stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hurricane (elokuva)
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Denzel Washington  | … |  Rubin ”Hurricane” Carter   |
|  Vicellous Reon Shannon  | … |  Lesra Martin   |
|  Deborah Kara Unger  | … |  Lisa Peters   |
|  Liev Schreiber  | … |  Sam Chaiton   |
|  John Hannah  | … |  Terry Swinton   |
|  Dan Hedaya  | … |  Della Pesca   |
|  Debbi Morgan  | … |  Mae Thelma Carter   |
|  Clancy Brown  | … |  Jimmy Williams   |
|  David Paymer  | … |  Myron Beldock   |
|  Harris Yulin  | … |  Leon Friedman   |
|  Rod Steiger  | … |  H. Lee Sarokin   |
|  Vincent Pastore  | … |  Alfred Bello   |
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Hurricane Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hurricane Elonet.
IPod mini

iPod mini
iPod mini on tuotannosta poistunut Apple Computerin valmistama kiintolevyllinen musiikkisoitin. Se on pienempi ja kevyempi versio iPodista. iPod mini julkaistiin tammikuussa 2004 ja sitä myytiin neljän tai kuuden gigatavun kiintolevyllä varustettuna.
Kuten iPod, iPod mini osaa soittaa MP3, WAV, AAC/M4A, AIFF ja Apple Lossless tiedostoja. iPod mini toimii USB- tai FireWire-portin kautta sekä Windows- että Macintosh-koneissa. Kolmannen osapuolen ohjelmilla iPod miniä voidaan käyttää myös Linux-koneilla, joskin rajoitetusti. Jotkut ovat myös kokeilleet asentaa soittimen käyttöjärjestlmäksi linuxin. Se ei kuitenkaan ole suositeltavaa muille kuin kokeneille käyttäjille, ja tehdään aina omalla riskillä.
iPod mini on kooltaan 91 × 51 × 13 mm ja painaa 103 grammaa. Sen kuori on anonisoitua alumiinia ja sitä oli saatavilla viitenä eri värinä: hopea, kulta (vain 1. sukupolven mallit), sininen, vaaleanpunainen ja vihreä. iPod minissä on iPodista tuttu vieritysrulla, mutta ohjauspainikkeet on minissä siirretty vieritysrullan alle. Klikkauspyörä toimi minissä niin hyvin, että sitä alettiin käyttää myös uudemmassa iPodissa.
Uusi flash-muistilla varustettu iPod nano on korvannut iPod minin Applen tuotevalikoimassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Iltalehti: Löytyykö piirongista vanha iPod? Siitä voidaan maksaa mansikoita
Iltasanomat - Digitoday: Lojuuko laatikossasi tällainen vanha musiikkisoitin? Se voi olla tonnien arvoinen
Hyökkäyksen linja

Hyökkäyksen linja työssään. Sentteri (62), sisemmät linjamiehet (64 ja 55) sekä ulommat linjamiehet (79 ja 63) blokkaavat juoksupelissä tilaa pallonkantajalle (25).
Hyökkäyksen linja on viidestä linjamiehestä koostuva amerikkalaisen jalkapallon hyökkäysmiehistö. Hyökkäyksen linjan tehtävänä on juoksupeleissä blokata puolustajia pois pallonkantajan tieltä ja heittopeleissä suojata pelinrakentajaa (QB).
Hyökkäyksen linjan keskimmäinen pelaaja on sentteri, joka antaa aloitussyötön pelinrakentajalle. Sentterin molemmille puolille asettuu yksi sisempi hyökkäyksen linjamies (engl. Offensive Guard) ja uloimpana hyökkäyksen linjassa ovat kookkaimmat linjan pelaajat, ulommat hyökkäyksen linjamiehet (engl. Offensive Tackle). Hyökkäyksen linjassa usein nähdään myös sisempää laitahyökkääjää (TE) uloimman linjamiehen (T) vieressä.
Pelin aikana linjamiehen liike on usein vain pari askelta kolmipiste asennosta. Linjamiehet ovat tyypillisesti kooltaan joukkueen isoimpia pelaajia, usein yli 100 kg jopa lähellä 140 kg. Linjamieheltä vaaditaan hyvää ketteryyttä ja tasapainoa. Lisäksi linjamiestä tarvitaan juoksemaan pallonkantajan edellä, joten juoksunopeuttakin pitää tarvittaessa löytyä. Moderneissa juoksupeleissä linjamiehistä usein Guardille tulee rooli blokata tilaa pallonkantajalle.
Juoksupelit

