stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 2010
Turnauksen kulku > Pudotuspelit > Sijat 9−12

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät sijat 9–12 | Välierät sijat 9–12 |  |  | Ottelu 9. sijasta | Ottelu 9. sijasta |
 
: 8.10. - Firenze
|  |  Argentiina | 3 |   |  |  |  |
|  |  Espanja | 1 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 9.10. - Firenze | 9.10. - Firenze |
|  |   |   |   |   |  Argentiina | 3 |
|  |   |   |   |   |  Tšekki | 1 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Ottelu 11. sijasta | Ottelu 11. sijasta |
|  | 8.10. - Firenze | 8.10. - Firenze |   |  | 9.10. - Firenze | 9.10. - Firenze |
|  |  Ranska | 0 |   |  |  Espanja |  1 |
|  |  Tšekki | 3 |   |  |  Ranska |  3 |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
Kultaa:  Brasilia
Hopeaa:  Kuuba
Pronssia:  Serbia
4.:  Italia
5.:  Venäjä
6.:  Yhdysvallat
7.:  Bulgaria
8.:  Saksa
9.:  Argentiina
10.:  Tšekki
11.:  Ranska
12.:  Espanja
13.:  Egypti
13.:  Japani
13.:  Kamerun
13.:  Meksiko
13.:  Puerto Rico
13.:  Puola
19.:  Australia
19.:  Iran
19.:  Kanada
19.:  Kiina
19.:  Tunisia
19.:  Venezuela
Pelaajakohtaiset palkinnot

Arvokkain pelaaja:  Murilo Endres
Paras pistemies:  Ibán Pérez
Paras hakkuri:  Maksim Mihailov
Paras keskitorjuja:  Robertlandy Simón
Paras syöttäjä:  Clayton Stanley
Paras passari:  Nikola Grbić
Paras libero:  Ferdinand Tille
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Chike Ohanwe

| Chike Ohanwe> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. huhtikuuta 1989 (ikä 35) Suomi
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Palkinnot
 Parhaan miessivuosan Jussi  2020 Aurora 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Chike Ohanwe (s. 21. huhtikuuta 1989) on suomalainen Jussi-palkittu näyttelijä ja Chike-nimellä esiintyvä artisti. Hän on näytellyt muun muassa musikaalielokuvassa Jos rakastat (2010).
Hänen isänsä on nigerialainen ja äitinsä suomalainen, kumpikin akateemisesti koulutettuja. Ohanwe asui lapsuutensa Vantaan Jokiniemessä kahden sisaruksensa, siskon ja veljen kanssa. Hän alkoi tehdä teatteria jo 11-vuotiaana vuonna 2000. Hän valmistui syksyllä 2009 Vaskivuoren lukiosta ja kävi, välillä sen keskeyttäen, Teatterikorkeakoulun.
Ohanwe palkittiin parhaan miessivuosan Jussilla elokuvasta Aurora (2019). Hän on ensimmäinen tummaihoinen, joka on saanut Jussi-palkinnon.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2010 | Biisonimafia B1.5 | Viivin Poikaystävä |
| 2010 | Jos rakastat | Toni |
| 2011 | Eetu ja Konna (ääni) | Konna |
| 2018 | Hevi reissu | Oula |
| 2018 | Pieniä suuria valheita | Markkanen |
| 2019 | Aurora | Juha |
| 2019 | Risto Räppääjä ja pullistelija | Scat-naapuri |
| 2019 | Tottumiskysymys | Juha |
| 2019 | Tarhapäivä | sairaanhoitaja |
| 2021 | Vinski ja näkymättömyyspulveri | opettaja |
| 2022 | Napapiirin sankarit 4 | sydänlääkäri |
| 2023 | Järjettömän paska idea | Sampsa |
| 2024 | Hevimpi reissu | Oula |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2008 | Salatut elämät | pizzakuski |
| 2011 | Maailmanparantaja | Bashir |
| 2012 | Sing along | omana itsenään |
| 2015 | Koukussa | Efe |
| 2017 | Syke | Duro |
| 2018 | Ivalo | Drako |
| 2019 | Aallonmurtaja | Romeo |
| 2019 | Pientä laittoa | poliisi |
| 2020, 2023 | Pohjolan laki | asianajaja Suhonen |
| 2021 | Mister8 | Pelle |
| 2022 | Kultakala  | Juhani |
| 2022 | True Story Suomi | Aku |
Aiheesta muualla

