stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tasa-arvolaki
Tasa-arvolain edistämissäännökset

Tasa-arvon edistämissäännökset koskevat viranomaisten, koulutuksen järjestäjien ja muiden koulutusta tai opetusta järjestävien yhteisöjen sekä työnantajien velvollisuutta edistää tasa-arvoa.
Viranomaisten tulee arvioida kaikkea toimintaansa eri sukupuolten näkökulmasta ja luoda toimintatavat tasa-arvon edistämiseksi. Tästä käytetään myös nimitystä sukupuolen valtavirtaistaminen. Tasa-arvoa edistetään myös kiintiöillä. Valtion ja kunnan asettamissa toimielimissä, lukuun ottamatta kunnanvaltuustoja tulee olla naisia ja miehiä molempia vähintään 40 prosenttia. Muissa julkista valtaa käyttävissä elimissä tulee olla tasapuolisesti naisia ja miehiä.
Oppilaitosten ja muiden koulutuksen järjestämiseen osallistuvien tahojen tulee huolehtia siitä, että tytöillä ja pojilla on samat mahdollisuudet koulutukseen. Esimerkiksi opetuksen ja oppiaineiston tulee tukea tasa-arvon toteutumista. Tasa-arvoa on edistettävä lasten ikä ja kehitys huomioon ottaen.
Tasa-arvon edistäminen opetuksessa voi tarkoittaa esimerkiksi sitä, että koulutukseen valinnan tulee perustua yksilöllisiin, ei sukupuoleen perustuviin seikkoihin. Myös koulutuksen kaikilla tasoilla on pyrittävä purkamaan ajattelutapoja ja käytäntöjä, jotka ohjaavat valitsemaan koulutuksen ja ammatin kaavamaisesti sukupuolen mukaan. Oppimateriaaleja on tärkeää kehittää siten, etteivät ne luo ennakkoluuloja tai kaavamaisia sukupuolirooleja. Tietoisuutta sukupuoli-identiteetin ja sukupuolen ilmaisun yksilöllisyydestä tulee lisätä ja näiden perustuvaa syrjintää ennaltaehkäistä suunnitelmallisesti.
Oppilaitoksissa ja työelämässä tasa-arvoa edistetään myös muun muassa tasa-arvosuunnitelmien avulla.
Työelämässä työnantajan tulee edistää tasa-arvoa suunnitelmallisesti ja huolehtia sukupuolten välisestä tasa-arvosta esimerkiksi rekrytoinnin, palkkauksen, työ- ja etenemismahdollisuuksien ja työolojen suhteen. Yli 30 työntekijän työpaikoilla on laadittava säännöllisesti tarkistettava tasa-arvosuunnitelma.
Työnantajan tulee tasa-arvoa edistääkseen
toimia siten, että avoinna oleviin tehtäviin hakeutuisi sekä naisia että miehiä
edistää naisten ja miesten tasa-puolista sijoittumista erilaisiin tehtäviin sekä luoda heille yhtäläiset mahdollisuudet uralla etenemiseen
edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa työehdoissa, erityisesti palkkauksessa
kehittää työoloja sellaisiksi, että ne soveltuvat sekä naisille että miehille
helpottaa naisten ja miesten osalta työelämän ja perhe-elämän yhteensovittamista kiinnittämällä huomiota etenkin työjärjestelyihin
toimia siten, että ennakolta ehkäistään sukupuoleen perustuva syrjintä.
Syrjinnän kielto tasa-arvolaissa

Tasa-arvolaki sisältää sekä syrjinnän yleiskieltoja että syrjinnän erityiskieltoja. Syrjinnän yleiskielloissa määritellään ja kielletään sukupuoleen perustuva välitön ja välillinen syrjintä koko lain soveltamisalalla. Syrjinnän erityiskiellot täydentävät syrjinnän yleiskieltoa ja määrittelevät syrjivän menettelyn työelämässä, oppilaitoksissa, etujärjestöissä sekä tavaroiden ja palveluiden tarjonnassa. Syrjinnän erityiskieltojen rikkomisesta voi vaatia hyvitystä.
Syrjinnän kielto tasa-arvolaissa > Syrjinnän yleiskiellot

