stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Robert Kranjec
Saavutukset

Pronssia Salt Lake Cityn olympialaisten joukkuekilpailussa 2002
Pronssia Oslon maailmanmestaruuskilpailujen joukkuekilpailussa 2011
Lentomäen MM-kilpailuissa henkilökohtainen kulta ja joukkuepronssi 2012
Seitsemän osakilpailuvoittoa maailmancupissa
27 palkintokorokesijaa maailmancupissa
Kolme kertaa maailmancupin kokonaiskilpailussa kymmenen parhaan joukossa (2009/10, 2011/12 ja 2012/13)
Kaksi lentomäkicupin voittoa (2009/10 ja 2011/12)
Henkilökohtainen pituusennätys 244 m
Saavutukset > Maailmancupin osakilpailuvoitot

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| Päivä | Kilpailupaikka | Maa | Mäki |
| 26. marraskuuta 2005 | Kuusamo | Suomi | Suurmäki |
| 9. tammikuuta 2010 | Kulm | Itävalta | Lentomäki |
| 15. tammikuuta 2012 | Kulm | Itävalta | Lentomäki |
| 16. maaliskuuta 2012 | Planica | Slovenia | Lentomäki |
| 27. tammikuuta 2013 | Vikersund | Norja | Lentomäki |
| 12. helmikuuta 2016 | Vikersund | Norja | Lentomäki |
| 18. maaliskuuta 2016 | Planica | Slovenia | Lentomäki |
Risto Ylihärsilä

| Risto Ylihärsilä |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1976 Kuopio
Ammatti:  laulaja, kosketinsoittaja, tuottaja, lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  pop, rock
Soittimet:  rummut, laulu, koskettimet
Yhtyeet:  Koirat, Kukka, Aloha Junktion, Risto, Moppi & Aivokuoriaiset, Muuan mies
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Risto Ylihärsilä (s. 1976 Kuopio) on suomalainen laulaja-lauluntekijä, joka on tullut tunnetuksi Risto-yhtyeensä keulakuvana. Ylihärsilä on vaikuttanut myös muiden muassa Kukka-yhtyeessä, joka oli 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa yksi Tampereen indie-musiikin tärkeimpiä tekijöitä. Tamperelainen Ylihärsilä on tullut tunnetuksi myös tuottajana Kari Peitsamon ja Risto-yhtyeen yhteisessä projektissa The Second Coming of Mr. Jesus H. Christ. Omassa yhtyeessään hän soittaa koskettimia ja laulaa.
Ura

Ylihärsilällä on ollut monenlaisia yhtyeviritelmiä yläasteaikoina. Lisäksi hän oli puhallinorkesterin rumpalina. 80-luvulla Ylihärsilä vaikutti myös Koirat-yhtyeessä.
1990-luvulla Ylihärsilä perusti Koirissakin vaikuttaneen Tuomas Toiviaisen kanssa Kukka-yhtyeen,
joka teki aluksi suomenkielistä musiikkia kunnes laulukieli vaihtui englanniksi.
Alusta lähtien Ylihärsilä on vieraillut joidenkin artistien kokoonpanoissa, kuten kosketinsoittajana Ville Leinonen & Valumo -yhtyeessä vuoden 2005 keikoilla sekä  Valloittaja-albumilla sekä  tuottajana ja miksaajana Moppi & Aivokuoriaiset -yhtyeen tuotannolle. Lisäksi Ylihärsilä on soittanut rumpuja Ville Leinosen kokoonpanoissa.
Kukka-yhtyeen hajoamisen jälkeen Ylihärsilä alkoi vuonna 2001 tehdä enemmän suomenkielisiä tekstejä jolloin syntyi Risto-yhtye. Yhtyeen debyyttialbumille päättyi myös kappale ”Jumalan kämmen”, joka tehtiin Kukka-yhtyeen ensiasteen aikoina. Lisäksi Ylihärsilä oli mukana Aloha Junktion-yhtyeessä, jonka kitaristi Minna Kortepuro vaikutti myös Riston kitaristina vuosina 2002-2013.
Ylihärsilä tuotti vuonna 2007 The Second Coming of Mr. Jesus H. Christ -albumin, jolla vieraili myös Risto-yhtye. Albumin kappaleet olivat Kari Peitsamon tekemiä. Albumilla Ylihärsilä soitti koskettimien lisäksi myös rumpuja.
Vuonna 2014 Ylihärsilä sai Teosto-palkinnon Risto-yhtyeen levystä II.
Yksityiselämä

