stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jarmo Heikkinen (muusikko)
AV-tuotannot ja -projektit

Musiikin sävellys, tuotanto ja soitto (kitara, laulu, huuliharppu, saksofoni, basso)
1994 lyhytelokuvat, ohjaus Annika Nykänen
2003 Kaverille ei jätetä -komediasarjan (ohjaus Mikko Mattila) jakso ”Ostaja ”
2014  Helsinki Outsiders, ohjaus Mikko Mattila
Bändivideot:
1981 Ramblers ”Leather and Lace”
1991 The Boots ”Funky Road”,
1994 The Boots ”The Night” ja ”Moonchild”
2014 Kauko Röyhkä & The Boots ”Etelän peto”
2018 Kauko Röyhkä & The Boots ”Hevoset sumussa”
2021 Remu & Skuugi Darlings ”You’ve been knocking”
Kongregaatio

Kongregaatio (lat. congregātiō, yhteenliittymä) tarkoittaa yleiskielessä liittoa, yhdistystä tai seurakuntaa. Katolisessa kirkossa kongregaatioita ovat jotkin virastot, esimerkiksi kardinaalikongregaatio, eräät luostarijärjestöt ja jotkin maallikkojärjestöt.
Luostarijärjestöt (congregatio monastica) ovat jonkin munkkikunnan, esimerkiksi benediktiinien, piirissä muodostettuja yhteenliittymiä, joihin kuuluu useita itsenäisiä luostareita. Ryhmittyminen kongregaatioiksi alkoi vanhojen munkkikuntien piirissä jo keskiajalla. Uudella ajalla muodostetut luostarijärjestöt ovat yleensä kongregaatioita, jotka ovat järjestyneet vapaammin kuin vanhat munkki- ja nunnakunnat.
Maallikkojärjestöt (congregatio religiosa) ovat vaatimuksiltaan ja järjestelyltään väljempiä yhteenliittymiä kuin vanhat munkki- tai nunnakunnat. Näiden kongregaatioiden jäsenet toimivat luostareiden ulkopuolella oppilaitoksissa, sairaanhoidossa, lähetystehtävissä tai muissa käytännön tehtävissä. Maallikkokongregaatiot ovat katoliselle kirkolle tärkeitä työjärjestöjä. Sellaisen voi perustaa paavin ohella piispakin.
There for You

| ”There for You” Martin Garrix & Troye Sivan |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 2017
 Julkaistu: 26. toukokuuta 2017
 Tuottaja(t): Cook Classics, Martin Garrix, Bart Schoudel
 Tyylilaji: EDM
 Kesto: 03.41
 Levy-yhtiö: STMPD RCRDS, Epic Amsterdam, Sony Netherlands
Martin Garrixin muut singlet
| ”Byte” 2017 | ”There for You” 2017 | ”Pizza” 2017 |
Troye Sivanin muut julkaisut
| ”Heaven” 2016 | ”There for You” 2017 | ”My My My!” 2018 |
There for You on alankomaalaisen DJ-tuottajan Martin Garrixin sekä australialaisen laulajan Troye Sivanin musiikkikappale. Se julkaistiin digitaalisesti ladattavana singlenä 26. toukokuuta 2017. Kappaleen ovat sanoittaneet Garrix, Sivan, Brett McLaughlin, Ben Burgess, William Lobban Bean ja Jessie Thomas, joista ensimmäinen myös tuotti sen Lobban Beanin ja Bart Schoudelin kanssa.
Kappaleelle on toteutettu myös musiikkivideo, joka julkaistiin Garrixin YouTube-kanavalla vuorokausi ennen singlejulkaisua. Video kuvattiin San Franciscossa. ”There for You” oli kaupallisesti kohtalainen menestys. Se pääsi singlelistan kymmenen parhaan joukkoon Latviassa, Malesiassa, Slovakiassa ja Tšekissä sekä kahdenkymmenen parhaan joukkoon Alankomaissa, Belgiassa, Portugalissa ja Suomessa.
Käännös suomeksi
Trygve Eriksson

