stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koundara
Aiheesta muualla

Paul Bowers, 10.5.2009 Win-a-Trip: A Town in Guinea (englanniksi) (nytimes.com)
N. Kristof, 13.5.2009: What a Little Vitamin A Could Do (englanniksi) (nytimes.com)
Kohokas

Juustokohokkaita
Kohokas eli soufflé on paistettu munapohjainen ruokalaji, joka on peräisin 1700-luvun alun Ranskasta. Yhdessä useiden muiden ainesosien kanssa se voidaan tarjoilla suolaisena pääruokana tai makeana jälkiruokana. Sana soufflé juontaa ranskankielisestä verbistä souffler, joka tarkoittaa "puhaltaa", "hengittää", "täyttää" tai "puhkaista."
Historia

Soufflé-nimen mainitsi ensimmäisen kerran ranskalainen kokkimestari Vincent La Chapelle 1700-luvun alussa. Soufflén kehittäminen ja suosio on kuitenkin yleensä liitetty ranskalaiseen kokkiin Marie-Antoine Carêmeen 1800-luvun alussa.
Ainekset

Kohokas valmistetaan tyypillisesti kahdesta peruskomponentista:
maustettu crème pâtissière, kermakastike, béchamel tai purée -pohja sekä
vaahdotetut munanvalkuaiset.
Pohja antaa makua, ja munanvalkuaiset lisäävät ruokaan "kohotusta". Pohjan maustamiseen yleisesti käytettyjä elintarvikkeita ovat suolaisissa kohokkaissa yrtit, juusto ja vihannekset ja makeissa kohokkaissa hillot, hedelmät, marjat, suklaa, banaani ja sitruuna.
Muunnelmat

Kohokkaista on olemassa useita sekä suolaisia että makeita makumuunnelmia. Suolaiset kohokkaat sisältävät usein juustoa ja vihanneksia, kuten pinaattia, porkkanaa ja yrttejä, ja joskus ne voivat sisältää siipikarjaa, pekonia, kinkkua tai mereneläviä runsaamman ruoan aikaansaamiseksi. Makeat kohokkaat voivat perustua suklaa- tai hedelmäkastikkeeseen (esimerkiksi sitruuna- tai vadelmakastikkeeseen), ja ne tarjoillaan usein tomusokerin kanssa. Säästäväisissä resepteissä korostetaan toisinaan mahdollisuuksia valmistaa kohokkaita ylijäämistä.
Kohokkaita voidaan tarjoilla yksinään sekä jäätelön, hedelmien tai kastikkeen kanssa.
Käännös suomeksi
Kumputunturi

Kumputunturi on Kittilän kunnassa pieni kumpumainen tunturi, jonka itäinen puoli on jyrkkä ja muut loivempia. Kumputunturin huippu on 581 metriä merenpinnan yläpuolella.
Kumputunturi ympäristöineen kuuluu Natura-alueeseen. Tunturin rinne- ja alusmetsät ovat luonnontilaisia ja arvokkaita vanhojen metsien alueita. Alueen metsistä yli puolet on yli 200-vuotiasta männikköä. Loput metsistä ovat yli 200-vuotiasta kuusikkoa ja nuorempaa männikköä. Metsissä on runsaasti lahopuuta sekä pienialaisia lehtoja ja lehto- ja lettokorpia. Alueella tavataan uhanalaisia eläin- ja kasvilajeja. Lintudirektiivin liitteen I linnuista Kumputunturilla tavataan helmipöllöjä, hiiripöllöjä, metsoja, palokärkiä, pohjantikkoja, pyitä ja varpuspöllöjä.
Kuvittaja

