stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kangaspuut
Vipukangaspuut

Vipukangaspuiden arvellaan kehittyneen Saksassa. Vipukangaspuut tulivat Suomeen Fredrika Wetterhoffin mukana, kun hän osti niitä 1880-luvun alussa Saksasta Työkouluunsa. Vipukangaspuut levisivät ympäri Suomen opettajankoulutuslaitokselta valmistuneiden opettajien mukana. Valmistuneet opettajat olivat tutustuneet opiskelunsa aikana vipukangaspuihin Wetterhoffin Työkoulussa. Suomi on kudonnan näkökulmasta harvinainen maa: Suomessa käytetään nykyisin melkein pelkästään vipukangaspuita.
Vipukangaspuiden koneisto muodostuu vipusista, niisivarsista, ylä- ja alavälittäjistä sekä polkusista. Koneiston osia yhdistää kaksi nyöritystä. Ylänyöritys on muuttumaton; nyörit sidotaan aina vipusista yläniisivarsiin ja alavälittäjiin sekä alaniisivarsista ylävälittäjiin. Alanyöritys on muuttuva, eli vaihtelee kankaan sidoksen mukaan. Kun sidosohjeessa on merkitty ruutu, sidotaan polkunen alavälittäjään. Kun sidosohjeessa on merkitsemätön ruutu, sidotaan polkunen ylävälittäjään. Kudottaessa loimilangat saadaan eri tasoille polkusia polkemalla. Eri tasoilla olevien loimilankojen välistä tilaa, johon kude syötetään, kutsutaan viriöksi.
Tietokoneohjatuissa kangaspuissa polkusten sidonnan korvaa ohjainlaitteeseen kytketty poljin, jota polkemalla niisivarret nousevat ja laskevat, ja loimilankojen muodostama viriö avautuu.
Muita kangaspuutyyppejä

Useita nauhoja yhtä aikaa valmistavat koneelliset kangaspuut
Keskeneräinen matonsolmintatyö pystykehikkopuissa
Jacquardin monimutkaisen kudotun kuvion vuoksi jacquard-kangaspuissa tarvitaan tavanomaiseen verrattuna moninkertainen niisistö. Silkkikudontaa Vietnamissa.
Selkävyökangaspuut Bhutanissa.
Jäljitelmä rautakautisista loimipainoin pingotettavista pystypuista.
Pyöräskangaspuiden poikkileikkaus

runko
istuin
loimitukki, jonka ympärillä loimi
loimitukilta juokseva loimi
takatukki, jonka päältä loimi kulkee
ristimykset, loimen poikki kulkevat litteät poikkipuut, jotka rajoittavat viriön avautumista takana
varpapuu eli niisivarsi, johon niidet kiinnitetään ja jonka kautta hallitaan yhtä niisistöä
niisi ja niidensilmä, jonka kautta yksittäinen loimilanka kulkee
sukkula eli syöstävä, jolla kude kuljetetaan viriön poikki
viriö eli vire
valmis kangas
rintapuu, jonka päältä valmis kangas kulkee
kaidepuu eli luha, jossa kaide eli pirta, joka pitää loimilangat erillään tasavälein sekä  kankaaseen iskettäessä tiivistää viriössä olevan kuteen paikalleen
kaidepuun säätö
kaidepuun alapuomi
polkuset eli polkimet, joilla kutoja säätää viriötä
kangastukki, jonka ympärillä valmis kangas
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kangaspuut Wikimedia Commonsissa
Buyi-kansan vipukangaspuut, jossa viputukissa keinuva vipukoneisto ja alaviistoon kulkeva loimensuunta.

