stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta
Historia

Tiedekunta, silloin nimeltään Turun Yliopiston lainopillinen tiedekunta, perustettiin vuonna 1960 ja ensimmäiset opiskelijat aloittivat opintonsa tammikuussa 1961. Tiedekunnan nimi muuttui nykyiseen muotoonsa vuonna 1963. Tiedekunnan "isänä" on yleisesti pidetty entistä pääministeriä, siviilioikeuden professori T. M. Kivimäkeä, joka myötävaikutti vahvasti oikeustieteellisen tiedekunnan perustamiseen Turun yliopiston yhteyteen ja auttoi myös tiedekunnan perustamiseen tarvittujen varojen keräämisessä. Tiedekunnan ensimmäisenä dekaanina toimi siviilioikeuden professori Pertti Muukkonen. Muita tiedekunnan ensimmäisiä professoreita olivat muun muassa Otto Brusiin, Bengt Broms ja Niilo Salovaara.  Ensimmäiset tutkinnot tiedekunnasta suoritettiin vuonna 1963 (alempi oikeustutkinto) ja vuonna 1964, jolloin tiedekunnasta valmistuivat ensimmäiset oikeustieteen kandidaatit, myöhemmin professoreina toimineet Hannu Tapani Klami ja Juha Tolonen. Ensimmäisenä tiedekunnasta väitteli vuonna 1965 Otto Brusiinin oppilas, Helsingin yliopistossa ylemmän oikeustutkinnon suorittanut Kaarle Makkonen, jonka sanotaan tuoneen modernin analyyttisen filosofian suomalaiseen oikeusteoriaan.
Tiedekunta muutti nykyisiin omiin tiloihinsa tiedekuntarakennus Caloniaan vuonna 1986.
Dekaanit

Oikeustieteellisen tiedekunnan dekaaneina ovat toimineet:
siviilioikeuden professori Pertti Muukkonen (1961–1963)
valtiosääntöoikeuden ja kansainvälisen oikeuden professori Bengt Broms (1969–1970)
siviilioikeuden ja myöhemmin yleisen oikeustieteen ja kansainvälisen yksityisoikeuden professori Hannu Tapani Klami (1975-1981)
valtiosääntöoikeuden professori Antero Jyränki (1981–1983 ja 1991–1993)
siviilioikeuden professori Ari Saarnilehto (1983–1985 ja 1993–2004)
siviilioikeuden professori Leena Kartio (1985–1987)
rikosoikeuden professori Eero Backman (1987–1989)
roomalaisen oikeuden ja oikeushistorian professori Lars Björne (1989–1991)
hallinto-oikeuden professori Heikki Kulla (2004–2010)
kauppaoikeuden professori Jukka Mähönen (2011–2015)
rikosoikeuden professori Jussi Tapani (2015–2018)
ympäristöoikeuden professori Anne Kumpula (2018–2024)
julkisoikeuden professori Janne Salminen (2024–)
Julkaisutoiminta

Tiedekunnan opiskelijoiden ainejärjestö Lex ry julkaisee oikeustieteen ylioppilaiden toimittamaa juridista Acta Legis Turkuensia -aikakauskirjaa.
Tunnettuja alumneja

