stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valkeakosken Järjestötalo
Rakennus

Talo oli kolmikerroksinen, rankorakenteinen ja keltaiseksi maalattu. Siinä oli juhlasali, keittiö, kaksi eteistä, kolme kahden huoneen ja keittiön asuntoa sekä kolme toimistohuonetta. Talossa oli alusta asti vesijohto, viemäri ja sisä-wc.
Toimintaa työväentalolla

Talolla järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä ja juhlia, ja sitä myös vuokrattiin ulkopuolisille.
Porin Ässien SM-liigakausi 2004–2005

| Porin Ässät kaudella 2004–2005 |
| --- | --- |
Runkosarjassa:  10.
Lopullinen sijoitus:  10.
Kausi:  15 – 8 – 6 – 27 (67 p)
Koti:  11 – 2 – 2 – 13 (39 p)
Vieras:  4 – 6 – 4 – 14 (28 p)
Tehdyt maalit:  140
Päästetyt maalit:  178
Joukkue
Toimitusjohtaja:   Jukka Hirsimäki
Päävalmentaja:   Mika Toivola
Valmentaja:   Karri Kivi    Pasi Kaukoranta
Kapteeni:   Jari Korpisalo
Varakapteenit:   Pasi Peltonen    Pasi Tuominen
Kotiareena:  Porin jäähalli
Yleisökeskiarvo:  3 913
Tilastojen kärjessä
Maalit:   Jason Williams (26)
Syötöt:   Marko Kivenmäki (25)
Pisteet:   Jason Williams (43)
Jäähyt:   Pauli Levokari (181 min)
Plus/miinus:   Pasi Tuominen (+3)
Voitot:   Scott Langkow (14)
Päästettyjen maalien keskiarvo:   Scott Langkow (2,81)
Porin Ässien SM-liigakausi 2004–2005 oli jääkiekkoseura Porin Ässien 29. kausi jääkiekon SM-liigassa ja 37. kausi Suomen jääkiekon korkeimmalla sarjatasolla. Joukkue sijoittui runkosarjassa sijalle 10, viimeiselle pudotuspelipaikalle ja kohtasi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Tampereen Ilveksen. Ilves eteni ottelusarjasta jatkoon suoraan voitoin 2–0. Pudotuspelipaikka oli Ässille ensimmäinen seitsemään vuoteen. Edellisellä kaudella joukkue oli jäänyt runkosarjassa sijalle 11. Runkosarjan avausottelu oli 16. syyskuuta 2004 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan ja runkosarjan päätösottelu 9. maaliskuuta 2005 kotona Oulun Kärppiä vastaan. Pudotuspeleissä Ässät esiintyi 12.–14. maaliskuuta.
Kauden eteneminen

Porin Ässät sijoittui SM-liigakaudella 2004–2005 kymmenennelle sijalle eli viimeiselle pudotuspelipaikalle. Joukkue voitti 56 ottelustaan 23, joista 15 varsinaisella peliajalla. Suurimman osan varsinaisen peliajan voitoistaan Ässät keräsi kotona. Pisteitä karttui yhteensä 67, joista 39 kotona ja 28 vieraissa. Kausi oli päävalmentaja Mika Toivolalle kolmas peräkkäinen seurassa. Joukkueen paras pistemies oli runkosarjassa 43 tehopisteen saldolla kanadalaishyökkääjä Jason Williams.
Kauden eteneminen > Runkosarja

