stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valkoisten dyynien ratsastajat
Kappaleet

Syö mun suklaata – 2.30  (mukana VilleGalle)
Voodoo – 2.53
Jee jee – 3.35  (mukana Mira Luoti)
68 – 2.46
Toukasta eroon – 2.50
Seksikkäin jäbä – 3.49  (mukana Stig & Meiju Suvas)
Poimunopeus – 3.47
Lähestymiskieloja – 2.56
Jeffrey – 4.15
Ä=Ä – 3.40
Punainen 11 – 3.42  (mukana Gasellit)
Pidä itsesi miehenä – 3.43  (mukana Olavi Uusivirta)
Valkoisten dyynien ratsastajat – 4.24  (mukana SirpaNaama)
Biitit

DJPP & Ercola: 1, 3, 4, 5, 9, 10, 12
DJPP & King of Sweden: 2
DJPP & Matti Mikkola: 6
Bleakk: 7
Sakke: 8
Musajusa: 11
Palmroth & SirpaNaama: 13
Arvosteluja

Nuorgam 28. helmikuuta 2013: 79/100
Keskisuomalainen 2. helmikuuta 2013:
Desibeli.net 3. helmikuuta 2013:
Rauniokoira

Pelastuskoira harjoittelee raunioilla
Rauniokoira etsii esimerkiksi sortuneiden talojen alle jääneitä ihmisiä. Rauniokoulutus on osa pelastuskoiran koulutusta, mutta kehittyneissä maissa sitä pidetään usein vähiten tärkeänä osana. Rauniokoiria käytetään katastrofialueilla, kuten maanjäristysten, sotien ja terrori-iskujen jälkeen.
Suomessa rauniokoiria on käytetty pelastustehtävissä tiettävästi vain kahdesti, Valkeakosken Tervasaaren paperitehtaalla sattuneen onnettomuuden ja Kemissä elintarvikehallin katon romahduksen yhteydessä. Suomesta on kuitenkin lähetetty rauniokoiria ulkomaille kansainvälisiin pelastustehtäviin.
Suomalaiset rauniokoirat ovat lisäksi menestyneet kansainvälisissä pelastuskoirien MM-kisoissa. Pelastuskoirien MM-kilpailuja on järjestetty vuodesta 1996 alkaen.
Vesku Suomesta – Parhaat

| Vesku Suomesta – Parhaat Vesa-Matti Loiri |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1. lokakuuta 2001
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Muut kannet
 Neljän levyn musiikkiboksi julkaistiin nimellä ”Kaikki parhaat”.
Vesa-Matti Loirin muut julkaisut
| Eino Leino 4 – Päivän laskiessa 2001 | Vesku Suomesta – Parhaat 2001 | Ystävän laulut 2003 |
Vesku Suomesta on vuonna 2001 julkaistu Vesa-Matti Loirin kokoelma-albumi. Se julkaistiin 2CD-painoksen lisäksi myös neljän levykkeen musiikkiboksina.
Kappaleet > Kahden levyn painos

| --- | --- |
 CD 1 Lauluni aiheet  Konstan parempi valssi  Saiskos pluvan  Kohtalokas samba  Naurava kulkuri (Gambler's Guitar)  Kaksi ystävää  Rakovalkealla  Kulkurin iltatähti  Koivu ja sydän  Reppu ja reissumies  Aurinko laskee länteen  Peltoniemen Hintriikan surumarssi  Vain pieni kansanlaulu  On suuri sun rantas autius  Paimenpoika – Jä toiset aamulla nukkumaan  Itkevä huilu  Soi vienosti murheeni soitto  Annina  Vallinkorvan laulu  Kullanmurunen  Lastentaru takkavalkealla :  CD 2 Oi, muistatko vielä sen virren  Kun muistelen  Höyhensaaret  Laulajan laulu  Virta venhettä vie  Mua pelottaa  Notturno  Elegia  Ja vuodet ne käy vaikeammiks  Maininkeja  Päivän laskiessa  Nocturne  Lapin kesä  Paimenhuilu  Elon mainingit  Vaiennut viulu  Kun minä saisin  Laulu on iloni ja työni
Kappaleet > Musiikkiboksi

