stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keep Yourself Alive

| ”Keep Yourself Alive” Queen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Queen
 Julkaistu:  6. heinäkuuta 1973    lokakuu 1973
 Formaatti: 7"-single
 Tuottaja(t): Queen
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 03.42
 Levy-yhtiö: EMI, Elektra
Queenin muut singlet
|   | ”Keep Yourself Alive” 1973 | ”Liar” 1974 |
Keep Yourself Alive on brittiläisen Queen-yhtyeen kappale sen vuonna 1973 julkaistulta esikoisalbumilta Queen. Kappale oli myös yhtyeen ensisingle B-puolen ollessa myös yhtyeen esikoisalbumille kuuluva ”Son and Daughter”. Single ei saavuttanut sijoitusta Britanniassa eikä Yhdysvalloissa, missä singlen julkaisi EMI-yhtiön sijaan Elektra Records. Yhtye tuotti singlen itse.
Kappaleen kirjoittaja, kitaristi Brian May, on kertonut, että hän kirjoitti kappaleen sanoituksen alun perin ironiseksi ja kieli poskessa tehdyksi. Hänen mukaansa laulun sanoma kuitenkin muuttui Freddie Mercuryn laulettua sen nauhalle.
Kappaleet singlellä

A-puoli
Keep Yourself Alive – 3.42 (säv. Brian May)
B-puoli
Son and Daughter – 3.14 (säv. May)
Kivis

| Kivis |
| --- | --- |

 Kivis lokakuussa 2023.
Sijainti:  Kivistö, Vantaa Vantaankoskentie 69, 01700 Vantaa 
Avattu:  5. lokakuuta 2023
Omistaja:  eQ Liikekiinteistöt
Päävuokralaisia:  Lidl, S-market
Kerrospinta-ala:  24 300 m²
Kerrosten määrä:  3
Kotisivu
Kivis on Vantaan Kivistössä sijaitseva kauppa- ja palvelukeskus, joka avattiin 5. lokakuuta 2023. Kauppakeskuksen päävuokralaisia ovat Lidl ja S-market. Muita vuokralaisia ovat muun muassa Alko, Espresso House, Fitness24Seven, Gastro Pub Britannia, Normal ja Subway. Osa yrityksistä, kuten kauppa- ja palvelukeskukseen tuleva ravintola, käynnistää toimintansa myöhemmin samana syksynä.
Kivistön linja-autoterminaali valmistui suunnitelman mukaan kauppakeskuksen sivustalle marraskuussa 2023.
Lehto Group myi kauppakeskuksen eQ Liikekiinteistöille lokakuussa 2021. Alun perin kauppa- ja palvelukeskuksen piti avautua joulukuussa 2022, mutta suunnitteluprosessin aikana ilmenneiden puutteiden vuoksi valmistuminen myöhästyi.
Ei-kaupalliset palvelut

Julkisista palveluista rakennukseen siirtyi Kivistön kirjasto, joka 5. lokakuuta 2023 lähtien jatkoi toimintaansa osana kauppakeskuksen toisen kerroksen Mosaiikin kaupunkikulttuurikeskusta nimellä Mosaiikin kirjasto.
Tiloja Kiviksestä osoitettiin myös nuorisotoimelle, Vantaan aikuisopistolle ja lastenkulttuuritoiminnalle. Kivistön terveysasema aloitti toimintansa kauppa- ja palvelukeskuksen kolmannessa kerroksessa 10. lokakuuta 2023.
Kuvia

Kauppa- ja palvelukeskus Kivis Vantaan Kivistössä.
Kiviksen sisänäkymä.
Mosaiikin kirjasto toimii kauppa- ja palvelukeskus Kiviksen toisessa kerroksessa. Kirjaston vieressä on Mosaiikin nuorisotiloja. 2. kerroksessa toimii myös Kivistön hammashoitola.
Kivistön terveysasema sijaitsee Kiviksen 3. kerroksessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kivis Wikimedia Commonsissa
Ki (kana)

