stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lapinlauha

| Lapinlauha |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Nuokkulauhat Vahlodea
Laji::  atropurpurea
Kaksiosainen nimi
 Vahlodea atropurpurea  (Wahlenb.) Fr. ex Hartm. 
Synonyymit
 Deschampsia atropurpurea (Wahlenb.) Scheele 
Katso myös
   Lapinlauha Wikispeciesissä   Lapinlauha Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lapinlauha (Vahlodea atropurpurea) on tuulipölytteinen pohjoinen heinälaji. Se on monivuotinen ja kasvaa 15–30 senttimetriä korkeaksi. Laji muistuttaa melko paljon metsälauhaa (Avenella flexuosa), mutta lapinlauhan lehdet ovat metsälauhan rihmamaisia lehtiä leveämmät. Kukinto on 2–6 senttimetriä pitkä röyhy, jonka haarat ovat nuokkuvat.
Lapinlauha kasvaa rantaniityillä, lumenviipymillä, soiden reunoilla ja polunvarsilla. Suomessa se esiintyy Keski- ja Pohjois-Lapissa. Enontekiöllä ja Utsjoella lapinlauha on yleinen.
Piirroskuva
Aiheesta muualla

Kasviatlas: Lapinlauhan levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Lapinlauha (Vahlodea atropurpurea)
ITIS: Vahlodea atropurpurea (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Vahlodea atropurpurea (englanniksi)
Latting Observatory

| Latting Observatory |
| --- | --- |

Sijainti:  Manhattan, Yhdysvallat
Koordinaatit:  40°45′15″N 73°58′56″W﻿ / ﻿40.7542°N 73.9822°W﻿ / 40.7542; -73.9822
 fiLatting Observatory 
  
Latting Observatory oli vuonna 1853 järjestettyyn New Yorkin maailmannäyttelyyn puusta ja raudasta rakennettu näkötorni. Näkötornin suunnitteli arkkitehti William Naugle, jolle idean oli antanut Waring Latting. Näkötornilla oli korkeutta 96 metriä (315 jalkaa). Se oli aikansa korkein rakennus, ja sieltä oli näkymät pitkälle Staten Islandiin, Queensiin ja New Jerseyhyn. Näkötorni tuhoutui tulipalossa vuonna 1854. Nykyään tornin paikalla, keskellä Manhattania, sijaitsee puisto nimeltään Bryant Park.
Langeleik

Langeleik
Langeleik on norjalainen kansanmusiikkisoitin. Sitran tyyppisellä näppäilyoittimella on pitkä, ohut kaikupohja ja vaihteleva määrä kieliä. Soittimesta esiintyy myös versio, jossa ei ole pohjaa. Alkuperäiseltä nimeltään langeleik oli "langspell".
Soittimen uudemmissa versioissa on tavallisesti yksi melodiakieli ja 7-8 säestyskieltä. Aiemmin säestyskieliä oli vähemmän, yleensä neljä kappaletta.
Vanhin tunnettu langeleik tulee Gjøvikin Vardalsåsenista. Soittimeen on kaiverrettu vuosiluku 1524. Langeleikia soitetaan koko Norjan alueella aina pohjoisen Finnmarkiin asti.
Langeleik on sukua kanteleentyyppisille sitra-soittimille, joita esiintyy lähes kaikkialla maailmassa.
Langenapel

| Langenapel |
| --- | --- |
 vaakuna
 Langenapel
 Koordinaatit: 52.8167°N, 10.9667°E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Saksi-Anhalt
Hallintopiiri:  Beetzendorf-Diesdorf
Piirikunta:  Altmarkkreis Salzwedel
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,55 km²
Väkiluku:  252 (31,12,2006)
 – Väestötiheys:  55 as./km²
 
 www.beetzendorf-diesdorf.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Langenapel on kunta, Altmarkkreis Salzwedelin piirikunnassa, Saksi-Anhaltissa, Saksassa. Vuonna 2006 siellä asui 252 asukasta.
Kurfürstendamm

