stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyminlinna
Historia

Ensimmäinen Kyminlinnan paikalle rakennettu linnoitus oli vuosina 1791–1795 rakennettu muutamia satoja metrejä halkaisijaltaan oleva bastionilinnoitus. Linnoituksen rakennustöiden valvojana toimi aluksi venäläinen marsalkka Aleksandr Suvorov. Suvorovin jälkeen töitä johti hollantilaissyntyinen kenraali Jan Peter van Suchtelen. Tämä niin sanottu Suvorovin linnoitus purettiin uuden, kuusi kertaa suuremman Kyminlinnan tieltä, joka rakennettiin vuosina 1803–1808. Suchtelen toimi myös uuden linnoituksen rakennustöiden valvojana ja suunnittelijana. Linnoitus ei ollut täysin valmistunut Suomen sotaan mennessä ja menetti sen jälkeen sotilaallisen merkityksensä Venäjän ja Ruotsin rajan siirryttyä Kymijoelta Tornionjokeen. Kyminlinna ei joutunut sotatoimien kohteeksi Krimin sodan aikana, jolloin Ruotsinsalmen merilinnoitukset tuhottiin.
Suomen sisällissodan aikana Kyminlinna toimi punakaartin koulutuskeskuksena. Sisällissodassa 9. huhtikuuta 1918 Kyminlinnassa käytiin linnoituksen historian ainoa todellinen taistelu. Siinä saksalainen joukko-osasto hyökkäsi linnoituksessa olevia punakaartilaisia vastaan. Kyminlinnan taistelussa kaatui yhteensä parikymmentä miestä, muun muassa saksalainen sotilas, joka on haudattu Kotkan vanhalle hautausmaalle nimellä Willy Heinz merkittyyn hautaan. Willy Heinzista on Veikko Lavi tehnyt laulun.
1920–1930-luvuilla Kyminlinna toimi inkeriläisten pakolaisten leirinä. Linnoitus on toiminut myös sotavankien kokoomaleirinä, kulkutautisairaalan keuhkotautiosastona ja suojeluskuntien ampumaratana. Kyminlinna oli Suomen puolustusvoimien käytössä vuosina 1939–2005. Muun muassa silloinen Merivoimien Keskusvarikko 2 toimi Kyminlinnassa. Viimeisin joukkoyksikkö oli Kotkan Rannikkoalueen (KotRA) Koulutuspatteri.
Aamulla 2. heinäkuuta 1978 vartiossa ollut varusmies sytytti tuleen varuskunnassa olleen ammusvaraston, joka räjähti. Tapaus ei aiheuttanut henkilövahinkoja.
Nykytila

Eduskunta hyväksyi täysistunnossa 24. kesäkuuta vuoden 2024 toisen lisätalousarvion valtiovarainvaliokunnan mietinnön mukaisesti. Päätös antaa Senaatti-kiinteistöille mahdollisuuden linnoituksen luovuttamiseksi pois valtiolta ja avaa uudenlaisen mahdollisuuden Kyminlinnan alueen tulevaisuuden suunnitteluun ja kehittämiseen uusien julkisen sektorin toimijoiden kuten Kotkan kaupungin kanssa tai yksityisten tahojen kanssa. Myös julkisen ja yksityisen rahan yhdistävän säätiön perustaminen alueen omistamiseksi ja ylläpitämiseksi on nyt mahdollista. Senaatti-kiinteistöt lähestyy aluksi Kotkan kaupunkia. Osia alueesta on ollut myynnissä jo aiemmin, mutta nyt kyseessä on koko linnoitusalueen myynti.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyminlinna Wikimedia Commonsissa
Palanen Karjalaa ja Inkeriä entisessä venäläisessä linnassa, Suomen Kuvalehti, 25.05.1935, nro 21, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kappale Karjalaa ja Inkeriä. Rauhanaikainen sotapakolaisleiri nykyaikaisen teollisuuskaupungin liepeillä, Seura, 27.04.1938, nro 17, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Alueen vanha kartta v.1816 jossa mm. kalmisto joka on nykyisen asutuksen keskellä Kotkan Hovilan kaupunginosassa
Kyminlinnan linnoituksen rakennuspiirustukset Kansallisarkisto
Kyminlinnan linnoituksen rakennuspiirustukset Dicihakemisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kyminlinnan historiaa Laatinut Teemu Leivo
Kulla (Dragsfjärd)