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  CD 1: Lauluni aiheet Lauluni aiheet  Kaksi ystävää  Rakovalkealla  Kulkurin iltatähti  Koivu ja sydän  Reppu ja reissumies  Aurinko laskee länteen  Peltoniemen Hintriikan surumarssi  Tein minä pillin pajupuusta  Vain pieni kansanlaulu  On suuri sun rantas autius  Paimenpoika – Jä toiset aamulla nukkumaan  Itkevä huilu  Soi vienosti murheeni soitto  Annina  Vallinkorvan laulu  Kullanmurunen  Lastentaru takkavalkealla  Oi, muistatko vielä sen virren  Kansanlaulu, Op. 90/1  |  CD 2: Nocturne Kun muistelen  Höyhensaaret  Laulajan laulu  Virta venhettä vie  Mua pelottaa  Notturno  Elegia  Ja vuodet ne käy vaikeammiks  Maininkeja  Päivän laskiessa  Nocturne  Lapin kesä  Paimenhuilu  Elon mainingit  Vaiennut viulu  Kun minä saisin  Filosofeeraava ylioppilas  Laulu on iloni ja työni  |  CD 3: Naurava kulkuri Saiskos pluvan  Voiku onnistuis  Kohtalokas samba  Uuno Turhapuro  Roudari Roope ja hengari Hertta  Laivat puuta, miehet rautaa  Balladi villistä lännestä  Pituushyppy  Nyrkkeily  Sealed With a Kiss  Lääketieteen opiskelijan epätoivo  Afrikka pötpyri  Isä ja lapsi  Naurava kulkuri (Gambler's Guitar)  |  CD 4: Sydämeeni joulun teen Sydämeeni joulun teen  Joulun kellot  Valkea joulu (White Christmas)  Tonttu  Ave Maria  Maa on niin kaunis  Jouluyö, juhlayö (Stille Nacht, heilige Nacht)  Varpunen jouluaamuna (Sparven på julmorgonen)  Tähti tähdistä kirkkain  Kolmen kuninkaan marssi  Silti niin joululta tuntuu  Enkeli taivaan  Heinillä härkien kaukalon  Kun joulu on  Arkihuolesi kaikki heitä  |
Verdoúgia

| Verdoúgia> Βερδούγια |
| --- | --- |
  Verdoúgia 
Maantiede
Muut nimet:  Nisiá Verdoúgia (Νησιά Βερδούγια), Vergoúdia (Βεργούδια), Berdoúnia (Μπερδούνια)
Sijainti:  38°11′08″N, 24°05′50″E
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Vesialue:  Eteläinen Euboianlahti
Suurin saari:  Parthenópi
Valtio
Valtio:  Kreikka
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Itä-Attika
Kunta:  Marathónas
Väestö
Väkiluku:  0
Verdoúgia (kreik. Βερδούγια, eli Nisiá Verdoúgia, Νησιά Βερδούγια; myös Vergoúdia, Βεργούδια, Berdoúnia, Μπερδούνια) on pieni Kreikan saariryhmä, joka sijaitsee Eteläisessä Euboianlahdessa Itä-Attikan rannikon ja Euboian saaren välissä. Hallinnollisesti Verdoúgian saaret kuuluvat Marathónaksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen.
Saaret

|  | Nimi | Sijainti | Väkiluku (2011) | Pinta-ala (km²) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Parthenópi | 38°11′08″N, 24°05′50″E | 0 | 0,102 |
| 2 | Platadoúra | 38°11′01″N, 24°06′10″E | 0 | 0,045 |
| 3 | Derakotós | 38°11′23″N, 24°05′34″E | 0 | 0,006 |
| 4 | Xeropoúlia | 38°10′57″N, 24°06′29″E | 0 | 0,002 |
Ranskan toinen tasavalta

Ääniokeuden laajentamista koskeneen komitean istunto vuonna 1850.
Ranskan toinen tasavalta oli jakso vuosina 1848–1852, jolloin Ranskassa oli tasavaltalainen perustuslaki. Jakso alkoi helmikuun vallankumoukseksi kutsutusta kansannousujen sarjasta ja päättyi, kun Louis Napoléon Bonaparte kaappasi vallan ja perusti Ranskan toisen keisarikunnan, jota johti nimellä Napoleon III.
Toinen tasavalta otti viralliseksi motokseen Vapaus, veljeys ja tasa-arvo (ransk. Liberté, Égalité, Fraternité).
Viimeinen kuningas Ludvig Filip luopui kruunusta nuoren pojanpoikansa, yhdeksänvuotiaan Ludvig Filipin hyväksi 24. helmikuuta 1848 ja pakeni Englantiin. Kansalliskokous päätti aluksi nimittää nuoren Philippen kuninkaaksi, mutta valitsi presidentiksi Louis Napoléon Bonaparten. Bonaparte teki vallankaappauksen 1. joulukuuta 1851 ja julisti itsensä elinikäiseksi presidentiksi ja keisariksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ranskan toinen tasavalta Wikimedia Commonsissa
Victor Alejandro Corral Mantilla

