stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fenasyylibromidi
Valmistus ja käyttö

Fenasyylibromidia valmistetaan bromaamalla asetofenonia bromin avulla. Katalyyttinä reaktiossa käytetään alumiinikloridia. Mikäli alumiinikloridia on enemmän kuin katalyyttinen määrä muodostuu m-bromiasetofenonia.
Fenasyylibromidia käytetään muiden orgaanisten yhdisteiden valmistukseen. Rasvahappojen kanssa se reagoi muodostaen fenasyyliestereitä ja näitä johdannaisia käytetään hyväksi analysoitaessa rasvahappoja korkean erotuskyvyn nestekromatografialla. Yhdistettä käytetään myös tiourea- ja tiosemikarbatsonijohdannaisten analysoimiseen.
Fenyylihydroksyyliamiini

| Fenyylihydroksyyliamiini |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  N-fenyylihydroksyyliamiini
CAS-numero:  100-65-2
PubChem CID:  7518
SMILES:  C1=CC=C(C=C1)NO
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H7NO
Moolimassa:  109,126 g/mol
Sulamispiste:  82–84 °C
Liukoisuus veteen:  2 g/l (5 °C)
Fenyylihydroksyyliamiini (C6H7NO) on  aromaattisiin hydroksyyliamiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden yhdisteiden valmistukseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa fenyylihydroksyyliamiini on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain hieman veteen ja paremmin useisiin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Fenyylihydroksyyliamiini on melko pysymätön ja reaktiivinen. Kuumennettaessa tai väkevien happojen vaikutuksesta se isomeroituu p-aminofenoliksi. Yhdiste on lisäksi voimakas pelkistin ja hapetustuotteita ovat muun muassa nitrosobentseeni, atsoksibentseeni ja atsobentseeni. Fenyylihydroksyyliamiini on heikko emäs.
Fenyylihydroksyyliamiinia valmistetaan pelkistämällä nitrobentseeniä sinkillä ammoniumkloridin läsnä ollessa tai elektrolyyttisesti etikkahappoliuoksessa.
Fenyylihydroksyyliamiinia käytetään muun muassa kupferronin valmistamiseen.
Fenfuraami

| Fenfuraami |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-metyyli-N-fenyylifuraani-3-karboksamidi
CAS-numero:  24691-80-3
PubChem CID:  90590
SMILES:  CC1=C(C=CO1)C(=O)NC2=CC=CC=C2
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C12H11NO2
Moolimassa:  201,218 g/mol
Sulamispiste:  109,5–110 °C
Liukoisuus veteen:  0,1 g/l (20 °C)
Fenfuraami (C12H11NO2) on orgaaninen yhdiste, jota käytetään maataloudessa fungisidina eli sienten kasvua estävänä aineena.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa fenfuraami on valkoista tai hieman ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain vähän veteen ja runsaammin orgaanisiin liuottimiin kuten alkoholeihin, asetoniin, dikloorimetaaniin ja tolueenin. Fenfuraami on stabiili yhdiste eikä hajoa kuumennettaessa. Voimakkaasti happamissa tai emäksisissä olosuhteissa se hydrolysoituu.
Fenfuraami kuuluu karboksanilideihin, joiden vaikutusmekanismi sieniä vastaan on sienten mitokondrioiden soluhengityksen estäminen. Aine tehoaa vain avokantaisiin sieniin. Yhdisteen myrkyllisyys nisäkkäille on suhteellisen alhainen ja fenfuraamin LD50-arvo rotilla suonensisäisesti on 1,49 g/kg. Yhdiste ei ole myöskään osoittautunut mutageeniseksi Amesin testillä.
Valmistus ja käyttö

Fenfuraamia voidaan valmistaa käyttämällä lähtöaineena 2-metyylifuraanikarboksyylihappoa. Tämä reagoi tionyylikloridin kanssa muodostaen happokloridijohdannaisen, joka reagoi aniliinin kanssa fenfuraamiksi.
Fenfuraami tuli Yhdysvalloissa markkinoille vuonna 1974. Yhdistettä käytetään viljojen siementen käsittelyyn ja ohran, vehnän ja kauran sienitautien kuten lumihomeen ja ruostesienten ehkäisyyn. Fenfuraamia voidaan käyttää jauheena tai liuoksena.
Kaltimon pahvitehdas

