stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ympärileikkaus uskonnoissa
Monoteistiset uskonnot > Kristinusko

Luukkaan evankeliumi kertoo, että Jeesus ympärileikattiin kahdeksan päivän ikäisenä aikansa juutalaisen tavan mukaan. Jeesuksen ympärileikkauksesta tuli varsin suosittu aihe 1000-luvulta lähtien katolis-kristillisessä taiteessa. Useammallakin eurooppalaisella kirkolla väitetään olevan uskonnollisena reliikkinä Jeesukselta ympärileikattu esinahka. Useissa kristillisissä kirkkokunnissa kuten ortodoksisessa, anglikaanisessa ja luterilaisessa kirkossa uudenvuodenpäivää (1. tammikuuta) vietetään Jeesuksen ympärileikkauksen ja nimenannon muistopäivänä.
Varhaisimmat kristityt olivat juutalaissyntyisiä ja näin ollen heistä miehet olivat ympärileikattuja. Kun kristinusko alkoi levitä muiden kansojen keskuuteen, syntyi kristittyjen kesken kiistaa siitä, onko muutkin  kristinuskoon kääntyvät miehet ympärileikattava ja olivatko he muutoinkin velvolliset noudattamaan Mooseksen lakia. Kysymyksen ratkaisemiseksi Jerusalemissa pidettiin noin vuonna 48 kokous. Voitolle pääsi muun muassa Paavalin ja Barnabaan esittämä kanta, jonka mukaan käännynnäisten niskaan ei ole pantava "iestä, jota isätkään eivät ole jaksaneet kantaa." Vain muutamien Mooseksen lain määräysten katsottiin enää velvoittavan kristittyjäkin. Paavali käsitteli kysymystä myös kirjeissään, varsinkin roomalais- ja galatalaiskirjeessä Hän vetosi muun muassa siihen, että Vanhan testamentinkin mukaan Abrahamin usko oli luettu hänelle vanhurskaudeksi jo kauan ennen kuin hänet oli ympärileikattu.  Hän myös selitti, että Mooseksen laki, johon määräys ympärileikkauksesta sisältyi, oli alkujaankin tarkoitettu vain välivaiheeksi, joka oli määrä olla voimassa Kristuksen tuloon asti. Poikien ympärileikkaus esiintyy Vanhassa ja Uudessa Testamentissa myös metaforana, joka viittaa kuuliaisuuteen Jumalaa kohtaan.
Keniassa kristillinen Nomiya -kirkko vaatii jäseniltään ympärileikkausta. Lähes kaikki Etiopian ortodoksiseen kirkkoon kuuluvat miehet on ympärileikattu ja tapa kuuluu uskonnon vaatimuksiin. Tapa on käytössä myös Egyptin koptikristittyjen parissa. Afrikassa on lisäksi pieniä kristillisiä yhteisöjä, jotka harjoittavat tyttöjen ympärileikkausta.
Reaktioita uskonnolliseen ympärileikkaukseen

Maailman terveysjärjestö (WHO) katsoo, ettei minkään uskonnon pyhissä kirjoituksissa kehoteta silpomaan tyttöjä. Unicefin ja THL:n mukaan mikään uskonto ei edellytä tyttöjen silpomista, vaikka sitä usein perustellaankin uskonnolla. WHO:n mukaan uskonnollisten johtajien kannat tyttöjen silpomiseen vaihtelevat. Eräät pitävät sitä uskonnollisena velvollisuutena, toiset tuomitsevat ilmiön ja tekevät työtä sen lopettamiseksi, kun taas kolmannet katsovat, ettei uskonto ota kantaa aiheeseen.
Jeesuksen ympärileikkaus, Giovanni Bellini n. 1500
Etiopian ortodoksien ympärileikkausseremonia
Sean Duffy

