stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Amad Diallo

Diallo vuonna 2021.
Amad Diallo (s. 11. heinäkuuta 2002 Abidjan) on norsunluurannikkolainen jalkapalloilija, joka pelaa laitahyökkääjänä Englannin Valioliigan Manchester Unitedissa ja Norsunluurannikon maajoukkueessa.
Norsunluurannikolla syntynyt Diallo muutti Italiaan lapsena. Hän liittyi Atalantan nuorisojärjestelmään vuonna 2015, ja voitti seurassa kaksi Campionato Primavera 1 -titteliä, eli Italian nuorten mestaruutta. Vuonna 2019 hän teki maalin debyyttiottelussaan seniorijoukkueessa, mikä teki hänestä ensimmäisen vuonna 2002 syntyneen pelaajan, joka on tehnyt maalin Serie A:ssa. Hän pelasi Atalantassa neljä ottelua Seria A:ssa ja yhden pelin Mestarien liigassa.
Tammikuussa 2021 Diallo liittyi Englannin Valioliigan Manchester Unitediin 21,3 miljoonan euron siirtosummalla. Ensimmäisen vuoden aikana hän pelasi Unitedissa kolme ottelua Valioliigassa, yhden Mestarien liigassa ja neljä peliä Eurooppa-liigassa. Kevätkaudella 2022 hän pelasi Rangersissa lainalla kymmenen ottelua Skotlannin Valioliigassa ja teki kolme maalia. Rangersin voittamassa Skotlannin cupissa hän pelasi kolme ottelua. Kauden 2022–2023 hän pelasi lainalla Englannin mestaruussarjan Sunderlandissa, jossa hän pudotuspelit mukaan lukien teki 39 ottelussa 14 maalia. Kaudella 2023–2024 hän oli polvivamman vuoksi kentiltä sivussa elokuulta joulukuulle. Hän pelasi Unitedissa kauden aikana yhdeksän valioliigaottelua, joista kolmessa hän oli avauskokoonpanossa ja teki yhden maalin. FA Cupissa hän pelasi kolmessa ottelussa, ei kuitenkaan voitokkaassa finaalissa, ja teki puolivälierässä Liverpoolia vastaan voittomaalin jatkoajan viime hetkillä.
Diallo pelasi Norsunluurannikon kaikissa neljässä ottelussa Tokion olympialaisissa 2021. Norsunluurannikon jalkapallomaajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran Afrikan-mestaruuskilpailujen karsintaottelussa Nigeriä vastaan maaliskuussa 2021. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki Burkina Fasoa vastaan saman vuoden kesäkuussa. Kaikkiaan hän on 28. toukokuuta 2024 mennessä pelannut neljä maaottelua.
Aldila Sutjiadi

| Aldila Sutjiadi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. toukokuuta 1995 (ikä 29) Jakarta, Indonesia
Kansalaisuus:   Indonesia
Tennispelaaja
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  753 039 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  344. (24.5.2021)
Voitot/tappiot:  136–90
Nelinpeli
Paras sijoitus:  64. (25.7.2022)
Turnausvoittoja:  1
Voitot/tappiot:  232–128
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  1. kierros (2022)
Ranskan avoimet:  2. kierros (2022)
Wimbledon:  1. kierros (2022)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2022)
Aiheesta muualla
ITF
WTA
| Mitalit> Maa:   Indonesia.Naisten tennis.Aasian kisat  | Mitalit> Maa:   Indonesia.Naisten tennis.Aasian kisat  | Mitalit> Maa:   Indonesia.Naisten tennis.Aasian kisat  | Maa:   Indonesia> Naisten tennis. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Jakarta-Palembang 2018 | sekanelinpeli |  |
| Kaakkois-Aasian kisat  | Kaakkois-Aasian kisat  | Kaakkois-Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Manila 2019 | kaksinpeli |  |
|  Kultaa | Manila 2019 | sekanelinpeli |  |
|  Pronssia | Singapore 2015 | nelinpeli |  |
|  Pronssia | Singapore 2015 | joukkuekisa |  |
Gisela Aldila Sutjiadi (s. 2. toukokuuta 1995 Jakarta) on indonesialainen tennispelaaja. Hän on sijoittunut urallaan kaksinpelissä parhaimmillaan WTA-maailmanlistan sijalle 344 toukokuussa 2021 ja nelinpelissä sijalle 64 elokuussa 2022. Hän on voittanut urallaan yhden WTA-turnauksen nelinpelissä. Sutjiadi opiskeli Kentuckyn yliopistossa Yhdysvalloissa ja pelasi siellä myös tennistä.
Fed Cupissa Sutjiadi edusti Indonesiaa ensimmäisen kerran vuonna 2013. Hän on pelannut vuoden 2020 loppuun mennessä 22 maaottelussa voittaen kaksinpelissä 13 ottelua ja häviten viisi.
Tennisura > 2010–2017

