stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zabuza Momochi

| Zabuza Momochi |
| --- | --- |
Ensiesiintyminen:  Mangan luku 10   Animen jakso 6
Ääninäyttelijät:  Unshō Ishizuka , Steve Blum 
Henkilötiedot
Ikä:  Osa I: 28
Syntymäpäivä:  15. huhtikuuta
Veriryhmä:  A
Pituus:  183 cm
Paino:  72 kg
Liittoumat
Taso:  Jōnin
Liittouma:  Sumun maa
Ryhmäsidokset:  Ryhmä Yamato (Yamato, Sakura Haruno, Sai, Naruto Uzumaki)
Edelliset ryhmäsidokset:  Ryhmä 7   Ryhmä Shikamaru
Momochi Zabuza on manga- ja animesarja Narutossa esiintyvä, maanpaossa oleva ninja, joka on epäonnistunut yrityksessään kaapata valta Mizukagelta. Niinpä Zabuza jätti Sumukylän, mutta aikoo vielä palata kostamaan.
Ollessaan Ninja-Akatemiassa Zabuzan tiedetään surmanneen yli sata oppilasta ilman epäröintiä. Siitä päivästä lähtien hänet on tunnettu myös nimellä "The Devil of the Hidden Mist" (Kätketyn Sumunkylän demoni). Suoraan suomennettuna, Zabuzan nimi tarkoittaa ”Ei koskaan viillä kahdesti”, joka on varsin kuvaava nimi, sillä hän hoitelee vastustajansa yleensä yhdellä miekaniskulla.  Zabuza on salamurhajutsujen mestari ja pystyy erehtymättä tappamaan vastustajansa pelkän äänen perusteella. Hän on myös yksi Sumukylän seitsemästä legendaarisesta miekkamiehestä, ja kantaa mukanaan suurta miekkaa, jota myös Kubikiri Houchoksi kutsutaan. Zabuza toimii palkkamurhaajana Gatoulle tuntemattomasta syystä (todennäköisesti raha). Zabuzan pelottavimpiin ninjataktiikoihin kuulu "sumuun katoaminen" jolloin Zabuza luo sumuverhon ja tappaa vastustajan sen turvin.
Zabuza kulkee usein Hakun kanssa, jonka hän löysi hyljeksittynä Sumukylästä. Hän käyttää Hakua kuitenkin vain "aseenaan", mutta osoittaa lopussa tunteita tätä kohtaan. Zabuza häviää Hatake Kakashille taistelussa ja päättää ennen kuolemaansa vielä tappaa Gatoun, joka oli häpäissyt Hakun ruumiin potkaisemalla sitä.
Zabuza herätetään kuolleista Kabuton käskystä ja lähettää hänet Shinobejen kimppuun. Zabuza ei voi liikuttaa itse omaa vartaloaan mutta voi ajatella itse.
Otto Strasser

| Otto Strasser |
| --- | --- |
 Otto Strasser pitämässä puhetta 1956 uuden puolueensa Deutsch-Soziale Unionin tilaisuudessa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. syyskuuta 1897 Bad Windsheim, Saksan keisarikunta
Kuollut: 27. elokuuta 1974 (76 vuotta) München, Länsi-Saksa
Poliitikko
Puolue:  Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue (1925–1930)   Deutsch-Soziale Union (1956–1962)
Otto Strasser (myös muodossa Straßer) (10. syyskuuta 1897 Bad Windsheim, Saksan keisarikunta – 27. elokuuta 1974 München, Länsi-Saksa) oli saksalainen poliitikko ja kansallissosialistisen puolueen vasemmistosiiven jäsen, joka hylkäsi Adolf Hitlerin ajatukset ja perusti oman puolueryhmänsä. Hän joutui pakenemaan maasta 1938 ja pääsi palaamaan 1955. Strasser pyrki vielä uudestaan politiikkaan, mutta hänen puolueensa ei menestynyt vuoden 1957 vaaleissa.
Tausta

