stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kings of Metal MMXIV

| Kings of Metal MMXIV Manowar |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 7. helmikuuta 2014
 Kesto: 89.13
 Levy-yhtiö: Magic Circle Music
Manowarin muut studioalbumit
| The Lord of Steel 2012 | Kings of Metal MMXIV 2014 |   |
Kings of Metal MMXIV on yhdysvaltalaisen metalliyhtye Manowarin studioalbumi, joka julkaistiin 7. helmikuuta 2014.
Kappaleet > CD1

Hail and Kill MMXIV – 6.13
Kings of Metal MMXIV – 3.42
The Heart of Steel MMXIV (Acoustic Intro) – 5.09
A Warrior’s Prayer MMXIV – 5.44
The Blood of the Kings MMXIV – 8.01
Thy Kingdom Come MMXIV – 4.06
The Sting of the Bumblebee MMXIV – 1.16
Thy Crown and Thy Ring MMXIV (Orchestral Version) – 4.57
On Wheels of Fire MMXIV – 4.14
Thy Crown and Thy Ring MMXIV (Metal Version) – 4.57
The Heart of Steel MMXIV (Guitar Instrumental) – 4.50
Kappaleet > CD2

Hail and Kill MMXIV (Instrumental) – 6.13
Kings of Metal MMXIV (Instrumental) – 3.42
The Heart of Steel MMXIV (Orchestral Intro Version – Instrumental) – 4.50
The Blood of the Kings MMXIV (Instrumental) – 8.01
Thy Kingdom Come MMXIV (Instrumental) – 4.07
Thy Crown and Thy Ring MMXIV (Orchestral Version – Instrumental) – 4.57
On Wheels of Fire MMXIV (Instrumental) – 4.14
Arvostelut

Kaaoszine: 4/10
Aiheesta muualla

Kings of Metal MMXIV Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Kings of Metal MMXIV Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Kluuvijärvi

Mustalahti Ahlaisissa muodosti 1990- ja 2010-luvuilla kluuvijärven.
Kluuvi eli kluuvijärvi eli glojärvi on fladasta kehittynyt järvi, joka maankohoamisen vuoksi saa vettä vain sateesta tai meriveden noustessa korkealle. Kluuvin ja fladan välivaihe on nimeltään kluuviflada.
Runsaan eliökunnan ansiosta kluuvifladoilla on usein lintutorneja ja niillä harrastetaan kalastusta.
Aiheesta muualla

Asko Sydänoja: Saaristomeren ja Selkämeren fladat (pdf) (html-muodossa)  2008. Lounais-Suomen ympäristökeskus.
Ympäristö.fi
Skellefteå kommun[vanhentunut linkki]
Kriisinhallintabudjetti

Kriisinhallintabudjetti on Suomen valtion vuosittain kriisinhallintaan ohjaama määräraha valtion tulo- ja menoarvion, budjetin, perusteella. Sen koko on vuosittain noin 100 000 000 euroa, ja se kootaan puoliksi ulkoasiainministeriön ja puolustusministeriön budjettimomenteilta.
Kriisinhallintabudjetin koko määrittelee taloudellisesti Suomen osallistumismahdollisuudet YK:n omiin tai sen valtuuttamiin Naton rauhanturvaoperaatioihin.
Kriisinhallintabudjetista maksetaan myös siviilikriisinhallintaan liittyvät menot, kuten erilaiset Euroopan unionin, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön, tarkkailujen menot.
Suomessa on käyty keskustelua siitä, pitäisikö ISAF:sta luopua ja keskittyä UNMIS:iin.[lähde? ]
Koko kuva

| ”Koko kuva” Irina |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Askeleita
 Julkaistu: 23. marraskuuta 2012
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.59
 Levy-yhtiö: Ratas Music
Irinan muut singlet
| ”Kunnon syy” 2010 | ”Koko kuva” 2012 | ”Jotain suurempaa” 2013 |
Koko kuva on suomalaisen laulajan Irinan kappale ja ensimmäinen single hänen viidenneltä studioalbumiltaan Askeleita.
Singlelle on myös Helsingin keskustassa Kiasman edustalla kuvattu musiikkivideo, joka julkaistiin 7. tammikuuta 2013. Videon ohjasi Ville Juurikkala.
”Koko kuva” -singlen julkaisun myötä Irina vahvisti aloittavansa maaliskuussa 2013 lähes kahden kuukauden pituisen kiertueen, joka sai jatkoa saman vuoden kesällä.
Kappaleet

