stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Miinanraivaus
Kirjallisuutta

Kämäräinen, Juha 2005. Pienet hinaajat Suomessa: M/S Alpo Normandiasta Ouluun ja takaisin (DR-luokan hinaajaraivaajista 1946-1950, sisältää kuvausta merimiinojen raivauksen periaatteista)
Salmelin, Pentti 1995. Henkensä kaupalla: miinanraivaajana Suomenlahdella 1945
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Miinanraivaus jatkuu ... ja jatkuu Matti Mähösen artikkeli maamiinojen raivauksesta (Internet Archive)
Sotaveteraanin muistot miinanraivauksesta, Arvo Seppinen (Internet Archive)
Miinanraivauspuku (FinnProtec Oy)
Miinanpurkajat, Suomen Kuvalehti, 18.06.1938, nro 24, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. maailmansodan miinanraivauskalustolla varustettu Sherman M4A4 (flail), joka on varustettu "Rapu"-miinanraivauslaitteella.
Santala

Santala on suomalainen paikannimi ja sukunimi:
Santala, ruots. Sandö, kylä Hangossa
Santala, ruots. Sandö, rautatieseisake Hangossa
Santalan kartano Hangossa
Sukunimi

Eero Santala (1930–1997), päätoimittaja ja poliitikko
Esko Santala (1945–2021), kunnanjohtaja
Jimi Santala (s. 1988), jääkiekkoilija
Jukka Santala (s. 1985), jalkapalloilija
Heikki Santala (s. 1934), tietoliikenteen uranuurtaja
Maija Perho (e. Perho-Santala, s. 1948), poliitikko
Risto Santala (1929–2012), rovasti, teologian kunniatohtori ja kirjailija
Timo Santala (s. 1981), We Love Helsingin toiminnanjohtaja ja Ravintolapäivän perustajia
Tommi Santala (s. 1979), jääkiekkoilija
Valtteri Santala (1886–1946), opettaja, yritysjohtaja ja Yleisradion kouluradion ensimmäinen päällikkö
Vilho Santala, urheiluvaikuttaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Santala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
McMillan

McMillan voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Henkilöitä

Anthony Robert McMillan eli Robbie Coltrane (1950–2022), skotlantilainen näyttelijä
Brandon McMillan (s. 1990), kanadalainen jääkiekkoilija
Edwin McMillan (1907–1991), yhdysvaltalainen kemisti, Nobelin kemianpalkinnon saaja
Glenn McMillan (s. 1984), brasilialais-australialainen tv-näyttelijä
Jalen McMillan (s. 2001), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Kathy McMillan (s. 1957), yhdysvaltalainen pituushyppääjä
Nate McMillan (s. 1964), yhdysvaltalainen koripalloilija
Robert S. McMillan, yhdysvaltalainen astronomi
Stephenie McMillan (1942–2013), brittiläinen lavastaja
William McMillan (1929–2000), yhdysvaltalainen pistooliampuja
Muita

McMillan Tac-50, kiikarikivääri
Poliisipäällikkö McMillan ja vaimo (McMillan and Wife), 1970-luvulla tehty yhdysvaltalainen televisiosarja
Tricia McMillan eli Trillian, hahmo kirjasarjassa Linnunradan käsikirja liftareille
Luettelo Costeen kappaleista

Tämä on luettelo suomalaisartisti Costeen kappaleista.
A

Anteeks
E

Eka tääl
Elämä on hetken ihanaa
En aio muuttuu
H

Halleluja
Huonoon valoon
K

Kaikki loppuu aina
Kaikki vampyyrit ei juo verta
Kalifornia
Katastrofin aineet
Kivat tytöt
Kotiviini & convertaa
Kukaan ei henkiin herätä
Kunnes kuollaan
Kyynel
Kännissä tai läpällä
L

Luurangot
Lähempänä jumalaa
M

Miten sut mielest poistetaan
Mitä jos tää loppuu
Mitä jos tää menee pieleen
Mustelmii
Mä en haluu mennä nukkuu vielä
Mä en osaa rakastaa
N