Axel Trygve Eriksson (s. 22. toukokuuta 1947 Finström) on ahvenanmaalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.
Trygve Erikssonin isä oli yrittäjä Axel Eriksson. Trygve Eriksson kävi Ahvenanmaan kansankorkeakoulun 1965. Hän on ollut kuorma-autoyrittäjä, Vägbyggnadsbolaget Axel & Trygve Erikssonin osakas 1975–1984, Eriksson Schakt Ab:n, vuodesta 1988 Eriksson Capital Ab, toimitusjohtaja vuodesta 1984 ja hallituksen puheenjohtaja, Oy Visko Ab:n hallituksen jäsen 1987–2007, puheenjohtaja vuodesta 1991 ja toimitusjohtaja 1994 sekä ViskoTeepak Holding Ab Ltd:n hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2006.
Nya Ålands Kranservice Ab:n, vuodesta 1995 Ålands Kranservice Ab ja vuodesta 2001 Ålands Schakt Ab perustajaosakas Eriksson oli 1977 ja Oy ViskoTeepak Ab:n ja Oy ViskoTeepak Hanko Machinery Ab:n hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2007. Eriksson on ollut myös Vikin Line Abp:n osakas ja hallituksen jäsen ja Baltic Trading Ab:n sekä Oy United Shipping Ltd, myöhemmin Eckerö Shipping Ab Ltd, perustajia 1982. Hänellä on lisäksi ollut lukuisia liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen Eriksson sai 2001.
The Roosters

The Roosters on vuonna 1964 perustettu suomalainen rock-yhtye, jossa tapahtui vuosina 1964–1968 jatkuvia kokoonpanovaihdoksia. Se teki vuonna 1965 kaksi singleä "Dona Dona" / "Hold Me" sekä "Bella" / "What Have I Got of My Own?".
Kokoonpanot

Ensimmäinen (The Punks)
Rock-Jerry – laulu
Hasse von Hertzen – kitara
Harry Bergholm – kitara
Lasse von Hertzen – basso
Martin Simberg – rummut
Toinen
Lasse von Hertzen – basso ja laulu
Hasse von Hertzen – kitara
Harry Bergholm – kitara
Martin Simberg – rummut
Kolmas
Lasse von Hertzen – basso ja laulu
Hasse von Hertzen – kitara
Harry Bergholm – kitara
Ilkka Sysimetsä – urut
Martin Simberg – rummut
Neljäs
Lasse von Hertzen – basso ja laulu
Hasse von Hertzen – kitara
Harry Bergholm – kitara
Martin Simberg – rummut
Viides
Lasse von Hertzen – basso ja laulu
Harry Bergholm – kitara
Ilkka Sysimetsä – urut
Martin Simberg – rummut
Kuudes
Lasse von Hertzen – basso
Cay Karlsson – laulu
Harry Bergholm – kitara
Ilkka Sysimetsä – urut
Martin Simberg – rummut
Seitsemäs
Lasse von Hertzen – basso
Cay Karlsson – laulu
Harry Bergholm – kitara
Seppo Keurulainen – kitara
Martin Simberg – rummut
Kahdeksas
Lasse von Hertzen – basso
Cay Karlsson – laulu
Harry Bergholm – kitara
Måns Groundstroem – urut
Raikka Rautarinne – rummut
Yhdeksäs
Lasse von Hertzen – basso
Cay Karlsson – laulu
Hasse von Hertzen – kitara
Raikka Rautarinne – rummut
Kymmenes
Lasse von Hertzen – basso ja laulu
Hasse von Hertzen – kitara
Raikka Rautarinne – rummut
Yhdestoista
Raikka Rautarinne – rummut
Jukka Gustavson – urut ja laulu
Nikke Nikamo – kitara
Hanski Vihunen – basso
Kahdestoista
Raikka Rautarinne – rummut
Jukka Gustavson – urut ja laulu
Jorma Karvonen – kitara
Hanski Vihunen – basso
Kolmastoista
Lasse von Hertzen – basso
Cay Karlsson – laulu
Hasse von Hertzen – kitara
Martin Simberg – rummut
Aiheesta muualla

