stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kasperi Heinänen
Ura

Heinänen on Forssan Palloseuran kasvatti. Hän siirtyi D-juniori-ikäisenä Hämeenlinnan Pallokerhoon. Heinänen oli kaudella 2016–2017 joukkueensa paras pistemies sekä C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa tehoilla 7+9=16 että pudotuspeleissä tehoilla 4+3=7, jolloin hän oli myös HPK:n paras maalintekijä.
Toukokuussa 2019 Heinänen teki kaksivuotisen juniorisopimuksen HPK:n SM-liigajoukkueen kanssa. Hän pelasi ensimmäisen ja kauden 2019–2020 ainoaksi jääneen miesten pääsarjaottelunsa Mestarien liigan lohkovaiheen päätösottelussa 15. lokakuuta 2019 vieraissa tanskalaista Rungsted Seier Capitalia vastaan, kun CHL:ssä jatkomahdollisuudet menettänyt HPK antoi ottelussa mahdollisuuden useille junioripelaajilleen. Heinänen merkittiin joukkueen nelosketjun vasempaan laitaan Santtu Hakasen ja Jere Jokisen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.51 minuuttia. Heinänen keräsi myös teholukeman –1. Kauden 2020–2021 hän pelasi kokonaan HPK:n U20-junioreissa. Heinänen oli yhdeksällä osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä.
Kaudeksi 2021–2022 Heinänen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin. Hän pelasi tulokaskautenaan 35 runkosarjaottelua tehopistein 1+5=6 ja kuusi playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Heinänen pelasi myös kaksi Suomen Cupin ottelua tehopistein 1+1=2. Toukokuussa 2022 hän teki Hokin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen, kuten taas kesäkuussa 2023 ja elokuussa 2024. Kaudeksi 2024–2025 Heinänen nimettiin joukkueen varakapteeniksi.
Pelityyli

Hokin entisen päävalmentaja Pasi Räsäsen mukaan Heinänen on luotettava kahden suunnan laituri ja pienestä koostaan huolimatta vahva kamppailemaan. Räsäsen mukaan hän pystyy luomaan paikkoja itselle sekä muille.
Ken Anderson (showpainija)

Ken Anderson Tribecan elokuvajuhlilla 2012.
Kenneth ”Ken” Anderson (s. 6. maaliskuuta 1976) on yhdysvaltalainen showpainija, joka painii tällä hetkellä TNA:ssa. Hän on kaksinkertainen TNA World Heavyweight Champion. Anderson tunnetaan parhaiten ajastaan WWE:ssä, olloin hän paini kehänimellä Mr. Kennedy.
Painin ohella Anderson on myös näytellyt elokuvassa Vihollisen keskellä: Kolumbia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ken Anderson Wikimedia Commonsissa
Kim Ju-ae

Kim Ju-ae (kor. 김주애; s. n. 2013) on Pohjois-Korean diktaattori Kim Jong-unin tytär, jota Etelä-Korean tiedustelupalvelu pitää tämän todennäköisenä tulevana seuraajana.
Kim Ju-aesta käytetään arvonimeä "kunnioitettu tytär". Dennis Rodman paljasti Kim Jong-unilla ja tämän vaimolla Ri Sol-julla olevan vauvan vuonna 2013. Kim Jong-unilla on tiettävästi kolme lasta. Näistä julkisuuteen on tuotu ainoastaan Kim Ju-ae. Marraskuussa 2022 Kim esiintyi ensimmäisen kerran julkisuudessa mannertenvälisten ohjusten laukaisutilaisuudessa. Sittemmin hän on jatkuvasti esiintynyt isänsä seurassa muun muassa sotilasparaateissa ja uudenvuoden juhlallisuuksissa. Julkisuutta on kuvailtu poikkeukselliseksi.
Kim Jong-pil

| Kim Jong-pil> 김종필 |
| --- | --- |

Etelä-Korean pääministeri
 4. kesäkuuta 1971–18. joulukuuta 1975  
Presidentti:  Park Chung-hee
Edeltäjä:  Baek Du-jin
Seuraaja:  Choe Gyu-ha
 3. maaliskuuta 1998–12. tammikuuta 2000  
Presidentti:  Kim Dae-jung
Edeltäjä:  Goh Kun
Seuraaja:  Park Tae-joon
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. tammikuuta 1926 Buyeo, Korea Japanin miehityskaudella
Kuollut: 23. kesäkuuta 2018 (92 vuotta) Soul, Etelä-Korea
Puoliso:  Park Young-ok (1929–2015)
Tiedot
Puolue:  Saenuri
Kim Jong-pil (hangul: 김종필; hanja: 金鍾泌; uudistettu latinisaatio: Gim Jongpil, 7. tammikuuta 1926 – 23. kesäkuuta 2018) oli eteläkorealainen poliitikko ja Korean keskustiedustelupalvelun (KCIA) perustaja. Hän oli pääministerinä kahdesti, 1971–1975 ja 1998–2000.
Kansantalouden tilinpito

