stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Terrijärvi (Kuhmoinen, Hämepohja)
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,4 metriä mpy. Laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja laskee 1,4 kilometrin päässä Isojärven Tohvelahteen. Laskuojan pudotus on 18,5 metriä.
Historiaa

Vuoden 1966 peruskartassa järvellä oli yksi talo ja sen yhteydessä oli peltoja. Vuoteen 1986 mennessä järvelle oli rakennettu toinen talo ja osa pelloista oli metsittynyt.
Snapphane-sissit

Kuningas Kaarle XI taistelukentällä Lundin taistelussa Skånen sodan aikana.
Snapphane-sissit eli siepposissit olivat skånelaisia talonpoikaississejä, jotka taistelivat Ruotsin armeijaa vastaan sen valloitettua Skånen, Blekingen ja Hallandin maakunnat Tanskalta vuonna 1658. Snapphane-sissitoiminta alkoi uudestaan vuosien 1675–1679 Skånen sodan yhteydessä. Skånen sotaa onkin kutsuttu myös nimellä snapphanekriget. Ruotsi käynnisti Skånessa voimakkaan ja tuloksellisen ruotsalaistamiskampanjan. Myöhemmissä 1700- ja 1800-luvun sodissa tanskalaismielistä sissiliikettä ei enää syntynyt.
Snapphaneista on 1800- ja 1900-luvuilla kirjoitettu monia romanttisia kertomuksia. Tunnetuin snapphane-aihetta suosinut kirjailija lienee Sven Edvin Salje.
Erityisesti Pohjois-Skånessa sijaitseva Göingen alue oli sissiliikkeen kannatusaluetta. Seuraavat kartat kuvaavat kahteen kihlakuntaan jaetun Göingen alueen sijaintia Skånessa.
Västra Göingen kihlakunta Skånen kartalla.
Östra Göingen kihlakunta Skånen kartalla.
Snapphane-patsas Hässleholmissa (Axel Ebbe, 1934)
Hydroksidi

Hydroksidi-ioni
Hydroksidi-ioni (OH-) on vedyn ja hapen muodostama anioni, jonka varaus on -1. Hydroksideiksi sanotaan myös ioniyhdisteitä, joissa tämä ioni on anionina.
Svante Arrhenius määritteli emäksen aineeksi, jonka vesiliuoksessa on hydroksidi-ioneja. Sellaisia olivat ennen kaikkea vesiliukoiset metallihydroksidit, kuten natriumhydroksidi (NaOH). Brønstedin happo-emästeoriassa emäs määritellään aineeksi, joka voi vastaanottaa protonin. Tämän määritelmän mukaan ei metallihydroksideja sellaisenaan pidetä enää emäksinä, mutta niissä oleva OH--ioni on voimakas emäs. Vesiliuokset, joissa hydroksidi-ioneja on enemmän kuin puhtaassa vedessä, ovat emäksisiä.
Alkalimetallien hydroksidit, esimerkiksi natrium- ja kaliumhydroksidi, liukenevat runsaasti veteen. Maa-alkalimetallien hydroksidit, esimerkiksi kalsiumhydroksidi eli sammutettu kalkki (Ca(OH)2), ovat jo selvästi niukkaliukoisempia, ja useimmat muut metallihydroksidit eivät liukene käytännöllisesti katsoen lainkaan veteen.
Pietari (nimi)

