stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joseph Boakai
Nuoruus ja opinnot

Joseph Boakai syntyi marraskuussa 1944 Liberian pohjoisimmassa piirikunnassa Lofassa syrjäisessä Worsongan kylässä. Hänen vanhempansa eivät osanneet lukea eivätkä kirjoittaa. Boakai kävi peruskoulun Sierra Leonessa mutta korkeakoulutuksen Liberiassa. Hän opiskeli ensin Monroviassa College of West Africassa ja suoritti sitten yritysjohtamisen tutkinnon Liberian yliopistosta.
Ura

Boakoi toimi vuosina 1973–1982 Liberia Produce Marketing Corporationin johtotehtävissä ja oli vastuussa kahvin, kaakaon ja palmuydinöljyn vientimarkkinoinnista. Hän oli vuosina 1980–1984 Ruokaa rauhasta -ohjelman organisoijana ja vuosina 1983–1985 Liberian maatalousministerinä. Tuona aikana Boakoi oli vuoden ajan 15 Afrikan maan West African Rice Development Associationin puheenjohtajana.
Boakoi toimi ministerikautensa jälkeen maatalouspolitiikan konsulttina, muun muassa maatalousministeriölle. Hän muun muassa arvioi Liberian vuoden 1986 ehdotuksen vihreästä vallankumouksesta. Hän oli mukana arvioimassa myös amsterdamilaisen AMSCO:n ohjelmia Ugandassa ja Tansaniassa.
Ellen Johnson Sirleaf nimitti vuonna 2005 Boakoin yhtenäisyyspuolueen listoille varapresidenttiehdokkaaksi. Johnson Sirleaf ja Boakoi voittivat kahdet vaalit. Boakoi työskenteli läheisesti Johnson Sirleafin kanssa Liberiassa rauhanrakentamisessa. Maa oli juuri selviytynyt pitkästä ja verisestä sisällissodasta.
Boakoi lähti presidenttiehdokaaksi vuoden 2017 vaaleihin, mutta hän hävisi vaalien toisella kierroksella selkeästi entiselle jalkapallotähdelle George Weahille, joka sai 62 prosenttia äänistä. Boakoi sai jo näissä vaaleissa mainetta vaatimattomana ehdokkaana. Siinä missä Weah rakensi vuonna 2017 korkeiden muurien ympäröivää suurta rakennusta, Boakoi asui vanhassa bungalow’ssa.
Boakoi valittiin täpärästi presidentiksi vuoden 2023 vaaleissa. Hän sai toisella kierroksella 50,9 prosenttia äänistä, kun istuva presidentti Weah jäi 49,1 prosenttiin. Boakai vannoi virkavalansa 22. tammikuuta 2024. Varapresidentiksi nousi Jeremiah Koung.
Yksityiselämä

Joseph ja Kartumu Boakoi ovat olleet naimisissa vuodesta 1972, ja heillä on kolme poikaa ja tytär. Joseph Boakoi on babtisti, ja hän on toiminut paikallisen seurakunnan diakonina.
Boakain terveydentilasta ja iästä on käyty keskustelua hänen noustuaan presidentiksi vuonna 2024. Virkaanastujaisissaan Boakain havaittiin olevan huonossa kunnossa hänen pitäessään puhetta. Tämä johti seremonian lopettamiseen ennen aikojaan. Presidentin edustaja kertoi, että syy Boakain huonoon vointiin oli helle eikä niinkään ikä. Boakai itse on sanonut, että ikä tuo kokemusta, josta isänmaa voi hyötyä. Poliittiset vastustajat ovat pilkanneet Boakaita nimellä "Uninen Joe" (engl. Sleepy Joe).
Kunnianosoituksia

Liberian presidenttinä Boakai on seuraavien ritarikuntien suurmestari:
Afrikan tähden ritarikunta (Liberia, 2024)
Liberian pioneerien ritarikunta (Liberia, 2024)
Afrikan vapahduksen inhimillinen ritarikunta (Liberia, 2024)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joseph Boakai Wikimedia Commonsissa
Kaakaojauhe

