stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Likolampi (Suonenjoki)
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy.
Iškošim

Pamirin kartta.
Iškošim (tadžikiksi Ишкошим) on vuorijono Pamirin lounaisosassa Tadžikistanin Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella. Se on Šoxdaravuorten läntinen jatke.
Pandžjoen itärannalla sijaitsevan vuoriston pituus on sata kilometriä. Sen korkein kohta on Mirsaid Miršakar (vuoteen 2022 saakka Majakovskin huippu, 6 096 metriä).
Vuoristo on muodostunut etupäässä gneissistä, amfiboliitista ja muista metamorfisista kivilajeista. Huippuja peittävät jäätiköt ja ikilumi. Rinteillä kasvaa paikoin pihtoja, poppeleita, katajia, pajuja ja lääkekasveja. Eläinkuntaan kuuluvat sudet, ketut, jänikset, lumileopardit, murmelit ja hirvieläimet sekä monet lintulajit ja matelijat.
Iškošimilla on paljon kuumia kivennäisvesilähteitä. Siellä toimii vuonna 1957 perustettu Garmtšašman kylpylä ja matkailukeskus.
Ruunalampi (Suonenjoki)

| Ruunalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°41′59″N, 27°03′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Ruunapuro Iisveteen 
Järvinumero:  14.722.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,7 m  
Pituus:  660 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,72 km  
Pinta-ala:  9,169 ha  
Suurin syvyys:  4,6 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Ruunalampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Karsikonmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 660 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,7 metriä mpy.
Jääkiekko talviuniversiadeissa 1970

Vuoden 1970 talviuniversiadien jääkiekkoturnaus pelattiin Tampereella 2.–9. huhtikuuta 1970. Paikkana oli Tampereen jäähalli. Turnaukseen osallistui viisi joukkuetta eli Japani, Neuvostoliitto, Suomi, Sveitsi ja Tšekkoslovakia.
Sarja - lopputilanne ja ottelut

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | TCH | URS | FIN | JPN | SUI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekkoslovakia | 4 | 4 | 0 | 0 | 45–40 | 8 |  | 4–1 | 4–2 | 19–0 | 18–2 |
|  Neuvostoliitto | 4 | 3 | 0 | 1 | 32–10 | 6 |  |  | 7–3 | 17–2 | 7–1 |
|  Suomi | 4 | 2 | 0 | 2 | 22–13 | 4 |  |  |  | 8–1 | 9–1 |
|  Japani | 4 | 1 | 0 | 3 | 10–46 | 2 |  |  |  |  | 6–3 |
|  Sveitsi | 4 | 0 | 0 | 4 | 5–41 | 0 |  |  |  |  |  |
Pistepörssi

| # | Nimi | M | S | P |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Ivan Hlinka | 11 | 2 | 13 |
| 2. |  Václav Nedomanský | 9 | 2 | 11 |
| 3. |  František Ševčík | 5 | 5 | 10 |
| 4. |  Rim Mendubajev | 4 | 5 | 9 |
| 5. |  Anatoli Karpov | 6 | 2 | 8 |
| 6. |  Jiří Janak | 8 | 1 | 9 |
| 7. |  Petr Brdicka | 4 | 3 | 7 |
| 8. |  Aleksandr Elistratov | 4 | 3 | 7 |
| 9. |  Pertti Ansakorpi | 3 | 4 | 7 |
| 10. |  Aleksandr Syrtsov | 3 | 4 | 7 |
Mitalistijoukkueiden pelaajat

| --- | --- |
Kultaa::  Tšekkoslovakia  Pavel Wohl, Vladimír Dzurilla, Josef Horešovský, Jan Eysselt, Milan Kužela, Pavel Baciak, Jozef Bukovinský, Vladimir Lukscheider, Petr Brdicka, Jaroslav Holík, František Ševčík, Ivan Grandtner, Milan Mrukvia, Václav Nedomanský, Ivan Hlinka, Petr Zelenka, Karel Ruml, Jiří Janák
Hopeaa::  Neuvostoliitto  Viktor Putškov, Valeri Zubarev, Juri Ljapkin, Aleksandr Sapelkin, Sergei Nikolajev, A. Šepelev, G.Velizhanin, Aleksandr Syrtsov, Gennadi Syrtsov, Vladimir Syrtsov, Anatoli Karpov, Viktor Liksjutin, E. Truhašev, Aleksandr Elistratov, Rim Mendubajev, Valeri Golouhov, Vladimir Igošin
Pronssia::  Suomi  Erkki Airaksinen, Pertti Ansakorpi, Juhani Iso-Eskeli, Ilpo Kuisma, Seppo Laakkio, Timo Lahtinen, Jaakko Marttinen, Matti Murto, Esko Mäkinen, Hannu Niittoaho, Rauli Ottila, Reijo Paksal, Antti Perttula, Matti Rautee, Pekka Rautee, Timo Saari, Jorma Thusberg, Reijo Hakanen
Saarilampi (Suonenjoki, Karsikonmäki)

| Saarilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°41′34″N, 27°04′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  puro Ruunalampeen 
Järvinumero:  14.722.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,7 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,357 km  
Pinta-ala:  5,99 ha  
Suurin syvyys:  3,5 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Saarilampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Karsikonmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 390 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,7 metriä mpy.
Aalto-yliopiston tietotekniikan laitos

Aalto-yliopiston tietotekniikan laitos (engl. Aalto University Department of Computer Science) on yksi viidestä Aalto-yliopiston perustieteiden korkeakoulun laitoksista. Tietotekniikan laitoksen tunnettuihin professoreihin kuuluu muun muassa Samuel Kaski, Aki Vehtari ja Erkki Oja. Erkki Oja (Teuvo Kohosen oppilas) on laitoksen siteeratuin tutkija; hänellä on 70 154 sitaattia (5.1.2025). Tietotekniikan laitoksen tilat sijaitsevat Espoon Otaniemessä niin sanotussa Tietotekniikantalossa eli T-talossa osoitteessa Konemiehentie 2.
Tutkimus

Tietotekniikan laitoksessa toimii seuraavat tutkimusryhmät:
Algoritmit ja teoreettinen tietojenkäsittelytiede
Distributed Algorithms (apulaisprofessori Jukka Suomela, 3 247 sitaattia 6.1.2025)
Natural Computation (professori Pekka Orponen, 3 416 sitaattia 6.1.2025)
Combinatorics of Efficient Computations (apulaisprofessori Parinya Chalermsook, 1 105 sitaattia 6.1.2025)
Tekoäly ja koneoppiminen
Artificial Intelligence and Software Systems, AISS (apulaisprofessori Jussi Rintanen 3 969 sitaattia 6.1.2025, yliopistonlehtori Lukas Ahrenberg 444 sitaattia 6.1.2025)
Machine Learning for Big Data (apulaisprofessori Alex Jung, 1 377 sitaattia 6.1.2025)
Probabilistic Machine Learning Group (professori Aki Vehtari 67 934 sitaattia 6.1.2025, professori Samuel Kaski 22 051 sitaattia 6.1.2025)
Semantic Computing Research Group, SeCo (professori Eero Hyvönen, 8 469 sitaattia 6.1.2025)
Kompleksit systeemit
Complex Systems (professori Jari Saramäki, 18 413 sitaattia 6.1.2025)
Digital Health and Wellbeing (emeritusprofessori Kimmo Kaski, 25 988 sitaattia 6.1.2025)
Komputationaalinen biotiede
Computational Systems Biology Group (apulaisprofessori Harri Lähdesmäki, 12 791 sitaattia 6.1.2025)
Kernel methods, Pattern Analysis and Computational Biology, KEPACO (professori Juho Rousu, 7 193 sitaattia 6.1.2025)
Laskentatieteen opetuksen tutkimus ja opetusteknologia
Learning + Technology, LeTech (professori Lauri Malmi, 7 326 sitaattia 6.1.2025)
Laskentajärjestelmät
Distributed and Mobile Computing (vanhempi yliopistonlehtori Vesa Hirvisalo 62 sitaattia, yliopistonlehtori Matti Siekkinen 3 625 sitaattia 6.1.2025)
Digitaalinen etiikka, yhteiskunta ja politiikka
CRitical AI and Crisis Interrogatives, CRAI-CIS (professori Nitin Sawhney, 2 983 sitaattia 6.1.2025)
Ihmisen ja tietokoneen vuorovaikutus sekä suunnittelu
Human-centered health informatics, HCHI (apulaisprofessori Johanna Viitanen, 2 372 sitaattia 6.1.2025)
Usable and accessible eHealth services for everyone (vanhempi yliopistonlehtori Sari Kujala, 7 437 sitaattia 6.1.2025)
Suuret laskentatehtävät ja data-analyysi
Astroinformatics (apulaisprofessori Maarit Korpi-Lagg, 4 708 sitaattia 6.1.2025)
Kvanttiohjelmat ja algoritmit
InstituteQ (apulaisprofessori Petteri Kaski, 4 699 sitaattia 6.1.2025)
Turvallisuus ja yksityisyys
Cryptography Group (apulaisprofessori Russeel Lai, 593 sitaattia 6.1.2025)
Secure Systems Research Group (professori Tuomas Aura, 6 676 sitaattia 6.1.2025)
Ohjelmistojen ja palveluiden suunnittelu
PREAGO Research Group (professori Marjo Kauppinen, 2 374 sitaattia 6.1.2025)
Visuaalinen laskenta
Game Research (professori Perttu Hämäläinen, 3 437 sitaattia 6.1.2025)
Lauttalampi

