stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nedstrynin kirkko

| Nedstrynin kirkko Nedstryn kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2012.
Sijainti:  Stryn, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1859
Suunnittelija:  H. D. F. Linstow
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  400
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nedstrynin kirkko (norj. Nedstryn kyrkje) on Strynin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1859.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nedstrynin kirkko Wikimedia Commonsissa
Neliönjäännös

Matematiikassa luku q on neliönjäännös modulo n, jos on olemassa kokonaisluku x, jolle
muutoin lukua q sanotaan neliönepäjäännökseksi.
Toisin sanoen neliönjäännös modulo n on luku, jolla on neliöjuuri modulaarisessa aritmetiikassa. Neliönjäännöslause ja Gaussin lemma kertoo hieman lisää neliönjäännösten ja alkulukujen teoriasta. Neliönjäännöksiä käytetään Legendren symbolissa.
Neliönjäännökset ja -epäjäännökset jakaantuvat kahteen osaan. Toisin sanoen jokaiselle alkuluvulle n on olemassa
neliönjäännöstä ja -epäjäännöstä. Se, kumpaan luokkaan tietty luku kuuluu, on varsin sattumanvaraista.
Neliönjäännös modulo n on sellainen luku, jolla on neliöjuuri modulo n. Tätä käsitettä käytetään paljon klassisessa lukuteoriassa.
Neliöjuuren etsiminen modulaariaritmetiikassa, yllä olevan yhtälön ratkaiseminen annetuilla q ja n, on vaikea ongelma. Yleisesti yhdistetylle luvulle n ongelma tiedetään olevan ekvivalentti n:n tekijöihinjaon kanssa. Siten, jos toiseen ongelmaan pystytään kehittämään tehokas ratkaisumenetelmä, samalla pystytään toinenkin ongelma ratkaisemaan tehokkaasti. Toisaalta on NP-täydellinen ongelma selvittää se, onko ongelmalla ratkaisua x<c jollakin annetulla positiivisella kokonaisluvulla c.
Neliönjäännöksillä on keskeinen rooli seuraavissa käsitteissä:
Legendren symboli
Neliönjäännöslause
Gaussin lemma
Zolotarevin lemma
Paleyn verkko
neliönjäännösten jakauma
neliöiden kongruenssi
Goldwasser-Micali-salausjärjestelmä
Esimerkkejä

Luku 4 on neliönjäännös modulo 5, koska
Myös luku 1 on neliönjäännös modulo 5:
Sen sijaan luku 3 on epäneliönjäännös modulo 5, koska ei ole olemassa kokonaislukua x, joka toteuttaisi yhtälön
Mäkilampi (Kouvola)

| Mäkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°59′37″N, 27°01′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Syvälampeen 
Järvinumero:  14.184.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,5 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,111 km  
Pinta-ala:  5,546 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMäkilampi 
Mäkilampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Rasilla sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,5 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 87,5 metriä mpy.
Myrrys

| Myrrys Noumena |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesä–marraskuu 2016
 Studio : D-studio, Kiisselihovi, Studio Bad Mama ja Minortone Studio
 Julkaistu: 28. huhtikuuta 2017
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Noumena Ville Lamminaho
 Tyylilaji: death metal
 Kesto: 48.43
 Levy-yhtiö: Haunted Zoo
Listasijoitukset
  47.
Noumenan muut julkaisut
| Death Walks With Me 2013 | Myrrys 2017 | Anima 2020 |
Myrrys on Noumenan viides studioalbumi, joka julkaistiin 28. huhtikuuta 2017. Se on yhtyeen ensimmäinen suomenkielisistä kappaleista koostettu kokonaisuus.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 47.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kaaoszine  | 7/10 |  |
Soundi : 

Albumi sai hyvän vastaanoton. Kaaoszinen Sirpa Nayeripoor antoi albumille arvosanan 7/10, ja piti albumia yhtyeen eräänlaisena uuden suunnan hakemisena. Hän olisi toivonut yhtenäiseen albumikokonaisuuteen panostamista sekä musiikillista vivahteikkuutta, mutta piti erityisesti hiastempoisempia doom metal -vaikutteisia kappaleita onnistuneina. Soundin Mape Ollila vertasi yhtyettä Amorphisin ja Insomniumin varjoon jäävänä pikkuveljenä, jonka viides ärähdys on yhtyeen monipuolisin ja tasaisin, ja piti kielenvaihdosta luontevana ratkaisuna.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kohtu | 0.51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Metsän viha | 4.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kirouksen kantaja | 5.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Sanat pimeydestä | 4.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Sanansaattaja | 9.50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Roihu | 4.29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Murhehuone | 5.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Pedon veri | 3.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Syvällä vedessä | 9.48 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Imperiumi: 8½/10
Inferno:
Kaaoszine:
Soundi:
Aiheesta muualla

