stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalpapyrstö
Levinneisyys

Kalpapyrstö elää Atlantin valtameren pohjoisosissa. Levinneisyysalue ulottuu pohjoisessa Islannin rannikolle ja Barentsinmeren lounaisosiin ja jatkuu Norjan rannikkoa myöten Skagerrakiin ja Kattegatin pohjoisosiin. Atlantin luoteisosissa sitä tavataan Grönlannin lounaispuolelta Nova Scotian rannikolle ulottuvalla vyöhykkeellä.
Elintavat

Kalpapyrstö on pohjakala, joka elää 150–500 metrin syvyydessä liejuisessa merenpohjassa. Se viihtyy merivedessä, jonka lämpötila on 2–6 °C ja suolapitoisuus 34–35 promillea. Ravinnokseen se käyttää monisukasmatoja, pieniä nilviäisiä ja äyriäisiä, Ophiurida-lahkon käärmetähtiä sekä tähtimatoja. Kutemisen jälkeen naaras laskee mädin merenpohjaan. Mätimunat ovat melko isoja (läpimitta 4,5–6 mm), mutta toisaalta niitä syntyy yhdessä kudussa vain vähän (27–93).
Kalastus ja käyttö

Kalpapyrstöllä ei ole kaupallista merkitystä, mutta sitä kalastetaan jonkin verran ruoaksi levinneisyysalueeseen kuuluvissa valtioissa.
Jääpallon SM-kilpailu 1921

| SM-kilpailu 1921 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  9
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  Helsingin Jalkapalloklubi
Toinen sija:  Viipurin Bandy & Jalkapalloseura
  ← 1920 :  1922 → 
Jääpallon Suomen-mestaruus 1921 ratkaistiin cup-kilpailussa. Kilpailuun osallistui 9 joukkuetta. Helsingistä KIF, IFK, HJK ja HPS, Viipurista VBJS (Sudet), Reipas ja IFK sekä Turusta IFK, ja SLU. Helsingin Jalkapalloklubi voitti ensimmäisen jääpallomestaruutensa voitettuaan Viipurissa kuusi vuotta tappioitta pelanneen VBJS:n.
Alkuerät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 | Huom! |
| --- | --- | --- | --- |
| Viipurin Bandy & Jalkapalloseura | 9–2 (4–0) | Viipurin IFK |  |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 3–3 | Helsingin IFK | HJK voitti uusinnan 7–4  |
| Kronohagens IF | 2–0 | Helsingin Palloseura |  |
| Åbo IFK | 11–4 | SLU Turku |  |
| Åbo IFK | 5–2 | Viipurin Reipas | Reipas jätti ottelusta vastalauseen  |
Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 | Huom! |
| --- | --- | --- | --- |
| Viipurin Bandy & Jalkapalloseura | Luovutus | Åbo IFK | Åbo IFK suljettiin vuoden 1922 kilpailusta luovutuksen takia |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 5–3 (2–1) | Kronohagens IF |  |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Helsingin Jalkapalloklubi
2.: Viipurin Bandy & Jalkapalloseura
Suomen mestarit

HJK:n mestarijoukkue: Armas Saarinen (mv), Feliks Siimes, Pauli Pylvänen, Yrjö Tuhkunen, Niilo Tammisalo, Aarne Nissinen, Aarne Tolonen, Akseli Pietiläinen, Esko Pekonen, Lauri Backman,  Aatto Helsingius, Verner Eklöf ja Hjalmar Kelin.
HJK pelasi talven aikana 9 ottelua joista voitti 6, pelasi kerran tasan ja hävisi kaksi. VBJS pelasi niin ikään 9 ottelua, joista voitti 8 ja hävisi ainoastaan SM-loppuottelun.
Jung Hye-lim