Kuvittaja on erikoistunut havainnollistamaan kirjoitettua tekstiä kuvien avulla. Useimmat kuvittajat hankkivat elantonsa tekemällä kuvituksia lastenkirjoihin, mainoksiin ja lehtiin.
Kuvittajan ammattiin ei ole muodollisia pätevyysvaatimuksia, mutta nykyisin suurin osa ammattimaisista kuvittajista on hankkinut graafisen suunnittelijan koulutuksen joko ammattikorkeakoulussa tai yliopistossa. Useat kuvittajat työskentelevät freelancereina tai itsenäisinä yrittäjinä. Suomessa kuvittajien alan ammatillinen yhdistys on Kuvittajat ry, joka myöntää apurahoja ja palkintoja kuvittajille sekä organisoi kuvittajille tapahtumia sekä tiedotusta ja julkaisee Kuvittaja-lehteä.
Kunashiri (1940)

| Kunashiri / 国後 |
| --- | --- |
 Kunashiri

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Nihon Kōkan, Tsurumi
Kölinlasku:  1. maaliskuuta 1939
Laskettu vesille:  6. toukokuuta 1940
Palveluskäyttöön:  3. lokakuuta 1940
Poistui palveluskäytöstä:  5. lokakuuta 1945
Loppuvaihe:  haaksirikkoutunut 4. kesäkuuta 1946 romutettu
Tekniset tiedot
Uppouma:  860 t (standardi)
Pituus:  76,2 m (vesiraja) 77,72 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,1 m
Syväys:  3,05 m
Koneteho:  4 200 bhp
Nopeus:  19,7 solmua
Miehistöä:  150
Aseistus
Aseistus:  3 × 12 cm/45 tyyppi 3 -tykkiä 4 × 25 mm tyyppi 96 -ilmatorjuntatykkiä 18 × syvyyspommia
Kunashiri (jap. 国後 oli keisarillisen Japanin laivaston Shimushu-luokan saattaja toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1937 hankinnoissa Nihon Kōkanin Tsurumin telakalta, missä köli laskettiin 1. maaliskuuta 1939. Alus laskettiin vesille 6. toukokuuta 1940 ja otettiin palvelukseen 3. lokakuuta.
Palvelus

Alus luokiteltiin 1. heinäkuuta 1942 saattuehävittäjäksi. Se poistettiin alusluettelosta 5. lokakuuta 1945. Alus aloitti 1. joulukuuta kotiutuvien sotilaiden kuljetuksen takaisin Japaniin. Se haaksirikkoutui Omaezakissa 4. kesäkuuta 1946. Hylky romutettiin elokuusta 1946 - heinäkuuhun 1947.
Kurjolampi

| Kurjolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Vihti
Koordinaatit:  60°19′00″N, 24°26′35″E
Järvinumero:  22.004.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  70,4 m 
Rantaviiva:  2,15 km 
Pinta-ala:  0,13 km² 
Suurin syvyys:  5 m 
 fiKurjolampi 
Kurjolampi on Vihdin kaakkoisosassa läntisellä Uudellamaalla sijaitseva 13 hehtaarin laajuinen järvi. Sen vesi on kirkasta, mutta ruskeaa. Etäisyys Nummelasta on seitsemän kilometriä itäkaakkoon ja Helsingin keskustasta 32 kilometriä luoteeseen.
Maantiede

Kurjolammen pituus on 850 metriä ja leveys 200 metriä. Järvi on saareton ja sen rannat ovat metsäisiä. Itärannalla on rakennuskantaa. Kurjolampeen virtaa laskuoja koillisessa runsaan kilometrin päässä sijaitsevasta Ruuhilammesta, Kurjolammesta lähtee laskuoja Siuntionjokeen. Kurjolammen itäpuolella sijaitsee Saarilampi.
Kurjolampi (22.004.1.005) kuuluu Palojärvenkosken alueeseen (22.004), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Siuntionjoen vesistössä (22). Kurjolampi on Siuntionjoen vesistön koillisia vakavesiä.
Kurjolampi on osa Nuuksion kansallispuistoa.
Kupla

Kaasukuplia virvoitusjuomassa
Kupla on ilmarakkula nesteessä tai muussa aineessa. Eräs kuplan ilmentymä on saippuakupla. Vaahto on nesteeseen syntyneiden kaasukuplien kasauma.
Kuplan eri ominaisuudet tekevät siitä usein käytetyn vertauskuvan. Koska nesteeseen syntynyt ilmakupla paisuu ja särkyy herkästi, se on äkillisen romahduksen vertauskuva, kuten talouden hintakupla. Kuplan umpinaisuudella viitataan ihmisen ideologisesti rajoittuneeseen maailmaan tai sosiaaliseen kuplaan, samanmielisten yhteisöön. Kupla on tyhjää täynnä, joten sillä viitataan perättömään juttuun tai valheelliseen ihmiseen. Kuplan muodosta ovat saaneet nimensä esimerkiksi kuuma kupla ja paikallinen kuuma kupla, erilämpöisten kaasujen alueet tähtienvälisessä aineessa, sekä sarjakuvassa hahmojen repliikkien taustan puhekupla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kupla Wikimedia Commonsissa
Kuituherneet

