stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1897
Miesten yleiskilpailu

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 1 500 m | # | 5 000 m | # | 10 000 m | # |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nikolai Krjukov | 54,0 | 6 | 2.49,2 | 4 | 9.31,0 | 1 | 19.36,2 | 1 |
| 2 | Gustaf Estlander | 49,8 | 1 | 2.40,4 | 1 | 9.37,6 | 2 | 20.24,4 | 2 |
| 3 | Johan Wink | 53,8 | 5 | 2.51,0 | 5 | 10.21,0 | 5 | 20.46,0 | 3 |
|  | Emil Helin | 51,2 | 3 | 2.47,2 | 2 | 9.50,4 | 3 |  |  |
|  | K. Henriksson | 53,4 | 4 | 2.47,4 | 3 | 9.55,8 | 4 |  |  |
|  | Theodor Baltschewsky | 55,0 | 7 | 2.54,2 | 7 | 10.27,0 | 6 |  |  |
|  | Eduard Follenvejder | 50,6 | 2 | 2.58,4 | 8 |  |  |  |  |
|  | Arthur Helenius |  |  | 2.54,0 | 6 | 10.27,0 | 6 |  |  |
|  | B. Florström |  |  | 3.01,0 | 9 | 10.53,4 | 8 |  |  |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1929

Suomen vuoden 1929 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Kuopiossa Väinölänniemen jäällä 26.–27. tammikuuta. Järjestelyistä vastasi Kuopion Luistinseura.  Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Parhaista suomalaisluistelijoista Clas Thunberg ei osallistunut SM-kisoihin.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ossi Blomqvist | 49,5 | 9 | 9.02,0 | 1 | 2.33,0 | 2 | 18.34,5 | 1 | 210.425 |
| 2 | Bertel Backman | 48,3 | 3 | 9.16,4 | 2 | 2.31,5 | 1 | 19.05,5 | 2 | 211.715 |
| 3 | Viljo Eerola | 48,5 | 4 | 9.18,3 | 3 | 2.33,6 | 3 | 19.53,3 | 3 | 215.195 |
| 4 | Walter Bergström | 48, 6 | 5 | 9.22,5 | 5 | 2.34,9 | 5 | 19.53,7 | 5 | 216.168 |
| 5 | Leo Lindell | 49,6 | 10 | 9.21,8 | 4 | 2.33,8 | 4 | 19.43,0 | 3 | 216.196 |
| 6 | Alfred Jokinen | 49,0 | 6 | 9.25,0 | 6 | 2.35,5 | 6 | 20.15,3 | 7 | 218.098 |
| 7 | Urho Pitkäsilta | 49,4 | 8 | 9.35,9 | 7 | 2.36,6 | 8 | 20.03,2 | 6 | 219.350 |
| 8 | Lennart Sundqvist | 49,8 | 11 | 9.40,1 | 8 | 2.36,6 | 8 | 20.52,4 | 8 | 222.630 |
| 9 | Isko Korpela | 48,1 | 2 | 9.51,8 | 11 | 2.37,2 | 10 | - | - | 159.680 |
| 10 | Jaakko Friman | 47,0 | 1 | 10.03,8 | 13 | 2.38,6 | 12 | - | - | 160.246 |
| 11 | Yrjö Päivinen | 51,0 | 13 | 9.40,3 | 9 | 2.36,4 | 7 | - | - | 161.163 |
| 12 | Väinö Karjalainen | 50,7 | 12 | 9.43,4 | 10 | 2.37,3 | 11 | - | - | 161.473 |
| 13 | Esko Laaksonen | 49,3 | 7 | 9.53,4 | 12 | 2.40,2 | 13 | - | - | 162.040 |
| 14 | Väinö Ruotsalainen | - | - | 10.13,8 | 14 | - | - | - | - |  |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1925

