stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Papenburgin sisarukset

Kolmas Papenburgin sisarista, Viking 3, kuvassa Eckerö Linen väreissä nimellä M/S Roslagen.
Papenburgin sisaruksiksi tai Papenburgareiksi kutsutaan epävirallisesti yhdeksän autolautan sarjaa, jotka rakennettiin Saksan Papenburgissa vuosina 1970–1975. Niiden rakentaja oli Meyer Werft -telakka. Aluksien mitoissa ei ole merkittäviä eroja, ne ovat noin 108 metrin pituisia, poikkeuksena Viking 5, joka on yhdeksän metriä pitempi. Leveyttä aluksilla on 17,2 metriä ja syväys 4,6 metriä.
Viking Linen käyttämät alukset siirtyivät 1980-luvulle tultaessa uusien suurlauttojen tieltä joko Pohjanmeren tai Merenkurkun liikenteeseen. Tämän jälkeen niitä on ollut käytössä Helsingin ja Tallinnan sekä Ahvenanmaan ja Ruotsin välisessä liikenteessä. Osa aluksista on tiettävästi yhä liikenteessä, osa taas on romutettu.
Papenburgin sisaret valmistumisjärjestyksessä, sekä alkuperäisellä nimellään:
| Nimi | IMO-tunnus | Valmistunut | Numero | Tilaaja | Operaattori | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. M/S Apollo | 7006314 | 1970 | 560 | Rederi AB Slite, Ruotsi | Viking Line | Myytiin romutettavaksi 2020 |
| 2. M/S Viking 1 | 7018599 | 1970 | 562 | Rederi AB Sally, Suomi | Viking Line | Romutettiin Egyptissä 2002 |
| 3. M/S Viking 3 | 7128887 | 1972 | 565 | Rederi AB Sally, Suomi | Viking Line | Myyty Kreikkaan 2007, yhä liikenteessä |
| 4. M/S Diana | 7224370 | 1972 | 566 | Rederi AB Slite, Ruotsi | Viking Line | Romutettiin Intiassa 2021 |
| 5. M/S Coromuel | 7324833 | 1973 | 568 | Caminos y Puentes Federales de Ingresos y Servicios Conexos, Meksiko | Caminos y Puentes Federales de Ingresos y Servicios Conexos, Meksiko |  |
| 6. M/S Viking 4 | 7310258 | 1973 | 570 | Rederi AB Sally, Suomi | Viking Line | Romutettiin Intiassa 2005 |
| 7. M/S Puerto Vallarta | 7349596 | 1974 | 571 | Caminos y Puentes Federales de Ingresos y Servicios Conexos, Meksiko | Caminos y Puentes Federales de Ingresos y Servicios Conexos, Meksiko |  |
| 8. M/S Viking 5 | 7349601 | 1974 | 573 | Rederi AB Sally, Suomi | Viking Line | Romutettiin Turkissa 2015 |
| 9. M/S Azteca | 7393171 | 1975 | 575 | Caminos y Puentes Federales de Ingresos y Servicios Conexos, Meksiko | Caminos y Puentes Federales de Ingresos y Servicios Conexos, Meksiko |  |
Opintosuunnitelma

Opintosuunnitelma on opiskelijan tekemä ajankäyttösuunnitelma organisoimaan hänen omaa opiskeluaan siten, että tutkinto tulee suoritetuksi tavoitellussa aikataulussa. Opintosuunnitelmassa valitaan opiskelijan mieltymysten mukaan opintosuunta ja ylimääräisiä kursseja.
Opintosuunnitelma aikatauluttaa opiskelun siten, että kurssit tulevat suoritetuiksi sellaisessa järjestyksessä, että johonkin kurssiin vaatimuksena oleva kurssi on suoritettu ennen ko. kurssin aloittamista. Aikataulutuksen toinen tarkoitus on täyttää viikoittainen lukujärjestys siten, että opiskelijan resurssit tulevat hyödynnettyä tarpeeksi hyvin. Opintosuunnitelma huolehtii myös opiskelijan tiedon ja taitojen kasvusta mielekkäällä tavalla varsinkin sellaisissa oppiaineissa, joissa uuden tiedon oppiminen perustuu vanhaan osaamiseen.
Opintosuunnitelman teko on tärkeää oppilaitoksissa, joissa opiskelu vähemmän koulumuotoista vapaata opiskelua. Nykyisin koulut ovat menossa vähemmän vapaaseen opiskeluun johtuen koulutuksen tehokkuusvaatimuksista.[lähde? ]
Henkilökohtainen opintosuunnitelma