| Sean Duffy |
| --- | --- |

Yhdysvaltain liikenneministeri
 28. tammikuuta 2025 –  
Edeltäjä:  Pete Buttigieg
Kansanedustaja
 2011-2019  
Ryhmä/puolue:  republikaanit
Vaalipiiri:  Wisconsin 7.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. lokakuuta 1971 (ikä 53)
Tiedot
Puolue:  Republikaanit
Koulutus:  oikeustieteilijä (JD)
Aiheesta muualla
www.duffyforcongress.com
Sean Duffy (s. 3. lokakuuta 1971 Hayward, Wisconsin) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko,
joka on toiminut Yhdysvaltain liikenneministerinä Donald Trumpin II hallituksessa tammikuusta 2025 alkaen.
Duffy toimi vuosina 2011-2019 Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä Wisconsinin osavaltion seitsemännestä vaalipiiristä, mitä ennen hän toimi vuodesta 2002 Ashlandin piirikunnan piirisyyttäjänä. Hän voitti marraskuun 2010 vaaleissa demokraattien ehdokkaana olleen osavaltion senaatin jäsenen Julie Lassan prosentein 52–44.
Duffy on ilmastodenialisti. Ensimmäisenä virkatyönään hän peruutti Bidenin kaudella päätetyt vaatimukset autojen polttoaineen käytön tehokkuudesta.
Politiikan ulkopuolella

Duffy tuli alun perin tunnetuksi oltuaan mukana MTV:n The Real World -tositelevisiosarjan kuudennella tuotantokaudella (The Real World: Boston) vuonna 1997. Myöhemmin hän oli kilpailijana saman kanavan Road Rules: All Starsissa vuonna 1998 ja Real World/Road Rules Challenge: Battle of the Seasonsissa vuonna 2002. Duffy on naimisissa niin ikään The Real Worldiin osallistuneen Rachel Camposin kanssa, jonka kanssa hänellä on kuusi lasta.
2020-luvulla Duffy työskenteli juontajana Fox Business -uutiskanavalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sean Duffy Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Henkilöt:  US Congress
Agomelatiini

| --- | --- |

Agomelatiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
N-[2-(7-metoksinaftalen-1-yyli)etyyli]asetamidi
Tunnisteet
CAS-numero: 138112-76-2
ATC-koodi: N06AX22
PubChem CID: 82148
DrugBank: DB06594
Kemialliset tiedot
Kaava: C15H17NO2 
Moolimassa: 243,301 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 1 %
Metabolia: hepaattinen  90% CYP1A2 10% CYP2C9
Puoliintumisaika: 1–2 tuntia
Ekskreetio: renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste (FI)  
Antotapa: suun kautta
Agomelatiini (kauppanimet Valdoxan, Melitor, Thymanax) on kemiallinen yhdiste, joka on rakenteellisesti läheistä sukua melatoniinille. Agomelatiini on tehokas agonisti melatoniinireseptoreille ja heikko antagonisti 5-HT2C -reseptoreille.
Kontrolloidut kokeet ihmisillä ovat näyttäneet, että agomelatiini on verrattavissa paroksetiiniin masennuksen hoidossa. Agomelatiini näytti merkittäviä hyötyjä paroksetiiniin verrattuna, koska SSRI-lääkkeille tyypillisiä hankalia seksuaalisia sivuvaikutuksia ei ollut lainkaan. Koska lääke toimii melatoniinireseptoreissa, agomelatiini näyttää merkille pantavaa paranemista unen laadussa. Kuitenkaan lääke ei aiheuta päiväaikaista väsymystä muiden sedatiivisten masennuslääkkeiden tapaan. Agomelatiinilla on myös ahdistusta poistavia ominaisuuksia, ja se voikin osoittautua hyvin käyttökelpoiseksi ahdistuneisuushäiriöiden hoidossa. Lääkkeen on toivottu tehoavan poikkeavien reseptorivaikutuksiensa myös hoitoresistenssiin masennukseen.
Agomelatiinin löysi ja kehitti eurooppalainen lääkeyhtiö SERVIER Laboratories Ltd.
Euroopan lääkevirasto antoi agomelatiini myyntiluvan masennuksen hoitoon 19. helmikuuta 2009. Lääkevalmistekomitea (CHMP) katsoi kuitenkin, että sen edut saattavat olla muiden masennuslääkkeiden etuja pienemmät masennuksen hoidossa. Lääkkeen eurooppalainen kehittäjä SERVIER myi myyntiluvan Yhdysvaltojen markkinoille Novartikselle, mutta Novartis ei viimeisten testausten jälkeen jatkanut pyrkimystään saada agomelatiinille myyntilupaa Yhdysvaltojen elintarvike- ja lääkevirasto FDA:lta, joten agomelatiini on myynnissä vain Euroopan talousalueella ja Australiassa.
Aiheesta muualla

