stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Acren geoglyfit
Historia

Intiaanit tekivät geoglyfit luultavasti 200 eaa. – 1300 jaa., mutta ne tehnyt kansa lienee asunut seudulla jo 300-luvulla eaa. Erään arvion mukaan geoglyfit tehnyt yhteiskunta olisi käsittänyt noin 70 000 intiaania.
Koko erilaisissa linnoitetuissa kylissä asunut maarakennelmia tehnyt kulttuuri tai kulttuurirypäs ulottui 1250–1500 jaa. Etelä-Amazonin alueella noin 400 000 km2 alalle, 1 800 km matkalle.
Geoglyfejä tehtiin eräällä maarakennelmakulttuurin itäisellä alueella, Tapajós-joen yläjuoksun altaassa 400 eaa. – 1000 jaa. Niiden rakentamisen huippu oli noin 100–400 jaa. Rengaskaivantoja tehtiin Tapajó-joen varrella vuodesta 200 eaa. eteenpäin. Eniten renkaanmutoisia kaivantoja tehtiin 1275–1500 jaa. Kummulla olleet rengaskylät ilmaantuivat 1000 jaa. Nidenkin huippu ajoittuu aikaan 1275–1500 jaa. Asutuskeskuksen kokoherarkia oli 3-portainen. Suurimmat keskukset olivat alaltaan noin 10–20 ha. Keskisuurten ala oli noin 2–5 ha. Pienimpien ala oli 0–2 ha.
Noin 450-950 jaa levittäytyi ala- ja keskiseltä Amazonilta laajalle alueelle "Amazonin mustamaa" tai "terra preta" kulttuuri, joka esiintyi myöhemmin tunnetulla Xingun yläjuoksullakin. Tätä kulttuuria, jota kutsutaan nimellä ADE, luonnehti monivärinen keramiikka. tosilla alueilla oli alueilla maissin, toisilla maniokin viljelyä.
Vuonna 2020 otettujen lidar-kuvien avulla on löydetty Acren kaakkoisosasta jäänteitä kumpukylistä ja teistä, jotka ovat jääneet sademetsän peittoon. Kumpukylistä on lähtenyt teitä eri suuntiin, ja monet tiet johtavat kylästä toiseen. Tutkijoiden arvioiden mukaan kylät on rakennettu noin vuosien 1000–1650 jaa. välisenä aikana. Pyöreillä kumpukylillä on tunnusomaiset ja keskenään yhtenäiset rakenteet. Näiden löydösten perusteella voidaan olettaa, että ihmiset eivät hylänneet tätä osaa Amazonin sademetsästä sen jälkeen, kun geoglyfien ”piirtäminen” lopetettiin vuonna 950 jaa. Tilalle vain nousi uusi kulttuuri.


Espanjalaisten saapuessa alueen asutus oli harvaa.
Ulcinj

| Ulcinj Улцињ |
| --- | --- |

 Ulcinj Улцињ
 Koordinaatit: 41°55′12″N, 19°12′0″E 
Valtio:  Montenegro
Kunta:  Ulcinjin kunta
Korkeus:  7 m
Väkiluku (2011):  10 707
 
 www.komunaeulqinit.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ulcinj (kyr. Улцињ) on Adrianmeren rannalla sijaitseva Montenegron eteläisin kaupunki ja kunta. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väkiluvuksi saatiin 19 921 asukasta, kun taas sen kaupunkikeskuksessa asukkaita oli 10 707. Tällöin Ulcinj oli Montenegron kymmenenneksi suurin kaupunki. Historian aikana kaupunki on ollut niin illyrialaisten, roomalaisten, venetsialaisten ja osmanien hallinnassa. Suurin osa kaupungin asukkaista on albaaneja ja harjoitetuin uskonto on islam. Ulcinj on suosittu rantalomakohde ja sen vanha kaupunki on Unescon maailmanperintökohde.
Maantiede

