stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alopeke

| Alopeke> Ἀλωπέκη.Sijainti |
| --- | --- |
 Alopeke
Koordinaatit:  37°57′00″N, 23°44′17″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Dáfni, Ymittós tai Ágios Dimítrios, Attika
Historia
Tyyppi:  kaupunginosa ja demos
Perustettu:  508 eaa.
Kulttuuri:  antiikin Kreikka
Alue:  Attika
Kaupunki:  Ateena
Fyle:  Antiokhis
Trittys:  asty
Demonyymi:  Alōpekēthen (Ἀλωπεκῆθεν), Alōpekeieus (Ἀλωπεκειεύς)
Väkiluku:  noin 3 000
Bulen jäseniä:  10
 :  12 (vsta 307 eaa.)
 :  ei tiedossa (vsta 201 eaa.)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alopeke (m.kreik. Ἀλωπέκη, Alōpekē, lat. Alopece) oli antiikin aikainen Antiokhis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen asty-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.
Alopeke sijaitsi noin 11–12 stadioninmittaa Ateenasta, suunnilleen Ilissos-joen ja Lykabettos-kukkulan välimailla. Sen pohjoispuolella sijaitsi Diomeian demos ja länsipuolella Faleronin demos. Demoksen katsotaan sijainneen nykyisten Dáfnin, Ymittóksen tai Ágios Dimítrioksen tienoilla Ateenan keskustan kaakkoispuolella. Aiemmin demos sijoitettiin usein pohjoisemmaksi Ampelókipoiin tai sen lähelle.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin 10 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin 12 bule-edustajaa.
Alopeke oli suurikokoinen demos, ja sen väkiluvuksi on arvioitu suurimmillaan noin 3 000 henkeä. Alopeken tunnetuin kansalainen on filosofi Sokrates. Sieltä olivat kotoisin myös muun muassa poliitikot Aristeides ja Thukydides, Kalliasten ja Hipponikosten suku, jonka tunnetuimpia edustajia on poliitikko Kallias II, sekä monet alkmaionidien sukuun kuuluneet. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Alōpekēthen (Ἀλωπεκῆθεν) tai Alōpekeieus (Ἀλωπεκειεύς).
Alopekessa oli Afroditeelle sekä Hermafroditokselle omistetut temppelit. Demoksen aiempi sijoittaminen Ampelókipoiin perustui teoriaan, jonka mukaan siellä sijaitsevassa bysanttilaisaikaisessa Kaikkien pyhien kirkossa olisi käytetty Alopeken Afroditen temppelin osia.
Allyylijodidi

| Allyylijodidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  3-jodiprop-1-eeni
CAS-numero:  556-56-9
PubChem CID:  11166
SMILES:  C=CCI
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C3H5I
Moolimassa:  167,97 g/mol
Sulamispiste:  –99,3 °C
Kiehumispiste:  102 °C
Tiheys:  1,849 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Allyylijodidi eli 3-jodipropeeni (C3H5I) on halogenoituihin alkeeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lähtöaineena orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa allyylijodidi on kellertävää nestettä. Valon vaikutuksesta yhdiste hajoaa muodostaen jodia, minkä vuoksi väri muuttuu tummemman ruskeaksi. Allyylijodidi on veteen liukenematonta, mutta liukenee hyvin useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin.
Allyylijodidia valmistetaan allyylialkoholin, jodimetaanin ja trifenyylifosfiitin välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään muiden yhdisteiden esimerkiksi polymeerien valmistukseen.
Allyylibromidi

| Allyylibromidi |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  3-bromiprop-1-eeni
CAS-numero:  106-95-6
PubChem CID:  7841
SMILES:  C=CCBr
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C3H5Br
Moolimassa:  120,97 g/mol
Sulamispiste:  –119,4 °C
Kiehumispiste:  71,3 °C
Tiheys:  1,398 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Veteen 3,835 g/l (25 °C)
Allyylibromidi (C3H5Br) on bromattuihin alkeeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lähtöaineena orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa allyylibromidi on puhtaana väritöntä, mutta usein väriltään keltaista tai kellertävää. Väri tummenee valon vaikutuksesta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja hyvin useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Allyylibromidin reaktiot ovat tyypillisiä alkeeneille ja alkyylibromideille. Se esimerkiksi reagoi nukleofiilien kanssa alkyloiden ne. Allyylibromidi ärsyttää voimakkaasti ihoa, silmiä ja hengitysteitä ja aiheuttaa muun muassa kyynelvuotoa.
Allyylibromidia voidaan valmistaa allyylialkoholin ja vetybromidin, allyylialkoholin, trifenyylifosfiitin ja bentsyylibromidin tai propeenin ja bromin välisellä reaktiolla.
Allyylibromidia käytetään orgaanisen kemian synteeseissä. Se reagoi muun muassa happi-, typpi- ja rikkiyhdisteiden kanssa muodostaen allyylijohdannaisia. Siitä valmistetaan muun muassa lääkkeitä, väriaineita, polymeerejä ja organometalliyhdisteitä.
Alma (kryptozoologia)