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jung Hye-lim vuonna 2017. |  Jung Hye-lim vuonna 2017. |  Jung Hye-lim vuonna 2017. |  |
Maa:  Etelä-Korea
Naisten yleisurheilu
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Jakarta 2018 | 100 metrin aidat |  |
| Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Bhubaneswar 2017 | 100 metrin aidat |  |
|  Hopeaa | Kōbe 2011 | 100 metrin aidat |  |
Jung Hye-lim (s. 1. heinäkuuta 1987) on eteläkorealainen aitajuoksija, joka kilpailee 100 metrin aidoissa. Hye-limin ennätys pika-aidoissa on 13,04 s, joka syntyi Goseongissa 15. kesäkuuta 2016.
Vuoden 2011 Aasian-mestaruuskilpailuissa Hye-lim sijoittui hopealle ajalla 13,11 s. Samana vuonna hän osallistui Daegun MM-kilpailuissa sekä pika-aitoihin että 100 metrille, mutta ei päässyt kummassakaan lajissa välieriin. Myös Lontoon olympialaisissa 2012 hän jäi 100 metrin aitajuoksun alkueriin. Vuoden 2017 Aasian-mestaruuskilpailuissa Hye-lim voitti mestaruuden ajalla 13,16 s. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän karsiutui 100 metrin aitajuoksun alkuerissä. Jakartan Aasian kisoissa 2018 hän voitti kultaa ajalla 13.20.
Etelä-Korean mestaruuden 100 metrin aidoissa Hye-lim on voittanut vuonna 2011 ajalla 13,41 s, vuonna 2012 ajalla 13,30 s, vuonna 2015 ajalla 13,55 s, vuonna 2016 ajalla 13,28 s, vuonna 2017 ajalla 13,18 s, vuonna 2018 ajalla 13,24 ja vuonna 2020 ajalla 13,65. 100 metrillä hän on voittanut maansa mestaruuden vuonna 2011 ajalla 11,77 s.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradoilla

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m aidat | 13,04 | Goseong | 15.6.2016 |
| 100 metriä | 11,77 | Daegu | 9.6.2011 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradoilla

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m aidat | 8,32 NR | Flagstaff | 21.2.2014 |
Lähde
Aiheesta muualla

Hyelim Jung Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Kallioniemen ravintola ja vierassatama

Kallioniemen vierassatama sijaitsee Ristiinan kunnassa. Kallioniemi on Emil Nestor Setälän vuonna 1898 rakennuttama kansallisromanttinen huvila. Kallioniemi sijaitsee Saimaalla, Louhivesi–Someenjärvi–Yövesi-väylän varrella. Sillä on vierassatamaluokitus.[lähde? ]
Kalorama

Itävallan suurlähettilään residenssi Kaloraman Wyoming Avenuella.
Kalorama on Yhdysvaltojen pääkaupungin Washington D.C.:n kaupunginosa, joka sijaitsee Washingtonin keskustasta pari kilometriä luoteeseen, Potomac-jokeen laskevan Rock Creek -puron mutkassa. Sen lounaispuolella on Georgetownin, kaakkoispuolella Dupont Circlen ja koillispuolella Adams Morganin kaupunginosa.
Vauraan, yksityistalovaltaisen Kaloraman tunnettuihin asukkaisiin kuuluu Yhdysvaltojen entinen presidenttipari Barack ja Michelle Obama. He asuivat virkakautensa jälkeen alueella ensin vuokralla kunnes alkukesästä 2017 ostivat vuokraamansa 1920-luvun talon itselleen. Yhdysvaltojen entisistä presidenteistä Kaloramassa ovat asuneet myös Woodrow Wilson, William Howard Taft, Warren Harding, Herbert Hoover ja Franklin D. Roosevelt.
Kaloramassa asuu muun muassa Amazon-verkkokaupan perustaja ja The Washington Post -sanomalehden omistaja, maailman rikkaimpiin ihmisiin kuuluva Jeff Bezos. Alueella toimivat myös monien maiden Washingtonin-suurlähetystöt.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalorama Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kalorama, Washington, D.C.
Käännös suomeksi
Jyväskylän Sokos

Jyväskylän Sokos uudenvuoden aikaan

Sokos Jyväskylä on Jyväskylän keskustassa, Kauppakadun varrella sijaitseva Suomen viidenneksi suurin Sokos-tavaratalo, jonka toiminnasta vastaa Osuuskauppa Keskimaa. Perinteikästä tavarataloa on uudistettu ja tavaratalon ympärille on rakentunut vuosien 2016-2018 aikana Kauppakeskus Sokkari.
Tavaratalon historiaa