Myrrys discogs.com -sivustolla
Albumi Myrrys Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Nigerin vallankaappaus

Nigerin vallankaappaus voi tarkoittaa:
Vuoden 1974 vallankaappausta
Vuoden 1996 vallankaappausta
Vuoden 1999 vallankaappausta
Vuoden 2010 vallankaappausta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nigerin vallankaappaus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mäkilampi (Pieksämäki, Mäkilampi)

| Mäkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°12′43″N, 26°49′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Petäjälampeen 
Järvinumero:  14.934.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,6 m  
Pituus:  770 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  1,716 km  
Pinta-ala:  12,765 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMäkilampi 
Mäkilampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Mäkilammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 770 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Nykälänjoen–Naarajoen alueeseen (14.934) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,6 metriä mpy.
Nedut

| Nedut |
| --- | --- |

Kirjailija:  J. Pekka Mäkelä
Genre:  tieteiskirjallisuus
Kustantaja:  Like
Julkaistu:  2007
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  286
ISBN:  978-952-471-993-3

Edeltävä:  Alshain
Seuraava:  Karsta
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Nedut on J. Pekka Mäkelän vuonna 2007 ilmestynyt kolmas tieteisromaani.
Aiheesta muualla

Merja Leppälahti: Musiikkia ja muukalaisia. Kiiltomato.net 25.9.2007.
Elina Lappalainen: Nedut. Keskisuomalainen 7.10.2007.
Jussi Ahlroth: Kasarirokista sfäärien musiikkiin. Helsingin Sanomat 27.10.2007.
Juri Nummelin: Shamanistinen matka ihmiseen. Turun sanomat 5.1.2008.
Markku Soikkeli: Euroopan omistajat palaavat planeetalle. Satakunnan kansa 2007.
Mölyapinat

| Mölyapinat |
| --- | --- |
 Mustamölyapina (Alouatta caraya)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini
Yläheimo::  Apinat Simiiformes
Heimo::  Hämähäkkiapinat Atelidae
Suku::  Mölyapinat Alouatta  Lacépède, 1799

Lajit
 Alouatta belzebul - punakäsimölyapina  Alouatta caraya - mustamölyapina  Alouatta coibensis  Alouatta guariba - ruskomölyapina  Alouatta macconnelli  Alouatta nigerrima  Alouatta palliata - tummamölyapina  Alouatta pigra - vaippamölyapina  Alouatta sara  Alouatta seniculus - punamölyapina 
Katso myös
   Mölyapinat Wikispeciesissä   Mölyapinat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mölyapinat (Alouatta) on Etelä-Amerikassa elävä hämähäkkiapinoiden suku. Suku on saanut nimensä siitä, että niiden huuto kantaa jopa kolmen[lähde? ] kilometrin päähän.
Etelä- ja Väli-Amerikassa asuvia mölyapinoita on viisi lajia. Ne liikkuvat ketterästi sademetsän puissa ja elävät parinkymmenen yksilön laumoina. Ne hakevat ravinnokseen hedelmiä, lehtiä ja silmuja. Naaraat kuljettavat mukanaan emon turkkiin takertuvia pieniä pentuja. Ne voivat muodostaa puusta puuhun apinasillan, jota pitkin poikaset voivat kulkea. Mölyapinoiden mylvintä voi kuulua kilometrien päähän ja äänet ovat erilaisia merkityksen mukaan. Lauma pysyy koossa huudoin, koska tiheässä metsässä ei ole näköyhteyttä.
Möckernbrücken metroasema

Möckernbrücke on asema Berliinin metroverkossa. Linjat U1, U3 ja U7 risteävät asemalla. U1 ja U3, jotka jakavat samat raiteet, pysähtyvät silta-asemalla maan päällä ja U7 aseman vieritse kulkevan Landwehrkanalin toisella puolella maan alla. Asema ei ole esteetön. Asema sijaitsee läntisessä Kreuzbergissä.
U7:n laiturit maan alla.
Möbiuksen nauha