Näkymä lännestä kohti Kurfürstendammin itäpäätyä ja Breitscheidplatzia
Kurfürstendammin komediateatteri
Kurfürstendamm (paikallisesti usein myös Ku'damm) on Berliinin kuuluisimpia puistokatuja ja tärkeä kauppakatu.
Historia

Katu on saanut nimensä Brandenburgin vaaliruhtinaiden (saks. Kurfürst) mukaan. Katu sai alkunsa kapulatiestä (saks. Damm), joka yhdisti Stadtschlossin Grunewaldissa sijaitsevaan 1500-luvulla rakennettuun metsästyslinnaan. Kadun rakentamisaikaa ei tiedetä varmasti, mutta nimi "Churfürsten Damm" on ollut käytössä jo vuosien 1767 ja 1787 välillä.
Vuonna 1875 katu uudistettiin leveäksi valtakaduksi kansleri Otto von Bismarckin tahdosta. 1920-luvulla Kurfürstendamm oli Berliinin yö- ja huvielämän keskus. Tämä vaihe päättyi suureen lamakauteen ja Hitlerin valtaannousuun. Katu vaurioitui pahoin toisen maailmansodan pommituksissa ja Berliinin taistelussa, mutta jälleenrakennus oli nopeaa. Alkujaan se sijaitsi selvästi Berliinin varsinaisen keskikaupungin ulkopuolella, mutta kun Berliini toisen maailmansodan jälkeen jaettiin kahtia, siitä ja varsinkin sen itäosasta ympäristöineen tuli Länsi-Berliinin tärkein liikekeskus.
Liikkeet nykyään

Berliinin jälleenyhdistymisen jälkeen Kurfürstendamm on joutunut kilpailemaan Potsdamer Platzin, Friedrichstraßen ja Alexanderplatzin kanssa. Nykyäänkin sitä pidetään yleisesti kaupungin tärkeimpänä ostoskatuna. Lukuisilla kuuluisimmista vaatesuunnittelijoista on liikkeensä kadun varrella, ja myös useat autonvalmistajat pitävät näyteliikkeitä Kurfürstendammilla.
Luksusmyymälöitä Kurfürstendammin varrella
Versace Boutique
Valentino
Louis Vuitton Berlin
Chanel Berlin
Prada Berlin
Gucci Berlin
Hermès Berlin
Reitti

Kadun alkupää sijaitsee Breitscheidplatzilla Keisari Vilhelmin muistokirkon luona lähellä Zoologischer Gartenin rautatieasemaa, entistä Länsi-Berliinin päärautatieasemaa. Sieltä katu jatkuu 3,5 kilometriä kohti länsilounasta Charlottenburg-Wilmersdorfin alueen läpi, ja päättyy Rathenauplatzilla Bundesautobahn A100:n liittymään. Kadun varrella kasvaa puistoplataaneja. Adenauerplatzin,Uhlandstraßen ja Kurfürstendammin metroasemat sijaitsevat kadun varrella, samoin kuin Berliinin-Halenseen rautatieasema.
Kurfürstendammin merkittävimpiä poikkikatuja, lueteltuna idästä länteen, ovat Rankestraße, Joachimsthaler Straße, Fasanenstraße, Uhlandstraße, Leibnizstraße, Lewishamstraße, Brandenburgische Straße ja Joachim-Friedrich-Straße.
Kätkemisrikos

Kätkemisrikos on Suomen rikoslain 32 luvun 1 §:ssä rikollinen teko, jossa henkilö kätkee, hankkii, ottaa huostaansa tai välittää toiselta varkaus-, kavallus-, ryöstö-, kiristys-, petos-, kiskonta- tai maksuvälinepetosrikoksella saatua omaisuutta tai muulla tavoin ryhtyy sellaiseen omaisuuteen. Kätkemisrikoksen määrittää sen tekijän tietoisuus siitä, että omaisuus on saatu rikollisella tavalla. Jos teko ei ole rangaistava rahanpesuna, se on rangaistava kätkemisrikoksena. Rangaistus voi olla sakko tai vankeus enintään yhdeksi vuodeksi ja kuudeksi kuukaudeksi.
Tekomuodot

