stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Blainville-Boisbriand Armada
Aiheesta muualla

Blainville-Boisbriand Armadan verkkosivut (ranskaksi)
Blainville-Boisbriand Armadan EliteProspects sivut
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Länsi-Telus | Itä-Telus | Rannikko-Telus |
| Blainville-Boisbriand Armada | Baie-Comeau Drakkar | Acadie–Bathurst Titan |
| Drummondville Voltigeurs | Chicoutimi Saguenéens | Cape Breton Screaming Eagles |
| Gatineau Olympiques | Quebec Remparts | Charlottetown Islanders |
| Rouyn-Noranda Huskies | Rimouski Océanic | Halifax Mooseheads |
| Sherbrooke Phoenix | Shawinigan Cataractes | Moncton Wildcats |
| Rouyn-Noranda Huskies | Victoriaville Tigres | Saint John Sea Dogs |
Petri Tiainen (muusikko)

Petri Tiainen
Petri Tiainen (s. 6. heinäkuuta 1973 Uukuniemi) on suomalainen muusikko.
Hän on valmistunut musiikinopettajaksi Sibelius Akatemiasta.
Tiainen on ollut vuodesta 1994 saakka rock-yhtye YUP:n kosketinsoittajana ja taustalaulajana. Hän on aiemmin toiminut kapellimestarina Kuopion kaupunginteatterissa vuosina 1995–2007.
Petri Tiainen mainitsee merkittävimmiksi musiikillisiksi vaikuttajikseen mm. sellaiset esiintyjät kuin Tuomari Nurmio, Ismo Alanko, Motelli Skronkle, Kauko Röyhkä, Liisa Akimof, Hedningarna, The Beatles, Led Zeppelin, Tom Waits ja Danny Elfman.
Rafał Kurzawa

Rafał Kurzawa pelaamassa Pogoń Szczecinille vuonna 2023.
Rafał Maciej Kurzawa (s. 29. tammikuuta 1993 Wieruszów) on puolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 182-senttimetrinen ja edustaa Ekstraklasassa pelaavaa Pogoń Szczecinia.
Kurzawa on pelannut kotimaansa lisäksi Tanskassa ja Ranskassa. Hän voitti Midtjyllandin kanssa Tanskan cupin kaudella 2018–2019. Hän on pelannut helmikuulle 2025 mennessä seuratasolla yli 300 ottelua ja tehnyt niissä yli 20 maalia.
Kurzawa on pelannut Puolan A-maajoukkueessa seitsemän ottelua, joista yhden MM-kilpailuissa 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rafał Kurzawa Wikimedia Commonsissa
Puolan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Szczęsny |
2 Pazdan |
3 Jędrzejczyk |
4 Cionek |
5 Bednarek |
6 Góralski |
7 Milik |
8 Linetty |
9 Lewandowski |
10 Krychowiak |
11 Grosicki |
12 Białkowski |
13 Rybus |
14 Teodorczyk |
15 Glik |
16 Błaszczykowski |
17 Peszko |
18 Bereszyński |
19 Zieliński |
20 Piszczek |
21 Kurzawa |
22 Fabiański |
23 Kownacki |
Valmentaja Nawałka
Dinosaurock

Dinosaurock on Mikkelissä, Visulahdessa järjestettävä musiikkifestivaali. Dinosaurock 2025 järjestetään 15.-16.08.2025. Vuoden 2025 festivaalilla esiintyvät mm. Slovenialainen Joker Out sekä kotimaisia yhtyeitä kuten Eläkeläiset (yhtye), Saimaa (yhtye), Sara Siipola, Eevil Stöö, Stepa, Kotiteollisuus (yhtye), Stam1na, Ismo Alanko, Bloodred Hourglass, Etta (artisti), Mokoma, Irina (laulaja), Business City sekä lauantaina päivä-piknikillä Hevisaurus.
Historia

