stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
TuTo Hockey kaudella 2007–2008
Joukkue kaudella 2007-2008 > Kauden aikana TuTossa pelanneet muut pelaajat > Hyökkääjät

Hyökkääjä Tobias Kauppinen siirtyi lokakuun alussa naantalilaiseen VG-62-seuraan, josta hän siirtyi loppukaudeksi Mestis-seura Kotkan Titaanien miehistöön.
Joulukuussa TuTo solmi loppukauden kestävän sopimuksen hyökkääjä Antti Kerälän kanssa. Kerälä oli ollut syyskaudella HPK:n A-nuorten paras pistemies.. Sopimus tehtiin myös HPK-pelaaja Joona Karevaaran kanssa, ja kumpikin pelaaja teki neljässä ottelussa tehot 2+1. Tammikuun puolivälin jälkeen kumpikin pelaaja siirtyi kuitenkin takaisin Hämeenlinnaan .
Tammikuussa TuTo vahvistui kuitenkin TPS-lähtöisellä liigahyökkääjällä Arttu Virtasella, joka solmi aluksi tammikuun ja sitten loppukauden kestävän sopimuksen TuTon kanssa.
Aiheesta muualla

TuTon kotisivut
Jatkoajan TuTo-keskusteluosasto
Rat Westwick

Harry "Rat" Westwick (23. huhtikuuta 1876 Ottawa, Ontario – 3. huhtikuuta 1957) oli kanadalainen jääkiekon ja lacrossen pelaaja. Westwick, joka sai lehdistöltä lisänimen rat ("rotta") tunnetaan parhaiten kiekkourastaan Ottawa Hockey Clubissa, joka voitti useita kertoja Stanley Cupin 1900-luvun alussa. Hän pelasi Ottawa Capitalsin lacrossejoukkueessa vuodesta 1896 vuoteen 1904 ja voitti kolme mestaruutta.
Hänen veljensä Tom Westwick oli myös ammattimainen jääkiekkoilija.
Saavutuksia > Jääkiekko

Stanley Cup (1903, 1904, 1905, 1906)
FAHL -kakkostähdistössä (1905)
ykköstähdistössä (1906)
Hockey Hall of Fame 1962
Ottawa Hall of Fame
Saavutuksia > Lacrosse

National Lacrosse Union all-star (1902)
Lacrosse world titles (3 kertaa)
Ulvilan lukio

Ulvilan lukio
Ulvilan lukio on luokaton lukio, jossa on käytössä ns. 5-jaksojärjestelmä. Koulu on perustettu 1969 Ulvilan yhteiskouluna.[lähde? ] Peruskoulu-uudistuksessa se jaettiin Ulvilan yläasteeksi ja lukioksi, myöhemmin yläaste otti Ulvilan yhteiskoulu -nimen takaisin käyttöön. Syksyllä 2006 koulussa oli noin 330 opiskelijaa sekä 20 opettajaa.[lähde? ] Koulun rehtorina toimii Marianne Nurmo-Heikkilä. Lukio sijaitsee Friitalan kylässä aivan Ulvilan keskustassa Kokemäenjoen rannalla.
Lukio tarjoaa perusopintojen lisäksi mahdollisuuden tavoitteidensa mukaisesti yksilölliseen oppimiseen esimerkiksi yhteistyössä yliopistokeskuksen ja kansalaisopiston kanssa. Se on myös mukana Satakunnan Sport Academissa. Ulvilan lukiossa on mahdollisuus suorittaa lukiodiplomi kuvataiteessa, musiikissa, liikunnassa ja mediassa.
Aiheesta muualla

Ulvilan lukion kotisivut
Raranimus

| Raranimus |
| --- | --- |
 Hypoteettinen rekonstruktio
 Permikausi Guadalupe, 270 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N  ↓   
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Kladi::  Synapsidit Synapsida
Kladi::  Sphenacodontia
Kladi::  Sphenacodontoidea
Lahko::  Terapsidit Therapsida
Suku::  †Raranimus  Liu, Rubidge & Li, 2009
Kaksiosainen nimi
 † Raranimus dashankouensis  Liu, Rubidge & Li, 2009 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Raranimus (nimen merkitys: ”harvinainen henki”) on permikauden Guadalupe-epookin aikana elänyt sukupuuttoon kuollut basaalinen eli ”primitiivinen” terapsidisuku. Sukuun luetaan laji nimeltään Raranimus dashankouensis.
Fossiililöydöt

