stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lierne
Tunnettuja henkilöitä

Theodor Hesselberg (1885–1966), meteorologi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lierne Wikimedia Commonsissa
Trøndelagin läänin kunnat
Flatanger
Frosta
Frøya
Grong
Heim
Hitra
Holtålen
Høylandet
Inderøy
Indre Fosen
Leka
Levanger
Lierne
Malvik
Melhus
Meråker
Midtre Gauldal
Namsos
Namsskogan
Nærøysund
Oppdal
Orkland
Osen
Overhalla
Rennebu
Rindal
Røros
Røyrvik
Selbu
Skaun
Snåsa
Steinkjer
Stjørdal
Trondheim
Tydal
Verdal
Ørland
Åfjord
Norjan läänit | Norja
Luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja

Pirkanmaan käräjäoikeus
Luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja (ns. lupajuristi, aik. lupalakimies) on juristi, jolla on lupa toimia oikeudenkäyntiasiamiehenä ja -avustajana. Luvan myöntää oikeudenkäyntiavustajalautakunta ja se saamisen edellytyksenä on oikeustieteen ylempi korkeakoulututkinto sekä riittävä perehtyneisyys tai vaihtoehtoisesti suoritettu asianajotutkinto tai tuomioistuinharjoittelu. Lupajuristia ja asianajajaa ei pidä sekoittaa keskenään, vaikka molemmat ammattikunnat voivat esiintyä tuomioistuimessa.[lähde? ]
Lupajuristin nimike syntyi vuonna 2011, kun luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista annettu laki (715/2011) astui voimaan. Tätä ennen tuomioistuimessa saattoi avustaa kuka tahansa juristi. Laki sääntelee erityisesti edellytyksiä tulla lupajuristiksi, heidän velvollisuuksiaan sekä lupajuristien valvontaa.[lähde? ]
Varallisuusvastuuvakuutus

Laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista toteaa, että lupajuristilla tulee olla toimintansa varalta riittävä varallisuusvastuuvakuutus. Poiketen asianajajista lupajuristit eivät ole velvollisia noudattamaan hyvää asianajotapaa ja tästä johtuen asianajajaliiton määrittelemä minimivakuutusmäärä ei koske heitä.
Lupajuristien valvonta

Lupajuristeja valvoo oikeudekäyntiavustajalautakunta, valvontalautakunta sekä oikeuskansleri. Poiketen asianajajista lupajuristien valvonta rajautuu yksinomaan heidän tehtäviensä hoitamiseen tuomioistuimissa. Lupajuristi ei voi menettää tästä johtuen lupaansa esimerkiksi sopimattoman käytöksen johdosta, ellei sopimaton käytös liity oikeudenkäyntiavustajan tehtävien hoitamiseen.[lähde? ]
Yhdistys ja edunvalvonta

Toisin kuin asianajajat lupajuristit eivät ole velvoitettuja kuulumaan lupajuristien yhdistykseen (vrt. asianajajayhdistys). Luvan saaneet oikeudenkäyntiavustajat ry on luvan saaneiden oikeudenkäyntiavustajien etua valvova yhdistys Suomessa. Yhdistys perustettiin aiemmin nimellä Auktorisoidut lakimiehet ry, mutta korkein oikeus kumosi nimen rekisteröinnin Asianajajaliiton vaatimuksesta, koska se oli omiaan antamaan yleisölle yhdistyksen jäsenkunnasta virheellisen käsityksen.
Vapaa liikkuvuus

Poiketen asianajajista lupajuristit eivät ole kelpoisia esiintymään muiden jäsenvaltioiden tuomioistuimissa direktiivin 98/5/EY perusteella eivätkä he voi siirtyä toiseen jäsenvaltioon ja toimia siellä oikeudenkäyntiavustajana direktiivin perusteella. Myöskään asianajajien oikeus liittyä toisen jäsenvaltion asianajoyhdistykseen ei koske lupajuristeja.[lähde? ]
Lupajuristit avustavat usein päämiehiä jo tutkintavankeuden aikana.
Vääräjärvi (Toivakka, Haukanmaa)

| Vääräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°04′20″N, 25°50′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Piililänlampeen 
Järvinumero:  14.231.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,9 m  
Pituus:  860 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  2,159 km  
Pinta-ala:  9,78 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVääräjärvi 
Vääräjärvi  on Keski-Suomessa Toivakassa Haukanmaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,8 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.
Liero