Möbiuksen nauha.
Möbiuksen nauha on topologinen pinta eli 2-monisto, jolla on  ainoastaan yksi puoli ja yksi reuna. Sen keksivät toisistaan riippumatta saksalaiset matemaatikot August Ferdinand Möbius ja Johann Benedict Listing vuonna 1858. Nauha voidaan luoda helposti ottamalla paperinauha, kiertämällä sen toinen pää 180° ympäri ja liimaamalla päät yhteen.
Möbiuksen nauha saadaan aikaan myös, jos astemäärä on 180:n pariton kerrannainen.
Möbiuksen nauhalla on monia erikoisia ominaisuuksia. Esimerkiksi jos pinnan toiselle puolelle piirretään viiva ja jatketaan sitä tarpeeksi pitkälle, se päätyy lopulta samaan kohtaan nauhan toisella puolella. Tämän vuoksi on tapana sanoa, että Möbiuksen nauhalla on ”vain yksi puoli” eli se on ”yksipuolinen”. Lisäksi jos se leikataan halki keskeltä, siitä tulee yksi tavallinen nauha, jossa on kaksi 180°:n käännöstä. Jos tämä nauha edelleen leikataan samalla tavalla, saadaan kaksi nauhaa, jotka ovat toisissaan kiinni.
Möbiuksen nauha on myös yksinkertaisin esimerkki pinnasta, joka ei ole suunnistuva.
Möbiuksen nauhan vastine neliulotteisessa avaruudessa on Kleinin pullo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Möbiuksen nauha Wikimedia Commonsissa
Möhkäkalat

| Möhkäkalat |
| --- | --- |
 Möhkäkala (Mola mola)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Möhkäkalat Molidae  Bonaparte, 1832
Katso myös
   Möhkäkalat Wikispeciesissä   Möhkäkalat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Möhkäkalat (Molidae) on jäykkäleukakalojen heimo, jonka kaikki viisi lajia elävät maailman trooppisilla ja lauhkeilla merialueilla. Möhkäkalat ovat erikoisen muotoisia: niiden vartalo loppuu heti selkäevän takana. Möhkäkaloilla on kokoonsa nähden pieni suu. Möhkäkaloilla ei ole uimarakkoa. Ne ovat hitaita uimareita ja syövät pääasiassa planktonia. Suurimmat möhkäkalat kasvavat yli kolmemetrisiksi ja voivat painaa 1 500 kiloa.
Lajit

Möhkäkala (Mola mola)
Mola ramsayi
Mola tecta
Peitsimöhkäkala (Masturus lanceolatus)
Pikkumöhkäkala  (Ranzania laevis)
Möhkö

Möhkö on Ilomantsissa Suomen ja Venäjän rajan tuntumassa Koitajoen varrella sijaitseva kylä. 1800-luvulla Möhkössä toimi rautaruukki. Nykyään kylässä on ruukin toimintaa esittelevä museo, jossa pääsee tutustumaan vanhoihin työtapoihin, työvälineisiin ja savottaperinteeseen. Möhkössä toimii myös kesäteatteri.
Talvisodan aikana Möhkön kylä oli Neuvostoliiton 155. divisioonan miehittämä.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Möhkön ruukki
Möhkön kylä
Muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto

| --- | --- |
 
Rooli:  Komission pääosasto
Perustettu:  2010
Edeltäjä:  DG-JAI
Virkakunta
Komissaari:  Ylva Johansson
Vt. pääjohtaja:  Beate Gminder
Varapääjohtaja(t):  Olivier Onidi Johannes Luchner
Hallinto
Sijainti:  Euroopan komissio 1049 Bryssel Belgia
Verkkosivusto
 Pääosaston sivut
n k 
Muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto (DG-HOME) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa Euroopan unionin toimintapolitiikasta muuttoliikkeen ja sisäasoiden alalla.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Von der Leyenin komission sisäasioista vastaava komissaari Ylva Johansson. Pääosaston vt. pääjohtajana toimii saksalainen Beate Gminder ja varapääjohtajana ranskalainen Olivier Onidi sekä itävaltalainen Johannes Luchner. Pääosaston erityisneuvonantajana toimii brittiläinen Simon Mordue.
Pääosaston johtajat > Komissaarit

2019–2024: Ylva Johansson
Pääosaston johtajat > Pääjohtajat

2024– vt. Beate Gminder
2020–2023: Monique Pariat
2018–2019: Paraskevi Michou
2014–2017: Matthias Ruete
2010–2014: Stefano Manservisi
Pääosaston johtajat > Varapääjohtajat

