stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rienzi
Juoni > I näytös

Katu Roomassa, taustalla Lateraanikirkko. Paavi on paennut Roomasta Avignoniin. Aatelissuvut Orsini (patriisi) ja Colonna (plebeiji) vihaavat toisiaan. Paolo Orsini yrittää ryöstää Rienzin sisaren Irenen. Adriano Colonna saapuu paikalle ja pelastaa Irenen. Kardinaali Raimondo (paavin edustaja) vetoaa aatelisiin, että Kirkon nimissä he lopettaisivat vihamielisyydet ja kunnioittaisivat lakia. Cola Rienzi saapuu kannattajiensa Baroncellin ja Cecco del Vecchion kanssa palauttamaan rauhan.  Rienzi vetoaa paikalla olleeseen kansaan ja aatelisiin ja sanoo Rooman suuruuden koittavan, kun laki ja järjestys saadaan voimaan. Rienzin vetoomus saa kansalta vastakaikua, mutta aateliset torjuvat Rienzin ehdotuksen. Aateliset ja heidän alustalaisensa lähtevät Roomasta jatkamaan riitelyään kaupungin muurien ulkopuolelle. Kardinaali Raimondo ja roomalaiset lupaavat tukensa Rienzille.  Rienzi kehottaa kansaa olemaan valmiina kokoontumaan, kun he kuulevat trumpetin signaalin. Kansa vakuuttaa olevansa valmis.
Rienzi syleilee sisartaan Ireneä ja kiittää Adrianoa avusta. Rienzi ihmettelee, että Colonnan perheenjäsen on pelastanut hänen sisarensa. Sitten Rienzi pyytää Adrianoa mukaansa. Adriano epäröi. Rienzi vakuuttaa Rooman suuruuden koittavan hänen johdollaan mutta Adriano pelkää Rienzin tuhoavan Rooman. Rienzi muistuttaa Colonna-suvun jäsenen tappaneen Rienzin veljen, ja Adriano vastahakoisesti liittyy Rienzin joukkoon. Rienzi jättää Irenen Adrianon suojeltavaksi ja poistuu.
Kahden ollessaan Adriano ja Irene julistavat heidän rakkautensa kestävän, vaikka maailma ympärillä tuhoutuisikin. Adrianon profetian mukaan Rienzi tuhoutuu, koska kansa tulee pettämään hänet, ja aateliset rankaisevat, koska hän on liian rohkea.
Aamun koitteessa trumpetti soi kaukana ja urut soivat Lateraanikirkossa ja kansa polvistuu. Rienzi saapuu haarniskoituna kardinaalin kanssa. Kirkon ovet ovat auki, ja kansa tervehtii villisti. Rienzi julistaa Rooman suojelijana palauttavansa vapauden ja lait Erstehe, hohe Roma, neu! (Nouse, suuri Rooma, uudistu!). Kansa tervehtii Rienziä sankarinaan, ja Cecco del Vecchio huudattaa Rienzin Rooman kuninkaaksi. Rienzi kieltäytyy kunniasta ja toivoo saavansa olla vain kansantribuuni. Roomalaiset vannovat tribuunilleen uskollisuutta.
Juoni > II näytös

