stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Virpi Suutari
Aiheesta muualla

Sillanpää, Anna: Martti Suosalo: "Ilman Virpiä ja lapsia en edes osaisi näytellä rakkautta" Kodin Kuvalehti. 31.7.2015. Viitattu 8.9.2020.
| n k Kritiikin Kannusten saajat |
| --- | --- |
1960-luku:  1962 Jorma Panula  1963 Ralf Långbacka  1964 Kari Rydman  1965 Eino Säisä  1966 Risto Jarva  1967 Kalle Holmberg & Kari Liila  1968 Kimmo Pyykkö  1969 Timo Bergholm 
1970-luku:  1970 Jouko Turkka  1971 Iso mies ja keijukainen -levytyöryhmä  1972 Lasse Naukkarinen  1973 Ilpo Saastamoinen  1974 Riitta Nelimarkka  1975 Pekka Milonoff  1976 Ulrika Hallberg  1977 Timo Linnasalo  1978 Arto af Hällström  1979 Eurooppalainen Odysseia -kuunnelmatyöryhmä 
1980-luku:  1980  Pentti Sammallahti  1981 Marjatta Tapiola  1982 Jouni Kaipainen  1983 Kari Väänänen  1984 Olli Jalonen  1985 Maaria Wirkkala  1986 Kari Kriikku  1987 Juhani Liimatainen  1988 Mox Mäkelä  1989 Sami Toivonen 
1990-luku:  1990 Rahkonen-radioteostyöryhmä  1991 Marjatta Oja  1992 Julia Vuori  1993 tanssiryhmä Suomussalmi  1994 Martti Suosalo  1995 Juha Lehtola  1996 Susanna Helke &  Virpi Suutari  1997 Jukka-Pekka Pajunen  1998 Håkan Wikman  1999 Tuomas Kantelinen 
2000-luku:  2000 Sándor Vály  2001 Johanna Venho  2002 Salla Tykkä  2003 U-Street All Stars  2004 Ville Tietäväinen  2005 Taito Hoffrén  2006 Anna Krogerus  2007 Pauliina Feodoroff  2008 Eeva Muilu  2009 Jukka-Pekka Valkeapää 
2010-luku:  2010 Timo Harju  2011 Merja Pöyhönen  2012 Selina Anttinen & Vesa Oiva  2013 Linda Fredriksson  2014 Elina Pirinen  2015 Ima Iduozee  2016 Suohpanterror  2017 Maija Kauhanen  2018 Honkasalo–Niemi–Virtanen  2019 Ilja Lehtinen 
2020-luku:  2020 Juliana Hyrri  2021 Emilia Hoving  2022 Hanna Bergholm & Ilja Rautsi  2023 Jonnakaisa Risto 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Ritva  Elonet 
Muut:  IdRef
Lassi Järvenpää

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 28. lokakuuta 1996 (ikä 28)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: oikea laitapuolustaja
Pituus: 184 cm
Seura
Seura: Reipas
Pelinumero: 16
Junioriseurat
0000–2009: Valtti
2010–2012: PK-35
2013–2015: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014–2016 | Klubi 04 | 34 | (1) |
| 2016 | HJK | 0 | (0) |
| 2016 | → RoPS (laina) | 6 | (0) |
| 2017–2018 | RoPS | 47 | (2) |
| 2019–2020 | IFK Mariehamn | 39 | (0) |
| 2021 | FC Inter | 24 | (0) |
| 2022–2023 | FC Lahti | 9 | (0) |
| 2024– | Reipas | 15 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 176 | (3) |
Maajoukkue
| 2016 | Suomi U20 | 1 | (0) |
| 2017–2018 | Suomi U21 | 6 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 31. tammikuuta 2025.
Lassi Järvenpää (s. 28. lokakuuta 1996 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitapuolustaja. Järvenpää edusti Veikkausliigassa viimeksi FC Lahtea.
Järvenpää pelasi vuosina 2014–2015 yhteensä 18 Kakkosen ottelua Helsingin Jalkapalloklubin reservijoukkueessa Klubi 04:ssä. Helmikuussa 2016 hän teki HJK:n kanssa sopimuksen kaudesta 2016.
Kauden 2016 aikana Järvenpää oli edustusjoukkueen kokoonpanossa neljässä Veikkausliigan ottelussa pääsemättä kentälle. Klubi 04:ssä hän pelasi 16 sarjaottelua. Syyskuussa HJK lainasi Järvenpään loppukaudeksi Rovaniemen Palloseuraan, jossa hän pelasi ensimmäisen pääsarjaottelunsa 16. syyskuuta joukkueen voittaessa PK-35 Vantaan kotonaan 1–0. Yhteensä Järvenpää edusti RoPS:aa syksyn aikana kuudessa liigaottelussa.
Lokakuussa 2016 Järvenpää siirtyi HJK:sta pysyvästi RoPS:aan allekirjoittaen kaksi seuraavaa kautta kattavan sopimuksen. Syksyllä 2018 Järvenpää siirtyi toiseen liigaseuraan IFK Mariehamniin yksivuotisella sopimuksella, joka sisälsi vuoden jatko-option.
Järvenpää kuului nuorten maajoukkueeseen vuosina 2017–2018.
Saavutukset

