stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jan Hirt

| Jan Hirt |
| --- | --- |
 Jan Hirt 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 1991 (ikä 33)
Kansalaisuus:   Tšekki
Pyöräilijä
Pituus:  181 cm
Paino:  60 kg
Joukkue:  Israel – Premier Tech
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2013 2014 2015–2017 2018–2019 2020 2021−2022  2023–2024 2025–:  Leopard-Trek Continental Team Etixx CCC–Sprandi–Polkowice Astana Team CCC Team Intermarché - Wanty - Gobert Matériaux Soudal-Quick Step Israel – Premier Tech
Suurimmat voitot
 Itävallan ympäriajo 2016 Italian ympäriajo, etappi 
 Tiedot päivitetty: 5. tammikuuta 2025 
Jan Hirt (s. 21. tammikuuta 1991 Trebic) on tšekkiläinen maantiepyöräilijä. Hän aloitti Leopard-Trekin Continental -tason joukkueessa harjoittelijana elokuussa 2012 ja jatkoi samassa tallissa seuraavan kauden. Hän kilpaili tšekkiläisessä Etixxin Continental-joukkueessa 2014. Vuosina 2015–2017 hän ajoi puolalaisessa CCC–Sprandi–Polkowicessa. Kausilla 2018−2019 hän edusti Astana Teamia. Hän palasi puolalaistalliin, nimeltään nyt CCC Team, vuonna 2020. Kausilla 2021–2022 hän edusti belgialaista Intermarché - Wanty - Gobert Matériaux -joukkuetta, vuosina 2023–2024 Soudal-Quick Stepiä ja kaudesta 2025 alkaen Israel – Premier Techiä.
Hirt voitti Apricaan päättyneen 16. etapin Italian ympäriajossa 2022 seitsemän sekunnin erolla Thymen Arensmaniin.
Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
Chris Coleman

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Christopher Patrick Coleman
Syntymäaika: 10. kesäkuuta 1970 (ikä 54)
Syntymäpaikka:   Swansea, Wales, Britannia
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 188 senttimetriä
Lempinimi: Captain Cookie
Seura
Seura:  OH Leuven
Tehtävä: Päävalmentaja
Junioriseurat
:  Manchester City
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1985–1986 |  Manchester City | 0 | (0) |
| 1986–1991 |  Swansea City | 196 | (2) |
| 1991–1995 |  Crystal Palace | 154 | (13) |
| 1995–1997 |  Blackburn Rovers | 28 | (0) |
| 1997–2002 |  Fulham | 136 | (8) |
| Yhteensä | Yhteensä | 478 | (23) |
Maajoukkue
| 1992–2002 |  Walesin maajoukkue | 32 | (4) |
Valmennusura
2003–2007:  Fulham
2007–2008:  Real Sociedad
2008–2010:  Coventry City
2011–2012:  AEL Larissa
2012–2017:  Walesin maajoukkue
2017–2018:  Sunderland
2018–2019:  Hebei China Fortune
2022–2023:  Atromitos
2024:  AEL Limassol
2024–:  OH Leuven
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Chris Coleman (s. 10. kesäkuuta 1970) on walesilainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Joulukuusta 2024 lähtien hän on toiminut belgialaisen OH Leuvenin päävalmentajana.
Ura pelaajana

Coleman aloitti pelaajauransa synnyinkaupunkinsa Swansean seurassa, Swansea Cityssä. Hän pelasi ensi kerran joukkueen paidassa 1987. Coleman esiintyi puolustajan tontilla 160 kertaa Swansea Cityn paidassa ennen siirtymistään Crystal Palaceen 1991. Coleman viihtyi seurassa neljä kautta pelaten 143 ottelua ja tehden 13 maalia.
1995 Blackburn Rovers hankki Colemanin riveihinsä suhteellisen suurella, 2,8 miljoonan punnan siirtosummalla. Coleman pelasi Blackburnissa vain 28 ottelua ja oli usein vaihtomiehen roolissa. Niinpä hän 1997 liittyi lontoolaisseura Fulhamin riveihin. Joukkue pelasi tuolloin kakkosdivisioonassa, mutta egyptiläinen Mohamed Al-Fayed panosti joukkueeseen tavoitteenaan nostaa Fulham pääsarjatasolle.
"Captain Cookie" lempinimen saanut Coleman oli yksi Fulhamin avainpelaajia matkalla valioliigaan. Hän toimi kapteeni sekä Kevin Keeganin, että Jean Tiganan alaisuudessa. Colemanin ura päättyi traagisesti auto-onnettomuudessa tammikuussa 2001, kun hän mursi jalkansa. Fulham kohtasi päivää myöhemmin Manchester Unitedin FA Cupin ottelussa ja oli matkalla Valioliigaan. Coleman joutui seuraamaan lontoolaisten nousua katsomosta. Hän ei enää palannut pelikentille vaikean loukkaantumisen vuoksi.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Walesin cup (2): 1989, 1991
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

