stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tšernyševsk

Tšernyševsk (ven. Чернышевск) on kaupunkimainen taajama Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Aleuriin laskevan Kuenga-joen suussa 389 kilometriä (rautateitse) Tšitasta koilliseen. Taajama on Tšernyševskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Trans-Siperian rautatie. Asukkaita on 12 200 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunta on syntynyt vuoden 1670 tienoilla. Aluksi sen nimenä oli Aleurskaja zaimka ja myöhemmin Popovskaja sloboda. Vuonna 1851 sen asukkaista tuli osa Taka-Baikalian kasakkajoukkoja. Vuonna 1908 rautatien rakentamisen yhteydessä syntyi Pašennajan asema. Popovskin kasakkataajama liitettiin vuonna 1921 rautatien rakentajien asutukseen Tšernyševoon, joka sai vuonna 1938 kaupunkimaisen taajaman statuksen. Pašennajan rautatieasema nimettiin vuonna 1936 liikenneasiain kansankomissaarin Lazar Kaganovitšin mukaan. Vuonna 1957 Kaganovitšille nimetylle asemalla annettiin nimi Tšernyševsk-Zabaikalski ja samalla Tšernyševon taajama sai nykyisen nimensä.
Taajamassa on kaksi keskikoulua, tekninen opisto, lasten luomistyön keskus, museo ja kaksi sairaalaa. Paikallislehtenä ilmestyy Naše vremja (”Meidän aikamme”).
Aiheesta muualla

Tšernyševsk Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Tähdet, tähdet (kokoelmalevy)

| Tähdet, tähdet V/A |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 2014
 Julkaistu: 9. toukokuuta 2014
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tyylilaji: pop, rock, iskelmä, rap
 Levy-yhtiö: Universal Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 6.
Tähdet, tähdet on saman nimisen televisiosarjan ensimmäisen tuotantokauden kokoelmalevy, joka julkaistiin 9. toukokuuta 2014. Kokoelma nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan kuudenneksi.
Kappaleet

Diandra: Mikä fiilis  – 3:36
Jari Sillanpää: Gangnam Style – 3:40
Irina: River Deep Mountain High – 3:47
Olli Herman: Jump – 4:00
Stig: Nahkatakkinen tyttö – 2:58
Vicky Rosti: Walk This Way – 3:21
Laura Pyrrö: Sweet Dreams – 3:22
Timo Rautiainen: Lähtisitkö – 4:22
Irina & Olli Herman: Kesäyö – 3:42
Diandra & Jari Sillanpää: Up Where We Belong – 4:27
Jari Sillanpää: Forever Young – 3:57
Diandra: Surun pyyhit silmistäni – 3:51
Laura Pyrrö – O Mio Babbino Cara – 2:13
Stig: Nahkatakkinen tyttö (Musa Basha Remix, feat. Heikki Kuula) – 3:26
Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean Singaporen-huippukokous

