stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
M/S Man Gyong Bong 92
Kiistat Japanin kanssa

Japanissa epäiltiin pitkään, että Pohjois-Korea käytti Man Gyong Bong 92:ta salakuljetukseen. Matkustajien Pohjois-Koreaan mukanaan viemä kuluttajaelektroniikka, kuten pelikonsolit ja kamerat, sisälsivät komponentteja, joita epäiltiin käytettävän sotilaallisiin tarkoituksiin, muun muassa ohjusten rakentamiseen. Lisäksi epäiltiin, että sillä kuljetettiin metamfetamiinia ja väärennettyä rahaa Japaniin sekä ulkomaista valuuttaa Pohjois-Koreaan.
Pohjois-Korea myönsi syyskuussa 2002 kaapanneensa 1970-luvulla maahan useita Japanin kansalaisia, mikä herätti epäilyjä siitä, että heidät olisi viety Japanista Pohjois-Koreaan vuodesta 1971 liikennöineen Man Gyong Bongin kyydissä. Tämän seurauksena myös Man Gyong Bong 92:een liittyneet jännitteet kasvoivat.
Man Gyong Bong 92 -aluksen väärinkäyttöä tukivat Pohjois-Koreasta loikanneiden ja entisten Ch'ongryŏnin korkea-arvoisten jäsenten kertomukset. Ch'ongryŏnissa aiemmin toiminut Kim Sang-gyu tunnusti tammikuussa 2003 olleensa Pohjois-Korean agentti ja johtaneensa Japanissa vakoojien verkostoa. Ohjeet hän kertoi saaneensa Man Gyong Bong 92:n kyydissä. Toukokuussa 2003 Pohjois-Korean ohjuksia kehittämässä ollut tieteilijä kertoi Yhdysvaltain senaatin kuulemisessa, että yli 90 prosenttia ohjusten rakentamisessa käytetyistä komponenteista tuotiin maahan Japanista Man Gyong Bong 92:n kyydissä. Eräs pohjoiskorealainen loikkari kertoi elokuussa 2003 kuljettaneensa aluksella Japaniin huumeita. Pohjois-Korean hallinnon arveltiin saaneen metamfetamiinin myynnistä Ch'ongryŏnin kautta yakuzalle jopa seitsemän miljardia dollaria käteistä. Ch'ongryŏnin ulkomaan asioiden johtaja So Chung-on kielsi väitteet ja sanoi niitä CIA:n lietsomiksi huhuiksi.
Kaappaustunnustusten ja salakuljetusepäilyjen myötä Japanin viranomaiset alkoivat noudattaa pohjoiskorealaisiin aluksiin ja etenkin Man Gyong Bong 92:een kohdistuvia säännöksiä tiukemmin esimerkiksi turvallisuustarkastusten ja alusten lastin tarkastamisen osalta. Vuonna 2003 tiukentuneiden tarkastusten ja hylkäyksestä seuraavan liikennöintikiellon uhka piti Man Gyong Bong 92:n poissa liikenteestä seitsemän kuukauden ajan. Liikennöinnin jatkuttua elokuussa 2003 Japanin viranomaisten havaitsemien puutteiden korjaaminen viivästyttivät aluksen lähtöä Niigatasta Wonsaniin noin 12 tuntia.
Pohjois-Korea teki heinäkuussa 2006 ohjuskokeen, jossa se ampui seitsemän ohjusta Japaninmereen. Tämän seurauksena Japani kielsi Man Gyong Bong 92:n maahantulon kuudeksi kuukaudeksi. Saman vuoden lokakuussa tehtyjen ydinkokeiden myötä Japani teki liikennöintikiellosta pysyvän ja laajensi sitä koskemaan myös muita pohjoiskorealaisia aluksia.
Reittiliikenteen jälkeen

