stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joensuun Maila
Tunnukset > Peliasu

Joensuun Maila pelaa kotiottelunsa peliasussa jonka päävärit ovat punainen ja musta. Paita on punainen ja housut ovat mustat. Kypärän ja aluspaidan väri on musta. Vierasotteluissa väritys on mustakultainen.
Tunnukset > Logot

Joensuun Mailan ensimmäinen logo (1989–1997)
Joensuun Mailan nykyinen logo (2006–)
Organisaatio

Seuran junioritoiminnasta vastaa vuonna 1979 perustettu Joensuun Maila ry. Edustusjoukkueista sekä seuran muusta liiketoiminnasta vastaa vuonna 2006 perustettu Super-JoMa Oy, joka on 76,6-prosenttisesti Harri Bromanin, Ari Monosen ja Joni Nousiaisen omistuksessa. Joensuun Maila ry omistaa 23,3% osakeyhtiöstä.
Stadion

Joensuun Mailan edustusjoukkueet pelaavat kotiottelunsa Joensuun Mehtimäellä sijaitsevalla Ilosaarirock Stadionilla, joka valmistui vuonna 2018. Stadionilla on 3 700 istumapaikkaa, joista 2 500 on katettuja. Lisäksi stadionin yläosassa on kahdeksan aitiota.
Stadionin yleisöennätys sarjaottelussa syntyi syyskuussa 2019, kun Joensuun Mailan ja Sotkamon Jymyn välistä miesten Superpesiksen neljättä finaaliottelua seurasi 3 900 katsojaa.
Junioritoiminta > Juniorijoukkueet

Joensuun Mailalla on kaudella 2024 juniorijoukkueita jokaisessa ikäluokassa. B-pojat osallistuvat nuorten sarjojen lisäksi Miesten Ykköspesikseen.
Seuran junioripäällikkönä toimii Mari-Ann Nykänen.
Junioritoiminta > Juniorijoukkueet > Mitalit

| Joensuun Mailan junioreiden SM-mitalit> Joukkue | Joensuun Mailan junioreiden SM-mitalit> Mitalit | Joensuun Mailan junioreiden SM-mitalit> Vuodet | Joensuun Mailan junioreiden SM-mitalit> Yhteensä | Joensuun Mailan junioreiden SM-mitalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
B-pojat: 
| B-pojat |  Hopeaa | 2020 | 1 |  |
B-tytöt: 
| B-tytöt |  Pronssia | 2020 | 1 |  |
C-pojat: 
| C-pojat |  Kultaa | 2022 | 1 |  |
| C-pojat |  Pronssia | 2023 | 1 |  |
D-pojat: 
| D-pojat |  Hopeaa | 2024 | 1 |  |
| D-pojat |  Pronssia | 2020 | 1 |  |
E-pojat: 
| E-pojat |  Hopeaa | 2018 | 1 |  |
| E-pojat |  Pronssia | 2022 | 1 |  |
| Yhteensä: | Yhteensä: | Yhteensä: | 8 |  |
Palkinnot ja huomionosoitukset > Seuratunnustukset

| Palkinto | Vuosi |
| --- | --- |
Vuoden pesäpalloseura: 2015 
Vuoden junioriseura: 2018 
Vuoden valmennustiimi: 2019
Kirjallisuutta

Hirvonen Terho, Mustonen Ilpo ja Björn Ismo: Matkalla mestariksi - Joensuun Maila 60 vuotta (Joensuun pesäpallon tukisäätiö, 2019)
Aiheesta muualla

