stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Perussuomalaisten Etelä-Pohjanmaan piiri
Merkittäviä henkilöitä > Nykyiset kansanedustajat

Juha Mäenpää (2019–)
Anne Rintamäki (2023–)
Merkittäviä henkilöitä > Aikaisemmat kansanedustajat

Raimo Vistbacka (1995–2011)
Reijo Hongisto (2011–2019)
Vesa-Matti Saarakkala (2011–2019)
Maria Tolppanen (2011–2016) (myöh. SDP)
Jukka Mäkynen (2019–2023)
Merkittäviä henkilöitä > Puheenjohtajat

Pentti Kokko (2000–2004)
Tapio Pihlaja (2005–2011)
Raimo Vistbacka (2012–2013)
Asko Salminen (2014–2015)
Raimo Vistbacka (2016)
Jukka Mäkynen (2017–2018)
Anne Matokangas (2019–2020)
Matti Heinonen (2021)
Anne Matokangas (2022–)
Uudenmaan Sosialidemokraatit

| Uudenmaan Sosialidemokraatit ry>  |
| --- | --- |


Alue:  Uudenmaan vaalipiiri
Toimisto:  Siltasaarenkatu 18-20 C 6 krs. 00530 Helsinki
Johto:  Joona Räsänen  (pj.)  Tiina Vesa (1. vpj.)  Kristiina Lindroos (2. vpj.)
Kansanedustajia:  7 / 36 (2019)
Aluevaltuutettuja:  56 / 276 (2022)
Kunnanvaltuutettuja:  182 / 1 021 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Uudenmaan Sosialidemokraatit (Uudenmaan SDP) on SDP:n Uudenmaan vaalipiirissä toimiva piirijärjestö. Piiri on toiminut vuodesta 1906 ja sen keskeinen tehtävä on koordinoida alueensa kuntatason järjestöjä ja ajaa Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen arvojen mukaista politiikkaa. Keskeisiä teemoja tässä politiikassa on tasa-arvo, yhdenvertaisuus, solidaarisuus, laadukas työelämä sekä tasapainoinen talous.
Uudenmaan SDP:n toiminta kattaa pääosin ylikunnallisen yhteistyön toteuttamisen maakuntatasolla. Piiri on aktiivinen tapahtumien järjestäjä. Osa tapahtumista on yleisölle avoimia ja osa puolestaan jäsenistön koulutus- ja ryhmäytymistapaamisia.
Piirin ylin päättävin elin on piirikokous, joka kokoontuu kaksi kertaa vuodessa. Piirikokouksessa äänivaltaisia ovat kunnallisjärjestöjen asettamat piirikokousedustajat. Piirikokous valitsee myös vuoden välein piirihallituksen jäsenistön, paitsi puheenjohtajistoa, jonka toimikausi on kaksivuotinen. Piirihallituksen pääasiallinen tehtävä on olla järjestön toimeenpaneva elin.
Kansanedustajat

Antti Lindtman
Maria Guzenina
Antti Rinne
Timo Harakka
Kimmo Kiljunen
Johan Kvarnström
Hussein al-Taee
Aiempia kansanedustajia

Joona Räsänen (2015-2019)
Lauri Ihalainen (2011-2015)
Mikael Jungner (2011-2015)
Maarit Feldt-Ranta (2007-2019)
Merja Kuusisto (2007-2015)
Tommy Tabermann (2007-2010)
Arja Alho (2003-2007)
Susanna Rahkonen (1999-2007)
Risto Kuisma (1995-2007, 2010-2011)
Klaus Hellberg (1995-2007)
Leena Luhtanen (1991-2007)
Matti Saarinen (1987–1991, 1995–2015)
Antti Kalliomäki (1983-2011)
Kaj Bärlund (1979-1991)
Matti Louekoski (1976-1979, 1983-1996)
Sinikka Luja-Penttilä (1966-1983)
Kaarlo af Heurlin (1966-1970)
Lars Lindeman (1958-1976)
Veikko Helle (1951-1983)
Heikki Hykkäälä (1948-1951)
Vihtori Huhta (1941-1944, 1944-1945)
Laura Härmä (1941-1944)
Pekka Railo (1941-1944)
August Valta (1941-1944)
Cay Sundström (1939-1941)
Atos Wirtanen (1936-1946)
Matti Turkia (1930-1945)
Väinö Hakkila (1919-1924)
K. H. Wiik (1911-1917, 1922-1927, 1933-1941)
Kullervo Manner (1910-1918)
O. W. Kuusinen (1908-1914, 1917-1918)
Aatto Siren (1907-1914, 1917-1918, 1929-1930, 1933-1936)
Miina Sillanpää (1907-1911)
Edvard Helle (1907-1908, 1909-1911, 1919-1921)
Hämeen vihreät