Koko kuva – 3.59
Listasijoitukset

| Lista | Sijoitus |
| --- | --- |
Latauslista: 25 
Singlelista: –
Radiolista: 2
Keltaohdake

| Keltaohdake |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Carduoideae
Suku::  Ohdakkeet Cirsium
Laji::  oleraceum
Kaksiosainen nimi
 Cirsium oleraceum  (L.) Scop. 
Katso myös
   Keltaohdake Wikispeciesissä   Keltaohdake Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltaohdake (Cirsium oleraceum) on monivuotinen ohdakelaji. Se on Suomessa harvinainen ja kasvaa yleisempänä Keski- ja Itä-Euroopassa. Kasvi on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi, mutta vuoden 2010 uhanalaisuusarvioinnissa se luokiteltiin vaarantuneeksi.
Ulkonäkö

Keltaohdake kasvaa 50–150 senttimetriä korkeaksi. Sen lehdet ovat vihreitä, lähes kaljuja, pariliuskaisia ja laidoiltaan ohut- ja keltapiikkisiä. Ylimmät lehdet ovat sepiviä ja yleensä liuskattomia. Lisäksi sen mykeröiden alla on leveitä vaaleanvihreitä ylälehtiä. Mykeröiden kukat ovat vaaleankeltaisia. Keltaohdake kukkii heinä–syyskuussa.
Levinneisyys ja elinympäristö

Keltaohdake esiintyy Länsi-Euroopasta Ranskasta läntiseen Siperiaan. Suomessa keltaohdake on melko harvinainen ja sitä esiintyy Etelä-Suomesta Etelä-Lapin korkeudelle. Satunnainen löytö tunnetaan myös Itä-Lapista. Laji on alkuperäisenä harvinainen ja esiintyy luonnontilaisella kasvupaikalla Ahvenanmaalla Jomalassa. Muuten kasvi esiintyy Suomessa yleensä uustulokkaana tai viljelykarkulaisena. Keltaohdaketta on käytetty Suomessa myös koristekasvina ja muutamilla paikkakunnilla on syntynyt pysyviä kasvustoja sen levitessä asutuksen lähiympäristöön. Leviämistä on tapahtunut myös puutavaran tuonnin tai sodanaikaisten rehukuormien mukana.
Keltaohdake kasvaa kosteilla niityillä, ojanpientareilla, puronvarsilla, soilla, lehtimetsissä ja joutomailla.
Aiheesta muualla

Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Keltaohdake (Cirsium oleraceum)
Pohjolan kasvien pauloissa: Cirsium oleraceum - keltaohdake
Koukkuaminen

Koukkuamiskoukku.
Koukkuaminen on käsityömuoto virkkauksen ja neulomisen väliltä. Koukkuamalla valmistuu tiivistä ja sileää punosta. Koukkuamisessa käytetään erityistä pitkävartista koukkuamiskoukkua, joka muistuttaa pitkää neulepuikkoa ja jonka toisessa päässä on koukku.
Koukkuamiseen voi käyttää myös kaapelilla varustettua isoa koukkua, jonka avulla on mahdollista käyttää paksumpia lankoja ja tehdä isompia kappaleita. Koukkuamiskoukun ja kaapelikoukun lisäksi on olemassa kaksipäisiä koukkuja, joilla voi koukuta kaksipuolisesti.
Koukkuaminen ei ole vaativa käsityötapa, ja koukkuamalla voi valmistaa helposti esimerkiksi mattoja ja patalappuja. Koukkuamistyön kerros valmistuu kahdessa vaiheessa: ensin kerätään puikolle kaikki kerroksen silmukat ja sitten palataan takaisinpäin päätellen ne. Uusien silmukoiden kerääminen puikolle voi tapahtua usealla eri tavalla, joita vaihtelemalla syntyy erilaisia pintarakenteita. Valmis työ on tyypillisesti paksumpaa ja tukevampaa kuin tavanomainen virkkaus.
Koukkuaminen tunnetaan maailmalla muun muassa nimillä krokning, Tunisian crochet ja Afghan stitch. Nimitykset kertovat siitä, että koukkuamista on ainakin Aasiassa käytetty erityisesti huopapeittojen (engl. afghan) valmistamiseen.
Perusmallin koukkuamispinta
Aiheesta muualla

