stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Polar

Polar tarkoittaa seuraavia asioita:
Polar Electro, sykemittareita valmistava yritys
IVG Polar (entinen Polar Kiinteistöt), kiinteistösijoitusyhtiö, joka toimi aiemmin myös rakennusalalla urakoinnissa nimellä Polar-Yhtymä Oyj
Polar-Yhtymä, 1964 perustettu rakennusalan yhtymä, aiemmin Polar-rakennusyhtiöt
Polar, NASAn satelliitti
Polar Music, ruotsalainen levy-yhtiö
Polar Music Prize, kansainvälinen musiikkipalkinto
Polar, Crash Bandicoot -peleissä esiintynyt jääkarhunpentu
Polar (Valio Polar), Valion valmistama juusto
Polar, ruotsalainen asuntovaunumerkki
Sisu Polar, Sisu Auton kuorma-automallisto.
Polar, vuonna 2019 ensi-iltansa saanut Jonas Åkerlundin ohjaama jännityselokuva
Polar, sukunimenä:
Juan Manuel Polar (s. 1983), perulainen moottoriurheilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Polar”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
ProtonMail

| Proton Mail |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  https://proton.me/mail
Kotipaikka:  Sveitsi
Tyyppi:  Sähköposti
Omistaja:  Proton Technologies AG, Geneve
Luonut:  Dr. Andy Yen   Jason Stockman   Wei Sun
Avattu:  16.05.2014
Nykyinen tila:  Toiminnassa
Proton Mail on sähköpostipalvelu, jolla voi lähettää viestit päästä-päähän-salattuna. Palveluun tallennetut tiedot on salattu siten että palveluntarjoajakaan ei pääse niihin käsiksi. Proton Mailin palvelimet sijaitsevat Sveitsissä, minkä vuoksi tietojen saaminen palveluntarjoajalta vaatii Sveitsin viranomaisten päätöksen, eikä esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin lainsäädäntöä sovelleta. Palvelua voidaan käyttää täysin anonyymisti eikä se seuraa käyttäjiensä toimintaa. Proton Mailin avulla voi lähettää itsetuhoutuvia viestejä. Palvelun avulla voidaan lähettää salasanalla suojattuja salattuja viestejä jotka vastaanottaja voi lukea klikkaamalla Proton Mail-palveluun johtavaa linkkiä. Palvelun avulla voidaan myös lähettää tavanomaisia salaamattomia viestejä.
Planica

| Planica> Tamar |
| --- | --- |
 Planican laaksoa.
 Planica
 Koordinaatit: 46°28′30″N, 13°43′25″E 
Sijainti:   Rateče, Kranjska Gora, Slovenia
Vuoristo:  Juliset Alpit
Laakson ominaisuudet
Pituus:  7 km
Leveys:  0,5–0,7 km
Pohjan korkeus merenpinnan tasosta:  880–1 600 m
Pituussuunta:  Etelä–lounas
Planican laaksossa olevia hyppyrimäkiä.
Planica on Julisten Alppien laakso Kranjska Gorassa Slovenian luoteisosassa.
Etelässä laakso ulottuu Triglavin kansallispuistoon saakka. Planicassa on myös Planica Nordic Center talviurheilukeskus.
Erityisesti Planica on tunnettu mäkihypyn kilpailujen tapahtumapaikkana. Ensimmäinen mäkihyppykilpailu järjestettiin Planicassa jo 1930-luvulla. Maailman ensimmäisen yli sata metriä kantaneen hypyn hyppäsi Josef Bradl Planicassa vuonna 1936. Ensimmäisen yli 200 metrin hypyn hyppäsi suomalainen Toni Nieminen vuonna 1994.
Planican suuren hyppyrimäen seudulle rakensi Stanko Bloudek vuonna 1934. Yksi maailman viidestä lentomäestä sijaitsee Planicassa ja siellä on järjestetty lentomäen maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1972, 1979, 1985, 1994, 2004, 2010 ja 2020. Hyppyrimäkien uudelleenrakentamisen yhteydessä avattiin niiden yhteyteen myös olympiatason maastohiihtoalue ja FIS päättikin antaa sinne kolmen epäonnistuneen haun jälkeen (2017, 2019, 2021) hiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuodelle 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Planica Wikimedia Commonsissa
Pohjanlampi (Jyväskylä)

| Pohjanlampi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°13′18″N, 25°46′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.231.1.041
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,4 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,769 km  
Pinta-ala:  1,105 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiPohjanlampi 
Pohjanlampi  on Keski-Suomessa Jyväskylän Kuokkalassa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kuokkalanpellon asuinalueella eikä siinä ei ole kartan mukaan saaria. Lammen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat lehtometsää.
Luontoarvoja

