stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Flegyas

Flegyas kuljettaa Danten ja Vergiliuksen virran yli.
Flegyas (m.kreik. Φλεγύας, lat. Phlegyas) oli kreikkalaisessa mytologiassa lapiittien kuningas ja Areen ja Khrysen poika. Hän oli Iksionin ja Koroniksen isä ja siten flegyanilaisten, boiotialaisen kansanheimon myyttinen kantaisä.
Hänen tyttärensä Koronis oli Apollonin rakastettu, ja tuli raskaaksi tälle. Koronis kuitenkin ihastui Iskhykseen ja makasi tämän kanssa, minkä Apollonin häntä vartioimaan asettanut korppi ilmoitti jumalalle. Raivostunut Apollon surmasi Koroniin polttamalla rovoilla, mutta pelasti lapsen, Asklepioksen, liekeistä. Joidenkin lähteiden mukaan surmatyön teki Apollonin sisar Artemis ja lapsen pelasti Hermes. Tästä suuttuneena Flegyas poltti Apollonin temppelin, josta rangaistuksena Apollon surmasi hänet.
Toisen version mukaan Flegyas olisi ollut tyranni, joka itse olisi maannut tyttärensä ja siten saanut Apollonin vihan yllensä.
Apollodoros antaa vielä kokonaan erilaisen kuolinsyyn Flegyaalle, jonka mukaan Lykos ja Nykteus olisivat surmanneet hänet.
Flegyas kuvataan useassa eri lähteessä manalassa. Vergilius kuvaa hänet varoittavana esimerkkinä jumalia kunnioittamattoman ihmisen kohtalosta. Statius kertoo tämän olevan nälissään valtavien kivenjärkäleiden puristuksissa, ja Megairan kiduttavan tätä juhla-aterialla. Dante puolestaan kuvaa Flegyaan toimivan lautturina viidennen pyörön rajana toimivalla Styks-virralla, jonka yli hän vie Vergiliuksen ja Danten.
Haar

| Haar Atlases |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. toukokuuta 2019
 Tyylilaji: post-metal
 Kesto: 43.44
 Levy-yhtiö: Rain Without Ends Records
Atlasesin muut julkaisut
|   | Haar 2019 | Woe Portrait 2020 |
Haar on Atlasesin esikoisalbumi, ja se julkaistiin Rain Without Ends Recordsin kautta 24.5.2019 sekä CD:llä että vinyylinä. Levyn nimi on englantilainen murresana, joka tarkoittaa merisumua tai usvaa.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Neophyte | 5.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Centralis | 6.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Heathen Colors | 5.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Halcyon | 4.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Monolithe | 6.04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Seasons Aligned | 5.47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Earth Into Ocean | 4.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Moon Pillar | 5.25 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 43.44 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Jani Lamminpää – laulu
Ville-Veikko Laaksonen – kitara
Nico Brander – kitara
Jerkka Perälä – basso & laulu
Rami Peltola – rummut
Arvostelut

Imperiumi.net:
Soundi:
Metal-temple:
Aiheesta muualla

Albumi Haar Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Albumi Atlases - Haar discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Albumi Atlases - Haar Bandcamp -sivustolla (englanniksi)
Heinilampi (Parkano)

| Heinilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°01′01″N, 22°48′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kovesjoen valuma-alue (35.55)
Laskujoki:  oja Kovesjokeen 
Järvinumero:  35.553.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147 m 
Rantaviiva:  0,966 km 
Pinta-ala:  0,05107 km² 
 fiHeinilampi 
Heinilampi  on Pirkanmaalla Parkanossa Koskenkylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Heinilampi on osa Kovesjoen yläosan aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 400 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Se sijaitsee Kovesjoen varrella Paattankankaan ja Paattanlammen pohjoispuolella. Järven eteläpää on suota, mutta muuta rannat ovat kangasmetsää. Siihen laskee kolme suo-ojaa ja sen laskuoja lähtee koilliskulmasta ja yhtyy 200 metrin jälkeen Kovesjoen rantasuon ojiin. Lampi on matala ja se on alkanut soistua rannoiltaan. Rantaviivan pituus on 950 metriä. Rannat ovat rakentamattomia. Lammen länsirantaa seuraa tie, jolle pääsee Häädetjärvelle johtavalta tieltä.
Historiaa

