stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Satakunnan ammattikorkeakoulu
Organisaatio > Kampukset > Kankaanpään taidekoulun kampus

SAMK Kankaanpään Taidekoulusta voi valmistua kuvataiteilijaksi (AMK). Taidekoulun perustivat kuvanveistäjä Kauko Räike ja taidemaalari Juhani Tarna vuonna 1965 Kankaanpään taideyhdistyksen aloitteesta. Koulu kunnallistettiin 1980-luvulla ja sen uudisrakennus valmistui vuonna 1995. Taidekoulusta tuli osa SAMKia vuonna 1997. Kampuksella on noin 130 kulttuurialan opiskelijaa.
Organisaatio > Kampukset > Kuninkaisten kampus

SAMK tarjoaa Huittisissa koulutusta Kuninkaisten koulutus- ja kulttuurikeskuksessa. Kampuksella sijaitsee liiketoimintayksikkö ja sen tiedekirjasto. SAMK:n lisäksi keskuksessa toimivat Huittisten ammatti- ja yrittäjäopisto ja Sataopisto. Kuninkaisten kampus järjestää verkko-opetusta. Digikampuksella on yli 500 liiketaloudenopiskelijaa. Opetuksessa hyödynnetään HILL-verkkoluentojärjestelmää. SAMKissa käyttää HILL-ympäristöä luentojen, seminaarien ja ohjausten järjestämiseksi verkossa. IBM:n ja Cisco Systemsin kanssa toteutettu HILL hyödyntää oppimisalustaa, joka mahdollistaa sekä luentojen reaaliaikaisen lähetyksen että niiden saatavuuden nauhoituksina verkossa 24/7.
Organisaatio > Tutkimustoiminta

SAMK kutsuu itseään teollisuuskorkeakouluksi, sillä se panostaa teollisuuden uudistumista tukeviin koulutuksiin ja tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoimintaan. Se pitää toimintansa vahvuuksina osaamista yrittämisestä ja startupeista, digitaalisesta kampuksesta ja verkko-opetuksesta. Vuosittain se tekee yhteistyötä noin 500 organisaation kanssa.
SAMKin julkaisusarja koostuu tutkimuksista, raporteista oppimateriaaleista ja muista julkaisuista. Lisäksi SAMK toimittaa ja tuottaa muun muassa lehtiä, esitteitä ja oppaita. Suurin osa julkaisuista on avoimesti luettavissa Theseus.fi-palvelussa.
SAMKin TKI-toiminta on keskittynyt viiteen keskukseen.
Organisaatio > Tutkimustoiminta > RoboAI tutkimus- ja tuotekehityskeskus

Porissa toimiva RoboAI tutkimus- ja tuotekehityskeskus on keskittynyt automaatioon, robotiikkaan ja tekoälyyn. Vuonna 2018 perustettu keskus toimi aluksi Robocoast-nimellä. Keskus toimii yhdessä Tampereen yliopiston ja Prizztechin kanssa. Keskuksessa toimii myös hyvinvointi- ja terveysteknologialla toimiva RoboAI Health ja maakunnan teknologiametalli- ja akkuklusteria tukeva RoboAI Green.
Opetus- ja kulttuuriministeriö on myöntänyt SAMK:ille rahoitusta tekoälyn hyödyntämiseen lääketieteellisessä tutkimuksessa. Tutkimuksessa selvitetään, miten eri lääkkeet vaikuttavat potilaisiin, monilääkitykseen liittyviä riskejä sekä hoitotapojen muutosten vaikutuksia. Tutkimushankkeessa toteutetaan testiympäristö potilas- ja terveystietojen toisiokäytölle. SAMKin RoboAI-yhteiskäyttölaboratorion lisäksi testiympäristössä hyödynnetään Turun yliopistollisen keskussairaalan Auria-tietoallasta sekä Tieteen tietotekniikan keskus CSC:n supertietokoneita.
RoboAI tekee yhteistyötä kehitysyhtiö Prizztechin koordinoiman Robocoast-verkoston kanssa. Tammikuussa 2022 siihen kuului yli sata satakuntalaista automaatio-, robotti-, tekoäly-, sensori- ja IoT-yritystä.
Organisaatio > Tutkimustoiminta > Merilogistiikan tutkimuskeskus