Tervo, Toni: Chike suuntaa suureen maailmaan Länsiväylä.  7.5.2014. Viitattu 21.5.2019.
Suojanen, Armi: Äiti, musta tulee oikea näyttelijä! Vantaan Sanomat.  17.5.2013. Arkistoitu 21.5.2019. Viitattu 21.5.2019.
Parkkinen, Pia: Henry Hanikka: "Rupesin oikein miettimään, miten mustaa miestä näytellään" – kolme tarinaa muuttuvasta Suomesta Yle Uutiset.  6.7.2018. Viitattu 21.5.2019.
Pernasaaren koulukoti

Leppäniemi valmistui vuonna 1930 koulukodin suljetuksi asuinosastoksi. Metalliovet vaihdettiin tavallisiksi oviksi ja ikkunoista poistettiin kalterit 1960-luvulla. Osaston toiminta päättyi 1987 ja sen jälkeen rakennuksella ei ole ollut vakituista käyttöä. Vasemmalla sijaitseva työpaja oli myös Laukaan vankilan käytössä.
Pernasaaren koulukoti (1931–1946 Pernasaaren kasvatuslaitos) oli vuosina 1931–1994 Laukaan Vuonteella toiminut koulukoti. Koulukoti toimi Pernasaaren valtionvirkatalossa Laukaan Vuonteen kylässä. 1680-luvulta 1910-luvulle virkatalo oli virkatalon haltijoiden ja vuokraajien hallinnassa mutta tuli vuonna 1920 Kouluhallituksen alaisuuteen. Aluksi sitä viljeltiin Laukaassa sijainneen läheisen Järvilinnan vastaanottokodin poikien avulla kunnes koulukotitoiminta Pernasaaressa käynnistyi 1931. Enimmän osan toiminta-ajastaan laitos oli poikakotina, johon otettiin vain poikia, viimeisinä vuosina 1990-luvulla kuitenkin myös tyttöjä. Koulukotitoiminta päättyi 1994, jolloin samoissa tiloissa aloitti toimintansa Laukaan avovankila, Laukaan vankila.
Koulukotiin sijoitettiin niitä, jotka pinnasivat koulusta, tekivät varkauksia tai käyttivät päihteitä. Vanhempien alkoholin käyttö, laiminlyönnit, yksinhuoltajuus ja köyhyys olivat myös koulukotiin joutumisen syitä. Koulukotiin jouduttiin kodin, koulun ja eri laitosten kautta. Siellä järjestettiin avo-, sijais- ja jälkihuoltoa sekä koulukotiopetusta, joka sisälsi peruskouluopetuksen ja ammatillisen koulutuksen tai sen tukemisen. Lisäksi annettiin mielenterveyslaissa tarkoitettuja mielenterveyspalveluja. Koulukotiin sijoitetut ovat kertoneet myöhemmin koulukodissa kokemistaan pahoinpitelyistä, eristämisestä sekä raskaasta fyysisestä työstä. Sosiaaliministeri Juha Rehula (kesk.) esitti koulukodissa sijoitettuna olleille myöhemmin Suomen valtion puolesta anteeksipyynnön.
Talvisodan aikana Pernasaaressa toimi 30. sotasairaala. Jatkosodan alkaessa toimintavalmiudessa oli 150 kulkutautisairaansijaa, mutta rakennusta ei käytetty sotasairaalana.
Pernasaaren koulukodin silloinen päärakennus tuhoutui tulipalossa joulukuussa 1959. Palossa kuoli kaksi koulukotiin sijoitettua 16-vuotiasta poikaa. Vahingot nousivat yli 30 miljoonaan markkaan.
Wolmar Schildtin syntymäkotitalo Laukaan Pernasaaressa. Talo rakennettu 1806 ja korotettu myöhemmin kaksikerroksiseksi.
Kumpula valmistui 1939. Talvi- ja jatkosodan aikaan rakennuksessa toimi 30. sotasairaala (30.SotaS). Koulukoti lakkautettiin 1994 ja perustettiin Laukaan vankila. Myöhemmin rakennuksessa on sijainnut Laukaan vankilan yhteisiä tiloja sekä asuintiloja.
Kleinmachnow

