stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hippothontis

| Hippothontis> Ἱπποθοντίς.Historia |
| --- | --- |
Tyyppi:  fyle
Kulttuuri:  antiikin Kreikka
Alue:  Attika
Numero (alkup.):  VIII
Perustettu:  508 eaa.
Eponyymi heeros:  Hippothoon
Demoksia:  13–17
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hippothontis (m.kreik. Ἱπποθοντίς, myös Hippothōntis, Ἱπποθωντίς tai Hippothoōntis, Ἱπποθοωντίς) oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Fylen eponyymi heeros oli Hippothoon, Poseidonin ja Alopen poika, ja sen alkuperäinen numero oli VIII.
Fyleen kuului alun perin 17 demosta, muun muassa Ateenan satamakaupunki Pireus sekä heeros Hippothoonin kotipaikkana pidetty ja Eleusiin mysteereistä tunnettu Eleusis. Myöhemmin osa demoksista siirrettiin perustettuihin uusiin fyleihin, ja pienimmillään fyleen kuului 13 demosta. Niin kutsuttujen makedonialaisten fylejen (Antigonis, Demetrias) lakkauttamisen jälkeen osa demoksista palautettiin Hippothontis-fyleen. Kuten kaikilla fyleillä, fylen demokset oli jaetty kolmeen trittykseen ja sillä oli yhteensä 50 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.
Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä Hippothoōntidēs (Ἱπποθοωντίδης), monikossa Hippothoōntidai (Ἱπποθοωντίδαι).
Demokset

| Nimi | Nimi kreikaksi | Fyle> Kausi I n. 508–307 eaa. | Fyle> Kausi II n. 307–224 eaa. | Fyle> Kausi III n. 224–201 eaa. | Fyle> Kausi IV n. 201 eaa.–124 jaa. | Fyle> Kausi V n. 124 jaa.– | Trittys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akherdus | Ἀχερδοῦς | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | paralia |
| Anakaia | Ἀνακαία | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | mesogeios |
| Auridai | Αὐρίδαι | Hippothontis | Antigonis | Antigonis | Hippothontis | Hippothontis | paralia |
| Azenia | Ἀζηνία | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | paralia |
| Dekeleia | Δεκέλεια | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | mesogeios |
| Elaius | Ἐλαιοῦς | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hadrianis | paralia |
| Eleusis | Ἐλευσίς | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | paralia |
| Eroiadai | Ἐροιάδαι | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | mesogeios |
| Hamaksanteia | Ἁμαξάντεια | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | asty |
| Keiriadai | Κειριάδαι | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | asty |
| Koile | Κοίλη | Hippothontis | Demetrias | Demetrias | Hippothontis | Hippothontis | asty |
| Kopros | Κόπρος | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | paralia |
| Korydallos | Κορυδαλλός | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Attalis | Attalis | asty |
| Oinoe | Οἰνόη | Hippothontis | Demetrias | Ptolemais | Ptolemais | Ptolemais | paralia |
| Oion Dekeleikon | Οἶον Δεκελεικόν | Hippothontis | Hippothontis | Ptolemais | Attalis | Attalis | mesogeios |
| Pireus | Πειραιεύς | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | asty |
| Thymaitadai | Θυμαιτάδαι | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | Hippothontis | asty |
Hilter am Teutoburger Wald

| Hilter am Teutoburger Wald |
| --- | --- |
 Evankelis-luterilainen Johannes Kastajan kirkko  Hilter am Teutoburger Waldissa.
 lippu:  vaakuna
 Hilter am Teutoburger Wald
 Koordinaatit: 52°8′N, 8°9′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Ala-Saksi
Piirikunta:  Osnabrück
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Wilhelm Wellinghaus
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  52,6 km²
Korkeus:  198 m
Väkiluku (31.12.2008):  10 222
 – Väestötiheys:  194 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  49176 Hilter am Teutoburger Wald
 
