stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mila Kasvio

Mila Eugenia Kasvio (o.s. Leskinen, 28. helmikuuta 1917 – 13. tammikuuta 1991) oli suomalainen uimari.
Viipurin Työväen Uimareita ja Helsingin Työväen Uimareita edustanut Kasvio voitti useiden TUL:n mestaruuksien ohella 100 ja 200 metrin vapaauinnit vuoden 1937 Antwerpenin työläisolympialaisissa. Hän ui myös TUL:n kolmanneksi sijoittuneessa 3 × 100 metrin viestijoukkueessa Rauha Pulkkisen ja Vieno Hillbergin kanssa. 1940-luvulla päättyneen kilpauransa jälkeen Kasvio toimi HTU:n uintivalmentajana.
Mila Kasvion puoliso oli uimari Taisto Kasvio (1916–1994), jonka kanssa hän avioitui 1938. Heidän poikansa oli uimari Matti Kasvio ja pojanpoika on uimari Antti Kasvio.
Muhammed Zafrulla Khan

Muhammed Zafrulla Khan vuonna 1939.
Muhammed Zafrulla Khan (urduksi ‏محمد ظفر اللہ خان‎, Muhammad Zafrullāh Xān; 6. helmikuuta 1893 – 1. syyskuuta 1985) oli yksi Pakistanin valtion perustajiin (ns. Founding Fathers) kuulunut diplomaatti, lakimies, poliitikko ja islamin tuntija. Hän oli Pakistanin ensimmäinen ulkoministeri ja toimi puheenjohtajana YK:n yleiskokouksessa  ja Haagin kansainvälisessä tuomioistuimessa.
Zafrulla opiskeli lakia Intiassa ja Lontoossa. Ennen Pakistanin itsenäistymistä hän työskenteli erilaisissa oikeudellisissa ja hallinnollisissa tehtävissä ja valittiin Intian islamilaisen liiton (All-India Muslim League) johtoon 1931. Vuonna 1939 hän johti Intian valtuuskuntaa Kansainliitossa ja 1941–1947 toimi tuomarina Intian liittovaltion tuomioistuimessa. Vuonna 1947 Zafrullasta tuli itsenäisen Pakistanin ensimmäinen ulkoministeri vuoteen 1954 saakka, jolloin hän siirtyi Kansainvälisen tuomioistuimen jäseneksi Haagiin vuoteen 1961 asti. Vuosina 1962–1963 Zafrulla johti puhetta YK:n 17. yleiskokouksessa. Jo ulkoministerintoimensa ohessa hän oli johtanut Pakistanin valtuuskuntaa YK:ssa, ja palasi tehtävään vuosiksi 1961–1964. Sen jälkeen hän palasi Haagiin 1964 ja toimi kansainvälisen tuomioistuimen presidenttinä 1970–1973.
Aiheesta muualla

Columbian yliopiston 280-sivuinen pdf-dokumentti Zafrullan haastatteluista (englanniksi)
Molukkiravut