Alma, myös Almas tai Siperian lumimies, on karvainen hominidi, jonka on väitetty elävän Venäjän ja Mongolian vuorilla. Almaa on kuvailtu Himalajan lumimiehen näköiseksi. Nimitys tulee mongolin kielen sanasta, joka tarkoittaa villimiestä.
Ensimmäiset kirjatut havainnot almoista ovat baijerilaisen aatelisen Johann Schiltbergerin matkakirjasta  1400-luvulta. Ollessaan mongolien vankina Schiltberger kirjoitti kasvoja ja käsiä lukuun ottamatta kokonaan karvan peitossa olevista villi-ihmisistä, jotka elivät vuorilla. Seuraavina vuosisatoina almoista julkaistiin uusia silminnäkijäkuvauksia. Neuvostoliittolaiset tutkijat tutkivat almoja 1900-luvun alkupuolella. Almahavainnot vähenivät selvästi 1900-luvun loppupuolella. Vielä vuonna 1974 eräs mongolialainen paimen kertoi nähneensä Asgatvuorilla punertavakarvaisen ihmisenkaltaisen olennon.
Almoista ei ole valokuvia, jäänteitä tai jalanjälkiä, ja useimpien tutkijoiden mielestä almojen olemassaolosta ei ole riittäviä todisteita, vaan se on pelkkä mongolialaisten kansantarujen hahmo. Joidenkin mukaan alma saattaisi olla säilynyt neandertalinihminen. Joidenkin mukaan alma on muualla Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa havaittujen samankaltaisten olentojen sukulainen.
Lokakuussa 2011 venäläinen retkikunta väitti löytäneensä Venäjän Shorijavuorilta Siperiasta lumimiehen jalanjälkiä, makuusijan, reviirimerkintöjä ja turkisnäytteitä. Väitteitä pidetään kuitenkin vain mukana olleen venäläispoliitikko ja -nyrkkeilijä Nikolai Valujevin julkisuustempauksena ja Kemerovon aluehallinnon yrityksenä houkutella seudulle turisteja.
Aiheesta muualla

The Mongolian Almas (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
The UnMuseum – The Alma (englanniksi)
The Cryptid Zoo: Almas (englanniksi)
On trace of Almas (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Elokuvavuosi 1986

Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1986 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.
Suomalaiset ensi-illat

