stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Odessan joukkomurha

Holokausti Ukrainassa.
Odessan joukkomurha oli Odessan ja sitä ympäröivien Transnistrian kuvernöörin kaupunkien juutalaisväestön joukkomurha syksyllä 1941 ja talvella 1942, kun alue oli Romanian hallinnassa. Se oli yksi pahimmista joukkomurhista Ukrainan alueella.
Odessan joukkomurha tai verilöyly viittaa hyväksytystä laajuudesta riippuen joko tapahtumiin 22.–24. lokakuuta 1941, jossa noin 25 000–34 000 juutalaista ammuttiin tai poltettiin, tai reilusti yli 100 000 juutalaisen murhaan Dnesterin ja Bug-jokien alueilla Romanian ja Saksan miehityksen aikana. Vuonna 2018 arvioitiin, että jopa 30 000 Ukrainan juutalaista murhattiin joukkomurhassa. Pääasialliset syylliset olivat romanialaiset sotilaat, Einsatzgruppen SS ja etniset saksalaiset.
Tausta

Ennen sotaa Odessassa oli suuri juutalaisväestö, noin 200 000, mikä oli 30 % kaupungin kokonaisväestöstä. Kun romanialaiset valtasivat kaupungin, siellä oli jäljellä vain 80 000–90 000 juutalaista; loput olivat paenneet tai evakuoitu neuvostojoukkojen toimesta. Massamurhien aikana ympäröivien kylien juutalaisia internoitiin Odessaan ja romanialaisille keskitysleireille, joita oli perustettu ympäröiville alueille.
16. lokakuuta, kaksi kuukautta piirityksen jälkeen, saksalaiset ja romanialaiset valtasivat Odessan.
Tausta > Romanialaisen komendantin toimiston tuhoaminen

22. lokakuuta 1941 Marazlievskaya-kadulla sijaitsevassa rakennuksessa räjähti radiolla ohjattu miina. Sen olivat istuttaneet Puna-armeijan pioneerit ennen kaupungin luovuttamista. Rakennus romahti ja sen raunioihin kuoli 67 ihmistä, mukaan lukien 16 upseeria, joista yksi oli kaupungin sotilaskomendantti, romanialainen kenraali Ioan Glogojeanu. Räjähdyksestä syytettiin juutalaisia ja kommunisteja.
Panttivankien teloitukset

Vastauksena komendantin toimiston räjäytykseen kenraali Nicolae Tătăranu sai suoran käskyn marsalkka Ion Antonesculta, joka määräsi "välittömät kostotoimet" juutalaisväestöä vastaan. Romanialaiset joukot ja saksalainen Einsatzgruppe saapuivat Odessaan 23. lokakuuta tappamaan 5 000–10 000 panttivankia, joista monet olivat juutalaisia.
Marazlievskaya-kadun toisella puolella miehittäjät murtautuivat odessalaisten asuntoihin ja ampuivat tai hirttivät kaikki asukkaat, joita he löysivät, poikkeuksetta. He tekivät ratsioita kaupungin ja esikaupunkien kaduilla ja toreilla, ja ihmiset, jotka eivät tienneet pommituksesta mitään, ammuttiin heti talojen seinien tai aitojen edessä. Lähes 100 miestä vangittiin ja ammuttiin Isolla Suihkulla, noin 200 ihmistä teloitettiin Slobodkan kaupunginosassa torin lähellä, 251 asukasta ammuttiin Moldavankassa, Lähi- ja Kaukomyllyissä ja Aleksandrovsky Prospektilla noin 400 kaupunkilaista teloitettiin. Vangitut panttivangit vietiin tykistön varastoalueelle Lustdorf Roadilla, missä heidät ammuttiin tai poltettiin elävältä.
Sodan jälkeen joukkohaudoista löydettiin yli 22 000 ruumista.
Holokaustin alku

