stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jukka Takalo (albumi)
Tekijät > Muut

Raidat 1, 5, 8: äänitys, miksaus ja tuotanto Janne Huotari, Äänitehdas, huhtikuu 2003 - toukokuu 2004.
Raidat 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 11, 12 äänitettiin Sultan Studiolla heinäkuusta 2003 huhtikuuhun 2005.
Äänitys, ATK ja tuotanto Jukka Takalo.
Rumpuäänitys ja miksaus Janne Huotari, Äänitehdas.
Apulaisäänittäjät Katariina Samula, Maako Härönen.
Joitakin äänityksiä tehtiin Studio Asunto 35, 3.krs/Huuki.
A&R Juha Torvinen, Jouni Tamminen.
Masterointi: Svante Forsbäck, Chartmakers.
Kannet kuvasi Jouni Haapakoski, suunnitteli Jouni ja Juihari, painoon asetti Kari Lahtinen.
Singlet

Ei ikinä naimisiin (2003)
Yks Tarja / Riippumaton liitäjä (2004)
Jos annat kesän / Roska / Market (2005)
Taistelevat metsot / Kaikki vaikuttaa kaikkeen (rock-ola-mix) / (trip-ola-mix) (2006)
Voltti (Alahärmä)

| Voltti |
| --- | --- |
 Näkymä Lapuanjoen varrelta.
 Voltti
 Koordinaatit: 63°17.121′N, 22°49.035′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Kauhava
Entinen kunta:  Alahärmä
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  62310
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Voltti on kylä Kauhavan kaupungissa Etelä-Pohjanmaalla, entisen Alahärmän kunnan alueella. Kylä sijaitsee Lapuanjoen ja valtatie 19:n varrella.
Kylässä toimii koulu, grillikioski, päiväkoti ja kattopeltitehdas Voltin Peltikeskus Oy sekä elintarviketehdas Härmä Food Oy entisessä meijerin päärakennuksessa. Jepuan Perunan yksi tuotantolaitos sijaitsee myös Voltissa. Kylällä järjestetään perinteiset kesämarkkinat heinäkuun loppupuolella.
Voltissa on maankuulun Antti Isotalon kotitalo sekä toinen kulttuurinähtävyys Knuuttilanraitti, joka on tien varteen rakennettu lähes eheä rivi pohjalaisia kaksifooninkisia (eli kaksikerroksisia) taloja. Knuuttilassa sijaitsee myös Juhani Palmun Galleria Palmu, joka on auki kesäisin.
Voltissa sijaitsee Voltin rautatieasema, jolla ei pysähdy enää matkustaja- eikä tavarajunia.
Lapuanjoen ylittävä Mattilan silta meijerin vieressä rakennettiin aikoinaan palvelemaan suunniteltua rautatielinjausta Vaasa–Kuopio, jolloin Voltista olisi tullut lähes Seinäjoen veroinen rautatieliikenteen risteyspaikka[lähde? ]. Ratasuunnitelma jäi ensimmäisen maailmansodan jalkoihin ja jo rakennettu silta toimii kapeana maantiesiltana.
Valenciennea muralis

| Valenciennea muralis |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Tokot Gobiidae
Suku::  Valenciennea
Laji::  muralis
Kaksiosainen nimi
 Valenciennea muralis  (Valenciennes, 1837) 
Katso myös
   Valenciennea muralis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valenciennea muralis on Valenciennea-sukuun ja tokkojen heimoon kuuluva ahvenkalalaji. Sen kuvasi ensimmäisenä Valenciennes vuonna 1837.
Levinneisyysalue

Sitä on tavataan laajalti itäisellä Intian valtamerellä ja läntisellä Tyynellä valtamerellä.
Elinympäristö

Se elää 1-15 metrin syvyydessä lähinnä riutoilla tai niiden lähistöllä. Se viihtyy trooppisissa vesissä.
Viherselkämedestäjä

| Viherselkämedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Lyhytnokkamedestäjät Anthreptes
Laji::  rectirostris
Kaksiosainen nimi
 Anthreptes rectirostris  (Shaw, 1812) 
Katso myös
   Viherselkämedestäjä Wikispeciesissä   Viherselkämedestäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viherselkämedestäjä (Anthreptes rectirostris) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. Anthreptes tephrolaemus erotettiin vuonna 2016 viherselkämedestäjästä omaksi lajikseen.
Levinneisyys

