stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Evropós

| Evropós Ευρωπός |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Evropós
 Koordinaatit: 40°53′46″N, 22°33′12″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Kilkís
Kunta:  Paionía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  090204
Väkiluku (2011):  4 518
 – Kylä­yhdys­kunta:  1 734
 – Kylä:  1 734
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KI
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Evropós (kreik. Ευρωπός) on Kreikan kylä sekä samanniminen Paionían kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ευρωπού, Dimotikí Enótita Evropoú) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kilkíksen alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 518 ja varsinaisen Evropóksen kylän väkiluku 1 734 (vuonna 2011).
Evropóksen kylä sijaitsee linnuntietä noin 16 kilometriä koilliseen Giannitsásta ja noin 29 kilometriä länsilounaaseen Kilkíksestä. Evropóksen kunnallisyksikkö käsittää alueen Paionían kunnan eteläosassa. Evropós oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Paionían kunnaksi yhdessä Axioúpolin, Gouménissan, Livádian ja Polýkastron kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Evropóksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Pétros | Ágios Pétros | 1 505 |
| Evropós | Evropós | 1 734 |
| Mesiá | Mesiá | 226 |
| Polýpetro | Polýpetro | 425 |
| Toúmpa | Toúmpa | 628 |
Yhteensä: 4 518
Fanny Sundström (koulunjohtaja)

Fanny Cecilia Sundström (22. marraskuuta 1866 Helsinki – 1940 oli koulunjohtajatar. Hän oli pedagogisen ruoanlaiton uranuurtaja Suomessa.
Sundströmin vanhemmat olivat rautatievirkamies Karl Gustav Robert Sundström ja Gustava Antoinette Fors. Sundström kävi ruotsinkielisen tyttökoulun ja jatko-opiston, Haapaveden puutarha- ja talouskoulun (Nora Pöyhösen koulu) sekä kasvatusopillisen ruoanlaittokoulun. Hän kävi tutustumassa kotitalouteen muissa Pohjoismaissa ja Englannissa.
Sundström toimi kasvatusopillisen ruoanlaittokoulun emännöitsijänä 1895–1900, kansakoulun jatkoluokkien ruoanlaiton opettajana ja oli Karjaalla Högvallan kotitalous- ja puutarhakoulun perustaja ja johtaja 1907–1917. Hän oli Karjaalla mukana myös Martta-toiminnassa ja paikallisen Martta-piirin (Västra Nylands Marthadistrikt) ensimmäinen puheenjohtaja.
Ristin teologia

Ristin teologia on kristinuskon sisäinen, erityisesti luterilaisuuteen liittyvä ajatussuuntaus, jonka mukaan Jumala kätkeytyy vaivaan ja kärsimykseen, erityisesti Jeesuksen ristinkuolemaan. Pääajatuksena on, että Jumalan ominaisuudet eivät vastaa niitä omianisuuksia, joita ihmisjärki luonnostaan liittäisi Jumalaan.
Martti Luther esitti ristin teologian käsitteen ensi kertaa julkisesti vuonna 1518, osana augustinolaisveljeskunnan käymää julkista väittelyä. Lutherin muotoileman opin mukaan tietoa Jumalasta on mahdollista saada vain Jeesuksen elämän ja ennen kaikkea Jeesuksen kokeman kärsimyksen kautta, ja ristin teologiaa voidaankin pitää skolastisen, filosofiseen analyysiin nojaavan teologian vastakohtana.
Ristin teologian mukaan Jumalan ominaisuudet ovat käänteisiä sille, miten eri ominaisuudet yleensä mielletään. Ristin teologian mukaan Jumala on mahdollista kohdata ennen kaikkea kärsimyksen kautta.
Heidelbergin väittely ja käsitteen synty

