stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Super Liga 2022/2023
Vaihe I

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sheriff Tiraspol | 14 | 10 | 3 | 1 | 24 | 6 | +18 | 33 | Vaihe II |
| 2 | Petrocub Hîncești | 14 | 8 | 3 | 3 | 20 | 11 | +9 | 27 | Vaihe II |
| 3 | Zimbru Chișinău | 14 | 4 | 7 | 3 | 17 | 17 | 0 | 19 | Vaihe II |
| 4 | Sfântul Gheorghe | 14 | 6 | 1 | 7 | 18 | 22 | −4 | 19 | Vaihe II |
| 5 | Milsami Orhei | 14 | 4 | 5 | 5 | 12 | 14 | −2 | 17 | Vaihe II |
| 6 | Bălți | 14 | 5 | 2 | 7 | 13 | 13 | 0 | 17 | Vaihe II |
| 7 | Dacia Buiucani | 14 | 4 | 4 | 6 | 14 | 14 | 0 | 16 | Liga 1 Vaihe II |
| 8 | Dinamo-Auto Tiraspol | 14 | 1 | 3 | 10 | 5 | 26 | −21 | 0 | Liga 1 Vaihe II |
↑  Dinamo-Auto Tiraspol 6 pistettä vähennettiin sopupeleistä.
Vaihe II

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sheriff Tiraspol | 10 | 7 | 3 | 0 | 15 | 3 | +12 | 24 | Mestarien liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 2 | Petrocub Hîncești | 10 | 6 | 3 | 1 | 16 | 6 | +10 | 21 | Konferenssiliigan toiselle karsintakierrokselle. |
| 3 | Zimbru Chișinău | 10 | 3 | 3 | 4 | 10 | 9 | +1 | 12 | Konferenssiliigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 4 | Milsami Orhei | 10 | 3 | 2 | 5 | 10 | 16 | −6 | 11 | Konferenssiliigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 5 | Sfântul Gheorghe | 10 | 1 | 4 | 5 | 4 | 13 | −9 | 7 |  |
| 6 | Bălți | 10 | 0 | 5 | 5 | 5 | 13 | −8 | 5 |  |
Suodatus

Suodatusta imupullon ja Büchnersuppilon avulla
Suodatusta käytetään kemiassa erottamaan liuoksesta epäpuhtauksia tai erottamaan aineet toisistaan.
Suodatus voidaan suorittaa käyttämällä Büchnersuppiloa. Büchner-suppiloon laitetaan sopiva suodatinpaperi, liuos suodatetaan sen läpi imussa.
Myös tavallinen suppilo soveltuu suodatukseen. Siihen voidaan laittaa suodatinpaperi, jonka läpi nesteen annetaan valua. Suodatinpaperin asemasta voidaan käyttää myös pumpulia.
Mikäli kiinteä aine ei liukene nesteeseen, muodostuu heterogeeninen seos, josta liukenematon aine voidaan erottaa suodattamalla.
Suodatuksessa hyödynnetään hiukkasten kokoeroja.
TUL:n pesäpallomestaruus 1932

Työväen Urheiluliiton pesäpallomestaruudesta pelattiin vuonna 1932 kolmannen kerran. Mestaruus säilyi Helsingissä, mutta tällä kertaa vuorossa oli Kisa-Toverit, Kullervon karsiuduttua loppupeleistä.
Lopputurnaus

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Juoksut | Pst | HKT | LTU | LPT | TuTo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Kisa-Toverit | 3 | 3 | 0 | 0 | 30-15 | 6 |  | 12-7 | 10-4 | 8-4 |
| Lappeenrannan Työväen Urheilijat | 3 | 2 | 0 | 1 | 23-18 | 4 |  |  | 8-1 | 8-5 |
| Lahden Pallo-Toverit | 3 | 1 | 0 | 2 | 16-21 | 2 |  |  |  | 11-3 |
| Turun Toverit | 3 | 0 | 0 | 3 | 12-27 | 0 |  |  |  |  |
TUL:n pesäpallomestaruus 1945