SM-hopea 2018
Love Alarm

| Love Alarm> 좋아하면 울리는 Joahamyeon Ullineun |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  50 min
Pääosissa:   Kim So-hyun  Jung Ga-ram  Song Kang 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:  Netflix
Esitetty:  22. elokuuta 2019 – jatkuu edelleen
Jaksoja:   10 
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Lee Na-Jeong
Käsikirjoittaja(t):   Kye-Young Chon  Ah-Yeon Lee  Bo-ra Seo 
Tuotantoyhtiö(t):   Netflix  Hidden Sequence  Studio Dragon 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Love Alarm (hangul: 좋아하면 울리는; uudistettu latinisaatio: Joahamyeon Ullineun) on Netflixin esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Kim So-hyun, Jung Ga-ram ja Song Kang.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Jaylon Johnson

Jaylon Johnson vierasottelussa San Francisco 49ersia vastaan 8. 
joulukuuta 2024.
Jaylon Lawrence Johnson (s. 19. huhtikuuta 1999 Fresno, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on kulmapuolustaja. Johnson edustaa NFL-joukkue Chicago Bearsia. Ennen NFL-uraansa hän pelasi Utahin yliopiston joukkueessa. Bears varasi hänet toisella kierroksella 50. varausvuorolla vuoden 2020 NFL:n varaustilaisuudessa. Heinäkuussa 2020 Johnson teki Bearsin kanssa nelivuotisen tulokassopimuksen. Maaliskuussa 2024 Johnson teki Bearsin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 76 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Kausilla 2023 ja 2024 Johnson valittiin Pro Bowl-tähdistöotteluun. Kaudella 2023 hänet valittiin myös toiseen All Pro-tähdistöjoukkueeseen. Johnson on pelannut 70 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on yhteensä 214 taklausta, 49 puolustettua heittoa, neljä aiheutettua rähmäystä, yksi rähmäyksen palautus, seitsemän syötönkatkoa ja yksi syötönkatkon palautuksesta tehty touchdown. Uran tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.
God Forgives, I Don’t

| God Forgives, I Don’t Rick Ross |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2011–2012
 Julkaistu: 31. heinäkuuta 2012
 Tuottaja(t): Just Blaze, Lex Luger, K.E. On The Track, The Alchemist
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 68.27
 Levy-yhtiö: Maybach, Def Jam
Rick Rossin muut julkaisut
| Teflon Don 2010 | God Forgives, I Don’t 2012 | Mastermind 2014 |
Singlet albumilta God Forgives, I Don’t
 ”You the Boss (feat. Nicki Minaj)” Julkaistu: 2011  ”I Love My Bitches” Julkaistu: 2011
God Forgives, I Don’t on Rick Rossin viides albumi. Se oli tarkoitus julkaista 13. joulukuuta 2011, mutta se jouduttiin lykkäämään heinäkuuhun 2012 Rossin terveysongelmien takia. Albumia ovat jo ennalta kehuneet mm. Drake ja DJ Khaled.
Kappaleet

Pray for Us – 0.59
Pirates – 3.23
3 Kings – 4.21 (feat. Dr. Dre & Jay-Z)
Ashamed – 4.16
Maybach Music IV – 5.14 (feat. Ne-Yo)
Sixteen – 8.15 (feat. André 3000)
Amsterdam – 3.44
Hold Me Back – 4.27
911 – 5.28
So Sophisticated – 4.07 (feat. Meek Mill)
Presidential – 4.09 (feat. Elijah Blake)
Ice Cold – 3.49 (feat. Omarion)
Touch’n You – 4.12 (feat. Usher)
Diced Pineapples – 4.36 (feat. Wale & Drake)
Ten Jesus Pieces – 6.51 (feat. Stalley)
Kappaleet > Deluxe Edition