Kulla on kylä Dragsfjärdissä Kemiönsaaren kunnassa. Sen lähikyliä ovat Kärra, Labbnäs, Genböle ja Stusnäs. Kylät ohitse kulkee seututie 183.
Kullaan on noin 2 kilometriä Dragsfjärdin kirkonkylästä ja 6,5 kilometriä Taalintehtaan keskustasta.
Aiheesta muualla

Kulla Finlandssvenska bebyggelsenamn (ruotsiksi)
Krister Savonen

| Krister Savonen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. toukokuuta 1994 (ikä 30)
Salibandyn pelaaja
Lempinimi:  Lese
Pelipaikka:  puolustaja
Seura:  Classic
Pelinumero:  56
Pituus:  172 cm
Paino:  78 kg
| Urheilijan ura> Junioriseurat |
| --- | --- | --- | --- |
: Roismalan Ponnistus
Seurat
| Vuodet | Seura | Ottelut (M+S=P) | Ottelut (M+S=P) |
| 2010–2022 | Classic | 179 (51+75=126) | 179 (51+75=126) |
Maajoukkue
| 2011–2022 |  Suomi | 50 (16+16=32) | 50 (16+16=32) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten Salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten Salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten Salibandy.MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten Salibandy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Riika 2016 | Salibandy |  |
|  Kultaa | Praha 2018 | Salibandy |  |
Krister Savonen (s. 19. toukokuuta 1994) on peliuransa lopettanut suomalainen salibandypelaaja ja maailmanmestari. Hän edusti suurimman osan urastaan seurajoukkuetasolla tamperelaista Classicia.
Savonen oli mukana maailmanmestaruuden voittaneessa Suomen joukkueessa Riian MM-kilpailuissa 2016 sekä Prahan MM-kisoissa 2018. Hänet valittiin myös vuodelle 2021 siirrettyihin Helsingin MM-kisoihin mutta jäi turnauksesta pois, koska ei ehtinyt toipua syyskuussa F-Liigan ottelussa saamastaan aivotärähdyksestä. Joulukuussa 2021 Savonen ilmoitti, ettei pelaa enää kaudella 2021–2022.
Savonen ilmoitti lopettavansa uransa 3.5.2022. Lopettamisensa jälkeen hän on kärsinyt erilaisista neurologisista oireista ja mielenterveysongelmista. Hän asuu nykyään Sveitsissä ja toimii siellä salibandyvalmentajana ja salibandytarvikkeiden myyjänä.
Ruotsalainen salibandylehti Innebandymagazinet valitsi Savosen maailman toiseksi parhaaksi miespelaajaksi vuosina 2017 ja 2018.
Saavutukset > Maailmanmestaruuskilpailut

Kultaa (2): 2016 ja 2018
Saavutukset > F-liiga

Kultaa (4): 2016, 2017, 2018 ja 2019
Hopeaa (1): 2014
Pronssia (1): 2013
Saavutukset > Suomen Cup

Kultaa (4): 2014, 2018, 2019 ja 2020
Hopeaa (4): 2012, 2013, 2015 ja 2017
Saavutukset > Henkilökohtaiset

Maailman parhaat salibandypelaajat -listasijoitus (Innebandymagazinet):
2. 2017 ja 2018
4. 2019
7. 2016
8. 2020
Kuusi miestä ja kaaos

Kuusi miestä ja kaaos (engl. Complete Savages) on vuosina 2004-2005 esitetty komediasarja. Sarjaa tehtiin 19 jakson verran 24. syyskuuta – 17. kesäkuuta välisenä aikana. Sarjan päähenkilöitä esittivät mm Keith Carradine, Andrew Eiden, Shaun Sipos, Erik von Detten, Evan Ellingson, Jason Dolley, Vincent Ventresca ja Mel Gibson, joka toimi myös yhtenä sarjan tuottajana ohjaten kolme jaksoa.
Aiheesta muualla

