stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lewi Pethrus
Vaiheet > Liittyminen helluntaiherätykseen

Pethrus kääntyi helluntailaiseksi tavattuaan Thomas Ball Barrattin. Hän oivalsi kielilläpuhumisen lahjansa olleen merkkinä Pyhän Hengen kasteesta. Vielä helluntaiherätykseen liityttyään hän jatkoi toimintaansa baptistikirkon parissa. 1911 hänestä tuli Tukholman Filadelfiaseurakunnan pastori. Seurakunta kuului silloin Ruotsin Baptistiyhdyskuntaan. USA:sta tulevat ja helluntailiikkeen syntyyn johtaneet uudet ajatukset vaikuttivat Pethrukseen. Filadelfiaseurakunta tuki pastorinsa mielipiteitä ja niinpä se erotettiin Baptistiyhdyskunnasta 1913.
Pethruksesta tuli itseoikeutettu nopeasti kasvavan helluntailiikkeen johtaja. Hän perusti liikkeen ympärille useita liikeyrityksiä. Lehti Evangelii Härold alkoi ilmestyä 1916. Päivälehti Dagen alkoi ilmestyä 1945 hänen aloitteestaan, samoin radioyhtiö IBRA. Pethrus vaikutti myös siihen, että Ruotsiin perustettiin kristillinen puolue, KDS (Kristen demokratisk samling). Pethrus jatkoi saarnaajan työtään vielä erottuaan Filadelfia-seurakuntansa johdosta vuonna 1958. Kuningas nimitti hänet Vaasan ritarikuntaan vuonna 1973.
Kirjailija, toimittaja ja säveltäjä

Pethrus myös kirjoitti kirjoja sekä hengellisiä lauluja ja toimi perustamansa kristillisen Dagen-lehden päätoimittajana kuolemaansa saakka.
Pethruksen tunnetuin hengellinen laulu lienee hänen sanoittamansa ja säveltämänsä "Löftena kunna ej svika" vuodelta 1913. Siitä on useita suomennoksiaː
Hengellisessä laulukirjassa laulu 8 "Kestävä voimassaan aina";
Seurakunta laulaa -kirjassa laulu 303 "Murru ei Herramme sana", (suom. Tytti Issakainen),
Laula, kaikki maa -kirjassa laulu 171 (suom. Tytti Issakainen)
Ruotsin kirkon virsikirjassa virsi 254 ¨"Pettikö hän lupaukset, pettikö milloinkaan?" (suom. Pekka Kivekäs 1995).
Hengellisessä laulukirjassa on myös toinen Pethruksen kirjoittama ja säveltämä laulu, "Taaskin joulu riemuinen", numero 27.
Kirjallisuus

Ruotsalainen menestyskirjailija Per Olov Enquist julkaisi vuonna 2001 kohutun romaanin Lewi Pethruksesta. Puolifiktiivinen Lewis resa saavutti Ruotsissa laajan huomion: teosta myytiin nopeasti 100 000 kappaletta. Teos ilmestyi suomeksi nimellä Matkamies vuonna 2003 Gummeruksen kustantamana.
Salmijärvi (Jyväskylä, Taka-Keljo)

| Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä, Muurame
Koordinaatit:  62°13′25″N, 25°35′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Tulo-ojat:  oja Pitkäjärvestä 
Laskuoja:  oja Yläiseen Kotajärveen 
Järvinumero:  14.287.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,2 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,761 km  
Pinta-ala:  2,449 ha  
Tilavuus:  0.000059 km³ 
Keskisyvyys:  2,43 m  
Suurin syvyys:  5,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSalmijärvi 
Salmijärvi on Keski-Suomessa Jyväskylän Taka-Keljossa, hieman myös Muuramessa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 59 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 5,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Salmijärvi kuuluu lähes kokonaan Jyväskylään lukuun ottamatta sen läntisintä osaa, joka kuuluu Muurameen. Järven koillispuolella on pieni ojitettu suoalue, jonka ojat on johdettu järveen. Etelärannalla on yksi loma-asunto, jolle tulee yksityinen tie kaakosta. Lähin tiheämmän asutuksen keskittymä on Perälän kulmakunta pohjoisessa hieman yli 200 metrin korkeudella, josta tulee eräs pieni metsäpolku järvelle Muuramen kautta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,2 metriä mpy. Salmijärveen laskee lännestä Muuramen puolelta Pitkäjärvi (13 ha), jonka takana on vielä Valkonen (13 ha) ja Kukkarolampi (1 ha). Järven oma laskuoja alkaa sen kaakkoispäästä ja laskee Yläiseen Kotajärveen (4 ha). Ojalla on noin 7 metriä pudotusta.
Ylä-Kitulampi