き hiraganalla tai キ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan /ki/, ja ne ovat kana-aakkostojen seitsemännellä sijalla ka- ja ku-tavujen välissä.
Alkuperä

Hiragana き ja katakana キ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 幾.
Tarkkeet

Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ぎ ja ギ, jotka lausutaan /gi/.
Latinisaatio

Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « ki », ja niiden soinnilliset vastineet « gi ».
Kirjoitus

Hiragana き kirjoitetaan kolmella vedolla:
Vaakaveto vasemmalta oikealle.
Vaakaveto vasemmalta oikealle ensimmäisen vedon alle hieman pidempänä.
Ensimmäiset vedot leikkaava diagonaalinen veto, joka muodostaa alhaalla oikealle avautuvan kaaren. Kaari voi katketa.
Katakana キ kirjoitetaan kolmella vedolla:
Vaakaveto vasemmalta oikealle.
Vaakaveto vasemmalta oikealle ensimmäisen vedon alle hieman pidempänä.
Ensimmäiset vedot leikkaava diagonaalinen veto ylhäältä alas.
Tietotekniikassa

Unicode-merkinnät:
き: U+304D
キ: U+30AD
ぎ: U+304E
ギ: U+30AE
Vetojen järjestys merkille き.
Vetojen järjestys merkille キ.
Koskenniska

Koskenniska Peltojoessa Inarissa.
Koskenniska eli kosken niska on kosken alku- eli yläosa, johon virtaveden rauhallisempi osuus päättyy . Uoman koskiosuus päättyy suvantoon tai uoman rauhallisempaan osuuteen, joten nämä kaksi kohtaa merkitsevät vesilläliikkujalle keskeytys- ja jatkamiskohtia. Niskalla vesi on usein matalaa, sillä virtaveden uomassa on siinä eroosiolle kova kynnyskohta. Matalan joen niskalla on usein ollut kahluupaikka.
Koskenniska paikannimenä

Jotkut asumispaikat ovat sijainneet kosken niskalla ja ne ovat saaneet siitä nimensä. Tällaisia paikkoja löytyy esimerkiksi:
Kiuruveden kirkonkylän luoteispuolelta laskee Koskenjoki, jonka alajuoksulla esiintyy kaikki kosken osat paikanniminä: mylly, koskenniska, vuolle ja suvanto.
Vuolenkoski, joka on syntynyt Kymijoen niskalle.
Koskenniska on kylä Pohjois-Iitissä.
Huutokoskessa on talo Koskenniska.
Öllölässä on Koskenniskan kulmakunta, jossa Öllölänjärvestä laskee Myllykoski Alajärveen.
Sodankylässä Kitisen Kelukosken voimalaitoksen yläpuolella sijaitsee Koskenniskan talo.
Konnetaabeli

Konnetaabeli (ransk. connétable < lat. comes stabuli, tallikreivi) on historiallinen arvonimi. Itä-Rooman keisarien ja frankkien valtakunnan hallitsijoiden hoveissa konnetaabeli oli tallimestari ja ratsuväen päällikkö. Myöhempinä aikoina nimitys tarkoitti Ranskassa armeijan ylipäällikköä, joka oli arvoasteikossa lähinnä kuningasta. Ranskan kuningas Ludvig XIII lakkautti konnetaabelin arvon 1627, mutta Ranskan keisari Napoleon I myönsi arvon veljelleen Ludvigille 1804. Napoleonin aikaa seuranneena restauraatiokautena arvo jälleen lakkautettiin.
Keräsjoen vesistö

Ruotsin päävesistöalueet
Keräsjoen vesistö (ruots. Keräsjokis avrinningsområde, vesistöaluetunnus 2) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Keräsjoen (ruots. Keräsjoki) ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 427 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma

Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Keräsjoki. Joen kokonaispituus on 60 kilometriä ja sen keskivirtaama (MQ) on 4,5 kuutiometriä sekunnissa. Joki laskee Itämereen noin 0,14 kuutiokilometriä vettä vuodessa. Talven jälkeen lumet sulavat ja aiheuttavat kevättulvan, jossa huippuvirtaamien keskiarvo (MHQ) on 42 kuutiometriä sekunnissa.
Vesistön valuma-alue

Vesistön pohjois- ja itäpuolella puolella sijaitsee sitä valtavasti suurempi Tornionjoen vesistö (tunnus 1) ja länsipuolella pieni Sangisjoen vesistö (tunnus 3). Merenrannikolla on vielä ojien ja purojen valuma-alueita, joiden yhteinen pinta-ala on lähes Keräsjoen vesistön suuruinen.
Vesistön valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (51,3 %), turve (33,4 %), kalliomaa (5,3 %), hiekka ja sora (4,8 %), multamaa (1,6 %), savimaa (0,8 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,4 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (69,9 %), soita ja kosteikkoja (22,9 %), viljelymaita (1,3 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,2 %) sekä joutomaita (3,4 %). Näiden lisäksi on 2,4 % vesistöjä.
Vesistön valuma-alue > Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Keräsjoen virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 2004–2019. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 4,78 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 42,8 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,72 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 4,5 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 42 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 35,8 m³/s on mitattu toukokuussa 2012 ja pienin 0,388 m³/s syyskuussa 2006. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi maaliskuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle.
Käännös suomeksi
Kongon demokraattisen tasavallan yleisvaalit 2018

Kongon demokraattisen tasavallan yleisvaalit 2018 järjestettiin Kongon demokraattisessa tasavallassa 30. joulukuuta 2018. Vaaleissa valittiin presidentti, 500 kansankokouksen edustajaa sekä 715 piirikuntaneuvostojen edustajaa.
Alustavat vaalitulokset oli tarkoitus julkaista 6. tammikuuta 2019 ja lopulliset tulokset 15. tammikuuta, ja presidentin oli määrä astua virkaan 18. tammikuuta, mutta 5. tammikuuta tulosten ilmoitettiin viivästyvän, sillä vasta puolet äänestyslipukkeista oli saatu kuljetettua ääntenlaskijoille. 10. tammikuuta maan vaalikomissio julisti UDPS-oppositiopuolueen ehdokkaan Félix Tshisekedin vaalien voittajaksi. Toiseksi tullut Martin Fayulu väitti vaalituloksia väärennetyiksi ja ilmoitti valittavansa asiasta maan perustuslakituomioistuimeen. Maan vaikutusvaltainen katolinen kirkko ja sen 40 000 vaalivalvojaa ovat ilmoittaneet epäilevänsä tuloksia ja uskovansa Fayulun todellisuudessa voittaneen vaalit. Monet ovat myös epäilleet Kabilan ja Tshisekedin tehneen kulissien takana sopimuksen vallanvaihdosta.
Kongon demokraattisen tasavallan perustuslain mukaan istuvan presidentin Joseph Kabilan toisen ja viimeisen kauden olisi tullut päättyä jo joulukuussa 2016. Yleisvaalit oli alun perin tarkoitus järjestää 27. marraskuuta 2016, mutta ne viivästyivät. Viranomaiset lupasivat tällöin järjestää vaalit vuoden 2017 loppuun mennessä. Tämäkään lupaus ei toteutunut, ja sekä maan sisäisen että kansainvälisen paineen vaikutuksesta lopulliseksi vaalipäiväksi päätettiin 23. joulukuuta 2018. Niitä jouduttiin kuitenkin siirtämään viikolla vaalimateriaalin ja tuhansien sähköisten äänestyskoneiden tuhouduttua tulipalossa maan pääkaupungissa Kinshasassa. Vuodesta 2001 lähtien hallinneella presidentti Kabilalla ei maan perustuslain nojalla ollut mahdollisuutta kolmanteen kauteen. Kabila ja hänen puolueensa PPRD kannatti vaaleissa maan entistä sisäministeriä Emmanuel Ramazani Shadarya, joka osallistui muodollisesti itsenäisenä ehdokkaana.
Presidentti Kabila on luvannut suorittaa vallanvaihdon rauhanomaisesti. Kyseessä on Kongon demokraattisen tasavallan ensimmäinen demokraattinen vallanvaihto maan itsenäistyttyä Belgiasta vuonna 1960.
Konnektio

