stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kypärätanssijat

| Kypärätanssijat |
| --- | --- |
 Kypärätanssija (Antilophia galeata) (Koiras)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tanssijat Pipridae
Suku::  Kypärätanssijat Antilophia  Reichenbach, 1850
Katso myös
   Kypärätanssijat Wikispeciesissä   Kypärätanssijat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kypärätanssijat (Antilophia) on tanssijoiden heimoon kuuluva varpuslintusuku. Kypärätanssijoiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Kypärätanssijoihin kuuluvia lajeja

Araripentanssija (Antilophia bokermanni)
Kypärätanssija (Antilophia galeata)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Antilophia (englanniksi)
Kummakivi

Kummakivi syyskuussa 2015.
Kummakivi on Ruokolahdella Haukonsalossa sijaitseva seitsemän metriä pitkä siirtolohkare, joka lepää kuperalla kallioalustalla niin, että kosketuspintaa on hyvin vähän. Kivi ei kuitenkaan liiku, toisin kuin ihmisvoimin liikuteltavissa olevat kiikkuvat lohkareet.
Kuvaus ja sijainti

Kummakivi on seitsemän metriä leveä ja viisi metriä korkea. Sen on arvioitu painavan noin 500 tonnia. Kallio kiven alla on poikkeuksellisen sileää, ja sen pinta koostuu kivestä sadeveden mukana valuneista mineraaleista. Kiven päällä kasvaa noin 30-vuotias kaksilatvainen mänty.
Kummakivi sijaitsee Ruokolahden länsiosassa lähellä Puumalan kunnanrajaa. Sen lähelle johtaa Kummakiventie, jonka varrelta oikealle noin 500 metriä kääntyy kapea hiekkatie. Hiekkatien päässä noin 200 metrin päässä on autojen kääntöpaikka. Kääntöpaikan päässä on polku, joka on merkitty nauhalla. Seuraamalla polkua runsaat 500 metriä päätyy Kummakiven äärelle.
Historia

Geologi Aimo Kejonen arvioi jäämassojen kuljettaneen kiven nykyiselle paikalleen noin 11 000–12 000 vuotta sitten. Lähistöllä on muitakin ilmeisesti samaa alkuperää olevia siirtolohkareita.
Kerrotaan, että venäläiset turistit kävivät ihmettelemässä kiveä jo 1800-luvulla. 1900-luvun alkupuolella kiven päälle kerrotaan vieneen tikapuut ja nuorison viettäneen siellä aikaansa. Kummakivi rauhoitettiin vuonna 1962 metsäneuvos Väinö Lagerstedtin aloitteesta.
Kummakiven lähistöllä sijaitsee myös 1930-luvulla alueella liikkuneiden metsätyömiesten sammalmättäistä rakentamia sammalsiltoja, joita pitkin pääsee järvessä olevaan saareen.
Aiheesta muualla

Luolamiehen blogi 8.7.2012: Kummakivi, Ruokolahti blogspot
Näitä polkuja tallaan blogi 27.5.2017: Kummakivi blogspot
Kândal

Maakunnan sijainti kartalla
Kândal tai Kandal (khmeriksi កណ្ដាល) on yksi Kambodžan 24 maakunnasta. Se sijaitsee maan eteläosassa ympäröiden pääkaupunki Phnom Penhiä. Maakunnan pinta-ala on 3 568 neliökilometriä ja sen väkiluku oli vuoden 2008 väestönlaskennassa yhteensä 1 265 085. Maakunta jakaantuu yhteentoista piirikuntaan. Sen pääkaupunki on noin 50 000 asukkaan Ta Khmau (2010), joka sijaitsee noin 10 kilometriä Phnom Penhistä etelään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kândal Wikimedia Commonsissa
Kambodžan maakunnat
| --- | --- |
Maakunnat:   Bântéay Méancheăy   Băt Dâmbâng   Kâmpóng Cham  Kâmpóng Chhnăng   Kâmpóng Spœ   Kâmpóng Thum   Kâmpôt  Kândal   Kaôh Kông   Krâchéh  Môndôl Kiri  Ŏtâr Méancheăy  Preăh Vihéar  Poŭthĭsăt   Prey Vêng  Rôtanak Kiri   Siĕm Réab  Stŏeng Trêng  Svay Riĕng   Takêv 
Maakuntatasoiset kunnat:   Kêb  Pailĭn  Phnom Penh  Sihanoukville
Latino Galasso