| Pietari |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  29. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  12. kesäkuuta, 25. kesäkuuta, 29. kesäkuuta, 5. lokakuuta, 21. joulukuuta
Muunnelmia:  Petteri, Petri, Pekka, Pieti, Pietu, Peetu, Piete (saameksi)
Vastineita eri kielissä:  Petar, Petrus, Peter, Pierre, Pedro, Pietro, Pjotr
Nimen alkuperä:  kivi (kreik. Petros)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pietari on suomenkielinen muoto Raamatussa esiintyvän apostoli Pietarin nimestä. Nimi on Suomessa käytössä myös suomenkielisenä miehen etunimenä, ja nimen muita muotoja esiintyy etuniminä lukuisissa eri kielissä.
Nimi juontaa kreikan kiveä merkitsevästä nimestä Petros. Petros puolestaan on käännös alkujaan arameankielisestä raamatullisesta nimestä Keefas, joka tarkoittaa kiveä. Raamatun mukaan Jeesus antoi Keefaksen nimeksi apostoli Simonille, joka suomeksi tunnetaan nimellä Pietari.
Muissa kielissä saman, alkujaan raamatullisen ja siitä kristilliseksi etunimeksi tulleen nimen muunnelmia ovat muiden muassa Petar, Petrus, Peter, Pierre, Pedro, Pietro ja Pjotr.
Historiallisista henkilöistä, kuten hallitsijoista tai kirkollisista henkilöistä, jotka ovat kantaneet jotain näistä nimimuodoista, on suomeksi usein vanhastaan käytetty nimeä Pietari, esimerkiksi Pietari Särkilahti tai Pietari Suuri.
Pietari (ven. Санкт-Петербург, Sankt-Peterburg) on myös vanha suomenkielinen nimi Venäjällä Suomen lähialueella sijaitsevalle suurkaupungille, jonka perustaja oli Venäjän keisari Pietari Suuri.
Nimen Pietari muunnelmia suomen kielessä ovat muiden muassa Petteri, Petri, Pekka, Pieti, Pietu ja Peetu.
Suomessa nimi Pietari on vuoden 2021 loppuun mennessä annettu 6 700 miehelle.
Pietarin nimipäivä on Suomessa 29. kesäkuuta, joka katolisessa pyhimyskalenterissa on apostoli Pietarin muistopäivä.
Tunnettuja Pietareita > Suomessa Pietari-nimellä tunnettuja henkilöitä

Henkilöitä, joiden nimenä alun perin on ollut jokin Pietari-nimen muunkielinen vastine, mutta joista suomen kielessä käytetään vakiintuneesti nimeä Pietari.
Tunnettuja Pietareita > Suomessa Pietari-nimellä tunnettuja henkilöitä > Raamatun henkilö

Pietari, alk. Simon, apostoli, perimätiedon mukaan ensimmäinen paavi n. 30–64
Tunnettuja Pietareita > Suomessa Pietari-nimellä tunnettuja henkilöitä > Hallitsijoita

Venäjän keisareita (ven. Пётр (Pjotr) )
Pietari I Suuri, keisari 1682–1725
Pietari II Aleksejevitš, keisari 1727–1730
Pietari III, keisari 1762
Brasilian keisareita (port. Pedro )
Pietari I, keisari 1822–1834
Pietari II, keisari 1834–1889
Portugalin kuninkaita (port. Pedro ):
Pietari I Oikeudenmukainen, kuningas 1320–1367
Pietari II Tyyni, kuningas 1683–1706
Pietari III, kuningas 1777–1786
Pietari IV Soturikuningas, kuningas 1826, sama kuin Brasilian keisari Pietari I
Pietari V Rakastettu, kuningas 1853–1861
Serbian ja Jugoslavian kuninkaita (serb. Петар, Petar )
Pietari I, Serbian kuningas 1913–1918, Jugoslavian kuningas 1918–1921
Pietari II, Jugoslavian kuningas 1941–1945
Aragonian kuninkaita (esp. Pedro )
Pietari I, kuningas 1094–1104
Pietari II, kuningas 1196–1213
Pietari III, kuningas 1276–1285
Pietari IV, kuningas 1336–1387
Pietari V 1463–1466
Kastilian kuninkaita (esp. Pedro )
Pietari I Julma, kuningas 1350–1369
Unkarin kuninkaita (unk. Péter )
Pietari, kuningas 1038–1041 ja 1044–1046
Pietari II, Bretagnen herttua
Pietari III, Aleksandrian hallitsija
Tunnettuja Pietareita > Suomessa Pietari-nimellä tunnettuja henkilöitä > Muita

Pietari Bartolomeus (k. 1099), ranskalainen ritari ja pappi, ristiretkeläinen
Pietari Brahe (1602–1680), ruotsalainen valtiomies, kreivi ja Suomen kenraalikuvernööri
Pietari Brahe vanhempi (1520–1590), ruotsalainen kreivi ja drotsi
Pietari Eksorkisti (k. 304), roomalainen eksorkisti ja marttyyri
Pietari Follingius (k. 1565), ruotsalaissyntyinen Turun ja Tallinnan piispa
Pietari Iberialainen, Petre Iberi (n. 411–491), georgialainen prinssi, teologi ja filosofi
Pietari Lombardialainen eli Petrus Lombardus (n. 1100–1160), keskiaikainen filosofi ja Pariisin piispa
Pietari Tiikkiläinen (1921–1941), inkeriläissyntyinen neuvostoliittolainen alikersantti, Neuvostoliiton sankari
Pietari Topp, Peter Jonsson Topp (1789–1869), ruotsalainen korpraali, lukkari ja pietistinen herätyssaarnaaja
Kuvitteellisia Pietareita

