stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harry Potter ja Azkabanin vanki (elokuva)
Soundtrack

Elokuvan soundtrack julkaistiin  25. toukokuuta 2004.
| Raita | Kappale | Kesto | Säveltäjä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | "Lumos! (Hedwig's Theme)" | 1:38 | John Williams |
| 2. | "Aunt Marge's Waltz" | 2:15 | John Williams |
| 3. | "The Knight Bus" | 2:52 | John Williams |
| 4. | "Apparition on the Train" | 2:15 | John Williams |
| 5. | "Double Trouble" | 1:37 | John Williams |
| 6. | "Buckbeak's Flight" | 2:08 | John Williams |
| 7. | "A Window to the Past" | 3:54 | John Williams |
| 8. | "The Whomping Willow and the Snowball Fight" | 2:22 | John Williams |
| 9. | "Secrets of the Castle" | 2:32 | John Williams |
| 10. | "The Portrait Gallery" | 2:06 | John Williams |
| 11. | "Hagrid the Professor" | 1:59 | John Williams |
| 12. | "Monster Books and Boggarts!" | 2:27 | John Williams |
| 13. | "Quidditch, Third Year" | 3:47 | John Williams |
| 14. | "Lupin's Transformation and Chasing Scabbers" | 3:02 | John Williams |
| 15. | "The Patronus Light" | 1:13 | John Williams |
| 16. | "The Werewolf Scene" | 4:25 | John Williams |
| 17. | "Saving Buckbeak" | 6:40 | John Williams |
| 18. | "Forward to Time Past" | 2:34 | John Williams |
| 19. | "The Dementors Converge" | 3:13 | John Williams |
| 20. | "Finale" | 3:25 | John Williams |
| 21. | "Mischief Managed!" | 12:13 | John Williams |
Aiheesta muualla

Juha Wakonen: Velhot teini-iässä. Film-o-holic.com 4.8.2004.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: 2003: Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu | Suomen lippukassan ykkönen 2004 | Seuraaja: 2005: Harry Potter ja liekehtivä pikari |
Alfonso Cuarónin ohjaamat elokuvat
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
1990-luku: Sólo con tu pareja (1991) · Pikku prinsessa (1995) · Loistava tulevaisuus (1998)
2000-luku: Ja äitiäs kans (2001) · Harry Potter ja Azkabanin vanki (2004) · Ihmisen pojat (2006)
2010-luku: Gravity (2013) · Roma (2018)
Elämän tarkoitus (täsmennyssivu)

Elämän tarkoitus voi viitata ainakin seuraaviin:
elämän tarkoitus, filosofinen ajattelu elämisen päämäärästä
Monty Python – Elämän tarkoitus (Monty Python's the Meaning of Life), Monty Python-komediaryhmän elokuva vuodelta 1983
Elämän tarkoitus , Kolmas Nainen -yhtyeen viides studioalbumi vuodelta 1991
"Elämän tarkoitus", edellä mainitun albumin toinen raita
Elämän tarkoitus, Raaka-Aine-yhtyeen ensimmäinen levy-yhtiön julkaisema single vuodelta 2009
"Elämän tarkoitus", neljäs raita Eppu Normaalin studioalbumissa Kahdeksas ihme (1985)
"Elämän tarkoitus", kuudes raita Stam1nan neljänneltä studioalbumilta Viimeinen Atlantis (2010).
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Elämän tarkoitus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Etelä-Sudanin lippu

Etelä-Sudanin lippu
Etelä-Sudanin lippu on Etelä-Sudanin kansallistunnus. Sen värien sanotaan kuvaavan Etelä-Sudanin ihmisiä (musta), rauhaa (valkoinen), vapauden puolesta vuodatettua verta (punainen), maata (vihreä) ja Niilin vettä (sininen). Kultainen tähti, Betlehemin tähti, kuvaa maan yhtenäisyyttä. Lippu itsessään on maata vanhempi, sillä se otettiin käyttöön vuonna 2005, kun taas Etelä-Sudan saavutti itsenäisyyden vuonna 2011.
Lippu on maan vapautusliikkeen (Sudan People's Liberation Army, SPLA) entinen tunnus.
Lipussa olevat vaakaraidat ovat samankaltaiset kuin Kenian lipun vaakaraidat, joskin punaisten ja vihreiden raitojen värisävyissä on pientä eroa. Muuten lippu muistuttaa tyylillisesti hieman Mosambikin lippua, mutta muun muassa lippujen värit ovat erilaiset.
Virheelliset liput