Konnektio antaa geometriassa täsmällisen määritelmän kuljettaa tietoa käyrää pitkin. Modernissa geometriassa on monenlaisia konnektioita. Esimerkiksi affiinit konnektiot, jotka ovat kaikkein yksinkertaisimpia konnektioita, antavat keinon muuntaa moniston tangenttivektorit yhdestä pisteestä toiseen käyrää pitkin. Affiinin konnektio annetaan yleensä kovariantin derivaatan muodossa, joka tarkoittaa vektorikenttien suunnattuja derivaattoja. Siinä kuljetaan infinitesimaalinen muutos vektorikentässä annettuun suuntaan.
Keräsirkunjyvät

| Keräsirkunjyvät |
| --- | --- |
 Kyläsirkunjyvä (Lappula squarrosa)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Boraginales
Heimo::  Lemmikkikasvit Boraginaceae
Suku::  Keräsirkunjyvät Lappula  Gilib.
Katso myös
   Keräsirkunjyvät Wikispeciesissä   Keräsirkunjyvät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keräsirkunjyvät eli sirkunjyvät (Lappula) on lemmikkikasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on 76 lajia.
Ulkonäkö

Pohjoismaissa ja Suomessa kasvaa kolme luonnonvaraista sirkunjyvälajia: kalliosirkunjyvä, rikkasirkunjyvä ja kyläsirkunjyvä. Ne ovat yksi- tai kaksivuotisia karvaisia ruohoja, joiden kukinnot muistuttavat silmälemmikkejä eli lemmikkejä. Sirkunjyvien hedelmysten särmissä on tukevia koukkukarvoja, jotka ovat ankkuripäisiä.
Lajeja

kalliosirkunjyvä (Lappula deflexa → Hackelia deflexa)
rikkasirkunjyvä (Lappula patula, aiemmin L. marginata)
kyläsirkunjyvä (Lappula squarrosa)
Kalliosirkunjyvä kuuluu päivitetyssä luokituksessa korusirkunjyvien (Hackelia) sukuun.
Lajeja > Lajit Suomessa

Suomessa kalliosirkunjyvä on hyvin harvinainen, uhanalainen ja rauhoitettu kalliojyrkänteiden laji. Rikkasirkunjyvä ja kyläsirkunjyvä ovat Euroopasta levinneitä uustulokkaita.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sirkunjyvät (Lappula)
Suomen Lajitietokeskus: Keräsirkunjyvät – Lappula
ITIS: Lappula (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Lappula (englanniksi)
Flora of China: Lappula (englanniksi)
Gnu (yhtye)

| GNU |
| --- | --- |
 Gnu:n logo
Tiedot
Toiminnassa:  2002– 
Kotipaikka:  Oulu
Laulukieli:  suomi
Levy-yhtiö:  Gashopper, 2004–  
Infobox OKNimi-testi OK: 
GNU on suomalainen rockyhtye, joka on perustettu Oulussa vuonna 2002. Musiikissaan GNU yhdistelee elementtejä koko populaarimusiikin laajalta kentältä hennoista jazzsävyistä aina moderneihin päällekäyviin kitaravalleihin. Oman uniikin lisänsä yhtyeen tuotantoon antavat vokalisti Olavi Goblinin persoonalliset ja monitulkintaiset sanoitukset, jotka muodoltaan ovat lähempänä runoutta kuin normaalia rocklyriikkaa.
Historia