Pietari, Kaarina Helakisan kirjassa Pietari ja susi
Pietari Haukkala, televisiosarjassa Salatut elämät
Pikku Pietari, henkilö Simo Puupposen eli Aapelin romaanissa Pikku Pietarin piha (1958)
Pietari Peloton, hahmo Disneyn sarjakuvamaailmassa, Pelle Pelottoman isä ja ensimmäinen sudenpentu
King Fang

King Fang (jap. 牙王 (Kiba Ō)) on vuonna 1978 valmistunut anime-elokuva. Elokuvan on ohjannut Eiji Okabe. Se kertoo nuoresta koirasudesta, jonka emo on metsästyskoira ja isä sirkuksesta karannut susi. Vaikka ihmisperhe kasvattikin Fangin, se on kuitenkin villieläin ja sen kohtalo on elää luonnossa. Tarina etenee huippuunsa, kun Fang palaa sirkuksesta kotiin ja kohtaa vihollisensa, ruskeakarhun, joka on tappanut sen koko perheen.
Aiheesta muualla

Anime News Network
Vähä Oksjärvi

| Vähä Oksjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°46′53″N, 25°03′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Isoon Oksjärveen 
Järvinumero:  14.264.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,1 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,747 km  
Pinta-ala:  2,635 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä Oksjärvi 
Vähä Oksjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Okskulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Virtalanojan valuma-alueeseen (14.264) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,1 metriä mpy.
Iso Myllyjärvi (Jämsä)

| Iso Myllyjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi, Pirkanmaa
Kunnat:  Jämsä, Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°46′46″N, 24°57′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Alaiseen Myllyjärveen 
Järvinumero:  14.263.1.063
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,2 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  2,299 km  
Pinta-ala:  8,962 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Myllyjärvi 
Iso Myllyjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Pirkanmaalla Kuhmoisissa Ouninpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,0 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata ja ne ovat paikoin jyrkät. Koillisrannalla on yksi talo ja vapaa-ajan asunto. Jämsän ja Kuhmoisten välinen kunnanraja kulkee järven hanki siten, että suurin osa järvestä kuuluu Jämsään. Kuhmoisiin kuuluu vain osa järven keskiosasta ja sen itärannoista.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,2 metriä mpy. Vähä Myllyjärvi laskee sen pohjoispäähän. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja laskee 400 metrin päässä Alaiseen Myllyjärveen. Laskuojan pudotus on 6,5 metriä.
Historiaa

Vuoden 1966 peruskartassa järven koillisrannalla oli talo, jonka yhteydessä oli peltoja. Myös järven etelärannalla oli pieni pelto. Vuoteen 1981 mennessä järvelle oli rakennettu toinen talo.
Iso Oksjärvi (Jämsä)

| Iso Oksjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°46′32″N, 25°03′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Köntinjärveen 
Järvinumero:  14.264.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122 m  
Pituus:  720 m  
Leveys:  410 m  
Rantaviiva:  1,997 km  
Pinta-ala:  9,922 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Oksjärvi 
Iso Oksjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Okskulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,9 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Virtalanojan valuma-alueeseen (14.264) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122 metriä mpy.
Sulkujärvi (Kuhmoinen)

| Sulkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°45′29″N, 25°00′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Lapiojärveen
Järvinumero:  14.263.1.058
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,1 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,116 km  
Pinta-ala:  3,396 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSulkujärvi 
Sulkujärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Ouninpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi muodostuu itäisestä ja läntisestä järvenosasta. Järvenosia erottaa toisistaan kapea kannas, jonka läpi kulkee järvenosia yhdistävä lyhyt oja. Kummassakaan järvenosassa ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järven pohjoispuolella on talo ja itäisen järvenosan itärannalla on vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,1 metriä mpy. Siihen laskevat Kaakkolammi ja Pitkälammi, joka virtaa Niittulammin kautta. Järven laskuoja lähtee läntisen järvenosan luoteispäästä ja laskee Lapiojärveen 300 metrin päässä. Laskuojan pudotus on 0,1 metriä.
Historiaa