Vanhan 1800-luvun pitäjänkartan mukaan lampea kutsuttiin "Ylinen Paatanlammeksi" erotukseksi "Alanen Paatanlammeksi", joka on nykyinen Paattanlampi. Joissakin kartoissa esiintyvä "Paalalnlampi" lienee kirjoitusvirhe. Pitäjänkartassa on lammelle piirretty erityinen lahti, joka sijaitsee lammen pohjoispäässä. Sitä ei nykykartassa enää näy ja syy voi olla ojituksessa tapahtunut vedenpinnan aleneminen.
Flegon

Flegon (m.kreik. Φλέγων) on antiikin kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin:
Flegon Marathonlainen (ensimmäinen vuosisata), varhaiskristillinen piispa, yksi seitsemästäkymmenestä apostolista
Flegon Tralleislainen (100-luku), historioitsija
Flegon, kreikkalaisessa mytologiassa yksi auringonjumala Helioksen vaunujen neljästä hevosesta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Flegon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hietakala

| Hietakala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Piikkikalat Gasterosteiformes
Heimo::  Hietakalat  Hypoptychidae  Fowler, 1959
Suku::  Hypoptychus  Steindachner, 1880
Laji::  dybowskii
Kaksiosainen nimi
 Hypoptychus dybowskii  Steindachner, 1880 
Katso myös
   Hietakala Wikispeciesissä   Hietakala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hietakala (Hypoptychus dybowskii) on piikkikaloihin kuuluva Tyynellämerellä tavattava kalalaji. Se on toinen hietakalojen (Hypoptychidae) heimon kahdesta lajista. Toinen on japaninputkikuono (Aulichthys japonicus) , joka on aiemmin luettu putkikuonoihin.
Koko ja ulkonäkö

Hietakala on pienikokoinen kala ja voi suurimmillaan kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Ruumiinmuodoltaan laji on hyvin pitkulainen ja selkä- ja peräevät sijaitsevat ruumiin takaosassa. Muista piikkikalalajeista poiketen hietakalalla ei ole selässään piikkejä. Kalalla ei ole vatsaeviä. Hietakalan ruumis on suomuton.
Levinneisyys

Hietakala on lauhkeiden merivesien laji. Sitä tavataan Japanista, Korean niemimaalta ja Ohotanmereltä. Lajia kalastetaan kaupallisesti sen levinneisyysalueella.
Helsingin Raamattukoulu

| Helsingin Raamattukoulu |
| --- | --- |
 Järjestön tunnus.
Perustettu:  1951
Perustaja:  Kerttu Vainikainen
Toiminnanjohtaja:  Jari A. Jolkkonen
Kattojärjestö:  Helsingin Raamattukoulusäätiö
Jäsenlehti:  Viesti
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helsingin Raamattukoulu on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä toimiva raamattukoulu (virallisesti organisoitunut säätiöksi). Säätiön tarkoituksena on edistää ja ohjata Raamatun opiskelua ja tuntemusta sekä kouluttaa sopivia henkilöitä palvelemaan Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntia. Säätiö tekee myös kristillissosiaalista työtä. [lähde? ]
Historia

Helsingin Raamattukoulun toiminta on alkanut 1951, kun koulun perustaja sisar (myöhemmin opetusneuvos) Kerttu Vainikainen aloitti Diakonissalaitoksella raamattutunnit. Helsingin Raamattukouluyhdistys perustettiin vuonna 1953, josta muodostettiin nykyinen Helsingin Raamattukoulusäätiö vuonna 1961. Raamattukoulu perustettiin yleistä raamatunopetusta varten. Näkemyspohjaltaan raamattukoulussa oli tiettyä reformoitua vivahdetta. Toiminnan pohjalta kehitty vähitellen kenttäorganisaatio myös evankelioivaa kokoustoimintaa varten.
Aiheesta muualla

