stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olof Palme
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olof Palme Wikimedia Commonsissa
Olof Palmen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Tage ErlanderThorbjörn Fälldin | Ruotsin pääministeri 1969–1976   1982–1986 † | Seuraaja: Thorbjörn FälldinIngvar Carlsson |
| n k Ruotsin pääministerit |
| --- | --- | --- |
:  De Geer  Posse  Thyselius  Themptander  Bildt  Åkerhielm  Boström  von Otter  Boström  Ramstedt  Lundeberg  Staaff  Lindman  Staaff  Hammaskjöld  Swartz  Edén  Branting  De Geer  von Sydow  Branting  Trygger  Branting  Sandler  Ekman  Lindman  Ekman  Hamrin  Hansson  Pehrsson-Bramstorp  Hansson  Erlander  Palme  Fälldin  Ullsten  Fälldin  Palme  Carlsson  Bildt  Carlsson  Persson  Reinfeldt  Löfven  Andersson  Kristersson 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  KulturNav  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef 
Olof Palmen kuolinpaikalla oleva muistolaatta.
Suonenjoen lukio

| Suonenjoen lukio |
| --- | --- |

 Suonenjoen lukion sisäänkäynti.
Sijainti:  Koulukatu 21 77600 Suonenjoki
Koordinaatit:  62.6262°N, 27.1093°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Perustettu:  1930 (Suonenjoen yhteiskoulu)
Rehtori:  Mikko Perttinä
Opiskelijoita:  n. 70 (2022)
Verkkosivut
Suonenjoen lukio on Suonenjoen keskustan tuntumassa, Suonenjoen yhtenäiskoulun kanssa samassa koulukeskuksessa toimiva lukio. Vuonna 2022 lukiossa oli noin 70 opiskelijaa.
STT:n lukiovertailussa Suonenjoen lukio on sijoittunut Pohjois-Savon parhaimmistoon, kun arvioitavana oli opiskelijoiden osaamisen kehittyminen lukion aikana.
Historiaa

Suonenjoen yhteiskoulu aloitti toimintansa 1.9.1930 vuokratiloissa Laineen talossa Suonenjoen keskustassa. Koulun omistajana oli yksityinen kannatusyhdistys, ja siinä oli viisi luokkaa. Vuonna 1933 rakennus lunastettiin omaksi. Uutta koulurakennusta alettiin rakentamaan maaliskuussa 1949 ja se vihittiin käyttöön toukokuussa 1950. Koulutoiminta uudessa rakennuksessa alkoi seuraavana syksynä. Rakennukseen valmistui lisäsiipi vuonna 1956. Samana vuonna koulu siirtyi valtion omistukseen ja nimeksi vaihtui Suonenjoen yhteislyseo. Peruskoulujärjestelmään siirryttäessä vuonna 1975 omistajaksi tuli Suonenjoen kaupunki ja nimeksi Suonenjoen lukio. Nykyisissä tiloissaan lukio on toiminut joulukuusta 2011 lähtien.
Historiaa > Rehtorit

| --- | --- |
Jaakko Turunen: 1930-1931
Akseli Markkanen: 1931-1965
S. A. Kotilainen: 1966-1969
Esko Soininen: 1969-1975
Kaija Heinälä: 1975-1976
Lauri Palomäki: 1976-1978
Kaija Heinälä: 1978-1996
Risto Pirinen: 1996-1997
Olli Korhonen: 1997-1999
Virpi Koponen: 1999-2001
Reijo Pöyhönen: 2001-2002
Tuula Jalkanen: 2002-2023
Mikko Perttinä: 2023-
Aiheesta muualla

Suonenjoen lukioon urheiluvalmennusta (25.10.2011) (yle.fi)
1967

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1967 oli normaalivuosi, joka alkoi sunnuntaista.
Tapahtumia > helmikuu