GNU perustettiin vuonna 2002. Ensimmäisen kokoonpanon muodostivat Olavi Goblin (laulu), Sebastian Ojanmies (kitara), Kiiminki Joe (rummut) ja Tapani Kuutio (kitara). Bassot samana vuonna julkaistulle "GNUhulluus"-demoäänitteelle soitti Joe ja keikoilla nähtiin vaihtuvia tuuraajia. Basistipulaan saatiin pysyvä ratkaisu Teuvo Vision liityttyä vahvuuteen alkuvuodesta 2003. Saman vuoden elokuussa motivaatio-ongelmien kanssa paininut Tapani Kuutio erosi yhtyeestä viikko ennen "Lumous"-demon nauhoituksia. Nelimiehinen GNU solmi levytyssopimuksen indieyhtiö Gashopperin kanssa keväällä 2004 ja kesän aikana nauhoitettiin Auringonlaskuja-debyyttialbumi, joka julkaistiin tammikuussa 2005. Samoihin aikoihin albumilla ja keikoilla vieraillut kosketinsoittaja Johannes Kastanja liittyi virallisesti yhtyeeseen. Vuoden loppupuolella GNU sulkeutui taas studioon ja äänitti levyn Eksyneet etsijät, joka ilmestyi huhtikuussa 2006.
Yhtyeen jäsenet

Olavi Goblin (laulu)
Sebastian Ojanmies (kitara)
Teuvo Visio (basso)
Kiiminki Joe (rummut)
Johannes Kastanja (koskettimet)
Julkaisut > Studioalbumit

Auringonlaskuja (2005)
Eksyneet etsijät (2006)
Julkaisut > Singlet

Huomaan (promosingle 2005)
Pakkasherra (promosingle 2005)
Pala tulessa! (2006)
Julkaisut > Omakustanteet

GNUhulluus (demo 2002)
Lumous (demo 2003)
Julkaisut > Muut julkaisut

”Itämaan taivas” mukana Black Gold -kokoelmalevyllä (2007)
Aiheesta muualla

GNU Myspacessa (englanniksi)
Koło fortuny

Koło Fortuny on Wheel of Fortunen puolalainen versio. Ohjelmaa esitettiin ensin 2. lokakuuta 1992 – 1. syyskuuta 1998. Toinen esityskausi alkoi 29. lokakuuta 2007 ja päättyi vuonna 2009 ja kolmas alkoi 10. syyskuuta 2017.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Koło Fortuny
Ki (albumi)

| Ki Devin Townsend Project |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008–2009
 Julkaistu: 25. toukokuuta 2009 (EU) 19. kesäkuuta 2009 (US)
 Tuottaja(t): Devin Townsend
 Tyylilaji: ambient, progressiivinen rock, heavy metal, blues
 Kesto: 66.50
 Levy-yhtiö: HevyDevy
Muut kannet
 Suojakotelon kansikuva
Listasijoitukset
  26. 
Devin Townsend Projectin muut julkaisut
|   | Ki 2009 | Addicted 2009 |
Devin Townsendin muut julkaisut
| Ziltoid the Omniscient 2007 | Ki 2009 | Addicted 2009 |
Ki on kanadalaisen muusikon Devin Townsendin kymmenes studioalbumi, sekä ensimmäinen alun perin neliosaiseksi kaavaillusta The Devin Townsend Project -sarjan albumista. Albumi julkaistiin toukokuussa 2009 Townsendin omalla levymerkillä HevyDevy Records. Albumista on julkaistu myös 1000 vihreän vinyylin painos. Tyylillisesti se on lähes akustista ja melko rauhallista tunnelmointia.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Devin Townsend, ellei toisin mainita.
A Monday – 1.43
Coast – 4.36
Disruptr – 5.49
Gato – 5.23
Terminal – 6.58 (säv. Townsend, Young)
Heaven Send – 8.54
Ain’t Never Gonna Win – 3.17 (säv. Townsend, Maxwell, Savoie, Young)
Winter – 4.48
Trainfire – 5.59
Lady Helen – 6.05
Ki – 7.21
Quiet Riot – 3.02
Demon League – 2.55
Kokoonpano > Muusikot

