stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen maataloustukijärjestelmä
Viljelijätuet > EU:n osittain rahoittamat > Ympäristötuki

Maatalouden ympäristötuki on puoliksi EU:n ja kunkin jäsenmaan rahoittama tukimuoto ja sitä saavat kaikki ympäristötukeen sitoutuneet EU:n maanviljelijät, jotka noudattavat EU:n asettamia täydentäviä ehtoja. Tuen maksamisella kannustetaan maatalousympäristön tilan säilyttämiseen ja parantamiseen. Lisäksi tavoitteena on humuksen määrän lisääminen maaperässä ja maan tuotantokyvyn säilyttäminen. Erityishuomion kohteena on pinta- ja pohjavesiin sekä ilmaan kohdistuvan kuormituksen vähentäminen.
Ympäristötuki vaihtelee jonkin verran maakohtaisesti esimerkiksi viljelijöille tarjolla olevien toimenpiteiden suhteen. Viljelijä ansaitsee tukensa siis erilaisia ympäristön tilaa parantavia toimenpiteitä toteuttamalla. Toimenpiteet jaetaan kahteen ryhmään: perustoimenpiteisiin ja lisätoimenpiteisiin. Kaikille pakollisia perustoimenpiteitä ovat viljelyn ympäristönsuojelun suunnittelu ja seuranta, kasvipeitteinen kesanto, peltokasvien tarkennettu lannoitus ja kasvinsuojelu, suojakaistat ja pientareet sekä luonnon monimuotoisuuden ja maiseman ylläpito. Lisätoimenpiteitä viljelijä pystyy valitsemaan vaihtelevan määrän (1–4 kpl) tukialueesta ja tilan tuotantosuunnasta riippuen. Valittavia lisätoimenpiteitä ovat mm. peltojen kasvukunnon parantaminen, vähennetty lannoitus sekä eläinten hyvinvoinnin edistäminen. Esimerkiksi vähennettyyn lannoitukseen kannustetaan maksamalla viljelijälle 10€ per hehtaari vuodessa.
Maatalouden ympäristötukeen sitoudutaan vähintään viideksi vuodeksi kerrallaan. Erityistukisopimukset voivat olla jopa kymmenvuotisia viljelijän ja valtion kesken tehtäviä sopimuksia, joissa viljelijä sitoutuu tekemään sopimuksessa määrätyllä alueella sovitut toimenpiteet tai kasvattamaan tiettyjen alkuperäisrotujen eläimiä rodun lisäämiseksi. Erityistukisopimuksissa maksettava tuki määräytyy toimenpiteistä aiheutuvien tulonmenetysten ja kustannusten perusteella, joiden summaan on lisätty kannustin.
Viljelijätuet > Kansallisesti rahoitetut > Pohjoinen tuki

Pitkäaikaista pohjoista tukea maksetaan Keski- ja Pohjois-Suomessa (C-tukialueet) liittymissopimuksen 142 artiklan perusteella. Pohjoista tukea voidaan maksaa kotieläintaloudelle, peltoviljelylle, kasvihuonetuotannolle sekä puutarhatuotteiden ja metsämarjojen ja -sienten varastoinnille. Kotieläintalouden tukea maksetaan maidon tuotantomäärän, emolehmien, sonnien, uuhien, kuttujen, sikojen, kanojen, lihasiipikarjan ja hevosten eläinyksikkömäärän sekä teurashiehojen ja C3- ja C4-alueen teurassonnien lukumäärän perusteella. Poroista maksetaan eläinkohtaista tukea. Peltoviljelylle tukea maksetaan kasvikohtaisena pohjoisena hehtaaritukena alueilla C1-C2p, yleisenä hehtaaritukena alueilla C2-C4 sekä nuorten viljelijöiden hehtaaritukena koko pohjoisen tuen alueella. Pohjoisimmassa Suomessa voidaan maksaa myös maidon ja lihan kuljetusavustusta.
Viljelijätuet > Kansallisesti rahoitetut > Etelä-Suomen kansallinen tuki