| Mitalit> Maa:   Italia.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Italia> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Pariisi 1924 | kahdeksikko |  |
Latino Galasso (1898 Zadar, Kroatia – 1949) oli italialainen soutaja ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa ja kuului siellä pronssia miesten kahdeksikossa saaneeseen joukkueeseen.
Martin Wierig

Martin Wierig vuonna 2012 Hampurissa
Martin Wierig (s. 10. kesäkuuta 1987 Beckendorf-Neindorf, Saksa) on saksalainen kiekonheittäjä. Hänen ennätyksensä kiekonheitossa on 68,33 metriä, joka on heitetty Saksassa vuonna 2012. Wierig sijoittui yleisurheilun MM-kilpailuissa Moskovassa 2013 neljänneksi tuloksella 65,02 metriä jääden vain 17 senttimetrin päähän pronssimitalista. Wierig on yltänyt finaalipaikkaan kertaalleen myös olympialaisten kiekonheitossa. Tämä tapahtui Lontoon olympialaisissa 2012, joissa Wierig sijoittui kuudenneksi. EM-kilpailuissa hän on ollut seitsemäs Barcelonassa 2010 ja yhdestoista Zürichissä 2014. Dohan MM-kilpailuissa 2019 Wierig sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 64,98 m ja Münchenin EM-kilpailuissa 2022 yhdeksänneksi.
Wierig voitti alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Debrecenissä 2007 ja saavutti samassa ikäluokassa EM-pronssia Kaunasissa 2009. Alle 20-vuotiaissa hän sai EM-pronssia Kaunasissa 2005 ja MM-pronssia Pekingissä 2006.
Latinos

Latinos (m.kreik. Λατῖνος, Latīnos) tai Latinus (lat.) voi viitata seuraaviin:
Latinos eli Latinus, kreikkalaisessa mytologiassa Odysseuksen ja Kirken poika, roomalaisessa mytologiassa Latiumin kuningas
Latinos (300/200-luku eaa.?), grammaatikko
Latinus (1. vuosisata), miimikko
Latinopop

| Latinopop |
| --- | --- |
Alkuperä:  popmusiikki, latinomusiikki
Latinopop on populaarimusiikin tyylilaji, joka yhdistää latinalaisen Amerikan tyylilajeja Yhdysvaltalaisiin tuotantotapoihin ja muihin tyylilajeihin. Tyylilajista tuli suosituin latinomusiikin tyylilaji Yhdysvalloissa 1980- ja 1990-lukujen aikana.
Monet tyylilajin artistit ovat laulaneet espanjaksi, mutta 1990-luvulla englanniksi laulaminen yleistyi, jonka myötä Selena debytoi listojen ensimmäisellä sijalla vuonna 1995. Kaupallinen menestys kasvoi räjähdysmäisesti vuonna 1999 Ricky Martinin ja Jennifer Lopezin myötä.
Kâmpôt (maakunta)

Maakunnan sijainti kartalla
Kâmpôt tai Kampot (khmeriksi ខេតុកំពត) on yksi Kambodžan 24 maakunnasta. Se sijaitsee maan eteläosassa, ja sen rajan muodostavat Siaminlahti, Vietnam ja Kêbin maakuntaoikeudet omaavaan kaupunki. Maakunnan pinta-ala on 4 873 neliökilometriä, ja sen asukasluku oli vuoden 2008 väestönlaskennassa 585 110. Maakunta jakaantuu kahdeksaan piirikuntaan. Sen pääkaupunki on Kâmpôt.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kâmpôt (maakunta) Wikimedia Commonsissa
Kambodžan maakunnat
| --- | --- |
Maakunnat:   Bântéay Méancheăy   Băt Dâmbâng   Kâmpóng Cham  Kâmpóng Chhnăng   Kâmpóng Spœ   Kâmpóng Thum   Kâmpôt  Kândal   Kaôh Kông   Krâchéh  Môndôl Kiri  Ŏtâr Méancheăy  Preăh Vihéar  Poŭthĭsăt   Prey Vêng  Rôtanak Kiri   Siĕm Réab  Stŏeng Trêng  Svay Riĕng   Takêv 
Maakuntatasoiset kunnat:   Kêb  Pailĭn  Phnom Penh  Sihanoukville
Kâtip Çelebi

