stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Isot ihmisapinat

| Isot ihmisapinat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini
Osalahko::  Apinat Simiiformes 
Yläheimo::  Ihmisapinat Hominoidea
Heimo::  Isot ihmisapinat  Hominidae  Gray, 1825
Synonyymit
 Pongidae Elliot, 1913  
Alaheimot
 Alaheimo Ponginae Pongo – orangit  Alaheimo Homininae Gorilla – gorillat  Pan – simpanssit  Homo – ihmiset ja niiden esi-isät 
Katso myös
   Isot ihmisapinat Wikispeciesissä   Isot ihmisapinat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ihmisen ja gorillan luurangot
Isot ihmisapinat (Hominidae) on kädellisten lahkoon (Primates) ja ihmisapinoiden yläheimoon (Hominoidea) kuuluva nisäkäsheimo, johon kuuluvat ihmiset, simpanssit, gorillat ja orangit. Heimon sisäistä tieteellistä luokittelua on muutettu muutamia kertoja viime vuosikymmeninä. Aiemmin oranki, gorilla ja simpanssit muodostivat suurten ihmisapinoiden (Pongidae) heimon, ja ihminen oli ihmisten heimon (Hominidae) ainoa edustaja. Sittemmin heimot on yhdistetty, ja sekä oranki että gorilla on jaettu useiksi lajeiksi. Nykyään orangit luetaan omaan alaheimoonsa Ponginae ja muut nykysuvut toiseen alaheimoon Homininae. Heimoon kuuluu myös lukuisa määrä sukupuuttoon kuolleita ihmisapinasukuja. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus heimon uudeksi suomenkieliseksi nimeksi oli isoihmisapinat.
Homininae-alaheimon jako ei ole täysin selvä, mutta sen jäsenillä on keskenään vähintään 97 prosenttia samaa DNA:ta kuin nykyihmisellä, sekä yksinkertainen kieli tai kulttuuri heimon tai ryhmän sisällä.
Yleisesti arvioidaan Pan- ja Homo-sukujen eronneen 6,5–7,4 miljoonaa vuotta sitten, mutta molekyylikellon mukaan (hypoteesi, jonka mukaan molekyylien evoluutio on ajan suhteen vakio) ero olisi tapahtunut 5,4–6,3 miljoonaa vuotta sitten.
Puu jakautumisesta.
Jac Nellemann

| Jac Nellemann> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Tanska
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1976
Talli(t):  RAM
Kilpailuja:  1 (0 starttia)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Ruotsin Grand Prix 1976
Viimeinen kilpailu:  Ruotsin Grand Prix 1976
Jacob "Jac" Nellemann (s. 19. huhtikuuta, 1944, Kööpenhamina) on tanskalainen entinen Formula 1 -kuljettaja.
Formula 1 -tulokset

Nellemann yritti päästä kilpailuun Ruotsin GP:ssä 1976, mutta hän karsiutui eikä päässyt starttaamaan.
| Vuosi | Talli | Valmistaja | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1976 | RAM | Brabham BT42 & BT44B | Cosworth V8 | BRA  | RSA  | USW  | ESP  | BEL  | MON  | SWE  DNQ | FRA  | GBR  | GER  | AUT  | NED  | ITA  | CAN  | USA  | JPN  | - | 0 |
Menestys muissa sarjoissa

Ennen Formula 1:iä Nellemann kilpaili pienemmissä Tanskan Formula -luokissa ja voitti vuoden 1973 Tanskan Formula Ford 1.6 -mestaruuden. Samana vuonna, kun Nellemann karsiutui Formula 1 -kilpailusta, hän siirtyi takaisin ajamaan Euroopan ja Tanskan Formula 3 -sarjoja, joissa voitti vuosien 1976-1977 Tanskan Formula 3 -mestaruudet. Vuonna 2007 Nellemann osallistui 1950-luvun urheiluautoille tarkoitettuun Goodwood Revival -tapahtumaan ja voitti Madgwick Cup -kilpailun.
Jade Goody

