stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kasama (Sambia)

| Kasama |
| --- | --- |
 Apostoli Johanneksen katedraali Kasamassa
 Kasama
 Koordinaatit: 10°12′20″S, 31°11′20″E 
Valtio:   Sambia
Maakunta:  Pohjoinen maakunta
Korkeus:  1330 m
Väkiluku (2010)  (etukäteisarvio):  113 779
Aikavyöhyke:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kasama on kaupunki Sambian koillisosissa. Se sijaitsee ylänkötasangolla noin 1 330 metriä merenpinnan yläpuolella. Kaupungissa oli 74 243 asukasta vuonna 2000, mutta vuonna 2010 väkiluvun arvioitiin nousevan reiluun 110 000:een.
Kasama on ensisijaisesti maakuntansa hallinnollinen keskus, mutta siellä kaupataan myös viljaa, kahvia sekä kotieläimiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasama (Sambia) Wikimedia Commonsissa
Jumisko

Jumisko on vajaan kolmenkymmenen asukkaan kylä Posion kunnassa Lapin läänissä. Kylä sijaitsee Ala-Suolijärven ja Niemijärven välisellä kannaksella. Jumisko on nimenä tunnettu erityisesti Pohjolan Voiman rakentamasta Jumiskon voimalaitoksesta (1952–1955), joka sijaitsee Kemijärven puolella Soppelassa.
Liikenneyhteydet

Kylän läpi kulkee seututie 945 (Morottajantie). Tie on asfaltoitu ja valaistu keskeltä kylää. Kemijärven keskustaan Jumiskosta on noin 60 km ja Kuusamoon noin 100 km.
Palvelut ja vapaa-aika

1990-luvun vaihteessa Jumiskossa toimi vielä Posti ja kyläkauppa, joten palvelut olivat lähellä. Nykyisin vain kauppa-auto kulkee kahdesti viikossa. Kylä sijaitsee linnuntietä mitattuna noin 30 kilometrin päässä Posion keskustaajamasta, Aholasta.
Jumiskossa oli aikoinaan iso koulu. Silloin Jumiskoon kuului nykyistä paljon isompi alue, ja perheissä oli paljon lapsia. Koulu paloi salaman sytyttämässä tulipalossa. 1980-luvulla vanhalla terveystalolla pidettiin kaksi vuotta koulua, kun myös Ristilän koulu paloi. Tämä palo syttyi kattoremontin yhteydessä. Opettajina toimi silloin Tikkanen Matti ja Aira. Tämän jälkeen oppilaat siirrettiin Vääräjärven ja Lehtiniemen ala-asteisiin. Terveystalolla järjestetään edelleen muun muassa kansalaisopiston ohjelmaa. Suolijärven rannalle rakennettiin uimapaikka, joka ei liiemmin ole käytössä, sillä järvien ympäröimässä kylässä uimapaikkoja on todella paljon. Viereisessä noin 10 km:n päässä olevassa kylässä toiminut Vääräjärven ala-aste antoi hyvät mahdollisuudet eri harrastuksiin. Sieltä löytyi valaistu maastojuoksurata jota talvisin pystyi hiihtämään, liikuntasali sekä jalkapallokenttä. Lisäksi talkoilla pidettiin yllä jääkiekkokenttää. Koulu on kuitenkin lopettanut toimintansa. Lehtiniemen ala-asteelle tehtiin talkoilla myös kaukalo. Sinne on Jumiskosta matkaa noin 15 km.
Jumisko sijaitsee runsaitten kalavesien rannalla ja luonnosta voi löytää monenlaista kerättävää.
Aiheesta muualla

Posion kunta
Pohjolan Voima
Tarinoita Jumiskosta (Arkistoitu – Internet Archive)
Jumisko nimen historiaa
Kvilldalin vesivoimalaitos