Lampi on rehvöitynyt ja matalana lampena se on vesikasvien valtaama. Se rannalla oleva lehtometsä on arvokas luontokohde.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,4 metriä mpy. Siihen on johdettu kuivatusoja pohjoispuolen niityltä. Lammen laskuoja lähtee sen lounaispäästä ja se laskee Päijänteen Pohjanlahteen.
Pikjärvi (Heinola, Vanhakylä)

| Pikjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°19′59″N, 26°18′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Katitsalampeen 
Järvinumero:  14.172.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,5 m  
Pituus:  640 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  1,444 km  
Pinta-ala:  4,026 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikjärvi 
Pikjärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Vanhakylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,5 metriä mpy.
Pohjan sotilassoittokunta

Pohjan sotilassoittokunta (lyhenne POHSK) oli yksi Suomen sotilassoittokunnista. Soittokunta sijaitsi Oulussa osana Pohjois-Suomen sotilaslääniä.  Osana puolustusvoimauudistusta soittokunta lakkautettiin vuoden 2013 lopussa.
Historia

Pohjan sotilassoittokunta perustettiin vuonna 1918 Korsholmassa ja se toimi Jääkärirykmentti 1:n soittokuntana. Kesällä 1918 soittokunta uudelleennimettiin Karjalan kaartin soittokunnaksi ja toimi Viipurissa osana Karjalan kaartin rykmenttiä. Talvisodan jälkeen soittokunta siirrettiin Ouluun.  Jatkosodan aikana soittokunta tunnettiin nimellä Huoltopataljoona 5:n soittokunta. Lapin sodan aikana soittokunta uudelleennimettiin Jalkaväkirykmentti 1:n soittokunnaksi.
Vuonna 1952 Jalkaväkirykmentti 1:n soittokunta uudelleennimettiin Oulun varuskuntasoittokunnaksi. Soittokunta toimi kyseisellä nimellä vuoteen 1990 asti, jolloin siitä tuli Pohjan sotilassoittokunta. Soittokunta kuului Pohjois-Suomen viestipataljoonan organisaatioon vuoteen 1989 asti, jolloin pataljoona siirtyi Kajaaniin. Pohjois-Suomen viestipataljoonan ja Pohjan prikaatin lakkautuksen jälkeen soittokunta kuului Oulun sotilasläänin esikunnan organisaatioon ja maanpuolustusalueiden lakkauttamisten jälkeen Pohjois-Suomen sotilasläänin esikunnan organisaatioon.
Vuoden 2013 lopussa seitsemän sotilassoittokuntaa, mukaan lukien Pohjan ja Kainuun sotilassoittokunnat, lakkautettiin osana puolustusvoimauudistusta. Pohjois-Suomeen jäi vahvistettu Lapin sotilassoittokunta, joka jatkossa vaalii Pohjan sotilassoittokunnan perinteitä. Lapin soittokuntaan Rovaniemelle siirtyi Oulun soittajista kaikkiaan yhdeksän. Neljä siirtyi Kaartin soittokuntaan, yksi Kainuun prikaatiin ja loput siviiliin.
Pikku-Kuukka

| Pikku-Kuukka |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°29′54″N, 25°26′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lanneveden va (14.65)
Laskujoki:  joki Iso-Kuukkaan 
Taajamat:  Uuraisten kirkonkylä
Järvinumero:  14.654.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152 m  
Pituus:  830 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,588 km  
Pinta-ala:  4,907 ha  
Tilavuus:  0,0001488 km³ 
Keskisyvyys:  3,03 m  
Suurin syvyys:  6,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikku-Kuukka 
Pikku-Kuukka  on Keski-Suomessa Uuraisissa kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 830 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 148 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 6,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Lanneveden valuma-alueella (14.65), jonka Iso-Kuukan valuma-alueeseen (14.654) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 152 metriä mpy.
Polyvinyylibutyraali

Polyvinyylibutyraalin rakenne
Polyvinyylibutyraali eli PVB on polyasetaaleihin kuuluva polymeeri. Sillä on useita käyttökohteita, esimerkiksi laminoidun lasin valmistus.
Ominaisuudet

