stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lepel

| Lepel (Ле́пель) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Lepel
 Koordinaatit: 54°52′31″N, 28°41′24″E 
Valtio:   Valko-Venäjä
Alue:  Vitsebskin alue
Perustettu:  1439 (maininta kronikoissa)
Korkeus:  140–175 m
Väkiluku (10/2009):  17 280
Aikavyöhyke:  UTC+3
 
 lepel.vitebsk-region.gov.by/en 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lepel (valkoven.  Ле́пель, ven.  Ле́пель) on pienehkö kaupunki ja hallintopiirin keskus Vitsebskin alueen keskiosissa Valko-Venäjän pohjoisosissa, linnuntietä 130 kilometriä pääkaupunki Minskin koillispuolella. Vuoden 2009 väestönlaskennan perusteella Lepelin kaupungin asukasluku oli 17 280 ja koko Lepelin piirin 35 367.
Lepelin kaupunki sijaitsee pienen Lepel-järven eteläpuolella; Lepelin piirissä sijaitsee kymmeniä pieniä järviä ja lampia. Berezinan biosfäärialueen toimisto sijaitsee kaupungissa; tämä osaksi Lepelin lounaisosissa sijaitseva suojelualue on rajoituksistaan huolimatta yksi seudun nähtävyyksiä.
Liikenneyhteydet

Lepelin kaupunki sijaitsee aivan Minskistä pohjoiskoilliseen, Vitsebskiin vievän vievän M3-valtatien länsipuolella; Minskiin on matkaa 156 kilometriä. Muita tärkeitä maanteitä ovat kantatie P15 itäkaakkoon Oršaan (112 km) ja kantatie P46 pohjoiseen Polatskiin (77 km). Lepeliin päättyy Oršan suunnalta saapuva rautatie. Minskin lähiliikenteen junat liikennöivät Oršasta Lepeliin useasti päivittäin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lyhyt kuvaus kaupungista (englanniksi) (BYcity.org)
Kaupunkikuvaus (Arkistoitu – Internet Archive) (valkovenäjäksi) (garady.org)
Lepel (venäjäksi) (lib.vitebsk.net)
Kaupunkikartta (venäjäksi) (BYcity.org)
Lepel - Lyhyt kuvaus (englanniksi) (belarustourism.by)
WikiMapia karttalinkki, selitykset pääosin (venäjäksi) tai (englanniksi)
Neuvostoliiton aikaisia topografiakarttoja alueesta (venäjäksi)
Минское отделение Белорусской железной дороги - Выберите станцию -  Minskin lähijunien sivusto reitteineen ja aikatauluineen - Lepelin aseman aikataulut (Valko-Venäjän rautateiden Minskin osasto) (venäjäksi)
Kuvia kaupungista (englanniksi), (puolaksi) tai (venäjäksi) (razima.org)
Kuvia piiristä (englanniksi), (puolaksi) tai (venäjäksi) (razima.org)
Eräs Lepelin kaupunkiin ja piiriin keskittynyt portaali (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (mylepel.info)
Sidsel Ben Semmane

Sidsel Ben Semmane (s. 9. lokakuuta 1988) on tanskalainen laulaja, joka edusti maataan vuoden 2006 Eurovision laulukilpailussa kappaleella "Twist of Love". Hänellä on äitinsä puolelta algerialaisia sukujuuria.
Ben Semmane voitti 11. helmikuuta 2006 Dansk Melodi Grand Prix'n, jonka ansiosta hän pääsi osallistumaan Euroviisuihin. 17-vuotias Ben Semmane oli nuorin Dansk Melodi Grand Prix'hin koskaan osallistunut laulaja ja siten myös Tanskan kaikkien aikojen nuorin euroviisuedustaja.
Euroviisuissa Ben Semmane sai kappaleellaan 26 pistettä sijoittuen kahdeksanneksitoista. Hänen ensimmäinen albuminsa Where Are My Shoes ilmestyi 2006.
Aiheesta muualla

Eurovision.tv: Sidsel Ben Semmane (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Puhelin