Novitan ohje koukkuamiseen (Arkistoitu – Internet Archive)
Salla Aunolan esitys koukkuamisen historiasta ja periaatteista Jokelan Kansalaisopisto, Syksy 2013. (pdf)
Kansalaisjärjestö

Kansalaisten ihmisoikeusjärjestön toimisto Yhdysvalloissa.
Kansalaisjärjestö on kansalaisia yhteen kokoava, riippumaton järjestö, joka on hallituksista riippumaton ja joka ei tavoittele taloudellista etuasemaa. Useiden kansalaisjärjestöjen rahoitus ainakin osaksi saadaan yksityiseltä sektorilta tai julkiselta sektorilta. Kansalaisjärjestöt ovat kansalaisyhteiskunnan julkista keskustelua vaalivassa keskiössä. Suomalaiset kansalaisjärjestöt ovat pääsääntöisesti yhdistyspohjaisesti toimivia järjestöjä. Yhä useammin ne vaikuttavat myös kansainvälisesti. Keskeisin osa suomalaista kansalaistoimintaa tehdään kansalaisjärjestöissä.
Termi kansalaisjärjestö vastaa englanninkielistä ilmausta non-governmental organization (lyh. NGO), joka sai alkunsa YK:n peruskirjan 10. luvun artiklan 71 antamasta mahdollisuudesta pyytää lausuntoja jäsenvaltioista ja niiden hallituksista riippumattomilta järjestöiltä. YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa Rio de Janeirossa vuonna 1992 hyväksytty maailmanlaajuinen kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 21 tunnusti kansalaisjärjestöjen elintärkeän roolin kestävässä kehityksessä.
Kansalaisjärjestöillä voi olla mitä moninaisimpia tarkoitusperiä. Yhdistysten ja järjestöjen jäsenet pyrkivät edistämään yhteisiä tavoitteita tai arvoja. Päämäärät saattavat olla esimerkiksi poliittisia tai sosiaalisia. Myös toimintamuodot vaihtelevat: jotkin kansalaisjärjestöt keskittyvät vaikuttamaan päätöksentekijöihin tai yksityisiin kuluttajiin, kun toiset esimerkiksi jakavat ruokaa puutteenalaisille tai tekevät kehitysyhteistyötä.
Osa kansalaisjärjestöistä suhtautuu avoimen kriittisesti viralliseen politiikkaan tai yhteiskunnan perusrakenteisiin ja arvostuksiin. Ne pyrkivät vaikuttamaan sekä yleiseen mielipiteeseen että poliittiseen päätöksentekoon näitä yhteiskunnallisia rakenteita muuttaakseen. Kansalaisjärjestöt pyrkivät valvomaan, että kansalaisten ääni kuuluu päätöksenteossa. Joidenkin kansalaisjärjestöjen suhteet talouselämään ja hallituksiin voivat kärjistyä tasolle, jolla tapahtuu suoranaisia yhteenottoja.
Suomalaiset kansalaisjärjestöt