4. helmikuuta – Suomen presidentti Urho Kekkonen piti ns. Ostrobotnian puheen, jossa hän muun muassa ilmoitti pitävänsä tärkeänä, että myös kansan­demo­kraateilla oli oltava peri­aatteellinen oikeus olla mukana maan hallituksessa vaikuttamassa valta­kunnan asioiden kulkuun.
5. helmikuuta – Kenraali Anastasio Somoza Debaylesta tuli Nicaraguan presidentti.
6. helmikuuta – Tokion diplomaattilähteet kertoivat, että Kiinan kansantasavallan presidentti Liu Shaoqi ja kommunistisen puolueen pääsihteeri Deng Xiaoping oli erotettu ”kaikista keskeisistä viroistaan”.
7. helmikuuta – Kiinan hallitus ilmoitti, ettei se enää voi taata neuvostodiplomaattien turvallisuutta lähetystön ulkopuolella.
8. helmikuuta – SDP asettui presidentti Urho Kekkosen taakse vuoden 1968 vaaleissa.
14. helmikuuta – Kreikan kuningas Konstantin II pakeni maasta vallankaappauksensa epäonnistuttua.
15. helmikuuta – Neuvostoliitto ilmoitti lähettäneensä joukkoja Kiinan rajan lähelle.
18. helmikuuta – Kiina lähetti kolme divisioonaa Tiibetiin.
20. helmikuuta – Nirvana-yhtyeen solisti ja kitaristi Kurt Cobain syntyi.
24. helmikuuta – Moskova kielsi satelliittivaltioitaan solmimasta diplomaattisuhteita Saksan liittotasavaltaan.
27. helmikuuta – Länsi-Saksa ja Jordania solmivat uudelleen vuodesta 1965 poikki olleet diplomaattisuhteensa. Suhteet olivat katkenneet Länsi-Saksan tunnustettua Israeln.
28. helmikuuta – Lumimyrsky koetteli Suomea ja vaikeutti liikennettä erityisesti Pohjanmaalla.
Tapahtumia > maaliskuu

1. maaliskuuta – Brasilian poliisi pidätti Treblinkan ja Sobibórin entisen komentajan Franz Paul Stanglin.
6. maaliskuuta – Josef Stalinin tytär Svetlana Allilujeva loikkasi Yhdysvaltoihin New Delhin suurlähetystössä.
8. maaliskuuta – Luxemburg ilmoitti tukevansa Britannian liittymistä EEC:n jäseneksi.
8. maaliskuuta   − Suomessa alkoi kirjapainolakko, joka mm. keskeytti kaikkien sanoma- ja aikakauslehtien ilmestymisen. Lakko päättyi 29. maaliskuuta.
12. maaliskuuta – Indonesian parlamentti otti kaiken vallan Sukarnolta ja nimesi Suharton presidentiksi.
13. maaliskuuta – Moise Tšombe, entinen Kongon demokraattisen tasavallan (entinen Belgian Kongo) pääministeri tuomittiin poissaolevana kuolemaan.
15. maaliskuuta – Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosygin sanoi uusnatsien toiminnan Länsi-Saksassa vilkastuneen huolestuttavassa määrin.
18. maaliskuuta – Tankkialus Torrey Canyon haaksirikkoutui Englannin lounaisrannikolla, jolloin mereen pääsi 120 000 tonnia öljyä.
19. maaliskuuta – Kansanäänestys Ranskan Somalimaassa kannatti yhteyttä Ranskaan.
21. maaliskuuta – Sotilasvallankaappaus Sierra Leonessa.
Tapahtumia > huhtikuu

7. huhtikuuta – Kuuden päivän sota: Israelin hävittäjät ampuivat alas seitsemän Syyrian MIG-21:a.
8. huhtikuuta – Euroviisut järjestettiin Wienissä. Ison-Britannian edustaja Sandie Shaw voitti kappaleella "Puppet on a String".
9. huhtikuuta – Boeing 737-matkustajalentokoneen ensilento tapahtui.
11. huhtikuuta – Rikoslain uudistaminen uskontorikosten osalta lykättiin 77 kansanedustajan voimin seuraavien eduskuntavaalien yli.
13. huhtikuuta – Presidentti Urho Kekkonen suostui virallisesti ehdokkaaksi vuoden 1968 presidentinvaaleihin.
15. huhtikuuta – Suuria mielenosoituksia Vietnamin sotaa vastaan New Yorkissa ja San Franciscossa.
16. huhtikuuta – Kokoomus valitsi puoluekokouksessaan Tampereella Kansallis-Osake-Pankin pääjohtajan Matti Virkkusen presidenttiehdokkaakseen vuoden 1968 vaaleihin.
19. huhtikuuta – Hiihtäjä ja maanviljelijä Heikki Hasu nousi varasijalta Keskustapuolueen kansanedustajaksi Marja Lahden kuoltua.
21. huhtikuuta – Georgios Papadopoulosin johtama ”everstijuntta” kaappasi vallan Kreikassa.
24. huhtikuuta – Kosmonautti Vladimir Komarov lähti Sojuz 1 -lennolle, hän kuoli laskeutumisen aikana.
27. huhtikuuta – Montrealin maailmannäyttely Expo 67 avattiin.
29. huhtikuuta – Fidel Castro ilmoitti, että kaikki aineeton omaisuus kuuluu valtiolle ja että Kuuba aikoo kääntää ja julkaista teknistä kirjallisuutta ilman korvauksia.
Tapahtumia > toukokuu

