stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Samsung Galaxy A54
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Samsung Galaxy A54 Wikimedia Commonsissa
Samsung Galaxy A54 Samsungin sivuilla
| n k Samsung Galaxy -sarjan laitteet |
| --- | --- | --- |
| A-sarja | A3 ·  A3 (2016) ·  A3 (2017) ·  A5 ·  A5 (2016) ·  A5 (2017) ·  A7 ·  A7 (2016) ·  A7 (2017) ·  A8 ·  A8 (2016) ·  A9 ·  A01 ·  A10 ·  A10e ·  A10s ·  A11 ·  A12 ·  A13 ·  A14 ·  A15 ·  A20 ·  A20e ·  A21 ·  A22 ·  A23 ·  A24 ·  A25 ·  A30 ·  A30s ·  A31 ·  A32 ·  A32 5G ·  A33 ·  A34 ·  A35 ·  A40 ·  A41 ·  A42 5G ·  A50 ·  A50s ·  A51 ·  A51 5G ·  A52 ·  A52 5G ·  A52s 5G ·  A53 ·  A54 ·  A55 ·  A60 ·  A70 ·  A71 ·  A71 5G ·  A72 ·  A73 ·  A80 ·  A90 5G |  |
| S-sarja | S ·  S Duos ·  S Duos 2 ·  S Duos 3 ·  S Advance ·  S Plus ·  S II ·  S III ·  S III Mini ·  S4 ·  S4 Mini ·  S4 Active ·  S4 Zoom ·  S5 ·  S5 Mini ·  S6 ·  S6 Edge ·  S6 Edge+ ·  S6 Active ·  S7 ·  S7 Edge ·  S8 ·  S8+ ·  S9 ·  S9+ ·  S10 ·  S10+ ·  S10e ·  S20 ·  S20+ ·  S20 Ultra ·  S20 FE ·  S21 ·  S21+ ·  S21 Ultra ·  S21 FE ·  S22 ·  S22+ ·  S22 Ultra ·  S23 ·  S23+ ·  S23 Ultra ·  S24 ·  S24+ ·  S24 Ultra |  |
| Note-sarja | Note ·  Note II ·  Note 3 ·  Note 3 Neo ·  Note 4 ·  Note Edge ·  Note 5 ·  Note 7 ·  Note 8 ·  Note 9 ·  Note 10 ·  Note 20 |  |
| Tab-sarja | Tab 7.0 ·  Tab 7.0 Plus ·  Tab 7.7 ·  Tab 8.9 ·  Tab 10.1 ·  Tab 2 7.0 ·  Tab 2 10.1 ·  Tab 3 7.0 ·  Tab 3 8.0 ·  Tab 10.1 ·  3 Lite 7.0 ·  Tab 4 7.0 ·  Tab 4 8.0 ·  Tab 4 10.1 ·  Tab Pro 8.4 ·  Tab Pro 10.1 ·  Tab Pro 12.2 ·  Tab S 8.4 ·  Tab S 10.5 ·  Tab A 8.0 ·  Tab A 9.7 ·  Tab E 9.6 ·  Tab E 7.0 ·  S2 8.0 ·  Tab S2 9.7 ·  TabPro S ·  Tab A 10.1 ·  Tab A 7.0 |  |
| Muut | Ace ·  Ace Plus ·  Ace 2 ·  Ace 3 ·  Ace 4 ·  Alpha ·  Beam ·  Core ·  Core Plus ·  Core 2 ·  Express ·  Fame ·  Fit ·  Fold ·  Gio ·  Grand ·  Grand Prime ·  Grand 2 ·  J ·  J1 ·  J1 (2016) ·  J2 ·  J2 (2016) ·  J2 (2017) · J3 (2016) ·  J3 (2017) ·  J3 (2018) ·  J5 ·  J5 (2016) ·  J5 (2017) ·  J6 ·  J7 ·  J7 (2016) ·  J7 (2017) ·  J7 (2018) ·  Mini ·  Mega ·  Pocket ·  Pocket 2 ·  Pocket Neo ·  Pocket Plus ·  Round ·  Trend ·  Trend Plus ·  Win ·  Xcover ·  Xcover 2 ·  Xcover 3 ·  Xcover 4 ·  Y ·  Young ·  Young 2 ·  Z Flip ·  Z Flip 3 ·  Z Flip 4 ·  Z Flip 5 ·  Z Flip 6 ·  Z Fold 2 ·  Z Fold 3 ·  Z Fold 4 ·  Z Fold 5 ·  Z Fold 6 |  |
Luettelo Samsung Galaxy -tuoteperheen tuotteista
Kaksoistutkintolakki

