stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Peter Madsen
Ura

Madsen kasvoi köyhissä oloissa yli 70-vuotiaan rakettiharrastajaisänsä ankarasti kasvattamana ja oli lapsesta asti kiinnostunut raketeista ja sukellusveneistä. Ensimmäisen sadan metrin korkeuteen kohonneen raketin hän rakensi 15-vuotiaana. Hän keskeytti lukion heti, kun katsoi tietävänsä tarpeeksi harrastuksestaan.
Madsenia on kuvailtu täydellisyyteen pyrkiväksi ja äärimmäisen niukasti eläväksi amatööri-harrastajaksi. Hän kuului teini-iässä kööpenhaminalaiseen DARK-rakettikerhoon, kunnes hänen suurelliset suunnitelmansa kävivät muille jäsenille ylivoimaisiksi. Madsen kävi myöhemmin hitsauskursseja ja aloitti insinöörikoulutuksen, josta ei suorittanut tutkintoa. Vuonna 2002 valmistui Freya-niminen sukellusvene ja seuraavaksi Kraka-sukellusvene. Sukellusvenettä rakentaessaan 1990-luvulla hän nukkui konehallin lattialla säästääkseen vuokrakuluissa.
Hänet tunnetaan UC3 Nautilus -sukellusveneen suunnittelijana ja aluksen kapteenina. Madsenin mukaan hänen joukkorahoituksen turvin rakentamansa UC3 Nautilus on suurin yksityisomistuksessa oleva sukellusvene. Sukellusvene valmistui vuonna 2008. Sen kunnostamiseksi aloitettiin vuonna 2014 toinen joukkorahoitushanke, jonka tavoitteena oli kerätä 50 000 dollaria. Keräys tuotti lopulta vain 6 170 dollaria. Tuolloin UC3 Nautilus oli tehnyt tuhat sukellusta ja sitä kunnostamassa työskenteli kymmenen vapaaehtoista. Madsen ja sukellusveneestä vastaavat vapaaehtoiset päätyivät erimielisyyksiin vuonna 2015, minkä jälkeen veneen omistus siirrettiin Madsenille.
UC3 Nautiluksen valmistuttua Madsen alkoi suunnitella myös avaruuslentoja. Hän johtaa Rocket-Madsens Space Laboratory -nimistä järjestöä, jonka tavoitteena on laukaista raketti avaruuteen kelluvalta alustalta lähellä Bornholmin saarta ja lopulta olla ensimmäinen ihmisen vapaaehtoisvoimin avaruuteen laukaissut kansalaisjärjestö. Madsen oli 2008 myös mukana perustamassa Copenhagen Suborbitals -nimistä järjestöä, josta hän 2014 erosi. Järjestöt ovat riidelleet sittemmin keskenään rakettien laukaisupaikasta.
Murha sukellusveneessä > Murha

