stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kulkuri ja joutsen (elokuva)
Tuotanto

Koivusalo oli saanut idean Tapio Rautavaaraa ja Reino Helismaata käsittelevästä elokuvasta pääsiäisenä 1994. Syksyllä 1995 hän tapasi Juha Nummisen, joka oli kirjoittanut Tapio Rautavaarasta muistelmateoksen En päivääkään vaihtaisi pois (1978). Numminen lupasi antaa Koivusalon käyttöön 50 tuntia nauhoittamiaan Rautavaaran haastatteluja. Projekti varmistui Yle TV2:n ja levitysyhtiö Buena Vistan  tuen ansiosta. Nummisesta tuli elokuvan toinen käsikirjoittaja. Elokuvaan saatiin rekvisiitaksi Rautavaaran ja Helismaan aidot kitarat, Lempi Helismaan vihkisormus ja Rautavaaran kultamitalikeihäs, ja yhtenä kuvauspaikkana oli Helismaan talon piha. Helismaan poika ja Rautavaaran tyttäret antoivat hyväksynnän Koivusalon elokuvahankkeelle.
Käsikirjoitus valmistui tammikuussa 1998, ja haettua pienempi Elokuvasäätiön tuki varmistui vasta sen jälkeen. Kuvaukset suoritettiin neljässä jaksossa touko-, heinä-, loka- ja marraskuussa 1998, sisäkuvien osalta Friitalan nahkatehtaalle Ulvilaan rakennetussa studiossa ja ulkokuvien osalta eri puolilla Satakuntaa, Hämettä, Keski-Suomea ja Helsinkiä. Elokuvassa oli noin 80 roolia, ja avustajia käytettiin noin 1 400.
Rautavaaraa esitti Tapio Liinoja, joka oli ollut aiemmin mukana Koivusalon elokuvassa Pekko ja massahurmaaja (1995). Joitakin live-osuuksia lukuun ottamatta laulukohtauksissa käytettiin Tapio Rautavaaran levytyksiä. Helismaan lauluosuudet esitti Helismaata näytellyt Martti Suosalo itse. Elokuva sai ensi-iltansa 19. helmikuuta 1999 lukuun ottamatta Helsinkiä, jossa uusi Tennispalatsin elokuvateatteri avautui käyttöön vasta viikkoa myöhemmin.
Elokuvan tuotantokustannukset olivat 4,8 miljoonaa markkaa, ja se sai Suomen elokuvasäätiön 1,8 miljoonan markan tuotantotuen.
Vastaanotto

Kulkuri ja joutsen sai hyvän vastaanoton sekä katsojilta että kriitikoilta. Erityisesti arvostettiin elokuvan huolella tehtyä ajankuvaa ja hyviä näyttelijäsuorituksia. Martti Suosalo sai elokuvasta vuonna 2000 parhaan miespääosan Jussi-palkinnon.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tapio Liinoja   | … |  Tapio Rautavaara   |
|  Martti Suosalo   | … |  Reino Helismaa   |
|  Heikki Nousiainen   | … |  Esa Pakarinen   |
|  Pertti Koivula   | … |  Kauko Toivonen   |
|  Anna Haaranen   | … |  Lempi Helismaa   |
|  Heidi Herala   | … |  Liisa Rautavaara   |
|  Ari Wirta   | … |  Masa Niemi   |
|  Matti Mäntylä   | … |  Toivo Kärki   |
|  Martti Katajisto   | … |  Maisteri Särkkä   |
|  Ilkka Koivula   | … |  Jorma Ikävalko   |
|  Raimo Grönberg  | … |  Olavi Virta   |
|  Tuija Piepponen   | … |  Siiri Angerkoski   |
Konsta Kapanen

| Konsta Kapanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. syyskuuta 2003 (ikä 21) Voorhees, New Jersey, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Kona
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  175 cm
Paino:  74 kg
Seura
Seura:  KalPa
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  42
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  IPK (Mestis) Tappara (SML) HPK (SML)
Konsta Kapanen (s. 29. syyskuuta 2003 Voorhees, New Jersey, Yhdysvallat) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue KalPassa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Seuraura