Dinosaurock -festivaalia järjestettiin ensimmäisen kerran Mikkelin Visulahdessa vuosien 1987 ja 1990 välillä. Festivaalin järjestävänä tahona toimivat MELMU (Mikkelin Elävän Musiikin Yhdistys) ja Timo Toiviainen. Vuoden 1990 -festivaalin jälkeen tapahtuman järjestäminen lopetettiin. Dinosaurockin seuraajaksi perustettiin vuonna 2007 Jukka Holmstedtin (1981-2019) ja Mikko Jokipiin toimesta uusi festivaali, Jurassic Rock. Jurassic Rockia järjestettiin yhteensä 12. kertaa.
Sosiaalinen media

https://www.facebook.com/dinosaurockfestival
https://www.instagram.com/dinosaurockmikkeli/
https://www.tiktok.com/@dinosaurockmikkeli
↑  [www.dinosaurock.com Kotisivu]
↑  Dinosaurockin ohjelma dinosaurock.com.
1. Donetskin armeijakunta

1. Donetskin armeijakunta (ven. 1-й Донецкий армейский корпус) on nykyisin Venäjän asevoimiin kuuluva yhtymä, joka perustettiin marraskuussa 2014 Donetskin kansantasavallan kansanmilitian yhtymänä. Donetskin kansantasavallan liittyttyä syksyllä 2022 Venäjän federaatioon armeijakunta liitettiin 1.1.2023 Venäjän asevoimiin.
Organisaatio

1. erillinen kaartin Slavjanskin motorisoitu prikaati
5. erillinen Donetskin motorisoitu prikaati, nimetty A. V. Zahartšenkon mukaan
aiemmin Oplot-pataljoona
9. erillinen kaartin Mariupolin-Hinganin motorisoitu prikaati
110. kaartin motorisoitu prikaati
aiemmin Donetskin 100. prikaati
114. kaartin motorisoitu Jenakijevo-Tonavan prikaati
aiemmin Donetskin 11. kaartin motorisoitu Jenakijevo-Tonavan rykmentti
132. kaartin erillinen motorisoitu Gorlovkan prikaati
aiemmin Donetskin  3. erillinen motorisoitu Gorlovkan prikaati
14. kaartin tykistöprikaati "Kalmius"
10. erillinen kaartin panssaripataljoona
80. erillinen kaartin tiedustelupataljoona "Sparta" nimetty A. S. Pavlovin mukaan
Erillinen kaartin rynnäkköprikaati "Somalia", nimetty M. S. Tolstyhin mukaan
aiemmin erillinen komppania "Somalia", 1. erillinen pataljoonan taktinen ryhmä "Somalia", 1. Ilovaiskin panssaripataljoona
Kai Koskinen

Kai Koskinen on jyväskyläläinen Aikiken ry:n perustaja ja pääopettaja. Hän on kolminkertainen Bo-jutsun Suomen mestari vuosilta 1995–1997. Hänellä on seuraavat vyöarvot:
Aikido 5. dan  10.1.2016 Arisue Takao sensei (7.dan aikido Aikikai Aikido)
Aikidotoho iai 4. dan  21.2.2003 Nishio Shoji sensei (Aikido toho iai kenkyokai president)
Jujutsu 4. dan  14.6.2003 Inoue Kyoichi Munenori sensei (Menkyo Kaiden)
Bo-jutsu 4. dan  14.6.2003 Inoue Kyoichi Munenori sensei (Menkyo Kaiden)
Iai-jutsu 4. dan  12.6.2008 Inoue Kyoichi Munenori sensei (19. sōke)
Shoden 17.2.2007 Inoue Kyoichi Munenori sensei (19. sōke)
Escrima coach/instructor (level-6)  19.4.2009 Jay Dobrin President of B.I.F.F
Tenshin shōden Katori shintō-ryū Menkyo 2012 Risuke Ōtake shihan
Nishio Toho iai 5. dan  28.6.2019 Shinbukaiku Kai Kaicho Yamada-sensei, Arisue-sensei, Tanaka-sensei
Lisäksi Kai Koskinen on kehittänyt P.D.F.S:in eli Practical Defensive Fighting Systemin.
Julkaistut kirjat

