stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 2008
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Marleen Veldhuis | 23,25 ME |  Hinkelien Schreuder | 23,83 |  Francesca Halsall | 24,11 |
| 100 m |  Marleen Veldhuis | 52,17 =KE |  Francesca Halsall | 52,79 |  Hanna-Maria Seppälä | 52,94 |
| 200 m |  Kylie Palmer | 1.54,41 |  Femke Heemskerk | 1.54,65 |  Caitlin McClatchey | 1.55,15 |
| 400 m |  Kylie Palmer | 3.59,23 KE |  Camelia Potec | 4.01,06 |  Joanne Jackson | 4.01,11 |
| 800 m |  Rebecca Adlington | 8.08,25 EE, KE |  Kylie Palmer | 8.12,32 |  Erika Villaécija | 8.13,93 |
Selkäuinti
| 50 m |  Sanja Jovanović | 26,37 ME |  Gao Chang | 26,70 |  Kateryna Zubkova | 26,81 |
| 100 m |  Kirsty Coventry | 57,10 KE |  Kateryna Zubkova | 57,15 EE |  Sanja Jovanović | 57,80 |
| 200 m |  Kirsty Coventry | 2.00,91 ME |  Elizabeth Simmonds | 2.02,60 EE |  Margaret Hoelzer | 2.03,85 |
Rintauinti
| 50 m |  Jessica Hardy | 29,58 ME |  Kate Haywood  Sarah Katsoulis | 30,35 | – | – |
| 100 m |  Jessica Hardy | 1.04,22 KE |  Jade Edmistone | 1.04,93 |  Suzaan van Biljon | 1.05,38 |
| 200 m |  Suzaan van Biljon | 2.18,73 KE |  Sally Foster | 2.20,11 |  Julija Jefimova | 2.20,48 |
Perhosuinti
| 50 m |  Felicity Galvez | 25,32 ME |  Hinkelien Schreuder | 25,40 |  Inge Dekker | 25,60 |
| 100 m |  Felicity Galvez | 55,89 ME |  Rachel Komisarz | 56,32 |  Jemma Lowe | 56,84 |
| 200 m |  Mary DeScenza | 2.04,27 KE |  Felicity Galvez | 2.04,90 |  Jessica Dickons | 2.05,09 |
Sekauinti
| 100 m |  Shayne Reese | 59,58 |  Hanna-Maria Seppälä | 59,62 EE |  Kirsty Coventry | 59,77 |
| 200 m |  Kirsty Coventry | 2.06,13 ME |  Mireia Belmonte | 2.07,47 EE |  Hannah Miley | 2.08,79 |
| 400 m |  Kirsty Coventry | 4.26,52 ME |  Hannah Miley | 4.27,27 EE |  Mireia Belmonte | 4.27,55 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Alankomaat Hinkelien Schreuder Femke Heemskerk Inge Dekker Marleen Veldhuis | 3.29,42 ME |  Australia Alice Mills Shayne Reese Kelly Stubbins Angie Bainbridge | 3.32,00 |  Iso-Britannia Francesca Halsall Caitlin McClatchey Julia Beckett Melanie Marshall | 3.32,88 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Alankomaat Inge Dekker Femke Heemskerk Marleen Veldhuis Ranomi Kromowidjojo | 7.38,90 ME |  Iso-Britannia Joanne Jackson Melanie Marshall Caitlin McClatchey Rebecca Adlington | 7.38,96 |  Australia Bronte Barratt Angie Bainbridge Kelly Stubbins Kylie Palmer | 7.39,01 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Yhdysvallat Margaret Hoelzer Jessica Hardy Rachel Komisarz Kara Denby | 3.51,36 ME |  Australia Rachel Goh Sarah Katsoulis Felicity Galvez Alice Mills | 3.52,01 |  Iso-Britannia Elizabeth Simmonds Kate Haywood Jemma Lowe Francesca Halsall | 3.53,02 EE |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 10 | 6 | 1 | 17 |
| 2 |  Australia | 8 | 9 | 2 | 19 |
| 3 |  Alankomaat | 4 | 4 | 1 | 9 |
| 4 |  Zimbabwe | 4 | 0 | 1 | 5 |
| 5 |  Iso-Britannia | 3 | 10 | 11 | 24 |
| 6 |  Venäjä | 3 | 1 | 5 | 9 |
| 7 |  Ukraina | 2 | 3 | 2 | 7 |
| 8 |  Kroatia | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 9 |  Etelä-Afrikka | 1 | 1 | 4 | 6 |
| 10 |  Slovenia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 11 |  Itävalta | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 11 |  Uusi-Seelanti | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 13 |  Italia | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 14 |  Espanja | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 15 |  Suomi | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 16 |  Kiina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 16 |  Romania | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 18 |  Puola | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 19 |  Ruotsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 40 | 41 | 39 | 120 |
API-testaus

