stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
VHF (taajuusalue)
Käyttö > RHA68 radiopuhelin

RHA68 on taajuusalueella 67,500–72,325 MHz Suomessa toimivien radiopuhelinten kansallinen standardi. Laitteet on tunnettu Suomessa myös nimellä metsästys-VHF tai jahti-VHF. Tämän tyyppisistä radiopuhelimista täytyi Suomessa maksaa vuoden 2016 loppuun taajuusmaksu.
Käyttö > Amatööriradiot

VHF-alueella on kolme amatööriradiotaajuusaluetta.
| 6 m | 4 m | 2 m |
| --- | --- | --- |
| 50,0 MHz – 52,0 MHz | 70,0 MHz – 70,3 MHz | 144,0 MHz – 146,0 MHz |
Kahdelle metrille IARU suosittelee sähkötykselle aluetta 144,000–144,150 MHz. Neljän metrin amatööriadioaaltolue menee osittain päällekkäin RHA68-radioaaltoalueen kanssa. Perusluokan radioamatööri saa lähettää taajuudella 70,200 MHz 30 W:n teholla ja yleisluokan radioamatööri 100 W:n teholla toissijaisesti. Ensisijaisesti taajuus on RHA68-metsästysradion 5 W:n kanavan 13E. Näin ollen 70,200 MHz on ainoa taajuus, jolla muut voivat lähettää samalla taajuudella kuin radioamatöörikin. Tämän avulla voidaan muodostaa runkoyhteys RHA68:n ja amatööriradion välille. (Modulaatiotyyppi ei tosin ole amatööreillä kyseisellä taajuudella FM vaan muut lähetelajit, amatöörien NFM taajuudet 70.2625, 70.275 ja 70.2875, RHA68 radioissa ei tunnetusti ole CW/SSB tukea)
Käyttö > Sotilaskäyttö

Alue mahdollistaa suuren tiedonsiirtokapasiteetin (teoreettisesti esimerkiksi 10 800 kappaletta 25 kHz:n puheradiokanavia), ja antenni on kohtuullisen kokoinen liikkuvaankin käyttöön (aallonpituus 1–10 m). Ongelmia ovat lähinnä maaston vaikutus maavoimien ja merivoimien toiminnassa. Tyypilliset puheradioiden sotilastaajuudet sijoittuvat aallonpituuksille 30–80 MHz.
Metsän lisävaimennus alkaa VHF-alueen alapäästä. Käytännössä pitkien yhteyksien saaminen metsän sisällä on koko VHF-alueella alapäästä alkaen mahdotonta..
Antenneina sotilaspuheradioissa käytetään piiska-antennia tai pitkälanka-antennia, joka voi olla taivutettu myös puolirombiantenniksi.
Suomen puolustusvoimien yhtymän viestijärjestelmä-2:een kuuluva hyppivätaajuuksinen radio, israelilaistyyppinen tanskalaislisenssillä valmistettu LV 241 -pataljoonaradio
Sarjatunnus

Dv12-veturin n:o 2750 kylkeen on maalattu sekä VR:n kalustosarjatunnus (Dv12) että standardin mukainen EVN-numero (92 10 2107 050-0).
Kalustosarjatunnuksella eli litteralla tarkoitetaan veturille, vaunulle tai muulle rautatiekalustolle annettavaa tunnusta, joka erottaa eri kalustotyyppit ja niiden mallit toisistaan. Kalustosarjatunnus voi olla joko rautatieyhtiön itse antama, tai rautatieyhtiö voi käyttää kalustolle jo tehtaalla annettua kaupallista nimeä. Lisäksi on käytössä standartoidut UIC- ja EVN-tunnukset.
Kalustosarjatunnuksen antaminen Suomessa

Suomessa kalustosarjatunnuksessa käytetään sekä isoja että pieniä kirjaimia ja numeroita. Sarjatunnuksessa voi olla useita eri kirjaimia, ei kuitenkaan yleensä kahta samaa kirjainta. Kalustotyypin kertovan kirjainyhdistelmän perässä on aina mallinumero, joka erottaa ne muista saman kalustotyypin malleista. Esimerkkinä kolme saman kalustotyypin (Diesel-veturi ('väliraskas') = Dv) mallia; Dv12, Dv15 ja Dv16.
Kalustosarjatunnuksen antaminen Suomessa > Veturit