Keväällä 2021 toimintansa aloittanut Satakunnan ammattikorkeakoulun Merilogistiikan tutkimuskeskus on keskittynyt merenkulkuun, logistiikkaan ja huoltovarmuuteen, joita se tarkastelee tehokkuuden, ympäristöystävällisyyden ja turvallisuuden näkökulmista. Rauman kampuksella sijaitsevassa keskuksessa toimii kolme tutkimusryhmää: älykäs merenkulku, logistiikka ja automaatio. Keskus hyödyntää Rauman yhteiskäyttösimulaattoreita ja RoboAIn yhteiskäyttölaboratorioita.
Vuonna 2017 keskuksen EU-rahoitteinen Seahorse-projekti sai kansainvälisen merenkulun turvallisuuspalkinnon.
Organisaatio > Tutkimustoiminta > Tutkimuskeskus WANDER

Tutkimuskeskus Wanderin tki-toiminta liittyy veteen, materiaaleihin sekä sisätilojen hygieniaan. Keskus aloitti toimintansa vuonna 2005 Vesi-Instituuttina. Vuonna 2009 Raumalla toimivan yksikön nimeksi vaihtui Vesi-Instituutti Wander. Vuodesta 2011 lähtien Wander on tutkinut myös terveellisten sisäympäristöjen suunnittelua ja rakentamista. Keskus on saanut rahoitusta esimerkiksi Tekesiltä ja se on jakanut vesitietoa esimerkiksi selainpohjaisessa Vesikoulussa.
Organisaatio > Tutkimustoiminta > Matkailun kehittämiskeskus

Vuonna 2021 toimintansa aloittanut Matkailun kehittämiskeskus on keskittynyt kestävään ja vastuulliseen matkailuun ja matkailun digitaaliseen kehitykseen. Satakunnan ammattikorkeakoulu oli aloittanut TKI-toimintansa maakunnan matkailun parissa jo vuonna 2013.
Organisaatio > Tutkimustoiminta > Tiedolla johtamisen keskus BIC

Alkuvuonna 2022 perustettu Tiedolla johtamisen keskus BIC pyrkii parantamaan organisaatioiden kilpailukykyä, tehokkuutta, tuottavuutta ja työhyvinvointia hyödyntämällä tietoa, dataa ja ajattelua.
Organisaatio > Kirjasto

Satakunnan ammattikorkeakoulun kirjasto on tieteellinen kirjasto ja toimii opetuksen, opiskelun ja tutkimuksen tukena. Sen aineisto painottuu ammatilliseen ja tieteelliseen liiketoiminnan, kulttuurin, sosiaali- ja terveysalan sekä tekniikan ja merenkulun aineistoihin. Kirjasto toimii kaikilla SAMKin kampuksilla ja netissä. Kirjaston painettu ja digitaalinen aineisto, mukaan lukien opiskelijoiden opinnäytetyöt, on opiskelijoiden, henkilöstön ja tiedontarvitsijoiden käytettävissä. Kirjaston aineisto sisältyy Finna-tiedonhakupalveluun. Opiskelijoiden opinnäytetöitä voi lukea Theseus.fi-palvelussa.
Organisaatio > Opiskelijakunta

Ammattikorkeakoulun opiskelijatoiminnasta lakisääteisesti vastaavana opiskelijakuntana toimii Satakunnan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta SAMMAKKO.
Koulutus