Triple Beam Dreams – 4.37 (feat. Nas)
Rich Forever – 4.53 (feat. John Legend)
Arvostelut

AnyDecentMusic?: 6.9/10
Metacritic: 70/100
Allmusic:
Entertainment Weekly: A–
Pitchfork Media: 6.8/10
Rolling Stone:
Pyreneittenmastiffi

| Pyreneittenmastiffi |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Espanja
Määrä:  Suomessa rekisteröity 3089 
Alkuperäinen käyttö:  lampaiden ja karjan vartiointi
Nykyinen käyttö:  seurakoira, aluevahti, laumanvartija
Elinikä:  10-13 vuotta
Muita nimityksiä:  pystiffi, mastín del Pirineo, Pyrenean Mastiff, mâtin des Pyrénées, Pyrenäen-Mastiff, pürenee mastif
FCI-luokitus:  ryhmä 2 Pinserin ja snautserin tyyppiset, molossikoirat ja sveitsinpaimenkoirat alaryhmä 2.2 Vuoristotyyppiset molossikoirat #92
Ulkonäkö
Paino:  50-100 kg
Säkäkorkeus:  uros yli 81 cm narttu yli 75 cm
Väritys:  valkoinen, jossa hyvin selvä maski (musta, harmaa, ruskea, beige) ja vartalossa voi olla maskinvärisiä laikkuja
Pyreneittenmastiffi
Pyreneittenmastiffi (esp. mastín del Pirineo, baskiksi pirinioetako artzanora) on espanjalainen laumanvartijarotu. Rotua tuotiin Suomeen ensimmäisen kerran vuonna 1985. Pyreneittenmastiffi kuuluu FCI:n roturyhmään 2.
Ulkonäkö

Narttujen korkeus on 68-75cm ja urosten 75-85cm. Paino vaihtelee 60-90kg välillä. Nämä luvut eivät ole rotumääritelmän mukaisia ihannemittoja, vaan sitä mitä Suomen kannasta tällä hetkellä löytyy.
Rungoltaan rotu on hieman korkeuttaan pitempi, suorakaiteen muotoinen. Koiran pää on suuri ja voimakasrakenteinen. Pähkinänruskeat silmät ovat pienet ja mantelinmuotoiset. Silmistä pitäisi korostua koiran ylväs ja tarkkaavainen ilme. Tunkeilijoita kohtaan pyreneittenmastiffilla on todella kova ilme. Korvat ovat riippuvat ja kolmion muotoiset.
Karvapeite on niin paksu ja tiheä, että koira kestää hyvin pakkasta. Oikeanlaatuinen päällyskarva on karkeaa ja se hylkii tehokkaasti vettä sekä likaa, niinpä märkä ja kurainen koira onkin kuivuttuaan puhdas. Karva on pitkähköä varsinkin kaulurin, punttien ja hännän kohdilla, muualla hieman lyhyempää. Keväällä karvanlähdön aikaan koira pudottaa paksun pohjavillansa ja irtokarvaa voi kertyy useampi muovikassillinen. Sisäkoiralla taas karvaa voi lähteä runsaasti ympäri vuoden. Keväällä koiran turkki on läpikäytävä huolellisesti, muuten turkinhoidon osalta riittää viikon-parin välein suoritettava kevyt harjaus sekä tarvittaessa takkujen aukaisu ja vesipesu. Varsinkin ulkokoiran turkkia tulisi välttää pesemästä voimakkailla pesuaineilla.
Rodussa on paljon variaatiota ulkonäön suhteen, joten löytyy sekä lyhytkarvaisia, että pitkäkarvaisia yksilöitä. Kohtuus kaikessa on kuitenkin toivottavaa.
Väriltään pyreneittenmastiffi on valkoinen harmain, mustin tai ruskein laikuin. Tummempi maski on rotumääritelmän mukaan pakollinen. Kaulan, raajojen ja hännänpään tulisi olla valkoisia.
Siisteyden osalta kannattaa huomioida, että pystiffi kuolaa jättirotujen tapaan jonkin verran. Nartut vähemmän, urokset enemmän.
Alkuperä

