stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Unkarin neuvostotasavalta
Tausta

Unkari oli osana Itävalta-Unkaria kärsinyt tappion ensimmäisessä maailmansodassa. Lokakuussa 1918 Unkarissa oli syttynyt niin sanottu krysanteemivallankumous ja vallankumoukselliset sotilaat valtasivat maan kaupungit ja maaseudun. Kaksoismonarkian viimeinen merkittävä ele oli aseleposopimuksen allekirjoittaminen 3. marraskuuta. Itävalta julistettiin tasavallaksi 12. marraskuuta ja Unkari itsenäiseksi tasavallaksi 16. marraskuuta. Maan pääministeriksi nousi kreivi Mihály Károlyi, jonka suurta kansansuosiota nauttinut hallitus vaati nopeaa rauhaa, yleistä äänioikeutta ja muita yhteiskunnallisia uudistuksia. Hallitus toivoi myös voivansa estää vähemmistökansallisuuksien, kuten slovakkien, serbien ja romanialaisten erkanemisen Unkarista. Maalla oli kuitenkin useita vaikeuksia. Talous oli romahtanut ja sodan voittaneet ympärysvallat olivat vähemmistökansallisuuksien puolella. Vuoden 1918 loppupuolella tšekit miehittivät Slovakian, Romania Transilvanian ja Unkarin tasangon itäosan ja serbit Bácskan ja Baanaatin. Aluemenetykset olivat huomattava arvovaltakolaus Károlyin hallitukselle.
Unkarin kommunistinen puolue oli perustettu 24. marraskuuta 1918. Sitä johti juutalaissyntyinen lehtimies Béla Kun. Béla Kun oli ollut sotavankina Venäjällä ja hän oli tavannut Vladimir Leninin. Ideologinen malli saatiin Saksan ja Itävallan työväenliikkeiltä. Kommunistit uskoivat koko Euroopan köyhänlistön vallankumoukseen ja lopulta maailmanvallankumoukseen. Unkari nähtiin osana tähän johtavaa tapahtumaketjua. Puolueen perustajat olivat pääasiassa entisiä sosiaalidemokraatteja. Puolue alkoi saada kannatusta ensin etenkin pääkaupungin tehdastyöläisten piirissä ja lopulta myös maan maaseudulla. Puolueen kannattajat alkoivat perustaa työläisten, talonpoikien ja sotilaiden neuvostoja.
Károlyistä tehtiin Unkarin presidentti 11. tammikuuta 1919. Károlyin suurin uudistushanke oli maareformi eli suurtilojen hävittäminen ja jako pientilallisille. Kommunistien kasvavaa suosiota yritettiin hillitä vangitsemalla Béla Kun ja noin puolisataa muuta kommunistia. Kumpikin hanke epäonnistui. Kommunistien toiminta jatkui ja maareformi ei edennyt. Talonpojat alkoivat vallata suurtiloja omatoimisesti. Viimeinen isku Károlyille oli ympärysvaltojen vaatimus (niin sanottu Vixin nootti) 20. maaliskuuta 1919 Unkarin Romanian vastaiselle rajalle perustettavasta puolueettomasta vyöhykkeestä. Vastausta Unkarilta vaadittiin jo seuraavana päivänä. Unkarin hallitus ilmoitti, ettei se hyväksyisi vaatimusta vaan eroaisi. Sosiaalidemokraatit ja kommunistit päättivät ottaa vallan käsiinsä ja yhdistyä yhdeksi puolueeksi. Károlyi erosi 21. maaliskuuta ja luovutti vallan vallankumoukselliselle hallitusneuvostolle, joka nimitti Unkarin neuvostotasavallaksi.
Neuvostotasavalta