8.10.1942 alkaen iso kirjain merkitsi veturin liikennetarkoitusta (H = henkilöliikenneveturi, T = tavaraliikenneveturi, P = paikallisliikenneveturi,  S = sekajunaveturi ja V = vaihtoveturi), mutta vuonna 1976 käytäntöä muutettiin niin, että iso kirjain merkitsee veturin käyttövoimaa (D = diesel, S = sähkö). Höyryvetureiden tunnuksia ei tässä yhteydessä muutettu, vaan ne jäivät ennalleen. Pienestä kirjaimesta käy ilmi veturin akselipaino (kevyt (k), väliraskas (v), raskas (r)).
Esimerkiksi Dv12-veturin kalustosarjatunnuksessa D = veturin käyttövoima on diesel, v = veturin akselipaino on väliraskas ja 12 = veturin sarjatunnus (mallinumero).
Nykyinen merkintätapa on seuraavanlainen:
Kalustosarjatunnuksen antaminen Suomessa > Veturit > Isot kirjaimet

D = diesel
S = sähkö
Kalustosarjatunnuksen antaminen Suomessa > Veturit > Pienet kirjaimet

k = kevyt akselipaino (alle 11,0 tonnia)
v = väliraskas akselipaino (11,1–15,0 tonnia)
r = raskas akselipaino (yli 15,0 tonnia)
m = moottorivaunu
Kalustosarjatunnuksen antaminen Suomessa > Vaunut

Vaunujen kalustosarjamerkinnässä iso kirjain on perinteisesti tarkoittanut matkustusluokkaa tai käyttötarkoitusta. Pienellä kirjaimella merkitään esimerkiksi, onko vaunu avo-osastollinen vai onko siinä hyttejä. Toisin kuin vetureissa, vaunujen tunnusten perässä ei käytetä  numeroa erottelemaan sitä muista vastaavan kaluston vaunumalleista ('vuosimalleista').
Esimerkiksi CEmt-vaunun sarjatunnuksessa CE = vaunussa on sekä 1.- että 2.-luokan paikkoja, m = vaunu on makuuvaunu ja t = vaunu on teräsvaunu.
Kalustosarjatunnuksen antaminen Suomessa > Vaunut > Isot kirjaimet

A = salonki- tai muu erikoisvaunu
B = omatarvevaunu (aiemmin virkatarvevaunu)
C = 1. luokan vaunu
E = 2. luokan vaunu
F = konduktööri- ja matkatavaraosasto
Gf = autovaunu
N = vankivaunu
P = postivaunu
R = ravintolavaunu
L = lasten leikki- ja askarteluosasto, vauvanhoitohuone
Kalustosarjatunnuksen antaminen Suomessa > Vaunut > Pienet kirjaimet

a, b, c (viimeisenä kirjaimena) = muunnos perusmallista
b = baari
d = kaksikerroksinen IC-vaunu
e = aggregaattivaunu
f = konduktöörihytti
h = hyttivaunu
i = avo-osasto; t-kirjaimen perässä invavarustus
k = keittiö (tai kahvila)
l = lähiliikennevaunu
m = makuuvaunu
n = normaali vaunu ilman erityispalveluita, allergiapaikat
o (kirjainten F, G, N, P yhteydessä) = telivaunu
o = ohjausvaunu (Sm1- ja Sm2-junat, IC-junien kaksikerrosohjausvaunu Edo)
p = pieneläinosasto
s = palveluvaunu; sotilasvaunu
t = tupakkaosasto; teräsvaunu (jätetty pois uusista sarjoista)
u = uusittu malli
x = yksikerroksinen IC-vaunu
y = Venäjän liikennettä varten muokattu vaunu (Sibelius-juna)
EVN- ja UIC-standarditunnukset

EVN-sarjatunnus on eurooppalaisen standardin mukainen kalustosarjatunnus. EVN-sarjatunnus koostuu pelkistä numeroista. Numerosarjojen antamisen perusteet on määritellyt Euroopan unioni. UIC-tunnus on käytännössä samanlainen kuin EVN-tunnus. Myös suomalaisiin vetureihin on alettu maalata EVN-numerosarjoja.
Numerosarjassa on aina 11 numeroa sekä tarkistusnumero. Numerosarja voisi olla esimerkiksi 92 10 2105 001-5. Sarjan kaksi ensimmäistä numeroa 92 ilmaisevat kaluston tyypin (esim. dieselveturi, sähköveturi, moottorivaunu jne...), seuraavat kaksi numeroa 10 ovat maatunnus (jokaisella Euroopan maalla on oma maatunnuksensa). Seuraavat neljä numeroa 2105 ilmaisevat, mihin sarjaan kalusto kuuluu, ja viimeiset kolme numeroa 001 ovat kaluston yksilökohtainen numero. Numerosarjan perään saatetaan laittaa myös tarkistusnumero -5, joka lasketaan muista numeroista tietyn kaavan mukaan.
Tarkka ja selkeä esitys numeroiden merkityksestä löytyy esimerkiksi Railfaneurope.netistä.
Seppo Sisättö
Teoksia