| Kâtip Çelebi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Mustafa Hâddži Khalîfa ja Haji Khalfa
Kuollut: 1658
Ammatti:  historioitsija
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  historia
Tunnetut työt:  Kašfazzunûn
Kâtip Çelebi, myös: Mustafa Hâddži Khalîfa ja Haji Khalfa, (k. 1658) oli turkkilainen historioitsija. Hän julkaisi turkkilaisia teoksia sekä arabiaksi suuren bibliografisen sanakirjan Kašfazzunûn, jossa luetellaan noin 14 500 arabian-, persian- ja turkinkielistä teosta ynnä muuta (Lexicon bibliographicum et encyclopædicum a Haji Khalfa compositum, jonka julkaisi ja käänsi latinaksi Gustav Flügel 1835–1858).
Aiheesta muualla

Kâtip Çelebi Projekt Runebergissa
Lexicon bibliographicum et encyclopædicum digitoituna verkossa. Universität Halle
Kuurikanjärvi

| Kuurikanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°06′54″N, 25°05′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Teuronjoen valuma-alue (35.83)
Laskujoki:  Haarajoki 
Järvinumero:  35.835.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,6 m  
Rantaviiva:  3,258 km  
Pinta-ala:  33,122 ha  
 fiKuurikanjärvi 
Kuurikanjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kuurikan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi sijaitsee tiheästi ojitetulla Murronsuolla Kuurikassa. Se muodostuu kahdesta järvialtaasta, joita yhdistää keskellä sijaitseva 100-metrinen ruohottunut kapeikko. Sen pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat kokonaan suota. Järvi on asumaton lukuun ottamatta koillispään mökkiä.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia sekä Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki. Sen laskujoki on Haarajoki, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Martin X-23 PRIME

| Martin X-23 PRIME |
| --- | --- |

Tyyppi:  koelentokone
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Valmistaja:  Martin Marietta
Ensilento:  21.joulukuuta 1966
Poistettu käytöstä:  19.huhtikuuta 1967
Tila:  poistunut käytöstä
Valmistusmäärä:  3 
Martin X-23 PRIME (PRIME, engl. Precision Reentry Including Maneuvering reEntry) on nostavan rungon tutkimusalusta, joka tunnetaan myös yhtenä X-lentokoneena.
Alustaa on käytetty kaasukehään syöksyn (engl. atmospheric entry) tutkimukseen. Lämpökilpi suojasi alusta kauttaaltaan. Kone oli miehittämätön.
Mallia seurasi miehitetty Martin Marietta X-24.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Martin X-23 PRIME
Martin Wiesend

Martin Wiesend (28. huhtikuuta 1910 – 7. maaliskuuta 2003) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 31. tammikuuta 1937 ja nimitettiin Bambergin arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Migirpan titulaaripiispaksi 19. tammikuuta 1967. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Josef Schneider, jota avustivat Alfons Karl Kempf ja Josef Hiltl.
Wiesend toimi vihkipiispana, kunnes jäi eläkkeelle 31. elokuuta 1985.
Wiesendille myönnettiin muun muassa Bundesverdienstkreuz vuonna 1987.
Käännös suomeksi
Kypäsjärvi

| Kypäsjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°31′37″N, 24°14′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kypäsjoki 
Järvinumero:  67.925.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,6 m  
Rantaviiva:  5,3539 km  
Pinta-ala:  1,4722 km²   
Tilavuus:  0,00306681062 km³ 
Keskisyvyys:  2,08 m  
Suurin syvyys:  6,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKypäsjärvi 
Kypäsjärvi  on Lapissa Ylitorniolla Pakijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 147 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0031 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 6,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), jonka Torasjärven valuma-alueeseen (67.925) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,6 metriä mpy.
Mare Island Naval Shipyard

