stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harmaamustesieni

| Harmaamustesieni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Elinvoimainen 
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Psathyrellaceae
Suku::  Hämymustesienet Coprinopsis
Laji::  atramentaria
Kaksiosainen nimi
 Coprinopsis atramentaria  (Bull.) Redhead, Vilgalys & Moncalvo 
Katso myös
   Harmaamustesieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harmaamustesieni (Coprinopsis atramentaria, syn. Coprinus atramentarius) on hämymustesienten sukuun kuuluva lyhytikäinen helttasieni. Se on nuorena hyvä ruokasieni, mutta se sisältää antabuksen tavoin vaikuttavia aineita, joten sitä ei pidä nauttia alkoholin kanssa.
Ulkonäkö

Harmaamustesieni nousee maasta munanmuotoisena ja laakenee vanhemmiten kellomaiseksi. Sen ruskeanharmaa lakki on enimmillään 7 cm korkea, sileäpintainen ja suippohuppuinen. Nuorella sienellä jalka on lähes kokonaan lakin sisällä. Täysikasvuisen sienen korkeus on 7–12 cm ja leveys 4–8 cm. Heltat ovat nuorella sienellä vaaleat, mutta itiöiden kypsyessä helttojen väri tummenee. Vanhemmiten heltat sulavat mustaksi nesteeksi. Harmaamustesieni muuttuu maasta noustuaan vain parissa päivässä hyllyväksi mustaksi limaksi.
Ulkonäkö > Samankaltaisia lajeja

Harmaita mustesieniä on useita, joten harmaamustesienen varsinaisia näköislajeja saattaa olla vaikea tunnistaa. Tätä lajia muistuttaa muun muassa nipukkamustesieni (Coprinopsis acuminata).
Kasvuaika ja -paikka

Harmaamustesieni kasvaa kesällä ja syksyllä tyypillisesti suurissa ryhmissä nurmikoilla, lehdoissa, lahokannoilla ja puutarhoissa. Se on yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa, mutta harvinaistuu Lappia myöten.
Käyttö ravinnoksi

Harmaamustesieni on nuorena hyvä ruokasieni, joka ei vaadi esikäsittelyä. Vanhat yksilöt eivät kelpaa syötäväksi. Harmaamustesieniä käytettäessä tulee kuitenkin huomioida se, että harmaamustesieni sisältää antabuksen tavoin vaikuttavaa harvinaista aminohappoa kopriinia (C8H14N2O4, CAS-numero 58919-61-2) tai sen kaltaisia yhdisteitä, joten sen kanssa ei tule nauttia alkoholijuomia. Kopriini estää yhtä etyylialkoholin aineenvaihduntaan osallistuvaa entsyymiä. Jos sieniaterialla tai vielä muutaman vuorokauden kuluttua sen jälkeen nautitaan alkoholia, krapula seuraa 15 minuutin – 2 tunnin viiveellä. Oireita ovat muun muassa pahoinvointi, oksentelu, kasvojen ja ylävartalon punoitus, kutina ja päänsärky. Vakavammat oireet, kuten tajuttomuus sekä hengitys- tai sydänpysähdys, ovat hyvin harvinaisia. Oireet ovat yksilöllisiä ja riippuvat siitä minkä verran syödään sientä ja juodaan alkoholia. Yleensä oireet häviävät 2–4 tunnin kuluessa.
Aiheesta muualla

Evira: Harmaamustesieni (Arkistoitu – Internet Archive)
Laji.fi: harmaamustesieni (Coprinopsis atramentaria)
Luonnossa.org: Harmaamustesieni (Coprinus atramentarius) (Arkistoitu – Internet Archive)
MushroomExpert: Coprinopsis atramentaria (englanniksi)
Coprinopsis atramentaria, harmaamustesieni @ Natural Fungi in Finland
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Coprinopsis atramentaria:  Wikidata: Q728673  AusFungi: 60025148  BioLib: 60560  CoL: Y56N  EoL: 984054  EPPO: CPNSAT  Fungorum: 474167  GBIF: 5242740  iNaturalist: 48521  IRMNG: 10783539  MycoBank: 474167  NatureServe: 2.921285  NBN: NHMSYS0020061853  NCBI: 71694  NZOR: 87e47e56-dc9f-4939-9c09-9a3e523afe4f  Open Tree of Life: 363316  Laji.fi: MX.72824 
Agaricus atramentarius:  Wikidata: Q59452855  AusFungi: 60025149  CoL: 65LSP  Fungorum: 207136  GBIF: 2534389  IRMNG: 10390316  MycoBank: 207136  NZOR: f6d2396d-4e8b-4610-aa8f-f85a32fed586 
Harmaamustesienen heltat tummuvat vanhemmiten.
Haselünne

