stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saturn INT-21
Aiheesta muualla

Saturn INT-21 in Encyclopedia Astronautica
Kantoraketit
| --- | --- |
Nykyiset::   Ariane 6  Atlas V  Athena  Delta IV  Dnepr  Electron  Falcon 9 9 B4  9 B5  Falcon Heavy  GSLV  H-IIA  Kosmos-3M  Pitkä marssi -rakettiperhe  Minotaur  Pegasus  Proton  PSLV  Rokot  Shavit  Štil  Start-1  UR-100  Space Launch System  Strela  Sojuz U  FG  2  Taurus  Tsyklon 3  Volna  Vega  Zenit 
Suunnitteilla::   Angara  BFR  GSLV III  GX  H-IIB  KSLV  New Glenn  Taurus II  Vulcan 
Entiset::   Ariane 1  2  3  4  5  Atlas SM-65 Atlas  I  II  III  Black Arrow  Delta  II  III  Diamant  Energija  Europa  Falcon 1  Falcon 9 9 v1.0  9 v1.1  9 v1.2  H-II  J-I  Juno I  Lambda  Mu (V)  Molnija M  N1  Poljot  R-7  Saturn I  IB  V  INT-21  Scout  Sparta  Thor  Thor-Agena  Thor-Burner  Thorad-Agena  Titan I  II  III  IIIB  IV  Tsiklon 2  Vanguard  Voshod  Vostok 
Saturn-rakettiperhe
| --- | --- |
Varhaiset ehdotelmat::   Juno V  Saturn A-1  A-2  B-1 
"C" -sarja::   Saturn C-1  C-2  C-3  C-4  C-5  C-5N  C-8 
Saturn I -sarja:   Saturn I  IB  IB-CE  IB-A  IB-B  IB-C  IB-D  INT-05  INT-11  INT-12  INT-13  INT-14  INT-15  INT-16  INT-27  LCB 
Saturn II -sarja:   Saturn II  INT-17  INT-18  INT-19 
Saturn V -sarja:   Saturn V  MLV  V ELV  INT-20  INT-21  INT-23  INT-24  INT-25  Saturn-Shuttle  Saturn V-3  V-A  V-B  V-C  V-D  V-Centaur  Jarvis
Ruotsin piirit

Ruotsin piirit ja maakuntarajat. Maakuntarajan ylittävät piirit on merkitty tummemmalla ja vaakasuoralla viivoituksella. Kaikkien piirien nimet eivät ole mahtuneet kartalle.
Piirit (ruots. distrikt) on Ruotsissa 1. tammikuuta 2016 käyttöön otettu aluejako, jossa Ruotsin kunnat on jaettu osa-alueisiin. Piirit vastaavat rajoiltaan Ruotsin kirkon seurakuntajakoa, joka oli käytössä vuodenvaihteessa 1999/2000, jolloin Ruotsin kirkko erotettiin valtiosta. Noin 85 % piireistä vastaa aikaisempaa pitäjäjakoa.
Taustaa

Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjien tehtävät jaettiin maallisista asioista huolehtiville kunnille ja kirkollisista asioista huolehtiville seurakunnille. Kiinteistöt rekisteröitiin kuitenkin 1970-luvun keskivaiheille tai loppuun asti pitäjittäin. Monet viranomaiset, kuten Riksantikvarieämbetet ja museot ovat jatkaneet löytöjen rekisteröintiä pitäjäjaon mukaisesti noudattaen ATA-koodia, jonka määrittelemät alueet vastaavat vuoden 1950 aikoihin vallinnutta seurakuntajakoa. Vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa kuntia yhdisteltiin, joten kunnat tulivat joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta muodostumaan usean pitäjän alueista.
Seurakuntaliitoksia ei toteutettu samassa tahdissa, joten vielä 1990-luvulla suurin osa seurakunnista vastasi alueeltaan entisiä pitäjiä. Poikkeuksia koskivat lähinnä kaupunkien lähellä sijainneita alueita, joissa taajamien laajeneminen oli johtanut sekä seurakuntien yhdistämisiin että uusien seurakuntien muodostamisiin. Pitäjä- ja seurakuntajaot poikkeavat toisistaan noin 15 %:ssa seurakunnista ja tähän lukuun sisältyvät ne poikkeukset, jotka olivat jo ATA-koodin mukaisessa 1950-luvun aluejaossa.
Päätös muodostaa piirit ja lakkauttaa seurakunnat hallinnollisena jakona