| Ensi-ilta | Nimi |
| --- | --- |
10. tammikuuta 1986: Kauhun yö
10. tammikuuta 1986: Lohikäärmeen vuosi
24. tammikuuta 1986: Huomenna
31. tammikuuta 1986: Taylor Hackfordin Valkeat yöt
14. helmikuuta 1986: Rocky IV
21. helmikuuta 1986: Riisuminen
28. helmikuuta 1986: Minun Afrikkani
28. helmikuuta 1986: Teen Wolf, eli ihmissusi teini-iässä
7. maaliskuuta 1986: Hopealuoti
7. maaliskuuta 1986: Niilin jalokivi
7. maaliskuuta 1986: Ran
28. maaliskuuta 1986: Harmagedon
28. maaliskuuta 1986: Pekka Töpöhäntä Amerikassa
11. huhtikuuta 1986: Elää ja kuolla L.A:ssa
18. huhtikuuta 1986: Hämähäkkinaisen suudelma
25. huhtikuuta 1986: Kuningas Salomonin kaivokset
27. kesäkuuta 1986: Katujen kasvatit
27. kesäkuuta 1986: Painajainen Elm Streetillä
11. heinäkuuta 1986: Pakojuna
18. heinäkuuta 1986: Rahareikä
25. heinäkuuta 1986: Lihaa ja verta
25. heinäkuuta 1986: Poliisiopisto 3: Jatkokoulutuksessa
1. elokuuta 1986: Top Gun – lentäjistä parhaat
15. elokuuta 1986: Hannah ja sisaret
15. elokuuta 1986: Karate Kid II... kertomus jatkuu
29. elokuuta 1986: Poltergeist II
29. elokuuta 1986: Sid & Nancy
29. elokuuta 1986: Uuno Turhapuro muuttaa maalle
5. syyskuuta 1986: Psyko III
5. syyskuuta 1986: Väkivallan vihollinen 3
12. syyskuuta 1986: Cobra
19. syyskuuta 1986: Häivähdys purppuraa
26. syyskuuta 1986: Hotelli Firenzessä
26. syyskuuta 1986: Säpinää Chinatownissa
3. lokakuuta 1986: Pekka Puupää poliisina
10. lokakuuta 1986: Asterix – gallialaisten sankari
17. lokakuuta 1986: Varjoja paratiisissa
31. lokakuuta 1986: Aliens – paluu
31. lokakuuta 1986: Elämän vonkamies
31. lokakuuta 1986: Tokyo-ga
14. marraskuuta 1986: Liian iso keikka
28. maaliskuuta 1986: Highlander – kuolematon
21. marraskuuta 1986: Linnake
21. marraskuuta 1986: Salvador
5. joulukuuta 1986: Akallinen mies
5. joulukuuta 1986: Elämäni koirana
19. joulukuuta 1986: Basil Hiiri – Mestarietsivä
19. joulukuuta 1986: Howard – uuden ajan sankari
19. joulukuuta 1986: Labyrintti
19. joulukuuta 1986: Jäätävä polte
25. joulukuuta 1986: Pikkupojat
25. joulukuuta 1986: Ruusun nimi
Kansainväliset ensi-illat

A Better Tomorrow
Asterix Britanniassa
Aution saaren unelma
Blue Velvet – ja sinisempi oli yö
Captain EO
Chopping Mall
Critters – keskiyön nakertajat
Crossroads – bluesjätkät
Ei mitään yhteistä
Hastaja
'Heartbreak Ridge
Henki vaarassa – varokaa rocktähtiä
Iskuryhmä
Jack Murphyn laki
King Kong elää
Kosto rajan takaa
Krokotiilimies
Kuolleen miehen kirjeet
Kärpänen
Laputa – linna taivaalla
Maximum Overdrive
Moskiittorannikko
Muistojen vanki
Naapurissa kummittelee
Pahan otteessa
Perjantai 13. päivä, osa 6
Platoon – nuoret sotilaat
Project A-ko
Psykopaatin jäljillä
Raaka keikka
Rosa Luxemburg
Rottis
Sanaton rakkaus
Seitsemän vampyyriä
Stand by Me – viimeinen kesä
Star Trek IV: kotiinpaluu
Suuret setelit
Tai-Pan
The Transformers: The Movie
Thérèse
Tulijalka
Upseerin kosto
Varokaa heikkoa jäätä
Vihreä säde
Tapahtumia

Suomen kaksi suurinta elokuvateatteriketjua Adams Filmi (48 teatteria) ja Kinosto (46 teatteria) yhdistyivät Finnkino Oy:ksi, jonka markkinaosuudeksi tuli noin 50 prosenttia.
Turner Broadcasting alkoi tuottaa väritettyjä versioita mustavalkoisista klassikkoelokuvista.
Tunnettu amerikkalainen elokuva-arvosteluohjelma Siskel & Ebert alkoi ja jatkui vuoteen 2010 asti.
Kuolleita

2. tammikuuta - Una Merkel, näyttelijä
14. tammikuuta - Donna Reed, näyttelijä
10. maaliskuuta - Ray Milland, näyttelijä
15. maaliskuuta  - Alexandru Giugaru, näyttelijä
30. maaliskuuta - James Cagney, näyttelijä
13. huhtikuuta - Stephen Stucker, näyttelijä
23. huhtikuuta - Otto Preminger, ohjaaja
26. huhtikuuta - Broderick Crawford, näyttelijä
26. huhtikuuta - Bessie Love, näyttelijä
23. toukokuuta  - Sterling Hayden, näyttelijä
3. kesäkuuta - Anna Neagle, näyttelijä
13. kesäkuuta - Benny Goodman, muusikko ja näyttelijä
25. heinäkuuta - Vincente Minnelli, ohjaaja
5. lokakuuta - Hal B. Wallis, tuottaja
21. marraskuuta - Dar Robinson, stuntmies
29. marraskuuta - Cary Grant, näyttelijä
13. joulukuuta - Heather Angel, näyttelijä
26. joulukuuta - Elsa Lanchester, näyttelijä
28. joulukuuta - Andrei Tarkovski, ohjaaja
Aiheesta muualla

