stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kymmenen virran maa

Kymmenen virran maa on Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin maakuntalaulu. Sen on sanoittanut A. V. Koskimies ja säveltänyt Oskar Merikanto. Myös Leevi Madetoja on tehnyt tekstiin oman sävellyksensä.
Ilmaus "kymmenen virtaa" on herättänyt keskustelua. Yleisesti ajatellaan, että Pohjanmaan jokiin luetaan Oulu-, Siika-, Pyhä-, Kala-, Lesti-, Perhon-, Ähtävän-, Lapuan- sekä Kyrönjoki, mutta onko kymmenes esimerkiksi Kemijoki, pidetään tulkinnanvaraisena. Toisaalta laulussa on säkeistö: Kemi, Tornio, Ounas, Oulu ja Ii, olen nähnyt uomanne aavat. Ja mieleni laajeten lainehtii ja suoneni tarmoa saavat. Jokes uljahat syöntäni suurentaa, oi Kymmenen virran maa. Tästä voidaan päätellä, että laulu kuvaa myös Peräpohjolaa, joka oli historiallisen Pohjanmaan osa. Tämän vuoksi laulu on myös Lapin maakuntalaulu. Kymmenellä virralla ei välttämättä tarkoitetakaan joitakin tiettyjä jokia, vaan se on mahdollisesti kuvaannollinen ilmaisu. Ilmaus "Kymmenen, kymmenen virran maa" voidaan siis tulkita tarkoittavan kymmenien tai satojen virtojen maata.
Aiheesta muualla

Kymmenen virran maa Toivo Loukon esittämänä (1929) Ylen Elävässä arkistossa – ensimmäinen levytys laulusta.
Krapu

| Krapu |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Cancer
Lyhenne:  Cnc
Genetiivi:  Cancri
Rektaskensio:  9h
Deklinaatio:  +20°
Ala taivaasta:  506 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  0
Kirkkain tähti:  Altarf (3,5 mag.)
Meteoriparvet:  Delta Cancridit
Naapuri- tähdistöt:  Ilves  Kaksoset  Pieni koira  Vesikäärme  Leijona  Pieni leijona
 Näkyy leveysasteiden +90° ja −60° välillä  Näkyy Suomessa parhaiten maaliskuussa 
Krapu (latinaksi Cancer, genetiivi Cancri) on himmeä tähdistö eläinradalla Leijonan ja Kaksosten välissä. Sen pohjoispuolella on Ilves ja eteläpuolella Vesikäärme sekä Pieni koira. Ekliptika kulkee aivan δ Cancrin vierestä. Aurinko on Kravun tähdistössä 21. heinäkuuta–10. elokuuta; yli 2 000 vuotta sitten se osui tähdistöön kesäpäivänseisauksen aikaan, jolloin se paistoi suoraan zeniitistä (suoraan yläpuolelta) nykyisin Kravun kääntöpiiriksi kutsumallamme leveysasteella. Krapu (nykyisin Rapu) on myös horoskooppimerkki (22. kesäkuuta – 22. heinäkuuta).
Tarussa Hera lähetti Kravun tappamaan Heraklesta, mutta Hydraan verrattuna Krapu parka oli Herakleelle pelkkä suupala. Herakles tallasi Kravun kuoliaaksi, mutta palkkiona hyvästä yrityksestä Hera nosti sen taivaalle. Tähdistössä voi nähdä joko kokonaisen ravun tai sitten pelkän saksen.
Tähtiä

Al Tarf (β Cancri) on Kravun kirkkain tähti, mutta senkin kirkkaus jää +3,5 magnitudiin.
R Cancri on pitkäjaksoinen muuttuva tähti, jonka kirkkaus noin vuoden mittaisissa jaksoissa muuttuu 6,2 magnitudin maksimista 11,2 magnitudiin.
Syvän taivaan kohteita