Vuosien 1966, 1981 ja 1988 peruskartoissa järvenosien välillä oli kapea salmi. Järven pohjoispuolella oli yksi talo eikä muuta asutusta ollut. Vuosien 1966 ja 1981 peruskartoissa järven pohjoisrannalla oli peltoa, mutta vuoteen 1988 mennessä pelto oli lähes täysin metsittynyt.
Braun (täsmennyssivu)

Braun (saks. ruskea) voi tarkoittaa seuraavia:
Braun, saksalainen yhtiö
Braun, henkilöitä:
Alexander Braun (1805–1877), saksalainen kasvitieteilijä
Constantin Braun (s. 1988), saksalainen jääkiekkoilija
Dieter Braun (s. 1943), saksalainen ratamoottoripyöräilijä
Eva Braun (1912–1945), Adolf Hitlerin rakastajatar ja lyhytaikainen puoliso
Friedrich Braun (1941–2025), brasilialainen koripalloilija
Gretl Braun (1915–1987), Eva Braunin sisar
Jerzy Braun (1901–1975), puolalainen poliitikko, kirjailija ja teologi
Justin Braun (s. 1987), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Karl Ferdinand Braun (1850–1918), saksalainen keksijä ja fyysikko, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
Karl Heinrich Braun (s. 1930), saksalainen katolinen arkkipiispa
Kilian Braun (s. 1987), sveitsiläinen alamäkiluistelija ja jääkiekkoilija
Lars Braun (1657–1729), ruotsalainen professori, joka toimi Turun akatemian rehtorina
Laurin Braun (s. 1991), saksalainen jääkiekkoilija
Lilian Jackson Braun (1913–2011), yhdysvaltalainen kirjailija
Marie Braun (1911–1982), alankomaalainen uimari ja olympiavoittaja
Max Braun (1883–1967), yhdysvaltalainen köydenvetäjä ja olympiamitalisti
Max Braun (1890–1951), saksalainen insinööri ja liikemies, Braun-yhtiön perustaja
Mike Braun (s. 1954), yhdysvaltalainen liikemies, republikaanipoliitikko ja senaattori
Nicholas Braun (s. 1988), yhdysvaltalainen näyttelijä
Otto Braun (1872–1955), saksalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, Preussin pääministeri
Otto Braun (1900–1974), saksalainen kommunisti, joka vaikutti Kiinassa nimellä Li De
Sabine Braun (s. 1965), saksalainen seitsenottelija
Scott Braun, "Scooter Braun" (s. 1981), yhdysvaltalainen musiikkimanageri
Sophie Braun (s. 2000), argentiinalainen jalkapalloilija
Victor Braun (1935–2001), kanadalainen oopperalaulaja
Volker Braun (s. 1939), saksalainen kirjailija
Wernher von Braun (1912–1977), saksalais-yhdysvaltalainen raketti-insinööri
Wilhelm von Braun (1813−1860), ruotsalainen upseeri, novellisti ja runoilija
Yaël Braun-Pivet (s. 1970), ranskalainen poliitikko ja Ranskan kansalliskokouksen puhemies.
Hajalan koulu