EU:n yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmiä täydentävät kansalliset tuet. Vuonna 2006 kansallisen tukijärjestelmän keskeiset osat ovat Etelä-Suomen kansallinen tuki, pohjoinen tuki sekä ympäristötuen ja luonnonhaittakorvauksen kansalliset lisäosat. Lisäksi maksetaan eräitä muita kansallisia tukia, kuten perunantuotannon kansallista tukea. Vuoden 2006 tuotannolle kansallista tukea arvioidaan maksettavan yhteensä 611,7 miljoonaa euroa, joka jakautuu eri tukimuotojen kesken seuraavasti:
Etelä-Suomen kansallinen tuki
Etelä-Suomen kansallista tukea maksetaan tukialueilla A ja B kotieläintaloudelle, kasvihuonetuotannolle ja puutarhatuotteiden varastoinnille. Kotieläintalouden tukea maksetaan maidon tuotantomäärän, emolehmien, sonnien, uuhien, kuttujen, sikojen, kanojen, lihasiipikarjan ja hevosten eläinyksikkömäärän sekä teurashiehojen lukumäärän perusteella. Eräät kotieläintalouden tuet maksetaan saaristoalueilla korotettuina.
Tuki perustuu liittymissopimuksen 141 artiklaan. Tuen muodosta ja tukitasoista on sovittu vuoden 2007 loppuun saakka. Vuoden 2007 aikana Suomi käy neuvottelut komission kanssa tuen jatkosta vuodesta 2008 alkaen.
Viljelijätuet > Kansallisesti rahoitetut > Ympäristötuen kansallinen lisäosa

Vuonna 2003 käytyjen Etelä-Suomen kansallista tukea koskeneiden neuvottelujen yhteydessä sovittiin siitä, että Etelä-Suomen tukialueiden A ja B kasvintuotantoa tuetaan ympäristötuen kansallisella lisäosalla. Lisäosaa voidaan maksaa ohjelmakauden 2000–2006 mukaista osarahoitteista maatalouden ympäristötukea saaville tiloille. Tuki on kasvikohtaisesti eriytetty ja sen kokonaismäärä on enintään 55 miljoonaa euroa vuodessa. Tukea ei voida maksaa vuonna 2007 alkavalla ohjelmakaudella tehdyille maatalouden ympäristötukea koskeville sitoumuksille.
Viljelijätuet > Kansallisesti rahoitetut > Luonnonhaittakorvauksen kansallinen lisäosa

Vuonna 2003 käytyjen Etelä-Suomen kansallista tukea koskeneiden neuvottelujen yhteydessä sovittiin myös siitä, että Suomi käyttää täysimääräisesti hyödyksi mahdollisuuden maksaa luonnonhaittakorvausta koko maan maksimikeskiarvoon 250 e/ha saakka. Luonnonhaittakorvauksen kansallinen lisäosa otettiin käyttöön koko maassa vuonna 2005. Lisäosa on alueellisesti porrastettu siten, että perusosa on A-, B- ja C1-alueilla enintään 20 e/ha ja C2-C4 -alueella enintään 25 e/ha. Kotieläintiloille maksettava korotus on koko maassa enintään 80 e/ha. Luonnonhaittakorvauksen enimmäiskeskiarvoa koskevan rajoitteen vuoksi lisäosaa ei ole voitu maksaa aivan täysimääräisesti. Vuonna 2006 lisäosaa maksetaan 94,7 % hehtaarikohtaisen tuen enimmäismäärästä.
Viljelijätuet > Kansallisesti rahoitetut > Muut kansalliset tuet

Muita kansallisia tukia ovat muun muassa perunantuotannon ja sokerijuurikkaan kansalliset tuet, nurmi- ja viljakasvien siementuotannon kansallinen tuki ja maatalousyrittäjien opintoraha. Lisäksi on erilliset alueelliset kansalliset tuet Etelä-Suomen (Artikla 141) ja Keski- ja Pohjois-Suomen (Artikla 142).
Hakuprosessi > Maataloustukien valvonta