Sauli Niinistö – Suomen tasavallan presidentti, entinen eduskunnan puhemies ja valtiovarainministeri
Ilkka Salmi – Suojelupoliisin päällikkö, poliisineuvos
Jarmo Virmavirta – professori, päätoimittaja
Jaakko Jonkka – oikeuskansleri
Juha Lavapuro - oikeusneuvos, professori
Allan Rosas – professori, Euroopan unionin tuomioistuimen jäsen
Christoffer Taxell – poliitikko, yritysjohtaja, Åbo Akademin kansleri
Hannu Tapani Klami – professori
Jukka Mikkola – entinen kansanedustaja ja eduskunnan puhemies
Ville Itälä – europarlamentaarikko, entinen sisäministeri
Kauko Juhantalo – entinen kansanedustaja ja kauppa- ja teollisuusministeri
Juha Vikatmaa – kansanedustaja
Annika Lapintie – kansanedustaja
Juhani Leppä – Turun entinen kaupunginjohtaja
Martti Koskenniemi – akatemiaprofessori
Martin Scheinin – professori
Tiina Astola – oikeusministeriön kansliapäällikkö
Eeva Vuori – entinen korkeimman oikeuden jäsen
Pasi Aarnio – korkeimman oikeuden jäsen
Mikko Paatero – poliisiylijohtaja
Paula Kokkonen – Helsingin apulaiskaupunginjohtaja, entinen kansanedustaja
Taavi Soininvaara – kirjailija
Teemu Brunila – muusikko, laulaja
Eva Tammi-Salminen - oikeusneuvos, professori
Tuula Linna - professori
Jussi Tapani - oikeusneuvos, professori
Ville Tavio - kansanedustaja, ministeri
Janne Aer - oikeusneuvos
Petri Helander - oikeusneuvos
Emil Waris - oikeusneuvos
Tuula Pynnä - tuomari (EU), oikeusneuvos
Antti Aine - professori
Marjaana Helminen - professori
Kai Kokko - profesori
Seppo Villa
Aiheesta muualla

Tiedekunnan kotisivu
Barbu (korttipeli)

| Barbu |
| --- | --- |
 Herttakuningas, Le barbu
Korttimäärä:  52
Pakkatyyppi:  Peruskorttipakka
Pelaajamäärä:  4
Korttien järjestys suurimmasta pienimpään:  A-K-Q-J-10-9-8-7-6-5-4-3-2
Tuurin osuus:  Matala-keskinkertainen
Barbu (ransk. partasuu) on tikkipeleihin kuuluva neljän hengen korttipeli. Se on herttamisääriin perustuva ranskalainen kokoelmapeli, jossa yhdistyy useita erilaisia pelimuotoja. Pelin nimi tulee herttakuninkaasta, joka on ainoa parrakas kuvakortti maassaan.
Historiaa

Barbu sai alkunsa 1900-luvun alun Ranskasta, missä se oli ylioppilaiden suosiossa. Alkuperäisessä ranskalaisessa versiossa käytettiin 32 kortin pakkaa (kuutoset ja pienemmät kortit poistettu), mutta nykyään käytetään normaalia 52 kortin pakkaa. Nykymuotoinen versio sai alkunsa ranskalaisten bridgenpelaajien parissa 1960-70-luvuilla. Barbu saattaa olla aikaisempien, opiskelijoiden suosimien kokoelmapelien kuten Lorumin ja Quodlibetin jälkeläinen.
Säännöt

Barbu on neljän hengen peli, joka käyttää normaalia 52 kortin pakkaa. Korttien järjestys on ässästä (korkein) kakkoseen (pienin). Pelissä on 28 jakoa, ja jokainen pelaaja toimii jakajana seitsemän kertaa peräkkäin, minkä jälkeen jakovuoro siirtyy vasemmalle. Jakaja katsotaan kääntämällä kortteja pakasta, jolloin korkeimman saanut on jakaja, ja myös pelinviejä. Pakka jaetaan tasan eli 13 korttia kullekin pelaajalle. Sen jälkeen jakaja nimeää pelattavan tarjouksen. Pelinviejä voi valita kunkin tarjouksen vain kerran, joten kaikki seitsemän erilaista tarjousta pelataan, mutta niiden järjestys vaihtelee.
Säännöt > Tarjoukset