Vanhanaikainen puhelin.
1960-luvun lankapuhelin, jossa on pyöritettävä numerokiekko.
Uudempi langaton puhelin.
Puhelin on sähköinen äänensiirtolaite, jonka välityksellä kaksi tai useampi ihmistä voivat keskustella keskenään maantieteellisestä etäisyydestä riippumatta.
Suomenkielinen etymologia

Suomen kielessä käytettiin ensin kreikankielistä sanaa telefoni (suomennettuna ”kaukoääni”) . Vuonna 1897 Uusimaa-lehdessä ehdotettiin telefoni-termille suomenkielistä sanaa puhelin, joka oli johdatettu verbistä puhella. Uusimaa-lehteä toimitti tuolloin Vihtori Peltonen, joka käytti kirjailijanimeä Johannes Linnankoski
Puhelintekniikka

Matka- eli radiopuhelimet ovat yhteydessä puhelinkeskukseen mikroaaltojen välityksellä ja lankapuhelimet kupari- tai valokuitukaapelin välityksellä. Puhelinkeskukset ovat yhteydessä toisiinsa valokuidusta rakennetun maanalaisen runkoverkon välityksellä. Lankapuhelimen välittämä puheen taajuusalue on noin 300–3300 Hz.
Kuparijohtimien muodostamaan puhelinverkkoon perustuva puhelintekniikka tuli suuren yleisön tietoisuuteen 1800-luvun loppupuolella. Matkapuhelimia eli kannettavia radiopuhelimia käytettiin erikoistarkoituksiin jo 1900-luvun alkupuolella, mutta ne yleistyivät vasta 1990-luvulla.
Paikallisia puhelinverkkoja on esimerkiksi laivoissa ja teollisuuslaitoksissa sisäiseen yhteydenpitoon. Myös eri maiden asevoimat käyttävät yhä vielä kenttäpuhelimia sekä ajoneuvojen kuten panssarivaunujen sisäisiä puhelinjärjestelmiä.
Kirjallisuutta

Marckwort, Raija: Ole hyvä puhelimessa.  Maarianhamina:  Mermerus, 1998 (4. lisäpainos 2007).  ISBN 952-9766-27-0
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Helsingin-Turun maakaapeli. Otettaneen käyttöön ensi helmikuussa. 170 yhteyttä Helsingin ja Turun välille, Helsingin Sanomat, 16.04.1939, nro 101, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Sana siirtyy – nykyaikaista tiedonvälitystä 1950 (1950; 6:15 min)
Puhelin kehittyy: Osaatko tilata kaukopuhelun? (1952; 11:02 min)
NMT-900-verkko avataan – Ensimmäinen kännykkä: NMT (1987; 1:55 min)
Maailman ensimmäinen GSM-puhelu (1991; 3:51 min)
Johann Philipp Reis.
Philipp Reisin puhelin.
Antonio Meucci.
Alexander Graham Bell.
Bellin puhelin 1877.
Daniel Johannes Wadén.
Nurmijärvi