Välitöntä sukupuoleen perustuvaa syrjintää on naisten ja miesten asettaminen eri asemaan sukupuolen perusteella, eri asemaan asettaminen raskaudesta tai synnytyksestä johtuvasta syystä sekä eri asemaan asettaminen sukupuoli-identiteetin tai sukupuolen ilmaisun perusteella.
Välillistä sukupuoleen perustuvaa syrjintää on eri asemaan asettaminen sellaisen säännöksen, perusteen tai käytännön nojalla, joka vaikuttaa sukupuoleen, sukupuoli-identiteettiin tai sukupuolen ilmaisuun nähden neutraalilta, mutta jonka vaikutuksesta henkilöt voivat tosiasiallisesti joutua epäedulliseen asemaan sukupuolen perusteella. Välillistä syrjintää on myös eri asemaan asettaminen vanhemmuuden tai perheenhuoltovelvollisuuden perusteella. Jokin menettely ei kuitenkaan ole syrjintää, mikäli sillä pyritään hyväksyttävään tavoitteeseen ja valitut keinot ovat tavoitteeseensa nähden aiheellisia ja tarpeellisia.
Myös seksuaalinen häirintä ja sukupuoleen perustuva häirintä ovat tasa-arvolain kieltämää syrjintää.
Laissa sukupuolisyrjintänä ei pidetä
naisten erityistä suojelua raskauden tai synnytyksen vuoksi;
asevelvollisuuden säätämistä ainoastaan miehille;
vain joko naisten tai miesten hyväksymistä yhdistyksen jäseniksi yhdistyksen sääntöjen nojalla. Tämä ei koske varsinaisia työmarkkinajärjestöjä, eikä sellaisenaan muita ammattijärjestöjä
väliaikaisia tasa-arvosuunnitelmaan perustuvia erityistoimia tosiasiallisen tasa-arvon edistämiseksi, joilla pyritään tasa-arvolain tarkoituksen toteuttamiseen.
Syrjinnän kielto tasa-arvolaissa > Syrjinnän erityiskiellot

Syrjinnän erityiskieltoja ovat mm. syrjintä työelämässä ja syrjintä tavaroiden ja palveluiden tarjonnassa.
Kiellettyä syrjintää työelämässä on esimerkiksi
syrjintä työntekijöiden valinnassa, jos esimerkiksi työhönotossa syrjäytetään henkilö, joka on ansiotuneempi kuin valituksi tullut toista sukupuolta oleva henkilö
syrjintä raskauden ja perhevapaiden perusteella, jos esimerkiksi raskaana tai perhevapaalla oleva työntekijä irtisanotaan tai raskaana olevan työntekijän määräaikaista työsuhdetta ei jatketa
palkkasyrjintä, jos esimerkiksi naispuoliselle työntekijälle maksetaan pienempää palkkaa kuin samaa tai samanarvoista työtä tekevälle miespuoliselle työntekijälle
syrjintä johtamisessa, työtehtävien jakamisessa tai työolojen järjestämisessä
syrjintä irtisanomisissa, palvelussuhteen purkamisissa ja lomautuksissa.
Tasa-arvolaki kieltää myös sukupuoleen, sukupuoli-identiteettiin ja sukupuolen ilmaisuun perustuvan syrjinnän tavaroiden ja palveluiden saatavuudessa ja tarjonnassa. Syrjintää on tavaran tai palvelun tarjoajan taholta tapahtuva seksuaalinen tai sukupuoleen perustuva häirintä. Syrjintää on myös sukupuoleen perustuva hinnoittelu. Esimerkiksi parturi- ja kampaamopalveluiden tai vakuutusten hinnoittelu ei saa perustua henkilön sukupuoleen. Arvoltaan vähäiset esimerkiksi äitien- tai isänpäivätarjoukset ovat kuitenkin sallittuja.
Tasa-arvolain toteutumisen valvonta

Tasa-arvolain toteutumista valvoo viranomaisena ensisijaisesti tasa-arvovaltuutettu, joka voi tarvittaessa hakea asiaan ratkaisua yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunnalta. Syrjintää epäilevä voi myös nostaa hyvityskanteen käräjäoikeudessa. Syrjintäasioita koskevissa oikeudenkäynneissä noudatetaan jaetun todistustaakan periaatetta.
Anguillan jalkapallomaajoukkue

