stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Chamaecyparis hodginsii

| Chamaecyparis hodginsii |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Paljassiemeniset Pinophyta
Lahko::  Cupressales
Heimo::  Sypressikasvit Cupressaceae
Alaheimo::  Cupressoideae
Suku::  Valesypressit Chamaecyparis
Laji::  hodginsii
Kaksiosainen nimi
 Chamaecyparis hodginsii  (Dunn) Rushforth, 2007 
Synonyymit
 Cupressus hodginsii Dunn, 1908  Fokienia kawaii Hayata, 1917  Fokienia maclurei Merrill, 1922  Fokienia hodginsii (Dunn) A. Henry & H.H. Thomas, 1911  Fokienia hodginsii (Dunn) A. Henry & H.H. Thomas var. kawaii (Hayata) Silba, 2000 
Katso myös
   Chamaecyparis hodginsii Wikispeciesissä   Chamaecyparis hodginsii Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Chamaecyparis hodginsii eli Fokienia hodginsii on sypressikasvien heimoon kuuluva havupuulaji. Lajin edustajat ovat itäisen ja kaakkoisen Aasian vuoristometsien ainavihantia puita. Puulajin piirteitä ovat litteät oksanhaarat, voimakkaasti kaksimuotoiset suomumaiset lehdet ja tavallisesti vasta toisena vuonna kypsyvät pyöreät kävyt.
Puu on perinteisesti luokiteltu omaan yksilajiseen sukuunsa Fokienia. Useiden 2000-luvulla ja 2010-luvulla tehtyjen geneettisten tutkimusten perusteella kuitenkin valesypressien sukuun (Chamaecyparis) kuuluvat lawsoninsypressi ja japaninsypressi ovat läheisempää sukua tälle puulajille kuin muille valesypresseille, mikä puoltaa vahvasti lajin luokittelua valesypresseihin. Puulaji kuvattiin vuonna 2007 valesypressien suvun lajina nimellä Chamaecyparis hodginsii.
Nimet

Puun tieteellinen lajinimi hodginsii viittaa kapteeniin nimeltä A. E. N. Hodgins, joka keräsi lajista ensimmäiset näytteet tieteelle vuonna 1908. Lajista kuvatun suvun tieteellinen nimi Fokienia viittaa Kiinan Fujianin maakuntaan. Puun luontaisella esiintymisalueella siitä käytetään kiinankielistä nimeä 福建柏 (fú jiàn bǎi, suom. Fujianin sypressi) ja vietnaminkielistä nimeä pơ mu.
Kuvaus

Chamaecyparis hodginsii on keskisuuri ainavihanta puu. Se tulee tavallisesti noin 30 metriä korkeaksi ja rungon rinnankorkeusläpimitaltaan noin metrin paksuiseksi.
Laji eroaa muista valesypresseistä ulkoisesti siementen selvästi suurempien lenninsiipien ja tavallisesti vasta toisena vuonna kypsyvien käpyjen perusteella.
Kuvaus > Varsi

Puun runko on yleensä suora ja alaosastaan oksaton. Rungon purppuranruskea tai ruskean harmahtava kuori on aluksi melko sileää, mutta tulee myöhemmin hilseileväksi ja lopulta vanhemmiten epäsäännöllisen uurteiseksi. Tiheä latvus on aluksi muodoltaan kartiomainen, mutta vanhemmilla puilla pyöristynyt. Oksat voivat olla vaakasuuntaisesti siirottavia tai alaspäin kaartuvia. Sivuttaiset versot haarautuvat tasossa muodostaen litteitä oksanhaaroja, jotka ovat nuorilla puilla muodoltaan sulkamaisia, mutta vanhemmilla puilla usein lyhyempiä ja epäsäännöllisempiä. Uloimmat sivuttaiset versot ovat rangaltaan litteitä.
Kuvaus > Lehdet

Lehdet ovat enimmäkseen suomumaisia ja kannaltaan johteisia. Lehtiasento on ristikkäin vastakkainen. Litteiden versojen suomumaiset lehdet ovat vahvasti kaksimuotoisia; litteän versorangan leveiden pintojen litteät keskilehdet ovat rangan kapeiden reunojen kourumaisia laitalehtiä pienempiä. Uloimmissa versoissa kapean vastapuikeat keskilehdet ovat 2–7 millimetriä pitkiä ja 1–2 millimetriä leveitä, kun taas puikeat laitalehdet ovat 4–10 millimetriä pitkiä ja 1,5–2 millimetriä leveitä, mutta vanhempien oksanhaarojen lehdet voivat olla selvästi suurempia. Ilmaraot muodostavat vaaleita juovia lehtien alapinnoille. Keskilehdissä on kaksi vaaleaa ilmarakojuovaa keskisuonen ympärillä, laitalehdissä yksi juova.
Kuvaus > Kukinnot