Reittiliikenteen loppumisen jälkeen Man Gyong Bong 92 on ollut enimmäkseen pois käytöstä ja ankkuroituna wonsanilaisen puiston edustalle. Toukokuussa 2017 se teki kokeilumielessä risteilyn Raseonista Vladivostokiin kyydissään muun muassa uusia reittiavauksia harkinneiden kiinalaisten matkatoimistojen edustajia. Vuonna 2018 se kuljetti Etelä-Koreaan 140-henkisen orkesterin esiintymään Pyeongchangin talviolympialaisissa ja toimi myös heidän majapaikkanaan siellä. Edellisen kerran se oli käynyt Etelä-Koreassa vuonna 2002, jolloin se kuljetti kannustusjoukkoja Busanissa järjestettyihin Aasian kisoihin.
Vuonna 2023 Man Gyong Bong 92 lähti Wonsanista Raseoniin, jossa se oli kuukauden ajan telakalla. Aluksen liikkeet ja Ukrainan sodan myötä lähentyneet Pohjois-Korean ja Venäjän välit herättivät epäilyksiä aluksen mahdollisesta käyttämisestä matkustaja- tai rahtiliikenteeseen Vladivostokiin. Alus kuitenkin palasi huollon jälkeen jälleen Wonsaniin, eikä sen ulkoasu satelliittikuvien perusteella muuttunut suuresti.
Koululaisia kävelemässä Man Gyong Bong 92:n ohi Wonsanissa.
Kortejärvi (Heinola)

| Kortejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°11′13″N, 26°06′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Rautjärveen 
Järvinumero:  14.131.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  82,5 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  2,531 km  
Pinta-ala:  10,521 ha  
Saaria:  1 
 fiKortejärvi 
Kortejärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa keskustan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,5 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 82,5 metriä mpy.
Luettelo Israelin ilmavoimien kalustosta

Tämä on luettelo Israelin ilmavoimien nykyisestä kalustosta.
Hävittäjät > Hävittäjät

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| F-15 | Hävittäjä | 16 F-15A 6 F-15B 17 F-15C 19 F-15D |  |  |
Hävittäjät > Hävittäjäpommittajat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| F-15 | Hävittäjäpommittaja | 25 F-15I |  |  |
| F-16 | Hävittäjäpommittaja | 78 F-16C 49 F-16D 97 F-16I |  |  |
| F-35I Lightning II | Hävittäjäpommittaja | 50 |  |  |
Harjoituskoneet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grob G-120 | Harjoituskone | 17 |  |  |
| M-346 | Harjoituskone | 30 |  |  |
| T-6A | Harjoituskone | 20 |  |  |
Tiedustelukoneet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gulfstream G550 Shavit | ELINT | 3 |  |  |
| Gulfstream G550 Eitam | Ilmavalvonta- ja varhaisvaroituskone | 2 |  | +1 tilattuna. |
Kuljetuskoneet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KC-130H | Kuljetus- ja tankkauskone | 4 |  |  |
| KC-707 | Kuljetus- ja tankkauskone | 7 |  |  |
| C-130 Hercules | Kuljetuskone | 6 C-130E/H 7 C-130J |  |  |
| Beech 200 King Air | Kevyt kuljetuskone | 20 |  |  |
| Beech A36 Bonanza | Kevyt kuljetuskone | 22 |  |  |
Helikopterit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AH-64 Apache | Taisteluhelikopteri | 28 AH-64A 20 AH-64D |  |  |
| AS565SA Panther | Sukellusveneen torjunta | 5 |  |  |
| CH-53 Sea Stallion | Raskas kuljetushelikopteri | 23 |  |  |
| UH-60 Black Hawk | Kuljetushelikopteri | 48 |  |  |
| Bell 206 | Kevyt kuljetushelikopteri | 22 |  |  |
Miehittämättömät ilma-alukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IAI Heron | Raskas miehittämätön ilma-alus | 2+ Heron 3 Heron TP |  |  |
| RQ-5A Hunter | Raskas miehittämätön ilma-alus |  ? |  |  |
| Hermes 450 | Miehittämätön ilma-alus |  ? |  |  |
| Hermes 900 | Miehittämätön ilma-alus |  ? |  |  |
| Searcher MkII | Miehittämätön ilma-alus | 22 |  | Toiset 22 varastoituna. |
| Harpy | Kevyt miehittämätön ilma-alus |  ? |  |  |
Ilmatorjunta > Ilmatorjuntaohjukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arrow2/3 | Ilmatorjuntaohjus | 24 |  |  |
| David's Sling | Ilmatorjuntaohjus |  |  |  |
| Rautakupoli | Ilmatorjuntaohjus | 10+ |  |  |
| MIM-104 Patriot | Ilmatorjuntaohjus | Muutama |  |  |
Aseistus > Ohjukset

