stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Shlomo Argov
Elämänvaiheet > Murhayrityksen jälkeen

Murhayrityksen seurauksena Argov halvaantui ja hänen saamansa vammat vaativat jatkuvaa hoitoa, mikä lopetti hänen diplomaattiuransa. Noin kolmen vuoden jälkeen Argov ei ollut enää koskaan täysin tajuissaan, ja lopulta hän sokeutui.
Argov oli hyvin kriittinen Libanonin sotaa kohtaan, eikä hän pitänyt tavasta, jolla Israelin hallinto oli tehnyt hänen murhayrityksestään syyn sodan aloittamiselle. Vuonna 1983 Argov saneli ystävälleen viestin, joka julkaistiin myöhemmin israelilaisessa Haaretz-sanomalehdessä. Viestissään Argov muun muassa sanoi, että hänen mielestään Israelin tulisi sotia vain silloin, kun se oli valtion olemassaolon kannalta välttämätöntä.
Argov kuoli Jerusalemissa 23. helmikuuta 2003. Hän oli kuollessaan 73-vuotias.
Yksityiselämä

Shlomo Argov oli luonteeltaan sulavakäytöksinen ja hän tuli hyvin toimeen muiden ihmisten kanssa. Hän puhui heprean lisäksi sujuvaa englantia ja espanjaa.
Argov oli naimisissa Hava Argovin kanssa ja pari sai yhteensä kolme lasta: tyttäret Yehudit ja Edna sekä Gideon-pojan. Shlomon halvaantumisen jälkeen Hava hoiti häntä aina kuolemaansa 2002 saakka.
Dorchester Hotel Lontoon Mayfairessä
Israel kosti Argovin murhayrityksen hyökkäämällä Libanoniin. Argov itse kuitenkin kritisoi myöhemmin hyökkäystä voimakkaasti.
Kuvassa israelilaisjoukkoja Libanonin eteläosissa kesäkuussa 1982.
Sinipunahiippo

| Sinipunahiippo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Mycenaceae
Suku::  Hiipot Mycena
Laji::  pura
Kaksiosainen nimi
 Mycena pura  (Pers.), P. Kumm. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sinipunahiippo (Mycena pura) on hiippojen sukuun kuuluva myrkyllinen sienilaji. Se tuoksuu retikalta tai maakellarilta.
Ulkonäkö

Sinipunahiippo on kauttaaltaan väriltään violetin tai punaisen sävyinen. Tasatyviset heltat ovat harvassa. Tasapaksu jalka on ohut ja hauras.
Elinympäristö

Sinipunahiippoa esiintyy metsäympäristössä. Se kasvaa lehtikarikkeessa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Luontonetti: Sinipunahiippo (Mycena pura) (Arkistoitu – Internet Archive)
MushroomExpert: Mycena pura (englanniksi)
UniProt, Taxonomy: Mycena pura (englanniksi)
Ylpeys ja ennakkoluulo

| Ylpeys ja ennakkoluulo> Pride and Prejudice |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Jane Austen
Kieli:  englanti
Kustantaja:  T. Egerton, Whitehall
Julkaistu:  28. tammikuuta 1813
Suomennos
Suomentaja:  Sirkka-Liisa Norko-Turja (1920)  Kersti Juva (2013)
Kustantaja:  WSOY (1920) Teos (2013)
Julkaistu:  1922, 11. tarkistettu painos 1996, WSOY 2013, Teos
ISBN:  951-0-20983-X
Aiheesta muualla
OCLC
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ylpeys ja ennakkoluulo (engl. Pride and Prejudice) on englantilaisen kirjailijan Jane Austenin romaani vuodelta 1813. Se on Austenin toinen julkaistu teos ja kenties hänen tunnetuin romaaninsa. Romaani kertoo aikaansa edellä olevan neiti Elizabeth Bennetin ja ylpeän, varakkaasta perheestä lähtöisin olevan herra Darcyn rakkaustarinasta, minkä lisäksi se seuraa Elizabethin sisarten värikästä ja tapahtumarikasta rakkauselämää. Tarinassa Darcy voittaa ylpeytensä ja Elizabeth voittaa ennakkoluulonsa.
Taustaa

