stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kigoma

| Kigoma |
| --- | --- |
 Kigoman pääkatu
 Kigoma
 Koordinaatit: 4°53′S, 29°38′E 
Valtio:  Tansania
Alue:  Kigoman alue
Väkiluku (2012):  215 458
Aikavyöhyke:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kigoma on kaupunki läntisessä Tansaniassa. Se sijaitsee Tanganjikajärven itärannikolla ja lähellä Burundin rajaa. Kaupungista on lossiyhteydet muun muassa Burundin pääkaupunkiin Bujumburaan sekä Kongon demokraattiseen tasavaltaan. Kigoma on samannimisen alueen pääkaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 2012 väestönlaskennassa 215 458.
Lanarvily

| Lanarvily |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 Lanarvily
 Koordinaatit: 48°33′11″N, 4°23′12″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bretagne
Departementti:  Finistère
Arrondissementti:  Brest
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,9 km²
Väkiluku (2015):  430 
 – Väestötiheys:  72 as./km²
Kunnan numero:  29100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lanarvily on kunta läntisessä Ranskassa Finistèren departementissa Bretagnen alueella.
Urheilu

Lanarvily on isännöinyt vuodesta 1958 lähtien Mingantin cyclocross-kilpailuja. Lisäksi siellä on järjestetty Cyclocrossin maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1982.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lanarvily Wikimedia Commonsissa
Cyclocrossin Ranskan mestaruuskilpailut Lanarvilyssä vuonna 2017. Clement Venturini (FRA), Lars van der Haar (NLD) ja Klaas Vantornout (BEL).
Lanaria lanata

| Lanaria lanata |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Osaluokka::  Yksisirkkaiset Monocotyledoneae
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Lanariaceae
Suku::  Lanaria  Aiton
Laji::  lanata
Kaksiosainen nimi
 Lanaria lanata  (L.) T.Durand & Schinz 
Synonyymit
 Lanaria plumosa Aiton 
Katso myös
   Lanaria lanata Wikispeciesissä   Lanaria lanata Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lanaria lanata on Asparagales-lahkoon kuuluva yksisirkkaiskasvi, joka on heimonsa (Lanariaceae) ainoa laji. Se kasvaa Etelä-Afrikan Kapmaassa.
Tuntomerkit

Lajin tuntomerkkeihin kuuluu erityisesti sen lyhythaarainen kukinto, joka on kauttaaltaan puumaisesti haarovien karvojen peittämä. Kukat ovat säteittäissymmetrisiä, ja niiden kehälehdet ovat kasvaneet yhteen puolitiehen asti.
Luokittelu

Lanariaceae muodostaa heimon Asteliaceae ja iirikkikasvien (Hypoxidaceae) kanssa Asparagales-lahkossa kladin, jota luonnehtivat monisoluiset, usein haaroittuvat karvat, parasyyttiset ilmaraot, enemmän tai vähemmän kehänalainen sikiäin, mesiäisen väliseinien mesiäiset ja siemenaiheen siitereikä eli mikropyle, jonka molemmat siemanaiheen kalvot eli integumentit muodostavat.
Kirsi Helen

| Kirsi Helen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. toukokuuta 1982 (ikä 42) Forssa
Uran tiedot
Seura:  Noormarkun Nopsa
Laji:  maastohiihto
 Tietolaatikko päivitetty 22. tammikuuta 2019 
Kirsi Johanna Helen (o.s. Perälä, s. 6. toukokuuta 1982 Forssa) on suomalainen maastohiihtäjä.
Helen saavutti nuorten PM-kilpailuissa Otepäässä 2000 viestissä kultaa ja 5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa hopeaa. Seuraavana talvena hän sai nuorten MM-kilpailuissa Karpacz-Szklarskassa kultaa 4 × 5 kilometrin viestissä ja pronssia vapaan hiihtotavan sprinttikilpailussa. Tarvision universiadeissa 2003 hän voitti kultaa vapaan tyylin sprintissä. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui sprintissä 24:nneksi. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli 19:s ja putosi puolivälierissä, vaikka hänellä oli sama aika kuin jatkoon päässeellä Celine Brun-Liellä.
Helen on sijoittunut maailmancupin henkilökohtaisessa osakilpailussa parhaimmillaan viidenneksi perinteisen hiihtotavan sprinttikilpailussa Otepäässä tammikuussa 2010. Parisprintissä hän oli Riikka Sarasojan kanssa viides Düsseldorfissa kaudella 2008–2009. SM-kilpailuissa hän on saanut sprintissä hopeaa Jämillä 2009 ja pronssia Tampereella  2002. Parisprintissä hän on saavuttanut hopeaa Kontiolahdella 2009 ja pronssia Rukalla 2008.
Helen edustaa Noormarkun Nopsaa. Hän lopetti uransa keväällä 2011, mutta teki paluun kaudeksi 2013–2014. 2014 SM-hiihtojen jälkeen Helen piti jälleen taukoa kilpailemisesta kunnes tuli lähtöviivalle Hakunilan FIS-kilpailuissa perinteisen tyylin 10 km:lla helmikuussa 2017
Kaukuri