Jyväskylän osuuskauppa muutti 1920-luvulla nykyisen tavaratalon paikalla sijainneeseen puutaloon. Vuonna 1960 puutalo purettiin ja paikalle rakennettiin uusi tavaratalorakennus, jonka rakentaminen kesti aina vuoteen 1962 saakka. Tavaratalo avattiin syyskuussa vuonna 1962.
Tavaratalon erikoisuuksiin kuului 1960-luvulla ruoka-osasto Mestarin Herkussa ollut kala-allas, josta asiakas sai valita tuoretta kalaa.[lähde? ] Vuonna 2007 tavaratalossa alkoi suuri laajennusremontti, jonka suunnittelu alkoi vuonna 2005. Entisen pysäköintihallin kohdalle rakennettiin lisää tilaa ja Sokos avasi uudet tilat 17.9.2009. Uusi pysäköintihalli rakennettiin tavaratalon viereen. Sokos valmistui 4. marraskuuta 2010.
Vuonna 2016 tavaratalon ympärille alettiin rakentaa kauppakeskusta, sillä osaan tavaratalosta oli saatu vuokralle uusia kaupallisia toimijoita. Kauppakeskus Sokkari avasi virallisesti ovensa syyskuussa 2017.
Tavaratalon valikoima ja oheispalvelut

Sokos Jyväskylä keskittyy muotiin ja pukeutumiseen, kodin tuotteisiin ja Suomen laajimpaan[lähde? ] kosmetiikan valikoimaan. Sokokselta löytyy vaatteita, asusteita, aluspukeutumista, sukkia, jalkineita, laukkuja, kosmetiikkaa, luonnonkosmetiikkaa, luontaistuotteita, koruja ja kelloja sekä kortti- ja paketointitarvikkeita.
Sokos tarjoaa kauneus- ja pukeutumisneuvojapalvelut. Lisäksi kosmetiikkaosaston välittömässä läheisyydessä on Sokos Hyvä Olo -kauneuskeskus.
Kalpalinna

Kalpalinna on Hämeen Janakkalassa sijaitseva extremelajien ympärivuotinen urheilukeskus, jonka on aikoinaan alppilajeihin perustanut Eino Kalpala. Kesällä Kalpalinnassa maastopyöräilijöillä on mahdollisuus alamäkiajoon ja monipuolisiin reitteihin eri MTB-lajeissa. Toiminta on jaettu kolmelle eri nimelle; Kalpalinna Winter on talvisin toimiva laskettelukeskus, Kalpalinna Summer on kesällä toimiva urheilukeskus, jossa on muun muassa Kalpalinna Bike Park -pyöräilypuisto. Kalpalinna Caravan on ympäri vuoden toimiva asuntovaunuille tarkoitettu caravanalue.
Tietoja

Rinteitä: 6
Hissejä: 5
Pisin rinne: Superrinne
Jyrkin rinne: Kilparinne
Välinevuokraamo
Rinnekahvila
Rinneravintola
Suksihuolto
Tarvikekauppa
Historiaa

Kalpalinnassa on ollut Suomen ja Euroopan ensimmäinen lumetusjärjestelmä 1963. Kalpalinnan edeltäjään Kiianlinnaan rakennettiin Suomen ensimmäinen hiihtohissi vuonna 1950.
Rinteet ja hissit

Kilparinne: POMA Teleskooppihissi
Hugonrinne: POMA Teleskooppihissi
Yhdysrinne pohjoinen (Turisti - Hugo)
Snowtubing rinne/ Pulkkamäki: naruhissi
Superrinne: 2 x POMA Teleskooppihissi
Turistirinne: POMA lastenhissi, Poma vaijerihissi
Yhdysrinne etelä (Hugo-Street-Turisti)
Koulurinne: POMA lastenhissi, Poma vaijerihissi
Street/Halfpipe: Poma vaijerihissi
Bordercross Ski&Snowboard reitti (Kilpa/Freestyle hisseille)
MTB- ja MTB DH -reitit

Kalpalinna Bike Park reittejä, joita ylläpidetään ja kehitetään keskuksen toimesta. Reittejä tulee lisää, ja osa poistuu kauden 2019–2020 aikana.
ADHD
Freestyle
Kalkkuna
Sivuraide
Sidewinder
Ei-linja
Soturi
Maitolaituri
Loikkiva kameli
Tyhjä arpa
Aiheesta muualla

