stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Adam Larsson (jalkapalloilija)

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Adam Mikael Larsson
Syntymäaika: 5. syyskuuta 1999 (ikä 25)
Syntymäpaikka: Motala, Ruotsi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 172 cm
Seura
Seura: IFK Mariehamn
Junioriseurat
-2017: Motala AIF
2018: Örebro SK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2019–2020 | FC Linköping City | 36 | (9) |
| 2020-2021 | AFC Eskilstuna | 21 | (2) |
| 2021 | → Åtvidabergs FF (laina) | 7 | (2) |
| 2021 | → FC Linköping City (laina) | 7 | (2) |
| 2022 | → EIF (laina) | 13 | (12) |
| 2022-2023 | Ilves | 33 | (5) |
| 2023 | AFC Eskilstuna | 8 | (2) |
| 2024 | IFK Mariehamn | 25 | (11) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 30. lokakuuta 2024.
Adam Mikael Larsson (s. 5. syyskuuta 1999 Motala, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Ennen Suomen tuloaan Adam Larsson on pelannut yhteensä 120 miesten ottelua Ruotsin eri sarjatasoilla, joista ensimmäisessä hän edusti Motala AIF:ää kaudella 2016. Kaudeksi 2020 Lhän siirtyi Superettanissa pelaneeseen AFC Eskilstunan riveihin. Larsson on edustanut lisäksi mm. FC Linköping Cityä, AFK Linköpingiä ja Åtvidabergs FF:ää. Hän saapui Suomeen vuoden alussa lainalle Eskilstunasta Ykkösessä pelanneen Ekenäs IF (EIF):n riveihin.
Adam Larsson pelasi EIF:ssä tehden 13 ottelussa 12 maalia, joka johti vielä kauden 2022 aikana siirtymiseen Tampereen Ilveksen Veikkausliigajoukkueeseen. Ilveksessä Larsson pelasi vielä kaudella 2023 elokuun loppuun, jonka jälkeen hän palasi Eskilstunaan. Larsson palasi kauden 2024 alussa jälleen Veikkausliigaan; tällä kertaa IFK Mariehamniin. Larssonille Maarianhamina-kausi oli menestyksellinen, sillä hän pelasti seuran Veikkausliigan sarjapaikan kahdella maalillaan viimeisessä ottelussa AC Oulua vastaan. Kausi oli muutenkin erinomainen Larssonille, sillä hän tuli Veikkausliigan maalintekijätilastossa jaetulle kakkossijalle 11 maalilla.
Adam Larsson on pelannut kolmen kauden aikana Veikkausliigaa 58 ottelua ja tehnyt 16 maalia.
Rudolf Möllerson

Viron lähettiläs Rudolf Möllerson vaimonsa kanssa lähdössä Helsingistä juuri ennen Talvisodan syttymistä marraskuun lopulla 1939.
Rudolf Alexander Möllerson (8. elokuuta 1892 Tartto - 8. lokakuuta 1940 Berliini) oli virolainen diplomaatti, joka toimi mm. Viron Helsingin-lähettiläänä vuosina 1937–1939.
Rudolf Möllerson kävi koulunsa Tartossa ja Pihkovassa. Hän suoritti konetekniikan opinnot Braunschweigin teknillisessä yliopistossa vuonna 1914. Sen jälkeen hän työskenteli yksityisellä sektorilla Saksassa, Sveitsissä ja Venäjällä.
Viron vapaussodassa Möllerson oli Viron hallituksen yhteysupseeri Viron kanssa liittoutuneiden brittiläisten merivoimien kanssa taisteltaessa Neuvosto-Venäjää vastaan. Hän työskenteli Britannian sotilasoperaation palveluksessa vuoteen 1921 asti.
Sotavuosien jälkeen Möllerson toimi Viron apulais- ja pääkonsulina ja Viron Lontoon lähetystön neuvonantajana vuosina 1921–1931, ulkoministeriön hallinnollisen osaston päällikköna ja apulaispääkonsulina Leningradissa vuosina 1931–1934, ulkoministeriön poliittisen osaston päällikkönä 1934–1936, neuvonantaja Viron Pariisin-suurlähetystössä 1936–1937, lähettiläs Helsingissä vuosina 1937–1939 ja Berliinissä 1939-1940. Hänellä oli Saksan lisäksi vastuualueenaan Alankomaat.
Viron lähettiläiden eli Hans Rebanen ja Möllersonin toimintaa Helsingistä Tallinnaan lähetettyjen raporttien perusteella tehtiin johtopäätös:
»Rebanen aloittama positiivisempi raportointi jatkui Möllersonin aikakaudella, joka mainitsi erityisesti Kallion ja  Cajanderin usein myönteisessä yhteydessä. Möllersonin aikakaudella oli kuitenkin nähtävissä jo ennestään merkittävässä asemassa olleen Saksan vaikutuksen kasvu ulkopolitiikassa. Etenkin Suomelle suhde Saksaan oli ongelmallinen. Suomi olisi halunnut näyttäytyä puolueettomana Pohjoismaana kansainvälisessä politiikassa. Viron Saksan kanssa solmima hyökkäämättömyyssopimus ajoi Suomea jälleen poliittisesti kauemmas Virosta.»
Lähettiläs Rudolf Möllerson kuoli yllättäen Berliinissä toimiessaan tällöin Viron Berlinin lähettiläänä.
Kunniamerkit