| Kuituherneet |
| --- | --- |
 Kuituherne (Crotalaria juncea)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Streptophyta
Luokka::  Embryopsida
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Aitokaksisirkkaisten ydinryhmä
Kladi::  Rosidit Rosidae
Kladi::  Fabidit Fabidae
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Kuituherneet Crotalaria  L.
Katso myös
   Kuituherneet Wikispeciesissä   Kuituherneet Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuituherneet (Crotalaria) on hernekasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Suvun aiempi nimi on myös kalkkaropalot. Kuituherneisiin kuuluu noin 700 lajia, jotka kasvavat trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla, etenkin Afrikassa.
Joitakin lajeja viljellään kuitukasveina tai eläinten rehuksi; toisia käytetään rohtoihin tai koristekasveina. Kuituherne (Crotalaria juncea) on tunnettu Intiassa jo 600-luvulta eaa.
Kuka puolestani itkee

| Kuka puolestani itkee Eino Valtanen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1980
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Pekka Härkönen
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 38.00
 Levy-yhtiö: Anuco
Eino Valtasen muut julkaisut
| Hellurei ja hellät tunteet 1979 | Kuka puolestani itkee 1980 | Kulta Pispalasta 1981 |
Kuka puolestani itkee on Eino Valtasen studioalbumi vuodelta 1980.
Kappaleet > A-puoli

Kuka puolestani itkee – 2.54 (säv. Toivo Kärki, san. Tuula Valkama, sov. Antti Hyvärinen)
Vanhin jätkä – 2.41 (säv. ja sov. Antti Hyvärinen, san. Kalevi Eskuri)
Niinkuin heikoilla jäillä – 3.02 (säv. Jukka Kuoppamäki, san. Chrisse Johansson, sov. Antti Hyvärinen)
Timantilla – 3.40 (säv. ja sov. Antti Hyvärinen, san. Kalevi Eskuri)
Tanssit talolla – 3.00 (säv. ja san. Reijo Lumisalmi, san. Heikki Annala)
Kulkuri ja joutsen – 3.55 (Lite grann från ovan, säv. Lasse Dahlquist, san. Reino Helismaa, sov. Heikki Annala)
Kappaleet > B-puoli

Olet paljon muutakin – 2.49 (säv. Veikko Juntunen, san. Chrisse Johansson, sov. Antti Hyvärinen)
Yhdessä yksinäisyys voitetaan – 3.19 (säv. ja sov. Heikki Annala, san. Chrisse Johansson)
Läpi harmaan kiven – 2.35 (säv. ja sov. Antti Hyvärinen, san. Juha Vainio, sov. Antti Hyvärinen)
Hanuri ja hattu – 2.20 (säv. Unto Jutila, san. Esko Mustonen, sov. Heikki Annala)
Kiitolinjaa – 2.50 (säv. ja sov. Antti Hyvärinen, san. Jorma Koski)
Mahlun mahtihäät – 2.45 (säv. ja san. Toivo Honkonen, san. Heikki Annala)
Tätä merta en jättäisi koskaan – 2.32 (säv. Jukka Kuoppamäki, san. Chrisse Johansson, sov. Heikki Annala)
Muusikot

Hannu ”Roope” Koistinen, Tapani ”Nappi” Ikonen – rummut
Heikki Virtanen – basso
Heikki Laurila, Juha Björninen, Janne Louhivuori, Kalle Lae – kitara
Raimo Roiha, Antti Hyvärinen – kosketinsoittimet
Kalevi Nyqvist – hanuri
Markku Johansson, Simo Salminen – trumpetti
Juhani Aalto, Tom Bildo – pasuuna
Kai Lind – vihellys
Maarit Hurmerinta, Irina Milan, Kalle Fält, Vesa Enne – taustalaulu
Jorma Ylönen, Juha Tiainen, Yrjö Lasonpalo, Marjukka Kankkunen, Heikki Hämäläinen, Seppo Rautasuo – viulu
Veli-Pekka Bister – sello
Kulttuuriperintökasvatus