Tilanne Euroopassa näytti vuonna 1919 menevän kommunistien suunnitelmien mukaan. Puna-armeija eteni Ukrainassa kohti Romaniaa, Baijerissa oli julistettu neuvostotasavalta ja tilanne näytti kehittyvän työväenliikkeen hyväksi myös Itävallassa. Uuden sosialistisen yhteiskunnan perustamiseksi annettiin nopeasti uusia asetuksia. Huhtikuussa 1919 järjestettiin paikallisneuvostojen ja neuvostojen kansalliskokouksen vaalit, joiden ehdokkaat tulivat vain yhdeltä listalta. Yli 20 työntekijän yritykset teollisuus-, kaivos-, kauppa- ja kuljetusyritykset, sekä pankit ja vakuutusyhtiöt kansallistettiin. Suuret ja keskikokoiset tilat takavarikoitiin ja niille perustettiin maatalousosuuskuntia. Koulut siirrettiin kirkon alaisuudesta valtion alaisuuteen ja myös kirkko menetti osan maistaan. Tuomioistuimet korvattiin maallikkotuomarien vallankumoustuomioistuimilla. Asevoimien perustamiseksi pyydettiin Neuvosto-Venäjän apua. Uuteen armeijaan liittyivät myös monet entiset upseerit. Neuvostotasavalta nähtiin parhaana mahdollisuutena karkottaa ulkovallat Unkarista ja neuvostotasavalta torjui myös Vixin nootin. Ulkomailla tapahtumien käänteestä oltiin hämmentyneitä. Ympärysvallat olivat kokoontuneet Pariisin rauhankonferenssiin, jossa Yhdysvaltojen Woodrow Wilson ja Ison-Britannian David Lloyd George syyttivät Ranskaa tilanteen puhkeamista sen liiallisten Unkarille esittämien vaatimusten takia. Aluevaatimuksiaan pönkittäen Romania ja Tšekkoslovakia päättivät ryhtyä toimiin. Romanialaiset joukot etenivät Unkarin rajan yli 16. huhtikuuta ja tšekit hieman myöhemmin.
Neuvostotasavallan tilanne oli tukala. Lupaava kehitys vuoden alussa ei ollut toteutunut. Baijerin neuvostotasavalta oli kukistunut, puna-armeija ei ollut saavuttanut Unkaria ja Itävallan vallankumous ei ollutkaan puhjennut. Unkarin puna-armeija ryhtyi kuitenkin vastahyökkäykseen toukokuussa 1919 tavoitteena yhteyden luominen Venäjän puna-armeijaan. Tšekeistä saatiin voittoja ja unkarilaiset etenivät Slovakiaan. Lopulta he taipuivat kuitenkin ympärysvaltojen painostuksesta palaamaan lähtöasemiinsa, mikä heikensi armeijan taistelutahtoa. Kutsunnat ja edelleen jatkuva elintarvikepula söivät puolestaan neuvostotasavallan kannatusta kansan keskuudessa. Myös maareformista oli tullut hyvin epäsuosittu. Sosiaalidemokraatit alkoivat vaatia kommunistien eroa, johon neuvostotasavallan kannattajat vastasivat terrorilla. Surmansa sai arviolta noin 500 henkilöä. Ranskan miehittämässä osassa Unkaria Szegedissä perustettiin vastahallitus ja kansallinen armeija, jonka johtoon nousi kontra-amiraali Miklós Horthy. Yhä epätoivoisempi neuvostohallinto käynnisti romanialaisten vastaisen vastahyökkäyksen 20. heinäkuuta, joka epäonnistui surkeasti. Pari päivää myöhemmin romanialaiset ylittivät Tisza-joen. Neuvostohallitus ilmoitti eroavansa 1. elokuuta ja Béla Kun pakeni Itävaltaan. Hieman myöhemmin romanialaiset joukot valtasivat pääkaupunki Budapestin.
Seuraukset