Törkeä kätkemisrikos on vakavampi muoto kätkemisrikoksesta. Jos kätkemisrikoksen kohteena on erittäin arvokas omaisuus ja kätkemisrikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä kätkemisrikoksesta vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi.
Ammattimainen kätkemisrikos tarkoittaa kätkemisrikoksen tekemistä laajamittaisesti ja ammattimaisesti. Tällöin rangaistus on vankeutta vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään kuudeksi vuodeksi.
Tuottamuksellinen kätkemisrikos tarkoittaa tilannetta, jossa henkilö hankkii, ottaa huostaansa tai välittää toiselta 1 §:ssä tarkoitetulla rikoksella saatua omaisuutta tai muulla tavoin ryhtyy sellaiseen omaisuuteen, vaikka hänellä on syytä epäillä, että omaisuus on tällä tavalla saatu. Rangaistus tuottamuksellisesta kätkemisrikoksesta on sakko tai vankeus enintään kuudeksi kuukaudeksi.
Aiheesta muualla

Suomen rikoslaki (Arkistoitu – Internet Archive)
Kätilö (kirja)

| Kätilö |
| --- | --- |

Kirjailija:  Katja Kettu
Kieli:  suomi
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2011
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  348
ISBN:  978-951-0-38200-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kätilö on vuonna 2011 julkaistu Katja Ketun romaani, joka kuvaa suomalaisen kätilön ja saksalaisen natsiupseerin suhdetta Lapin sodan alla ja sen aikana. Kirja sai vuonna 2012 Runeberg-palkinnon ja Kalevi Jäntin palkinnon.
Teoksen käännösoikeudet on myyty 19 maahan. Syyskuussa 2015 sai ensi-iltansa romaaniin pohjautuva samanniminen elokuva, jonka ohjasi Antti J. Jokinen. Sen pääosissa ovat Krista Kosonen ja Lauri Tilkanen.
Käännökset

englanti: The Midwife (2016)
espanja: La comadrona (2014)
hollanti: Vroedvrouw (2015)
islanti: Ljósmóðir af Guðs náð (2015)
italia: L'amore nel vento (2014)
latvia: Vecmāte (2013)
liettua: Už nuodėmes bus atleista (2015)
norja: Jordmora (2013)
puola: Akuszerka (2016)
ranska: La Sage-femme (2014)
ruotsi: Barnmorskan (2013)
saksa: Wildauge (2014)
tanska: Jordemoderen (2015)
tšekki: Porodní bába (2015)
unkari: A bába (2013)
viro: Ämmaemand (2012)
Lähde
Aiheesta muualla

Töyrylä, Inka: Kätilö syntyi Kuolleen miehen mökillä koetusta tunnelatauksesta (Arkistoitu – Internet Archive) Uusimaa.fi. 19.1.2012.
Kuusijärvi (Pieksämäki)

| Kuusijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°20′15″N, 26°48′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuuhankaveden valuma-alue (14.37)
Laskujoki:  Kuusijärvenjoki Vanajaan 
Järvinumero:  14.376.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,5 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  2,641 km  
Pinta-ala:  20,335 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuusijärvi 
Kuusijärvi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä Kivisenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 20,3 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, ja sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä. Järven rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yksi talo ja neljä vapaa-ajan kiinteistöä. Niille johtaa tiet valtatieltä 23, joka kulkee aivan Kuusijärven eteläpuolelta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuuhankaveden valuma-alueella (14.37), jonka Vanajajärven valuma-alueeseen (14.376) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,5 metriä mpy.
Laidunsirkut

| Laidunsirkut |
| --- | --- |
 Keltasiipisirkku (Melanodera melanodera)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tangarat Thraupidae
Suku::  Laidunsirkut Melanodera  Bonaparte, 1850
Katso myös
   Laidunsirkut Wikispeciesissä   Laidunsirkut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laidunsirkut (Melanodera) on tangarojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Laidunsirkkujen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Laidunsirkkuihin kuuluvia lajeja

