stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tellervo Pajamies

Raila Tellervo Pajamies (o.s. Kallio; 30. huhtikuuta 1935 Nivala – 26. kesäkuuta 2021 Helsinki) oli suomalainen ooppera- ja konserttilaulaja sekä laulupedagogi. Hän oli äänialaltaan mezzosopraano.
Pajamies oli Veikko ja Maria Kallion lapsi. Perheen äiti kuitenkin sairastui keuhkotuberkuloosiin tytön ollessa vain kuuden viikon ikäinen. Isoäiti Kaisa Kallio otti vastuulleen Tellervon kasvatuksen. Kaisa Kallio oli Kyösti Kallion puoliso ja otti miehensä presidentiksi valitsemisen jälkeen Tellervon mukaansa presidentinlinnaan. Siellä Tellervo tallentui vuoden 1938 joulumerkkiin, jota myytiin tuberkuloosin ennaltaehkäisyn edistämiseksi. Kuvassa tyttö istuu yöpaidassa ja nukkensa kanssa isoäitinsä sylissä. Kyösti Kallion kuoltua seurasi paluu isoäidin kanssa Nivalaan, jossa asetuttiin tytön sedän, kuvanveistäjä Kalervo Kallion rakennuttamaan Pajariin. Kalervo Kallio veisti Tellervo Pajamiehen mallista 1950-luvulla myös Postityttö-teoksen, joka sijoitettiin vanhan Postitalon asiakaspalveluhalliin.
Pajamies opiskeli Porvoon naisopistossa. Tänä aikana hän aloitti laulun opiskelun Kyllikki Pajamiehen johdolla. Opettajan poika oli arkkitehti Ilkka Pajamies, josta tuli Tellervo Pajamiehen puoliso. Pariskunnalle syntyivät lapset Minna ja Mikko. Tellervo Pajamies valmistui musiikinopettajan pätevyydellä Sibelius-Akatemiasta vuonna 1960. Näihin aikoihin hän lauloi Suomen kansallisoopperan kuorossa parin vuoden ajan ja esiintyi myös eräissä pienissä rooleissa solistina. Pajamies suoritti lauludiplominsa vuonna 1965 opettajanaan Antti Koskinen. Hän piti ensikonserttinsa vuonna 1966 ja teki samana vuonna läpimurtonsa tulkitsemalla Suomen kansallisoopperassa Octavianin housuroolin Richard Straussin oopperassa Ruusuritari. Pajamies myös kantaesitti Ilkka Kuusiston teoksen Merellinen sarja (1966) pianisti Pentti Koskimiehen kanssa. Pajamies suoritti täydentäviä lauluopintoja Wienissä, Kölnissä ja Münchenissä.
Pajamies aloitti laulajien opettamisen Lahden musiikkiopistossa ja jatkoi tätä työtään Helsingin konservatoriossa. Vuosina 1980–1998 hän työskenteli Sibelius-Akatemiassa laulutaiteen lehtorina, minkä jälkeen hän jäi eläkkeelle. Pajamies antoi myös yksityisopetusta. Hän kuoli vaikeaan sairauteen 86-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Suomen kansallisoopperan ja -baletin esitystietokanta: Tellervo Pajamies
Tellervo Pajamies Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Telkon hyppyrimäet

| Telkon hyppyrimäet |
| --- | --- |
 Mäet keväällä 2013
Sijainti
Paikkakunta:   Kuopio, Suomi
Koordinaatit:  62°54′17.94″N, 27°43′9.02″E
Avattu:  1958
Remontoitu:  2011
Purettu:  2015
Muut mäet:  K15
Seura:  Puijon Hiihtoseura
Telkon hyppyrimäki
K-piste:  30 metriä
Mäkikoko:  35 metriä
Muovitus:  Ei
Telkon hyppyrimäet oli kahden hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Kuopion Kelloniemen Pirttiniemessä.
Mäet olivat pitkään hyppykelvottomia ennen kuin 2010 ja 2011 niitä kunnostettiin talkoilla. Telkon hyppyrimäet purettiin vuonna 2015.
Telkon hyppyrimäet oli vuosikymmeniä yksi Kuopion seudun tärkeimmistä junioreiden harjoittelupaikoista, josta myös monet kansainvälisen tason huippuhyppääjät ovat aloittaneet uransa.
Aiheesta muualla