API-testaus on osa ohjelmistotestauksen integraatiotestausta, jossa testataan ohjelmiston ohjelmoinnin rajapintoja (API). Tämä on kriittinen osa ohjelmistotestausta, jossa varmistetaan, että ohjelmiston koodin rajapinnat tarjoavat tarvitut ominaisuudet, sekä toimivat odotetusti. Tämä sisältää rajapintojen tarkastelua muun muassa toiminnallisuuden, luotettavuuden, suorituskyvyn ja turvallisuuden näkökulmasta. API-testauksen tärkeys on kasvanut vuosikymmenien saatossa ohjelmistoprojektien laajentuessa ja monimutkaistuessa, sekä ketterämpien ohjelmistokehitysmallien tullessa suositummiksi. Tällöin API-testaus mahdollistaa koodin testaamista luotettavasti ja automatisoidusti tilanteissa, joissa projektin laajuus tai monimutkaisuus tekee muista testaustavoista vaikeampia.
API-testauksen toiminta käytännössä

API-testaus tapahtuu käytännössä tarkastelemalla suoraan, miten API toimii osana sille suunniteltua tapahtumaa. Testeissä API:ta pyydetään suorittamaan jokin sen toimintatavoista, jonka jälkeen tarkastellaan, oliko toiminta odotettu. Yksinkertaisimmillaan tämä voi tarkoittaa sitä, että jos ohjelmistolla on metodi, joka palauttaa jonkin arvon ohjelmiston sisältä, että palautettu arvo täsmää siihen arvoon, joka ohjelmistossa on.
Kuten tästä esimerkistä voidaan nähdä, ytimessään API-testaus on usein todella automatisoitavissa. Siten siis monissa projekteissa, mutta erityisesti DevOps-orientoiduissa projekteissa, voidaan valmiiksi tehdä testit, jotka varmistavat jokaisen API:n toiminnan esimerkiksi aina kun koodikantaan tehdään muutoksia.
Aavikkoleguaani

| Aavikkoleguaani |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Leguaanimaiset Iguania
Heimo::  Leguaanit Iguanidae
Suku::  Aavikkoleguaanit Dipsosaurus
Laji::  dorsalis
Kaksiosainen nimi
 Dipsosaurus dorsalis  (Baird & Girard, 1852) 

Katso myös
   Aavikkoleguaani Wikispeciesissä   Aavikkoleguaani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Aavikkoleguaani eli aavikkoiguaani (Dipsosaurus dorsalis) on leguaanilaji, joka elää Yhdysvaltain lounaisosissa ja Meksikon luoteisosissa kuivilla puoliaavikoilla. Se on yksi yleisimmistä liskolajeista Mojaven ja Sonoran aavikoilla. Sitä esiintyy myös Kalifornianlahden saarilla. Aavikkoleguaanin ruumis on litteähkö, pää pieni ja pyöreä. Häntä on suurin piirtein puolet liskon koko mitasta, ja siinä on suuremmat suomut kuin muussa ruumiissa. Pohjaväritys on vaalean harmaanruskea, ja siinä on tummempia poikittaisjuovia ja vaaleista täplistä muodostuneita pitkittäisiä jonoja. Vatsapuoli on vaalea. Aavikkoleguaani kasvaa noin 38 sentin mittaiseksi.
Vihilampi (Karstula)

| Vihilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°46′22″N, 24°32′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskuoja:  oja Karahkapuroon 
Järvinumero:  14.673.1.033
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  195,5 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,027 km  
Pinta-ala:  3,288 ha  
Tilavuus:  0.000014 km³ 
Keskisyvyys:  0,43 m  
Suurin syvyys:  1,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVihilampi 
Vihilampi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Aution lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 360 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 14 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Valkkunan valuma-alueeseen (14.673) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 195,5 metriä mpy.
.bt

.bt on Bhutanin Internet-maatunnus, jota ylläpitää Bhutan Ministry of Communications. Rekisteröinnistä vastaa Bhutan Telecom. Tunnus otettiin käyttöön 1997. Se ei ole kovin laajalti käytetty.
Aiheesta muualla

IANA .bt whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
Vihilampi (Soini)

| Vihilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°54′06″N, 24°16′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.674.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  190 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  1,001 km  
Pinta-ala:  2,291 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVihilampi 
Vihilampi  on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa  Huosianmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 470 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Mustapuron valuma-alueeseen (14.674) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 190 metriä mpy.
Vanha Raatihuone (Turku)

| Turun  raatihuone |
| --- | --- |
 Vanha Raatihuone keskellä. Oikealla on Brinkkalan talo ja vasemmalla näkyy hiukan Hjeltin taloa.
Sijainti:  Turku
Koordinaatit:  60°27′02″N, 22°16′34″E
Valmistumisvuosi:  1736
Suunnittelija:  Pehr Johan Gylich 
Julkisivumateriaali:  kivi
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vanha Raatihuone on vuonna 1736 valmistuneen ja Turun palossa vuonna 1827 pahoin vaurioituneen Bernerin raatihuoneen raunioille vuonna 1829 korjattu talo Turun Vanhan Suurtorin laidalla. Rakennus ja sen edeltäjät ovat historiansa aikana toimineet paitsi raatihuoneena myös yksityisasuntona, paitatehtaana ja poliisilaitoksen käytössä.
Bernerin raatihuone

Kaivauksissa on saatu viitteitä siitä, että nykyisen Vanhan Suurtorin, silloisen Raatihuoneentorin yläreunalla eli kauimpana Aurajoesta on ollut raatihuone jo 1300-luvulla. Raatihuoneessa kokoontui kaupungin raati ja raastuvanoikeus. Tiloissa oli myös kaupungin vankila. Vuosina 1734-1736 nousi puisen raatihuoneen tilalle Turun tunnetuin raatihuone, jonka suunnitteli silloinen muurarimestari Samuel Berner. Barokkityylisessä kaksikerroksisessa raatihuoneessa oli myös asiaan kuuluva kellotorni. Rakennus vaurioitui pahoin Turun palossa. Bernerin raatihuoneen viereinen Brinkkalan talo korjattiin uudeksi raatihuoneeksi.
Bernerin raatihuone > Pfalerin asuintalo

Bernerin raatihuoneesta oli jäljellä vain seinämuurit. Rakennuksen jäänteet korjattiin yksityistaloksi, joka valmistui vuonna 1829, sen suunnitteli Pehr Johan Gylich. Taloon asettui kauppias A. F. Pfaler. Asuintaloon ei enää palautettu tornia.
Bernerin raatihuone > Juseliuksen paitatehdas