Satakunnan ammattikorkeakoulun opetuksen osaamisalueita ovat:
hyvinvointi ja terveys
logistiikka ja meriteknologia
palveluliiketoiminta
teknologia
SAMKissa voi opiskella suomeksi ammattikorkeakoulututkinnon päiväopetuksessa, jossa opiskelu on kokopäiväistä, tai monimuoto-opintoina, jolloin opinnot voi suorittaa työn ohessa, pääsääntöisesti ajasta ja paikasta riippumatta, ja ohjaus tapahtuu verkon välityksellä - joissain koulutusohjelmissa näin voi suorittaa kaikki opinnot.  Sen sijaan englanniksi voi AMK-tutkinnoissa opiskella vain päivätoteutuksessa, kun taas YAMK-tutkinnoissa voi opiskella päivä- tai monimuotona.
Ylempää ammattikorkeakoulututkintoa suorittamaan voi hakea, kun alan työkokemusta on vähintään kahden vuoden ajalta ammattikorkeakoulu- tai korkeakoulututkinnon suorittamisen jälkeen.
Tutkintoaan voi täydentää erikoistumiskoulutuksilla, joita on tarjolla eri aihealueilta. Ammattikorkeakouluopintoja voi suorittaa myös avoimessa ammattikorkeakoulussa. Avoimen AMK:n opintopisteitä voi sisällyttää myöhemmin tutkinto-opintoihin.
Esimerkkejä koulutuksista:
Huittisissa kokonaan etänä toteutettava liiketalouden koulutus oli kevään 2020 yhteishaussa SAMK:in suosituin koulutusohjelma, päiväopetuksessa suosituin linja oli fysioterapian koulutus.
Vuodesta 2021 lähtien SAMK on tarjonnut maakunnan teollisuusyrityksille maksutonta koulutusta muun muassa kestävästä kehityksestä, Digitalisaatiosta, robotiikasta ja automaatio-osaamisesta. Muovi- ja komposiittiteollisuudelle, ruokaketjulle ja metalli- ja rakennustuoteteollisuudelle suunnattua koulutusta varten saatiin rahoitusta Euroopan sosiaalirahastosta.
vuonna 2016 tarjolla oli neljä englanninkielistä koulutusalaa: Physiotherapy, International Business, Business Management and Entrepreneurship ja Information Technology.
tekniikan kandikoulutusta aletaan pilotoida vuonna 2023.
Vuonna 2022 SAMKiin myönnettiin koulutusvastuu tieto- ja viestintätekniikan insinööri (amk) -koulutukseen.
Tunnustuksia

DNV Business Assurance Management System Certificate on myöntänyt ISO 9001:2015 -mukaisen sertifikaatin Satakunnan ammattikorkeakoulun opetus-, tutkimus- ja aluekehitystoiminnoille ja niitä tukeville palveluille.
Helmikuussa 2016 Kansallinen koulutuksen arviointikeskus (Karvi) myönsi auditoinnissaan SAMKille laatuleiman, joka oli voimassa seuraavat kuusi vuotta. Vuonna 2022 SAMK läpäisi auditoinnin uudelleen.
Opetusministeriö on myöntänyt Satakunnan ammattikorkeakoululle aluekehitysvaikutuksen huippuyksikkö -palkinnon (2001–2002) ja koulutuksen laatuyksikkö -palkinnon International Business and Marketing Logistics -koulutusohjelmalle (2002–2003) ja innovatiivisesta pedagogisesta ratkaisusta Yrityskiihdyttämölle (2005–2006).[lähde? ]
SAMK:in opetuksen laatu valittiin Suomen ammattikorkeakoulujen parhaaksi ammattikorkeakouluista vuonna 2020 valmistuneille opiskelijoille tehdyssä palautekyselyssä. SAMK oli sijoittunut samassa kyselyssä kärkisijoille aiempinakin vuosina.
Aiheesta muualla

SAMKin verkkosivut
Sammakko – Satakunnan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta
samk.kuvat.fi Kuvia SAMKista
Verkko-opiskelun aihepiireistä lisää
Opiskelijoiden opinnäytetyöt Theseus.fi-palvelussa
Satakunnan ammattikorkeakoulun merenkulun yksikkö
Satakunnan ammattikorkeakoulun vuonna 2017 valmistunut kampus Porissa.
Subi

Subi tarkoittaa seuraavia asioita:
Subi, Subway-ravintoloissa myytävä patonki. Sanaa käytetään toisinaan myös Subway-sanan tilalla.
Subi, BDSM-seksissä alistumisesta nauttiva henkilö
Sub, suomalainen televisiokanava
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Subi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sven-Olof Walldoff

Sven-Olof Walldoff (2. toukokuuta 1929 – 7. kesäkuuta 2011) oli ruotsalainen tuottaja, säveltäjä ja kapellimestari. Hän toimi vuoden 1974 Eurovision laulukilpailun voittokappaleen Waterloo kapellimestarina Napoleoniksi pukeutuneena.
Syväterävyysalue