Pesäpallon TUL:n mestaruussarja 1945 toimi samalla karsintana PPL:n ja TUL:n yhteiseen,  PEVA:n järjestämään SM-sarjaan. TUL:n mestaruuden voitti Työväen Mailapojat.
TUL:n Mestaruussarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työväen Mailapojat | 7 | 7 | 0 | 0 | 68-4 | 14 |
| Kuusankosken Puhti | 7 | 5 | 0 | 2 | 18-6 | 10 |
| Turun Toverit | 7 | 3 | 3 | 1 | 23-17 | 9 |
| Lappeenrannan Työväen Urheilijat | 7 | 4 | 0 | 3 | 38-30 | 8 |
| Helsingin Kullervo | 7 | 3 | 1 | 3 | 42-27 | 7 |
| Jyväskylän Weikot | 7 | 2 | 1 | 4 | 20-54 | 5 |
| Idänpään Toive, Hämeenlinna | 7 | 0 | 2 | 5 | 17-34 | 2 |
| Hyvinkään Ponteva | 7 | 0 | 1 | 6 | 16-70 | 1 |
Neljä parasta selvisi yhteiseen SM-sarjaan. Hyvinkään Ponteva putosi TUL:n mestaruussarjasta. Tilalle nousivat Tampereen Pesä-Peikot ja Forssan Alku.
Suodenniemen auto-onnettomuus 1945

Suodenniemen auto-onnettomuus tapahtui vappuiltana 1. toukokuuta 1945 Suodenniemellä kun vapputansseista palaamassa ollutta väkeä kuljettanut kuorma-auto luisui jarrujen petettyä alas jyrkkää mäkeä ja putosi korkealta rantatörmältä veteen. Onnettomuudessa kuoli viisi ihmistä.
Tyrvääläisen vuonna 1912 syntyneen miehen ohjaama kuorma-auto lähti paluumatkalle Putajan kylään Suodenniemen seuratalolle pidetyistä työväenyhdistyksen vapputansseista tanssien päätyttyä. Autossa oli kyydissä kaikkiaan 48 henkilöä. Kun kuorma-auto tuli Kittilän kylän kohdalla olevan salmen luona sijainneelle jyrkälle ylämäelle, se ei liian raskaan kuorman takia pystynyt nousemaan mäen päälle vaan auton moottori pysähtyi. Kuljettaja laittoi tällöin käsijarrun päälle, mutta siinä vaiheessa kuului kova rysäys, joka aiheutui joko vaihdelaatikon hajoamisesta tai auton kardaaniakselin katkeamisesta. Auto alkoi luisua alas jyrkkää mäkeä ja vaikka kuljettaja yritti ohjaamalla saada sen pysymään tiellä, auto kääntyi ja putosi 3–4 metriä korkealta rantatörmältä veteen kääntyen samalla kumoon. Osa auton lavalla olleista matkustajista jäi kyljelleen jääneen auton alle, mutta heidät saatiin kuitenkin ylös. Viisi henkilöä, heidän joukossaan autonkuljettaja, ehti kuitenkin olla niin kauan veden alla, ettei heitä enää saatu elvytettyä tekohengityksellä.
Säimenjärvi

| Säimen (04> 313.1.005) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Savonlinna
Koordinaatit:  62°17′25″N, 29°09′20″E
Järvinumero:  04.313.1.005 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  79,3 m
Rantaviiva:  14,77 km
Pinta-ala:  1,08 km² 
 fiSäimen 
Säimenjärvi eli Säimen sijaitsee Savonlinnassa noin 65 kilometriä pohjoiseen kuntakeskuksesta. Järvi on 79 metriä merenpinnan yläpuolella ja laskee eteläosastaan Saimaan vesistöön kuuluvaan Oriveteen. Laskujoen rannalla sijaitsee myllymuseo ja Säimenen kyläkeskus. Pohjoispuolella sijaitsee Leivolan kylä. Järven rannoilla on enimmäkseen loma-asutusta.
Kanadan avaruusjärjestö