Victor Alejandro Corral Mantilla (s. 17. helmikuuta 1936 Guayaquil) on ecuadorilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 15. heinäkuuta 1960 ja nimitettiin Riobamban vihkipiispaksi sekä Gummi in Proconsularin titulaaripiispaksi 14. tammikuuta 1982. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. helmikuuta. Pääkonsekraattorina toimi José Mario Ruiz Navas, jota avustivat Leonidas Eduardo Proaño Villalba ja Antonio José González Zumárraga.
Corral Mantilla sai 4. syyskuuta 1987 nimityksen Riobamban piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 28. helmikuuta 2011.
Rinkebynruotsi

Rinkebynruotsi (ruots. Rinkebysvenska, myös shobresvenska) on yleinen termi tietyille ruotsin kielen murteille, joita puhutaan lähinnä monissa Ruotsin suurten kaupunkien lähiöissä, joissa maahanmuuttajien osuus väestöstä on suuri. Sana viittaa Rinkebyn lähiöön Tukholmassa, mutta sitä voidaan käyttää mistä tahansaselvennä tietyn tyyppisestäselvennä murteesta.
Aiheesta muualla

Helsinkiläisnuorten polykielisyys (Arkistoitu – Internet Archive) Tutkija Heini Lehtosen esittely väitöskirjatutkimuksestaan
Raunioelokuva

Raunioelokuva (saks. Trümmerfilm) oli toisen maailmansodan jälkeen vallalla ollut elokuvan lajityyppi. Siinä käsitellään sodan tuhojen vaikutusta taistelujen keskellä olleisiin maihin. Lajityypille on ominaista, että ulkokuvaukset on tehty pommitettujen kaupunkien raunioissa, ja näin saadaan noiden vuosien siviiliväestön ankaraan elämään realismia.
Raunioelokuvien aiheita:
kotiin palaavien sotilaiden ongelmat
sodanjälkeisen Saksan köyhyys, kärsimykset ja ahdinko
nollahetki (Stunde Null)
menneisyyden kohtaaminen, etenkin kollektiivinen syyllisyys
rikos ja rangaistus
sodan aiheuttamat tuhot ja menetykset
elämä raunioiden keskellä
Tyylin merkittäviä elokuvia ovat Saksa vuonna nolla (1948), Murhaaja keskuudessamme (1946), Autostrada (1947) ja Lang ist der Weg (1949).
Lajityypin elokuvaa tekivät etupäässä Itä-Euroopan, Italian ja Saksan jälleenrakennusajan elokuva-alan tekijät. Erään tutkijan mukaan Itä-Saksan "raunioelokuvassa" ei syntynyt samanlaista neorealistista estetiikkaa kuin Italiassa."
Käännös suomeksi
Verdikoúsa

| Verdikoúsa Βερδικούσα |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Verdikoúsa
 Koordinaatit: 39°46′52″N, 21°58′37″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Thessalia
Alueyksikkö:  Lárisa
Kunta:  Elassóna
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  220303
Väkiluku (2011):  2 254
 – Kylä:  1 812
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  400 05
Suuntanumero(t):  +30-2493-xxx-xxx
Rekisterikilpi:  PIx-xxxx
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Verdikoúsa (kreik. Βερδικούσα, myös Verdikoússa, Βερδικούσσα) on Kreikan kylä sekä samanniminen Elassónan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βερδικούσης/Βερδικούσσης, Dimotikí Enótita Verdikoúsis/Verdikoússis) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 254 ja varsinaisen Verdikoúsan kylän väkiluku 1 812 (vuonna 2011).
Verdikoúsan kylä sijaitsee linnuntietä noin 22 kilometriä lounaaseen Elassónan kaupungista ja noin 41 kilometriä luoteeseen Lárisasta. Verdikoúsan kunnallisyksikkö käsittää alueen Elassónan kunnan lounaisosassa. Verdikoúsa oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Elassónan kuntaan yhdessä Antichásian, Karyán, Livádin, Ólympoksen, Potamián, Sarantáporon ja Tsaritsánin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Verdikoúsan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- |
Ampélia: 256
Koutsoúfliani: 20
Paliámpela: 80
Paliáskia: 39
Várkos: 47
Verdikoússa: 1 812
Yhteensä: 2 254
Vernet

