stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Robert Köbler

Robert Köbler (1912 Waldsassen – 1970) oli saksalainen urkuri. Hän opiskeli kirkkomusiikkia Leipzigissa vuosina 1931–1934. Vuosina 1935–1945 hän toimi kuoromestarina ja urkurina Löbaussa, ja vuodesta 1946 hän luennoi urkujen- ja cembalonsoitosta Leipzigissa. Hän oli vuodesta 1949 myös Leipzigin yliopiston kirkon urkurina. Kommunistihallinto kuitenkin tuhosi kirkon vuonna 1968. Köbler nimitettiin professoriksi vuonna 1956.
Köbler tuli laajalti tunnetuksi urkujensoitostaan ja improvisointitaidoistaan. Hän teki konserttikiertueita eri puolilla Eurooppaa ja myös sävelsi teoksia pianolle, uruille ja lauluäänelle.
Robert Ceder

Kaarle Robert Ceder (23. elokuuta 1874 Helsinki – 24. huhtikuuta 1942 Turku) oli suomalainen lyseon lehtori ja oppikirjojen tekijä.
Cederin vanhemmat olivat varusmestari Kaarle Oskari Ceder ja Maria Ulrika Silander. Hän pääsi ylioppilaaksi 1894 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1899 ja maisteriksi 1900. Hän suoritti 1904 kasvatusopintutkinnon ja käytännölliset opettajanäytteet.
Ceder toimi Hedengrenin kauppaopiston matematiikan ja fysiikan opettajana Helsingissä 1898–1900, Lappeenrannan yhteiskoulun matematiikan ja fysiikan opettajana 1900–1901, Turun suomalaisen klassillisen lyseon tuntiopettajana 1901-1903 sekä Turun suomalaisen reaalilyseon matematiikan ja fysiikan nuorempana ja vanhempana lehtorina 1904–1942. Ceder harrasti kvartettilaulua ja hän oli Mieskuoro Laulun Ystävien puheenjohtajana 1922–1923.
Ceder oli vuodesta 1927 kouluvirkakunnan eläkekassan johtokunnan jäsen ja vuodesta 1929 johtokunnan puheenjohtaja. Hän toimi Turun pohjoisen vaalipiirin ja Turun kaupungin keskuslautakunnan jäsenenä sekä muutamia vuosia Koulunopettajain hautauskassan johtokunnan jäsenenä ja Turun työväenopiston johtokunnan puheenjohtajana. Ceder julkaisi muutamia oppikirjoja sekä kirjoitti eri aikakauslehtiin.
Robert Ceder oli naimisissa vuodesta 1901 Ida Maria Julkusen (1882–1956) kanssa. Heidän poikansa oli lääninasessori Tauno Robert Ceder (1905–1994). Robert Ceder on haudattu Naantalin hautausmaalle.
Teoksia

Nimellä R. Ceder:
Pikalasku-opas. Otava 1916
Luvunlaskun oppikirja . oppikouluja varten. Otava 1912, uud. painos 1918, 3. painos 1925, 4. kokonaan uudistettu painos 1934
Luvunlaskun esimerkkikirja. Otava 1919, 2. painos 1921, 3. painos 1924, 4. painos 1927, 5. uud. painos 1933, 6. uud. painos 1937, 7. Bruno Malmion uudistama painos 1944, 8. painos 1948
Luvunlaskun esimerkkikirjan tulokset. Otava 1919, 2. painos 1922, 3. painos 1924, 4. painos 1926, 5. painos 1930, 6. painos nimellä Tulokset luvunlaskun esimerkkikirjan viidenteen painokseen 1933, 7. painos nimellä Luvunlaskun esimerkkikirjan tulokset : liittyy esimerkkikirjan viidenteen painokseen 1935, 8. painos nimellä Tulokset luvunlaskun esimerkkikirjan kuudenteen painokseen 1937
Viskositäts- und Schmelzpunktsbestimmungen in der Oxalsäurereihe : Beiträge zur Kenntnis der alternierenden Eigenschaften der homologen Reihen. Turun Suomalaisen Yliopiston julkaisuja. Sarja A 2, 4. Turku 1926
Tulokset luvunlaskun esimerkkikirjan uusittuun seitsemänteen painokseen. Otava 1945, 1948
Rivnen ydinvoimalaitos