Joensuun Mailan kotisivut
| n k Miesten pesäpallon Suomen mestarit |
| --- | --- |
Miehet:  1922: HPL  1923: HPL  1924: HPL  1925: LSK  1926: HPL  1927: HPL  1928: VPL  1929: Maila-Veikot  1930: Maila-Veikot  1931: Maila-Veikot  1932: Maila-Veikot  1933: RPL  1934: HPL  1935: KuVe  1936: HPK  1937: KuVe  1938: HPL  1939: HP  1940: KuVe  1941: ei pelattu  1942: Valtion lentokonetehdas  1943: HP  1944: ei pelattu  1945: Pallo-Veikot  1946: Pallo-Veikot  1947: HP  1948: HP  1949: Maila-Veikot  1950: Maila-Veikot  1951: Maila-Veikot  1952: Maila-Veikot  1953: Kiri  1954: HP  1955: HP  1956: Kiri  1957: Kiri  1958: Kiri  1959: Pallo-Toverit  1960: Veto  1961: IK  1962: IK  1963: Jymy  1964: Kiri  1965: Veto  1966: KPL  1967: KPL  1968: KPL  1969: KPL  1970: U-PV  1971: Lippo  1972: Lippo  1973: Puna-Mustat  1974: HP  1975: Maila-Jussit  1976: KPL  1977: Pallo-Veikot  1978: Pallo-Veikot  1979: Tahko  1980: Tahko  1981: Tahko  1982: Kiri  1983: Maila-Jussit  1984: Kiri  1985: Maila-Jussit  1986: Pallo-Veikot  1987: Maila-Jussit  1988: Ankkurit  1989: Ankkurit  1990: Jymy  1991: Pallo-Veikot  1992: Jymy  1993: Jymy  1994: Lippo  1995: Jymy  1996: Jymy  1997: Jymy  1998: Lippo  1999: KiPa  2000: KiPa  2001: Jymy  2002: Jymy  2003: Jymy  2004: Jymy  2005: KiPa  2006: Jymy  2007: Tahko  2008: PattU  2009: Jymy  2010: Veto  2011: Jymy  2012: Jymy  2013: Jymy  2014: Jymy  2015: Jymy  2016: Veto  2017: Veto  2018: JoMa  2019: JoMa  2020: Jymy  2021: MPP  2022: Veto  2023: Jymy
Myllyjärvi (Jyväskylä, Laajavuori)

| Myllyjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°16′09″N, 25°40′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskujoki:  Syväoja Tuomiojärveen 
Järvinumero:  14.293.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,5 m  
Pituus:  790 m  
Leveys:  340 m  
Rantaviiva:  2,058 km  
Pinta-ala:  16,24 ha  
Tilavuus:  0,0005803 km³  
Keskisyvyys:  3,57 m  
Suurin syvyys:  9,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMyllyjärvi 
Myllyjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Haukkalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 16 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Laajavuoren pohjoispuolella rinteen juurella. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 0,58 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 9,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven keskellä. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Alueen asutus on haja-asutusta ja rannoille on rakennettu noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 16685.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Syväojan valuma-alueeseen (14.293) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,5 metriä mpy.
Syväoja juoksee järven läpi ja se laskee 1,3 kilometrin päässä Tuomiojärven pohjoispäähän. Ojalle tulee tällä matkalla pudotusta 12,1 metriä. Syväojan valuma-alueen järviä ovat esimerkiksi Majajärvi (6 ha) ja Ylä-Tuomiojärvi (76 ha). Viereinen Lummelampi (11 ha) laskee Syväojaan 1,6 kilometriä yläjuoksulla.
Luonetjärvi

| Luonetjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°24′25″N, 25°36′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskujoki:  Autiojoki Korttajärveen 
Järvinumero:  14.295.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,7 m  
Pituus:  3,9 km  
Leveys:  1,6 km  
Rantaviiva:  26,662 km  
Pinta-ala:  2,17354 km²  
Tilavuus:  0,01027451 km³  
Keskisyvyys:  4,73 m  
Suurin syvyys:  20 m  
Saaria:  27 
 fiLuonetjärvi 
Luonetjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Tikkakoskella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 217 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä, se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järvi on saarien ja niemien rikkoma niin, että järvenselät ovat puolikilometrisinä varsin kapeita. Järvi on muodostunut Särkimäen ja Tuohimäen länsipuolelle sekä Syväojanmäen ja Kaposenmäen itäpuolelle. Luoteispuolella kohoaa Kivikankaan jatkeena harjumainen harjanne. Järven kaakkoispäässä se kapenee Hietasalmessa Hietajärveksi, josta laskujoki Autiojoki alkaa padon takana. Järvellä on mainittava pohjoispään Rupanlahti, keskiosan lounaaseen työntyvä Syvälahti ja koilliseen työntyvä Niemelänlahti sekä Syvälahden vieressä sijaitseva Sulkuniemi, jonka vastarannalla työntyy järvelle Peuraniemi. Rupanlahden pohjukka jää kapean salmen taakse. Sulkuniemen suojaan jää Mansikkahetto, joka on lahtimainen kosteikko.
Järvellä on kartan mukaan 27 saarta. Suurin saarista on Pukkisaari, joka on autio metsäsaari. Se on 400 metriä pitkä ja 340 metriä leveä. Sen pinta-ala on kartasta mitattuna 8 hehtaaria. Sen itäpuolella sijaitsee 200 metriä pitkä Lammassaari. Monet järven saarista sijaitsevat rantojen soiden lähituntumassa.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 10,27 miljoonaa kuutiometriä eli 0,01027 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,7 metriä ja suurin syvyys on 20 metriä. Sulkuniemen ja Peuraniemen välissä sijaitsee järven syvänne, missä sijaitsee myös sen syvin kohta.
Järven rantaviivan pituus on 26,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai asuinaluetta. Tikkakoski sijaitsee järven kaakkoispäässä, jossa ovat Itäranta, keskusta ja Länsiranta, jossa sijaitsee Puolustusvoimien Ilmasotakoulu. Muualla asutus on haja-asutusta ja rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Tikkakosken kautta kulkevat valtatie 4, yhdystiet 6300 ja 16703, joka seuraa järven etelärantoja.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu 1960-luvulta saakka. Sen ekologinen tila on hyvä ja veden ravinnepitoisuuksien perusteella se on lievästi rehevöitynyt. Järven alusvedessä toistuu lämpötilakerrostuneisuuden aikana happivajaus. Veden happamuustaso on yli pH 6.
Luontoarvoja > Eläimistöä

Järvessä esiintyy ainakin kuhaa, haukea, ahventa, kuoretta, madetta, lahnaa ja särkeä. Siihen on istutettu kuhaa, planktonsiikaa, järvisiikaa, kirjolohta, harjusta ja rapuja. Järven elinehdot eivät sovellu ravuille.
Luontoarvoja > Virkistyskäyttö

Järven eteläpäässä Tervaskadulla sijaitsee uimaranta ja järvellä on melontareitti, jonka palveluihin kuuluvat laavuja, nuotiopaikkoja ja käymäliä.
Säännöstely

Järven vedenpinnan korkeus on 134,7 metriä mpy. Järvi on säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 134,11 metriä ja 135,06 metriä mpy.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) järvi kuuluu. Valuma-alueesta 70 % on kangasmetsää, 20 % turvemaita ja 6 % peltomaata ja 6 % vesistöjä. Järven vedenpinnan korkeus on 134,7 metriä mpy.
Järven lähialueilla on pieniä järviä, jotka laskevat suoraan järveen. Niitä ovat Särkilampi (5 ha), joka laskee Rupanlahteen, Kaakkolampi (1 ha) ja Paskolampi, jotka laskevat Hietajärveen, ja pieni Riuttalampi, joka laskee Mansikkahettoon. Rupanlahteen laskee yhteinen laskuoja Tuomipurolle ja Köntysjoelle. Näiden alajuoksulla sijaitsevat lännessä Keskinen (20 ha), Köntyslampi (3 ha) ja Riihilampi (6 ha), ja pohjoisessa Vääräjärvi (7 ha). Järven laskujoki on Autiojoki, joka laskee lähes seitsemän kilometrin päässä Korttajärveen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luonetjärvi Wikimedia Commonsissa
(14.2)
Pilkkurilammi

| Pilkkurilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°16′02″N, 25°36′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Majajärveen 
Järvinumero:  14.293.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,113 km  
Pinta-ala:  5,46 ha  
Tilavuus:  0,0003365 km³ 
Keskisyvyys:  6,16 m  
Suurin syvyys:  12,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPilkkurilammi 
Pilkkurilammi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Ruokkeen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,5 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 336 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 6,2 metriä ja suurin syvyys on 12,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Syväojan valuma-alueeseen (14.293) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127 metriä mpy.
Lähetti-RNA