Helsingin Raamattukoulun verkkosivut
Huhtinen

Sale Huhtisissa
Huhtisen koulu
Huhtinen on Porvoon kaupunginosa. Suurin osa alueen asutuksesta on rakennettu 1980-luvun loppupuolella. Huhtisissa on suomenkielinen ala-aste, Huhtisen koulu, jota laajennettiin vuosina 2002–2003. Alueella on myös melko paljon opiskelija- ja vuokra-asuntoja. Ennen Huhtisissa toimi tunnettu Hopean talli. Nykyään Hopean talli sijaitsee Gammelbackan vieressä, Uddaksentien varrella. Huhtisen asukasluku on noin 3000.
Huhtisista Porvoon keskustaan on matkaa noin kaksi kilometriä. Keskustan ja Huhtisen välillä kulkee linja-autolinja, jonka vuoroväli on noin 1 tunti.
Nimi Huhtinen tulee sanasta huhti.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Porvoon kaupunki
Hitran kirkko

| Hitran kirkko Hitra kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1927
Suunnittelija:  Claus Hjelte
Materiaali:  kivi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hitran kirkko (norj. Hitra kirke) on kivinen ristikirkko Hitran kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Se valmistui vuonna 1927.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hitran kirkko Wikimedia Commonsissa
Huhtilampi

Huhtilampi on kylä Joensuun Kiihtelysvaarassa. Joensuun keskustaan on matkaa noin 50 kilometriä, Kiihtelysvaaran kirkonkylälle noin 10 kilometriä.
Huhtilammen kylä sai asukkaansa 1500-luvun lopulla. Vuoden 1590 maakirjan mukaan ensimmäiset huhtilampilaiset ovat olleet Simana Ahponpoika, Wasila ja Michifara Togloinen, Kuisma Timonpoika ja Olexie Ertonpoika, kaikki karjalaissukuisia ortodokseja. Vuonna 1618 kylässä oli 14 tilaa, ja vuonna 1631 - 22 (kaikki karjalaissukujen hallussa).
Ensimmäinen luterilainen kylän asukas mainitaan vuonna 1645 (populi Niilo Tahvanpoika). Jo 1630-luvulla ja etenkin ruptuurisodan aikana  alkoivat karjalaiset paeta Venäjän puolelle, Tveriin, Tihvinään ja Ilmajärven alueelle. Vuonna 1690 ei mainita enää lainkaan ortodoksisukuja kylässä.
1700-luvun alussa Huhtilammessa oli 11 taloa, vuosina 1810 ja 1855 - 32 taloa. Vuoden 1850 henkikirjan mukaan kylässä asui 589 ihmistä, niistä talolliset - 224, lampuodit - 74, torpparit - 62, käsityöläset - 3, palkolliset - 62, ja loiset - 164. Vuonna 1878 Huhtilammen väkiluvuksi saatiin 625 henkilöä. Vuoden 1938 henkikirjassa torppareiden ja lampuotien osuus on jyrkästi vähentynyt, loiset ovat muuttuneet positiivisemman termin mukaan työläisiksi. Koko kylän väkiluku oli silloin 787 henkeä.
Huhtilammessa avattiin koulu vuonna 1905. 1900-luvulla eri aikoina kylässä toimi 2-3 kauppaa, posti, puhelinkeskus, osuuskassa, työväenyhdistys, maamiesseura ja karjantarkkailuyhdistys.
Kylän koulu loppui vuonna 2006, kauppa edellisenä vuonna.
Huhtilammen kyläsivujen mukaan "Huhtilammen kylä edustaa Vaara-Karjalassa järven rantaan syntynyttä asutusta viljelyksineen. Kaunis maisemakuva ja hyvin säilynyt perinteinen kylärakenne muodostavat kulttuurimaiseman keskeiset arvot. Lähistöltä löytyy myös monia ulkoilureittejä luontoon kaipaavalle."
Aiheesta muualla