Viriö on niisien loimesta avaama kulkuaukko sukkulalle ja kuteelle.
Saksan 1. vuoristodivisioona

| 1>  vuoristodivisioona |
| --- | --- |

Toiminnassa:  1938–1945
Valtio:   Saksa
Puolustushaarat:  Maavoimat
Aselajit:  Jalkaväki
Rooli:  vuoristojoukot
Osa joukkoa:  Heer (Wehrmacht)
Koko:  divisioona
Sodat ja taistelut:  toinen maailmansota
Saksan 1. vuoristodivisioona (saks. 1. Gebirgs Division) oli Saksa maavoimien yhtymä toisessa maailmansodassa.
Perustaminen

Wehrkreis VII perusti divisioonaan 9. huhtikuuta 1938 Garmisch-Partenkirchenissä vuoristoprikaatista, joka oli perustettu 1. kesäkuuta 1935. Divisioonan rykmentit oli sijoitettu Baijeriin.
Historia

Divisioona asetettiin liikekannalle 26. elokuuta 1939. 98. vuoristorykmentin kolme pataljoonaa olivat Mittenwaldissa ja 99. rykmentistä ainoastaan yksi pataljoonaa, joka oli sijoitettuna Füssoniin, oli valmiina palvelukseen. 100. rykmentin kolme pataljoonaa olivat perustettavana Bad Reichenhallissa ja sen ympäristössä. 79. vuoristojääkäritykistörykmentin neljä patteristoa olivat Garmisch Partenkirchenissä ja sen ympäristössä.
Perustettaessa todettiin 100. rykmentin kahden pataljoonan ja yhden patteriston olevan ylimääräisiä, joten ne siirrettiin 5. vuoristodivisioonaan.
Historia > Puola ja Ranska

Divisioona osallistui syyskuussa 1939 alkaneeseen Puolan valtaukseen liitettynä Etelän armeijaryhmään. Taisteluiden aikana se osallistui menestyksellisesti Karpaattien miehitykseen.
Se otti osaa Ranskan valtaukseen ja se määrättiin Britteinsaarten valtaamiseksi kerättyyn maihinnousuosastoon (operaatio Seelöwe) sekä myöhemmin Gibraltarille tehtävään hyökkäykseen koottuun osastoon (operaatio Felix). Kumpikin operaatio kuitenkin peruutettiin ennen toteutusta. Divisioona siirrettiin Felixin peruunnuttua Jugoslavian rintamalle, jossa se osallistui hyökkäykseen 1941 hyökkäykseen osana 2. armeijaa.
Historia > Itärintama

Divisioona osallistui operaatio Barbarossaan. Se valtasi 30. kesäkuuta Lvovin, josta divisioona jatkoi etenemistä osallistuen Stalin-linjan murtamiseen ja Dneprin ja Mius-jokien ylitykseen. Toukokuussa 1942 divisioona osallistui Harkovan toiseen taisteluun ja hyökkäykseen Etelä-Venäjälle ja edelleen Kaukasuksen valtaukseen tähtäävään operaatio Edelweissiin.
Propagandatarkoituksessa divisioona lähetti 21. elokuuta osaston pystyttämään Saksan hakaristilipun Elbrusin huipulle. Kaukasuksen taisteluiden päätyttyä yhtymä lähetettiin Kreikkaan ja edelleen Serbiaan, jossa se osallistui partisaanien vastaiseen taisteluun. Vuoden 1944 lopulla divisioona, joka kuului armeijaryhmä E:hen, Balkanilta Unkariin. Divisioona nimettiin maaliskuussa 1945 1. kansanvuoristodivisioonaksi (saks. 1. Volks Gebirgs Division) ja sen viimeinen taistelu käytiin Balatonjärvellä torjuttaessa 3. Ukrainan rintaman etenemistä (Operation Frühlingserwachen). Kaksi kuukautta myöhemmin hajalle lyöty divisioona antautui Yhdysvaltain joukoille Itävallassa.
Komentajat