Juoksupeleissä linjamiesten päätehtävä on luoda tyhjä tila tai "reikä" pallonkantajalle. Heidän rooli voivat työntää myös puolustusta taaksepäin tai sivulle, jotta pallonkantaja pääsee heistä ohi.
Heittopelit

Heittopeleissä linjamiesten pitää pysäyttää puolustuksen pelaajat varsinkin pelinrakentajan säkitykseltä (sack) ennen kuin hän heittää pallon. Yksinkertaisesti hyökkäyksen linjan päätehtävä on hidastaa tai estää puolustusta pääsemästä käsiksi pelinrakentajaan, jotta hänellä on aikaa katsoa sopiva pallon vastaanottaja ja heittää pallo hänelle.
Hyökkäyksen linjamiesten sijoittuminen

Sentterin pelipaikka perinteisessä I-muodostelmassa
Sisemmät hyökkäyksen linjamiehet eli Guardit
Ulommat hyökkäyksen linjamiehet eli Tacklet
Linjamiesten ryhmittyminen toisiaan vastaan. Hyökkäyksen linjamiehet vihreällä ja puolustuksen linjamiehet punaisella
Hyökkäyksen linja blokkaa puolustuksen yrityksen, jotta pelinrakentaja voi heittää pallon.
Hyökkäys

Hyökkäys on taistelulaji, jonka tavoitteena on vihollisen taisteluvoiman tuhoaminen tai vihollisen nujertaminen niin, että se pitää taistelun jatkamista hyödyttömänä. Tavallisesti päämääränä on myös tietyn maa- tai vesialueen valtaus. Hyökkäystä voidaan nimittää myös offensiiviksi.
Hyökkääjä voi valita sopivan ajankohdan sekä haluamansa paikan, hyökkäyssuunnan ja hyökkäystavan. Merkittävää on myös se, että hyökkääjällä on aloite hallussaan. Taitavasti johdetut, hyvin koulutetut ja muutenkin tasokkaat joukot mahdollistavat vahvemmankin vihollisen voittamisen, mutta yleensä hyökkäys edellyttää vähintään paikallista ylivoimaa ainakin tulituskyvyn osalta. Hyökkäyksen valmistelu ja valittava menetelmä määräytyy vastustajan lukumäärän ja puolustuskyvyn mukaan.
Strateginen hyökkäys

Strategisessa hyökkäyksessä sodan voittamiseen pyritään pääasiassa hyökkäämällä. Se on tavallisesti kykyihinsä luottavan, hyökkäävää politiikkaa harjoittavan valtion tai liittoutuman käyttämä sodankäynnin muoto. Siinä päämäärään pyritään ilma-, maa- ja merivoimien sotatoimien avulla. Strategisen hyökkäyksen avulla vastustaja yritetään taivuttaa hyökkääjän tavoitteisiin lyömällä sen joukot hajalle, alueita valtaamalla sekä nujertamalla vastustajan henkiset ja taloudelliset voimavarat niin, että vastapuoli ei kykene suunnitelmalliseen puolustustaisteluun.
Hyökkäyslajit