Polyvinyylibutyraalin molekyylimassa on tavanomaisesti 40 000–350 000 g/mol. Sen sulamispiste on 90–155 °C ja on sitä korkeampi mitä suurempi molekyylimassa on. Polyvinyylibutyraalin lasisiirtymälämpötila on 57–78 °C. Yhdiste on amorfinen polymeeri, jonka kiteisyysaste on alhainen. Polymeeri liukenee muun muassa alkoholeihin, eettereihin ja estereihin. Aineen tiheys on 1,07–1,1 g/cm3
Valmistus ja käyttö

Polyvinyylibutyraalin valmistuksessa polyvinyyliasetaatti hydrolysoidaan ensin polyvinyylialkoholiksi. Polyvinyylialkoholi reagoi butyyrialdehydin kanssa 30–80 °C:n muodostaen rengasrakenteisia asetaaliryhmiä. Reaktiossa käytetään happamia katalyyttejä, kuten vetykloridia. Liuottimena polymeroinnissa on vesi tai etanoli. Polyvinyylibutyraalin sekaan lisätään usein muovinpehmentimiä.
Polyvinyylibutyraalia käytetään erityisesti kalvoina muun muassa autojen tuulilaseina käytettävien laminoitujen lasien valmistukseen. Muita käyttökohteita ovat esimerkiksi tekstiilien pinnoitus, metallien pinnoitus, maalit, liimat ja käyttö painomusteiden täyteaineena.
Pikku-Kuivisto

| Pikku-Kuivisto |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Alavus
Koordinaatit:  62°27′34″N, 23°40′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  oja Osmajärveen 
Järvinumero:  35.426.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,4 m  
Rantaviiva:  0,715 km  
Pinta-ala:  1,982 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikku-Kuivisto 
Pikku-Kuivisto  on Etelä-Pohjanmaalla Alavudella Sampsalammen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Naulaojan valuma-alueeseen (35.426) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy.
Polaarimatala

Polaarimatala Japaninmeren yllä joulukuussa 2009.
Polaarimatala (arktinen pyörremyrsky) on arktisilla tai antarktisilla alueilla pienikokoinen, lyhytikäinen matalapaine. Sen tyypillinen halkaisija on parisataa kilometriä ja elinikä vuorokauden verran. Polaarimatala syntyy kylmän arktisen ilman virratessa lämpimän meren ylle, ja sen energianlähde on avoveden vaikutus lumisateeseen ja siihen liittyvä tiivistymisessä vapautuva energia. Samoin kuin trooppinen hirmumyrsky, polaarimatalakin heikkenee maihin joutuessaan, koska sen energian saanti tyrehtyy.
Polaarimatalia syntyy talvella jäättömillä arktisilla merialueilla lähellä mantereen tai merijään reunaa, esimerkiksi Barentsinmerellä ja Norjanmerellä. Syntymiselle on välttämätöntä mantereen ja meren suuri lämpötilaero, siksi Pohjois-Atlantilla niitä esiintyy eniten joulu- ja tammikuussa, eikä koskaan kesäkuun ja syyskuun välillä.
Polaarimatalaan syntyy tyypillisesti spiraalin tai pilkun muotoisia pilvinauhoja, joskus samantapainen silmä kuin hurrikaanissa, ja nauharakenteen ympärille konvektiivisia pilviä. Silmän takia polaarimatalia kutsutaan joskus arktisiksi hurrikaaneiksi, mutta tuulennopeudet eivät ole lähestään hurrikaanien luokkaa. Tyypillisesti tuulen nopeus on noin 15 m/s.
Aiheesta muualla

Polar Low Forecasting by MetEd (vaatii rekisteröitymisen)
Polar Low KNMI SatManu
Poutatorvi

| Poutatorvi> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2005–
Tyylilaji:  Progressiivinen, funk, elektroninen, jazz
Kotipaikka:  Tampere/Helsinki, Suomi
Jäsenet:  Timi-Artturi Mäkelä, basso, syntetisaattori   Markus Pajakkala, saksofoni, huilu, koskettimet   Tapio Keihäs, syntetisaattori   Olli ”Trumpenator” Helin, trumpetti, samplet   Pekka Laiho, kitara   Jussi Prusti, rummut  
Levy-yhtiö:  Suomen Musiikki  
Aiheesta muualla
www.poutatorvi.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poutatorvi on Kangasalla vuonna 2005 perustettu yhtye. Yhtyeen esikoisalbumi Poutatorvi julkaistiin vuonna 2009 levy-yhtiö Lusti Music & Artsin kautta. KHY Suomen Musiikki julkaisi yhtyeen toisen pitkäsoiton, Solarphonic Shock Wavesin, 11. huhtikuuta 2012. Poutatorvi on keikkaillut lukuisilla klubeilla ja festivaaleilla, kuten Flow, Faces, Maailma kylässä, Naamat ja Ämyrock.
Diskografia