Divisioonankomentajina olivat:
General der Gebirgstruppen Ludwig Kübler (1. syyskuuta 1939 – 25. lokakuuta 1940)
General der Gebirgstruppen Hubert Lanz (25. lokakuuta 1940 – 1. tammikuuta 1942)
General der Artillerie Robert Martinek (1. tammikuuta – 1. joulukuuta 1942)
Kenraaliluutnantti Walter Stettner Ritter von Grabenhofen (1. joulukuuta 1942 – 10. lokakuuta 1944)
Kenraaliluutnantti Josef Kübler (10. lokakuuta 1944 – 10. maaliskuuta 1945)
Kenraaliluutnantti August Wittmann (10. maaliskuuta – 8. toukokuuta 1945)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:1st Mountain Division (Wehrmacht)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saksan 1. vuoristodivisioona Wikimedia Commonsissa
Mitcham, Samuel W. Jr: German Order of Battle Volume Two: 291st-999th Infantry Divisions, Named Infantry Divisions, and Special Divisions in WWII.  Stackpole Books, 2007.  ISBN 978-0-8117-3437-0  (englanniksi)
Kaltenegger, Roland: Saksan armeijan vuoristojoukot 1939-1945.  Suomentanut Mäkelä, Lauri. Helsinki:  Koala-Kustannus, 2006.  ISBN 952-5186-67-9
Divisioonan vuoristojääkärirykmentti 98 Puolan sotaretkellä Rymanówissa.
Käännös suomeksi
Jari Pulsa

Jari-Pekka Pulsa (s. 4. kesäkuuta 1961 Rovaniemi) on suomalainen muusikko, säveltäjä, sanoittaja ja runoilija. Musiikkiuransa ohella hän on toiminut mm. museotyöntekijänä.
Pulsan yhtyeitä ovat olleet mm.Lapin Kullat, Karu Selli, Pulsa, Avanto ja The Vävyt. Rockyhtye Jalla Jalla on levyttänyt hänen sanoituksiaan. Jazzyhtye JARRING on ollut hänen pääprojektinsa vsta 2014 lähtien. Pulsa soittaa bändissä tenorisaksofonia ja säveltää materiaalin.
Teokset

Henki on tiukassa.  Rovaniemi:  omakustanne, 1993.  ISBN 952-90-4908-0
Pikkulintu: Runoja ennen karvaa ja läskiä.  Rovaniemi:  omakustanne, 1994.  ISBN 951-96979-0-X
Silloin kun tein käsitetaidetta.  Rovaniemi:  omakustanne, 1995.  ISBN 951-96979-1-8
Kohinaa tuulen korvissa.  Rovaniemi:  omakustanne, 1996.  ISBN 951-96979-2-6
Sivuääniä: Rinnalle nousseita ja ohi menneitä ajatuksia elämän välimaastosta.  Rovaniemi:  omakustanne, 1999.  ISBN 951-96979-3-4
Käpykaarti vyöryttää.  Rovaniemi:  omakustanne, 2000.  ISBN 951-96979-4-2
Kuntaliite: Pöytäkirjaote.  Rovaniemi:  omakustanne, 2008.  ISBN 978-951-96979-5-6
Path of Files.  Rovaniemi:  omakustanne, 2008.  ISBN 978-951-96979-6-3
High up by the Chimney: Beat Poems to Go.  Rovaniemi:  (Jarru 2), 2013.  ISBN 978-951-96979-7-0
Karu Selli: Myrskymaanantai (KS-001), single, 1987.
Avanto: Elämää suurempaa (ALE-1), single, 1992.
Pulsa: Little Boy Blues (Jarru 1), CD, 2012.
Lapin Kullat: Miehentie (RokuRecords 051), LP, 2014.
Jarring: One false move (Jarru 3), promo-CD, 2015.
Jarring: Give me back my zen (Jarru 4), CD, 2017.
Radeon HD 2000 -sarja

Radeon R600 on AMD:n vuonna 2007 julkaisema grafiikkasuoritin. Suoritin tukee Microsoftin DirectX 10 -, Unified Shader - (Shader Model 4.0) ja OpenGL 2.0 -laajennuksia. Ensimmäinen malliston korteista, Radeon HD 2900 XT, saapui markkinoille 14. toukokuuta vuonna 2007 pahojen myöhästymisien jälkeen. AMD antoi selityksenä että heillä halutaan julkaista kaikki malliston näytönohjaimet yhdellä kertaa. Tämä asia ei kuitenkaan toteutunut, vaan muita kuin huippukortteja saatiin odotella pitkälle kesäkuuhun asti.
Arkkitehtuuri