Herra Darcyn esikuvaksi on arveltu irlantilaissyntyistä Thomas Lefroyta, josta George Engleheart on maalannut tunnetun muotokuvan. Austenin ja Lefroyn tiedetään tunteneen toisensa, ja heillä arvellaan olleen romanssin. Vaatimattomista oloista lähtöisin ollut Austen ei kuitenkaan kelvannut Lefroyn suvulle, joten romanssi päättyi. Teos Ylpeys ja ennakkoluulo ilmestyi pian romanssin päättymisen jälkeen.
Elokuvat ja sarjat

Teoksen Ylpeys ja ennakkoluulo pohjalta on tehty useita elokuvia ja televisiosarjoja. Vuonna 1940 tehdyssä ensimmäisessä elokuvasovituksessa pääosia esittivät Greer Garson ja Laurence Olivier. Tunnetuin filmatisointi lienee BBC:n tuottama televisiosarja Ylpeys ja ennakkoluulo vuodelta 1995 ja elokuva Ylpeys ja ennakkoluulo vuodelta 2005. Minisarjassa vuodelta 1995 Elizabethia näytteli Jennifer Ehle ja herra Darcya Colin Firth. Vuoden 2005 elokuvassa Elizabethin roolin esitti Keira Knightley, joka oli roolistaan ehdokkaana parhaan naispääosan Oscarin saajaksi. Miespääosan näytteli Matthew Macfadyen.
Filmografia

Ylpeys ja ennakkoluulo, elokuva vuodelta 1940
Ylpeys ja ennakkoluulo, televisiosarja vuodelta 1980
Ylpeys ja ennakkoluulo, televisiosarja vuodelta 1995
Ylpeys ja ennakkoluulo, elokuva vuodelta 2005
Eksyin Jane Austenin maailmaan, televisiosarja vuodelta 2008
Suomennoksia

Austen, Jane: Ylpeys ja ennakkoluulo.  ((Pride and Prejudice, 1813.) Suomentanut O. A. Joutsen)  Helsinki:  WSOY, 1922.
Austen, Jane: Ylpeys ja ennakkoluulo.  ((Pride and Prejudice, 1813.) Suomentanut Sirkka-Liisa Norko-Turja (uudistettu suomennos v. 1947). Uusi nidottu painos)  Helsinki:  WSOY, 2013.  ISBN 978-951-0-40178-1.
Austen, Jane: Ylpeys ja ennakkoluulo.  ((Pride and Prejudice, 1813.) Suomentanut Kersti Juva)  Helsinki:  Teos, 2013.  ISBN 978-951-851-554-1.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ylpeys ja ennakkoluulo Gutenberg-projektissa. (englanniksi)
Ylpeys ja ennakkoluulo (Arkistoitu – Internet Archive) PDF-tiedostona. (englanniksi)
Ylpeys ja ennakkoluulo äänitiedostoina. (englanniksi)
Hiltunen, Jari Olavi: Kahden kerroksen väkeä Longbournin talossa. Kiiltomato.net 6.8.2014.
Säntti, Joonas: Merkintöjä Austenin lukemisesta. Maailmankirjat.
Wonderboy

| ”Wonderboy” The Kinks |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Polly”
 Äänitetty : tammikuu 1968, Pye Studios, Lontoo
 Julkaistu:  5. huhtikuuta 1968    15. toukokuuta 1968
 Formaatti: 7"-single
 Tekijä(t): Ray Davies
 Tuottaja(t): Ray Davies
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 02.48
 Levy-yhtiö:  Pye Records    Reprise Records
Listasijoitukset
  Iso-Britannia – 36. (Record Retailer)
The Kinksin muut singlet
| ”Autumn Almanac” 1967 | ”Wonderboy” 1968 | ”Days” 1968 |
Wonderboy on Ray Daviesin kirjoittama ja The Kinks -yhtyeen esittämä kappale vuodelta 1968. Se ei sisälly millekään yhtyeen studioalbumille, vaan julkaistiin pelkästään singlenä. Kappale nousi Britanniassa listasijalle 36, mikä oli yhtyeen huonoin sijoitus neljään vuoteen. Kappale sai kuitenkin kiitosta kriitikoilta.
Laulun synty

