stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen Filmikamari

Suomen Filmikamari ry on vuonna 11. tammikuuta 1923 perustettu elokuva-alan yhdistysten keskusjärjestö. Aloitteen järjestön perustamiselle teki Abel Adams. Sääntöjensä mukaan liiton ”tarkoituksena on toimia koko elokuva-alan terveen kehityksen hyväksi”. Nykyisin siihen kuuluu kaksi jäsenjärjestöä: Suomen elokuvateatteriliitto (SEOL) sekä Suomen elokuvatoimistojen liitto (SEL). Filmikamarin hallituksen puheenjohtajana toimii Katarina Nyman, varapuheenjohtajana Aku Jaakkola ja  toimitusjohtajana Tero Koistinen.
Käytännön toiminnassa Filmikamari pyrkii vaikuttamaan elokuvapoliittisiin ratkaisuihin ja elokuva-alaa koskevaan lainsäädäntöön. Se tekee esityksiä ja antaa lausuntoja viranomaisille elokuva-alan kysymyksistä. Lisäksi se pyrkii edistämään elokuva-alan yhdistysten yhteisiä tavoitteita ja tasoittamaan keskinäisten eturistiriitoja.
Julkisuudessa näkyvin Filmikamarin toimintamuoto on viikon Top 20- ja viikonlopun Top 20 -elokuvatilastojen julkaiseminen. Filmikamari huolehtii Yhdysvaltain elokuva-akatemian pyynnöstä Suomen Oscar-toimikunnan asettamisesta Suomen ehdokkaan valitsemiseksi parhaan ulkomaisen elokuvan Oscar-palkinnon saajaksi.
Filmikamari on jakanut elokuva-alan kultaista ansiomerkkiä vuodesta 1951 ja hopeista ansiomerkkiä vuodesta 1953. Ansiomerkeistä päättää Filmikamarin hallitus.
SFK oli vuoteen 1940 saakka Suomen Biografiliitto ry.
Aiheesta muualla

Suomen Filmikamarin kotisivut
Suomen Filmikamari ry:n hallitukset, asiamiehet ja toimitusjohtajat kautta aikain
Sydämet kohtaavat

| Sydämet kohtaavat Esko Rahkonen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2004
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Tatsia
Esko Rahkosen muut julkaisut
| Tanssijan tie 2002 | Sydämet kohtaavat 2004 | Rakkaat joulumuistot 2004 |
Sydämet kohtaavat on suomalaisen Esko Rahkosen kokoelma-albumi vuodelta 2004.
Kappaleet

Tango Corazo´n
Sydämet kohtaavat
Loistaa tähdet
Yön kuumat tuulet
Puolet sydämestä
Ensilumi
Kaksi onnellista
Vastaus
Bussi Jurmuun
Reissumiehen erehdys
Syysyö
Sua ilman
Kerro kultainen kuu
Maantie on kulkijalle avoin
Tango Mandolino
Jos lähtisit pois
Sinne ainiaaksi jään
Kaasa omaan kuppiin
Jäätynyt lehti
Särkynyt lasi
Heroic

| Heroic |
| --- | --- |

Perustettu:  26. elokuuta 2018
Tyyppi:  e-urheiluorganisaatio
Toimiala:  kilpapelaaminen
Päämaja:  Oslo, Norja
Toimitusjohtaja:  Joachim ”Noobwork” Haraldsen
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heroic (tyyliteltynä HEROIC) on norjalainen vuonna 2018 perustettu elektronisen urheilun organisaatio, jonka päämaja sijaitsee Oslossa. Sillä on joukkueet peleissä Counter-Strike 2 (aik. Counter-Strike: Global Offensive), Dota 2, Valorant, Fortnite ja PUBG Mobile.
Heroicin Global Offensive -joukkue tuli toiseksi erittäin merkittävästä IEM Rio Major 2022 -turnauksesta marraskuussa 2022. Se valittiin maailman neljänneksi parhaaksi joukkueeksi Counter-Strikeen keskittyneen HLTV-sivuston toimesta vuonna 2023.
Heosemys depressa