R600 on ensimmäinen AMD:n markkinoille tuoma näytönohjain, jossa AMD käytti unified Shader -arkkitehtuuria. AMD hehkutti, että laajennuksen ansiosta näytönohjain kykenee tuottamaan samanlaista grafiikkaa, jota nykyaikaiset pelikonsolit käyttävät.
R600 -näytönohjaimessa on 320 ALUa, jotka on jaettu neljäksi SIMD-matriisiksi, joten näin ollen jokainen matriisi sisältää 80 ALUa.  Stream-yksiköt on jaettu viiden yksikön suorittimiksi, joita on yhteensä 64 kappaletta.
R600 sisältää n. 700 miljoonaa transistoria.
Radeon HD 2900 XT:n muistiohjain sisältää yhteensä kahdeksan 64-bittistä muistikanavaa, jolloin väylän kokonaisleveys on 512 bittiä, enemmän kuin missään aiemmassa työpöytäkäyttöön valmistetussa näytönohjainpiirissä.
Näytönohjaimeen on myös integroitu äänipiiri, jotta sen HDMI-liittimistä voidaan antaa myös ääntä ulos.
AMD:n R600 on toisen sukupolven grafiikkapiiri, joka perustuu Unified Shader -arkkitehtuuriin. Microsoftin Xbox 360 -pelikonsoliin kehitetty Xenos-grafiikkapiiri oli edesmenneen ATIn ensimmäisen sukupolven tuotos.
R600 -sarjan näytönohjaimet tukevat myös usemman piirin yhteistoimintaa eli ATI CrossFire -ominaisuutta.
R600 -sarjan näytönohjaimet kuluttavat huomattavan paljon virtaa, ja niiden lämmöntuotto ja samalla meteli on erittäin suurta. Yhdessä nvidian GeForce 8800sta huonomman suorituskyvyn kanssa nämä ovat aiheuttaneet sen, että piiri ei menestynyt markkinoilla kovin hyvin.
Variaatiot kortista

R600-grafiikkapiiristä on AMD tehnyt erilaisia muunnelmia. Elokuussa 2007 markkinoille tuotiin 1GiB:n malli, jossa käytettiin GDDR4-muistia. Tätä mallia on kutsuttu epävirallisesti AMD radeon 2900 XTX -näytönohjaimeksi, vaikka erot XT-malliin rajoittuvat muistin määrään ja kellotaajuuteen.
Muut variaatiot kortista ovat 2900 pro, ja Radeon 2900 GT. Pro-malli eroaa XT-mallista ytimen (GPU) ja muistien alhaisemman kellotaajuuden osalta (GPU 600 MHz, ja muistit 800 MHz). Tämä malli käyttää GDDR3- tai GDDR4-muistia. Myös muistiväylä on kavennettu 256-bittiseksi. Radeon 2900 GT sisältää 240 ALUa. Muistia näytönohjaimessa on 256 mebitavua, ja muistiväylä on 256 bittiä leveä.
Radeon HD2600

Radeon HD 2600 -sarjan kortit olivat niinkutsuttuja valtavirtakortteja, eli sellaisia, joissa on hyvä hinta-laatusuhde. Korteissa oli 120 ALUa, ne tukivat GDDR4-muistia, AVIVO-teknologiaa, niissä oli 128-bittinen muistiväylä, ja niissä oli nelivaiheinen digitaalinen virransyöttö. Korttien eri malleissa oli joko 256, 512, tai 1 024 mebitavua muistia.
2600 perustuu RV630-koodinimelliseen grafiikkapiiriin  ja se valmistetaan 65 nanometrin valmistusprosessilla.  Grafiikkapiirissä on 390 miljoonaa transistoria ja sen kellotaajuus on 800 MHz.  Stream yksikköjä on 120 kappaletta  jotka on jaoteltu kolmeksi 40 yksikön SIMD-matriisiksi. Stream-prosessoreita on 24 kappaletta ja tekstuuriyksiköitä vaatimattomat 2 kappaletta. Muistiväylä on 128 bittiä leveä.
Radeon HD2400

Malliston halvimmat kortit sisälsivät vain 40 Stream-yksikköä. Stream-yksiköt olivat kahdessa 20 yksikön SIMD-matriisissa. Ne tukivat AVIVO teknologiaa, ja niissä oli 64 bittinen muistiväylä. Kortit käyttivät pääasiassa passiivista jäähdytystä niiden alhaisen virrankulutuksen vuoksi. Grafiikkaprosessorin koodinimi on RV610.  RV610 grafiikkapiiri valmistetaan 65 nanometrin valmistusprosessilla.  Piirissä on 180 miljoonaa transistoria. Piiri toimii 400 MHz kellotaajuudella.
Radeon HD3800