 www.hilter.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hilter am Teutoburger Wald on kunta Osnabrückin piirikunnassa, Ala-Saksin osavaltiossa, Saksassa. Asukkaita Hilter am Teutoburger Waldissa oli 31. joulukuuta 2008 10 222 ja väestötiheys oli 194 as./km². Kunnan pinta-ala on 52,6 neliökilometriä. Hilter am Teutoburger Waldin pormestari on Wilhelm Wellinghaus.
Vuonna 2006 pidetyissä kunnallisvaaleissa Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU) sai 13 paikkaa 25:stä Hilter am Teutoburger Waldin kunnanvaltuustossa. SPD sai kahdeksan paikkaa. Yhden paikan kukin saivat puolueet Vihreät, FDP sekä UWG Hilter. Seuraavat vaalit pidetään vuonna 2011.
Kunta sijaitsee teiden Bundesstraße 68 (Osnabrück–Bielefeld) ja Bundesautobahn 33 (A33) (Osnabrück–Paderborn) varrella. Myös tiet Landesstraße 95 (Oesede–Melle) ja Landesstraße 97 (Hilter–Bad Iburg) kulkevat kunnan alueella.
Historia

Ensimmäinen maininta Borglohista (nykyisin osa kuntaa) on jo vuodelta 1068, ja vuonna 1968 vietettiin Borglohin 900-vuotisjuhlaa. Hilter puolestaan mainitaan ensimmäistä kertaa vuonna 1144. Nykyinen Hilter am Teutoburger Waldin kunta muodostui 1. heinäkuuta 1972, kun kunnat Borgloh, Hankenberge ja Hilter yhdistyivät. Kunnat Allendorf, Borgloh-Wellendorf, Ebbendorf, Eppendorf ja Uphöfen liittyivät Borglohiin 1. heinäkuuta 1970.
Maantiede

Kunta sijaitsee Teutoburgin metsän länsiosassa. Hilter am Teutoburger Waldin korkein kohta on kunnan kaakkoisosassa sijaitseva 262 metriä korkea Hohnangel. Itä-länsisuunnassa kunta on noin yhdeksän kilometriä leveä ja pohjois-eteläsuunnassa noin 11 kilometriä pitkä.
Hilter am Teutoburger Waldin naapurikunnat ja -kaupungit ovat Georgsmarienhütte ja Bissendorf pohjoisessa, Melle idässä, Dissen, Bad Rothenfelde ja Bad Laer etelässä sekä Bad Iburg lännessä.
Kunnan osat

Hilter am Teutoburger Waldin osat (saks. Ortsteil) ja niiden väkiluvut:
| Ortsteil | Väkiluku |
| --- | --- |
Allendorf: 207
Borgloh: 1 745
Ebbendorf: 731
Eppendorf: 296
Hankenberge: 676
Hilter: 4 730
Uphöfen: 220
Wellendorf: 1 567
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hilter am Teutoburger Wald Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut (saksaksi)
Hirnyk

| Hirnyk Гірник |
| --- | --- |
 Hirnyk
 Koordinaatit: 48.0567°N, 37.3707°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Piiri:  Pokrovskin piiri
Perustettu:  1938
Kaupungiksi:  1958
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  5,1 km²
Väkiluku (2021)  ():  10 581
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hirnyk (ukr. Гірник; ven. Горняк, Gornjak); vuoteen 1958 saakka Sotshorodok (ukr. Соцгородок) on kaupunki Ukrainan Donetskin alueen Pokrovskin piirissä.
Hirnyk sijaitsee noin 40 kilometriä aluekeskus Donetskista länteen.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Hirnykin väkiluvuksi 10 581 asukasta vuoden 2021 alussa. Vuoden 2001 väestönlaskennassa asukkaita oli 14 207, joista etniseltä taustaltaan enemmistö oli ukrainalaisia tai venäläisiä.
Kaupungin aseman Hirnyk sai vuonna 1958.
Toisen maailmansodan uhrien muistomerkki Hirnykissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hirnyk Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  Encyclopedia of Modern Ukraine
Hipgnosis

Hipgnosis oli englantilainen vuosina 1968–1983 toiminut graafiseen suunnitteluun erikoistunut kolmihenkinen työryhmä. Ryhmän jäsenet olivat Storm Thorgerson, Aubrey Powell ja myöhemmin myös vuodesta 1974 lähtien Peter Christopherson. Ryhmä erikoistui suunnittelemaan rock-yhtyeiden levyjen kansia, tunnetuimpina asiakkainaan muun muassa Pink Floyd, Genesis, Led Zeppelin ja Yes.
Hipgnosis on yhdistelmä sanoista hip (uusi, trendikäs) ja gnosis, samalla muodostaen hypnoosilta kuulostavan sanan.
Historia