Julie Payette, CSA:n astronautti.
Kanadan avaruusjärjestö (engl. Canadian Space Agency, CSA, ransk. Agence spatiale canadienne, ASC) on Kanadan avaruustoiminnan suurin rahoittaja.
Kanadan avaruustoiminta alkoi 1960-luvun alussa. Kanada on ollut edistyksellinen muun muassa tietoliikennesatelliittien käytössä (ks. Anik) ja edelläkävijöitä tutkasatelliittien kehittämisessä ja käytössä (Radarsat).
Kanada on ollut Euroopan avaruusjärjestön (ESA) liitännäisjäsen alkaen 1. tammikuuta 1979 pyrkimyksenä päästä Yhdysvaltojen suljetun avaruusmarkkinan riippuvuudesta. Kanadan kansallinen markkina on liian pieni ja täysin valtion rahoittama. ESA-toiminta on mahdollistanut kanadalaisen avaruusteknologian (katso esimerkiksi Canadarm2) myyntiä globaalisti.
Budjetti

Vuonna 2010 Kanadan hallitus aikoi nostaa CSA:n budjettia. Vuonna 2011 budjetti nousi 8,7 prosenttia, mikä merkitsee ilmeisesti kaukokartoitukseen kohdistuvan panostuksen kasvua noin 70 prosentilla.
Vuoden 2011 alkupuolella Kanadan pääministeri Stephen Harper on budjettiesittelyssään esittänyt Kanadan avaruustoiminnan katselmusta – tämä on ilmeisesti keino korottaa avaruusbudjettia ja samalla mahdollisuus myös myydä valtionyhtiöitä ulkomaalaisomistukseen, jos valtiontalous vaatii toiminnan kutistamista. Se, meneekö Harperin esittämä budjetti läpi parlamentista, on epävarmaa.
Kesäkuussa 2011 arvellaan, että CSAn budjetti saavuttaa huippunsa 424,6 miljoonaa dollaria vuonna 2011 ja sen jälkeisinä kahtena vuotena putoaa yhteensä 34 prosenttia. Pudotus liittyy Kanadan julkisen talouden ylikulutuksen vähentämiseen englantilaisen leikkausmallin mukaisesti. Kanadalainen avaruusteollisuus on etsinyt Kanadan ulkopuolisia markkinoita edeltävät pari vuotta, mutta budjettileikkaus tuhonnee osan avaruusteollisuudesta. Maaliskuun alussa 2012 CSAn budjetti näyttää putoavan 14% eli edellisen vuoden 424 miljoonasta Kanadan dollarista 363 miljoonaan Kanadan dollariin.
Johto

Entinen meriupseeri ja astronautti Marc Garneau oli CSA:n pääjohtaja vuodet 2001–2005 eroten pyrkiessään eduskuntaan. Vuodet 2006 ja 2007 CSA:ta johtivat väliaikaisina Carole Lacombe (2006–2007) ja Laurier Boisvert (yhdeksän kuukautta vuonna 2007). Guy Bujold toimi pääjohtajana 1. tammikuuta 2008 – 2. syyskuuta 2008. Sen jälkeen CSA:n pääjohtajana on toiminut kanadalainen astronautti Steven MacLean.
CSA:n pääjohtajat
1.3.1989–1992 – Larkin Kerwin
4.5.1992–15.7.1994 – Roland Doré
21.11.1994 – William MacDonald (Mac) Evans
28.9.2001 – Marc Garneau
12.4.2007 – Larry J. Boisvert
1.1.2008–2.9.2008 – Guy Bujold
2.9.2008 alkaen Steven MacLean
Kanadalaiset avaruudessa