11. elokuuta 2017 Madsenin sukellusvene upposi. Samalla matkustajana ollut toimittaja Kim Wall katosi. Tanskan poliisi pidätti Madsenin, koska epäili häntä toimittajan murhasta. Vangitsemisoikeudenkäynnissä rikosnimike lieveni kuolemantuottamukseksi (tansk. uagtsomt manddrab). Tutkintavankeuden aikana oikeus muutti vangitsemisperustetta ankarammaksi: ”kuolemantuottamus raskauttavien asianhaarojen vallitessa” (uagtsomt manddrab under særligt skærpende omstændigheder). Syyskuussa uusien todisteiden (muun muassa DNA-tutkimuksen) perusteella alkuperäinen murhasyyte palautettiin voimaan.
Poliisin mukaan Madsen on kertonut, että toimittaja Kim Wall kuoli sukellusveneessä onnettomuuden seurauksena, ja Madsen hautasi hänet Kögenlahteen, joka on merialue Kööpenhaminan eteläpuolella Amagerin saaren ja Stevnsin kunnan välissä.
Tammikuun 16. päivänä 2018 Madsen sai Kim Wallin murhasta syytteen, jossa hänelle vaadittiin elinkautista tuomiota. Syyttäjän mukaan hän oli syyllistynyt murhaan, vapaudenriistoon ja seksuaalirikoksiin. Oikeudenkäynti alkoi 8.3.2018. 25. huhtikuuta 2018 Kööpenhaminan käräjäoikeus tuomitsi Madsenin elinkautiseen vankeuteen murhasta, törkeästä seksuaalirikoksesta ja hautarauhan rikkomisesta. Madsen myönsi paloitelleensa Wallin ruumiin mutta väitti kuoleman johtuneen häkämyrkytyksestä.
Myöhemmin dokumenttisarjaa varten tehdyssä puhelinhaastattelussa Madsen tunnusti murhanneensa Wallin.
Madsen avioitui joulukuussa 2019 vankilassa venäläis-suomalaisen graafikon Jenny Kurpenin kanssa.
Madsen yritti 20. lokakuuta 2020 paeta räjähteillä uhaten Herstedvesterin vankilasta Kööpenhaminassa, mutta poliisit saivat hänet kiinni.
Murha sukellusveneessä > Uhri

Toimittaja Kim Wall oli ruotsalainen vapaa journalisti, joka asui tuolloin Kööpenhaminassa. Wall oli kirjoittamassa Madsenista ja sukellusveneestä juttua saksalaislehteen, ja meni sukellusveneeseen haastatellakseen Madsenia.
Aiheesta muualla > Dokumenttielokuva

Emma Sullivan: Into the Deep (Tanska, 2020) 1 h 30 min
UC3 Nautilus vuonna 2008.
Pesäpallon SM-sarja 1937

Pesäpallon SM-sarja 1937, 16. SM-sarja kausi, oli kerrassaan mielenkiintoinen. Itälohkossa positiivisesti yllätti pohjoiskarjalaisseura Pankakoski, jonka hurmos katkesi vasta Kotkalle ja Kuusankoskelle kärsittyihin murskatappioihin sarjan syyspuolella.
Länsilohkossa puolestaan kahdeksan pelikierroksen jälkeen kaikki joukkueet olivat tasapisteissä ja niinpä sekä loppuottelija että sarjasta putoajat ratkaistiin aivan viimeisissä peleissä. Edellisvuoden tähdenlento, Hämeenlinna, sai kohtalokseen pudota Suursarjasta.
Mestariksi pelasi toisen kerran historiassaan Kuusankoski.
Suursarja > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | KV | PTU | VPL | KI | JK | LMV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuusankosken Veto | 10 | 7 | 2 | 1 | 66-29 | 16 |  | 15-0 | 2-2 | 6-5 | 8-4 | 4-1 |
| Pankakoski | 10 | 8 | 0 | 2 | 54-52 | 16 | 7-5 |  | 3-2 | 1-8 | 6-5 | 10-4 |
| Viipurin Pallonlyöjät | 10 | 4 | 3 | 3 | 54-39 | 11 | 3-7 | 3-4 |  | 5-5 | 7-4 | 6-6 |
| Kotkan Into | 10 | 4 | 2 | 4 | 37-31 | 10 | 1-1 | 0-3 | 0-4 |  | 2-5 | 4-2 |
| Jyväskylän Kiri | 10 | 3 | 0 | 7 | 54-64 | 6 | 5-8 | 6-8 | 3-7 | 1-8 |  | 8-4 |
| Lahden Mailaveikot | 10 | 0 | 1 | 9 | 36-86 | 1 | 1-10 | 4-12 | 5-15 | 3-4 | 6-13 |  |
Suursarja > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | KP | HPL | PT | LP | TP | HPK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keravan KooPee | 10 | 6 | 0 | 4 | 56-45 | 12 |  | 9-3 | 9-1 | 2-4 | 7-5 | 5-3 |
| Helsingin Pallonlyöjät | 10 | 6 | 0 | 4 | 51-50 | 12 | 5-6 |  | 2-0 | 2-1 | 12-5 | 6-4 |
| Helsingin Pallo-Toverit | 10 | 5 | 0 | 5 | 43-52 | 10 | 8-5 | 1-5 |  | 7-5 | 5-3 | 12-4 |
| Loimaan Palloilijat | 10 | 5 | 0 | 5 | 52-44 | 10 | 12-2 | 4-0 | 5-6 |  | 5-4 | 12-1 |
| Tampereen Pyrintö | 10 | 4 | 0 | 6 | 62-55 | 8 | 4-3 | 3-8 | 8-0 | 14-2 |  | 7-3 |
| Hämeenlinnan Pallokerho | 10 | 4 | 0 | 6 | 54-72 | 8 | 0-8 | 17-8 | 6-3 | 6-2 | 10-9 |  |
Uuteen Välisarjaan putosivat Kiri, Lahti, Tampere ja Hämeenlinna. B-sarjasta nousivat Katajanokan Haukat (B-mestari), Myllykosken Kilpaveikot, Enson Kisailijat ja Vimpelin suojeluskunta.
Loppuottelu