Suomen vuoden 1925 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Kuopiossa Väinölänniemen jäällä 14.-15. helmikuuta.  Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Kaikki parhjaat suomalaisluistelijat eivät osallistuneet Kuopion kisoihin, sillä Clas Thunberg, Yrjö Päivinen ja Viljo Kanerva osallistuivat samaan aikaan Oslossa käytyihin kansainvälisiin pikaluistelukisoihin. Mestaruus ratkesi sijalukupistein.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Uuno Pietilä | 48,4 | 4 | 9.03,9 | 1 | 2.34,8 | 1 | 19.08,4 | 1 | 7 |
| 2 | Julius Skutnabb | 48,6 | 6 | 9.17,1 | 3 | 2.35,2 | 2 | 19.45,6 | 3 | 14 |
| 3 | Toivo Ovaska | 47,6 | 3 | 9.26,3 | 4 | 2.36,0 | 3 | 20.23,0 | 5 | 15 |
| 4 | Viljo Eerola | 50,4 | 7 | 9.13,8 | 2 | 2.40,3 | 6 | 19.31,4 | 2 | 17 |
| 5 | Lauri Helander | 47,4 | 1 | 9.54,3 | 7 | 2.38,1 | 4 | 21.04,3 | 6 | 18 |
| 6 | Alfred Jokinen | 48,5 | 5 | 9.33,3 | 5 | 2.40,4 | 7 | 20.19,6 | 4 | 21 |
| 7 | Matti Venäläinen | 47,5 | 2 | 9.42,0 | 6 | 2.40,0 | 5 | - | - | - |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1939

Suomen vuoden 1939 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Turussa 11.-12. helmikuuta. Ohjelmassa oli miesten kilpailu. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 25 miesluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.
Naisten kisat käytiin samaan aikaan Hämeenlinnassa. Kilpailuissa oli neljä osanottajaa.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Birger Wasenius | 46,6 | 1 | 9.06,7 | 1 | 2.31,9 | 1 | 19.16,5 | 1 | 209,728 |
| 2 | Åke Ekman | 49,7 | 17 | 9.24,6 | 2 | 2.36,3 | 3 | 19.36,8 | 2 | 217,200 |
| 3 | Georg Hennum | 48,8 | 8 | 9.26,5 | 3 | 2.40,7 | 9 | 19.37,7 | 3 | 217,902 |
| 4 | Keijo Lehdikkö | 47,5 | 3 | 9.36,5 | 4 | 2.39,2 | 6 | 20.26,8 | 5 | 219,557 |
| 5 | Hasan Abdrahim | 47,9 | 5 | 9.45,6 | 10 | 2.36,5 | 4 | 20.34,3 | 6 | 220,462 |
| 6 | Pentti Lammio | 49,6 | 16 | 9.45,2 | 9 | 2.39,4 | 7 | 19.59,2 | 4 | 221,213 |
| 7 | Martti Salomaa | 49,2 | 10 | 9.47,3 | 12 | 2.41,6 | 12 | 21.01,5 | 7 | 224,873 |
| 8 | Erkki Salomaa | 49,4 | 15 | 9.45,1 | 8 | 2.41,3 | 10 | 21.18,3 | 8 | 225,612 |
| 9 | Oras Kanerva | 51,6 | 24 | 10.05,2 | 21 | 2.48,0 | 20 | 21.54,8 | 9 | 233,860 |
|  | Antero Ojala | 48,4 | 6 | 9.41,7 | 7 | 2.35,8 | 2 | - | NF | - |
|  | Kalevi Laitinen | 47,8 | 4 | 9.37,1 | 5 | 2.41,7 | 13 | - | - | - |
|  | Kurt Skutnabb | 48,8 | 8 | 9.41,7 | 6 | 2.39,0 | 5 | - | - | - |
|  | Eino Luttinen | 49,2 | 10 | 9.51,7 | 16 | 2.39,9 | 8 | - | - | - |
|  | Eino Leskinen | 48,6 | 7 | 9.46,8 | 11 | 2.45,2 | 18 | – | – |  –  |
|  | Atle Salokangas | 50,1 | 21 | 9.50,0 | 14 | 2.41,3 | 10 | - | - | - |
|  | Paavo Lindfors | 49,3 | 14 | 9.50,2 | 15 | 2.44,0 | 16 | – | – |  –  |
|  | Eino Reunamo | 49,9 | 19 | 9.51,7 | 17 | 2.44,8 | 17 | – | – |  –  |
|  | Kauko Ranta | 51,5 | 22 | 9.49,2 | 13 | 2.43,0 | 14 | - | - | - |
|  | Leo Lindell | 49,2 | 10 | 10.03,7 | 20 | 2.45,9 | 19 | – | – |  –  |
|  | Ahti Myllylä | 49,8 | 18 | 10.07,3 | 22 | 2.49,9 | 21 | – | – |  –  |
|  | Harry Lindström | 50,0 | 20 | 9.58,3 | 18 | 2.55,6 | 23 | – | – |  –  |
|  | Erkki Tani | 49,2 | 10 | 10.51,0 | 25 | 2.52,3 | 22 | – | – |  –  |
|  | Reino Vuorinen | 47,5 | 2 | - | - | 2.43,1 | 15 | – | – |  –  |
|  | Unto Pirkola | 51,5 | 22 | 10.03,0 | 19 | - | - | – | – |  –  |
|  | Olavi Hakala | 52,9 | 25 | 10.42,3 | 23 | - | - | – | – |  –  |
Naisten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 3 000 m | # | 1 000 m | # | 5 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Verné Lesche | 53,1 | 2 | 5.45,6 (SE) | 1 | 1.48,5 | 1 | 9.53,6 (SE) | 1 | 224,310 |
| 2 | Liisa Salmi | 51,1 | 1 | 6.09,7 | 2 | 1.51,8 | 2 | 10.44,9 | 3 | 232,807 |
| 3 | Laura Tamminen | 54,4 | 3 | 6.10,5 | 2 | 1.55,4 | 3 | 10.32,1 | 2 | 237,160 |
| 4 | Anna-Liisa Tuominen | 56,8 | 4 | 6.27,2 | 4 | 2.01,3 | 4 | 11.25,0 | 4 | 250,483 |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1953