Seurakunnat ovat olleet rekisteriyksiköitä väestökirjanpidossa ja Statistiska centralbyrån on laatinut väestötilaston seurakunnittain myös valtion ja kirkon erottamisen jälkeen. Eron jälkeen seurakuntia on yhdistetty kiihtyvässä tahdissa ja vuoteen 2014 mennessä lähes kaksi kolmasosaa vuonna 2000 olemassa olleista seurakunnista oli yhdistetty (toisaalta taas muutama uusikin seurakunta oli syntynyt erottamisten myötä Linköpingin ja Ljungbyn kunnissa, sekä Kungsbackan, Partillen ja Uddevallan kunnissa vain vuotta ennen piirijaon käyttöönottoa). Ruotsin kirkon seurakuntien lakkauttamista kuntien hallinnollisena aluejakon on toivottu sekä periaatteellisista syistä (kirkko ja valtio pidettävä erillään) että käytännöllisistä syistä (seurakunnat ovat nykyään usein koko kunnan kokoisia eivätkä vastaa aiempaa jakoa kaupunkiseurakuntiin ja pitäjiin).
Pitkän selvityksen jälkeen Ruotsin valtiopäivät päätti 29. toukokuuta 2013, että 1. tammikuuta 2016 alkaen perustetaan piirit ja Ruotsin kirkon seurakunnilla ei enää ole asemaa Ruotsin valtion aluejakojen joukossa. Lantmäteriet ja Riksantikvarieämbetet saivat tehtäväksi esittää kevään 2015 valtiopäiville ehdotuksen piirien nimistä ja rajoista, jotta valtiopäivät voi tehdä päätöksen asiasta 1. heinäkuuta 2015 mennessä.
Vain 26 kunnassa koko kunta muodostaa yhden piirin. Eniten piirejä on Gotlannin kunnassa, jossa niitä on peräti 92. Ruotsin manneralueella suurimman määrän piirejä omaava kunta on Falköpingin kunta 45 piirillä. Vertailun vuoksi vuoden 2015 lopussa, jolloin seurakuntajako lakkasi olemasta valtion aluejako, kokonaisen kunnan kattavia seurakuntia oli yhteensä 63 (lisäksi Forshaga-Munkforsin seurakunta kattoi kaksi kokonaista kuntaa, Forshagan ja Munkforsin kunnat). 46 sellaisessa kunnassa, jossa oli useita seurakuntia, seurakuntien määrä oli vuonna 2015 edelleen sama kuin vuoden 1999 lopussa (ja yhdessä kunnassa, Partillen kunnassa se peräti kasvoi yhdellä).
Piirien rajat

Piirien rajat ovat samat kuin Ruotsin kirkon seurakuntien rajat olivat vuodenvaihteessa 1999/2000. Nämä rajat tullaan säilyttämään jatkossa muuttumattomina.
Aiheesta muualla

Framtidens folkbokföring efter distrikt istället för församling Lantmäteriet. Viitattu 20.11.2014. (ruotsiksi)
SCB Regina Web Map (kartta Ruotsin aluejaoista)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sveriges folkbokföringsdistrikt
Käännös suomeksi
Sergej

| Jere Salo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Jere Johannes Salo
Syntynyt: 1. maaliskuuta 2002 (ikä 22)
Kansalaisuus:   Suomi
Elektronisen urheilun pelaaja
Pelaajanimi:  sergej
Aktiivisena:  2015–
Rooli:   Kivääripelaaja (rifler)  Tarkkuuskivääripelaaja (AWP) 
Peli:  Counter-Strike: Global Offensive
Ammattilaisjoukkueet

