stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karate kesäolympialaisissa 2020
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Japani | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 2. |  Espanja | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 3. |  Egypti | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 3. |  Italia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 5. |  Bulgaria | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5. |  Ranska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5. |  Iran | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5. |  Serbia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9. |  Itävalta | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 10. |  Turkki | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 11. |  Kiina | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 11. |  Ukraina | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 13. |  Itävalta | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 14. |  Kazakstan | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 15. |  Hongkong | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 15. |  Itävalta | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 15. |  Jordania | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 15. |  Kiinan Taipei | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 15. |  Unkari | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 15. |  Yhdysvallat | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 8 | 8 | 16 | 32 |
Kasvissosekeitto

Soseutettuja kasviksia
Kasvissosekeitto on soseutetuista kasviksista valmistettu keitto.
Porkkanasta valmistettua kasvissosekeittoa kutsutaan porkkanakeitoksi.
Sosekeitto voidaan tehdä muista ruoista yli jääneistä kypsistä kasviksista, jolloin se pienentää ruoan hävikkiä.
Aiheesta muualla

Kasvissosekeitto lämmittää Kotiliesi
Kenia kesäparalympialaisissa 1972

Kenia osallistui neljän osallistujan voimin Heidelbergissä 1972 järjestettyihin kesäparalympialaisiin.  Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Kenia lähetti urheilijoita paralympialaisiin.
Osallistujat

Zulfikarali Salehmohamed Dhanji oli mukana jousiammunnassa, yleisurheilussa ja snookerissa sijoittuen parhaiten snookerissa neljänneksi. Maurice Kamia osallistui yleisurheiluun niin kuin Kamau. John Britton oli ainoa uimari.
Mitalit

John Britton voitti kultaa 25 metrin vapaauinnissa luokassa 2 ajalla 21,00 s.
Jari Andersson

| Jari Andersson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 31. toukokuuta 1970 (ikä 54) Keuruu
Ammatti:  rehtori, poliitikko
Poliitikko
Puolue:  Kokoomus
Kotipaikka:  Sastamala
Koulutus:  Kasvatustieteen maisteri
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Jari Andersson (s. 31. toukokuuta 1970 Keuruu) on Sylvään koulun rehtori sekä poliitikko. Lehdistössä kurirehtorin maineen toiminnallaan saanut Andersson on ottanut kantaa muun muassa opiskelijoiden tupakanpolttoon sekä koulukiusaamisen estämiseen. Andersson oli kokoomuksen ehdokas europarlamenttivaaleissa 2014. Hän oli myös ehdolla vuoden 2022 aluevaaleissa sekä tuli valituksi. Hän toimii useissa luottamustoimissa.
Luottamustoimet

Sastamalan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja elokuusta 2021 alkaen
Sastamalan kaupunginhallituksen puheenjohtaja vuodesta 2009–2017
Vammalan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja 2005–2008
Kuntaliiton opetus- ja kulttuuriasiain neuvottelukunnan jäsen 2005–2008
Vammalan ja Sastamalan kaupunginvaltuuston jäsen 2001–
Oppilashuoltoon liittyvän lainsäädännön uudistamistyöryhmän jäsen 2005–2006 ja 2008–2009
Aiheesta muualla

Jari Anderssonin verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Keskinenlampi (Keuruu)

| Keskinenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°28′30″N, 24°31′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Hietalampeen 
Järvinumero:  35.484.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  182,4 m  
Rantaviiva:  1,219 km  
Pinta-ala:  6,58 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinenlampi 
Keskinenlampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Liesjärvin kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Liesjärven valuma-alueeseen (35.484) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 182,4 metriä mpy.
Kasvishovi

| Kasvishovi Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1987
Kotipaikka:  Oulu
Toimiala:  tukkukauppa, vihannesjalostus
Liikevaihto:  18,2 milj.€ (2019)
Henkilöstö:  keskimäärin 63 (2019)
Kotisivu:  www.kasvishovi.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kasvishovi Oy on vuonna 1987 perustettu oululainen elintarvikealan perheyritys, joka on Poh­jois-Suo­men suu­rin yk­si­tyi­nen elin­tar­vi­ke­tuk­ku­lii­ke ja kas­vis­ten ja­los­ta­ja.
Yhtiön tuotteita ovat salaatit, majoneesit ja kastikkeet. Yritysasiakkaille Kasvishovi Oy toimii Palvelutukku Pohjoisen nimellä.
Historiaa