Ristin teologian käsitteen synnyn ja tunnetuksi tulemisen kannalta keskeinen tapahtuma oli niin kutsuttu Heidelbergin väittely vuonna 1518. Heidelbergin väittely oli disputaatio, jossa augustinolaisveljeskunta sai tehtäväkseen arvioida Lutherin esittämiä opinkappaleita. Osana disputaatiota Luther esitti joukon teesejä, joita voidaan pitää luterilaisen ristin teologian ohjelmajulistuksena.
Disputaatiossa esitetyistä teeseistä erityisesti teesit 19.-22. kuvaavat Lutherin ristin teologiaa ja se eroa suhteessa keskiajan skolastiseen teologiaan. Kyseiset teesit kuuluvat:
»19. Sellainen henkilö ei ansaitse tulla kutsutuksi teologiksi, joka ajattelee, että Jumalan näkymättömät ominaisuudet olisivat selvästi havaittavissa sellaisissa asioissa, jotka ovat todella tapahtuneet (Room 1:20)
20. Sen sijaan se, joka ymmärtää näkyvien ja ilmeisten Jumalan ominaisuuksien tulevan nähdyiksi kärsimyksen ja ristin kautta, ansaitsee tulla kutsutuksi teologiksi.
21. Kunnian teologi kutsuu pahaa hyväksi ja hyvää pahaksi. Ristin teologi kutsuu asioita niiden oikeilla nimillä.
22. Sellainen viisaus, joka näkee Jumalan näkymättömiä ominaisuuksia ihmisten näkyvissä teoissa, on pelkkää mahtailua sekä sokeaa ja paatunutta. »
Teesit ottavat kantaa ennen kaikkea siihen, miten Jumala ilmoittaa itsestään ihmisille ja miten tietoa Jumalasta on mahdollista saada. Teesit vastustavat näkemystä, jonka mukaan Jumalasta olisi mahdollista saada tietoa järkeilyllä tai muuta kuin Jumalaa itseään koskevilla havainnoilla. Ne ovatkin luonteva jatkumo Lutherin vuonna 1517 julkaisemalle skolastisen teologian kritiikille, jossa hän kritisoi skolastiikalle ominaisia teologian tekemisen tapoja.
Luther ei teeseissään pelkästään kritisoi aikansa teologian menetelmiä, vaan esittää myös oman vaihtoehtonsa niille. Lutherin mukaan Jumalan ilmoitus itsestään on huomattavan rajattua. Teesien mukaan Jumala tulee ihmisille tunnettavaksi vain inkarnaation kautta, ja ennen kaikkea kärsimykseen ja ristille alistuneessa Kristuksessa. Kärsimyksensä kautta Jumala osoittautuu vastakohdaksi sille, mitä "kunnian teologit" hänestä olettaisivat.
Ristin teologiaa kuvaavien teesien raamatullisena taustana voidaan ajatella olevan ainakin 1. korinttilaiskirjeen 1. luku. Lutherin ristin teologia kehittelee edelleen luvussa esitettyä asennetta Jumalan ja ihmisjärjen vastakkaisuudesta, tehden siitä teologisen ohjelman kantavan periaatteen.
Teologisen termistön käänteisyys