Vuonna 2010 Sutjiadi pelasi ensimmäisen kerran ITF-tason turnauksen pääsarjassa Jakartassa. Sutjiadi pääsi välieriin Australian avointen tyttöjen nelinpelissä 2012 Intian Rutuja Bhosalen kanssa. Kesäkuussa 2014 hän eteni puolivälieriin Jakartan ITF-turnauksessa voitettuaan toisella kierroksella turnauksessa toiseksi sijoitetun, maailmanlistan sijalla 512 olleen Kiinan Ao Gain. Seuraavalla viikolla pelatussa Surakartan turnauksessa Sutjiadi saavutti ensimmäisen ammattilaisturnausvoittonsa voitettuaan nelinpeliturnauksen Nadia Ravitan kanssa. Loppuottelussa he voittivat toisen indonesialaisparin Beatrice Gumulya ja Jessy Rompies. Lokakuussa 2017 Sutjiadi eteni välieriin kahdessa Colombon ITF-turnauksessa Sri Lankassa. Ensimmäisessä hän voitti puolivälierissä maailmanlistan sijalla 435 olleen Gozal Ainitdinovan, mutta hävisi hänelle toisella viikolla.
Tennisura > 2018–2020

Aasian kisoissa 2018 Jakartassa ja Palembangissa Sutjiadi saavutti sekanelinpelissä kultaa Christopher Rungkatin kanssa.
Ensimmäisen loppuottelupaikkansa ITF-turnauksen kaksinpelissä Sutjiadi saavutti Surakartassa heinäkuussa 2018, missä hän voitti loppuottelussa Kiinan Du Zhiman. Hän saavutti uransa toisen nelinpelin ITF-turnausvoiton Jakartassa voitettuaan turnauksen Arianne Hartonon kanssa. Marraskuussa Sutjiadi voitti Wangin kanssa Muzaffarnagarin ITF-turnauksen. Marraskuun lopussa hän pääsi loppuotteluun Hua Hinin ITF-turnauksen kaksinpelissä, missä tuli tappio Nudnida Luangnamia vastaan. Seuraavalla viikolla joulukuussa hän hävisi toisessa Hua Hinin turnauksessa loppuottelussa Luangnamille. Hän voitti Ravitan kanssa siellä nelinpeliturnauksen. Tammikuussa 2019 Sutjiadi voitti Singaporen ITF-turnauksen nelinpelin Paige Houriganin kanssa. Huhtikuussa he voittivat Hongkongin ITF-turnauksen. Toukokuussa 2019 Sutjiadi eteni Singaporen ITF-turnauksessa loppuotteluun, mutta hävisi jälleen Luangnamille. Hän voitti siellä kuitenkin nelinpeliturnauksen Houriganin kanssa. Heinä-elokuussa hän voitti Eudice Chongin kanssa Nonthaburissa kaksi ITF-turnausta. Syyskuussa 2019 Sutjiadi karsi pääsystä Jiangxi Openin pääsarjaan, mutta hävisi toisella karsintakierroksella Jana Fettille. Lokakuussa Sutjiadi/Chong voitti vielä kaksi ITF-turnausta Japanissa. Marraskuussa hän hävisi niukasti Taipein WTA125-turnauksen ensimmäisellä kierroksella maailmanlistan sijalla 104 olleelle Tímea Babosille kolmieräisen ottelun. Vuonna 2020 Sutjiadi pelasi vain helmikuussa muutamassa turnauksessa, ennen kuin koronaviruspandemia keskeytti kauden.
Tennisura > 2021–2022