23. lokakuuta annettiin määräys, jossa uhattiin kaikkia juutalaisia välittömällä kuolemalla ja käskettiin heidän ilmoittautua Dalnykin kylään 24. lokakuuta. Iltapäivällä 24. lokakuuta noin 5 000 juutalaista kokoontui Dalnykin vartiopaikan lähelle. Ensimmäiset 50 ihmistä vietiin panssarintorjuntahautaan ja ammuttiin 10. konekivääripataljoonan komentajan, everstiluutnantti Nicolae Deleanun, toimesta. Santarmiston everstiluutnantti Mihail Niculescu totesi asiasta seuraavasti:
Kaupungin Odessan sotilaskomento ilmoittaa Odessan ja sen ympäristön väestölle, että sotilaskomentoa vastaan 22. lokakuuta tehdyn terroriteon jälkeen, 23. lokakuuta 1941 ammuttiin: jokaisesta saksalaisesta tai romanialaisesta upseerista ja siviilivirkamiehestä 200 bolshevikkiä, ja jokaisesta saksalaisesta tai romanialaisesta sotilaasta 100 bolshevikkiä. Panttivangit, jotka ammutaan perheineen, jos tällaiset teot toistuvat.
Tuhon nopeuttamiseksi juutalaiset ajettiin neljään parakkiin, joihin tehtiin konekivääreille reikiä ja lattia täytettiin etukäteen bensiinillä. Kahden parakin ihmiset ammuttiin konekivääreillä samana päivänä. Kello 17:00 parakit sytytettiin tuleen. Seuraavana päivänä jäljelle jääneet vangit ammuttiin, sijoitettiin kahteen jäljellä olevaan parakkiin, ja yhteen parakkiin heitettiin kranaatteja.
Samaan aikaan juutalaiset, jotka eivät olleet ensimmäisessä ryhmässä ja jotka olivat jo saapuneet Dalnykiin, kerrottiin "armahdetuiksi". Heidät lähetettiin eri sotilaspäämajoihin ja santarmiston asemiin "rekisteröintiä" varten, missä heitä pidettiin eri aikoina. Kun heidät vapautettiin, he huomasivat, että heidän talonsa oli vallattu ja heidän omaisuutensa ryöstetty.
Ensimmäisen viikon aikana Romanian miehityksestä Odessa menetti noin 10 % asukkaistaan.
Ennen joukkomurhaa

Odessan kaupungissa oli ennen toisen maailmansotaa suuri juutalaisväestö, arvioiden mukaan lähes kolmannes asukasluvusta, eli noin 180 000 juutalaista. Saksalaisten ja romanialaisten miehitettyä kaupungin juutalaisia oli jäljellä 80 000–90 000.[lähde? ]
Jäniskosken voimalaitos

| Jäniskosken voimalaitos |
| --- | --- |
 Jäniskosken voimalaitos (2009)
Tyyppi:  vesivoimalaitos, 2 Kaplan-vesiturbiinia
Teho:  36 megawattia
Tuotanto:  208 gigawattituntia
Pudotuskorkeus:  20 metriä
Omistaja:  Kolskenergo/TGK-1
Pääurakoitsija:  Imatran Voima
Rakentaminen aloitettu:  1938
Kytketty sähköverkkoon:  1942
Sijainti:  Murmanskin alue, Petsamo
Koordinaatit:  WGS84 68°58′18″N, 28°46′49″E
Joki:  Paatsjoki
Jäniskosken voimalaitos (ven. ГЭС–5 / GES–5) on Paatsjoen Jäniskoskessa oleva vesivoimalaitos. Voimala sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1947 myymällä Jäniskosken–Niskakosken alueella. Suomelle kuuluessaan voimala kuului Inarin kuntaan. Nykyisin se kuuluu Murmanskin alueen Petsamon piiriin. Voimalaitos käynnistettiin Petsamon Kolosjoen kaivoksen nikkelintuotantoa varten vuonna 1942. Kaivosoikeudet omistanut kanadalais-englantilainen yhtiö aloitti voimalan rakennustyöt 1938, mutta työt jäivät kesken talvisodan vuoksi. Suomalaisten loppuun rakentama voimalaitos tuotti Kolosjoen nikkelikaivoksen sähkösulattamon tarvitseman sähköenergian. Laitos säästyi tuhoilta talvisodassa, mutta saksalaiset tuhosivat laitoksen vetäytyessään Petsamosta Lapin sodan aikana syksyllä 1944. Sotien jälkeen Neuvostoliitto vaati aluetta vuokrattavaksi 1946, ja se osti sen lyhentämällä saksalaissaataviaan Suomesta.
Neuvostoliitto tilasi Imatran Voimalta laitoksen kunnostustyöt, ja vuonna 1951 valmistui uusittu laitos, venäjänkieliseltä nimeltään ГЭС-5 (GES–5). Laitoksen teho on 30,5 MW ja keskimääräinen vuosituotanto 208 GWh/a. Laitoksella on kolme sähkögeneraattoria. Jäniskosken voimalaitosta uudistetaan lähivuosinaselvennä siten, että sen tehoksi tulee 43,8 MW
Toinen maailmansota

