stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Treat (yhtye)
Historia

Treatin juuret juontavat vuoteen 1981, jolloin yhtye toimi vielä nimellä The Boys. Laulaja Robert Ernlund ja kitaristit Anders Wikström ja Leif Liljegren muodostivat hard rock -yhtyeen, jonka vaikutteet olivat peräisin Whitesnaken ja Van Halenin musiikista. Vuonna 1983 rumpali Mats Dahlberg tuli täydentämään kokoonpanoa ja vuotta myöhemmin basisti Tomas Lind liittyi myös mukaan. Yhtyeen ensimmäinen demo sai Mercury Recordsin huomion ja tarjosi Treatille levytyssopimusta. Debyyttialbumi Scratch and Bite oli vuoden 1985 odotetuimmista hard rock -julkaisuista Ruotsissa ja Treat sai ansaitsemaansa huomiota. Albumin ensimmäinen single Too Wild sai paljon radiosoittoa ja mm. Europe -yhtyeen laulaja Joey Tempest tiesi singlen olevan hitti. Singlen julkaisun aikoihin Lind jätti yhtyeen ja hänet korvasi Kenneth Siewertson. Treat teki suuren kiertueen Ruotsissa, markkinoimalla debyyttialbumiaan. Elokuussa 1985 Dalhberg lähti yhtyeestä ja pian hänen tilalleen otettiin Leif Sundin.
Toinen studioalbumi The Pleasure Principle julkaistiin seuraavana vuonna 1986. Albumi oli kriitikoiden mielestä genren vahvimpia, mutta ei myynyt lähellekään niin hyvin kuin odotettiin. Albumi hävisi Europe -yhtyeen The Final Countdown -albumin menestykselle. Treatilla oli nälkä julkaista lisää musiikkia, joten kolmas studioalbumi julkaistiin jo seuraavana vuonna. Albumi kantoi nimeä Dreamhunter. Dreamhunterin nauhoitusten aikana Sundin päätti lähteä yhtyeestä, joten hänet korvasi Jamie Borger. Vuosi 1988 yhtyeellä meni kiertämällä Yhdysvaltoja. Kiertueen jälkeen Liljegren korvattiin ihmeellisesti uudella kosketinsoittajalla, Patrick Appelgrenillä. Siewertson korvattiin Joakim Larssonilla vuonna 1989. Uudella kokoonpanolla Treat julkaisi Organized Crime -albumin. Albumin huonon menestyksen takia Wikström lähti yhtyeestä vuonna 1993 ja Treat hajosi myös samana vuonna.
Diskografia > Studioalbumit

Scratch and Bite (1985)
The Pleasure Principle (1986)
Dreamhunter (1987)
Organized Crime (1988)
Treat (1992)
Coup de Grace (2010)
Ghost of Graceland (2016)
Tunguska (2018)
The Endgame (2022)
Aiheesta muualla

Treatin virallinen Facebook -sivu
Valtteri Välimäki

| Valtteri Välimäki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. huhtikuuta 1995 (ikä 29)
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  korkeushyppy
Seura:  Uudenkaupungin Kenttäkarhut
Valmentaja:  Jouko Kilpi
Valtteri Välimäki (s. 24. huhtikuuta 1995) on suomalainen korkeushyppääjä, joka edustaa Uudenkaupungin Kenttäkarhuja. Hänen valmentajansa on Jouko Kilpi.
Välimäki sai vuoden 2019 Kalevan kisoissa pronssia korkeushypyssä. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saanut hopeaa vuonna 2021. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran 2016. Parhaimmillaan hän on sijoittunut toiseksi Tukholmassa 2017.
Ennätyksensä 211 Välimäki hyppäsi Jyväskylän hallikilpailussa helmikuussa 2018. Ulkoradoilla hän on hypännyt parhaimmillaan 210 Saarijärvellä kesäkuussa 2018.
Valtunk

