stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venäjänsaksalaiset
Terminologia

Termiä "venäjänsaksalaiset" on alettu käyttää yleisesti vasta 1900-luvulla, ja se viittaa kollektiivisesti kaikkiin sellaisiin saksalaistaustaisiin ryhmiin, jotka asuttavat Venäjää. Ennen tätä tehtiin jako eri saksalaisryhmien maantieteellisen sijoittumisen perusteella. Tällaisia alaryhmiä ovat mm.:
Volgan saksalaiset
Pietarinsaksalaiset
Mustanmeren saksalaiset
Volyniansaksalaiset
Kaukasuksensaksalaiset
Ajatus yhdestä ryhmästä nimeltä "venäjänsaksalaiset" syntyi alkujaan Neuvostoliitossa, joka vainosi etnisiä saksalaisia leimattuaan nämä Natsi-Saksan kanssa veljeilijöiksi. Tämä trauma myös yhdisti maantieteellisesti erillään olevia saksalaisia, ja tunne venäjänsaksalaisuudesta vahvistui Neuvostoliiton loppuaikana, kun nämä alkoivat muuttaa sankoin joukoin Saksaan.
Historia

Venäjänsaksalaisia alkoi saapua suuremmissa määrin Venäjälle Katariina II:n, joka oli itsekin saksalainen, aikana, joka kutsui näitä asuttamaan erityisesti sellaisia alueita, joiden paikallisväestöön Venäjän hallitsijat eivät luottaneet.
Vuodesta 1989 lähtien venäjänsaksalaisten määrä alkoi laskea huomattavasti, koska nämä muuttivat suurimmaksi osaksi Saksaan, joka tarjosi maan kansalaisuutta kaikille etnisille saksalaisille, jotka olivat todistettavasti joutuneet pakolaisiksi tai vainojen kohteeksi sekä näiden puolisoille ja jälkeläisille.
Kun Venäjä miehitti Krimin vuonna 2014 ja Eurooppaa kohtasi vuosien 2015–2016 siirtolaiskriisi, myös venäjänsaksalaiset joutuivat negatiivisten ennakkoluulojen kohteeksi. Venäjän valtiollinen media, jota merkittävä osa venäjänsaksalaisista seuraa, käytti tätä hyödykseen omassa propagandassaan mustamaalaten Saksaa ja Merkelin hallitusta uusnatsistiseksi.
Kulttuuri

Suurin osa venäjänsaksalaisista on uskonnoltaan luterilaisia tai menoniitteja.
Huolimatta siitä, että venäjänsaksalaiset muodostavat melko suuren yksittäisen väestöryhmän Saksassa, heidän kulttuuriansa tunnetaan melko huonosti. Tähän vaikutti Stalinin vainojen aikaiset teloitukset, jotka kohdistuivat erityisesti sellaisiin henkilöihin, joilla oli valmius säilyttää ja edistää kulttuuria (esim. papit, professorit ja opettajat).
Osa venäjänsaksalaisista ei osaa saksaa tai tiedot ovat vain auttavalla. Tästä syystä Saksan vaaliviranomaiset julkaisivat vuoden 2017 parlamenttivaaleista kertovat tiedotteen myös venäjäksi. Syynä tähän oli se, että toisen maailmansodan jälkeen monet venäjänsaksalaiset eivät puhuneet saksaa, koska pelkäsivät syrjintää ja osa jäi pelkästään venäjänkielisen median armoille.
Varg (yhtye)

| Varg |
| --- | --- |
 Varg Paganfestissä vuonna 2010.
Tiedot
Toiminnassa:  2005–
Tyylilaji:  pagan metal viikinkimetalli
Kotipaikka:   Coburg, Saksa
Laulukieli:  saksa
Levy-yhtiö:  Noise Art
Aiheesta muualla
varg.de
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varg on saksalainen pagan metalia ja viikinkimetallia soittava yhtye, joka perustettiin vuonna 2005. Yhtyeen nimi on peräisin muinaisnorjan sutta tarkoittavasta sanasta.
Diskografia > Albumit

