stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kutu
Kalojen kutu

Kalat kutevat tiettyyn vuodenaikaan, Suomessa yleensä keväällä, siten että naaras laskee mätimunat sopivaan paikkaan, esimerkiksi kivenkoloon. Sitten koiraat laskevat maitinsa munien päälle hedelmöittääkseen ne. Kutu tapahtuu monesti vesistön virtaavissa osissa, jonne kalat erikseen nousevat kutemaan. Lohikalat ovat tavallisimmin syyskutuisia. Tyynenmerenlohet nousevat usein kudulle vain kerran, minkä jälkeen ne kuolevat. Made kutee tammikuussa jään alle. Kalojen pyynti kudulta on monesti sangen helppoa, ja sitä on saatettu rajoittaa kantojen suojelemiseksi esimerkiksi paikallisin määräyksin.
Sammakkoeläinten kutu

Myös sammakkoeläimillä on samantapainen kutukäyttäytyminen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kutu Wikimedia Commonsissa
Lardarius Webb

| Lardarius Webb |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. lokakuuta 1985 Opelika, Alabama
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  178 cm
Paino:  83 kg
Pelipaikka:  kulmapuolustaja
Pelinumero:  21
Pelaajaura
Seurat:  Baltimore Ravens
NFL-varaus:  88. varaus, 2009 Baltimore Ravens
Pääsarjaura:  2009–2017
Lardarius Webb (s. 12. lokakuuta 1985 Opelika, Alabama) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan kulmapuolustaja. Hän pelasi yhdeksän kautta NFL-liigan Baltimore Ravensissa vuosina 2009–2017.
Webb voitti kaudella 2012 Ravensin riveissä Super Bowlin, joskin oli itse loukkaantuneena koko pudotuspelien ajan.
Krasnyi prospektin metroasema

| Krasnyi prospekt> Красный проспект |
| --- | --- |

 Novosibirskin metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Leninskaja linja
Sijainti:  55.04101°N, 82.91791°E
Paikkakunta:  Novosibirsk, Venäjä
Avattu:  7. tammikuuta 1986
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Krasnyi prospekt (ven. Красный проспект) on yksi Novosibirskin metron asemista. Se avattiin 7. tammikuuta 1986.
Krassi

Krassi voi viitata seuraaviin kasveihin:
Krassit eli suomukrassit (Lepidium), kasvisuku ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimossa.
Vesikrassit (Nasturtium), kasvisuku ristikukkaiskasvien heimossa.
Variksenkrassit (Coronopus), kasvisuku ristikukkaiskasvien heimossa.
Köynnöskrassit (Tropaeolum), kasvisuku köynnöskrassikasvien (Tropaeolaceae) heimossa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Krassi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
La Junta Subdivision

La Junta Subdivision on BNSF Railwayn omistama ja ylläpitämä rautatieosuus Kansasin osavaltion länsiosassa ja Coloradon osavaltion itäosassa Yhdysvalloissa. Rataosuus kuuluu yhtiön Kansasin liikennealueeseen (Kansas Division) ja sen pituus on 669,2 kilometriä. BNSF Railway käyttää rataosuudesta Ellinor–Las Animas Junction nimitystä La Junta Subdivision. Osuus Las Animas Junctionin ja La Juntan välillä on osa Boise City Subdivisionia.
Rataosuus se on osa alkuperäistä Atchison, Topeka and Santa Fe Railwayn Chicagon ja Los Angelesin välistä päärataa, ja rata La Juntaan valmistui alkuvuodesta 1876. Nykyisin liikenne rataosuudella on hiljentynyt uuden etelämmäksi linjatun pääradan valmistuttua.
Liikenne rataosuudella on suurimmalta osaltaan kaivosteollisuuden ja maatalouden tarpeisiin sidottua tavaraliikennettä. Rataosalla liikennöi myös Amtrakin operoima Southwest Chief -intercityjuna.
Rataosuus on lähes koko matkaltaan yksiraiteista, sähköistämätöntä rataa. Kaksiraiteisia rataosia ovat osuudet Sears–Wright (Dodge City) sekä CP 1900–First Street (Newton). Osuus First Street–CP 1846 on kolmiraiteista rataa. Lisäksi Hutchinsonissa välillä CP 2150–CP 2190 oleva 10,5 kilometrin sivuraide on aiemmin määritelty kaksiraiteiseksi rataosaksi, mutta määritelmä kumottiin vuonna 2004 voimaan tulleen uuden rataosaselostuksen myötä.
Rataosuus on koko matkaltaan varustettu opastimin ja koko matkalle on rakennettu automaattinen linjasuojastus. Rautatieliikenteen ohjaus tapahtuu yhtiön Fort Worthissa Texasissa sijaitsevasta liikenteenohjauskeskuksesta käsin. Ellinorin ja Hutchinsonin välillä sekä Las Animas Junctionin ja La Juntan välillä käytössä on kauko-ohjaus. Hutchinsonin ja La Juntan välillä käytössä ovat automaattisen linjasuojastuksen lisäksi radiopuhelimilla annettavat liikkumisluvat.
Historia

