stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kanadan ratsupoliisi

Juhlaunivormuun sonnustautunut ratsupoliisi hevosen selässä.
Kanadan kuninkaallinen ratsupoliisi (engl. Royal Canadian Mounted Police, RCMP; ransk. Gendarmerie royale du Canada, GRC) on Kanadan kansallinen ja liittovaltion poliisi, joka huolehtii myös territorioiden ja useimpien provinssien sekä monien kuntien lain- ja järjestyksen­valvonnasta. Ranskan­kielinen nimi heijastaa sen taustaa santarmi­laitoksena.
Kanadan ratsupoliisit tunnetaan erityisesti punaisista asetakeistaan ja stetson-hatuistaan, mutta niitä käytetään nykyään yleensä vain juhlatilaisuuksissa ja paraateissa. Ratsupoliisi-nimityskin on vanhahtava, sillä hevosen selässä heitä ei enää juuri näe muuten kuin soittokunnan säestämissä Musical Ride -ratsastus­näytöksissä.
Punatakkinen ratsupoliisi lienee laajimmin tunnettuja Kanadan symboleita kansainvälisesti. Ratsupoliiseihin liitetään romantisoitu ajatus siitä, miten sivistys vietiin villeille rajaseuduille.
Tehtävät ja organisaatio

Ratsupoliisi arkivarusteissa.
Ratsupoliisi mellakka­varusteissa käsissään kumiluotiase.
Kanadan ratsupoliisin toimenkuva on kansainvälisesti verrattaessa poikkeuksellisen laaja, sillä organisaatiolla on tehtäviä niin kansallisella, liittovaltiollisella, alueellisella kuin paikallisellakin tasolla. Liittovaltion tasolla ratsupoliisi valvoo Kanadan parlamentin säätämien lakien noudattamista. Lisäksi se huolehtii alueellisesta tai paikallisesta lain- ja järjestyksen­valvonnasta kahdeksassa provinssissa, kaikissa kolmessa territoriossa, yli 150 kunnassa, yli 600:ssa alkuperäisväestön yhteisössä sekä kolmella kansainvälisellä lentokentällä. Provinsseista Ontario ja Québec ylläpitävät omia poliisivoimiaan.
Provinssit ovat perustuslain mukaan itse velvollisia hoitamaan lakiin ja järjestysvaltaan liittyvät asiat, mutta useimmissa provinsseissa ratsupoliisi huolehtii lainvalvonnasta erillisen sopimuksen nojalla. Myös moni kunta on tehnyt vastaavanlaisen sopimuksen ratsupoliisin kanssa. Hoitaessaan kunnan tai provinssin lainvalvontaa ratsupoliisi toimii provinssin ohjauksen alaisena. Hallinnollisesti ratsupoliisi jakautuu Ottawassa sijaitsevan päämajan lisäksi 15 osastoon (kymmenen provinssin ja kolmen territorion osastot, pääkaupunkiseudun kansallinen osasto sekä koulutusosasto).
Ratsupoliisin viisi toiminta-alaa ovat liittovaltiolliset tehtävät, rikostiedustelu, sopimuspoliisitoiminta, kansalliset poliisipalvelut sekä poliisihallinto. Ratsupoliisin käytännölliseen tehtäväkenttään kuuluvat terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden (mm. huumekaupan) torjunta, talousrikosten (mm. väärennösten ja luottokorttipetosten) tutkinta, valtakunnallinen rajavalvonta sekä poliitikkojen ja ulkomaisten arvohenkilöiden turvallisuudesta huolehtiminen.
Kanadan kuninkaallisen ratsupoliisin miehistövahvuus oli lokakuussa 2013 yli 28 600 henkilöä.
Koulutus

Ratsupoliiseja koulutetaan Saskatchewanin pääkaupungissa Reginassa, ratsupoliisin entisessä päämajassa. Kuusi kuukautta kestävään peruskoulutukseen hakee vuosittain noin 10 000 hakijaa, joista kelpuutetaan suunnilleen yksi kymmenestä. Joinakin vuosina hakijoita on otettu huomattavasti vähemmän. Naisia hyväksytyistä on keskimäärin 20 prosenttia. Ratsupoliisikoulun pääsyvaatimukset ovat vähintään 19 vuoden ikä, ajokortti, hyvin suoritettu high school, moitteeton maine ja Kanadan kansalaisuus. Lisäksi armeijan käynyt hakija saa lisäpisteitä.
Kanadan ratsupoliisi välttää perinteen mukaan kovia otteita ja pyrkii ensisijaisesti sovittelemaan ja neuvottelemaan. Tämän vuoksi pääsykokeissa ja koulutuksessa otetaan huomioon kommunikointitaidot.
Historia