2. toukokuuta – Tukholmassa alkoi brittiläisen filosofin Bertrand Russellin ja ranskalaisen kirjailijan Jean-Paul Sartren aloitteesta kokoontuneen ”Kansainvälisen sotarikostuomioistuimen” eli "Russellin tribunaalin” istunto, jonka tarkoituksena oli selvittää, oliko Yhdysvallat syyllistynyt e Vietnamissa. Tuomioistuin totesi Yhdysvallat syylliseksi 10. toukokuuta.
6. toukokuuta – Tri Zakir Hussainista tuli Intian ensimmäinen muslimipresidentti.
10. toukokuuta – Kreikan sotilashallitus syytti Andreas Papandreuta maanpetoksesta.
13. toukokuuta – TPSL:n kansanedustaja Olli J. Uoti kuoli. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli vaaliliittokumppani SKDL:n Kauko Tamminen.
14. toukokuuta – Helsingin Senaatintorilla luovutettiin Liikkuvalle poliisille 58 uutta partioautoa, jotka oli hankittu toimittaja Niilo Tarvajärven ideoimalla Hamsteri-kampanjalla. Autot otti vastaan ylipoliisipäällikkö Fjalar Jarva.
15. toukokuuta – SKDL asettui tukemaan presidentti Urho Kekkosen uudelleenvalintaa vuoden 1968 vaaleissa.
16. toukokuuta – Rauhanjärjestö Sadankomitea järjesti Helsingissä mielenosoitusmarssin, jonka tarkoituksena oli kiinnittää huomiota aseistakieltäytyjien asemaan Suomessa. Marssin päätteeksi järjestön jäsenet Markku Lahtela, Kalevi Seilonen, Ilpo Saunio ja Tauno Tuomivaara polttivat julkisesti sotilaspassinsa, mistä heidät tuomittiin myöhemmin sakkoihin.
17. toukokuuta – Sodan uhatessa Syyria julisti liikekannallepanon.
17. toukokuuta   – Presidentti Gamal Abdel Nasser vaati YK:n rauhanturvaajien vetämistä Siinailta.
17. toukokuuta   – Pohjoismaiden ensimmäinen erikoislukio, Savonlinnan Taidelukio, sai perustamisluvan.
21. toukokuuta – Pääministeri Rafael Paasio matkusti vierailulle Israeliin, mutta hän joutui palaamaan kotimaahan jo kaksi päivää myöhemmin Lähi-idän tilanteen kiristymisen vuoksi.
22. toukokuuta – Suomen elokuva-alan keskeisiin vaikuttajiin kuulunut Toivo Särkkä sai ensimmäisen Suomessa myönnetyn elokuvaneuvoksen arvonimen.
22. toukokuuta   – The Jimi Hendrix Experience esiintyi ainoan kerran Suomessa Helsingin Kulttuuritalolla.
22. toukokuuta   – Viisikerroksisen vuonna 1901 valmistuneen L’Innovation-tavaratalon tulipalossa Brysselissä, Belgiassa kuoli 251 ihmistä ja 62 loukkaantui.
23. toukokuuta – Egypti sulki Tiraninsalmen ja Israelin Eilatin sataman. Ulkomaiset tarkkailijat pitivät sodan syttymistä Egyptin ja Israelin välille väistämättömänä.
23. toukokuuta   – Ruotsin prinssi Bertil saapui viisipäiväiselle vierailulle Suomeen.
27. toukokuuta – Tamperelainen 16-vuotias Kristiina Kankaanpää valittiin Chicagossa maailman teiniprinsessaksi.
28. toukokuuta – Englantilainen Francis Chichester saapui Plymouthin satamaan purjehdittuaan maapallon ympäri 119 päivässä.
30. toukokuuta – Biafra julistautui itsenäiseksi Nigeriasta.
Tapahtumia > kesäkuu

