stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaleva (Tampere)

Kaleva nähtynä Hotelli Tornista.
Kalevan kirkko.
Kaleva on Tampereen kaupunginosa sekä kolmen kaupunginosan – Kalevan, Liisankallion ja Kalevanrinteen – muodostama alue Tampereen itäisessä kantakaupungissa. Alueella on asukkaita 13 646 (2023). Siellä sijaitsevat muun muassa Kalevan kirkko ja Tampereen suurin uimahalli Tampereen uintikeskus. Kalevan naapurikaupunginosat ovat lännessä Tammela, etelässä Järvensivu, idässä Hakametsä ja Kissanmaa sekä pohjoisessa Petsamo.
Alue kuului ennen Messukylän pitäjään, ja kaupunginosia on alettu rakentaa 1950-luvulla. Sitä ennen alueella oli peltoja ja tiilitehtaita sekä koululaisten kasvitarha nykyisen Litukan siirtolapuutarhan maisemissa. Kalevassa sijaitsi myös Hipposradan nimellä tunnettu Tampereen ensimmäinen ravirata vuosina 1910–1976. Naapurikaupunginosan Tammelan tavoin suuri osa Kalevan kaduista on nimetty Kalevalan mukaan.
Kalevassa on kaksi itä–länsi-suuntaista kokoojakatua, pohjoisempi Teiskontie ja eteläisempi Sammonkatu. Molemmat kadut saavat alkunsa Kalevan kirkon edestä siitä, mihin rautatieasemalta tuleva Itsenäisyydenkatu päättyy. Kyseisessä risteyksessä sijaitsee Tampereen liikenteellinen keskipiste eli välimatkapiste.
Kalevan keskellä sijaitsee puistovyöhyke, joka koostuu Liisanpuistosta, Kiovanpuistosta ja Kalevan keskuspuistosta.
Kalevankankaan harjulla sijaitsee Tampereen suurin hautausmaa Kalevantien ja Jyväskylän radan välissä. Kalevankankaalta aukeaa näköala etelään yli Viinikan ja Nekalan kaupunginosien. Vuoden 1918 sisällissodassa Kalevan alueella, muun muassa Kalevankankaalla, käytiin Tampereen valtauksen aikana ankaria taisteluja.
Kaleva on myös monien koulujen kaupunginosa. Rehtoripariskunta Kerttu ja Martti Seppälä perusti yksityiskoulun 1952 Sorsapuiston laidalle. Talossa toimii edelleen Kalevan lukio. Tämän koulun vieressä on Sampola, jossa toimivat vuonna 2011 lakkautetun Sampolan koulun ohella Sampolan kirjasto sekä Tampereen työväenopisto. Vuoden 2012 elokuusta lähtien Sampolan tiloissa on lisäksi toiminut Tammerkosken lukio. Kalevassa sijaitsevat myös Sammon keskuslukio, Sammon koulu, Tampereen kauppaoppilaitos ja Puistokoulu.
Nimen "Kaleva" alkuperä

Vuoden 1539 käräjillä mainittu rajapaikka Kalevankivi oli kai Kalevankankaalla. Nimi voi olla esihistoriallinen ja viitata Kalevanpoikiin, kansantarujen jättiläisiin, joita ovat myös Väinämöinen ja Lemminkäinen. Tämän nimistön pohjalta Kaleva valittiin kaupunginosan nimeksi vuoden 1948 nimikilpailun jälkeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaleva Wikimedia Commonsissa
Kalle Päätalo -kulttuuriraitti
Tiina-raitti kirjailija Anni Polvan lapsuudenmaisemissa
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue:  Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue:  Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue:  Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue:  Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue:  Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue:  Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita:  Taraste
Kehnäsieni

