stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Quizás
Kappaleet

"Tres Palabras" – 4:23
"Para Qué la Vida" – 4:05
"La Chica de Ayer" – 3:58
"Mentiroso'" – 3:55
"Quizás" – 4:11
"Pienso En Tí" – 4:18
"Marta" – 4:23
"Suéltame las Riendas" – 3:55
"Mamacita" – 4:52
"Mentiroso [Versión Mariachi]" – 3:51
"No Apagues la Luz" – 3:49
Enrique Iglesias
| --- | --- |
Studioalbumit::   Enrique Iglesias (1995)  Vivir (1997)  Cosas Del Amor (1998)  Enrique (1999)  Escape (2001)  Quizás (2002)  7 (2003)  Insomniac (2007)  Euphoria (2010)  Sex and Love (2014)  Final (Vol. 1) (2021)  Final (Vol. 2) (2024) 
Kokoelmat::   95/08 Exitos (2008)  Greatest Hits (2008)
Raimo Näsänen

Raimo Näsänen ja Opel Corsa 1993 Suomen MM-rallin Yle TV2 in-car kuvaustehtävissä.
Raimo Näsänen (s. 20. huhtikuuta 1952) on naantalilainen kodinkonekauppias, joka harrasti autourheilua yli 20 vuotta, joista kymmenkunta vuotta keskieurooppalaisia ralleja. Näsänen saavutti West Euro Cupissa vuonna 1991 koko sarjan 12. sijan ja seuraavana vuonna 2. sijan. Kilpailuita käytiin Norjassa, Ruotsissa, Saksassa ja Hollannissa. Näsäsen kokemuksiin kuuluu myös Nürburgringin 24 tunnin ajo, johon hän osallistui vuonna 1990 Mercedes-Benz 190 E:llä.
15 MM-rallia kokenut Opel Corsa Raimo Näsäsen ajamana on museoitu Kangasalan rallimuseoon. Sekä auton, että kuljettajan viimeinen kilpailu oli Monte Carlo -ralli 1996.
Oriola

| Oriola Oyj |
| --- | --- |

Tunnuslause:  The Channel for Health
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: OKDAV OMXH: OKDBV
Markkina-arvo:   349,9 milj. € (31.12.2020)
Perustettu:  2006
Toimitusjohtaja:  Katarina Gabrielson
Puheenjohtaja:  Panu Routila
Kotipaikka:  Espoo, Suomi
Toimiala:  lääketukkukauppa
Liikevaihto:   1800,8 milj. € (2020)
Liikevoitto:   20,4 milj. € (2020)
Tilikauden tulos:   11,3 milj. € (2020)
Henkilöstö:   2687 (keskimäärin 2020)
Kotisivu:  www.oriola.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oriola Oyj (vuoteen 2017 Oriola-KD Oyj) on suomalainen lääkealan tukkukauppaa harjoittava pörssiyhtiö, joka toimii Suomen ja Ruotsin markkinoilla ja tarjoaa palveluita lääkeyhtiöille, apteekeille ja muille alan toimijoille sekä kuluttajille. Ruotsissa Oriola omistaa maan kolmanneksi suurimman apteekkiketjun, Kronans Apotekin, jolla on yli 320 apteekkia kautta Ruotsin.
Oriolan pääkonttori sijaitsee Espoossa ja muut toimipisteet Tukholmassa, Mölnlyckessä ja Enköpingissä Ruotsissa.
Historia

Apteekkitavarakauppa Oriola Oy perustettiin vuonna 1948 osana Orion-yhtymää. Perustajina olivat varatuomari Sauli Sipilä, arkkiatri Arvo Ylppö ja professori Erkki Leikola. Ensimmäisenä toiminta-ajatuksena oli tuottaa maahan, myydä ja välittää kemiallisia lääkeaineita, kemikalioita sekä saniteettitavaraa ja muita läheisesti näihin liittyviä tavaroita.
Vuonna 1954 nimi muutettiin Oriola Oy:ksi. Vuonna 1968 Oriola muutti Helsingin Vallilasta Espoon Mankkaalle. Kahta vuotta myöhemmin perustettiin yrityksen sairaalatarvikeosasto ja pian myös laboratoriotarvikeosasto. 1970-luvulla Orion laajeni myös röntgentarvikkeisiin. Röntgen- ja laboratoriotarvikkeet tunnetaan nykyisin Healthcare Trade -yksikkönä. Hammasväline Oy siirtyi Orionin omistukseen vuonna 1974, kunnes vuonna 2010 se myytiin ruotsalaiselle Lifco-yhtiölle. Vuonna 1986 Orion osti luontaistuotteisiin erikoistuneen Reformi-Keskuksen, jonka pohjalta vuonna 2008 muodostettiin Consumer Health -yksikkö. Yksikön tuotevalikoimaan kuuluu lukuisia vahvoja terveystuotteiden brändejä, kuten Gefilus ja Lysi.
Mankkaalle avattiin uusi keskusvarasto vuonna 1988, ja sitä laajennettiin vuonna 1997.
Historia > Oriola-KD syntyy