Ulcinj sijaitsee Adrianmeren rannalla Montenegron eteläosissa. Se on maan eteläisin kaupunki ja kunta. Kunnan pohjoispuolella sijaitsee Barin kunta ja idässä Albania. Kaupungin edustalla sijaitsee joitakin saaria. Kasvillisuus koostuu oliivi-, viikuna- ja sitruspuista. Myös omena-, päärynä- ja luumupuita kasvaa Ulcinjissa, samoin kuin mäntyjä, palmuja ja agaaveja. Kunnan itäosassa sijaitsee Bojanajoki ja keskiosissa Saskojärvi. Yhteensä kunnalla on yli 30 kilometriä rantaviivaa Adrianmeren rannalla.
Maantiede > Ilmasto

Vuosien 1980–2016 tilastojen ja tilastollisten mallien mukaan Ulcinjissa vallitsee välimerenilmasto, kesät ovat kuumia ja kosteita, kun taas talvet ovat leutoja. Kesäisin lämpötilat ovat usein välillä 19 °C–30 °C ja talvella välillä 3 °C–15 °C. Sademäärät vaihtelevat paljon vuodenajan mukaan, loka–helmikuussa keskimääräinen kuukausittainen sadanta on yli 100 millimetriä ja heinäkuussa noin 20 millimetriä. Keskimäärin vuodessa sataa noin 1340 millimetriä. Aurinko paistaa vuoden aikana keskimäärin 7 tuntia päivässä, kesällä keskiarvo on 11 tuntia päivässä.
Historia

Ulcinjin kaupunki on perustettu noin 2500 vuotta sitten. Kaupungin ovat todennäköisesti perustaneet illyrialaiset, joiden hallinnassa kaupunki kaupunki tunnettiin nimellä Kolhinijum. Kaupunki oli illyrialaisten hallinnassa vuoteen 162 eaa. asti, jolloin roomalaiset valloittivat sen. Rooman valtakunnan jakautuessa Ulcinjista tuli osa Bysanttia ja sen väestö kääntyi kristinuskoon. Serbia hallitsi kaupunkia vuodesta 1183 lähtien, ja kaupungin merkitys satamana korostui. Vuosina 1360–1421 Ulcinjia hallitsi Balshicin suku. Vuonna 1405 kaupungista tuli osa Venetsian tasavaltaa, jonka vallan alla kaupungin strateginen merkitys linnoituksena korostui. Samalla sen taloudellinen ja poliittinen valta kasvoi. Vuonna 1571 Osmanien valtakunta valloitti kaupungin. Osmanien vallan aikana kaupunkiin rakennettiin moskeijoita ja turkkilaisia kylpylöitä. 1700- ja 1800-luvuilla kaupunki oli yksi Välimeren suurimmista ja samaan aikaan kaupungin 300 laivan suuruisen kauppalaivaston merkitys Osmanien valtakunnalle oli suuri. Vuonna 1878 osmanien valtakausi kaupungissa päättyi, ja Ulcinj oli vuosina 1880–1918 osa itsenäistä Montenegroa. Tähän aikaan Ulcinj oli Barin ohella tärkeä satamakaupunki Montenegrolle. Vuoden 1918 jälkeen kaupunki kuului Jugoslaviaan ja 1930-luvulla kaupungista alkoi muodostua suosittu lomakohde samalla kun sinne rakennettiin suolatehdas. Toisen maailmansodan aikana vuonna 1941 saksalaiset ja italialaiset joukot valtasivat kaupungin ja hallitsivat sitä vuoteen 1944 asti. Vuoden 1979 huhtikuun maanjäristys aiheutti paljon tuhoa vanhassa kaupungissa. Kaupunkia jälleenrakennettiin seuraavat vuodet ja 1980-luvun lopulla parhaimmillaan lähes 40 prosenttia Montenegroon matkanneista turisteista suuntasi Ulcinjiin.
Talous

Ulcinj on tärkeä turistikohde, ja matkailu on tärkeä osa kaupungin taloutta.
Talous > Liikenne