| Kehnäsieni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Cortinariaceae
Suku::  Seitikit Cortinarius
Laji::  caperatus
Kaksiosainen nimi
 Cortinarius caperatus  (Pers.) Fr. 
Synonyymit
 Rozites caperatus 
Katso myös
   Kehnäsieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kehnäsieni (Cortinarius caperatus syn. Rozites caperata) on seitikkilaji ja Suomessa yleinen herkullinen ruokasieni. Se on kuitenkin monelle sienestäjälle tuntematon sieni. Tunnistamista vaikeuttaa se, että kehnäsieni muistuttaa jossain määrin myrkyllisiä seitikkejä. Itiöpöly on punaruskeaa kuten monilla muillakin seitikkien sukuun kuuluvilla sienillä. Kehnäsienen voi sekoittaa mesinuppiseitikkiin (Cortinarius multifomis), valkovillaseitikkiin (Cortinarius laniger), vaskiseitikkiin (Cortinarius saginus) tai vanujalkaseitikkiin (Cortinarius claricolor). Käytännössä sekoittaminen myrkylliseen isokaulussieneen näyttää olevan mahdollista, mutta se on mustuvahelttainen ja ainakin jalastaan erinäköinen, vaikka sillä rengas onkin[lähde? ]. Nuori kehnäsieni on muodoltaan munamainen, vanhana korkea ja leveälakkinen.
Kehnäsienen satokausi alkaa usein jo heinäkuussa, mutta elo-syyskuulla sitä saa parhaiten. Vuotuiset vaihtelut itiöemien määrässä ovat paikallisesti suuria.
Kehnäsientä ei suositella kuivattavaksi maun kitkeröitymisen takia.
Radioaktiivisuus

Jotkut sienilajit, kuten mm. kehnäsieni, mustavahakas ja rouskut ja suppilovahvero keräävät itseensä enemmän radioaktiivisuutta kuin muut. Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden seurauksena kehnäsieniin voi kertyä Suomessa yhä nykyään radioaktiivisuutta jopa mittavia määriä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kehnäsieni (Cortinarius caperatus)
Ruokavirasto: Kehnäsieni
Luontoportti: Kehnäsieni (Cortinarius caperatus)
Arktiset aromit: Kehnäsieni (Rozites caperatus)
Mushroomexpert.com: Cortinarius caperatus ("Rozites caperata") (englanniksi)
Kehlani

| Kehlani |
| --- | --- |
 Kehlani vuonna 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. huhtikuuta 1995 (ikä 29) Oakland, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä, tanssija
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kehlani 
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2009–
Tyylilajit:  R&B, hip hop, neo soul
Levy-yhtiöt:  Atlantic Records 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kehlani Ashley Parrish (tunnetaan paremmin nimellä Kehlani s. 24. huhtikuuta 1995 Oakland, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä ja tanssija, jolla on levytyssopimus Atlantic Recordsin kanssa. Kehlani on kotoisin Kalifornian Oaklandistä, jossa hän keräsi alkusuosiota Poplyfe-nimisen teiniyhtyeen jäsenenä.
Vuonna 2014 hän julkaisi ensimmäisen kaupallisen mixtapen nimeltään Cloud 19. Kyseinen mixtape listattiin aikakauslehti Complexin "50 Best Albums of 2014"-listalle. Vuonna 2015 Kehlani julkaisi toisen kaupallisen mixtapen nimeltään You Should Be Here. Kyseinen mixtape pääsi puolestaan Yhdysvaltain Billboard R&B/Hip-Hop Albums-listan sijalle viisi, edeltäen hänen loppuunmyytyä Yhdysvaltain kiertuetta. Vuonna 2016 Kehlani sai ehdokkuuden Grammylle kategoriassa "Paras urbaanin musiikin albumi" mixtapelle You Should Be Here. Kehlani julkaisi hänen ensimmäisen virallisen studioalbuminsa nimeltään SweetSexySavage 27. tammikuuta 2017. Hänen toinen studioalbuminsa It Was Good Until It Wasn’t julkaistiin 8. toukokuuta 2020.
Kehlanin isänpuoleiset sukujuuret ovat afroamerikkalaiset, ja äidinpuoleiset enimmäkseen eurooppalaiset, mukaan lukien espanjalaiset, ja lisäksi meksikolais-filippiiniläis-alkuperäisamerikkalaiset.
Diskografia > Studioalbumit