Kanadan parlamentti perusti ratsupoliisijoukot vuonna 1873 valvomaan Kanadan hallintaan päätyneitä Luoteisterritorioita (joihin tuolloin luettiin paljon laajempi alue kuin nykyään). Joukkojen nimeksi vakiintui North-West Mounted Police, luoteisosien ratsupoliisi. Ratsupoliisien ensimmäisiä tehtäviä oli pysäyttää väkijuomien laiton tuonti Yhdysvalloista.
Alun perin puolisotilaalliset ratsupoliisijoukot jaettiin 50 miehen joukkueisiin. Organisoinnissa otettiin mallia Irlannin kuninkaallisista poliisijoukoista (Royal Irish Constabulary) ja Yhdysvaltain armeijan ratsuväkiyksiköistä. Punaiset asetakit periytyivät Britannian armeijalta ja auttoivat rakentamaan suhteita alkuperäisväestöön, jonka keskuudessa brittisotilailla oli parempi maine kuin yhdysvaltalaisilla sinitakeilla.
Kesällä 1874 marssi 275 ratsupoliisia länteen mukanaan 310 hevosta, 142 vetohärkää, 93-päinen karjalauma, 114 kaksipyöräistä kuormakärryä, 73 vankkuria, kaksi 9-naulaista kenttätykkiä, kaksi mörssäriä sekä niittokoneita, siirrettäviä ahjoja ja kenttäkeittimiä. Seuraavan vuoden loppuun mennessä ratsupoliisi oli perustanut useita tukikohtia nykyisten Albertan ja Saskatchewanin alueelle, ja vuoteen 1885 mennessä joukkojen vahvuus oli kasvanut tuhanteen mieheen. Vuonna 1896 hallitus tosin päätti lakkauttaa toiminnan vähitellen, mutta Klondiken kultaryntäys muutti tilanteen.
Kuningas Edvard VII myönsi vuonna 1904 luoteisosien ratsupoliisille oikeuden käyttää määritettä royal, kuninkaallinen. Luoteisterritorioista vuonna 1905 lohkaistut Albertan ja Saskatchewanin provinssit solmivat aluksi ratsupoliisin kanssa lainvalvontasopimukset, mutta päättivät vuonna 1916 ruveta huolehtimaan lainvalvonnastaan itse.
Nykyinen Kanadan kuninkaallinen ratsupoliisi syntyi vuonna 1920, kun luoteisosien ratsupoliisi yhdistettiin itäisen Kanadan dominiopoliisiin (Dominion Police), jonka vastuulla oli ollut lähinnä liittovaltion rakennusten valvonta Ottawassa. Samalla ratsupoliisin päämaja siirrettiin Ottawaan. Vuonna 1928 Saskatchewan solmi uuden lainvalvontasopimuksen ratsupoliisin kanssa, ja kun vuosina 1932–1938 vastaavanlaiset sopimukset tehtiin Albertan, Manitoban, New Brunswickin, Nova Scotian ja Prinssi Edwardin saaren kanssa, ratsupoliisin miesvahvuus lähes kaksinkertaistui 2 350:een. Vuonna 1950 lainvalvontasopimus solmittiin vielä Newfoundlandin kanssa, minkä lisäksi ratsupoliisiin yhdistettiin Brittiläisen Kolumbian poliisivoimat.
Ratsupoliiseja populaarikulttuurissa

Chicagon ratsupoliisi (Due South, 1994–1999), kanadalainen televisiosarja
Peloton punatakki (Dudley Do-Right, 1999), kanadalais-yhdysvaltalainen elokuva
Ratsupoliisi King (King of the Royal Mounted, 1936–1955), strippisarjakuva
Sankarieskadroona (North West Mounted Police, 1940), yhdysvaltalainen elokuva
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kanadan ratsupoliisin viralliset sivut (englanniksi)(ranskaksi)
Peitsellä ja karbiinilla varustautunut ratsupoliisi (piirros vuodelta 1875).
Halitoosi