| Hämeen Vihreät ry |
| --- | --- |

Alue:  Kanta- ja Päijät-Häme
Johto:  Anssi Lepistö (pj.)  Allu Pyhälammi (vpj.)
Kansanedustajia:  0 / 14 (2023) 
Aluevaltuutettuja:  6 / 128 (2022)
Kunnanvaltuutettuja:  35 / 652 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Hämeen Vihreät on Vihreän liiton piirijärjestö, joka toimii Hämeen vaalipiirin 21 kunnassa. Järjestön puheenjohtajana vuosina 2022-2023 toimii janakkalalainen Anssi Lepistö, ja varapuheenjohtajana lahtelainen Allu Pyhälammi.
Jäsenjärjestöt > Lounais-Hämeen Vihreät ry

Forssa, Humppila, Jokioinen, Tammela ja Ypäjä
Aiheesta muualla

Hämeen Vihreiden kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Eduskuntapuolueiden Hämeen vaalipiirin piirijärjestöt
Hämeen Vasemmistoliitto |
Hämeen Kokoomus |
Hämeen Sosialidemokraatit |
Hämeen vihreät |
Keskustan Etelä-Hämeen piiri |
Keskustan Päijät-Hämeen piiri |
Kristillisdemokraattien Hämeen piiri |
Perussuomalaisten Hämeen piiri
Europe (mytologia)

Europe ja härkä kuvattuna pompejilaisessa maalauksessa 1. vuosisadalta.
Europe (m.kreik. Εὐρώπη, Eurōpē) tai Europa (lat.) oli kreikkalaisessa mytologiassa foinikialainen prinsessa ja Kreetan kuningas Minoksen äiti. Euroopan maanosan sanotaan olevan nimetty Europen mukaan.
Elämä

Europen isä oli foinikialainen kuningas Agenor, ja hänen äitinsä oli joko Telefassa tai Argiope. Toisen käsityksen mukaan Europe oli Agenorin pojan Foiniksin tytär.
Kun Europe oli vielä nuori, ylijumala Zeus rakastui häneen. Zeus otti komean valkoisen härän hahmon ja houkutteli Europen istumaan selkäänsä. Zeus kuljetti Europen Kreetaan ja piti hänet rakastajattarenaan. Heille syntyivät pojat Minos, Sarpedon ja Rhadamanthys. Myöhemmin Europe nai Asterionin ja sai hänen kanssaan Kreeta-tyttären.
Toisessa kertomuksessa Europe on meren jumala Poseidonin pojan Eufemuksen äiti, ja ehkä myös Zeuksen pojan Aiakosin äiti.
Vaikutus

Jo Hesiodos kertoi Euroopan maanosan olevan nimetty Europen mukaan. Myöhemmin Europen mukaan on nimetty Jupiterin kuu Europa ja asteroidi 52 Europa.
Europe ja Zeus ovat kuvattuina kreikkalaiseen kahden euron kolikkoon. Europe on kuvattuna myös toisen sarjan euroseteleiden vesileimassa.
Maalauksia

