Luettelo Suomenlinnan rakennuksista
Saaret > Kustaanmiekka

| Rakennus | Kuva | Osoite/Sijainti | Rakennettu | Suunnittelija | Tietoa rakennuksesta | Lähde | AM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uimarannan vaja A 1 |  | A 1, 60.1407°N, 24.9855°E | 1883 |  | Vuonna 1883 valmistuneessa vajassa varastoitiin aluksi köysiä, sittemmin myös ammuksia. |   |  |
| Kustaanmiekan suuri ruutikellari |  | A 2, 60.1409°N, 24.9873°E | 1778 |  | Vuosina 1776–1778 rakennettu ruutikellari nr. 3 on rakenteeltaan lähes identtinen Susisaaren suuren ruutikellarin kanssa. |   |  |
| Kurikomppania |  | A 3, 60.1408°N, 24.9892°E | 1881 | Pjotr Petrovitš Benard | Rakennus on suunniteltu tykistölabo­ratorioksi, ja se rakennettiin vuosina 1880–1881. Kurikomppania rakennuksesta tuli vuonna 1927, kun Suomenlinnan paikal­liskomppanian yhteyteen muodostet­tiin kurikomppania, johon siirrettiin muiden osasto­jen sotilaskuriin sopeutumattomat ase­velvolliset. Vuodesta 1972 kurikomppania on toiminut asuinrakennuksena. |  |  |
| Vaja A 4 |  | A 4,  60.1409°N, 24.9888°E |  |  | Vajasta purettiin lähellä Kurikomppaniaa oleva osa ja loppuosa kunnostettiin sen varastoksi vuonna 1992. |  |  |
| Bastioni Carpelan |  | A 5a, 60.1402°N, 24.9888°E | 1748–1750 |  | Bastionin rakentamisessa hyödynnettiin luonnon kallioseinämiä. |  |   |
| Kurtiini Carpelan-Gyllenborg |  | A 5b, 60.1399°N, 24.9882°E | 1748–1750, 1769-1777, 1803-1804 |  | Bastionit Carpelanin ja Gyllenborgin yhdistävä kurtiinimuuri rakennettiin samanaikaisesti niiden kanssa 1748-1750. Ampumatasanteelle rakennettiin tiilinen upseerirakennus vuosina 1769-1771. |  |  |
| Bastioni Gyllenborg |  | A 5c, 60.1399°N, 24.9874°E | 1748–1750 |  | Bastioni Gyllenborg sijaitsee Kustaanmiekassa. |  |  |
| Kurtiini Gyllenborg-Zander |  | A 5d, 60.1395°N, 24.9883°E | 1748-1750 |  | Kurtiini on kallioseinän päälle vuosina 1748-1750 rakennettu puolustusmuuri. Tykkiaukot muurattiin umpeen yhtä lukuun ottamatta ilmeisesti jo 1760-luvulla. |  |  |
| Kaponieeri Coyet |  | A 6 60.1393°N, 24.9876°E | 1750–1752 |  | Kaponieeri Coyet sijaitsee Kustaanmiekassa. |   |   |
| Bastioni Zander |  | A 7a, 60.1389°N, 24.9889°E | 1748–1750 |  | Bastioni Zander on osa Suomenlinnan neljän bastionin linnoitusketjua. Vuonna 1750 valmistuneen Bastionin muurit muodostuvat pääosin pystysuoriksi louhituista kallionseinämistä, joiden päälle on rakennettu 14 tykkiaukolla varustettu matala rintamuuri. |  |  |
| Bastioni Lantinghausen |  | A 7b, 60.1397°N, 24.9896°E | 1748–1750 |  | Vuosina 1748-1750 rakennetun bastioni Lantinghausenin kärki yhdistyy Kuninkaanporttiin. |  |  |
