Yhteistyö (yhtiö)
Historia > Toiminnan laajeneminen

Kirjapainotalon laajentamista alettiin suunnitella maaliskuussa 1946. Suunnitelmat osoittautuivat kuitenkin liian kalliiksi ja asiasta luovuttiin toistaiseksi. Uudet valmistelut tehtiin 1949 ja heinäkuun yhtiökokous hyväksyi suunnitelman, joka sisälsi viisikerroksisen piharakennuksen (1. vaihe) ja kuusikerroksisen päärakennuksen kadun varrelle (2. vaihe). Rakennustyöt aloitettiin loppuvuonna ja ensimmäinen vaihe saatiin valmiiksi toukokuussa 1950. Tämän jälkeen purettiin vanha rakennus ja aloitettiin uuden perustan louhinta. Helge Lundströmin suunnitteleman rakennuksen peruskivi muurattiin joulukuussa 1950 ja talo valmistui elokuussa 1952. Rakentamisessa hyödynnettiin runsaasti talkootyövoimaa. Projekti maksoi yhteensä 84,5 miljoonaa markkaa, josta suurin osa katettiin (työväenjärjestöiltä, HTS:ltä ja Kansalta otetuilla) lainoilla.
Laajennukset mahdollistivat lisätyöt. Vapaa Sana siirtyi Yhteistyön kirjapainoon 13. huhtikuuta 1952 alkaen. Vuonna 1955 Yhteistyö painoi 26 aikakaus- tai sanomalehteä. Uusia painokoneita ostettiin 1950-luvulla muun muassa DDR:stä, Tanskasta ja Englannista. Vuonna 1956 painoon ostettiin ensimmäiset offset-koneet ja uusi sanomalehtirotaatio Polygrafilta Itä-Saksasta. Osakepääomaa korotettiin 15 miljoonalla.
Myös Vapaan Sanan toimitus ja konttori saivat vuonna 1952 tilat uudesta Lehdistötalosta. Yhteistyö samassa talossa toimineen Työkansan Sanomien toimituksen kanssa loi perustaa lehtien 1956 toteutuneelle yhdistämiselle. Kansan Uutisia varten yhtiöön ostettiin uudet rotaatiot, joilla oli mahdollista painaa lehdet useampisivuisina ja nelivärisinä. Uudet koneet auttoivat myös Uusi Nainen -lehteä, joka oli mustavalkoisena menettänyt markkinaosuuttaan painoasultaan houkuttelevemmille naistenlehdille.
Yhteistyö ei yrityksistään huolimatta saanut töitä kansandemokraattisen työväenliikkeen ulkopuolelta ja painokapasiteettia oli välillä käyttämättömänä. Tyhjäkäyntiä välttääkseen yhtiö aloitti 1950-luvun lopussa oman kustannustoiminnan, joka käsitti muun muassa lastenkirjoja. Kansandemokraattisten keskusjärjestöjen toimeksiannoista kustannettiin kyseisten järjestöjen kirjoja. Samaan aikaan syntyi ajatus painon kehittämisestä Neuvostoliittoon suuntautuvaa vientiä ajatellen ja yhteistyö aloitettiin 1959 koneiden esitteillä. Yhtiön vanhat painot eivät kyenneet selviytymään neuvostoliittolaisten aikataulu- ja laatuvaatimuksista, joten Yhteistyö joutui uudistamaan laitteistoaan.
1960-luvun vaihteessa Yhteistyö vuokrasi lisätiloiksi kerroksen Herttoniemestä Sahaajankadulla sijainneesta pussitehtaasta, jonne sijoitettiin kuvalaattalaitos ja reproduktio-osaston toimintoja. Helsingin kaupunki hylkäsi hakemukset Lehdistötalon laajentamiseksi 1962, joten yhtiö päätti vuokrata Herttoniemestä tontin uudelle painotalolle. Lopulliset päätökset painon rakentamisesta tehtiin joulukuussa 1965. Louhinta aloitettiin toukokuussa ja rakennustyöt syyskuussa 1966. Kellarin sekä kaksi (osin kolme) kerrosta sisältäneeseen rakennukseen tuli tiloja 6 082 neliömetriä. Hankkeen kustannusarvio oli 3 271 000 markkaa. Painot (sanomalehtirotaatioita lukuun ottamatta) siirrettiin Herttoniemeen lokakuussa 1967. Painotaloon siirrettiin myös yhtiön konttori ja hallinto sekä yli 200 muuta työntekijää.
Vuonna 1960 Lehdistötalossa toimivat Yhteistyön toimintojen ohella Kansan Uutisten toimitus ja konttori, Yrjö Sirolan Säätiö ja Sirolan kirjeopisto, Demokraattisen Lehtipalvelun ja Folktidningen Ny Tidin toimitukset, Kansan Äänen toimitussihteerin toimisto sekä Demokraattisten Kustantajain Liitto. Kirjapainon käytössä oli piharakennus, kellari ja neljä kerrosta päärakennuksesta sekä naapuritalon kellarikerros.
Kustannusosakeyhtiö Kansan Sanan ylimääräisessä yhtiökokouksessa 1967 pääomaa korotettiin 150 000 markalla. Osakkeet merkitsi Yhteistyö, josta tuli siten Kuopiossa toimineen yhtiön enemmistöomistaja. Ratkaisu oli osa lehden toimittajien lakon päättämiseen liittynyttä sopimusta.