Kaksoistutkintolakki on tarkoitettu niille opiskelijoille, jotka suorittavat yhtä aikaa sekä ammatillisen perustutkinnon että ylioppilastutkinnon, eli niin kutsutun kaksoistutkinnon.
Kaksoistutkintolakkeja on saatavilla kohdennetusti jokaiselle ammattitutkinnolle sekä yleisenä kaksoistutkintolakkina. Ammattiin kohdennettujen kaksoistutkintolakkien reunaväri on musta ja jokainen tutkintolakki erottuu omalla tunnusvärillään. Yleinen kaksoistutkintolakki on perinteiseen ylioppilaslakkiin verrattava, musta reuna väri on korvattu tumman purppuran värillä.
Kaarevuussäde

Kaarevuussäde ja kaarevuuskeskipiste
Kaarevuussäde (R) on differentiaaligeometriassa kaarevuuden käänteisarvo. Käyrän kaarevuussäde sen kussakin pisteessä on sen ympyrän säde, joka tämän pisteen läheisyydessä tarkimmin yhtyy käyrään. Tämän ympyrän keskipistettä sanotaan käyrän kaarevuuskeskipisteeksi. Pinnan kaarevuussäde on sen ympyrän säde, joka parhaiten vastaa pinnan normaalileikkausta tai sellaisten yhdistelmää.
Määritelmiä

Avaruuskäyrän kaarevuussäde on sen kaarevuusvektorin pituus.
Tasokäyrän kaarevuussäde R on lausekkeen
itseisarvo, missä s on kaaren pituus mitattuna jostakin käyrältä valitusta kiinteästä pisteestä,  \phi  tangenttikulma ja  \kappa  käyrän kaarevuus.
Kaavoja > Kahdessa ulottuvuudessa

Jos käyrä on annettu karteesisessa koordinaatistossa muodossa  y(x), toisin sanoen jos se on jonkin funktion kuvaaja, ja jos lisäksi tällä funktiolla on ainakin ensimmäisen ja toisen kertaluvun derivaatat, käyrän kaarevuussäde on
R=\left|{\frac {\left(1+y'^{\,2}\right)^{\frac {3}{2}}}{y''}}\right|\,,
missä 




y
′

=



d
y


d
x




,


{\textstyle y'={\frac {dy}{dx}}\,,}

 




y
″

=




d

2


y


d

x

2





,


{\textstyle y''={\frac {d^{2}y}{dx^{2}}},}

 ja  |z| tarkoittaa z:n itseisarvoa.
Jos käyrä on annettu parametrimuodossa funktiolla x(t) ja y(t), sen kaarevuussäde on
R=\left|{\frac {ds}{d\varphi }}\right|=\left|{\frac {\left({{\dot {x}}^{2}+{\dot {y}}^{2}}\right)^{\frac {3}{2}}}{{\dot {x}}{\ddot {y}}-{\dot {y}}{\ddot {x}}}}\right|
missäe 






x
˙



=



d
x


d
t



,


{\textstyle {\dot {x}}={\frac {dx}{dt}},}

 






x
¨



=




d

2


x


d

t

2





,


{\textstyle {\ddot {x}}={\frac {d^{2}x}{dt^{2}}},}

 






y
˙



=



d
y


d
t



,


{\textstyle {\dot {y}}={\frac {dy}{dt}},}

 ja 






y
¨



=




d

2


y


d

t

2





.


