stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansalaispuolue

| Kansalaispuolue> Medborgarpartiet |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  8. maaliskuuta 2016
Lopetti:  25. elokuuta 2022
Puheenjohtaja:  Paavo Väyrynen (2016–2017) Sami Kilpeläinen (2017–2022)
Ideologia:  keskustalaisuus, alkiolaisuus, euroskeptismi, hajasijoittaminen, kansallismielisyys, arvokonservatismi
Poliittinen kirjo:  keskusta
Jäsenmäärä:  ei tiedossa
Kotisivu:  kansalaispuolue.net
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansalaispuolue (lyhenne KP, ruots. Medborgarpartiet) oli suomalainen poliittinen puolue, jonka yhtenäselvennä tavoitteena oli edistää Suomen eroamista Euroopan rahaliitosta.
Historia

Puolueen perusti europarlamentaarikko Paavo Väyrynen, joka oli sen ensimmäinen puheenjohtaja. Kansalaispuolue lisättiin puoluerekisteriin joulukuussa 2016.
Maaliskuussa 2018 puolue julkaisi tiedotteen, jossa kerrottiin Paavo Väyrysen erottamisesta puolueesta. Syinä erottamiseen mainittiin tilinkäyttöön liittyviä väärinkäytöksiä ja vaaliraharikkomus. Väyrynen ja hänen tukijansa pitivät laittomana kokousta, jossa hänet erotettiin. Marraskuussa samana vuonna Helsingin käräjäoikeus päätti, ettei Kansalaispuolueen hallituksella ollut oikeutta erottaa Väyrystä, koska kokouskutsussa ei kerrottu, että erottaminen oli asialistalla, eikä Väyryselle ollut ilmoitettu erottamisuhasta yhdistyslain mukaisesti.
Puolue ilmoitti 31. elokuuta 2022 päättäneensä ylimääräisessä kokouksessaan 25. elokuuta 2022 purkautumisestaan. Puolueen aktiiviset jäsenet siirtyvät kristillisdemokraatteihin, ja kristillisdemokraattien järjestöpäällikkö Mikko Rekimies luonnehtikin tilannetta käytännössä puolueiden sulautumiseksi. Puolueen puheenjohtaja Sami Kilpeläinen kertoi, että puolue koki eduskunnan ulkopuolisena pienpuolueena toimimisen vaikeaksi. Kansalaispuolue poistettiin puoluerekisteristä eduskuntavaalien 2023 jälkeen.
Vaalit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Vaalitulokset
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |  |
| 2019 | – | 7 645 | 0,25 % |  |
Europarlamenttivaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |  |
| 2019 | – | 2 043 | 0,11 % |  |
Kuntavaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |  |
| 2021 | – | 41 | 0,00 % |  |
Aluevaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |  |
| 2022 | – | 22 | 0,00 % |  |
Joulukuussa 2016 Kansalaispuolue ilmoitti, ettei se osallistu vuoden 2017 kuntavaaleihin. Sen sijaan Väyrynen asettui oman Terve Helsinki -ryhmänsä ehdokkaaksi Helsingissä kristillisdemokraattien ehdokaslistalla.
Sininen tulevaisuus ilmoitti 20. marraskuuta 2018, että se muodostaa vaaliliiton Kansalaispuolueen kanssa Oulun ja Vaasan vaalipiireissä vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.
Kansalaispuolue nimesi ehdokkaita useisiin vaalipiireihin vuoden 2019 eduskuntavaaleissa. Osassa piireistä ehdokkaat olivat ehdolla vaaliliittojen kautta.
Suhde Suomen Keskustaan