| Heosemys depressa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Kilpikonnat Testudines
Alalahko::  Pystytaivuttajat Cryptodira
Heimo::  Geoemydidae
Alaheimo::  Geoemydinae
Suku::  Heosemys
Laji::  depressa
Kaksiosainen nimi
 Heosemys depressa  (Anderson, 1875) 
Katso myös
   Heosemys depressa Wikispeciesissä   Heosemys depressa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Heosemys depressa on harvinainen aasialainen kilpikonnalaji. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.
Heosemys depressa on yksi huonoimmin tunnettuja kilpikonnalajeja. Lajin luultiin kuolleen sukupuuttoon, kunnes vuonna 1994 joitakin yksilöitä löytyi kiinalaiselta kauppatorilta. Vuonna 2009 viisi yksilöä havaittiin myanmarilaisella norsujensuojelualuueella.
Heosemys depressa -kilpikonnia on tavattu Myanmarin eteläosassa Rakhinen eli Arakanin osavaltiossa ja sieltä Bangladeshin kaakkoisosiin ulottuvalla alueella. Myanmarissa ne elävät lähinnä bambumetsiköissä, mutta Bangladeshin puolella niitä on tavattu myös muunlaisissa metsissä. Ne kaivautuvat lehtikarikkeen alle ja pysyvät varsin paikoillaan yhdeksän kuukautta vuodesta, mutta sadekaudella ne voivat liikkua pitkiäkin matkoja.
Heosemys depressa -kilpikonnat parittelevat kerran vuodessa. Munien kuoriutuminen kestää noin sata päivää. Jälkeläisiä on syntynyt joitakin kertoja myös eläintarhoissa.
Lajin uhanalaisuuteen ovat vaikuttaneet sopivien elinympäristöjen hävitys ja pyydystäminen ravinnoksi. Sitä pidetään yhtenä maailman 25:stä uhanalaisimmasta kilpikonnalajista.
Helsingin Juutalainen Yhteiskoulu

| Helsingin Juutalainen Yhteiskoulu |
| --- | --- |

Osoite:  Malminkatu 26,  00100 Kamppi, Helsinki
Valmistumisvuosi:  1906
Käyttäjä:  Helsingin juutalainen seurakunta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helsingin Juutalainen Yhteiskoulu on Helsingin Kampissa sijaitseva 9-luokkainen peruskoulu, jota ylläpitää Helsingin juutalainen seurakunta. Koulu on perustettu vuonna 1918 samoihin tiloihin, joissa toimivat myös päiväkoti Gan Jeladim, seurakunnan kanslia ja synagoga. Koulun tavoitteina on perusopetuksen lisäksi opettaa juutalaista uskontoa ja perinteitä, sekä  heprean kielen opetus. Koulun juutalaiskasvatuksen tavoitteena on vahvistaa oppilaiden juutalaista identiteettiä, ja kasvatus noudattaa ortodoksista traditiota. Koulumuoto on yksityiskoulu, ja on oppilaille maksuton. Edellytyksenä on, että vähintään yksi vanhemmista on Helsingin juutalaisen seurakunnan jäsen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsingin Juutalainen Yhteiskoulu Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Farmasialiitto

| Suomen Farmasialiitto |
| --- | --- |
Perustettu:  1917
Toimiala:  Farmasian alalla työskentelevien edunvalvonta
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  noin 8000 jäsentä.
Puheenjohtaja:  Maija Pirttijärvi
Jäsenlehti:  Farmasia-lehti
Aiheesta muualla
Suomen Farmasialiitto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen Farmasialiitto (SFL, vuoteen 1976 Suomen Farmaseuttiliitto) on vuonna 1917 perustettu farmasian alalla työskentelevien proviisorien, farmaseuttien, lääkealan erikoiskoulutettujen ja alan opiskelijoiden ammattiliitto. Farmasialiitto kuuluu Akavaan.
Farmasialiittoon kuuluu noin 8 000 jäsentä, joista 93 prosenttia on naisia. Valtaosa jäsenistä työskentelee apteekkisektorilla. Lisäksi farmasian alan työntekijöitä on myös kuntasektorilla, valtiolla, Kelalla, yliopistoissa ja lääketeollisuudessa.
Farmasialiitto neuvottelee farmasian alan työehtosopimukset ja valvoo jäsenistön etuja työpaikoilla. Liiton alueellisesta toiminnasta vastaavat 14 alueverkostoa.
Farmasialiitto kustantaa Farmaseuttista aikakauskirja Dosista, joka on ainoa suomenkielinen farmasian alan tieteellinen julkaisu.
Farmasialiitto valitsee vuorovuosin Vuoden Farmaseutin ja Vuoden Proviisorin.
Aiheesta muualla