Europen ryöstö. Tizian 1559–1562.
Europen ryöstö. Rembrandt 1632.
Europe ja härkä. Gustave Moreau 1869.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Europe Wikimedia Commonsissa
Lallukan taiteilijakoti

| Lallukan taiteilijakoti Lallukan taiteilijakoti |
| --- | --- |

Sijainti:  Etu-Töölö, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°10′36″N 24°55′31″E﻿ / ﻿60.17666°N 24.92523°E﻿ / 60.17666; 24.92523
Rakennustyyppi:  Vuokrakerrostalo (en), asuinrakennus ja kerrostalo
Käyttö:  Kerrostalo
Suunnittelija:  Gösta Juslén
Valmistumisvuosi:  1932 ja 1933
 fiLallukan taiteilijakoti 
Lallukan taiteilijakoti on kuva-, näyttämö- ja säveltaiteilijoille tarkoitettu asuin- ja ateljeerakennus Helsingin Etu-Töölössä Apollonkatu 13:ssa ja Eteläinen Hesperiankatu 14:ssä. Vuonna 1933 valmistuneen rakennuksen omistaja ja ylläpitäjä on Juho ja Maria Lallukan Taiteilijakoti-säätiö.
Tausta

Säätiön perustivat viipurilainen liikemies, kauppaneuvos Juho Lallukka ja hänen vaimonsa Maria Lallukka. Vuonna 1908 tekemässään keskinäisessä testamentissa Juho ja Maria Lallukka määräsivät, että kummankin puolison kuoltua on pääosalla kuolinpesän omaisuudesta perustettava säätiö, jonka tehtävänä on ylläpitää Helsinkiin perustettavaa taiteilijakotia. Testamentin mukaan säätiön tarkoitus oli turvata taiteilijoiden toimeentulo. Taiteilijatalon tuli olla turvapaikka, jossa taiteilijat olivat arkielämän murheista vapaita luomaan taidetta.
Alusta alkaen oli selvää, että taiteilijatalo oli ansioituneita taiteilijoita varten. Kirjailijat jätettiin taiteilijatalon ulkopuolelle, sillä Suomen Kirjailijaliitto aloitti 1910 oman talohankkeensa, jota myös Lallukoiden testamentissa rahallisesti tuettiin. Taiteilijakodin lähtökohtana oli asunnon tai työtilan määräaikaisuus, mutta toisen maailmansodan jälkeinen asuntopula teki siitä mahdottoman. Talossa on asunut runsas joukko suomalaisia eturivin taidemaalareita, kuvanveistäjiä, säveltäjiä, muusikoita, ohjaajia ja näyttelijöitä.
Taiteilijatalon 53 huoneistoa jakautuvat siten, että kuvataiteilijoilla on käytössään on 24 ateljeeta, näyttämötaiteilijoilla 16 asuntoa ja säveltaiteilijoilla 13 asuntoa.
Taiteilijakodin arkkitehtuurista

Testamentti astui voimaan Maria Lallukan kuoltua 1923. Säätiö osti Helsingin kaupungilta rakentamattoman tontin Apollon kallioilta Etu-Töölöstä. Käytännössä tontti oli lahjoitus, sillä kaupunki ja säätiö sopivat, ettei kauppahintaa tarvitse maksaa niin kauan kuin tontilla toimii taiteilijakoti. Juho ja Maria Lallukan testamenttaamilla rahoilla perustetusta taiteilijakodista järjestettiin vuonna 1932 arkkitehtisuunnittelukilpailu, jonka voitti arkkitehti Gösta Juslén. Rakennus valmistui 1933. H-kirjaimen muotoinen rakennus yltää Apollonkadulta korttelin läpi Eteläiselle Hesperiankadulle. Katujen välinen korkeusero on 11 metriä, eli yli kolme asuinkerrosta. Funktionalistinen rakennus on edustava esimerkki 1930-luvun rakennustyylistä. Rakennuksen julkisivu suurine ateljee-ikkunoineen aukeaa Hesperian esplanadille päin. Lallukoiden testamentin muilla lahjoituksilla perustettiin muun muassa Viipurin kirjasto.
Elite