Kuusi miestä ja kaaos Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Krisantien tuulivoimalaitos

| Krisantien tuulivoimalaitos |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Eurajoki
Koordinaatit:  61°12′54″N, 21°43′19″E
Sähköverkkoon:  2005 
Valmistunut:  2005 
Laajennettu:  2013 
Perustaja:  Ari-Matti Väkiparta
Rakennuttaja:  Ari-Matti Väkiparta
Omistaja:  Ari-Matti Väkiparta 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  20 m 
Tuulivoimalat:  1 × Enercon E40/500 (0,5 MW) 
Kapasiteetti:  0,5 MW
 fiKrisantien tuulivoimalaitos 
Krisantien tuulivoimalaitos on Satakunnassa Eurajoen kirkonkylällä Krisankulmalla sijaitseva tuulivoimalaitos, jonka kapasiteetti on 500 kilowattia eli 0,5 megawattia. Tuulivoimalan on rakentanut ja sen omistaa Ari-Matti Väkiparta.
Yleistä

Tuulivoimalaitos on yksityinen ja se sijaitsee Eurajoen kirkonkylän luoteispuolella, noin 1,5 kilometriä kirkolta, ja aivan valtatien 8 varrella. Voimala sijaitsee 20 metrin korkeudella mpy.
Tuulivoimalaitos on saksalaisen Enerconin valmistamaa E40/500-mallia, jonka tuuliturbiinin halkaisija mallin mukaan 40 metriä.
Historiaa > Ensimmäinen tuulivoimalaitos

Tuulivoimaloita on Krisankulmalla toiminut kaksi ja ne molemmat ovat kuuluneet Ari-Matti Väkiparralle. Ensimmäinen tuulivoimalaitos pystytettiin joulukuussa 2005. Se oli NEG Miconin 250 kilowatin eli 0,25 megawatin M250/24-mallin tuulivoimala , joka oli ostettu käytettynä omaan käyttöön. Kyseistä mallia on valmistettu myös ennen 1997 Moconin nimellä, mutta sen jälkeen kun Micon yhdistyi Nordtankin (NEG) kanssa vuonna 1997, alettiin voimaloita markkinoida nimellä NEG Micon. Suuri tuulivoimaloiden valmistaja Vestas osti NEG Miconin vuonna 2004, jonka jälkeen Miconin voimaloita ei enää markkinoitu aktiivisesti. Kyseisen voimalan napakorkeus oli 36 metriä ja tuuliturbiinin halkaisija oli 30 metriä. Sen vuosituotanto oli 82 megawattituntia vuonna 2006 eli 0,082 gigawattituntia . Voimala tunnettiin Valtion tieteellisen tutkimuskeksuksen (VTT) vuositilastoissa nimellä Krisantie tai Krisantie 1.
Historiaa > Toinen tuulivoimalaitos

NEG Micon purettiin  kesäkuussa 2013 ja käytettynä hankittu Enerconin voimalaitos pystytettiin sen tilalle . Tämän tuulivoimalaitoksen tunnistaa tilastoista nimellä Krisantie 2.
Kunniatohtori

Kunniatohtori (lat. doctor honoris causa, dr. h. c.) on henkilö, jolle yliopiston tiedekunta on myöntänyt tohtorin arvonimen jonkin saavutuksen takia mutta joka ei ole suorittanut tohtorintutkintoa tässä tiedekunnassa. Sen sijaan kunniatohtori on saavuttanut vastaavia ansioita akateemisen maailman ulkopuolella tai hän on muutoin edistänyt tieteellistä tutkimusta erityisen ansiokkaasti. Kunniatohtoriksi vihkiminen on korkein huomionosoitus, mitä yliopisto voi ihmiselle osoittaa.
Suurin osa kunniatohtoreista on joko jonkin toisen tieteenalan edustajia tai tutkijakollegoita, jotka tiedekunnassa halutaan esimerkiksi kansainvälisten yhteyksiensä takia liittää työyhteisöön. Välillä saatetaan merkittäviä poliitikkoja, kulttuuripersoonia, kuten kirjailijoita, tai muita vaikuttajia nimittää kunniatohtoreiksi.
Kunniatohtorin arvonimi myönnetään yliopiston promootiossa. Etuosa kunniatohtorin arvonimen lyhenteessä riippuu siitä, mikä tiedekunta on arvon myöntänyt; esimerkiksi fil. dr. h. c. on filosofisen tiedekunnan myöntämä.
Kris Versteeg