Alkujaan Kasvishovin nimi oli Oulun Marjamakasiini, joka perustettiin jatkamaan Hätälä Oy:n 1930-luvulla aloittamaa marja- ja torikauppaa. Toiminnan alussa yritys osti marjoja poimijoilta Oulun Kauppatorilla sijaitsevassa rakennuksessa. Vuonna 1997 yritys vuokrasi toimitilat Limingantullissa sijaitsevasta kiinteistöstä, johon rakennettiin tuotantotilat kasvisten esikäsittelyyn. Samalla aloitettiin salaattituotteiden valmistaminen ja tuotteiden kehittäminen. 2000-luvun alussa tiloja päätettiin laajentaa, jolloin yritys osti kiinteistön omakseen. Vuonna 2003 yritys osti paikallisen Covonor Oy:n osakepääoman ja samana vuonna yrityksen nimi muuttui Kasvishovi Oy:ksi. [lähde? ]
Kasvishovi on kasvanut yritysostoin. Vuonna 2007 se osti oululaisen hedelmä- ja vihannestukkuliike Laatukasvis Oy:n osake-enemmistön. Vuonna 2016 Kasvishovi yhdistyi Kuusamon Perunan kanssa.
Vuonna 2018 Kasvishovi Oy muutti isompiin toimitiloihin Oritkariin.
Keltainen vallankumous

Keltainen vallankumous, EDSA-vallankumous tai kansan vallankumous oli helmikuussa 1986 Filippiineillä tapahtunut vallankumous, joka päätti maan pitkäaikaisen presidentin Ferdinand Marcosin valtakauden. Marcos oli valittu vaaleilla maan presidentiksi vuonna 1965 ja ensin hän oli luvannut taistella esimerkiksi korruptiota vastaan. Vastustus hänen toimilleen kuitenkin kasvoi ja vuonna 1972 hän julisti poikkeustilan vahvistaakseen valtaansa. Kritiikki niin kotimaassa kuin ulkomaillakin kasvoi ja vuoden 1986 vaalien jälkeen Marcosia syytettiin laajasta vaalivilpistä. Tilanteen kiristyessä Marcos pakeni lopulta maasta 25. helmikuuta 1986. Presidentiksi nousi opposition johtohahmo Corazon Aquino.
Nimitys "keltainen vallankumous" juontuu siitä, että Tony Orlando and Dawn -yhtyeen kappale ”Tie a Yellow Ribbon Round the Ole Oak Tree” (suom. kiedo keltainen nauha vanhan tammipuun ympärille) vuodelta 1973 oli ollut Corazon Aquinon murhatun miehen Benignon lempikappale. Kappaleesta tuli suosittu myös Marcosin vastaisen opposition keskuudessa yleisesti.
Tausta

