stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lakshmi

Lakshimin kuva.
Lakshmi tai Laxmi[lähde? ] on hindulaisten rikkauden, valon ja tiedon jumalatar. Toissijaisesti[lähde? ] hän on myös onnen, kauneuden ja hedelmällisyyden jumalatar. Usein Lakshmi yhdistetään väärin vain rahaan. Häneltä pyydetään onnea perheelle, ystäville, avioliitolle, lapsille, sekä ruokaa, rikkautta, kauneutta ja terveyttä, joten hän on hyvin suosittu jumalatar.[lähde? ]
Lakshmi tunnetaan myös kaikkeuden äitinä ja hän on myös Vishnun Shakti[lähde? ]. Lakshmi on siis Vishnun puoliso, ja hänen ruumiillistumansa, eli avataar. Sita on naimisissa Vishnun ruumiillistuman Raman kanssa, Rukmini on naimisissa Vishnun ruumiillistuman Krishnan kanssa (tosin Krishnan puolisona useimmin esitetään Radha), ja Alamelu on naimisissa Vishnun ruumiillistuman Venkateshwaran kanssa.[lähde? ]
Lakshmi yhdistetään usein voimakkaasti lootus-kukkaan ja siten aitouteen ja hengelliseen voimaan. Hänet kuvataan usein lotuksen päällä istuvana naisena, jolla on neljä kättä, hienoja asuja ja arvokkaita koruja.[lähde? ]
Hindut juhlivat Lakshmia etenkin valon juhla diwalin aikaan. Tuolloin ihmiset asettavat pieniä lamppuja kotinsa ulkopuolelle toivoen Lakshmin saapuvan ja siunaavan heidät. Uskotaan, että Lakshmi saapuu vain puhtaisiin taloihin, joissa asuu ahkeria ihmisiä.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lakshmi Wikimedia Commonsissa
Miespuoliset: Trimurti (Brahma | Vishnu | Shiva) | Rama | Krishna | Ganesha | Indra | Hanuman | Surya | Lakshmana
Naispuoliset:  Tridevi (Sarasvati | Lakshmi | Parvati) | Gayatri |   Durga | Devi | Sita | Radha | Kali | Shakti | (muita)
Labradorinsorsa

| Labradorinsorsa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Camptorhynchus
Laji::  labradorius
Kaksiosainen nimi
 Camptorhynchus labradorius  Gmelin, 1789 
Katso myös
   Labradorinsorsa Wikispeciesissä   Labradorinsorsa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Labradorinsorsa (Camptorhynchus labradorius) on sukupuuttoon kuollut sorsalintu. Labradorinsorsaa esiintyi Pohjois-Amerikan koillisrannikolla. Siitä ei ole tehty havaintoja vuoden 1875 jälkeen. Se hävisi liiallisen metsästyksen seurauksena.
Labradorinsorsa pesi hiekkasärkillä ja suojaisilla lahdilla. Talvella se ruokaili matalilla lahdilla, satamissa ja estuaareissa.
Kärppälampi (Mikkeli, Taipale)

| Kärppälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  62°05′22″N, 26°50′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Kajastinlampeen 
Järvinumero:  14.932.1.063
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,4 m  
Pituus:  540 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  1,141 km  
Pinta-ala:  2,212 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKärppälampi 
Kärppälampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Taipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 540 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,4 metriä mpy.
Labrys-lippu

Labrys-lippu
Labrys-lippu on Sean Campbellin vuonna 1999 suunnittelema ja vuonna 2000 julkaisema lesbojen pride-lippu.
Lipussa on arkalochórin kirves, kaksoiskirves labrys, joka mytologian mukaan oli vain naissotureiden käyttämä ase. Lesboyhteisö on ottanut labryksen voimaannuttavaksi symbolikseen. Musta kolmio kuvastaa keskitysleireillä käytettyä symbolia "epäsosiaalisten naisten"  (joihin lukeutuivat natsi-saksan mukaan muun muassa lesbot) tunnistamiseksi. Myöhemmin lesbot ovat omineet mustan kolmion itselleen. Lipun taustaväri puolestaan tulee Sapfon runoudesta, jonka innoittamana violetti otettiin lesbojen symboliseksi väriksi.
Labrys-lippu on yksi useista lesbojen pridelipuista. Siitä ei kuitenkaan ole tullut suosituinta lippua muun muassa siksi, että se ei tullut lesboyhteisön sisältä, vaan sen suunnitteli homomies.
Kuninkuusravit 2022