Adrianmeren valtatie yhdistää Ulcinjin muihin alueen kaupunkeihin. Kaupungista kulkee valtatie Bariin ja Sukobiniin.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennassa Ulcinjin kunnassa oli 19 921 ja kaupunkialueella 10 707. Ulcinj oli tuolloin Montenegron kymmenenneksi suurin kaupunki. Kunnan asukkaista noin 70 prosenttia oli albaaneja, 12 prosenttia montenegrolaisia, 5,7 prosenttia serbejä ja loput esimerkiksi muslimeja, romaaneja ja bosniakkeja. Asukkaista 72 prosenttia puhui äidinkielenään albaniaa, 12 prosenttia serbiaa, 11 prosenttia montenegroa ja loput muita kieliä. 72 prosenttia väestöstä oli islaminuskoisia, 15 prosenttia ortodokseja, 11 prosenttia katolisia ja loput lähinnä muita kristittyjä ja ateisteja. Kunnan yli 10-vuotiaasta väestöstä 97 prosenttia oli lukutaitoisia. Ulcinjin asukkaiden keski-ikä on 37,8 vuotta, joka on hieman korkeampi kuin maan keskiarvo.
Nähtävyydet

Ulcinj on suosittu rantalomakohde ja kaupungissa sijaitsee useita hiekkarantoja, joilla on yhteismittaa noin 15 kilometriä. Ulcinjin vanha kaupunki kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Vanhassa kaupungissa yhdistyy kreikkalainen, keskiaikainen, venetsialainen ja osmanilainen arkkitehtuuri. Vanhassa kaupungissa sijaitsee vuonna 1510 rakennettu kirkko, joka muutettiin moskeijaksi vuonna 1693. Ulcinjissa on historiallisia nähtävyyksiä pronssikaudelta alkaen. Siellä sijaitsee esimerkiksi lukuisia moskeijoita, vanha kellotorni ja 500-luvulla rakennettu Villa Rustica, joka tunnetaan mosaiikeistaan. Kaupungin kadut ovat kapeita ja kiemurtelevia. Useilla kaupungin kaduilla on kolme nimeä: montenegronkielinen, albaniankielinen ja albaniankielinen versio Jugoslavian aikaisesta nimestä. Kaupungin eteläosassa sijaitsee noin 14 neliökilometrin kokoinen suola-allas, joka on lintubongaajien suosiossa.
Ystävyyskaupungit

Ulcinjin ystävyyskaupunkeja ovat:
Berat, Albania
Durrës, Albania
Liesing (Wien), Itävalta
Lukavac, Bosnia ja Hertsegovina
Serik, Turkki
Stamford (Connecticut), Yhdysvallat
Stari Grad (Sarajevo), Bosnia ja Hertsegovina
Užhorod, Ukraina
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ulcinj Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut
Montenegron kunnat
Andrijevica
Bar
Berane
Bijelo Polje
Budva
Cetinje
Danilovgrad
Gusinje
Herceg Novi
Kolašin
Kotor
Mojkovac
Nikšić
Petnjica
Plav
Pljevlja
Plužine
Podgorica
Rožaje
Šavnik
Tivat
Tuzi
Ulcinj
Žabljak
Zeta
Ulcinjin vanhan kaupungin kujia
Accor Arena

| Accor Arena |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Pariisi, Ranska
Koordinaatit:  48°50′19.15″N, 002°22′42.60″E
Avattu:  1984
Arkkitehti:  Andrault-Parat, Prouvé, Guvan
Katsojakapasiteetti
 20 300–7 000 15 000 (Kesäolympialaiset 2024) 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Accor Arena (myös Bercy Arena, alun perin Palais Omnisports de Paris-Bercy, vuosina 2015–2020 AccorHotels Arena) on Pariisin Bercyssä Ranskassa sijaitseva monitoimihalli, jossa järjestetään erilaisia konsertteja, urheilutapahtumia ja muita vastaavia. Areena valmistui vuonna 1984 ja sen yleisökapasiteetti on tilanteen mukaan 7000-20300. Jyrkkien nurmirinteiden ympäröimän areenan ovat suunnitelleet arkkitehdit Michel Andrault, Pierre Parat ja Aydin Guvan. Areena on nimetty sponsorinsa AccorHotels -yhtiön mukaan.
Areenan maksikapasiteetti on 20 300 henkeä. Esimerkiksi tennistä voi seurata 15 603, jääkiekkoa 15 000 ja yleisurheilua 10 910 katsojaa.
Esiintyjiä