Orionin jakautuessa vuonna 2006 Oriolasta tuli osa Oriola-KD-konsernia, joka oli tuolloin Suomen ja Ruotsin suurin lääketukku. Vuonna 2011 Ruotsin KD Pharma ja Venäjän Moron luopuivat nimistään yhteisen Oriola-brändin hyväksi.
Venäjän-liiketoimintonsa Oriola myi vuonna 2014. Vuonna 2015 Oriola hankki ruotsalaisen annosjakeluun erikoistuneen Svensk Dos -yrityksen ja vuonna 2016 suomalaisen annosjakelun tukipalveluita tarjoavan Pharmaservice Oy:n. Pharmaservice tarjoaa lääkkeiden koneellisen annosjakelun tukipalveluita (Anja) Suomen apteekeille. Vuonna 2016 Oriola hankki myös 70,9 prosentin osuuden kotimaisesta lääkealan palveluyrityksestä Farentasta, joka tarjoaa asiantuntijapalveluita lääkeyrityksille ja henkilöstöpalveluita apteekeille.
Vuonna 2017 Oriola osti ruotsalaisen terveysalan palveluyrityksen ICTHS Health Supportin joka tarjoaa asiantuntijapalveluita apteekeille, lääkeyhtiöille ja terveydenhuollon toimijoille, ja myi Baltian liiketoimintonsa yritysten toimivalle johdolle (SIA Oribalt Group).
Syksyllä 2017 Oriolalla oli toimitusvaikeuksia tietojärjestelmien päivityksen vuoksi.
Oriola ja Kesko allekirjoittivat vuonna 2017 sopimuksen yhteisyrityksen perustamisesta ja kertoivat perustavansa koko Suomen kattavan terveys-, kauneus- ja hyvinvointimyymälöiden ketjun. Kokonaisvaltaiseen hyvinvointiin keskittyvän Hehku-ketjun verkkokauppa ja 18 ensimmäistä myymälää avautuivat keväällä 2018. Hehkun toiminnan lopettamisesta ilmoitettiin joulukuussa 2018.
Liiketoimintasegmentit

Oriola on jakautunut kolmeen liiketoiminta-alueeseen: palvelut, kuluttaja ja terveydenhuolto. Kuluttaja-liiketoiminta-alue tarjoaa tuotteita ja palveluita kuluttajien terveyteen ja hyvinvointiin, ja toimii vähittäiskaupassa Ruotsissa ja Suomessa.
Palvelut tarjoaa räätälöityjä palveluita lääkeyrityksille, apteekeille ja muille alan toimijoille Ruotsissa ja Suomessa sekä laajan valikoiman terveydenhuollon kuluttajatuotteita vähittäiskaupalle Suomessa.
Terveydenhuolto tarjoaa palveluita sairaaloille, terveyskeskuksille ja muille terveydenhuoltoalan toimijoille, sekä lääke- ja annosjakelupalveluita julkisille ja yksityisille asiakkaille Ruotsissa ja annosjakelun tukipalveluita apteekeille Suomessa.
Osakkeet ja omistus