Kuninkuusravien yleisöä kuningatarkilpailun 2 100 metrin aikana.
Kuninkuusravit 2022 järjestettiin Forssan Pilvenmäen raviradalla 29. – 31. heinäkuuta 2022. Ne olivat 91. Kuninkuusravit ja neljännet Forssassa pidetyt. Forssan kuninkuusravit oli tarkoitus järjestää jo vuonna 2021, mutta kilpailut siirtyivät vuodella koronaviruspandemian johdosta. Ravikuninkuuden voitti Santtu Raitalan ohjastama Evartti ja kuningatartittelin Tapio Perttusen ohjastama Suven Sametti.
Haku

Suomen Hippos myönsi 2021 Kuninkuusravit Forssalle marraskuussa 2016, jolloin jaettiin vuosien 2019–2021 kilpailut. Niitä olivat hakeneet Seinäjoen, Lahden ja Kajaanin raviradat sekä Kauhavan PowerPark. Kajaanin ja PowerParkin hakemusten hylkäysten jälkeen vuoden 2019 Kuninkuusravit myönnettiin Lahdelle, 2020 Seinäjoelle ja 2021 Forssalle. Keväällä 2020 puhjenneen koronaviruspandemian johdosta Hippos päätti saman vuoden huhtikuussa siirtää Seinäjoen ja Forssan kuninkuusraveja vuodella eteenpäin.
Osallistujavalinta

Vuoden 2021 Kuninkuusravien osallistujat valittiin ensimmäistä kertaa niin sanottujen kuninkuusravipisteiden perusteella. Kuninkuusravipisteitä jaettiin maaliskuusta heinäkuun puoliväliin saakka järjestetyissä Kohti Kuninkuusraveja -lähdöissä, jonka jälkeen 12 parasta oria ja 12 parasta tammaa pääsevät mukaan kuninkuus- ja kuningatarkilpailuihin. Järjestäjillä on kuitenkin mahdollisuus vaikuttaa kahden viimeisen hevosen valintaan ja ottaa mukaan esimerkiksi kriteerit täyttävä hevonen, joka on ollut loukaantuneena. Kuninkuuskilpailuun ilmoitettiin määräaikaan mennessä 13 oritta ja kuningatarkilpailuun 17 tammaa.
Kuninkuuskilpailu

Kuninkuuskilpailun avausmatkan voitti johtaneen H.V. Tuurin takana juossut hallitseva ravikuningas Evartti. Ori sai kiritilaa loppusuoralla ja piti ulkoratoja pitkin kirineen Parvelan Retun takanaan. Kolmanneksi sijoittui johtavan rinnalla juossut Vixeli H.V. Tuurin taipuessa neljänneksi.
Sunnuntain maililla paras oli jälleen Evartti, joka kiri vauhdikkaasti loppusuoralla parijonosta Parvelan Retun seuratessa Evartin selässä toiseksi. Kärkipaikalla reipasta matkavauhtia pitänyt Välkyn Tuisku jäi viidenneksi. Evartin voittoaika 19,6 oli uusi Forssan rataennätys ja myös kuninkuuskilpailun ennätys. Ennen päätösmatkaa kokonaiskilpailussa oli eroa Evartin hyväksi 0,8 sekuntia. Parvelan Retu voitti päätöskilpailun juostessaan suurimman osan matkasta kärkipaikalla. Evartti seurasi Parvelan Retua, eikä päästänyt sitä karkaamaan vaan piti kokonaiskilpailun ykköseksi 0,6 sekunnin erolla. Evartin kokonaisaika 9.17,5 oli kuninkuuskilpailun kaikkien aikojen nopein.
Kuninkuuskilpailu > Osallistujat