Novartis pipeline (Arkistoitu – Internet Archive)
Antidepressant-like activity of S 20098 (agomelatine) in the forced swimming test in rodents: involvement of melatonin and serotonin receptors
The Novel Melatonin Agonist Agomelatine (S20098) Is an Antagonist at 5-Hydroxytryptamine2C Receptors, Blockade of Which Enhances the Activity of Frontocortical Dopaminergic and Adrenergic Pathways
Agomelatine treatment has promising results in transgenic murine model (Arkistoitu – Internet Archive)
Phase III trial data November 2007 http://www.nelm.nhs.uk/Record%20Viewing/viewRecord.aspx?id=587059%5Bvanhentunut+linkki%5D
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Agomelatine (englanniksi)
Antidepressantit
| Valikoivat takaisinoton estäjät ja/tai reseptorimodulaattorit |
| --- | --- |
SSRI:t:  essitalopraami  fluoksetiini  fluvoksamiini  paroksetiini  sertraliini  sitalopraami  tsimelidiini‡ 
SNRI:t:  desvenlafaksiini*  duloksetiini  levomilnasipraani*  milnasipraani  tofenasiini*  venlafaksiini 
NRI:t:  atomoksetiini  reboksetiini  viloksatsiini* 
SARI:t:  etoperidoni‡  nefatsodoni‡  tratsodoni 
SMS:t:  vilatsodoni  vortioksetiini 
Muut:  agomelatiini  alfaetyylitryptamiini‡  alfametyylitryptamiini‡  amisulpridi  bupropioni  dekstrometorfaani/bupropioni*  esketamiini†  flupentiksoli  indeloksaksiini*  ketamiini†  medifoksamiini‡  nomifensiini‡  pivagabiini‡  tandospironi*  teniloksaksiini* 
| Trisykliset masennuslääkkeet |
| --- | --- |
Trisykliset masennuslääkkeet:  amineptiini‡  amitriptyliini  amitriptyliiniioksidi  butriptyliini  desipramiini  dibentsepiini  dosulepiini  doksepiini  imipramiini  imipramiinioksidi‡  iprindoli‡  klomipramiini  lofepramiini  melitraseeni  metapramiini‡  nortriptyliini  noksiptiliini  opipramoli  pipofetsiini  propitsepiini  protriptyliini  tianeptiini  tiatsesiimi‡  trimipramiini 
Tetrasykliset masennuslääkkeet:  amoksapiini*  maprotiliini‡  mianseriini  mirtatsapiini  setiptiliini* 
| Monoamiinioksidaasiestäjät |
| --- | --- |
Ei-selektiiviset:  feneltsiini*  iproniatsidi‡  isokarboksatsidi  isoniatsidi‡  linetsolidi  nialamidi  teditsolidi  tranyylisypromiini* 
MAOA-selektiiviset:  bifemelaani  eprobemidi  metralindoli†  minapriini‡  moklobemidi  pirlindoli*  tetrindoli†  toloksatooni 
MAOB-selektiiviset: selegiliini
‡ markkinoilta poistettu lääke, † kokeellinen lääke,* ei myynnissä Suomessa
Yöjuoksu