Kaakaojauhetta lusikalla.
Kaakaojauhe on kaakaopuun siemenistä eli kaakaopavuista valmistettu tuote. Sitä saadaan, kun paahdetut pavut puristetaan massaksi, josta poistetaan kaakaovoi ja joka jauhetaan sitten hienoksi. Kaakaojauhetta käytetään yhtenä kaakaojuoman pääaineosana maidon tai veden lisäksi. Kaakaojauhetta voidaan käyttää myös leivonnaisiin ja jälkiruokiin.
Kaupan makeutetut kaakaojauheet ja kaakaojuomajauheet sisältävät pääasiassa sokeria. Nimikkeellä ”makeutettu kaakaojauhe” saa myydä EU:ssa tuotetta, jossa on vähintään 32 prosenttia kaakaota. ”Kaakaojuomajauheen” pitää sisältää vähintään 25 prosenttia kaakaojauhetta. Loppu on sakkaroosia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaakaojauhe Wikimedia Commonsissa
John Joseph Wright

John Joseph Wright (18. heinäkuuta 1909 Boston, Massachusetts – 10. elokuuta 1979 Cambridge, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen kardinaali. Hän opiskeli muun muassa Paavillisessa gregoriaanisessa yliopistossa, Roomassa. Hänet vihki papiksi Roomassa Francesco Marchetti Selvaggiani 8. joulukuuta 1935.
10. toukokuuta 1947 Wright nimitettiin Bostonin vihkipiispaksi ja Egean titulaaripiispaksi. Piispaksi konsekroinnin suoritti 30. kesäkuuta Richard Cushing, jota avustivat Ralph Leo Hayes ja James Louis Connelly. 28. tammikuuta 1950 Wright sai siirron Worcesterin ja 23. tammikuuta 1959 Pittsburghin piispaksi. Hän osallistui 1960-luvulla Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.
23. huhtikuuta 1969 Wright nimitettiin Papiston kongregaation prefektiksi. Kardinaalipapiksi hänet ylennettiin 28. huhtikuuta 1969. Sairaus esti Wrightia osallistumasta vuoden 1978 ensimmäiseen konklaaviin, mutta toiseen hän osallistui. Vuonna 1978 Wright leikattiin harmaakaihin ja jalkojen neuromuskulaarisen häiriön takia, ja hän istui tämän jälkeen pyörätuolissa, kunnes kuoli sairaalassa polymyosiittiin. Wright on haudattu Holyhoodin hautausmaalle Massachusettsin Brooklineen.
Juhlsin hopeapaja

Kukkaketo gallerian liepeillä
Juhlsin hopeapaja on Pohjois-Norjassa, Finnmarkin Kautokeinossa sijaitseva ateljeesta galleriatyyppiseksi taidemuseoksi vuosikymmenten saatossa kehittynyt taidekompleksi ja nähtävyys.
Hopeapajan vuonna 1959 perustaneet Regine (s. 1939) ja Frank Juhls (s. 1931) ovat tulleet aikoinaan kumpikin erikseen Kautokeinoon Altajokea ylös pohjoisesta Alattion kautta tutustumaan paikalliseen paimentolaisuuteen. Regine on saksalaista syntyperää, Frank tanskalainen. He aloittivat toimintansa vaatimattomasti helposti lämmitettävässä yhden huoneen majassa Kautokeinojoen länsirannan törmällä. He ovat kyenneet laajentamaan toimintaansa ja asumustansa siten, että joka vuosikymmeneltä on oma huone, joka toimii näyttelytilana. Yksi huoneista on Afganistanille omistettu, koska pariskunta kävi Afganistanissa sodan aikana. Galleriassa on myynissä paikallisia saamelaisten käsityö- ja koristetuotteita. Perustajien monumentteina ovat muun muassa itse erikoinen rakennus, joka sietää hyvin runsaitakin lumimääriä, pihalla suuri koristeellinen muna sekä Frank Juhlsin valtava sormenjälkiä mukaileva peukalo. Regine Juhlsin sekä pariskunnan tyttären Sunniva Juhlsin hopeakoruissa näkyy paikallinen saamelainen traditio.
Aiheesta muualla

effie-graa.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Sarin blogi (Arkistoitu – Internet Archive)
Jules Ancion

