stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kévin Vauquelin

| Kévin Vauquelin |
| --- | --- |
 Kévin Vauquelin Baskimaan ympäriajossa 2024.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. huhtikuuta 2001 (ikä 23)
Kansalaisuus:   Ranska
Pyöräilijä
Pituus:  176 cm
Joukkue:  Arkéa–B&B Hotels
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ajajatyyppi:  yleisajaja
Ura
Amatöörijoukkue(et)
2020–2021 2020 2021:  VC Rouen 76 Team Arkéa Samsic (harjoittelija)  Team Arkéa Samsic (harjoittelija)
Ammattilaisjoukkue(et)
2022–:  Team Arkéa Samsic / Arkéa–B&B Hotels
Suurimmat voitot
 Ranskan ympäriajo, etappi 
 Tiedot päivitetty: 7. heinäkuuta 2024 
Kévin Vauquelin (s. 26. huhtikuuta 2001 Bayeux) on ranskalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Team Arkéa Samsic -joukkueessa vuonna 2022 ajettuaan tallissa harjoittelijan statuksella jo kahtena edellisenä syksynä. Hän edustaa edelleen samaa tallia, nimeltään nyt Arkéa–B&B Hotels.
Vauquelin sijoittui La Flèche Wallonnessa 2024 toiseksi tasa-ajalla kilpailun voittaneen Stephen Williamsin kanssa. Saman vuoden Ranskan ympäriajossa hän voitti Bolognaan päättyneen toisen etapin.
Vauquelin on kilpaillut myös ratapyöräilyssä. Hän saavutti nuorten MM-kilpailuissa vuonna 2018 hopeaa joukkuetakaa-ajossa sekä 2019 hopeaa pisteajossa  ja joukkuetakaa-ajossa  ja pronssia pariajossa. Hän voitti joukkuetakaa-ajon maailmancupkilpailun Miltonissa tammikuussa 2020.
Saavutuksia maantiepyöräilyssä

Lähde: Pro Cycling Stats
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1920

Suomen vuoden 1920 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingissä 14.-15. tammikuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein. Loppupisteisiin huomioitiin vain kaikki matkat luistelleet.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Clas Thunberg | 48,1 | 1 | 9.26,9 | 2 | 2.34,8 | 1 | 19.37,5 | 4 | 8 |
| 2 | Julius Skutnabb | 49,5 | 3 | 9.30,1 | 3 | 2.36,4 | 2 | 19.10,1 | 1 | 9 |
| 3 | Knut Valkotalo | 50,1 | 4T | 9.41,1 | 4 | 2.40,9 | 4T | 19.32,4 | 3 | 16 |
| 4 | Ilmari Danska | 49,1 | 2 | 9.46,6 | 5 | 2.39,2 | 3 | 20.19,4 | 6 | 16 |
| 5 | Waldemar Bergström | 51,2 | 11 | 9.24,3 | 1 | 2.40,9 | 4T | 19.12,8 | 2 | 17,5 |
| 6 | Harald Belewicz | 50,1 | 4T | 9.52,7 | 7 | 2.41,6 | 6T | 20.54,6 | 9 | 27 |
| 7 | Bror Ravander | 50,7 | 8T | 9.59,0 | 8 | 2.41,6 | 6T | 20.08,0 | 5 | 28 |
| 8 | Walter Tverin | 50,7 | 8T | 9.50,0 | 6 | 2.43,0 | 9 | 20.48,3 | 8 | 31,5 |
| 9 | Alfred Jokinen | 50,4 | 7 | 10.03,8 | 10 | 2.42,9 | 8 | 20.45,1 | 7 | 32 |
| 10 | Lauri Brander | 50,3 | 6 | 10.01,7 | 9 | 2.44,6 | 10 | 21.21,0 | 10 | 35 |
|  | Sigurd Nybonde | 50,7 | 8T | 10.10,9 | 11 | 2.46,8 | 11 | – | – |  –  |
|  | Theodor Lönnfors | 52,0 | 12 | 10.30,6 | 12 | 2.50,9 | 12 | – | – |  –  |
Pasila