| Kris Versteeg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. toukokuuta 1986 (ikä 38) Lethbridge, Alberta, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  80 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2006–2020
Aik. seurat:  Providence Bruins (AHL),   Norfolk Admirals (AHL),   Rockford IceHogs (AHL),   Chicago Blackhawks (NHL),   Toronto Maple Leafs (NHL),   Philadelphia Flyers (NHL),  Florida Panthers (NHL)   Chicago Blackhawks (NHL)   Carolina Hurricanes (NHL)   Los Angeles Kings (NHL)   Calgary Flames (NHL)   Avangard Omsk (KHL)   Växjö Lakers (SHL)   HK Nitra (SloEL)
NHL-varaus:  134. varaus, 2004 Boston Bruins
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Chicago Blackhawks | 2010  |
|  | Chicago Blackhawks | 2015  |
Kristopher Royce ”Kris” Versteeg (s. 13. toukokuuta 1986 Lethbridge, Alberta, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut ammattilaisjääkiekkoilija. Hän on pelannut NHL-urallaan Calgary Flamesissa, Carolina Hurricanesissa, Chicago Blackhawksissa, Florida Panthersissa, Los Angeles Kingsissa, Philadelphia Flyersissa ja Toronto Maple Leafsissa. Hän on voittanut urallaan kaksi Stanley Cupia.
Ura

Versteeg pelasi kaudet 2002–2006 WHL-juniorisarjassa Lethbridge Hurricanesissa, Kamloops Blazersissa ja Red Deer Rebelsissä. Boston Bruins varasi Versteegin NHL:n varaustilaisuudessa 2004. Kauden 2005–2006 jälkeen hän teki try-out-sopimuksen AHL-joukkue Providence Bruinsin kanssa ja pelasi lopulta siellä 13 ottelua. Kesällä 2006 Versteeg teki kolmen vuoden tulokassopimuksen Bostoniin.
Versteeg pelasi kauden 2006–2007 Bostonin farmissa Providencessä, kunnes hänet kaupattiin 43 pelin jälkeen Chicago Blackhawksiin vaihdossa Brandon Bochenskiin. Loppukauden Versteeg pelasi Chicagon farmiseurassa Norfolk Admiralsissa. Kaudella 2007–2008 Versteeg pelasi pääosin Chicagon farmijoukkue Rockford IceHogsissa, mutta hän pelasi myös 13 ottelua Chicagossa tehden tehopisteet 2+2. Kaudella 2008–2009 Versteeg pelasi ensimmäisen kokonaisen täyden kautensa NHL:ssä. Hän teki runkosarjassa 22 maalia ja 53 pistettä ja oli kauden päätteeksi ehdolla vuoden tulokkaaksi, Calder Memorial Trophyn saajaksi.
Kaudella 2009–2010 Versteeg voitti uransa ensimmäisen Stanley Cupin. Hän ylitti toisen kerran urallaan 20 maalin rajan, kun hän iski 20 maalia runkosarjassa. Pudotuspeleissä hän teki kuusi maalia, joista kaksi oli ottelun voittomaaleja. Kauden jälkeen Chicago joutui kuitenkin myymään pelaajiaan. Joukkueen pelaajabudjetti oli nousemassa yli NHL:n määrämän palkkakaton, kun sen avainpelaajien Patrick Kanen, Jonathan Toewsin ja Duncan Keithin monivuotiset sopimukset astuivat voimaan kaudeksi 2010–2011. Versteeg kaupattiin Toronto Maple Leafsiin yhdessä Bill Sweattin kanssa. Chicago sai kaupassa Viktor Stålbergin, Philippe Paradisin ja Christoper DiDomenicon.
Versteeg ei pelannut kautta 2010–2011 loppuun Maple Leafsissa, sillä hänet kaupattiin helmikuussa 2011 Philadelphia Flyersiin, joka antoi vaihdossa ensimmäisen ja kolmannen kierroksen varausoikeuden varaustilaisuuteen 2011.
Kauden 2010–2011 jälkeen heinäkuun 1. päivä Versteeg kaupattiin Philadelphiasta Florida Panthersiin. Flyers sai kaupassa vastineeksi Floridan toisen kierroksen varausvuoron vuodelle 2012 tai 2013, ja San Josen kolmannen kierroksen varauksen vuodelle 2012, jonka Panthers oli saanut aikaisemmin. Hän oli kaudella 2011–2012 joukkueensa kolmanneksi paras pistemies sekä toiseksi paras maalintekijä tehtyään 54 tehopistettä, 23 maalia ja 31 syöttöpistettä, 71 runkosarjaottelussa sekä viisi tehopistettä, kolme maalia ja kaksi syöttöpistettä, seitsemässä pudotuspeliottelussa. Heinäkuussa 2012 Versteeg teki Floridan kanssa nelivuotisen jatkosopimuksen.
Työsulun lyhentämällä NHL-kaudella 2012–2013 loukkaantumiset (ensin rinta- ja myöhemmin polvivamma) rajoittivat hänen kautensa kymmeneen otteluun. Marraskuussa 2013 hän siirtyi kesken kauden 2013–2014 takaisin Chicago Blackhawksiin pelaajakaupassa, jossa Chicago sai hänen lisäkseen Philippe Lefebvren ja jossa Florida sai vaihdossa Jimmy Hayesin sekä Dylan Olsenin.
Perhe