Operaatio Nollatutkimus. Kustannuspiste, Tampere 1974
Televisio ja vaalit : tutkimus Suomen television esittämien eduskunta- ja kunnallisvaaliohjelmien seuraamisesta vuosina 1960-1975 ; Helsingin yliopiston väitöskirja. Politiikan tutkimuksia 17. S. Sisättö - Valtiotieteellinen yhdistys, Helsinki 1977
TV-ohjelmien suosion ja katsomisen intensiteettien mittaaminen. MTV:n viestintäraportteja. Sarja A 1978,3. Mainos-TV, Helsinki 1978
Yleisön mielipiteitä TV-uutisten uudistamisesta : ennen muutosta tehdyt haastattelut. MTV:n viestintäraportteja. Sarja A 1978,4. Mainos-TV, Helsinki 1978
Ohjelmakaavion muutos : yleisön mielipiteet - vaikutus katsomiseen ; kirj. Heikki Kasari, Seppo Sisättö. MTV:n viestintäraportteja. Sarja A 1978,5. Mainos-TV, Helsinki 1978
On measuring the intensities and the favour of viewing of television programmes. MTV:n viestintäraportteja. Sarja A 1978,6. Mainos-TV, Helsinki 1978
Internet taskussa : mobiiliin sähköiseen yhteiskuntaan. Inforviestintä, Helsinki 2004
Maalaispoika Ikaalisista. Muistelmat 75 vuodelta. BoD 2020
Väärän rahan piirtäjä. Fikitiivinen mutta faktapohjan sisältävä kirja Johan Glasista. Momentum kirjat 2023
Kuulinko oikein - ti taaa ti. Fiktiivinen historiallissa tapahtumissa liikkuva kirja, jonka alkusysäys oli kirjoittajan 10-vuotiaana kotikylän hiekkatieltä löytämä revolveri. BoD 2024.
Toimitustöitä

Viestintä uuteen aikaan ; toim. Seppo Sisättö. Viestintätutkimuksen seuran julkaisusarja n:o 1. Weilin + Göös, Espoo 1980
The IIC in Finland : Papers of the Annual Conference of the International Institute of Communications (IIC), September 1982, Helsinki ; edited by John Howkins and Seppo Sisättö. Viestintätutkimuksen seuran julkaisusarja n:o 7. Weilin + Göös, Espoo 1983
Tristan (nimi)

| Tristan |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  31. lokakuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Tristen, Tristin
Vastineita eri kielissä:  Tristão
Nimen alkuperä:  kelttiläiset Drust, Drustin
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tristan on alkujaan englantilainen ja ranskalainen miehen etunimi. Nimi on todennäköisesti muunnos kelttiläisestä nimestä Drustan, joka on diminutiivimuoto kovaa ääntä ja levottomuuksia merkitsevästä nimestä Drust. Nykyisessä muodossaan nimi Tristan esiintyi ensimmäisen kerran Ranskassa 1100-luvulla, ja sen muotoutumiseen vaikutti mahdollisesti myös ranskan kielen surullista tarkoittava sana triste. Laajalti tunnetuksi nimen on tehnyt keskiaikainen taru Tristanista ja Isoldesta. Myöhemmin Tristan mainitaan myös yhtenä kuningas Arthurin tarinoihin liittyvistä pyöreän pöydän ritareista.
Nykyään nimi Tristan on jonkin verran käytössä Suomessa. Lokakuuhun 2024 mennessä se oli annettu noin 480 henkilölle, jotka melkein kaikki ovat syntyneet vuoden 1970 jälkeen. Vuodesta 2025 lähtien Tristanin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 31. lokakuuta. Nimi sijoitettiin tälle päivälle, joka ennestäänkin on ollut Arturin nimipäivä, koska tarujen Tristan oli yksi kuningas Arthurin palvelijoista.
Tunnettuja Tristan-nimisiä

