stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Soilampi (Saarijärvi)

| Soilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°40′26″N, 25°10′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.621.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,7 m  
Pituus:  620 m  
Leveys:  350 m  
Rantaviiva:  1,616 km  
Pinta-ala:  13,811 ha  
Tilavuus:  0,0002104 km³ 
Keskisyvyys:  1,52 m  
Suurin syvyys:  7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSoilampi 
Soilampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Hännilän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 620 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 210 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Mahlunjärven lähialueeseen (14.621) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,7 metriä mpy.
Sigfrid Sirenius

Sigfrid Selim Sigismund Sirenius (15. heinäkuuta 1877 Oripää –  25. syyskuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen pappi, teologian kunniatohtori. Hän oli suomalaisen setlementtiliikkeen perustajia ja Suomen Setlementtiliiton pitkäaikainen pääsihteeri.
Elämäkerta

Sireniuksen isä David Sirenius toimii saaristokappelin kappalaisena vuosina 1886–1890 Velkualla, jonne perhe muutti Turusta. Sigfrid kävi kuitenkin koulunsa Turussa. Perhe muutti takaisin Turkuun 1890.
Sirenius vihittiin papiksi Turun tuomiokirkossa vuonna 1901. Hän toimi vuodesta 1905 merimiespappina ensin Antwerpenissa ja sitten Lontoossa, jossa hän tutustui setlementtitoimintaan ja sen taustalla olevaan ideologiaan. Hän palasi 1912 Lontoosta Suomeen ja toi aatteen mukanaan. Ensi vuodet kotimaassa hän kiersi puhumassa eri tilaisuuksissa työläisväestön parissa tapahtuvasta kristillisestä toiminnasta, johon hän oli Englannissa tutustunut.
Suomen silloinen tilanne ja sisällissodan puhkeaminen lykkäsivät kuitenkin toiminnan aloittamisen vuoteen 1918, jolloin perustettiin Teollisuusseutujen Evankelioimisseura ja seuraavana vuonna Kalliolan työkeskus Helsingin Kallion kaupunginosaan. Sireniuksen ohella muita aktiiveja olivat Jaakko Gummerus ja J. H. Tunkelo. Alli Trygg-Helenius oli jo 1890 perustanut Kansankoti-nimisen työkeskuksen Sörnäisiin, mutta rahoituksen puutteen vuoksi sen toiminta oli päättynyt 1910.
Sirenius oli seuran ensimmäinen pääsihteeri vuodet 1918–1948. Sireniuksen jälkeen pääsihteerinä oli Aaro Tolsa ja sitten Sireniuksen vävy Topi Tarkka. Puheenjohtajana oli Jaakko Gummerus vuosina 1918–1933. Sirenius oli ahkera kirjoittaja ja käsitteli teksteissään setlementtityön ohella kristillisyyttä ja raittiutta.
Sigfrid Sirenius sai elämäntyöstään Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon vuonna 1957.
Teokset

