stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiikelinpuisto

| Kiikelinpuisto |
| --- | --- |
 Kiikelinpuisto keväällä 2020
Sijainti:  Kiikeli ja Elba, Oulu
Perustettu:  2002
Suunnittelija:  VSU Arkkitehtuuri- ja vihersuunnittelu Oy, Insinööritoimisto Rantakokko & Co.
Kiikelinpuisto Oulun kaupungin Pokkisen kaupunginosan Kiikelin ja Elban saarten alueella sijaitseva puisto, joka valittiin Vuoden ympäristörakenteeksi vuonna 2002.
Puisto suunniteltiin Kiikelin asuinalueen, mutta myös Oulujoen suiston yhteyteen ja Oulun kauppatorin välittömään läheisyyteen. Puistoalueen vieressä on vierasvenesatama. Laajan nurmikkoalueen ohella puiston rakenteisiin ja ilmeeseen kuuluvat hiekkapoukama, kivireunustetut hiekkatuhka- sekä lankkukäytävät, leikkipaikka puisine porsaineen, puusta tehty lava, sillat, kiviset polkuaskelmat, Kokkoluoto- ja Ahvenpaikka -nimiset luodot sekä puistoa monelta suunnalta ympäröivä Perämeren maisema. Puistossa kasvaa koivujen, halavien, tervaleppien ja raitojen ohella tyrni- ja hietikkopajupensaita sekä alueelle luontaisia ja harvinaisempiakin ruohovartisia kasveja kuten heinää, luhtasaraa ja rantavehnää.
Aiheesta muualla

Suistopuisto ja kaupunkiaukio. Kaleva 15.6.2002(Viitattu 5.4.2016)
Kesäharso

| Kesäharso |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Raunikit Gypsophila
Laji::  elegans
Kaksiosainen nimi
 Gypsophila elegans  M.Bieb. 
Katso myös
   Kesäharso Wikispeciesissä   Kesäharso Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesäharso eli kesäraunikki (Gypsophila elegans) on kohokkikasvien (Caryophyllaceae) heimoon kuuluva ruohovartinen kasvi. Lajia käytetään myös koristekasvina.
Ulkonäkö ja koko

Yksivuotinen kesäharso kasvaa 20–50 cm korkeaksi. Kasvi on puhtaanvihreä, kalju ja haarova. Lehtien muoto vaihtelee pitkulaisista lähes tasasoukkiin ja ne ovat 3–13 mm leveät. Kukinto on harsu, runsaskukkainen viuhko. Kukkaperät ovat monta kertaa verhiön pituisia. Verhiö on 3–5 mm pitkä, kellomainen, valkojuovainen ja viisiliuskainen. Ulkoverhiö puuttuu. Terälehdet ovat valkoisia tai punertavia, kynnellisiä ja 8–15 mm pitkiä. Emin vartaloita on kaksi kappaletta. Suomessa kesäharso kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on neliliuskaisesti aukeava kota.
Levinneisyys

Kesäharso on alun perin kotoisin Vähästä-Aasiasta ja Kaukasukselta, mutta sitä tavataan monin paikoin muuallakin villiintyneenä uustulokkaana, muun muassa Fennoskandiassa. Suomessa kesäharso on harvinainen viljelykarkulainen tai satunnainen uustulokas eri puolilta maata Etelä-Lappia myöten.
Elinympäristö

Villiintyneenä kesäharsoa tavataan pihoilla, joutomailla ja lastauspaikoilla.
Käyttö