Otto Strasser syntyi katoliseen virkamiesperheeseen Baijerissa. Hän suunnitteli uraa lakimiehenä, kun ensimmäinen maailmansota syttyi 1914. Hän haavoittui useita kertoja neljän vuoden aikana länsirintamalla. Hän palasi Baijeriin tykistön luutnanttina.
Strasserista tuli sodan jälkeen sosialisti, joka kuitenkin halveksi kapitalismin ohella marxilaisuutta ja sen näkemyksiä luokkataistelusta. Hän ajatteli, että kaikkien saksalaisten, sekä työläisten että porvariston, pitäisi yhteistuumin toimia valtionsa hyväksi.
Natsien vasenta laitaa

Strasser liittyi vuonna 1925 Saksan kansallissosialistiseen puolueeseen, jossa hänen veljensä Gregor Strasser oli ollut jo vuosia. Strasser alkoi toimittaa Arbeiter Zeitung -lehteä.
Strasserit ja Joseph Goebbels johtivat massaliikettä, joka vetosi alempaan keskiluokkaan edistämällä sosialismia. Ryhmä kannatti lakkoja, pankkien ja teollisuuden kansallistamista sekä läheisempiä suhteita Neuvostoliittoon.
Adolf Hitler hyväksyi Strasserin esittelemän Bambergin ohjelman, koska Hitler ei halunnut menettää Strasseria seuranneiden henkilöiden kannatusta.
Strasser menetti uskonsa Hitleriin, kun hän huomasi vuoden 1928 vaalivoiton jälkeen natsipuolueen kehittyvän pois sosialismista ja lähentyvän teollisuusjohtajia. Strasser erotettiin puolueesta 1930, ja hän perusti kilpailevan mustan rintaman. Tarkoituksena oli saada kansallissosialistinen puolue jakaantumaan.
Maanpako

Hänen puolueensa ei pystynyt estämään Hitlerin valtaannousua 1933, joten Strasser lähti maanpakoon. Kansallissosialistisen puolueen vasemmisto, jonka Hitler mielsi kilpailijakseen ja poliittiseksi riskiksi, vaiennettiin pitkien puukkojen yössä vuonna 1934, jolloin kansallissosialistit olivat jo saaneet vallan Saksassa. Tämän puhdistuksen jälkeen Hitler jäi yksinvaltiaaksi puolueeseensakin.
Strasser asettui ensin Sveitsiin vuonna 1938 ja sitten vuonna 1940 hän matkusti Portugalin kautta Bermudalle jättäen vaimonsa ja heidän kaksi lastaan Sveitsiin. Seuraavana vuonna hän muutti Kanadaan, aluksi Montrealiin, sitten Paradiseen, Nova Scotiaan. Hän eleli vuokra-asunnossa ruokakaupan yläpuolella salanimellä Adolph Schmidt yli vuosikymmenen. Näyttää siltä, että hän ei tuona aikana kertaakaan yrittänyt ottaa yhteyttä perheeseensä tai yrittänyt saada näitä elämään kanssaan sodan jälkeen.[lähde? ]
Maanpakonsa aikana hän kirjoitti useita artikkeleja natsi-Saksasta ja natsijohdosta brittiläisiin, yhdysvaltalaisiin ja kanadalaisiin sanomalehtiin. Montreal Gazette -lehden jutuissa häntä avusti silloinen toimittaja, myöhemmin poliitikko Donald C. MacDonald.
Paluu Saksaan

Strasser pääsi palaamaan Länsi-Saksaan vuonna 1955, jolloin hän lupasi taistella Saksan itsenäisyydestä sekä Kremliä että Wall Streetiä vastaan. Hän perusti 1956  Deutsch-Soziale Union -puolueen. Se kaatui käytännössä jo seuraavana vuonna, kun se ei saanut ainuttakaan ehdokasta läpi vaaleissa.
Strasser kannatti vasemmistolaista kansallissosialismia aina kuolemaansa asti. Vuonna 1969 hän julkaisi omaelämäkertansa, jolla oli historiallisesti paljonpuhuva nimi Mein Kampf (suom. Taisteluni, Hitlerin pääteos on samanniminen).
Otto Strasserin ideologiat vaikuttavat vielä 2000-luvun uusnatseihin. Aatteet käsittivät ristiriitaisesti esimerkiksi feodalismia ja maanomaisuuden uudelleenjakoa. Strasserin ajatuksia on kritisoitu lähinnä utopistisiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Otto Strasser Wikimedia Commonsissa
Zoja Voskresenskaja