Kapanen on KalPan kasvatti. Hän oli kaudella 2021–2022 tehoilla 17+23=40 seuran U20-joukkueen toiseksi paras pistemies Veikka Halosen jälkeen. Kapanen voitti kauden päätteeksi U20 SM-sarjan hopeaa. Hän debytoi samalla kaudella myös KalPan SM-liigajoukkueessa, jossa Kapanen pelasi kuusi runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Hän teki liigadebyyttinsä kauden  avauskierroksella 10. syyskuuta 2021 vieraissa Mikkelin Jukureita vastaan. Kapanen otti käyttöönsä pelinumeron 42, jota hänen isoveljensä Kasperi käytti aiemmin KalPassa. Konsta Kapanen merkittiin heti KalPan ykkösketjun vasempaan laitaan Matti Järvisen ja Aleksi Klemetin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 14.15 minuuttia ja Kapanen sai kakkossyöttöpisteen Hugo Gallet'n tekemään maaliin. Hänen debyyttiinsä liittyi erikoisuus, sillä samassa ottelussa KalPassa liigadebyyttinsä teki myös Konstan samana vuonna syntynyt serkku Oliver Kapanen. Liigauransa avausmaalin Kapanen teki neljännessä ottelussaan 15. joulukuuta 2021 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Hänen osumansa hyväksyttiin videotarkistuksen jälkeen ja se jäi KalPan 2–3-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi. Kapanen keräsi tasakentällisin teholukeman +2. Teemu Palmumäki valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi. Kapanen pelasi kauden aikana miesten pelejä myös lainalla Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuissa viisi runkosarjaottelua tehopistein 2+1=3.
Huhtikuussa 2022 Kapanen teki KalPan kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi alkukauden 2022–2023 suurimmaksi osaksi seuran U20-joukkueessa. Kapanen pelasi KalPan SM-liigajoukkueessa kuusi ottelua tehopistein 1+2=3. Hän pelasi myös 13 ottelua lainalla IPK:n Mestis-joukkueessa. Helmikuussa 2023 KalPa lainasi Kapasen 12. helmikuuta ulottuvalla sopimuksella Tapparan SM-liigajoukkueeseen. Hän pelasi siellä kolme ottelua tehden kaksi maalia. Kaksi päivää ennen siirtotakarajaa 13. helmikuuta 2023 KalPa lainasi hänet loppukaudeksi Hämeenlinnan Pallokerhoon. Kapanen pelasi siellä kymmenen runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen, kunnes HPK:n kauden päätyttyä hän palasi IPK:n Mestis-joukkueeseen.
Kaudella 2023–2024 Kapanen pelasi SM-liigassa 34 runkosarjaottelua tehopistein 1+4=5 ja kaksi pudotuspeliottelua tehden yhden maalin. Hän pelasi otteluistaan kaksi vuokralla Tapparassa, jonne KalPa vuokrasi Kapasen viikon ajaksi hakemaan pelituntumaa joulukuussa 2023, kun Tapparan hyökkäyksessä oli vajetta. Hän edusti KalPaa kauden aikana myös Spengler Cupissa. Kapanen pelasi kauden aikana myös kuusi ottelua lainalla IPK:n Mestis-joukkueessa. Toukokuussa 2024 hän teki KalPan kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

Kapanen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2023. Yhteensä hän on pelannut 21 nuorten maaottelua.
Muuta