Kesäharsoa viljellään kesäkukkana puutarhoissa.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Kesäharson levinneisyys Suomessa.
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kesäharso (Gypsophila elegans)
Luontoportti: Kesäharso (Gypsophila elegans)
ITIS: Gypsophila elegans (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Gypsophila elegans (englanniksi)
Kesäparatiisi

| Kesäparatiisi |
| --- | --- |
Kestoaika:  45 minuuttia
Pääosissa:  Jaakko Selin
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  8. kesäkuuta 2002 –
Aiheesta muualla
IMDb 
Kesäparatiisi on suomalainen, Yle TV1:n esittämä viihdeohjelma, jota esitettiin ensimmäisen kerran kesällä 2002. Ohjelman juontajana ja haastattelijana toimi muoti- ja tyylitoimittaja Jaakko Selin.
Kesällä 2002 ja 2003 Kesäparatiisissa vierailtiin ympäri Suomen tavallisten ihmisten kesämökeillä ja muissa kesänviettopaikoissa. Kesällä 2004 ohjelmasarjan nimi muuttui muotoon Kesäparatiisi ulkomailla. Tällä kertaa tutustuttiin ulkosuomalaisten koteihin ja heidän asuinmaidensa kulttuureihin. Esiteltäviä maita olivat Itävalta, Ruotsi, Kreikka, Ranska, Englanti, Norja, Irlanti, Saksa, Turkki, Viro sekä Egypti.
Kesäparatiisi oli ehdolla parhaaksi viihdeohjelmaksi Venla-gaalassa vuonna 2005.
Kesällä 2005 ja 2009 esitettiin uusintoja Kesäparatiisi ulkomailla -sarjasta.
Kesäparatiisi ulkomailla -sarjan jaksot

Turkki, Istanbul: Jouko ja Anne Rosenberg ja 7-vuotias Olli asuvat Istanbulissa. Jakson turkinsuomalaisia ovat myös persiankieltä yliopistossa opettava Esko Naskali ja matkailualalla työskentelevä Helena Unlu. Ensiesitys 1.7.2004.
Itävalta: Jouko ja Maarit Myrrä ja 7-vuotias Mikke asuvat Itävallassa. Jaksossa tavataan myös suomalainen Maritta Mähr, joka on harvinainen itävaltalainen perheenäiti, koska käy myös ansiotyössä. Ensiesitys 8.7.2004.
Ruotsi: Kari ja Irja Immonen asuvat Ruotsin Täbyssä. Jaksossa tavataan myös Micke Sannholm ja avopuoliso Anna Nordman sekä tanssija-koreografi Matti Alenius. Ensiesitys 15.7.2004.
Kreikka: Mia Siltamäki ja Aleksandros Bysantiadis ovat asuneet Ateenassa vuodesta 2000. Myös Aleksandroksen äiti Marja-Leena on suomalainen. Jaksossa tavataan myös Maarit Peltonen, joka on asunut kreikkalaismiehensä kanssa Ateenassa 16 vuotta ja toimii matkaoppaana neljällä kielellä. Ensiesitys 22.7.2004.
Irlanti: Tuija Aleksandroff ja Katri Halme asuvat Dublinissa Camphill-yhteisössä. Jakson kolmas irlanninsuomalainen on it-alalla työskentelevä Pauliina Svensk, joka opettaa vapaa-aikanaan Dublinin Suomi-koulussa. Ensiesitys 29.7.2004.
Saksa, Baijeri: Arto Aikkila ja Taina Levanoja-Aikkila muuttivat yhdeksän vuotta sitten pieneen Ayingin kylään Münchenin maalaiskuntaan. Münchenissä tavataan myös jazzlaulaja Tuija Komi sekä kaupungissa toisensa tavannut nuoripari Vivi Komaro ja Mika Andersson. Ensiesitys 5.8.2004.
Ranska: Pariisin taivaan alla. (Ei tarkempia tietoja). Ensiesitys 12.8.2004.
Egypti, Kairo: Anna-Liisa Hannula-Tukiainen, Jussi Tukiainen ja 2-vuotias Timsah-poika asuvat Kairossa. Muita ohjelman Kairon-suomalaisia ovat Annu El Masri ja Sanna Jeskanen. Ensiesitys 19.8.2004.
Norja: Terveydenhoitoalalla työskentelevät Jaska Aspholm ja Sanna Joska ovat asuneet kolme vuotta Oslossa. Jaksossa tavataan myös Erkki Polvisen ja Tuija Nurmen norjalaisperheet. Ensiesitys 26.8.2004.
Lontoo: Lontoon suomalaisen kirkon pappi Juha ja Marjo Rintamäki asuvat kirkon yläkerrassa 6-vuotiaan Tytin ja 3-vuotiaan Emmin kanssa. Jaksossa tavataan myös toimittaja Erkki Toivanen ja kuvatoimistossa työskentelevä Jani Levänen. Ensiesitys 2.9.2004.
Aiheesta muualla

