ESAn Tiedeohjelma
Pitkän aikavälin suunnitelmat > Cosmic Vision-ohjelma

Vuonna 2005 valittiin alustavasti vuosina 2015–2025 laukaistavien avaruuslentojen teemat, jotka kuuluvat Tiedeohjelman Cosmic Vision-suunnitelmaan. Teemat ovat
Planeetat ja elämä, Aurinkokunta,
Perusfysiikka (Fundamental Laws) ja
Universumi.
Vuonna 2008 teemoista oli tutkijoille suunnatun haun ja karsinnan kautta muodostunut useita kilpailevia missioehdotuksia:
suuret (L kuten Large) missiot – näiden ESAn osuuden kustannusarvio oli alun perin 600 M€. Vuoden 2009 kustannusarvio oli 900 M€ missiota kohden. Vuonna 2011 oli asetettu 700 miljoonaa euroa ESAn kustannusten katoksi. Näiden missioiden teknologiavalmiustaso on todettu liian alhaiseksi. Se on eräs syy, ettei näistä avaruusaluksista yksikään lennä vuonna 2020 vaan pikemminkin vuonna 2025. Vuonna 2011 tavoitevuosi on vuosi 2022. Toinen syy on se, että NASA on useista näistä missioehdotuksista pääosapuoli ja NASA ei ole psytynyt useassa vuodessa tekemään päätöstä yhdenkään näistä toteuttamisesta. Yhdysvaltain tiedeneuvoston arvioinneissa ESAn ehdottamat yhteistyömissiot eivät ole kärjessä. Lisäksi vuoden 2011 alussa NASA ilmoitti rajaavansa tulevat missiot siten, että NASAn rahoitusosuus ei ylitä yhtä miljardia dollaria..
LISA mittaa gravitaatioaaltoja – missiota edeltävä teknologiakoe LISA Pathfinder on vuonna 2011 vielä pahasti kesken ja sen lento tarvitaan ennen LISAn varsinaisen suunnitteluvaiheen alkua.
IXO on entinen XEUS-nimellä tunnettu röntgenobservatorio. Missio laajentui vuonna 2008 ESA-NASA-JAXA-yhteistyöksi akronyymin IXO alla.
TandEM/TSSM on kaavailtu mission Saturnuksen Titan kuuta kuvaamaan. Tämä missioehdotus on karsiutunut. LAPLACE/EJSM kilpaili sen kanssa – tämä missio mittaa Jupiterin Europa-kuuta. Vuonna 2009 Jupiter-lento voitti Saturnus-lennon toteutuksen, mutta Jupiter-lennoista on ESAssa kaksi kilpailevaa vaihtoehtoa.
Tämä ei vielä takaa, että missio ikinä lentäisi vaan lopullinen satelliittiohjelman käynnistys on parin vuoden päässä. Maaliskuun 2011 lopulla näytti siltä, että NASAn budjettirajoitukset aikaansaavat näiden missioehdotusten kaatumisen.. Näin ei kuitenkaan käynyt. ESAn päätös näiden missioehdotuksen jatkosta on siirtynyt huhtikuuhun 2012.
Vuonna 2008 teemoista oli tutkijoille suunnattu haun keskikokoikseksi (M kuten Medium) missioiiksi. Karsinnan kautta on muodostunut useita kilpailevia missioehdotuksia:
keskikokoisia – alun perin näiden kunkin kustannuskatto oli 300 M€, mutta vuoden 2009 alun arvio oli 450 M€/kpl ja loppuvuonna 2009 arvioitu kustannus oli jo suuruusluokkaa 300–600 M€. Esivalituiksi, joista kaksi lentää aikanaan, tuli helmikuussa 2010:
DUNE (galaksit, eksoplaneetat) ja SPACE (galaksit, kvasaarit) – toukokuussa 2008 nämä yhdistettiin Euclid-missioehdotukseksi
Plato (maankaltaiset planeetat)
Solar Orbiter
Näitä valittiin ESAn tiedeohjelman kokouksessa lokakuussa 2011 kaksi rakennettaviksi Solar Orbiter ja Euclid.
Karsiutuneet keskikokoiset ehdotukset (kaikkiaan kymmenistä ehdotuksista loppukilpailuun päässeistä) ensimmäisessä Cosmic Vision haussa olivat
Marco Polo (näytteenhaku asteroidilta yhdessä JAXAn kanssa)
Cross-Scale (aurinkokunta, yhdessä NASAn ja JAXAn kanssa).
Vuonna 2011 ESA päättää osallistumisesta japanilaiseen missioon, jos se saa JAXAn rahoituksen. Vuonna 2010 se ei saanut JAXAn rahoitusta kuten oli uskottu.
SPICA (JAXAn päävastuulla: infrapuna-astrofysiikka), ESA-maista SAFARI-instrumentti, johon ESA toteuttaa teleskoopin.
Vuonna 2010 Cosmic Visionin toinen haku haki keskikokoisia tiedemissioita (M2). Ehdotuksia tuli 44 kappaletta, joka kolmas oli ranskalaisvetoinen ehdotus, joka kuvastaa Ranskan valtion panostusta avaruustekniikkaan ja -tieteenseen. Näistä ESAn tiedeneuvonantajaelimet ovat valinneet neljä – EChO, LOFT, MarcoPolo-R ja STE-QUEST – jatkokehitelyyn. Näistä yksi tai kaksi lentää vuosina 2020–2022, joka on sinänsä merkki siitä ettei L-kokoisista missioista mitään lähdetä rakentaamaan alkuperäisen aikatalun mukaisesti:
Exoplanet Characterisation Observatory (EChO) pyrkisi mittaamaan exoplaneettojen kaasukehiä. Alus lentäisi L1-pisteessä Maan ja Auringon välillä.
Large Observatory For X-ray Timing (LOFT) pyrkisi mustien aukkojen (materian liike tapahtumahorisontissa) mittaamiseen ja neutronitähtien materian tutkimiseen. LOFTissa olisi kaksi pääinstrumenttia: Large Area Detector ja Wide Field Monitor. Tämä missioehdotus on samalla alueella kuin kaavailtu suuri IXO-röntgenteleskooppi.
MarcoPolo-R pyrkisi hakemaan näytteen maata lähellä lentävästä asteroidista ja tuomaan sen maahan. Tämä on aiemman karsiutuneen Marco-Polo-mission uusintaehdotus.
Space-Time Explorer and Quantum Equivalence Principle Space Test (STE-QUEST) mittaisi painovoiman vaikutuksia aikaan ja materiaan. Se mittaisi yleisen suhteellisuusteorian ekvivalenssiperiaatteen toteutumista. STE-QUEST mittaisi paikka-aika-kaartumista tekemällä vertausmittauksia atomikelloilla avaruusaluksessa ja maassa.