stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Madonna
Yksityiselämä > Poliittiset kannat

Madonna vastusti Yhdysvaltojen silloista presidenttiä George W. Bushia. Confessions Tour -konserttikiertueellaan vuonna 2006 hän lauloi vuoden 2005 laulunsa ”I Love New York”, jonka oikeiden sanojen ”just go to Texas, isn’t that where they golf?” sijaan hän lauloi: ”Just go to Texas and suck George Bush’s dick!”
Madonna tuki Wesley Clarkia Yhdysvaltain vuoden 2004 presidentinvaaleissa. Syksyllä 2006 hän tiedotti avustavansa Hillary Clintonia vuoden 2008 vaaleissa, samoin kuin myös vuoden 2016 presidentinvaaleissa, jolloin hän piti muun muassa ilmaiskonsertin Washingtonin Square Parkissa Clintonin tueksi.
Diskografia > Studioalbumit

Madonna (1983)
Like a Virgin (1984)
True Blue (1986)
Like a Prayer (1989)
Erotica (1992)
Bedtime Stories (1994)
Ray of Light (1998)
Music (2000)
American Life (2003)
Confessions on a Dance Floor (2005)
Hard Candy (2008)
MDNA (2012)
Rebel Heart (2015)
Madame X (2019)
Filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1979 | A Certain Sacrifice |  |
| 1985 | Vision Quest |  |
| 1985 | Missä olet, Susan? |  |
| 1986 | Shanghain yllätys |  |
| 1987 | Who’s That Girl | Nikki Finn |
| 1989 | Broadwayn verikoirat |  |
| 1990 | Dick Tracy |  |
| 1991 | Varjoja ja sumua |  |
| 1992 | Omaa luokkaansa | Mae Mordabito |
| 1993 | Body of Evidence – Hyytävä syleily |  |
| 1993 | Snake Eyes – käärmeensilmä |  |
| 1995 | Blue in the Face |  |
| 1995 | Neljä huonetta | Elspeth |
| 1996 | Girl 6 |  |
| 1996 | Evita | Eva Peron |
| 2000 | The Next Best Thing | Abbie |
| 2002 | Haaksirikkoutuneet |  |
| 2002 |  Kuolema saa odottaa | Verity |
| 2006 | Arthur ja minimoit |  |
Konserttikiertueet

1985 – The Virgin Tour (Pohjois-Amerikka)
1987 – Who’s That Girl Tour (Japani, Pohjois-Amerikka, Eurooppa)
1990 – Blond Ambition Tour (Eurooppa, Pohjois-Amerikka, Japani)
1993 – The Girlie Show Tour (Eurooppa, Aasia, Pohjois-Amerikka, Etelä-Amerikka, Australia)
2001 – Drowned World Tour (Eurooppa, Yhdysvallat)
2004 – The Re-Invention Tour (Pohjois-Amerikka, Eurooppa)
2006 – Confessions Tour (Pohjois-Amerikka, Eurooppa, Japani)
2008–2009 – Sticky & Sweet Tour (Eurooppa, Pohjois-Amerikka, Etelä-Amerikka)
2012 – MDNA Tour (Aasia, Eurooppa, Pohjois-Amerikka)
2015–2016 – Rebel Heart Tour (Eurooppa, Pohjois-Amerikka, Etelä-Amerikka, Aasia, Australia, Uusi-Seelanti)
2019–2020 – Madame X Tour (Eurooppa, Yhdysvallat)
2023–2024 – Celebration Tour (Eurooppa, Yhdysvallat, Kanada, Meksiko)
Mainoskampanjat

| --- | --- |
 1987: Mitsubishi  1989: Spa  1990: Rock the Vote  1991: Punainen Risti  1995: Versace, Takara Shuzo  1998: Ebel  1999: Max Factor :  2001: Windows XP, BMW  2003: GAP, Estée Lauder  2005: Versace, Motorola  2007: H&M, Brillia Mare Ariake  2008: Sunsilk  2009: Louis Vuitton  2010: Dolce & Gabbana
Kirjallisuutta