Praesepe eli Seimi (M44) on yksi taivaan kirkkaimmista avoimista tähtijoukoista, ja se näkyy jo paljain silmin utuläikkänä.
M67 on vanha avoin tähtijoukko, jossa on noin 500 himmeänä näkyvää tähteä. Kiikarillakin se näkyy vain utuisena pisteenä.
| --- | --- |
Tähdet:  β Cnc, δ Cnc, ι Cnc A, α Cnc, γ Cnc, ζ1 Cnc, χ Cnc, 8 Cnc, ξ Cnc, ο1 Cnc, ρ2 Cnc, σ3 Cnc, κ Cnc, μ Cnc, θ Cnc, η Cnc, π Cnc, 57 Cnc, τ Cnc, 60 Cnc, σ2 Cnc, ν Cnc, 27 Cnc, φ1 Cnc, 3 Cnc, 15 Cnc, 45 Cnc, 49 Cnc, σ1 Cnc, ο2 Cnc, υ1 Cnc, ψ Cnc, 1 Cnc, ω Cnc, 50 Cnc, 66 Cnc, λ Cnc, 36 Cnc, 20 Cnc, 29 Cnc, 75 Cnc, 9 Cnc, 55 Cnc, 5 Cnc, 79 Cnc, RS Cnc, 28 Cnc, 67 Cnc, 21 Cnc, 25 Cnc, 46 Cnc, 12 Cnc, 53 Cnc, 61 Cnc, X Cnc, ε Cnc, φ2 Cnc, φ2 Cnc, FZ Cnc, 4 Cnc, υ2 Cnc, 54 Cnc, 39 Cnc, ψ1 Cnc, 34 Cnc, 81 Cnc, 24 Cnc A, 37 Cnc, 35 Cnc, ι Cnc B, 40 Cnc, 83 Cnc, 38 Cnc, 70 Cnc, 42 Cnc, 80 Cnc, R Cnc, 74 Cnc, 52 Cnc, 24 Cnc B, DX Cnc
Eksoplaneetat:  55 Cnc b, 55 Cnc c, 55 Cnc d, 55 Cnc e, 55 Cnc f, HD 73534 b
Tähdistöt
Ajokoirat
Ajomies
Alttari
Andromeda
Bereniken hiukset
Delfiini
Eridanus
Etelän kala
Etelän kolmio
Etelän kruunu
Etelän risti
Etelän vesikäärme
Feeniks
Harppi
Heilurikello
Herkules
Härkä
Ilmapumppu
Ilves
Intiaani
Iso karhu
Iso koira
Jousimies
Joutsen
Jänis
Kaksoset
Kalat
Kameleontti
Karhunvartija
Kassiopeia
Kaukoputki
Kauris
Kefeus
Kentauri
Kettu
Kilpi
Kirahvi
Kolmio
Kompassi
Korppi
Kotka
Krapu
Kulmaviivoitin
Kultakala
Kurki
Kuvanveistäjä
Kyyhkynen
Kärpänen
Käärme
Käärmeenkantaja
Köli
Leijona
Lentokala
Lohikäärme
Lyyra
Maalari
Malja
Mikroskooppi
Neitsyt
Nuoli
Oinas
Oktantti
Orion
Paratiisilintu
Pegasus
Perseus
Peräkeula
Pieni hevonen
Pieni karhu
Pieni koira
Pieni leijona
Pohjan kruunu
Purje
Pöytävuori
Riikinkukko
Sekstantti
Sisilisko
Skorpioni
Sulatusuuni
Susi
Tukaani
Vaaka
Valaskala
Veistotaltta
Verkko
Vesikäärme
Vesimies
Yksisarvinen
Kvartetti (näytelmä)

Kvartetti on Ronald Harwoodin kirjoittama näytelmä, joka kertoo ikääntyneistä ja hieman dementoituneista oopperalaulajista, jotka asuvat taiteilijoille tarkoitetussa vanhainkodissa. Se sai ensi-iltansa Guildfordissa vuonna 1999. Harwood sai idean näytelmään nähtyään televisiosta dokumentin, joka kertoi  oopperalaulajien vanhainkodiksi muutetusta Verdin talosta Milanossa.
Elokuvaversio