Lähetti-RNA eli lRNA eli mRNA (engl. messenger RNA) on RNA-ketju, joka syntyy solun tumassa transkriptioksi kutsutussa tapahtumassa DNA:n emäsjärjestyksen ohjaamana.  Lähetti-RNA sisältää geneettisen informaation, joka voidaan kääntää translaatiossa proteiinien aminohappojärjestykseksi. Transkriptiosta translaatioon johtavaa tapahtumaketjua kutsutaan molekyylibiologian keskusdogmiksi.
DNA:n tavoin myös lähetti-RNA:n geneettinen informaatio on koodattuna nukleotidien ketjuiksi eli sekvensseiksi. Ketjun nukleotidit muodostavat kodoneita, jotka muodostuvat kolmesta nukleotidista. Kukin kodoni koodaa spesifistä aminohappoa lukuun ottamatta lopetuskodonia, joka päättää proteiinisynteesin (geneettinen koodi). Kodonien translaatio aminohappoketjuksi vaatii kahta muuta RNA-tyyppiä: siirtäjä-RNA:ta (tRNA) ja ribosomaalista RNA:ta (rRNA).
Tutkijat François Jacob ja Jacques Monod ehdottivat ensimmäisinä, että lähetti-RNA:ta olisi olemassa. Hieman myöhemmin, vuonna 1961, Jacob, Sydney Brenner ja Matthew Meselson löysivät lähetti-RNA:n.
Pre-mRNA:n muokkaus

Aitotumaisten soluissa transkriptiossa syntyy lähetti-RNA:n esiastetta pre-mRNA:ta, jota muokataan kolmella tavalla ennen kuin se pääsee kulkemaan tumasta solulimaan. Ensimmäisenä pre-mRNA:n 5'-päähän liitetään GTP, johon on liittynyt metyyliryhmä. Toiseksi pre-mRNA:n 3'-päähän liitetään Poly(A)-häntä, joka koostuu pelkästään adenosiinimonofosfaateista eli adeniinin sisältävistä RNA-nukleotideista. Päiden muokkaus suojaa lähetti-RNA:ta sitä pilkkovilta entsyymeiltä ja auttaa solua tunnistamaan lähetti-RNA:n. Lopuksi intronit poistetaan silmukoinnilla ennen lähetti-RNA:n poistumista tumasta.
Esitumallisten soluissa ei ole tumaa eikä niiden DNA:ssa ole introneita, joten solulimaan syntyvää lähetti-RNA:ta ei tarvitse muokata, vaan sitä voidaan käyttää translaatiossa sellaisenaan. Lisäksi esitumallisten soluissa transkriptio ja translaatio voivat tapahtua samanaikaisesti.
Rakenne > Koodaavat alueet

Lähetti-RNA:n koodaavat alueet muodostuvat kodoneista, jotka ribosomi koodaa translaation aikana proteiineiksi. Koodaava alue alkaa aina aloituskodonista, jonka emäsjärjestys on yleensä AUG ja päättyy lopetuskodoniin, jonka emäsjärjestys voi olla joko UAA, UAG tai UGA.
Rakenne > Ei-koodaavat alueet