Zoja Voskresenskaja. Venäläinen postimerkki vuodelta 2019.
Zoja Voskresenskaja (1907–1992), sukunimi myös Rybkina ja Jartseva, oli 1930-1940-luvulla toiminut neuvostoliittolainen vakooja, myöhemmin lastenkirjailija. Poliittisen uransa päätyttyä Nikita Hruštševin noustua Neuvostoliiton johtoon hän päätyi Siperiaan Vorkutaan vankileirin apulaisjohtajaksi.
Voskrensenskaja kirjoitti kahdet muistelmat, Pod psevdonimom Irina ('Salanimellä Irina'), josta on olemassa Esa Adrianin julkaisematon suomennos, ja Teper ja mogu skazat pravdu ('Totuuden voi jo kertoa').
Martti Backman kirjoitti Helsingin Sanomiin Voskresenskajasta artikkelin, johon Erkki Tuomioja kirjoitti vastineen, jossa hän syytti Backmania huolimattomuudesta ja kritiikittömyydestä lähteiden käytöstä. Tuomioja kiistää Backmanin väitteen, että Hella Wuolijoki olisi tavannut Voskresenskajan ollessaan 1940 Väinö Tannerin lähettämänä rauhantunnustelijana Tukholmassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zoja Voskresenskaja Wikimedia Commonsissa
Zoja Kosmodemjanskaja

Zoja Kosmodemjanskaja.
Zoja Anatoljevna Kosmodemjanskaja (ven. Зо́я Анато́льевна Космодемья́нская, 13. syyskuuta 1923 Tambovin alueen Osinovyje Gain kylä – 29. marraskuuta 1941 Moskovan alueen Ruzan piirin Petrištševon kylä) oli venäläinen koulutyttö, josta tuli yksi Neuvostoliiton suuren isänmaallisen sodan sankarihahmoista.
Pjotr Lidovin essee "Tanja" Pravdassa 27. tammikuuta 1942.
Legenda Kosmodemjanskajasta perustuu Pjotr Lidovin Pravdassa julkaisemaan esseeseen "Tanja".  Julkaistun esseen luettuaan diktaattori Josif Stalin päätti, että kyseessä oli todellinen "kansansankaritar". Tämän jälkeen neuvostopropaganda keskittyi tarinan ylistämiseen. Monien muiden "Suuren isänmaallisen sodan" sankaritarinoiden tapaan Kosmodemjanskajan tarinan todenperäisyys ei ole täysin varmaa. Syyskuussa 1991 Aleksandr Zhovtis julkaisi Argumenty i Fakty-aikakauslehdessä artikkelin, joka kyseenalaistaa tarinan todenperäisyyden.
Zoja Kosmodemjanskaja syntyi virkailijaperheeseen. Hän kävi koulua Moskovassa ja liittyi vuonna 1938 Komsomoliin. Lokakuussa 1941 hän liittyi vapaaehtoisena Komsomolin partisaanijoukkueeseen, joka ylitti rintamalinjan Naro-Fominskin lähellä. Saksalaiset saivat Kosmodemjanskajan kiinni marraskuun lopulla Petrištševon kylässä. Hänet hirtettiin kuulustelujen ja kidutusten jälkeen.
Kosmodemjanskajalle myönnettiin hänen kuolemansa jälkeen Neuvostoliiton sankarin arvonimi. Hänelle on omistettu lukuisia kaunokirjallisia ja taideteoksia. Neuvostoliitossa hänen mukaansa nimettiin lukuisia katuja ja muita kohteita.
Kirjallisuutta

Kosmodemjanskaja, L. Kertomus Zojasta ja Shurasta. Suom. Eira Haahti. Petroskoi: Karjalais-suomalaisen SNT:n valtion kustannusliike, 1954.
Naisten Salibandyliigan kausi 2009–2010