Kim Jong-un ja Donald Trump Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean Singaporen-huippukokouksessa 12. kesäkuuta 2018.
Pohjois-Korean ja Yhdysvaltojen Singaporen huippukokous, joka tunnetaan yleisesti nimellä Singaporen huippukokous, oli Pohjois-Korean puheenjohtajan Kim Jong-unin ja Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin huippukokous, joka pidettiin Capella-hotellissa, Sentosassa, Singaporessa, 12. kesäkuuta 2018. Se oli kaikkien aikojen ensimmäinen tapaaminen Pohjois-Korean ja Yhdysvaltojen johtajien välillä. osapuolet allekirjoittivat yhteisen julkilausuman, jossa sovittiin Pohjois-Korean turvatakuista, uusista rauhanomaisista suhteista, Korean niemimaan ydinaseriisunnasta, sotilaiden jäännösten palauttamisesta ja korkean tason virkamiesten välisistä jatkoneuvotteluista. Molemmat johtajat tapasivat erikseen myös Singaporen pääministerin Lee Hsien Loongin.
Heti huippukokouksen jälkeen Trump ilmoitti, että Yhdysvaltain armeija lopettaa "provosoivat" yhteiset sotaharjoitukset Etelä-Korean kanssa, ja totesi haluavansa vetää yhdysvaltain joukot Etelä-Koreasta jossain vaiheessa, mutta vahvisti, että asiasta ei sovittu osana Singaporen sopimusta. Yhdysvaltain senaatti hyväksyi 1. elokuuta 2018 vuoden 2019 sotilasbudjettilain, joka kielsi Yhdysvaltain Korean joukkojen aktiivisen henkilöstön vähentämisen alle 22 000; Yhdysvaltain joukkojen merkittävää poistamista pidettiin ei-neuvoteltavissa olevana asiana ydinaseriisuntaneuvotteluissa Pohjois-Korean kanssa.
vuoden 2017 lopulla Kärjistyneen konfliktin jälkeen, jännitteet alkoivat lieventyä, kun Kim Jong-un ilmoitti haluavansa lähettää urheilijoita Etelä-Koreassa pidettäviin vuoden 2018 talviolympialaisiin. Kisojen aikana Kim ehdotti neuvotteluja Etelä-Korean kanssa Koreoiden välisen huippukokouksen pohjustamiseksi. 8. maaliskuuta Etelä-Korean valtuuskunta palasi neuvotteluista ja matkusti Yhdysvaltoihin toimittamaan Kim Jong-unin tapaamiskutsun Donald Trumpille. Tämän jälkeen käytiin korkean tason keskusteluja osapuolten välillä, mukaan lukien CIA: n silloisen johtajan Mike Pompeon vierailu Pjongjangiin ja Korean työväenpuolueen varapuheenjohtajan Kim Yong-cholin vierailu Valkoiseen taloon. Molemmat osapuolet uhkasivat peruuttaa huippukokouksen Yhdysvaltojen ja Etelä-Korean yhteisten sotaharjoitusten jälkeen, ja Trump jopa toimitti Kimille virallisen kirjeen kokouksen peruuttamisesta; Osapuolet sopivat kuitenkin lopulta tapaavansa. Trumpin ja Kimin toinen tapaaminen pidettiin helmikuussa 2019 Hanoissa, Vietnamissa.
Tomb Raider: Underworld

| Tomb Raider: Underworld |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Crystal Dynamics Crystal Dynamics (Xbox 360) Nixxes Software (Windows, PlayStation 3) Buzz Monkey Software (PlayStation 2, Wii) Santa Cruz Games (Nintendo DS) Feral Interactive (Mac OS X) EA Mobile (mobiili) 
Julkaisija:  Eidos Interactive Feral Interactive (Mac OS X)
Jakelija:  NA Warner Bros.
Suunnittelija:  Eric Lindstrom Toby Gard
Käsikirjoittaja:  Toby Gard Eric Lindstrom
Säveltäjä:  Troels Brun Folmann Colin O’Malley
Pelisarja:  Tomb Raider
Pelimoottori:  Crystal engine
Julkaistu:  PlayStation 3, Xbox 360NA 18. marraskuuta 2008EU 21. marraskuuta 2008AUS 5. joulukuuta 2008 PlayStation 2EU 23. tammikuuta 2009NA 3. maaliskuuta 2009
Lajityyppi:  toimintaseikkailu, tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: T  Virheellinen ESRB-arvo PEGI: 16
Alusta:  Microsoft Windows, Mac OS X, PlayStation 2, PlayStation 3, Nintendo DS, Wii, Xbox 360, N-Gage, mobiili
Jakelumuoto:  Blu-ray, DVD, Nintendo DS pelimoduuli, Wiin optinen levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
Tomb Raider: Underworld on Crystal Dynamicsin kehittämä ja Eidos Interactiven vuonna 2008 julkaisema toimintaseikkailupeli. Peli kuuluu Tomb Raider -pelisarjaan ja on jatko-osa Tomb Raider: Legend -pelille.
Pelin tapahtumat sijoittuvat muun muassa Englantiin, Välimerelle, Thaimaahan, Meksikoon, Jan Mayenille,
Andamaanienmerelle ja Pohjoiselle jäämerelle.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Keeley Hawes  | … |  Lara Croft   |
|  Kath Soucie  | … |  Amanda Evert   |
|  Grey DeLisle  | … |  Jacqueline Natla   |
|  Alex Désert  | … |  Zip   |
|  Jonny Rees  | … |  Alister Fletcher / Mercenary   |
|  Alan Shearman  | … |  Winston Smith   |
Vastaanotto

