stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tšornajan taistelu
Seuraukset

Tšornajan taistelu oli venäläisten viimeinen suurempi taisteluoperaatio Krimin niemimaalla. Tulos oli ollut huomattava tappio. Venäläiset olivat menettäneet 2 273 miestä kaatuneina, 1 742 kadonneina ja noin 4 000 haavoittuneina. Puolustajien tappiot olivat yhteensä alle 1 700.
Taistelukentän kartta.
Italialainen näkemys taistelusta.
Vaahtera-angervo

| Vaahtera-angervo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Alakaari::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Rikkokasvit Saxifragaceae
Suku::  Vaahtera-angervot Mukdenia
Laji::  rossii
Kaksiosainen nimi
 Mukdenia rossii  (Oliv.) Koidz. 
Synonyymit
 Aceriphyllum rossii (Oliv.) Engl.  Saxifraga rossii 
Katso myös
   Vaahtera-angervo Wikispeciesissä   Vaahtera-angervo Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vaahtera-angervo (Mukdenia rossii, syn. Aceriphyllum rossii) on rikkokasvien (Saxifragaceae) heimoon kuuluva kasvilaji.
Vaahtera-angervo on monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka kasvaa samankaltaisina mättäinä kuin keijunkukat. Mättäät kasvavat noin 30 cm korkeiksi. Vaahtera-angervon lehdet ovat enintään 13 cm pitkiä, pyöreähköjä ja 5–9-liuskaisia. Kukat sijaitsevat haaraisissa terttumaisissa kukinnoissa, jotka kohoavat lehtien yläpuolelle noin 40 cm korkeuteen. Kukat ovat muodoltaan kellomaisia ja väriltään valkoisia. Vaahtera-angervo kukkii aikaisin keväällä huhtikuussa.
Vaahtera-angervo kasvaa alkuperäisenä kivisillä rinteillä ja jokilaaksoissa Kiinassa Mantšuriassa sekä Korean niemimaalla. Koristekasvina vaahtera-angervo menestyy kosteassa ja hyvin vettä läpäisevässä maaperässä puolivarjoisella kasvupaikalla. Kasvualueensa pohjoisosissa se selviää myös täydessä auringon valossa. Kasvupaikan vakaat kosteusolosuhteet ovat lajin kannalta merkittävät. Ajan kuluessa kasvit voivat levittäytyä maanalaisen juurakkonsa avulla ja suotuisilla kasvupaikoilla laji voi myös tuottaa siemeniä.
Vaahtera-angervon tieteellisen nimen lajinimi (rossii) viittaa 1777–1856 eläneeseen brittiläiseen Sir John Rossiin.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Vaahtera-angervo (Mukdenia rossii)
Puutarha.net: Vaahtera-angervo (Mukdenia rossii)
Flora of China: Mukdenia rossii (englanniksi)
Under Pressure

| ”Under Pressure” Queen & David Bowie |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Hot Space
 Julkaistu: 26. lokakuuta 1981
 Tuottaja(t): Queen ja David Bowie
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 04.02
 Levy-yhtiö: EMI, Elektra
Queenin muut singlet
| ”Flash” 1980 | ”Under Pressure” 1981 | ”Body Language” 1982 |
David Bowien muut singlet
| ”Up the Hill Backwards” 1981 | ”Under Pressure” 1981 | ”Wild Is the Wind” 1981 |
Under Pressure on Queenin ja David Bowien vuonna 1981 julkaisema rock-kappale. Se oli ensimmäinen Queenin julkaisema yhteistyö toisen artistin kanssa. Kappale nousi listaykköseksi Britannian ja Alankomaiden virallisilla singlelistoilla.
Queenin ja David Bowien yhteistyö alkoi, kun Bowien oli tarkoitus laulaa taustalaulut kappaleella ”Cool Cat”. Under Pressure kirjoitettiin Queenin studioilla Sveitsin Montreux’ssä. Kappale ilmoitettiin kaikkien Queenin jäsenten ja Bowien yhteistyössä kirjoittamaksi, mutta basisti John Deacon kertoi vuonna 1984 Freddie Mercuryn olleen pääasiallinen lauluntekijä. ”Under Pressuren” bassokuvion tekijästä ei ole täyttä selvyyttä. Deacon kertoi lehdistölle, että sen sävelsi Bowie, mutta kitaristi Brian May ja rumpali Roger Taylor ovat ilmoittaneet sen tekijäksi Deaconin. Bowie on kertonut, että bassokuvio oli jo valmis ennen hänen tuloaan mukaan.
Under Pressure julkaistiin singlenä 26. lokakuuta 1981 ja albumin Hot Space yhdentenätoista kappaleena 25. toukokuuta 1982. Singlen toisena puolena oli kappale ”Soul Brother”. EMI julkaisi vuonna 1988 singlestä uuden version, johon sisältyi myös kappale ”Body Language”. Lisäksi kappale on myöhemmin julkaistu sekä Queenin että David Bowien kokoelmalevyillä.
David Bowie ei esittänyt ”Under Pressurea” konserteissa ennen vuotta 1992, jolloin hän lauloi sen Freddie Mercuryn muistokonsertissa duettona Annie Lennoxin kanssa.
Kappaleen bassokuviota on käytetty (sämplätty) Vanilla Icen hittikappaleessa "Ice Ice Baby".
Kokoonpano