Wolfszeit (2007)
Schildfront (2008, Split Minas Morgulin kanssa)
Live am Wolfszeit Festival (2008, Livealbum)
Blutaar (2010)
Wolfskult (2011)
Guten Tag (2012)
Das Ende aller Lügen (2016)
Wolfszeit II (2019)
Zeichen (2020)
Diskografia > EP:t

Legacy (2012)
Rotkäppchen (2015)
Götterdämmerung (2017)
Jäsenet > Nykyinen kokoonpano

Philipp "Freki" Seiler – laulu, sähkökitara ja akustinen kitara
Silvester "Fenrier" Grundmann – rummut
Timo "Managarm" Schwämmlein – laulu ja bassokitara
Patrick "Hati" Zarske – kitara
Martin "Skalli" – kitara
Jäsenet > Entiset jäsenet

Bastian "Draugr" – kitara
Sebastian "Geri" Feick – laulu ja kitara
Thomas "Skoll" Winkelmann – bassokitara
Aiheesta muualla

Varg (yhtye) Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Viktor Kaplan

Viktor Kaplan
Viktor Kaplan (27. marraskuuta 1876 – 23. elokuuta 1934) oli itävaltalainen insinööri. Hän on Kaplan-turbiinin keksijä.
Viana do Castelo

| Viana do Castelo |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Viana do Castelo Portugalin kartalla
 Koordinaatit: 41°42′N, 8°49′W 
Valtio:  Portugali
Alue:  Norte
Ala-alue:  Minho-Lima
Piiri:  Viana do Castelo
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  José Maria Costa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  319,02 km²
Väkiluku (2011):  88 725
 – Väestötiheys:  278 as./km²
 
 www.cm-viana-castelo.pt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Viana do Castelo (IPA /vi.'ɐ.nɐ du kɐʃ.'tɛ.lu/) on sekä kaupunki että kunta Pohjois-Portugalissa, Norten alueella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viana do Castelo Wikimedia Commonsissa
Viana do Castelon piirin kunnat
Arcos de Valdevez
Caminha
Melgaço
Monção
Paredes de Coura
Ponte da Barca
Ponte de Lima
Valença
Viana do Castelo
Vila Nova de Cerveira
Videopelikeräily

Alustat
kolikkopeli
pelikonsoli
käsikonsoli
mobiilipeli
tietokonepeli
verkkopeli
Lajityypit
kasuaalipeli
roolipeli
seikkailu
toiminta
toimintaseikkailu
simulaatio
strategia
urheilu
Historia
kolikkopelien kulta-aika
vuoden 1983 videopelilama
Atarin videopelihautajaiset
Aiheet
videopelien vaikutustutkimus
videopelikulttuuri
videopelikeräily
videopelien säilöminen
videopelilokalisointi
videopelimusiikki
videopeliteollisuus
elektroninen urheilu
Lisää aiheita
Videopelien teemasivuilla
Videopelikeräily on videopelien keräilyä.
Keräilijät maksavat huippukuntoisista tai harvinaisista peleistä huomattavia summia: alkuperäisessä suljetussa pakkauksessa olevat pelit ovat myyneet huutokaupassa korkeilla hinnoilla. Videopelien keräily on kasvanut 2000-luvulla ja harrastajat ovat keskittyneet peleihin, joiden parissa ovat kasvaneet. Kun ulkopuoliset arvioijat tulivat harrastukseen mukaan keräilijöille tuli objektiivinen vertailu eri henkilöiden omistamien pelien välille. Myöhemmin pelien ostajiin on tullut mukaan henkilöitä, jotka nostalgian sijaan keräilevät pelejä kuten muitakin hyödykkeitä kuten kolikoita, kortteja, sarjakuvia tai taideteoksia. Pelien arviointi on muuttunut nostalgia-arvosta pelien taiteelliseen ja historialliseen arvoon osana populaarikulttuuria.
Keräilyssä on ollut pitkään painopiste kokoelman kattavuudella: keräilijät halusivat täyden, pelattavan joukon pelejä suosikkialustalleen joko irrallisina pelimoduuleina tai sulkemattomina laatikoina. Maailmanennätys on Antonio Monteiron 20 139 pelin kokoelma. Täyttä pelijoukkoa havittelevien kilpailu harvinaisimmista peleistä kokoelman täydentämiseksi nosti pelien hintoja ja muut ominaisuudet olivat sivuseikka. Sinetöityjen pelien keräilyn suosioon sanotaan vaikuttaneen luokitellut huutokaupat ja keräilyn "ammattimaistuminen" sekä pelien eri "painoksien" välillä olevat erot. Harvinaisuuksia ovat muun muassa varhaiset "testimarkkinapainokset".
Keräilyn lisäksi on tullut "retro-pelaajia", jotka kuvaavat pelaamistaan suoratoistopalveluihin kuten Twitchiin ja YouTubeen.
Vianges