Elokuvavuosi 1986 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suomen katsotuimmat elokuvat 1986
Allogenes

| Allogenes |
| --- | --- |
Kirjailija:  tuntematon
Kieli:  muinaiskreikka, kopti
Genre:  ilmestyskirjallisuus
Julkaistu:  100-luku?
Sarja: Nag Hammadin kirjasto
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Allogenes on setiläinen gnostilainen dialogimuotoinen ilmestys, joka tunnetaan lähinnä Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi XI, kirja 3). Nag Hammadin kopiossa on kuitenkin paljon aukkoja. Pieni katkelma on säilynyt myös osana myöhemmin löydettyä Codex Tchacosia, joka tarjoaa hieman lisätietoa aukkojen täyttämiseksi.
Tekstin alkuperää ei tunneta kovin hyvin. Se edustaa setiläisyyttä ja on ehkä kirjoitettu 100-luvulla, ja alun perin kreikaksi. Nag Hammadin kirjaston versio on koptinkielinen.
Kirjoitus käsittelee Allogeneen saamaa ilmestystä. Allogenes (ἀλλογενὴς, allogenēs) on Septuagintassa käytetty sana, joka tarkoittaa ”eri suvusta/kansasta”. Allogenes kuvaa, kuinka hän voitti pelon ja tietämättömyyden ja nousi ylös gnostilaisten jumalan esoteeriseen valtakuntaan. Allogenes yhdistyy Jeesukseen, ja näin teksti vaikuttaa kuvaavan Jeesuksen muukalaisena tässä maailmassa elinaikanaan.
Kirjallisuutta

Allogenes. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Coptic Gnostic Library.  (Volume 5. A Complete Edition of the Nag Hammadi Codices (5 vols.))  Brill, 2002.  ISBN 978-90-04-11702-0  Koptinkielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Allogenes. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Nag Hammadi Library in English, s. 490–500.  (The Definitive Translation of the Gnostic Scriptures Complete in One Volume. Composition by E. J. Brill, The Netherlands. 3rd revised edition)  HarperSanFrancisco, 1990.  ISBN 0-06-066935-7  Englanninkielinen käännös.
Aiheesta muualla

Allogenes. The Gnostic Society Library. (englanniksi)
Allogenes. Early Christian Writings. (englanniksi)
| n k Nag Hammadin kirjasto |
| --- | --- |
Koodeksi I:  Apostoli Paavalin rukous  Jaakobin salainen kirja  Totuuden evankeliumi  Tutkielma ylösnousemuksesta  Kolmiosainen tutkielma 
Koodeksi II:  Johanneksen salainen kirja  Tuomaan evankeliumi  Filippuksen evankeliumi  Hallitsijoiden olemus  Maailman alkuperästä  Kertomus sielusta  Tuomas Kilvoittelijan kirja 
Koodeksi III:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi  Eugnostos Siunattu  Jeesuksen Kristuksen viisaus  Keskustelu Vapahtajan kanssa 
Koodeksi IV:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi 
Koodeksi V:  Eugnostos Siunattu  Koptilainen Paavalin ilmestys  Ensimmäinen Jaakobin ilmestys  Toinen Jaakobin ilmestys  Aadamin ilmestys 
Koodeksi VI:  Pietarin ja kahdentoista apostolin teot  Ukkonen, täydellinen järki  Arvovaltainen opetus  Suuren voimamme tunteminen  Platonin Valtio 588a–589b  Tutkielma kahdeksannesta ja yhdeksännestä  Kiitosrukous  Asklepios 21–29 
Koodeksi VII:  Semin selitys  Suuren Setin toinen opetus  Gnostilainen Pietarin ilmestys  Silvanoksen opetukset  Setin kolme kivitaulua 
Koodeksi VIII:  Zostrianos  Pietarin kirje Filippukselle 
Koodeksi IX:  Melkisedek  Norean ajatus  Tutkielma totuudesta 
Koodeksi X:  Marsanes 
Koodeksi XI:  Tulkinta tiedosta  Valentinoksen teosten katkelmia  Allogenes  Hypsifrone 
Koodeksi XII:  Sekstoksen lauseet  Totuuden evankeliumi  Katkelmia tunnistamattomasta teoksesta 
Koodeksi XIII:  Kolmimuotoinen Protennoia  Maailman alkuperästä
Almirante Lynch -luokka (1912)