SweetSexySavage (2017)
It Was Good Until It Wasn’t (2020)
Diskografia > Mixtapet

Cloud 19 (2014)
You Should Be Here (2015)
Käännös suomeksi
Kansanpuolue (Islanti)

| Kansanpuolue> Flokkur fólksins |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  2016
Johto:   Inga Sæland (pj.) 
Ideologia:   populismi  sosialismi  euroskeptisyys 
Poliittinen kirjo:   fiskaalisesti: vasemmisto  yhteiskunnallisesti: oikeisto 
Allting:  6 / 63
Kotisivu:  www.flokkurfolksins.is
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansanpuolue (isl. Flokkur fólksins) on islantilainen puolue. Se on Islannin parlamentin Alltingin seitsemänneksi suurin puolue ja neljänneksi suurin oppositiopuolue. Puolueen perusti vuonna 2016 Inga Sæland parantamaan köyhien asemaa. Puolue sai vuoden 2016 parlamenttivaaleissa 3,54 prosenttia äänistä, muttei saanut yhtäkään ehdokasta läpi. Sen sijaan vuoden 2017 puolue lähes tuplasi kannatuksensa 6,88 prosenttiin ja sai läpi neljä edustajaa. Vuonna 2021 puolue kasvatti jälleen kannatustaan: puolue sai 6,6 % kannatuksen ja kuusi edustajaa Alltingiin.
Vaalit

| Vaalit | Äänet | % | +/– | Paikat | +/- |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | 6 707 | 3,54 | +3,54 | 0 / 63 | 0 |
| 2017 | 13 502 | 6,88 | +3,34 | 4/ 63 | +4 |
| 2021 | 17 672 | 8,8 | +1,9 | 6 / 63 | +2 |
Kehlsteinhaus

| Kehlsteinhaus |
| --- | --- |

Sijainti:  Berchtesgaden, Saksa
Koordinaatit:  47°36′40″N, 13°02′30″E
Rakennustyyppi:  alppimaja
Valmistumisvuosi:  1938
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kehlsteinhaus (tunnetaan myös nimellä Kotkanpesä) on Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen vuonna 1939 Adolf Hitlerille 50-vuotislahjaksi rakennuttama loma-asunto Berchtesgadenin lähistöllä Saksan Alpeilla.
Historia

Kehlsteinhausin rakennuttamisesta keskusteltiin ensimmäisen kerran huhtikuussa 1937. Valtakunnansihteeri Martin Bormannin esittämä aikataulu oli todella tiukka, sillä rakennuksen tuli olla valmis Hitlerin 50-vuotissyntymäpäivänä 20. huhtikuuta 1939. Työt aloitettiin vielä vuoden 1937 aikana. Kehlsteinvuorelle ei kulkenut teitä, eikä siellä ollut ennestään rakennuksia, joten rakennustyöt jouduttiin aloittamaan aivan perusteista.
Vuorelle vievä tie oli aikanaan todella vaativa rakennusprosessi. Fritz Todtin valvonnassa tehty tie oli lopulta 6,5 kilometriä pitkä, eikä siinä ole kuin yksi neulansilmämutka. Kaikki rakennusmateriaali jouduttiin viemään vuorelle vaikeissa olosuhteissa, ja talvisin työ oli hidasta. Tien piti alkuperäissuunnitelmien mukaan jatkua huipulle asti, mutta lopulta päädyttiin toiseen ratkaisuun. Tie pyrittiin saamaan mahdollisimman huomaamattomaksi, mutta huippu oli puurajan yläpuolella. Tien loppuosuus olisi ollut näin todella helppo nähdä alhaalla olevasta laaksosta. Lopulta päädyttiin siihen, että vuoren huipulle pääsisi sen sisällä kulkevan hissin avulla.
Huolimatta vaikeista olosuhteista Kehlsteinhaus oli valmis jo vuoden 1938 lopulla huomattavasti aikatauluaan edellä. Sen rakentamiseen kului noin 34 miljoonaa Reichsmarkia. Sen rakentamiseen uskotaan osallistuneen yli 3 500 työntekijää. Työ oli hyvin palkattua, mutta se oli myös vaarallista. Kehlsteinhausin rakennustöissä kuoli kahdeksan työntekijää; heistä viisi kuoli 10. syyskuusta 1937 tapahtuneessa maanvyörymässä.
Hitler vieraili Kehlsteinhausilla ensimmäisen kerran 16. syyskuuta 1938. NSDAP esitteli sen hänelle virallisesti hänen 50-vuotispäivänään. Hitler teki Kehlsteinhausiin vain 14 vierailua vuosien 1938–1940 aikana. Viimeisen kerran hän kävi siellä 17. lokakuuta 1940. Hitler tapasi Kehlsteinhausissa muun muassa Ranskan suurlähettilään André François-Poncet’n. Eva Braun järjesti siellä 3. kesäkuuta 1944 siskonsa Gretlin ja SS-kenraali Hermann Fegeleinin häävastaanoton. Hitler ei itse pystynyt osallistumaan tilaisuuteen sotatilanteen takia.
Kehlsteinhaus säästyi sodan aikana ja sen jälkeen. Obersalzbergiin tehtiin ilmahyökkäys huhtikuussa 1944, mutta Kehlsteinhaus säilyi vahingoittumattona, koska se sijaitsi sen verran kaukana Obersalzbergin rakennuskompleksista. Se oli kuitenkin vuonna 1952 merkitty tuhottavaksi alueen muiden vanhojen natsirakennusten mukana. Aluepresidentti Karl Theodor Jacobin väliintulo esti kuitenkin rakennuksen tuhoamisen ja se palautettiin Baijerin osavaltiolle samana vuonna.
Kotkanpesä on nykyään museoitu ja siellä toimii ravintola. Hyvällä säällä voi talolta nähdä esimerkiksi Salzburgin kaupunkiin Itävaltaan. Myös näkymä vieressä sijaitsevalle Königsseelle on upea. Kehlsteinhausissa vierailee vuosittain turisteja kaikkialta maailmasta. Paikalle pääsee nykyisin bussilla, jalkaisin tai helikopterilla.
Aiheesta muualla