{\textstyle {\ddot {y}}={\frac {d^{2}y}{dt^{2}}}.}
Heuristisesti tämä voidaan tulkita seuraavasti:
R={\frac {\left|\mathbf {v} \right|^{3}}{\left|\mathbf {v} \times \mathbf {\dot {v}} \right|}}\,,
missä
\left|\mathbf {v} \right|={\big |}({\dot {x}},{\dot {y}}){\big |}=R{\frac {d\varphi }{dt}}\,.
Kaavoja > n ulottuvuudessa

Jos  \gamma :\mathbf {R} \rightarrow \mathbf {R} ^{n} on parametroitu käyrä avaruudessa  \mathbf {R} ^{n}, käyrän kaarevuussäde,  \rho :\mathbf {R} \rightarrow \mathbf {R} , käyrän kussakin pisteessä saadaan kaavasta
\rho ={\frac {\left|{\boldsymbol {\gamma }}'\right|^{3}}{\sqrt {\left|{\boldsymbol {\gamma }}'\right|^{2}\,\left|{\boldsymbol {\gamma }}''\right|^{2}-\left({\boldsymbol {\gamma }}'\cdot {\boldsymbol {\gamma }}''\right)^{2}}}}\,.
Siinä erikoistapauksessa, että f(t) on funktio  \mathbf {R} \rightarrow \mathbf {R} , sen kuvaajan  \gamma (t)=(t,f(t)) kaarevuussäde on
\rho (t)={\frac {\left|1+f'^{\,2}(t)\right|^{\frac {3}{2}}}{\left|f''(t)\right|}}.
Kaavoja > Kaavan johto

Olkoon  \gamma  kuten edellä ja kiinnitetään t Tehtävänä on etsiä sellaisen parametroidun ympyrän säde, jonka nollas, ensimmäinen ja toinen derivaatta saavat saman arvon parametrin arvolla t. Selvästikään säde ei riipu paikasta  \gamma (t), ainoastaan sen ensimmäisestä ja toisesta derivaatasta  \gamma '(t) ja  \gamma ''(t). Jos parametrin t tulkitaan tarkoittavan aikaa ja pisteen kuvitellaan liikkuvan käyrää pitkin, näistä edellinen vastaa sen nopeutta ja jälkimmäinen kiihtyvyyttä.  On vain kolme skalaaria, jotka voidaan pistetuloina muodostaa kahdesta Kahdesta vektorista, v ja w, nimittäin  v\cdot v,  v\cdot w ja  w\cdot w. Niinpä kaarevuussäteen on oltava kolmen skalaarin,  |y'(t)|^{2},  |y''(t)|^{2} ja  y'(t)\cdot y''(t) funktio.
Yleinen yhtälö parametroidulle ympyrälle avaruudessa  \mathbf {R} ^{n} on
\mathbf {g} (u)=\mathbf {a} \cos(h(u))+\mathbf {b} \sin(h(u))+\mathbf {c}
missä  c\in \mathbf {R} ^{n} on ympyrän keskipiste, joka kuitenkin on merkityksetön, sillä se häviää derivoitaessa, ja  a,b\in \mathbf {R} ^{n} ovat kaksi toisiinsa nähden kohtisuoraa vektoria, joiden kummankin pituus on  \rho , toisin sanoen  a\cdot a=b\cdot b=\rho ^{2},  a\cdot b=0 ja  h:\mathbf {R} \rightarrow \mathbf {R}  on mielivaltainen t:ssä kahteen kertaan derivoituva funktio.
Ilmenee, että g:n merkitykselliset derivaatat ovat
{\begin{aligned}|\mathbf {g} '|^{2}&=\rho ^{2}(h')^{2}\\\mathbf {g} '\cdot \mathbf {g} ''&=\rho ^{2}h'h''\\|\mathbf {g} ''|^{2}&=\rho ^{2}\left((h')^{4}+(h'')^{2}\right)\end{aligned}}
Jos nämä g:n derivaatat asetetaan yhtä suuriksi kuin  \gamma :n derivaatat t:ssä, saadaan:
{\begin{aligned}|{\boldsymbol {\gamma }}'(t)|^{2}&=\rho ^{2}h'^{\,2}(t)\\{\boldsymbol {\gamma }}'(t)\cdot {\boldsymbol {\gamma }}''(t)&=\rho ^{2}h'(t)h''(t)\\|{\boldsymbol {\gamma }}''(t)|^{2}&=\rho ^{2}\left(h'^{\,4}(t)+h''^{\,2}(t)\right)\end{aligned}}
Näissä kolmessa yhtälössä on kolme tuntematonta,  \rho ,  h(t) ja  h''(t). Ne voidaan ratkaista  \rho :n avulla, jolloin kaarevuussäteelle saadaan kaava
\rho (t)={\frac {\left|{\boldsymbol {\gamma }}'(t)\right|^{3}}{\sqrt {\left|{\boldsymbol {\gamma }}'(t)\right|^{2}\,\left|{\boldsymbol {\gamma }}''(t)\right|^{2}-{\big (}{\boldsymbol {\gamma }}'(t)\cdot {\boldsymbol {\gamma }}''(t){\big )}^{2}}}}\,,
tai jos luettavuuden parantamiseksi parametri t jätetään pois:
\rho ={\frac {\left|{\boldsymbol {\gamma }}'\right|^{3}}{\sqrt {\left|{\boldsymbol {\gamma }}'\right|^{2}\;\left|{\boldsymbol {\gamma }}''\right|^{2}-\left({\boldsymbol {\gamma }}'\cdot {\boldsymbol {\gamma }}''\right)^{2}}}}\,.
Esimerkkejä > Puoliympyrät ja ympyrät