Huhtilammen kyläsivut (arkistoitu)
Huhtilampi. Kiihtelysvaaran eteläiset kylät ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Hitra-Frøya

| Hitra-Frøya |
| --- | --- |

Entiset nimet:  Hitra-Nytt (1974–1985)
Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Polaris Media
Levikki:  4 873 (2020)
Perustettu:  1974
Päätoimittaja:  Venke M. Glørstad
Kotikunta:  Hitra
Kotimaa:  Norja
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Hitra-Frøya (vuosina 1974–1985 Hitra-Nytt) on vuonna 1974 perustettu norjalainen paikallislehti, jonka toimitus on Hitrassa. Se kuuluu Polaris Media -konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Haspra

| Haspra (Гаспра) Gaspra |
| --- | --- |

 Krimin autonomisen tasavallan sijainti Ukrainassa, alla paikkakunnan sijainti Krimillä
 Haspra
 Koordinaatit: 44.437°N, 34.102°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Krimin autonominen tasavalta
Piiri:  Jaltan piiri
Väkiluku (2013)  ():  11 384
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haspra (ukr. Гаспра) tai Gaspra (ven. Гаспра; krimintat. Gaspra) on taajama Krimin autonomisessa tasavallan Jaltan piirissä Mustanmeren rannalla. Se sijaitsee eurooppatie E 105n varrella Jaltan länsipuolella ja on lomakeskus ja kylpyläpaikkakunta. Vuonna 2013 siellä oli 11 384 asukasta.
Leo Tolstoi asui Hasprassa vuosina 1901 ja 1902. Asteroidi 951 Gaspra on nimetty Haspran mukaan.
Nähtävyyksiä

Kaupungin lähellä on nähtävyyksiä, muun muassa roomalainen linnoitus Charax ja Pääskysenpesän linna.
Hasprasta kotoisin

Ismail Gasprinski, Krimin tataari intellektuelli, opettaja, kustantaja ja poliitikko.
Ystävyyskaupunkeja

Tirilye, Turkki
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haspra Wikimedia Commonsissa
Hifuyo Uchida

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Hifuyo Uchida
Syntymäaika: 
Syntymäpaikka: Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Junioriseurat
: Kwansei Gakuin University
Maajoukkue
| 1925 | Japani | 2 (0) |
Hifuyo Uchida (jap. 内田 一二四) oli japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Uchida debytoi Japanin maajoukkueessa toukokuussa 1925. Hän on pelannut kaksi maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Fjodor II

Fjodor II
Fjodor II Borisovitš Godunov (ven. Фёдор II. Бори́сович Годуно́в), (1589 Moskova, Moskovan Venäjä – 20. kesäkuuta (J: 19. kesäkuuta) 1605 Moskova) oli Venäjän tsaari muutaman kuukauden vuonna 1605 Venäjän historian sekasorron aikana tunnetulla ajanjaksolla. Hän oli Boris Godunovin poika. Isänsä kuoleman jälkeen Fjodor valittiin huhtikuussa 1605 tsaariksi. Pajarit vihasivat koko Godunovin sukua, ja kansa uskoi väärän tsaarin olevan syynä onnettomuuksiin.
Kesällä saapuivat Moskovaan Vale-Dmitrin lähettiläät, jotka vaativat Fjodorin syrjäyttämistä. Selitettiin, ettei vallanperijä, Iivana Julman poika Dmitri ollutkaan kuollut Uglitšissa, vaan aikoi palata Moskovaan. Kansa nousi kapinaan ja pajarit, yhtenä johtomiehenä Vasili Šuiski, pidättivät Fjodorin. Fjodor ja tämän äiti murhattiin pian. Vale-Dmitri ratsasti Moskovaan, jossa Dmitrin äiti Maria Nagaja tunnusti tämän pojakseen.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Boris Godunov | Venäjän tsaari 1605 | Seuraaja: Dmitri II |
Hjalmar Georg Palin

Hjalmar Georg Palin
Hjalmar Georg Palin (12. heinäkuuta 1848 Heinola – 21. marraskuuta 1907 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri, salaneuvos ja Uudenmaan läänin kuvernööri.
Elämäkerta