Suomen vuoden 1953 miesten yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Jyväskylässä 24.-25.tammikuuta. Naiset kilpailivat Kuopiossa 31. tammikuuta -1. helmikuuta. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 18 mies- ja yhdeksän naisluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kauko Salomaa | 47,2 | 2 | 8.59,2 | 1 | 2.28,7 | 2 | 18.30,8 | 1 | 206,227 |
| 2 | Toivo Salonen | 45,2 | 1 | 9.13,3 | 6 | 2.26,5 | 1 | 19.06,9 | 5 | 206,708 |
| 3 | Antero Ojala | 48,0 | 7 | 9.09,4 | 4 | 2.28,8 | 3 | 18.37,3 | 2 | 208,405 |
| 4 | Pentti Lammio | 48,5 | 8 | 9.08,1 | 3 | 2.30,8 | 7 | 18.43,0 | 3 | 210,127 |
| 5 | Vilho Raami | 48,8 | 11 | 9.11,0 | 5 | 2.31,6 | 8 | 18.47,4 | 4 | 210,770 |
| 6 | Juhani Järvinen | 47,3 | 3 | 9.07,4 | 2 | 2.30,5 | 6 | 19.59,9 | 10 | 212,202 |
| 7 | Raimo Mäkelä | 47,6 | 6 | 9.28,3 | 8 | 2.30,2 | 5 | 19.28,0 | 7 | 212,797 |
| 8 | Mauri Suomalainen | 47,3 | 3 | 9.29,4 | 9 | 2.29,7 | 4 | 19.48,7 | 8 | 213,575 |
| 9 | Raimo Reijonen | 49,0 | 13 | 9.42,1 | 13 | 2.36,0 | 11 | 19.59,6 | 9 | 219,190 |
| 10 | Eino Salomaa | 50,6 | 16 | 9.36,7 | 11 | 2.40,0 | 15 | 19.21,9 | 6 | 219,698 |
Naisten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 3 000 m | # | 1 000 m | # | 5 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eevi Huttunen | 52,5 | 1 | 5.46,8 | 1 | 1.48,4 | 1 | 10.02,0 | 1 | 224,700 |
| 2 | Meeri Pekonen | 54,7 | 3 | 6.23,3 | 4 | 1.55,4 | 2 | 11.03,2 | 4 | 242,603 |
| 3 | Armi Mäkinen | 56,5 | 4 | 6.16,4 | 3 | 1.56,1 | 3 | 10.54,4 | 2 | 242,713 |
| 4 | Aulikki Väisänen | 1.00,7 | 7 | 6.15,5 | 2 | 1.58,4 | 4 | 11.00,2 | 3 | 248,653 |
| 5 | Helga Kuronen | 54,3 | 2 | 7.15,6 | 6 | 1.59,4 | 5 | 12.23,0 | 5 | 260,600 |
| 6 | Lea Tossavainen | 60,3 | 6 | 7.05,9 | 5 | 2.06,4 | 7 | 12.28,4 | 6 | 269,323 |
| 7 | Hanna-Maija Ulén | 57,5 | 5 | 9.01,3 | 9 | 2.05,0 | 6 |  |  |  |
| 8 | Inkeri Silvennoinen |  |  | 8.15,5 | 7 | 2.20,9 | 8 | 14.04,7 | 7 |  |
| 9 | Sirkka Varis | 66,50 | 8 | 8.51,1 | 8 |  |  |  |  |  |
Kuninkuusravit 1986