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Naisten Salibandyliigan joukkueet kaudella 2009–2010
| Joukkue | Seura | joukkue1kaupunki | joukkue1areena |
| Classic | SC Classic | Tampere | Kalevan Areena |
| Happee | Happee | Jyväskylä | Jyväskylän monitoimitalo |
| Koo-Vee | Koo-Vee | Tampere | Spiral-areena |
| NST | NST | Lappeenranta | Lappeenrannan Urheilutalo |
| Oilers | Espoon Oilers | Espoo | Leppävaaran Urheiluareena |
| OLS | Oulun Luistinseura | Oulu | Oulun Urheilutalo |
| PSS | Porvoon Salibandyseura | Porvoo | Salibandyareena Aurora |
| SB-Pro | SB-Pro | Nurmijärvi | Martinareena |
| SB Vantaa | Salibandyseura Vantaa | Vantaa | Myyrmäen urheilutalo |
| Tiikerit | Tikkurilan Tiikerit | Vantaa | Tikkurilan Urheilutalo |
| TPS | Turun Palloseura | Turku | Holiday Club Caribia |
| TuuU | Tuupovaaran Urheilijat | Joensuu | Joensuun Areena |
Kausi 2009–2010 oli Naisten Salibandyliigan 22. kausi. Suomen-mestaruuden voitti tamperelainen Classic, jolle mestaruus oli kolmas peräkkäinen ja järjestyksessään neljäs. Toiseksi sijoittui ensimmäistä kertaa historiansa aikana mitaleille yltänyt nurmijärveläinen SB-Pro, ja kolmanneksi sijoittui kuudennen kerran peräkkäin mitalaeille sijoittunut lappeenrantalainen NST. Edelliskauteen verrattuna uutena joukkueena aloitti oululainen OLS.
Tuupovaaralainen TuuU sijoittui runkosarjassa viimeiseksi ja putosi suoraan I-divisioonaan. Sijalle 10. sijoittunut tamperelainen Koovee pelasi liigakarsinnoissa saarijärveläistä NiceBandya vastaan, jonka se voitti suoraan kolmessa ottelussa ja säilytti paikkansa liigassa kaudelle 2010–2011. Sijalle 11. sijoittunut espoolainen Oilers pelasi liigakarsinnoissa edelliskaudella I-divisioonaan pudonnutta helsinkiläistä Erä III:sta vastaan. Erä III voitti otteluparin suoraan kolmessa ottelussa ja nousi takaisin liigaan. Oilers puolestaan putosi I-divisioonaan.
Runkosarja

Runkosarja alkoi 25. syyskuuta 2009 ja päättyi 6. maaliskuuta 2010. Kahdeksan parasta joukkuetta jatkoivat puolivälierävaiheeseen, jossa otteluparit sarjajärjestelmän mukaisesti määräytyivät siten, että sijoille 1.–4. sijoittuneet joukkueet paremmuusjärjestyksessä valitsivat itselleen vastustajat sijoille 5.–8. sijoittuneista joukkueista. SB Vantaan kausi päättyi yhdeksänteen sijaan. Koovee ja Oilers joutuivat liigakarsintojen toiseen vaiheeseen, jossa Kooveeta vastaan asettui I-divisioonan lohkojen voittajien kohtaamisen hävinnyt NiceBandy ja Oilersia vastaan I-divisioonan toiseksi sijoittuneiden keskinäisen ottelun voittanut Erä III. Tuupovaaralainen TuuU putosi suoraan I-divisioonaan kaudelle 2010–2011.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Salibandyliigan runkosarja 2009–2010
| # | Joukkue | O | V | T | H | + | - | +/- | P |
| 1 | NST | 22 | 18 | 1 | 3 | 123 | 48 | +75 | 37 |
| 2 | Classic | 22 | 18 | 0 | 4 | 129 | 67 | +62 | 36 |
| 3 | PSS | 22 | 16 | 1 | 5 | 109 | 71 | +38 | 33 |
| 4 | Tiikerit | 22 | 14 | 3 | 5 | 110 | 74 | +36 | 31 |
| 5 | OLS | 22 | 13 | 0 | 9 | 97 | 81 | +16 | 26 |
| 6 | SB-Pro | 22 | 12 | 1 | 9 | 109 | 78 | +21 | 25 |
| 7 | Happee | 22 | 11 | 2 | 9 | 100 | 97 | +3 | 24 |
| 8 | TPS | 22 | 6 | 2 | 14 | 75 | 100 | -25 | 14 |
| 9 | SB Vantaa | 22 | 6 | 0 | 16 | 75 | 115 | -40 | 12 |
| 10 | Koovee | 22 | 6 | 0 | 16 | 69 | 117 | -48 | 12 |
| 11 | Oilers | 22 | 4 | 1 | 17 | 74 | 151 | -67 | 9 |
| 12 | TuuU | 22 | 2 | 1 | 19 | 65 | 136 | -71 | 5 |
Liigakarsinnat > Ensimmäinen vaihe: Indians – Erä III