Kehlsteinhausin verkkosivut (saksaksi) (englanniksi) (venäjäksi) (italiaksi) (ranskaksi)
Virtanen, Matti: Hitlerin entistä tukikohtaa tarjotaan matkailuyrittäjille. Helsingin Sanomat, 28.4.1995, s. 33.  Näköislehden aukeama (tilaajille).
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Leevi Keronen

| Leevi Keronen |
| --- | --- |
 Leevi Keronen vuoden 2018 Kalevan kisoissa
Henkilötiedot
Koko nimi:  Leevi Juhani Keronen
Syntynyt: 14. marraskuuta 2000 (ikä 23) Tampere
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Pituus:  191 cm
Paino:  67 kg
Laji:  Kestävyysjuoksu
Seura:  Lempäälän Kisa Yleisurheilu
Saavutukset
Ennätykset:  10 000 m: 29.21,52 (Lahti 2023) puolimaraton: 1.06.46 (Pyhtää  2023)
 Tietolaatikko päivitetty 24.7.2024 
Leevi Keronen (s. 14. marraskuuta 2000 Tampere) on suomalainen  kestävyysjuoksija, joka edustaa Lempäälän Kisa Yleisurheilua.
Keronen saavutti vuoden 2023 Kalevan kisoissa hopeaa 10 000 metrin juoksussa ennätysajallaan 29.21,52. Hän sai samalla matkalla SM-hopeaa myös 2024. 5 000 metrin ennätyksensä 14.00,38 hän juoksi Joensuussa heinäkuussa 2024. Hän kilpaili aikuisten maaottelussa ensimmäisen kerran vuonna 2023.
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailuissa Keronen sai kultaa 4000 metrin viestissä vuosina 2022 ja 2023. Vuoden 2023 Maantiejuoksun Suomen-mestaruuskilpailujen puolimaratonilla Keronen sijoittui kolmanneksi ennätysajallaan 1.06.46.
Kansallisen divisioonan kausi 2017