Tristan Bernard, oik. Paul Bernard (1866–1947), ranskalainen kirjailija
Tristan Bowen (s. 1991), yhdysvaltalainen jalkapalloilija
Tristan Corbière (1845–1875), ranskalainen runoilija
Tristan Dugerdil (s. 1993), ranskalainen alamäkiluistelija
Tristan Gale (s. 1980), yhdysvaltalainen kelkkailija
Tristan Gommendy (s. 1980), ranskalainen moottoriurheilija
Tristan Jarry (s. 1995), kanadalainen jääkiekkoilija
Tristan Jeskanen (s. 1996), yhdysvaltalais-suomalainen kelkkailija
Tristan Jones (s. 1984), australialainen sarjakuvantekijä
Tristan Keuris (1946–1996), alankomaalainen säveltäjä
Tristan Lahaye (s. 1983), ranskalainen säveltäjä
Tristan Lamasine (s. 1993), ranskalainen tennispelaaja
Tristan Luneau (s. 2004), kanadalainen jääkiekkoilija
Tristan Murail (.s 1974), ranskalainen säveltäjä
Tristan Scherwey (s. 1991), sveitsiläinen jääkiekkoilija
Tristan Thompson (s. 1991), kanadalainen koripalloilija
Tristan Tzara (1896–1963), ranskalainen kirjailija
Tristan Wilds (s. 1989), yhdysvaltalainen näyttelijä.
Eero Vanala

| Eero Vanala |
| --- | --- |
 Eero Vanala lokakuussa 2008 esitetyssä jaksossa.
Näyttelijä(t):  Teemu Lehtilä
Kesto:  2007–2008, 2008–2009
Ensi- esiintyminen:  Osa 1318: Laura kohtaa pedon silmästä silmään  (23. tammikuuta 2007)
Viimeinen esiintyminen:  Osa 1766: Kaikkien elämä ei jatku (24. elokuuta 2009)
Henkilötiedot
Status:  Kuollut
Ammatti:  lähihoitaja
Suhteet
Vanhemmat:  Anni Vatanen Eeron ja Aaron isä
Sisarukset:  Aaro Vaalanne
Lapset:  Severi Sievinen
Sisarusten lapset:  Linda Eerikäinen
Eero Vanala oli Salatut elämät-televisiosarjan henkilö, joka esiintyi sarjassa vuosina 2007–2009. Hän kärsi koko ikänsä veljensä Aaron luonteesta. Ulkonäöltään hän oli identtinen Aaron kanssa, mutta luonteiltaan he olivat kuin yö ja päivä. Eero oli luonteeltaan kiltti, herkkä ja huomaavainen. Ryhmässä hän oli ujo, mutta pienemmässä seurueessa avoin ja hauska. Hän onnistui säilyttämään myönteisen elämänasenteen ja uskonsa hyvään siitä huolimatta, että oli nuoruudessaan ollut kaksoisveljensä manipuloinnin kohteena koko ajan. Eerolla oli alussa änkytystä, mutta päästyään Aaron manipuloinnista pois hän sai enemmän itseluottamusta. Eeron mukaan hän oli nuorempana hyvä erilaisissa peleissä ja mainitsi bravuurikseen nurkkajussin. Viimeisinä aikoinaan Eerolla kuitenkin ilmeni skitsofrenian oireita ja hän näki näkyjä kuolleeksi oletetusta Aaro-veljestään.
Eero toimi keväällä 2008 Seppo Taalasmaan kampanjapäällikkönä, kun Seppo yritti päästä eduskuntaan Totuus-puolueen ehdokkaana.
Suhteet > Laura Kiviranta

Eero tapasi Laura Kivirannan alkuvuodesta 2007 narsistien uhrien vertaistukiryhmässä. Aluksi Laura luuli Eeron olevan Aaro, hänen identtinen kaksoisveli, mutta lopulta uskoikin että Eero ei ole Aaro. He olivat hyviä ystäviä, mutta pian Laura huomasi ihastuneensa Eeroon, ja oli mustasukkainen Jennistä.  Pian Aaro palasi kumminkin takaisin kuvioihin ja kidnappasi Eeron. Hän esitti olevansa Eero saadakseen Lauran itselleen. Lauran tytär Oona alkoi epäillä "Eeroa" ja lopulta hääpäivänä hän sai selville totuuden seuratessan Aaroa parakille, missä Eero oli köytettynä. Häät johtivat Aaron "kuolemaan" mistä Aaro selvisi ja palasi vuonna 2012 sarjaan.
Suhteet > Jenni Vainio

