Vantaan Energia
Historia > Vantaan Energia 1996–

Vuonna 1996 yhtiön nimeksi tuli Vantaan Energia Oy ja yhtiö otti käyttöön myös uuden nimilogon.
Syyskuussa 2003 Vantaan Energia otti käyttöön Wivanet-laajakaistaverkon. Verkkoon kuului parhaimmillaan 150 tukiasemaa Vantaalla Leppävaarassa, osassa Pohjois-Helsinkiä, Itäkeskuksessa, Jumbossa ja Myyrmannissa. Verkosta luovuttiin kesäkuussa 2005, kun Vantaan Energia myi operaattoritoimintansa Elisalle. Vantaan Energia lopetti Wivanet-verkon käytön saman vuoden lopussa. Yhtiön toimitusjohtajana aloitti Pentti Laukkanen.
Vuonna 2010 yhtiöllä oli noin 350 työntekijää ja noin 300 miljoonan liikevaihto. Se kuului Suomen viiden suurimman energiayhtiön joukkoon. Seuraaavana vuonna Vantaan Energia alkoi rakentaa Vantaan jätevoimalaa. Laitoksessa tarvittu lämmöntalteenottokattila hankittiin Metson ja Wärtsilän yhteiseltä yritykseltä MW Powerilta.
Vantaan jätevoimalan koekäyttö aloitettiin maaliskuussa 2014 ja se vihittiin käyttöön saman vuoden syyskuussa. 300 miljoonaa euroa maksanut jätevoimalalaitos keräsi sekajätettä Helsingin seudun ympäristöpalveluilta ja Rosk'n Roll Oy:ltä. Laitoksen tuotantokapasiteetti oli 920 gigawattituntia kaukolämpöä ja 600 GWh sähköä vuodessa.
Toukokuussa 2017 Vantaan Energian toinen omistaja, Helsingin kaupunki, aloitti kaupunginvaltuustossa keskustelut Vantaan Energian erkautumisesta Voimaosakeyhtiö SF:stä. Eroa vaikeutti osakassopimus, jossa muun muassa Vantaan Energia sitoutui hankkeen taloudellisiin velvotteisiin ja siihen, että osakkeet sai myydä vain muiden osakkaiden hyväksymälle taholle.
Alkuvuonna 2019 yhtiön uutena toimitusjohtajana aloitti Jukka Toivonen, kun hänen edeltäjänsä Pertti Laukkanen jäi eläkkeelle. Syksyllä Vantaan Energia kertoi luopuvansa kivihiilestä vuonna 2022.
Vuonna 2020 Fortum myi kaukolämpötoimintansa Tuusulan ja Järvenpään alueelta. Ostajana toimi yhteeliittymä, johon kuului Vantaan Energian lisäksi myös pääomasijoittaja Infranode ja Keva. Kaupan myötä syntyneelle Vantaan Energia Keski-Uusimaa Oy -yhtiölle siirrettiin Järvenpään voimalaitos ja Järvenpään ja Tuusulan kaukolämpöverkot. Infranode omisti yhtiöstä 59 prosenttia ja Keva 31 prosenttia.
Maaliskuussa 2022 Vantaan kaupunginhallitus kehotti Vantaan Energiaa irtautumaan Voimaosakeyhtiö SF:stä ja Fennovoimasta. Yhtiö ei voinut myydä osuuttaan, sillä sillä ei nähty olevan markkina-arvoa. Toukokuussa Fennovoima irtisanoi Raos Projectin (Rosatomin tytäryhtiö) kanssa tehdyn laitostoimitussopimuksen. Samalla koko ydinvoimalahanke peruuntui ja esimerkiksi Vantaan Energia alaskirjasi hankkeeseen tekemänsä sijoitukset tilinpäätöksessään. Samassa kuussa Vantaan Energia luopui kivihiilen käytöstä energiantuotannossaan. Venäjän hyökkäyssota Ukrainaan aiheutti kuitenkin energiakriisin ja yhtiön piti aloittaa kivihiilen käyttö uudelleen. Vantaan Energia sai yli 30 miljoonan euron tukipäätöksen. Se myönnettiin lähes 100 miljoonaa euroa maksavan sähköpolttoainelaitoksen rakentamiseen. Valtio teki aiempia vuosia suurempia energiatukipäätöksiä, koska jaettavaa oli enemmän. EU:n elpymisrahaa ja kansallista energiatukea haluttiin hyödyntää vihreään siirtymään. Myös Callio-Hitura Solarparkille, EPV Aurikonvoimalle, Fingridille, Helenille, Ilmatar Energylle ja Suomen Lantakaasulle myönnettiin yli kymmenen miljoonan euron investointituet. Vantaan Energialle myönnettiin investointitukea vuosien 2021–2024 välillä yhteensä 78 miljoonaa euroa.
Vantaan Energia Keski-Uusimaa Oy:n nimi vaihdettiin Tuusulanjärven Lämpö Oy:ksi maaliskuussa 2024. Huhtikuussa Vantaan Energia kertoi alkavansa rakentaa maanalaista kausivarastoa lämpöenergian säilyttämiseen. 200 miljoonaa euroa maksava projekti sisältää varaston lisäksi myös kaksi suurta sähkökattilaa. Varannon louhimiseen Kuusikonmäen peruskallioon arvioitiin kuluvan kolme vuotta. Syyskuussa yhtiö kertoi aikeistaan rakentaa talteenottolaitos, joka hyödyntäisi Vantaalla jätteenpoltossa syntyvää hiilidioksidia. Nesteytyksen jälkeen hiilidioksidi oli tarkoitus loppusijoittaa esimerkiksi Tanskan tai Norjan aluevesien merenpohjaan. Noin miljardin euron investointiin etsittiin kumppaneiksi valtiota ja yrityksiä.
Helmikuussa 2025 kerrottiin, että Vantaan Energia, Savon Voima, Oulun Energia ja Oulun Seudun Sähkö perustavat yhteisyrityksen. Niilläon tasaosuudet Suomen Aurinkovoima Oy:stä. Yhtiön tavoite oli rakentaa Suomeen viidessä vuodessa kymmeniä aurinkovoimapuistoja, joiden yhteiskapasiteetti olisi vähintään 500 megawattia. Yhtiöön siirrettiin omistajayrityksistä yli kymmenen hanketta, joista ensimmäiset aloitetaan kenties jo vuonna 2025.