Oriolalla on kaksi osakesarjaa: A- ja B-sarja. A-sarjan osakkeilla on 20 ääntä, ja B-sarjan osakkeilla yksi ääni. Kaupankäynti Oriola-KD:n osakkeilla alkoi Helsingin pörssissä 3. heinäkuuta 2006.
Suurimmat omistajat äänimäärän mukaan (tilanne 31.12.2021):
| Omistaja | Osuus osakkeista % | Osuus äänistä % |
| --- | --- | --- |
| Mariatorp Oy | 13,49 | 12,46 |
| Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma | 4,18 | 7,46 |
| Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | 3,25 | 6,19 |
| Wipunen varainhallinta Oy (Ilkka Herlinin määräysvaltayhtiö) | 4,96 | 4,86 |
| Maa- ja Vesitekniikan Tuki ry. | 1,13 | 3,40 |
| Tukinvest | 1,09 | 3,30 |
| Greenzap Oy | 0,88 | 2,66 |
| Ylppö Jukka Arvo | 0,98 | 2,51 |
Aiheesta muualla

Oriola
Oriola-KD:n logo.
Paltamon kirkonkylä
Kirkonkylän palvelut ja maamerkit

Kirkonkylän maamerkkejä ovat muun muassa Paltamon kirkko (1946) ja Kiehimänjoen ylittävät maantie- ja rautatiesillat.
Pääosa kunnan palveluista on keskittynyt kirkonkylän taajamaan. Kirkonkylässä on kirkon ohella esimerkiksi kunnantalo, Korpitien koulu (yhtenäiskoulu, luokka-asteet 1-9), Paltamon lukio, Paltamon pääkirjasto, Paltamon terveysasema ja Kainuun pelastuslaitoksen Paltamon paloasema.
Paltamon kirkko (Ilmari Launis, 1946).
Paltamon rautatieasema.
Pulli

Pulli viittaa seuraaviin:
Pulli, kylä Pohjois-Lohjalla
Pullin asuinpaikka, varhainen kivikautinen asuinpaikka Virossa
Sukunimi

Eero A. Pulli (1902–1973), urheilukirjailija
Elina Pulli (s. 1964), kirjailija ja Espoon kaupungin kulttuuripalveluiden erityisasiantuntija
Erkki Pulli (1935–2020), majuri ja Suomen Eläkeläisten Puolueen puoluejohtaja 1990–1994
Heino Pulli (1938–2015), jääkiekkoilija
Jaakko Pulli (1906–1983), säveltäjä
Jere Pulli (s. 1991), jääkiekkoilija
Juha Pulli (s. 1978 tai 1979), näyttelijä
Juuso Pulli (s. 1991), jääkiekkoilija
Kalevi Pulli (1936–2015), jääkiekkoilija
Kristian Pulli (s. 1994), yleisurheilija
Markku Pulli (s. 1945), jääkiekkoilija
Markku Pulli (s. 1988), näyttelijä
Matias Pulli (s. 1995), jääkiekkoilija
Matti Pulli (1932–2020), lainopin kandidaatti ja Vammalan kaupunginjohtaja
Matti Pulli (1933–2016), mäkihyppyvalmentaja
Pekka Pulli (1888–1923), jääkäri
Pälvi Pulli, suomalaissyntyinen Sveitsin puolustusministeriön virkamies
Tommi Pulli (s. 1992), pikaluistelija
Valtteri Pulli (s. 2001), jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pulli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pullila

Pullila oli Karjalan kannaksella Antrean pitäjässä sijainnut kylä. Se sijaitsi Viipurista Antrean kirkonkylään johtavan maantien (nyk. tie 41K-185) varrella Pullilanjärven pohjoispuolella. Nykyään paikalla on vain pari asuttua taloa, eikä vanhoja rakennuksia myöskään ole enää jäljellä.
Vuoden 1918 sisällissodan aikana Pullilla oli punaisten hallussa, ja kylä oli yksi Antrean rintaman taistelupaikoista.
Kirjallisuutta

Mikkola, Katri: Muistelmia Antrean Pullilasta.  Helsinki:  omakustanne, 1985.
Peter Cetera