Kuvankaappaus Liero 1.33:sta
Liero on Joosa Riekkisen ohjelmoima ammuntapeli, joka julkaistiin MS-DOS-käyttöjärjestelmälle vuonna 1998. Peli perustuu vuotta aiemmin julkaistuun MoleZ-peliin.
Lieron kehitys päättyi, koska pelin kehittäjän kiintolevy rikkoutui, eikä pelin lähdekoodeista ollut varmuuskopioita.
Peliä kuvataan usein reaaliaikaiseksi Wormsiksi tai kaksiulotteiseksi versioksi Quakesta. Pelin nimi lienee sanaleikki viitaten Worms-peliin, joka tarkoittaa suomeksi ”madot”.kenen mukaan?
Pelistä on tehty lukuisia klooneja, kuten esimerkiksi Liero Xtreme, OpenLieroX ja Liero AI.
Liero on yksi 1990-luvun suosituista suomalaisista jaetun ruudun moninpeleistä.
Kloonit > Liero Xtreme

Peliä on mahdollista pelata verkossa, lanissa tai yhdellä koneella tietokonepelaajia tai kaveria vastaan. LieroX:ään on mahdollista lisätä uusia käyttäjien luomia muokkauksia, karttoja ja skinejä eli "nahkoja", joilla muutetaan ohjelman ulkoasua.
Kloonit > OpenLieroX

OpenLieroX on avoimen lähdekoodin peli (GNU LGPL), joka on hyvin pitkälti samanlainen ja näköinen kuin ainoastaan Windows-käyttöjärjestelmille tehty suljetun lähdekoodin Liero Xtreme. Toisin kuin Liero Xtreme, OpenLierox on saatavilla myös Linuxille ja Mac OS X:lle. OpenLierox sisältää valmiiksi paljon erilaisia "skinejä", modeja ja tyylejä, mistä johtuu, että OpenLieroxin ladattavan paketin koko on noin 50 megatavua (Liero Xtremen koko on 17 megatavua).
Pelissä liikutaan käyttäen matoa, joka osaa liikkua, hyppiä, kaivaa tunneleita, käyttää aseita ja ampua itsestääntarttuvan köyden (ninja rope). Pelityypistä riippuen ohjattavan madon pitää tuhota kaikki muut, tai yksinkertaisesti pyrkiä olemaan kuolematta rajattua määrää enempää ja antaa muiden tuhota toisensa. Pelin loppumiselle Deathmatch- ja Team Deathmatch -pelityypeissä on kaksi eri vaihtoehtoa. Ensimmäinen edellytys on, että joku pelaaja on saanut tapettua muita niin monta kertaa kuin ennen pelin alkua asetuksista säädettiin. Tämä määrä voi olla vaikkapa 100, jolloin ensimmäinen 100 kertaa muita tappanut voittaa, mutta pitää myös huomioida että itsemurhasta tulee yksi miinuspiste(-1). Toinen edellytys on että kaikki muut on kuolleet niin monta kertaa, että ennen pelin alkua asetuksista säädetty raja menee rikki, jolloin pelaaja poistuu pelistä. Näin ollen viimeinen kentällä voittaa, kun muut ovat kuolleet yli rajatun määrän. Pelityyppejä on yhteensä kuusi kappaletta.
Aiheesta muualla

Liero Xtreme (Arkistoitu – Internet Archive)
NiL
Gusanos - Open source-versio Lierosta
Maan avaruus

| Maan avaruus |
| --- | --- |
Kirjailija:  Antti Tuuri
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1989
Sivumäärä:  301
ISBN:  978-9-51115025-1
Sarja: Pohjanmaa-sarja
Edeltävä:  Uusi Jerusalem
Seuraava:  Lakeuden kutsu
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Maan avaruus on Antti Tuurin kirjoittaman romaani, joka kuuluu Pohjanmaa-sarjaan. Maan avaruus on kirjasarjan viides osa.
Kirja ilmestyi vuonna 1989 Otavan kustantamana. Kirja on käännetty myös ruotsiksi, nimelle Jordens vida rymd.
Kirjan juoni