Viljelijöiden oikeusturvan ja tasapuolisuuden vuoksi maataloustukia valvotaan. Valvontavelvoite on jokaisella EU:n jäsenvaltiolla. Vuosittain valvotaan tukia hakeneista tiloista vähintään 5 %. Valvonnoissa havaituista puutteista voi seurata sanktioita eli tukien vähennyksiä. Sanktioprosentin määrä riippuu peltoalaperusteisissa tuissa valvonnoissa havaituissa pinta-alavirheistä ja eläintuissa sanktioprosenttiin, joka lasketaan tapauskohtaisesti. Palkkioeläimen sanktioprosentti lasketaan seuraavasti:
(Virheelliset palkkioeläimet kalenterivuodelta/Tukikelpoisiksi (virheettömiksi) todetut palkkioeläimet)x 100
Tarkastuksesta saa ilmoittaa tilalle etukäteen, kuitenkin aikaisintaan 48 tuntia ennen tarkastusajankohtaa. Viljelijä voi valtuuttaa toisen henkilön asiamiehekseen tai avustajakseen. Tarkastus voidaan kuitenkin tehdä ilman viljelijän tai hänen edustajansa läsnäoloa. Tarkastusta varten on esitettävä kaikki tarvittavat asiakirjat. Tilavalvonnasta tehdään pöytäkirja. Viljelijä saa tiedotteen valvontamenetelmistä ja seuraamuksista. Viljelijä voi valittaa valvontapäätöksestä.
Hakuprosessi > Maataloustukien valvonta > Peltoalaperusteiset tuet

Peltoalaperusteisia tukia valvotaan tilakäynneillä sekä ristiintarkastuksilla. Hakemuksien tietoja verrataan eri rekisterien tietoihin. Jos lohkoille on ilmoitettu suurempi pinta-ala, kuin minä se on digitoitu, tarkastetaan ala paikan päällä tai kuulemismenettelyllä.
Tilakäynneillä tarkastuskohteina ovat peltojen pinta-alat, viljeltävät kasvit ja viljelytapa, sadonkorjuu, lohkojen tukikelpoisuus ja ympäristötuen täyttyminen. Lisäksi voidaan tehdä erillisiä käyntejä, joilla tarkastetaan vain tukiehtoja. Lisäksi eläintukien kohdalla tehdään ristiintarkastuksia. Ristiintarkastuksella saadaan lista tukikelvottomista eläimistä. Nämä tarkastusajolistat lähetetään alueellisten TE-keskusten maaseutuosastoille tarkastettaviksi ja jatkotoimenpiteitä varten.
Hakuprosessi > Maataloustukien valvonta > EU:n eläinpalkkiot

Nautapalkkioita hakeneista tiloista tarkastetaan tilakäynnein vähintään 5 %. Uuhipalkkioita hakeneista tai alkuperäisrotujen kasvatussopimustiloista tarkastetaan 10 %. Otos poimitaan satunnaisotannalla ja riskianalyysillä, tai TE-keskus voi valita tiloja. Jos jollakin alueella ilmenee huomattavia epäsäännönmukaisuuksia, valvontamääriä lisätään.
Nautapalkkioita hakeneilla tiloilla tarkastetaan kaikki 12 kk ennen tarkastusta haetut nautapalkkiot. Emolehmätiloilla tarkastetaan vain tilalla olevat palkkioeläimet. Mikäli tuottajan päivittämässä tilan nautaeläinrekisterissä on virheitä, ne voidaan vielä ensimmäisellä tarkastuskerralla hyväksyä. Puutteiden tulee kuitenkin olla korjattuna seuraavan 24 kuukauden aikana tehtävän tarkastuksen yhteydessä.
Tarkastuksen kohteena ovat nautakarjalla korvamerkinnät, rekisteröinti, eläinluettelon ajankohtaisuus, palkkiovaatimusten täyttyminen sekä lampailla korvamerkinnät, luettelointi sekä tilallapitoaika.
Hakuprosessi > Maataloustukien valvonta > Kansalliset kotieläintuet

Kansallista nautatukea hakeneista tiloista valvotaan vähintään 5 % tilakäyntien avulla, jotka pyritään tekemään eläinpalkkiovalvontojen yhteydessä. Sioista, siipikarjasta, hevosista ja kutuista haetuista tuista tehdään oma otanta. Tiloista tarkastetaan 10 %. Nuorten siitossikojen tukia hakeneista tarkastetaan vähintään 30 %.
Viljelijän on järjestettävä riittävästi apuvoimia, jotta tarkastus voidaan suorittaa sujuvasti. Viljelijän tai hänen edustajansa on oltava pyydettäessä läsnä tarkastuksessa.
Sika-, lammas- ja vuohitiloilla tarkastetaan tilan rekisteröityminen, pitopaikkojen rekisteröinti, sikojen merkitseminen, siirtojen merkitseminen, eläinmäärät ja eläinluettelo. Tarkastukset voivat olla myös hallinnollisia tai ristiintarkastuksia.
Hakuprosessi > Maataloustukien valvonta > Eläinsuojelulainsäädännön huomioon ottaminen