Ylihärsilä on potenut paniikkihäiriötä mutta selättänyt sen astumalla esiintyjän rooliin.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Kukka Myspacessa (englanniksi)
Risto Myspacessa (englanniksi)
Ylen Elävä arkisto: Risto Live 2007
Risto Mäläskä

Risto Mäläskä (s. Inari, k. 9. joulukuuta 2023) oli lappilainen kullankaivaja.
Risto Mäläskä syntyi saksalaisten polttamaan Inarin kirkonkylään. Isä oli kaatunut rintamalla. Hän sai jo lapsena kuulla tarinoita Lemmenjoen kultaesiintymistä. Hänen äitinsä toimi 1950-luvun alussa emäntänä kultamailla. Nuorena Mäläskä työskenteli sekatyömiehenä ja päätyi 1960-luvulla renkipojaksi erään kullankaivajan valtaukselle. Myöhemmin Mäläskällä oli oma valtaus.
Mäläskä aloitti Lemmenjoella uudelleen koneellisen kullankaivuun, jota ei oltu harjoitettu 1950-luvun jälkeen. Vuonna 1976 hän toi traktorin 30 hehtaarin valtaukselleen Miessin keskijuoksulle. Mäläskä oli varovaisempi kuin aiemmat konekaivajat, eikä ottanut velkaa koneisiin tai palkannut ulkopuolisia työntekijöitä. Traktorikaivurin lisäksi hänellä oli rumpuseula ränneineen. Myöhemmin Mäläskä toi Miessille myös useampia kaivukoneita ja puskutraktorin.
Kullan Mäläskä myi Etelä-Suomessa kauppamatkoillaan markkinatilanteen mukaan. Lisäksi keräilijöille meni erikoisempia hippuja. 1980-luvulla lisäksi tuli myös turismi, jonka yhteydessä myytiin kultaa paikan päällä. Mäläskä veti vierailijoille roolia, johon kuului asuna lierihattu, ruutupaita ja sarkahousut henskeleillä. Lisäksi hän kertoi ihmeellisiä juttuja kulta-aarteista ja karhujen ja susien vierailuista ja viljeli kaksimielistä huumoria.
Seppo Konttinen on kirjoittanut Mäläskän elämäkerran Kultakiima. Kullankaivaja Risto Mäläskän tarina (Minerva Kustannus), joka ilmestyi 2022.
Rørvik