The Roosters -historiikki verkkosivustolla BackToTheSixties.fi
The Roosters -diskografia (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen äänitearkistossa
The Roosters -diskografia  verkkosivustolla Discogs.com
Taloudellinen toiminta

Taloudellinen toiminta tarkoittaa käytettävissä olevien varojen sopeuttamista parhaalla mahdollisella tavalla tarpeita silmällä pitäen. Taloudellista toimintaa on luonteeltaan kahdenlaista: hyödykkeitä tuottavaa eli tuotantoa ja hyödykkeitä kuluttavaa eli kulutusta.
Taloudellisen toiminnan perimmäisenä tarkoituksena on tarpeiden tyydyttäminen. Koska tarjolla olevat hyödykkeet eivät koskaan riitä kaikkiin tarpeisiin, mikä merkitsee niukkuutta, on ihmisten pakko noudattaa tiettyä tarpeiden tärkeysjärjestystä taloudellisen periaatteen muodossa. Tämän mukaan mahdollisimman suuri tulos on saatava aikaan kulloinkin käytettävissä olevien niukkojen varojen avulla. Taloudellisen toiminnan tulos mitataan tavallisesti hyödykemääränä, mutta pohjimmiltaan on kysymys tarpeiden tyydyttämisen määrästä, jota on vaikea mitata luotettavasti. (Luoma ym. 1968)
Tuotannon tehtävänä on yhdistellä tuotannon välineistä kulutuksen välineitä, joilla ihmiset voivat tarpeitaan tyydyttää. Tarpeiden tyydyttäminen saa aikaan hyvinvointia ja hyvinvointi voidaan ymmärtää tarpeiden tyydytyksen riittäväksi asteeksi. Koska tarpeita on yleensä enemmän kuin niiden tyydyttämisen mahdollisuuksia, on valittava tarpeiden tärkeysjärjestys eli toimittava taloudellisen periaatteen mukaisesti.
Tarpeentyydytys ja niukkuus

Tarve on fyysinen tai henkinen tila, jossa tietoisesti tai tiedostamatta koetaan jonkin tarpeellisen, halutun tai toivotun asian puutetta, joka saa aikaan tavoitteellisen toiminnan tarpeen tyydyttämiseksi.
Tarve sellaisenaan ei ole toimintaa, mutta tarpeessa on liikkeellepanevaa ja ohjaavaa voimaa, joka ilmenee toiminnan tavoitteellisuutena. Tavoitteellinen toiminta on tarpeisiin perustuvaa kohtalaisen rationaalista toimintaa. Taloudellisessa toiminnassa niukkuus on oleellinen käsite sillä taloudellinen toiminta on tavoitteellista toimintaa niukkuuden olosuhteissa. Niukkuus ilmenee hyödykkeiden vaihdannassa siten, että niille muodostuu hinta. Niukkuus syntyy siitä, että tarpeet ovat lähes rajattomia, mutta niiden tyydyttämisen välineet määrältään rajallisia. Tästä syystä taloudelliselle toiminnalle on ominaista valinta.
Tarpeita tyydytetään välineiden eli hyödykkeiden avulla. Taloudellisessa toiminnassa hyödyke määritellään välineeksi, jonka avulla ihminen voi tyydyttää tarpeitaan välittömästi tai välillisesti. Hyödyke ja väline ovat siis synonyymeja. Välineiden tarkoitus on tuottaa käyttäjälleen arvoa. Ihminen luo erilaisia käyttöönsä erilaisia aineellisia ja aineettomia välineitä, jotka tuottavat hänelle arvoa, tarpeentyydytystä. Välineen käyttötarkoitus sisältää ajatuksen siitä, miten tarvetta tyydytetään tietyllä välineellä. Käyttötarkoitus on tarpeen ja välineen ominaisuuksista johdettu idea tai täsmällisempi suunnitelma välineen käyttämisestä ja sen tuottamasta arvosta. Tarpeen tyydytys on seurausta välineen tuottamasta arvosta ja tarpeen tyydyttämisen aste vaihtelee sen mukaan kuinka hyvin väline menestyy käyttötarkoituksessaan.
Tehokkuus