Jos tilavalvonnassa huomataan eläinsuojelulain säädösten vastaista eläintenpitoa tai kohtelua, havainnoista ilmoitetaan kunnan eläinlääkärille, terveystarkastajalle tai poliisille. Epäily, joka on saatettu syyttäjän harkittavaksi eläinsuojelurikoksesta tai -rikkomuksesta, johtaa eläinpalkkioiden maksatuksen keskeyttämiseen.
Hakuprosessi > Maataloustukien valvonta > Täydentävien ehtojen valvonta

Tiloista valvotaan 1 % vuosittain. Täydentävät ehdot liittyvät hyvään maatalouteen ja ympäristöön, kansanterveyteen, eläinten sekä kasvien terveyteen liittyviin hoitovaatimuksiin, eläinten hyvinvointiin liittyviin hoitovaatimuksiin. Valvonta suoritetaan tarkastuskäynnein tiloilla tai hallinnoliisesti TE-keskuksissa. Kuitenkin tilakäynnit pyritään tekemään muiden tukien valvontakäyntien yhteydessä.
Hakuprosessi > Maataloustukien maksatus

EU:n kokonaan rahoittamien tukien maksatus voidaan aloittaa aikaisintaan 1. joulukuuta.
Hallintoviranomaisen on julkaistava vuodesta 2008 alkaen vuosittain luettelo tuensaajista, joille myönnetään tukea maaseudun kehittämisohjelmasta ohjelmakaudella 2007–2013. Viljelijätukien osalta tämä koskee luonnonhaittakorvausta, ympäristötukea ja ympäristötuen erityistukia.
Maatalousministeriö antaa luvan tukien maksatuksille. Kuntien maaseutuviranomaiset hoitavat maksatuksen.
Aiheesta muualla

Yle Uutiset: 141-neuvottelujen vaiheet, kokoelma 141-tuen uutisista
Kettunen, L., Knuutila, M. & Niemi, J.: Suomen maatalouspolitiikka ja sen asema kansantaloudessa. Kansantaloudellinen aikakauskirja, 2012, 108(4). vsk, s. 416-426.  Artikkelin verkkoversio.
Suomen Karmel-yhdistys

| Suomen Karmel-yhdistys |
| --- | --- |

Tunnuslause:  ”Raamatun ja Israelin puolesta”
Perustettu:  1949
Perustaja:  Aapeli Saarisalo
Tyyppi:  ystävyysseura
Toimiala:  kristillinen sionismi
Kotipaikka:  Helsinki
Päämaja:  Vuorimiehenkatu 15 B 13 00140 Helsinki
Toiminnanjohtaja:  Risto Auvinen
Puheenjohtaja:  Matti Jäkälä
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen Karmel-yhdistys on kristillisen sionismin pohjalta toimiva ystävyysseura. Yhdistyksen tunnus on ”Raamatun ja Israelin puolesta”.
Yhdistys ja toiminta

Vuonna 1949 perustettu yhdistys on saanut nimensä Israelissa Välimeren ja Jisreelin laakson välissä olevan Karmelvuoren mukaan.
Toiminnan perustana on Raamatun sana, ja sen pohjalta nousee halu tukea Israelin kansaa ja rukoilla sen puolesta.
Yhdistyksen jäsenet ovat kristittyjä, jotka pitävät koko Raamattua Jumalan sanana. He odottavat sekä Jeesuksen toista tulemusta että Israelin uudistumista Hänen kauttaan.
Yhdistys tekee Suomessa julistustyötä. Evankeliumin lisäksi pidetään esillä Raamatun opetusta Israelin maan ja kansan keskeisestä asemasta Jumalan pelastushistoriassa. Yhdistys pyrkii edistämään suomalaisten ja israelilaisten välistä ystävyyttä ja yhteistyötä.
Jäsenyys

Karmel-yhdistyksen jäsenmaksu vuosijäsenille on 25 euroa ja ainaisjäsenmaksu on 250 euroa.
Karmel-lehti