Radeon HD3800 -sarja perustui RV670 koodinimelliseen grafiikkapiiriin. Grafiikkapiirit valmistettiin 55 nm prosessilla. Edellisestä huippumallista poiketen niissä oli palattu 256-bittiseen muistiväylään. Transistoreita niissä oli n. 666 milj kpl. ALUjen määrä oli sama 320 kpl. Radeon HD3000 -sarjan näytönohjaimet tukevat Direx 10.1, ja Shader Model 4.0 määrityksiä.
HD 2000 -korttien yhteenveto

| Malli | Muisti (Mt) | Muistien kaistanleveys (bittejä) | Muistien siirtokyky (Gt/sekunti) | Ytimen kellotaajuus (MHz) | Muistin kellotaajuus (MHz) | Varjostinyksikkojä | Täyttönopeus (Miljardia pikseliä/ sekunti) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HD 2900XT | 512 | 512 | 106 | 740 | 825 | 320 | 47,5 |
| HD 2600 -sarja | 512 | 256 | 12,8-35,2 | 600-800 | 400-1100 | 120 | 14,4-19,2 |
| HD 2400 -sarja | 128-256 | 64 | 6,4-12,8 | 525-700 | 400-800 | 40 | 4,2-5,6 |
Seuraaja

R600 -sarjaa seuraava oli R700, joka julkaistiin markkinoille kesäkuussa 2008.
Sapphire ATI Radeon HD 2400 XT
Leander Rauma

Matti Leander "Lekko" Rauma (19. kesäkuuta 1869 Kaustinen – 4. tammikuuta 1969 Haapavesi) oli suomalainen maanviljelijä ja kansanrunoilija.
Rauma muutti 1876 Kaustiselta Haapavedelle ja sitten vuonna 1915 Kärsämäen Rannankylään. Viimeiset vuotensa hän vietti 1960-luvulla Haapaveden vanhainkodissa. Rauma kirjoitti  sanat Kärsämäen kunnan kotiseutulauluun vuonna 1948. Laulun sävelsi 1970-luvulla Anna Pulkkinen ja se esitettiin ensimmäisen kerran valtakunnallisilla kotiseutupäivillä Kärsämäellä vuonna 1977. Raumalle pystytettiin muistomerkki Kärsämäen hautausmaalle 1979.
Teoksia

Puhemies ja kosiva ritari sekä valittuja runoja. Tekijä, Kärsämäki 1937
Pyykkärin valitus. Tekijä, Kärsämäki 1938
Runoja Kärsämäen sankarihautajaisiin. Tekijä, Oulu 1940
1595

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

18. toukokuuta – Ruotsin 25-vuotinen sota Venäjää vastaan, eli pitkä viha, päättyi Täyssinän rauhaan.
Manilasta tuli Filippiinien pääkaupunki.
Mäntyharju perustettiin.
Brestin unioni solmittiin.
Ranska julisti sodan Espanjalle osana kahdeksankymmenvuotista sotaa.
Syntyneitä

1. toukokuuta – Lars Kagg, ruotsalainen kreivi ja sotamarsalkka (k. 1661)
27. toukokuuta – Benedikt Carpzov, saksalainen oikeusoppinut (k. 1666)
9. kesäkuuta – Vladislav IV Vaasa, Puola-Liettuan kuningas 1632–1648 (k. 1648)
24. kesäkuuta – Ulderico Carpegna, italialainen katolinen pappi ja kardinaali (k. 1679)
27. lokakuuta – Ludovico Ludovisi, italialainen katolinen arkkipiispa ja kardinaali (k. 1632)
3. marraskuuta – Yrjö Vilhelm, Brandenburgin vaaliruhtinas ja Preussin herttua (k. 1640)
4. joulukuuta – Jean Chapelain, ranskalainen runoilija (k. 1674)
Vasile Lupu, Moldovan ruhtinas 1634–1653 (k. 1661)
Orazio Michi, italialainen harpisti ja säveltäjä (k. 1641)
Zofia Ostrogska, puolalainen aatelisnainen (k. 1622)
Pocahontas, Rebecca Rolfe, pohjoisamerikkalainen englantilaisten siirtokuntien syntyyn vaikuttanut powhatan-tyttö (k. 1617)
Jean Desmarets de Saint-Sorlin, ranskalainen runoilija, prosaisti ja näytelmäkirjailija (k. 1676)
Heinrich Scheidemann, saksalainen urkuri ja säveltäjä (k. 1663)
Kuolleita