Rakennuksen historiaan liittyy läheisesti vieressä sijaitseva ravintola Elite, jossa talon taiteilijat ovat viettäneet iltaa kautta vuosikymmenien. Kuuluisin heistä oli ehkä Tauno Palo, jolla oli ravintolassa oma kantapöytä, ja hänen peruiltaan ruokalistaan kuuluu edelleen suosittu Tauno Palon sipulipihvi. Ravintolan pöydissä on kautta vuosikymmenien olleet valkoiset pöytäliinat ja seinillä on edustava 26 taulun taidekokoelma. Tauluista ainakin seuraavat teokset ovat Lallukan kuvataiteilijoiden maalaamia: V. Hervo, ”Stilleben” (1954); P. Lindfors, ”Lappi” (1940); T. Mäntynen, ”Miehiä” (1982), ”Joen rannalla” (1986), ”Kulmakapakka” (1986); M. Visanti, ”Väinämöinen ja Aino” (1955), ”Lemminkäinen saapuu saaren neitojen luo” (1955) ja ”Neitsyt Maria” (1954).
Taiteilijakodin entisiä ja nykyisiä asukkaita

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kuvataiteilijoita Lauri Ahlgrén, taidegraafikko  Göran Augustson, graafikko ja maalari  Hugo Backmansson, taidemaalari  Kari Cavén, kuvanveistäjä  Outi Heiskanen, taidegraafikko  Väinö Hervo, taidemaalari  Helena Hietanen, kuvanveistäjä  Reino Hietanen, taidemaalari  Eila Hiltunen, kuvanveistäjä  Viktor Jansson, kuvanveistäjä  Oskari Jauhiainen, kuvanveistäjä  Tero Laaksonen, taidemaalari  Lauri Laine, taidemaalari  Kuutti Lavonen, taidegraafikko ja taidemaalari  Viktor Malmberg, kuvanveistäjä  Veikko Marttinen, taidemaalari  Jukka Mäkelä, taidemaalari  Tuomas Mäntynen, taidemaalari  Eero Nelimarkka, taidemaalari  Jaakko Niemelä, kuvanveistäjä  Laila Pullinen, kuvanveistäjä  Markku Pääkkönen, taidemaalari  Essi Renvall, kuvanveistäjä  Tyko Sallinen, taidemaalari  Venny Soldan-Brofeldt, taidemaalari  Kain Tapper, kuvanveistäjä  Ellen Thesleff, taidemaalari  Matti Visanti, taidemaalari |  Säveltaiteilijoita Ilmari Hannikainen, säveltäjä, pianisti  Armas Järnefelt, säveltäjä  Robert Kajanus, kapellimestari, säveltäjä  Uuno Klami, säveltäjä  Leevi Madetoja, säveltäjä  Aarre Merikanto, säveltäjä  Selim Palmgren, säveltäjä  Einar Englund, säveltäjä  Erik Bergman, säveltäjä  Ulf Söderblom, kapellimestari  Pirjo Bergström, säveltäjä  Arttu Takalo, säveltäjä  Anita Välkki, oopperalaulaja |  Näyttämötaiteilijoita Siiri Angerkoski, näyttelijä  Hugo Hytönen, näyttelijä  Emmi Jurkka, näyttelijä  Tauno Palo, näyttelijä  Uuno Laakso, näyttelijä  Ossi Ahlapuro, näyttelijä  Anja Pohjola, näyttelijä  Kalevi Kahra, näyttelijä  Heikki Kinnunen, näyttelijä  Ritva Valkama, näyttelijä  Vesa Vierikko, näyttelijä  Juha Kandolin, näyttelijä  Uljas Kandolin, näyttelijä  Heidi Krohn, näyttelijä |
Kirjallisuutta

Lahelma, Marja: Lallukka: Elämää taiteilijakodissa.  (Helsingin taidemuseon julkaisuja, 147)  Helsinki:  Parvs, 2020.  ISSN 2489-3889  ISBN 978-952-7226-60-5
Aiheesta muualla