| Kansallinen divisioona 2017 |
| --- | --- |

Ajankohta:  8. heinäkuuta 2017 –  26. marraskuuta 2017
Mestari:  Sheriff Tiraspol
Ottelut:  90
Maalit:  230
Alempi sarjataso:  Divisioona "A"
  ← 2016–2017 :  2018 → 
Kansallisen divisioonan kausi 2017 oli Moldovan jalkapallon ylimmän sarjatason 27. kausi. Se alkoi 8. heinäkuuta 2017 ja päättyi 23. marraskuuta 2017. Kauden alussa hallitseva mestarijoukkue oli Sheriff Tiraspol.
Joukkueet

| Joukkue | Paikkakunta | Stadion |
| --- | --- | --- |
| Dacia | Chișinău | Moldova (Speia) |
| Dinamo-Auto | Tiraspol | Dinamo-Auto |
| Milsami | Orhei | CSR Orhei |
| Petrocub-Hîncești | Sărata-Galbenă | Kaupungin (Hîncești) |
| Sfântul Gheorghe | Suruceni | Kaupungin (Suruceni) |
| Sheriff | Tiraspol | Sheriff |
| Speranța | Nisporeni | Kaupungin (Hîncești) |
| Spicul | Chișcăreni | CSR Orhei |
| Zaria | Bălți | Kaupungin (Bălți) |
| Zimbru | Chișinău | Zimbru |
Sarjataulukko

| Sij>  | Joukkuen • k •  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sheriff Tiraspol (M) | 18 | 14 | 3 | 1 | 50 | 14 | +36 | 45 | Pääsee Mestarien liigan toiselle karsintakierrokselle. |
| 2 | Milsami Orhei | 18 | 13 | 1 | 4 | 26 | 12 | +14 | 40 | Pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 3 | Petrocub-Hîncești | 18 | 7 | 5 | 6 | 25 | 16 | +9 | 26 | Pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 4 | Dacia Chișinău | 18 | 7 | 5 | 6 | 23 | 26 | −3 | 26 |  |
| 5 | Zaria Bălți | 18 | 7 | 3 | 8 | 28 | 20 | +8 | 24 |  |
| 6 | Speranța Nisporeni | 18 | 5 | 6 | 7 | 18 | 21 | −3 | 21 |  |
| 7 | Sfântul Gheorghe | 18 | 5 | 5 | 8 | 15 | 27 | −12 | 20 |  |
| 8 | Zimbru Chișinău | 18 | 5 | 4 | 9 | 17 | 21 | −4 | 19 |  |
| 9 | Dinamo-Auto Tiraspol | 18 | 4 | 3 | 11 | 14 | 38 | −24 | 15 |  |
| 10 | Spicul Chișcăreni (P) | 18 | 3 | 5 | 10 | 14 | 35 | −21 | 14 | Putoaa Divisioona ”A”:han. |
;  .
Liopropomini

| Liopropomini |
| --- | --- |
 Liopropoma aberrans
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Meriahvenet Serranidae
Alaheimo::  Meriahvenet Epinephelinae
Tribus::  Liopropomini
Infobox OKNimi-testi OK: 
Liopropomini on yksi meriahventen (Serranidae) kalaheimon meriahventen (Epinephelinae) alaheimon viidestä tribuksesta. Siihen kuuluvat seuraavat kolme sukua:
Bathyanthias
Liopropoma
Rainfordia
Ligitan

Ligitan
| --- | --- |
Sijainti:  Semporna, Sabah Malesia
Saariryhmä:  Malaijien saaristo
Korkein kohta:  9  m 
Pinta-ala:  0,08 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ligitan on saari Malesiassa. Se sijaitsee suuremmasta Borneon saaresta itään.
Vuoteen 2002 saakka oli kiisteltyä, kuuluiko Ligitan Malesialle vai Indonesialle. Vuonna 2002 Kansainvälinen tuomioistuin päätti että Ligitan ja naapurisaari Sipadanin tulee antaa Malesian hallintaan.
Leevi Haapala