Yöjuoksu eli yöjalka eli yöstely on entisaikojen maalaiselämään kuulunut nuorison tapa pitää yhteyttä vastakkaiseen sukupuoleen. Yleensä naimattomat pojat käyvät kesäöinä tyttöjen aitoissa. Siveellinen selitys toiminnalle on, että pojat käyvät katsomassa tyttöjen näytille varaamia käsitöitä, jotta tietäisivät, tulisiko tytöstä hyvä vaimo. Toiminnan mahdollisti se, että tytöillä oli usein kesäisin tapana nukkua aitassa tai muussa ulkorakennuksessa, mikä ei ollut talvella mahdollista kylmyyden takia. Perheen luokse tupaan ei olisi vieraita voinut ottaa. Usein oli myös tarkoitus nukkua vierekkäin vaatteet päällä. Tätä intiimimpi kanssakäyminen oli ankarasti kiellettyä ja paheksuttua, ja siitä kiinni jääminen olisi tuhonnut osapuolten maineen. Avioliiton ulkopuolinen yhdyntä eli salavuoteus oli Suomessa myös sakoilla rangaistava rikos vuoteen 1926 asti. Joskus nuorten nukkumisen siveyttä valvottiin tai käytiin tarkastamassa. Silti ennen perinteen loppumista se oli monin paikoin ehtinyt leimautua seksuaalisiksi seikkailuiksi.
Vanha nukkuma-aitta Utajärvellä.
Ennen kuin tyttö aukaisi aitan oven pojalle, saattoi hän ensin jutella tämän kanssa oven läpi. Tarkoitus saattoi olla testata pojan sanallisia kykyjä tai pelkästään pitää hauskaa tämän kustannuksella. Tyttö saattoi vaatia sisäänpyrkijää esittämään runon tai sanaleikin, tai tämän täytyi osata vastata arvoituksiin. Eräässä kansanrunossa pojan täytyy ensin rasvata aitan oven saranat, että ääntä ei kuuluisi tupaan asti.
Yksin ja ryhmässä yöstely

Yöjalassa käynnistä eli yöstelystä tunnettiin kaksi muotoa, joista tutkijat käyttävät nimityksiä individualistinen ja organisoitu. Individualistisessa yöstelyssä nuorukaiset kävivät yksinään niiden neitojen luona, joita halusivat tavata, ja jotka ottivat vastaan. Organisoitu muoto oli osa mannereurooppalaista nuorten kyläkulttuuria. Siinä nuorisoporukat säätivät ja valvoivat keskenään yöstelyyn liittyviä tapoja ja seremonioita.
Organisoidussa toiminnassa nuoret miehet kokoontuivat yhteen ja toimivat yhdessä. Nuoret saattoivat keskenään päättää, ketä tyttöä kukakin poika saa tavata, eli kenen aittaan kenetkin päästetään. Sopivia pareja arvioitaessa kiinnitettiin huomiota muun muassa ulkonäköön, työteliäisyyteen, asemaan ja varallisuuteen. Nuoret myös saattoivat joukolla käydä tapaamassa kaikkia tavattavissa olevia tyttöjä. Järjestäytyneen yöstelyn alueella poikaporukat valvoivat, että kukaan porukkaan kuulumaton ei tapaile tyttöjä salaa. Niinpä voidakseen tavata tyttöjä oli nuoren miehen saatava hyväksyntä muilta nuorilta miehiltä. Hyväksyttyjen parien siveyttä usein vahdittiin. Nuori, juuri porukkaan otettu poika voitiin jättää yhdessä nukkuvan parin aittaan "opettelemaan" ja vahtimaan. Vasta riittävästi muiden toimia seurannut päästettiin itse tytön viereen. Poikaporukka saattoi myös tehdä yllätystarkastuksia, ettei aittaan jätetty pari ollut tehnyt mitään siveetöntä. Maineensa menettänyttä poikaa ei otettu enää yöstelyporukoihin mukaan.
Samat yöstelyporukat usein järjestivät muutakin kuin yöstelyä, kuten esimerkiksi tanssiaisia, jumin häitä ja kylätappeluita muiden kylien porukoiden kanssa. Näitä järjestettiin myös organisoidun yöstelyn alueen ulkopuolella.
Perinteen alkuperä, levinneisyys ja loppuminen