Keltakulmasirkku (Melanodera xanthogramma)
Keltasiipisirkku (Melanodera melanodera)
Aiheesta muualla

ITIS: Melanodera (englanniksi)
Köyhdytetty uraani

30 mm panssariammuksen köyhdytetystä uraanista valmistettu  penetraattori
Köyhdytetty uraani on uraanipolttoaineen valmistuksessa syntyvä sivutuote. Köyhdytetty uraani sisältää pääosin uraani-238-isotooppia. Uraanin väkevöinnissä, polttoaineeksi jalostettavassa uraanissa, uraani-235-isotoopin osuutta pyritään kasvattamaan, jolloin heikommin radioaktiivinen uraani-238 jää jäljelle. Jokaista 4 % isotooppirikastettua uraanikilogrammaa kohden syntyy noin 7 kg köyhdytettyä uraania (ja enemmän rikastetussa suhde kasvaa progressiivisesti). Köyhdytetyssä uraanissa U-235 osuus on noin 0,2 %, kun luonnonuraanissa sitä on noin 0,72 %. Köyhdytetty uraani on vähemmän radioaktiivista kuin luonnon uraani tai rikastettu uraani. Köyhdytettyä uraania käytetään pääasiallisesti aseteollisuudessa panssariammusten ja panssarien valmistuksessa, koska metalli on tiheää, siitä valmistetuilla ammuksilla on hyvä läpäisykyky ja panssareilla hyvä torjuntakyky. Näitä ammuksia on käytetty ainakin Lähi-idän (Irak) sodissa sekä Kosovossa. Köyhdytettyä uraania käytetään muun muassa sairaaloissa säteilysuojana sekä vastapainoissa.
Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska käyttävät painavana ja kovana tunnettua köyhdytettyä uraania panssarinläpäisevissä ammuksissa. Nämä ovat The Royal Societyn mukaan aiheuttaneet pahimmillaan vakavia terveysongelmia paikalliselle siviiliväestölle, erityisesti lapsille sekä pysyviä ympäristön saastumisongelmia. Vaikutukset sotilaiden terveyteen vaihtelivat työtehtävistä riippuen vähäisestä merkittäviksi.
Myös Maailman terveysjärjestö havaitsi tutkimuksissaan köyhdytetyn uraanin vaikuttavan haitallisesti terveyteen. Säteilyturvakeskuksen mukaan suomalaisten rauhanturvaajien virtsasta mitattiin pienempiä lukuja uraania kuin suomessa oleskelleilla. STUK kehottaa kuitenkin välttämään kontaktia köyhdytetyn uraanin kanssa. Yhdysvaltain valtiollinen lääketiedeakatemia, Institute of Medicine, ei löytänyt suuria riskejä ja totesi laajemman tutkimuksen kannattavan.
Kemialliset terveysriskit

Köyhdytetyllä uraanilla on raskasmetalleille, kuten lyijylle, ominaiset kemialliset terveysriskit. Se voi kerääntyä elimistöön yhdisteenä, esim. veden mukana, munuaisiin tai maksaan. Tällöin seurauksena voi olla raskasmetallimyrkytys ja munuaisten vaurioituminen.
Radiologiset terveysriskit