Ne voi liittyy
Normaaleita
Nuori Edelmann
O

Olen muistanut
Opeta mut elämään
P

Paholaisen kaa
Pakoon pahaa oloo
Picasso
Poikien vessa
Päivänsäde
R

Rakastunut suruun
S

Saat mut uskomaan
Satuta mua kunnolla
Sekaisin
Silt se tuntuu (feat. Tupe)
Sun kohdalla
T

Toivon
Tytöt
V

Vaikeeta
Viaton
Y

Yhes oottamaan kuolemaa
Yks kaks
Yli susta
Ä

Älä pyydä mua takas enää
6

666 Hz
Hautajaiset

Tytöt kantavat lapsen ruumista hautaan Lappajärven kirkolla 1931.
Hautajaiset ovat ihmisen tai ihmisten kuoleman vuoksi vietettävä juhlameno, joka järjestetään hautauksen yhteydessä.
Eri kulttuureissa

Islamilaisissa maissa vainaja lasketaan hautaan ilman arkkua ja asetellaan hautakuoppaan kaivettuun syvennykseen kylkiasentoon, joka tuetaan laudoilla tai kivillä. Suomen muslimit kantavat vainajan haudalle arkussa, mutta hautaanalasku saattaa tapahtua myös käärinliinoilla.
Jotkin hautajaisrituaalit ovat olleet yleisiä kaikkina aikoina ja monien kulttuurien keskuudessa. Usein vainaja on pesty ja vaatetettu. Hautaan on voitu asettaa myös monenlaisia esineitä, kuten työkaluja, ruokaa tai koruja. Monissa hautajaisissa on lisäksi hautajaissaattue, jossa vainaja viedään haudalle, joskus sukulaistensa olkapäillään kantamana. Saattueeseen voi liittyä musiikkia ja laulua, ja sitä voi joskus olla seuraamassa suuri yleisö. Joitain hautajaisia edeltävät ruumiinvalvojaiset, joiden aikana ruumiille pidetään seuraa kuoleman ja hautauksen välillä. Monella hautajaisrituaalilla pyritään lievittämään omaisten surua. Tällaisia menetelmiä ovat esimerkiksi ääneen valittaminen tai omien vaatteiden repiminen.
Hautajaisiin liittyy usein tietty väri. Länsimaissa se on yleensä musta, mutta armenialaisilla ja syyrialaisilla vaaleansininen, ja hinduilla ja kiinalaisilla valkoinen. Joissakin kulttuureissa hautajaisiin liittyy tietty puulaji tai kukka.
Joissakin kulttuureissa hautajaiset voivat jatkua kauan hautauksen jälkeenkin. Madagaskarilla vainaja kaivetaan ylös ja puetaan uudelleen ensimmäisenä talvena. Joissain kulttuureissa vainajalle järjestetään toinen muistotilaisuus, joskus kuoleman ensimmäisenä vuosipäivänä.
Suomessa

Vuonna 2021 Suomessa kuolleista noin 60 prosenttia tuhkattiin.
Suomessa > Luterilaiset hautajaiset

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon järjestyksen mukaan siunaamisen toimittaa aina pappi. Se voidaan toteuttaa kahdella kaavalla: Hautaan siunaaminen tai Hautausmessun kaavaa käyttäen. Lisäksi on erillinen hautaan siunaamista täydentävä kaava: maahan kätkeminen. Sitä voidaan käyttää uurnan laskussa tai tuhkan maahan kätkemisessä tai kun vainaja lasketaan hautaan toisella paikkakunnalla varsinaisen siunaamisen jälkeen.
Suomessa > Luterilaiset hautajaiset > Hautaan siunaaminen

