stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Platonin arvoitus
Sisältö

1. Lähtökohtia: Arvoituksellinen Platon • Tausta ja elämänvaiheet • Kaikkeuden kaksi tasoa • Platonin tavoitteet • 2. Dialogien luonne ja rakenne: Filosofisten draamojen suullinen tausta • Proosadialogin problematiikkaa • Dialogien yleinen rakenne • Dialogitaide • 3. Menetelmät: Metodeja • Jaettu jana • Dialektiikka • Argumentointi • 4. Ontologia, ideaoppi ja tietoteoria: Ontologisia käsitteitä • Ideaoppi • Tietoteoria ja kieli • 5. Yhteiskunta ja moraali: Ihannevaltio • Toiseksi paras valtio ja lainsäädäntö • Filosofinen ihminen • Hyveet ja tieto • 6. Matematiikka, luonto ja psykologia: Matematiikka • Kosmologia • Fysiikka • Fysiologia ja biologia • Sielu ja filosofinen psykologia • 7. Tunteet, taide ja uskonto: Tunne-elämä • Eros • Mielikuvitus • Luova taide • Uskonto ja eskatologia • 8. Kirjoitusten kronologia ja aitous • 9. Filosofi ja Ateena: Apologia • Kriton • Huomioita Valtion synnystä • Hippias Minor • Ion • Euthyfron • Gorgias • Meneksenos • 10. Filosofi opettajana: Ihannefilosofin esittelyjä • Protagoras • Kharmides • Lysis • Euthydemos • Symposion • Faidon • Metodeja • Lakhes • Menon • Alkibiades I • Kratylos • Hippias Maior • Faidros • Theaitetos • 11. Valtio • 12. Akateemisia askelia: Filosofia • Parmenides • Sofisti • Valtiomies • Timaios • Kritias • Filebos • Luento Hyvästä • Seitsemäs kirje • Valtio- ja yhteiskuntateoria • Lait • 13. Puoliautenttisia ja epäperäisiä teoksia: Dialogeja • Kleitofon • Kilpailijat • Theages • Hipparkhos • Sisyfos • Minos • Epinomis • Alkibiades II • Oikeasta • Hyveestä • Demodokos • Eryksias • Aksiokhos • Halkyon ja muita myöhempiä • Kirjeet (paitsi Seitsemäs) • Määritelmiä • Epigrammit • 14. Platon ja jälkimaailma: Tekstit • Akatemia • Keskiplatonismi • Uusplatonismi • Keskiaika • Renessanssista 1900-luvulle • Nykyaika
Aiheesta muualla

Reijo Valta: Thesleff: Platonin arvoitus. Pois työpöydältä 31.5.2011.
Jyrki Alenius: Plataanipuun varjossa. Helsingin sanomat 3.7.2011.
Vesakas, Pauli: Holger Thesleff - Platonin arvoitus. Savon sanomat.  11.7.2011. Arkistoitu 29.4.2013.
Jussi K. Niemelä: Platonista on moneksi. Skeptikko 4/2011.
Plegmund

Plegmund tai Plegemund oli keskiaikainen benediktiinimunkki ja Canterburyn arkkipiispa vuosina 890–923.
Plegmund syntyi Merciassa ja asui erakkona Chesterin lähistöllä saaressa, jota kutsuttiin hänen mukaansa Plegmundhamiksi. Hänet valittiin arkkipiispaksi vuonna 890. Vuonna 901 hän kruunasi Edvard Vanhemman kuninkaaksi. Hän perusti uusia piispanistuimia erottamalla Winchesterin ja Sherbornen hiippakunnista itsenäisiksi Ramsburyn, Wellsin ja Creditonin.
Plegmund kuoli joko vuonna 914 tai 923. Hänen pyhimyskulttinsa alkoi vasta 1200-luvulla.
Suopohja