Tehtailija Juselius hankki rakennuksen 1850-luvulla. Rakennuksen ulkoasua muutettiin vuonna 1899, jolloin siihen rakennettiin kolmas kerros. Juseliuksen paitatehdas ja Turun Sateenvarjotehdas toimivat talossa 1920-luvulle.
Kaupungin omistukseen

Turun kaupunki osti rakennuksen 1932 ja siihen tuli vuokralaiseksi poliisilaitos. Poliisilaitoksen muutettua pois rakennus kunnostettiin 1988 Turun kulttuurikeskuksen käyttöön ja sai nimekseen Vanha Raatihuone. Vuodesta 2019 alkaen Vanhassa Raatihuoneessa on toiminut visuaalisten taiteiden keskus Turun Taidehalli. Turun Taidehallissa järjestetään nykytaiteen näyttelyitä ja tiloissa toimii myös Turun Taidelainaamo sekä Valokuvakeskus Perin kirjasto ja Perilab. 3. kerroksen juhlasali on vuokrattavissa juhliin ja tapahtumiin.
Raatihuonerakennuksena se on toiminut esikuvana muun muassa Rauman ja Porvoon raatihuoneille.
Bernerin raatihuone ennen Turun paloa. Piirros on  Kansallisarkistosta, alkuperä on tuntematon.
Vihivaunu

Kivnon vihivaunuja Barcelona
Paperikelaa kuljettava vihivaunu Axel Springerin painotalolla Berliinissä
Vihivaunu (eng lyh. AGV)  on automaattitrukki, joka siirtää ennalta määrättyjä reittejä pitkin tavaraa paikasta toiseen varastoissa, teollisuuslaitoksissa, painotaloissa tms. paikoissa, jotka on muutenkin pitkälti automatisoitu. Esimerkiksi painotaloissa vihivaunuja käytetään raskaiden paperirullien siirrossa varastosta painokoneelle tai välivarastoihin. Raakapaperivarastojen automatisointi voidaan toteuttaa kustannustehokkaalla tavalla käyttäen vihivaunuja. Terästeollisuudessa vihivaunuilla siirretään jopa 30 tonnin painoisia nauhavalssattuja keloja. Vaunut toimivat usein osana laajempaa automatisoitua materiaalinsiirtoketjua, johon kuuluu myös esimerkiksi automaattiohjattuja siltanostureita.
Vihivaunujen toiminta

Vaunu lähtee liikkeelle saatuaan tehtävän ohjausjärjestelmältä. Tehtävän tiedot, kuten haku- ja jättöosoitteet, välitetään vihivaunulle radiosignaalin välityksellä. Tavallisille vihivaunuille on opetettu reitit, joita ne kulkevat. Käytännössä yhtä vaunua voi käyttää silloin enintään muutamalla "linjalla".  Kehittyneemmissä järjestelmissä vaunu tunnistaa paikkansa radiolähettimien, heijastimien tai karttapohjaisen ratkaisun avulla. Edellisen työvaiheen päätyttyä vaunu voi saada kutsun seuraavaan kohteeseen ilman, että sen pitää palata takaisin alkupaikkaan.
Vihivaunu menee akkujen jännitteen laskettua tarpeeksi alas latausasemaan ja lataa akkunsa automaattisesti.
Vihivaunujen turvallisuus

Turvallisuussyistä vihivaunut kulkevat aina pitkin ennalta merkittyjä reittejä. Yleensä vaunu antaa liikkuessaan pientä äänimerkkiä, ja on varustettu huomiovilkulla. Näin samassa tilassa työskentelevät ihmiset havaitsevat vaunun paremmin.
Kaikissa vihivaunuissa on tunnistimet tai tutkalaitteet, eli ne pysähtyvät, jos tiellä on mikä tahansa odottamaton este. Laitteen ohjelmoinnista ja ympärillä olevasta tilasta riippuu, voiko se automaattisesti muuttaa reittiään siten, että se ohittaa esteet, vai jääkö se odottamaan kunnes pääsee taas jatkamaan matkaa. Törmäysten välttämiseksi turvalaitteita on useita ja tutkat on varmistettu puskurimaisella tunnistimella, jossa on mekaaninen kytkin vihivaunun pysäyttämiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vihivaunut Wikimedia Commonsissa
.by