Yhdeksän kanadalaista avaruuslentäjää on osallistunut 13 NASAn miehitetylle lennolle ja kaksi avaruuslentäjää Sojuz-lennolle:
| Nimi | Alus | Lento | Laukaisupäivä | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marc Garneau | Challenger | STS-41-G | 5. lokakuuta 1984 | Ensimmäinen kanadalainen avaruudessa |
| Roberta Bondar | Discovery | STS-42 | 22. tammikuuta 1992 | Ensimmäinen kanadalainen nainen avaruudessa |
| Steven MacLean | Columbia | STS-52 | 22. lokakuuta 1992 |  |
| Chris Hadfield | Atlantis | STS-74 | 12. marraskuuta 1995 | Ainoa avaruusasema Mirillä vieraillut kanadalainen |
| Marc Garneau | Endeavour | STS-77 | 19. toukokuuta 1996 |  |
| Robert Thirsk | Columbia | STS-78 | 20. kesäkuuta 1996 |  |
| Bjarni Tryggvason | Discovery | STS-85 | 7. elokuuta 1997 | Ensimmäinen islantilainen avaruudessa. |
| Dafydd Williams | Columbia | STS-90 | 17. huhtikuuta 1998 |  |
| Julie Payette | Discovery | STS-96 | 27. toukokuuta 1999 | Ensimmäinen ISS:llä vieraillut kanadalainen |
| Marc Garneau | Endeavour | STS-97 | 30. marraskuuta 2000 | Lento ISS:lle |
| Chris Hadfield | Endeavour | STS-100 | 19. huhtikuuta 2001 | Ensimmäinen kanadalaisen suorittama avaruuskävely |
| Steven MacLean | Atlantis  | STS-115 | 9. syyskuuta 2006 | Toinen kanadalaisen suorittama avaruuskävely |
| Dafydd Williams | Endeavour  | STS-118 | 27. elokuuta 2007 | Kolmas kanadalaisen suorittama avaruuskävely |

| Robert Thirsk | Sojuz-FG  | Sojuz TMA-15 | 27. toukokuuta 2009 | Ensimmäinen kanadalainen venäläisellä avaruusaluksella ja ensimmäinen  ISS:llä 6 kk asunut kanadalainen |
| Julie Payette | Endeavour | STS-127 | 16. heinäkuuta 2009 | Ensimmäinen avaruuteen palannut kanadalainen nainen, ensimmäistä kertaa  kaksi kanadalaista yhtä aikaa avaruudessa (Thirsk) |
| Guy Laliberté | Sojuz | Sojuz TMA-16 | 30. syyskuuta 2009 | Ensimmäinen kanadalainen avaruusturisti |

Huom: Michael McKay erosi lääketieteellisten syiden takia ja Kenneth Money erosi 1992, kahdeksan vuotta valituksi tulostaan; kumpikaan ei lentänyt avaruudessa.
Satelliitit

| Nimi | Laukaisu | Käyttö loppunut? | Käyttö |
| --- | --- | --- | --- |
| Alouette 1 | 29.9.1962 | 1972 | Ionosfääritutkimus |
| Alouette 2 | 29.11.1965 | 1.8.1975 | Ionosfääritutkimus |
| ISIS-I | 30.1.1969 | 1990 | Ionosfääritutkimus |
| ISIS-II | 1.4.1971 | 1990 | Ionosfääritutkimus |
| Hermes Communications Technology Satellite | 17.1.1976 | Marraskuussa 1979 | Kokeellinen tietoliikennesatelliitti |
| RADARSAT-1 | 4.11.1995 | Jatkuu | Kaupallinen kaukokartoitussatelliitti |
| Microvariability and Oscillations of STars telescope eli MOST | 30.6.2003 | Jatkuu | Tiedesatelliitti, pieni avaruusteleskooppi |
| SCISAT-1 | 12.8.2003 | Jatkuu | Ilmakehätutkimus |
| RADARSAT-2 | 14.12.2007 | Jatkuu | Kaupallinen kaukokartoitussatelliitti |
| CASSIOPE | Laukaisu 2011? |  | CAScade, Smallsat and IOnospheric Polar Explorer |
Lisäksi kanadalainen Telesat Canada omistaa  13 Anik-satelliittia, joista kolme on vielä käytössä. Toronton yliopisto on kehittänyt CanX-nanosatelliitteja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
CSA:n sivusto
Kesäkuussa 2008 ehdotettu Kanadan avaruustoiminnan jälleenrakentamisaie
Kanadan avaruushistoria
Alouette 1
Säiniön junaonnettomuus