| Suopohja Сопоха, Sopoha Suopohd’ |
| --- | --- |
 Suopohja
 Koordinaatit: 62°20′2″N, 34°0′39″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Kontupohjan piiri
Kunta:  Kentjärvi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  asutus
Väkiluku (2013):  13
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suopohja (ven. Сопо́ха, Sopoha; karjalaksi Suopohd’) on asutus Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Kentjärven kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Sandaljärven Suopohjanlahden rannalla 33 kilometriä Kentjärveltä pohjoiseen. Paikkakunnalla on 13 asukasta (vuonna 2013).
Suopohjan lyydiläiskylä kuului 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Munjärven volostin Vornovan (ven. Voronovo) kyläkuntaan. Vuonna 1905 siellä oli 26 taloa, koulu ja 199 asukasta.
Neuvostoaikana Suopohja kuului aluksi Vornovan kyläneuvostoon. Myöhemmin muodostettiin Kontupohjan piiriin kuulunut Suopohjan kyläneuvosto, joka käsitti myös Kivatšun (ven. Kivatš), Šuškenkylän (Šuški) ja Ulassun eli Viikšjärven (Vikšitsa) kylät. Vuonna 1933 niissä oli 473 asukasta, joista 80 % oli karjalaisia ja loput etupäässä venäläisiä. Suopohjan kylässä asukkaita oli 192.
Suopohjan kautta kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie. Asutuksen pohjoispuolella toimii taimitarha ja eteläosassa huoltoasema. Lähistöllä sijaitsee huvila-alueita.
Plusmies

| Plusmies> Man Plus.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Frederik Pohl
Julkaistu:  1976
Suomennos
Suomentaja:  Kari Nenonen
ISBN:  951-9201-72-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Plusmies (engl. Man Plus) on Frederik Pohlin vuonna 1976 ilmestynyt tieteisromaani. Teoksen on suomentanut Kari Nenonen.
Teos on voittanut Nebula-palkinnon.
Aiheesta muualla

Johanna Sinisalo: Plusmies. Aikakone 1/1989.
Russ Allbery: Shards of Honor. 4.1.2007. (englanniksi)
Pleume

| Pleume> Πλεύμε.Sijainti |
| --- | --- |
 Pleume
Koordinaatit:  40°17′42″N, 23°12′12″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Néa Propontída, Chalkidikí, Keski-Makedonia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Huippukausi:  400-luku eaa.
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Bottike, Traakia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pleume (m.kreik. Πλεύμε) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Bottikessa Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Néa Propontídan kunnan alueelle.
Maantiede

Pleumen kaupunki sijaitsi mahdollisesti Bottiken alueella nykyisen Chalkidikín niemimaan länsiosassa. Seutu ei antiikin aikana kuulunut Khalkidiken alueeseen, josta koko niemimaa on saanut nykyisen nimensä. Barrington Atlas of the Greek and Roman World -kartastossa Pleume on sijoitettu Spartoloksen, Aioleionin ja Sinoksen lähelle nykyisen Néa Tríglian kaupungin eteläpuolelle. Pleumen kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.
Historia

Pleumen historiasta tiedetään vain se, että se kuului klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 434/433, 429/428 ja 422/421 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Pleumeus (Πλευμεύς).
Karel Poborský

Karel Poborský  kuuntele (ohje) (s. 30. maaliskuuta 1972 Třeboňissa) on entinen tšekkiläinen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli keskikenttäpelaaja.
Poborský aloitti ammattilaisuransa SK České Budějovicessa 1980-luvun lopulla. Välissä hän kävi pelaamassa Viktoria Žižkovissa, Slavia Prahassa, Manchester Unitedissa, Benficassa, Laziossa ja Sparta Prahassa ennen palaamistaan Budějoviceen pelaajauransa päätteeksi.
Maansa maajoukkueessa Poborský debytoi vuonna 1994. Hän pelasi EM-kisoissa vuosina 1996, jolloin joukkue saavutti hopeaa, 2000 ja 2004 sekä MM-kisoissa vuonna 2006. Poborský oli 118 maaottelullaan pitkään eniten maaotteluita pelannut tšekkiläispelaaja kunnes Petr Čech ohitti hänet vuonna 2016.
Plastex

| Oy Plastex Ab |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1936
Perustaja:  Igor Lawdansky
Toimitusjohtaja:  Lauri Ant-Wuorinen
Puheenjohtaja:  Jyrki Ant-Wuorinen
Kotipaikka:  Lohja
Toiminta-alue:  Suomi, Ruotsi, Viro, Venäjä
Toimiala:  muoviteollisuus
Tuotteet:  puhallusmuovituotteet, ruiskuvaletut muovituotteet
Liikevaihto:  5,2 milj. € (2011–12)
Henkilöstö:  39 (2011–12)
Omistaja:  Ant-Wuorisen perhe
Kotisivu:  www.plastex.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oy Plastex Ab on suomalainen puhallusmuovattujen muovituotteiden valmistaja. Vuonna 1936 perustettu Plastex on Suomen vanhin yhä toimiva muovitehdas ja se sijaitsee Lohjalla.
Historiaa