| Kleinmachnow |
| --- | --- |
 Machnower Schleuse eli Machnow’n sulku Teltow’n kanavassa.
 lippu:  vaakuna
 Kleinmachnow
 Koordinaatit: 52°25′N, 13°14′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Brandenburg
Piirikunta:  Potsdam-Mittelmark
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,9 km²
Korkeus:  45 m
Väkiluku (2022):  20 192
 – Väestötiheys:  1 695 as./km²
Postinumero:  14532
Suuntanumero(t):  033203
 
 www.kleinmachnow.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kleinmachnow’n sijainti Potsdam-Mittelmarkin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Brandenburgin osavaltiossa.
Kleinmachnow on kunta Brandenburgin osavaltiossa Saksan koillisosassa. Berliinin suurkaupunkialueella sijaitsevan Kleinmachnow’n historia alkaa keskiajalta, ja itsenäinen kunta se on ollut vuodesta 1920.
Maantiede

Kleinmachnow sijaitsee moreenitasangolla Brandenburgin keskiosassa ja piirikuntansa koilliskulmalla. Se rajoittuu etelässä Teltow’n kanavaan ja muissa ilmansuunnissa lounaisen Berliinin Steglitz-Zehlendorfin hallintoalueeseen. Kleinmachnow’n etäisyys Berliinin keskikaupungilta on noin 17 kilometriä lounaaseen.
Historia

Vanhimmat asutukseen viittaavat löydöt Kleinmachnow’n alueella ovat vuoden 800 tienoilta. Askanialaiset ottivat jalansijaa alueella vuoden 1150 paikkeilla, mutta ensimmäinen asiakirjamaininta Kleinmachnow’sta on vasta vuodelta 1375. Alueen päälliköiksi merkittiin Quastin veljekset, mutta 25 vuotta myöhemmin valta siirtyi Haken ritarisuvulle, jonka jälkikasvu hallitsi kylää aina 1900-luvulle saakka. Noin 500 asukkaan Klein-Machnow’n kylästä muodostettiin Kleinmachnow’n maalaiskunta 1920. Vuonna 1937 sen asukasluku oli jo yli 10 000. Kleinmachnow kasvoi osaksi Berliinin suurkaupunkialuetta ja kärsi pommituksista 1943. Toisen maailmansodan aikana Kleinmachnow’n juutalaisväestö joutui kansallissosialistien murhanhimon kohteeksi. Totalitarismi ei päättynyt vuoteen 1945: sodan jälkeen Kleinmachnow jäi Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeelle ja sieltä pakeni tuhansittain ihmisiä länteen. Kun DDR rakensi Berliinin muurin 1961, kunnan alue oli yhteydessä muuhun DDR:ään vain kolmen sillan välityksellä. Muurin murruttua 1990 lukuisat entiset kleinmachnow’laiset alkoivat vaatia takaisin sekä kansallissosialistien että DDR-diktatuurin takavarikoimaa omaisuutta. Kleinmachnow’n väkiluku lähti jyrkkään nousuun ja paikkakuntaa saneerattiin voimallisesti.
Kleinmachnow’n historialliseen arkkitehtuuriin kuuluu muun muassa kyläkirkko (Dorfkirche), jonka historia alkaa 1590-luvulta, ja Neue Hakeburg (rakennettu 1906–1908).
Talous ja liikenne