| Kuusankosken Veto – Keravan KooPee  |
| --- | --- | --- | --- |
| 26.9. Kerava | KooPee | Veto | 3-2 |
Pelituomari: N.Mikkola, Syöttötuomari: M.Heinonen  KooPee: Toivo Sariola 0/2, Olli Veijola 2/0, Tauno Luomi, Atte Favorin, Niilo Tarvajärvi 1/0, Sulho Noopila, Veikko Sariola, Erkki Parkkonen 0/1, Knut Peltonen  Veto: Ahti Hakalainen 1/0, Leo Hannula, Lasse Nyman 0/1, Yrjö Perinne, Olavi Inkeroinen, Ossi Leino 0/1,  Eero Häkkinen, Toivo Jokinen, Kalervo Markkanen 1/0
| 3.10. Kuusankoski | Veto | KooPee | 9-4 |
Yleisöä 960  Pelituomari: Niilo Mikkola, Syöttötuomari: Erkki Kiuru  Veto: Häkkinen 1/0, Ossi Leino 0/3, Leo Hannula 1/0, Ahti Hakalainen 1/0, Jokinen 1/0, Nyman 0/2, Yrjö Perinne 1/1, Inkeroinen, Kalervo Markkanen 3/2... Osmo Leino, Vilja, Yrjö Kara  KooPee: Toivo Sariola 1/0 OlIi Veijola 2/0, Tauno Luomi, Parkkonen 0/3, Petäjä 0/1, Favorin 1/0... Jansson, Eikka Nousiainen, Erkki Mohell, Matiskainen
Kuusankosken Veto voitti Suomen mestaruuden yhteistuloksella 11-7
Naisten SM