1. kesäkuuta – The Beatles -yhtyeen albumi Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band julkaistiin.
1. kesäkuuta   – Laukaan Lievestuoreessa sijainnut Haarlan selluloosatehdas lopetti toimintansa yhtiön rahoittajien lopetettua tehtaan tukemisen. Lakkauttamiseen vaikuttivat myös tiukentuneet ympäristönsuojeluvaatimukset. Lähes 500 henkilöä jäi työttömiksi.
1. kesäkuuta   – Helsingin raastuvanoikeus hylkäsi kapteeni Artturi Vuorimaan nostaman kanteen kirjailija Arvo Saloa vastaan.
4. kesäkuuta – Marsalkka Mannerheimin syntymästä tuli kuluneeksi sata vuotta. Mikkelissä paljastettiin Kalervo Kallion veistämä marsalkan näköispatsas.
5. kesäkuuta – Kuuden päivän sota alkoi: Israel hyökkäsi naapureitaan vastaan ja valloitti sodan aikana Länsirannan, Gazan, Siinain ja Golanin.
5. kesäkuuta   – Royal Mail Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaisi ensimmäisen erän niin sanottuja Machin definitive -postimerkkejä, joissa oli Arnold Machinin piirtämä kuva kuningatar Elisabet II:stä.
8. kesäkuuta – Israel hyökkäsi USS Libertyä vastaan surmaten 34 ja haavoittaen 171 yhdysvaltalaista.
10. kesäkuuta – Neuvostoliitto katkaisi suhteet Israeliin. Israel oli syyttänyt Neuvostoliittoa Egyptin ja Syyrian aseistamisesta.
10. kesäkuuta   – Tanskan prinsessa Margareetan ja ranskalaisen kreivi Henri de Laborde de Monpezat'n häät.
11. kesäkuuta – Rotumellakka Tampassa Floridassa.
11. kesäkuuta   – Kuuden päivän sota päättyi aselepoon.
12. kesäkuuta – Yhdysvaltain korkein oikeus tuomitsi rotujen väliset avioliitot kieltävät lait perustuslain vastaisiksi.
12. kesäkuuta   – Neuvostoliiton Venusta tutkimaan lähetetty Venera 4 laukaistiin radalleen, siitä tuli ensimmäinen toisen planeetan kaasukehästä tietoja välittänyt avaruusluotain.
16. kesäkuuta – Kolmipäiväinen Monterey Pop Festival alkoi.
17. kesäkuuta – Kiinan ydinkoe nro 6: Kiinan kansantasavalta räjäytti ensimmäisen vetypomminsa.
19. kesäkuuta – Mestarinyrkkeilijä Cassius Clay (Muhammad Ali) tuomittiin viideksi vuodeksi vankeuteen ja 10 000 dollarin sakkoihin, koska hän oli kieltäytynyt suorittamasta asevelvollisuuttaan.
26. kesäkuuta – Paavi Paavali VI vaati Jerusalemin muuttamista kansainväliseksi vapaakaupungiksi.
27. kesäkuuta – Suomen YK-suurlähettiläs Max Jakobson esitti YK:n yleiskokouksessa Suomen kannan, jonka mukaan Israelin oli vedettävä joukkonsa miehittämiltään alueilta.
28. kesäkuuta – Israel julisti liittävänsä Itä-Jerusalemin itseensä.
Tapahtumia > heinäkuu

3. heinäkuuta – Belgialaisen palkkasoturin Jean Schrammen johtama kapina alkoi Kongon Katangassa.
4. heinäkuuta – Yhdistynyt kuningaskunta laillisti homoseksuaalisuuden.
6. heinäkuuta – Nigerian joukot hyökkäsivät Biafraan itsenäisyysjulistuksen jälkeen.
15. heinäkuuta – Ahveniston moottorirata valmistui.
23. heinäkuuta – Pahimpia rotumellakoita Yhdysvalloissa: Detroitissa surmattiin 43 ihmistä, 342 loukkaantui ja 1 400 rakennusta poltettiin.
24. heinäkuuta – Ranskan presidentti Charles de Gaulle piti Montrealissa puheen, jossa hän kehotti kohottamaan kolminkertaisen eläköön-huudon ”vapaalle Québecille”. Ilmaus herätti voimakasta arvostelua Kanadan englanninkielisissä osissa kuin myös Isossa-Britanniassa. De Gaullen vierailu Kanadassa loppui alkuunsa.
28. heinäkuuta – Presidentti Urho Kekkonen nimitti kolme uutta maaherraa. Vaasan läänin maaherraksi tuli Martti Viitanen, Pohjois-Karjalan läänin maaherraksi Esa Timonen ja Oulun läänin maaherraksi Niilo Ryhtä. Maaherranimitykset aiheuttivat muutoksia hallituksessa: Viitasen tilalle sisäministeriksi tuli Antero Väyrynen, Timosen tilalle kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriksi Matti Kekkonen ja Ryhdän tilalle sosiaaliministeriksi Toivo Saloranta.
Tapahtumia > elokuu