| Haselünne |
| --- | --- |
 Katunäkymä Haselünnestä.
 vaakuna
 Haselünne
 Koordinaatit: 52°40′N, 7°28′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Ala-Saksi
Piirikunta:  Emsland
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kaupunki
 – Pormestari:  Werner Schräer
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  159,15 km²
Korkeus:  18 m
Väkiluku (31.12.2008):  12 840
 – Väestötiheys:  81 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  49740 Haselünne
 
 www.haseluenne.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haselünne on kaupunki Emslandin piirikunnassa, Ala-Saksin osavaltiossa, Saksassa. Asukkaita Haselünnessa oli 31. joulukuuta 2008 12 840 ja väestötiheys oli 81 as./km². Asukkaista 6 364 oli naisia ja 6 476 miehiä. Kaupungin pinta-ala on 159,15 neliökilometriä. Haselünnen pormestari on Werner Schräer.
Kaupunki sijaitsee Hase-joen varrella ja Bundesstraße 213 ja Bundesstraße 402 -tiet risteävät kaupungissa. Kaupungista on matkaa Herzlakeen 10 kilometriä, Meppeniin 15 km, Lingeniin 20 km ja Bremeniin 110 km.
Vuonna 2006 pidetyissä kunnallisvaaleissa Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU) sai 23 paikkaa 31:stä Haselünnen kunnanvaltuustossa. SPD sai seitsemän paikkaa.
Haselünnen ystävyyskaupunkeja ovat alankomaalainen Elburg vuodesta 1988 ja ranskalainen St. Flour vuodesta 1992.
Kaupunginosat

Haselünne muodostuu 15 kaupunginosasta (saks. Ortschaft):
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haselünne Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut (saksaksi) (englanniksi) (hollanniksi)
Haselünnen kaupunginosien sijainti.
Haudasta kohtuun

| Haudasta kohtuun> Counter-Clock World |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Philip K. Dick
Kieli:  englanti
Genre:  tieteisromaani
Kustantaja:  Berkley Books
Julkaistu:  1967
Ulkoasu:  nidottu
Suomennos
Suomentaja:  J. Pekka Mäkelä
Kustantaja:  Like
Julkaistu:  1997
Sivumäärä:  197
ISBN:  951-578-458-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Haudasta kohtuun (engl. Counter-Clock World) on Philip K. Dickin vuonna 1967 ilmestynyt tieteisromaani.
Juoni

Kirja sijoittuu tulevaisuuteen, jossa aika on kääntynyt ympäri, vanhukset "vanhasyntyneet" nousevat kuolleista ja nuortuvat takaisin kohtuun. Lisäksi myös arkipäivän toimet muuttuvat, esimerkiksi parta liimataan aamulla kasvoihin, joista se myöhemmin vetäytyy takaisin ihoon.
Kirja alkaa huhuista, joiden mukaan suuri uskonnollinen johtaha Thomas Peak on nousemassa haudasta. Kyseinen "vanhastisyntyminen" herättää kiinnostusta monilla eri tahoilla ja moni haluaisi hänen mieluummin pysyvän kuolleena, koska Peakin paluu voisi johtaa sisällissotaan, sillä hänen mukanaan nousisi myös paljon kiistanalaisia historiallisia tapahtumia.
Sebastian Hermes  on "vanhasyntynyt" kymmenen vuotta sitten ja johtaa Hermeksen astiaa, pientä kalifornialaista vitaariota vaimonsa Lotan kanssa. Vitaarioiden tehtävänä on kaivaa vanhasyntyneet ylös ja auttaa heitä sopeutumaan yhteiskuntaan. Hermeksen astia on pitkään ollut taloudellisissa vaikeuksissa mutta asia muuttuu, kun Peak halutaan kaivaa ylös.
Peak kaivetaankin ylös ja keskeiseksi tapahtumapaikaksi muodostuu Kansan ajankohtaiskirjasto, jonka arkistoissa on tietoa Peakistä ja Hermesin astiasta.
Bohusläänin kalliomaalaukset