Peter Cetera Los Angelesissa vuonna 2004
Peter Paul Cetera (s. 13. syyskuuta 1944) on yhdysvaltalainen rock-laulaja, -lauluntekijä, -basisti ja -tuottaja, joka toimi ennen soolouraansa Chicago-yhtyeen alkuperäisjäsenenä.
Cetera syntyi Chicagossa yhdysvaltainpuolalaisen perheen seitsemästä lapsesta toiseksi. Hän oppi soittamaan harmonikkaa viisivuotiaana ja hankki ensimmäisen kitaransa 14-vuotiaana. Lopulta hän siirtyi bassokitaraan. Cetera on kova Beatles- ja Beach Boys -fani, mikä kuuluu hänen musiikissaan: hän on levyttänyt Beatlesien "It's Only Love" -kappaleen sekä käyttänyt Beach Boysien lauluharmonioita kappalessaan "Wishing You Were Here".
Cetera nousi kansainväliseen maineeseen yhtyeessä Chicago, joka aloitti toimintansa 1960-luvun lopussa. Hänen ensimmäinen sooloalbuminsa oli Peter Cetera vuonna 1981. Lisäksi hän on tehnyt yhteistyötä mm. Billy Joelin,  Karen Carpenterin, Paul Ankan, Agneta Fältskogin ja Chaka Khanin kanssa. Ceteralla on erinomainen ja tunnistettava tenoriääni, joka sopii täydellisesti popmusiikkiin. Monet Chicagon hiteistä on hänen säveltämiään, kuten suurin myyntimenestys "If You Leave Me Now". Hänellä on ollut myös elokuvarooleja.
Cetera asuu Idahon Sun Valleyssä. Hänellä on kaksi tytärtä: Claire (s. 1983) ja Senna (s. 1997).
Sooloalbumit

Peter Cetera (1981)
Solitude/Solitaire (1986)
One More Story (1988)
World Falling Down (1992)
One Clear Voice (1995)
You're the Inspiration: A Collection (1997)
Another Perfect World (2001)
You Just Gotta Love Christmas (2004)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
ProtoVision

| ProtoVision Kavinsky |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 11. helmikuuta 2013
 Tuottaja(t): Vincent Belorgey
 Tyylilaji: elektroninen musiikki
 Levy-yhtiö: Record Makers
Kavinskyn muut julkaisut
| Nightcall 2010 | ProtoVision 2013 | OutRun 2013 |
ProtoVision on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Kavinskyn EP-levy, joka julkaistiin 11. helmikuuta 2013.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ProtoVision | 1.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Protovision (Red Sky Mix feat. Sugar Tongue Slim) | 1.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Protovision (Boys Noize Remix) | 1.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ProtoVision (Blood Orange Remix) | 1.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ProtoVision (Sébastien Tellier Version) | 1.30 |  |  |  |  |  |  |  |
Punch Broadbent

| Punch Broadbent |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. heinäkuuta 1892 Ottawa
Kuollut: 5. maaliskuuta 1971 (78 vuotta)
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  170 cm
Paino:  83 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1912–1929
Seurat:  Ottawa Senators   Montreal Maroons   New York Americans
Hockey Hall of Fame
 1962 
Punch Broadbent (13. heinäkuuta 1892 – 5. maaliskuuta 1971) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi seuroissa Ottawa Senators, Montreal Maroons ja New York Americans.
Broadbent syntyi Ottawassa ja meni naimisiin Leda Fitzimmonsin kanssa. Heillä on yksi tytär, Sally Ann Broadbent. Vuonna 1962 Broadbentistä tuli Hockey Hall of Famen jäsen.
Pellavarock

Pellavarock on vuosittain elokuun alussa Hämeenlinnan Lammilla järjestettävä metallimusiikin festivaali. Päivän kestävää tapahtumaa saapuu Untulanrantaan seuraamaan runsaat 2 000 kävijää. Tapahtuman on aikaisemmin järjestänyt Lammin kunnan nuorisotoimi, mutta vuodesta 2007 alkaen tapahtuman pääjärjestäjänä on toiminut uusi yhdistys Pellavan Takojat ry.
Pääesiintyjät

1992
Mr. Catamanic, Tuohus, Ivalo Ghostriders, Death Wish, Mätäq
1995
Tuohus, Mr.Catamanic, Tehosekoitin, Rytke, Croon
1997
Claudia's Last Dream, Caliban, Mr.Catamanic, Retkibanaani, Lehtivihreät, Klamydia
1998
Claudia's Last Dream, Caliban, Clamour, Nukkekoti, Mr.Catamanic, Sanktio, Aknestik, Pojat, Apulanta
1999
Newborn George, Raivopäät, Flippin' Beans, Nollaseiska, Mr.Catamanic, Luonteri Surf, Ne Luumäet
2000
Virtual Genocide, The Propertunes, Cliché, Loaded Dice, Morning After, LAB, Frostbites, Klamydia, Mr.Catamanic, YUP
2001
Holochaust, Entwine, Charon, Kotiteollisuus, Viikate, Sonata Arctica, Catamanic, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus
Aiheesta muualla