Paavo Väyrynen oli Suomen Keskusta rp:n kunniapuheenjohtaja. Lisäksi hän jatkoi keskustan jäsenenä itse perustamansa Keminmaan keskustaseuran kautta. Keminmaan keskustaseura on Suomen Keskustan Keminmaan kunnallisjärjestön jäsen, joka puolestaan on Keskustan Peräpohjolan piirin jäsen. Keminmaan keskustaseura ei ole ollut halukas erottamaan Väyrystä jäsenyydestään keskustan sääntöjen perusteella Kansalaispuolue rp:n puheenjohtajuuden vuoksi. Keskustan puoluehallitus voi erottaa Keminmaan keskustaseuran puolueesta.
Keminmaan kunnallisjärjestö oli lokakuussa 2017 erottamassa Väyrysen johtamaa Keskustaseuran kunnallisjärjestöstä tammikuussa 2017, syynä oli Väyrysen Kansalaispuolueen rekisteröinti, sillä keskustan sääntöjen mukaan toisen puolueen jäsenyys on puolueen sääntöjen vastaista. Keskustan Keminmaan kunnallisjärjestö perustelee erottamista sillä, että Väyrynen on siirtynyt Kansalaispuolueen jäseneksi.
Kansalaispuolueen entinen puheenjohtaja Sami Kilpeläinen on Keskustapuolueen jäsen ja keskustan puoluevaltuuston jäsen. Varapuheenjohtaja oli Piia Kattelus pari vuotta marraskuuhun 2019, jolloin hän erosi puolueesta. Hänet erotettiin keskustan Ylistaron paikallisyhdistyksestä sen jälkeen, kun hän tuli valituksi Kansalaispuolueen johtoon. Kattelus on sittemmin erotettu myös Seinäjoen keskustan valtuustoryhmästä. Kattelus perusti Suomen ensimmäisen Kansalaispuolueen valtuustoryhmän Seinäjoelle syksyllä 2017, jonka puheenjohtajana hän toimi. Kattelus on myös Suomalaisuuden liiton hallituksen jäsen.
Organisaatio

| --- | --- |
Puheenjohtajat
2016–2017: Paavo Väyrynen
2017–2022: Sami Kilpeläinen
Varapuheenjohtajat
2017: Sami Kilpeläinen
2017–2019: Piia Kattelus
Kansalaispuolueen sääntöjen mukaan jäsenten hyväksymisestä ja erottamisesta päätti puoluehallitus. Kaikilla Suomen kansalaisilla oli mahdollisuus tulla Kansalaispuolueen kannatusjäseniksi liittymällä puolueen tukiryhmään, jonka kautta voi saada tietoa puolueen toiminnasta ja vaikuttaa sen politiikkaan. Kansalaispuolueen asioita hoiti vuosikokouksessa valittu puoluehallitus, johon kuului sääntöjen mukaan 3–20 jäsentä. Puoluehallituksen jäseniksi voitiin valita Kansalaispuolueen jäseniksi hyväksytyt eduskunnan tai Euroopan parlamentin nykyiset ja entiset jäsenet sekä enintään viisi puolueen muuta jäsentä. Puoluehallituksen jäsenet valitsivat puolueen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajat sekä puoluesihteerin.
Kansalaispuolue julkaisi 15.7.2017 tiedotteen, jossa kerrottiin, että Väyrynen on luopunut puolueen puheenjohtajuudesta. Uudeksi puheenjohtajaksi oli valittu Sami Kilpeläinen. Väyrynen jatkoi kuitenkin puoluehallituksen jäsenenä. Uusiksi puoluehallituksen jäseniksi valittiin samassa yhteydessä Piia Kattelus ja Tuula Komsi. Kattelus valittiin myös puolueen varapuheenjohtajaksi.
Paavo Väyrynen kertoi tiedotteessaan 20.6.2018, että Patentti- ja rekisterihallitus on ilmoittanut tekevänsä 29.6. päätöksen Väyrysen 4.6. tekemästä ilmoituksesta yhdistyksen puheenjohtajan vaihtumisesta. Kansalaispuoleen puheenjohtaja Sami Kilpeläinen haki jatkoaikaa täytäntöönpanokiellon hakemiseen ilmoitukselle.
Helsingin käräjäoikeus totesi tuomiossaan Väyrysen tehneen oikeudettoman ilmoituksen PRH:lle.tarvitaan parempi lähde
Koiraranta

Koiraranta Ruotsissa.
Koiraranta tai koirauimaranta on koirien uittamiseen tarkoitettu ranta. Tavallisilla uimarannoilla ei saa koskaan uittaa koiria. Ennen kuin koiran päästää uimaan koirarannan veteen, pitää tarkistaa veden lämpötila, ja että vesi on tarpeeksi puhdasta, sillä koira voi sairastua likaisesta vedestä. Nämä säännöt ovat koirarannalla käytettäviä sääntöjä.[lähde? ]
Judy Chicago

