stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Reino Tolvanen

| Reino Tolvanen |
| --- | --- |
 Reino Tolvanen joulukuussa 1955.
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. heinäkuuta 1920 Viipuri
Kuollut: 21. marraskuuta 1974 (54 vuotta) Pretoria, Etelä-Afrikka
Ammatti:  agronomi
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Antero Rokka
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Reino Alfred Tolvanen (31. heinäkuuta 1920 Viipuri – 21. marraskuuta 1974 Pretoria, Etelä-Afrikka) oli suomalainen amatöörinäyttelijä. Hän tuli tunnetuksi Edvin Laineen elokuvasta Tuntematon sotilas, jossa hän näytteli karjalaismies Antero Rokkaa. Sota-aikana Tolvanen oli itse palvellut ilmavoimissa Bristol Blenheim -pommikoneissa tähystäjäupseerina. Sotilasarvoltaan Tolvanen oli vänrikki.
Tolvasen lisäksi Rokan rooliin oli ehdolla ammattinäyttelijöitä, kuten Spede Pasanen, Uljas Kandolin ja Heimo Lepistö. Tolvasen etu oli kuitenkin se, että hän oli hakijoista ainoa, joka osasi Karjalan murretta.
Vuonna 1957 Tolvanen teki avustajan roolin komediaelokuvassa Rakas varkaani. Hän muutti vuonna 1959 Kaija-vaimonsa kanssa Australiaan, jossa hän työskenteli Wollongongin terästehtaan varastokirjurina. Australiassa Tolvasille syntyi kolme poikaa. Vuonna 1970 perhe muutti Etelä-Afrikkaan, jossa Tolvanen sai työn maataloushallituksessa maatalouskirjanpitotutkimuksen tutkimus- ja julkaisupäällikkönä.
Reino Tolvanen kuoli aivoverenvuotoon Pretoriassa. Hänet on haudattu Lepolan hautausmaalle Lappeenrantaan..  Hän oli ammatiltaan agronomi.
Elokuvat

Tuntematon sotilas, 1955
Rakas varkaani, 1957
Aiheesta muualla

Juri Vuortama: Tuntemattoman sotilaan Rokan esittäjän huikea tarina: Jätti elokuvan jälkeen Suomen, (Arkistoitu – Internet Archive) Iltasanomat.fi 6.12.2015
Mauri Kinnunen: Reino Tolvasen hautajaiset ja muistotilaisuus
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
To Pimp a Butterfly