.by on Valko-Venäjän Internet-maatunnus, jota ylläpitää Valko-Venäjän tasavallan presidentin tietoturvakeskus (Государственный центр безопасности информации при Президенте Республики Беларусь). Lyhenne BY tarkoittaa Belarus, Byelorussia, mitä käytettiin Neuvostoliiton aikana. Tunnus otettiin käyttöön 1994. Vähintään toisen asteen tunnukset on tiukasti rajattu Valko-Venäjälle.
Aiheesta muualla

IANA .by whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
5. Lateraanikonsiili

Bulla monitorii et declarationis
Kahdeksastoista ekumeeninen eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi" itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous avattiin vuonna 1512 Rooman Lateraanikirkossa. Sitä kutsutaan myös nimellä Viides lateraanikonsiili.
Paavien Julius II ja Leo X ja keisari Maksimilian I:n aikana pidettyyn kokoukseen osallistui 15 kardinaalia ja noin 80 arkkipiispaa ja piispaa. Kokous käsitteli lähinnä kirkkojärjestystä.
Ortodoksinen kirkko ei tunnusta tätä kirkolliskokousta todelliseksi ekumeeniseksi kirkolliskokoukseksi.
Viljo Lilja

Kaarlo Viljo Kultimo Lilja  (17. lokakuuta 1905 Pirkkala – 23. kesäkuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja ja virkamies, joka sai metsäneuvoksen arvonimen.
Henkilöhistoria

Liljan vanhemmat olivat kansakoulunopettajat Salomon Lilja ja Lyydia Hervanta ja puoliso vuodesta 1933 hammaslääkäri Elli Siviä Salonen. Lilja tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1926 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1930. Hän oli Metsähallituksen ylimääräinen metsänhoitaja 1930, vt. metsänarvostelija 1930–1933, metsänarvostelija 1933–1945 ja vt. metsätaloudentarkastaja 1937–1940 ja 1940–1941. Maatalousministeriön asutusasiainosastolla Lilja oli Orimattilan ja muiden kuntien pika-asutustoimikunnan metsänhoitajajäsen 1940, ylimääräinen virkamies 1941, ylimääräinen esittelijä 1944–1945, metsäjaoston vt. jaostopäällikkö 1945 ja jaostopäällikkö vuodesta 1945. Lilja oli myös Itä-Karjalan Sotilashallintoesikunnan metsätoimiston toimistoupseeri 1941–1943, Itä-Karjalan sotilashallinnon metsäosaston toimistopäällikkö 1943–1944, maatalousministeriön ylimääräinen esittelijä vuodesta 1948 sekä  maanhankintalain toimeenpanon tarkastaja 1946–1949, tilapäinen esittelijä 1953 ja metsätoimiston vt. toimistopäällikkö 1953. Hänellä oli lisäksi useita luottamustehtäviä. Asiantuntijana Lilja erikoistui asutustoimintaan liittyviin pienmetsätalouden kysymyksiin. Metsäneuvoksen arvonimen hän sai 1958.
Julkaisuja

Metsäkäsikirja: Asutustoiminnasta ja sen tuloksista, 1956, ss. 279-285
Metsänhoitajien jatkokurssit: Asutustilojen metsätaloudesta, 1957.
Aiheesta muualla