Jatkosodassa Suomen ja Saksan aseveljeyden aikana Kolosjoen kaivoksen nikkelituotannosta 80 % vietiin Saksaan, ja se oli tärkeä osa maan sotateollisuuden raaka-ainelähteitä. Tämän vuoksi myös Jäniskosken voimalaitoksella oli Saksalle strategista merkitystä. Heinäkuun lopulla 1941 liittoutuneiden lentokoneet pommittivat Liinahamaria, Suomen pohjoisinta satamaa.
Hitler antoi 14. lokakuuta 1941 käskyn, jonka mukaan Petsamon kaivoslaitosten suojaksi ilmapommituksia vastaan oli rakennettava paksu teräsbetoninen suojakupu. Asiaa ryhdyttiin valmistelemaan loppuvuonna, ja rakennustyöt alkoivat seuraavana keväänä. Saksalaiset saivat valmiiksi Jänislahden voimalaitoksen koneaseman suojakuvun. Teräsbetonisten seinien vahvuus oli 3–4 metriä, katon 3,5 metriä. Voimalaitoksen suojaaminen oli lähes turhaa, sillä pato ja varsinainen voimalinja 80 kilometrin päähän kaivokselle oli suojaamaton.
Voimalaitosta tai kaivosaluetta ei pommitettu kertaakaan talvi-, jatko- tai Lapin sotien aikana. Joitakin suunnitelmia tähän oli, sillä esimerkiksi brittiläinen ilmakommodori Sidney Osborne Bufton teetti heinäkuun 1943 lopulla muistion Jäniskosken padon tuhoamisesta. Buftonin suunnitelmissa oli pommituslento Pohjois-Skotlannista tai lento Murmanskin kautta Neuvostoliiton alueelta raskailla Avro Lancaster-pommikoneilla. Pommitusajankohdaksi suunniteltiin 15. syyskuuta 1943 – 1. marraskuuta 1943. Hanketta päätettiin ehdottaa neuvostoliittolaisille, mutta näin ei tehty, ja suunnitelma raukesi.
Saksalaiset tuhosivat voimalaitoksen vetäytyessään Norjaa kohti Neuvostoliiton suurhyökkäyksen aikana syksyllä 1944. Jäniskosken koneasema suojakupuineen sekä patomuuri räjäytettiin 17. lokakuuta. Koneaseman suojakuvun räjäytykseen käytettiin 100 tonnia räjähteitä. Patoallas oli räjäytettäessä lähes täynnä, ja hyökyaalto pyyhki rannat paljaiksi kallioiksi.
Muuta

Jäniskosken voimalaitoksen alueella oli oma postileima "Jäniskosken voimalaitos".
Aiheesta muualla

Consulting and Project Development Services Fortum  (Jäniskosken voimalaitoksen kuva)
300 miestä rakentamassa työmaata 8 miehelle. Nikkelin voimalla kohonnut "katoava kaupunki" Jäniskoskella, Helsingin Sanomat, 16.8.1938, nro 218, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jäniskoski - valtavien mittasuhteiden työmaa, Helsingin Sanomat, 11.9.1939, nro 244, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jäniskosken "kaupunki", Aamulehti, 22.10.1939, nro 285, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Paatsjoen vesivoimalaitokset
Kaitakoski
Jäniskoski
Rajakoski
Hevoskoski
Skogfoss
Melkefoss
Boris Gleb
Juuri valmistuneen suojabunkkerin räjäyttivät vetäytyneet saksalaisjoukot syksyllä 1944: mittakaavasta saa käsityksen verrattaessa kuvan kuorma-autoja bunkkerin rakenteisiin
Hopeanuoli (lännensarjakuva)