Judy Chicago
Judy Chicago (alun perin Judith Sylvia Cohen; s. 20. heinäkuuta 1939 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen kuvataiteilija, joka on tullut tunnetuksi varsinkin installaatioista ja feministisestä taiteesta.
Elämä ja ura > Varhaiset vaiheet

Chicago varttui Chicagossa. Hän sai Kalifornian yliopistosta (Los Angeles) Bachelor of Arts -oppiarvon vuonna 1962 ja Master of Arts -oppiarvon vuonna 1964. Chicago sai opetusta myös Art Institute of Chicagossa. Naimisiin mennessään hän otti käyttöönsä nimen Judy Gerowitz. Aviomies kuitenkin kuoli auto-onnettomuudessa vuonna 1963. Tämän jälkeen taiteilija vaihtoi nimensä Judy Chicagoksi. Hän halusi valinnallaan sekä kunnioittaa syntymäpaikkaansa että tuoda esiin sukunimen patriarkaalisen periytymistavan. Chicago teki varhaisiin näyttelyihinsä veistoksia ja abstrakteja maalauksia. Hänen varhaista työtään on kuvattu minimalistiseksi. Chicago osallistui Manhattanin juutalaismuseon Primary Structures -näyttelyyn vuonna 1966. Vuosina 1967–1974 hän järjesti performanssitaiteen Atmospheres-tapahtumia, joissa käytettiin ilotulitteita.
Elämä ja ura > 1970-luku ja The Dinner Party

Chicago perusti ensimmäisen feministisen taideohjelman California State University, Fresnoon vuonna 1970. Seuraavana vuonna hän perusti Miriam Schapiron kanssa feministisen taideohjelman myös California Institute of the Artsiin. Vuonna 1972 Chicago osallistui Womanhouse-installaation tekemiseen. Siinä hylätystä rakennusta tehtiin naistyypillisiä kokemuksia ilmentänyt talo. Suurinta mainetta Chicago sai osakseen suurella sekatekniikkainstallaatiollaan The Dinner Party (1974–1979), joka antoi näkyvyyttä merkittäville naisille. Teos saavutti suurta suosiota, mutta herätti myös kiistaa eri maissa. Ensimmäisen kerran installaatio oli esillä San Francisco Museum of Modern Artissa. 2000-luvulla se siirtyi pysyvästi Brooklyn Museumiin.
Elämä ja ura > Myöhempi taiteellinen työ

Chicago jatkoi naisten elämänkokemusten käsittelyä sekatekniikkainstallaatiossa The Birth Project (1980–1985). Teoksessa The Holocaust Project: From Darkness into Light (1985–1993) hän tarkasteli holokaustia ja omaa juutalaista identiteettiään. Hän teki siinä yhteistyötä uuden puolisonsa, valokuvaaja Donald Woodmanin kanssa. Myöhemmällä urallaan Chicago on muun muassa luonut surua, kuolemaa ja sukupuuttoa käsittelevän teoksen In the End: A Meditation on Death and Extinction (2019). Hän on kirjoittanut omaelämäkertateokset Through the Flower: My Struggle as a Woman Artist (1975), Beyond the Flower: The Autobiography of a Feminist Artist (1996) ja The Flowering: The Autobiography of Judy Chicago (2021). Hän on julkaissut myös monia muita kirjoja.
Elämä ja ura > Muu toiminta ja huomionosoitukset

Chicago on aktiivinen luennoitsija. Hän on opettanut Duke Universityssa, Indianan yliopistossa ja Pohjois-Carolinan yliopistossa Chapel Hillissä. Chicago on saanut muun muassa National Endowment for the Artsin ja Getty Foundationin stipendit. Hänelle on myönnetty useita kunniatohtorin arvoja.
Vuonna 2018 Time otti Chicagon sadan vaikutusvaltaisimman ihmisen listalle.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Kolkka

