Mystras
Historia

Mystras syntyi Kreikan frankkivallan aikana vuonna 1249, kun Akhaian prinssi Vilhelm II Villehardouin rakennutti sinne palatsinsa sekä linnoituksen. Paikasta tuli Latinalaiseen keisarikuntaan kuuluneen Akhaian ruhtinaskunnan hallinnollinen keskus. Kaupungin alkuperäinen nimi oli Myzethras eli Myzithras (Μυζηθρᾶς), mikä oli todennäköisesti alueen maat alun perin omistaneen henkilön sukunimi.
Vuonna 1261 latinalaiset luovuttivat Mystraksen ja muita linnoituksia kaakkoisella Peloponnesoksella lunnaina Vilhelm II:sta, joka oli jäänyt Pelagonian taistelussa nikaialaisten vangiksi. Keisari Mikael VIII Palaiologos teki Mystraksesta tämän jälkeen Morean despotaatin pääkaupungin. Mystraksessa hallitsi yleensä Bysantin keisarin poika tai veli. Vilhelm II:n palatsia eli Mystraksen palatsia laajennettiin ja se toimi paitsi despoottien asuinpaikkana ja myös keisareiden toisena asuinpaikkana. Ajan kuluessa Mystras vaurastui, ja linnoituksen ympärille kehittyi suuri kaupunki, sillä lähiseutujen asukkaat hakivat sieltä turvaa slaavien kansainvaelluksilta. Samalla muun muassa antiikin Spartan paikka jäi käytännössä asumattomaksi. Lopulta Mystraksesta tuli Bysantin toiseksi merkittävin kaupunki Konstantinopolin jälkeen, ja siellä oli bysanttilaisella ajalla enimmillään 25 000 asukasta.
Mystras oli myös bysanttilaisen oppineisuuden viimeinen keskus. Uusplatonilainen filosofi Georgios Gemistos Plethon asui kaupungissa kuolemaansa vuonna 1452 asti. Hän perusti sinne filosofisen koulun, johon tuli oppilaita eri puolilta valtakuntaa. Plethon ja muut oppineet vaikuttivat Italian renessanssiin etenkin sen jälkeen, kun monet näistä muuttivat Mystraksen valtauksen jälkeen Firenzeen ja Roomaan. Kaupungissa kukoistivat myös arkkitehtuuri ja taide, mikä näkyy muun muassa sen kirkkojen ja luostareiden seinämaalauksissa.
Bysantin viimeinen keisari Konstantinos XI Palaiologos oli ennen hallitsijaksi tuloaan Morean despootti. Hänet kruunattiin keisariksi Mystraksessa vuonna 1448. Morean viimeinen despootti oli Demetrios Palaiologos. Hänen aikanaan kaupunki antautui osmanien hallitsija Mehmed II:lle vuonna 1460. Vuonna 1464 Sigismondo Malatesta onnistui valloittamaan kaupungin, mutta ei linnoitusta. Venetsialaiset valtasivat kaupungin ja linnan vuonna 1687. Tämän jälkeen kaupunki kukoisti jälleen. Siellä oli noin 40 000 asukasta, mikä on huomattavasti enemmän kuin esimerkiksi nykypäivän Spártin kaupungissa. Mystras oli muun muassa paikallisen silkkiteollisuuden keskus.
Venetsialaiset pitivät Mystrasta vallassaan vuoteen 1715, jolloin se päätyi jälleen osmaneille. Venäläiset polttivat kaupungin vuonna 1770 ja albanialaiset vuonna 1780. Osmanit hallitsivat kaupungissa aina vuonna 1821 alkaneeseen Kreikan vapaussotaan asti. Vapaussodan alettua Mystras oli yksi ensimmäisiä turkkilaisvallan alta vapautettuja linnoituksia. Ibrahim pašša kuitenkin tuhosi kaupunkia vielä vuonna 1825. Mystras hylättiin vuonna 1834 kuningas kuningas Oton annettua määräyksen Spártin kaupungin perustamisesta antiikin Spartan paikalle.
Mystraksen rauniot liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1989. Alueella on suoritettu kunnostuksia 1950-luvulta lähtien, ja osa sen luostareista ja kirkoista on käytössä.