Henkilökohtaisen opiskelusuunnitelman (HOPS) tarkoituksena on hahmottaa rakenteellisesti koulutuksen eri vaiheisiin tarvittavaa aikaa ja tarkentaa opintojen päämäärää. HOPS määrittää opiskelijalle kiinteän tavoitteen, jota on helpompi noudattaa. HOPS kannattaa laatia opiskelun alkuvaiheessa yhdessä koulutuksen ohjaajan, tuutorin, opinto-ohjaajan, koulutuksen johtajan tai vastaavan henkilön avustuksella.
Korkeakouluissa on vuoden 2005 tutkintouudistuksesta lähtien ollut pakollista tehdä HOPS. Se kuuluu sarjaan opinnonohjauksen parantamistoimenpiteitä, jolla tähdätään valmistumisajan pitkittymisen ennaltaehkäisyyn. HOPS on hyväksytettävä virallisesti, ja sitä säilytetään koululla. Henkilökohtainen opintosuunnitelma on tarpeen siksi, että korkeakouluissa on kurssien suhteen suuri valinnanvara, niillä on esitietovaatimuksia eikä kaikkia kursseja edes järjestetä joka vuosi. Toisekseen suunnitelma antaa käsityksen valmistusajankohdasta. Kouluissa, joissa opintosuunnitelma on valmiiksi kirjoitettu, laaditaan henkilökohtainen opintosuunnitelma, jos opiskelijalla on aiempia hyväksyttäviä opintosuorituksia, opiskelu on muuten tavanomaisesta poikkeavaa tai tarvitsee erityistä tukea.
Henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma (HOJKS) on erityisopetusta tarvitsevalle opiskelijalle tehty opintosuunnitelma silloin, kun oppiminen täytyy yksilöllistää. Suunnitelmassa määritellään opiskelijan yksilölliset oppimisen tavoitteet. HOJKS on käytössä perusopetuksen ja ammatillisen opetuksen kouluissa.
Pardon the Interruption

Pardon the Interruption on yhdysvaltalainen ESPN-kanavan esittämä urheiluohjelma. Ohjelman juontajina toimivat Tony Kornheiser ja Michael Wilbon, jotka keskustelevat urheiluaiheista. Sarjaa on esitetty vuodesta 2001 lähtien.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (englanniksi)
Paksuna

| Paksuna> Knocked Up |
| --- | --- |
 Elokuvan DVD-julkaisun kansikuva.
Ohjaaja:  Judd Apatow
Käsikirjoittaja:  Judd Apatow
Tuottaja:   Judd Apatow  Shauna Robertson  Clayton Townsend 
Säveltäjä:   Loudon Wainwright III  Joe Henry 
Kuvaaja:  Eric Alan Edwards
Leikkaaja:  Craig Alpert Brent White
Pääosat:   Seth Rogen  Katherine Heigl  Paul Rudd  Leslie Mann  Jason Segel  Jay Baruchel  Jonah Hill  Martin Starr 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Apatow Productions
Levittäjä:  Universal Pictures
Ensi-ilta:   2007-06-011. kesäkuuta 2007 (Yhdysvallat)  2007-09-2121. syyskuuta 2007 (Suomi)  
Kesto:  129 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  30 000 000 $
Tuotto:  219 076 518 $
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paksuna (engl. Knocked Up) on yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 2007. Elokuvan ohjasi, käsikirjoitti ja apulaistuotti Judd Apatow. Elokuvan pääosissa ovat Seth Rogen, Katherine Heigl, Paul Rudd ja Leslie Mann. Elokuvan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 1. kesäkuuta 2007 ja Suomessa 21. syyskuuta 2007.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Katherine Heigl   | … |   Alison Scott   |
|   Seth Rogen   | … |   Ben Stone   |
|   Paul Rudd   | … |   Pete   |
|   Leslie Mann   | … |   Debbie   |
|   Jason Segel   | … |   Jason   |
|   Alan Tudyk   | … |   Jack   |
Panagía (saari)

