stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varkaus (kaupunki)

| Varkaus |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°18′50″N, 027°53′35″E
Maakunta:  Pohjois-Savon maakunta
Seutukunta:  Varkauden seutukunta
Kuntanumero:  915
Hallinnollinen keskus:  Varkauden keskustaajama
Perustettu:  1929
– kaupungiksi:  1962
Kuntaliitokset:  Kangaslampi (2005)
Kokonaispinta-ala:  524,48 km² 213:nneksi suurin 2022 
– maa:  385,62 km²
– sisävesi:  138,86 km²
Väkiluku:  19 686 56:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  51,05 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  12,0 %
– 15–64-v.:  56,4 %
– yli 64-v.:  31,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  95,0 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  4,9 %
Kunnallisvero:  8,80 % 173:nneksi suurin 2024 
Kaupunginjohtaja:  Joonas Hänninen
Kaupunginvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • SDP   • Kok.  • PS   • Vas.   • Kesk.   • KD:   16 11 6 5 3 2
varkaus.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varkaus (ennen vuotta 1929 Warkaus) on Suomen kaupunki Pohjois-Savon maakunnan eteläosassa. Kaupungissa asuu 19 686 ihmistä, ja sen pinta-ala on 524,48 km², josta 138,86 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 51,05 asukasta/km². Varkauteen liittyi 1. tammikuuta 2005 Kangaslammin kunta. 
Varkaus on tunnettu teollisuuskaupunki. Siellä sijaitsevat muun muassa Stora Enson (aiemmin A. Ahlström Osakeyhtiön) Varkauden tehtaat ja myös Sumitomo SHI FW ja Andritz. Kaupungissa ilmestyy paikallislehti, Warkauden Lehti.
Varkauden väkiluvun laskeminen etenkin 2000-luvulla johtuu suurelta osin paperiteollisuuden kokemasta rakennemuutoksesta, jonka seurauksena työpaikat alalla ovat vähentyneet huomattavasti. Rakennemuutos on vaikuttanut myös Varkauden tehtaiden toimintaan.
Maantiede

Varkaus sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan eteläosassa. Sen naapurikunnat ovat Heinävesi, Joroinen, Leppävirta, Rantasalmi ja Savonlinna.
Maantiede > Kaupunginosat

Päiviönsaari (1), Taulumäki (2), Kommila (3), Savonmäki (4), Kuoppakangas (5), Luttila (6), Kaura-aho (7), Lehtoniemi (8), Häyrilä (9), Puurtila (10), Pussilantaipale (11), Käpykangas (12), Repokangas (13), Könönpelto (14), Veljeskylä (15), Taipale (16), Kämäri (17), Varkausmäki (18), Huruslahti (19), Akonlahti (20), Hasinmäki (21), Kuvansinjoki (22).
Kaupunginosina tai asuinalueina Varkauden kaupunki sivusto mainitsee myös Kurolan, ”Leunanmäen” ja ”Turjanvirran”. Kaupungin karttapalvelun asemakaavaesityksestä löytyy myös kaupunginosa 23, jolle asemakaavoituksessa on käytetty nimeä Ruokokoski–Turjanvirta.
Maantiede > Kylät

Kangaslammin kunnan liittäminen Varkauteen vuonna 2005 toi kaupungin osaksi myös useita Kangaslammin kyliä. Näistä mainittakoon:
Harjuranta, Hevonlahti, Kangaslammin kirkonkylä, Kilpimäki, Kurenlahti, Rauhamäki ja Viljolahti.
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2020 lopussa Varkaudessa oli 20 278 asukasta, joista 18 532 asui taajamissa, 1 553 haja-asutusalueilla ja 193:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Varkauden taajama-aste on 92,3 %. Varkauden taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2020) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Varkauden keskustaajama* | 18 316 |
| 2 | Kangaslammin kirkonkylä | 207 |
| 3 | Kuvansi* | 9 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Varkauden keskustaajama ulottuu pieniltä osin myös Leppävirran kunnan alueelle. Kuvansin taajama sijaitsee pääosin Joroisten kunnan alueella.
Maantiede > Kanavat