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- |
| AGM-114 Hellfire | Ilmasta maahan -ohjus |  |  |
| AGM-62B Walleye | Ilmasta maahan -ohjus |  |  |
| AGM-65 Maverick | Ilmasta maahan -ohjus |  |  |
| Popeye I/II | Ilmasta maahan -ohjus |  |  |
| Delilah AL | Ilmasta maahan -ohjus |  |  |
| AIM-9 Sidewinder | Lämpöhakuinen ilmasta ilmaan -ohjus |  |  |
| Python 4 | Lämpöhakuinen ilmasta ilmaan -ohjus |  |  |
| Python 5 | Lämpöhakuinen ilmasta ilmaan -ohjus |  |  |
| Derby | Tutkahakuinen ilmasta ilmaan -ohjus |  |  |
| AIM-120C AMRAAM | Tutkahakuinen ilmasta ilmaan -ohjus |  |  |
Aseistus > Pommit

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- |
| JDAM (GBU-31) | Ohjattava pommi |  |  |
| Spice | Ohjattava pommi |  |  |
| Lizard | Ohjattava pommi |  |  |
| Opher | Ohjattava pommi |  |  |
| Griffon | Ohjattava pommi |  |  |
La Flotte

La Flotten venesatamaa.
La Flotte tai La Flotte-en-Ré on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Charente-Maritimen departementissa. Se on yksi Atlantin rannikon La Rochellen kaupungin edustalla sijaitsevan Île de Ré -saaren  kymmenestä kunnasta. La Flotten asukasluku vuonna 2014 oli 2 849.
La Flotte kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön Les Plus Beaux Villages de France, johon kuuluu myös Ars-en-Ré samalta saarelta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Flotte Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:La Flotte
Käännös suomeksi
Kortejärvi (Padasjoki)

| Kortejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°18′01″N, 25°08′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Rautjärveen 
Järvinumero:  35.786.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130 m  
Rantaviiva:  1,602 km  
Pinta-ala:  8,624 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortejärvi 
Kortejärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130 metriä mpy.
Laikkupyrstökolibri

| Laikkupyrstökolibri |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Laikkupyrstökolibrit Urosticte
Laji::  benjamini
Kaksiosainen nimi
 Urosticte benjamini  (Bourcier, 1851) 
Katso myös
   Laikkupyrstökolibri Wikispeciesissä   Laikkupyrstökolibri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Laikkupyrstökolibri (Urosticte benjamini) on eteläamerikkalainen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue ulottuu Kolumbian Tyynenemeren puoleiselta rannikolta etelään Lounais-Ecuadoriin ja Perun koillisosaan. Jules Bourcier kuvaili lajin holotyypin Ecuadorin Gualeasta vuonna 1851.
Krissy Lynn

| Krissy Lynn |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. joulukuuta 1984 (ikä 39)
Pornonäyttelijä
Elokuvien määrä:  118
Silmien väri:  Sininen
Hiusten väri:  Vaaleat
Pituus:  160 cm
Paino:  57 kg
Aiheesta muualla
IMDb
Krissy Lynn (s. 14. joulukuuta 1984 Salt Lake City) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hän on toiminut myös Penthousen mallina.
Ura