Festivaalien sivusto http://www.pellavarock.fi
Pohjajoki (Jormua)

Pohjajoki tulvii keväällä 2012
Saukon liukumäki Pohjajoen jäälle joulukuussa 2021
Pohjajoki on kapea, kymmenen kilometrin mittainen joki Kainuussa. Se saa alkunsa Sotkamon Paakinmäen seudulta pienestä Lautalammesta ja hieman isommasta Paakinlammesta. Siihen virtaavia puroja ovat pohjoisesta päin tuleva Sydänoja ja etelästä reitin ainoasta järvestä, Pienestä Ruuhijärvestä, laskeva Ruuhipuro. Jokea on käytetty myös uittoväylänä ja sen meandereita on jonkin verran oiottu. Joen varressa on runsaasti lähteitä, ja joki pysyy läpi kesän kylmänä. Joessa on kaksi suurehkoa koskipaikkaa, ylempänä Sotkamon puolella Raksinkoski ja alempana Kajaanin puolella Penkereenkoski. Joki laskee Oulujärven Jormuanlahden itäisimpään pohjukkaan sekä valtatien 5 että Savon radan siltojen kohdalla aivan entisen Jormuan rautatieliikennepaikan pohjoispuolella. Kajaanin maalaiskuntaan kuuluneen Jormuan kylän itäpuolta kutsutaan myös nimellä Pohjajoki.
Paikallinen luonnonsuojeluyhdistys on rakentanut jokivarteen luontopolun. Suomen ympäristökeskus on tutkinut joen kalakantaa, ja siinä on edelleen muun muassa järvitaimenen kutupaikkoja.
Aiheesta muualla

Pohjajoen valuma-alue, Järviwiki
Pohjakulkeuma

Pohjakulkeumalla tarkoitetaan vesistössä pohjaa pitkin kulkeutuvaa kiintoainetta. Pohjakulkeuma voidaan jakaa vielä erikseen vierimällä tai hyppäyksin tapahtumiin aineiden liikkeisiin. Pohjakulkeuman mittaaminen on vaikeampaa kuin suspendoituneen aineen mittaaminen. Tulosten epävarmuutta lisää usein pohjakulkeutuman jaksoittainen vaihtelu.
Aiheesta muualla

Pohjakulkeuman laskukaavoja (englanniksi)
Protocetus

| Protocetus |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Valaat Cetacea
Alalahko::  †Muinaisvalaat Archaeoceti
Heimo::  †Protocetidae
Suku::  †Protocetus
Laji::  atavus
Kaksiosainen nimi
 † Protocetus atavus  Fraas, 1904 
Katso myös
   Protocetus Wikispeciesissä   Protocetus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Protocetus oli muinaisvalaisiin kuulunut suku, joka eli eoseenikaudella Egyptin alueella. Sen edeltäjiä valaiden evoluutiossa olivat Pakicetus, Ambulocetus ja Rodhocetus ja seuraajia Dorudon ja Basilosaurus. Protocetus oli petoeläin ja se oli noin 2,5 metriä pitkä. Sen eturaajat olivat vielä räpylämäiset, mutta takaraajat olivat muuttuneet evämäisiksi.
Aiheesta muualla

http://www.wired.com/2011/11/when-whales-walked-in-egypt
http://dinosaurs.about.com/od/mesozoicmammals/p/protocetus.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
Orion (avaruusalus)

Orion-avaruusalus, miehistö- ja huoltomoduulit.
Orion-avaruusalus (Multi-Purpose Crew Vehicle, MPCV) on Nasan Artemis-ohjelmassa käytettävä miehitetty avaruusalus. Se koostuu laskuvarjolla mereen laskeutuvasta miehistökapselista sekä Euroopan avaruusjärjestön kehittämästä huoltomoduulista. Orion on tarkoitettu nelihenkiselle miehistölle matalaa Maan kiertorataa edemmäs suuntautuviin lentoihin.
Orionia kehitettiin vuosina 2005–2009 Constellation-ohjelmassa, jonka lakkauttamisen yhteydessä Nasan matalalle Maan kiertoradalle suuntautuvien miehitettyjen avaruuslentojen valmistelua alettiin siirtää yksityisten yritysten vastuulle. Vuodesta 2017 lähtien virallisesti olemassa olleeseen Artemis-ohjelmaan kuuluu Orion-avaruusaluksen lisäksi uusi kantorakettiperhe Space Launch System, Kuuta kiertävä avaruusasema Lunar Gateway ja yksityisen yrityksen kehittämän kuulaskeutuja.
Historia > Constellation-ohjelma

