stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Log-normaalijakauma
Tilastollisia päätelmiä > Entropian ääriarvoperiaate vapaan parametrin  \sigma  määrittämiseksi

Sovelluksissa  \sigma  on määritettävä parametri. Kasvuproseseissa, joissa tuotto ja häviö tasapainottavat, saadaan Shannonin ääriarvoperiaatetta soveltamalla:
Tämän arvon avulla voidaan muodostaa skaalausrelaatio lognormaalijakauman maksimikohdan ja käännepisteiden välille. Osoittautuu, että tämän yhteyden määrittää Neperin luku, ja sillä on tiettyjä geometrisia yhtäläisyyksiä minimipintaenergiaperiaatteen kanssa.
Nämä skaalausrelaatiot ovat osoittautuneet käyttökelpoisiksi useiden kasvuprosessien ennustamisessa. Sellaisia ovat esimerkiksi epidemioiden leviäminen, kiinteälle pinnalle muodostuvien nestepisaroiden laajeneminen, väestön kasvu, pyörteen syntyminen pesuallasta tyhjennettäessä, kielen piirteiden levinneisyys, turbulenssin nopeusprofiili ja monet muut.
Arvon  \sigma =1{\big /}{\sqrt {6}} avulla saadaan probabilistinen ratkaisu Draken epäyhtälölle.
Sosiaalinen yritys

Sosiaalinen yritys on yrityksen toimintatapa, jossa tavoitteena on taloudellisen kannattavuuden ohella yhteiskunnallinen yleishyödyllisyys (eli sosiaalinen) merkittävyys. Tämä sosiaalinen tavoite voi olla vajaakuntoisten työllistäminen eli kuntouttava työtoiminta, syrjäytyneiden integrointi yhteiskuntaan tai esimerkiksi ympäristönhoito. 1990-luvulta alkaen on eurooppalaisille yrityksille myönnetty verohelpotuksia tai annettu taloudellista tukea.
Sosiaalinen yritys Suomessa

Suomessa laki sosiaalisista yrityksistä (1351/2003) astui voimaan vuoden 2004 alussa. Lakia muutettiin pieniltä osin (409/2007) 1.5.2007 lukien niin, että myös aiemmat sosiaalihuollon työllistymistä tukevaan toimintaa osallistuneet henkilöt luetaan lain edellyttämään vajaakuntoisten osuuteen. Lain mukaan sosiaalinen yritys on kaupparekisteriin merkitty yritys, joka poikkeaa muista yrityksistä siinä, että sen palveluksessa olevista työntekijöistä on vähintään 30 prosenttia vajaakuntoisia tai yhteensä vähintään 30 prosenttia vajaakuntoisia ja pitkäaikaistyöttömiä ja että tämä yritys on merkitty sosiaalisten yritysten rekisteriin.
Sosiaalinen yritys voi saada näiden vajaakuntoisten ja pitkäaikaistyöttömien palkkaamiseen palkkatukea tavallista pidemmäksi ajaksi tai tavallista korkeampana. Palkkatuki ei voi ylittää aiheutuneita henkilöstökuluja ko. työntekijän osalta. Verotuksessa sosiaalista yritystä kohdellaan kuten muitakin yrityksiä.
Helmikuussa 2007 sosiaalisten yritysten rekisteriin oli kirjattu 85 yritystä. Yrityksissä oli noin 400 työntekijää, joista vajaakuntoisia oli 140 ja pitkäaikaistyöttömiä 50. Syksyllä 2007 perustettiin Suomen 100. sosiaalinen yritys Kinnua Mahis Oy. Työ- ja elinkeinoministeriön jatkuvasti päivittämän rekisterin mukaan 31.1.2008 sosiaalisia yrityksiä oli 149. Suomen ensimmäinen Sosiaalinen yritys oli oululainen Tervatulli Oy, joka on osa Nuorten Ystävät-konsernia. Keväällä 2009 uutisoitiin Tervatullin liiketoiminnan päättyvän maaliskuun 2009 lopussa.
Pekka Pättiniemi (2006) on väitöskirjassaan Social Enterprise as Labour Market Measure  (Sosiaaliset yritykset työllisyyspolitiikan välineenä) lähestynyt sosiaalisia yrityksiä nykyistä sosiaalisten yritysten lakia laajemmassa perspektiivissä. Hän muistuttaa siitä, että 1990-luvun talouslaman aikana perustettiin runsaasti (yli 200) osuuskuntamuotoisia yrityksiä tukemaan työttömien henkilöiden elämänhallintaa ja tuotannollista työllistymistä. Pättiniemi ennakoi, että erityisesti palvelusektori olisi sosiaalisten yritysten keskeinen toimiala. Kehitystä voisi jo nyt tutkia, kun sosiaalisten yritysten rekisterissä on jo yli 120 yritystä.
Sosiaalisten yritysten eurooppalainen kattojärjestö CEFEC valitsi vuoden 2007 eurooppalaiseksi sosiaaliseksi yritykseksi pirkanmaalaisen Kuntoutuskeskus Mental Oy:n, joka tuottaa sosiaalialan asumispalveluja mielenterveys- ja päihdekuntoutujille sekä lastensuojelun laitospalveluja. Mental Oy valittiin keväällä myös Vuoden uusyritykseksi. Yritys perustettiin 2005 viiden työntekijän suuruisena, syksyllä 2007 se työllisti jo 40 henkilöä.
Työntekijä sosiaalisessa yrityksessä