Ei-koodaavat alueet eli UTR:t (engl. Un-translated regions) ovat lähetti-RNA:ssa ennen aloituskodonia ja lopetuskodonin jälkeen esiintyviä sekvenssejä, jotka eivät translaatiossa koodaa mitään proteiinia. Alueita kutsutaan myös 5'-UTR:ksi ja 3'-UTR:ksi. Ne kopioidaan transkriptiossa samaan tapaan kuin koodaavat alueetkin ja ne kuuluvat eksoneihin, minkä takia niitä ei poisteta pre-mRNA:ta muokattaessa. Ei-koodaavilla alueilla voidaan katsoa olevan useita rooleja geenien ilmentymisessä, esimerkiksi lähetti-RNA:n vakautus, paikallistaminen ja translaation tehostaminen. Ei-koodaavan alueen kyky toimia riippuu kuitenkin sekvenssistä ja voi vaihdella eri lähetti-RNA:issa.
5'-UTR ja/tai 3'-UTR saattavat vastata lähetti-RNA:n vakaudesta riippuen RNA:ta hajottavien ribonukleaasientsyymien ja RNA:n hajottamista tukevien tai hillitsevien tukiproteiinien affiniteetista eli sitoutumiskyvystä.
Ei-koodaavat alueet voivat huolehtia translaation tehokkuudesta tai joissain tapauksissa kokonaan estää sen. Ei-koodaaviin alueisiin sitoutuvat proteiinit vaikuttavat ehkä translaatioon vaikuttamalla ribosomin kykyyn sitoutua lähetti-RNA:han. 3'-UTR:iin sitoutuva mikroRNA saattaa myös vaikuttaa translaation tehokkuuteen tai lähetti-RNA:n vakauteen.
Uskotaan, että 3'-UTR vastaa lähetti-RNA:n sijainnista solulimassa. Jos tietyllä solun alueella tarvitaan proteiinia, sitä voidaan myös tuottaa kyseisellä alueella. Tällaisia tapauksia varten 3'-UTR:ssä voi olla sekvenssejä, jotka sallivat lähetti-RNA:n siirtyä tällaiselle alueelle translaatiota varten.
Jotkin ei-koodaavilla alueilla olevat elementit muodostavat sekundäärirakenteen, kun geeni kopioidaan transkriptiossa RNA:ksi. Niillä on myös osansa lähetti-RNA:n säätelyssä. Jotkin niistä ovat proteiinien sitoutumispaikkoja. Ribokytkimiin voi sitoutua pieniä molekyylejä, jolloin lähetti-RNA:n koodaaman proteiinin tuotannossa tapahtuu muutos. Tällaisissa tapauksissa lähetti-RNA säätelee itse itseään.
Rakenne > Poly(A)-häntä

Poly(A)-häntä on pre-mRNA:n 3'-päähän lisättävä, usein satoja adeniininukleotideja sisältävä sekvenssi. Häntä estää lähetti-RNA:ta hajoamasta.
Rakenne > Monokistrinen ja polykistrinen mRNA

Lähetti-RNA:ta, jossa on vain yhden proteiinin translaatioon tarvittava ohje, kutsutaan monokistriseksi. Useimpien aitotumaisten solujen lähetti-RNA on monokistrista. Sitä vastoin esitumallisten solujen lähetti-RNA on polykistrista, eli siinä on useita avoimia lukukehyksiä eli proteiinin translaatioon tarvittavia ohjeita. Yleensä polykistrisen lähetti-RNA:n koodaamilla proteiineilla on jokin yhteinen ominaisuus – ne voivat esimerkiksi muodostaa yhdessä proteiinikompleksin – ja niitä koodaavia sekvenssejä säädellään yhteisellä säätelyalueella, jossa on promoottori ja operaattori. Myös bakteerien ja arkkien lähetti-RNA ja ihmisen mitokondriaalinen lähetti-RNA on suurimmaksi osaksi polykistristä. Di- tai bikistriseksi kutsutaan lähetti-RNA:ta, joka koodaa kahta proteiinia.
Rakenne > mRNA:n rengastuminen

Aitotumaisten soluissa lähetti-RNA-molekyylit muodostavat pyöreitä rakenteita eIF4E-proteiinin ja poly(A):n sitojaproteiinin välisten vuorovaikutuksien takia. Molemmat proteiinit sitoutuvat eIF4G-proteiiniin ja muodostavat siten mRNA-proteiini-mRNA-sillan. Rengastumisen uskotaan tukevan ribosomien kiertoa ja tehostavan translaatiota, ja ehkä myös toimivan varmistimena sille, että vain ehjät lähetti-RNA-molekyylit osallistuvat translaatioon. Ehjissä lähetti-RNA-molekyyleissä on poly(A)-häntä ja 5'-cap.
Erityisesti virusten lähetti-RNA:illa tiedetään olevan myös muita rengastumismekanismeja.
Hajotus