Varkaudessa on useita kanavia:
Alajärven kanava
Piensaaren kanava
Pitkälänniemen kanava
Pussilantaipaleen kanava
Taipaleen kanava.
Historia

Ensimmäinen kirjallinen maininta löytyy vuodelta 1323 Pähkinäsaaren rauhankirjasta, jossa yhtenä rajamerkkinä mainitaan Sithin (nykyinen Siitinselkä) rannalla sijaitseva lappalaisten talvikylä. Vakituista asutusta alueelle alkoi syntyä 1400-luvulla Olavinlinnan (keskiaikainen linna Savonlinnassa) valmistumisen aikoihin, ja seuraavan vuosisadan vaihteen seutuvilla perustettiin Varkauteen kruunun kalastamo. Varkaus oli lähellä saada kaupunkioikeudet 1700-luvulla, mutta ne saikin Kuopio.
Vuonna 1792 kuninkaallisella asetuksella Varkauteen perustettiin laivastotukikohta, johon sijoittui ”Kuninkaallisen armeijan laivaston meritykistörykmentin vapaaehtoiskomppania”. Tästä syystä Varkautta kutsuttiin Laivalinnaksi. Laivalinna oli toiminnassa Suomen sotaan asti, jolloin Venäjä valtasi koko Suomen alueen. Kaupungissa on yhä Laivalinnankatu.
Varkaus kehittyi 1800-luvun kuluessa merkittäväksi teollisuuskeskukseksi (puu- ja paperiteollisuus sekä laivanrakennus) saatavilla olevan vesivoiman ansiosta, ja koska sillä oli erinomainen sijainti vesireittien varrella. Varkauden Taipaleen kanava oli ensimmäinen Suomessa rakennettu sulkukanava, ja se mahdollisti yläpuolisen Leppävirran reitin yhdistämisen laivaliikenteelle Saimaan alueen vesiteiden kanssa.
Varkauden kaavoitustyö sai alkunsa 1900-luvun alussa Varkauden ruukin siirryttyä A. Ahlström Osakeyhtiön omaisuuteen ja Walter Ahlströmin noustua yhtiön pääjohtajaksi. Ahlström lähti voimakkaasti kehittämään Varkauden puunjalostusteollisuutta. Ruukin väkimäärä kasvoi voimakkaasti suurten rakennusvuosien myötä. Ruukki vastasi niin kaavoituksesta, kuin asuntopolitiikasta ja myös julkisista tehtävistä Varkauden ollessa vielä ilman kunnallista itsenäisyyttä.
Walter Ahlströmillä oli visio kokonaisesta kaupungista, joka muodostuisi teollisuuslaitosten ympärille. Ahlström osallistui kaupunkinsa suunnitteluun aktiivisesti, hänen pyrkimyksensä oli luoda uudenlainen teollisuusyhdyskunta, jossa kaikki toiminnot olivat osana kokonaisuutta.
A. Ahlström Osakeyhtiö tilasi arkkitehtiveljekset Ivar ja Valter Thomélta Varkauden ensimmäisen asemakaavan vuonna 1913. Kaava vahvistettiin vuonna 1916, siinä teollisuusrakennukset sijoittuivat Huruskosken varrelle ja Pirtinniemeen, hallinto ja palvelut Päiviönsaarelle ja asutus hierarkkisessa järjestyksessä Kommilaan ja Kosulanniemeen. Näitä osia yhdisti Ahlströminkatu, bulevardimainen puistokatu. Sisällissota (1918) ja sen jälkeensä jättämä trauma leimasi tehdaspaikkakunnan henkistä ilmapiiriä vuosikymmenten ajan. Jako punaisiin ja valkoisiin säilyi sodan jälkeenkin.
Varkaudesta tuli taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1928, itsenäinen Leppävirran ja Joroisten kunnista lohkaistu kauppala 1929 ja kaupunki 1962.
Politiikka

Varkauden kaupunginjohtajaksi valittiin joulukuussa 2020 Joonas Hänninen. Hän aloitti tehtävässään vuoden 2022 alussa Hannu Tsuparin jäätyä eläkkeelle.
Politiikka > Varkauden kaupunginvaltuusto