Viherselkämedestäjää tavataan Länsi-Afrikan eteläosissa Sierra Leonesta ja Guinean koillisosista Togon länsiosiin. Laji levinneisyysalue on suuri eikä sen populaatio ole merkittävästi vähenemässä, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Valenciennea persica

| Valenciennea persica> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Tokot Gobiidae
Suku::  Valenciennea
Laji::  persica
Kaksiosainen nimi
 Valenciennea persica  Hoese ja Larson, 1994 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valenciennea persica on Valenciennea-sukuun ja tokkojen heimoon kuuluva ahvenkalalaji. Sen kuvasivat ensimmäisinä Hoese ja Larson vuonna 1994.
Levinneisyysalue

Sitä tavataan Persianlahdelta Masiran saarelle yltävällä alueella.
Elinympäristö

Se elää 2-12 metrin syvyydessä lähinnä riutoilla tai niiden lähistöllä. Se viihtyy trooppisissa vesissä.
Valenciennea parva

| Valenciennea parva |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Tokot Gobiidae
Suku::  Valenciennea
Laji::  parva
Kaksiosainen nimi
 Valenciennea parva  Hoese ja Larson, 1994 
Katso myös
   Valenciennea parva Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valenciennea parva on Valenciennea-sukuun ja tokkojen heimoon kuuluva ahvenkalalaji. Sen kuvasivat ensimmäisinä Hoese ja Larson vuonna 1994. Laji on noin 10 senttimetrin mittainen.
Levinneisyysalue

Sitä on tavattu muun muassa Ashmore-riutalla ja Malediiveillä. Pohjoisimmillaan sitä tavataan Riukiusaarilla ja eteläisimmillään Isolla valliriutalla.
Elinympäristö

Se elää 1-20 metrin syvyydessä lähinnä riutoilla tai niiden lähistöllä. Se viihtyy trooppisissa vesissä.
Venla (peruna)

| Venla> kiinteämaltoinen peruna |
| --- | --- |
Alkuperämaa:  Ruotsi
Risteytys:  Maria x Sloots78-186
Kasvinjalostaja:  Swalöf Weibull
Ylläpito
Lajikkeen ylläpitäjä:  Siemenperunakeskus 2002
Venla on kiinteämaltoinen perunalajike, jonka tärkkelyspitoisuus on 14,5 prosenttia. Venlan alkuperämaa on Ruotsi ja Suomessa sitä ylläpitää Suomen Siemenperunakeskus.
Aiheesta muualla