| Rørvik |
| --- | --- |

 lippu
 Rørvik
 Koordinaatit: 64°41′53″N, 11°14′23″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Trøndelag
Kunta:  Nærøysund
Väkiluku (2022):  4 250
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rørvik on kaupunki Norjassa. Kaupunki on Nærøysundin kunnan hallinnollinen keskus, joka sijaitsee Trøndelagin läänin pohjoisosassa. Kaupungissa on hieman yli 4 450 asukasta ja kunnan asukasluku on 10 014 (2023). Rørvik sijaitsee tyypillisessä rannikkomaisemassa, ja rakennukset koostuvat pääosin vanhemmista ja uudemmista puutaloista. Kaupunki on ollut Hurtigrutenin säännöllinen käyntisatama sen perustamisesta vuonna 1893 lähtien, ja etelään ja pohjoiseen suuntautuva Hurtigruten kohtaavat Rørvikissä joka ilta. Ilmasto on merellistä, ja jopa täällä 65° N on tavallista, että puutarhoissa on omena- ja luumupuita.
Rørvikistä on nopea laivayhteys etelään Abelværiin ja Namsokseen ja pohjoiseen Lekaan, ja sieltä on bussiyhteys mm. Namsokseen, Grongiin (rautatieasema) ja Brønnøysundiin. Rørvikin lentoasema Ryum lähtee Widerøen kanssa Trondheimin lentokentälle Værnes, Namsoksen lentokentälle ja Oslon Gardermoenin lentokentälle.
Rørvik on merkittävä kalasatama ja Telenorilla on yksi asiakaspalvelukeskuksistaan ​​täällä. Rørvikin tärkeimmät ammatit kaupan ja palveluiden lisäksi ovat kalastus, vesiviljely, laivateollisuus ja tietoliikenne. Monet Rørvikin työpaikat liittyvät myös tietointensiivisiin yrityspalveluihin, kuten laki- ja kirjanpitopalveluihin, pankki- ja vakuutuspalveluihin, mediaan, IT-toimintapalveluihin ja ohjelmistokehitykseen. Rørvikin satama on Keski-Norjan suurin satama, jossa käy vuosittain yli 15 000 laivaa. Rørvik on myös useiden risteilyalusten käyntisatama.
Norveg
Rørvikissä on rannikko- ja kulttuurikeskus "Norveg", jossa on näyttelyitä rannikkokulttuurista yli 10 000 vuoden ajalta. Täällä on myös sekä galleria että kahvila. Gudmundur Jonssonin suunnittelema jännittävä rakennus vihittiin käyttöön vuonna 2004. Museo omistaa myös Berggårdenin Rørvikin keskustassa, ja yhdessä Nærøysundin kunnan kanssa he hallinnoivat suurinta osaa historiallisesti tärkeistä rakennuksista hylätyssä Sør-Gjæslinganin kalastajakylässä.
Rørvikin vanha kirkko, vuodelta 1898, paloi maan tasalle vuonna 2012. Paikalle rakennettiin uusi kirkko, joka vihittiin käyttöön joulukuussa 2019.
Rørvikdagan, jossa on musiikkifestivaali, martna, huvipuisto ja muuta toimintaa, järjestetään joka vuosi heinäkuussa.
Skreifestivalen, ruoka- ja rannikkokulttuurin festivaali, on järjestetty Rørvikissä joka vuosi vuodesta 1998 lähtien.
Berggården
Rørvikin satamasta
Merimiehen vaimo vanhan kaupungin aukiolla
Rørvikin kirkko
Rikkitäpläorneero

| Rikkitäpläorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Metsäorneerot Cranioleuca
Laji::  sulphurifera
Kaksiosainen nimi
 Cranioleuca sulphurifera  (Burmeister, 1869) 
Katso myös
   Rikkitäpläorneero Wikispeciesissä   Rikkitäpläorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rikkitäpläorneero (Cranioleuca sulphurifera) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Rikkitäpläorneeroa tavataan Argentiinassa, Brasiliassa ja Uruguayssa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi ja laikuttaisesti esiintyväksi. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Risto Nieminen (kulttuurivaikuttaja)

Risto Juhani Nieminen (s. 25. toukokuuta 1956 Kisko)[lähde? ] on Lissabonissa toimivan Gulbenkian-säätiön musiikkiosaston johtaja huhtikuusta 2009. Hänen toimenkuvaansa kuuluu Gulbenkianin sinfoniaorkesterin ja kuoron sekä konserttisalin toiminnan organisointi.
Vuosina 1997–2009 Nieminen toimi Helsingin juhlaviikkojen taiteellisena johtajana. Vuodet 1991–1996 hän oli Pariisin Pompidou-taidekeskuksen IRCAM-musiikkikeskuksen taiteellinen johtaja.
Vuosina 1989–1991 Nieminen palveli Radion sinfoniaorkesterin intendenttinä. Sitä ennen hän työskenteli Yleisradion musiikkiosaston toimittajana ja uuden musiikin tuottajana vuodesta 1981. Nieminen valmistui Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi vuonna 1985 pääaineenaan musiikkitiede. Nieminen on toimittanut yhdessä Pekka Hakon kanssa kirjat Ammatti: säveltäjä ja Ammatti: säveltäjä 2006.
Nieminen herätti vuonna 2009 vilkasta kulttuuripoliittista keskustelua Suomen Kuvalehden haastattelussa esittämillään näkemyksillä suomalaisesta kulttuuripolitiikasta. Hän arvosteli muun muassa sijoittamista seiniin sisällön sijasta ja pääkaupungin muiden kulttuurilaitosten yhteistyöhaluttomuutta juhlaviikkojen kanssa. Haastattelua kommentoitiin muun muassa Helsingin Sanomien pääkirjoituksessa myönteisenä keskustelunherättäjänä, mutta esimerkiksi Asko Sarkola ei allekirjoittanut kritiikkiä.
Reniini