Lynn teki ensiesiintymisensä aikuisviihteen parissa vuonna 2007, jolloin hän oli 23-vuotias, elokuvassa nimeltä I Love Big Toys 19. Tuon jälkeen hän on esiintynyt yli sadassa elokuvassa.
Urallaan hän on työskennellyt eri aikuisviihdestudioiden kanssa, joihin lukeutuvat esimerkiksi Hustler, Naughty America, Digital Sin, Jules Jordan Video, Blazzers ja Evil Angel. Lynn on myös työskennellyt suuren määrän eri pornonäyttelijöiden kanssa, kuten Shyla Stylezin, Kelly Divinen ja Tori Black.
Palkinnot

2011: AVN Award for Best Three-Way Sex Scene (G/G/B)-(The Condemned).
Aiheesta muualla

Krissy Lynn Myspacessa (englanniksi)[vanhentunut linkki]
La Ferrière-en-Parthenay

| La Ferrière-en-Parthenay |
| --- | --- |
 La Ferrière-en-Parthenayn kartta
 La Ferrière-en-Parthenay
 Koordinaatit: 46°39′29″N, 00°04′29″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Uusi-Akvitania
Departementti:  Deux-Sèvres
Arrondissementti:  Parthenay
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  29,1 km²
Väkiluku (2016):  804
 – Väestötiheys:  27,6 as./km²
Postinumero:  79390
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Ferrière-en-Parthenay on Ranskan kunta Deux-Sèvresin departementissa Uuden-Akvitanian hallintoalueella. Kunnan pinta-ala on 29,1 neliökilometriä ja siellä on arviolta 804 asukasta (vuonna 2016).
Kunta sijaitsee departementin itäreunalla. Tie 149 Poitiers’ta Nantesiin kulkee sen kautta naapuridepartementti Vienneen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Ferrière-en-Parthenay Wikimedia Commonsissa
Departementtien välinen rajapyykki tien 149 varressa La Ferrière-en-Parthenayssä.
Kätkijät (täsmennyssivu)

Kätkijät tai The Borrowers voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kätkijät (engl. The Borrowers ), Mary Nortonin lastenromaani vuodelta 1952
The Borrowers, romaaniin perustuva televisioelokuva vuodelta 1973
Kätkijät (engl. The Borrowers), romaaniin perustuva television minisarja vuodelta 1992
Kätkijät (engl. The Borrowers), romaanin brittiläinen elokuvasovitus vuodelta 1997
Kätkijät, Studio Ghiblin vuoden 2010 animaatiosovitus romaanista
The Borrowers, romaaniin perustuva televisioelokuva vuodelta 2011.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kätkijät”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuhmon kirkko

| Kuhmon kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Kuhmo
Koordinaatit:  64°07′36.9″N, 029°30′34.2″E
Seurakunta:  Kuhmon seurakunta
Rakentamisvuosi:  1816
Suunnittelija:  Jacob Rijf
Materiaali:  puukirkko
Istumapaikkoja:  1500
Tyylisuunta:  uusklassinen ristikirkko
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuhmon kirkko on Kuhmon seurakunnan kirkko Kuopion hiippakunnassa.
Kirkko on puinen keskikupolilla varustettu uusklassinen ristikirkko. Kirkon on suunnitellut kirkonrakentaja Jacob Rijf, mutta kirkko on valmistunut vasta hänen kuolemansa jälkeen 1816. Kirkon vierellä on kolminivelinen kellotapuli, joka on valmistunut 1831.
Kuhmon kirkko vaurioitui pahasti talvisodan pommituksissa, mutta korjattiin sodan jälkeen entiseen asuunsa. Korjausten yhteydessä hankittiin kirkkoon taidemaalari T. G. Tuhkasen maalaama alttaritaulu Jeesuksen ylösnousemus, joka on maalattu vuonna 1951.
Kuvia