Ferdinand Marcos oli valittu Filippiinien presidentiksi vuonna 1965. Hän oli saanut mainetta esimerkiksi väitteistään vastarintaliikkeen aikaisista sotilasansioistaan, minkä lisäksi hän ajoi taistelua korruptiota vastaan. Vaatimattomista taustoista lähtöisin ollut Marcos oli mennyt naimisiin rikkaan Romualdezin suvun Imelda Romualdezin kanssa. Maan vaikutusvaltaiset sokeriparonisuvut pitivät Marcosia silti nousukkaana ja suuri osa heistä vastusti Marcosin hallintoa. Marcos toteutti valtakautensa alkupuolella useita uudistushankkeita rakennuttaen esimerkiksi uusia maantietä. Hänet valittiin uudestaan presidentiksi vuonna 1969. 1970-luvulla Filippiinien talous alkoi kuitenkin kärsiä esimerkiksi raakaöljyn hinnan noususta ja tuhoisasta taifuunista vuonna 1971. Edellä mainittuna vuonna Manilassa oli myös murhattu liberaalisen puolueen Sergio Osmena Jr. ja Gerardo Roxas. Marcos syytti murhasta Filippiinien kommunisteja ja vuonna 1972 hän julisti maahan poikkeustilan.
Filippiinien perustuslaki rajasi presidentin virkakausien määrän korkeintaan kahteen, mutta Marcos oli ratkaissut ongelman poikkeustilalla, jonka turvin hän alkoi myös ajaa omaa uutta yhteiskuntajärjestelmäänsä nimeltä "Uusi yhteiskunta". Puolueet ja ammattiyhdistysliikkeet kiellettiin ja niiden tilalle tarjottiin niin sanottuja barangay-neuvostoja. Vaimostaan Imeldasta Marcos teki Metro Manilan kaupunginjohtajan. Tukenaan Marcosilla oli pikkuliikemiesten joukko, joita kutsuttiin nimellä cronies eli tallitoverit. Tukijoiden joukko söi maan perinteisesti vaikutusvaltaisten sokeriparonien valtaa. Marcosin hallinnon kautta yhteistyötä tekemällä saavutetut voitot sijoitettiin kuitenkin usein Filippiinien sijaan sveitsiläisille pankkitileille ja Yhdysvaltoihin.
Marcosin ja häntä tukeneiden liikemiesten toiminta herätti lopulta esimerkiksi Maailmanpankin, Kansainvälisen valuuttarahastojen ja Yhdysvaltojen huomion. Marcosin kannatusta Yhdysvalloissa ja sokeriparonien keskuudessa laskivat myös Marcosin kiihtyvät sotatoimet Mindanaon muslimeja ja kommunistien aseellista haaraa Uutta kansanarmeijaa vastaan. Sokeriruokoviljelmät kärsivät sissien toiminnasta ja Yhdysvallat huolestui tukikohdistaan Clarkissa ja Subic Baylla. Vuonna 1980 Marcos joutuikin vapauttamaan joitakin poliittisia vankeja, kuten Yhdysvaltoihin sittemmin siirtyneen Benigno Aquinon. Vuonna 1981 järjestettiin uudet presidentinvaalit, jotka Marcos voitti. Noin 40 % filippiiniläisistä oli kuitenkin boikotoinut vaaleja. Aquino palasi Yhdysvalloista 21. elokuuta 1983, mutta hänet murhattiin ampumalla jo lentokentällä. Maan oppositio yhdistyi Marcosia vastaan Aquinon lesken Corazon Cojuangco Aquinon johdolla. Samalla Marcosin terveydentila oli horjunut, mutta hän päätti kuitenkin kasvavan kritiikin edessä järjestää uudet presidentinvaalit vuonna 1986.
Vallankumous

Presidentinvaalit 1986 järjestettiin 7. helmikuuta ja Marcos voitti päävastustajansa Corazon Aquinon. Oppositio syytti kuitenkin Marcosia laajamittaisesta vaalivilpistä. Filippiinien katolilaisen kirkon kardinaali Jaimie Sin kääntyi Aquinon puolelle ja kirkon Radio Veritas -radioasemasta tuli tärkeä opposition äänitorvi. Myös sympatiat länsimaissa olivat kääntyneet lopullisesti Marcosia vastaan. Armeija jakautui Marcosin kannattajiin ja vastustajiin. Sadattuhannet filippiiniläiset osoittivat mieltään Marcosia vastaan. Mielenosoittajia vastassa olivat Marcosin puolella olleet sotilaat, joista osa loikkasi kapinallisten puolelle. Kapinallisiin liittyivät esimerkiksi seitsemän taisteluhelikopterin miehistöt, vaikka aluksi oli näyttänyt siltä, että ne alkaisivat tulittaa väkijoukkoja. Loppujen lopuksi väkivaltaisilta yhteenotoilta sotilaiden ja mielenosoittajien välillä vältyttiin. Osapuolten välille muodostui räjähdysherkkä pattitilanne, joka päättyi lopulta Marcosin paetessa maasta Yhdysvaltojen painostuksesta Havaijille 25. helmikuuta. Marcos vietti sittemmin loppuelämänsä maanpaossa.
Seuraukset