Palinin vanhemmat olivat apulaispiirilääkäri, lääketieteen tohtori Carl Henrik Palin (1808–1851) ja Sofia Lovisa Elisabet von Essen (1826–1893). Hän kävi Haminan kadettikoulun 1860–1867 ja palveli sitten vänrikkinä Henkivartioväen suomenmaalaisessa rykmentissä vuodesta 1867 alkaen. Palin opiskeli Nikolain yleisesikunta-akatemiassa 1871–1874 ja yleni siellä alikapteeniksi. Hän palveli sitten Harkovan sotilaspiirin esikunnassa ja sitten marraskuusta 1874 alkaen kapteeniksi ylennettynä 31. jalkaväkidivisioonan esikunnan vanhempana adjutanttina. Vuonna 1877 Palin ylennettiin everstiluutnantiksi ja hän sai siirron erikoistehtäviin 4. armeijakunnan esikuntaan.
Palin osallistui Venäjän-Turkin sotaan 1877–1878 ja kunnostautui Plevnan kaupungin piirityksen aikana kesällä ja syksyllä 1877. Sodan päätyttyä Palin ylennettiin everstiksi 1878 ja hän toimi sitten 16. jalkaväkidivisioonan esikuntapäällikkönä 1878–1880. Tämän jälkeen Palin oli Suomen sotilaspiirin (Suomen kenraalikuvernöörin) viraston Suomen sotaväen esikunnan esikuntapäällikkönä vuodesta 1880 alkaen ja  Suomen Ylisotaoikeuden puheenjohtajana vuodesta 1883 alkaen aina vuoteen 1889 saakka. Palinista tuli kenraalimajuri 1888 ja hän oli Turun ja Porin läänin va. kuvernöörinä kolmen kuukauden ajan kesällä 1888 ja sen jälkeen Uudenmaan läänin kuvernöörinä 1888–1896. Erottuaan kuvernöörin virasta 1896 Palin sai todellisen valtioneuvoksen arvon ja hän oli sitten Keisarillisen Suomen Senaatin talousosaston jäsenenä ja siviilitoimituskunnan päällikkönä 1897–1899. Palinista tuli salaneuvos 1899.
Palin oli naimisissa 1875–1884 Julia Lukashevitšin (1855–1884) kanssa ja vuodesta 1889 vapaaherratar Eugenia Linnea Hisingerin (1867–1947) kanssa. Suurlähettiläs Eduard Palin oli Palinin poika hänen toisesta avioliitostaan.
Hasta mañana (Kisun albumi)

| Hasta mañana Kisu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1974
 Julkaistu: 1974
 Formaatti: LP-levy (5E 062-35045)   C-kasetti (5E 246-35045)
 Tuottaja(t): Raimo Henriksson   Kristian Jernström
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Kesto: 38.20
 Levy-yhtiö: EMI
 Levymerkki: EMI
Kisun muut julkaisut
| Kun paljon antaa 1973 | Hasta mañana 1974 | Tunteet 1976 |
Singlet albumilta Hasta mañana
 ”Juustossa löytyy” / ”Viimeinen iltapäivä” Julkaistu: 1974 (5E 006-35042)
Hasta mañana on Kristian ”Kisu” Jernströmin kolmas studioalbumi vuodelta 1974. Albumin tunnetuimpiin kappaleisiin kuuluu nimikappale, ruotsalaisen Abba-yhtyeen alun perin levyttämä ”Hasta mañana” sekä ”Juustossa löytyy”, joka toimi pitkään meijeriyhtiö Arlan mainosmusiikkina. Jälkimmäinen kappaleista syntyi alunperin vitsinä, kun Jernströmin ystävät valittivat tämän jatkuvasta juustonsyönnistä ja hän päätti tehdä kappaleen ”vastaiskuksi” ystävilleen.
Levy koostuu pääasiassa käännöskappaleista, mutta joukossa on myös kaksi suomalaista kappaletta: Kisun ja levyn tuottaneen Raimo Henrikssonin säveltämä ”Juustossa löytyy” sekä Heikki Sarmannon sävellys ”Kun sinä jäät”.
Kappaleet