Karmel-yhdistys julkaisee Karmel-lehteä, kuusi numeroa vuodessa. Lehdessä on yhdistyksen toimintaan liittyvää aineistoa sekä Israeliin, sen historiaan ja sen tapahtumiin eri tavoin liittyviä artikkeleita. Lehden tilaushinta Suomeen ja Ruotsiin on 25 euroa, muihin maihin 40 euroa vuodessa.
Aiheesta muualla

Suomen Karmel-yhdistys ry
Susan Greenfield

| Susan Greenfield |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. lokakuuta 1950 (ikä 74) Chiswick, Lontoo
Arvonimi: paronitar CBE
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Oxfordin yliopisto
Opinnot:  Tohtori (1977)
Instituutti:  Lincoln College, Oxfordin yliopisto
Tutkimusalue:  Neurotiede
Palkinnot:  Michael Faraday -palkinto 1998
Aiheesta muualla
www.susangreenfield.com
Susan Adele Greenfield (s. 1. lokakuuta 1950) on brittiläinen neurologi ja ylähuoneen jäsen. Hänellä on farmakologian professorin virka Oxfordin yliopistossa.
Greenfield on erikoistunut aivojen fysiologiaan ja tutkii uusia lähestymistapoja hermostoa rappeutuviin sairauksiin, kuten Alzheimerin ja Parkinsonin tautiin. Hän on myös julkaissut tiedekirjallisuutta tavallisille ihmisille.
Greenfield oli Royal Institutionin ensimmäinen naispuolinen johtaja. Hänen kaudellaan järjestö joutui pahoihin talousvaikeuksiin, mutta pääasiallisena syynä siihen, että Greenfield joutui lähtemään johtotehtävistä, on pidetty hänen mediasuhdettaan. Greenfield julkaisi tuohon aikaan mediassa juttuja siitä, miten tietokoneet ovat vaaraksi aivoille. Hänellä ei kuitenkaan ollut näyttää väitteidensä tueksi varsinaisia vertaisarvioituja tieteellisiä julkaisuja.
Suottaväärä

| Suottaväärä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°53′03″N, 24°27′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.674.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  183,8 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,052 km  
Pinta-ala:  5,061 ha  
Tilavuus:  0,000124 km³ 
Keskisyvyys:  2,45 m  
Suurin syvyys:  4,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuottaväärä 
Suottaväärä  on Keski-Suomessa Karstulassa  Vahangan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 420 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 124 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 4,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Mustapuron valuma-alueeseen (14.674) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 183,8 metriä mpy.
Stop (kirjaintyyppi)

Stop
Stop on Aldo Novaresen vuonna 1971 suunnittelema futuristinen sans-serif-kirjaintyyppi tai fontti. Sen kirjaimet ovat kuin sapluunalla tehtyjä, ja osan kirjainmerkeistä pystyy hahmottamaan vain muiden rinnalla. Kirjaimistossa ei ole pienaakkosia. Stop viittaa muotokieleltään vahvasti teknologiaan ja tietokoneisiin. Kirjaintyyppi sopii parhaiten julisteisiin ja otsikoihin.
Tauno Aarre

| Tauno Aarre> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. elokuuta 1897 Vaasa
Kuollut: 21. kesäkuuta 1941 (43 vuotta) Lahti
Ammatti:  yritysjohtaja
Arvonimi: varatuomari
Siviilisääty:  naimisissa
Tauno Juho Armas Aarre (16. elokuuta 1897 Vaasa – 21. kesäkuuta 1941 Lahti) oli suomalainen lakimies, urheilujohtaja ja yritysjohtaja. Vuosina 1940–1941 hän oli Oy Tippaustoimisto Ab:n toimitusjohtaja.
Aarre oli koulutukseltaan lakimies. Hän toimi Suomen Hiihtoliiton (SHL) puheenjohtajana 1937–1941. Kansainvälisen hiihtoliiton (FIS) hallituksen jäsen Aarre oli vuosina 1938–1942. Hän toimi vuoden 1938 Lahden MM-hiihtojen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana.
Siviilitehtävissä Tauno Aarre toimi lakimiehenä ja vuosina 1940–1941 Oy Tippaustoimisto Ab:n (vuodesta 1941 nimellä Veikkaustoimisto) ensimmäisenä toimitusjohtajana. Hän sai potkut Veikkaustoimiston toimitusjohtajan tehtävästä kesäkuussa 1941 vakuutuspetoksen vuoksi. Tapauksen poliisitutkinnan alettua Aarre teki itsemurhan.
Tazio Nuvolari