Vuonna 2023 maan mediaviraston täytyi selventää, miltä lippu virallisesti näyttää, sillä liikkeellä oli lukuisia erilaisia versioita. Yleisesti käytetyssä muunnelmassa oli tummansininen kolmio ja joskus hieman kääntynyt tähti.
Esimerkki virheellisestä lipusta.
Haavipallo

| Haavipallo |
| --- | --- |

Alkuperämaa:  Yhdysvallat, Kanada
Piirteet
Tyyppi:  pallopeli
Joukkueen koko:  10
Varusteet:  maila pallo
Pelikenttä:  55 × 100 m
Kilpailutoiminta
Kansainvälinen kattojärjestö:  FIL
Olympialaisissa:  1904 ja 1908
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haavipallo-ottelu käynnissä
Haavin muoto
Lacrossekenttä
Haavipallo eli lacrosse on erittäin vanha pohjoisamerikkalainen pallopeli, jota alkujaan pelasivat lähes kaikki Yhdysvaltain ja Kanadan intiaaniheimot. Suomessa sitä on alettu pelata vasta 2000-luvulla. Intercrosse on liikunnanopettajien lacrossesta kehittelemä koululiikuntaan soveltuva lacrossen kevyempi versio. Lajin ehkä kovatasoisin sarja maailmassa on amerikkalainen Major League Lacrosse (MLL).
Pelistä on olemassa myös halleissa pelattava versio, boxlacrosse.
Säännöt

Lacrossea pelataan 10-henkisellä joukkueella, johon kuuluu maalivahti, kolme puolustajaa, kolme keskikenttäpelaajaa ja kolme hyökkääjää. Tavoitteena on laukoa pallo vastapuolen maaliin ja eniten maaleja tehnyt joukkue voittaa. Lacrossea pelataan haavipäisellä mailalla eli crossella. Hyökkääjien ja keskikenttäpelaajien mailat ovat 40-42-tuumaisia ja puolustajien 52-72-tuumaisia. Haavinpään täytyy olla 6,5-10 tuuman levyinen, paitsi maalivahdin haavin, joka saa olla 10-12 tuumaa leveä. Pallon tulee olla kuminen ja se saa olla väriltään valkoinen, sininen, keltainen tai oranssi. Sen ympärysmitan tulee olla 7,75-8 tuumaa ja painon 5-5,25 unssia. Kaikkien pelaajien täytyy käyttää kypärää, jossa on kasvo- ja leukasuojus, sekä hanskoja. Maalivahtia lukuun ottamatta kaikkien pelaajien täytyy käyttää hartiasuojia. Maalivahdin täytyy käyttää kaula- ja rintasuojia.
Historia

Haavipallo oli alkujaan Pohjois-Amerikan intiaanien pelaama pallopeli, jota pelasivat lähes kaikki nykyisten Yhdysvaltain ja Kanadan alueen heimot. Intiaanit kutsuivat peliä esimerkiksi nimellä tewaraathon, sodan pikkuveli. Pelin avulla harjoiteltiin sodankäyntiä ja se oli alkuperäisasussaan hyvin väkivaltainen. Loukkaantumisilta ei vältytty ja joskus peleissä saattoi jopa kuolla. Pelillä oli intiaaneille myös iso uskonnollinen merkitys. Ranskalaiset lähetyssaarnaajat olivat ensimmäiset eurooppalaiset, jotka olivat kosketuksissa pelin kanssa. He antoivat pelille sen nykyisen nimen lacrosse, joka tarkoittaa "piispan sauvaa".
Haavipallo oli ohjelmassa vuosien 1904 ja 1908 Olympialaisissa.
Suomalaisia seuroja