| To Pimp a Butterfly Kendrick Lamar |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2012–2015
 Julkaistu: 16. maaliskuuta 2015
 Tuottaja(t): Dr. Dre (vastaava) · Anthony "Top Dawg" Tiffith (vastaava) · Boi-1da · Dave Free · Flying Lotus · Stephen Kozmeniuk · Knxwledge · Larrance Dopson · LoveDragon · Pharrell Williams · Rahki · Ronald 'Flippa' Colson · Sounwave · Tae Beast · Taz Arnold · Terrace Martin · Thundercat · Tommy Black · Willie B · Whoarei
 Tyylilaji: hip hop, funk, spoken word jazz rap
 Kesto: 78.51
 Levy-yhtiö: Top Dawg · Aftermath · Interscope
Listasijoitukset
  14.
Kendrick Lamarin muut julkaisut
| good kid, m.A.A.d city 2012 | To Pimp a Butterfly 2015 | Untitled Unmastered 2016 |
Singlet albumilta To Pimp a Butterfly
 ”I” Julkaistu: 16. syyskuuta 2014  ”The Blacker the Berry” Julkaistu: 9. helmikuuta 2015  ”King Kunta” Julkaistu: 24. maaliskuuta 2015  ”Alright” Julkaistu: 30. kesäkuuta 2015  ”These Walls” Julkaistu: 13. lokakuuta 2015
To Pimp a Butterfly on yhdysvaltalaisen hip hop -artisti Kendrick Lamarin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 16. maaliskuuta 2015. Elementtejä funkista, jazzista ja spoken wordista yhdistelevä albumi sai kriitikoilta huomattavan positiivisia arvioita.
Kriitikot arvostivat "To Pimp a Butterflyn" erittäin korkealle: muun muassa Spin antoi albumille arvosanan 10/10, Rolling Stone 4,5/5 ja Pitchfork 9,3/10. Suomalaisista musiikkimedioista Rumban kriitikko kuvaili albumia "yhdeksi 2010-luvun merkkipaalualbumeista" ja antoi arvosanan 9,4/10. Metacritic-sivustolla albumi sijoittuu kaikkien aikojen listalla terävimpään kärkeen kriitikkoarvosteluissa keskiarvolla 97/100 ohittaen rap-albumien kärkipaikkaa keskiarvolla 95/100 pitäneen Stankonian ja käyttäjäarvosteluissa keskiarvolla 91/100.
Albumilta on julkaistu kolme singleä: "i", "The Blacker the Berry" ja "King Kunta". "i" julkaistiin jo syyskuussa 2014, ja se voitti parhaan rap-kappaleen sekä parhaan rap-esityksen Grammy-palkinnot vuoden 2015 gaalassa. Vuoden 2016 Grammy-gaalassa "To Pimp a Butterfly" voitti parhaan rap-albumin, "Alright" parhaan rap-kappaleen sekä parhaan rap-esityksen ja "These Walls" parhaan räppäystä ja laulua sisältävän kappaleen Grammyn. Yhteensä albumi ja sen kappaleet voittivat siis viisi Grammy-palkintoa.
Suomen virallisella listalla To Pimp a Butterfly nousi parhaimmillaan 14:nneksi viikolla 14/2015. Top 50:ssä albumi pysyi kuusi viikkoa.
Kappaleet

Wesley’s Theory – 4.47 (feat. George Clinton ja Thundercat)
For Free? (Interlude) – 2.10
King Kunta – 3.54
Institutionalized – 4.31 (feat. Bilal, Anna Wise ja Snoop Dogg)
These Walls – 5.00 (feat. Bilal, Anna Wise ja Thundercat)
U – 4.28
Alright – 3.39
For Sale (Interlude) – 4.51
Momma – 4.43
Hood Politics – 4.52
How Much a Dollar Cost – 4.21 (feat. James Fauntleroy ja Ronald Isley)
Complexion (A Zulu Love) – 4.23 (feat. Rapsody)
The Blacker the Berry – 5.28
You Ain’t Gotta Lie (Momma Said) – 4.01
I – 5.36
Mortal Man – 12.07
Arviot

Allmusic:
Rolling Stone:
Pitchfork Media: 9.3/10
Äidinkielel

| Äidinkielel Bulle |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008–2009
 Julkaistu: 15. helmikuuta 2010
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Pertsa, Bulle, Beatnutts, Make, Huge, Rottweiler, Aagee
 Tyylilaji: gangsta rap
 Kesto: 59.38
 Levy-yhtiö: Karma Musiikki
Bullen muut julkaisut
| Kuosi digiviihde 2008 | Äidinkielel 2010 | Räppilevy 2013 |
Äidinkielel on rap-artisti Bullen ensimmäinen virallinen studioalbumi. Albumi julkaistiin 15. helmikuuta 2010 Karma Musiikin kautta. Kappaleesta "Lähiöis" on julkaistu musiikkivideo.
Kappaleet

Oppitunti nro1 – 0.42
Gangsta gangsta – 3.26
Sirkushupii – 3.51 (mukana Jontti & Shama)
Pelin henki – 3.17
Ennen – 3.48
Gettolintu – 3.06
Vapaa maa – 4.22
Lähiöis – 3.50
Oppitunti nro2 – 2.22
Äidinkielel – 4.02 (mukana Huge L)
Horo – 3.36
Jälkikätee – 3.17
Raffit puffit – 3.40 (mukana Puppa J)
Harmaat arkee – 3.54
Anna mulle ilta – 2.41
Ihmiset on oikeus – 4.08
Päiväst päivään – 3.04
Jälki-istunto – 2.25
Biitit