Suomessa yöstely on kansanperinteenä melko uusi ilmiö. Organisoitu yöstely levisi 1700-luvulta lähtien vain ruotsin- ja suomenkieliselle Pohjanmaalle ja jonkin verran venäläisiltä Inkeriin. Etelä-Pohjanmaan papisto ja viranomaiset suhtautuivat kielteisesti yöstelyyn ja ryhtyivät kirkkokurin keinoin toimimaan sitä vastaan. 1700-luvun lopulla yöjuoksijoita alettiin sakottaa käräjillä, jolloin yöjuoksuksi katsottiin kaikki tietyn kellonajan jälkeen tapahtunut nuorison aiheeton liikkuminen ulkosalla. Yöjuoksu näin kriminalisoitiin, mikä käytännössä tarkoitti sitä, että moniin Etelä-Pohjanmaan rintapitäjiin syntyi öinen ulkonaliikkumiskielto (ks. Ulkonaliikkumiskielto Suomessa). Öiset ulkonaliikkumiskiellot kestivät niissä vuosikymmeniä. Yöjuoksusta muodostuikin vähitellen eteläpohjalaisen pitäjäkurin ehkä keskeisin osatekijä.
Muilla Suomen alueilla yöstely oli individualistista. Ortodoksisessa Karjalassa ja Pohjois-Lapissa yöstelyä ei harrastettu juuri lainkaan. Yöstely vähentyi Lounais-Suomessa ja Savossa, kun se leimautui seksikokemusten tavoitteluksi – tytöt eivät maineensa takia enää voineet päästää poikia luokseen. 1900-luvun alkuvaiheessa yöstelyn perinne lakkasi kokonaan, kun nuorisolle tuli muita keinoja tapailla vastakkaista sukupuolta, kuten tanssiaisia, iltamia ja harrastuksia, ja nuorten tapailu aikuisten nähden tuli hyväksyttävämmäksi. Yöstelyn lakkaaminen oli osa laajempaa talonpoikaisyhteisöiden paikallisten kulttuurien murrosta, jossa monet perinteet jäivät historiaan.
Yöjuoksut kansanrunoissa

Vanhemmat eivät useinkaan pitäneet lastensa yöllisistä puuhista; tätä asennetta kuvataan kansanrunoissakin. Erään kalevalaisen kansanrunon mukaan poika käy yöjuoksulla. Hän tulee aamulla kotiin, jossa isä ja äiti kysyvät vihaisina:
Tuletko koira, konkkimasta,

Narri naimasta kylältä?
Poika väittää olleensa tupakalla naapurissa. (SKVR:IV3, 3454)
Toisessa versiossa kylän eukko tulee kotiinsa palaavaa poikaa vastaan, ja kysyy samaa. Poika vastaa korskeasti käyneensä naimassa, ja herjaa eukkoa. Eukko menee pojan kotiin kantelemaan. Kotona äiti lyö pojan selkään koukulla seitsemän-numeron muotoisen jäljen. Isä nauraa vieressä - hän tietää poikien tarpeet. (SKVR:IV3, 3454)
Aiheesta muualla