Miehet ja pojat:
Vaasa Wishpooshs
Turku Titans
Helsinki Chiefs
Lahti Predators
ReLax, Kokkola
Noulax, Järvenpää
Oulu Saints
LTU Lacrosse, Littoinen
TuTo Lacrosse, Turku
Naiset:
Helsinki Chiefettes
Helsinki Huskies
Turku Titans Ladies
Jyväskylä Queens
Lahti Predators Women
Färgelandan kunta

| Färgelandan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Dalsland
Keskustaajama:  Färgelanda
Kuntakoodi:  1439
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  588,98 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  6 658
 – Väestötiheys:  11,3 as./km²
 
 www.fargelanda.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Entiset pitäjät Dalslandin maakunnassa sekä Vänersborgin ja Grästorpin kuntien alueella. Pitäjien nimet on kirjoitettu pienellä ja vuonna 1952 perustettujen kuntien nimet hieman suuremmalla. Näiden kuntien rajat on merkitty rosalla ja nykyiset rajat punaisella. Lääninrajat on merkitty tummanpunaisella ja maakuntarajat sinisellä. Valbo-Ryrin pitäjä kuuluu nykyään Munkedalin kuntaan.
Färgelandan kunta (ruots. Färgelanda kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Färgelanda.
Kunnan maapinta-ala on 588,98 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 658 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 103,22 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 17,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Nykyinen Färgelandan kunta vastaa lähes täydellisesti entistä Valbon kihlakuntaa, johon kuului yhdeksän pitäjää. Vuonna 1863 pitäjät muutettiin maalaiskunniksi, kun vuoden 1862 kunnallislait astuivat voimaan.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Högsäter (Högsäter, Järbo, Lerdal, Råggärd ja Rännelanda)
Färgelanda (ei muutosta)
Ödeborg (Torp, Valbo-Ryr ja Ödeborg)
Ödeborgin maalaiskunta lakkautettiin vuonna 1967, jolloin se liitettiin pääosin Färgelandan maalaiskuntaan. Valbo-Ryrin seurakunta liitettiin kuitenkin Munkedalin maalaiskuntaan (nykyinen Munkedalin kunta). Vuoden 1971 kuntauudistuksessa maalaiskunnat muutettiin kunniksi, mutta aluejako ei muuttunut. Vuonna 1974 Färgelandan kunta sai nykyiset rajansa, kun Högsäterin kunta liitettiin siihen.
Väestönkehitys

| Färgelandan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 8 247 | 8 247 |
| 1955 | 1955 |    | 7 757 | 7 757 |
| 1960 | 1960 |    | 7 244 | 7 244 |
| 1965 | 1965 |    | 6 680 | 6 680 |
| 1970 | 1970 |    | 6 285 | 6 285 |
| 1975 | 1975 |    | 6 903 | 6 903 |
| 1980 | 1980 |    | 7 373 | 7 373 |
| 1985 | 1985 |    | 7 411 | 7 411 |
| 1990 | 1990 |    | 7 580 | 7 580 |
| 1995 | 1995 |    | 7 420 | 7 420 |
| 2000 | 2000 |    | 7 020 | 7 020 |
| 2005 | 2005 |    | 6 824 | 6 824 |
| 2010 | 2010 |    | 6 654 | 6 654 |
| 2015 | 2015 |    | 6 495 | 6 495 |
| 2020 | 2020 |    | 6 658 | 6 658 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 665 | 10,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 104 | 1,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 410 | 6,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 5 316 | 81,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 61 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 69 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 173 082 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 72 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,3 %
18–64-vuotiaat: 57,7 %
65 vuotta täyttäneet: 22,9 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 9,1 | 6,5 |
|   | jalostus | 33,9 | 32,0 |
|   | palvelut | 55,1 | 60,0 |
|   | tuntematon | 1,9 | 1,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 186 | 2 953 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 74,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 54,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 029 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Färgelanda | 1 894 |
| 2 | Högsäter | 705 |
| 3 | Ödeborg | 598 |
| 4 | Stigen | 428 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ellenö
Håvesten
Rådanefors
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Färgelandan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 4 | 5 | 6 | 6 | 4 | 6 | 4 | 3 | 6 | 4 | 7 | 3 | 3 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 16 | 17 | 15 | 14 | 12 | 12 | 10 | 12 | 11 | 8 | 10 | 8 | 7 | 10 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 3 | 5 | 3 | 3 | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 11 | 12 | 13 | 13 | 13 | 13 | 12 | 15 | 12 | 13 | 12 | 10 | 11 | 8 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 5 | 7 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Färgelandan piiri
Högsäterin piiri
Järbon piiri (Dalsland)
Lerdalin piiri
Råggärdin piiri
Rännelandan piiri
Torpin piiri (Dalsland)
Ödeborgin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Färgelanda
Järbo-Råggärd
Rännelanda-Lerdal
Högsäter
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Färgelanda
Högsäter
Järbo
Lerdal
Råggärd
Rännelanda
Torp
Ödeborg
Seurakunnat > Kirkot