Heinäkuussa 2021 Sutjiadi eteni toiselle kierrokselle Charlestonin WTA125-turnauksen kaksinpelissä. Elokuussa hän eteni karsinnoista pääsarjaan Chicagon WTA250-turnauksessa, jossa voitti karsintafinaalissa maailmanlistan sijalla 91 olleen Clara Burelin. Pääsarjan avauskierroksella hän hävisi kolmieräisessä ottelussa Fiona Ferrolle. Nelinpelissä Sutjiadi voitti toukokuussa pelatun Bonita Springsin ITF-turnauksen Erin Routliffen kanssa ja kesäkuussa pelatun Charlestonin ITF-turnauksen Fanny Stollarin kanssa. Heinä-elokuussa pelatussa WTA125-turnauksessa Charlestonissa Sutjiadi ja Routliffe etenivät loppuotteluun. Seuraavaksi he pelasivat San Josén WTA500-turnauksessa, jossa hävisivät avauskierroksella kolmieräisen ottelun Coco Vandeweghelle ja Caty McNallylle. Marraskuussa pelatussa Midlandin WTA125-turnauksessa Sutjiadi ja Peangtarn Plipuech etenivät loppuotteluun.
Australian avoimissa 2022 Sutjiadi ja Plipuech hävisivät avauskierroksen ottelunsa. Guadalajaran WTA250-turnauksessa ja etenivät puolivälieriin. Huhtikuussa Sutjiadi voitti Astra Sharman kanssa Bogotán WTA-turnauksen nelinpelin. Voiton myötä hän nousee maailmanlistalla ensimmäistä kertaa sadan parhaan joukkoon sijalle 86.
Aiheesta muualla

Aldila Sutjiadi WTA:n sivuilla (englanniksi)
Aldila Sutjiadi ITF:n sivuilla (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Braden Christoffer

| Braden Christoffer> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. elokuuta 1994 (ikä 30) Sherwood Park, AB, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Christo
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura:  HC Bolzano
Sarja:  ICEHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  Bakersfield Condors (AHL) Norfolk Admirals (ECHL) Stjernen Hockey (Norja) HC Innsbruck (ICEHL) JYP (SML)
Braden Christoffer (s. 2. elokuuta 1994 Sherwood Park, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa monikansallisen ICE Hockey Leaguen italialaisjoukkue HC Bolzanossa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Christoffer osaa pelata myös laidassa.
Pelityyli

JYPin silloinen urheilutoimenjohtaja Mikko Viitanen kommentoi Christofferia hänen siirtonsa yhteydessä toukokuussa 2021:
»Christoffer tuo joukkueeseemme ison annoksen ammattilaisjääkiekkoilijan luonnetta ja johtajuutta, sekä kilpailua tuloksentekoketjujen keskikaistalle. Christoffer pelaa periksiantamatonta jääkiekkoa aggressiivisella otteella ja hän omaa myös kiekollista tuloksentekokykyä hyökkäyssuuntaan.»
Leopardi