| Traverssi Bethun |  | A 8, 60.1385°N, 24.9892°E | 1752–1755 |  | Rakennettiin tenalji Bethunin muurintaitteeseen vuonna 1754. Venäläisellä kaudella traverssi oli peltikattoinen. |  |  |
| Yleisö-WC |  | A 9, 60.1384°N, 24.9895°E | 1953 | Lasse Björk | Rakennettiin venäläisen varuskunnan aikaiseen valliin 1953 ravintola Walhallan kunnostuksen yhteydessä. |  |  |
| Kaponieeri Delwig (Ravintola Walhalla) |  | A 10a, 60.1391°N, 24.9895°E | 1750–1752 |  | Kaponieeri Delwig on viisisivuinen tiilikasematti, jonka pomminkestävät holvit kaareutuvat ulkoseinien ja keskipilarin varassa. Ravintola Walhalla rakennettiin kaponieeriin vuosina 1949–1951. Rakennuksen sisäosat ovat säilyneet miltei alkuperäisinä. |  |   |
| Kapioneeri Boije (Ravintola Walhalla) |  | A 10b, 60.1388°N, 24.9892°E | 1755–1756 |  |  |  |  |
| Kontregardi Hoppe (Ravintola Walhalla) |  | A 10c, 60.1388°N, 24.9886°E | 1751–1756, 1980–1983 | muutostyöt ja rekonstruointi Aulis Blomstedt ja Severi Blomstedt | Kontregardi Hoppe puettiin perustuksiaan myöten ja peitettiin maalla vuonna 1877, koska se oli huonokuntoinen ja sortunut. Vuosina 1980–1983 jäännökset kaivettiin esiin ja Hoppe rakennettiin uudelleen ruotsalaisaikaisten piirustusten mukaan, mikä on ainoa täysmittainen rekonstruointi Suomenlinnassa. Muutostyöt 1948-50 suunnitteli arkkitehtitoimisto Aulis Blomstedt ja vuosien 1980-83 rekonstruoinnin edellisen lisäksi arkkitehtitoimisto Severi Blomstedt. |  |  |
| Tenalji Kyhlenbeck |  | A 11, 60.1385°N, 24.9901°E | 1749–1756 |  | Rakennustyöt alkoivat linnoitusluiskasta 1749 ja vuoteen 1754 mennessä muurattiin ainoastaan tenaljin sivumuurit. Kasemattoitu osa rakennettiin valmiiksi 1754-56. Venäläisellä kaudella etuseinä muurattiin uudelleen muotoonhakatulla graniitilla 1852. |  |    |
| Kuninkaanportti |  | A 12, 60.1396°N, 24.99°E | 1754 |  | Kuninkaanportti on Suomenlinnan alkuperäinen pääsisäänkäynti. Se rakennettiin vuonna 1753–1754 paikalle, jolle silloinen Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik kiinnitti laivansa tullessaan tarkkailemaan linnoituksen rakennustöitä. |  |   |
| Kustaanmiekan rantavarustus |  | A 13, 60.1381°N, 24.9904°E | 1750–1753 |  |  |  |  |
| Patteri 1, ruutikellari A 14 |  | A 14, 60.1402°N, 24.9849°E | 1866 |  | Kivinen ruutikellari korvasi kolme vuotta aikaisemmin rakennetun puisen kellarin vuonna 1866. 1880-luvulla peltikatto korvattiin maapeitteellä. |  |  |
| Patteri 1, ruutikellari A 15 |  | A 15, 60.14°N, 24.9849°E | 1878 |  | Kivinen ruutikellari korvasi kolme vuotta aikaisemmin rakennetun puisen kellarin vuonna 1878. 1880-luvulla peltikatto korvattiin maapeitteellä. Vuonna 1881 kellaria laajennettiin ja rakennettiin yhdyskäytävä kellariin A 14. |  |  |