Plastexin perusti puolalaissyntyinen insinööri Igor Lawdansky Helsinkiin Snellmaninkatu 23:n kellariin nimellä Korurasia- ja kotelotehdas. Bakeliittipuristimen avulla hän ryhtyi valmistamaan nappeja, sähkötarvikkeita ja muita pikkuesineitä. Muoviosasto eriytettiin 1943 omaksi yhtiökseen Oy Plastex Ab:ksi ja se sai toimitilat Lohjalta. Lawdanskyn pian kuoltua yrityksen otti hoitoonsa hänen leskensä, jonka uusi aviomies Olavi Tarkko johti Plastexia vuodesta 1946 lähtien.
Yhtiön päätuote sotien jälkeen olivat kammat, joita valmistettiin 14:nä eri mallina. Tärkeimmät Plastexin käyttämät raaka-aineet olivat selluloosa-asetaatti, polystyreeni sekä fenoli, urea ja melamiini, joista kaikista oli pulaa. Kannattavuuden heiketessä Olavi Tarkko myi yrityksen vuonna 1953 yrittäjäryhmälle, joihin kuuluivat VTT:n kemian osaston johtaja, professori Olli Ant-Wuorinen, Lahden Rautateollisuus Oy:n omistajat Aarne ja Pauli Mustakallio sekä toimitusjohtajaksi ryhtynyt diplomi-insinööri Harry Schumacher.
Uudet yrittäjät rakennuttivat Plastexille uuden tehtaan ja perustivat tuotantolinjan lähes jokaiselle muovin eri valmistustekniikalle. Näin kyettiin saamaan tehtaalle enemmän tuontilisenssejä muovien raaka-aineille, joista oli pula läpi 1950-luvun. Myös koneista suurin osa oli omatekoisia. Päätuotteita 1950-luvulla olivat muoviletkut, nailonlangat ja -siimat sekä muovikalvot. Lisäksi Plastex alkoi panostaa yhä enemmän värikkäisiin kuluttajatuotteisiin ja niiden näkyvään mainontaan. Näitä tuotteita olivat muun muassa lelut, lasten aurinkolasit, veitsilaatikot ja vesikannut. 1950- ja 60-luvulla kehitys oli nopeaa ja erityisesti muovituotteiden valmistustekniikat muuttuivat vauhdilla. Vuonna 1952 Plastex aloitti ensimmäisenä Suomessa muottiinpuhallettujen muovien valmistuksen.
Plastex ajautui kuitenkin kriisin hajottaessaan resursseja liian monen muovitekniikan kehittämiseen. Vuonna 1960 henkilöstömäärä jouduttiin puolittamaan noin seitsemäänkymmeneen. Kahdeksasta valmistusmenetelmästä jäljelle jäivät sintraus, puhallusmuovaus ja ruiskuvalu, joilla valmistettiin muovipulloja ja niiden korkkeja, jerrykannuja sekä muita taloustavaroita. Plastex palkkasi vuonna 1961 myös nuoren Valto Kokon Plastexin ensimmäiseksi suunnittelijaksi. Plastex valmisti ja myi hänen suunnittelemia valaisimia. Valto Kokko myös suunnitteli Plastexin logon, joka on edelleen käytössä. Toimitusjohtajaksi ja pääomistajaksi tuli Erkki Ant-Wuorinen. Valto Kokon suunnittelemasta muovisesta kastelukannusta tuli yksi Plastexin suurista ja pitkäaikaisista myyntimenestyksistä.
Nykypäivä

Puhallus ja ruiskuvalu ovat yhä Plastexin pääasialliset tuotantomenetelmät. Nykyinen tuotevalikoima jakautuu seuraaviin ryhmiin: keittiö ja kattaus, koti ja sisustus, kukat ja puutarha, marjastus ja säilöntä, vesiastiat ja kanisterit, autoilu ja veneily, pakkaukset sekä teollinen sopimusvalmistus.  Liikevaihto on noin viisi miljoonaa euroa vuodessa, josta noin kymmenesosa tulee viennistä etupäässä Pohjoismaihin.
Plastex on ryhtynyt panostamaan voimakkaasti tuotemuotoiluun. Uuden Plastex Design -hankkeen muotoilijoina toimivat muun muassa Eero Aarnio, Samuli Naamanka, Kitta Perttula ja Stefan Lindfors.
Plastexin toimitusjohtajana on vuoden 2011 alusta toiminut Erkki Ant-Wuorisen (1927–2011) pojanpoika Lauri Ant-Wuorinen. Erkki Ant-Wuorisen kaikki neljä lasta ovat työskennelleet perheyrityksessä. Jyrki Ant-Wuorisesta tuli isänsä jälkeen yrityksen toimitusjohtaja ja toimii nyt hallituksen puheenjohtajana.
Aiheesta muualla