Kulttuuriperintökasvatus on kasvatuksen osa-alue, jonka avulla edistetään kulttuuriperintöön liittyvää osaamista sekä tuetaan kulttuuri-identiteetin muodostumista ja kulttuuristen oikeuksien toteutumista.
Tavoitteet

Kulttuuriperintökasvatuksen tavoitteena on tukea yksilöllisen kulttuuri-identiteetin tasapainoista kehittymistä. Kaikille halutaan antaa mahdollisuus tuntea itsensä osalliseksi ympäröivästä kulttuurista.
Kulttuuriperintökasvatuksella tuetaan eri tahojen tavoitteellista kasvatustoimintaa ja koulujen opetussuunnitelman perusteiden mukaisten oppimistavoitteiden saavuttamista. Opetussuunnitelman mukaisen opetuksen tavoitteena on esimerkiksi edistää monipuolista kulttuurista osaamista ja kulttuuriperinnön arvostamista sekä tukea oppilaita oman kulttuuri-identiteetin rakentamisessa.
Kulttuuriperintökasvatus
tukee kulttuuristen taitojen kehittymistä
huomioi kulttuurin moninaisuuden
takaa kulttuuristen oikeuksien toteutumisen arjessa
edistää laajaa näkemystä elävästä kulttuurista
edistää kulttuurisesti kestävää kehitystä
Toimijat

Kulttuuriperintökasvatusta toteuttavat mm. museot, päiväkodit, koulut ja oppilaitokset sekä erilaiset yhdistykset. Järjestäytyneitä tahoja alalla ovat esim. Suomen Kulttuuriperintökasvatuksen seura.
Aiheesta muualla

Kulttuuriperintokasvatus.fi
Kupla (lehti)

| Kupla |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  sarjakuvalehti
Julkaisija:  Oulun sarjakuvaseura
ISSN:  ISSN 0358-2809
Perustettu:  1981
Lakkautettu:  1983
Päätoimittaja:  Ilpo Koskela, Arto Hukkanen
Kotikunta:  Oulu
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  30 cm
Ilmestymistiheys:  neljä kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Kupla oli Oulun sarjakuvaseuran vuosina 1981–1983 julkaisema lehti, joka julkaisi suomalaista sarjakuvaa. Kaikkiaan lehteä ilmestyi kaksitoista numeroa.
Lyhyestä ilmestymisajasta huolimatta Kuplaa on pidetty yhtenä parhaista kotimaista sarjakuvaa julkaisseista sarjakuvaseurojen lehdistä. Kuplan sarjakuvantekijöihin kuuluivat muun muassa Mauri Kunnas, Jope Pitkänen ja P. A. Manninen. Nuorista tekijöistä lehti nosti esille esimerkiksi Pentti Otsamon ja J. A. Mäen.
Aiheesta muualla

Reijo Valta. Kuplia arkistojen kätköistä. Ruutukaava #1, 2011
Kreikankilpikonna

| Kreikankilpikonna |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Kilpikonnat Testudines
Heimo::  Maakilpikonnat Testudinidae
Suku::  Testudo
Laji::  hermanni
Kaksiosainen nimi
 Testudo hermanni  Gmelin, 1789 
 Kreikankilpikonnan levinneisyys
Alalajit
 T. h. hermanni  T. h. boettgeri  T. h. hercegoviensis 
Katso myös
   Kreikankilpikonna Wikispeciesissä   Kreikankilpikonna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kreikankilpikonna (Testudo hermanni) on yksi kolmesta Välimeren Euroopan puoleisilla rannoilla elävistä kilpikonnalajista. Sitä ei pidä sekoittaa espanjankilpikonnaan (Testudo graeca), jonka englanninkielinen nimi on Greek tortoise. Myös nimitystä Eurotestudo hermanni näkyy kirjallisuudessa. Kaiken kaikkiaan Välimeren seudun kilpikonnien taksonomiaa tutkitaan ja muutoksia lienee tulossa.
Ulkonäkö ja koko