Suomalaiset häät – hääperinnesanakirja (Arkistoitu – Internet Archive)
Utajärvi taipui – naimattomien miesten yöjuoksut sallittiin viimein Iltalehti 23.8.2015.
Ioánnis Metaxás

| Ioánnis Metaxás> Ιωάννης Μεταξάς |
| --- | --- |
 Ioánnis Metaxás vuonna 1937.
Kreikan pääministeri
 14. huhtikuuta 1936 – 29. tammikuuta 1941  
Edeltäjä:  Konstantínos Demertzís
Seuraaja:  Aléxandros Koryzís
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. huhtikuuta 1871 Ithaka, Kreikka
Kuollut: 29. tammikuuta 1941 (69 vuotta) Ateena, Kreikka
Ammatti:  sotilas (kenraaliluutnantti)
Arvonimi: Archigós eli ”johtaja”
Puoliso:  Léla Metaxá o.s. Chatziïoánnou
Tiedot
Puolue:  Vapaa-ajattelijoiden puolue (1922–1936)
Uskonto:  ortodoksi
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.ioannismetaxas.gr
Ioánnis Metaxás (kreik. Ιωάννης Μεταξάς, 12. huhtikuuta 1871 Ithaka – 29. tammikuuta 1941 Ateena) oli kreikkalainen kenraali ja poliitikko. Hän toimi Kreikan pääministerinä sekä sotilasdiktaattorina vuosina 1936–1941.
Metaxás palveli sotilaana Kreikan–Turkin sodassa vuonna 1897 ja jatkoi sotilasopintojaan Saksassa. Hän toimi Kreikan pääesikunnassa Balkanin sotien aikana 1912–1913 ja vuonna 1913 hänet nimitettiin esikunnan päälliköksi. Hänet ylennettiin kenraaliksi vuonna 1916. Metaxás vastusti Kreikan osallistumista ensimmäiseen maailmansotaan ja pääministeri Elefthérios Venizélosin suunnitelmaa läntisen Anatolian valloittamiseksi. Kenraali Metaxás oli poliittiselta ajattelultaan voimakas monarkisti ja vuonna 1917 hän lähti maanpakoon yhdessä syrjäytetyn kuningas Konstantin I:n kanssa. Molemmat palasivat vuonna 1920. Kreikan muututtua tasavallaksi vuonna 1923 Metaxás pakeni toistamiseen maasta, mutta palasi tällä kertaa pian. Hän perusti 1920-luvulla Vapaa-ajattelijoiden puolue (Kόμμα των Ελευθεροφρόνων, Kómma ton Eleftherofrónon) -nimisen rojalistisen puolueen, jonka vaihteleva kannatus ei kuitenkaan vielä riittänyt nostamaan häntä valtaan. Metaxás oli vuonna 1928 lyhyen aikaa ministerinä, mutta muuten hän oli oppositiossa koko toisen tasavallan ajan.
Nuorisojärjestö EON:n jäsenet tervehtimässä Metaxásta (keskellä) vuonna 1938.
Vuonna 1935 monarkia palautettiin Kreikassa kansanäänestyksellä, ja 13. huhtikuuta 1936 kuningas Yrjö II nimitti Metaxásin pääministeriksi. Yhteiskunnallisten levottomuuksien torjumiseksi Metaxás julisti pian poikkeustilan, hajotti parlamentin, lakkautti puolueet ja julisti 4. elokuuta 1936 perustetuksi niin sanotun elokuun neljännen hallinnon. Se merkitsi käytännössä sotilasdiktatuuria, mikä lopetti demokratian Kreikassa. Maata kuolemaansa asti johtanut Metaxás sai arvonimen Archigós, ”johtaja”. Hänen hallintonsa otti useissa asioissa mallia italialaisesta fasismista, vaikkei perustunutkaan puolueen valtaan tai selkeään ideologiaan.
Metaxás pyrki pitämään Kreikan sivussa toisesta maailmansodasta, mutta Benito Mussolinin johtaman Italian joukot hyökkäsivät siitä huolimatta Albanian kautta Kreikkaan lokakuussa 1940. Seuranneessa sodassa kreikkalaiset onnistuivat menestyksekkäästi pitämään pintansa, mikä lisäsi Metaxásin mainetta sotapäällikkönä ja kansallissankarina. Hän ehti kuolemaan luonnollisen kuoleman tammikuussa 1941, kolmisen kuukautta ennen kuin Saksan joukot tulivat italialaisten avuksi ja valloittivat Kreikan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ioánnis Metaxás Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi 2  Tšekki  Australia  Kreikka  Alankomaat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ioannis Metaxas
Käännös suomeksi
Päivittäistavarakauppa