Rienzi saapuu Capitoliumin suureen saliin senaattorien seuraamana. Johtavista roomalaisista perheistä on muodostettu nuorukaisten Rauhanlähettiläät. He tuovat rauhan viestiä ja julistavat uutta vapautta. Rienzi ja senaattorit kiittävät Jumalaa, ja lähettiläät lähtevät viemään ilosanomaa roomalaisille. Colonna, Orsini, senaattorit ja aateliset tervehtivät uutta tribuunia. Rienzi vakuuttaa, että hän ei ole huolissaan omasta kunniastaan, vaan siitä, että Roomaan on saatu lait voimaan, ja poistuu senaattorien kanssa.
Colonna ja Orsini ovat raivoissaan Rienzin ylimielisyydestä. Aateliset suunnittelevat Colonnan ja Orsinin johdolla murhaavansa Rienzin tulevassa juhlassa. Steffano Colonna kertoo pojalleen Adrianolle murhasuunnitelman. Adriano kamppailee suvun lojaalisuuden ja rakkauden välillä. Adrianon vetoaa aatelisiin murhan ehkäisemiseksi ja vannoo seisovansa Rienzin puolella omaa sukuaan vastaan.
Juhlakulkue tulee Capitoliumin suuren halliin. Rienzin seurassa on Irene ja aatelisia sekä Milanon, Lombardian, Napolin, Unkarin, Böömin ja Baijerin lähettiläitä. Rienzi julistaa Rooman oikeuden itse nimittää Rooman kuninkaan ennen kuin Keisari valitaan, ja siksi vaali on järjestettävä ennen kuin saksan lähettiläät saapuvat. Rienzi määrää yleiset juhlat alkavaksi ja kieltäytyy kuuntelemasta Adrianon varoitusta.
Juhlat alkavat. Siinä on pantomiiminäytelmä ja baletti. Juhlanäytelmänä esitetään Lucretian ryöstö. Brutus kostaa Lucretian kuoleman ja vapauttaa Rooman. Musiikkikappaleina on alkusoitto, asetanssi, gladiaattoritaistelu, neitsyiden saapuminen sekä juhlatanssi. Viimeisen numeron aikana Orsini iskee tikarinsa ja se osuu haarniskaan, joka on Rienzillä on asunsa alla. Kansa vaatii aatelisille rangaistusta. Rienzi kunnioittaa kansan tahtoa ja lähettää aateliset valmistautumaan kuolemaan.
Adriano rukoilee isänsä puolesta ja Irene myötäilee. Rienzi suostuu säästämään aateliset, mikäli he vannovat uuden uskollisuusvalan. Tähän aateliset suostuvat, mutta salaisesti päättävät olla tottelematta, koska vala oli annettu väkipakolla. Näytös päättyy Adrianon ja Irenen kiitokseen, Baroncellin ja Ceccon epäilyyn ja aatelisten uhkaukseen sekä kansan ihailuun.
Juoni > III Näytös

Näyttämökuva esittää osittain raunioitunutta kaupunkia Forumin suurella aukiolla. Myrskykellot soivat, ja villi hallitsematon väkijoukko täyttää aukion. Aateliset ovat paenneet kaupungista ja koonneet provinsseista suuren armeijan ja valmistautuvat marssimaan Roomaan. Väkijoukko etsii Rienziä ja pyytää häntä murskaamaan uuden kapinan ilman armoa. Rienzi lupaa suojella Rooman vapautta ja innostaa väkeä sotaan.
Adriano saapuu masentuneena ja kauhistuneena. Lojaalisuus perhettä kohtaan vaatisi hänen olevan aatelisten puolella, mutta usko uuteen Roomaan Rienzin johdolla sekä rakkaus Ireneen tekevät hänen asemansa toivottomaksi. Suuressa aariassaan Gerehter Gott (Oikeudenmukainen Jumala) hän ihmettelee kuinka voi valita Irenen veljen Rienzin ja oman isänsä välillä. Adriano yrittää vielä saada aikaiseksi sovinnon Steffano Colonnan ja Cola Rienzi välille.
Etäältä kuuluu torvisignaaleita. Rienzi menee sotaan munkkien ja kansan ympäröimänä ja lupaa patrioottisessa puheessaan suojelevansa vapautta ja lakeja. Rienzin sotahuuto Santo spirito cavaliere kuuluu selvästi. Adriano ei pysty taivuttamaan uudestaan Rienziä antamaan armoa aatelisille. Taisteluhymni kertoo kansalaisten olevan voitokkaita. Aateliset kukistetaan, ja Colonnan ja Orsinin ruumiit tuodaan torille. Adriano suree isäänsä ja kiroaa Rienzin sekä kohtalon, joka erottaa hänet ikuisesti Irenestä. Rienzi ja kansa valmistautuvat voitonmarssiin Capitoliumille.
Juoni > IV näytös