Valtunk (myös Waltunk, Waldung, Valhun tai Valjhun) oli luultavasti vuosina 770–788 Karantanian prinssi. Valtunkin edeltäjä oli Hotimir ja seuraaja luultavasti Pribislav.
Treasure Epilogue: Action to Answer

| Treasure Epilogue: Action to Answer Ateez |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 6. tammikuuta 2020
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: k-pop, hip-hop, EDM
 Kesto: 15.29
 Levy-yhtiö: KQ Entertainment
Ateezin muut julkaisut
| Treasure EP.Extra: Shift the Map 2019 | Treasure Epilogue: Action to Answer 2020 | Treasure EP.Map to Answer 2020 |
Singlet albumilta Treasure Epilogue: Action to Answer
 ”Answer” Julkaistu: 6. tammikuuta 2020
Treasure Epilogue: Action to Answer on eteläkorealaisen Ateez-yhtyeen neljäs minialbumi, joka julkaistiin 6. tammikuuta 2020. Albumista julkaistiin kaksi versiota, A ja Z, ja se sisältää singlen ”Answer”.
Tausta

Treasure Epilogue: Action to Answer sisältää viisi kappaletta. Genrellisesti se edustaa hip-hopia ja EDM:ää. Albumin nimikkosingle ”Answer” sisältää musiikillisesti myös trappia ja latinopoppia. ”Star 1117” on R&B-balladi, joka sisältää helposti mukana laulettavan kertosäkeen, joka on omistettu yhtyeen faneille. ”Horizon” on mahtipontinen hip-hop ja EDM kappale. Sen kirjoitti yhtyeen johtaja Hongjoong, joka inspiroitui kirjoittamaan kappaleen esikoisinglen ”Pirate King” pohjalta. ”Precious” on hip-hop-kappale, joka on pidennetty versio Treasure EP.Fin: All to Action minialbumin kappaleesta ”Precious (Overture)”. ”Outro: Long Journey” on 90 sekuntia kestävä outro, jota on verrattu Coldplayn kappaleeseen ”Sunrise” Everyday Life albumilta.
Vastaanotto

Albumi sai hyvät arvostelut South China Morning Postilta, The Korea Heraldilta ja IZM:ltä. Albumia ylistettiin siitä, että se oli monipuolinen, pois yhtyeen mukavuusalueelta ja tyyliltään enemmän hip-hop painotteinen. Albumi sijoittui myös Gaonin albumilistan listaykköseksi sekä Billboardin maailmanlaajuisen albumilistan viidenneksi.
Kappaleet

| Treasure Epilogue: Action to Answer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Sovitus | Kesto |  |  |  |  |
| 1. | ”Answer” | Eden, Ollounder, Leez, Kim Hongjoong, Song Mingi | Eden, Ollounder, Leez, Buddy | Eden, Ollounder, Leez, Buddy | 3.39 |  |  |  |  |
| 2. | ”Horizon” (지평선) | Eden, Leez, Kim Hongjoong, Song Mingi | Eden, Kim Hongjoong, Leez, Buddy | Eden, Kim Hongjoong, Leez, Buddy | 3.11 |  |  |  |  |
| 3. | ”Star 1117” | Eden, Leez, Kim Hongjoong, Song Mingi | Eden, Buddy, Leez, Ollounder | Eden, Buddy, Leez, Ollounder | 3.42 |  |  |  |  |
| 4. | ”Precious” | Eden, Ollounder, Leez, Kim Hongjoong, Song Mingi | Eden, Leez, Ollounder | Eden, Leez, Ollounder | 3.23 |  |  |  |  |
| 5. | ”Outro: Long Journey” | Eden, Ollounder, Leez, Buddy | Eden, Ollounder, Buddy, Leez | 이나일 | 1.34 |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 15.29 |  |  |  |  |
Valtteri Virtanen (pesäpalloilija, 2004)

Valtteri Virtanen (s. 12. toukokuuta 2004) on suomalainen pesäpalloilija. Virtanen edustaa Superpesiksessä pelaavaa Sotkamon Jymyä. Hänen kasvattajaseuransa on Jokioisten Koetus. Hän pelaa jokeripelaajana. Virtanen on pelannut yhden Superpesiksen runkosarjan ottelun. Tässä ottelussa hän löi kaksi tavallista juoksua ja keräsi kaksi kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty 28. toukokuuta 2023.
Uusimaa (saaristolaivasto)

