Käsityöläiskatu
Rakennuskannan historiaa > Kadun pohjoispää

Käsityöläiskatu 7:ään valmistui 1830-luvulla Erik Johan Wennerqvistin suunnittelemia asuinrakennuksia. Vuonna 1907 kadun varteen nousi Adrian Thomanderin suunnittelema kaksikerroksinen jugendrakennus kauppias August Millnerille, jolla oli tontin sisäosissa makkaratehdas. Käsityöläiskatu 7 b:hen valmistui vuonna 1956 Aarne Ehojoen ja Veijo Kahran suunnittelema Asunto Oy Septimus, kahdeksankerroksinen asuintalo, jonka pohjakerroksessa on liiketiloja. Ylimmässä kerroksessa on 155 neliömetrin suuruinen viiden huoneen ja keittiön asunto. Käsityöläiskatu 7 a:han valmistui vuonna 1963 Ehojoen ja Tauno Keiramon suunnittelema Asunto Oy Kisälli.
Käsityöläiskatu 8 a:ssa sijaitsee As Oy Kilpilinna, Erkki Virtasen suunnittelema ja vuonna 1910 valmistunut jugendtyylinen asuinkerrostalo. Sisäpihan puutaloista vanhin on 1830-luvulta. Käsityöläiskatu 8 b:n kerrostalo on Viljo Laitsalmen suunnittelema ja rakennettu vuosina 1951–1952.
Puutarhakadun kulmauksessa Käsityöläiskatu 9:ssä on Stefan Michailowin suunnittelema, vuonna 1902 valmistunut pyörökulmainen rakennus, jonka luona Vladimir Leninin kerrotaan yöpyneen pakomatkallaan vuonna 1907. Leninin vierailun ansiosta kulmatalo suojeltiin mutta tontin puutalot on purettu. Käsityöläiskadun varrella Leninin talon vieressä sijaitsi vuonna 1871 rakennettu asuintalo, jonka julkisivua muutettiin sittemmin koristeellisemmaksi. Mäen korkeimmalla kohdalla sijainnut vaatimattomamman näköinen puutalo oli Pehr Johan Gylichin suunnittelema ja vuodelta 1832. Niiden tilalle valmistui kerrostaloja ja Leninin talolle matala uudisosa vuosina 1989–1990.
Käsityöläiskatu 10:een Turun palon jälkeen tehty tontti rajoittui korkeaan kukkulaan, jonka kautta kulki kaupungin muinainen tulliaita. Tuon Puutarhakadun kulmauksessa olevan tontin osti merimiehen leski Helena Maskulin vuonna 1830. Hän rakennutti kaksi Pehr Johan Gylichin suunnittelemaa asuintaloa, joista jälkimmäinen valmistui Käsityöläiskadun puolelle vuonna 1842 ja purettiin vasta 1970-luvulla. Huonekalutehtailija Gustaf Viktor Haglund rakennutti Maskulinin ensimmäisen talon tilalle suuremman asuinrakennuksen vuonna 1878. Kunnallisneuvos Antti Raidan ostamaan Käsityöläiskatu 10 a:han valmistui vuonna 1926 rakennusmestari J. E. Arolan piirtämä kaksikerroksinen punatiilinen rakennus Sosialisti-lehden toimitusta, konttoria ja kirjapainoa varten. Lehteä tehtiin talossa 1970-luvun alkuun saakka. Vastaperustettu urheiluseura Turun Toverit osti 1930-luvun alussa Käsityöläiskatu 10 b:stä itselleen huoneiston, johon se kunnosti kerhotiloja ja harjoitussalin. Alakerta muutettiin 1950-luvulla tanssisali-kahvilaksi, joka kristallikruunujensa ansiosta sai nimen Kruunusali ja oli parinkymmenen vuoden ajan kaupungin suosituimpia tanssipaikkoja. Tontin nykyiset kerrostalot valmistuivat vuonna 1973. Turun kaupunki hankki Käsityöläiskadun puolella olevan kolmikerroksisen siipirakennuksen omistukseensa ja sijoitti siihen muun muassa kouluviraston. Osan tiloista kaupunki vuokrasi Yleisradion Länsi-Suomen toimintakeskuksen käyttöön.
Käsityöläiskatu 11:een tehtiin E. J. Wennerqvistin suunnittelemia asuintaloja vuonna 1830. Sisäpihalla toimi 1900-luvun alussa konetehdas ja valimo. Puutarhakadun puolelle rakennettujen 14-kerroksisten kerrostalojen viereen Käsityöläiskadun kulmaan valmistui vanhojen puutalojen tilalle kaksikerroksinen myymälärakennus vuonna 1957. Käsityöläiskatu 13:n puutalojen tilalle valmistui kerrostalo vuonna 1994.
