stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomessa näkyvistä televisiokanavista
Ulkomaiset

Eesti Televisioon (Viro)
SVT (Ruotsi)
TV4 (Ruotsi)
Pink TV (Ranska)
BBC (Yhdistynyt kuningaskunta)
CNN (Yhdysvallat)
CNBC (Yhdysvallat)
Osin tai kokonaan maksullisia

C More (useita kanavia)
V Sport (useita kanavia)
Animal Planet (suomenkielinen versio maksullinen)
C More Sport 1
C More Sport 2
C More Juniori
C More Max
Lakkautetut kanavat

Tesvisio (TV-ohjelma 2 korvasi kanavan)
Tamvisio (sulautettiin TV-ohjelma 2:een)
Turun TES-TV
Kolmoskanava (yhdistyi MTV:n kanssa)
MTV (sisältötuotanto jota lähetettiin Yleisradion TV1 ja TV2 kanavilla, yhdistyi Kolmoskanavan kanssa 1993)
PTV4 (Nelonen korvasi)
TVTV! (Subtv korvasi)
MoonTV (joutui konkurssiin)
ATV
TVT-Tampere
MTV3+ (MTV3 MAX korvasi)
Nelonen Plus (Jim korvasi kanavan)
YLE24 (lakkautettiin YLE Extran tieltä)
YLE Extra (lakkautettiin)
Forssavisio (Forssa)
YLE TV1+ (lähetykset päättyivät, jotta vapautuva lähetyskapasiteetti saataisiin Pekingin kesäolympialaislähetyksiin)
Joutokanava (lopetettu johtuen analogisesta lähetyslaitteistosta)
Urheilukanava (lakkautettiin Nelonen Sportin tieltä)
Urheilu+kanava (Nelonen Sport Pro korvasi)
SuomiTV (FOX korvasi)
TSTV (Turku)
MTV3 Scifi (MTV3 Fakta XL korvasi)
Avainkanava (lakkautettu)
Diggari (lakkautettu)
Kaupunkitelevisio (Wave 100 korvasi)
BotniaTV (Vaasa) (lakkautettiin kannattamattomana)
Swan TV Jyväskylä (Jyväskylä) (lakkautettiin kannattamattomana)
MTV Sarja (lakkautettiin kannattamattomana)
MTV Komedia (lakkautettiin kannattamattomana)
MTV Fakta XL (lakkautettiin kannattamattomana)
MTV Leffa (lakkautettiin kanavapakettien päällekäisyyksien takia)
MTV Fakta (lakkautettiin kanavapakettien päällekäisyyksien takia)
Yle Fem (Yle Teema & Fem korvasi)
Yle Teema (Yle Teema & Fem korvasi)
Ruutu+ Leffat ja Sarjat
Ruutu+ Lapset
Ruutu+ Dokkarit
Ruutu+ Urheilu 1
Ruutu+ Urheilu 2
Aito Iskelmä Harju & Pöntinen
3D-TV (esitti kolmiulotteisia testilähetyksiä helmi-maaliskuussa 2011)
Paramount Network (lakkautettu vuoden 2021 lopussa)
Alfa-tv (joutui konkurssiin)
Fox (STAR Channel korvasi)
INEZ
DEED
Kasikanava (lakkautettiin 1990-luvulla)
Aiheesta muualla

Digita: antenni-tv:n lista ilmaisista ja maksullisista kanavista (Arkistoitu – Internet Archive)
DNA: kaapeli-tv:n lista ilmaisista ja maksullisista kanavista[vanhentunut linkki]
Räkä ja Roiskis