Ohjelman kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Koillismaa

Koillismaan sijainti Suomessa
Koillismaa on maantieteellinen alue, jonka muodostavat neljä kuntaa: Pohjois-Pohjanmaan maakunnan koillisosassa sijaitsevat Pudasjärvi, Taivalkoski ja Kuusamo sekä Peräpohjolassa Lapin maakunnan eteläosassa sijaitseva Posio. Joskus myös Ranuan ja Ylikiimingin katsotaan kuuluvan Koillismaahan.
Koillismaa-nimen keksi Reino Rinne 1950-luvulla perustaessaan Koillissanomat-lehteä, ja Kalle Päätalon Koillismaa-kirjasarjan myötä nimi vakiintui käyttöön 1960-luvulla. Tätä ennen voitiin suurpiirteisesti Koillismaata vastaavaa aluetta kutsua nimellä Ylimaa.
Alueen kunnat

Pudasjärvi
Taivalkoski
Kuusamo
Posio
Nähtävyyksiä

Iso-Syöte ja Syötteen kansallispuisto
Riisitunturin kansallispuisto
Oulangan kansallispuisto
Ruka
Kallioniemi, kirjailija Kalle Päätalon lapsuudenkoti
Korouoma
Kiikka (taajama)

| Kiikka |
| --- | --- |
 Kiikka
 Koordinaatit: 61°19′09″N, 22°46′34″E 
Valtio:   Suomi
Maakunta:  Pirkanmaa
Seutukunta:  Lounais-Pirkanmaa
Kunta:  Sastamala
Pinta-ala:  
 – Maa:  5,71 km²
Väkiluku (2014):  1 252
 – Väestötiheys:  219,3 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2014 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiikka on taajama ja kylä Sastamalan kaupungissa Pirkanmaalla. Taajama oli entisen Kiikan kunnan keskusta, ja vuoden 2009 kuntaliitokseen asti toinen Äetsän kunnan taajamista. Se sijaitsee Kokemäenjoen rannalla kaupungin keskustan ja Pehulan taajaman välissä. Vuonna 2014 taajaman asukasluku oli 1 252.
Kiikan taajama koostuu yhteenkasvaneista Kiikan ja Meskalan kylistä. Kiikka on ollut olemassa viimeistään vuonna 1250, mutta myös Meskala sekä muutamat lähikylät ovat peräisin varhaiskeskiajalta. Kiikasta on löytynyt esihistoriallinen kalmisto ja kirkonmäeltä on löytynyt merovingiaikainen hopea-aarre. Perimätiedon mukaan Meskalassa olisi ollut jo keskiajalla kirkko, mutta ensimmäinen Kiikan kirkko rakennettiin vuonna 1696. Nykyinen Kiikan kirkko on vuodelta 1806.
Kiikan entinen rautatieasema, joka avattiin vuonna 1895 ja suljettiin vuonna 1983, sijaitsee nykyisen taajama-alueen itäpuolella. Kirkon edustalla kulkee niin sanottu Kiikan raitti, joka edustaa 1920- ja 1930-lukujen jugend-tyylistä arkkitehtuuria.
Kiikassa on alakoulu, yläkoulu, kauppa, asiamiesposti, pankki, uimahalli ja apteekki.
Aiheesta muualla