| Molukkiravut |
| --- | --- |
 Molukkirapu (Limulus polyphemus)
 Ordovikikausi -  445–0 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Leukakoukulliset Chelicerata
Luokka::  Molukkiravut Xiphosura  Latreille, 1802
Lahkot ja alalahkot
 †Synziphosurida  Molukkiravut Xiphosurida †Bellinurina  Limulina 
Katso myös
   Molukkiravut Wikispeciesissä   Molukkiravut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Molukkiravut (Xiphosura) on yksi niveljalkaisten pääjaksoon kuuluvan leukakoukullisten alajakson luokista. Molukkiravut kuuluvat kehityshistoriallisesti varhaisimmin muotoutuneisiin niveljalkaisten ryhmiin, ja niiden luokkaan sisältyykin monia sukupuuttoon kuolleita kehityslinjoja. Molukkirapujen varhaisimpien muotojen arvioidaan kehittyneen jo ordovikikaudella noin 445 miljoonaa vuotta sitten, joten ne olivat trilobiittien ja meriskorpionien ohella ensimmäisiä merkittäviä niveljalkaisten kehityshaaroja. Muun muassa hiili- ja jurakaudelta peräisin olevien fossiilien perusteella on voitu päätellä, että molukkiravut ovat muuttuneet varsin vähän viimeisen 300 miljoonan vuoden aikana, ja siksi niitä kutsutaankin eläviksi fossiileiksi.
Molukkiravuista tunnetaan ainoastaan neljä nykyisin elävää lajia, jotka kuuluvat Limulidae-heimoon. Aikaisemmin Xiphosura-ryhmä luokiteltiin yhdessä meriskorpionien kanssa Merostomata-luokkaan ("tikaripyrstöt"), mutta nykyisin ryhmien katsotaan muodostavan fylogeneettisesti pikemminkin kaksi erillistä luokkaa, Xiphosura ja Eurypterida.
Nykyisin elävät molukkiravut ovat aikuisina jopa 60 senttimetrin mittaisia, pyrstö mukaan lukien. Molukkiravut ovat ainoita nykyisin eläviä leukakoukullisia, joilla on verkkosilmät. Sivuilla olevien verkkosilmien lisäksi ravuilla on myös keskellä päätä kaksi rakenteeltaan yksinkertaisempaa silmää, ns. pistesilmät, jotka aistivat valon voimakkuutta ja sen muutoksia mutta eivät liikettä. Muilla leukakoukullisilla kaikki silmät ovat yhden mykiön pistesilmiä, jotka tosin ovat joillakin lajeilla huomattavan kehittyneitä. Tunnetuin molukkirapujen lajeista on molukkirapu (Limulus polyphemus).
Aiheesta muualla

Molukkirapujen silmien tutkimusta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Molukkirapujen kuvaus earthlife.net-sivustolla (englanniksi)
Horseshoe Crabs.org
Michael Quarshie

| Michael Quarshie> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. marraskuuta 1979 (ikä 44) Erlangen, Länsi-Saksa
Kansalaisuus:   Suomi   Ghana
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pelipaikka:  puolustuksen linjamies
Pelaajaura
Seurat:  Vantaa TAFT Helsinki Roosters Frankfurt Galaxy Oakland Raiders Porvoon Butchers Helsinki Wolverines
Pääsarjaura:  1997–2009
Michael Quarshie (s. 13. marraskuuta 1979 Erlangen, Länsi-Saksa) on yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä suomalaisista amerikkalaisen jalkapallon pelaajista.
Pelaajaura

Quarshie aloitti uransa Vantaan TAFTissa. Sen jälkeen hän voitti Suomen mestaruudet Helsinki Roostersin riveissä 1997 ja 2000.
Quarshie lähti Yhdysvaltoihin vuonna 2000. Hän edusti ensin St. Peter’s Collegea New Jerseyssä, mutta vaihtoi sitten Columbian yliopistoon ja pelasi yliopistojoukkueen riveissä. Quarshie oli ehdolla Yhdysvaltain vuoden 2004 opiskelijaurheilijaksi. Kun NFL-ammattilaisliigan varausta ei tullut, Quarshie jatkoi vuoden 2005 uraansa NFL-Eurooppa-liigan Frankfurt Galaxyssä.
Quarshie teki International Practice Development Squad -sopimuksen NFL-seura Oakland Raidersin kanssa ja oli sen organisaatiossa 2005–2007. Kesällä 2006 harjoitusleirillä saadun polvivamman vuoksi Raiders kuitenkin siirsi Quarshien niin sanottuun injured reserve -ryhmään (IR), mikä toisaalta koko kauden pelaamattomuutta mutta pysymistä Oakland Raidersin organisaatiossa.
Kauden 2007 lopussa Quarshie tuli toipumaan loukkaantumisistaan Suomeen ja Porvoon Butchersin riveihin. Butchersissa hän voitti Suomen mestaruuden kesällä 2007. Kesäksi 2008 Quarshie teki sopimuksen Kanadan ammattilaisliigaan, Toronto Argonauts -joukkueeseen. Perhesyiden takia hän kuitenkin vain käväisi Kanadassa ja palasi pian Suomeen ja Helsinki Wolverinesin riveihin.
Yksityiselämä