Rataosuus on rakennettu useissa osissa ja useiden yhtiöiden rakentamana.
| Osuus | Valmistui | Rakentaja | Huom |
| --- | --- | --- | --- |
| Ellinor–Newton | 1871 | ATSF |  |
| Newton–Hutchinson | 1872 | ATSF |  |
| Kinsley–Dodge City | 1872 | Wichita and Southern | vuokrattu ATSF:lle |
| Dodge City–Kansasin-Coloradon raja | 1873 | ATSF |  |
| Kansasin-Coloradon raja–Granada | 1873 | Colorado and New Mexico | vuokrattu ATSF:lle, joka osti radan vuonna 1900 |
| Granada–Las Animas Jct | 1875 | Pueblo and Arkansas Valley | vuokrattu ATSF:lle vuonna 1881, ATSF osti radan vuonna 1900 |
| Las Animas Jct–La Junta | 1876 | Pueblo and Arkansas Valley | vuokrattu ATSF:lle vuonna 1881, ATSF osti radan vuonna 1900 |
Krassinletto

Krassinletto
| --- | --- |
Muut nimet:  Kraasinletto
Sijainti:  65°28.345′N, 024°55.895′E, Ii Suomi
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Krassinletto eli Kraasinletto on saari Iin kunnan vesialueella Perämerellä. Se sijaitsee noin kuusi kilometriä pohjoisluoteeseen Krunnien saaristoon kuuluvalta Maakrunnin saarelta, noin viisi kilometriä kaakkoon Leipäreiden saariryhmästä ja noin 12 kilometriä lounaaseen Vatungista.
Kaakko–luode-suuntainen pitkänomainen saari on matala ja karikoiden ympäröimä. Myös saaren rannat ovat laajan kivikon peitossa. Saari on asumaton, mutta sen koillisrannalla sijaitsee kaksi kalastajamökkiä.
Kristiina Puukko

Kristiina Puukko (s. 1976 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja tapahtumatuottaja. Hän esitti pääosaa elokuvassa Pystyssä ja on esiintynyt myös muun muassa televisiosarjassa Salatut elämät, jossa hän esitti hotellikriitikko Hilla Virrankoskea syksyllä 2009. Koulutukseltaan Puukko on ammattikorkeakoulu Stadiasta valmistunut teatteri-ilmaisun ohjaaja.
Puukko on näytellyt muun muassa Kellariteatterissa, improvisaatioryhmä Avokelassa, Vaasan ylioppilasteatterissa, Oranssin Reipas Irma -teatteriryhmässä ja Profiiliteatterissa.
Hän on myös tankotanssija ja tankotanssiopettaja sekä burleskitaiteilija ja drag king.
Puukko on järjestänyt L-World-klubia naisille Dtm:ssä vuodesta 2006. Hän on toiminut myös Helsinki Priden koordinaattorina.
Puukko oli Vihreiden ehdokkaana Helsingissä kunnallisvaaleissa 2008 ja valittiin varavaltuutetuksi.
Filmografia > Televisio

Salatut elämät – Hilla Virrankoski (2009)
Virta – hoitaja (2010)
Pirjo – Kuura (2020)
Filmografia > Pitkät elokuvat

Pystyssä – Iiris (2011)
Filmografia > Lyhytelokuvat

Heikoilla jäillä (2000)
Valon varjossa (2003)
Juoksuhiekkaa (2003)
Elisa (2003)
Ikävä (2004)
Aina on jotain (2004)
Aiheesta muualla