Pyreneittenmastiffi on todennäköisesti polveutunut molossityyppisistä koirista, joita merenkulkijat ja foinikialaiset kauppiaat toivat Espanjaan yli 2 000 vuotta sitten. Se on sukua espanjanmastiffille ja pyreneittenkoiralle.
Kirjoitettua tietoa rodusta löytyy niin kaukaa kuin 1300 –luvulta, jolloin aragonian kuninkaalla Ramino I El Monjellalla oli muutamia musta-valkeita koiria joita kutsuttiin pyreneittenmastiffeiksi.
Pyreneittenmastiffi toimi vuosisatojen saatossa Aragonialaisten lammaslaumojen vartijana suojellen lampaita susilta ja karhuilta. Pyreneittenmastiffien vartioidessa, laumaa paimensi paimenkoirat. Koirien hännät ja korvat typistettiin, jotta ne eivät repeytyisi kamppailuissa susien ja karhujen kanssa.
Rotu eriytyi Pyreneittenkoirasta poliittisen rajanvedon seurauksena 1600-luvulla. Ranskalaiset ryhtyivät jalostamaan pyreneittenkoirasta laumanvartijan lisäksi vahdin virkaa hoitavaa ylhäisön lemmikkiä. Espanjan puolella taas pyreneittenmastiffia pidettiin tämänkin jälkeen lähinnä laumanvartijana eli työkoirana, jonka ulkoisia ominaisuuksia ei niinkään jalostettu, vaan työominaisuudet ratkaisivat. Luonto, tai paimenet, tekivät karsintaa, ja näin koirien luonteessa alkoivat korostua itsenäisyys, erinomainen tilannetaju, sopeutuvaisuus ja rauhallisuus. Turhaan tappelevat ja toisilleen isottelevat koirat eivät olleet vahdittavan karjan eikä paimenten etu.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Kennelliitto: Pyreneittenmastiffi
| n k Espanjalaiset koirarodut |
| --- | --- |
FCI:  Andalusianrottakoira  Burgosinseisoja  Espanjanmastiffi  Espanjanvesikoira  Espanjanvinttikoira  Ibizanpodenco  Kanariandoggi  Kanarianpodenco  Katalonianpaimenkoira  Mallorcandoggi  Mallorcanpaimenkoira  Pyreneittenmastiffi  Sabueso español  Valencianrottaterrieri 
Muut RSCE:n hyväksymät:  Alano español  Andalusianpodenco  Baskienpaimenkoira  Fuerteventuranpaimenkoira  Garafíanpaimenkoira  Leóninpaimenkoira  Maneto  Navarranseisoja  Valduezankoira  Valencianpodenco 
RSCE:n erikoisrekisteri:  Aragonianpaimenkoira  Espanjandoggi  Hierronsusikoira  Kastilianpaimenkoira  Palmanrottaterrieri  Podenco orito  Presa navarro 
Harvinaiset:  Araninpaimenkoira  Asturialais-kantabrialainen griffoni  Baskienrottaterrieri  Baskienseisoja  Can de Palleiro  Cerdanyanpaimenkoira  Englantilais-espanjalainen vinttikoira  Espanjanbulldoggi  Galicianpodenco  Galicianseisoja  Guicho  Hierronpodenco  Iberiansusikoira  Kantabrianajokoira  Kantabrianvesikoira  Mallorcanrottaterrieri  Mallorcanseisoja  Mastín ligero  Menorcanpodenco  Murcianrottaterrieri  Navarranajokoira  Palmanpodenco  Paternero  Podenco campanero  Rehalero naveño  Villano de las encartaciones 
Sukupuuttoon kuolleet:  Alicantenkoira  Presa español 
Yksilö näyttelyssä.
Peter

| Peter |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  29. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Pietari, Pekka, Petteri, Pete, Pelle
Vastineita eri kielissä:  Pierre, Pietro, Pjotr
Nimen alkuperä:  kivi (kreik. Petros)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Peter on muun muassa englannin- ja saksankielisissä maissa sekä Pohjoismaissa yleinen miehen etunimi. Nimi johtuu kiveä tai kalliota merkitsevästä kreikan kielen sanasta petros, joka esiintyy myös miehen nimenä ja jonka Jeesus Raamatun mukaan antoi apostoli Simonille ja joka suomenkielisessä Raamatussa esiintyy muodossa Pietari.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Peter on huhtikuuhun 2024 mennessä ollut Suomessa etunimenä 13 985 miehellä. Nimeä ei tässä muodossa ole suomen­kielisessä kalenterissa, mutta suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Peterin nimipäivä on 29. kesäkuuta, apostoli Pietarin muisto­päivänä. Suomen­kielisessä kalenterissa samalle päivälle on sijoitettu saman nimen muunnokset Pietari, Petri, Petteri ja Pekka.
Kuvitteellisia Petereitä