Yksikotinen puu tuottaa erillisiä hede- ja emikukintoja. Kukinnot kehittyvät versojen kärkiin. Hedekukinto eli hedekäpy muodostuu yleisimmin 10–12 hedelehdestä, jotka ovat asettuneet rangan ympärille ristikkäin vastakkaisesti viiteen tai kuuteen pariin. Kunkin hedelehden abaksiaalisella eli alapinnalla on kolme siitepölyä tuottavaa pölylokeroa. Hedekäpy on pölytysvaiheessa 4–5 millimetriä pitkä ja 1,5–2 millimetriä leveä.
Emikukinto eli käpy koostuu 10–16 kilpimäisestä käpysuomusta, jotka ovat asettuneet rankaan ristikkäin vastakkaisesti viidestä kahdeksaan pariin. Muodoltaan lähes pallomainen käpy on kypsänä 15–25 millimetriä pitkä ja 12–22 millimetriä leveä. Toisena vuonna hedelmöityksen jälkeen kypsyvät kävyt karisevat pian käpysuomujen avauduttua. Kukin yksittäinen käpysuomu itsessään muodostuu yhteenkasvettuneesta emisuomusta ja peitinsuomusta. Käpysuomu on muodoltaan kiilatyvisen kilpimäinen ja lavaltaan litteä. Sen keskellä on pieni peitinsuomun kärjen muodostama piikki. Yksi käpy tuottaa tavallisesti 20–30 siementä.
Siemenet ovat munanmuotoisia ja neljästä viiteen millimetriä pitkiä. Siemenellä on kaksi keskenään hyvin erikokoista lenninsiipeä. Suurempi siipi on keskimäärin kuusi millimetriä pitkä ja viisi millimetriä leveä, kun taas pienempi siipi on vain noin 1,5 millimetriä pitkä.
Monirunkoisen puun kuorta.
Nuoren puun oksanhaarat ovat litteitä ja sulkamaisia.
Vanhemmalla puulla oksanhaarat ovat lyhyempiä.
Luokittelu

Chamaecyparis hodginsii on sypressikasvien heimon (Cupressaceae) alaheimoon Cupressoideae kuuluva havupuulaji. Se luokiteltiin yleisesti suvun Fokienia ainoaksi lajiksi nimellä Fokienia hodginsii 1910-luvulta 2000-luvulle asti. 2000-luvulla suoritetut molekyylibiologiset genetiikan tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että valesypressien suvun (Chamaecyparis) lajit lawsoninsypressi (Chamaecyparis lawsoniana) ja japaninsypressi (Chamaecyparis obtusa) ovat läheisempää sukua tälle puulajille kuin muille valesypressilajeille. Siten valesypressien suku on kladistisena ryhmänä parafyleettinen ilman tätä lajia. Modernissa luokittelussa kaikkien taksonomisten ryhmien tulisi kuitenkin olla monofyleettisia eli sisältää kaikki yhteisen kantamuodon jälkeläiset, joten luokitusta on ehdotettu korjattavaksi siirtämällä laji valesypressien sukuun. Puulaji kuvattiinkin valesypressinä nimellä Chamaecyparis hodginsii vuonna 2007.
Levinneisyys

Chamaecyparis hodginsii kasvaa luonnonvaraisena itäisen ja kaakkoisen Aasian vuoristoissa 300 metrin korkeudelta aina 2 300 metriin. Lajia esiintyy laajalti Kiinassa Chongqingin, Fujianin, Guangdongin, Guangxin, Guizhoun, Hunanin, Jiangxin, Sichuanin, Yunnanin ja Zhejiangin maakunnissa sekä Vietnamissa ja Laosin pohjoisosissa.
Elinympäristö ja ekologia