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ancion vuonna 1952. |  Ancion vuonna 1952. |  Ancion vuonna 1952. |  |
Maa:   Alankomaat
Miesten maahockey
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 |  |  |
Julius Theodoor ”Jules” Ancion (21. elokuuta 1924 Palembang, Alankomaiden Itä-Intia – 30. marraskuuta 2011 Haag) oli alankomaalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.
Ancion kuului Alankomaiden olympiahopeaa saavuttaneeseen joukkueeseen Helsingissä 1952.
Ancion kuoli Haagissa 87-vuotiaana 30. marraskuuta 2011.
Justin Holiday

| Justin Holiday |
| --- | --- |
 Holiday vuonna 2011.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Justin Alaric Holiday
Syntynyt: 5. huhtikuuta 1989 (ikä 35) Mission Hills, Kalifornia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies / Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  198 cm
Paino:  84 kg
Nyk. joukkue:  Indiana Pacers
Sarja:  NBA
NBA-varaus:  ei varattu 2011
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2007–2011:  Washingtonin yliopisto
Seurajoukkueet
2011–2012 2012–2013 2013 2013–2014 2014–2015 2014 2015–2016 2016 2016–2017 2017–2019 2019 2019–:  Okapi Aalstar Idaho Stampede Philadelphia 76ers Szolnoki Olaj KK Golden State Warriors → Santa Cruz Warriors Atlanta Hawks Chicago Bulls New York Knicks Chicago Bulls Memphis Grizzlies Indiana Pacers
Justin Alaric Holiday (s. 5. huhtikuuta 1989 Mission Hills, Kalifornia) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka on pelannut urallaan NBA:ssa, D-liigassa ja Belgian sekä Unkarin pääsarjoissa. Vuonna 2015 hän voitti NBA:n mestaruuden.
Pelaajaura

Heittävänä takamiehenä pelaavaa Holidayta ei varattu NBA:han vuoden 2011 varaustilaisuudessa, mitä ennen hän pelasi neljä kautta Washingtonin yliopiston joukkueessa. Holiday pelasi ensimmäisen ammattilaiskautensa Belgian pääsarjassa ja nousi seuraavalla kaudella D-liigan kautta NBA:han, Philadelphia 76ersin kokoonpanoon. Seuraavan kauden Holiday pelasi kuitenkin jälleen Euroopassa, tällä kertaa Unkarin pääsarjassa. Kauden 2014–2015 Holiday pelasi taas NBA:ssa, tällä kertaa Golden State Warriorsissa, joka voitti kauden päätteeksi sarjan mestaruuden. Seuraavan kauden Holiday aloitti Atlanta Hawksissa mutta siirtyi helmikuussa pelaajakaupan myötä Chicago Bullsiin.
Kesäkuussa 2016 Holiday siirtyi New York Knicksiin. Heinäkuussa 2017 hän palasi Bullsiin.
Tammikuun 2019 alussa Bulls suoritti pelaajakaupan, jossa Holiday siirtyi Memphis Grizzliesiin. Kesällä 2019 hän siirtyi Indiana Pacersiin.
Holiday pitää hallussaan Bullsin seuraennätystä peräkkäisistä otteluista (43 ottelua), joissa pelaaja on tehnyt vähintään yhden kolmen pisteen korin.
Muuta

Holidayn sisaruksista myös pikkuveljet Jrue Holiday ja Aaron Holiday ovat pelanneet NBA:ssa, ja sisko on pelannut koripalloa yliopistossa. Kaudella 2019–2020 sekä Justin että Aaron pelaavat Indiana Pacersissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Justin Holiday Wikimedia Commonsissa
Golden State Warriors – NBA:n mestari 2015
1 Ognjen Kuzmić ·
4 Brandon Rush ·
5 Marreese Speights ·
7 Justin Holiday ·
9 Andre Iguodala ·
10 David Lee ·
11 Klay Thompson ·
12 Andrew Bogut ·
19 Leandro Barbosa ·

20 James Michael McAdoo ·
23 Draymond Green ·
30 Stephen Curry ·
31 Festus Ezeli ·
34 Shaun Livingston ·
40 Harrison Barnes

