Kos (antiikin kaupunki)
Historia > Esi- ja varhaishistoria

Kosin kaupungin paikka on ollut asuttu viimeistään keskisellä helladisella kaudella sekä myöhemmällä helladisella eli mykeneläisellä kaudella. Tuolloin kaupungin paikalla oli alun perin minolainen ja myöhemmin mykeneläinen siirtokunta. Homeroksen Iliaan laivaluettelossa Kos esiintyy yhtenä Troijan sodan osanottajista Herakleideihin kuuluneiden Feidippoksen ja Antifoksen johtamina. Homeros kuvaa saarelaisten sotineen mannermaan kaarialaisia vastaan.
Doorilaiset asuttivat Kosin saaren noin 1000 eaa. Kreikkalaisen perinteen mukaan saaren asuttajat tulivat Epidauroksesta Peloponnesokselta. Epidauroksesta Kosille tuotiin myös parantajajumala Asklepioksen kultti, mikä yhdisti kaupunkeja myös myöhempinä aikoina. Saaren varhaisia nimiä olivat Meropis ja Nymfaia.
Myöhempää Kosin polista ei ollut olemassa vielä arkaaisella kaudella eikä suurinta osaa klassista kautta. Kyseisenä aikana Kosin saaren poliittisena keskuksena toimi Astypalaia eli Isthmos, joka oli tuolloin saaren suurin asutus ja sijaitsi sen länsiosassa nykyisen Kéfaloksen kylän lähellä. Myöhemmän Kosin poliksen kaupunkikeskuksen paikalla puolestaan sijaitsi varhaisempi polis Kos Meropis.
Antiikin ajan lähteistä on hankala saada selvää, milloin viittaukset ”Kosiin” tarkoittavat koko saarta ja kaikkia sen poliksia yhdessä, ja milloin vain jotain yhtä polista. Jälkimmäisessä tapauksessa puolestaan on usein epäselvää, viitataanko Astypalaiaan vai Kos Meropikseen. Kaupungit ilmeisesti löivät yhteistä hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien, mutta muutoin niiden välistä poliittista ja valtiomuodollista suhdetta ei tunneta. Siksi seuraavassa kuvataan koko saaren historiaa siihen saakka, kunnes Kosin polis perustettiin vuonna 366 eaa.
Kos oli hallinnoltaan tyypillinen doorilainen oligarkia. Noin vuodesta 700 eaa. se oli osa doorilaista heksapolista, johon kuuluivat myös Rhodoksen saaren Lindos, Kameiros ja Ialysos sekä Vähän-Aasian rannikon Knidos ja Halikarnassos. Se oli eräänlainen poliittinen ja uskonnollinen liitto.
Kos joutui Persian vallan alle 500-luvun lopulla eaa. Se kapinoi Mykalen taistelun jälkeen vuonna 479 eaa. ja liittyi vuonna 477 eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Liiton verotusluetteloissa esiintyvät yleensä vain ”koslaiset” viitaten koko saareen erottelematta poliksia. Peloponnesolaissodan aikana Kos oli Ateenan uskollinen liittolainen ja osallistui muun muassa Sisilian sotaretkeen. Saarella oli ainakin vuonna 410 eaa. ateenalainen varuskunta, jota johti tuolloin Alkibiades. Tässäkin tapauksessa on epäselvää, oliko varuskunta Astypalaiassa vai Kos Meropiksessa; kumpaakin on ehdotettu. Löytöjen perusteella ateenalaiset kuitenkin linnoittivat ilmeisesti Kos Meropista. On myös ehdotettu, että Kos Meropis olisi käytännössä ollut Kosin tärkein polis-keskus jo 400-luvulla eaa. Todennäköisempää lienee, että kaupungin kaupallinen merkitys alkoi kyllä tuohon aikaan kasvaa sen sijainnin ansiosta, mikä johti myöhemmin kaupungin nousuun saaren keskukseksi.
Peloponnesolaissodan lopulla spartalaiset valtasivat Kosin Lysandroksen johdolla. Kos liittoutui Ateenan kanssa uudelleen vuonna 394 eaa. ja oli jäsenenä myös toisessa Ateenan liitossa.