Avaruussukkuloiden käyttöajan lähestyessä loppuaan Nasa valmisteli niiden seuraajaksi Apollo-aluksen kaltaista järjestelmää jatkamaan Yhdysvaltojen miehitettyjä avaruuslentoja.
Orionin suunnittelun tarjouskilvan päätyttyä NASA aloitti kaksi rinnakkaista projektia 13. kesäkuuta 2005:
Northrop Grumman ja Boeing suunnittelivat Spiral One-alusta. Projektiin osallistuivat myös italialainen Alenia Spazio, ARES Corporation, Charles Stark Draper Laboratory ja United Space Alliance.
Lockheed Martin yhdessä eurooppalaisen EADSin (Airbus Group) kanssa suunnittelivat toista versiota. Muita projektin osanottajia olivat United Space Alliance, Honeywell, Orbital Sciences Corporation, Hamilton Sundstrand ja Wyle Laboratories.
31. elokuuta 2006 NASA päätti tilata aluksen Lockheed Martin -yhtiöltä.
8. syyskuuta 2009 NASAn miehitettyjen lentojen tulevaa rahoitusta arvioiva komitea jätti Yhdysvaltain hallitukselle raporttinsa. Johtopäätös oli, että Kansainvälisen avaruusaseman käyttöön, sukkuloiden korvaajien kehittämiseen, miehitettyyn kuulentoon ja mahdollisiin miehitettyihin lentoihin Marsiin  olisi tarvittu paljon enemmän rahaa kuin oli aiemmin arveltu. Kehitystyön kustannukset ylittivät silloisen budjetin.
Constellation-ohjelman suunnitelman mukaan Orionin oli tarkoitus olla valmis testaukseen vuonna 2008 ja lentovalmis vuonna 2014. Sukkuloiden käyttö lopettiin vuoden 2011 loppuun mennessä. Vuoden 2009 lopussa Orionin kehitys oli 1-2 vuotta myöhässä aikataulusta ja ohjelman toteutus päätettiin lopettaa vuonna 2010.
Historia > Artemis-ohjelma

Artemis-ohjelma perustettiin presidentti Donald Trumpin 11. joulukuuta 2017 allekirjoittaman avaruusdirektiivin myötä. Ohjelman tavoitteena on viedä ihminen Kuun pinnalle ensi kertaa vuoden 1972 jälkeen ja ylläpitää siellä pysyvää toimintaa. Ohjelmaan otettiin muokattuina mukaan tärkeimmät osat Constellation-projektista, kuten Orion-kapseli ja kantorakettiperhe. Orion tulee Kuuhun palatessaan operoimaan yksityisen yrityksen valmistaman kuulaskeutujan eli Human Landing Systemin (HLS) kanssa. Laskeutujaa kehittävät erikseen kolme Nasan valitsemaa yhdysvaltalaista avaruusalan yritystä: Blue Origin, Dynetics ja SpaceX.
16. marraskuuta 2022 miehittämätön Artemis I -tehtävä laukaistiin Kennedyn avaruuskeskuksesta, jossa Space Launch System -raketilla laukaistiin Orion-alus kohti Kuuta. Alus saavuttaa etäisimmän pisteen noin kymmenessä päivässä ja viettää kaksi viikkoa Kuun kiertoradalla, jonka jälkeen se palaa Maahan. Alus otetaan talteen ja sitä tutkitaan seuraavaa Artemis-lentoa varten.
Aikataulu