Kansantalouden tilinpito on tilastojärjestelmä, jolla pyritään kuvaamaan kansantalouden toimintaa. Yhtenäinen järjestelmä mahdollistaa talouden tilan ja kehityksen tarkastelun sekä kansainvälisen vertailun. Tärkein tilinpidon käsite on bruttokansantuote eli BKT.
Kuvaus ja tietosisältö

Kansantalouden tilinpito kuvaa taloudellisen toiminnan kolme perusmuotoa: tuotannon, kulutuksen ja varallisuuden muodostuksen. Tilinpito rakentuu talouden reaali- ja rahankiertokulkujen esittämiseen kahdenkertaisen tilinpidon keinoin.
Kansantalouden tilinpito on tilastojärjestelmä, joka kuvaa kansantaloutta kokonaisvaltaisesti, järjestelmällisesti ja yksityiskohtaisesti. Se perustuu Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään EKT95:een, joka noudattaa maailmanlaajuista kansantalouden tilinpidon suositusta SNA93 (System of National Accounts). Se ohjaa kaikkialla maailmassa tapahtuvaa tilinpidon kehittämistä ja tilastojen laadintaa. SNA on YK:n johdolla laadittu käsikirja, jonka kehittämisessä ovat olleet mukana myös EU, OECD, IMF ja useita muita organisaatioita sekä kansantaloustieteilijöitä ja tilastoasiantuntijoita.
Kansantalouden tilinpidossa esitetään kansantalouden tilaa ja kehitystä kuvaavat keskeiset tunnusluvut, bruttokansantuote ja bruttokansantulo sekä näiden komponentit.
Kansantalouden tuotantoa, tuloja, tulojen käyttöä ja pääomanmuodostusta kuvataan taloustoimittain ja sektoreittain. Tuotanto-, työllisyys- ja pääomanmuodostustiedot esitetään taloustoimittain ja toimialoittain. Tietoja kulutuksesta esitetään käyttötarkoituksen ja kestävyysluokan mukaan. Julkista toimintaa kuvaavia tietoja esitetään myös tehtäväluokituksen mukaan. Lisäksi tietoja on kansantalouden tilinpidon mukaisista veroista ja sosiaalivakuutusmaksuista. Tarjonta- ja käyttötaulukoissa esitetään kansantalouden tarjontaa ja kysyntää koskevat tiedot tuoteryhmittäin. 
Kansantalouden tilinpidon tietojärjestelmä koostuu perustilastojen, erilaisten rekisterien ja erikseen kysyttävien tietojen joukosta. Pääosa tiedoista on julkisia, yksittäiset yksikkökohtaiset tiedot ovat salassa pidettäviä.
Kansantulolaskennan pioneerit

Kansantalouden tilinpidon pioneereja ovat taloustieteilijät, jotka ovat pyrkineet hahmottamaan tulonmuodostusta erilaisissa taloudellisissa yhteisöissä. Kansantulolaskennan juuret ovat 1600-luvun englantilaisissa kartanoissa, jotka kilpailivat keskenään vauraudessa ja mittarina käytettiin vuotuisia tuloja.
Englantilainen Sir William Petty (1623–1687) on poliittisen aritmetiikan tunnettu edustaja. Hän tutki erityisesti verotaakan jakaantumista.
Gregory King (1648–1712) oli myös kansantulon laskennan uranuurtajia. Hän laati vuodelta 1688 taulukon, jossa hän osoitti eri yhteiskuntaryhmien osuudet englantilaisten tulonmuodostuksesta ja laati ensimmäisenä kansainvälisiä kansantulovertailuja Englannin, Ranskan ja Hollannin välillä.
Ranskalainen François Quesnay (1694–1774) julkaisi vuonna 1758 kuuluisan tilastotaulukon "Tableau Economique", joka kuvasi fysiokraattien ymmärrystä talouden kiertokulusta. Taulu oli ensimmäinen tuotantotoimialojen (sektoreiden) välisten talousvirtojen analyysi.
Venäläissyntyinen Paul Studenski nimitettiin vuonna 1927 New Yorkin yliopiston kansantaloustieteen professoriksi. Hän on kirjoittanut kansantulolaskennan alkuvaiheista laajan ja tunnetun teoksen "The Income of Nations".
Kokonaisvaltaista kansantalouden hahmottamiseen tarvittavaa tilinpitoa ei kuitenkaan syntynyt ja maailma koki 1930-luvun laman ilman ymmärrystä makrotalouden tärkeimmistä muuttujista.
Moderni tilinpito syntyi 1940-luvulla