Puijon Hiihtoseura
Taimyr-luokka

Taimyr-luokaan (Таймы́р) kuuluu kaksi ydinkäyttöistä jokijäänmurtajaa, nimialuksen lisäksi NS Vaigatš (Вайгач).
Alusten rungot on koottu Wärtsilä Meriteollisuuden Helsingin telakalla 1989. Valmiisiin runkoihin asennettiin ydinreaktorit Baltijski zavodin telakalla Pietarissa. Taimyr-alukset tilasi Neuvostoliitto. Valtio ehti kuitenkin hajota, ja ne otti vastaan Venäjän federaatio. Aluksia operoi aluksi kaupallinen Murmansk Shipping Company, mutta syksyllä 2008 kaikki ydinkäyttöiset alukset siirrettiin valtiolliselle voittoa tavoittelemattomalle Rosatomille.
Tietoja

Pituus: 150,2 m (Taimyr), 151.8 m (Vaigatš)
Leveys: 29,2 m
Syväys: 8,0 m
Korkeus: 15,2 m kölistä pääkannelle
Kantavuus: 20 000 tonnia
Nopeus: 18,5 solmua
Miehistö: 120 - 138
Reaktorit: 1 KLT-40M reaktori, teho 135 MW
Propulsio: 3 potkuria, potkuriteho 52 000 hv
Aluksen runko on  noin 32 mm paksuinen. Joulukuussa 2004, alukset kävivät ydinpolttoaineen täydennyksessä.
Aiheesta muualla

NS Taimyr merellä (Arkistoitu – Internet Archive)
Tanssii tähtien kanssa (2. tuotantokausi)

| Tanssii tähtien kanssa 2>  tuotantokausi |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  MTV3
Ensimmäinen esitys:  2007-02-2525. helmikuuta 2007
Viimeinen esitys:  2007-04-2929. huhtikuuta 2007
Esitysten määrä:  10
Kaudet
 ← Edellinen 1. tuotantokausi Seuraava → 3. tuotantokausi
 Luettelo kilpailijoista
Ohjelman tuomarit kahdella ensimmäisellä tuotantokaudella. Vasemmalta Jukka Haapalainen, Merja Satulehto, Mikko Rasila ja Jorma Uotinen.
Tanssii tähtien kanssa -televisiosarjan toinen tuotantokausi esitettiin MTV3-kanavalla keväällä 2007. Ohjelma perustuu formaattiin Dancing with the Stars, jossa julkisuuden henkilöt opettelevat tansseja ammattilaistanssijoiden opastuksella, ja jokaisessa jaksossa yksi pari putoaa kilpailusta.
Tuotantokauden ensimmäinen jakso, jossa kerrattiin edellisen kauden tapahtumia, esitettiin 25. helmikuuta 2007. Jakso keräsi noin miljoona katsojaa, ja se oli Salattujen elämien jälkeen viikon katsotuin ohjelma. Ensimmäisen kauden tapaan myös muut jaksot keräsivät miljoonayleisön, paitsi finaalilähetyksen jälkeen esitetty kauden viimeinen jakso, jossa kerrattiin kauden tapahtumia. Toisen kauden lähetyksillä oli keskimäärin 1,3 miljoonaa katsojaa. Kauden kolmas suora lähetys 18. maaliskuuta lähetettiin eduskuntavaalien tulosillan vuoksi jo kello 17.30–19.00.
Tuotantokaudella ohjelman juontajina jatkoivat Ella Kanninen ja Marco Bjurström. Myös tuomaristo säilyi ennallaan, eli Jukka Haapalainen, Jorma Uotinen, Mikko Rasila ja Merja Satulehto jatkoivat kilpailun tuomareina.
Kirkan oli tarkoitus osallistua kilpailuun, mutta hän kuoli äkillisesti ennen kilpailun alkua. Kilpailussa Kirkan korvasi kirjailija Roman Schatz.
Kilpailijat