Hyökkäyslajeja ovat:
Rintamahyökkäys kohdistuu suoraan vihollisen puolustusasemaan ja siitä seuraa hyökkääjälle yleensä runsaita henkilötappioita ja materiaalin menetyksiä.
Sivustahyökkäys kohdistuu puolustukseen ryhmittyneen joukon sivuosaan ja se on mahdollista tavallisesti vain liikkuvassa sodankäynnissä.
Saarrostushyökkäyksessä pääjoukot yrittävät edetä vihollisryhmittymän sivustojen kautta joukon selustaan eli sen takana olevalle alueelle katkaisemaan yhteydet apujoukkoihin, ja lopuksi tuhoamaan saarroksiin joutuneen vihollisosaston. Kaksipuolinen saarrostus on vaikuttavuudeltaan tehokkain, mutta edellyttää ainakin paikallista ylivoimaa. Joka puolelta saarrettua sotilasosastoa ja sen hallussaan pitämää aluetta kutsutaan motiksi. Pienellä joukolla tehtyä saarrostushyökkäystä nimitetään koukkaukseksi.
Kohtaamishyökkäys tarkoittaa hyökkäystä kohti sellaista joukkoa, joka ei ole valmistautunut puolustamaan itseään. Tavallisesti kohteena on liikkeellä oleva vihollisosasto.
Vastahyökkäys on omaan puolustusasemaan tai sen osaan tunkeutuneen vastustajan takaisin lyömiseksi tehty rynnäkkö. Myös muun menetetyn alueen takaisin valtaamiseksi tehtyjä toimia nimitetään vastahyökkäykseksi tai vastaoffensiiviksi.
Ylimenohyökkäykseksi nimitetään vesistön yli suoritettua hyökkäystä.
Yllätyshyökkäys on hyökkäystyyppi, jossa vihollisen tai kohteen kimppuun käydään kohteen sitä aavistamatta.
Jos hyökkäyksen suorittaa yksi puolustushaara tai aselaji yksinään tai sellaisella on merkittävä osuus offensiivissa, käytetään siihen liittyviä nimityksiä kuten ilmahyökkäys, panssarihyökkäys, tykistöhyökkäys ja niin edelleen.
Suuriin hyökkäysoperaatioihin liittyy yleensä yhdistettyjä operaatioita eli maahanlasku ja maihinnousu. Ilmateitse kuljetettujen joukkojen tekemä maahanlasku alkaa tavallisesti lento- ja ohjushyökkäyksellä, joita seuraa maahan laskettavien joukkojen rynnäkkö. Maihinnousussa mereltä tulevat joukot hyökkäävät vastustajan valvonnassa olevalle rannikolle tai saarelle maa-, meri- ja ilmavoimien yhteisenä sotatoimena.
Hyökkäyksen suorittaminen

Hyökkäämään komennetut joukot keskitetään valitulle alueelle, ja jaetaan taistelevaan osaan ja varalle jäävään reservijoukkoon. Vihollista lähimpänä olevista joukoista muodostetaan iskuporras, tulitukiporras ja reservi. Pääosa sotilaista ja käytettävissä olevasta tulesta keskitetään kohtaan, jossa vihollisen puolustus arvioidaan heikoksi, jotta kyetään nopeaan ja varmaan vastustajan nujertamiseen.
Etulinjan joukot siirtyvät lähtöasemaan ja muodostavat hyökkäysryhmityksen. Tavallisesti hyökkäys aloitetaan tulivalmistelulla, joka suunnataan vihollisen etulinjaan, komentopaikkoihin, reserviin ja lopuksi valittuun murtokohtaan. Kun tulivalmistelu päättyy, iskuporras etenee vihollisen puolustusasemaan. Sisäänmurtokohtaa laajennetaan sivuille päin, jotta joukkojen eteneminen voi jatkua häiriöttä. Reservit etenevät sinne, missä niiden avusta nopeimmin hyödytään. Kun läpimurto on toteutettu, muuttuu hyökkäys takaa-ajoksi, johon keskittyvät nopeaan liikkeeseen kykenevät moottoroidut joukot.
Hyödynjärvi

| Hyödynjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Keitele
Koordinaatit:  63°05′42″N, 26°16′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Koliman alue (14.47)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.477.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  168,5 m  
Pituus:  670 m  
Leveys:  430 m  
Rantaviiva:  1,761 km  
Pinta-ala:  21,145 ha  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHyödynjärvi 
Hyödynjärvi  on Pohjois-Savossa Keiteleellä  Hyödynkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 670 metriä pitkä, 430 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 21 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Koliman alueella (14.47), jonka Suvannonjoen valuma-alueeseen (14.477) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 168,5 metriä mpy.
Iikka Niemelä

