stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nelli Berg

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Nelli Emilia Berg-Väänänen
Syntymäaika: 23. heinäkuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: , Suomi
Pelipaikka: Keskikenttä/puolustaja
Seura
Seura:  Pallokissat
Pelinumero: 14
Junioriseurat
:  KMF
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| –2007 2007–2008 2008–2011 2013– |  KMF  AC Reggiana Femminile  KMF  Pallokissat |  ? (?) ? (?) ? (?) ? (?) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Nelli Emilia Berg-Väänänen (o.s. Berg, s. 23. heinäkuuta 1985) on suomalainen jalkapalloilija. Keskikentällä tai puolustajana pelaava Berg-Väänänen on Kuopion Mimmifutiksen kasvatti. Hänellä on tilillään useita ikäluokkiensa maaotteluita.
Berg-Väänänen oli KMF:n ykkösjoukkueen tärkeimpiä pelaajia vuosia, kunnes siirtyi syksyllä 2007 pelaaja-agentti Fernando de Napolin junaileman kaupan myötä ammattilaiseksi italialaiseen Reggianaan. Hän oli ensimmäinen KMF:stä ulkomaille ammattilaiseksi siirtynyt pelaaja. Kaudeksi 2008 Berg-Väänänen palasi jälleen KMF:n paitaan, ja hänet valittiin joukkueensa kapteeniksi. Kausi 2008 päättyi KMF:n osalta Naisten Liigan kolmanteen sijaan. Kyseessä oli edustusjoukkueen ensimmäinen mitalisijoitus.
Berg-Väänänen pelasi viimeisen ottelunsa KMF:ssä kaudella 2011. Hän ei pelannut kaudella 2012 missään joukkueessa, mutta teki paluun Naisten Liigaan kaudella 2013 Kuopion Pallokissoissa.
Berg-Väänänen on koulutukseltaan sairaanhoitaja. Kunnallisvaaleissa 2008 hänet valittiin Kuopion kaupunginvaltuustoon Kansallisen Kokoomuksen listalta. Hän oli vuonna 2009 aloittaneen valtuuston toiseksi nuorin jäsen. Eduskuntavaaleissa 2011 hän oli kokoomuksen kansanedustajaehdokkaana Pohjois-Savon vaalipiirissä. Berg-Väänänen pyrki jälleen eduskuntaan kokoomuksen ehdokkaana vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Savo-Karjalan vaalipiiristä.
Myös Bergin siskot Neea Berg, Ninni Berg, Natasa Ruuskanen ja Nanne Ruuskanen ovat jalkapalloilijoita. Bergin isä Teppo Berg on pelannut ja valmentanut sekä toiminut KMF:n johdossa. Äidillä Arja Bergillä on jalkapallossa harrastustaustaa.
Aiheesta muualla

Bergin kuva ja otteluraportti AC Reggiana Femminilen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive), toinen (Arkistoitu – Internet Archive) (italiaksi)
Mäkelä (Nastola)

Mäkelä on Lahdessa entisen Nastolan kunnan pohjoisosassa sijaitseva kylä, jossa asuu noin 900 asukasta. Mäkelän Vanajanraitilla sijaitsee Kivijärven koulu, jossa on noin 70 oppilasta. Mäkelän vieressä kulkee Heinolan ja Lahden välinen moottoritie. Pyhäntaalla päin sijaitsee Savontie, joka on lyhyempiselvennä kuin moottoritie. Mäkelässä on myös kaksi järveä, Kivijärvi ja Oksjärvi.
Nelilaskin

Nelilaskin on nimensä mukaisesti laskin, joka pystyy suorittamaan neljä peruslaskutoimitusta (yhteen-, vähennys-, kerto- ja jakolaskun). Usein nelilaskimissa voi olla myös muutamia lisätoimintoja, kuten neliöjuuren otto sekä mahdollisuus tallettaa luku muistiin.
Mekaaniset nelilaskimet