Lauttalampi voi tarkoittaa seuraavia:
Lauttalampi, lampi Alavuden Sulkavankylässä
Lauttalampi, lampi Hartolassa
Lauttalampi, lampi Hirvensalmella
Lauttalampi, lampi Ikaalisissa
Lauttalampi, lampi Jyväskylässä lähellä Mutasen kylää
Lauttalampi, lampi Jyväskylässä ja Petäjävedellä
Lauttalampi, lampi Kuopion Säriskylässä
Lauttalampi, lampi Multialla
Lauttalampi, lampi Pieksämäellä lähellä Silvastinmäkeä
Lauttalampi, järvi Pudasjärvellä
Lauttalampi, lampi Rautalammilla lähellä Ihalaiskylää
Lauttalampi, lampi Rautalammilla lähellä Sääksjärveä
Lauttalampi, lampi Saarijärvellä
Lauttalampi, lampi Utajärvellä
Lauttalampi, lampi Valkealassa.
Matinlampi (Suonenjoki)

| Matinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°41′36″N, 27°01′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.722.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,9 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,867 km  
Pinta-ala:  3,471 ha  
Suurin syvyys:  3,5 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Matinlampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Karsikonmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,9 metriä mpy.
Pieni Palolampi (Suonenjoki)

| Pieni Palolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°38′18″N, 27°03′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.722.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,4 m  
Pituus:  140 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,428 km  
Pinta-ala:  1,352 ha  
Suurin syvyys:  12,6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Palolampi 
Pieni Palolampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Lintharjun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 140 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,4 metriä mpy.
Alppihiihto talviolympialaisissa 1988

XV talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1988 Calgaryssa, Kanadassa. Alppihiihdossa järjestettiin kymmenen kilpailutapahtumaa. Supersuurpujottelu oli ensimmäistä kertaa olympiakisojen ohjelmassa ja alppiyhdistetty ensimmäistä kertaa vuoden 1948 jälkeen.
Miehet > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Pirmin Zurbriggen | 1.59,63 |
| 2 |  | Peter Müller | 2.00,14 |
| 3 |  | Franck Piccard | 2.01,24 |
Miehet > Supersuurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Franck Piccard | 1.39,66 |
| 2 |  | Helmut Mayer | 1.40,96 |
| 3 |  | Lars-Börje Eriksson | 1.41,08 |
Miehet > Suurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alberto Tomba | 2.06,37 |
| 2 |  | Hubert Strolz | 2.07,41 |
| 3 |  | Pirmin Zurbriggen | 2.08,39 |
Miehet > Pujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alberto Tomba | 1.39,47 |
| 2 |  | Frank Wörndl | 1.39,53 |
| 3 |  | Paul Frommelt | 1.39,84 |
Miehet > Alppiyhdistetty

| Sija | Maa | Kilpailija | Syöksylasku | Pujottelu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Hubert Strolz | 1.48,51 | 1.27,31 | 36,55 |
| 2 |  | Bernhard Gstrein | 1.50,20 | 1.25,82 | 43,45 |
| 3 |  | Paul Accola | 1.51,27 | 1.24,93 | 48,24 |
Naiset > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marina Kiehl | 1.25,86 |
| 2 |  | Brigitte Oertli | 1.26,61 |
| 3 |  | Karen Percy | 1.26,62 |
Naiset > Supersuurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Sigrid Wolf | 1.19,03 |
| 2 |  | Michela Figini | 1.20,03 |
| 3 |  | Karen Percy | 1.20,29 |
Naiset > Suurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Vreni Schneider | 2.06,49 |
| 2 |  | Christa Kinshofer-Güthlein | 2.07,42 |
|  |  | Maria Walliser | 2.07,72 |
Naiset > Pujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Vreni Schneider | 1.36,69 |
| 2 |  | Mateja Svet | 1.38,37 |
| 3 |  | Christa Kinshofer-Güthlein | 1.38,40 |
Naiset > Alppiyhdistetty