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Jyväskylän Kiri |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Jyväskylän Kiri |   |   |   | 5. syyskuuta | 5. syyskuuta |   |   |  |  |
|  |  Sortavalan Palloseura |  luov |   |   | 5. syyskuuta | 5. syyskuuta |   |   |  |  |
|  |  Sortavalan Palloseura |  luov |   |   |  Jyväskylän Kiri |  2 |   |   |  |  |
|  | kaksoisottelu | kaksoisottelu |   |   |  Jyväskylän Kiri |  2 |   |   |  |  |
|  | kaksoisottelu | kaksoisottelu |   |   |  Viipurin Pallonlyöjät |  6 |   |   |  |  |
|  |  Viipurin Pallonlyöjät |  8 |   |   |  Viipurin Pallonlyöjät |  6 |   |   |  |  |
|  |  Viipurin Pallonlyöjät |  8 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Haminan Palloilijat |  4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Haminan Palloilijat |  4 |   |   |  |  |   |   |  Tampereen Pyrintö |  5 |
|  | 8. elokuuta | 8. elokuuta |   |   |  |  |   |   |  Tampereen Pyrintö |  5 |
|  | 8. elokuuta | 8. elokuuta |   |   |  |  |   |   |  Viipurin Pallonlyöjät |  3 |
|  |  Katajanokan Haukat |  9 |   |   |  |  |   |   |  Viipurin Pallonlyöjät |  3 |
|  |  Katajanokan Haukat |  9 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Loimaan Palloilijat |  6 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Loimaan Palloilijat |  6 |   |   |  Tampereen Pyrintö |  8 |   |   |  |  |
|  | 8. elokuuta | 8. elokuuta |   |   |  Tampereen Pyrintö |  8 |   |   |  |  |
|  | 8. elokuuta | 8. elokuuta |   |   |  Katajanokan Haukat |  1 |   |   |  |  |
|  |  Ilmajoen Kisailijat |  0 |   |   |  Katajanokan Haukat |  1 |   |   |  |  |
|  |  Ilmajoen Kisailijat |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Tampereen Pyrintö |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Tampereen Pyrintö |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
Mestarit: Irma Jokinen, 
S. Kaipola, 
Valtonen, 
Salmi, 
Helvi Kaipola, 
Seidi Honkasalo, 
Villberg, 
Valma Hakala, 
Anna-Liisa Tuominen.
Majlis Arasalo (Ahlfors)
Pissoúri

| Pissoúri Πισσούρι |
| --- | --- |
 Pissoúrin kylä.
 Pissoúri
 Koordinaatit: 34°40′12″N, 32°42′5″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Limassol
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Korkeus:  152 m
Väkiluku (2011):  1 819
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 pissouri.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pissoúri (kreik. Πισσούρι) on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Limassolin alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 1 819 (2011).
Pissoúrin seudun maisemia.
Pissoúrin kylä sijaitsee Kyproksen lounaisrannikolla Páfoksen ja Limassolin puolessa välissä. Etäisyys Páfokseen on noin 30 kilometriä ja Limassoliin noin 34 kilometriä. Kylä on rakennettu noin 152 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on ollut olemassa jo bysanttilaisella keskiajalla, ja sen nimi viittaa mahdollisesti alueen pihkantuotantoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pissoúri Wikimedia Commonsissa
Pissouri Village & Bay. Kylän turismisivusto. (englanniksi)
Limassolin alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Ágios Athanásios · Germasógeia · Káto Polemídia · Limassol (Lemesós) · Mésa Geitoniá · Ýpsonas 
Yhdyskunnat (koinótita):  Ágios Amvrósios · Ágios Dimítrios · Ágios Geórgios · Ágios Ioánnis · Ágios Konstantínos · Ágios Mámas · Ágios Pávlos · Ágios Theódoros · Ágios Therápon · Ágios Thomás · Ágios Týchonas · Agrídia · Agrós · Akapnoú · Akrotíri · Akroúnta · Álassa · Aléktora · Amíantos · Anógyra · Apesiá · Apsioú · Arakapás · Armenochóri · Ársos · Asgáta · Asómatos · Avdímou · Chandriá · Dieróna · Dorá · Dorós · Dýmes · Episkopí · Eptagóneia · Erími · Fasoúla · Foiní · Foinikária · Gerása · Gerovása · Kaló Chorió · Kaminária · Kantoú · Kapileió · Kivídes · Káto Mýlos · Káto Plátres · Kelláki · Kissoúsa · Klonári · Koiláni · Kolóssi · Korfí · Kouká · Kyperoúnta · Láneia · Lemíthou · Limnátis · Lófou · Louvarás · Maliá · Mandriá · Mathikolóni · Monágri · Monagroúlli · Moní · Moniátis · Mouttagiáka · Ómodos · Páchna · Palaiómylos · Palódeia · Páno Plátres · Páno Polemídia · Paramáli · Paramýtha · Parekklisiá · Peléndri · Pentákomo · Péra Pedí · Pissoúri · Platanísteia · Potamioú · Potamítissa · Prastió Avdímou · Prastió Kellakíou · Pródromos · Pýrgos · Sanída · Silíkou · Sotíra · Soúni-Zanakiá · Spitáli · Sykópetra · Trachóni · Treis Eliés · Trimíklini · Tróodos · Tserkézoi · Vása Kellakíou · Vása Koilaníou · Víkla · Vouní · Zoopigí
Pesäpallon SM-sarja 1936