Mekaaniset nelilaskimet edelsivät nykyaikaisia laskimia. Original-Odhner ja Brunsviga olivat Suomessakin paljon käytettyjä. Ruotsalaista syntyperää oleva Willgodt Odhner kehitteli vuosikausia laskukonettansa ja aloitti sen sarjatuotannon Pietarissa Pietariin vuonna 1890. Hänen perillisensä siirsivät tuotannon lokakuun vallankumouksen jälkeen Göteborgiin ja yrityksen nimeksi tuli tällöin AB Original-Odhner.
Osoitinpiikkiensä takia piikkisiaksikin kutsutun mekaanisen nelilaskimen eli aritmometrin käyttö tapahtuu seuraavasti. Osoitinpiikeistä, joissa ykköset ovat oikealla ja kasvavat kymmenkertoimet vasemmalla, valitaan ensimmäinen luku ja pyöräytetään se kammesta tulosriville. Valitaan uusi luku ja yhteenlaskettaessa pyöräytetään kampea myötäpäivään tai vähennyslaskussa vastapäivään. Summa tai erotus saadaan tulosriville. Kertolaskussa valitaan kerrottava ja kampea pyöritetään kertojan määrän verran myötäpäivään. Jakolaskussa tehdään vastaavasti, mutta kampea pyöritetään vastapäivään. Jäljelle jäävä jaettavaa pienempi luku on mahdollinen jakojäännös. Laskin näyttää kampien kiertokertojen määrän.
1950-luvulla monet mekaaniset nelilaskimet saivat muoviset näppäimet ja kuoret, Original-Odhnerin tuotannon lakatessa 1970-luvulla se oli silti mekaanisesti samanlainen kuin 1900-luvun alussa.
Elektroniset nelilaskimet

Ensimmäiset pöytäkoon elektroniset nelilaskimet olivat elektroniputkia käyttävät Anita Mk VII ja Anita Mk VIII (1961). Ensimmäisiä transistoria käyttäviä pöytäkoon nelilaskimia olivat IME 84 (1964) ja Sharp Compet CS10A (1964).
Elektroniset nelilaskimet yleistyivät 1970-luvun puoliväliin mennessä. Nelilaskinten lisäksi markkinoille tuli monipuolisempia funktiolaskimia. 1970-luvun alkupuolella saattoi Suomessa funktiolaskimen hinta olla jopa 1 500 markkaa, mikä oli etelänmatkan hinta. Ensimmäiset elektroniset laskimet käyttivät LED-näyttöjä ja kuluttivat runsaasti paristoa. 1970-luvun puolivälissä niin digitaalisissa kelloissa kuin taskulaskimissakin siirryttiin käyttämään virtaa vähemmän kuluttavaa nestekidenäyttöä, jolloin kyettiin tekemään pienemmillä paristoilla toimivia taskulaskimia.
Aiheesta muualla

Leipälä, T. 2003. The life and works of W. T. Odhner, Part 1. Greifswalder Symposium zur Entwicklung der Rechentechnik, 12.-14.9.2003 (PDF-dokumentti)
Leipälä, T. 2006. The life and works of W. T. Odhner, Part 2. Greifswalder Symposium zur Entwicklung der Rechentechnik, 28.9.-1.10.2006 (PDF-dokumentti)
Brunsviga-aritmometri metsämuseo Lustossa.
Nestekidenäyttöinen pöytämallin nelilaskin.
Mustoslampi (Kouvola, Inkerilä)

| Mustoslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°59′29″N, 27°08′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Salmentoon 
Järvinumero:  14.184.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,62 km  
Pinta-ala:  2,755 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustoslampi 
Mustoslampi Mustalampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Pyötsiällä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 93 metriä mpy.
Naps Solar