Kristiina Puukko Elonetissä.
Kristiina Puukko Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kynän pyörittely

Kynän pyörittely on kirjoitusvälineellä tai sitä muistuttavalla esineellä tehtävää taitavaa käsin temppuilua. Vaikka se nähdään usein harrastuksen sijaan vain ajan tappamisen muotona (yleensä koulussa tai toimistossa), niin siitä on pidetty myös monikansallisia kilpailuja. Se luokitellaan toisinaan kontaktijongleerauksen muodoksi. Kirjoitusvälineiden lisäksi sitä tekevät usein myös rumpalit kapuloillaan. Rumpukapulat ovat itse asiassa huomattavasti helpommin käsiteltäviä kuin kynät niiden ylimääräisen massan ja pituuden vuoksi. Kynän pyörittely on saavuttanut kansainvälistä suosiota online-videoiden jakamisen muodossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kynän pyörittely Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Pen spinning
Käännös suomeksi
Kotšenjovo

| Kotšenjovo |
| --- | --- |
 fiKotšenjovo 
 55°01′01″N, 82°13′01″E 
Aikavyöhyke:  Krasnojarskin aika
Väkiluku 1959, 1970, 1979, 1989, 2002, 2007, 2009, 2010, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020 ja 2021:  9 419 , 12 058 , 13 079 , 15 048 , 16 510 , 16 352 , 16 583 , 16 374 , 16 442 , 16 558 , 16 498 , 16 580 , 16 768 , 16 956 , 17 111 , 17 180 , 17 272  ja 17 053 
Kotšenjovo (ven. Коченёво) on kaupunkimainen taajama Novosibirskin alueella Venäjällä. Vuonna 2020 Kotšenjovossa oli 17 272 asukasta. Kotšenjovo sijaitsee 50 kilometrin päässä Novosibirskistä. Kaupunki on Kotšenjovon alueen hallintokeskus, ja se on perustettu vuonna 1650.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kotšenjovo Wikimedia Commonsissa
Kunnia (kirja)

| Kunnia>  Esseitä maskuliinisuudesta |
| --- | --- |

Kirjailija:  Timo Hännikäinen
Kansitaiteilija:  Ville Hytönen
Kieli:  suomi
Genre:  essee
Kustantaja:  Savukeidas
Julkaistu:  2015
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  205
ISBN:  978-952-268-122-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kunnia. Esseitä maskuliinisuudesta on Timo Hännikäisen vuonna 2015 ilmestynyt esseekokoelma. Teoksen julkaisi Savukeidas. Vuonna 2009 ilmestyneen teoksen Ilman tavoin teos käsittelee miehen roolia yhteiskunnassa.
Sisältö > Miksi en ole miesasiamies

Hännikäinen toteaa, ettei ole miesasiamies samaan tapaan kuin Naisten seksuaalinen valta -teoksen (2008) kirjoittaja Henry Laasanen.
Sisältö > Epilogi: Oma koodini

Kirjan lopussa Hännikäinen esittää esimerkkinä miehisestä kunniakäsityksestä oman näkemyksensä kymmenenä ohjeena.
1. Huolehdi yhtä lailla ruumiillisesta kuin henkisestä ja moraalisesta kunnostasi. Ruumiin harjoittaminen on yhtä tärkeää kuin älyllinen rehellisyys, oikeamielisyys ja hyvät tavat.
2. Jos sinulta puuttuu uskoa asiaasi, toimi niin kuin uskoisit. Itsekuria apuna käyttäen on tehtävä ne asiat, jotka tekisi optimistisemman mielialan vallitessa.
3. Älä reagoi jokaiseen loukkaukseen. Ei pidä ”mennä mukaan mitättömiin sanaharkkoihin ja kahakoihin, jotka saavat molemmat osapuolet näyttämään typeryksiltä.”
4. Älä toimi vihan tai pelon vallassa. Pelkän vihan vallassa toimiminen osoittaa puutteellista itsehallintaa ja pelko samentaa helposti ajattelun. ”Jos valmistautuu mielessään vihaa tai pelkoa herättäviin tilanteisiin, osaa hallita tunteitaan paremmin silloin kun ne tulevat eteen.”
5. Opettele se, mitä et osaa. ”On viisasta opetella kaikki taidot, jotka haluaa hallita, joita tarvitsee ja joita saattaa tarvita.”
6. Älä odota palkintoa hyveistäsi. Useimmat ihmiset pysyvät aina välinpitämättöminä.
7. Ota voitot ja tappiot vastaan yhtä tyynesti. Ajan mittaan voiton vaikutus tasaantuu ja tappiosta voi itsesääli tehdä pahemman kuin se onkaan. Ulkomaailman arvonannosta ei tule olla julkisesti liian kiinnostunut.
8. Älä puhu liikaa. Liikaa puhuvalle ei uskota salaisuuksia.
9. Älä hakkaa päätäsi seinään, mutta älä myöskään luovuta liian helpolla. Joihinkin asioihin voi vaikuttaa, kaikkiin ei. Jos yrittää kunnolla, voi sanoa tehtävän olleen mahdoton.
10. Älä anna sanojesi ja tekojesi välillä olla ristiriitaa.
Aiheesta muualla