| Leopardi |
| --- | --- |
 Pohjoisafrikanleopardi (Panthera pardus pardus)
Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Alaheimo::  Isot kissat Pantherinae
Suku::  Panthera
Laji::  pardus
Kaksiosainen nimi
 Panthera pardus  (Linnaeus, 1758) 
 Leopardin levinneisyys. Punainen tarkoittaa entistä levinneisyyttä, keltainen epävarmaa, vaaleanvihreä hajanaista ja tummanvihreä vahvinta ja yhtenäisintä elinaluetta.
Alalajit 
 P. p. pardus – pohjoisafrikanleopardi  P. p. delacouri  P. p. fusca – intianleopardilähde?  P. p. japonensis  P. p. kotiya  P. p. melas  P. p. nimr – eteläarabianleopardi  P. p. orientalis – amurinleopardi 
Katso myös
   Leopardi Wikispeciesissä   Leopardi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Leopardi eli pantteri (Panthera pardus) on suurikokoinen, Afrikassa ja Etelä- ja Itä-Aasiassa elävä kissaeläin. Leopardi on hyvin laajalle levinnyt ja on elinympäristönsä ja ravintonsa suhteen erittäin mukautuva.
Etymologia

Antiikin aikana leopardin uskottiin olevan leijonan ja pantterin risteymä, ja sen nimi tuli kreikan kielen sanoista λέων léōn (leijona) ja πάρδος párdos (pantteri). Pantteria tarkoittava sana tulee sanskritin sanasta पृदाकु pṛdāku (käärme, tiikeri, pantteri). Pantteri-sanalla tarkoitetaan Pohjois-Amerikassa puumaa, Etelä-Amerikassa jaguaaria ja muualla leopardia.
Tieteellisen nimen Felis pardus antoi ruotsalainen luonnontieteilijä Carl von Linné vuonna 1758 ja se oli mukana hänen teoksessaan Systema Naturae.
Leopardin nykyisen tieteellisen nimen (Panthera pardus) sukunimi tulee latinan kautta kreikan sanasta πάνθηρ pánthēr. Kansanetymologian mukaan se olisi sanoista πᾶν pãn (kaikki) ja θήρ thḗr (villieläin) muodostettu yhdyssana. Nykyään sen uskotaan kuitenkin juontuvan indoiranilaisesta sanasta, joka tarkoittaa ’kellanvalkea, vaalea’. Sanskritissa samakantaisia sanoja ovat पाण्डर pāṇḍara (kellanvalkea, vaalea) ja पुण्डरीक puṇḍárīka (valkoinen, tiikeri ym. merkityksiä).
Anatomia

Leopardin ruumiinpituus on 1,05–1,9 metriä ja häntä on 0,60–1,10 metrin pituinen. Suurimmat yksilöt ovat 2,5 metriä pitkiä. Hartiakorkeus on 60–100 senttiä. Naaraat painavat 30–90 kiloa ja jopa puolet suuremmat urokset painavat 40–120 kiloa, joskus enemmänkin. Sukupuolet ovat muuten samannäköisiä. Ylävillä alueilla elävät leopardit ovat kookkaampia kuin alavien maiden yksilöt. Leopardi on Panthera-suvun lajeista toiseksi pienin lumileopardin jälkeen, mutta selvästi rotevampi kuin gepardi (Acinonyx jubatus). Juuri tällainen peruskissan rakenne on tehnyt leopardista niin sopeutuvaisen elinympäristön ja ravinnon suhteen. Tämä näkyy myös leopardin pitkulaisessa luurangossa.
Turkki on lyhyt ja tasainen trooppisilla alueilla ja tiheämpi ja pitempi viileämmässä ilmastossa. Se on täynnä mustia, ruusukkeisia täpliä. Kuviot ovat vaihtelevan muotoisia ja kokoisia. Ruusukkeiden keskus on pohjaväriä tummempi, mutta vaille jaguaarille tyypillisiä pilkkuja. Kupeiden alaosassa ja, vatsapuolella ja raajoissa täplät usein sulautuvat yhteen mustiksi laikuiksi. Pään ja käpälien täplät ovat pieniä ja tiheässä. Jokaisella leopardilla on erilaiset täplät. Hännän juuren rengas- tai täystäplät ovat pitkänomaisia ja muuttuvat hännänpäätä kohden epäsäännöllisiksi täystäpliksi. Hännänpää on alapuolelta valkoinen. Leopardi pitää hännänpäätään hiukan pystyssä ja ilmeisesti se käyttää sitä ainakin näkömerkkinä pennuilleen. Raajojen sisäpuolelta täplät ovat joko yksinkertaisia tai kaksoistäpliä. Korvien ulkopinnat ovat mustanharmaat, ja niiden kärjissä on suuret valkeat täplät. Turkin pohjaväri vaihtelee vaaleankeltaisesta ja harmahtavasta punaruskeaan ja täysin mustaan. Vatsapuoli on selkäpuolta vaaleampi. Väritys vaihtelee leopardin asuinpaikan mukaan. Metsissä elävien leopardien turkki on tummempi kuin kuivilla savanneilla elävien. Somalian aavikoilla elävien leopardien turkki on lähes valkoinen, myös albiinoja leopardeja tunnetaan.
Leopardin pää on leveähkö ja tylppä. Kallo on raskastekoinen ja tylppä. Leuat ovat vahvat ja eläin pystyy raahaamaan paljon itseään suurempia saaliseläimiä. Muiden kissaeläinten tapaan leopardilla on kuusi etuhammasta, joiden sivuilla ovat raateluun sopivat kulmahampaat ja lihanleikkuuseen sopivat poskihampaat. Viiksikarvat sen sijaan ovat pidemmät kuin millään muulla kissaeläimellä. Ne auttavat yhdessä hyvän yönäön kanssa liikkumaan pimeässä. Leopardin leveissä ja vahvoissa käpälissä on käyrät sisäänvedettävät kynnet Jalat ovat melko lyhyet ja tanakat. Korvat lyhyet ja pyöreät.
Musta pantteri