1. elokuuta – Rotumellakat levisivät Washingtoniin.
1. elokuuta   − Kanadan pääministeri Lester Pearson sanoi, ettei Kanada ”hyväksy ulkoista puuttumista sisäisiin asioihinsa”, millä hän viittasi Ranskan presidentin Charles de Gaullen heinäkuiseen puheeseen.
7. elokuuta – Vietnamin sota: Kiinan kansantasavalta ilmoitti antavansa Pohjois-Vietnamille määrättömän summan apua.
7. elokuuta   – Yleislakko Israelin itseensä liittämässä Itä-Jerusalemissa.
8. elokuuta − Jordania kehotti palestiinalaispakolaisia palaamaan Jordanin länsirannalle, jotta nämä olisivat ”piikkinä miehittäjien lihassa”.
9. elokuuta – Oulun raastuvanoikeus tuomitsi ”profeetta” Laila Heinosen sakkoihin kotirauhan häirinnästä.
12. elokuuta − Skientologian perustaja L. Ron Hubbard perusti Sea Orgin.
17. elokuuta − Kiinalaiset mielenosoittajat hyökkäsivät Neuvostoliiton suurlähetystöön Pekingissä.
20. elokuuta – Ruotsin pääministeri Tage Erlander saapui Suomeen vierailulle, jonka ohjelma oli enimmäkseen epävirallista. Vierailun aikana Erlander paljasti erään esi-isänsä olleen kotoisin Mikkelin seudulta ja nimeltään Suhonen.
21. elokuuta – Kiina ilmoitti ampuneensa alas ilmatilaansa loukanneet kaksi Yhdysvaltain pommikonetta.
22. elokuuta − Kiinalaiset mielenosoittajat hyökkäsivät Britannian Pekingin-lähetystöön.
Tapahtumia > syyskuu

1. syyskuuta – Junaliikenne Hyvinkään ja Karkkilan välisellä, 45 kilometrin pituisella yksityisellä kapearaiteisella rautatiellä päättyi.
2. syyskuuta – Eduskuntaan tuli kaksi uutta kansanedustajaa. Pohjois-Karjalan läänin maaherraksi siirtyneen Esa Timosen tilalle tuli lehtori Paula Ruutu ja Oulun läänin maaherraksi siirtyneen Niilo Ryhdän tilalle Pudasjärven kunnanjohtaja Veikko Honkanen. Molemmat olivat toimineet aiemminkin kansanedustajina.
3. syyskuuta – Ruotsissa siirryttiin oikeanpuoleiseen liikenteeseen.
3. syyskuuta   – Nguyễn Văn Thiệu valittiin Etelä-Vietnamin presidentiksi.
7. syyskuuta – Kuvanveistäjä Eila Hiltusen luoma Sibelius-monumentti paljastettiin Helsingissä.
10. syyskuuta – Gibraltarilla vain 44 äänestäjää 12 182:sta kannatti liittoa Espanjan kanssa.
10. syyskuuta   – Paavi Paavali VI nimitti Suomen katolisen kirkon uudeksi arkkipiispaksi alankomaalaisen lakitieteen tohtorin Paul Verschurenin. Verschurenin edeltäjä, niin ikään alankomaalainen Gulielmus Cobben oli johtanut Suomen katolista kirkkoa 33 vuoden ajan.
20. syyskuuta − Ruotsi, Norja ja Tanska pyysivät Euroopan neuvostoa aloittamaan tutkimukset Kreikan sotilashallituksen tekemistä ihmisoikeusloukkauksista.
25. syyskuuta – Moskovan televisio väitti Suomen aloittaneen sodan Neuvostoliittoa vastaan 30. marraskuuta 1939. Suomen ulkoministeriö kumosi väitteen.
26. syyskuuta – Boliviassa alkoi oikeudenkäynti ranskalaista lehtimiestä Régis Debrayta vastaan. Häntä syytettiin Bolivian hallitusta vastaan taistelleiden sissien tukemisesta.
26. syyskuuta   − Presidentti Urho Kekkonen ja rouva Sylvi Kekkonen matkustivat valtiovierailulle Belgiaan.
Tapahtumia > lokakuu