Chamaecyparis hodginsii kasvaa luonnossa subtrooppisen tai lämpimänlauhkean ilmaston ainavihannissa metsissä. Sitä esiintyy luonnontilassa usein lehtipuuvaltaisissa metsissä, joiden tyypillisiä valtalajeja ovat erityisesti Kiinassa pyökkikasvien (Fagaceae) puut, kuten tammet (Quercus) sekä sukujen Lithocarpus ja Castanopsis puut sekä varsinkin Vietnamissa myös laakerikasvien (Lauraceae) ja magnoliakasvien (Magnoliaceae) puut. Chamaecyparis hodginsii voi kuitenkin myös paikoin olla metsän valtalajina ja muodostaa puhtaita metsiköitäkin.
Laji kasvaa tyypillisesti happamilla ja hyvin vettä läpäisevillä hiekkapitoisilla mailla. Lajin luontaisten elinalueiden keskimääräinen vuosittainen sadanta on vähintään 1 200 millimetriä.
Chamaecyparis hodginsii kestää huonosti varjostusta erityisesti nuorena. Se lisääntyy luonnossa parhaiten metsien reunoilla, veden äärellä ja metsätuhojen aiheuttamilla aukeilla. Vanhemmat ja korkeammat puut menestyvät tiheänkin metsän keskellä ja lajin tiedetään voivan elää ainakin noin 1 500 vuotta vanhaksi.
Uhat ja suojelu

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on määritellyt uhanalaisuusluokituksessaan Chamacyparis hodginsiin vaarantuneeksi lajiksi. Lajin levinneisyysalue on suhteellisen laaja, mutta erittäin pirstoutunut. Hakkuut ja elinympäristön tuhoutuminen jatkuvat yhä, vaikka laji on suojeltu lailla Kiinassa ja Vietnamissa.
Merkitys ihmiselle

Puun tasasyistä ja lahonkestävää tumman punertavaa puuainesta arvostetaan suuresti. Sitä on käytetty lajin kotiseudulla runsaasti puurakentamisessa, sisustuksessa ja huonekalujen valmistuksessa. Lajia kasvatetaan lähinnä Kiinassa nykyisin myös koristepuuna erityisesti puistoissa ja hautausmailla, mutta talousmetsien istutukseen se soveltuu huonosti hitaan kasvunopeutensa vuoksi. Pitkäikäistä puulajia on käytetty myös ilmastohistorian tutkimuksessa vuosirengasajoituksen avulla.
Puu Sanqingshanin kansallispuistossa Kiinan Jiangxissa.
Tervo

| Tervo |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°57′20″N, 26°45′20″E
Maakunta:  Pohjois-Savon maakunta
Seutukunta:  Sisä-Savon seutukunta
Kuntanumero:  844
Hallinnollinen keskus:  Tervon kirkonkylä
Perustettu:  1926
Kokonaispinta-ala:  494,30 km² 226:nneksi suurin 2022 
– maa:  347,75 km²
– sisävesi:  146,55 km²
Väkiluku:  1 408 280:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  4,05 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  9,2 %
– 15–64-v.:  51,6 %
– yli 64-v.:  39,2 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,5 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  2,4 %
Kunnallisvero:  9,90 % 25:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Lari Tiikasalo
Kunnanvaltuusto:  17 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • PS   • Kok.   • SDP   • KD:   10 3 2 1 1
www.tervo.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tervo on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan länsiosassa. Kunnassa asuu 1 408 ihmistä ja sen pinta-ala on 494,30 km², josta 146,55 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 4,05 asukasta/km². Tervon naapurikunnat ovat Keitele, Kuopio, Pielavesi, Rautalampi, Suonenjoki ja Vesanto. Tervo on väkiluvultaan Pohjois-Savon maakunnan pienin kunta.
Maantiede

Tervon pinta-alasta kolmasosa on vettä, ja kunta on luokiteltu niin sanotuksi saaristo-osakunnaksi. Suurimmat järvet ovat Nilakka, Niinivesi sekä kolmen toisiinsa yhteydessä olevan järven yhdistelmä (Iisvesi–Virmasvesi–Rasvanki) ja neljän järven yhdistelmä Hirvijärvi–Kallioselkä–Ahveninen–Suovu.
Tervon keskustaajama sijaitsee salmessa, jossa Rautalammin vesistön vedet virtaavat pohjoisesta Pielavedeltä kohti etelää. Salmen rantamilla on asuttu jo rautakauden aikana löydöistä päätellen. Lähellä sijaitsee Kolun kanava, jota myöten pääsee veneellä kiertämään Äyskosken kuohut. Äyskoskella taas sijaitsee Koskisydän, jossa on matkailijoiden kalastuspaikka ja Kalatietokeskus.
Suomen pisin sisävesikanava Kolun kanava on pituudeltaan 2100 metriä. Se rakennettiin alun perin jo 1890-luvulla.
Tervo on suosittu kesämökkikunta: vapaa-ajan asuntoja on noin 870.
Tervon varalaskupaikka on osa Suomen varalentotukikohtien järjestelmää.
Maantiede > Kylät