Raranimus tunnetaan vain holotyypistään (IVPP V15424), yhdestä yläleuan palasesta, jonka pituus on noin 100 mm, ja korkeus 65 mm. Se on löydetty Gansun maakunnasta, Kiinasta. Tarkempi alue on nimeltään Dashankou, jonka nimestä eläimen lajinimi (dashankouensis) tulee. Geologisen muodostuman nimi on Xidagou, josta on löydetty myös basaalinen Anomodontiaan kuuluva terapsidi Biseridens.
Ominaisuudet

Raranimus oli lihansyöjä. Lisäksi se muistuttaa terapsideihin kuulumattomia kladin Sphenacodontoidea jäseniä, Sphenacodontidae-heimoa siinä, että sillä on kaksinkertaiset kulmahampaat kummallakin puolella yläleuassa. Eläimen kallossa on sekä terapsideille, että varhaisemmille synapsideille tyypillisä piirteitä, ja kokonaisen kallon pituuden on arvioitu olleen noin 16 cm. Raranimusilla on myös kuusi etuhammasta.  Raranimus on hyvin basaalinen terapsidi, ja se siis muistuttaa terapsidien kantamuotoa, mutta eli itse myöhemmin, noin 270 miljoonaa vuotta sitten Road-vaiheen aikana. Raranimus jakoi oman elinympäristönsä sitä erilaistuneempien terapsidilajien kanssa.
Fylogenia

Jun Liu, Bruce Rubidge ja Jinling Li (2009):
E. Amson & M. Laurin (2010):
Raranimus dashankouensisin holotyyppi
Vahalahti

Vahalahti on kylä Nokian kunnan eteläosassa Pirkanmaan maakunnassa. Se sijaitsee Sarkolan vieressä ja kuului ennen Suoniemen kuntaan. Vahalahti on Kuloveden Sarkolanlahden rannalla.
Vahalahti ja sen naapurikylä Sarkola muodostavat valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön. Kylissä on yhä jäljellä tiivis historiallinen kyläkeskusta. Kylät ovat asutettu viimeistään varhaiskeskiajalla ja ne kuuluivat alkujaan Karkun pitäjään, jonka suurimpia kyliä ne olivat vielä keskiajalla. Vahalahden nykyinen tiivis rakennuskanta on pääasiassa 1900-luvun alusta. Kylän pellot viettävät hiljalleen kyläkeskuksesta Kuloveteen. Vahalahteen on rakennettu paljon uutta asutusta. Kylässä on Vahalahden kyläkoulu, joka on Tottijärvi-Vahalahden koulun yksikkö. Koulu lakkautetaan kevätlukukauden 2024 jälkeen.
Vahanahka

Keisarikotkan (Aquila heliaca) keltainen vahanahka
Vahanahka, latinaksi cera (vaha), on eräillä linturyhmillä esiintyvä ylänokan tyvessä oleva pehmeä päällys. Sieraimet sijaitsevat joko vahanahassa tai sen reunalla. Vahanahka on usein turvonnut, kirkkaanvärinen ja se on joillakin papukaijoilla höyhenten peitossa.
Vanhanahkaa tavataan ainakin seuraavissa linturyhmissä: haukat, kihut, papukaijat sekä undulaatilla. Haukkojen vahanahka on yleensä keltainen. Papukaijojen vahanahan väritys vaihtelee suvuittain ja lajeittain, undulaateilla koiraan vahanahka on sininen ja naaraan tavallisesti ruskehtava. Sen väritys voi hieman vaihdella yksilöllisesti ja vuodenajan mukaan. Poikasilla ei vielä ole vahanahkaa.[lähde? ]
Linnun sieraimet sijaitsevat vahanahan suojassa. Sierainten kautta lintu hengittää ilmaa, joka kulkeutuu nokan kautta hengityselimistöön.[lähde? ] Vahanahan uskotaan toimivan aistielimenä linnun käsitellessä ruokaa. Siinä on runsaasti hermoja.
Kyyhkyillä on varsinaista vahanahkaa muistuttava muodostuma, joka on kuitenkin turvonnut operculum eli sierainten peite. Muodostuma on yleensä valkoinen.
Uudenbritannianpöllö