| Pasila> Böle |
| --- | --- |
 Elisan linkkitorni Itä-Pasilassa. Taustalla Tripla.
 Kaupungin kartta, jossa Pasila korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Keskinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  17
Pinta-ala:  4,22 km² 
Väkiluku:  14 188 (31.12.2023)
Väestötiheys:  3 362 as./km²
Työpaikkoja:  34 069 kpl   (2021)
Osa-alueet:  Itä-Pasila, Keski-Pasila, Länsi-Pasila, Pohjois-Pasila
Postinumero(t):  00230 (Pohjois-Pasila), 00240 (Länsi-Pasila ja Keski-Pasila), 00520 (Itä-Pasila)
Lähialueet:  Alppiharju, Haaga, Kumpula, Käpylä, Laakso, Oulunkylä, Pikku Huopalahti, Ruskeasuo, Taka-Töölö, Vallila
Pasila (ruots. Böle, ennen Fredriksberg) on Helsingin kantakaupunkiin kuuluva keskinen kaupunginosa ja peruspiiri, joka sijaitsee noin kolme kilometriä keskustasta pohjoiseen. Pasila jaetaan neljään osa-alueeseen, jotka ovat Keski-Pasila, Itä-Pasila, Länsi-Pasila ja Pohjois-Pasila. Vuoden 2023 lopussa Pasilassa oli asukkaita runsaat 14 000. Työpaikkoja kaupunginosassa oli vuonna 2021 yli 34 000.
Pasilassa on käynnissä voimakas rakentaminen, ja kaupunginosan työpaikkamäärän on arvioitu kasvavan vuoteen 2040 mennessä noin 50 000:een. Myös alueen asukasmäärän on arvioitu nousevan 30 000:een. Pasilaa on toisinaan luonnehdittu ”Helsingin toiseksi keskustaksi”. Pasilan keskeisiä rakennuksia ovat muun muassa Pasilan rautatieasema ja siihen liittyvä Tripla-kompleksi, Helsingin pääkirjasto, pääpoliisiasema, Helsingin Messukeskus, Helsinki-halli ja Pasilan linkkitorni.
Nimi

Nykyisen Pasilan alueella sijaitsi aikoinaan Fredriksberg-niminen tila, joka oli saanut nimensä todennäköisesti omistajansa, Carl Fredrik Winqvistin mukaan. Kun tilan alueelle perustettiin Pasilan rautatieasema, se sai alkujaan myös nimen Fredriksberg. Fredriksbergin tilan naapurina oli Bölen tila, joka jo vuonna 1650 oli lahjoitettu Helsingin kaupungille maistraatin palkkatilaksi. Nimi Böle, joka tarkoittaa uudistilaa ja on aikoinaan esiintynyt myös muodossa Böhle, on nykyisinkin Pasilan ruotsinkielisenä nimenä.
Suomenkielinen nimi Pasila johtuu Fredriksbergin tilan pitkäaikaisesta vuokraajasta, Iitissä vuonna 1848 syntyneestä Carl Pasilasta, joka ylläpiti alueella myös kauppaa. Hän tuli alueella niin tunnetuksi, että hänen nimeään alettiin käyttää Fredriksbergin suomenkielisenä vastineena. Vuonna 1925 Pasila vahvistettiin Fredriksbergin rautatieaseman suomenkieliseksi nimeksi. Kun aseman läheisyyteen, suurimmaksi osaksi kuitenkin Bölen tilan alueelle syntyi 1900-luvun alussa esikaupunkiasutusta, sitä alettiin myös nimittää Fredriksbergiksi, mutta Pasila vakiintui jo 1910-luvulla myös tämän asutusalueen suomenkieliseksi nimeksi. Vuonna 1927 virallistettiin nimet Pasilan esikaupunki (ruots. Böle förstad) ja Böölen tila (ruots. Böle hemman). Nimi Pasilan esikaupunki virallistettiin vuonna 1927, mutta Bölen tilan suomenkielisenä nimenä oli Böölen tila.
Böle tuli myös Pasilan rautatieaseman ruotsinkieliseksi nimeksi 27. toukokuuta 1990. Vanha nimi Fredriksberg on enää käytössä vain Länsi-Pasilassa sijaitsevan lyhyen Fredriksberginkadun nimessä.
Osa-alueet > Keski-Pasila

