stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Markus Ketterer

| Markus Ketterer |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23. elokuuta 1967 (ikä 57) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Make
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  81 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1988–1999
Seurat:  TPS (SML) Jokerit (SML) Rochester Americans (AHL) Färjestads BK (SEL)
NHL-varaus:  5.kierros 107. varaus, 1992 Buffalo Sabres
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tšekkoslovakia 1992 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Piešťany 1987 | jääkiekko |  |
Jari Markus Ketterer (s. 23. elokuuta 1967 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti ja nykyinen maalivahtivalmentaja. Hänet on valittu Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 160.
Ura

Ketterer aloitti uransa I-divisioonassa Jokereissa, jossa hän pelasi kauden 1987–1988. Seuraavalla kaudella hän siirtyi SM-liigassa pelaavaan TPS:aan, jossa voitti kolmella seuraavalla kaudella Suomen mestaruuden. Ketterer valittiin vuonna 1991 SM-liigan parhaaksi maalivahdiksi. Kaudeksi 1991–1992 hän palasi takaisin Jokereihin, voittaen jälleen Suomen mestaruuden kauden päätteeksi. Buffalo Sabres varasi hänet NHL:ään 1992 varaustilaisuuden viidennellä kierroksella numerolla 107. Hän siirtyi Pohjois-Amerikkaan syksyllä 1993 ja pelasi AHL:ssä Rochester Americansissa kaksi kautta. Ketterer oli mukana luukkuvahtina myös 32 NHL-ottelussa pelaamatta kuitenkaan minuuttiakaan, myöhemmin Hockey Hall of Fameen valitun kaksikon Grant Fuhr ja Dominik Hašek jakaessa torjuntavastuun Buffalon maalilla. Vuonna 1995 hän siirtyi Ruotsiin Färjestadiin, jossa pelasi vuoteen 1997 saakka. Hän lopetti pelaajauransa pelattuaan Jokereissa kaksi viimeistä kauttaan (1997–1999). Ketterer keräsi 254 pelatussa SM-liigan ottelussaan yhteensä neljä syöttöpistettä.
Ketterer edusti Suomea yhteensä 108 maaottelussa. Hän oli mukana 1992 olympialaisissa, 1991 Kanada-cupissa, 1996 maailmancupissa sekä 1989, 1990, 1991, 1992, 1993 ja 1996 MM-kilpailuissa. Hänet valittiin 1991 MM-kisojen parhaaksi maalivahdiksi sekä 1992 MM-kisojen tähdistökentälliseen. 1992 hänet nimitettiin myös vuoden jääkiekkoilijaksi. Maajoukkuetasolla Ketterer saavutti MM-hopean, 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden ja Kanada-cup -pronssin.
Ketterer on peliuransa päätettyään jatkanut jääkiekkouraansa Jokerit-organisaatiossa. Kaudesta 2011–2012 alkaen hän on toiminut maalivahtivalmentajana ja joukkueenjohtajana. Kettererin isä Taisto Ketterer toimi pitkään kuuluttajana Jokerien otteluissa.
William Walsham How

William Walsham How
William Walsham How (13. joulukuuta 1823 Shrewsbury, Englanti – 10. elokuuta 1897 Leenaun, Irlanti) oli englantilainen, anglikaanisen kirkon piispa ja virsirunoilija.
Elämänvaiheet ja työ