Devin Townsend – laulu, kitara, nauhaton basso, musiikkiohjelmointi
Duris Maxwell – rummut
Jean Savoie – basso
Dave Young – kosketinsoitin, piano
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Ché Aimee Dorval – laulu
Ryan Dahle – laulu (ensimmäinen "us or them" kappaleessa Gato)
Bjorn, Peter, Christopher, Grant, Corey, Jeremy, Ryan – laulu
Arvostelut

AllMusic:
Blabbermouth: 7.5/10
Chronicles of Chaos: 9.5/10
Desibeli.net:
Imperiumi.net:
Aiheesta muualla

Ki (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Ki (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Devin Townsend
| --- | --- |
Yhteistyökumppanit:   Gene Hoglan  Duris Maxwell  Jed Simon  Byron Stroud  Chris Valagao  Anneke van Giersbergen  Ryan Van Poederooyen  Adrian White  Dave Young 
Soolotuotanto:   Punky Brüster - Cooked on Phonics  Ocean Machine: Biomech  Infinity  Physicist  Terria  Devlab  The Hummer  Ziltoid the Omniscient  Empath  The Puzzle  Snuggles 
The Devin Townsend Band:   Accelerated Evolution  Synchestra 
Devin Townsend Project:   Ki  Addicted  Deconstruction  Ghost  Epicloud  Z²  Transcendence 
Casualties of Cool:  Casualties of Cool
Livealbumit:   By a Thread – Live in London 2011  The Retinal Circus 
Musiikkiboksit:  Contain Us
Aiheeseen liittyvää:   Strapping Young Lad  Steve Vai  The Wildhearts  Zimmers Hole
Kovaljeff

Kovaljeff on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Jyrki Kovaleff (oik. Kovaljeff) (1954–2009), näyttelijä
Kai Kovaljeff (s. 1985), mäkihyppääjä ja yhdistetyn hiihtäjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Koúnoupas

| --- | --- |
Muut nimet:  Agía Dýnami (Αγία Δύναμη)
Sijainti:  38°12′23″N, 25°54′59″E, Chíos Chíos, Pohjois-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Pohjoisen Egean saaret
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,015 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Koúnoupas (kreik. Κούνουπας) eli Agía Dýnami (Αγία Δύναμη, kath.kreik. Αγία Δύναμις, Agía Dýnamis) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Chíoksen saaren lounaisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,015 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Koúnoupas kuuluu Chíoksen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.
Kramfors

| Kramfors |
| --- | --- |
 Kramfors
 Koordinaatit: 62°55′50″N, 17°46′34″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västernorrlandin lääni
Maakunta:  Ångermanland
Kunta:  Kramforsin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  7,34 km²
Väkiluku:  5 990
 – Väestötiheys:  816,1 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kramfors on samannimisen Kramforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 990 asukasta.
Kramfors oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Väestönkehitys

| Kramforsin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 6 957 | 6 957 |
| 1965 | 1965 |    | 7 053 | 7 053 |
| 1970 | 1970 |    | 7 267 | 7 267 |
| 1975 | 1975 |    | 7 719 | 7 719 |
| 1980 | 1980 |    | 7 642 | 7 642 |
| 1990 | 1990 |    | 6 909 | 6 909 |
| 1995 | 1995 |    | 6 923 | 6 923 |
| 2000 | 2000 |    | 6 361 | 6 361 |
| 2005 | 2005 |    | 6 235 | 6 235 |
| 2010 | 2010 |    | 5 990 | 5 990 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kopula