| Almirante Lynch -luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  1 453 t (standardi) 1 880 t (kuormattu)
Pituus:  100,8 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,9 m
Syväys:  3,35 m
Koneteho:  30 000 shp
Nopeus:  31 solmua
Miehistöä:  160
Aseistus
Meritorjunta:  6 x 4" tykkiä 6 x 21" torpedoputkea
Ilmatorjunta:  4 konekivääriä
Almirante Lynch -luokka oli toisessa maailmansodassa palvellut Chilen laivaston hävittäjäluokka, johon kuului kuusi alusta. Alukset tilattiin 1911 J. Samuel White and Companyltä Cowesista. Britannian kuninkaallinen laivasto pakko-otti elokuussa 1914 omaan laivastoonsa neljä luokan aluksista, jotka muodostivat Faulknor-luokan. Kolme aluksista selvisi sodasta ja Chile sai lunastaa ne toukokuussa 1920. Luokan alukset poikkesivat sodan aikana tehtyjen muutosten vuoksi runsaasti kahdesta Chilessä olleesta aluksesta ja ne luokiteltiin uudelleen Almirante Williams -luokaksi. Sotapalvelus oli kuluttanut kuitenkin palautettuja aluksia pahoin. Ne poistettiinkin palveluksesta jo 1930-luvulla ja alukset romutettiin 1933-1937.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Almirante Lynch | J. Samuel White and Company, Cowes | 9. marraskuuta 1911 | 28. syyskuuta 1912 | 1913 | poistettu alus luettelosta 19. joulukuuta 1945 |
| Almirante Condell | J. Samuel White and Company, Cowes | 11. joulukuuta 1911 | 27. tammikuuta 1913 | tammikuu 1914 | poistettu alus luettelosta 19. joulukuuta 1945 |
| Almirante Goni | J. Samuel White and Company, Cowes | 1913 | 25. toukokuuta 1914 | - | Britannian kuninkaallisen laivaston lunastama HMS Broke palautettu, Almirante Uribe |
| Almirante Riveros | J. Samuel White and Company, Cowes | 1913 | 5. maaliskuuta 1915 | - | Britannian kuninkaallisen laivaston lunastama HMS Tipperary uponnut Skagerrakin taistelussa 31. toukokuuta 1916 |
| Almirante Simpson | J. Samuel White and Company, Cowes | 1912 | 26. helmikuuta 1914 | - | Britannian kuninkaallisen laivaston lunastama HMS Faulknor palautettu, Almirante Riveros |
| Almirante Williams | J. Samuel White and Company, Cowes | - | - | - | Britannian kuninkaallisen laivaston lunastama HMS Botha palautettu, Almirante Williams |
Elää ja kuolla L.A:ssa

| Elää ja kuolla L> A:ssa.To Live and Die in L.A. |
| --- | --- |

Ohjaaja:  William Friedkin
Käsikirjoittaja:  Gerald Petievich William Friedkin
Tuottaja:  Samuel Schulman
Säveltäjä:  Wang Chung
Kuvaaja:  Robby Müller
Leikkaaja:  Bud S. Smith
Pääosat:  William Petersen Willem Dafoe John Pankow
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  MGM
Levittäjä:  United Artists Netflix
Ensi-ilta:   1. marraskuuta 1985    11. huhtikuuta 1986
Kesto:  116 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Elää ja kuolla L.A:ssa (engl. To Live and Die in L.A.) on William Friedkinin ohjaama toimintaelokuva vuodelta 1985. Elokuvan käsikirjoitti entinen salaisen palvelun agentti Gerald Petievich William Friedkinin kanssa. Elokuvan pääosissa olivat William Petersen ja Willem Dafoe.
Elokuva kertoo Richard Chancesta, jonka partneri Jim Hart on jäljittänyt julmaa rahanväärentäjää Rick Mastersia. Hart pääsee Mastersin jäljille, mutta menettää henkensä. Chance löytää seuraavana päivänä murhatun partnerinsa, vannoen kostoa tämän kuolemasta. Hän saa parikseen John Vukovichin jonka kanssa hän alkaa jäljittää Mastersia. Chance on valmis rikkomaan lakeja, sekä tekemään mitä tahansa saadakseen Mastersin kiinni ja kostaa tälle.
Näyttelijät