| Vianges |
| --- | --- |

 Vianges
 Koordinaatit: 47°09′42″N, 4°19′32″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Beaune
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,8 km²
Korkeus:  430 m
Väkiluku (2018):  39 
 – Väestötiheys:  4 as./km²
Kunnan numero:  21675
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vianges on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 51 kilometriä Beaunen kaupungista länteen.
Kunnan keskustassa oleva Saint Georgesin kirkko on peräisin 1600-luvulta. Kirkon takana on linna Château de Vianges, jonka historia ulottuu 1300-luvulle. Linnaan on tehty muutoksia 1600- ja 1700-luvuilla.
Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).
Saint Georgesin kirkko
Kaatuneiden muistomerkki
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vianges Wikimedia Commonsissa
Venizélos

Venizélos (kreik. Βενιζέλος) on kreikkalainen sukunimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Elefthérios Venizélos (1864–1936), kreikkalainen poliitikko
Sofoklís Venizélos (1894–1964), kreikkalainen poliitikko ja Elefthérios Venizéloksen poika
Evángelos Venizélos (s. 1957), kreikkalainen poliitikko
Vladimir Solovjov (juontaja)

| Vladimir Solovjov |
| --- | --- |
 Solovjov vuonna 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. lokakuuta 1963 (ikä 60) Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Venäjä
Ammatti:  Televisiojuontaja
Vladimir Rudolfovitš Solovjov (ven. Владимир Рудольфович Соловьёв; s. 20. lokakuuta 1963 Moskova) on venäläinen propagandisti, televisio- ja radiojuontaja.
Solovjov syntyi juutalaisperheeseen Moskovassa ja valmistui vuonna 1986 Moskovan teräs- ja metalli-instituutista sekä vuonna 1989 Maailmantalouden ja kansainvälisten suhteiden instituutista. Vuosina 1986–1988 hän toimi KGB:hen kytketyn Neuvostoliiton nuorisojärjestöjen komitean asiantuntijana. Vuosina 1990–1992 Solovjov luennoi vierailijana taloustieteestä Alabaman yliopistossa. Vuoteen 1998 saakka hän osallistui liike-elämään kotimaassaan. Vuonna 1999 Solovjov teki ensimmäisen esiintymisensä juontajana television keskusteluohjelmissa. Sittemmin hän on juontanut muun muassa Rossija 1:n ohjelmia Pojedinok ('Kaksintaistelu') ja Vetšer s Vladimirom Solovjovym ('Ilta Vladimir Solovjovin kanssa').
Solovjov on edistänyt merkittävästi Venäjän hallinnon kantoja. Syyskuussa 2017 oppositiojohtaja Aleksei Navalnyi paljasti dokumentteja, jotka osoittivat Solovjovin omistamaksi jo aiemmin huhutun huvilan Comojärvellä Italiassa hänen nimiinsä rekisteröidyksi. Navalnyin mukaan Solovjov oli ostanut myös Moskovasta kolme loisteliasta asuntoa markkinahintoja halvemmalla vuosina 2004 ja 2007. Italialaiset poliisilähteet kertoivat vuonna 2022 Ukrainan-suurhyökkäyksen aloittamisen jälkeen, että Solovjovin omistusoikeus huvilaan Italiassa oli poistettu.
Valkeajärvi (Ylöjärvi, Länsi-Aure)

| Valkeajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°59′24″N, 23°24′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  oja Pahalammiin 
Järvinumero:  35.579.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  157,9 m 
Rantaviiva:  5,263 km 
Pinta-ala:  0,51116 km² 
Tilavuus:  0,00176994 km³ 
Keskisyvyys:  3,46 m 
Suurin syvyys:  13 m 
Valuma-alue:  5,7 km² 
 fiValkeajärvi 
Valkeajärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Länsi-Aureessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Valkeajärvi on osa Pitkäjärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 1,3 kilometriä, leveys 1,1 kilometriä ja sen pinta-ala on 51 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejärven kaakkoispuolella aivan Ainesjärven vieressä. Ainesjärvi ei kuitenkaan kuulu Valkeajärven kanssa samaan valuma-alueeseen, vaikka niiden välille on kaivettu oja. Järveen laskee yksitoista ojaa. Luoteinen laskuoja kuuluu Vähä Valkeajärvelle ja Makkaralahteen laskeva oja on Salmijärven laskuoja. Veden keskimääräinen viipymä järvessä on 499 vuorokautta. Järven keskellä on Isosaari ja etelärannassa sijaitsee soistunut Vähäsaari. Kummatkin ovat autioita saaria. Järvessä on kolme selvästi erottuvaa lahtea. Taipaleenlahti työntyy länteen kohti Ainesjärveä, joita erottavat 200 metriä leveä kannas. Kaakkoon työntyy 400 metriä pitkä Makkaralahti. Itään työntyvän 450 metriä pitkän lahden pohjukassa eli Salmenlammissa sijaitsee järven laskuojan luusua. Sieltä laskee 200 metrinen meanderoiva suo-oja, joka laskee Pahalammiin ja jatkaa siitä eteenpäin Pitkäjärveen. Järvi on luodattu ja syvyyskarttojen mukaan järven syvin, yli 13 metrinen, kohta sijaitsee Isosaaren länsipuolella. Myös saaren itäpuolella on yli 12 metrinen syvänne. Pohjoisosassa on yleisesti noin 5 metriä syvää ja Makkaralahden pohjukassa on noin 4 metriä syvää. Muualla on selvästi matalampaa. Rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä. Se on pääasiassa moreenirantaa, jossa on muutamia kalliopaljastumia. Pohjoisrantoja reunustaa maatilan peltot ja muilla rannoilla sijaitsee neljätoista vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet seututieltä 332 lähteviltä yhdystieltä 14272 ja niitä yhdistävältä kylätieltä.
Vedenlaatu

Valkeajärven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1978, 1979, 1981, 1989, 1993, 2000 ja 2013. Vesi on ollut kirkasta, tumman ruskean väristä, voimakkaasti humuspitoinen ja hyvin hapanta. Happamuusaste laskee niin alas, että se vaikuttaa rapujen ja eräiden kalalajien elinkykyyn. Happamuuden kasvu katsotaan johtuvat valuma-alueen metsien ja soiden runsaasta ojittamisesta, jota voimistaa järven heikko puskurikyky happamoitumista vastaan. Järven rehevyystaso on säilynyt vuosien ajan samantasoisena. Typpipitoisuudet ovat luontaisella tasolla, mutta fosforipitoisuudet ovat olleet lievästi luonnontasoa suuremmat. Kun vesi lämpötilakerrostuu, uhkaa alusvesien happitilanne heikentyä. Tämä johtuu osittain pohjan sedimenttien ravinnepitoisuudesta, joka alkaa kuluttamaan veteen liuennutta happea. Talvella 1993 havaittiin hapen voimakasta kulumista, mikä aiheutti happikadon. Vähähappisuus alkaa liuottaa ravinteita takaisin vedeen, jolloin alusvedessä saattaa olla nelinkertaisia fosforipitoisuuksia ja kaksinkertaisia typpipitoisuuksia. Kesäkausilta ei ole käytettävissä tutkimustuloksia, mutta silloin on päällysvesissä hyvä tai tyydyttävä happitilanne. Valkeajärvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Victoria Borisova-Ollas