Kiasman johtaja Leevi Haapala, 2015.
Leevi Haapala (s. 1972 Keuruu) on Taideyliopiston Kuvataideakatemian dekaani. Hän on toiminut tehtävässä maaliskuusta 2024 alkaen. Hän siirtyi tehtävään Kiasman museonjohtajan paikalta. Aiemmin Haapala on työskennellyt Taideyliopiston Kuvataideakatemian professorina sekä Kiasman amanuenssina ja nykytaiteen tutkijana. Hän teki väitöskirjansa Helsingin yliopiston taidehistorian oppiaineeseen. Väitöskirjan otsikko oli Tiedostumaton nykytaiteessa: Katse, ääni ja aika vuosituhannen taitteen suomalaisessa nykytaiteessa (2012).
Haapala työskenteli Suomen nykytaiteen museossa jo 1994, johon hän tuli siviilipalvelusmieheksi Ars 95 -näyttelyn järjestelyiden avustajaksi. Vuodesta 1997 hän työskenteli Kuvataiteen keskusarkiston tutkijana ja Kiasman amanuenssina, kunnes 2014 nimitettiin Kuvataideakatemian Praxis-maisteriohjelman 2-vuotiseksi professoriksi.
Aiheesta muualla

Leevi Haapala 375 humanistia -sivusto 23.10.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.
Kiasman johtaja yritti maksattaa puolisonsa yöpymis­kuluja.., 14.12.2022, Ilta-Sanomat, Sanoma Media Finland Oy
Kansanpuolue – Demokraattisen Slovakian liike

Kansanpuolue – Demokraattisen Slovakian liike (slovakiksi Ľudová strana – Hnutie za demokratické Slovensko, ĽS–HZDS) oli slovakialainen keskustaoikeistolainen ja populistinen puolue, jonka johdossa oli pääministeri Vladimír Mečiar.
Mečiar oli pääministerinä Tšekkoslovakian hajoamisesta 1992 kevääseen 1994 ja uudelleen syksystä 1994 vuoteen 1998.
HZDS syntyi 1991 ei-kommunistisen opposition (VPN) hajotessa. Kun HZDS voitti vaalit 1992 ja Mečiar nousi Slovakian pääministeriksi, hän hajotti tšekkivastineensa Václav Klausin kanssa Tšekkoslovakian. Mečiar hallitsi vuoden 1993 alusta itsenäistynyttä maataan varsin itsevaltaisesti ja oli sotatilassa presidentti Michal Kováčin kanssa. Vuonna 1997 viisi oppositiopuoluetta liittoutui Slovakian demokraattiseksi koalitioksi (SDK), joka sai Mečiarin pois pääministerin paikalta, kun kukaan ei enää suostunut HZDS:n kanssa yhteistyöhön. HZDS otti nykyisen nimensä vuonna 2000.
Vuoden 2002 vaaleissa ĽS–HZDS oli jälleen suurin puolue, muttei kyennyt muodostamaan hallitusta. Riitojen vuoksi osa jäsenistä erosi siitä. Ivan Gašparovič erosi muodostaen Hnutie za demokraciun (HZD) vuonna 2002 ja vuonna 2003 osa muodosti Ľudová únian (ĽU).
Heikentynyt ĽS–HZDS otettiin vuonna 2006 Robert Ficon hallitukseen kahdella ministerillä. Mečiar ei ole mukana hallituksessa.
Vuoden 2010 vaaleissa HZDS:n kannatus sai vain noin 4 prosenttia äänistä, ja puolue putosi parlamentista. Puolue jäi parlamentin ulkopuolelle myös vuoden 2012 vaaleissa. Tämän jälkeen Mečiar siirtyi sivuun puolueen johtopaikalta, ja syyskuussa 2013 puoluetta alkoi vetää sen kokeneista jäsenistä koottu komitea. Mečiar ei pitänyt komitean suunnasta ja erosi joulukuussa puolueesta.
HZDS lakkautettiin tammikuun 2014 puoluekokouksessa.
Vaalitulokset parlamenttivaaleissa

1992: 37,3 %
1998: 27,0 %
2002: 19,5 %
2006: 8,79 %
Aiheesta muualla

http://www.hzds.sk/ (slovakiksi)
Lilli Sairio

Aino Lilli Sairio-Suonpää  (5. helmikuuta 1895 Helsinki  – 3. joulukuuta 1945) oli suomalainen näyttelijä.
Elokuvarooleja