Kapasen isä Sami pelasi hyökkääjänä pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 918 NHL-ottelua. Konstan äiti on Petra Kapanen ja hänellä on myös vanhemmat sisarukset Kasperi, Cassandra ja Camilla. Heistä Kasperi Kapanen pelaa hyökkääjänä NHL-seura Edmonton Oilersissa ja hän on Pittsburgh Penguinsin ensimmäisen kierroksen varaus vuodelta 2014.
Konsta Kapasen setä Kimmo Kapanen pelasi omalla urallaan SM-liigassa maalivahtina pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 334 ottelua. Konstan serkku ja Kimmon poika Oliver Kapanen pelaa Ruotsissa SHL-liigan Timrå IK:ssa ja hänellä on Montreal Canadiensin NHL-varaus vuodelta 2021. Serkusten isoisä on entinen maajoukkuehyökkääjä ja olympiakävijä (Innsbruck 1976) Hannu Kapanen, joka on tehnyt myöhemmin valmennusuran SM-liigassa. Serkusten isosetä Jari Kapanen pelasi hyökkääjänä 15 kautta Suomen pääsarjatasolla. Kapasen suvusta kuusi on kiekkoillut eri maajoukkueissa ja viisi IIHF:n alaisissa arvokisoissa. Hockey Hall of Famen mukaan vastaavaan ei ole yltänyt mikään toinen kiekkosuku.
Tanskan kuninkaallinen laivasto

| Tanskan kuninkaallinen laivasto |
| --- | --- |
 Tanskan kuninkaallisen laivaston tunnus.
Toiminnassa:  Perustettu 10. elokuuta 1510
Valtio:   Tanska
Puolustushaarat:  Merivoimat
Aselajit:  Laivasto
Osa joukkoa:  Tanskan asevoimat
Koko:  palkattua henkilöstöä (2010): 588 upseeria, 769 aliupseeria 1479 värvättyä varusmiehiä: 153 siviilityöntekijöitä: 332
Sodat ja taistelut:  Ruotsin vapaussota 1510–1523 Kreivisota 1534–1536 Pohjoismaiden seitsenvuotinen sota 1563–1570 Kalmarin sota 1611–1613 Torstenssonin sotaretki 1643–1645 Pohjan sota 1657–1660 Skoonen sota 1675–1679 Suuri Pohjan sota 1700 ja 1709–1720 Kööpenhaminen taistelu 1801 Kööpenhaminan taistelu 1807 tykkivenesota 1807–1814 Ensimmäinen Saksan–Tanskan sota 1848–1851 Toinen Saksan-Tanskan sota 1864 operaatio Desert Shield 1990–1991 operaatio Sharp Guard 1993–1996 operaatio Iraqi Freedom 2003 CTF 150 2008–
Komentajat
Nykyinen komentaja:  kontra-amiraali Finn Hansen1
Tunnettuja komentajia:  Peder Skram (1503–1581) Herluf Trolle (1516–565) Niels Juel (1629–1697) Ivar Huitfeldt (1665–1710) Peter Tordenskiold (1690–1720) Olfert Fischer (1747–1829) Peter Willemoes (1783–1808) Edouard Suenson (1805–1887) Aage Helgesen Vedel (1894–1981)
Tanskan laivaston lippu.
Tanskan laivasto (virallisesti tansk. Kongelige Danske Marine, KDM epävirallisesti tansk. Søværnet) on  Tanskan asevoimien puolustushaara, joka vastaa Tanskan, Grönlannin ja Färsaarten itsenäisyyden turvaamisesta, tarvittaessa asein. Muina tehtävinä ovat valvonta, etsintä- ja pelastustehtävät, jäänmurtaminen, öljyvahinkojen torjunta sekä kansainväliseen yhteistyöhön osallistuminen.
Tanskan ja Norjan unionin aikana 1509–1814 Tanskan laivasto oli osa yhteistä Tanska-Norjan laivastoa. Maan suhteellisen pienestä koosta huolimatta laivasto on varustettu nykyaikaisin aluksin, jotka on pääosin otettu palvelukseen kylmän sodan päättymisen jälkeen. Tähän on vaikuttanut maan strateginen asema ja Naton tarve valvoa Itämeren merenkulkua.
Laivaston alusten nimissä käytetään etuliitettä KDM, mutta Nato-maana aluksille on määritetty myös Nato-etuliite HDMS (engl. Her/His Danish Majesty’s Ship). Laivastolla ei ole sukellusveneitä.
Historia