Tervon kyliä ovat Kirkonkylä, Hautolahti, Hyvölä, Koivujärvi, Utrianlahti ja Talluskylä.
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Tervossa oli 1 585 asukasta, joista 560 asui taajamassa, 989 haja-asutusalueilla ja 36:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Tervon taajama-aste on 36,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Tervon kirkonkylä.
Historia

Nykyinen Tervon keskusta-alue on ollut asuttuna jo esihistoriallisella ajalla.
Ensimmäisen maailmansodan aikana venäläiset rakensivat Tervon Vallikankaan alueelle vallihautoja hidastaakseen saksalaisten pelättyä hyökkäystä Pohjanmaan suunnasta Pietariin.
Tervo kuului aikaisemmin historialliseen Rautalammin emäpitäjään. Tervon seurakunta itsenäistyi vuonna 1922, ja kirkko valmistui 1925. Tyyliltään se edustaa historismia.
Hallinto

Tervon kunnanjohtaja vuodesta 2022 alkaen on Lari Tiikasalo.
Kunnanvaltuustossa on 17 paikkaa, joista kymmenen on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
Talous

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Tervon osuuspankki, lääkäriasemia pyörittävä Sakara Trials ja Monirakennus Wallen.
Alueen yritykset kuuluvat Tervon Yrittäjiin, joka on Savon Yrittäjien paikallisyhdistys.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Tervon väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 2 363 | 2 363 |
| 1985 | 1985 |    | 2 305 | 2 305 |
| 1990 | 1990 |    | 2 232 | 2 232 |
| 1995 | 1995 |    | 2 129 | 2 129 |
| 2000 | 2000 |    | 1 994 | 1 994 |
| 2005 | 2005 |    | 1 835 | 1 835 |
| 2010 | 2010 |    | 1 706 | 1 706 |
| 2015 | 2015 |    | 1 608 | 1 608 |
| 2020 | 2020 |    | 1 523 | 1 523 |
Lähde: Tilastokeskus.
Seurakunnat ja kirkolliset rakennukset

Vuoden 2020 alusta lukien Tervon ja Vesannon seurakunnat yhdistyivät uudeksi Niiniveden seurakunnaksi. Pyhäkkönä Tervolla toimii vuonna 1925 rakennettu Tervon kirkko.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Tervon alueella toimii Kuopion ortodoksinen seurakunta. Sen pyhäkkö on vuonna 1955 rakennettu Pyhän profeetta Elian rukoushuone.
Talluskylässä toimii Karttulan vapaaseurakunta, jonka pyhäkkö on vuonna 1927 rakennettu Talluskylän rukoushuone.
Palvelut

Tervossa toimii yksi peruskoulu, Tervon yhtenäiskoulu. Kaikki kyläkoulut on lakkautettu, ja oppilasmäärän pienentyessä yhtenäiskoulukin oli uhattuna. Sen toiminta jatkui kun eri ikäisiä oppilaita alettiin opettaa yhdysluokissa.
Perusterveydenhoitoa tarjoaa arkisin Tervon terveysasema. Viikonloppuisin akuuteissa tarpeissa lääkäripäivystys on saatavilla päivällä Keiteleen tai Pielaveden terveysasemalta, iltaisin ja öisin Kuopion yliopistollisen sairaalan päivystyksestä.
Tervossa voi harrastaa golfia Eerikkala Golfissa lähellä Tervon keskustaa. Golfkenttä uudistuu kaudelle 2017. Kartingia voi käydä ajamassa Jira Cartingin kartinghallissa. Matkailijoita vetävä Koskisydän sijaitsee Äyskosken rannalla, ja siellä on mahdollisuus kalastaa, yöpyä hotellissa tai vuokrata mökki.
Tunnettuja tervolaisia