Säiniön junaonnettomuus oli Viipuri-Pietari-radalla Viipurin ja Säiniön rautatieasemien välillä 27. marraskuuta 1905 aamulla kello 7.15 tapahtunut kolmen junan yhteentörmäys, jossa osallisina olivat tavarajuna, sotilasjuna ja matkustajajuna. Onnettomuudessa ei aiheutunut henkilövahinkoja, mutta kaikkien kolmen junan veturit, matkustajajunan konduktöörinvaunu ja viisi tavaravaunua vaurioituivat.
Tavarajuna numero 606, jossa oli yli 40 lastattua vaunua lähti Viipurista aamulla kello 7 aikaan. Junan veturi ei junan raskauden takia jaksanut vetää junaa ylös noin kuuden kilometrin päässä Viipurista sijaitsevaa ylämäkeä vaan juna alkoi menemään omalla painollaan takaisin alas mäkeä kiihtyvällä vauhdilla. Viipurista 20 minuuttia myöhemmin lähteneestä sotilasjunasta numero 50, jossa oli toistakymmentä vaunua, havaittiin kyllä vastaan tuleva tavarajuna ja alettiin hiljentää nopeutta ennenkuin tavarajuna törmäsi siihen. Törmäyksessä molempien junien veturit vaurioituivat ja tavarajunasta tuhoutui viisi vaunua täysin ja kolme osittain. Sotilasjunan vaunut eivät vaurioituneet pahemmin. Tämän jälkeen kasaan ajoi vielä Perkjärveltä tulossa ollut matkustajajuna numero 31 sillä seurauksella että matkustajajunan veturi ja konduktöörinvaunu suistuivat kiskoilta ja vaurioituivat pahoin. Matkustajajunasta havaittiin yhteentörmänneet junat savun vuoksi niin myöhään ettei jarrutus enää riittänyt estämään yhteentörmäystä. Paikalla oli kaksoisraide mutta tavarajunan vaunuja oli kasautunut myös toiselle raiteelle matkustajajunan törmätessä niihin. Onnettomuudessa ei kukaan kuollut eikä loukkaantunut. Radasta katkesi onnettomuuspaikalla kaksi kiskoa ja useita kiskoja vääntyi. Junaliikenne keskeytyi onnettomuuden vuoksi.
TUL:n pesäpallomestaruus 1992

Työväen Urheiluliitto ratkaisi pesäpallomestaruutensa vuonna 1992 yhdeksässä eri sarjassa.
TUL:n pesäpallomestarit 1992

Miehet: Kuusankosken Puhti
Naiset: Kuusankosken Puhti
Kontiot: Jyväskylän Lohi
B-pojat: Jokioisten Koetus
B-tytöt: Jyväskylän Lohi
C-pojat: Jyväskylän Lohi
C-tytöt: Jyväskylän Lohi
D-pojat: Jokioisten Koetus
E-pojat: Kuusankosken Puhti
Successor

| Successor Sonata Arctica |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : Tico Tico -studioilla
 Julkaistu: 18. lokakuuta 2000
 Tyylilaji: Power metal
 Kesto: 30.42
 Levy-yhtiö: Spinefarm
Sonata Arctican muut julkaisut
| Ecliptica 1999 | Successor 2000 | Silence 2001 |
Successor on kemiläisen power metallia soittavan yhtyeen, Sonata Arctican EP vuodelta 2000. Live-äänitykset äänitettiin Provinssirockissa 16. kesäkuuta 2000. EP:llä oleva San Sebastian äänitettiin myöhemmin uudelleen Silence-albumille ja tämän jälkeen vielä The collection albumille.
Kappaleet