Tanskan laivaston perinteet juontavat juurensa jo viikinkiajalta, joka alkoi 900-luvulta. Kuningas Valdemar II Sejrillä kerrotaan olleen Viroa vuonna 1219 valloittamaan lähteneessä laivastossaan yli 1 000 alusta ja 30 000 varustettua sotilasta.
Kalmarin unionin luoja Margareeta I antoi 1400-luvun lopulla määräyksen varustaa laivaston, jonka pääasiallisena tehtävänä oli suojata unionia Hansaliitolta. Tämä määräys poikkesi aiemmasta käytännöstä, jossa aatelisto varusti laivat palvelukseen saaden hallitsijalta erilaisia etuja. Nyt hallitsija varusti itselleen laivaston, mutta aatelisto määrättiin miehittämään alukset. Hallitsijan palkkaamia olivat ainoastaan laivojen päällystö sekä erikoishenkilöstö. Kuningas Hannu loi pohjan Tanska-Norjan yhteiselle laivastolle tilatessaan alukset Engelenin ja Marian, mistä alkaen kuninkaan laivasto alkoi kasvaa. Laivaston varsinaisena perustamisajankohtana pidetään elokuun 10. päivää 1510, jolloin kuningas Hannu määräsi Henrik Krummedigen laivastonsa komentajaksi ja kaikkien alusten päälliköksi.
Fredrik II aloitti 1559 kruunajaistensa jälkeen laivaston varustamisen rakennuttaen tukikohtia, telakoita ja aluksia. Samoin uusien alusten ja aseiden kehittämistä tuettiin ja koulutettiin henkilöstöä. Kalmarin unionista eronnut Ruotsi hallitsi suurta osaa Itämerestä uhaten Tanskan kauppamerenkulkua. Vastatoimena Tanska sulki 1568 Juutinrauman luoden samalla alkusysäyksen Skoonen sodalle 1675–1679, jonka seurauksena Ruotsi valtasi Tanskalle kuuluneen Etelä-Ruotsin läänit: Skoonen, Hallannin ja Blekingen.
Kristian IV jatkoi isänsä jalanjäljillä laajentaen laivastoa edelleen. Laivaston tärkeimpään tukikohtaan Kööpenhaminaan rakennettiin suuri joukko asuntoja ja työpajoja, joista tunnetuin on edelleen kaupungin keskustassa sijaitseva Nyboder. Ulrik Christian Gyldenlöve määrättiin laivaston komentajaksi 1701, ja hän paransi laivaston ammattimaisuutta perustamalla Tanskan merisotakoulun edeltäjän.
Organisaatio

