stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Soturikissat
Saagat > Toinen saaga: Uusi profetia (The New Prophecy)

Toisen sarjan alussa neljä kissaa eri klaaneista saa Tähtiklaanilta merkin lähteä etsimään klaaneille uutta reviiriä. Kolmannessa kirjassa klaanit muuttavat uusille reviireille.
Ensimmäisestä saagasta poiketen päähenkilönä ei seikkailekaan enää Tulitähti, vaan päähenkilön paikalla seikkailevat monesta eri klaanista tulevat kissat, jotka ovat saaneet Tähtiklaanilta käskyn lähteä etsimään uutta reviiriä. Matkalla he tapaavat monta eri eläintä ja saavat uusia ystäviä.
Keskiyö.  (Midnight, 2005)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2012.
Kuunnousu.  (Moonrise, 2005)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2012.
Aamunkoi.  (Dawn, 2005)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2013.
Tähtiyö.  (Starlight, 2006)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2013.
Iltahämärä.  (Twilight, 2006)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2014.
Auringonlasku.  (Sunset, 2006)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2014.
Saagat > Kolmas saaga: Kolmikon mahti (Power of Three)

Kolmas sarja on jatkoa Uusi profetia -sarjalle. Se kertoo Tulitähden lapsenlapsista Leijonaroihusta, Närhisulasta ja Paatsamalehdestä sekä heidän taipaleestaan klaanissa.
Näkö.  (The Sight, 2007)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2015.
Pimeyden joki.  (Dark River, 2007)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2015.
Karkotus.  (Outcast, 2008)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2015.
Pimennys.  (Eclipse, 2008)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2016.
Pitkät varjot.  (Long Shadows, 2008)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2016.
Auringonnousu.  (Sunrise, 2009)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2016.
Saagat > Neljäs saaga: Tähtien enne (Omen of the Stars)

Tähtien enne on neljäs soturikissasaaga, jossa seikkailevat sarjasta tutut Närhisulka ja Leijonaroihu, jotka löytävät ennustuksessa mainittuun kolmikkoon kuuluvan kissan, Kyyhkytassun. Lisäksi Synkkä Metsän metsän salainen tapa kouluttaa klaanikissoja tuhotakseen elävät kissat alkaa paljastua.
Neljäs oppilas.  ((The Fourth Apprentice, 2009))  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2017.
Etäiset kaiut.  ((Fading Echoes, 2010))  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2017.
Yön kuiskaukset.  ((Night Whispers, 2010))  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2017.
Kuun merkki.  ((Sign of the Moon, 2011))  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2018.
Unohdettu soturi.  ((The Forgotten Warrior, 2011))  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2018.
Viimeinen toivo.  ((The Last Hope, 2012))  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2018).
Saagat > Viides saaga: Klaanien synty (Dawn of the Clans)

Klaanien synty on viides soturikissasaaga, joka kertoo muinaisista kissoista ja siitä, miten ne perustivat viisi klaania.
Auringon polku.  (The Sun Trail, 2013)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2019.
Myrskyn aika.  (Thunder Rising, 2013)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2019.
Ensimmäinen taistelu.  (The First Battle, 2014)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2019.
Hehkuva tähti.  (The Blazing Star, 2014)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2020.
Jaettu metsä.  (A Forest Divided, 2015)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2020.
Tähtien polku.  (Path of Stars, 2015)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2020.
Saagat > Kuudes saaga: Varjojen aika (A Vision of Shadows)

Varjojen aika on kuudes saaga, joka kertoo jälleen järven ympärillä asuvista kissoista, kun viides klaani saapuu järvelle ja Varjoklaani hajoaa.
Oppilaan tehtävä.  (The Apprentice's Quest, 2016)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2021.
Myrsky ja varjo.  (Thunder and Shadow, 2016)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2021.
Pirstoutunut taivas.  (Shattered Sky, 2017)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2021.
Synkin yö.  (Darkest Night, 2017)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2022.
Tulijoki.  (River of Fire, 2018)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2022.
Raivoava myrsky.  (The Raging Storm, 2018)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2022.
Saagat > Seitsemäs saaga: Rikottu laki (The Broken Code)