| Jade Cerisa Lorraine Goody |
| --- | --- |
 Jade Goody vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. kesäkuuta 1981 Bermondsey, Lontoo, Iso-Britannia
Kuollut: 22. maaliskuuta 2009 (27 vuotta) Upshire, Essex, Iso-Britannia
Kansalaisuus:   Iso-Britannia
Vanhemmat:  Jackiey Budden ja Andrew Goody
Siviilisääty:  naimisissa
Puoliso:  Jack Tweed
Lapset:  Bobby Jack Brazier ja Freddie Brazier
Jade Cerisa Lorraine Goody (5. kesäkuuta 1981 – 22. maaliskuuta 2009)  oli brittiläinen julkisuuden henkilö. Alun perin hän tuli tunnetuksi Ison-Britannian Big Brother -tositelevisio-ohjelman kolmannen tuotantokauden kilpailijana vuonna 2002. Hän esiintyi sen jälkeen useissa televisio-ohjelmissa ja lehdissä. Hän julkaisi myös kaksi omaelämäkertateosta: Jade: My Autobiography (2006) ja Jade: Catch A Falling Star (2008). Ennen julkisuutta Goody työskenteli hammashoitajana.
Goody osallistui Lontoon maratoniin vuonna 2006. Hän toimi myös Now-lehden kolumnistina ja menestyi liikenaisena. Häntä syytettiin rasististen kommenttien esittämisestä intialaisesta näyttelijästä Shilpa Shettystä Celebrity Big Brotherin viidennellä tuotantokaudella 2007. Näiden syytösten johdosta hänen Shh...-parfyyminsä vedettiin myynnistä. Syytöksistä aiheutui laaja kohu sekä Britanniassa että Intiassa.
Goody sairastui vuonna 2008 kohdunkaulan syöpään. Diagnoosin saadessaan hänellä oli kesken esiintyminen Big Brotherin Intian-versiossa, Bigg Bossissa. Helmikuun 2009 puolessa välissä keltaisessa lehdistössä uutisoitiin Goodyn syövän olevan terminaalivaiheessa. Hän meni 22. helmikuuta 2009 naimisiin Jack Tweedin kanssa ja sai kasteen 7. maaliskuuta. Hänellä oli kaksi lasta, vuosina 2003 ja 2004 syntyneet pojat.
Goody joutui sairaalassa omituisen häirinnän kohteeksi, kun sairaalaan tullut 41-vuotias ranskalainen nainen tunkeutui Goodyn huoneeseen rukoilemaan ja laulamaan. Hänen kassissaan oli myös vasara.
Jade Goody kuoli sairauteensa aamuyöllä 22. maaliskuuta 2009 puolisonsa Jack Tweedin, äitinsä Jackiey Buddenin ja ystävänsä Kevin Adamsin ympäröimänä kotonaan Essexissä. Hänet haudattiin 4. huhtikuuta 2009 Epping Forest Burial Park -hautausmaalle.
Aiheesta muualla

Jade Goodyn henkilökuva BBC:n sivulla (englanniksi)
Jade Goodyn muistokirjoitus BBC:n sivulla (englanniksi)
Jade Goody Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ison-Britannian Big Brother
| --- | --- |
Normaalituotantokaudet:  1 (2000) | 2 (2001) | 3 (2002) | 4 (2003) | 5 (2004) | 6 (2005) | 7 (2006))  |  8 (2007) |  9 (3008) |  10 (2009) |  11 (2010) | 12 (2011) |  13 (2012) | 14 (2013)
Julkkistuotantokaudet:  1 (2001) ·  2 (2002) ·  3 (2005) ·  4 (2006) ·  5 (2007) ·  6 (2009) ·  7 (2010) ·  8 (2011) ·  9 (2012)  ·   10 (2012) |  11 (2013) |  12 (2013)
Spin-offtuotantokaudet:  Teen Big Brother | Big Brother Panto | Big Brother: Celebrity Hijack | Ultimate Big Brother
Muut artikkelit:  Big Brother | Endemol | Channel 5 | Channel 4 | Jade Goody
Jaca