Tanskan puolustusministeri on asevoimien komentaja, ja Tanskan asevoimien komentaja kenraali Peter Bartman on Tanskan ministerin sotilasneuvonantaja. Laivastoesikunta on osa yhteistä puolustusesikuntaa. Vuonna 2014 esikunta siirtyi Århusista Karupin lentotukikohtaan, johon maavoima- ja ilmavoimaesikunta oli jo sijoitettu.
Vuodesta 2013 alkaen merivoimien esikuntapäällikkönä aiemmin Tanskan laivaston amiraalina (komentaja) on ollut kontra-amiraali Frank Trojahn. Hänen suorassa johdossaan on 90 hengen esikunta Lisäksi hänen alaisenaan on vuonna 2001 perustettu Danish Task Group, johon kuuluu parikymmentä henkeä. Ryhmä vastaa Tanskan laivaston päivittäisestä koulutuksesta sekä johtaa operaatioissa olevia joukkoja.
Laivastolla on kaksi päätukikohtaa korsör ja Fredrikshavn. Kumpikin on rakennettu 1960-luvulla Naton avustuksella ja ne ovat edelleen kohtuullisen moderneja laivastotuikohtia. Kumpikin tukikohta muodostaa operaatiohuoltokeskuksen.
Laivaston alukset on jaettu kahteen laivueeseen. Fredrikshavniin sijoitetun 1. laivueen tehtävänä on varustaa alukset ja johtaa toimintaa Tanskan, Färsaarten ja Grönlannin vesillä. Sen vastuulla on myös laivaston ympäristönsuojeluun liittyvät velvoitteet, kuninkaallinen jahti, meripelastus sekä vedentutkimus. Korsöriin sijoitettu 2. laivue keskittyy kansainvälisiin tehtäviin. Korsörissä on myös Danish Task Force.
Laivaston koulutusorganisaation johto-osat ovat Fredrikshavnissa, mistä johdetaan lukuisiä koulutuskeskuksia ympäri maan. Merisotakoulu Holmenilla Kööpenhaminassa muodostaa yhdessä maa- ja ilmavoimien vastaavien koulujen kanssa Sotakorkeakoulun. Holmenilla on myös laivaston soittokunta, sukeltajakoulutus ja laivaston tekninen koulu.
Organisaatio > Laivueet

Tanskan laivaston 1. laivueessa Fredrikshavnissa palvelee 605 henkeä. Laivueen kalustona ovat:
Thetis-luokan fregatit: KDM Thetis, KDM Triton, KDM Vædderen ja KDM Hvidbjørnen
6 Diana-luokan alusta: KDM Diana, KDM Freja, KDM Havfruen, KDM Najaden, KDM Nymfen, KDM Rota
purjekoululaivat KDM Svanen ja KDM Thyra
2 Holm-luokan koululaivaa
Gunnar Thorson -luokan merentutkimusalukset KDM Gunnar Thorson ja KDM Gunnar Seidenfaden
3 101-luokan alusta
Knud Rasmussen -luokan partioalukset KDM Ejnar Mikkelsen ja KDM Knud Rasmussen
Agdlek-luokan kutteri KDM Tulugaq
KDM Dannebrog
Laivaston 2. laivueessa Korsörissä palvelee 520 henkeä ja sen kalustona ovat:
Absalon-luokan monitoimifregatit KDM Absalon ja KDM Esbern Snare
Iver Huitfeldt -luokan fregatit KDM Iver Huitfeldt, KDM Peter Willemoes ja KDM Niels Juel
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tanskan laivaston historiaa ja nykypäivää (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Royal Danish Navy
Fredrikshavnin laivastoasema. Kuva vuodelta 2009.
Käännös suomeksi
Saarijärven keskustaajama