Ässät aloitti kauden 2004–2005 vierasottelulla Rauman Lukkoa vastaan. Ottelu päättyi murskatappioon maalein 6–1. Seuraavana päivänä joukkue pelasi kauden ensimmäisen kotipelinsä, jossa JYP oli parempi lukemin 3–5. Kauden alettua kahdella tappiolla Ässät pelasi kymmenen ottelun pisteputken, jonka aikana joukkue voitti kahdeksan ottelua putkeen. Voitoista neljä tuli varsinaisella peliajalla, yksi jatkoajalla ja kolme voittomaalikilpailun kautta. Pisteputki alkoi voittomaalitappiolla ja päättyi jatkoaikatappioon. Se kesti lähes kuukauden ajan, alkaen 21. syyskuuta ja päättyen 16. lokakuuta.
Ässien syksy eteni putkissa. Voitokas alkukausi sai jatkoa, kun lokakuun loppupuolella alkanut voittoputki venyi viiden ottelun mittaiseksi. Voitoista kolme tuli voittomaalikilpailun kautta. Voittoputkea seurasi kolmen ottelun tappioputki, jonka aikana joukkue hävisi Oulun Kärpille 5–1 ja Lukolle 0–4. Tappioputken jälkeen Ässät kellisti kotonaan SaiPan ja HPK:n. Tätä seurasi uusi, neljän ottelun tappioputki, jonka aikana joukkue kellistyi vieraissa Espoo Bluesille 3–0 ja Helsingin Jokereille 6–3.
Vuosi 2005 alkoi huonosti, kun 15 ottelun aikana joukkue voitti vain kolmesti, keräten samalla yhdeksän pistettä. Pahimmillaan Ässät ajautui seitsemän ottelun tappioputkeen. Suurinumeroisin tappio tuli Helsingin IFK:ta vastaan maalein 8–1. Helmikuun puolivälin tienoilla tulokset paranivat ja pitkän tappioputken jälkeisistä kuudesta ottelusta neljä päättyi patanuttujen eduksi. Runkosarjan loput kolme ottelua päättyivät kaikki suoraan tappioon. Joukkue selvitti kuitenkin tiensä pudotuspeleihin kuuden pisteen erolla Bluesiin. Tappara sijoittui yhdeksänneksi niin ikään kuuden pisteen erolla Ässiin.
Kauden eteneminen > Pudotuspelit

Ässät sijoittui runkosarjassa kymmenenneksi ja sai pudotuspelikarsinnoissa vastaansa seitsemänneksi sijoittuneen Ilveksen. Seura oli jäänyt seitsemänä edellisvuotena pudotuspelien ulkopuolelle kausi toisensa jälkeen. Ilves vei sarjan suoraan voitoin 2–0. Tampereella pelattu avausottelu päättyi 3–1 ja Porissa lopputulos oli 1–4.
Sarjataulukko SM-liigakaudella 2004–2005

Lähde: Elite Prospects
| Joukkue | Ottelut | Voitot | JA-voitot | JA-häviöt | Häviöt | Tehdyt maalit | Päästetyt maalit | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kärpät | 56 | 35 | 5 | 6 | 10 | 190 | 122 | +68 | 121 |
| Jokerit | 56 | 34 | 4 | 3 | 15 | 163 | 96 | +67 | 113 |
| HPK | 56 | 24 | 17 | 2 | 13 | 196 | 128 | +68 | 108 |
| HIFK | 56 | 29 | 5 | 7 | 15 | 162 | 116 | +46 | 104 |
| Lukko | 56 | 28 | 4 | 6 | 18 | 152 | 130 | +22 | 98 |
| TPS | 56 | 22 | 8 | 10 | 16 | 146 | 142 | +4 | 92 |
| Ilves | 56 | 22 | 6 | 8 | 20 | 164 | 179 | -15 | 86 |
| JYP | 56 | 23 | 2 | 7 | 24 | 147 | 148 | -1 | 80 |
| Tappara | 56 | 17 | 8 | 6 | 25 | 151 | 172 | -21 | 73 |
| Ässät | 56 | 15 | 8 | 6 | 27 | 140 | 178 | -38 | 67 |
| Blues | 56 | 15 | 5 | 6 | 30 | 139 | 159 | -20 | 61 |
| SaiPa | 56 | 11 | 7 | 5 | 33 | 145 | 195 | -50 | 52 |
| Pelicans | 56 | 7 | 3 | 10 | 36 | 100 | 230 | -130 | 37 |
Pelaajaliikenne ja muu vaihtuvuus > Muutokset ennen kautta