Suomalaiset kansalaisjärjestöt ovat pääsääntöisesti yhdistyspohjaisesti toimivia järjestöjä.
Suomalaisten kansalaisjärjestöjen tehtäväkenttä on laaja-alainen, ja erityisesti sosiaali- ja terveydenhuollon kentällä kansalaisjärjestötoiminta on merkittävää. Kansalaisjärjestöt esimerkiksi käyvät huumeidenvastaista kampanjointia ja tekevät erilaista päihdetukityötä.
Suomalaiset ovat ahkeria järjestöihmisiä. Väkilukuun suhteutettuna yhdistyksiä on Suomessa todella paljon. Yhdistysrekisterissä on noin 135 000 yhdistystä, joista toimivia on noin 70 000. Valtakunnallisia liittoja on noin 1 000 ja piirijärjestöjä noin 3 000. Loput ovat paikallisia yhdistyksiä. Rekisteröimättömiä yhdistyksiä on noin 30 000.
Järjestöissä on yhteensä noin 15 miljoonaa henkilöjäsentä eli kolminkertaisesti Suomen väestömäärään verrattuna. Noin 75 % suomalaisista on elämänsä aikana jonkin yhdistyksen jäsen, noin kolmannes kuuluu jatkuvasti vähintään yhteen yhdistykseen ja 8 % useampaan kuin viiteen yhdistykseen.
Suomalaiset kansalaisjärjestöt voidaan jakaakenen mukaan? seuraavasti:
urheilu- ja liikuntayhdistykset
kulttuuriyhdistykset
vapaa-aika- ja harrastusyhdistykset
sosiaali- ja terveysjärjestöt
nuorisoyhdistykset ja opiskelijajärjestöt
poliittiset yhdistykset
ammattiyhdistykset
talous- ja elinkeinoyhdistykset
neuvontajärjestöt
uskonnolliset ja maailmankatsomukselliset yhdistykset
kasvatus-, tiede- ja opintoyhdistykset
ympäristöyhdistykset
eläkeläis- ja veteraanijärjestöt
kylä-, kotiseutu- ja kaupunginosayhdistykset
maanpuolustus- ja rauhanjärjestöt
ystävyysseurat, etniset järjestöt ja kehitysyhteistyöjärjestöt
palvelujärjestöt
Osa järjestöistä tukee aatteellisesti valtion virallista linjaa enemmän tai vähemmän selvästi, mutta ei osallistu varsinaiseen päätöksentekoon tai päätösten toimeenpanoon. Esimerkiksi kansansivistysseuroilla, raittiusjärjestöillä tai maanpuolustusjärjestöillä on valtion kannalta myönteisiä päämääriä.
Esimerkkejä kansalaisjärjestöistä

Amnesty International ja Human Rights Watch[lähde? ] (ihmisoikeudet)
Electronic Frontier Finland (EFFI) (sähköiset oikeudet)
Greenpeace ja Maan ystävät (ympäristönsuojelu)
Kirkon Ulkomaanapu[lähde? ] (kehitysyhteistyö,humanitaarinen apu, ihmisoikeudet ja rauhantyö)
Lions Club (hyväntekeväisyys)
Lääkärit ilman rajoja[lähde? ] (Médecins Sans Frontières) (humanitaarinen apu)
Loesje (sananvapaus ja yleinen positiivinen asenne)
Mannerheimin lastensuojeluliitto, erilaista toimintaa perheiden tueksi
Nuorkauppakamari (johtajuuskouluttautuminen ja yhteiskuntaan vaikuttaminen)
Nuorten Ystävät (sosiaalinen kuntoutus ja työllistyminen, päihdetyö, Vanhempien Akatemian lapsiperhepalvelut, koulut)
Plan International Suomi (lasten oikeudet, tyttöjen oikeudet, kehitysyhteistyö, humanitaarinen työ)
Pohjola-Norden (pohjoismainen yhteistyö)
Suomen Kotiseutuliitto (Suomen suurin kulttuuriperintöalan kansalaisjärjestö, kotiseututyön keskusjärjestö)
Punainen Risti toimii kuten kansalaisjärjestö, mutta sen asema on määritelty kansainvälisin sopimuksin.
Uudet liikkeet

Uusista yhteiskunnallisista liikkeistä alettiin puhua 1960-luvulla. Niitä olivat ja ovat esimerkiksi rauhanliike, ympäristöliike, eläintensuojeluliike, naisliike ja seksuaalivähemmistöjen oikeuksia ajava liike. Uusien liikkeiden orientaatiota voidaan yleensä pitää ennemmin elämänlaatuun ja henkiseen tai kulttuuriseen hyvinvointiin pyrkivänä kuin aineelliseen tai sosiaaliseen edistykseen tähtäävänä.
Nykyään virkein ideologinen toiminta näyttää tapahtuvan kansalaisjärjestöjen ja löyhemmin organisoituneiden kansalaisliikkeiden piirissä. Ne saattavat keskittyä hyvinkin täsmällisiin asioihin. Kansalaisten toimintaa leimaa yhä enemmän tietynlainen dynaamisuus. Ihmiset haluavat vaikuttaa tehokkaasti ja täsmällisesti juuri heille tärkeisiin kysymyksiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansalaisjärjestö Wikimedia Commonsissa
Ulkoministeriö : Kansalaisyhteiskunta edistää ihmisoikeuksia ja kestävää kehitystä
peda.net / Kansalaisjärjestöt (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiskojen kaiku

| Kiskojen kaiku |
| --- | --- |

Kirjailija:  Mervi Pakkanen
Kieli:  suomi
Genre:  romaani
Julkaistu:  2019
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  215
ISBN:  978-952-330-140-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kiskojen Kaiku on Mervi Pakkasen kirjoittama romaani, joka julkaistiin keväällä 2019.
Tarina