| Nurmijärvi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Katukuvaa Nurmijärven kirkonkylästä
Sijainti:  60°27′45″N, 24°48′25″E
Maakunta:  Uudenmaan maakunta
Seutukunta:  Helsingin seutukunta
Kuntanumero:  543
Hallinnollinen keskus:  Nurmijärven kirkonkylä
Perustettu:  1605
Kokonaispinta-ala:  367,26 km² 245:nneksi suurin 2022 
– maa:  361,90 km²
– sisävesi:  5,36 km²
Väkiluku:  45 026 26:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  124,4 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  19,8 %
– 15–64-v.:  63,2 %
– yli 64-v.:  17,0 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  91,1 %
– ruotsinkielisiä:  1,3 %
– muut:  7,7 %
Kunnallisvero:  7,5 % 282:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Outi Mäkelä
Hallituksen puheenjohtaja:  Virpi Räty (Kok.)
Kunnanvaltuusto:  51 paikkaa
– puheenjohtaja:  Kallepekka Toivonen (Kesk.)
2021–2025   • Kok.   • Kesk.   • PS   • SDP   • Vihr.   • Vas.   • KD:   14 12 11 7 5 1 1
www.nurmijarvi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nurmijärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Kunnassa asuu 45 026 ihmistä. Nurmijärven pinta-ala on 367,26 km², josta 5,36 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 124,4 asukasta/km². Tuloveroprosentti on 7,5%. Nurmijärven vaakunassa on sinisellä kentällä seitsemän luonnonväristä kultatukkaista nuorukaisen päätä, jotka viittaavat seitsemään veljekseen ja Aleksis Kiven synnyinpaikkaan.
Nurmijärven naapurikuntia ovat Espoo, Vantaa, Tuusula, Hyvinkää ja Vihti. Nurmijärvi on myös osa Helsingin seutua. Se sijaitsee nopeiden henkilöautoyhteyksien päässä Helsingistä, jonne matka Klaukkalasta kestää noin 30 minuuttia, Helsinki-Vantaan lentoasemalle 25 minuuttia, ja Kivistön asemalle noin 10 minuuttia. Linja-autoja Helsinkiin kulkee erityisesti Klaukkalasta melko tiheästi valtatietä 3 pitkin. Nurmijärven henkilöliikenne Hyvinkää–Karjaa-radalla lakkautettiin vuonna 1983.
Nurmijärvi on väkiluvultaan Suomen suurin kunta, joka ei käytä itsestään kaupunki-nimitystä. Vaikka Nurmijärvi ei siis muodollisesti ole kaupunki, se on tilastollisen kuntaryhmityksen mukaan kaupunkimainen kunta, sillä sen suurimmassa taajamassa, Klaukkalassa, asuu lähes 18 000 asukasta. Muita suuria taajamia ovat Nurmijärven kirkonkylä, Rajamäki ja Röykkä. Nurmijärven kunta markkinoi itseään ns. Nurmijärvi-ilmiöön pohjautuvalla tunnuslauseella Nurmijärvi on ilmiö.
Toisin kuin esim. Järvenpäällä tai Keravalla, Nurmijärvellä ei ole yhtä selkeää keskustaa, vaan asutus on hajautunut erikokoisiin asutuskeskuksiin. Kunnan hallinto sijaitsee Nurmijärven kirkonkylässä. Nurmijärvi on yksi kolmesta Uudenmaan maakunnan kunnasta, jolla ei ole ruotsinkielistä nimeä; muut ovat Askola ja Mäntsälä.
Rajamäellä sijaitsee Työtehoseuran tutkimus- ja opetuskeskus. Röykässä toimii Ilmatieteen laitoksen Geofysikaalinen observatorio, jossa tutkitaan Maan magneettikentän muutoksia.
Maantiede

Nurmijärvi sijaitsee Uudenmaan maakunnan keskiosassa. Kunnan pohjoisosan halki Röykän, Kiljavan ja Rajamäen kautta kulkee Salpausselkä leveänä selänteenä, ja Vantaanjoki virtaa kunnan itäosassa Nukarin ja Palojoen kautta. Nurmijärven maisema on tyypillistä uusmaalaista maisemaa, jossa laajojen viljelyslakeuksien keskellä kohoaa yksittäisiä kallioselänteitä. Maaston korkeuserot ovat kunnan alueella keskimäärin suhteellisen vähäisiä, mutta suurenevat kunnan eteläosassa, jossa on myös pystysuoria kalliojyrkänteitä. Nurmijärven matalin maastonkohta on Luhtajoen laaksossa Klaukkalassa (30 m mpy.) ja korkeimmat Salpausselällä Nopon ja Herusten lähistöllä (135 m mpy.).
Nurmijärvi sijaitsee Vantaanjoen keskijuoksun varrella, ja joessa on kunnan alueella kaksi suurta koskea, Nukarinkoski ja Myllykoski. Edellisen pituus on 800 metriä ja putouskorkeus 25 metriä, jälkimmäisen vastaavat luvut ovat 300 ja 11,5 metriä. Edellisessä on ollut saha ja mylly, jälkimmäisessä mylly ja sähkölaitos. Vantaanjokeen yhtyy Palojoen kylän tuntumassa Hyvinkään ja Tuusulan puolelta tuleva Palojoki. Kunnan eteläosassa virtaavat Lepsämänjoki ja Luhtajoki yhtyvät Vantaan kaupungin puolella lähellä Keimolan kylää ennen yhtymistään Vantaanjokeen.
Nurmijärven alueella on vain harvoja järviä. Suurin on luoteessa Kiljavalla, osittain Hyvinkään puolella sijaitseva kirkasvetinen ja laskujoeton Sääksjärvi, jonka vesi vaihtuu maaperän kautta. Se on itse asiassa Suomen suurin lähde, jota koristavat hiekkarannatlähde? ja Sääksin uimaranta. Muita järviä ovat lähellä Röykkää sijaitseva Vaaksinjärvi, Klaukkalan ja Perttulan välillä sijaitseva Valkjärvi sekä Herustenjärvet kunnan pohjoispäässä. Pieni osa Vihtijärveä on Nurmijärven luoteiskulmassa. Kunnalle nimen antanut Nurmijärvi ja Perttulassa sijainnut Kuhajärvi kuivatettiin lopullisesti 1950-luvulla.
Liikenne