Uusimaa (ruots. Udema) oli yksi Ruotsin saaristolaivaston neljästä fregattityypistä.
Runkorakenteeltaan matalat Uusimaa-luokan alukset muistuttivat jossain määrin vielä kaleereja. Muiden saaristofregattien tapaan myös Uusimaa-luokan alukset oli varustettu sekä purjeilla että airoilla. Soutajat istuivat aluksen kannella.
Uusimaa-luokan aluksissa tykit oli aikaisemmista sotalaivoista poiketen sijoitettu vallankumouksellisesti aluksen keskilinjalle kiertolaveteille. Kaksiosaisen kiertolavetin olivat kehittäneet yhdessä kreivi Augustin Ehrensvärd, laivanrakentaja Fredrik Henrik af Chapman ja Ruotsin armeijan laivaston Tukholman-eskaaderin tykkimestari C. F. Aschling. Kiertolavetilla olleet tykit sopivat paremmin laivan avokannelle kuin tykkiporttien taakse. Haittapuolena oli, että tykeillä ammuttaessa soutajien oli siirryttävä syrjään.
Alukset

Pohjanmaan-luokan aluksia rakennettiin vain kolme kappaletta.
Alusluokan mallialus rakennettiin Pommerissa 1760. Se sai nimekseen Gamla, joskin alusta kutsutaan usein pelkällä tyyppinimellä Udema. Alus oli 102 jalkaa pitkä ja sen syväys oli 5 jalkaa. Miehistöä aluksella oli ainoastaan 45 miestä.
| Nimi | Telakka | Valmistumisvuosi | Poistumisvuosi | Pituus, jalkaa | Leveys, jalkaa | Tykkejä | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamla (tunnetaan myös nimellä Udema) | Stralsund | 1760 | – | 102 | – | 11–12 | – |
| Torborg | Tukholma | 1772 | – | 121 | 29 | 39 | – |
| Ingeborg | Tukholma | 1776 | 1790 | 121 | 29 | 12 | Upposi Ruotsinsalmen toisessa meritaistelussa 9.7.1790. |
Valtakunnalliset lääkäripäivät

Valtakunnalliset lääkäripäivät on lääkärien jatko- ja täydennyskoulutustapahtuma, jonka yhteydessä järjestetään vuosittain maan suurin terveydenhuollon jatkokoulutustapahtuma ja näyttely. Tapahtumaa on järjestetty lääkäripäivien nimellä vuodesta 1951 lähtien . Tapahtuman järjestää vuosittain Suomen Lääkäriliitto yhteistyössä Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin ja Finska Läkaresällskapetin kanssa Helsingin Messukeskuksessa. Näyttelyn järjestelyistä vastaa Suomen Messut.
Tapahtuma on tarkoitettu eri tehtävissä toimiville lääkäreille, lääketieteen opiskelijoille, proviisoreille sekä farmaseuteille. Tapahtumassa järjestetään niin maksullisia kursseja luentosaleissa kuin tietoiskuja näyttelyalueella näyttelyn ohella. Lääkäripäivien yhteydessä jaetaan lisäksi Matti Äyräpään palkinto ja Pohjolan lääketieteen palkinto. Vuonna 2011 tapahtumassa vieraili 8 673 kävijää ja näytteilleasettajia oli 137.
Aiheesta muualla

Lääkäripäivät näyttely (Arkistoitu – Internet Archive)
Uusille poluille

| Uusille poluille |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Päivi Kapiainen-Heiskanen
Käsikirjoittaja:  Päivi Kapiainen-Heiskanen
Säveltäjä:  Kimmo Riipinen, Tapani Heiskanen
Kuvaaja:  Harri Räisä, Päivi Kapiainen-Heiskanen, Eero Mattila
Leikkaaja:  Harri Räisä
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Mikkelin Mediaali Oy
Ensi-ilta:  2020
Kesto:  52 min
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uusille poluille (engl. Seeking New Paths) on suomalainen dokumenttielokuva, joka kertoo mikkeliläisen hevosyrittäjä Mervi Sension (nyk. Melina Holmbergin) tarinan. 
Työskenneltyään yksinyrittäjänä maalaistallissaan 15 vuoden ajan Sensio laittoi kotitilansa myyntiin, pakkasi neljä hevostaan rekka-autoon ja ajoi Espanjan Aurinkorannikolle asettuakseen sinne pysyvästi. Elämällä oli kuitenkin hänen varaltaan vielä yllätyksiä. Elokuva on tarina arvoista, arvokkuudesta, perheen merkityksestä ja rakkaudesta.
Elokuvaa kuvattiin Mikkelin Ristiinassa ja Espanjan Aurinkorannikolla ja sen tekoa osarahoitti Suomen Kulttuurirahaston Etelä-Savon rahasto.
Korona-aikana valmistuneen filmin ensi-ilta pidettiin verkossa vimeo-alustalla 25.4.2020.
Filmin on ruututekstittänyt englanniksi Pekka de Groot. Filmiä on nähty laajasti kotimaisilla ja kv. filmifestivaaleilla, kuten Ilokuvafestivaalilla, Kreikassa Bridges kv. -filmifestivaalilla, Palma de Mallorcan kv. filmifestivaalilla Espanjassa, Open Window International Film Challenge -filmifestivaalilla Intiassa, Toronto Beaches -filmifestivaalilla Kanadassa, missä filmi voitti parhaan lyhytdokumenttiflimin palkinnon 2021 https://torontobeachesfilmfest.com/2021/09/12/winners-announced-10th-annual-toronto-beaches-film-festival/ (Arkistoitu – Internet Archive), Travel Fest -festivaalilla Albaniassa 21.7.2022 https://travelfestalbania.com/screening-programme/  ja Equinale-hevosfilmifestivaalilla Saksassa 19.8.2023. https://www.equinale.de/.
Aiheesta muualla