Viron tasavallan kunniamerkit:
Vapaudenristin I luokka, 3.aste, 1921
Viron Punaisen Ristin ritarikunnan II luokan, 1.aste, 1932
Kotkaristin ritarikunnan II luokan mitali, 1936
Ulkomaiset kunniamerkit:
Suomen Valkoisen Ruusun suurristi, 1939
Matias Paavola

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 30. kesäkuuta 2000 (ikä 24)
Syntymäpaikka: Kotka, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 186 cm
Seura
Seura: FC KTP
Junioriseurat
2006–2011: KTP
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2018- | KTP | 109 | (8) |
| 2018-2021 | → PeKa (laina) | 24 | (3) |
| 2019 | → Sudet (laina) | 7 | (1) |
| 2023 | → PEPO (laina) | 4 | (0) |
| 2023 | → IF Gnistan (laina) | 4 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 148 | (12) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 5. marraskuuta 2024.
Matias Paavola (s. 30. kesäkuuta 2000 Kotka) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC KTP:tä. Hän on pelipaikaltaan puolustaja.
Paavola on pelannut jalkapallouransa FC KTP:n riveissä vuodesta 2018. Syksyyn 2024 mennessä hän on pelannut kaksi kautta eli 2021 ja 2023 Veikkausliigaa. Kauden 2023 Veikkausliigapelit jäivät vähiin loukkaantumisen vuoksi, ja pelikokemuksen saamiseksi Paavola oli lainalla helsinkiläisen IF Gnistanin Ykkösen joukkueessa..
Aleksi Tarvonen on pelannut Veikkausliigassa kauden 2024 loppuun mennessä kaksi kautta FC KTP:n riveissä yhteensä 22 ottelua ja tehnyt yhden maalin. Ykköstä ja ykkösliigaa hän on pelannut 89 ottelua ja kuusi kautta.
Saavutukset

Ykkösliigan elokuun 2024 pelaaja
Kirill Petrov

| Kirill Petrov |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1990 (ikä 34) Kazan, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  99 kg
Pelinumero:  27
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  Jugra Hanty-Mansijsk (KHL) Bridgeport Sound Tigers (AHL) TsSKA Moskova (KHL) Avangard Omsk (KHL) Ak Bars Kazan (KHL)
NHL-varaus:  73. varaus, 2008 New York Islanders
| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Venäjä> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Ottawa 2009 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Suomi 2007 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Kazan 2008 | jääkiekko |  |
Kirill Andrejevitš Petrov (ven. Кирилл Андреевич Петров, s. 13. huhtikuuta 1990 Kazan, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä.
Ura