Räkä ja Roiskis naisissa (1997).
Räkä ja Roiskis on Juice Leskisen kirjoittama kolmen lastenkirjan sarja. Siihen kuuluvat Räkä ja Roiskis (1992), Räkä ja Roiskis Suuvedellä (1995) ja Räkä ja Roiskis naisissa (1997). Kirjojen päähenkilöinä ovat veljekset Räkä ja Roiskis, mutta mukana on myös paljon eläintarinoita, yhteiskuntakritiikkiä ja sanaleikkejä. Sarjan avausteos oli ensimmäinen Leskisen kirjallinen tuotos, joka sai runsaasti kiitosta.
Toisessa kirjassa veljekset tutkivat Suuvesi-järven avantojen varkautta. Kolmannessa teoksessa veljeksillä on murrosikä ja naapuriin muuttaa tyttöjä.
Kirjat on kuvittanut Riikka Juvonen.
Kirjasarjan keskimmäiseen osaan perustuu elokuva Räkä ja Roiskis (2024).
Saarinen (järvi Kuopion Saarisella)

| Saarinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°45′41″N, 27°14′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Saarisenjoki Kivijärveen 
Järvinumero:  14.727.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,8 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  810 m  
Rantaviiva:  6,704 km  
Pinta-ala:  35,208 ha  
Suurin syvyys:  9,2 m  
Saaria:  6 
  [ ohje ]  
Saarinen  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Saaristen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 810 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 6,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,8 metriä mpy.
Hiihtäjäpatsas (Haapavesi)

Hiihtäjäpatsas on Kalervo Kallion vuonna 1964 tekemä patsas Koulumuseon vieressä Haapavedellä. Mallina on ollut Erkki Rytky. Teos kuvaa Haapavettä hiihtopitäjänä: menestyjiä ovat olleet esimerkiksi Aappo Luomajoki, Tapani Niku, Matti Ritola, Jussi Ritola, Matti Koskenkorva, Matti Mäkikangas ja Antti Ahola
Victoria Cartier

| Victoria Cartier> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1867 Sorel
Kuollut: 1. tammikuuta 1955 (87 vuotta) Montreal
Kansalaisuus:  Kanada
Ammatti:  pianisti, urkuri ja pedagogi
Muusikko
Soittimet:  piano, urut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Prudença Victorine "Victoria" Cartier (4. huhtikuuta 1867 Sorel – 1. tammikuuta 1955 Montreal) oli kanadalainen pianisti, urkuri ja pedagogi. Hän oli George-Étienne Cartierin sisaruksentytär.
Cartier sai pianon- ja urkujensoiton opetusta Romain-Octave Pelletierilta. Hän piti ensimmäisen resitaalinsa Sorelissa, jossa hän myös opetti pianonsoittoa ja soitti urkuja kirkossa. Vuonna 1896 Cartier lähti Pariisiin, jossa häntä opettivat Eugène Gigout, Élie Delaborde, Louis-Albert Bourgault-Ducoudray ja Hortense Parent. Pariisissa oleskellessaan hän myös tutustui Théodore Duboisiin, Raoul Pugnoon ja Camille Saint-Saënsiin. Palattuaan Montrealiin Cartier hän perusti École de piano Paris-Montréalin, jossa noin 25 vuoden ajan opetettiin musiikkia ranskalaisten mestarien opein. Lokakuussa 1898 Cartier piti Gigout'n hänelle omistaman urkukappaleen Rhapsodie sur des airs canadiens ensiesityksen.
Cartier teki useita muitakin Euroopan-matkoja ja opetti useissa eri laitoksissa. Hänen oppilaidensa joukossa olivat Alfred Lamoureux, Jean Leduc, Éviola Plouffe ja Esther Wayland.
Pioneerirykmentti

| Pioneerirykmentti |
| --- | --- |

Toiminnassa:  2004–2014
Valtio:  Suomi
Puolustushaarat:  Maavoimat
Tukikohta:  Keuruu
Vuosipäivät:  25. heinäkuuta
Pioneerirykmentti (lyhenne PIONR, aik. PionR) oli Suomen maavoimiin kuulunut Keuruulla toiminut rauhanajan joukko-osasto. Rykmentti sijaitsi Keski-Suomessa, ja se oli samalla pioneeri- ja suojelualojen koulutus- ja kehittämiskeskus. Rykmentissä koulutettiin varusmiehiä, reserviläisiä ja palkattua henkilökuntaa. Rykmentissä työskenteli noin 250 palkattuun henkilökuntaan kuuluvaa ja siellä koulutettiin vuosittain noin tuhat varusmiestä. Sen rauhanajan kokoonpanoon kuului Pioneeri- ja Suojelukoulu (Pion- ja SluK), Keski-Suomen Pioneeripataljoona (KSPionP) ja Huoltokeskus  (Hkesk/PIONR).
Yleistä

