Kristillinen sionismi
Raamatullinen perusta ja historiallinen tausta

Ajatus juutalaisten paluusta Pyhään Maahan sai alkunsa uskonpuhdistuksessa Raamatun kansankielisten käännösten myötä erityisesti Englannissa puritaanien keskuudessa. Ennen sionismin syntyä puhutaan restoraatiosta, juutalaisten paluusta. Englanninkielisen Raamatun kirjaimellinen tulkinta kristillisen sionismien kannattajien näkemyksen mukaan todistaa,kenen mukaan? että Jumala pitää voimassa erityisen suhteensa juutalaisiin. Erityisesti tämä perustuu Roomalaiskirjeen 11. lukuun (Room. 11:1–2):
Kysyn siis: ei kai Jumala ole hylännyt omaa kansaansa? Ei toki! Olenhan minäkin israelilainen, Abrahamin jälkeläinen, Benjaminin heimoa. Ei Jumala ole hylännyt kansaansa, jonka hän edeltäkäsin on valinnut.
11. luku jatkuu kertomuksella oksastetusta oliivipuusta, jota tulkitaan niin, että juutalaiset tulevat oksastetuiksi jaloon öljypuuhun so. palautetuiksi Israelin maahan (Room. 11:17–24.
Kristillisen sionismin oppien raamatulliset perusteet juutalaisten asemasta perustuvat profeetallisiin ja didaktisiin teksteihin.lähde? Profeetallisten tekstien katsotaan kuvailevan väistämättömiä Israelia koskevia tulevaisuuden tapahtumia tulkittuina siten, että patriarkka Jaakobin jälkeläiset tarkoittavat juutalaisia ja Juuda uskovaisia juutalaisia. Kirjaimellisen tulkinnan mukaan profetioiden mukaan Pyhällä Maalla tulee olla juutalainen valtio, joka hallitsee hallitsee Jumalan Abrahamille Raamatussa lupaamia alueita. Tämän profetian katsotaan usein täyttyneen nykyisen Israelin valtion synnyttyä. Uuden testamentin kirjeiden didaktisten tekstien tulkitaan sisältävän profetioiden tapahtumien ja niiden merkityksen selityksiä.
Keskeisimpiä kristillisen sionismin käyttämiä profetioita ovat Vanhan testamentin profeettojen ennustukset Danielin kirjassa, Jesajan kirjassa, Hesekielin kirjassa sekä Uudessa testamentissa Johanneksen ilmestys. Näissä Raamatun kirjoissa kuvataan lopun ajan tapahtumia. Johanneksen ilmestys kuvaa alkukristittyjen eskatologisia käsityksiä, joita on tulkittu monin eri tavoin. Katolinen kirkko ja useimmat suuret kirkkokunnat korostavat opetuksissaan Johanneksen ilmestyksen vertauskuvallista luonnetta. fundamentalistisessa tulkinnassa, johon kristillinen sionismi usein pohjautuu, Johanneksen ilmestys tulkitaan kuitenkin profetiaksi, joka kertoo tulevaisuuden ja lopun aikojen tapahtumista.
Epistolateksteistä kristillinen sionismi käyttää roomalaiskirjeen 11. luvun jaetta (Room. 11:25): ...paatumus, joka on kohdannut osaa Israelin kansasta, kestää siihen asti kun muista kansoista koottava määrä on tullut täyteen.) lisäksi erityisesti Room. 15:27 ...ja ne ovatkin tämän heille velkaa. Jos kerran pakanuudesta kääntyneet ovat päässeet osallisiksi Jerusalemin pyhien hengellisistä aarteista, heillä on puolestaan velvollisuus auttaa näitä aineellisesti. sekä Heprealaiskirje, joka kuvailee juutalaisuuden historiaa ja asemaa kristillisessä maailmanajassa.
Kristillisessä teologiassa on perinteisesti katsottu, että edellisissä kohdissa esitettyjä näkemyksiä tasapainottavat muut Raamatunkohdat, joiden sanoma näyttäisi olevan päinvastainen. Näitä ovat muiden muassa Jeesuksen opetus Matteuksen evankeliumissa, jossa Jumalan valtakunta annetaan niille jotka tuottavat sen mukaista hedelmää. Tätä vahvistavat heprealaiskirjeen ja 1. Pietarin kirjeen näkemykset, joiden mukaan kristillinen seurakunta on Jumalan valittu kansa. Jos Vanha Liitto oli Jumalan suhde juutalaisiin, Uusi Liitto koskee Paavalin mukaan kaikkia Jeesukseen uskovia: Yhdentekevää, oletko juutalainen vai kreikkalainen, orja vai vapaa, mies vai nainen, sillä Kristuksessa Jeesuksessa te kaikki olette yksi.(Gal. 3:28).
Monet kristityt sionistit uskovat, että juutalaisten kääntyminen kristityiksi on Jeesuksen toisen tulemisen edellytys. Kaikki eivät kuitenkaan jaa tätä näkemystä. Poikkeavalla kannalla on esimerkiksi amerikkalainen John Hagee. Juutalaisten kääntymys eskatologisena tapahtumana ei myöskään kuulunut 1800-luvun restoraatioliikkeen perustajan William Eugene Blackstonen näkemyksiin.
Sekä sionistiset, että anti-sionistiset näkemykset ovat saaneet vaikutteita Johanneksen ilmestyksestä, jossa vieseti Filadelfian seurakunnalle kuuluu: Niinpä minä annan sinulle väkeä Saatanan synagogasta, niitä valehtelijoita, jotka sanovat itseään juutalaisiksi vaikka eivät ole. Minä panen heidät tulemaan luoksesi ja kumartumaan maahan jalkojesi edessä, ja he ymmärtävät silloin, että sinä olet minun valittuni. (Ilm. 3:9). Tämä kohta loukkaa sionistisia juutalaisia, jotka muuten yleensä löytävät yhteisiä intressejä kristittyjen sionistien kanssa, jotka tukevat juutalaisvaltiota Pyhällä Maalla. Jae on kuitenkin keskeinen perusta kristillisen sionismin eskatologiselle näkemykselle.