Kalpalinnan kotisivu
Suomen talviurheilukeskukset
| --- | --- |
Pohjois-Suomi:   Hetta Hiihtomaa (Enontekiö)  Iso-Syöte (Pudasjärvi)  Kallinkangas (Keminmaa)  Kirintövaara (Posio)  Levi (Kittilä)  Luosto (Sodankylä)  Olos (Muonio)  Ounasvaara (Rovaniemi)  Paljakka (Puolanka)  Pallas (Muonio)  Pyhä (Pelkosenniemi)  Ristivuori (Merijärvi)  Ruka (Kuusamo)  Ruskotunturi (Oulu)  Saariselkä (Inari)  Salla (Salla)  Saukkovaara (Ristijärvi)  Suomu (Kemijärvi)  Taivalvaara (Taivalkoski)  Ukkohalla (Hyrynsalmi)  Vuokatti (Sotkamo)  Ylläs (Kolari) 
Keski-Suomi:   Hasa (Juva)  Himos (Jämsä)  Häkärinteet (Hankasalmi)  Joupiska (Seinäjoki)  Juupavaara (Juupajoki)  Kasurila (Siilinjärvi)  Kaustinen (Kaustinen)  Kiuaskallio (Kurikka)  Koli (Lieksa)  Laajavuori (Jyväskylä)  Lakis (Vimpeli)  Lekotti (Savonlinna)  Louekallio (Sievi)  Maarianvaara (Kaavi)  Mustavaara (Kontiolahti)  Paavonrinteet (Saarijärvi)  Parra (Teuva)  Puijo (Kuopio)  Pukkivuori (Virrat)  Purnu (Hartola)  Pääskyvuori (Heinävesi)  Riihivuori (Muurame)  Ruunarinteet (Savonlinna)  Savivuori (Viitasaari)  Simpsiö (Lapua)  Tornimäki (Mikkeli)  Sotkanrinteet (Kauhajoki)  Tahko (Kuopio)  Varkaus Ski Center (Varkaus)  Vuorenmaa (Soini) 
Etelä-Suomi:   Alhovuori (Lohja)  Ellivuori (Sastamala)  Hiittenharju (Harjavalta)  Hirvensalo (Turku)  Jämi (Jämijärvi)  Granin mäki (Kauniainen)  Kalpalinna (Janakkala)  Klaukkalan tornikeskus (Nurmijärvi)  Kokonniemi (Porvoo)  Konka Ski (Rautjärvi)  Korkeakangas (Valkeakoski)  Meri-Teijo Ski (Salo)  Messilä (Hollola)  Mielakka (Kouvola)  Mustavuori (Tampere)  Myllymäki (Lappeenranta)  Peuramaa (Kirkkonummi)  Påminne (Raasepori)  FreeSki (Ruokolahti)  Ruosniemi (Pori)  Salomonkallio (Nakkila)  Sappee (Pälkäne)  Serena Ski (Espoo)  Solvalla-Swinghill (Espoo)  Sveitsi (Hyvinkää)  Talma Ski (Sipoo)  Uuperinrinteet (Hamina)  Vihti Ski Center (Vihti)
Kallionpellon kivi

Uudenkaupungin rauhan rajakivet Virolahdella.
Kallionpellon kivi on Virolahdella Kotolan kylässä Vaalimaanjoen pohjoispuolella sijaitseva vuoden 1721 Uudenkaupungin rauhan rajakivi. Kallionpellon kivi on oheisessa kartassa nro. 6.
Isokokoisen kiven suoralla koillissivulla on hakkausmerkintä "ANNO 1722".
Uudenkaupungin rauhan rajankäynnistä on Virolahdella säilynyt Kallionpellon kiven lisäksi yhdeksän muuta rajakiveä : Alapihlajan kivi, Heijarinkivi, Everstienkivi, Itäkivi, Käyhkäntien kivi, Kirkkotien kivi, Sahantauksen kivi, Hurpun kivi ja Lepkankaan kivi.
Kaljumustesieni

| Kaljumustesieni> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Psathyrellaceae
Suku::  Varjomustesienet Parasola
Laji::  galericuliformis
Kaksiosainen nimi
 Parasola galericuliformis  (Losa & Watling) Redhead ,Vilgalys & Hopple 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaljumustesieni (Parasola galericuliformis, syn. Coprinus galericuliformis) on lehdoissa, puistoissa ja puutarhoissa kasvava mustesienilaji. Se kasvaa ruohikoissa, risuissa, puruilla ja lahopuulla. Laji on Suomessa melko yleinen. Laji muistuttaa huomattavan paljon silomustesientä (P. leiocephala) eikä ole varmuudella erotettavissa siitä kuin mikroskooppisin tuntomerkein. Sen lakki on nuorena noin senttimetrin levyinen ja kolmesta kymmeneenkin senttimetriä korkea, vanhemmiten harmaantuva, hieman keskeltä punertavankellervä. Vanhemmiten lakki aukeaa sateenvarjomaiseksi ja osittain häviää nesteeksi. Vaaleankerrertävän jalan pituus vaihtelee suunnilleen kolmesta kymmeneen senttimetriin ja paksuus alle millimetristä kolmeen.
Järvisyys