| Uudenbritannianpöllö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Haukkapöllöt Ninox
Laji::  squamipila
Kaksiosainen nimi
 Ninox odiosa  P. L. Sclater, 1877 
Katso myös
   Uudenbritannianpöllö Wikispeciesissä   Uudenbritannianpöllö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Uudenbritannianpöllö (Ninox odiosa) on pieni pöllöihin kuuluva lintu. Sen höyhenistössä pieniä pilkkuja, sillä on kullanväriset silmät ja valkoiset kulmakarvat. Sen naamakiehkura on ruskea, ylärinnassa on leveä ruskea raita, jossa on ruskeankeltaisia tai valkeita kohtia. Alapuoli on tiheään ruskeapilkkuinen.
IUCN on luokitellut linnun vaarantuneeksi elinvoimaiseksi, ja sen määrä on vähenemässä.
Linnun elinalue on Papua-Uudella-Guinealla, jossa se on kotoperäinen.
Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kosteat alavat metsät, viljelykset ja laidunmaat.
Aiheesta muualla

Uudenbritannianpöllö (Ninox odiosa) BirdLife International Data Zone. (englanniksi)
Reporiipi (Pello)

| Reporiipi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°46′08″N, 24°23′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  metsäoja 
Järvinumero:  67.941.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152 m  
Rantaviiva:  0,88 km  
Pinta-ala:  4,733 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiReporiipi 
Reporiipi  on Lapissa Pellossa Lankojärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,7 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lankojärven alueella (67.94), jonka Lankojärven lähialueeseen (67.941) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 152 metriä mpy.
Uudenenglanninkaniini

| Uudenenglanninkaniini |
| --- | --- |
 Nuori uudenenglanninkaniini.
Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jäniseläimet Lagomorpha
Heimo::  Jänikset Leporidae
Suku::  Pumpulihäntäkaniinit Sylvilagus
Laji::  transitionalis
Kaksiosainen nimi
 Sylvilagus transitionalis 
 Levinneisyysalue vihreällä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Uudenenglanninkaniinin pesä.
Uudenenglanninkaniini eli appalakkienkaniini (Sylvilagus transitionalis) on pumpulihäntäkaniineihin kuuluva laji, jota tavataan Yhdysvaltain koillisosasta. Laji elää metsäisillä alueilla Etelä-Mainesta eteläiseen New Yorkiin seitsemän eri osavaltion alueella. Lajia tapaa enimmäkseen Hudson-joen itäpuolelta.
Uudenenglanninkaniini on hämäräeläin, joka aktivoituu iltahämärän aikaan. Se ei kuitenkaan matkusta tavallisesti kauas piilopaikastaan, vaan liikkuu sen lähettyvillä. Laji viihtyy parhaiten vehreässä ympäristössä, jossa on pensaita.
Paritteluaikaan uroskaniinit kilpailevat naaraiden suosiosta jahtaamalla niitä, loikkimalla korkealle ja nahistelemalla keskenään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uudenenglanninkaniini Wikimedia Commonsissa
Ralliraita

| Ralliraita |
| --- | --- |
 DVD:n kansikuva
Ohjaaja:  Markku Pölönen
Käsikirjoittaja:  Arttu Käyhkö   Heikki Silvennoinen   Markku Pölönen
Tuottaja:  Satu Sadinkangas   Jukka Karttunen
Säveltäjä:  Vesa Mäkinen
Kuvaaja:  Kari Sohlberg
Leikkaaja:  Jari Innanen   Markku Pölönen
Lavastaja:  Pete Neuvonen
Pääosat:  Olavi Uusivirta   Heikki Silvennoinen   Mika Nuojua   Peter Franzén   Kai Hyttinen   ym.
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus (SF)
Ensi-ilta:   27. helmikuuta 2009
Kesto:  86 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 200 000 €
Katsojat:  59 000 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ralliraita on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut suomalainen Markku Pölösen ralliaiheinen elokuva. Pääosissa esiintyvät muun muassa Olavi Uusivirta, Heikki Silvennoinen, Mika Nuojua, Peter Franzén ja Kai Hyttinen. Näiden lisäksi pienemmissä rooleissa nähdään muiden muassa Aake Kalliala, Sakari Kuosmanen, Satu Silvo ja Antti Virmavirta.
Musiikista vastaa Kotiteollisuus kappaleellaan ”Pää kylmänä”.
Juoni