Petrov on Ak Bars Kazanin kasvatti. Hän pelasi seurassa ensimmäiset ottelunsa kaudella 2006–2007 Venäjän superliigassa. Tuolloin tilille kertyi yhdeksän ottelua, joissa syntyi tehot 1+1=2. Kaudella 2007–2008 hän pelasi jo 47 ottelua pääsarjassa. Kauden päätteeksi New York Islanders varasi Petrovin kolmannella kierroksella numerolla 73 vuoden 2008 NHL:n varaustilaisuudessa.
Kaudella 2008–2009 Petrov pelasi Kazanissa vain kuusi ottelua ja oli voittamassa sarjan mestaruutta. Kauden 2009–2010 hän pelasi pääosin Vysšaja Ligassa Kazanin farmiseurassa Neftjanik Almetjevskissa. Kausi päättyi jälleen mestaruusjuhliin Petrovin pelatessa kolme pudotuspeliottelua.
Kesken kauden 2010–2011 Petrov myytiin Kazanista KHL:n uuteen seuraan Jugra Hanty-Mansijskiin suuremman peliajan toivossa. Kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi takaisin Kazaniin.
Louis Gallait

Louis Gallait
Louis Gallait: Taide ja vapaus, vuodelta 1849
Louis Gallait (1810–1887) oli belgialainen taidemaalari. Hän opiskeli synnyinkaupungissaan Tournaissa Hanneuinin johtamana ja sittemmin Antwerpenissa ja Pariisissa. Paul Delarochen tavoin Gallait maalasi Brysselissä loisteliaan koloristisia, tekotavaltaan realistisen tarkkoja historiakuvia. Hän edusti eklektistä historiamaalausta muun muassa teoksessaan Kaarle V:n hallituksesta luopuminen (1841, Bryssel). Sen ohella hänen pääteoksensa on Brysselin ampujakunta viimeisellä kunniatervehdyksellä Egmontin ja Hoornin ruumisten ääressä. Karl von Piloty seurasi häntä eklektisessä historiamaalauksessa.
Gallait oli myös ansiokas muotokuvamaalari.
Sveitsin liittopresidentti

| Sveitsin liittopresidentti |
| --- | --- |
 Bundespräsident  (saksaksi)   Président(e) de la Confédération  (ranskaksi)  Presidente della Confederazione  (italiaksi)  President(a) da la Confederaziun  (retoromaaniksi)
 
 
 Nykyinen Viola Amherd 1. tammikuuta 2024 lähtien
Virka-asunto:  Bundeshaus
Nimittäjä:  Sveitsin liittokokous
Kauden pituus:  1 vuosi
Perustettu:  21. marraskuuta 1848
Ensimmäinen:  Jonas Furrer
Palkka:  445 163 Sveitsin frangia
Sveitsin valaliiton presidentti eli Sveitsin liittopresidentti on maan toimeenpanovaltaa käyttävän seitsemänjäsenisen liittoneuvoston johtaja. Sveitsin liittokokous valitsee vuosittain liittopresidentin, joka johtaa liittoneuvoston kokouksia ja hoitaa edustustehtäviä. Liittopresidentillä on juridisesti samat oikeudet ja velvoitteet kuin muilla kuudella liittoneuvoston jäsenellä. Perinteisesti tehtävään valitaan liittoneuvoston jäsen ikäjärjestyksessä, ja edellisen vuoden varapresidentistä tulee seuraavan vuoden liittopresidentti. Liittopresidentti ei ole Sveitsin valtionpäämies, vaan koko liittoneuvosto muodostaa kollektiivisen valtionpäämiehen roolin.
Kun liittoneuvostossa pidetään sitova äänestys ja äänet menevät tasan, liittopresidentti - liittoneuvoston puheenjohtajana - antaa ratkaisevan äänen, tai voi myös äänestää tyhjää.
Oman hallinnonalansa valvonnassa lisäksi liittopresidentti suorittaa joitakin edustustehtäviä, joita yleensä hoitaa yksi valtionpäämies muissa demokratioissa. Esimerkiksi Sveitsin Yhdistyneiden kansakuntien jäsenyyden alusta alkaen Sveitsin liittopresidentit ovat joskus puhuneet Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen avajaisistunnossa muiden valtioiden ja hallitusten päämiesten kanssa.
Koska Sveitsillä ei ole yhtä valtionpäämiestä, maa ei järjestä valtiovierailuja. Ulkomaille matkustettaessaan liittopresidentti tekee niin vain hallinnonosansa johtajana. Liittoneuvoston seitsemän jäsentä vastaanottavat vierailevat valtionpäämiehet yhdessä. Valtioiden väliset sopimukset allekirjoitetaan koko liittoneuvoston nimissä, ja kaikki liittoneuvoston jäsenet allekirjoittavat sopimukset ja muut vastaavanlaiset asiakirjat.lähde?selvennä
Valinta