Victoria Borisova-Ollas (s. 1969 Vladivostok) on venäläis-ruotsalainen säveltäjä. Hän opiskeli Moskovan konservatoriossa muiden muassa Nikolai Korndorfin johdolla; Korndorfin muistolle Borisova-Ollas omisti myöhemmin teoksensa The Kingdom of Silence (2003). Borisova-Ollas täydensi opintojaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä Ruotsissa, johon hän muutti vuonna 1992.
Borisova-Ollasin teoksissa on usein uskonnollinen sanoma; hänen tärkein inspiraation lähteensä on Psalmien kirja. Hänen teoksilleen valitsemansa nimet on usein otettu pyhistä kirjoituksista. Hänen musiikkiinsa ovat vaikuttaneet myös muun muassa maalaustaide sekä Vladimir Nabokovin, Salman Rushdien ja William Shakespearen kirjallisuus. Borisova-Ollas on saanut teoksillaan useita palkintoja, kuten Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian palkinnon ensimmäisestä sinfoniastaan sekä Ruotsin säveltäjäliiton Hilding Rosenberg -palkinnon. Vuonna 2011 Borisova-Ollasista tuli ensimmäinen nainen, joka voitti Christ Johnson -sävellyspalkinnon Ruotsin kuninkaalliselta musiikkiakatemialta; tämä palkinto tuli klarinettikonsertosta Golden Dances of the Pharaohs.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Vesipäät (EP)

| Vesipäät Kivesveto Go Go |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : Kivesveto Go Go -studio Kouvola
 Julkaistu: 10. helmikuuta 2016
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tuottaja(t): Kivesveto Go Go
 Tyylilaji: punk rock
 Levy-yhtiö: Rock ’n’ Roll Bullshit, Ratbite
Kivesveto Go Gon muut julkaisut
| Mieti elämääs II (EP) 2013 | Vesipäät 2016 | Nopeempi kuin Veijo (EP) 2017 |
Vesipäät on punkyhtye Kivesveto Go Gon EP-levy vuodelta 2016. Se äänitettiin yhtyeen kotistudiossa Kouvolassa, ja sen miksasi ja masteroi J-J Nippala. Albumi julkaistiin Rock ’n’ Roll Bullshit Recorsdin ja Ratbite Recordsin yhteisjulkaisuna. Kansikuvan on toteuttanut Pekko Rinkinen.
EP:n piti ilmestyä alun perin alkukesästä 2015, mutta sen julkaiseminen viivästyi aina helmikuulle 2016. Vesipäät oli osa trilogiaa, joiden kaksi muuta osaa oli määrä julkaista myöhemmällä ajankohdalla, mutta joista koostettiin lopulta Nopeempi kuin Veijo -EP heinäkuussa 2017.
Kappaleet

Katalonian papukaijamies – 2.24
Hypnoottismagneettiset katseet – 2.01
Miten loma toimii? – 2.01
Mies oli kuin Jeesus – 2.00
Aiheesta muualla

Discogs
Valkeajärvi (järvi Keuruulla)

| Valkeajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°24′13″N, 24°21′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskujoki:  kosteikko Heinä-Valkeiseen 
Järvinumero:  35.483.1.040
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,9 m  
Rantaviiva:  4,75797 km  
Pinta-ala:  76,8069 ha  
Tilavuus:  0,000702694 km³ 
Keskisyvyys:  0,91 m  
Suurin syvyys:  1,38 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkeajärvi 
Valkeajärvi  on Keski-Suomessa Keuruulla Valkeajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 77 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 702 700 kuutiometriä eli 0,0007 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys on 1,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,9 metriä mpy.
Vesipallo kesäolympialaisissa 1932