Ylemmässä puolitasossa a-säteisen puoliympyrälle, jolla 



R
=

|

−
a

|

=
a

,


{\textstyle R=|-a|=a\,,}

, saadaan:
{\begin{aligned}y&={\sqrt {a^{2}-x^{2}}}\\y'&={\frac {-x}{\sqrt {a^{2}-x^{2}}}}\\y''&={\frac {-a^{2}}{\left(a^{2}-x^{2}\right)^{\frac {3}{2}}}}\,.\end{aligned}}
Alemmassa puolitasossa a olevalle puoliympyrälle saadaan
 y=-{\sqrt {a^{2}-x^{2}}}\,.
Ympyrän kaarevuussäde on sama kuin sen säde.
Esimerkkejä > Ellipsi

Tarkastellaan ellipsiä, jonka isoakselin pituus on 2a ja pikkuakselin 2b. Ellipsin kaarevuussäde saa suurimman arvonsa,  R={\frac {a^{2}}{b}} sen ja pikkuakselin leikkauspisteessä, pienimmän arvonsa,  R={\frac {b^{2}}{a}} taas ellipsin ja sen isoakselin leikkauspisteissä. Näitä pisteitä sanotaan ellipsin kärjiksi.
Kun ellipsi esitetään parametrimuodossa,  (a\cos {t},b\sin {t}), missä 2a ja 2b ovat sen iso- ja pikkuakselien pituudet, sen kaarevuus kussakin pisteessä on
R(t)={\frac {(b^{2}\cos ^{2}t+a^{2}\sin ^{2}t)^{3/2}}{ab}}.
Jos parametrina käytetään tangenttikulmaa




θ
=
arctan
⁡


(




y
x




)


=
arctan
⁡


(




b
a



tan

t


)



.


{\textstyle \theta =\arctan {\Big (}{\frac {y}{x}}{\Big )}=\arctan {\Big (}{\frac {b}{a}}\;\tan \;t{\Big )}\,.}

,
saadaan ellipsin kaarevuussäteelle kussakin pisteessä lauseke
R(\theta )={\frac {a^{2}}{b}}{\biggl (}{\frac {1-e^{2}(2-e^{2})(\cos \theta )^{2})}{1-e^{2}(\cos \theta )^{2}}}{\biggr )}^{3/2}\,,
missä e on ellipsin eksentrisyys,
e^{2}=1-{\frac {b^{2}}{a^{2}}}\,.
Sovelluksia

Differnetiaaligeometriassa tasokäyrän kaarevuuden ja kaaren pituuden välisen yhteyen osoittaa kunkin käyrän Cesàron yhtälö.
Maan kaarevuussäde määritetään astemittauksilla.
Kaarevuussädettä käytetään myös palkin taipumista kuvaavissa yhtälöissä.
Optiikassa linssin ja pallopeilin kaarevuussäteellä on suuri merkitys. Niinpä pallopeilin polttoväli on puolet sen kaarevuussäteestä. Linssin polttoväli taas riippuu sen kaarevuussäteestä, paksuudesta ja materiaalin taitekertoimesta linssintekijän yhtälön osoittamalla tavalla.
Ohuiden kalvojen teknologiat
Tulostettava elektroniikka
Rautateiden kaarteille määritetään pienin sallittu kaarevuussäde, josta riippuu, kuinka nopeasti junat voivat radalla turvallisesti kulkea.
Atomivoimamikroskooppin erotuskyky riippuu sen neulan kärjen kaarevuussäteestä.
Sovelluksia > Puolijohderakenteiden jännitys