Pelin Windows-versiolla on Metacritic-kerääjäsivustolla 80/100 pistettä.
Aiheesta muualla

Tomb Raider: Underworld MobyGamesissa (englanniksi)
Tomb Raider: Underworld Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ukraina Eurovision tanssikilpailussa

| Eurovision tanssikilpailun osallistujamaa |
| --- | --- |

Ukraina
Paikallinen TV-asema:  NTU
Ensiesiintyminen:  2007
Esiintymiskerrat:  2
Ukraina osallistui historian ensimmäiseen Eurovision tanssikilpailuun, joka järjestettiin Lontoossa 1. syyskuuta 2007. Ukrainan tanssipari Yulia Okropiridze ja Illya Sydorenko hävisivät Suomelle sijoituttuaan toiselle sijalle.
Ukraina sai pisteitä seuraavilta mailta: Sveitsi (3), Ruotsi (5), Kreikka (5), Itävalta (5), Tanska (6), Saksa (6), Irlanti (6), Portugali (7), Espanja (8), Alankomaat (10), Suomi (12), Liettua (12), Venäjä (12) ja Iso-Britannia (12).
Sijoitukset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Sijoitus | Tanssijat | Tanssilajit |
| 2007 | 2. | Julija Okropiridze ja Illja Sydorenko | quickstep and Showdance |
| 2008 | 3. | Lilia Podkopayeva & Sergei Kostetskij | jive ja ukrainalainen folk-tanssi |
Eurovision tanssikilpailuun osallistuneet maat
Alankomaat 2 ·  Azerbaidžan 1 ·  Espanja 1 ·  Irlanti 2 ·  Iso-Britannia 2 ·  Itävalta 2 ·  Kreikka 2 ·  Liettua 2 ·  Portugali 2 ·  Puola 2 • ·  Ruotsi 2 ·  Saksa 1 ·  Suomi 2 • ·  Sveitsi 1 ·  Tanska 2 ·  Ukraina 2 ·  Venäjä 2
Luku kertoo maan osallistumiskertojen määrän. Lihavoidut maat ovat edelleen mukana kilpailussa. Pisteellä • merkityt maat ovat voittaneet kilpailun.
Ylätuuli

Ylätuuli on korkealla puhaltava tuuli, jonka mukana pilvet liikkuvat. Ylätuuli myös viistouttaa ja venyttää pilviä. Usein eri ilmakehän kerroksissa tuulet puhaltavat eri suuntiin. Tällöin tuuliväänne on suuri.
Ylätuuli syntyy kun aurinko lämmittää ilmaa. Ilma nousee ylös, ja muodostuu tilaa. Sinne virtaa uutta ilmaa, jota sanotaan ylätuuleksi.
Ylätalja

Ylätaljaveto eteen.
Ylätalja on yleinen kuntosalilaite. Suoritus tehdään istumalla penkissä, tarttumalla pään yläpuolella olevaan vetorautaan ja vetämällä se rintaan. Ylätalja rasittaa pääasiassa leveää selkälihasta, ja avustavina lihaksina toimivat hauikset.
Ylätaljaa vastaava kehon omalla painolla tehtävä liike on leuanveto.
Yleislaina