Kirjan esipuhe Sarastus-verkkolehdessä.
Lauluja utopiasta

| Lauluja utopiasta |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Jari Koski, 2017.
Ohjaaja:  Peter von Bagh Jouko Aaltonen
Käsikirjoittaja:  Peter von Bagh Jouko Aaltonen
Tuottaja:  Jouko Aaltonen
Kuvaaja:  Arto Kaivanto
Leikkaaja:  Tuuli Kuittinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Illume
Ensi-ilta:  1. syyskuuta, 2017
Kesto:  57 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lauluja utopiasta on Peter von Baghin ja Jouko Aaltosen ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2017.
Elokuva on yhteiskunnallinen musiikkidokumentti Agit Prop -yhtyeestä, joka oli yksi keskeisimmistä Suomen 1970-luvun poliittiseen laululiikkeeseen kuuluneista yhtyeistä.
Lauluja utopiasta ei ollut valmis von Baghin kuollessa vuonna 2014. Hän oli ehtinyt tehdä haastattelut, ja Aaltonen teki elokuvan loppuun.
Laajarunkokone

Lufthansan kapearunkoinen Boeing 737 Emiratesin laajarunkoisen Boeing 777:n edessä
Laajarunkokone on suuresta  matkustajalentokonesta käytetty yleisnimi. Laajarunkokoneen pääasiallinen määritelmä on, että matkustajaversion matkustamossa on kaksi käytävää, jolloin istuimia on kolmessa ryhmässä koneen leveyssuunnassa ja rungon leveys on 5–6 metriä.
Laajarunkokoneita käytetään yleensä mannerten välisillä kaukoreiteillä (yli viisi tuntia) tai lyhyemmillä suurten matkustajavirtojen reiteillä. Pisimmät yhtäjaksoiset lennot kestävät jopa 18 tuntia.
Laajarunkokoneiden paikkamäärä on 200–900 koneen koosta ja matkustamoversiosta riippuen. Kaukoreittien laajarunkokoneet kuljettavat matkatavaroiden lisäksi yleensä myös 5 000–20 000 kiloa rahtia. Monet lentorahtiyhtiöt käyttävät laajarunkokoneita myös pelkästään rahdinkuljetukseen, jolloin rahtikapasiteetti voi nousta jopa 100 000 kiloon.
Laajarunkokoneet ovat pääosin kahden suuren lentokonevalmistajan, amerikkalaisen Boeingin ja eurooppalaisen Airbusin tuotteita, mutta myös esimerkiksi venäläinen Iljušin on rakentanut laajarunkokoneita.
Tyypillisiä nykyisin käytössä olevia laajarunkokoneita ovat Boeingin MD-11-, 747-, 767- 777- ja 787- mallit sekä Airbusin A330-, A340-, A350- ja A380-mallit
Laren

| Laren |
| --- | --- |
 Larenin keskustaa
 lippu:  vaakuna
 Laren
 Koordinaatit: 52°15′00″N, 05°14′00″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Pohjois-Hollanti
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,39 km²
Väkiluku (2009):  11 294
 – Väestötiheys:  924 as./km²
 