Kvartetista on myös tehty samanniminen elokuva, jonka tuotti BBC ja jonka ohjasi Dustin Hoffman. Pääosissa on Maggie Smith, Billy Connolly, Tom Courtenay ja Pauline Collins. Aiemmin elokuvaan kiinnitetty Albert Finney joutui jättämään projektin sairauden vuoksi, ja Billy Connolly valittiin Wilfredin rooliin. Myös Peter O'Toole oli vaihtoehto Wilfrediksi, mutta hän kieltäytyi kunniasta. Kuvaukset aloitettiin syyskuussa 2011, ja ensi-ilta oli vuonna 2012.
Näytelmä Suomessa

Kvartetin Suomen ensi-ilta oli 31. tammikuuta 2002 Helsingin kaupunginteatterissa, ja pääosia esittivät alkuperäiskokoonpanossa Kyllikki Forssell, Ritva Valkama, Lasse Pöysti ja Pentti Siimes. Suomennoksen on tehnyt Kersti Juva, ja näytelmän ohjasi Neil Hardwick. Näytelmä oli suosittu alusta lähtien. Kvartetin esittämisessä oli muutaman kuukauden tauko vuodenvaihteessa 2007–2008 Siimeksen sairastelun vuoksi. Kvartetti palasi teatterin ohjelmistoon helmikuussa 2008, jolloin Siimeksen tilalle tuli Antti Litja. Kvartetin viimeinen esitys oli 9. huhtikuuta 2011, ja lokakuulle 2011 suunnitellut kolme esitystä peruttiin. Esityskertoja oli yhteensä 481 ja katsojia 166 958.
Aiheesta muualla

Kvartetti, Helsingin kaupunginteatteri
Whatsonstage.com: Ronald Harwood Fights Back with Quartet (Archive.org) (englanniksi)
Arias and Oldies, The Guardian 10.9.1999 Arvio näytelmästä
Label SJ

| Label SJ |
| --- | --- |
Perustettu:  6. marraskuuta 2015
Kotipaikka:  Korean tasavalta
Toimiala:  viihdeteollisuus
Tuotteet:  musiikki, viihde
Emoyhtiö:  SM Entertainment
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Label SJ on SM Entertainmentin 6. marraskuuta 2015 Super Junioria varten perustama levy-yhtiö.
Laaniitty

Laaniitty on lähiö Hämeenlinnassa, Idänpään kaupunginosassa. Alue sijoittuu Laaniitynkadun molemmin puolin, ja sen keskellä sijaitsee pitkänomainen puisto. Laaniityn rakennuskanta on kerrostalovaltaista, mutta pohjoisosassa on myös rivitaloja.
Kymmenes vuosituhat eaa.

Kymmenes vuosituhat eaa. oli tuhannen vuoden ajanjakso, joka kesti matemaattisessa mielessä vuoden 10 000 eaa. alusta vuoden 9001 eaa. loppuun.
Tapahtumia

Ihmispopulaation koko alle 5 miljoonaa. Pohjois-Euroopassa Veiksel-jääkausi päättyi ja Itämerellä oli Yoldiameri-vaihe.
Laantumistaipumus

Laantumistaipumus on parapsykologien käyttämä selitys sille, miksi parapsykologisissa kokeissa jotkut ensin tai välillä menestyvät hyvin, mutta kokeita jatkettaessa tulos lähestyy tilastollisesti todennäköistä.
Laantumisen selittämisen paranormaalin ilmiön ominaisuudeksi aloitti Joseph Banks Rhine, joka ei hyväksynyt, että välillä saadut positiiviset tulokset olivat sattumia, joita tilastollisesti kuuluukin tapahtua. Tilastotieteessä asia kuvataan palautumiseksi kohti keskiarvoa: kun mitattava suure on satunnaisesti vaihteleva, mittauksia toistettaessa eli mittauskertojen lukumäärän kasvaessa sarjojen keskiarvot lähestyvät.
Laanilan koulu

| Laanilan Koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Hintta, Oulu
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  1957
Rehtori:  Mikko Säntti
Luokat:  7–9
Oppilaita:  350
Verkkosivut
Laanilan koulu on Oulussa, Hintan kaupunginosassa sijaitseva yläkoulu. Koulussa opiskelee noin 400 oppilasta, ja sen rehtorina toimii Mikko Säntti.Koulun lisäksi samassa rakennuksessa sijaitsee Laanilan lukio, jonka rehtorina toimii Timo Kärkkäinen.
Kruunueetterit