Halitoosi eli pahanhajuinen hengitys tarkoittaa epämiellyttävää hajua suussa tai nenässä.
Pitkäaikaisen tai toistuvan pahanhajuisen hengityksen lähteenä voivat olla ruoantähteet suussa, tulehdusprosessien eritteet ja hajoamistuotteet, kuivuva sylki ja lima tai keuhkojen kautta erittyvät haihtuvat yhdisteet. Selvästi yleisin syy on puutteellinen suuhygienia, jonka seurauksena suun bakteeritoiminta tuottaa pahanhajuisia rikkiyhdisteitä. Kyseessä voivat olla hampaiden, hammasvälien, kielen tai proteesien huono puhdistus, tai tulehdukset kuten hammasmätä ja ientulehdus. Myös nielurisojen rosoihin kerääntyvät proput tai kielen takapinnalle kertyvä kate voivat tarjota hajua aiheuttaville bakteereille kasvualustan.
Henkilö voi itse tottua omaan pahaan hajuunsa niin, että sen aistivat vain muut henkilöt.
Pahanhajuista hengitystä voi hoitaa puhdistamalla hampaat ja hammasvälit, ikenet, proteesit ja kielen; välttämällä pahaa hajua aiheuttavien aineiden ja liiallisen proteiinin syömistä; ja torjumalla suun kuivumista esimerkiksi pastilleja tai purukumia nauttimalla. Kun muu ei auta, voi hakeutua lääkärin tutkimukseen, jossa selvitetään mahdolliset sairaudet sekä keuhkoputkiin ja ruokatorveen liittyvät ongelmat.
Kanadan Grand Prix 2018

|  Kanadan Grand Prix 2018  |
| --- | --- |
 7. osakilpailu 21 osakilpailusta kaudella 2018. 