"FullMoon" (Edit) – 3:58
"Still Loving You" (Scorpions cover) – 4:32
"I Want Out" (Helloween cover) – 3:51
"San Sebastian" – 4:44
"Shy" – 4:16
"Kingdom for a Heart" (Live) – 3:411
"Replica" (Live) – 4:46
"My Land" (Live) – 4:23
"8th Commandment" (Live) – 3:511
"Letter to Dana" (Live) – 5:311
"Unopened" (Live) – 4:081
"FullMoon" (Live) – 4:551
1Bonuskappale
Kokoonpano

Tony Kakko – laulu
Jani Liimatainen – kitara
Tommy Portimo – rummut
Janne Kivilahti – basso
Mikko Härkin – kosketinsoittimet
Aiheesta muualla

Successor Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Successor Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
TUL:n pesäpallomestaruus 1976

Työväen Urheiluliiton miesten pesäpallomestaruus vuonna 1976 ratkaistiin Jyväskylässä 11.9. Samassa yhteydessä ratkottiin C-, D- ja E-poikien sekä ikämiesten mestaruus. Naiset pelasivat 6.6. Turussa. B-poikien mestaruudesta kamppailtiin Loimaalla.
TUL:n pesäpallomitalijoukkueet 1976

| Sarja | Voittaja | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Naiset | Turengin Sarastus | Humppilan Veikot |  |
| Miehet | Jyväskylän Lohi | Jokioisten Koetus | Ruukin Into |
| Ikämiehet | Keljon Viesti | Hyvinkään Apollo | Forssan Alku |
| B-pojat | Jyväskylän Lohi | Loimaan Leisku | Forssan Alku |
| C-pojat | Jyväskylän Lohi | Forssan Alku | Kuohun Veto |
| D-pojat | Jyväskylän Lohi | Jokioisten Koetus |  |
| E-pojat | Kuohun Veto | Jyväskylän Lohi |  |
Szentendre

| Szentendre |
| --- | --- |
 Ilmakuva Szentendrestä
 lippu:  vaakuna
 Szentendre
 Koordinaatit: 47°40′N, 19°5′E 
Valtio:  Unkari
Lääni:  Pest
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  43.82 km²
Väkiluku (2009):  23 401
 – Väestötiheys:  579.67 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.szentendre.hu/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Szentendre on kaupunki Unkarissa Pestin läänissä. Se on pinta-alaltaan 43,82 neliökilometriä ja siellä on 23 401 asukasta (2009).
Szentendre sijaitsee Tonavan varrella lähellä Budapestia. Kaupunki on kuuluisa museoista ja gallerioistaan. Szentendrestä on tullutkin merkittävä turistikohde maalauksellisen kaupunkikuvansa ja hyvien liikenneyhteyksiensä ansiosta.
Historia

Szentendre on ollut asuttu jo kivikaudella. Roomalaiset valtasivat kaupungin Augustuksen hallintoaikana ja nimesivät sen Ulcisia Castraksi. Kansainvaellusaikana 400-luvulla kaupungin puolustusjärjestelmät tuhottiin. Myöhemmin siitä tuli avaarien heimokeskus.
Ruhtinas Kurszán valtasi Szentendren merkittävänä strategisena kohteena, kun unkarilaiset asettuivat nykyisen Unkarin alueelle. Ensimmäinen maininta Szentendresta on vuodelta 1009. Keskiaikaiset asuinalueet rakennettiin ympäröimään kirkkokukkulaa, jonka keskellä oli apostoli Andreakselle pyhitetty kirkko. Osmanivallan aikana kaupungin väkiluku pieneni huomattavasti.
Osmanit valtasivat Belgradin uudestaan vuonna 1690, ja Habsburgeja kannattavat serbit joutuivat pakenemaan Belgradista. Keisari Leopold I sijoitti yli 6 000 serbiä Szentendreen. Vielä vuonna 1815 kaupungin asukkaista 42 prosenttia oli serbejä, mutta vuoteen 1890 mennessä heidän määränsä oli vähentynyt 19 prosenttiin. Vuonna 1888 Szentendreen saapui rautatie. Kaupungin suurimmaksi kansalaisuudeksi on noussut 1900-luvulla unkarilaiset.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Szentendre Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut (unkariksi)
Tonavan helmi (Arkistoitu – Internet Archive) (unkariksi)
Matkaopas aiheesta Szentendre Wikivoyagessa (englanniksi)
Strömstadin kunta