Koskinen Kai: Hontai Yoshin Ryu : perusteet.  Kai Koskinen, Jyväskylä, 2008.
Koskinen Kai: Kaksi taivasta yhdessä: Miyamoto Musashin tie.  Jyväskylä:  Aikiken, 2011.  ISBN 978-952-92-8599-0  S. 89-153: Miyamoto Musashi: Go rin no sho (Viiden renkaan kirja)
Aiheesta muualla

Aikiken ry
Practical Defensive Fighting System
Astangajooga

Astangajooga on dynaaminen joogatyyli, jonka intialainen K. Pattabhi Jois kehitti yhdessä opettajansa guru Tirumalai Krishnamacharyan kanssa 1900-luvun alkupuolella. Sen erityispiirteitä ovat vinyāsa (hengityksen ja liikkeen yhdistäminen) ja samojen liikesarjojen toisto ilman välirentoutuksia.
Etymologia

Termi astanga (sanskritiksi अष्टाङ्ग aṣṭāṅga) esiintyi ensimmäistä kertaa Patañjalin kirjoittamassa Joogasutrassa. Se tarkoittaa kahdeksaa haaraa tai kahdeksanraajaista. Jooga (sanskritiksi योग yoga) tarkoittaa suoraan käännettynä iestämistä, yhteen liittämistä tai valjastamista, mutta joogan harjoittajat usein viittaavat sillä mielen, kehon ja sielun yhteyteen.
Historia

K. Pattabhi Jois aloitti guru Tirumalai Krishnamacharyan oppilaana vuonna 1927. Krishnamacharya antoi hänelle opetusta niin joogan asanoista ja tekniikasta kuin myös niiden taustalla olevasta filosofiasta. Lopulta he kehittivät nykymuotoisen astangajoogan rishi Vamanan mahdollisesti kirjoittaman Yoga Koruntan pohjalta. Yoga Koruntan sisältöön ja olemassaoloon liittyy kuitenkin epävarmuutta, sillä se on kokonaan tuhoutunut. Sen kerrotaan sisältäneen Joogasutran pyhät kirjoitukset sekä kuvauksen hengityksen ja liikkeen yhdistävästä menetelmästä, vinyāsasta, josta tuli astangajoogan keskeinen osa. K. Pattabhi Jois teki sittemmin yli 70 vuoden uran joogaopettajana, jonka aikana hän esitteli astangajoogan länsimaiselle yleisölle. Hän myös perusti astangajoogaan erikoistuneen tutkimuskeskuksen Intian Mysoreen.
Kahdeksan haaraa

Astangaan kuuluu nimensä mukaisesti kahdeksan haaraa, jotka muodostavat "joogapuun". Haarat perustuvat Patañjalin kirjoituksiin. Hänen mukaansa haaroja tulee noudattaa ja harjoittaa järjestyksessä voidakseen saavuttaa mielen, kehon ja sielun puhtauden ja yhteyden. Hän käsitteli asanoita hyvin vähän kirjoituksissaan ja keskittyi sen sijaan enimmäkseen joogapuun muihin haaroihin. Astangajoogan kehittäjä, K. Pattabhi Jois, koki kuitenkin mielekkäämmäksi opettaa länsimaisille oppilailleen ensimmäisenä kolmannen haaran, asanat.
Kahdeksan haaraa > 1. Yama

Ensimmäinen haara, yama (moraalisäännöt), kehottaa elämään harmonisesti muiden kanssa ilman väkivaltaa, varastamista ja ahneutta sekä pysymään totuudessa ja selibaatissa, joka joidenkin modernien tulkitsijoiden mukaan tarkoittaa parisuhteen ulkopuolisen sukupuolisen kanssakäymisen välttämistä.
Kahdeksan haaraa > 2. Niyama