Kansainvälinen atomienergiajärjestö toteaa vuoden 2003 raportissaan, että tieteellinen näyttö todistaa että köyhdytetyllä uraanilla ei ole välittömiä merkittäviä terveyshaittoja ("based on credible scientific evidence, there is no proven link between DU exposure and increases in human cancers or other significant health or environmental impacts"). Järjestö huomauttaa, että kuten muut raskasmetallit, se saattaa hengitettynä tai syötynä olla suurissa pitoisuuksissa myrkyllinen erityisesti munuaisille ("Like other heavy metals, DU is potentially poisonous. In sufficient amounts, if DU is ingested or inhaled it can be harmful because of its chemical toxicity. High concentration could cause kidney damage").
Siinä missä, köyhdytetty uraani (U-238) on melko vaaratonta isossa kappaleessa heikon säteilynsä johdosta, esimerkiksi uraani-ammusta voi käsitellä ilman suojavälineitä, tai uraanipanssaroidussa ajoneuvossa voi olla ilman erityisiä suojavälineitä. Köyhdytetyllä uraanilla on kuitenkin radiologinen terveysriski- ja ekologinen vaikutus. Jos köyhdytettyä uraania on käytetty ammuksessa osa uraanista hienoutuu laukaisun tai iskun yhteydessä hienoksi pölyksi. Tällöin vaarana on hengittää tai nielaista radioktiivisia uraanipölyhiukkasia. Hengitettynä tai nielaistuna, niin kuin mikä tahansa alfa-säteilijä, U-238 voi alfa-hajota ja näin lähteneen Alfa-hiukkasen suuri liike-energia voi hajottaa kemiallisia molekyylisiteitä kudoksissa, keuhkoissa, ruuansulatuselimistössä ja DNA:ssa. Tämä voi pitkän vaikutusajan myötä aiheuttaa vakavia terveysriskejä kuten syöpää ja DNA:n vaurioitumista. DNA:n vaurioituminen sukusoluissa johtaa mm. kasvaneeseen keskenmenon riskiin sekä kehittyvän alkion mutaation, epämuodostumisen tai epäkehittymisen riskiin. Piilevä DNA-vaurio voi periytyä monessa sukupolvessa. Tästä on viitteitä mm. Irakissa ja Kosovossa, mutta USA ei ole myöntänyt, että mutaatioilla ja köyhdytetyn uraanin käytöllä olisi yhteyttä.
Käyttö sodissa

Sotatoimialueilla, missä on käytetty ammuksia (tai panssareita) köyhdytetystä uraanista, voivat uraanin pitoisuudet maastossa ja vesistöissä nousta luonnollista suuremmiksi. Irakin sodassa 2003 käytettiin yli 300 000 köyhdytetystä uraanista valmistettua ammusta. Näistä suurimman osan ampui Yhdysvallat. Aikaisemmassa Persianlahden sodassa käytettiin noin 782 400 uraaniammusta. Yli 300 paikan Irakissa on arveltu saastuneen köyhdytetystä uraanista. Irakissa uraaniammuksia on käytetty myös asutusalueiden lähellä.
Kōta Yoshihara

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 2. helmikuuta 1978 (ikä 46)
Syntymäpaikka: Osaka, Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1996-1999 2000-2005 2006-2008 2009-2012 | Consadole Sapporo Gamba Osaka Omiya Ardija Mito HollyHock |  |
Maajoukkue
| 1999 | Japani | 1 (0) |
Kōta Yoshihara (jap. 吉原 宏太; s. 2. helmikuuta 1978 Osaka, Japani) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Kōta Yoshihara edusti Japanin maajoukkuetta vuosina 1999. Hän on osallistunut mm. Copa América 1999.
Tilastot

| Japanin maajoukkueessa> Vuodet | Japanin maajoukkueessa> ottelut | Japanin maajoukkueessa> maalit |
| --- | --- | --- |
| 1999 | 1 | 0 |
| Yhteensä | 1 | 0 |
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japan National Football Team Database
Japanin joukkue – Copa América 1999
1 Kawaguchi |
2 Saitō |
3 Sōma |
4 Ihara |
5 Akita |
6 Hattori |
7 Itō |
8 Mochizuki |
9 Yoshihara |
10 Nanami |
11 Lopes |
12 Jō |
13 Fujita |
14 Suzuki |
15 Tasaka |
16 Oku |
17 Morioka |
18 Andō |
19 Miura |
20 Narazaki |
21 Okano |
22 Fukunishi |
Valmentaja Troussier
Lasse Sammalisto