Varkauden kaupunginvaltuustossa on 43 paikkaa. Paikkajako koostuu vaalikaudella 2021–2025 seuraavasti:
Suomen Sosialidemokraattinen Puolue: 16 paikkaa
Kokoomus: 11 paikkaa
Perussuomalaiset: 6 paikkaa
Vasemmistoliitto: 5 paikkaa
Suomen Keskusta: 3 paikkaa
Kristillisdemokraatit: 2 paikkaa
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
| Varkauden väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 26 554 | 26 554 |
| 1985 | 1985 |    | 26 714 | 26 714 |
| 1990 | 1990 |    | 26 428 | 26 428 |
| 1995 | 1995 |    | 25 930 | 25 930 |
| 2000 | 2000 |    | 24 890 | 24 890 |
| 2005 | 2005 |    | 23 946 | 23 946 |
| 2010 | 2010 |    | 22 777 | 22 777 |
| 2015 | 2015 |    | 21 638 | 21 638 |
| 2020 | 2020 |    | 20 562 | 20 562 |
Lähde: Tilastokeskus.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Varkaudessa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Varkauden seurakunta
Kangaslammin kappeliseurakunta
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Varkaudessa toimii Varkauden helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Varkauden alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Varkauden kaupungin nykyisellä alueella.
Kangaslammin seurakunta (liitetty Varkauden seurakuntaan 2005)
Ystävyyskaupungit

Lu’an, Kiina
Nakskov, Tanska
Rjukan, Norja
Sandviken, Ruotsi
Petroskoi, Venäjä
Rüsselsheim, Saksa
Pirna, Saksa
Zalaegerszeg, Unkari
Liikenne

Varkaus sijaitsee valtateiden 5 ja 23 risteyksessä. Varkauden halki kulkee myös Pieksämäki–Joensuu-rata. Varkauden naapurikunnassa Joroisissa sijaitsee Varkauden lentoasema, joka on sittemmin hiljentynyt ja muutettu valvomattomaksi lentopaikaksi.
Nähtävyyksiä

Historiallinen Taipaleen kanavan alue on yksi merkittävistä nähtävyyksistä Varkaudessa. Alueella on nähtävissä 1800-luvulta peräisin oleva vanha kanava sekä moderni, yksi Suomen tärkeimmistä kanavista, ja kanavamuseo.
Varkaudessa sijaitsee Mekaanisen musiikin museo. Siellä on myös näyttelijä Esa Pakarisen nimeä kantava puisto. Varkauden tunnettuja nähtävyyksiä on esimerkiksi Varkauden pääkirkko, joka tunnetaan sen funkkistyylisyydestä ja Pohjoismaiden suurimmasta freskosta, jonka on maalannut professori Lennart Segerstråle.
Eräs nähtävyys oli myös Warkauden Klubi, joka oli entinen virkamiesklubi, jonka päärakennus tuotiin Terijoelta vuonna 1876 Varkauden Päiviönsaareen. Huvila toimi alkujaan ruukinpatruunan asuinrakennuksena ja sittemmin vuosina 1909–1946 paikallisjohtajan asuntona. Sen jälkeen klubia käytettiin hotellina, ravintolana ja virkamiesklubina. Puurakenteinen Warkauden Klubi tuhoutui kokonaan tulipalossa 27. helmikuuta 2021.
Koulut

Varkaudessa toimii seitsemän peruskoulua. Kouluja on Kangaslammilla, Luttilassa, Puurtilassa, Könönpellossa, Häyrilässä (Lehtoniemessä) ja Repokankaalla. Vuonna 2017 Päiviönsaaren koulu ja Kuoppakankaan koulu yhdistettiin, jolloin syntyi Waltterin kouluksi nimetty yhtenäiskoulu. Lisäksi Varkaudessa on toiminut pieni ruotsinkielinen alakoulu, mutta sen toiminta on päätetty lopettaa.
Toiseen asteen koulutukseen voi pyrkiä Varkauden lukioon tai Savon koulutuskuntayhtymä Sakkyn ammatillisiin koulutuksiin. Sakky vastaa myös Varkauden lukion koulutuksen järjestämisestä.
Varkaudessa on mahdollista opiskella myös Savonia-ammattikorkeakoulussa.
Urheiluseuroja