Suomen Farmasialiiton kotisivut
https://farmasialehti.fi/
https://dosis.fi/
Helsingin Juhlaviikkojen Vuoden taiteilija

Helsingin Juhlaviikkojen Vuoden taiteilija tai lyhyesti vain Vuoden taiteilija on valittu vuodesta 1971 alkaen. Voittajan retrospektiivinen näyttely on ollut esillä Helsingin Taidehallissa. Vuoden taiteilijoita valittiin vuosittain 1990-luvun puoliväliin asti ja siitä eteenpäin satunnaisesti.

Vuoden taiteilija -tapahtuma ja näyttely on saanut paljon julkisuutta ja se on noussut yleiseen tietoisuuteen paremmin kuin useimmat kulttuurin tapahtumat.
Sillä on sanottu olleen kuvataiteessa jopa suurempi merkitys kuin Finlandia-palkinnolla on kirjallisuudessa. Vuoden taiteilijoilla on tavallisesti ollut takanaan sen verran uraa, että näyttely on tuonut esiin tuotannon koko kaaren ja taiteilijan kehityksen.
Helsingin Juhlaviikkojen Vuoden taiteilijan jäljessä on tullut useita pieniä ja paikallisia Vuoden taiteilija -titteleitä, esimerkiksi Hyvinkäällä ja Turussa. Suomiartin Vuoden taiteilija -kilpailu on ruotsinsuomalaisille kuvataiteilijoille.
Musiikin puolella vuoden taiteilijoita ovat valinneet ainakin Mikkelin Musiikkijuhlat, Savonlinnan oopperajuhlat ja Pori Jazz.
Vuoden taiteilijat

Erik Enroth 1971
Mauno Hartman 1972
Reino Hietanen 1973
Jaakko Sievänen 1974
Laila Pullinen 1975
Anita Snellman 1976
Pentti Lumikangas 1977
Juhani Linnovaara 1978
Pentti Kaskipuro 1979
Raimo Utriainen 1980
Kain Tapper 1981
Kimmo Kaivanto 1982
Lars-Gunnar Nordström 1983
Rafael Wardi 1984
Ulla Rantanen 1985
Outi Heiskanen 1986
Tapio Junno 1987
Leena Luostarinen 1988
Juhana Blomstedt 1989
Carolus Enckell 1990
Reijo Hukkanen 1991
Marja Kanervo 1992
Silja Rantanen 1993
Matti Kujasalo 1994
Irina Zatulovskaja 1997
Christian Boltanski 1998
Rafael Wardi 1999
Maaria Wirkkala 2002
Saara Ekström 2005
Heosemys

| Heosemys |
| --- | --- |
 Heosemys spinosa
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Kilpikonnat Testudines
Alalahko::  Pystytaivuttajat Cryptodira
Heimo::  Geoemydidae
Alaheimo::  Geoemydinae
Suku::  Heosemys  Stejneger, 1902
Katso myös
   Heosemys Wikispeciesissä   Heosemys Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heosemys  on Geoemydidae-heimoon kuuluva kilpikonnasuku. Ne ovat kovakuorisia kilpikonnia, jotka elävät Aasiassa lammikoissa, hitaasti virtaavissa vesissä, soilla tai kosteissa metsissä.
Lajeja