Ciccone, Christopher & Leigh, Wendy: Siskoni on Madonna. Suomentanut Jera Hänninen. Helsinki: Helsinki-kirjat, 2011.
O’Brien, Lucy: Madonna - Elämäkerta. Suomentanut Tanja Falk. Helsinki: Like, 2008.
Taraborrelli, J. Randy: Madonna. Intiimi elämäkerta. Readme.fi, 2012.
Kristofer Hivju

| Kristofer Hivju |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. joulukuuta 1978 (ikä 46) Oslo, Norja
Ammatti:  näyttelijä, tuottaja, käsikirjoittaja
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  The Thing After Earth Game of Thrones Beck (elokuvasarja)
Palkinnot
 Guldbagge-palkinto 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kristofer Hivju (s. 7. joulukuuta 1978 Oslo, Norja) on norjalainen näyttelijä, tuottaja ja käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa The Thing, After Earth, Fast & Furious 8 sekä Tormund Giantsbanen roolistaan televisiosarjassa Game of Thrones. Hivjun esittämä Steinar Hovlund korvasi vuonna 2016 Mikael Persbrandtin esittämän kulttihahmo Gunvald Larssonin ruotsalaisessa Beck-rikoselokuvasarjassa. Hivju esiintyi viimeistä kertaa sarjassa 2020, Peitetehtävä-elokuvassa.
Aiheesta muualla

Kristofer Hivju Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  IdRef
Habibullo Abdusamatov

Habibullo Ismailovitš Abdusamatov (ven. Хабибулло Исмаилович Абдусаматов; s. 27. lokakuuta 1940 Samarkand Uzbekistanin SNL) on venäläinen uzbekkitaustainen astrofyysikko. Hän on kansainvälisen avaruusaseman venäläisen puolen Astrometria-projektin valvoja ja Venäjän tiedeakatemian Pietarissa sijaitsevan Pulkovon observatorion avaruustutkimuslaboratorion johtaja. Hän on todennut vuonna 2007 uskovansa että ilmaston lämpeneminen johtuu ensisijaisesti luonnollisista prosesseista.
Käännös suomeksi
HRT F112

| HRT F112 |
| --- | --- |
 Pedro de la Rosa Malesian GP:n vapaissa harjoituksissa.
Talli:   HRT
Kuljettajat:  22.  Pedro de la Rosa 23.  Narain Karthikeyan
Testikuljettajat:   Vitantonio Liuzzi  Dani Clos  Ma Qinghua
Teknisiä tietoja
Renkaat:  P Pirelli
Runko:  hiilikuitumonokokki
Moottori:  vapaasti hengittävä Cosworth CA2012 2,4 l 90° V8
Voimansiirto:  Williamsin valmistama 7-vaihteinen puoliautomaattinen vaihdelaatikko
Kilpailuhistoria
Debyytti:   Australian GP 2012
Kilpailuja:  20
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
Palkintosijoja:  0
MM-pisteitä:  0
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
HRT F112 on espanjalaisen Formula 1 -talli HRT:n käyttämä auto kaudella 2012. Autoa kuljettavat espanjalainen Pedro de la Rosa ja intialainen Narain Karthikeyan. Tallin testikuljettajina toimi Dani Clos ja Ma Qinghua, joista Clos pääsi ajamaan kuusi ja Qinghua neljä kertaa perjantain ensimmäisissä harjoituksissa. F112 oli tarkoitus julkistaa 21. helmikuuta, mutta julkistamista myöhäistettiin maaliskuulle, sillä auto ei läpäissyt pakollisia kolaritestejä. Autoa oli tarkoitus testata ensi kertaa kolmansissa ja viimeisissä talvitesteissä Barcelonassa. Auto läpäisi kolaritestit, mutta talli ei saanut sitä valmiiksi viimeiseen testijaksoon mennessä, joten päässyt testaamaan autoa talvitesteissä lainkaan. Auto teki debyyttinsä radalla 5. maaliskuuta, jolloin talli ajoi mainoskuvauksia varten sallitun testisession Barcelonassa.
Auto käyttää Cosworthin valmistamaa 2,4 litran V8-moottoria.
Yhteenveto