Rivnen ydinvoimalan sijainti Varašissa, Rivnen alueen ja Volynian alueen rajalla, Ukrainan luoteisosassa.
Rivnen ydinvoimalaitos (ukr. Рівненьська АЕС, Rivnenska AES) on Ukrainan Rivnen alueen länsirajalla kulkevan, pienen Styrjoen äärellä, aivan Varašin kaupungin koillispuolella sijaitseva ydinvoimalaitos. Voimalaitos kantaa aluekeskuksen nimeä, vaikka Rivnen kaupunkiin on linnuntietä noin 82 kilometrin matka. Voimalaitoksen omistaa ja sen toiminnasta vastaa Ukrainan valtion Energoatom-yhtiö (ukr. Енергоа́том).
Voimalassa oli vuoden 2014 huhtikuussa toiminnassa neljä venäläisvalmisteista, painevesityyppistä reaktoriyksikköä. Ensimmäiset kaksi VVER-440-tyyppistä yksikköä kytkettiin tuotantokäyttöön vuosina 1980 ja 1981, ja kolmosyksikkö, suurempitehoinen VVER-1000 vuonna 1986. Nelosyksikön rakentaminen keskeytettiin vuonna 1990, mutta rakentamista jatkettiin vuonna 1993. Lokakuussa 2004 neljäs, VVER-1000 -tyyppinen voimalayksikkö otettiin tuotantoon. Yksiköiden nettosähkötehot ovat valmistumisjärjestyksessä 420 MW, 415 MW, 1000 MW ja 1000 MW. Koko Rivnen ydinvoimalaitoksen teho on siis 2835 megawattia.
Koska Rivnen ydinvoimalaitos ei sijaitse suuren ja kylmän vesistön äärellä, lauhdevoimalan turbiinin läpi ajetun ja paineistetun höyryn jäähdytys (tiivistys vedeksi) pitää ratkaista muuten. Siksi kuhunkin reaktoriyksikköön liittyy 1-2 lauhdutustornia.
Kansainvälisen ydinenergiajärjestö IAEA:n mukaan Ukrainan neljällä ydinvoimalaitoksella tuotettiin vuonna 2013 noin 78 000 GWh sähköä, joka oli 43,6 prosenttia Ukrainan sähköntuotannosta tuona vuonna.
Rivnen ydinvoimala.
Voimalan uusin, vuonna 2006 tuotantokäyttöön otettu  4. yksikkö.
Voimalan jäähdytystorneja.
Rivnen ydinvoimala ja sen jäähdytystornit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rivnen ydinvoimalaitos Wikimedia Commonsissa
RAES, Rivnenska atomna elektostantsija (Rivnen ydinvoimalan kotisivut) (Arkistoitu – Internet Archive) (ukrainaksi) (venäjäksi) (rnpp.rv.ua)
Säteilyturvakeskus: Lähialueiden ydinvoimalaitokset
Rockarama

| ”Rockarama” Uriah Heep |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Equator
 Julkaistu: 1985
 Tuottaja(t): Tony Platt
 Tyylilaji: rock, hard rock
 Kesto: 03.58
 Levy-yhtiö: CBS Portrait
Uriah Heepin muut singlet
| ”Stay on Top” 1983 | ”Rockarama” 1985 | ”Poor Little Rich Girl” 1985 |
Rockarama on Uriah Heepin kappale vuodelta 1985. Se julkaistiin albumilla Equator. Kappaleen tekijöiksi on merkitty yhtyeen kaikki tuolloiset jäsenet. Singlen b-puolena toimi kappale ”Backstage Girl”, joka ei kuulunut Equatorille.
Pujokolibrit

| Pujokolibrit |
| --- | --- |
 Tulipujokolibri
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Pujokolibrit Chalcostigma  Reichenbach, 1854
Katso myös
   Pujokolibrit Wikispeciesissä   Pujokolibrit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pujokolibrit (Chalcostigma) on kolibrien heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu viisi Etelä-Amerikassa elävää lajia.
Pujokolibrilajit