Marcosin paettua valtaan nousi Corazon Aquino ja maassa vallitsi ensin yleinen innostuksen ilmapiiri. Lopulta vallanvaihdos ei kuitenkaan ratkaissut maan monia ongelmia välittömästi. Esimerkiksi maauudistusta ei saatu toteutettua tyydyttävällä tavalla ja morotaustaisten muslimien sekä kommunistien sissijärjestöt jatkoivat toimintaansa epäonnistuneiden neuvottelujen jälkeen. Aquinon hallintoa vastaan tehtiin kaikkiaan seitsemän vallankaappausyritystä, jotka tukahdutettiin Yhdysvaltojen avulla. Olot rauhoittuivat jossain määrin vasta Aquinon seuraajan Fidel Ramosin valtaannousun jälkeen. Marcosin ja hänen tukijoidensa toimien aikana Filippiinien on arvioitu menettäneen miljardeja dollareja kavallusten ja korruption kautta.
Ferdinand Marcos vierailulla Yhdysvalloissa vuonna 1982.
Corazon Aquino vihitään virkaansa.
Kim Song-ae

| Kim Song-ae> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1924 Hoeryeong
Kuollut: 2010-luku
Puoliso:  Kim Il-sung
Lapset:  Kim Kyong-jin Kim Pyong-il Kim Yong-il
Kim Song-ae (kor. 김성애, McCune–Reischauer Kim Sŏng-ae; s. 1924 – k. 2010-luku) oli Pohjois-Korean johtaja Kim Il-sungin toinen vaimo Kim Jong-sukin jälkeen. Pari sai kolme lasta. Huhujen mukaan Kim Song-ae yritti ajaa omia lapsiaan edellisessä avioliitossa syntyneen Kim Jong-ilin edelle tässä kuitenkin epäonnistuen. Hän alkoi hävitä julkisuudesta 1970-luvulta lähtien ja Kim Jong-il nousi valtaan isänsä kuoleman jälkeen vuonna 1994. Kim Song-aen sittemmistä vaiheista tiedetään hyvin vähän. Hän kuoli mahdollisesti 2010-luvun alussa tai keskivaiheilla.
Elämäkerta

Kim Song-aen varhaisista vaiheista tiedetään vain vähän. Hän oli syntynyt vuonna 1924 Hän opiskeli ensin Pjongjangin naistenyliopistossa ja sittemmin Kim Il-sungin yliopistossa ja valmistui englannin kielen opinnoista. 1940-luvun loppupuolella hän alkoi työskennellä Kim Il-sungin sihteerinä. Hänen isästään tuli Korean demokraattisen kansantasavallan ministerikabinetin sihteerin neuvonantaja.
Kim Song-ae ja Kim Il-sung päätyivät suhteeseen. Täysin varmaa ei ole, milloin suhde alkoi. Pari alkoi esiintyä pariskuntana vuodesta 1953 lähtien. On kuitenkin mahdollista, että Kim Song-ae oli Kim Il-sungin rakastaja jo tämän edellisen vaimon Kim Jong-sukin eläessä. Kim Song-aen ja Kim Il-sungin avioliitto virallistettiin vasta 1960-luvulla. Rodong Sinmun mainitsee hänet ensimmäisen kerran maan ensimmäisenä vaimona syyskuussa 1965. Samalla vuosikymmenellä hänestä tehtiin myös Korean demokraattisen kansantasavallan naistenliiton keskuskomitean varapuheenjohtaja ja seuraavalla vuosikymmenellä sen varsinainen puheenjohtaja.
Kim Song-ae ja Kim Il-sung saivat kolme lasta. Kim Kyong-jin syntyi vuonna 1953, Kim Pyong-il vuonna 1955 ja Kim Yong-il vuonna 1957. Sittemmin isänsä seuraajaksi Pohjois-Korean johtajana noussut Kim Jong-il oli Kim Il-sungin poika aiemmasta avioliitosta Kim Jong-sukin kanssa. Kim Jong-ilin suhde äitipuoleensa ei ilmeisesti ollut hyvä. Huhujen mukaan Kim Song-ae yritti syrjäyttää tätä perimysjärjestyksessä oman poikansa Kim Pyong-ilin hyväksi. Kim Jong-ilin valinta alkoi kuitenkin varmistua 1970-luvulta lähtien, ja samalla Kim Song-ae alkoi jäädä arvovallassa taakse. 1980-luvulle tultaessa hän oli kadonnut julkisuudesta lähes kokonaan. Hänen viimeinen huomattava julkinen esiintyminen tapahtui Kim Il-sungin hautajaisten yhteydessä vuonna 1994. Korean demokraattisen tasavallan naistenliiton johdosta hän erosi vuonna 1998. Korkea-arvoisen Japaniin loikanneen pohjoiskorealaisen viranomaisen Hwang Jang-yopin mukaan Kim Song-ae ja hänen lapsensa muodostivat Kim Jong-ilin valtaannousun jälkeen muusta valtionjohdosta eristetyn ryhmittymän.
Kim Song-aen vetäydyttyä julkisuudesta hänen kohtalostaan liikkui erilaisia huhuja. Joskus hänen uutisoitiin elävän yksin eristettynä huvilalla Etelä-Pyeonganin maakunnassa. Radio Free Asia väitti hänen kuolleen auto-onnettomuudessa vuonna 2001, mutta vielä tämän jälkeen oli joitakin merkkejä hänen elossa olostaan. Lopulta vuonna 2018 Etelä-Korean tiedustelupalvelu uutisoi Kim Song-aeta kuolleena. Mahdollisesti Kim Song-ae oli kuollut jo 2010-luvun alussa tai keskivaiheilla.
Kiinan jääkiekkoliitto