Liittopresidentti valitaan liittoneuvoston edustajakokouksessa yhdeksi vuodeksi.
Historiaa

1800-luvulla valinta liittopresidentiksi olivat palkintovirka arvostetulle liittoneuvoston jäsenille. Muutama vaikutusvaltainen hallituksen jäsen sivuutettiin kuitenkin säännöllisesti liittopresidentin valinnassa. Yksi tällainen esimerkki on Wilhelm Matthias Naeff, joka oli liittoneuvoston jäsen 27 vuotta ja liittopresidentti vain kerran, vuonna 1853.
1900-luvun alkupuolella liittopresidentin valinta oli yleensä yksimielinen. Kirjoittamaton sääntö oli, että liittoneuvoston jäsen, joka ei ollut ollut liittopresidentti, valittiin liittopresidentiksi. Siksi jokainen liittoneuvoston jäsen sai vuoron vähintään seitsemän vuoden välein. Ainoa kysymys vaaleissa oli, kuinka monta ääntä valintaan vaadittiin. 1970- ja 1980-luvulla 200:ta ääntä, 246 mahdollista, pidettiin erinomaisena tuloksena, mutta puolueiden poliittisten konfliktien lisääntyessä 180 ääntä on kunnioittava tulos.
Vuoteen 1920 asti liittoneuvoston presidentti hoiti myös Sveitsin ulkoministerin tehtävää. Näin ollen joka vuosi tapahtui niin, että tehtävää hoitava liittopresidentti jäi eläkkeelle hän palasi entiseen virkaansa ja uusi liittopresidentti otti ulkoministeriön salkun. Vastaavasti liittoneuvoston presidentti ei perinteisesti lähtenyt Sveitsistä heidän toimikautensa aikanaselvennä.
Suomen urheilu 1945

Suomen urheilu 1945 käsittelee vuoden 1945 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Jalkapallo

Suomen maajoukkue hävisi Ruotsille sekä vierasottelun Göteborgissa että kotiottelun Helsingin olympiastadionilla. Suomea valmensi heinä-lokakuussa ruotsalainen Axel Mårtensson.
Suomen-mestaruuden voitti Vaasan Palloseura ja hopealle sijoittui Helsingin Palloseura.
Jääpallo

Suomen maajoukkue hävisi helmikuussa Tukholmassa Ruotsille 2–5.
Suomen-mestaruuden voitti Warkauden Pallo -35, hopeaa sai Oulun Palloseura ja pronssille sijoittui Helsingin IFK.
Yleisurheilu

Viljo Heino juoksi 30.9. Turussa maailmanennätykset 10 maililla (49.41,6) ja tunnin juoksussa (19 339 m).
Rekikylän kivikautinen asuinpaikka

Rekikylän kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Rekikylässä Vesalan kaupunginosassa Oulussa, entisen Ylikiimingin kunnan alueella Kiiminkijoen tuntumassa.
Alueella on kymmeniä, mahdollisesti jopa satoja erikokoisia asumapainanteita. Tähän mennessä alueelta on löydetty kahdessa ryhmässä sijaitsevat yhteensä 140 asumuspainannetta. Sieltä on löytynyt kampakeraamisen kauden esineistöä, mm. reikäkivi. Aluetta on mahdollisesti kiertänyt jonkinlainen paaluaita, joka viittaisi alueen väkivaltaiseen menneisyyteen.
Toisin kuin Pohjois-Pohjanmaan muita kivikautisia kohteita, Rekikylää ei ole mitenkään tuotteistettu matkailukohteeksi.
Aiheesta muualla

Reikäkivi Rekikylästä
Oulun historia
| --- | --- |
Oulun palot:   v. 1652 palo  v. 1655 palo  v. 1705 palot  v. 1715 palo  v. 1773 palo  v. 1822 palo  v. 1882 palo 
Merenkulku:   Fregatti Toivo  Hailuotolaiva  Kiikelin hylky  Laitakarin hylky  Hinaaja Oulu II  Sophia Marian hylky 
Teollisuuden historia:   Aittokoski Oy  Katri Antell  Merijal  Oulu Oy  Pateniemen saha  Tervahovi  Toppila Oy  Toppilan Mallasjuomatehdas  Typpi Oy  Ab Uleå Oy  Veljekset Åström 
Kuntaliitokset:   1965: Oulujoen kunta  2009: Ylikiimingin kunta  2013:  Haukiputaan kunta  Kiimingin kunta  Oulunsalon kunta  Yli-Iin kunta 
Katso myös:   Kierikkikeskus  Latokankaan kivikautinen asuinalue  Oulun kasarmi  Oulun kristalliyö  Oulun linna  Oulun valtaus  Pikku-Berliini  Rekikylän kivikautinen asuinpaikka  Typpi Oy:n räjähdysturma  Ylikiimingin seurakunta
Caerphilly (county borough)