EM-välierät: 2016
Englannin mestaruussarjan kuukauden valmentaja helmikuussa 2009
Kahvikakku

Yhdysvaltalainen karpalokahvikakku.
Kahvikakku eli kuivakakku on makea ja rasvainen leivonnainen, jota tarjotaan viipaleina tyypillisesti kahvin kanssa.
Suomessa perinteisiin kahvikakkuihin kuuluu muun muassa tiikerikakku, piimäkakku, taatelikakku, hedelmäkakku ja maustekakku.
Taikinan perusainekset ovat leivinjauhe, rasva, sokeri, kananmuna ja vehnäjauho.  Kahvikakut ovat pitkulaisia, pyöreitä tai sydämen tai O-kirjaimen muotoisia, ja saavat muotonsa vuoasta, jossa ne paistetaan. Vuoka on perinteisesti tehty pellistä, nykyisin joskus myös silikonista.
Myös Yhdysvalloissa kahvikakut tyypillisesti maustetaan mausteilla kuten kanelilla tai hedelmällä. Kakku saapui Yhdysvaltoihin saksalaisten uudisasukkaiden mukana.
Amund Grøndahl Jansen

| Amund Grøndahl Jansen |
| --- | --- |
 Grøndahl Jansen Nokere Koerse -kilpailussa 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. helmikuuta 1994 (ikä 30)
Kansalaisuus:   Norja
Pyöräilijä
Pituus:  187 cm
Paino:  83 kg
Joukkue:  Uno-X Mobility
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2013–2014  2015–2016 2017–2020  2021–2024  2025–:  Team Plussbank / Team Sparebanken Sør Team Joker Team LottoNL-Jumbo / Team Jumbo-Visma Team BikeExchange /  Team Jayco-AlUla Uno-X Mobility
Suurimmat voitot
  Maantieajon Norjan-mestaruus 2019 
 Tiedot päivitetty: 5. tammikuuta 2025 
Amund Grøndahl Jansen (s. 11. helmikuuta 1994 Nes) on norjalainen maantiepyöräilijä. Hän edusti norjalaisia Team Plussbank / Team Sparebanken Sør -joukkuetta vuosina 2013–2014 ja Team Jokeria 2015–2016. UCI World Tour -tasolla hän on kilpaillut Team Jumbo-Vismassa 2017–2020 ja vuosina 2021–2024 Team BikeExchange / Team Jayco-AlUlassa Kaudesta 2025 alkaen hän on edustanut norjalaista Uno-X Mobilityä.
Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
Vuolijat

Vuolijat on Leo Karsikkaan vuonna 2009 tekemä teos puukkopitäjä Hyrynsalmen keskustan kiertoliittymässä. Teos on tehty kivestä ja ruostumattomasta teräksestä.
Riikka Pakarinen

| Riikka Pakarinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. elokuuta 1981 (ikä 43) Varkaus
Poliitikko
Puolue:  Suomen Keskusta
Asema:  europarlamentaarikko (2009−2014)   kaupunginvaltuutettu (2004−2009, 2017−)
Kotipaikka:  Espoo
Riikka Elsi Anneli Pakarinen (ent. Manner, s. 24. elokuuta 1981 Varkaus) on Suomen startup-yhteisön toimitusjohtaja ja Suomen Urheiluliiton puheenjohtaja huhtikuusta 2023 lähtien .
Pakarinen oli europarlamentaarikko kaudella 2009–2014 ja Suomen Keskustan varapuheenjohtaja 2012–2014. Pakarinen valittiin Keskustan varapuheenjohtajaksi jälleen syyskuussa 2020, jossa hän toimi vuoteen 2023 saakka. Pakarinen oli Espoon kaupunginvaltuutettu 2017–2023. Hän jätti molemmat tehtävät oma-aloitteisesti kesken kauden, koska halusi keskittyä työhönsä toimitusjohtajana ja Suomen Urheiluliiton puheenjohtajana. Ennen Startup-yhteisön puheenjohtajuutta Pakarinen on työskennellyt mm. pääministerin sekä valtiovarainministerin EU-asioiden neuvonantajana. Elinkeinoelämän puolelta hän on toiminut mm. Panimo-ja virvoitusjuomateollisuusliiton toimitusjohtajana sekä johtoryhmässä Metäteollisuus ry:ssä.
Tausta