Facebookissa
IMDb: https://www.imdb.com/title/tt14344956/reference/
Talidomidi

| --- | --- |

Talidomidi
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(RS)-2-(2,6-diokso-3-piperidyyli)isoindoli-1,3-dioni
Tunnisteet
CAS-numero: 50-35-1
ATC-koodi: L04AX02
PubChem CID: 5426
DrugBank: APRD01251
Kemialliset tiedot
Kaava: C13H10N2O4 
Moolimassa: 258,23 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 90 %
Proteiinisitoutuminen: 55 % ja 66 % (+)R ja (–)S enantiomeereillä, tässä järjestyksessä
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: keskiarvo välillä 5-7 tuntia kerta-annosta kohden; ei muutosta annoskertoja lisätessä
Ekskreetio: urinaalinen, fekaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  X(AU) X(US) 
Reseptiluokitus:  Reseptilääke
Antotapa: oraalinen
Talidomidin enantiomeerien rakenne
Saksalainen elokuvaohjaaja ja tuottaja Niko von Glasow altistui sikiövaiheessa talidomidille.
50 mg talidomidikapseleita
Talidomidi (C13H10N2O4) on unilääke ja rauhoittava lääke, jota valmistettiin ensimmäistä kertaa 1953 Länsi-Saksassa, ja neljä vuotta myöhemmin se sai siellä myyntiluvan unilääkkeenä. Suomessa sitä myytiin syyskuusta 1959 joulukuuhun 1961 kauppanimillä Enterosediv®, Noctosediv®, Peracon®, Prednisediv® ja Softenon®.
Talidomidi tuli nopeasti suosituksi, sillä toisin kuin aikansa käytetyimmät unilääkkeet, barbituraatit, se ei aiheuttanut riippuvuutta. Se ei myöskään ollut myrkyllinen suurinakaan annoksina, joten sitä ei voinut tahattomasti tai tahallisesti yliannostella. Myöhemmin osoittautui, että talidomidin nauttiminen raskausaikana aiheutti merkittäviä sikiövaurioita, ja tapaus tunnetaankin talidomidikatastrofina. Tapauksella oli merkittäviä vaikutuksia sittemmin lääkkeiltä vaadittavaan testaukseen.
Talidomidi on raseeminen glutamiinihappo-analogi. Se koostuu R- ja S-enantiomeereista, joiden välillä tapahtuu jatkuvaa edestakaista muuntumista.
Talidomidikatastrofi