Marco Hietala (s. 1966), muusikko
Zachary Hietala (s. 1962), muusikko
Inkeri Mertanen (s. 1949), näyttelijä
Antero Puranen (s. 1952), keihäänheittäjä
Väinö Puranen (1902–1978), maanviljelysneuvos
Ruokakulttuuri

1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Tervon perinneruoaksi valittiin ”potattilouta”, sienillä jatkettu perunalaatikko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tervo Wikimedia Commonsissa
Tervon kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Tervon avainluvut
Savon Matkailu (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Pohjois-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Iisalmi  Joroinen  Kaavi  Keitele  Kiuruvesi  Kuopio  Lapinlahti  Leppävirta  Pielavesi  Rautalampi  Rautavaara  Siilinjärvi  Sonkajärvi  Suonenjoki  Tervo  Tuusniemi  Varkaus  Vesanto  Vieremä 
Entiset kunnat:  Iisalmen maalaiskunta  Juankoski  Kangaslampi  Karttula  Kuopion maalaiskunta  Maaninka  Muuruvesi  Nilsiä  Riistavesi  Säyneinen  Varpaisjärvi  Vehmersalmi 
Äyskoski
Tervon kunnan ABC, joka on Tervon kaupallinen sydän.
Kuopion ortodoksisen seurakunnan Pyhän profeetta Elian rukoushuone.
China Daily

| China Daily |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
ISSN:  0748-6154, 2045-7995 ja 2398-8975 ISSN 0253-9543, 0748-6154, 2045-7995 ja 2398-8975
Levikki:  300 000
Perustettu:  1. kesäkuuta 1981
Kotikunta:  Peking
Kotimaa:  Kiina
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
OCLC
www.chinadaily.com.cn
China Daily on Kiinassa julkaistava englanninkielinen sanomalehti. Sen kohdeyleisönä ovat turistit, liikemiehet, diplomaatit ja muut Kiinassa matkustavat, mutta sillä on myös kiinalaisia lukijoita.
Historia

China Dailyn ensimmäisenä julkaisijana toiminut Jiang Muyue ei itse puhunut englantia ja hänen asemansa jäikin lähinnä seremonialliseksi. Ensimmäisenä päätoimittajana toimi Liu Zhunqi. Lehden kehitykseen ehkä kuitenkin eniten vaikuttanut henkilö oli kuitenkin toimittaja Feng Xiliang, joka toimi myös lehden päätoimittajana vuosina 1984–1987. Hänen mukaansa lehden tarkoituksena oli auttaa ulkomaalaisia ymmärtämään Kiinaa ja kiinalaisia ymmärtämään maailmaa. China Dailyn ensimmäinen koepainos painettiin Australiassa vuonna 1980 kolmen vuoden suunnittelun jälkeen. Ensimmäinen varsinainen painos ilmestyi 1. kesäkuuta 1981 kahdeksansivuisena julkaisuna, jota painettiin 20 000 kappaletta. Lehden aloittaessa julkaisun Pohjois-Amerikassa kaksi vuotta myöhemmin sen levikki Kiinassa oli lehden mukaan 70 000. Tiananmenin aukion protestien aikaan vuonna 1989 China Daily julkaisi mielenosoittajista monien muiden pekingiläisten lehtien tapaan lähinnä myötämielisiä uutisia ja monet sen toimittajista olivat mukana mielenosoituksissa. Vuonna 1996 lehti aloitti verkkojulkaisunsa ja seuraavana vuonna se aloitti Hongkongin julkaisunsa. Vuonna 2006 lehden levikki oli lehden itsensä mukaan 300 000.
Toiminta

China Dailyä kuvaillaan usein ulkomailla Kiinan viralliseksi englanninkieliseksi lehdeksi. Lehti toimiikin ainakin periaatteessa Kiinan propagandaviranomaisten ja kommunistisen puolueen tarkkailun alla. Lehti itse kiistää kuitenkin olevansa pelkkä valtion äänitorvi.
China Dailyn itsensä lisäksi lehti julkaisee myös muita julkaisuja. Näihin kuuluvat englannin kielen opiskelijoille suunnattu 21st Century sekä Business weekly ja Beijing Weekend. Paikallisesti se julkaisee myös Shanghai Star -lehteä. Yhteensä China Daily julkaisee 16:ta eri paperijulkaisua.
Aiheesta muualla