Niyama (puhdistautuminen ja opiskelu) on toinen haara, joka yhdessä yaman kanssa auttaa saavuttamaan kehon ja mielen yhteyden. Kehon ja mielen uskotaan voivan saastua ympäristön vaikutuksesta, mikä voidaan niyaman mukaan välttää huolehtimalla fyysisestä ja henkisestä puhdistautumisesta. Henkinen puhdistautuminen sisältää pyhien kirjoitusten opiskelun, mantrojen toistamisen ja Jumalalle omistautumisen.
Kahdeksan haaraa > 3. Āsana

Āsana (asento, istumatapa) on hengityksen rytmissä suoritettava fyysinen harjoite, joka oikein suoritettuna auttaa pääsemään irti menneestä ja elämään nykyhetkessä. Joogasutran kirjoitusten perusteella uskotaan, että menneet ajatukset, tunteet ja kokemukset ovat varastoituneet kehoon. Asanoiden avulla pyritään tiedostamaan tämä ja päästämään niistä irti. Neljänteen haaraan suositellaan siirtymään vasta lootusasennon hallitsemisen myötä. Taito saavutetaan harjoittamalla ensin muita asanoita oikeassa järjestyksessä.
Kahdeksan haaraa > 4. Prāṇayāma

Prāṇa tarkoittaa kehon omaa elinvoimaa. Sitä pidetään myös Shaktin ilmentymänä. Prāṇayāmassa (hengityksen hallinta) opiskellaan ja harjoitellaan hengittämistä, kunnes sen hallitsemisen kautta opitaan hallitsemaan myös mieltä. Ennen varsinaisiin hengitysharjoituksiin siirtymistä on kuitenkin suositeltavaa pysytellä kolmannessa haarassa ja oppia rytmittämään asanat hengityksen mukaisesti.
Kahdeksan haaraa > 5. Pratyāhāra

Mieli harhailee helposti, kun huomio hakeutuu aisteihin. Pratyāhāra (aistien hallinta) ohjaa palauttamaan huomion aina takaisin hengitykseen. Tämä onnistuu drishtin avulla eli kiinnittämällä katse tiettyyn pisteeseen ja keskittymällä kuuntelemaan omaa hengitystä ulkopuolelta tulevien äänten sijaan. Astangajoogassa jokaisella asanalla on oma drishtinsä. Aistien tuomia huomioita ja ajatuksia ei ole kuitenkaan tarkoitus varsinaisesti sulkea pois; niistä tullaan tietoisiksi, minkä jälkeen niistä päästetään irti uloshengityksen avulla ja palautetaan huomio taas kokonaan omaan hengitykseen.
Kahdeksan haaraa > 6. Dhāraṇā

Dhāraṇā (keskittyminen) on osittain seurausta viidennessä haarassa, pratyāhārassa, edistymisestä. Dhāraṇāssa harjoitellaan huomion kiinnittämistä bandhoihin eli tiettyihin kohteisiin kehossa, kunnes saavutetaan kyky keskittyä tietoisuuden itsensä tarkasteluun.
Kahdeksan haaraa > 7. Dhyāna

Meditaatio kuuluu jossain määrin kaikkiin joogapuun haaroihin, mutta sille on omistettu myös kokonaan oma haaransa, dhyāna (mietiskely, meditaatio). Se syventää erityisesti viidennen (pratyāhāra) ja kuudennen (dhāraṇā) haaran harjoituksia. Dhyānalla tarkoitetaan mielen lepäämistä ajatuksettomassa tilassa. Toisin kuin keskittymisessä (dhāraṇāssa), meditaatiossa huomio kiinnitetään bandhojen sijaan esimerkiksi sisäiseen ääneen, hengitykseen, tietoisuuteen itsestä, havainto- ja ajatteluprosessiin, iṣṭa-devatāan (omaan suosikkijumalaan) tai Jumalaan. Asanaharjoituksessa dhyāna ilmenee käytännössä eräänlaisena liikemeditaationa, jossa asanat vaihtuvat sulavasti hengityksen katkeamattoman virran tahdissa.
Kahdeksan haaraa > 8. Samādhi