Lauri (Lasse) Tapani Sammalisto (26. joulukuuta 1933 – 1. marraskuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen lintutieteilijä.
Sammalisto suoritti ylioppilastutkinnon Helsingin normaalilyseossa vuonna 1952. Hän opiskeli biologiaa ja väitteli filosofian tohtoriksi 24-vuotiaana 1958. Hänen väitöskirjansa kohdelajina oli keltavästäräkki (Motacilla flava).
Sammalisto toimi Helsingin yliopiston eläinmuseon museonhoitajana 1971–1982. Hänen vastuullaan olivat muun muassa talvilintulaskennat. Sammalisto oli myös yliopiston perinnöllisyystieteen dosentti vuosina 1967–1982 ja Oulun yliopiston vt. perinnöllisyystieteen professori 1970–1971.
Sammalisto kirjoitti 1960-luvulla luonnontieteitä käsitelleitä kirjoituksia Pentti Saarikosken päätoimittamaan Aikalainen-lehteen ja hänen on sanottu vaikuttaneen Saarikosken luonnonlyrikkaan saman vuosikymmenen lopulla. Sammalisto kirjoitti osan teokseen Minne kukat kadonneet (1969), jonka toimitti Jukka Pakkanen.
Lasse Schöne

Lasse Schöne
Lasse Schöne (s. 27. toukokuuta 1986 Glostrup, Tanska) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Italian Serie A:n Genoaa, jonne hän siirtyi elokuussa 2019 alankomaalaisesta Ajaxista.
Schöne siirtyi jo vuonna 2002 Tanskasta Alankomaihin Heerenveenin junioreihin. Vuonna 2006 hän siirtyi De Graafschapiin, jossa hän kaudella 2007–2008 pelasi Eredivisiessa ensimmäiset 34 otteluaan ja teki seitsemän maalia. Seuraavat neljä kautta hän edusti NEC Nijmegenia ja teki 107 Eredivisie-ottelussaan 24 maalia. Ajaxissa hän pelasi seitsemän kautta, joihin mahtui 201 pääsarjaottelua ja niissä 49 maalia. Mestarien liigassa Schöne pelasi Ajaxin joukkueessa neljänä kautena 28 ottelua ja teki niissä kuusi maalia, joista yhden maaliskuussa 2019 neljännesvälierävaiheen vierasottelussa Real Madridia vastaan, kun Ajax pudotti hallitsevan mestarin jatkosta.
Schöne on pelannut Tanskan maajoukkueessa 50 ottelua ja tehnyt niissä kolme maalia vuosina 2009–2019. EM-kilpailuissa 2012 hän tuli vaihtopelaajana kentälle kahdessa ottelussa. MM-kilpailuissa 2018 hän pelasi kolme Tanskan neljästä ottelusta; viimeisen alkulohko-ottelun hän pelasi kokonaan ja neljännesvälierässä Kroatiaa vastaan hän tuli kentälle ensimmäisen jakson jälkeen ja epäonnistui rangaistuspotkukilpailussa joukkueensa neljäntenä laukojana. Schöne on tehnyt maalin elokuussa 2009 ensimmäisessä maaottelussaan Chileä vastaan, kesäkuussa 2011 EM-karsintaottelussa Islantia vastaan ja toukokuussa 2014 Unkaria vastaan.
Kuusankosken seurakunta

| Kuusankosken seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Kuusankosken kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Mikkelin hiippakunta
Rovastikunta:  Kymenlaakson rovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Kouvolan seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Kuusankosken kirkko
Perustettu:  1918
Jäsenmäärä:  13 468 (2022)
– Osuus asukkaista:  70,4 %
Kirkollisvero:  1,55 %
Kirkkoherra:  Kimmo Ylikangas
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuusankosken seurakunta on Kouvolan Kuusankoskella Kymenlaaksossa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Mikkelin hiippakuntaan ja Kymenlaakson rovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra on Kimmo Ylikangas.
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kuusankosken kirkkoherroina:
1919–1928: kirkkoherra Arvi Malmivaara
1929–1941: kirkkoherra Hannes Laasonen
1943–1952: kirkkoherra Kaarlo Hautaniemi
1953–1959: kirkkoherra Antti Orkamaa
1960–1972: kirkkoherra Antti Arppe
1973–1975: kirkkoherra Edvin J. Laurema
1975–1986: kirkkoherra Taisto Huttunen
1987–2005: kirkkoherra Matti Perälä
2006→ Kimmo Ylikangas
Kirkot