Avartuvia työkutsuja ajatuksia Ekumeenisen kokouksen johdosta, WSOY, 1925
Bland sjömän i Antwerpen, Finska Sjömansmissionssällskapet, 1909
Elis Bergroth julistaja, taistelija, ihminen, WSOY, 1954
Emme hellitä! ajatuksia juovutusjuomatilanteen selvittämisestä, WSOY, 1926
Etsimme paluutietä: puheita ja esitelmiä nykyisen ajan ihmisen ongelmista, WSOY, 1953
Ihmiset kuuntelivat toisiaan: ihmisten yhteyden läpimurtoja kansamme myrskyssä ja tyvenessä, Tammi, 1955
Ihmisiä, joilta sain: muistelmia elämästäni vuosisadanvaihteen molemmin puolin, Tammi, 1953
Johtaja, joka palveli piispa: Jaakko Gummerus kristillis-yhteiskunnallisessa työkeskustyössä, Työkeskusten kustannusosakeyhtiö, 1934
Jos Jeesus ei olisi tullut..., WSOY, 1917, 3. korj. p., 1966
Järjestynyt kristillisyys ja sen merkitys kansalle, WSOY, 1917
Kaksi päivää Kagavan kanssa hänen käydessään Suomessa heinäk. 16–18 päivinä 1936, Työkeskusten kustannus, 1936
Kansamme suurkysymyksen puolesta Suomen raittiutta harrastaville valitsijoille, WSOY, 1927
Kansamme vaaran hetkenä vetoomus vakavasti ajatteleviin ihmisiin nykyisen juovutusjuomatilanteen johdosta, WSOY, 1924
Kansankirkko yhdistystoiminnan tukemana, synodalikirjoitus Porvoon hiippakunnan pappeinkokoukseen lokakuussa 1922, WSOY, 1922
Kestääkö kieltolaki? sana siveellisestä kannanotosta, WSOY, 1930
Kirkko ajan vaiheissa, WSOY, 1958
Kirkko ja suurkaupunkien seurakuntatyö Englannissa, Suomalainen teologinen kirjallisuusseura, 1917
Kotihartauskirja tutkisteluja kullekin vuoden päivälle, WSOY, 1927
Kristityt ja nykyinen aika WSOY, 1920 (julk. Suomen kristillisen ylioppilasliiton julkaisuja 18)
Kristus on suuri: raamatuntutkistelua ja sananjulistusta kristillis-sosiaalisessa liikkeessä, WSOY, 1939
Kärsimys on suuri asia: Jumalan sanoma kärsimyksen kuormaa kantaville, WSOY, 1938
Paavo Ruotsalainen ja hänen uskonelämänsä, WSOY, 1937
Rolf Arnkil, Sigfrid Sirenius, Pentti Eskola: Perimmäisten kysymysten äärellä – Kirjeenvaihtoa ja kirjoitelmia sairaskammion hiljaisuudessa, WSOY, 1961
Personallinen palvelus ydintekijä yhteiskunnallisen kysymyksen ratkaisussa, WSOY, 1919  (Kristillisen ylioppilasliiton julkaisuja 8)
Pyhä arkielämä: ajatuksia maallisesta ja hengellisestä kristillisessä työssä Työkeskusten kustannusyhdistys, 1945
Settlement-ajatus käytännössä teollisuusseutujen evankelioimisseuran työn puitteissa, 1923, Teollisuusseutujen evankelioimisseura, 1924
Työväenliikkeen uskontokysymys: nykyaikaisia pyrkimyksiä sen ratkaisemiseksi, WSOY, 1921
Unohdettu hengen maailma, WSOY, 1960
Uskonnoton maailma – maallistunut uskonto. Kansankasvatuksen uskontokysymyksen vaiheita, WSOY, 1937
Vaeltajan mietekirja, WSOY, 1961
Valikoima Siionin lauluja, Adventisti-seurakunta, 1919
Vuorilta säteilee: tutkisteluja ja mietteitä elämän asioista vuoden jokaiselle päivälle, WSOY, 1956
Ääni sanoo: Julista! WSOY, 1943
Aiheesta muualla

Setlementtiliitto
Martti Ajo: / Sirenius, Sigfrid (1877–1961) (maksullinen) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  9.10.2006. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Aiheesta muualla > Kirjallisuutta

Sigfrid Sirenius, Vaeltajan mietekirja, jälkilauseessa on Heikki Wariksen elämäkerta Sireniuksesta.
Sirenius, Sigfrid, Ihmisiä, joilta sain. Muistelmia elämästäni vuosisadanvaihteen molemmin puolin. Tammi: Helsinki, 1953.
Tarkka, Topi, Sigfrid Sirenius, legenda jo eläessään. WSOY: Porvoo-Helsinki, 1974.
Perälä, Matti, Sigfrid Sirenius Kuusankosken ensimmäisenä pappina. Kuusankosken kirja s. 411–422. Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan julkaisusarja nro 34. Gummerus 1997.
Southwark

| Southwark |
| --- | --- |
 Lontoon kaupungintalo sijaitsee Southwarkissa.
Kaupunki:  Lontoo
Muodollinen kreivikunta:  Suur-Lontoo
Lontoon kaupunkipiiri:  Southwark
Koordinaatit:  51°29′56″N, 0°05′24″W
 fiSouthwark 
Southwark [ˈsʌðərk] on alue Southwarkin kaupunkipiirissä, Thamesjoen eteläpuolella Kaakkois-Lontoossa.
Southwarkin kylä on ollut tärkeä risteyspaikka vuodesta 43, jolloin roomalaiset rakensivat sillan Thamesin yli.
Useimmat Southwarkin rakennukset ovat valmistuneet toisen maailmansodan jälkeen. Näkyviä rakennuksia ovat Lontoon kaupungintalo, jossa toimii Suur-Lontoon yleishallintoviranomainen GLA, Will Alsopin suunnittelema palkittu Peckhamin kirjasto sekä 310 m korkea pilvenpiirtäjä Shard at London Bridge.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lontoon suomalainen kirkko (33 Albion Street, Rotherhithe)
Skaraborgs Läns Tidning

| Skaraborgs Läns Tidning> SkLT |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Bonnier
Levikki:  3 600 (2021)
Perustettu:  1884
Päätoimittaja:  Adam Jönsson
Sitoutuneisuus:  liberaali
Kotikunta:  Skara
Kotimaa:  Ruotsi
Sivukoko:  tabloid
Ilmestymistiheys:  ma, ke–pe
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Skaraborgs Läns Tidning (lyh. SkLT) on ruotsalainen vuonna 1884 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Skara. Se ilmestyy neljästi viikossa, on poliittiselta linjaltaan liberaali ja kuuluu Bonnier-konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
Sota ja rauha (täsmennyssivu)

Sota ja rauha on:
Leo Tolstoin romaani (1865–1869)
Edelliseen pohjautuva Sergei Prokofjevin ooppera (1941–1942)
Sergei Bondartšukin elokuva (1968)
King Vidorin elokuva (1956)
BBC:n minisarja (1972–1973)
BBC:n televisiosarja (2016)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sota ja rauha”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sollentunan kirkko

| Sollentunan kirkko Sollentuna kyrka |
| --- | --- |

Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Tukholman hiippakunta
Seurakunta:  Sollentunan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luvun lopussa
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sollentunan kirkko
Sollentunan kirkko (ruots. Sollentuna kyrka) on Ruotsissa Sollentunan kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Se on rakennettu 1100-luvun lopussa ja sitä on laajennettu tai remontoitu useita kertoja sen jälkeen. 1400-luvun jälkipuolella tehdyt kalkkimaalaukset ovat Albertus Pictorin edustamaa koulukuntaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sollentuna kommun: Sollentuna kyrka[vanhentunut linkki] (ruotsiksi)
Stockholms läns museum (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sollentuna kyrka
Kirkko sisältä
Käännös suomeksi
Solki

Vyönsolki
Solki on vaatteen, muun kankaan tai nahkahihnan avattava ja uudelleen suljettava kiinnike, joka on usein koristeellinen. Solkia voidaan käyttää myös koruina. Soljessa on runkona kaari, kehä tai kuori, johon tukeutuu lukitseva neulamainen osa estämään soljen läpi työnnetyn kankaiden tai vyön liukumisen ulos soljesta. Vyön soljessa lukitsevaa osaa kutsutaan myös kielekeeksi. Usein solkeen kuuluu myös muita osia, joita käytetään esimerkiksi vyön toisenpään pysyvään kiinnittämiseen. Esihistoriallisella ajalla solkien tavalliset valmistusmateriaalit olivat pronssi, rauta ja hopea. Metalliset soljet ovat säilyneet haudoisssa, vaikka vaatteet ovat usein tuhoutuneet ja kadonneet.  Koristeellisia solkia on löydetty useista rautakautisista haudoista, esimerkiksi Tytärsaaren solki. Koristeiden tyyli on vaihdellut maantieteellisesti ja ajallisesti, mikä auttaa historiallisten solkien alkuperän tunnistamisessa.
Historia