Vesipallo
Vuoden 1932 kesäolympialaisten vesipallo järjestettiin 4. – 13. elokuuta 1932. Laji oli mukana kahdeksatta kertaa olympialaisten ohjelmassa ja se järjestettiin ainoastaan miehille. Brasilia hylättiin, koska Brasilian vesipallojoukkueen pelaajat pahoinpitelivät toimihenkilöitä Saksaa vastaa pelattavan ottelun lopussa. Brasilian kaksi ottelua mitätöitiin.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  UnkariIstván Barta György Bródy Olivér Halassy Márton Homonnai Sándor Ivády Alajos Keserű Ferenc Keserű János Németh Miklós Sárkány József Vértesy |  SaksaEmil Benecke Otto Cordes Hans Eckstein Fritz Gunst Erich Rademacher Joachim Rademacher Hans Schulze Heiko Schwartz |  YhdysvallatAustin Clapp Philip Daubenspeck Charles Finn Charles McCallister Wallace O'Connor Cal Strong Herbert Wildman |
Lopputulokset

| Sija | Maa |
| --- | --- |
:  Unkari
:  Saksa
:  Yhdysvallat
4.:  Japani
DSQ:  Brasilia
Ottelut

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | HUN | GER | USA | JPN | BRA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | 3 | 3 | 0 | 0 | 30-2 | 6 |  | 6-2 | 7-0 | 17-0 | - |
|  Saksa | 4 | 2 | 1 | 1 | 30-13 | 5 |  |  | 4-4 | 17-0 | 7-3 |
|  Yhdysvallat | 4 | 2 | 1 | 1 | 20-12 | 5 |  |  |  | 10-0 | 6-1 |
|  Japani | 3 | 0 | 0 | 3 | 0-44 | 0 |  |  |  |  | - |
|  Brasilia | 2 | 0 | 0 | 2 | 4-13 | 0 |  |  |  |  |  |
Videonpakkauksen kuvatyypit
Johdanto

Videovuo esimerkiksi MPEG-2 muodostuu erilaisista kuvatyypeistä, joita on kolme kappaletta I(Intra), P(Forward prediction) ja B(Bidirectional prediction). Kukin kuvatyyppi sisältää kuvan tai ennusteen. MPEG-2:ssa kuvanäytteen koko on 16×16 pikseliä. Ensin kuvanäyte muokataan RGB-muodosta YCbCr-muotoon. Dataa tiivistetään siten, että ensin vertaillaan ajallista toistoa tutkimalla peräkkäisiä kuvia. Tämän jälkeen kuva jaetaan 8×8 pikselin lohkoihin, joille suoritetaan DCT-muunnos. Viimeisenä tehdään kvantisointi, jossa informaatiota hukataan. Ajallisessa tiivistämisessä on huomioitava peräkkäisten kuvien sisältävä redundanssi. Tämä tapahtuu parhaiten siten, että lähetään säännöllisin välein näyte ”aidosta” kuvasta, jonka jälkeen kuvataan tähän referenssikuvaa tulleita muutoksia. Tämä tuo mukanaan I, P ja B-kuvatyypit. Nämä kuvatyypit muodostavat kuvaryhmän GOP (Group Of Pictures), yleisin järjestys kuvaryhmälle on I BB P BB P BB P BB P BB I.
I -kuvien tiivistyssuhde on huonoin, sillä se sisältää vain kuvassa itsessään olevaan tietoa, jonka perusteella koodataan P- ja B-kuvat. I kuvat koodataan JPEG-tyyppisesti. P-kuva tehdään käyttämällä edellisen P-tai I-kuvan informaatiota, tätä kutsutaan eteenpäin ennustamiseksi. P -kuvassa vähennetään sekä ajallista, että paikallista redundanssia, jolloin saadaan aikaiseksi I-kuvia parempi tiivistysaste. B -kuvat tarjoavat parhaimman tiivistyssuhteen, sillä ne sisältävät vähiten tietoa. B -kuvat luodaan käyttämällä joko edellisen tai seuraavan I-tai P-kuvan tietoja. Kuvaryhmiä on kahdenlaisia: suljettuja ja avoimia. Suljetussa kuvaryhmässä viimeinen B -kuva voi viitata seuraavan kuvaryhmän I -kuvaan. Avoimessa kuvaryhmässä ei taas ole viitteitä ulkopuolisiin ryhmiin.
Johdanto > Eteenpäin ennustaminen