Tärkein Nurmijärven kautta kulkeva liikenneväylä on valtatie 3, jonka varrella sijaitsee kirkonkylän läheisyydessä Myllykukko-liikenneasema. Valtatie rakennettiin moottoritieksi 1990-luvulla, ja sen rinnalla oleva vanha valtatie numeroitiin seututie 130:ksi. Valtatie 3:een yhtyy Hyvinkään puolella Tuusulan Hyrylästä tuleva ja Nurmijärven itäosan kautta kulkeva kantatie 45, ja kunnan pohjoisosan halki kulkee valtatie 25. Muita tärkeitä teitä ovat Klaukkalan, Perttulan ja Röykän kautta Lopelle ja Karkkilaan kulkeva seututie 132 sekä Nurmijärven kirkonkylän kautta Rajamäelle suuntautuva yhdystie 1311. Rajamäen ja Röykän kautta kulkee myös Hyvinkää–Karjaa-rata, jolla on nykyisin ainoastaan tavarajunaliikennettä.
Nurmijärvellä erityisesti Klaukkalasta on tiheät linja-autovuorot Helsinkiin. Klaukkalan Viirinlaaksoon valmistui vuonna 2018 matkakeskus vanhan linja-autoaseman tilalle. Nurmijärvellä kulkee myös sisäisiä linja-autovuoroja. Nurmijärven kunnanvaltuusto on äänestänyt liittymisestä HSL-kuntayhtymään vuonna 2017, mutta liityntää ei ole tulossa. Nurmijärveläiset voivat ostaa HSL-lippuja HSL-alueella asuvien hinnalla, sillä Nurmijärvi on solminut kehyskuntasopimuksen HSL:n kanssa. Myös junaradan jatkamista Klaukkalaan on suunniteltu, todennäköisesti Vantaankosken radan jatkoksi. Viirinlaakson matkakeskuksen alle on varattu tilaa mahdollista rautatieasemaa varten. Junarataa ollaan kuitenkin mahdollisesti hylkäämässä superbussin tai raitiotien tieltä. Marraskuussa 2017 Nurmijärven kunta ja Nurmijärven Linja Oy vaativat selvitystä Helsingin kaupungilta, koskien tietöiden takia erittäin ruuhkaista Mannerheimintietä. Kunta ja Nurmijärven Linja haluavat sujuvoittaa linja-autojen kulkemista. He väläyttivät jopa yksityisautojen siirtämistä kiertoteille ruuhka-aikaan. Kesällä 2017 Nurmijärven kunnanvaltuusto päätti olla liittymättä HSL-kuntayhtymään, ja valita ELY-keskuksen mallin. ELY-keskus kilpailutti Nurmijärven joukkoliikenteen, ja voittajaksi päätyi Nurmijärven Linja Oy (Korsisaari). Tarjouksia tuli vain yksi. Nurmijärven kunta ja Vantaan kaupunki suunnittelevat yhteistyössä syöttöliikennettä Klaukkalasta Kivistöön johtuen siitä, että tällä hetkellä Kivistöön pääsee vain omalla kulkuvälineellä, tai jäämällä pois Keimolanportin pysäkeillä.
Kunnan kannalta merkittävän Klaukkalan ohikulkutien rakensi Kreate Oy. Ohikulkutiellä haettiin ratkaisua Klaukkalan pahoihin ruuhkiin. Klaukkalantietä kulkee päivittäin noin 16 000 ajoneuvoa. Ohikulkutie valmistui vuoden etuajassa syksyllä 2020.
Kylät ja taajamat