| Kvilldalin vesivoimalaitos    Kvilldal kraftverk |
| --- | --- |
 Inngangen til Kvilldal kraftverk   Foto:Jarle Vines
Valtio:  Norja 
Sijainti:  Suldal 
Koordinaatit:  59°31′44″N, 6°39′14″E
Vihkiminen:  1982 
Sähköverkkoon:  1981 
Valmistunut:  1986 
Suunnittelija:  Egil Sorteberg 
Omistaja:  Statkraft (79,6 %), Lyse (13,6%), Agder Energi AS (6,0%), Skagerak Energi (1,5 %)
Operaattori:  Statkraft
Valuma-alue:  858,9 km²  
Keskivirtaama:  73,2 m³/s  
Yläpuolinen patoallas
Nimi:  Lauvastølsvatn 
Sääntelytilavuus:  2,3124 km³  Ulla-Førren yhteisvarasto (Kvilldalliin asti)
Keskikorkeus:  594,3 m  mpy. 
:  (590–605 m mpy.)
Alapuolinen allas
Nimi:  Suldalsvatn 
Kokonaistilavuus:  0,044 km³ 
Keskikorkeus:  67,5 m mpy.
:  (67–68,5 m mpy.)
Voimalaitos
Tyyppi:  tunnelivoimalaitos
Käyttötarkoitus:  sähköntuotanto
Pudotuskorkeus:  537 m  
Rakennevirtaama:  263,3 m³/s  
Turbiinit:  4 × Francis (310 MW) 
Kapasiteetti:  1 240 MW  
Vuosituotanto:  3 028 GWh 
 fiKvilldalin vesivoimalaitos 
Kvilldalin vesivoimalaitos  sijaitsee Rogalandin Suldalissa Norjassa. Se on vesivoimalaitos, joka kuuluu Ulla-Førren vesivoimalaitoskompleksiin ja joka hyödyntää siinä muun muassa suurta Blåsjøn varastoallasta. Koska voimala sijaitsee kallioon louhitussa onkalossa, sitä voidaan luonnehtia tunnelivoimalaitokseksi. Voimala on koko kompleksin ja samalla Norjan suurin vesivoimala.
Varastoaltaiden välinen toiminta

Voimalan vedenotto tapahtuu kallioon louhitusta tunnelista, joka saa vettä kolmesta muusta tunnelista. Yksi tunneli laskee siihen Lauvastølsvatnista. Järven vedenpinnan korkeus on riippuen vesitilanteesta 590–605 metriä mpy. Järven koillispäähän tulee koillisesta tunneli, josta saadaan siihen vesitäydennystä. Toinen tunneli tulee lounaasta päin Sandsavatnista, jonka vedenpinta on Lauvastølsvatnin kanssa lähes samalla korkeudella. Samaan tunneliin valutetaan myös esimerkiksi jokien Ulladalsånin ja Førreånanin vedet. Se toimii myös Stølsdalin pumppuvoimalan ja Hjorteland pumppuaseman syöttötunnelina. Kolmas tunneli tulee Saurdalin pumppuvoimalasta, joka joko täydentää Lauvastølsvatnia tai syöttää vettä Kvilldalenin voimalalle Blåsjøstä, samalla kun se tuotta itse sähköä. Voimalakompleksin pääallas on Blåsjø, jonka vedenpinta sijaitsee tilanteesta riippuen 930–1 055 metrin korkeudella merenpinnasta. Blåsjøn vettä riittää hyvin pitkäksi aikaa, mutta tästä huolimatta tuotantoon käytetään lisäksi useaa muutakin vesilähdettä.
Voimalaitos

Voimalaitosyksikkö sijaitsee kallioon louhitussa onkalossa. Se tuottaa sähköenergiaa neljällä vesiturbiinilla, jotka ovat 310 megawatin (MW) Francis-turbiineja. Voimalan kapasiteetti on siten 1 240 MW ja sähkögeneraattoreiden kapasiteetti on 1 480 MVA. Vuosituotanto on keskimäärin 3 028 gigawattituntia (GWh). Vesi johdetaan turbiineihin kalliotunneleita pitkin ja vesi päästetään sitten poistotunneleita pitkin Suldalsvatniin, jonka vedenpinnan korkeus on 67–68,5 metriä mpy.
Remontti

Voimalan turbiinit päivitetään vuosina 2020–2023. Uudet juoksupyörät tulevat antamaan lisää energiaa vuosituotantoon 77 GWh.
Historiaa