Storm Thorgerson oli Pink Floyd -yhtyeen jäsenten Roger Watersin, David Gilmourin ja Syd Barrettin ystävä kouluajoilta. Hipgnosis perustettiin vuonna 1968, kun Thorgersonia ja Aubrey Powellia pyydettiin suunnittelemaan Pink Floydin toisen levyn A Saucerful of Secrets kansikuva. Pink Floydin yhteyksien kautta Hipgnosis alkoi pian saada valokuvaus- ja suunnittelutöitä myös muille, aluksi pääasiassa EMI-yhtiön artisteille.
Kesään 1969 asti Thorgerson ja Powell olivat vielä filmi- ja taidekoulun opiskelijoita, ja he pystyivät työskentelemään Royal College of Artin tiloissa ja välineillä. Tämän jälkeen he työskentelivät Powellin kylpyhuoneessa, kunnes vuoden 1970 alussa he perustivat oman studion Lontooseen Denmark Streetille.
Hipgnosiksen läpimurtona voidaan pitää Pink Floydin vuoden 1973 albumia The Dark Side of the Moon, joka toi ryhmälle paljon kuuluisuutta valtavan myynnin siivittämänä. Monet pitävät "The Dark Side of the Moon"-levyn kansikuvaa kaikkien aikojen parhaana levyn kansikuvana.
Vuonna 1974 Peter Christopherson liittyi ryhmään assistentiksi ja pian hänestä tuli ryhmän täysiverinen jäsen.
Ryhmä hajosi vuonna 1983. Osa jäsenistä jatkoi MTV:n myötä yleistyneiden musiikkivideoiden parissa Greenback Films -yhtiössä. Ryhmän jäsenistä ainakin Storm Thorgerson on jatkanut myös levyjen kansien suunnittelemista ja toteutustyötä. 1980- ja 1990-luvuilla hän suunnitteli kansia pääasiassa Pink Floydille ja yhtyeen jäsenille, 2000-luvulla hän on työskennellyt mm. The Mars Voltalle.
Muuta

Hipgnosikselle ominainen tyyli oli käyttää mitä erikoisimpia valokuvakameratrikkejä ja viitata kansikuvassa johonkin levyn sanoituksista tai musiikista löytyvään asiaan. Hipgnosiksen suunnittelu kattoi usein kansikuvan lisäksi koko LP-levyn pakkausmateriaalin, mukaan lukien sisäpussit, etiketit ja julisteet.
Suomalaisten artistien levyistä Hipgnosis teki ainakin Jukka Tolosen Crossection-kokoomalevyn kannen vuonna 1974.
Aiheesta muualla

Storm Thorgersonin viralliset kotisivut
Epäviralliset Hipgnosis kotisivut
Jarmo Hirvasoja

Jarmo Juhani Hirvasoja (s. 4. syyskuuta 1954 Oulu) on entinen suomalainen jääspeedwayajaja.
Hirvasoja voitti vuonna 1990 jääspeedwayn maailmanmestaruuden ja on lajin ainoa suomalainen maailmanmestari. vuonna 1985 hän voitti lajin MM-hopeaa ja vuosina 1984 ja 1988 joukkuekilpailun 
MM-pronssia. Suomen-mestaruuksia Hirvasoja voitti seitsemän vuosina 1982–1991.
Hirvasoja edusti Oulun Moottorikerhoa. Siviiliammatiltaan hän on putkiasentaja. Hän lopetti uransa vuonna 1996 loukkaannuttuaan sisähallikilpailuissa Berliinissä.
Aiheesta muualla

Perkiö, Jari: Neuvostoliiton rintama murtui (PDF) Aamulehti.[vanhentunut linkki]
Hiusanalyysi