Solkia käytettiin antiikin Kreikassa ja Roomassa erityisesti sotilasvarusteissa ja aseissa, esimerkiksi miekan vyölle kiinnittämiseen. Monissa kielissä solkea tarkoittava sana (esimerkiksi engl. Buckle) pohjautuu vulgaarilatinan sanaan buccula, joka tarkoittaa pientä suuta.
Länsi-suomalainen ristiretkiaikainen hevosenkenkäsolki. Löytynyt Sortavalasta ja ajoitettu vuosiin 1150-1300.
Sisäkolmio

Pedaalikolmio syntyy kolmion sisäpisteen normaalien, jotka osuvat kohtisuoraan sivuja vastaan, kantapisteiden muodostamasta kolmiosta.
Ceviaanikolmio syntyy, kun ceviaanit leikkaavat toisensa sisäpisteessä ja kun janojen päissä kantapisteet muodostavat kolmion.
Sisäkolmio syntyy geometriassa, kun kolmion kullekin sivulle merkitään piste, jotka yhdistetään janoilla kolmioksi. Määritelmänsä vuoksi sisäkolmio on aina kolmion sisällä. Sisäkolmion emokolmio, josta se muodostettiin, on eräs sen ulkokolmio.
Vaikka sivujen pisteet voidaan valita mielivaltaisesti, ovat tietyillä tavoilla valitut pisteet erityisen mielenkiintoisia. Kolmion sisältä valitaan erityinen sisäpiste, joka osallistuu yhteisesti kolmion kolmen sivun kantapisteen muodostumiseen. Monesti tällainen piste on kolmion merkillinen piste. Kun sisäpisteestä johdetaan, erityisellä tavalla janoja hyväksi käyttäen, kantapisteet, saadaan sisäkolmio, jolla on erityisiä ominaisuuksia.
Pedaalinen kolmio (engl. pedal triangle) syntyy, kun kolmion sisäpisteestä vedetään normaalien avulla kohtisuorat kolmion sivuille. Kohti­suorat kohtaavat kolmion sivut kanta­pisteissä, joiden kautta pedaalikolmio piirretään. Sisäpistettä, joka on muodostamassa pedaalikolmiota, kutsutaan pedaalipisteeksi. Jos pedaalipiste sijaitsee kolmion ulkopuolella, ei pedaalikolmio välttämättä ole sisäkolmio, koska jokin kantapiste saattaa sijaita sivun jatkeella.
Ceviaanikolmio (engl. cevian triangle) syntyy, kun kolmion kärjistä piirretään ceviaanit (engl. cevian) valitun sisäpisteen kautta vastakkaisille sivuille. Ceviaanit ja sivut kohtaavat kantapisteissä, joiden kautta kolmio piirretään. Sisäpistettä, joka on muodostamassa kyseistä sisäkolmiota, kutsutaan ceviaanipisteeksi (engl. cevian point).
Erityisiä sisäkolmioita

Seuraavassa on lueteltu joitakin edellä mainittuja kolmioita.
Erityisiä sisäkolmioita > Pedaaliset kolmiot

Pedaalisten kolmioiden muoto riippuu sekä isäntäkolmion muodosta että normaalien leikkauspisteen P paikasta. Kolmiot voidaan kuitenkin luetteloida käyttäen leikkauspistettä indeksinä.
Sisäympyrän sivuamispisteistä voidaan muodostaa pedaalinen kolmio. Sisäympyrän keskipiste on kolmion kulmanpuolittajien leikkauspiste (Kimberlingin tunnus  \scriptstyle X_{1} ).
Keskinen kolmio on alkuperäisen kolmion ympäröivän ympyrän keskipisteen ( \scriptstyle X_{3} ) suhteen pedaalinen kolmio.
Ortokolmio syntyy korkeusjanojen kantapisteistä (jotka ovat myös ceviaanit), kun ne leikkaavat ortokeskuksessa (Kimberlingin tunnus on  \scriptstyle X_{4} ) ja jatkavat osuen kohtisuoraan kolmion vastaisille sivuille.
Pedaalinen kolmio Bevan pisteen ( \scriptstyle X_{40} ) suhteen syntyy, kun kolmiota ulkoisesti sivuavien ympyröiden sivuamispisteet yhdistetään kolmioksi.
Erityisiä sisäkolmioita > Ceviaanikolmiot