 2015–2016 :  5CORE.RED
 2016–2017 :  SkitLite
 2017 :  HAVU Gaming
 2018–2020 :  ENCE eSports
Jere ”sergej” Salo (s. 1. maaliskuuta 2002) on suomalainen ammattilaisuransa päättänyt Counter-Strike: Global Offensive -pelaaja. Counter-Strikeen keskittynyt HLTV nimesi Salon maailman 13. parhaaksi pelaajaksi vuonna 2019.
Salo pelasi suomalaisessa ENCE eSportsissa vuosina 2018–2020. Salon rooli joukkueessa oli kivääripelaaja. Salo oli ENCE:n riveissä muun muassa voittamassa vuoden 2018 StarSeries i-League CS:GO-turnausta, jonka palkintona voittajajoukkueelle oli 125 000 dollaria. Salo tuli myös ENCE:n kanssa toiseksi Intel Extreme Masters Season XIII - Katowice Major 2019 -turnauksessa, jonka palkintona voittajajoukkueelle oli 500 000 dollaria ja toiseksi tulleelle 150 000 dollaria.
Vuonna 2019 Salon verotettavat ansiotulot olivat 122 856 euroa.
Salo siirtyi syrjään ENCE:n pelaavasta kokoonpanosta marraskuussa 2020. Syyksi seura ilmoitti Salon motivaatio-ongelmat sekä alkavan varusmiespalveluksen. Salon korvasi Tuomas ”SADDYX” Louhimaa.
Huhtikuussa 2021 Salon ilmoitettiin olevan mukana uudessa kansainvälisessä kokoonpanossa. Kokoonpano pelasi Gorillaz nimen alla. Salo pelasi joukkueessa tarkkuuskivääripelaajan roolia. Hän jättäytyi joukkueesta pois 2021 vuoden lopussa. Salon viimeisin CS:GO ammattilaisottelu oli 9.12.2021.
Salo striimasi Counter-Strikeä yli kolmen vuoden jälkeen maaliskuussa 2024, jolloin hän kertoi asuvansa Lahdessa. Salolla on niin ikään Counter-Strikeä ammattimaisesti pelaava veli Jimi ”Jimpphat” Salo.
Aiheesta muualla

Pelaajaprofilli - Liquipedia.org
Sergej pelaajaprofilli - hltv.org
Docstop: inside ENCE dokumentti ENCE joukkueesta Yle Areenassa
Seppo Kononen

| Seppo Kononen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. elokuuta 1945 Kiuruvesi, Suomi
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  toimittaja
Muut tiedot
Lempinimet:  Kono
Seppo Kononen on suomalainen toimittaja. Hän asuu Kaavilla Pohjois-Savossa. Kononen on työskennellyt uransa aikana pääasiassa Savon Sanomissa, mutta myös Pohjolan Sanomissa ja Etelä-Saimaassa. Kononen jäi eläkkeelle vuonna 2014.
Seppo Konosta on luonnehdittu ”vanhan ajan sivistysjournalistiksi”. Vuonna 2011 Kononen sai Suomen Kuvalehden journalistipalkinnon. Vuonna 1983 Konoselle myönnettiin tiedonjulkistamisen valtionpalkinto.
Tie toimittajaksi