Hajalan koulun yläkoulurakennus ja päiväkoti. Rakennus valmistui vuonna 1909.
Hajalan koulun alakoulurakennus. Rakennus valmistui 1927.
Hajalan koulu on koulu Salon Halikossa Hajalassa, Saarimäen kylässä. Suuren Rantatien varrella sijaitsevassa koulussa toimivat peruskoulun 1.–6. luokat. Hajalan koulussa ovat käytössä yhdysluokat (1–2, 3–4, 5–6). Lukuvuonna 2022–2023 oppilaita on noin 40. Päiväkodissa on 14 lasta.
Koulua alettiin rakentaa joulukuussa 1908, ja syyskuussa 1909 rakennustarkastaja suoritti lopputarkastuksen. Tarkastuksessa ilmeni suuria puutteita muun muassa rakennusaineissa. Urakoitsijalle kieltäydyttiin maksamasta mitään, ennen kuin kaikki puutteellisuudet oli korjattu. Koulu kuitenkin otettiin käyttöön samana vuonna ja tarvittavat korjaukset tehtiin. Ensimmäinen koulurakennus valmistui syksyksi 1909 ja siinä oli silloin kaksi luokkahuonetta ja asunto opettajalle. Nykyisin opettajan asunnossa toimii päiväkoti.
Koulun alkuperäinen nimi oli Saarimäen koulu. Koulun johtokunta valitsi ensimmäiseksi opettajaksi Anselm Hinkan Euran kappelista. Hänen vaimostaan, Alma Hinkasta, tuli tyttöjen käsityönopettaja. Kouluun kirjoittautui ensimmäisenä lukuvuonna 47 oppilasta. Syksyllä 1920 oppilasmäärä oli kohonnut 64:ään ja koululle tarvittiin apuopettaja. Toiseksi opettajaksi valittiin Olga Kylä-Sankari Ypäjä|ltä. Myös koulupiiri tunnettiin Saarimäen koulupiirinä.
Saarimäen koulun johtokunta sijoitti tarpeellisen alakoulun lisärakennuksen syksyllä 1922 eri paikkaan kuin varsinaisen Saarimäen koulun. Vuonna 1926 suunniteltiin alakoulun rakentamista koulun yhteyteen, ja se rakennettiinkin vuonna 1927 samaan pihapiiriin. Yläkerrassa oli kaksi asuntoa, alhaalla yksi luokkahuone, ruokailutila ja liikuntasali. Pihapiirissä on myös luistelukoppi, varastorakennus ja sauna. Nykyisin koulurakennuksessa ovat opetusluokka, liikuntasali/ruokala, keittiö ja varastotiloja. Yläkerrassa on opettajainhuone ja opetukseen tarkoitettuja monikäyttöisiä tiloja.
Koululla ei enää asuta; viimeiset asukkaat lähtivät vuonna 2017.
Koulu on edelleen toiminnassa ja yksi Salon kaupungin alakouluista.
Koulurakennus toimii myös Hajalan kylän yhdistysten ja kylätoiminnan keskuksena. Hajalan kyläyhdistyksellä on toisen koulurakennuksen yläkerrassa kokoontumistila Kyläkammari. Koulun taustatukena toimii myös Hajalan koulun vanhempainyhdistys KKTK.
Hajalan päiväkoti käynnisti toimintansa Halikon kunnan aikana koulurakennuksissa vuonna 2008. Koulun tiloja järjesteltiin uudelleen ja Halikon kunta rakennutti ja saneerasi rakennukset koulu- ja päiväkotikäyttöön. Päiväkoti toimi ensin noin 22 lapsen yksikkönä, mutta Salon kaupungin vuonna 2018 teettämän korjauslaajennuksen jälkeen lapsimäärä on vakiintunut noin 14 lapsen yksiköksi.
Murtonen (Kuhmoinen)

| Murtonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°44′47″N, 25°05′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Heikjärveen 
Järvinumero:  14.264.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101 m  
Pituus:  640 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  1,687 km  
Pinta-ala:  10,108 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMurtonen 
Murtonen on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Jyrkysenkulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,1 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Rannoilla on neljä vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Jyrkysenkulman ja Hassin kylien väliseltä tieltä. Järven itärannat ovat luonnonsuojelualuetta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Virtalanojan valuma-alueeseen (14.264) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy. Siihen laskee kolme ojaa, joista yksi tuo vettä Syväjärvestä. Laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja laskee 700 metrin päässä Heikjärveen. Laskuojan pudotus on 2,9 metriä.
Historiaa

Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio, mutta sen rannoilla oli muutama pelto. Vuoteen 1986 mennessä järvelle oli rakennettu kolme taloa ja pellot olivat osin metsittyneet. Vuoden 1966 tai 1986 peruskartassa järven itäranta ei ollut vielä luonnonsuojelualuetta.
Sam Spade

