Pohjois-Korean historia
Kim Jong-unin valtakausi

Samanaikaisesti ydinohjelman kanssa valtaansa Kim Jong-Ilin taustalla alkoi kasvattaa hänen nuorin poikansa Kim Jong-un. Kim Jong-Il kuoli vuonna 2011, minkä jälkeen Kim Jon-un julistettiin maan uudeksi johtajaksi. Toiveet siitä, että uusi hallitsija alkaa johtaa maata uuteen suuntaan, haihtuivat pian. Hän ryhtyi nopeasti vahvistamaan valtaansa teloittamalla ne, jotka kiistivät hänen hallintonsa, ja erotti virkamiehiä, jotka olivat saavuttaneet merkittävän aseman hänen isänsä valtakaudella. Teloitetuksi joutui myös Kim Jong-unin lähipiiriin kuulunut Jang Sung-taek, joka oli hänen tätinsä mies. Jang Sung-taekia oli pidetty Kiinassa ja lännessä merkittävän vaikutusvallan omaavana poliitikkona, ja häntä oli myös pidetty mahdollisena Kim Il-jongin seuraajana. Häntä alettiin kuitenkin syyttää maanpetturuudesta, ja hänet teloitettiin 2013.
Pian jatkui jälleen Pohjois-Korean uhkaava retoriikka Yhdysvaltoja ja Etelä-Koreaa kohtaan. Pohjois-Korea sulki myös Gaeseongin teollisuusalueen, joka oli yhteinen teollisuusalue eteläkorealaisten kanssa. Alue avautui pian uudelleen, mutta vuonna 2016 Etelä-Korea veti työntekijänsä takaisin kotiin. Pohjois-Korea jatkoi edelleen myös ydinkokeitaan, ja se aiheutti kansainvälistä paheksuntaa vuonna 2012 ampumalla pitkän kantaman ohjuksen Japanin ilmatilan yli. Myös maanalaiset ydinkokeet jatkuivat, minkä tuomitsi myös maan tärkein liittolainen Kiina, ja suhteet Kiinaan viilenivät. Vuonna 2016 Pohjois-Korea räjäytti tähän mennessä tehokkaimman ydinaseensa, ja se suoritti kymmeniä ballististen ohjusten kokeita ympäri vuoden. YK otti viipymättä käyttöön laajemmat pakotteet Pohjois-Koreaa kohtaan, mikä rajoitti kivihiilen kauppaa, joka on Pohjois-Korean merkittävin vientituote. Maailman johtajat kehottivat Kiinaa käyttämään vaikutusvaltaansa Pohjois-Korean ydinohjelman hillitsemiseksi. Maiden välit muuttuivat pian kuitenkin entistä viileämmiksi, kun Kim Jong-Ilin vanhin poika, Kim Jong-nam, murhattiin Kuala Lumpurissa vuonna 2017. Tämä oli asunut vuosia Kiinan suojeluksessa Pekingissä ja Macaossa. Murhasta syytettiin Pohjois-Koreaa, ja Kiina ilmoitti keskeyttävänsä Pohjois-Korean hiilen tuonnin. Pohjois-Korean asevarusteluohjelma jatkui edelleen, ja Yhdysvaltain presidentti Donald Trump alkoi myös käyttää uhkaavaa retoriikkaa Pohjois-Koreaa vastaan.
Tilapäistä liennytystä tilanteeseen toi Etelä-Korean Pyeongchangissa järjestetyt vuoden 2018 talviolympialaiset, johon korealaiset osallistuivat kisojen avajaisiin yhteisjoukkueella. Tapahtuma toimi myös alustavana tunnusteluna Koreoiden johtajien väliselle tapaamiselle, joka toteutui vuonna 2018. Kim Jong-unin ja Etelä-Korean presidentin Moon Jae-inin tapaaminen oli ensimmäinen kerta, kun Kim Jong-un lähestyi valtakaudellaan Etelä-Koreaa. Maiden johtajat keskustelivat niemimaan ydinaseriisunnasta ja Korean sodan virallisesta päättämisestä. Kim Jong-un tapasi myöhemmin vuonna 2018 myös Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin. Kimin suunnanmuutos Etelä-Koreaa ja Yhdysvaltoja kohtaan oli radikaali poikkeama hänen valtakautensa poliittiseen linjaan, mutta merkittävää edistystä suhteiden parantumisessa ei ole tapahtunut.
Yhdysvaltain ilmavoimat pommitukset Wonsanissa, Pohjois-Koreassa, 1951
Kim Il-sungin propagandajuliste.
Juche-torni