stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HMS Astute

| HMS Astute |
| --- | --- |
 HMS Astute palaa Clyden tukikohtaan maaliskuussa 2012.

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  BAE Systems Submarine Solutions, Barrow-in-Furness
Kölinlasku:  31. tammikuuta 2001
Laskettu vesille:  8. kesäkuuta 2007
Palveluskäyttöön:  27. elokuuta 2010
Tekniset tiedot
Uppouma:  7 000 t (pinnalla) 7 400 t (sukelluksissa)
Pituus:  97 m
Leveys:  11,3 m
Syväys:  10 m
Koneteho:  Rolls-Royce PWR2 -ydinreaktori, 600 kW MTU-dieselgeneraattori
Nopeus:  29 solmua (sukelluksissa)
Miehistöä:  98-109
Aseistus
Aseistus:  6 × 21" torpedoputkea, joihin 38 × Spearfish-torpedoa, UGM-84 Harpoon- ja Tomahawk Block IV -risteilyohjusta miinoja
HMS Astute (viirinumero S119) on Britannian kuninkaallisen laivaston Astute-luokan ydinsukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin 17. maaliskuuta 1997 BAE Systems Submarine Solutionsin telakalta Barrow-in-Furnessista. Työt aluksen valmistamiseksi aloitettiin lokakuussa 1999 telakkanumerolla 1122 ja virallisesti köli laskettiin 31. tammikuuta 2001. Alus kastettiin 8. kesäkuuta 2007 kumminaan Cornwallin herttuatar Camilla ja laskettiin vesille viikkoa myöhemmin.
Alus lähti Barrow-in-Furnessista neitsytmatkalleen 14. marraskuuta 2009 päällikkönään Andy L. Coles. Alus oli kuusi vuorokautta avomerikokeissa ennen siirtoaan uuteen kotisatamaansa Faslaneen. Testeissä havaittujen vikojen korjaamisen jälkeen alus palasi 16. helmikuuta 2010 merelle, mistä se palasi Faslaneen 26. helmikuuta. Alus teki ensimmäisen avomerisukelluksensa 18. helmikuuta, jolloin turva-aluksena oli HMS Montrose. Testien jälkeen aluksella havaitut viat viivästyttivät palvelukseenottoa. Toukokuussa alus teki ensimmäisen syväsukelluksen, jonka tulokset ovat salaisia. Oletettavasti se saavutti 600 metrin syvyyden. Lisäksi alus teki nopeuskokeet, joiden tulosten odotetaan olleen yli 30 solmua. Kesäkuussa alus oli huollettavana. Alus otettiin palvelukseen 27. elokuuta 2010.
Palvelus

Huhtikuussa 2011 aluksella sattui yhden hengen vaatinut ampumavälikohtaus Southamptonin satamassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta HMS Astute Wikimedia Commonsissa
Britit laskivat hyökkäyssukellusveneen vesille
HMS Astute viralliset laivaston sivut(englanniksi)
Astute-luokan sukellusveneet
Atheism, Morality, and Meaning

| Atheism, Morality, and Meaning |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Michael Martin
Kieli:  englanti
Genre:  filosofia
Kustantaja:  Prometheus Books
Julkaistu:  2003
ISBN:  1573929875

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Atheism, Morality, and Meaning on filosofi Michael Martinin kirja ateismista ja etiikasta. Teoksen on julkaissut Prometheus Books vuonna 2003.
Aiheesta muualla

Michael Martin: On Two Reviews of Atheism, Morality and Meaning (2003). Internet Infidels 2003.
Assuan