Autoista kaiken tietävä "Luumu" (Olavi Uusivirta) jää kiinni lukuisista autoryöstöistä. Vankilasta päästyään vanhemmat lähettävät hänet maalle - kauas autohoukutuksista. Luumun setä, "Sladi" (Heikki Silvennoinen) on autokoulunopettaja ja entinen rallikartanlukija. Luumu tutustuu myös Pekkariseen (Kai Hyttinen), joka on entinen huippukuski ja jolla nyt on oma rallitalli: Team SuSa. Team SuSa ja kilpailijatalli Torppo Star Team ajautuvat erimielisyyksiin ja päätyvät kisaamaan keskenään.
Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Olavi Uusivirta  | … |  Lauri "Luumu" Pesonen   |
|  Heikki Silvennoinen  | … |  Seppo "Sladi" Pesonen, Luumun setä ja autokouluopettaja   |
|  Peter Franzén  | … |  Suko   |
|  Laura Birn  | … |  Aija, Torppo-Juniorin tytär   |
|  Tom Petäjä  | … |  Puupponen   |
|  Kai Hyttinen  | … |  Pekkarinen   |
|  Sakari Kuosmanen  | … |  Raimo "Runki" Pettersson    |
|  Eeva Litmanen  | … |  Susa    |
|  Satu Silvo  | … |  Sirkku Kyllönen, autokouluoppilas   |
|  Mika Nuojua  | … |  Stumppi, Team Susan ralliajaja   |
|  Heikki Nousiainen  | … |  Ukko-Torppo   |
|  Antti Virmavirta  | … |  Torppo-Juniori    |
|  Hans Stigzelius  | … |  Leivo, Torppo Star Teamin ralliajaja   |
|  Ismo Apell  | … |  Kartturi Karppinen   |
|  Janne Reinikainen  | … |  Pääselostaja Levanto    |
|  Aake Kalliala  | … |  Selostaja Patu Takala   |
|  Hannu Virolainen  | … |  Poliisi 1   |
|  Jouko Rummukainen  | … |  Poliisi 2   |
|  Jari "Cyde" Hyttinen  | … |  Gorilla 1   |
|  Reijo "Dino" Karttunen  | … |  Gorilla 2   |
|  Marja-Leena Gröhn  | … |  Luumun äiti   |
|  Olli-Kalle Heimo  | … |  Luumun isä   |
|  Marja Tohkanen  | … |  Nuorisovankilan täti   |
|  Topi Raulo  | … |  Autokoulupoika   |
|  Janne Kinnunen  | … |  Katsastaja; Kuuluttaja; Mekaanikko   |
|  Janne Asikainen, Ville Pölönen,    Matias Laine, Antti Pölönen  | … |  Stuntit Ylämyllyllä   |
Soundtrack

Sakari Kuosmanen: "Tie laulaa"
Kotiteollisuus: "Pää kylmänä"
Bitter Sweet: "GoGo"
Uno Otto Honka

Uno Otto Honka, ent. Bremer (19. kesäkuuta 1858 Perniö – 18. kesäkuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen virkamies, koulunjohtaja ja moninkertainen valtiopäivämies.
Henkilöhistoria

Hongan vanhemmat olivat vuorineuvos Viktor Zebor Bremer ja Ottiliana Matilda Rehbinder ja puoliso vuodesta 1888 yhteiskoulun johtaja Aina Maria Hagan. Honka valmistui agronomiksi Mustialasta 1882 ja toimi 1885–1887 Turun ja Porin läänin apulaislääninagronomina. Tilanhoitaja ja maanviljelyskoulun johtaja Tuorlassa Honka oli 1887–1904 ja virkatalojen tarkastaja ensin Turun ja Porin läänissä ja sitten Vaasan läänissä 1908–1925. Hän oli talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustaja 1891, 1894, 1897, 1899 ja 1900.
Poliitikko Aarne Honka ja oikeuskansleri Olavi Honka olivat Uno Otto Hongan poikia.
Julkaisuja