Plastexin kotisivut
Suomen urheilu 1984

Suomen urheilu 1984 käsittelee vuoden 1984 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Marja-Liisa Kirvesniemi | Hiihto |
| 2. | Pertti Karppinen | Soutu |
| 3. | Matti Nykänen | Mäkihyppy |
| 4. | Juha Tiainen | Yleisurheilu |
| 5. | Jouko Salomäki | Paini |
| 6. | Arto Härkönen | Yleisurheilu |
| 7. | Aki Karvonen | Hiihto |
| 8. | Arto Bryggare | Yleisurheilu |
| 9. | Jari Kurri | Jääkiekko |
| 10. | Tiina Lillak | Yleisurheilu |
Lähde: 
Naisten listalla kuusi parasta olivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Marja-Liisa Kirvesniemi | Hiihto |
| 2. | Tiina Lillak | Yleisurheilu |
| 3. | Tuula Laaksalo | Yleisurheilu |
| 4. | Mirja Puhakka | Hiihtosuunnistus |
| 5. | Tuija Helander | Yleisurheilu |
| 6. | Helinä Marjamaa | Yleisurheilu |
Lähde:
Olympialaiset

Sarajevon talviolympialaisissa Suomi saavutti neljä kultamitalia, kolme hopeaa ja kuusi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui neljänneksi.
Los Angelesin kesäolympialaisissa, joita Itäblokin maat boikotoivat, Suomi saavutti neljä kultamitalia, kaksi hopeaa ja kuusi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi oli viidestoista.
Ammunta

Los Angelesin kesäolympialaisissa Rauno Bies saavutti pronssia olympiapistoolilla ja Timo Nieminen sijoittui neljänneksi trapissa.
Ampumahiihto

Sarajevon talviolympialaisissa suomalaisten ampumahiihtäjien parhaat saavutukset olivat viestin seitsemäs sija sekä Toivo Mäkikyrön (10 km) ja Tapio Piipposen (20 km) 12. sijat.
Autourheilu

Formula 1:n MM-sarjassa Williamsilla ajanut Keke Rosberg sijoittui kahdeksanneksi. Hän voitti 8.7. ajetun Yhdysvaltain Grand Prix'n Dallasissa.
Rallin maailmanmestaruussarjassa Hannu Mikkola sijoittui toiseksi, Markku Alén kolmanneksi ja Ari Vatanen neljänneksi.
Jyväskylän suurajot voitti Peugeotilla ajanut Ari Vatanen.
Hiihtosuunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa Anssi Juutilainen voitti miesten ja Mirja Puhakka naisten henkilökohtaisen mestaruuden. Pertti Tikka sai miesten kilpailussa pronssia. Molemmissa viesteissä Suomi sai hopeaa.
Jalkapallo

Suomen miesten maajoukkue pelasi 12 maaottelua. Martti Kuuselan valmentaman joukkueen kausi alkoi helmikuussa Lahden suurhallissa pelatussa ottelussa Yhdysvaltoja vastaan, jatkui maaliskuussa Kuwaitissa ja päättyi marraskuussa Saudi-Arabiassa ja Qatarissa. Siinä välissä Suomi pelasi muun muassa maailmanmestaruuskilpailujen karsintaa, jossa se voitti toukokuussa Porissa Pohjois-Irlannin 1–0, hävisi lokakuussa Lontoossa Englannille 5–0, voitti kaksi viikkoa myöhemmin Antalyassa Turkin 1–2 ja hävisi marraskuussa Belfastissa Pohjois-Irlannille 2–1. Kauden viimeisissä otteluissaan Suomi ylsi Qatarin kanssa kahteen tasapeliin. Ari Hjelm teki vuoden otteluissa kolme maalia.
Suomen naisten maajoukkue aloitti vuoden 1987 Euroopan-mestaruuskilpailujen karsintalohkonsa syyskuun lopulla pelaamalla Tuusulassa Norjan kanssa maalittoman tasapelin ja jatkoi lokakuussa häviämällä Lüdenscheidissa Saksan liittotasavallalle 1–0 ja pelaamalla Odensessa Tanskan kanssa tasan 1–1. Suomen ainoan maalin teki Tuula Sundman. Joukkueen valmentajana jatkoi Kaj Österberg.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti lahtelainen Kuusysi, hopeaa sai Turun Palloseura ja pronssille sijoittui Tampereen Ilves.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi, hopeaa sai Turun Palloseura ja pronssille sijoittui helsinkiläinen Kaunis Nainen Futis.
Jousiammunta