Areenalla on esiintynyt lukuisia artisteja muiden muassa:
Jacques Higelin
David Bowie
Koffi Olomide
Phil Collins
Sting, Elton John
Shakira
Johnny Hallyday
Eddy Mitchell
Renaud, Indochine
Placebo
Céline Dion
Dorothée
France Gall
Paul McCartney
Eagles
Eric Clapton
Michel Polnareff
Iron Maiden
Mylène Farmer
Marilyn Manson
Kylie Minogue
Nightwish
Tina Turner
R.E.M.
The Smashing Pumpkins
Eminem
Björk
The Cranberries
Radiohead
Vanessa Paradis
Manu Chao
Patricia Kaas
Mariah Carey
Christina Aguilera
Madonna
Britney Spears
Destiny's Child
Rammstein
Pink
Justin Timberlake
Cher
The Rolling Stones
Aerosmith
Queen
Dire Straits
Stevie Wonder
Deep Purple
AC/DC
Metallica
Daft Punk
Guns N' Roses
The Cure
U2
Toto
Green Day
Bruce Springsteen
The Offspring
Depeche Mode
Pink Floyd
Red Hot Chili Peppers
Linkin Park
Coldplay
Blink-182
Rage Against The Machine
Slipknot
Slayer
Zucchero
Laura Pausini
Eros Ramazzotti
Prince
Muse
Gwen Stefani
M. Pokora
Tokio Hotel
Superbus
Zazie
The Who
KISS
Alicia Keys
Beyoncé Knowles
Chris Brown
Lorie ja Simon
Garfunkel
Liikenneyhteydet

AccorHotels Arenaan pääse Pariisin metrolla. Lähin metroasema on Bercy.
.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Accor Arena Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut
Aleksandr Nasonov

| Aleksandr Nasonov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Aleksandr Nikolajevitš Nasonov
Syntynyt: 22. huhtikuuta 1981 (ikä 43) Novosibirsk
Jääpallon pelaaja
Pituus:  182 cm
Paino:  77 kg
Seura:   Start, Nizhi-Novgorod
Pelipaikka:  hyökkääjä
| Urheilijan ura> Seurat |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1997–2000 | Sibselmaš, Novosibirsk |  |  |
| 2000-2003 | Uralski Trubnik, Pervouralsk |  |  |
| 2003–2008 | Baikal-Energija |  |  |
| 2008-2009 | Dynamo, Moskova |  |  |
| 2009- | Baikal-Energija |  |  |
Maajoukkue
| 1998- | Kazakstan |  | () |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. joulukuuta 2014.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 13. joulukuuta 2014.
Aleksandr Nikolajevitš Nasonov (ven. Александр Николаевич Насонов, s. 22. huhtikuuta 1981) on Kazakstanin ja Venäjän kansalaisuuden omaava jääpalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Irkutskin Baikal-Energijaa.
Nasonovin kasvattajaseura on Sibselmaš, Novosibirsk, missä hän pelasi kolmen kauden ajan vuosina 1997-2000 ennen siirtymistään Pervouralskin Uralski Trubnikin sanmoin kolmeksi akudeksi eli 2000-2003. Sen jälkeen hän on pleannut kaudesta 2003 alkaen Irkutskin  Baikal-Energijassa paitsi kauden 2008-2009, jolloin hän pelasi Moskovan Dynamossa ja voitti tällöin Venäjän jääpallomestaruuden.
Nasonov esiintyi ensi vaiheessa Venäjän alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa, mutta kahden passin miehenä hän siirtyi pelaamaan Kazakstanin maajoukkueessa syksystä 2010 lähtien. Kazakstanin joukkueessa hän on saavuttanut kolme MM-pronssia.
Saavutukset