Laajalle, lakealle Saskatchewanin preerialle on kohonnut suomalaisten perustama ihanneyhdyskunta, jonka johdossa on monitaitoinen ja -tietoinen utopisti Blomberg. Tänne ajautuu taloudellisen laman kuristamilta työmarkkinoilta myös John Hawk eli Johannes Hakala. Työtä ja leipää on yllin kyllin, mieliala on innostunut; mutta sitten John Hawk löytää itsestään ominaisuuksia, joita ei kykenekään hallitsemaan.
Antti Tuurin romaani suomalaisista siirtolaisista kaksi- ja kolmikymmen luvun vaihteen Amerikassa avaa väkeviä näkymiä niin yksityisen ihmisen elämään kuin yhteiskuntaan. Miten käy odotusten ja unelmien, joiden varassa Johannes Hakala ja hänen kumppaninsa romaanissa Uusi Jerusalem matkasivat Lännen kultamaahan? Maan avaruus on Antti Tuurin siirtolaisromaanien huipennus; täysi ja vastaansanomaton näyttö kertomisen taidosta ja mahdista.
Luuydintutkimus

Luuydinaspiraatio.
Luuydinaspiraatiossa käytettävä neula.
Luuydintutkimus on ihmisen luuytimestä otettu näyte. Se voidaan ottaa joko imunäytteenä eli luuydinaspiraationa tai kudosnäytteenä eli luuydinbiopsiana.
Aiheet

Luuydinnäyte voidaan ottaa, kun epäillään verta muodostavan kudoksen ja luuytimen tautia. Tällaisia sairauksia ovat muun muassa leukemia, lymfooma, myeloproliferatiiviset ja myelodysplastiset taudit ja luuytimen fibrotisoivat muutokset. Luuydinnäytteen avulla voidaan selvitellä epäselvän anemian, muiden verenkuvamuutosten ja vaikeiden puutostilojen syitä. Pahanlaatuisissa veritaudeissa voidaan tutkia kromosomi- ja geenipoikkeavuuksia ennusteen ja hoidon valinnan helpottamiseksi.
Suoritus

Luuydinaspiraatio otetaan erityisellä neulalla joko rintalastasta (sternaalipunktio) tai alaselästä suoliluun harjanteesta (kristapunktio). Iho ja luukalvo puudutetaan, minkä jälkeen luuydinneulalla edetään luun pintaan. Neulan kärki viedään luun korteksin läpi poraavalla liikkeellä, minkä jälkeen nestemäistä luuydintä imetään ruiskulla 0,5–1 ml. Kun neulalla imetään näytettä luuydinontelosta, sinne syntyy alipaine, joka saattaa tuntua kipuna. Luuydinaspiraatio on kuitenkin mainettaan kivuttomampi tutkimus. Jos aspiraatio ei onnistu, tutkimuksessa edetään ottamalla luuydinbiopsia.
Luuydinbiopsia otetaan suoliluun harjanteesta. Kuten aspiraatiossa, iho ja luukalvo puudutetaan, minkä jälkeen neulalla edetään luun korteksin läpi. Neulan kärki viedään luuytimeen, josta saadaan kiertävällä liikkeellä neulan sisään 2–3 mm paksu ja 0,5–2 cm pitkä lieriö.
Analysointi

Imunäytteessä olevista luuydinnokareista tehdään lasilevylle puristevalmisteet, jotka laboratoriossa värjätään ja analysoidaan mikroskoopilla. Samalla tutkitaan yleensä perifeerisen veren sivelyvalmiste. Näytteestä voidaan tehdä tarvittaessa myös muita laboratoriotutkimuksia, kuten erikoisvärjäyksiä, kromosomitutkimuksia tai PCR-tutkimuksia. Biopsianäyte kiinnitetään formaliinilla ja leikataan kudosleikkeiksi, jotka värjätään ja analysoidaan. Tarpeen mukaan voidaan tehdä immunohistokemiallisia värjäyksiä.
Riskit