David Bowie – laulu, syntetisaattori
Freddie Mercury – laulu
Brian May – kitara
John Deacon – basso
Roger Taylor – rummut
Aiheesta muualla

Queen - Under Pressure (Official Video) YouTubessa
Tollie Zellman

| Tollie Zellman |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. elokuuta 1887 Tukholma, Ruotsi
Kuollut: 9. lokakuuta 1964 (77 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1907–1952
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Tollie Zellman (31. elokuuta 1887 Tukholma, Ruotsi – 9. lokakuuta 1964 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän oli oman aikansa suosittu komedienne.
Filmografia

1923 – Norrtullsligan
1932 – Vi som går köksvägen
1935 – Munkbrogreven
1936 – Kungen kommer
1938 – Karriär
1941 – Fröken Vildkatt
1945 – Blåjackor
1946 – Medan porten var stängd
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tollie Zellman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Valeholvi

Valeholvin rakennusperiaate
Palatsin valeholvattu sisäänkäynti Ugaritin muinaiskaupungissa
Valeholvi on holvirakenne, joka on rakennettu ulontamalla (vanh. krakaamalla) päällekkäisiä vaakasuoria kivikerroksia muuriaukon yli kummaltakin puolelta siten, että aukko peittyy. Valeholvin poikkileikkaus on ylösalaisen V:n muotoinen.
Varsinaisesta holvista valeholvi eroaa sikäli, että sen lakosaumat eivät ole kohtisuorassa puristusta vastaan. Yksittäisen kiven ulkonevaa päätä kannattaa sen toisen pään päälle tuleva paino: rakenne on staattisesti epävakaampi eikä kestä yhtä suuria kuormia kuin varsinainen holvi. Mikäli valeholvi on muurattu riittävän hyvän laastin kera tai päällinen paino ja kitkavoima estävät kivien liikkeen, valeholvi voi kuitenkin toimia lähes oikean holvin tavoin.
Valeholvi on vanhin tunnettu holvityyppi, sitä tavataan jo mykeneläisen kulttuurin rakennuksissa.
Vingåkerin kunta

| Vingåkerin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland ja Närke
Keskustaajama:  Vingåker
Kuntakoodi:  0428
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  370,32 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  9 063
 – Väestötiheys:  24,5 as./km²
 
 www.vingaker.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vingåkerin rautatieasema.
Sävstaholm-omenalajikkeen emopuu.
Forsbyn kalkkilouhos.
Vingåkerin kunta (ruots. Vingåkers kommun) on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin ja Närkeen. Kunnan keskustaajama on Vingåker.
Kunnan maapinta-ala on 370,32 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 063 henkeä (31.12.2021).
Hyvin pieni alue kunnan länsiosassa sijaitsee Närken maakunnassa. Kunnan keskustaajama on Vingåker. Vingåkerin naapurikuntia ovat Katrineholm, Finspång ja Örebro. Kunnassa sijaitsee Sävstaholmin linna.
Vuonna 2007 kunnassa oli 80,48 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 21,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Västra Vingåkerin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1903 Vingåkerin taajaväkinen yhdyskunta, jota kutsuttiin myös nimellä Bondestad. Yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1962, ja samana vuonna kunnan nimeksi tuli pelkästään Vingåker. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut kunnan alueeseen, mutta vuoden 1971 kuntauudistuksessa Vingåkeriin liitettiin Österåkerin seurakunta jaetusta Julitan maalaiskunnasta.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Jaetussa kilvessä kultaisella pohjalla vihreä tammi ja vihreällä pohjalla humalanranka. (Ruotsiksi: Sköld, kluven av guld, vari en grön ek, och grönt, vari en humleranka av guld.)
Vaakuna vahvistettiin Västra Vingåkerin maalaiskunnalle vuonna 1941. Tammi otettiin Oppundan kihlakunnan käyttämästä sinetistä ja humalanranka viittaa humalanviljelykseen. Vaakuna rekisteröitiin uuden kunnan käyttöön vuonna 1974. Vingåkeriin kuuluu osa entisestä Julitan maalaiskunnasta, jolla oli oma vaakuna.
Julitan maalaiskunta
(1947–1970)
Väestönkehitys