Seurajoukkueissa
Venäjän mestaruus vuonna 2009 Moskovan Dynamon riveissä,
Jääpallon Euroopan cup voitto 2009 Moskovan Dynamon riveissä,
Maajoukkueessa
3 MM-pronssia: 2012, 2013 ja 2014,
Henkilökohtaisesti
Vuoden 2014 MM-kisojen arvokkain pelaaja,
Vuoden 2001 joulukuun Venäjän mestaruussarjapelissä teki 10 maalia, joka on Uralski Trubnikin seuraennätys.
Aleksandr Potšinok

Aleksandr Potšinok
Aleksandr Petrovitš Potšinok (ven. Алекса́ндр Петро́вич Почино́к; 12. tammikuuta 1958 – 16. maaliskuuta 2014) oli venäläinen poliitikko ja taloustieteilijä.
Potšinok opiskeli taloustiedettä Tšeljabinskissa 1980-luvulla. Hän toimi vuosina 1999–2000 Venäjän veroministerinä Vladimir Putinin ollessa pääministerinä. Vuosina 2000–2004 Potšinok toimi työn ja sosiaalisen kehityksen ministerinä Mihail Kasjanovin hallituksessa. Hän oli Venäjän liittoneuvoston jäsen vuosina 2007–2012. Tämän jälkeen Potšinok juonsi Eho Moskvyssa ohjelmaa verotuksen historiasta. Hän teki useita kirjoja, tutkimusjulkaisuja ja artikkeleita. Ministeriaikojensa jälkeen Potšinok työskenteli Kansalaisfoorumi-puolueen liittovaltiollisessa komiteassa.
Potšinok oli kahdesti naimisissa; hänen toinen vaimonsa oli taloustieteilijä Natalja Potšinok. Potšinokilla oli kaksi poikaa ja tytär. Hän kuoli sydämen vajaatoimintaan.
Ahlbackan kartano

Ahlbackan kartano
Ahlbackan kartano on kartano Hattulan kunnan Pekolan kylässä, Kanta-Hämeen maakunnassa. Kartanon päärakennus on peräisin 1800-luvun alusta. Tuolloin kartano siirrettiin nykyiselle alueelleen, joka on Aulangontien varressa. Päärakennusta uudistettiin vuonna 1924 arkkitehti D. Frölander-Ulfin johdolla, jolloin se sai nykyisen uusklassisen ulkomuotonsa. Kartanon historia ulottuu 1500-luvun ensimmäiselle puoliskolle saakka.
Aiheesta muualla

Pekola.fi - kylän historiaa
Hattula
| --- | --- |
Kyliä ja taajamia:  Kivijoki • Koski • Lepaa • Mervi • Nihattula • Parola • Parolannummi • Pekola • Rahkoila • Sattula
Luonto:  Alajärvi • Iso Tähilammi • Lehijärvi • Leteensuo • Pikku Tähilammi • Retulansaari • Sotkajärvi • Vanajavesi
Nähtävyyksiä:  Hattulan Kotikirkko • Hattulan Pyhän Ristin kirkko • Hattulan uusi kirkko • Mierolan silta • Panssarimuseo • Parolan leijona • Ryysyranta • Tenholan linnavuori • Tyrvännön kirkko • Tyrvännön sakaristo
Muuta:  Ahlbackan kartano • Hattulan vaakuna • Lepaan puutarhaopisto • Panssariprikaati • Parolan lentokenttä • Parolannummen kenttäalttari • Parolan rautatieasema • Parolan Visa • Pekolan Isku • Satulinna • Tyrvännön lentokenttä • Vesunnin kartano
Hattulan vaakuna
Agatha Christien Hjerson