Rikottu laki on seitsemäs Soturikissat-saaga. Se seuraa klaaneja järvellä Varjojen aika -saagan tapahtumien jälkeen. Päähenkilöt ovat Varjonäky, Juurilähde ja Siilihalla, jotka kohtaavat haasteita yrittäessään tuoda hiljentynyttä Tähtiklaania takaisin.
Kadonneet tähdet.  (Lost Stars, 2019)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2022.
Hyytävä hiljaisuus.  (The Silent Thaw, 2019)  Suomentanut Nana Sironen. WSOY, 2023.
Pimeyden verho. (Veil of shadows, 2020). Suomentanut Nana Sironen, WSOY 2023.
Piilevä pahuus. (Darkness Within, 2020). Suomentanut Nana Sironen, WSOY 2023.
Tähdetön maa. (The Place of No Stars, 2021) Suomentanut Nana Sironen, WSOY 2024.
Valo usvassa. (A Light in the Mist, 2021) Suomentanut Nana Sironen, WSOY 2024.
Erikoisseikkailut

Erikoisseikkailut eivät kuulu mihinkään tiettyyn soturikissasaagaan, vaan ne kertovat yleensä jonkun tietyn kissan tai klaanin kohtalosta tai ”erikoisseikkailusta”. Yleensä tämä on aiemmin kirjoissa esiintynyt kissa tai klaani, jonka menneisyyttä ja taustoja erikoisseikkailussa selvennetään. Myös muita erikoisseikkailuita on ilmestynyt alla mainittujen lisäksi, tosin englanniksi.
Tulitähden tehtävä.  (Firestar's Quest, 2007)  Suomentanut Vesa-Matti Paija. Art House, 2012.
Taivasklaanin kohtalo.  (SkyClan's Destiny, 2010)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2013.
Sinitähden tarina.  (Bluestar's Prophecy, 2009)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2014.
Väärätähden lupaus.  (Crookedstar's Promise, 2011)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2016.
Keltahampaan salaisuus.  (Yellowfang's Secret, 2012)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2016.
Pitkätähden kosto.  (Tallstar's Revenge, 2013)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2017.
Vatukkatähden myrsky.  (Bramblestar's Storm, 2014)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2019.
Perhon Lennon näky.  (Moth Flight's Vision, 2015)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2020.
Haukkasiiven taival.  (Hawkwing's Journey, 2017)  Suomentanut Nana Sironen. WSOY, 2023.
Novellit

Novellit ovat lyhyitä tarinoita tietystä kissasta.
Kertomattomia tarinoita.  (The Untold Stories, 2013)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2018.
Kertomuksia klaaneista.  (Tales from the Clans, 2014)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2020.
Klaanien varjoja.  (Shadows of the Clans, 2016)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2021.
Klaanien legendoja.  (Legends of the Clans, 2017)  Suomentanut Nana Sironen. WSOY, 2024.
Klaanien kirjat

Klaanien kirjat ovat lisätietoa antavia kirjoja ja syventävät lukijan tietoa klaanielämästä.
Klaanien salaisuudet.  (Secrets of the Clans, 2007)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2018.
Klaanien laki.  (Code of the Clans, 2009)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2019.
Klaanien taistelut.  (Battles of the Clans, 2010)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2021.
Klaanien kissat.  (Cats of the Clans, 2008)  Suomentanut Nana Sironen. Art House, 2022.
Mangat

Toistaiseksi vain yksi mangasarja, Graystripe's Adventure, on suomennettu. Mangasarjassa esiintyy Harmaaraita, joka joutuu kaksijalkojen sieppaamaksi ja aloittaa paluumatkansa klaanien luokse kotikisu Millin kanssa.
Kadonnut soturi.  (The Lost Warrior, 2007)  Suomentanut Kirsi Ohrankämmen. Pauna Media Group, 2009.
Soturin turvapaikka.  (Warrior's Refuge, 2007)  Suomentanut Kirsi Ohrankämmen. Pauna Media Group, 2009.
Soturin paluu.  (Warrior's Return, 2008)  Suomentanut Kirsi Ohrankämmen. Pauna Media Group, 2010.
Aiheesta muualla