China Dailyn kotisivut
133. panssaridivisioona Littorio

| 133>  panssaridivisioona |
| --- | --- |

Toiminnassa:  1939–1942
Valtio:   Italia
Puolustushaarat:  maavoimat
Aselajit:  panssari
Osa joukkoa:  Italian panssarijoukkoja
Koko:  divisioona
Lempinimi:  Littorio
Motto:  A Colpo Sicuro
133. panssaridivisioona Littorio (ital. 133a Divisione Corazzata ”Littorio”) oli Italian kuningaskunnan maavoimien panssaridivisioona toisessa maailmansodassa.
Perustaminen

Pojoen laaksoon sijoitetun armeijan piti korvata Albaniaan siirretty 131. panssaridivisioona Centauro, joten Italia päätti perustaa uuden panssaridivisioonan muuttamalla Espanjan sisällissodassa palvelleen vakinaisen väen divisioonan panssaridivisioonaksi. 133. panssaridivisioona Littorio perustettiin Parmassa komentajanaan kenraali Bitossi. Siihen kuuluivat perustettaessa 133. panssarirykmentti, 12. bersaglieri-rykmentti sekä 133. kenttätykistörykmentti.
Palvelus

Divisioona tuhoutui El Alameinin toisessa taistelussa marraskuussa 1942.
1446 Sillanpää

| 1446 Sillanpää |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  26. tammikuuta 1938
Muut nimet:  1935 GB, 1938 BA, 1952 HQ3, 1955 DQ ja 1965 EA
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  8,167  km
Pyörähdysaika:  9,6602 h
Albedo:  0,241
Absoluuttinen magnitudi:  12,6  ja 12,78
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,10 , 0,1013446  tai 0,1017041985759041
Inklinaatio:  5,25662 astetta tai 5,256602079048622 astetta
Keskianomalia:  332,12907 astetta tai 81,34906523088124 astetta
Kiertoaika:  3,36 vuotta ja 1 228,815004967782 vuorokautta
Periapsis:  2,0177905 au ja 2,016870850092407 au
Apoapsis:  2,473 au ja 2,473567259258655 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2453441 au ja 2,245219056507965 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1446 Sillanpää on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty kirjailija, nobelisti Frans Emil Sillanpään mukaan. Kansainvälisissä yhteyksissä asteroidin nimi voidaan kirjoittaa myös ilman ä-kirjaimia, muodossa Sillanpaa.
Sillanpään likimääräinen läpimitta on 13 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,25 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 4 kuukautta.
Chenghua

| Chenghua  成化 |
| --- | --- |
 
Kiinan keisari
Valtakausi:  28. helmikuuta 1464 – 9. syyskuuta 1487
Edeltäjä:  Zhengtong
Seuraaja:  Hongzhi

Syntynyt:  9. joulukuuta 1447 Peking, Kiina
Kuollut:  9. syyskuuta 1487 (39 vuotta) Peking, Kiina
Suku:  Zhu
Isä:  Zhengtong
Äiti:  Xiaosu
Keisari Chenghua (kiin. 成化, 9. joulukuuta 1447 – 9. syyskuuta 1487, alkuperäiseltä nimeltään Zhu Jianhun, myöhemmin Zhu Jianshen (kiin. 朱見深), oli Kiinan Ming-dynastian kahdeksas keisari, joka hallitsi vuosina 1464–1487. Hänen aika­kausi­nimensä Chenghua merkitsee loppuun suoritettua muutosta.
Lapsuus

Zhu Jianzhen oli keisari Zhengtongin poika. Hän oli vasta kaksi­vuotias, kun hänen isänsä Zhengtong vuonna 1449 joutui mongolilaisten oiraattien vangiksi. Zhengtongin veli Jingtai otti keisarinvallan käsiinsä ja piti Zhengtongia koti­arestissa lähes seitsemän vuotta. Tänä aikana Zhu Jianzhen eli setänsä, keisari Jingtain varjossa ja menetti kruunun­prinssin arvonsakin, kun Jingtai nimitti oman poikansa perillisekseen. Chenghua sai kruununprinssin arvonsa takaisin vasta vähän ennen kuin keisari Jingtai kuoli vuonna 1457.
Hallitsijakausi