Avauskilpailussa Australiassa tallin molemmat kuljettajat karsiutuivat edellisen vuoden tapaan kilpailusta, sillä kuljettajien kierrosajat eivät mahtuneet 107 prosentin karsintarajan sisään. Tallilla oli myös vaikeuksia saada molemmat autot valmiiksi katsastukseen kisaviikonlopun alla. Viikkoa myöhemmin Malesiassa talli pääsi mukaan myös itse kilpailuun. Letkan hänniltä startanneet de la Rosa ja Karthikeyan onnistuivat nousemaan kilpailussa joitakin sijoja poikkeuksellisten olosuhteiden avittamana. Sään parannuttua he kuitenkin putosivat takaisin kilpailun viimeisille sijoille. Karthikeyan sijoittui lopputuloksissa 21. sijalle ja de la Rosa 22. sijalle. Myöhemmin Kartihkeyan kuitenkin sai rangaistuksen aiheutettuaan Sebastian Vettelin renkaan puhkeamisen kilpailun loppupuolella. 20 sekunnin rangaistuksen seurauksena Karthikeyan putosi de la Rosan taakse ollen koko kilpailun viimeinen. Aiemmin samassa osakilpailussa Karthikeyan myös teloi Jenson Buttonin etusiiven, mutta tuomaristo ei rankaissut häntä tästä, sillä Button kertoi syyn olleen hänen.
Myös Kiinassa ja Bahrainissa tallin kuljettajat ajoivat viimeistä edellisillä sijoilla peräkkäin maaliin reilusti kärjelle jääneenä. Espanjan osakilpailun aika-ajoissa Karthikeyan karsiutui toistamiseen 107 prosentin aikasäännön vuoksi, mutta tuomaristo antoi hänen osallistua kilpailuun tästä huolimatta. Itse kilpailussa Karthikeyan keskeytti ja de la Rosa ajoi viimeisenä maaliin. Monacossa Karthikeyan ylsi kauden toistaiseksi parhaimpaan suoritukseen ollen kilpailun 15., tosin keskeytysten avittamana. De la Rosan ajot päättyivät ensimmäisellä kierroksella lähdön jälkeen nähtyyn joukkokolariin. Kanadassa molempien kuljettajien matka katkesi parinkymmenen kierroksen jälkeen jarrujen hajoamiseen. Euroopassa molempien kuljettajien onnistui päästä jälleen maaliin kilpailun viimeisillä sijoilla kierroksen kärjelle jääneenä.
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | Moottori | Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | HRT | Cosworth | P |  | AUS | MAL | CHN | BHR | ESP | MON | CAN | EUR | GBR | GER | HUN | BEL | ITA | SIN | JPN | KOR | IND | ABU | USA | BRA | 0 | 12. |
| 2012 | HRT | Cosworth | P |  Pedro de la Rosa | DNQ | 21 | 21 | 20 | 19 | Kesk. | Kesk. | 17 | 20 | 21 | 22 | 18 | 18 | 17 | 18 | Kesk. | Kesk. | 17 | 21 | 17 | 0 | 12. |
| 2012 | HRT | Cosworth | P |  Narain Karthikeyan | DNQ | 22 | 22 | 21 | Kesk. | 15 | Kesk. | 18 | 21 | 23 | Kesk. | Kesk. | 19 | Kesk. | Kesk. | 20 | 21 | Kesk. | 22 | 18 | 0 | 12. |
| 2012 | HRT | Cosworth | P |  Dani Clos |  |  |  |  | TD |  |  |  | TD | TD | TD | TD |  |  |  | TD |  |  |  |  | 0 | 12. |
| 2012 | HRT | Cosworth | P |  Ma Qinghua |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | TD | TD |  |  |  | TD | TD |  | 0 | 12. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta HRT F112 Wikimedia Commonsissa
Auton esittely tallin kotisivuilla
HRT F1 Team
Autot, jotka kilpailivat Formula 1 -kaudella 2012
Red Bull RB8
McLaren MP4-27
Ferrari F2012
Mercedes F1 W03
Lotus E20
Force India VJM05
Sauber C31
Scuderia Toro Rosso STR7
Williams FW34
Caterham CT01
HRT F112
Marussia MR01
Veijo Virsu