Hautaan siunaamisen kaava on sanajumalanpalveluksen kaavan kaltainen, joitakin kohtia voidaan jättää pois. Hautaan siunaaminen voi tapahtua kirkossa, siunauskappelissa, kappelissa, haudalla tai vainajan kotona. Toimituksen kulku on seuraava:
Johdanto
Virsi
Alkusiunaus
Johdantosanat
Yhteinen rippi (voidaan jättää pois)
Psalmi
Rukous
Sana
Raamatunluku ja puhe
Siunaaminen
Uskontunnustus (voidaan jättää pois)
Siunaussanat
Virsi (voidaan jättää pois)
Rukous
Herran rukous (Isä meidän)
Päätös
Siunaus
Päätösmusiikki
Rukous haudalla
Hautaan laskeminen.
Rukous haudalla voidaan rukoilla vaihtoehtoisesti hautaan laskemisen jälkeen.
Suomessa > Luterilaiset hautajaiset > Hautaan siunaaminen > Hautausmessu

Hautausmessun kaavaa on perusteltu sillä, että se on ehtoollisen viettämisen alkukristillinen tapa ja kertoo siitä, että kuolemalla ei ole lopullista valtaa eikä seurakuntayhteys katoa kuolemassakaan. Kaavassa on useita vaihtoehtoja, jotka painottavat joko pääsiäisuskoa tai requiem-perinnettä. Hautausmessu seuraa Kirkkokäsikirjan messun järjestystä, siten että Hautaan siunaaminen tapahtuu saarnan jälkeen, ennen yhteistä esirukousta.  Koska Kirkkokäsikirjan järjestys tarjoaa useita vaihtoehtoja hautausmessun toteuttamiselle, on se suunniteltava hyvin, ja siihen osallistumista helpottaa painettu järjestys.
Suomessa > Ortodoksiset hautajaiset

Ortodoksit pyritään siunaamaan hautaan mahdollisimman nopeasti, perinteisesti tämä tapahtuu kolmantena päivänä kuolemasta. Tämä onnistuu myös nykymaailmassa, jos kaikki hautajaisjärjestelyt ovat valmiina ja hautauslupa saadaan melkein heti kuoleman jälkeen.
Suomessa > Ortodoksiset hautajaiset > Arkku

Hautauspalvelun liturginen väri on valkoinen, joka on ylösnousemuksen väri. Tämän vuoksi ortodoksikirkko suosittaa, että vainajan vaatteet ja arkku olisivat valkoisia. Ortodoksissa hautajaisissa arkku on avoinna. Vainaja puetaan kauniisiin vaatteisiin ja hänelle laitetaan kaulalle risti, joka ei saa olla kultaa tai hopeaa. Puetun vainajan ylle laskostetaan ohut kateliina ja otsalle laitetaan nauha, jossa lukee Pyhän Kolminaisuuden veisun sanat: ”Pyhä Jumala, pyhä Väkevä, pyhä Kuolematon, armahda meitä”. Arkkuun voidaan laittaa ikoni ja kukkia.
Suomessa > Ortodoksiset hautajaiset > Toimitus

Vainaja tuodaan kirkkoon vasta hieman  (noin 15 minuuttia) ennen toimituksen alkua. Pappi ja kanttori saapuvat vastaanottamaan vainajaa, myös omaiset ovat tässä läsnä. Pääosa toimituksesta koostuu vainajan kuolemattoman sielun puolesta rukoilemisesta. Toimituksen lopussa on hyvästijättö. Siinä kynttilät sammutetaan ja omaiset ja ystävät tulevat vuoron perään arkun ääreen, rukoilevat ja pyytävät mielessään vainajalta anteeksi. Samassa yhteydessä vainajan rinnalla olevaa ikonia suudellaan. Hyvästijätön jälkeen pappi siunaa vainajan ja tämän jälkeen arkku suljetaan.
Hautaan laskemisen yhteydessä toimitetaan lyhyt litaniapalvelus. Vainaja haudataan ortodoksisessa perinteessä kasvot itään päin.
Suomessa > Uskonnottomat hautajaiset

Uskonnottomaan saattohetkeen kuuluu Suomessa perinteisesti musiikkia, saattopuhe ja kukkatervehdykset. Uskonnolliset piirteet, kuten ristit, virret ja uskonnollinen puhe ovat luonnollisesti poissa.
Vapaa-ajattelijain liitto on esittänyt, että hautaustoimi siirrettäisiin luterilaiselta kirkolta kunnille.
Kirjallisuutta