Panagían saari.
| --- | --- |
Sijainti:  39°16′54″N, 20°24′07″E, Párga Préveza, Epeiros Kreikka
Saariryhmä:  Jooniansaaret
Vesialue:  Párganlahti
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,01 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Panagía (kreik. Παναγία eli Νησί της Παναγιάς, Nisí tis Panagías, ”Neitsyt Marian saari”) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Joonianmeressä Párgan kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,01 neliökilometriä ja se on asumaton.
Panagían saari.
Saari koostuu kahdesta korkeammasta kukkulasta, joita yhdistää matalampi kannas. Korkeimmalla kohdalla on pieni linna, jonka ranskalaiset rakensivat Párganlahden suojaksi vuonna 1808. Kannaksella on pieni valkoinen Neitsyt Marialle (Panagía) omistettu kirkko, josta saari on saanut nimensä. Kaunis saari on Párgassa suosittu nähtävyys ja vierailukohde, ja sen kirkko suosittu vihkipaikka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Panagía Wikimedia Commonsissa
Jooniansaaret
| --- | --- |
Pääsaaret:   Ithaka  Kefaloniá  Korfu  Kythera  Lefkas  Paxós  Zákynthos 
Alisaariryhmät:   Paxoí Ágios Nikólaos  Antípaxos  Daskália (Pláka)  Kaltsonísi  Mongonísi  Panagía  Paxós  Diapontiset saaret Diákopo  Diáplo  Ereikoússa  Karávi  Mathráki  Othonoí  Plateiá  Tracheiá  Ekhinadit Ápasa  Drakonéra  Fílippos  Giróvaris  Kalógiros  Karlonísi  Kounéli  Lamprinós  Mákri  Módi  Oxeía  Petalás  Pístros  Pontikós  Práso  Prováti  Sofía  Sorós  Tsakalonísi  Vromónas  Oinoússes Avgó  Bómpa  Dýo Adélfia  Sapiéntza  Schíza  Venétiko  Strofadit Árpyia  Stamfáni  Tilevoḯdes Alafonísi  Arkoúdi  Átokos  Chelóni  Formíkoula  Kálamos  Kastós  Kýthros  Madourí  Meganísi  Petaloú  Prasonísi  Prováti  Skorpídi  Skorpiós  Spárti  Thiliá  Tsokári 
Muut pienemmät saaret:   Agía Marína  Ágios Andréas  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos, Áktio-Vónitsa  Ágios Nikólaos, Sývota  Ágios Nikólaos, Zákynthos  Ágios Sóstis  Antidragonéra  Antikythera  Avgó  Dionísi  Dragonéra  Fortí  Kalonísi  Korakonísi  Lagoúdia  Lazaréto, Ithaka  Lazaréto, Korfu  Lygía  Marathonísi  Megálo Mourteméno  Merópi  Mikró Nisí  Moúrtos  Myzíthres  Panagía  Peristerés  Pontikonísi  Poréti  Porí  Próti  Pýlos  Sésoula  Sfaktiría  Skartsoumponísi  Vagiá  Vardiánoi  Vído
Osmo Ilmari Lampinen