Kiikan kyläseura
Koetusraamattu

Koetusraamattu on Anders Wilhelm Ingmanin raamatunkäännös vuodelta 1859. Suomen kieli kehittyi nopeasti 1800-luvulla, ja tämän sekä käännösten vähäisen määrän myötä kehittyi tarve uudistaa suomenkielinen raamatunkäännös. Ingmanin varsinainen käännöstyö valmistui vuosien 1856–1859 aikana myöhässä aluperäisestä aikataulustaan. Hänen tarkoituksenaan oli saattaa työ päätökseen kristinuskon Suomeen tulon 700-vuotismuistojuhlaan kesäksi 1857.
Käännös sai ristiriitaisen vastaanoton, ja sitä arvosteltiin niin liiallisesta kalevalaisesta tyylistä kuin myös hätäisesti tehdyistä kielellisistä parannuksista. Ingman itse ei myöskään säästynyt kritiikiltä, vaan hänen tyylitajuaan suomen kielen suhteen pidettiin heikkona, tekemiään muutoksia radikaaleina ja valintaansa näin merkittävän työn tekijäksi virheenä.
Historia

Alun perin tarkoituksena ei ollut tehdä täysin uutta raamatunkäännöstä vaan tarkastaa oikeinkirjoitusta ja korjata käännösvirheitä. Professorit Gabriel Geitlin ja Matthias Akiander olivat jättäneet Pipliaseuralle jo vuonna 1852 asiaa käsittelevän muistion. Olisi ollut luonnollista, että korjaustyö olisi annettu Geitlinin ja Akianderin vastuulle, mutta tuon ajan kirkkopoliittisista syistä työ päättyi lopulta Ingmanille.
Ingman itse oli tyytyväinen saamaansa tehtävään, koska hän oli omien sanojensa mukaan aina harrastanut suomen kielen puhtautta ja keskittyisi toimeksiannon mukaisesti vain parantamaan oikeinkirjoitusta. Työn edistyessä hän kuitenkin ryhtyi alkuperäistä suunnitelmaa suurempaan muutostyöhön, ja korjaustyö muuttui käännöstyöksi.
Ingmanin perhettä kohdanneista tragedioista ja sekä painatustyön että logistisista ongelmista huolimatta Ingman sai työnsä päätökseen, ja Uusi testamentti ilmestyi painosta syksyllä 1857 sekä koko Raamattu 1859.
Kritiikki

Imgmanin valintaa kritisoitiin monelta taholta. J. V. Snellman ihmetteli, miksi pienen seurakunnan vähäpätöinen pappismies valittiin yksin suorittamaan niin vastuullista tehtävää. Kuopion Sanomissa lehtori Johan Fredrik Bergh oli huomauttanut arkkipiispa Edvard Bergenheimille, ettei Ingmanilla ollut tehtävään vaadittua pätevyyttä eikä hän osannut lainkaan hepreaa ja kreikkaakin riittämättömästi. Tähän kritiikkiin yhtyi myös rovasti Henrik Heikel.
Ingmanilla oli kuitenkin arkkipiispan täysi tuki. Myös suomenmielisten opiskelijoiden lehti Suometar otti vahvasti kantaa Ingmanin ja Biblian kielen parannuksen puolesta.
Siitä huolimatta, että professori Akiander antoi käännökselle hyvät arvostelut ja sillä oli ollut korkeimman esivallan tuki, teos ei ilmestyttyään saavuttanut kansan keskuudessa suosiota. Siinä olevia korjauksia oli moitittu tarpeettomiksi ja monia täysin virheellisiksi, minkä vuoksi tarvittaisiin pian uusi korjaus.
Vaikka teoksen saamaa arvostelua pyrittiinkin pehmittämään asiantuntijoiden positiivisilla lausunnoilla, oli epäluulo kansan keskuudessa kuitenkin herännyt. Tämän vuoksi koko teoksen ilmestyttyä siihen liimattiin paperiliuska, jossa oli sanat "Koetusraamattu".
Merkitys