Heinäsiemenkaupasta ja siemenviljelyksestä kansantaloudelliselta kannalta katsottuna, 1898
Tyry

Tyry voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Tyry, Valkeakosken 11. kaupunginosassa sijaitseva asuinalue
Tyry, kylä Janakkalassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tyry”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Valeri Roždestvenski

| Valeri Iljitš Roždestvenski |
| --- | --- |
 Vjatšeslav Zudov ja Valeri Roždestvenski (oikealla) neuvostoliittolaisessa postimerkissä.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. helmikuuta 1939  Leningrad, Neuvostoliitto
Kuollut: 31. elokuuta 2011 (72 vuotta)
Ammatti:  insinööri
Ura
Tyyppi:  Avaruuslennolle osallistuja
Valittu avaruuslentäjäksi:  23. lokakuuta 1965
Eläköityminen:  24. kesäkuuta 1986
Lennot

 :  Sojuz 23
 
Valeri Iljitš Roždestvenski (ven. Валерий Ильич Рождественский, 13. helmikuuta 1939 Leningrad, Neuvostoliitto – 31. elokuuta 2011) oli neuvostoliittolainen kosmonautti.
Roždestvenski oli koulutukseltaan insinööri, ja hänet valittiin kosmonauttikoulutukseen 23. lokakuuta 1965. Hän lensi Sojuz 23 -avaruusaluksella. Roždestvenski jäi eläkkeelle 24. kesäkuuta 1986. Hän oli naimisissa ja perheessä oli yksi lapsi.
Uno Lamminen

| Uuno Lamminen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. marraskuuta 1910 Somero
Kuollut: 7. huhtikuuta 1985 Salo
Kansalaisuus:   Suomi
Arvonimi: kauppaneuvos
Uuno (Uno) Lamminen (28. marraskuuta 1910 Somero – 7. huhtikuuta 1985 Salo) oli suomalainen kauppaneuvos ja kilpa-autoilija. Hän toimi Pohjolan Auton toimitusjohtajana Rovaniemellä sekä oli Winha-tuotemerkillä moottorikelkkavalmistuksen pioneereja yhdessä Antti Aarnio-Wihurin kanssa. Lamminen oli sodan jälkeisen ajan merkittävä vaikuttaja Rovaniemellä sekä kauppalan että oman työnsä kautta autoilun kehittäjänä.
Lamminen oli sotilasarvoltaan ylivääpeli. Hän taisteli sekä talvisodassa että jatkosodassa. Talvisodassa hän palveli Sallan rintamalohkolla ja jatkosodassa Autokenttävarikko 7:n apulaispäällikkönä. Lammiselle myönnettiin sotilasansioina 2. lk:n Vapaudenmitali (VM 2), Vapaudenristin 2. lk:n ansiomitali (VR Am 2), talvisodan päämajan muistoristi ja jatkosodan muistomitali.
Lammiselle myönnettiin useita eri alojen ansiomerkkejä. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen myönsi hänelle kauppaneuvoksen arvon silloisen pääministerin Mauno Koiviston allekirjoituksella vuonna 1970.
Ura

Lamminen aloitti nuoruudessaan työuransa Shellin myyjänä Salossa. Hän päätyi Salon Rautakaupan ja Salon Automyynnin kautta Rovaniemelle vuonna 1938, jonne hänet houkutteli silloinen Fordin Suomen pääjohtaja sekä hänen hyvä ystävänsä. Lamminen perusti Rovaniemen Sähkö Oy:n vuonna 1941, huonekalukauppa Punahonka Oy:n vuonna 1946, Keminsuun Auto Oy:n vuonna 1950, Polar Auto Oy:n vuonna 1957 sekä Auto-Lamminen Oy:n Tampereelle yhdessä veljiensä kanssa.
Lamminen kilpaili 1960-luvulla muun muassa Ounasvaaran ajoissa. Hän kävi myös viisi kertaa Monte Carlon rallissa vuosina 1950–1954 menestyen siellä siihen aikaan suomalaisittain hyvin. Lamminen toimi vuoteen 1978 saakka Pohjolan Auton toimitusjohtajana ollen koko Lapin läänin Fordin-edustaja. Hänen yrityksensä Polar Metal Plast Oy valmisti Winha-moottorikelkkoja 1970-luvulla aina vuoden 1978 konkurssiin asti. Lamminen aloitti liiketilansa rakentamisen 1940-luvun alussa Rovaniemen Vapaudentiellä ollen samalla paikalla loppuvuoteen 1978 saakka.
Yhdistykset