Pertsa: 2
Bulle: 3, 4, 5, 6, 10, 11, 13, 15, 17, 18
Beatnutts: 7
Bulle & Make: 9
Huge: 8, 12
Rottweiler: 14
Aagee: 16
Arvostelut

Desibeli.net:
Redrum-187:
Strångsjö

| Strångsjö |
| --- | --- |
 Strångsjö
 Koordinaatit: 58°54′13″N, 16°11′28″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Katrineholm
Väkiluku (31.12.2023):  318
Strångsjö on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 318 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Strångsjö Wikimedia Commonsissa
Äsköping

| Äsköping |
| --- | --- |
 Äsköping
 Koordinaatit: 59°08′48″N, 16°04′00″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Katrineholm
Väkiluku (31.12.2023):  312
Äsköping on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 312 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Äsköping Wikimedia Commonsissa
Sköldinge

| Sköldinge |
| --- | --- |

 Sköldinge
 Koordinaatit: 59°01′49″N, 16°27′12″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Katrineholm
Väkiluku (31.12.2023):  553
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sköldinge on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 553 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Tunnettuja henkilöitä

Dan Waern (s. 1933), juoksija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sköldinge Wikimedia Commonsissa
Muthoni Kirima

Muthoni Kirima (1930/1 Tetu – 4. syyskuuta 2023) oli kenialainen, josta tuli ainoa kenttämarsalkan arvon saanut naispuolinen mau-mau-kapinallinen.
Kirima toimi alun perin vakoojana vapaustaistelijoiden hyväksi ja raportoi Dedan Kimathille. Hän meni naimisiin Mutungi Gichuhin kanssa. Avioliiton kestettyä vain vuoden hän miehensä tavoin liittyi metsään kätkeytyneisiin mau-mau-kapinallisiin. Kirima sai Daniel arap Moilta mitalin palveluksistaan itsenäisyystaistelussa vuonna 1998. Hän sai toisen kunnianosoituksen Uhuru Kenyattalta vuonna 2014. Kirima kiidätettiin 4. syyskuuta 2023 sairaalaan terveysongelmien takia, mutta hänet todettiin kuolleeksi sairaalaan saapumisen yhteydessä.
Seija Sivertsen

| Seija Sivertsen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. joulukuuta 1955 Sevettijärvi, Inari
Kuollut: 22. helmikuuta 2022 (66 vuotta)
Ammatti:  koltansaamen kielen ja kulttuurin opettaja
Seija Sivertsen (o.s. Feodoroff, 10. joulukuuta 1955 Sevettijärvi, Inari – 22. helmikuuta 2022) oli Norjan Etelä-Varangin Näätämössä asunut, koltansaamen opettajana esimerkiksi Inarin Sevettijärven koulussa työskentellyt koltta, joka toimi myös kolttien kulttuurin ja tapojen säilyttämiseksi. Hän toi esille esimerkiksi koltansaamen kielen katoamisen Norjan koltta-alueelta, mikä myötävaikutti osaltaan  kolttasaamelaisen museon (Äʹvv) perustamiseen Norjan Näätämöön sekä kolttien kielen ja kulttuurin elvytystyön edistämiseen niin Norjassa kuin yleisemminkin.
Oikeusministeri Anna-Maja Henriksson ja vuoden 2014 Gollegiella-palkitut: koltansaamen opettaja Seija Sivertsen, kirjailija Kerttu Vuolab ja saamen kielen tutkija, professori Mikael Svonni.
Sivertsen toimi muun muassa koltansaamenkielisen, vuosina 1978–1986 julkaistun Sääʹmođđâz-lehden (suom. Kolttauutiset) toimituskunnassa.
Palkintoja