| Caerphilly County Borough Bwrdeistref Sirol Caerffili |
| --- | --- |
 Caerphillyn linna
 Alueen sijainti Walesissa
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Maa:  Wales
Preserved county:  Gwent
Perustettu:  1996
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Hengoed
Pinta-ala:  277,45 km²
Väkiluku (2015):  180 164
 – väestötiheys:  611,2 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  GB-CAY
 – NUTS:  UKL16
 
Hallintoalueen internetsivut
Caerphilly County Borough (kymriksi Bwrdeistref Sirol Caerffili) on yksi Walesin hallintoalueista. Se sijaitsee maan eteläosassa Cardiffin pohjoispuolella ja sen hallinnollisena keskuksena toimii Hengoed. Hallintoalueella on arviolta 180 164 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 277,45 neliökilometriä.
Alue tunnetaan Caerphilly-juustosta, jota tehdään Caerphillyn kaupungissa ja sen lähialueilla.
1900-luvun alussa alueella oli vielä 40 hiilikaivosta.
Kuvia

Pyhän Luukkaan kirkko Abercarnissa
Kirkko Newbridgessä
Rhymneyn rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Caerphillyn hallintoalue Wikimedia Commonsissa
Hallintoalueen internetsivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Walesin hallintoalueet
Anglesey
Blaenau Gwent
Bridgend
Caerphilly
Cardiff
Carmarthenshire
Ceredigion
Conwy
Denbighshire
Flintshire
Gwynedd
Merthyr Tydfil
Monmouthshire
Neath Port Talbot
Newport
Pembrokeshire
Powys
Rhondda Cynon Taf
Swansea
Torfaen
Vale of Glamorgan
Wrexham
Abortti Suomessa

Abortti eli raskaudenkeskeytys on Suomessa sallittu monista eri syistä, ja sillä on pitkä historia, kuten muuallakin maailmassa. Vuoden 2023 lakiuudistuksen jälkeen raskaudenkeskeytys voidaan tehdä raskaana olevan pyynnöstä, jos raskaus on kestänyt alle 12 viikkoa. Tällöin raskaana olevan oma tahto siis riittää.
Historia

Raskaudenkeskeytyksiä on tehty kautta historian, mutta lääkärin etiikka on suhtautunut niihin perinteisesti torjuvasti. Vuoden 460 eaa. Hippokrateen valaa pidetään lääketieteen ohjeiston perusmallina. Siinä vakuutetaan: "En tule antamaan naiselle sikiötä tuhoavia aineita". Hippokrateen valan on kuitenkin korvannut vapaaehtoinen lääkärivala.
Ennen vuotta 1950 Suomessa ei ollut varsinaista aborttilakia vaan raskaudenkeskeytys hyväksyttiin vain lääketieteellisin perustein eli kun äidin tai lapsen henki tai terveys oli vaarassa.lähde?
Vuonna 1950 tuli voimaan laki, joka mahdollisti abortin myös sikiön vammaisuudesta tai sairaudesta johtuen, sekä eettisin perustein kuten  raiskauksen tai sukurutsan vuoksi. Tällöin laillisia abortteja tehtiin 4 000–8 000 vuodessa. Laittomien raskaudenkeskeytysten takia vaadittiin aborttilakiin edelleen vapauttamista. Laittomat abortit aiheuttivat äitiyskuolemia, terveysongelmia ja hedelmättömyyttä. Laittomien aborttien määrän arvioitiin Aborttilakikomitean mietinnön ja tulehduksellisia keskenmenoja hoitavien lääkärien mukaan olevan noin 18 000–40 000.
Vuonna 1970 tuli voimaan uusi aborttilaki, jossa abortin saattoi tehdä sosiaalisin perustein (lapsen synnyttäminen ja hoito olisi huomattava rasitus) tai alle 17-vuotias, yli 40-vuotias tai kun äiti on synnyttänyt jo neljä lasta. Laki hyväksyttiin eduskunnassa äänin 113–56. Silloisen lääkintöhallituksen antaman ohjeen mukaan abortin tuli olla täysin vapaasti saatavissa naimattomille, leskille ja eronneille. Vuotta 1973 voidaan pitää aborttien huippuvuotena, jolloin tilastoituja abortteja tehtiin yli 23 000, ja tästä lähtien aborttien määrä on tasaisesti laskenut ehkäisymenetelmien kehittymisen myötä. Viime vuosina raskaudenkeskeytysten määrä vuositasolla on ollut noin 10 000.
Suurin osa, vuonna 2014 noin 95 prosenttia, raskaudenkeskeytyksistä Suomessa tehdään lääkkeellisellä menetelmällä.
Suomessa aborttilainsäädäntö uudistui 1. syyskuuta 2023 niin että nainen saa abortin sitä pyytäessään.
Raskauden keskeytyksen edellytykset

