kristiina Mäkelä | 3.3. | Karsinta | 4. | 14,18 SB |
| kolmiloikka | Kristiina Mäkelä | 4.3. | Loppukilpailu | 8. | 13,73 |
Lähde
Steve Cook

Steve Cook kaudella 2015–2016.
Steve Anthony Cook (s. 19. huhtikuuta 1991 Hastings) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Englannin mestaruussarjassa pelaavaa Queens Park Rangersia. Hän pelasi yli kymmenen vuotta Bournemouthissa.
Cook aloitti liigauransa kaudella 2008–2009 Brighton & Hove Albionissa, joka tuolloin pelasi kolmannella sarjatasolla ykkösliigassa. Seuraavina vuosina hän pelasi lainasopimuksilla Englannin liigan alapuolellakin olevissa sarjoissa. Lokakuussa 2011 hän siirtyi Bournemouthiin ja vuoden 2012 tammikuussa seura osti hänet omakseen. Tämän jälkeen hän pelasi Bournemouthissa mestaruussarjaa 129 ottelua ja teki niissä kahdeksan maalia sekä Valioliigaa 168 ottelua, joissa hän teki kymmenen maalia. Brightonissa hän pelasi yhden mestaruussarjaottelun tammikuussa 2012.
Cook siirtyi tammikuussa 2022 Nottingham Forestiin ja pelasi liiganousuun päättyneellä kaudella 14 mestaruussarjaottelua ja kolme nousukarsintaottelua, yhtä ottelua lukuun ottamatta avauskokoonpanossa. Kaudella 2022–2023 hän pelasi Nottinghamin joukkueessa 12 valiolliigaottelua mutta ei mahtunut enää marraskuun jälkeen kokoonpanoon muutoin kuin yhteen FA Cupin otteluun. Elokuussa 2023 hän siirtyi Queens Park Rangersiin.
Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2013

Suomi osallistui vuoden 2013 yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuihin Göteborgissa 11 urheilijan joukkueella, johon kuului kuusi naista ja viisi miestä.
Suomalaisista parhaiten sijoittuivat pituushyppääjät Eero Haapala (4.) ja Tommi Evilä (6.) sekä aitajuoksija Nooralotta Neziri (8.). Ella Räsänen juoksi 400 metrin alkuerässä uuden Suomen ennätyksen ja alle 20-vuotiaiden Euroopan halliennätysajan 52,37.
Tulokset > Miehet

| Laji | Urheilija | Pvm | Kilpailu | Sijoitus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Visa Hongisto | 1.3. | Alkuerät | 6. | 6,79 |
| korkeushyppy | Osku Torro | 1.3. | Alkuerät | DNS | – |
korkeushyppy: Sairastelusta kärsinyt Torro vetäytyi kilpailusta.
| seiväshyppy | Eemeli Salomäki | 2.3. | Karsinta | 21. | 540 |
| pituushyppy | Tommi Evilä | 2.3. | Karsinta | 7. | 795 |
| pituushyppy | Tommi Evilä | 3.3. | Loppukilpailu | 6. | 796 |
| pituushyppy | Eero Haapala | 2.3. | Karsinta | 6. | 795 |
| pituushyppy | Eero Haapala | 3.3. | Loppukilpailu | 4. | 805 |
Tulokset > Naiset

| Laji | Urheilija | Pvm | Kilpailu | Sijoitus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Hanna-Maari Latvala | 2.3. | Karsinta | 4. | 7,25 PB |
| 60 m | Hanna-Maari Latvala | 3.3. | Välierät | 6. | 7,34 |
| 400 m | Ella Räsänen | 1.3. | Alkuerät | 3. | 52,37 PB, NR, AJR |
| 400 m | Ella Räsänen | 2.3. | Välierät | 5. | 52,84 |
| 60 m aitajuoksu | Lotta Harala | 1.3. | Alkuerät | 8. | 8,23 |
| 60 m aitajuoksu | Elisa Leinonen | 1.3. | Alkuerät | 6. | 8,23 |
| 60 m aitajuoksu | Nooralotta Neziri | 1.3. | Alkuerät | 6. | 8,13 |
| 60 m aitajuoksu | Nooralotta Neziri | 1.3. | Välierät | 4. | 8,09 |
| 60 m aitajuoksu | Nooralotta Neziri | 1.3. | Loppukilpailu | 8. | 8,19 |
| seiväshyppy | Minna Nikkanen | 1.3. | Karsinta | 13. | 436 |
Lähde
Sykäri