Hopeakentässä punainen kolkka
Hopeakentässä punainen neliö
Kolkka on neliönmuotoinen, suunnilleen lakion korkuinen heraldinen airutkuvion sukuinen tunnus, joka sijaitsee kilven oikeassa yläkulmassa. Kooltaan se on pienempi kuin varsinainen neliö, joka täyttää kilvestä noin neljäsosan. Mikäli kolkka sijaitsee kilven vasemmassa yläkulmassa, sen nimitys on vasen kolkka.
Yleisimmin kolkka liitetään vaakunaan vasta jälkikäteen lisäyksenä. Tällöin se voi peittää osan vaakunan alkuperäisistä tunnuksista, mutta vaakunaselityksessä mainitaan tästä huolimatta myös kolkan peittämät tunnukset.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolkka Wikimedia Commonsissa
Kaupunkisinfonia

| Kaupunkisinfonia |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Tarja Väätänen, 1995.
Ohjaaja:  Heikki Ahola John Webster Yrjö Nieminen Outi Kaasinen Ulrika Bengts Ilkka Mertsola Mika Taanila Roosa Toivonen
Käsikirjoittaja:  Heikki Ahola
Tuottaja:  Ilkka Mertsola
Säveltäjä:  Tuomas Kantelinen
Kuvaaja:  Tuomo Virtanen Heikki Färm Marita Hällfors Anu Kuivalainen Maija Kainulainen Rauno Ronkainen Petri Rossi Pekka Uotila Robert Nordström Pauli Bessonoff Jari Tenhunen Jussi Eerola Tuomo Virtanen Timo Heinänen  Wille Tanttu Esa Illi
Leikkaaja:  Heikki Ahola
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Taideteollinen korkeakoulu / Elokuvataiteen laitos Statiivinkantajat ry
Ensi-ilta:  18. elokuuta, 1995
Kesto:  62 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaupunkisinfonia on Heikki Aholan, John Websterin, Yrjö Niemisen, Outi Kaasisen, Ulrika Bengtsin, Ilkka Mertsolan, Mika Taanilan ja Roosa Toivosen ohjaama suomalainen useasta eri episodista koostuva dokumenttielokuva vuodelta 1995. Heikki Ahola toimi elokuvan lopullisena koostajana.
Elokuva on dokumentti elämästä 1990-luvun Helsingissä, sijoitettuna yhden vuorokauden ajalle. Se on saanut alkunsa Taideteollisen korkeakoulun Elokuvataiteen laitoksella järjestetyltä dokumenttielokuvan historia -kurssilta, jolla esitettiin elokuvan syntyä innoittaneet elokuvat: Walter Ruttmannin Berliini: Suurkaupungin sinfonia (1927) sekä Dziga Vertovin Mies ja elokuvakamera (1929). Kurssin pohjalta joukko nuoria elokuvantekijöitä perusti Statiivinkantajat-yhdistyksen ja ryhtyivät suunnitelemaan nykyaikaan sijoitettua kaupunkisinfonia-elokuvaa.
Palkinnot ja ehdokkuudet

Heikki Ahola ja Statiivinkantajat ry voittivat elokuvasta vuoden 1995 Tampereen elokuvajuhlilla Risto Jarva -palkinnon.
Kivijärven kirkonkylä

| Kivijärven  kirkonkylä |
| --- | --- |
 Kivijärven  kirkonkylä
 Koordinaatit: 63.12232°N, 25.07077°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Kunta:  Kivijärvi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama, kirkonkylä
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2,47 km²
Väkiluku (2019):  563
 – Väestötiheys:  227,9 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2019 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kivijärven kirkonkylä on kirkonkylä ja Kivijärven kunnan keskustaajama Keski-Suomen maakunnan pohjoisosassa, linnuntietä noin 104 kilometriä Jyväskylästä pohjoiseen. Kivijärven kirkonkylä sijaitsee Viitasaaren reittiin kuuluvan Kivijärven luoteeseen kurottuvan Heinolahden pohjoisrannalla.
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2019 lopussa Kivijärven kirkonkylän pinta-ala oli 2,47 neliökilometriä ja väkiluku 563. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta.
Kivijärven kylän ja kunnan nimi pohjautuu järvennimeen Kivijärvi. Historiallisissa aineistoissa nimitys esiintyy kirjoitusasuissa Kijuijerffuij ärmarch (1554, eräomistuksesta) ja Kiuijärffui (1571, kylästä). Vakituista asutusta alkoi seudulle muodostua 1500-luvun puolivälissä. Kylälle kuului 1500-luvulla alkujaan nykyistä kuntaa laajemmat alueet. Uudisasukkaat tulivat lähinnä Savosta. Kivijärven kylään kuului vuonna 1564 kahdeksan taloa, vuonna 1583 13 taloa ja 1684 15 taloa. Kivijärvi kuului 1561 perustettuun Rautalammin seurakuntaan. Viitasaari erotettiin itsenäiseksi seurakunnaksi 1600-luvun alussa ja Kivijärvelle muodostetiin kylännimen saanut Viitasaaren Kivijärven rukoushuonekunta vuonna 1625. Vuonna 1693 Kivijärvestä tuli kappeli (toisen lähteen mukaan Kivijärvestä tuli kappeliseurakunta 1750). Itsenäisen seurakunnan aseman se sai vuonna  (tai 1864).
Kivijärven kirkko (Theodor Decker, 1874).
Kivijärven kirjasto.
Kivijärven kunnantalo.
Kivijärven kirkonkylän rakennuksia.
Kari-Pekka Laaksonen