18-kruunu-6, johon on sitoutunut kaliumioni
Kruunueetteri on heterosyklinen yhdiste, joka sisältää useita eetteriryhmiä . Kruunueetterit nimesi Charles J. Pedersen niiden kruunua muistuttavan rakenteen vuoksi. Kruunueetterit voivat sulkea sisäänsä metalli-ioneja erittäin selektiivisesti eli ne sitoutuvat  vain tiettyyn ioniin eivätkä muodosta sidosta muiden metalli-ionien kanssa. Yleisimpiä kruunueettereitä voidaan pitää etyleenioksidin oligomeereinä. Kruunueettereitä voidaan käyttää ionoforeina eli ionien kuljettajina esimerkiksi vedestä kloroformiin
Historiaa

Vuonna 1967 Charles Pedersen, työskennellesään DuPontilla, löysi yksinkertaisen synteesin etsiessään ainetta, joka pystyisi kationien kelaatioon. Hän liitti katekolimolekyylejä toisiinsa hydroksyyliryhmien välityksellä. Yllätyksekseen Pedersen huomasi, että eräs kuusi happiatomia sisältävä rengasmainen sivutuote  kykeni muodostamaan vahvan sidoksen kaliumioniin. Myöhemmin Pedersen tutki erityisesti dibentsokruunueettereitä.
Selektiivisyys

Kruunueetterin happiatomilla on yksi sitoutumaton elektronipari, niillä se muodostaa koordinaatiosidoksen metallikationin kanssa. Selektiivisyys riippuu suuresti kruunueetterin koosta. Mikäli metalli-ioni on säteeltään liian suuri, se ei kykene pääsemään kruunueetterirenkaan sisälle, eikä sidosta muodostu. Vastaavasti liian pieni kationi on liian kaukana happiatomeista eikä tehokas sidoksen muodostaminen onnistu . Kruunueetterit toimivat siis Lewis-emäksinä.
Kruunueetterijohdannaisia > Bentsokruunueetterit

Bentsokruunueettereissä kruunueetterimolekyyliin on liittynyt yksi tai usein kaksi bentseenirengasta. Bentsokruunueettereitä käytetään muodostamaan komplekseja ioniyhdisteiden kanssa . Bentsokruunueetterit ovat myrkyllisiä .
Kruunueetterijohdannaisia > Atsakruunueetterit

Atsakruunueettereissä yksi tai useampi happiatomeista on korvattu typpiatomilla, joka voi muodostaa metalli-ionin kanssa kolme sidosta. Kaksi- ja useampisyklisiä atsakruunueettereitä kutsutaan kryptandeiksi .
Kruunueetterijohdannaisia > Lariaattiset kruunueetterit

Lariaattisen kruunueetterin runkona on atsakruunu, jonka yhteen typpiatomiin on liittynyt hiilivetyhäntä, jossa on eetteriryhmä. Substraatti muodostaa sidoksen hännän kanssa ja hiilivetyketju taipuessaan asettaa metalli-ionin atsakruunurenkaan sisälle . Yleensä kruunueetterit muodostavat sidoksia pääasiassa alkali- ja maa-alkalimetalli-ionien välillä, mutta lariaattiset kruunueetterit voivat sitoutua myös muidenkin metallien, kuten hopean ja lyijyn, kanssa . Lariaattisten kruunueettereiden häntä voi myös olla vastaanottaa protoneja. Tämä vaikuttaa myös aineen selektiivisyyteen. Lariaattiset kruunueetterit ovat myös huomattavan tehokkaita ionoforeja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kruunueetterit Wikimedia Commonsissa
Yleisten kruunueettereiden rakenteita: 12-kruunu-4, 15-kruunu-5, 18-kruunu-6, dibentso-18-kruunu-6 ja diatsa-18-kruunu-6
Laapina