Yöllä Lateraanikirkon edustalla naamioituneita kansalaisia kokoontuu. Baroncelli ja Cecco alkavat juonitella Rienziä vastaan. He kertovat kansalle Saksan lähettiläiden lähteneen Roomasta lopullisesti. Huhujen mukaan Rienzi on riidoissa Saksan ruhtinaitten kanssa keisarin valinnasta. Baroncelli jatkaa sanoen Colonnan suvun jäsenten kääntyneen paavin puoleen ja luvanneen suojella voimallaan kirkkoa. Baroncellin mukaan Rienzi armahti Colonnan vain tarkoituksenaan saada aatelisten tuki ja siksi Rienzi on petturi. Adriano poistaa naamion ja sanoo Rienzin olevan arvoton valtaan sekä vannoo kostoa.
Rienzi valmistelee voitonjuhlia ja näyttäytyy täydessä loistossaan. Kiitoskulkue lähestyy kirkkoa, ja mukana on Rienzin lisäksi myös Irene. Salaliittolaiset ovat täyttäneet kirkon rappuset. Adriano on aikeissa murhata tribuunin, mutta Irenen läsnäolo saa hänet luopumaan ajatuksesta. Rienzi puhuu kansalle. Kirkosta kuuluu munkkien synkkä laulu Te Deumin sijaan, ja kardinaali Raimondo kiroaa Rienzin ja hänen kannattajansa. Kansa kaikkoaa sekasortoisena. Adriano yrittää epätoivoisesti painostaa Ireneä jättämään Rienzin. Adriano pakenee nopeasti, veli ja sisar jäävät kahdestaan ja kirkosta kuuluu munkkien kirouslaulu.
Juoni > V näytös

Capitoliumin salissa Rienzi rukoilee suuressa aariassaan Jumalaa Allmächt’ger Vater (Kaikkivaltias Isä). Totuuden hetkellä Rienzi on yksin, mutta hän uskoo yhä Rooman kansaan. Irene saapuu ja he syleilevät. Irene on ylpeä roomalaisuudestaan, jonka tunteen häneen on istuttanut Rienzi. Tribuuni tunnustaa rakkautensa kansaan ja Roomaan ja uskoo siihen, vaikka hänet ollaan syöksemässä pois vallasta. Irene vannoo pysyvänsä Rienzin rinnalla, ja Rienzi aikoo nostattaa kansan vielä kerran aseisiin ja poistuu. Adriano ilmestyy salapukuisena ja varoittaa Ireneä kansalaisten aikomuksesta polttaa Capitolium. Hän yrittää taivuttaa Ireneä mukaansa, mutta Irene kieltäytyy.
Kansa lähestyy raivoissaan aukiolle eri suunnista soihtujen kanssa ja huutaen kirkon kunniaa. Kansa vastustaa Rienziä. Rienzi on täydessä loistossaan Irenen kanssa Capitoliumin parvekkeella. Rienzi vetoaa kansaan, mutta häntä ei kuunnella. Kansalaiset kivittävät ja ovat jo unohtaneet Rienzin hyvät teot: suuruuden ja lakien kunnioituksen. Baroncelli kieltää kuuntelemasta enää Rienziä, ja kansa sytyttää Capitoliumin tuleen. Capitolium on liekeissä, ja Rienzi sekä Irene pitävät toisiaan kädestä kiinni. Kansalaiset heittelevät kiviä. Adriano saapuu aatelisten kärjessä ja vetoaa Ireneen, että hän pelastaisi itsenä. Adrianon rynnätessä Capitoliumin torni sortuu, ja tornin alle hautautuvat Rienzi, Irene ja Adriano.
Aiheesta muualla