Neuvostovallan romahdettua hallitusvastuussa olivat viikon ajan muutamat sosiaalidemokraatit, mutta valta siirttyi pian vallankaappauksella oikeistolle. Huomattavimmaksi voimatekijäksi nousi pian Horthyn kansallinen armeija, jonka organisoinnista oli vastannut pitkälti Gyula Gömbös. Seurasi laajamittainen valkoinen terrori, jonka aikana sai surmansa arviolta 5 000 henkilöä. 70 000 passitettiin keskitysleireille ja tuhannet pakenivat ulkomaille. Terrori herätti arvostelua ulkomailla, mutta Horthy ei kiirehtinyt sen hillintää. Horthy ratsasti 16. marraskuuta joukkoineen Budapestiin, josta romanialaiset olivat hieman aikaisemmin vetäytyneet. Lopulta järjestettiin sosiaalidemokraattien boikotoimat vaalit, jotka voittivat kansallinen pienviljelijäpuolue ja kristillinen kansallispuolue. Unkarin uudesta valtiomuodosta neuvostotasavallan jälkeen ei päästy sopuun, jolloin eräänlaisena kompromissina Horthy nimitettiin kuninkaalle kuuluvia oikeuksia käyttäväksi valtionhoitajaksi 1. maaliskuuta 1920. Trianonin rauha allekirjoitettiin 4. kesäkuuta 1920.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Unkarin neuvostotasavalta Wikimedia Commonsissa
Béla Kun puhuu väkijoukolle vuonna 1919.
Aseisiin!, kommunistihallinnon propagandajuliste.
Romanialaisia joukkoja Budapestissa.
Miklós Horthy ratsailla Budapestissa.
HMS Uppland (Upd)

| HMS Uppland |
| --- | --- |
 HMS Uppland ja HMS Visborg vuonna 2009

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Kockums, Malmö & Karlskronavarvet
Kölinlasku:  14. tammikuuta 1994
Laskettu vesille:  9. maaliskuuta 1996
Palveluskäyttöön:  26. heinäkuuta 1999
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 240 t (pinnalla) 1 490 t (sukelluksissa)
Pituus:  60,0 m
Leveys:  6,06 m
Syväys:  5,6 m
Koneteho:  1-akselinen, 2 x Hedemora V12A/15-Ub -dieselmoottoria 3 600 bhp sähkömoottori 1 800 shp 2 x Stirling V4-275R Mk II AIP yksikköä
Nopeus:  11 solmua (pinnalla) 20 solmua (sukelluksissa)
Miehistöä:  25
Aseistus
Aseistus:  4 x 53 cm torpedoputkea 2 x 40 cm torpedoputkea 22 x miinaa
HMS Uppland (tunnus Upd) on Ruotsin laivaston Gotland-luokan sukellusvene. Alus on edelleen palveluksessa vuonna 2015.
Valmistus

Alus tilattiin 28. maaliskuuta 1990 Kockumsilta Malmöstä, mutta suunnitelmat muutettiin 5. syyskuuta 1991 stirlingjärjestelmän lisäämiseksi. Muutos kasvatti uppoumaa 200 tonnilla ja pituutta 7,5 metriä. Aluksen köli laskettiin 14. tammikuuta 1994 ja alus laskettiin vesille 9. maaliskuuta 1996. Alus liitettiin laivastoon 26. heinäkuuta 1999.
Palvelus

Alus on palveluksessa 2015.
Auva

Auva
| --- | --- |
Sijainti:  60°28′02.0″N, 21°54′55.0″E, Naantali Varsinais-Suomi Suomi
Merialue:  Saaristomeri
Pinta-ala:  0,07 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  2
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Auva on saari Naantalissa Merimaskun alueella. Saaren pinta-ala on 0,07 neliökilometriä ja vakituisia asukkaita on 2. Vapaa-ajan asuntoja saarella on 9 (pois lukien vapaa-ajan asunnot, joissa asutaan pysyvästi). Saarelle ei ole kiinteää tieyhteyttä.
Auva sijaitsee kahden suuren saaren välissä: lännessä Otava ja idässä Luonnonmaa, sekä kaksi pienempää saarta: pohjoisessa Kaita ja etelässä Särkkä. Saaren suurin pituus on noin 460 metriä.
Agriómandra