Yleislaina on lainasana, joka on täysin mukautunut kohdekielen rakenteeseen niin äännerakenteeltaan kuin taivutukseltaankin. Yleislainoja ei välttämättä huomaa lainasanoiksi; esimerkiksi suomen sanat vasara ja sata (kantaindoiraanista) sekä hylly ja kinkku (ruotsista) ovat vanhoja lainasanoja. Myös monet etunimet ovat yleislainoja, samoin osa ulkomaisista paikannimistä (esim. Tukholma, Hampuri, Ranska, Riika).
Suomen yleislainoissa ei ole vierasperäisiä äänteitä b, g, f ja š; usein tähän joukkoon luetaan myös d. Sana radio on kuitenkin yleislaina. Yleislainoja suomen kielessä ovat myös appelsiini, kahvi, pankki ja tohtori. Nykyisin englannista lainattavat sanat ovat enimmäkseen sitaattilainoja, mutta varhaisimmat ovat mukautuneet yleislainoiksi; näitä ovat mm. pihvi, meikki ja pekoni.
Suurin osa uudemmista yleislainoista on alkujaan ollut erikoislainoja; vasta myöhemmin ne ovat mukautuneet suomen äännerakenteeseen. Esimerkiksi yleislaina vaneri on mukautunut aiemmasta erikoislainasta faneeri, sanan tilli varhaisempi erikoislainamuoto on dilli ja japanilaisperäisen sanan siitake (mon. siitakkeet) entinen kirjoitusasu on shiitake (mon. shiitaket). Myös ruotsalaisperäinen sana sohva (alun perin soffa) on mukautunut erikoislainasta yleislainaksi.
Tōkai (Aichi)

| Tōkai (東海市) |
| --- | --- |
 Shūrakuenin puiston suuri Buddha
 lippu:  Symboli
 Tōkain sijainti Aichin prefektuurissa
 Tōkai
 Koordinaatit: 35°01′23″N, 136°54′08″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu, Tōkai
Prefektuuri:  Aichin prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  43,43 km²
Väkiluku (04/2020):  114 894
 – Väestötiheys:  2 645,5 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kamferipuu
 – Kukka:  Intianalppiruusu, orkidea
 
 http://www.city.tokai.aichi.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tōkai (jap. 東海市, Tōkai-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Tōkain alueella Aichin prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin lounaisosassa Isenlahden rannikolla Chitan niemimaan juuressa. Pohjoisessa se rajautuu Nagoyan kaupunkiin. Tōkaissa on 114 894 asukasta (huhtikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 43,43 neliökilometriä.
Tōkain kaupunki perustettiin vuonna 1969 liittämällä yhteen Uenon ja Yokosukan maaseutukaupungit. Nimensä kaupunki otti Tōkain seudulta, jossa keskiosassa se sijaitsee. Perinteisiä elinkeinoja aiemmin maaseutumaisella alueella olivat muun muassa puuvillan viljely, kalastus ja nori-merilevän vesiviljely. Aichin kastelukanavan valmistuminen paransi huomattavasti viljelyn edellytyksiä. Tōkaissa tuotetaan edelleen esimerkiksi hedelmiä, vihanneksia, idänruttojuurta (fuki) ja orkideoja. 1960-luvulta lähtien kaupungin rannikon täyttömaa-alueille on sijoittunut kuitenkin suurimittakaavaista raskasta teollisuutta, erityisesti terästeollisuutta. Sen myötä kaupunki on kasvanut vauhdikkaasti.
Edo-kaudella Ueno tunnettiin kungfutselaisen oppineen Hosoi Heishūn asuinpaikkana. Nykyisin siellä toimii hänelle omistettu historiallinen museo. Tōkaita palvelevat Nagoya-rautateiden Tokoname-linja ja Kōwa-linja.
Kuvia

Tōkain kaupunginteatteri
Ōiken puistoa
Tōkain teollisuutta vuoden 1987 ilmakuvassa
Ōtagawan rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tōkai Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Ylätyyli