Kaltimon pahvitehdas oli Oy Kaukas Ab:n tehdas Enossa, Pielisjoen rannalla. Se toimi vuosina 1897–1952. Henkilökuntaa oli parhaimmillaan töissä 115, mutta loppuaikoina hieman alle sata. Tehtaan työntekijöitä edusti Paperiliiton Kaltimon osasto numero 53 ry. Tehtaassa oli yksi kartonkikone ja viisi hiomakonetta. Tehtaan tuotanto meni muun muassa Neuvostoliittoon, Tanskaan, Saksaan, Egyptiin ja Etelä-Afrikkaan.
Historia

Vuonna 1897 perustettiin Kaltimon Puuhiomo Osakeyhtiö ja rakennettiin pahvitehdas Pielisjoen rannalle, Keski-Kaltimon alapuolelle, nykyisen Enon Kanavarannan kohdalle. Suurin osa tuotteista myytiin Suomen Puuhiomoyhdistyksen kautta Venäjälle, ja loput pääasiassa Saksaan. Tehdas tuotti neljä ensimmäistä vuotta tappiota. Vuonna 1908 tehdas paloi perustuksiaan myöten, mutta rakennettiin uudelleen. Joensuu–Nurmes-radan valmistuminen vuonna 1909 helpotti pahvinkuljetusta ja yritys tuotti jälleen voittoakin.
Vuonna 1916 Kaltimon Puuhiomo myytiin Kaukaalle. Tehdas tuotti alussa hyvin, mutta vuonna 1924 tuli jo tappiota. Syynä olivat maatalouden lisäksi tehtaan vanhentuneet koneet, jotka eivät soveltuneet erikoiskartongin valmistukseen. Tilaus- ja tuotantomäärät laskivat ja vuonna 1931 tehdas pantiin seisomaan. Seuraavana vuonna Kaltimon Puuhiomo fuusioitiin Kaukaaseen ja tehtaan viralliseksi nimeksi tuli Ab Kaukas Fabrik, Kaltimon pahvitehdas. Sodan jälkeen tehdas toimi kahdeksan vuotta, joista voittoa syntyi vain vuosina 1946 ja 1951. Vuonna 1952 yhtiö päätti rakentaa Kaltimon voimalaitoksen ja räjäyttää tehtaan. Tehtaan tiilirakenteinen korjaamo purettiin alueen viimeisenä rakennuksena vuonna 2004.
Kartonkikone

Tehtaalla oli yksi kapea kartonkikone. Lisäksi hiomossa oli viisi hiomakonetta.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kone | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Viiraosa | Viiraleveys | Puristinosa | Nopeus | Kapasiteetti ja tuotteet | Muuta |
| Kartonkikone | Karhula Oy | 1908–1952 | Tasoviira | alle 2 000 mm |  ? |  ? | pahvi mm. tupakka- ja leivoslaatikoita varten |  ? |
Rautatieliikenne tehtaalla

Tehtaan tuotteet kuljetettiin rautatien varressa olevaan pitkään makasiiniin, joka on edelleen jäljellä. Tehdasalueella oli myös oma rautatie.
Kirjallisuutta

Tuuri, Antti: UPM-Kymmene, Metsän jättiläisen synty.  Helsinki:  Otava, 1999.
Aiheesta muualla

UPM-Kymmene Corporation: Company History (englanniksi)
http://pielisjoenkoulu.jns.fi/pielisnet/pahvitehdas.htm%5Bvanhentunut+linkki%5D
http://pielisjoenkoulu.jns.fi/pielisnet/tehdasperinnepolku.htm%5Bvanhentunut+linkki%5D
Fenmedifaami

| Fenmedifaami |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  [3-(metoksikarbonyyliamino)fenyyli] N-(3-metyylifenyyli)karbamaatti
CAS-numero:  13684-63-4
PubChem CID:  24744
SMILES:  CC1=CC(=CC=C1)NC(=O)OC2=CC=CC(=C2)NC(=O)OC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C16H16N2O4
Moolimassa:  300,308 g/mol
Sulamispiste:  139-142 °C
Tiheys:  1,36 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Fenmedifaami (C16H16N2O4) on aromaattinen karbamaatteihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa rikkaruohomyrkkynä.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa fenmedifaami on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee esimerkiksi metanoliin, asetoniin, kloroformiin ja bentseeniin. Fenmedifaami estää kasvien fotosynteesiä estämällä sen osana olevan elektroninsiirtoketjun. Fenmedifaami on asetyylikoliiniesteraasientsyymin inhibiittori ja aineelle altistuminen voi aiheuttaa huonovointisuutta, pupillien supistumista ja kyynelvuotoa. Aine voi vaurioittaa hermostoa toistuvan altistumisen seurauksena.
Valmistus ja käyttö