| --- | --- |
Sijainti:  35°07′53″N, 25°49′53″E, Ierápetra Lasíthi, Kreeta Kreikka
Saariryhmä:  Kreetan saaret
Vesialue:  Mirampéllonlahti
Merialue:  Kreetanmeri, Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,006 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Agriómandra (kreik. Αγριόμανδρα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Mirampéllonlahdessa Kreetan pohjoisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,006 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Agriómandra kuuluu Ierápetran kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Uranyylinitraatti

| Uranyylinitraatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  10102-06-4
PubChem CID:  24933 ja 25199613
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  UO2(NO3)2
Moolimassa:  394,05
Ulkomuoto:  Keltainen kiteinen aine
Sulamispiste:  60 °C
Kiehumispiste:  118 °C (hajoaa)
Tiheys:  2,81 g/cm3
Liukoisuus veteen:  1270 g/l (25 °C)
Uranyylinitraatti (UO2(NO3)2) on uranyyli- ja nitraatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa uraanin metallurgiassa, muiden uraaniyhdisteiden valmistukseen ja kudosvärjäyksissä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa uranyylinitraatti on keltaista kiteistä ainetta. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedelliset di-, tri- ja heksahydraatit [UO2(NO3)2·2H2O, UO2(NO3)2·3H2O ja UO2(NO3)2·6H2O]. Uranyylinitraatti liukenee erittäin hyvin veteen ja liukenee myös muun muassa etanoliin, dietyylieetteriin ja tributyylifosfaattiin. Voimakkaasti kuumennettaessa yhdiste hajoaa uraanitrioksidiksi. Uranyylinitraatti muodostaa useita komplekseja.
Uranyylinitraattia valmistetaan uraania tai uraanin oksideja typpihappoon ja haihduttamalla vesi pois.
Uraanin metallurgiassa uraanimalmi liuotetaan typpihappoon ja muodostunut uranyyliasetaatti uutetaan tributyylifosfaatilla ja kuumennettaessa siitä muodostuu uraanitrioksidia. Aineesta valmistetaan myös muita uraaniyhdisteitä. Aikaisemmin yhdistettä on käytetty lasin ja lasitteiden värjäämiseen. Elektronimikroskopiassa uranyylinitraattia voidaan käyttää kudosten värjäämiseen.
Égkomi (Famagusta)

| Égkomi Έγκωμη Tuzla |
| --- | --- |
 Égkomi
 Koordinaatit: 35°09′44″N, 33°52′56″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Famagusta
Hallintovallan käyttäjä (de facto):   Pohjois-Kypros
Alue:  Gazimağusa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2011):  2 645
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Égkomi (kreik. Έγκωμη, turk. Tuzla) on kylä Kyproksen saarella. Se on de facto Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Gazimağusan alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Famagustan alueeseen. Kylän väkiluku on 2 645 (2011).
Égkomin kylä sijaitsee lähellä Kyproksen itärannikkoa noin seitsemän kilometriä luoteeseen Famagustasta. Kylä tunnetaan erityisesti sen lähellä sijaitsevasta pronssikautisen kaupungin arkeologisesta kohteesta. Se on saanut nimensä nykyisestä kylästä, koska sen muinaisaikaista nimeä ei tunneta. Égkomin kylää ei tule sekoittaa suurempaan Égkomin kaupunkiin, joka on Nikosian esikaupunkeja.
Pronssikautinen kaupunki