Kun hallitsee joogapuun kaikki edeltävät haarat, voi saavuttaa viimeisen haaran, samādhin. Samādhi (tajunnallinen valaistuminen, autuuden tila) jaetaan kahteen osaan: tavoitteelliseen (engl. objective) ja tarkoituksettomaan (engl. objectless). Tavoitteellinen samādhi tarkoittaa mielen kirkastumista ensi kertaa. Kirkas mieli kykenee kokemaan todellisuuden puhtaasti, täsmälleen sellaisena kuin se on. Tarkoitukseton samādhi on joogan korkein taso, joka johtaa puhtaaseen hurmokseen, kaivalyaan - eräänlaiseen kokonaisvaltaiseen tietoisuuden kokemiseen tai Jumalan kanssa yhdeksi tulemiseen. Toisin kuin muita haaroja, samādhia ei voi harjoitella tai tavoitella.
Vinyāsa

Yksi astangajoogan keskeisimmistä osa-alueista on vinyāsa, hengityksen ja liikkeen yhteys. Asanoita tehdään hengityksen tahdissa eikä päinvastoin. Astangajoogaa kutsutaankin joskus astanga-vinyasa-joogaksi erityisesti englannin kielellä (engl. ashtanga vinyasa yoga). Vinyāsaan kuuluu ujjayī-hengitystekniikka. Ujjayīssa hengitetään aina nenän kautta ja siinä sisään- ja uloshengitysten tulisi kestää yhtä kauan. Tekniikkaan kuuluu sihisevä ääni, joka syntyy kurkun takaosaa kohti hengitettäessä.
Arkikielessä vinyāsalla tarkoitaan usein pelkkää asanasta toiseen siirtymistä.
Harjoitus > Mysore

Mysore on astangajoogan perinteinen harjoitustyyli. Se on nimetty Etelä-Intiassa sijaitsevan Mysoren kaupungin mukaan. Tyyliin kuuluu, että joogaa harjoitetaan kuutena päivänä viikossa. Oppilaiden tulee itse muistaa asanoiden järjestys ja edetä omaan tahtiinsa sen sijaan, että he seuraisivat opettajaa. Tyyli mahdollistaa keskittymisen omaan harjoitukseen ja kokemukseen. Opettaja tarvittaessa ohjaa oppilaita asentojen korjaamisessa ja antaa oppilaille uusia asanoita heidän edistymisensä mukaisesti.
Harjoitus > Aloitus ja lopetus

Astangajooga aloitetaan perinteisesti mantralla, jonka jälkeen siirrytään aurinkotervehdyksiin. Harjoitus niin ikään lopetetaan mantralla ja loppurentoutuksella.
Harjoitus > Aloitus ja lopetus > Aurinkotervehdykset

Aurinkotervehdys on astangajoogassa tyypillisesti lämmittelynä suoritettava liikesarja, joka viittaa kunnianosoitukseen hindujen auringonjumala Suryaa kohtaan. Se jaotellaan A- ja B-osiin. Aurinkotervehdys A koostuu yhdeksästä asanasta ja aurinkotervehdys B koostuu 17 asanasta. Perinteisesti jokaisessa asanassa ollaan yhden hengityksen ajan lukuun ottamatta alaspäin katsovaa koiraa, jossa ollaan viiden hengityksen ajan. Aurinkotervehdykset ovat harjoituksen perusta, joiden tarkoituksena on opettaa oikea hengitystekniikka ja valmistella kehoa seuraavia sarjoja varten.
Harjoitus > Aloitus ja lopetus > Loppuliikkeet

Siinä missä aurinkotervehdykset aloittavat harjoituksen, loppuliikkeet lopettavat sen. Loppuliikkeisiin kuuluu 16 asanaa, mutta aloittelijat tekevät niistä vain kaksi: lootusasennon tai sen muunnelman ja shavasanan eli loppurentoutuksen selällä maaten.
Harjoitus > Liikesarjat