Auto numero 929 24H Series -sarjan vuoden 2022 Span kilpailussa.
Kari-Pekka Laaksonen (s. 23. huhtikuuta 1967, Valkeakoski) on suomalainen autourheilija.
Ura

Laaksonen on kilpaillut muun muassa Porsche Carrera Cupissa, Porsche GT3 Cupissa ja Nürburgring Langstrecken Serie -sarjassa. Hän on kilpaillut vuonna 2016 TCR International Series ja ADAC TCR Germany Touring Car Championship -sarjoissa LMS Racing -tallissa.
Laaksonen, Antti Buri ja Olli Kangas voittivat vuoden 2017 Barcelonan 24 tunnin ajon LMS Racingin Cupra TCR -autolla.
Nürburgringin 24 tunnin ajoissa vuonna 2018 hänen kanssaan autoa ajoivat Antti Buri, Olli Kangas ja Jordi Gené, jolloin he voittivat kilpailun luokassaan. TCR Spa 500 -kilpailussa autoa ajoivat Laaksosen kanssa Fabian Danz, Julien Apotheloz, Antti Buri ja Mikel Azcona.
Laaksonen, Buri ja Jim Rautiainen ajoivat HRT Performancen autolla Span 12 tunnin ajoissa vuonna 2022, jossa he sijoittuivat 992-AM -luokan toiseksi.
Tulokset > Nürburgringin 24 tunnin ajon tulokset

| Vuosi | Talli | Kanssa- kuljettajat | Auto | Luokka | Kierroksia | Sija | Luokan sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | Bas Koeten Racing |  Olli Kangas   Antti Buri  Jordi Gene | CUPRA León TCR | TCR | 121 | 32. | 1. |
Tulokset > TCR Spa 500 -tulokset

| Vuosi | Talli | Kanssa- kuljettajat | Auto | Luokka | Kierroksia | Sija | Luokan sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 |  TOPCAR Sport with Bas Koeten Racing |  Mikel Azcona  Julien Apotheloz  Fabian Danz  Antti Buri | CUPRA León TCR | P | 444 | 3. | 3. |
Kaksi lippua Broadwaylle

| Kaksi lippua Broadwaylle> Two Tickets to Broadway |
| --- | --- |

Ohjaaja:  James V. Kern
Käsikirjoittaja:  Sid Silvers Hal Kanter
Perustuu:  Sammy Cahnin tarinaan
Tuottaja:  Norman Krasna Jerry Wald Howard Hughes
Säveltäjä:  Walter Scharf
Kuvaaja:  Harry J. Wild
Leikkaaja:  Harry Marker
Koreografi:  Busby Berkely
Pääosat:  Tony Martin Janet Leigh Gloria DeHaven Eddie Bracken Ann Miller
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  RKO Radio Pictures
Levittäjä:  RKO Pictures
Ensi-ilta:   20. marraskuuta 1951  30. toukokuuta 1952
Kesto:  106 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti, ranska
Tuotto:  2 miljoonaa USD (USA)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaksi lippua Broadwaylle (engl. Two Tickets to Broadway) on James V. Kernin ohjaama yhdysvaltalainen Technicolor-menetelmällä kuvattu komediallinen elokuvamusikaali, jonka pääosissa ovat Tony Martin ja Janet Leigh. Muissa osissa ovat muun muassa Gloria DeHaven, Eddie Bracken ja Ann Miller. RKO Radio Pictures toimi elokuvan tuotantoyhtiönä ja jakelijana. Busby Berkely toimi elokuvan koreografina.
Kaksi lippua Broadwaylle sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 20. marraskuuta 1951. Suomessa elokuva tuli teattereihin 30. toukokuuta 1952. Kaksi lippua Broadwaylle oli taloudellinen menestys. Musikaalin äänittäjä John Aalberg oli ehdolla parhaan äänityksen Oscar-palkintoon vuonna 1952.
Kahden herkkukaupan omistajan rooleja (Charles Dalen näyttelemä Leo ja Joe Smithin näyttelemä Harry) alun perin tarjottiin Stan Laurelille ja Oliver Hardylle, jotka joutuivat kieltäytymään rooleista Laurelin sairastelun takia. Warner Brothers julkaisi elokuvan DVD:llä 2. syyskuuta 2011.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tony Martin  | … |  Dan Carter   |
|  Janet Leigh  | … |  Nancy Peterson   |
|  Gloria DeHaven  | … |  Hannah Holbrook   |
|  Eddie Bracken  | … |  Lew Conway   |
|  Ann Miller  | … |  Joyce Campbell   |
|  Barbara Lawrence  | … |  S. F. Rogers   |
|  Bob Crosby  | … |  Omana itsenään   |
|  Charles Dale  | … |  Leo   |
|  Joe Smith  | … |  Harry   |
|  Taylor Holmes  | … |  Willard Glendon   |
Aiheesta muualla