Rykmentin koulutuspaikoista uusin oli vuonna 1991 rakennettu moderni koulutushalli, jossa pioneeri- ja suojelutaistelijoille annettiin alansa kalustokoulutusta erilaisille järjestelmille. Joukkoyksiköt muodostivat Keurusselkä-järven luoteisrannalla sijaitsevan Keuruun varuskunnan.
Pioneerirykmentti oli perustettu 1. tammikuuta 2004 ja sen vuosipäivää vietettiin 25. heinäkuuta, joka on  Saksan jääkäreiden 1916 Latviassa venäläisiä vastaan käymän Schmardenin taistelun vuosipäivä. Preussilaiseen jääkäripataljoona 27:ään kuului neljäntenä komppaniana alusta alkaen myös pioneerikomppania teknisenä aselajina. Rykmenttiin kuulunut Keski-Suomen pioneeripataljoona oli toiminut varuskunnassa jo vuodesta 1967, jolloin alkuperäinen Korian pioneerirykmentti hajotettiin itsenäisiksi Keski-Suomen ja Kymen pioneeripataljooniksi. Ennen Pioneerirykmenttiä Keuruulla ehti toimia vuodesta 1992 myös Keski-Suomen rykmentti, johon kuului lisäksi Keski-Suomen viestipataljoona.
Lakkautuspäätös

Puolustusvoimat päätti lakkauttaa joukko-osaston osana puolustusvoimauudistusta vuoden 2014 loppuun mennessä.
Uusia toimijoita

Varuskunnalta vapautuviin tiloihin on valmistunut mm. majoitustiloja ja kansainväliset mitat täyttävä ampumaurheilukeskus. Syksyllä 2015 kasarmeihin jouduttiin majoittamaan väliaikaisesti pakolaisia. Alueen palvelussuhdeasunnot tulivat myyntiin jo vuonna 2014. Alueen uusi nimi on Viikinlahti Campus. Myöhemmin alueelle siirtyi leipomo, Amissa, jonka toiminnan Ruokavirasto hygieniapuutteiden takia keskeytti.
Komentajat

Rykmentin komentaja toimi samalla Keuruun varuskunnan päällikkönä.
eversti (1995) (Heino) Kalevi Pikkukangas 1992–1998
eversti (1999) Lasse Otranen 1998–2000
eversti (2001) Jarmo Pekkala 2000–02
eversti (2005) Teppo Lahti 1.3.2002 – 29.2.2004
everstiluutnantti (2001) Osmo Toivanen 1.3.2004 – lokakuu 2006
everstiluutnantti (2006) Matti Vihottula 10.10. – 31.12.2006
eversti (2009) Harri Kauppinen 1.1.2007 – 31.1.2010
everstiluutnantti (2004) Jouko Rauhala 1.2.2010 – 20.11.2013
everstiluutnantti (2006) Jukka Kentala 20.11.2013 – 31.12.2014
Historia ja perinteet

Rykmentin kunniamarssina oli Kristeri Westerin ja Heikki Klemetin säveltämä Koljonvirran marssi.
Pioneerirykmentin historia alkoi vuodesta 1919, jolloin annettiin käsky Pioneeripataljoona 1 -nimen käytöstä. Sittemmin joukon nimenä on ollut myös Pioneeripataljoona ja vuodesta 1944 lukien Pioneerirykmentti aina sen lakkauttamiseen saakka 1967. Tämän jälkeen joukko-osasto toimi nimellä Keski-Suomen Rykmentti (KeSR).
Aiheesta muualla