Ristin teologian vaikutukset teologiselle kielenkäytölle ovat merkittävät ja ristin teologia vaatiikin eräänlaista teologisen termistön uudelleenmuotoilua. Ristin teologiassa Jumalaan liitetyt ominaisuudet mielletään täysin käänteisinä suhteessa sanojen arkimerkitykseen.
Suoraviivaisessa ajattelussa, jota Luther kutsuu "kunnian teologiaksi", Jumalaan liitetyt ominaisuudet mielletään niiden tavanomaisessa merkityksessä ja ajatellaan Jumalan ilmentävän näitä ominaisuuksia täydellisesti. Esimerkiksi sanottaessa Jumalan olevan voimakas, kuvitellaan kunnian teologiassa inhimillinen voimakkuuden ominaisuus, ja ajatellaan Jumalan sitten olevan täydellisesti voimakkuuden ominaisuutta ilmentävä mielivaltaisen voimakas olento.
Ristin teologiassa Jumalan ominaisuuksien ajatellaan olevan niiden arkimerkitykselle vastakkaisia. Esimerkiksi Jumalan voimakkuus muuttuu ristiinnaulitussa Jeesuksessa äärimmäiseksi heikkoudeksi, tai Jumalan viisaus muuttuu ristinkuolemaan alistuvassa Jumalassa äärimmäiseksi hulluudeksi. Luther toteaakin neljättä Mooseksen kirjaa mukaillen, että ihminen voi nähdä Jumalan vain takaa päin, eli Jumala osoittautuu toisenlaiseksi ja jopa käänteiseksi kuin mitä ihmisten odotukset antaisivat olettaa.
Seuraukset kristilliselle etiikalle ja elämäntavalle

Luterilaisuuden mukaan ristin teologian periaatteita ei tule käyttää vain Jumalan ominaisuuksien arviointiin, vaan niillä on myös kristilliseen elämään ja etiikkaan ulottuvia vaikutuksia.
Jumalan ominaisuuksien käänteisyys on esimerkiksi ulotettavissa myös vanhurskauttamisoppiin, eli oppiin siitä, miten ihminen voi tulla Jumalalle kelpaavaksi ja osalliseksi pelastuksesta. Lutherin mukaan ihminen on läpeensä synnin alainen, eikä hänellä ole mitään mahdollisuutta tulla Jumalalle kelpaavaksi, eli vanhurskaaksi. Kuitenkin ristin teologian periaatteita noudattaen täysin ei-vanhurskas ja täysin syntinen ihminen voidaan käsittää Jeesuksen ristinuhrin kautta täysin päinvastaisella tavalla - kokonaan vanhurskaaksi ja täysin synnistä vapaaksi.
Ristin teologian kautta myös ihmisen elämässään kohtaamat vaikeudet nähdään käänteisessä merkityksessä. Ristin teologian mukaan ihminen voi tulla osalliseksi Jumalan siunauksesta juuri kärsimyksen ja vaikeuksien kautta. Ajatuksena ei ole niinkään haasteiden kautta saatava suora hyöty, kuin kärsimyksen itsensä mieltäminen Jumalan läheisyydeksi. Tätä voidaan pitää myös ristin teologian vastauksena niin sanottuun pahan ongelmaan.
Ristin teologian mukaan Jumala kohdataan erityisesti kärsimyksen kautta.
Fanny Sundström (poliitikko)

Fanny Sundström (14. syyskuuta 1883 Sund, Ahvenanmaa – 14. huhtikuuta 1944) oli ahvenanmaalainen poliitikko, naisten aseman puolestapuhuja ja opettaja. Hän myös oli myös mukana Marttaliiton toiminnassa sen alkuajoista alkaen. Hän oli Pietarissa opettajana Svenska Katharina kyrkoskolassa 1908–1915. Vuonna 1922 Sundström oli ainoa nainen, joka valittiin ensimmäisille Ahvenanmaan maakuntapäiville. Vuonna 1929 hänet valittiin myös kunnanvaltuustoon. Sundström oli poliittisesti aktiivinen kuolemaansa asti[lähde? ].
Erehtyneet sydämet