| Hopeanuoli |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  sarjakuvalehti
Julkaisija:  Lehtimiehet Oy
ISSN:  ISSN 0355-4740
Perustettu:  1976
Kotikunta:  Tampere
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  170x260 mm
Ilmestymistiheys:  kaksi kertaa kuussa/kerran viikossa
Hopeanuoli (flaamiksi Zilverpijl) on samannimisestä intiaanipäälliköstä kertova belgialaisen Frank Selsin luoma villin lännen sarjakuva. Sarjakuvaa ovat piirtäneet myös Edgard Gastmans ja Karl Verschuere. Hopeanuolen nimi oli Ruotsissa Silverpilen, Norjassa Sølvpilen, Tanskassa Sølvpil, Saksassa Silberpfeil ja Alankomaissa Zilverpijl.[lähde? ]
Sarjakuvalehteä ilmestyi Suomessa kymmenen vuosikertaa 1976–1985. Hopeanuolen numeroiden 3–24/1979 & 1–7/1980 välissä ilmestyi Turok mustavalkoliitteenä. Lisäksi lehdessä oli paljon asiatietoa intiaaneista sekä käsityöohjeita erilaisten intiaanitavaroiden valmistamiseksi. Kullasvuoren leirintäalueella oli Hopeanuolen intiaanileiri.
Hopeanuoli, "Preerian tarumainen sankari, nuori intiaanipäällikkö", on viisas ja taitava päällikkö. Muita päähenkilöitä ovat Kuunsäde, suomalaisen uudisraivaajan poika Pekka Kenttä ja Tinka-puuma. Pekka on Hopeanuolen veriveli, koska oli pelastanut tämän hengen.
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > 1976: 11 lehteä

1/76 Sotarummut kumisevat
2/76 Kondorikotkan urotyö
3/76 Vieras saapuu preerialle
4/76 Hirttotuomio
5/76 Hyökkäys leiriin
6/76 Kovaa peliä
7/76 Kapina
8/76 Luopio
9/76 Verinen haamu
10/76 Ihmisryöstäjät
11/76 Vihollisheimon vankina
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > 1977: 26 lehteä

1/77 Kadonnut kätkö, 1/75 Sølvpilen
2/77 Kaksintaistelu
3/77 Kulta-aarre
4/77 Kuunsäde hengenvaarassa
5/77 Petturi
6/77 Taikahuopa
7/77 Urhea kalpeanaama
8/77 Comanchet sotapolulla
9/77 Ponca-heimo sotapolulla
10/77 Takaa-ajo vuorille
11/77 Väijytys solassa
12/77 Pako vihollisleiristä
13–14/77 Durangon pankkirosvot
15/77 Tiikeri on irti
16/77 Kapteeni Elliotin haamu
17/77 Etsintäkuulutettu murhasta
18/77 Kultakuume
19/77 Lapsenryöstö
20/77 Vaarallinen ase
21/77 Verilöyly
22/77 Kuunsäde puolustautuu
23/77 Kenraali Custerin salainen suunnitelma
24/77 Terroristikopla
25/77 Don Remon joukkio iskee
26/77 Kiristäjä
27/77 Petturikiowat
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > 1978: 24 lehteä

1/78 Neekerivihaaja
2/78 Paniikki leirissä
3/78 Pikku Majavan uroteko
4/78 Kiowa-heimo kapinoi
5/78 Kauhunhetket Mississippillä
6/78 Katala salakauppias
7/78 Palkkionmetsästäjä
8/78 Taistelu rautahevosesta, Sølvpilen 8/77
9/78 Karjavarkaat, Sølvpilen 9/77
10/78 Molinosin kopla, Sølvpilen 6/77
11/78 El Lobon takaa-ajo, Sølvpilen 7/77
12–13/78 Pagosa Springsin rosvokopla, Sølvpilen 10/77
14/78 Ihmisryöstö, Sølvpilen 11/77
15/78 Luutnatti Stewartin hämärä suunnitelma, Sølvpilen 15/77
16/78 Kosto, Sølvpilen 13/77
17/78 Mesa Diablon kulta-aarre, Sølvpilen 14/77
18/78 Karkoitettu irokeesi, Sølvpilen 12/77
19/78 Fort Cobbin vangit, Sølvpilen 17/77
20/78 Pankkiryöstäjät, Sølvpilen 16/77
21/78 Siouxit sotapolulla, Sølvpilen 3/78
22/78 Kuunsäteen urotyö, Sølvpilen 2/78
23/78 Rikollisjahti, Sølvpilen 23/77
24/78 Ihmismetsästäjä, Sølvpilen 20/77
25–26/78 Tucsonin joukkio, Sølvpilen 21/77
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > 1979: 24 lehteä