Vuoden 2023 lakiuudistuksen myötä raskaana olevan oma tahto riittää perusteluksi abortille eikä muita perusteluita vaadita, jos raskaus on kestänyt alle 12 viikkoa.  Ennen lainmuutosta Suomessa raskauden keskeytys ei ollut lain mukaan vapaa, mutta käytännössä jokainen ennen 12. raskausviikkoa pyytävä sai abortin, sillä naisen oma kokemus raskauden ja synnytyksen rasittavuudesta riitti, ja rasitusta ei arvioinut kukaan ulkopuolinen. Tämänhetkisen lain mukaan raskaudenkeskeytykseen tarvitaan alle 12 viikon tapauksissa enää vain yhden lääkärin lausunto, kun taas yli 12 viikkoa kestäneissä raskauksissa vaaditaan edelleen kahden lääkärin myönteinen päätös tai Valviran lausunto. Raskaudenkeskeytyksen saa suorittaa vain luvan saanut sairaala.
Lain mukaan raskaus voidaan naisen pyynnöstä keskeyttää 12. raskausviikon jälkeen, jos lapsen synnyttäminen ja hoito olisi kohtuuton rasitus, lapsi on saanut alkunsa raiskauksesta, äiti on yli 40-vuotias tai alle 17-vuotias, naisella on jo neljä lasta tai jos sikiön epäillään olevan vammainen. Jos raskaus ollaan keskeyttämässä siksi, että lapsen synnyttäminen ja hoito olisi huomattava rasitus, voidaan tarvittaessa pyytää esimerkiksi sosiaaliviranomaisen tai kätilön selvitys naisen ja hänen perheensä elämänolosuhteista. Myöhempään raskaudenkeskeytykseen tarvitaan aina Valviran myöntämä lupa. Viimeinen takaraja on 20. raskausviikko, sikiöpoikkeavuuden kohdalla 24. raskausviikko. Takarajan suhteuttamiseksi, nuorin tunnettu eloonjäänyt keskonen syntyi 21. raskausviikolla.
Lain seitsemännen pykälän mukaan ennen raskauden keskeyttämistä koskevan päätöksen tekoa on lapsen isälle varattava tilaisuus esittää käsityksensä asiassa. Isän kanta ei ole asiassa kuitenkaan sitova tai ratkaiseva.
Raskausviikkoon 12 asti keskeytysmenetelmä voi olla kirurginen tai lääkkeellinen ja raskausviikon 12 jälkeen ainoastaan lääkkeellisesti käynnistetty synnytys.lähde?
| --- | --- |
Abortin peruste: Tapauksia kpl
Sosiaalinen: 9 011
Alle 17 v.: 194
Yli 40 v.: 275
Jo 4 aikaisempaa lasta: 220
Sikiövaurio: 355
Lääketieteellinen syy: 69
Rajoitettu kyky huolehtia lapsista: 7
Eettinen (raiskaus, insesti, tms.): 8
Yhteensä: 9 780
Raskaudenkeskeytysten määrä Suomessa