| Sija | Maa | Kilpailija | Syöksylasku | Pujottelu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Anita Wachter | 1.17,14 | 1.22,97 | 29,25 |
| 2 |  | Brigitte Oertli | 1.18,37 | 1.20,71 | 29,48 |
| 3 |  | Maria Walliser | 1.16,98 | 1.25,92 | 51,28 |
Vääräjärvi

Vääräjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Vääräjärvi, järvi Espoon Velskolassa
Vääräjärvi, järvi Hartolassa
Vääräjärvi, järvi Hämeenkyrössä
Vääräjärvi, järvi Hämeenlinnassa
Vääräjärvi, järvi Joutsan Nakkerpohjalla
Vääräjärvi, eteläisempi järvi Joutsan Kurkijärvellä
Vääräjärvi, pohjoisempi järvi Joutsan Kurkijärvellä
Vääräjärvi, järvi Jyväskylän Herapohjalla
Vääräjärvi, järvi Jyväskylän Huhtasuolla
Vääräjärvi, järvi Jyväskylän Tikkakoskella
Vääräjärvi, järvi Jämsässä
Vääräjärvi, järvi Kauhajoella
Vääräjärvi, järvi Keuruulla
Vääräjärvi, järvi Kouvolan Ansalahdella
Vääräjärvi, järvi Kouvolan Jaalassa
Vääräjärvi, järvi Kouvolan Pökölässä
Vääräjärvi, järvi Kouvolan Vekaranjärvellä
Vääräjärvi, järvi Kuopiossa
Vääräjärvi, järvi Kuhmoisten Isojärvellä
Vääräjärvi, järvi Kuhmoisten Kylämässä
Vääräjärvi, järvi Kurun Kaidankylässä
Vääräjärvi, järvi Kyyjärvellä
Vääräjärvi, järvi Laukaassa
Vääräjärvi, järvi Mikkelin Kuomiokoskella
Vääräjärvi, järvi Oriveden Siikanevalla
Vääräjärvi, järvi Parkanossa
Vääräjärvi, järvi Ruokolahdella
Vääräjärvi, järvi Ruoveden Joensuussa
Vääräjärvi, järvi Ruoveden Muroleella
Vääräjärvi, järvi Ruoveden Väärinmajalla
Vääräjärvi, järvi Suonenjoella
Vääräjärvi, järvi Tampereen Aitoniemessä
Vääräjärvi, järvi Tampereen Jylhänperällä
Vääräjärvi, järvi Tampereen Vehokylässä
Vääräjärvet, kolme järveä Tampereen Kolunkylässä
Vääräjärvi, järvi Toivakan Haukanmaalla
Vääräjärvi, järvi Toivakan Ruuhimäellä
Vääräjärvi, järvi Viitasaarella lähellä Palorantaa
Vääräjärvi, järvi Viitasaarella lähellä Viitajärveä
Vääräjärvi, järvi Virtain Heinäperällä
Vääräjärvi, järvi Virtain Siekkiskylässä
Vääräjärvi, järvi Ylöjärven Vekaralla
Vääräjärvi, järvi Ylöjärven Värminmäellä
Vääräjärvi, järvi Äänekoskella
Vääräjärvi, asuntoalue Jyväskylän Ankeriasjärvellä
Vähä Vääräjärvi, järvi Kouvolan Pökölässä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vääräjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tampere-Pirkkalan lentoasema

Terminaali 1:n saapuvien matkatavaratila ennen peruskorjausta.
Terminaali 1:n lähtöaula ennen peruskorjausta.
Tampere-Pirkkalan lentoaseman terminaali 1 lennonjohtotornista kuvattuna.
Terminaali 2 on Ryanairin käytössä.
Sisäkuva lennonjohtotornista, vuonna 2007.
Tampere-Pirkkalan lentoasema (IATA: TMP, ICAO: EFTP) on Pirkkalassa Lentokentän kunnanosassa sijaitseva matkustajamäärällä mitattuna Suomen kuudenneksi ja kansainvälisten matkustajien määrällä mitattuna kolmanneksi vilkkain lentoasema Helsinki-Vantaan ja Kittilän lentoasemien jälkeen (2022).  Lentoaseman päällikkönä on toiminut huhtikuusta 2014 alkaen Mari Nurminen.
Lentoasemalla toimii Ilmavoimien Satakunnan lennosto.
Lennot ja liikennöinti