Kiskojen kaiussa kertojana on Sinikka-tytön sisäinen ääni. Tytön ajatukset kartoittaa matkaa Myllykosken ja Kouvolan välillä kahden isoäitiensä välillä junalla 1950-luvulla. Äiti ja isä ovat töissä ja vanhemmat jäävät tytölle etäiseksi .
Toinen isoäiti asuu Myllykoskella aseman lähellä, jossa ahdistuksen kohteeksi nousee salaperäinen  matkustajakoti Rauhala. Verhojen takana tapahtuu outoja asioita, joista ei puhuta. Toinen isoäiti asuu Kouvolassa Töröstin mäen lähellä, jossa myös puhumattomuus on hyve. Puhumattomuus saa tytön mielikuvituksen liikkeelle ja herättää kafkamaista pelkoa pikkutytössä.
Kirjan paikat pohjaa Pakkasen omiin lapsuusmuistoihin, ja rautatieläisten tarinoihin. Veturin kuljettajaa traumatisoi junan alle jättäytyvät ihmiset. Veturimies piti mukanaan köyttä tarjotakseen sitä vaihtoehdoksi.
Myllykosken yhteiskoulun voimistelusalin tunti perustuu omaan välittömään kokemukseen. Kirja päättyy traumaattiseen kuvaukseen oppitunnista, jossa voimistelunopettaja panee tytön kiipeämään köyttä pitkin voimistelusalin kattoon, ja alas tullessa kömpelö lapsi polttaa kätensä vereslihalle.
Todellisuudessa kävi huonommin. Luokkakaverit kertovat kuinka voimistelun opettaja kiusasi ja nimitteli fyysisesti kömpelöä tyttöä luokan edessä. Voimistelutunnin päätyttyä luokkatoveri ihmetteli, miksi tyttö käveli rataa pitkin, sillä ratahan piti ylittää poikittain eikä pitkittäin. Kun tyttö kuoli junan alle, seuraavalla voimistelutunnilla opettaja vaan totesi etteihän tyttö vaan hänen takiaan junan alle jäänyt. Se onkin merkittävää, mitä jäi sanomatta.
Aiheesta muualla

Mervi Pakkasen haastattelu Kouvolan Sanomissa 20.4.2019
Kings of Metal

| Kings of Metal Manowar |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Universal Recording   -studioilla Chicagossa
 Julkaistu: 1988
 Tuottaja(t): Manowar
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 48.05
 Levy-yhtiö: Atlantic
Listasijoitukset
  45. (30. marraskuuta 1988)
Manowarin muut julkaisut
| Fighting the World 1987 | Kings of Metal 1988 | The Triumph of Steel 1992 |
Kings of Metal on itseään samalla nimellä kutsuvan Manowar-yhtyeen kuudes albumi (jäsenten mukaan The Sixth Magic Circleselvennä), joka julkaistiin vuonna 1988. Monet lukevat albumin yhtyeen tuotannon parhaimmistoon. Se jäi kitaristi-perustajajäsen Ross The Bossin viimeiseksi Manowarissa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Joey DeMaio, ellei toisin mainittu.
Wheels of Fire – 4.10
Kings of Metal – 3.45 (säv. Joey DeMaio, Ross the Boss)
Heart of Steel – 5.10
Sting of the Bumblebee – 2.49
The Crown and the Ring (Lament of the Kings) – 4.50
Kingdom Come – 3.56
Pleasure Slave – 5.38
Hail and Kill – 5.58 (säv. Joey DeMaio, Ross the Boss)
The Warriors Prayer – 4.20
Blood of the Kings – 7.29
Kokoonpano