Peter Burns, hahmo televisiosarjassa Melrose Place
Peter De Vilbis, hahmo televisiosarjassa Dynastia
Peter Griffin, päähenkilö televisiosarjassa Family Guy
Peter Grimes, Benjamin Brittenin samannimisen oopperan päähenkilö
Peter Kingdom, brittiläisen draamasarjan päähenkilö
Peter Pan, J. M. Barrien satuhahmo
Peter Parker, Hämähäkkimies, Marvelin sarjakuvahahmo
Peter Petrelli, hahmo televisiosarjassa Heroes
Peter Pevensie (Peter Suuri), vanhin sisaruksista C. S. Lewisin Narnia-kirjasarjassa
Peter Piskuilan (Matohäntä), henkilö J.K. Rowlingin Harry Potter -kirjasarjassa
Peter Thornton, hahmo televisiosarjassa Ihmemies MacGyver
Lordi Peter Wimsey, useiden Dorothy L. Sayersin salapoliisiromaanien päähenkilö
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peter Wikimedia Commonsissa
Pietarsaari

| Pietarsaari Jakobstad |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Pietarsaaren raatihuone
Sijainti:  63°40′30″N, 022°42′15″E
Maakunta:  Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Pietarsaaren seutukunta
Kuntanumero:  598
Hallinnollinen keskus:  Pietarsaaren keskustaajama
Perustettu:  1652
Pinta-ala ilman merialueita:  91,88 km² 299:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  396,35 km² 240:nneksi suurin 2022 
– maa:  88,45 km²
– sisävesi:  3,43 km²
– meri:  304,47 km²
Väkiluku:  19 569 58:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  221,2 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  15,5 %
– 15–64-v.:  58,2 %
– yli 64-v.:  26,3 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  31,2 %
– ruotsinkielisiä:  54,1 %
– muut:  14,7 %
Kunnallisvero:  9 % 146:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Anne Ekstrand
Kaupunginvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • RKP   • SDP   • KD   • Vas.   • Muut   • PS   • Vihr.   • Kesk.   • Kok.:   20 8 4 3 2 2 2 1 1
pietarsaari.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pietarsaari (ruots. Jakobstad) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa Perämeren rannikolla. Kaupungin kokonaispinta-ala on 396,35 km2, josta 88,45 km² on maata. Pietarsaaren keskustalle on tyypillistä leveät kadut ja kaupunginosia erottavat esplanadit. Kunnan läntiset alueet ovat puolestaan maa- ja metsätalousvaltaisia.
Pietarsaaren kaupungissa asuu noin 20 000 henkilöä ja laajemmin koko seudulla asuu noin 50 000 henkilöä. Asukasluvultaan Pietarsaari on Suomen 58:nneksi suurin kaupunki. Pietarsaari on kaksikielinen: 54 prosenttia asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia ja 31 prosenttia suomea.
Kaupungin perusti vuonna 1652 kreivi Jakob De la Gardien leski Ebba Brahe Ruotsin kuningatar Kristiinan luvalla. Osittaisen tapulioikeuden Pietarsaari sai vuonna 1765, ja kaupungista kasvoi vuosisadan lopulla Suomen suurin laivojen tuottaja. Pietarsaareen liitettiin vuonna 1950 uusia alueita Pietarsaaren maalaiskunnasta. Samaan aikaan kaupunkiin suuntautui muuttoliikettä uusien teollisuuslaitosten ansiosta. Talouden rakennemuutos on koskettanut myös Pietarsaarta, ja seudulta on hävinnyt perinteisiä tehdastyöpaikkoja mutta niiden tilalle on syntynyt uutta teollisuutta. Pietarsaaren työvoimasta selvästi Suomen keskiarvoa suurempi osuus onkin jalostussektorilla.
Pietarsaari tunnetaan kansallisrunoilija J. L. Runebergin syntymäpaikkana, ja kaupungissa järjestetään vuosittain kirjallisuuspainotteinen Runeberginviikko. Kaupungin nähtävyyksiä ovat muun muassa 1520-luvulla rakennettu Pedersören kirkko ja Strengbergin tupakkatehdas, jonka kellotornissa on Pohjoismaiden suurin kello.
Nimen alkuperä