Senaatti.fi − Pioneerirykmentti Keuruu Rakennushistoriaselvitys 2014
Juergen Sommer

Juergen Sommer (s. 27. helmikuuta 1969 New York, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ammattilaisuransa päättänyt jalkapallomaalivahti. Hän on toiminut peliuransa jälkeen valmentajana.
Sommer edusti seuratasolla englantilais- ja yhdysvaltalaisseuroja. Hän pelasi Yhdysvaltain MLS-liigassa 54 ottelua, joissa hän torjui 96 vetoa ja saavutti yhdeksän nollapeliä. Englannin Valioliigassa hän taas pelasi 33 ottelua ja torjui 49 vetoa sekä saavutti neljä nollapeliä.
Sommer liittyi Yhdysvaltain A-maajoukkueeseen syyskuussa 1994 ja pelasi joukkueessa yhteensä kahdeksan ottelua. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1994 ja 1998.
Ruuhilampi (Kuopio, Saarinen, itäinen)

| Ruuhilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°45′37″N, 27°12′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Saarinen 
Järvinumero:  14.727.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,2 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,665 km  
Pinta-ala:  1,163 ha  
Suurin syvyys:  2,8 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Ruuhilampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Saaristen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 280 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,2 metriä mpy.
Toivio

Toivio tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Toivio, Pirkkalan 18. kunnanosa
Sukunimenä

Anitta Toivio (s. 1953), kuvataiteilija ja kuvanveistäjä
Joona Toivio (s. 1988), jalkapalloilija
Kalle Toivio (s. 1979), pianisti ja urkuri
Miia Toivio (s. 1974), runoilija
Päivi Hiltunen-Toivio (s. 1952), diplomaatti
Samuli Toivio (1923–2011), rovasti ja kanslianeuvos
Seeli Toivio (s. 1976), laulaja, sanoittaja, sovittaja, sellisti ja konserttimanageri
Veikko Toivio (1914–1975), Mannerheim-ristin ritari
Väinö Toivio (1880–1934), arkkitehti
Sukunimenä > Kuvitteellisia henkilöitä

Elsa Toivio, televisiosarjassa Salatut elämät.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Toivio”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jare Brand

Jare Brand vuonna 2014 YleX PoP Oulussa.
Jare Joakim Brand (s. 8. lokakuuta 1987) on helsinkiläinen rap-muusikko, joka tunnetaan rapduo JVG:n toisena artistina.
JVG:n Brand perusti yhdessä kaverinsa Ville-Petteri Gallen kanssa. Ura alkoi ”Koutsi hoitaa” -kappaleella, johon he kuvasivat myös ystävilleen suunnatun musiikkivideon kotivideotyyliin. Video julkaistiin YouTube-palvelussa joulukuussa 2009. Suuren kansallisen läpimurtonsa duo teki vuonna 2011 ”Häissä”-kappaleella, jonka yhtye esitti jääkiekon maailmanmestaruuden kultajuhlissa.
Brand on vieraillut salanimellä Goucci Sini Sabotagen toukokuussa 2015 julkaistulla kappaleella ”Lue mun huulilta”. Vuonna 2020 hän oli mukana Ida Paul & Kalle Lindroth -duon albumin Vuonna nolla kappaleella ”Vähän väsyttää”.
Toisin kuin Galle, Brand on JVG:n ulkopuolella ollut melko vähän julkisuudessa.
Urheilu

Juniorina Brand pelasi jalkapalloa Puotinkylän Valtissa. Nykyisin Brand pelaa JVG:n toisen artistin VilleGallen tapaan jalkapalloa Gilla FC:n joukkueessa.
Yksityiselämä