| Veijo Virsu> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. huhtikuuta 1941 Paavola (nyk. Siikajoki)
Kuollut: 25. marraskuuta 2018 (77 vuotta) Espoo
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  neuropsykologian professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  näkötutkimus, kuntoutus, taitojen oppiminen, aivotoiminta, ajallinen prosessointi
Veijo Vesa Elias Virsu (9. huhtikuuta 1941 Paavola – 25. marraskuuta 2018 Espoo) oli suomalainen neuropsykologi, Helsingin yliopiston professori.
Virsu valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1965, filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1968. Hänen väitöskirjansa otsikko oli Geometric illusion as categorization effects: a system of interpretation. Hän oli Helsingin yliopiston kokeellisen psykologian dosentti 1972–1980.
Virsu oli Helsingin yliopiston psykologian laitoksen assistentti 1965–1967, toimi tohtoritutkinnon jälkeen tutkijana Michiganin yliopistossa Yhdysvalloissa 1968–1970, Stanfordin yliopistossa Yhdysvalloissa 1969 ja Cambridgen yliopistossa Britanniassa 1970–1971. Tämän jälkeen Suomen Akatemian nuorempi tutkija 1972–1974 ja vanhempi tutkija 1974–1978. Useampaan otteeseen tutkijana  Max Planckin biofysiikan instituutissa Saksan Göttingenissä vuosina 1975–1982. Helsingin yliopiston virkaatekevä psykologian professori vuosina 1978–1980 ja neuropsykologian professori vuodesta 1980 eläkkeelle jäämiseensä saakka, sittemmin emeritusprofessori.
Professori Virsu oli Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1991 ja Academia Europæan jäsen vuodesta 1994.
Hänen kirjallisen tuotantonsa pääteoksiin lukeutuu kirja Aivojen muotoutuvuus ja kuntoutuminen (1991)., joka perustuu osin hänen omiin kokemuksiinsa aivovammapotilaana. Virsu julkaisi yli 150 tieteellistä tutkimusartikkelia (esimerkiksi artikkelit Naturessa vuosina 1975, 1978 ja 1994). Hänellä on myös muita julkaisuja ja kirjoituksia psykologian ja aivotutkimuksen aloilta.
Aiheesta muualla

Veijo Virsu. Google Scholar. (englanniksi)
Veijo Virsu.[vanhentunut linkki] Tuhat-tutkimustietokanta. (englanniksi)
Virsu, Veijo hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Veijo Virsun muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Alankomaat  Vatikaani 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Suomalaisvastaisuus

Neuvostopartisaanien tappamia suomalaisia siviilejä Seitajärvellä jatkosodan aikana. Partisaanien iskuista vaiettiin Suomessa erityisesti valtiollisella tasolla, mutta myös rajakylien siviilejä käskettiin vaikenemaan aiheesta, etteivät suhteet Neuvostoliitoon vaarantuisi.
Suomalaisvastaisuus tai fennofobia on suomalaisia, suomalaisuutta tai suomalaista kulttuuria vastaan kohdistettu vihamielisyyden, ennakkoluulon, syrjinnän tai rasismin muoto.
Suomalaisvastaisuus eri maissa > Suomi

Sanomalehti Kaleva kirjoitti pääkirjoituksessaan 20. toukokuuta 2008 ”Päissään surmaaminen on (suomalaisten) kansallinen, ehkä suorastaan geneettinen erityispiirre. Vastaavaa ei löydy esimerkiksi Ruotsin tai Norjan tilastoista.”
Suomalaisvastaisuus eri maissa > Britannia

Muiden ei-englanninkieltä puhuvien eurooppalaisten tavoin myös suomalaiset ovat Britanniassa kokeneet syrjintää brexit-äänestyksen jälkeen. Vieraan kielen puhumisesta on tultu huomauttamaan, jäätelöt on heitetty päälle ja suomalaisia on käsketty ”painumaan kotiinsa”.
Suomalaisvastaisuus eri maissa > Ruotsi