Iikka Niemelä 70-vuotispäivänsä aikoihin vuonna 1958.
Iikka Niemelä (25. maaliskuuta 1888 Liminka – 30. marraskuuta 1964) oli suomalainen opettaja, tenorilaulaja ja toimittaja. Hän kirjoitti oululaiseen Kaleva-lehteen nimimerkillä Tähystäjä.
Niemelä valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan opettajaseminaarista 1910 ja opiskeli sitten Helsingin musiikkiopistossa laulua Abraham Ojanperän johdolla. Niemelä piti Heikki Toppilan kanssa yhteisen laulu- ja lausuntaillan elokuussa 1913 Limingan nuorisoseurantalolla, ja vuonna 1914 hänellä oli oma konsertti Turun Akatemia-salissa. Myöhemmin Niemelä piti vielä konsertit Oulussa 1915 ja Helsingissä 1917. Musiikkiopintojen ohella hän työskenteli opettajana ensin Tampereella 1911–1913 ja sitten Helsingissä vuodesta 1913 alkaen.
Niemelä opiskeli 1921–1922 Leipzigin kuninkaallisessa konservatoriossa ja hän piti Leipzigissa myös konsertin. Hän erosi opettajantoimesta 1926 ja ryhtyi vapaaksi taiteilijaksi piti konsertteja paitsi Suomessa myös Tallinnassa ja Haaparannalla. Hän johti 1930-luvulla myös Ilveskorven, Limingan ja Kempeleen kuoroja ja esiintyi kuorojen kanssa myös radiossa.
Niemelä aloitti työnsä Kalevan toimittajana vuonna 1927. Hän kiersi kolmen vuosikymmenen ajan Pohjois- ja Keski-Pohjanmaalla ensin polkupyörää ja sitten Kalevan Studebaker Commander -henkilöautolla tekemässä juttuja paikallisista aiheista. Kirjoitukset julkaistiin Kalevassa nimimerkillä ”Tähystäjä”. Niemelä kirjoitti myös osuuskuntien ja seurojen historiikkeja sekä laati historiallisen kolmiosainen kuvaelman Lakeuden menneisyyttä, joka esitettiin kesällä 1957 Limingan maakuntajuhlilla.
Teoksia

Limingan suojeluskunnan perustaminen ja alkuvaiheet sekä osallistuminen Suomen vapaustaisteluun monien mukana olleiden muistelmien mukaan. Limingan suojeluskunta, Oulu 1935
Limingan maamiesseuran 40-vuotiskertomus. Oulu 1938
Limingan osuusmeijeri r.l.: 40-vuotiskertomus. Limingan osuusmeijeri, Oulu 1950
Limingan osuuskassan 40-vuotiskertomus. Limingan osuuskassa, Oulu 1954
Aiheesta muualla

Iikka Niemelän Kalevassa ilmestyneitä artikkeleita. (Arkistoitu – Internet Archive) Kirjastovirma.
Home (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Home voi tarkoittaa:
home, rihmoina tai massana kasvava mikrosieni
Sukunimenä

Alec Douglas-Home (1903–1996), brittiläinen poliitikko, pääministeri 1963–1964
Daniel Dunglas Home (1833–1886), skotlantilainen meedio
Henry Home, Lordi Kames (1696–1782), skotlantilainen filosofi
Musiikki > Albumit

Home (The Corrsin albumi), 2005
Home (Dixie Chicksin albumi), 2002
Home (The Gatheringin albumi), 2006
Home (Josh Rousen albumi), 2000
Home (August Burns Redin albumi), 2010
Home (Rudimentalin albumi), 2013
Home (Simply Redin albumi), 2003
Musiikki > Kappaleet

”Home” (Basshunterin kappale), 2019
”Home” (Depeche Moden kappale), 1997
”Home” (Dream Theaterin kappale), 1999
”Home” (Goo Goo Dollsin kappale), 2010
”Home” (Kobi Marimin kappale), 2019
”Home” (La Toya Jacksonin kappale), 2003
”Home” (Lvndscapen kappale), 2019
”Home” (Martin Garrixin kappale), 2019
”Home” (Michael Bublén kappale), 2005
”Home” (Sheryl Crow’n kappale), 1996
”Home” (Three Days Gracen kappale), 2004
Elokuva

Home, Ursula Meierin ohjaama draamaelokuva vuodelta 2008
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Home”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
HuuMaa