Lentoasemalta liikennöivät vuonna 2024 säännöllisesti airBaltic ja Ryanair. Keväällä 2022 lentoasemasta tuli airBalticin solmukohta, kun yhtiö aloitti suorat lennot Riian lisäksi Frankfurt am Mainiin, Kööpenhaminaan, Málagaan, Müncheniin, Osloon ja Ródokselle ja Amsterdamiin   Sittemmin Oslon ja Frankfurtin lennot lopetettiin, mutta syksyllä 2023 alkoivat lennot Tallinnaan. airBalticin lisäksi Ryanair lentää kentältä kahdesti viikossa Lontooseen.
Ennen koronaviruspandemiaa lentoasemalta oli päivittäiset reittilennot Finnairilla Helsinkiin ja Scandinavian Airlinesilla Tukholmaan. Talvikaudella Finnair lensi viikoittain lentoasemalta Kittilään Nordic Regional Airlinesin liikennöimänä.
Lennot ja liikennöinti > Terminaalit

Lentoasemalla on kaksi terminaalia. Terminaali 2 eli uudelleen käyttöön otettu vanha terminaali on nykyisin halpalentoterminaali.
Lentoasemalle suunniteltiin aiemmin uuden terminaalin rakentamista halpalentoyhtiöitä varten, mutta suunnitelmat peruuntuivat ja vanha terminaali päätettiin peruskorjata.  Peruskorjauksessa uusittiin talotekniikka, kaikki rakennuksen pinnat ja rakennettiin laajennus, johon sijoittui uusi matkatavara-aula. Uudistunut terminaali 2 avattiin matkustajille huhtikuussa 2015.
Lennot ja liikennöinti > Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet | Terminaali |
| --- | --- | --- |
| airBaltic | Riika, Málaga, Palma de Mallorca, Kittilä, Tallinna | 1 |
Lennot ja liikennöinti > Ilmavoimien toiminta

Lennosto aloitti toimintansa Pirkkalassa vuonna 1986 Saab 35 Draken -torjuntahävittäjillä. Suomeen ilmavoimien Satakunnan lennostoon kuuluva Hävittäjälentolaivue 21 lensi Pirkkalasta F-18 Horneteilla vuoteen 2014 asti.
Yhdysvaltojen kanssa vuonna 2023 solmitussa DCA-sopimuksessa sovittiin, että Pirkkalassa sijaitsevan Satakunnan lennoston lentotukikohta annetaan tarvittaessa Yhdysvaltojen käyttöön.
Historia

Tampereen lentokenttä perustettiin vuonna 1936 Härmälään, mistä Finnairin edeltäjä Aero Oy lensi Helsinkiin, Vaasaan, Ouluun ja Kemiin. Vuonna 1941 Härmälään rakennettiin ensimmäinen matkustajaterminaali. Härmälän kentällä oli myös sotilaallinen luonne, koska Valtion lentokonetehdas sijaitsi kentän läheisyydessä.
Veljekset Karhumäki aloitti lennot Tukholmaan 1950-luvulla. Kenttä asfaltoitiin vasta vuonna 1958. Härmälästä lensi 1,5 miljoonaa matkustajaa vuoteen 1979 mennessä, jolloin se suljettiin ja Tampere-Pirkkalan lentoasema avattiin. Tampere-Pirkkalan avaamisen jälkeen Härmälän lentokenttä oli yleisilmailun käytössä vielä vuoteen 1982.
Vuonna 1997 silloinen Ilmailulaitos valitsi Tampere-Pirkkalan lentoaseman vuoden lentoasemaksi.
Lentoaseman matkustajamäärät kasvoivat voimakkaasti aina ennätykselliseen vuoteen 2008 saakka, jolloin lentoasemaa käytti 709 356 matkustajaa. Lentoasemasta muodostui merkittävä keskus erityisesti niin sanotulle halpalentoliikenteelle aina vuoteen 2011 saakka, jonka jälkeen Ryanair alkoi vähentää vuorojaan Tampereelta. Vuonna 2016 matkustajamäärä oli enää 208 930 matkustajaa. Vuonna 2017 matkustajamäärät kääntyivät jälleen kasvuun Air Balticin aloitettua uuden lentoyhteyden Riikaan.
Lentoaseman yhteyteen avattiin vuonna 2017 Patrian ja Tredun yhteishankkeena toteutettu ilmailualan koulutuskeskus, jossa koulutetaan henkilöstöä lentoyhtiöiden ja huolto-organisaatioiden tarpeisiin. Keskukseen siirtyi Patrian lentokoulu Helsingistä Malmin lentokentältä sekä Tredun lentokoneasennuskoulutus, joilla on yhteensä noin 300 opiskelijaa. Koulutustoiminta keskuksessa alkoi toukokuussa, ja se vihittiin käyttöön lokakuussa.
Vuonna 2020 alkanut koronaviruspandemia vaikutti erityisen merkittävästi Tampere-Pirkkalan lentoaseman kautta kulkeneiden matkustajien määrään vuosina 2020 ja 2021, jolloin matkustajamäärä putosi murto-osaan aiemmasta. Matkustajamäärät palautuivat likimain vuotta 2020 edeltäneelle tasolle vuoden 2022 aikana.
Kiitotie