Soturikissat Wiki
Warriors Wiki (englanniksi)
Kirjasarjan sivusto (englanniksi)
Kihniön vapaaseurakunta

| Kihniön vapaaseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  vapaakirkollisuus
Kirkkokunta:  Suomen Vapaakirkko
Perustettu:  1928
Pääkirkko:  Kirkkotie 1 39820 Kihniö
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kihniön vapaaseurakunta on Kihniössä toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1928. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Kihniön Niskoskylässä Kirkkotiellä. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan.
Seurakunnan toimintaan kuuluu seurakuntatyön ohella lapsi- ja nuorisotyö, vanhustyö, lähetystyö sekä musiikkitoiminta . Keskeistä seurakunnan toiminnassa on jumalanpalvelus. Lisäksi seurakunnassa on pidetty rukouspiirejä sekä yhteistä pyhäkoulua Parkanon kanssa.
Vapaakirkollisuus on tullut Kihniöön pääasiassa Kankaanpään ja Parkanon kautta 1900-luvun alkupuolella. Tuolloin muutamat evankelistat pitivät kokouksia. Vapaakirkollisuus sai jalansijaa erityisesti Nisoskylässä. Kihniön vapaaseurakunta on järjestäytynyt vuonna 1928.
Vapaaseurakunnan rukoushuone valmistui vuonna 1952 talkootyönä. Se tehtiin puusta käsittäen keittiön ja kokoussalin, joiden pinta-ala on noin 100 neliömetriä. Lisäksi rakennettiin pappila. Vapaaseurakunnalla on lisäksi oma hautausmaa.
Seurakunnan johtajina ovat toimineet muun muassa Hermanni Niemi, Ville Niemistö, Arvo Luoma ja Arvo Oksanen. Seurakunnan pastoreina ja saarnaajina ovat toimineet muun muassa Usko Murtonen, Lauri Uitto, Hilding Koivuniemi ja Kauko Kulju. 1900-luvun alussa liikkeen jäsenmäärä oli noin 40–50 ja 1950-luvulle tultaessa seurakunnassa oli noin 300 jäsentä. Seurakunnan toimintaan on osallistuttu myös Nerkoon kylästä, Kankarista sekä Virroilta.
Korkeakosken koulu

Korkeakosken koulun vanhin puurakenteinen koulurakennus.
Korkeakosken koulu on Kotkassa Korkeakosken kaupunginosassa sijaitseva peruskoulu, jossa toimivat vuosiluokat 1–6. Vuonna 2023 koulun oppilasmäärä oli 165.
Historia

Kymin kunnan Korkeakosken koulu aloitti toimintansa vuonna 1909 Kierikkalan kylässä Kymijoen Korkeakoskenhaaran länsipuolella. Oma puurakenteinen koulurakennus Kymijoen itäpuolelle Korkeakosken kylään valmistui vuonna 1911. Samalle tontille puukoulun kanssa valmistui vuonna 1935 kivirakenteinen koulurakennus ja vuonna 1955 niin sanottu pahvikoulu. Koulurakennuksista vanhimmassa eli puukoulussa toimii nykyisin päiväkoti, mihin tarkoitukseen rakennus peruskorjattiin vuonna 2005.
Korkeakosken koulun perustamiseen vaikutti koululaisten pitkä matka Helilään asti kouluun. Koulupiiriin kuuluivat Korkeakosken, Eskolan, Kierikkalan ja Laajakosken kylät. Korkeakosken koulun perustamisen jälkeen koulupiirin pohjoisosiin perustettiin myöhemmin Pernoon ja Kymin (alun perin Kankaan) koulut, joiden oppilaat tulivat Laajakosken, Peippolan ja Pernoon kylien alueelta. Näiden koulujen lakkauttamisen jälkeen oppilaat käyvät taas Korkeakosken koulua.
Aiheesta muualla