Nurmijärven kolme suurinta taajamaa ovat Klaukkala, Kirkonkylä ja Rajamäki. Näihin taajamiin ja niiden liepeille on kohdistunut 2000-luvulla voimakasta muuttoliikettä erityisesti pääkaupunkiseudulla asuvien lapsiperheiden osalta. Väkiluvun kasvaessa taajamat ovat saaneet yhä enemmän kaupunkimaisia piirteitä. Näissä taajamissa asuu 75 % kunnan asukkaista, haja-asutuskin on Nurmijärvellä yleistä. 2010-luvulla, muuttoliikkeen keskittyessä ympäryskuntien sijaan kasvavissa määrin kaupunkiseutujen ydinalueille ja ns. Nurmijärvi-ilmiön vähentyessä, Nurmijärven väkiluvun kasvu on hidastunut.
Kylät ja taajamat > Taajamat

Vuoden 2020 lopussa Nurmijärvellä oli 43 663 asukasta, joista 38 526 asui taajamissa, 4 854 haja-asutusalueilla ja 283:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Nurmijärven taajama-aste on 88,8 %. Nurmijärven taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2020) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Klaukkala* | 20 683 |
| 2 | Nurmijärven kirkonkylä | 7 773 |
| 3 | Rajamäki* | 7 494 |
| 4 | Röykkä | 1 593 |
| 5 | Nukari* | 346 |
| 6 | Palojoki* | 331 |
| 7 | Leppälampi | 272 |
| 8 | Helsingin keskustaajama* | 34 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Klaukkala ei varsinaisesti enää muodosta omaa tilastollista taajamaansa, vaan se sekä naapurikylät Lepsämä ja Perttula ovat ajan myötä kasvaneet osaksi Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Nurmijärven lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle. Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1 249 820 asukasta ja sen pinta-ala on 676,76 neliökilometriä. Herusen ja Rajamäen taajamat ulottuvat pieniltä osin myös Hyvinkään kaupungin alueelle sekä Nukarin ja Palojoen taajamat (kuten myös Jäniksenlinnan taajama pääosin) Tuusulan kunnan alueelle.
Kylät ja taajamat > Kylät

Herunen, Järventausta, Kirkonkylä, Klaukkala, Korpi, Korven asema, Leppälampi, Lepsämä, Lintumetsä, Metsäkylä, Mäntysalo, Nukari, Numlahti, Nummenpää, Nummimäki, Palojoki, Perttula, Raala, Rajamäki, Röykkä, Suomies, Uotila, Uusikylä ja Valkjärvi
Väestö > Väestörakenne

Nurmijärvi on asukasluvultaan Suomen 26. suurin kunta. Nurmijärven asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 44 773 asukasta, mikä on 2,5 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Nurmijärven väkiluku on ollut nouseva 1990-luvulta lähtien. Nurmijärven väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 57,9 prosenttia, mikä on noin 5,8 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Nurmijärven väestöstä on 18,9 prosenttia. Työikäisiä Nurmijärvellä on 60,9 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 20,2 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Nurmijärvellä oli vuonna 2021 yhteensä 2 839 eli 6,4 prosenttia kaupungin asukkaista.
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Nurmijärven väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 22 115 | 22 115 |
| 1985 | 1985 |    | 24 696 | 24 696 |
| 1990 | 1990 |    | 28 129 | 28 129 |
| 1995 | 1995 |    | 30 014 | 30 014 |
| 2000 | 2000 |    | 33 104 | 33 104 |
| 2005 | 2005 |    | 37 391 | 37 391 |
| 2010 | 2010 |    | 39 937 | 39 937 |
| 2015 | 2015 |    | 41 897 | 41 897 |
| 2020 | 2020 |    | 43 036 | 43 036 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Kieli ja etnisyys