Suomen Siemenperunakeskus: Venla (Arkistoitu – Internet Archive)
K-Maatalous: Perunan siementen valintataulukko (Arkistoitu – Internet Archive)
The European Cultivated Potato Database: Venla[vanhentunut linkki]
Suomen kiinteämaltoiset perunalajikkeet
Adora (1996)
Appell (1997)
Bintje (1910/1994)
Fambo (1986)
Felsina (1998)
Hankkijan Timo (1975)
Matilda (1988)
Nicola (1973)
Ostara (1962)
Rikea (2003)
Rocket (1996)
Siikli (1935)
Sini (1997)
Ukama (1994)
Velox (1999)
Venla (2002)
Suomen perunalajikkeet
Adora 1996/? |
Amazone 1993/1981 |
Annabelle (uusi) |
Appell |
Arielle (uusi) |
Asterix (myös Ruotsi) |
Barima † |
Bellona |
Bintje 1976/1910 (myös Ruotsi) |
Blue Congo |
Columbo  |
Ditta |
Fado 2015 |
Fambo |
Felsina (myös Ruotsi) |
Fontane |
Gloria 1996/1990 |
Hankkijan Tanu 1981/1981|
Hankkijan Timo 1977/1977|
Hankkijan Tomppa |
Hertha † 1987/1979 |
Idole 1995/1988 |
Jazzy 2015 |
Jussi 2015 |
Kardal 1994/1988 |
Kulta 1997/1997 |
Lady Amarilla 2015 |
Lady Britta 2015 |
Lady Cristi |
Lady Claire |
Lady Felicia o |
Lady Rosetta (myös Ruotsi) |
Lady Sara 2015 |
Matilda 1989/1985 (myös Ruotsi) |
Melody 2015 |
Musica 2015 |
Nicola 1994/1973 (myös Ruotsi) |
Ostara 1977-1994 ja 1996/1962 |
Olympia |
Pito 1976/1964 |
Posmo 1986/1978 |
Puikula 1985/maatiaisperuna |
Record † 1976/1932 |
Redstar |
Rikea |
Rocket † 1996|
Rosamunda 1986/1974 (myös Ruotsi) |
Sabina 1979/1976 (myös Ruotsi) |
Saline (uusi)  |
Satu 1996/1996 |
Saturna 1977/1964 |
Seresta |
Sieglinde (Siikli) 1976/1935 |
Sini 1977/1977 |
Solana |
Suvi 1977/1977   |
Swift (tuontiperuna)   |
Timate |
Ukama 1995/1976 (myös Ruotsi) |
Ute 1993/1982  |
Van Gogh 1993/1987 (myös Ruotsi)  |
Velox |
Venla |
Victoria |
Vital † 1996/?

 n • k •
Vihersiipikardinaali

| Vihersiipikardinaali |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tangarat Thraupidae
Suku::  Viherkardinaalit Saltator
Laji::  similis
Kaksiosainen nimi
 Saltator similis  D'Orbigny & Lafresnaye, 1837 
Katso myös
   Vihersiipikardinaali Wikispeciesissä   Vihersiipikardinaali Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vihersiipikardinaali (Saltator similis) on tangarojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Vihersiipikardinaalia tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Paraguayssa ja Uruguayssa. Sen on kuvattu olevan yleinen. Lajin kannankehitys on laskeva, mutta se on luokiteltu elinvoimaiseksi, koska sen ei uskota olevan vielä vaarassa.
Valenciennea randalli

| Valenciennea randalli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Tokot Gobiidae
Suku::  Valenciennea
Laji::  randalli
Kaksiosainen nimi
 Valenciennea randalli  Hoese ja Larson, 1994 
Katso myös
   Valenciennea randalli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valenciennea randalli on Valenciennea-sukuun ja tokkojen heimoon kuuluva ahvenkalalaji. Sen kuvasivat ensimmäisinä Hoese ja Larson vuonna 1994.
Levinneisyysalue

Sitä on tavattu Filippiineillä, Malesiassa, Palaulla, Salomoninsaarilla, Riukiusaarilla, Indonesiassa ja Isolla valliriutalla.
Elinympäristö

Se elää 8-30 metrin syvyydessä lähinnä riutoilla tai niiden lähistöllä. Se viihtyy trooppisissa vesissä.
Vähähyötyinen hoito

Vähähyötyinen hoito on terveydenhuollon toimintaa, joka ei tuota lainkaan tai tuottaa vain vähän terveyshyötyä potilaalle, jonka haitat ovat hyötyjä suuremmat, tai kustannukset ovat kohtuuttomat potilaalle koituvaan vähäiseen terveyshyötyyn verrattuna.
Hoitojen hyötyjä ja haittoja arvioitaessa tarkastellaan niitä sekä potilaan että yhteiskunnan näkökulmasta. Vähähyötyinen hoito on esimerkiksi ylähengitystieinfektion hoitaminen antibiootilla, josta voi olla haittaa potilaalle (esim. ripuli ja allergiset reaktiot) ja lisäksi siitä on haittaa yhteiskunnalle, koska riski antibioottiresistenssiin lisääntyy.  Toinen esimerkki on kuvantamistutkimukset akuutissa alaselkäkivussa, johon ei liity vakavaan sairauteen viittaavia oireita tai löydöksiä.
Harva terveydenhuollon interventio on kaikissa tilanteissa vähähyötyinen, vaan rajattu potilasryhmä tai -ryhmiä voi hyötyä interventiosta. Tällöin kyseisen intervention käyttö tulisi rajata vain tähän potilasryhmään tai -ryhmiin.
Vähähyötyisen hoidon mittaaminen on haastavaa, sillä suurin osa käytöstä ei ole mitattavissa.
Choosing Wisely- kampanja on kerännyt ja julkaissut esimerkkejä vähähyötyisistä hoidoista vuodesta 2012 lähtien. Suomalainen Lääkäriseura Duodecim on julkaissut vuodesta 2016 alkaen Vältä Viisaasti- suosituksia. Nämä suositukset perustuvat tieteelliseen näyttöön intervention vaikuttavuudesta ja turvallisuudesta.
Votkaturistit