Laaja terävyysalue (aukko f/32): kohteen lisäksi taustan yksityiskohdat erottuvat.
Kapea terävyysalue (aukko f/5): vain kohteeksi valittu kukka on terävä.
Syväterävyysalueella tarkoitetaan valokuvauksessa syvyyssuuntaista aluetta, jossa kohteet ovat kunnolla tarkentuneita. Valokuvaaja voi valita aukon arvolla kuinka suureksi syväterävyysalue muodostuu: syväterävyysalue on sitä lyhempi mitä suurempaa aukkoarvoa käytetään. Vastaavasti pientä aukkoarvoa käytettäessä syväterävyysalue voi ulottua kuvan etualalta äärettömään.
Varsinkin "pokkareilla" ( = taskukameroilla) terävyyteen alkaa pienillä aukoilla vaikuttaa valon hajoamisen vaikutus ja pistekoko, joiden yleinen nimitys on optisesti diffraktio. Ts.: määrättyä aukkoa pienemmällä ei syvyysterävyys kasvakaan vaan valon hajoaminen heikentää "terävyyttä".
Aukon arvon lisäksi syväterävyysalueeseen vaikuttaa kuitenkin myös objektiivin todellinen polttoväli ja toisaalta kohteen etäisyys kuvaajasta:
mitä lähempänä olevaa kohdetta kuvataan, sitä lyhyemmäksi syväterävyysalue muodostuu. Erityisen merkittävää tämä on makrokuvauksessa: kuvattaessa vain muutaman senttimetrin päässä olevaa kohdetta suurella aukkoarvolla syväterävyysalue saattaa rajoittua muutamaan millimetriin. Jos taas kuvataan vaikkapa maisemaa lyhytpolttovälisellä laajakulmaobjektiivilla, on suhteellisen helppoa saada syväterävyysalue ulottumaan kuvan etualalta äärettömään.
Objektiivin polttovälin vaikutus taas ilmenee siinä, että mitä pidempi objektiivin todellinen polttoväli on, sitä lyhyemmäksi syväterävyysalue jää. Objektiivin polttovälistä riippumatta terävyysalue on sama, jos kuvan suurennussuhde pysyy muuttumattomana.
Syväterävyysalueen hallinta on yksi valokuvauksen ilmaisukeinoja. Lyhyt syväterävyysalue kohdentaa huomion kuvan varsinaiseen kohteeseen irrottamalla sen mahdollisesti häiritsevästä taustasta tai etualasta. Toisaalta esimerkiksi maisemakuvauksessa syväterävyysalueen usein odotetaan ulottuvan kuvan etualalta äärettömään siten, että kaikki kuvassa näkyvä on kunnolla tarkentunutta.
Syvyysterävyysalueeseen vaikuttaa ensisijaisesti objektiivin (optisen) suuaukon absoluuttinen koko (esim. senttimetreissä mitattuna). Pienissä objektiiveissa, esimerkiksi taskukokoisissa kameroissa ja älypuhelimissa, objektiivin suuaukko on erittäin pieni (vähänkään kauempana olevien kohteiden kannalta pistemäinen), ja siksi syvyysterävyysalue on hyvin suuri. Kaikille järjestelmäkameroille on saatavilla suuriaukkoisia objektiiveja, joilla pystytään saavuttamaan kapea syvyysterävyysalue. Kameran kennokoko sinänsä ei vaikuta objektiivien suuaukon absoluuttiseen kokoon, mutta yleisesti on niin, että suurempikennoisille kameroille on saatavilla suurempia objektiiveja, joiden suuaukko on suuri.
Esimerkkejä

Henkilökuva, jossa kohde on erotettu taustasta lyhyellä objektiivin syväterävyysalueella.
Kohteena olevan pikkutikan edessä ja takana olevat elementit on rajatulla objektiivin syväterävyysalueella erotettu kohteesta.
560 mm:n todellinen polttoväli johtaa lyhyeen objektiivin syväterävyysalueeseen aukon 10 kaltaisella pienelläkin aukolla.
20 mm:n laajakulmaobjektiivilla otettu kuva, jossa aukolla 10 objektiivin syväterävyysalue ulottuu etualalta äärettömään.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Syväterävyysalueen laskemiseksi käytettävä laskuri
Seikkaperäinen sivusto lähikuvauksesta
Tales of Symphonia: Knight of Ratatosk