Taloudellisen käyttäytymisen peruspiirre on pyrkimys mahdollisimman suureen tarpeiden tyydytykseen mahdollisimman vähäisin uhrauksin. Ihmisestä käytetäänkin tässä yhteydessä nimitystä homo oeconomicus. Tässä on kysymys tehokkuuden tavoittelusta, joka on tunnusomaista taloudelliselle toiminnalle. Tehokkuus kertoo yleisesti jonkin arvon tuottamisen ja siihen tarvittavan uhrauksen suhteesta. Tehokkuudesta on kyse silloin, kun vaadittavia uhrauksia punnitaan suhteessa tuotettuun arvoon. Tehokkuus on taloudelliseen toimintaan liittyvä yleiskäsite, jolle tapauskohtaisesti pitää antaa täsmällinen nimi ja kaavamuotoilu, jos siitä halutaan ymmärrettävää tietoa mittaamisen avulla. Tuottavuus ja kannattavuus ovat tyypillisesti tällaisia tehokkuuden täsmennettyjä käsitteitä. Tuottavuus on tuotannon tehokkuuden mitta ja kannattavuus liiketoiminnan tehokkuuden mitta.
Välineiden tehokkuuden perusidea on, että niiden tuottama arvo on niiden hankinnasta ja käyttämisestä aiheutuvia uhrauksia suurempi. Julkisessa tuotannossa puhutaan usein arvon sijasta tuotetusta vaikutuksesta. Tuotetun arvon ja uhrauksen erotus tai suhde on lisäarvoa. Käytännössä kaikki välineet eivät kuitenkaan tuota lisäarvoa, koska tapahtuu virhehankintoja. Tavoitteellisen toiminnan idea on kuitenkin aina lisäarvon tuottaminen vaikka se ei aina toteudukaan. Yhteisön hyvinvoinnin lisääntymisen ehto kuitenkin on, että valtaosa sen käyttämistä välineistä tuottaa lisäarvoa ja vastaavasti virhehankinnat ja -investoinnin muodostavat vähemmistön. Oleellista on, että parhaiten lisäarvoa tuottavat välineet säilyvät ja kehittyvät kun taas vähemmän lisäarvoa tuottavat välineet karsiutuvat.
Välineen kyky suoriutua tehtävästään on välineen suorituskykyä. Suorituskyky on yleinen ilmaisu, jota pitää tarkentaa lisämäärein ennen kuin sitä voi täsmällisesti ymmärtää. Usein suorituskyvyllä tarkoitetaan välineen suoriutumista perustehtävässään. Välineiden suorituskyky riippuu niiden laadusta ja määrästä ja välineiden suorituskyvyn parantaminen tapahtuu niiden laatua kehittämällä ja määrää lisäämällä sekä käyttöprosessia kehittämällä. Välineiden laatu tarkoittaa niiden ominaisuuksia. Erilaiset välineet voidaan tunnistaa niiden erilaisten ominaisuuksien perusteella ja samanlaiset välineet niiden samanlaisten ominaisuuksien perusteella. Välineiden laatua ja määrää kehitetään tavallisesti uuden tiedon, taidon ja kokemuksen perusteella ja toteutetaan investointi- ja kehityshankkein. Välineiden käyttöprosessi kehittyy ajan mittaan oppimisen kautta. Oppimiskäyrä kertoo minkä tahansa välineen ja prosessin tehokkuuden lisäyksestä.
Tuotanto ja kulutus