Hakkarainen, Matti: Läheisen lähdettyä: Surukodin kirja.  Helsinki:  Kirjapaja, 1986.  ISBN 951-621-699-4
Kiiskinen, Kyösti: Hautauskulttuuri Suomessa: Suomen hautaustoimistojen liiton 50-vuotisjuhlakirja.  (Historiallisen katsauksen kirjoittanut Leena Aaltonen)  Helsinki:  Suomen hautaustoimistojen liitto, 1992.  ISBN 952-90-4089-X
Lempiäinen, Pentti & Nickels, Brita (toim.): Viimeiset leposijamme: Hautausmaat ja hautamuistomerkit.  Helsinki:  SLEY-Kirjat, 1990.  ISBN 951-617-907-X
Aurejärvi-Karjalainen, Anneli: Perheen omat juhlat: Siviiliseremoniat häistä hautajaisiin.  Helsinki:  WSOY, 1999.  ISBN 951-0-23761-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Arno Forsius: Hautauskulttuurin vaiheita Suomessa (Arkistoitu – Internet Archive).
Tapatietoa hautajaisista. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
Hautaan siunaaminen (Arkistoitu – Internet Archive). Aamenesta öylättiin, Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
Kuoleman kohdatessa. Ortodoksi.net.
Siviilihautajaiset. Pro-seremoniat.
Erämaan hautajaiset, Suomen Kuvalehti, 05.01.1935, nro 1, s. 36, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Luterilaiset hautajaiset
Lintulan Pyhän Kolminaisuuden luostarin johtajan, igumenia Marinan (Maria Iltola) hautauspalvelus luostarin kirkossa Heinävedellä 21. kesäkuuta 2012.
Siunaustilaisuus haudalla.
Tekoälytietokone

Tekoälytietokone eli tekoäly-pc (engl. AI-PC) on osin tietokonemarkkinoijien käyttämä nimitys henkilökohtaiselle tietokoneelle (pc), jossa voidaan toteuttaa tekoälyä hyödyntäviä sovelluksia paikallisesti ja joka olisi optimoitu tekoälysovelluksia varten.  Paikallisen toteutuksen sijaan laajoihin kielimalleihin perustuvat palvelut - kuten Open AI:n ChatGPT, Googlen Gemini ja Microsoftin Copilot - on toteutettu vielä vuoden 2024 alussa pilvipalveluna, jotka vaativat sisällön jakamista verkossa ja hyvin toimivia tietoliikenneyhteyksiä.
Tekoälyprosessorilla tai ilman

Useiden laitevalmistajien näkemyksen mukaisesti tekoäly-pc:ssä tulisi olla on suorittimen (keskusprosessori, CPU) ja grafiikkasuorittimen (grafiikkaprosessori, GPU) lisäksi avustava tekoälykiihdytin eli -prosessori. Tälle tekoälykiihdyttimelle on käytetty eri nimiä riippuen laitevalmistajista ja sovellusten ajoympäristöstä. Esimerkiksi Google ja Nvidia ovat käyttäneet termiä tensorisuoritin (engl. tensor processing unit, TPU).  Microsoft, Intel, AMD ja useat muut laitteistovalmistajat kutsuvat tekoälykiihdytintä neuraalisuorittimeksi (engl. Neural Processing Unit, NPU). Käytännössä NPU voi olla integroitu samaan fyysiseen suorittimeen keskusprosessorin ja/tai grafikkaprosessorin kanssa.
Keskeisiin tekoälylaskennan prosessorivalmistajiin lukeutuvan Nvidian mukaan erillistä tekoälykiihdytintä (NPU) ei kuitenkaan tarvita. Yrityksen mukaan henkilökohtaisten tietokoneiden tekoälylaskenta on toteutettavissa (ainakin vielä 2024:n alkupuolella) parhaiten tehokkailla näytönohjaimilla, joissa ei ole erillistä tekoälykiihdytintä.
Tehokännykkä tekoälytietokoneena