| 20 suosikkia – Votkaturistit Juha Vainio |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1999
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 55.36
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Juha Vainion muut julkaisut
| 20 suosikkia – Viiskymppisen viisu 1996 | 20 suosikkia – Votkaturistit 1999 | Nostalgia – Juha Vainio 2005 |
20 suosikkia – Votkaturistit on Juha Vainion kokoelma-albumi vuodelta 1999. Levy on Vainiolta viides ja viimeinen osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjassa.
Kappaleet

Viimeinen sairaanhoitaja – 2.47
Juo vaan – 2.34
Kyläkauppa – 3.12
Naapurin mandoliini – 2.38
Suomi–Ruotsi – 3.23
Votkaturistit – 3.08
Konsulentti – 2.28
Vattulainen taivaassa – 2.12
Juhlahumppa – 2.10
Antaa palaa vaan – 2.22
No mitäpäs muuta – 2.45
Rahtari-Kalle – 3.15
Missin syntymäpäivä – 2.49
Eräänlainen sotaveteraani – 3.10
Aleks ja Jaan – 2.43
Ramsö-Rabbe – 3.15
Kasatshok (- Casatschok -) – 2.43
Vanha tangoystäväin – 2.51
Naapuri – 2.11
Portsari – 2.51
Vincenzo Cuccia

| Mitalit> Maa:   Italia.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Maa:   Italia> Miesten miekkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Pariisi 1924 | säilä, joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Pariisi 1924 | kalpa, joukkuekilpailu |  |
Vincenzo Cuccia (20. maaliskuuta 1892 Palermo – 2. maaliskuuta 1979 Palermo) oli italialainen miekkailija. Hän oli mukana kesäolympialaisissa 1924 Pariisissa voittamassa kultaa säilän ja lisäksi saamassa pronssia kalvan joukkuekilpailussa. Hän toimi myöhemmin journalistina Gazzetta dello Sport -lehdessä.
Voimatalo

| Voimatalo |
| --- | --- |

Osoite:  Malminkatu 16
Sijainti:  Kamppi, Helsinki
Rakennustyyppi:  toimisto- ja liikerakennus
Valmistumisvuosi:  1952
Suunnittelija:  Aarne Ervi
Rakennuttaja:  Imatran Voima, Oulujoki Oy, Kemijoki Oy
Omistaja:  Niam AB
Käyttäjä:  useita
Tyylisuunta:  modernismi
Runkorakenne:  betoni
Julkisivumateriaali:  keraaminen laatta
Kerrosluku:  8 (+ 3 kellarikerrosta)
Bruttoala:  n. 9 300 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Voimatalo on Helsingin Kampissa osoitteessa Malminkatu 16 sijaitseva kahdeksankerroksinen toimisto- ja liikerakennus. Rakennus on Aarne Ervin suunnittelema, ja se valmistui vuonna 1952 Imatran Voiman pääkonttoriksi. Rakennus on ollut suojeltu vuodesta 2001.
Voimatalo edustaa tyyliltään pelkistettyä modernismia, ja sen tekniset ratkaisut olivat aikanaan edistyksellisiä, ja rakennusmateriaalit laadukkaita. Rakennuksen muotokieli on kulmikas, ja sen julkisivua koristaa tasaiset ikkunarivit ja Arabian valmistamat poltetut keraamiset laatat.
Voimatalossa sijaitsevat nykyään muun muassa Rakennustieto Oy:n toimitilat. Katutasolla sijaitsee Euroopan komission Suomen-edustusto ja Euroopan parlamentin Suomen-toimisto. Niiden yhteisessä auditoriossa, Eurooppasalissa järjestetään EU:n toimintaan liittyviä avoimia yleisötilaisuuksia.
Historia