Kvilldalin voimalaitos on rakennettu osana koko Ulla-Førren vesivoimalaitoksien projektia. Voimalatyömaa käynnistyi vuonna 1974 ja ensimmäinen vesiturbiini alkoi tuottaa sähköä vuonna 1981. Muut turbiiniyksiköt valmistuivat yksitellen vuoteen 1986 mennessä ja koko rakennusprojekti päättyi vuonna 1988. Työmaalla työskenteli parhaimmillaan 1550 henkilöä. Kokenut voimalaitossuunnittelija Egil Sorteberg suunnitteli myös tämän voimalaitoksen ja voimalakompleksin vihki käyttöön 3.6.1982 kuningas Olavi V.
Huomioita

1 2  Tieto on saatu wikipedian norjankielisestä artikkelista no:Kvilldal kraftverk
Koripallon I-divisioona-kausi 2008–2009

Kausi 2008–2009 oli koripallon I-divisioonan 34. kausi. Se pelattiin 11 joukkueen kesken kaksinkertaisena sarjana.
Korisliigasta oli pudonnut kaudelta 2007–2008 Kauhajoen Karhu ja II-divisioonasta olivat nousseet Järvenpään Koripalloseura ja Loimaan Korikonkarit. Kauden alussa joukkueiden määrää pudotettiin kolmella joukkueella. Alun perin tarkoituksena oli vähentää ainoastaan yhdellä joukkueella, mutta Turun NMKY:n ja Rekolan Urheilijoiden poisjäännin takia määrää pudotettiinkin kolmella.
Kauden alussa joukkueet tekivät herrasmiessopimuksen koskien ulkomaalaisten pelaajien määrää, mutta Kauhajoen Karhu ei sitoutunut sopimukseen.
I-divisioonan joukkueet kaudella 2008–2009

| Joukkue | Paikkakunta |
| --- | --- |
BC Jyväskylä: Jyväskylä
BC Nokia: Nokia
Helsingin NMKY: Helsinki
JKS: Järvenpää
Kauhajoen Karhu: Kauhajoki
Lapuan Korikobrat: Lapua
LoKoKo: Loimaa
Salon Vilpas: Salo
Tapiolan Honka: Espoo
Kaarinan Ura: Kaarina
Äänekosken Huima: Äänekoski
I-divisioonan joukkueet kaudella 2008–2009 > Sarjataulukko

Lyhenteet: # = Sijoitus runkosarjassa, O = Pelatut ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, P/O = Tehdyt pisteet ottelua kohti, P/O- = Päästetyt pisteet ottelua kohti, P = Pisteet
| --- | --- |
: Pudotuspeleihin
: I-divisioonan nousukarsintaan
| # |  | O | V | H | P/O | P/O- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kauhajoen Karhu | 20 | 17 | 3 | 96,6 | 78,7 | 34 |
| 2 | Salon Vilpas | 20 | 15 | 5 | 81,9 | 75,4 | 30 |
| 3 | Lapuan Korikobrat | 20 | 13 | 7 | 89,9 | 83,0 | 26 |
| 4 | LoKoKo | 20 | 10 | 10 | 88,4 | 87,4 | 20 |
| 5 | Äänekosken Huima | 20 | 10 | 10 | 95,2 | 94,2 | 20 |
| 6 | BC Nokia | 20 | 9 | 11 | 92,4 | 94,5 | 18 |
| 7 | BC Jyväskylä | 20 | 9 | 11 | 86,0 | 90,5 | 18 |
| 8 | Tapiolan Honka | 20 | 8 | 12 | 79,9 | 77,9 | 16 |
| 9 | Helsingin NMKY | 20 | 7 | 13 | 80,6 | 87,5 | 14 |
| 10 | JKS | 20 | 7 | 13 | 86,3 | 95,3 | 14 |
| 11 | Kaarinan Ura | 20 | 5 | 15 | 77,2 | 90,0 | 10 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Finaalit | Finaalit | Finaalit |
 
|   |   |   |   |   |   | 1 |  Kauhajoen Karhu | 2 |   |  |  |  |  |
|   | 3 |  Lapuan Korikobrat | 2 |   |   | 4 |  LoKoKo | 0 |   |   |  |  |  |
|   | 6 |  BC Nokia | 1 |   |   |   |   |   |   |   | 1 |  Kauhajoen Karhu | 3 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |  Salon Vilpas | 2 |
|   |   |   |   |   |   | 2 |  Salon Vilpas | 2 |   |   |  |  |  |
|   | 4 |  LoKoKo | 2 |   |   | 3 |  Lapuan Korikobrat | 0 |   |  |  |  |  |
|   | 5 |  Äänekosken Huima | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Korisliigakarsinta

| Team Componenta – Salon Vilpas |
| --- | --- | --- | --- |
| 21. huhtikuuta | Componenta | Vilpas | 67–79 |
| 23. huhtikuuta | Vilpas | Componenta | 53–65 |
| 25. huhtikuuta | Componenta | Vilpas | 74–79 |
Salon Vilpas nousi Korisliigaan voitoin 2–1.
Palkitut