Hiusanalyysi on toimenpide, jossa henkilöltä leikataan hiuksia ja tutkitaan hiukseen elimistöstä kertyneitä mineraaleja ja kemikaaleja. Hiusanalyysillä voidaan esimerkiksi havaita huumeidenkäyttö, saada todisteita rikoksesta, tehdä tunnistus tai havaita puutostiloja tai myrkytyksiä. Rikospaikalle jääneen hiuksen muodosta ja väristä voidaan joskus päätellä epäillyn rikollisen etnisyys. Hiuksesta eristetyn DNA:n avulla voidaan selvittää henkilöllisyys. Hiusanalyysin avulla voidaan myös joskus selvittää kuolinsyy. Lisäksi hiuksiin maaperästä tulevan strontium-alkuaineen isotooppimääristä voidaan päätellä, millä alueella henkilö on oleskellut, jos löydetään alue, jonka maaperän isotooppisuhteet ovat samat kuin hiuksessa.
Himmeävilla

| Himmeävilla |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Vaarantunut
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Yksisirkkaiset Monocotyledoneae
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Alaheimo::  Cyperoideae
Tribus::  Scirpeae
Suku::  Suovillat Eriophorum
Laji::  brachyantherum
Kaksiosainen nimi
 Eriophorum brachyantherum  Trautv. & C.A.Mey. 
Synonyymit
 Eriophorum opacum (Björnstr.) Fernald 
Katso myös
   Himmeävilla Wikispeciesissä   Himmeävilla Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Himmeävilla (Eriophorum brachyantherum) on Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa kasvava ravinteisten pohjoisten soiden kasvi. Suomessa se on harvinainen ja luokiteltu vaarantuneeksi lajiksi.
Ulkonäkö ja koko

Himmeävilla on löyhästi mätästävä ja rönsytön. Sen varsi on 40–50 cm pitkä ja 1–1,5 mm paksu. Varren tyvitupet ovat harmahtavanruskeita. Varrella on kaksi väljähköä ja lavatonta, 3–4 cm leveää tuppea. Lehdet ovat puolet varren pituudesta, 0,5–1 mm leveitä ja kolmesärmäisiä tai liereitä. Kukinto on yksittäinen, varren kärjessä oleva tähkä. Läpikuultamattomat tähkäsuomut ovat noin viisi millimetriä pitkiä, puikeita, lyhytsuippuisia ja kärjestä tummanvihreänharmaita. Himmeävilla kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Kukinnan jälkeen kukinnon kehäsukaset pitenevät paljon tähkää pidemmiksi kellanharmahtaviksi tai valkoisiksi karvoiksi. Karvojen pituus lopulta 1,5–2 cm ja ne muodostavat pumpulimaisen ja tasaiseksi leikatun näköisen tupsun.
Levinneisyys

Himmeävillaa tavataan laajalla yhtenäisellä alueella Norjan, Ruotsin ja Suomen keski- ja pohjoisosista läpi Pohjois- ja Itä-Venäjän, ja edelleen Alaskaan, Kanadaan ja Yhdysvaltojen pohjoisosiin. Aasiassa levinneisyysalue ulottuu Siperian läpi etelään päin Mongoliaan ja Pohjois-Kiinaan saakka. Runsaimmin lajia tavataan Fennoskandiassa. Suomessa himmeävillaa tavataan paikoitellen Lapissa, Pohjois-Pohjanmaan itäosissa ja Kainuussa. Lajia on aikaisemmin kasvanut myös pohjoisessa Keski-Suomessa, Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa.
Elinympäristö

Himmeävilla viihtyy ravinteisilla lettorämeillä ja -korvissa. Sitä tavataan myös soiden reunamilla ohutturpeisilla, lähteisillä paikoilla, rannoilla ja joskus ojissakin. Laji on kalkinsuosija. Suomessa himmeävilla on harvinaistunut soiden ojitusten ja metsien uudistamis- ja hoitotoimien takia.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2016: Himmeävillan (Eriophorum brachyantherum) levinneisyys Suomessa
ITIS: Eriophorum brachyantherum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Eriophorum brachyantherum (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q10592645  Wikispecies: Eriophorum brachyantherum  BOLD: 348794  CoL: 3B5B7  EoL: 1119457  EPPO: ERVBR  EUNIS: 187553  FNA: 242357814  GBIF: 2730223  iNaturalist: 162676  IPNI: 307342-1  IRMNG: 10204750  ITIS: 40091  NatureServe: 2.158553  NCBI: 205739  Observation.org: 117571  Open Tree of Life: 453215  Plant List: kew-244527  PLANTS: ERBR6  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:307342-1  Tropicos: 9900358  VASCAN: 5268  WFO: wfo-0000414924  Laji.fi: MX.40262
FS Hirondelle (1869)