Eero tapasi Jenni Vainion kahvila Kentaurissa auttaessaan häntä vuotavan pesukoneen korjauksessa. Jenni ihastui pian Eeroon, ja he tunnustivat rakkauttaan toisilleen yhteisellä sieniretkellä. Suhde kesti jonkin aikaa, kunnes Aaro palasi kuvioihin ja kidnappasi Eeron. Aaro esitti Jennille olevansa Eero ja saikin vakuutettua hänelle olevansa Eero. Pian kuitenkin aiemmin mainitusti Aaron esittämä Eero ja Laura olivat menossa naimisiin, Aaro jäi kuitenkin kiinni ja valekuoli syksyllä 2007 esitetyissä jaksoissa, jonka jälkeen Eero ja Jenni jatkoivat suhdettaan. Keväällä 2008 Jenni kumminkin ihastui työtoveriinsa Rafaeliin, ja päätyi pettämään Eeroa. Parin suhde päättyi tähän.
Suhteet > Paula Sievinen

Eero tapasi Paulan ensimmäisen kerran vuonna 2007. Ensin Paula oli etäinen Eeroon, mutta ystävystyi hänen kanssaan Aaron kuoleman jälkeen syksyllä 2007. Kevään päätösjaksossa 2008 Paula riitaantui Lassen kanssa ja lähti ajamaan vailla määränpäätä. Hän miltei kolaroi rekan kanssa, ja pysäytti auton metsän reunaan, mutta auto jäi jumiin. Paula näki metsässä valoa, jota kohti hän lähti, mutta tippui kalliolta menettäen tajuntansa, jonka jälkeen Eero saapui paikalle ja vei Paulan läheiseen metsämökkiinsä. Mökillä Eero tunnusti rakkauttaan Paulaa kohtaan, mutta Paulalla oli edelleen tunteita Lassea kohtaan, ja hän lähti takaisin kaupunkiin. Lasse oli Paulan poissaollessa kumminkin ihastunut Tanja Jääskeläiseen, ja Paulan ja Lassen suhde päättyi. Tämän jälkeen Paula tajusi rakastuneensa Eeroon, joka oli tullut naisen perässä mökiltä kaupunkiin.  Pian alkunsa sai myös Eeron ja Paulan yhteinen lapsi Severi. Kevään 2009 aikana Eero kumminkin sairastui skitsofreniaan, ja alkoi nähdä ensin ahdistavia takaumia traumaattisesta lapsuudestaan unissaan, ja lopulta näkyjä veljestään. Tilanne kärjistyi lopulta siihen, että Eero huumasi viimeisillään raskaana olleen Paulan ja lukitsi arkkuun vuokraamansa verstaan lattialankkujen alle. Kevään 2009 päätösjaksossa sattuneessa Kentaurin räjähdyksessä vakavasti loukkaantunut Eero menehtyi pian sairaalassa saamiinsa vammoihin, mutta ehti juuri ennen tätä paljastaa Lasselle, että oli piilottanut Paulan ”Aarolta”.
Eero sarjassa > Kevät ja syksy 2007

Eero saapui sarjaan 23.1.2007 esitetyssä jaksossa, kun hän oli Lauran kanssa samassa narsistien tukiryhmässä. Laura luuli Eeroa aluksi Aaroksi, Eeron identtiseksi kaksoisveljeksi. Laura jopa uhkasi Eeroa aseella, kunnes pari ystävystyi ja alkoivat jutella Aarosta. Jenni, Eeron naisystävä kuitenkin teki Aarosta katoamisilmoituksen, jonka huomattuaan Aaro palasi varjostamaan Eeroa ja Lauraa. Aaro kidnappasi Eeron ja lukitsi parakkiin, ennen kuin alkoi esittää olevansa Eero. Kaikki paitsi Lauran tytär Oona uskoivat Aaron olevan Eero. Eero karkasi parakista, mutta Aaro sai hänet kiinni pian. Pian juhlittiin "Eeron" ja Lauran häitä, kunnes Oona tuli Haikon kartanolle oikean Eeron, Jennin ja Nikon kanssa. Aaro putosi parvekkeelta Paulan ja Lauran toimesta.
Eero sarjassa > Kevät 2008