Laapina (myös Lapina, ven. Лапино, Lapino) on entinen kunta, kyläneuvosto ja Hvoinyin kylähallinnon alainen kylä Sumajoen varrella Sorokan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.
Laapinan kunta sijaitsi Vienan Karjalan itäosassa Kemin kihlakunnassa. Laapinan naapurikuntina olivat pohjoisessa Sorokka ja Suma, idässä Kuolisma, etelässä Petrovo Jam ja Vojatsu. Kunnan länsiosa kuului Uikujoen vesistöön, muu kunta puolestaan Sumajoen vesistöön. Kunnan alueen vesistöistä mainittakoon Ala-Sumajärvi, Piilojärvi, Sumajoki. Laapinan kunnan kyliä olivat Laapina, Sumajärvi, Vorenža, Milnina, Ondolahti, Piilojärvi, Korasjärvi, Karkujärvi ja Sumasaari. Vuonna 1907 kunnassa oli 1 471 asukasta.
Kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja sen pohjoisosa liitettiin Sorokan piiriin Laapinan kyläneuvostona ja eteläosa liitettiin Koikinitsan kyläneuvostoon Segežan piiriin. Laapinan kyläneuvostoon kuului kolme kylää: Laapina, Sumasaari ja Ondolahti (Jendoguba). Vuonna 1926 kyläneuvoston alueella oli 801 asukasta, joista 794 oli venäläisiä ja loput muita kansallisuuksia ei kuitenkaan karjalaisia tai suomalaisia.
Nykyisin kunnan alue kuuluu pääasiassa Hvonyin kylähallintoalueeseen.
Köylijärvi

| Köylijärvi |
| --- | --- |
 Kuva on otettu järven NE-kulmasta
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Naantali
Koordinaatit:  60°28′05″N, 21°50′44″E
Järvinumero:  95.110.1.003 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  7  m 
Rantaviiva:  1,19 km 
Pinta-ala:  0,07 km² 
 fiKöylijärvi 
Köylijärvi on Naantalissa, entisen Merimaskun kunnan alueella, Otavan saarella sijaitseva pieni 7,8 hehtaarin kokoinen järvi.
Järven ympärillä on paljon maataloutta. Itärannalla on korkeaa kalliota ja 800 metrin päässä sen rantaviivasta muinaishautoja. Järvestä lähtevä lasku-oja laskee vähän matkan päässä olevaan Tammisaarenlahteen mereen. Järven rannan läheisyydesä on muutamia maatalousrakennuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Köylijärvi Wikimedia Commonsissa
Lahden lyseon peruskoulu

Lahden Lyseon peruskoulu oli Lahden kaupungin ylläpitämä peruskoulu. Lahden Lyseon tiloissa sijaitsivat sekä peruskoulu ja Lahden lyseon lukio. Lahden Lyseon peruskoulussa oli oppilaita seitsemännellä, kahdeksannella ja yhdeksännellä luokalla yhteensä 360 oppilasta ja 31 opettajaa. Koulun rehtorina toimi Pirjo Sirviö ja apulaisrehtorina Olli Kaarela. Lahden Lyseon peruskoulussa oli painotetun matematiikan sekä kuvataiteen opetusta.
Lahden Lyseolla on hyvin merkityksellinen osa Lahden koulumaailmassa. Koulun perustamisasetus annettiin Helsingissä 21. toukokuuta 1921. Lahden lyseo aloitti toimintansa entisen Hotelli Lahden tiloissa, jonne sijoitettiin poikalyseon kaksi luokkaa.
Lahden Lyseon peruskoulu lakkautettiin vuonna 2012. Oppilaat sekä opettajat siirtyivät Salpausselän peruskouluun. Lahden lyseon tiloissa toimii siis enää vain lukio.
Puulyseon aika v. 1921-1928.
Tiilikoulun aika v. 1928-1963.
Lyseon lisärakennus v. 1963-2010.
Jamaikantodi