| Ylä-Kitulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°11′54″N, 25°36′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Tulo-oja:  oja Selkäjärvestä 
Laskuoja:  Kituoja Ylä-Sallaajärveen 
Järvinumero:  14.287.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,8 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,81 km  
Pinta-ala:  2,723 ha  
Tilavuus:  0,0001678 km³  
Keskisyvyys:  6,16 m  
Suurin syvyys:  13 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlä-Kitulampi 
Ylä-Kitulampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Taka-Keljossa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 0,17 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 6,2 metriä ja suurin syvyys on 13,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee keskellä lampea. Lammen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,8 metriä mpy. Sen itärantaan tulee Selkäjärven laskuoja. Ylä-Kitulammen oma laskuoja Kituoja lähtee lammen luoteisrannasta ja laskee Ylä-Sallaajärveen. Ojalle tulee pudotusta 15,3 metriä.
Lauri Hei

| Lauri Hei> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1989 Naantali
Ammatti:  runoilija, kuvataiteilija
Kirjailija
Esikoisteos:  Paperi – lalivit 
Palkinnot
 3. sija J. H. Erkon kirjoituskilpailussa 2019 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Lauri Hei (s. 1989) on suomalainen runoilija ja kuvataiteilija.
Lauri Hei on Naantalissa syntynyt ja Kuopiossa asuva runoilija, kuvataiteilija ja ohjelmistokehittäjä. Hein runoja on julkaistu mm. Tuli & Savu -lehdessä ja norjalaisen Audiatur-festivaalin pohjoismaisia runoilijoita esittelevässä antologiasarjassa. Vuonna 2019 Hei palkittiin J. H. Erkon kirjoituskilpailussa  kolmannella sijalla. Hei on ollut kuratoimassa myös useita monitaiteellisia projekteja mm. kokeellisen runouden ja kirjallisuuden näyttelystä Nokturnon digitaalisiin residensseihin. Kuvataiteen saralla Heille ominaisimpia teoksia ovat käsitteellisiä performansseja kuvaavat ja digitaalisia virheitä estetisoivat videoteokset. Hei on esimerkiksi tutkinut teoksissaan kuvan ja digitalisaation suhdetta.
Hein esikoisrunokokoelma on Poesian julkaisema Paperi – lalivit.  Hein teosta on luonnehdittu katkoksia ja visuaalisia merkityksiä hyödyntäväksi.
Teokset

Paperi – lalivit.  Poesia, 2020.  ISBN 978-952-305-150-8
Avaruushuopa

Paketista poistettu avaruushuopa.
Avaruushuopa on heijastavalla metallipinnalla päällystetty muovihuopa, jota käytetään esimerkiksi onnettomuustilanteissa uhrin ruumiinlämmön ylläpitämiseen. Se toimii heijastamalla osan ruumiista lähteneestä lämpösäteilystä takaisin. Toisin sanoen se toimii eristeenä, minimoiden lämmönhukan.
Avaruushuopa kehitettiin vuonna 1964 NASAn avaruusohjelmaa varten.  Nykyisin pieni ja kevyt avaruushuopa kuuluu usein ensiapulaukkujen ja selviytymispakkausten varustukseen.
Käännös suomeksi
Tourujoen vesivoimalaitos