Mare Island Shipyard vuonna 2011.
Mare Island Naval Shipyard (MINSY) oli Yhdysvaltain laivaston ensimmäinen Tyynenmeren rannikolle perustettu tukikohta. Se sijaitsee Kaliforniassa Vallejossa 25 mailia San Franciscosta koilliseen. Napa-joki läpäisee Mare Islandin salmen erottaen niemimaan telakan Vallejon kaupungin yhteydestä. Telakka oli toisessa maailmansodassa Yhdysvaltain länsirannikon merkittävin sukellusvenesatama, minkä lisäksi se valvoi San Franciscon lahden telakkateollisuutta. Tukikohta suljettiin 1996, mihin mennessä sitä oli uudelleen organisoitu useaan kertaan. Alue liitettiin vuonna 1960 Kalifornian historiallisten maamerkkien luetteloon (engl. California Historical Landmark) ja vuonna 1975 kansallisten historiallisesti merkittävien alueiden luetteloon (engl. National Historic Landmark District).
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Mare Island Naval Shipyard
Kuurijärvi

| Kuurijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°22′54″N, 23°44′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  oja Toisveteen 
Järvinumero:  35.421.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,5 m  
Rantaviiva:  1,279 km  
Pinta-ala:  2,26 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuurijärvi 
Kuurijärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Kuuriperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Toisveden lähialueeseen (35.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,5 metriä mpy.
Kypärämäki-Kortepohja

| Kypärämäki-Kortepohja |
| --- | --- |
 Kortepohjan rakennuksia.
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Seutukunta:  Jyväskylä
Kaupunki:  Jyväskylä
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  13,0 km²
Väkiluku (2015):  11 941
 – Väestötiheys:  919 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kypärämäki-Kortepohja on Jyväskylän toinen suuralue. Kypärämäki-Kortepohjan suuralue kattaa Kypärämäen, Savelan (jättäen Syrjälän pois) ja Kortepohjan kaupunginosien alueet. Myös Ruokkeen kaupunginosan itäosa sijaitsee suuralueella, mutta sen varsinainen asutus sijaitsee lähes kokonaan Kuohun-Vesangan suuralueella.
Kypärämäki-Kortepohjan suuralueella on 11 941 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 13,0 neliökilometriä.
Suuralueella on kerrostalolähiöitä sekä omakoti- ja rivitaloalueita. Alueen asuntokannasta 54,1 % oli vuokra-asuntoja vuonna 2016.
Kuvia

Kypärämäen kaupunginosaa.
Savelan S-market.
Kortepohjan kaupunginosaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kypärämäki-Kortepohja Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki:  1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja:  7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas:  13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo:  15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala:  22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi:  18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki
07 Keljo:  10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila:  16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo:  31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä:  58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola:  41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä:  65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka:  38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti:  80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Mare Serenitatis

Mare Serenitatis
Mare Serenitatis  (lat. Kirkkauden meri) on Kuun meri Maahan näkyvällä puolella. Mare Serenitatis sijaitsee Mare Imbriumin itäpuolella. Sinne ovat laskeutuneet Neuvostoliiton miehittämätön kuuluotain Luna 21 sekä Yhdysvaltojen miehitetty kuualus Apollo 17.
Kristinusko Ugandassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Ugandassa. Kristinusko on Ugandan suurin uskonto. Suurin kirkkokunta on protestantismi, johon kuuluu noin 45,1 prosenttia väestöstä. Suurimmat protestanttiset ryhmät ovat anglikaanit, helluntailaiset, adventistit ja baptistit. Roomalaiskatoliseen kirkkoon kuuluu 39,3 prosenttia väestöstä.
Historia