Seppo Kononen syntyi Kiuruvedellä Luupuveden kylässä vuonna 1945. Konosen kotitilalla viljeliin maata ja pidettiin lypsykarjaa. Maatilan työt tulivat tutuksi jo pienestä pitäen. Kononen kertoo tehneensä ensimmäisen savottansa 14-vuotiaana.
Kansakoulussa Seppo Konosen opettajana oli mm. kirjailija Lauri Leskinen. Tuolloin koulussa luettiin paljon kirjoja. Kononen on todennut lehtihaastattelussa, että Leskinen on ollut keskeinen henkilö hänen matkallaan toimittajaksi.
Kansakoulun ja yhteiskoulun jälkeen Seppo Kononen lähti opiskelemaan lukioon. Hän opiskeli kielipainotteisella linjalla. Kononen kertoo latinan olleen kaikkein mieluisin kieli lukiovuosina. Seppo Kononen kirjoitti ylioppilaaksi Kiuruveden lukiosta vuonna 1961.
Kuopion kesäyliopistossa opiskelun jälkeen Kononen opiskeli Jyväskylän yliopistossa mm. historiaa, yhteiskuntatieteitä ja suomen kieltä. Kononen haki toimittajaksi Savon Sanomiin vuonna 1966, koska opettajan töitä ei ollut näköpiirissä.
Kononen työskenteli Pohjolan Sanomissa vuosina 1972–1980. Vuonna 1980 hän siirtyi toimittajaksi Etelä-Saimaa -lehteen, jossa Kononen työskenteli pari vuotta. Tämän jälkeen Seppo Kononen palasi Savon Sanomiin, jossa hän työskenteli vuoteen 2014 saakka. Eläkkeelle jäämisen jälkeen Kononen on edelleen kirjoittanut juttuja Savon Sanomiin ja Koillis-Savoon.
Kotiseutuneuvos

Seppo Kononen on toiminut aktiivisesti kotiseututyössä. Kaavin pitäjäseuran puheenjohtajana ollessaan hän on ollut vetämässä Juutilan valimomuseon kunnostustyötä. Telkkämäen kaskiperinnetilan kehittämisessä Konosella on ollut merkittävä rooli.
Seppo Kononen tunnetaan Savon murteen taitajana. Hän on ollut Savon kielen seuran puheenjohtajana. Kononen on kuulunut Pohjois-Savon kotiseutuyhdistysten liiton hallitukseen. Tasavallan presidentti on myöntänyt toimittaja Seppo Konoselle kotiseutuneuvoksen arvonimen.
Seppo Kononen on toiminut juontajana monissa perinnetapahtumissa ja pelimanniyhtyeiden esiintymisissä Pohjois-Savossa ja Kaustisella. Kononen soittaa yhtyekokoonpanoissa mandoliinia ja viulua. Kononen soittaa myös huuliharppua.
Seinäjoen Hiihtoseura

Seinäjoen Hiihtoseura on seinäjokinen hiihtourheilun erikoisseura. Seura on perustettu vuonna 1980 ja sen riveissä on mahdollistaa harrastaa alppihiihtoa, lumilautailua, ampumahiihtoa, maastohiihtoa, mäkihyppyä ja kuntoliikuntaa. Seinäjoen Hiihtoseuran maastohiihtojaostolle on myönnetty Sinettiseuran arvo tunnustuksena hyvästä työstä nuorten parissa.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Sasha Calle

| Sasha Calle |
| --- | --- |
 Calle vuonna 2023
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. elokuuta 1995 (ikä 29) Boston, Massachusetts, Yhdysvallat
Aiheesta muualla
IMDb
Sasha Calle (s. 7. elokuuta 1995 Boston, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän näyttelee Terästyttöä elokuvassa The Flash (2023).
Elämä

Calle on äitinsä puolelta kolumbialaista sukua. Hän on suorittanut kandidaatintutkinnon (Bachelor of Fine Arts) American Musical and Dramatic Academy -oppilaitoksessa Los Angelesissa vuonna 2017.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Roolihahmo |
| --- | --- | --- | --- |
| 2023 | The Flash | The Flash | Terästyttö |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuodet | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Roolihahmo |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018–2021 | Tunteita ja tuoksuja | The Young and the Restless | Lola Rosales Abbott |
Aiheesta muualla