Luuydinnäyte on turvallinen tutkimus. Suuressa brittiläisessä noin 55 000 luuydinnäytteen ottoa käsittäneessä tutkimuksessa haittavaikutusten esiintyvyys oli vain 0,05 prosenttia (26 tapausta). Yleisin komplikaatio oli verenvuoto.
Maan alla ja päällä

| Maan alla ja päällä |
| --- | --- |

Kirjailija:  Arvo ”Poika” Tuominen
Genre:  muistelmateos
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1958
Sivumäärä:  356
Sarja: Arvo ”Poika” Tuomisen muistelmat
Edeltävä:  Kremlin kellot
Seuraava:  –
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Maan alla ja päällä : muistelmia vuosilta 1921–1933 on Arvo Poika Tuomisen muistelmien vuonna 1958 ilmestynyt toinen osa, joskin ilmestysjärjestyksessä kolmas. Tuominen käsittelee kirjassa vaiheitaan Suomessa vuosina 1921–1933. Sen kattama ajanjakso sijoittuu teosten Sirpin ja vasaran tie (1956) ja Kremlin kellot (1956) väliin.
Teos ilmestyi julkaisuvuonnaan myös ruotsiksi N.-B. Stormbomin kääntämänä. Suomessa sen julkaisi Söderströms nimellä Hemligt ränkspel på jorden och under jorden ja Ruotsissa Tidens förlag nimellä På jorden och under jorden.
Sisältö

Tuominen esittelee kirjassa tuolloisen suomalaisen kommunismin tarkkaan jäsenneltynä ja analysoituna. Erityisen voimakkaasti siinä käsitellään Tammisaaren pakkotyölaitoksen vartijoita. Tuomisen mukaan jokainen Tammisaareen joutunut, vaikka olisi ollut kuinka nimellinen vasemmistolainen tai jopa epäillen vasemmistolaisuuteen suhtautunut, lähti sieltä ulos kiihkeimmän lajin kommunistina.
Kaikkein säälittävimmän kuvan Tuominen maalaa silloisesta kommunistijohdosta. Heitä pelastui vain muutamia, ja siitä kuuluu hänen mukaansa kiitos Etsivälle Keskuspoliisille, joka kaappasi miehet Tammisaaren ja myöhemmin Kakolan turviin. Tuomisen kirjasta käy ilmi, millaisia he olivat. Esimerkkinä Tuominen mainitsee Eeva Sassi-Korhosen levittäneen sanaa, että työväen tulisi varastella puunpalasia, joista sitten tehtäisiin puukonpäitä toimitettavaksi Neuvostoliittoon maan nälkää näkevän kansan auttamiseksi. Eikä Sassi-Korhonen edes vaivautunut pitämään varaansa kenelle puhui. Näin tieto asiasta meni niihinkin korviin, joihin sitä ei ollut tarkoitettu. Ajatus lisäksi muuttui matkan varrella, ja ruvettiin puhumaan erilaisten pikkutyökalujen näpistelystä. Samoin Yrjö Mäkelin sai Tuomisen mukaan omiltaan herjauksia osakseen. Hänen moraaliaan kutsuttiin ”huuhkainten moraaliksi”, koska hän ei hyväksynyt varkautta Neuvostoliiton avustamisen toimintamuodoksi. Hän itse sanoi, että sellainen pikku näpistely vain pahentaisi asioita.
Työmarkkinaneuvotteluja Tuominen kuvaa siten, että työnantajan edustajat eivät suostuneet istumaan samassa huoneessa vastapuolen kanssa, vaan valtion välitysmies sai kuunnella ensin yhden kannanoton, sitten mennä kertomaan sen toiseen huoneeseen toiselle osapuolelle ja päinvastoin. Tämän menettelyn katkaisi Tammikuun kihlaus vuonna 1940, kun työmarkkinajärjestöt saivat neuvotteluoikeuden. Tuomisen kertomatyyli on juoheva ja leppoisa ja hän näkee monissa asioissa myös humoristisen puolen.
Länsi-Alpit

Länsi-Alpit  on Alppien vuoriston länsiosa. Se ulottuu neljän valtion alueelle: Monaco, Ranska, Italia ja Sveitsi. Länsi-Alpit ovat tyypillisesti korkeampia kuin Itä-Alpit.
Alueen itäraja vedetään usein Reinin laaksosta Splügeninsolaan ja siitä etelään Italian Comojärvelle asti.
Aluejako