2. lokakuuta – Darmstadtissa Saksassa alkoi oikeudenkäynti yhtätoista entistä SS-upseeria vastaan. Syytetyt olivat kuuluneet komennuskuntaan, joka ampui lähes 34 000 Neuvostoliiton juutalaista Babyn Jarin rotkossa Ukrainassa toisen maailmansodan aikana.
3. lokakuuta – William Knight lensi X-15-koneella nopeusennätyksen 6,7 machia.
3. lokakuuta   – Ulkoministeri Ahti Karjalainen sanoi YK:n yleiskokouksessa pitämässään puheessa, että ”mitkään perustelut eivät voi oikeuttaa Vietnamin jatkuvaa hävittämistä”.
7. lokakuuta – Helsingin Kaupunginteatteri vihittiin käyttöön.
8. lokakuuta – Che Guevara ja hänen joukkonsa jäivät kiinni Boliviassa. Guevara teloitettiin seuraavana päivänä. Kuuban pääministeri Fidel Castro julisti Kuubaan kolmen päivän maansurun Guevaran kuoleman vuoksi.
11. lokakuuta – Suomen markka devalvoitiin 31,25 %.
13. lokakuuta – Valtiovarainministeri Mauno Koivisto nimitettiin Klaus Wariksen tilalle Suomen Pankin pääjohtajaksi.
14. lokakuuta – Oikeuskansleri Jaakko Enäjärvi totesi, että televisiossa joulukuussa 1966 esitetty Reino Paasilinnan ohjelma Vakuutusasia – sydämen asia oli sisällöltään Yleisradion toimilupaehtojen vastainen, mutta katsoi, ettei asia antanut aihetta jatkotoimiin. Vakuutusyhtiö Tarmo oli kannellut ohjelmasta, koska siinä oli väitetty asiakkaiden kohtelun Tarmossa olevan epäkohteliasta, jopa raakaa.
18. lokakuuta – Voimakas myrsky ja lumipyry Etelä-Suomessa
18. lokakuuta   – Neuvostoliiton Venera 4 laskeutui ensimmäisenä avaruusluotaimena Venuksen pinnalle. Luotain lähetti ennen tuhoutumistaan mittaustietoja Venuksen kaasukehästä.
21. lokakuuta – Egyptiin ohjus upotti Israelin hävittäjä Eilatin. 47 merimiestä kuoli. Israel hyökkäsi kostoksi öljynjalostamoihin Suezin kanavan varrella.
25. lokakuuta – Hallituksen päätöksellä laskettiin äänioikeusikäraja 21:stä 20 vuoteen.
26. lokakuuta – Šaahi Mohammad Reza Pahlavi kruunattiin Iranissa.
26. lokakuuta   – Vietnamin sodassa lentäjänä toimineen tulevan senaattorin John McCainin kone ammuttiin alas pommituslennolla Pohjois-Vietnamin pääkaupungin Hanoin yläpuolella. McCain oli sotavankina maaliskuuhun 1973 saakka.
27. lokakuuta – Charles de Gaullen veto esti Britannian pääsyn EEC:hen.
27. lokakuuta   – Jääkiekkoseura Jokerit perustettiin.
28. lokakuuta – Elokuvayhtiö Finnkino perustettiin.
30. lokakuuta – Brittijoukot ja mielenosoittajat kahinoivat Kiinan ja Hongkongin rajalla.
Tapahtumia > marraskuu