Égkomin pronssikautinen kaupunki (usein translitteroituna Enkomi) on ajoitettu myöhäiselle pronssikaudelle. Kaupunki perustettiin noin 1800-luvulla eaa. Varsinaista kukoistuskauttaan se eli 1200–1100-luvuilla eaa., jolloin sen asuttivat mykeneläiset. Kaupunki hylättiin 1000-luvulla eaa. tapahtuneen maajäristyksen jälkeen, jolloin sen asukkaat ilmeisesti perustivat läheisen Salamiin kaupungin ja siirtyivät sinne.
Kaupungin muinaista nimeä ei tunneta. Sen oletetaan nykyisin olleen kirjallisista lähteistä tunnetun Alasian valtakunnan mahdollisesti samanniminen pääkaupunki, ja siksi siihen viitataan usein nimellä Égkomi-Alasia (Enkomi-Alasia). Alasian valtakunta käsitti ilmeisesti koko saaren, josta siitäkin ilmeisesti käytettiin samaa nimeä. Alasia tunnettiin erityisesti kuparistaan, mikä sopii yhteen sen oletuksen kanssa, että se sijaitsi juuri Kyproksella. Égkomi oli tärkeä kansainvälinen kauppakeskus, jolla oli laajalti yhteyksiä Välimeren itäosiin, muinaiseen Egyptiin, Levantin kaupunkivaltioihin ja Egeanmerelle saakka.
Égkomin arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1896. Arkeologinen alue sijaitsee noin 1,2 kilometriä nykyisestä kylästä länsiluoteeseen (35°09′5″N, 33°52′13″E). Égkomin tunnetuimpiin löytöihin lukeutuvat kyproslais-minolaista kirjoitusta sisältä savitaulu sekä sarvekas jumalpatsas 1100-luvulta eaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Égkomi Wikimedia Commonsissa
Famagustan alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Agía Nápa · Akanthoú · Derýneia · Famagusta (Ammóchostos) · Lefkónoiko · Lýsi · Paralímni · Sotíra
Yhdyskunnat (koinótita):  Acherítou · Áchna · Afáneia · Agía Triáda · Ágios Andrónikos Gialoúsas · Ágios Andrónikos Trikómou · Ágios Charíton · Ágios Efstáthios · Ágios Geórgios Spatharikoú · Ágios Iákovos · Ágios Ilías · Ágios Nikólaos Lefkonoíkou · Ágios Sérgios · Ágios Symeón · Ágios Theódoros Karpasías · Agkastína · Alóa · Árdana · Arnadí · Ártemi · Ássia · Avgolída · Avgórou · Bogázi · Davlós · Eftakómi · Égkomi · Flamoúdi · Frénaros · Gaïdourás · Galáteia · Galinóporni · Gastriá · Génagra · Geráni · Gialoúsa · Goúfes · Gýpsou · Kalopsída · Knódara · Koilánemos · Kóma tou Gialoú · Kómi Kepír · Kontéa · Kornókipos · Koróvia · Koúklia · Krídia · Lápathos · Leivádia Trikómou · Leonárisso · Limniá · Liopétri · Lythrágkomi · Makrásyka · Mántres Trikómou · Marátha · Marathóvounos · Melánarka · Meloúnta · Miliá · Monarká · Mousoulíta · Néta · Óvgoros · Patríki · Peristeróna · Perivólia tou Trikómou · Pigí · Platáni · Platanissós · Prasteió Mesaorías · Psyllátos · Pyrgá · Rizokárpaso · Santaláris · Sínta · Spatharikó · Strongylós · Stýlloi · Sýgkrasi · Távrou · Tziáos · Tríkomo · Trypiméni · Vasíli · Vathýlakas · Vatylí · Vitsáda · Voukolída
Égkomista löydetty sarvekas jumalpatsas.
Kirkon ja valtion ero