Järvisyys eli järviprosentti on ympäristötieteessä suure, joka ilmaisee järvien pinta-alan osuutta vesistön valuma-alueen pinta-alasta. Järvien osuutta valuma-alueesta ilmaistaan prosentteina. Järvisyydellä on suurikin vaikutus valuma-alueelta tulevien ravintoaineiden ja kiintoaineiden määrään.
Kameleontti (albumi)

| Kameleontti Don Huonot |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1993
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Mats Huldén
 Tyylilaji: rock
 Levy-yhtiö: Pyramid
muut julkaisut
| Silmänkääntötemppu 1991 | Kameleontti 1993 | Verta, pornoa ja propagandaa 1994 |
Kameleontti on Don Huonojen albumi vuodelta 1993. Levyn julkaisi Pyramid.
Kappaleet

Marionettikadulla – 5.51
Hyrrä – 2.55
Kapteeni koulukammo – 3.51
Kaunis painajainen – 3.47
Hyvästi pop! – 2.50
Kuujärven jää – 3.40
Auringon jumalan poika – 5.35
Tehdas – 3.40
Ruma rämä romu römö-römö – 3.10
Vedenalaiseen kaupunkiin – 5.14
Kameleontti – 2.36
Jääpallon Suomensarja 1963

| Jääpallon Suomensarja 1962–1963 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  23
Nousseet joukkueet:  HIFK ja VIFK
Pudonneet joukkueet:  YVPS, sekä luopuneet joukkueet
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
Alempi sarjataso:  Maakuntasarja
  ← 1962 :  1964 → 
Jääpallon Suomensarja kaudella 1962–1963 pelattiin kolmilohkoisena. Lohkovoittajat etenivät SM-sarjakarsintaan karsimaan kahdesta paikasta vuoden 1964 jääpallon mestaruussarjaan. Ennen sarjan alkua sarjasta luopuivat mestaruussarjasta pudonnut Vaasan  Palloseura, sekä Helsingin  Jalkapalloklubi, IF  Sport ja Oulun Pallopojat. Maakuntasarjasta noussut Tornion Pallo-47 ei myöskään osallistunut, sen tilalla pelasi Kemin Palloseura.
Mestaruussarjaan nousivat Helsingin IFK ja Vaasan IFK.
Sarjataulukko > Etelälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin IFK | 7 | 7 | 0 | 0 | 76–10 | 14 |
| Porvoon Akilles | 7 | 5 | 1 | 1 | 27–17 | 11 |
| Pargas IF | 7 | 4 | 0 | 3 | 22–36 | 8 |
| Peli-Peikot, Helsinki | 7 | 3 | 1 | 3 | 27–35 | 7 |
| Ilves-Kissat, Tampere | 7 | 3 | 0 | 4 | 37–33 | 6 |
| Helsingin Ponnistus | 7 | 3 | 0 | 4 | 21–23 | 6 |
| Tolkis BK, Porvoon mlk | 7 | 2 | 0 | 5 | 11–30 | 4 |
| Dicken, Helsinki | 7 | 0 | 0 | 7 | 10–47 | 0 |
Sarjataulukko > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lappeenrannan Pallotoverit | 7 | 6 | 1 | 0 | 24–11 | 13 |
| Varkauden Työväen Palloilijat | 7 | 4 | 3 | 0 | 43–15 | 11 |
| Savonlinnan Työväen Palloseura | 7 | 5 | 1 | 1 | 29–21 | 11 |
| Imatran Pallo | 7 | 3 | 1 | 3 | 29–18 | 7 |
| Sudet, Kouvola | 7 | 3 | 0 | 4 | 20–30 | 6 |
| Joensuun Maila-Pojat | 7 | 2 | 0 | 5 | 20–27 | 4 |
| Savonlinnan Pallokerho | 7 | 2 | 0 | 5 | 10–24 | 4 |
| Ylä-Vuoksen Palloseura, Imatra | 7 | 0 | 0 | 7 | 8–37 | 0 |
Sarjataulukko > Pohjoislohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vasa IFK | 6 | 6 | 0 | 0 | 28–10 | 12 |
| Oulun Tarmo | 6 | 5 | 0 | 1 | 25–12 | 10 |
| Seinäjoen Palloseura | 6 | 3 | 1 | 2 | 23–12 | 7 |
| Rovaniemen Palloseura | 6 | 2 | 1 | 3 | 11–11 | 5 |
| Pateniemen Vesa | 6 | 2 | 0 | 4 | 14–14 | 4 |
| Tornion Palloveikot | 6 | 2 | 0 | 4 | 16–29 | 4 |
| Kemin Palloseura | 6 | 0 | 0 | 6 | 9–38 | 0 |
Sarjataulukko > SM-sarjakarsinta