Kaukuri on kylä Kiskossa Salossa Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee Aijalan ja Toijan kylien välissä, ja kylissä toimii Aijalan-Kaukurin kyläyhdistys ry. Vuonna 2003 Kaukuri yhdessä Aijalan kanssa valittiin Varsinais-Suomen vuoden kyläksi. Kaukuri sijaitsee Kirkkojärven rannalla ja kylässä sijaitsee rukoushuone, joka toimii kyläläisten kokoontumispaikkana.
Kaukurissa toiminut ala-aste, Kaukurin koulu, lakkautettiin 2005 ja myytiin yksityiseen käyttöön.
Kirill Turovilainen

Kiril Turovilainen
Kirill Turovilainen eli Pyhä Kiril (1130–1182) oli valkovenäläinen piispa joka eli 1100-luvulla. Hän oli saarnaaja, kirjailija ja teologi, ja hän oli itäslaavilaisen kirkon merkkihahmo. Valko-Venäjän ortodoksinen kirkko on kanonisoinut hänet.
Piispa Kirill Turovilaisen patsas historiallisella Turaun linnanmäellä taustalla näkyvän Prypjats-joen lähistöllä.
Hän on varakkaasta perheestä ja oppinut mies. Häntä on pidetty raamatuntutkijana. Hän luopui perintöosuudestaan ja ryhtyi munkiksi. Hänen kirjoittamiaan teoksia on säilynyt halki vuosisatojen. Kun luostarielämä ei tuntunut riittävän haastavalta hän ryhtyi pylväspyhimykseksi, mutta myöhemmin hänestä tuli Turaun (Turov) piispa. Viimeiseet vuotensa hän omistautui kirjoittamaan hengellisistä asioista.
Aiheesta muualla

Кирилл Туровский. [Собрание из 68 сочинений]. || По изд.: Мельнікаў А.А. Кірыл, епіскап Тураўскі. Жыццё, спадчына, светапогляд. 2-е выд., Мн., 2000. - Эл. версия: О.Лицкевич, 2002-2003.
История Беларуси IX-XVIII веков. Первоисточники (Arkistoitu – Internet Archive)
Lars Hertzberg

| Lars Hertzberg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. toukokuuta 1943 (ikä 81) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Instituutti:  Åbo Akademi
Lars Henrik Hertzberg (s. 11. toukokuuta 1943 Helsinki) on Åbo Akademin entinen filosofian professori.
Hertzberg valmistui Helsingin yliopistosta 1967 ja väitteli tohtoriksi Cornell Universitystä 1970. Hän toimi määräaikaisena filosofian professorina Helsingissä 1971–1972 ja 1974–1976 ja Åbo Akademissa 1980-84, sekä apulaisprofessorina Arizonan yliopistossa 1972–74. Hertzberg nimitettiin Akademin filosofian professoriksi vuonna 1984. Hän jäi eläkkeelle 1. helmikuuta 2007.
Hertzbergin puoliso on kirjailija Merete Mazzarella.
Teoksia