William Petersen - Richard Chance
Willem Dafoe - Rick Masters
John Pankow  - John Vukovich
Debra Feuer - Bianca Torres
John Turturro - Carl Cody
Dean Stockwell - Bob Grimes
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa totaalisen kyyniseksi, moderniksi kyttäleffaksi ja antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
Aiheesta muualla

Elää ja kuolla L.A:ssa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Alor-luokka

| Alor-luokka |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  145 t
Pituus:  29,30 m
Leveys:  5,45 m
Syväys:  1,84 m
Koneteho:  1 × Werkspoor-dieselmoottori, 300 hv
Nopeus:  13,5-14,5 solmua
Miehistöä:  12
Aseistus
Meritorjunta:  2 × 37 mm tykkiä 2 × .30" konekivääriä
Alor-luokka eli ABC-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kuuden vuonna 1938 palvelukseen otetun aluksen muodostama apumiinanraivaajaluokka.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hr. Ms. Alor | Droogdok Mij, Tradjong Priok |  |  | 1938 | tuhoutunut 2. maaliskuuta 1942 |
| Hr. Ms. Aroe | Droogdok Mij, Tradjong Priok |  |  | 1938 | tuhoutunut 2. maaliskuuta 1942 |
| Hr. Ms. Bantam | Droogdok Mij, Tradjong Priok |  |  | 1938 | keisarillisen Japanin laivaston Cha 117 1943 upotettu 1945 |
| Hr. Ms. Bogor | Droogdok Mij, Tradjong Priok |  |  | 1938 | tuhoutunut 2. maaliskuuta 1942 |
| Hr. Ms. Ceram | Droogdok Mij, Tradjong Priok |  |  | 1938 | tuhoutunut 2. maaliskuuta 1942 |
| Hr. Ms. Cheribon | Droogdok Mij, Tradjong Priok |  |  | 1938 | tuhoutunut 2. maaliskuuta 1942 |
Elämän maku (Maaritin albumi)

| Elämän maku Maarit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1981
 Formaatti: LP, CD (2001)
 Tuottaja(t): Maarit Hurmerinta
 Tyylilaji: pop, iskelmä
 Kesto: 38.04
 Levy-yhtiö: Dig It Warner Music (2001)
Listasijoitukset
  Suomi: 6. (toukokuu 1981)
Maaritin muut julkaisut
| Nykyajan lapsi 1980 | Elämän maku 1981 | Nukun radio päällä 1983 |
Elämän maku on suomalaisen laulaja Maarit Hurmerinnan viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1981.
Kappaleet > A-puoli

Kesäyö – 3.57 (säv. Sami Hurmerinta, san. Mikko Alatalo)
Laulu ystävälle – 3.37 (säv. M. Hurmerinta, san. M. Hurmerinta)
Apilankukka – 4.13 (säv. S. Hurmerinta, san. Alatalo)
Kapakkaenkeli – 4.48 (säv. S. Hurmerinta, san. Alatalo)
Erilaiset ihmiset – 4.06 (säv. S. Hurmerinta, san. Alatalo)
Kappaleet > B-puoli

Elämän merellä – 4.18 (säv. S. Hurmerinta, san. Alatalo & M. Hurmerinta)
Hämärät kaupungit – 4.27 (säv. S. Hurmerinta, san. Alatalo & M. Hurmerinta)
Ero – 4.56 (säv. S. Hurmerinta, san. Alatalo)
Soittaja – 4.02 (säv. S. Hurmerinta, san. Alatalo)
Kokoonpano