Yhtenäisen käsitejärjestelmän puuttuminen haittasi taloustieteen kehitystä aina 1930-luvulle asti. Makrotalouden hahmottamiseen tarvittavien välineiden tarve syntyi suuren talouslaman kokemuksista ja tarpeista hallita sotataloutta toisen maailmansodan aikana. Kehitystyötä tehtiin Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Ymmärrettiin kokonaistalouden välineistön kehnous ja tarve ratkaista asia kvantifioimalla talouden tärkeimmät muuttujat.
John Maynard Keynes toi taloustieteeseen ja -politiikkaan uudet opit ja taloudellisen analyysin. Hän sai työtoverikseen Cambridgen yliopiston professorin Richard Stonen (1913–1991). Stone yhdessä James E. Meaden kanssa pyrki kvantifioimaan Keynesin yhtälöt ja samalla rakentamaan kokonaistaloudellista kuvausjärjestelmää. Heidän ansiotaan on suurelta osin kansantalouden tilinpidon järjestelmän nousu talous- ja tilastotieteellisessä mielessä kokonaan uudelle tasolle 1940-luvun Englannissa.
Samanlaista kehitystyötä tehtiin Yhdysvalloissa. Suuren talouslaman kokemuksista oli perustettu kehitysohjelma, jonka tavoitteena oli luoda välineitä kokonaistalouden hahmottamiseen ja analysointiin. Tätä kehitysryhmää johti ukrainalaissyntyinen taloustieteilijä Simon Kuznets.
Tilinpidon kehittyminen

Toisen maailmansodan jälkeen YK otti vastuun kansantalouden tilinpidon kehittämisestä. Richard Stone laati YK:lle ensimmäisen luonnoksen kansantalouden tilinpidoksi ja johti ensimmäisen kansainvälisen suosituksen laadintaa. Ensimmäinen käsikirja, SNA 53, ilmestyi vuonna 1953. Se rakentui vahvasti anglo-amerikkalaisen kansantulon ajattelulle. Ensimmäisen SNA:n laatijat tiesivät käsikirjaa kirjoittaessaan, että siihen olisi ollut tarjolla muitakin tilinpidon osasysteemejä. Kuitenkin kansantalouksien tarve saada ensimmäinen ohje oli niin polttava, että käsikirjan kanssa ei aikailtu. 1950-luvulla ei myöskään ollut tarvittavaa tietopohjaa, ja siten laajempi käsikirja olisi ollut ennenaikainen. SNA 53 loi perustan taloustutkimuksen ja taloudellisen tiedon analysoinnin voimakkaalle laajenemiselle.
YK:n johdolla aloitettiin SNA:n uudistus. Richard Stone johti myös tätä toisen suosituksen laadintaa. Tuloksena syntyi SNA 68 -käsikirja. SNA 68 oli täydellinen tilinpitojärjestelmä, johon oli lisätty varallisuustaseet, panos-tuotos-analyysi sekä kiinteähintaiset laskelmat. SNA 68 -käsikirja osoittautui jo ilmestyttyään joiltain osin riittämättömäksi talouskuvauksen ohjekirjaksi. Talous oli monimutkaistunut, ja käytössä oli sellaisia taloustoimia, joita käsikirja ei tuntenut lainkaan.
Kolmannen käsikirjan valmisteluun osallistuivat kaikki alan merkittävät kansainväliset järjestöt (YK, OECD, EU, IMF, Maailmanpankki) ja lukuisa joukko tilinpidon asiantuntijoita kaikkialta maailmasta. Työtä johti kansainvälinen sihteeristö. Tuloksena syntyi uusi käsikirja, joka on nykyisin perustana kaikille muille järjestelmille. SNA 93 täydentää vanhaa ja ottaa käyttöön voimakkaasti tilaston laatua parantavan tarjonta- ja käyttötaulumenetelmän. Järjestelmä kuvaa ensisijaisesti päätäntäsektoreiden, kuten yritysten, julkisen vallan ja kotitalouksien toimintaa. EU:n jäsenmaat käyttävät omassa tilastoinnissaan SNA 93:n kanssa yhteensopivaa ESA 95 -käsikirjaa. Se ohjaa jäsenmaat tuottamaan vertailukelpoista tietoa ja osin yhdenmukaistamaan tilinpidon laadintaa.
Talous on monimutkaistunut ja tilinpito sekä kehittynyt että tarkentunut. Tätä kehitystä voi kuvata käsikirjan olomuodon muutoksella.
Vuonna 1953 käsikirjassa oli 45 sivua ja se oli noin puolen senttimetrin paksuinen
Vuonna 1968 käsikirjassa oli 246 sivua ja 1½ senttimetriä paksu
Vuoden 1993 käsikirjassa on 711 sivua ja on 4½ senttimetriä paksu. Lisäksi on huomattava, että kirjasinkokoa on pienennetty edeltäjistä.
Nobelistit