| No>  | Hevonen | Ohjastaja | Valmentaja | Omistaja | Ennätys | Voittosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Evartti | Santtu Raitala | Antti Ojanperä | Talli Pajatso, Rovaniemi | 19,4a | 578 945 € |
| 2 | Vixeli | Tapio Perttunen | Tapio Perttunen | Tuultenpojat Tiimi, Lahti | 21,0a | 223 050 € |
| 3 | Välkyn Tuisku | Kimmo Taipale | Kimmo Taipale | Yrjö Kettunen, Juuka | 19,9a | 322 640 € |
| 4 | Kujanpään Jyräys | Ari Moilanen | Heikki Pyykkö | Heikki Pyykkö & Jaana Väänänen, Hattula | 20,7a | 149 730 € |
| 5 | H.V. Tuuri | Iikka Nurmonen | Ossi Nurmonen | Lootus-Talli, Kokemäki | 18,6a | 258 150 € |
| 6 | Uljas Suomalainen | Antti Teivainen | Tapio Perttunen | Talli Nea & Merja, Lahti - Joensuu | 20,0a | 143 412 € |
| 7 | Parvelan Retu | Hannu Torvinen | Petri Laine | Lakos Team Oy, Orivesi | 20,1a | 528 250 € |
| 8 | Veeran Poika | Jarmo Saarela | Jussi Suominen | Hyper Stable, Hämeenkyrö | 20,4a | 153 805 € |
| 9 | Sheikki | Arto Hammar | Matti Lautamäki | Anna's Stable Oy, Lieto | 21,4a | 180 365 € |
| 10 | Enon Vilppi | Markku Hietanen | Katja Luoma | Enon Talli, Kurikka | 21,1a | 104 102 € |
| 11 | Herra Heinämies | Ville Pohjola | Antti Ojanperä | Maatalousyhtymä Saaranen Terhi ja Säteri Petri, Viitasaari | 23,0a | 131 720 € |
| 12 | Rokin Maxi | Teemu Okkolin | Nyyti-Maria Timonen | Tikkutalli & Markku Pasanen, Vantaa | 22,3a | 200 435 € |
Kuninkuuskilpailu > Tulokset

| Sijoitus | Hevonen | 2100 m | 1600 m | 3100 m | Kokonaisaika | Ero voittajaan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Evartti | 1. | 1. | 2. | 9.17,5 | 000,0 |
| 2. | Parvelan Retu | 2. | 2. | 1. | 9.18,1 | 0+0,6 |
| 3. | Vixeli | 3. | 8. | 4. | 9.25,3 | 0+7,8 |
| 4. | Välkyn Tuisku | 5. | 5. | 5. | 9.25,7 | 0+8,2 |
| 5. | Uljas Suomalainen | 8. | 6. | 3. | 9.26,0 | 0+8,5 |
| 6. | Sheikki | 6. | 9. | 7. | 9.28,2 | +10,7 |
| 7. | Veeran Poika | 7. | 3. | 8. | 9.28,8 | +11,3 |
| 8. | Enon Vilppi | 11. | 10. | 6. | 9.30,3 | +12,8 |
| 9. | Herra Heinämies | 9. | 4. | 9. | 9.31,8 | +14,3 |
| – | H.V. Tuuri | 4. | 7. | kesk. | – | – |
| – | Kujanpään Jyräys | 10. | p. | p. | – | – |
| – | Rokin Maxi | 12. | p. | p. | – | – |
Kuningatarkilpailu > Osallistujat