How opiskeli Wadham Collegessa, Oxfordissa ja Durhamin yliopistossa, ja hänet vihittiin diakoniksi 1846 ja papiksi 1849. Hän palveli eri seurakunnissa, 28 vuotta Whittingtonissa, Walesissa, St. Asaphin hiippakunnassa ja nimitettiin 1879 apulaispiispaksi Lontoon hiippakuntaan Bedfordin piispan arvonimellä. Häntä kutsuttiin ”köyhien piispaksi” ja ”lasten piispaksi”, sillä hänet tunnettiin työstään Lontoon slummien köyhien ja tehdastyöläisten parissa. 1888 hänet nimitettiin Pohjois-Englantiin, Yorikshireen, Wakefieldin hiippakunnan piispaksi. Hän kuoli lomamatkallaan Irlannissa.
Opiskeluaikanaan hän sai vaikutteita Oxford-liikkeestä, josta myös anglikaanisen kirkon korkeakirkollinen liike on saanut alkunsa.  Hän kirjoittikin Oxford-liikettä käsitteleviä kirjoja sekä Raamattua ja evoluutioteoriaa käsiteleviä artikkeleja.
Hänet tunnetaan ennen muuta virsirunoilijana. Hän on kirjoittanut noin 60 virttä, suurimman osan ollessaan Whittingtonissa.  Monet hänen virtensä oli tarkoitettu lapsille. Hänen kirjoittamansa virret ja laulut ilmestyivät kokoomateoksessa Poems and Hymns 1886.
Tunnetuin hänen kirjoittamista virsistään on "For all thy Saints who from their labours rest" , joka ilmestyi 11-säikeistöisenä 1864  Earl Nelsonin julkaisemana ”Hymns for Sain’s Days” kokoelmassa. Myöhemmin How itse muutti virren alkusanoiksi ”For all the saints”. Virren englanninkielisen tekstin osin sotaisia kuvia sisältävä teksti, joka kuvaa hyvän ja pahan välistä taistelua, liittyy Ilmestyskirjan 19 ja 20. lukujen aiheeseen.
Virteen liittyy yleensä kaksi sävelmää, Joseph Barnbyn ja Ralph Vaughan Williamsin tekemät sävelmät. Barnbyn sävelmä on julkaistu 1869 Sarum Hymnal-kokoelmassa nimellä ”For all the Saints”, Williamsin sävelmä ilmestyi 1906 The English Hymnal-kokoelmassa noimellä Sine Nomine.  Suomessa virttä lauletaan Leevi Madetojan 1925 tekemällä sävelmällä.
”For all the saints who from their labours rest” virsi suomenkielisissä virsikirjoissa

Suomen ev. lut. kirkon virsikirja
142 Oi Jeesus, kiitos nimellesi sun (Suom. Lauri Pohjanpää 1923, säv. Leevi Madetoja 1925)
Ruotsin kirkon virsikirja
171 Oi kiitos, että täällä taistelleet (Ruots. Nathan Söderblom 1911, suom. Pekka Kivekäs 1998, säv. Joseph Barnby 1869 ja Ralph Vaughan Williams 1906)
719 Oi Jeesus, kiitos nimellesi sun (Suom. Lauri Pohjanpää 1923, säv. Leevi Madetoja 1925)
Cantemus
218  Oi Jeesus, kiitos nimellesi sun (Suom. Lauri Pohjanpää 1923, säv. Leevi Madetoja 1925)
Hengellinen laulukirja
531 Oi Jeesus, kiitos nimellesi sun (Säv. Leevi Madetoja 1925)
John Francis Wade

John Francis Wade (n. 1711 – 16. elokuuta 1786 Lancashire, Englanti) oli englantilainen nuottienkopioija. Hänet tunnetaan joululaulun Adeste fideles tekijänä.
Elämänvaiheet ja työ

Waden elämästä tiedetään vähän. Hän on syntynyt Englannissa. Hän lienee opiskellut Bornhemissa, Flanderissa  dominikaanisessa yliopistossa ja oppinut siellä nuottien kopioimisen taidon. Roomalaiskatolinen Wade muutti Ranskaan Englannista katolisten syrjinnän takia  Hän opetti musiikkia englanninkielisessä yliopistossa Douaisissä, kopioi nuotteja käsin ja lauloi varakkaiden perheiden yksityiskappeleissa. Hän julkaisi 1751 lalukokoelman Cantus Diversi pro Dominicis et Festis per annum. Hän palasi kuitenkin Englantiin. Hänen oletetaan olleen jakobiittien kannattja  ja toivoneen Stuart-suvun palauttamista Englannin valtaistuimelle.
Hän on vaikuttanut toiminnallaan gregoriaanisen laulun elpymiseen 1700-luvulla. Hän toimitti käsinkirjoitettuja messukirjoja joista osa myös painettu. Palattuaan Englantiin hänen musikaalinen vaikutuksensa oli melko laajaa. Hänellä oli yhteyksiä katolisten maiden suurlähetystöjen kappelien muusikoihin. Nämä kappelit olivat Englannissa paikkoja, joissa katolista uskontoa voitiin harjoittaa. Niissä on hänen kopioimansa laulut olleet ahkerassa käytössä.  Hän oli kirjeenvaihdossa säveltäjä Samuel Wesleyn kanssa
Adeste fideles