MIDI-esitys alkusoitosta.
Bulwer-Lyttonin Rienzi englanniksi. Project Gutenberg
Rienzin teksti saksaksi
Richard Wagner -postikorttigalleria: Rienzi
Italian tähden ritarikunta

| Italian tähden ritarikunta |
| --- | --- |
 Havainnekuva ritarikunnan tähdestä
Palkitaan:  italialaisen kulttuurin säilyttämisestä ja edistämisestä
Palkinnon antaja:  Italian presidentti
Maa:   Italia
Ensimmäinen palkinto:  2011
Italian tähden ritarikunta (ital. Ordine della Stella d'Italia) on italialainen ritarikunta. Se perustettiin vuonna 2011, ja toimii Italian solidaarisuuden tähden ritarikunnan (ital. Stella della solidarietà italiana) virallisena seuraajana. Aikaisempi ritarikunta perustettiin Italian tasavallan yhteydessä vuonna 1947, mutta presidentti Giorgio Napolitano uudisti ritarikuntaa sen nykyiseen muotoon. Alkuperäistä, vuonna 1947 perustettua, kunniamerkkiä jaettiin kunnianosoituksena merkittävästä työstä sodanjälkeisen Italian rakentamiseksi. Vuodesta 2011 se on toiminut kunnianosoituksena italialaisen kulttuurin säilyttämisestä ja edistämisestä sekä sen hyväksi tehdystä työstä Italian ulkopuolella.
Kunniamerkkiä jaetaan kuudessa luokassa:
Suurristin kunniaritari
Suurristi
Suurupseeri
Komentaja
Upseeri
Ritari
Informaatioaikakausi

Informaatioaikakausi tarkoittaa nykyistä informaation ajanjaksoa, jonka usein katsotaan alkaneen noin 1970-luvulla. Informaatioaikakaudella viitataan ihmisten helpompaan ja nopeampaan pääsyyn erilaisiin informaation ja tiedon lähteisiin.
Digitalisaatio on vaikuttanut vahvasti informaatioaikakauden kehitykseen, ja usein ajanjakson yhteydessä puhutaan myös kolmannesta ja neljännestä teollisesta vallankumouksesta. Puhuttelevia aiheita informaatiovaikuttamiseen liittyen ovat olleet esimerkiksi internetin ja median välityksellä helpottunut misinformaation leviäminen ja tekoälyn vaikutus informaation kehitykseen.
Historia

Informaatioaikakauden ovat mahdollistaneet monet erilaiset teknologiset Innovaatiot. Muun muassa internetin muodostuminen on vaikuttanut ihmisten mahdollisuuksiin etsiä, löytää ja jakaa tietoa nopeasti ja helposti etäisyyksien sitä rajoittamatta.
Tekoälyn kehitys alkoi voimistua noin 2010-luvulta alkaen, ja sillä on ollut merkittävä vaikutus informaation aikakauden kehitykseen.
Tieto- ja viestintätekniikan kehitys > Digitaalinen media

Digitaalinen media tarkoittaa digitaalista ympäristöä, jossa on ääntä, kuvaa ja tekstiä. Osa tätä on muun muassa sosiaalinen media. Digitaalisen median kautta informaatio leviää nopeammin kuin ennen ympäristön luontia. Erilaisia informaation välityskanavia ovat muun muassa digitaaliset uutiset, mainokset, pelit ja elokuvat, joiden kautta tietoa levitetään laajoille ihmisjoukoille.
Kahvipensaat

| Kahvipensaat |
| --- | --- |
 Kahvipensaan hedelmiä.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Matarakasvit Rubiaceae
Suku::  Kahvipensaat Coffea  L.
Katso myös
   Kahvipensaat Wikispeciesissä   Kahvipensaat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kahvipensaat (Coffea) ovat matarakasvien (Rubiaceae) heimoon kuuluva viljelykasvien suku. Luonnonvaraisena kahvipensaita kasvaa trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla Afrikassa, Indonesiassa, Malesiassa ja Madagaskarilla.
Nimi coffea tulee ruotsin kielen vanhasta kahvia tarkoittavasta sanasta coffe. Se puolestaan tulee alun perin arabian kielen sanasta qahwa.
Lajit