Vanhan jaon mukaan Alppien 26 alueesta 14 on Läntisillä Alpeilla.
1. Meri-Alpit, saks. Seealpen,	ital. Alpi Marittime
2. Kottiset Alpit, saks. Cottische Alpen, ital. Alpi Cozie
3. Grajiset Alpit, saks. Grajische Alpen, ital. Alpi Graie
4. Provencen Alpit (Meri-Alppien läntinen vuoriryhmä), saks. Provencalische Alpen, ital. Alpi di Provenza
5. Dauphinén Alpit, saks. Dauphiné-Alpen, ital. Alpi del Delfinato
6. saks. Provencalische Voralpen, ital. Prealpi di Provenza
7. Dauphinén Alpit, saks. Dauphiné-Voralpen, ital. Prealpi del Delfinato
8. Savoijin Alpit, saks. Savoie-Voralpen, ital. Prealpi di Savoia
9. Valais'n Alpit, saks. Walliser Alpen / Penninische Alpen, ital. Alpi Pennine
10. Lepontiset Alpit, saks. Lepontinische Alpen, ital. Alpi Lepontine
11. Reettiset Alpit, saks. Rhätische Alpen, ital. Alpi Retiche
12. Bernin Alpit, saks. Berner Alpen, ital. Alpi Bernesi
13. Glarusin Alpit, saks. Glarner Alpen, ital. Alpi Glaronesi (Alpi di Glarona)
14. Sveitsin Etu-Alpit, saks. Schweizer Voralpen, ital. Prealpi Svizzere
Länsi-Alpeille ei ole samanlaista vakiintunutta aluejakoa kuin Itä-Alpeille. Oheinen jako on Itävallasta vuodelta 2006, ja siinä länsiosa jaetaan 27 alueeseen.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  01. Ligurian Alpit  02. Meri-Alpit  03. Provence Prealps  04. Kottiset Alpit  05. Aiguille des Arves - Mont Thabor  06. Belledonne  07. Pelvoux - Ecrins  08. Dauphinén Alpit - pohjoisosa  09. Dauphinén Alpit - eteläosa  |  10. Grajiset Alpit  11. Vanoise  12. Mont Blancin massiivi  13. Chablais'n Alpit  14. Aravis - Bornes  15. Bauges  16. Chartreuse  17. Valais'n Alpit  18. Lepontinen Alpit (Ticino)  |  19. Urin Alpit  20. Emmentalin Alpit  21. Bernin Alpit  22. Fribourgin Alpit  23. Glarusin Alpit  24. Schwyzin Alpit  25. Appenzellin Alpit  26. Adulan Alpit (Lepontisten Alppien itäinen osa)  27. Luganon Alpit  |
Alppien aluejako 1924
Länsi-Alppien aluejako 2006.
Luettelo suomalaisista amerikkalaisen jalkapallon joukkueista

Tämä on luettelo suomalaisista amerikkalaisen jalkapallon joukkueista. Luetteloituna ovat aktiiviset miesten ja naisten joukkueet, sekä toiminnan lopettaneet joukkueet. Luettelo kertoo tilanteen kaudella 2024.
Miesten joukkueet