Los Angelesin kesäolympialaisten jousiammuntakilpailuissa parhaat suomalaissaavutukset olivat Tomi Poikolaisen ja Päivi Meriluodon viidennet sijat.
Jääkiekko

Sarajevon talviolympialaisten jääkiekkoturnauksessa Suomi sijoittui kuudenneksi.
Jari Kurrista tuli ensimmäinen suomalainen Stanley Cup -voittaja, kun hänen joukkueensa Edmonton Oilers voitti loppuotteluissa New York Islandersin voitoin 4–1. Kurri oli pudotuspelien paras maalintekijä.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti tamperelainen Tappara, hopeaa sai Porin Ässät ja pronssille sijoittui Oulun Kärpät.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti toistamiseen Helsingin Jääkiekkoklubi, hopeaa sai Etelä-Vantaan Urheilijat ja pronssille sijoittui Tampereen Ilves.
Jääpallo

Miesten SM-sarjassa mitalijärjestys oli kolmannen peräkkäisen kerran sama: Oulun Luistinseura, Helsingin IFK, Porvoon Akilles.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Lauttasaaren Pyrintö.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Helsingin NMKY, hopeaa sai espoolainen Scotch Team ja pronssille sijoittui Kotkan Työväen Palloilijat.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran Tampereen Pyrintö, hopeaa sai Lappeenrannan NMKY ja pronssille sijoittui Helsingin NMKY.
Käsipallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran karjaalainen BK-46, hopeaa sai Sjundeå IF ja pronssille sijoittui Helsingin IFK.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Helsingin IFK, hopeaa sai helsinkiläinen Dicken ja pronssille sijoittui kolmas helsinkiläisseura Kiffen.
Lentopallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti kolmannen peräkkäisen kerran turkulainen Loimu -79, hopeaa sai helsinkiläinen Hesa ja pronssille sijoittui tamperelainen Rantaperkiön Isku.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Euran Raiku, hopeaa sai Jyväskylän Pesä-Veikot ja pronssille sijoittui Kauhajoen Karhu.
Melonta

Los Angelesin kesäolympialaisissa Timo Grönlund sijoittui kanadalaisyksiköissä 1 000 metrillä neljänneksi ja 500 metrillä viidenneksi.
Nyrkkeily

Los Angelesin kesäolympialaisissa Joni Nyman saavutti pronssia alle 67-kiloisten sarjassa.
Paini

Los Angelesin kesäolympialaisissa Jouko Salomäki voitti kultaa kreikkalais-roomalaisen painin alle 74-kiloisten sarjassa ja Tapio Sipilä saavutti hopeaa alle 68-kiloisissa. Vapaapainissa Jukka Rauhala saavutti pronssia alle 68-kiloisten sarjassa.
Painonnosto

Los Angelesin kesäolympialaisissa Jouni Grönman saavutti pronssia alle 67,5-kiloisten sarjassa ja Pekka Niemi alle 100-kiloisten sarjassa.
Pesäpallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Jyväskylän Kiri, hopeaa sai jyväskyläläinen Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat ja pronssille sijoittui runkosarjan voittanut Alajärven Ankkurit.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti tamperelainen Manse PP, hopeaa sai Ikaalisten Tarmo ja pronssille sijoittui Hyvinkään Tahko.
Naisten Itä–Länsi-ottelun 18.8. Helsingissä voitti Länsi juoksuin 7–16.
Miesten Itä–Länsi-ottelun 19.8. Helsingin olympiastadionilla voitti Itä juoksuin 21–4.
Pikaluistelu