| Jamaikantodi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Säihkylinnut Coraciiformes
Heimo::  Todit Todidae
Suku::  Todit Todus
Laji::  todus
Kaksiosainen nimi
 Todus todus  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Jamaikantodi Wikispeciesissä   Jamaikantodi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jamaikantodi (Todus todus) on pienikokoinen, värikäs säihkylintu todien heimossa. Se on selkäpuoleltaan kirkkaanvihreä ja kurkussa sillä on punainen harja. Jamaikantodi elää vain Karibianmeren Jamaikan saarella. Suppeasta esiintymisalueestaan huolimatta (11000 neliökilometriä) sitä ei pidetä uhanalaisena. Jamaikantodin läheinen sukulaislaji on kuubantodi (Todus multicolor).
Johan Anker

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Johan Anker |  Johan Anker |  Johan Anker |  |
Maa:   Norja
Miesten purjehdus
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tukholma 1912 | 12mR |  |
|  Kultaa | Amsterdam 1928 | 6mR |  |
Johan August Anker (26. kesäkuuta 1871 Berg – 2. lokakuuta 1940 Halden) oli norjalainen kilpapurjehtija ja kaksinkertainen olympiavoittaja. Hän voitti kultaa 12 metrin luokassa vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa ja sitten kuuden metrin luokassa vuoden 1928 kesäolympialaisissa Amsterdamissa.
Lontoon kesäolympialaisissa 1908 Anker sijoittui neljänneksi kahdeksan metrin luokassa. Myös hänen poikansa Erik Anker oli purjehtija.
Joseph Pathalil

Joseph Pathalil (26. tammikuuta 1937 – 14. huhtikuuta 2022) oli intialainen roomalaiskatolinen piispa.
Pathalil syntyi Intiassa ja vihittiin papiksi vuonna 1963. Hän palveli Udaipurin roomalaiskatolisen hiippakunnan piispana vuodesta 1984 eläkkeelle jäämiseensä vuonna 2012.
Labello

Labello-huulirasvoja.
Labello on huulirasvapuikko, jota valmistaa Beiersdorf Saksassa ja Itävallassa. Labelloa myydään myös muualla Euroopassa kuin Saksassa, Suomi mukaan lukien.
Labello huulirasvapuikkoa on valmistettu vuodesta 1909 lähtien. Tätä ennen huulirasva oli ollut tarjolla erinäisinä salvoina tai paperiin pakattuna. Alkuun huulirasvapuikko oli pakattu tina- ja myöhemmin alumiiniputkiloon. Vuonna 1953 yritys esitteli muovisen putkilon. Vuonna 1973 julkaistiin nykyinen "klassinen" sininen Labello.
Aiheesta muualla

Tuotteen kotisivut
Joseph Pastor Neelankavil

Joseph Pastor Neelankavil CMI (19. maaliskuuta 1930 – 17. helmikuuta 2021) oli intialainen syyrialais-malabarilaiskatolinen piispa. Hän sai pappisvihkimyksensä 17. toukokuuta 1960, ja hän sai 20. joulukuuta 1986 nimityksen Sagarin hiippakunnan johtoon. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. helmikuuta 1987. Pääkonsekraattorina toimi Joseph Kundukulam, jota avustivat Eugene Louis D'Souza ja Raphael Cheenath. Neelankavil jäi eläkkeelle 2. helmikuuta 2006.
Joseph Peter O’Connell

Joseph Peter O'Connell (10. joulukuuta 1931 Melbourne – 27. huhtikuuta 2013) oli australialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Melbournen arkkihiippakuntaan Justin Daniel Simonds 28. heinäkuuta 1957, ja hänet nimitettiin Melbournen vihkipiispaksi ja Sanctus Germanuksen titulaaripiispaksi 24. tammikuuta 1976. Piispaksi konsekroinnin suoritti 31. maaliskuuta Thomas Francis Little, jota avustivat Arthur Francis Fox ja Ronald Austin Mulkearns.
O'Connell toimi vihkipiispana, kunnes jäi eläkkeelle 11. joulukuuta 2006.
John Gourlay