Jaalan kirkko
Kuusankosken kirkko
Voikkaan kirkko
Land of Darkness

| Land of Darkness Mikko Joensuu |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 7. maaliskuuta 2014
 Formaatti: 12” vinyyli
 Tyylilaji: alternative rock, taiderock
 Kesto: 20.02
 Levy-yhtiö: Fullsteam
Mikko Joensuun muut julkaisut
|   | Land of Darkness 2014 | Amen 1 2016 |
Land of Darkness on Mikko Joensuun single, joka julkaistiin 7. maaliskuuta 2014 levymerkillä Fullsteam Records. Siitä painettiin rajoitettu 300:n kappaleen 12” vinyylipainos.
Joensuu on kertonut kappaleiden syntyneen nopeasti, mutta lojuneen valmiina kaksi vuotta ennen julkaisua.
Kappaleet > A-puoli

Land of Darkness – 7.16
Kappaleet > B-puoli

Lake of Fire – 12.46
Kōsuke Hagino

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kōsuke Hagino |  Kōsuke Hagino |  Kōsuke Hagino |  |
Miesten uinti
Maa:   Japani
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio 2016 | 400 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Rio 2016 | 200 m sekauinti |  |
|  Pronssia | Lontoo 2012 | 400 m sekauinti |  |
|  Pronssia | Rio 2016 | 4×200 m vapaauinti |  |
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Hopeaa | Barcelona 2013 | 400 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Barcelona 2013 | 200 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Budapest 2017 | 200 m sekauinti |  |
| MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Kultaa | Doha 2014 | 200 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Doha 2014 | 400 m sekauinti |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Incheon 2014 | 200 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Incheon 2014 | 200 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Incheon 2014 | 400 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Incheon 2014 | 4×200 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Jakarta 2018 | 4×200 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Incheon 2014 | 400 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Tokio 2018 | 200 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Tokio 2018 | 400 m sekauinti |  |
|  Pronssia | Incheon 2014 | 100 m selkäuinti |  |
|  Pronssia | Incheon 2014 | 200 m selkäuinti |  |
|  Pronssia | Tokio 2018 | 400 m vapaauinti |  |
| Tyynenmeren-mestaruuskilpailut  | Tyynenmeren-mestaruuskilpailut  | Tyynenmeren-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Gold Coast 2014 | 200 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Gold Coast 2014 | 400 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Gold Coast 2014 | 200 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Gold Coast 2014 | 400 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Gold Coast 2014 | 4×200 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Tokio 2018 | 400 m sekauinti |  |
|  Pronssia | Tokio 2018 | 200 m sekauinti |  |
Kōsuke Hagino (jap. 萩野公介; s. 15. elokuuta 1994 Tochigi) on japanilainen kilpauimari.
Hagino voitti 400 metrin sekauinnin olympiakultaa Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 2016 ja lisäksi 200 metrin sekauinnin hopeaa ja pitkän vapaauintiviestin pronssia Japanin joukkueessa. Edeltäneissä Lontoon kesäolympialaisissa 2012 hän saavutti 400 metrin sekauinnin pronssia.
Barcelonan MM-kilpailuissa 2013 Hagino saavutti 400 metrin vapaauinnin ja 200 metrin sekauinnin hopeaa. Budapestin MM-kilpailuissa 2017 hän oli 200 metrin sekauinnissa niin ikään toinen. Lyhyen radan MM-kilpailuissa Dohassa 2014 hän sai kultaa 200 metrin sekauinnissa ja hopeaa 400 metrin sekauinnissa.
Hagino voitti Aasian kisoissa 2014 neljä kultamitalia, yhden hopean ja kaksi pronssia. Saman vuoden Tyynenmeren-mestaruuskilpailuissa hän sai kaksi kultamitalia ja kolme hopeaa. Vuonna 2018 hän saavutti Aasian kisoissa yhden kullan, kaksi hopeaa ja yhden pronssin, Tyynenmeren-mestaruuskilpailuissa yhden hopean ja pronssin. Nuorten MM-kilpailuissa 2011 hän saavutti yhden kullan, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia