Selinus
Historia > Klassinen kausi

Seuraavan kerran Selinus mainitaan antiikin lähteissä vuonna 466 eaa., kun se osallistui saaren muiden vapaiden kaupunkien kanssa Syrakusan tyrannin Thrasybuloksen syrjäyttämiseen. 400-luvun eaa. loppupuoli oli kaupungille samoin kuin saaren muille kreikkalaiskaupungeille suhteellisen rauhallista ja kukoistavaa aikaa. Selinukseen rakennettiin lukuisia suuria temppeleitä. Kaupungin asukkaat rakensivat myös Olympiaan oman aarrekammion, jossa oli kultaa ja norsunluuta ollut Dionysoksen patsas. Thukydides sanoo kaupungin olleen ennen Ateenan vuonna 415 eaa. alkanutta sotaretkeä voimakas ja vauras kaupunki, jolla oli suuret resurssit sekä maalla että merellä, ja paljon rikkauksia kerättynä sen temppeleihin. Diodoros Sisilialainen mainitsee kaupungin väkiluvun olleen suuri. 400-luvulla eaa. Selinus alkoi lyödä pronssirahaa.
Vuonna 416 eaa. Selinuksen ja Segestan riidat toimivat alkusysäyksenä Ateenan suurelle Sisilian sotaretkelle. Selinuslaiset pyysivät apua Syrakusalta ja saivat etulyöntiaseman, mutta segestalaiset kääntyivät Ateenan puoleen. Vaikka ateenalaiset eivät ilmeisesti tehneet mitään välittömästi, selinuslaiset ja syrakusalaiset vetäytyivät. Selinuksella ei myöskään ollut kovinkaan suurta osaa sotatoimissa Ateenan sotaretken aikana. Nikias kyllä ehdotti sotaretken alussa vuonna 415 eaa., että ateenalaiset olisivat hyökänneet aluksi Selinukseen ja pakottaneet sen alistumaan rauhanehtoihin. Tämä kanta kuitenkin hävisi,
ja niin Ateenan hyökkäys suuntautui Syrakusaan. Selinus tarjosi Syrakusalle lisäjoukkoja, ja se oli myös paikka, johon peloponnesolaisten joukot saapuivat Gylippoksen johdolla keväällä 413 eaa. matkalla auttamaan Syrakusaa.
Ateenalaisten tappio johti siihen, että Selinus oli vapaa toimimaan Segestaa vastaan. Segesta pyysi nyt apua Karthagosta, ja onnistui näiden avulla voittamaan selinuslaiset taistelussa vuonna 410 eaa. Seuraavana vuonna 409 eaa. karthagolaiset lähettivät suuren, Hannibalin Hamilkarin pojan johtaman sotajoukon, jonka kooksi mainitaan ainakin 100 000 miestä, Lilybaioniin ja sieltä Selinukseen. Kaupungin puolustus ei ollut kunnossa, ja Syrakusan, Akragaan ja Gelan apu tuli liian myöhään. Karthagolaiset valtasivat kaupungin vain kymmenen päivän piirityksen jälkeen. Kerrotaan, että selinuslaisia kaatui 16 000, vangittiin 5 000 ja pakeni Akragaaseen 2 600. Hannibal tuhosi kaupungin muurit, mutta antoi myöhemmin selvinneiden palata sillä ehdolla, että nämä alistuivat Karthagon valtaan. Tämä vahvistettiin myös Syrakusan tyrannin Dionysioksen ja karthagolaisten sopimuksella vuonna 405 eaa. Osa henkiinjääneistä palasi syrakusalaisen sotapäällikkö Hermokrateen johdolla.
Selinus heräsi uudelleen henkiin Karthagon alaisuudessa, mutta oli kärsinyt suuren iskun, eikä enää palannut entiseen kukoistukseensa. Seuraavan kerran kaupunki mainitaan, kun se vuonna 397 eaa. liittyi Dionysioksen puolelle tämän sodassa Karthagoa vastaan. Kaupunki päätyi kuitenkin takaisin Karthagon valtaan vuoden 383 eaa. rauhassa, jossa Halykos-joki sovittiin Karthagon ja kreikkalaisten alueiden rajaksi; koska joki virtasi Selinuksen itäpuolella, kaupunki jäi karthagolaisten puolelle. Dionysios sai Selinuksen valtaansa vähäksi ajaksi vielä ennen kuolemaansa, mutta tämän jälkeen se palasi jälleen karthagolaisille. Halykos vahvistettiin rajaksi uudelleen Karthagon ja Agathokleen tekemässä rauhassa vuonna 314 eaa. Siinä todettiin myös suoraan, että Selinus ja Herakleia Minoa sekä Himera (toisin sanoen sen aseman perinyt Thermai) pysyvät Karthagon alueena.