Kristinusko saavutti Ugandan 1800-luvulla. Monet ensimmäiset kääntyneet joutuivat uutta uskontoa vastustaneen kuninkaan marttyyriuhreiksi.
Kirkkojenväliset järjestöt

Ugandan kaksi suurinta kirkkoa, katolinen ja anglikaaninen, muodostavat yhteisen kristillisen neuvoston Ugandan ortodoksisen kirkon kanssa.
Kurikan rautatieasema

Kurikan rautatieasema (lyh. Krk) oli liikennepaikka Suomen rataverkolla Kurikan kaupungissa Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Liikennepaikka sijaitsee rataosalla Seinäjoki–Kaskinen eli niin kutsutun Suupohjan radan varrella. Asemarakennus ja ratapiha sijaitsevat Kurikan keskustan ja Mosselokaupungin välissä.
Henkilöliikenne rataosuudella on lopetettu 1960-luvulla, mutta asemalla oli tavaraliikennettä ja siellä myytiin VR:n matkalippuja vielä 1990-luvulla. Myöhemmin liikennepaikka toimi vielä junien kohtaamispaikkana. Asemarakennus on nykyisin yksityisomistuksessa, ja se on kunnostettu alkuperäistä ulkonäköä kunnioittaen. Rakennuksessa toimii nykyään ruokaravintola.
Liikennepaikka poistui Ratahallintokeskuksen liikennepaikkarekisteristä 3. kesäkuuta 2007 voimaan tulleen uuden liikennepaikkaluettelon myötä.
Mareia

Mareia voi tarkoittaa seuraavia:
Mareia, nyk. Mariout, järvi Egyptissä Niilin suiston länsipuolella
Mareia, Mariotis, Pa-Merit, muinainen kaupunki Mariout-järven rannalla Egyptissä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mareia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Melchior Wezel

| Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Sveitsi> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Amsterdam 1928 | joukkuekilpailu |  |
Melchior Wezel (16. marraskuuta 1903 – 7. joulukuuta 1989 Locarno) oli sveitsiläinen voimistelija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1928 kesäolympialaisissa Amsterdamissa ja oli siellä mukana voittamassa kultaa joukkuevoimistelussa. Hän kilpaili myös yksilönä eri tapahtumissa ja sijoittui moniottelun yksilökilpailussa 12. sijalle.
Lapsen oikeuksien päivä

| Lapsen oikeuksien päivä |
| --- | --- |

Tyyppi:  Kansainvälinen vuosipäivä
Vietetään:  20. marraskuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Ensimmäisen kerran:  1954
Kotisivu
Lapsen oikeuksien päivä (joskus myös Kansainvälinen lasten päivä) on YK:n yleiskokouksen aloitteesta vuodesta 1954 vietetty kansainvälinen vuosipäivä. Päivän ajankohta vaihtelee maittain. Useissa maissa, myös Suomessa, sitä vietetään 20. marraskuuta, sillä tuona päivänä vuonna 1959 hyväksyttiin lapsen oikeuksien julistus ja 20. marraskuuta 1989 lapsen oikeuksien sopimus.
Suomessa päivä merkittiin Suomen UNICEFin aloitteesta lastenpäivän nimellä kalentereihin 1990-luvulla. Aluksi ajankohtana oli lokakuun ensimmäinen maanantai, mutta vuodesta 2002 lähtien päivää on vietetty 20. marraskuuta nimellä Lapsen oikeuksien päivä. Vuodesta 2020 lähtien se on merkitty kalentereihin myös liputuspäiväksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lapsen oikeuksien päivä Wikimedia Commonsissa
Lapsen oikeuksien päivä Suomen Unicef. Arkistoitu 31.3.2020. Viitattu 9.3.2020.
Lapsen oikeudet ovat UNICEFin toiminnan kulmakivi – Lasten oikeuksien sopimus Suomen Unicef. Arkistoitu 31.3.2020. Viitattu 9.3.2020.
Heikkinen, Timo: Lapsen oikeuksien päivä 20.11. Yle Oppiminen.  10.10.2012. Viitattu 9.3.2020.
20.11. lapsen oikeuksien päivä Maailmankoulu. Rauhankasvatusinstituutti. Viitattu 9.3.2020.
Luettelo sienitieteilijöiden auktorilyhenteistä