Ruotsalainen valtiomies ja Suomen kenraalikuvernööri Pietari Brahe totesi 1600-luvulla halveksivansa erityisesti Sisä-Suomen asukkaita ja näki heidän luonteessaan monia vikoja. Ruotsin valtakunnankansleri Axel Oxenstierna piti suomalaisia puolestaan elukoina.
Ruotsin valtio alkoi 1800-luvulla vaatia, että kaikkien kansalaisten olisi käytettävä ruotsin kieltä. Vaatimusta perusteltiin sotilaallisilla syillä. Sotatilanteessa ei katsottu voitavan täysin luottaa niihin raja-alueen asukkaisiin, jotka puhuvat naapurimaan kieltä. Aikakauden rotuteorioiden perusteella Ruotsin Länsipohjan suomalaisten ja saamelaisten katsottiin kuuluvan alempaan ei-germaaniseen rotuun. Rotubiologit tutkivat suomalaisia Tornionjokilaaksossa 1900-luvun alkupuoliskolla muun muassa kallonmittauksin. Tämä asenne loi suomen kielen käytölle voimakkaan kielteisen leiman. Alueen kouluissa alettiin käyttää opetuskielenä ainoastaan ruotsia, ja lapsia kiellettiin rangaistuksen uhalla puhumasta suomea, josta rangaistiin muun muassa lyönnillä. Torniojokilaaksossa asuvat suomalaiset ovat vaatineet Ruotsin valtiolta anteeksipyyntöä ja totuuskommission perustamista selvittämään menneet vääryydet. Ystävänpäivänä 2020 Ruotsin valtio päätti perustaa totuuskomission, joka selvittää Länsipohjan suomalaisten kokeman kohtelun ennen 1950-lukua.
1960-1970-luvuilla suomalaisten työperäisten siirtolaisten määrä Suomesta kasvoi merkittävästi Ruotsiin. Vuosina 1950–1980 suomalaisten lukumäärä Ruotsissa kasvoi 45 000:lla yli 300 000 henkeen. Suhtautuminen suomalaisiin maahanmuuttajiin oli Ruotsissa melko negatiivista. Poikkeavia ilmaisuja ”en finne igen” (”jälleen suomalainen”) ja ”finnjävel” (vastaa ”suomalaista paskiaista” tai ”pirun suomalaista”) käytettiin yleisesti.
Suomalaisvastaisuus eri maissa > Venäjä

Neuvostoliiton alkuaikoina suomalaisia oli Kuolassa yli 2 000. Neuvostoliitto piti heitä kuitenkin uhkana, ja ensimmäinen joukkopuhdistus toteutettiin talvella 1933. Vaino jatkui vuosia. Suomalaiset karkotettiin kodeistaan, lähetettiin leireille tai teloitettiin. Suomalaisia myös kidutettiin, ja monet karkotetuista kuolivat karmeissa oloissa tauteihin ja nälkään. Suomalaiset poistettiin sijainniltaan strategisesta Kuolasta lähes kokonaan. Vainoissa oli kansanmurhan piirteitä.
Suomalaisvastaisuus eri maissa > Yhdysvallat

Suomalaisten maahanmuuttajien merkittävä rooli Minnesotan Mesabi Range -alueen lakoissa. Monet suomalaiset siirtolaiset olivat jo pitkään olleet aktiivisia ammattiyhdistysmiehiä, agitoineet ja organisoineet työvoiman järjestäytymistä kaivoksilla ja sen lisäksi organisoivat myös ensimmäisen lakon.
Ensimmäinen lakko alkoi 20. heinäkuuta 1907 sen jälkeen, kun Western Federation of Miners (WFM) pyysi Oliver Iron Mining Companylta muun muassa kahdeksan tunnin työpäivää ja palkankorotusta. Heinäkuussa 1907 lähes 15 000 kaivosmiestä oli mennyt lakkoon ja osoittanut mieltään vaarallisia työoloja, surkeaa palkkaa ja pitkiä työpäiviä vastaan. Suuri osa lakkoon menneistä kaivosmiehistä ja pääosa lakon johtajista oli suomalaisia. Lakko kesti kaksi kuukautta, kunnes se murrettiin maahantuodulla rikkurityövoimalla. Seurauksena oli tuhansien työntekijöiden päätyminen mustalle listalle.
Eräs kaivostyöntekijä lähti Mesabin kaivosalueella 25. kesäkuuta 1916 pois työvuorostaan saatuaan sovittua palkkaa pienemmän tilin. Hänen toimintansa johti Mesabin lakkoon vuonna 1916. Maailman teollisuustyöntekijät tukivat nopeasti lakkoa paremman palkan ja lyhyempien työaikojen vuoksi. Syyskuussa 1916 työläiset äänestivät työn jatkamisen puolesta olettaen työnantajan organisoivan lakon murtamisen. Pian työhön palaamisen jälkeen myönnettiin kuitenkin 10 prosentin palkankorotus kaikille työntekijöille.
Lakkojen takia alueelle syntyi fennofobinen ilmapiiri ja suomalaiset kieltäviä kylttejä pystytettiin tyyliin ”intiaaneja tai suomalaisia ei sallita”.
Suomalaisvastaisuus eri maissa > Kanada

Kanadassa suomalaiset olivat 1910-luvulta alkaen pakkosterilointiohjelmien kohteena
Suomalaisten haukkumanimityksiä > Mongoli