Päävalmentaja Steve Kerr 

Apuvalmentajat Ron Adams · Jarron Collins · Bruce Fraser · Alvin Gentry · Keke Lyles · Luke Walton
Jyrkän lentokenttä

Sonkajärven–Jyrkän lentokenttä (ICAO: EFSJ) on Sonkajärven kunnan Jyrkän kylässä sijainnut lentokenttä. Kenttä sijaitsi Kiltuantien, Ahomäentien ja Jyrkäntien (yhdystie 5862) rajaamalla alueella. Kenttä ei ole enää käytössä, ja se on vesakoitunut.
Kenttää on aiemmin käytetty runsaasti maa- ja metsätalouden lannoituskoneiden tukikohtana.
Suomen lentopaikat
| --- | --- |
Lentokentät:   Aavahelukan lentokenttä  Ahmosuon lentokenttä  Alavuden lentokenttä  Alavuden varalaskupaikka  Euran lentokenttä  Forssan lentokenttä  Genbölen lentokenttä  Granbodan lentoasema  Haapajärven lentokenttä  Haapamäen lentokenttä  Haapaveden lentokenttä  Hailuodon lentokenttä  Hangon lentokenttä  Hollolan lentokenttä  Hyvinkään lentokenttä  Hämeenkyrön lentokenttä  Iisalmen lentokenttä  Ilvesjoen lentokenttä  Immolan lentokenttä  Jyrkän lentokenttä  Jämijärven lentokenttä  Kalajoen lentokenttä  Kauhajoen lentokenttä  Kauhavan lentokenttä  Kemijärven lentokenttä  Kiikalan lentokenttä  Kiteen lentokenttä  Kiuruveden lentokenttä  Kivijärven lentokenttä  Kuhmon lentokenttä  Kumlingen lentokenttä  Kymin lentokenttä  Kärsämäen lentokenttä  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Lieksa-Nurmeksen lentokenttä  Martiniiskonpalon lentokenttä  Menkijärven lentokenttä  Mäntsälän yksityinen lentokenttä  Mäntän lentokenttä  Naarajärven lentokenttä  Nummelan lentokenttä  Oripään lentokenttä  Piikajärven lentokenttä  Pokan lentokenttä  Pudasjärven lentokenttä  Punkaharjun lentokenttä  Pyhtään lentokenttä  Pyhäsalmen lentokenttä  Raahe-Pattijoen lentokenttä  Rantasalmen lentokenttä  Ranuan lentokenttä  Räyskälän lentokenttä  Savikon lentokenttä  Selänpään lentokenttä  Sodankylän lentokenttä  Sulkaharjun lentokenttä  Suomussalmen lentokenttä  Teiskon lentokenttä  Torbackan lentokenttä  Tuulikki-Vampulan lentokenttä  Ummeljoen lentokenttä  Vaalan lentokenttä  Varkauden lentokenttä  Viitasaaren lentokenttä  Vuotson lentokenttä  Wredebyn lentokenttä  Ylivieskan lentokenttä  Ähtärin lentokenttä 
Sairaalat ja muut:   Hernesaaren helikopterikenttä  Iin kevytlentopaikka  Jorvin sairaala  Jäkäläpää  Keski-Suomen Sairaala Nova  Kuopion yliopistollinen sairaala  Laajalahti  Lusin varalaskupaikka  Meilahden tornisairaala  Nivalan varalaskupaikka  Oulun yliopistollinen sairaala  Pohjois-Karjalan keskussairaala  Rautavaaran lentokeskus  Seinäjoen keskussairaala  Tervon varalaskupaikka
Kaakeliuuni