| Erehtyneet sydämet |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Eero Leväluoma Erkki Uotila
Käsikirjoittaja:  Erkki Uotila Antti Metsalo
Perustuu:  Erik Dahlbergin aiheeseen vuodelta 1943
Tuottaja:  Theodor Luts
Säveltäjä:  Tauno Pylkkänen
Kuvaaja:  Esko Töyri
Leikkaaja:  Eino Kari
Lavastaja:  Eero Leväluoma
Pääosat:  Eija Karapää Erkki Uotila Kalle Roun Assi Raine
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fenno-Filmi Oy
Ensi-ilta:  1944
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Erehtyneet sydämet on Eero Leväluoman ja Erkki Uotilan ohjaama elokuva vuodelta 1944. Se on luokiteltu arvioissa sota-ajan viihdedraamaksi.
Erehtyneet sydämet on tuotantoyhtiön neljäs elokuva. Ohjaustyön pani alkuun Leväluoma, mutta työ osoittautui esikoisohjaajalle liian suureksi urakaksi ja se jäi häneltä kesken, ja sen vei loppuun Uotila. Käsikirjoittajista Antti Metsalo on salanimi, jonka takana on tuottaja Theodor Lutsin puoliso Aksella Luts.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eija Karapää  | … |  Eila Kanerva   |
|  Erkki Uotila  | … |  kuvanveistäjä Lauri Järvi   |
|  Kalle Rouni  | … |  johtaja Limanka   |
|  Assi Raine  | … |  Anni Siitola   |
|  Ulla Polviander  | … |  Katri Kanerva   |
|  Aku Peltonen  | … |  Jarl Andersson   |
|  Pentti Viljanen  | … |  Heikki   |
|  Varma Lahtinen  | … |  rouva Vaahtonen   |
|  Eeva Savonen  | … |  Irene   |
|  Uuno Montonen  | … |  turkisliikkeen johtaja   |
|  Artturi Laakso  | … |  johtaja   |
|  Hulda Keskinen  | … |  rouva Andersson   |
|  Eero Leväluoma  | … |  Limangan apuri   |
|  Irma Elo  | … |     |
|  Eira Vallasvaara  | … |     |
Arviot

Aikalaisarvioissa puututtiin käsikirjoituksen ongelmiin: runsaudenpula olisi kaivannut karsimista, ja siksi elokuvaa on luonnehdittu ”helppohintaiseksi ajanvietefilmiksi”. Näyttelijöille annettiin kiitosta, erityisesti Erkki Uotila kuvanveistäjän roolissa sai suitsutusta Olavi Vesterdahlilta. Eija Karapään Vesterdahl toteaa kehittyvän filmi filmiltä, ja saman pani merkille Paula Talaskivi.
Erik Johnsen

| Mitalit> Miesten mäkihyppy.Maa:   Norja. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten mäkihyppy.Maa:   Norja. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten mäkihyppy.Maa:   Norja. Olympialaiset  | Miesten mäkihyppy> Maa:   Norja. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Calgary 1988 | suurmäki |  |
|  Pronssia | Calgary 1988 | joukkuemäki |  |
Erik Johnsen (s. 4. heinäkuuta 1965) on entinen norjalainen mäkihyppääjä, joka kilpaili maailmancup-tasolla vuosina 1987–1991.
Johnsen saavutti Matti Nykäsen jälkeen hopeaa suurmäen kilpailussa Calgaryn olympialaisissa 1988. Hän kuului samoissa kisoissa myös Norjan joukkueeseen, joka sai Suomen ja Jugoslavian jälkeen pronssia joukkuemäen kilpailussa. Joukkueessa hyppäsivät hänen lisäkseen Ole Christian Eidhammer, Jon Inge Kjørum ja Ole Gunnar Fidjestøl. Normaalimäen kilpailussa sijoitus 41.
Johnsen sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa  seitsemänneksi kaudella 1987–1988. Hän voitti Meldalin ja Oslon suurmäen kilpailut, oli toinen St. Moritzin normaalimäessä sekä kolmas Lahdessa niin normaali- kuin suurmäessäkin.
Johnsen sijoittui viimeisen kerran maailmancup-kisan kärkikolmikkoon oltuaan toinen Thunder Bayn suurmäessä joulukuussa 1988. Lahden MM-kilpailuissa 1989 hän oli suurmäessä kymmenes ja normaalimäessä 37.
Saattohoito