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | St. Louis 1904 | joukkuekilpailu |  |
John Bell Gourlay (26. heinäkuuta 1872 – 7. huhtikuuta 1949) oli kanadalainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja. Hän oli mukana vuoden 1904 kesäolympialaisissa St Louisissa kultaa voittaneessa kanadalaisessa Galt FC:ssä.
Labetaloli

| --- | --- |

Labetaloli
Systemaattinen (IUPAC) nimi
2-hydroksi-5-[1-hydroksi-2-(4-fenyylibutan-2-yyliamino)etyyli]bentsamidi
Tunnisteet
CAS-numero: 36894-69-6
ATC-koodi: C07AG01
PubChem CID: 3869
DrugBank: DB00598
Kemialliset tiedot
Kaava: C19H24N2O3 
Moolimassa: 328,405 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 188 °C
Liukoisuus veteen: 0,117 g/l
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 25 %
Proteiinisitoutuminen: 50 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 6–8 tuntia
Ekskreetio: Virtsan mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Suun kautta, intravenoosi
Labetaloli on kohonneen verenpaineen eli hypertension hoidossa käytettävä lääke. Sitä käytetään etenkin raskauden aikana. Se on yhdistetty alfa- ja beetasalpaaja, tosin beetasalpaaja huomattavasti enemmän kuin alfasalpaaja. Sitä voidaan antaa myös suonensisäisesti hypertensiivisen kriisin hoitoon. Sitä myydään Suomessa muun muassa kauppanimellä Albetol. Astma ja vaikea hypotensio ovat vasta-aiheita. Lääkettä otetaan yleensä kahdesti vuorokaudessa.
Labetaloli sisältää 2 kiraliakeskusta ja sillä on 4 stereoisomeeriä.
| Stereoisomeerit |
| --- | --- |
  CAS: 75659-07-3:   CAS: 83167-24-2
  CAS: 83167-32-2:   CAS: 83167-31-1
Aiheesta muualla

PubChem: Labetalol (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Labetalol (englanniksi)
DrugBank: Labetalol (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Labetalol (englanniksi)
Beetasalpaajat
| --- | --- |
Epäselektiiviset beetasalpaajat:   alprenololi  bopindololi  bupranololi  karteololi  kloorianololi  mepindololi  nadololi  oksprenololi  penbutololi  pindololi  propranololi  sotaloli  tertatololi  timololi 
β1-selektiiviset salpaajat:   asebutololi  atenololi  betaksololi  bevantololi  bisoprololi  epanololi  esmololi  metoprololi  nebivololi  praktololi  s-atenololi  seliprololi  talinololi 
β2-selektiiviset salpaajat:  butoksamiini
Beeta- ja alfasalpaajat:   karvediloli  labetaloli
Kruununhaan yläaste

| Kruununhaan yläaste |
| --- | --- |
 Kruununhaan yläaste 2013
Sijainti:  Kruununhaka, Helsinki
Tyyppi:  peruskoulu
Rehtori:  Jani Puurula
Luokat:  7–9
Oppilaita:  n. 500
Verkkosivut
Kruununhaan yläaste on Helsingin Kruununhaassa sijaitseva peruskoulu, jossa on luokat 7–9. Kruununhaan yläasteella on noin 500 oppilasta. Kruununhaan yläasteen rehtorina toimii Jani Puurula.
Historia