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | HIFK | VIFK | LrPT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin IFK | 2 | 1 | 1 | 0 | 8–5 | 3 |  | – | 5–2 |
| Vasa IFK | 2 | 1 | 1 | 0 | 8–6 | 3 | 3–3 |  | – |
| Lappeenrannan Pallotoverit | 2 | 1 | 0 | 1 | 9–10 | 0 | – | 3–5 |  |
Helsingin ja Vaasan IFK nousivat mestaruussarjaan, josta putosivat Reipas ja MP.
Kalos-kirjoitus

Kalos-kirjoitus ΚΛΕΟΜΕΛΟΣ ΚΑΛΟΣ, Kleomelos kalos, ”Kleomelos on kaunis”, kiekonheittäjänuorukaista esittävän kuvan yhteydessä. Attikalaisen punakuviotekniikalla koristellun kyliksin tondo, n. 510–500 eaa.
Kalos-kirjoitus on antiikin kreikkalaiselle keramiikalle tyypillinen vaasissa oleva piirtokirjoitus, joka ylistää jotakin henkilöä kauniiksi, maskuliinissa kalos (καλός) tai harvemmin feminiinissä kalē (καλή).
Kalos-kirjoituksia esiintyy pääasiassa Ateenassa tuotetussa attikalaisessa keramiikassa 500-luvun eaa. puolesta välistä 400-luvun eaa. puoleen väliin. Erityisesti niitä esiintyy punakuviokeramiikassa ja symposioneissa eli pidoissa käytetyissä vaasityypeissä kuten kylikseissä. Kirjoitukset liittyivät toisaalta ajalle tyypilliseen nuorukaisten ihailuun ja pederastisiin käytäntöihin, mutta toisaalta myös ajatukseen ihanteellisesta ihmisestä, joka on kalos kagathos, ”kaunis ja hyvä”.
Kirjoitukset on yleensä sijoitettu vaasin muun kuvituksen yhteyteen, mutta ne eivät aina liity mitenkään kuva-aiheeseen. Monet kirjoitukset on tehty vaasin valmistuksen yhteydessä, toisin sanoen ennen polttamista, mutta osa kirjoituksista on jälkeenpäin tehtyjä sponttaaneja raapustuksia, graffiteja.
Joissakin kalos-kirjoituksissa esiintyy pelkästään sana kalos tai kalē, ”kaunis”. Joskus kirjoitus on geneerinen, ja siinä lukee esimerkiksi ὅ παῖς καλός, ho pais kalos, ”poika on kaunis”. Joskus sanan yhteydessä on myös ylistettävän henkilön nimi, esimerkiksi Ἐπίδρομος καλὸς, Epidromos kalos, ”Epidromos on kaunis”. Tällaisia kalos-kirjoituksissa esiintyviä nimiä tunnetaan ainakin parisataa.
Esimerkkejä