Sasha Calle Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Sinfonia C-duuri (Wagner)

Sinfonia C-duuri (WWV 29) on Richard Wagnerin ainoa valmistunut sinfonia. Teos kantaesitettiin 15. joulukuuta 1832 Leipzigissa, kapellimestarina Wagnerin ensimmäinen opettaja Christian Gottlieb Müller. Wagner oli tuolloin 19-vuotias. Teoksessa ilmenee Beethoven-vaikutteita, varsinkin seitsemännestä sinfoniastakenen mukaan?.
Sinfonia esitettiin vielä seuraavana vuonna Würzburgissa, mutta sen jälkeen se jäi puoleksi vuosisadaksi unohduksiin. Wagner muokkasi teosta ennen kuin se esitettiin jouluna 1882 Venetsiassa (kaksi kuukautta ennen Wagnerin kuolemaa).
Osat

Sostenuto e maestoso – Allegro con brio
Andante ma non troppo, un poco maestoso
Allegro assai
Allegro molto e vivace
Seppo Kolehmainen (poliisi)

| Seppo Kolehmainen |
| --- | --- |
 Seppo Kolehmainen vuonna 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. helmikuuta 1960 (ikä 64) Nurmes
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  poliisi, juristi
Siviilisääty:  naimisissa
Lapset:  2
Muut tiedot
Koulutus: OTL (2005)
Edeltäjä:  Mikko Paatero
Seuraaja:  Ilkka Koskimäki
Seppo Juhani Kolehmainen (s. 28. helmikuuta 1960 Nurmes) on suomalainen eläköitynyt poliisi. Hän toimi Poliisihallituksen johtajana eli poliisiylijohtajana vuosina 2015–2024.
Kolehmainen valmistui poliisikokelaskurssilta vuonna 1982 ja suoritti poliisipäällystön virkatutkinnon vuonna 1995. Hänellä on myös kasvatustieteen maisterin (1990, Oulu), valtiotieteiden maisterin (2001, Turku) ja oikeustieteen lisensiaatin (2005, Turku) tutkinnot.
Kolehmaisen ura poliisina alkoi nuorempana konstaapelina Helsingin poliisilaitoksella vuonna 1982. Muiden kenttätehtävien lisäksi Kolehmainen työskenteli muun muassa moottoripyöräpoliisina ja Karhu-ryhmässä. Hänen ensimmäinen tehtävänsä poliisin ylijohdossa oli poliisin työsuojelupäällikkönä sisäministeriön poliisiosastolla, mihin hän siirtyi vuonna 1997 liikkuvan poliisin Pohjois-Suomen osaston päällikön tehtävästä. Vuosina 2006–2010 Kolehmainen toimi Poliisiammattikorkeakoulun rehtorina.
Ennen poliisiylijohtajaksi nimittämistään Kolehmainen toimi Poliisihallituksessa poliisijohtajan virassa poliisitoimintayksikön päällikkönä. Poliisiylijohtajaksi hänet valittiin yhdeksän hakijan joukosta. Nimitysprosessin aikana Kolehmaista kuvailtiin ”kehittämisorientoituneeksi ja vuorovaikutteiseksi muutosjohtajaksi”.
Kolehmainen aloitti poliisiylijohtajana 1. elokuuta 2015. Hänen edeltäjänsä oli Mikko Paatero. Hänet nimitettiin viisivuotiselle jatkokaudelle vuonna 2020.
Maaliskuussa 2024 Kolehmainen ilmoitti irtisanoutuneensa poliisiylijohtajan tehtävästä ja jäävänsä eläkkeelle syyskuusta alkaen. Hänen seuraajakseen nimitettiin heinäkuussa 2024 Ilkka Koskimäki.
Yksityiselämä

Kolehmainen on naimisissa, ja hänellä on kaksi lasta.
Kunnianosoituksia

Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta (Suomi, 2019)
Islannin Haukan ritarikunta (Islanti, 2018)
Sinfonia nro 100 (Haydn)