| --- | --- |
Reniini

Reniini, PDBID: 2REN.
Tunnisteet
CAS-numero: 9015-94-5
EC-numero: 3.4.23.15
Tietokannat
KEGGt: KEGG
Entrez: 5972
OMIM: 179820
RefSeq: NM_000537
UniProt: P00797
Reniini on entsyymi, joka lisää verenpainetta. Sen esiaste on proreniini. Reniiniä erittyy munuaisen jukstaglomerulaarisoluissa. Eritystä lisää verenpaineen lasku, sympaattinen stimulaatio tai alentunut natriumpitoisuus munuaisten nefronien distaalisissa tiehyissä. Reniini lisää verenpainetta lisäämällä verisuonia supistavien angiotensiinien tuottoa ja aldosteronin tuottoa, joka vähentää veressä olevan veden ja natriumin poistumista virtsaan. Reniini on siten osa ns. reniini-angiotensiini-aldosteronijärjestelmää (RAA-järjestelmä).
Rakenne

Ihmisillä kromosomin 1 REN-geeni koodaa reniiniä. Geenin pituus aminohappoina on 406. Tämän N-terminaalista poistuu 23:n aminohapon signaalisekvenssi, jolloin muodostuu proreniini. Tämän N-terminaalista poistuu 43:n aminohapon pätkä. Muodostuu reniini, joka kuuluu aspartyyliproteaaseihin.
Tuotto

Ihmisillä munuaisten jukstaglomerulaarisolut tuottavat reniiniä ja proreniiniä, jotka kertyvät solujen happamiin rakkuloihin. Rakkuloissa kukin proreniini katkeaa entsymaattisesti ja peruuttamattomasti reniiniksi. Proreniiniä päätyy myös muuntumattomana vereen, jossa sitä on noin 5–10-kertaa enemmän kuin reniiniä.
Reniinin tuottoa lisää verenkierron väheneminen munuaisiin, natriumkloridin saannin vähäisyys ruuasta ja veren tilavuuden aleneminen (vakavana tätä sanotaan hypovolemiaksi). Syynä tilavuuden alenemiseen voi olla vaikkapa verenvuoto tai nestehukka.
Pitkäaikaisesti ja hitaasti kehon vapaisiin reniinipitoisuuksiin vaikuttaa sen tuoton aktiivisuus geenisäätelyn kautta. Lyhytaikaisesti ja nopeasti pitoisuuksiin vaikuttaa reniinin vapautuminen rakkuloista. Vapautumista rakkuloista lisäävät:
sympaattisen hermoston norepinefriini. Tämä sitoutuu jukstaglomerulaarisolujen β1-adrenergisiin reseptoreihin lisäten niiden kautta rakkuloiden reniinin eritystä cAMP-välitteisesti. Myös jotkin toiset välittäjäaineet tai peptidit, kuten dopamiini ja vasoaktiivinen intestinaalinen peptidi, lisäävät reniinin eritystä, mutteivät ole vaikutuksiltaan yhtä keskeisiä.
munuaisten baroreseptorit, jotka aistivat verenpaineen vaihtelua hiussuonikeräsissä. Paineen laskiessa noin alle 85 mmHg, baroreseptorien osallisuus reniinin erityksessä on merkittävää. Eritys lisääntyy cAMP-välitteisesti.
alhainen natriumpitoisuus (Na+) nefronien distaalisissa tiehyissä. Vapautumista säätelevät tällöin jukstaglomerulaarisoluihin kuuluvat macula densa -solut. Lisäys tapahtuu prostaglandiinien ja typpioksidin tuoton lisäyksen kautta, jotka puolestaan lisäävät cAMP-pitoisuuksia soluissa.
Edeltävät ja kaikki muut mekanismit, jotka merkittävästi vähentävät kalsiumpitoisuuksia (Ca2+), lisäävät cAMP-pitoisuuksia tai vähentävät cGMP-pitoisuuksia jukstaglomerulaarisolujen solulimassa, lisäävät reniinin vapautumista. Päinvastaiset vaikutukset Ca+-, cAMP- tai cGMP-pitoisuuksissa vähentävät sen vapautumista.
Vaikutukset