Kirkon sisätilat
Urkuparvea kohti
Kirkko joen vastakkaiselta rannalta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuhmon kirkko Wikimedia Commonsissa
Kuhmon kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
La Ferté-sur-Chiers

| La Ferté-sur-Chiers |
| --- | --- |
 Maginot-linjan linnoitus Ouvrage de La Ferté
 vaakuna
 La Ferté-sur-Chiers
 Koordinaatit: 49°34′32″N, 5°14′34″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Ardennes
Arrondissementti:  Sedan
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,4 km²
Väkiluku (2019):  174 
 – Väestötiheys:  27 as./km²
Kunnan numero:  08168
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Ferté-sur-Chiers on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Chiers-joen varrella, noin 30 kilometriä Sedanin kaupungista kaakkoon.
Kunnan alueella on toisen maailmansodan aikaisen Maginot-linjan linnoitus Ouvrage de La Ferté. Se sisältää vuonna 1935 rakennetut kaksi kasemattia, sekä niitä yhdistävän 300 metriä pitkän käytävän, joka kulkee 25 metriä maan alla. Toukokuussa 1940 linnoituksessa oli 105 ranskalaista sotilasta estämässä saksalaisten hyökkäystä. Sedanin taistelussa 15. toukokuuta saksalaiset joukot saivat läpimurron, jonka jälkeen he aloittivat tykistötulituksen linnoitukseen usean päivän ajan. Lopulta 18. toukokuuta saksalaiset onnistuivat tykistön suojaamana räjäyttämään linnoitukseen varastoidut ammukset. Räjähdyksen seurauksena kaikki linnoituksessa olleet ranskalaiset kuolivat, valtaosin tukehtumalla. 1970-luvulta lähtien yhdistys on pitänyt linnoitusta avoinna yleisölle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Ferté-sur-Chiers Wikimedia Commonsissa
Kynsikoristelu

Höyhenellä koristellut kynnet
Kynsikoristelu eli kynsitaide on toimintaa, jossa luodaan koristeita luonnonkynnelle tai rakennekynnelle hyödyntäen erilaisia tekniikoita ja materiaaleja. Kynsikoristelu kuuluu yleensä kosmetologien koulutusohjelmaan, ja sitä toteutetaan kauneus- ja kynsihoitoloissa manikyyrin ja rakenne- tai geelikynsien laiton yhteydessä. Kynsikoristelua voi toteuttaa helposti myös kotona, koska se on edullinen ja nopeaa vauhtia kehittyvä ja yleistyvä harrastus.
Markkinoille tulee tiuhaan tahtiin uusia koristelumateriaaleja ja -tekniikoita. Yleisimpiä ja tunnetuimpia niistä ovat kynsitarrat, korukivet, kimalteet, koristelulakat ja leimasinlaatat. Erikoisempia materiaaleja ovat mm. höyhenet, fimot, foliot ja luonnonkukat. 
Luonnonkynnelle laitettaessa tarvitaan aina alus- ja päällyslakka sekä haluttaessa värilakka.
Keskeisimmät materiaalit > Kynsitarrat ja siirtokuvat

Kynsitarrat ovat yksi suosituimmista koristelutavoista niiden helppouden, saatavuuden ja edullisuuden vuoksi. Kynsitarroja myydään arkkeina, joissa on yleensä 20-40 tarraa niiden koosta riippuen. Perinteiset kynsitarrat ovat ohuita, mutta saatavilla on myös 3D-kynsitarroja, jotka ovat osittain tai kokonaan paksumpia ja jäävät koholle. Koko kynnen peittävät tarrat ovat hyvin ohuita, ja niissä on voimakas liimapinta. Tavallisimpia aiheita kynsitarroissa ovat kukat, mutta saatavilla on myös lukuisia muita aiheita.
Kynsitarra kiinnitetään hieman kosteahkon alus- tai värilakan päälle ja painetaan sormella siihen kiinni. Pienimpien tarrojen laitossa voi tarvita apuun pinsettejä. Tarran päälle levitetään vielä päällyslakka, joka estää tarran reunojen irtoamisen ja suojaa tarraa.
Myös veden avulla siirrettävät siirtokuvat ja tarratatuoinnit ovat yleisiä koristelumateriaaleja.
Keskeisimmät materiaalit > Korukivet