Kuninkuusravit 1986 järjestettiin Torniossa Laivakankaan raviradalla 2.–3. elokuuta 1986. Ne olivat kaikkien aikojen 55. Kuninkuusravit ja ensimmäiset Torniossa järjestetyt. Ravikuninkuuden voitti Ilkka Korven ohjastama ja valmentama Vireeni ja kuningatartittelin Pentti Savolaisen ohjastama ja valmentama Vekkuliina.
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1952

Suomen vuoden 1952 miesten yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Kuusankoskella 26.-27.tammikuuta.Naiset kilpailivat Rovaniemellä 9.-10. helmikuuta. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 16 mies- ja viisi naisluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lassi Parkkinen | 45,2 | 2 | 8.46,8 | 3 | 2.24,3 | 1 | 18.11,0 | 2 | 200,530 |
| 2 | Kauko Salomaa | 46,2 | 10 | 8.43,5 | 1 | 2.25,8 | 3 | 18.13,0 | 3 | 201,800 |
| 3 | Matti Tuomi | 45,9 | 8 | 8.45,2 | 2 | 2.28,3 | 6 | 18.19,0 | 4 | 202,803 |
| 4 | Kalevi Laitinen | 45,8 | 6 | 8.51,6 | 5 | 2.27,5 | 4 | 18.27,2 | 5 | 203,486 |
| 5 | Pentti Lammio | 47,4 | 15 | 8.51,5 | 4 | 2.29,4 | 8 | 17.57,0 | 1 | 204,200 |
| 6 | Antero Ojala | 46,7 | 12 | 8.59,2 | 6 | 2.28,4 | 7 | 18.43,8 | 6 | 206,207 |
|  | Toivo Salonen | 44,9 | 1 | 9.16,6 | 7 | 2.25,6 | 2 | – | – |  –  |
|  | Oskari Toivokainen | 45,2 | 2 | 9.50,6 | 16 | 2.28,1 | 5 | – | – |  –  |
|  | Keijo Lehdikkö | 45,4 | 4 | 9.38,6 | 14 | 2.34,4 | 14 | – | – |  –  |
|  | Mauri Suomalainen | 45,7 | 5 | 9.17,6 | 9 | 2.29,5 | 10 | – | – |  –  |
Naisten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 3 000 m | # | 1 000 m | # | 5 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eevi Huttunen | 52,4 | 1 | 5.42,8 | 1 | 1.49,5 | 1 | 9.42,8 | 1 | 222,563 |
| 2 | Aulikki Väisänen | 55,8 | 2 | 6.10,9 | 2 | 1.56,4 | 2 | 10.43,2 | 2 | 240,137 |
| 3 | Armi Mäkinen | 57,2 | 3 | 6.23,0 | 3 | 2.00,1 | 3 | 11.23,4 | 3 | 249,423 |
Johnsonin yliopisto