| Julkisuuden henkilö | Ammatti | Tanssinopettaja | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Pirkko Arstila | kirjailija-toimittaja | Vesa Anttila | 1. pudonnut 11. maaliskuuta |
| Roman Schatz | kirjailija-toimittaja | Saara Huovinen | 2. pudonnut 18. maaliskuuta |
| Vanessa Kurri | Miss Suomi 1999 | Marko Keränen | 3. pudonnut 25. maaliskuuta |
| Jani Sievinen | uinnin maailmanmestari | Helena Ahti-Hallberg | 4. pudonnut 1. huhtikuuta |
| Eppu Salminen | näyttelijä | Anna Sainila | 5. pudonnut 8. huhtikuuta |
| Sami Sarjula | näyttelijä | Sanna Hirvaskari | 3. sija 15. huhtikuuta |
| Sari Siikander | näyttelijä | Mikko Ahti | 2. sija 22. huhtikuuta |
| Mariko Pajalahti | laulaja | Aleksi Seppänen | Voittajat 22. huhtikuuta |
Pistetaulukko

| Joukkue | Sija | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mariko & Aleksi | 1. | 30 | 35 | 33 | 38 | 32 | 34 + 38 = 72 | 36 + 33 = 69 | 39 + 36 + 38 = 113 |
| Sari & Mikko | 2. | 30 | 33 | 34 | 34 | 34 | 33 + 35 = 68 | 35 + 38 = 73 | 40 + 37 + 40 = 117 |
| Sami & Sanna | 3. | 30 | 27 | 32 | 27 | 33 | 27 + 34 = 61 | 33 + 30 = 63 |  |
| Eppu & Anna | 4. | 18 | 25 | 16 | 32 | 28 | 17 + 16 = 33 |  |  |
| Jani & Helena | 5. | 30 | 27 | 23 | 24 | 28 |  |  |  |
| Vanessa & Marko | 6. | 22 | 31 | 31 | 30 |  |  |  |  |
| Roman & Saara | 7. | 23 | 21 | 26 |  |  |  |  |  |
| Pirkko & Vesa | 8. | 22 | 19 |  |  |  |  |  |  |
Tanssit

Viikko 1: valssi, cha-cha
Viikko 2: quickstep, rumba
Viikko 3: tango, jive
Viikko 4: foxtrot, paso doble
Viikko 5: samba
Viikko 6: valssi, cha-cha, quickstep, rumba
Viikko 7: jive, foxtrot, tango, Paso doble
Viikko 8: valssi, paso doble, quickstep, cha-cha, freestyle
Katsojaluvut

| Jakso | Esityspäivä | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- |
| 1 | 25. helmikuuta 2007 | 1 013 000 |
| 2 | 4. maaliskuuta 2007 | 1 410 000 |
| 3 | 11. maaliskuuta 2007 | 1 447 000 |
| 4 | 18. maaliskuuta 2007 | 1 107 000 |
| 5 | 25. maaliskuuta 2007 | 1 281 000 |
| 6 | 1. huhtikuuta 2007 | 1 339 000 |
| 7 | 8. huhtikuuta 2007 | 1 305 000 |
| 8 | 15. huhtikuuta 2007 | 1 242 000 |
| 9 | 22. huhtikuuta 2007 | 1 480 000 |
| 10. | 29. huhtikuuta 2007 | 716 000 |
Aiheesta muualla

Tanssii Tähtien Kanssa MTV Katsomo
Tanssii Tähtien Kanssa (Arkistoitu – Internet Archive) C More
Tanssii Tähtien Kanssa Instagram
Tanssii Tähtien Kanssa TikTok
Tanssii Tähtien Kanssa X
Tanssikupla MTV Katsomo
Tanssii tähtien kanssa
Tammelan kihlakunta