Kruununhaan yläasteen historia alkaa vuodesta 1905, jolloin Helsingin Uusi Suomalainen Tyttökoulu aloitti toimintansa Ritarikatu 3:n vuokrahuoneistossa. Koulu syntyi sortovuosien aikana demokratiapyrkimysten, suomalaiskansallisen heräämisen sekä naisasialiikkeen innoittamina. Koulu sai oman koulurakennuksen vuonna 1919 Hallituskatu 8:n vanhasta venäläisestä tyttökymnaasista. Pian muuton jälkeen koulun nimi muutettiin Helsingin Suomalaiseksi Tyttökouluksi. Vuonna 1950 koulun nimi muutettiin Kaksoistyttökouluksi ja vuonna 1956 se lyhennettiin Helsingin Tyttökouluksi.
Kesällä vuonna 1973 koulu joutui jättämään vanhan rakennuksensa Hallituskatu 8:ssa, koska Helsingin yliopisto purki rakennuksen. Koulu muutti entiseen Svenska Lyceumin rakennukseen Liisankatu 13:een. Samana vuonna päätettiin yhdistää Helsingin Tyttökoulu sekä Helsingin Tyttölukio Kruununhaan Yhteislyseoksi. Kruununhaan Yhteislyseo siirtyi vuonna 1977 peruskoulujärjestelmään. Koulu jaettiin kahteen osaan: Kruununhaan yläasteeseen sekä Kruununhaan lukioon, nykyiseen Sibelius-lukioon. Kruununhaan lukio tarvitsi käyttöönsä koko Liisankatu 13:n rakennuksen, joten Kruununhaan yläasteelle täytyi etsiä koulurakennus. Rakennukseksi päätettiin jakaa Kaisaniemen ala-asteen koulun käyttämä koulurakennus. Koululle etsittiin omaa rakennusta, ja vuonna 1980 koululle saatiinkin Onni Tarjanteen suunnittelema vuonna 1899 rakennettu rakennus.
Opiskelu

Kruununhaan yläasteella on erityispiirteenä musiikki- sekä tanssilinja, joita toteutetaan yhteistyössä alan oppilaitosten, ennen kaikkea lähellä sijaitsevan Sibelius-lukion ja Cantores Minores -poikakuoron kanssa. Koulun opetus painottuu yleisestikin taito- ja taideaineisiin, aikaisemmin lisäksi matemaattisiin aineisiin. Koulu on mukana kansainvälisissä suunnittelu- ja kokeiluprojekteissa. Kruununhaan yläasteella on myös laaja valinnaisten aineiden tarjonta, esimerkiksi ilmaisutaito, kotitalous, eri kieliä, palloilua, käsitöitä, tietotekniikkaa ja lakitietoa.
John Granlund

John Granlund (10. joulukuuta 1888 Parainen – 1962) oli suomalainen urkuri, kuoronjohtaja, musiikinopettaja ja säveltäjä.
John Granlund sai päästötodistuksen kirkkomusiikkiopistosta 1909. Hän opiskeli sen jälkeen Helsingin musiikkiopistossa vuoteen 1916 saakka ja Leipzigissa Saksassa. Granlund toimi vt. urkurina Hangossa 1920–1921 ja sitten S. B. V:n sekakuoron johtajana Turussa. Hän oli Åbo Sångarbröder Musices Amantes-mieskuoron johtajana vuodesta 1927 ja Åbo Akademin musiikin teorian ja kirkkolaulun opettajana vuodesta 1925.
Granlundin sävellyksiin kuului sonaatti, Passacaglia, kantaatti sekä kuoro- ja yksinlauluja.
Joseph Pevney

Joseph Pevney (15. syyskuuta 1911 New York, Yhdysvallat – 18. toukokuuta 2008 Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen elokuva- ja televisio-ohjaaja. Hän työskenteli Broadwaylla vuosina 1936–1946.
Pevneyn elokuviin kuuluvat muun muassa Tammy ja suuri maailma (1957), Tuhatkasvoinen mies (1957) ja Kerskurit (1960).
Elokuviensa lisäksi Pevney ohjasi muun muassa useita Bonanzan ja Star Trekin jaksoja, muun muassa jakson  The City on the Edge of Forever. Hän oli naimisissa näyttelijä Mitzi Greenin kanssa. Avioliitto päättyi Greenin kuolemaan vuonna 1969. Parilla oli neljä yhteistä lasta.
Kymmenen välivuotta

| Kymmenen välivuotta Ydinperhe |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 17. helmikuuta 2022
 Kesto: 20.12
 Levy-yhtiö: Hakaniemi Hardcore
Ydinperheen muut studioalbumit
| Älä tee mitä pitää 2018 | Kymmenen välivuotta 2022 |   |
Kymmenen välivuotta on Ydinperheen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 17. helmikuuta 2022.