HuuMaa – huumeet ja kehitys on Elämäntapaliiton huumetyöhanke, jonka tarkoituksena on välittää tietoa huumekasvien viljelyn yhteyksistä kehitys- ja ihmisoikeuskysymyksiin. Huumekeskusteluun pyritään tuomaan mukaan kaikkien huumetalouteen tavalla tai toisella osallisten ihmisten näkökulmat, jotta huumeisiin liittyvät ongelmat saataisiin ratkaistua pitkäjänteisellä ja kestävällä tavalla. Huumekauppa lohkaisee ison siivun maailmantaloudesta, YK:n arvioiden mukaan laittoman huumekaupan arvo on n. 400mrd USD vuodessa, eli 8% koko maailmankaupasta, mikä on samaa luokkaa turismin ja öljyteollisuuden liikevaihdon kanssa.
HuuMaa-toiminta sai alkunsa vuonna 1999, ja melko nopeasti hankkeen pääasialliseksi toimintamuodoksi valikoitui kansainvälisyyskasvatus, jonka keinoin erityisesti nuoria kannustetaan osallistumaan ja ottamaan itse selvää asiosta, jotta he oppisivat ymmärtämään huumekysymysten ja yhteiskunnallisten kehitystekijöiden yhteyksiä.  Kuten ulkoministeri Erkki Tuomioja totesi puheessaan huumepoliittisessa seminaarissa, köyhyyden ja huumetuotannon kytkökset ovat monimutkaisia. Unikon viljely Afganistanissa tai kokapensaiden istutus Perussa ovat olleet perinteisiä ja usein lähes ainoitakin tulonlähteitä köyhimmälle väestön osalle. Niihin on suhtauduttu monin paikoin ilman arvovarauksia, luonnollisena toimeentulon muotona.
Tavoitteet

Vanhanaikaisen pelottelun ja syyllistämisen sijaan HuuMaa-toiminnan puitteissa on pyritty herättämään ihmisiä pohtimaan asioita itse ja näkemään koko huumetalouden ketju alkaen Afganistanista, Marokosta tai Kolumbiasta päätyen kotinurkillemme.  Tavoitteena on näin ollen ollut kehittää opettajien ja oppilaiden käyttöön toiminnallisia työmenetelmiä ja oppimateriaaleja, joiden kautta huumetalouden kansainväliset syyt ja seuraukset tuodaan tarkastelun piiriin. Painopistettä siirretään perinteisestä, huumeiden terveysvaikutuksista globaaliin näkökulmaan, joten materiaali kytkeytyy vahvasti kansainvälisyyskasvatukseen. Tällä hetkellä kansainvälisyyskasvatuksen keinoja hyödyntävää monialaista huumetyön aineistoa ei ole juurikaan saatavilla edes kansainvälisesti.
Latinalaiseen Amerikkaan ja kansainväliseen huumepolitiikkaan erikoistunut politiikan tutkija Martin Jelsma on todennut, että esimerkiksi kokapensas- ja unikkoviljelmien pakkohävityksillä ei ole onnistuttu supistamaan tuotantoa, heroiinin tuotanto on päinvastoin viimeisen kymmenen vuoden aikana jopa kaksinkertaistunut. Kovakouraiset huumepoliittiset toimenpiteet ovat aiheuttaneet suurta vahinkoa sivullisille muun muassa ihmisoikeusrikkomusten muodossaa. Huumepoliittista keinovalikoimaa onkin tarpeen laajentaa, ja toimenpiteiden valitsemisessa ja hyödyntämisessä on luotettava myös tutkimustietoon.
Toiminta

Hankkeen teemoista on tuotettu oppimateriaalia yläkoulu- ja lukioikäisille, sillä opettajilla, kasvattajilla ja nuorilla on usein kokemusta vain terveysperusteisesta päihdekasvatuksesta, jonka rinnalle tarvitaan toimintaa ohjaamaan  yhteiskunnallisen ajattelun kehittymistä ja maailmankansalaisuuteen kasvamista. Tätä tarkoitusta palvelemaan Elämäntapaliitto on koonnut ja julkaissut työkirjan Huumeet ja maailma - YK:n kehitystavoitteet ja huumetalouden torjuminen. Kirja antaa kuvan huumetalouden toiminnasta ja sen monitahoisista vaikutuksista tavoitteenaan  antaa erilaisia virikkeellisiä näkökulmia asioihin.  HuuMaa-toimintaa on esitelty myös erilaisissa tapahtumissa, muun muassa YK:n huumeiden vastaisen päivän Value Life! -tapahtumassa, Maailma kylässä -festivaaleilla ja Educa-messuilla.
Aiheesta muualla