Keski-Pasilan kautta kulkee Suomen päärata, ja siellä sijaitsee Pasilan rautatieasema, matkustajamäärältään Suomen toiseksi suurin heti Helsingin päärautatieaseman jälkeen. Kaikki lähi- ja kaukoliikenteen junat pysähtyvät nykyisin Pasilassa. Tällä on hajautettu päärautatieaseman ruuhkia. Rantarata Turun suuntaan erkanee pääradasta Pasilassa.
Keski-Pasilan alueella sijaitsi aikoinaan Töölönjärvi. Vuonna 1862 valmistui Pasilan kautta kulkeva päärata, ja siitä lähtien Keski-Pasilan alue oli aina vuoteen 2008 saakka lähes kokonaisuudessaan VR:n käytössä. Suurin osa siitä oli tavaraliikenteen järjestelyratapihana, joka palveli etupäässä satamien liikennettä. Vuonna 1899 rakennettu tiilikasarmi Toralinna ja sitä ympäröivät kaksi saman ikäluokan puutaloa ovat yhä pystyssä. Toralinna rakennettiin alun perin VR:n työntekijöiden asumukseksi.
Vuosaaren sataman valmistuttua vuonna 2008 tavaraliikenne siirtyi pois Keski-Pasilasta. Suuri osa ratapihaa vapautui muuhun käyttöön.
Välittömästi aseman länsipuolella ja siihen kiinteästi liittyvänä sijaitsee vuonna 2019 valmistunut kauppakeskus Tripla. Liiketilojen määrällä mitattuna se on Pohjoismaiden suurin kauppakeskus. Aseman ja Triplan eteläpuolella on Itä- ja Länsi-Pasilan yhdistävä Pasilansilta. Pohjois-eteläsuuntainen liikenneväylä, Veturitie, kulkee rautatien vieressä, osittain tunneloituna kauppakeskuksen alitse. Kauppakeskuksen pohjoispuolella on rakenteilla uusi asuntoalue, ja Pasilansillan eteläpuolelle on suunnitteilla tornitalojen ryhmä.
Alueen pohjoisosassa sijaitsevat Suomen suurin monitoimihalli Helsinki-halli (ent. Hartwall Arena) sekä Ilmalan rautatieasema. Eteläosassa sijaitsee Pasilan veturitallit.
Osa-alueet > Itä-Pasila

Itä-Pasilan asuntorakentaminen tapahtui vuosina 1974–1978, jolloin alueella aikaisemmin olleet puiset varastorakennukset purettiin. Alue on tiiviisti rakennettu, ja rakennuskannassa on myös tornitaloja. Itä-Pasilaa ei kuitenkaan voi tiiviydeltään verrata kantakaupungin umpikortteleihin. Itäpuolella aluetta sivuaa vilkasliikenteinen Mäkelänkatu.
Alueen vanhoista rakennuksista jäi jäljelle vain vanha asemarakennus, joka siirrettiin lähelle toiseen paikkaan Rauhanasemaksi, sekä yksi VR:n henkilökunnan asuintalo, joka säilyi alueella vielä useita vuosia myöhemmin. Tilalle rakennettiin erikorkuisia betonielementtitaloja.
Itä-Pasilassa sijaitsee useita tärkeitä virastoja ja laitoksia, kuten Helsingin Messukeskus, Helsingin pääkirjasto, Väylävirasto, Maanmittauslaitos, Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, Eläketurvakeskus ja HSL. Alueella on myös usean järjestön, kuten Akavan, Tekniikan akateemisten ja Insinööriliiton, toimistot. Kouluja alueella ovat Business College Helsinki ja Haaga-Helia ammattikorkeakoulu. Itä-Pasilan näkyvin maamerkki on Elisan linkkitorni.
Osa-alueet > Länsi-Pasila