Anguillan jalkapallomaajoukkue on jalkapallomaajoukkue, joka edustaa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluvaa Karibialla sijaitsevaa Anguillaa kansainvälisissä jalkapallo-otteluissa. Anguilla on FIFAn sekä Pohjois- ja Väli-Amerikan sekä Karibian maanosaliiton CONCACAFin jäsen. Joukkue ei ole koskaan selviytynyt jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin tai maanosansa mestaruusturnaukseen.
Useat joukkueen pelaajat ovat lontoolaisia alasarjojen puoliammattilais- tai amatööripelaajia.
Arvokilpailut > Maailmanmestaruuskilpailut

1930–1998 – ei osallistunut
2002–2010 – ei selviytynyt karsinnoista
Arvokilpailut > CONCACAF Gold Cup

1991–2002 - ei selviytynyt karsinnoista
2003 - ei osallistunut
2005 - vetäytyi
2007 - ei selviytynyt karsinnoista
2009 - ei selviytynyt karsinnoista
2011 - ei selviytynyt karsinnoista
2013 - ei selviytynyt karsinnoista
2015 - ei selviytynyt karsinnoista
Arvokilpailut > Karibian-mestaruuskilpailut

1989 - ei osallistunut
1991–1998 - ei selviytynyt karsinnoista
1999 - vetäytyi
2001 - ei selviytynyt karsinnoista
2005 - vetäytyi
2007-2014 - ei selviytynyt karsinnoista
Andri järv

| Andri järv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Võrun kunta
Koordinaatit:  57°41′57″N, 27°09′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Piusa jõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  oja Sur'a järvestä
Laskuoja:  oja Piusa jõgeen
Järvinumero:  VEE2144740
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  172,4 m  mpy. 
Pituus:  0,4 km  
Leveys:  0,1 km  
Rantaviiva:  0,833 km  
Pinta-ala:  1,9 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAndri järv 
Andri järv on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa sijaitseva järvi, jonka pohjoispäässä on pato.
Maantietoa

Järvi on 400 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Järvi vaikuttaa padotulta tekojärveltä ja ilmakuvien perusteelle sen vedenpinta saattaa kuivina aikoina laskea alas. Silloin järven eteläosassa sen vesikasvilliuus valtaa vapaan veden alueita. Järvessä ei ole saaria ja sen rannat ja lähiympäristö on metsämaata. Järvellä ei ole asutusta.
Luontoarvoja

Järvi kuuluu Haanjan luonnonpuistoon.
Vesistösuhteita

Andri järv kuuluu Piusa jõen valuma-alueeseen. Siihen tulee kaakosta metsäoja, jonka valuma-alueella on esimerkiksi Sur'a järv. Sen pohjoispäästä alkava laskuoja yhtyy Piusa jõgeen Kurkisna niittyjen luonna Tsollin ja Kündjan kylien välissä. Piusa jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
1 2  Tieto on peräisin vironkielisesta artikkelista et:Andri järv, mutta sitä ei ole voitu vahvistaa muista lähteistä.
Anguished

| Anguished> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2009–
Tyylilaji:  black metal
Kotipaikka:   Helsinki
Laulukieli:  englanti, suomi
Jäsenet:  Possessed Demoness, laulu, kitara, bassokitara  
Levy-yhtiö:  Hammer of Hate, 2009–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anguished on suomalainen yhden hengen black metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 2009. Kappaleiden teemana on itsetuhoisuus.
Yhtyeen perustaja Possessed Demoness (oik. Ana Niemi) laulaa sekä soittaa kitaraa ja bassoa. Hän laulaa erittäin korkeasta sävelestä, ja jotkin tahot ovat verranneet häntä Cradle of Filthin kaulahahmoon Dani Filthiin.
Anguished on julkaissut yhden studioalbumin, Cold, vuonna 2010.
Jäsenet

Possessed Demoness (oik. Ana Niemi) – laulu, kitara, bassokitara
Diskografia

Cold (2010,  studioalbumi, Hammer of Hate)
Aiheesta muualla

Anguished Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Anguished Myspacessa (englanniksi)
The Mother and the Enemy

| The Mother and the Enemy Lux Occulta |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : elo-syyskuussa 2001 Częstochowa, Studio 333
 Julkaistu: 19. marraskuuta 2001
 Tuottaja(t): Bartłomiej Kuźniak Lux Occulta
 Tyylilaji: black metal, death metal, trip hop, avantgarde metal
 Kesto: 53.51
 Levy-yhtiö: Maquiavel Records
Lux Occultan muut julkaisut
| My Guardian Anger 1999 | The Mother and the Enemy 2001 | Kołysanki 2014 |
The Mother and the Enemy on puolalaisen avantgarde metal -yhtye Lux Occultan neljäs studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2001.
Kappalelista