Vaahteraliiga (7)
I-divisioona (4)
II-divisioona (11)
III-divisioona (4)
Ei sarjatasoa
| Seura | Kotipaikka | Perustettu | Aktiivisena | Aikaisemmat nimet | Vaahteramaljat | SM-hopeaa | SM-pronssia | Spagettimaljat | Rautamaljat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Butchers | Porvoo | 1986 | 1987–1999, 2001– |  | 7 | 1 | 4 | 2 | 1 |
| Crocodiles | Seinäjoki | 1987 | 1988– | Wallriver Crocodiles | 1 | 9 | 8 | 1 | 0 |
| Crusaders | Lohja | 2017 | 2018– |  | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 |
| Roosters | Helsinki | 1979 | 1980– |  | 22 | 6 | 6 | 0 | 0 |
| Royals | Vaasa | 1994 | 1996– | West Coast Vikings, Vaasa Vikings | 0 | 1 | 2 | 2 | 3 |
| Steelers | Kuopio | 1991 | 1991– | Pohjois-Savon Steelers, Varkaus Steelers | 3 | 2 | 0 | 2 | 4 |
| Wolverines | Helsinki | 1995 | 1996– |  | 1 | 4 | 3 | 2 | 0 |
| East City Giants | Helsinki | 1979 | 1980–2001, 2011– |  | 5 | 4 | 4 | 0 | 0 |
| Northern Lights | Oulu | 1982 | 1983– | Arctic Bears, Revontulet | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 |
| Saints | Tampere | 1998 | 1999– |  | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 |
| Spartans | Pirkkala | 2018 | 2019– |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Bears | Pori | 1982 | 1982–1993, 2000–2013, 2015–2022, 2024– |  | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Bouncers | Mikkeli | 2009 | 2010–2022, 2024– |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Bulldogs | Sipoo | 1983 | –2018, 2020– | Kerava Bulldogs | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Cowboys | Kouvola | 2018 | 2019–2020, 2022– |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Flying Fishcocks | Kuopio | 2019 | 2019–2021, 2023– | Veljmiehet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jaguars | Jyväskylä | 1996 | 1996– |  | 0 | 0 | 2 | 2 | 1 |
| Nordmen | Rovaniemi | 2013 | 2014– |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Scorpions | Kokkola | 1990 | 1990–1994 2024– |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tigers | Hämeenlinna | 2019 | 2020– |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Trojans | Turku | 1982 | 1982–2019, 2021– |  | 1 | 10 | 6 | 1 | 0 |
| Wolverines Blue | Helsinki | 2007 | 2007– | Wolverines II | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Malmi Blaze | Helsinki | 2013 | 2013– |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Razorbacks | Lappeenranta | 2018 | 2019–2022 2024– |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Teurastajat | Porvoo | 2019 | 2019, 2022– |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Wolves | Joensuu | 1985 | 1986–1989, 1991–1995, 2009–2013, 2015–2016, 2019– |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eagles | Kotka | 2013 | 2014–2023 |  | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 |
| Falcons | Hyvinkää | 1980 | 1980-2000, 2009, 2011–2023 | Sibiza Boys, SCH Falcons | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 |
| Milky City Farmers | Kiuruvesi | 2011 | 2011–2015, 2019–2022 |  | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| Royal A's | Vaasa | 2013 | 2013–2018, 2020–2023 | Vikings | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| TAFT | Vantaa | 1981 | 1982–1998, 2005–2023 |  | 1 | 0 | 1 | 4 | 2 |
| Wolverines Pink | Helsinki | 2015 | 2015–2019, 2021–2022 | Wolverines III | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Naisten joukkueet

Naisten amerikkalaista jalkapalloa on pelattu vuodesta 2008 lähtien.
Naisten Vaahteraliiga (5)
I-divisioona (5)
II-divisioona (2)
ei toimintaa
| Seura | Kotipaikka | Aktiivisena | Mestaruudet |
| --- | --- | --- | --- |
| Northern Lights | Oulu | 2008– | 1 |
| Royals | Vaasa | 2021– |  |
| Saints | Tampere | 2013– |  |
| Trojans | Turku | 2012–2016, 2018– | 3 |
| Wolverines | Helsinki | 2015– | 4 |
| Crocodiles | Seinäjoki | 2011–2021, 2023– |  |
| Jaguars | Jyväskylä | 2008– |  |
| Roosters | Helsinki | 2008– | 2 |
| Steelers | Kuopio | 2014–2019, 2022– |  |
| Wolverines II | Helsinki | 2017– |  |
| Lionesses | Lohja | 2016–2022, 2024– |  |
| Spartans | Pirkkala | 2023– |  |
| Bouncers | Mikkeli | 2012–2022 |  |
| Butchers | Porvoo | 2013–2017, 2021–2022 |  |
| Eagles | Kotka | 2016–2023 |  |
| Falcons | Hyvinkää | 2013–2019, 2023 |  |
| Nordmen | Rovaniemi | 2017–2019 |  |
| Panthers | Lahti | 2016, 2019–2021 |  |
| Tigers | Hämeenlinna | 2019–2022 |  |
| Wolves | Joensuu | 2010–2019 |  |
| Ghosthunters | Nokia | 2009–2012 |  |
| GS Demons | Espoo | 2008–2016 | 6 |
| Huskies | Hämeenlinna | 2014–2016 |  |
| Indians | Kouvola | 2008–2009, 2013–2018 |  |
| OakLadies | Raisio | 2013–2015 |  |
| Saints II | Tampere | 2018 |  |
| West Coast Phoenix | Raisio | 2016–2022 |  |
Lyocell