Nuorena Pakarinen oli SM-tason yleisurheilija.
Koulutukseltaan Pakarinen on yhteiskuntatieteiden maisteri Lapin yliopistosta ja kauppatieteiden maisteri Joensuun yliopistosta.
Ura ja poliittinen toiminta

Pakarinen on työskennellyt Eero Reijosen eduskunta-avustajana vuosina 2007–2008 sekä ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Paavo Väyrysen lehdistöavustajana Euroopan parlamenttiin vuosina 2008–2009.
Pakarinen on toiminut opintojensa ohella matkaoppaana Lapissa ja myyjänä Hesburgerissa. Opintojen aikaisista työsuhteista pisimmät olivat Stora Ensolla markkinointitehtävissä.
Pakarinen toimi Varkauden kaupunginvaltuutettuna vuosina 2004−2009. Pakarinen oli ehdolla vuoden 2007 eduskuntavaaleissa, ja vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa hänet valittiin Euroopan parlamenttiin keskustan listalta.
Europarlamentissa Pakarinen kuului Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmään. Hän oli jäsen aluekehitysvaliokunnassa ja EU:n ja Venäjän parlamentaarisessa yhteistyövaliokunnassa ja varajäsen ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnassa, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa sekä AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa. Pakarinen puhuu suomea, ruotsia, englantia, portugalia, espanjaa, saksaa ja vähän ranskaa.
Keskustan puoluekokouksessa kesällä 2012 Pakarinen valittiin yhdeksi puolueen kolmesta varapuheenjohtajasta. Hän ei ollut ehdolla puoluejohtoon ja europarlamenttiin enää vuonna 2014.
Vuodet 2015-2017 Pakarinen työskenteli Metsäteollisuus ry:n johtoryhmässä ja edunvalvontapäällikkönä.
Pääministeri Juha Sipilä kutsui Pakarisen esikuntaansa ja EU-asioiden neuvonantajakseen vuoden 2017 tammikuussa.
Vuoden 2017 kuntavaaleissa Pakarinen äänestettiin ensimmäisen kerran Espoon kaupunginvaltuustoon ja vuoden 2022 aluevaaleissa Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueen valtuutetuksi.
Panimo- ja vivoitusjuomateollisuuden toimitusjohtajaksi Pakarinen nimitettiin vuonna 2019.
Pakarinen valittiin tammikuussa 2020 Suomen Urheiluliiton varapuheenjohtajaksi ja puheenjohtajaksi huhtikuussa 2023. Hän on tässä tehtävässä ensimmäinen nainen.
Valtiovarainministeri Matti Vanhasen EU-erityisavustajana Pakarinen työskenteli 2020-2021.
Syyskuussa 2020 Oulussa järjestetyssä Keskustan puoluekokouksessa Pakarinen valittiin toisen kerran Keskustan varapuheenjohtajaksi.
Lokakuussa 2021 Pakarinen oli perustamassa Suomen startup-yhteisö -nimistä yhdistystä. Hän toimii yhdistyksen toimitusjohtajana.
Yleisurheilija

Nuorena Pakarinen oli SM-tason yleisurheilija. Hänen seuransa oli Varkauden Kenttä-Veikot ja valmentaja Kari Kuvaja.
Pakarinen edusti Suomen tyttöjä Suomi–Ruotsi-maaottelussa vuonna 1999 ja sijoittui 2 000 metrin esteissä neljänneksi. Kalevan kisoissa hänen paras sijoituksensa on kuudes 3 000 metrin esteissä vuonna 2006. Joukkuekilpailujen paras tulos on 4×800 metrin viides sija viestijuoksun SM-kilpailuissa Lahdessa 2005. Nuorten SM-kisoista hänellä on kaksi pronssia, molemmat 2 000 metrin esteistä vuosilta 1998 (alle 23-vuotiaat) ja 2000 (alle 20-vuotiaat).
Yksityiselämä