| Jaca Chaca Xaca |
| --- | --- |
 Chaca nähtynä Rapitánin linnoituksesta.
 lippu:  vaakuna
 Jaca
 Koordinaatit: 42°33′0″N, 0°33′0″W 
Valtio:  Espanja
Itshallintoalue:  Aragonia
Maakunta:  Huesca
Väkiluku (2016):  12 929
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jaca (aragoniaksi Chaca tai  Xaca) on kaupunki Uescan maakunnassa Espanjan Aragoniassa. Se sijaitsee Pyreneiden vuoristossa, lähellä Ranskan rajaa. Jacan asukasluku on 12 929 (1.1.2016).
Kaupunki on suosittu matkailu- ja talviurheilukeskus, ja se on pyrkinyt merkittävien talvikisojen isäntäkaupungiksi useita kertoja. Siellä on järjestetty Universiadit vuosina 1981 ja 1995, sekä jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2004, mutta isompien kisojen hakemukset on hylätty. Kaupungin jääkiekkoseura Club Hielo Jaca pelaa Espanjan Superligassa ja on voittanut sen useammin kuin mikään muu joukkue.
Jacassa on jäljellä keskiaikaista kaupunginmuuria vartiotorneineen 1100-luvun katedraalin ympärillä.
Kuvia

Ciudadela de Jaca
Jacan katedraali
Puente de San Miguel
San Juan de la Peña
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jaca Wikimedia Commonsissa
Interjektio

Interjektiot eli huudahduspartikkelit ovat sanoja ja vakiintuneita äännähdyksiä, joilla osoitetaan affektiivista reaktiota tapahtuneeseen, sanottuun tai omaan tunnetilaan. Keskeisimpiä interjektioita suomen kielessä ovat esimerkiksi ai, hui, oho, pyh, voi ja yäk.
Interjektioiden luokka on periaatteessa avoin. Interjektiot muistuttavat ei-kielellistä viestintää, mutta kun jokin ääntely on saanut vakiintuneen fonologisen asun, se katsotaan interjektioksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Interjektio Wikimedia Commonsissa
Isak Oivanen

Isak Erland Oivanen (20. joulukuuta 1861 Säkylä – 10. heinäkuuta 1932 Mäntyharju) oli suomalainen opettaja, kirjastonhoitaja ja valtiopäivämies.
Oivanen toimi kiertävänä pikkulasten opettajana Säkylässä ja vuodesta 1880 Köyliönkartanossa. A. Cedercreutzin tuella Oivanen kävi Jyväskylän seminaarin 1882–1886. Hän toimi sitten Kotkassa kansakoulun opettajana vuodesta 1886 ja samalla käsityökoulun opettajana vuodesta 1889. Kaupungin kirjastonhoitaja Oivanen oli yli 20 vuotta ja Kotkan kaupunginvaltuuston jäsen 15 vuotta, valtuuston puheenjohtajana hän toimi 1907–1908. Oivanen oli porvarissäädyssä Kotkan edustaja valtiopäivillä 1905–1906.
Isomaite

| Isomaite |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Aitokaksisirkkaisten ydinryhmä
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Tribus::  Robinieae
Suku::  Maitteet Lotus
Laji::  pedunculatus
Kaksiosainen nimi
 Lotus pedunculatus  Cav. 
Katso myös
   Isomaite Wikispeciesissä   Isomaite Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isomaite (Lotus pedunculatus, syn. L. uliginosus) on monivuotinen ruohovartinen hernekasvi.
Ulkonäkö ja koko

Isomaite kasvaa 20–50 cm korkeaksi. Selvästi ontot varret ovat pystyjä tai kohenevia ja lähes kaljuja tai karvaisia. Lehdet ovat päättöparisia ja kaksiparisia. Lehdykät ovat 1–2,5 cm pitkiä, leveitä ja alta sinertäviä. Lehdyköiden sivusuonet ovat selviä. Alemman parin lehdykät ovat korvakemaisia, muiden lehdyköiden korvakkeiden ollessa surkastuneita. Kukinto on lehtihankainen, pitkäperäinen ja 5–12-kukkainen mykerömäinen sarja. Kukan verhiönliuskat ovat pitkäripsisiä ja nupussa uloskaartuvia. Keltainen teriö on 10–18 mm pitkä. Venhon alasivulla tyven ja kärjen välinen kulma on tylppä. Isomaite kukkii Suomessa kesä-elokuussa. Palko on suora, liereä, monisiemeninen ja avautuva.
Levinneisyys