Korkeakosken koulun verkkosivut
Värimääritys

Valokuva määritettynä oranssiin ja sinivihreään.
Värimääritys tarkoittaa elokuvien teossa, videoeditoinnissa tai valokuvauksessa värien muokkaamista tietyn tunnelman tai tarkoituksen yhdenmukaiseen esittämiseen. Värimääritys eroaa värikorjauksesta, jossa kuvia muokataan todellisuutta vastaaviksi. Värimääritystä käytetään osana tarinan kertomista, esimerkiksi lämpimiin tai viileisiin sävyihin. Värimääritys tehdään usein kun muut muutokset on tehty. Värimäärityksellä tehdään yhdenmukainen ilme kun kuvataan eri kulmista ja eri tilanteissa. Elokuvat voivat muuttua lämpimistä sävyistä kylmempiin ja uhkaavampiin sävyjen muutoksilla.
KiVa Koulu

KiVa Koulu -logo
KiVa Koulu on koulukiusaamisen vähentämiseen ja ennaltaehkäisyyn pyrkivä toimenpideohjelma. Ohjelma käynnistettiin Suomessa syksyllä 2007 aluksi 39 koulussa (noin 4 000 oppilasta). Valtakunnalliseksi hanke laajeni lukuvuonna 2009–2010. Ohjelman käyttäjiksi rekisteröityi noin 90 prosenttia Suomen perusopetusta antavista kouluista, mutta kun ohjelma otti käyttöön lisenssimaksut vuonna 2016, mukana oli hiukan alle puolet Suomen peruskouluista vuonna 2019.
Ennaltaehkäisevillä toimenpiteillä on KiVa Koulussa tärkeä rooli. KiVa-oppitunneilla käsitellään ryhmässä toimimista ja ryhmäpainetta, tunteita ja niiden säätelyä sekä kiusaamisen tunnistamista ja kiusatuksi joutuneen aktiivista puolustamista. Ennaltaehkäisyn ohella ohjelma tarjoaa välineitä kiusaamistapausten selvittämiseen. Selvittämiskeskusteluissa korostetaan kiusaajan ja kiusatun kanssa keskustelua erikseen sekä seurantakeskusteluiden järjestämistä, jotta kiusatulta saadaan varmistettua, että kiusaaminen on todella loppunut. Ohjelma pyrkii antamaan konkreettisia työvälineitä kiusaamisteeman käsittelemiseksi oppitunneilla ja esille tuleviin kiusaamistapauksiin puuttumiseksi.
Ohjelma on kehitetty Turun yliopistossa opetusministeriön ja nykyisen Business Finlandin rahoituksella psykologian professori Christina Salmivallin ja erityisasiantuntija Elisa Poskiparran johdolla, ja sen vaikuttavuutta on tutkittu säännöllisesti vuodesta 2009 alkaen erilaisilla satunnaistetuilla koe-kontrolliasetelmalla.
Vaikutus

KiVan perustajan Christina Salmivallin mukaan 4.–6. luokkalaisten kiusaaminen ja kiusatuksi joutuminen väheni KiVa kouluissa 30–40 prosentilla ensimmäisenä vuonna. Useita vuosia mukana olleissa kouluissa kiusaajien määrä oli hänen mukaansa vähentynyt noin 50 prosentilla. Ohjelman käynnistämisen yhteydessä tehdyn vaikuttavuustutkimuksen jälkeen Suomessa ole tehty vertailua KiVa-ohjelmaan kuuluvien ja kuulumattomien koulujen välillä. 2010-luvun loppupuolella sekä 2020-luvulla on kuitenkin julkaistu vertailevaa tutkimusta liittyen ohjelman toimivuuteen ulkomailta, kuten Englannista  ja Hollannissa. Tutkimusten mukaan KiVa-koulu vähensi kiusaamisen määrää.
Englannin ja Hollannin lisäksi vuonna 2018 KiVa Koulu -ohjelmaa (KiVa antibullying program) toteutetaan ja/tai sen vaikuttavuutta on tutkittu myös Belgiassa, Chilessä, Espanjassa,  Italiassa, Meksikossa, Ruotsissa, Uudessa-Seelannissa, Unkarissa, Virossa sekä Eurooppa-koulujen ketjussa mm. Luxemburgissa.
Kritiikki