Tekoälysovellusten käyttö ei ole rajoittunut myöskään vain tietokoneympäristöön. Esimerkiksi Microsoftin Copilotia, joka on rakennettu ChatGPT-kielimallin pohjalle, voidaan käyttää kännykkäsovelluksena Android- ja iOS-laitteilla. Myös Bing-hakukone ja Edge-selain käyttävät sisäisesti Microsoftin Copilotia. Uusilla tehokännyköillä tai tulevilla tekoälytietokoneilla tekoälysovelluksia voi ainakin arvioiden mukaan ajaa myös laitteen ollessa lentotilassa.
Tekoäly-pc:n kehitys

Useat prosessori- ja tietokonevalmistajat ovat ottaneet tekoäly-pc -termin käyttöön laajamittaisesti vuosien 2023-2024 aikana vauhdittaakseen uusilla teknisillä piirteillä varustetujen laitteistojensa myyntiä. Henkilökohtaisten tietokoneiden myynti on hidastunut muun muassa tehokkaiden mobiililaitteiden vuoksi. Viestinnällä valmistajat pyrkivät tuomaan esille uusien pc-laitteiden ja tietokoneohjelmistojen myyntiä edistäviä argumentteja.
On esitetty, että vielä vuosien 2024 ja 2025 aikana tekoälytietokoneina markkinoitujen laitteiden uusina ominaisuuksina esiintuodut hyödyt voivat jäädä vähäisiksi. Kestää aikansa, että esimerkiksi käyttöjärjestelmät ja sovellusohjelmistot päivittyvät aidosti paikallisia tekoälysovelluksia tukeviksi. Esimerkiksi Windows 11:n esiversion tekoälytuki (Windows Copilot) nojautuu pilvipohjaisen 365-ohjelmistoon. Mahdollisesti Microsoftin seuraavassa käyttöjärjestelmässä (arvioiden mukaan vuoden 2024 toisella puoliskolla julkaistava Windows 12) tai Applen seuraavissa käyttöjärjestelmäversiossa voisi olla laajempaa tukea paikallisesti ajettavien, tekoälyä hyödyntävien ohjelmistojen tuelle. Toimiakseen kunnolla esimerkiksi Microsoftin Copilot -tekoälyavustimen on esitetty vaativan vähintään luokkaa 40 topsin (engl. Trillion Operations Per Second, tops), eli 40 biljoonaan laskutoimitukseen sekunnissa  pystyvää npu-kiihdytintä. Tälläisiä ei vielä alkuvuodesta 2024 ollut saatavissa pc-tietokoneisiin. Suuren laskentatehon, ja laajoja kielimalleja itsenäisesti ajamaan pystyviä tekoäly-pc:itä on joissain arvioissa luonnehdittu toisen sukupolven laitteiksi erotuksena markkinahenkisen tekoälytietokone-termin käytön alkuvaiheen laitteista.
Elokuvatuottaja

Elokuvatuottaja on usein päävastuussa elokuvasta, mutta toimenkuva vaihtelee hyvin paljon riippuen siitä millainen tuotanto on kyseessä. Käsitteellisesti tuottajan toimi on laaja-alaisin toimenkuva audiovisuaalisella alalla. Yhteistä eri tuotantoalueiden tuottajille on, että heillä on useimmiten ylin päätösvalta tuotannon operatiivisen toiminnan ja sisällöllisen kokonaisuuden suhteen. Tuottaja aloittaa ja lopettaa tuotannon eli toisin sanoen hänellä on päätösvaltaa siihen, mitä tuotantoja toteutuu ja mitä ei. Tuottaja on vastuussa tuotannon rahoittajille, yhteistuottajille sekä tietenkin katsojille. Tästä syystä muun muassa ns. ”final cut” eli oikeus julkistettavaan leikkaukseen kuuluu aina tuottajalle.
Tuottaja ja TV-viihdetuotanto