Vuoden I-divisioonapelaaja: Roni Leimu (Kauhajoki)
Kasari

Kannellinen kasari.
Kasari on kattilan tyyppinen syvä, yleensä pienehkö ja pitkäkahvainen keittoastia.  Samantyyppistä, usein leveämpää, pääasiassa paistamiseen tarkoitettua astiaa kutsutaan paistokasariksi. Toisin kuin paistinpannut, paistokasarit ovat yleensä kannellisia, minkä vuoksi ne soveltuvat myös hauduttamiseen. Selkeää rajaa kasarin ja paistokasarin välillä ei ole, kuten ei myöskään kattilan ja kasarin tai paistokasarin ja syvän paistinpannun välillä. Monia kasarityyppisiä astioita voidaankin käyttää tarpeen mukaan sekä keittämiseen että paistamiseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasari Wikimedia Commonsissa
Karnali

| Karnali कर्णाली, Karṇālī |
| --- | --- |
 Karnalin vyöhykkeen sijainti Nepalissa.
 Koordinaatit: 29.274°N, 82.183°E 
Valtio:     Nepal
Nepalin kehitysalueet:  Keskilännen kehitysalue (Madhya Pashchimanchal)
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kartik Swami (2 186 as., 2011), Jumla  Chandan Nath (2014-)
Pinta-ala  ():  21 351 km² (1.)
Väkiluku (2011)  ():  388 713
 – väestötiheys:  18 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  NP-KA
Karnali (nepaliksi कर्णाली, Karṇālī) on yksi Nepalin neljästätoista vyöhykkeestä ja osa Nepalin Keskilännen kehitysaluetta (Madhya Pashchimanchal). Karnali rajautuu pohjoisessa Kiinan Tiibetin autonomiseen alueeseen. Nepalin vyöhykkeistä naapureita ovat Dhawalagiri idässä, Rapti ja Bheri etelässä sekä Seti lännessä.
Vyöhyke on pinta-alaltaan (21 351 neliökilometriä) Nepalin suurin. Alueella eli vuonna 2001 yhteensä noin 309 000 asukasta; vuoteen 2011 mennessä väkiluku oli kasvanut yli 20 prosenttia runsaaseen 388 000:een. Vyöhykkeen hallinnollisena keskuksena toimi vuoteen 2014 saakka Jumlan piirikunnan Kartik Swamin kylä (VDC, 2 186 as. vuonna 2011). Toukokuussa 2014 se yhdistettiin osaksi piirikunnan ensimmäistä kaupunkia, joka nimettiin asukasluvultaan suurimman kyläkomitean (VDC) mukaan Chandan Nathiksi ja muodostettiin lähekkäisistä kyläkomiteoista.
Karnali on yksi Nepalin köyhimmistä ja eristyneimmistä alueista, eikä sinne ole vielä kunnollisia kulkuyhteyksiä. Vyöhyke on luontomatkailijoiden suosima matkakohde, ja siellä sijaitsee Nepalin suurin kansallispuisto, Shey Phoksundon kansallispuisto, sekä pienempi Raran kansallispuisto.
Piirikunnat