Imatran Voiman toimitilat olivat sijainneet 1930-luvulta lähtien Stockmannin keskustan tavaratalon ylimpien kerroksien tiloissa, jotka kävivät ajan myötä ahtaaksi. Vuonna 1947 Imatran Voima osti yhdessä valtion metallitehtaiden kanssa Kampista Malminkadun kulmatontin. Tontilla sijaitsi matalia puutaloja, joille myönnettiin purkulupa sillä ehdolla, että ne korvattaisiin Herttoniemeen valmistuvilla uusilla vuokra-asunnoilla. Voimatalon rakentamista varten perustettiin erityinen Oy Malminkatu 16 -yhtiö. Rakennuksen suunnittelijaksi valittiin arkkitehti Aarne Ervi. Hän oli aluksi luonnostellut Voimataloa Salomonkadun ja Olavinkadun kortteliin.
Vanhojen puutalojen purkutyöt alkoivat tontilla elokuussa 1948, ja Voimatalon rakentaminen käynnistyi vuotta myöhemmin. Rakentamista vaivasi tuohon aikaan vielä sodasta syntynyt materiaali- ja pääomapula. Louhintatyöt päättyivät keväällä 1950, ja rakennus valmistui keväällä 1951, kahden vuoden rakennustöiden jälkeen. Voimatalo herätti huomiota sen moderneilla rakennusratkaisuilla. Sen betonisen rungon rinnalla käytetyt yhtenäiset välipohjalaatat olivat uutta tekniikkaa, joka mahdollisti kerrosluvun kasvattamisen tavallisen korkeuden rajoissa. Rakennukseen kaivettiin kolme kellarikerrosta, jossa sijaitsee muun muassa varastotiloja.
Imatran Voiman lisäksi rakennuksessa on sijannut vuosien varrella muun muassa Suomen Yhdyspankki, Sähkölaitosyhdistys, sekä tilapäisesti Suomen maa- ja metsätalousministeriö. 2000-luvulla Voimatalo siirtyi Neste Oilin eläkesäätiön omistuksesta ranskalaiselle AXA-kiinteistösijoitusyhtiölle. Vuonna 2014 sen osti ruotsalainen sijoitusyhtiö Niam ja vuonna 2023 Genesta Property Nordic.
Historia > Muutokset ja remontit

Malminkadun puoleisen julkisivun alkuperäiset lasitiiliset ikkunat vaihdettiin jo 1950-luvun puolivälissä tavallisiksi ikkunoiksi. 1990-luvulla toimistokerrosten lattiat ja katot uusittiin, ja samoihin aikoihin pääsisäänkäynnin tuulikaappia laajennettiin. Vuoteen 1998 mennessä loputkin asunnot ja saunatilat muutettiin toimistokäyttöön. Rakennuksessa tehtiin täydellinen peruskorjaus vuosina 2008–2009. Remontissa muun muassa vanhat hissit ja sisäpihan puoleiset julkisivuelementit uusittiin, kuitenkin kunnioittaen Voimatalon alkuperäistä arkkitehtoonista ilmettä.
Vähin II hallitus