Käsityöläiskatu 12:n ensimmäisen puutalon rakennutti värjäri-tehtailija Carl Johan Brummer vuonna 1831 ja sen suunnitteli Erik Johan Wennerqvist. Tontti rakennettiin aikanaan täyteen. Tontin omisti pitkään tehtailija Johan Gustaf Pahlman, jonka mukaan purettujen talojen paikalle vuosina 1966–1968 rakennettu Reino Lukanderin suunnittelema asuin- ja liiketalo sai nimekseen Asunto Oy Paalmanni. Käsityöläiskatu 14:n kallioiselle tontille alettiin rakentaa 1830-luvulla. Vanhat rakennukset purettiin vuonna 1948 ja kalliota räjäytettiin pois uuden kerrostalon tieltä. Kuusikerroksinen terastirapattu talo Rauhankadun kulmassa on Olli Vahteran suunnittelema ja rakennettu vuosina 1950–1952.
Käsityöläiskatu 15:een Rauhankadun kulmaan valmistui puutalo vuonna 1863 ja sen viereen Käsityöläiskadun varrelle Helge Ranckenin suunnittelema puutalo vuonna 1895. Sisäpihalle rakennettiin Anton Salvianderin suunnittelema seitsemän asuinhuoneiston puutalo vuonna 1905. Puutalot purettiin 1950-luvun lopulla ja niiden paikalle rakennettiin Tauno Salon ja Mauri Karkulahden suunnittelema Asunto Oy Käsityöläiskatu 15:n kerrostalo vuosina 1959–1960.
Käsityöläiskatu 17:ään Läntisen Pitkäkadun kulmaan rakennettiin 1850-luvun puolivälissä puinen asuintalo, jota pidennettiin vuonna 1879 ja joka sai Anton Salvianderin suunnitteleman komean julkisivun vuonna 1900. Se muutettiin hotelliksi 1910-luvun lopulla. Käsityöläiskadun varrelle valmistui August Heleniuksen suunnittelema neljän huoneiston puutalo vuonna 1879. Talossa toimi sanomalehti Uuden Päivän toimitus vuodesta 1948 talon purkamiseen saakka. Puutalojen tilalle vuosina 1955–1957 rakennettu Asunto Oy Rautatienpuisto on Käsityöläiskadun puolelta kahdeksan- ja Läntisen Pitkäkadun puolelta yhdeksänkerroksinen. Läntisen Pitkäkadun puolella pohjakerroksessa on liiketiloja. Talo on Viljo Laitsalmen suunnittelema.
Käsityöläiskatu 16:een Rauhankadun kulmaan valmistui Johan Gustaf Melinin suunnittelema puutalo vuonna 1830. Rakennusta pidennettiin vuonna 1872 ja siinä toimi myymälä sekä viimeisinä aikoina liikevarasto. Käsityöläiskadun puolelle valmistui poliisikonstaapeli Otto Wilhelm Lindbergin rakennuttama ja Karl Viktor Reiniuksen suunnittelema viiden asunnon puutalo, jossa sittemmin toimi pitkään matkakoti Ainola. Talot purettiin 1980-luvulla ja tontti oli parikymmentä vuotta tyhjänä kunnes paikalle valmistui seitsenkerroksinen asuintalo. Käsityöläiskatu 18:aan rakennettiin kahdeksan identtistä Arthur Kajanuksen suunnittelemaa pientä asuintaloa vuosina 1886–1887. Talojen rakennuttaja oli Turun Työväen Asunto-Osakeyhtiö ja ne tunnettiin Rettigin vapriikkitaloina. Talot purettiin viereisen tontin talojen tapaan 1980-luvulla. Paikalle valmistui Kuntien eläkevakuutuksen omistama Senioritalo vuonna 2001.
Käsityöläiskatu 20 eli Asunto Oy Puisto kuuluu Ratapihankadun varrelle 1890-luvulla ja seuraavalla vuosikymmenellä rakennettujen asunto-osakeyhtiömuotoisten työväen puutalojen ketjuun. Tontilla on kolme August Heleniuksen suunnittelemaa uusrenesanssityylistä asuintaloa vuodelta 1890 ja yksi Karl Johan Sahlbergin suunnittelema jugendtyylinen asuintalo vuodelta 1904.
Käsityöläiskatua Eerikinkadun kulmasta kuvattuna: Koy Eerikinkreivi, Keskustan terveysasema, Meritalo ja Yliopistonkadun kulmassa oleva As Oy Fasadin puutalo.
Nylundin talo Yliopistonkadun kulmassa.
Käsityöläiskatu 10.
Käsityöläiskatua Puutarhakadun risteyksestä pohjoiseen.