Kaakeliuuni 1700-luvulta latvialaisessa Rundāles pils -linnassa.
Helsingin kaupungintalon kaakeliuuni.
Kaakeliuuni eli kakluuni on tulisija, joka muurataan perinteisesti kuppikaakeleista ja tiilistä.
Ensimmäiset kaakeliuunit olivat rakenteeltaan avoimien tulisijojen tapaan muurattuja ja niiden savukanavat johtivat suoraan piippuun. Niitä alettiin rakentaa Euroopan saksankielisellä alueella 1300-luvulla ja pohjoismaissa 1400-luvun jälkipuoliskolla. Suomen ensimmäisenä kaakeliuunina on pidetty uunia, joka rakennettiin  Turun linnan linnantupaan vuonna 1543. On kuitenkin mahdollista, että kaakeliuuneja oli jo aiemmin esimerkiksi Laukon kartanossa Vesilahdella. 1700-luvun loppupuolella Ruotsissa huolestuttiin polttopuiden riittämisestä, joten ruotsalaiset kenraali Fabian Wrede ja arkkitehti Carl Johan Cronstedt saivat tehtävän 1775 ja kehittivät jo samana vuonna uuneihin kiertävän hormiston. Savu kiertää uunin sisällä, jolloin tiilet varastoivat lämpöä itseensä ja luovuttavat ne hitaasti ja tasaisesti huoneeseen.
Kuppikaakelit ovat osa uunin rakennetta ja niin ikään myös ne varastoivat lämpöä. Kuppikaakelien ansiosta perinteinen kaakeliuuni voidaan purkaa ja pystyttää uudelleen rikkomatta kaakeleita. Uunien tiilisisus kestää yleensä säännöllisessä käytössä 20–30 vuotta, mutta vanhoja toimivia kaakeliuuneja löytyy sadankin vuoden takaa.
Suomessa kaakeliuuniteollisuus kukoisti 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Suomessa toimineita kaakelitehtaita olivat mm. Turun kaakelitehdas Oy (nykyään Pukkila), Wilh. Andsténin Tehdas Oy (1842–1915), Arabia (uunien valmistus 1873–1916), Rakkolanjoen kaakelitehdas Oy (1877–1930), Oy Ruoholahden kaakelitehdas (1870–1908) sekä Tampereen kaakelitehdas Oy (1896–1912) ja tiettävästi myös Herttoniemen fajanssitehdas (1762–1845).
Ennen rakennuksia lämmitettiin ainoastaan kaakeliuuneilla. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen kuitenkin erilaiset lämmitysjärjestelmät kehittyivät vaihtoehdoiksi uunien rinnalle, ja 1930-luvulla kaakeliuuneja alettiinkin purkaa taloista.
Kaakeliuunit ovat aina seuranneet aikansa tyylisuuntauksia. 1700-luvulla rokokoon aikana sisustuksia alettiin suunnitella kokonaisvaltaisesti ja kaakeliuunistakin tuli entistä vahvemmin osa koko sisustusta. Kaakeliuuni on siis lämmitysjärjestelmän lisäksi sisustuselementti.
Nykyään kaakeliuuneiksi kutsutaan myös kaakeleilla (pelkillä sileillä laatoilla) päällystettyjä tulisijoja, mutta näissä kaakelit eivät ole osa uunin rakennetta. Kaakelointi on kuin missä tahansa muualla sisustuksessa, seinissä jne. Kaakeleita ei saa irti ehjinä.
Nykyisin kaakeliuuni voi olla varalämmön lähde, sen avulla voidaan säästää lämmityskustannuksissa ja se on edelleen tärkeä sisustuselementti.
Aiheesta muualla

Tietoa kaakeliuuneista, Kaakelitehdas.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaakeliuuni Wikimedia Commonsissa
Kaakeliuunien Suomen Perinneyhdistys Ry*
Juhlat ovat ohi

| Juhlat ovat ohi> More American Graffiti |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bill L. Norton
Käsikirjoittaja:  Bill L. Norton
Tuottaja:  George Lucas
Säveltäjä:  Gene Finley
Kuvaaja:  Caleb Deschanel
Leikkaaja:  Tina Hirsch
Lavastaja:  Ray Storey
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lucasfilm Ltd.
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  1979
Kesto:  112 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juhlat ovat ohi (engl. More American Graffiti) on vuonna 1979 julkaistu George Lucasin tuottama  jatko-osa Svengijengi ’62 -elokuvalle. Elokuvan ohjaaja oli Bill L. Norton.
Aiheesta muualla

Juhlat ovat ohi Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Juhlat ovat ohi Elonet.
Jyppyränriipi

| Jyppyränriipi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°46′37″N, 24°36′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Matalajokeen 
Järvinumero:  67.965.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,2 m  
Rantaviiva:  0,863 km  
Pinta-ala:  4,247 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJyppyränriipi 
Jyppyränriipi  on Lapissa Pellossa Lampsijärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,2 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Matalajoen valuma-alueeseen (67.965) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy.
Luettelo Ramonesin kappaleista