Waden tuotannosta tunnetaan vain joululaulu Adeste fideles, joka on säilynyt Waden allekirjoittamana käsikirjoituksena noin vuodelta 1743. Wade lienee kirjoittanut vain laulun 1.–4. säkeistöt. Englanninkielisissä kokoelmissa on laulussa jopa kahdeksan säkeistöä. Virren 5. säkeistö on ranskalaisen papin ja myöhemmin Versaillesin piispan Étienne Jean F. Borderiesin 1822 kirjoittama. Hän kirjoitti siihen kaikkiaan kolme lisäsäkeistöä ja Englannissa siihen lisättiin vielä 1800-luvun puolivälissä kahdeksas säkeistö, joka liittyi aiheeltaan loppiaiseen.
Waden laulua on tulkittu myös poliittisena kannanottona. Wade tuki jakobiineja ja kun prinssi Charles Edward syntyi 1720, heräsi toivo katolisen kirkon toiminnan elpymisestä Englannissa. Prinssin syntymäpäivä, 20. joulukuuta antoi aiheen häntä kunnioittavien runojen kirjoittamiseen. Joissakin käsikirjoituksissa Adeste Fideles on sijoitettu esirukouksen kuninkaan puolesta jälkeen. siten voitiin teksti ”regem angelorum” (enkelten kuningas) tulkita ”regem anglorum” (englantilaisten kuningas).
Laulun sävelmä on vanhimmissa käsikirjoituksissa sarabanden tapaisena kolmijakoisena sävelmänä. Vuodelta 1782 on sävelmän nykyinen, kaksijakoinen sävelmämuoto säilynyt painettuna An Essay on the Church Plain Chant kokoelmassa, jonka julkaisi Samuel Webbe mahdollisesti yhdessa Waden kanssa. Sävelmä levisi nopeasti ja jo 1820-luvulla siitä oli 250 julkaisua ja parikymmentä erilaista variaatiota.
Laulu on julkaistu suomeksi useissa laulukirjoissa. Sen vanhin suomennos ”Nyt riemuiten tänne kiiruhusti tulkaa” on vuodelta 1892.
Adeste fideles suomenkielisissä virsikirjoissa

Suomen ev. kirkon virsikirja
27 Juhlimaan tulkaa toivon täyttymistä (Adeste fideles O come, all ye faithful) Suom. Pekka Juhani Hannikainen 1892, uud virsikirjakomitea 1984.
Ruotsin kirkon virsikirja
122 Päivä jo koittaa, rakkauden juhlaan (Adeste, fideles, Fohn F. Wade 1743, Etienne J. F. Borderies 1822 5. säk.) Suom. Pietari (Pekka) J. Hannikainen 1892, uud. suom. Pekka Kivekäs 1998.
Seurakunta laulaa
133 Juhlimaan tulkaa toivon täyttymistä
Cantemus
38 Adeste fideles (John Francis Wade 1751, Abbé Fancois Borderies 1882
40 Adeste fideles (John Francis Wade 1751)
41 Nyt kansat, te tulkaa (John Francis Wade 1751, suom. Outi Kecskméti 1999)
Yksinäisyys