Suursarja 1936 oli SM-sarjan 15. kausi. Nousijajoukkue Hämeenlinnan Pallokerho järjesti jonkin asteisen yllätyksen voittamalla ensimmäisen ja ainokaiseksi jääneen mestaruutensa.
Suursarja > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | KV | LMV | KI | VPL | VKV | SP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuusankosken Veto | 10 | 9 | 0 | 1 | 66-19 | 18 |  | 3-1 | 3-8 | 3-0 | 2-1 | 17-2 |
| Lahden Mailaveikot | 10 | 5 | 2 | 3 | 53-36 | 12 | 3-16 |  | 6-5 | 1-1 | 5-5 | 12-5 |
| Kotkan Into | 10 | 6 | 0 | 4 | 30-20 | 12 | 1-4 | 1-0 |  | 1-2 | 3-2 | 7-0 |
| Viipurin Pallonlyöjät | 10 | 5 | 1 | 4 | 23-23 | 11 | 2-3 | 0-4 | 2-0 |  | 2-1 | 5-1 |
| Viipurin Kisa-Veikot | 10 | 2 | 1 | 7 | 29-24 | 5 | 1-6 | 0-3 | 0-1 | 1-2 |  | 8-0 |
| Siilinjärven Ponnistus | 10 | 1 | 0 | 9 | 17-96 | 2 | 0-9 | 0-18 | 1-3 | 8-7 | 0-10 |  |
Suursarja > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | HPK | HPL | PT | TP | RPL | SMJ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hämeenlinnan Pallokerho | 10 | 8 | 0 | 2 | 47-29 | 16 |  | 3-1 | 5-6 | 5-3 | 5-3 | 8-4 |
| Helsingin Pallonlyöjät | 10 | 7 | 1 | 2 | 57-31 | 15 | 3-4 |  | 7-5 | 3-3 | 4-2 | 11-2 |
| Helsingin Pallo-Toverit | 10 | 6 | 0 | 4 | 45-34 | 12 | 6-4 | 4-6 |  | 3-4 | 3-0 | 9-2 |
| Tampereen Pyrintö | 10 | 3 | 2 | 5 | 34-38 | 8 | 2-5 | 3-7 | 1-2 |  | 8-6 | 2-3 |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 10 | 3 | 1 | 6 | 29-34 | 7 | 1-3 | 4-7 | 4-1 | 2-2 |  | 5-0 |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 10 | 1 | 0 | 9 | 16-62 | 2 | 0-5 | 1-8 | 1-6 | 2-6 | 1-2 |  |
Sarjasta putosivat Viipurin Kisa-Veikot, Siilinjärven Ponnistus, Riihimäen Pallonlyöjät ja Seinäjoen Maila-Jussit. Tilalle nousivat Loimaan Palloilijat, Pankakosken Tehtaan Urheilijat, Keravan KooPee ja Jyväskylän Kiri, joista Loimaa voitti B-sarjan mestaruuden lyötyään loppuottelussa 27.9. Pankakoskella isäntäjoukkueen 9-2.
Loppuottelu