Naps Solar Oy (Aikaisemmin Naps Systems ja Naps Solar Systems) on suomalainen aurinkoenergiaratkaisuihin erikoistunut yritys. 
Alun perin NAPS on lyhennys sanoista Neste Advanced Power Systems.
Naps perustettiin 1982, kun öljy-yhtiö Neste päätti sijoittaa vaihtoehtoisiin energiaratkaisuihin. Myöhemmin Nesteen ja IVO:n yhdistyessä Fortumiksi NAPS eriytettiin omaksi yhtiökseen vuonna 2000 ja näin syntyi Naps Solar Systems. Vuonna 2004 Timo Rosenlöf osti yrityksen Fortumilta. Hänen johdollaan yritys pääsi vuonna 2008 34 miljoonan liikevaihtoon. Yritys sai vuonna 2011 Tekniikan Akatemia Millennium Distinction Awards -tunnustuspalkinnon. Samoihin aikoihin kuitenkin aurinkopaneelien hintojen romahdus puolitti yrityksen liikevaihdon ja yritys toiminnasta tuli tappiollista. Osia yrityksestä lopetettiin tai laitettiin konkurssiin. Aurinkopaneelien markkinoiden toipuminen on auttanut yritystä uuteen alkuun. Vuonna 2016 Taaleri Kiertotalous Ky osti 53% Napsin osakkeista.
Aiheesta muualla

Naps Solarin kotisivut
Tekniikan Historia 4/2014, sivu 52-54; Talentum Media
Naprapaatti

Naprapaatti on käsin toteutettavan lääketieteen asiantuntija, joka on erikoistunut tuki- ja liikuntaelimistön toimintahäiriöiden tutkimiseen, hoitoon ja ennaltaehkäisyyn. Naprapaatti on Valviran rekisteröimä nimikesuojattu terveydenhuollon ammattihenkilö.
Naprapaatiksi opiskellaan ammattikorkeakoulussa. Tutkinnon suorittaminen kestää 4 vuotta ja on laajuudeltaan 240 opintopisteen mittainen.
Aiheesta muualla

Suomen Naprapaattiyhdistys ry
Mustoslampi (Kouvola, Uusi-Mauno)

| Mustoslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  61°01′51″N, 27°01′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Karvasenjärveen 
Järvinumero:  14.184.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,8 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  0,893 km  
Pinta-ala:  5,114 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustoslampi 
Mustoslampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Inkerilässä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,8 metriä mpy.
Mustoslampi (Kouvola, Penttilä)

| Mustoslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso, Etelä-Karjala
Kunnat:  Kouvola (Valkeala), Luumäki
Koordinaatit:  61°02′46″N, 27°08′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Haukijokeen 
Järvinumero:  14.184.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,7 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,026 km  
Pinta-ala:  3,268 ha  
Saaria:  1 
 fiMustoslampi 
Mustoslampi  on Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan maakuntien sekä Kouvolan Valkealan ja Luumäen rajalla, Haukisaaren eteläpuolella sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy.
Nikkonpihta

| Nikkonpihta |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Pihdat Abies
Laji::  homolepis
Kaksiosainen nimi
 Abies homolepis  Siebold & Zucc., 1842 
Katso myös
   Nikkonpihta Wikispeciesissä   Nikkonpihta Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Nikkonpihta eli nikonpihta (Abies homolepis) on Japanissa Honshūn ja Shikokun vuoristoissa kasvava havupuu. Se viihtyy 700–2200 metrin korkeudessa alueilla, joilla on kesäisin viileää ja kosteaa sekä talvisin paljon lunta. Nikkonpihdan runko on 30–40 metriä korkea ja halkaisijaltaan noin 1,5 metriä. Neulaset ovat 1,5–3,5 senttimetriä pitkiä ja 2–3 millimetriä paksuja. Nikkonpihdan sinipunaiset kävyt ovat puolestaan 6–12 senttimetriä pitkiä ja 3–4 senttimetriä leveitä. Noin puoli vuotta pölytyksen jälkeen kypsä käpy murenee ja vapauttaa siemenet sisältään.
Nikkonpihtaa käytetään Japanissa rakennuspuuna. Pohjois-Amerikassa ja Pohjois-Euroopassa sitä pidetään koristekasvina. Suomessa sen talvenkestävyys on heikko
Aiheesta muualla

United States Department of Agriculture (USDA): Abies homolepis (englanniksi)
Nelvana