Liigakarsintojen ensimmäisessä vaiheessa kohtasivat I-divisioonan lohkojen voittajat espoolainen Westend Indians ja edellsikaudella liigasta pudonnut helsinkiläinen Erä III. Ottelupari pelattiin paras kolmesta järjestelmällä, eli nousuun tarvittiin kaksi voittoa. Ratkaisuun tarvittiin kaikki kolme ottelua, joista Indians voitti kotonaan kahdesti ja pelaa näin kaudella 2010–2011 naisten salibandyliigassa. Erä III jatkoi liigakarsintojen toiseen vaiheeseen, jossa se kohtasi liigassa runkosarjan 11. sijoittuneen Oilersin.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.3.2010 | Indians | 6- 5 ja. | Erä III | Tapiolan urheiluareena |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.3.2010 | Erä III | 6-2 | Indians | Mosaareena |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.3.2010 | Indians | 3-2 | Erä III | Tapiolan urheiluareena |  |


|  |  |  |      |  |  |
Liigakarsinnat > Ensimmäinen vaihe: NiceBandy – SPV

Liigakarsintojen ensimmäisessä vaiheessa kohtasivat myös I-divisioonan toiseksi sijoittuneet joukkueet saarijärveläinen NiceBandy ja seinäjokelainen SPV. Ottelupari pelattiin paras kolmesta järjestelmällä. NiceBandy voitti SPV:n suoraan kahdessa ottelussa, ja eteni liigakarsintojen toiseen vaiheeseen, jossa se kohtasi liigan runkosarjassa 10. sijoittuneen Kooveen.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.3.2010 | NiceBandy | 5-3 | SPV | Saarijärven monitoimitalo |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.3.2010 | SPV | 2-3 | NiceBandy | Seinäjoen urheilutalo |  |


|  |  |  |      |  |  |
Liigakarsinnat > Toinen vaihe: Koovee – NiceBandy

Liigakarsintojen toisessa vaiheessa kohtasivat I-divisioonan toiseksi sijoittuneiden keskinäisen kohtaamisen voittanut NiceBandy ja liigan runkosarjassa 10. sijoittunut Koovee. Koovee voitti NiceBandyn suoraan kolmessa ottelussa ja säilytti paikkansa naisten salibandyliigassa kaudella 2010–2011.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.3.2010 | Koovee | 5-4 | NiceBandy | Spiral-areena |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.3.2010 | NiceBandy | 0-3 | Koovee | Saarijärven Monitoimitalo |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24.3.2010 | Koovee | 3-2 | NiceBandy | Spiral-areena |  |


|  |  |  |      |  |  |
Liigakarsinnat > Toinen vaihe: Oilers – Erä III

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.3.2010 | Erä III | 3-2 | Oilers | Mosaareena |  |


|  |  |  |      |  |  |








Otteluvoitot Erä III:lle 1–0.
Pudotuspelit > Puolivälierät

Puolivälieräparit valittiin siten, että runkosarjassa ensimmäiseksi sijoittunut NST sai valita sijoille 5.–8. sijoittuneista joukkueista vastustajan itselleen. NST valitsi kahdeksanneksi sijoittuneen TPS:n. Toiseksi sijoittunut areenatseva suomenmestari Classic valitsi seitsemänneksi sijoittuneen Happeen. Kun Porvoolainen PSS valitsi Nurmijärveläisen SB-Pron, jäi runkosarjan neljänneksi sijoittuneelle Tiikereille oululainen OLS.
Otteluparit pelataan paras viidestä järjestelmällä, eli välieriin pääsemiseksi tarvitaan kolme voittoa.
Pudotuspelit > Puolivälierät > NST – TPS