Korukiviä (käytetään myös nimeä strassi tai timantti) myydään lukuisissa eri väreissä ja muodoissa, joista yleisimpiä ovat pyöreä, sydän, pisara, salmiakki ja ovaali. Kokoja on myös monia, mutta yleisimmät ja käytännöllisimmät koot korukivissä ovat 1 ja 2 mm:n välillä. Korukivi kiinnitetään kostean kynsilakan tai kynsiliiman avulla, ja sen päälle levitetään päällyslakka.
Keskeisimmät materiaalit > Kimalteet

Kimalteita on saatavilla monessa muodossa, koossa ja värissä. Hienojakoisesta, puuterimaisesta kimalteesta käytetään nimitystä Glitter Dust ja isompijakoisesta kimalteesta nimeä Glitter Diamond. Yleisin hileen muoto on pyöreä tai kuusikulmio, muita muotoja ovat mm. neliö, tähti, salmiakki ja tikku. Kimalle saadaan kynnelle painelemalla sitä sormella kosteahkolle kynsilakalle tai ripottelemalla sitä kevyesti kynnelle. Kimalle voi hieman menettää kiiltoaan, jos siihen lisätään päällyslakka, mutta siten kynsi ei tunnu karhealta eikä kimalletta varise pois.
Keskeisimmät materiaalit > Leimasinlaatat

Leimasinlaatta on ruostumattomasta teräksestä valmistettu litteä laatta, johon on kaiverrettu pieniä, tarkkoja kuvioita. Laatat ovat siksi edullisia, että ne eivät naarmunnu eivätkä ruostu ja ovat käytännössä ikuisia. 
Halutun kuvion päälle levitetään kynsilakkaa, minkä jälkeen ylimääräinen lakka poistetaan lastalla, jolloin lakkaa jää vain kaiverrettuun osaan. Sitten kuvion päältä painetaan kumipäisellä leimasimella, jolloin kuva kiinnittyy leimasimeen ja se voidaan siirtää kynnelle haluttuun kohtaan. Leimaaminen vaatii nopeutta ja näppäryyttä, ja tekniikan oppimiseen voi mennä aikaa.
Leimaamiseen tarkoitetut kynsilakat ovat tavallista kynsilakkaa paksumpia, ja niitä myydään erikseen.
Keskeisimmät materiaalit > Koristelukynsilakat

Koristelukynsilakka on tavallinen kynsilakka, jonka levityssivellin on pitkä ja ohut. Usein koristelukynsilakan korkissa sijaitsee myös hyvin ohut, neulamainen putki, josta lakkaa voi puristaa ulos todella pieninä määrinä. Näiden käyttö vaatii tarkkuutta ja vakaata kättä.
Kynsimuoti

Kynsien lakkaamista ja koristelua pidetään yhtenä kauneudenhoidon ilmiönä. Kynsikoristeluun liittyviä blogeja ja videoita on lukuisia, ja niitä tulee tiuhaan tahtiin lisää. Kynsikoristeluun liittyviä kilpailuja järjestävät kynsitarvikekaupat, blogit ja lehdet.
Klassisia elementtejä kynsien ehostuksessa ovat ranskalainen manikyyri, kukat ja erilaiset kuosit. Erilaisia materiaaleja ja tekniikoita yhdistellään rohkeasti, ja uusia ideoita tulvii jatkuvasti. Kynsimuotiin liittyvät sävyt, pinnat ja kuviot vaihtelevat vuoden, kauden ja sesongin mukaan.
Leimasinlaatalla tehdyt kynsikoristeet
Kuula (matematiikka)

Suljettu kuula  {\bar {B}}\left(\mathbf {a} ,r\right) eri normiavaruuksissa, kun normina käytetään euklidista normia
Kuulat ovat topologiassa metrisen avaruuden osajoukkoja, jotka koostuvat niistä avaruuden pisteistä, jotka ovat metriikan määritelmään kuuluvan etäisyyden sisällä erikseen määritellystä avaruuden pisteestä. Toisin sanoen kuula on eräänlainen pallopinnan sisäänsä rajaama avaruus, erotuksena itse pallopinnasta.
Jos 