| Vingåkerin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 530 | 10 530 |
| 1955 | 1955 |    | 10 594 | 10 594 |
| 1960 | 1960 |    | 10 118 | 10 118 |
| 1965 | 1965 |    | 9 525 | 9 525 |
| 1970 | 1970 |    | 9 679 | 9 679 |
| 1975 | 1975 |    | 9 519 | 9 519 |
| 1980 | 1980 |    | 9 750 | 9 750 |
| 1985 | 1985 |    | 9 721 | 9 721 |
| 1990 | 1990 |    | 9 937 | 9 937 |
| 1995 | 1995 |    | 9 862 | 9 862 |
| 2000 | 2000 |    | 9 186 | 9 186 |
| 2005 | 2005 |    | 9 269 | 9 269 |
| 2010 | 2010 |    | 8 893 | 8 893 |
| 2015 | 2015 |    | 8 953 | 8 953 |
| 2020 | 2020 |    | 9 144 | 9 144 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 107 | 12,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 175 | 2,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 559 | 6,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 112 | 79,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 192 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 219 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 927 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 46 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,9 %
18–64-vuotiaat: 56,9 %
65 vuotta täyttäneet: 23,3 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,4 | 3,9 |
|   | jalostus | 30,9 | 31,0 |
|   | palvelut | 62,6 | 63,4 |
|   | tuntematon | 2,1 | 1,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 3 183 | 3 890 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 81,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 66,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 022 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vingåker | 4 282 |
| 2 | Högsjö | 713 |
| 3 | Baggetorp* | 494 |
| 4 | Marmorbyn | 382 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Baggetorpin taajamassa on 502 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Katrineholmin kuntaan.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Kalkbrottsvillorna
Läppe
Läppe (itäinen osa)
Viala
Österåker
Övre Vannala
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vingåkerin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 3 | 3 | 4 | 4 | 4 | 3 | 5 | 5 | 5 | 4 | 6 | 7 | 5 | 6 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 9 | 10 | 8 | 7 | 5 | 5 | 5 | 4 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 5 | 4 | 5 | 3 | 4 | 4 | 3 | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 3 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 2 | 5 | 6 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 16 | 16 | 16 | 18 | 18 | 18 | 16 | 17 | 15 | 16 | 18 | 15 | 12 | 11 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 4 | 3 | 4 | 2 | 1 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Västra Vingåkerin piiri
Österåkerin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Västra Vingåker
Österåker
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Västra Vingåker (Vingåker)
Österåker
Seurakunnat > Kirkot

Västra Vingåkerin kirkko
Österåkerin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vingåkerin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Vingåkers kommun
Södermanlandin läänin kunnat
Kartta Vingåkerin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
World Painted Blood

| World Painted Blood Slayer |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : lokakuu 2008; tammikuu 2009 – maaliskuu 2009, Los Angeles
 Julkaistu: 3. marraskuuta 2009
 Tuottaja(t): Greg Fidelman, Rick Rubin
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 39.51
 Levy-yhtiö: American, Sony Music
Listasijoitukset
  12.  12.
Slayerin muut julkaisut
| Christ Illusion 2006 | World Painted Blood 2009 | Repentless 2015 |
Singlet albumilta World Painted Blood
 ”Psychopathy Red” Julkaistu: 18. huhtikuuta 2009  ”Hate Worldwide” Julkaistu: 28. heinäkuuta 2009  ”World Painted Blood” Julkaistu: 26. marraskuuta 2010
World Painted Blood on thrash metal -yhtye Slayerin 11. studioalbumi, joka julkaistiin Yhdysvalloissa 3. marraskuuta 2009 ja muualla maailmassa 2. marraskuuta 2009.
Albumi ylsi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 12. Suomessa se nousi niin ikään Suomen virallisen listan sijalle 12.
Kappaleet

World Painted Blood – 5.53
Unit 731 – 2.39
Snuff – 3.42
Beauty Through Order – 4.36
Hate Worldwide – 2.52
Public Display of Dismemberment – 2.34
Human Strain – 3.09
Americon – 3.22
Psychopathy Red – 2.26
Playing with Dolls – 4.13
Not of This God – 4.20
Psychopathy Red (explicit live version) – 2.47 (Japanin bonuskappale)
Kokoonpano