Fenmedifaamia valmistetaan m-toluidiinin ja 3-metyylikarbamoyylibentsoyylikloridin välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään rikkaruohomyrkkynä erityisesti sokerijuurikasviljelmillä, mutta myös esimerkiksi auringonkukan-, mansikan- ja pavun- ja pinaatinviljelyssä. Yhdiste on sallittu kasvinsuojeluaineena muun muassa Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen alueella.
Giordano Ferrari

Giordano Ferrari (s. 23. tammikuuta 1956) on entinen italialainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli korkeushyppy.
Ferrari sijoittui korkeushypyssä kymmenenneksi Rooman EM-kilpailuissa 1974 tuloksella 210 cm. Katowicen sisäratojen EM-kilpailuissa 1975 hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 216 cm. Toukokuussa 1975 Fiorano Modenesessa hän sivusi ulkoratojen Italian ennätystä 220 cm.
Fenoksietanoli

| Fenoksietanoli |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-fenoksietanoli
CAS-numero:  122-99-6
PubChem CID:  31236
SMILES:  C1=CC=C(C=C1)OCCO
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C8H10O2
Moolimassa:  138,16 g/mol
Sulamispiste:  14 °C
Kiehumispiste:  245,2 °C
Tiheys:  1,102 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Veteen 26,7 g/l
Fenoksietanoli (C8H10O2) on alkoholeihin ja aromaattisiin eettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lähtöaineena orgaanisen kemian synteeseissä, säilöntäaineena kosmetiikkavalmisteissa ja liuottimena.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa fenoksietanoli on väritöntä nestettä. Sillä on hieman ruusua muistuttava tuoksu. Fenoksietanoli liukenee hieman veteen ja hyvin muun muassa etanoliin ja dietyylieetteriin. Fenoksietanoli ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä. Sillä on vaikutuksia hermostoon, mikä voi ilmetä esimerkiksi uneliaisuutena tai puheen muuttumisena epäselväksi. Yhdistettä esiintyy eräissä kasveissa.
Valmistus ja käyttö

Fenoksietanolia valmistetaan etyleenioksidin ja fenolin välisellä reaktiolla emäksisissä olosuhteissa. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä lähtöaineena valmistettaessa esimerkiksi hajusteita. Kosmetiikkatuotteissa sitä käytetään antibakteerisena ja fungisidisenä säilöntäaineena. Fenoksietanoli liuottaa muun muassa selluloosaestereitä ja -eettereitä ja sitä käytetään liuottimena esimerkiksi musteissa. Fenoksietanolia voidaan käyttää kalojen puudutusaineena.
Fenuroni

| Fenuroni |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1,1-dimetyyli-3-fenyyliurea
CAS-numero:  101-42-8
PubChem CID:  7560
SMILES:  CN(C)C(=O)NC1=CC=CC=C1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C9H12N2O
Moolimassa:  164,206 g/mol
Sulamispiste:  131-133
Tiheys:  1,08 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Veteen 4,03 g/l (25 °C)
Fenuroni (C9H12N2O) on ureajohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää rikkaruohomyrkkynä. Euroopan unionin alueella sitä ei kuitenkaan ole hyväksytty tähän käyttöön.
Ominaisuudet

Fenuroni on huoneenlämpötilassa väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen ja dietyylieetteriin ja hyvin muun muassa etanoliin ja asetoniin. Fenuronin herbisidiset ominaisuudet perustuvat kasvien fotosynteesin estämiseen. Erityisen tehokas se on monivuotisia rikkakasveja vastaan.
Valmistus ja käyttö