Kaksi lippua Broadwaylle Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kaksi lippua Broadwaylle Elonet.
Kaksi lippua Broadwaylle AllMoviessa. (englanniksi)
Koliiniesteraasi

Malli Torpedo californica-sähkörauskun asetyylikoliiniesteraasista
Koliiniesteraasit ovat entsyymejä, joita esiintyy synapseissa. Koliiniesteraasi pilkkoo asetyylikoliinia. Antikoliiniesteraasi ei sen sijaan ole nimestään huolimatta entsyymi vaan aine, joka estää koliiniesteraasin toimintaa.
Koliiniesteraasin alatyyppejä:
Asetyylikoliiniesteraasi
Pseudokoliiniesteraasi
Kari-Pekka Friman

| Kari-Pekka Friman> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. lokakuuta 1966 (ikä 58) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  175 cm
Paino:  80 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1984–1997
Seurat:  TPS (SML) TuTo (I-div./SML) Lukko (SML) HC Amiens (Ranska)
Kari-Pekka Friman (s. 5. lokakuuta 1966 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 454 runkosarjaottelua tehopistein 28+64=92 ja keräten 118 jäähyminuuttia, 65 playoff-ottelua tehopistein 3+6=9 ja keräten neljä jäähyminuuttia sekä 11 liigakarsintaottelua tehden yhden syöttöpisteen ja keräten kuusi jäähyminuuttia. Friman pelasi urallaan myös yhden kauden Ranskassa.
Ura > Seuraura

Friman oli Turun Palloseuran kasvatti. Hän debytoi seuran SM-liigajoukkueessa kaudella 1984–1985, jolloin Friman teki 33 runkosarjaottelussa tehot 5+3=8 sekä kymmenessä playoff-ottelussa tehot 2+2=4. Hän jakoi lukemalla +18 TPS:n sisäisen tehotilaston voiton Jouko Narvanmaan kanssa ja voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Neljän SM-liigakauden jälkeen Friman siirtyi kaudeksi 1988–1989 I-divisioonajoukkue TuToon, jonka tehokkain puolustaja hän oli tehoilla 17+24=41. Friman sijoittui koko sarjan puolustajien pistepörssissä neljänneksi.
Kaudella 1989–1990 Friman jatkoi uraansa SM-liigassa Rauman Lukon riveissä ja teki siellä ensimmäisellä kaudellaan liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 3+12=15. Viidennen Lukko-kautensa 1993–1994 päätteeksi hän voitti SM-pronssia. Kauden 1995–1996 Friman pelasi TuTossa, joka putosi kuitenkin kauden päätteeksi SM-liigasta I-divisioonaan. Friman jatkoi kaudella 1996–1997 uraansa kuitenkin Ranskan pääsarjan HC Amiensissa. Hän lopetti pelaajauransa kevääseen 1997.
Friman toimi uransa jälkeen mm. TPS:n C-nuorten joukkueenjohtajana kaudella 2011–2012.
Ura > Maajoukkueura

Friman pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1985 ja 1986 sekä alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1984, jolloin hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Friman pelasi myös kaksi A-maaottelua tehopistein 1+1=2 kaudella 1993–1994.
Muuta