Karnali jakaantuu viiteen piirikuntaan. Väestö-, pinta-ala- ja asukastiheystiedot ovat vuodelta 2011.
Dolpa (nepaliksi: डोल्पा, Ḍolpā), 36 700 as., 7 889 km²; 5 as./km²
Humla (हुम्ला, Humlā), 50 858 as., 5 655 km²; 9 as./km²
Jumla (जुम्ला, Jumlā), 108 921 as., 2 531 km²; 43 as./km²
Kalikot (कालिकोट, Kālikoṭ), 136 948 as., 1 741 km²; 79 as./km²
Mugu (मुगु, Mugu), 55 286 as., 3 535 km²; 16 as./km²
Dunai, Dolpan piirikunnan keskuskylä.
Dhon kylä Dolpan piirikunnassa.
Asutusta ja stupa noin 4 000 metrin korkeudessa kaurapeltojen keskellä, Dolpan piirikunnassa.
Kylä (Manma) Kalikotin piirikunnassa.
Simikotin kylä Humlan piirikunnassa. Oikealla kylän pienlentokenttä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta * Wikimedia Commonsissa
UNDAF District profiles (select a District by clicking on the map) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (un.org.np)
Nepalin vyöhykkeet
Bagmati
Bheri
Dhawalagiri
Gandaki
Janakpur
Karnali
Kosi
Lumbini
Mahakali
Mechi
Narayani
Rapti
Sagarmatha
Seti
Karnalin jakautuminen piirikuntiin
Kaakkolampi (Joutsa, Humalapohja)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°56′53″N, 26°02′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rutajoen valuma-alue (14.236)
Laskuoja:  oja Keitaansuolle 
Järvinumero:  14.236.1.036
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,555 km  
Pinta-ala:  1,268 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi on Keski-Suomessa Joutsassa Humalapohjan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134 metriä mpy.
Kaakkolampi (Joutsa, Rutalahti)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  62°00′17″N, 26°04′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rutajoen valuma-alue (14.236)
Laskupuro:  Kaakkopuro Siikajärveen 
Järvinumero:  14.236.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161,9 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,587 km  
Pinta-ala:  1,638 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi on Keski-Suomessa Joutsassa Rutalahden kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 161,9 metriä mpy.
Jumit

| Jumit |
| --- | --- |
 Tupajumeja (Anobium punctatum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Jumimaiset Bostrychoidea
Heimo::  Puunkaivajat Anobiidae
Suku::  Jumit Anobium  Fabricius, 1775
Katso myös
   Jumit Wikispeciesissä   Jumit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jumit (Anobium) ovat puunkaivajien (Anobiidae) heimoon kuuluvia, puuta tuhoavia kovakuoriaisia, esimerkkinä tupajumi (Anobium punctatum) ja kuolemankello (Hadrobregmus pertinax).
Jumien sukuun kuuluvat

Lounaanjumi (Anobium fulvicorne)
Nyhäjumi (Anobium nitidum)
Ruskojumi (Anobium rufipes)
Tuomaanjumi (Anobium thomsoni)
Tupajumi (Anobium punctatum)
Muita jumeja

Laikkujumi (Hedobia imperialis)
Pikkujumi (Dryophilus pusillus)
Kaarnajumi (Microbregma emarginata)
Hirsijumi (Hadrobregmus confusus)
Saunajumi (Priobium carpini)
Haapajumi (Ptilinus fuscus)
Vesasahajumi (Xyletinus fibyensis)
Haavansahajumi (Xyletinus tremulicola)
Liekojumi (Stagetus borealis)
Pallojumi (Caenocara bovistae)
Aiheesta muualla

Laji.fi: Anobium
Heimo Anobiidae, puunkaivajat, Ilpo Mannerkoski (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Anobium (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Anobium (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Genus Anobium (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Genus Anobium (englanniksi)
Kesseli

Kesseli voi tarkoittaa:
Pasi Kesseli (s. 1958), kirjailija, luennoitsija ja sotilas
Pentti Kesseli (1942–2017), ammattiyhdistysjohtaja
Reino Kesseli (1925–1984), metsätyömies ja moottorisahataiteilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kailua-Kona

| Kailua-Kona |
| --- | --- |

 Kailua-Kona
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Havaiji
Piirikunta:   Havaiji
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  103 km²
 – Josta vettä:  0 km² (0 %)
Väkiluku (2010):  11 975
 – Väestötiheys:  116,2 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kailua-Kona on kaupunki Havaijilla Havaijin piirikunnassa. Kaupunki on tärkeä turismin keskus Länsi-Havaijissa. Kaupunkia palvelee Konan kansainvälinen lentoasema. Kaupungin pinta-ala on 103 km², ja asukasluku 11 975 vuonna 2010.
Historia