Vaikka kirkolliskokous hylkäsikin Ingmanin työn, pidettiin sitä kuitenkin aikansa tasalla olevana käännöksenä. Uuden raamatunkäännöksen haluttiin olevan kielellisesti aikaansa edellä, joten muutama vuosi koetusraamatun ilmestymisestä nimettiin Gabriel Geitlinin johtama raamatunkäännöskomitea, johon myös Ingman kuului.
Acorda Therapeutics

| Acorda Therapeutics |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
Osake:  NASDAQ: ACOR; FWB: CDG
Perustettu:  17.3.1995
Perustaja:  Ron Cohen
Toimitusjohtaja:  Ron Cohen
Kotipaikka:  420 Saw Mill River Road, Ardsley, Westchesterin piirikunta, NY 10502, Yhdysvallat
Toimiala:  terveydenhoito ja bioteknologia
Liikevaihto:   401,48 milj. USD
Nettotulos:   17,67 milj. USD
Kotisivu:  www.acorda.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Acorda Therapeutics on yhdysvaltalainen biofarmasian alan pörssiyritys, jonka kotipaikka on New Yorkin osavaltion  Ardsleyssä. Yritys etsii, kehittää ja kaupallistaa hoitoja ihmisen neurologisten sairauksien hoitoon.
Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkeviraston (FDA) markkinoille hyväksymiä Acordan lääkevalmisteita ovat:
Ampyra, MS-tautia sairastavien liikkumisen helpottamiseen,
Zanaflex, lyhytvaikutteinen lääke lihasjäykkyyteen, ja
Qutenza, iholaastari hermosärkyyn.
Yrityksellä on useita muita valmisteita kehitteillä lääkekehityksen eri vaiheissa.
Vuoden 2014 vuosikertomuksessaan yhtiö kertoi päätuotteensa Ampyran vuosimyynnin olleen 366,2 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (21 % nousu edellisvuoteen verrattuna). Vuoden 2015 nettomyyntiarvioksi samalle tuotteelle asetettiin tuolloin 405–420 miljoonaa dollaria.
Tammikuussa 2016 uutisoitiin Acorda Therepeuticsin aikovan ostaa suomalaisen Biotie Therapies -pörssiyhtiön. Tarjousaika päättyi 17. helmikuuta 2016.
AT-AT

AT-AT:n pienoismalli.
AT-AT (All Terrain Armored Transport, panssaroitu maastokuljetusajoneuvo) on miehistönkuljetusajoneuvo kuvitteellisessa Tähtien sota -universumissa. AT-AT:n vaihtoehtoisia nimiä ovat kävelijä ja talsija. Ajoneuvo on 22,5 metriä korkea ja kulkee eteenpäin neljällä jalalla. AT-AT:ta käyttää Galaktinen Imperiumi.
AT-AT pystyy kuljettamaan 40 sotilasta ja sillä on kolmen hengen miehistö – vaununjohtaja ja kaksi ohjaajaa. AT-AT:n ohjauspöydässä on kummallakin ohjaajalla sekä ohjaamiseen että ampumiseen tarvittavat konsolit, mutta yleensä vain toinen huolehtii etenemisestä ja toinen ampumisesta. Vaununjohtaja päättää sotakoneen liikkeistä ja maalista, ja lisäksi hän on yhteydessä ylempiin tahoihin. AT-AT on suunniteltu AT-TE-kävelijän pohjalta.
AT-AT on aseistettu yhteensä neljällä lasertykillä, joista kaksi on sen ohjaamon alla ja kaksi sivuilla. Ohjaamo muistuttaa päätä ja aseilla tähtäys suoritetaan sitä kääntelemällä (sivuilla olevat lasertykit voivat myös pyöriä). AT-AT:n tukena on usein AT-ST-kävelijöitä.
AT-AT esiintyy ensimmäisen kerran elokuvassa Imperiumin vastaisku. Siinä kapinalliset ovat majoittuneet Hoth-planeetalle ja AT-AT:t kuljettavat joukkoja kohti kapinallisten tukikohtaa. Koneita nähdään myös Endorin metsäplaneetalla elokuvassa Jedin paluussa.
AT-AT on suojattu vahvalla metallilla, johon ammuttaessa lasersäde kimpoaa pois tai imeytyy siihen vahinkoa aiheuttamatta. Jalat ovat koneen heikko kohta. AT-AT:n hidasta liikkumista käytetään hyväksi Hothin taistelussa, kun kapinalliset lentävät lumikiitureilla ja takana oleva ampuja ampuu vaijerin AT-AT:n jalkaan, minkä jälkeen alus kiertää vaijerin AT-AT:n jalkojen ympärille muutaman kierroksen. AT-AT kompastuu vaijeriin ja kaatuu, jolloin lumikiiturit pääsevät tuhoamaan sen ampumalla selkään ja niskaan.
Pelissä Star Wars: Battlefront AT-AT:t voidaan tuhota joko tykeillä (jotka eivät tee koneelle vahinkoa elokuvassa), lumikiitureilla tai miinoilla.[lähde? ]
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
636