Ässät palkkasi maaliskuussa 2004 uudeksi toimitusjohtajakseen tammikuusta 2001 alkaen Tampereen Ilveksen markkinointijohtajana toimineen Jukka Hirsimäen. Uusi toimitusjohtaja aloitti seurassa 16. huhtikuuta 2004 ja korvasi edellisen pestinhoitajan Juhani Tammisen. Huhtikuun alkupuolella seura solmi useita jatkosopimuksia. Kahtena edelliskautena seuran apuvalmentajana toiminut Karri Kivi teki vuoden jatkopahvin. Hyökkääjät Juha Kiilholma ja Matti Kuparinen solmivat kahden vuoden jatkopestit. Hyökkääjä Jari Korpisalo kirjoitti vuoden mittaisen sopimuksen. Lisäksi valmennusjoukkoa täydennettiin Pasi Kaukorannalla, joka liittyi seuraan vuoden sopimuksella.
Huhtikuun loppupuolella Ässät julkaisi kaksi uutta pelaajasopimusta. Seura palkkasi hyökkääjä Aki Uusikartanon kaksivuotisella ja hyökkääjä Pasi Nielikäisen yksivuotisella sopimuksella. Molemmat pelaajat siirtyivät Poriin SaiPasta. Kesäkuussa täydennettiin joukkueen puolustusta, kun Atte Pentikäinen solmi yksivuotisen sopimuksen Ässien kanssa. Pentikäinen oli pelannut edelliskautena SM-liigaa Tapparassa sekä Mestistä KooKoossa ja TuTossa. Kanadalaissentteri Greg Classen palkattiin joukkueeseen heinäkuussa yhden vuoden sopimuksella. Classen oli pelannut vuosina 2000–2003 yhteensä 90 NHL-ottelua Nashville Predatorsissa. Hän liittyi Ässiin hallitsevana AHL-mestarina oltuaan osana mestarijoukkue Milwaukee Admiralsia. Elokuussa puolustusta täydennettiin Pauli Levokarilla, joka palasi joukkueeseen neljän vuoden tauon jälkeen yksivuotisella sopimuksella. Levokari oli pelannut kaksi edelliskautta Pohjois-Amerikan farmisarjoissa AHL:ssä ja ECHL:ssä. Levokarin joukkue Wilkes-Barre oli pelannut edelliskautena AHL:n finaaleissa, mutta hävinnyt niissä Classenin edustamalle Milwaukee Admiralsille.
Pelaajaliikenne ja muu vaihtuvuus > Muutokset kauden aikana

NHL:ssä koettiin työsulku kaudella 2004–2005. Myös Porin Ässät sai osansa Pohjois-Amerikasta muualle maailmaan siirtyneistä pelaajista. Detroit Red Wingsin kanadalaissentteri Jason Williams liittyi patamiehistöön lokakuun puolivälissä. Hän teki loppukauden kattavan sopimuksen, johon kuului mahdollisuus mennä välittömästi takaisin NHL:ään, mikäli työsulku päättyisi. Päävalmentaja Mika Toivola ja toimitusjohtaja Jukka Hirsimäki kertoivat solmineensa useita uusia yhteistyösopimuksia Williamsin saamiseksi Poriin, sillä pelaajabudjetti oli jo käytetty loppuun. Williamsin liittymisen myötä joukkueen ulkomaalaiskiintiö täyttyi.
Puolustaja Atte Valli siirtyi lokakuussa Mestis-joukkue Jokipoikiin marraskuun maaottelutaukoon asti ulottuneella, kuusi ottelua sisältäneellä vuokrasopimuksella yhdessä SaiPa-puolustaja Juha Jokiraidan kanssa. Valli oli pelannut syksyn aikana vain yhden ottelun Ässien edustusjoukkueessa ja muutoin seuran A-nuorissa. Maaottelutauon aikana Vallin sopimusta Jokipoikien kanssa jatkettiin joulutaukoon asti ulottuvaksi. Hän viimeisteli kuudessa pelaamassaan ottelussa tehopisteet 1+2. Tammikuun viimeisenä ja samalla siirtoajan viimeisenä päivänä Ässät sopi Jokipoikien kanssa Vallin jäämisestä Mestikseen koko loppukauden ajaksi. Tässä vaiheessa hän oli viimeistellyt 23 ottelussa tehot 2+4.
Joulukuun puolivälissä päävalmentaja Toivola teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Tammikuun loppupuolella joukkueen puolustusta muokattiin. Aki Heino siirtyi Ruotsiin ja tilalle palkattiin loppukauden sopimuksella useita vuosia Mestiksessä pelannut Jesse Saarinen. Lisäksi Jokereissa vähäiselle peliajalle jäänyt Samuli Jalkanen liittyi joukkueeseen. Jalkanen palasi kuitenkin Jokereihin vielä kuun loppupuolen aikana. Hän ehti pelata Porissa kolme ottelua vuokrasopimuksella. Joukkueen alakertaa täydennettiin tutulla miehellä, kun Jarkko Glad solmi loppukauden mittaisen sopimuksen Ässien kanssa. Glad oli pelannut joukkueessa aikaisemmin vuosina 2002–2004. Hän oli tehnyt kauden 2003–2004 päätyttyä kaksivuotisen sopimuksen Ruotsin jääkiekon toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa pelanneen Skellefteå AIK:n kanssa, mutta jäänyt kauden 2004–2005 aikana lopulta pienelle peliajalle, minkä johdosta hän halusi vaihtaa seuraa. Ässissä oli paikka avoinna puolustajalle ja Glad oli tunnettu aikaisemmin päävalmentaja Toivolan luottomiehenä, joten siirto joukkueeseen toteutui.
Porin Ässien joukkue 2004–2005