Musta pantteri on leopardin melanistinen eli mustaturkkinen muunnos. Niitä tavataan Aasian sademetsissä ja paikoin Itä-Afrikan vuorilla. Mustan leopardin väri sopii hyvin hämärään sademetsään, sillä se on hyvä naamiointikeino. Sen sijaan vaaleankeltaiset, täplikkäät yksilöt sulautuvat parhaiten savanniympäristöön. Mustan muunnoksen aiheuttaa vain yksi geeni, ja usein samassa pentueessa on sekä täplikkäitä että mustaturkkisia yksilöitä. Musta pantteri ei ole aivan tasaisen musta, vaan sopivassa valaistuksessa turkista erottuvat myös täpläkuvion ääriviivat.
Mustia panttereita on maailman leopardeista noin 11 prosenttia, ja ne elävät lähinnä Kaakkois-Aasiassa. Afrikassa mustat pantterit ovat äärimmäisen harvinaisia. Vuonna 2019 afrikkalainen musta pantteri onnistuttiin valokuvaamaan. Kuvan kerrottiin olevan ensimmäinen valokuva luonnonvaraisesta mustasta pantterista Afrikassa yli sataan vuoteen, mutta tiedon julkistamisen jälkeen on saatu uusia tietoja kahdesta valokuvasta, jotka on otettu kenialaisilla suojelualueilla vuosina 2007 ja 2013.
Levinneisyys