Chenghua nousu valtaistuimelle 16-vuotiaana. Valtakauden alussa hän toimi verojen alentamiseksi ja dynastian vahvis­tamiseksi. Tällaista politiikkaa hän ei kuitenkaan jatkanut kauan, ja hänen valtakautensa lopulla hallitus­asiat joutuivat jälleen kerran eunukkien, erityisesti Wang Zhin käsiin. Kaikkialla valta­kunnassa puhkesi talon­poikais­kapinoita, mutta ne kukistettiin väki­valtaisesti. Chenghuan hallitus oli myös itse­valtaisempaa kuin hänen edeltäjiensä, ja kansalaisten vapauksia rajoitettiin suuresti, kun Chenghua perusti uusia laitoksia kuten Xi Changin, joka täydensi jo ennestään toiminutta salaista poliisia Dong Changia ja joka tarkkaili kaikkia kansalaisten toimia ja sanoja. Tämä vakoilutoimistoa muistuttanut laitos rankaisi niitä, joita epäiltiin valtiopetoshankkeista. Xi Chang lopulta lakkautettiin, mutta se pani alulle vaarallisen kehitys­kulun, ja 1500-luvulla Chenghuan seuraajien aikana Xi Chang aloitti toimintansa uudestaan.
Chenghualla oli häntä 19 vuotta vanhempi jalkavaimo, rouva Wan, joka sai suuren vaikutus­vallan. Hän oli ollut nuorelle Chenghualle erään­lainen äiti­hahmo, mutta tämän tultua keisariksi hänestä tuli pian tämän suosikki varsinkin sen jälkeen, kun hän vuonna 1464 oli synnyttänyt lapsen. Tämä lapsi kuitenkin kuoli pian, minkä jälkeen rouva Wan johti keisarillista haaremia ja sai aikaan sen, ettei Chenghua saanut jälkeläisiä. Rouva Wan ja hänen eunukkinsa joko suorittivat abortin niille keisarin vaimoille, jotka odottivat lasta, tai myrkyttivät sekä äidin että lapsen, jos synnytys oli tapahtunut.
Vasta vuonna 1475 Chenghua sai tietää, että hänellä oli poika, myöhempi keisari Hongzhi, joka oli jäänyt henkiin ja joka oli kasvatettu salassa.
Keisari Chenghuan hallitsija­kaudelle antavat oman leimansa hänen varhaiset yrityksensä hallituksen uudistamiseksi ja se, että hän yritti parhaan kykynsä mukaan hallita valta­kuntaa. Samaan aikaan myös kulttuuri kukoisti, ja kuuluisat henkilöt kuten Hu Juren ja Chen Baisha hallitsivat akateemista elämää. Chenghua oli kuitenkin myös taipuvainen alistumaan hallituksen vaikutus­valtaisten henkilöiden tahtoon, ja hänet oli helppo saada myöntämään suosion­osoituksia pikemminkin sen perusteella, kenestä hän piti, kuin kuinka kyvykäs kukin oli. Tämä johti hallitsevan luokan rappioon ja korrup­toitu­neiden henkilöiden suureen tuhlaavai­suuteen, mikä lopulta johti keisari­kunnan raha­varojen tyhjenemiseen.
Chenghua kuoli vuonna 1487 hallittuaan 23 vuotta. Hänet haudattiin Maolingiin. (茂陵)。
Perhe > Puolisot

Keisarinna Wu (k. 1509), erotettiin, mutta jäi henkiin keisarin jälkeen
Keisarinna Wang, myöhemmin leskikeisarinna (k. 1518), kuolemansa jälkeen kunnianimenä Keisarinna Xiaozhenchun(孝贞纯皇后), haudattiin keisarin hautaan
Ji Tangmei (1451 – 1475), kuolemansa jälkeen kunnianimenä Keisarinna Xiaomu(孝穆皇后)
Shao (k. 1522), kuolemansa jälkeen kunnianimenä Keisarinna Xiaohui(孝惠皇后)
Wan Zhen'er (1428 – 1487)
Bo (k. 1527)
Wang, kutsumanimenä Shùn (順, 1448 – 1495)
Liang (k. 1533)
Wang, kutsumanimenä Zhāo (昭)
Guo (k. 1491)
Zhang (張, k. 1497)
Yao (k. 1491)
Yang
Pan (k. 1538)
Wang, kutsumanimenä Jìng (敬, 1465 – 1510)
Zhang (章, k. 1501)
Yue (1465 – 1534)
Tang (k. 1524)