Tarjouksia on viisi negatiivista (tuottavat miinuspisteitä) ja kaksi positiivista (pluspisteitä). Kaikki paitsi domino ovat tikkipelejä. Jakaja avaa ensimmäisen tikin, ja peli kulkee myötäpäivään. Pelissä on maapakko. Kaikki tarjoukset, paitsi valtti ovat valtittomia pelejä. Kaikkien seitsemän tarjouksen kokonaispisteet ovat yhteensä nolla, mikä helpottaa kirjanpitoa. Tarjoukset ovat seuraavat:
Misääri: jokaisesta otetusta tikistä -2 pistettä, yht. -26.
Hertat: herttaässä on -6 pistettä ja muut hertat -2, yhteensä -30. Hertalla ei saa lähteä tikkiin, jos pelaajalla on kädessään vielä muita maita. Otetut hertat jätetään näkyviin, jotta kaikki tietävät kuinka monta herttaa kukin on ottanut ja mitkä hertat ovat vielä jäljellä. Jako loppuu heti, kun kaikki hertat on otettu tikeissä.
Rouvat: jokainen kuningatar on -6 pistettä, yhteensä -24. Otetut kuningattaret jätetään näkyviin, ja jako loppuu heti kun kaikki neljä on otettu.
Barbu: herttakuningas on -20 pistettä, eikä hertalla saa lähteä tikkiin (kuten "hertat" yllä). Jako loppuu heti, kun herttakuningas on otettu.
Kaksi viimeistä: toiseksi viimeinen tikki on -10 pistettä ja viimeinen tikki -20, yhteensä -30 pistettä.
Valtti: pelinvijä valitsee valttimaan ja avaa ensimmäisen tikin. Maapakko on voimassa, ja valttitikkiin on lyötävä valttia, jos mahdollista. Jos ei-valttitikkiin on lyöty valttia, pelaajan on lyötävä isompi valtti, jos mahdollista. Jokainen tikki on +5 pistettä, yhteensä +65.
Domino: Domino muistuttaa ristiseiskaa; jakaja ilmoittaa "Dominot X:stä". Kukin lyö vuorollaan yhden kortin seuraavien sääntöjen mukaan:
Pöytään saa lyödä jakajan nimeämän kortin; ne asetetaan rinnakkain yhteen riviin.
Näiden ylle tai alle saa lyödä samaa maata olevan seuraavaksi suuremman tai pienemmän kortin.
Kun nämä on pelattu, niiden päälle rakennetaan isompia kortteja aina ässään asti, ja pienempiä kakkoseen asti.
Jos pelaajalla ei ole sopivaa korttia, hänen täytyy passata. Tavoitteena on päästä ensiksi eroon korteistaan. Ensimmäinen pelaaja, jolta kortit loppuvat, saa +45 pistettä, toinen +20, kolmas +5, ja viimeinen -5, yhteensä +65.
Säännöt > Kahdentaminen

Kun jakaja on ilmoittanut pelattavan tarjouksen, mutta ennen kuin hän on avannut ensimmäisen tikin, pelaajat voivat kahdentaa seuraavien sääntöjen mukaan.
Jokaisella pelaajalla on tilaisuus kahdentaa, alkaen jakajan vasemmalla puolella olevasta pelaajasta.
Pelaajan on nimettävä kenet tai ketkä toiset pelaajat hän haluaa kahdentaa, tai kahdentaa kaikki (x-ätä).
Valtti- ja dominokierroksilla vain jakaja voidaan kahdentaa; tämä voi vastakahdentaa.
Jokaisen muun pelaajan tulee kahdentaa jakaja ainakin kahdesti tämän seitsemän tarjouskierroksen aikana.
Jos pelaaja kahdennetaan, hän voi vastakahdentaa.
Jakaja ei voi kahdentaa, mutta hän voi vastakahdentaa.
Kun kierros on pelattu, verrataan kahdentaneen ja kahdennetun pelaajan saamia pisteitä. Se, joka sai enemmän pisteitä, saa piste-eron verran lisää, ja vähemmän pisteitä saanut menettää saman verran. Vastakahdennuksessa piste-ero katsotaan kaksinkertaiseksi.
Muunnoksia

Eräs yleinen muunnos on, että jakovuoro kiertää pelaajalta toiselle kunnes kaikki ovat jakaneet (ja tarjonneet) seitsemän kertaa. Tämä tekee pelistä vaihtelevampaa ja jännittävämpää, mutta monimutkaistaa kahdennusten seuraamista.
Kuvassa on käynnissä dominot sotamiehistä.
Uimaharjun kansantalo

| Uimaharjun kansantalo |
| --- | --- |
Osoite:  Kp 3, 81280 Uimaharju
Sijainti:  Uimaharju, Eno
Valmistumisvuosi:  1956
Rakennuttaja:  Uimaharjun järjestöyhdistys
Runkorakenne:  lauta
Huoneistoala:  306 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uimaharjun kansantalo  oli Joensuun kaupunkiin liittyneen entisen Enon kunnan Uimaharjun taajamassa sijainnut työväentalo. Talon nykyisestä tilanteesta ei ole tietoa.
Historiaa