 www.laren.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laren on kunta Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa. Sen pinta-ala on 12,39 km² ja asukasluku oli syyskuun 2009 lopussa 11 294.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laren Wikimedia Commonsissa
Kunnan omat sivut
Kartta Larenin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Laajanlampi

| Laajanlampi |
| --- | --- |
 Järven itärantaa nuotiopaikan kohdalta etelään.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunnat:  Vaala
Koordinaatit:  64°34′41″N, 26°54′41″E
Järvinumero:  59.267.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,9 m 
Rantaviiva:  1,395 km  
Pinta-ala:  9,18 ha  
 fiLaajanlampi 
Laajanlampi on Oulujoen vesistöön kuuluva pieni järvi tai lampi Vaalassa, noin neljän kilometrin päässä koilliseen kuntakeskuksesta. Järvelle tulee tieura seututieltä 800 pohjoisen puolelta ja toinen etelästä Vaalan hautausmaan suunnasta. Asumaton järvi on koillinen-lounassuunnassa pisimmillään viitisensataa metriä ja leveimmillään parisataa metriä. Järven luoteisnurkassa on laavu ja nuotiopaikka.
La La Love

| La La Love> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Ívi Adámou
Levy-yhtiö:  Sony Music Greece
Kesto:  3:02
Tyylilaji:  tanssipop, elektropop, eurodance
Julkaistu:  31.1.2012
Säveltäjä(t):  Álex Papakonstantínou, Bjorn Djupström, Alexándra Zákka, Viktor Svensson
Sanoittaja(t):  Álex Papakonstantínou, Bjorn Djupström, Alexándra Zákka, Viktor Svensson
Albumilta:  San éna óneiro (Euro Edition)
Euroviisutiedot
Vuosi:  2012
Maa:  Kypros
Kieli:  englanti
Sijoitus:  16.
Pisteet:  65
Sijoitus semifinaalissa:  7.
Pisteet semifinaalissa:  91
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
La La Love on kyproksenkreikkalaisen laulaja Ívi Adámoun kappale, jolla hän edusti Kyprosta Eurovision laulukilpailussa 2012. Kappale valittiin Kyproksen euroviisuedustuskappaleeksi 25. tammikuuta 2012 pidetyssä karsinnassa, jossa Adámou esitti kaikki kolme kappaletta. Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 22. toukokuuta, sijoittui semifinaalissa seitsemänneksi ja pääsi finaaliin. 26. toukokuuta pidetyssä finaalissa kappale sijoittui 16:nneksi.
Singlejulkaisun kappaleet

CD-single
"La La Love" – 3:03
"La La Love (instrumentaaliversio)" - 3:03
Digitaalinen lataus
"La La Love" – 3:02
iTunes Remix EP
"La La Love" (Rico Bernasconi Remix Edit) - 2:56
"La La Love" (Rico Bernasconi Remix) - 5:07
"La La Love" (Arovia Remix Radio Edit) - 3:35
"La La Love" (Arovia Remix Club Version) - 5:29
"La La Love" (Duomo Remix) - 4:43
Listasijoitukset

| Lista (2012) | Korkein sijoitus |
| --- | --- |
Belgia (Ultratip Flanders): 11
Belgia (Ultratip Wallonia): 34
Espanja (PROMUSICAE): 45
Irlanti (IRMA): 32
Itävalta Ö3 Austria Top 40: 47
Kreikka (Billboard): 2
Norja (VG-lista): 16
Ruotsi (Sverigetopplistan) : 4
Saksa (Official German Charts): 43
Suomi (Suomen latauslista): 16
Sveitsi (Schweizer Hitparade): 66
Tanska (Tracklisten): 38
Turkki (Turkish Singles Chart): 219
Yhdistynyt kuningaskunta (OCC): 77
Lard