Puolijohderakenteissa esiintyvä jännitys, joka voi saada ohuet kalvot jopa höyrystymään, johtuu yleensä valmistuksen aikaisesta lämpölaajenemisesta. Lämpölaajenemista ja siitä aiheutuvaa jännitystä esiintyy, koska kalvot yleensä asennetaan paikoilleen huoneenlämpöä korkeammassa lämpötilassa. Sen jäähtyessä huoneenlämpöön syntyy lämpöjännitys, koska kalvomateriaalilla ja sillä materiaalilla (alusrakenteella), johon se kiinnitetään, on eri suuri lämpölaajenemiskerroin.
Sisäinen jännitys aiheutuu mikrorakenteesta, joka syntyy kalvossa, kun sen atomit sitoutuvat alusrakenteen atomeihin. Lisäksi syntyy vetojännistystä, jonka aiheuttavat kalvon atomirakenteessa olevat aukot, sillä atomien väliset sidosvoimat vaikuttavat tällaisten pienten aukkojenkin yli.
Puolijohdekalvon jännitys saa aikaan nurjahduksia. Jännittyneen rakenteen kaarevuussäteen ja rakenteen jännityksen välillä on yhteys, jota kuvaa eräs Stoneyn kaavan muunnelma. Jännittyneen rakenteen tarkka muoto ja myös sen kaarevuussäde voidaan mitata optisilla skannausmenetelmillä. Nykyaikaiset skannauslaitteet voivat mitata alusrakenteen epätasaisuudet hyvin tasaisesti ja samalla myös sen epätasaisten kohtien kaarevuussäteet 0,1 prosentin tarkkuudella, kun kaarevuussäde on 90 metriä tai enemmänkin.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Radius of curvature
Ellipsi (punainen) ja sen evoluutta (sininen). Täplillä on merkitty ellipsin kärjet eli ne pisteet, joissa sen kaarevuussäde saa suurimman ja pienimmän arvonsa.
Käännös suomeksi
Merkonomilakki

Merkonomilakki on merkonomien ammattilakki. Se on Suomen kaikista ammattilakeista toiseksi vanhin, teekkarilakin jälkeen. Sen historia juontaa Raahen Porvari- ja Kauppakouluun. Vuonna 1893 siellä toimi oppilaskunta, jolla oli tapana kokoontua lauantaisin. Siellä oli konventin pöytäkirjaan kirjattu, että ammattilakin hankkimiseksi asetetaan komitea, jossa on mukana kolme naista ja kolme miestä. Oppilaskunta hyväksyi ehdotuksen 27. marraskuuta 1893, jonka seurauksena syntyi Suomen merkonomien hopeatupsuinen valkolakki ja ensimmäiset merkonomit lakitettiin keväällä 1894. Merkonomit kuitenkin hylkäsivät lakkisymbolinsa pitkäksi aikaa. Lakin perinne herätettiin kuitenkin takaisin henkiin 1980-luvun lopulla.
Merkonomilakin tunnistaa harmaasta reunuksesta ja harmaasta pitkästä tupsusta. Kokardina lakissa on kaupan ja hallinnon tunnus eli Merkurius-sauva.
On myös olemassa tähän saman koulutukseen, mutta sen alempaan tutkintoon (merkantti) kuuluva lakki, merkanttilakki, joka oli muuten samanlainen kuin merkonomilakki, mutta reunukselta ja tupsultaan vihreä. Merkanttitutkintoa ei ole enää tutkintouudistuksen jälkeen.
Högnäs