Sarajevon talviolympialaisissa Pertti Niittylä sijoittui 5 000 metrillä kuudenneksi ja 1 500 metrillä yhdeksänneksi.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Sarajevon talviolympialaisten pohjoismaisissa hiihtolajeissa Marja-Liisa Hämäläinen voitti kultaa jokaisella kolmella naisten henkilökohtaisella maastohiihtomatkalla (5 km, 10 km, 20 km). Viestissä hän saavutti Pirkko Määtän, Eija Hyytiäisen ja Marjo Matikaisen kanssa pronssia. Toinen suomalainen kultamitalisti oli mäkihyppääjä Matti Nykänen, joka suurmäen kultamitalin lisäksi sai normaalimäessä hopeaa. Jari Puikkonen sijoittui normaalimäessä pronssille. Yhdistetyssä Jouko Karjalainen saavutti hopeaa ja Jukka Ylipulli pronssia. Miesten maastohiihdon 15 kilometrillä Aki Karvonen sai hopeaa, Harri Kirvesniemi hiihti pronssille ja Juha Mieto oli vielä neljäs. Karvonen sai 50 kilometrillä pronssia ja Kirvesniemi sijoittui neljänneksi. Myös 30 kilometrillä Karvonen oli paras suomalainen, viides. Miesten viestissä Kari Ristanen, Mieto, Kirvesniemi ja Karvonen saavuttivat pronssia.
Purjehdus

Los Angelesin kesäolympialaisten purjehduskilpailuissa suomalaisista parhaiten sijoittuivat veljekset Peter ja Johan von Koskull 470-luokassa kuudenneksi.
Soutu

Los Angelesin kesäolympialaisissa Pertti Karppinen voitti yksiköissä kolmannen kerran kultaa. Pariairokaksikossa Pertin veli Reima Karppinen ja Aarne Lindroos sijoittuivat kahdeksanneksi.
Suunnistus

Jukolan viesti kilpailtiin 9.–10.6. Vierumäellä. Voitot menivät Ruotsiin. Miesten viestissä paras suomalaisjoukkue oli toiseksi sijoittunut Kouvolan Rasti -72. Venlojen viestissä Liedon Parma sijoittui toiseksi.
Yleisurheilu

Los Angelesin kesäolympialaisissa suomalaiset yleisurheilijat voittivat kaksi kultaa, yhden hopean ja yhden pronssin. Kultamitalin ottivat moukarinheittäjä Juha Tiainen ja keihäänheittäjä Arto Härkönen. Tiina Lillak sai keihäänheitossa hopeaa ja Arto Bryggare 110 metrin aitajuoksussa pronssia. Martti Vainio sijoittui alun perin 10 000 metrin juoksussa toiseksi mutta jäi kiinni dopingtestissä ja menetti mitalinsa. Neljänneksi sijoittuivat Reima Salonen 50 kilometrin kävelyssä, Ulla Lundholm kiekonheitossa ja Tuula Laaksalo keihäänheitossa. Kimmo Pallonen oli seiväshypyssä viides, Harri Huhtala moukarinheitossa kuudes ja Tuija Helander 400 metrin aitajuoksussa seitsemäs.
Sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 3.–4.3. Göteborgissa, Ruotsissa Antti Loikkanen sijoittui 1 500 metrin juoksussa neljänneksi, Reijo Byman 60 metrin aitajuoksussa kahdeksanneksi ja Markku Rokala kolmiloikassa kymmenenneksi.
Virginia Eliza Clemm Poe

| Virginia Eliza Clemm Poe |
| --- | --- |
 kuoleman jälkeen maalattu akvarelli
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. elokuuta 1822 Baltimore, Maryland, Yhdysvallat
Kuollut: 30. tammikuuta 1847 (ikä 24) Bronx County, New York, USA
Puoliso:  Edgar Allan Poe
Virginia Eliza Clemm Poe (15. elokuuta 1822 - 30. tammikuuta 1847) oli runoilija, kauhukirjailija Edgar Allan Poen serkku ja vaimo.
Virginia Clemm menetti isänsä neljävuotiaana ja eli Baltimoressa isoäitinsä, äitinsä ja Henry-serkkunsa (Edgarin veljen) kanssa. Edgar muutti heidän luokseen vuonna 1831. Edgar Allan Poe ja Virginia Clemm menivät naimisiin vuonna 1835 tai 1836. Sulhanen oli 27, morsian 13-vuotias. He muuttivat Richmondiin, ja Virginian äiti muutti heidän mukanaan.
Virginia Poe kirjoitti aviomiehelleen rakkausrunon Valentinen päivänä 1846. Runon säkeiden alkukirjaimet muodostavat miehen nimen. Runossa hän pyytää miestään muuttamaan kanssaan rauhalliseen pieneen mökkiin.
Virginia sai vuonna 1842 verensyöksyn ja eli lähes liikuntakyvyttömänä, kunnes kuoli vuonna 1847 tuberkuloosiin.
Platonisia kysymyksiä