(
X
,
d
)


{\textstyle (X,d)}

 on metrinen avaruus sekä 




a

∈
X


{\textstyle \mathbf {a} \in X}

 ja 



r
>
0


{\textstyle r>0}

, niin joukko
B\left(\mathbf {a} ,r\right)=\left\{\mathbf {x} \in X:d\left(\mathbf {x} ,\mathbf {a} \right)<r\right\}
on avoin kuula, jonka keskipiste on 




a



{\textstyle \mathbf {a} }

 ja säde 



r


{\textstyle r}

 sekä
{\bar {B}}\left(\mathbf {a} ,r\right)=\left\{\mathbf {x} \in X:d\left(\mathbf {x} ,\mathbf {a} \right)\leq r\right\}
on suljettu kuula, jonka keskipiste on 




a



{\textstyle \mathbf {a} }

 ja säde 



r


{\textstyle r}

. Lisäksi määritellään joukko
S\left(\mathbf {a} ,r\right)=\left\{\mathbf {x} \in X:d\left(\mathbf {x} ,\mathbf {a} \right)=r\right\},
joka on pallo samoilla keskipisteellä ja säteellä. Joukkoa 



B

(


a

,
r

)



{\textstyle B\left(\mathbf {a} ,r\right)}

 sanotaan myös pisteen 




a



{\textstyle \mathbf {a} }

 kuulaympäristöksi.
Ominaisuuksia

Suljettu kuula muodostuu avoimesta kuulasta ja pallosta, joilla on sama keskipiste ja säde:
{\bar {B}}\left(\mathbf {a} ,r\right)=B\left(\mathbf {a} ,r\right)\cup S\left(\mathbf {a} ,r\right)
Avoin kuula on vastaavasti suljettu kuula, josta erotetaan pallo:
B\left(\mathbf {a} ,r\right)={\bar {B}}\left(\mathbf {a} ,r\right)\setminus S\left(\mathbf {a} ,r\right)
Pallo on vastaavasti suljettu kuula, josta erotetaan avoin kuula:
S\left(\mathbf {a} ,r\right)={\bar {B}}\left(\mathbf {a} ,r\right)\setminus B\left(\mathbf {a} ,r\right)
Metriikan määritelmästä johtuen 



d

(


a

,

a


)

=
0


{\textstyle d\left(\mathbf {a} ,\mathbf {a} \right)=0}

, joten kuulan keskipiste kuuluu aina sekä avoimeen että suljettuun kuulaan:
\mathbf {a} \in B\left(\mathbf {a} ,r\right)\subset {\bar {B}}\left(\mathbf {a} ,r\right)
Osajoukon kuulat

Metrisen avaruuden 



(
X
,
d
)


{\textstyle (X,d)}

 osajoukossa 



A
⊂
X


{\textstyle A\subset X}

 avointa kuulaa merkitään 




B

A



(


a

,
r

)



{\textstyle B_{A}\left(\mathbf {a} ,r\right)}

:llä. Osajoukkoon voidaan kuitenkin määritellä vain sellaiset kuulat, jotka ''mahtuvat'' joukkoon 



A


{\textstyle A}

. Toisin sanoen 




x

∈

B

A



(


a

,
r

)



{\textstyle \mathbf {x} \in B_{A}\left(\mathbf {a} ,r\right)}

, jos ja vain, jos 




x

∈
A


{\textstyle \mathbf {x} \in A}

 (ja 



d

(


x

,

a


)

<
r


{\textstyle d\left(\mathbf {x} ,\mathbf {a} \right)<r}

). Näin ollen
B_{A}\left(\mathbf {a} ,r\right)=A\cap B\left(\mathbf {a} ,r\right).
Vastaava pätee myös suljetuille kuulille:
{\bar {B}}_{A}\left(\mathbf {a} ,r\right)=A\cap {\bar {B}}\left(\mathbf {a} ,r\right).