Transnational Instituten Drugs and democracy-sivut
Huumeboikotti
Hot Wires

| Hot Wires Roy Buchanan |
| --- | --- | --- |

LP-levyn kansikuva.
Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Streeterville Studios,   Chicago, Illinois
 Julkaistu: 1987
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Roy Buchanan   Bruce Iglauer   Dick Shurman   Justin Niebank
 Tyylilaji: blues rock
 Kesto: 44.05
 Levy-yhtiö: Alligator Records
Roy Buchananin muut studioalbumit
| Dancing on the Edge 1986 | Hot Wires 1987 |   |
Hot Wires on yhdysvaltalaisen kitaristi, laulaja ja lauluntekijä Roy Buchananin kahdestoista albumi ja se on ilmestynyt vuonna 1987.
Levyn on julkaissut Yhdysvalloissa Alligator Records ja Euroopassa lisenssillä Lontoossa toimiva Sonet Records sarjatunnuksella SNTF 993. LP-levyjä on valmistettu Hollannissa. Albumi on kolmas Buchananin Alligator-merkille tekemä.
Albumin ovat tuottaneet Buchanan, Bruce Iglauer, Dick Shurman ja Justin Niebank. Apuna on ollut Buchananin studioyhtyeen kitaristi Donald Kinsey. Niebank on toiminut myös äänittäjänä ja miksaajana saaden apua Brian Poerilta ja David Axelbaumilta. Lisämiksauksia on tehnyt Tim Hale.
Levy on äänitetty ja miksattu Chicagossa Streeterville-studioilla. Masteroinnin on tehnyt Tom Coyne New Yorkissa studiossa nimeltä Frankford/Wayne.
Levykannen suunnittelija on Peter Amft ja valokuvat on ottanut Don Marshall.
Kiitoksissa on mainittu Hilton Weinberg, Jay Whitehouse, Bill Wokersin, Nora Kinnally, Lolita Ratchford, Eric Charles, Bill Haas, Kerry Peace, Blake Gumprecht, Chris Young, Kenny Morton ja Gino Battaglia sekä erityiskiitoksissa Judy Buchanan.
Roy Buchananin managerina on toiminut Teddy Slatus yhtiöstä Slatus Management, 805 Third Ave., Suite 308, New York, N.Y. 10022.
Kappaleet

| --- | --- |
 A-puoli 1. High Wire – 2:41 (Buchanan) Sonet Publishing Ltd. 2. That Did It – 5:05 (Clark / Woods) Acuff-Rose Music 3. Goose Grease – 3:00 (Hartsman) Sonet Publishing Ltd. 4. Sunset Over Broadway – 4:12 (Buchanan) Sonet Publishing Ltd. 5. Ain't No Business – 3:16 (Malone) Copyright Control 6. Flash Chordin' – 4:05 (Buchanan) Sonet Publishing Ltd. :  B-puoli 1. 25 Miles – 3:50 (Starr / Bristol / Fuqua) Jobete M. (UK) 2. These Arms of Mine – 5:16 (Redding) Greenwich M. Ltd. 3. Country Boogie – 4:30 (Parker) Copyright Control 4. The Blues Lover – 8:10 (Buchanan) Sonet Publishing Ltd.
Muusikot

Roy Buchanan – kitara, laulu
Donald Kinsey – kitara
Stan Szelest – kosketinsoittimet
Larry Exum – basso
Morris Jennings – rummut
sekä
Johnny Sayles – laulu kappaleilla "25 Miles" ja "That Did It"
Kanika Kress – laulu kappaleella "These Arms of Mine"
Iasion

Iasion (m.kreik. Ίασίων, Iasiōn) oli kreikkalaisessa mytologiassa Zeuksen ja plejadi Elektran poika sekä Dardanoksen veli.
Sisarensa Harmonian häissä Demeter rakastui tähän, ja he makasivat kolmasti kynnetyssä pellossa; suhteesta syntyi Plutos, vaurauden jumala. Tästä suuttuneena Zeus tappoi hänet salamallaan.
Hyginus tosin mainitsee, että Iasionin tappoivat hänen oman valjakkonsa hevoset. Ovidiuksen mukaan Iasion eli vielä vanhoilla päivillään harmaantuneena ja vuosien lyömänä, ja Demeter suri tämän vanhuutta.
Hospital