Nelvana Limited on kanadalainen televisioyhtiö, joka perustettiin vuonna 1971. Nelvanan tekemiin piirrossarjoihin lukeutuvat muun muassa Halinallet, Lempi Monsteri, Pikkukarhun tarinoita, Babar, Tintin seikkailut ja Franklin. Nelvanan ohjaajina toimivat Michael Hirsh, Patrick Loubert ja Clive A. Smith. Sen animaattorina toimii Raymond Jacelife. [lähde? ]
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Mutelinlampi

| Mutelinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°07′27″N, 24°37′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  Mutelinoja 
Järvinumero:  35.621.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,6 m  
Rantaviiva:  0,856 km  
Pinta-ala:  3,851 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMutelinlampi 
Mutelinlampi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Kolhon kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Keurusselän lähialueeseen (35.621) se kuuluu.
Mustakurkkukerttu

| Mustakurkkukerttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kertut Sylviidae
Suku::  Pensaskertut Curruca
Laji::  rueppelli
Kaksiosainen nimi
 Curruca rueppelli  Temminck, 1823 
Synonyymit
 Sylvia rueppelli 
Katso myös
   Mustakurkkukerttu Wikispeciesissä   Mustakurkkukerttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustakurkkukertun munia.
Mustakurkkukerttu (Curruca rueppelli) on lintuselvennä.
Koko ja ulkonäkö

Pituus: 13,5 cm
Ääni: Laulu kiireinen ja lyhyt, rätisevä säe, esimerkiksi ”trr trr tsit titsitr”. Kutsuääni kova, karhea ”tserr”, varoitus yhtämittaista rätinää kirjokertun tapaan, mutta ei yhtä voimakkaana. Myös hakkaava äänisarja ”plyt”- tai ”plit”-aiheesta.
Koiras on helppo tunteaselvennä, vanha naaras joskus lähes koiraan kaltainen, kurkku ja otsa ovat usein tummatäpläiset. Yleensä erottuu heikko valkea viiksijuova, mikä ohuen nokan ja matalan otsan vuoksi saa linnun näyttämään suippopäseltä. Ensimmäisenä talvena ja seuraavana keväänä naaraan kurkku on vaalea. Eroaa samettipääkertusta harmaan selän sekä kyynärsulkien ja isojen peitinhöyhenten vaaleampien reunusten perusteella.
Levinneisyys

Ei elä Suomessa, mutta tavattu täälläselvennä kahdesti[lähde? ].
Elinympäristö

Melko yleinen macchiakasvustossa, erityisesti katajikkoisessa ja kermestammea kasvavassa maastossa, myös tiheän aluskasvillisuuden tammimetsissä.
Ravinto

Hyönteiset, hämähäkit ja marjat.
Aiheesta muualla

Mustakurkkukerttu Lintukuva-verkkopalvelussa
ITIS: Sylvia rueppelli (englanniksi)
Misinformaatio

Disinformaatio
Huhu
Misinformaatio
Propaganda
Uutisankka
Valeuutinen
Vihapuhe
Misinformaatio (engl. misinformation) on tahallisesti tai tahattomasti levitettyä väärää tai virheellistä informaatiota. Kun tieto on tarkoituksellisesti harhaanjohtavaa, kyse on disinformaatiosta.
Tunnistaminen

Anne Mintzin, lehden Web of Deception: Misinformation on the Internet toimittajan mukaan paras tapa huomata, onko informaatio totta on käyttää tervettä järkeä. Mieti, onko tieto järkevää, ovatko sivustojen perustajat tai toimittajat puolueellisia tai onko heillä agenda, ja tarkista missä sivustot on julkaistu. On hyvin suositeltavaa etsiä samaa tietoa eri sivustoilta, koska se saattaa olla julkaistu muualla ja tutkitumpana, sekä tarjota enemmän konkreettisia yksityiskohtia.
Martin Libicki, julkaisun Conquest In Cyberspace: National Security and Information Warfare kirjoittaja totesi, että väärän tiedon kanssa työskentelyn ydin on ajatus siitä, että lukijoilla on oltava tasapainossa totuus ja valhe. Lukijat voivat olla herkkäuskoisia , mutta eivät niin vainoharhaisia, että uskovat kaiken tiedon olevan virheellistä. On aina mahdollisuus, että jopa ne lukijat, joilla nämä ovat tasapainossa, alkavat uskoa virheisiin, tai he eivät huomaa totuutta vääräksi. Libickin sanoo, että aikaisemmin uskomukset tai mielipiteet vaikuttavat siihen, miten lukijat tulkitsevat tietoa. Kun lukijat uskovat jonkin asian olevan totta ennen kuin tutkivat sitä, heidän mielipiteensä todennäköisesti tukevat heidän aiempia ajatuksiaan. Tämä voi johtaa lukijoita uskomaan väärää tietoa.
Esiintyminen