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.3.2010 | NST | 2-1 | TPS | Lappeenrannan urheilutalo |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.3.2010 | TPS | 3-4 ja. | NST | Caribia |  |


|  |  |  |      |  |  |








Otteluvoitot NST:lle 2–0.
Pudotuspelit > Puolivälierät > Classic – Happee

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.3.2010 | Classic | 4-2 | Happee | Tampere areena |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.3.2010 | Happee | 4-5 | Classic | Jyväskylän monitoimitalo |  |


|  |  |  |      |  |  |








Otteluvoitot Classicille 2–0.
Pudotuspelit > Puolivälierät > PSS – SB-Pro

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.3.2010 | PSS | 3-2 | SB-Pro | Salibandyareena aurora |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.3.2010 | SB-Pro | 5-2 | PSS | Martinareena |  |


|  |  |  |      |  |  |








Otteluvoitot tasan 1–1.
Pudotuspelit > Puolivälierät > Tiikerit – OLS

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.3.2010 | Tiikerit | 3-6 | OLS | Tikkurilan urheilutalo |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.3.2010 | OLS | 4-7 | Tiikerit | Linnamaan palloiluareena |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.3.2010 | Tiikerit | 3-2 | OLS | Tikkurilan urheilutalo |  |


|  |  |  |      |  |  |








Otteluvoitot Tiikereille 2–1.
Aiheesta muualla

Naisten salibandyliiga kaudella 2009–2010 (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylä-Keyritty

| Ylä-Keyritty |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Rautavaara ja Valtimo 
Koordinaatit:  63°34′59″N, 28°34′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Keyritynjoki
Järvinumero:  04.675.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  180 m 
Rantaviiva:  30,7 km 
Pinta-ala:  3,66 km² 
Tilavuus:  0,019 km³ 
Keskisyvyys:  5,08 m 
Suurin syvyys:  24,4 m 
 fiYlä-Keyritty 
Ylä-Keyritty on järvi Rautavaaralla Pohjois-Savossa. Pieni osuus siitä kuuluu Pohjois-Karjalan Valtimoon.
Ylä-Keyritty on 7 km pitkä ja moniosainen, sokkeloinen Keyritynjoen latvajärvi. Se on tunnettu retkeilykohde hiekkarantoineen ja harjuineen. Männikköiset harjut jakavat järven useisiin osiin. Järven rannalla sijaitsee Metsäkartanon loma- ja retkeilykeskus. Siitä alkaa myös Keyrittyjoen melontareitti. Järven ja sitä ympäröivien lampien vesiin on istutettu lohikaloja. Järven rannoilla on monia Natura 2000:een kuuluvia alueita, kuten Kalmansaari, Huutoniemi–Härkölahdenniemi ja Keyritynniemi. Kaikki alueet ovat harjuluonnon ja -maiseman sekä geomorfologisen kohteen suojelualueita, sekä virkistyskäytön kannalta merkittäviä alueita.
Nimitys Kalma-, Kalmo- tai Kalmansaari on niiltä ajoilta, kun vainajat haudattiin tilapäisesti saariin odottamaan kuljetusta kauas lähimpiin kirkkomaihin ja toisaalta suojaan pedoilta. Tuonnimisiä saaria on hyvin paljon lähikuntien alueella.
Aiheesta muualla

Metsäkartano
Pohjois-Savon Ympäristökeskus: Ylä-Keyrityn metsät ja Keyritynjoki
Zuiderzee

Zuiderzee
Zuiderzee oli Pohjanmeren lahti Alankomaissa. Nykyään se on jaettu Afsluitdijkin padolla IJsselmeeriin ja Vattimereen.
Aiheesta muualla

Viljelysmaata merenpohjasta, Suomen Kuvalehti, 11.06.1932, nro 24, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ylitornion rautatieasema (Ruotsi)

Ylitornion rautatieasema (lyh. Öt, ruots. Övertorneå järnvägsstation) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Ruotsin rataverkkoon kuuluneella puretulla rataosalla Karunki–Ylitornio. Liikennepaikka sijaitsi Ylitornion kunnan keskustaajamassa, Matarengissä, ja se toimi rataosan pääteasemana vuosina 1914–1984. Liikenteenhoidosta vastasi rataosan koko toiminta-ajan Statens Järnvägar, joka myös hoiti linja-autoliikennettä Ylitornion ja Pajalan välillä. SJ:llä oli jopa rautatieasema Pajalassa, vaikka sinne ei koskaan rakennettu rautatietä. Nykyisin Ylitornion asemarakennus on yksityisasuntona.
Ämmänristinmäki