Vernet tai Le Vernet voi tarkoittaa seuraavia:
Sukunimi

Antoine Charles Horace Vernet eli Carle Vernet (1758–1835), ranskalainen taidemaalari
Claude Joseph Vernet (1714–1789), ranskalainen taidemaalari
Horace Vernet (1789–1863), ranskalainen taidemaalari
Paikannimi

Le Vernet, kunta Ranskan Alpeilla
Le Vernet, keskitysleiri Ranskan Pyreneillä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vernet”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Robert Cheruiyot

Robert Cheruiyot Bostonin maratonilla vuonna 2006.
Robert Kipkoech Cheruiyot (s. 26. syyskuuta 1978 Kapsabet) on kenialainen kestävyysjuoksija, joka on erikoistunut maratonille.
Cheruiyot voitti vuonna 2002 Milanon maratonin ajalla 2.08.59. Seuraavana vuonna hän oli paras Bostonin maratonilla ajalla 2.10.11 ja sijoittui lisäksi kolmanneksi Milanon maratonilla. Vuonna 2005 hän oli viides Bostonin ja neljäs New Yorkin maratonilla.
Cheruiyot voitti vuoden 2006 Bostonin maratonin reittiennätyksellä 2.07.14, joka rikkoi Cosmas Ndetin vuonna 1994 juokseman aiemman ennätyksen yhdellä sekunnilla. Tulos on myös hänen oma ennätyksensä. Cheruiyot voitti samana vuonna myös Chicagon maratonin ajalla 2.07.35, vaikka kaatuikin selälleen juuri ollessaan ylittämässä maalilinjaa. Hän löi päänsä katuun ja joutui olemaan vammojensa vuoksi kaksi päivää sairaalassa.
Vuonna 2007 Cheruiyot voitti jälleen Bostonin maratonin juostuaan ajan 2.14.13, ja sijoittui lisäksi neljänneksi Chicagon maratonilla. Vuonna 2008 hän voitti Bostonin maratonin kolmannen kerran peräkkäin – ja kaikkiaan neljännen kerran – ajalla 2.07.46. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui maratonilla viidenneksi ja saman vuoden New Yorkin maratonilla toiseksi.
Cheruiyot voitti vuosina 2006–2007 kilpaillun ensimmäisen World Marathon Majors -kilpailusarjan.
Risto Virtanen (autourheilija)

| Risto Virtanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Suomi
Moottoriurheilija
Aikaisemmat sarjat
1995  1996–1999  1997  2002:  Formula Ford  Formula 3  Formula Nippon  FIA GT Championship
Risto Virtanen (s. 28. syyskuuta 1975) on suomalainen autourheilija. Virtanen aloitti uransa kartingissa, jossa hän kilpaili vuodet 1987–1994. Vuonna 1995 hän kilpaili Formula Ford -sarjassa. Virtanen kilpaili vuodet 1996–1999 Britannian ja Japanin Formula 3 -sarjassa ja 1997 Formula Nipponissa. Vuonna 2002 hän kilpaili FIA GT Championship -sarjassa.
Hän on tullut tunnetuksi myös MTV3:n Teknavi-ohjelmasta. Virtanen toimii myös kommentaattorina Eurosportilla selostaen FIA World Endurance Championship -sarjan kilpailuja.
Aiheesta muualla

Twitter
Ranskan tulva 2018

Auden departementin sijainti
Ranskan tulva 2018 aiheutti tuhoa Lounais-Ranskassa Auden departementissa Occitanien alueella.
Tulva