Pakarinen oli vuoteen 2012 naimisissa Ville Mannerin kanssa.
Pakarisella on kaksi kouluikäistä poikaa. Ensimmäisen isä on Pakarisen entinen aviomies Ville Manner ja toisen Eemeli Mäkinen.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Riikka Pakarinen Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k   Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet (2009–2014) |
| --- | --- |
EPP:  Itälä (2009–2012)  Essayah  Korhola  Pietikäinen  Sarvamaa (2012–2014) 
ALDE:  Haglund (2009–2012)  Jäätteenmäki  Pakarinen  Takkula  Torvalds (2012-2014) 
S&D:  Jaakonsaari  Repo 
G-EFA:  Cronberg (2011–2014)  Hassi  Hautala (2009–2011) 
EFD:  Soini (2009–2011)  Terho (2011–2014) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  MEP-hakemisto
Yritystuki

Yritystuki on yritykselle julkisista varoista maksettavaa tukea. Tuen perusteet vaihtelevat tuen myöntäjän ja käyttötarkoituksen mukaan. Suurin osa yritystuista menee suuryrityksille.
Yritystuilla voi olla haittoja. Yritystuet voidaan jakaa suoriin rahamääräisiin tukiin ja verotukiin. Verotuella tarkoitetaan verotuksen perusrakenteeseen  tehtyä poikkeamaa, joka on tehty yritysten tukemisen tarkoituksessa. Näitä ovat esimerkiksi elintarvikkeiden alennettu arvonlisäverokanta ja dieselin alennettu verokantaa.
Tuen määrä

| Tuen muoto | Miljardia euroa |
| --- | --- |
Verotuet: 3,345
Suorat tuet: 1,364
Alennetut alv-kannat: 3,190
Muut veroetuudet: 0,880
Yhteensä: 8,779
Yrityksille jaettavan tuen kokonaismäärä riippuu laskutavasta. Työ- ja elinkeinoministeriö arvioi tukien määräksi noin 4 miljardia euroa vuonna 2017 – mutta tähän summaan ei lasketa mukaan maa-, metsä- ja kalatalouteen maksettavia noin miljardin euron tukia, joiden jakamisesta vastaa maa- ja metsätalousministeriö. Kokonaissummaan voitaisiin lukea myös mm. kolmen miljardin euron arvonlisäverohuojennukset. Siten laajasti katsoen erilaisten tukien kokonaissumma voi yltää jopa 8 miljardiin euroon.
Suoria tukia annetaan selvästi vähemmän kuin verotukia: Työ- ja elinkeinoministeriön 4 miljardista on suoria yritystukia noin 1,3 miljardia euroa ja verotukia noin 2,7 miljardia euroa vuonna 2017.
Vuonna 2009 suoria tukia annettiin 522 miljoonaa euroa, mutta vuonna 2013 summa oli kasvanut 964 miljoonaan. Sen jälkeen suorien tukien määrä on pysynyt suunnilleen samana: vuonna 2017 suoria tukia maksettiin 958,9 miljoonaa euroa.
Valtiontalouden tarkastusviraston mukaan yritystukien kokonaismäärä on noussut viime vuosina, mutta tukea saaneiden yritysten määrä on laskenut. Esimerkiksi vuonna 2015 yritystukia maksettiin 3,265 miljardia euroa. Vuotta myöhemmin 2016 tukia maksettiin lähes miljardi euroa enemmän, 4,1 miljardia euroa. Viraston mukaan kuudessa tapauksessa oli säädösten vastaisia menettelyjä.
Tuen myöntäjiä > Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (lyh. ely-keskus, ely) myöntää yritystukia seuraaviin käyttötarkoituksiin:
Yrityksen kehittämisavustus investointeihin ja muihin kehittämistoimenpiteisiin
Valmistelurahoitus pk-yrityksille tutkimus- ja kehittämistoimenpiteiden valmisteluun
Yritysten toimintaympäristön kehittämisavustus julkisille ja yksityisille yhteisöille
Alueellinen kuljetustuki
Tuen myöntäjiä > Finnvera