Joseph Haydnin sinfonia nro 100 G-duuri, lisänimeltään Sotilassinfonia (saks. Militär-Sinfonie), on  vuonna 1794 valmistunut orkesterisävellys. Sinfonia kuuluu hänen kahteentoista Lontoon-sinfoniaansa, jotka hän sävelsi Lontoon-matkojensa yhteydessä vuosina 1791–1795.
Lisänimi Sotilassinfonia tulee Haydnin käyttämistä lyömäsoittimista, jotka viittaavat turkkilaiseen sotilasmusiikkiin. Niitä käytetään toisessa osassa ja viimeisen osan lopussa. Toisen osan loppupuolella oleva trumpettifanfaari saattaa olla toinen syy lisänimelle.
Teoksen osat

Teoksen neljä osaa noudattavat klassisen sinfonian järjestystä (nopea osa, hidas osa, menuetti, nopea osa), mutta hitaan osan tilalla on reipas Allegretto:
Adagio; Allegro
Allegretto
Menuetto: Moderato
Presto
Strategiakartta

Strategiakartan sijainti BSC-työkalun käyttöönottoprosessissa.
Strategiakartta on strategian logiikan avaamiseen ja visualisoimiseen käytettävä työkalu. Strategiakartta siis kuvaa, kuinka organisaatio tuottaa arvoa. Sitä käytetään yleensä Balanced Scorecard (BSC) -tyyppisen strategisen ohjausjärjestelmän luomiseen. Itse asiassa koko nykyaikainen BSC-mittaristo perustuu strategiakarttoihin, joiden perusteella luodaan linkki mitattavien asioiden ja strategisesti tärkeiden asioiden välille neljän näkökulman sekä syy-seuraussuhteen mukaisesti.
Strata 950

Strata 950 on hydraulinen kaivosteollisuuden käyttämä pystyporauslaitteisto, jonka on kehittänyt australialainen RUC Cementation Mining Contractors -yhtiö. Se voi porata tuhanteen metriin asti.
Strata 950 käyttää kaksisuuntaista porausmenetelmää, jossa porataan ensin ylhäältä päin pilottireikä ja sen jälkeen
akseliin kiinnitetään koneeseen päin vetäen leikkaava eli ns. reaming pull -porauspää. Pilottireikää porataan 0-68 kierrosta minuutissa 69 tonnin voimalla ja tuotantoreikää vetäen porattaessa kierrosluku on 0-9 kierrosta minuutissa 950 tonnin voimalla. Porareikää voidellaan ja jäähdytetään vedellä, jota kuluu 35 litraa sekunnissa.
Strata 950 on valmistajan toiseksi suurin malli. Strata 850 on lajissaan suurin vastaavanlainen laite.
Poraa käytettiin   Chilen 2010 kaivosonnettomuudessa‎ pelastustunneli "A":n tekemisessä. Strata 950 ehti 598 metrin syvyyteen (85% tavoitesyvyydestä 702 metriä), kun Schramm T130XD-poralla tehty  tunneli "B" pääsi perille. Pelastustunneli "C" oli tällöin 372 metrissä poralla RIG-421.
Soittakaa Paranoid!

Soittakaa Paranoid! on Suomessa suosituksi tullut humoristisessa mielessä rock- tai pop-konsertissa esiintyjälle huudettava toivomus soittaa heavy metal -yhtye Black Sabbathin kappale ”Paranoid”. Huudosta on tullut vitsi sen takia, että pyyntöä on alettu esittää niin usein ja hyvin erilaisille esiintyjille.
Vastaavasti Yhdysvalloissa Lynyrd Skynyrd -yhtyeen kappaleen ”Free Bird” toivomisesta on muodostunut rock-klisee. Ruotsissa puolestaan vastaavassa merkityksessä on käytetty "spela Shoreline" -huudahdusta.
WikiRock-yhtye julkaisi 2018 kappaleen nimeltä Soittakaa Paranoid!. Tumppi Varonen & Problems -yhtye julkaisi kappaleen nimeltä Soita Paranoid vuonna 2019.
Tarinoita huudon alkuperästä