Tales of Symphonia: Knight of Ratatosk  (テイルズ オブ シンフォニア-ラタトスクの騎士
, Teiruzu obu Shinfonia-Ratatosuku no Kishi) julkaistaan Japanissa vuonna 2008 Wiille.
Pelin tapahtumat sijoittuvat 2 vuotta Tales of Symphonian jälkeen.
Pelin taistelusysteemi tulee olemaan Tales of the Abyss-pelin systeemi, jossa pelaaja voi vapaasti liikkua taistelukentällä edellisen osan eteen- ja taaksepäin rajoittuneesta systeemistä poiketen. Kartalla ei tällä kertaa pääse vaeltelemaan, vaan haluttu paikka valitaan Wiin ohjaimella.
Knight of Ratatoskiin tulee ainakin kolme uutta henkilöä, sekä ainakin Colette Brunelilla pääsee jälleen pelaamaan.
Henkilöitä > Varmistettu pelattaviksi

Emil Castagnier (エミル・キャスタニエ, Emiru Kyasutanié)

Ikä: 16

SP: poika

Pituus: 169 cm

Paino: 60 kg

Ääninäyttelijä: Hiro Shimono

Ase: Miekka
Emil menetti vanhempansa Palmacostan verilöylyssä. Hän on rehellinen ja naiivi poika, joka ei pidä päätöstenteosta.
Eräänä päivänä kuullessaan hirviön karjaisun kaukaisuudesta, hän lähtee kylästä tutkimaan asiaa. Hän tapaa Martan, jonka tuntuu tuntevan hänet vaikkei Emil muista tyttöä koskaan tavanneensa. Marta kertoo, että häntä jahdataan, ja he sopivat taistelevansa yhdessä.
Taistellessaan Emilin silmät muuttuvat punaisiksi ja hänen luonteensa vaihtuu taistelijan luontoon.
Marta Lualdi (マルタ・ルアルディ, Maruta Ruarudi)

Ikä: 16

SP: tyttö

Pituus: 153 cm

Paino: 43 kg

Äänitäyttelijä: Rie Kugimiya

Aseet: jonkilaiset kiekot
Marta menetti äitinsä Kharlan-puun päästessä valloilleen muutama vuosi takaperin. Hän ajattelee maailman mustavalkoisena oikein-tai-väärin-linjausten mukaan, ja hänelle on tärkeää saada tahtonsa läpi. Martan otsan vasemmalla puolella on lepotilassa oleva Ratatoskin ydin, jonka takia Emil ryhtyy suojelemaan tyttöä.
Richter Abend (リヒター・アーベント, Rihitaa Aabento)

Ikä: 20

SP: mies

Pituus: 180 cm

Paino: 75 kg

Ääninäyttelijä: Kenji Hamada

Aseet: miekka ja sirppi
Richter on nuorimies, matkalla etsimässä Ratatoskin ydintä.
Sylvi (albumi)

| Sylvi Sylvi Salonen & Boss Orkesteri |
| --- | --- | --- |

Albumin kansikuva.
Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 4. syyskuuta 1991, Tampere-talo.
 Julkaistu: 1991
 Formaatti: CD, c-kasetti
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Suomen Mediamusiikki
Sylvi on näyttelijä Sylvi Salosen ja Boss Orkesterin vuonna 1991 ilmestynyt konserttitaltiointi. Konserttitaltiointi on nauhoitettu Tampere-talossa 4. syyskuuta 1991.
Kappaleet

Huuleni suutelevat niin kuumasti
Ihmeellinen yö
Kuolleet lehdet
Moskovan valot
Ystävän laulu
Kaunis valhe
Bel-Ami
Itke en lemmen tähden
Troikka / Kaksi kitaraa
Mustat silmät
Eihän maailma siihen kaadu
Amor
Elämäni on lauluni
Olen onnenpoika
Warshavianka
Singaporen Grand Prix 2014

|  Singaporen Grand Prix 2014  |
| --- | --- |
 14. osakilpailu 19 osakilpailusta kaudella 2014. 