Tumlehedin kalliomaalaus sisältää vaikuttavan ja hyvin säilyneen kauriin verkkomaisine sarvineen.
Tumlehedin maalaus sijaitsee kallioalueella, jossa kasvillisuutta ja puustoa on nimeksi.
Bohusläänin kalliomaalaukset sijaitsevat Bohuslänin rannikolla Länsi-Ruotsissa.
Maalausalueet > Torslandan pitäjässä

Tumlehedin kalliomaalaus sijaitsee Tumlehedin kylässä Torslandan pitäjässä nykyisen Göteborgin kunnan alueella Göteborgin kaupungin välittömässä läheisyydessä. Kohde on vain 900 metrin päässä meren rannasta ja 25 metriä merenpinnan yläpuolella. Pystykallio avautuu etelään ja maalaus on tehty sen yläosan sileään kohtaan, jossa on kapeita pystyhalkeamia. Maalausta on voinut tehdä alla olevalla vinolla terassilla seisten. Huomiota kiinnittää suuri kauris tai peura, jolla on näyttävät verkkomaiset sarvet. Kauris on kooltaan 50 × 70 senttimetriä ja se on kuvioista selvin. Se sarvet ovat eläimen pituiset, mutta keskellä ne muuttuvat verkkomaiseksi vyyhdeksi. Myös kauriin keho on verkkomaiseksi maalattu, vaikka se on täytetty punamaalilla. Kauriin alla on levittynyttä punaväriä liikaa, jotta yksittäiset kuviot erottuisivat. Kapeiden pystyhalkeamien vasemmalla puolella on lisää kuvioita. Ylhäällä on neljä kampamaista kuviota, jotka ovat 25−65 senttimetriä pitkiä. Viides kampakuvio voidaan ajatella olevan kauriin sarvissa. Kampakuvioiden alla on epäselvä kohta ja sitten epävarma kalankuva, jonka alla on useita sik-sak-kuvioita. Äärimmäisenä vasemmalla on samalla korkeudella 3−4 kalaa toistensa yläpuolelle maalattuina. Ne ovat 25−27 senttimetriä pitkiä.
Maalausalueet > Kvillen pitäjässä

Allestorpin kalliomaalaus sijaitsee Kvillen pitäjässä nykyisen Tanumin kunnan alueella 4,9 kilometriä merenrannasta ja 35 metriä merenpinnan yläpuolella. Kallio on jyrkkä, jääkauden pyöreäksi hioma ja vaakasuuntaan halkeillut. Eri tasot muodostavat maalauksen ylle suojaavan lipan. Kiven väri on harmaan punainen ja maalaukset on tehty lähes sileään pintaan. Maalaukset ovat haalistuneita ja näkyvät mahdollisesti vain otollisissa oloissa. Vuoden 1981 tutkimus luonnehti maalauksia seuraavasti. Kuvakenttä on vain 80 × 70 senttimetrin kokoinen. Ihmishahmot, jotka ovat 9−18 senttimetriä pitkiä, on maalattu tyylitellen K-kirjainta muistuttaviksi. Kentän kaksi eläintä ovat 20 ja 26 senttimetriä pitkiä. Ne on tunnistettu peuroiksi tai kauriiksi, joilla on päässään piikikkäät sarvet. Eläimiä yhdistää takapäistä vedetty linja. Maalaukset ovat luonteeltaan kuin pronssikauden kalliopiirrokset. Maankohoamisen vuoksi alue on ollut kuivana noin 2 000 eaa. alkaen.
Maalausalueet > Tanumin pitäjässä

Tanumin kalliomaalaus sijaitsee Tanumin pitäjässä nykyisen Tanumin kunnan alueella. Maalaukset sijaitsevat Tanumsheden taajamasta etelään Rykin kylän lähellä, noin 60 metriä merenpinnan yläpuolella ja noin 4,9 kilometriä merenrannasta. Sen löysi Göran Andersson vuonna 1988. Kallio sijaitsee läheisen Göpebergetin lounaisrinteessä. Kohde on pieni, kooltaan 60 senttimetriä leveä ja 15−60 korkea, ja siitä erottuu 6 kuviota. Ihmishahmoja on neljä ja ne ovat noin 10 senttimetriä korkeita tikku-ukkoja. Muut kaksi kuviota ovat tunnistamattomia.
Maalausalueet > Bärfendalin pitäjässä