Vapautunut reniini kiertää veressä ja pilkkoo vereen pääosin maksasta erittynyttä angiotensinogeeniä angiotensiiniksi I. Angiotensiinikonvertaasi muuntaa tämän angiotensiiniksi II (AT II), joka on pääasiallinen verenpaineeseen vaikuttava angiotensiini. AT II supistaa suonia eri puolin kehoa verenpainetta siten kohottaen.
Veren AT II sitoutuu lisämunuaisten pintakerroksessa (zona glomerulosa) AT1-reseptoriin (angiotensiini II reseptorin alatyyppi 1). Tämä lisää kolesterolin tuontia lisämunuaissolujen mitokondrioihin ja aldosteronisyntaasien tuottoa. Syntaasit tuottavat kolesterolin aineenvaihduntatuotteista vereen aldosteronia, joka sitoutuu munuaisten distaalisissa tiehyissä aktivoivasti mineralokortikoidireseptoreihin. Näiden tumareseptorien aktivointi vähentää natriumin ja veden päätymistä virtsaan sekä lisää kaliumin poistumista virtsaan. Vesi lisää veren tilavuutta ja siten verenpainetta.
Rautjärvi (Heinola)

| Rautjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°11′15″N, 26°05′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Konniveteen 
Järvinumero:  14.131.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,3 m  
Pituus:  610 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,385 km  
Pinta-ala:  7,573 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRautjärvi 
Rautjärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Heinolan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,6 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,3 metriä mpy.
Saarijärven kihlakunta

Saarijärven kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kivijärvi, Kyyjärvi, Pylkönmäki ja Saarijärvi. Kihlakunta sijaitsi aluksi Keski-Suomen läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Länsi-Suomen läänissä.
Saarijärven pääkirjasto

| Saarijärven pääkirjasto |
| --- | --- |
 Saarijärven pääkirjaston sisäänkäynti.
Sijainti:  Sivulantie 12 43100 Saarijärvi
Koordinaatit:  62.70644°N, 25.25406°E
Tyyppi:  yleinen kirjasto
Saarijärven pääkirjasto, Saarijärvi: Kirjasto
Saarijärven pääkirjasto on Saarijärven kaupungin keskustaajamassa toimiva yleinen kirjasto. Saarijärven kirjasto on Keski-Suomen vanhin kirjasto. Nykyisen kirjastorakennuksen vieressä sijaitsee Saarijärven uusi koulu- ja kulttuurikeskus. Pääkirjaston ohella Saarijärven kaupunginkirjastoon kuuluu kaupunkia kiertävä kirjastoauto.
Saarijärven kaupunginkirjasto on vuodesta 2013 lähtien kuulunut Keski-Suomen maakunnan kirjastojen muodostamaan kirjastokimppaan eli Keski-kirjastoihin, jonka kokoelmat ja palvelut ovat Keski-kirjastojen jäsenkuntien asukkaiden käytettävissä.
Rockefeller Street

| ”Rockefeller Street” Getter Jaani |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Rockefeller Street
 Julkaistu: 24. tammikuuta 2011
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Sven Lõhmus
 Tyylilaji: electropop
 Kesto: 03.13
 Levy-yhtiö: Moonwalk
muut singlet
| ”Grammofon” 2010 | ”Rockefeller Street” 2011 |   |
Rockefeller Street on virolaislaulaja Getter Jaanin kappale. Rockefeller Street edusti Viroa Eurovision laulukilpailussa vuonna 2011. Kappale sijoittui 12. toukokuuta 2011 pidetyssä 2. semifinaalissa 9. sijalle ja 14. toukokuuta 2011 järjestetyssä finaalissa 24. sijalle 44 pisteellä.
Laulun säveltäjä Sven Lõhmus on kirjoittanut myös aiempia Viron edustuskappaleita. Kappaleet ovat edustaneet Viroa vuonna 2005 ja 2009.
Listasijoitukset