Färgelandan kirkko
Högsäterin kirkko
Järbon kirkko
Råggärdin kirkko
Rännelandan kirkko
Ödeborgin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Färgelandan kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Färgelanda kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja maalaiskuntia koskevista artikkeleista.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Färgelandan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Elämäpisteet

Elämäpisteet, kestopisteet, osumapisteet, myös elämä, terveys, hiparit jne. (engl. hit points, HP) on joidenkin pelien käsite. Se kuvaa kykyä ottaa vastaan vahinkoa ennen kuin hahmo tuhoutuu. Elämäpisteet on eräs pelimekaniikka.
Käsitteen toi peleihin Dave Arneson, joka kehitti Gary Gygaxin kanssa Dungeons & Dragons -peliä. Arnesonin mukaan pelaajat kiintyivät hahmoihinsa, eivätkä pitäneet siitä että he kuolivat yhdellä nopanheitolla. Elämäpisteiden ansiosta he voivat jatkaa pelaamista pitempää ja saavuttaa enemmän. Arneson otti säännön Yhdysvaltain sisällissotaan perustuvasta Ironclads-pelistä, jonka hän oli kehittänyt aiemmin.

Käsite on tätä vanhempi. Yhdysvaltain laivasto käytti jo 1920- ja 1930-luvuilla simulaatioissaan Life-parametria. Näissä simulaatioissa Kongō-luokan aluksella oli 12 elämäpistettä ja Nagato-luokalla 18,8. Yksikkönä olivat 14 tuuman kranaatin läpäisevää osumaa vastaavat osumat.
Glass–Steagall-laki

Carter Glass
Henry Steagall
Glass–Steagall-laki syntyi 1930-luvun alun Yhdysvalloissa vastaukseksi vuonna 1929 alkaneeseen suureen taantumaan. Lain tunnetuin osio on kaksiportainen pankkijärjestelmä, jossa välillisistä rahoituspalveluista  vastaavat pankit erotetaan sijoituspankeista siten, että porrastus estää muun muassa talletuksilla keinottelun. Samantyyppisiä ratkaisuja otettiin pian käyttöön myös Euroopassa ja kaksiportainen pankkijärjestelmä takasi verraten stabiilit rahamarkkinat lähes 60 vuodeksi.
Taloussektorin vaatimuksesta Glass–Steagall kuitenkin purettiin vuosituhannen lopulla, minkä seurauksena liike- ja sijoituspankit saivat vapauden yhdistyä ja määritellä itsenäisesti liiketoimintansa. 2000-vuosikymmenen lopun finanssikriisin jälkeen kaksiportainen pankkijärjestelmä on kuitenkin löytänyt uusia kannattajia ja sitä on jälleen esitetty ratkaisuksi pankkijärjestelmän kriisiin.
Säätäminen