Tazio Nuvolari
Tazio Nuvolari (16. marraskuuta 1892 Mantova Italia – 11. elokuuta 1953 Mantova) oli italialainen kilpa-autoilija ja -moottoripyöräilijä.
Tazio Nuvolari oli formula-aikaa edeltäneen kilpa-autoilun aikakauden legendaarisimpia tähtiä. Kolmekymmentä vuotta kestäneen uransa aikana hän osallistui kaikkiaan 277 kisaan (niistä 80 moottoripyöräkilpailuja). Hän voitti näistä kilpailuista 107.
Elämä ja ura

Nuvolari ajoi ensimmäisen kisansa vuonna 1920 Cremonassa Della Ferrara-pyörällä. Hän kilpaili myös muun muassa Bianchi-, Harley Davidson-, Indian- ja Norton-pyörillä. Hän voitti moottoripyörien Italian mestaruuden vuosina 1924 ja 1926.
Ensimmäisen autokilpailuvoittonsa Nuvolari otti Ansaldon ratissa 1921. Bugattilla Nuvolari voitti muun muassa Rooman GP:n. Vuonna 1930 hänen ajokikseen tuli Alfa Romeo, ja samalla hän jätti moottoripyörät keskittyäkseen kokonaan nelipyöräisiin. Ensimmäinen merkittävä voitto Alfa Romeolla irtosi Mille Miglian yleiskisassa 1930. Vuonna 1935 Nuvolari voitti kolme vuotta vanhalla Alfa Romeo P3:llaan uudet Auto Unionin ja Mercedeksen kilpurit Nürburgringin radalla. Saksalaisissa autoissa oli yli 120 hevosvoimaa enemmän. Kilpailun isännät eivät olleet varautuneet italialaisen voittoon eikä heillä ollut Italian kansallislaulua, mutta saivat sen Nuvolarilta, joka kantoi levyä aina mukanaan. Kaikkiaan Nuvolari ajoi Alfalla 39 GP-voittoa vuosina 1930–1937. Hän vei nimiinsä muun muassa Monacon GP:n vuonna 1932. Nuvolari ajoi myös nopeusennätyksiä, hän kirjautti Firenzen moottoritiellä lukemat 323 kilometriä tunnissa.
Vuosina 1938–1939 Nuvolari kilpaili Auto Unionin tallissa. Kun autokilpailut jälleen jatkuivat toisen maailmansodan jälkeen, Nuvolari ajoi menestyksellisesti mm. Maseratilla ja Ferrarilla. Hän päätti uransa luokkavoittoon Cistalia Abarthilla Palermossa huhtikuussa 1950, samana vuonna jolloin nykyinen F1-sarja käynnistyi.
Nuvolari valittiin Italian vuoden moottoriurheilijaksi vuosina 1932, 1935 ja 1936. Hän menehtyi 60-vuotiaana hengityshalvauskohtaukseen. Nuvolarin hautajaisiin otti osaa 50 000 italialaista. Nuvolari pyysi tulla haudatuksi kilpapuvussaan ja hänet haudattiin poikiensa viereen perheen hautakammioon. Hautakammion päällä lukee teksti Sinä ajat vielä kovempaa taivaan moottoriteillä. Mantovan kaupunki pystytti vuonna 1968 hänen kunniakseen Roomaan muistopatsaan, jossa on teksti: Tazio Nuvolari, viimeinen vanhan ajan ja ensimmäinen nykyajan kilpa-ajaja. Myös Nuvolarin synnyinkodin lähellä on pronssipatsas marmorijalustalla, jossa lukee teksti Nivola - Campione Automobilistica di Tutti Tempi eli lyhyesti: kaikkien aikojen mestari.
Myöhempää tunnustusta