Tulva tapahtui 15. – 16.lokakuuta 2018 Audejoen vesistön varrella. Tuolloin alueella satoi vettä kuudessa tunnissa seitsemän kuukauden sademäärä, korkeimmillaan 295 millimetriä. Ranskan ilmatieteen laitos antoi tuolloin Auden departementiin harvinaisen punaisen varoituksen hyvin vaarallisesta säästä, mutta kaikki paikalliset asukkaat eivät saaneet varoitusta ajoissa. Poikkeuksellinen sademäärä sai joet hetkessä tulvimaan, ja vesi kohosi taloihin ja pyyhkäisi autoja mukaansa. Useat kylät jäivät eristyksiin. Ranskan tulvaseurannan Vigicruen mukaan maassa on viimeksi koettu yhtä raju tulva vuonna 1891. Rankkasateet ovat alueella yleisiä alkusyksystä, mutta Ranskan ilmatieteen laitoksen mukaan Välimeren poikkeuksellisen korkea lämpötila saattoi vahvistaa sadetta. Kesä 2018 oli kuumin Ranskassa koko sen mittaushistorian, eli vuodesta 1900 lähtien.
Tuho

Trèbesin kaupunki koki erityisen pahoja tuhoja, koska se sijaitsee Audejoen, ja sen sivujoen haarassa ja lisäksi kanava Canal du Midi kulkee sen läpi. Lisäksi suurta tuloa kokivat Conques-sur-Orbielin, Villegailhencin ja Villardonnelin kylät. Keskiviikkona 17. lokakuuta tiedettiin 13 henkilön menehtyneen ja tuhansia ihmisiä oli evakuoitu.
Vesku

| Vesku |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mika Kaurismäki
Käsikirjoittaja:  Mika Kaurismäki
Tuottaja:  Mika Kaurismäki
Kuvaaja:  Tahvo Hirvonen   Jari Mutikainen
Leikkaaja:  Jukka Nykänen
Pääosat:  Vesa-Matti Loiri
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Marianna Films Oy FS Film Oy Yleisradio (YLE)
Ensi-ilta:  Maailmanensi-ilta: 20. elokuuta 2010 Elokuvateatterit: 3. syyskuuta 2010
Kesto:  109 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  240 000 €
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vesku on viihdetaiteilija Vesa-Matti Loirista kertova dokumenttielokuva. Sen ohjasi Mika Kaurismäki ja sen maailman ensi-ilta pidettiin Inarissa 20. elokuuta 2010. Elokuvateattereihin se saapui 3. syyskuuta.
Elokuvan kuvaaminen aloitettiin 14. kesäkuuta 2009 Provinssirock-festivaaleilla. Siinä kuullaan Loirin lisäksi hänen sukulaistensa sekä työtovereiden (kuten Hannele Lauri ja Esko Salminen) mietteitä.
Helsingin ensi-ilta järjestettiin Maxim-teatterissa. Paikalla oli muiden muassa Esko Salminen, Kimi Räikkönen, Irina Björklund sekä Merja Larivaara. Myös Veskun lapset Jenni, Joonas, Ukko ja Sampo sekä entiset naisystävät Stina Toljander ja Lenita Airisto olivat mukana.
Elokuva esitettiin televisiossa Yle TV2 -kanavalla 30. maaliskuuta 2011.
Arvioita

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Episodi Mikael Saarinen: 
Iltalehti Tuomas Riskala: 
MTV.fi Tuuve Aro: 

Nyt-liitteen viisi kriitikkoa antoivat elokuvalle tähtiä keskiarvolla 2,6.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Vesku Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Vesku Elonet. (suomeksi)
Rinkebyn metroasema

Rinkebyn metroasema on asema Tukholman metron sinisellä linjalla (linja 10) Rinkebyssä pohjois-Tukholmassa.
Rinkebyn metroasema otettiin käyttöön 31. elokuuta vuonna 1975. Asema sijaitsee Rissnen ja Tenstan asemien välissä. Etäisyys Rinkebystä Kungsträdgårdenin metroasemalle on noin 12,3 kilometriä. Asemalla on kaksi laituria, ja sinne on sijoitettu Nisse Zetterbergin taideteos Fornfynd.
Vuonna 2015 asemaa käytti arkisin 6 700 matkustajaa päivässä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rinkebyn metroasema Wikimedia Commonsissa
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenstan metroasema ▷ Hjulsta |  |  Linja 10 |  | Rissnen metroasema (en) ▷ Kungsträdgårdenin metroasema |
muokkaa wikidataa
Risto Veste