Fenuronia valmistetaan fenyyli-isosyanaatin ja dimetyyliamiinin välisellä reaktiolla. Yhdistettä voidaan käyttää rikkaruohomyrkkynä juurikasviljelmillä ja ei-viljelysmailla. Nykyään sen käyttö on pääosin korvattu uudemmilla aineilla.
HMS Fenris

| HMS Fenris |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Bergsunds Mekaniska Verkstad
Laskettu vesille:  18. kesäkuuta 1871
Palveluskäyttöön:  kesäkuu 1872
Poistui palveluskäytöstä:  24. heinäkuuta 1903
Tekniset tiedot
Uppouma:  262 t
Pituus:  31,84 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,83 m
Syväys:  2,31 m
Koneteho:  42 hv
Nopeus:  6 solmua
Miehistöä:  29
Aseistus
Aseistus:  1 x 240 mm rihlattu takaaladattava M/69 -kanuuna
HMS Fenris oli alun perin saaristotykistölle (ruots. Kungliga Skärgårdsartilleriet) ja sen Ruotsin laivastoon liittämisen jälkeen vuodesta 1872 alkaen laivaston vuonna 1871 vesillelaskettu monitori. Ruotsissa alus luokiteltiin 3. luokan panssarilaivaksi (ruots. Pansarbåtar af 3:e klassen ja vuodesta 1895 alkaen ruots. 3:e klass pansarbåt).
Valmistus

Alus tilattiin Bergsunds Mekaniska Verkstadilta ja se laskettiin vesille 28. kesäkuuta 1871. Alus otettiin palveluksen kesäkuussa 1872.
Palvelus

Aluksen aseistusta täydennettiin vuonna 1877 kymmenpiippuisella 12 millimetrin M/75 konekiväärillä ja myöhemmin alukselle asennettiin vielä toinen samanlainen ase. Alus poistettiin palveluksesta 24. heinäkuuta 1903 ja se myytiin vuonna 1905. Alus muutettiin moottoripurreksi ja edelleen moottoriproomuksi nimellä Liss.
Feliks onnellinen

| Feliks onnellinen |
| --- | --- |
 10. painoksen kansikuva
Kirjailija:  Mika Waltari
Kieli:  suomen kieli
Genre:  uskonnollinen romaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1958
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Feliks onnellinen on Mika Waltarin kirjoittama romaani, joka ilmestyi vuonna 1958. Se kertoo tilastovirkailija Felix Tienhaarasta, jolla on pakonomainen tarve todistaa vieraille ihmisille syntien anteeksiantoa. Romaani pohtii sitä, millaisia ongelmia uskonnollisuus kohtaa modernissa maailmassa, ja sitä on pidetty jopa suomalaisen kirjallisuuden parhaana uskonnollisena romaanina.
Vaikka kirja käsitteleekin uskonnollisia ongelmia fiktiivisten henkilöiden kautta, se on myös kirjailijan tunnustuksellinen, henkilökohtainen tilitys.
Tapahtumat ja henkilöt

Kirjan päähenkilö on Feliks Tienhaara, perheensä menettänyt tilastovirkailija, jolla on sekä henkisiä että fyysisiä ongelmia. "Felix" on latinaa ja tarkoittaa onnellista. Pilkkanimen ”Feliks onnellinen” päähenkilö sai koulutovereiltaan, koska hänellä oli aina epäonnea. Hänellä on pakkomielle, että hänen on kerran päivässä todistettava jollekulle sattumalta tapaamalleen ihmiselle: ”Syntisi ovat anteeksi annetut, jos vain tahdot.” Hän ei kuitenkaan pyri käännyttämään ihmisiä sen enempää. Ihmiset suhtautuvat häneen usein ensin epäluuloisesti ja järkyttyvät sitten ymmärtäessään, että hän on vilpitön.
Eräänä päivänä Feliks kohtaa entisen koulutoverinsa, professori Erkki Järvenpään, joka on kyllästynyt ja pettynyt elämäänsä. He rukoilevat yhdessä Feliksin asunnolla ja saavat mystisen kokemuksen hengen läsnäolosta. Myöhemmin he tapaavat ravintolassa insinööri Marttisen, joka on Erkin tuttavia. Marttinen on muutamia tunteja aiemmin jättänyt hyvästit veljelleen tämän kuolinvuoteella ja pahastuttanut kuolevan väittämällä, ettei tuonpuoleista ole. Nyt hän juo suruunsa ja tivaa Feliksiltä todisteita Jumalan olemassaolosta.
Marttinen saa sappikivikohtauksen, ja Erkki ja Feliks saattavat hänet hotellihuoneeseen. Kun Feliks rukoilee, Marttisen kivut poistuvat yllättäen ja paikalle hälytetty lääkäri toteaa, että kohtaus on mennyt ohi itsestään. Marttinen kokee äkkinäisen kääntymyksen. Feliks ja Erkki kuitenkin vieroksuvat hänen itsetyytyväistä varmuuttaan ja poistuvat paikalta. Hotellin aulassa he tapaavat vielä vihkiparia matkaan saattavan kirkkoherran, jonka kanssa he keskustelevat pitkään uskonnollisista asioista, kuten luonnontieteiden ja kristinuskon suhteesta. Kirkkoherran hahmo on kuvattu positiivisesti, ja Markku Envall on pitänyt hänen esikuvanaan Erkki Niinivaaraa, joka oli Waltarin luokkatoveri ja Meilahden pitkäaikainen kirkkoherra.
Kotonaan Feliks saa epileptisen kohtauksen, jonka aikana hän tuntee syövänsä tuhkaista leipää ja hiiltynyttä kalaa ja kuulee Herran puhuttelevan häntä. Feliks ymmärtää saaneensa armon ja hän pääsee eroon pakkomielteestään.
Teemat