KiVa-ohjelmaa ja siitä tehtyjä tutkimuksia on myös kritisoitu. Esimerkiksi vakavaan yläkouluissa tapahtuvaan koulukiusaamiseen on kaivattu tehokkaampia toimenpiteitä kuin mitä KiVa Koulu -ohjelmassa yleensä käytetään tai esitetään. Mediassa esiintyneiden kommenttien perusteella osa kiusaamisen uhreista pitää ohjelmaa tehottomana tai jopa kertoo sen lisänneen heidän ahdistustaan . Ohjelman kehittäjien mukaan tämä johtuu siitä, että koulut käyttävät ohjelmaa väärin. Näissä kuvauksissa nousee esille, että yleisimmin harmia aiheuttaa kiusaamisen uhrin ja kiusaajan väliset tapaamiset ja neuvottelut. Uhrin ja kiusaajien välisessä selvittelykeskustelussa tarkoitus on selvitellä kiusaamista kuulemalla erikseen kumpaakin osapuolta. Käytännössä tilanne on kuitenkin kiusaamisen vastaisen työn ammattilaisen Tina Holmberg-Kaleniuksen mukaan mennyt niin, että kiusaaja ja kiusattu istutetaan saman pöydän ääreen, ja kiusattu on ollut yksin kiusaajia vastaan eikä ole uskaltanut kertoa totuutta, josta on seurannut traumoja kiusatuille.
Selvittämiskeskustelut, jossa paikalla olisi sekä kiusattu että kiusaaja eivät kuitenkaan sellaisenaan sisälly ohjelmaan. Ohjelman puitteissa kouluja ohjeistetaan keskustelemaan aina kiusaajan ja kiusatun kanssa erikseen, jotta kiusaajalla ei olisi mahdollisuutta hyväksikäyttää valta-asemaansa selvittämistilanteessa. Ohjelman mukaan esimerkiksi kiusaajaa ja kiusattua ei tulisi koskaan pakottaa samaan selvittämiskeskusteluun, vaikka koulut näin monesti tekevätkin. Osin ohjelman väärinkäyttöön liittyvistä syistä on Holmberg-Kaleniuksen mukaan kiusaamisen uhreilta tuleva palaute KiVa koulusta on pääosin hyvin kriittistä.
Aiheesta muualla

KiVa Koulu - Tehdään se yhdessä! (suomeksi) (kivakoulu.fi)
KiVa International - Welcome to KiVa school! (englanniksi) (kivaprogram.net)
Suomalainen kiusaamista vastaan taisteleva ohjelma nousi ”internetin etusivulle”  15.2.2016. Helsingin Sanomat, hs.fi. Viitattu 6.6.2017.
Anti-bullying program focused on bystanders helps the students who need it the most. Study reports on success of model used in Finland  2.2.2016. sciencedaily.com. Viitattu 6.6.2017. (englanniksi)
William Jennings Bryan

| William Jennings Bryan |
| --- | --- |

Yhdysvaltain ulkoministeri
 5. maaliskuuta 1913 – 9. kesäkuuta 1915  
Edeltäjä:  Philander C. Knox
Seuraaja:  Robert Lansing
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. maaliskuuta 1860
Kuollut: 26. heinäkuuta 1925 (65 vuotta)
Ammatti:  juristi
Puoliso:  Mary Baird Bryan
Tiedot
Puolue:  Demokraatti
Uskonto:  presbyteeri
 Nimikirjoitus
William Jennings Bryan (19. maaliskuuta 1860 Salem, Illinois – 26. heinäkuuta 1925 Dayton, Tennessee) oli yhdysvaltalainen lakimies ja poliitikko, joka toimi ulkoministerinä 1912–1915 ja oli kolmesti demokraattipuolueen presidenttiehdokkaana.
Bryan valittiin vuonna 1890 demokraattina Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen Nebraskasta, joskin hän oli nuorempana toiminut People's Party -populistipuolueessa. Hän oli ehdolla senaattiin 1894, mutta ei tullut valituksi. Hän oli demokraattien presidenttiehdokas vuoden 1896 vaaleissa. Tärkeimpiä hänen poliittisista tavoitteistaan oli kaksimetallikannan ajaminen useimpien liikemiesten kannattaman kultakannan sijasta. Hän menetti kuitenkin populistipuolueen tuen valittuaan Arthur Sewallin varapresidenttiehdokkaakseen ja hävisi vaalit William McKinleylle valitsijamiesäänillä 271–176. Hän hävisi yhteensä kolmet presidentinvaalit vuosina 1896, 1900 ja 1908.
Ulkoministerinä ensimmäisen maailmansodan aikana