Isomaitteen päälevinneisyysalue ulottuu Pyreneiden niemimaalta Britteinsaarille, Tanskaan ja Etelä-Ruotsiin, ja edelleen Puolaan, Unkariin, Keski-Italiaan, entisen Jugoslavian alueelle, Pohjois-Kreikkaan ja Bulgariaan. Lajia on tavattu satunnaisesti myös Ruotsin keskiosissa ja Norjan ja Suomen etelä- ja keskiosissa sekä paikoin Pohjois-Afrikassa. Pohjois-Amerikassa, Chilessä, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa se on harvinainen tulokaslaji. Suomessa isomaite on satunnainen uustulokas, joka on paikoin myös vakiintunut lajistoon. Sitä on tavattu paikoitellen satamakaupungeista sekä muutamin paikoin myös sisämaasta.
Elinympäristö

Isomaite suosii kosteita ja ravinteikkaita kasvupaikkoja. Suomessa isomaitetta on tavattu satamissa, painolastipaikoilla ja varastoalueilla.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Isomaitteen (Lotus pedunculatus) levinneisyys Suomessa
Isomaitteen kukinto.
Isomaitteen lehtiä.
Isomuurat

| Isomuurat |
| --- | --- |
 Isomuura (Frederickena viridis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Isomuurat Frederickena  Chubb, 1918
Katso myös
   Isomuurat Wikispeciesissä   Isomuurat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isomuurat (Frederickena) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintujen suku. Isomuurien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kolme lajia, jotka kaikki elävät Etelä-Amerikassa.
Isomuuriin kuuluvia lajeja

Andienisomuura (Frederickena unduligera)
Isomuura (Frederickena viridis)
Kolumbianisomuura (Frederickena fulva)
Aiheesta muualla

ITIS: Frederickena (englanniksi)
Jane Alexander

Jane Alexander voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Jane Alexander (s. 1973), brittiläinen malli ja näyttelijä, joka tunnetaan draamasarjasta Ihana Elisa
Jane Alexander (s. 1939), yhdysvaltalainen Emmy- ja Tony-palkittu näyttelijä.
Jane Alexander (s. 1959), Kanadan anglikaanisen kirkon piispa Edmontonissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jane Alexander”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Isak Hien

Isak Hien Ruotsin maajoukkuepaidassa syyskuussa 2022.
Isak Malcolm Kwaku Hien (s. 13. tammikuuta 1999 Kista) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Atalantaa.
Hien edusti kotimaassaan Vasalundia ja Djurgårdenia. Hän siirtyi Italiaan elokuussa 2022 Hellas Veronaan ja tammikuussa 2024 Atalantaan. Hän on pelannut Serie A:ssa Hellas Veronan joukkueessa 42 ottelua ja Atalantassa 12 ottelua. Hän on pelannut Atalantan joukkueessa viisi Eurooppa-liigan ottelua.
Hien pelasi Ruotsin maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2022 Kansojen liigan otteluissa Serbiaa ja Sloveniaa vastaan. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä kymmenen maaottelua, joissa hän on ollut kahdeksan kertaa avauskokoonpanossa. Otteluista neljä oli EM-karsintaotteluita.
Isot Sundasaaret

| Isot Sundasaaret |
| --- | --- |
 Isot Sundasaaret satelliittikuvassa keskellä
 Isot Sundasaaret merkittynä karttaan. 
Maantiede
Sijainti:  Kaakkois-Aasia
Suurin saari:  Borneo
Muita saaria:  Jaava, Sulawesi ja Sumatra
Pinta-ala:  1 500 000 km²
Valtio
Valtio:  Brunei, Indonesia, Malesia
Väestö
Väkiluku:  n. 180 000 000
Isot Sundasaaret on Malaijien saariston länsiosassa sijaitseva saariryhmä. Isoihin Sundasaariin kuuluvat saaret ovat Borneo, Jaava, Sulawesi ja Sumatra. Saarista Sulawesi, Sumatra ja Jaava kuuluvat Indonesiaan, Borneo on jaettu Brunein, Indonesian ja Malesian kesken.
Isot Sundasaaret muodostavat yhdessä Pienten Sundasaarten kanssa Sundasaaret.
Alueella luonto on paljolti sademetsää, kuten Borneolla, missä elää orankeja ja nenäapinoita. Borneon ja Sumatran metsiä tuhoavat usein toistuvat metsäpalot sen lisäksi, että ihmiset ovat raivanneet metsää sellu- ja öljypuuviljelmiä varten. Indonesiassa, kuten yleensä Kaakkois-Aasiassa sademetsien metsähävikin tilanne on erittäin vakava.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Isot Sundasaaret Wikimedia Commonsissa
Isotalo