| Hämeenlinnan Pallokerho – Kuusankosken Veto  |
| --- | --- | --- | --- |
| 27.9. Kuusankoski | KV | HPK | 2-1 |
Pelituomari: Teemu Saarinen Veto: Lasse Nyman 1/1, Osmo Leino 1/1, Ahti Hakalainen, Kalervo Markkanen, Toivo Jokinen, Leo Hannula, Yrjö Perinne...  HPK: Aarne Leivo, Leonard Heinänen, Eero Salisma 0/1, Ilmari Leino, Erkki Raassina, Antero Salisma 1/0 ...
| 11.10. Hämeenlinna | HPK | KV | 6-2 |
yleisöä 1000  Tuomarit: Teemu Saarinen - M. Heinonen  HPK: "Mänkky" Mäkelä 0/1, Aarne Leivo 0/2, Rafael Aalto, Eero Salisma 1/1, Ilmari Leino 1/0, Erkki Raassina 1/1, Antero Salisma 2/0, Atte Hartikainen 1/0, Mauri Visuri 0/1... Tuomola, Roth, Heinänen II.  Veto: Nyman, Osmo Leino 0/1, Ahti Hakalainen, Kalervo Markkanen 0/1, Toivo Jokinen 1/0, Leo Hannula, Yrjö Perinne, Ossi Leino 1/0, Yrjö Kara
Hämeenlinnan Pallokerho voitti Suomen mestaruuden yhteistuloksella 7-4
Naisten SM

Naisten finaalissa olivat vastakkain samat joukkueet kuin edellisvuonnakin. Tällä kertaa ottelu pelattiin Pieksämäellä, jossa Tampereen Pyrintö otti 1-2 vierasvoiton. Pieksämäen Palloilijoille hopeaa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  | 30. elokuuta | 30. elokuuta |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 30. elokuuta | 30. elokuuta |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Lieksan Urheilijat |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Lieksan Urheilijat |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Pieksämäen Palloilijat |  7 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Pieksämäen Palloilijat |  7 |   |   |  Pieksämäen Palloilijat |  5 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Pieksämäen Palloilijat |  5 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Viipurin Pallonlyöjät |  4 |   |   |  |  |
|  |  Viipurin Pallonlyöjät |  7 |   |   |  Viipurin Pallonlyöjät |  4 |   |   |  |  |
|  |  Viipurin Pallonlyöjät |  7 |   |   |  |  |   |   | 27. syyskuuta | 27. syyskuuta |
|  |  Haminan Palloilijat |  2 |   |   |  |  |   |   | 27. syyskuuta | 27. syyskuuta |
|  |  Haminan Palloilijat |  2 |   |   |  |  |   |   |  Pieksämäen Palloilijat |  1 |
|  | 16. elokuuta | 16. elokuuta |   |   |  |  |   |   |  Pieksämäen Palloilijat |  1 |
|  | 16. elokuuta | 16. elokuuta |   |   |  |  |   |   |  Tampereen Pyrintö |  2 |
|  |  Loimaan Palloilijat |  0 |   |   |  |  |   |   |  Tampereen Pyrintö |  2 |
|  |  Loimaan Palloilijat |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Katajanokan Haukat |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Katajanokan Haukat |  2 |   |   |  Katajanokan Haukat |  1 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Katajanokan Haukat |  1 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Tampereen Pyrintö |  3 |   |   |  |  |
|  |  Tampereen Pyrintö |  7 |   |   |  Tampereen Pyrintö |  3 |   |   |  |  |
|  |  Tampereen Pyrintö |  7 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Ilmajoen Kisailijat |  1 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Ilmajoen Kisailijat |  1 |   |   |  |  |   |   |  |  |
Naisten mestarijoukkue 36
Eeva Peltonen, 
Liisa Salmi, 
Marjatta Lietsamo, 
Suoma Kaipola, 
Aino Liimatainen, 
Irma Jokinen, 
Sylvi Kaipola, 
Valma Hakala,
Helvi Kaipola
Majlis Arasalo (Ahlfors)
Josef Maria Horváth