Niklas Jensen-Eriksen: Viljo Lilja Biografiasampo.
Vinninlampi

| Vinninlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°27′17″N, 25°58′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saraaveden alue (14.32)
Laskuoja:  oja metsään 
Järvinumero:  14.323.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,1 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,469 km  
Pinta-ala:  1,106 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVinninlampi 
Vinninlampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Kuusan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Saraaveden alueella (14.32), jonka Asemalammen valuma-alueeseen (14.323) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,1 metriä mpy.
Valashai

| Valashai |
| --- | --- |

 Oligoseeni–Holoseeni  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Partahaikalat Orectolobiformes
Heimo::  Valashait Rhincodontidae  Müller & Henle, 1839
Suku::  Rhincodon  Smith, 1829
Laji::  typus
Kaksiosainen nimi
 Rhincodon typus  Smith, 1829 
 Valashain levinneisyys
Katso myös
   Valashai Wikispeciesissä   Valashai Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valashai (Rhincodon typus) on suurin hailaji ja samalla maailman suurin kala. Se voi kasvaa jopa 20 metriä pitkäksi, mutta keskimäärin se on 12 metriä pitkiä ja painaa noin 15 tonnia. Se on heimonsa ainoa nykyisin elävä laji.
Valashailla on kyljissään kermanvalkoisia täpliä ruutukuvion sisällä, ja sen pää on leveä ja litistynyt. Sitä tavataan lämpimissä vesissä Atlantilla, Intian valtamerellä ja Tyynellämerellä. Sen kanta on selvässä laskussa, ja se luokitellaan erittäin uhanalaiseksi.
Valashai käyttää ravinnokseen planktonia ja muita pieniä eläimiä, joita se suodattaa vedestä kidusaukkojensa kautta. Sen lisääntymisestä ei tiedetä paljoakaan, mutta laji on ovovivipaarinen eli sen munat kuoriutuvat jo naaraan kohdussa.
Kuvaus

Valashai on maailman suurin kala. Se voi kasvaa 20 metriä pitkäksi, mutta suurin osa tutkituista yksilöistä on ollut keskimäärin 12 metriä pitkiä ja painanut noin 15 tonnia. Valashain selkä ja kyljet ovat harmahtavat, sinertävät tai ruskeat, ja niissä on kermanvalkoisia täpliä vaaleiden pysty- ja vaakaviivojen välissä. Vatsapuoli on valkoinen.
Valashailla on virtaviivainen vartalo sekä leveä ja litistynyt pää. Suu on leveä ja iso, ja se on melkein kuonon kärjessä. Pään sivuilla on viisi suurta kidusaukkoa hieman vatsaevien yläpuolella. Kidusaukoissa on erityinen kiduskaarien tukema sienimäinen rakenne, jota valashai käyttää ruokailussa suodattimena. Etummainen selkäevä on suuri, ja taaempi selkäevä ja peräevä ovat selvästi pienempiä. Pyrstöevä on kaksiosainen, ja pienillä keskenkasvuisilla yksilöillä evän yläosa on selvästi alaosaa pidempi.
Levinneisyys

Valashaita tavataan lämpimissä vesissä ympäri maailmaa. Atlantin länsiosassa valashaiden levinneisyysalue on New Yorkin rannikolta Brasilian keskiosiin. Meksikonlahti ja Karibianmeri kuuluvat levinneisyysalueeseen. Atlantin itäosissa valashaita tavataan Kap Verdestä ja Mauritanian rannikolta Guineanlahdelle. Intian valtamerellä valashaita elää Etelä-Afrikasta Punaisellemerelle ja sieltä Pakistanin ja Intian kautta Indonesiaan. Tyynellämerellä valashaita tavataan länsirannikolla Australiasta Japaniin ja itärannikolla Kalifornian eteläosista Chilen pohjoisosiin.
Valashain keskeisin levinneisyysalue on suurin piirtein 30° pohjoisen leveyspiirin ja 35° eteläisen leveyspiirin välillä. Pohjoisimmat yksilöt on tavattu Kanadan Fundynlahdelta ja Japanin rannikolta Ohotanmereltä. Eteläisimmät yksilöt puolestaan on tavattu Australian Victorian osavaltion rannikolta.