Kaupungin perusti kuningas Kamehameha I hallintonsa keskuspaikaksi ja Havaijin kuningaskunnan pääkaupungiksi. Pääkaupungin siirron jälkeen kaupunki muuttui pieneksi kalastajakyläksi, jona se pysyi aina 1900-luvun loppuun saakka.
Vuonna 1994 kaupungissa perustettiin Kona Brewing Company -niminen panimo.
Ilmasto

Kylmin kuukausi Konassa on helmikuu, jolloin lämpötila on keskimäärin lämpimimmillään 28 °C ja kylmimmillään 19 °C. Lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin vastaavat lämpötilat ovat 31 °C ja 23 °C. Ilmankosteus vaihtelee 50–80 % välillä. Lämpötilaerot ovat suurempia yön ja päivän välillä kuin kesän ja talven.
Konan rantoja peittää ajoittain vog riippuen Kīlauea-tulivuoren aktiivisuudesta ja tuulista. Kailua-Kona sijaitsee Huolalai-tulivuoren suojapuolella, joten kaupunki on suojassa kovimmilta tuulilta ja sateilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kailua-Kona Wikimedia Commonsissa
Merenrantaa Hulihee Palacesta etelään
Kiekkokiitäjät

Kiekkokiitäjät on Roy MacGregorin kirjoittama jääkiekkoaiheinen nuortenkirjasarja, jossa Travis Lindsay joukkueineen pelaa jääkiekkoa ja ratkaisee arvoituksia.
Osat

Mestaruus vaarassa.  2004
Stanley Cup -pokaalin ryöstö. 2004
Hyytävä seikkailu pohjoisessa. 2005
Kauhunhetket kiekkoleirillä. 2005
Siepattu kiekkosankari. 2005
Rikollisten jäljillä. 2005
Valheiden verkossa. 2006
Kovaa onnea kotikentällä. 2006
Karnaubavaha

Karnaubavaha on karnaubapalmun lehdistä tuotettua luontaista vahaa. Vahaa käytetään yleisesti elintarvikkeiden valmistukseen ja hedelmien pintakäsittelyyn sekä muun muassa autovahana. Puhtaassa muodossaan kellertävä vaha on kovaa ja haurasta ja esiintyy yleensä lastuina.
Alkuperä

Karnaubavahaa tuottaa brasilialainen karnaubapalmu (Copernicia cerifera) lehtiensä suojaksi. Vaha koostuu suuresta joukosta orgaanisia yhdisteitä, joista pääosa on estereitä.
Ominaisuudet

Karnaubavahan väri vaihtelee haalean keltaisesta vaalean ruskeaan. Kiinteässä muodossa vaha on kovaa ja haurasta. Sen happoluku on 2-7, esteriluku 71-93 ja saippuoitumisluku 78-95. Karnaubavaha ei liukene veteen. Se liukenee kuitenkin eettereihin ja osittaisesti kuumaan etanoliin.
Käyttötarkoituksia

Karnaubavahaa käytetään monenlaisten makeisten, suolaisten välipalatuotteiden ja ravintolisäkapseleiden pinnoitukseen sekä hedelmien pintakäsittelyyn. Lisäksi vahaa käytetään raaka-aineena kosmetiikassa ja monenlaisissa pakkauksissa, pinnoitteissa ja musteissa sekä autovahana. Elintarvikkeen lisäaineena karnaubavahan E-koodi on E903.
karnaubavahaa lastuina
karnaubapalmuja
vahaa käyttäviä makeisia
Kari Mäkitalo

| Kari Mäkitalo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. toukokuuta 1959 (ikä 65) Lahti
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  178 cm
Seura
Seura:  HC Giants
Sarja:  Suomi-sarja
Tehtävä:  General Manager
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1977–1989
Seurat:  Kiekkoreipas (SM-liiga) Rosenborg (NOR) Mörrums GoIS (Division 1) Mora IK (Division 1) Roma IF (Division 2) Norrtälje IK (Division 2)
Kari Mäkitalo (s. 13. toukokuuta 1959 Lahti) on suomalainen entinen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja.
Pelaajaura