Kaupungin ruotsinkielinen nimi tulee kreivi Jakob De la Gardien etunimestä, kun taas suomenkielisenä nimenä on säilynyt Pedersöre-nimestä muotoutunut Pietarsaari. Suomenruotsalaista nimistöä tutkinut professori Lars Huldén pitää todennäköisimpänä, että Pedersöre-nimen alkumuoto puolestaan on muinaissuomen Petrasaari tai Pedhrasaari eli nykysuomeksi Peurasaari.
Puhekielessä yleinen nimitys kaupungille on Jeppis.
Maantiede > Sijainti

Pietarsaari muodostuu niemimaasta, joka rajoittuu lännessä Perämeren murtoveteen, idässä Ähtävänjoen ja Purmonjoen suualueisiin sekä Luodonjärven makeanveden altaaseen. Pietarsaaren naapurikunnat ovat Luoto, Pedersören kunta, sekä Uusikaarlepyy. Näiden lisäksi Pietarsaaren seutukuntaan kuuluu myös Kruunupyy. Lähimmät suuremmat kaupungit ovat koillisessa Kokkola ja lounaassa Vaasa.
Kaupunkikuva

Tunnusomaista Pietarsaaren keskustalle ovat leveät kadut, kaupunginosia erottavat esplanadit sekä vauraimpien tonttien eduspuutarhat kaupungin eteläosassa. Skata on Suomen suurin yhtenäinen puutalokaupunginosa. Muutamia kivitaloja lukuun ottamatta se välttyi ainoana kaupungin palolta vuonna 1835. Kaupunginosa on suojeltu vuodesta 1981 lähtien.
Pietarsaaren kävelykatu vihittiin käyttöön 1. lokakuuta 1992 vuosia kestäneiden esitöiden ja keskustelujen jälkeen. Pietarsaaren keskustassa avattiin vuoden 2016 lopulla toriparkki, jonka koko on noin 7 000 neliömetriä kahdessa tasossa. Paikkoja toriparkissa on hieman yli 200 autolle. Toriparkin yhteyteen rakennettiin kauppakeskus Jakob Center. Keväällä 2017 Elävät kaupunkikeskustat -yhdistyksen teettämän kaupunkikeskustojen elinvoimavertailun mukaan Pietarsaari oli ylivoimaisesti ykkönen. Vertailussa verrattiin 25 kaupungin keskustaa. Pietarsaaren keskustan elinvoimaluku oli 6 146. Elinvoimalukua kasvattavat keskustassa lauantaisin avoinna olevat liikkeet ja ravintolat sekä alhainen tyhjien liiketilojen määrä.
Läntiset alueet Vestersundinkylä, Kisor ja Hällan ovat maa- ja metsätalousvaltaisia alueita peltoaukeineen. Vestersundinkylän metsät ovat virkistyskäytössä. Asutusta on muodostunut tienvarsille, mutta myös palstoitussuunnitelmien avulla. Varvet on arvokas huvila-alue. Grundet on ruoppausmassoja läjittämällä syntynyt keinotekoinen rakentamaton niemi. Pietarsaaressa oli vuonna 1978 tehdyn tutkimuksen mukaan 8,3 vapaa-ajan mökkiä rantakilometriä kohden, mikä oli eniten koko Suomessa. Vuonna 2018 Pietarsaaressa oli 13,56 vapaa-ajan mökkiä maaneliökilometriä kohti.
Kaupunkikuva > Puistot

Kunnallisia leikkipuistoja Pietarsaaressa on 35. Vuonna 1903 aloitti toimintansa kaupungin puutarhalautakunta.
Koulupuisto on kaupungin keskustassa lukion vieressä sijaitseva lähes tuhat eri kasvilajia käsittävä puisto. Se on Schaumanin suvun lahjoittama. Puiston alkuperäisenä tarkoituksena oli kasvitieteen harrastuksen tukeminen kaupungin kouluissa.
Aspegrenin puutarhan perusti rovasti Gabriel Aspegren Rosenlundin pappilaan 1700-luvun keskivaiheella. Pappila toimi Pedersören kirkkoherran asuinpaikkana 1990-luvulle asti. Puutarha oli jaettu symmetrisesti kortteleihin, joissa viljeltiin muun muassa hyötykasveja ja hedelmäpuita. Puutarha jälleenrakennettiin 2001–2003. Aluetta hallinnoi Aspegrenin puutarhasäätiö ja alue on yleisölle avoinna.
Concordiapuisto on purjehtijafregatti Concordian mukaan nimetty puisto. Puiston erikoisuus on Ruotsista lähtöisin oleva koivumuunnos, latinalaiselta nimeltään Betula pendula laciniata speciae nova.
Raatihuoneenpuisto ja Runebergin puisto Kauppiaankadun ja Raatihuoneenkadun välissä muodostavat yhtenäisen puistoalueen. Runeberginpuistossa on kaksi kertaa luonnollista kokoa suurempi J. L. Runebergin rintakuvaveistos.
Historia > Esihistoria ja keskiaika