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku
Vuosikymmenet: 590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku
Vuodet: 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709
Tapahtumia

Rotharista tulee langobardien kuningas.
Abraham Than

Abraham Than (s. 21. syyskuuta 1927) on myanmarilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 22. syyskuuta 1957 ja nimitettiin Kengtungin hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Tortibulumin titulaaripiispaksi 19. joulukuuta 1968. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. toukokuuta 1969. Pääkonsekraattorina toimi Sebastian U Shwe Yauk, jota avustivat Aloysius Moses U Ba Khim ja Joseph Mahn Erie.
19. syyskuuta 1972 Than sai nimityksen Kengtungin piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 2. lokakuuta 2001. Eroamispäivänä hänen seuraajakseen nimitettiin Peter Louis Cakü.
AS Yzeure

AS Yzeure on ranskalainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1938. Sen kotipaikka Yzeure sijaitsee Ranskan keskiosassa Allier'n departementissa.
Aiheesta muualla

Joukkueen viralliset sivut (ranskaksi)
Ranskan National2018–2019
Boulogne |
Bourg-Péronnas	|
Chambly |	
Cholet	|
Concarneau |	
Drancy	|
Dunkerque |	
Laval |
L'Entente |	
Le Mans |
Lyon-Duchère |
Marignane-Gignac |	
Pau	|
Quevilly-Rouen |	
Rodez |
Tours |	
Villefranche
637

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku
Vuosikymmenet: 590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku
Vuodet: 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709
Tapahtumia

Arabit valtasivat Jerusalemin
Arabit valloittivat Aleppon
87 Sylvia

| 87 Sylvia |
| --- | --- |
 87 Sylvia kuineen
Löytäminen
Löytäjät:  Norman Robert Pogson
Löytöaika:  13. toukokuuta 1866
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  522,137 milj km 3,490 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  480,594 milj km 3,213 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  563,679 milj km 3,768 AU
Eksentrisyys:  0,080
Kiertoaika Auringon ympäri:  2381,697 päivää, 6,52 vuotta
Keskiratanopeus:  15,94 km/s
Inklinaatio:  10,855
Kuiden lukumäärä:  2
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  385×265×230 ± 10 km
Massa:  1,478±0,006×10E19 kg 
Putoamiskiihtyvyys pinnalla:  0,027 m/s2
Pyörähdysaika:  0,2160 d (5,183642 h) pyörimisnopeus 230 km/h
Akselin kaltevuus:  29,1
Albedo:  0,0435
Pakonopeus:  0,10 km/s
Asteroidiluokka:  X
Pinnan lämpötila:  alin: K keski: ~151 K ylin: 223 K (–52 °C)
87 Sylvia on Marsin ja Jupiterin välisen asteroidivyöhykkeen yksi suurimmista asteroideista, läpimitaltaan 280 ja pituudeltaan 380 kilometriä. Se kuuluu Cybele-ryhmään. Sylvia kiertää itsensä ympäri 5 tunnissa ja 11 minuutissa. Sylvialta on löydetty kaksi kuuta, Romulus ja Remus.
Sylvian kuut

Sylvian Romulus on läpimitaltaan 18 kilometriä ja kiertää Sylviaa 3,6496±0,0007 päivän eli 87,6 tunnin kiertoajalla. Remuksen läpimitta on noin 7 km ja yksi kierros vie 1,3788±0,0007 päivää eli 33 tuntia.
Aiheesta muualla