Uimaharjun järjestöyhdistys rakensi Uimaharjun kansantalon talkoilla yleislakon aikaan vuonna 1956. Taloa on laajennettu vuonna 1963. Talon pinta-ala oli 306 m², ja se sijaitsi 5 000 m²:n tontilla. Talon rakentamiseen osallistui myös Uimaharjun sahalla työssä olleita Neuvostoliiton kansalaisia. Talo oli pääasiassa järjestöyhdistyksen omassa käytössä, jasiellä järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvia, bingoa ja juhlia.
Tingsrydin kunta

| Tingsrydin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kronobergin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Tingsryd
Kuntakoodi:  0763
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 044,76 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  12 319
 – Väestötiheys:  11,8 as./km²
 
 www.tingsryd.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tingsrydin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Tingsrydin kunta (ruots. Tingsryds kommun) on Kronobergin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Tingsryd.
Kunnan maapinta-ala on 1 044,76 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 12 319 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 47,50 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Tingsrydin  suomalainen ystävyyskaupunki on Keuruu.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1905 Almundsrydin maalaiskuntaan perustettiin Rydin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1921 osa Tingsåsin maalaiskunnasta erotettiin Tingsrydin kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Almundsryd (Almundsryd ja Härlunda)
Linneryd (Linneryd ja Nöbbele)
Väckelsång (Jät, Uråsa ja Väckelsång)
Älmeboda (Långasjö ja Älmeboda)
Södra Sandsjö (ei muutosta)
Urshult (ei muutosta).
Lisäksi Tingsås liitettiin Tingsrydin kauppalaan. Almundsryd muutettiin vuonna 1958 kauppalaksi, mikä oli yksi viimeisiä kauppalanperustamisia Ruotsissa. Myöhemmin se vaihtoi nimekseen Rydin kauppala aiemman Rydin taajaväkisen yhdyskunnan (1905–1957) mukaan.
Vuonna 1971 Linneryd, Väckelsång ja Älmeboda jaettiin, jolloin samannimiset seurakunnat (Linneryd, Väckelsång ja Älmeboda) liitettiin osaksi nykyistä Tingsrydin kuntaa, johon tulivat kuulumaan myös Tingsrydin kauppala, Almundsrydin seurakunta Rydin kauppalasta sekä Södra Sandsjö ja Urshult. Muut osat Linnerydistä ja Väckelsångista liitettiin Växjön kuntaan ja Älmebodan muut osat Emmabodan kuntaan Kalmarin läänissä.
Vaakuna

Tingsrydin kauppalan entinen vaakuna poikkeaa jonkin verran nykyisestä kuntavaakunasta.
Tingsrydin kauppala
Väestönkehitys

| Tingsrydin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 17 679 | 17 679 |
| 1955 | 1955 |    | 17 168 | 17 168 |
| 1960 | 1960 |    | 16 232 | 16 232 |
| 1965 | 1965 |    | 15 643 | 15 643 |
| 1970 | 1970 |    | 14 982 | 14 982 |
| 1975 | 1975 |    | 14 735 | 14 735 |
| 1980 | 1980 |    | 14 773 | 14 773 |
| 1985 | 1985 |    | 14 376 | 14 376 |
| 1990 | 1990 |    | 14 507 | 14 507 |
| 1995 | 1995 |    | 14 367 | 14 367 |
| 2000 | 2000 |    | 13 371 | 13 371 |
| 2005 | 2005 |    | 12 793 | 12 793 |
| 2010 | 2010 |    | 12 231 | 12 231 |
| 2015 | 2015 |    | 12 260 | 12 260 |
| 2020 | 2020 |    | 12 369 | 12 369 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 766 | 14,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 183 | 1,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 534 | 4,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 9 777 | 79,7 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 67 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 74 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 171 615 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 131 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,3 %
18–64-vuotiaat: 55,9 %
65 vuotta täyttäneet: 26,9 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 6,3 | 6,3 |
|   | jalostus | 34,2 | 32,3 |
|   | palvelut | 57,7 | 59,4 |
|   | tuntematon | 1,9 | 2,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 5 653 | 5 590 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 101,1 |  |
Taajamat

Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 601 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tingsryd | 3 037 |
| 2 | Ryd | 1 415 |
| 3 | Väckelsång | 905 |
| 4 | Urshult | 794 |
| 5 | Linneryd | 488 |
| 6 | Konga | 476 |
| 7 | Rävemåla | 294 |
| 8 | Fridafors | 221 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Dångebo
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Dångebo
Älmeboda
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Hensmåla
Kvarnamåla
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin  ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Tingsrydin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 8 | 8 | 9 | 11 | 10 | 8 | 9 | 9 | 12 | 11 | 13 | 11 | 8 | 6 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 19 | 20 | 18 | 16 | 14 | 15 | 16 | 16 | 10 | 12 | 9 | 11 | 10 | 9 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 3 | 1 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 3 | 1 | 5 | 4 | 2 | 2 | 1 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 15 | 16 | 16 | 17 | 18 | 17 | 15 | 18 | 14 | 14 | 12 | 11 | 13 | 13 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 3 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 5 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 0 | 2 | 3 | 1 | 0 | 1 | 2 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Almundsrydin piiri
Linnerydin piiri
Södra Sandsjön piiri
Tingsåsin piiri
Urshultin piiri
Väckelsångin piiri
Älmebodan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Tingsås
Almundsryd
Älmeboda
Linneryd
Södra Sandsjö
Väckelsång
Urshult
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Almundsryd (Nykyrko)
Linneryd
Södra Sandsjö (Sandsjö)
Tingsås
Urshult (Våm, Vämbo)
Väckelsång
Älmeboda
Seurakunnat > Kirkot

Almundsrydin kirkko
Linnerydin kirkko
Södra Sandsjön kirkko
Timmermannenin kappeli
Tingsåsin kirkko
Urshultin kirkko
Väckelsångin kirkko
Älmebodan kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tingsrydin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Tingsryds kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Kronobergin läänin kunnat
Kartta Tingsrydin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Tunne Kelam

| Tunne Kelam |
| --- | --- |
 Kelam vuonna 2013
Euroopan parlamentin jäsen
 20.7.2004–  
Riigikogun jäsen
 1992–2004  
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. heinäkuuta 1936 (ikä 88) Taheva
Tiedot
Puolue:  Isänmaa
Muut puolueet:  Kansallinen riippumattomuuden puolue (ERSP) (1988-1995) Isänmaaliitto (1995-2006)
 Nimikirjoitus
Tunne-Väldo Kelam (s. 10. heinäkuuta 1936 Taheva) on virolainen poliitikko ja Euroopan parlamentin jäsen. Kelam edustaa Isänmaa-puoluetta, joka europarlamentissa on osa Euroopan kansanpuoluetta.
Elämä

Kelam on opiskellut historiaa Tarton yliopistossa. Valmistuttuaan hän työskenteli Viron valtakunnallisessa keskusarkistossa vuosina 1959–1965 ja vanhempana tiedetoimittajana Neuvosto-Viron ensyklopediassa vuosina 1965–1975. Vuonna 1972 Kelam valmisteli muistion YK:lle, jossa vaadittiin vapaita vaaleja Viroon ja miehitysjoukkojen vetäytymistä. Muistio salakuljetettiin ulos maasta ja tapauksen seurauksena Kelam menetti työnsä Neuvosto-Viron ensyklopediassa. Hänen työpaikkansa vaihtui yövahdin virkaan kanatilalla.
Kelam haki kommunistisen puolueen jäsenyyttä 1970-luvulla, mutta hänen hakemuksensa hylättiin, sillä Kelam nähtiin liian kansallismielisenä. Kelam valitti päätöksestä puolueen komissiolle Moskovaan, mutta myös sieltä tuli hylkäävä päätös.
Neuvosto-Viron viimeisten vuosien aikana Kelam oli mukana perustamassa Viron kansallista riippumattomuuden puoluetta (vir. Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei eli ERSP) vuonna 1988, joka oli paitsi miehitetyn Viron niin myös koko Neuvostoliiton ensimmäinen ei-kommunistinen puolue. Vuonna 1990 Kelam valittiin Viron kongressiin ja Viron palautettua itsenäisyytensä 1991 hän toimi poliittisissa tehtävissä muun muassa perustuslakia säätävän kokouksen jäsenenä. Kelam oltiin valittu Riigikogun jäseneksi vuonna 1992, ja vuosina 1992–2003 hän toimi Riigikogun varapuhemiehenä. Paikastaan hän luopui tultuaan valituksi Euroopan parlamenttiin vuoden 2004 vaaleissa.
Kunnianosoitukset