Ortokolmion korkeusjanat voidaan tulkita ceviaaniksi, jotka leikkaavat toisensa samaisessa ortokeskuksessa.
Sisäympyrän keskipisteen kautta kulkevat ceviaanien kantapisteet muodostavat kolmion Gergonnen pisteen (Kimberlingin tunnus  \scriptstyle X_{7} ) kautta.
Keskinen kolmio muodostuu kolmion keskijanojen kantapisteiden eli sivujen keskipisteiden, yhdistämisestä. Se on ceviaanien muodostama kolmio painopisteen (Kimberlingin tunnus  \scriptstyle X_{2} ) suhteen.
Sotades

Sotades (m.kreik. Σωτάδης, Sōtadēs) voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Sotades (toimi n. 460–450 eaa.), attikalainen savenvalaja
Sotades-maalari (toimi n. 460–450 eaa.), attikalainen punakuviomaalari, joka maalasi Sotadeen vaaseja
Sotades Maroneialainen (200-luku eaa.), runoilija
Sotades Thespiailainen (400-luku eaa.), kuvanveistäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sotades”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sota sisälläni

| Sota sisälläni> Krigsfotografen |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Boris B. Bertram
Tuottaja:  Anders Bruus Patricia Drati Sonja Lindén Katrine Philp Katrine A. Sahlstrøm Kaspar Astrup Schröder
Säveltäjä:  Tobias Wilner
Kuvaaja:  Boris B. Bertram Henrik Ipsen Thøger Kappel Tony Lauge Madsen Adam Morris Philp Marcel Zyskind
Leikkaaja:  Charlotte Munch Bengtsen
Pääosat:  Jan Grarup
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Tanska Suomi
Tuotantoyhtiö:  Good Company Pictures Avanton Productions
Ensi-ilta:  Elokuvavuosi 2019
Kesto:  75 minuuttia
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sota sisälläni on Boris B. Bertramin ohjaama tanskalais-suomalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 2017.
Elokuva on henkilödokumentti tanskalaisesta sotakuvaajasta Jan Grarupista. Elokuvassa seurataan Grarupin elämää hänen palattuaan työkentältä hoitamaan perhettään vaimonsa sairastumisen vuoksi.
Shape of Despair

| Shape of Despair> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1995–1998 (nimellä Raven) 1998–
Tyylilaji:  funeral doom goottimetalli
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Henri Koivula   Natalie Koskinen   Jarno Salomaa   Tomi Ullgrén   Sami Uusitalo   Samu Ruotsalainen  
Entiset jäsenet:  Toni Mäensivu   Miika Niemelä   Pasi Koskinen   Samu Ruotsalainen  
Levy-yhtiö:  Season of Mist Spinefarm (2000–2005) Solarfall (2010) Avantgarde Music (2011)
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Shape of Despair on suomalainen funeral doom -yhtye, joka perustettiin vuonna 1995 Raven-nimellä, mutta yhtye vaihtoi nimensä vuonna 1998 nykyiseen. Yhtyeen levy-yhtiö on Season of Mist.
Historia

Jarno Salomaa ja Tomi Ullgrén perustivat Raven-yhtyeen vuonna 1995.
Ensimmäinen demo "Alive in the Mist" äänitettiin 1998 jonka jälkeen yhtyeen nimi vaihtui nykyiseen. Vuonna 2000 Spikefarm Recordsin kanssa solmittiin levytyssopimus ja yhtye julkaisi debyytti-albuminsa Shades of....
Pasi Koskinen liittyi Shape of Despairiin vuonna 2001 ja lauloi albumeilla Angels of Distress ja Illusion’s Play.
Vuonna 2005 julkaistiin kokoelma-albumi Shape of Despair, joka sisälsi aiemmin julkaisematonta materiaalia, "Alive in the Mist" -demon, sekä yhden uuden kappaleen, "Sleeping Murder".
Yhtye piti hiljaiseloa viiden vuoden ajan ja julkaisi vuonna 2010 EP:n Written in My Scars, jonka jälkeen Pasi Koskinen jätti yhtyeen. Vuonna 2011 julkaistiin split-albumi Shape of Despair / Before the Rain yhdessä Before the Rain -yhtyeen kanssa. Samana vuonna yhtyeen uudeksi laulajaksi tuli Henri Koivula, joka tunnetaan Throes of Dawn -yhtyeestä.
Kesäkuussa 2015 julkaistiin neljäs albumi, Monotony Fields, 11 vuotta edellisen Illusion's Play -albumin jälkeen.
Yhtye julkaisi viidennen albuminsa, Return to the Void, helmikuussa 2022.
Kokoonpano