15. tammikuuta – Murat III, Osmanien valtakunnan sulttaani (s. 1546)
12. helmikuuta – Ernest, Itävallan arkkiherttua ja Espanjan Alankomaiden kuvernööri, keisari Maksimilian II:n poika (s. 1553)
25. huhtikuuta – Torquato Tasso, italialainen runoilija (s. 1544)
26. toukokuuta – Philip Neri, italialainen katolinen pappi, lähetystyöntekijä ja oratoriolaisten sääntökunnan perustaja (s. 1515)
20. kesäkuuta – Magnus Vaasa, ruotsalainen prinssi, Itä-Götanmaan ja Dalslandin herttua, Kustaa Vaasan poika (s. 1542)
23. heinäkuuta – Thoinot Arbeau, ranskalainen tanssin teoreetikko ja historioitsija  (s. 1520)
26. elokuuta – Antonio, portugalilainen vallantavoittelija ja lyhytaikainen hallitsija, kuningas Emanuel I:n avioton poika (s. 1531)
18. lokakuuta – Álvaro de Mendaña de Neira, espanjalainen merenkulkija ja löytöretkeilijä (s. 1541)
12. marraskuuta – John Hawkins, englantilainen laivanrakentaja, komentajakapteeni, navigaattori ja orjakauppias (s. 1532)
19. marraskuuta – Hubert Waelrant, ranskalais-flaamilainen säveltäjä (s. 1517)
29. marraskuuta – Alonso de Ercilla, espanjalainen runoilija, sotilas ja hovin jäsen (s. 1533)
Henrik Klaunpoika Horn, ruotsalainen ritari ja valtaneuvos (s. 1512)
Gong (yhtye)

Gong Lontoon Hyde Parkissa kesäkuussa 1974. Keskellä kitaroiden kanssa Daevid Allen ja Steve Hillage.
Gong on australialaisen kitaristin Daevid Allenin Ranskassa vuonna 1967 perustama yhtye. Se aloitti psykedeelisenä pop- ja rock-yhtyeenä, ja sen nimi on liitetty muun muassa avaruusrockiin ja progressiivisen rockin niin sanottuun Canterburyn koulukuntaan. Myöhemmin yhtye on tehnyt myös paljon jazz-rockia.
Uransa aikana Gong on läpikäynyt useita huomattavia muutoksia. Alkuperäisen yhtyeen lisäksi muistetaan ehkä parhaiten Pierre Moerlenin luotsaama kokoonpano. Muita merkittäviä yhtyeeseen ainakin jossakin vaiheessa kuuluneita muusikoita ovat muun muassa kitaristit Steve Hillage ja Allan Holdsworth.
Vuonna 2024 yhtyeessä ei ole mukana enää yhtään alkuperäisjäsentä. Kokoonpanon pitkäaikaisimmat muusikot ovat olleet mukana vasta viitisentoista vuotta, ja heidän kytköksensä alkuperäiseen yhtyeeseen ovat löyhät.
Gongin ehkä arvostetuimpia levyjä ovat Radio Gnome Invisible -trilogian levyt: Flying Teapot, Angel's Egg ja You, joilla ovat mukana sekä Allen että Hillage.
Nykyiset jäsenet