2020– Beate Gminder
2020– Johannes Luchner
2016– Olivier Onidi
Muuttohaluton poikamies

| Muuttohaluton poikamies> Failure to Launch |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tom Dey
Käsikirjoittaja:   Tom J. Astle  Matt Ember 
Tuottaja:  Scott Rudin
Säveltäjä:  Rolfe Kent
Kuvaaja:  Claudio Miranda
Leikkaaja:  Steven Rosenblum
Pääosat:   Matthew McConaughey  Sarah Jessica Parker  Kathy Bates  Zooey Deschanel  Justin Bartha  Bradley Cooper  Terry Bradshaw 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Scott Rudin Productions
Levittäjä:  Paramount Pictures
Ensi-ilta:   10. maaliskuuta 2006  21. huhtikuuta 2006
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  50 000 000 $
Tuotto:  128 406 887 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Muuttohaluton poikamies (engl. Failure to Launch) on yhdysvaltalainen romanttinen komediaelokuva vuodelta 2006.
Juoni

Elokuva kertoo kolmekymppisestä naistenkaatajasta, Trippistä (Matthew McConaughey), joka asuu vielä vanhempiensa (Kathy Bates ja Terry Bradshaw) luona. Vanhemmat haluavat poikansa muuttavan pois kotoa, millä keinolla hyvänsä. Niinpä he palkkaavat alaan erikoistuneen naisen, Paulan (Sarah Jessica Parker), hoitamaan homman. Tarkoituksena on, että Tripp rakastuisi Paulaan, ja muuttaisi pois kotoa. Suunnitelma ei mene kuitenkaan toivotulla tavalla, sillä periaatteestaan huolimatta Paula rakastuu Trippiin.
Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sarah Jessica Parker   | … |   Paula   |
|  Matthew McConaughey   | … |   Tripp   |
|  Zooey Deschanel   | … |   Kit     |
|  Justin Bartha   | … |   Ace   |
|  Bradley Cooper   | … |   Demo   |
|  Terry Bradshaw   | … |   Al   |
|  Kathy Bates   | … |   Sue   |
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Leffatykin arvostelu elokuvasta
Nedre Slottsgate

Kävelykatua kesällä 2007.
Nedre Slottsgate on Oslon ydinkeskustassa sijaitseva katu, joka ulottuu Myntgatalta Grensenille. Ennen 1750-lukua sen nimi oli Slots-Gade. Prinsens gaten ja Karl Johans gaten välillä se on kävelykatu.
Kuvia

Nedre Slottsgate 1: Rådhusgatan kulmassa sijaitsee Oslon ensimmäinen raatihuone.
Nedre Slottsgate 4: Raamattumuseo Nordisk bibelmuseum.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nedre Slottsgate Wikimedia Commonsissa
Neutroni

| Neutroni |
| --- | --- |
 Neutronin kvarkkirakenne
Symboli:  n, n0
Luokitus:  Baryoni
Rakenne:  2 d-kvarkkia ja 1 u-kvarkki
Perhe:  Fermioni
Ryhmä:  Hadroni
Vuorovaikutus:  Gravitaatio, heikko, vahva ja sähkömagneettinen
Antihiukkanen:  Antineutroni n
Löydetty teoreettisesti:  Ernest Rutherford (1920)
Löydetty:  James Chadwick (1932)
Massa:  1,674 927 351 × 10-27 kg ± 0,000 000 074 × 10-27 kg   939,565 379 MeV/c2 ±   0,000 021 MeV/c2
Sähkövaraus:  0 e
Spin:  1/2
Neutronit ovat sähkövarauksettomia hiukkasia, jotka yhdessä protonien kanssa muodostavat atomiytimet (lukuun ottamatta vedyn yksinkertaisinta isotooppia, protiumia, joka koostuu vain yhdestä protonista). Neutroni kuuluu baryoneihin, ja se muodostuu kolmesta alkeishiukkasesta, kahdesta alas-kvarkista sekä yhdestä ylös-kvarkista. Neutronista ja protonista käytetään myös yhteisnimitystä nukleoni. Neutronia ei tule sekoittaa neutriinoon.
Neutronin ominaisuudet