Frimanin pojista Niklas on jääkiekon olympiavoittaja ja Matias on pelannut jääkiekkoa TPS:n A-nuorissa.
Keçiören

| Keçiören |
| --- | --- |

 Keçiören
 Koordinaatit: 40°00′N, 32°54′E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Ankaran maakunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Turgut Altınok
Väkiluku (2019):  939 161
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keçiören on piirikunta Turkin Ankaran maakunnassa ja Ankaran kaupungissa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Keçiörenin väkiluku oli 939 161.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keçiören Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Keçiören
Käännös suomeksi
Konginkankaan kotiseutumuseo

| Konginkankaan kotiseutumuseo |
| --- | --- |

Tyyppi:  Kotiseutumuseo, paikallismuseo 
Osoite:  Kirkkotie 4, 44400 Konginkangas  
Sijainti:  Konginkangas 
Perustettu:  1953  
Koordinaatit:  62°46′41″N, 25°48′29″E
 fiKonginkankaan kotiseutumuseo 
  
Konginkankaan kotiseutumuseo on Konginkankaan alueeseen keskittyvä kotiseutumuseo Äänekoskella. Se toimii Konginkankaan kirkon edustalla sijaitsevassa vanhassa viljamakasiinissa, joka museoitiin vuonna 1953 ja kunnostettiin vuoden 1956 syksyyn mennessä. Museossa on yli seitsemänsadan esineen kokoelma. Konginkankaan kotiseutumuseon ylläpidosta vastaa Kömin Kilta ry -kotiseutuyhdistys.
Konginkankaan kotiseutumuseon perusnäyttely keskittyy Konginkankaan historiaan, joka on esillä etenkin maatalouden esineistön ja valokuvien muodossa. Museossa on pidetty myös jokakesäinen erikoisnäyttely.
Aiheesta muualla

Konginkankaan kotiseutumuseon perusnäyttely (virtuaalimuseo)
Konginkankaan kirjasto

| Konginkankaan kirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Kauppatie 2, 44400 Konginkangas (Äänekoski)
Koordinaatit:  62.77996°N, 25.80610°E
Tyyppi:  yleinen kirjasto
Konginkankaan kirjasto, Äänekoski: Kirjasto - Yhteystiedot ja aukioloajat
Konginkankaan kirjasto on Äänekosken Konginkankaalla toimiva yleinen kirjasto. Se on osa Äänekosken kaupunginkirjastoa ja on vuodesta 2013 lähtien kuulunut Keski-Suomen maakunnan kirjastojen muodostamaan kirjastokimppaan eli Keski-kirjastoihin.
Konginkankaan kirjaston tilat sijaitsevat osana liikekiinteistöä Konginkankaan taajaman keskustassa. Äänekosken kaupunginkirjaston muita toimipisteitä ovat Äänekosken pääkirjasto, Sumiaisten kirjasto ja Suolahden kirjasto.
Aiheesta muualla

Tuukka Lukinmaa (18.8.2020) Äänekoski aloittaa ilmaisten kasvomaskien jakelun vähävaraisille (yle.fi)
Kellari (vuoden 2009 elokuva)

| Kellari> Huset vid vägens ände |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Martin Kjellberg  Nils Wåhlin 
Käsikirjoittaja:   Martin Kjellberg  Nils Wåhlin 
Pääosat:   Mattias Ohlsson  Sandra Thóradóttir  Henrik Danielsson  David Clausson  David Weiss 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:   Ankatt Productions  Solatunum Film 
Ensi-ilta:   2010-1-2020. tammikuuta 2010 (Ruotsi)  2010-2-1010. helmikuuta 2010 (Suomi)   DVD-julkaisu
Kesto:  73 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kellari (myös nimellä The Cellar tai Huset vid vägens ände) on ruotsalainen kauhuelokuva. Sen on käsikirjoittanut sekä ohjannut Martin Kjellberg ja Nils Wåhlin. Elokuvasta kuvattiin lyhytversio jo vuonna 2002, joka esitettiin vuoden 2003 Göteborgin elokuvafestivaaleilla. Elokuva julkaistiin kokoversiona vuonna 2009. Elokuvan lyhyt versio julkaistiin vuonna 2003, jonka vuoksi IMDb on listannut elokuvan julkaisuvuodeksi 2003. Elokuva kokoversiona julkaistiin kuitenkin vuonna 2009.