Maailmassa on 124 kahvipensaslajia.
Tärkeimmät kaupalliset kahvilajit, joiden pavuista valmistetaan kahvia, ovat arabiankahvi (Coffea arabica) ja kongonkahvi eli robusta (Coffea canephora). Kolmas viljeltävä laji on liberiankahvi (Coffea liberica).
Lajit > Kahvipensaslajeja

Coffea affinis – Kasvaa Sierra Leonessa, Guineassa ja Norsunluurannikolla. Kyseessä saattaa olla yksi ja sama laji kuin stenophylla.
Coffea arabica – arabiankahvi
Coffea canephora – kongonkahvi
Coffea charrieriana
Coffea congensis On käytetty kahvijuomien valmistuksessa.
Coffea eugenioides – maukas laji, jota käytetään erikoiskahvijuomien valmistuksessa, mutta sadot ovat pienet.
Coffea fadenii – keniankahvi
Coffea liberica – liberiankahvi
Coffea racemosa – mietokahvi. On käytetty kahvijuomien valmistuksessa.
Coffea stenophylla – maultaan arabicaa lähestyvä laji, joka menestyy korkeammissa lämpötiloissa kuin arabica. Kuivuudenkestävä ja vastustuskykyinen lehtiruosteelle. Kotoperäinen Guineassa, Sierra Leonessa ja Norsunluurannikolla. Viljeltiin Eurooppaan vietäväksi asti 1890-luvulla. Lajia ei ole viljelty sitten 1920-luvun ja luonnossa se on uhanalainen. Sierra Leonessa sitä ei oltu nähty vuoden 1954 jälkeen. Kaupallisen viljelyn loppumiseen vaikuttivat heikot sadot ja tappio kilpailussa menestyksekkäämmän kongonkahvin kanssa.
Coffea zanguebariae
Uhanalaisuus

Maailman villinä kasvavista 124:stä kahvipensaslajista ainakin 75 eli 60 % on eri tavoin uhanalaisia; luku sisältää 13 kriittisesti vaarantunutta ja 40 vaarantunutta lajia. Myös arabica villinä kasvavassa muodossaan kuuluu uhanalaisiin lajeihin, mikäli ilmaston lämpeneminen otetaan huomioon.
35 lajia ei ole uhattuna. 14:n tilanne on tuntematon. Näistä 14:stä tuntemattomasta 9:ää ei ole tavattu vuoden 1940 jälkeen.
28 % lajeista ei tavata miltään suojelualueelta. 45 % lajeista ei ole talletettu mihinkään siemenpankkiin. Kaikkein uhanalaisimmista kahvilajeista vain alle neljäsosasta on varmuuskopio siemenpankissa. Kahvin siemeniä ei voi säilöä kylmäkuivauksella, joka on siemenpankkien tavanomainen menetelmä.
Viljely > Taudit ja tuholaiset

Kahvipensaiden merkittävin tauti on lehtiruoste, jota aiheuttaa Hemileia vastatrix -niminen sieni. Kahvinviljelijöiden toinen merkittävä vastustaja on kahvikuoriainen Hypothenemus hampei, joka syö kahvipuun marjoja.
Viljely > Sopeutuminen

Kahvin viljelijät pyrkivät sopeutumaan ilmastonmuutokseen siirtymällä ilmastoltaan suopeampiin paikkoihin kuten korkeammalle; muuttamalla viljelytekniikoita kuten kastelua ja varjostusta; kehittämällä uusia lajikkeita tai ottamalla käyttöön uusia lajeja.
Aiheesta muualla

Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kahvipensaat (Coffea)
ITIS: Coffea (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Coffea (englanniksi)
Flora of China: Coffea (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Coffea (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Genus Coffea[vanhentunut linkki] (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q156354  Wikispecies: Coffea  APDB: 189584  APNI: 73052  CoL: 8VWDB  EoL: 39907518  EPPO: 1COFG  FNA: 107588  FoC: 107588  GBIF: 2895315  GRIN: 2779  iNaturalist: 64343  IPNI: 85299-3  IRMNG: 1041905  ITIS: 35189  NCBI: 13442  NZOR: 85ba7a8f-9ed2-441e-a40e-bdac6c78a6cd  Open Tree of Life: 227658  PLANTS: COFFE  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:325985-2  Tropicos: 40011705  WFO: wfo-4000008851
Ekologinen jalanjälki