Etelää pohjoisesta, itää lännestä EP (2007)
Poutatorvi (2009)
Solarphonic Shock Waves (2012)
Tweaking The Space Time EP (2014)
Pohjanlehtimittari

| Pohjanlehtimittari |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Mittarimaiset Geometroidea
Heimo::  Mittarit Geometridae
Alaheimo::  Lehtimittarit Sterrhinae
Suku::  Lehtimittarit Scopula
Laji::  frigidaria
Kaksiosainen nimi
 Scopula frigidaria  (Möschler, 1860) 
Katso myös
   Pohjanlehtimittari Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pohjanlehtimittari (Scopula frigidaria) on pohjoisten seutujen harmaa mittariperhoslaji.
Koko ja ulkonäkö

Yleisvaikutelmaltaan pohjanlehtimittari on suttuisen ruskeanharmaa. Sekä etu- että takasiivet ovat tiheästi harmaan kehnän peittämät ja etusiiven ulkoreuna on leveästi tummanharmaa. Aaltoviiru erottuu valkoisena harmaata pohjaväriä vasten. Poikkiviirut ovat sameat, mutta erottuvat hyvin. Siipien keskipilkut ovat erittäin heikot tai puuttuvat kokonaan. Siipiväli 19–22 mm.
Levinneisyys ja lentoaika

Pohjanlehtimittari on levinneisyydeltään holarktinen laji, jota tavataan Skandinavian pohjoisosista Itä-Siperiaan ja Alaskasta Kanadan poikki Quebeciin saakka. Suomessa sitä tavataan vain itäisessä Lapissa ja Kuusamossa. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun lopulta heinäkuulle.
Elinympäristö ja elintavat

Suomessa pohjanlehtimittari elää kuivilla mäntykankailla ja puronotkoissa. Kanadassa lajin elinympäristöjä ovat kosteat metsät, metsänreunat sekä aukkopaikat. Perhoset lentävät illalla ja tulevat valolle, mutta pilvisellä säällä lentoa voi tapahtua päivälläkin. Talvehtii pienenä toukkana.
Ravintokasvi

Toukka syö mustikkaa (Vaccinium myrtillus).
Aiheesta muualla

Lepidoptera.pl[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Stephen Desberg

Stephen Desberg (s. 10. syyskuuta 1954) on belgialainen sarjakuvakäsikirjoittaja. Tunnetaan Suomessa käsikirjoittamastaan ja Johan De Moorin piirtämästä sarjasta Kaspar Keskiyö.
Proton (satelliitti)

Proton-satelliitin malli museossa.
Proton-satelliitin yksityiskohta.
Proton oli neuvostoliittolainen tiedesatelliittien sarja. Vuosien 1965 ja 1968 aikana laukaistiin neljä Proton-satelliittia, jotka nimettiin Proton-kantoraketin mukaan, jolla ne laukaistiin avaruuteen.
Protonien tehtävänä oli tutkia suurenergisiä subatomisia partikkeleita.
Satelliitit, joista painavimman massa oli 17 000 kg, valmisti NPO Mašinostrojenija.
Aiheesta muualla

The history of "NPO Mashinostroyenia" (Arkistoitu – Internet Archive)
The INCA Project, Ionization-Neutron CAlorimeter - a modern continuation of Proton experiment project at Institute for Nuclear Research of Russian Academy of Sciences website
Proton Iriz

| Proton Iriz |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Malesia
Valmistaja:  Proton
Valmistusvuodet:  2014–
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Proton Savvy
Teknisesti samankaltaisia:  Proton Persona (BH)
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,3–1,6 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali CVT-automaatti
Proton Iriz on Protonin vuodesta 2014 lähtien valmistama pieni henkilöautomalli, joka korvasi Proton Savvyn. Se jakaa suuren osan tekniikastaan Proton Personan kanssa.
Iriz esiteltiin syksyllä 2014. Moottorivalikoiman muodostavat nelisylinteriset 1,3- (95 hv) ja 1,6-litraiset (109 hv) bensiinimoottorit. Voimansiirtona on viisivaihteinen manuaalivaihteisto tai portaaton CVT-automaattivaihteisto.
Keväällä 2019 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut Iriz. Suurimmat ulkonäölliset uudistukset kohdistuivat keulan ilmeeseen, lisäksi takaluukun kanteen tuli kiiltävä musta lista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Proton Iriz Wikimedia Commonsissa
Stephen Darby