Frederic Leighton, Solitude (suom. yksinäisyys), n. 1890.
Yksinäisyydellä tarkoitetaan ihmisen tilannetta, johon ensisijaisesti kuuluu subjektiivisesti koettu eristäytyneisyys. Myös vieraantuneisuus, anomia sosiologisesti tarkasteltuna ja separaatioangst (eroahdistus) ovat yksinäisyyttä. Tunnetilana yksinäisyys on positiivista vapaaehtoista tai negatiivista erossaolon kärsimistä. Yksinäisyyttä ei siis tule sekoittaa yksin olemiseen tai yksin asumiseen.
Määritelmä

Yksinäisyydelle on hahmoteltu neljä pääasiallista ulottuvuutta:
Sosiaalisten suhteiden puute (sosiaalinen yksinäisyys).
Yksinäisyys, joka on suhteellisen riippumatonta todellisista sosiaalisista verkostoista (emotionaalinen yksinäisyys).
Toiset kaipaavat enemmän sosiaalista kanssakäymistä kuin toiset.
Yksinäisyys voi olla miellyttävää tai epämiellyttävää.
Yksinäisyydessä ei siis sinällään ole psyykkistä häiriötä, psyykkistä pahoinvointia eikä negatiivisesti poikkeavaa käyttäytymistä. Sitä ei myöskään voi virallisesti luokitella hoidettavaksi vaivaksi mutta se on yksi syiden pääluokka psyykkisille sairauksillekin. Yksinäisyys ei myöskään ole samaa kuin masennus, vaikka se lisää masennuksen riskiä.
Yleisyys

Helsinkimission mukaan jopa 400 000 ihmistä Suomessa kokee yksinäisyyttä ajoittain tai jatkuvasti. Koko väestöstä arviolta noin 20 prosenttia on jossain elämänsä vaiheessa kokenut yksinäisyyttä.
15-vuotiaista nuorista jopa viidesosa kokee jatkuvaa yksinäisyyttä. Yli puolet korkeakouluopiskelijoista koki yksinäisyyden lisääntyneen vuonna 2021. 18-22-vuotiaista naisista kolme neljästä koki yksinäisyyttä aiempaa enemmän.
Yksinäisyydelle altistavia tekijöitä

Työttömyys ja eläkkeellä olo nostavat yksinäisyyden riskiä. Myös kehitys- tai puhevamma lisäävät yksinäisyyden riskiä. Köyhyys lisää niin ikään riskiä, koska se estää niin sanotun täysivaltaisen yhteisöllisen ja yhteiskunnallisen osallistumisen, kuten esimerkiksi muiden ihmisten tapaamisen harrastustoiminnan yhteydessä. Suomalaisen tutkimuksen mukaan perheen huono taloudellinen tilanne on yhteydessä yläasteikäisten nuorten kokemaan yksinäisyyteen.
Negatiivisen yksinäisyyden syyt ja lievitysmahdollisuudet

Yksinäisyyden tunnetta voivat aiheuttaa monet asiat, eivätkä syyt ole useinkaan johdu yksinomaan sitä kokevan ominaisuuksista. Yksinäisyyden syyt liittyvät pikemminkin elämänkulkuun ja siihen sosiaaliseen ympäristöön, johon ihminen elämänsä aikana linkittyy. Osa ihmisistä on yksinäisiä koko elämänsä ajan lapsuudesta asti. Joidenkin tilastojen mukaan yksinäisistä aikuisista noin puolet on ollut yksinäisiä jo teini-iässä. Useimmilla yksinäisyyden kokemus kuitenkin aaltoilee elämänkulun aikana. Yksinäisyys on monesti noidankehä, josta on vaikea päästä pois. Seuraavassa esitellään esimerkkejä kyseisistä noidankehistä:
Negatiivisen yksinäisyyden syyt ja lievitysmahdollisuudet > Taloudelliset tilanteet