Kreikankilpikonnan kilpi on 12–20 senttiä pitkä, ja siinä on keltaisella pohjalla tummia kuvioita. Naaras on hiukan suurempi kuin koiras. Kreikankilpikonna on myös isompi kuin nelivarvaskilpikonna. Kilpi on matala ja leveä, vatsakilpi on kiinteä ja jäykkä. Hännän päässä on sarveispiikki, eikä reisissä ole tuberkkeleita. Etujaloissa on yleensä viisi kynttä ja takajaloissa neljä. Voi kasvaa jopa reikäleivän kokoiseksi. Uroksella on yleensä vaaleampi kilpi kuin naaraalla.
Levinneisyys

Kreikankilpikonnaa tavataan Etelä-Euroopassa ja Balkanilla.
Ravinto

Kreikankilpikonna on kasvinsyöjä. Lemmikkinä se lihoo helposti, ja sille on varottava antamasta liian energiapitoista ruokaa. Se syö melkein kaikkea vihreää.
Muuta

Kreikankilpikonnan maahantuontiin on oltava CITES-lupa.
Koskenkylä

Koskenkylä voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Paikannimi

Koskenkylä, kylä Alastarolla
Koskenkylä, asutuskeskus Honkilahdella Eurassa
Koskenkylä, kylä Joroisissa
Koskenkylä, kylä Kihniössä
Koskenkylä, kylä Karttulassa Kuopiossa
Koskenkylä, kylä Kauhajoella
Koskenkylä, asutuskeskus Keminmaalla
Koskenkylä, kylä Kuusamossa
Koskenkylä, kylä Lohtajalla Kokkolassa
Koskenkylä, kylä ja taajama Loviisassa entisen Pernajan kunnan alueella
Koskenkylä, kylä Ristijärvellä
Koskenkylä, kylä ja asutuskeskus Rovaniemellä entisen Rovaniemen maalaiskunnan alueella
Koskenkylä, kylä Saarijärvellä
Koskenkylä, taajama Vesilahdella
Rautatieliikennepaikka

Koskenkylän seisake, liikennepaikkalyhenne Knk, lakkautettu rautatieliikennepaikka Keminmaalla
Henkilö

Heikki Koskenkylä (s. 1946), suomalainen taloustieteilijä.
Pekka Koskenkylä (s. 1937), suomalainen yrittäjä, veneenrakennusyhtiö Nautorin perustaja
Pirkko Koskenkylä (s. 1945), suomalainen televisiotoimittaja ja kirjailija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koskenkylä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuolemattomien kaarti

| Kuolemattomien kaarti> The Year of Our War |
| --- | --- |
 Suomennoksen kansikuva.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Steph Swainston
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia, uuskumma
Kustantaja:  Gollancz
Julkaistu:  2004
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  304
ISBN:  0-575-07005-6
Suomennos
Suomentaja:  Hannu Tervaharju
Kustantaja:  Like
Julkaistu:  2010
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  380
ISBN:  978-952-01-0401-6
Sarja: Linna
Seuraava:  Aika on lahjoista suurin
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuolemattomien kaarti (engl. The Year of Our War) on Steph Swainstonin vuonna 2004 ilmestynyt esikoisromaani. Teos ilmestyi suomeksi vuonna 2010 Liken kustantamana. Suomentaja on Hannu Tervaharju. Teos oli Suomessa ehdokkaana Tähtifantasia-palkinnon saajaksi.
Vastaanotto

Romaania on verrattu Angela Carterin, Roger Zelaznyn, M. John Harrisonin, Michael Moorcockin, Mary Gentlen ja China Miévillen teoksiin.
SF Siten Martin Lewisin mielestä kirjan juoni olisi hyötynyt sadasta lisäsivusta. Saman sivuston arvostelijan Rich Hortonin mielestä kirja on kiinnostava, mutta ei toimi kokonaisuutena. Kieli on välillä kömpelöä ja juoni sekava. Siirroksen maailma on kuitenkin kuvattu kiehtovasti.
Tähtivaeltaja-lehden Kimmo Lehtonen kertoi Swainstonin ottavan huomioon köyhyyden, eriarvoisuuden ja rasismin, jotka fantasiatarinoissa usein sivuutetaan. Sarjan ensimmäinen osa ei silti kohoa erityisen erikoislaatuiseksi kokemukseksi. Saman lehden kriitikon Tiina Raevaaran mukaan jotkut teoksen osista tuntuvat liian irrallisilta ja näyttämisenhaluisilta. Keskeisten konfliktien ja teemojen käsittely on kuitenkin hyvää. Kriitikko Toni Jerrman kirjoitti Helsingin Sanomissa kirjan edustavan aikuislukijoille suunnattua fantasiaa. Mukaansatempaava romaani käsittelee ”ihmisten heikkoutta, valtapelien armottomuutta ja sodan julmuutta.” Siirros on kuin irvokas, huumehoureinen muunnelma Lewis Carrollin Ihmemaasta.
Aiheesta muualla

Rick Kleffel: The Year of Our War. Agony Column 2003.
Iain Emsley: The Year of Our War. Sfrevu.com 15.4.2004. (englanniksi)
John Toon: The Year of Our War. Infinity plus 4.9.2004. (englanniksi)
Thomas M. Wagner: The Year of Our War. SF Reviews.net 2005. (englanniksi)
Kunnian kentät

Kunnian kentät voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
”Kunnian kentät”, Dingon kappale ja maxisingle
Kunnian kentät – Tarinaa Dingosta, Kari Levolan kirja
Kunnian kentät (’Breaker’ Morant), australialainen elokuva vuodelta 1980
Kunnian kentät (Mai Wei), eteläkorealainen elokuva vuodelta 2011
Kunnian kentät, suomalainen tv-sarja vuodelta 1996
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kunnian kentät”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuosi

Persialaisen silkkibrokadin kukkakuosia.
Kuosi on esineelle, etenkin vaatekappaleelle, ominainen muoto, malli tai tyyli. Kuosiksi voidaan myös kutsua vaatteiden tai tekstiilien koristekuviota, esimerkiksi kukkakuosi tai kašmirkuosi. Toistuvaa osaa kutsutaan joko raportiksi tai mallikerraksi. Raportti-nimitystä käytetään painokankaan, mallikerta-nimitystä kuosiin kudotun kankaan valmistuksessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuosi Wikimedia Commonsissa
Kunnian ja meriittien ritarikunta

Ritarikunnan tunnuksia
Kunnian ja meriitin ritarikunta (ransk. Ordre National Honneur et Mérite) on korkein mahdollinen Haitin tasavallan myöntämä kunnianosoitus, joka myönnetään poikkeuksellisista ansioista diplomatian, oikeuden, viranhoidon tai sotilasuran saralla. Saajan ei tarvitse olla Haitin kansalainen. Ritarikunta on perustettu vuonna 1926.
Kunniamerkkiä jaetaan viidessä luokassa:
Suurristi
Suurupseeri
Komentaja
Upseeri
Ritari
Koveron perinnetila

Koveron perinnetila.
Koveron perinnetila on kruununmetsätorppa Ikaalisissa Seitsemisen kansallispuistossa. Sen hoidosta vastaa Metsähallitus, joka osti sen takaisin valtiolle 1970.
Metsätorppa on perustettu 1859, ja siellä on asuttu 1960-luvulle. Sitä on entisöity lähinnä talkootyönä 1920–1930-luvun asuun. Maisemanhoito tehdään pääasiassa vanhan ajan menetelmin.
Aiheesta muualla

Lisää Koveron tilan historiasta[vanhentunut linkki]
Lisätietoa matkailijalle (Arkistoitu – Internet Archive)
Kumpulan siirtolapuutarha

Siirtolapuutarha ilmasta
Kumpulan siirtolapuutarha on Helsingin toiseksi vanhin siirtolapuutarha. Se perustettiin vuonna 1927. Siirtolapuutarha sijaitsee Kumpulan pientaloalueen ja Käpylän Kisakylän välissä. Alue on kulttuurihistoriallisesti arvokas.
Siirtolapuutarha on avoin yleisölle kesäkautena (1.5.–15.9.) Portit suljetaan iltaisin kello 21. Itse palstat ovat jäsenten yksityisaluetta. Palstoja on 268 keskikoon ollessa noin 295 m². Mökkien maksimikoko on 26 m². Kaikessa rakentamisessa tulee noudattaa kaupungin ja yhdistyksen vahvistamia ohjeita.
Aluetta hallinnoi ja hoitaa Kumpulan Siirtolapuutarhayhdistys r.y. Yhdistys vuokraa palstat jäsenilleen. Vain Helsingissä kirjoilla oleva voi vuokrata palstan. Vuokraaja voi siirtää vuokrasopimuksen edelleen. Palstoista maksetaan vuosittain maanvuokra Helsingin kaupungille sekä kulutus-, alueen hoito- ja jäsenmaksuja yhdistykselle.
Yhdistys järjestää vuosittain sekä sisäisiä että yleisölle avoimia tapahtumia, joista syystori on näkyvin. Yksi alkuperäismökeistä on yhdistyksen omistamana museona.
Aiheesta muualla