Ennen ihmisen aiheuttamia muutoksia leopardit olivat levinneet kaikkialle Afrikkaan Saharaa lukuun ottamatta, ja laajoille alueille Aasiassa aavikoita, Keski-Aasian aroja, Himalajan ylärinteitä ja Siperian itäisintä osaa lukuun ottamatta. Nykyäänkin leopardeja elää laajoilla alueilla Saharan eteläpuolisessa Afrikassa lukuun ottamatta Etelä-Afrikan keskisiä osia. Pohjois-Afrikassa niitä on nykyään vain Atlasvuorilla ja Egyptin vuoristoseuduilla. Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa leopardeja elää hajanaisina kantoina Arabian niemimaalla, Turkissa, Kaukasuksella, Turkmenistanissa, Uzbekistanissa, Iranissa, Afganistanissa ja Tadžikistanissa. Runsaammat ja yhtenäisemmät elinpaikat ovat Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa, sekä Kiinassa. Borneolta ja Sumatralta leopardit ovat aina puuttuneet. Pohjoisimmat elinpaikat ovat Korean niemimaalla ja Venäjän Kaukoidässä. Leopardit ovat ilmeisesti kadonneet täysin Sansibarista, Libyasta ja eräiltä muilta alueilta . Aavikoilla niitä elää ainoastaan siellä, missä on jokia, vaikka tarpeen tullen ne voivat olla juomatta 10 päivää. Pohjoisessa leopardien levinneisyys ei näytä määräytyvän kylmyyden vaan pikemminkin lumensyvyyden perusteella, sillä ne karttavat paikkoja, joissa lumi on talvisin yli 15 cm syvä.
Huolimatta lajin laajasta levinneisyydestä leopardit luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi. Se on vielä yleinen monilla alueilla, mutta eläinten määrä on vähenemässä lähes koko levinneisyysalueella. Leopardeja uhkaa elinympäristöjen pirstaloituminen, saaliseläinten väheneminen ja metsästys. Myös elinympäristöjen muuttaminen maatalouskäyttöön on pienentänyt lajin levinneisyyttä.
Levinneisyys > Elinympäristö

Leopardeja elää hyvin vaihtelevissa elinympäristöissä ja se on puuman ohella kissaeläimistä mukautuvin elinpiirinsä suhteen. Leopardeja elää puoliaavikoilla, sademetsissä, vuoristoissa, pensastoissa, savanneilla, ruohoaroilla ja Itä-Siperian lumisissa metsissä. Parasta elinaluetta on melko runsaspuustoinen alue, jossa on paljon piiloutumismahdollisuuksia, mutta sitä voi tavata myös täysin avoimilla savanneilla. Vuoristossa leopardi tulee hyvin toimeen vielä 3 000 metrin korkeudessa, mutta muutamia yksilöitä on tavattu jopa 4 600 metrin korkeudessa. Vuonna 1926 eräs leopardi löydettiin jäätyneenä yli 5 600 metrin korkeudesta Kilimanjaron rinteiltä läheltä ikijäätä. Leopardi ei karta asutustakaan ja ne ovat sopeutuneet elämään myös kaupungeissa. Kaupunkilaisleopardeja elää muun muassa Nairobissa, jossa ne etsivät ruokaa roskasäiliöistä ja ryöstävät kanaloita ja syövät kulkukoiria.
Ravinto

Leopardi syö kaikkea eläinravintoa lantakuoriaisista jättiläishirviantilooppeihin. Saharan eteläpuolisessa Afrikassa sen saalisvalikoimaan kuuluu 92 eläinlajia. Mieluisinta saalista ovat pienehköt tai keskikokoiset saaliseläimet, kuten apinat, gasellit, antiloopit, peurat ja muut sorkkaeläimet. Saaliiksi kelpaavat myös linnut, käärmeet, piikkisiat ja pienet jyrsijät, satunnaisesti kalat, sammakkoeläimet ja hedelmät. Saalis riippuu paljolti metsästysmaista ja yksilöllisistä eroista. Ruohonsyöjät ovat suosiossa ruohotasangoilla, kädelliset ja jyrsijät metsässä. Tavallisesti leopardi hiipii lähes äänettömästi ja kärsivällisesti saaliin perässä ja hyökkää sitten yllättäen tappaen saaliinsa puremalla sitä niskaan. Ahnaita kuokkavieraita, kuten hyeenoita, välttääkseen se raahaa usein uhrinsa puuhun ja asettaa sen korkealle oksanhankaan.lähde?Se voi raahata puuhun itseään painavamman saaliin: eräs yksilö raahasi 125 kg painavan kirahvinpoikasen 5,7 metrin korkeudelle. Leopardi saalistaa yleensä öisin, mutta Sri Lankalla, jossa se on tiikerien puuttumisen takia huippupeto, se on usein liikkeellä myös päiväsaikaan.
Viholliset