Rusolakkikolibri (Chalcostigma ruficeps)
Hohtopujokolibri (Chalcostigma olivaceum)
Kiiltopujokolibri (Chalcostigma stanleyi)
Viherpujokolibri (Chalcostigma heteropogon)
Tulipujokolibri (Chalcostigma herrani)
Riian vanhakaupunki

Riian vanhaakaupunkia.
Riian vanhakaupunki (latv. Vecrīga) on Riian historiallinen keskusta, joka sijaitsee Väinäjoen itäpuolella. Vanhakaupunki on kuuluisa vanhoista kirkoista ja katedraaleista, kuten Riian tuomiokirkosta ja Pyhän Pietarin kirkosta.
Vuonna 1980 Riian vanhankaupungin kadut suljettiin liikenteeltä, ja vain alueen asukkaat ja paikalliset jakeluajoneuvot olivat sallittuja vanhassakaupungissa ilman erillistä lupaa. Riian vanhakaupunki on osa Unescon maailmanperintökohteeksi luokiteltua "Riian historiallista keskustaa".
Ruutitorni Riian vanhassa kaupungissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Riian vanhakaupunki Wikimedia Commonsissa
Regina

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Regina voi tarkoittaa seuraavia asioita:
kuningatar (lat. regina), kuningaskunnan eli monarkian naispuolinen hallitsija
Regina, naisen etunimi
Regina, suomalainen naistenlehti
Regina, suomalainen elektropop-yhtye
Regina, kaupunki Kanadassa
Regina, Ruotsissa käytettävä junamalli
Regina, bosniahertsegovinalainen rockyhtye.
Regina, makeinen Fazerin Parhain makeissekoituksessa
Kino Regina, elokuvateatteri Helsingissä kirjastorakennus Oodissa
Regina-koulu, Anjalassa 1803–1931 toiminut alkeiskoulu, jonka yhteyteen perustettiin myös Suomen ensimmäinen kansankirjasto
Regina, sukunimenä:
Kristiina Regina, suomalainen Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Regina”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Rannís

Rannís on Islannin tieteen ja teknologian rahoitusorganisaatio.
Rannísin operatiivinen budjetti vuonna 2006 oli 1,7 miljoonaa euroa, ja sen tuki oli 15 miljoonaa euroa. Sitä rahoittavat opetusministeriö ja Teollisuusministeriö. Rannís työllistää 25 ihmistä.
Aiheesta muualla

Rannísin sivusto (englanniksi)
Retkikunta 17

Retkikunta 17 (engl. Expedition 17) oli Kansainvälisen avaruusaseman 17. miehistö.
Miehistö > Ensimmäinen jakso: huhtikuu 2008 - kesäkuu 2008

| Nimi | Työtehtävä | Avaruusjärjestö/organisaatio | Kotimaa |
| --- | --- | --- | --- |
| Sergei Volkov (1) | Komentaja | Roskosmos |  Venäjä |
| Oleg Kononenko (1) | Lentoinsinööri | Roskosmos |  Venäjä |
| Garrett Reisman (1) | Lentoinsinööri | NASA |  Yhdysvallat |
Miehistö > Toinen jakso: kesäkuu 2008 - lokakuu 2008

| Nimi | Työtehtävä | Avaruusjärjestö/organisaatio | Kotimaa |
| --- | --- | --- | --- |
| Sergei Volkov (1) | Komentaja | Roskosmos |  Venäjä |
| Oleg Kononenko (1) | Lentoinsinööri | Roskosmos |  Venäjä |
| Gregory Chamitoff (1) | Lentoinsinööri | NASA |  Yhdysvallat |
Numero nimen jälkeen ilmaisee henkilön avaruuslentojen määrän, tässä kuvattu lento mukaan luettuna.
Varamiehistö

| Nimi | Työtehtävä | Avaruusjärjestö/organisaatio | Kotimaa |
| --- | --- | --- | --- |
| Maksim Surajev | Komentaja | Roskosmos |  Venäjä |
| Oleg Skripotška | Lentoinsinööri | Roskosmos |  Venäjä |
| Timothy Kopra (Chamitoffin varamies) | Lentoinsinööri | NASA |  Yhdysvallat |
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kansainvälinen avaruusasema (ISS)()
Regimbald