| Agatha Christien Hjerson> Agatha Christies Hjerson |
| --- | --- |
Tyyli:  rikos, mysteeri, draama, komedia
Kestoaika:  43 minuuttia
Luoja(t):  Lisa James Larsson Lisa Farzaneh Patrik Gyllström
Pääosissa:  Johan Rheborg Hanna Alström Peter Kanerva
Alkuperämaa:  Ruotsi
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Verkko:   C More  TV4  MTV Katsomo
Julkaistu:  16. elokuuta 2021
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  8
Tuotanto
Tuottaja(t):  Patrik Andersson Ulf Synnerholm
Käsikirjoittaja(t):  Jakob Beckman Patrik Gyllström Martin Luuk Björn Paqualin Aron Levander
Säveltäjä(t):  Joel Danell
Kuvaaja(t):  Jo Eken Torp Frida Wendel
Tuotantoyhtiö(t):  B-Reel Films
Aiheesta muualla
IMDb
Agatha Christien Hjerson (ruots. Agatha Christies Hjerson) on vuonna 2021 julkaistu ruotsalainen televisiosarja, jonka ovat luoneet Lisa James Larsson, Lisa Farzaneh ja Patrik Gyllström. Sarjassa Agatha Christien luoman Ariadne Oliverin hahmo mestarietsivä Sven Hjerson (Johan Rheborg) ja televisiotuottaja Klara Sandberg (Hanna Alström) tutkivat murhia etsivä Frankin (Peter Kanerva) avulla.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Johan Rheborg  | … |  mestaritsivä Sven Hjerson   |
|  Hanna Alström  | … |  Klara Sandberg   |
|  Maja Söderström  | … |  Olivia   |
|  David Fukamachi Regnfors  | … |  Niklas   |
|  David Lenneman  | … |  Peder   |
|  Maria Lundqvist  | … |  Majvor Lundqvist   |
|  Peter Kanerva  | … |  Frank   |
|  Björn Andrésen  | … |  Oscar   |
|  Sam Herrgård  | … |  lapsi Sven Hjerson   |
Jakelu

Agatha Christien Hjerson on myyty useille suoratoistopalveluille muissa maissa, joissa se on esitetty paikallisilla kielillä tekstitettynä. Sitä jaetaan myös VOD-palveluissa useissa maissa.
| Maa | Suoratoistopalvelu |
| --- | --- |
Tšekki: Viasat World
Intia: VR Films
Israel: Keshet
Iso-Britannia: Channel 4
Aiheesta muualla

Uusitorppa, Harri: Agatha Christien suomalaishahmoon perustuva etsiväsarja Hjerson on lajissaan erinomainen Helsingin sanomat (hs.fi).  16. elokuuta 2021  2:00. Viitattu 3.1.2024.
Adlumiat

| Adlumiat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Unikkokasvit
Suku::  Adlumiat Adlumia  Raf. ex DC.
Katso myös
   Adlumiat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Adlumiat (Adlumia) on unikkokasvisuku, jossa on kaksi lajia. Aiemmin se kuului emäkkikasveihin.
Adlumiat ovat yksi- tai kaksivuotisia kiipeileviä ruohoja, jotka kasvavat lauhkean vyöhykkeen metsissä. Suvun tyyppilaji adlumia (Adlumia fungosa) esiintyy Pohjois-Amerikassa. Se kasvaa Yhdysvaltojen koillisosassa ja Itä-Kanadassa varsinkin Appalakkien vuoriston alueella. Toinen laji Adlumia asiatica esiintyy Venäjän Kaukoidässä, Koreassa ja Kiinan Mantšuriassa.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Adlumia
Suomen Lajitietokeskus: Adlumiat – Adlumia
Akshaye Khanna