| Högnäs |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Högnäs korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Vanha-Espoo
Kaupunginosa nro:  65
Pinta-ala:  6,2 km² 
Väkiluku:  216 (31.12.2023)
Osa-alueet:  Hanabäck, Hepokorpi, Matalajärvi, Rantametsä, Ristimäki, Tollinmäki
Postinumero(t):  02940
Lähialueet:  Järvenperä, Karhusuo, Karvasmäki, Bodom, Vanhakartano
Högnäs on kaupunginosa Espoossa. Asuinalue sijaitsee Bodominjärven ja Matalajärven välissä olevalla kannaksella. Maaseutumaisessa kaupunginosassa on omakotitaloasutusta.
Kaupunginosana Högnäs ulottuu Kehä III:n luoteispuolella Oittaan eteläpuolelta aina Kulloonsillan tuntumaan asti.
Alue on tunnettu suurista luonnonsuojelulain nojalla rauhoitetuista tammista, joista ainakin yksi on saanut aikaan yleisönosastokeskusteluita paikallislehdissä syystä, että se haluttaisiin kaataa ympäristölleen vaarallisena.
Bodominjärven ja soistuneen Matalajärven lisäksi alueella on vain vähäisiä pelto-ojia. Bodominjärven etelärannalla on laajahko metsäalue. Högnäsin alueella liikkuu paljon villieläimiä, kuten hirviä, peuroja, rusakoita, kettuja ja supikoiria. Ollaksen pelloilla näkee myös paljon muuttolintuja syksyisin. Matalajärvi on suosittu paikka lintuharrastajien keskuudessa, sillä siellä näkee paljon erilaisia lintuja. Järven rannalla sijaitsee lintutorni, josta voi helposti käydä katsomassa lintuja. Lintutornille pääsee Margretebergin kautta.
Espoon sisäinen bussilinja 225 ajaa Högnäsistä Leppävaaran asemalle.
Nimi

Högnäsin nimi tulee Bodominjärven itärannan korkeasta niemestä, jossa oli aikoinaan torppa nimeltä Högnäs. Högnäs tuli paikalle 1950-luvulla syntyneen asuinalueen nimeksi. Vuonna 1982 nimi annettiin kaupunginosalle. Suomenkieliseenä vastineena on ollut esillä nimitys Korkeakannas, mutta se ei tullut käyttöön.
Historia

Högnäsin eteläpuolella kulkeva Kehä III rakentui vaiheittain vuosina 1963–1968. Väylä linjattiin kulkemaan Jorvaksesta Pitkäjärven pohjoispuolen kautta Vantaalle. Bembölen alueen suuria viljelysmaita jäi Kehä III:n alle.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Högnäsin väestönkehitys vuosina 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 206 | 206 |
| 1980 | 1980 |    | 201 | 201 |
| 1985 | 1985 |    | 208 | 208 |
| 1990 | 1990 |    | 229 | 229 |
| 1995 | 1995 |    | 241 | 241 |
| 2000 | 2000 |    | 248 | 248 |
| 2005 | 2005 |    | 224 | 224 |
| 2010 | 2010 |    | 243 | 243 |
| 2015 | 2015 |    | 213 | 213 |
| 2020 | 2020 |    | 206 | 206 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Insinöörilakki

Insinöörilakki
Insinöörilakki tai "imppulakki" on Insinööriliiton hyväksymä sekä aiemmin valmistuneiden insinöörien että AMK-insinöörien ja insinööriopiskelijoiden käyttämä violetti kahdeksankulmainen samettilakki mustalla silkkitupsulla, joka on kiinnitetty oikealle sivulle. Insinöörilakissa on kokardi mustassa samettireunassa keskellä lipan yläpuolella. Kokardi on kullanvärinen Insinööriliiton tunnus tammenlehvin.
Insinöörilakki, jota käyttävät ammattikorkeakoulusta valmistuneet insinöörit ja insinööriopiskelijat.
Insinöörilakin ideoi vuonna 1969 helsinkiläinen insinööriopiskelija Heikki Silván Helsingin Teknillisen Opiston (HTO) oppilaskunnan keväisin järjestettävään “Pälvinpäivän Pimaus” -tapahtumaan.lähde?.
Lakki suunniteltiin yhdessä E. R. Wahlman Oy:n kanssa. Alaosa otettiin ruotsalaisesta ylioppilaslakista, kahdeksankulmainen päällinen kuvasi mutterin kantaa, tekniikan väri on violetti, oikealla sivulle oleva tupsu on rakennusalan vanha merkki. Lakin logona oli alkuaan Tillander Oy:n valmistama kullattu HTO:n hammasrataslogo tammenlehvin. Ensimmäisen kerran lakki oli käytössä 19.4.1969 oppilaskunnan tapahtumassa, jossa Hietalahden torilta lähteneen kulkueen reitti oli Bulevardi – Etelä-Esplanadi – Havis Amandan patsas – Pohjois-Esplanadi – Kolmen sepän patsas. Yleisradio teki tapahtumasta suoran radio-ohjelman, jossa nuortenradion vetäjä haastatteli opiston rehtori Y. J. Cl. Collania ja tempauspäällikkö Heikki Silvánia. Imppulakiksi ristittyä lakkia käytettiin julkisesti myös kahden viikon kuluttua tapahtuman jälkeisenä Vappuna 1969.lähde?
Insinöörilakki oli alkuvuosina suosittu ja paljon käytetty. Sen käyttö tosin unohtui vuosiksi, kunnes noin kolmekymmentä vuotta myöhemmin kehittämisensä jälkeen insinööriopiskelija Vesa Järvinen herätti perinteen uudelleen henkiin. Insinöörilakkia käyttävät nykyisin niin insinööriopiskelijat kuin valmistuneet insinööritkin.
Insinöörilakin käyttöoikeus on insinööritutkinnon suorittaneilla ja insinööritutkintoa opiskelevilla ensimmäisen opiskeluvuoden vapusta alkaen. Insinöörilakkia tulee käyttää "insinöörimäisissä tilaisuuksissa" eli opiskelijatapahtumissa ja vastaavissa tilaisuuksissa lakkiohjesäännön mukaisesti. Vappuna insinöörit ja insinööriopiskelijat voivat käyttää lakkia vasta kello kahdentoista jälkeen. Vappuaattona järjestetään perinteisesti insinöörilakituksia eri puolilla Suomea.
Keski-Suomen Sairaala Nova