Piispa Reginbald von Speyer.
Regimbald (k. 1039) oli Lorschin benediktiiniläisluostarin apotti ja Speyerin piispa vuodesta 1032. Hän oli aiemmin apottina Pyhien Ulrichin ja Afran luostarissa ja Ebersbergin luostarissa.
Hän on katolisten ja ortodoksien pyhimys, ja hänen muistopäivänsä on 13. lokakuuta.
Riian verikoirat

| Riian verikoirat> Hundarna i Riga |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Henning Mankell
Kieli:  ruotsi
Genre:  rikosromaani, jännitys
Julkaistu:  1992
Suomennos
Suomentaja:  Arja Gothoni
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1994
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  282
Sarja: Wallander
Edeltävä:  Kasvoton kuolema
Seuraava:  Valkoinen naarasleijona
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Riian verikoirat on ruotsalaisen Henning Mankellin kirjoittama rikosromaani, joka on toinen osa Wallander-sarjasta. Kirja on julkaistu ruotsiksi vuonna 1992. Kirjan tapahtumapaikkana on alkuvuoden 1991 Riika, jolloin Latvia kuului vielä Neuvostoliittoon. Kirjasta on tehty myös elokuva, jossa pääosaa näyttelee Rolf Lassgård.
Juoni

Ruotsin rannikolle Ystadin lähelle ajautuu kumivene, josta löydetään kuolleena kaksi latvialaista rikollista. Ystadiin tapausta saapuu tutkimaan latvialainen poliisimajuri. Hänen palattuaan Latviaan hänet kuitenkin surmataan, minkä vuoksi rikoskomisario Kurt Wallander lähetetään  Latviaan tutkimaan tapausta.
Latviassa Wallander tutustuu murhatun poliisin leskeen sekä kommunismin ja Neuvostoliiton vastaisiin toimijoihin, joiden puolella murhattu poliisimajuri on ollut. Wallander epäilee, että poliisieverstit, joiden kanssa hän työskentelee ovat sekaantunut murhaan, eikä hän tiedä keneen voi luottaa.
Rannoch Moor

Näkymä Rannoch Moorilta.
Rannoch Moor (gaeliksi Mòinteach Raineach) on soinen nummiylänkö Skotlannin Ylämailla Loch Rannochin länsipuolella. Se sijaitsee Ylämaan, Perth ja Kinrossin sekä Argyll ja Buten hallintoalueilla. Rannoch Moor on runsaan 300 metrin korkeudessa meren pinnasta, kun ympäröivät vuoret kohoavat yli 900 metriin. Ylängön poikki etelästä pohjoiseen kulkee A82-maantie ja West Highland Railway.
Don Rosan sarjakuvatarinoissa MacAnkan klaanin sukulinna Ankkapurha sijaitsee Rannochin nummella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rannoch Moor Wikimedia Commonsissa
Routalempi

Routalempi voi tarkoittaa seuraavia:
Routalempi (engl. Lovelace), hahmo animaatioelokuvissa Happy Feet (2006) ja Happy Feet 2 (2011)
Pekka Routalempi, hahmo televisiosarjassa Pasila.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Routalempi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Retkikunta 13

Retkikunta 13 (engl. Expedition 13) oli Kansainvälisen avaruusaseman 13. miehistö.
Miehistö > Ensimmäinen jakso: huhtikuu 2006 - heinäkuu 2006

| Nimi   | Työtehtävä   | Avaruusjärjestö/organisaatio   | Kotimaa   |
| --- | --- | --- | --- |
| Pavel Vinogradov (2)   | Komentaja   | Roskosmos  |  Venäjä  |
| Jeffrey Williams (2)   | Lentoinsinööri   | NASA  |  Yhdysvallat |
Miehistö > Toinen jakso: heinäkuu 2006 - syyskuu 2007