Johanna Vehkoon mukaan yleisimmät nettihuijaukset ovat:
Luonnonkatastrofien, konfliktien tai muiden yllättävien uutistapahtumien aikana tapahtuvat huijaukset. Ne ovat tyypillisesti valokuvia ja videoita, jotka ovat oikeasti peräisin jostakin muusta tilanteesta.
Klikkauksia ja mainostuloja kalastelevat valeuutissivustot. Aikaisemmin niitä keksittiin usein esimerkiksi julkkiksista, mutta nykyisin motiivit voivat olla myös poliittisia ja rasistisia. Mitä enemmän jakoja ja klikkauksia, sitä enemmän tuloja.
Propaganda ja vihapuhe valeuutisen muodossa, sekä esimerkiksi rasistiset pakolaismeemit.
Salaliittoteoriat ovat vanha misinformaation muoto internetissä. Nykyisin ne leviävät sosiaalisessa mediassa laajemmalle kuin ennen. Tyypillistä on, että kun joku alkaa uskoa yhteen salaliittoteoriaan, hän alkaa uskoa muihinkin. Pyritään antamaan kaikelle selityksiä monimutkaisista salaliittoteorioista. Viime aikoina Suomessa on alettu näkemään salaliittoja kaikkialla, esimerkiksi presidentti Sauli Niinistön uudenvuodenpuheessa.
Pitkään rakennetut tarinalliset nettihuijaukset. Münchhausen by Internet. Kuuluisin näistä Suomessa on Enkeli-Elisa.
Feikkiprofiilit, esimerkiksi ”Timo Soinin” tai ”Jörn Donnerin” Twitter-tilit.
Tekaistut päivitykset. ”Generaattorit”, joilla voi luoda täysin aidon näköisiä Facebook- tai Twitter- päivityksiä.
Käsitellyt valokuvat. Photoshoppaaminen on helppoa.
Satiiri. Harva ihminen tunnistaa satiiria verkossa, kun se on puettu valeuutisen muotoon. Näitä on tehty Pahkasian ajoista lähtien.
Misinformaation lähteet

Sosiaalisen verkostoitumisen sivustot tulevat yhä suositummaksi ja niiden kautta on helppo levittää väärää tietoa nopeasti muille käyttäjille ilman vahvistusta sen totuudesta. Tämä tekee asioista myös vaikeampaa, kun monet muut käyttäjät voivat jakaa tai muuttaa tietoja vastaamaan omia ajatuksiaan. Tällaisia lähteitä tarkasteltaessa on tärkeää päästä selville julkaistun misinformaation laajuudesta, mille yleisölle ja kuinka nopeasti se leviää. Nämä johtolangat voivat auttaa sivustojen käyttäjiä tietämään, mitä suunnitelmia ja toimenpiteitä tarvitaan misinformaation levittämisen välttämiseksi.
Syitä

Väärää tietoa leviää useista syistä. Seuraavat kolme osaa selittävät, miten väärää tietoa on levinnyt ja leviää edelleen internetin ja muun teknologian laajentuessa.
Syitä > Internet-vinouma

Internet mahdollistaa sen, että kirjoittajat voivat kirjoittaa mitä tahansa ilman vertaisarviointia, pätevyyttä, tai tausta-aineistoa. Kirjastossa oleva kirja on yleensä tarkistettu ja toimitettu, mutta internet-lähteillä ei ole samaa suodatusta. Ne voivat olla tuotettuja ja julkaistuja heti kun kirjoitus on valmis.
Syitä > Tietämättömyys