Quarshie suoritti Yhdysvalloissa Columbian yliopistossa valtiotieteiden kandidaattia vastaavan tutkinnon ja työskenteli opiskeluaikana Wall Streetillä investointipankeissa. Hän asuu nykyisin Suomessa ja on Yhdysvalloissa tapaamansa Nicolas Wuorenheimon kanssa perustanut ravitsemusalan yrityksen Wellnes Foundry. Hän on ollut mukana perustamassa Walter-yhdistystä, joka auttaa monikulttuurisia lapsia sopeutumaan Suomeen, ja on sen vt. toiminnanjohtaja.
Saksassa syntyneen Quarshien isä on ghanalainen, äiti suomalainen, ja hän on molempien maiden kansalainen. Hän on asunut Suomessa vuodesta 1985 ja laulanut Cantores Minores -kuorossa. Suomalaisen vaimonsa kanssa hänellä on kaksi tytärtä.
Aiheesta muualla

Michael Quarshien kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Mila (Algeria)

| Mila ميلة, Mīla |
| --- | --- |
 Vanhan kaupungin pääportti.
 Mila
 Koordinaatit: 36°27′7″N, 6°15′31″E 
Valtio:  Algeria
Maakunta:  Mila
Piirikunta:  Mila
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  124,31 km²
Väkiluku (2020):  98 800
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mila (arab. ميلة‎, Mīla) on kaupunki ja Milan maakunnan hallinnollinen keskus Algeriassa. Se sijaitsee Tell-Atlasvuorilla 390 kilometriä Algerista itään. Milan kunnassa oli arviolta 98 800 asukasta vuonna 2020.
Milan kunnan pinta-ala on 124,31 neliökilometriä. Se rajoittuu kaakossa Aïn Tinen, etelässä Sidi Khelifan, lounaassa Ahmed Rachedin, lännessä Oued Endjan, luoteessa Zeghaïan ja pohjoisessa Sidi Mérouanen ja Grarem Gougan kuntiin sekä koillisessa Constantinen maakuntaan. Pohjoisessa on Rhummel ja El Kebir -jokien muodostama Beni Harounin tekojärvi.
Seudun ilmasto on semihumidi. Kesät ovat kuumia ja kuivia ja talvet viileitä ja kosteita. Tammikuun  keskilämpötila on 10 ja elokuun 29 astetta. Vuotuinen sademäärä on 486 millimetriä.
Kaupunki mainitaan Ptolemaioksen Geografiassa nimellä Mileum tai Mireon. Roomalaisaikana se sai nimen Colonia Sarnensis Milevitana. Milevum, Cirta, Collo ja Rusicada muodostivat ”neljänä siirtokuntana” tunnetun liittokunnan. Keisari Justinianus I ympäröi 500-luvulla Milevumin muurilla.
Vuonna 674 kaupungin valloitti Abu al-Muhajir Dinar, jonka kerrotaan rakennuttaneen yhden Algerian ensimmäisistä moskeijoista. 1100-luvulta lähtien Mila kuului Constantinen alaisuuteen. Ranskalaiset valloittivat sen vuonna 1837 ja perustivat eurooppalaisen siirtokunnan vuonna 1876. Algerian itsenäistymisen jälkeen kaupunkiin on syntynyt teollisuutta ja se on kasvanut voimakkaasti. Milassa toimii Abdelhafid Boussoufin yliopisto.
Paikallisia nähtävyyksiä ovat bysanttilaisaikainen kaupunginmuuri ja sen portti, roomalainen suihkulähde, Sidi Ghanemin moskeija ja suuri marmorinen naispatsas. Entisessä linnoituksessa toimii museo. Kauempana sijaitsee Beni Harounin pato, vesiputouksia ja kuumia lähteitä.
Molveno