Stephen Darby
Stephen Mark Darby (s. 6. lokakuuta 1988 Liverpool) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin kakkosliigassa pelaavaa Bradford Cityä. Hän on pelipaikaltaan puolustaja.
Darby on valmistunut Liverpoolin nuorisoakatemiastaselvennä ja oli myös nuorisojoukkueen kapteeni, kun Liverpool voitti nuorten FA Cupin vuonna 2006. Hän pelasi vuosien 2006–2012 aikana Liverpoolissa vain yhden Valioliiga-ottelun, mutta kävi lainalla Swindon Townissa, Notts Countyssa ja Rochdalessa. Kaudeksi 2012–2013 Darby siirtyi Bradford Cityyn.
Proton Prevé

| Proton Prevé |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Bangladesh  Malesia
Valmistaja:  Proton
Valmistusvuodet:  2012–2020
Korimalli:  4-ovinen sedan
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Proton Inspira
Teknisesti samankaltaisia:  Proton Suprima S
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,6 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali CVT-automaatti
Proton Prevé on Protonin vuosina 2012–2020 valmistama alemman keskiluokan automalli. Sen hatchback-korinen rinnakkaismalli on Proton Suprima S.
Auton muotoilussa oli mukana italialainen Italdesign Giugiaro, jousituksen suunnittelussa avusti puolestaan Lotus. Moottorina on 1,6-litrainen bensiinimoottori vapaasti hengittävänä (109 hv) tai turboahdettuna (140 hv) versiona. Vapaasti hengittävässä on voimansiirtona viisivaihteinen manuaalivaihteisto tai portaaton CVT-automaattivaihteisto, kun taas turboahdetun yhteyteen sai ainoastaan CVT-vaihteiston.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Proton Prevé Wikimedia Commonsissa
Suomen Punainen Apu

Suomen Punainen Apu oli 1930-luvulla Suomessa toiminut vasemmistolaisten poliittisten vankien tukijärjestö. Puna-avun toimintaa ohjasivat kommunistit, joita (tai joiden tukemisesta tuomittuja) myös tuetut vangit olivat. Puna-apu oli Suomen kommunistisen puolueen tavoin kielletty maanalainen järjestö, johon kuulumista saattoi saada syytteen "valtiopetoksen valmisteluun tähtäävän toiminnan edistämisestä". Puna-avun edeltäjiä olivat 1920-luvulla toimineet ja 1930 lakkautetut Valtiollisten vankien huoltoyhdistykset.
Puna-avun käytännön avustustoiminta muodostui muun muassa ruokapakettien ja muun tarpeellisen toimittamisesta vangeille. Naiset rahoittivat toimintaa esimerkiksi valmistamalla käsitöitä ja järjestämällä myyjäisiä. Puna-apu julkaisi lehteä Vankien Toveri ja muita monistettuja tiedotteita, joissa pyrittiin valistamaan ihmisiä poliittisten vankien ahdingosta ja huonosta kohtelusta.
Suomen Punainen Apu oli osa Kansainvälistä Punaista Apua (MOPR).
Pulmanki

Rajanylitys Suomen Nuorgamista Norjan Pulmankiin.
Sijainti Finnmarkin läänissä.
Pulmanki (pohjoissaameksi Buolbmát, norj. Polmak) on kylä ja entinen kunta Finnmarkin läänissä Norjassa. Pulmanki sijaitsee lähellä Suomen rajaa ja Utsjoen Nuorgamin kylää. Pulmangin kylän itäpuolella pääosin Suomen alueella sijaitseva Pulmankijärvi laskee Pulmankijoen kautta Tenojokeen. Pulmanki erosi Uuniemen kunnasta 1. tammikuuta 1903. Siihen aikaan paikkakunnalla asui 450 asukasta. Pulmangissa puhutaan sekä pohjoissaamea että norjaa.[lähde? ] Pulmangin kylässä on oma kirkko.
Pulmanki yhdistyi viereisen Tenon kunnan kanssa 1. tammikuuta 1964.
Plastic Letters