Uskonnon ja valtion ero.
Kirkon ja valtion ero on käsitys, jonka mukaan valtion tulee olla uskontoihin nähden puolueeton. Tätä periaatetta kutsutaan myös sekularismiksi eli tunnustuksettomuudeksi. Valtio ja uskonto on erotettu tarkkaan toisistaan muun muassa Yhdysvalloissa ja Ranskassa. Periaatetta voidaan kutsua myös temppelin ja valtion eroksi tai moskeijan ja valtion eroksi.
Suomessa kirkon ja valtion eron kannattajienselvennä mielestä kaksi valtionkirkkoa, Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko, tulee muuttaa tavallisiksi yhdistyksiksi, jotka perivät jäsenmaksunsa kuten muutkin yhdistykset eivätkä kirkollisveron kautta. Kirkoilla ei yhdistyksen mielestä tule olla julkisoikeudellista asemaa eikä mitään erioikeuksia.
Historiaa

Kirkon ja valtion eroa vaativa järjestäytynyt vapaa-ajattelijaliike järjestäytyi 1800-luvun loppupuolella Britanniassa, Yhdysvalloissa, Saksassa, Ranskassa ja muualla Länsi-Euroopassa. Vapaa-ajattelijain maailmanliitto, alkuaan Kansainvälinen vapaa-ajattelijaliitto perustettiin vuonna 1880 Brysselissä. Jäsenjärjestöjä olivat eri maiden kansalliset liitot. Vapaa-ajattelijat vaativat kirkon ja valtion erottamista sekä täydellisen ajatuksen, uskonnon ja ateismin vapauden toteuttamista. Liikkeen suuri hetki oli kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905.
Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen vuoden 1903 Forssan ohjelmassa todettiin: ”Uskonto on julistettava yksityisasiaksi. Kirkko on erotettava valtiosta ja kirkolliset sekä uskonnolliset yhdyskunnat katsottava yksityisiksi yhdistyksiksi, jotka itse järjestävät sisälliset asiansa. Uskonnonopetus on poistettava kouluista.” Filosofian professori Edvard Westermarck sanoi vuoden 1907 esitelmänsä lopuksi: ”Eikö olisi jo aika meidänkin kansamme yhteiskunnan, siveyden ja uskonnon nimessä säätää, että täydellinen uskonvapaus on oleva, että mitään erityisesti etuoikeutettua uskontoa ei saa yhteiskunnassa olla olemassa, että kirkko on erotettava valtiosta?”
Vuonna 1923 voimaan tullut uskonnonvapauslaki antoi ateisteille täydet kansalaisoikeudet. Vaatimus valtion ja kirkon erottamisesta ei kuitenkaan toteutunut.selvennä
Euroopan unioni

Euroopan unioni sitoutui Amsterdamin sopimuksen (1997) Julistuksessa (nro 11) kirkkojen ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen asemasta kunnioittamaan kirkkojen ja uskonnollisten yhdistysten asemaa, joka niille on kansallisessa lainsäädännössä annettu ja olemaan puuttumatta siihen. Julistuksen teksti on seuraava:
»Euroopan unioni kunnioittaa eikä puutu siihen asemaan, joka kirkoilla ja uskonnollisilla yhdistyksillä tai yhdyskunnilla on kansallisen lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltioissa. Euroopan unioni kunnioittaa myös elämänkatsomuksellisten ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen asemaa.» 
()
Euroopan neuvosto antoi parlamentaarisessa yleiskokouksessaan 2007 suosituksen ”Valtio, uskonto, sekularismi, ihmisoikeudet” (suositus nro 1804). Suosituksessa Euroopan neuvosto toteaa kirkon ja valtion eron olevan Euroopan yhteisiä arvoja (artikla 4). Suosituksen pohjatekstissä ennen kokousta suositeltiin Euroopan valtioille kirkon ja valtion erottamista toisistaan. Pohjateksti muuttui Suomen aloitteesta.
Ranska

Ranskassa uskonnon ja valtionsuhdetta kuvataan sanalla laïcité, jonka voi suomentaa tunnustuksettomuudeksi tai valtion puolueettomuudeksi uskontojen suhteen. Ranskassa laïcité-periaate käytännössä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi julkisissa kouluissa ei ole uskonnonopetusta eikä uskontokuntiin kuuluvia tilastoida valtion taholta. Uskonnollisiksi katsottavien symbolien, kuten huntujen käyttö on kielletty valtion kouluissa.
Suomi

Suomen perustuslaki toteaa, että evankelis-luterilaisen kirkon järjestysmuodosta ja hallinnosta säädetään kirkkolaissa. Suomen ortodoksista kirkkoa koskee Laki ortodoksisesta kirkosta. Luterilaisella kirkolla ja ortodoksisella kirkolla on siten lainsäädännössä erityisasema. Tilastokeskus käyttää evankelis-luterilaisesta kirkosta valtionkirkko-määritelmää.
Muun muassa Vapaa-ajattelijain liiton mielestä valtion tulee olla uskontoihin nähden puolueeton. Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko, tulee muuttaa tavallisiksi yhdistyksiksi, jotka perivät jäsenmaksunsa kuten muutkin yhdistykset eivätkä verotusoikeuden kautta. Evankelis-luterilaisella ja ortodoksisella kirkolla ei tule olla julkisoikeudellista asemaa eikä mitään erioikeuksia.
Sääntöjensä mukaan Vapaa-ajattelijain liitto vaatii lainsäädännössä
valtionkirkkojärjestelmän purkamista niin, että missään yhteiskunnallisissa toimissa ei edellytetä eikä harjoiteta minkäänlaista uskonnollista toimintaa
kirkkojen jäsenmaksun kannon poistamista verotuksen yhteydestä
kaiken uskontokunnille jaettavan rahallisen valtionavun tai muun yhteiskunnallisen tuen lopettamista
uskonnon opetuksen lopettamista päiväkodeista, kouluista ja teologisten tiedekuntien lakkauttamista valtion yliopistoista
uskonrauha- ja jumalanpilkkalakien kumoamista
yleisen hautaustoimen siirtämistä valtiolle ja kunnille.
Vapaa-ajattelijain liiton entinen puheenjohtaja Erkki Hartikainen on sanonut, että jos mitään uskontoa ei ole mainittu missään valtion laissa ja jos valtio ei suosi mitään uskontoa muillakaan tavoin, voidaan sanoa, että kirkko ja valtio tai uskonnot ja valtio on erotettu toisistaan. Tämäkään ei vielä Hartikaisen mukaan merkitse täydellisen ajatuksenvapauden toteutumista. Laeissa saattaa olla uskonnoista peräisin olevia oikeuskäsityksiä ja viranomaiset voivat antaa uskonnollisten käsitystensä vaikuttaa päätöksentekoon. Hartikaisen mukaan Ruotsissa ja Suomessa valtiokirkko on jo pelkästään sillä perusteella, että uskonnoista puhutaan laeissa.
Yhdysvallat

Yhdysvalloissa on liittovaltiotasolla säädetty valtion ja kirkon ero perustuslain ensimmäisessä lisäyksessä, joka on vapaasti suomennettuna: ”Kongressi ei saa säätää mitään lakia, joka koskee uskonnon perustamista, tai kieltää sen vapaata harjoittamista; tai vähentää sanan tai lehdistön vapautta tai ihmisten oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen tai anomuksen tekemiseen hallitukselle epäkohtien korjaamiseksi.”
Edustajainhuoneen istunnot alkavat rukouksella. Lisäksi Yhdysvaltojen asevoimissa on liittovaltion maksamia sotilaspappeja.
Japani

Japanin perustuslaissa on ilmaistu ajatuksenvapaus ja valtion puolueettomuus uskontojen suhteen:
»§ 19
Ajatuksen ja omantunnon vapautta ei saa rikkoa.



§ 20 


(1) Uskonnonvapaus taataan kaikille.