Suomessa tehdään raskaudenkeskeytyksiä noin 10 000 vuodessa, ja aborttien määrä on pysynyt vakaana tai laskenut. Syy tähän on alle 20-vuotiaille tehtyjen keskeytysten väheneminen vuodesta 2004 alkaen.
Nuorten raskaudenkeskeytysten määrä kääntyi kasvuun 1990-luvun puolivälissä. Nuorten raskaudenkeskeytysten määrän kasvuun reagoitiin mm. poistamalla jälkiehkäisyn reseptipakko 15 vuotta täyttäneiltä vuonna 2002 ja tekemällä seksuaalikasvatuksesta pakollinen osa koulujen opetussuunnitelmaa vuonna 2001.
Esimerkiksi vuonna 2013 abortteja tehtiin yhdeksän prosenttia vähemmän kuin 2000-luvun alussa. Vuonna 2014 raskaudenkeskeytysten määrä putosi jo alle kymmeneen tuhanteen (9 780 kpl). Toistuvien aborttien määrä sen sijaan on kasvanut etenkin nuorimmissa ikäluokissa, vuonna 2019 ne kattoivat 37 % kaikista aborteista. Eniten abortteja vuonna 2014 naisten määrään suhteutettuna tehtiin Ahvenanmaalla, vähiten Etelä-Savon  ja 2018-2019 Vaasan sairaanhoitopiirissä.
Vuonna 2018 tehtiin noin 8 602 raskaudenkeskeytystä eli 7,6 keskeytystä tuhatta hedelmällisyysikäistä (15–49-vuotiasta) naista kohti. Keskeytysten kokonaismäärä oli matalin vuoden 1970 jälkeen. Erityisesti alle 20-vuotiaille tehtyjen keskeytysten määrä on vähentynyt merkittävästi (–16,1 % verrattuna vuoteen 2017).
Vuonna 2019 tehtiin noin 8 700 raskaudenkeskeytystä eli 7,7 keskeytystä tuhatta hedelmällisyysikäistä (15–49-vuotiasta) naista kohti. Usean vuoden yhtäjaksoisen laskun jälkeen keskeytysten määrä pysyi vuonna 2019 ennallaan verrattuna edelliseen vuoteen. Keskeytysten määrä oli kuitenkin yhä merkittävästi matalampi kuin 1990- ja 2000-luvuilla.
Vuonna 2014 noin viisi prosenttia raskaudenkeskeytyksistä Suomessa tehtiin imukaavintana. Vuonna 2018 määrä oli enää alle kolme prosenttia.
Raskaudenkeskeytyksen syyt Suomessa

Raskaudenkeskeytykset tehdään pääasiassa erilaisista sosiaalisista syistä, eli kun raskaana olevalla naisella hänen itsensä tai hänen perheensä "elämänolot ja muut olosuhteet huomioon ottaen lapsen synnyttäminen ja hoito olisi hänelle huomattava rasitus". Vuonna 2013 91,8 prosenttia aborteista tehtiin näistä sosiaalisista syistä. Toiseksi yleisin syy oli raskaana olevan yli 40 vuoden ikä (3,1 %, 2013). Kolmanneksi yleisin syy oli raskaana olevan alle 17 vuoden ikä (2,4 %, 2013). Raskaudenkeskeytys voidaan nykyisin tehdä myös ultraäänikuvauksessa todetun sikiövaurion perusteella (3,4 %, 2013). Raskaudenkeskeytyksiä tehdään myös lääketieteellisistä syistä, toisin sanoen raskauden komplikaatioiden takia, kun äidin terveys tai henki on vaarassa.
Vuonna 2013 noin 67 prosenttia raskaudenkeskeytyksen tehneistä ilmoitti käyttäneensä jonkinlaista ehkäisymenetelmää raskauden alkaessa, valtaosa näistä oli käyttänyt kondomia (46,2 %). Alle 20-vuotiaista mitään ehkäisyä ei ollut käyttänyt noin 32 prosenttia. Jälkiehkäisyä oli käyttänyt 3,8 prosenttia kaikista keskeytyspotilaista. Noin 92 prosenttia raskaudenkeskeytyksistä tehtiin ennen 12. täyttä raskausviikkoa. Ennen 8. raskausviikkoa tehtyjen keskeytysten osuus oli vuonna 2013 noin 59 prosenttia, ja varhaisten raskaudenkeskeytysten osuus on kasvanut viimeisten vuosien aikana.