Työ kansantalouden tilinpidon kehittämiseksi on arvostettu korkealle toisen maailmansodan jälkeisessä maailmassa. Yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja nobelisti Paul Samuelson on arvioinut kansantalouden tilinpitoa erääksi 1900-luvun merkittävistä keksinnöistä. Laajasta kansantalouden tilinpidon arvostuksesta kertoo se, että Nobel-palkinto on myönnetty useille kansantalouden tilinpidon kehittymiseen vaikuttaneille tiedemiehille. Näitä ovat Ragnar Frisch (1969), Simon Kuznets (1971), Vassily Leontieff (1973), James E. Meade (1977) ja Richard Stone (1984).
Tilinpidon simulointi

Itä-Suomen yliopistossa on luotu vuonna 2014 simulaatiomalli, jolla voidaan simuloida kansantalouden tilinpitoa, sen eri tilejä ja niiden välistä vuorovaikutusta. Malli käsittelee kansantalouden tilinpidon reaalitilinpitoa. Malli soveltuu talouspoliittisten ennusteiden laadintaan. Mallissa raha ei häviä mihinkään, vaan se siirtyy tililtä toiselle.
Aiheesta muualla

Tilinpidon EU-uudistusprosessin menetelmäselosteet
Tilastokeskuksen verkkokoulu
Sir William Petty
Keltamänty

| Keltamänty |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Männyt Pinus
Laji::  ponderosa
Kaksiosainen nimi
 Pinus ponderosa  Douglas ex C.Lawson (1836) 

Katso myös
   Keltamänty Wikispeciesissä   Keltamänty Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltamänty eli lännenkeltamänty, aiemmin myös ponderosamänty (Pinus ponderosa) on mäntyjen sukuun ja mäntykasvien heimoon kuuluva puulaji. Sitä tavataan Pohjois-Amerikan länsiosassa. Laji jaetaan kolmeen ryhmään, joille joskus annetaan alalajin asema: P. ponderosa subsp. ponderosa, P. ponderosa subsp. benthamiana ja kanjonikeltamänty (P. ponderosa subsp. scopulorum). Keltamänty on saanut nimensä erikoisesta, kellanoranssista kaarnastaan.
Ulkonäkö

Keltamänty on suurikokoinen ainavihanta havupuu. Se kasvaa enimmillään 72 metriä korkeaksi ja rungon läpimitaltaan 2,5 metriä paksuksi. Kaarna on keltaisen tai punaisen ruskeaa ja halkeilee levyiksi, joita erottavat syvät uurteet. Nuorten puiden kuori on hyvin tummaa, lähes mustaa. Haarat ovat paksuja ja oranssinruskeita. Silmut ovat munanmuotoisia, punaruskeita ja pihkaisia.
Neulaset kasvavat yleensä kolmittain, mutta joskus kahden tai viidenkin kimpuissa. Ne ovat yleensä 7–25 senttimetriä pitkiä ja tumman keltavihreitä. Hedekävyt ovat pyöristyneen lieriömäisiä, 1,5–3,5 senttimetriä pitkiä ja keltaisia tai punaisia. Kävyt ovat leveän munanmuotoisia, 5–15 senttimetriä pitkiä ja punertavan ruskeita kypsinä.
Puun kaarna tuoksuu vaniljalta ja neulaset tuoksuvat murskattuina sitruunaisen tärpättiselle.
Levinneisyys