Arvovaltainen Autosport-lehti listasi vuonna 2004 maailman kaikkien aikojen parhaat autourheilijat. Ykköseksi sijoitettiin F1-kuljettaja Gilles Villeneuve. Tazio Nuvolari oli listalla neljäntenä Villeneuven, Bernd Rosemeyerin (1930-luvun tähti hänkin) ja Jim Clarkin jälkeen. Tuoreemmista tähdistä listan kuudentena oli Ayrton Senna, kahdeksantena Mika Häkkinen ja yhdeksäntenä Michael Schumacher.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Grand Prix History / Nuvolari (Arkistoitu – Internet Archive)
Cisitalia Museum
The Modern Age

| The Modern Age The Strokes |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 2000
 Julkaistu: 29. tammikuuta 2001
 Tyylilaji: indie rock, garage rock
 Kesto: 11.09
 Levy-yhtiö: Beggars Banquet Rough Trade
The Strokesin muut julkaisut
|   | The Modern Age 2001 | Is This It 2001 |
The Modern Age on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Strokesin ensimmäinen EP-levy, joka julkaistiin tammikuussa 2001. EP sisältää kolme kappaletta, ”The Modern Age”, ”Last Nite” ja ”Barely Legal”, jotka kaikki julkaistiin myös samana vuonna ilmestyneellä yhtyeen debyyttialbumilla Is This It.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | The Modern Age | 3.13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Last Nite | 3.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Barely Legal | 4.37 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 11.09 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

AllMusic:
Syyssalonki

Syyssalonki (ransk. Salon d'Automne) on Pariisissa vuodesta 1903 järjestetty nuorten taiteilijoiden taidenäyttely. Se perustettiin vaihtoehdoksi vanhoilliselle Pariisin salongille ja Salon des Indépendantsille. Sen perustajia olivat Eugène Carrière, Pierre-Auguste Renoir, Georges Rouault, Édouard Vuillard, Joris-Karl Huysmans ja Émile Verhaeren arkkitehti Frantz Jourdainin johdolla. Siihen saattoi liittyä kuka tahansa taiteilija. Arviointia varten perustettiin tuomaristo. Mukaan pääsivät myös taideteollisuuden edustajat.
Ensimmäinen Syyssalonki pidettiin 31. lokakuuta 1903 Petit-Palais'ssa. Kun muut näyttelyt järjestettiin yleensä keväällä tai kesällä, valittiin ajankohdaksi syksy. Salongilla oli erityisen suuri merkitys modernin eurooppalaisen taiteen kehitykselle. Kansainvälisesti tunnetuimpia näyttelyitä on vuoden 1905 näyttely.
Suomen taiteen kannalta merkityksellinen oli vuoden 1908 näyttely, jossa suomalaiset taiteilijat olivat edustettuna laajasti. Kuraattorina oli Magnus Enckell. Syksyn 1908 näyttelyssä oli ensisijaista maalaustaide. Suomen osastossa oli 23 taiteilijaa ja yhteensä 183 teosta. Laajin kokonaisuus oli Akseli Gallen-Kallelalla, mutta myös näyttelyn komissaarilla Enckellillä oli mukana runsaasti töitä. Marja-Terttu Kivirinta käsittelee Suomea vähättelevää Enckellin näyttelyluettelon esipuhetta. Suomen osuuden saama kritiikki herätti suurta huomiota Suomessa. Kivirinta muistuttaa, että vuosikymmeniä on näyttelyn jälkeen toistettu tarinaa, että odotetun voiton sijasta Suomen taide joutui kokemaan häpeän.
The Pale Ontologist

| The Pale Ontologist Paleface |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 30. maaliskuuta 2001
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Lex Luthor, Paleface, Jonny Bro, Aksim, Tiedemies
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 49.45
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Listasijoitukset
  3.
Palefacen muut julkaisut
|   | The Pale Ontologist 2001 | Quarter Past 2003 |
The Pale Ontologist on rap-artisti Palefacen debyyttialbumi vuodelta 2001. Albumi julkaistiin Sony BMG -levy-yhtiön kautta. Albumilta julkaistiin singlet "The Ultimate Jedi Mind Trick - Episode IV" ja "Back to Square One".
Kappalelista

One Man Flew Away – 1.26
Maximize the Prophet – 3.56
The Iconoclast – 5.21
Back to Square One – 3.56
Keep Hope a Lie – 4.56
Dove on a Greasy Plate – 5.12
All I Need Is Just a Lil' Time – 4.16 (mukana Father Metro)
Sensory Deprivation – 5.25
Moloch (Whose) – 4.54
Emcees Say the Darnest Things – 5.36
The Ultimate Jedi Mind Trick - Episode IV – 4.39
Biitit

Lex Luthor & Paleface: 1, 2, 4, 5, 6, 9, 10, 11
Jonny Bro: 3
Aksim: 7
Tiedemies: 8