Breathe In – 0.54
Mother Pandora – 5.46
Architecture – 5.54
Most Arrogant Life Form – 3.50
Yet Another Armageddon – 3.28
Gambit – 6.13
Midnight Crisis – 6.34
Pied Piper – 9.16
Missa Solemnis – 7.44
Breathe Out – 4.12
Kokoonpano

Jaro.Slav – laulu
Vogg – kitara
Peter – kitara
Martin – bassokitara
Kriss – rummut
U.reck – kosketinsoitin
Gerard Niemczyk – rummut (kappaleet 1, 3, 8)
Aiheesta muualla

The Mother and the Enemy Discogsissa. (englanniksi)
Albumi The Mother and the Enemy Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Lux Occulta
| Jaro> Slav • Vogg • Kastor • Martin • U.reckPeter • G. Ames • Jackie • Aemil • Kriss |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Forever Alone, Immortal • Dionysos • My Guardian Anger • The Mother and the Enemy • Kołysanki
Demot:  The Forgotten Arts
Kokoelmat:  Maior Arcana
Katso myös:  Decapitated • Atrophia Red Sun • Neolith
The Hunt

| The Hunt |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Craig Zobel
Käsikirjoittaja:   Nick Cuse  Damon Lindelof 
Tuottaja:   Jason Blum  Damon Lindelof 
Säveltäjä:  Nathan Barr
Kuvaaja:  Darran Tiernan
Leikkaaja:  Jane Rizzo
Pääosat:   Betty Gilpin  Ike Barinholtz  Amy Madigan  Emma Roberts  Hilary Swank 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Blumhouse Productions
Levittäjä:  Blumhouse Productions, White Rabbit Productions
Ensi-ilta:   2020-3-1111. maaliskuuta 2020 (Iso-Britannia)  2020-3-1313. maaliskuuta 2020 (Yhdysvallat)  
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Hunt on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen jännityselokuva. Sen on ohjannut Craig Zobel, ja käsikirjoittanut Nick Cuse yhdessä Damon Lindelofin kanssa. Elokuvan päärooleissa nähdään Betty Gilpin, Ike Barinholtz, Amy Madigan, Emma Roberts, Ethan Suplee sekä Hilary Swank. The Huntissa on paljon kauhu- ja jännityselokuvan elementtejä, mutta sen tekijöiden mukaan elokuva pyrkii olemaan etupäässä satiiri Yhdysvaltojen äärimmäisestä poliittisesta kahtiajaosta.
Elokuvan ensi-illan oli määrä olla 27. syyskuuta 2019, mutta Daytonin ja El Pason verilöylyt elokuussa 2019 sekä Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin ja oikeistomedian antama kritiikki saivat Universal Picturesin lykkäämään ensi-iltaa. The Hunt sai lopulta ensi-iltansa Yhdysvalloissa 13. maaliskuuta 2020, mutta koronaviruspandemian puhkeaminen sulki elokuvateatterit pian tämän jälkeen, ja elokuvan tuotot jäivät vähäisiksi.
Team Tour

Team Tour on mäkihypyn kiertue, jossa maat kilpailevat joukkueina. Kiertue sisältää neljä osakilpailua, joista kaksi on henkilökohtaisia ja kaksi joukkuekilpailuja. Näistä kilpailuista lasketaan maiden kilpailijoiden pisteet yhteen ja se maa, joka on saavuttanut eniten pisteitä voittaa.
Historia