| Lista (2011) | Kärki sijoitus |
| --- | --- |
 Viron TOP 40: 4
Rolf Hochhuth

Rolf Hochhuth (oikealla) ja David Irving, 1966.
Rolf Hochhuth (1. huhtikuuta 1931 – 13. toukokuuta 2020) oli saksalainen näytelmäkirjailija. Hänen pääteoksensa on Der Stellvertreter. Ein christliches Trauerspiel (1963), johon pohjautuu myös Costa-Gavrasin elokuva Amen vuodelta 2002.
Näytelmää Der Stellvertreter on esitetty myös Suomen teattereissa nimellä Sijainen. Muita Hocchuthin suomeksi esitettyjä näytelmiä ovat Lakimiehet (Juristen, Tampereen Teatteri 1980), Naislääkärit (Ärztinnen, Tampereen Teatteri 1983) ja Judith (Joensuun kaupunginteatteri 1986).
Rolf Gupta

Rolf Gupta (s. 14. tammikuuta 1967 Uppsala, Ruotsi) on norjalainen kapellimestari ja säveltäjä.
Gupta opiskeli Norjan musiikkikorkeakoulussa sävellystä Olav Anton Thommessenin ja Lasse Thoresenin johdolla. Hän sai myös yksityisopetusta Per Nørgårdilta ja Antonio Bibalolta. Orkesterinjohdon opintonsa Gupta suoritti Jorma Panulan (Sibelius-Akatemia), Ilja Musinin ja Herbert Blomstedtin johdolla. Amsterdamin konservatoriossa hän sai opetusta cembalonsoitossa, musiikin analyysissä ja orkesterinjohdossa.
Kapellimestarina Guptan ohjelmisto on ulottunut periodisoittimin tulkitusta barokkimusiikista uusiin teoksiin. Hän on kantaesittänyt muiden muassa Ørjan Matren, Jan Erik Mikalsenin, Stian Westerhusin, Lars Petter Hagenin, Jon Øivind Nessin, Rolf Wallinin, Henrik Hellsteniuksen, Lasse Thoresenin, Olav Anton Thommessenin, Hans Werner Henzen, Luciano Berion, Magnus Lindbergin, Peter Maxwell Daviesin ja Per Nørgårdin teoksia. Gupta on johtanut useiden oopperoiden, kuten Joonan kirjan (Olli Kortekangas), Manifestin (Rolf Wallin), Den fjerde nattevaktin (Gisle Kverndokk), Der Alte von Bergen (Bernhard Lang) ja Reigenin (Reinhard Lang) kantaesitykset.
Gupta toimi vuosina 2003–2006 Norjan radion orkesterin ja vuosina 2004–2006 Norsk Barokkorkesterin pääkapellimestarina. Vuosina 2005–2013 hän oli Kristiansandin sinfoniaorkesterin ja Kildenin oopperan (Opera Sør) pääkapellimestarina ja taiteellisena johtajana. Gupta on myös usein toiminut vierailevana kapellimestarina ulkomaisissa orkestereissa ja oopperataloissa. Hän on saanut useita Spellemann-palkintoja, ja vuonna 1996 hänen orkesterisävellyksensä Chiaroscuro (1995) oli suositeltuna teoksena Unescon Kansainvälisessä säveltäjärostrumissa. Vuonna 2012 Gupta sai nimityksen Agderin yliopiston professoriksi.
Romakkajärvi (järvi)

| Romakkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°42′04″N, 24°35′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Romakkaoja 
Järvinumero:  67.962.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99 m  
Rantaviiva:  4,2662 km  
Pinta-ala:  62,488 ha  
Tilavuus:  0,0017160334 km³ 
Keskisyvyys:  2,75 m  
Suurin syvyys:  5,15 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiRomakkajärvi 
Romakkajärvi  on Lapissa Pellossa Lampsijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 62 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0017 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 5,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Raanujärven alueeseen (67.962) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99 metriä mpy.
Rocket (peruna)