Taloudelliset syyt voivat aiheuttaa epäsuorasti yksinäisyyttä. Kalliit harrastukset ja tapahtumat estävät ihmisiä osallistumasta yhteiseen toimintaan. Mikäli lapsi tai nuori kokee, ettei hänellä ole esimerkiksi tarpeeksi isoa huonetta tai siistiä kotia, hän voi jättää kutsumatta kavereitaan kylään. Hyvä tulotaso takaa epäsuorasti paremmat mahdollisuudet sosiaalisiin suhteisiin.
Negatiivisen yksinäisyyden syyt ja lievitysmahdollisuudet > Vanhempien ja kasvatuksen rooli

Tässä kohdassa on keskeistä ilmiö nimeltä irrationaalisuuden transmissio. Se tarkoittaa sitä, että lapset oppivat häiriintyneitä ajatustapoja yrittäessään pysyä sisällä perheensä häiriintyneessä maailmassa, jolloin juuri tämä pyrkimys vieraannuttaa perheen ulkopuolisesta maailmasta – perheterapiatapauksista saatu tulos (Lidz, T. The family and the transmission of Schizophrenia. Teoksessa: Rosendahl, D. & Kety, S. (eds.) The transmission of Schizophrenia. Oxford: Pergamon Press). Myös niin sanottu valeyhteys on keskeinen ilmiö seuraavasti: Lapsen vanhempien uskontokunnalla ei muuten ole vaikutuksia alkoholismin syntyyn, mutta uskonnollisia tapoja noudattavat kodit, joissa valeyhteys on sellaista, että ei ole havaittavissa kyseisen uskon omakohtaista todeksi elämistä, edistävät alkoholismia(McCord,W. & McCord, J. Origins of alcoholism. Stanford:Stanford University Press 1960).
Yksinäisyyden eri muodot ja luokittelu

Yksinäisyys voidaan jäsentää ennakoivaan mielenterveystyöhön sopivaksi seuraavasti: A) Yksinäisyys ihmissuhteissa: sosiaalisessa kehityksessä, ystävyyksissä, toveruuksissa, tuttavuuksissa, itsensä muihin vertailuissa tai muissa sellaisessa. B) Yksinäisyys liikkunnassa/liikkumisessa: motoriseen kehitykseen, kehon kuntoon ja rentoutumiseen kuuluva yksinäisyys, etäisyydet kulttuuriin kuuluvissa toiminnoissa ynnä muu sellainen. C) Yksinäisyys rationaalisessa toiminnassa: kognitiivisessa kehityksessä, päivittäiseen toimeentuloon tai sosiaaliseen selviytymiseen ensisijaisesti kuuluvassa toiminnassa, pohdiskelussa, suunnittelussa, opiskelussa tai sellaisessa koettava yksinäisyys. D) Yksinäisyys elämänkatsomuksellisessa toiminnassa: emotionaaliseen, eettiseen ja esteettiseen kehitykseen, uskontoon, taiteeseen, arvoihin, aatteisiin tai muuhun sellaiseen ensisijaisesti liittyvässä toiminnassa koettava yksinäisyys, kosminen, mystinen, irrationaalinen yksinäisyys. Seuraavassa on esimerkkejä kyseisten pääluokkien sisällöistä:
Yksinäisyyden eri muodot ja luokittelu > Emotionaalinen yksinäisyys

Henkilöllä on kaveripiiri ja häntä kutsutaan toisinaan erilaisiin tapahtumiin ja aktiviteetteihin. Hänellä ei kuitenkaan ole ketään, jolle puhuisi tai jonka kanssa olisi mukava olla. Tällaisessa tapauksessa ihminen voi kokea yksinäisyyttä, vaikka ulkopuolisen silmin kaikki näyttää olevan hyvin: henkilö voidaan esimerkiksi kutsua työpaikan juhliin, mutta henkilölle tilanne on silti olla epämukava, koska hän ei löydä kaltaistaan seuraa tai muuten tunne kuuluvansa joukkoon. Henkilö voi kokea, että ainoa syy kuulua joukkoon ja tulla kutsutuksi on se, että hän kuuluu työyhteisöön. Arkikielessä puhutaan "ettei ole samalla aaltopituudella". Emotionaalinen yksinäisyys on pojilla huomattavasti yleisempää kuin tytöillä. Voidaan puhua myös laadullisesta yksinäisyydestä. Emotionaalisen yksinäisyyden katsotaan olevan pahinta, sillä se johtaa myöhemmin myös sosiaaliseen yksinäisyyteen.
Yksinäisyyden eri muodot ja luokittelu > Sosiaalinen yksinäisyys