Team Tour debytoi maailmancupissa kaudella 2008–2009 ja oli jo silloin menestys. Kilpailun historian aikana on kilpailtu viisi kilpailukiertuetta ja Team Tour onkin uusin kaikista kiertueista.
Kärkikolmikko 2009-2013

| Vuosi | Voittaja | 2>  sija | 3>  sija |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 |  Norja |  Itävalta |  Suomi |
| 2010 |  Itävalta |  Norja |  Saksa |
| 2011 |  Itävalta |  Norja |  Saksa |
| 2012 |  Itävalta |  Norja |  Slovenia |
| 2013 |  Norja |  Slovenia |  Itävalta |
Tapio Suominen (ohjaaja)

| Tapio Suominen |
| --- | --- |
 Tapio Suominen huhtikuussa 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. marraskuuta 1946 Kajaani
Kuollut: 17. elokuuta 2023 (76 vuotta) Kuusamo
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  Täältä tullaan elämä! (1980)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Mauri Erkki Tapio Suominen (2. marraskuuta 1946 Kajaani – 17. elokuuta 2023 Kuusamo) oli suomalainen elokuvaohjaaja. Hän nousi maineeseen ohjaamallaan elokuvalla Täältä tullaan elämä! (1980).
Ura

Suominen opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa 1966–1970 ja valmistui sieltä ohjaajaksi. Hänen esikoisohjauksensa oli Narrien illat (1970). Elokuvien ohella Suominen teki televisioelokuvia ja -sarjoja. Vuonna 2003 valmistunut Mosku – lajinsa viimeinen kertoo lappilaisesta poromiehestä Aleksanteri Hihnavaarasta.
Porvoossa syntynyt Suominen vietti lapsuutensa Kajaanissa. Hänen veljensä oli laulaja Markku Suominen. Tapio Suominen kuoli Kuusamossa lyhyesti sairastettuaan.
Filmografia > Pitkät elokuvat

1970: Narrien illat (käsikirjoittaja ja ohjaaja)
1977: Pulakapina (käsikirjoittaja)
1978: Syksyllä kaikki on toisin (yksi käsikirjoittajista, leikkaaja)
1980: Täältä tullaan, elämä! (ohjaaja, leikkaaja, tuottaja)
1981: Syöksykierre (yksi käsikirjoittajista, ohjaaja, leikkaaja)
1982: Aidankaatajat (tuottaja)
1983: Iso vaalee (tuottaja)
1983: Koomikko (tuottaja)
1984: Musta hurmio (TV-elokuva, käsikirjoittaja ja ohjaaja)
1985: Miljardi vuotta ennen maailmanloppua (tv-elokuva, käsikirjoittaja ja ohjaaja)
1986: Valkoinen kääpiö (leikkaaja)
1989: Insiders (toinen käsikirjoittaja, tuottaja)
1990: Porttikielto taivaaseen (käsikirjoittaja, ohjaaja, leikkaaja)
1995: Pirita (TV-elokuva, käsikirjoittaja, ohjaaja)
2003: Mosku – lajinsa viimeinen (käsikirjoittaja, ohjaaja)
Filmografia > Televisiosarjat

Kasvu (1987)
Edessä lupaava tulevaisuus (1991)
Kovaa maata (1994–1997)
Salatut elämät (1999)
Palkinnot

Humanismin käsi -palkinto 1980 elokuvasta Täältä tullaan elämä.
Jussi-palkinto (1980): paras työryhmä, elokuvasta Täältä tullaan, elämä!
Jussi-palkinto (1984): paras ohjaus, televisioelokuvasta Musta hurmio.
Aiheesta muualla

Tapio Suominen Elonetissä.
Tapio Suominen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Teollisuuden Näytelehti

Teollisuuden Näytelehti on keväällä vuonna 1983 toimintansa aloittanut suomalainen teollisuuslehti. Sen julkaisijana on alusta alkaen toiminut TN-lehti Oy. Yhtiö on useamman tahon omistuksessa; osa on yksityisessä omistuksessa ja osa on suomalaista teollisuutta omistavien yhtiöiden hallussa.
Ensimmäisenä toimintavuonna (1983) Teollisuuden Näytelehteä julkaistiin kolme numeroa, seuraavana vuonna lehtiä ilmestyi jo 10 numeroa ja sen jälkeen joka vuosi 21 numeroa kalenterivuosittain.
Lehden tavoite on ollut aikaansaada tietoa teollisuudesta teollisuuteen. Se on tuonut tietoa ulkomaisilta messuilta sekä toiminut yhteistyössä eri maahantuojien kanssa julkistaen alan uutisia uusista menetelmistä ja laitteista. Lehti on esitellyt laaja-alaisesti eri yritysten tuotantoa ja tuotantomenetelmiä.
Julkaisutoiminta tapahtuu Salosta käsin. Teollisuuden Näytelehti käyttää myös ulkopuolisia asiantuntijoita tekstien laadinnassa, esimerkiksi messumatkoilla. Teollisuuden Näytelehteen on voinut tutustua näköislehtenä Internetissä jo vuodesta 1996 alkaen.
Aiheesta muualla