Tampere-Pirkkalan lentoaseman kiitotie on 2 700 metriä pitkä.
Vuonna 2018 kiitotiellä toteutettiin täydellinen peruskorjaus, jossa rakennettiin uusia rullausteitä sekä kääntöpaikkoja ja kiitotie päällystettiin uudelleen. Työt alkoivat alkuvuodesta, ja ne saatiin päätökseen kesällä, jolloin kiitotie oli neljän viikon ajan suljettuna. Remontilla varmistettiin lentoliikenteen kasvun edellytykset tulevaisuudessa. Investoinnin hinta oli kokonaisuudessaan noin 15 miljoonaa euroa.
Tilastoja

| Vuosi | Kotimaa | Ulkomaat | Yhteensä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 140 817 | 115 561 | 256 378 | +15,0 %  |
| 2001 | 135 175 | 130 875 | 266 050 | +3,8 %  |
| 2002 | 109 747 | 126 525 | 236 272 | −11,2 %  |
| 2003 | 105 543 | 198 482 | 304 025 | +28,7 %  |
| 2004 | 128 250 | 367 642 | 495 892 | +63,1 %  |
| 2005 | 114 669 | 482 433 | 597 102 | +20,4 %  |
| 2006 | 119 432 | 512 578 | 632 010 | +5,8 %  |
| 2007 | 113 713 | 573 998 | 687 711 | +8,8 %  |
| 2008 | 107 954 | 601 402 | 709 356 | +3,1 %  |
| 2009 | 85 351 | 542 733 | 628 084 | −11,5 %  |
| 2010 | 91 312 | 526 276 | 617 588 | −1,7 %  |
| 2011 | 96 625 | 561 005 | 657 630 | +6,5 %  |
| 2012 | 85 738 | 485 001 | 570 739 | −13,2 %  |
| 2013 | 88 268 | 378 403 | 466 671 | −18,2 %  |
| 2014 | 93 313 | 319 296 | 412 609 | −11,6 %  |
| 2015 | 89 938 | 267 144 | 357 082 | −13,5 % |
| 2016 | 86 278 | 122 652 | 208 930 | −41,5 % |
| 2017 | 85 844 | 144 180 | 230 024 | +10,1 % |
| 2018 | 81 705 | 146 391 | 228 096 | −0,8%  |
| 2019 | 87 006 | 135 384 | 222 390 | −2,5%  |
| 2020 | 16 736 | 19 214 | 35 950 | −83,8%  |
| 2021 | 412 | 7 979 | 8 391 | −76,7%  |
| 2022 | 8 527 | 159 801 | 168 328 | +1 906,1 % |
| 2023 | 661 | 213 038 | 213 699 | +27,0 % |
| Vuosi | Kotimainen  rahti  | Kansainvälinen  rahti  | Kansainvälinen  posti  | Yhteensä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 111 | 0 | 0 | 111 | −17 %  |
| 2006 | 96 | 107 | 0 | 203 | +83 %  |
| 2007 | 65 | 105 | 0 | 170 | −16 %  |
| 2008 | 59 | 240 | 0 | 299 | +76 %  |
| 2009 | 14 | 845 | 2 | 861 | +188 %  |
| 2010 | 106 | 562 | 1 | 669 | −22 %  |
| 2011 | 109 | 433 | 0 | 542 | −19 %  |