Warkauden Pallo -35 pelaa miesten jääpalloa pääsarjatasolla Bandyliigassa.
Warkauden Urheilijat yli 100-vuotias yleisurheiluseura.
Varkauden Tarmo yleisseura – viime vuosikymmeninä lentopallosta eniten tunnettu.
Varkauden Kenttä-Veikot – Yleisurheiluseura. WU:n ja Tarmon yu-jaostojen yhdistyessä syntynyt seura.
Moonfreeze (bboy crew): 4-kertainen Suomen mestari, swedish bboy master -2003, Euroopan mestari -2006
Enson Pallo eli EPa pelaa kaukalopalloa SM-sarjassa.
Warkaus JK pelaa jalkapalloa Nelosessa
Warkis pelaa jääkiekkoa miesten neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla 2. divisioonassa.
Puurtilan Kisa-Pojat pelaa pesäpalloa nais- ja juniorisarjoissa.
WJK Juniorit ry (WJK) on varkautelainen juniorijalkapalloseura.
VarU Varkauden Uimarit
VUR Varkauden Urheiluratsastajat ry
Keski-Savon Pateri (kotiottelut pelattiin puoliksi Pieksämäellä. Nykyään joukkue pelaa nimellä Savo Volley
Hu-Pa Hukka-Pallo pelaa salibandya 5. divisioonassa.
VarkUA Varkauden Urheiluautoilijat ry
Varps eli Varkauden Palvelus- ja Seurakoirat
VarTP Varkauden Työväen Palloilijat – fuusioitui WP-35:n kanssa Warkaus JK:ksi (2000) ja jalkapallojuniorit WJK -Junioreiksi (2001).
Varkauden Mainarit on keilailuseura, joka keilaa SM-liigassa. Mainareihin kuuluu mm. ammattilaiskeilaaja Joonas Jehkinen.
Seutuliiga
Ruokakulttuuri

Varkauden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla kastrokka eli hernekeitto sekä mustikkavelli.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Varkauden kaupungin kotisivut
Tilastokeskus – Varkauden avainluvut
Varkauden matkailusivusto
| n k Pohjois-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Iisalmi  Joroinen  Kaavi  Keitele  Kiuruvesi  Kuopio  Lapinlahti  Leppävirta  Pielavesi  Rautalampi  Rautavaara  Siilinjärvi  Sonkajärvi  Suonenjoki  Tervo  Tuusniemi  Varkaus  Vesanto  Vieremä 
Entiset kunnat:  Iisalmen maalaiskunta  Juankoski  Kangaslampi  Karttula  Kuopion maalaiskunta  Maaninka  Muuruvesi  Nilsiä  Riistavesi  Säyneinen  Varpaisjärvi  Vehmersalmi 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef 
Varkauden vesitorni toimii myös asuintalona.
Näkymä Varkaudesta.
Ahlströminkatu.
Stora Enson tehtaat kaupungin keskustassa.
Hotelli Oscar, jossa sijaitsee Warkaus-sali.
Varkauden rautatieasema
Taipaleen museokanava
Varkauden pääkirkko ilmakuvassa.
Varkauden kaupungintalon läheinen koristeankkuri.
Venäläiskivi

Venäläiskivi.
Venäläiskivi on siirtolohkare nykyään Äänekosken kaupunkiin kuuluvassa Koivistonkylässä entisen Äänekosken maalaiskunnan alueella. Se sijaitsee aivan museotienä olevan Koiviston paikallistien vieressä.
Kivi on rauhoitettu, ja se sekä lähellä oleva, perimätietoon perustuva hautapaikka kuuluvat Museoviraston ylläpitämään muinaisjäännösrekisteriin.
Kiven merkitys liittyy kylässä sattuneen Suomen sodan Koiviston kahakan muistamiseen. Kiveen on kiinnitetty taistelusta kertova muistokyltti, ja sen vieressä on myös opastaulu.
Koiviston kahakka