Fabio Golfetti
Dave Sturt
Ian East
Kavus Torabi
Cheb Nettles
Entiset jäsenet

Gilli Smyth (k. 2016)
Daevid Allen (k. 2015)
Mark Hewins
Didier Malherbe
Pip Pyle (k. 2006)
Laurie Allan
Christian Tritsch
Tim Blake
Pierre Moerlen (k. 2005)
Mireille Bauer
Shyamal Maitra
Bill Bruford
Graham Clark
Gwyo Zepix
Kawabata Makoto
Josh Pollock
Gabe Rogasner
Cotton Casino
Orlando Allen
Fred Barley
Gabriel Costa
Mike Howlett
Steve Hillage
Miquette Giraudy
Theo Travis
Chris Taylor
Diskografia > Studioalbumit

Magick Brother (1969)
Camembert Electrique (1971)
Continental Circus (1971)
Flying Teapot (1973)
Angel's Egg (1973)
You (1974)
Shamal (1975)
Gazeuse! (1976)
Gong Est Mort? Vive Gong! (1978)
Expresso II (1978)
Downwind (1979)
New York Gong – About Time (1979)
Time Is The Key (1979)
Leave It Open (1981)
Breakthrough (1986)
Second Wind (1988)
Gongmaison (1989)
Shapeshifter (1992)
Zero To Infinity (2000)
Acid Motherhood (2004)
2032 (2009)
Diskografia > Live

Gong Live, Etc (1977)
Gong Est Mort? Vive Gong! (1978)
Live Floating Anarchy 1977 (1978)
Pierre Moerlen's Gong Live (1980)
Live au Bataclan 1973 (1990)
Live At Sheffield '74 (1990)
Live On T.V. 1990 (1993)
25th Birthday Party (1995)
Live Floating Anarchy 1991 (1995)
Full Circle – Live 1988 (1998)
Live 2 Infinitea (2000)
Glastonbury Fayre 1971 (2002)
Live In Sherwood Forest '75 (2005)
In the '70s (2006)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gong (yhtye) Wikimedia Commonsissa
Planet Gong – Virallinen sivusto (englanniksi)
Yhtye Discogs-sivustolla (englanniksi)
1638

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

28. helmikuuta – National Covenant -liitto muodostettiin Skotlannissa.
6. syyskuutalähde? – Suomen postilaitos perustettiin.
Uusi Ruotsi -niminen Ruotsin siirtomaa perustettiin nykyisen Delawaren alueelle.
Syntyneitä

1. tammikuuta – Nicolaus Stenonis, tanskalainen fysiologi ja geologi (k. 1686)
8. tammikuuta – Elisabetta Sirani, italialainen taidemaalari (k. 1665)
12. tammikuuta – Ernst Rüdiger von Starhemberg, itävaltalainen kreivi ja sotapäällikkö (k. 1701)
15. maaliskuuta – Shunzhi, Kiinan Qing-dynastian ensimmäinen keisari (k. 1661)
8. kesäkuuta – Pierre Magnol, ranskalainen kasvitieteilijä (k. 1715)
20. heinäkuuta – Ulrik Frederik Gyldenlöve, tanskalainen sotapäällikkö ja Norjan käskynhaltija (k. 1704)
6. elokuuta – Nicolas Malebranche, ranskalainen filosofi (k. 1715)
5. syyskuuta – Ludvig XIV, Aurinkokuningas, Ranskan kuningas (k. 1715)
10. syyskuuta – Maria Teresia, Ranskan kuningatar, Ludvig XIV:n puoliso (k. 1683)
6. lokakuuta – Lasse Lucidor, ruotsalainen runoilija (k. 1674)
31. lokakuuta – Meindert Hobbema, alankomaalainen taidemaalari (k. 1709)
22. marraskuuta – Cristopher Cellarius, saksalainen antiikin tutkija (s. 1707)
25. marraskuuta – Katariina de Bragança, portugalilainen kruununperijä ja Englannin kuningas Kaarle II:n puoliso (k. 1705)
James Gregory, skotlantilainen matemaatikko ja tähtitieteilijä (k. 1675)
Thomas Hiärne, liivinmaalainen runoilija ja historioitsija (k. 1678)
Dom Pérignon, ranskalainen benediktiiniläismunkki, samppanjan kehittäjä (k. 1715)
Anders Erik Ramsay, ruotsalainen eversti, virkamies ja maaherra (k. 1735)
Gabriel Tuderus, suomalainen pappi ja runoilija (k. 1705)