Romaani pohtii sitä, millaisia ongelmia uskonnollisuus kohtaa modernissa maailmassa. Ennen Feliks onnellisen ilmestymistä Waltari oli kirjoittanut viisi laajaa historiallista romaania. Vaikka hänen odoteltiin jo palaavan oman aikansa teemoihin, uskonnollinen aikalaisromaani oli monille yllätys. Waltari oli kuitenkin käsitellyt tuotannossaan usein uskonnollisia teemoja , esimerkiksi Surun ja ilon kaupungissa, Johannes Angeloksessa ja Turms, kuolemattomassa. Hän oli myös kirjoittanut aikaisemmin näytelmän Pimeä komero, jota ei kuitenkaan koskaan esitetty, ja Panu Rajalan mukaan Feliks Onnellinen onkin itse asiassa ”tämä näytelmä uudelleen ja vähän muunnellen proosamuotoon kirjoitettuna”.
Vaikka kirja käsitteleekin uskonnollisia ongelmia fiktiivisten henkilöiden asenteiden ja kokemusten kautta, se on myös kirjailijan tunnustuksellinen, henkilökohtainen tilitys. Waltari on luonnehtinut itseään harrastajateologiksi, jolla on vahva papillinen sukurasitus. Hän on myös kertonut ajatelleensa, ”etten soisi kenellekään niin hirveää kohtaloa kuin olla todellinen kristitty meidän aikanamme”.
Arvioita

Feliks onnellista on pidetty suomalaisen kirjallisuuden parhaana uskonnollisena romaanina. Se sai ilmestyttyään myönteisen vastaanoton monilta kriitikoilta, kuten Martti Santavuorelta ja Matti Paavilaiselta. Paavilainen kuvasi sitä rohkeaksi, tekniikaltaan loisteliaaksi ja tyyliltään erinomaiseksi. Myös Armo Nokkala arvioi kristillisessä Kotimaassa teosta myönteisesti ja katsoi sen poikkeavan edukseen tavanomaisista uskonnollisista romaaneista. Toisaalta Feliks onnellinen herätti myös torjuntaa, eikä se ollut sellainen romaani, jota Waltarilta oli odotettu. Siitä otettiin kuitenkin jo ensimmäisenä vuonna kuusi painosta, ja sitä myytiin yli 50 000 kappaletta.
Kirja on käännetty ainakin englanniksi, espanjaksi, kroatiaksi, ruotsiksi, saksaksi, viroksi ja unkariksi.
Fergana