Tuhansien lasten epäonneksi talidomidin oli myös havaittu helpottavan odottavien äitien raskauspahoinvointia. Jälkikäteen on arvioitu, että talidomidi aiheutti vaurioita ainakin puolelle niistä sikiöistä, jotka olivat altistuneet lääkeaineelle 3.-8. raskausviikolla. Vaurion syntymiseen riittää kerta-altistus. Talidomille altistuneista vastasyntyneistä 40% kuoli, lähinnä vaikeiden sisäelinepämuodostumien vuoksi. Myös sikiövaurioiden aiheuttamien keskenmenojen määrä arvioidaan suureksi. Arvioiden mukaan yli 10 000 tai yli 20 000 lasta vammautui ja arviolta 80 000 kuoli kohtuun.
Tavallisin talidomidin aiheuttama synnynnäinen epämuodostuma oli vauvojen käsien osittainen tai täydellinen puutos. Usein kämmenet sormineen ja jalkaterät varpaineen olivat normaaleja, jolloin raajat muistuttivat hylkeen eviä. Lisäksi monet lapsista olivat sokeita tai kuuroja ja heillä saattoi olla epämuodostumia sydämessä, munuaisissa, ruoansulatuskanavassa ja sukupuolielimissä.
Suomessa vahingot jäivät vähäisemmiksi, koska lääkkeen myyntiluvan käsittely kesti vuoteen 1959 asti. Talidomidivalmisteet olivat reseptilääkkeinä myynnissä Suomessa syksystä 1959 lähtien vuoden 1961 joulukuuhun saakka. Suomessa arvioidaan syntyneen noin 50 sairasta lasta, joilla on talidomidin aiheuttamia sikiövaurioita.  Talidomidia sisältävää yhdistelmävalmistetta oli myynnissä myös käsikauppalääkkeenä. Sitä käytettiin myös sairaaloissa, ja lisäksi lääkäreille jaettiin sitä lääkenäytteinä.
Yhdysvalloissa lähestulkoon vältyttiin talidomidin aiheuttamilta sikiövaurioilta. Silloin Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkeviraston FDA:n virkailijana toiminut Frances Oldham Kelsey kieltäytyi myöntämästä myyntilupaa talidomidi-lääkkeelle, sillä lupaa hakenut yritys ei hänen mielestään ollut osoittanut lääkkeen turvallisuutta. Presidentti John F. Kennedy palkitsikin 1962 Kelseyn talidomidikatastrofin estämisestä USA:ssa.
Vaikutustapa

Talidomidi hillitsee tehokkaasti tulehduksia, koska se estää tulehdusreaktion käynnistymiseen osallistuvan tuumorinekroositekijän (TNF) muodostumisen. Siksi talidomidi auttaa sellaisiin sairauksiin, joissa tulehduksista aiheutuu vaurioita, kun elimistön oma puolustusjärjestelmä käy ylikierroksilla. Lääkkeen kilpistämää tuumorinekroositekijää tarvitaan lisäksi alkionkehityksessä raajojen ja elinten normaaliin muotoutumiseen, minkä vuoksi talidomidin käyttö raskauden alkuvaiheissa aiheutti epämuodostumia.
Talidomidin eri enantiomeerit toimivat elimistössä eri tavalla. Vain toinen enantiomeereista aiheuttaa sikiövauriot, toisella on alun perin toivottu vaikutus. Hyödyllisiksi luettavat sivuvaikutukset jakautuvat enantiomeerien kesken. Eri enantiomeerit voivat metaboloitua toisikseen, joten sikiön kannalta turvallista talidomidivalmistetta ei nykytietämyksen mukaan voida valmistaa.
Lääkkeen testaus

1950-luvulla lääkkeiltä edellytettiin ennen myyntiluvan myöntämistä vain eläinkokeita, jotka kuvasivat pääosin yleistä toksisuutta. Sikiön kehitystä koskevia kokeita ei vaadittu.  Talidomidin vaikutusmekanismeista ei tiedetty paljonkaan, ja koska aine oli jyrsijäkokeissa osoittautunut myrkyttömäksi, sen uskottiin olevan turvallinen myös ihmisille. Kun ihmissikiöiden vauriot olivat ilmaantuneet, raportoitiin kuitenkin tutkimustuloksista, joiden mukaan talidomidi aiheuttaa samantyyppisiä epämuodostumia myös apinoille ja kaneille. Talidomidikatastrofia seuranneessa oikeudenkäynnissä selvisi lisäksi, että osa tutkimuksista oli tehty puutteellisesti tai tuloksia oli jopa väärennelty. Sittemmin talidomidi on todettu ongelmalliseksi myös mm. vyötiäisissä, kynsisammakossa, hamsterissa, kanassa, kaloissa ja jopa bakteereissa.
Talidomidin takia monissa maissa (esimerkiksi Suomessa) säädettiin uudet, selvästi tiukemmat kriteerit lääkkeiden myyntiluville. Ei-kliiniset tutkimukset tulivat edellytykseksi myyntiluvan saamiselle, ja testaus vaadittiin tehtäväksi vähintään kahdella eläinlajilla, joista toinen on jyrsijä. Skandaalin seurauksena Suomeen ja muihin maihin perustettiin myös epämuodostuma- ja haittavaikutusrekistereitä. Suomeen perustettiin epämuodostumarekisteri 1962 ja lääkkeiden haittavaikutusrekisteri 1966. Myyntiluvan haltijat ovat nykyään myös velvollisia keräämään tietoa raskaudenaikaista altistumista myyntiluvan myöntämisen jälkeen.
Talidomidin käyttö nykyään