Lamminen toimi Rovaniemen autoteknillisen yhdistyksen RATYn puheenjohtajana vuosina 1946–1947. Hän toimi lisäksi puheenjohtajana muun muassa Suomen Autoklubin Rovaniemen osastolla sekä oli perustajajäsen monissa muissa yhdistyksissä. Lamminen oli myös partioliikkeen huomattava kannattaja Rovaniemellä. Lamminen oli Ford-liikkeiden Yhdistyksen perustajajäsen ja kuului sen johtokuntaan alusta lähtien. Hän oli myös autourheilun kansainvälinen tuomari.
Lamminen oli Pohjois-Suomen Messut Ry:n perustajajäsen sekä johtokunnan jäsen vuodesta 1958 alkaen. Hän osallistui yhdistyksen toimintaan aktiivisesti. Lamminen toimi myös vakuutusyhtiö Tarmon hallituksen jäsenenä vuodesta 1962 sekä vakuutusyhtiön Rovaniemen konttorin valvojana vuodesta 1954.
Rautaoksidi

Rautaoksidijauhetta
Rautaoksidit ovat raudan ja hapen yhdisteitä. Niitä on useita erilaisia. Ne samoin kuin rautahydroksidit ovat luonnossa yleisiä mineraaleja, ja niistä koostuvat myös rautamalmit. Niitä syntyy myös raudan ruostuessa. Vesi nopeuttaa hapettumista huomattavasti. Rautaoksideja on myös mahdollista valmistaa nopeasti elektrolyysillä.
Paitsi raudan ja teräksen valmistukseen, rautaoksideja käytetään myös pintojen kiillotukseen, muurauslaastissa ja väriaineina. Varsinkin väriaineina niitä on käytetty jo hyvin kauan. Keittomaalin värin aikaansaava punamulta sisältää rauta(III)oksidia eli hematiittia. Rautaoksideja ja rautahydroksideja käytetään myös elintarvikkeiden väriaineena E-koodilla E 172.
Rautaoksidit

Rautaoksideja ovat:
Rauta(II)oksidi eli ferro-oksidi (FeO)
Rauta(III)oksidi eli ferrioksidi (Fe2O3), jota esiintyy luonnossa hematiittina
Rauta(II,III)oksidi eli magnetiitti (Fe3O4)
Väriltään rauta(II)oksidi ja magnetiitti ovat mustia, hematiitti punaista.
Rautahydroksidit

Rauta(II)hydroksidi eli ferrohydroksidi, Fe(OH)2
Rauta(III)hydroksidi eli ferrihydroksidi, Fe(OH)3
Hydratoitu rautaoksidi eli götiitti, FeO(OH)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rautaoksidi Wikimedia Commonsissa
Valeri Stoljarov

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Maa:   Venäjä> Miesten yhdistetty. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Nagano 1998 | normaalikilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Ramsau 1999 | joukkuekilpailu |  |
Valeri Stoljarov (s. 18. tammikuuta 1971 Pietari, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen yhdistetyn kilpailija.
Stoljarov saavutti olympiapronssia normaalikilpailussa Naganon talviolympialaisissa 1998. Ramsaun maailmanmestaruuskilpailuissa 1999 hän saavutti uransa toisen arvokisamitalin, kun Venäjän yhdistetyn joukkue sijoittui pronssille joukkuekilpailussa. Samoissa MM-kilpailuissa hän sijoittui normaalikilpailussa seitsemänneksitoista, joka on hänen henkilökohtaisen uransa paras MM-sijoitus.
Stoljarovin paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on kuudes sija, jonka hän saavutti kahdesti tammikuussa 1997. Kevään 1997 aikana hän sijoittui maailmancupissa kymmenen parhaan joukkoon yhteensä neljä kertaa. Kauden 1996–1997 jälkeen hän oli maailmancupin loppupisteissä yhdeksäs.
Tyrväänkylä