1/79 Puebloitten aarre, Sølvpilen18/77(?)
2/79 Chuck Berryn kosto, Sølvpilen 19/77
3/79 Hyökkäys paholaisen solassa, Sølvpilen 4/78
4/79 Pawneet sotapolulla, Sølvpilen 5/78(?)
5/79 Kaksintaistelu, Sølvpilen 24/77
6/79 Vaaralliset dollarit, Sølvpilen 25/77
7/79 Fort Yuman rangaistusvangit, Sølvpilen 6/78
8/79 Hopeanuoli Meksikossa, Sølvpilen 7/78
9/79 Kostoretki, Sølvpilen 8/78
10/79 Kamelivarkaat, Sølvpilen 9/78
11/79 Squawien sota, Sølvpilen 10/78
12/79 Taistelu Santa Fen tiellä, Sølvpilen 22/77
13/79 Navajo-huovan arvoitus, Sølvpilen 26/77
14/79 Aseiden salakuljettajat, Sølvpilen 11/78
15/79 Petollinen squaw, Sølvpilen 13/78
16/79 Kultakuume, Sølvpilen 14/78(?)
17/79 Hopeakaivoksen salaisuus
18/79 Valesheriffi Sölvpilen 23/78
19/79 Vaarallinen skorpionin pisto
20/79 Lännen villein tyttö
21/79 Vankikuljetus vaarassa, Sølvpilen 18/78
22/79 Unohdettu aarre, Sølvpilen 19/78
23/79 Salaperäinen maatila, Sølvpilen 20/78
24/79 Salakuljettajia ja kidnappaajia
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > 1980: 24 lehteä

1/80 Hopeanuoli harhauttaa sinitakit
2/80 Aaveratsastaja, Sølvpilen 6/79
3/80 Poppamiehen kosto, Sølvpilen 10/79
4/80 Varastettu aarrekartta, Sølvpilen 9/79
5/80 Perinnön anastajat
6/80 Luihu sheriffi, Sølvpilen 11/79
7/80 Pako Tucsonin vankilasta
8/80 Valkoinen varas
9/80 Crowt sotapolulla, Sølvpilen 13/79
10/80 Kultaisen kiväärin ryöstö, Sølvpilen 23/79
11/80 Kuolleen miehen todistus, Sølvpilen 15/79
12/80 Kidnappaus Durangossa, Sølvpilen 24/79
13/80 Hullu kullankaivaja
14/80 Taistelu Utah-joesta, Sølvpilen 14/79
15/80 Kiowien heimotunnus katoaa, Sølvpilen 26/79
16/80 Pako Grand Canyonin läpi, Sølvpilen 1/80 (?)
17/80 Hirttotuomio
18/80 Vaarallinen poppamies, Sølvpilen 20/79
19/80 Kultalasti
20/80 Orjanmetsästäjät
21/80 Kahden tulen välissä, Sølvpilen 16/79
22/80 Luolan salaisuus, Sølvpilen 25/79
23/80 Orpo kalpeanaama, Sølvpilen 21/79
24/80 Valkoisen Kuun kosto, Sølvpilen 17/79
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > 1981: 24 lehteä