Tom Araya – basso, laulu
Jeff Hanneman – kitara
Kerry King – kitara
Dave Lombardo – rummut
Arviot

About.com:
Allmusic:
Imperiumi.net:
Pitchfork Media: 7.3/10
Soundi:
V2.fi:
Aiheesta muualla

World Painted Blood Discogsissa. (englanniksi)
Albumi World Painted Blood Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Urho Sipponen

Urho Aatto Sipponen (10. joulukuuta 1915 Terijoki – 30. elokuuta 1991 Turku) oli suomalainen säveltäjä, kapellimestari ja kuoronjohtaja. Hän oli director musices ja vuodesta 1974 Suomen ensimmäinen musiikkineuvos.
Sipposen opettajiin kuuluivat Selim Palmgren ja Leo Funtek. Hänen aloitteestaan perustettiin Turun kansankonservatorio, jonka nimeksi vaihdettiin vuonna 1979 Varsinais-Suomen musiikkioppilaitos. Hän toimi itse oppilaitoksen rehtorina vuosina 1964–1986. Sipponen työskenteli kapellimestarina ja kuoronjohtajana esimerkiksi Suomen Nuoriso-orkesterissa. Hän perusti Varsinais-Suomen Säveltäjät ry:n ja toimi sen puheenjohtajana vuodesta 1963.
Sipponen sävelsi oopperat Aslak Jauri (1939), Kurjat (1943) ja Hakkapeliitat (1984). Hänen tuotantoonsa kuuluu myös yksitoista operettia, elokuvamusiikkia, neljätoista kantaattia ja orkesterimusiikkia, kuten kaksi pianokonserttoa sekä trumpetti- ja kantelekonsertot. Hän julkaisi kirjan Musiikkikaskuja (1963). Sipponen oli musiikkipedagogi Erkki Sipposen veli.
Uva (Ristijärvi)

Uva on suhteellisen tiivis maatalousvaltainen kylä samannimisen järven rannalla Ristijärvellä kirkonkylästä noin kymmenen kilometriä luoteeseen Puolangan suuntaan seututien 888 varressa. Uva ei ole virallisesti oma kylänsä, vaan Ristijärvi on maarekisterissä yksi ainut kylä. Uvan sivukyliä ovat tietyssä mielessä Päällysmäki koillisessa, Tolosenjoki lännessä ja Karhulankylä kaakossa. Näissä kaikissa on ollut oma koulunsa, mutta nykyään ei ole enää Uvallakaan.
Uvan koulu toimi vuosina 1925-1994; koulurakennus purettiin 2000-luvun puolella. Uvan kylätalona toimii entinen maamiesseuran talo, joka on tunnettu tansseistaan. Torvenjoen Torvenkoskessa on vanha mutta tarvittaessa toimiva Karppalan mylly.
Kyläyhdistyksen kustantama Jouko Möttösen toimittama yli 500-sivuinen kyläkirja "Uva: kolmen kirjaimen kylä" julkaistiin vuonna 2007.
Aiheesta muualla

Kainuun kylät/Uva (Arkistoitu – Internet Archive)
World Music Awards

| World Music Award |
| --- | --- |

Palkitaan:  Annetaan merkittävistä saavutuksista ääniteteollisuudessa
Palkinnon antaja:  International Federation of the Phonographic Industry
Maa:  Monaco
Ensimmäinen palkinto:  1989
Virallinen internet-sivu
World Music Awards on kansainvälinen musiikkipalkintogaala, jossa myönnetään palkintoja maailmanlaajuisten myyntilukujen perusteella. Ensimmäinen World Music Awards -gaala järjestettiin vuonna 1989. World Music Awards televisioidaan Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, kaikkialla Euroopassa, Lähi-idässä, Japanissa, Kaakkois-Aasiassa, Kiinassa, Afrikassa, sekä joissakin osissa Australiaa ja Uutta-Seelantia. Sitä seuraa arviolta miljardi katsojaa yli 160 maassa.
Kaikki tapahtuman tuotot menevät Monacon Aide and Presence -järjestölle, joka auttaa alikehittyneitä alueita pääasiassa Afrikassa, Itä-Euroopassa, Aasiassa ja Brasiliassa.
Viimeisimmät palkinto-gaalat