Kleinmachnow’n sijainti Berliinin metropolialueella on liikenteellisesti, logistisesti ja taloudellisesti edullinen. Kunnan keskeisin liiketoiminta-alue, Europarc Dreilinden, sijaitsee moottoritien 115 tuntumassa. Europarc Dreilindenin alueella sijaitsi aikoinaan Checkpoint Bravo, yksi Länsi-Berliinin ja DDR:n rajanylityspaikoista.
Aiheesta muualla

Kleinmachnow, Brandenburg, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Kleinmachnow
Hakeburg
Käännös suomeksi
Minnie ja Moskowitz

| Minnie ja Moskowitz> Minnie and Moskowitz |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Cassavetes
Käsikirjoittaja:  John Cassavetes
Tuottaja:  Al Ruban
Kuvaaja:   Alric Edens  Michael D. Margulies  Arthur J. Ornitz 
Leikkaaja:  Fred Knudtson
Pääosat:   Seymour Cassel  Gena Rowlands 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 1971  Suomi 1972 
Kesto:  116 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Minnie ja Moskowitz (Minnie and Moskowitz) on John Cassavetesin käsikirjoittama ja ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen komediaelokuva vuodelta 1971. Sen nimiosia näyttelevät Cassavetesin vaimo Gena Rowlands ja Seymour Cassel. Ohjaajan äiti Katherine Cassavetes esittää Seymorin äitiä ja lankomies David Rowlands pappia, ja mukana on Cassavetesin tapaan monia muitakin sukulaisia ja ystäviä. Paljolti improvisointiin perustuvan elokuvan teemana on ihmisten välisen kommunikoinnin vaikeus.
Juoni

Museokuraattori Minnie Moore on vapautunut avioliitostaan väkivaltaisen miehen kanssa ja tapaa sokkotreffeillä puheliaan hippimiehen Moskowitzin, joka työskentelee pysäköintialueen vartijana. Mies rakastuu Minnieen ja yrittää epätoivoisesti saada tältä vastarakkautta.
Vastaanotto

Jari Sedergrenin mukaan Cassavetes käyttää tarinansa pohjana monia Hollywoodin tyypillisiä romanttisen komedian tilanteita, mutta käsittelee niitä aivan uudenlaisin tavoin.
Rowlands sai roolistaan New York Film Critics Circlen palkintoehdokkuuden, ja elokuva oli ehdolla käsikirjoituksestaan Writers Guild of America -palkinnon saajaksi.
The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Vladimir Ljahov

| Vladimir Afanasjevitš Ljahov |
| --- | --- |
 1983
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. heinäkuuta 1941  Antratsyt, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto
Kuollut: 20. huhtikuuta 2018 (76 vuotta)  Astrahan, Venäjä
Ammatti:  lentäjä
Ura
Tyyppi:  Avaruuslennolle osallistuja
Sotilasarvo:  eversti, Neuvostoliiton ilmavoimat
Aika avaruudessa:  333 vuorokautta
Valittu avaruuslentäjäksi:  5. toukokuuta 1967
Eläköityminen:  7. syyskuuta 1994
Lennot