Pennut ovat erittäin alttiita vaaroille, mutta aikuisella leopardilla on ihmisen lisäksi vain vähän luonnollisia vihollisia. Krokotiilit, tiikerit ja leijonat voivat surmata aikuisiakin leopardeja.lähde?
Aiheesta muualla

Laji.fi: Leopardi (Panthera pardus)
ITIS: Panthera pardus (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Panthera pardus, the Leopard (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Panthera pardus:  Wikidata: Q34706  Wikispecies: Panthera pardus  ADW: Panthera_pardus  BioLib: 2022  BOLD: 73504  CoL: 4CGXR  CMS: panthera-pardus  ECOS: 1563  EoL: 328673  EPPO: PNTHPA  GBIF: 5219436  iNaturalist: 41963  IRMNG: 10200769  ISC: 70717  ITIS: 183804  IUCN: 15954  MDD: 1006022  MSW: 14000250  NBN: NHMSYS0000377062  NCBI: 9691  Observation.org: 79433  Open Tree of Life: 42324  Paleobiology Database: 72185  Paleobiology Database: 72185  Species+: 8619  TSA: 12801  Xeno-canto: Panthera-pardus 
Felis pardus:  Wikidata: Q47450956  GBIF: 4969816  ZooBank: B22785BC-F90D-4948-9FE3-8ECCE4A2ECD2 
Musta pantteri
Leopardin pentu
Leopardi puuhun raahaamansa saaliin kanssa.
Ilmavoimien kiltaliitto

Ilmavoimien Kiltaliitto ry on Suomen ilmavoimien toiminnan piiriin liittynyt kiltaliitto. Siihen kuuluvat jäseninä  Lapin Lennoston Kilta, Satakunnan Lennoston Kilta, Karjalan Lennoston Kilta, Ilmasotakoulun Kilta, Lentosotakoulun Kilta, Lentovarikon Kilta, Viestikoelaitoksen Kilta, Ilmavoimien viestikilta, Lentotekniikan Kilta ja Utin Ilmakilta.
| Ilmavoimien toimintaan liittyvät killat> nimi | Ilmavoimien toimintaan liittyvät killat> kunta | Ilmavoimien toimintaan liittyvät killat> perustettu | Ilmavoimien toimintaan liittyvät killat> muuta | Ilmavoimien toimintaan liittyvät killat>  | Ilmavoimien toimintaan liittyvät killat>  | Ilmavoimien toimintaan liittyvät killat>  | Ilmavoimien toimintaan liittyvät killat>  | Ilmavoimien toimintaan liittyvät killat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lapin Lennoston Kilta |  | 14. huhtikuuta 1962 | entinen Lapin Lennoston – Lentorykmentti 4:n kilta |  |  |  |  |  |
| Satakunnan Lennoston Kilta |  | 18. lokakuuta 1968 |  |  |  |  |  |  |
| Karjalan Lennoston Kilta |  | 1. huhtikuuta 1980 |  |  |  |  |  |  |
| Ilmasotakoulun Kilta |  | 29. huhtikuuta 2006 |  |  |  |  |  |  |
| Lentosotakoulun Kilta |  | 9. kesäkuuta 1968 |  |  |  |  |  |  |
| Lentovarikon Kilta |  | 4. huhtikuuta 1991 |  |  |  |  |  |  |
| Viestikoelaitoksen Kilta |  | 3. kesäkuuta 1987 |  |  |  |  |  |  |
| Ilmavoimien Viestikilta |  | 5. joulukuuta 1965 |  |  |  |  |  |  |
| Lentotekniikan Kilta |  | 4. marraskuuta 1966 |  |  |  |  |  |  |
| Kymenlaakson Ilmakilta |  | 20. helmikuuta 1966 |  |  |  |  |  |  |
| Helikopterikilta |  | 25. helmikuuta 1997 |  |  |  |  |  |  |
The Node