Lyocell on muuntokuitu, jota käytetään erilaisissa tekstiileissä. Sen valmistukseen tarvitaan erittäin puhdasta selluloosaa, jotta lopputuote olisi mahdollisimman korkealaatuinen. Lyocell-kuitu on noin kaksi kertaa viskoosia vahvempaa. Lyocell-kuitu valmistetaan kuivasuihku-märkäkehräyksellä, jossa liuossuihkua vedetään kuivana ennen kastelemista kuten märkäkehräyksessä, mikä antaa sillä sen erityisen vahvuuden. Lyocell-kuitu tuli markkinoille 1990-luvun alussa. Lyocell tunnetaan nykyään paremmin kauppanimellä Tencel (valmistaja Lenzing, joka osti alkuperäisen valmistajan Courtaulds'n).
M65 Atomic Annie

Atomic Annie Virginian Sotamuseossa.
Atomic Annien testilaukaus Operaatio Upshot-Knothole ydinkokeessa.
Ainoa koskaan tykistä ammuttu ydinräjähde (filmi).
Atomic Annie tai M65 Atomic Cannon (suom. atominen kanuuna) oli Yhdysvaltojen rakentama hinattava tykki, joka kykeni ampumaan ydinkranaatin. Se kehitettiin 1950-luvulla, kylmän sodan alkuaikoina, ja se otettiin kenttäkäyttöön Euroopassa ja Koreassa 1953. Tykkiä valmistettiin 20 kappaletta, joista seitsemän on säilynyt nykypäivään eri museoissa.
Teknisiä tietoja

kaliiperi 280 mm
kantama noin 30 km (noin 20 mailia)
paino 47 tonnia
pituus 26 m
leveys 4,9 m
korkeus 3,7 m
miehistö 5–7
Käyttö

Atomic Anniella ammuttiin vain yksi ydinkärjen sisältänyt testilaukaus aseen koko käyttöhistorian aikana. Tämä Grable-niminen ydinkoe tapahtui osana operaatio Upshot-Knotholea Nevadan testialueella 8:30 aamupäivällä paikallista aikaa toukokuun 25 päivä, vuonna 1953. Ammutun ydinlatauksen, joka oli tyypiltään W9-ydinkärki, räjähdysvoimakkuus oli 15 kilotonnia TNT:tä. Se oli historian ensimmäinen ja tähän mennessä ainoa koskaan tykistä ammuttu ydinammus. Upshot-Knotholen muut testit olivat kolme ilmasta pudotettua ydinpommia ja seitsemän tornissa räjäytettyä aseiden kehittelyssä tarvittavaa testilatausta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M65 Atomic Annie Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:M65 Atomic Cannon
Käännös suomeksi
Luettelo televisiosarjan Under the Dome jaksoista

Under the Domen näyttelijäkaartia sekä vastaava tuottaja Neal Baer (toinen oik.) vuoden 2014 Comic-Con-tapahtumassa.
Tämä on luettelo televisiosarjan Under the Dome jaksoista.
Under the Dome on yhdysvaltalainen scifisarja, joka perustuu Stephen Kingin romaaniin Kuvun alla (Under the Dome). Sarjan esitti Yhdysvalloissa CBS, joka 31. elokuuta 2015 ilmoitti peruuttaneensa sarjan päättäen sen kolmanteen tuotantokauteen. Suomessa sarjan esitti Nelonen.
Yleiskatsaus

| Kausi | Kausi | Jaksot | Esitetty>  Yhdysvallat (CBS) | Esitetty>  Suomi (Nelonen) | DVD-julkaisu>  Yhdysvallat | DVD-julkaisu>  Suomi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 13 | 2013-06-2424. kesäkuuta 2013 – 2013-09-1616. syyskuuta 2013 | 2014-01-011. tammikuuta 2014 – 2014-03-1919. maaliskuuta 2014 | 2013-11-055. marraskuuta 2013 | 2013-11-1818. marraskuuta 2013 |
|  | 2 | 13 | 2014-06-3030. kesäkuuta 2014 – 2014-09-2222. syyskuuta 2014 | 2014-09-1010. syyskuuta 2014 – 2014-12-033. joulukuuta 2014 | 2014-12-099. joulukuuta 2014 | 2014-12-2929. joulukuuta 2014 |
|  | 3 | 13 | 2015-06-2525. kesäkuuta 2015 – 2015-09-1010. syyskuuta 2015 | 2015-09-033. syyskuuta 2015 – 2015-11-2626. marraskuuta 2015 | 2015-12-088. joulukuuta 2015 | 2015-12-1414. joulukuuta 2015 |