Tammelan kihlakunta (ruots. Tammela härad) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Hämeen läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Akaa
Forssan kauppala
Humppila
Jokioinen
Kalvola
Koijärvi
Kylmäkoski
Somerniemi
Somero
Sääksmäki
Tammela
Urjala
Valkeakosken kauppala
Ypäjä
Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 297,00 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 68 034 henkeä (31.12.1939).
Tammelan kihlakunnan nimenä oli aiemmin Sääksmäen kihlakunta ja myöhemmin Sääksmäen alinen kihlakunta.
Suomen–Viron matkakortti

Suomen–Viron matkakortti oli Suomessa 1929–1940 käytössä ollut asiakirja, jolla Suomen kansalainen pääsi matkustamaan Viroon.
Säännökset matkakortista

Suomen–Viron matkakortista säädettiin asetuksella vuonna 1930. Samana päivänä annettiin asetus myös pohjoismaisesta matkakortista.
Suomen kansalainen oli oikeutettu matkustamaan 1930-luvulla Viroon sekä ulkomaanpassilla että Suomen–Viron matkakortilla.
Säännökset matkakortista > Matkakortin hakeminen ja saaminen

Matkakortin antoi Suomen kansalaiselle sen paikkakunnan poliisiviranomainen, jossa asianomainen henkilö vakinaisesti asui. Matkakortti annettiin pyynnöstä vain henkilölle, joka oli tunnettu tai joka pystyi tyydyttävästi selvittämään henkilöllisyytensä. Matkakorttia oli henkilökohtaisesti pyydettävä. Matkakorttia ei annettu henkilölle, jolle vuoden 1927 passiasetuksen mukaan ei ollut lupa antaa esteettömyystodistusta ulkomaanpassin saamista varten.
Säännökset matkakortista > Matkakortin voimassaolo

Suomen—Viron matkakortti oli voimassa kuusi kuukautta kortin antamispäivästä lukien, eikä sen voimassaoloaikaa saanut pidentää. Jos Suomen—Viron matkakortin haltijan vaimo ja viittätoista vuotta nuoremmat lapset halusivat matkustaa matkakortin haltijan mukana, heidän nimensä oli merkittävä matkakorttiin.
Säännökset matkakortista > Viron kansalaiset Suomessa

Viron kansalaiset olivat oikeutettuja saapumaan Suomeen Suomen—Viron matkakortilla ulkomaanpassin sijasta.
Säännökset matkakortista > Lainsäädäntö

Asetus Suomen–Viron matkakortista, 28.6.1929/249, voimaan 1. heinäkuuta 1929
Valtioneuvoston päätös eräille postitoimistoille myönnetystä oikeudesta antaa Suomen–Viron matkakortteja, 28.6.1929/250, voimaan 28. kesäkuuta 1929
Asetus Suomen–Viron matkakortista, 18.7.1930/265, voimaan 18. heinäkuuta 1930
Asetus Suomen–Viron matkakortista, 6.9.1939/258, voimaan 10. syyskuuta 1939
Asetus Suomen–Viron matkakortista annetun asetuksen kumoamisesta, 29.2.1940/71, voimaan 29. helmikuuta 1940.
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Matkakortit on Wikiaineistossa
Tellervo Maria Koivisto