Sukuun kuuluu neljä lajia. Aiemmin sukuun kuuluneita lajeja on nyttemmin luoikiteltu uudelleen. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut kolme lajia äärimmäisen uhanalaiseksi ja yhden erittäin uhanalaiseksi.
Heosemys annandalii (Boulenger, 1903)
Heosemys depressa (Anderson, 1875)
Heosemys grandis (Gray, 1860)
Heosemys spinosa (Gray, 1831)
Harmaahilkkakutoja

| Harmaahilkkakutoja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kutojat Ploceidae
Suku::  Hilkkakutojat Pseudonigrita
Laji::  arnaudi
Kaksiosainen nimi
 Pseudonigrita arnaudi  (Bonaparte, 1851) 
Katso myös
   Harmaahilkkakutoja Wikispeciesissä   Harmaahilkkakutoja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaahilkkakutoja (Pseudonigrita arnaudi) on kutojien heimoon kuuluva itäafrikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue ulottuu Sudanin länsi- ja eteläosista Etelä-Etiopiaan, Itä-Ugandaan, sekä Kenian länsi- ja keskiosista Tansaniaan. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Charles Lucien Bonaparte kuvaili lajin holotyypin Sudanista, Valkoiselta-Niililtä vuonna 1851.
Herem

Herem (hepr. ‏חֵרֶם‎) on juutalaisuudessa nykyisin harvinainen käytäntö, jossa henkilö erotetaan täydellisesti uskonnollisesta yhdyskunnasta. Juutalaisten piirissä ekskommunikointi tarkoitti aikaisemmin käytännössä koko yhteiskunnasta erottamista. Vaikka ekskommunikoinnilla on juuret toorassa, keskiaikainen ekskommunikointi-instituutio oli tosiasiassa rabbiininen perinne, jonka tarkoituksena oli ylläpitää kansan yhtenäisyyttä ja vahvistaa synagogan auktoriteettia. Ekskommunikaation julisti tuomioistuin ja sitä pidettiin juridisena toimenpiteenä, vaikka oikeuskäytäntö ei ollut yhtä tiukka kuin muissa oikeustapauksissa.
Yleisin rangaistus oli niddui, jossa seitsemän päivän ajan vain lähimmät perheenjäsenet saivat olla rangaistuksen saaneen kanssa yhteydessä. Jos tuomittu ei osoittanut katumusta, nidduita saatettiin pidentää useita kertoja ja lopulta saatettiin julistaa toistaiseksi voimassa oleva ḥerem-rangaistus, jonka aikana kukaan ei saanut opettaa tai tarjota työtä rangaistulle eikä auttaa häntä millään tavoin muutoin kuin elämän kannalta välttämättömien asioiden kanssa.
Heosemys annandalii

| Heosemys annandalii |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Kilpikonnat Testudines
Alalahko::  Pystytaivuttajat Cryptodira
Heimo::  Geoemydidae
Alaheimo::  Geoemydinae
Suku::  Heosemys
Laji::  annandalii
Kaksiosainen nimi
 Heosemys annandalii  Boulenger, 1903 
Katso myös
   Heosemys annandalii Wikispeciesissä   Heosemys annandalii Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Heosemys annandalii on harvinainen aasialainen kilpikonnalaji. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.
Heosemys annandalii -konnien kilpi voi kasvaa puolen metrin pituiseksi. Kilpi on tummanharmaa, sileäpintainen ja voimakkaasti kupera. Vatsapanssari on keltainen tai oranssinsävyinen, ja siinä on mustia läiskiä. Otsa, leuka ja kaula ovat keltaiset. Jalat ovat suuret ja niissä on räpylät.
Heosemys annandalii -kilpikonnia tavataan Kambodžassa, Laosissa Mekongin alankoalueilla, Malesian pohjoisosassa, Thaimaan keski- ja eteläosassa sekä Vietnamin eteläosassa. Lajin esiintyminen Myanmarin puolella on epävarmaa. Konnat elävät suoalueilla ja kosteissa metsissä. Ne välttävät kukkuloita ja nopeasti virtaavaa vettä, mutta Bangkokin lähellä niitä on nähty Chao Phraya -joen suulla, eikä veden suolaisuus näytä haittaavan niitä. Kambodžan Tonle Sap -järven ympäristö tulvaniittyineen oli aiemmin lajin tärkein esiintymisalue, mutta konnia on pyydystetty siellä suuria määriä. Niitä pidetään myös buddhalaisten temppelien lammikoissa ja päästetään luontoon luontaisen levinneisyysalueensa ulkopuolella.
Heosemys annandalii -kilpikonnat syövät lähinnä vesikasveja, ja lisäksi pudonneita hedelmiä jos niitä on tarjolla.
Lajin uhanalaisuuteen ovat vaikuttaneet sopivien elinympäristöjen hävitys ja pyydystäminen ravinnoksi, lemmikeiksi ja itämaisen lääketieteen tarpeisiin.
Aiheesta muualla