Sivertsen palkittiin saamelaisella Gollegiella-kielipalkinnolla vuonna 2014 elämäntyöstään koltansaamen kielen ja kolttasaamelaisen kulttuurin sekä kolttayhteisön hyväksi. Samalla kertaa palkittiin myös kirjailija Kerttu Vuolab ja saamen kielen tutkija, professori Mikael Svonni.
Teokset

1996 – Pieʹljšoora päärnaž
2007 – Maaddârääʹjji leeuʹd = Esivanhempien leuddit = The leuʹdds of the ancestors, yhdessä Marko Jousten ja Elias Mosnikoffin kanssa
2008 – Sääʹmǩiõll (1. painos)
2010 – Sääʹmǩiõll (2. painos)
2019 – Sääʹmǩiõl mättǩeʹrjj
Käännökset

1981 – Jiäʹnnǩiõll 3: lookkamǩeʹrjj III-IV klassa, nimellä Seija Feodoroff. Hän ja Vassi Semenoja käänsivät kirjan sadut koltansaameksi.
1991 – Puõlâš peiʹvv
1996 – Tuʹrrvueiʹvv dååma
1997 – Tuʹrrvueiʹvv da puõccuvuâzzaž
2000 – Luâttǩeʹrjj
2007 – Peâtt Piõjjna taaurõš
2012 – Ortodookslaž åskkmättǩeʹrjj. Muu ceerkav: tuejjõsǩeʹrjj 5. klaʹsse
2017 – Ortodookslaž åskkmättǩeʹrjj. Muu ceerkav: mättǩeʹrjj 5. klaʹsse, yhdessä Merja Fofonoffin kanssa
Käännökset > Diskografia > CD-levyt

2007 – Maaddârääʹjji leeuʹd = Esivanhempien leuddit = The leuʹdds of the ancestors, yhdessä Marko Jousten ja Elias Mosnikoffin kanssa
2015 – Sääʹm ceerkavlaulli, yhdessä Erkki Lumisalmen, Aulikki Lumisalmen, Anna Lumisalmen, Kati Jefremoffin ja Kirsti Näveri-Bogdanoffin kanssa
Aiheesta muualla

Hannele Huhtala: Kolttien sisukas suku Voima 9/2011, voima.fi.  8.11.2011. Viitattu 7.3.2020. (suomeksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Norja
Soidinsuo

Soidinsuo voi tarkoittaa:
Soidinsuo, asuinalue Kajaanissa
Soidinsuo, asuinalue Myrskylässä
Soidinsuo, suo Jyväskylän Valkeamäessä
Soidinsuo, suo Mäntsälän Hyökännummella
Soidinsuo, suo Vihdissä Nuuksion kansallispuistossa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Soidinsuo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Parmigianino

| Parmigianino |
| --- | --- |
 Omakuva
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. tammikuuta 1503 Parma, Italia
Kuollut: 24. elokuuta 1540 (37 vuotta) Casalmaggiore, Italia
Kansalaisuus:  italialainen
Taiteilija
Ala:  Maalaustaide
Taidesuuntaus:  Manierismi
Kuuluisimpia töitä:  Pitkäkaulainen Madonna
Parmigianino eli Parmeggianino (oik. (Girolamo) Francesco (Maria) Mazzola, 1503 Parma, Italia – 1540 Casalmaggiore, Italia) oli italialainen manieristinen taidemaalari, jonka tunnetuimpia teoksia ovat Pitkäkaulainen madonna, freskot Fontanellaton linnassa ja Pyhän Hieronymoksen näky (1527). "Pikku parmesaania" tarkoittava lempinimi Parmigianino viittaa syntymäpaikkaan Parmaan.
Parmigianino oli keskeinen Italian manierismin maalari ja myös varhainen etsaaja, joka toimi Firenzessä, Roomassa, Bolognassa ja Parmassa. Hän oli yksi Giorgio Vasarin taiteilijaelämäkerroissa kuvatuista taiteilijoista.
Venytetyt muodot sekä valojen ja varjojen jyrkät vastakohdat ovat tyypillisiä Parmigianinon maalauksille. Hänen henkilöhahmojaan on sanottu henkistyneen kauniiksi.
Teoksia