Lähde: Elite Prospects
| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit> Kansalaisuus | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Syntymävuosi | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 30 |  | Tuomas Nissinen | V | 1983 | Kuopio, Suomi |  |

| 35 |  | Scott Langkow | V | 1975 | Edmonton, Alberta, Kanada |  |

| 40 |  | Marko Tåg | V | 1985 | Pori, Suomi |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat> Kansalaisuus | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Syntymävuosi | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 6 |  | Pasi Peltonen (A) | V | 1972 | Pori, Suomi |  |

| 10 |  | Marko Toivonen | O | 1978 | Laitila, Suomi |  |

| 14 |  | Mika Rontti | V | 1983 | Pori, Suomi |  |

| 16 |  | Atte Valli | V | 1984 | Pori, Suomi |  |

| 23 |  | Oļegs Sorokins | V | 1974 | Riika, Latvia |  |

| 24 |  | Jere Härkälä | V | 1985 | Pori, Suomi |  |

| 33 |  | Atte Pentikäinen | V | 1982 | Juupajoki, Suomi |  |

| 36 |  | Jarkko Glad | V | 1973 | Luopioinen, Suomi |  |

| 55 |  | Pauli Levokari | V | 1978 | Luvia, Suomi |  |

| 77 |  | Aki Heino | O | 1977 | Hämeenlinna, Suomi |  |

| 78 |  | Jesse Saarinen | O | 1977 | Turku, Suomi |  |

|  |  | Samuli Jalkanen | V | 1978 | Vantaa, Suomi |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät> Kansalaisuus | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Syntymävuosi | Hyökkääjät> Syntymäpaikka | Hyökkääjät>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 7 |  | Greg Classen | V | 1977 | Aylsham, Saskatchewan, Kanada |  |