| Tourujoen vesivoimalaitos |
| --- | --- |
 Tourujoen vesivoimalan pato ja ohijuoksutuskouru heinäkuussa 2009.
Tyyppi:  Vesivoimalaitos
Teho:  620 kW
Tuotanto:  1,5–3,5 GWh/a
Omistaja:  Jyväskylän Energia
Rakentaminen aloitettu:  1940-luvulla
Lakkautettu:  2015
Sijainti:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62.2531°N, 25.7561°E
Joki:  Tourujoki
Tourujoen vesivoimalaitos on Jyväskylän Energian omistama 40-luvulla rakennettu, käytöstä poistettu vesivoimalaitos Tourujoessa, Jyväskylässä. Jyväskylän Energia osti laitoksen Kankaan paperitehtaalta 1990-luvun puolivälissä. Voimalaitoksen teho oli 620 kW. Se tuotti sähköä 1,5–3,5 GWh vuodessa, joka vastasi vajaata prosenttia Jyväskylän Energian myymästä sähköstä. Sähköntuotanto lakkautettiin vuonna 2015. Voimalaitosta käytetään Palokkajärven pinnankorkeuden säännöstelyyn. Voimalan koneisto rakennettiin sotavuosina pomminkestävään bunkkeriin.
Avilés

| Avilés |
| --- | --- |
 Calle La Cámara Avilésissa.
 lippu:  vaakuna

 Avilés
 Koordinaatit: 43°33′N, 5°54′W 
Valtio:   Espanja
Itsehallintoalue:   Asturia
Maakunta:   Asturia
Piirikunta:  Avilés
Hallinto:  
 – Pormestari:  Mariví Monteserín
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  26,81 km²
Väkiluku (2015):  80 880
 – Väestötiheys:  3 100 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.aviles.es 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Avilés on kaupunki Luoteis-Espanjassa Asturian itsehallintoalueella. Se on Asturian kolmanneksi suurin kaupunki, ja sen väkiluku on noin 81 000. Sen pinta-ala on noin 26 neliökilometriä (0,24 prosenttia Asturian pinta-alasta) ja asukastiheys noin 3100 asukasta neliökilometriä kohden.
Asturian rannikkoseudulla sijaitsevassa Avilésissa on tärkeä satama. Myös kaupungin teollisuus on varsinkin Asturian alueelle merkittävää. Avilés on muuhun Asturiaan verrattuna maaperältään melko tasainen. Sen korkein kohta Tabladas on 139 metriä merenpinnasta.
Kuvia

Kaupungintalo
Iglesia de Santo Tomas de Canterbury
:Iglesia de Sabugo (1100–1200-luku)
Fuente de los Caños de San Francisco (1600–luku)
Calle Galiana
Palacio de Camposagrado (1600–luku)
Palacio de Ferrera (1600–luku)
Parque de Ferrera
Centro Niemeyer
Avilésin satama-alue
Aiheesta muualla

Kaupungin viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Savilampi (Muurame)

| Savilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Koordinaatit:  62°12′51″N, 25°30′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Saallaanojaan 
Järvinumero:  14.287.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,6 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,483 km  
Pinta-ala:  1,538 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSavilampi 
Savilampi Savilammi(p) on Keski-Suomessa Muuramessa Isolahden kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,6 metriä mpy.
Puuppolan vesivoimalaitos

| Puuppolan vesivoimalaitos |
| --- | --- |

Tyyppi:  Vesivoimalaitos
Teho:  0,4 MW
Tuotanto:  1 GWh/vuosi
Pudotuskorkeus:  15,0 m
Omistaja:  Koskienergia Oy
Rakentaminen aloitettu:  1964
Sijainti:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62.34346°N, 25.69328°E
Joki:  Autiojoki
Puuppolan vesivoimalaitos on Autiojoessa sijaitseva Koskienergia Oy:n omistama vesivoimalaitos Puuppolassa, Jyväskylässä. Voimalaitos estää luonnonvaraisen taimenen nousun Korttajärvestä Luonetjärveen.
Puolan presidentti

| Puolan tasavallan presidentti |
| --- | --- |
 Prezydent Rzeczypospolitej Polskiej
 Presidentin käyttämä lippu
 