| Johnsonin yliopisto> Johnson University |
| --- | --- |
Motto:  Open day and night to the poor young man who desires above every other desire, to preach the Gospel
Perustettu:  1893
Sijainti:  Knoxville, Tennessee  Yhdysvallat
Sivusto:  https://johnsonu.edu/
Johnsonin yliopisto (engl. Johnson University, lyh. JU) on Yhdysvaltain Tennesseessä sijaitseva yksityinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1893, ja se sijaitsee Knoxvillen kaupungissa.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Tornion kaupunginkirjasto

| Tornion kaupunginkirjasto |
| --- | --- |
 Rajakartano-rakennus, jossa toimii Tornion kaupunginkirjasto ja Aineen taidemuseo.
Sijainti:  Torikatu 2, 95400 Tornio
Koordinaatit:  65°50.76′N, 24°08.42′E
Perustettu:  1804–1805
Kokoelman koko:  114 547 (2023)
Lainauksia vuodessa:  188 604 (2023)
Budjetti:  1 025 336 euroa (2023)
Johtaja:  Niina Matilainen Hanna Laitinen Mikko Paajala Pälvi Lepoluoto (1.9.2009–) Sanni Pajari-Sariola (16.8.1971–31.8.2009)
Kotisivut
Aineistohaku
Tornion kaupunginkirjasto on Tornion alueella toimiva yleinen kirjasto. Siihen kuuluu Tornion keskustassa sijaitseva pääkirjasto ja kirjastoauto. Pääkirjasto on Rajakartano-nimisessä rakennuksessa, joka valmistui vuonna 1985. Rakennuksen on suunnitellut Matti Porkka. Samassa rakennuksessa toimii Aineen taidemuseo.
Tornion kaupunginkirjasto kuuluu Lapin kirjasto -kirjastokimppaan.
Tilastoja

Vuonna 2023 Tornion kaupunginkirjaston kokoelmiin kuului noin 115 000 nidettä, joista noin 94 900 oli kirjoja. Lainoja tehtiin noin 189 000 ja fyysisiä käyntejä 62 000. Yksittäisiä lainaajia oli noin 4 520. Lainoista noin 53 700 tehtiin kirjastoauton kautta. Toimintakulut olivat noin 1,0 miljoonaa euroa.
Historia

Kirjaston perustamisajankohdaksi on esitetty sekä vuotta 1804 että vuotta 1805. Torniolaiset porvarit anoivat 18. heinäkuuta 1804 päivätyssä kirjeessä maistraatilta lupaa perustaa suljettu seura, jossa tarkoituksena oli käydä keskusteluja ja pitää luentoja. Tätä anomusta on tulkittu Tornion Lukuseuran perustamisasiakirjaksi. Toisaalta vuonna 1805 Tornioon muutti Henrik Deutsch, jota on pidetty Tornion Lukuseuran perustajana.
Lukuseuraa voi pitää Tornion kaupunginkirjaston esiasteena, koska tuon ajan lukuseurat saivat yleisen luonteen. Lukuseurojen säilyneissä säännöissä annetaan mahdollisuus myös muille kuin jäsenille lainata kirjoja pientä maksua vastaan. Voidaan olettaa, että Tornion Lukuseura tuskin poikkesi muista.
Huhtikuussa 1899 kansakoulun johtokunta esitti varojen myöntämistä kansankirjaston perustamiseen, johon ennestään löytyvä lainakirjasto yhdistettäisiin. Lainaustoiminta aloitettiin 8. syyskuuta 1900.
Kirjastotoiminta ammattimaistui 1930-luvun lopulla kirjastonhoitaja Sirkka Siven astuttua virkaan.
Vuonna 1966 kirjastoon saatiin ensimmäinen kirjastonhoitajan päävirka.
Tornio, Alatornio ja Karunki yhdistyivät vuonna 1973. Tuolloin kirjastoon kuului pääkirjasto, kuusi sivukirjastoa, kolme laitoskirjastoa ja kirjastoauto.
Viimeinen lähikirjasto suljettiin maaliskuussa 2016. Sen jälkeen kirjasto on palvellut pääkirjastossa ja kirjastoautossa.
Aiheesta muualla