Presidentti Woodrow Wilson nimitti Bryanin ulkoministerikseen vuonna 1913 Bryanin autettua Wilsonia voittamaan vuoden 1912 presidentinvaalit. Ensimmäinen maailmansota syttyi 1914. Bryan erosi tehtävästään syyskuussa 1915, koska hän rauhanaktivistina vastusti Wilsonin toimia Saksaa vastaan Lusitanian upottamisen jälkeen. Sen jälkeen Wilson teki itse kaikki merkittävät päätökset.lähde?
Rauhanaatteen ja kieltolain kannattaja – darwinismin vastustaja

Bryan oli rauhanaktivisti ja kieltolain kannattaja. Hänet tunnetaan parhaiten vuonna 1925 käydystä John T. Scopesin "apinaoikeudenkäynnistä", jossa hän syytti Scopesia darwinismin opettamisesta. Bryan katsoi, että oppi johtaisi sosiaalidarwinismin leviämiseen ja tämä viidakon laki hävittäisi yhteiskunnasta lähimmäisenrakkauden. Hän kuoli vain viisi päivää oikeudenkäynnin jälkeen  Daytonissa.
Bryanin kampanjoinnin vaikutuksesta kongressi hyväksyi vuonna 1918 Yhdysvaltain perustuslain kahdeksannentoista lisäyksen, joka saattoi kieltolain voimaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta William Jennings Bryan Wikimedia Commonsissa
| n k  Yhdysvaltain ulkoministerit |
| --- | --- | --- |
|  Jefferson  Randolph  Pickering  Marshall  Madison  Smith  Monroe  Adams  Clay  Van Buren  Livingston  McLane  Forsyth  Webster  Upshur  Calhoun  Buchanan  Clayton  Webster  Everett  Marcy  Cass  Black  Seward  Washburne  Fish  Evarts  Blaine  Frelinghuysen  Bayard  Blaine  Foster  Gresham  Olney  Sherman  Day  Hay  Root  Bacon  Knox  Bryan  Lansing  Colby  Hughes  Kellogg  Stimson  Hull  Stettinius  Byrnes  Marshall  Acheson  Dulles  Herter  Rusk  Rogers  Kissinger  Vance  Muskie  Haig  Shultz  Baker  Eagleburger  Christopher  Albright  Powell  Rice  Clinton  Kerry  Tillerson  Pompeo  Blinken  |  Jefferson  Randolph  Pickering  Marshall  Madison  Smith  Monroe  Adams  Clay  Van Buren  Livingston  McLane  Forsyth  Webster  Upshur  Calhoun  Buchanan  Clayton  Webster  Everett  Marcy  Cass  Black  Seward  Washburne  Fish  Evarts  Blaine  Frelinghuysen  Bayard  Blaine  Foster  Gresham  Olney  Sherman  Day  Hay  Root  Bacon  Knox  Bryan  Lansing  Colby  Hughes  Kellogg  Stimson  Hull  Stettinius  Byrnes  Marshall  Acheson  Dulles  Herter  Rusk  Rogers  Kissinger  Vance  Muskie  Haig  Shultz  Baker  Eagleburger  Christopher  Albright  Powell  Rice  Clinton  Kerry  Tillerson  Pompeo  Blinken  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove  US Congress 
Muut:  NARA  SNAC 2  IdRef
Chia

Chia voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
chiasalvia (Salvia hispanica), salvioiden sukuun kuuluva kasvilaji, tunnettu chiansiemenistä
Paikkoja