Kaikki kappaleiden sovitukset tehnyt Raimo Henriksson.
Kaikkien kappaleiden sanat tehnyt Chrisse Johansson, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Hasta mañana – 3.06 (alkup. ”Hasta mañana”, säv. B. Ulvaeus / B. Andersson / S. Anderson, (suom.) san. Monica Aspelund)
Yön kyyneleet – 4.10 (alkup. ”Lost in a Dream”, säv. S. Vlavianos / C. Charalambos)
Sano mitä sanot – 3.06 (alkup. ”Como un Niño”, säv. R. Gil Domínguez)
Kaunein aamu – 2.33 (alkup. ”Sunday Morning”, säv. Mitch Murray, (alkup.) san. Peter Callander)
Sen minkä sain – 3.13 (alkup. ”Una Mañana”, säv. Isidro Muñoz-Alcon)
Niin toisin – 2.50 (alkup. ”Mama”, säv. Claude Morgan / Michel Mallory)
Kappaleet > B-puoli

Juustossa löytyy – 2.24 (säv. K. Jernström / R. Henriksson)
Sain sydämen – 3.45 (alkup. ”No soy de aqui”, säv. F. Cabral)
Niin paljon tunnen – 3.33 (alkup. ”Adios Amigo”, säv. Ray Girado)
Näinkö kuljen – 3.54 (alkup. ”Io Domani”, säv. G. Bella / G. Bigazzi)
Viimeinen iltapäivä – 3.14 (alkup. ”Lonely Sunday Afternoon”, säv. B. Skifs / B. Palmers)
Kun sinä jäät – 2.32 (säv. H. Sarmanto)
Lähteet:
Tekijät > Muusikoita

Juhani Aaltonen ja Unto Haapa-aho – saksofonit (10)
Jörgen Petersen ja Ossi Runne – trumpetit (10)
Arto Alaspää – taustalaulu (1, 7)
Maija Hapuoja – taustalaulu (1, 2, 7, 8, 10)
Kai Lind – taustalaulu (7)
Irma Tapio – taustalaulu (1, 2, 8, 10)
Matti Bergström – basso (1, 4, 5, 12, 11)
Martti Metsäketo – basso (3)
Heikki Hämäläinen ja Jorma Ylönen – viulut (1, 11)
Steffan Stenström – sello (1, 11)
Esa Katajavuori – kosketinsoittimet (1)
Esa Kotilainen – kosketinsoittimet (7)
Heikki Laurila – kitarat (1, 2, 3, 6, 7, 8, 11)
Nono Söderberg – kitarat (2, 3, 6, 8, 11)
Taisto Wesslin – kitarat (7)
Matti Oiling – rummut (1)
Esko Rosnell – rummut (7)
Lähteet:
Tekijät > Tuotanto

Olavi Kaskisuo – valokuvat
Raine Angelvuo – ulkoasu
Raimo Henriksson ja Kristian Jernström – tuottajat
Lähde:
Finnprint Osuuskunta