Taloudellisessa toiminnassa voidaan tunnistaa työnjakoon perustuen tuotanto ja kulutus. Tuotanto on työtä, jossa yhdistellään erilaisia aineettomia ja aineellisia tuotannon välineitä niin, että syntyy kulutukseen kelpaavia kulutuksen välineitä. Kulutus on tuotannon tulosten käyttämistä tarpeiden tyydyttämiseen. Alkeellisessa taloudessa vallitsee omavaraisuuteen perustuva luontoistalous, jossa tuotanto ja kulutus toteutuivat pääasiassa samassa talousyksikössä. Tehokkaalle taloudelle on ominaista pitkälle kehittynyt työnjako ja sen myötä toteutunut erikoistuminen. Tuotanto ja kulutus ovat erkaantuneet siten, että kotitalouksissa on yhä vähemmän omaa tuotantoa. Tavarat ja yhä useammat palvelut ostetaan niihin erikoistuneilta tuottajilta. Syvenevä työnjako tuottajien kesken on johtanut pitkiin tuotantoketjuihin, joissa vaiheittain ja kovan kilpailun alaisena luodaan lopullisen kuluttajan arvostamat ominaisuudet.
Tuottajien tehtävä on tuotannon välineitä yhdistellen tuottaa kulutuksen välineitä, joilla kuluttajat voivat tyydyttää tarpeitaan. Kun välineiden käyttötarkoitus määritellään näiden toimijoiden mukaan, tullaan tuotantovälineiden teoriaan eli tuotantoteoriaan tai kulutuksen välineiden teoriaan eli kulutusteoriaan. Tuotantoteorian yleistä osaa, joka on riippumaton tuotannon alasta, tekniikasta ja tuotettavista hyödykkeistä, kutsutaan yleiseksi tuotantoteoriaksi. Kun yleisestä tuotantoteoriasta edetään alakohtaiseen tarkasteluun, päädytään keskenään erilaiseen markkinatuotannon teoriaan ja julkisen tuotannon teoriaan.
Tuotanto tarkoittaa tuotantovälineiden yhdistelyä siten, että syntyy uusia välineitä, joko tuotannon tai kulutuksen välineitä. Yleisessä tuotantoteoriassa pyritään selittämään tuotannon säännönmukaisuudet tuotannon alasta ja teknologiasta riippumattomasti. Tuotantoteoria jakaantuu kahteen toisistaan jossain määrin poikkeavaan teoriaan, markkinatuotannon ja julkisen tuotannon (tuottajana kunnat, valtio jne.) teoriaan. Markkinatuotanto eroaa julkisesta tuotannosta siinä, että sen tuotokset, tuotteet ovat kilpailun ja vaihdannan kohteena ja niille muodostuu markkinoilla hinta.
Kuluttajien ja kotitalouksien käyttäytymistä kuvataan kulutuksen teoriassa.
Välineteoria

Välineiden ominaisuuksia voi tarkastella aivan yleisesti, niiden käyttötarkoituksesta, käyttämisen tekniikasta, tuottamisen tekniikasta ja olemuksesta (aineellinen/aineeton) riippumatta. Tällaista välineiden yleisten ominaisuuksien tarkastelua kutsutaan yleiseksi välineteoriaksi (Ahlman 1920) tai hyödyketeoriaksi. Yleisestä välineteoriasta voidaan edetä alakohtaisiin tarkasteluihin nimeämällä välineet ja niiden käyttötarkoitukset. Välineteoria on teoria välineiden yleisistä ominaisuuksista, välineiden synnystä, leviämisestä, käytöstä ja hylkäämisestä, niiden laadusta ja määrästä, ja ennen kaikkea niiden kyvystä tuottaa lisäarvoa käyttäjälleen. Välineitä ovat kaikki ihmisen tekemät ja käyttöönottamat, aineelliset ja aineettomat asiat, esineet ja keinot tarpeiden tyydyttämiseksi.  Välineteorian keskeiset käsitteet ovat laatu ja lisäarvo. Niin kauan kuin ihminen on valmistanut käyttöönsä välineitä, yhtä kauan on hän parannellut niiden laatua, jotta ne tuottaisivat käyttäjälleen suuremman lisäarvon.
Taloudellisen toiminnan malli (Saari 2006)
Tuotannon, kulutuksen ja välineteorian viitekehys (Saari 2004, 2006)
Track & Field News