Perinteisesti astangajoogan muut liikesarjat aloitetaan vasta, kun aurinkotervehdykset ovat hallussa. Liikesarjoissa asanat tehdään aina samassa järjestyksessä. Sarjoja ei ole kuitenkaan tarkoituksena suorittaa heti alusta loppuun, vaan oppilaan tulee edetä taitojensa, joustavuutensa ja voimiensa kehittymisen puitteissa. Liikesarjoihin sisältyy niin sanottuja avain-asanoita, joiden hallitseminen määrittää voiko oppilas jatkaa sarjassa pidemmälle. Seuraaviin sarjoihin edetään vasta, kun koko edellinen sarja on täysin hallussa. Usein pelkät perussarjat vievät oppilaalta vuosia ja monet eivät etene koskaan niitä pidemmälle.
Harjoitus > Liikesarjat > Perussarjat tai sarja 1

Perussarjojen (sanskritiksi योग चिकित्सा yoga cikitsā; suom. 'joogalääketiede') tarkoituksena on puhdistaa kehoa. Sarjat koostuvat yhteensä 41 eri asanasta, jotka voidaan jaotella seisoma-, soturi- ja istumasarjaan.
Harjoitus > Liikesarjat > Välisarjat tai sarja 2

Välisarjoihin kuuluu (sanskritiksi नाडिशोधन nāḍi-śodhana) 40 asanaa. Niiden tarkoitus on puhdistaa hermostoa.
Harjoitus > Liikesarjat > Jatkosarjat tai sarja 3

Jatkosarjat (sanskritiksi स्थिर भग sthira bhaga) jaotellaan neljään osaan: A, B, C ja D.
Kirjallisuutta

Sri K. Pattabhi Jois: Yoga Mala. Alkuperäinen teos ilmestyi kannadan kielellä 1962, suomeksi kustantanut Sri K. Patthabi Jois Ashtanga Yoga Community.
Scott, John; suom. Eija Tervonen: Astangajooga.  (Alkuteos: Ashtanga Yoga)  Helsinki:  Otava, 2000.  ISBN 951-1-17641-2
Maehle, Gregor; suom. Terhi Viljakainen, Nina Valtavirta: Astangajooga: harjoitukset & filosofia.  (Alkuteos: Asthanga yoga: practice and philosophy)  Helsinki:  Basam Books, 2010.  ISBN 978-952-5734-44-7
Aiheesta muualla

Astangajoogan askeleet (Arkistoitu – Internet Archive). Anne Nuotio
Astangajoogan liikesarjat (saksaksi)
K. Pattabhi Jois (keskellä) opettamassa joogaa yhdessä Larry Schultzin kanssa.
Mies meditoi lootusasennossa.
Aurinkotervehdyksiä Katnissa, Intiassa.
Notodden

| Notodden |
| --- | --- |
 vaakuna
 Notoddenin sijainti Telemarkin läänissä
 Notodden
 Koordinaatit: 59°33′42″N, 09°15′57″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Telemark
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  984 km²
 – Maa:  912 km²
Väkiluku (1.1.2023):  13 025
 – Väestötiheys:  14,3 as./km²
 
 www.notodden.kommune.no 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Notodden on kunta ja kaupunki Norjan eteläosassa Telemarkin läänissä. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 13 025 asukasta.
Notoddenin kaupunki kasvoi 1900-luvun alussa vesivoiman ympärille, ja se erotettiin omaksi kunnakseen Heddalista vuonna 1913. Heddal liitettiin myöhemmin osaksi Notoddenia. Kunnan tärkein työnantaja oli pitkään Norsk Hydro.
Media

Paikallislehti Telen ilmestyy kolmesti viikossa.
Kuvia

Heddalin sauvakirkko
Notodden Blues Festival
Norsk Hydron lannoitetehdas (Thorvald Astrup, 1926)
Tunnettuja henkilöitä