| Plastic Letters Blondie |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesä–heinäkuu 1977
 Studio : Plaza Sound Studios, New York City
 Julkaistu: helmikuu 1978
 Tuottaja(t): Richard Gottehrer
 Tyylilaji: punk rock, uusi aalto
 Kesto: 34.46
 Levy-yhtiö: Chrysalis Records
Blondien muut julkaisut
| Blondie 1976 | Plastic Letters 1978 | Parallel Lines 1978 |
Singlet albumilta Plastic Letters
 ”Kidnapper” Julkaistu: 1977  ”Denis” Julkaistu: helmiku 1978  ”(I'm Always Touched by Your) Presence, Dear” Julkaistu: huhtikuuta 1978
Plastic Letters on Blondien vuonna 1978 julkaisema toinen albumi. Sen tuotti Richard Gottehrer.
Kappaleet

Fan Mail – 2.38
Denis – 2.19
Bermuda Triangle Blues (Flight 45) – 2.49
Youth Nabbed as Sniper – 3.00
Contact in Red Square – 2.01
(I'm Always Touched by Your) Presence, Dear – 2.43
I'm on E – 2.13
I Didn't Have the Nerve to Say No – 2.51
Love at the Pier – 2.27
No Imagination – 2.56
Kidnapper – 2.37
Detroit 442 – 2.28
Cautious Lip – 4.24
Kokoonpano

Debbie Harry - laulu
Chris Stein – kitara, basso, e-bow, vibrafoni
Gary Valentine - basso, kitara
Jimmy Destri - kosketinsoittimet
Clem Burke – rummut, taustalaulu
Frank Infante – basso, kitara
Dale Powers - taustalaulu
Arvostelut

AllMusic:
Soundi:
Aiheesta muualla

Plastic Letters discogs.com -sivustolla.
Pohjanharjus

| Pohjanharjus |
| --- | --- |
 Pohjanharjus (Thymallus arcticus arcticus)
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Lohikalat Salmoniformes
Heimo::  Lohet Salmonidae
Suku::  Thymallus
Laji::  arcticus
Kaksiosainen nimi
 Thymallus arcticus  (Pallas, 1776) 
Katso myös
   Pohjanharjus Wikispeciesissä   Pohjanharjus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pohjanharjus (Thymallus arcticus) harjusten suvun (Thymallus) lohikala, jonka levinneisyys on eurooppalaista harjusta itäisempi ja ulottuu Siperiasta Pohjois-Amerikan pohjoisosiin.
Koko ja elintavat

Pohjanharjus on sisävesikala, joka muodostaa parvia viileiden järvien ja jokien avovedessä ja yleensä nousee kutemaan pieniin, nopeasti virtaaviin kivisiin puroihin. Pohjanharjus syö poikasena eläinplanktonia ja kasvaessaan siirtyy hyönteistoukkiin, aikuisena myös pinnalta nappaamiinsa hyönteisiin. Myös pikkukalat, mäti, sopulit ja äyriäiset kelpaavat. Lisääntyvä pohjanharjus on tyypillisesti 30–40 cm:n pituinen, ennätysmitta on 76 cm.
Levinneisyys

Pohjois-Amerikassa pohjanharjus esiintyy Jäämereen virtaavissa vesistöissä Hudsoninlahdelta länteen, Tyyneenmereen laskevissa vesissä Brittiläisestä Kolumbiasta pohjoiseen sekä myös etelään virtaavan Missourin vesistön latvoilla Montanassa. Lisäksi se elää pohjoisessa Siperiassa Jäämereen laskevissa vesissä.
Lajin levinneisyys on aikemmin käsitetty vielä laajemmaksi, ja sen katsottiin käsittävän useita alalajeja, joita sittemmin on erotettu itsenäisiksi lajeiksi. Näitä ovat muiden muassa Thymallus baicalensis, joka elää Siperian Baikaljärvessä ja sen lähijoissa, Thymallus grubii Itä-Aasiassa Tyyneenmereen laskevassa Amurin vesistössä Venäjän, Kiinan ja Mongolian alueilla  sekä Thymallus pallasii itäisessä Siperiassa.