Sosiaalinen yksinäisyys tarkoittaa sitä, että henkilöltä puuttuu seuraa, kavereita tai elämänkumppania. Henkilö tulee toimeen muiden kanssa (toisin kuin emotionaalisessa yksinäisyydessä) ja on sosiaalinen luonteeltaan.
Yksinäisyyden eri muodot ja luokittelu > Henkilön aseman tuoma yksinäisyys

Arvostetussa asemassa olevat, rikkaat ja tunnetut ihmiset voivat kokea yksinäisyyttä, koska eivät voi tai uskalla paljastaa ajatusmaailmansa ja mielipiteitään. Tällaisia ihmisiä voivat olla esimerkiksi poliitikot, virkamiehet tai julkisuuden henkilöt.
Kuuluisaksi tai varakkaiksi tulleet ihmiset voivat kokea olevansa kiinnostavia muiden silmissä vain, koska elämäntilanne on muuttunut, vaikkei itse ole muuttunut. Kiinnostus perustuisi siis vain varakkuuteen ja kuuluisuuteen.
Yksinäisyyden eri muodot ja luokittelu > Elämänkumppanin puute

Henkilö elää tasapainoista elämää. Hänellä on tasapainoinen elämä, muttei elämänkumppania. Taustalla voi olla esimerkiksi avioero tai kumppanin kuolema.
Yksinäisyyden eri muodot ja luokittelu > Totaalinen yksinäisyys

Tunnetaan myös nimellä krooninen yksinäisyys. Täysin yksinäiset ihmiset eivät omista lainkaan kunnollisia ihmiskontakteja. Henkilöllä ei ole sosiaalisia suhteita, ja vaikka olisikin, hän ei saa heistä pysyviä ystäviä. Täydellinen yksinäisyys liittyy vahvasti syrjäytymiseen. Täydelliseen yksinäisyyteen liittyy esimerkiksi sosiaalisten tilanteiden pelko tai yksinkertainen toistuva eristäytyminen sosiaalisista tilanteista eräänlaisena puolustuksena (ks. defenssi). Totaalisen yksinäisyyden katsotaan olevan usein päättymätön noidankehä, jolle on mahdoton tehdä mitään. Myös totaalisen yksinäisten joukossa tulotaso on keskimääräistä huonompi.
Yksinäisyyden eri muodot ja luokittelu > Muita luokitteluja

Hyvinvointitutkija Krista Lagus kertoo yksinäisyyden päätyyppejä olevan kolmenlaisia. Hän käyttää nimityksiä eristäytynyt, piiloyksinäinen ja torjuttu.
Havaintoja yksinäisistä > Teknologian käyttö ja ruutuaika