Explanations of Conduct (väitöskirja, Cornell University, 1970)
Perspectives on Human Conduct (toim. yhdessä Juhani Pietarisen kanssa, E.J.Brill, 1988)
Essäer om Wittgenstein (toim., Thales, 1992)
The Limits of Experience (Acta Philosophica Fennica, 1994)
Tänk vidare!: fördjupad filosofi (Lars Hertzberg & Bertel Wahlström, 1997)
The Practice of Language (toim., yhdessä Martin Gustafssonin kanssa, Kluwer, 2002)
Aiheesta muualla

Lars Hertzberg (Arkistoitu – Internet Archive), Åbo Akademi
Laakerisorvarinpensas

| Laakerisorvarinpensas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Celastrales
Heimo::  Kelaskasvit Celastraceae
Suku::  Sorvarinpensaat Euonymus
Laji::  japonicus
Kaksiosainen nimi
 Euonymus japonicus  Thunb. 
Katso myös
   Laakerisorvarinpensas Wikispeciesissä   Laakerisorvarinpensas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laakerisorvarinpensas eli sorvarinlaakeri (Euonymus japonicus) on sorvarinpensaiden sukuun kuuluva laji. Se kuuluu kelaskasvien heimoon.
Ulkonäkö ja koko

Lehdet sijaitsevat vastakkain. Laakerisorvarinpensaan eräällä lajikkeella on keltareunaiset lehdet.
Levinneisyys

Laakerisorvarinpensas on kotoisin Japanista.
Käyttö

Laakerisorvarinpensasta käytetään huonekasvina. Kasvi tarvitsee vettä runsaasti. Se kestää hyvin leikkausta ja sitä voi lisätä pistokkaista.
Kleonai

Kleonai (m.kreik. Κλεωναί, Kleōnai, lat. Cleonae) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin paikkoihin:
Kleonai, kaupunki Akten niemellä nykyisellä Chalkidikílla
Kleonai, kaupunki Argoliissa
Kleonai, kylä Hyampoliin kaupungin alueella Fokiissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Cleonae”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirill Starkov

| Kirill Starkov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 31. maaliskuuta 1987 (ikä 37) Jekaterinburg, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Tanska
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura:  IK Oskarshamn
Sarja:  Allsvenskan
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2002–
Aik. seurat:  EfB Ishockey (DEN) Frölunda HC (Elitserien) Red Deer Rebels (WHL) Elmira Jackals (ECHL) Youngstown Steelhounds (CHL) Syracuse Crunch (AHL) TsSKA Moskova (KHL) Timrå IK (Elitserien)  Rögle BK (Allsvenskan)   SønderjyskE Ishockey (DEN)
NHL-varaus:  189. varaus, 2005 Columbus Blue Jackets
Kirill Starkov (s. 31. maaliskuuta 1987 Jekaterinburg, Neuvostoliitto) on tanskalainen jääkiekkoilija, joka on pelannut urallaan kotimaassa Tanskassa ja Pohjois-Amerikassa, Ruotsissa sekä Venäjällä.
Ura

Starkovin isä Oleg oli myös jääkiekkoilija, joka edusti Venäjällä TsSKA Moskovaa ja Avtomobilist Sverdlovskia ennen siirtymistään Tanskan liigan Esbjergiin. Isänsä peliuran takia Starkov vietti suuren osan lapsuudestaan Tanskan Esbjergissä. Tultuaan täysi-ikäiseksi hän sai Tanskan kansalaisuuden ja oli näin oikeutettu pelaamaan Tanskan maajoukkueessa.
Kirill Starkov valittiin Tanskan liigan vuoden tulokkaaksi Esbjergissä kaudella 2002–2003. Seuraavaksi kaudeksi Starkov siirtyi Ruotsin Frölunda Indiansiin, jossa pelasi eri juniorijoukkueissa kaudet 2003–2006 ja voitti alle 18-vuotiaiden Ruotsin mestaruudet vuosina 2004 ja 2005 sekä alle 20-vuotiaiden mestaruuden vuonna 2005. Starkov pelasi 2006–2009 Pohjois-Amerikassa, ensin WHL-juniorisarjan Red Deer Rebelsissä ja sitten ECHL-, CHL- ja AHL-sarjoissa.
Kesken kauden 2008–2009 Starkov siirtyi KHL:n TsSKA Moskovaan. Sieltä hän vaihtoi seuraavaksi kaudeksi Ruotsin Elitserienin Timrå IK:hon. Kaudeksi 2010–2011 Starkov palasi kotimaansa Esbjergiin. Hyvän Esbjergin-kauden jälkeen hän palasi Ruotsiin ja Allsvenskanin Rögleen. Hän sai seurasta kuitenkin potkut tammikuussa 2012 vaisujen, kun hänen otteensa eivät olleet vastanneet odotuksia. Starkov palasi tämän jälkeen takaisin kotimaahansa ja maan pääsarjassa pelaavaan SønderjyskEen. Tanskassa hän ehti pelata kuusi runkosarjapeliä ja teki niissä yhdeksän pistettä. Pudotuspeleissä SønderjyskE sijoittui pronssille.
Starkov teki keväällä 2012 sopimuksen Allsvenskanin IK Oskarshamnin kanssa.
Starkov edusti Tanskan maajoukkuetta vuoden 2007 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa.
Lars Holsti