Ylätyyli on kielenkäytön tapa, jossa käytetään vanhahtavia, usein arvokkailta kuulostavia sanoja.
Ylätyyli on tavallista arkista asiatyyliä juhlavampaa kielenkäyttöä. Siinä käytetään ylätyylisiä sanoja.
Esimerkiksi sana "venhe" on sanan "vene" ylätyylinen muoto. Samoin lause "lähdetään katsomaan, mitä pojat tekevät" voidaan ilmaista ylätyylissä esimerkiksi sanomalla "lähtekäämme katsastamaan poikain koitoksia". Ylätyylin ja normaalin puhe- tai kirjoituskielen välillä ei vallitse varsinaista käännettävyyttä, mutta ylätyylisiä sanoja on kuitenkin niin paljon, että teksti on yleensä haluttaessa muunnettavissa ylätyyliseksi. Suomen kielessä vanha runokieli perustuu hyvin pitkälle ylätyylisiin sanoihin. On huomattavaa, että kaikki vanhat ja käytöstä poistuneet sanat eivät suinkaan edusta ylätyyliä, vaan saattavat olla esimerkiksi vanhoja rahvaanomaisia termejä. "Virvoitusjuoma" on hyvin tunnettu esimerkki nykyäänkin käytössä olevasta käsitteestä, jossa on säilynyt ylätyylinen sävy.
Tulennielijä

| Tulennielijä Uniklubi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Headline Studio, Supersonic Studio ja Astral Studio
 Julkaistu: 13. huhtikuuta 2018
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Jari Latomaa
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 38.37
 Levy-yhtiö: Playground Music
Listasijoitukset
  12.
Uniklubin muut julkaisut
| Kultakalat 2010 | Tulennielijä 2018 | Ajan piirtämät kasvot 2020 |
Tulennielijä on Uniklubin kuudes albumi, joka julkaistiin 13. huhtikuuta 2018. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 12 sekä fyysisten albumeiden listan sijalla 5. Albumi on myös ensimmäinen uudella kokoonpanolla.
Albumille biisejä ovat tehneet Jussin lisäksi Janne Selo joka on tehnyt kokonaan osan albumin kappaleista, kosketinsoittaja Tuomas Lepistö ja Jani Auvinen jonka käsialaa on albumin nimikkokappale. Singleinä on julkaistu Laavaa, Pakkopaita ja Tulennielijä (radio edit).
Kappaleet

Tulennielijä – 3.36
Pakkopaita – 3.10
Melankolia – 3.54
Sydänkesä – 3.42
Hei hei tähdenlento – 4.43
Kielletty kaupunki – 4.20
Hauras mieli – 3.43
Ainiaan – 3.36
Laavaa – 3.58
Laulu jätetyille – 4.06
Arvostelut

Desibeli.net:
Soundi:
Aiheesta muualla

Tulennielijä discogs.com -sivustolla
Uniklubi
| --- | --- |
Studioalbumit:   Rakkautta ja piikkilankaa  Kehä  Luotisade  Kaikki mitä mä annoin 2003–2008  Syvään valoon  Kultakalat  Tulennielijä  Ajan piirtämät kasvot  8 
Singlet:   ”Kylmää”  ”Olemme yhtä”  ”Rakkautta ja piikkilankaa”  ”Kylmää”  ”Totuus”  ”Näiden tähtien alla”  ”Kaikki mitä annoin”  ”Huomenna”  ”Tuhka”  ”Kiertää kehää”  ”Vnus”  ”Luotisade”  ”Varjoon juuttunut”  ”Varjot”  ”Rakkaudesta hulluuteen”  ”Polje”  ”Kukka”  ”Mitä vittua? -EP”  ”Aikasi On Nyt”  ”Sydän janoaa”  ”Laavaa”  ”Pakkopaita”  ”Tulennielijä”  ”Huojuva silta”  ”Bailaten koko elämä”  ”Siipirikko”  ”Hetken olen vapaa”  ”Jos tähän jään”  ”Hehkuvia kipinöitä”  ”Sammuttamaton”  ”La La Shangri-La” 
Musiikkivideot:   Rakkautta ja piikkilankaa  Kaikki mitä mä annoin  Huomenna  Vnus  Luotisade  Varjoon juuttunut (The Voice -live)  Varjot (The Voice -live)  Rakkaudesta hulluuteen  Polje  Kukka  Mitä vittua?  Aikasi on nyt  Maailma Puhaltaa  Pakkopaita  Bailaten koko elämä  Siipirikko  Jos tähän jään  Sammuttamaton  Sabotaasi
Walter Goehr