Päivittäistavarakauppa on itsepalveluperiaatteella toimiva marketmyymälä, joka myy elintarvikkeita ja päivittäin käytettäviä kulutustavaroita kuten teknokemian tuotteita, kodin papereita, tupakkatuotteita, lehtiä ja kosmetiikkaa. Niitä tavaroita, joita ei lueta päivittäistavaroihin, nimitetään erikoistavaroiksi tai käyttötavaroiksi.
Suomessa

Suomen päivittäistavarakaupasta suurin markkinaosuus on S-ryhmällä, 48 %. Toiseksi suurin on K-ryhmä (34 %), kolmas Lidl (10 %) ja neljäs Tokmanni (3 %). Alle yhden prosentin osuudet on Minimanilla ja M-ketjulla.
Keskon ja S-ryhmän kannattavuus on ruokakaupassa maailman huippua ja työelämäprofessori Arhi Kivilahden mukaan Kesko on koko maailman kannattavin ruokakaupan yritys.
Päivittäistavarakauppa ry ajaa suomalaisten vähittäiskauppiaiden etuja.lähde?
Aiheesta muualla

Päivittäistavarakauppa ry:n virallinen sivusto
Yle.fi – Itsepalvelu yleistyi rytinällä – kauppaan ei enää menty rupattelemaan myyjän kanssa
Lapuan keskustaajama

| Lapuan keskustaajama |
| --- | --- |
 Kauppakatua Lapuan keskustassa.
 Lapuan keskustaajama
 Koordinaatit: 62°58′18.2″N, 23°00′11.4″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Seutukunta:  Seinäjoen seutukunta
Kunta:  Lapua
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
Pinta-ala:  
 – Maa:  29,73 km²
Väkiluku (2022):  10 791
 – Väestötiheys:  363,0 as./km²
Postinumero:  62100
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2022 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lapuan keskustaajama on Lapuan kaupungin keskustaajama Etelä-Pohjanmaalla. Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2022 lopussa keskustaajaman pinta-ala oli 29,73 neliökilometriä, asukasluku 10 791 ja väentiheys  363,0 asukasta neliökilometrillä.
Hannu Ylönen

Hannu Juhani Ylönen (s. 1955) on suomalainen eläintieteilijä ja professori. Hän on toiminut Jyväskylän yliopiston Konnevedellä sijaitsevan tutkimusaseman johtajana vuodesta 2005. Tutkijana Ylönen on erikoistunut nisäkäsekologiaan. Hänen keskeinen tutkimusalansa on myyrätutkimus.
Akateeminen ura

Hannu Ylönen on opiskellut biologiaa Hallen yliopistossa Saksassa ja valmistunut sieltä maisteriksi. Hän väitteli 1989 tohtoriksi Jyväskylän yliopistossa. Valmistumisen jälkeen hän on toiminut Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitoksella monissa eri tutkimus- ja opetustehtävissä. Hän on toiminut muun muassa ekologian ja ympäristönhoidon yliassistenttina. Opettajana Ylöstä on luonnehdittu monipuoliseksi ideoijaksi, joka pyrkii innostamaan opiskelijoita omalla esimerkillään. Suomen lisäksi Ylönen on työskennellyt ulkomailla, muun muassa Saksassa ja Israelissa, sekä kahdesti vierailevana tutkijana Australiassa.
Dosentti Jussi Viitalan jäätyä eläkkeelle 2005 Ylönen nimitettiin Jyväskylän yliopiston Konneveden tutkimusaseman johtajaksi ja hän aloitti virassaan elokuun alussa. Tutkimusasemalla tehdään muun muassa merkittävä osa Jyväskylän yliopiston evolutiivisen ekologian kenttätutkimuksesta. Vuonna 2007 Jyväskylän yliopiston rehtori Aino Sallinen myönsi Ylöselle oikeuden käyttää professorin arvonimeä.
Tutkimusura