Päivämäärä:  10. kesäkuuta 2018
Rata:  Circuit Gilles-Villeneuve
Sijainti:  Montreal, Kanada
Ratatyyppi:  Osittainen katurata
Radan pituus:  4,361 km
Kilpailun pituus:  68 kierrosta, 296,548 km
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Sebastian Vettel   (Ferrari)
Paaluaika:  1.10,764
Palkintokoroke
Voittaja:   Sebastian Vettel   (Ferrari)
Toinen:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Kolmas:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Kierrosaika:  1.13,864 (kierroksella 65)
Kanadan Grand Prix 2018 (virallisesti Formula 1 Grand Prix Heineken du Canada 2018) oli Formula 1 -kauden 2018 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 10. kesäkuuta Circuit Gilles-Villeneuven osittaisella katuradalla Montrealissa Kanadassa.
Kilpailun voitti Ferrarin Sebastian Vettel.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8. kesäkuuta | 10:00–11:30 | 17:00–18:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 18–20 °C | 31–35 °C | 30–34 % |
| 8. kesäkuuta | 14:00–15:30 | 21:00–22:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 22–23 °C | 39–42 °C | 28–29 % |
| 9. kesäkuuta | 11:00–12:00 | 18:00–19:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 20–21 °C | 35–37 °C | 29–39 % |
| 9. kesäkuuta | 14:00–15:00 | 21:00–22:00 | Aika-ajot |  Aurinkoinen | 22–23 °C | 43–44 °C | 19–21 % |
| 10. kesäkuuta | 14:10–16:10 | 21:10–23:10 | Kilpailu |  Puolipilvinen | 19–20 °C | 33–41 °C | 27–29 % |
Lähde:
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Osioiden ajat> 1. osio | Osioiden ajat> 2. osio | Osioiden ajat> 3. osio | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1.11,710 | 1.11,524 | 1.10,764 | 1 |
| 2 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1.11,950 | 1.11,514 | 1.10,857 | 2 |
| 3 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-TAG Heuer | 1.12,008 | 1.11,472 | 1.10,937 | 3 |
| 4 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.11,835 | 1.11,740 | 1.10,996 | 4 |
| 5 | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.11,725 | 1.11,620 | 1.11,095 | 5 |
| 6 | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 1.12,459 | 1.11,434 | 1.11,116 | 6 |
| 7 | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 1.12,795 | 1.11,916 | 1.11,973 | 7 |
| 8 | 31 |  Esteban Ocon | Force India-Mercedes | 1.12,577 | 1.12,141 | 1.12,084 | 8 |
| 9 | 55 |  Carlos Sainz | Renault | 1.12,689 | 1.12,097 | 1.12,168 | 9 |
| 10 | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 1.12,702 | 1.12,395 | 1.12,671 | 10 |
| 11 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.12,680 | 1.12,606 |  | 11 |
| 12 | 28 |  Brendon Hartley | Scuderia Toro Rosso-Honda | 1.12,587 | 1.12,635 |  | 12 |
| 13 | 16 |  Charles Leclerc | Sauber-Ferrari | 1.12,945 | 1.12,661 |  | 13 |
| 14 | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Renault | 1.12,979 | 1.12,856 |  | 14 |
| 15 | 2 |  Stoffel Vandoorne | McLaren-Renault | 1.12,998 | 1.12,865 |  | 15 |
| 16 | 10 |  Pierre Gasly | Scuderia Toro Rosso-Honda | 1.13,047 |  |  | 16 |
| 17 | 18 |  Lance Stroll | Williams-Mercedes | 1.13,590 |  |  | 17 |
| 18 | 35 |  Sergei Sirotkin | Williams-Mercedes | 1.13,643 |  |  | 18 |
| 19 | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 1.14,593 |  |  | 19 |
| 20 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | Ei aikaa |  |  | 20 |
107 % aika: 1.16,729
Lähde:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 68 | 1:28.31,377 | 1 | 25 |
| 2. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 68 | +7,376 | 2 | 18 |
| 3. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-TAG Heuer | 68 | +8,360 | 3 | 15 |
| 4. | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 68 | +20,892 | 6 | 12 |
| 5. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 68 | +21,559 | 4 | 10 |
| 6. | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 68 | +27,184 | 5 | 8 |
| 7. | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 67 | +1 kierros | 7 | 6 |
| 8. | 55 |  Carlos Sainz | Renault | 67 | +1 kierros | 9 | 4 |
| 9. | 31 |  Esteban Ocon | Force India-Mercedes | 67 | +1 kierros | 8 | 2 |
| 10. | 16 |  Charles Leclerc | Sauber-Ferrari | 67 | +1 kierros | 13 | 1 |
| 11. | 10 |  Pierre Gasly | Scuderia Toro Rosso-Honda | 67 | +1 kierros | 19 |  |
| 12. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 67 | +1 kierros | 20 |  |
| 13. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 67 | +1 kierros | 11 |  |
| 14. | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 67 | +1 kierros | 10 |  |
| 15. | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 66 | +2 kierrosta | 18 |  |
| 16. | 2 |  Stoffel Vandoorne | McLaren-Renault | 66 | +2 kierrosta | 15 |  |
| 17. | 35 |  Sergei Sirotkin | Williams-Mercedes | 66 | +2 kierrosta | 17 |  |
| Kesk. | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Renault | 40 | Pakoputki | 14 |  |
| Kesk. | 28 |  Brendon Hartley | Scuderia Toro Rosso-Honda | 0 | Kolari (Stroll) | 12 |  |
| Kesk. | 18 |  Lance Stroll | Williams-Mercedes | 0 | Kolari (Hartley) | 16 |  |
Lähde:
Muuta

Fernando Alonson 300. kilpailuviikonloppu.
Sebastian Vettelin 50. voitto.
Ruutulippua heilutettiin kierroksella 69, kierros ennen kilpailun aiottua loppua. Virhe ei vaikuttanut sijoituksiin, mutta nopeimman kierroksen ajaja vaihtui Daniel Ricciardosta tallikaveri Max Verstappeniin.
Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Awakening (konferenssi)