| 8 |  | Kristian Kuusela | O | 1983 | Seinäjoki, Suomi |  |

| 9 |  | Samu Wesslin | V | 1975 | Pori, Suomi |  |

| 11 |  | Mika Niemi | V | 1981 | Tampere, Suomi |  |

| 17 |  | Jari Korpisalo (C) | O | 1966 | Helsinki, Suomi |  |

| 18 |  | Jesse Joensuu | V | 1987 | Pori, Suomi |  |

| 19 |  | Pasi Tuominen (A) | O | 1974 | Pori, Suomi |  |

| 20 |  | Matti Kuparinen | O | 1984 | Pori, Suomi |  |

| 21 |  | Marko Kivenmäki | V | 1975 | Turku, Suomi |  |

| 22 |  | Teemu Virkkunen | V | 1979 | Haukipudas, Suomi |  |

| 25 |  | Pasi Nielikäinen | V | 1974 | Oulainen, Suomi |  |

| 29 |  | Jason Williams | O | 1980 | London, Ontario, Kanada |  |

| 31 |  | Aki Uusikartano | V | 1977 | Lieto, Suomi |  |

| 37 |  | Juha Kiilholma | V | 1982 | Pori, Suomi |  |

| 38 |  | Petteri Tasku | V | 1985 | Pori, Suomi |  |

| 41 |  | Juha-Pekka Ketola | V | 1983 | Rauma, Suomi |  |
Mika Toivola (päävalmentaja)
Karri Kivi (apuvalmentaja)
Pasi Kaukoranta (apuvalmentaja)
Jukka Väkevä (huoltaja)
Kimmo Korhonen (huoltaja)
Markku Kukkula (huoltaja)
Jukka Hirsimäki (toimitusjohtaja)
Runkosarjan pelaajatilastot > Kenttäpelaajat

Lähde: QuantHockey
| # | Pelaaja | Pelipaikka | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | +/- | Rangaistusminuutit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Jason Williams | hyökkääjä | 42 | 26 | 17 | 43 | -5 | 52 |
| 2. |  Pasi Tuominen | hyökkääjä | 51 | 23 | 19 | 42 | +3 | 26 |
| 3. |  Marko Kivenmäki | hyökkääjä | 48 | 11 | 25 | 36 | -6 | 66 |
| 4. |  Teemu Virkkunen | hyökkääjä | 56 | 17 | 17 | 34 | -10 | 38 |
| 5. |  Aki Uusikartano | hyökkääjä | 52 | 5 | 17 | 22 | -4 | 22 |
| 6. |  Pasi Peltonen | puolustaja | 56 | 8 | 12 | 20 | -24 | 75 |
| 7. |  Kristian Kuusela | hyökkääjä | 55 | 7 | 12 | 19 | -13 | 14 |
| 8. |  Greg Classen | hyökkääjä | 42 | 8 | 10 | 18 | -14 | 74 |
| 9. |  Oļegs Sorokins | puolustaja | 55 | 3 | 15 | 18 | -8 | 48 |
| 10. |  Pasi Nielikäinen | hyökkääjä | 47 | 8 | 8 | 16 | -19 | 100 |
| 11. |  Mika Niemi | hyökkääjä | 53 | 2 | 11 | 13 | -9 | 52 |
| 12. |  Marko Toivonen | puolustaja | 54 | 5 | 6 | 11 | -6 | 62 |
| 13. |  Juha Kiilholma | hyökkääjä | 56 | 4 | 5 | 9 | -2 | 48 |
| 14. |  Aki Heino | puolustaja | 39 | 3 | 6 | 9 | -12 | 20 |
| 15. |  Jari Korpisalo | hyökkääjä | 35 | 3 | 4 | 7 | -6 | 46 |
| 16. |  Pauli Levokari | puolustaja | 49 | 2 | 2 | 4 | -11 | 181 |
| 17. |  Atte Pentikäinen | puolustaja | 53 | 2 | 1 | 3 | +1 | 97 |
| 18. |  Jesse Saarinen | puolustaja | 13 | 1 | 2 | 3 | 0 | 6 |
| 19. |  Samu Wesslin | hyökkääjä | 42 | 0 | 3 | 3 | -4 | 6 |
| 20. |  Jesse Joensuu | hyökkääjä | 39 | 1 | 1 | 2 | -7 | 4 |
| 21. |  Petteri Tasku | hyökkääjä | 20 | 0 | 2 | 2 | -1 | 6 |
| 22. |  Jarkko Glad | puolustaja | 13 | 0 | 2 | 2 | -6 | 16 |
| 23. |  Juha-Pekka Ketola | hyökkääjä | 39 | 1 | 0 | 1 | -1 | 28 |
| 24. |  Mika Rontti | puolustaja | 46 | 0 | 1 | 1 | -1 | 2 |
| 25. |  Scott Langkow | maalivahti | 43 | 0 | 0 | 0 | – | 14 |
| 26. |  Matti Kuparinen | hyökkääjä | 25 | 0 | 0 | 0 | -2 | 16 |
| 27. |  Tuomas Nissinen | maalivahti | 16 | 0 | 0 | 0 | – | 0 |
| 28. |  Samuli Jalkanen | puolustaja | 3 | 0 | 0 | 0 | -2 | 2 |
| 29. |  Atte Valli | puolustaja | 1 | 0 | 0 | 0 | -1 | 0 |
| 30. |  Jere Härkälä | puolustaja | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Runkosarjan pelaajatilastot > Maalivahdit