Länsi-Pasilan keskiosassa sijaitsi alun perin puutalokaupunginosa, jota kutsuttiin myös Puu-Pasilaksi. Alueella asui pääasiassa työläisiä. 1970-luvulle tultaessa puutalot olivat päässeet huonoon kuntoon, ja alue päätettiin purkaa uusien kerrostalojen tieltä. Puu-Pasilan purkaminen aloitettiin vuonna 1977, ja suurin osa taloista oli purettu 1980-luvun puoliväliin mennessä.
Länsi-Pasilan nykyinen asemakaava hyväksyttiin vuonna 1979. Reijo Jallinoja johti projekti­päällikkönä myös Länsi-Pasilan kaavoitusta, mutta koska Itä-Pasila oli alusta lähtien saanut osakseen runsaasti arvostelua, alue suunniteltiin perinteisempään tyyliin. Niinpä Itä-Pasilan betonin ja geometrisen mittakaavan vastapainoksi Länsi-Pasilassa painotettiin pehmeämpää punaista tiiltä rakennusmateriaalina, kaarevia katuja, puistoja ja vihreyttä.
Länsi-Pasilassa sijaitsevat muun muassa Pasilan poliisitalo ja Otavamedian toimitalo. Länsi-Pasilaan kuuluvat myös Auroran sairaalan ja Yleisradion sekä MTV:n laajat tonttimaat alueen etelä- ja pohjoispäässä. Länsipuolellaan alue rajoittuu Helsingin keskuspuistoon.
Osa-alueet > Pohjois-Pasila

Pohjois-Pasila sijaitsee Hakamäentien pohjoispuolella, pääradan ja Keskuspuiston välissä. Alueella sijaitsee Posti Groupin pääkonttori, postin lajittelukeskus sekä Pohjolan Liikenteen varikko. Pohjois-Pasilaan rakennetaan 2020-luvulla kaksi uutta asuntoaluetta, 26 hehtaarin kokoinen Postipuisto ja 17 hehtaarin kokoinen Eteläinen Postipuisto. Joukkoliikennettä varten on suunniteltu raitiotien jatkamista Ilmalasta.
Kuvia

Asemapäällikönhovi Itä-Pasilassa
Auroranlinna Länsi-Pasilassa
Ratamestarinkatu Itä-Pasilassa
Pasilantornit Itä-Pasilassa
MTV:n rakennus Ilmalassa
Helsinki-halli
Tripla ja Pasilan uusi rautatieasema rakenteilla vuonna 2018.
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1924

Suomen vuoden 1924 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingissä 9.-10. helmikuuta. Kilpailupaikka oli Kaisaniemen edustalla olevalla lahdella. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Clas Thunberg | 45,8 | 1 | 9.07,9 | 1 | 2.31,7 | 1 | 19.21,3 | 5 | 8 |
| 2 | Julius Skutnabb | 47,6 | 3T | 9.14,6 | 3 | 2.32,1 | 2 | 18.56,8 | 2 | 10,5 |
| 3 | Uuno Pietilä | 48,6 | 8T | 9.08,3 | 2 | 2.37,5 | 6 | 18.54,7 | 1 | 17,5 |
| 4 | Toivo Ovaska | 47,6 | 3T | 9.26,3 | 5 | 2.32,6 | 3 | 19.35,8 | 6 | 17,5 |
| 5 | Yrjö Kanerva | 48,5 | 6 | 9.22,4 | 4 | 2.38,5 | 8 | 19.08,5 | 3 | 21 |
| 6 | Walter Tverin | 49,2 | 11 | 9.28,6 | 6 | 2.35,7 | 4 | 19.19,4 | 4 | 25 |
| 7 | Harald Belewicz | 47,5 | 2 | 9.31,2 | 7 | 2.38,0 | 7 | 20.13,7 | 9 | 25 |
| 8 | Ilmari Danska | 48,5 | 6 | 9.43,5 | 12 | 2.37,1 | 5 | 20.07,3 | 8 | 31 |
| 9 | N.Ahlstedt | 48,4 | 5 | 9.41,3 | 10 | 2.39,3 | 10 | 20.49,6 | 10 | 35 |
| 10 | Gösta Lindholm | 52,2 | 12 | 9.35,7 | 9 | 2.46,3 | 11 | 20.19,2 | 10 | 42 |
| 11 | Waldemar Bergström | 54,3 | 13 | 9.34,9 | 8 | 2.49,1 | 13 | 19.49,1 | 7 | 43 |
| 12 | Lauri Brander | 48,6 | 8 | 9.42,2 | 11 | 2.39,2 | 9 | - | - | - |
| 13 | Aksel Belewicz | 49,0 | 10 | 10.10,5 | 13 | 2.46,3 | 11 | - | - | - |
Ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1990

Ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1990 pidettiin Säkylässä.
Miehet > 10 km

| Sija | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- |
| 1 | Seppo Suhonen, | 31.54 / 1–0 |
| 2 | Timo Ronkanen | 31.55  / 1–0 |
| 3 | Antero Lähde | 32.02 / 0–1 |
Miehet > 20 km

| Sija | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- |
| 1 | Antero Lähde | 1.08.35 / 0–1–0–1 |
| 2 | Vesa Hietalahti | 1.09.14 / 1–0–0–1 |
| 3 | Harri Eloranta | 1.09.49 / 2–1–0–0 |
Naiset > 7,5 km

| Sija | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- |
| 1 | Pirjo Mattila | 28.39 / 0–1 |
| 2 | Tuija Vuoksiala | 29.12 / 0–3 |
| 3 | Seija Hyytiäinen | 29.56 / 0–3 |
Naiset > 15 km

| Sija | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- |
| 1 | Pirjo Mattila | 1.01.32 / 1–0–1–0 |
| 2 | Päivi Kallio | 1.02.49 / 1–0–2–0 |
| 3 | Seija Hyytiäinen | 1.03.33 / 2–1–0–2 |
Leukakyhmy

Leukakyhmy
Leukakyhmy on ihmisen alaleuan kärjessä suun alapuolella sijaitseva, luusta muodostuva anatominen rakenne, joka ojentuu ulospäin. Se on yksi nykyihmiselle ainutlaatuisista tunnusmerkeistä, mikä tekee siitä erityisen kiinnostavan ja väitellyn aiheen evoluutiobiologiassa. Sen kehityksen selittämiseksi on esitetty useita mahdollisia hypoteeseja. Leukakyhmyn pitkälti syntymän jälkeen tapahtuva kehitys johtaa sen suureen vaihtelun määrään aikuisissa, ja sen muodot vaihtelevat erittäin paljon aikuisiän kasvojen rakenteissa.
Evoluutio

Evolutiivisesta näkökulmasta, leukakyhmyn olemassaolo nykyihmisellä on yksi ainoita anatomisesti lajin erottavia tekijöitä muihin Homo-suvun lajeihin verrattuna. Esimerkiksi neandertalin- tai heidelberginihmisellä ei huomata leuassa tällaista muodostumaa, ja juuri tästä syystä leukakyhmyä on käytetty tuntomerkkinä kallon lajin tunnistamisessa jo 1700-luvulla. Tämä kyhmyn ainutlaatuisuus nykyihmisessä on myös johtanut pitkään jatkuneeseen väittelyyn leukakyhmyn evolutiivisesta merkityksestä ja sen kehitykseen vaikuttaneista tekijöistä. Rakenne on muodostunut evolutiivisesti varsin lyhyessä ajassa, viitaten sen olleen jonkinlaisen valintapaineen alaisena. Hypoteeseja leukakyhmyn kehitykselle on monia, mutta yleisesti hyväksyttyä teoriaa ei olla pystytty vielä määrittämään hypoteesien empiiristen ja/tai teoreettisten puutteiden takia. Osa niistä väittää leukakyhmyn olleen adaptiivinen rakenne joka antoi jonkinlaisen selviytymisedun joko toiminnallisessa tai seksuaalisessa perspektiivissä, ja osa väittää sen olevan evolutiivinen jäänne (engl. spandrel).
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1935

Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1935 käytiin Helsingissä Kaisaniemessä Suomalaisella luistinradalla 26.–27. tammikuuta. SM-kisojen ohjelmassa oli miesten kilpailu. SM-kilpailuun osallistui kaikkiaan 27 miesluistelijaa. Kaikkiaan 13 luistelijaa kilpaili kaikilla neljällä matkalla. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 | Birger Wasenius | 46,3 | 1 | 9.37,3 | 3 | 2.28,5 | 1 | 19.03,1 | 1 | 210,880 |
| 2 | Åke Ekman | 47,5 | 4 | 9.21,2 | 1 | 2.31,9 | 2 | 19.06,5 | 1 | 211,578 |
| 3 | Antero Ojala | 48,0 | 6 | 9.34,3 | 3 | 2.35,2 | 7 | 19.41,7 | 4 | 216,248 |
| 4 | Jorma Ruissalo | 46,3 | 2 | 9.37,8 | 4 | 2.34,9 | 6 | 20.11,5 | 9 | 216,288 |
| 5 | Kurt Skutnabb | 48,0 | 6 | 9.41,7 | 6 | 2.34,1 | 4 | 19.43,1 | 5 | 216,691 |
| 6 | Pentti Laaksonen | 48,9 | 12 | 9.38,4 | 5 | 2.35,2 | 7 | 20.05,9 | 8 | 218,768 |
| 7 | Lennart Sundqvist | 47,8 | 5 | 10.13,7 | 13 | 2.34,3 | 5 | 20.23,8 | 10 | 221,783 |
| 8 | Eino Luttinen | 49,1 | 14 | 9.56,1 | 11 | 2.37,5 | 10 | 20.24,5 | 11 | 222,435 |
| 9 | Eino Pikkarainen | 49,9 | 17 | 10.12,5 | 14 | 2.37,1 | 9 | 19.45,6 | 6 | 222,796 |
| 10 | Aake Ruohonen | 49,8 | 16 | 9.51,9 | 9 | 2.41,8 | 20 | 20.02,0 | 7 | 223,023 |
| 11 | Paavo Tuomi | 53,9 | 24 | 9.42,0 | 7 | 2.41,1 | 18 | 19.14,7 | 3 | 223,535 |
| 12 | Onni Kilpeläinen | 49,0 | 13 | 10.36,7 | 20 | 2.28,3 | 12 | 20.47,6 | 12 | 227,816 |
| 13 | Yrjö Pitkänen | 49,9 | 17 | 10.26,1 | 18 | 2.42,3 | 23 | 20,58,5 | 13 | 229,535 |
| 14 | Kaarlo Paananen | 48,2 | 8 | 10.11,4 | 13 | 2.32,1 | 3 | - | - | - |
| 15 | Olavi Lindberg | 49,4 | 15 | 9.48,0 | 8 | 2.42,0 | 22 | - | - | - |
| 16 | Väinö Karjalainen | 48,8 | 10 | 10.00,8 | 12 | 2.41,1 | 19 | - | - | - |
| 17 | Esko Leppänen | 50,4 | 21 | 10.17,1 | 16 | 2.40,8 | 17 | - | - | - |
| 18 | Jaakko Friman | 47,3 | 3 | 10.57,8 | 23 | 2.38,1 | 13 | – | – |  –  |
| 19 | Jarl Sundén | 49,9 | 17 | 10.52,1 | 21 | 2.38,0 | 12 | – | – |  –  |
| 20 | Eino Palkén | 49,9 | 17 | 10.21,8 | 17 | 2.47,2 | 24 | – | – |  –  |
| 21 | Isko Korpela | 48,5 | 9 | 10.57,7 | 22 | 2.40,8 | 17 | – | – |  –  |
| 22 | Max Martin | 52,6 | 23 | 10.35,6 | 19 | 2.52,9 | 25 | – | – |  –  |
| 23 | Juho Myllynen | 59,5 | 26 | 11.12,7 | 24 | 2.40,6 | 16 | – | – |  –  |
| 24 | Yrjö Päivinen | 50,4 | 21 | - | - | 2.37,5 | 10 | – | – |  –  |
| 25 | Eero Päivinen | - | - | 9.55,1 | 10 | 2.39,5 | 15 | – | – |  –  |
| 26 | Ahti Myllylä | 48,8 | 10 | - | - | - | - | – | – |  –  |
| 27 | Kauko Ranta | 53,9 | 24 | - | - | - | - | – | – |  –  |
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1911

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1911 olivat toiset viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut. Kilpailut käytiin Helsingissä 17.–18. heinäkuuta 1911 HKV:n järjestäminä.
Miehet > Miehet 4 x 100 metriä

| Sija | Seura | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin IFK | John Engberg, Rolf Berner, Birger Halén, Lauri Lång | 47,0 |
| 2 | Helsingin Kisa-Veikot 2 | V. Seppälä, P. Kättö, Toivo Latvio, Eino Soinio | 47,8 |
| 3 | Helsingin Kisa-Veikot 1 | Toivo Elo, Pärnänen, Nyström, Emil Kukko | ½ m edellisestä |
Miehet > Miehet 1 600 metriä

