30. sotasairaala
Talvisota

Ylimääräisten harjoitusten (YH) aikana lotat keräsivät esimerkiksi sänkyjä, potilas- ja vuodevaatteita, sidetarvikkeita ja keittiötarvikkeita. Jyväskylän alueelta saatujen lahjoitusten kokonaisarvoksi arvioitiin 1,5 miljoonaa markkaa. Lahjoituksilla voitiin varustaa kaikki alueelle perustettavat sotasairaalat sekä yksi kenttäsairaala. Lahjoitukset kerättiin Aren liiketaloon, jossa lotat työstivät kangapakkoja. Ne muuttuivat lakanoiksi, tyynynpäällisiksi, pyyhkeiksi, paidoksi, alushousuiksi ja lumipuvuiksi. Kaupunkilaiset lahjoittivat omia liinavaatteita ja osallistuivat leikattujen vaatekappaleiden ompeluun. Ensimmäisen sairasjunan saapuessa 30. SotaS oli toimintavalmiina.
Talvisodan aikana sotasairaalalla oli toimintaa Jyväskylän lisäksi Laukaassa, Petäjävedellä, Muuramessa, Äänekoskella ja Suolahdessa. 30. sotasairaalassa oli erikoistuttu Kinkomaalla hoitamaan silmä- ja korvapotilaita sekä leukavamman saaneita. Suolahdessa toimi sotapsykoosiosasto sekä erinomainen sisätautiosasto, jonka johdossa olivat Helsingin yliopiston parhaat erikoisosaajat. Jämsänkoskella toimi toipilasosasto ja Jämsän kansakoululla sairaalaosasto.
Alan koulutuksen saaneista oli Suomessa pulaa. Jyväskylään saapui hoitajia ja lääkäreitä Ruotsista ja Norjasta auttamaan haavoittuneiden hoidossa.  Vapaaehtoisina työskentelevät lotat osallistuivat haavoittuneiden hoitamiseen sotasairaalassa. Työvoimapulasta johtuen vapaa-aikaa ei juuri jäänyt. Työpäivän pituus oli 13 tuntia.
Jyväskylää pommitettiin 29. joulukuuta ja 31. joulukuuta 1939. Ensimmäisessä pommituksessa tuhot tulivat Kankaan paperitehtaalle ja Puistokadulle. Toisessa pommituksessa pommitettiin Väinönkadun ja Vapaudenkadun kulmaa. Siellä kaksi kuoli ja 14 loukkaantui. Tourulassa pommi osui suoraan suojakaivantoon ja tappoi 11 suojaa hakenutta. Pommeja putosi myös juna-asemalle ja ratapihalle, Tourulaan, jo toisen kerrran Kankaan paperitehtaaseen ja Taulumäen alueelle, Tuomiojärveen, Puistokadulle sekä Schaumanin vaneritehtaaseen. Pommit vahingoittivat yhteensä 149 rakennusta. Pommituksissa menehtyi  ainakin 21 ihmistä ja lähes 30 loukkaantui. Haavoittuneita kuljetettiin Cygnaeuksen koululla toimineeseen sotasairaalaan. – Potilaita tuotiin potkukelkoilla. He huusivat ja valittivat kauheasti, kertoo Pirkko Jalkanen (o.s. Valorinta). Nämä olivat  Keskuksen meijerin vanhaan kaivoon tehdyssä sirpalesuojasta Vapaudenkadun varrella, jonne pommi oli tehnyt täysosuman. Vain hetkeä aiemmin lotat olivat kuljettaneet sairaalan potilaita turvaan. – Silloin me lotat juoksimme portaita. Potilaat piti saada nopeasti rakennuksen hirsillä tuettuun kellariin. Juostessani näin ikkunoista, kuinka pommit putoilivat Nisulan pelloille. Työpäivän aikana vaivasi epätietoisuus oman perheen kohtalosta Jyväskylän keskustassa. Vasta kotiin päästyä selvisi, että kaikki olivat kunnossa, Jalkanen kertoi.
|  | Sijainti | Kuva | Sairaansijat |
| --- | --- | --- | --- |
| 2/II/SotaS 30 | Äänekosken keskuskoulu, Äänekoski |  |  |
| 3/I SotaS 30 | Petäjävesi Kansakoulu, kutomakoulu, seuakuntatalo, kulkutautisairaala ja erään maalaistalon sali |  |  Alkuun sairaala korvapotilaille, myöhemmin 180 B-sairaansijaa |
| 3/III/ SotaS 30 | Jyväskylän yhteislyseo, Jyväskylä |  |  Toimi aluksi kaasusairaalana  Muutettiin myöhemmin sisätautisairaalaksi |
| 6/I/SotaS 30 | Cygneuksen kansakoulu, Jyväskylä |  |  Sisätautisairaala  Toimi myös kaasusairaalana |
|  | Jyväskylän yleinen sairaala, Jyväskylä |  |  Kirurginen osasto |
|  | Keski-Suomen parantola  (Kinkomaan sairaala), Muurame |  |  2 osastoa  |
|  | Muuramen kansakoulu, Muurame |  |  |
|  | Pernasaaren kasvatuslaitos, Leppävesi, Laukaa |  |  |
|  | Keski-Suomen kotitalousopisto (Emäntäkoulu), Jyväskylä |  |  Toimi aluksi kaasusairaalana 100 sisätautisairaansijaa |
|  | Suolahden kansanopisto, Suolahti |  |  Kaksi 40 hengen osastoa kivitalossa  Päärakenuksessa 1 osasto ja henkilökunnan asuntoja  Toipilaskoti 45 paikkaa |
|  | Keljon kansakoulu, Jyväskylä |  |  Toimi kaasusairaalana |
|  | Jyväskylän kunnalliskoti, Jyväskylä |  |  Iho- ja sukupuolitaudit |
|  | Jämsänkoski  kolme ylä- ja alakoulua |  |  100-paikkainen toipilasosasto |
|  | Jämsän kirkonkylän kansakoulu, Jämsä |  |  100-paikkainen sairaalaosasto |