Kirjastohakemisto: Tornion kaupunginkirjasto
Inkeroinen, Kaisa: Kirjasto, jonka ikkunasta näkee Ruotsiin Kirjastolehti. 9.12.2016. Helsinki:  Suomen kirjastoseura Ry. Viitattu 5.8.2017.
Kemijärven kaupunginkirjasto

| Kemijärven kaupunginkirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Hietaniemenkatu 5, 98100 Kemijärvi
Koordinaatit:  66.7155°N, 27.4240°E
Perustettu:  1878
Kokoelman koko:  57 308 (2023)
Lainauksia vuodessa:  73 359 (2023)
Budjetti:  n. 488 000 euroa (2023)
Johtaja:  Marja-Leena Vaarala (2017–) Inkeri Kulpakko (2009–2017) Kirsti Juntura (1972–2009)
Työntekijöitä:  6 henkilöä (2023)
Kotisivut
Aineistohaku
Kemijärven kaupunginkirjasto on Kemijärven alueella toimiva yleinen kirjasto. Sillä on yksi toimipiste. Kemijärven kaupunginkirjasto kuuluu Lapin kirjasto -kirjastokimppaan.
Vuonna 2023 Kemijärven kaupunginkirjaston kokoelmiin kuului noin 57 300 nidettä, joista 47 400 oli kirjoja. Lainoja tehtiin noin 73 400 kappaletta ja fyysisiä käyntejä noin 43 300. Yksittäisiä lainaajia oli noin 1 800. Toimintakulut olivat noin 488 000 euroa, ja kirjastolla oli kuusi työntekijää.
Historia

Vuonna 1929 kirjasto toimi Kemijärven kunnallistalon yläkerrassa. Vuonna 1951 Kemijärvellä toimi kantakirjasto (eli pääkirjasto) ja kahdeksan piirikirjastoa (eli sivukirjastoa) Halosenrantaan, Isokylään, Juujärvelle, Luusualle, Oinaalle, Räisälään, Tapionniemeen ja Vuostimolle.
Vuonna 1956 perustettiin uusia piirikirjastoja Joutsijärvelle, Kostamoon, Tohmoon ja Tonkopurolle.
Vuonna 1957 Kemijärven kunta jaettiin Kemijärven kauppalaan ja Kemijärven maalaiskuntaan. Kauppala sai kantakirjaston (eli pääkirjaston) kokoelman ja sivukirjastojen kokoelmat jäivät maalaiskunnalle. Sivukirjastoista Halosenranta ja Tohmo kuuluivat kauppalan alueelle. Isokylän kirjastosta tuli maalaiskunnan pääkirjasto. Kauppala ja maalaiskunta yhdistettiin jälleen vuonna 1973 Kemijärven kaupungiksi.
Vuonna 1974 Kemijärvi hankki kirjastoauton ja lakkautti neljä sivukirjastoa. Loput neljä sivukirjastoa muutettiin lainausasemiksi.
Vuonna 1987 aloitti pääkirjasto toimintansa kulttuurikeskuksen yhteydessä. Kirjasto otti myös käyttöön ATK-pohjaisen lainauksenvalvontajärjestelmän ensimmäisenä kirjastona Lapin läänissä.
Vuonna 1989 kirjastoauto uusittiin ja uusi auto nimettiin Kulkuriksi.
Vuonna 1997 Kemijärven kirjasto liittyi Lapin kirjastojen Aurora-kimppaan (nykyinen Lapin kirjasto -kimppa).
Vuosina 2000–2002 Kulkuri-projektin aikana kirjastoauto Kulkuri muunnettiin monipalveluautoksi.
Vuonna 2003 Kemijärvi lakkautti Luusuan, Isokylän ja Tohmon kirjastot.
Helmikuussa 2015 Kemijärven kirjasto otti käyttöön uuden kirjastoauton, joka nimettiin Kyläluudaksi.
Huhtikuussa 2017 otettiin käyttöön kirjastojärjestelmä Koha. Lapin kirjasto laajeni koskemaan koko Lapin maakuntaa.
Kesäkuussa 2020 kirjastoautotoiminta loppui Kemijärvellä.
Toukokuussa 2021 otettiin kirjastossa käyttöön omatoimikirjautuminen eli laajentunut asiointiaika.
Tammikuussa 2022 yhdistyivät Lapin, Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun e-kirjastot Pohjoisen e-Kirjastoksi. Myös elokuvien lainaaminen tuli mahdolliseksi verkkokirjaston kautta.
Aiheesta muualla