Päivämäärä:  21. syyskuuta 2014
Rata:  Marina Bay Street Circuit
Sijainti:  Marina Bay, Singapore
Ratatyyppi:  Katurata
Radan pituus:  5,065 km
Kilpailun pituus:  60 kierrosta, 303,763 km
Sää:   Selkeä
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Paaluaika:  1.45,681
Palkintokoroke
Voittaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Toinen:   Sebastian Vettel   (Red Bull Racing)
Kolmas:   Daniel Ricciardo   (Red Bull Racing)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.50,417 (kierroksella 39)
Singaporen Grand Prix 2014 (virallisesti 2014 Formula 1 Singapore Airlines Singapore Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2014 14. osakilpailu, joka ajettiin 21. syyskuuta 2014 Singaporen katuradalla Singaporessa.
Kilpailun voittaja Mercedeksen Lewis Hamilton.
Kilpailun voitti paalupaikalta startannut Mercedeksen Lewis Hamilton.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19. syyskuuta | 18:00–19:30 | 13:00–14:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 29 °C | 36–38 °C | 80–83 % |
| 19. syyskuuta | 21:30–23:00 | 16:30–18:00 | 2. vapaat harjoitukset |  Selkeä | 28 °C | 34–35 °C | 82–83 % |
| 20. syyskuuta | 18:00–19:00 | 13:00–14:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 27–28 °C | 35–36 °C | 76–78 % |
| 20. syyskuuta | 21:00–22:00 | 16:00–17:00 | Aika-ajot |  Selkeä | 27 °C | 32–33 °C | 77–83 % |
| 21. syyskuuta | 20:00–22:00 | 15:00–17:00 | Kilpailu |  Selkeä | 28 °C | 33 °C | 74 % |
Lähde:
Tulokset > Aika-ajo

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1 > erä) | Aika (2 > erä) | Aika (3 > erä) | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.46,921 | 1.46,287 | 1.45,681 | 1 |
| 2 | 6 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1.47,244 | 1.45,825 | 1.45,688 | 2 |
| 3 | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-Renault | 1.47,488 | 1.46,493 | 1.45,854 | 3 |
| 4 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull Racing-Renault | 1.47,476 | 1.46,586 | 1.45,902 | 4 |
| 5 | 14 |  Fernando Alonso | Ferrari | 1.46,889 | 1.46,328 | 1.45,907 | 5 |
| 6 | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 1.47,615 | 1.46,472 | 1.46,000 | 6 |
| 7 | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.46,685 | 1.46,359 | 1.46,170 | 7 |
| 8 | 77 |  Valtteri Bottas | Williams-Mercedes | 1.47,196 | 1.46,622 | 1.46,187 | 8 |
| 9 | 20 |  Kevin Magnussen | McLaren-Mercedes | 1.47,976 | 1.46,700 | 1.46,250 | 9 |
| 10 | 26 |  Daniil Kvjat | Toro Rosso-Renault | 1.47,656 | 1.46,926 | 1.47,362 | 10 |
| 11 | 22 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 1.47,161 | 1.46,943 |  | 11 |
| 12 | 25 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Renault | 1.47,407 | 1.46,989 |  | 12 |
| 13 | 27 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 1.47,370 | 1.47,308 |  | 13 |
| 14 | 21 |  Esteban Gutiérrez | Sauber-Ferrari | 1.47,970 | 1.47,333 |  | 14 |
| 15 | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 1.48,143 | 1.47,575 |  | 15 |
| 16 | 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 1.47,862 | 1.47,812 |  | 16 |
| 17 | 99 |  Adrian Sutil | Sauber-Ferrari | 1.48,324 |  |  | 17 |
| 18 | 13 |  Pastor Maldonado | Lotus-Renault | 1.49,063 |  |  | 18 |
| 19 | 17 |  Jules Bianchi | Marussia-Ferrari | 1.49,440 |  |  | 19 |
| 20 | 10 |  Kamui Kobayashi | Caterham-Renault | 1.50,405 |  |  | 20 |
| 21 | 4 |  Max Chilton | Marussia-Ferrari | 1.50,473 |  |  | 21 |
| 22 | 9 |  Marcus Ericsson | Caterham-Renault | 1.52,287 |  |  | 22 |
107% aika: 1.54,152
Lähde:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 60 | 2:00.04,795 | 1 | 25 |
| 2 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull Racing-Renault | 60 | +13,534 | 4 | 18 |
| 3 | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-Renault | 60 | +14,273 | 3 | 15 |
| 4 | 14 |  Fernando Alonso | Ferrari | 60 | +15,389 | 5 | 12 |
| 5 | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 60 | +42,161 | 6 | 10 |
| 6 | 25 |  Jean-Eric Vergne | Toro Rosso-Renault | 60 | +56,801 | 12 | 8 |
| 7 | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 60 | +59,038 | 15 | 6 |
| 8 | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 60 | +1.00,641 | 7 | 4 |
| 9 | 27 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 60 | +1.01,661 | 13 | 2 |
| 10 | 20 |  Kevin Magnussen | McLaren-Mercedes | 60 | +1.02,230 | 9 | 1 |
| 11 | 77 |  Valtteri Bottas | Williams-Mercedes | 60 | +1.05,065 | 8 |  |
| 12 | 13 |  Pastor Maldonado | Lotus-Renault | 60 | +1.06,915 | 18 |  |
| 13 | 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 60 | +1.08,029 | 16 |  |
| 14 | 26 |  Daniil Kvjat | Toro Rosso-Renault | 60 | +1.12,008 | 10 |  |
| 15 | 9 |  Marcus Ericsson | Caterham-Renault | 60 | +1.34,188 | 22 |  |
| 16 | 17 |  Jules Bianchi | Marussia-Ferrari | 60 | +1.34,543 | 19 |  |
| 17 | 4 |  Max Chilton | Marussia-Ferrari | 59 | +1 kierros | 21 |  |
| Kesk. | 22 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 52 | Vaihdelaatikko | 11 |  |
| Kesk. | 99 |  Adrian Sutil | Sauber-Ferrari | 40 | Vesivuoto | 17 |  |
| Kesk. | 21 |  Esteban Gutiérrez | Sauber-Ferrari | 17 | Sähköt | 14 |  |
| Kesk. | 6 |  Nico Rosberg | Mercedes | 13 | Sähköt | Varikko |  |
| DNS | 10 |  Kamui Kobayashi | Caterham-Renault | 0 | Voimayksikkö | 20 |  |
Lähde:
Tulokset > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1–26, 28–52, 54–60 |
| 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-Renault | 27 |
| 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull Racing-Renault | 53 |
Muuta