Osmo Ilmari Lampinen -nimisiä henkilöitä ovat:
Osmo Ilmari Lampinen (1927–1999), suomalainen toimittaja ja tieteiskirjailija
Osmo Ilmari Lampinen (1948–2021), suomalainen valtiotieteen tohtori ja dosentti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Osmo Ilmari Lampinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pakruojisin kunnallispiiri

| Pakruojisin kunnallispiiri (Pakruojo rajono savivaldybė) |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Liettua
Lääni:  Šiauliain lääni
Hallinnollinen keskus:  Pakruojis
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1316 km²
Väkiluku (2008):  27 432
 – Väestötiheys:  22,4 as./km²
 
 www.pakruojis.lt  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pakruojisin kunnallispiiri (liett. Pakruojo rajono savivaldybė) on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka sijaitsee Šiauliain läänissä maan lounaisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Latviaan. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 27 432 asukasta. Hallinnollisena keskuksena toimii Pakruojis.
Asutuskeskukset > Kaupungit

Pakruojis (hallinnollinen keskus)
Linkuva
Asutuskeskukset > Kauppalat

Žeimelis
Klovainiai
Rozalimas
Lygumai
Asutuskeskukset > Kylät

Pakruojis (kylä)
Jovarai
Linkavičiai
Petrašiūnai
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kunnallispiirin virallinen sivusto (liettuaksi)
Liettuan läänit ja kunnallispiirit
| --- | --- |
Alytus:   Alutys  Druskininkai  Varēna  Lazdijai 
Kaunas:   Birštonas  Jonava  Kaišiadorys  Kaunas  Kaunasin kaupunkikunta  Kēdainiai  Prienai  Raseiniai 
Klaipėda:   Klaipėdan kaupunkikunta  Klaipėdan kunnallispiiri  Kretinga  Neringa  Palangan kaupunkikunta  Skuodas  Šilutė 
Marijampolė:   Kalvarija  Marijampolėn kunta  Šakiai  Vilkaviškis  Kazlų Rūdan kunta 
Panevėžys:   Biržai  Kupiškis  Panevėžysin kaupunkikunta  Panevėžysin kunnallispiiri  Pasvalys  Rokiškis 
Šiauliai:   Akmenė  Joniškis  Kelmė  Pakruojis  Radviliškis  Šiauliain kaupunkikunta  Šiauliain kunnallispiiri 
Tauragė:   Jurbarkas  Pagėgiai  Šilalė  Tauragė 
Telšiai:   Mažeikiai  Plungė  Rietavas  Telšiai 
Utena:   Anykščiai  Ignalina  Utena  Visaginasin kaupunkikunta  Zarasai  Molėtai 
Vilna:   Elektrėnai  Šalčininkai  Širvintos  Švenčionys  Trakai  Ukmergė  Vilnan kaupunkikunta  Vilnan kunnallispiiri
Paksujalat

Paksujalka tai paksujalat voi tarkoittaa seuraavia:
Biologiassa

paksujalat (Burhinidae ), rantalintujen lahkoon kuuluva lintuheimo
paksujalat (Burhinus ), paksujalkojen heimoon kuuluva lintusuku
paksujalka (Burhinus oedicnemus), paksujalkojen sukuun kuuluva lintulaji
paksujalat (Pachypodium), oleanterikasveihin kuuluva kasvisuku
paksujalkamalikka, sienilaji.
Muita

Juho Paksujalka (1883–1951), kansanedustaja
Kuningas Oidipus (suomennettu myös nimellä Kuningas Paksujalka), Sofokleen näytelmä
Paksujalka noita-vainajan ajomiehenä, Samuli Paulaharjun novellikokoelmaan Tunturien yöpuolta (1934) sisältyvä novelli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Paksujalat”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pasilan poliisitalo

Pasilan poliisitalo on Helsingin Länsi-Pasilassa sijaitseva Helsingin poliisilaitoksen pääpoliisiasema. Se käsittää nykyään kaksi korttelia Pasilankadun varrella: alkuperäinen Pasilan poliisitalo Radiokadun kulmassa on nykyään nimeltään Poliisitalo 1 ja sen laajennusosaksi muutettu entinen Helsingin käräjäoikeuden talo on Poliisitalo 2.
Pasilan vanha poliisitalo on valmistunut vuonna 1982 ja sen on suunnitellut Toivo Korhosen arkkitehtitoimisto. Suunnitteluun osallistui arkkitehti Timo Kannisto. Talon alkuperäinen kerrospinta-ala oli 25 800 neliömetriä. Talossa on Suomen suurin poliisivankila.
Historia