| Saarijärven keskustaajama |
| --- | --- |
 Saarijärven keskustaajama
 Koordinaatit: 62.70670°N, 25.25549°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Kunta:  Saarijärvi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  13,21 km²
Väkiluku (2019):  4 841
 – Väestötiheys:  366,5 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2019 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saarijärven keskustaajama on Saarijärven kaupungin keskustaajama Keski-Suomen maakunnassa, noin 65 kilometriä Jyväskylästä pohjoisluoteeseen. Saarijärven keskustaajama sijaitsee kahden järven, Saarijärven ja Pieni-Lumperoisen– välissä, alkujaan järviä yhdistävän Palvasalmen ympäristössä.
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2019 lopussa Saarijärven keskustaajaman pinta-ala oli 13,21 neliökilometriä ja väkiluku 4 841 henkeä. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta.
Asutuksen jälkiä Saarijärveltä on löydetty jo esihistorialliselta Suomusjärven kulttuurin ajalta (6000–5000 eaa.). Saarijärven seutu sai kiinteän asutuksen 1500-luvulla. Sitä ennen seutua käyttivät erityisesti Hämeen rintapitäjien talot eräalueenaan. Savolaisia saapui hämäläisten ohella seudun asuttajiksi 1540-luvulla.  Historiallisissa asiakirjoissa Saarijärvi mainitaan 1500-luvulla; kylä on ollut olemassa jo 1500-luvun puolivälissä. Historiallisissa asiakirjoissa seutu on esiintynyt muodossa Sarijierffui (1552, eräomistus), SariJärffwj (1589, kylä).
Saarijärven nykyinen kirkko (A. F. Granstedt, 1849).
Kirkko rakennettiin Saarijärven järven ja Lumperoisen välillä sijaitsevan Palvansalmen rannalle viimeistään vuonna 1628. Siellä on saattanut olla kirkko jo tätä aiemmin; jo 1500-luvun loppupuolella alueella oli rukoushuonekunta. Seutu oli ensin Rautalammin, sitten Laukaan seurakunnan osa. Kappeliseurakunta Saarijärven seudusta muodostettiin vuonna 1628; tähän seurakuntaan kuuluivat myös Karstula, Kivijärvi ja Kyyjärvi. Kirkko ja pitäjä saivat nimen Palvasalmi, ja seurakunta toimi käytännössä itsenäisesti jo 1630-luvulla, vaikka virallisesti Palvasalmi itsenäistyi vuonna 1639. Nimi Saarijärvi otettiin käyttöön 1690 jälkeen. Nykyinen Saarijärven kirkko on vuodelta 1849. Kirkko on A. F. Granstedtin suunnittelema.
Kylännimi pohjautuu järven nimeen.
Hyvästi ennen aamua

| Hyvästi ennen aamua |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jorma Kalliokoski
Käsikirjoittaja:  Jorma Kalliokoski
Tuottaja:  Jorma Kalliokoski
Säveltäjä:  Reijo Hirvelä
Kuvaaja:  Olavi Tuomi
Leikkaaja:  Pentti Ojala
Pääosat:  Jarkko Rantanen Anna Haaranen Viivi Varesvuo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Puisto-Kino Oy Finnkino Oy
Ensi-ilta:  14.4.1989
Kesto:  101 min
Katsojat:  1003
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hyvästi ennen aamua on suomalainen draamaelokuva vuodelta 1989. Sen käsikirjoitti, tuotti ja ohjasi Jorma Kalliokoski, jonka ainoaksi ohjaustyöksi elokuva jäi.
Elokuva kertoo ikääntyvästä ja alkoholisoituneesta rockmuusikosta (Jarkko Rantanen), joka asuu tyttärensä (Anna Haaranen) luona ja haaveilee paluusta esiintymislavoille. Katso-lehden Antti Lindqvist kiteytti vähätapahtumaisena pitämänsä elokuvan juonen otsikoksi ”Juoppo laulaja raiskasi tyttärensä”.
Reijo Hirvelän elokuvaan tekemä musiikki julkaistiin albumina.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jarkko Rantanen  | … |  Tommi   |
|  Anna Haaranen  | … |  Susan   |
|  Viivi Varesvuo  | … |  Tiina   |
|  Lasse Norres  | … |  levypomo   |
|  Harri Leskinen  | … |  Jussi   |
|  Reijo Pasanen  | … |  valokuvaaja   |
|  Kristiina Elstelä  | … |  nainen ravintolassa   |
|  Reijo Hirvelä  | … |  klubimuusikko   |
|  Jonathan Hutchings  | … |  klubi-isäntä   |
|  Timo Lohman  | … |  klubimestari   |
|  Iira Vainikainen  | … |  Jehovan todistaja   |
|  Tiina Vainikainen  | … |  Jehovan todistaja   |
|  Tiina Jaaksi  | … |  1. studiomalli   |
|  Siiri Helasvuo  | … |  2. studiomalli   |
|  Antti Horko  | … |  mies ravintolassa   |
|  Pekka Jokinen  | … |  mies ravintolassa   |
|  Eva Tarvainen  | … |  nainen ravintolassa   |
|  Ulla Virtanen  | … |  nainen ravintolassa   |
|  Petri Örn  | … |  1. baarimestari   |
|  Mika Hämäläinen  | … |  2. baarimestari   |
|  Pekka Allinen  | … |  mies ravintolassa   |
|  Johanna Vitikainen  | … |  nainen pystiksessä   |
|  Risto Lehtinen  | … |  mies puistossa   |
|  Pekka Fagerman  | … |  mies puistossa   |
|  Anja Pekkala  | … |  nainen puistossa   |
|  Veli-Matti Pekkala  | … |  skeittaaja   |
|  Kim Henriksson  | … |  skeittaaja   |
|  Kale Jeskanen  | … |  1. tappelija   |
|  Krister Bäckström  | … |  2. tappelija   |
|  Pertti Sairanen  | … |  1. ambulanssimies   |
|  Markku Vuorinen  | … |  2. ambulanssimies   |
Vastaanotto