Massa eri yksiköissä:
1,0086649156 ± 0,0000000006 u
939,56536 ± 0,00008 MeV/c²
noin 1,6749 × 10−27 kg
Spin: ½
Kvarkkikoostumus: udd
Keskimääräinen elinikä: 885,7 ± 0,8 s
Magneettinen momentti: −1,9130427 ± 0,0000005 μN
Sähkövaraus: neutraali (0 C)
Säde: noin 1,6 × 10−15 m
Neutronin ominaisuudet > Neutronin stabiilisuus

Ytimen ulkopuolella neutroni on epästabiili ja hajoaa spontaanisti protoniksi, elektroniksi ja antineutriinoksi (beeta-miinus-hajoaminen):
Tämän beeta-miinus-hajoamisen puoliintumisaika on T½ = 885,7 ± 0,8 sekuntia (n. 15 minuuttia). Vastaava hajoamisreaktio voi tapahtua myös joissakin radioaktiivisissa atomeissa (erityisesti isotoopeissa, jotka sisältävät protonien määrään nähden runsaasti neutroneja). Stabiileissa ytimissä hajoamista ei tapahdu, ei myöskään neutronitähdissä, joissa neutronit ovat yhtä tiheässä kuin atomiytimissä niin, että niistä muodostuu neutroniumia.
Neutronin ominaisuudet > Vuorovaikutukset

Neutroni vuorovaikuttaa kaikkien neljän perusvuorovaikutuksen kautta.
Sähköisesti varautumattomalla neutronilla on magneettinen momentti ja sen rakennusosaset, kvarkit, ovat sähköisesti varautuneita. Sähkömagneettinen vuorovaikutus on merkittävä lähinnä sirontakokeissa ja silloin, kun neutroni on magneettikentässä.
Gravitaatio vaikuttaa neutroniin, kuten kaikkiin massallisiin hiukkasiin, mutta hiukkastasolla sen voimakkuus on yleensä häviävän pieni.
Heikko vuorovaikutus aiheuttaa neutronin beetahajoamisen.
Vahva vuorovaikutus on yleensä suurin neutroniin vaikuttava voima. Se sitoo kvarkit yhteen neutroniksi ja toisaalta myös neutronit ytimeen.
Neutronien sovellukset

Neutroneilla on merkittävä osa sekä rauhanomaisen ydinvoiman kuin ydinaseenkin toiminnassa. Molemmissa ketjureaktio saadaan aikaan neutronien avulla, siten että fissioreaktioissa syntyvät neutronit aiheuttavat uusia reaktioita osuessaan polttoaineytimiin. Reaktion nopeutta voidaan siis säädellä säätämällä neutronivuon voimakkuutta reaktoriin sijoitettavan, neutroneja absorboivan aineen avulla (esimerkiksi säätösauvat).
Neutroneja voidaan käyttää myös aineen rakenteen tutkimiseen samaan tapaan kuin röntgensäteitä, sillä varauksettomina hiukkasina ne tunkeutuvat varsin syvälle aineeseen. Ominaisuutta on myös hyödynnetty lääketieteessä esimerkiksi BNCT-hoidoissa. Vapaita neutroneja syntyy kuitenkin vain ydinreaktioissa, joten neutronilähteiden saatavuus rajoittaa neutronien käyttöä näihin tarkoituksiin.
Historiaa: Neutronin löytäminen

Vuonna 1930 tutkijat Walther Bothe ja H. Becker havaitsivat, että energisten alfahiukkasten osuessa tiettyihin alkuaineisiin, etenkin berylliumiin, poloniumiin ja litiumiin, syntyi erittäin läpitunkevaa säteilyä, jota luultiin aluksi gammasäteilyksi. Kaksi vuotta myöhemmin Irène Joliot-Curie ja Frédéric Joliot huomasivat, että tämä säteily, osuessaan vetyä sisältäviin yhdisteisiin, tuotti korkeaenergiaisia protoneja. Jos kyseessä olisi ollut gammasäteily, olisi sen energian täytynyt olla huomattavasti korkeampi kuin koskaan aiemmin oli havaittu ja suurempi kuin säteilyn synnyttävistä reaktioista saatava energia. Myöhemmin samana vuonna James Chadwick näytti, että energian säilymisongelma ratkeaa, jos kyseessä onkin protonin kanssa yhtä suuren massan omaava, sähköiseltä varaukseltaan neutraali hiukkanen, jolle myöhemmin annettiin nimeksi "neutroni".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Neutroni Wikimedia Commonsissa
Hiukkaset fysiikassa
Nils Nummelin