| Molveno |
| --- | --- |
 Molveno sijaitsee Molvenojärven rannalla
 Molveno
 Koordinaatit: 46°8′35″N, 10°57′53″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Trentino-Etelä-Tiroli
Maakunta:  Trento
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Ruggero Franchi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  35,21 km²
Korkeus:  864 m
Väkiluku (2013):  1 143
 – Väestötiheys:  32,5 as./km²
 
 www.comune.molveno.tn.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Molveno on kunta Trenton maakunnassa, Italiassa. Molveno sijaitsee Dolomiiteilla, ja on suosittu hiihtokohde.[lähde? ]
Kunta sijaitsee Molvenojärven rannalla 864 metrin korkeudella merenpinnasta. Asukkaita kunnassa on 1 143, ja pinta-ala on 35,2 neliökilometriä. Asutusta alueella on ollut jo neoliittisella kaudella.[lähde? ]
Molveno sijaitsee parikymmentä kilometriä Trenton kaupungista luoteeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Molveno Wikimedia Commonsissa
Trenton maakunta
Ala | Albiano | Aldeno | Altavalle | Altopiano della Vigolana | Amblar-Don | Andalo | Arco | Avio | Baselga di Pinè | Bedollo | Besenello | Bieno | Bleggio Superiore | Bocenago | Bondone | Borgo Chiese | Borgo Lares | Borgo Valsugana | Brentonico | Bresimo | Brez | Caderzone | Cagnò | Calceranica al Lago | Caldes | Caldonazzo | Calliano | Campitello di Fassa | Campodenno | Canal San Bovo | Canazei | Capriana | Carano | Carisolo | Carzano | Castel Condino | Castelfondo | Castel Ivano | Castello Tesino | Castello-Molina di Fiemme | Castelnuovo | Cavalese | Cavareno | Cavedago | Cavedine | Cavizzana | Cembra Lisignago | Cimone | Cinte Tesino | Cis | Civezzano | Cles | Cloz | Comano Terme | Commezzadura | Contà | Croviana | Daiano | Dambel | Denno | Dimaro Folgarida | Drena | Dro | Faedo | Fai della Paganella | Fiavè | Fierozzo | Folgaria | Fondo | Fornace | Frassilongo | Garniga Terme | Giovo | Giustino | Grigno | Imer | Isera | Lavarone | Lavis | Ledro | Levico Terme | Livo | Lona-Lases | Luserna | Madruzzo | Malosco | Malè | Massimeno | Mazzin | Mezzana | Mezzano | Mezzocorona | Mezzolombardo | Moena | Molveno | Mori | Nago-Torbole | Nave San Rocco | Nogaredo | Nomi | Novaledo | Ospedaletto | Ossana | Palù del Fersina | Panchià | Peio | Pellizzano | Pelugo | Pergine Valsugana | Pieve Tesino | Pieve di Bono-Prezzo | Pinzolo | Pomarolo | Porte di Rendena | Pozza di Fassa | Predaia | Predazzo | Primiero San Martino di Castrozza | Rabbi | Revò | Riva del Garda | Romallo | Romeno | Roncegno Terme | Ronchi Valsugana | Ronzo-Chienis | Ronzone | Rovereto | Roverè della Luna | Ruffrè-Mendola | Rumo | Sagron Mis | Samone | San Lorenzo Dorsino | San Michele all’Adige | Sant’Orsola Terme | Sanzeno | Sarnonico | Scurelle | Segonzano | Sella Giudicarie | Sfruz | Soraga | Sover | Spiazzo | Spormaggiore | Sporminore | Stenico | Storo | Strembo | Telve | Telve di Sopra | Tenna | Tenno | Terragnolo | Terzolas | Tesero | Tione di Trento | Ton | Torcegno | Trambileno | Trento | Tre Ville | Valdaone | Valfloriana | Vallarsa | Vallelaghi | Varena | Vermiglio | Vignola-Falesina | Vigo di Fassa | Villa Lagarina | Ville d’Anaunia | Volano | Zambana | Ziano di Fiemme
Metsähallitus