Marianna Laakso on VATES-säätiössä tutkinut normaalikuntoisten työntekijöiden työtyytyväisyyttä sosiaalisissa yrityksissä erityisesti suhteessa tukityöllistettyihin työtovereihin. Tutkimushetkellä sosiaalisia yrityksiä oli 34 ja hän sai vastauksia 18 yrityksestä. Merkittävin tutkimustulos oli se, että normaalikuntoisista 60 prosenttia suhtautui kielteisesti tukityöllistettyjen täyteen palkkaan. Kielteistä suhtautumista lievensi avoin tiedottaminen tukityöllistettyjen tilanteesta sekä työllistämisen sosiaalisten näkökohtien korostaminen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laki sosiaalisista yrityksistä (1351/2003)
Mol.fi:n sivut sosiaalisista yrityksistä
VATES-säätiön sivu sosiaalisista yrityksistä (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuntoutuskeskus Mental Oy:n kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Miikka Pyykkönen: Sosiaalinen yritys (Arkistoitu – Internet Archive). Jyväskylän yliopiston Kansalaisyhteiskunnan tutkimusportaali 15.8.2008.
Tukholman kuninkaanlinna

| Tukholman kuninkaanlinna> Stockholms slott |
| --- | --- |
 Tukholman kuninkaanlinna
Sijainti:   Tukholma, Ruotsi
Koordinaatit:  59°19′36″N, 018°04′18″E
Omistaja:  Ruotsin kruunu
Haltija:  hallitsijaperhe
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuninkaanlinnan vartija
Tukholman kuninkaanlinnan kirkko
Tukholman linna (ruots. Stockholms slott) tai kuninkaanlinna (Kungliga slottet) sijaitsee Tukholman vanhassakaupungissa ja on yksi kaupungin tunnetuimmista nähtävyyksistä. Linna on Ruotsin kuninkaan virallinen residenssi.
Rakennuttajana, rakentamisen yli-intendenttinä toimi Carl Gustaf Tessin.
Historia

Paikalla sijaitsi aiemmin Tukholman vanha kuninkaanlinna Tre Kronor, jonka vanhimmat osat olivat 1100-luvulta. Nimi tuli linnanpihan keskellä kohoavasta korkeasta pyöreästä tornista, jonka huipussa oli kolme kullattua kruunua. Kaarle XI antoi 1690-luvulla arkkitehti Nicodemus Tessin nuoremman tehtäväksi uudistaa linnan pohjoisen osan. Pohjoisosa rakennettiin 1692–1695 kokonaan uudelleen barokkityyliin Tessinin piirustusten mukaan. Vanhassa linnassa syttyi kuitenkin 7. toukokuuta 1697 tulipalo, joka tuhosi sen kokonaan vasta valmistunutta pohjoisosaa lukuun ottamatta. Tessin esitteli vielä samana vuonna kuninkaalle piirustukset uuden barokkityylisen linnan rakentamiseksi, ja työt pantiin välittömästi alulle.
Koska Kaarle XII:n sodankäynti nieli kaikki valtion varat, linnan rakennustyöt jouduttiin keskeyttämään 1710. Ne käynnistyivät uudelleen 1728, kun valtiopäivillä oli säädetty erityinen linnavero rakennustöiden rahoittamiseksi. Nicodemus Tessin kuoli samana vuonna, ja rakennustöiden valvontaa jatkoi arkkitehti Carl Hårleman. Hårleman seurasi tarkkaan Tessinin rakennuspiirustuksia mutta sisusti linnan edeltäjänsä suosiman raskaan barokin sijaan keveämpään rokokootyyliin. Vuonna 1754 kuningas Aadolf Fredrik ja kuningatar Loviisa Ulrika muuttivat väliaikaisesta asunnostaan linnan kuninkaalliseen huoneistoon, ja linnan viimeiset osat valmistuivat 1770.
Ulkoasu > Yleiskatsaus