Teloitettujen punaisten hautajaiset Ämmänristinmäellä.
Ämmänristinmäki (myös Ristinmäki) on mäki, joka sijaitsee Lempäälän eteläpuoleisella harjualueella. Nimen sanotaan syntyneen siitä, että paikalla kuoli tietäjä tai noita eli ämmä. Myöhemmin pappi pystytti ristin, josta mäki sai nimensä. Paikka haluttiin näin ottaa kirkon haltuun ja hävittää sen pakanallinen perinne. Alue on vanhaa kalmistoa, joka on kuitenkin tuhoutunut soranoton vuoksi.
Ämmänristinmäen juurella on sisällissodan aikainen joukkohauta, jonne on haudattu noin 200 Lempäälän taistelussa kaatunutta ja noin 400 teloitettua punaista. Paikalla on myös vuonna 1948 pystytetty Jalmari Terhon suunnittelema muistomerkki.
Ympäristövahinko

Ympäristövahingolla tarkoitetaan yleensä ihmisten suoria toimia tai niistä aiheutuneita onnettomuuksia, joista on haittaa muulle maan eliökehälle. Vahingot voivat aiheutua veden, ilman tai maaperän pilaantumisesta, mutta myös esimerkiksi melusta, tärinästä, säteilystä, valosta, lämmöstä tai hajusta. Kyse on ympäristövahingosta, jos maaperään, veteen, viemäriin tai ilmaan on päässyt tai saattaa päästä joko räjähdysallttiita tai muita vaarallisia aineita. Sellaisia tapahtumia voivat olla esimerkiksi öljyvuodot, tehdaspalot ja kemikaalionnettomuudet. Vahingon torjunnan aloittajana toimii aina ensisijaisesti paikalliset pelastusviranomaiset. Ympäristövahinkoa vakavampi on ympäristötuho.
Aiheesta muualla

Finlex: Laki ympäristövahinkojen korvaamisesta
Ympäristöriskit ja -vahingot
MTK: Ympäristövahinko (Arkistoitu – Internet Archive)
Zuhres

| Zuhres (Зугре́с) |
| --- | --- |
 Zuhersin kyltti maantien varrella.
 lippu:  vaakuna
 Zuhres
 Koordinaatit: 48.0117°N, 38.2649°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Piiri:  Donetskin piiri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  14,52 km²
Väkiluku (2021 (arvio)):  17 924
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zuhres (ukr. Зугре́с, ven. Зугрэ́с, Zugres) on kaupunki Itä-Ukrainassa Donetskin alueen Donetskin piirissä, Krynkajoen varrella, 37 kilometriä aluekeskus Donetskista itään.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 17 924 (1.1.2021). Vuonna 2001 väkiluku oli hieman suurempi: 19 910 asukasta. Etniseltä taustaltaan väestö koostui tuolloin lähinnä ukraialaisista ja venäläisistä.
Kehitys Zujivkan (Зуївка) kylästä Zuhresin kaupungiksi (kaupungin asema 1938) liittyy Zujivkan lämpövoimalaitoksen rakentamiseen; kaupungin nimen alku viittaa aiempaan kylänimeen ja loppuosa voimalaitokseen. Rautatie kulkee kaupungin kautta; siellä on rautatieasema.
Zuhersin lämpövoimalaitos.
Krynkajoen pato.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zuhres Wikimedia Commonsissa
Venäläismiehittäjien sivusto kaupunsta (venäjäksi)
Ylä-Kiimajärvi

| Ylä-Kiimajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°55′53″N, 25°01′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Järvinumero:  14.514.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,8 m 
Rantaviiva:  0,9 km 
Pinta-ala:  0,025 km² 
 fiYlä-Kiimajärvi 
Ylä-Kiimajärvi on Mustingan kylän lähellä Jämsän keskiosassa sijaitseva 2,5 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yksitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 82 kilometriä koilliseen.