Eric Adams – laulu
Ross The Boss – kitara
Joey DeMaio – basso
Scott Columbus – rummut (Drums of Doom)
Muuta

Ääninäyttelijät The Warriors Prayerillä ovat Arthur Pendragon Wilshire (isoisä) ja Grant Williams (lapsi).
St Paulin katedraalissa nauhoitetulla The Crown and the Ringillä esiintyy Canoldir-mieskuoro, johtajanaan Clive Griffiths. Eric Adamsin ja kuoron lisäksi ainoana instrumenttina kappaleella soivat urut ja kirkonkellot.
Aiheesta muualla

kuuntelijoiden arvosteluja levystä amazon.comissa
Canoldir-kuoron sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kings of Metal Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Kings of Metal Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Korkeajärvi (Kangasala)

| Korkeajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Koordinaatit:  61°21′30″N, 23°57′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Myllyojan valuma-alue‎ (35.25)
Laskuoja:  Korkeajärvenoja 
Järvinumero:  35.250.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132,7  m tai 133  m 
Rantaviiva:  1,268 km 
Pinta-ala:  6,578  ha 
 fiKorkeajärvi 
Korkeajärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla Kuohenmaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.
Maantietoa

Metsäjärvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,6 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 132,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Järvisijaitsee kahden mäen välisessä painanteessa ja siihen laskee kaksi metsäojaa. Suorantaisen järven oma laskuoja Korkeajärvenoja lähtee sen pohjoispäästä ja se mutittelee koneellisesti kaivettuna 2,5 kilometrin päässä olevaan Isoon Kausjärveen. Sen vedenpinta on 28 metriä alempana Korkeajärven. Järvi on autio, mutta sen etelärannan ohittaa metsätie, joka lähtee Valkeakoskelta alkavalta seututieltä 310.
Kristityn vapaudesta

Teoksen kansilehti vuodelta 1520.
Kristityn vapaudesta (lat. De Libertate Christiana, saks. Von der Freiheit eines Christenmenschen) on Martti Lutherin vuonna 1520 kirjoittama kirja, jonka aiheena on kristillisen elämän ilmeneminen yksittäisessä kristityssä.
Vuonna 1520 kirjoitetun Kristityn vapaudesta -teoksen alkuperäinen tarkoitus oli estää lopullinen välien rikkoutuminen paavin kanssa, mikä aie epäonnistui. Syntyneestä kirjasesta tuli kuitenkin merkittävä esitys kristillisen elämän sisällöstä. Se ei ole katekismuksen tyylinen opillinen esitys, vaan se on käytännöllinen kuvaus kristillisen elämän ilmenemisestä yksittäisen kristityn kohdalla.
Kristityn vapaus perustuu sille, että Jumalan valtakunta on tullut lähelle ja sen tarjoamasta vapaudesta pääsee osalliseksi jokainen tämän sanoman kuuleva ja vastaanottava. Luther torjuu sellaisen käsityksen, että vapaudessa olisi kyse ihmisen omasta kyvystä vastaanottaa armo ja pelastus. Luther ei tarkoittanut myöskään mitään poliittista vapautta. Jumalan valtakunnan vapaus on rakennettu Jumalan Sanan ja Kristuksen työn kestävälle pohjalle.
Aiheesta muualla

Kirjan teksti englanniksi
Moderni editio alkuperäisestä saksankielisestä tekstistä (Arkistoitu – Internet Archive)
Koukku

Koukku voi viitata seuraaviin asioihin ja henkilöihin:
koukku, väline, kuten:
huhtakoukku, kyntöväline
ongenkoukku, kalastusväline
iskukoukku, kalastusväline
virkkuukoukku
vetokoukku ajoneuvossa
koukku, vanha veroyksikkö
koukku, erottuva musiikillinen tai lyyrinen fraasi
koukku, nyrkkeilyn lyöntitekniikka
Koukku, Jarkko Sipilän kirja
Nimenä

Ritva Koukku-Ronde (s. 1956), suomalainen diplomaatti
Tuula Koukku, suomalainen fyysikko, Tiede-lehden ent. päätoimittaja
Kapteeni Koukku, kuvitteellinen merirosvokapteeni
Koukku, kuvitteellinen poliisi Aarne Tarkaksen elokuvasarjassa Koukku ja Ripatti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koukku”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kriketin maailmanmestaruuskilpailut 1999