Tukholman kuninkaanlinna on rakennettu tiilestä ja hiekkakivestä. Kuparipäällysteinen katto viettää sisäistä linnanpihaa kohti, ja päärakennuksessa sitä kehystävät balustradit. Rakennus koostuu neljästä siivestä, jotka on nimetty arkipäiväisesti ilmansuuntien mukaan.
Linnan julkisivua hahmoteltiin eri tavoin, eikä siitä tehty samanlaista alkuperäisen pohjoissiiven kanssa. Eteläinen julkisivu sai uljaan barokkityylisen riemukaaren, joka reunustaa sisäänkäyntiä ja portaikkoa siiven keskiosassa. Itäinen ja läntinen julkisivu saivat ylväät keskiosat, joissa on barokille tyypillisiä seinäpylväitä, hermejä sekä patsaita. Eteläisellä julkisivulla on jopa syvennyksiä patsaille joka toisella ikkunatasanteella. Linnassa on yhteensä 28 patsasta, 717 balusteripylvästä kaiteilla ja 242 voluuttaa. Kivi peittää julkisivusta 9 500 ja rappauslaasti 11 000 neliömetriä. Päärakennus (ilman siipiä) on mitoiltaan 115 × 120 metriä, ja se sulkee sisäänsä sisemmän linnanpihan.
Päärakennuksen kulmista lähtee neljä siipeä itään ja länteen. Itäsiipien välissä on Logården-puutarha, ja länsisiipien välissä ulompi linnanpiha. Kaikki siivet ovat 48 metriä pitkiä lukuun ottamatta lounaissiipeä, joka on Suurkirkon sijainnin vuoksi 11 metriä pitkä. Epäsäännöllisyyttä peittävät kaksi irrallaan olevaa pyöreää siipeä: Päävartiosiipi ja Komendantinsiipi.
Ulkoasu > Valaistus

Tukholman kuninkaanlinnan julkisivun nykyinen valaistus otettiin käyttöön 29. maaliskuuta 2006 kuningas Kaarle XVI Kustaan aikana. Julkisivun aikaisempi valaistus oli peräisin 1960-luvulta, ja siitä lähtien se oli menettänyt vähitellen tehoaan, jonka vuoksi linna koettiin yhä synkempänä.
Uudet valonheittimet otettiin käyttöön pitkien neuvottelujen ja useiden kokeilujen jälkeen. Ne antavat lähes kaksinkertaisesti valoa verrattuna edeltäjiinsä, mutta kuluttavat vain suunnilleen puolet energiamäärästä. Projektissa olivat mukana Valtion kiinteistölaitos (Statens fastighetsverk), Käskynhaltijan virasto (Ståthållarämbetet), linnanarkkitehti Johan Celsing sekä Tukholman kaupungin liikennelaitos (Stockholms stads trafikkontor). Väriä kuvaillaan neutraaliksi lämpimänvalkoiseksi. Celsingin mukaan julkisivun valaistus korostaa suuren rakennuksen jaottelua ja vivahteita ja tuo esiin koristeellisia yksityiskohtia, joita ei aikaisemmin näkynyt iltavalaistuksessa. Eräs esimerkki tästä on itäinen julkisivu, jonka siipien päädyt Skeppsbron-katua kohti ovat nyt valaistut.
Toiminta