Tyrväänkylä on kylä Sastamalan kaupungissa Pirkanmaalla. Kylä sijaitsee Liekoveden ja Kokemäenjoen etelärannalla. Nykyisin Tyrväänkylän alueen halkaisee valtatie 12. Tien pohjoispuolella on alkuperäinen kylätontti, mutta tien eteläpuolelle on kehittynyt uudempi asutus. Kylässä on Tyrvään voimalaitos. Siellä sijaitsee myös Tyrväänkylän koulu.
Tyrväänkylän on oletettavasti perustettu 1200-luvun alkupuolella. Asiakirjalähteissä kylä on mainittu 1300-luvulta alkaen, jolloin kylän nimi oli ruotsiksi Törfues. Vanhin säilynyt kartta Tyrväänkylästä on vuodelta 1644.
Uudenguineankoira

| Uudenguineankoira> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Papua-Uusi-Guinea
Määrä:  Suomessa ei yhtään
Alkuperäinen käyttö:  kalastuskoira
Nykyinen käyttö:  kalastuskoira
Muita nimityksiä:  New Guinea Coastal Dog, Papuan Dog
FCI-luokitus:  ei
Ulkonäkö
Väritys:  punavalkoinen
Uudenguineankoira (New Guinea Coastal Dog) on papuauusiguinealainen koirarotu, joka tunnetaan myös nimellä Papuan Dog.
Ulkomuoto

Uudenguineankoiran karvapeite on sileä, lyhyt ja väriltään punavalkoinen.
Alkuperä

Rotu on kotoisin rannikkoalueilta, joilla se auttaa kalastajia ja on siksi hyvin arvostettu. Papuauusiguinealaisilla on rituaaleja, joissa he yrittävät parantaa koiran työkykyjä viemällä sen jätökset juhlallisesti mereen.
Valkoevähai

| Valkoevähai |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Luomihaikalat Carcharhiniformes
Heimo::  Tiikerihait Carcharhinidae
Suku::  Triaenodon  Müller & Henle, 1837
Laji::  obesus
Kaksiosainen nimi
 Triaenodon obesus  (Rüppell, 1837) 
 Valkoevähain levinneisyys
Katso myös
   Valkoevähai Wikispeciesissä   Valkoevähai Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkoevähai (Triaenodon obesus) on tiikerihaihin eli ihmishaihin (Carcharhinidae) kuuluva hailaji. Sitä tavataan Intian valtameren koralliriutoilla, Tyynellämerellä Oseanian vesillä sekä idempänä Costa Rican ja Galápagossaarten tuntumassa.
Valkoevähait syövät hummereita, mustekaloja ja muita pohjaeläimiä. Sillä on erinomainen hajuaisti ja sen avulla hai kykenee jäljittämään saaliinsa. Se etsii ruokansa tavallisesti merenpohjasta, mutta on oppinut myös tunnistamaan veneen perämoottorin äänen alkaen seurata kalastusvenettä saaliskalojen toivossa.
Valkoevähailla on valkoinen selkäevän pää, josta se on saanut nimensä. Se on harmaa valkoista mahaansa lukuun ottamatta.
Saalistus

Valkoevähait saalistavat pääasiassa öisin. Silloin ne liikkuvat parvina koralliriutoilla ja etsivät terävien aistiensa avulla riutan onkaloissa nukkuvia kaloja ja äyriäisiä. Niiden ruumis on päältä litistynyt joka helpottaa saaliin nappaamista ahtaasta kolosta. Jos saalis ehtiikin ulos, muut parven jäsenet tekevät siitä pian selvää jälkeä.
Aiheesta muualla

Triaenodon obesus (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Valtio (täsmennyssivu)

Valtio voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
valtio, yhteisö, jolla on tietyllä alueella muista yhteisöistä riippumaton valta
Valtio, Ari Peltosen perustama mikrovaltio
Valtio, Platonin teos
Valtio, Zenon Kitionilaisen teos
Valtio (engl. Nation), Terry Pratchettin kirjoittama nuortenkirja
Valtiosta tai Valtio (lat. De re publica), Ciceron teos
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Valtio”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.