Awakening (suom. ”Herääminen”) on Suomessa järjestettävä etnonationalistinen konferenssi, jonka puhujina on tunnettuja valkoisia nationalisteja ja äärioikeistoaktiiveja Euroopasta ja Yhdysvalloista. Ensimmäinen tilaisuus pidettiin Helsingissä huhtikuussa 2018, ja toinen Turussa huhtikuussa 2019. Awakening-konferenssin järjestäjät ovat Sarastus-verkkolehti,Monokulttuuri FM -nettiradio ja Tuukka Kuru Kokoontumispaikka on salainen ja järjestäjät hyväksyvät tai hylkäävät erikseen jokaisen mukaan ilmoittautuneen kuuntelijan. Tämän lisäksi tilaisuuteen hyväksytyn osallistujan henkilöllisyys tarkistetaan vielä ennen sisäänpääsyä. Konferenssin puheet lähetetään suorana Internetiin.
Konferenssit > 2018

Ensimmäinen Awakening-konferenssi pidettiin Helsingissä Ravintola Kaisaniemessä 8. huhtikuuta 2018. Puhujina olivat amerikkalaiset valkoista ylivaltaa kannattavat kustantajat Jared Taylor ja Greg Johnson, taiteilijanimellä ”Millennial Woes” esiintyvä brittiläinen bloggaaja Colin Robertson, amerikkalaisen alt-rightin johtohahmoihin kuuluva Paul Ray Ramsey, amerikkalainen antifeministi Roger Devlin, Viron konservatiivisen kansanpuolueen poliitikko Ruuben Kaalep, ruotsalainen Marcus Follin, kirjailija Timo Hännikäinen ja Mäntsälän perussuomalaisten sihteeri Nico Saramo. Tapahtumaan oli ilmoitettu puhujaksi myös toimittaja Marko Hamilo, joka perui osallistumisensa.
Yleisradio oli halunnut tulla seuraamaan tapahtumaa, mutta järjestäjät kieltäytyivät päästämästä tilaisuuteen niin sanotun valtamedian edustajia. Kokouspaikan vuodettua julkisuuteen Yleisradion toimittaja onnistui kuitenkin pääsemään sisälle asiasta kiinnostuneeksi turistiksi tekeytymällä. Paikalla oli noin sata kuulijaa, joista lähes kaikki olivat miehiä. Mukana oli myös ulkomailta saapuneita osallistujia ainakin Tanskasta. Toimittajan mukaan puheissa keskityttiin vastustamaan vasemmistoa, monikulttuurisuutta ja tasa-arvoa, sekä korostettiin etnonationalismia. Puhujat kannattivat muun muassa sääty-yhteiskuntaan palaamista sekä monarkiaa. Puheiden jälkeen ei ollut keskustelua eikä esitetty kysymyksiä. Tilaisuudessa jaettiin perussuomalaisten kansanedustajan Olli Immosen siihen aikaan johtaman Suomen Sisun esitteitä, mutta paikalla ei Yleisradion mukaan ollut kansanedustajia eikä muita merkittäviä vaikuttajia. Perussuomalaisten pitkän linjan taustavaikuttaja ja eduskunta-avustaja Tuomas Tähti aikoi osallistua konferenssiin mutta tapahtuman järjestäjä ilmoitti hänelle, että hänen ilmoittautumispyyntönsä on hylätty.
Poliisi piti ennen tapahtumaa todennäköisenä, että paikalle saapuu myös vastustajia, mutta ravintolan ulkopuolella oli vain yksi kylttiä pidellyt mielenosoittaja. Kokouspaikan paljastuminen aiheutti paljon vastalauseita Ravintola Kaisaniemeä kohtaan ja sitä vaadittin jopa boikotoitavaksi. Ravintolayhtiön toimitusjohtajan mukaan tapahtuman luonne selvisi vasta edeltävänä päivänä, jolloin peruminen ei ollut enää mahdollista.
Konferenssit > 2019