Hospital (suom. 'sairaala') voi tarkoittaa:
Sairaalat

Massachusetts General Hospital (Mass General tai MGH), Bostonissa sijaitseva Harvard Medical Schoolin opetussairaala ja biolääketieteellisen tutkimuksen laitos
McLean Hospital, psykiatrinen sairaala Yhdysvaltojen Massachusettsin osavaltiossa Belmontissa
Parkland Memorial Hospital, sairaala Yhdysvalloissa Texasin osavaltiossa Dallasissa
Pennsylvania Hospital, sairaala Yhdysvalloissa Pennsylvaniassa Philadelphiassa
Royal Marsden Hospital, syöpäsairaala Lontoossa Englannissa
University of Colorado Hospital, yliopistollinen opetussairaala Yhdysvalloissa Coloradon osavaltiossa Aurorassa
University of Utah Hospital, yliopistollinen opetussairaala Yhdysvalloissa Utahin osavaltiossa Salt Lake Cityssä
Henkilöitä

Janette Turner Hospital (s. 1942), australialais-yhdysvaltalainen kirjailija
Viihde

Britannia Hospital – juhlapäivä (Britannia Hospital), brittiläinen komediaelokuva vuodelta 1982
Hospital Playlist, eteläkorealainen televisiosarja
Theme Hospital, Bullfrogin ja Electronic Artsin julkaisema tietokonepeli
Hospital Hallucinations Take One, Airdashin julkaisema musiikkialbumi
Hospital Records, brittiläinen levy-yhtiö
Kirjallisuus

The Hostile Hospital (Painajaisten parantola), kirja Lemony Snicketin sarjassa Surkeiden sattumusten sarja
Muita

Christ's Hospital, englantilainen yksityiskoulu
Royal Hospital, Lontoon Chelseassa sijaitseva vanhainkoti
Icebreaker (kappale)

|  Icebreaker |
| --- | --- |
 Agnete esittämässä kappaletta toisen semifinaalin harjoituksissa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Agnete Kristin Johnsen
Julkaistu:  27. helmikuuta 2016
Säveltäjä(t):  Agnete K. Johnsen, Gabriel Alares ja Ian Curnow
Sanoittaja(t):  Agnete K. Johnsen, Gabriel Alares ja Ian Curnow
Euroviisutiedot
Vuosi:  2016
Maa:  Norja
Kieli:  englanti
Sijoitus:  -.
Pisteet:  -
Sijoitus semifinaalissa:  13.
Pisteet semifinaalissa:  63
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Icebreaker (suom. Jäänmurtaja) on norjalaislaulaja Agneten kappale, jolla hän edusti Norjaa Eurovision laulukilpailussa 2016. Se julkaistiin 27. helmikuuta 2016. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Gabriel Alares, Ian Curnow ja Agnete itse.
Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa, jossa se sai 63 pistettä, jäi sijalle 13, eikä päässyt finaaliin.
Härmälehdet

| Härmälehdet |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Maksaruohokasvit
Suku::  Härmälehdet Pachyphytum  Link, Klotzsch & Otto
Katso myös
   Härmälehdet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Härmälehdet (Pachyphytum) on maksaruohokasveihin kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu 25 lajia mehikasveja, jotka esiintyvät luonnonvaraisena Meksikossa.
Lajeja

Pachyphytum brachetii
Pachyphytum bracteosum
Pachyphytum brevifolium
Pachyphytum caesium
Pachyphytum coeruleum
Pachyphytum compactum
Pachyphytum contrerasii
Pachyphytum cuicatecanum
Pachyphytum fittkaui
Pachyphytum garciae
Pachyphytum glutinicaule
pensashärmälehti (Pachyphytum hookeri)
Pachyphytum huastecanum
Pachyphytum kimnachii
Pachyphytum longifolium
Pachyphytum machucae
pallerohärmälehti (Pachyphytum oviferum)
Pachyphytum rogeliocardenasii
Pachyphytum rzedowskii
Pachyphytum saltensis
Pachyphytum viride
Pachyphytum viscidum
Pachyphytum werdermannii
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Pachyphytum