| Platonisia kysymyksiä> Πλατωνικὰ ζητήματα.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Plutarkhos
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  filosofia
Julkaistu:  n. 100
Sarja: Moralia
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Platonisia kysymyksiä (m.kreik. Πλατωνικὰ ζητήματα, Platōnika zētēmata; lat. Platonicae quaestiones) on Plutarkhoksen Moralia-kokoelmaan (kirja XIII, 69) kuuluva tutkielma, joka käsittelee nimensä mukaisesti erilaisia platonistisen filosofian ongelmia.
Sisältö

Plutarkhoksen teos käsittää kymmenen erillistä kysymystä (ζητήματα, zētēmata). Ne kaikki liittyvät jonkun Platonin teoksen johonkin tekstikohtaan. Kysymykset eivät kuitenkaan liity toisiinsa; ne eivät muodosta mitään yhtenäistä kokonaisuutta, niitä ei edellä yhdistävä johdanto, eikä niiden jälkeen esitetä mitään kokoavaa johtopäätöstä. Plutarkhos ei ole ensimmäinen teoksessa käsiteltyjä aiheita käsitellyt; hän viittaa tutkielmassaan usein aiemmin esitettyihin vastauksiin.
Plutarkhoksen esittämät kysymykset ovat:
Miksi jumala kehotti Theaitetoksen mukaan Sokratesta toimimaan kätilönä (tiedolle), mutta ei antanut hänen itse synnyttää (tietoa)? (4 lukua)
Miksi Platon kutsui Timaioksessa ylintä jumalaa isäksi ja kaiken tekijäksi? (2 lukua)
Platon esittää Valtiossa vertauksen jaetusta janasta. Miksi janan osat ovat erisuuret, ja kumpaa suurempi osa edustaa, ideamaailmaa vai aistimaailmaa? Plutarkhoksen mukaan Platon jättää tämän epäselväksi. (2 lukua)
Miksi Platon sanoo ruumiin olevan sielun alainen kaikessa, ja sielun olevan ruumiin syy ja alkuperä, mutta kuitenkin sanoo, ettei sielu olisi voinut tulla olevaksi ilman ruumista, ja ne ovat olemassa yhdessä? (1 luku)
Koskien Platonin kappaleita: Miksi Platon otti prinsiipeiksi tasakylkisen ja erisivuisen kolmion, joista ensin mainittu muodostaa heksaedrin eli kuution ja viimeksi mainittu tetraedrin, oktaedrin ja ikosaedrin, jotka ovat vastaavasti maan, tulen, veden ja ilman siemenet; mutta ei huomioinut pyöreitä kappaleita? (4 lukua)
Miksi Platon sanoo Faidroksessa, että siiven luonto, johon kuuluu kantaa raskaat asiat korkeuksiin, on niiden ruumiillisten asioiden joukossa, jotka ovat lähimpänä jumalallista? (1 luku)
Miksi Platon selittää yhdellä liikkeen periaatteella muun muassa kuppauksen, nielemisen, heittämisen, äänen ja veden liikkeet, sekä salamat? Koska tässä hän vaikuttaisi esittävän poikkeuksellisesti yhtä syytä, joka toimisi lukuisien erilaisten ilmentymien alkuperänä. (9 lukua)
Mitä Timaios tarkoittaa sanoessaan, että sielut olivat siroteltuina maahan, kuuhun ja muihin ajan mittaamisen välikappaleisiin? (4 lukua)
Platon esittää valtiossa sielun kolmijaon, ja sanoo kolmen osan olevan rooleiltaan ylin, välittävä ja alin sielunosa. Onko välittävä rooli järkisielulla vai intosielulla? Plutarkhoksen mukaan Platon jättää tämän epäselväksi. (2 lukua)
Miksi Platon sanoo, että puhe on substantiivien ja verbien sekoitusta? Vaikuttaa nimittäin siltä, että näitä kahta lukuun ottamatta Platon hylkäsi erilaiset puheen osat. (8 lukua)