http://www.tn-lehti.fi Teollisuuden Näytelehti
Teollisuus 4.0

Teollisuus 4.0 on neljäs teollinen vallankumous, johon liittyvät muun muassa esineiden internet (IoT),  teollinen esineiden internet (IIoT), pilvilaskenta ja koneoppiminen.
Neljännessä teollisessa vallankumouksessa hyödynnetään reaaliaikaista dataa ja kyberfyysisiä järjestelmiä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Teollisuus 4.0 – mihin ja milloin on oikea aika investoida? (Arkistoitu – Internet Archive)
Teemu Nikkanen

| Teemu Nikkanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. lokakuuta 1992 (ikä 31) Riihimäki,  Suomi
Pesäpalloilija
Lempinimi:  Metu
Ulkopelipaikka:  koppari
Seura:  Kouvolan Pallonlyöjät
Tehtävä:  vaihtaja, kotiuttaja
Pelaajaura
Junioriseurat
-2013:  Hyvinkään Tahko
Ammattilaisjoukkueet
2010 2011-2012 -2012 2010-2020<br7>2021-:  Jokioisten Koetus Puna-Mustat Hyvinkään Tahko Hyvinkään Tahko Kouvolan Pallonlyöjät
Teemu Nikkanen (s. 16. lokakuuta 1992 Riihimäki) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesis-joukkue Kouvolan Pallonlyöjiä.
Ura

Nikkanen on edustanut Superpesiksessä vain Hyvinkään Tahkoa, mutta on pelannut myös seuran yhteistyöseuroissa. Nikkasen kasvattajaseuraksi on ilmoitettu sekä Tahko että Riihi-Pesis. Debyyttinsä Superpesiksessä Nikkanen teki vuonna 2010 Tahkon joukkueessa. Nikkasen ensimmäinen ottelu Superpesiksessä oli Vimpelin Vetoa vastaan. Sitä ennen hän oli pelannut Suomensarjassa, Ykköspesiksessä sekä juniorisarjoissa. Debyyttivuotensa aikana hän pelasi pääasiassa Suomensarjaa Tahkossa mutta myös Ykköspesistä Jokioisten Koetuksen joukkueessa.
Vuonna 2011 Nikkanen vakiinnutti paikkansa Tahkon edustusjoukkueessa: hän pelasi runkosarjassa 17 ottelussa 26:sta. Lisäksi hän pelasi poikien Superpesiksessä, Suomensarjassa sekä Tahkon yhteistyöseuran Puna-Mustien joukkueessa Ykköspesiksessä.
Vuonna 2012 Nikkanen pelasi Tahkon edustusjoukkueessa varsinkin numerolla kolme. 26. toukokuuta 2012 Nikkanen loukkaantui Hyvinkään joukkoampumisessa. Samassa joukkueessa pelannut Topi Koistinen kuoli saamiinsa vammoihin. Myös toinen joukkuekaveri Miikka Matikka loukkaantui. Luoti osui Nikkasta korvan yläpuolelle. Nikkanen kuitenkin palasi joukkueeseen pian tapahtumien jälkeen ja pelasi kauden aikana 27:ssä Tahkon 32 ottelusta. Hän jatkoi Tahkon joukkueessa myös kaudella 2013, jonka aikana hän pelasi 24 ottelussa pelaten kopparina. Nikkanen kärsi kauden aikana alaraajavammasta, jonka takia hän oli kuukauden pelaamatta. Nikkanen pelasi kauden aikana A-poikien Itä–Länsi-ottelussa.
Nikkanen pelaa kopparina ja kotiuttajana. Hän voitti kaudella 2012 Tahkossa A-poikien SM-pronssia. Lisäksi Nikkanen valittiin 2013 nuorten Itä–Länsi-ottelussa Hyvinkäällä joukkueensa parhaaksi.
Saavutukset