Isotalo on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Antti Isotalo (Isoo-Antti, 1831–1911), puukkojunkkari
Antti Isotalo (1895–1964), jääkäri
Antti Matinpoika Isotalo (1824–1906), puukkojunkkari ja saarnamies
Erik Isotalo (1778–1853), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Frans Isotalo (s. 1987), näyttelijä
Hannu Isotalo (s. 1947), diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, vuorineuvos
Henrik Johan Isotalo (1828–1907), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Jussi Isotalo (s. 1947), Kokoomuksen puoluesihteeri, Veikkauksen johtaja
Kaarlo Isotalo (1918–1989), kirjailija
Leea Isotalo (1913–2009), pianotaiteilija ja pianopedagogi
Olli Isotalo (s. 1959), yritysjohtaja
Pentti Isotalo (1927–2021), jääkiekkoilija
Suvi Isotalo (s. 1983), laulaja-lauluntekijä, pianisti
Muita

Markku Yli-Isotalo  (1952–2011), painija
Pentti Isotalo -palkinto, jääkiekon SM-liigan tunnustuspalkinto parhaalle linjatuomarille
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Isak Kaitera

Isak (Iikka) Kaitera (20. helmikuuta 1885 Liminka – 26. huhtikuuta 1941) oli suomalainen Oulussa asunut liikemies joka toimi aktiivisesti suojeluskunnissa ja Lapuan liikkeen piirissä.
Kaiteran vanhemmat olivat maanviljelijä Iikka Kaitera ja Maria Sofia Snellman. Hän kävi 4 luokkaa yhteiskoulua ja Raahen Porvari- ja Kauppakoulun 1905–1909. Kaitera oleskeli sitten Berliinissä 1910–1912. Palattuaan Suomeen hän toimi Oulun Elanto Oy:n toimitusjohtajana 1912 ja Oulun läänin keskinäisen paloapuyhdistyksen ja eläinvakuutusyhdistyksen toimitusjohtajana 1913.
Kaitera oli mukana perustamassa Oulun suojeluskuntaa lokakuussa 1917 ja Suomen sisällissodan aikana hän oli Oulun ja Pohjolan piirin edustajana valkoisten ylipäällikkö C. G. E. Mannerheimin neuvottelukunnassa. Kaitera toimi sittemmin Oulun suojeluskunnan piiripäällikkönä ja oli Suojeluskuntain Kauppa Oy:n, Suojeluskuntain Ase- ja Konepaja Oy:n sekä Suojeluskuntain Kustannus Oy:n hallitusten jäsen yhtiöiden perustamisesta lähtien.
Kaitera oli Liittopankki Oy:n Oulun konttorin johtajana 1928–1932 ja Oulussa ilmestyneen sanomalehti Kaikua kustantaneen Kirjola Oy:n toimitusjohtajana 1932–1941. Kaitera oli myös Kaiun päätoimittajana 1933–1941 sen jälkeen kun IKL valtasi lehden 1933. Kaiku oli tässä vaiheessa Kokoomuksen ja IKL:n yhteinen äänenkannattaja Oulussa. Kunnallispolitiikassa Kaitera oli Oulun kaupunginvaltuuston jäsen 1931–1936, Oulun kaupungin kunnallisraatimies 1940–1941 sekä lisäksi hän toimi Latvian varakonsulina Oulussa 1926–1940.
Iikka Kaitera oli naimisissa vuodesta 1917 Aura Alina Hurmerinnan kanssa.
Isot kissat

| Pantherinae |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Alaheimo::  Pantherinae  Pocock, 1917

Suvut
 Puuleopardit Neofelis  Suurkissat Panthera 
Katso myös
   Isot kissat Wikispeciesissä   Isot kissat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isot kissat (Pantherinae) on kissaeläimien alaheimo, johon kuuluvat suvut Panthera ja Neofelis.
Lajit