Lallukan taiteilijakoti, Kansan kuvalehti, 02.06.1933, nro 23, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Lallukan taiteilijakoti vihittiin eilen tarkoitukseensa. Arvokas juhlatilaisuus tasavallan presidentin läsnäollessa Juho Lallukan syntymäpäivänä, Helsingin Sanomat, 04.02.1934, nro 33, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
"Lallukkalaiset". "Taiteilija Lallukka" ja hänen talonsa sisältä ja ulkoa, Seura, 11.12.1935, nro 50, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kodittomat kirjailijat, Suomen Kuvalehti, 12.02.1938, nro 6, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Taiteilijakoti Lallukkaa vuonna 1935.
Suomuhauki

Akseli Gallen-Kallela: Iso hauki (1909). Väinämöinen valmistautuu perkaamaan ison hauen.
Suomuhauki on suuri Kalevalan sankarien esteeksi asettuva jättiläismäinen kala.
Tarinan mukaan Väinölän sankarien pursi pysähtyy pinnan lähellä kellottelevan suomuhauen selkään. Väinämöinen tappaa miekallaan kalan, ja tekee sen leukaluusta ensimmäisen kanteleen. Toinen suomuhauki asuu Tuonen joessa. Ilmarinen saa Pohjolan emännältä tehtäväksi tämän suomuhauen pyytämisen, palkaksi Pohjolan neidosta. Ilmarinen takoo rautaisen kokon, joka iskee kyntensä haukeen ja nostaa sen vedestä. Kokko on kuitenkin tuhma, ja se syö luvatta kalaa, ja turmellun kalan saanut Pohjolan emäntä epäröi luovuttaa neitoa.
Vasemmistoliiton Lapin piiri

| Vasemmistoliiton Lapin piiri ry>  |
| --- | --- |

Alue:  Lapin vaalipiiri Lappi
Toimisto:  Lapinkatu 2A 96190 Rovaniemi
Johto:  Henri Ramberg (pj.)  Arja Karhu (1. vpj.)  Aaro Granroth (2. vpj.)
Kansanedustajia:  1 / 7 (2019)
Kunnanvaltuutettuja:  91 / 491 (2017)
Aiheesta muualla
Sivusto
Vasemmistoliiton Lapin piiri on yksi Vasemmistoliiton 13 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Rovaniemellä. Järjestön puheenjohtaja on Henri Ramberg. Vasemmistoliiton listalta valittiin eduskuntavaaleissa 2019 yksi kansanedustaja.
Kansanedustajat

Asko Apukka 1990–1998
Matti Huutola 1998–2003
Markus Mustajärvi 2003→
Esko-Juhani Tennilä 1990–2011
Osastot

| --- | --- |
 Vasemmistoliiton Enontekiön kj.  Inarin Vasemmisto r.y.  Ivalon Vasemmisto Naiset ry  Kemijärven Vasemmistoliiton kj.  Kemin Vasemmistoliitto r.y.  Kemin Aikamme Naiset ry  Lapin Kulttuuridemokraatit  Vasen ry.  Vasemmistoliiton Keminmaan kj.  Vasemmistoliiton Keminmaan TY  Vasemmistoliiton Lautiosaaren osasto r.y.  Kolarin Vasemmiston kj.  Jokijalan Vasen ry.  Sieppijärven Vasemmiston Yhdistys ry  Vasemmistoliiton Kittilän kj.  Kelontekemän Vasemmisto ry  Sirkan Vasemmisto ry.  Muonion Vasemmistoliitto r.y.  Vasemmistoliiton Pelkosenniemen kj.  Pellon Vasemmistoliiton kj.  Konttajärven-Saukkoriipin Vasemmisto ry.  Lampsijärven Vasemmisto r.y.  Lankojärven-Sirkkakosken Vasemmisto ry  Vasemmistoliiton Posion kj. :  Vasemmistoliiton Ranuan kj.  Vasemmistoliiton Ranuan yhdistys  Vasemmistoliiton Ylimaan yhdistys  Vasemmistoliiton Rovaniemen kj.  Korkalovaaran Vasemmistonaiset r.y.  Oukun Vasen ry.  Rovaniemen Elintarvikealan Vasemmisto ry.  Rovaniemen Punavihreät r.y.  Rovaniemen Vasemmistonaisten Yhdistys Akka-Tokka ry.  Saaren Vasen ry.  Valajaskosken Vasemmisto  Vasemmistoliiton Sallan kj.  Vasemmistoliiton Savukosken kj.  Vasemmistoliiton Simon kj.  Sodankylän alueen Vasemmistoliitto r.y.  Sattasen Vasemmisto ry.  Sodankylän TY Sopu ry.  Vaalajärven Vasemmisto ry.  Vasemmistoliiton Tervolan kj.  Vasemmistoliiton Koivun yhdistys  Vasemmistoliiton Louen yhdistys r.y.  Tornion Vasemmistoliitto ry.  Utsjoen Vasemmistoyhdistys ry.  Vasemmistoliiton Ylitornion kj.
Puheenjohtajat