Mäkitalo aloitti uransa Lahden Kiekkoreippaassa vuonna 1977. Hän pelasi seurassa kolme kautta varsin vaatimattomin tehoin ennen siirtoaan Savonlinnan Pallokerhon I-divisioonajoukkueeseen. Savonlinnassa Mäkitalo pelasi kauden 1980–1981 ja siirtyi sen jälkeen ulkomaille. Syksystä 1981 alkaen Mäkitalo pelasi Norjan kakkostasolla Rosenborgin joukkueessa kaksi kautta tehden molemmilla kausilla vähintään kaksi pistettä per ottelu. Norjasta Mäkitalo siirtyi Ruotsin 1-divisioonaan (nyk. HockeyEttan) Mörrums GoIS:n joukkueseen. Sielläkin hän teki 32 pelaamassaan ottelussa 22 tehopistettä. Seuraavalle kaudelle Mäkitalo siirtyi Mora IK:n joukkueeseen, jossa pelasi vain viisi ottelua ilman tehopisteitä. Kaudelle 1985–1986 edessä oli siirtyminen sarjaporrasta alemmas 2-divisioonan (nyk. HockeyTvåan) Roma IF:n joukkueeseen. Roomassa Mäkitalo pelasi kaksi kautta noin puolentoista pisteen ottelukeskiarvolla. Uransa viimeiset kaksi kautta Mäkitalo pelasi niin ikään 2-divisioonassa Norrtälje IK:n riveissä.tehden 74 pistettä 60 ottelussa. Kauden 1988–1989 päätteeksi Mäkitalo lopetti pelaajauransa.
Valmentajana

Kauden 1990–1991 alussa Mäkitalo aloitti Kiekkoreippaan C-junioreiden päävalmentajana. Mäkitalo valmensi joukkuetta myös seuraavalla kaudella B-juniorien SM-liigassa ja kahdella sitä seuraavalla kaudella A-juniorien I divisioonassa. Kaudella 1993–1994 Mäkitalo toimi myös Reipas Lahden liigajoukkueen apuvalmentajana.
Reipas Lahden pudottua kauden päätteeksi liigasta Mäkitalo lähti Norjaan Viking Stavangerin päävalmentajaksi. Kahden Norjassa valmennetun kauden jälkeen Mäkitalo palasi Suomeen Imatran Ketterän päävalmentajaksi. Yhden Imatran kauden jälkeen Mäkitalo valmensi Hyvinkään Ahmojen divarijoukkuetta. Kauden 1998–1999 Mäkitalo piti taukoa valmennustehtävistä ja palasi sitten sapattivuoden jälkeen Anjalankosken AaKoon Suomi-sarjajoukkueen päävalmentajaksi. Tämäkin pesti jäi vuoden mittaiseksi ja kauden 2000–2001 Mäkitalo oli jälleen valmentamatta. Kauden 2001 alusta hän toimi Hollolan Kiekon päävalmentajana II divisioonassa. Tämän jälkeen oli edessä pidempi tauko valmennustehtävistä kunnes sitten syksyllä 2011 Mäkitalo teki paluun Lahden Pelicansin B2-joukkueen päävalmentajana. Pestiä kesti taaskin vain yhden kauden ja edessä oli taas välivuosi. Kaudelle 2013–2014 Mäkitalo ryhtyi Pelicansin B-junioreiden kakkosjoukkueen päävalmentajaksi B-junioreiden Suomi-sarjaan. Vuoden pestin jälkeen Mäkitalo siirtyi Hollolaan HC Giantsin kolmosdivisioonajoukkueen päävalmentajaksi ja urheilujohtajaksi. Mäkitalon johdolla HC Giants nousi seuraavalle kaudelle kakkosdivisioonaan ja Mäkitalo jakoi aikansa Pelicansin B-junioreiden kakkosjoukkueen ja HC Giantsin kakkosdivisioonajoukkueiden päävalmentajana. Pelicansin junioreiden valmentamisen Mäkitalo jätti kauden päätteeksi mutta jatkoi HC Giantsin päävalmentajana ja urheilujohtajana seuraavat kaksi kautta. HC Giantsin noustua Suomi-sarjaan kaudelle 2018–2019 Mäkitalo siirtyi päätoimisesti toimiston puolelle ja jätti valmennustehtävät Jukka Jalosen pojan Jesper Jalosen hoidettavaksi. Mäkitalo itse on toiminut HC Giantsin General Managerin tehtävissä siitä asti.