Tellervo Maria Koivisto (o.s. Heino, 29. elokuuta 1927 Messukylä – 6. maaliskuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja ammattikoulunopettaja. Koivisto oli SDP:n kansanedustaja vaaleista 1970 alkaen kuolemaansa asti.
Koivisto valittiin eduskuntaan suurilla äänimäärillä Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Vaaleissa 1972 hän sai 11 003 ääntä. Hänet luettiin puolueensa vasemmistosiipeen eli niin sanottuun ”punaiseen tusinaan”. Hän oli presidentin valitsijamies vuosina 1978 ja 1982. Koivisto oli myös Suomen Kirjastoseuran, Arabikansojen ystävyysseuran ja Pohjois-Hämeen rauhantyön keskuksen puheenjohtaja sekä Suomen rauhanpuolustajien varapuheenjohtaja.
Koiviston vanhemmat olivat yrittäjä Eino Aleksanteri Heino ja Lyydia Maria (o.s. Ylinen). Vuosina 1949–1970 hän oli naimisissa Reino Nestori Koiviston kanssa. Koivisto oli valtiotieteiden kandidaatti (1962).
Koivisto kuoli 54-vuotiaana maaliskuussa 1982. Hän liukastui keskiviikkona 3. maaliskuuta 1982 eduskuntatalon Aurorankadun puoleisilla rappusilla ja oli sen jälkeen vuorokauden sairaalassa tarkkailtavana. Saman viikon perjantaina Koivisto hakeutui uudestaan sairaalaan, jossa hän kuoli seuraavana päivänä lauantaina 6. maaliskuuta 1982. Oikeuslääketieteellisen tutkimuksen mukaan Koivisto kuoli aivoverisuonen pullistuman aiheuttamaan sairauskohtaukseen. Tutkimuksen mukaan kuoleman aiheuttanut sairaus oli kehittynyt hänellä pitkän aikaa.
Aiheesta muualla

.aspx Tellervo Maria Koivisto Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Prinssi

Ruotsin kruununprinssin kruunu.
Prinssi on eräs ylhäisaristokraatin nimitys. Yleisesti prinssillä tarkoitetaan monarkin poikaa. Prinssi voi tarkoittaa myös muuta hallitsijan lähisukulaista, tai kaukaisempaakin sukulaista (esimerkiksi Saudi-Arabian prinssit, joita on yli tuhat henkilöä). Kansainvälisessä käytännössä prinsseiksi kutsutaan niitä kuninkaallisia ja ruhtinaallisia joilla ei ole hallinnassaan muodollista eikä todellista ruhtinaskuntaa tai joita ei ole kruunattu ruhtinaaksi. Tyypillisesti prinssi on myös hallitsevan kuningattaren puolison arvonimi. Prinssin naispuolinen vastine on prinsessa. Kuninkaan puolisosta käytetään kuitenkin nimitystä kuningatar.
Sana prinssi tulee latinan sanasta princeps. Prinssi ei ole suomen kielessä koskaan hallitsijan nimitys, joten sanasta muissa kielissä johdetut nimikkeet käännetään suomen kielessä ruhtinaaksi, esimerkiksi Niccolò Machiavellin Il Principe -kirjan suomennos "Ruhtinas" tai Monacon ruhtinaskunnan hallitsijat (Prince de Monaco).
Kruununprinssi on prinssi, joka perii vallan, kun hänen isänsä, joka on kuningas tai äitinsä, joka on hallitseva kuningatar, kuolee. Yleensä kruununprinssi on hallitsijan vanhin poika.
Prinssipuoliso on yleinen nimitys tai asema naishallitsijan puolisolle.
Teollisuuspiiri (Harkova)