Venäläiset valloittivat Koiviston vuoden 1808 maaliskuun lopulla. Joukot ottivat haltuunsa viljamakasiinin, joka oli rakennettu noin vuonna 1776. Makasiinia vartioi 60–70 sotilaan osasto, joka piti majaa kievarissa. Johan August Sandels valtasi Kuopion takaisin venäläisiltä. Ruotsalaisjoukot etenivät etelään päin vallaten venäläisiltä näiden varastoja ja omia varastojaan takaisin. Everstiluutnantti Fahlander lähestyi 30. toukokuuta 1808 vastaisena yönä Koivistoa pohjoisesta, ja tarkoitus oli saartaa kylä, tehdä valehyökkäys ja katkaista vihollisen pakotie. Taistelu alkoi kuitenkin ennenaikaisesti, koska kylässä tehtiin hälytys. Fahlanderin kajaanilaisjoukot syöksyivät venäläisten kimppuun ”hurraata huutain ja pajunetit tanassa”. Venäläiset tulivat ilmeisesti kuitenkin yllätetyiksi, koska makasiini onnistuttiin valloittamaan. Fahlanderin tappiot olivat viisi haavoittunutta jääkäriä. Venäläisiltä kaatui 11 miestä, loput säntäsivät pakoon, ja iso osa pääsikin. 27 sotilasta saatiin kiinni, heistä yhdeksän oli haavoittunut. Kaatuneet venäläissotilaat haudattiin Venäläiskiven taakse tieltä nousevaan rinteeseen. Makasiini jouduttiin hyökkäyksen pelossa jättämään jo seuraavana päivänä. Koska hevosia ei ollut, mukaan saatiin vain ”56 mattoa jauhoa ja 4 mattoa ryynejä”. – Matto tarkoittaa edellisessä isokokoista, tavallisesti niinistä jauhosäkkiä tai säkkiä, joissa esimerkiksi 1800-luvulla tuotiin viljaa Venäjältä Suomeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venäläiskivi Wikimedia Commonsissa
Suomen sota
| --- | --- |
Taistelut:  Ahvenanmaan kansannousu • Ahvenanmaan valtaus • Alavuden taistelu • Aron kahakka • Gotlannin miehitys • Helsinginrannan maihinnousu • Hörneforsin taistelu • Jauhiaisen salmen taistelu • Juuttaan taistelu • Jynkän taistelu • Kalmalahden taistelu • Kanttin kapina • Karstulan taistelu • Kauhajoen kapina • Kauhajoen taistelu • Kokkonevan taistelu • Koljonvirran taistelu • Kuopion valtaus • Lapuan taistelu • Lemun taistelu • Lintulahden taistelu • Nummijärven taistelu • Oravaisten taistelu • Palvan meritaistelu • Parjakannevan taistelu • Pitsundin taistelu • Pulkkilan taistelu • Pyhäjoen taistelu • Pälkjärven taistelu • Revonlahden taistelu • Rothin ja Spoofin sissiretki • Ruonan taistelu • Samelinlakson taistelu • Sandön taistelu • Siikajoen taistelu • Svartholman piiritys • Toivalan taistelu • Uumajan valtaus • Vaasan taistelu • Venäläiskivi • Viaporin piiritys • Vornan taistelu
Muuta:  Haminan rauha • Kainuun sopimus • kansannousut • Lohtajan aselepo • Olkijoen aselepo • Ruotsin vallankaappaus 1809 • Suomen lähetyskunta
Koiviston kahakan muistokyltti.
Vereinigte Flugtechnische Werke

| Vereinigte Flugtechnische Werke |
| --- | --- |
Perustettu:  1964
Lakkautettu:  1981
Toimiala:  lentokoneteollisuus
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vereinigten Flugtechnischen Werke (VFW) oli bremeniläinen ilmailu- ja avaruusteollisuusyritys, joka pohjautui Focke-Wulf -yhtiöön. Se syntyi joulukuussa 1963, kun Weserflug-yhtiö (Weser Flugzeugbau) ja Focke-Wulf yhdistyivät. Yhdistyminen oli jatkoa sille, että Focke-Wulf, Weserflug, ERNO ja Hamburger Flugzeugbau yhdistivät rakettitekniikan osaamisensa alliansiksi. Vuonna 1964 Heinkel liittyi siihen.
Toukokuussa 1969 Fokker yhdistyi VFW:hen ja syntyi VFW-Fokker, joka purettiin vuonna 1980. Vuonna 1981 Messerschmitt-Bölkow-Blohm (MBB) osti VFW:n. MBB päätyi vuonna 1989 osaksi DASAa. Välillisesti VFW jatkaa osana EADSia. ERNO/VRF-osastosta tuli vuonna 2003 EADS Space Transportation, tätä ennen se oli EADS Astriumin sisällä.
Yhtiö kehitti 1960-luvun lopulla VFW-614-matkustajalentokoneen. Sitä tilasi muun muassa Luftwaffe. DLR käyttää edelleen näitä koneita tutkimuskäytössä.
Yhtiö osallistui seuraavien lentokoneiden tuotantoon: Nord Noratlas, C-160 Transall, Tornado ja Airbus A300.
Tuotteet