Walter Goehr (28. toukokuuta 1903 Berliini – joulukuu 1960 Sheffield) oli saksalaissyntyinen säveltäjä, kapellimestari ja sovittaja. Hän sai opetusta Arnold Schönbergiltä Berliinissä. Goehr toimi Berliinissä radion kapellimestarina vuosina 1925–31 ja sävelsi tänä aikana oopperan Malpopita. Vuonna 1933 hän lähti Englantiin, jossa hän käytti vuoteen 1948 saakka taiteilijanimeä George Walter. Hän toimi Columbia Gramophone Companyn musiikillisena johtajana 1933–9 ja BBC Theatre Orchestran kapellimestarina 1945–8. Lisäksi hän johti Morley Collegen konsertteja vuodesta 1943 lähtien.
Goehr sävelsi musiikkia teatteriin ja radioon sekä elokuvamusiikkia. Hän teki Modest Mussorgskin Näyttelykuvia-teoksesta orkestraation. Hän johti Benjamin Brittenin, Michael Tippettin, Mátyás Seiberin ja poikansa Alexander Goehrin teosten kantaesityksiä. Lisäksi hän johti Gustav Mahlerin kuudennen sinfonian Britannian-ensiesityksen.
Goehr teki suuren määrän levytyksiä. Hän kuoli sydänkohtaukseen Sheffieldissä, jossa hän oli johtamassa Georg Friedrich Händelin Messias-oratorion esitystä.
USS Jacksonville

| USS Jacksonville |
| --- | --- |
 USS Jacksonville oikealla ja USS Hampton vasemmalla
Aluksen vaiheet
Rakentaja:  General Dynamics Electric Boat, Groton, Connecticut
Kölinlasku:  21. helmikuuta 1976
Laskettu vesille:  18. marraskuuta 1978
Palveluskäyttöön:  16. toukokuuta 1981
Poistui palveluskäytöstä:  26. kesäkuuta 2018
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 720 t (pinnalla) 6 149 t (sukelluksissa)
Pituus:  110,3 m
Leveys:  10 m
Syväys:  9,7 m
Koneteho:  S6G-ydinreaktori
Nopeus:  pinnalla: 15 solmua (28 km/h) sukelluksissa: 32 solmua (59 km/h)
Miehistöä:  12 upseeria ja 98 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  4 x 533 mm Mk67 torpedoputkea
USS Jacksonville (runkonumero SSN-699) oli Yhdysvaltain laivaston Los Angeles -luokan ydinsukellusvene. Alus on ensimmäinen nimeä kantanut ja on nimetty Floridan pohjoisosassa sijaitsevan Jacksonvillen kaupungin mukaan.
Valmistus

Alus tilattiin 24. tammikuuta 1972 Electric Boat Companyltä (nykyisin General Dynamic Electric Boat Division) Grotonista Connecticutista, missä köli laskettiin 21. helmikuuta 1976. Se laskettiin vesille 18. marraskuuta 1978 kumminaan Charles E. Bennettin puoliso ja liitettiin laivastoon 16. toukokuuta 1981 ensimmäisenä päällikkönään Robert B. Wilkinson.
Palvelus

Alus on osallistunut erilaisiin laivastoharjoituksiin ja on tehnyt muun muassa kaksi maailmanympäripurjehdusta vuosina 1982 ja 1985. Alus on partioinut Länsi-Atlantilla 1983, 1986, 1993 ja 1994, Välimerellä 1987 ja 1993.
Alus oli mukana Los Angeles -luokan aluksilla toteutetuissa lujuustesteissä, joiden seurauksena sille tehtiin kolme vuotta kestänyt modernisointi Norfolkin laivastontelakalla.
Alus poistettiin palveluksesta 26. kesäkuuta 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta USS Jacksonville Wikimedia Commonsissa
Walter Gieseking