Glass–Steagall-laki, joka tunnetaan myös nimellä Banking Act, astui voimaan 16. kesäkuuta 1933. Lain tarkoituksena oli kontrolloida rahoitusmarkkinoiden spekulaatioita. Nimensä se on saanut demokraattisenaattoreilta Carter Glassilta ja Henry B. Steagallilta, jotka tekivät aloitteen laista. Glass oli entinen valtiovarainministeri ja Steagall pankki- ja valuuttakomitean puheenjohtajana.
Ensimmäinen Glass–Steagall-laki tehtiin vuonna 1932. Sen tavoitteena oli deflaation pysäyttäminen, mikä laajensi Yhdysvaltain keskuspankin mahdollisuutta tarjota lisädiskonttausta joukkovelkakirjoille ja yritystodistuksille. Taloustieteen kirjallisuus puhuu kuitenkin useimmiten vuonna 1933 säädetystä Glass–Steagall-laista, jolla oli merkittävä vaikutus Yhdysvaltojen pankkijärjestelmän säätelyyn. Lain mukaan pankit tuli erottaa liiketoimintatapansa perusteella liike- ja sijoituspankeiksi. Laki myös perusti Federal Deposit Insurance Corporationin (FDIC) vakuuttamaan pankkitalletukset. Sen sijaan liikepankeilla ei ollut oikeutta vakuuttaa osakkeita ja joukkovelkakirjoja ja vastaavasti investointipankit eivät voineet käyttää asiakkaiden talletuksia spekulaatioon.
Glass–Steagall vaikutti merkittävästi myös eurooppalaiseen pankkijärjestelmään ja useissa Euroopan maissa ryhdyttiinkin säätelemään pankkeja saman kaksiportaisuusperiaatteen mukaisesti.
Lain purkautuminen

Glass–Steagallia kritisoitiin sen koko voimassaoloajan markkinoiden vapauden rajoittamisesta. Taloussektorin voimakkaan painostuksen seurauksena kaksiportaista pankkijärjestelmää alettiinkin purkaa niin Amerikassa kuin Euroopassa. Vuonna 1986 Britannia luopui mallista ja Yhdysvalloissa laki kumottiin republikaanien aloitteesta ja Bill Clintonin toimesta lopullisesti vuonna 1999.
Lain kumoaminen poisti pankkien erottelun liike- ja sijoituspankeiksi. Säätelyn purkamisen kannattajat ovat sitä mieltä, että pankkitoiminnan yhdistymisellä on ollut vain vähän vaikutusta rahoitusjärjestelmään ja se on jopa auttanut vakauden säilymistä finanssikriisin aikana. Vastustajat taas väittävät Glass–Steagallista luopumisen edesauttaneen asuntomarkkinoiden romahdusta ja finanssikriisiä.
Nykytilanne

Vuodesta 2008 jatkuneet vaikeudet rahamarkkinoilla ovat nostaneet kaksiportaisen pankkijärjestelmän uudelleen keskusteluun. Yhdysvalloissa kaksiportaista säätelyä käytetään heinäkuussa 2010 voimaan astuneessa laissa Dodd–Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act. Dodd–Frank-nimeä käyttävässä laissa on samoja elementtejä kuin Glass–Steagallissa ja se syntyi samalla tavoin talouskriisin seurauksena. Tiettyjä Dodd–Frankin lain sääntelykohtia kumottiin vuonna 2018 säädetyllä lailla Economic Growth, Regulatory Relief and Consumer Protection Act, jonka nojalla sääntely poistettiin pieniltä pankeilta, joilla on varoja alle 10 miljoonaa dollaria.
Myös Euroopassa kaksiportaista pankkijärjestelmää tai sen tapaista on esitetty osaratkaisuksi syvenevään talouskriisiin. Varsinkin Ranskassa, Saksassa ja Italiassa useat ajatushautomot vaativat pankkisektorin tiukempaa valvontaa kansallisesti ja EU:n tasolla. Keskustelua Glass–Staegalista ovat herätelleet ainakin Tanskan ja Saksan vasemmisto- ja sosiaalidemokraattiset puolueet. Siitä on tehty aloitteita ainakin Ruotsissa ja Italiassa  ja mallia ovat kannattaneet muun muassa IMF:n pääjohtaja Christine Lagarde ja Ranskan entinen pääministeri Michel Rocard.
Aiheesta muualla