Kuninkaanlinnassa työskentelee noin 200 vakituista työntekijää, joista hieman suurempi osa on naisia kuin miehiä. Tämän lisäksi ylimääräistä henkilöstöä on päivällisillä, kesällä ja linnan opastuksilla.
Toiminta > Kuninkaallinen hovi

Tukholman linnassa on toimitiloja virastoille, jotka kuuluvat kuninkaalliseen hoviin, eli organisaatioon Ruotsin valtionpäämiehen ja kuningashuoneen ympärillä. Ne vastaavat myös Ruotsin monarkian kulttuuriperinnön vaalimisesta ja esittelystä. Hovi on työllistänyt 216 täysipäiväistä työntekijää vuonna 2009, ja sitä johtaa valtakunnanmarsalkka.
Toiminta > Museot

Tukholman kuninkaanlinnassa on useita museoita. Livrustkammaren on Ruotsin vanhin museo, jossa on nähtävillä Ruotsin kuninkaallisiin liittyviä esineitä suurvalta-ajalta eteenpäin. Museo sijaitsee itäsiivessä, ja sisäänkäynti löytyy Slottsbacken-kadulta. Toiseksi vanhin museo on Kustaa III:n antiikkimuseo koillissiiven kellarikerroksessa, joka avattiin yleisölle vuonna 1794. Museossa esitellään antiikin veistoksia, joita Kustaa III osti matkallaan Italiaan 1783–1784.
Eteläsiiven alla olevassa kellariholvissa on Skattkammaren (aarrekammio), joka paljastettiin vuonna 1970. Siellä on nähtävillä Ruotsin kruununjalokivet ja mahdollisuus käydä matkamuistomyymälä Slottsbodenissa. Länsi- ja pohjoissiiven alla sijaitsevassa kellariholvissa on Tre Kronor -museo. Se on linnan museoiden uusin tulokas, joka vihittiin käyttöön vuonna 1999. Siellä pääsee tutustumaan näyttelyyn, joka kertoo vanhasta Tre Kronor -linnasta, joka tuhoutui tulipalossa 1697.
Toiminta > Arkisto ja kirjasto

Tukholman linnan luoteisessa kansliasiivessä on Linnanarkisto (Slottsarkivet). Arkisto perustettiin 1893, ja se on ollut vuodesta 1964 Ruotsin Valtionarkiston varastona. Linnanarkistosta löytyy hovin ja kuninkaanlinnan arkistoasiakirjat. Linnan koillissiivessä sijaitsee tutkimuskirjastona toimiva Bernadotte-suvun kirjasto.
Toiminta > Päävartio

Tukholman kuninkaanlinnan päävartio muodostaa kunniavartioston kuninkaalle, mutta myös vartioi linnaa. Vartiosto muodostaa samalla osan Tukholman sotilaallisesta valmiudesta. Päävartio osallistuu myös mm. valtiollisiin seremonioihin, ulkomaisten valtionpäämiesten vierailuihin sekä ulkomaisiin laivastovierailuihin. Päävartion perusti Kustaa Vaasa vuonna 1523, jotta se huolehtisi järjestyksestä koko kaupungissa, toisin sanoen nykyisessä vanhassakaupungissa. Vartiovuoron vaihto on turistinähtävyys ulommalla linnanpihalla, jonka arvioidaan keräävän vähintään 800 000 katsojaa vuodessa.
Toiminta > Slottsboden

Slottsboden on linnan lahja- ja matkamuistomyymälä, jossa myydään tuotteita, joilla on yhteys kuninkaallisen kokoelman esineisiin. Suuri osa valikoimasta koostuu kuninkaallisesta kulttuuriperinnöstä kertovasta kirjallisuudesta, aiheinaan muun muassa historia, arkkitehtuuri, elämäkerrat ja tutkimus. Slottsboden sijaitsee kaartuvassa lounaissiivessä, ja sisäänkäynti löytyy ulommalta linnanpihalta.
Linnan kummitukset