Versteegin nuorempi veli Mitch pelaa puolustajana HK Nitran joukkueessa Slovakian Extraliigassa pääsarjatasolla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kris Versteeg The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Kuninkaanmänty (Köyliö)

Kuninkaanmänty.
Kuninkaanmänty on Köyliössä sijaitseva kelottunut metsämänty (Pinus sylvestris), jonka juurella Ruotsin kuningas Kustaa III ruokaili Satakunnan vierailunsa yhteydessä vuonna 1775. Se sijaitsee Ilmiinjärven rannalla Köyliön ja Kokemäen välisen yhdystien 2140 varrella. Järven eteläpäässä olevan uimarannan pysäköintialueella on opastus Kuninkaanmännylle ja paikalla on myös infotaulu. Kuninkaanmännyn kyljessä on graniittinen muistolaatta, johon on kaiverrettu teksti ”Kuningas Kustaa III ruokaili seurueineen 24.6.1775 tämän männyn juurella”.
Historia

Kustaa III:n vierailu oli osa eerikinretkeä, jollaisen valtaistuimelle nousseet hallitsijat tekivät valtakuntansa eri osiin. Hämeenlinnasta matkaan lähtenyt kuninkaallinen seurue saapui 24. kesäkuuta 1775 Huittisiin, josta se jatkoi Kokemäelle ja sieltä edelleen Huovintietä pitkin Köyliön Ilmiinjärvelle. Kuninkaan ohella seurueeseen kuuluivat muun muassa valtakunnanmarsalkka Hans Henrik von Lieven, valtakunnanneuvos Ulrik Scheffer sekä useita kenraaleita ja korkeita virkamiehiä. Ilmiinjärven rannalla kuningas pysähtyi syömään päivällista tuuhean männyn juurelle. Ruokailun ja lepotauon jälkeen matkaa jatkettiin Kankaanpään kylään, jossa Kustaa tarkasti paikalle leiriytyneen Kuninkaallisen henkirakuunarykmentin harjoitukset. Kankaanpäässä yövyttyään seurue jatkoi aamulla kohti Turkua.
Ruokailupaikalla kasvanut puu nimettiin kansan keskuudessa Kuninkaanmännyksi, ja siitä tuli nopeasti suosittu nähtävyys. Tarinan mukaan männyn kylkeen oli vierailun aikana kaiverrettu myös kuninkaan nimikirjaimet, mutta kirkkoherra Viktor Salminen kertoi vuonna 1905 julkaistussa pitäjänhistoriikissa, että kirjoitus oli jo tuolloin tärvelty. Vielä 1950-luvulla nimikirjaimista kuitenkin kerrottiin olevan jäljellä joitakin piirtoja. Kuninkaanmännyn pinnassa on paljon muita kaiverruksia, joita paikalla vierailleet ovat vuosikymmenten kuluessa tehneet. Muun muassa nuorilla pariskunnilla oli tapana kaivartaa nimikirjaimensa puuhun aina 1900-luvun puoliväliin saakka. Vuonna 1957 mäntyyn kiinnitettiin muistolaatta. Kuninkaanmännyn lisäksi Kustaa III:n vierailun mukaan on nimetty Kankaanpään Kuninkaanlähde.
2000-luvun alussa Kuninkaanmännyn tyviosassa todettiin lahoamisen merkkejä. Puun pelättiin kaatuvan kovassa myrskyssä, minkä vuoksi sitä päätettiin keventää katkaisemalla latva. Syyskuussa 2005 Kuninkaanmänty lyhennettiin noin neljän metrin korkuiseksi ja sen päälle rakennettiin suojakatos. Puun todellisesta iästä ei tuolloin oltu varmoja, joten se määriteltiin irtisahatuista paloista Joensuun yliopiston dendrokronologian laboratoriossa. Dosentti Pentti Zetterbergin johdolla tehty tutkimus vahvisti, että mänty oli aloittanut kasvunsa noin vuonna 1722 ja oli jo täysikasvuinen kuninkaan vierailun aikana. Vielä 1920-luvulla Kuninkaanmännyn kerrottiin olleen Köyliönkartanon metsien suurin petäjä, mutta vuosilustojen perusteella säännöllinen kasvu loppui 1929, ja puu keloutui 1940-luvun ensimmäisen puoliskon aikana.
Köyliö-seura on teettänyt männystä sahatuista paloista muistoesineitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuninkaanmänty Wikimedia Commonsissa
Kuninkaanmännyn opastetaulu.
Kunniaritarikunta (Kreikka)