SG-1262 Schwebegestell
VFW VAK 191B
VFW-Fokker 614
VFW-Fokker H3
Transall C-160
Aiheesta muualla

Flugrevue nr 12/1977 artikkeli VFW:n ongelmista (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Venäjän perustuslaillinen kriisi 1993

Puoliksi palanut parlamenttitalo, "Valkoinen talo" vuoden 1993 kriisin jälkeen
Venäjän vuoden 1993 perustuslaillinen kriisi alkoi 21. syyskuuta 1993, kun Venäjän federaation presidentti Boris Jeltsin hajotti Venäjän kansanedustajien kongressin ja korkeimman neuvoston, jotka vastustivat hänen yrityksiään vahvistaa valta-asemaansa ja ajaa talousuudistuksia. Jeltsinin syyskuun 21. määräys rikkoi tuolloin voimassa ollutta perustuslakia. Kriisin päättyessä 15. lokakuuta hän järjesti äänestyksen uudesta perustuslaista.
Kansanedustajien kongressi hylkäsi Jeltsinin hajotusmääräyksen ja poisti hänet vallasta virkasyytteellä. Hänen varapresidenttinsä Aleksandr Rutskoi asetettiin presidentinvirkaan perustuslain mukaisesti. Julkiset mielenosoitukset Jeltsiniä vastaan alkoivat 28. päivä. Parlamentti linnoittautui Moskovan Valkoiseen taloon johtajiensa varapresidentti Aleksandr Rutskoin ja puhemies Ruslan Hasbulatovin johdolla. Sisäministeriön joukot saartoivat kapinalliset parlamenttitaloon katkaisten sieltä sähköt, veden ja puhelimen.
Seuraavalla viikolla protestit kasvoivat 2. lokakuuta joukkoprotesteihin asti, jolloin Venäjä oli sisällissodan partaalla. Ulkoa saapuneet nuoret kovaotteiset mielenosoittajat mursivat Valkoisen talon piiritysrenkaan väkivaltaa käyttäen. Tämän jälkeen mielenosoittajat valtasivat pormestarin talon sekä hyökkäsivät melko heikkojen sisäministeriön joukkojen puolustamaa Ostankinon TV-keskusta vastaan. Taisteluissa siellä kuoli kymmeniä.
Tässä vaiheessa turvallisuusjoukot ja armeija asettuivat Jeltsinin puolelle. Ne saartoivat parlamenttirakennuksen ja pakottivat panssarivaunujen tulella opposition ulos. 5. lokakuuta mennessä vastarinta oli kukistettu. Kymmenpäiväisessä konfliktissa kuoli hallituksen arvioiden mukaan 187 ja 437 haavoittui.lähde? Venäjän parlamenttitalossa näkyi pitkän aikaa mustaa tykinlaukausten synnyttämän tulipalon jäljiltä.
Venäjän perustuslaillisen kriisin taustaa