Saattohoidossa sekä potilas että omaiset tarvitsevat henkistä tukea.
Saattohoito on kuolevan ihmisen hoitoa hänen viimeisinä viikkoinaan tai kuukausinaan ennen kuolemaa. Saattohoitoa annetaan vakavasti sairaille potilaille, joiden sairaus on siinä vaiheessa, ettei sitä lääketieteen keinoin kyetä parantamaan tai potilas on kieltäytynyt hoidosta. Saattohoito sinänsä ei ole riippuvainen potilaan diagnoosista. Saattohoidon tavoitteena on antaa potilaalle mahdollisimman tuskaton ja rauhallinen kuolema sekä tukea potilaan läheisiä. Saattohoidossa tulee ottaa huomioon potilaan psyykkinen, fyysinen, sosiaalinen, henkinen ja maailmankatsomuksellinen näkökulma.
Saattohoitopäätös on lääketieteellinen päätös, joka tehdään yhdessä potilaan ja/tai hänen lähiomaistensa kanssa. Saattohoitopäätös voi olla hoidonrajaus tai lopputulos pitkästä prosessista, jonka aikana on selvinnyt ettei sairautta voi parantaa. Saattohoitopäätös tehdään hoitoneuvottelujen tuloksena. Hoitolinjaukset tehdään potilasta kuunnellen moniammatillisessa työryhmässä. Päätöksiä voidaan tehdä perusterveydenhuollossa ja erikoissairaanhoidossa.
Saattohoitoa voidaan antaa kotona, terveyskeskuksen tai sairaalan vuodeosastolla sekä saattohoitokodeissa. Saattohoitokoteja on Suomessa tällä hetkellämilloin? viisi: Terhokoti Helsingissä, Karinakoti Turussa, Pirkanmaan hoitokoti Tampereella ja Koivikko-koti Hämeenlinnassa. Lappeenrantaan on perustettu maan viides saattohoitokoti, Karjalakoti, syyskuussa 2011.  Saattohoitokoteihin hakeudutaan aina lääkärin lähetteellä. Jos läheiset kykenevät hoitamaan potilasta kotona, tekee heille lääkäri tai kotisairaanhoitaja hoitosuunnitelman. Kotona pystytään hoitamaan hyvinkin heikkokuntoisia potilaita.
Saattohoitopotilaille ei yleensä tehdä ruumiinavausta kuolinsyyn selvyyden vuoksi. Ainoastaan ammattitautitapauksissa edellytetään oikeuslääketieteellistä ruumiinavausta.
Hoitotahto

Henkilö voi ilmaista toiveensa hoitoonsa liittyen hoitotahdolla. Potilas voi kieltäytyä hänelle suunnitellusta tai jo aloitetusta hoidosta. Hoitotahto tulee silloin ajankohtaiseksi kun henkilö ei pysty enää itse ilmaisemaan tahtoaan. Hoitotahdolla ilmaistaan oma tahto liittyen esimerkiksi elämää pitkittävien hoitojen käyttöön. Hoitotahto koskee kuoleman läheisyydessä tehtäviä hoitotoimenpiteitä. Hoitotahto tehdään yleensä kirjallisena ja siinä on todistajien allekirjoitukset. Vakaa suullisesti usein ilmaistu tahto liittyen hoitoon katsotaan myös hoitotahdoksi. Psykiatrisissa sairaaloissa on käytössä psykiatrinen hoitotahto.
Saattohuone

Saattohuone on saattohoidossa käytettävä sairaalan huone, jonne kuolemaansa lähestyvät potilaat voidaan viedä hoidettaviksi. Huoneeseen saa ottaa mukaan myös omaisen, jos haluaa. Saattohuoneet ovat kodikkaita ja rauhallisen lämpimiä, jotta potilaalla olisi turvallinen tunne viimeisinä päivinään.
Aiheesta muualla