Esitumallisten mRNA hajotus
Aitotumaisten mRNA hajotus
AU-rikkaiden alueiden hajotus
Non-sense välitteinen hajotus
Pienet häiritsevät RNA:t
mikro-RNA:t
Muut hajotustavat
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lähetti-RNA Wikimedia Commonsissa
Käännös suomeksi
Hanhijärvi (Jyväskylä)

| Hanhijärvi |
| --- | --- |
 Hanhijärven läntinen ranta
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°14′05″N, 25°36′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  Hanhioja Ruokepuoliseen
Järvinumero:  14.293.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152,4 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,988 km  
Pinta-ala:  4,326 ha  
Tilavuus:  0,0002458 km³ 
Keskisyvyys:  5,68 m  
Suurin syvyys:  11,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHanhijärvi 
Hanhijärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Hanhiperän lähellä sijaitseva järvi. Se on ollut Jyväskylän, Keljon ja Vesangan rekisterikylien rajalla.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 245 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,7 metriä ja suurin syvyys on 11,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Järven rannoilla ei ole rakennuksia, mutta sen länsipuolella kulkee Taka-Keljon ja Ruokkeen välinen tie. Lähin asutus sijaitsee idässä Hanhiperällä ja lännessä Perälässä. Myös järven laskuojan Hanhiojan alajuoksulla on hieman asutusta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Syväojan valuma-alueeseen (14.293) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 152,4 metriä mpy. Hanhioja alkaa järven pohjoispäästä ja kulkee jyrkkäreunaisen Hanhinotkon kautta, laskien lopulta noin kahden kilometrin päästä Ruokepuoliseen.
Historiaa

Hanhijärvi on vanha rajapaikka; jo vuonna 1530 Saarioisten pitäjän erämaiden erääksi rajapaikaksi vahvistettiin "Hanhijärven kankaanpää". Myöhempi Vesangan rekisterikylän alue on ollut Saarioisten erämaata, eräomistuksia alueella oli etenkin nykyisen Kylmäkosken Taipaleen kylällä. Myöhemminkin järvi on ollut Vesangan, Jyväskylän ja Keljon kylien rajapaikka.
Pirttilampi (Jyväskylä)

| Pirttilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°18′03″N, 25°37′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Ylä-Tuomiojärveen 
Järvinumero:  14.293.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,3 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  2,336 km  
Pinta-ala:  13,29 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttilampi 
Pirttilampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Reijunperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 13,3 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Syväojan valuma-alueeseen (14.293) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,3 metriä mpy.
Ylä-Tuomiojärvi

| Ylä-Tuomiojärvi |
| --- | --- |
 Ylä-Tuomiojärvi luoteesta päin
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°17′16″N, 25°37′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  Koskelanoja Majajärveen 
Järvinumero:  14.293.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,7 m  
Pituus:  2,3 km  
Leveys:  750 m  
Rantaviiva:  5,918 km  
Pinta-ala:  76,181 ha  
Tilavuus:  0,00883376 km³  
Keskisyvyys:  11,6 m  
Suurin syvyys:  33 m  
Saaria:  1
 fiYlä-Tuomiojärvi 
Ylä-Tuomiojärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Reijunperällä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 76 hehtaaria, se on 2,3 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Se on muodostunut Rimminmäen, Mäyrämäen ja  Orisillanmäen väliseen laaksoon. Ympäristön jyrkkyyserot jatkuvat syvälle vedenpinnan alle. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, jonka nimi on vanhojen karttojen mukaan Tuomiosaari. Saaressa on mökki. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 8,83 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00883 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 11,6 metriä ja suurin syvyys on 33 metriä. Noin puolet järvestä on yli 15 metriä syvää, jossa on kolme pienialaista syvännettä (26 metriä, 32 ja 33 metriä). Järven rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä ja järven rannat ovat metsämaata. Järven koillispää on kannas Kaitajärveen päin ja se oli aikoinaan kokonaan viljeltyä Reijunperän aluetta. Järven ympäristössä on haja-asutusta ja rannoille on rakennettu lähes 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 16687, 16685 ja länsipuolelta kulkevalta kylätieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Syväojan valuma-alueeseen (14.293) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä mpy.
Siihen laskee neljä puroa, jotka ovat Kaitajärven (32 ha) ja Pirttilammen (13 ha) yhteinen laskuoja, Vähän Tuomiojärven (5 ha) laskuoja ja Karvalammen laskuoja. Ylä-Tuomiojärven laskuoja lähtee järven lounaispäästä ja se virtaa aluksi Koskelanojana Majajärven (6 ha) läpi Myllyjärveen (16 ha), josta se jatkaa Syväojana Tuomiojärveen.