Tämä on luettelo punk-yhtye Ramonesin kappaleista aakkosjärjestyksessä.
0-9

53rd & 3rd
7 And 7 Is (Love-cover)
7-11
A

All Screwed Up
All's Quiet On The Eastern Front
All The Way
Animal Boy
Anxiety
Anyway You Want It (Dave Clark Five-cover)
Apeman Hop
B

Baby, I Love You (Ronettes-cover)
Babysitter
Bad Brain
Beat On The Brat
Blitzkrieg Bop
Bonzo Goes to Bitburg (My Brain Is Hanging Upside Down)
Bop 'Til You Drop
Born To Die In Berlin
Bumming Along
Bye Bye Baby
C

Cabbies On Crack
California Sun (The Riveras -cover)
Can't Get You Outta My Mind
Can't Say Anything Nice
Can't Seem To Make You Mine (The Seeds -cover)
Carbona Not Glue
Censorshit
Chain Saw
Chasing The Night
Chinese Rock (The Heartbreakers -cover)
Chop Suey
Come On Let's Go (Paley Brothersin kanssa)
Come Back, Baby
Come Back She Cried A.K.A. I Walk Out
Come On Now
Commando
Cretin Family
Cretin Hop
Crummy Stuff
Crusher, The
D

Danger Zone
Danny Says
Daytime Dilemma (Dangers Of Love)
Death Of Me
Don't Bust My Chops
Don't Come Close
Don't Go
Do You Remember Rock'N'Roll Radio?
Do You Wanna Dance? (Bobby Freeman -cover)
Durango 95
E

Eat That Rat
Elevator Operator (julkaisematon demo)
Endless Vacation
Everytime I Eat Vegetables It Makes Me Think Of You
F

Freak Of Nature
G

Garden Of Serenity
Gimme Gimme Shock Treatment
Glad to See You Go
Go Home Ann
Go Lil' Camaro Go
Go Mental
Got A Lot To Say
H

Hair Of The Dog
Havana Affair
Have A Nice Day
Have You Ever Seen The Rain (Creedence Clearwater Revival -cover)
Heidi Is A Headcase
Here Today, Gone Tomorrow
Highest Trails Above
High Risk Insurance
Howling At The Moon (Sha-La-La)
Human Kind
I

I Believe In Miracles
I Can't Be
I Can't Control Myself (The Troggs -cover)
I Can't Give You Anything
I Can't Make It On Time
I Don't Care
I Don't Wanna Be Learned / I Don't Wanna Be Tamed
I Don't Wanna Go Down To The Basement
I Don't Wanna Live This Life
I Don't Wanna Walk Around With You
I Don't Want To Grow Up (Tom Waits -cover)
I Don't Want You
Ignorance Is Bliss
I Just Want To Have Something To Do
I Know Better Now
I Lost My Mind
I Love You
I'm Affected
I'm Against It
I'm Not Afraid Of Life
I'm Not An Answer
I'm Not Jesus
Indian Giver (1910 Fruitgum Company -cover)
I Need Your Love (The Boyfriends -cover)
In The Park
I Remember You
It's A Long Way Back / It's A Long Way Back To Germany
It's Gonna Be Alright
It's Not For Me To Know
It's Not My Place
I Wanna Be Sedated
I Wanna Be Well
I Wanna Be Your Boyfriend
I Wanna Live
I Wanted Everything
I Want You Around
I Wasn't Looking For Love
I Won't Let It Happen
J

Job That Ate My Brain, The
Journey To The Center Of The Mind (The Amboy Dukes -cover)
Judy Is a Punk
K

Kicks To Try
KKK Took My Baby Away, The
L

Learn To Listen
Let's Dance (Chris Montez -cover)
Let's Go
Life Goes On
Life's A Gas
Listen To My Heart
Little Bit O'Soul (Music Explosion -cover)
Locket Love
Loudmouth
Love Kills
M