| Sam Spade |
| --- | --- |

Luoja(t):  Dashiell Hammett
Näyttelijä(t):  Humphrey Bogart
Ensi- esiintyminen:  Maltan haukka
Henkilötiedot
Ammatti:  yksityisetsivä
Sukupuoli:  mies
Suhteet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sam Spade on päähenkilö Dashiell Hammettin romaanissa Maltan haukka (The Maltese Falcon, 1931) ja sen pohjalta tehdyissä elokuvissa. Romaani julkaistiin ensimmäisen kerran jatkokertomuksena Black Mask -kioskikirjallisuuslehdessä.
Sam Spade liitetään yleensä Humphrey Bogartiin, näyttelijään, joka esitti hahmoa kuuluisimmassa, vuonna 1941 valmistuneessa elokuvassa Maltan haukka. Tämä elokuva oli jo kolmas filmatisointi kirjasta. Elokuvasta kuuluisaksi tullut Bogart loi roolissa yksityisetsivän perustyypin, joka on vaikuttanut film noir -hahmoihin siitä lähtien – huolimatta siitä, että hän ei onnistunut värjäämään tukkaansa kirjan vaatimaksi vaaleaksi, häntä pidettiin liian pienenä ja tummana rooliin eikä hän ollut riittävän ”elostelija”.lähde?
George Segal esitti Sam Spade Junioria vuoden 1974 parodiassa The Black Bird.
Radiossa Sam Spadea esitti Edward G. Robinson 1943 Lux Radio Theatern tuotannossa ja Bogart itse 1946 Academy Award Theaterissa. Molemmat esitti CBS. 1946–1951 radioshow’ta kutsuttiin nimellä The Adventures of Sam Spade (esitykset ABC, CBS ja NBC), esiintyjinä Howard Duff ja myöhemmin Steve Dunne. Sarja oli tehty suurelta osin kieli poskessa.
Mpikan piiri

| Mpika |
| --- | --- |

 Mpikan piiri Muchingan maakunnassa
Valtio:   Sambia
Maakunta:  Muchingan maakunta
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Mpika
Pinta-ala:  17166,67 km²
Mpikan piiri on yksi Sambian Muchingan maakunnan kahdeksasta piiristä. Aiemmin piiri oli yksi Sambian suurimmista piireistä (noin 41000 km2), mutta vuonna 2017 siitä erotettiin Lavushimandan ja Kanchibiyan piirit, minkä myötä Mpikan piirin pinta-ala on nykyisin 17167 km2. Mpikan piirin rajanaapureita ovat Lavushimandan piiri etelässä, Shiwang'andun piiri pohjoisessa, Kanchibiyan piiri koillisessa ja Chaman piiri luoteessa sekä Itäisen maakunnan puolella sijaitsevat Lundazin ja Mambwen piirit kaakossa.
Mpikan piiri sijaitsee noin 650 km päässä valtion pääkaupungista Lusakasta ja noin 180 km päässä maakunnan pääkaupungista Chinsalista. Maanteiden lisäksi Mpikan piirin kautta kulkee rautatie ja lentokenttä sijaitsee Chibansan alueella noin 7 km päässä piirin keskushallinnosta.
Mpikan piirissä pääasialliset tulonlähteet ovat erilaisten raaka-aineiden tuotanto sekä maatalous. Piirin keskeisen sijainnin ja hyvien liikenneyhteyksien myötä alue olisi kuitenkin otollista erilaiselle teollisuudelle sekä muulle taloudelliselle toiminnalle. Maataloudessa alueen tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, kassava, durra, bataatti, hirssi ja sitrushedelmät. Yli 90% piirin maanviljelijöistä on pienviljelijöitä. Eläimistä alueella pidetään nautoja, vuohia, sikoja, lampaita sekä siipikarjaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mpikan piiri Wikimedia Commonsissa
Yltiönjärvi

| Yltiönjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°44′34″N, 25°06′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Salmijärveen 
Järvinumero:  14.264.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,7 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  430 m  
Rantaviiva:  3,175 km  
Pinta-ala:  22,057 ha  
Saaria:  1 
 fiYltiönjärvi 
Yltiönjärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Hassin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 22 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Sen kaakkoispuolelta työntyvä Yltiönniemi jakaa järven itä- ja länsiosan lähes erillisiksi järvenosiksi. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee järven itäosassa. Saari on 100 metriä pitkä, 60 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,5 hehtaaria. Saaressa on vapaa-ajan asunto. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoisranta on osittain luonnonsuojelualuetta ja itärannalla on yksi vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Virtalanojan valuma-alueeseen (14.264) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,7 metriä mpy. Siihen laskee yksi oja. Järvi laskee sen pohjoispäästä lähtevää laskuojaa pitkin Salmijärveen. Laskuojan pituus on noin kilometri ja sen pudotus on 4,0 metriä.