Awakening II -konferenssi pidettiin Varsinais-Suomessa 6. huhtikuuta 2019. Sen puhujina oli antisemitistisistä teorioistaan tunnettu yhdysvaltalainen entinen professori Kevin McDonald, ukrainalaisen Azov-pataljoonan poliittisen siiven edustaja Olena Semenyaka, itävaltalainen kustantaja Martin Lichtmesz, färsaarelainen äärioikeistoaktivisti Fródi Midjord ja Helsingin Akateemisten Perussuomalaisten HAPSUn viestintävastaava Jasmina Ollikainen. Pääpuhujaksi oli ilmoitettu jo 2018 mukana ollut amerikkalainen valkoinen nationalisti Jared Taylor, mutta hän sai maaliskuun lopussa Puolan viranomaisilta maahantulokiellon Schengen-alueelle ja käännytettiin takaisin Lausannen lentokentältä Sveitsistä. Taylorin tilalle saapuu niin ikään 2018 tapahtumaan osallistunut Colin Robertson.lähde?
Lounais-Suomen poliisi on kertonut varautuneensa tapahtumaan ja pyrkineensä erityisesti turvaamaan eduskuntavaalien vaalirauhan. Poliisilla oli tietoa siitä, että tapahtumapaikka oli Turussa. Kokouspäivänä paikaksi paljastui Turun keskustassa sijaitseva ravintola Suomalainen Pohja. Ravintolan omistajalle tilaisuuden luonne oli selvinnyt vasta aamulla.
Konferenssit > 2020

Kolmas Awakening oli suunniteltu pidettäväksi 18. huhtikuuta 2020 Etelä-Suomessa. Tapahtuma kuitenkin siirrettiin pidettäväksi 17. lokakuuta 2020. Pääpuhujaksi tapahtumaan kutsuttiin kroatialainen Tomislav Sunić.
Konferenssit > 2024

Neljäs Awakening järjestettiin 27. huhtikuuta 2024 Hyvinkäällä, Kulttuurikeskus Otsolassa. Tapahtuman puhujina oli Tomislav Sunić, saksalainen Sascha Roßmüller, brittiläinen Mark Collett, ruotsalainen Dan Eriksson, suomalainen Toni Jalonen, unkarilainen Béla Incze ja italialainen Giorgio Dossena.
Kanadanilves

| Kanadanilves |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Suku::  Ilvekset Lynx
Laji::  canadensis
Kaksiosainen nimi
 Lynx canadensis  Kerr, 1792 
 Kanadanilveksen levinneisyys
Katso myös
   Kanadanilves Wikispeciesissä   Kanadanilves Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kanadanilves (Lynx canadensis) on ilveksen lähisukulainen, ja jotkut auktoriteetit pitävät niitä jopa samaan lajiin kuuluvina. Joiltakin piirteiltään kanadanilves muistuttaa kuitenkin enemmän punailvestä.
Kanadanilvestä tavataan Kanadassa, Alaskassa ja Yhdysvaltain pohjoisoissa. Sitä metsästetään turkin vuoksi, ja se on monilla alueilla vähenemässä elinalueen kutistumisen vuoksi.
Ulkonäkö ja koko

Ulkonäöltään kanadanilves muistuttaa ilvestä: tiheä turkki on hopeanruskea, ja siinä voi olla tummia merkkejä. Kesällä turkki on punertavampi. Urokset ovat naaraita kookkaampia. Ilveksellä on tuuhea kaulus, joka näyttää kaksihaaraiselta parralta, lyhyt häntä, jonka kärki on musta, ja korvissa pitkät tupsut. Sillä on pitkät raajat ja runsaskarvaiset tassut, joilla ilveksen on helppo kulkea syvässäkin lumessa.
Kanadanilveksen vartalon pituus ilman häntää on 65–105 senttiä, ja hännän pituus on 5–13 senttiälähde?. Paino vaihtelee 4,5–17,5 kilon välillä. Urokset painavat keskimäärin enemmän kuin naaraat.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kanadanilvestä tavataan melkein kaikkialla Kanadan ja Alaskan pohjoisissa metsissä. Suuria populaatioita on lisäksi Yhdysvaltojen Montanassa, Idahossa ja Washingtonin osavaltiossa. Kanadanilveksiä on vain vähän Utahissa, Minnesotassa ja Uudessa Englannissa. Coloradoon sitä on yritetty siirtää vuodesta 1999. Ensimmäiset luonnossa syntyneet pennut vahvistettiin 2003, ja sittemmin siellä on syntynyt useita pentueita. Lajia pidetään uhanalaisena Yhdysvaltojen rajalla.
Kanadanilveksen elinaluetta ovat vanhat tiheät metsät, mutta sitä tavataan myös harvahkoissa metsissä, kallioilla ja tundra-alueilla.
Elintavat