Tukholman kuninkaanlinnan kummituksista on monia tarinoita. Kertomusten mukaan yksi kummituksista on ”Grå Gubben” (Harmaa ukko), joka asuu vanhan Tre Kronor -linnan kellarin raunioissa. Hänen katsotaan olevan eräänlainen suojelushenki, joka vartioi linnaa ja näkee tulevaisuuteen. Joidenkin mielestä haamu on itse Birger Jaarli, joka on vartiossa. Hän on näyttäytynyt mm. Nicodemus Tessin nuoremmalle, ja ennusti, ettei Tessin suorittaisi linnan rakentamista loppuun itse.
Paljonpuhuttu Valkea rouva on tunnetuin linnan kummitus. Valkea rouva, valkea daami, weiße Frau, dame blanche tai white lady kulkee monissa Euroopan linnoissa, niin myös Tukholmassa. Kansanuskomuksen mukaan Valkean rouvan ilmestyminen enteilee kuningasperheen jäsenen kuolemaa. Hänen sanotaan olevan pitkä ja käyttävän silkkileninkiä, ja vain hänen helmansa kahina kuuluu hänen lähestyessään. On esitetty useita teorioita siitä, kuka hän on ja mistä hän tulee. Erään käsityksen mukaan hän on herttuatar Agnes av Merán, Hohenzollernin sukua oleva saksalainen aatelisneito, joka eli 1200-luvulla. Hän oli naimisissa kreivi Otto Orlamündeläisen kanssa kunnes hänestä tuli leski 1293. Agnes av Merán murhasi avioliitosta syntyneet lapsensa voidakseen mennä naimisiin nürnbergiläisen linnakreivin Albrekt ”Kauniin” kanssa. Albrekt kuitenkin hylkäsi hänet, ja Agnes kuoli vankeudessa näyttäytyen siitä lähtien Valkeana rouvana Hohenzollernin linnassa tärkeiden perhetilaisuuksien yhteydessä. Toiset väittävät Valkean rouvan olevan eräs Perchta von Rosenberg, myös saksalainen aatelisneito 1400-luvulta, joka oli Ulrich II von Rosenbergin tytär. Hän oli vasten tahtoaan onnettomassa avioliitossa Jan av Lichtensteinin kanssa. Tarun mukaan hän kulkee eräässä linnassa Český Krumlovin kaupungissa Etelä-Böömin läänissä Tšekin tasavallassa. Hänen muotokuvansa sanotaan muistuttavan paljon Tukholman kuninkaanlinnan Valkean rouvan kuvausta.
Joitakin kuolemantapauksia kuningasperheessä on sattunut Valkean rouvan näyttäytymisen yhteydessä. Maaliskuussa 1871 prinsessa Eugénie näki pahamaineisen aaveen linnassa, ja kolme päivää myöhemmin kuningatar Lovisa menehtyi. Vuonna 1907 Valkea rouva näyttäytyi jälleen, ja hetki sen jälkeen Oskar II kuoli. Viimeksi hänet on nähty vuonna 1920, kun kruununprinsessa Margareta makasi kuolinvuoteellaan. Yhtäkkiä linnan lippu hilautui puolitankoon, ja erään vahdin sanotaan nähneen Valkean rouvan katolla. Kaksi tuntia tapahtuman jälkeen kruununprinsessa menehtyi.
Muuta

Helsingin Kauppatorilla sijaitsevan Ruotsin suurlähetystön julkisivu on jäljitelmä Tukholman kuninkaanlinnan rakennustyylistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tukholman kuninkaanlinna Wikimedia Commonsissa
Tukholman kuninkaanlinnan viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tukholman kruunu - kuninkaallinen linna, Kuva, 08.06.1938, nro 12, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ruotsin kuninkaalliset linnat
Hagan linna
Drottningholmin linna
Gripsholmin linna
Kiinalainen paviljonki
Kustaa III:n paviljonki
Rosendalin linna
Rosersbergin linna
Strömsholmin linna
Tukholman kuninkaanlinna
Tullgarnin linna
Ulriksdalin linna
Tukholman kuninkaanlinna ja valtiopäivätalo 2012
Tukholman kuninkaanlinnan valaistusta kesäkuussa 2007.
Perchta von Rosenberg
Sosiaalityöntekijä