Ennusteen laskeminen P -kuvassa toimii seuraavasti. Valitaan 16×16 -pikselin kokoinen lohko, joka muodostuu neljästä luminanssilohkosta ja kahdesta krominanssilohkosta. Tämän jälkeen sitä verrataan aiemmin siirrettyyn referenssikuvaan, ja pyritään hakemaan referenssikuvasta sellainen 16×16:n pikselin alue, joka on mahdollisimman samankaltainen valitun lohkon kanssa. Jos molemmat lohkot sijaitsevat samassa paikassa (x,y), tulee niin sanotun siirtymävektorin arvoksi 0. Muussa tapauksessa siirtymävektorin arvo on nollasta poikkeava. Tämän lisäksi referenssikuvan ja koodauksessa olevan kuvan lohkojen erotus lasketaan ja sille suoritetaan DCT-muunnos ja kvantisointi. Näin saatu P -kuva lähetetään yhdessä siirtymävektorin kanssa vastaanottajalle. Jos vastaavaa ruutua ei referenssi kuvasta löydy, kyseinen lohko koodataan I-kuvaksi, eikä siinä enää käytetä referenssikuvan tietoja.
B-kuvat koodataan samalla tavalla, kuin P-kuvat, sillä poikkeuksella, että B-kuvien referenssi ovat kuvaosassa sekä koodattavan B-kuvan edessä, että takana. Tässä saatu tulos menee DCT-muunnokseen, jonka jälkeen se lähetetään vastaan ottajalle kahden siirtymävektorin kanssa.
Vesirikot

| Vesirikot |
| --- | --- |
 Kuusihedevesirikko (Elatine hexandra)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Yläkaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Vesirikkokasvit Elatinaceae
Suku::  Vesirikot Elatine  L.
Tyyppilaji
 katkeravesirikko Elatine hydropiper L. (1753) 
Katso myös
   Vesirikot Wikispeciesissä   Vesirikot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vesirikot (Elatine) on kasvisuku vesirikkokasvien heimossa ja vesirikkokasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu 30 lajia.
Vesirikkolajeja

isovesirikko (Elatine alsinastrum)
kuusihedevesirikko (Elatine hexandra)
katkeravesirikko (Elatine hydropiper)
oikovesirikko (Elatine orthosperma)
kolmihedevesirikko (Elatine triandra)
Pohjoismaissa esiintyy viisi vesirikkolajia, joista neljä kasvaa myös Suomessa: iso-, katkera-, oiko- ja kolmihedevesirikko. Isovesirikko esiintyy kaikista Pohjoismaista vain Suomessa kaukaisena erillisesiintymänä päälevinneisyysalueestaan ja on uhanalainen. Aiemmin se kasvoi myös Tanskassa, mutta on hävinnyt sieltä. Vesirikot ovat pieniä tai hyvin pieniä yksivuotisia vesikasveja, joilla on aivan pienet ja vaatimattomat kukat lehtihangoissa. Isovesirikkoa lukuun ottamatta lajit ovat hankalasti määritettäviä.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Elatine
Suomen Lajitietokeskus: Vesirikot – Elatine
Vian seisake

Vian seisake (lyh. Vik) oli rautatien seisake Vikajärven kylässä Rovaniemen kaupungissa Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla Laurila–Kelloselkä.
Liikennepaikka avattiin liikenteelle 15. joulukuuta 1932. Se sijaitsi Köyryn järven länsipäässä, kantatieltä 82 haarautuvan yhdystien 9443 varrella, noin 7,6 kilometrin päässä teiden risteyksestä, ja linnuntietä mitattuna noin 12,5 kilometrin päässä Vikajärven kylältä.
Liikennepaikalla ei ollut lainkaan laituria, ratapihaa eikä asemarakennusta.
Rautatie ylittää pohjoisen napapiirin noin 6,5 kilometriä entiseltä Vian seisakkeelta Rovaniemen suuntaan.
Rautatievirasto kielsi matkustajajunien pysähtymisen Vian seisakkeella asemainfrastruktuurin puutteiden vuoksi 5. joulukuuta 2007 alkaen. Ratahallintokeskus lakkautti liikennepaikan 30. kesäkuuta 2008.
Aiheesta muualla

Kuva pikajunasta P61 pysähtyneenä Vian seisakkeelle