Henri Ramberg
Markus Korjonen
Inkeri Yritys
Pertti Keränen
Keskustan Pohjois-Pohjanmaan piiri

| Keskustan Pohjois-Pohjanmaan piiri ry |
| --- | --- |


Toimisto:  Koulukatu 31 A 2 90100 Oulu
Johto:  Marjut Lehtonen (pj.)
Kansanedustajia:  4
Aiheesta muualla
Sivusto
Keskustan Pohjois-Pohjanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piirin puheenjohtajana toimii Marjut Lehtonen ja toiminnanjohtajana Minna Siira. Oulun vaalipiirissä toimii myös Keskustan Kainuun piiri.
Kansanedustajat 2023-

Pekka Aittakumpu
Hanna-Leena Mattila
Timo Mehtälä
Olga Oinas-Panuma
Kansanedustajat 2023- > Entiset

Kyösti Kallio
Ahti Pekkala
Tytti Isohookan-Asunmaa
Inkeri Kerola
Reino Kangas
Paavo Niinikoski
Erkki Haukipuro
Eino Siuruainen
Juhani Alaranta
Tellervo Renko
Maija-Liisa Veteläinen
Markku Koski
Pauli Saapunki
Kari Myllyniemi
Antti Rantakangas
Tuomo Hänninen
Kyösti Karjula
Pekka Vilkuna
Matti Ruokola
Juha Sipilä
Tuomo Hänninen
Niilo Keränen
Mikko Kinnunen
Juha Pylväs
Puheenjohtajat

Mirja Vehkaperä ?–2013
Matias Ojalehto 2014–2017
Jussi Ylitalo 2018–2021
Marjut Lehtonen 2021–
Aiheesta muualla

Keskustan Pohjois-Pohjanmaan piiri
Pirkanmaan Kokoomus

| Pirkanmaan Kokoomus |
| --- | --- |


Alue:  Pirkanmaa
Johto:  Jari Andersson (pj.)  Rimma Ahonen (vpj.)  Ida Leino (vpj.)
Kansanedustajia:  5 / 20 (2023)
Kunnanvaltuutettuja:  191 / 773 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Pirkanmaan Kokoomus on yksi Kansallisen Kokoomuksen piirijärjestöistä. Sen piiritoimisto sijaitsee Tampereella. Eduskuntavaaleissa 2023 kokoomus oli kannatukseltaan Pirkanmaan toisiksi suurin puolue, mutta paikkamäärältään tasoissa SDP:n kanssa.
Pirkanmaan kokoomuksen piirihallituksen puheenjohtajana toimii Jari Andersson ja käytännön toimintaa johtaa toiminnanjohtaja Jari Porraslampi.
Kansanedustajat

Anna-Kaisa Ikonen, Tampere (2019–2021, 2023–)
Aleksi Jäntti, Tampere (2023–)
Pauli Kiuru, Valkeakoski (2011–)
Arto Satonen, Sastamala (2003–)
Sofia Vikman, Tampere (2011–)
Entisiä kansanedustajia

Jari Kinnunen, Nokia (2021–2023)
Harri Jaskari, Tampere (2007–2019)
Kimmo Sasi, Tampere (1983–2015)
Marja Tiura (1999–2011)
Heikki A. Ollila (1987–1995, 2003–2011)
Irja Tulonen (1995–2007)
Kalervo Kummola (1999–2003)
Kari Kantalainen (1995–2003)
Anneli Taina (1987–1999)
Aiheesta muualla