Kopula (lat. copula, 'side', 'yhdysside') on kielitieteessä käytetty käsite, jolla tarkoitetaan lauseessa subjektin sekä predikatiivin tai adverbiaalin yhdistävää sanaa (yleensä verbi "olla"). Esimerkiksi englannissa kopulana käytetään myös muita sidossanoja, kuten "become", "seem" ja "feel" (joskin "be" (olla) on yleisin).
Joissakin kielissä kopulaa ei käytetä ollenkaan (malaiji, thai) ja joissakin vain tietyissä yhteyksissä (suomalainen viittomakieli, venäjä). Suomessa se jää helposti pois retorisen toiston yhteydessä ("Elämmekö tietämättämme aikaa, jossa sota on rauhaa, vapaus orjuutta ja tietämättömyys voimaa?"), uutisten otsikoinnissa ("Bagdad raunioina") ja monissa vakiintuneissa ilmaisuissa ("edessä loistava tulevaisuus").
Suomeen kopulan käyttö on tullut  indoeurooppalaisten kielten vaikutuksesta.
Kongon kansantasavalta

Kongon kansantasavalta (ransk. République populaire du Congo) oli marxilais-leniniläinen sosialistinen valtio Keski-Afrikassa, joka perustettiin Kongon tasavallassa vuonna 1969. Tämä Kongon työväenpuolueen johtama valtio kesti vuoteen 1991 asti, jolloin Neuvostoliiton hajoamisen seurauksena valtion aikaisempi nimi palautettiin ja André Milongosta tuli valtion pääministeri.
Kongon kansantasavallan presidentti Marien Ngouabi Romanian sosialistisen kansantasavallan presidentin Nicolae Ceaușescun kanssa vuonna 1972.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kongon kansantasavalta Wikimedia Commonsissa
Krišjānis Berķis

Krišjānis Berķis (s. 26. huhtikuuta 1884 Īslīce, lähellä Bauskaa, Kuurinmaa– 29. heinäkuuta 1942 Perm, Neuvostoliitto) oli latvialainen kenraali ja ministeri.
Berķis avioitui suomalaisen Hilma Lehtosen (1887-1961) kanssa Hämeenlinnassa 1909 palvellessaan tsaarin armeijassa Suomessa. Berķis kunnostautui ensimmäisessä maailmansodassa ja nousi suureen maineeseen kotimaassaan latvialaisten kiväärimiesten upseerina ja myöhemmin Latvian vapaussodassa. Hänestä tuli kenraali 1925. Berķis oli Kārlis Ulmaniksen lähimpiä miehiä ja osallistui tämän vallankaappaukseen toukokuussa 1934. Puoli vuotta myöhemmin Berķis nousi sotaväen päälliköksi ja keväällä 1940 hänet nimitettiin lisäksi sotaministeriksi. Hän kuoli venäläisten vankina Permin vankilan sairaalassa. Hänellä ja Hilma Lehtosella oli poika, Valentin, joka kuoli myös Venäjällä, ja pojanpoika, joka katosi. Hilma Lehtonen pääsi lopulta Suomeen ja kuoli Hämeenlinnassa.
Kongon demokraattisen tasavallan presidentti

| Kongon demokraattisen tasavallan presidentti |
| --- | --- |
 Président de la République démocratique du Congo
 
 
 Nykyinen Félix Tshisekedi 24. tammikuuta 2019 lähtien
Virka-asunto:  Palais de la Nation, Kinshasa
Kauden pituus:  5 vuotta, uudelleenvalinta mahdollinen
Perustettu:  1. kesäkuuta 1960
Ensimmäinen:  Joseph Kasa-Vubu
Kongon demokraattisen tasavallan presidentti on Kongon demokraattisen tasavallan valtiopäämies ja asevoimien ylipäälikkö.
Virka perustettiin alun perin 1960. Presidentti Mobutu Sese Seko muutti maan nimen Zaireksi vuonna 1971 ja virasta tuli Zairen presidentti. Mobutun syrjäyttämisen jälkeen maa sai vanhan nimensä takaisin.