Risto Eino Alfred Westerlund  (käytti taiteilijanimeä Risto Veste; 17. marraskuuta 1919 Helsinki – 6. elokuuta 1987 Rovaniemi) oli suomalainen ohjaaja, näyttelijä ja teatterinjohtaja.
Risto Veste kävi Suomen teatterikoulun vuosina 1944–1945 ja teki jatko-opintoja muun muassa Elli Tompurin, Bertha Lindgrenin ja pantomiimikko Marcel Marceaun johdolla. Vuonna 1961 hän perehtyi Moskovassa Tšehoviin ja muuhun venäläiseen teatteritaiteeseen.
Ensimmäisen kiinnityksensä Risto Veste sai jo ennen teatterikoulua vuonna 1940 Helsingin Kansanteatteri–Työväenteatteriin, joka toimi silloin kahdessa osoitteessa, Koiton talossa ja Vanhalla ylioppilastalolla. Veste muisteli juosseensa tuolloin 40 iltana Mustalaisruhtinattaresta välillä pieneen rooliin Koiton Kamelianaiseen ja taas takaisin Vanhalle. 1940-luvulta alkaen hän esiintyi myös elokuvissa, joihin lukeutuvat Synnin jäljet (1946), Suopursu kukkii (1947) ja Soita minulle, Helena! (1948). Kaikkiaan hän näytteli noin 15 elokuvassa. Vuonna 1948 Veste siirtyi ohjaaja-näyttelijäksi Kuopion Yhteisteatteriin.
Teatterinjohtajana Veste toimi Rovaniemen teatterissa 1953–1954, Kemin kaupunginteatterissa 1954–1960, Oulun Teatterissa 1961–1965, Oulun kaupunginteatterissa 1965–1970 ja sitten Vaasan kaupunginteatterissa 1970–1972. Vaasasta hän palasi vielä ensin johtajaksi ja sitten ohjaajaksi Rovaniemelle, jossa hän vietti 40-vuotistaiteilijajuhlaansa vuonna 1980.
Erityisesti Vesten johtajavuosia Oulussa arvostettiin ja sanottiin hänen tuoneen kaupunkiin aivan uudenlaista teatteria. Ohjelmisto ulottui klassikoista yhdysvaltalaisiin uutuusnäytelmiin.
Aiheesta muualla

Risto Veste Ilona-esitystietokannassa, Teatterin tiedotuskeskus Tinfo.
Risto Veste Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Van Nellefabriek

| Van Nellefabriek |
| --- | --- |

Maailmanperintökohde
Sijainti:  Rotterdam  51°55′22″N, 4°26′1″E
Tyyppi:  Tehdas
Kriteerit:  II, IV
Tunnusnumero:  1441
Valintahistoria
Valintavuosi:  2014
 Van Nellefabriek
Van Nellefabriek on tehdas Rotterdamin kaupungissa, Länsi-Alankomaissa. Se on osa UNESCOn maailmanperintöluetteloa, johon se valittiin vuonna 2014.
Van Nellefabriek rakennettiin 1920-luvulla. Johtajana toimi K. van der Leeuw, ja arkkitehteinä J.A. Brinkman ja L. C. van der Vlugt. Tarkoituksena oli tehdä ihanteellinen tehdas: kaunis, avoin ja käytännöllinen. Tehtaassa toimi aina 1990-luvulle saakka tupakkatehdas, mutta siellä on valmistettu myös elintarvikkeita, kuten kahvia ja teetä. Tuotanto loppui vuonna 1995.
Van Nellefabriek kuvaa 1900-luvun teollisuuden arkkitehtuuria, jossa julkisivulla on paljon metallia ja lasia. Se on ollut vuodesta 1985 lähtien kansallinen monumentti. Sen ympärillä on laaja puskurialue. Tehdas valittiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon Qatarissa vuonna 2014.
Tehdas kuvattuna kauempaa
Sisäänkäynti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Van Nellefabriek Wikimedia Commonsissa
Rautamuodostuma