| Teollisuuspiiri Індустріальний район |
| --- | --- |
 Teollisuuspiirin sijainti Harkovassa.
Valtio:  Ukraina
Alue:  Harkovan alue
Piiri:  Harkovan piiri
Kaupunki:  Harkova
Perustettu:  1930
Pinta-ala  ():  45,29 km²
Väkiluku   ():  153 800
Teollisuuspiiri (ukr. Індустріальний район, Industrialnyi raion; vuosina 1930-2016 nimellä Ordžonikidzen piiri) on yksi Ukrainan suurkaupunki Harkovan yhdeksästä hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Piiri sijaitsee Harkovan kaakkoisosassa. Piirissä asui noin 153 800 ihmistä. Vuonna 1989 piirin väkiluku oli 158 049.
Piiri on perustettu vuonna 1930, ja sen pinta-ala on 45,29 neliökilometriä. Vuonna 2016 piiri nimettiin uudelleen Teollisuuspiiriksi osana Ukrainan pyrkimystä vapautua kommunismin ajan perinnöstä. Tätä aiempi nimi - Ordžonikidzen piiri (ukr. Орджонікідзевський район, Ordžonikidzevskyi raion) - viittasi vallankumousjohtaja, komissaari Grigori Ordžonikidzeen.
Piirin alueella sijaitsevat muun muassa:
Harkovan traktoritehdas
Harkovan traktoritehtaan päärakennus.
Kirkko Teollisuuspiirissä.
Rautatieaseman laitureita Teollisuuspiirissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Teollisuuspiiri (Harkova) Wikimedia Commonsissa
Harkovan Teollisuuspiirin rajat Open Street Map -kartalla (OSM) (ukrainaksi) (openstreetmap.org)
The Libertines

| The Libertines |
| --- | --- |
 Yhtye esiintymässä vuonna 2014
Tiedot
Toiminnassa:  1997–
Tyylilaji:  indie rock, garage rock, post-punk
Kotipaikka:   Lontoo, Britannia
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Carl Barât   Pete Doherty   John Hassall   Gary Powell  
Levy-yhtiö:  Rough Trade, Virgin EMI  
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Libertines on brittiläinen rockyhtye. Yhtyeessä soittavat Carl Barât (laulu ja kitara), Peter Doherty (laulu ja kitara), John Hassall (basso) ja Gary Powell (rummut). Bändin alkuperäinen basisti oli nykyään Razorlight-yhtyeessä soittava Johnny Borrell.
Debyyttilevy Up The Bracket julkaistiin vuonna 2002 ja  toinen levy The Libertines vuonna 2004. Molemmat albumit tuotti The Clash -yhtyeestä tuttu Mick Jones. Up the Bracket teki historiaa kohoamalla kriitikkojen suosikiksi useissa äänestyksissä jopa Bob Dylanin ohi. The Libertinesin musiikkia on verrattu brittirockin legendoihin, The Jamiin sekä The Clashiin. Yhtyeen tapaa soittaa rockia pidetään perinteisen englantilaisena.
Yhtye oli tunnettu yllätyskeikoista, esiintymisiä pidettiin epätavallisissa paikoissa ja keikkoja mainostettiin Internetin keskustelupalstoilla ja tekstiviestein. Samalla innolla keikkoja myös peruttiin – syynä yhtyeen jäsenien ongelmat huumausaineiden kanssa.
Yhtye hajosi virallisesti vuoden 2004 lopulla. Yhtyeen voimakaksikolla, Carl Barâtilla ja Pete Dohertyllä, oli myrskyisä suhde, ja kahden taiteilijan suuren egon sovittaminen yhteen bändiin osoittautui vaikeaksi ja lopulta koitui yhtyeen kohtaloksi. Bändin kakkossolistilla Pete Dohertylla oli pitkään ollut ongelmia päihteiden kanssa ja hänet tuomittiin kuukaudeksi vankeuteen murrosta Carl Barâtin asuntoon. Tätä ennen Doherty oli erotettu yhtyeestä jatkuvien päihdeongelmien vuoksi. Doherty liittyi takaisin yhtyeeseen lokakuussa 2003, mutta hänet erotettiin uudestaan vuoden 2004 kesäkuussa.
Yhtyeen jäsenet eivät lopettaneet musisointiaan, vaikka The Libertines olikin jo hajonnut. Peter Doherty julkaisi Babyshambles-yhtyeensä kanssa vuonna 2005 Down in Albion -albumin. Carl Barât sai Dirty Pretty Things -yhtyeen kanssa Waterloo to Anywhere -levyn valmiiksi 2006. Dirty Pretty Thingsissä vaikutti myös ex-Libertine Gary Powell. John Hassal puolestaan perusti yhtyeen Yeti, jonka kanssa julkaisi ensimmäisen täyspitkän albumin The Legend of Yeti Gonzales vuonna 2008.
Yhtyeen paluulevy Anthems for Doomed Youth julkaistiin 11.9.2015.
Albumit