Maarit Hurmerinta – laulu, tuottaja
Sami Hurmerinta – kitara, tuottaja
Heikki Virtanen – bassokitara
Roope Koistinen – rummut, lyömäsoittimet
Kari Kuusamo – kosketinsoitin
Pentti Lahti – huilu, saksofoni
Simo Salminen – trumpetti (kappale 7)
Markku Hannola – marimba (kappale 8)
Erik Uddström – valokuvat
Tom Vuori – äänittäjä
Aiheesta muualla

Elämän maku discogs.com -sivustolla
| n k Maarit Hurmerinta |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Maarit  Viis’ pientä  Siivet saan  Nykyajan lapsi  Elämän maku  Nukun radio päällä  Tuuli ja taivas  Tuskan tanssi  Jotain on mulla mielessäni  Jos tahdot tietää  Sydäntäsi lainaisin  Sitä mitä rakastan  Metsäntyttö  Good Days, Bad Days  Nälkää ja rakkautta  Kun yö saapuu  Miten elämästä kertoisin  Sumuinen puutarha 
Livealbumit:  Stoalive 
Kokoelmat:  kaksi alkuperäistä: Siivet saan / Nykyajan lapsi  20 suosikkia – Laakson lilja  Laakson liljasta metsän tyttöön  30 suosikkia – Maarit 
Singlet:  ”Aamun tulo” / ”Nyt olen tullut mä maailmaan”  ”Niin se käy” / ”Ampukaa pianisti”  ”Life is a Jigsaw” / ”Song for a Dove” Irina Milan  ”Laakson lilja / ”Anna tukan valuu vaan”  ”Herää eiliseen” / ”Herää eiliseen” Pepe Willberg  ”Hän lähtee pois” / ”Puhelu seis”  ”Hyvää matkaa” (Janus) / ”Huono juttu”  ”Jäätelökesä” / ”Yhteen kuulutaan”  ”Siivet saan” / ”Ei vaadi paljon, vain kaiken”  ”Pieni niin oon” / ”Helmet kyynelten”  ”Call Me Up” / ”When Love Returns”  ”All Night” / ”Into My Life”  ”Hymypoika” / ”Maailmaan”  ”Apilankukka” / ”Kesäyö”  ”Hämärät kaupungit” / ”Elämän merellä”  ”Kuuma kissa” / ”Jokaisen hetken tuhlaan”  ”Nukun radio päällä”  ”Sydämeni tyhjää lyö” / ”Tuuli ja taivas”  ”Yön oudot linnut” / ”Aloin unohtaa”  ”Kastuneet kengät” / ”Vain öisin”  ”Tuskan tanssi” / ”Ilta lähiössä”  ”Ruusun varjossa” / ”Omia aikojaan”  ”Juokse kadoksiin” / ”Jotain on mulla mielessäni”  ”Minne vei tiet maailman” / ”Hei kuu” / ”Sirokko”  ”Jos tahdot tietää” / ”Tulitikku” / ”Sillan teen”  ”Rakkaus on ON” / ”Avaruuden autius”  ”Sydäntäsi lainaisin” / ”Runoilija”  ”Ei tule hyvin kylmää”  ”Neito ja ylioppilas”  ”Uinuu saan”  ”Taivaanmaalaaja”  ”Jäätelökesä” / ”Hymypoika” / ”Jos tahdot tietää” / ”Neito ja ylioppilas” / ”Mitä mietit illoin?”  ”Jäänmurtaja”  ”Tähtikirkas yö”  ”Kello käy” / ”Soulveljeni”  ”Mikset sä tuu!”  ”Räntäsade”  ”Joidenkin kaa” 
Muuta:  diskografia  luettelo kappaleista
Allyylipalladiumklorididimeeri

| Allyylipalladiumklorididimeeri |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  12012-95-2
PubChem CID:  -
SMILES:  [CH2-]C=C.[CH2-]C=C.Cl[Pd+].Cl[Pd+]
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  (C3H5)2Pd2Cl2
Moolimassa:  365,88 g/mol
Sulamispiste:  160 °C
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Allyylipalladiumklorididimeeri ((C3H5)2Pd2Cl2) on palladiumin organometalliyhdisteisiin kuuluva yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä katalyyttinä ja palladiumkatalyyttien valmistamiseen.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa allyylipalladiumklorididimeeri on vaaleankeltaista kiteistä ainetta ja se on suhteellisen stabiili ilman vaikutuksia vastaan. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin kuten metanoliin, asetoniin, kloroformiin ja bentseeniin.