Mongoli on suomalaisista käytetty haukkumasana. Mongoliksi määrittelyllä on yritetty estää suomalaisten toimintaa esimerkiksi Amerikassa. Jaottelua valkoiseen ja keltaiseen rotuun käytettiin Amerikassa poliittisena ja syrjivänä lyömäaseena 1900-luvun alussa. Mongoli-teorian kantaisä on saksalainen Johann Friedrich Blumenbach, joka määritteli suomalaiset kallonmittausten perusteella keltaiseen rotuun. Amerikkalaisissa oppikirjoissa 1890-luvulla suomalaisia kuvattiin mongoleiksi. Lapsille opetettiin suomalaisten olevan osittain valkoista ja osittain keltaista rotua. Webster English -sanakirjassa vielä 1948 sanottiin suomalaisten olevan muinaista aasialaista alkuperää. The New Yorkerin musiikkikriitikko tiesi vuonna 2007 kertoa suomalaisten olevan eurooppalaisille tuntematonta Mongoliasta peräisin olevaa heimoa. Viime aikoina tämä yhteys näkyy muun muassa ruotsalaisten internethauissa, joissa etsitään suomalaisten ja mongolien yhteyttä.
Suomalaisten haukkumanimityksiä > Finnjävel

Finnjävel (yksikkö) ja Finnjävlar (monikko) ovat suomalaisista maahanmuuttajista Ruotsissa käytettyjä termejä ja myös suomenkielisistä suomen ruotsinkielisillä alueilla.
Tässä yhteydessä jävel tai djävel, joka tarkoittaa kirjaimellisesti ”paholaista”, on yleinen voimakas loukkaus.
Finnjävlar-kirjassa 15 ruotsinsuomalaista kuvaa elämäänsä ja vanhempiensa elämää Ruotsissa. Helsingissä oli ravintola Finnjävel-nimellä.
Suomalaisten haukkumanimityksiä > China Swede

China Swede oli halventava termi, jota käytettiin Suomen maahanmuuttajista Yhdysvalloissa 1900-luvun alussa, erityisesti Pohjois-Minnesotassa ja Michiganissa.
Suomalaisten haukkumanimityksiä > Roundhead

Roundhead on suomalaisista Yhdysvalloissa käytetty halventava termi.
Suomalaisten haukkumanimityksiä > Tšuhna

Tšuhna on halventava sana suomalaisista Venäjällä, mitä erityisesti käytettiin Neuvostoliiton Leningradin seudulla maataloustuotteita tuovista suomalaisista. Käsite kuvaa hitautta ja jonkinlaistaselvennä likaisuutta. Sanaa käytettiin eritoten suomalaisista, mutta myös karjalaisista ja virolaisista.
Aiheesta muualla

Aleksi Huhta, Debating Visibility: Race and Visibility in the Finnish-American Press in 1908, Nordic Journal of Migration Research, 4 (4), 2014, 168–175, doi:10.2478/njmr-2014-0028
Vihamielisyys kansallisuusryhmittäin
amerikkalaisvastaisuus
arabivastaisuus
juutalaisvastaisuus
kiinalaisvastaisuus
neuvostovastaisuus
romanivastaisuus
ruotsalaisvastaisuus
saksalaisvastaisuus
suomalaisvastaisuus
venäläisvastaisuus
virolaisvastaisuus
Ensiksikin ja toiseksi

| Ensiksikin ja toiseksi |
| --- | --- |

Kirjailija:  Daniil Harms
Kieli:  venäjä
Suomennos
Suomentaja:  Katja Losowitch
Kustantaja:  Desura
Julkaistu:  2002
ISBN:  952-5339-14-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ensiksikin ja toiseksi on Daniil Harmsin kirjoittamien tarinoiden kokoelma. Teoksen on koonnut ja suomentanut Katja Losowitch, ja sen on julkaissut vuonna 2002 Desura.
Teoksessa on Jyrki Siukosen johdanto, jossa hän käsittelee Harmsin tyyliä, jonka nasevat lauseet eivät ole syntyneet yksinomaan spontaanisti, vaan kriitikon mukaan tyyli tukeutuu vahvasti tiedostettuun taideteoriaan.
Kertomukset

| --- | --- |
 Oli kesä  Kadut  Aamu  Kärpänen  Ivan Jakovlevitš Bobov  Siitä, kuinka Kolka Pankin lensi Brasiliaan ja Petja Jeršov ei uskonut sanaakaan  Miten minä synnyin  Satu  Siitä, kuinka eukko kävi ostamassa mustetta  Jänis ja siili  Eräs munkki  Mies, joka mureni  Olipa kerran  Petja Gvozdikov  Voiko kiven heittää kuuhun asti :  Miten Maša pakotti aasin viemään hänet kaupunkiin  Maalari  Eräänä päivänä  Rundadarin perhe  Urhea siili  Ensiksikin ja toiseksi  Pikku-Leena  Kaikki alkoi naapurissa  Kaksi miestä  Kausi keskoskaapissa  Agrr dagr -tarina  Mies kyllästyi  17 hevosta  Ostin kerran kynän
Aiheesta muualla