Up the Bracket (2002)
The Libertines (2004)
Anthems for Doomed Youth (2015)
All Quiet on the Eastern Esplanade (2024)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta The Libertines Wikimedia Commonsissa
Tellervo Laurila

Tellervo Laurila  (o.s. Killinen, 26. tammikuuta 1887 Kuopio – 7. tammikuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja ja kirjallisuuden suomentaja.
Tellervo Laurilan isä oli kansanedustaja Kustaa Killinen ja äiti Tilta Killinen, ja hän oli naimisissa professori K. S. Laurilan kanssa.
Suomennoksia

Arthur Schmitzler : Ennustus y. m. novelleja. Otava 1913
Jonas Lie : Kun rautaesirippu laskee ; suom. Tellervo ja K. S. Laurila. Otava 1913
Karl Schönherr : Onnen lapsi y. m. kertomuksia ; suom. Tellervo ja K. S. Laurila. Kirja, Helsinki 1916
Helena von Racowitza : Erään kuuluisan naisen elämä : Lassallen rakastetun muistelmia ; suomentanut Tellervo Laurila ; esipuheella varustanut K. S. Laurila. Kirja, Helsinki 1917
Jonas Lie : Komendantin tyttäret : romaani ; suom. Tellervo ja K. S. Laurila. Otava 1917, 2. painos 1933
Elinor Glyn : Oikea syy. 2. painos Karisto 1922 (alkuteos The Reason Why)
Elsa Lindberg-Dovlette, Prinsessa Mirza Riza Khan : Haaremin ristikon takaa : pohjoismaalainen nainen itämaalaisen puolisona. Kirja, Helsinki 1925, 3. painos 1926, 4. painos 1933
P. G. Wodehouse : Huimapää Jill : romaani. Otava 1934 (alkuteos Reckless Jill)
J. B. Priestley : Hyvät toverukset 1-2 : romaani ; englanninkielisestä alkuteoksesta suom. Tellervo ja A.-K. Laurila.. Otava 1934 (alkuteos The Good Companions)
Marika Stiernsted : Intiaanikesä 39 : romaani. Aura, Turku 1945 (alkuteos Indiansommar 39)
Prinssi Albert

Prinssi Albert voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä ja asioita:
Prinssi Albert, Monacon ruhtinas Albert II aiemmalta arvonimeltään
Prinssi Albert (Albert von Sachsen-Coburg und Gotha), Yhdistyneen kuningaskunnan kuningattaren Viktorian puoliso
Prinssi Albert, Yorkin herttua, Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas Yrjö VI aiemmalta nimeltään ja arvonimeltään
Prinssi Albert, miehen genitaalialueen lävistys.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Prinssi Albert”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
The Lie Eternal

| ”The Lie Eternal” Poets of the Fall |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Temple of Thought
 Julkaistu: heinäkuu 2012
 Formaatti: CD single
 Tyylilaji: alternative rock
 Levy-yhtiö: Insomniac
Poets of the Fallin muut singlet
| ”Kamikaze Love” 2012 | ”The Lie Eternal” 2012 | ”Daze” 2014 |
The Lie Eternal on suomalaisen Poets of the Fall -yhtyeen single. Kappale on mukana myös Poets of the Fallin vuoden 2012 albumilla Temple of Thought.
Kappaleet

The Lie Eternal (Radio Edit)
The Lie Eternal (Radio Edit Instrumental)
Aiheesta muualla