| Nimi   | Työtehtävä   | Avaruusjärjestö/organisaatio   | Kotimaa   |
| --- | --- | --- | --- |
| Pavel Vinogradov (2)   | Komentaja   | Roskosmos  |  Venäjä  |
| Jeffrey Williams (2)   | Lentoinsinööri   | NASA  |  Yhdysvallat  |
| Thomas Reiter (2)   | Lentoinsinööri   | ESA  |  Saksa |
Numero nimen jälkeen ilmaisee henkilön avaruuslentojen määrän, tässä kuvattu lento mukaan luettuna.
Varamiehistö

| Nimi   | Työtehtävä   | Avaruusjärjestö/organisaatio   | Kotimaa   |
| --- | --- | --- | --- |
| Michael Fincke (Williamsin varamies)   | Komentaja   | NASA  |  Yhdysvallat  |
| Fjodor Jurtšihin (Vinogradovin varamies)   | Lentoinsinööri   | Roskosmos  |  Venäjä  |
| Léopold Eyharts (Reiterin varamies)   | Lentoinsinööri   | ESA  |  Ranska |
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kansainvälinen avaruusasema (ISS)()
Regimini militantis Ecclesiae

(en) Fresco of Approving of bylaw of Society of Jesus depicting Ignatius of Loyola receiving papal bull Regimini militantis Ecclesiae from Pope Paul III. Fresco was made by Jan Kryštof Handke (Johann Christoph Handke) in Church of Our Lady Of the Snow in Olomouc after 1743.
Regimini militantis Ecclesiae oli paavi Paavali III:n 27. syyskuuta 1540 antama bulla, jossa hän antoi hyväksyntänsä muutamaa vuotta aikaisemmin perustetulle jesuiittaveljeskunnalle.
Veljeskunta oli perustettu kuusi vuotta aikaisemmin. Veljeskunta oli päättänyt asettua uskolliseksi suoraan paaville, mikä teki siitä poikkeuksellisen katolisten sääntökuntien joukossa. Jesuiitat eivät myöskään sitoutuneet luostarielämään.
Jesuiittaveljeskunnan perustaminen osui paavin kannalta otolliseen aikaan, sillä samaan aikaan uskonpuhdistus sai jalansijaa ympäri Eurooppaa. Jesuiitoista tulikin pian tehokas seura torjumaan reformaation leviämistä ja paavin vallan murenemista.
Jesuiitta-aiheiset artikkelit
| --- | --- |
Historia:  Jesuiittojen historia · Regimini militantis Ecclesiae
Hengellisyys:  Exercitia spiritualia · Ad maiorem Dei gloriam · Magis
Tunnettuja jesuiittoja:  Ignatius Loyola · Francisco Xavier · Peter Faber · Aloysius Gonzaga · Roberto Bellarmino · Petrus Canisius · Edmund Campion
Rannikkovesikuusi

| Rannikkovesikuusi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Ratamokasvit Plantaginaceae
Suku::  Vesikuuset Hippuris
Laji::  lanceolata
Kaksiosainen nimi
 Hippuris lanceolata  Retz. 
Synonyymit
 Hippuris × lanceolata 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rannikkovesikuusi (Hippuris lanceolata) on ratamokasveihin kuuluva monivuotinen vesikasvi. Sillä on pitkä vaakasuora juurakko, josta kasvaa pystyjä haarattomia ilmaversoja, joiden korkeus on 15–40 senttimetriä. Pienet lehdet kasvavat versossa säteittäisinä kiehkuroina; verson keskivaiheilla yhdessä kiehkurassa on tavallisesti kuusi lehteä. Lehtien muoto on kapeansuikea-kapeanvastapuikea, kärki on tylpähkö, pituus 1–2 cm ja leveys 1,5–3 millimetriä. Vähäisiksi surkastuneet kukat kasvavat lehtihangoissa. Vesikuusten määrittäminen on perustunut lehtituntomerkkeihin, joissa rannikkovesikuusi on kahden muun lajin, lamparevesikuusen (Hippuris vulgaris) ja nelilehtivesikuusen (Hippuris tetraphylla), välimuoto. Se on usein tulkittu näiden risteymäksi, mutta voidaan luokitella myös lajiksi.
Suomessa rannikkovesikuusta kasvaa koko rannikon matkalla. Se elää merenrantojen lahdissa matalassa vedessä. Kasvi luokitellaan Suomessa silmälläpidettäväksi (NT).
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Rannikkovesikuusi – Hippuris lanceolata
Kasviatlas 2020: Rannikkovesikuusen (Hippuris lanceolata) levinneisyys Suomessa
Rockdale Temple