Pitkäkaulainen madonna (yksityiskohta), Uffizi.
San Giovanni Evangelistan kirkon freskoja Parmassa. Kirkko valmistui 1519.
Pyhän Hieronymoksen näky (1527).
Madonna ja lapsi Johannes Kastajan ja Magdalan Marian kanssa, 1535–1540.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Parmigianino Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Espanja 2  3  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Auckland  KulturNav  Victoria  Prado  RKD Artists  Städel  ULAN 
Henkilöt:  Dizionario Biografico degli Italiani  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef  Te Papa (New Zealand)
Kuortaneenjärvi

| Kuortaneenjärvi |
| --- | --- |
 Kuortaneen Kirkkorantaa.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kuortane
Koordinaatit:  62°49′01″N, 23°28′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Lapuanjoki
Järvinumero:  44.041.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  75,5 – 75,8 m
Rantaviiva:  33,8 km 
Pinta-ala:  14,88 km² 
Tilavuus:  0,05 km³ 
Keskisyvyys:  3,34 m 
Suurin syvyys:  16,2 m 
 fiKuortaneenjärvi 
Kuortaneenjärvi sijaitsee Kuortaneen kunnassa ja on Etelä-Pohjanmaan suurimpia järviä. Kuortaneenjärven läpi virtaa Lapuanjoki ja järveen laskee vetensä myös Kaarankajoki. Järven pisin selkä on noin 18 kilometriä pitkä ja noin 5 kilometriä leveä. Kuortaneenjärven itärannalla sijaitsee maakunnassa "Etelä-Pohjanmaan Rivierana" tunnettu laaja uimapaikka kauniine hiekkarantoineen. Kuortaneenjärven rannoille on rakennettu runsaasti kesämökkejä ja järven itärannalla sijaitsee mm. Kuortaneen urheiluopisto. Kuortaneenjärvessä on yksi saari, Honkisaari.
Kuortaneenjärvi on vuosikymmenten saatossa rehevöitynyt tuntuvasti. Rehevöityminen on havaittavissa mm. kalakantojen ja kasvillisuuden muutoksina sekä sinileväkukintoina. Järven rehevöitymiskehityksen vuoksi vuosituhannen vaihteessa käynnistettiin Kuortaneenjärven kunnostushankkeet, jotka ovat vaikuttaneet järven tilaan myönteisesti monella tapaa. Toimintaa arvokkaan järven hyväksi tarvitaan edelleen. Keväällä 2006 julkaistiin Kuortaneenjärveä ja sen ympäristöä käsittelevä kirja. 2018 järveen pääsi 1400 kuutiota jätevettä, minkä arvellaan aiheuttaneen noro- ja adonovirusongelman, jonka johdosta uimarantoja on suljettu.
Kuortaneenjärven valuma-alue on Kuortaneen, Alavuden, Lehtimäen ja Töysän alueilta yhteensä noin 1 266 neliökilometriä ja sen syvin kohta on 16 metriä. Kuortaneenjärvi on ollut 5000-4000 vuotta sitten kapea Litorinameren lahti.
Aiheesta muualla

Kuortaneenjärvi – Lapuanjoen helmi"
DDR SDRAM

DDR SDRAM (Double Data Rate Synchronous Dynamic Random-Access Memory) on SDRAMiin perustuva tietokoneen muistityyppi.
DDR SDRAM