| Track & Field News |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Aihealue:  yleisurheilu
Julkaisija:  Ed Fox
ISSN:  ISSN 0041-0284
Perustettu:  1948
Kotikunta:  Mountain View, Kalifornia
Kotimaa:  Yhdysvallat
Ilmestymistiheys:  kuukausittain
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
Kotisivu
Track & Field News on yhdysvaltalainen yleisurheiluun keskittyvä aikakauslehti, joka perustettiin vuonna 1948.
Track & Field News käsittelee yleisurheilua laaja-alaisesti, sillä se kirjoittaa Yhdysvaltain high school- ja yliopistourheilusta sekä ammattilaisjuoksuista. Lisäksi se kirjoittaa Euroopan-kiertueesta ja MM-kilpailuista sekä olympialaisista. Lehti ilmestyy 12 kertaa vuodessa. Yksi numero on erikoisnumero, joka käsittelee koko vuoden tapahtumia. Lisäksi lehti julkaisee eTrack-uutiskirjettä, joka ilmestyy yli 40 kertaa vuodessa.
Track & Field News ylläpitää omaa yleisurheilun maailmanrankingia, jota on tehty jo vuodesta 1947. Lehti on myös jakanut miehille vuodesta 1959 ja naisille vuodesta 1974 palkintoa vuoden yleisurheilijalle.
Aiheesta muualla

Lehden kotisivut (englanniksi)
Tammiston koetila

Tammiston koetila oli Vantaalla Tammistonmäen eli nykyisen Tammiston luonnonsuojelualueen lounaisrinteellä sijainnut entinen Rosendalin kartano, jonka Keskusosuusliike Hankkija osti 1916 koemaatilakseen viljanjalostusta varten. Hankkija oli aloittanut kasvin­jalostuksen jo 1913 ja tarvitsi pääkaupunkiseudun läheltä maatilan tätä varten. Hankkija rakennutti kartanon viereen laboratoriorakennuksen 1918.
Hankkija luopui Tammiston koetilasta asteittain 1970-luvulla. Kartanon nimi muutettiin Tammiston tilaksi, mutta kartanorakennukset purettiin 1980-luvulla ja tilalle luonnonsuojelualueen lounaiskulmaan on kasvanut metsää. Jo 1940-luvulla osa sen toiminnasta oli siirretty Anttilan koetilalle Tuusulaan, ja samoihin aikoihin Tammiston maista osa pakkolunastettiin siirto­väkeä sekä lento­kenttää varten. Vuonna 1964 ostettiin Kangas­alta Nikkilän koetila.
Vantaan kaupunki myi 2010 jäljellä olevan osan Tammiston koetilasta. Vantaan kaupunginmuseo halusi säilyttää 1917–1929 valmistuneista rakennuksista kaikki kolme: työnjohtajan asunnon, työväen asunnon ja joenrantasaunan. Kaupunki on myynyt työnjohtajan asunnon ja se on kunnostettu yksityisperheen asunnoksi. 1910-luvulla rakennettu hirsinen muuntamo sijaitsee nykyisen Vantaanjokea ylittävän kevyenliikenteen sillan eteläpuolella ja työnjohtajan asunto siitä 150 metriä eteläkaakkoon. Rantasauna sijaitsee muuntamon ja asunnon välissä. Aikaisemmin Tammiston kartanosta oli purettu kaksi päärakennusta, 1918 valmistunut laboratoriorakennus, kuivaamo, ilmakuivauslato ja navetta.
Tammiston nimistössä koetila ja vanha kartano näkyy esimerkiksi Koetilankadun, Sisukaurankaaren, Kalleherneenpolun, Rosendalinkujan ja Koetilanpuiston nimissä.
Tammiston kasvinjalosteita

[lähde? ]
Tammiston kasvinjalosteita > Herneet

Kalle
Tammiston kasvinjalosteita > Perunat

Tammiston aikainen
Tammiston kasvinjalosteita > Viljat > Kaurat

Olli, 1920-luku, levisi viljelyyn myös Kanadaan, viljeltiin Albertassa vielä 1960-luvulla
Sisu, lujakortinen
Tammiston kasvinjalosteita > Viljat > Ohrat

Pirkka, sai Neuvostoliiton palkinnon, levisi Neuvostoliittoon
Tammi, levisi viljelyyn Pohjois-Ruotsiin
Tammiston kasvinjalosteita > Viljat > Vehnät > Syysvehnät