Televisiotuotannon puolella tuottajan rooli on huomattavan korostunut verrattuna esimerkiksi elokuvatuotantoon verrattuna. Kaupallisuus ja katsojakokemuksellisuus korostuvat varsinkin mainosrahoitteisen televisioviihteen puolella ja se asettaa tuottajan huomattavasti vahvempaan rooliin kuin esimerkiksi televisio-ohjaajan. Tuottaja vastaa ohjelmien kokonaiskonseptien luomisesta tai formaattien kohdalla hankkimisesta sekä niiden kehittämisestä.
Televisiodraama on hyvin lähellä elokuvatuotantoa, mutta tuottajan rooli korostuu myös tässä. Elokuvatuotantoon verrattuna televisiodraaman tekemisessä on ainakin se ero, että tuotantopäätökset tehdään paljon nopeammin ja rahoittajia on yleensä huomattavasti vähemmän. Tämä korostaa tuottajan roolia juuri sarjan sisällön suunnittelussa eli käsikirjoittamisessa ja konseptisuunnittelussa. Itse ideat ja ensimmäiset käsikirjoitusversiot voivat tulla mistä tahansa suunnasta, ohjaajalta, käsikirjoittajalta, pöytälaatikkokirjoittajalta, jne.
Televisioviihde on käytännössä kokonaan tuottajavetoista tuotantoa, jossa esimerkiksi ohjaajan rooli saattaa olla huomattavankin pieni. Nykyaikaisen viihdetuotannon tuottajan toimenkuvaan kuuluu itse ohjelmatuotannon lisäksi useasti monimediallisen kokonaisuuden luominen ja kehittäminen. Siinä missä viihdeohjelmien kohdalla ohjaajan rooli pienenee, niin tilalle voi nousta sellaisia toimenkuvia kuin juontaja, toimittaja ja showisäntä/emäntä, joiden kanssa tuottaja työskentelee tuotannon sisällön kehittämiseksi ja ohjelman ilmeen ja kokonaisuuden luomiseksi.
Tuottaja ja amatöörituotannot

Harrastajatuotannoissa tuottajan titteli lankeaa yleensä sille, joka maksaa tai hankkii maksuvälineitä eniten tuotannolle. Kameran omistajaa voi hyvällä syyllä kutsua tuottajaksi, mikäli hän antaa kameransa korvauksetta tuotannon käyttöön.
Tosin myös harrastetuotannoissa kannattaa huomioida se, että tuottajan titteli saattaa tuoda ja tuokin käytännössä myös mukanaan vastuuta eri asioista. Koska tuottaja on tuotannon ylintä päätösvaltaa käyttävä tekijä, on hänellä myös suurin vastuu asioista. Kuvausten aiheuttamat vahingot omaisuudelle tai ihmisille, tekijänoikeusasiat ja erilaiset luvat tai luvattomuudet ovat viime kädessä tuottajan vastuulla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Plaza.fi: Elokuvatuottaja Ilkka Matilan haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive)
Av-tuottajien tekijänoikeusyhdistys Tuotos ry
Afrikan tähti (täsmennyssivu)

Afrikan tähti voi tarkoittaa seuraavia:
Afrikan tähti, Cullinan, Etelä-Afrikasta vuonna 1905 löydetty timantti
Afrikan tähti, Kari Mannerlan vuonna 1951 laatima lautapeli
Afrikan tähti, lautapelin pohjalta kehitetty korttipeli
Afrikan tähti, Tuure Kilpeläisen ja Kaihon Karavaanin albumi vuodelta 2012
”Afrikan tähti”, Sauvo Puhtilan kirjoittama, Laila Kinnusen esittämä laulu vuodelta 1958
"Afrikan tähti", Edu Kettusen sanoittama, Riki Sorsan esittämä kappale vuodelta 1993
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Afrikan tähti (täsmennyssivu)”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Bergnäset

| Bergnäset |
| --- | --- |
 Bergnäset
 Koordinaatit: 65°34′19″N, 22°05′13″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Kunta:  Luulaja
Väkiluku (31.12.2023):  3 711
Bergnäset on taajama Luulajan kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 3 711 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Södra Sunderbyn