Klaus Egge (1906–1979), säveltäjä
Aage Eriksen (1917–1998), painija
Hans Herbjørnsrud (1938–2023), kirjailija
Sonja Wigert (1913–1980), näyttelijä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Notodden Wikimedia Commonsissa
Telemarkin läänin kunnat
Bamble
Drangedal
Fyresdal
Hjartdal
Kragerø
Kviteseid
Midt-Telemark
Nissedal
Nome
Notodden
Porsgrunn
Seljord
Siljan
Skien
Tinn
Tokke
Vinje
Norjan läänit | Norja
Hanhitaipale

| Hanhitaipale Hanhitaival |
| --- | --- |
 Hanhitaipale
 Koordinaatit: 62.5680°N, 26.7364°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjois-Savo
Kunta:  Rautalampi
Postinumero:  77700
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hanhitaipale eli Hanhitaival on kylä Rautalammin kunnan eteläosassa, Hankaveden ja Konneveden välisellä alueella. Harvaan asuttu kylä sijaitsee niin kutsutulla Rautalammin vuoriseudulla, Etelä-Konneveden ja Hankaveden välisellä mäkisellä, kallioisella alueella.
Hanhitaipale eli Hanhitaival on ollut yksi Rautalammin virallisista rekisterikylistä, jonka osia kuuluu myös Konneveden ja Hankasalmen kuntiin.
Ympäristö ja luonto

Hanhitaipale sijaitsee Konneveden saarisen, suurelta osin Etelä-Konneveden kansallispuistoon kuuluvan kaakkoisosan itäpuolella. Konneveden ja Hankaveden lisäksi kylän lähistöllä on useita pienempiä järviä ja lampia, kuten Kalajanjärvi, Pikku-Kalaja ja Hankalampi.
Hanhitaipaleen kantatalon ympärys on luokiteltu maakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Historiaa

Ennen nykyisen asutuksen syntymistä Hanhitaipaleen alueella oli Pälkäneen pitäjäläisten Hanhitaipaleensuun erämaa sekä Kulsialan erämaita Vahvasen ympärillä.
Ensimmäinen talo Hanhitaipaleen alueella oli Antti Häkkisen perustama Häkkilä. Talo perustettiin jo vuonna 1548 ja on täten koko Rautalammin vanhin pysyvä asuinpaikka. 1570-luvulla Hanhitaipaleesta tuli Lepaan kartanon rälssiomistus, jonka jälkeen kylään perustettiin Hanhitaipaleen talo, ensimmäisenä lampuotinaan Heikki Valkonen. Samoihin aikoihin Häkkilän Häkkiset perustivat Paakkolan ja Riuttalan talot, kylässä oli neljä lampuotitilaa ainakin jo vuonna 1620. Vahvasen itärannalla sijainneet Häkkilän talot muodostivat jo varhain erillisen asutuskylänsä, Hanhitaipaleen talon sijaitessa pohjoisempana Konneveden ja Hankaveden välisellä kannaksella.
Hanhitaipaleen rälssimaa siirtyi myöhemmin Uggla-suvulle, joille se kuului ainakin jo vuonna 1683. Vuonna 1790 everstiluutnantti Zacharias Ugglan kuoleman jälkeen maat myytiin Pieksämäen Meijerhovin omistaneelle Tigerstedt-suvulle. Hanhitaipaleen aatelisomistus päättyi 1810-luvulla, kun Tigerstedtit joutuivat huutokauppaamaan maat taloudellisten ongelmien takia ja alueen osti suonenjokelainen talonpoika Pekka Jalkanen.
Hanhitaipaleen rekisterikylän alueella oli vuonna 1910 seitsemän taloa, joista suurin oli 3 084 hehtaarin kokoinen Hanhitaipaleen talo, jolla oli tuolloin 10 torppaa sekä 18 mäkitupaa. Torpparivapautuksen jälkeen vuonna 1930 talolle jäi 1 547 hehtaaria maata.
Vuonna 1919 Hanhitaipaleen rekisterikylään kuulunut Lummukan alue määrättiin liitettäväksi perustettavaan Konneveden seurakuntaan. Itsenäinen seurakunnallinen ja hallinnollinen toiminta Konnevedellä alkoi vuonna 1922.
Kansakoulu