Henri Koivula – laulu (2011–)
Natalie Koskinen – laulu (1998–)
Jarno Salomaa – kitara, kosketinsoittimet (1995–), rumpuohjelmointi (1995–1998)
Tomi Ullgrén – basso (1995–2004), kitara (1998–)
Sami Uusitalo – basso (2004–)
Samu Ruotsalainen – rummut (1999–2015, 2020–)
Kokoonpano > Entiset jäsenet

Pasi Koskinen – laulu (2001–2010)
Toni Mäensivu – rummut (1995–1998), laulu (1999–2000)
Azhemin – laulu (1998–1999), basso (1998–2004)
Daniel Neagoe – rummut (2015–2019)
Diskografia

Shades of... (2000,  Spikefarm Records)
Angels of Distress (2001,  Spinefarm)
Illusion's Play (2004,  Spikefarm)
Monotony Fields (2015,  Season of Mist)
Return to the Void (2022,  Season of Mist)
Shape of Despair (2005,  Spikefarm)
EP:t
Written in My Scars (2010,  Solarfall)
Shape of Despair / Before the Rain (2011,  Avantgarde Music)
Alone in the Mist (1998,  Raven)
Promo tape (1998)
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
MySpace-profiili
Shape of Despair
| --- | --- |
Studioalbumit:   Shades of...  Angels of Distress  Illusion's Play  Monotony Fields  Return to the Void 
Kokoelmat:   Shape of Despair 
EP:t:   Written in My Scars
Southfield (Michigan)

| Southfield |
| --- | --- |


Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Michigan
Piirikunta:  Oakland
Hallinto:  
 – Pormestari:  Kenson J. Siver
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  68.06 km²
 – Josta vettä:  0.03 km² 
Väkiluku (2010):  71 758
 – Väestötiheys:  1 100 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-5 (kesäaika UTC-4)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Southfield on kaupunki Oaklandin piirikunnassa, Michiganin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 71 758. Southfield kuuluu Detroitin suurkaupunkialueeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Southfield (Michigan) Wikimedia Commonsissa
Sojuz T-6

Sojuz T-6 oli Neuvostoliiton miehitetty avaruuslento Saljut 7 -avaruusasemalle. Alus laukaistiin Baikonurin kosmodromilta 24. kesäkuuta 1982 ja se palasi maahan 2. heinäkuuta 1982. Alus vietti avaruudessa noin kahdeksan vuorokautta. Lento oli Ranskan alku miehitettyihin avaruuslentoihin.
Miehistö > Avaruuteen lensivät

Vladimir Džanibekov, päällikkö, jonka kolmas avaruuslento tämä oli
Aleksandr Ivantšenkov
Jean-Loup Chrétien, CNESin tutkimuskosmonautti, jonka ensimmäinen avaruuslento tämä oli kuten koko Ranskankin.
Miehistö > Varamiehistö

Leonid Kizim, päällikkö
Vladimir Solovjov
Patrick Baudry, CNESin tutkijakosmonautti
Aiheesta muualla

http://space.kursknet.ru/cosmos/english/machines/st6.sht (Arkistoitu – Internet Archive) (engl.)
http://www.spacefacts.de/mission/german/soyuz-t6.htm
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Sojuz T-5 | Sojuz | Seuraaja: Sojuz T-7 |
Sofia Helin