Keltamänty kasvaa luonnonvaraisena Kanadan, Yhdysvaltojen ja Meksikon länsiosissa, yleensä vuoristoissa. Kanadassa se kasvaa vain Brittiläisessä Kolumbiassa. Yhdysvalloissa sitä on länsirannikolta itään Pohjois-Dakotaan ja Texasiin saakka. Alalaji P. ponderosa subsp. ponderosa kasvaa sisämaassa Brittiläisessä Kolumbiassa, Montanassa, Idahossa, Washingtonissa, Oregonissa, Kaliforniassa ja Nevadassa. Alalaji P. ponderosa subsp. benthamiana kasvaa Washingtonissa, Oregonissa ja Kaliforniassa rannikolla. P. ponderosa subsp. scopulorum kasvaa sisämaassa muiden alalajien itäpuolella.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Keltamänty – Pinus ponderosa
ITIS: Pinus ponderosa (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Pinus ponderosa (englanniksi)
Flora of China: Pinus ponderosa (englanniksi)
Käpy ja neulasia.
Kanshi

Kanshi (漢詩) on japaninkielinen termi yleisesti kiinalaiselle runoudelle mutta erityisesti japanilaisten runoilijoiden kiinaksi kirjoittamille runoille. Kirjaimellisesti se merkitsee "han-runoutta". Kanshi oli suosituin runouden muoto Japanissa Heian-kauden alkupuolella japanilaisen ylhäisön piirissä ja oli vallalla aina nykyaikaan asti.
Kehtna

| Kehtnan kunta (Kehtna vald) |
| --- | --- |
 Aamu Mukrin suolla
 lippu:  vaakuna
 Kehtnan entinen kunta Raplamaalla.
 Koordinaatit: 58°56′00″N, 24°53′00″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Raplamaa
Kehtnan ja Järvakandin yhdistyminen:  20.10.2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  entinen kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  507,11 km²
Väkiluku (2016):  4 405
 – Väestötiheys:  8,7 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 kehtna.kovtp.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kehtna (vir. Kehtna vald) oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan keskiosassa Raplan eteläpuolella. Kehtnassa oli arviolta 4 405 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 507,11 neliökilometriä.
Kylät ja kauppalat

Kuntaan kuului viisi pienkauppalaa (alevik) – Eidapere, Kaerepere, Keava, Kehtna ja Lelle – ja 43 kylää: Ahekõnnu, Ellamaa, Haakla, Hertu, Hiie, Ingliste, Käbiküla, Kaerepere, Kalbu, Kärpla, Kehtna-Nurme, Kastna, Kenni, Koogimäe, Koogiste, Kõrbja, Kumma, Laeste, Lalli, Lau, Lellapere, Lellapere-Nurme, Linnaaluste, Lokuta, Metsaääre, Mukri, Nadalama, Nõlva, Ohekatku, Pae, Palasi, Paluküla, Põllu, Põrsaku, Reonda, Rõue, Saarepõllu, Saksa, Saunaküla, Selja, Sooaluste, Valtu-Nurme ja Vastja.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kehtnan kunnassa oli 4 394 asukasta, joista 4 182 (95,2 %) oli virolaisia, 120 (2,7 %) venäläisiä ja 90 (2,0 %) muita kansallisuuksia.
Kuvia

Kehtnan kirkko
Kehtnan kartano
Lellen rautatieasema
Keavan kartanon raunioitunut päärakennus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kehtna Wikimedia Commonsissa
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1931

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1931 olivat järjestykseltään neljännet jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut. Kisat pidettiin Krynicassa, Puolassa, Pierwsz Lodowisko -ulkoilmakentällä, jossa oli 800 istumapaikkaa. Kultaa voitti Kanada. Hopeaa sai Yhdysvallat ja pronssia Itävalta. Isäntämaa Puola jäi niukasti mitalien ulkopuolelle sijoittuen neljänneksi. Itävalta voitti samalla Euroopan-mestaruuden. Yhdysvaltoja edusti Uuden-Englannin amatöörimestaruusjoukkue Boston Hockey Club, jonka nimeksi muutettiin myöhemmin Boston Olympics.
Ottelut > Ensimmäinen kierros

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.2.1931 | Tšekkoslovakia  | 4-1 |  Unkari |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.2.1931 | Itävalta  | 1-0 |  Iso-Britannia |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Ensimmäisen kierroksen voittajat jatkoivat toiselle kierrokselle. Häviäjät jatkoivat alempaan loppusarjaan.
Ottelut > Toinen kierros