Chía, Kolumbia
Chía, Espanja
Chia, Italia
Nimiä

italialainen ja espanjalainen sukunimi
Sandro Chia (s. 1946), italialainen maalari ja kuvanveistäjä
kiinalainen sukunimi (myös Xie tai Tse)
Alyssa Chia (s. 1974), taiwanilainen näyttelijä
Amber Chia (s. 1981), malesialainen malli
Danny Chia (s. 1972), malesialainen golfin pelaaja
Eric Chia (1930–2008), malesialainen liikemies
Nelson Chia, singaporelainen näyttelijä ja ohjaaja
Nicholas Chia (1938–2024), singaporelainen katolinen arkkipiispa
Pei-yuan Chia (s. 1939), yhdysvaltalainen liikemies
Steve Chia (s. 1970), singaporelainen poliitikko
Chia voi olla myös etunimi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Chia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vapaudenkatu (Lahti)

Gösta Juslénin funkkisrakennus vuodelta 1939 osoitteessa Vapaudenkatu 2.
Vapaudenkatu on Lahden keskustassa sijaitseva merkittävä kulkuväylä ja kauppakatu. Se kulkee itä–länsisuuntaisesti sen eteläpuolella sijaitsevan kaupungin pääkadun, Aleksanterinkadun, myötäisesti. Katu alkaa lännestä Lahdenkadun risteyksestä ja päättyy Saimaankadun risteykseen, jossa se muuttuu Laaksokaduksi.
Vapaudenkadun kautta liikennöi useita Lahden seudun liikenteen paikallisbussilinjoja. Katu on yksisuuntainen.
Vapaudenkadun palveluihin kuuluu muun muassa Lahden kauppatori, Lanunaukio, Kuvapalatsi, Kauppakeskus Trio ja lukuisia kauppoja ja ravintoloita.
Puolustusvoimien valtakunnallinen itsenäisyyspäivän paraati järjestettiin Lahdessa vuonna 2021, jolloin paraatin ohimarssi kulki Vapaudenkadun kautta.
Vapaudenkatu tunnetaan Lahdessa myös lempinimellä Vapari.
Tuglas-seura

| Tuglas-seura |
| --- | --- |

Perustettu:  1982
Toimiala:  ystävyysseura
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  3 226
Toiminnanjohtaja:  Jaana Vasama
Puheenjohtaja:  Kirsti Narinen
Jäsenlehti:  Elo
Aiheesta muualla
tuglas.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuglas-seura ry (aik. Friedebert Tuglas -seura r.y., vir. (Friedebert) Tuglase Selts) on suomalaisten ja virolaisten välinen ystävyysseura. Tuglas-seura perustettiin 3. toukokuuta 1982 vahvistamaan suomalaisten ja virolaisten keskinäisiä kulttuurisiteitä. Yhdistyksen nimi juontuu tunnetun virolaisen kirjailijan Friedebert Tuglasin nimestä. Seuralla on ollut kymmenen paikallisseuraa, mutta sittemmin määrä on supistunut seitsemään. Seura on Ystävyysseurojen liiton jäsen.
Toiminta

Seuran toiminta on epäpoliittista. Siksi vastaavanlainen toiminta Suomi–Neuvostoliitto-Seuran Eesti-jaoston alaisuudessa ei käynyt päinsä. Laulavan vallankumouksen myötä yhdistyksen jäsenmäärä kasvoi voimakkaasti.lähde?
Yhdistys järjestää erilaisia kulttuuriaiheisia luentoja, tekee ryhmämatkoja ja järjestää suomen ja viron kielen kursseja virolaisille ja suomalaisille.lähde?
Tuglas-seuran tapahtumista tunnetuin on vuosittain marraskuussa järjestettävät Martin markkinat. Tämä Suomen suurin Viro-tapahtuma järjestetään Helsingin Kaapelitehtaalla.
Yhdistys julkaisee Elo-jäsenlehteä, joka ilmestyy viisi kertaa vuodessa. Lehteä on julkaistu vuodesta 2009. Sitä ennen lehden nimi oli Tuglas-seura. Tuota lehteä julkaistiin ainakin vuodesta 1991. Seuran toimipaikka on Helsingin Suvilahdessa, Eesti Maja -keskuksessa.
Toiminnanjohtaja on Jaana Vasama ja johtokunnan puheenjohtaja Kirsti Narinen.