2001 World Music Awards pidettiin 2. toukokuuta Sporting Clubilla Monacossa
2002 World Music Awards
2003 World Music Awards pidettiin 12. lokakuuta Monacossa
2004 World Music Awards pidettiin 15. syyskuuta Las Vegasissa
2005 World Music Awards pidettiin 31. elokuuta Kodak-teatterissa, Hollywoodissa
2006 World Music Awards pidettiin 15. marraskuuta Earls Courtissa, Lontoossa
2007 World Music Awards pidettiin 4. marraskuuta Monacossa
2008 World Music Awards pidettiin 9. marraskuuta Monacossa
2010 World Music Awards pidettiin 18. toukokuuta Sporting Clubilla Monacossa
2014 World Music Awards pidettiin 27. toukokuuta Monacossa
Erikoispalkinnot > Legendapalkinto

Legendapalkinnon ovat voittaneet: Elton John, Barry White, Madonna, Whitney Houston, Stevie Wonder, Diana Ross, Tina Turner, Rod Stewart, David Bowie, Lionel Richie, The Bee Gees, Luciano Pavarotti, Placido Domingo, Michael Jackson, Prince, Mariah Carey, Carlos Santana, Deep Purple, Status Quo, Gloria Gaynor, Bon Jovi, Janet Jackson, Cher, Ringo Starr, Ray Charles, Julio Iglesias, Tony Bennett, Chaka Khan, George Benson, Cliff Richard, Celine Dion, LA Reid, Beyonce, The Scorpions ja Jennifer Lopez.
Erikoispalkinnot > Chopard Diamond Award

Chopard Diamond Award on vuodesta 2001 asti jaettu palkinto, joka myönnetään yli 100 miljoonaa albumia myynneille artisteille. Palkintoa ei jaeta joka vuosi ja tähän mennessä sen on voittanut vain seitsemän artistia: Rod Stewart (2001), Mariah Carey (2003), Celine Dion (2004), Bon Jovi (2005), Michael Jackson (2006), The Beatles (2008) ja Justin Bieber (2013).
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Tölö (täsmennyssivu)

Tölö voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Tölö, kaupunginosa Forssassa
Tölö, Helsingin Töölön ruotsinkielinen nimi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tölö”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Under Pressure (albumi)

| Under Pressure Rotten Sound |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: syyskuussa 1997
 Tyylilaji: grindcore
 Kesto: 40.26
 Levy-yhtiö: Repulse Records
Rotten Soundin muut julkaisut
| Splitted Alive 1997 | Under Pressure 1997 | Drain 1999 |
Under Pressure on Rotten Soundin vuonna 1997 julkaistu esikoisalbumi.
Kappaleet

Dominion – 1.56
Controlled Mind – 1.21
Stages – 2.14
Under Pressure – 2.00
I, A Product – 1.20
Insomnia – 1.39
Natural – 2.03
Skinsaw – 1.39
Corporate Fuck – 1.17
Vicious Circle – 2.09
Social Rinse – 1.55
Debility – 1.51
Principles of Abuse – 1.32
Saviour-Pressurewave – 2.03
Jesus Christ Fanclub – 1.29
Loosin' Face – 1.46
Renewer – 1.23
Subordinated – 1.02
Shut Down – 2.38
Affected – 1.51
Nerves – 1.15
Guard of the Paradise – 1.50
Kokoonpano

Keijo Niinimaa – laulu
Mika Aalto – kitara
Pekka Ranta – basso
Kai Hahto – rummut
Aiheesta muualla

Under Pressure (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Under Pressure (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Rotten Sound
| Keijo Niinimaa • Mika Aalto • Sami Latva • Kristian ToivainenToni Pihlaja • Ville Väisänen • Kai Hahto • Masa Kovero • Jorma Hirvonen • Pekka Ranta • Mika Häkki • Juha Yli-Koski |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Under Pressure • Drain • Murderworks • Exit • Cycles • Cursed • Abuse to Suffer • Apocalypse
EP:t:  Sick Bastard • Psychotic Veterinarian • Loosin' Face • Still Psycho • Consume to Contaminate • The Rotten Sound • Napalm • Species at War • Suffer to Abuse
Kokoelmat:  From Crust 'Til Grind
Split-albumit:  Splitted Alive • 8 Hours of Lobotomy • Seeds of Hate
Singlet:  ”Curses”
Videografia:  Murderlive
Tšornoje (Belaja Struga)

| Tšornoje Чёрное |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Palkinon piiri
Koordinaatit:  57°28′36″N, 28°05′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Struglitsan valuma-alue
Laskuoja:  oja Belaja Strugaan
Järvinumero:  01030000211102000027147
Mittaustietoja
Pituus:  1,1 km 
Leveys:  0,84 km 
Pinta-ala:  80 ha  
 fiTšornoje 
Tšornoje (ven. Чёрное), tai joskus se kirjoitetaan myös  Tšernoje (Чeрное), on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Palkinon piirissä.