Heosemys annandalii Reptile Database
Suomen Filmiteollisuus (SF)

| Suomen Filmiteollisuus (SF) Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2001
Kotipaikka:  Kontiolahti
Toimiala:  Elokuva ja tv-tuotanto
Omistaja:  Markku Pölönen   Satu Sadinkangas  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Filmiteollisuus (SF) Oy on suomalainen elokuvatuotantoyhtiö, joka perustettiin 2001.
Yhtiönimi Suomen Filmiteollisuus Oy siirtyi vuonna 2005 ohjaaja Markku Pölösen ja hänen vaimonsa Satu Sadinkankaan omistukseen. He ostivat oikeudet SF-nimeen elokuvaohjaaja Jari Niemiseltä. He omistavat myös Kontiolahdella, Pohjois-Karjalassa toimivan Selkie Filmi Oy:n, ja Markku Pölönen omistaa tuottaja Kari Saran kanssa Fennada Filmi Oy:n, joka tuottaa Pölösen pitkiä teatterielokuvia.
Tuotanto > Elokuvat

Lieksa! (2007)
Ralliraita (2009)
Oma maa (2018)
Tuotanto > Televisiosarjat

Karjalan kunnailla (2007–2012)
Haakon Punainen

| Haakon Punainen> Ruotsin kuningas |
| --- | --- |
Valtakausi:  n. 1070–1079
Edeltäjä:  Anund Gardarikilainen
Seuraaja:  Inge vanhempi

Syntynyt:  Levene, Ruotsi
Hautapaikka:  Levene, Ruotsi
Puoliso:  luultavasti Tora Torbergintytär tai Elisabet
Haakon Punainen oli Ruotsin kuningas noin vuosina 1070–1079. Tiedot hänen hallituskaudestaan ovat hyvin niukat.
Länsi-Götanmaan lain esipuheen mukaan Haakon syntyi Länsi-Götanmaan Levenessa ja hänet myös haudattiin sinne. Adam Bremeniläisen kronikan Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum mukaan Haakon menin naimisiin "nuoren Olavin äidin" kanssa, mikä todennäköisesti viittaa Norjan kuningas Olav Kyrreen, mutta on mahdotonta sanoa oliko kysymyksessä Olavin äiti Tora Torbergintytär vai hänen äitipuolensa Elisabet.
Aiheesta muualla

Riksarkivet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Anund Gardarikilainen | Ruotsin kuningas   | Seuraaja: Inge vanhempi |
Haakon Pedersen

| Haakon Pedersen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1959 Horten, Norja
Kuollut: 2023
Muusikko
Laulukielet:  ruotsi
Aktiivisena:  1980–2023
Tyylilajit:  pop, rock
Soittimet:  laulu
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Haakon Pedersen (1959 Horten, Norja – 7. tammikuuta 2023 Karlstad, Ruotsi) oli norjalainen kevyen musiikin laulaja.
Ura

Pedersen muutti kotikaupungistaan Hortenista Ruotsin Karlstadiin 1980. Hän liittyi jazzrock-yhtye Mantraan, joka ehti tehdä yhden studioalbumin ennen hajoamistaan. Pedersen opiskeli klassista musiikkia, mutta hänen suurin kiinnostuksensa oli amerikkalaisvaikutteinen pop.
Pedersen osallistui Melodifestivalen-kilpailuun vuosina 1988 ja 1989. Ensimmäisellä kerralla hän sijoittui neljänneksi kappaleella "Bang, en explosion" ja toisella kerralla hän sijoittui viidenneksi kappaleella "Nattens drottning", joka on duetto oopperalaulaja Elisabeth Bergin kanssa. Vuonna 1989 julkaistiin Pedersenin studioalbumi Nattens drottning.
Pedersenin tulkitsemia musiikkikappaleita ovat "Nattens drottningin" ohella muun muassa "Inget stoppar oss nu", "Mina minnens stad" ja "Ringar på vatten". Ne on säveltänyt Lasse Holm ja sanoittanut Ingela Forsman.
Pedersen työskenteli myös musiikinopettajana.
Käännös suomeksi
Hermann von Schoultz