Lard on yhdysvaltalainen hardcore punkia ja industrialia tuottava, joka perustettiin vuonna 1989 Jello Biafran (laulu), Al Jourgensenin (kitara), sekä Paul Barkerin (bassokitara) sivuprojektina. Yhtyeeseen liittyi myös rumpali, Jeff Ward. Biafra on tunnettu 1970-luvun lopulla sekä 1980-luvulla vaikuttaneen yhdysvaltalaisen hardcore punk -yhtye Dead Kennedysin keulamiehenä. Jourgensen sekä Barker ovat tulleet tunnetuiksi industrial metal -yhtye Ministryn kautta, jonka keikoilla Wardkin on ollut vierailevena henkilönä. Myöhemmin muutamat Ministryn jäsenistä soittivat myös Lardin kanssa kuten Bill Rieflin, Mike Scaccia, Louis Svitek sekä Rey Washam.
Kuten useimmat Biafran kappaleet, myös Lardin kappaleet ottavat rajusti kantaa politiikkaan, mutta niissä on myös pieni häivähdys huumoria.
Vuonna 2007 Lard ei ole varsinaisesti tehnyt minkäänlaisia kiertueita ja on keikkaillutkin vain muutamaan otteeseen, lähinnä San Franciscon lähistöllä, jossa Biafra asuu ja operoi omaa Alternative Tentacles -studiotaan.
Diskografia

The Power of Lard (1989)
The Last Temptation of Reid (1990)
Pure Chewing Satisfaction (1997)
70’s Rock Must Die (2000)
Kytömaan rautatieristeyssilta

| Kytömaan rautatieristeyssilta |
| --- | --- |
 Lahdesta Helsinkiin matkaava juna Kytömaan rautatieristeyssillalla.
Raiteita:  1
Ylittää:  Helsinki–Riihimäki-rata, Kytömaantie
Sijainti:  Tuusula
Ylläpitäjä:  Väylävirasto
Siltatyyppi:  jännitetty betoninen jatkuva kaukalopalkkisilta
Pisin jänneväli:  58 m
Pituus:  556,7 m
Avattu liikenteelle:  2006
Koordinaatit:  60°26′07.2″N, 025°06′29.4″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kytömaan rautatieristeyssilta on Lahden oikoradan silta Tuusulassa, hyvin lähellä Keravan rajaa, heti Kytömaan liikennepaikan pohjoispuolella. Lahden suunnasta etelään päin johtava raide kaartaa siltaa pitkin ylittäen Kytömaantien ja pääradan, johon se liittyy. Se on Suomen pisin rautatiesilta, kokonaispituudeltaan 556,7 metriä. Silta valmistui vuonna 2005.
Kytömaan rautatieristeyssilta on tyypiltään jännitetty teräsbetoninen jatkuva kaukalopalkkisilta. Sillan suunnittelussa pyrkimyksenä oli saada aikaan mahdollisimman hyvin maisemaan sopiva ratkaisu eli sillan niin sanottu korkeusviiva pyrittiin saamaan mahdollisimman alas. Siltaan tuli myös yksi melko pitkä jänneväli ja silta on sekä pysty- että vaakasuunnassa kaartuva. Sillan poikkileikkausmuodosta johtuen erillisiä meluvalleja tai -seiniä ei ole tarvinnut rakentaa ja siltarakenteen kokonaiskorkeus on 3,3 metriä. Sillan hyötyleveys on 6,85 metriä ja siinä on 12 jännettä, maatukien viereiset jänteet ovat molemmat pituudeltaan 40 metriä ja muut 45 metriä paitsi pääradan ylittävä jänne 58 metriä.
Kytömaan rautatieristeyssillan rakennesuunnittelija on Pöyry ja sen rakensi YIT.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kytömaan rautatieristeyssilta Wikimedia Commonsissa
Krasnyje Vorotan metroasema

| Krasnyje Vorota (Кра́сные Воро́та) |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Sokolnitšeskaja
Sijainti:  55.7690°N, 37.6487°E
Paikkakunta:  Moskova, Venäjä
Avattu:  15. toukokuuta 1935
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Krasnyje Vorota (ven. Кра́сные Воро́та) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 15. toukokuuta 1935.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krasnyje Vorotan metroasema Wikimedia Commonsissa
Kuitunen

Kuitunen on muun muassa seuraavien tunnettujen suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Eero Kuitunen (s. 1997), pesäpalloilija
Fanny Kuitunen (1884–1967), kommunisti
Henri Kuitunen (s. 1958), juristi ja yritysjohtaja
Irma Kuitunen (s. 1936), kuulantyöntäjä
Kalevi Kuitunen (1948–2003), tietokirjailija ja bibliofiili
Markku Kuitunen (1953–2024), ympäristötieteen professori
Mikko Kuitunen (s. 1980), diplomi-insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja
Oskari Kuitunen (1892–1972), opettaja, kansanperinteen kerääjä ja runoilija
Samu Kuitunen, jääkiekko- ja salibandyvalmentaja
Virpi Sarasvuo (o.s. Kuitunen, s. 1976), maastohiihtäjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kuvatoimisto