| Nils Nummelin |
| --- | --- |
 Nummelin 1940-luvulla TBK:n paidassa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. joulukuuta 1921 Helsinki
Kuollut: 26. maaliskuuta 2010 (88 vuotta)
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1943–1951
Seurat:  Karhu-Kissat, KIF, TBK
Nils Nummelin (1. joulukuuta 1921 – 26. maaliskuuta 2010) oli suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi vuosina 1943–1951 SM-sarjaa keskushyökkääjän pelipaikalla. Nummelin pelasi kauden verran Karhu-Kissoissa ja KIF:n riveissä, jonka jälkeen edusti TBK:ta kuusi kautta. Hän voitti SM-pronssia vuosina 1945, 1946, 1947, 1948, 1950 ja 1951. Nummelin tiedettiin varsinkin maalintekijänä, sillä hänen TBK:ssa tehdyistä 47 pisteestään 42 oli maaleja.
Maajoukkue

Nummelin pelasi urallaan kolme A-maaottelua, joista kaksi MM-kilpailuissa vuonna 1949.
Nikodemus Cirolainen

| Nikodemus Cirolainen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 900-luku Cirò, Catanzaro, Italia
Kuollut: 25. maaliskuuta 990 Mammola, Calabria, Italia
Vanhemmat:  Theofane ja Pandia
Pyhä Nikodemus Cirolainen (900-luku Cirò, Catanzaro, Italia – 25. maaliskuuta 990 Mammola, Calabria, Italia) oli pyhimys, erakko ja munkki. Hän oli Theofanen ja Pandian lapsi ja pappi nimeltä Galatone piti hänestä hengellisesti huolta. Nuorena miehenä Nicodemus koki vastenmielisyyttä aikalaistensa elämää kohtaan ja tunsi vetoa luostarielämään. Häntä pidettiin sopimattomana luostarin katumustöihin ja opintoihin fyysisen kuntonsa takia mutta periksiantamattomuutensa takia hyväksyttiin lopulta munkiksi. Myöhemmin hän vetäytyi erakoksi Monte Celleranoon, Locriin, Italiaan jossa hän sai pian hengellisiä oppilaita jotka lopulta hajaantuivat eri luostareihin. Pyhimys itse vetäytyi luostariin Geracessa ja lopulta Mammolaan jonka luostarissa hän kuoli. Hän on Italian Mammolan suojeluspyhimys ja hänen muistopäiväänsä vietetään 25. maaliskuuta ja 12. maaliskuuta.
Nikola Brejchová

Nikola Brejchová vuonna 2007.
Nikola Brejchová (o.s. Tomečková (s. 25. kesäkuuta 1974 Zlín) on tšekkiläinen keihäänheittäjä.
Brejchován ennätys on 65,91, jonka hän heitti vuonna 2004 Linzissä. Hän on Tšekin kaikkien aikojen tilastossa toisena edellään vain Barbora Špotáková tuloksella 69,15.
Brejchová on sijoittunut kolmesti arvokisoissa neljänneksi: Edmontonin MM-kisoissa 2001, Ateenan olympialaisissa 2004 ja Osakan MM-kisoissa 2007. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän sijoittui kahdeksanneksi. IAAF:n yleisurheilufinaalissa hän sijoittui toiseksi vuonna 2004.
Nestori Marttila

Nestor (Nestori) Harald Marttila (1. huhtikuuta 1897 Helsinki – 18. joulukuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen vuonna 1968.
Marttila kävi kauppakoulun ja tuli jo opiskeluaikanaan 14-vuotiaana Helsingin Rakennusainekauppa Oy:n palvelukseen myyjäksi. Hän kohosi sitten yhtiön osastonhoitajaksi eri osastoilla, sitten myymäläpäällikköksi, vuonna 1932 yhtiön ostopäälliköksi sekä kaupalliseksi johtajaksi ja lopulta joulukuussa 1967 Rake Oy:n vt. toimitusjohtajaksi. Hän jäi eläkkeelle tehtävästä vuonna 1968 työskenneltyään Rake Oy:ssä  yhtäjaksoisesti lähes 60 vuotta. Marttilalla oli myös asiantuntijatehtäviä kansanhuoltoministeriön hintalautakunnassa ja Lisenssiviraston toimikunnissa. Hän oli myös mukana Suomen Rauta- ja Koneliikkeiden Yhdistyksen toiminnassa, hoiti liike-elämän luottamustehtäviä ja oli lisäksi tilintarkastajana useissa eri yhdistyksissä ja osakeyhtiöissä.