| Pelaaja | Ottelut | Voitot | Häviöt | Nollapelit | Maalit/ottelu | Torjuntaprosentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Scott Langkow | 43 | 14 | 15 | 3 | 2,81 | 91,5% |
|  Tuomas Nissinen | 16 | 1 | 12 | 0 | 3,97 | 89,6% |
Pudotuspelien pelaajatilastot > Kenttäpelaajat

Lähde: QuantHockey
| # | Pelaaja | Pelipaikka | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | +/- | Rangaistusminuutit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Jason Williams | hyökkääjä | 2 | 1 | 1 | 2 | -3 | 4 |
| 2. |  Marko Kivenmäki | hyökkääjä | 2 | 1 | 0 | 1 | -4 | 2 |
| 3. |  Teemu Virkkunen | hyökkääjä | 2 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| 4. |  Jari Korpisalo | hyökkääjä | 2 | 0 | 1 | 1 | -2 | 0 |
| 5. |  Pasi Tuominen | hyökkääjä | 2 | 0 | 1 | 1 | -2 | 2 |
| 6. |  Greg Classen | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 7. |  Scott Langkow | maalivahti | 2 | 0 | 0 | 0 | – | 0 |
| 8. |  Oļegs Sorokins | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 9. |  Mika Niemi | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 10. |  Juha Kiilholma | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| 11. |  Marko Toivonen | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | -1 | 0 |
| 12. |  Pasi Nielikäinen | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | -2 | 0 |
| 13. |  Aki Uusikartano | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | -1 | 0 |
| 14. |  Samu Wesslin | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 15. |  Pasi Peltonen | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | -2 | 0 |
| 16. |  Jarkko Glad | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | -1 | 0 |
| 17. |  Kristian Kuusela | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 18. |  Jesse Saarinen | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | -1 | 0 |
| 19. |  Atte Pentikäinen | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | -1 | 2 |
| 20. |  Pauli Levokari | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | -2 | 6 |
| 21. |  Juha-Pekka Ketola | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
Pudotuspelien pelaajatilastot > Maalivahdit

| Pelaaja | Ottelut | Voitot | Häviöt | Nollapelit | Maalit/ottelu | Torjuntaprosentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Scott Langkow | 2 | 0 | 2 | 0 | 2,57 | 91,5% |
Eksotismi

Jules Migonney, Maurilainen venus, 1922.
Eksotismi viittaa tekijästään ja tarkkailijastaan katsottuna kaukana oleviin paikkoihin tai tapahtumiin. Eksotismin on katsottu usein liittyvän orientalismiin, joka viittaa selkeämmin tiettyyn maantieteelliseen alueeseen, orienttiin eli itään.
Taiteen- ja musiikintutkimuksessa itämaisten vaikutteiden leimaamia teoksia tarkastellaan usein tukeutumalla käsitteisiin eksotismi- ja orientalismi.
Eksotismissa toisen kulttuurin edustajia katsotaan länsimaisella arvomaailmalla väritetyin silmin ja heidän kulttuurinsa yhdistetään myyttisiin mielikuviin, jotka pohjautuvat länsimaisen kulttuurin viitekehykseen eikä kyseiseen kulttuuriin. Vaikka ”kaukaiset” paikat ja kulttuurit ja niiden edustajat mielletään myyttisiksi, kauniiksi tai jännittävän vieraiksi, heidän kulttuurinsa samaistetaan samalla primitiiviseen sivistymättömyyteen. Näin toimiessaan eksotismi luo ja vahvistaa stereotyyppejä ja mielikuvia, jotka lujittavat käsitystä länsimaisesta kulttuurista universaalina suhteessa ”toisiin” kulttuureihin.
Gustave Moreaun kuvitus Victor Segalen kirjaan Orphée-Roi (Kuningas Orfeus), 1921.
Taiteessa, kirjallisuudessa ja musiikissa