| Hirondelle |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Augustin Normand, Le Havre
Kölinlasku:  1. heinäkuuta 1868
Laskettu vesille:  15. huhtikuuta 1869
Palveluskäyttöön:  1871
Poistui palveluskäytöstä:  11. joulukuuta 1896
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 181 t
Pituus:  76 m
Leveys:  9,25 m
Syväys:  3,38-3,90 m
Koneteho:  1900 ihp
Nopeus:  15,4 solmua
Miehistöä:  135-140
Aseistus
Aseistus:  4 × 100 mm tykkiä 8 × 37 mm tykkiä 2 × 360 mm torpedoputkea
Hirondelle oli Ranskan laivaston vuonna 1869 vesillelaskettu puurunkoinen risteilijä, joka oli valmistuessaan keisarillinen jahti.
Valmistus

Alus tilattiin Le Havresta Augustin Normandilta ja sen köli laskettiin 1. heinäkuuta 1868. Alus laskettiin vesille 15. huhtikuuta 1869 ja se otettiin palvelukseen vuonna 1871.
Palvelus

Hirondelle poistettiin alusluettelosta 11. joulukuuta 1896.
Veikko Hirviniemi

| Veikko Hirviniemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. syyskuuta 1930 Kauhava
Kuollut: 6. kesäkuuta 2018 (87 vuotta) Pori
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Pirkko Maria Viita
Aiheesta muualla
Elonet
Veikko Hirviniemi (29. syyskuuta 1930 Kauhava – 6. kesäkuuta 2018 Pori) oli suomalainen näyttelijä. Hän toimi Porin Teatterin näyttelijänä vuodesta 1965 vuoteen 1993.
Ura

Hirviniemi aloitti ammattiuransa Kajaanin työväen teatterissa 1955–1959. Ura vei Kemin ja Joensuun kaupunginteatterien kautta Porin Teatteriin, jossa hän näytteli 1965–1993.
Hirviniemen roolitehtäviä olivat muun muassa Biff Loman (Kauppamatkustajan kuolema), Halme (Täällä Pohjantähden alla) ja tohtori Borke (Borke).
Hirviniemi näytteli sivuosia muutamissa Visa Mäkisen ohjaamissa komediaelokuvissa, kuten Kaikenlaisia karkulaisia (1981) ja Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti (1985).
Hirviniemen puoliso oli Lapualla 1931 syntynyt kuiskaaja-tarpeistonhoitaja Pirkko Viita, joka kiinnitettiin Porin Teatteriin 1969. Avioliitto oli solmittu 1953. Hänen vanhempansa olivat autoilija Matti Wiljam Hirviniemi ja Elma Maria Hirviniemi.
Hippa

Hippa (myös natu, natti, natta, naatta tai litta) on lasten leikki, jossa yksi leikkijä yrittää ottaa muita kiinni.
Säännöt

Yksinkertaisimmillaan hipassa on kyse siitä, että yksi leikkijä on jäänyt ja yrittää ottaa muita kiinni. Kun kiinniottaja saa jonkun kiinni, tulee kiinnijääneestä uusi jäänyt. Uusi jäänyt ei saa heti ottaa kiinni vanhaa jäänyttä. Näinkin yksinkertainen leikki voi olla hauska, jos leikkijät osallistuvat siihen täydellä innolla. Samoin leikki voi tapahtua ympäristössä, kuten jossain suuressa rakennuksessa tai leikkipaikan rakennelmissa, joka tuo lisäväriä leikkiin.
Etymologia

