Siirtolaisuus Suomeen
Maahanmuuton historiaa > Koulutus > Koulumenestys

Opetushallituksen vuonna 2008 julkaiseman raportin mukaan maahanmuuttajaoppilailla menestyvät jokaisessa koulutusvaiheessa huonommin kuin suomenkielet oppilaat, mutta maahanmuuttajilla on myönteisempi asenne koulua ja opiskelua kohtaan. Heikoimmin menestyvät muista kuin Euroopan unionin jäsenmaista tulleet, mutta toisen polven maahanmuuttajat menestyvät A1-, A2- ja B1-kielissä paremmin kuin kantaväestö. Tämä ryhmä oli tuolloin kuitenkin hyvin pieni, 341 henkilöä. Raportissa arveltiinn useimpien tähän ryhmään kuuluvien olleen saamenkielisiä ja siten kantaväestöön kuuluvia.
Valtiontalouden tarkastusviraston tarkastuksen mukaan PISA-tutkimukset osoittavat, että erot maahanmuuttajataustaisten oppilaiden ja kantaväestön oppimistuloksissa ovat 15-vuotiailla suurempia Suomessa kuin missään muualla Euroopassa. Lisäksi maahanmuuttajat ja heidän jälkeläisensä jäävät kantaväestöä useammin toisen asteen koulutuksen ulkopuolelle. Opettajat antavat silti maahanmuuttajanuorille keskimäärin liki samantasoisia arvosanoja kuin kantaväestöön kuuluville oppilailleen.
Vuosina 2016–2017 tehtyjen yhteispohjoismaisten tilastojen mukaan afrikkalaisten ja aasialaisten maahanmuuttajien jälkeläisistä suhteellisen suuri osa keskeyttää toisen asteen koulutuksen, myös Suomessa.
Vuonna 2020 julkaistun laajan tutkimuksen mukaan kolmanneksella vuonna 1997 syntyneillä nuorilla aikuisilla oli peruskoulun päättötodistuksen keskiarvo alle 7,0, jos heidän molemmat vanhempansa olivat syntyneet ulkomailla. Jos vanhemmista toinen oli syntynyt ulkomailla alle 7,0 keskiarvolla päättötodistuksen saaneita oli 30 prosenttia. Jos molemmat vanhemmat olivat syntyneet Suomessa, osuus oli 27 prosenttia. Lähi-idässä tai Afrikassa syntyneiden vanhempien lapsilla, erityisesti tytöillä, oli tutkimuksen mukaan heikompi koulumenestys, ja heitä oli otettu huostaan muita ryhmiä useammin.
Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen tutkimuksen mukaan maahanmuuttajataustaiset lapset jäävät muista oppilaista jälkeen ja erot maahanmuuttajavaltaisten ja muiden koulujen välillä kasvavat ja etenkin oppilaiden kirjoitustaidossa on huolestuttavan isoja eroja. Joissakin kouluissa jotain muuta kieltä kuin suomea, ruotsia tai saamea puhuvat oppilaat eivät kolmannen luokan alussa yltäneet edes sille tasolle, jolla osa heidän luokkatovereistaan aloitti koulunkäynnin. Osaamisen kehittyminen oli keskiarvoa heikompaa niissä kouluissa, joissa suomea tai ruotsia toisena kielenä opiskelevia oppilaita oli yli 5,3 prosenttia oppilaista.
Vuonna 2023 Helsingin kaupungin julkaiseman selvityksen mukaan varsinkin yksin Suomeen muuttaneet pojat suorittavat peruskoulua ikätovereitaan pidempään. Vuonna 2024 julkaistun PISA 2022 -tutkimuksen tulosten mukaan osaamiserot maahanmuuttajataustaisten ja kantaväestön oppilaiden välillä ovat edelleen suuria kaikilla arviointialueilla. Tutkimuksen mukaan maahanmuuttajataustaisten oppilaiden heikkoa osaamista selittää usein heikko lukutaito. Maahanmuuttajataustaisten oppilaiden lukutaito oli heikentynyt vuoteen 2012 verrattuna. Matematiikassa ja luonnontieteissä osaamiserot maahanmuuttajataustaisten ja kantaväestön oppilaiden välillä olivat kaventuneet, mutta se johtui kantaväestön oppilaiden tulosten voimakkaammasta heikkenemisestä.  Suomen maahanmuuttajataustaisista oppilaista suuri osa oli PISA-määritelmän mukaan heikkoja osaajia. Esimerkiksi matematiikassa heikkoja osaajia oli ensimmäisen sukupolven maahanmuuttajataustaisista oppilaista 58 prosenttia ja toisen sukupolven maahanmuuttajataustaisista oppilaista 43 prosenttia. Ensimmäisen sukupolven maahanmuuttajataustaisista oppilaista peräti 61 prosentilla ja toisen sukupolven maahanmuuttajataustaisista oppilaista 39 prosentilla oli heikko lukutaito. Heikoilla oppilailla ei katsota olevan riittäviä tietoja ja taitoja osallistuakseen täyspainoisesti yhteiskunnan toimintoihin, kuten jatko-opintoihin ja työelämään. Opetusministeri Anders Adlercreutz (RKP) piti uusia maahanmuuttajia koskevia tuloksia huolestuttavina. Maahanmuuttajataustaisten oppilaiden osaaminen oli korkeinta kouluissa, joissa heitä oli vähiten, ja se heikkeni sitä mukaa kuin heidän osuutensa koulun oppilaista kasvoi.