| The Node |
| --- | --- |
 Rakennustyömaa helmikuussa 2025. Taustalla Pasilan veturitallit ja vasemmalla Teollisuuskadun tunneli.
Sijainti:  Keski-Pasila, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°11′49.7″N, 24°55′58.14″E
Rakennustyyppi:  toimistorakennus
Rakennustyöt aloitettu:  elokuu 2024
Valmistumisvuosi:  2028 (arvio)
Suunnittelija:  JKMM Arkkitehdit
Rakennuttaja:  Varma
Käyttäjä:  mm. Elisa
Korkeus:  130 m
Kerrosluku:  32
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
The Node on rakenteilla oleva 130 metriä korkea ja 32-kerroksinen tornitalo Helsingin Keski-Pasilassa. Valmistuessaan arviolta vuonna 2028 siitä tullee Suomen korkein toimistorakennus ja ensimmäinen Tripla-kompleksin eteläpuolelle valmistuvista pilvenpiirtäjistä.
The Noden on suunnittelut JKMM Arkkitehdit ja sen rakennuttaa Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma. Rakennuksen päävuokralaiseksi tulee telekommunikaatioyritys Elisa, mutta siihen tulee tilaa myös muille yrityksille sekä ravintola- ja kahvilatiloille. The Nodeen rakennetaan yhteensä yli 3 000 toimistotyöpistettä ja 43 000 neliömetriä vuokrattavaa pinta-alaa.
Helsingin kaupunki, Senaatti-kiinteistöt ja Varma allekirjoittivat noin 31,4 miljoonan euron arvoisen tonttikaupan 30. elokuuta 2024, minkä jälkeen rakennustyöt alkoivat välittömästi. Tornitalon harjakorkeus arvioidaan saavutettavan alkuvuodesta 2027. Rakennustyöt valmistunevat vuoden 2028 loppukevääseen mennessä.
Aïssa Laïdouni

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 13. joulukuuta 1996 (ikä 28)
Syntymäpaikka: Livry-Gargan, Ranska
Pelipaikka: keskikenttä
Pituus: 183 cm
Seura
Seura:  Al-Wakrah
Junioriseurat
 ?–2016:  SCO Angers
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2016–2018 2016–2017 2017–2018 2018 2018–2020 2020–2023 2023–2024 |  Angers →  Les Herbiers VF →  FC Chambly →  Chambly B  FC Voluntari  Ferencváros  Union Berlin | 1 (0) 27 (1) 18 (2) 2 (0) 52 (7) 64 (6) 37 (2) |
Maajoukkue
| 2021– |  Tunisia | 36 (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 22. elokuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 1. marraskuuta 2023.
Aïssa Bilal Laïdouni (arab. عيسى بلال العيدوني‎, s. 13. joulukuuta 1996 Montfermeil, Ranska) on ranskalais-tunisialainen jalkapalloilija. Keskikentällä pelaava Laïdouni edustaa qatarilaista Al-Wakrahia, johon hän siirtyi kesällä 2024 Saksan Bundesliigan Union Berlinistä.
Laïdouni pelasi Angersissa yhden ottelun Ligue 1:ssä huhtikuussa 2016. FC Voluntarissa hän pelasi kausilla 2018–2020 putoamiskarsinnat mukaan lukien 52 Romanian pääsarjaottelua ja teki seitsemän maalia. Hän pelasi Ferencvárosissa kahden ja puolen kauden aikana 64 Unkarin liigan ottelua ja teki kuusi maalia. Hän voitti Unkarin-mestaruuden vuosina 2021 ja 2022 sekä Unkarin cupin 2022. Hän pelasi Ferencvárosissa viisi ottelua Mestarien liigassa. Eurooppa-liigassa hän teki yhden maalin pelaamissaan kymmenessä ottelussa. Union Berlinissä hän on vuodenvaihteeseen 2023–2024 mennessä pelannut Bundesliigassa 27 ottelua ja tehnyt kaksi maalia. Eurooppa-liigassa hän on pelannut neljä ja Mestarien liigassa kuusi ottelua ilman maaleja.