| Strömstadin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Keskustaajama:  Strömstad
Kuntakoodi:  1486
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  467,47 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  13 277
 – Väestötiheys:  28,4 as./km²
 
 www.stromstad.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Södra Hamnen Strömstadin kaupungissa.
Kosterhavetin kansallispuisto sijaitsee Strömstadin kunnan saaristossa.
Strömstadin kunta (ruots. Strömstads kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Strömstad.
Kunnan maapinta-ala on 467,47 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 13 277 henkeä (31.12.2021).
Strömstadin kunnan alueella ovat Ruotsin läntisimmät asutut saaret Sydkoster ja Nordkoster. Kunnan saaristossa sijaitsee myös Kosterhavetin kansallispuisto.
Strömstadin kaupunkitaajaman lisäksi muita paikkakuntia ovat Skee, Seläter, Rossö, Krokstrand, Svinesund ja Tjärnö.
Strömstadista on 170 km Ruotsin toiseksi suurimpaan kaupunkiin Göteborgiin ja 154 km Norjan pääkaupunkiin Osloon. Sieltä on myös lauttayhteys Sandefjordiin Norjassa. Kunnan läpi kulkee E6-maantie ja Bohusbanan-rautatie päättyy sinne.
Vuonna 2007 kunnassa oli 51,84 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 11,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa kunnan alueelle muodostettiin "suurkunta" Vette yhdistämällä aiemmat Hogdalin, Lommelandin, Näsingen ja Skeen maalaiskunnat. Strömstadin kaupunkiin ja Tjärnön maalaiskuntaan tämä uudistus ei vaikuttanut. Strömstadin kuntablokin kuntaliitos toteutettiin jo vuonna 1967 yhdistämällä kaupunkiin Vette ja Tjärnö. Vuonna 1971 tästä Strömstadin kaupungista tehtiin Strömstadin kunta, kun Ruotsi siirtyi yhteen kuntamuotoon.
Väestönkehitys

| Strömstadin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 11 149 | 11 149 |
| 1955 | 1955 |    | 10 820 | 10 820 |
| 1960 | 1960 |    | 10 412 | 10 412 |
| 1965 | 1965 |    | 9 993 | 9 993 |
| 1970 | 1970 |    | 9 558 | 9 558 |
| 1975 | 1975 |    | 9 485 | 9 485 |
| 1980 | 1980 |    | 9 580 | 9 580 |
| 1985 | 1985 |    | 10 001 | 10 001 |
| 1990 | 1990 |    | 10 846 | 10 846 |
| 1995 | 1995 |    | 10 876 | 10 876 |
| 2000 | 2000 |    | 11 102 | 11 102 |
| 2005 | 2005 |    | 11 507 | 11 507 |
| 2010 | 2010 |    | 11 808 | 11 808 |
| 2015 | 2015 |    | 12 854 | 12 854 |
| 2020 | 2020 |    | 13 244 | 13 244 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 3 158 | 24,6 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 537 | 4,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 255 | 9,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 904 | 61,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 59 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä. Saman ajankohdan tietojen mukaan 11,4 prosenttia kuntalaisista oli syntynyt Norjassa, johon kunta rajoittuu.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 10,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 42 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 178 942 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 104 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,7 %
18–64-vuotiaat: 59,6 %
65 vuotta täyttäneet: 21,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,9 | 2,3 |
|   | jalostus | 13,6 | 15,0 |
|   | palvelut | 81,7 | 79,6 |
|   | tuntematon | 2,8 | 3,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 6 356 | 5 371 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 118,3 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 454 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Strömstad | 6 288 |
| 2 | Skee | 583 |
| 3 | Kebal | 258 |
| 4 | Östra Ånneröd | 225 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Björneröd
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Båleröd
Flåghult
Hällestrand
Nord-Koster + Duvnäs
Råssö + Sandbackarna + Liden + Gatelid
Stare
Tjärnö