Yksinäisten nuorten vapaa-ajan käytöstä on monesti huomattavissa se, että yksinäiset nuoret viettävät huomattavasti enemmän "ruutuaikaa", eli istuvat tietokoneiden, tablet-koneiden, TV:n ja älypuhelinten parissa huomattavasti ei-yksinäisiä keskimääräistä kauemmin, monesti jopa koko päivän koulun jälkeen tai viikonloppuisin. Vaikka sosiaalisen median tiedetään luovan yhteenkuuluvuuden tunnetta ja ylläpitävän sosiaalisia verkostoja, yksinäisiin (ja siellä täten eniten aikaa viettäviin) se vaikuttaa kuitenkin negatiivisesti. Todennäköisesti moni yksinäinen jää myös internetissä yksin. Vietetystä ruutuajasta pojat pelaavat erilaisia pelejä, kun taas tytöt viettävät aikaa enemmän sosiaalisessa mediassa.
Yksinäiset ihmiset julkaisevat internetissä muita enemmän juttuja ja herkemmin yksityisiä asioita elämästään. Syyksi on arvioitu sitä, että tällä tavoin halutaan luoda yhteenkuuluvuuden tunnetta.
Liiallinen tietotekniikan käyttö (etenkin iltaisin) lisää mm. unettomuutta ja heikentää näin koulumenestystä. Tämä tosin on yleinen ongelma monelle iltaisin esimerkiksi töiden ja harrastusten jälkeen.
Tietotekniikan käyttö on kuitenkin ristiriitainen aihe, sillä pelit, sosiaalinen media ja erilaiset viestisovellukset helpottavat uusien ihmisten etsimistä ja yhteydenpitoa. Toisaalta tietotekniikka vie aikaa aidolta sosiaaliselta kanssakäymiseltä.
Tutkimusten mukaan yksinäisyydellä on havaittu olevan yhteys myös peliriippuvuuteen.
Havaintoja yksinäisistä > Muut havainnot

Yksinäiset nuoret ovat myös useammin ylipainoisia, joka selittyy liikunnan puutteella ja liiallisella syömisellä. Liikunnan puute voi johtua rangaistus-pettymyselämyksistä liikuntaa kohtaan ja/tai vanhempien haluttomuudesta rohkaista lasta liikkumaan.lähde? Suomalaisessa tutkimuksessa havaittiin, että yksinäisyys ja kavereiden puute ovat yhteydessä nuorten miesten vähäiseen liikuntaan.
Yksinäisillä on usein huono itsetunto, käsitys itsestään ja kielteisiä ennakkoluuloja muita kohtaan.
Älykkyydellä on havaittu olevan jonkinasteinen yhteys yksinäisyyteen. Yksinäisyystutkija Niina Junttilan mukaan yksinäiset ihmiset ovat usein älykkäitä ja herkkiä ihmisiä, jotka tulkitsevat helposti muiden tunteita.
Yksinäisyyden periytyminen ja tarttuminen

Yksinäisyyden ja yksin jäämisen katsotaan olevan paljolti periytyvä ominaisuus (kuten persoonallisuus, (geneettinen perimä) ja kotona opetetut tavat, arvot, taloudellinen tilanne sekä ajatusmaailma). Vanhempien ajatusmaailma, vuorovaikutustaidot ja tavat siirtyvät huomaamatta lapsille. Paremmat sosiaaliset suhteet omistavilla vanhemmilla on positiivinen vaikutus lapsiensa menestymiseen sosiaalisessa kanssakäymisessä. Tutkimusten mukaan vaikutukset voidaan huomata jo 3-vuotiaista lapsista.
Ihmisen luonteella ja ominaisuuksilla on katsottu olevan yksinäisyyteen sitä suurempi osuus, mitä nuorempi hän on. Vanhemmaksi tultaessa ympäristön (työ, harrastukset, asuinpaikka yms.) merkitys kasvaa.
Yksinäisyyden on todettu lisääntyvän muiden yksinäisten seurassa, vaikka voitaisiin olettaa päinvastaisesti.
Negatiivisen yksinäisyyden vaikutukset > Vaikutukset yhteiskunnallisesti

Negatiivinen yksinäisyys aiheuttaa vuosittain miljoonien eurojen kustannukset (Suomen) yhteiskunnalle ja syrjäyttää siitä kärsiviä ihmisiä. Suomessa noin 35 000 ihmistä on eläkkeellä sellaisen masennuksen takia, joka tilastollisen analyysin perusteella johtuu osittain yksinäisyydestä. Kustannusten arviointi on kuitenkin vaikeaa. Lähes kaikkien kouluammuskelujen taustalla on ollut yksinäisyys ja syrjäytyneisyys.
Onkin ehdotettu, että peruskouluissa pitäisi opettaa sosiaalisia taitoja ja yhteisöllisyyttä normaalien kouluaineiden lisäksi.
Negatiivisen yksinäisyyden vaikutukset > Fyysinen terveys