Saattohoito (Arkistoitu – Internet Archive) (valvira.fi)
Artikkeli saattohoidosta Terveydeksi!-lehdessä 4/2008
Syöpäjärjestöt: Saattohoito, Kaikki syövästä
Saattohoito - Valtakunnallisen terveydenhuollon eettisen neuvottelukunnan muistio
Erik Johan Stråhle

Erik Johan Stråhle  (3. kesäkuuta 1821 Porvoo – 4. lokakuuta 1889 Iitti) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Stråhlen vanhemmat olivat Eric Stråhle ja Erika Sofia Sjöberg ja puoliso Matilda Johanna Sofia Stråhle. Stråhle opiskeli Helsingissä ja kävi kauppakoulun  Lyypekissä, mutta ryhtyi vuonna 1839 maanviljelijäksi Iitin Perheniemen kartanossa, harjoittaen maanviljelijän tointa 50 vuotta. Hän oli kunnallismies ja talonpoikaissäädyssä Iitin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872 ja 1877–1878. Edellisillä valtiopäivillä hän oli sekä puhemiesneuvoston että viiden eri valiokunnan jäsen, jälkimmäisillä valitsijamies ja puhemiesneuvoston varajäsen sekä useiden eri valiokuntien jäsen tai varajäsen.
Myös Stråhlen samanniminen poika Erik Johan Stråhle oli maanviljelijä ja valtiopäivämies.  Hänen toinen poikansa, Axel Lennart Stråhle, oli lääkäri, joka sai professorin arvonimen. Kolmas poika Rabbe Stråhle oli juristi ja Porvoon pormestari.
Erik Johan Stråhle (nuorempi)

Erik Johan Stråhle  (2. huhtikuuta 1850 Iitti – 8. toukokuuta 1900 Porvoo) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Stråhlen vanhemmat olivat samanniminen isä, valtiopäivämies Erik Johan Stråhle ja  Matilda Johanna Olsoni ja puoliso vuodesta 1878 Johanna Helena Wallgren. Stråhle tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja valmistui agronomiksi Alnarpin maanviljelysopistossa Ruotsissa 1878.  Opiskeltuaan Tanskassa myös meijerialaa hän vuokrasi ensin isänsä omistaman tilan, mutta ryhtyi sitten viljelemään omaa tilaa Porvoon maalaiskunnassa. Suomen Talousseuran sihteeriksi Turkuun Stråhle tuli 1894 ja hoiti tehtävää kuolemaansa asti. Hän oli myös kunnallismies Iitissä ja Porvoon maalaiskunnassa, Turun kaupunginvaltuuston jäsen 1897–1900 sekä talonpoikaissäädyssä Raaseporin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1891 ja Porvoon tuomiokunnan edustaja 1894 ja vielä porvarissäädyssä Turun kaupungin edustaja valtiopäivillä 1900. Hän oli kaikilla valtiopäivillä laki- ja talousvaliokunnan jäsen.
Erik Johan Stråhlen veljiä olivat lääkäri Axel Lennart Stråhle, joka sai professorin arvonimen ja juristi, Porvoon pormestari Rabbe Stråhle.
Saatto

| Saatto Mustan kuun lapset |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 27. tammikuuta 2017
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 48.02
 Levy-yhtiö: Inverse Records
Listasijoitukset
  32.
Mustan kuun lapsien muut julkaisut
| Viimeinen laulu kuolemasta 2007 | Saatto 2017 | Valo 2019 |
Saatto on Mustan kuun lapsien viides studioalbumi, joka julkaistiin 27. tammikuuta 2017. Se on ensimmäinen yhtyeen uudelleenkokoamisen jälkeen julkaistu studiolevy. Albumin kappaleiden sanoitukset keskittyvät luopumiseen ja kuolemaan.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 32.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Desibeli.net : 
| Imperiumi  | 6/10 |  |
| Kaaoszine  | 9/10 |  |
| Metalliluola  | 10/10 |  |