| Metsähallitus Forststyrelsen Meahciráđđehus  |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Kasvatamme huomista
Yritysmuoto:  Valtion liikelaitos
Perustettu:   1859, valtion liikelaitos vuodesta 1994
Toimitusjohtaja:  Juha S. Niemelä
Kotipaikka:   Vantaa
Toimiala:  Metsätalous, luonnonsuojelu, eräasiat ja retkeily, lomatonttien ja metsätilojen kiinteistötoiminta, tuulivoimaliiketoiminnan kehittäminen
Liikevaihto:  435,3 milj. € (2023)
Henkilöstö:  1 125 (2023)
Tytäryhtiöt:  Metsähallitus Metsätalous Oy, MH-Kivi Oy, Siemen Forelia Oy
Kotisivu:  www.metsa.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Metsähallitus (lyhenne MH, ruots. Forststyrelsen) on maa- ja metsätalousministeriön tulosohjauksessa toimiva valtion liikelaitos, jonka tavoitteet hyväksytään vuosittain eduskunnassa osana valtion budjettia. Julkisia hallintotehtäviä ohjaa myös ympäristöministeriö oman hallinnonalansa asioissa.
Metsähallituksen hallinnassa on noin 12,6 miljoonaa hehtaaria valtion omistamia maa- ja vesialueita, liki kolmannes Suomen pinta-alasta. Suurin osa alueista sijaitsee Itä- ja Pohjois-Suomessa. Metsähallituksen vastuulla on näiden alueiden hoitaminen ja käyttäminen niin, että ne hyödyttäisivät mahdollisimman paljon suomalaista yhteiskuntaa. Edellisvuoden tuloksesta Metsähallitus tulouttaa osinkona valtiolle 120 miljoonaa euroa. Metsähallituksen maa- ja vesiomaisuuden arvo on noin neljä miljardia euroa.
Metsähallituksen hoidossa oleva valtion maa 12 583 000 hehtaaria koostui 9 179 000 hehtaarin maa-alueesta ja 3 414 000 hehtaarin vesialueesta.
Metsähallituksen pääkonttori sijaitsee Helsingin Itä-Pasilassa, Pasilan virastokeskuksen 6. kerroksessa, osoitteessa Opastinsilta 12 C.
Julkisia hallintotehtäviä

Liiketoiminnan lisäksi Metsähallitus hoitaa valtion siltä tilaamia julkisia hallintotehtäviä verovaroin. Näitä ovat luonnonsuojelu ja retkeilijöiden ja eränkävijöiden palvelut. Metsähallituksen Luontopalvelut hoitaa luonnonsuojelu- ja retkeilyalueita sekä edistää luonnonsuojelua ja luonnon virkistyskäyttöä valtion mailla ja vesillä. Suuri määrä luonnonsuojelualueista ja kaikki Suomen 41 kansallispuistoa ovat Metsähallituksen vastuulla. Vuonna 2023 kansallispuistoissa, valtion retkeilyalueilla, historiakohteissa, luontokeskuksissa ja muissa suosituissa kohteissa oli yhteensä noin 8,7 miljoonaa kävijää.
Lakisääteisten luonnonsuojelualueiden pinta-ala on 1 821 000 hehtaaria. Lisäksi Luontopalvelut hoitaa muita suojelualueita sekä valtion yleisiä vesialueita.
Luontopalveluja johtaa luontopalvelujohtaja Henrik Jansson.
Metsähallituksen lainvalvontaviranomainen on erätarkastaja, joka valvoo valtion maa- ja vesialueilla lakien noudattamista. Lisäksi erävalvojat ja muu Metsähallituksen henkilöstö suorittaa valvontaa, mutta heillä ei ole erätarkastajaan verrattavia oikeuksia.
Liiketoimintaa