Sosiaalityöntekijä (vanha virkanimitys sosiaalitarkkaaja) on sosiaalihuollon ammattinimike, lyhennetään sos. tt. ja sos.tt. Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira myöntää hakemuksesta oikeuden harjoittaa sosiaalityöntekijän ammattia laillistettuna ammattihenkilönä henkilölle, joka on suorittanut Suomessa ylemmän korkeakoulututkinnon, johon sisältyy tai jonka lisäksi on suoritettu pääaineopinnot tai pääainetta vastaavat yliopistolliset opinnot sosiaalityössä. Sosiaalityöntekijän ammatissa voi samassa tehtävässä toimia enintään vuoden ajan sosiaalityöntekijän ammattiin opiskeleva henkilö (tai soveltuvan maisterin tutkinnon suorittanut henkilö), joka on suorittanut hyväksytysti sosiaalityön aineopinnot ja käytännön harjoittelun. Opiskelija toimii ammattiin valmistuneen sosiaalityöntekijän johdon ja valvonnan alaisena.
Kuntien sosiaalitoimistoissa kaikki asiakaspalvelua hoitavat työntekijät eivät ole sosiaalityöntekijöitä, vaan esimerkiksi etuuskäsittelijöitä tai muita sosiaalihuollon ammattilaisia, joilta vaaditaan soveltuva ammattitutkinto tai muu soveltuva koulutus tai he voivat olla sosiaaliohjaajia, joilta vaaditaan soveltuva ammattikorkeakoulututkinto, kuten esimerkiksi sosionomi tai yhteisöpedagogi.
Sosiaalityö tutkimusalana

Sosiaalityöntekijäksi voi opiskella yliopistoissa. Kelpoisuusvaatimuksena sosiaalityöntekijän tehtäviin Suomessa on ylempi korkeakoulututkinto, yleensä valtiotieteiden tai yhteiskuntatieteiden maisteri (VTM/YTM), johon sisältyy tai jonka lisäksi on suoritettu pääaineopinnot tai pääainetta vastaavat yliopistolliset opinnot sosiaalityössä. (Laki sosiaalihuollon ammatillisen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista) Tutkinnon ohjeellinen suorittamisaika on 3+2 vuotta. Pääaineena tai opintosuuntana on tällöin sosiaalityö.
Sosiaalityössä tutkitaan ihmisten toiminnan ja jokapäiväisen selviytymisen edellytyksiä, arkielämän jatkuvuuksia ja katkoksia, sosiaalialan ammatteja ja instituutioita sekä alan monimuotoista vapaaehtoistoimintaa. Tavallisia analyysin kohteita ovat esimerkiksi yhteisöt, perheet, ihmisen eri ikävaiheet ja niihin liittyvät arjen kysymykset, yksilöiden muuttuvat identiteetit, sosiaalialan historia ja koulutus sekä sosiaalipalvelujen ja -työn arviointi. Sosiaalityö on niin sanottu soveltava tutkimusala, jolla sovellettavat ajattelutavat nojaavat yhteiskunnallisia ilmiöitä, sosiaalisia ongelmia ja ihmisten hyvinvointia sekä myös kestävää kehitystä koskeviin teorioihin, käsityksiin ja tulkintoihin. Sosiaalityön tiedepohja on näin ollen monialainen ja se rakentuu pääasiassa yhteiskunta- ja käyttäytymistieteellisten teorioiden perustalle. Sosiaalityön yhteiskunnallinen tehtävä on määritelty esimerkiksi puutteellisten sosiaalisten olojen ja vaikeiden elämäntilanteiden parantamiseksi sekä vähävoimaisten yksilöiden ja ryhmien toimintaedellytysten, osallisuuden ja elämänotteen vahvistamiseksi. Tämä tehtävä on usein se kehys, jonka kautta sosiaalityön tutkimusintressit tavalla tai toisella suodattuvat poiketen siten emotieteiden tehtävänasettelusta. Mitään täsmällisiä rajauksia eri tieteenalojen tutkimusotteiden välillä ei käytännössä nykyään ole, eikä niitä myöskään ole tarkoituksenmukaista pyrkiä keinotekoisesti laatimaan. On tavallista, että sosiaalityön tutkijoiden yhteistyökumppaneihin kuuluu monien erilaisten tieteenalojen edustajia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sosiaalityöntekijä Wikimedia Commonsissa
Laki sosiaalihuollon ammatillisen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista Finlex
Ammattina sosiaalityöntekijä (Arkistoitu – Internet Archive) kuntatyö
Sosiaalityöntekijän ammattikuvaus mol.fi
Sosiaalityöntekijän haastattelu mol.fi
Sosiaaliterapeutin haastattelu mol.fi
Koulukuraattorin haastattelu mol.fi
Nuckelavee