Huudon on arveltu olevan alun perin Tampereen musiikkisisäpiirin vitsi, koska se esiintyy 1980-luvun alkupuolen Pahkasika-lehdissä sekä Alivaltiosihteeri-orkesterin radiosketseissä – sekä Pahkasika että Alivaltiosihteeri ovat Tampereelta. Myöhemmin huutoon on viitattu esimerkiksi rock-lehti Soundin sarjakuvissa. Huudon isäksi onkin usein mainittu lehden sarjakuvapiirtäjä ja rock-toimittaja Juho Juntunen, jolla oli tapana huudella ”Soittakaa Paranoid” erilaisten yhtyeiden konserteissa.
Eräs tarina kertoo huudon syntyneen seuraavasti:
»Tamperelainen tatuointiliikkeenpitäjä ja maineikas Soundi-lehden rocktoimittaja Juho Juntunen oli 1980- ja 1990-luvun taitteessa käymässä prätkäjengin kokoontumisessa Daytonassa Floridassa yhdessä ruoveteläisen Iivu Asunta -nimisen tatuoijan kanssa. He dokailivat illalla suomalaisten prätkäjätkien kanssa hienon hotellin ala-aulassa, jossa vanha mies pimputti pianoa ja musta naislaulaja esitti jazzin ikivihreitä. Se kävi ennen pitkää Juholle ja Iivulle sietämättömäksi ja jompikumpi heistä – luultavimmin Juntunen – keksi huutaa naislaulajalle suomeksi: ”Soita Paranoidi!” Se herätti suurta hilpeyttä paikalla olleissa suomalaisissa ja huutoa jatkettiin. Laulaja oli tietenkin täysin ulalla. Suomeen palattuaan Juho Juntunen jatkoi prätkäjätkien kanssa liikkuessaan ”Soittakaa Paranoid!” -huutelua baareissa ja bändikeikoilla.» 
()
”Soittakaa Paranoid” -huutoa kuultiin konserteissa kuitenkin jo 1980-luvun alussa.
Sinfonia (Webern)

Anton Webern sävelsi sinfoniansa (op. 21) vuosina 1927–1928. Kyseessä oli säveltäjän ensimmäinen laaja orkesteriteos viiteentoista vuoteen. Siitä alkoi säveltäjän uralla äärimmäisen tiiviin ilmaisun jakso. Webern omisti teoksensa tyttärelleen Christinelle. Kahdesta lyhyestä osasta koostuvassa sinfoniassa huomattavaa on siinä monissa muodoissa ilmenevä symmetrisyys.
Webernin dodekafonisille teoksille tyypilliseen tapaan sinfonia pohjautuu yksittäiseen sarjaan, jossa puoliaskeleet ovat vallitsevassa asemassa. Säveltäjä on hyödyntänyt kaanonia teoksen molemmissa osissa. Hän suunnitteli teokseensa kolmattakin osaa, mutta jätti työn sen parissa elokuussa 1928.
Sinfonia kantaesitettiin New Yorkissa 18. joulukuuta 1929.
Osat

Ruhig schreitend
Variationen: Thema. Sehr ruhig – Variation I. Lebhafter – Variation II. Sehr lebhaft – Variation III. Wieder mäßiger – Variation IV. Äußerst ruhig – Variation V. Sehr lebhaft – Variation VI. Marschmäßig. Nicht eilen – Variation VII. Etwas breiter – Coda
Sinotiibetiläiset kielet