Laura sekosi keväällä 2008 Aaron vuonna 2006 tekemästä tallelokerovideosta. Laura alkoi uskoa Aaron tappaneen Eeron ja esittävän Eeroa taas. Laura kidnappasi Eeron ja vaati Eeroa tunnustamaan olevansa Aaro. Eero ennenpitkään vapauden halussa pakotti itsensä sanomaan olevansa Aaro, ja Laura soitti poliisit, mutta poliisit pidättivät Lauran, ja oikeudenkäyntien jälkeen Laura joutui mielisairaalaan. Eero lähti Helsingistä.
Eero sarjassa > Syksy 2008

Paulan jouduttua onnettomuuteen ja lyötyä päänsä, Eero pelasti Paulan ja pari pysyi hetken Karkkilassa Eeron mökillä. Lasse löysi Eeron mökille ja näki Eeron suutelevan Paulaa. Lasse raivostui, ja ennen pitkää Paula palasi Helsinkiin, ja pian Eerokin palasi. Paula ja  Eero aloittivat suhteen.
Eero sarjassa > Kevät 2009

Keväällä 2009 Eero alkoi seota ja näkeä painajaisia ja harhoja Aarosta lapsena, ja aikuisestakin Aarosta. Eero päätyi hautaamaan Paulan verstaaseen suojellakseen Paulaa ja hänen tulevaa Severi-poikaa Aarolta. Eero kuoli Kentaurin räjähdyksen aiheuttamiin vammoihin syksyllä 2009.
Morris (etunimi)

| Morris |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  22. syyskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Mo, Moe
Vastineita eri kielissä:  Mauri, Mauritz, Moritz, Mauricio,
Nimen alkuperä:  Mauritius, Maurice
Infobox OKNimi-testi OK: 
Morris on miehen etunimi. Alkuperältään se, samoin kuin Maurice, on latinalaisen nimen Mauritius englantilainen, jo keskiajalla käytössä ollut muunnelma. Samaa alkuperää on suomalainen nimi Mauri.
Suomessa nimi Morris on syyskuuhun 2023 mennessä annettu noin 320 henkilölle. Vuodesta 2025 lähtien Morrisin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 22. syyskuuta, Pyhän Mauritiuksen muistopäivänä , joka jo ennestään on Mauritzin ja Moritzin sekä suomenkielisen kalenterin mukaan Maurin nimipäivä.
Tunnettuja Morris-nimisiä

Morris, oik. Maurice de Bevere (1923–2001), belgialainen sarjakuvantekijä
Morris Fuller Benton (1872–1948), yhdysvaltalainen kirjainmuotoilija
Morris Cerullo (1931–2020), yhdysvaltalainen evankelista
Morris Curry, Sharaud Curry (s. 1987), yhdysvaltalainen koripalloilija
Morris Dees (s. 1936), yhdysvaltalainen ihmisoikeusaktivisti ja kirjankustantaja
Morris Graves (1910–2001), yhdysvaltalainen surrealistinen taidemaalari
Morris Halle (1923–2018), latvialais-yhdysvaltalainen kielitieteilijä ja professori
Morris R. Jeppson (1922–2010), yhdysvaltalainen aliluutnantti ja fyysikko
Morris K. Jessup (1900–1959), yhdysvaltalainen tiedemies, kirjailija ja valokuvaaja
Morris Kirksey (1895–1981), yhdysvaltalainen yleisurheilija ja rugbypelaaja
Morris Lukowich (s. 1956), kanadalainen jääkiekkoilija
Morris Peterson (s. 1977), yhdysvaltalainen koripalloilija
Morris Trachsler (s. 1984), sveitsiläinen jääkiekkoilija
Morris L. West (1916–1999), australialainen kirjailija
David Morris Lee (s. 1931), yhdysvaltalainen fyysikko
Richard Morris Hunt (1827–1895), yhdysvaltalainen arkkitehti
William Morris Davis (1850–1934), yhdysvaltalainen maantieteilijä
Kuvitteellisia Morris-nimisiä