Jare Brand on koulutukseltaan tekniikan ylioppilas. Hän on opiskellut kiinteistötaloutta Aalto-yliopistossa.
Lehtitietojen mukaan Jare Brand avioitui Marian kanssa joulukuussa 2020. Brandilla on yksi lapsi.
Isfara

| Isfara Исфара |
| --- | --- |
 Kaupungin symboli on aprikoosi.
 Isfara
 Koordinaatit: 40°7′12″N, 70°36′58″E 
Valtio:  Tadžikistan
Maakunta:  Suğd
Kaupungiksi:  1952
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  836 km²
Väkiluku (2020):  52 431 (kaupunki) 281 166 (kaupunkialue)
 
 Kaupungin sivusto 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Abdullohxonin moskeija.
Isfaran kauppahalli.
Sinon teehuone.
Museo Zumradissa.
Isfara (tadžikiksi Исфара) on kaupunki Suğdin maakunnassa Tadžikistanissa. Se sijaitsee Isfarajoen varrella 107 kilometriä alueen pääkaupungista Xudžandista kaakkoon. Kaupunkialueella oli vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 281 166 ja varsinaisessa kaupungissa 52 431 asukasta.
Maantiede, ilmasto ja luonto

Isfaran kaupunkialueen pinta-ala on 836 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Konibodomin kaupunkiin, pohjoisessa Uzbekistanin Ferganan alueeseen ja etelässä Kirgisian Batkenin alueeseen. Alue sijaitsee Isfaran–Lakkonin tasangolla Fergananlaakson lounaisosassa sekä Turkestan- ja Alaivuorten pohjoisrinteillä. Korkeus merenpinnasta on 3 200 metriä etelässä ja 600 metriä pohjoisessa. Isfaran kaupunki on 850 metrin korkeudella. Kaupunkialueeseen kuuluu erillinen Voruxin eksklaavi Kirgisian alueen sisällä.
Seudun ilmasto on melko lämmin. Keskilämpötila Isfaran kaupungissa on tammikuussa –1,7 ja heinäkuussa 27,7 astetta. Talvella lämpötila voi laskea 15–20 pakkasasteeseen ja kesä-heinäkuussa nousta jopa 38 lämpöasteeseen. Vuotuinen sademäärä Isfaran–Lakkonin tasangolla on 80–90 ja etelän vuorilla 400–600 millimetriä. Sateita saadaan etupäässä keväällä.
Hyötykaivannaisiin kuuluvat ruskohiili, maaöljy, maapihka, fosforiitti, rikki, maavärit, kipsi, kalkkikivi, rakennus- ja korukivet sekä kivennäisvesi. Luonnonvarainen kasvillisuus on 450–1700 metrin korkeudella puoliaavikkoa, ylempänä kasvaa katajia ja pensaita. Eläinkuntaan kuuluu käärmeitä, liskoja, jyrsijöitä, jäniksiä, kettuja, sakaaleja, susia ja villisikoja, vuorilla elää hirvieläimiä ja lumileopardeja.
Asutus ja väestö

Kaupunkiin kuuluvat Neftobodin, Nurafšonin (entinen Kim) ja Šūrobin taajamat, yhdeksän kyläyhteisöä (Kūlkand, Lakkon, Navgilem, Šahrak, Surx, Tšilgazī, Tšorkūh, Vorux, Xonobod) ja 32 kylää. Kaupunkiväestön osuus on 22 prosenttia.
Keskustaajaman asukasluvun kehitys
| 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2000 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 590 | 22 163 | 27 320 | 34 524 | 37 000 |  40 600 |
Asukkaista noin 85 prosenttia on tažikkeja, runsaat 10 prosenttia uzbekkeja ja noin 3 prosenttia kirgiisejä. Alue on tiheään asuttu, ja sen väestönkasvu on muualle suuntautuvasta muuttoliikkeestä huolimatta nopeaa.
Historia