Kumpulan siirtolapuutarhayhdistys
Kristuksen kirkko (Nasaret)

Kristuksen kirkko (hepreaksi: כנסיית ישו‎) on anglikaaninen kirkko Nasaretissa, Israelissa. Taloudellisten ongelmien vuoksi kirkko ei koskaan valmistunut alkuperäisten suunnitelmien mukaan: tornin kartionmuotoista huippua ei tehty. Lähellä sijaitsee kuuluisa Marian ilmestyksen kirkko.
Kirkon valmistuessa vuonna 1871, se oli toinen anglikaanikirkko, joka oli rakennettu Pyhälle maalle. Ensimmäinen sijaitsi Jerusalemissa.
Galleria

Piirros kirkosta suunnitellun tornin kanssa.
Kirkko ulkopuolelta
Lähikuva kirkon sivusta
Kuitukangas

Kuitukankaasta valmistettuja pyyhintätuotteita.
Kuitukangas on laveasti määritettynä öljy- tai biopohjaisista kuiduista valmistettu tekstiili, jossa kuidut on sidottu toisiinsa kemiallisesti, mekaanisesti tai lämmön avulla. Maailman kuitukangasmarkkinoiden arvoksi on arvioitu noin 26 miljardia euroa.
Kuitukankaita käytetään laajasti muun muassa henkilökohtaisen hygienian ja terveydenhuollon tuotteissa, erilaisissa suodattimissa, rakentamisessa ja siivoamisessa ja muussa pyyhkimisessä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuitukangasteollisuuden yhdistys edana.org (englanniksi)
Kuitukangasteollisuuden yhdistys inda.org (englanniksi)
Kynoskefalain taistelu

Kynoskefalain taistelu käytiin Titus Quinctius Flamininuksen johtamien roomalaisten ja Antigonidien hallitsijasukuun kuuluneen Filippos V:n komentamien makedonialaisten joukkojen välillä vuonna 197 eaa. Aitolian liitto osallistui taisteluun roomalaisten puolella.
Taistelu oli ratkaisevan tärkeä toisen makedonialaissodan lopputulokselle ja se osoitti falangi-taktiikan heikkouden ja vanhentuneisuuden Rooman legioonalaisia vastaan.
Taistelun jälkeen Filippos joutui maksamaan raskaat korvaukset Roomalle.
Kropía

| Kropía Kropían kunta Κρωπία Δήμος Κρωπίας |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Kropía
 Koordinaatit: 37°54′N, 23°52′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Itä-Attika
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  4904
 – Kuntakeskus:  Koropí
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  102,0 km²
Väkiluku (2011):  30 307
 – Väestötiheys:  297,13 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  194 00
Suuntanumero(t):  210
Rekisterikilpi:  Z
 
 www.koropi.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kropía (kreik. Κρωπία eli Δήμος Κρωπίας, Dímos Kropías) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kunnan pinta-ala on 102,0 neliökilometriä ja väkiluku 30 307 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Koropí.
Kropía sijaitsee Ymittós-vuoren juurella noin 14 kilometriä Ateenan keskustasta kaakkoon. Sen alue ulottuu pohjoisesta Paianían kunnan rajalta etelään Saroninlahden rannalle.
Kunnan osat

Kropían kunta muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |  |
| --- | --- | --- |
| Agía Marína | 3 765 |  |
| Ágios Dimítrios | 1 011 |  |
| Karellás | 1 579 |  |
| Kítsi | 4 788 |  |
| Koropí | 19 164 |  |
Yhteensä: 30 307