Bärfendals-Medbon kalliomaalaus sijaitsee Bärfendalin pitäjässä nykyisen Munkedalin kunnan alueella noin 3,1 kilometriä Åbyfjordenista koilliseen noin 65–70 metriä merenpinnan yläpuolella. Tämä kohde on siten lähellä Bron maalauskohteita. Kallioseinämä on 5−8 metriä korkea ja 40 metriä leveä, ja se on punertavaa graniittia. Maalauskenttä on 11 metriä leveä ja 0,5−1,2 korkea ja siinä on neljä kuvakenttää. Vuoden 1981 tutkimus toi esille seuraavat havainnot. Vasemmalla olevassa kentässä on kolme geometrista kuviota, jotka voidaan tulkita ihmisiksi. Hahmojen vartalo on ruudun muotoinen, josta jalat ja kädet ojentuvat ja pää on lyhyt pystyviiva. Toinen kenttä sijaitsee 5,2 metriä oikealle. Siihen on maalattu 5 eläinkuviota, joista alimmainen on maalattu täyteisesti. Ne esittävät kahta hirven tai peuran päätä, mutta kolme alinta ovat vain 7 senttimetrin pituisia. Kolmanteen kenttään on väliä 1,4 metriä. Siihen on maalattu lähes pystysuoraan riviin 12 kuviota: ylimmäksi pieni ihminen, verkkokuvio, peura ja kahdella jalalla kävelevä lintu, sitten peura, iso hirvi runsaine sarvineen, tämän alla tunnistamaton pieni kuvio ja ihmismäisesti kävelevä kaksijalkainen lintu, sitten suuri hain tai delfiinin kaltainen kala, jonka alla on koukkumainen viiva ja toinen tunnistamaton kuvio, ja alimpana ihminen kädessään oksa tai muu esine. Oikeanpuoleisin kenttä on 2,5 metrin päässä ja käsittää vain kaksi kaksijalkaista suurta lintua. Kaikki kohteen linnut on kuvattu oudosti pystyasentoon siivet taaksepäin viuhtoen. Kohde on ajoitettu mesoliittiseksi. Kuviot ovat hyvin haalistuneita.
Maalausalueet > Bron pitäjässä

Seuraavat kolme kalliomaalausta sijaitsevat korkeintaan 3,7 kilometrin etäisyydellä toisistaan kahden syvälle ulottuvan lahden välissä Bron pitäjässä nykyisen Lysekilin kunnan alueella.
Skarstadtin kalliomaalaus sijaitsee Skarstadtin kylässä noin 2 kilometriä rannasta. Kohde on noin 75 metriä merenpinnan yläpuolella ja käsittää kaksi pystykallion seinämälle maalattua kuvakenttää. Ensimmäinen kuvakenttä on kooltaan 2,5 × 1,1 metriä ja se on tehty 1−1,5 metrin korkeudelle maan pinnasta ja sisältää 16 kuviota. Ne esittävät ihmishahmoa, 8 eläinkuviota, ympyrää ja kuutta tunnistamatonta kuviota. Eläimistä 7 on sarvipäisiä hirviä tai peuroja. Kuviot ovat säilyneet hyvinä. Toinen kuvakenttä sijaitsee 20 metriä itään ja on haalistunut lähes tunnistamattomaksi. Kuvioiden koko on 5−45 senttimetriä ja ne on maalattu 1,5 metrin korkeudelle.
Stranderängin kalliomaalaus sijaitsee Åbyfjordenin lahden pohjukassa olevan Standerängen kylän meträkallioon. Kohde on 350 metrin päässä merenrannasta ja noin 45 metriä merenpinnan yläpuolella. Noin 20 metriä korkea pystykallio aukeaa etelään ja sen juurella on kaksi kuviokenttää viiden metrin välein. Maalin sävy on ruskehtavan punainen ja se on säilynyt tasaisena kuvion eri kohdissa. Vasemmassa kuvakentästä ei ole tunnistettu kuvioita, mutta oikeanpuoleisessa kentässä näkyy kaksi kuviota 35 senttimetrin välein. Ne esittävät ympyröitä, jota sivuavat toisiaan. Ensimmäisessä pystykuviossa on kolme peräkkäistä ympyrää peräkkäin maalattuna. Toisessa vinossa kuviossa on viisi lähes peräkkäin maalattua ympyrää, jotka on sijoitettu laskevasti vinoon. Toinen ympyrä vasemmalta on isompana yhtä suuri kuin ensimmäisessä kuviossa olevat ympyrät. Muut ympyrät ovat noin puolta pienemmät halkaisijaltaan.
Hällerin kalliomaalaus sijaitsee Brodalenin ja Bron kylien lähellä, peltoaukean takaisessa kalliossa. Kohde on noin 20 metrin korkeudella merenpinnasta, joka löytyy nykyään 1,7 kilometrin päässä Åbyfjordenin rannassa. Pystykalliossa on jääkauden hiomia pyöreitä pintoja, joissa on vaakasuoria halkeamia ja lohkeamia. Kalliosta lohjenneet lohkareet ovat jättäneet jälkeensä suuren syvennyksen, jota suuri lippa suojaa. Maalaukset sijaitsevat lipan suojassa katseen korkeudella maasta. Maalaus käsittää kolme kuviota, jotka muistuttavat haravan terää tai tasapohjaisen veneen kuviota. Kuviot ovat 40−50 senttimetriä leveitä ja 30 senttimetriä korkeita. Viivat ovat erittäin leveitä ja voidaan puhu täyteisesti maalatuista kuvioista. Maalin väri on haalistuneempi ylemmillä kuvioilla kuin alemmalla suojassa olevalla kuviolla. Aivan maalausten lähellä on tutkittu muinaista asuinpaikkaa, jonka koko on 40 metriä pitkä ja 10−20 metriä leveä. Kaivauksissa löydettiin piiesineitä ja iskoksia. (Valokuvia )
Maalausalueet > Lysen pitäjässä