Hippa-leikki on saanut nimensä siitä, että pelivälineenä on joskus käytetty korkeaa hattua, hiippalakkia.
Hippolytos-maalari

| Hippolytos-maalari |
| --- | --- |
 Taistelu Hippolytoksen kuolleen ruumiin luona. Yksityiskohta Hippolytos-maalarin nimivaasista, pylväskrateerista noin vuodelta 575–550 eaa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 500-luku eaa.
Kuollut: 500-luku eaa.
Ammatti:  vaasimaalari
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 575–550 eaa.
Taidesuuntaus:  mustakuviokeramiikka (orientalisoiva)
Hippolytos-maalari oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi korinttilaista orientalisoivaa mustakuviokeramiikkaa. Hän toimi varhaisella arkaaisella kaudella noin vuosina 575–550 eaa. Maalarin oikeaa nimeä ei tunneta. Tutkimuksessa käytetty nimitys perustuu erääseen hänen teokseensa, jonka maalaus liittyy Hippolytos-myyttiin.
Hippolytos-maalari edusti myöhäiskorinttilaista mustakuviokeramiikkaa. Hänen nimivaasinsa, joka on pylväskrateeri, on nykyisin esillä Louvressa.
Teoksia

Maalarin nimivaasi, pylväskrateeri, n. 575–500 eaa.
Amfora, n. 575–550 eaa.
Amfora, n. 575–550 eaa.
Olpe, n. 575–550 eaa.
Luukas Hjorth

Luukas Albert Hjorth (18. lokakuuta 1849 Yläne – 21. marraskuuta 1936 Tampere) oli suomalainen itseoppinut rakennuspiirtäjä, joka 1880-luvulta alkaen suunnitteli asuintaloja Tampereen työläiskaupunginosaan Amuriin. Häntä kutsuttiin ”Amurin arkkitehdiksi”. Paitsi talojen piirtäjänä ja suunnittelijana, Hjorth toimi joskus myös rakennustöiden valvojana.
1960-luvulla Amuriin ryhdyttiin tekemään moderneja asuinkerrostaloja, joiden tieltä vanha rakennuskanta hävitettiin lähes kokonaan. Työläismuseokortteli ja Puuseppien talo säästyivät purkamiselta. Jälkimmäinen rakennus ei ole Hjorthin piirtämä, mutta museokorttelin taloista hän on mahdollisesti suunnitellut osan. Hjorth asui itse kyseisessä korttelissa, osoitteessa Särkänkatu 20 (myöh. Mariankatu 20). Hänellä oli käytössään yksi kamari ja osuus yhteiskeittiöstä.
Hirschfeld-maalari

| Hirschfeld-maalari |
| --- | --- |
 Yksityiskohta Hirschfeld-maalarin maalaamasta krateerista, n. 750–735 eaa. Metropolitan Museum of Art.
Henkilötiedot
Syntynyt: 700-luku eaa.
Kuollut: 700-luku eaa.?
Ammatti:  vaasimaalari
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 750–735 eaa.
Taidesuuntaus:  geometrinen keramiikka
Hirschfeld-maalari (englanninkielisessä tutkimuksessa Hirschfeld Painter) oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi geometrista keramiikkaa. Hän toimi Ateenassa noin vuosina 750–735 eaa. Maalarin oikeaa nimeä ei tunneta. Tutkimuksessa käytetty nimitys perustuu siihen, että hänen töitään tutki ensimmäisenä arkeologi Gustav Hirschfeld.
Hirschfeld-maalari toimi myöhäisellä geometrisella kaudella ja jatkoi Dipylon-mestarin jalanjäljissä. Hänet tunnetaan Ateenan Kansallisessa arkeologisessa museossa olevasta suurikokoisesta Hirschfeld-krateerista, joka kuuluu niin kutsuttujen Dipylon-vaasien perinteeseen. Toinen suurikokoinen krateeri on Metropolitan Museum of Art -museossa.
Teoksia

Hirschfeld-krateeri, n. 750–735 eaa. NAMA.
Yksityiskohta edellisestä.
Krateeri, n. 750–735 eaa. MET.
Yksityiskohta edellisestä.
Skyfos, n. 750–735 eaa.
Vasili Hmelevski

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | München 1972 | moukarinheitto |  |
Vasili Vladimirovitš Hmelevski (ven. Василий Владимирович Хмелевский, 14. tammikuuta 1948 Mikolaikovšina, Hrodna, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto – 2002) oli valkovenäläinen, Neuvostoliittoa edustanut moukarinheittäjä ja olympiamitalisti.
Hmelevski sijoittui Helsingin EM-kilpailuissa 1971 moukarinheitossa yhdeksänneksi tuloksella 67,00 m. Münchenin 1972 olympialaisissa hän saavutti pronssia tuloksella 74,04 m.
Hippokrates (alkmaionidit)

| Hippokrates> Ἱπποκράτης.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 500/400-luku eaa. Ateena
    