3 Itä–Länsi-ottelua: 2018, 2019, 2022
Tilastot > Superpesis-ura

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Joukkue | Ottelut | Lyödyt | Tuodut | Kärkilyönnit |
| 2010 | Hyvinkään Tahko | 1 | 0 + 0 | 0 | 1 |
| 2011 | Tahko | 19 | 2 + 6 | 10 | 47 |
| 2012 | Tahko | 27 | 1 + 1 | 28 | 111 |
| 2013 | Tahko | 24 | 1 + 5 | 16 | 70 |
Teemu Määttä

| Teemu Määttä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. tammikuuta 1992
Jääpallon pelaaja
Lempinimi:  Teme
Seura:  Edsbyns IF
Pelinumero:  9
Pelipaikka:  keskikenttäpelaaja
| Urheilijan ura> Junioriseurat |
| --- | --- | --- | --- |
: Botnia
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2015 | Botnia | – | (–) |
| 2015–2016 | IFK Kungälv | 22 | (6) |
| 2016–2021 | Sirius | 153 | (87) |
| 2021–2022 | AIK | 37 | (14) |
| 2022– | Edsbyns IF |  |  |
Maajoukkue
| 2010– | Suomi | 64 | () |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 8. huhtikuuta 2022.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 23. toukokuuta 2024.
Teemu Määttä (s. 24. tammikuuta 1992) on suomalainen jääpalloilija, joka edustaa Ruotsin Elitserienissä pelaavaa Edsbyns IF:ää. Pelipaikaltaan Määttä on keskikenttäpelaaja. Hän kuuluu myös Suomen jääpallomaajoukkueeseen.
Seurajoukkueura

Määttä debytoi Botnian paidassa Bandyliigassa vain 14-vuotiaana kaudella 2006. Maaliskuussa 2015 Määttä siirtyi Ruotsin Elitserienin IFK Kungälviin, jossa hän pelasi yhden kauden.
Kesällä 2021 Määttä siirtyi viiden Siriuksessa vietetyn kauden jälkeen AIK:hon.
Syksyllä 2022 AIK luopui sarjapaikastaan Elitserienissä kesken kauden. Määttä valitsi tuolloin uudeksi seurakseen Edsbyns IF:n.
Kauden 2023-2024 päätteeksi Määttä valittiin Vuoden jääpalloilijaksi.
Maajoukkueura

Suomen jääpallomaajoukkueessa Määttä teki debyyttinsä vuonna 2010. Hän oli mukana saavuttamassa MM-hopeaa vuoden 2016 MM-kilpailuista, tehden maalin finaalissa Venäjää vastaan.
Määttä pääsi toistaa kertaa urallaan pelaamaan MM-kisojen loppuottelussa keväällä 2023. Myös tuolloin Määttä onnistui maalinteossa vaikka ottelu päättyi Ruotsin voittoon.
Perhe

Myös Määtän veljet Tuomas ja Tommi Määttä ovat jääpalloilijoita. Poikien isä Esa Määttä on menestyksekkään peliuransa jälkeen toiminut valmentajana Bandyliigassa ja Elitserienissä.
Saavutukset

Maajoukkueessa:
MM-hopea: 2016, 2023
MM-pronssi: 2017, 2018 ja 2019
Anna Mae Hays

| Anna Mae Hays |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. helmikuuta 1920 Buffalo, New York
Kuollut: 7. tammikuuta 2018 (97 vuotta) Washington (DC)
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Yhdysvallat
Palvelusvuodet:  1942–1971
Komentajuudet:  Maavoimien sairaanhoitajajoukot
Taistelut ja sodat:  Toinen maailmansota Korean sota Vietnamin sota
Sotilasarvo:   prikaatikenraali
Anna Mae Violet McCabe Hays (16. helmikuuta 1920 Buffalo, New York – 7. tammikuuta 2018 Washington, D.C.) oli yhdysvaltalainen upseeri, joka toimi maavoimien sairaanhoitajajoukkojen 13. komentajana. Hän on Yhdysvaltain historian ensimmäinen naiskenraali. Hänet ylennettiin prikaatikenraaliksi vuonna 1970.
Hays kuoli 97-vuotiaana 7. tammikuuta 2018 vanhainkodissa Washington DC:ssä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anna Mae Hays Wikimedia Commonsissa