Syksyllä 1992 Jeltsin oli menettää otteensa maasta parlamentin harjoittaman painostuksen takia. Jeltsin erotti parlamenttia hillitäkseen uudistusmielisen pääministeri Jegor Gaidarin, ja asetti tilalle konservatiivisemman kaasumonopolin johtaja Viktor Tšernomyrdinin. Parlamentti oli aluksi mielissään, mutta huomasi pian, että Tšernomyrdin jatkoi tosin hidastaen Gaidarin linjaa, vaikka lupasi muuttaa nykyistä uudistuspolitiikkaa. Näin uudistusmielisen hallituksen ja vanhoillisen parlamentin riita jatkui.
Vuonna 1993 Venäjän presidentti Boris Jeltsin päätti jättää Neuvostoliiton aikana valitun parlamentin, korkeimman neuvoston, istumaan alkuperäisen toimikautensa loppuun asti. Parlamentti vastusti tässä asiassa Jeltsiniä. Tämä johti siihen, että muun muassa varapresidentti Aleksandr Rutskoi alkoi ajaa omaa linjaansa. Parlamentissa ja hallituksessa oppositioryhmien politiikka käytti vaatimuksiensa tukena etenkin Venäjän talousuudistusten epäonnistumista, jotka johtivat kansan köyhtymiseen.
Presidentin ja häntä vastustavan parlamentin välinen valtakiista lamautti normaalin politiikan. Maata hallittiin tällöin pääosin presidentti Boris Jeltsinin ja hallituksen antamilla asetuksilla. Kevättalvella 1993 oppositio oli moneen otteeseen saamaisillaan Jeltsinin äänestyksissään tilanteeseen, jossa hänen olisi pakko erota tai käyttää väkivaltaa. Maalis-huhtikuussa 1993 parlamentin puhemies Ruslan Hasbulatov aloitti parlamentin maratonistunnon – parlamentti kokoontui seitsemän päivää viikossa. Tällä yritettiin väsyttää Jeltsin, jolla tiedettiin olevan fyysisiä heikkouksia.
Jeltsin ehdotti kansanäänestystä hänen uudistuspolitiikkansa kannatuksesta. Parlamentti suostui tähän, koska se uskoi suuren osan kansaa äänestävän Jeltsiniä vastaan. Kansanäänestys pidettiin ja sen tulos tuki Jeltsiniä. Jeltsin ei vastatoimena hajottanut kansanedustajien kongressia, vaikka hänellä olisi ollut silloin siihen tilaisuus. Jeltsin uskoi yhteistyöhön parlamentin opposition kanssa, mutta turhaan.  Vappuna 1993 oppositio järjesti mellakoita Moskovassa. Kesän 1993 aikana esiintyi pieniä mellakoita Moskovassa ja Pietarissa.
Parni Valjak

| Parni Valjak |
| --- | --- |
 Parni Valjak konsertoimassa Mariborissa vuonna 2010.
Tiedot
Toiminnassa:  1975-2005 2009-
Tyylilaji:  rock, hard rock, pop, reggae
Kotipaikka:   Zagreb, Kroatia
Laulukieli:  serbokroatia, englanti
Jäsenet:  Husein "Hus" Hasanefendić   Aki Rahimovski   Marijan "Brk" Brkić   Zorislav "Prexi" Preksavec   Dalibor "Dado" Marinković   Berislav "Bero" Blažević   Ana Kabalin  
Entiset jäsenet:  Srećko Antonioli   Zlatko "Fuma" Miksić   Jurica Pađen   Branimir "Johnny" Štulić   Ivan "Piko" Stančić   Zoran "Zok" Cvetković   Rastko "Ras" Milošev   Srećko "Felix" Kukurić   Paolo Sfeci   Bruno Kovačić   Dražen "Šolc" Scholz   Zvonimir "Buč" Bučević   Damir Šomen   Tina Rupčić   Anita Mlinarić  
Levy-yhtiö:  PGP RTB   Suzy   CBS   Jugoton   Croatia Records   Orfej   Esnaf   Master Music   PGP RTS  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Parni Valjak (suomeksi Höyryjyrä) on kroatialainen ja jugoslavialainen rockyhtye. Parni Valjak on yksi entisen Jugoslavian ja sittemmin itsenäistyneen Kroatian suosituimmista bändeistä. Yhtyeen muodostavat tällä hetkellä Husein "Hus" Hasanefendić, Aleksandar "Aki" Rahimovski, Marijan "Brk" Brkić, Zorislav "Prexi" Preksavec, Dalibor "Dado" Marinković, Berislav "Bero" Blažević sekä Ana Kabalin.