| Chinese Ice Hockey Association |
| --- | --- |

Liittynyt IIHF:ään:  25. heinäkuuta 1963
IIHF Ranking Miehet:  26 (5.2023)
IIHF Ranking Naiset:  16 (5.2023)
Presidentti:  Wang Xuan
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinan jääkiekkoliitto (kiin.: 中国冰球协会; pinyin: Zhōngguó bīngqiú xiéhuì) on jääkiekkoa ja jääpalloa Kiinassa hallitseva järjestö. Liitto on ollut Kansainvälisen jääkiekkoliiton jäsen vuodesta 1963. Kansainvälisen jääpalloliiton jäsen se on ollut vuodesta 2010.
Maajoukkueet

Kiinan miesten jääkiekkomaajoukkue
Kiinan naisten jääkiekkomaajoukkue
Kiinan alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
Kiinan alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
Karate kesäolympialaisissa 2020 – naisten 61 kg

Naisten 61 kg painoluokka karatessa Tokion olympialaisissa 2020 kilpailtiin Nippon Budōkanilla 6. elokuuta. Kilpailu käytiin kumitessa. Kilpailuun osallistui 10 karatekaa.
Loppuottelussa serbialainen Jovana Preković ja kiinalainen Yin Xiaoyan ottelivat pisteettömästi, mutta tuomari arvioivat Prekovićin voittajaksi (hantei). Pronssia saivat Giana Lofty ja Merve Çoban.
Karsinnat

Kilpailuun osallistui yhteensä kymmenen karatekaa. Isäntämaa Japani sai yhden urheilijan suoraan olympiaturnaukseen. Neljä urheilijaa valittiin rankingin perusteella kuitenkin siten, että yhdestä maasta sai tulla korkeintaan yksi urheilija. Kolme urheilijaa valittiin karsintaturnauksen kautta. Karsintaturnaus järjestettiin Pariisissa 11. – 13. kesäkuuta 2021. Loput paikat täytettiin maanosien omien kiintiöiden kautta sekä erillisten kutsujen kautta. Kutsuja lähetettiin neljä. Afrikalla oli kolme paikkaa, Aasialla kaksi, Euroopalla kaksi, Oseanialla kaksi ja Amerikalla kolme. Amerikan ja Afrikan piti valita urheilijat siten, että kaikki kolme urheilijaa eivät saaneet olla samasta maasta.
| Karsintatapa | Ajankohta | Paikat | Karateka(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Isäntämaa |  | 1 |  Mayumi Someya (JPN) |
| Ranking | toukokuu 2021 | 4 |  Yin Xiaoyan (CHN)    Giana Lofty (EGY)    Jovana Preković (SRB)    Merve Çoban (TUR) |
| Karsintaturnaus | 11. – 13. kesäkuuta 2021 | 3 |  Btissam Sadini (MAR)    Anita Serogina (UKR)    Claudymar Garcés (VEN) |
| Maanosien omat paikat |  | 1 |  Alexandra Grande (PER) |
| Kutsut |  | 0 |  |
| Käyttämätön paikka |  | 1 |  Leïla Heurtault (FRA) |
Turnaus