The Lie Eternal discogs.com -sivustolla
Poets of the Fall
| --- | --- |
Studioalbumit:   Signs of Life  Carnival of Rust  Revolution Roulette  Twilight Theater  Temple of Thought  Jealous Gods  Clearview  Ultraviolet  Ghostlight 
Kokoelmat:   Alchemy Vol.1 
Singlet:   ”Late Goodbye”  ”Lift”  ”Maybe Tomorrow is a Better Day”  ”Illusion & Dream”  ”Stay”  ”Carnival of Rust”  ”Sorry Go ’Round”  ”Locking Up the Sun”  ”The Ultimate Fling”  ”Diamonds for Tears”  ”Revolution Roulette”  ”The Voice Studio Live Sessions”  ”Dreaming Wide Awake”  ”War”  ”Given and Denied”  ”Can You Hear Me”  ”No End, No Beginning”  ”Cradled in Love”  ”The Happy Song”  ”Kamikaze Love”  ”The Lie Eternal”  ”Daze”  ”Love Will Come to You”  ”Choice Millionaire”  ”Drama for Life”  ”Children of the Sun”  ”False Kings”  ”Dancing on Broken Glass”  ”Partir avec moi”  ”Requiem for My Harlequin”
RMS Alaunia (1913)

| RMS Alaunia |
| --- | --- |

Tyyppi:  linjalaiva
Lippuvaltio:   Yhdistynyt kuningaskunta
Kotipaikka:  Liverpool
Omistaja:  Cunard Steamship Company, Liverpool
Rakennustelakka:  Scotts Shipbuilding and Engineering Company, Greenrock, Yhdistynyt kuningaskunta
Rakennusnumero:  447
Vesillelasku:  9. kesäkuuta 1913
Status:  uponnut osuttuaan miinaan 19. syyskuuta 1916
Tekniset tiedot
Pituus:  520,3 jalkaa m
Leveys:  64 jalkaa m
Bruttovetoisuus (GT):  13 405
Nopeus:  15 kn
Lähteet:  http://www.clydesite.co.uk/clydebuilt/viewship.asp?id=19102
RMS Alaunia oli Cunard Linen omistama höyrylaiva. Laiva rakennettiin Scotts Shipbuilding and Engineering Companyn telakalla Greenrockissa. Alaunian sisaraluksia olivat Andania ja Aurania. Sen vesillelasku tapahtui 9. kesäkuuta 1913, ja neitsytmatkansa se teki 27. joulukuuta 1913. Alaunian matkustajakapasiteetti oli 2 060 matkustajaa.
Ensimmäisessä maailmansodassa Alaunia toimi kanadalaisten sotilaiden joukkojenkuljetusaluksena. 19. syyskuuta 1916 laiva upposi matkalla Lontoosta New Yorkiin osuttuaan merimiinaan Hastingsissa, East Sussexissa. Kaikki 163 matkustajaa saatiin pelastettua. Onnettomuudessa kuoli kaksi miehistön jäsentä.
Tammelakeskuksen terveysasema

| Tammelakeskuksen terveysasema |
| --- | --- |

Osoite:  Itsenäisyydenkatu 21 B, 33500 Tampere
Sijainti:  Tammela, Tampere
Koordinaatit:  61.4994°N, 23.7836°E
Tammelakeskuksen terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sisäänkäynti sisäpihalla
Tammelakeskuksen terveysasema on Tampereen Tammelassa toimiva kaupungin terveysasema. Se sijaitsee vajaa 600 metriä Tampereen rautatieasemalta itään. Terveysasemalla on tilat rakennuksessa, joka koostuu 1920-luvulla valmistuneesta vanhasta tehdasrakennuksesta ja 1990-luvulla siihen liitetystä uudisosasta. Terveysaseman lisäksi rakennuksessa on Tammelan lähitori (mm. neuvontapiste ja tapahtumapaikka) sekä Perheiden talo, joka on lapsiperheille tarkoitettu kohtaamispaikka. Aikaisemmin siellä oli Tammelan palvelukeskus.
Aiheesta muualla

Hätätilanteet ja päivystys (tampere.fi)
Tays Ensiapu Acuta (Tays Keskussairaala, K-rakennus, Teiskontie 35, 33520 Tampere) (Arkistoitu – Internet Archive) (tays.fi)