Sojuz 32:  Sojuz 32
 
Sojuz T-9:  Sojuz T-9
 
:  Sojuz TM-6
 
Vladimir Afanasjevitš Ljahov (ven. Владимир Афанасьевич Ляхов, 20. heinäkuuta 1941 Antratsyt, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto – 20. huhtikuuta 2018) oli neuvostoliittolainen kosmonautti.
Ljahov oli Neuvostoliiton ilmavoimissa lentäjänä ja hänen sotilasarvonsa oli eversti. Hänet valittiin kosmonauttikoulutukseen 5. toukokuuta 1967. Hän oli kolmen avaruuslennon päällikkö: Sojuz 32, Sojuz T-9 ja Sojuz TM-6. Hän vietti 333 päivää avaruudessa. Hän siirtyi eläkkeelle 7. syyskuuta 1994. Hän oli naimisissa ja perheeseen kuului kaksi lasta.
Otterbäcken

| Otterbäcken |
| --- | --- |

 Otterbäcken
 Koordinaatit: 58°56′47″N, 14°02′33″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Gullspång
Väkiluku (2021):  614
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Otterbäcken on taajama Gullspångin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 614 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Otterbäcken Wikimedia Commonsissa
1479 Inkeri

| 1479 Inkeri> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  16. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1934 FR, 1938 DE, 1956 JD, A916 AC ja A923 RG
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  15,206  km
Pyörähdysaika:  660,0 h
Albedo:  0,222
Absoluuttinen magnitudi:  11,9  ja 11,92
Asteroidiluokka:  X-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,19 , 0,1927196  tai 0,1948653159613483
Inklinaatio:  7,29799 astetta tai 7,296931474517522 astetta
Keskianomalia:  136,04344 astetta tai 226,9232781882735 astetta
Kiertoaika:  4,38 vuotta ja 1 596,676015656383 vuorokautta
Periapsis:  2,1610519 au ja 2,152521273584012 au
Apoapsis:  3,193 au ja 3,194463066443939 au
Radan isoakselin puolikas:  2,6769533 au ja 2,673492170013975 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1479 Inkeri on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Väisälän lapsenlapsen Inkeri Neuvon mukaan.
Inkerin likimääräinen läpimitta on 22 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,67 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 4 kuukautta.
Carmen Slater

| Carmen Slater> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. toukokuuta 1997 (ikä 27)
Kansalaisuus:   Itävalta
Kyokushin-ottelija
Pituus:  163 cm
Paino:  60 kg
Painoluokka:  keskisarja
Kätisyys:  oikea
Vyöarvo:  1. dan
| Mitalit> Maa:   Itävalta.Naisten kyokushin.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Naisten kyokushin.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Naisten kyokushin.EM-kilpailut  | Maa:   Itävalta> Naisten kyokushin. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Wrocław 2023 | -65 kg |  |
| Euroopan Open  | Euroopan Open  | Euroopan Open  |  |
|  Pronssia | Katowice 2024 | kata open |  |
| Belgian Open  | Belgian Open  | Belgian Open  |  |
|  Kultaa | Roux 2023 | -65 kg |  |
|  Pronssia | Roux 2023 | kata |  |
| Puolan Open  | Puolan Open  | Puolan Open  |  |
|  Kultaa | Ostróda 2022 | -65 kg |  |
|  Pronssia | Ostróda 2023 | -65 kg |  |
| Unkarin Open  | Unkarin Open  | Unkarin Open  |  |
|  Kultaa | 2022 | -65 kg |  |
| Sveitsin Open  | Sveitsin Open  | Sveitsin Open  |  |
|  Hopeaa | Lausanne 2022 | -65 kg |  |
| Puolan cup  | Puolan cup  | Puolan cup  |  |
|  Hopeaa | Wrocław 2023 | -65 kg |  |
| Nordic cup  | Nordic cup  | Nordic cup  |  |
|  Kultaa | Turku 2023 | -65 kg |  |
|  Kultaa | Turku 2024 | kata |  |
|  Hopeaa | Turku 2024 | +60 kg |  |
Carmen Slater (s. 27. toukokuuta 1997) on itävaltalainen karateka. Hän on Kyokushinissa kaksinkertainen EM-pronssimitalisti. Slaterilla on myös 2. danin musta vyö Gōjū-ryū karatessa.
Kilpaura