| No>  | Hevonen | Ohjastaja | Valmentaja | Omistaja | Ennätys | Voittosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Liisan Tulilintu | Harri Kotilainen | Harri Kotilainen | Susanna Raevaara & Arno Vepsäläinen, Rautalampi | 22,0a | 193 445 € |
| 2 | Suven Sametti | Tapio Perttunen | Tapio Perttunen | Perttuset & Nea ja Pekka, Orimattila | 21,4a | 240 350 € |
| 3 | Taksvenla | Hannu Torvinen | Veijo Hakala | Veijo Hakala, Lapua | 22,1a | 089 890 € |
| 4 | Lakan Leija | Santtu Raitala | Erkki Tuomaala | Mikko Tuomaala, Lapua | 22,4a | 108 750 € |
| 5 | Hetviina | Iikka Nurmonen | Antti Tupamäki | Rast Oy, Kirkkonummi | 21,9a | 269 025 € |
| 6 | N.P. Liitotähti | Ari Moilanen | Kimmo Taipale | Anneli & Raimo Nevalainen, Lieksa | 22,5a | 046 450 € |
| 7 | Ciiran Tähti | Esa Holopainen | Seppo Suuronen | L.M.V. Stable Oy, Orimattila | 21,2a | 143 610 € |
| 8 | Hulluduunari | Antti Teivainen | Pertti Niveri | Duunari Talli, Kouvola | 22,2a | 092 855 € |
| 9 | Varjonova | Olli Koivunen | Bella Varjonen | Bella Varjonen, Rusko | 22,6a | 070 000 € |
| 10 | M.A. Piste | Kari Rosimo | Jouni Hinkkanen | Jouni Hinkkanen, Rautjärvi | 23,3a | 065 215 € |
| 11 | Vennelmon Varma | Janne Räisänen | Tapio Kukkonen | Tero Kallinen, Joroinen | 22,8a | 122 200 € |
| 12 | Lily | Mikko Huttunen | Seppo Kankainen | Seppo & Önne Kankainen, Hämeenlinna | 23,6a | 61 770 € |
Kuningatarkilpailu > Tulokset

| Sijoitus | Hevonen | 2100 m | 1600 m | 3100 m | Kokonaisaika | Ero voittajaan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Suven Sametti | 6. | 6. | 1. | 09.43,2 | 000,0 |
| 2. | Lakan Leija | 2. | 3. | 3. | 09.43,3 | 0+0,1 |
| 3. | Hetviina | 1. | 5. | 4. | 09.43,8 | 0+0,6 |
| 4. | Ciiran Tähti | 3. | 4. | 5. | 09.44,3 | 0+1,1 |
| 5. | N.P. Liitotähti | 7. | 2. | 7. | 09.44,9 | 0+1,7 |
| 6. | Taksvenla | 5. | 9. | 6. | 09.45,0 | 0+1,8 |
| 7. | Liisan Tulilintu | 10. | 7. | 2. | 09.45,6 | 0+2,4 |
| 8. | M.A. Piste | 8. | 11. | 8. | 09.48,2 | 0+5,0 |
| 9. | Hulluduunari | 4. | 1. | 10. | 09.48,2 | 0+5,0 |
| 10. | Lily | 9. | 8. | 9. | 09.50,5 | 0+7,3 |
| 11. | Vennelmon Varma | 11. | 12. | 11. | 10.10,2 | +27,0 |
| – | Varjonova | hyl. | 10. | 12. | – | – |
Muut suurkilpailut

Kuninkuusraviviikonloppuna kilpailtiin myös perinteiset suomenhevosten suurkilpailut Pikkuprinssi ja Pikkukunkku sekä ensimmäistä kertaa järjestetyt tammojen Pikkuprinsessa ja Pikkukuningatar. 4-vuotiaiden suomenhevosten Pikkuprinssin voitti Teemu Okkolinin ohjastama Topin Muisto ja Pikkunprinsessan niin ikään Okkolinin ohjastama Hentun Liisa. 5-vuotiaiden Pikkukunkun voitti Ari Moilasen ohjastama V.G. Voitto ja Pikkukuningattaren Jarmo Saarelan ohjastama Laurilan Ilona.
Suomenhevosten montén Suomen mestaruuden voitti Nelly Korpikosken ratsastama Runoneito. Forssan perinteinen lämminveristen suurkilpailu Tammavaltikka järjestettiin myös Kuninkuusravien yhteydessä. Voittajaksi selvisi Jukka Torvisen ohjastama Her Royal Highness.
Emilio Messina

Emilio Messina (24. helmikuuta 1936 Casablanca – 21. huhtikuuta 2007 Venice, Florida) oli italialainen näyttelijä.
Messina työskenteli veljensä Roberton kanssa sijaisnäyttelijänä ja esitti 1960-luvulta lähtien sivurooleja lukuisissa peplum-elokuvissa, spagettiwesterneissä ja rikoselokuvissa. Hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1982.
Elokuvia