Nurmijärven väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 91,1 prosenttia, ruotsinkielisiä 1,3 prosenttia ja vieraskielisiä 7,7 prosenttia. Nurmijärvellä asui vuoden 2023 lopussa 2 545 ulkomaan kansalaista, mikä on 5,7 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on virolaiset, joita asuu Nurmijärvellä 1 379 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat venäläiset (141) ja ukrainalaiset (94).
Väestö > Uskonto

Nurmijärven asukkaista 63,9 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 2,3 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 33,8 prosenttia väestöstä. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Nurmijärvellä toimii Espoon hiippakuntaan kuuluva Nurmijärven seurakunta.
Kirkon herätysliikkeistä Nurmijärvellä toimivat vanhoillislestadiolaisuus, herännäisyys ja kansanlähetys. Vanhoillislestadiolaisuutta edustaa yli 490 jäsenen Nurmijärven rauhanyhdistys. Rauhanyhdistyksen vuonna 1996 rakennettu toimitalo sijaitsee Perttulassa. Herännäisyyttä edustavalla Herättäjä-Yhdistyksellä on Nurmijärvellä oma paikallisosasto. Uudenmaan Kansanlähetys järjestää säännöllistä toimintaa seurakunnan tiloissa.
Helluntaiherätyksen piirissä Nurmijärvellä toimii noin 200 jäsenen Nurmijärven helluntaiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Nurmijärven alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Talous

Nurmijärven työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (1.4%)
Jalostus (28.2%)
Palvelusektori (68.3%)
Muut sektorit (2.1%)
Talousalueena Nurmijärvi kuuluu Helsingin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 60 189 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa suurempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi suurin.
Nurmijärvellä oli vuonna 2022 yhteensä 12 367 työpaikkaa ja kunnassa asui 21 431 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 33,1 prosenttia. Nurmijärven työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 67,8 prosenttia, jalostuksen 28,2 prosenttia ja alkutuotannon 1,4 prosenttia.
Kunnan työpaikkaomavaraisuus on 57,7 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 82,2 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,9 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Nurmijärvellä on 107,4 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Nurmijärven suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, konsultointi ja kiinteistöpalvelut. Nurmijärven viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Välitysklinikka (196), Enzymes Finland (174), Skanska Rental (129), Ferrometal (112) ja Würth Elektro (108). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Enzymes Finland, KH-Koneet, Kiitosimeon, Ferrometal Ja Simeon Tank. Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Nurmijärvi on sijoittunut vuosina 2020–2024 keskikokoisten kuntien joukossa alimpaan neljännekseen sijalle 64. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Nurmijärvelle on 2,89.
Talous > Julkistalous

Nurmijärven kunnan verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 yli 97 miljoonaa euroa. Nurmijärven kunnallisveroprosentti on 7,50 prosenttia vuonna 2025. Nurmijärven viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Stén & Co, Premix, Nurmijärven Sähköverkko, JanLa ja Würth Elektro joista kaikki maksoivat yli 600 000 euroa yhteisöveroa vuodessa.
Palvelut > Koulutus

Nurmijärvellä on peruskoulutuksen osalta 17 alakoulua (yksi ruotsinkielinen), kaksi yhtenäiskoulua, yksi erityiskoulu ja kolme yläkoulua.
Toisen asteen koulutuksen osalta Nurmijärvellä on kolme lukiota: kirkonkylässä Nurmijärven yhteiskoulun lukio, Rajamäellä Rajamäen lukio ja Klaukkalassa Arkadian yhteislyseo. Viimeksi mainittu lukio on yksityinen, muut ovat Nurmijärven kunnan ylläpitämiä. Lisäksi Perttulan kylässä toimii yksi ammatillista koulutusta tarjoavan koulutuskuntayhtymän Keudan kampuksista.
Sääksjärven rannalla Kiljavalla sijaitsevat myös Sak-Opisto ja Humanistisen ammattikorkeakoulun Nurmijärven yksikkö. Rajamäellä toimii Työtehoseuran aikuiskoulutuskeskus.
Palvelut > Kaupalliset palvelut