Vähin II hallitus oli 17. huhtikuuta 1995 – 6. marraskuuta 1995 toiminut Viron hallitus, jota johti kokoomuslainen pääministeri Tiit Vähi. Hallitus oli varsin lyhytikäinen toimien vain 205 päivää vuoden 1995 aikana.
Hallituksen kokoonpano

| Ministeri | Tehtävissä | Puolue |
| --- | --- | --- |
| Pääministeri Tiit Vähi |  17.4.1995–6.11.1995 |  Kokoomuspuolue |
| Oikeusministeri Paul Varul |  17.4.1995–6.11.1995 |  Kokoomuspuolue |
| Puolustusministeri Andrus Öövel |  17.4.1995–6.11.1995 |  Kokoomuspuolue |
| Ympäristöministeri Villu Reiljan |  17.4.1995–6.11.1995 |  Viron maakansan puolue |
| Kulttuuri- ja opetusministeri Peeter Kreitzberg |  17.4.1995–6.11.1995 |  Keskustapuolue |
| Talousministeri Liina Tõnisson |  17.4.1995–6.11.1995 |  Keskustapuolue |
| Maatalousministeri Ilmar Mändmets |  17.4.1995–6.11.1995 |  Sitoutumaton |
| Valtiovarainministeri Mart Opmann |  17.4.1995–6.11.1995 |  Kokoomuspuolue |
| Sisäministeri Edgar Savisaar Tiit Vähi |  17.4.1995–10.10.1995 11.10.1995–6.11.1995 |  Keskustapuolue Kokoomuspuolue |
| Sosiaaliministeri Siiri Oviir |  17.4.1995–6.11.1995 |  Keskustapuolue |
| Tie- ja liikenneministeri Kalev Kallo |  17.4.1995–6.11.1995 |  Keskustapuolue |
| Ulkoministeri Riivo Sinijärv |  17.4.1995–6.11.1995 |  Kokoomuspuolue |
| Ministeri Jaak Allik |  17.4.1995–6.11.1995 |  Kokoomuspuolue |
| Ministeri Ants Leemets |  17.4.1995–6.11.1995 |  Kokoomuspuolue |
| Ministeri Endel Lippmaa |  17.4.1995–6.11.1995 |  Kokoomuspuolue |
Väinö Bremer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Bremer tutkii Junkers Junior A 50 ce -koneen vaurioitunutta potkuria, 1934. |  Bremer tutkii Junkers Junior A 50 ce -koneen vaurioitunutta potkuria, 1934. |  Bremer tutkii Junkers Junior A 50 ce -koneen vaurioitunutta potkuria, 1934. |  |
Maa:   Suomi
Miesten sotilaspartiohiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Chamonix 1924 | Sotilaspartiohiihto |  |
Wäinö Elias (Väinö) Bremer (24. huhtikuuta 1899 Turku – 23. joulukuuta 1964 Kerava) oli suomalainen olympiamitalisti ja 1930-luvun ennätyslentäjä.
Hän oli mukana Chamonix'n talviolympialaisissa vuonna 1924 sotilaspartiohiihdossa hopeaa voittaneessa Suomen joukkueessa. Pariisin olympialaisissa kesällä 1924 hän osallistui nykyaikaiseen viisiotteluun sijoittuen yhdeksänneksi.
Bremer toimi Suomen ilmavoimissa upseerina ja muun muassa taitolentoryhmän päällikkönä 1920-luvulla. Hän oli mukana Elfvingin sillinkalastuslaivueessa tähystäjänä. Vuonna 1928 hän vastaanotti ansioituneelle suomalaislentäjälle vuosittain luovutettavan Harmon-patsaan. Vuonna 1931 Bremer lensi Euroopan ympäri ja vuonna 1932 Helsingistä Kapkaupunkiin ja takaisin. Vuonna 1933 hän pyrki lentämään maapallon ympäri, mutta Neuvostoliitto ei antanut lupaa lentoon alueensa yli, joka olisi mahdollistanut lennon Alaskan kautta Amerikkaan. Sen vuoksi siirtyminen Japanista Kaliforniaan tehtiin laivalla. Toisaalta Atlantinkin ylitys tapahtui laivalla, koska Junkers A 50 Junior ei pystynyt lentoon Islannin kautta Eurooppaan. Bremer tapasi Yhdysvalloista lähtiessään italialaisen ennätyslentäjän, kenraali Italo Balbon. Etenkin lento Aasiaan, joka alkoi 11. toukokuuta 1933 ja päättyi 13. elokuuta 1933, nosti Suomen profiilia maailmalla. Lennot tehtiin Junkers A 50 -koneella, joka nykyisin on esillä Suomen ilmailumuseossa Vantaalla.
Väinö Bremer ja Sven Palmberg osallistuivat myös vuoden 1936 Garmisch-Partenkirchenin Talviolympialaisten yhteydessä järjestettyyn Tähtilentokilpailuun (Sternflug) helmikuussa 1936. He sijoittuivat sijalle 17., koneena Junkers Junior A50 ce, rekisteritunnus OH-ABB.[lähde? ]
Väinö Bremer sai surmansa jouluaatonaattona 1964 lento-onnettomuudessa Keravalla, kun hänen ohjaamansa Beechcraft Baron -lentokone oli lähestymässä Seutulan lentokenttää. Bremer teki pimeässä ja huonohkossa säässä kaksi laskeutumisyritystä, joista toinen päättyi koneen syöksymiseen metsään Alikeravalla ja Bremer sekä koneessa matkustajana ollut henkilö saivat surmansa. Tutkimuksissa onnettomuuden syyksi todettiin Bremerin vähäinen mittarilentokokemus. Hänet on haudattu Honkanummen hautausmaalle.
Väinö Bremerin poika oli ralli- ja rata-autoilija Carl-Otto Bremer ja veljenpoika toimittaja, yrittäjä ja kansanedustaja Klaus Bremer.
Aiheesta muualla