Antti
Elo
Linna
Varma
Koetilan johtajat

J. O. Sauli, professori 1916–
Otto Valle, professori 1934–1942
Emil Huttunen 1942–1962
Erkki Kivi, professori 1963–1992 (Hankkian kasvinjalostuksen johtajana)
Kongonvarpushaukka

| Kongonvarpushaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Suku::  Lintuhaukat Accipiter
Laji::  erythropus
Kaksiosainen nimi
 Accipiter erythropus  (Hartlaub, 1855) 
Katso myös
   Kongonvarpushaukka Wikispeciesissä   Kongonvarpushaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kongonvarpushaukka (Accipiter erythropus) on haukkojen heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan keskisessä ja läntisessä Afrikassa seuraavissa maissa: Angolassa, Beninissä, Burkina Fasossa, Kamerunissa, Keski-Afrikan tasavallassa, Kongossa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Norsunluurannikolla, Gabonissa, Gambiassa, Ghanassa, Guineassa, Guinea-Bissaussa, Liberiassa, Nigeriassa, Ruandassa, Senegalissa, Sierra Leonessa, Togossa ja Ugandassa.
Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset alavat metsät, kuivat savannit ja huonokuntoiset metsät. Se painaa keskimäärin 115,35 grammaa.
Se jakautuu kahteen alalajiin:
Accipiter erythropus erythropus (Hartlaub, 1855)
Accipiter erythropus zenkeri (Reichenow, 1894)
Tryggve Saxén

Tryggve Saxén (1920 tai 1921 – 2. maaliskuuta 1970) oli suomalainen akateemikko. Koulutukseltaan hän oli filosofian tohtori ja hän toimi talousmatematiikan ja tilastotieteen professorina. Saxén toimi Vaasan kauppakorkeakoulun ensimmäisenä rehtorina vuosina 1968–1970. Saxén kuoli 49-vuotiaana.
Trygve Bøyesen

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 1908 | moniottelu, joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 1920 | vapaa järjestelmä, joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Tukholma 1912 | ruotsalainen järjestelmä, joukkuekilpailu |  |
Trygve Carlsen Bøyesen (15. helmikuuta 1886 Skien – 27. heinäkuuta 1963 Skien) oli norjalainen voimistelija. Hän kilpaili ensi kertaa olympialaisissa vuoden 1908 kisoissa Lontoossa ja oli siellä mukana saamassa hopeaa joukkuekilpailussa. Vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa Bøyesen sai joukkueineen pronssia ruotsalaisessa järjestelmässä ja vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä hopeaa vapaassa järjestelmässä.
Jacopo Foroni

Jacopo Foroni
Jacopo Giovanni Battista Foroni (26. heinäkuuta 1824 Valeggio sul Mincio – 8. syyskuuta 1858 Tukholma) oli italialaissyntyinen, Ruotsiin muuttanut säveltäjä ja kapellimestari.
Elämä ja ura > Varhaiset vaiheet

Foroni syntyi kapellimestari Domenico Foronin ja Teresina Zovettin poikana. Hän aloitti musiikkiopintonsa isänsä johdolla ja saattoi sävellys- sekä instrumentaatio-opinnot päätökseen Alberto Mazzucaton johdolla Milanossa vietettyään kauden pioneeriupseerina Itävallan armeijassa. Foronin musiikilliseen kehitykseen vaikutti vahvasti hänen opettajansa mieltymys Johann Sebastian Bachin, Ludwig van Beethovenin ja Felix Mendelssohnin edustamaan keskieurooppalaiseen perinteeseen.
Vuonna 1846 Foroni debytoi Milanossa oopperakapellimestarina. Tämän jälkeen hän pääsi johtamaan kiertävää orkesteria, jonka kanssa matkusti Ranskaan, Belgiaan ja Espanjaan. Vuonna 1847 hän palasi Milanoon, jossa hän vuonna 1848 saavutti menestyksen ensimmäisellä omalla oopperallaan (Margherita) Teatro Ressä. Foroni solmi sopimuksen kustantaja Giovanni Ricordin kanssa. Syksyllä 1848 hän johti kiertävää orkesteria Alankomaissa, jossa hän sai kutsun Vincenzo Gallin oopperaseurueen musiikilliseksi johtajaksi Tukholmaan alkuperäisen pääkapellimestari Paolo Speratin erottua tehtävistään Skandinavian kiertämisen aikana.