Hanhitaipaleen-Ihalaiskylän koulupiiri perustettiin vuonna 1896. Koulu toimi aluksi Paakkolan talon tiloissa, oman rakennuksen koulu sai vuonna 1899. Vuonna 1922 Konneveden kunnan perustamisen jälkeen Rautalammin koulupiirit jaettiin uudelleen. Vanha koulu jäi toimimaan uudessa Häkkilän koulupiirissä, kun taas Hanhitaipaleelle piti perustaa oma koulu. Perustamismääräys annettiin jo vuonna 1928, mutta Hanhitaipaleen koulu aloitti toimintansa vasta vuonna 1935. Rakennus koululle saatiin vuonna 1949. Koulupiiri laajeni hieman vuonna 1966, kun Konnekosken koulu lakkautettiin. Tästä huolimatta koulu oli käynyt liian pieneksi ja lakkautettiin vuonna 1971.
Sidecar-tiedosto

Sidecar-tiedosto on varsinaisen datatiedoston yhteydessä ”vapaasti” oleva kylkijäistiedosto, jossa on tyypillisesti metatietoja, joita itse datatiedosto ei tue. Eri datatiedostoille voi olla omansa sidecar-tiedostotyyppi.
Tavallisimmin yhteys datan ja sidecarin välillä perustuu niiden yhteneväiseen nimeen. Sidecar-tiedoston nimenä on vaikkapa datatiedoston nimi plus sidecarin oma tiedostopääte. Ongelmana tässä on, että useimmat käyttöjärjestelmät ja tiedostonhallintaohjelmat eivät ole perillä tästä yhteydestä ja eivät näin ollen pakota yhteyden pitämistä. Datatiedostoa ja sen sidecaria voi vapaasti siirrellä ja nimetä uudelleen, jolloin yhteys katkeaa.
Sidecar-tiedoston kaltainen toiminnallisuus voidaan toteuttaa myös muilla tavoin. Sidecar-tieto voi olla omassa tietokannassa. Esimerkiksi valokuvienhallintaohjelmisto voi tallentaa vaikkapa kommentti-tiedot kuvista tietokantaansa tallentamatta niitä kuvatiedostoihin. Erilaisissa säiliömuoto-tiedostoissa sidecar-ominaisuutta voi olla rakennettuna säiliön sisään, jolloin on vain yksi tiedosto mutta tiedon muoto on yleensä jotenkin etukäteen määritetty. Arkistotiedostoa käyttäen sidecar on voi olla mitä vaan mutta tämän tavan käytettävyys kärsii arkiston käytöstä, mikä ei ole intekroitu perustiedostonhallintaan. Extended file attributes on tiedostojärjestelmän "sidecar"-ominaisuus. Se on yleensä rajattu kooltaan. Fork on joidenkin tiedostojärjestelmien ominaisuus, jossa kullakin tiedostolla eli tiedostojärjestelmän objektilla voi olla monta eri "versiota" eli esimerkiksi datatiedosto ja sidecar.
Sidecar-tiedostomuotoja

Extensible Metadata Platform (XMP)
Eteläiset ruotsin murteet

Eteläiset ruotsin murteet (ruotsiksi sydsvenska mål) on yksi ruotsin kielen kuudesta murrealueesta. Eteläisiä ruotsin murteita puhutaan Skånen ja Blekingen maakunnissa sekä eteläisessä Hallandissa ja eteläisessä Smålandissa Götanmaan pääalueella Etelä-Ruotsissa. Murteet ovat lähellä tanskan kieltä.
Luokittelu

eteläiset ruotsin murteet (sydsvenska mål)
blekingenruotsi
hallandinruotsi (piirteitä götanmaanruotsista)
listerlandetinruotsi
skånenruotsi (ruotsiksi skånska)
Aiheesta muualla

Institutet för språk och folkminnen: Dialekter
Institutet för språk och folkminnen: Lyssna på dialekter