1/81 Rotuvihaa Durangossa, Sølvpilen 24/79
2/81 Jesse Ringon viimeinen taistelu, Sølvpilen 1/79
3/81 Preeria palaa, Sølvpilen 18/79
4/81 Rautahevoset, Sølvpilen 5/79
5/81 Kuunsäde ei lannistu, Sølvpilen 22/79
6/81 Komanssien panttivanki, Sølvpilen 4/80
7/81 Kadonnut amuletti, Sølvpilen 9/80
8/81 Hopeanuoli joutuu kaksintaisteluun, Sølvpilen 3/79
9/81 Meksikolaisroistojen jäljillä, Sølvpilen 4/79(?)
10/81 Petollinen päällikkö
11/81 Käärmeitten keskellä
12/81 Hälytys preerialla, Sølvpilen 8/80
13/81 Villihevosten paratiisi, Sølvpilen 6/80
14/81 Orjajahti Sölvpilen 5/80
15/81 Sinitakit tulevat, Sølvpilen 7/80
16/81 Vanhassa kartanossa kummittelee, Sølvpilen 13/80
17/81 Mutkikas perintö
18/81 Dynamiitti Jack, Sølvpilen 12/80
19/81 Vaarallinen kalpeanaama, Sølvpilen 2/80
20/81 Pako punaisille vuorille, Sølvpilen 10/80
21/81 Ihmisryöstö preerialla, Sølvpilen 3/80
22/81 Kuume riehuu kiowaleirissä
23/81 Caddointiaanien viimeinen mahdollisuus, Sølvpilen 15/80
24/81 David Hayesin ajojahti, Sølvpilen 18/80
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > 1982: 24 lehteä

1/82 Jokihöyryn valtaus, Sølvpilen 16/80
2/82 Silverstonen pikajuna vaarassa, Sølvpilen 17/80
3/82 Kultarosvojen orjat, Sølvpilen 23/80
4/82 Kovaa peliä San Antoniossa, Sølvpilen 19/80
5/82 Karjavarkaan viimeinen taistelu, Sølvpilen 22/80
6/82 Apassien kaksoispeli, Sølvpilen 20/80
7/82 Pankkirosvojen jäljillä, Sølvpilen 24/80
8/82 Cheyennien verilöyly, Sølvpilen 25/80
9/82 Naamiorosvot tulevat, Sølvpilen 26/80
10/82 Kaksintaistelu elämästä ja kuolemasta, Sølvpilen 27/80
11/82 Kosto kalpeanaamoille, Sølvpilen 28/80
12/82 Vaarallinen kulta, Sølvpilen 29/80
13/82 Suuri kaksintaistelu, Sølvpilen 30/80
14/82 Pueblon kummitus, Sølvpilen 21/80
15/82 Kiowien kadotettu kunnia, Sølvpilen 31/80
16/82 Valkoiset komanssit, Sølvpilen 32/80
17/82 Kuolemanlaakson kauhut, Sølvpilen 33/80
18/82 Coloradolainen ihmetohtori, Sølvpilen 34/80
19/82 Medicine Bown aarre, Sølvpilen 35/80
20/82 Viimeinen mahdollisuus, Sølvpilen 36/80
21/82 Kidutuspaalu uhkaa, Sølvpilen 37/80
22/82 Ihmisryöstö, Sølvpilen 38/80
23/82 Liekkejä rauhanlaaksossa, Sølvpilen 39/80
24/82 Taistelu Oglala-heimon kullasta, Sølvpilen 40/80
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > 1983: 33 lehteä

1/83 Kilpajuoksu kuoleman kanssa, Sølvpilen 41/80
2/83 Taistelu Kotkakalliolla, Sølvpilen 42/80
3/83 Kadonneet kiowat, Sølvpilen 46/80
4/83 Tappaja Montanasta, Sølvpilen 45/80
5/83 Pako Santa Fe`stä, Sølvpilen 48/80
6/83 Vainukoirat, Sølvpilen 47/80
7/83 Sala-ampuja, Sølvpilen 43/80
8/83 Heimosota Meksikossa, Sølvpilen 44/80
9/83 Musta puuma
10/83 Taistelu Majavalaaksossa
11/83 Kuolema rämeellä
12/83 Väijytys kiowasolassa, Sølvpilen 49/80
13/83 Puumaluola
14/83 Henkivuoren salaisuus
15/83 Kadonnut kulta, Sølvpilen 6/81
16/83 Hopien epätoivoinen kamppailu
***UUSI JULKAISUASU***
17/83 Ihmismetsästäjien armoilla
18/83 Wankatanka leiskuu vihaa
19/83 Kullan riivaamat
20/83 Takaa-ajetut
21/83 Hurjapäät Coloradosta
22/83 Musta kulta palaa
23/83 Vanhan kullankaivajan salaisuus
24/83 Kapina Hopeanuolta vastaan
25/83 Polttava autiomaa
26/83 Uudisasukkaat vaarassa
27/83 Kuunsäde kiipelissä
28/83 Ratkaiseva todistus
29/83 Naamiokopla Coloradosta
30/83 Salaliitto
31/83 Atsteekkien veriuhri
32/83 Mustan orin kosto
33/83 Keltaiset kultavarkaat
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > 1984: 52 lehteä