Josef Maria Horváth (20. joulukuuta 1931 Pécs – 21. lokakuuta 2019 Salzburg) oli unkarilaissyntyinen, 1950-luvulta Itävallassa asunut säveltäjä ja pianisti.
Horváth opiskeli urkujensoittoa Pécsissä ja sai vuonna 1956 pianodiplominsa Budapestissa. Itävaltaan muuttamisensa jälkeen hän opiskeli Mozarteumissa Cesar Bresgenin ja Kurt Leimerin johdolla. 1960-luvulle saakka Horváth esiintyi konserttipianistina, mutta myöhemmällä urallaan hän keskittyi säveltämiseen. Vuonna 1979 hänestä tuli musiikin teorian ja uuden musiikin professori Mozarteumissa. Horváth sävelsi tilaustöitä muiden muassa Itävallan radiolle, Salzburger Festspielelle ja Ensemble XX. Jahrhundertille.
Horváthin sävellystuotantoon kuuluu orkesterimusiikkia (kuten Passacaglia, Symphonie Entropia), kamarimusiikkiteoksia (kuten Redundanz 1–3) sekä vokaalimusiikkia, kuten messu, requiem ja yksinlauluja.
Perälammi (Ruovesi)

| Perälammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°01′43″N, 23°51′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Karjulanjoen valuma-alue (35.36)
Laskuoja:  oja Salmijärveen 
Järvinumero:  35.367.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,1 m  
Rantaviiva:  2,103 km  
Pinta-ala:  8,064 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPerälammi 
Perälammi  on Pirkanmaalla Ruovedellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Lampi sijaitsee Helvetinjärven kansallispuiston keskellä olevalla suojelemattomalla alueella.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.367) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,1 metriä mpy.
Johan Christopher Toll

Johan Christopher Toll
Johan Christopher Toll (1. helmikuuta 1743 – 21. toukokuuta 1817) oli ruotsalainen sotamarsalkka ja poliitikko.
Tollilla oli merkittävä rooli kuningas Kustaa III:n vuonna 1772 tekemässä vallankaappauksessa, sillä hän suostutteli Etelä-Ruotsissa sijaitsevan Kristianstadin varuskunnan kuninkaan puolelle. Vallankaappauksen jälkeen Tollista tuli eräs kuninkaan tärkeimmistä avustajista, ja hän sai merkittävän aseman Ruotsin puolustus- ja ulkopolitiikassa. Vuonna 1786 hänet ylennettiin kenraalimajuriksi.
Kun Kustaa III hyökkäsi Venäjälle vuonna 1788 (ns. Kustaan sota), turvautui hän paljolti Tollin laatimiin hyökkäyssuunnitelmiin. Sota sujui huonosti, ja niinpä Toll joutui kuninkaan epäsuosioon. Vastoinkäymisistä ei kuitenkaan olisi pitänyt syyttää Tollia, sillä hän oli alun perin pitänyt hyökkäyksen ajoitusta huonona. Ruotsin armeija olisi hänen mielestään tarvinnut enemmän aikaa sotaan valmistautumiseen.
Tollin vastoinkäymiset jatkuivat 1790-luvulla: maanpetoksesta syytetyn Gustaf Mauritz Armfeltin vastaisen oikeudenkäynnin yhteydessä myös Toll joutui epäilyksenalaiseksi, ja hänet tuomittiin melko huterin perustein kahdeksi vuodeksi vankilaan. Kuningas Kustaa IV Aadolf palautti kuitenkin pian Tollin kunnian ja nimitti tämän tärkeisiin diplomaattisiin tehtäviin. Vuonna 1801 Toll siirtyi hoitamaan Skånen kenraalikuvernöörin virkaa.
Vuonna 1807 Ruotsi tarvitsi jälleen Tollin diplomaattisia taitoja: Napoleonin joukot olivat saartaneet Ruotsin armeijan Rügenin saarelle Pohjois-Saksaan, mutta Toll onnistui neuvottelemaan ruotsalaisille kunniallisen vetäytymisen. Ruotsalaiset saivat pitää kaikki aseensa ja kalustonsa. Kustaa IV Aadolf palkitsi hänet tästä hyvästä sotamarsalkan arvolla. (Kuninkaalla oli syytäkin kiitollisuuteen, sillä tuon sotilaallisen katastrofin partaalle oli päädytty hänen taitamattoman politiikkansa vuoksi.)
Vuonna 1814 Toll korotettiin kreivin arvoon.
Piirrosvideo