 Nykyinen Andrzej Duda 6. elokuuta 2015 lähtien
Virka-asunto:  Pałac Prezydencki
Nimittäjä:  suora kansanvaali
Kauden pituus:  5 vuotta, uudelleenvalinta mahdollinen
Perustettu:  11. joulukuuta 1922
Ensimmäinen:  Gabriel Narutowicz
Palkka:  294 000 PLN vuodessa
Kotisivut:  www.prezydent.pl
Puolan tasavallan presidentti (puol. Prezydent Rzeczypospolitej Polskiej) on Puolan valtionpäämies, joka valitaan kansanvaalilla viiden vuoden välein. Nykyinen presidentti on Andrzej Duda, joka astui virkaansa 6. elokuuta 2015 voitettuaan toukokuussa 2015 pidetyissä presidentinvaaleissa silloisen presidentin Bronisław Komorowskin.
Valinta ja pätevyysvaatimukset

Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla, ja tullakseen valituksi ehdokkaan tulee saada vähintään yli 50 % äänistä. Jos näin ei käy ensimmäisellä kierroksella, kahden eniten ääniä saaneen välillä järjestetään toinen kierros. Sama henkilö voidaan valita vain kahdelle kaudelle.
Maan perustuslain mukaan presidentiksi valittavan henkilön tulee täyttää seuraavat ehdot:
Puolan kansalainen
väh. 35-vuotias
on vaalikelpoinen alahuoneen vaaleissa
Asema ja valtaoikeudet

Presidentin asema on enimmäkseen melko edustuksellinen, mutta presidentti on asevoimien ylipäällikkö ja nimittää pääministerin.
Presidentillä on myös valta myöntää Puolan kansalaisuus ulkomaalaiselle henkilölle oman harkintansa mukaan. Tätä kautta kansalaisuuden saaneille henkilöille ei ole asetettu mitään kansalaisuusvaatimuksia.
Palkka ja etuudet

Vuonna 2024 presidentin vuosipalkka oli 294 000 zlotya. Presidentin virka-asuntona toimii Varsovassa sijaitseva Pałac Prezydencki.
Viili

Viili
Maitoa viilitetään punkissa Kuolajärven Hirvasvaarassa 1926.
Viili on Pohjoismaissa yleinen hapanmaitotuote. Se on samantapaista kuin jogurtti tai kefiiri, mutta sen rakenne on sekoittamattomana venyvä eli "pitkä". Lisäksi käymisprosessissa bakteerien aineenvaihdunta antaa viilille hieman erilaisen maun. Skandinaavistyyppinen "pitkä piimä" eli venyvä viili on Suomessa vanhastaan vain läntinen hapanmaitotuote. Savossa ja Karjalassa tehtiin "lyhyttä piimää" eli lohkeilevaa viiliä. Nykyiset kaupalliset viilit ja piimät Suomessa ovat bakteerikannaltaan pitkäpiimäisiä.
Viilin happaman maun tasapainottamiseksi sitä syödään usein sokerin, hillon, kanelin, inkiväärin, talkkunan tai marjojen kanssa. Kaupoista on saatavilla tavallisen viilin lisäksi hedelmien tai marjojen makuisia viilejä. Myös muroja, mysliä tai hiutaleita käytetään usein, Pohjois-Ruotsissa myös murennettua kovaa leipää.
Useimmat perinteiset viilikannat sisältävät hiiva­lajeja, kuten Kluveromyces marxianus ja Pichia fermentans. Viilissä havaittuja maitohappobakteerikantoja ovat Lactococcus lactis var. cremoris, Lactococcus lactis var. lactis var. diacetylactis ja Leuconostoc mesenteroides var. cremoris, jotka saavat maidon proteiinit koaguloitumaan. Tämä tekee viilistä paksua ja antaa sille sen tyypillisen aromin. Viilin pinnalle nousevan samettimaisen pinnan puolestaan muodostaa Geotrichum candidum -home, joka myös vaikuttaa viilin aromiin.
Edellä luetelluista mesofiileista maitohappobakteerikannoista venyvän "liman" muodostava kanta Lc. lactis var. cremoris muodostaa fosfaattipitoisia heteropolysakkarideja, jotka ovat samantyyppisiä kuin kefiirissä olevissa rakeissa. Kannan muodostamat eksopolysakkaridit luovat viilille sen tyypillisen venyvän rakenteen, ja sen tiedetään tuovan monia hapanmaitotuotteille tyypillisiä funktionaalisia terveyttä edistäviä ominaisuuksia.
Kermaa hapattamalla valmistetaan ruoanlaittoon ja leivontaan käytettävää smetanaa ja kermaviiliä.
Pohjoismaiden ulkopuolella makuviilin tyyppisiä tuotteita syödään mm. Yhdysvalloissa, varsinkin itärannikolla. Englanninkielinen termi on junket.
Historiaa