Kansallinen ekologinen ylijäämä tai alijäämä, mitattuna maan biokapasiteetti per henkilö (maailman hehtaareina) vähennettynä ekologisella jalanjäljellä per henkilö (myös globaaleilla hehtaareilla). Tiedot vuodesta 2013.



  x ≤ -9
  -9 < x ≤ -8
  -8 < x ≤ -7
  -7 < x ≤ -6
  -6 < x ≤ -5

  -5 < x ≤ -4
  -4 < x ≤ -3
  -3 < x ≤ -2
  -2 < x ≤ -1
  -1 < x < 0

  0 ≤ x < 2
  2 ≤ x < 4
  4 ≤ x < 6
  6 ≤ x < 8
  8 ≤ x
Inhimillisen kehityksen indeksin ja ekologisen jalanjäljen suhde eri mailla.
Ekologinen jalanjälki kuvaa sitä, kuinka suuri maa- ja vesialue tarvitaan ihmisen tai ihmisryhmän kuluttaman ravinnon, materiaalien ja energian tuottamiseen sekä syntyneiden jätteiden käsittelyyn. Käsitteen kehittivät Mathis Wackernagel ja William E. Rees 1990-luvun alussa. WWF:n mukaan ihmiskunnan ekologinen jalanjälki ylittää maapallon kestokyvyn jo 25:llä prosentilla.
Ekologista jalanjälkeä käytetään laajalti kestävän kehityksen mittarina. Sitä mitataan yleensä hehtaareina, tarkemmin ottaen globaalihehtaareina (gha). Yksi globaalihehtaari tarkoittaa hehtaarin kokoista aluetta, jonka tuottavuus vastaa maapallon keskiarvoa.selvennä Ekologisen jalanjäljen avulla voidaan tutkia yksittäisten henkilöiden, hyödykkeiden, palvelujen, yritysten, teollisuudenalojen, alueiden ja kansojen kulutuksen kestävyyttä.
Vuonna 2007 maailman ekologinen jalanjälki oli 2,7 globaalihehtaaria henkeä kohti, kun maapallon biokapasiteetti eli tuottava maa-ala oli 1,8 hehtaaria henkeä kohti. Ekologinen jalanjälki keskimäärin kutistui vuosina 1993–2009 niissä 24 maassa, joissa kansantuote oli yli 30 000 dollaria/asukas. Nopeimmin jalanjälki kasvoi melko köyhissä maissa.
Ekologisen jalanjäljen ja biokapasiteetin välinen tase ilmaistaan ”maapalloissa”, jolloin yksi maapallo vastaa maailman biokapasiteettia kyseisenä vuonna. Voidaan esimerkiksi laskea, miten monta maapalloa tarvittaisiin, jos kaikki maailman ihmiset eläisivät kuten suomalaiset. Maapallon biokapasiteetiksi arvioitiin vuonna 2003 11,2 miljardia hehtaaria. Helmikuussa 2006 maailman väkiluku oli 6,5 miljardia. Tällä väestömäärällä tarvittaisiin noin 4,5 maapalloa tyydyttämään ihmiskunnan tarpeet, jos kaikkien ekologinen jalanjälki olisi yhtä suuri kuin suomalaisten. Yhdysvaltalaisten jalanjäljellä (9,6 ha) maapalloja tarvittaisiin 5,6. Jos taas kaikki eläisivät kuten intialaiset keskimäärin (jalanjälki 0,8 ha), ihmiskunnalle riittäisi puolikas maapallo.lähde?
Ekologisen jalanjäljen perusteella laskettavalla nk. ekovelkapäivällä (eng. Ecological Debt Day; myös nimitystä Maailman ylikulutuspäivä (eng. Earth Overshoot Day) käytetään) havainnollistetaan vuosittaista kapasiteetin ja kulutuksen suhdetta.
Valtiotason tarkastelua