DDR-SDRAM (engl. double data rate synchronous dynamic random access memory) on vuonna 2000 esitelty muistityyppi.
DDR-SDRAM on toiminnaltaan hyvin samanlainen kuin SDRAM-muistityyppi. Nimensä mukaisesti se kuitenkin kaksinkertaistaa siirrettävän tiedon määrän verrattaessa aiempaan SDRAM-muistiin.
DDR-SDRAM käyttää sekä nousevaa että laskevaa kellopulssin reunaa tiedonsiirtoon, josta viittaus nimessä olevaan kaksinkertaistumiseen.
Tyyppinimityksellään DDR-SDRAM eroaa myös edeltäjistään. 100 MHz:n muistiväylässä toimivan muistin tyyppinimi on PC1600 ja 133 MHz:n väylässä PC2100. Nimitykset tulevat muistin hetkellisestä tiedonsiirtonopeudesta ilmoitettuna yksikössä MB/s, esimerkiksi PC1600 (8 tavua × 2 × 100 MHz = 1 600 MB/s) ja PC 2100 (8 tavua × 2 × 133 MHz = 2 100 MB/s). Edellisistä voidaan käyttää myös vanhentuneita nimityksiä PC200 ja PC266. Nopein standardoitu DDR toimii 400 MHz:n nopeudella ja sen mallimerkintä on PC3200.
DDR2 SDRAM

Tietoa siirretään DDR2-muistissa sekä nousevalla että laskevalla kellopulssilla, kuten DDR-muistissakin.
DDR2 on suunniteltu suurta kellotaajuutta silmällä pitäen, ja muistin ydin toimii puolella kellotaajuudella ulkoiseen nähden, jolloin kellotaajuutta voidaan nostaa selvästi, koska sisäinen nopeus ei tule ongelmaksi. Lisäksi signalointia on parannettu ja jännitettä pienennetty DDR:stä.
Samalla kellotaajuudella DDR2 on kaistanleveydeltään yhtä nopeaa kuin DDR, ja hakuajoiltaan jopa hitaampaa, mutta samalla valmistustekniikalla pystytään tekemään miltei kaksinkertaisella kellotaajuudella toimivia DDR2-muisteja DDR-muisteihin nähden.
DDR3 SDRAM

DDR2:ta seuraava kehitysaskel on DDR3-muisti. DDR3-muistit on suunniteltu kasvattamaan suorituskykyä ja alentamaan tehonkulutusta DDR2-muisteihin verrattuna. DDR3 käyttää 1,5 voltin jännitettä. DDR3-moduuli on ulkomitoiltaan samankokoinen kuin DDR2, mutta ei ole yhteensopiva sen kanssa. Muistimoduulin reunassa oleva lovi on eri paikassa, mikä estää muistin asentamisen DDR2-kantaan.
DDR3:n sisällä on tapahtunut muutoksia. Esihakupuskuri on kahdeksanbittinen. Virtavuotoja on pyritty vähentämään kaksiporttisilla transistoreilla. DDR3-muistipiirit tarjoavat 64-bittisen kaistanleveyden. DDR3-muistikampoja voidaan laittaa kolme rinnakkain ja saada näin 192 bittiä leveä muistiväylä, mikäli emolevy tukee sitä. DDR3-muistipiirissä sisäinen hakuaika on kahdeksasosa dataväylän datansiirtonopeudesta. Muistipiiri kykenee lukemaan jokaisella sisäisellä kellojaksolla kahdeksan bittiä dataa. DDR3-teknologia on muuttunut sisäisesti DDR2-teknologiasta siten että siinä missä DDR2 turvautui T-Branch-arkkitehtuuriin, turvautuu DDR3 Fly-by-arkkitehtuuriin, joka on yksinkertaisempi ratkaisu kuin ensimmäisenä mainittu. Fly-byssä muistipiirit ketjutetaan sarjaan. Ketjun päässä on terminointi, jonka tarkoituksena on estää signaalia heijastumasta takaisin. Fly-bytä käytetään, jotta päästäisiin T-branchin rajoituksista suurilla kellotaajuuksilla.
DDR3 SDRAM > DDR3L