Morris, kissa, päähenkilö Terry Pratchettin romaanissa Mahtava Morris ja sivistyneet siimahännät ja siihen perustuvassa elokuvassa
Frans Oskar Lilius

| Frans Oskar Lilius |
| --- | --- |

Suomen oikeusministeri
 Cajanderin hallitus 2.6.1922 – 14.11.1922 Cajanderin  II hallitus 18.1.1924 – 31.5.1924 Tulenheimon hallitus 31.3.1925 – 31.12.1925  
Edeltäjä:  Albert von Hellens Elias Sopanen Albert von Hellens
Seuraaja:  Otto Åkesson Albert von Hellens Urho Castrén
Kansanedustaja
 1.2.1911–31.10.1917  
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1871 Messukylä
Kuollut: 12. joulukuuta 1928 (57 vuotta) Helsinki
Tiedot
Puolue:  Nuorsuomalainen puolue
Frans Oskar Lilius (15. huhtikuuta 1871 Messukylä – 12. joulukuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen juristi. Hän toimi nuorsuomalaisena kansanedustajana, senaatin oikeusosaston senaattorina, korkeimman oikeuden oikeusneuvoksena ja oikeusministerinä kolmessa hallituksessa.
Ura

Liliuksen vanhemmat olivat varatuomari Frans Emil Lilius, joka kuoli neljä kuukautta ennen hänen syntymäänsä, ja Mathilda Maria Hildén. Lilius valmistui ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1890. Hän valmistui Keisarillisesta Aleksanteri-Yliopistosta filosofian kandidaatiksi vuonna 1892 ja maisteriksi vuonna 1894 sekä molempain oikeuksien kandidaatiksi vuonna 1896 ja tohtoriksi vuonna 1903. Hän väitöskirjansa nimi oli Testamentin muodosta. Lisäksi hän sai varatuomarin arvon vuonna 1899. Lilius suoritti opintoja myös ulkomailla Uppsalassa, Berliinissä, Pariisissa ja Tukholmassa.
Lilius työskenteli senaatin oikeus- ja talousosaston kopistina 1900–1904, oikeusosaston kanslistina 1904–1908 ja protokollasihteerinä 1908–1917 sekä lainvalmistelukunnan jäsenenä 1907–1912. Hänen etenemistään virkauralla estivät poliittiset syyt. Lilius oli nuorsuomalaisen puolueen kansanedustaja Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuosina 1911–1917. Kansanedustajana hän toimi suuren valiokunnan varapuheenjohtajana ja jäsenenä, lakivaliokunnan puheenjohtajana ja jäsenenä sekä tarkastusvaliokunnan jäsenenä.
Lilius nimitettiin senaatin oikeusosaston senaattoriksi vuonna 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen. Vuonna 1918 hänet nimitettiin oikeusosaston tilalle perustetun korkeimman oikeuden jäseneksi, ja hän toimi virassa kuolemaansa asti. Korkeimman oikeuden jäsenenä Lilius ei enää toiminut aktiivipoliitikkona, mutta hän toimi ammattiministerin asemassa oikeusministerinä Cajanderin I hallituksessa vuonna 1922, Cajanderin II hallituksessa vuonna 1924 ja Tulenheimon hallituksessa vuonna 1925.
Lilius oli Suomalaisen lakimiesyhdistyksen varapuheenjohtaja 1904–1913 ja puheenjohtaja 1931–1920 sekä yhdistyksen julkaiseman Lakimies-lehden toimitussihteeri 1904–1917 ja päätoimittaja 1918–1920. Hän toimi myös Kansanvalistusseuran johtokunnan jäsenenä ja rahastonhoitajana sekä Pohjoimaisen Lakimieskongressin johtokunnan jäsenenä. Vuonna 1908 hänet valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian apujäseneksi. Naimattomana kuollut Lilius määräsi testamentissaan suuria rahamääriä sivistystarkoituksiin.
Qingdaon taistelu

Qingdaon taistelu oli Japanin ja Saksan välillä käyty taistelu Itä-Kiinan Shandongin niemimaalla sijaitsevan Qingdaon eli silloisen saksalaisen Tsingtaon hallinnasta ensimmäisen maailmansodan aikana 27. elokuuta – 7. marraskuuta 1914. Qingdao antautui kuusi viikkoa kestäneen piirityksen jälkeen ja operaatiota pidettiin japanilaisten kannalta menestyksenä. Taistelu jäi myös ensimmäisen maailmansodan Itä-Aasian rintaman ainoaksi. Japanilaiset miehittivät Qindaota sittemmin vuoteen 1922 saakka, jolloin se palautettiin Kiinalle. Taisteluun oli osallistunut myös pieni joukko brittejä japanilaisten alaisuudessa.