| Patteri 2, ruutikellari A 16 |  | A 16, 60.1397°N, 24.9845°E | 1870-luvun alku |  | 1870-luvun alussa rakennettiin graniittiperustaisia tykkiasemia, joihin kellari liittyi. |  |  |
| Patteri 2, ruutikellari A 17 |  | A 17, 60.1395°N, 24.9847°E | 1870-luvun alku |  | 1870-luvun alussa rakennettiin graniittiperustaisia tykkiasemia, joihin kellari liittyi. |  |  |
| Patteri 2, ruutikellari A 18 |  | A 18, 60.1392°N, 24.9852°E | 1866 |  | Rakennettiin vuoteen 1866 mennessä peltikattoisena ja yhdistettiin maapeitteisenä valliin vuonna 1876. |  |  |
| Patteri 2, ruutikellari A 19 |  | A 19, 60.1396°N, 24.985°E |  |  | Yhdistettiin maapeitteisenä valliin vuonna 1876. |  |  |
| Patteri 2, ruutikellari A 20 |  | A 20, 60.139°N, 24.9856°E | 1866 |  | Rakennettiin vuoteen 1866 mennessä peltikattoisena ja yhdistettiin maapeitteisenä valliin vuonna 1876. |  |  |
| Patteri 2, ruutikellari A 21 |  | A 21, 60.139°N, 24.9852°E | 1870-luvun alku |  | 1870-luvun alussa rakennettiin graniittiperustaisia tykkiasemia, joihin kellari liittyi. |  |  |
| Patteri 2, ruutikellari A 22 |  | A 22, 60.1386°N, 24.9855°E | 1866 |  | Yhdistettiin maapeitteisenä valliin vuonna 1876. Vuoden 1895 jälkeen tykkiasema muutettiin vuoden 1877 mallin 11" tykeille sopivaksi. |  |  |
| Patteri 3, ruutikellari A 23 |  | A 23, 60.1385°N, 24.9856°E | 1866 |  | Rakennettiin kivisenä 1866 ja peitettiin maalla 1880-luvulla. |  |  |
| Patteri 3, ruutikellari A 24 |  | A 24, 60.1384°N, 24.9868°E |  |  | Rakennettiin kivisenä 1868 mennessä ja peitettiin maalla 1878. |  |  |
| Patteri 4, ruutikellari A 25 |  | A 25, 60.1384°N, 24.9872°E | 1873 |  | Vuonna 1873 rakennettiin kivinen tykinperusta ja siihen liittyvä suojakäytävä. |  |  |
| Patteri 4, ruutikellari A 26 |  | A 26, 60.1384°N, 24.9875°E |  |  | Rakennettiin kivisenä 1868 mennessä ja peitettiin maalla 1878. |  |  |
| Patteri 4, ruutikellari A 27 |  | A 27, 60.1384°N, 24.9878°E | 1873 |  | Vuonna 1873 rakennettiin kivinen tykinperusta ja siihen liittyvä suojakäytävä. |  |  |
| Patteri 4, ruutikellari A 28 |  | A 28, 60.1384°N, 24.9881°E |  |  | Patterin 4 tykit ovat rihlattuja 9" tykkejä 1870-luvulta. |  |  |
| Patteri 4, ruutikellari A 29 |  | A 29, 60.1385°N, 24.9886°E |  |  | Rakennettiin kivisenä 1868 mennessä. |  |  |
| Patteri 4, ruutikellari A 30 |  | A 30, 60.1384°N, 24.9888°E |  |  |  |  |  |
| Patteri 4, ruutikellari A 31 |  | A 31, 60.1386°N, 24.988°E | 1876 |  | Ruutikellari rakennettiin vuonna 1876 patteri 4:n käyttöruutikellariksi. |  |  |
| Patteri 2, ruutikellari A 33 |  | A 33, 60.1393°N, 24.9854°E | 1876 |  | Ruutikellari rakennettiin vuonna 1876 patteri 2:n käyttöruutikellariksi ja peitettiin maalla samana vuonna. |  |  |