Ray Davies kirjoitti ”Wonderboyn” toisen tyttärensä, Victorian, syntymän aiheuttamassa tunnekuohussa. Davies on myöhemmin pohtinut, olisiko hyvin henkilökohtainen laulu sopinut paremmin soolosingleksi.
”Wonderboy” äänitettiin tammikuussa 1968 Pye Studiosin kakkosstudiossa, Lontoossa.
Julkaisu ja vastaanotto

”Wonderboy” ilmestyi Britanniassa singlenä B-puolenaan ”Polly” 5. huhtikuuta 1968. Singlen tuotti Ray Davies itse. Kappale sai kriitikoilta useita positiivisia arvioita. Esimerkiksi New Musical Express totesi; ”Ansaitsee olla suuri hitti – ja tulee olemaan!” Lisäksi The Beatlesin John Lennon pyysi eräällä lontoolaisella klubilla, että sitä soitettaisiin yhä uudelleen ja uudelleen. Kehuista huolimatta ”Wonderboy” ei kuitenkaan myynyt hyvin. Se nousi Record Retailer -listan sijalle 36 säilyen top 40:ssä kaikkiaan viisi viikkoa. New Musical Expressin listalla se pärjäsi hieman paremmin ja nousi sijalle 28. Sen sijaan Melody Makerin listalle single ei noussut lainkaan. Britanniassa ”Wonderboy” oli heikoimmin menestynyt Kinks-single neljään vuoteen. Sen sijaan Alankomaissa se menestyi hyvin pääsemällä listan neljännelle tilalle.
Yhdysvalloissa singlen julkaisi Reprise Records 15. toukokuuta 1968. Se ei saavuttanut sijoitusta Billboardin, Cashboxin tai Record Worldin listoilla.
»En kokenut, että olisin ollut menettämässä kykyni tehdä menestyviä kappaleita – julkaisin vain lauluja, joiden tekemisestä nautin. Kuinka vain, ”Wonderboy” ei ollut pop-äänite, se oli visio.» 
(Ray Davies)
Julkaisu ja vastaanotto > Kappaleet

A-puoli
Wonderboy – 2.48 (säv. R. Davies)
B-puoli
Polly – 2.49 (säv. R. Davies)
Julkaisu ja vastaanotto > Listasijoitukset

| Valtio | Lista | Paras sijoitus | Listaviikot | Nousu listalle | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat |  | 4. | 6 | 4.5.1968 |  |
|  Iso-Britannia | NME | 28. |  | 1968 |  |
|  Länsi-Saksa |  | 29. |  | viikko 22/1968 |  |
|  Iso-Britannia | Record Retailer | 36. | 5 | 20.4.1968 |  |
Ympyräkaivanto

Heldenbergin ympyräkaivannon ja paaluaitauksen ennallistus Itävallassa
Ympyräkaivannot eli "rondelit" olivat esihistoriallisia suunnilleen ympyrän muotoisia kaivantoja, jotka johtivat aidatuille puusta rakennetuille temppeliaukeille. Aukioiden läpimitta on 40–200 metriä. Ne muistuttavat Stonehengeä ja muita kivikehiä, joita rakennettiin megaliittiaikana. Ne olivat ehkä temppeleitä ja kokoontumispaikkoja. Ensimmäiset ympyräkaivannot tehtiin Keski-Euroopassa 4800–4600 eaa. Saksassa, Itävallassa, Tšekissä ja Slovakiassa. Näistä tunnetuin on halkaisijaltaan 75-metrinen Goseckin ympyrä itäisessä Saksassa.  
Ympyräkaivantokulttuurin uskotaan saaneen alkunsa Tonavan keskijuoksulta.[lähde? ] Ympyränmuotoiset kaivannot liittyivät nauhakeraamisen kulttuurin seuraajakulttuureihin, joita olivat muun muassa maalattua keramiikkaa tuottanut varhainen Lengyelin kulttuuri. Myöhemmin idässä tehtiin hieman vapaammin muotoiltuja "rondeloideja". Myöhemmin niitä tehtiin alkaen 3800 eaa. Englannissa.
Itäiset ympyräkaivannot

Varsinainen ympyräkaivantoalue n. 4800–4600 eaa. ulottui Saksasta Slovakiaan, Tšekkiin, Itävaltaan, Sloveniaan ja Kroatiaan. Kaivantoja on löydetty ilmakuvista Euroopasta noin 150, mutta vain kahtakymmentä on tutkittu kaivauksin. Joidenkin ympyräkaivantojen ulkopuolella on taloja, ja joissain tapauksissa sisäpuolella.
Tyypillisessä ympyräkaivannossa oli vallihautoja tai useampia. Vallihautojen yli pääsi kolmesta tai neljästä maasillasta keskialueelle, jossa oli 1–2 ympyrämäistä puupaalutusta. Itäisessä Itävallassa tehtiin keskineoliittisia ympyräkaivantoja 4850–4500 eaa.. Ympyräkaivantojen (saksaksi Kreisgrabenanlagen) rakentajien uskotaan muuttaneen alueelle Unkarista ja Serbiasta alkaen noin 6000–5000 eaa.
Noin 5000 eaa. varsinainen nauhakeraaminen kulttuuri romahti (luultavasti sotaisesti ainakin joillain paikoilla, ja alettiin rakentaa ympyräkaivantoja , ja toisessa vaiheessa liittyen ja Stichbandkeramik-kulttuuriin ja Tšekin varhaiseen Lengyelin kulttuuriin Määrin kellopikarikulttuuriin liittyi pienehköjä ympyräkaivantoja hautojen ympärillä. Ympyräkaivantoja on löydetty varsinkin Lengyelin kulttuurin ja Itä-Saksassa olleen viivaornamenttikeramiikka-kulttuurin alueilta ja Oberlauterbachin ryhmän alueelta.

Nämä ympyräkaivannot liittyivät nauhakeraamiseen kulttuuriin. Niitä tehneet ihmiset tekivät työkaluja luusta ja puusta ja osasivat valmistaa saviastioita. He asuivat suurissa pitkissä taloissa, joissa asui monia perheitä. Elanto hankittiin maanviljelyllä ja karjanhoidolla, johon kuului nautoja, vuohia, sikoja ja lampaita. Ympyräkaivantoja luultavasti pidettiin jonkinlaisina temppeleinä ja uhripaikkoina.
Kaivantojen läpimitta oli tyypillisesti 20–130 metriä. Leipzigista on löydetty suuri ympyräkaivanto, samoin sen lähistöltä Aythrasta. Esimerkki monista samankeskisistä kaivannoista Goseckin ympyrä Saksi-Anhaltissa Berliinin lähellä noin vuodelta 4900 eaa. Siinä on 3 samankeskistä ympyrää ja 3 ulostulotietä, jotka vievät lounaaseen, kaakkoon ja pohjoiseen. Teiden asettelun väitetään liittyvän Auringon vuosikiertoon. Ympyrät koostuvat kaivannosta ja paaluaidasta. Keskustassa oleva kumpu liittyy monumenttiin. Goseckin ympyrän tuotti nauhakeraaminen Stichbandkeramik-kulttuuri. Maatalous saapui alueelle jo 500 vuotta ennen ympyrän rakentamista. Samantyyppisiä monumentteja rakennettiin uudestaan pronssikaudella noin 1500 eaa.
Läntiset ympyräkaivannot

Läntisiä ympyräkaivantoja 5000–3000 eaa. oli muun muassa Englannissa, Ranskassa, Belgiassa, Saksassa, Italiassa, Pohjois-Irlannissa ja Slovakiassa. Mäkien huipulla on 1-4 sisäkkäisestä, jaokkeisesta kehästä koostuvia maahan kaivettuja ympyröitä. Suurempia ympyröitä on alamailla. Näitä ympyröitä ei pidä sekoittaa myöhemmin rakennettuihin, esimerkiksi rautakautisiin linnoituskaivantoihin mäkien huipulla. Ympyräkaivannot olivat  mahdollisesti temppeleitä. Noin 3000–2500 eaa. vuosina tehdyissä ympyräkaivannoissa on havaittavissa huomattavaa alueellista vaihtelua.
Muutamia ympyräkaivantoja

Muutamia ympyräkaivantoja
Nìmèièky, Määri
Vedrovice, Määri
Nitrianský Hrádok, Slovakia
Rašovice, Määri
Klaèany, Slovakia
Strögen, Ala-Itävalta
Bìhaøovice, Määri
Hornsburg 3, Ala-itävalta
Těšetice-Kyjovice, Määri
Rosenburg, Ala-itävalta
Buèany, Slovakia
Cífer, Slovakia
Golianovo, Slovakia
Svodín, Slovakia.
Aiheesta muualla

German language article with aerial photographs
Abstracts (Arkistoitu – Internet Archive)
Index (Arkistoitu – Internet Archive)
Marianna Ridderstad: Maailman vanhin observatorio
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Causewayed enclosure
Goseckin ympyrän kartta
Käännös suomeksi
Ympyriäinen (Tampere)

| Ympyriäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°41′34″N, 23°52′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Näsijärveen 
Järvinumero:  35.311.1.072
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,5 m  
Rantaviiva:  0,437 km  
Pinta-ala:  1,181 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYmpyriäinen 
Ympyriäinen  on Pirkanmaalla Tampereen Terälahdessa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,5 metriä mpy.
Soilikit

| Soilikit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Gesneriakasvit Gesneriaceae
Suku::  Soilikit Streptocarpus  Lindl.
Katso myös
   Soilikit Wikispeciesissä   Soilikit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Soilikit (Streptocarpus) on gesneriakasvien heimoon kuuluva suku.
Ulkonäkö ja koko

Kukkien värejä ovat valkoisen, sinisen ja punaisen sävyt. Alasuvun Streptocarpella lajeilla on pysty varsi. Alasuvun Streptocarpus lajeilla puolestaan on erittäin lyhyet varret ja lehdet ovat tyvessä ruusukkeena.
Levinneisyys

Soilikit kasvavat alkuperäisinä Afrikan keski- ja eteläosassa ja Madagaskarilla.
Käyttö

Soilikkeja käytetään huonekasveina. Kasvit viihtyvät valoisalla ja lämpimällä kasvupaikalla. Tosin talvella lämpöä ei tarvitse olla paljoa. Ilmankosteuden tulee olla korkea. Lisäämiseen käytetään lehtipistokkaita, jotka leikataan halki ennen istuttamista.
Lajeja

pensassoilikki (Streptocarpus caulescens)
poimusoilikki (Streptocarpus dunnii)
kielisoilikki (Streptocarpus gardenii)
purppurasoilikki (Streptocarpus glandulosissimus)
nukkesoilikki (Streptocarpus haygarthii)
piippusoilikki (Streptocarpus hilsenbergii)
kainosoilikki (Streptocarpus kirkii)
vuorisoilikki (Streptocarpus montanus)
pilvisoilikki (Streptocarpus polyanthus)
herttasoilikki (Streptocarpus prolixus)
esikoissoilikki (Streptocarpus rexii)
pikkusoilikki, amppelisoilikki (Streptocarpus saxorum)
norsunsoilikki (Streptocarpus wendlandii)
orvokkipaavalinkukka (Streptocarpus ionanthus, syn. Saintpaulia ionantha)
Lajeja > Viljeltyjä risteymiä

kellosoilikki (Streptocarpus × hybridus)
Carl Diem

Carl Diem
Carl Diem (24. kesäkuuta 1882 – 17. joulukuuta 1962) oli saksalainen urheilupedagogi. Hän keksi olympiasoihtukulkueen ja oli vaikutusvaltainen urheiluhistorioitsija. Erityisesti olympiakisat olivat hänen tutkimuksensa kohteena.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Carl Diem
Simon Kovar

Simon Kovarski eli Kovar (22. toukokuuta 1890 Vilna – 17. tammikuuta 1970 Encino, Kalifornia) oli liettualaissyntyinen fagotisti ja pedagogi. Hän opiskeli Pietarin konservatoriossa viulunsoittoa Leopold Auerin johdolla, mutta vaihtoi Aleksandr Glazunovin ehdotuksesta soittimensa fagottiin. Kovar emigroitui Yhdysvaltoihin vuonna 1922 ja toimi siellä New Yorkin filharmonikkojen fagotistina vuoteen 1949. Tämän jälkeen hän omistautui opetustyölleen. Hän vetäytyi vuonna 1957 eläkkeelle ja muutti perheineen Kalifornian Encinoon, jossa hän asui loppuikänsä. Hänen kuolemansa johtui emfyseemasta.
Kovar julkaisi vuonna 1951 harjoituskirjan 24 Daily Studies.
Ympyräliike

Ympyräliikkeessä vaikuttava voima ja sen aiheuttama radan kaareutuminen.
Ympyräliikkeessä oleva kappale liikkuu ympyrän muotoisella radalla. Ympyräliike on käyräviivaisen liikkeen erikoistapaus.
Jos ympyräliikkeessä olevan kappaleen kulmanopeus pysyy vakiona, kyseessä on tasainen ympyräliike. Tällöinkään kappaleen nopeus, käsitettynä vektoriksi, ei ole vakio, koska sen suunta muuttuu koko ajan, mutta sen itseisarvo eli kappaleen vauhti pysyy vakiona, ja se on yhtä suuri kuin kulmanopeus kerrottuna rata­ympyrän säteellä. Koska nopeus­vektori kuitenkaan ei ole vakio, on tasaisessakin ympyrä­liikkeessä olevalla kappaleella aina nollasta poikkeava keskeiskiihtyvyys eli normaali­kiihtyvyys. Jos kappaleen kulma­nopeus ja samalla myös rata­nopeuden itseis­arvo muuttuvat, kappaleeseen vaikuttaa myös tangenttikiihtyvyys.
Newtonin II lain mukaan kiihtyvyys, myös keskeis­kiihtyvyys, edellyttää aina, että kappaleeseen vaikuttaa jokin voima.  Kappale voikin olla ympyräliikkeessä vain, jos siihen vaikuttaa jokin ympyrän keskipistettä kohti suuntautuva voima, jota sanotaan sentripetaalivoimaksi.
Jos tasaisessa ympyrä­liikkeessä olevan kappaleen vauhti on v ja radan säde r, sen keskeis­kiihtyvyys saadaan yhtälöstä
ja sentripetaalivoima yhtälöstä
Ollessaan käyrällä radalla kappale pyrkii jatkamaan suoraviivaista kulkuaan mekaniikan peruslakien mukaisesti. Ilmiötä kutsutaan keskipakoisvoimaksi, vaikka varsinaisesti kyseessä ei ole voima vaan näennäisvoima. Ilmiön voi todeta esimerkiksi ajettaessa autolla kaarteessa.
Keskeiskiihtyvyyden lisäksi ympyräliikkeessä olevalla kappaleella voi olla myös tangenttikiihtyvyyttä, jolloin sen pyörimisnopeus, kulmanopeus ei ole vakio. Ympyräliikkeen kulmanopeuteen liittyvillä suureilla ja yhtälöillä on vastaavuudet suoran liikkeen yhtälöille.
| Suora liike | tunnus | yksikkö | Pyörimisliike | tunnus | yksikkö |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nopeus | v | m/s | Kulmanopeus (kierrosnopeus, kierrosluku, kierrosnopeus) | ω | rad/s |
| Kiihtyvyys | a | m/s² | Kulmakiihtyvyys | α | rad/s² |
| Massa | m | kg | Hitausmomentti (inertiamomentti) | J | kg·m² |
| Liikemäärä | p | N·s | Pyörimismäärä (kiertoliikemäärä, liikemäärämomentti, impulssimomentti) | L | N·m·s |
Pyörimisliike

Jos kappale pyörii jonkin sen läpi kulkevan akselin ympäri, sen jokainen piste, akselilla olevia pisteitä lukuun ottamatta, on ympyräliikkeessä tämän akselin ympäri.  Sen vuoksi ympyräliikkeeseen liittyviä suureita kuten kulmanopeutta ja -kiihtyvyyttä voidaan soveltaa myös pyörimisliikkeeseen. Esimerkiksi pyörivän kappaleen liike-energiaa laskettaessa on kuitenkin otettava huomioon, että sen eri osat eivät ole samalla etäisyydellä pyörimisakselista.
Tasaisen ympyräliikkeen energia