Main Man
Makin' Monsters For My Friends
Mama's Boy
Maybe Tomorrow (Tomorrow Never Comes) [julkaisematon demo]
Mental Hell
Merry Christmas (I Don't Want To Fight Tonight)
My Back Pages (Bob Dylan -cover)
My Brain Is Hanging Upside Down (Bonzo Goes To Bitburg)
My-My Kind Of A Girl
N

Needles & Pins (The Searchers -cover)
New Girl In Town
No Go
No One To Blame
Now I Wanna Be A Good Boy
Now I Wanna Sniff Some Glue
O

Oh Oh I Love Her So
Out Of Here
Out Of Time (Rolling Stones -cover)
Outsider
P

Palisades Park (Freddy Cannon -cover)
Perfect Day (julkaisematon demo)
Pet Sematary
Pinhead
Planet Earth 1988
Please Don't Leave
Poison Heart
Psycho Therapy
Punishment Fits The Crime
Q

Questioningly
R

Ramona
R.A.M.O.N.E.S. (Motörhead-cover)
Real Cool Time, A
Return Of Jackie And Judy, The
Rockaway Beach
Rock 'N' Roll High School
Roots Of Hatred
S

Scattergun
Shape Of Things To Come, The (Max Frost & The Troopers -cover)
She Belongs To Me
Sheena Is A Punk Rocker
She's A Sensation
She's The One
She Talks To Rainbows
Sitting In My Room
Sleeping Troubles
Slug
Smash You
Somebody Like Me
Somebody Put Something In My Drink
Somebody To Love (Jefferson Airplane -cover)
Something To Believe In
Spider-Man
Stares In This Town
Street Fighting Man (Rolling Stones -cover)
Strength To Endure
Substitute (The Who -cover)
Surf City (Beach Boys -cover)
Surfin' Bird (The Trashmen -cover)
Surfin' Safari (Beach Boys -cover)
Suzy Is A Headbanger
Swallow My Pride
T

Take It As It Comes (The Doors -cover)
Take The Pain Away
Teenage Lobotomy
This Ain't Havana
This Business Is Killing Me
Time Bomb
Time Has Come Today (Chambers Brothers -cover)
Today Your Love, Tomorrow The World
Tomorrow She Goes Away
Too Tough To Die
Touring
U

Unhappy Girl
W

Wart Hog
Weasel Face
We're A Happy Family
We Want The Airwaves
What'd Ya Do?
What's Your Game?
When I Was Young (The Animals -cover)
Why Is It Always This Way?
Worm Man
Y

Yea, Yea
You Didn't Mean Anything To Me
You're Gonna Kill That Girl
You Should Never Have Opened That Door
You Sound Like You're Sick
Z

Zero Zero UFO
Ramones
| --- | --- |
Studioalbumit:   Ramones  Leave Home  Rocket to Russia  Road to Ruin  End of the Century  Pleasant Dreams  Subterranean Jungle  Too Tough to Die  Animal Boy  Halfway to Sanity  Brain Drain  Mondo Bizarro  Acid Eaters  ¡Adios Amigos! 
Kokoelmat:   Ramones Mania  All the Stuff (And More!) Volume 1  All the Stuff (And More!) Volume 2  Hey Ho! Let's Go: The Anthology  Ramones Mania Vol. 2  Masters of Rock: Ramones  Best of the Chrysalis Years  Loud, Fast Ramones: Their Toughest Hits  The Chrysalis Years  The Best of the Ramones  Weird Tales of the Ramones  Greatest Hits 
Livealbumit:   It's Alive  Loco Live  Greatest Hits Live  We're Outta Here!  You Don't Come Close  Leave Home  NYC 1978 
Muuta:   Diskografia  Luettelo Ramonesin kappaleista  Luettelo Ramonesin konserteista
KDM Niels Juel

KDM Niels Juel on ollut neljän Tanskan laivaston aluksen nimenä. Alukset olivat:
KDM Niels Juel (1855), 42-tykkinen fregatti
KDM Niels Juel (1918), rannikkopanssarilaiva
KDM Niels Juel (F354), Niels Juel -luokan korvetti
KDM Niels Juel (F363), Iver Huitfeldt -luokan fregatti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HDMS Niels Juel”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.