Lysen kalliomaalaus on kalliopiirroksen päälle tehty maalaus Lysen pitäjässä nykyisen Lysekilin kunnan alueella. Kalliopiirrokset ovat pronssikaudelta ja ne on tyyliltään ajoitettu nuorempaan kauteen eli noin 1000–500 eaa. Jostakin syystä samassa kalliossa on myös venettä esittävä maalaus. Veneen tyyppi on samanaikainen piirrosten kanssa. Tutkimuksissa on todettu maalauksen tehdyn piirrosten päälle eli jälkeenpäin. (Valokuva )
Aiheesta muualla

Scandinavian Society for Prehistoric Art (Arkistoitu – Internet Archive)
Ismo Luukkonen: Scandinavian Rock Art, valokuvia
dave.sweden: Tumlehed, valokuva (Arkistoitu – Internet Archive), Panoramio
Biketommy: Hällmålning, Tumlehed, Torslanda 2000, valokuva (Arkistoitu – Internet Archive), Panoramio
Biketommy: Kolme kalliomaalausta (Arkistoitu – Internet Archive), Panoramio
Landskapsarv: En hällmålning på en hällristning i Lyse – och en diskussion huruvida hällristningarna varit målade (Arkistoitu – Internet Archive), 2011
Cat Shaman: Finn din hällristning, hällmålning; stenbumling finn din historia
Varbergs Fornminnesförening: Resan till Lödöse Museum våren 2002, 2002
RIO Kultur: Unikt fynd av hällmålning i Lyse (Arkistoitu – Internet Archive),
Raportti: Fältrapport (Arkistoitu – Internet Archive), Lyse
Tanumin kunnan kalliopiirrokset ovat tehneet paikkakunnan kuuluisaksi. Piirrokset ovat seudun maatalousväestön tekemiä eivätkä he liity pyyntiväestön tekemiin kalliomaalauksiin, joita tässä käsitellään.
Hatsuharu (1932)

| Hatsuharu / 初春 |
| --- | --- |
 Hatsuharu

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Sasebon laivastoarsenaali
Kölinlasku:  14. toukokuuta 1931
Laskettu vesille:  27. helmikuuta 1932
Palveluskäyttöön:  30. syyskuuta 1933
Loppuvaihe:  upotettu 13. marraskuuta 1944
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 530 t
Pituus:  109,5 m (kokonaispituus)
Leveys:  10 m
Syväys:  3,38 m
Koneteho:  42 000 shp
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  212
Aseistus
Aseistus:  5 × 127 mm/50 type 3 -tykkiä 2 × 40 mm ilmatorjuntatykkiä 9 × 61 cm torpedoputkea
Hatsuharu (jap. 初春) oli Keisarillisen Japanin laivaston Hatsuharu-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Sasebon laivastoarsenaalilta. Sen köli laskettiin 14. toukokuuta 1931 ja alus laskettiin vesille 27. helmikuuta 1932. Alus valmistui 30. syyskuuta 1933.
Palvelus