| Nuckelavee |
| --- | --- |

Ominaisuudet
Tuntomerkit:  Ihoton vartalo sulautuneena hevoseen, pitkät kädet, valtava pää, sairas hengitys
Esiintyminen:  Orkneysaaret ja Skotlannin rannikot
Kansanperinne
Kansanperinteen alkuperä:  Orkneyn kansanperinne
Suhteet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nuckelavee on taruhirviö Orkneysaarilla, Skotlannissa. Se on mies, jonka alaruumis on sulautunut yhteen hevosen kanssa. Sillä on ruumiiseen nähden suhteettoman suuri pää ja pitkät kädet, mutta kaikkein pellottavinta sen ulkonäössä on se, että sillä ei ole ihoa, vaan sen mädät, mutta vahvat lihakset näkyvät pelottavasti. Nuckelavee on pelätty olento, sillä sen hengitys saastuttaa vihannoivat vainiot kuraisiksi letoiksi ja se kuristaa usein ihmisiä pitkillä sormillaan tai hukuttaa heidät. Jos Nuckelavee hyökkää, kannattaa yrittää ehtiä juosta järveen tai jokeen, Nuckelavee kun ei voi sietää makeaa vettä.
Airfryer

Airfryer
Airfryer tai kiertoilmakypsennin tai ilmafriteerauskeitin tai ilmafriteeraaja on pienkone, joka kypsentää ruoan kuumalla kiertoilmalla. Sen tarkoitus on mukailla uppopaistamista ilman tarvetta rasvalle. Se muistuttaa tavallista kiertoilmauunia.
Toimintaperiaate

Tuuletin kierrättää kuumaa ilmaa suurella nopeudella, mikä tuottaa ruoan pintaan rapean kerroksen ruskistumisreaktioiden, kuten Maillard-reaktion kautta.
Laitteen sisällä: vastus ja tuuletin.
Käännös suomeksi
McMahon

McMahon tai MacMahon on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
MacMahon (ranskalainen aatelissuku)
Aline MacMahon (1899–1991), yhdysvaltalainen näyttelijä
Andrew McMahon (s. 1982), yhdysvaltalainen muusikko
April McMahon (s. 1964), englantilainen kielitieteilijä
Brigitte McMahon (s. 1967), sveitsiläinen triathlonisti ja olympiavoittaja
Eagle McMahon, yhdysvaltalainen frisbeegolfaaja
Ed McMahon (1923–2009), yhdysvaltalainen juontaja
Gerard McMahon, brittiläinen laulaja, lauluntekijä, multi-instrumentalisti ja musiikkituottaja
Julian McMahon (s. 1968), australialainen näyttelijä
Linda McMahon (s. 1948), yhdysvaltalainen poliittinen toimija, urheilualan yrittäjä ja ministeriehdokas
Patrice MacMahon (1808–1893), Patrice de Mac-Mahon, Ranskan marsalkka, Ranskan presidentti 1875–1879
Shane McMahon (s. 1970), yhdysvaltalainen showpainija ja urheiluvaikuttaja, Vince McMahonin poika
Stephanie McMahon (s. 1976), WWE:n varatoimitusjohtaja, Vince McMahonin tytär
Steve McMahon (s. 1961), englantilainen jalkapalloilija
Thomas McMahon (s. 1936), brittiläinen piispa
Thomas A. McMahon (1943–1999), yhdysvaltalainen kirjailija ja tieteilijä
Thomas McMahon (s. 1948), irlantilainen tasavaltalainen
Vince McMahon (s. 1945), yhdysvaltalainen urheilu- ja elinkeinoelämän vaikuttaja, WWE:n johtokunnan puheenjohtaja
William McMahon (1908–1988), australialainen poliitikko, Australian pääministeri 1971–1972.
Nimen muita merkityksiä

MacMahon (1887), Espanjan laivaston tykkivene
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”McMahon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.