Silkkitien varrella sijainnut Isfara (aluksi Asbara, Isfarah, Isfarang) mainitaan ensimmäisen kerran 900-luvulla. Se oli paikallinen keskus, joka kukoisti varsinkin 1400–1700-luvuilla. 1800-luvun vaihteessa seutu kärsi Kokandin ja Buharan kaanikunnan välisistä sodista. Paikallisia elinkeinoja olivat maatalouden ohella käsityöammatit, kaivostyö ja kaupankäynti.
Isfara oli vuodesta 1927 lähtien piirikeskus, ja siitä tuli kaupunki vuonna 1952. Kaupunkiin perustettiin teollisuutta, ja varsinkin 1960- ja 1970-luvuilla sen keskustaan pystytettiin kerrostaloja ja julkisia rakennuksia. Seudulla oli 1960- ja 1980-luvuilla vesi- ja maaoikeuksiin perustuneita etnisiä konflikteja, ja Tadžikistanin ja Kirgisian itsenäistyttyä ne ovat kärjistyneet maiden välisiksi aseellisiksi yhteenotoiksi.
Talous

Seudun pääelinkeinot ovat maatalous, teollisuus ja palvelut. Isfara on kuuluisa hedelmätarhoistaan, joissa kasvaa muun muassa aprikooseja, kvitteneitä, omenia, päärynöitä, kirsikoita, luumuja, pähkinöitä, persikoita, viikunoita, manteleita ja viinirypäleitä. Lisäksi viljellään viljaa, vihanneksia ja meloneja, harjoitetaan karjanhoitoa ja tuotetaan silkkiä. Maatalous perustuu keinokasteluun Isfaran sekä muiden jokien ja kanavien vedellä. Kirgisiassa sijaitsevan Törtkülin tekojärven rakentamisen ja Batkenin laakson viljelyskäyttöön ottamisen seurauksena Isfaran vesitilanne on heikentynyt huomattavasti.
Kaupungissa on varsinkin elintarvike-, rakennustarvike- ja kemian teollisuutta. Šūrobissa on ruskohiilikaivos ja Neftobodin ja Nurafšonin tienoilla tuotetaan öljyä. Neuvostoaikainen teollisuus on pääosin vanhentunutta ja toimii vajaateholla.
Kulttuuri ja nähtävyydet

Isfarassa toimii lääketieteellinen oppilaitos ja Tadžikistanin teknisen yliopiston osasto. Kulttuurilaitoksia ovat musiikki- ja taidekoulut, kulttuuritalot, kotiseutumuseot, kansanteatteri sekä musiikki- ja tanssiyhtyeet. Historiallisiin kohteisiin kuuluvat 1000-luvun alussa laadittu Voruxin solan piirtokirjoitus, 1100-luvulla rakennetun Qal’ai Bolon linnoituksen rauniot Zumradin parantolan alueella, Xodžaabulhaqin mausoleumi 900–1100-luvuilta sekä Abdullohxonin moskeija ja madrasa 1500-luvulta.
Paikallislehtenä ilmestyy Nasimi Isfara. Paikalliset radiolähetykset alkoivat vuonna 1936. Vuonna 2014 perustettiin kirjallisuus- ja kulttuurilehti Gandži Isfara.
Aiheesta muualla

Kaupungin sivusto
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Isfara Wikimedia Commonsissa
Jelly Roll Morton