Kemijärven kaupunginkirjaston verkkosivut
Porvoon historia

Näkymä Vanhasta Porvoosta.
Porvoon historia alkaa kirjoitettuna Porvoonjoen suiston vanhasta kauppapaikasta vuodesta 1351, jolloin Porvoon pitäjä mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran. Kaupunkina Porvoo mainitaan ensi kertaa vuonna 1387. Varhaisimpina aikoina pitäjään ovat kuuluneet myös nykyiset Askola, Pornainen ja Pukkila. Ruotsalaisasutuksen tiedetään saapuneen alueelle 1200-luvulla, kun kruunu suosi viljelijöiden siirtymistä Uudellemaalle.
Suomeen perustettiin keskiajalla kuusi kaupunkia, joista Turun jälkeen ensimmäisinä Porvoo sekä Ulvila, joka kuitenkin myöhemmin menetti kaupunkioikeutensa pitkäksi aikaa. Porvoo sai nimensä Porvoonjoen lähellä sijainneen Ison Linnanmäen linnoituksen ruotsinkielisen nimen Borgå perusteella (borg = linna, å = joki). Ensimmäinen tieto Porvoonjoen ylittävästä sillasta on vuodelta 1421. Porvoo joutui luopumaan kaupunkioikeuksista pariinkin otteeseen, kun Ruotsi halusi 1500-luvulla eri syistä siirtää asutusta Santahaminaan ja nykyisen Helsingin seudulle. Ruotsin suurvalta-aikana Porvoolla oli jonkin aikaa jopa tapulioikeudet, mutta jatkuvat sodat muun muassa Venäjän kanssa hankaloittivat elämää ja toivat välillä pakolaisaaltojakin. Käsityö ja manufaktuuri kehittyivät merenkulun ohella 1700-luvulla. Kaupunki paloi vuonna 1760. Venäjän vallattua Suomen keisari Aleksanteri I järjesti Porvoon valtiopäivät, mistä voi katsoa Suomen valtion saaneen alkunsa. Rautatie tuli kaupunkiin 1870-luvulla, ja Suomen itsenäistyttyä on suomenkielisen väestön osuus noussut kaupungissa huomattavasti.
Esihistoria