Liikkukoon kappale vakiovauhdilla v pitkin ympyränmuotoista rataa. Oletetaan lisäksi, että sen läpimitta on hyvin pieni verrattuna rataympyrän säteeseen.
Kun ympyrän säde on r, on sen piiri eli ympärysmitta
s=2\pi r
Kun kierrokseen kuluva aika eli kierrosaika on T, saadaan vauhdiksi
v={\frac {s}{T}}={\frac {2\pi r}{T}}=2\pi fr
jossa f = 1/T on kierrostaajuus. Kulmataajuus (rad/s) on
\omega =2\pi f
joten
v=\omega r
Kappaleen kineettinen energia on
W_{k}={\frac {1}{2}}mv^{2}={\frac {1}{2}}m\omega ^{2}r^{2}
Kappaleen vauhti voidaan kirjoittaa myös
v=(2\pi r)f=sf,
missä s on rataympyrän pituus. Tätä on mielenkiintoista verrata aalto-opin perusyhtälöön
c=\lambda f
jossa c on valonnopeus ja  \lambda  on aallonpituus. Ympyräliikkeessä tätä vastaa siis ympyrän piiri.
Ympyräliike voidaan ilmaista sini- ja kosinifunktioiden yhdistelmänä, reaali- ja kompleksiluvuilla.
missä i on imaginaariyksikkö, ja
on kompleksisen vektorin kulma reaaliakselin ja vektorin välillä ajan t funktiona.
Suoraviivainen nopeus

Tasaisessa ympyräliikkeessä, jossa kulmanopeus on vakio, suoraviivainen nopeus eli lineaarinopeus vaihtelee ympyrän säteen mukaan ja lasketaan kulmanopeuden sekä ympyrän säteen tulona. Tämän takia, jos ympyrälevyille säilötään tietoa sisäkkäisille urille, on valittava vakiona pysyvän kulmanopeuden (engl. constant angular velocity, CAV) ja vakiona pysyvän lineaarinopeuden (engl. constant linear velocity, CLV) väliltä. Esimerkiksi vinyylilevyissä kulmanopeus pysyy vakiona, kun taas ääni-CD-levyissä lineaarinopeus pysyy vakiona.
Ystäväni, muistathan

| Ystäväni, muistathan Berit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1995–1996
 Julkaistu: 1996
 Formaatti: CD-levy, C-kasetti
 Tuottaja(t): Jaakko Salo Jori Sivonen
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 43.05
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
 Levymerkki: Fazer
Beritin muut julkaisut
| Humppatytön paluu 1994 | Ystäväni, muistathan 1996 | Kasvot väkijoukossa (albumi) 2000 |
Singlet albumilta Ystäväni, muistathan
 ”Ystäväni muistathan” Julkaistu: 1995
Ystäväni, muistathan on suomalaisen pop-laulaja Beritin studioalbumi vuodelta 1996. Se on esittäjänsä kuudestoista. Albumin tuottivat Jaakko Salo ja Jori Sivonen. Vastaava tuottaja on Timo Lindström
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Ystäväni muistathan | Timo Mäenpää | 3.30 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Virta viedä saa | Jori Sivonen, Turkka Mali | 3.55 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Tyttö kuin kansanlaulu | Jori Sivonen, Turkka Mali | 3.37 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Lavatanssien taika | Jori Sivonen, Timo Mäenpää | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Jokin meidän välillämme | Jukka Kuoppamäki, Turkka Mali | 3.35 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Pisara meressä | Jori Sivonen, Timo Mäenpää | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Ystäväni sain | Jori Sivonen, Turkka Mali | 3.15 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Lohduta mua | Turkka Mali | 3.08 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Suomen suvi | Jori Sivonen, Turkka Mali | 3.13 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Kuin veteen piirretty viiva | Jukka Kuoppamäki | 3.08 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Hyppysellinen onnea | Jukka Kuoppamäki, Turkka Mali | 3.01 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Satujen maa | Jori Sivonen, Timo Mäenpää | 3.12 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Muukalaisen soitto | Raimo Hasst | 2.50 |  |  |  |  |  |  |
Muuta

Nimikappale "Ystäväni, muistathan" julkaistiin albumin johtosinglenä kakkoskappaleenaan "Satujen maa".
Ystäväni, muistathan -albumin kuvat otti Erik Uddström.
Aiheesta muualla

Fenno-levytietokanta (Teoshaku)
Fono.fi: Äänitteen tiedot : Ystäväni, muistathan
Pomus : Berit