Suku Panthera – suurkissat
leijona (Panthera leo)
jaguaari (Panthera onca)
leopardi (Panthera pardus)
tiikeri (Panthera tigris)
lumileopardi (Panthera uncia)
Suku Neofelis – puuleopardit
puuleopardi (Neofelis nebulosa)
borneonpuuleopardi (Neofelis diardi)
M/S Fennia

| Kaptain Boris |
| --- | --- |
 M/S Fennia valmiina vesillelaskuun Landskronassa.
Rakennustelakka:  Öresundsvarvet, Landskrona, Ruotsi
Rakennusnumero:  201
Tilattu:  7. heinäkuuta 1964
Kölinlasku:  7. huhtikuuta 1965
Vesillelasku:  28. lokakuuta 1965
Luovutettu:  27. huhtikuuta 1966
Status:  Romutettu Pakistanissa 2010
Tekniset tiedot
Pituus:  128,88 m (128,4) m
Leveys:  19,67 m (19,63) m
Syväys:  5,15 m (5,0) m
Bruttovetoisuus:  10 515 (1966–1986: 6 174) brt
Nettovetoisuus:  3 921 (2 666) nrt
Koneisto:  4 x 9-cyl MaK 9M453AK 8,825 kw (Ruston-Hornsby ATCM diesels 8 760 kW)
Jääluokitus:  1A
Nopeus:  18,5 solmua (18) (34 km/h) km/h
Hyttejä:  521 (1972–1986: 353) (1966–1972: 300)
Matkustajia:  1 200
Autokapasiteetti:  265 henkilöautoa (1966–1986: 225)
Fennia Turun satamassa toukokuussa 1966.
M/S Kaptain Boris (IMO 6600462) oli lähes koko ikänsä Suomen ja Ruotsin väliä liikennöinyt autolautta. Se valmistui vuonna 1966 ja sai kasteessa nimen M/S Fennia. Valmistuessaan se oli Itämeren suurin matkustajalaiva. Fennia ehti liikennöidä neljän varustamon omistuksessa.
RG Line osti ja korjautti aluksen kasinolaivaksi Vaasa–Uumaja-reitille. Fennia palasi liikenteeseen vapunpäivänä 2001 nimellä M/S Casino Express. Casino Express ajoi kahdesti karille. Viimeisen karilleajon jälkeen se kunnostettiin mutta jätettiin satamaan odottamaan myyntiä.
Alus saatiin lopulta myytyä kahden vuoden yrittämisen jälkeen kesällä 2007. Ostajana oli Karibialle rekisteröity yhtiö nimeltä Attar Construction Ltd. Uusi omistaja nimesi aluksen M/S C Expressiksi. Kotisatamaksi oli määrä tulla Saint Kitts ja Nevisin pääkaupunki Basseterre. Suomen ympäristökeskus (Syke) asetti aluksen kuitenkin siirtokieltoon. Syke näet epäili, että laiva viedään romutettavaksi työ- ja ympäristönsuojelu-näkökulmien kannalta asiattomiin olosuhteisiin. Epäilyjen taustalla oli aluksen alhainen myyntihinta, korkea ikä sekä seikka, että Attar Construction Ltd oli aiemmin välittänyt laivoja romutettavaksi.
Alusta kunnostettiin kesällä 2009, ja sen nimeksi vaihtui M/S Onyx. Laiva lähti Vaasasta marraskuussa 2009 Turkissa sijaitsevalle korjaustelakalle.
Vuonna 2010 laivan uudeksi nimeksi tuli Kaptain Boris.
Toinen uima-allaslaiva