Metsähallituksen liiketoiminta:
Metsähallitus Metsätalous Oy, toimitusjohtaja Jussi Kumpula
puun markkinointi ja myynti sekä monikäyttömetsien hoito.
Metsähallitus Kiinteistökehitys (vastuualue)
Tontteihin ja metsätiloihin liittyvä kiinteistötoiminta.
Metsähallituksen omistamien rakennusten myynti
Aktiivinen hankekehitys tuulivoimaliiketoiminnassa.
Lisäksi Metsähallituksella on kaksi muuta tytäryhtiöitä: Siemen Forelia Oy (siemeniä) ja MH-Kivi Oy (maa- ja kiviainesvarantoja).
Metsähallituksen omistamista alueista neljännes eli noin 3,5 miljoonaa hehtaaria on metsätalouskäytössä olevaa monikäyttömetsää. Monikäyttömetsista hakattava puu - uusiutuva luonnonvara - päätyy erilaisten biotaloustuotteiden raaka-aineeksi. Liikevaihdosta puun myynti tuottaa 85 %.
Metsähallituksen yleisistä yhteiskunnallisista velvoitteista (YYV) on säädetty metsähallituslaissa. Sen mukaan toiminnassa on otettava huomioon biologinen monimuotoisuus ja luonnon virkistyskäyttö, työllisyys, porotalous sekä saamelaisten kulttuurin harjoittamisen edellytykset. Yhteiskunnallisten velvoitteiden huomioon ottaminen pienentää hakkuukertymää. Velvoitteet ovat osa yhteiskuntavastuuta - ne ovat hyötyjä, joita Metsähallitus yhteiskunnalle tuottaa. Vuonna 2023 panostus yleisisiin yhteiskunnallisiin velvoitteisiin oli yhteensä 110,3 miljoonaa euroa.
Historia

Teollistumisesta seurannut puunkäytön lisääntyminen pakotti valtion säätämään vuonna 1851 tiukan metsälain, jonka noudattamista valvomaan oli luotava metsähallinto. Se luotiin aluksi Maanmittauksen ylihallituksen alaisuuteen; erillinen metsänhoitohallitus perustettiin vuonna 1863 valvomaan kruununmetsien hoitoa. Vuonna 1908 siitä tuli Metsähallitus, ja se sai valtuudet valvoa myös yksityistä metsänhoitoa, metsäoppilaitoksia sekä metsästystä ja kalastusta valtion mailla. Itsenäistymisen jälkeen tavoitteeksi asetettiin vielä Suomen metsätalouden edistäminen ja vielä myöhemmin myös luonnonsuojelu. Yli 130 vuotta valtion keskusvirastona toiminut Metsähallitus muutettiin vuonna 1994 liikelaitokseksi, jonka tehtävänä on puun markkinointi ja myynti sekä talousmetsien hoito. Tuorein Metsähallituslaki tuli voimaan 15. huhtikuuta 2016 vuosien valmistelun jälkeen. Metsähallituksen metsätalousliiketoiminta siirrettiin lailla perustettavaan valtion kokonaan omistamaan metsätalousosakeyhtiöön vastaamaan EU-kilpailusäädöksiä.
Historia > Metsähallituksen johtajat

Titteli vuoteen 1927 ylijohtaja, 1927–1994 pääjohtaja, vuodesta 1994 toimitusjohtaja. Toimitusjohtajalla on pääjohtajan arvonimi.
| --- | --- |
 Rabbe Zakarias Wrede 1863–1870  Jacob Henrik Alexander af Forselles 1870–1893  Carl Ernst Wrede 1893–1902  Peter Woldemar Hannikainen 1902–1918  A. K. Cajander 1918–1943  Mauno Pekkala 1943–1952  Nils Osara 1952–1960  Antero Piha 1960–1973 :  Paavo W. Jokinen 1973–1985  Jaakko Piironen 1986–1992  Pentti Takala 1992–2000  Jan Heino 2000–2006  Jyrki Kangas 2006–2014  Esa Härmälä 2014–2016  Pentti Hyttinen 2016–2019  Juha S. Niemelä 2020–
Kirjallisuutta