Kielten puhuma-alueet
Sinotiibetiläiset kielet muodostavat mahdollisesti kielikunnan, johon kuuluu noin 501 Itä-Aasian kieltä. Kielikunnan olemassaololle on esitetty myös vastaväitteitä, erityisesti että siniittiset ja tiibetiläis-burmalaiset kielet olisivat erillisiä kielikuntia. Mikäli tällainen kielikunta on olemassa, se on puhujien määrän suhteen indoeurooppalaisen jälkeen maailman toiseksi suurin kielikunta.
Siniittiset kielet, joista monet ovat 'yksitavuisia', analyyttisia ja toonikieliä.
Tiibetiläis-burmalaiset kielet
Tiibetiläiset kielet, joista osa on agglutinoivia kieliä.
Burmalaiset kielet
Jotkut kielitieteilijät sijoittaisivat myös tai-kielet tähän kielikuntaan, toiset kuitenkin laskisivat ne austronesialaisiin kieliin.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Schwarzkopf

Schwarzkopf tai Schwartzkopff on saksalaisperäinen sukunimi ja useiden Saksassa ja Itävallassa sijaitsevien vuorten nimi.
Sukunimenä

Elisabeth Schwarzkopf (1915–2006), saksalainen sopraanolaulaja
Lilli Schwarzkopf (s. 1983), saksalainen seitsenottelija
Norman Schwarzkopf (1934–2012), yhdysvaltalainen kenraali
Muita merkityksiä

Schwarzkopf, nykyisin Henkelin omistama hiustenhoitoalan tuotemerkki
Schwarzkopf-säätiö, joka tukee nuorison pyrkimyksiä Euroopassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Schwarzkopf”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Seinäjoen Energia

| Seinäjoen Energia Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1927
Toimitusjohtaja:  Vesa Hätilä
Kotipaikka:  Seinäjoki, Suomi
Toiminta-alue:   Suomi
Toimiala:  Energia-ala
Tuotteet:  Tuottaa ja myy kaukolämpöä ja sähköä
Tytäryhtiöt:  Seiverkot Oy
Omistaja:  Seinäjoen kaupunki (100 %)
Kotisivu:  www.seinajoenenergia.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Seinäjoen Energia Oy on vuonna 1927 perustettu energiayhtiö. Kotipaikkaansa Seinäjoella pitävästä yhtiöstä Seinäjoen kaupunki omistaa 100 prosenttia. Seinäjoen Energia-konserni muodostuu Seinäjoen Energia Oy:stä ja Seiverkot Oy:stä.
Seinäjoen Energialla on kaksi omaa vesivoimalaitosta Seinäjoella, Kalajärven voimalaitos ja Kyrkösjärven voimalaitos.
Aiheesta muualla

Seinäjoen Energian kotisivut
Schwartzin reagenssi

| Schwartzin reagenssi |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Bis(syklopentadienyyli)zirkoniumkloridihydridi
CAS-numero:  37342-97-5
PubChem CID:  21879930
SMILES:  [H-].[CH-]1C=CC=C1.[CH-]1C=CC=C1.[Cl-].[Zr+4]
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H11ZrCl
Moolimassa:  257,858 g/mol
Sulamispiste:  > 300 °C (hajoaa)
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
Schwartzin reagenssi (C10H11ZrCl) eli zirkonoseenikloridihydridi on metalloseeneihin kuuluva organozirkoniumyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää reagenssina useissa orgaanisen kemian reaktioissa. Yhdiste on nimetty aineen käyttöä kehittäneen Jeffrey Schwartzin mukaan.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa Schwartzin reagenssi on väritöntä tai valkoista kiteistä ainetta. Se alkaa hajota valon vaikutuksesta, jolloin sen väri muuttuu punertavaksi. Aine reagoi veden kanssa ja on liukenematon useisiin orgaanisiin yhdisteisiin. Schwartzin reagenssin rakenne kiinteänä on dimeeri, ja vety toimii siltaligandina dimeerin osien välillä. Schwartzin reagenssin kloridiligandi voi korvautua muilla ryhmillä reagoidessaan nukleofiilien kanssa.