Sofia Helin.
Sofia Margareta Götschenhjelm Helin (s. 25. huhtikuuta 1972 Örebro) on ruotsalainen näyttelijä. Hän valmistui vuonna 2001 Tukholman teatterikorkeakoulusta.
Helin oli vuonna 2005 ehdolla parhaan naispääosan Guldbagge-palkinnon saajaksi roolistaan elokuvassa Takaisin maalle – Masjävlar (2004). Hänellä on ollut muita rooleja esimerkiksi elokuvassa Arn – Temppeliritari (2007) ja sen jatko-osassa Arn – Pohjoinen valtakunta (2008), joissa hän esitti elokuvien päähenkilön Arn Magnussonin rakastettua Cecilia Algotsdotteria.
Vuonna 2011 alkaneessa ruotsalais-tanskalaisessa televisiosarjassa Silta (Bron/Broen) Helin esittää toista pääosaa, rikospoliisi Saga Norénia. Menestynyt, moneen maahan myyty sarja teki Helinistä kansainvälisesti tunnetun. Vuonna 2021 esitetyssä sarjassa Atlantic Crossing hän esittää Norjan kruununprinsessa Märthaa.
Helinin puoliso on Daniel Götschenhjelm, jonka kanssa hän näytteli komediassa Nina Frisk (2007). Pariskunnalla on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Sofia Helin Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Sofia Feltzing

Johanna Sofia Nikolina Feltzing (s. 1965) on ollut vuodesta 2011 tähtitieteen professori Lundin yliopistossa. Hän väitteli 1996 Uppsalan yliopistossa aiheella, miten Linnunradan kemiallinen sisältö on ajan myötä muuttunut. Feltzing oli ensimmäinen Uppsalassa tähtitieteestä väitellyt nainen ja kymmenes Ruotsissa. Hän oli 1996−1998 postdoc-tutkijana Royal Greenwich Observatoryssa ja Institute for Astronomyssa Cambridgen yliopistossa. Hän siirtyi 1998 Lundin yliopiston astronomian instituuttiin.
Feltzing tutkii työssään lähinnä Linnunradan historiaa tutkimalla sen tähtien koostumusta. Hän on tutkinut myös tähtiä elliptisissä kääpiögalakseissa ja pallomaisissa tähtijoukoissa.
Feltzing sai 2013 Kuninkaallisen tiedeakatemian Strömerin-Ferrnerin palkinnon "spektroskooppisista ja fotometrisistä tutkimuksista, joista on ollut merkittävää hyötyä Linnunradan ja sitä ympäröivien galaksien kehittymisen tuntemukselle".
Feltzing valittiin vuonna 2015 Ruotsin kuninkaalliseen tiedeakatemiaan toiseen luokkaan jäsenenä numero 1681.
Aiheesta muualla

Sofia Feltzing's Homepage,[vanhentunut linkki] Lund Observatory, Lund University (englanniksi)
Sisu (täsmennyssivu)

Sisu voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Sisu, kestävyyttä, rohkeutta, taistelutahtoa, periksiantamattomuutta ja rautaista tahtoa kuvaava sana
Tekniikka

Moottoritorpedovene Sisu, talvisodassa palvellut torpedovene
Panssari-Sisu, suomalaisvalmisteinen kuljetuspanssariajoneuvo
Proto-Sisu, suomalaisvalmisteinen maastokuorma-auto
Sisu, vuonna 1976 valmistunut jäänmurtaja
Sisu vuonna 1939 valmistunut jäänmurtaja
Sisu NA-110 suomalaisvalmisteinen telakuorma-auto
Sisu SA-110 suomalaisvalmisteinen maastokuorma-auton prototyyppi
Sisu SA-150 suomalaisvalmisteinen maastokuorma-auto
Sisu, supertietokone
Sisu, Funidatan kehittämä yliopistojen opetuksen ja opiskelun tietojärjestelmä
Urheiluseura

Sisu, urheiluseurojen nimissä:
Hauhon Sisu
Isojoenrannan Sisu
Leppävaaran Sisu
Perniön Sisu
Seinäjoen Sisu
Soinin Sisu
Sievin Sisu
Tampereen Sisu
SISU Basketball Klub, tanskalainen koripalloseura