Pasilan poliisitalo (nykyinen Poliisitalo 1) rakennettiin, jotta Helsingin poliisilaitoksen toimintoja voitaisiin keskittää useista hajallaan olleista toimipaikoista ja siirtää pois vanhanaikaisista tiloista Aleksanterinkadulta Leijona-korttelista. Aluksi uusi talo aiottiin rakentaa vain rikospoliisin käyttöön, mutta lopulta sinne päätettiin keskittää myös järjestyspoliisin johto ja hälytystoiminta. Helsingin kaupunginvaltuusto teki päätöksen talon rakentamisesta Länsi-Pasilaan vuonna 1979. Talo otettiin käyttöön toukokuussa 1982, jolloin Helsingin poliisilaitos luopui 1800-luvulta saakka käytössä olleista Aleksanterinkadun tiloista. Myöhemmin Pasilaan keskitettiin lisää toimintoja, kuten Kalliossa Pengerkadulla toiminut II alueosasto vuonna 1995.
Viereisessä korttelissa sijaitseva Poliisitalo 2 oli Helsingin käräjäoikeuden toimipaikkana vuosina 1984–2004, kunnes oikeus muutti Salmisaaren oikeustaloon. Oikeustalo annettiin lisätiloja tarvinneen poliisin käyttöön ja sitä laajennettiin. Alkuperäisen poliisitalon ollessa remontissa vuosina 2010–2012 sen toiminnot olivat entisessä oikeustalossa. Remontin jälkeen vuonna 2012 näihin kahteen rakennukseen siirrettiin kaikki Helsingin poliisin toiminnot Malmin poliisiasemaa lukuun ottamatta. Tuolloin lakkautettiin myös Pienellä Roobertinkadulla sijainnut Keskustan poliisiasema ja Punanotkonkadulla sijainnut Kaartin poliisitalo, joiden toiminnot siirrettiin Pasilaan. Myös Töölön kisahallissa sijainnut juopuneiden säilytyssuoja ja selviämishoitoasema siirrettiin Pasilan poliisitaloon, kun uudet putkatilat valmistuivat vuonna 2021.
Talon edessä olleella pysäköintialueella räjäytettiin 25. elokuuta 1995 vastaisena yönä Pasilan poliisitalon autopommi, joka vaurioitti osaa talon toimistohuoneista. Iskun tekijää ei saatu varmuudella selville eikä siitä nostettu syytteitä ketään vastaan.
Vastavalmistunut Pasilan poliisitalo Radiokadulta nähtynä vuonna 1982.
Painajainen (televisiosarja)

| Painajainen |
| --- | --- |

Tyyli:  trilleri/jännitys/kauhu
Kestoaika:  182 min
Pääosissa:  Eero Melasniemi Anna-Leena Härkönen Johanna Raunio
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  Mainostelevisio
Esitetty:  1988
Jaksoja:  4
Ikäraja:  K-16
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Ismo Sajakorpi
Käsikirjoittaja(t):  Ismo Sajakorpi
Aiheesta muualla
IMDb 
Painajainen on Ismo Sajakorven käsikirjoittama ja ohjaama neliosainen televisiosarja vuodelta 1988.  Sarja sai vuoden 1988 Venla-gaalassa kunniamaininnan.
Sarja julkaistiin DVD:llä lokakuussa 2012 yhdessä Sajakorven Merkitty-elokuvan kanssa.
Juoni

