Turunmaan sairaala
Sairaalan historia > Sairaala vuosina 1951–1990

Sairaala toimi 1950- ja 1960-luvulla yksinomaan lastentautien ja synnytysten sairaalana.  Syntyvyys ja lapsiluku oli sotien jälkeen korkealla tasolla, joten hoidettavaa riitti.  Turku ja Kaarina kaksikielisinä kuntina tulivat Turunmaan sairaalan käyttäjäkunniksi. Vuonna 1965 lastenosastoilla hoidettiin 500 potilasta, hoitopäiviä kertyi 6 731.  Synnytysvuodeosastolla hoidettiin 684 potilasta, hoitopäiviä kertyi 5 382.   Ulkokunnat (Turku ja Kaarina suurimpina) käyttivät 57 prosenttia ja jäsenkunnat 43 prosenttia sairaalan palveluista.
Vuonna 1958 sairaala teki lääkintöhallitukselle hakemuksen sairaalan muuttamisesta aluesairaalaksi.  Aluesairaala-asema olisi tarjonnut paremmat mahdollisuudet saada investointien valtionosuuksia ja laajentaa toimintaa sisätautien ja kirurgian erikoisaloille.  Lääkintöhallitus kuitenkin hylkäsi hakemuksen.
1970-luvulle tultaessa syntyvyys oli laskenut ja nuoret ikäluokat pienentyneet. Lisäksi Turunmaan väestö oli Ruotsiin muuton ja kaupungistumisen seurauksena laskenut 25 000 henkilöön.  Sairaalan käyttöasteet alkoivat nopeasti laskea.  Sekä lastenosaston, että synnytysosaston käyttöasteet jäivät vuonna 1970 alle 50 prosentin.  Kun Tyksin U-sairaala, uusine synnytysten ja lastentautien osastoineen valmistui vuonna 1968, oli lastentauteihin ja synnytyksiin erikoistuneen Turunmaan sairaalan tulevaisuus vaakalaudalla.  Koska ikääntyneen väestön määrä Turunmaan kunnissa oli ennallaan ja suhteellinen osuus kasvava ja myös ikääntynyt väestö tarvitsi palveluita omalla äidinkielellään, hyväksyi Lääkintöhallitus perustettavaksi sairaalaan yleisen konservatiivisen hoidon osaston. Osastolle saneerattiin tilat vuosina 1972-1973 lastentaudeilta ja synnytyksiltä vapautuneisiin tiloihin.  Lääkintöhallitus myönsi investointimenoihin valtionosuuden.  Yleinen osasto avattiin marraskuussa 1973.  Vuonna 1974 osastolla oli hoitopäiviä 7 289 ja vuonna 1975 yli 8 500.  Vuoden 1984 alusta lukien Lääkintöhallitus hyväksyi yleisen osaston muutettavaksi sisätautien osastoksi.
Sairaalan johdon ja sen luottamusmiesten tavoitteena oli saada sairaalaan kirurgian erikoisala ja sen myötä aluesairaalan asema. Kirurgian erikoisalan perustaminen edellytti leikkaussalisiiven rakentamista ja 20 hoitopaikan kirurgian osaston tilojen saneeraamista.  Laajennusosan rakennussuunnitelman laati arkkitehtitoimisto Sigvard Eklund. Hankkeen kustannusarvio oli 8,0 miljoonaa markkaa.  Stiftelsen Eschnerska Frilasarettet -säätiö ilmoitti kesäkuussa 1983 lahjoittavansa rakentamista varten 5,0 miljoonaa markkaa. Valtionosuutena laskettiin saatavan miljoona markkaa, jolloin jäsenkuntien osuudeksi jäi kaksi miljoonaa.  Suunnitelma kirurgian erikoisalan perustamisesta, rakennushankkeesta ja rahoituksesta esitettiin keskussairaalapiirin alueelliseen suunnitelmaan.  Lääkintöhallitus ja Tyks hylkäsivät suunnitelman sillä perusteella, että se edellytti henkilöstön kokonaismäärän lisäämistä.  Syyskuussa 1984 Turunmaan sairaalan liittovaltuusto päätti esittää kirurgian erikoisalan perustamisen alueelliseen suunnitelmaan siten muutettuna, että samassa yhteydessä synnytystoiminta siirretään Turunmaan sairaalasta Tyksiin.  Tässä muodossa esitys hyväksyttiin sekä Tyksissä että Lääkintöhallituksessa.
Leikkaussalisiipi rakennettiin Kaskenkadun suuntaisen siiven viereen vuonna 1985. Kirurgian erikoisala aloitti toimintansa vuonna 1986. Synnytystoiminta siirrettiin sairaalasta Tyksiin 31. maaliskuuta 1986.  Lääkintöhallitus hyväksyi Turunmaan sairaalan aluesairaalaksi joulukuussa 1987.
Kuntainliiton viimeisenä toimintavuonna 1990 sairaalassa hoidettiin 2 008 potilasta.  Hoitopäiviä kertyi 13 541, poliklinikkakäyntejä 4 781 ja leikkaustoimenpiteitä lähes tuhat.  Jäsenkunnat käyttivät sairaalan palveluista 78 prosenttia.