Vaikka talidomidi poistettiin nopeasti käytöstä, sen vaikutusten tutkimista jatkettiin. Vuosien kuluessa tutkijat yllättyivät, kun talidomidin todettiin tepsivän moneen tautiin, jolla ei ollut mitään tekemistä lääkkeen aiempien käyttötapojen kanssa.
Ensimmäisestä hätkähdyttävästä havainnosta raportoitiin jo vuonna 1965. Israelilainen lääkäri oli hoitanut lepraa eli spitaalia sairastavan potilaansa maniaa talidomidilla. Tällöin lepraan liittyvät vaikeat iho-oireet olivat yllättäen helpottuneet. Myös muun muassa rakkulaisen suutulehduksen ja useiden sidekudossairauksien oireiden todettiin lievittyvän talidomidikuurilla. Talidomidin havaittiin tehoavan jopa vaikeaan nivelreumaan ja lastenreumaan, kun muu hoito ei auttanut.
Talidomidin käyttö nykyään > Talidomidi syövän hoidossa

Talidomidi herätti 1994 myös syöpätutkijoiden mielenkiinnon, kun sen havaittiin ehkäisevän verisuonten muodostumista, joka on välttämätöntä syövän kasvulle ja leviämiselle.
1997 lopulla talidomidin havaittiin joskus tehoavan sellaiseen myeloomaan (plasmasolusyöpä), johon mikään muu hoito ei auttanut.   Muiden syöpien hoidossa talidomidi ei kuitenkaan ole täyttänyt sille asetettuja odotuksia, vaikka sen on todettu helpottavan monilla potilailla syöpään liittyvää riutumista.
Lupaavia tuloksia on saatu AIDS-potilaiden hoidossa, vaikka immuunijärjestelmää hillitsevän lääkkeen ei äkkiseltään arvaisi auttavan immuunipuutokseen.  Talidomidin on todettu muun muassa hidastavan hi-viruksen lisääntymistä  ja vähentävän potilaiden sairaudentunnetta, lihasheikkoutta ja laihtumista. [lähde? ]
Talidomidin käyttö nykyään > Muut sairaudet

Nykyään talidomidia käytetään joissakin tapauksissa esimerkiksi seuraavien sairauksien ja oireiden hoitoon.
AIDS-potilaiden suun ja nielun haavaumat
Käänteishyljintä (siirretyn kudoksen hyljintäreaktio vastaanottajan elimistöä vastaan)
Behçetin tauti ja muut suun ja sukupuolielinten haavaumasairaudet
Haavainen suutulehdus
Kutiseva, kyhmyinen, krooninen ihottuma
Kyhmylepra
Nivelreuma
ihon punahukan iho-oireet
Uremiaan liittyvä kutina
Valoihottuma
Talidomidin käyttö nykyään > Talidomidin uusi aikakausi

Talidomidille on myönnetty uudelleen myyntilupa EU:ssa huhtikuussa 2008, ja sitä voidaan käyttää rajoitetusti esimerkiksi myelooman (plasmasolusyövän) hoitoon aineen uudisverisuonten muodostumista estävän vaikutuksen vuoksi. Sitä ei kuitenkaan missään tapauksessa saa edelleenkään antaa raskaana oleville naisille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Heli Malm & Annukka Ritvanen Talidomidi eilen ja tänään (Arkistoitu – Internet Archive), Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus (Fimea)
Human Metabolome Database (HMDB): Thalidomide (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Thalidomide (englanniksi)
ChemBlink: Thalidomide (englanniksi)
Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Thalidomide (englanniksi)
Pentti on talidomidinuori – talidomidinuoren haastattelu 1970-luvulta.
Suomen miesten lentopallomaajoukkueen historia