Finnvera on Suomen valtion omistama erityisrahoitusyhtiö, joka täydentää rahoitusmarkkinoita ja vahvistaa suomalaisten yritysten toimintaedellytyksiä aloitus-, kasvu- ja kansainvälistymisvaiheessa sekä viennissä. Finnveran rahoitusmuotoja ovat lainat, takaukset, pääomasijoitukset (Aloitusrahasto Vera Oy) ja vientitakuut.
Finnveran rahoitusinstrumentit jakautuvat lukuisiin yritysten eri tarpeita vastaaviin tuotteisiin.
Tuen myöntäjiä > Finnvera > Aloitusrahasto Vera Oy

Aloitusrahasto Vera Oy on aikaisen vaiheen pääomasijoitusrahasto. Rahaston tavoitteena on sijoitustoiminnallaan mahdollistaa, käynnistää ja nopeuttaa sijoituskohteen kasvua, sekä kehittää sijoituskohteita kiinnostaviksi jatkorahoituksessa muille rahoittajille ja teolliselle partnerille. Aloitusrahasto edistää yksityisen pääoman saatavuutta aikaisen vaiheen sijoitustoimintaan. Rahasto tekee sijoituksia aikaisen vaiheen teknologiayrityksiin sekä teknologiaintensiivisiin tai innovatiivisiin palveluyrityksiin, joilla on vahva tahto kansainvälistyä.
Aloitusrahasto Vera tekee kohdeyrityksiin oman pääoman ehtoisia vähemmistösijoituksia, pääsääntöisesti rahaston omistusosuus kohdeyrityksessä on 15 - 40 %. Osakepääomasijoituksen lisäksi rahasto voi käyttää rahoitusinstrumentteina optio- tai pääomalainaa. Rahaston käytännön toiminnasta vastaa Finnveran tytäryhtiö Veraventure Oy. Aloitusrahasto Vera Oy on Finnvera Oyj:n tytäryhtiö.
Tuen myöntäjiä > Euroopan unioni

Euroopan unionin alue- ja rakennepolitiikalla (koheesiopolitiikalla) lisätään jäsenvaltioiden taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä vähennetään alueiden välisiä kehityseroja. EU:n laajentumisen myötä alueiden väliset sosiaaliset ja taloudelliset erot unionin sisällä ovat aiempaa suurempia ja asettavat uudenlaisia haasteita koheesiopolitiikalle. Unionin sisällä tarvitaan tehokkaita välineitä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen eriarvoisuuden kaventamiseen. EU:n rakennerahastojen tukemien ohjelmien tulee samalla aiempaa voimakkaammin tukea unionin kilpailukyvyn vahvistamista.
EU:n tuki jäsenmaille kanavoidaan jäsenmaissa valmisteltujen ja komission hyväksymien tavoiteohjelmien kautta. Ohjelmat hyväksytään määräajaksi. Vuonna 2007 käynnistyi kolmas ohjelmakausi, joka päättyy vuonna 2013.
EU:n rakennerahasto-ohjelmakauden 2007-2013 tavoitteina on tehdä jäsenvaltioista, alueista ja kaupungeista entistä houkuttelevampia, edistää innovointia, yrittäjyyttä, työllisyyttä ja tietoon perustuvaa taloutta, kehittää aluetaloutta sekä luoda uusia ja parempia työpaikkoja.
Tuen myöntäjiä > Business Finland (Tekes)

Business Finlandin eli entisen Tekesin tukien tarkoitus on uudistaa elinkeinorakennetta ja tukea uusia innovaatiota.
Tukien saajia