Eksotismi on kaukomaiden taiteen vaikutusta länsimaisen taiteen ilmaisuun tai aiheistoon. Kreikan sana eksotikos tarkoittaa muukalaista.
Taidehistorian sanastossa eksotismi on ei-eurooppalaisen kulttuurin, esimerkiksi japanilaisen, meksikolaisen tai primitiivisen taiteen vaikutusta länsimaiseen taiteeseen, sekä myös myös eksoottisten aiheiden käyttöä taiteessa.
Kirjallisuustieteessä eksotismi on kirjallisen kuvauksen kohteen valinta ei-eurooppalaisista, varsinkin itään ja etelään sijoittuvista alueista. Eksotismi kirjallisuudessa voi olla myös outojen, tavallisuudesta poikkeavien aiheiden käsittelyä ja sellaisten motiivien käyttöä.
Musiikissa ja musiikintutkimuksessa sekä eksotismilla, että orientalismilla on tavallisesti viitattu sävellysten tai kappaleiden tyylillisiin seikkoihin, joiden avulla on luotu eksoottista väriä muuten tutunoloiseen sävelmaisemaan. Musiikkitieteilijä Ralph P. Locke määrittelee musiikillisen eksotismin prosessiksi, jossa luodaan musiikin kautta vaikutelma paikasta, ihmisistä tai sosiaalisesta miljööstä, joka tapojensa, asenteidensa ja moraalisten käsitysten myötä eroaa merkittävästi tekijänsä ja yleisönsä kulttuurista.
Asuessaan Pariisissa Vincent van Gogh keräsi japanilaisia puupiirroksia ja kutsui impressionisteja ”Ranskan japanilaisiksi”. Muutettuaan Arlesiin hän kirjoitti: ”Olen täällä, Japanissa”. Hänen omien sanojensa mukaan Arles oli ”absoluuttinen Japani”. Nähtyään japanilaisen munkin Bonzen ja ajeltuaan tukkansa ja partansa lyhyeksi, hän oli saavuttanut tavoitteensa nähdä maailma japanilaisittain. Tästä todistaa hänen maalauksensa Omakuva Bonzena vuodelta 1888, joka on omistettu Paul Gauguinille.
Historia

Eksoottisen käsite syntyi Euroopan löytöretkien aikakaudella, kun ”ulkopuolinen” vaikutti laajenevan jatkuvasti. Länsimaiden laivat purjehtivat ympäri maailmaa ja kävivät eri mantereilla.
Useimmin sana eksoottinen tarkoittaa ”vierasmaalaista”. Vaikka kaikki eksoottiset asiat ovat vierasmaalaisia, kaikki vierasmaalaiset eivät ole eksoottisia. Aiheeseen perehtynyt Judy Sund toteaa, että koska ei ole ulkopuolista ilman sisäpuolisuutta, ulkopuolisesta tulee eksoottista vasta, kun se on tuotu maahan – tuotu ulkopuolelta.
Eksoottinen on tarkoittanut 1600-luvun  alusta alkaen houkuttelevaa outoutta, tai erään nykyajan sanakirjan mukaan ”vierauden kiehtovuuden viehätystä”.
Suuriin siirtomaiden ja maailman valloituksiin tähtääviin projekteihin liittyi 1800-luvulla kansainvälisiä näyttelyitä ja huvimatkailun lisääntyessä eksotismi kukoisti enemmän kuin koskaan. Eksotismi tuki poliittisia ja kaupallisia pyrkimyksiä ja innosti taiteellisiin suorituksiin maalaustaiteessa ja kirjallisuudessa.
Näkemyksiä