Jussi Parikka: Daniil Harms ja hermeneutiikan riittämättömyys, Agricola 10.3.2003.
Putte Wilhelmsson: Olipa kerran Daniil Harms, Turun Sanomat 26.4.2003.
Samu Nyström

Samu Nyström Helsingin kirjamessuilla 2017
Samu Matias Nyström (s. 5. kesäkuuta 1975 Helsinki) on suomalainen historiantutkija ja tietokirjailija. Nyström väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 2013 ja hän on Helsingin yliopiston Suomen ja Pohjoismaiden historian dosentti. Nyström on erikoistunut erityisesti kaupunkihistoriaan ja poikkeusaikojen historiaan, mutta kaiken kaikkiaan hänen tuotantonsa tarkastelee monipuolisesti suomalaisen yhteiskunnan historiaa 1900-luvulla.
Nyströmin tarkastelun kohteena on usein yksilöt ja yhteisöt historian suurten linjojen taustalla. Väitöskirjassaan Poikkeusajan kaupunkielämäkerta. Helsinki ja helsinkiläiset maailmansodassa 1914–1918 Nyström käsitteli helsinkiläisten elämää ja selviytymiskeinoja maailmansodan ja sisällissodan vaikeina vuosina. Väitöskirjasta julkaistiin myös Minervan kustantama tietokirja Helsinki 1914–1918. Toivon, pelon ja sekasorron vuodet. Sittemmin Nyström on käsitellyt poikkeusaikojen kaupunkielämää myös Laura Kolben kanssa julkaistussa Helsinki -kirjasarjassa (Helsinki 1918, Helsinki 1939 ja Helsinki 1945) sekä Nyströmin ja Jörn Donnerin kirjoittamassa Helsingin kollektiivisessa päiväkirjassa ”Merkillinen on nyt maailman meno” – Helsingin päiväkirja sekasorron ajalta 1917–1918.
Nyström on vuodesta 2004 lähtien kirjoittanut lukuisia historiateoksia ja osallistunut moniin historiahankkeisiin. Kaupunkihistorian lisäksi hänen tutkimuksensa ovat tarkastelleet mm. lääkäriprofession historiaa, väestönsuojelun ja pelastustoimen historiaa, ensihoidon historiaa sekä vapaan sivistystyön historiaa. Osa hankkeista on ollut säätiörahoitteisia akateemisia projekteja ja osa tilaushistorioita.
Nyström on osallistunut aktiivisesti historian popularisointiin. Nyströmin tutkimuksien pohjalta on tuotettu mm. teatteriproduktioita, kaupunkikävelyitä ja radio-ohjelmia. Esimerkiksi keväällä 2014 Yle Radio 1 teki kolmiosainen ohjelmasarjan Helsinki ensimmäisessä maailmansodassa, joka pohjautui Nyströmin väitöskirjaan. Historian yleistajuistamiseen liittyy myös historiaviestintä, jota Nyström on tehnyt muun muassa valtioneuvoston kanslian, Päivälehden säätiön ja Stora Enson kanssa. Valtioneuvoston kanslialle Nyström tuotti vuosina 2017–2018 Suomi 100- ja Muistovuosi 1918 -hankkeiden verkossa ja sosialisessa mediassa julkaistut historia-aineistot.
Yliopisto-opetuksen lisäksi Nyström on luennoinut aktiivisesti kansalais- ja työväenopistoissa sekä kiertänyt puhumassa tutkimusaiheistaan eri puolilla Suomea.
Tällä hetkellä Nyström työskentelee Stadin syntinen kieli- ja Suomalaisen vapaamuurariuden historia -hankkeiden parissa. Vapaamuurarien historiateoksen on määrä olla valmiina Suomen Suurloosin juhlavuonna 2024. Nyström ei itse ole vapaamuurari.