Albumi sai erinomaisen vastaanoton. Kaaoszinen Taru Ruusu antoi albumille pistettä vaille parhaan arvosanan. Hän piti sitä monipuolisena julkaisuna, jolla selkeästä tyylistään huolimatta jokaisella kappaleella on oma koukkunsa. Metalliluolan Ville Krannila antoi albumille täydet kymmenen pistettä. Hän sanoi äänimaailman olevan onnistunut, eikä kokenut tunnelmaa liian painostavana.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Ja toinen yötä rakastaa | 2.06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Peikonmieli | 5.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kuolemanvirta | 5.47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Amor vincit omnia | 4.59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Cilice | 5.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Sudenilma | 5.17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Valoinen satama – Haaksi | 5.29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Valkoinen satama – Tyven | 5.08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Saatto | 8.45 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 48.02 |  |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Saatto Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Saatto Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Eulerin φ-funktio

Eulerin φ-funktio  \varphi (n) on niiden positiivisten kokonaislukujen  k\leq n määrä, joille pätee syt(n, k) = 1 eli n ja k ovat suhteellisia alkulukuja. Esimerkiksi  \varphi (10)=4, koska lukua 10 pienemmistä positiivisista kokonaisluvuista ainoastaan luvut 1,3,7 ja 9 ovat suhteellisia alkulukuja luvun 10 kanssa.
φ-funktion arvo voidaan laskea kaavasta
eli tuloon otetaan tekijöiksi kaikki alkuluvut  p jotka jakavat luvun  n. Esimerkiksi
koska vain alkuluvut 2 ja 5 jakavat luvun 10.
Ominaisuuksia

\sum _{d\mid n}{\frac {\mu ^{2}(d)}{\varphi (d)}}={\frac {n}{\varphi (n)}}
\sum _{1\leq k\leq n \atop (k,n)=1}\!\!k={\frac {1}{2}}n\varphi (n){\text{ jos }}n>1
\varphi (n)=\sum _{d\mid n}d\cdot \mu \left({\frac {n}{d}}\right)=n\sum _{d\mid n}{\frac {\mu (d)}{d}}
\varphi (n)=\sum \limits _{k=1}^{n}\gcd(k,n)\cos {2\pi {\frac {k}{n}}}
\sum _{k=1}^{n}\varphi (k)={\frac {1}{2\zeta (2)}}n^{2}+{\mathcal {O}}(n\log n)
missä ζ on Riemannin zeeta-funktio.
Kaavasta seuraa approximaatio  \varphi (n)\approx n{\frac {3}{\pi ^{2}}}.
\sum _{k=1}^{n}\varphi (k)={\frac {1}{2}}\left(1+\sum _{k=1}^{n}\mu (k)\left\lfloor {\frac {n}{k}}\right\rfloor ^{2}\right)
\sum _{k=1}^{n}{\frac {\varphi (k)}{k}}=\sum _{k=1}^{n}{\frac {\mu (k)}{k}}\left\lfloor {\frac {n}{k}}\right\rfloor ={\frac {6}{\pi ^{2}}}n+{\mathcal {O}}\left((\log n)^{2/3}(\log \log n)^{4/3}\right)
\sum _{k=1}^{n}{\frac {k}{\varphi (k)}}={\frac {315\zeta (3)}{2\pi ^{4}}}n-{\frac {\log n}{2}}+{\mathcal {O}}\left((\log n)^{2/3}\right)
\sum _{k=1}^{n}{\frac {1}{\varphi (k)}}={\frac {315\zeta (3)}{2\pi ^{4}}}\left(\log n+\gamma -\sum _{p{\text{ alkuluku}}}{\frac {\log p}{p^{2}-p+1}}\right)+{\mathcal {O}}\left({\frac {(\log n)^{2/3}}{n}}\right)
(missä γ on Eulerin vakio).
\sum _{1\leq k\leq n \atop (k,m)=1}1=n{\frac {\varphi (m)}{m}}+{\mathcal {O}}\left(2^{\omega (m)}\right),
missä m > 1 on positiivinen kokonaisluku ja ω(m) on m:n eri alkulukujakajien määrä.
Epäyhtälöitä φ-funktiolle