| Rocket> kiinteämaltoinen peruna |
| --- | --- |
Alkuperämaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Risteytys:  F12/17 x D42/8
Kasvinjalostaja:  Plant Breeding International Cambridge Ltd
Ylläpito
Lajike-edustaja Suomessa:  Pyhäjoen Kantaperuna 1996
Lajikkeen ylläpitäjä:  Pyhäjoen Kantaperuna 1996
Rocket on varhainen perunalajike. Rocketin tärkkelyspitoisuus on 13,3 prosenttia. Se luokitellaan ominaisuuksiltaan kiinteämaltoiseksi perunaksi. Rocket on poistettu Suomen siemenperunaluettelosta.
Rocketia aikaisempi varhaisperuna on Swift. Sitä ei viljellä Suomessa, mutta sitä tuodaan kauppoihin Skånessa viljeltynä.
Aiheesta muualla

The European Cultivated Potato Database: Rocket
British Potato Council: Rocket
Suomen kiinteämaltoiset perunalajikkeet
Adora (1996)
Appell (1997)
Bintje (1910/1994)
Fambo (1986)
Felsina (1998)
Hankkijan Timo (1975)
Matilda (1988)
Nicola (1973)
Ostara (1962)
Rikea (2003)
Rocket (1996)
Siikli (1935)
Sini (1997)
Ukama (1994)
Velox (1999)
Venla (2002)
Suomen perunalajikkeet
Adora 1996/? |
Amazone 1993/1981 |
Annabelle (uusi) |
Appell |
Arielle (uusi) |
Asterix (myös Ruotsi) |
Barima † |
Bellona |
Bintje 1976/1910 (myös Ruotsi) |
Blue Congo |
Columbo  |
Ditta |
Fado 2015 |
Fambo |
Felsina (myös Ruotsi) |
Fontane |
Gloria 1996/1990 |
Hankkijan Tanu 1981/1981|
Hankkijan Timo 1977/1977|
Hankkijan Tomppa |
Hertha † 1987/1979 |
Idole 1995/1988 |
Jazzy 2015 |
Jussi 2015 |
Kardal 1994/1988 |
Kulta 1997/1997 |
Lady Amarilla 2015 |
Lady Britta 2015 |
Lady Cristi |
Lady Claire |
Lady Felicia o |
Lady Rosetta (myös Ruotsi) |
Lady Sara 2015 |
Matilda 1989/1985 (myös Ruotsi) |
Melody 2015 |
Musica 2015 |
Nicola 1994/1973 (myös Ruotsi) |
Ostara 1977-1994 ja 1996/1962 |
Olympia |
Pito 1976/1964 |
Posmo 1986/1978 |
Puikula 1985/maatiaisperuna |
Record † 1976/1932 |
Redstar |
Rikea |
Rocket † 1996|
Rosamunda 1986/1974 (myös Ruotsi) |
Sabina 1979/1976 (myös Ruotsi) |
Saline (uusi)  |
Satu 1996/1996 |
Saturna 1977/1964 |
Seresta |
Sieglinde (Siikli) 1976/1935 |
Sini 1977/1977 |
Solana |
Suvi 1977/1977   |
Swift (tuontiperuna)   |
Timate |
Ukama 1995/1976 (myös Ruotsi) |
Ute 1993/1982  |
Van Gogh 1993/1987 (myös Ruotsi)  |
Velox |
Venla |
Victoria |
Vital † 1996/?

 n • k •
Robert Koren

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 20. syyskuuta 1980 (ikä 44)
Syntymäpaikka: Radlje ob Dravi, Jugoslavia
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 175 cm
Lempinimi: Robbie
Seura
Seura: Hull City
Pelinumero: 22
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1996–2001 2001–2004 2004–2007 2007–2010 2010– | Dravograd Celje Lillestrøm West Bromwich Albion Hull City | 129 (17) 78 (22) 75 (19) 124 (16) 16 (5) |
Maajoukkue
| 2003– |  Slovenia | 47 (5) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 31. toukokuuta 2010.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 31. toukokuuta 2010.
Robert Koren (s. 20. syyskuuta 1980 Radlje ob Dravi, Jugoslavia) on slovenialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Englannin mestaruussarjassa pelaavaa Hull Cityä ja on Slovenian maajoukkueen kapteeni.