Viiliä ruvettiin myymään Suomen kaupoissa 1960-luvulla. Se oli aluksi täysrasvaista sisältäen 3,8–4,5 prosenttia rasvaa. Vähärasvaista kevytviiliä (2,5 % rasvaa) alettiin myydä 1970-luvulla.
Aiheesta muualla

Viilien ravintoarvoja[vanhentunut linkki] fineli.fi
Ritaharju

| Ritaharju |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Ritaharju korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Kaijonharjun suuralue
Kaupunginosa nro:  79
Väkiluku:  7 926  31.12.2023
Työpaikkoja:  648 kpl   (31.12.2016)
Osa-alueet:  Aaltokangas, Kuivasranta, Ritaportti, Ritaharjun keskus.
Postinumero(t):  90540
Ideapark
Ritaharju on Oulun 79. kaupunginosa. Se sijaitsee noin yhdeksän kilometrin päässä keskustasta, Kaijonharjun suuralueella keskustan pohjoispuolella, rajoittuen pohjoisessa Kalimenkylän kaupunginosaan (ennen vuoden 2013 kuntaliitosta Haukiputaan kuntaan), idässä Kuivasjärven kaupunginosaan, etelässä Linnanmaahan sekä lännessä Herukan ja Pateniemen kaupunginosiin sekä Pohjantiehen eli valtatiehen 4.
Ritaharju on yksi Oulun kaupungin yhdyskuntarakenteen merkittävimmistä laajentumissuunnista. Alue muodostuu viidestä osa-alueesta, joista neljä sijaitsee Raitotien pohjoispuolella. Kaupunginosan ensimmäinen osa-alue on Raitotien eteläpuolella sijaitseva, vuonna 2004 aloitettu Kuivasrannan asuinalue, joka on suunniteltu noin 3 000 asukkaalle. Raitotien pohjoispuolelle rakennetaan Ritaharjun keskus, Aaltokangas sekä kaksi muuta osa-aluetta. Yhteensä koko Ritaharjun alueelle tulee muuttamaan lähes 10 000 uutta asukasta. Alueen asunnot ovat pääasiassa puurakenteisia pientaloja, mutta alueella on myös rivi- ja kerrostaloasuntoja.
Joukkoliikenne

Oulun joukkoliikenteen linja 2 lähtee Jahtireitti E -pysäkiltä reittiä Ritaväylä, Ritakierros, Rita-aukiotie, Eränkävijäntaival, Raitotie ja Alakyläntien liikenneympyrästä Linnanmaan kautta kohti keskustaa. Myös linja 3 lähtee Aaltokankaan päätepysäkiltä reittiä Eränkävijäntaival, Rita-aukiontie ja Ritaharjuntie Linnanmaan kautta kohti keskustaa. Linja 19 kulkee myös Ritaharjun koulun kautta 3.1.2022 - 2.6.2024 välisellä kokeilujaksolla Herukasta Kivikkokankaalle. Linja 22 pysähtyy ideaparkilla, ja nelostien rampilla on pitkän matkan linjojen pysäkki.
Alueen kehitys