Perinteisiä tukien saajia Suomessa ovat olleet mm. Nokia ja sen verkkoyhtiö Nokia Solutions and Networks. Vuosittain tukea saavat esimerkiksi Tuuliwatti ja Viking Line.
Yksi suurimmista tuensaajista on Vermon ravirata, joka sai 6 miljoonaa euroa vuonna 2023.
UPM saa suoria tukia noin 10 miljoonaa euroa vuodessa ja lisäksi useita kymmeniä miljoonia euroja energiaverotukina ja veronpalautuksina, mutta se on vain osa UPM:n saamista tuista, joiden kokonaismäärää ei kerrota. Vuonna 2018 suomalaiset metsäyhtiöt ovat taloudellisesti paremmassa kunnossa kuin ne ovat koskaan olleet ja esimerkiksi UPM on velaton yhtiö, joka aikoo laajentaa toimintojaan Uruguayhin.
Vuonna 2013 tuensaajien top 20 -lista koostui laivanvarustamoiden ohella pitkälti erilaisista tuulivoimayhtiöistä, mikä oli kohtalaisen uusi ilmiö. Eniten kasvoivat varustamo- ja telakkatuet, palkkatuet sekä uusiutuvan energian tuet.
Vuonna 2017 suurimmat suorien tukien summat saivat Tuuliwatti Oy, Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy, Aalto-korkeakoulusäätiö sr, Viking Line Abp, Oulun Yliopisto, TTY-säätiö sr, Tallink Silja Oy, EPV Tuulivoima Oy, Helsingin Yliopisto ja Finnlines Oyj.
Korkeakoulutus saa yritystukia, koska tutkimus- ja kehitystukea maksetaan esimerkiksi yliopistojen ja yritysten yhteishankkeisiin.
Raskas teollisuus saa vuosittain reilun 200 miljoonan euron suuruisen energiaveronpalautuksen.
Vuonna 2023 valtionavustusta myönnettiin 29 miljoonaa euroa epäluotettaville, ns. harmaan talouden yrityksille, jotka olivat jättäneet tarkoituksellisesti hoitamatta lakisääteisiä velvoitteitaan. Jos valtionavustukset jätettäisiin myöntämättä kaikille sellaisille yhtiöille, jotka eivät ole hoitaneet lakisääteisiä velvoitteitaan, avustuksia jäisi myöntämättä lähes 40 miljoonaa euroa. Jos lisäksi selvitettäisiin yhtiöiden vastuuhenkilöiden luotettavuutta, tukia jäisi jakamatta noin 240 miljoonaa euroa. Jos myös hakijoihin kytkeytyvien toisten yritysten luotettavuus selvitettäisiin, maksamatta jäisi noin 255 miljoonan euron verran tukia.
Puolustus

Lyhytnäköisessä tarkastelussa yritystukien sanotaan auttavan Suomea globaalissa kilpailussa muita maita vastaan, mutta Suomen yritystuet eivät edistä TEM:n yritystukiraportin mukaanyritysten uudistumista vaan ainoastaan vanhan säilyttämistä, mikä ei edistä kilpailukykyä pitkällä tähtäimellä. Suomen suuri yritystukien määrä ei myöskään ole tehnyt maasta vastaavassa määrin kilpailukykyisempää.
Päästöoikeuksien ilmaisjakoa perustellaan sillä, että koska muualla maailmassa ei ole vastaavaa päästöjen vähentämiseen tähtäävää päästökauppajärjestelmää, päästöoikeuksien ostaminen aiheuttaisi eurooppalaisille yrityksille suuria kustannuksia, joita Euroopan ulkopuolella ei ole, ja niiden vuoksi teollisuus muuttaisi pian muihin maihin. Toistaiseksi teollisuus ei ole siirtynyt ulkomaille edes silloin, kun se olisi ollut helppoa.
Yritystukia perustellaan myös huoltovarmuudella, vaikka tuettujen yritysten toiminnalla olisi huoltovarmuuden kanssa vain vähän tekemistä. Esimerkiksi kauppa-alustuella korvataan varustamoille paitsi lastialusten, myös viihderisteilyalusten palkkakuluja huoltovarmuuden nimissä.
Poliitikot tukevat mielellään aloja, joiden uskovat olevan tulevaisuudessa merkittäviä. Kuitenkin menestyksekkäiksi saattavat lopulta paljastua aivan muut alat.
Yritystukien avulla pyritään usein pelastamaan työpaikkoja, mutta usein tuet vain viivyttävät työpaikkojen väistämätöntä häviämistä.
Yritystuista hyödyllisimpiä ovat erilaiset innovaatiotuet esimerkiksi yritysten tuotekehitykseen ja kansainvälistymiseen, ja niitä myönnetään 350 miljoonan euron edestä vuonna 2017. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATT:n johtava tutkija Seppo Karin mukaan tutkimus- ja tuotekehitysverotuet ovat niitä harvoja tukia, joilla on erittäin vahvat perustelut olemassaololleen.
Työ- ja elinkeinoministeriön osastopäällikön mukaan tuotekehitys- ja innovaatiorahoituksen nimissä annettavien tukien tarkoitus on avustaa sellaista, mihin rahoitusta ei muuten voisi saada, koska on olemassa "markkinapuute".
Kritiikki