| Sykäri |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Hyvinkää
Koordinaatit:  60°40′00″N, 25°03′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Aulinjoki
Järvinumero:  21.094.1.002
Mittaustietoja
Rantaviiva:  9,9 km
Valuma-alue:  19,8 km²
Saaria:  1
 fiSykäri 
Sykäri on Hyvinkään itäosassa sijaitseva Ridasjärven valuma-alueeseen kuuluva matala järvi. Järvi on kooltaan hieman alle 200 hehtaaria ja sen keskisyvyys on 0,6 m ja suurin syvyys 2,5 m. Järven valuma-alue on pinta-alaltaan 19,8 km². Järven pohjoisosa, jota kutsutaan myös varsinaiseksi Sykäriksi, on pyöreähkö ja hipoo Hausjärven rajaa. Järven pitkänomaiseen eteläosaan, joka tunnetaan myös Kaidanpäänjärvenä, virtaa vettä Tervalamminojan kautta Tervalammesta. Sykärin vesi purkautuu puolestaan järven luoteisosasta Aulinjokeen ja edelleen Ridasjärveen sekä Keravanjokeen. Järven vesi vaihtuu järvessä nopeasti sen mataluuden ja laajan valuma-alueen vuoksi. Sykäri on Hyvinkään puolella kokonaisuudessaan sijaitsevista järvistä kolmanneksi suurin Ridasjärven ja Kytäjärven jälkeen. Sykärin itäisellä rannalla on paikoitellen tiheää vapaa-ajan sekä vakituista asutusta. Länsiranta on lähes rakentamatonta.
Sykärin vedenlaatua on seurattu säännöllisesti kolmen vuoden välein vuodesta 2005 alkaen, osana Hyvinkään pintavesien seurantaohjelmaa. Hygieeniseltä laadultaan järven vesi on erinomaista.
Sykärillä tehtiin 2010-luvun loppupuolella kasvillisuuskartoitus. Kartoituksessa havaittiin nuottaruohoa, irtokellujaa, pikkulimaskaa sekä useita lummekasveja, kuten ulpukkaa, lummetta ja suomenlummetta. Ilmaversoista kasveista tavattiin muun muassa järvikaislaa ja kurjenmiekkaa.
Sykäri on järven nimenä harvinaisuus. Samannimisiä yli hehtaarin kokoisia järviä ei ole muualla Suomessa.
Soutu kesäolympialaisissa 2020 – miesten kahdeksikko

Miesten soudun kahdeksikko Tokion kesäolympialaisissa 2020 kilpaillaan 25.–30. heinäkuuta Sea Forest Waterwaylla. Kilpailuun osallistuu 7 venettä.
Karsinnat

Olympialaisiin pääsee 7 venettä. MM-kilpailuissa 2019 jaettiin viisi maapaikkaa. Kaksi paikkaa jaetaan erillisessä karsintaregatassa.
Karsinnat > Paikan varmistaneet maat

| Kilpailu/karsintatapa | Ajankohta | Paikat |  |
| --- | --- | --- | --- |
| MM-kilpailut 2019 | 25. elokuuta – 1. syyskuuta 2019 | 8 |  Saksa    Alankomaat    Iso-Britannia    Australia    Yhdysvallat |
| Erillinen karsintaregatta | 16.–18. toukokuuta 2021 | 2 |  Uusi-Seelanti    Romania |
Scandinavian Nights

| Scandinavian Nights Deep Purple |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 12. marraskuuta 1970
 Julkaistu: lokakuu 1988
 Tyylilaji: hard rock, heavy metal
 Levy-yhtiö: Connoisseur Collection
Deep Purplen muut livealbumit
| Nobody’s Perfect 1988 | Scandinavian Nights 1988 | In the Absence of Pink 1991 |
Scandinavian Nights on Deep Purplen livealbumi joka nauhoitettiin Tukholman Konserhusetissa marraskuussa 1970. Alun perin se julkaistiin vuonna 1988. Uusi, remasteroitu painos nimellä Live in Stockholm julkaistiin vuonna 2005 oikealla kappalejärjestyksellä konsertin mukaan.
Kappaleet > A-puoli