Rockdale Temple on vanhin juutalaisseurakunta Alleghenyvuorten länsipuolella ja samalla Ohion vanhin, toiseksi vanhin aškenasiseurakunta ja yksi vanhimmista synagogista Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Amberleyssa, joka on Cincinnatin esikaupunkialuetta.
Kymmenen englantilaissyntyisen ortodoksijuutalaisen ryhmä perusti Congregation Bene Israelin vuonna 1824. Juutalaisväestön muutto Avondalen ja Walnut Hillsin lähiöihin johti Rockdale Templen rakentamiseen vuonna 1906. Uusin synagoga on rakennettu vuonna 1970.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Rengaskokki

| Rengaskokki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Merikokit Callionymidae
Suku::  Synchiropus
Laji::  ocellatus
Kaksiosainen nimi
 Synchiropus ocellatus  (Pallas, 1770) 
Katso myös
   Rengaskokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rengaskokki (Synchiropus ocellatus) on merikokkeihin kuuluva kala.
Koko ja ulkonäkö

Rengaskokki kasvaa noin kuusisenttiseksi. Sen vartalo on pyöreämuotoinen, valkoisen ja ruskean kirjava. Laajoissa huntumaisissa evissä on rengaskuvioita, joita koiras esittelee osana soidinkäyttäytymistään.
Alkuperä

Rengaskokki elää luonnossa Läntisellä Tyynellämerellä.
Käyttäytyminen

Rengaskokki tarvitsee rauhallisen akvaarion ja paljon piiloja. Se lähtee tyypillisesti liikkeelle illansuussa ja etsiskelee pikkueläimiä. Yhdessä akvaariossa voi pitää vain yhtä koirasta, mutta naaraita voi olla kaksi tai kolmekin (jos ruokaa riittää).
Ravinto

Useimmat rengaskokit syövät vain itse pyydystämiään eläviä pieneliöitä. Siksi niitä voi pitää vain kypsässä riutta-akvaariossa, eikä kovin monta samassa altaassa ettei ruoka lopu. Jotkut yksilöt saattavat huolia lihapitoisen lisäruoan, esimerkiksi massiäyriäiset.
Aiheesta muualla

Synchiropus ocellatus (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Kutuasuinen koiras pullistelemassa
Riuttonen

| Riuttonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°50′20″N, 24°14′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kolunjoen valuma-alue (35.46)
Laskuoja:  oja Välijokeen 
Järvinumero:  35.463.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  194,4 m  
Rantaviiva:  4,691 km  
Pinta-ala:  45,566 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRiuttonen 
Riuttonen on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa Kuhmosperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 46 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Kolunjoen valuma-alueella (35.46), jonka Syväjoen alueeseen (35.463) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 194,4 metriä mpy.
Radium (albumi)

| Radium Ruoska |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2005 Sundi Coop, Savonlinna
 Julkaistu: 22. maaliskuuta 2005
 Tuottaja(t): Tuomo Valtonen & Ruoska
 Tyylilaji: industrial metal
 Kesto: 43.18
 Levy-yhtiö: Kråklund
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 31.
Ruoskan muut julkaisut
| Riisu 2003 | Radium 2005 | Amortem 2006 |
Singlet albumilta Radium
 ”Tuonen viemää” Julkaistu: 2005
Radium on industrial metal -yhtye Ruoskan järjestyksessään kolmas studioalbumi. Se julkaistiin 22. maaliskuuta 2005. Kappaleesta "Tuonen viemää" on tehty video, jonka on ohjannut Henrik Mennander.
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 31.
Kappaleet