Porvoonjokivarsi on ikivanhaa asutusaluetta, jolta on tehty esihistoriallisia löytöjä kivikauden lopulta asti. Jokisuulla oli kauppapaikka. Porvoon seudun vanhimmat asuinpaikat on löydetty Kerkkoon kylästä, jossa on useita kivikautisia asuinpaikkoja. Tutkimuksissa on löydetty kvartsia, piikiveä, kiviesineitä, saviastianpaloja, tulisijoja ja mahdollisia kodanpohjia. Kerkkoon jokilaakso oli tuohon aikaan merenrannan matalikkoa ja rantaniittyä, jotka olivat merkittäviä laitumia. Seudulla alettiin viljellä noin 4 000 vuotta sitten.
Porvoonjoki on ollut alun perin hämäläisten kauppareitti, ja sen alkuperäinen nimi on mahdollisesti ollut Kukinjoki. On oletettu, että nimi juontaisi juurensa friisiläisperäiseen kugg-nimistöön (vrt. koggi), joka näin vastaisi muita rannikon samankaltaisia kauppapaikkoja. Porvoon varhainen keskus oli Saksala eli saksalaisten kylä, jonka nimi juontui paikalla käyneistä saksalaisista kauppiaista.
Linnanmäeltä löytyneistä esineistä ensimmäinen oli arkeologi J. R. Aspelinin löytämä kivikautinen keramiikanpala. Koristelujen perusteella esine on varhaiskampakeramiikkaa. Porvoosta on myös löydetty irrallisina kaksi kourutalttaa, jotka ovat kampakeramiikkaa. Vuonna 1993 Porvoosta Skaftkäristä löydettiin puolivalmis vasarakirves. Todennäköisesti keskiajan rakentaminen ja nykyajan hiekanotto ovat tuhonneet muut asutusvaiheen jäljet.
Nimistön perusteella alueella on ollut rautakaudella suhteellisen vankka suomalaisasutus. Porvoonjoki oli hämäläisten reitti merelle, ja hämäläistä asutusta on ollut muun muassa Kallolan, Teisalan, Vessilän, Finbyn, Kiialan ja Hattulan kylissä. Hattulan (myöhemmin Strömsberg) kylä on saanut nimensä sisämaan samannimisestä pitäjästä Hämeessä. Porvoon pitäjän pohjoisosassa sijaitsi suomalaisten kylä (myöhemmin Karlsby), jossa tiedetään sijainneen Vilppulan, Klemolan, Airolan, Pietilän, Peltolan ja Sihvolan tilat. Myös Pernajan pitäjän Koskenkylässä (Forsby) on aikanaan ollut suomalaisasutusta. Hämäläisten lisäksi paikannimet kertovat varsinaissuomalaisten purjehtineen alueelle jo varhain. Porvoota ovat asuttaneet erityisesti Varsinais-Suomen länsiosasta, kuten Nousiaisista ja Lemusta peräisin olleet väestöt.
Täyttä varmuutta Porvoon viikinkiasutuksesta ei ole, mutta Isolta Linnamäeltä on tehty 800–900-luvuille radiohiiliajoitus. Viikinkiasutuksesta ei kuitenkaan ole jäänyt jäljelle esineitä. Lienee kuitenkin varmaa, että asutusta on ollut jo viikinkiajalla.
Keskiaika > Varhaiskeskiaika ja Porvoon ilmestyminen historiaan

Itä-Uudenmaan ruotsalaisasutus on syntynyt 1200-luvulla. Turunmaalle tuli ruotsalaisia jo noin 1100-luvulla, ja vuosisadan aikana ruotsalaiset siirtyivät aina Länsi-Uudellemaalle. Muutto kiihtyi tämän ruotsalaishallinnon asettumisen ja ensimmäisen ristiretken jälkeen. Toisen aallon mukana asutus saapui Itä-Uudellemaalle. Linnanmäkeä lukuun ottamatta Porvoossa ei ollut näkyviä merkkejä asutuksesta ennen ruotsalaisten saapumista.
Vanhin asiakirja, jossa Porvoo mainitaan, on Turun tuomiokirkon Mustakirja vuodelta 1327. Sen mukaan Andreas Flaxögan myi oman ja veljensä tilan Stensbölessä Porvoon kirkkoherralle Henrikille. Viisi vuotta myöhemmin se mainitaan Stensbölen tilana Porvoon pitäjässä.
Linnamäen varustelu sijoittuu 1300-luvun loppuun Albrekt Mecklenburgilaisen valtakaudelle. Linnan rakentajana toimi todennäköisesti Jeppe Djäkn, joka sai vuonna 1387 kuninkaalta luvan rakentaa linnoja. Linnan käyttöaika on kuitenkin jäänyt hyvin lyhyeksi. Sen kohtalo on ollut siis todennäköisesti ollut sama kuin muiden Meckenburgilaisen ajan pienten linnojen kanssa. Se jätettiin autioksi ja hävitettiin vuonna 1398 Nyköpingissä tehdyn päätöksen mukaisesti.