2. marraskuuta – Moskovassa alkoivat Lokakuun vallankumouksen 50-vuotisjuhlallisuudet. Puoluejohtaja Leonid Brežnev sanoi neuvostoarmeijan olevan ”voimakas, kauhea, lyömätön voima ja varustettu maailman parhain asein”.
6. marraskuuta – Rhodesian parlamentti sääti ensimmäiset rotuerottelulait.
7. marraskuuta – Ranskalainen muusikko David Guetta syntyi.
9. marraskuuta – Nasan Saturn V -raketti laukaistiin miehittämättömässä Apollo 4 -kokeessa Cape Kennedysta.
9. marraskuuta   – Helsingissä paljastui, että syyskuun alusta lähtien oli kuollut 44 henkilöä heidän nautittuaan liekkiviinaa eli kirkasta talousspriitä, jonka alkoholipitoisuus oli 94 prosenttia. Liekkiviinan käyttäjät olivat olleet lähinnä rappioalkoholisteja, mutta myös monien varusmiesten todettiin nauttineen sitä.
17. marraskuuta – Ranskalainen lehtimies Régis Debray tuomittiin Boliviassa 30 vuodeksi vankeuteen.
19. marraskuuta – Englannin punta devalvoitiin entisestä 2,80 dollarin arvostaan 2,40 dollarin arvoiseksi. Päätöstä seurasi kullan ostorynnäkkö ja Yhdysvaltain ja Euroopan keskuspankit joutuivat poikkeustoimin pitämään yllä kullan virallista 35 dollarin unssihintaa.
22. marraskuuta – Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi päätöslauselman 242, jossa vaadittiin Israelin joukkoja vetäytymään niiden kuuden päivän sodassa miehittämiltä alueilta.
25. marraskuuta – Iranin ensimmäinen ydinreaktori vihittiin käyttöön Teheranin yliopiston kampuksella.
28. marraskuuta – Ranskan entisen siirtomaan Gabonin ensimmäinen presidentti Léon M'ba kuoli. Presidentiksi nousi varapresidentti Omar Bongo, joka pysyi maan johdossa vuoteen 2009.
30. marraskuuta – Jemenin demokraattinen kansantasavalta (Etelä-Jemen) itsenäistyi. Viimeiset maassa olleet englantilaiset joukot olivat lähteneet Adenista edellisenä päivänä.
Tapahtumia > joulukuu

3. joulukuuta – Eteläafrikkalainen kirurgi Christiaan Barnard suoritti maailman ensimmäisen onnistuneen sydämensiirtoleikkauksen Kapkaupungissa. Potilas oli Louis Washkansky, joka eli 18 vuorokautta leikkauksen jälkeen.
4. joulukuuta – Antarktiksen Deceptionsaarella purkautui tulivuori kello 18:50.
5. joulukuuta – Eduskunta päätti perustaa Suomen itsenäisyyden juhlarahaston (SITRA) ja varasi sen peruspääomaksi sata miljoonaa markkaa. Rahasto alistettiin Suomen Pankille.
5. joulukuuta   – Asematunneli avattiin Helsingin keskustassa.
6. joulukuuta – Suomessa vietettiin itsenäisyyden 50-vuotisjuhlia.
8. joulukuuta – Yhdysvaltalainen senaattori William Fulbright tuomitsi presidentti Lyndon B. Johnsonin Vietnamin-politiikan ja sanoi Yhdysvaltain haluavan muuttaa pienen maan suureksi ruumishuoneeksi.
9. joulukuuta – Nicolae Ceaușescusta tuli Romanian valtioneuvoston puhemies, käytännössä maan diktaattori.
11. joulukuuta – Yliäänimatkustajakone Concorde esiteltiin yleisölle Toulousessa. Koneen ensilento tapahtui 2. maaliskuuta 1969.
17. joulukuuta – Australian pääministeri Harold Holt katosi ollessaan uimassa meren rannalla lähellä Portseata Victorian osavaltiossa.
28. joulukuuta – Kansanedustaja Eino Raunio nimitettiin valtiovarainministeriksi vuoden 1968 alusta lukien Suomen Pankin pääjohtajaksi siirtyvän Mauno Koiviston tilalle.
26. joulukuuta – Alaskassa sijaitseva Prudhoe Bayn öljykenttä löydettiin. Öljyntuotanto kentällä alkoi 1977.
29. joulukuuta – Eteläkorealainen Hyundai Motor Company autonvalmistaja perustettiin.
Tapahtumia > tuntematon päivämäärä

Albania julistautui ”maailman ensimmäiseksi ateistiseksi valtioksi” kieltäen kaikkien uskontojen harjoittamisen. Kirkot ja moskeijat suljettiin ja otettiin muuhun käyttöön tai purettiin.
Sodankylässä sijaitsevien Lokan ja Porttipahdan tekoaltaiden täyttö alkoi. Viimeiset asukkaat muuttivat pois altaiden alle jääneistä kylistä vuonna 1970.
Rakkauden kesä.