Kaikki kappaleet on säveltänyt Kai Ahvenranta ja sovittanut Ruoska.
Veriura – 4.19 (san. Ahvenranta)
Kosketa – 3.50 (san. Jouni Kuokkanen)
Käärmeenpesä – 4.57 (san. Kuokkanen)
Irti – 3.43 (san. Kuokkanen)
Tuonen viemää – 3.46 (san. Kuokkanen)
Kiiraslapsi – 3.55 (san. Ahvenranta)
Multaa ja loskaa – 3.51 (san. Kuokkanen)
Narua – 3.58 (san. Kuokkanen – Ahvenranta – Sami Karppinen)
Rumavirsi – 3.24 (san. Kuokkanen – Ahvenranta)
Herraa hyvää kiittäkää – 3.28 (san. Kuokkanen)
Isän kädestä – 4.00 (san. Ahvenranta – Karppinen)
Kokoonpano

Patrik Mennander – laulu
Anssi Auvinen – kitara
Kai Ahvenranta – kitara, ohjelmointi
Mika Kamppi – basso
Sami Karppinen – rummut, ohjelmointi
Kokoonpano > Tuotanto

Tuomo Valtonen – ohjelmointi, tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Mika Jussila – masterointi (Finnvox -studiot)
Henrik Mennander – valokuvat
Ville Salonen – kansitaide
Arviot

Desibeli.net:
Imperiumi.net:
Soundi:
Sinikka Koskela

Sinikka Koskela, oik. Kuusinen (17. maaliskuuta 1928 – 18. tammikuuta 2014) oli suomalainen sopraano-oopperalaulaja. Hän oli Suomen kansallisoopperan solisti vuosina 1955–1970 ja esiintyi sekä ooppera- että operettirooleissa.
Hän esiintyi myös elokuvissa Orpopojan valssi (1949) ja Serenaadiluutnantti (1949).
Koskelan puoliso vuodesta 1951 oli kauppaneuvos Reijo K. Kuusinen.
Riian teknillinen yliopisto

| Riian teknillinen yliopisto> Riian polyteknillinen opisto |
| --- | --- |

Perustettu:  1862
Tyyppi:  Julkinen
Opiskelijoita:  17 000
Sijainti:  Riika,  Latvia
Sivusto:  http://www.rtu.lv/
Kuva yliopiston rakennuksista vuosien 1890 ja 1900 väliltä
Riian teknillinen yliopisto (latv. Rīgas Tehniskā universitāte) on Riiassa, Latviassa sijaitseva yliopisto. Yliopisto koostuu kahdeksasta tiedekunnasta. Riian teknillisessä yliopistossa opiskelee vuosittain noin 17 000 opiskelijaa.
Historia

Riian teknillistä yliopistoa edeltänyt Riian polyteknillinen opisto perustettiin vuonna 1862. Ensimmäisen maailmansodan aikana polyteknillinen opisto siirrettiin Moskovaan. Sodan jälkeen osa tiedekunnista palasi Riikaan, ja ne liitettiin Latvian yliopistoon. Osa tiedekunnista jäi Venäjälle.
Vuonna 1958 Riian polyteknillinen opisto perustettiin uudelleen Riikaan. Vuonna 1990 opiston nimi muutettiin Riian teknilliseksi yliopistoksi.
Aiheesta muualla

Riian teknillisen yliopiston kotisivu (englanniksi)
Pyhän Menaksen katedraali

| Pyhän Menaksen katedraali Μητροπολιτικός Ναός Αγίου Μηνά |
| --- | --- |
 Pyhän Menaksen katedraali.
Sijainti:  Iraklion, Kreeta, Kreikka
Koordinaatit:  35°20′15″N, 25°07′51″E
Kirkkokunta:  Kreetan kirkko
Hiippakunta:  Kreetan arkkihiippakunta
Rakentamisvuosi:  1862–1895
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyhän Menaksen katedraali (kreik. Μητροπολιτικός Ναός Αγίου Μηνά, Mitropolitikós Naós Agíou Miná) eli Iraklionin katedraali (Μητροπολιτικός Ναός Ηρακλείου, Mitropolitikós Naós Irakleíou) on ortodoksinen kirkko Iraklionissa Kreetalla. Se on Kreetan arkkihiippakunnan katedraali eli piispanistuin ja koko Kreetan kirkon pääpaikka. Katedraali on omistettu Iraklionin suojeluspyhälle, Pyhälle Menakselle (Ágios Minás).