Karatekat oli jaettu kahteen lohkoon, joista kummastakin kaksi parasta eteni välieriin.
Turnaus > Alkulohkot > Lohko A

| Karateka | O | V | T | P | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yin Xiaoyan (CHN) | 4 | 4 | 0 | 8 | Välieriin |
|  Merve Çoban (TUR) | 4 | 2 | 2 | 4 | Välieriin |
|  Claudymar Garcés (VEN) | 4 | 2 | 2 | 4 |  |
|  Mayumi Someya (JPN) | 4 | 1 | 3 | 2 |  |
|  Leïla Heurtault (FRA) | 4 | 1 | 3 | 2 |  |
Turnaus > Alkulohkot > Lohko B

| Karateka | O | V | TP | T | P | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Jovana Preković (SRB) | 4 | 4 | 0 | 0 | 8 | Välieriin |
|  Giana Lofty (EGY) | 4 | 3 | 0 | 1 | 6 | Välieriin |
|  Anita Serogina (UKR) | 4 | 1 | 1 | 2 | 3 |  |
|  Alexandra Grande (PER) | 4 | 1 | 0 | 3 | 2 |  |
|  Btissam Sadini (MAR) | 4 | 0 | 1 | 3 | 1 |  |
Turnaus > Mitaliottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |   |   |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  |  |
|   |   Yin Xiaoyan (CHN)  |  1  |  |  |  |  |
|   |   Yin Xiaoyan (CHN)  |  1  |  |  |   |   |
|   |   Giana Lofty (EGY)  |   1  |  |  |   |   |
|   |   Giana Lofty (EGY)  |   1  |  |  |   Jovana Preković (SRB)  |  0  |
|   |   |   |  |  |   Jovana Preković (SRB)  |  0  |
|   |   |   |  |  |   Yin Xiaoyan (CHN)  |   0  |
|   |   Jovana Preković (SRB)  |  2  |  |  |   Yin Xiaoyan (CHN)  |   0  |
|   |   Jovana Preković (SRB)  |  2  |  |  |  |  |
|   |   Merve Çoban (TUR)  |   0  |  |  |  |  |
|   |   Merve Çoban (TUR)  |   0  |  |  |  |  |
Kasvisruoka

Kasvisruoan valmistusta paprikoista ja herkkusienistä.
Kasvisruoka on ruokaa, joka valmistetaan kasviksista. Toisaalta se voidaan määritellä ruoaksi, josta puuttuu liha ja kananmuna tai liha, kananmuna ja maitotuotteet tai pelkästään maa- ja vesieläinten liha. Ensimmäistä vaihtoehtoa kutsutaan laktovegetaariseksi ruoaksi ja toista vegaaniruoaksi.
Liha ja kananmuna korvataan vegaaniruoassa tofulla, soijarouheella tai pavuilla, juusto kasvipohjaisella versiolla.
Kasvisruoan proteiinit