| Akshaye Khanna |
| --- | --- |
 Akshaye Khanna vuonna 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. maaliskuuta 1975 (ikä 49) Bombay, Maharashtra, Intia
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1997–
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Akshaye Khanna (s. 28. maaliskuuta 1975 Bombay, Maharashtra, Intia) on intialainen näyttelijä, joka työskentelee hindinkielisessä elokuvateollisuudessa. Hän on näyttelijä ja poliitikko Vinod Khannan poika.
Khanna teki näyttelijändebyyttinsä elokuvassa Himalay Putra vuonna 1997 ja on sen jälkeen esiintynyt useissa yleisön sekä kriitikoiden ylistämissä elokuvissa. Hän on voittanut kaksi Filmfare Awards -palkintoa. Hänen suosituimpiin elokuviinsa kuuluvat muun muassa Border (1997), Taal (1999), Dil Chahta Hai (2001), Hulchul (2004) ja Race (2008).
Filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | Himalay Putra | Abhay |  |
| 1997 | Border | Dharamvir Singh Bhan |  |
| 1997 | Mohabbat | Rohit Malhotra/Tony Braganza |  |
| 1997 | Bhai Bhai |  | Tanssija laulussa ”Tera Naam Loonga” |
| 1998 | Doli Saja Ke Rakhna | Inderjit Bansal |  |
| 1998 | Kudrat | Vijay |  |
| 1999 | Aa Ab Laut Chalen | Rohan Khanna |  |
| 1999 | Laawaris | Captain Dada/Vijay |  |
| 1999 | Taal | Manav Mehta |  |
| 1999 | Dahek | Sameer B. Roshan |  |
| 2001 | Dil Chahta Hai | Siddharth Sinha |  |
| 2001 | Love You Hamesha | Shaurat |  |
| 2002 | Humraaz | Karan Malhotra |  |
| 2002 | Deewangee | Raj Goyal |  |
| 2002 | Bollywood/Hollywood | Itsenään | Cameo |
| 2003 | Hungama | Jeetu |  |
| 2003 | LOC Kargil | Lt. Balwan Singh, 18 Grenadiers |  |
| 2003 | Border Hindustan Ka | Mobarak |  |
| 2004 | Deewaar | Gaurang Kaul |  |
| 2004 | Hulchul | Jai A. Chand |  |
| 2006 | Shaadi Se Pehle | Ashish Khanna |  |
| 2006 | 36 China Town | Chief Police Inspector Karan |  |
| 2006 | Aap Ki Khatir | Aman Mehra |  |
| 2007 | Salaam-E-Ishq | Shiven Dungarpur |  |
| 2007 | Naqaab | Vicky Malhotra |  |
| 2007 | Gandhi, My Father | Harilal Gandhi |  |
| 2007 | Aaja Nachle | MP/Raja Uday Singh |  |
| 2008 | Race | Rajiv Singh |  |
| 2008 | Mere Baap Pehle Aap | Gaurav J. Rane |  |
| 2009 | Luck by Chance | Itsenään | Cameo |
| 2009 | Shortkut: The Con Is On | Shekhar Giriraj |  |
| 2010 | Aakrosh | Siddhant Chaturvedi |  |
| 2010 | No Problem | Raj Ambani |  |
| 2010 | Tees Maar Khan | Aatish Kapoor |  |
| 2012 | Gali Gali Chor Hai | Bharat |  |
| 2012 | Delhi Safari | Alex (ääni) |  |
| 2016 | Dishoom | Rahul ”Wagah” Kabiraj |  |
| 2017 | Mom | Mathew Francis |  |
| 2017 | Ittefaq | Dev Verma |  |
| 2019 | The Accidental Prime Minister | Sanjaya Baru |  |
| 2019 | Section 375 | Tarun Saluja |  |
| 2020 | Sab Kushal Mangal | Baba Bhandari |  |
| 2021 | State of Siege: Temple Attack  | Majuri Hanut Singh |  |
| 2021 | Hungama 2 | Premnath Pannu |  |
| 2022 | Love You Hamesha | Shaurat |  |
| 2022 | Drishyam 2 | Tarun Ahlawat |  |
Palkinnot

Filmfare Awards
1998: Paras miestulokas – Border
2002: Paras miessivuosa – Dil Chahta Hai
International Indian Film Academy Awards
2003: Paras negatiivinen rooli – Humraaz
2009: Paras negatiivinen rooli – Race
Screen Awards
1998: Paras miestulokas – Himalay Putra
2009: Paras negatiivinen rooli – Race
Zee Cine Awards
1998: Paras miestulokas – Border
1998: Paras miessivuosa – Border
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Akshaye Khanna Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Akshaye Khanna Allmoviessa (englanniksi)
Ahti Toivanen