Fennia oli Itämeren toinen laiva, jossa oli uima-allas. Ensimmäinen uima-allaslaiva oli M/S Finnhansa, jonka kannella oli lasiseinien suojassa lämmintä vettä sisällään pitänyt uima-allas. Fennian uima-altaat sen sijaan sijaitsivat autokannen alla; toinen niistä oli aikuisia ja toinen lapsia varten. Uudessa laivassa oli peräti neljä saunaa, joista kaksi oli matkustajia ja kaksi miehistöä varten.
Itämeren suurimman matkustajalaivan kastoi Fenniaksi Siljavarustamon johtokunnan puheenjohtajan kauppaneuvos Birger Krogiuksen puoliso, rouva Gunni Krogius 28. lokakuuta 1965. Uudella suurlautalla oli tilaa 120 miehistön jäsenelle, 1 200 matkustajalle ja 225 henkilöautolle tai 32 yhdistelmäajoneuvolle. Siljavarustamon uuden lippulaivan sisustuksen oli suunnitellut suomalainen arkkitehti Bengt Lundsten.
Laiva aloitti Turun ja Tukholman välisen liikenteen 7. toukokuuta 1966. Se teki joka vuorokausi yhden edestakaisen matkan. Fenniassa oli visiirityyppinen keulaportti. Ahvenanmeren ylitystä varten laiva oli varustettu vakaimilla, jotta kulku olisi tasaista. Satamaohjailun helpottamiseksi aluksessa oli keulaohjauspotkuri.
Yleisölle aivan uutta oli aluksen sisääntuloaulassa oleva itsepalvelumyymälä, joka oli lajissaan Itämeren laivojen ensimmäinen. Uutta laivaa mainostettiin erityisesti kongressilaivana, sillä laivassa oli useita kabinetteja neuvotteluja varten. Fennia oli jaettu kahdeksaan kanteen, jotka ylhäältä lukien olivat aurinkokansi, komentokansi, venekansi, ravintolakansi, A-kansi, autokansi, C-kansi ja D-kansi. Suurin osa laivan hyteistä oli kahden hengen hyttejä, mutta muutamia kolmen ja neljän hengen hyttejäkin löytyi. Laivalla ei ollut luokkarajoja, vaan kaikki matkustivat samassa luokassa. Hyttipaikkoja oli kaiken kaikkiaan 300 kappaletta.
Fennialla oli 60 hengen elokuvateatteri, parturi, kampaamo ja lasten leikkihuone. Ravintolakannella oli tupakkasalonki, ruokasali, kahvila ja peräkahvila. Venekannella oli nykyaikainen suurkeittiö ja lepohuone, jossa oli toistasataa pehmeää lepotuolia, sekä erityisesti luokkaretkiä varten suunniteltu huone, jossa oli 15 kerrosvuodetta. Aurinkokannelle oli suora hissiyhteys laivan uumenissa olevista uimahallista ja saunoista. Tällä kannella oli myös savupiipun näköalatorni ja tuulensuojainen auringonottopaikka.
Karille

Turusta lauantaina kello 22 lähtenyt Fennia ajoi sankassa sumussa karille kello 1.10 Bogskärin luona Sottungan saaristossa 16. lokakuuta 1966. Laiva teki tiheässä sumussa liian aikaisen käännöksen ja joutui väylän ulkopuolelle. Puolentoista tunnin kuluttua onnettomuudesta ilmoitettiin Ahvenanmaan merivartiostolle, joka ohjasi paikalle veneitä. Ensimmäisenä ehti paikalle vartiolaiva Tavi aamulla kello puoli kahdeksan.
Tunnelma aluksella pysyi hyvänä, ja matkustajat suhtautuivat tapahtuneeseen lähinnä seikkailuna. Varustamo tarjosi heille ilmaisen aterian. Laivan päällikkö Harald Karlsson luonnehti tapahtumaa melkoiseksi rysähdykseksi.
Pelastusalus Meteorin saavuttua paikalle sukeltajat alkoivat tutkia laivan vaurioita. Autolautta oli keulastaan lujasti kiinni karilla. Fennia sai pohjaansa 70 metriä pitkän painuman, ja sen yhdeksässä pohjatankissa todettiin vuoto, lisäksi kaksi moottoria vaurioitui.
Sunnuntaina iltapäivällä suurin osa 246 matkustajasta siirrettiin M/S Skandiaan ja M/S Holmiaan. Skandia vei 150 matkustajaa Tukholmaan ja Holmia loput Turkuun. Laivalle jäi miehistön lisäksi 25 autonkuljettajaa, sillä 25 rekka-autoa ja 11 henkilöautoa siirrettiin myöhemmin suuren proomun avulla Fenniasta Holmiaan ja Nordiaan. Merimies-Unioni myöntyi autojen siirtoon merenkulkulakon aikana.
Kahden pelastusaluksen, Protectorin ja Meteorin, nykäys riitti irrottamaan keventyneen laivan karilta. Fennian pohjavauriot tarkastettiin, ja laiva ajoi kahdella koneellaan Tukholmaan pelastusaluksen seuratessa mukana varmuuden vuoksi. Fennia korjattiin Tukholmassa Finnbodan telakalla, ja se palasi liikenteeseen joulukuun puolivälissä.