Hermann von Schoultz (1827 – 1881) oli suomalainen Venäjän keisarillisen laivaston kontra-amiraali.
Hermann von Schoultzin perheestä ei ole tietoa. Hän  tuli toukokuussa 1842 kadetiksi 1. perämiespuoliekipaasiin ja marraskuussa 1846 hänet siirrettiin 2. luokan majoitusmestariksi 1. Suomen meriekipaasin 3. komppaniaan. Von Schoultz ylennettiin junkkariksi 1847 ja midshipsmaniksi 1848. Hän palveli 1849 linjalaiva Leipzigilla ja fregatti Melpomenellä Viaporin ja Kronstadtin välillä ja purjehti 1850 linjalaiva Finlandilla ja kuljetusalus Tverjillä Itämerellä. Vuosina 1852–1853 hän palveli höyrylaiva Pospešnyj'llä, Finlandilla ja linjalaiva Andreilla Suomenlahdella. Von Schoultz ylennettiin luutnantiksi 1854, mutta hän erosi sotapalveluksesta lokakuussa 1856 ja siirtyi Venäjän kauppalaivaston palvelukseen. Priki Suuriruhtinas Konstantinin kolmantena perämiehenä von Schoultz oli 1857–1859 valaanpyyntimatkalla Tyynellämerellä.
Von Schoultz palasi aktiivipalvelukseen 25. meriekipaasiin lokakuussa 1859 ja oli vuonna 1860 komennettuna klipperi Abrekin vanhemmaksi upseeriksi. Hänet siirrettiin Siperian laivastoon maaliskuussa 1861 ja hän osallistui  kuljetusalus Giljakin purjehdukselle Cuxhavenista Tyynellemerelle ja takaisin. Vuonna 1863 von Schoultz ylennettiin kapteeniluutnantiksi ja siirrettiin Itämeren laivastoon. Hän toimi 1863–1864 kuunari Sextantin päällikkönä sekä 1865–1867 Bakun laivastoaseman päällikön apulaisena. Von Schoultz oli 1866–1868 mukana höyrylaiva Astrahanjin Kaspianmeren matkalla ja toimi höyrykuunari Persijaninin päällikkönä Ashabadin laivastoasemalla Turkmenistanissa. Hänet siirrettiin Kaspian meriekipaasiin heinäkuussa 1868 ja hän toimi Persijaninin päällikkönä 1869–1870. 2. luokan kapteeniksi von Schoultz yleni 1871 ja 1. luokan kapteeniksi 1875, jolloin hänet määrättiin Kaspian meriekipaasin päälliköksi. Von Schoultz sai eron sotapalveluksesta kontra-amiraalina heinäkuussa 1879.
Sydämesi tyhjä huone

| 20 suosikkia – Sydämesi tyhjä huone Marjatta Leppänen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1965–1995
 Julkaistu: 1995
 Formaatti: CD-levy, C-kasetti
 Tyylilaji: iskelmä, laulelma
 Kesto: 62.57
 Levy-yhtiö: Fazer Records
20 suosikkia – Sydämesi tyhjä huone on Marjatta Leppäsen vuonna 1995 julkaistu kokoelma-albumi, joka sisältää 20 kappaletta hänen vuosina 1965–1995 levyttämistään kappaleista. 
Albumin 20 kappaleesta 11 on peräisin Leppäsen ainoaksi jääneeltä sooloalbumilta Marjatta Leppänen vuodelta 1975.
Albumin on julkaissut CD-levynä ja C-kasettina Fazer Records.
Kappaleen "Kesäkaupunki" Leppänen esitti Uuden iloisen teatterin revyyssä vuosina 1979 ja 1994.[lähde? ]
Kappaleet