Tunne Kelam on ollut Marylandin osavaltion kunniakansalainen vuodesta 1991. Hänelle on lisäksi myönnetty useita eri kunnianosoituksia, kuten Ranskan ansioritarikunnan suurristi vuonna 2001 ja Viron Valtionvaakunan ritarikunnan I luokan kunniamerkki eli suurristi vuonna 2006.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tunne Kelam Wikimedia Commonsissa
Tunne Kelamin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (viroksi)
Tunne Kelam Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Tunne Kelamin Viron kansallisuuden tunnustava henkilökortti vuodelta 1989, jollaisia myönnettiin kansalaisaloitteen pohjalta 790 000 virolaiselle jo ennen virallista eroa Neuvostoliitosta.
Ur (manner)

Ur oli oletettu jättiläismanner, joka syntyi arkeeisella ajalla noin 3,0 miljardia vuotta sitten. Se koostui neljästä kratonista, jotka muodostavat nykyisin osia Intiasta, Etelä-Afrikasta ja Länsi-Australiasta. Näiden kratonien on arveltu muodostuneen samassa suuressa mantereessa sillä perusteella, että ne stabilisoituivat samoihin aikoihin ja sijaitsivat myöhemmän jättiläismantereen Pangean samassa osassa.
Ur laajentui noin 2,5 miljardia vuotta sitten, kun siihen liittyi lisää kratoneja. Tätä mannerta kutsutaan "laajentuneeksi Uriksi".
Toto (elokuva)

| Toto |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Suvi-Marja Korvenheimo
Käsikirjoittaja:  Suvi-Marja Korvenheimo Tuovi Mäkipää-Hakola
Tuottaja:  Anssi Mänttäri
Säveltäjä:  Asko Mänttäri
Kuvaaja:  Heikki Katajisto
Leikkaaja:  Marjatta Niiranen
Pääosat:  Juha Hyppönen Mikko Hänninen Paavo Piskonen Eeva Eloranta
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filmiauer Oy
Ensi-ilta:  1982
Alkuperäiskieli:  suomi
Seuraaja:  Regina ja miehet
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Toto on Suvi-Marja Korvenheimon eli Anssi Mänttärin ohjaama elokuva vuodelta 1982. Käsikirjoittajiksi on ilmoitettu Korvenheimo ja toinen salanimi Tuovi Mäkipää-Hakola, jonka takana oli Matti Ijäs. Toto on ensimmäinen elokuva Mänttärin trilogiasta, jonka kaksi muuta ovat Regina ja miehet (1983) ja Huhtikuu on kuukausista julmin (1983).
Elokuvan tekijäksi tiedettiin jo ensi-illan aikoihin Mänttäri. Se tehtiin velkarahalla, ilman Elokuvasäätiön tuotantotukea, ja kuvauksiin meni vain 13 päivää. Ensi-iltavuoden yleisömäärä jäi 10 000:een.
Aikalaiskriitikoista osa näki elokuvan todenmukaisena kuvauksena miehisestä maailmasta ja katsoi sen sellaisena puolustavan paikkaansa. Toiset taas eivät löydä elokuvasta sisältöä. "Miksi maksaa rahaa saadakseen katsella kun yhdet dokaa?" kysyi Helena Ylänen, ja Harri Moilanen vahvisti muutaman vuoden kuluttua, että elokuva on liiaksi kohteensa näköinen.