Ritarikunnan tunnuksia
Kunniaritarikunta (kreik. Τάγμα της Τιμής, Tágma tis Timís) on kreikkalainen ritarikunta, joka perustettiin vuonna 1975. Se korvasi Yrjö I:n ritarikunnan, joka lakkautettiin samana vuonna. Kreikkalaisten ritarikuntien keskenäisessä järjestyksessä se on toiseksi korka-arvoisin.
Kunnianosoitusta jaetaan Kreikan kansalaisille, jotka ovat osallistuneet maan itsenäisyystaisteluihin, hallinnon edustajille sekä taiteen, tieteen ja teollisuuden alalla erikoisesti ansioituneille henkilöille. Lisäksi kunniamerkkiä voidaan myöntää ulkomaalaisille, jotka ovat ansioituneet ja edistäneet Krekan valtiota.
Kunnianosoitusta jaetaan viidessä luokassa:
Suurristi
Suurkomentaja
Komentaja
Upseeri
Hopearisti
Kuma (1919)

| Kuma / 球磨 |
| --- | --- |
 Kuma Tsingtaon edustalla vuonna 1935

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Sasebon laivastoarsenaali
Kölinlasku:  29. elokuuta 1918
Laskettu vesille:  14. heinäkuuta 1919
Palveluskäyttöön:  31. elokuuta 1920
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 11. tammikuuta 1944
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 588 t (standardi) 5 926 t (kuormattu)
Pituus:  158,6 m (vesiraja) 162,1 m (kokonaispituus)
Leveys:  14,2 m
Syväys:  4,8 m
Koneteho:  90 000 shp
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  450
Aseistus
Aseistus:  7 x 140 mm/50 type 3 -tykkiä 2 x 80 mm/40 type 3 -ilmatorjuntatykkiä 8 x 533 mm torpedoputkea 58 x miinaa
Kuma (jap. 球磨) oli Keisarillisen Japanin laivaston Kuma-luokan kevyt risteilijä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Sasebon laivastoarsenaalilta, missä köli laskettiin 29. elokuuta 1918. Alus laskettiin vesille 14. heinäkuuta 1919 ja otettiin palvelukseen 31. elokuuta 1920.
Palvelus

Alus upotettiin 11. tammikuuta 1944.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuma (1919) Wikimedia Commonsissa
Kuma-luokan kevyet risteilijät
Kutšane

| Kutšane Кучане |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Puškinskije Goryn piiri
Koordinaatit:  57°04′10″N, 28°56′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Sorotin valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Sorot
Laskujoki:  Sorot
Järvinumero:  01030000111102000026639
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  63 – 64 m 
Pituus:  2,1 km 
Leveys:  1,2 km 
Pinta-ala:  174 ha  
Tilavuus:  0,006 km³ 
Keskisyvyys:  3,5 m 
Suurin syvyys:  2 m 
Valuma-alue:  3 920 km² 
Saaria:  1 
 fiKutšane 
Kutšane (ven. Кучане) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Puškinskije Goryn piirissä.
Maantietoa

Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä eli 174 hehtaaria. Järvellä on suora yhteus vieressä virtaavaat Sorotjokeen, joka virtaa järven sivuitse sen länsipäässä. Järven itärannalla on pieni kylä Petrovskoje (Петровское) ja lounaispäässä sijaitsee nähtävyytenä esiteltävä Alexander Pushkin museoksi muutettu kotikartano (Музей-заповедник Михайловское). Kartanon takana sijaitsee pienempi lampi Malenets (Маленец).
Luontoarvoja

Järven rannat ovat paikoin jyrkät ja rinteiset, mutta matalien rantojen kohdalla kasvaa suomaata. Järven pohja on hiekkaa ja silttiä, mutta rannoilla on kivikkoakin. Lähiympäristön rannat ovat suota ja luhtaniittyä. Järvessä on runsaasti eri kalalajeja, jotka liikkuvat joen ja järven välillä: lahna, hauki, ahven, kiiski, pasuri, sorva, salakka, suutari, salakka, made, säyne, törö, rantanuoliainen, mutakala, toutain ja allikkosalakka, sekä joitakin Rutilus- ja Carassius-suvun kalalajeja.
Puškinin syksy lokakuussa 2011
Puškinin hautamonumentti
Puškinin kartanon ympäristöä joella
Näkymä Malenetsille
Vesistösuhteita

Kutšane sijaitsee Sorotin valuma-alueessa. Sorot on Velikajan sivujoki ja kuuluu siten Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Kutšane on läpivirtausjärvi, jonka vesi vaihtuu järven länsiosassa alituiseen ja muualla riippuen tuulista. Järven valuma-alueen koko on sama kuin Sorotin yläjuoksullakin, mutta sen arvo riippuu lähteistä ja on joko 3 920 neliökilometriä  tai 3 850 neliökilometriä.
Huomautuksia

↑  Korkeusarvo on saatu lähteenä olevasta neuvostokartasta, jossa järvi jää jokiuomassa olevien korkeusarvojen 63 metriä ja 64 metriä mpy. väliin.
1 2 3 4 5  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus sekä asutus on tarkistettu Google Earth-karttapalvelusta käyttäen  järven koordinaatteja.
↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla sen pinta-ala sen keskyvyydellä.
1 2 3 4 5 6  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Кучане, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kutšane Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: ru:Кучане
Käännös suomeksi
Kunniaritarien ritarikunta

Ritarikunnan tunnuksia
Kunniaritarien ritarikunta (engl. Order of the Companions of Honour) on englantilainen, kuningas Yrjö V:n vuonna 1917 perustama kunniaritarikunta. Ritarikunta seuraa arvojärjestyksessä Brittiläisen imperiumin ritarikunnan suurristiä.
Kunniaritarien ritarikunnan jäseneksi voidaan valita henkilö, joka on erityisen ansioitunut taiteen, kirjallisuuden, musiikin, tieteen, politiikan, teollisuuden tai uskonnon alalla. Kunniamerkkien kantajien määrä on rajoitettu, ja heitä voi olla kerrallaan korkeintaan 65. Ritarikunnan jäsenyyksistä 45 on varattu Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisille, seitsemän Australian kansalaisille, kaksi Uuden-Seelannin kansalaisille ja 11 muille kansallisuuksille.
Ritarikunnassa on vain yksi luokka:
ritarikunnan nauha
Kuuluisia ritarikunnan jäseniä ovat muun muassa entinen pääministeri John Major, historioitsija Eric Hobsbawm, David Attenborough, näyttelijä Judi Dench sekä Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajat Harold Pinter ja Doris Lessing. Myös Winston Churchill ja Clement Attlee olivat ritarikunnan jäseniä.
Ritarikunnan jäsenyys oikeuttaa jäsenet käyttämään kirjaimia CH nimensä perässä.
La Penne

| La Penne |
| --- | --- |
 Näkymä La Penneen
 vaakuna
 La Penne
 Koordinaatit: 43°55′40″N, 06°56′53″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Provence-Alpit-Riviera
Departementti:  Alpes-Maritimes
Arrondissementti:  Nizza
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  18,08 km²
Väkiluku (2013):  332
 – Väestötiheys:  18,4 as./km²
Postinumero:  06260
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Penne on kunta Alpes-Maritimesin departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 332 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 18,08 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Penne Wikimedia Commonsissa