Viimeinen gladiaattori, 1964
Superseven chiama Cairo, 1965
Seitsemän raivoisaa gladiaattoria, 1983
Aiheesta muualla

Internet Movie Database: Emilio Messina (englanniksi)
Lassen Volcanicin kansallispuisto

Lassen Peak
| --- | --- |
Sijainti:  Kalifornia, Yhdysvallat
Lähin kaupunki:  Redding, Kalifornia
Pinta-ala:  429 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Lassen Volcanic National Park 
Tyyppi:  Yhdysvaltain kansallispuisto, kansallispuisto 
Perustettu:  9. kesäkuuta 1916
Kävijämäärä:  1 250 000 (2003)
Hallinto:  National Park Service
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lassen Volcanicin kansallispuisto (engl. Lassen Volcanic National Park) on yhdysvaltalainen, 9. kesäkuuta vuonna 1916 perustettu kansallispuisto. Se sijaitsee Yhdysvaltain Kalifornian osavaltiossa. Kansallispuisto ulottuu 429 km² laajuiselle alueelle, ja sitä hallinnoi Yhdysvaltain National Park Service. Puiston kuuluisin nähtävyys on alueella sijaitseva tulivuori Lassen Peak.
Historia

Alkuperäisamerikkalaiset heimot asuttivat nykyisen Lassenin kansallispuiston aluetta ennen eurooppalaisten uudisasukkaiden saapumista alueelle. Lassenissa elivät muun muassa Maidu-, Atsugewi-, Yana- ja Yahi-intiaaniheimot. Maidut asuttivat itä- ja eteläalueita, Atsugewit pohjoisia seutuja. Yanat ja Yahit elivät länsialueilla. Heimot tiesivät Lassen Peak -vuoren olevan "täynnä tulta", eli olevan vulkaanisesti aktiivinen, ja uskoivat sen jonakin päivänä purkautuvan.
Metsästäjä Peter Skene Ogdenin oletetaan olleen yksi ensimmäisiä eurooppalaisia Lassenin alueella. Hän saapui alueelle 1800-luvulla. Hänen jälkeensä tuli useita muitakin, jotka antoivat jokainen uuden nimen nykyiselle Lassen Peakille. Aikanaan enemmänkin eurooppalaisia saapui Lasseniin. He tosin käyttivät aluetta vain läpikulkureittinä matkallaan Kalifornian hedelmällisempään Sacramento Valleyyn. Eräs uudisasukkaiden oppaana toimiva mies oli tanskalainen Peter Lassen, joka oli jo pitkään tutkinut Lassenia ympäröiviä seutuja ja tunsi ne tarpeeksi hyvin voidakseen opastaa ihmisryhmiä alueen läpi. Lassen Peak ja kansallispuisto nimettiin myöhemmin hänen mukaansa.
1840-luvun loppupuolella alkanut kultaryntäys aiheutti paljon vahinkoa muun Kalifornian luonnolle ja eläimistölle, mutta syrjäinen Lassen ei siitä kärsinyt. Esimerkiksi kaivostoiminnasta tuli kuitenkin alueen tärkeä tulonlähde karjankasvatuksen ja puunhakkuun lisäksi. 1860-luvulla Lassenin geologisia ilmiöitä alettiin tarkemmin tutkia; muun muassa metsästäjä Kendall Vanhook Bumpass tutki alueen suurinta tuliperäistä ilmiötä, joukkoa kuumia lähteitä ja kuumia muta-altaita, joka sai sittemmin nimekseen Bumpassin helvetti (engl. Bumpass Hell). Nimen kerrotaan johtuneen siitä, että sen löytäjä Kendall Bumpass sattui loukkaamaan jalkansa aluetta tutkiessaan, ja palattuaan retkeltään hän tästä ärtyneenä kuvaili ystävilleen paikkaa "helvetiksi".
Lassenia alettiin ensin suojella Lassen Peakin metsiensuojelualueena (engl. Lassen Peak Forest Preserve). Vuonna 1907 presidentti Theodore Roosevelt julisti Lassen Peakin Yhdysvaltain kansalliseksi suojelumonumentiksi. Suojelumonumentti ei vielä silloin käsittänyt koko nykyisen kansallispuiston aluetta. Toinen alueelle perustettu suojelumonumentti suojeli Cinder Conea, vulkaanista tuhkakartiota. Vuonna 1916 nämä kaksi suojelumonumenttia ja niiden lähialueet yhdistettiin ja kohotettiin kansallispuiston asemaan.
Vuosina 1914–1921 Lassen Peak-tulivuori purkautui muutaman kerran. Purkauksen seurauksena maanpinnalle nousi laavaa ja tuhkaa. Ne tuhosivat useita Lassenin rakennuksia. Tulivuorta on siitä lähtien tarkkailtu. Vuoden 1980 St. Helens -tulivuoren purkautuminen tehosti valvontaa entisestään Lasseninkin alueella.
Geologia