2006–2007 — avaruusaluksen konfiguraation valinta ja esisuunnittelu
2011 Lockheed-Martin sai avaruuskapselin rakennemallin valmiiksi.
2014 — joulukuun 5. — EFT-1, ensimmäinen miehittämätön Orionin avaruuslento. Kantorakettina toimi Delta IV Heavy  ja Orion lensi molempien Van Allenin vyöhykkeiden läpi mm. säteilysuojauksen koettamiseksi. Laukaisu oli klo 12.05 ja pehmeä mereen laskeutuminen 16.29 UTC.
Suunnitelmia:
2019 — AA-2, miehittämätön keskeytetty lento avaruuteen (suurimman dynaamisen paineen nopeudella)
2020 — EM-1 (Exploration Mission-1), miehittämätön lento Kuun ympäri käyttäen Space Launch System-kantorakettia
2023 — EM-2, ensimmäinen miehitetty lento
Aluksen rakenne

Orion on suunniteltu Maan kiertorataa kauemmas ulottuviin lentoihin, mukaan lukien miehitetty kaksisuuntainen lento Marsiin. Orionin perusrakenteet muistuttavat Apollo-kapselia, mutta kooltaan Orion on sitä paljon suurempi. Se muodostuu miehistö- ja huoltokapselista. Miehistökapselissa on tilaa 8,9 m³ ja se voi kuljettaa neljää astronauttia kolmen viikon lennolla. Aikaa voidaan pidentää lisäämällä muita kapseleita. Se on suunniteltu kymmenen kertaa vanhaa avaruussukkulaa turvallisemmaksi nousu- ja paluuvaiheessa. Miehistökapseli sisältää tiedelaitteet ja ruokatarpeet sekä toimii telakointivälineenä. Laukaisunkeskeytysjärjestelmä (Launch Abort System) on miehistökapselin kärjessä laukaisun ajan. Huoltokapselin mukana ovat aurinkopaneelit, hengitysilmaan tarkoitettu happi ja rakettimoottori.
Maahan palaa ainoastaan miehistökapseli, joka ensin jarruttaa nopeutta lämpökilven avulla ja sitten laskuvarjojen varassa. Orion laskeutuu mereen, vaikka alun perin ajateltiin sen laskeutuvan maan pinnalle samaan tapaan kuin venäläiset Sojuz-avaruusalukset.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
NASA Receives Crew Exploration Vehicle Proposals News article by Leonard David, Space.com
Getting Space Exploration Right - view on spiral development (Arkistoitu – Internet Archive)
NASA Calls on Private Sector to Help Make Exploration Affordable[vanhentunut linkki]
NASA Studying Unmanned Solution to Complete Space Station as Return to Flight Costs Grow
Project Constellation
| --- | --- |
Sub-orbitaalit testilennot:  Ares I-X
Laitteet:   Orion  Ares Ares I  Ares IV  Ares V  Earth Departure Stage  Altair  J-2X  RS-68 
Laukaisualustat:   Kennedy Space Center  LC-39A/B 
Artemis
| --- | --- |
Lennot:   Artemis I  Artemis II  Artemis III  Artemis IV 
Koelennot:   Exploration Flight Test 1 
Alukset:   Orion 
Kantoraketit:   Space Launch System 
Orion-alus, jossa mukana työntövoimamoduuli
Räjäytyskuva Orion-kapselista ja sen oheisjärjestelmistä laukaisutilanteessa pois lukien kantoraketti.
Pajulampi (Petäjävesi)

| Pajulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°15′16″N, 25°17′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ala-Kintauksen valuma-alue (14.55)
Laskujoki:  lasku-uoma Huhtiaan 
Järvinumero:  14.558.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,9 m  
Pituus:  720 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,683 km  
Pinta-ala:  7,947 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPajulampi 
Pajulampi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Pajulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 720 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Koisjärvenjoen valuma-alueeseen (14.558) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,9 metriä mpy.
Rachel Yankey

Rachel Yankey
Rachel Yankey (s. 1. marraskuuta 1979) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi Englannin maajoukkueessa aikanaan ennätykselliset 129 maaottelua, joissa hän teki 19 maalia.
Yankey esiintyi ensimmäisen kerran Englannin maajoukkueessa elokuussa 1997. Hän edusti Englantia vuosien 2007 ja 2011 MM-kilpailuissa sekä vuosien 2001, 2005 ja 2013 EM-kilpailuissa. Lontoon olympialaisissa 2012 hän edusti Isoa-Britanniaa.
Yankey edusti kotimaassaan pitkään Arsenalia ja voitti joukkueessa naisten Mestarien liigaa edeltäneen UEFA Cupin vuonna 2007 sekä useita kansallisia mestaruuksia.