Walter Gieseking
Walter Wilhelm Gieseking (5. marraskuuta 1895 Lyon – 26. lokakuuta 1956 Lontoo) oli ranskalais-saksalainen pianisti ja säveltäjä.
Walter Gieseking syntyi Ranskan Lyonissa, jossa hänen isänsä toimi lääkärinä, ja asui lapsuusvuosinaan Ranskan ja Italian Rivieralla, josta perhe vuonna 1911 muutti Hannoveriin Saksaan.
Häntä luonnehdittiin intuitiiviseksi ja luonnolliseksi soittajaksi. Erään tarinan mukaan Giesekingin ei tarvinnut juuri harjoitella soittimella. Hän vain omaksui sävellyksen partituurista. Giesekingin tavan uppoutua tuntikausiksi hiljaiseen mietiskelyyn ja mielikuvaharjoitteluun on kerrottu turhauttaneen hänen vaimoaan.
Nuori Walter Gieseking oli pitkälti itseoppinut soittaja ennen kuin kirjautui Hampurin konservatorioon. Toisen maailmansodan aikana Gieseking jäi Saksaan. Hän esiintyi myös miehitetyssä Ranskassa, ja tämä poiki yhteistoimintasyytöksiä ja epäilyjä natsisympatioista. Konsertteja Yhdysvalloissa peruttiin tämän vuoksi. Lopulta hänen maineensa kuitenkin puhdistettiin.
Laajan ohjelmiston omanneen Walter Giesekingin kenties tunnetuin äänite on Claude Debussyn pianomusiikin kokonaislevytys. Erityisesti tämän preludien tallenne luetaan 1900-luvun pianotaiteen suuriin saavutuksiin.
Tukaani (tähdistö)

| Tukaani |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Tucana
Lyhenne:  Tuc
Genetiivi:  Tucanae
Symbologia:  Tukaani
Rektaskensio:  0h
Deklinaatio:  -65°
Ala taivaasta:  295 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  1
Kirkkain tähti:  Alfa Tucanae (2,87 mag.)
Meteoriparvet:  ei
Naapuri- tähdistöt:  Kurki  Intiaani  Oktantti  Etelän vesikäärme  Eridanus  Feeniks
 Näkyy leveysasteiden +25° ja −90° välillä 
Tukaani (Tucana, Tucanae, Tuc) on tähdistö eteläisellä taivaanpallolla, niin etelässä ettei se näy Suomessa.
Tukaanissa on Linnunrataa kiertävä kääpiögalaksi Pieni Magellanin pilvi sekä pallomainen tähtijoukko 47 Tucanae. Tähdistö on nimetty vasta 1600-luvulla eli se on "uusi".
Tukaanin kirkkain tähti on Alfa Tucanae.
Tukaanin tähdistön kirkkaimpia tähtiä