Alus upposi 13. marraskuuta 1944 Manilanlahdella Yhdysvaltain laivaston ilmavoimien hyökkäyksessä.
Hassut jumalat

| Hassut jumalat> The Gods Must Be Crazy |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jamie Uys
Käsikirjoittaja:  Jamie Uys
Tuottaja:  Jamie Uys
Säveltäjä:  John Boshoff
Kuvaaja:   Jamie Uys  Buster Reynolds 
Leikkaaja:   Jamie Uys  Daan Retief  Stanford C. Allen 
Pääosat:  N!xau
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Botswana, Etelä-Afrikka
Tuotantoyhtiö:   Columbia TriStar  C.A.T. Films  Elrina Productions 
Levittäjä:  Ster-Kinekor (käännä suomeksi) Netflix 20th Century Studios
Ensi-ilta:  1980
Kesto:  109 min
Alkuperäiskieli:   englanti  afrikaansi  Ju|ʼhoansi 
Seuraaja:  Hassut jumalat 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hassut jumalat (The Gods Must Be Crazy) on Jamie Uysin tuottama, käsikirjoittama ja ohjaama botswanalais-eteläafrikkalainen komediaelokuva vuodelta 1980. Elokuvan miespääosaa näyttelee bušmanniheimoon kuuluva N!xau.
Elokuvassa Coca-Cola-pullo putoaa lentokoneesta afrikkalaisheimon maille ja nostetaan heimon kulttiesineeksi, joka käynnistää absurdin tapahtumasarjan. Jacques Tatin vähäpuheista komiikkaa muistuttava elokuva sai 1980-luvulla maailmanlaajuista kulttisuosiota, ja sille tehtiin heikompana pidetty jatko-osa Hassut jumalat 2 (1989). Lisäksi 1990-luvun alussa tuotettiin Hongkongissa kolme epävirallista saman sarjan elokuvaa, joissa myös esitti pääosaa N!xau. Näitä elokuvia ei tiettävästi ole julkaistu Euroopassa eikä Amerikassa.
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kutsui elokuvaa aseistariisuvaksi ja antoi sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”. Jatko-osa sai kaksi tähteä.
Aiheesta muualla

Hassut jumalat Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hassut jumalat Elonet.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:The Gods Must Be Crazy (film series)
Käännös suomeksi
Matti Havulinna

Matti Juhani Havulinna (3. toukokuuta 1931 Tampere – 29. kesäkuuta 2012) oli suomalainen meloja, joka kilpaili kanadalaiskanootilla.
Havulinna edusti Suomea Helsingin 1952 olympialaisissa. Yhdessä Tuomo Tuormaan kanssa hän karsiutui kanadalaiskaksikoiden 1 000 metrin alkuerissä Suomen-ennätysajalla 4.54,0.
Seuratasolla 182-senttinen Havulinna edusti Kangasalan Melojia ja Pirkka-Melojia. Hän voitti Suomen-mestaruuden kanadalaiskaksikoiden 1 000 metrillä vuonna 1950 ja 10 000 metrillä vuonna 1952 sekä kanadalaisyksiköiden 4 × 500 metrillä vuosina 1954, 1955 ja 1956.
Havulinna kilpaili myös keilailussa ja voitti juniorimestaruuksia jääkiekossa. Hän toimi 1970-luvulla Kangasalan Voiton pikaluistelujaoston puheenjohtajana.
Matti Havulinnan isoveli Kalle Havulinna oli jääkiekossa moninkertainen maajoukkuemies ja Suomen-mestari, ja pikkuveli Jukka Havulinna voitti jääkiekossa nuorten Suomen-mestaruuden vuonna 1953.
Hay River (joki)

| Hay River |
| --- | --- |
 Alexandra Falls
Alkulähde:  laaja suoalue Albertassa
Laskupaikka:  Iso Orjajärvi
Maat:  Kanada
Pituus:  700 km
Hay River (eteläorjaintiaaniksi Kátå’odehche) on noin 700 kilometrin mittainen joki Kanadan pohjoisosissa Mackenziejoen vesistössä. Se saa alkunsa Albertan provinssin keidasrämeiltä, ja osin valuma-alue on Brittiläisen Kolumbian puolella; virtaussuunta on koillinen, ja se laskee Hay-Zama-järven kautta Isoon Orjajärveen Hay Riverin kaupungin kohdalla.
Louise Falls
Kalastajien laituri alajuoksulla
Joki on ollut merkityksekäs alkuperäiskansoille, niin cree- kuin slavey-heimoille. Nykyäänkin joella harjoitetaan kalastusta, mutta lisäksi melontaa. Joen alajuoksulla on kaksi huomattavaa putousta, Alexandra Falls ja Louise Falls, molemmat Luoteisterritorioiden puolella.
Hashidate