Laitakari, Erkki: Metsähallinnon vuosisataistaival 1859–1959 Metsähallitus, 1960.
Parpola, Antti; Åberg, Veijo: Metsävaltio, Metsähallitus ja Suomi 1859–2009. Edita, 2009.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Metsähallituksen verkkosivut
Metsä.fi, Metsähallituksen sidosryhmälehti
Metsähallituksen liiketoiminta
Metsävaltio, Metsähallitus ja Suomi -kirjan arvostelu
Tietoa Metsähallituksen vanhoista aineistoista ja niiden tutkimisesta
Laki Metsähallituksesta ns. Metsähallituslaki
Monoimos

Monoimos (arab. منعم‎, Mun'im, m.kreik. Μονόιμος ο Άραψ, Monoimos ho Araps, lat. Monoimus; n. 150–210) oli arabialainen gnostikko. Hänet tunnettiin ainoastaan Theodoretoksen kautta, kunnes Hippolytoksen harhaoppeja vastaan suunnattu teos Kaikkien harhaoppien kumoaminen löydettiin.
Hippolytoksen mukaan Monoimos oli Tatianoksen seuraaja ja hänen kosmologinen järjestelmänsä oli johdettu pythagoralaisten vastaavasta. Tämä vaikuttaa todennäköiseltä, mutta se sai kuitenkin selvästi vaikutteita myös kristinuskosta, monismista ja gnostilaisuudesta.
Monoimos tunnetaan siitä, että hän otti sanan monadi käyttöön gnostilaisessa yhteydessä. Hänen mukaansa kaikkeus on luotu monadista (tai iota tai Yod, ”yksi sarvi”), josta saavat alkunsa dyadi, triadi, tetradi, pentadi, heksadi, heptadi, ogdoadi, enneadi ja dekadi. Hän liitti näin mahdollisesti gnostilaiset aionit pythagoralaisen kosmologian ensimmäisiin elementteihin sekä Ensimmäisen Mooseksen kirjan luomisen kuvaukseen. Tällainen ajattelu vastaa myös niitä kahta versiota nimellä Eugnostos tunnetusta tekstistä, jotka kuuluvat Nag Hammadin kirjastoon. Myös niissä kuvataan sama kulku monadista dekadiin. Eugnostoksella puolestaan on yhteyksiä toiseen gnostilaiseen tekstiin, Jeesuksen Kristuksen viisaus, jossa sana ’monadi’ esiintyy jälleen.
Monoimos tunnetaan myös Jumalan olemusta koskevasta mielipiteestään. Sitä voidaan pitää panteistisena, ja se muistuttaa paljon myöhemmän sufimystikon Ibn Arabin ajattelua. Heidän väliltään ei kuitenkaan tunneta yhteyksiä.
Aiheesta muualla

Hyppolitus: Refutation of All Heresies, book 8. The Gnostis Socity Library. (englanniksi)
Wace, Henry: ”Monoimus”, Dictionary of Christian Biography and Literature to the End of the Sixth Century A.D., with an Account of the Principal Sects and Heresies. Christian Classics Ethereal Library. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Monoimus
Käännös suomeksi
Miten tästä eteenpäin