Lars Ragnar Martin Holsti (5. maaliskuuta 1926 Haapajärvi – 20. joulukuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori.
Henkilöhistoria ja ammattiura

Holstin vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Ragnar Hugo Holsti ja Hjördis Ingegerd Hedman. Hän avioitui 1951 sihteeri Ulla Elisabeth Ramströmin kanssa. Halsti tuli ylioppilaaksi Helsingin V yhteiskoulusta 1944 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1953. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1960, 1958 hän erikoistui röntgentutkimuksiin ja -hoitoon. Holstista tuli lääketieteellisen radiologian dosentti 1962. Holsti toimi uransa alkuvaiheessa lääkärinä eri sairaaloissa, mukaan lukien HYKSin eri klinikat ja Lastenlinna sekä Invalidisäätiön ortopedinen sairaala. Hän oli vuodesta 1968 Helsingin yliopiston sädehoidon ja syöpätautien professori. Holsti tutki syöpätautien säde- ja lääkehoitoa ja selvitti varsinkin säteilybiologisten näkökohtien soveltamista sädehoitoon. Sodassa Holsti oli asevelvollinen ja palveli rintamalla tykkimiehenä.
Teoksia

Hajasäteilyä. Syöpäprofessori muistelee. Recallmed, 2010
Syöpätaudit. Duodecim, 1992 (toimitettu Peter J. Robertsin ja Lyly Tepon kanssa)
Syöpätaudit ja sädehoito: Kliininen onkologia. WSOY, 1983 (Eine Lukanderin, Pertti J. Taskisen ja Antero Voutilaisen kanssa)
Lars Henriksson

| Lars Henriksson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1965
Kansalaisuus:   Ruotsi
Uran tiedot
Laji:  pöytäjääkiekko
Seura:  Broderna Grym
Saavutukset
Paras sijoitus maailmanrankingissa:  1.
Lars Henriksson (s. 1965) on ruotsalainen pöytäjääkiekkoilija, joka edustaa Broderna Grym-nimistä seuraa. Hän on voittanut vuonna 2014 veteraanien euroopanmestaruuden sekä saanut kaksi kertaa pronssia pöytäjääkiekon maailmanmestaruuskilpailuista. Henriksson on tällä hetkellä ITHF:n maailmanrankingissa sijalla 47.
Ura

Henriksson aloitti pelaajauransa vuonna 1984 huhtikuussa. Vuonna 1989 Henriksson voitti pronssia maailmanmestaruuskilpailuista. Vuoden 2014 EM-kilpailuista Henriksson kaappasi euroopanmestaruuden. Finaalissa hän voitti Lars-Erik Svenssonin. Vuosina 2017 ja 2018 Henriksson voitti kaksi kultaa ruotsinmestaruuskilpailujen veteraani-sarjasta. Vuosina 1989-1991 Henriksson hallitsi ITHF:n maailmanrankingia totaalisesti olemalla 28 kuukautta putkeen ykkössijalla.
Muuta