Marissa Mehr toteaa, että 1800-luvulle osui vahva orientalismi ja muiden kansojen ja kulttuurien eksotisointi. Tämä aikansa megatrendi näkyi taiteissa: kuvataiteet, musiikki sekä ooppera ammensivat myyttisestä ja mystisestä idästä. Oman kansan lisäksi kurkotettiin kohti tuntematonta.
Tunnettuja teoksia

Jean Auguste Dominique Ingres, Suuri odaliski, 1814.
Eugène Delacroix, Sardanapaloksen kuolema, 1827.
Edouard Manet, Olympia, 1863.
Vincent van Gogh, Omakuva, omistettu Paul Gauguinille, 1888.
Paul Gauguin, Nafea Faa Ipoipo?, 1892.
Paul Gauguin, Asetelma eksoottisia lintuja, 1902.
Henri Rousseau, Yadwighan uni, 1910.
Turkkilainen sarvikuonon selässä, Ludwigsburgin posliinitehdas, n. 1755-1760
Jämsän keskustaajama

| Jämsän keskustaajama |
| --- | --- |
 Jämsän keskustaajama
 Koordinaatit: 61.86788°N, 25.18490°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Kunta:  Jämsä
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  30,66 km²
Väkiluku (2023):  11 774
 – Väestötiheys:  384,0 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2023 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jämsän keskustaajama on Jämsän kaupungin keskustaajama Keski-Suomen maakunnan lounaisosassa, noin 57 kilometriä Jyväskylästä lounaaseen. Jämsän keskustaajama sijaitsee Päijänteen länsirannan Hulkkionlahteen laskevan Jämsänjoen varrella.
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2023 lopussa Jämsän keskustaajaman pinta-ala oli 30,66 neliökilometriä ja väkiluku 11 774. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta.
Jämsä mainitaan itsenäisenä seurakuntana vuonna 1442.
Jämsän keskustaa (joulukuu 2017).
Jämsän kaupungintalo
Jämsän kirkko (Kauno S. Kallio, 1929).
Jämsän keskustaajamaa ja sen rakennuksia.
Korkeakangas

Näkymä Korkeakankaalta heinäkuussa 2007.
Korkeakangas on bikepark- ja hiihtokeskus Valkeakoskella. VlkMTB:n rakentamia DH-ratoja löytyy kaksi sekä yksi endurorata. Pohjoisrinteestä löytyvä DH3-nimellä kulkeva rata tarjoilee bermejä ja hyppyreitä, tämän vierestä löytyy DH2, joka on ehkä jopa hieman enduro henkinen pätkä ja Enduro1 puolestaan kulkee huipun eteläpuolella tarjoten helposti lähestyttävän enskalinjan kallioiden päällä ja metsän siimeksessä. Lisäksi Korkeakankaan alueella kulkee lukemattomia XC- ja trail-reittejä. Talvisin Korkeakankaan alueella pääsee hiihtämään kymmeniä kilometrejä korkeuseroja tarjoilevilla laduilla. Korkeakankaan huippu sijaitsee 156 meren pinnan yläpuolella ja korkeusero on 62m.
Alueelta löytyy myös 18 reikäinen frisbeegolfrata. Valkeakosken Korkeakankaalle kesäkuussa 2016 valmistunut frisbeegolfrata on kilpatason metsärata. Radalta löytyy muun muassa avoimehkoja peltoväyliä, tiukkoja metsärännejä sekä lopun kruunaava upea liidätysväylä laskettelurinteessä.
Korkeakangas  sijaitsee Veikko Hakulisen tiellä.
Aiemmin Korkeakangas oli myös talvisin laskettelukeskus Valkeakoskella. Kaupunginvaltuuston päätöksellä talvikausi 2018–2019 oli Korkeakankaan viimeinen.
Hyppyrit

Korkeakankaan bikeparkista rinteen alaosasta löytyvät hyppyrilinjat vaihtelevat vuosittain.
Enduro1, DH2 ja DH3 pysyvät pitkälti samanlaisina.