Vuonna 2017 yhden suomalaisen ekologinen jalanjälki oli 5,8 ja Suomen biokapasiteetti henkeä kohden 12,4. Vuonna 2017 suomalaiset kuluttivat luontoa 7,4 gha:n verran vähemmän, kuin mitä Suomen luonto tuottaa . Suomalaisen ekologinen jalanjälki 188 valtion vertailussa oli sijaluvulla 22lähde? vuonna 2016.
Vuonna 2007 Kiina kulutti eniten luonnonvaroja ja sen ekologinen alijäämä oli maailman suurin. Suurimmat biokapasiteetin kuluttajat Kiinan jälkeen olivat Yhdysvallat ja Intia. Jos Kiinan luonnonvarojen käyttö henkeä kohden kasvaisi Yhdysvaltojen tasalle, se veisi yksistään koko maapallon biokapasiteetin. Kiina käyttää jo yli 16 prosenttia maailman biokapasiteetista, johon sisältyvät muun muassa veden, maan ja puun käyttö.
Rinnakkaisia käsitteitä

Hiilijalanjälki tarkoittaa jonkin tuotteen, toiminnan tai palvelun aiheuttamaa ilmastokuormaa eli sitä, kuinka paljon kasvihuonekaasuja tuotteen tai toiminnan elinkaaren aikana syntyy.
Vesijalanjälki tarkoittaa sitä, kuinka paljon henkilö, yhteisö, valtio tai vastaava on kuluttanut maailman vesivaroja kaikkien kuluttamiensa hyödykkeiden myötä. Kulutettuihin vesivaroihin lasketaan talousveden lisäksi kaikki vesi, joka on tarvittu esimerkiksi viljelyyn, teollisuuden prosesseissa ja tuotteiden valmistukseen.
Aiheesta muualla

Global Footprint Network – Ekologisen jalanjäljen tietokeskus
Vastuullinen matkailu (Arkistoitu – Internet Archive) – Vinkkejä ekologisen jalanjäljen pienentämiseksi.
Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunta

| Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunta |
| --- | --- |
 Ritarikunnan ketju
Palkinnon antaja:  Savoijin perheen pää
Maa:   Italian kuningaskunta
Ensimmäinen palkinto:  1362
Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunta (ital. Ordine Supremo della Santissima Annunziata) oli Italian kuningaskunnan korkein ritarikunta.
Ritarikunnan perusti Savoijin kreivi Amadeus IV vuonna 1362 ja se oli aluksi tarkoitettu vain aatelisille, jotka vannoivat uskollisuutta ritarikunnan suurmestarille. Ritarikunnan jäsenten oli tarkoitus olla keskenään tasavertaisia, mikä todennäköisesti oli syy sille, että ritarikunnassa on vain yksi luokka.
Vuodesta 1946, jolloin Italian kuningaskunta lakkautettiin, ritarikunta on ollut täysin Savoijin perheen vastuulla eikä Italian tasavalta pidä sitä omanaan. Suurmestarina toimii Savoijin perheen pää. Nykyään kunnianosoitus myönnetään ani harvoin ja lähes yksinomaan kuninkaallisille ja valtionpäämiehille.
Ritarikunnassa on vain yksi luokka:
ritari
Paavi Pius IX:n ritarikunta