Pogson, N. R. (1866), Minor Planet (87) Sylvia, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 26, p. 311 (June 1866) (englanniksi)
Rubble-Pile Minor Planet Sylvia and Her Twins (Arkistoitu – Internet Archive) (ESO news release, August 2005) Includes images and artists impressions (englanniksi)
Adaptive Optics System Reveals New Asteroidal Satellite (SpaceDaily.com, March 2001) Includes a discovery image. (englanniksi)
IAUC 7588, reporting discovery of S/2001 (87) 1 (englanniksi)
IAUC 7590, confirming the discovery (englanniksi)
IAUC 8582, reporting discovery of S/2004 (87) 1 and naming Romulus and Remus (englanniksi)
Shape model derived from lightcurve (on page 19) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: 86 Semele | Luettelo pikkuplaneetoista | Seuraaja: 88 Thisbe |
Taiteilijan näkemys Sylviasta ja sen kuista Romuluksesta ja Remuksesta.
Sylvian kuiden radat ja suurennos Sylviasta
Abraham Van Helsing

Edward Van Sloan (vas.) Abraham van Helsingin roolissa ja Bela Lugosi Draculana vuoden 1931 elokuvassa Dracula – vanha vampyyri.
Abraham Van Helsing on hahmo Bram Stokerin vuonna 1897 kirjoittamassa klassisessa kauhuromaanissa Dracula. Van Helsing tunnetaan eräänä kauhukirjallisuuden sankareista. Tohtori Van Helsingiä ovat näytelleet muun muassa Anthony Hopkins, Laurence Olivier, Edward Van Sloan, Peter Cushing ja Hugh Jackman. Stoker loi Van Helsingin vanhaksi ja viisaaksi mieheksi, jolla on muun muassa seuraavat oppiarvot: lääketieteen tohtori, filosofian tohtori ja kirjallisuuden tohtori. Lisäksi hänelle on myönnetty professorin arvonimi.
Kirjallisuusvuosi 1805

Kirjallisuusvuosi 1805 käsittelee vuoden 1805 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Ilmajokelainen Samuel Rinta-Nikkola kopioi käsin vuosien 1794–1805 välillä yhteensä 32 uskonnollista kirjaa. Hän kuului Pohjanmaan mystikkoihin, jotka olivat tavallisia talonpoikia tai käsityöläisiä ja jotka levittivät uskonnollista kirjallisuutta käsin kopioimalla.
Thomas Malthusista tuli East India Company Collegessa Haileyburyssa Britannian ja kenties koko maailman ensimmäinen kansantaloustieteen professori.
Julkaisuja

Sophie Cottin – Mathilde, ou Mémoires tirés de l'histoire des croisades
Jean-Baptiste Cousin de Grainville – Le Dernier Homme
Denis Diderot – Le Neveu de Rameau ou La Satire seconde (postuumisti ilm. romaani)
Fabian Steinheil – Aflidne Excellencen grefve Steinheils Karta öfver Wiborgs län 1805
Johann Gottfried Seume – Mein Sommer im Jahre 1805 (matkakuvaus)
Kirjallisuusvuosi 1808

Kirjallisuusvuosi 1808 käsittelee vuoden 1808 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Suomen säädöskokoelma alkoi ilmestyä nimellä Finlands författningssamling (suomeksi vuodesta 1860 alkaen).
Saksalainen filosofi Johann Gottlieb Fichte piti yliopiston rehtorina Berliinissä puheensa Reden an die deutsche Nation uhmaten ranskalaista sotaväkeä, joka miehitti kaupunkia.
saksalaisen Brockhaus Enzyklopädie -tietosanakirjan ensimmäinen painos nimellä Ein Conversations-Lexikon tuli valmiiksi, kun sen kuudes osa ilmestyi.
Ludwig van Beethovenin Viulukonsertto sai kantaesityksensä 23. joulukuuta.
Julkaisuja

Johann Gottlieb Fichte – Reden an die deutsche Nation
Johann Friedrich Herbart – Hauptpunkte der Metaphysik
Johann Friedrich Herbart – Allgemeine praktische Philosophie
Johann Wolfgang von Goethe – Faust (traaginen runoelma, ensimmäinen osa)
Jernej Kopitar – Sloveenin kielen kielioppi