Herättyään seitsemän kuukauden koomasta taiteilija Kai Merilä (Eero Melasniemi) palaa huvilalleen maaseudulle Sauvoon, jossa koomaan johtanut auto-onnettomuus oli sattunut edellisenä vuonna. Kaikki kylässä muistavat hänet – hän ei ketään. Kerstin Sundell (Rea Mauranen) tilaa häneltä kadonneen tyttärensä muotokuvan. Valokuvia apunaan käyttäen Merilä aloittaa maalaamisen, ja vähitellen hänen mieleensä ilmestyy näkyjä hirvittävistä tapahtumista.
Jaksot

Kooma
Kätkö
Kenkä
Karma
Näyttelijät

Eero Melasniemi – Kai Merilä
Anna-Leena Härkönen – Nina Sundell
Johanna Raunio – Laura Pietinen
Rea Mauranen – Kerstin Sundell
Pertti Palo – Rolf Sundell
Esa Anttila – Kasimir
Raili Tiensuu – Kasimirin äiti
Martti Tschokkinen – nimismies Kankainen
Juha Mäkelä – rikoskomisario Viilo
Turo Pajala – konstaapeli Korhonen
Jyrki Kovaleff – kauppias
Liisa Paatso – kauppiaan vaimo
Matti Tuominen – talonmies
Saara Pakkasvirta – uusi asukas
Mikko Hänninen – opettaja Palkonen
Eila Pehkonen – asiakas apteekissa
Niina Nurminen – asiakas huoltoasemalla
Eeva-Kaarina Volanen – Merilän äiti
Sinikka Sokka – Merilän äiti nuorena
Kristiina Halkola – toimittaja
Yrjö Parjanne – toimittaja
Heikki Nousiainen – automyyjä
Eija Nousiainen – fysioterapeutti
Göran Schauman – lääkäri
Soli Labbart – Sundellien kotiapulainen
Markku Riikonen – apteekkari
Paper Mario: Color Splash

| Paper Mario: Color Splash |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Intelligent Systems
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Ohjaaja:  Naohiko Aoyama Taro Kudo
Tuottaja:  Kensuke Tanabe Risa Tabata
Säveltäjä:  Takeru Kanazaki Shigemitsu Goto Fumihiro Isobe
Pelisarja:  Paper Mario
Julkaistu:  NA 7. lokakuuta 2016EU 7. lokakuuta 2016AU 8. lokakuuta 2016JP 13. lokakuuta 2016
Lajityyppi:  toimintaseikkailu, roolipeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 3 ESRB: E
Alusta:  Wii U
Jakelumuoto:  pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
Paper Mario: Color Splash on Intelligent Systemsin kehittämä ja Nintendon julkaisema toimintaseikkailu-roolipeli. Se on Paper Mario-pelisarjan viides osa ja se julkaistiin Wii U:lle lokakuussa 2016. Pelin tarina seuraa päähahmon Marion ja Hueyn tehtävää kerätä kuusi Big Paint Staria sekä pelastaa Prisma Island ja Prinsessa Peach Bowserin kynsistä.
Idea pelin värimaaliteemaan tuli Atsushi Isanolta, Intelligent Systemsin johtajalta. Peli kehitettiin hyödyntämään Wii U:n laiteominaisuuksia kuten GamePadiä. Pelin kehittäjätiimi toteutti korttipainotteisen taistelumekaniikan hyödyntääkseen GamePadin kosketusnäyttöä korttien lajitteluun, maalaamiseen ja pyyhkäisyyn. Taiteilijat puolestaan pyrkivät keskittymään hyvin tarkasti tekemään pelin paperitekstuureista mahdollisimman aidonnäköisiä.
Paper Mario: Color Splash sai julkistuksen yhteydessä hyvin ristiriitaisen vastaanoton jo entuudestaan Sticker Starissa esitetyn lajiformaatin jatkamisesta. Julkaisun jälkeen peli sai kuitenkin lopulta positiivisen vastaanoton pelikriitikoilta, Metacriticin kokoamien 74 arvostelun keskiarvon ollessa 76/100. Kriitikot kehuivat pelin grafiikoita, ääniraitaa sekä paranneltua dialogia, mutta kritisoivat taistelujärjestelmää ja hahmovalikoimaa. Pelin jatko-osa Paper Mario: The Origami King julkaistiin vuonna 2020.
Käännös suomeksi
Painaanjärvi

| Painaanjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°59′17″N, 25°27′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.174
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,7 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  700 m  
Rantaviiva:  4,16131 km  
Pinta-ala:  63,4498 ha  
Tilavuus:  0,00458251 km³ 
Keskisyvyys:  7,22 m  
Suurin syvyys:  14,65 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPainaanjärvi 
Painaanjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Painaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 63 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0046 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 7,2 metriä ja suurin syvyys on 14,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,7 metriä mpy.
Paksuhäntägekko

| Paksuhäntägekko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Osalahko::  Gekkota
Heimo::  Eublepharidae
Suku::  Hemitheconyx
Laji::  caudicinctus
Kaksiosainen nimi
 Hemitheconyx caudicinctus  (Duméril, 1851) 
Katso myös
   Paksuhäntägekko Wikispeciesissä   Paksuhäntägekko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Paksuhäntägekko (Hemitheconyx caudicinctus) on heimoon Eublepharidae kuuluva liskolaji. Samaan heimoon kuuluu muutamia muita lajeja, esimerkiksi kääpiöpaksuhäntä ja leopardigekko. Paksuhäntägekkoa tavataan Länsi-Afrikassa, Senegalista Kameruniin.
Kuvaus

Paksuhäntägekolla ei ole imukuppivarpaita toisin kuin monilla muilla gekoilla, vaan pienet ja terävät puuhun kiipeilyyn soveltuvat kynnet. Tästä huolimatta ei paksuhäntägekon ruumiinrakenne ole jyrkkien puunrunkojen kanssa taiturointiin soveltuva, vaan kynnet on tarkoitettu enemmänkin tasaisen kiipeilyn varmuudeksi. Paksuhäntägekko on lemmikkinä rauhallinen, sisäsiisti ja lempeä.
Lemmikkinä

Paksuhäntägekko on rauhallinen, sisäsiisti ja lempeä, joten se sopii erinomaisesti lemmikiksi. Terraarion on oltava kooltaan vähintään 50 litraa gekkoa kohti. Paksuhäntägekot elävät luonnossa yksin, mutta se ei tarkoita että niitä ei voi pitää enempää kuin yhtä samassa terraariossa. Urokset alkavat kuitenkin nahistella keskenään. Täysikasvuinen yksilö voi kasvaa 20–30 cm pitkäksi ja elää 30-vuotiaaksi.
Oulun Polte

| Oulun Polte |
| --- | --- |

Koko nimi:  Oulun Polte
Perustettu:  2007
Lakkautettu:  2010
Entiset nimet:  Oulun Polte   2007-2010
Kaupunki:  Oulu
Kenttä:  Aina Stadion
– kapasiteetti:  6204
Värit:                
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oulun Polte (joskus myös PolteOulu) oli oululainen pesäpalloseura. Se perustettiin vuonna 2007. Kaudet 2009-2010 Polte pelasi valtakunnan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykköspesiksessä. Joukkueen kotikenttänä toimi Raksilan pesäpallostadion.
Historia

Oulun Polte perustettiin vuoden 2007 elokuussa. Virallisesti seuran nimi on Oulun Polte ry, ja se rekisteröitiin 4. syyskuuta 2007. Seuran tarkoituksena oli edistää ja kehittää urheilu- ja liikuntaharrastusta Oulussa ja sen lähialueilla. Poltteen toiminnan on tarkoitus tulla kattamaan lasten, nuorten ja aikuisten kunto- kilpa- ja huippu-urheilu. Ensimmäisenä Poltteen lajivalikoimaan otettettiin pesäpallo. Polte teki yhteistoimintasopimuksen helsinkiläisen Puna-Mustien kanssa. Puna-Mustilla olisi ollut kaksi paikkaa Suomensarjaan kaudeksi. Sopimuksen kautta Polte sai PuMun kakkosjoukkueen sarjapaikan Suomensarjassa.