| Fergana Farg‘ona |
| --- | --- |

 Fergana
 Koordinaatit: 40°22′23″N, 71°47′35″E 
Valtio:  Uzbekistan
Alue:  Ferganan alue
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  90 km²
Korkeus:  580 m
Väkiluku (2024):  321 800
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fergana (uzb. Farg‘ona, kyrill. Фарғона, ven. Фергана́) on kaupunki ja Ferganan alueen hallinnollinen keskus Uzbekistanissa. Se sijaitsee Ferganan laaksossa 315 kilometriä maan pääkaupungista Taškentista kaakkoon. Kaupungissa oli 321 800 asukasta vuonna 2024.
Ferganan kaupunki sijaitsee etelän Alaivuorilta virtaavan Shohimardonjoen tulvamaalla 580 metrin korkeudessa. Seudulla vallitsee mannerilmasto. Keskilämpötila on tammikuussa –2,7 ja heinäkuussa 26,4 astetta. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 192 millimetriä. Sateita saadaan etupäässä talvella ja keväällä.
Kaupunki perustettiin vuonna 1877 Venäjään liitetyn Ferganan alueen halllintokeskukseksi sen jälkeen kun venäläiset olivat vallaneet Kokandin kaanikunnan. Sen nimenä oli aluksi Novyi Margelan (uzb. Yangi Marg‘ilon) eli ”Uusi Margelan” lähellä sijaitsevan Marg‘ilonin kaupungin mukaan. Säännöllisen asemakaavan mukaan rakennettu uusi kaupunki oli etupäässä sotilaallinen ja hallintokeskus. Kaupungin talous kehittyi hitaasti senkin jälkeen, kun vuonna 1898 rakennettiin sen ohi kulkeva Samarkandin ja Andižanin välinen rautatie.
Kaupunki nimettiin vuonna 1907 Skobeleviksi Keski-Aasian valloittamiseen osallistuneen kenraali Mihail Skobelevin mukaan. Paikalliset lausuivat nimen muodossa Iskobil. Vuonna 1924 kaupunki sai nimen Fergana. Neuvostoaikana siitä kehittyi merkittävä teollisuus-, hallinto- ja kulttuurikeskus.
Ferganassa on tekstiili-, elintarvike-, kulutustavara-, kemian ja koneteollisuutta sekä öljynjalostamo. Sähköä tuotetaan lämpövoimaloissa.
Kaupungista on maantie- ja rautatieyhteydet lähialueen keskuksiin ja Taškentiin. Lähistöllä sijaitsee lentokenttä.
Ferganassa toimii yliopisto, teknillinen ja lääketieteellinen korkeakoulu sekä Taškentin tietotekniikan yliopiston osasto. Kulttuurilaitoksia ovat alueen kotiseutumuseo, musiikki- ja draamateatteri, venäläinen teatteri ja nukketeatteri. Kaupungissa ei juurikaan ole historiallisia nähtävyyksiä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin sivusto
Fenetyyliasetaatti

| Fenetyyliasetaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-fenyylietyyliasetaatti
CAS-numero:  103-45-7
PubChem CID:  7654
SMILES:  CC(=O)OCCC1=CC=CC=C1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H12O2
Moolimassa:  164,196 g/mol
Sulamispiste:  -31,1 °C
Kiehumispiste:  232,6 °C
Tiheys:  1,088 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,963 g/l (20 °C)
Fenetyyliasetaatti (C10H12O2) on estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Rakenteeltaan se on fenetyylialkoholin ja etikkahapon esteri. Yhdistettä käytetään hajusteena ja aromiaineena.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa fenetyyliasetaatti on väritöntä nestettä. Aineen tuoksu on hedelmäinen ja kukkaismainen muistuttaen esimerkiksi ruusun tai hunajan tuoksua. Yhdisteellä on vadelmankaltainen maku. Fenetyyliasetaatti liukenee hyvin useimpiin orgaanisiin liuottimiin. Fenetyyliasetaattia esiintyy useiden kukkien tuoksussa ja monissa hedelmissä. Sitä on esimerkiksi omenoissa, banaaneissa, hapankirsikoissa, vaniljassa, teessä ja ruusuissa. Yhdistettä esiintyy myös semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Fenetyyliasetaattia valmistetaan asetyloimalla fenetyylialkoholia. Fenetyyliasetaattia käytetään hajusteissa tuomaan niihin ruusun tai orvokkien kaltaista tuoksua ja usein sitä käytetään yhdessä fenetyylialkoholin kanssa. Tämän lisäksi sitä käytetään elintarvikkeissa aromiaineena.
Aiheesta muualla

Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Phenethyl acetate (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): 2-Phenylethyl acetate (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): 2-Phenylethyl acetate (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound - phenethyl acetate (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - phenethyl acetate (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases:  Phenylethylacetate (englanniksi)
Ferrelin solu

Ferrelin solu osana ilman kiertoa
Ferrelin solu on ilmakehän kiertoliikkeen osa Hadleyn solun ja polaarisolun välissä, suunnilleen keskileveysasteilla. Se kuvaa liikettä hepoasteiden laskevan liikkeen ja polaaririntaman nousuliikkeen välillä. Se on olemassa vain keskiarvoissa ja teoreettisena mallina: jos kaikki ilma tuolla vyöhykkeellä virtaisi Ferrelin solun osoittamalla tavalla, systeemi olisi termisesti epävakaa.   Päiväntasaajalta kohti napoja kulkevan virtauksen sijasta alueella vallitsevatkin länsituulet, ja keskileveysasteiden liikkuvien matalapaineiden ansiosta koko virtauskenttä on jatkuvasti pyörteinen.
Kalliolan setlementti

Kalliolan Setlementin talo Helsingissä osoitteessa Sturenkatu 11.
Kalliolan Setlementti on Helsingissä toimiva Suomen vanhin setlementti. Se on yhteiskunnallisena yrityksenä toimiva konserni, joka jakautuu yhdistykseen ja sen kokonaan omistamaan osakeyhtiöön. Yhdistys tekee setlementtityötä pääkaupunkiseudun ja Uudenmaan alueella ja rahoittaa yleishyödyllistä toimintaansa osakeyhtiön voittovaroilla sekä valtion ja kuntien tuella. Kalliolan Setlementti on perustettu vuonna 1919. Se on Suomen Setlementti­liiton jäsen ja osa kansainvälistä setlementtiliikettä.
Kalliolan Setlementti ry:n Setlementti- ja järjestötyö vastaa konsernin järjestötyöstä. Sen suurin yksikkö on 7 000 opiskelijan Kalliolan kansalaisopisto. Sivistystyön lisäksi setlementti- ja järjestötyöhön kuuluu riita-asioiden sovittelua Länsi-Uudellamaalla, rikostaustaisten päihdekuntoutusta, alueellista setlementtityötä neljässä asukastalossa, neuvontapalveluja ja vapaaehtoistoimintaa. Setlementti- ja järjestötyö rahoitetaan muun muassa Opetushallituksen, STEA:n ja kuntien sekä Kalliola oy:n voittovaroin.
Kalliola oy tuottaa sosiaali- ja terveyspalveluita sekä työllisyys-, kotoutumis- ja senioripalveluita noin kymmenellä paikkakunnalla eri puolella eteläistä Suomea.
Kalliolan toiminta-ajatuksena on tukea ja auttaa ihmisiä elämänkaaren eri vaiheissa. Toiminnan tavoitteena on läpi elämän kestävän oppimisen mahdollistaminen, elämänhallinnan edistäminen, ihmisten välisen vuorovaikutuksen tukeminen sekä yhteisöllisyyden toteuttaminen. Toiminta on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumatonta. Kalliolan Setlementin mukaan sen toimintaa ohjaavat seuraavat perusarvot: luottamus ihmisen ja yhteisön kykyyn ratkaista itsenäisesti ongelmia, tasa-arvoisuus, yksilön oikeuksien kunnioittaminen sekä erilaisuuden hyväksyminen.
Vapaaehtoistoiminta

Kalliolan setlementti järjestää vapaaehtoistoimintaa Kalliolan setlementtitalossa (Sturenkatu 11, Helsinki) ja naapuusruustaloissa Pasilassa, Mellunmäessä ja Espoon Matinkylässä sekä matalan kynnyksen kohtaamispaikka ASKELissa Espoossa. Kalliola tukee vapaaehtoisia järjestämällä heille muun muassa virkistystoimintaa, koulutuksia ja vertaisryhmätoimintaa.
Kalliolan kansalaisopisto

Kalliolan kansalaisopisto on avoin, yksityinen setlementtiopisto. Opetusalueet ovat kielet, liikunta ja tanssi, kehoilmaisu, kuvataide ja soveltava kuvaamataito, käytännön taidot, ilmaisutaito, kulttuuri ja yhteiskunnalliset aineet, itsetuntemus ja elämisentaito ja tietotekniikka.