Kilpailu lopetettiin kahden tunnin aikarajan täytyttyä.
Jean-Éric Vergne ja Adrian Sutil saivat viisi sekuntia lisäaikaa ohittamisesta radan ulkopuolelta.
Kamui Kobayashi keskeytti lämmittelykierroksella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Singaporen Grand Prix 2014 Wikimedia Commonsissa
Singaporen GP 2014 - F1-ruutu (Arkistoitu – Internet Archive)
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2014
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Bahrain |  Kiina |  Espanja |  Monaco |  Kanada |  Itävalta |  Britannia |  Saksa |
|  Unkari |  Belgia |  Italia |  Singapore |  Japani |  Venäjä |  Yhdysvallat |  Brasilia |  Abu Dhabi |  |
Formula 1 -luokan Singaporen Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Marina Bay Street Circuit (2008–2019, 2022–)
Subjektiivinen päivähoito-oikeus

Subjektiivinen päivähoito-oikeus tarkoittaa lasten oikeutta varhaiskasvatukseen, vaikka heidän vanhempansa eivät ole työssä kokopäiväisesti, opiskele päätoimisesti tai ole yrittäjiä. Subjektiivisesta päivähoito-oikeudesta säädettiin vuoden 1985 päivähoitolain uudistuksessa, ja se on koskenut kaikkia alle kouluikäisiä lapsia vuodesta 1996. Vuonna 1973 lasten päivähoidosta säädettiin ensimmäisen kerran tavoitteena tarjota sitä kaikille yleisenä sosiaalipalveluna.
Sipilän hallitus (2015–2019) muutti subjektiivista päivähoito-oikeutta niin, että se antoi kunnille oikeuden rajoittaa varhaiskasvatusoikeutta kokoaikaisesta 20 tuntiin viikossa esimerkiksi työttömien lapsilta. Eduskunta päätti kuitenkin 11. joulukuuta 2019 poistaa subjektiivisen päivähoito-oikeuden rajoituksen.