| Paavi Pius IX:n ritarikunta |
| --- | --- |
 Ritarikunnan tunnuksia
Palkitaan:  paavin mielen mukaan lähtökohtaisesti valtionpäämiehille ja suurlähettiläille
Palkinnon antaja:  paavi
Maa:   Vatikaanivaltio
Ensimmäinen palkinto:  1847
Paavi Pius IX:n ritarikunta (ital. Ordine di Papa Pio IX) on Pyhän istuimen myöntämä paavillinen ritarikunta. Sen perusti nimensä mukaisesti paavi Pius IX vuonna 1847. Muiden Pyhän istuimen jakamien kunniamerkkien tavoin ritarikunnan kunniamerkin myöntämiselle ei ole selkeitä perusteita, vaan paavi voi myöntää sen ansiosta, jonka katsoo tarpeeksi arvokkaaksi. Paavi Pius IX:n ritarikunnan kunniamerkki myönnetään tyypillisesti vieraiden valtioiden päämiehille ja suurlähettiläille. Saajan ei tarvitse olla katolilainen.
Ritarikunnan ansiomerkkiä jaetaan viidessä luokassa:
suurristin ritari ketjuilla
suurristin ritari
komentaja tähdellä
komentaja
ritari
Naisille kunniamerkki on voitu myöntää vuodesta 1994 lähtien.
Sundqvist-jupakka

Sundqvist-jupakka on nimitys vuosina 1990–2001 tapahtuneelle tapahtumasarjalle, joka alkoi STS-pankin tappiolliselle yritykselle myöntämästä lainasta. Ulf Sundqvistin mukaan nimetty jupakka kärjistyi myöhemmin lainan myöntämiseen liittyviin korvausvaatimuksiin ja niiden kohtuullistamiseen sekä näihin liittyviin rikostutkintoihin ja oikeudenkäynteihin. Suomen toisena valtiovarainministerinä toiminut Arja Alho joutui eroamaan vuonna 1997 hyväksyttyään Sundqvistin vahingonkorvausten pienentämisen.
Aiheesta muualla

Vastaus edustaja Aapo Saaren ym. välikysymykseen 22.10.1998 (Arkistoitu – Internet Archive) – Pääministeri Paavo Lipponen, Valtioneuvoston kanslia 22. lokakuuta 1998
Valtion vakuusrahaston toimiohjelautakunnan kannanotto (Arkistoitu – Internet Archive) – Valtiovarainministeriön tiedote 26. helmikuuta 1999
Henrik Purjehtijan ritarikunta

| Henrik Purjehtijan ritarikunta |
| --- | --- |
 Ritarikunnan tunnuksia
Palkitaan:  poikkeukselliset ansiot portugalilaisen kulttuurin, historian tai arvojen hyväksi eteenkin merenkäynnin saralla
Palkinnon antaja:  Portugalin presidentti
Maa:   Portugali
Ensimmäinen palkinto:  1960
Henrik Purjehtijan ritarikunta (port. Ordem do Infante Dom Henrique) on portugalilainen ritarikunta, joka on perustettu vuonna 1960, kun Henrik Purjehtijan syntymästä tuli kuluneeksi 500 vuotta. Se on kunnianosoitus sellaiselle portugalilaiselle tai ulkomaalaiselle, jotka ovat tehneet poikkeuksellisen ansiokkaita tekoja portugalilaisen kulttuurin, historian tai arvojen hyväksi; etenkin, mikäli ne liittyvät merenkulkuun.
Kunniamerkkiä jaetaan kuudessa luokassa:
Suurketju
Suurristi
Suurupseeri
Komentaja
Upseeri
Ritari
Ida Lähde

Ida Lähde on (s. 6. marraskuuta 1998 Turku) suomalainen pesäpalloilija. Hänen seuransa oli naisten Superpesistä pelaava Manse PP vuosina 2016-2021. Nykyään hän edustaa Porin Pesäkarhuja. Kaudella 2016 alkaneella urallaan Lähde on saavuttanut kaksi SM-kultaa kausina 2017 ja 2023, kaksi SM-hopeaa kausina 2018 ja 2020, ja yhden SM-pronssin kaudella 2021. Lähde pelaa sisäpelissä etenijänä ja ulkopelissä polttolinjassa. Hänen kasvattajaseuransa on Turku-Pesis.
Saavutukset

Superpesiksen vuoden tulokas: 2016
2 SM-kultaa: 2017 ja 2023
2 SM-hopeaa: 2018 ja 2020
1 SM-pronssi: 2021
2 Itä-Länsi -ottelua: 2019 ja 2021