Kriketin maailmanmestaruuskilpailut 1999 eli World Cup oli seitsemäs ICC:n järjestämä maailmanmestaruusturnaus. Kilpailut käytiin 14. toukokuuta - 20. kesäkuuta pääasiassa Englannissa, mutta otteluita käytiin myös Irlannissa, Walesissä, Skotlannissa ja Alankomaissa. Mukana oli kaksitoista joukkuetta ja ne pelasivat kahdessa alkulohkossa jonka jälkeen lohkojen kolme parasta jatkoi loppusarjaan ja loppusarjan neljä parasta pudotuspeleihin. Ottelut pelattiin 50 syöttövuoron peleinä. Maailmanmestariksi selviytyi Australia.
Alkulohkot > Super Six

Samasta alkulohkosta loppusarjaan selvinneet joukkueet eivät kohdanneet toisiaan uudelleen Super Six vaiheessa, vaan niiden keskinäisen ottelun tulos alkusarjasta laskettiin mukaan taulukkoon.
| Joukkue | P | Vo | Hä | Nr | NRR | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Pakistan | 5 | 3 | 2 | 0 | 0.65 | 6 |
|  Australia | 5 | 3 | 2 | 0 | 0.36 | 6 |
|  Etelä-Afrikka | 5 | 3 | 2 | 0 | 0.17 | 6 |
|  Uusi-Seelanti | 5 | 2 | 2 | 1 | -0.52 | 5 |
|  Zimbabwe | 5 | 2 | 2 | 1 | -0.79 | 5 |
|  Intia | 5 | 1 | 4 | 0 | -0.15 | 2 |
Mitaliottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |  |
|   |   |   |   |   |   |   |  |

|  |   Uusi-Seelanti | 241/7 |   |  |  |  |  |
|  |   Pakistan | 242/1/47.3 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |

|  |   |   |   |   |   Pakistan | 132/10/39 |  |
|  |   |   |   |   |   Australia | 133/2/20.1 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |   Australia | 213/10/49.2 |   |  |  |  |  |
|  |   Etelä-Afrikka | 213/10/49.4 |   |  |  |  |  |
Australia pääsi loppuotteluun tasan päättyneen välieräottelun jälkeen, koska sen sijoitus loppusarjassa oli Etelä-Afrikkaa parempi.
Koisu

Karakoisujokea Gergebilin piirissä.
Koisu (ven. Койсу́) on useiden Venäjän Dagestanin vuoristoseudulla virtaavien jokien nimitys. Niistä tärkeimmät ovat Sulakin alkujoet Andijskoje Koisu ja Avarskoje Koisu.
Andijskoje Koisu (Андийское Койсу) saa alkunsa kahdesta Georgian puolelta virtaavasta joesta. Sen pituus on 144 kilometriä (pisin alkujoki mukaan laskettuna 192 kilometriä), valuma-alueen laajuus 4810 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaama 69,6 kuutiometriä sekunnissa.
Avarskoje Koisu (Аварское Койсу, yläjuoksulla Džurmut, Джурмут) saa alkunsa Guton-vuoren rinteeltä ja virtaa Nukatl-harjanteen ohi kapeassa laaksossa, joka usein syvenee kanjoniksi. Sen pituus on 178 kilometriä, valuma-alueen laajuus 7660 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus 95 kuutiometriä sekunnissa.
Karakoisu (Каракойсу) on Avarskoje Koisun 93 kilometriä pitkä sivujoki, johon yhtyy 81 kilometrin pituinen Kazikumuhskoje Koisu (Казикумухское Койсу). Karakoisun varrella sijaitsee Gergebilin vesivoimalaitos.
Klustermus

Luovan ja esittävän säveltaiteen tapahtuma Klustermus on Raumalla järjestetty ilmainen yksipäiväinen musiikkifestivaali. Esiintyjät ovat edustaneet monia musiikkityylejä metallista jazziin.
Ensimmäisen kerran Klustermus järjestettiin 2003, ja seuraavana vuonna tapahtuman asioista huolehtimaan perustettiin Klustermus ry. Kesätapahtuman ohella yhdistys on järjestänyt myös klubitapahtumia Klustermus saapuu kaupunkiin -nimellä.  [lähde? ]