Joskus kasvisvaihtoehtona markkinoidun ruoan liha korvataan ruoka-aineella, joka ei sisällä juuri lainkaan proteiinia. Esimerkiksi valmiskasvishernekeitto saattaa sisältää vain herneitä, sipulia ja porkkanaa. Myös osa perinteisistä kasvisruoista, kuten kasviskeitot, sisältää hyvin vähän proteiinia mutta esimerkiksi linsseissä on paljon proteiinia.
Kasvisruoan proteiininlähteillä on mahdollista korvata eläinkunnan proteiinin ja välttämättömien aminohappojen lähteet osittain tai kokonaan. Kasvisruoan monipuolisuuteen kannattaa kiinnittää erityistä huomiota, ja esimerkiksi vegaanista ruokavaliota noudattavan kannattaa syödä päivittäin riitävästi palkokasveja tai palkokasvipohjaisia valmisteita sekä täysjyvävalmisteita. Esimerkiksi soijatuotteiden aminohappokoostumus on erinomainen. Kasviproteiineja voitaisiin hyödyntää suomalaisessa ruokavaliossa paljon enemmän sekä ympäristö- että terveysnäkökulmasta.
THL suosittelee syömään monipuolisesti kasviksia ja hedelmiä joka aterialla sekä korvaamaan lihaa erilaisilla kasviproteiinin lähteillä.
Aiheesta muualla

https://kasvisruokaaviisaasti.fi/terveellinen-kasvisruokavalio/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Terveellinen ruokavalio - THL
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Keskinenjärvi (Jämsä)

| Keskinenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°51′54″N, 25°28′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Tarvajärveen 
Järvinumero:  14.221.1.117
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,3 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,73 km  
Pinta-ala:  1,779 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinenjärvi 
Keskinenjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsänniemen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy.
Kiinan jääpallomaajoukkue

| Kiina |
| --- | --- |

Liitto:  Kiinan jääkiekkoliitto
MM-kilpailut
Esiintymiset:  4 (ensimmäiset 2015)
Paras sijoitus:  12. 2018
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiinan jääpallomaajoukkue edustaa Kiinan kansantasavaltaa kansainvälisissä jääpallokilpailuissa. Kiina osallistui ensimmäistä kertaa jääpallon MM-kilpailuihin vuonna 2015. Ensimmäisissä MM-kilpailuissaan se jätti taakseen Somalian joukkueen, ja sijoittui näin MM-kilpailujen B-ryhmässä viimeistä edelliseksi. Vuoden 2018 kotikisoissaan Kiina sijoittui B-sarjassa neljänneksi.
Menestys maailmanmestaruuskilpailuissa

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2015 15. / B-sarjan 8.  | 7 |  2  |  0  |  5  |  31  |  41  | -10 | 4 |
| 2 | 2016 16. / B-sarjan 8.  | 8 |  2  |  0  |  6  |  30  |  43  | -13 | 4 |
| 3 | 2017 17. / B-sarjan 9.  | 8 |  2  |  0  |  6  |  26  |  44  | -18 | 4 |
| 4 | 2018 12. / B-sarjan 4.  | 6 |  3  |  0  |  3  |  15  |  24  | -9 | 6 |
Kevätilta jäänlähdön aikaan

| --- | --- |
Taiteilija:  Hugo Simberg 
Päivämäärä:  1897 
Lajityyppi:  Maisemamaalaus 
Materiaali:  öljyväri ja kangas (d) 
Mitat (K × L):  27  × 37  cm 
Kokoelma:  Kansallisgalleria 
Sijainti:  Ateneum 
Inventaarionumero:  A IV 2761 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kevätilta jäänlähdön aikaan on suomalaisen taiteilijan Hugo Simbergin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1897. Kooltaan maalaus on 27×37 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.
Hugo Simberg maalasi teoksen Ruovedellä keväällä 1897. Teoksessa keväinen järven jää on muuttunut tummaksi ja vetiseksi ollen maalauksen keskeisiä elementtejä. Maalauksen etualalle luo puutiheikköinen saari linnamaisen silhuetin, samoin yksittäinen puu korostaa rannan autiutta. Simberg maalasi koko maalauksen kirkkaan keltaisella sekä mustalla; ne luovat näkymään lämpöä ja pimeyttä rinnakkain. Auringon lasku peilautuu jään pinnan lammikoista ja taempana olevan metsävaaran takaa vieden katsojan ajatukset kaukaisuuteen.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Kevätilta jäänlähdön aikaan.  (Arkistoitu – Internet Archive)