Uutena asuinalueena Ritaharjun väkiluvun kehitys on ollut voimakasta. Vuoden 2005 alussa Ritaharjussa asui 41 asukasta, kun vuotta myöhemmin asukkaita oli jo 555. Vuoden 2008 alussa asukasmäärä oli noussut jo 2 056:een, ollen vuoden 2009 alussa 2 330. Tammikuussa 2012 Ritaharjussa asui 3 997 asukasta.
| Ritaharjun väestönkehitys 2005–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 2005 | 2005 |    | 41 | 41 |
| 2006 | 2006 |    | 555 | 555 |
| 2007 | 2007 |    | 1 476 | 1 476 |
| 2008 | 2008 |    | 2 056 | 2 056 |
| 2009 | 2009 |    | 2 330 | 2 330 |
| 2010 | 2010 |    | 2 709 | 2 709 |
| 2011 | 2011 |    | 3 350 | 3 350 |
| 2012 | 2012 |    | 3 997 | 3 997 |
| 2013 | 2013 |    | 4 991 | 4 991 |
| 2014 | 2014 |    | 6 118 | 6 118 |
| 2015 | 2015 |    | 6 610 | 6 610 |
| 2016 | 2016 |    | 6 994 | 6 994 |
| 2017 | 2017 |    | 7 185 | 7 185 |
| 2018 | 2018 |    | 7 231 | 7 231 |
| 2019 | 2019 |    | 7 513 | 7 513 |
| 2020 | 2020 |    | 7 842 | 7 842 |
Lähde: Oulun kaupungin ikäluokkatilasto kaupunginosittain.
Palvelut

Raitotien pohjoispuolella Ritaharjun keskuksessa sijaitsee vuonna 2010 avattu Ritaharjun monitoimitalo, jossa on muun muassa ala- ja yläkoulu, kirjasto sekä nuorisotoimen tilat. Ritaharjun Kodin Keskus on Kuivasrannan puolella oleva liiketila, jossa toimii Ideapark, Maskun Kalustetalo ja Liikuntakeskus FUN. Alueella on lisäksi K-Supermarket, Motonet, päiväkoteja ja ratsastustalli. Alueelle avattiin keväällä 2022 uusi S-Market Ritaharju. Syksyllä 2023 Ritaharjuun avattiin Oulun ensimmäinen Rusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ritaharju Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Ala-Kitulampi

| Ala-Kitulampi |
| --- | --- |
 Ala-Kitulammen pohjoisrantaa.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°11′34″N, 25°36′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Ruokepuoliseen 
Järvinumero:  14.287.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,7 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,837 km  
Pinta-ala:  3,786 ha  
Tilavuus:  0,0001433 km³ 
Keskisyvyys:  3,78 m  
Suurin syvyys:  8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiAla-Kitulampi 
Ala-Kitulampi  on Jyväskylässä Taka-Keljossa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 143 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys on 8,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 145,7 metriä mpy.
Historiaa

Vuoden 1752 pitäjänkartalla Ala- ja Ylä-Kitulammen yhteisnimenä on Kittu Jerwet.
Ennen vuoden 1965 alueliitoksia Ala-Kitulampi kuului Jyväskylän maalaiskuntaan.
Elvis: Aloha from Hawaii

| Elvis: Aloha from Hawaii |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Marty Passetta
Tuottaja:  Marty Passetta
Leikkaaja:  Stephen McKeown
Pääosat:  Elvis Presley
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  RCA Record Tours
Levittäjä:  RCA Corporation Netflix
Ensi-ilta:  1973
Kesto:  68 min 244 min (Deluxe Edition -DVD)
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Elvis: Aloha from Hawaii oli Elvis Presleyn Kui Leen syöpäsäätiölle toteuttama hyväntekeväisyyskonsertti. Se oli myös maailman ensimmäinen satelliitilla lähetetty konsertti, joka keräsi yli 1,5 miljardia tv-katsojaa.
Vuonna 2004 se julkaistiin Deluxe Edition -DVD:nä, joka sisälsi kaiken Presleyn perikunnan hallussaolevan materiaalin tapahtumista; Presleyn saapumisen Havaijille, harjoituskonsertin, itse pääkonsertin sekä mainostarkoitukseen kuvattua materiaalia. Tuo tallenne on yksi maailman myydyimmistä musiikki-dvd:istälähde?.
Myös Suomea mainostettiin maana, jossa konsertti myös nähtäisiin suorana satelliittiyhteyden välityksellä. Konsertti esitettiin todellisuudessa Suomessa vasta 1980-luvulla. lähde?
Tuotannon budjetti oli suurempi kuin yhdenkään Presleyn näytelmäelokuvan, joita hän teki 31 kappaletta vuosina 1956-1969.