Hyvästi ennen aamua sai enimmäkseen kriittisiä arvioita tuotannollisesta epätasaisuudestaan ja sosiaalipornoa muistuttavasta käsittelytavastaan. Joidenkin kriitikoiden mielestä elokuva nosti kyllä tärkeitä teemoja esiin, muttei juuri pohtinut niitä.
Elokuva sai teatterikierroksella kolmella kopiollaan yhteensä 1 002 katsojaa, mikä oli toiseksi pienin  määrä vuoden 15:stä kotimaisesta ensi-iltaelokuvasta. Vähemmän katsojia sai vain Visa Mäkisen Ruuvit löysällä..
. Hyvästi ennen aamua on esitetty televisiossa MTV:n ohjelmistossa tammikuussa 1991, jolloin Helsingin Sanomien Mikael Fränti piti sitä kammottavana 1980-luvun suomalaiselokuvan pohjanoteerauksena. Sitä ei ole julkaistu videotallenteena, mutta se on nykyisin katsottavissa Elonetissä.
Aiheesta muualla

Hyvästi ennen aamua Elonet., katsottavissa kokonaisuudessaan.
Lauluyhtye

Lauluyhtye on yleensä noin kolmen–kahdeksan laulajan muodostama kokoonpano, jossa kutakin ääntä laulaa pääasiallisesti vain yksi laulaja. Yksi yleinen lauluyhtyeen kokoonpano on kvartetti, johon kuuluu neljä laulajaa, jotka kukin laulavat yleensä vain omaa ääntäänselvennä. Erotuksena kuorosta lauluyhtyeellä ei yleensä ole johtajaa. Kuorojen sisällä toimii usein kvartetteja, jotka tarjoavat etevimmillekenen mukaan? laulajille mahdollisuuden päästä koettamaan solistisempaa, pienimuotoisempaa ja intiimimpää ilmaisutyyliä. Suomalaisen lauluyhtyeliikkeenselvennä perustana ja syntysijana onkin ollut korkeatasoinen kuorotomintakenen mukaan?. Lauluyhtyeet esiintyvät yleensä a cappella eli ilman säestystä, mutta joskus myös säestyksen kanssa. Alkuaan keskiajalla ja renessanssiajalla sitä esitettiin kirkoissa, mutta nykyään laulutyyliä käytetään yleisesti myös viihdemusiikissa. Lauluyhtyeen ohjelmistoon kuuluu niin taidemusiikkia kuin populaarimusiikkiakin. The Hilliard Ensemble, King's Singers, Anonymous 4, The Tallis Scholars, The Manhattan Transfer ja ruotsalainen The Real Group kuuluvat ulkomaiden arvostetuimpiin ja tunnetuimpiin a cappella -lauluyhtyeisiin. Suomessa lauluyhtyetoiminta on kokenut 1990-luvulta alkaen voimakkaan nousun. Tunnetuimia toimivia lauluyhtyeitä ovat kevyen musiikin puolella sähköisesti vahvistettuna esiintyvät Club for Five, Rajaton, How Many Sisters ja Lauluyhtye Viisi, sekä ns. vakavan musiikin puolella akustisesti vanhaan musiikkiin, erityisesti renessanssiajan säestyksettömään vokaalipolyfoniaan erikoistunut Lumen Valo ja Ensemble Petraloysio, gregorianiikkaa tunnetuksi tehnyt naisyhtye Vox Silentii, sekä Ylioppilaskunnan Laulajien riveihin pohjautuva Talla -lauluyhtye. Poliittisesti värittyneistä kotimaisista laluyhtyeistä yksi tunnetuimista on Agit Prop. Yksi 1980-luvulla toimineista taidokkaista lauluyhtyeistä on helsinkiläinen Sotto Voce.
Suomalaisia lauluyhtyeitä