Nuori luotsi (1928), Annikin äiti
Ne 45000 (1933), Alina, kansakoulunopettaja
Lapatossu (1937), Miina, kämppäemäntä
Asessorin naishuolet (1937), hotellin tarjoilija
Ulkosaarelaiset (1938), Antleena Suurmusta, Samelin sisar
Tulitikkuja lainaamassa (1938), Hyvärisen emäntä
Lapatossu ja Vinski Olympia-kuumeessa (1939), Laaksoska, vuokraemäntä
Lapseni on minun (1940), Katri, Antin sisar, Nihalan emäntä
Perheen musta lammas (1941), kapteenska Augusta Nilsson, muotiliikkeen omistaja
Suomisen taiteilijat (1943), lipeväkielinen eukko
Ballaadi (1944), vaatenaulakon hoitaja
Karlstadt

| Karlstadt |
| --- | --- |

 vaakuna
 Karlstadt
 Koordinaatit: 49°58′N, 9°46′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Piirikunta:  Main-Spessart
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  98,2 km²
Korkeus:  163 m
Väkiluku (2020):  14 930
 – Väestötiheys:  152 as./km²
Postinumero:  97753
Suuntanumero(t):  09353, 09359, 09360, 09396
 
 www.karlstadt.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karlstadtin sijainti Main-Spessartin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Baijerin osavaltiossa.
Karlstadt on kaupunki Main-Spessartin piirikunnassa Baijerin osavaltiossa eteläisessä Saksassa. Se kuuluu Baijerin luoteisosan kattavaan Unterfrankenin alueeseen.
Maantiede

Karlstadt sijaitsee Frankenin viininviljelyalueella Main-joen varrella. Linnuntie-etäisyys Münchenistä on 240 kilometriä luoteeseen. Vastaava etäisyys Frankfurt am Mainista on 80 kilometriä itäkaakkoon ja Würzburgista 22 kilometriä luoteeseen.
Karlstadtin kantakaupunki on Karlstadt. Siihen liitettiin 1970-luvulla maalaiskunnat Gambach, Heßlar, Karlburg, Laudenbach, Mühlbach, Rohrbach, Stadelhofen, Stetten ja Wiesenfeld. Karlstadtin naapurikaupunkeja ovat Lohr am Main lännessä ja Arnstein idässä.
Historia

Piispa Konrad von Querfurt perusti Karlstadtin 1100-luvun lopulla, ja ensimmäinen asiakirjamaininta paikkakunnasta on vuodelta 1225. Vuosi 1475 jäi aikakirjoihin ruttovuotena (Pestjahr): kulkutautiin menehtyi 700 ihmistä. Ruotsin joukot miehittivät Karlstadtia kolmikymmenvuotisen sodan aikana 1631–1634. Karlstadt oli 1806–1814 osa Frankenin suurherttuakuntaa, minkä jälkeen se liittyi lopullisesti Baijeriin. 1300-luvun alussa valmistunutta kaupungin puolustusmuuria purettiin 1800-luvun kuluessa. Karlstadtin rautatieasema avattiin 1854, seuraavina vuosikymmeninä kaupunki teollistui. Vuonna 1973 Karlstadtista tehtiin Main-Spessartin piirikunnan hallintokaupunki.
Karlstadtin vanhakaupunki on merkittävä historiallinen kokonaisuus. Keskustorin (Marktplatz) reunalla sijaitsee muun muassa raatihuone vuodelta 1422. Raatihuoneen tuntumassa sijaitsee keskiaikainen kirkko St. Andreas. Kaupunginmuurista on säilynyt suuri osa portteineen ja torneineen.
Talous ja liikenne

Karlstadtin elinkeinot painottuvat palveluihin (vähittäiskauppa, terveydenhoito, matkailu) ja teollisuuteen. Viininviljelyn taloudellinen merkitys on vähäinen, mutta sen kulttuurinen merkitys on suuri.
Karlstadtin rautatieasema, Bahnhof Karlstadt (Main), sijaitsee rataosuudella Würzburg–Aschaffenburg. Bundesstraße 26 ja Bundesstraße 27 risteävät Karlstadtissa. Lähimmät moottoritiet ovat BAB 3 ja BAB 7.