| Miten tästä eteenpäin |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Docendo
Julkaistu:  2016
ISBN:  978-952-291-284-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Miten tästä eteenpäin on Martti Ahtisaaren, Jaakko Iloniemen ja Tapani Ruokasen kansainvälistä politiikkaa käsittelevä kirja, joka julkaistiin Docendo-kustantamon kautta vuonna 2016. Kirjassa käsitellään ajan ongelmia ja hahmotellaan tulevaisuuden suuntia; maailmassa katsotaan siinä olevan meneillään suurimman murroksen sitten toisen maailmansodan.
Ahtisaari tuo kirjassa esiin Nato-myönteistä näkökulmaa ja katsoo Suomen "läntisenä demokratiana" tarvitsevan "kaikkien läntisten järjestöjen ja järjestelmien" jäsenyyttä. Hän toivoo kylmän sodan suomettumiseksi kutsutusta vaiheesta irtauduttavan ja päätöksiä tehtävän pohtimatta Venäjän reaktioita. Ahtisaari kuvaa yhä "suomettuneiksi" niitä, jotka eivät "pyri yhteiseen puolustusliittoon". Sanojensa mukaan hän ei itse ottanut tasavallan presidenttinä toimiessaan esiin Nato-jäsenyyttä, koska piti sitä mahdottomana ja katsoi Suomen saamisen myös Euroopan unionin jäseneksi olleen haastavaa. Ahtisaari esittää liittymispäätöksen tekemistä myös välittämättä Ruotsin ratkaisusta. Lisäksi Ahtisaari katsoo sekä YK:n että EU:n epäonnistuneen sen valvonnassa, että jäsenmaat noudattavat jäsenyysehtoja ja "globaaleja arvoja". Hänen mukaansa EU laajeni liian nopeasti, ja hän ehdottaakin "läntisen demokratian arvojen mukaan" toimimaan haluttomien maiden (kuten Puolan, Unkarin ja Romanian) erottamista.
Kirjassa myös Iloniemi ilmaisee tukensa Nato-jäsenyydelle, vaikkakaan ei piidä Natoon liittymistä realistisena.
Belmont

Belmont voi tarkoittaa seuraavia:
Belmont, kaupunki Länsi-Australian osavaltiossa Australiassa
Belmont, kaupunki Massachusettsin osavaltiossa Yhdysvalloissa
Belmont-Luthézieu, kunta Ainin departementissa Ranskassa
Belmont, savukemerkki
S/y Belmont (Belmont of Finland), suomalainen kilpapurjevene
Belmontin piirikunta, piirikunta Ohiossa Yhdysvalloissa
Belmont, sukunimenä:
August Belmont (1816–1890), saksalais-yhdysvaltalainen pankkiiri, diplomaatti, poliittinen johtaja, urheilu- ja taidemesenaatti
kuvitteellisia henkilöitä:
Simon Belmont, kuvitteellinen vampyyrinmetsästäjä Konamin pelisarjassa Castlevania.
Max Biaggi

| Max Biaggi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. kesäkuuta 1971 (ikä 53) Rooma, Italia
Kansalaisuus:   Italia
Uratiedot
Aktiiviura:  1991–2005
Pyörä(t):  Aprilia, Honda, Yamaha
Ensimmäinen GP-startti:  Euroopan GP 1991 (250cc)
Viimeinen GP-voitto:  Saksan GP 2002 (MotoGP)
Viimeinen GP-startti:  Valencian GP 2005 (MotoGP)
Tilastot
GP-startit:  214
Maailmanmestaruudet:  250cc – 1994, 1995, 1996, 1997
Voitot:  42
Palkintopallisijat:  111
Paalupaikat*:  56
 *Vuodesta 1974 lähtien 
Nopeimmat kierrokset:  42
MM-pisteet:  2892
Aiheesta muualla
www.max-biaggi.com
Massimiliano ”Max” Biaggi (s. 26. kesäkuuta 1971 Rooma, Italia) on italialainen ratamoottoripyöräilijä. Hän on 250-kuutioisten MM-sarjan nelinkertainen maailmanmestari ja Superbiken maailmanmestari 2010 ja 2012.
Häntä on myös kutsuttu nimillä "Rooman keisari" ja "Mad Max".