Wring That Neck – 30.59
Kappaleet > B-puoli

Speed King – 11.16
Into the Fire – 5.18
Paint It Black – 12.11
Kappaleet > C-puoli

Mandrake Root – 31.41
Kappaleet > D-puoli

Child in Time – 19.04
Black Night – 7.10
Kokoonpano

Ian Gillan – laulu, lyömäsoittimet
Ritchie Blackmore – kitara
Roger Glover – basso
Jon Lord – urut
Ian Paice – rummut
Arvostelut

AllMusic:
Soutu kesäolympialaisissa 2020 – miesten kevyt pariairokaksikko

Miesten soudun kevyt pariairokaksikko Tokion kesäolympialaisissa 2020 kilpaillaan 24.–29. heinäkuuta Sea Forest Waterwaylla. Kilpailuun osallistuu 18 venettä.
Karsinnat

Olympialaisiin pääsee 18 venettä. MM-kilpailuissa 2019 jaettiin seitsemän maapaikkaa. Aasian/Osenian ja Amerikan karsintaregatoissa jaetaan kummassakin kolme maapaikkaa, Afrikan karsintaregatassa yksi paikka. Euroopan karsintakilpailussa jaetaan kaksi maapaikkaa. Kaksi paikkaa jaetaan erillisessä karsintaregatassa.
Karsinnat > Paikan varmistaneet maat

| Kilpailu/karsintatapa | Ajankohta | Paikat |  |
| --- | --- | --- | --- |
| MM-kilpailut 2019 | 25. elokuuta – 1. syyskuuta 2019 | 7 |  Italia    Espanja    Puola    Irlanti    Saksa    Norja    Belgia |
| Afrikan karsintaregatta | 10. – 12. lokakuuta 2019 | 1 |  Algeria |
| Amerikan karsintaregatta | 4.–5. maaliskuuta 2021 | 3 |  Chile    Uruguay    Venezuela |
| Euroopan karsintaregatta | 5.–7. huhtikuuta 2021 | 2 |  Ukraina    Portugali |
| Aasia-Osenian karsintaregatta | 5.–7. toukokuuta 2021 | 3 |  Intia    Uzbekistan    Thaimaa |
| Erillinen karsintaregatta | 24.–29. heinäkuuta | 2 |  Kanada    Tšekki |
Suomen Ravinto- ja Nautintoainetyöväen Liitto

Suomen Ravinto- ja Nautintoainetyöväen Liitto (SRNL) oli suomalainen vuosina 1905–1930 toiminut elintarviketeollisuuden työntekijöiden ammattiliitto. Valtio lakkautti Suomen Ammattijärjestöön kuuluneen liiton syksyllä 1930. Liitto käytti myös nimiä Suomen Leipurityöntekijäin Liitto (SLTL 1906–1917), Suomen Leipomotyöväen Liitto (SLL 1917–1921) ja Suomen Elintarveteollisuustyöväen Liitto (SETTL 1921–1925). SRNL:n seuraaja on vuonna 1932 perustettu Suomen Elintarviketyöläisten Liitto.
SLTL liittyi alan kansainväliseen keskusliittoon vuonna 1914. SETTL/SRNL liittyi kansainväliseen kattojärjestöönsä vuonna 1925. Liiton jäsenyys skandinaavisessa liittoutumassa ei aluksi toteutunut, koska Suomen ei katsottu kuuluvan alueeseen. SRNL pääsi yhteisjärjestöön viimein 1929.
SLTL julkaisi järjestölehteä Tähkä vuosina 1908–1909, 1911–1918 ja 1925–1930.