Seppänen, Raimo; Haikarainen, Raine: Majuri Wäinö Bremer saapuu Malmille (pdf) (s. 8)  5/2008. Helsinki:  Malmin lentoaseman ystävät ry.
Viidakkotimalit

| Viidakkotimalit |
| --- | --- |
 Maaviidakkotimali (Pellorneum capistratum)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttutimalit Pellorneidae
Suku::  Viidakkotimalit Pellorneum  Swainson, 1832
Katso myös
   Viidakkotimalit Wikispeciesissä   Viidakkotimalit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viidakkotimalit (Pellorneum) on kerttutimalien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Viidakkotimalien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan viisi lajia. Sukuun kuuluvien lajien määrä vaihtelee eri lähteissä.
Viidakkotimaleihin kuuluvia lajeja

Maaviidakkotimali Pellorneum capistratum
Nuoliviidakkotimali Pellorneum albiventre
Rastasviidakkotimali Pellorneum ruficeps
Srilankanviidakkotimali Pellorneum fuscocapillus
Viiruviidakkotimali Pellorneum palustre
Vängen piiri

Vängen piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:
Vängen piiri (Gotlanti), piiri Gotlannin kunnassa
Vängen piiri (Uplanti), piiri Uppsalan kunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vängen piiri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kardia (yhtye)

Kardia on suomalainen rock-yhtye. Yhtyeen basisti Toni Laroma sekä kitaristi Kalle Sundström ovat vaikuttaneet myös dark metal -yhtye Ajattarassa. Yhtyeen kokoonpano muuttui lokakuussa 2007, kun basisti Toni Laroma jätti yhtyeen. Toni Hintikka korvasi Toni Laroman jättämän basistin paikan. Toni Hintikka ja yhtyeen laulaja Aki Räty soittivat jo vuosina 2001–2004 samassa yhtyeessä, Jimi Pääkallon luotsaamassa Technicolourissa, jossa Hintikka on edelleen basistina. Uudistuneella kokoonpanolla äänitetty Kardian kolmas albumi Poissa julkaistiin 2010, ja se jäi yhtyeen viimeiseksi äänitteeksi.
Jäsenet > Nykyiset

Kalle Sundström: kitara
Aki Räty: laulu ja kitara
Toni Hintikka: basso
Jake Tuovinen: rummut
Jäsenet > Entiset

Toni Laroma: basso
Julkaisut > Albumit

Lähellä (2005)
Kaukana kaikesta (2006)
Poissa (2010)
Julkaisut > Singlet

”Langat” (2005)
”Aivan sama” (2005)
”Neulansilmä” (2006)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
http://lyriikat.org/lyriikat/kardia/
http://www.imperiumi.net/index.php?act=albums&id=3600
http://www.desibeli.net/arvostelu/2520
http://www.desibeli.net/arvostelu/4978