Yksinäisyys voi heikentää stressin tavoin vastustuskykyä ja altistaa vakaville sairauksille, kuten kakkostyypin diabetekselle, eri syöville, sepelvaltimotaudille ja sydänsairauksille.
Yksinäiset ovat ei-yksinäisiä herkempiä kokeilemaan huumeita ja alkoholia. Alkoholin käytöstä on todettu, että seurassa viihtyvät nuoret juovat vähemmän, kun taas yksinäiset saattavat juoda kerralla paljon esimerkiksi lievittääkseen pahaa oloaan.
Tutkimuksissa yksinäisyyden on todettu aiheuttavan jopa yhtä pahoja vaivoja ihmiskeholle kuin fyysiset vammat. Yhdessä tutkimuksessa havaittiin, että yksinäisillä on heikompi vastustuskyky ja enemmän tulehduksia kuin ei-yksinäiseksi itsensä tuntevilla.  Yksinäisillä ilmeni tulehduksiin kytkeytyviä geenejä enemmän ja virusten tuhoamiseen liittyviä vähemmän kuin muilla. Tutkimuksessa yksinäisyyden tunne ennakoi muutoksia valkosoluja ohjaavien geenien toiminnassa vuoden päästä, mutta myös toisin päin eli muutokset näiden geenien ilmenemisessä ennustivat yksinäisyyttä vuotta myöhemmin.
Negatiivisen yksinäisyyden vaikutukset > Mielenterveys

Yksinäisyys ja syrjintä on usein portti ahdistuneisuuteen, sosiaalisen fobiaan, masennukseen ja myöhemmin itsetuhoisuuteen.lähde? Negatiiviseen yksinäisyyteen liittyy nimittäin myös voimakkaasti kateus tai suoranainen viha muita ihmisiä kohtaan, joilla elämänlaatu on parempaa.lähde?
Negatiivisen yksinäisyyden vaikutukset > Talous

Yksinäisyys vaikuttaa myös voimakkaasti yksinäisen taloudelliseen tilanteeseen. Yksin elävällä voi olla huonompi kyky hankkia esimerkiksi asuntoa, kesämökkiä tai harrastaa muuta vapaa-ajan toimintaa.lähde? Suomessa yksin asuvia (vaikka yksin asumista ei tule sekoittaa yksinäisyyteen) elää noin miljoona ja heidän määränsä on nousussa. Yksin asuvien taloudellista asemaa onkin alettu pohtia politiikassa. Yhteiskunnan katsotaan (Suomessa) nojautuvan liikaa siihen olettamukseen, että taloudessa asuu ainakin kaksi henkilöä.
Sukupuolten välinen ero

Miesten ja naisten välillä yksinäisyydessä on havaittavissa eroja. THL:n mukaan miehistä yksinäiseksi itsensä kokee 6.2 %, kun taas naisista 8 %. Miesten kokema yksinäisyys on pysynyt samana, mutta naisten yksinäisyys on lisääntynyt hieman vuodesta 2011 vuoteen 2017.
Toisaalta tutkimusten mukaan pojat kokevat tyttöjä useammin emotionaalista yksinäisyyttä. Miehelle parisuhde on usein helpottava tekijä, kun taas naiset kokevat miehiä useammin yksinäisyyttä parisuhteenkin aikana.
Miehet etsivät naisia useammin helpotusta yksinäisyyteen tavoilla, jotka eivät edistä sosiaalisten suhteiden syntymistä (esimerkiksi: Internetin selaaminen, pelaaminen, TV:n katselu, työnteko). Miesten pienempi sosiaalinen turvaverkko ja asian häpeäminen usein vähentävät yksinäisyydestä puhumista.lähde?
Naiset soittavat auttaviin puhelimiin hieman miehiä enemmän.