Kannettaville tietokoneille on DDR3:sta kehitetty DDR3L (DDR3-Low Voltage), joka käyttää 1,35 V jännitettä. Kannettavien tietokoneiden SoDIMM-moduuleja on sekä DDR3 että DDR3L-tyyppiä. Intelin 4. sukupolven suorittimet vaativat DDR3L-muistin käyttöä. DDR3L on alaspäin yhteensopiva ja toimii sekä 1,5 että 1,35 V:n jännitteellä.
DDR4 SDRAM

DDR3:a seuraava kehitysaskel on DDR4. Se käyttää 1,2 voltin jännitettä. Sen kellotaajuus on alkaen 2 133 MHz ja on jopa 3 200 MHz.
JEDECin standardimäärittelyn mukaan DDR4 muistin siirtonopeus on aluksi 1.6 GT/s pinnikohtaisesti, mahdollistaen myöhemmin 3.2 GT/s siirtonopeuden pinnikohtaisesti.
DDR4:aa on nopeutettu JEDECin määrittelemästä standardista Intelin määrittelemillä XMP-profiileilla (Extreme Memory Profile), jotka tarjoavat nopeampia taajuuksia ja alempaa latenssia. Nämä otetaan käyttöön yleensä BIOS-ohjelmasta.
DDR5 SDRAM

JEDEC on julkaissut DDR5-standardin (JESD79-5) heinäkuussa 2020. Uusina ominaisuuksina on muun muassa hienojakoinen muistin virkistys kun toiset osiot ovat käytössä.
Ensimmäiset DDR5-muistit olivat nopeudeltaan 4,8 Gb/s kun nopein JEDECin standardoima DDR4 oli nopeudeltaan 3,2 Gbit/s.
DDR5:ssa jokaiselle muistikammalle tulee kaksi erillistä 40-bittistä muistikanavaa (32-bittiä ja ECC-virheenkorjaus).
DDR4 käyttää yhtä 72-bittistä (64-bittinen data + 8-bit ECC) muistikanavaa. Merkittävin muutos on että jokaisella muistikammalla on oma virranhallintapiirinsä Power Management IC (PMIC). Aiemmin muisti sai käyttöjännitteensä emolevyltä, nyt virranhallinta siirtyy DDR5-moduulille. Tämä tosin nostaa muistikamman monimutkaisuutta. Lisäksi DDR5 sisältää lisäominaisuuksia muistivirheiden havaitsemiseen (On-die ECC).
Käyttöjännite laskee 1,2 voltista 1,1 volttiin verrattuna DDR4:ään.
Päivitetyssä versiosta DDR5-määrittelystä (JESD79-5C) siirtonopeudet kasvavat. Mukaan tulee Per-Row Activation Counting (PRAC) -laskuri, jonka avulla virkistysmääriä voi seurata tavoitteena ehkäistä Rowhammer-hyökkäyksiä. Samalla Partial Array Self Refresh (PASR) on merkitty vanhentuneeksi.
184-nastainen DDR-SDRAM DIMM
200-nastainen DDR-SDRAM SO-DIMM 256MB
Cottereau

Cottereau vuodelta 1906.
Cottereau oli vuosina 1898–1911 valmistettu ranskalainen automerkki. Veljekset Louis ja Henri Cottereau perustivat vuonna 1891 Ranskan Dijoniin tehtaan, jossa valmistettiin ensin polkupyöriä sekä sittemmin myös autoja ja moottoripyöriä. Louis Cottereau oli ranskalainen kilpapyöräilijä.
Ensimmäisessä Cottereaussa oli ilmajäähdytteinen 1272 cm³ V2-moottori, teho 3,5 kilowattia. Vuonna 1912 Cottereau-autotehtaan osti Construction Industrielles Dijonaises, joka lopetti Cottereau-automerkin jo seuraavana vuonna ja alkoi sen sijasta valmistaa uuden omistajan mukaan nimettyjä CID-autoja. Näiden CID-autojen valmistus kuitenkin loppui jo vuonna 1914 konkurssin myötä. Jäljellä olevista osista koottiin vielä muutama sata autoa konkurssipesän laskuun, jälleen Cottereau-merkkisinä.
Marcos Senesi