Suomen miesten lentopallomaajoukkueen historia alkaa vuodesta 1952, jolloin Suomen miesten lentopallomaajoukkue selviytyi lentopallon MM-kilpailuihin. Sen jälkeen Suomi on esiintynyt lentopallon arvokilpailuissa useita kertoja. Lentopalloilu tuli Suomeen 1920-luvulla.
Päävalmentajat

| Valmentaja |  |
| --- | --- |
 Kainu Mikkola: 1962–1967
 Kainu Mikkola, Harry Sundell: 1968
 Harry Sundell: 1969–1973
 Heikki Montonen: 1974–1982
 Reino Kosonen: 1983
 Jukka Kutila: 1984
 Vladimir Sirvon: 1985
 Pertti Laaksonen: 1986
 Vodek Sadalski: 1987–1992
 Vjatsheslav Platonov: 1992–1995
 Timo Hoivala: 1995–2004
 Mauro Berruto: 2005–2010
 Daniel Castellani: 2011-2013
 Tuomas Sammelvuo: 2013-2018
 Joel Banks: 2019-
Päävalmentajat > Eniten otteluita

| Sijoitus | Pelaaja | Vuodet | Ottelut |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kari Kalin | 1981–1993 | 312 |
| 2. | Mikko Esko | 2000–2021 | 305 |
| 2. | Tuomas Sammelvuo | 1993–2012 | 294 |
| 4. | Antti Siltala | 2000–2017 | 288 |
| 5. | Jouni Parkkali | 1972–1984 | 269 |
| 6. | Pekka Toppari | 1972–1987 | 263 |
| 7. | Kai Mattila | 1982–1993 | 252 |
| 8. | Olli Kunnari | 2002–2015 | 251 |
| 9. | Eemi Tervaportti | 2010–2021 | 245 |
| 10. | Matti Oivanen | 2005–2015 | 242 |
| 11. | Janne Heikkinen | 1993–2008 | 236 |
| 12. | Urpo Sivula | 2006–2021 | 234 |
| 13. | Jussi Jokinen | 1980–1993 | 226 |
| 14. | Konstantin Shumov | 2006–2015 | 225 |
| 15. | Mikko Oivanen | 2005–2015 | 214 |
| 16. | Matti Hietanen | 2004–2013 | 212 |
| 17. | Olli-Pekka Ojansivu | 2007–2019 | 200 |
| 17. | Jukka Lehtonen | 2007–2016 | 200 |
| 19. | Pekka Liukkonen | 1979–1989 | 198 |
| 20. | Petteri Laurila | 1993–2005 | 192 |
Vuosi 1982

Suomi osallistui Argentiinassa lokakuussa 1982 pelattuihin MM-kilpailuihin. Neljän joukkueen alkulohkossa Heikki Montosen valmentama Suomi hävisi kaikki ottelunsa: Etelä-Korealle 1–3 (14–16, 12–15, 16–14, 11–15), Kiinalle 0–3 (12–15, 5–15, 9–15) ja Ranskalle 2–3 (15–13, 11–15, 9–15, 15–11, 14–16). Suomi aloitti turnauksen kuusikolla Markku Ahila, Kari Kalin, Mauri Leppänen, Jouni Parkkali, Jukka Savio ja Pekka Toppari, mutta kun varsinkin joukkueen vanhempi kaarti epäonnistui ja Parkkali vielä nyrjäytti nilkkansa Kiina-ottelun ensimmäisessä erässä, pääsivät muutkin pelaamaan ja heistä kunnostautuivat varsinkin Jussi Jokinen ja Kari Körkkö.
Jatkolohkossaan sijoista 13–24 Suomi hävisi ensiksi Italialle 0–3 (13–15, 10–15, 11–15). Seuraavaksi Suomi voitti Australian 3–0 (15–7, 15–9, 15–6) peluuttaen passari Kalinin, hakkuri Leppäsen ja takakenttäkierroksilla pelanneen Ahilan lisäksi "kakkosmiehistöä" eli Mika Haapasaloa, Jussi Jokista, Olli Nenosta ja Pekka Liukkosta. Meksikolle Suomi hävisi 2–3 (14–16, 15–8, 15–17, 15–11, 15–17) mutta voitto Tunisiasta passari Jouko Juvosen johdolla luvuin 3–0 (15–3, 15–9, 15–13) pelasti Suomen pelaamasta turnauksen viimeisistä sijoista.
Otteluissa sijoista 17–20 Suomi voitti Venezuelan erin 3–1 (16–14, 15–11, 6–15, 15–10). Jouko Juvonen aloitti passarina, mutta hänen loukkaantunut jalkansa ei kestänyt kunnolla pelaamista, joten Kari Kalin otettiin pian hänen tilalleen. Viimeisessä ottelussaan Suomi kohtasi uudelleen Meksikon ja voitti tällä kertaa lukemin 3–0 (15–8, 15–12, 16–14). Suomi sijoittui kisoissa 17:nneksi.