Slater oli mukana Puolan EM-kilpailuissa marraskuussa 2021, jossa hän sijoittui 8 parhaan joukkoon, hävittyään avauskierrokselle moninkertaiselle Euroopan mestarille Uljana Grebenštšikovalle.
Slater saavutti menestystä huhtikuussa 2022 Sveitsin Openissa edettyään loppuotteluun saakka. Hän kuitenkin hävisi mestaruuden Anca Diculle. Toukokuussa Slater oli mukana Puolan Openissa, jossa hän myös eteni loppuotteluun. Slater saavutti mestaruuden voitettuaan Bożena Wojtanowskan. Kesäkuussa Slater oli urallaan toista kertaa mukana EM-kilpailuissa, jotka pidettiin Bulgariassa. Hän hävisi alkukierroksella Euroopan mestarin Shainez El Haimourille. Lokakuussa hän saavutti Unkarin Openin mestaruuden.
Kilpaura > EM-pronssi (2023)

Tammikuussa 2023 Slater saavutti Puolan cupissa hopeaa. Hän hävisi loppuottelun Natalia Stachowiczille. Huhtikuussa Slater osallistui kahteen turnaukseen. Ensin hän saavutti pronssia Puolan Openissa. Huhtikuun lopulla hän sen sijaan saavutti Belgian mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Weronica Majin. Hän kilpaili myös katassa, jossa Slater saavutti pronssia.
Toukokuussa 2023 Slater oli mukana Puolan EM-kilpailuissa. Hän voitti avauskierroksella Anna Cheremiskinan ja toisella kierroksella Beata Szulakin. Välierässä Slater sai vastaansa Natalia Stachowiczin, jolle hän hävisi ja eteni pronssiotteluun. Slater voitti mitalikamppailussa Matylda Bienin. Syyskuussa hän saavutti Turussa järjestetyn Nordic Cupin mestaruuden. Joulukuussa Slater oli vielä mukana Euroopan Openissa, jossa avoimen painosarjan turnauksessa hän sijoittui viidenneksi.
Kilpaura > Toinen EM-pronssi (2024)

Syyskuussa 2024 Slater oli mukana Nordic cupissa, jossa hän saavutti voiton katassa ja hopeaa kumitessa. Slater eteni naisten yli 60-kiloisten loppuotteluun, jossa hän hävisi Martyna Lukalle. Lokakuussa Slater oli mukana Euroopan Openissa, katassa ja kumitessa. Hän kilpaili ensin  yhdistetyssä miesten ja naisten open sarjassa. Slater sijoittui kolmanneksi häviten 2.2 pistettä hopeaa voittaneelle Katarzyna Danilukille. Painorajattomassa kumitesarjassa hän sijoittui viidenneksi. Slater voitti avauskierroksella Weronika Krzywnickan. Toisella kierroksella hän kohtasi Jázmin Halászin, jolle Slater hävisi tuomariäänin.
Fukomys damarensis

| Fukomys damarensis |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Osalahko::  Piikkisikamaiset Hystricognathi
Heimo::  Maamyyrärotat Bathyergidae
Suku::  Fukomys
Laji::  damarensis
Kaksiosainen nimi
 Fukomys damarensis  Ogilby, 1838 
Katso myös
   Fukomys damarensis Wikispeciesissä   Fukomys damarensis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Fukomys damarensis on eteläisessä Afrikassa tavattava maamyyrärotta.
Levinneisyys ja elinympäristö

Lajia tavaan Sambian ja Zimbabwen länsiosissa, Botswanassa, Keski- ja Pohjois-Namibiassa ja osissa Pohjois-Kappia Etelä-Afrikassa. Joidenkin vahvistamattomien tietojen mukaan sitä esiintyy myös Etelä-Angolassa. Sitä esiintyy puolikuivilla pensaikkoalueilla, savanneilla, sekä metsä- ja ruohoalueella. Laji suosii heikosti kehittyneitä maannoksia ja lujittumattomia alluviaalimaannoksia. Sen esiintymisalueet ovat tavallisesti vähäsateisia.
Elintavat