Helsingin Sanomat:  (Arkistoitu – Internet Archive) Eduskuntavaalit 2003
Pohjois-Karjalan Vihreät

| Pohjois-Karjalan Vihreät ry |
| --- | --- |

Alue:  Pohjois-Karjala
Kansanedustajia:  0 (2007)
Kunnanvaltuutettuja:  13 (2008)
Aiheesta muualla
Sivusto
Pohjois-Karjalan Vihreät oli Vihreän liiton Pohjois-Karjalan vaalipiirissä toiminut piirijärjestö. Vuoden 2013 alussa piiri yhdistyi Pohjois-Savon Vihreiden kanssa muodostaen Savo-Karjalan vihreät. Piirin ainoa kansanedustaja oli Tarja Cronberg vaalikaudella 2003–2007. Cronberg toimi myös Vihreän liiton puheenjohtajana 2005–2009 ja työministerinä 2007–2009.
Pohjois-Karjalassa Vihreillä on kolme paikallisyhdistystä ja kaksi muuta yhdistystä: Joensuun Vihreät, Kontiolahden Vihreät ja Vihreä Pohjois-Karjala (paikallisyhdistys muissa kunnissa) sekä Pohjois-Karjalan Vihreät nuoret ja opiskelijat ja Pohjois-Karjalan Vihreät naiset.
Pohjois-Karjalan Vihreät on julkaissut Vihreä pallo -lehteä.
Vaalit > Eduskuntavaalit

Vuoden 1999 vaaleissa Vihreät oli pienpuolueiden vaaliliitossa ja puolue asetti 4 ehdokasta. Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Vihreät oli vaaliliitossa Suomen Keskustan kanssa (2 ehdokasta). Tarja Cronberg nousi eduskuntaan.
Vuonna 2007 puolue lähti vaaleihin yksin ja täydellä 14 ehdokkaan listalla. Vihreiden kannatus nousi 11,7 prosenttiin (+5,1), mutta puolue ei saanut edustajaa. Tarja Cronbergin paikka jäi alle 200 äänen päähän. Cronberg keräsi vaalipiirin toiseksi suurimman äänisaaliin, 7 804 ääntä.
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Vihreillä oli täysi 14 ehdokkaan lista eikä vaaliliittoja. Vihreät jäivät ilman paikkaa.
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1987 | – | 1 713 | 1,7 % |
| 1991 | – | 3 702 | 4,0 % |
| 1995 | – | 4 154 | 4,4 % |
| 1999 | – | 3 724 | 4,2 % |
| 2003 | 1 | 5 767 | 6,6 % |
| 2007 | – | 9 955 | 11,7 % |
| 2011 | – | 4 721 | 5,4 % |
Vaalit > Kunnallisvaalit

Kunnallisvaaleissa 2008 Vihreät sai valtuutettuja Joensuuhun, Kiteelle, Kontiolahdelle, Nurmekseen, Outokumpuun, Polvijärvelle ja Rääkkylään.
| Vuosi | Valtuutetut | Äänet | Äänet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1984 | 2 | 449 | 0,5 % |
| 1988 | 1 | 783 | 0,9 % |
| 1992 | 10 | 3 204 | 3,5 % |
| 1996 | 7 | 2 568 | 3,3 % |
| 2000 | 14 | 3 161 | 4,5 % |
| 2004 | 13 | 3 179 | 4,3 % |
| 2008 | 13 | 4 459 | 5,9 % |
| 2012 | 9 | 3 902 | 5,2 % |
Vaalit > Europarlamenttivaalit