| Södra Sunderbyn |
| --- | --- |
 Södra Sunderbyn
 Koordinaatit: 65°39′29″N, 21°56′37″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Kunta:  Luulaja
Väkiluku (31.12.2023):  3 009
Södra Sunderbyn on taajama Luulajan kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 3 009 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Extensible Messaging and Presence Protocol

| TCP/IP-pino |
| --- | --- |
sovelluskerros sovelluskerros: BGP · DHCP · DNS · ESMTP · FTP · HTTP · IMAP · IRC · LDAP · MGCP · NNTP · NTP · POP3 · RPC · RTP · RTSP · SIP · SMTP · SNMP · SOCKS · SSH · Telnet · TLS/SSL · XMPP  ·  (..lisää..)
kuljetuskerros kuljetuskerros: TCP · UDP · QUIC · DCCP · SCTP · RSVP · RIP · ECN
verkkokerros verkkokerros: IP (IPv4 ja IPv6) · ICMP (ICMPv6) · IGMP · IPsec
siirtoyhteyskerros: ARP · IS-IS · NDP · OSPF · L2TP · PPP
fyysinen kerros
XMPP Standards Foundation
Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP) (tunnettu aiemmin nimellä Jabber) on pikaviestintään ja läsnäolon seurantaan kehitetty avoin teknologia. XMPP-protokolla on laajennettava, ja tukee nykyään pikaviestinnän lisäksi muun muassa VoIP-puheluita ja tiedostonsiirtoa. Sähköpostin tavoin XMPP-järjestelmällä ei ole yhtä keskitettyä palvelinta, vaan järjestelmä tunnistaa käyttäjän palveluntarjoajan domain-tunnuksen avulla. Tunnetuimpia XMPP-palveluntarjoajia ovat Jabber.org, joka tunnetaan nk. alkuperäisenä pikaviestipalveluna, ja Google, joka tarjosi ilmaista Google Talk -palveluaan. Erityisesti suomalaisille palvelua tarjoaa Jabber.fi. Myös Facebookilla on ollut XMPP-protokollaa käyttävä liityntä pikaviestimeensä.
Historia

Jeremie Miller julkisti Jabber-projektin vuonna 1998 tavoitteenaan luoda avoimiin standardeihin nojautuva pikaviestinjärjestelmä. Ensimmäinen palvelinohjelmisto, jabberd, valmistui vuonna 1999. Vuonna 2001 luotiin Jabber Software Foundation jonka tehtäväksi tuli Jabber-protokollan ja sen laajennuksien määritteleminen. IETF standardoi protokollan vuonna 2004 nimellä XMPP ja Jabber Software Foundation sai nimen XMPP Standards Foundation kolme vuotta myöhemmin.
19. toukokuuta 2014 monet XMPP-palvelinten ylläpitäjät määrittelivät salauksen pakolliseksi sekä asiakassovellusten että palvelinten välisessä liikenteessä.
Standardointi

XMPP-protokolla määritellään seuraavissa RFC-dokumenteissa:
RFC 3920 - Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP): Core
RFC 3921 - Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP): Instant Messaging and Presence
RFC 3922 - Mapping the Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP) to Common Presence and Instant Messaging (CPIM)
RFC 3923 - End-to-End Signing and Object Encryption for the Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP)
Tämän lisäksi XMPP Standards Foundation julkaisee omia laajennuksia protokollaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Extensible Messaging and Presence Protocol Wikimedia Commonsissa
XMPP Standards Foundation (englanniksi)
XMPP Extensions (englanniksi)
XMPP Software: Clients (englanniksi)
XMPP Software: Servers (englanniksi)
Public XMPP Services (englanniksi)
Jabber.org (Free XMPP server of the XSF)
Rutvik

| Rutvik |
| --- | --- |
 Rutvik
 Koordinaatit: 65°39′56″N, 22°05′28″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Kunta:  Luulaja
Väkiluku (31.12.2023):  928
Rutvik on taajama Luulajan kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 928 asukasta vuoden 2023 lopussa.