Rautamuodostuma Michiganista
Hematiittia
Rautamuodostumat (engl. Banded Iron Formations, BIF) kivissä ovat hapettunutta rautaa, yleensä 3 000–1 800 miljoonaa vuotta vanhoja. Niitä on erilaisissa kivilajeissa, joissa on rautaa ja serttiä. 
Näissä malmeissa on ohuita rautajuovia ja niukasti rautaa sisältäviä hyvin ohuita juovia.
Ne ovat syntyneet yhteyttävien syanobakteerien vapauttaessa rautaa hapettavaa happea ilmakehään tai rautaa hapettamaan kykenevien bakteerien toiminnan tuloksena. 
Hapettunutta piipitoista rautaa pidetään yhtenä osoituksena muinaisesta happea tuottavasta mikroskooppisesta elämästä. Takoniitti on myös hapettunutta rautaa.
Risto Vanarin piilokamera

| Risto Vanarin piilokamera |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Risto Vanari
Käsikirjoittaja:  Risto Vanari
Tuottaja:  Pentti Helanne
Säveltäjä:  Kaarlo Kartinen   Nalle Nyman
Kuvaaja:  Martti Kakko   Juha Jalasti
Leikkaaja:  Keijo Virtanen
Pääosat:  Anita Välkki   Marjatta Raita   Liisa Paatso   Susanne Olsson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filmi-Jatta Oy   Adams Filmi Oy   Spede-Yhtiöt   Oy Mainos-TV-Reklam Ab
Levittäjä:  Eini Carlstedt
Ensi-ilta:  19. tammikuuta 1979
Kesto:  101 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Katsojat:  34 043
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Risto Vanarin piilokamera on Risto Vanarin ohjaama elokuva vuodelta 1979. Elokuvassa ei ollut käsikirjoitusta tai dialogia, vaan kaikki on improvisoitua.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Seija Ignatius  | … |  "autolla törmäilevä nainen"   |
|  Susanne Olsson  | … |  Miss Skandinavia   |
|  Liisa Paatso  | … |  "Mannerheimintiellä kolarin ajanut nainen"   |
|  Kaija Pakarinen  | … |  "hylätty morsian"   |
|  Marjatta Raita  | … |  "liikennetutkija"   |
|  Milla Vuolle  | … |  "koiran omistaja" / "kolmijalkainen nainen"   |
|  Anita Välkki  | … |  "raitiopysäkillä lauleleva nainen"   |
|  Casper Anttila  | … |  "kananmunamies"   |
|  Pekka Autiovuori  | … |  "suomalainen aviomies"   |
|  Paul Budsko  | … |  "pysäkillä tappeleva mies"   |
|  Heikki Harvilahti  | … |  tunnistamaton rooli   |
|  Veikko Hirviniemi  | … |  tunnistamaton rooli   |
|  Martti Innanen  | … |  "venäläinen soihdunkantaja"   |
|  Martti Pohjalainen  | … |  pianisti   |
|  Reijo Salminen  | … |  imitaattori   |
|  Gustav Wiklund  | … |  "pysäkillä tappeleva mies"   |
|  Risto Vanari  | … |  selostaja / mies kukkakaupassa   |
|  Veikko Korkala  | … |  "morsiamensa hylkäävä mies" / "Museokatua kyselevä mies" / "kenkiä vaihtava mies" / "porsasta hississä kuljettava mies"   |
Riccardo Montolivo

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 18. tammikuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka:  Milano, Italia
Pelipaikka: keskikenttä
Pituus: 181 cm
Paino: 76 kilogrammaa
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2003–2005 2005–2012 2012–2019 |  Atalanta  Fiorentina  AC Milan | 73 (7) 219 (17) 129 (8) |
Maajoukkue
| 2007–2017 |  Italia | 66 (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 29. kesäkuuta 2020.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 29. kesäkuuta 2020.
Riccardo Montolivo (s. 18. tammikuuta 1985 Milano) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi urallaan Serie A:ssa 380 ottelua ja teki niissä 28 maalia. Italian maajoukkueessa hän pelasi 66 maaottelua ja teki niissä kaksi maalia.
Ura

Montolivo on Atalantan kasvatti. Atalantan edustusjoukkueessa hän debytoi vuonna 2003. Joukkue pelasi tuolloin Serie B:ssä mutta nousi keväällä 2004 pääsarjaan. Vuonna 2005 Montolivo siirtyi Fiorentinaan. Kesäkuusta 2012 lähtien hän pelasi AC Milanin riveissä. Hän lopetti uransa vuonna 2019.
Montolivo pelasi Mestarien liigassa 25 ottelua, joissa hän teki yhden maalin, Eurooppa-liigassa kolme ottelua sekä UEFA-cupissa 13 ottelua, joissa hän teki yhden maalin.