1/84 Kapina kultakaivoksessa
2/84 Katala kauppias
3/84 Suuri kaksintaistelu
4/84 Orjanmetsästäjät
5/84 Sokea kostonhimo
6/84 Karjakeisarin salaisuus
7/84 Surmansyöksy
8/84 Kadonneet mustangit
9/84 Kuolemanratsastus
10/84 Huijaripäällikön vangit
11/84 Röyhkeät kullankaivajat
12/84 Kuumekuolema raivoaa
13/84 Väijytys Majavalaaksossa
14/84 Susi lammasten vaatteissa
15/84 Mustaa myrkkyä Coloradossa
16/84 Kuoleman kanootti, Sølvpilen 7/82
17/84 Laulavien vesien vanki
18/84 Mary on ryöstetty
19/84 Väijytys kummitussolassa
20/84 Hopeanuoli ja aarteenryöstäjät
21/84 Salaperäinen kultakaivos
22/84 Kaunis panttivanki
23/84 Korttihuijarit
24/84 Raaka kopla
25/84 Salaperäinen puhveli
26/84 Kaivoksen salaisuus
27/84 Apassien verilöyly
28/84 Taistelu susilaumaa vastaan
29/84 Tulinen muuri
30/84 Villieläimiä preerialla, Sølvpilen 35/82
31/84 Valkonaamojen vankina, Sølvpilen 36/82
32/84 Lainsuojattomien kaupunki, Sølvpilen 37/82
33/84 Kahakka Kuulaaksossa, Sølvpilen 38/82
34/84 Turkisvarkaat, Sølvpilen 39/82
35/84 Tonka-intiaanin salaisuus Sølvpilen 40/82
36/84 Arapaho-pojan pakoretki, Sølvpilen 42/82
37/84 Kotkakoplan kynsissä, Sølvpilen 43/82
38/84 Pajute-intiaanit sotapolulla, Sølvpilen 44/82
39/84 Vaalikamppailu
40/84 Mohikaanien pyhä naamio
41/84 Kiskoja preerialla
42/84 Prinsessa biisonijahdissa
43/84 Taistelu elämästä ja kuolemasta
44/84 Pako vapauteen
45/84 Hyökkäys biisonilaaksoon, Sølvpilen 45/82
46/84 Apassit sotajalalla
47/84 Rinstonin kopla, Sølvpilen 47/82
48/84 Bogardin kopla, Sølvpilen 51/82
49/84 Olemassaolon kuolemankuja
50/84 Shoshonien vankina, Sølvpilen 6/83
51/84 Kidnappaajat
52/84 Taistelu Cheyenne-leirissä, Sølvpilen 8/83
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > 1985: 22 lehteä

1/85 Pawneet sotapolulla, Sølvpilen 9/83
2/85 Rodeopaholainen
3/85 Luisenos-intiaanien kulta, Sølvpilen 11/83
4/85 Uhrilahja, Sølvpilen 12/83
5/85 Ihmismetsästäjä El Conchosta, Sølvpilen 23/83
6/85 Juarezin kiristäjät, Sølvpilen 16/83
7/85 Jokirosvot, Sølvpilen 13/83
8/85 Väijytys Kotkansolassa, Sølvpilen 14/83
9/85 Mustajalkojen kosto, Sølvpilen 17/83
10/85 Välienselvittely Deadwoodissa, Sølvpilen 18/83
11/85 Säälimätön suunnitelma, Sølvpilen 24/83
12/85 Taistelu ukkosputkista, Sølvpilen 26783
13/85 Salametsästäjä liikkeellä
14/85 Karhujahti, Sølvpilen 27/83
15/85 Harrin farmi
16/85 Valekenraali, Sølvpilen 21/83
17/85 Heimosota Käärmevirralla
18/85 Jokirosvot, Sølvpilen 33/83
19/85 Kiowaneidon ryöstö
20/85 Taistelu rautahevosesta
21/85 Kapina orjalaivalla
22/85 Kullan houkutus
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > Hopeanuolipokkarit