Glass-Steagall Act The Guardian
Tanskan pääministeri Helle Thorning-Schmidt valmis keskusteluun Glass-stegallista (Arkistoitu – Internet Archive) Reuters
Danish Schiller Institute saa tuen (Arkistoitu – Internet Archive) Information
Saksan SPD vaatii pankkien jakamista The Local
Full Glass-Steagall back on ICB agenda City A.M.
Glass Steagall Act for France Feature
Hallitsematon talouskriisi: Kiireellinen vetoomus maailmanlaajuisen Glass–Steagall -järjestelmän puolesta BüSo
Ernst Toller

| Ernst Toller |
| --- | --- |
 Ernst_Toller_1923.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. joulukuuta 1893 Samotschin, Saksa
Kuollut: 22. toukokuuta 1939 New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  saksalainen
Ammatti:  näytelmäkirjailija runoilija poliitikko
Muut tiedot
Merkittävät teokset: *Masse-Mensch (1920)*Koneitten murskaajat (1921)*Hinkemann (1923)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Ernst Toller (1. joulukuuta 1893 Samotschin, Saksa – 22. toukokuuta 1939 New York, Yhdysvallat) oli saksalainen näytelmäkirjailija, runoilija ja poliitikko. Hän oli näkyvä marxismin ja pasifismin kannattaja Saksassa 1920-luvulla, ja hänen ekspressionistisissa näytelmissään on vahva yhteiskunnallinen sanoma. Hän oli syntyperältään juutalainen.
Toller taisteli ensimmäiseen maailmansod länsirintamalla 13 kuukauden ajan, mutta hän vammautui rintamalla. Palattuaan taisteluista hän perusti Heidelbergissä rauhanliikkeen. Hän joutui pakenemaan pidätysuhan takia Müncheniin, missä hänet lopulta pidetettiin. Toller valittiin 1919 Münchenin neuvostotasavallan presidentiksi. Tasavalta kukistettiin, ja Toller tuomittiin viideksi vuodeksi vankeuteen. Oikeudenkäynnissä häntä puolustivat todistajanlausunnoissaan muun muassa Max Weber ja Thomas Mann.
Max Weber ja Ernst Toller (kesk.) vuonna 1917.
Toller kirjoitti vankilassa näytelmän Masse-Mensch (1920), josta tuli hänen läpimurtoteoksensa. Muita merkittäviä teoksia tuolta ajalta ovat Koneitten murskaajat (1921) ja Hinkemann (1923). Toller lähti maanpakoon Saksasta vuonna 1933. Hänen kansalaisuutensa mitätöitiin, ja Adolf Hitler määräsi hänen teoksensa poltettaviksi.
Toller muutti maanpakoon Yhdysvaltoihin 1933 ja toimi lyhyen aikaa käsikirjoittajana Hollywoodissa ilman mainittavaa menestystä. Hän masentui kuultuaan sisarustensa joutuneen keskitysleirille Saksassa. Hän teki itsemurhan Mayflower-hotellissa Manhattanilla toukokuussa 1939.
Fritz Kortner vuonna 1919 näytelmässä Die Wandlung.
Suomennetut teokset

Kuulustelu, antologiassa: Hyvää yötä, Viides Hyvää yötä, toim. V. Hämeen-Anttila, Hämeenlinna: Arvi A. Karisto 1938
Tom Mooney vankilassa (Katkelma teoksesta Kahden mantereen halki) Julkaisussa: Tulenkantajat 5 (1937): 48
Tulo Amerikkaan (Katkelma teoksesta Quer durch), matkakertomus, Tulenkantajat 5 (1937): 48
Koneitten murskaajat (Die Maschinenstürmer), suom. ja lyh. Jouko Turkka, Helsinki: Suomen Teatteriliitto [i.a.]
Hinkeman (Hinkemann), suom. Markku Lahtela, Helsinki: Suomen teatteriliitto 1965 (lyhennetty, näytelmämoniste) – Hinkemann [ilman tietoja, sijainti Teatterikorkeakoulun Viipurin näyttämön kokoelma]
Hei vaan me elämme (ensi-ilta Koiton näyttämöllä 1929)
Jo näen sinut, uusi nuoriso, suom. Katri Vala, Kootut runot. 6. laaj.p WSOY 1977
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ernst Toller Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Ernst Toller on Wikiaineistossa