Ahti Toivanen, Nové Město 2015
Ahti Toivanen (s. 5. tammikuuta 1990 Polvijärvi) on suomalainen ampumahiihtäjä. Hän edustaa Kontiolahden Urheilijoita, ja hänen valmentajanaan toimii Anatoli Hovantsev.
Toivanen on voittanut useita SM-tason mitaleita aikuisten ja junioreiden sarjoissa.[lähde? ] Kansainvälisissä kisoissa hänen parhaat saavutuksensa ovat vuonna 2011 nuorten MM-kisojen pikamatkan neljäs sija sekä samoissa kisoissa normaalimatkan seitsemäs sija. Hän on osallistunut aikuisten MM-kisoihin vuosina 2011, 2012, 2013 ja 2015 sekä Sotšin olympialaisiin 2014.
Ampumahiihdon maailmancupissa Toivanen kilpaili ensimmäisen kerran kaudella 2009–2010 ollen Kontiolahdella pikakilpailun 90:s. Hänen paras sijoituksensa on 33:s pikakilpailussa Östersundissa kaudella 2012–2013.
Toivanen on opiskellut matematiikkaa ja fysiikkaa Itä-Suomen yliopistossa. Hänen sisarensa Laura Toivanen on myös ampumahiihtäjä.
Aleksandr Antipov

Aleksandr Antipov -nimisiä henkilöitä ovat:
Aleksandras Antipovas (ven. Aleksandr Antipov, s. 1955), neuvostoliittoa edustanut liettualainen kestävyysjuoksija
Aleksandr Antipov, venäläinen jääpalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aleksandr Antipov”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ahtiala (Jääski)

Ahtiala, murteellisesti "Ahteela", oli kylä Vuoksen rannalla Jääsken pitäjän kaakkoisosassa. Vuoksi on kylän kohdalla noin kilometrin levyinen. Naapurikyliä olivat muun muassa Kiljolanmaa ja Kärkkäälä, Vuoksen vastakkaisella rannalla sijaitsi Kärenniemi. Ahtialan kylän läpi kulki Imatra–Antrea-rata, ja lähin rautatieliikennepaikka oli Kalalammin pysäkki, vain noin kilometrin päässä kylästä. Kylän läpi kulki myös Jääskestä Antreaan johtava maantie. Kylän asutus sijoittui keskeisen Konkelonmäen ympäristöön sekä Jääski–Antrea-tien varsille. Kylän koillisosa rajoittui suurehkoon Kalalammensuohon.
Ahtialan kylässä sijaitsi Kissamäen kivilouhos, jonka aktiivisinta toiminta-aikaa oli 1910-luku. Louhokselta oli aikanaan kulkenut Kalalammen pysäkille myös väliaikainen kuljetusrata.
Jääski
| --- | --- |
Kylät:  Ahola • Ahtiala • Ahvola • Eevala • Einola • Haikola • Hallikkala • Hirsilampi • Hyppölä • Hämälälä • Ihalempiälä • Jakola • Jakovala • Järvenkylä • Kamajauhola • Kaplahala • Kasila • Kemppilä • Kiljolanmaa • Kirkonkylä • Kiurula • Kokkola • Kostiala • Kuurmanpohja • Kyyrölä • Kärenniemi • Kärkkäälä • Kärättilä • Laitila • Laukkala • Littula • Lokkarila • Lottola • Meltola • Myllölä • Niemi • Näträmälä • Oravala • Pajarila • Patjaala • Pelkola • Penttilä • Pieppola • Puujalka • Päähkälä • Ranssila • Riikola • Rikkola • Rossila • Rouhiala • Räikkölä • Seppälä • Soperonmaa • Suikkala • Sunila • Teppanala • Tollola • Velkula • Vetelälä • Virola • Virolansalo
Muut:  Enso