Kustantaja: Lehtimiehet Yhtymä
Päätoimittaja: Hannele Willberg
Käännös: Suvi Siirilä
Taskukirjat 1 ja 2 ilmestyivät 1984, käännös Suvi-Anne Siirilä.
Taskukirjat 3, 4 ja 5 ilmestyivät 1985, käännös Jukka Lindfors.
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > Hopeanuolipokkarit > Taskukirja 1: Pettureiden yö

Mustan orin oveluus
Dorsonin koplan konnankoukut
Kuunsäde vaarassa
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > Hopeanuolipokkarit > Taskukirja 2: Hirmuliskoa metsästämässä

Yhden karhunnahan tähden
Palava vuori
Komanssit sotapolulla
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > Hopeanuolipokkarit > Taskukirja 3: Atsteekkien aarre

Luopio
Väärät intiaanit
Saaren salaisuus
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > Hopeanuolipokkarit > Taskukirja 4: Karhujen hetki

Hälytys kuumalla rajalla
Valkoisten intiaanien salaisuus
Ansa tulihevoselle
Suomessa ilmestyneet lehdet vuosittain > Hopeanuolipokkarit > Taskukirja 5: Jyrisevän veden laaksossa

Rio Granden turkisvarkaat
Kullanetsijät
Sheikki Abdul Hassan
Aiheesta muualla

Fanisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (norjaksi)
Tekijästä Lambiek Comiclopediassa (englanniksi)
Norjan kieli

| Norjan kieli |
| --- | --- |
   Enemmistökieli   Vähemmistökieli
Oma nimi:  norsk
Tiedot
Alue:   Norja
Virallinen kieli:  Norja
Puhujia:  4,8 miljoonaa
Sija:  111
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  germaaniset kielet skandinaaviset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  no (norja) nb (kirjanorja) nn (uusnorja)
ISO 639-2:  nor (norja) nob (kirjanorja) nno (uusnorja)
ISO 639-3:  (kirjanorja)NRN (uusnorja) NRR (kirjanorja)NRN (uusnorja)
 Ohje 
Norjan kieli on Norjan kuningaskunnan virallinen kieli, joka kuuluu kansankielisessä muodossaan skandinaavisten kielten läntiseen haaraan. Norjassa ei ole yhtä yhtenäistä kirjakieltä, vaan kaksi virallista kielimuotoa, kirjanorja eli bokmål ja uusnorja eli nynorsk. Kielimuodot ovat alkuperältään varsin erilaisia ja eroavat selvästi toisistaan. Niiden kannattajien välillä on esiintynyt aika ajoin katkeriakin kieliriitoja. Yhteensä norjan puhujia on 4,7 miljoonaa, joista 4,6 miljoonaa Norjassa.
Norja luokitellaan historiallisista syistä länsiskandinaaviseksi kieleksi yhdessä islannin ja Färsaarilla puhuttavan fäärin kielen kanssa, jotka muistuttavat muinaisnorjaa, mutta nykyinen norjan kieli poikkeaa kaikissa muodoissaan merkittävästi näistä. Norjan kielessä on sanastossa ja syntaksissa sekä itä- että länsiskandinaavisia piirteitä; uusnorja on länsiskandinaavinen ja kirjanorja itäskandinaavinen muoto. Varsinkin kirjanorja muistuttaa huomattavasti enemmän tanskaa ja ruotsia, jotka karkeasti sanoen muodostavat skandinaavisten kielten itäryhmän. Silmiinpistävin ero on, että norjassa, fäärissä ja islannissa ovat säilyneet alkuperäiset germaaniset diftongit, jotka ruotsissa ja tanskassa joitakin Suomessa puhuttavia ruotsalaismurteita lukuun ottamatta ovat muuttuneet pitkiksi vokaaleiksi: isl. steinn, norj. stein, tansk.   ja ruots. sten - ’kivi’.