Lars Henrikssonin poika Oscar on tällä hetkellä ITHF:n rankingin mukaan Ruotsin paras pöytäjääkiekkoilija. Hän on myös vuoden 2017 junioreiden maailmanmestari.
Kleomenes

Kleomenes (m.kreik. Κλεομένης, Kleomenēs, lat. Cleomenes) on antiikin kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Spartan kuninkaita:
Kleomenes I (n. 520–490 eaa.)
Kleomenes II (370–309 eaa.)
Kleomenes III (236–219 eaa.)
Kleomenes Naukratislainen (k. 322 eaa.), Egyptin käskynhaltija
Kleomenes (n. 300 eaa.), kyynikkofilosofi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kleomenes”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Leijona talvella

| Leijona talvella> The Lion in Winter |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Anthony Harvey
Käsikirjoittaja:  James Goldman
Tuottaja:  Martin Poll
Säveltäjä:  John Barry
Kuvaaja:  Douglas Slocombe
Leikkaaja:  John Bloom
Lavastaja:  Peter Murton
Pääosat:   Peter O’Toole  Katharine Hepburn  Anthony Hopkins 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Britannia 
Tuotantoyhtiö:  Haworth Productions
Levittäjä:  Embassy Pictures Netflix Fandango at Home (käännä suomeksi)
Ensi-ilta:  1968
Kesto:  134 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leijona talvella (engl. The Lion in Winter) on Anthony Harveyn ohjaama historiallinen elokuva vuodelta 1968. Elokuva sijoittuu Englannin kuningaskuntaan vuonna 1183. Kuningas Henrik II kutsuu vaimonsa Eleonoora Akvitanialaisen ja kolme poikaansa perhetapaamiseen, jonka tarkoituksena on sopia vallanperijästä.
Katharine Hepburn sai Oscarin roolistaan kuningatar Eleonoora Akvitanialaisena, James Goldman käsikirjoituksesta ja John Barry musiikista. Lisäksi elokuva sai neljä muuta Oscar-ehdokkuutta.
Elokuva perustuu Goldmanin Broadway-näytelmään vuodelta 1966. Vuonna 2003 sai ensiesityksensä näytelmästä tehty televisioelokuva Leijonan talvi, jonka pääosia esittävät Patrick Stewart ja Glenn Close.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Peter O'Toole  | … |  kuningas Henrik II   |
|  Katharine Hepburn  | … |  kuningatar Eleonoora Akvitanialainen   |
|  Jane Merrow  | … |  prinsessa Alais          |
|  John Castle  | … |  prinssi Geoffrey         |
|  Timothy Dalton  | … |  kuningas Filip II   |
|  Anthony Hopkins  | … |  prinssi Richard          |
|  Nigel Terry  | … |  Prince John     |
|  Nigel Stock  | … |  William Marshal   |
|  Kenneth Ives  | … |  kuningatar Eleanorin vartija   |
|  O.Z. Whitehead  | … |  Durhamin piispa   |
|  Fran Stafford  | … |  hovinainen   |
|  Ella More  | … |  hovinainen   |
|  Kenneth Griffith  | … |     |
|  Henry Woolf  | … |     |
|  Karol Hagar  | … |     |
|  Mark Griffith  | … |     |
Lähde:
Aiheesta muualla

Leijona talvella Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Koulutus

Luennot ovat osa yliopistokoulutusta.
Jan Steen (1672)
Koulutus viittaa siihen kasvatuksen alueeseen, joka on organisoitua ja institutionalisoitua. Koulutus tähtää tietojen opettamiseen, taitojen harjaannuttamiseen sekä kognitiivisten kykyjen kehittämiseen. Koulutusta järjestävää instituutiota nimitetään kouluksi.
Koulutuksen määrä on viimeisen sadan vuoden kuluessa kasvanut merkittävästi. Jonkinlainen koulutus on nykyisin pakollinen kaikille ihmisille useimmissa maissa oppivelvollisuuden yleistyttyä nopeasti 1900-luvun aikana. Väestönkasvun ja koulutuksen määrän maailmanlaajuisen kasvun seurauksena Unesco arvioi vuonna 2006, että seuraavan 30 vuoden koulutuksen useampi ihminen saa muodollisen koulutuksen kuin ihmiskunnan koko aiemman historian aikana.
Koulutuksen järjestäminen