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Agit Prop  Ahonkylän flikat  Akateeminen Kvartti  Alan Miehet  Anki, Bosse ja Robert  Bellman-kvartetti  Bulevardin Taxi  Cetus Noster  Club for Five  Cumulus  Finn Trio  Flok  Lauluyhtye Fiori  Four Cats  Harmony Sisters  Headmasters' Voice  Hiljaa Ensemble  |  Hootenanny Trio  How Many Sisters  Hymnos-kvartetti  Jankki Nenonen ja ilta pilalla -trio  JimJamMurMur  Kamariherrat  Kekäleet  Kimarakvartetti  Kipparikvartetti  Kivikasvot  Koivistolaiset  Köyhät Ritarit  Kukonpojat  Kvartettilaulajat  Logos-kvartetti  |  Lumen Valo  Meerin serkut  Mestarit  Metro-Tytöt  Muksut  Nolian Kellarikvartetti  Octopus  Old Chaps  Lauluyhtye Olennainen  Operamento  Papas no mamas  Pappistrio Liperit  Rajaton  Sataset  Saundi  |  Siimän-kvartetti  Sofia Magdalena -lauluyhtye  Lauluyhtye Sopra  Stidit  Talla  Taxfree  Ultra Bra  Lauluryhmä Vartin yli  Veeti & The Velvets  Viinikvartetti  Lauluyhtye Viisi  Virtuoso  Lauluyhtye Vitriini  Vocalistit-kvartetti  Vähäpojat  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lauluyhtye Wikimedia Commonsissa
Namat

Namoja 1900-luvun alussa
Nama-päällikkö Hendrik Witbooi (keskellä) ja hänen seuralaisensa.
Namat ovat etninen ryhmä Etelä-Afrikassa, Namibiassa ja Botswanassa. Namat ovat khoi-kansan suurin ryhmittymä ja puhuvat omaa khoisankieltään, namaa. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa namat joutuivat yhdessä hererojen kanssa saksalaisten siirtomaaisäntien vainoamaksi. Tapahtumat tunnetaan nykyään hererojen ja namojen kansanmurhana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Namat Wikimedia Commonsissa
Sela Molisa

Sela Molisa (15. joulukuuta 1950 – 21. elokuuta 2022 Port Vila) oli vanuatulainen poliitikko. Hän istui maansa parlamentin jäsenenä vuosina 1982–2012 ja toimi moneen otteeseen ministerinä, esimerkiksi neljästi talous-/kauppaministerinä. Vuosina 1983–1987 Molisa oli Vanuatun ulkoministeri. Lisäksi hän edusti vuosina 2014–2015 maataan suurlähettiläänä Kiinassa.
Molisa opiskeli Etelä-Tyynenmeren yliopistossa Suvassa vuosina 1971–1973 ja Fiji School of Medicinessa vuonna 1974. Hän meni vuonna 1976 naimisiin poliitikko-runoilija Grace Mera Molisan (k. 2002) kanssa. Poliitikkona hän edusti Vanua'aku Patia ja kotisaarensa Espiritu Santon vaalipiirejä.