Tämä on luettelo sienitieteen auktoreista ja auktorilyhenteistä lyhenteenmukaisessa aakkosjärjestyksessä.
Täydellinen tieteellinen nimi ilmaisee myös auktorin eli henkilön, joka ensimmäisenä hyväksyttävästi nimesi kyseisen lajin, suvun tai heimon. Esimerkiksi auktorilyhenne ”Fr.” kantarellin nimessä kertoo, että kyseessä on Elias Magnus Friesin kuvaama laji. Karvarouskun tieteellinen nimi (Lactarius torminosus (Schaeff.) Gray) taas osoittaa, että Samuel Frederick Gray kuvasi sienen nykyisen lajin. Sulkeissa oleva (Schaeff.) kertoo, että Jacob Christian Schäffer oli kuvannut samaisen sienen ensimmäisenä, mutta määrittänyt sen sukulaisuussuhteet eri tavalla. Tieteellisen nimen perässä olevat auktorilyhenteet ilmaisevat vain viimeksi tapahtuneen muutoksen.
Tässä taulukossa on pääosin sellaisia auktoreja, joiden nimeämiä sieniä on esitelty suomenkielisessä Wikipediassa. Lyhenteissä ei käytetä välilyöntiä etunimen kirjainten ja sukunimiosan välissä.
A

Ach. – Erik Acharius (1757–1819)
Adans. – Michel Adanson (1727–1806)
A.H.Sm. – Alexander Hanchett Smith (1904–1986)
Alb. – Johannes Baptista von Albertini (1769–1831)
Antonín – Vladimír Antonín (1955–)
Arthur – Joseph Charles Arthur (1850–1942)
A.Venturi – Antonio Venturi (1805–1864)
B

Batsch – August Johann Georg Karl Batsch (1761–1802)
Berk. – Miles Joseph Berkeley (1803–1889)
Bertill. – Louis-Adolphe Bertillon (1821–1883)
Bolton – James Bolton (1758–1799)
Bon – Marcel Bon (1925–)
Bondartsev – Appollinaris Semenovich Bondartsev (1877–1968)
Boud. – Jean Louis Émile Boudier (1828–1920)
Boursier – J. Boursier (fl. 1928)
Bref. – Julius Oscar Brefeld (1839–1925)
Bres. – Giacopo Bresàdola (1847–1929)
Britzelm. – Max Britzelmayr (1839–1909)
Brodo – Irwin Murray Brodo (1935–)
Broome – Christopher Edmund Broome (1812–1886)
Bull. – Jean Baptiste Bulliard (1742–1793)
C

Chevall. – François Fulgis Chevallier (1796–1840)
Chodat – Robert Hippolyte Chodat (1865–1934)
C.Martín – Charles-Édouard Martín (1847–1937)
Cooke – Mordecai Cubitt Cooke (1825–1914)
Cub. – Giuseppe Cuboni (1852–1920)
Curtis – William Curtis (1746–1799)
D

DC. – Augustin Pyramus de Candolle (1778–1841)
de Bary – Heinrich Anton de Bary (1831–1888)
Dermek – Auel Dermek (1925–1989)
Desm. – John Baptiste Henri Joseph Desmazières (1786–1862)
D.Hawksw. – David Leslie Hawksworth (1946–)
Dill. – Johann Jacob Dillenius (1684–1747)
Donk – Marinus Anton Donk (1908–1972)
Doweld – Alexander Borissovitch Doweld (1973–)
Dumée – Paul Dumée (1849–1930)
Dörfelt – Heinrich Dörfelt (1940-)
E

E.Fisch. – Eduard Fischer (1861–1939)
E.-J.Gilbert – Edouard-Jean Gilbert (1888–1954)
E.Müll. – Emil Müller (1920–)