Fukomys damarensis on päiväaktiivinen ja viettää suurimman osan ajastaan maan alla. Laji elää aitososiaalisissa yhteiskunnissa, joissa on tyypillisesti noin 16 yksilöä, mutta enimmillään jopa 41. Yhteiskuntaan kuuluu vain yksi lisääntyvä pari ja muu yhteiskunta muodostuu parin jälkeläisistä. Lisääntyvä pari tuottaa enimmillään neljä 1-6 poikasen kokoista pesuetta vuosittain. Lisääntyvän naaraan kuollessa yhteisö hajoaa.
Uhat ja suojelu

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto on määritellyt lajin elinvoimaiseksi lajiksi. Sitä tavataan suurella alueella, kannat ovat suhteellisen suuria ja sillä ei ole selviä uhkia. Lajin esiintymisalueeseen kuuluu myös useita suojeltuja alueita.
18. jääkäripataljoona

Oskar Bjarne Hugo Nordenswan
18. jääkäripataljoona oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatin 6. jääkärirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.
Komentaja: jääkärikapteeni Oscar Bjarne Hugo Nordenswan (25. maaliskuuta alkaen).
Pataljoonasta muodostettiin sodan jälkeen  Kajaanin Sissipataljoona
Joukko-osastot > 1. komppania

Päällikkö: jääkäriluutnantti Lennart Wilhelm Hannelius ja jääkärivänrikki Kaarlo Aleksanteri Heiskanen (23. huhtikuuta 1918 alkaen).
Joukko-osastot > 2. komppania

Päällikkö: komppanianpäällikkönä Väinö Vilho Räsänen (siirrettiin 15. huhtikuuta konekiväärikomppanian päälliköksi), jääkäriyliluutnantti Arvid Johannes Wennerström (8. huhtikuuta alkaen).
Joukko-osastot > 3. komppania

Päällikkö: Karl Waldemar Henrikson.
Joukko-osastot > Konekiväärikomppania

Päällikkö:  jääkärikapteeni Ernst Reinhold von Essen (haavoittui hotakassa 23. huhtikuuta 1918), jääkärivänrikki Frans Herman Ilomäki (25. huhtikuuta alkaen).
Pataljoonassa palvelleet Saksan jääkärit

Adjutanttina jääkärivänrikki Kaarlo Aleksanteri Heiskanen (siirrettiin 23. huhtikuuta komppanianpäälliköksi).
Mersekhemre Ined

Mersekhemre Ined oli muinaisen Egyptin 13. dynastiaan kuuluva faarao, joka hallitsi noin 1672–1669 eaa..
1746

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

17. tammikuuta – Jakobiittikapina: Jakobiitit voittivat brittiläiset rakuunat Falkirkin taistelussa Skotlannissa.
16. huhtikuuta – Wilhelm Cumberlandin johtamat britit tuhosivat jakobiittiarmeijan Cullodenin taistelussa. Jakobiittikapina päättyi.
29. kesäkuuta – Charles Edward Stuart pakeni Skyen saarelle naiseksi naamioituneena.
1. elokuuta – Skotlannissa astui voimaan Dress Act eli Disclothing Act, jonka mukaan kiltin ja muiden kansallisten asujen käyttäminen oli kiellettyä. Määräys oli voimassa vuoteen 1782 asti.
20. syyskuuta – Charles Edward pakeni Ranskaan.
Afganistanin valtio syntyi. Se oli Britannian hallinnassa vuoteen 1919.
Ruotsalainen tieteilijä Eva Ekeblad kuvasi Ruotsin tiedeakatemiassa pitämässään esitelmässä, kuinka perunasta voidaan valmistaa perunajauhoa ja alkoholia. Menetelmän toivottiin vähentävän viljan käyttöä alkoholin raaka-aineeksi.