Finnprint Osuuskunta oli 15 suomalaiskustantajan perustama osuuskunta kirjapainopalveluiden, lähinnä aikakauslehtipainojen palveluiden, viemiseksi ulkomaille 1960-luvun lopulla. Siihen kuului aluksi myös Sanoma Oy. 1990-luvulle tultaessa monet suurkustantajat, joilla oli omat lehtipainot, kehittivät omat vientiorganisaationsa, jolloin Finnprintiin jäivät jäseniksi WSOY, Otava ja Satakunnan Kirjateollisuus.
1990-luvulla Neuvostoliiton purkauduttua ja Venäjän federaatiossa alkaneen monipuoluejärjestelmöän kehittyessä suomalaiset painotaloja omistavat suurkustantajat alkoivat myydä ylimääräistä painokapasiteettiaan Venäjän vientiin. Venäjällä lehdenkustantaminen oli demokratian tueksi arvonlisäverotonta, eikä Venäjällä ollut aikakauslehtiin ja mainospainotuotteisiin sopivaa painokonekapasiteettia riittävästi tarjolla. Suuria sanomalehtipaperipainokonetöitä itsenäisesti vieviä yrityksiä olivat Sanoma Lehtikannan kautta ja Alma Media.
WSOY, Otava ja Satakunnan Kirjateollisuus, jonka omistaja SK Invest kustansi Satakunnan Kansaa vievät painopalveluitaan pääasiassa Moskovaan ja Pietariin Finnprint Osuuskunnan kautta. Finnprintin toinen merkittävä loppuajan vientisuunta oli Iso-Britannia ja mainospainotuotteissa Norja.
Finnprintin asema kyseenalaistui, kun Satakunnan Kirjateollisuuden omistaja SK Invest ajautui konkurssiin, jolloin sen asema kustannuskentässä jäi epämääräiseksi, koska se olisi voinut ajautua myös Alma Median omistukseen. Lisäksi painokapasiteetiltaan monipuolisin jäsenistä, WSOY, ryhtyi kehittämään omaa vientiorganisaatiotaan myös Venäjän vientiin. Finnprint purettiin ja sen joitain vähäisimpien painotöiden vientiä jatkoi Finland Printers Ltd Oy. Joissain arkkitöissä myös Finnprint käytti rahtityönä myös Forssan Kirjapainoa ja Loimaan kirjapainoa.
Flehmen-reaktio

Flehmen-reaktio hevosella.
Flehmen-reaktio on eräillä nisäkkäillä ilmenevä ylähuulen taaksepäin vetäytyminen niin, että se pystyy aistimaan paremmin hajuja nenän väliseinässä tai suulaessa olevan vomeronasaalielimen eli Jacobsonin elimen avulla.
Reaktio ilmenee muun muassa koirilla hevosilla, kissoilla, vuohilla ja laamoilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Flehmen-reaktio Wikimedia Commonsissa
Floresinriippukaija

| Floresinriippukaija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kaijat Psittaculidae
Suku::  Riippukaijat Loriculus
Laji::  flosculus
Kaksiosainen nimi
 Loriculus flosculus  Wallace, 1864 
Katso myös
   Floresinriippukaija Wikispeciesissä   Floresinriippukaija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Floresinriippukaija (Loriculus flosculus) on Pienillä Sundasaarilla sijaitsevan Floresin kotoperäinen uhanalainen kaija. Sen holotyypin kuvaili Alfred Russel Wallace Floresilta 1864.
Ulkonäkö ja koko

Floresinriippukaija kasvaa 12 cm pitkäksi. Se on yleisväriltään vihreä. Nokka ja silmä ovat oranssinpunaiset. Yläperä on punainen ja koiraalla on kurkussa pitkulainen punainen läikkä, joka puuttuu naaraalta.
Floresinpöllönen

| Floresinpöllönen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Pöllöset Otus
Laji::  alfredi
Kaksiosainen nimi
 Otus alfredi  (Hartert, 1897) 
Katso myös
   Floresinpöllönen Wikispeciesissä   Floresinpöllönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Floresinpöllönen  (Otus alfredi) on pöllöihin kuuluva lintu, joka on kotoperäinen Indonesian Floresin saarella. Sen uhkana on elinalueiden häviäminen.
Lajia on tavattu saarella vain kahdessa paikassa läntisillä vuorilla. Alkuperäisen löytymisensä jälkeen floresinpöllönen tavattiin seuraavan kerran vasta 1994. Arvio lajin yksilömäärästä on 1 633. Floresinpöllösten löytymistä on vaikeuttanut se, että niitä on etsitty kuivana kautena, jolloin ne eivät ääntele.
Laji elää vuoristometsissä 1 000 metristä ainakin 1 400 metrin korkeuteen asti.
Aiheesta muualla

Birlife.org (Arkistoitu – Internet Archive), haettu 25.10.2010