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.2.1931 | Kanada  | 9-0 |  Ranska |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2.1931 | Tšekkoslovakia  | 4-1 |  Puola |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2.1931 | Ruotsi  | 3-1 |  Itävalta |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2.1931 | Yhdysvallat  | 15-0 |  Romania |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Toisen kierroksen voittajat etenivät loppuottelusarjaan. Häviäjät jatkoivat välisarjaan, josta voittajat etenivät loppuottelusarjaan, häviäjät alempaan loppusarjaan.
Ottelut > Välisarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.2.1931 | Itävalta  | 7-0 |  Romania |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.2.1931 | Puola  | 2-1 |  Ranska |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Ottelut > Loppuottelusarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.1931 | Yhdysvallat  | 2-1 |  Itävalta |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.1931 | Kanada  | 2-0 |  Tšekkoslovakia |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.1931 | Puola  | 2-0 |  Ruotsi |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.2.1931 | Tšekkoslovakia  | 2-1 |  Itävalta |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.2.1931 | Yhdysvallat  | 3-0 |  Ruotsi |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.2.1931 | Kanada  | 3-0 |  Puola |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.2.1931 | Yhdysvallat  | 1-0 |  Tšekkoslovakia |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.2.1931 | Kanada  | 0-0 |  Ruotsi |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.2.1931 | Itävalta  | 2-1 |  Puola |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.2.1931 | Ruotsi  | 1-0 |  Tšekkoslovakia |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.2.1931 | Kanada  | 8-0 |  Itävalta |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.2.1931 | Yhdysvallat  | 1-0 |  Puola |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.2.1931 | Itävalta  | 1-0 |  Ruotsi |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.2.1931 | Puola  | 0-0 |  Tšekkoslovakia |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.2.1931 | Kanada  | 2-0 |  Yhdysvallat |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Loppuottelusarjan sijoitukset
|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kanada  | 5 |  4  |  1  |  0  |  15  |  0   | +15 | 9 |
| 2 |  Yhdysvallat  | 5 |  4  |  0  |  1  |   7  |  3   | +4 | 8 |
| 3 |  Itävalta  | 5 |  2  |  0  |  3  |   5  |  13  | -8 | 4 |
| 4 |  Puola  | 5 |  1  |  1  |  3  |   3  |  6   | -3 | 3 |
| 5 |  Tšekkoslovakia  | 5 |  1  |  1  |  3  |   2  |  5   | -3 | 3 |
| 6 |  Ruotsi  | 5 |  1  |  1  |  3  |   1  |  6   | -5 | 3 |
Puola sijoittui Tšekkoslovakian edelle tehtyään enemmän maaleja.
Ottelut > Alempi loppusarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.1931 | Unkari  | 3-1 |  Iso-Britannia |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.1931 | Ranska  | 7-1 |  Romania |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.2.1931 | Unkari  | 7-1 |  Romania |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.2.1931 | Iso-Britannia  | 2-1 |  Ranska |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.2.1931 | Iso-Britannia  | 11-0 |  Romania |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.2.1931 | Unkari  | 1-0 |  Ranska |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Alemman loppusarjan sijoitukset
|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 |  Unkari  | 3 |  3  |  0  |  0  |  13  |  2   | +11 | 6 |
| 8 |  Iso-Britannia  | 3 |  2  |  0  |  1  |  14  |  3   | +11 | 4 |
| 9 |  Ranska  | 3 |  1  |  0  |  2  |   8  |  4   | +4 | 2 |
| 10 |  Romania  | 3 |  0  |  0  |  3  |   2  |  27  | -25 | 0 |
Kehtnan kunta

| Kehtnan kunta (Kehtna vald) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Kehtna sijaitsee Keski-Virossa.
 Koordinaatit: 58°52′N, 24°56′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Raplamaa
Kehtnan ja Järvakandin yhdistyminen:  20.10.2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta  (vir. vald)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  511,97 km²
Väkiluku (1.1.2018):  5 605
 – Väestötiheys:  11 as./km²
 
 kehtna.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kehtnan kunta sijaitsee Keski-Virossa Raplamaan maakunnassa noin 60 kilometriä Tallinnasta etelään.
Sijainti

Kunta rajoittuu etelässä Põhja-Pärnumaan kuntaan, lännessä Märjamaahan, pohjoisessa Raplaan ja idässä Türiin.