Yritystukien perusongelmana on  Etlan tutkimusjohtajan Mika Malirannan mukaan kilpailutilanteen vääristyminen.
Etlan tutkimusjohtaja Heli Kosken mukaan haitallisimpia ovat ne tuet, jotka hidastavat uudistumista ja kohdentuvat suhteellisen tehottomille yrityksille. Valtiovarainministeriön mukaan esimerkkejä säilyttävistä yritystuista ovat muun muassa alueellinen kuljetustuki ja osa yritysten sähköistämistuesta (150 miljoonaa euroa vuodessa).
Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen mukaan valtio menettää paljon energiaa käyttäville suuryrityksille suunnatuissa yritystuissa vuosittain 200 miljoonaa euroa saamatta rahoilleen vastinetta. Kyseisen tuen maksamiselle ei ole VATT:n mukaan perusteita, koska kyseiset yritykset pystyvät ostamaan energiansa ulkomaisia kilpailijoitaan halvemmilla hinnoilla. Paljon energiaa käyttävien yritysten saamat tuet ovat lisäksi ristiriidassa Suomen ilmastotavoitteiden kanssa, sillä tuki vesittää yritysten kannustimet etsiä vähäpäästöisiä ratkaisuja ja parantaa energiatehokkuutta.
Nokian entisen pääjohtajan Jorma Ollilan mielestä pysyvät yritystuet, kuten myös tukien vaatiminen, sopivat huonosti markkinatalouteen. Yritysvalmentaja Jari Sarasvuo ei ymmärrä miksi voittoa tavoittelevaa toimintaa pönkitetään valtion varoilla. Peter Vesterbacka poistaisi yritystuet, koska hänen mukaansa niillä ei ole työllistäviä vaikutuksia ja ne "ylläpitävät tehottomuutta".
Luonnonsuojeluliiton arvion mukaan vuosittaisista tuista noin 3,5 miljardia euroa tuottaa ympäristölle haittoja.
Kyselytutkimuksia kannasta yritystukiin

Ekonomistikoneen kyselyyn kesäkuuhun 2018 menessä vastanneista johtavista suomalaisista taloustieteilijöistä 85 prosenttia katsoi, että yritystukia olisi ryhdyttävä leikkaamaan kunnianhimoisesti. Eri mieltä asiasta oli kuusi prosenttia ja epävarmoja tai vailla mielipidettä 10 prosenttia.
Suomen Yrittäjien yrittäjäjäsenilleen teettämän kyselytutkimuksen noin tuhannesta vastaajasta 48 % vähentäisi yritystukia nykyisestä, 15 % ei osannut sanoa kantaansa ja 37 % ei vähentäisi yritystukia nykyisestä.
Tukien purkamisen vaikeus

Vaikka yritystukia kritisoidaan laajalti, niiden määrä ei vähene, vaan jopa kasvaa vuosittain. Poliittisissa työryhmissä suurten teollisuusyritysten harjoittama lobbaus ja perusteeton uhkailu voittavat tutkimustiedon.
Sellaisella tuella, joka on kansantalouden näkökulmasta määrältään pieni, voi suuri merkitys paikallisella tasolla. Paikalliset kansanedustajat varovat omalla alueellaan vaikuttavien tukien leikkaamista.
Yritystuista sovitaan pitkiksi ajoiksi kerrallaan, ja kerran myönnettyjen tukien katkaiseminen ei onnistu ennen sopimuskauden päättymistä, mikä saattaa kestää vuosikymmeniä.
Yritystukien poistamisella sanotaan olevan monia arvaamattomia vaikutuksia. Tosin tällaiset nimeämättömät seuraukset eivät ole estäneet tekemästä leikkauksia muilla tärkeillä aloilla.
Vuonna 2014 kansalliset yritystuet olivat pienenemässä, mutta loppujen lopuksi uusiutuvan energian tuet kasvattivat summia niin, että tukien kokonaismäärä jatkoi kasvuaan.
Sipilän hallituksen aikana hallitusohjelmaan kirjattiin, että "teollisuuden kustannuksia ei vaalikauden aikana lisätä". Niinpä Petteri Orvon mukaan yritystukien leikkaamisesta olisi tehtävä vastaavia muita myönnytyksiä teollisuudelle, sillä muu olisi hänen mukaansa vahingoksi työllisyydelle.