Piirrosvideo (valkotauluvideo, tussivideo) on elävään piirtämiseen perustuva video, jossa yleensä kerrotaan jokin tarina. Englanniksi videoita kutsutaan nimillä whiteboard animation, animated doodling tai video scribing. Piirrosvideoita on käytetty viestinnässä ja tarinankerronnassa kansainvälisesti suhteellisen laajasti 2000-luvulta alkaen. Suomessa ilmiön suosio kasvaa jatkuvasti.
Historia

UPS:n mainokset vuodesta 2007 alkaen olivat tienraivaaja ja tulivat hyvin tunnetuiksi Yhdysvalloissa.
Kansainvälisesti piirrosvideo sai nykymuodossaan alkunsa vuonna 2009 RSA:n promootiovideoista. Näissä videoissa ajattelun ammattilaiset esittelivät teorioita tai käsitteitä samalla kun videolla piirtävä käsi kuvitti ja täydensi näitä puheita. Videoista tuli hyvin suosittuja YouTubessa, ja suosituimmilla videoilla on yli 11 miljoonaa katsojaa.
Ennen internetiä ilmiötä kehitti Suomessa eteenpäin Kylli Koski, jonka satuja Yle televisioi.
Tekniikka

Piirrosvideo toteutetaan yleensä niin, että piirtäjä piirtää alustalle (valkotaulu, paperi) ja kuvaa koko piirtämisen prosessin, joka sitten nopeutetaan sujuvaksi tarinaksi ja rytmitetään puheeseen sopivaksi videoeditoinnin keinoin. Joissakin piirrosvideoissa on myös animoituja osioita. Piirrosvideoita on tehty myös siten että piirtäjä piirtää samalla kun hän tai joku muu puhuu.
Käyttötarkoitukset

Piirrosvideoita käytetään muun muassa koulutukseen, mainontaan, markkinointiin, taiteeseen ja organisaatioiden sisäiseen viestintään. Usein piirrosvideot julkaistaan internetissä esim. Youtube- tai Vimeo-palveluissa. Piirrosvideoiden on todettu saavan enemmän katsojakertoja kuin perinteiset videoanimaatiot.
Aiheesta muualla

www.piirrosvideot.fi
RSA:n piirrosvideot YouTubessa
Yle elävä arkisto: Kylli-täti piirtää Lucian
Yle elävä arkisto: Kylli-tädin viimeinen joulusatu
Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 1972

| Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 1972 |
| --- | --- |
Joukkueet:  8
Isäntämaa:  Kamerun
Ajankohta:  23. helmikuuta 1972 - 5. maaliskuuta 1972
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Kongon tasavalta
–  Hopeaa:   Mali
–  Pronssia:   Kamerun
Ottelut:  16
Maalit:  53 (keskiarvo 3,3/per ottelu)
Maalintekijä:   Fantamady Keita   5 maalia
Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 1972 pelattiin vuonna 1972 ensimmäistä kertaa Kamerunissa. Koko kisojen yllättäjä ja myös kisojen mestari, oli Kongon tasavalta, jonka joukkue päihitti karsinnoissa kaksi mestariehdokasta, kun se löi ensimmäisellä kierroksella Nigerian ja toisella kierroksella kohde oli Norsunluurannikko. Alkulohkon joukkue selvitti yhdellä voitolla, yhdellä tasapelillä sekä yhdellä häviöllä, ollessaan lohkonsa toinen samoilla pisteillä kolmanneksi tulleen Marokon edellä. Välierissä joukkue löi Kamerunin maalein 1–0 ja finaalissa joukkue voitti Malin 3–2 ja otti historiansa ensimmäisen Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailujen voiton.
Karsinnat

24 joukkuetta, toiselle kierrokselle selvisi 12 ja sieltä kisoihin kuusi, paikkansa kisoissa varmistanut oli Kamerun ja hallitseva mestari Sudan.