Hippokrates (m.kreik. Ἱπποκράτης, Hippokratēs, lat. Hippocrates) oli usean eri henkilön nimi ateenalaisessa alkmaionidien ylimyssuvussa.
Hippokrates, Megakles III:n poika

Hippokrates (s. 550-luku eaa.) oli Megakles III:n ja Kleisthenes Sikyonlaisen tyttären Agariste I:n poika ja Kleistheneen veli. Hippokrateen lapsia olivat Megakles IV ja Agariste II, joka oli Perikleen äiti.
Hippokrates, Apollodoroksen poika

Hippokrates (n. 450-luku–411 eaa.) oli Apollodoroksen poika. Hänen äitinsä oli Ksanthippos I:n ja Agariste II:n nimeltä tuntematon tytär, joka oli Perikleen ja Arifron II:n sisar.
Hippokrates, Arifron II:n poika

Hippokrates (n. 460–424 eaa.) oli Perikleen veljen Arifron II:n poika. Hänen poikiaan olivat Perikles III, Demofon ja Telesippos.
Reino Hirva

| Reino Hirva> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. lokakuuta 1906 Sortavala
Kuollut: 25. huhtikuuta 1990 (83 vuotta) Helsinki
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Suomi
Palvelusvuodet:  1927–1966
Komentajuudet:  KTR 1 (1956−1958) Sotakorkeakoulun johtaja (1961−1963)
Taistelut ja sodat:  Talvisota, Jatkosota
Sotilasarvo:  Kenraaliluutnantti
Kunniamerkit:  SVR 1.lk komentajamerkki SL komentajamerkki VR 2 miekkojen kera
Reino Erkki Hirva (ent. Hellgren, 20. lokakuuta 1906 Sortavala – 25. huhtikuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti tykistön aselajissa.
Perhe ja opinnot

Hirvan vanhemmat olivat ylijunailija Kaarlo Hellgren ja Juudit Saikkonen. Hirva valmistui ylioppilaaksi Sortavalan reaalilyseosta 1926 ja suuntasi sotilasuralle käymällä Kadettikurssin numero 10 vuosina 1927−1929. Komentajakurssin hän kävi 1941, Sotakorkeakoulun yleisen osaston 1951 ja maanpuolustuskurssin 1962. Hirvan puoliso oli toimittaja Irja-Onerva Lamminen, ja heillä oli yksi lapsi.
Sotilasura

Kadettikoulun jälkeen Hirva toimi nuorempana upseerina KTR 2:ssa 1929−1936. Vuosina 1936−1940 hän opetti Taistelukoulussa. Talvisodassa Hirva toimi Pohjois-Suomen Ryhmän esikunnassa tykistökomentajana ja myöhemmin patteriston komentajana KTR 9:ssä sekä samalla 9. divisioonan tykistökomentajana. Välirauhan aikana hän toimi toimistopäällikkönä IV. armeijakunnan esikunnassa.
Jatkosodassa Hirva toimi patteriston ja tykistöryhmän komentajana KTR 18:ssa Rukajärven suunnalla. Sodan jälkeen hän toimi kouluttajana ja rykmenttiupseerina KTR 2:ssa 1945−1946 ja Tykistökoulussa 1946−1947 ja patteristonkomentajana KTR 3:ssa 1947−1948. Tykistökoulussa osastonjohtajana hän oli 1951−1956. KTR 1:ä Hirva komensi 1956−1958. Pääesikunnassa järjestelyosastoa hän johti 1958−1960 ja toimi komentopäällikkönä 1960−1961. Sotakorkeakoulun johtajana Hirva oli 1961−1963. Tykistön tarkastajana hän palveli uransa päätteeksi 1963−1966.
Hirva oli myös pidätettynä noin kaksi viikkoa ns. asekätkentäjutun yhteydessä, mutta häntä vastaan ei nostettu asiassa syytteitä.
Ylennykset: reservivänrikki 1927, vänrikki 1929, luutnantti 1931, kapteeni 1938, majuri 1941, everstiluutnantti 1948, eversti 1956, kenraalimajuri 1961, kenraaliluutnantti 1963.