Pelkkä kalos tai kalē
Kylpevä nainen ja kirjoitus ΚΑΛΗ. Kyliks, n. 500 eaa.
Kaksi nuorukaista ja ΚΑΛΟΣ-kirjoitusta. Kyliks, 500/400-luku eaa.
Juomankaatajapoika ja kirjoitus ΚΑΛΟΣ. Kyliks, n. 490–480 eaa.
Poika ja kirjoitus ΚΑΛΟΣ. Kyliks, n. 470 eaa.
Poika on kaunis (ho pais kalos)
Minotauros ja kirjoitus ΗΟ ΠΑΙΣ ΚΑΛΟΣ, n. 515 eaa.
Auloksensoittaja ja kirjoitus ΗΟ ΠΑΙΣ ΚΑΛΟΣ. Kyliks, n. 490.
Nike ojentaa seppeleen voittajalle ja kirjoitus ΗΟ ΠΑΙΣ ΚΑΛΟΣ. Lanka­rulla, n. 460–450 eaa.
Mies ostamassa seksiä pojalta ja kirjoitus ΗΟ ΠΑΙΣ ΚΑΛΟΣ. Kyliks, 400-luku eaa.
Nimeltä mainittuna
Juhlija ja kirjoitus ΕΠΙΛΥΚΟΣ ΚΑΛΟΣ. Kyliks, n. 510–500 eaa.
Nuoren karjun uhraus ja kirjoitus ΕΠΙΔΡΟΜΟΣ ΚΑΛΟΣ. Kyliksin tondo, n. 510–500 eaa.
Amatsoni ja kirjoitus ΤΕΛΕΣΙΕΣ ΚΑΛΟΣ, n. 510–500 eaa.
Artemis, Apollon ja kirjoitus ΚΟΡΟΝΕ ΚΑΛΕ ΦΙΛΟ. Lekyytti, n. 500–450 eaa.
Memnon ja kirjoitus ΗΕΡΜΟΓΕΝΕΣ ΚΑΛΟΣ. Kyliks, n. 490–480 eaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kalos-kirjoitukset Wikimedia Commonsissa
Kameruninvuorikutoja

| Kameruninvuorikutoja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kutojat Ploceidae
Suku::  Kutojat Ploceus
Laji::  bannermani
Kaksiosainen nimi
 Ploceus bannermani  Chapin, 1932 
Katso myös
   Kameruninvuorikutoja Wikispeciesissä   Kameruninvuorikutoja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kameruninvuorikutoja (Ploceus bannermani) on kutojien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kameruninvuorikutojaa tavataan Kamerunin länsiosissa ja Nigerian itäosissa. Lajin populaatioksi on arvioitu 10 000–19 999 yksilöä. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi, koska sen elinympäristöt ovat tuhoutumassa sen pienellä esiintymisalueella.
Jääpallon SM-kilpailu 1916

| SM-kilpailu 1916 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  7
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  Viipurin Bandy & Jalkapalloseura
Toinen sija:  Helsingin IFK
  ← 1915 :  1917 → 
Vuoden 1916 Suomen jääpallomestaruuskilpailuihin osallistui seitsemän joukkuetta, ensimmäistä kertaa mukana oli joukkue Helsingin ja Viipurin ulkopuolelta, kun Turun AIK osallistui mestaruuscupiin. 
Seitsemän joukkueen kilpailussa hallitseva mestari VBJS aloitti ottelunsa suoraan välierissä. Loppuottelussa pelasivat HIFK ja VBJS. VBJS voitti Helsingissä pelatun loppuottelun maalein 3-8.
Alkuerät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Turun AIK | 1–13 (0-6) | Kronohagens IF |
| Viipurin IFK | 8–4 (3-3) | Viipurin Reipas |
| Helsingin IFK | 8–1 (2-0) | Helsingin Jalkapalloklubi |
Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Viipurin Bandy & Jalkapalloseura | 8–2 (2-1) | Viipurin IFK |
| Helsingin IFK | 5–4 (2-0) | Kronohagens IF |
Loppuottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Helsingin IFK | 3–8 (3-5) | Viipurin Bandy & Jalkapalloseura |
VBJS:n joukkue loppuottelussa: Kristian Poutiainen, Yrjö Penttilä, Lauri Mäkinen, Armas Ahnger, Toivo Pirhonen (hyökkääjät), Aarne Nissinen, Edvard Kostamo, Toivo Kosunen (tukimiehet), Aarne Mytty, Juho Pelli (puolustajat) ja Arttur Arvelin (maalivahti).
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Viipurin Bandy & Jalkapalloseura
2.: Helsingin IFK
3.-4.: Kronohagens IF
3.-4.: Viipurin IFK
5.-7.: Viipurin Reipas
5.-7.: Helsingin Jalkapalloklubi
5.-7.: Turun AIK
Kalevan kisat 2005

Kalevan kisat 2005 järjestettiin Porissa 15.–17. heinäkuuta.
Kalevan maljan voitti Lahden Ahkera.