| Keski-Suomen Sairaala Nova |
| --- | --- |
 Sairaala Novan pääsisäänkäynti NOVA 1 ja tämän oikealla puolella on päivystyksen sisäänkäynti
Sijainti
Osoite:  Hoitajantie 3 40620 Jyväskylä
Koordinaatit:  62.22996°N, 25.70479°E
Alue:  Keski-Suomen hyvinvointialue
Historia
Perustettu:  2021
Linkki
Kotisivut:  www.hyvaks.fi/sairaala-nova
Sairaala Nova on Keski-Suomen hyvinvointialueen ylläpitämä keskussairaala, joka tarjoaa erikoissairaanhoitoa Jyväskylässä alueensa asukkaille yhteistyössä alueen terveyskeskusten, Kuopion yliopistollisen sairaalan ja joidenkin muiden erityistason sairaaloiden kanssa. Sairaala on Suomen suurin keskussairaala ja samalla Suomen suurin ei-yliopistollinen sairaala. Toiminnaltaan se on muita keskussairaaloita laajempi, vaikka se on jonkin verran menettänyt toimintaansa yliopistollisille sairaaloille. Lisäksi Sairaala Novassa toimii perusterveydenhuollon terveysasema keskustan, Lohikosken ja Kuokkalan asukkaille.
Sairaala sijoittautuu Kukkumäkeen Keski-Suomen keskussairaalan viereen sen länsipuolelle. Sairaala näkyy valtateille 18 ja 23 Länsiväylän eritasoliittymän itäpuolella. Sairaalan tontti rajoittuu pohjoisessa Hoitajantiehen, etelässä ja idässä Kukkumäentiehen ja luoteessa Länsiväylään. Sairaalan naapurissa sijaitsee ammattiopisto Gradia, ammattiopisto Spesian Valorannan opiskelija-asunnot, sekä Jyväskylän kaupugin ylläpitämä sairaalakoulu eli Kukkulan koulu. Naapurissa Länsiväylän varressa sijaitsee myös Silenta Group Oy:n tuotantolaitos.
Vaikka sairaala ei ole yliopistollinen, toimii se opetussairaalana lääketieteen, terveysalan ja muiden alojen opiskelijoille.
Keski-Suomen hyvinvointialueen sairaalapalveluiden vastuualuejohtaja Juha Paloneva johtaa Sairaala Novan toimintaa sekä vastaa päivystystoiminnasta ja osastohoidosta koko Keski-Suomen alueella.
Keski-Suomen Sairaala Novan Hoitajantien puoleinen julkisivu ja sairaalan logo. Taustalla on P-sairaala, joka on tarkoitettu asiakkaille ja henkilökunnalle
Selvitystyö sairaalan rakentamisesta käynnistyy