Professori Ylönen on tutkinut yli 20 vuoden ajan nisäkkäiden käyttäytymistä ja ekologiaa. Biologina hänen tutkimuskohteensa ovat olleet varsinkin myyrät. Hänen keskeinen tutkimuslajinsa on metsämyyrä (Myodes glareolus). Tutkimuksissaan Ylönen on tarkastellut myyrien käyttäytymistä, kilpailua, lisääntymisstrategioita, infantisidia eli poikasten tappamista sekä myyrien ja pienten petojen kuten lumikkojen ja kärppien välistä vuorovaikutusta eli peto-saalis-suhdetta. Suomalaisten myyrälajien lisäksi hän on tutkinut jyrsijälajeja myös ulkomailla. Israelissa hän tutki aavikkojyrsijöitä ja Australiassa kotihiiren ja pienten pussieläinten ekologiaa.
Aloittaessaan Konneveden tutkimusaseman johtajana Ylönen selvitti parhaillaan syitä, miksi pohjoisen myyräyhteisön rakenne oli muuttunut. Myyrien ohella tutkimusasemalla on Ylösen johdolla tutkittu monien nisäkkäiden, lintujen ja hyönteislajien käyttäytymistä ja elinkiertoja. Tutkijat ovat myös tarkastelleet, miten kalojen lois-isäntä-suhde kehittyy evoluution mukana.
Ylönen on uransa aikana julkaissut tai toimittanut yli 150 tieteellistä artikkelia.
Luontoasiantuntija, toimittaja ja kirjailija

Hannu Ylönen on arvostettu luontoasiantuntija, jonka asiantuntemusta on usein hyödynnetty eri tiedotusvälineissä. Hän on jo pitkään tehnyt biologian kysymyksiä tunnetuksi suurelle yleisölle. Tavallisesti ne liittyvät nisäkkäisiin tai hirvikärpäsiin. Ylönen on järjestänyt Konneveden tutkimusasemalla vuosikymmenen ajan suosittuja Luontoiltoja.
Tutkimusuran ohella professori Ylönen on kirjoittanut kirjoja ja lehtiartikkeleita. Hän toimii kolumnistina Laukaa–Konnevesi-lehdessä. Hän on kirjoittanut muun muassa lastenkirjan Tarinoita pienestä purresta ja sen ympäriltä.
Hannu Ylönen: Tarinoita pienestä purresta ja sen ympäriltä. Kustannusosakeyhtiö Hai, 2014. ISBN 9789525934588
Ylönen, H. 2018. Myyrän salainen elämä – Atena, Jyväskylä, 213 s., ISBN 978-952-300-410-8
Ylönen, H. 2020. 52 tulikärpästä - Kustannusosakeyhtiö Hai, Kuopio, 189 s. ISBN 978-952-7307-12-0
Tunnustukset

Jyväskylän yliopisto myönsi vuosijuhlassaan maaliskuussa 2016 Ylöselle tieteellisen tiedon julkistamispalkinnon. Palkinto myönnettiin hänelle hänen tekemästään työstä tieteen popularisoimiseksi. Professori Ylönen on myös pyrkinyt edesauttamaan, että tutkijoiden keräämää tutkimustietoa sovellettaisiin mahdollisimman laajasti käytäntöön sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla.
Itsenäisyyspäivänä 2018 tasavallan presidentti myönsi Ylöselle Suomen Valkoisen Ruusun Ritarikunnan I Luokan Ritarimerkin.
Vuonna 2019 Tieteellisten seurain valtuuskunta myönsi Ylöselle Tiedeyhteisön Kultaisen Ansiomerkin 30 vuoden palveluksesta tieteen hyväksi.