φ-funktiolle on voimassa
\varphi (n)\geq {\sqrt {n}}, kaikille n>6.
\varphi (n)>{\frac {n}{e^{\gamma }\;\log \log n+{\frac {3}{\log \log n}}}} kun n > 2, missä  \gamma  on Eulerin vakio.
\varphi (n)\geq {\sqrt {\frac {n}{2}}} kun n > 0,
Kaikille  n>1:
Suurillekaan luvuille n yllä olevaa epäyhtälöä ei voi parantaa. Tarkemmin sanoen:
Espoon sairaala

Espoon sairaala.
Sairaalan pääsisäänkäynti, jonka vieressä Oona Tikkaojan Helix (2017). Taustalla Espoon ja Jorvin sairaalat yhdistävä käytävä.
Espoon sairaala on Espoon kaupungin sairaala, joka sijaitsee Karvasmäen kaupunginosassa. Sairaala aloitti toimintansa 7. maaliskuuta 2017. Espoon sairaalan toiminnasta vastaa Länsi-Uudenmaan hyvinvointialue.
Sairaala korvasi Puolarmetsän ja Muuralan sairaalat, Jorvin terveyskeskusosastot ja Kauniaisten ja Kirkkonummen terveyskeskussairaalat.
Espoon sairaalan vieressä sen itäpuolella on HUS-yhtymän Jorvin sairaala. Sairaalat ovat tiiviissä yhteistyössä, ja HUS on vuokrannut Espoon sairaalasta tiloja käyttöönsä. Espoon ja Jorvin sairaaloiden välillä on katettu kulkuyhteys ja sairaaloiden yhteiset pysäköintitilat ovat Espoon sairaalan yhteydessä. Sairaala-aluetta kutsutaankin Jorvin sairaalakampukseksi.
Sairaalan osastot

Espoon sairaalassa on 270 potilaspaikkaa sekä viisi osastoa. Sairaala on erikoistunut ikääntyneiden Espoon, Kauniaisten ja Kirkkonummen asukkaiden hoitoon ja kuntoutukseen.
Sairaalan osastot > HUS:ille vuokratut tilat

Kun Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Kätilöopiston sairaalan synnytystoiminta loppui sairaalarakennuksen sisäilmaongelmien takia lokakuussa 2017, ohjattiin Kätilöopiston synnytykset aluksi Jorvin sairaalaan ja Naistenklinikalle. HUS vuokrasi Espoon sairaalasta käyttöönsä korvaavia tiloja, joihin tehtiin tarvittavat muutostyöt. Synnytykset ja synnyttäneiden vuodeosastot Jorvin sairaalasta siirtyivät Espoon sairaalaan helmikuussa 2018; Jorviin jäi yksi synnyttäneiden vuodeosasto.
Taide

Espoon sairaalassa on panostettu taiteeseen, sairaalassa on useita tilausteoksia ja lisäksi töitä Espoon modernin taiteen museon Emman kokoelmista. Muun muassa sairaalan pääsisäänkäynnin lähellä on Oona Tikkaojan ulkoveistos Helix ja sairaalan sisääntuloaulassa Hanna Vihriälän lasiteos Ketohanhikki. Sairaalan taidehankinnat valmistuivat vuonna 2017 Sairaalakampuksella on myös varhaisempaa taidetta: Jorvin sairaalan ajorampin vieressä on Auli Korhosen teos Healing Spirit and Water (2006) ja Espoon sairaalan ja Keinumäen koulun välisellä nurmialueella on Barbara Tieahon teos Elon kaaret (1999).