Keski-Suomen sairaanhoitopiiri alkoi vuonna 2010 selvittämään, että onko järkevää korjata vanhaa vai rakentaa kokonaan uusi keskussairaala. Vanhan Keski-Suomen keskussairaalan korjaamiseen arvioitiin kuluvan jopa sata miljoonaa euroa. Aluehallintovirasto oli löytänyt vakavia sisäilmaongelmia Keski-Suomen keskussairaalan eri tiloista, jotka vaativat välittömiä toimenpiteitä. Työterveyslaitos arvioi, että jopa 60 prosenttia keskussairaalan tiloista on täydellisen saneerauksen tarpeessa ja noin 30 prosenttissa tiloista on sisäilmaongelmia. Osan tiloista arvioitiin olevan niin huonossa kunnossa, että niiden käytöstä tulee luopua mahdollisimman pian. Aalto-yliopisto laati selvityksen Keski-Suomen keskussairaalan modernisoinnista. Selvitettiin myös sitä, että minne uusi sairaala on järkevä sijoittaa. Loppuvaiheessa sijoitusvaihtehtoina olivat Keljonkangas tai Kukkumäki. Jyväskylän kaupunginhallitus halusi sairaalan sijoittautuvan Kukkumäkeen.
Uuden sairaalan rakentamisella Keski-Suomen sairaanhoitopiirin on tarkoitus säästää 360 miljoonan euron vuosittaisista toimintakustannuksista noin 10 prosenttia vuodessa.
Suunnittelu, investointipäätös, tonttikaupat ja rakentaminen

Sairaalan arkkitehtisuunnittelusta vastasi arkkitehtitoimisto JKMM Arkkitehdit Oy. Lisäksi arkkitehtisuunnitteluun on osallistunut EGM arkkitehdit Hollannista. Sairaanhoitopiirin valtuusto teki päätöksen sairaalan sijoittumisesta Kukkumäkeen 21. helmikuuta 2014 ja investointipäätös tehtiin 5. joulukuuta 2014. Kokonaiskustannusarvioksi muodostui 333,3 miljoonaa euroa.  Rahoituksen järjestämiseen osallistui Kuntarahoitus. Sairaala sijoittui osin Keski-Suomen sairaanhoitopiirin omistamalle tontille sekä sairaanhoitopiiri osti lisää maata rakentamista varten. Keski-Suomen keskussairaalan vanhan pesulan ja voimalaitoksen piippu kaadettiin 16. tammikuuta 2016 uuden sairaalan tieltä.  Sosiaali- ja terveysministeriö valmisteli samaan aikaan rajoituslakia, jonka oli tarkoitus estää isojen sairaalahankkeiden käynnistämistä ennen Sote-uudistusta ja näiden rakennuskustannusten siirtymistä valtion maksettavaksi. Rakennuspäätös Keski-Suomessa haluttiin tehdä ennen rajoituslain voimaantuloa. Valtuusto hyväksyi kesäkuussa 2016 uuden sairaalan rakentamisen. Tässä vaiheessa rakennuskustannukset ICT- ja lääkintälaitteen arvioitiin nousevan 486 miljoonaan euroon. Projektinjohtourakoitsijaksi valittiin SRV Rakennus Oy. Rakennustyöt käynnistyivät elokuussa 2016. Rakentamisessa noudatettiin ”Terve talo” -kriteereitä. Sairaala Novan peruskivi muurattiin 1. helmikuuta 2017. Peruskiven muuraamiseen osallistui muun muassa pääministeri Juha Sipilä. Harjannostajaisia vietettiin 7.syyskuuta 2018.
Vuonna 2016 järjestetyssä nimikilpailussa uuden sairaalan nimeksi valittiin Sairaala Nova. Kilpailuun jätettiin 255 nimiehdotusta.
Kustannusten ylittyminen

Sairaala Novan lopulliseksi hinnaksi tuli 554 miljoonaa euroa ja tämä aiheutti arvostelua Keski-Suomen kuntapäättäjissä. Budjetoidun summan ylityksestä teetettiin selvitys. Tehdyn selvityksen perusteella kustannusten nousun syyksi nostettiin se, että investointibudjetissa ei ollut lähtökohtaisesti otettu riittävästi huomioon mahdollisia muutos- ja lisätyökustannuksia. Siitä puuttuivat kokonaan esimerkiksi hintariskit, taidehankinnat ja päätelaitteet. Suunnitelmia ja sopimuksia jouduttiin tekemään useita, mikä aiheutti lisäkustannuksia. Sairaanhoitopiirin hallitus ei eronnut budjettiylityksen johdosta.