Valtiolla voi olla virallisia salaisuuksia sodan aikana ja jopa rauhan aikana. Valtio ei halua tietoja sen aseiden heikkouksista, joukkojen liikkeistä, sen laivojen reiteistä tai armeijan olennaisten osien puutteista yleisön saataville, koska vihollisen agentit saattaisivat saada tällaisia tietoja haltuunsa ja käyttää niitä hyödykseen. Hallitus voi yrittää lannistaa uteliaisuutta yksityiskohtiin, jotka voivat vahingoittaa kansakuntaa, jos ne joutuisivat vääriin käsiin. Jos ei pystytä tiedottamaan yleisölle siitä, että joku tieto voisi edistää huhuja ja väärää tietoa, se voi aiheuttaa haittaa asianosaisille.
[lähde? ]
Syitä > Kilpailu uutisista

Koska uutiset ja verkkosivustot pyrkivät saamaan eniten katsojia, juttuja täytyy julkaista hyvin tehokkaasti. Uutisia tuottavat yritykset julkaisevat juttuja 24 tuntia vuorokaudessa, ja julkaisevat uusimmat uutiset toivoen saavan enemmän katsojia kuin niiden kilpailijat. Uutisia tuotetaan myös niin nopeasti, että aina ei ole mahdollista faktantarkistukseen, tai kaikkien faktojen tarkistamiseen annettuna aikana, jolloin lukijoille tai katsojille jää sijaa omille mielipiteille, joka johtaa mahdollisesti misinformaation leviämiseen.
Vaikutus

Väärä tieto voi vaikuttaa kaikkiin elämän osa-alueisiin. Keskustelun salakuuntelusta voidaan kerätä faktoja, jotka eivät aina ole totta tai vastaanottaja voi kuulla viestin väärin ja levittää tietoa muille. Internetistä joku voi lukea faktoja, jotka eivät ehkä ole tarkastettu tai voi olla virheellinen kokonaisuudessaan.
Politiikassa misinformoitu kansalainen voi olla huonommassa asemassa kuin tietämätön kansalainen. Misinformoidut kansalaiset saattavat lausua mielipiteitään itsevarmasti ja saattavat osaltaan vaikuttaa vaalehin ja käytäntöihin. Jos tieto on esitetty epämääräisesti, epäselvästi, sarkastisesti, tai osittain, vastaanottajien on pakko koota tiedot yhteen ja olettaa oikea tieto.
Mediassa lisääntyvän kasvavan misinformaation seurauksena politiikassa ja uutisissa on luotu verkkosivustoja, jotka erottavat faktat fiktiosta. Esimerkiksi sivusto FactCheck.org on suunniteltu tarkistamaan, ovatko mediassa, erityisesti poliitikkojen puheissa ja tarinoissa olevat asiat totta. Sivustossa on myös foorumi, jossa ihmiset voivat avoimesti kysyä tietoa, jos he eivät ole varma onko se totta. Tämän kaltaiset lähteet tarjoavat tilan, jossa yleisö voi kokoontua ja varmistaa, ovatko median piirissä liikkuvat tarinat päteviä ja luotettavia.
Miten vastata?

Misinformaatioon voi vastata esimerkiksi varomalla, että ei pahenna ongelmaa. Voi myös tarjota korvaavaa selitystä myytin tilalle. Visuaalinen viesti tehoaa usein paremmin kuin sanat. Pitäisi haastaa itse asia, ei ihmistä.
Ihmiset voivat opetella uusia kansalaistaitoja, kuten:
Käänteinen kuvahaku - esimerkiksi Google ja TinEye
Whois - nettisivujen omistajatiedot.
Wayback machine - internet-sivujen arkisto.
Hakuoperaattoreiden käyttö - esimerkiksi hs.fi hakee tuloksia vain Helsingin Sanomien sivuilta.
Huijaustyyppien tunnistaminen, esimerkiksi salaliittoteoriat, valeuutiset, propaganda, mainonta, satiiri.
Lähdekritiikki on taitoa kysyä onko tämä totta, mihin tämä perustuu, onko tämä luotettava lähde, osaanko haastaa omia uskomuksiani, onko joku muu uutisoinut tästä?