(800+400+200+200)
| Sija | Seura | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Kisa-Veikot | Lauri Pihkala, Toivo Elo, Väinö Pärnänen, Emil Kukko | 3.47,7 |
| 2 | Helsingin IFK | Rolf Berner, E. Halén, John Engberg, Lauri Lång | 4.00,1 |
| 3 | Koiton Visa |  | 4.06,5 |
| 4 | Ojakkalan Yritys |  | 4.06,5 |
Miehet > Miehet 5 x 2 000 metriä

| Sija | Seura | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Kisa-Veikot | Eino Elo, Alfred Laakso, Akseli Vilenius, Albin Stenroos, Hannes Kolehmainen | 30.16,6 |
| 2 | Viipurin Reipas |  | 30.17,3 |
| 3 | Turun Urheiluliitto |  | 31.15,5 |
| 4 | Helsingin Ponnistus |  | 31.57,5 |
| 5 | Ojakkalan Yritys |  | 32.48,8 |
| 6 | Porvoon Akilles |  | 33.51,4 |
Teurajärvi (Kolari)

Teurajärvi on Kolarissa sijaitseva kylä. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla Suur-Teuravuoman aapasuon laidalla noin 55 kilometrin päässä Kolarin kirkonkylästä. Teurajärvellä toimii muun muass saha sekä tilausravintola. Teurajärven kautta kulkee alun perin 1870-luvulla rakennettu telatie, joka on noin kuuden kilometrin pituinen Venejärven, Kurtakon ja Teurajärven kylät yhdistävä pitkospuureitti.
Teurajärven kylästä on kotoisin hiihdon olympiavoittaja Pertti Teurajärvi.
Julius Yego
Parhaat kilpailutulokset

92,72 (1) Peking 26.8.2015 (2015 kk)
91,39 (1) Birmingham 7.6.2015
88,24 (2) Río de Janeiro 20.8.2016
87,97 (1) Nairobi 24.6.2017
87,73 (1) Rabat 30.8.
87,71 (2) Rooma 4.6.2015
86,88 (1) Ostrava 26.5.2015
85,70 (3) Birmingham 7.8.2022
85,50 (4) Lausanne 9.7.2015
85,40 (4) Moskova 17.8.2013
Kausien parhaat heitot

2008 72,18 Nairobi 28.7.
2009 74,00 Nairobi 27.6.
2010 75,44 Nairobi 28.8.
2011 78,34 Maputo 15.9.
2012 81,81 Lontoo 8.8.
2013 85,40 Moskova 17.8.
2014 84,72 Marrakech 14.8.
2015 92,72 Peking 26.8.
2016 88,24 Río de Janeiro 20.8.
2017 87,97 Nairobi 24.6.
2018 80,91 Nairobi 21.6.
2019 87,73 Rabat 30.8.
2021 77,34 Tokio 4.8.
2022 85,70 Birmingham 7.8.
2023 81,84 Nairobi 24.6.
Aiheesta muualla

Julius Yego Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Miesten keihäänheiton maailmanmestarit
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  World Athletics  Tilastopaja 🔒
Regan Smith