Plioseenikaudella Sierra Nevadan vuoriston kohoaminen ja alueen vulkaaninen toiminta nostattivat yhdessä laharin, pyroklastisen virran, joka muodosti lopulta niin sanotun Tuscanin muodostelman. Nykyään muodotelma ei ole näkyvissä missään puiston osassa, sillä se jää hieman maanpinnan alle. Plioseenikaudella syntyi useita "laavakenttiä", kun basalttiset laavavirrat peittivät alueita. Myöhäisellä plioseenikaudella ja pleistoseenikaudella basalttinen laava-alue peittyi andesiittisella laavalla. Andesiittilaava peitti lisäksi puiston lounaisalueen, ja pitkään puisto olikin kuin yksi suuri laavakenttä. Nykyisen puiston itäpuolella basalttinen laava purkautui ja muodosti matalia kukkuloita, jotka myöhemmin eroosion johdosta kuluivat lähes olemattomiin.
Luonto

Lassen Volcanic sijaitsee heinäaron ja vuoriston havumetsän kasvillisuusvyöhykkeellä. Kansallispuiston kasveihin kuuluvat muun muassa lukuiset villikukat kuten orvokit, lupiinit ja iirikset. Alueella kasvaa lisäksi lukuisia havupuita. Esimerkiksi harmaapihdat, ponderosa- ja jeffreynmännyt viihtyvät hyvin Lassenissa. Muitakin pihtalajeja on tavattu etenkin puiston korkeammilta seuduilta. Alueelta löytyy myös sianpuolukan eri lajeja, karviaisia ja Ceanothus-suvun pensaita.
Lassenin kansallispuistossa on melko rikas eläimistö. Alueella elää sekä matelijoita ja lintuja että pieniä ja suuria nisäkkäitä. Lassenin matelijoihin kuuluu muun muassa muutama käärmelaji, linnuista esimerkkeinä ovat amerikanhuuhkaja, tikka ja samettinärhi. Muun muassa oravat, maaoravat, jänikset ja haisunäädät kuuluvat alueen pieniin nisäkkäisiin. Suurempiin nisäkkäisiin lukeutuvat esimerkiksi ketut, hirvieläimet ja puumat, joista jälkimmäistä tavataan tosin alueelta harvemmin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lassen Volcanicin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut
Kuvia puistosta
Yhdysvaltain kansallispuistot
Acadia
American Samoa
Arches
Badlands
Big Bend
Biscayne
Black Canyon of the Gunnison
Bryce Canyon
Canyonlands
Capitol Reef
Carlsbad Caverns
Channel Islands
Congaree
Crater Lake
Cuyahoga Valley
Death Valley
Denali
Dry Tortugas
Everglades
Gates of the Arctic
Glacier
Glacier Bay
Grand Canyon
Grand Teton
Great Basin
Great Sand Dunes
Great Smoky Mountains
Guadalupe Mountains
Haleakalā
Hawaii Volcanoes
Hot Springs
Isle Royale
Joshua Tree
Katmai
Kenai Fjords
Kings Canyon
Kobuk Valley
Lake Clark
Lassen Volcanic
Mammoth Cave
Mesa Verde
Mount Rainier
North Cascades
Olympic
Petrified Forest
Pinnacles
Redwood
Rocky Mountain
Saguaro
Sequoia
Shenandoah
Theodore Roosevelt
Virgin Islands
Voyageurs
Wind Cave
Wrangell-St. Elias
Yellowstone
Yosemite
Zion
Luminen Lassen Peak.
Bumpass Hell.
Lassenissa kasvaa paljon havupuita.
Laksevågin kirkko