Marcos Senesi heinäkuussa 2022.
Marcos Nicolás Senesi Barón (s. 10. toukokuuta 1997 Concordia) on argentiinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Bournemouthia.
Senesi edusti kotimaassaan San Lorenzoa. Hän siirtyi alankomaalaisseura Feyenoordiin syyskuussa 2019. Hän pelasi Eredivisiessa kolmen kauden aikana 80 ottelua ja teki niissä kuusi maalia. Hän teki kaksi maalia Alankomaiden cupissa kaudella 2019–2020 ja yhden maalin Konferenssiliigassa kaudella 2021–2022.
Senesi siirtyi Englannin Valioliigan Bournemouthiin elokuussa 2022. Hän pelasi kaudella 2022–2023 Valioliigassa 31 ottelua ja teki niissä kaksi maalia, helmikuussa liigassa kolmantena ollutta Newcastle Unitedia ja maaliskuussa liigan kärjessä ollutta Arsenalia vastaan. Kaudella 2023–2024 hän pelasi Valioliigassa 31 ottelua, joista  avauskokoonpanossa 26. Hän teki neljä maalia ja antoi viisi maalisyöttöä.
Senesi pelasi Argentiinan nuorten maajoukkueissa. Hän pelasi Argentiinan kaikki kolme ottelua alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2017 ja teki maalin ottelussa Guineaa vastaan. Hän pelasi Argentiinan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran kesäkuussa 2022 ystävyysottelussa Viroa vastaan.
Hihnavaara (kylä)

Hihnavaara on kylä Savukosken kunnassa ja yksi kunnan pienimpiä kyliä. Hihnavaara sijaitsee Savukoskelta pohjoiseen 15 kilometriä, seututien 967 ja yhdystien 9671 risteyksessä. Hihnavaaran asukkaista suurin osa on alkuperäistä asukaskantaa, joka harjoittaa kalastusta ja poronhoitoa. Katuvalot (5 kpl) tulivat kylään noin vuonna 2010 kyläläisten kannatuksen johdosta.lähde?
Lumiukko (elokuva)

| Lumiukko> The Snowman |
| --- | --- |
 Elokuvan tunnusteksti (Yleisradion vuonna 1983 tehty suomenkielinen tekstitys)
Ohjaaja:  Dianne Jackson
Käsikirjoittaja:  Raymond Briggs
Tuottaja:  John Coates
Säveltäjä:  Howard Blake
Leikkaaja:  John Cary
Erikoistehosteet:  Mario Cassar
Pääosat:  Peter Auty   David Bowie   Raymond Briggs
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Snowman Enterprises Limited
Ensi-ilta:  Iso-Britannia: 26. joulukuuta 1982 (Channel 4) Suomi: 24. joulukuuta 1983 (TV1)
Kesto:  noin 26 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Seuraaja:  Lumiukko ja lumikoira
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lumiukko (engl. The Snowman) on brittiläinen vuonna 1982 ensi-iltansa saanut animaatioelokuva, joka perustuu Raymond Briggsin samannimiseen lasten kuvakirjaan vuodelta 1978. Lumiukko oli vuonna 1982 parhaan lyhytanimaation Oscar-ehdokkaana ja se voitti muun muassa BAFTAn palkinnon parhaana lastenelokuvana. Elokuvan jatko-osa, Lumiukko ja lumikoira sai ensiesityksensä jouluaattona 2012.