| Hashidate / 橋立 |
| --- | --- |
 Hashidate

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Yokosukan laivastoarsenaali
Kölinlasku:  6. elokuuta 1888
Laskettu vesille:  24. maaliskuuta 1891
Palveluskäyttöön:  26. kesäkuuta 1894
Loppuvaihe:  romutettu 1927
Tekniset tiedot
Uppouma:  4 347 t
Pituus:  91,81 m (vesiraja)
Leveys:  15,6 m
Syväys:  6,05 m
Koneteho:  5 400 hv
Nopeus:  16,5 solmua
Miehistöä:  360
Aseistus
Aseistus:  1 × 32 cm Canet-tykki 11 × 4,7″ tykkiä 6 × QF 6 naulan Hotchkiss -tykkiä 2 × QF 3 naulan Hotchkiss -tykkiä 4 × 14″ torpedoputkea
Hashidate (jap. 橋立) oli keisarillisen Japanin laivaston Matsushima-luokan panssarikansiristeilijä. Kesäkuussa 1894 valmistunut alus osallistui palveluksensa aikana ensimmäiseen Kiinan–Japanin sotaan, Venäjän–Japanin sotaan sekä ensimmäiseen maailmansotaan ennen romuttamistaan vuonna 1927.
Valmistus

Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1886 hankintoja ja sen köli laskettiin 6. elokuuta 1888. Alus laskettiin vesille 24. maaliskuuta 1891 ja se valmistui 26. kesäkuuta 1894.
Hatsukaze

| Hatsukaze / 初風 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Kawasaki, Kōbe
Kölinlasku:  3. joulukuuta 1937
Laskettu vesille:  24. tammikuuta 1939
Palveluskäyttöön:  15. helmikuuta 1940
Loppuvaihe:  upotettu 2. marraskuuta 1943
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 065 t (standardi) 2 529 t (kuormattu)
Pituus:  118,5 m (kokonaispituus) 116,2 m (vesiraja)
Leveys:  10,8 m
Syväys:  3,76 m
Koneteho:  52 000 hv
Nopeus:  35 kn
Miehistöä:  240
Aseistus
Aseistus:  6 × 127 mm/50 type 3 -tykkiä kaksiputkisissa tyypin C torneissa 28 × 25 mm ilmatorjuntatykkiä 4 × 13 mm ilmatorjuntatykkiä 8 × 610 mm torpedoputkea 36 × syvyyspommia
Hatsukaze (jap. 初風, hatsukaze) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1940 palvelukseenotettu Kagerō-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Palvelus

Toisen maailmansodan alkaessa Hatsukaze muodosti yhdessä Amatsukazen, Tokitsukazen ja Yukikazen kanssa 16. hävittäjäviirikön, joka muodosti 15. hävittäjäviirikön kanssa 2. hävittäjälaivueen.
Alus osallistui viirikkönsä mukana 26.–28. helmikuuta 1942 Jaavanmeren taisteluun. Taistelussa alukset laukaisivat torpedonsa liian etäältä, jolloin ne eivät osuneet.
Alus kuului kontra-amiraali Omorin risteilijöistä ja hävittäjistä koottuun osastoon, jonka tehtävänä oli tulittaa 2. marraskuuta 1943 Bougainvilleä. Osasto kohtasi kuitenkin Keisarinna Augustan lahdella liittoutuneiden laivasto-osaston. Hatsukaze ja raskas risteilijä Myōkō törmäsivät toisiinsa hyökätessään liittoutuneita vastaan. Yhdysvaltain laivaston hävittäjät USS Dunlap, USS Craven ja USS Maury upottivat pahoin vaurioituneen Hatsukazen.
Aiheesta muualla

CombinedFleet.com: Kagerō-luokan hävittäjät (englanniksi)
CombinedFleet.com: Hatsukazen historia (englanniksi)
Kagerō-luokan hävittäjä