Kanadanilvekset saalistavat jäniksiä, jyrsijöitä ja lintuja, joskus isompiakin eläimiä, kuten peurojalähde?. Saaliin ne paikantavat kuulon ja näön avulla. Paikka paikoin lumikenkäjänis on lähes ainoa kanadanilveksen saaliseläin. Ilveskannan suuruus noudattaa selvästi lumikenkäjäniksen lukumäärän kymmenen vuoden vaihtelun kaarta.
Kanadanilves elää yksinään ja näkymättömissä. Se on tavallisesti aktiivinen yöaikaan ja tarvitsee suuren reviirin.
Elintavat > Lisääntyminen

Kanadanilves synnyttää keväällä 1–5 poikasta. Poikasten selviytyminen on riippuvainen saaliin määrästä. Ne seuraavat emoa seuraavan talven kiimaan, ja senkin jälkeen pentue voi pysytellä jonkin aikaa yksissä.
Aiheesta muualla

Canadian Lynx research (Arkistoitu – Internet Archive) – Minnesotan yliopisto
US Fish & Wildlife Service (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Canada Lynx
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q146457  Wikispecies: Lynx canadensis  ADW: Lynx_canadensis  BOLD: 12522  CoL: 3WSJS  ECOS: 3652  EoL: 328604  EPPO: LYNXCA  FEIS: lyca  GBIF: 2435263  iNaturalist: 41974  IRMNG: 10201330  ITIS: 180585  IUCN: 12518  MDD: 1006006  MSW: 14000152  NatureServe: 2.102126  NCBI: 61383  Observation.org: 84457  Open Tree of Life: 507549  Paleobiology Database: 47819  Species+: 7928  TSA: 9748  Xeno-canto: Lynx-canadensis 
Käännös suomeksi
Mahapajapati Gotami

| Mahapajapati Gotami |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 600 eaa. 
Kuollut: tuntematon päivämäärä
Ammatti:  buddhalainen nunna
Puoliso:  Śuddhodana
Lapset:  2
Muut tiedot
Uskonto:  buddhalaisuus
Mahapajapati Gotami oli buddhalaisuuden perustajan Siddhartha Gautaman täti ja kasvatusäiti. Perimätiedon mukaan hän oli myös ensimmäinen nainen, jonka Siddhartha vihki buddhalaiseksi nunnaksi (bhikkhuni).
Elämäkerta

Mahapajapatin kerrotaan olleen Siddharthan äidin, Mayan, sisko. Mayan kuoltua melko pian poikansa kuoleman jälkeen Mahapajapati adoptoi Siddharthan. Mahapajapati oli myös naimisissa kuningas Śuddhodanan kanssa. Mahapajapatin syntyessä ennustajan kerrotaan sanoneen, että Mahapajapatista tulee suuren joukon johtaja (mihin hänen nimensäkin viittaa). Lisäksi hänestä tulisi vanhemman siskonsa Mayan tavoin joko suuren uskonnollisen tai maallisen johtajan äiti..
Ottopoikansa Siddharthan lisäksi Mahapajapatilla oli kaksi omaa lasta: poika Nanda ja tytär Nanda. Miehensä kuoleman jälkeen Mahapajapati päätti omistaa loppuelämänsä henkisille asioille, ja hänen poikansa Nanda oli jo antanut munkinlupauksensa. Mahapajapati lähestyi Buddhaa ja pyysi tätä sallimaan myös nunnien viettää luostarielämää. Kun Buddha kieltäytyi tästä kolme kertaa ja lähti paikkaan nimeltä Vesali, Mahapajapati leikkasi hiuksensa, pukeutui kaapuun ja taittoi jalan yli 240 km matkan pyytääkseen Buddhaa harkitsemaan uudelleen. Buddhan oppilaan Anandan suosituksen jälkeen Buddha suostui vihkimään Mahapajapatin nunnaksi..
Mahapajapatin, ja sen jälkeen myös kaikkien muidenkin naisten, tuli seurata kahdeksaa muuta luostarisääntöä, joita noudattavat vain naiset. Mahapajapati ja hänen kanssaan sanghaan liittyyneet naiset hyväksyivät loppujen lopuksi nämä ja perustivat sen jälkeen ensimmäisen naisille tarkoitetun buddhalaisen yhteisön.
Mahapajapatin kerrotaan eläneen 120-vuotiaaksi.