Nykyisen Pietarsaaren alue oli vielä ajanlaskun alussa kokonaisuudessaan veden peittämä, ja vasta 800-luvulla alkoivat ensimmäiset kohdat kohota merenpinnan yläpuolelle. Ensimmäisinä merestä nousseet alueet ovat Myllymäellä, Jakobstads gymnasiumin seudulla ja Kirkkorannalla Käräjätalonkadulla. Mantereeseen Pietarsaaren alue liittyi 1500-luvulla.
Pietarsaaren emäpitäjä Pedersöre satamapaikkoineen on vanha kauppapaikka. Koko nykyinen Pohjanmaa oli 1200-luvulla jaettu kahteen kirkkopitäjään, Mustasaareen ja Pedersöreen. Jälkimmäiseen kuuluivat alueet Vöyriltä valtakunnan rajalle. Alueen halki kulki myös vanha kauppatie, joka kulki Pohjois-Ruotsista Hämeeseen. Pedersören nimi mainitaan ensimmäisen kerran asiakirjoissa vuonna 1348.
Historia > Kaupungin perustaminen

Ruotsin kuningatar Kristiina antoi 19. kesäkuuta 1652 kreivi Jakob De la Gardielle luvan perustaa uuden kaupungin Pedersören pitäjään. Kreivi kuitenkin kuoli pian, ja hänen leskensä Ebba Brahe perusti kaupungin 27. lokakuuta 1652. Pietarsaaren vaakuna on saanut aiheensa De la Gardien sukuvaakunasta.
Vuonna 1653 Pietarsaareen perustettiin maistraatti. Kaupungin ensimmäiseksi pormestariksi valittiin Jacob Josephson. Pietarsaaren ensimmäisen koulu aloitti vuonna 1654, ja piispa Johannes Gezelius nuorempi vihki helmikuussa 1691 kaupungin ensimmäisen kirkon. Siihen asti pietarsaarelaiset olivat käyneet Pedersören kirkossa. Pietarsaarella ja Pedersörellä oli yhteinen papisto vuoteen 1908 asti.
Historia > 1700-luku

Isonvihan aikaan venäläiset sotilaat valloittivat kaupungin kahteen kertaan ja polttivat sen maan tasalle. Valtaosa kaupungin asukkaista pakeni Merenkurkun yli Ruotsiin, metsiin tai saaristoon. Monia jäi vangeiksi ja jotkut tapettiin. 1720-luvulla osa kaupungin entisistä asukkaista teki paluun asuinsijoilleen ja uutta väestöä muutti kaupunkiin.
Pietarsaaren sataman lähelle perustettiin vuonna 1754 pikiruukki ja vuonna 1762 tupakkakehräämö, josta myöhemmin muodostui Strengbergin tupakkatehdas. Pietarsaari sai osittaisen tapulioikeuden vuonna 1765 ja täydellisen vuonna 1793. Sen seurauksena ulkomaankauppa ja laivanrakennus pääsivät vauhtiin. Tärkein vientitavara oli muiden Pohjanmaan rannikkokaupunkien tavoin terva.
Pietarsaari on perinteisesti ollut laivanrakennus- ja merenkulkukaupunki. 1700-luvun jälkipuoliskolla Pietarsaari oli Suomen suurin laivojen tuottaja. Vuonna 1797 muodostettiin varustamoyhtiö laivanrakennuksen keskittämiseksi yhteen paikkaan. Veistämö perustettiin Calholmaan ja sai nimekseen Calholmens skeppsvarv. Nykyään aluetta kutsutaan Varvetiksi. Siellä rakennettiin seuraavien 75 vuoden aikana noin 150 alusta.