Koulutus jaetaan tavallisesti esiasteen, perusasteen, toisen asteen sekä korkea-asteen eli kolmannen asteen koulutukseen. Useimmissa valtioissa peruskoulutus on nykyään ilmaista ja pakollista. Toiseen asteeseen luetaan kuuluvaksi lukio sekä ammatillinen opetus ja korkea-asteeseen yliopisto sekä ammattikorkeakoulu. Koulutuksen painopiste peruskoulussa ja lukiossa on yleissivistykseen pyrkivä, kun taas ammattioppilaitoksissa sekä korkea-asteella koulutus on enemmän ala- ja ammattikohtaista.
Koulutuksen järjestäminen > Suomalainen koulutusjärjestelmä

Suomalainen koulutusjärjestelmä jakaantuu seuraavanlaisesti:
Varhaiskasvatus eli päivähoito ja esiopetus
Perusaste eli alakoulu ja yläkoulu
Toinen aste eli lukio ja ammattioppilaitos
Korkeakoulu eli ammattikorkeakoulu ja yliopisto.
Koulutusjärjestelmä muistuttaa useimpien muiden Euroopan unionin maiden koulutusjärjestelmiä.
Koulutuksen kehittäminen

EU on tukenut työllisyyden parantamiseen tähtääviä koulutus- ja alukehitysprojekteja Euroopan sosiaalirahaston kautta.
Suomessa opetus- ja kulttuuriministeriö kehittää koulutusta ja siihen liittyvää lainsäädäntöä, joka ohjaa koulutuksen muotoa ja kehittämistä.
Koulutuksen kehittäminen > Koulutus ja hyvinvointi

Kansainvälisesti WTO:n neuvotteluissa koulutuksesta on pyritty tekemään kansainvälisen palvelukaupan osa ja vientituote, jolloin siihen panostetuista investoinneista voitaisiin odottaa entistä enemmän tuottoa. Samalla tavoitteena on nostaa kehittyvien maiden sivistyksen ja talouksien kasvua, koska tutkimuksin on osoitettu, että koulutuksen puute sekä miehillä että naisilla on usein epäsuorasti syynä erilaisiin ongelmiin, kuten AIDSin leviämiseen, korruptioon, rikollisuuteen, syrjintään ja yhteiskunnalliseen epävakauteen.
Koulutuksen kehittäminen > Koulutus aluepolitiikkana

Toisinaan koulutuksen ja erilaisen alueellisen kehittämisen tai tukemisen raja on kuitenkin hyvin häilyvä. Myös valtiollisesti tai kunnallisesti budjetoitaessa koulutuksen voi joskus tulkita olevan osittain alueellista tai yksittäistä kehittämisrahaa tai subventiota, alueellisten opiskelupaikkojen ollessa merkittävä asia alueen elinvoimaisuuden kannalta.
Saavutettavuus > Koulutuksen maksuttomuus

Useissa maissa perusasteen koulutus on maksutonta, mutta ammattiin valmistava koulutus kuten yliopistotutkinto on esimerkiksi monissa englanninkielisissä maissa maksullinen.
Pohjoismaissa, joissa yhteiskunta noudattaa tasa-arvoista palveluiden saavutettavuuden periaatetta, universalismia, myös yliopisto- ja ammattikoulutus on maksutonta. Tämä mahdollistaa koulutukseen osallistumisen yksilön tai hänen perheensä tulotasosta riippumatta, ja parantaa näin sosiaalista liikkuvuutta.
Suomalaisessa koulujärjestelmässä koulutus on itsessään maksutonta, mutta opiskelija joutuu kustantamaan osan opetusmateriaaleista kuten esimerkiksi lukiossa oppikirjat ja yliopistoissa läsnäoloilmoittautumisen yhteydessä maksettavat lukukausi- ja terveydenhuoltomaksut.
Saavutettavuus > Koulutuksen periytyminen