Syyslaulu – 3.40 (säv. Erna Tauro, san. Tove Jansson, suom. Esko Elstelä, sov. Jaakko Salo) (1975)
Tänä vuonna on toisin – 2.49 (säv. ja sov. Jaakko Salo, san. Jukka Virtanen) (1975)
Pikku Mirjamin jännä päivä – 3.28 (”En spännande dag för Josephine”, säv. Benny Borg, san. Jukka Virtanen, sov. Jaakko Salo) (1975)
Aamu niityllä – 3.04 (säv. ja sov. Jaakko Salo, san. Jukka Virtanen) (1975)
Vaikeuksia – 3.49 (”Trubbel”, säv. Olle Adolphson, san. Jukka Virtanen, sov. Jaakko Salo) (1975)
Sydämesi tyhjä huone – 2.52 (”I ragazzi nell’ amore”, säv. Guatelli, Parosandi, san. Tuula Valkama, sov. Nacke Johansson) (1965)
Iltaisin – 3.05 (säv. ja sov. Lasse Mårtenson, san. Kari Tuomisaari) (1965, mukana Lasse Mårtenson)
Leikiten – 3.10 (”Lady Bird”, säv. Lee Hazlewood, suom. san. Pertti Reponen, sov. Esko Linnavalli) (1968, mukana Lasse Mårtenson)
Maikki Rantalaisen lottovoitto – 4.35 (”Medborgarinnan Agda Gustafssons lottvinst”, säv. Carl Michael Bellman, Cornelis Vreeswijk, suom. san. Jukka Virtanen, sov. Jaakko Salo) (1971, mukana Jukka Virtanen ja Matti Kuusla)
Minä en olekaan sellainen tyttö – 2.11 (säv. ja sov. Jaakko Salo, san. Jukka Virtanen) (1975)
Onni – 2.40 (”Lyckan”, säv. Martin Koch, suom. san. Kyllikki Solanterä, sov. Jaakko Salo) (1995)
Kesän viimeinen ruusu – 2.59 (säv. trad., san. Solja Tuuli, sov. Nacke Johansson) (1965)
Sellainen mies – 2.48 (”Just Like A Man”, säv. Les Reed, B. Mason, suom. san. L. Vaajakorpi, Jukka Virtanen, sov. Esko Linnavalli) (1968)
Se onko hän – 2.54 (”It Must Be Him”, säv. Gilbert Bécaud, suom. san. Saukki, sov. Jaakko Salo) (1969)
Se kuuluu eiliseen – 4.00 (”Only Yesterday”, säv. Richard Carpenter, John Bettis, suom. san. Pertti Reponen, sov. Veikko Samuli) (1975)
Uskottomien laulu – 3.02 (”La Complainte des infidèles”, säv. Georges van Parys, suom. san. Saukki, sov. Jaakko Salo) (1975)
Mies yli laidan – 2.47 (säv. ja sov. Jaakko Salo, san. Jukka Virtanen) (1975)
Noita – 3.00 (”Häxan”, säv. J. Lundwall, suom. san. Jukka Virtanen, san. Jaakko Salo) (1975)
Rakastatko mua vielä kun sä heräät – 3.09 (”Älskar du mej också när du vaknar”, säv. Robban Broberg, suom. san. Jukka Virtanen, sov. Jaakko Salo) (1975)
Kesäkaupunki – 3.19 (”Kesäillan valssi”, säv. Oskar Merikanto, san. Jukka Virtanen, Jaakko Salo, sov. Jaakko Salo) (1995)
Aiheesta muualla

"20 suosikkia – Sydämesi tyhjä huone" Suomen äänitearkiston tietokannassa[vanhentunut linkki]
Suojärvi (Mänttä-Vilppula)

| Suojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  61°57′09″N, 24°27′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  oja Salojärveen 
Järvinumero:  35.337.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,4 m  
Rantaviiva:  3,208 km  
Pinta-ala:  21,214 ha  
Saaria:  1 
 fiSuojärvi 
Suojärvi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Suluslahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Salojärven valuma-alueeseen (35.337) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,4 metriä mpy.