| Laksevågin kirkko Laksevåg kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Bergen, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1875
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  432
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laksevågin kirkko (norj. Laksevåg kirke) on Bergenin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1875.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laksevågin kirkko Wikimedia Commonsissa
Lakshmibain rykmentti

Lakshmibain rykmentti (engl. Rani of Jhansi Regiment) oli naisista koostuva jalkaväkirykmentti, joka taisteli Vapaan Intian väliaikaisen hallituksen puolesta brittien siirtomaavaltaa vastaan. Se perustettiin kesällä 1943 Kaakkois-Aasiassa asuneista vapaaehtoisista intialaissyntyisistä naisista. Sitä johti kapteeni Lakshmi Sahgal. Hän onnistui kokoamaan 1500 naista sotilaskoulutukseen ja lisäksi 200 joista tuli sairaanhoitajia. Rykmenttiä koulutettiin kolme kuukautta Singaporessa ennen kuin se osallistui sotatoimiin Burmassa.
Rykmentti sai nimensä kuningatar Lakshmibain mukaan, koska tämä oli taistellut brittejä vastaan sankarillisesti vuonna 1857.
Energiansäästöviikko

Energiansäästöviikko on Motivan valtakunnallinen vuosittain järjestettävä kampanja, jolla pyritään edistämään energiansäästöön ja kestävään kulutukseen liittyviä tekoja. Sitä on vietetty vuodesta 1996 asti. Energiansäästöviikko on avoin kaikille yhteisöille sekä yrityksille ja osallistuminen hankkeeseen on maksutonta. Vuonna 2010 kampanjaan voivat ensimmäistä kertaa osallistua myös kotitaloudet.
Aiheesta muualla

Energiansäästöviikko-verkkosivusto
Kreikan asevoimat

| Kreikan asevoimat Ελληνικές Ένοπλες Δυνάμεις |
| --- | --- |
 Tunnus
Toiminnassa:  1821 alkaen
Valtio:  Kreikka
Rooli:  asevoimat
Koko:  n. 143 000 henkeä aktiivisessa palveluksessa n. 216 000 henkeä reservissä
Kalusto:  mm.: 1 353 panssarivaunua 99 alusta, ml. 13 fregattia ja 11 sukellusvenettä 620 ilma-alusta, ml. 198 hävittäjää ja 268 helikopteria
Sodat ja taistelut:  mm. Kreikan vapaussota, ensimmäinen ja toinen Balkanin sota, ensimmäinen maailmansota, toinen maailmansota
Kreikan asevoimat (kreik. Ελληνικές Ένοπλες Δυνάμεις (ΕΔ), Ellinikés Énoples Dynámeis (ED)) koostuvat maavoimista, merivoimista, ilmavoimista ja puolustusesikunnasta. Asevoimien ylipäällikkö on Kreikan presidentti ja sen toimintaa valvoo Kreikan puolustusministeriö.
Kreikassa on yleinen asevelvollisuus, ja naiset voivat hakeutua palvelukseen vapaaehtoisesti. Asevoimien aktiivisessa palveluksessa olevaa henkilökuntaa on noin 143 000 ja reservin koko noin 216 000. Tarvittaessa asevoimiin voitaisiin kutsua noin 2,5 miljoonaa henkeä.
Kreikan vuotuinen puolustusbudjetti oli vuonna 2018 noin 4,45 miljardia euroa (4,93 miljardia dollaria), mikä tekee noin 2,3 % bruttokansantuotteesta. Maa on EU:n ja Naton jäsen, ja se osallistuu rauhanturvaamiseen eri maissa.