Nurmijärvellä on muun muassa ruokakauppoja, apteekkeja, ravintoloita, pikaruokaravintoloita, erikoisliikkeitä, huoltoasemia ja autohuoltoja. Klaukkalassa on kauppakeskus Viiri, jonka ankkuriyritys on K-Citymarket. Rajamäen Kylänpäähän valmistui syyskuussa 2018 liikekeskus Lähde.
Klaukkalaan avattiin pääkaupunkiseudun suurin S-market -myymälä 10. maaliskuuta 2022, sen ollessa toistaiseksi ainoa ympärivuorokautisesti aukinaisena toimiva elintarvikemyymälä koko kunnassa.
Palvelut > Media

Nurmijärven uutisia julkaistaan Aamupostissa, joka on Nurmijärven, Hyvinkään, Hausjärven, Lopen ja Riihimäen yhteinen paikallislehti. Nurmijärvellä jaetaan myös Viikkouutiset-ilmaisjakelulehteä.
Kulttuuri

Nurmijärven nimikkolintu on palokärki (Dryocopus martinus), nimikkoeläin mäyrä (Meles meles) ja nimikkokasvi kivikkoalvejuuri (Dryopteris filix-mas).
Palojoen kylässä on vuodesta 1953 lähtien vietetty Taaborinvuoren Kivi-juhlia Aleksis Kiven kunniaksi. Ensimmäinen juhla järjestettiin teatterinjohtaja Vilho Siivolan aloitteesta. Taaborinvuorella on myös kesäteatteri ja museoalue.
Lepsämällä toimii Teatteri Kvartetti.
Muutaman kilometrin päässä kirkonkylästä, Helsinki-Hämeenlinna -moottoritien ja vanhan kolmostien välissä, sijaitsee vuonna 2001 valmistunut tanssihalli Ruusulinna.
Kulttuuri > Murre

Nurmijärven alueella puhutun kielen perustana on etelähämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Murteessa esiintyy vaikutteita lounaisista välimurteista sekä ruotsinkielisten suomalaisten murteista.  Nurmijärven murteelle ominaisia piirteitä ovat diftongien avartuminen, r-äänne t:n heikkoasteisena vastineena ja ts-yhtymän tt:llinen edustus. Myös loppuheittoa esiintyy. Nurmijärven murre muodostaaa alaryhmän yhdessä Hyvinkään ja Tuusulan kanssa.
Kulttuuri > Perinnekulttuuri

Nurmijärven kansallispuku on suunniteltu vuonna 1954. Puvun suunnittelija on Tyyni Vahter yhdessä taiteilija Alli Tourin kanssa. Naisten puvussa voidaan käyttää joko raidallista tai yksiväristä liiviä. Raidallinen liivi on punapohjaista sini-harmaa-valko-vihreäraitaista kangasta. Samaa kangasta käytetään miesten liivissä. Hamekangas on punaista verkaa.
Kulttuuri > Kirkot ja hautausmaat

Nurmijärvellä on kolme evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvaa kirkkorakennusta. Vanhin niistä on Nurmijärven kirkko, joka on vuonna 1793 valmistunut puukirkko Nurmijärven kirkonkylässä. Muut evankelis-luterilaiset kirkot ovat Rajamäen kirkko ja Klaukkalan kirkko. Lisäksi Nurmijärvellä on helluntaiseurakunnan kirkkorakennus. Klaukkalassa sijaitsee ortodoksinen Pyhän Nektarios Eginalaisen kirkko. Nurmijärvellä sijaitsee kaksi hautausmaata: Nurmijärven hautausmaa ja Rajamäen hautausmaa.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Nurmijärvi kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Nurmijärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla paakelssit rusinasopan kera, palvipaisti, marjakräämi ja sokkeroloora eli imelletty perunalaatikko.