Suomessa korkeakoulutettujen vanhempien lapset päätyvät korkeakoulutukseen kahdeksan kertaa todennäköisemmin kuin kouluttamattomasta perheestä tulevat. Helsingissä korkeakoulutettujen lapsista 90 % suoritti keskiasteen, lähes aina lukion, kun taas pelkästään perusasteen koulutuksen suorittaneiden vanhempien lapsista runsas puolet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koulutus Wikimedia Commonsissa
Opintopolku (Arkistoitu – Internet Archive)
OPH
EDU.FI
Leijona (tuotemerkki)

Leijona-taskukello vuodelta 2002
Leijona on Oy Perkon omistama kellomerkki. Kellotukku- ja vähittäisliike J. W. Lindroos aloitti Leijona-kellojen myynnin Tampereella 1900-luvun alussa, merkin perustamisvuodeksi ilmoitetaan 1907. Alussa kellot valmistettiin Sveitsissä, nykyään suurin osa kelloista on kiinalaisvalmisteisia. Kellojen tunnuksena on aina ollut leijonan kuva liittyneenä leijona-sanaan.
Perkko Ab osti J. W. Lindroosin liiketoiminnan 1919, jolloin Leijona-kellojen maahantuonti ja tukkumyynti siirtyi heille. Nykyään Leijona-merkki sisältää noin 350 erilaista ranne-, tasku- ja kaulakelloa ja se on Suomen suosituin rannekellomerkki. Leijonan kellokokoelma vaihtuu useamman kerran vuodessa.
Vuonna 2019 Leijona julkaisi yhdessä kelloseppämestari Kari Voutilaisen kanssa kehitetyn Leijona Heritage-malliston. Heritage-sarjan kellot valmistetaan Sveitsissä.
Historia

Sveitsiläisten tuotemerkkiarkistojen mukaan kilpeä kantava leijona -merkin on alun perin rekisteröinyt kelloseppä Albert Kenel & Co joulukuussa 1880 ja myöhemmin Manufacture d’Horlogerie Lion SA vuodesta 1892.
Tukkuliike J.W. Lindroosia on pidetty ensimmäisenä Leijona-kelloja maahantuoneena ja niiden tukkumyyntiä Suomessa harjoittaneena liikkeenä. Varhaisin tunnettu mainos, jossa Leijona-kello esiintyy, on vuodelta 1907. Lindroosin julkaisemassa kellojen hintaluettelossa Leijona-kellot esiintyivät ainakin jo 1909.
Aiheesta muualla

leijonawatches.com/fi.
leijonaheritage.fi.
LEIJONA: 100-vuotias Leijona on suomalaisten kansankello[vanhentunut linkki].
Lasikampela

| Lasikampela |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Kampelakalat Pleuronectiformes
Alalahko::  Pleuronectoidei
Yläheimo::  Pleuronectoidea
Heimo::  Piikkikampelat Scophthalmidae
Suku::  Lepidorhombus
Laji::  whiffiagonis
Kaksiosainen nimi
 Lepidorhombus whiffiagonis  (Walbaum, 1792) 
Katso myös
   Lasikampela Wikispeciesissä   Lasikampela Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lasikampela (Lepidorhombus whiffiagonis) on piikkikampeloiden (Scophthalmidae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji. Sen kuvasi tieteelle Johann Julius Walbaum vuonna 1792.
Koko ja ulkonäkö

Lasikampela kasvaa tavallisesti noin 20–30 senttimetrin mittaiseksi. Suurimmillaan se voi olla 60 senttimetrin pituinen. Väriltään lasikampela on vaaleanruskea.
Levinneisyys ja elinympäristö

Lasikampelaa tavataan luonnonvaraisena lähes kaikkialta Euroopan pohjoisosista Afrikan pohjoisosiin sekä Aasian länsiosiin. Yleisimmillään se on Välimerellä ja Koillis-Atlantilla. Lasikampela elää 100–400 metrin syvyydessä, Joonianmeren itäosissa jopa 700 metrin syvyydessä.
Ravinto ja elintavat

Lasikampela käyttää ravinnokseen pieniä kaloja sekä äyriäisiä. Laji saavuttaa sukukypsyyden keskimäärin 25,8 senttimetrin mittaisena. Lasikampela voi elää korkeintaan 16 vuotta.
Piirretty lasikampela