Europarlamenttivaaleissa 2009 ehdokkaana oli puolueen puheenjohtajan tehtävät juuri ennen vaaleja jättänyt Tarja Cronberg. Vihreät sai 18,5 prosenttia Pohjois-Karjalan äänistä. Joensuussa vihreät oli suurin puolue 24,4 prosentin kannatuksella. Cronberg jäi ensimmäiselle varasijalle, mutta nousi parlamenttiin kesäkuussa 2011, kun Heidi Hautala luopui paikasta noustuaan ministeriksi.
| Vuosi | Äänet | Äänet |
| --- | --- | --- |
| 1996 | 3 071 | 4,3 % |
| 1999 | 2 264 | 6,1 % |
| 2004 | 2 700 | 6,3 % |
| 2009 | 8 233 | 18,5 % |
Aiheesta muualla

Pohjois-Karjalan Vihreät (Arkistoitu – Internet Archive)
Keskustan Pohjois-Savon piiri

| Keskustan Pohjois-Savon piiri |
| --- | --- |


Alue:   Pohjois-Savo
Toimisto:  Snellmaninkatu 37, 70100 Kuopio
Johto:  Mira Kokkonen (pj.)  Matti Kärkkäinen (vpj.)  Auli Piiparinen (vpj.)  Kimmo Valta (tj.)
Aiheesta muualla
Sivusto
Keskustan Pohjois-Savon piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiri toimii  Pohjois-Savon maakunnassa ja sen piiritoimisto sijaitsee Kuopiossa. Pohjois-Savon piiri on toinen Savo-Karjalan vaalipiirissä toimivista keskustan piirijärjestöistä. Sen lisäksi vaalipiirissä toimii Keskustan Pohjois-Karjalan piiri  Pohjois-Karjalan alueella.
Piirin toiminnanjohtaja on Kimmo Valta ja piirin puheenjohtajana on vuodesta 2022 alkaen toiminut Mira Kokkonen Kiuruvedeltä.
Ylä-Savon piiri yhdistettiin Pohjois-Savon piiriin loppuvuonna 2011. Joroisten kuntayhdistys siirtyi piirin jäseneksi vuoden 2021 alussa, kun Joroinen siirtyi Etelä-Savosta Pohjois-Savon maakuntaan.
Kansandustajat

Elsi Katainen (2007–2018)
Seppo Kääriäinen (1987–2019)
Markku Rossi (1991–1995, 1999, 2000–2019)
Hannakaisa Heikkinen (2007–2011, 2015–)
Eduskuntavaalit 2003 ja 1999 Pohjois-Savon vaalipiirissä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ehdokas | Ääniä | Vertausluku | Sijoitus | Aik. ääniä | Aik. vertausluku | Aik. sijoitus |
| Seppo Kääriäinen | 9 121 | 43 301 | 1 |  |  |  |
| Markku Rossi | 5 030 | 49 301 | 3 |  |  |  |
| Rauno Kettunen | 4 946 | 16 433 | 5 |  |  |  |
| Eero Lämsä | 4 315 | 12 325 | 8 |  |  |  |
| Ossi Martikainen | 3 958 | 9 860 | 11 |  |  |  |
| Markku Eestilä | 3 802 | 8 216 | 13 |  |  |  |
| Elsi Katainen | 3 587 | 7 043 | 17 |  |  |  |
| Perttu Nousiainen | 2 883 | 6 262 | 18 |  |  |  |
| Pekka Väänänen | 2 701 | 5 477 | 21 |  |  |  |
| Anna Pitkänen | 2 637 | 4 930 | 24 |  |  |  |
| Elsa Holopainen | 2 502 | 4 481 | 26 |  |  |  |
| Tuomas Kanervala | 1 825 | 4 108 | 28 |  |  |  |
| Leena Ryynänen | 1 090 | 3 792 | 32 |  |  |  |
| Tarja Rossinen | 903 | 3 521 | 35 |  |  |  |
Aluevaalit

Piiri asetti vuoden 2022  aluevaaleihin Pohjois-Savon hyvinvointialueen valtuustoon ehdolle 86 henkilöä, mikä tarkoitti täyttä ehdokaslistaa. Keskusta sai aluevaltuustoon eniten valtuutettuja.
| Vuosi | Valtuuston koko | Paikat | Osuus äänistä |
| --- | --- | --- | --- |
| 2022 | 69 | 21 | 28,5 % |