Kuvatoimisto tai kuvapankki on valokuva-arkisto, joka myy valokuvien käyttöoikeuksia kuvia tarvitseville, kuten aikakauslehtien toimituksille, mainostoimistoille tai verkkosivujen toteuttajille ja julkaisijoille. Nykyisin kuvatoimistot ovat muuttuneet fyysisten valokuvien arkistoijista verkossa toimiviksi digivalokuvien – tai oikeammin vain niiden käyttöoikeuksien – välittäjiksi.
Kuvatoimistot ovat syntyneet nopeuttamaan ja helpottamaan julkaisuja varten tarvittavien valokuvien löytymistä. Arkistokuvan käyttäminen on yleensä myös hinnaltaan edullisempaa kuin valokuvaajan palkkaaminen kuvan ottamiseen. Kuvatoimistoilla on valikoimissaan kuvia eri maista ja maanosista, tietyistä historian tapahtumista ja kysyttyjen aiheiden osalta kuvia eri vuoden- ja vuorokaudenaikoina, erilaisissa valaistuksissa, erilaisista kuvakulmista kuvattuna jne.
Perinteiset kuvatoimistot

Ennen valokuvauksen digitalisoitumista kuvat olivat kuvatoimistojen arkistokaapeissa fyysisinä paperivedoksina tai diakuvina huolellisesti numeroituina tai muuten järjestettyinä. Nyt kuvatoimistot ovat siirtyneet sähköisiksi tietokannoiksi verkkoon, jossa digitalisoidut valokuvat ovat entistä helpommin etsittävissä ja selattavissa.
Perinteiset kuvatoimistot, kuten kansainväliset Getty Images, Magnum Photos ja Sipa Press tai suomalainen STT:n omistama Lehtikuva, tarjoavat etupäässä tunnettujen ammattivalokuvaajien kuvia ”yksinoikeudella” eli pitämällä korkeampaa käyttömaksua vastaan huolen siitä, ettei samaa kuvaa myydä tietyn ajan sisällä muiden julkaisijoiden käyttöön. Kuvatoimistokuvan käyttöoikeuden hinta riippuu yleensä siitä, miten laajamittaiseen julkaisutarpeeseen kuva hankitaan: mikä on esimerkiksi lehden levikki, verkkosivuston kävijämäärä, mainoskampanjan laajuus ja kesto, mainosesitteen painosmäärä tai moneenko maahan kuvan sisältävää julkaisua on tarkoitus levittää.
Microstock-kuvapalvelut

Perinteisten kuvapankkien rinnalle on internetiin syntynyt niin sanottuja microstock-kuvapankkeja, jossa yksittäisen kuvan käyttöoikeus voi maksaa halvimmillaan vain joitakin kymmeniä senttejä, mutta toisaalta kuvien laatu voi olla heikompi eikä ole takeita siitä, ettei sama kuva ilmaannu kilpailevaan lehteen tai kilpailevan yrityksen mainontaan yhtä aikaa oman kuvankäytön kanssa. Matalaresoluutioisia kuvia voi usein ladata verkosta maksutta luonnoskäyttöön, ja vasta lopulliseen julkaisuun hankitaan sitten maksullinen, korkearesoluutioinen versio valokuvasta.
Microstock-kuvapankit eivät aseta kuvaajille tai kuvien laadulle yhtä suuria vaatimuksia kuin perinteiset kuvatoimistot; niihin voi liittyä jo tallentamalla muutaman teknisesti riittävän hyvän valokuvan, jonka luvat (esim. kuvassa esiintyviltä henkilöiltä) ovat kunnossa. Toisaalta kuvaajan saama palkkio yksittäisen kuvan käyttöoikeuksien myynnistä on niin pieni ja kuvien tarjonta niin valtavaa, että kuvaajan pitäisi ladata microstock-kuvapankin tietokantaan vähintään satoja, mieluummin tuhansia myyntikelpoisia kuvia ennen kuin niistä alkaisi kertyä merkittäviä myyntituloja.