| Regan Smith |
| --- | --- |
 Regan Smith vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. helmikuuta 2002 (ikä 23)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Uimari
Lajit:  selkäuinti, perhosuinti
Voitot:  2 maailmanmestaruutta
| Mitalit>  Olympialaiset  |
| --- | --- | --- |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | 4 × 100 m sekauinti |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | sekajoukkueiden 4 × 100 m sekauinti |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | 200 m perhosuinti |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | 4 × 100 m sekauinti |
|  Hopeaa | Pariisi 2024 | 100 m selkäuinti |
|  Hopeaa | Pariisi 2024 | 200 m selkäuinti |
|  Hopeaa | Pariisi 2024 | 200 m perhosuinti |
|  Pronssia | Tokio 2020 | 100 m selkäuinti |
MM-kilpailut (pitkä rata) 
|  Kultaa | Gwangju 2019 | 200 m selkäuinti |
|  Kultaa | Gwangju 2019 | 4 × 100 m sekauinti |
|  Kultaa | Budapest 2022 | 100 m selkäuinti |
|  Kultaa | Budapest 2022 | 4 × 100 m sekauinti |
|  Kultaa | Fukuoka 2023 | 4 × 100 m sekauinti |
|  Hopeaa | Fukuoka 2023 | 50 m selkäuinti |
|  Hopeaa | Fukuoka 2023 | 100 m selkäuinti |
|  Hopeaa | Fukuoka 2023 | 200 m selkäuinti |
|  Pronssia | Fukuoka 2023 | 200 m perhosuinti |
MM-kilpailut (lyhyt rata) 
|  Kultaa | Budapest 2024 | 50 m selkäuinti |
|  Kultaa | Budapest 2024 | 100 m selkäuinti |
|  Kultaa | Budapest 2024 | 200 m selkäinti |
|  Kultaa | Budapest 2024 | 4 × 100 m sekauinti |
|  Hopeaa | Budapest 2024 | 200 m perhosuinti |
|  Hopeaa | Budapest 2024 | sekajoukkueiden 4 × 100 m sekauinti |
|  Pronssia | Budapest 2024 | sekajoukkueiden 4 × 50 m sekauinti |
Tyynenmeren-mestaruuskilpailut 
|  Pronssia | Tokio 2018 | 200 m selkäuinti |
Regan Smith (s. 9. helmikuuta 2002) on yhdysvaltalainen uimari, joka on saavuttanut kaksi olympiakultaa ja kaikkiaan kahdeksan olympiamitalia sekä voittanut viisi maailmanmestaruutta pitkälä radalla ja neljä maailmanmestaruutaa lyhyellä radalla. Hän on menestynyt pääasiassa selkäuinnissa mutta saavuttanut henkilökohtaisen olympiamitalin myös perhosuinnissa.
Jared Goff

| Jared Goff |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. lokakuuta 1994 (ikä 30) Novato, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  193 cm
Paino:  101 kg
Pelipaikka:  pelinrakentaja
Seura
Pelinumero:  16
Seura:  Detroit Lions
Sarja:  NFL
Pelaajaura
Aik. seurat:  Los Angeles Rams
NFL-varaus:  1. varaus, 2016 Los Angeles Rams
Pääsarjaura:  2016–
Jared Thomas Goff (s. 14. lokakuuta 1994 Novato, Kalifornia) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Hän edustaa NFL-liigassa pelaavaa Detroit Lionsia.
Pelaajaura

Lukiossa pelatessaan Goff heitti yhteensä 7 687 jaardia, 93 tochdownia ja 18 syötönkatkoa, onnistuessaan 477:ssä heitossa 767:stä (62.2%). Tuona aikaan hänen lukionsa joukkue voitti kolmesti piirikunnan mestaruuden.
Goff pelasi ennen ammattilaisuraansa Kalifornian yliopistossa, Berkeleyssä. Los Angeles Rams varasi hänet vuoden 2016 NFL:n varaustilaisuuden ensimmäisenä pelaajana. Goff pelasi neljä kautta Ramsissa, jonka aikana hän johdatti joukkueen kertaalleen NFL-liigan loppuotteluun Super Bowliin. Rams kauppasi hänet kauden 2020 jälkeen Detroit Lionsiin vaihdossa pelinrakentaja Matthew Staffordiin.
Toukokuussa 2024 Goff teki Lionsin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 212 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Telatie (Kolari)

Telatie on Kolarissa Suur-Teuravuoman suoalueen itäosassa kulkeva noin 6 kilometriä pitkä pitkospuureitti joka yhdistää Venejärven, Kurtakon ja Teurajärven kylät. Telatie rakennettiin alun perin vuonna 1878 11 kilometrin pituisena ja se kunnostettiin 1930-luvulla. Telatietä käyttivät postinkantajat sekä niityille ja marjastusmaille ja alueen järville kalastamaan menneet kyläläiset. Telatie oli käytössä aina 1950-luvulla saakka. Viimeksi telatietä on kunnostettu vuosina 2000–2003.