Jelly Roll Morton
Ferdinand "Jelly Roll" Morton (20. syyskuuta 1885 tai 20. lokakuuta 1890 – 10. heinäkuuta 1941) oli yhdysvaltalainen jazz-säveltäjä, yhtyejohtaja ja pianisti. Häntä on usein luonnehdittu ensimmäiseksi todelliseksi jazz-säveltäjäksi. Hänen kappaleitaan ovat muun muassa "King Porter Stomp", "Wolverine Blues", "Black Bottom Stomp" ja "I Thought I Heard Buddy Bolden Say".
Vuonna 1915 ilmestynyt "Original Jelly Roll Blues" oli ensimmäisiä julkaistuja jazz-kappaleita, edustaen foxtrot -tyyliä. Morton levytti yhtyeensä kanssa tai yksin pianoa soittaen vuodesta 1923 alkaen. Vuoden 1931 jälkeen hän ei kuitenkaan enää saanut levytyssopimusta, kun levy-yhtiöt olivat leikanneet tuotantoaan suuren laman myötä ja sopimus RCA Victorin kanssa päättyi. Vuonna 1935 "King Porter Stomp" nousi swing-kauden suosituimpien kappaleiden joukkoon Fletcher Hendersonin sovituksena Benny Goodmanin levytettyä sen orkesterinsa kanssa. Morton ei kuitenkaan saanut rojaltteja sävellyksestään.
Morton oli värikäs hahmo, joka piti julkisuudesta. Hänen käyntikorttinsa mukaan hän oli "Jazzin alullepanija" (The originator of Jazz) ja hän oli liioittelutaipumuksistaan huolimatta loppuaikoinaan tärkeä musiikinhistoriallisen tiedon lähde.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST 2  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Mustikkalampi (Kuopio)

| Mustikkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°44′54″N, 27°16′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  metsäoja 
Järvinumero:  14.727.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,2 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,458 km  
Pinta-ala:  0,961 ha  
Suurin syvyys:  11,5 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Mustikkalampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Saaristen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy.
Charlotte von Württemberg

| Charlotte von Württemberg, Jelena Pavlovna Romanova |
| --- | --- |
 Herttuatar, suuriruhtinatar
 Jelena Pavlovna Romanova, tuntematon taiteilija n. 1830. Suuriruhtinattaren oppineisuuteen viittaavat pöydällä olevat kirjat.
Syntynyt:  Friederike Charlotte Marie von Württemberg 9. tammikuuta 1807 Stuttgart, Württembergin kuningaskunta, Reinin liitto
Kuollut:  21. tammikuuta 1873 (66 vuotta) Pietari
Puoliso:  Mihail Pavlovitš Romanov
Suku:  Württemberg
Isä:  Paul von Württemberg
Äiti:  Charlotte von Sachsen-Hildburghausen
Uskonto:  ortodoksi
Friederike Charlotte Marie von Württemberg (naim. Jelena Pavlovna Romanova); (9. tammikuuta 1807 Stuttgart, Württembergin kuningaskunta, Reinin liitto – 21. tammikuuta 1873 Pietari, Venäjän keisarikunta) oli saksalaissyntyinen herttuatar, Venäjän keisarillisen perheen jäsen, suuriruhtinatar ja suuriruhtinas Mihail Pavlovitš Romanovin puoliso.
Suku, lapsuus ja koulutus

Charlotten vanhemmat olivat herttua Paul von Württemberg (1785–1852) ja Charlotte von Sachsen-Hildburghausen (1787–1847). Hänen isoisänsä oli Württembergin kuningas Fredrik I. Lapsuutensa Charlotte asui Pariisissa isänsä ja nuoremman sisarensa Paulina Friederike Marian (1810–1856) kanssa Pariisissa, jossa isä oli elänyt vuodesta 1815 lähtien riideltyään veljensä Vilhelm I:n kanssa maanomistuksen perimyslaeista. Äiti ja kaksi veljeä, Friedrich Karl August (1808–1870) ja August Friedrich Eberhart (1813–1885) oli jätetty elämään Stuttgartiin. Charlotte opiskeli yksityisesti ja perehtyi muun muassa luonnontieteisiin.
Vaimonsa kuoleman jälkeen vuonna 1847 herttua Paul muutti Englantiin pitkäaikaisen rakastajattarensa Magdalena Fausta Angela de Creus y Solarin kanssa, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1848 ja he saivat yhden lapsen. Viimeisinä kuukausinaan hän kääntyi katolilaiseksi ja kuoli Pariisissa vuonna 1852. Hänellä oli muutamia aviottomia lapsia sekä Pariisissa että Stuttgartissa.