| Bayerin nimi | Nimiä ja luettelonumeroita | Mag>  | Etäisyys valovuotta | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| α | Alpha Tucanae | 2.87 | 199 |  astrometrinen kaksoistähti |
| γ | Gamma Tucanae | 3.99 | 71.8 |  |
| ζ | Zeta Tucanae | 4.23 | 28.03 |  lähitähti |
| κ | Kappa Tucanae | 4.25 | 66.6 |  kaksois-kaksoistähti |
| β¹ | Beta-1 Tucanae | 4.36 | 140 |  |
| ε | Epsilon Tucanae | 4.49 | 374 |  |
| δ | Delta Tucanae | 4.51 | 267 |  |
| β² | Beta-2 Tucanae | 4.53 | 140 |  |
| ν | Nu Tucanae | 4.91 | 273 |  |
| η | Eta Tucanae | 5.00 | 159 |  |
| β³ | Beta-3 Tucanae | 5.07 | 152 |  |
| ι | Iota Tucanae | 5.36 | 279 |  |
| ρ | Rho Tucanae | 5.38 | 133 |  |
| λ² | Lambda-2 Tucanae | 5.45 | 210 |  |
| π | Pi Tucanae | 5.50 | 306 |  |
| θ | Theta Tucanae | 6.11 | 490 |  Delta Ccuti-tyypin muuttuva tähti |
| λ¹ | Lambda-1 Tucanae | 6.67 | 200 |  |
| --- | --- |
Tähdet:  α Tuc, γ Tuc, ζ Tuc, κ Tuc, β1 Tuc, ε Tuc, δ Tuc, β2 Tuc, ν Tuc, η Tuc, β3 Tuc, ι Tuc, ρ Tuc, λ2 Tuc, π Tuc, θ Tuc, HD 4308, λ1 Tuc, HD 221287, ξ Tuc
Eksoplaneetat:  HD 4308 b, HD 221287 b
Tähdistöt
Ajokoirat
Ajomies
Alttari
Andromeda
Bereniken hiukset
Delfiini
Eridanus
Etelän kala
Etelän kolmio
Etelän kruunu
Etelän risti
Etelän vesikäärme
Feeniks
Harppi
Heilurikello
Herkules
Härkä
Ilmapumppu
Ilves
Intiaani
Iso karhu
Iso koira
Jousimies
Joutsen
Jänis
Kaksoset
Kalat
Kameleontti
Karhunvartija
Kassiopeia
Kaukoputki
Kauris
Kefeus
Kentauri
Kettu
Kilpi
Kirahvi
Kolmio
Kompassi
Korppi
Kotka
Krapu
Kulmaviivoitin
Kultakala
Kurki
Kuvanveistäjä
Kyyhkynen
Kärpänen
Käärme
Käärmeenkantaja
Köli
Leijona
Lentokala
Lohikäärme
Lyyra
Maalari
Malja
Mikroskooppi
Neitsyt
Nuoli
Oinas
Oktantti
Orion
Paratiisilintu
Pegasus
Perseus
Peräkeula
Pieni hevonen
Pieni karhu
Pieni koira
Pieni leijona
Pohjan kruunu
Purje
Pöytävuori
Riikinkukko
Sekstantti
Sisilisko
Skorpioni
Sulatusuuni
Susi
Tukaani
Vaaka
Valaskala
Veistotaltta
Verkko
Vesikäärme
Vesimies
Yksisarvinen
Tuhlaajapoika (vuoden 1992 elokuva)

| Tuhlaajapoika |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Marja-Leena Helin, 1992.
Ohjaaja:  Veikko Aaltonen
Käsikirjoittaja:  Iiro Küttner
Tuottaja:  Aki Kaurismäki
Säveltäjä:  Mauri Sumén
Kuvaaja:  Timo Salminen
Leikkaaja:  Veikko Aaltonen
Pääosat:  Hannu Kivioja Esko Salminen Leea Klemola Markku Peltola
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Villealfa Productions
Ensi-ilta:  30.10.1992
Kesto:  98 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuhlaajapoika on suomalainen draamaelokuva vuodelta 1992. Sen on käsikirjoittanut Iiro Küttner ja ohjannut Veikko Aaltonen. Elokuvan pääosia näyttelevät Hannu Kivioja, Esko Salminen ja Leea Klemola. Elokuvan tuottajana toimi Aki Kaurismäki.
Juoni

Keski-ikäinen psykiatri (Salminen) kietoo vankilasta vapautuneen pikkurikollisen Esan (Kivioja) omaan sadomasokistiseen valtapiiriinsä. Esa alkaa hakata Lindströmiä tämän pyynnöstä - rahasta. Lindström alkaa tarjota Esalle huumaavia lääkkeitä, ja kietoo hänet seittiin. Lopulta he kohtaavat vankilassa jossa Esa on vangittuna tyttöystävänsä Lauran murhasta, ja Lindström alkaa tehdä Esalle asioita joita hän "pienuuttaan" jätti tekemättä itse Lindströmille.
Käsikirjoittaja Iiro Küttnerin mukaan ”elokuvassa on kysymys siitä, että jos et itse uskalla elämältäsi mitään haluta, aina löytyy joku, joka haluaa puolestasi. Ja luoja sinua silloin auttakoon.”