(2) Minkään uskonnollisen järjestön ei tule saada erityisoikeuksia julkiselta vallalta, eikä hallita poliittista valtaa.

(3) Ketään ei saa pakottaa osallistumaan uskonnolliseen toimintaan, juhlaan, riittiin tai muuhun uskonnonharjoitukseen.
(4) Valtion ja sen virastojen on pidättäydyttävä uskonnon opetuksesta ja muusta uskonnollisesta toiminnasta.» 
()
Luettelo valtioista joissa kirkko ja valtio on eroteltu > Aasia

Azerbaidžan
Bangladesh
Kiina
Itä-Timor
Intia
Japani
Kazakstan
Pohjois-Korea
Etelä-Korea
Kirgisia
Filippiinit
Venäjä
Sri Lanka
Singapore
Nepal
Taiwan
Tadžikistan
Turkmenistan
Uzbekistan
Turkki
Vietnam
Luettelo valtioista joissa kirkko ja valtio on eroteltu > Afrikka

Angola
Benin
Botswana
Burundi
Etelä-Afrikka
Etelä-Sudan
Kamerun
Kap Verde
Norsunluurannikko
Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon tasavalta
Etiopia
Gabon
Guinea
Guinea-Bissau
Kenia
Keski-Afrikan tasavalta
Liberia
Madagaskar
Mali
Namibia
Niger
Nigeria
São Tomé ja Príncipe
Ruanda
Senegal
Togo
Tšad
Tansania
Luettelo valtioista joissa kirkko ja valtio on eroteltu > Etelä-Amerikka

Brasilia
Chile
Guyana
Kolumbia
Ecuador
Peru
Uruguay
Luettelo valtioista joissa kirkko ja valtio on eroteltu > Eurooppa

Albania
Belgia
Bosnia ja Hertsegovina
Bulgaria
Espanja
Tšekki
Viro
Portugali
Ranska
Unkari
Irlanti
Italia
Itävalta
Kazakstan
Kosovo'
Kroatia
Latvia
Venäjä
Serbia
Slovenia
Slovakia
Ukraina
Valko-Venäjä
Luettelo valtioista joissa kirkko ja valtio on eroteltu > Pohjois-Amerikka

Kuuba
Honduras.
Luettelo valtioista joissa kirkko ja valtio on eroteltu > Oseania

Australia.
Fidži
Mikronesia
Kirjallisuutta

Haarscher, Guy: Tunnustuksettomuus.  ((La laïcité, 1996.) Suomentanut Tapani Kilpeläinen)  Tampere:  Eurooppalaisen filosofian seura ry, 2006.  ISBN 952-5503-22-4
Aiheesta muualla

Hartikainen, Erkki: 100 vuotta valtion ja kirkon eroa. Vapaa ajattelija 1/2005.
Kahlos, Maijastina: Vankat perustelut valtion tunnustuksettomuudelle. Vartija 1/2007.
Kirkhart, Bobbie: Kirkon ja valtiovallan erottaminen Amerikassa. Vapaa ajattelija 5/2003.
Valtion ja kirkon erottamisen historia Yhdysvalloissa. (englanniksi)
Valtion ja kirkon ero Portugalissa, karikatyyri vuodelta 1910.
Kuva naistenpäivän mielenosoituksesta Argentiinassa.
Yhdysvaltain kolmas presidentti Thomas Jefferson oli kirkon ja valtion eron kannattaja.
Zhuangit

Zhuangit (kiin.: 壮族; pinyin: Zhuàngzú) ovat kansa, joka elää suurimmaksi osaksi Guangxin autonomisella alueella. He ovat yksi 55:stä Kiinassa virallisesti tunnustetusta etnisestä vähemmistöstä. Zhuangeja oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 16,9 miljoonaa, ja he ovat Kiinan kansoista suurin heti han-kiinalaisten jälkeen. Toisin kuin kiinan kieli zhuangin kieli kuuluu tai-kieliin.