| Assuan  أسوان Aswān, egyptiksi Swenet, kreik>  Συήνη, Syene, kopt. Swān |
| --- | --- |
 Assuan
 Assuan  أسوان
 Koordinaatit: 24°5′20″N, 32°53′59″E 
Valtio:  Egypti
kuvernementti:  Assuanin kuvernementti
Väkiluku (2010):  543 396
Aikavyöhyke:  UTC2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Katu Assuanissa.
Assuan (arab. أسوان‎, Aswān; muinaisegyptiksi Swenet; kopt. ⲥⲟⲩⲁⲛ, Swān; kreik. Συήνη, Syene), joskus myös Aswan, on kaupunki eteläisessä Egyptissä. Kaupunki sijaitsee Niilin itärajalla lähellä ensimmäistä kataraktia. Siellä on noin 543 000 asukasta, ja se on vilkas kaupan ja matkailun keskus sekä Assuanin kuvernementin pää­kaupunki. Kaupunkiin on liitetty myös Niilissä oleva Elefantinen saari.
Kaupungin eteläpuolella on Niilin ensimmäisen kataraktin kohdalle vuosina 1899–1902 rakennettu vanha Assuanin pato sekä muutamaa kilo­metriä etelämpänä suuri, vuonna 1970 valmistunut uusi Assuanin pato.
Assuan on yksi maailman kuivimmista asutuista paikoista. Vuoden 2001 alussa edellisestä sateesta oli kulunut noin kuusi vuotta. Toukokuussa 2006 Assuanissa kuitenkin sattui ukkosmyrsky. Vähäsateisuuden vuoksi kaupungin nubialais­väestö ei aina edes pidä välttämättömänä, että asunnoissa on oltava katto.
Historia

Assuan tunnettiin antiikin aikana nimellä Swenet, ja se oli muinaisen Egyptin eteläinen raja­kaupunki. Swenetin nimi johtuu toden­näköisesti samannimisestä egyptiläisestä jumalattaresta, jonka kreikkalaiset myöhemmin samastivat synnytyksen jumalatar Eileithyiaan ja roomalaiset Lucinaan. On kuitenkin mahdollista, että nimi johtuu egyptin kielen kauppaa tarkoittavasta sanasta.
Muinainen kaupunki sijaitsi niemellä Niilin itärannalla välittömästi ensimmäisen kataraktin pohjoispuolella. Niili on vanhoista ajoista ollut purjehdus­kelpoinen suistosta Assuaniin saakka, mutta kataraktien vuoksi ei sen etelä­puolella.
Assuanin läheisyydessä sijaitsivat muinaisen Egyptin tärkeimmät kiven­louhimot, joista saatiin syeniitiksi kutsuttua graniitti­laatua. Siitä veistettiin suuret egyptiläiset patsaat ja obeliskit, ja sitä käytettiin rakennus­kivenä myös pyramidien rakentamiseen. Kiveä louhittiin Niilin molemmilta puolilta, ja suurimmasta kiven­louhimosta johti noin kuuden kilometrin pituinen tie Syenen pohjoispuolella sijainneeseen Filaihin.
Rajakaupunkina Syenellä oli myös suuri sotilaallinen merkitys, ja muinaisen Egyptin kaikkien dynastioiden sekä myös Rooman valta­kunnan aikana se oli tärkeä varuskuntakaupunki. Kaupungista kertoivat monet antiikin ajan kirjoittajat kuten Herodotos, Strabon, Stefanos Byzantionlainen, Klaudios Ptolemaios ja Plinius vanhempi, ja se mainitaan myös Vitruviuksen teoksessa Arkkitehtuurista (De architectura) sekä Itinerarium Antonini Augustissa. Egyptin eteläisenä rajana se mainitaan myös Raamatun Hesekielin kirjassa.
Useat antiikin maan­tieteilijät olivat erityisen kiinnostuneita Syenestä, koska sen uskottiin sijaitsevan tarkalleen Kravun kääntöpiirin kohdalla. Väitettiin, että keskipäivällä kesä­päivän­seisauksen aikana Aurinko paistoi sinne suoraan ylhäältä päin, taivaan korkeimmalta kohdalta eli zeniitistä. Näin ollen maahan pystysuoraan pystytetyllä kepillä ei olisi lainkaan varjoa. Tiedettiin myös, että tuohon aikaan vuodesta Auringon kuva heijastui siellä olleen kaivon veden pinnasta. Eratosthenes käytti tätä seikkaa hyväkseen määrittääkseen Maan ympärysmitan. Itse asiassa kaupunki sijaitsee hieman kääntöpiirin pohjoispuolella, 24° 5′ 23″ astetta pohjoista leveyttä. Niinpä kesäpäivänseisauksena pystysuoran kepin varjon pituus on vain 1/400 kepin pituudesta ja tuskin havaittavissa, ja Auringon kiekon pohjoisreuna on lähes suoraan ylhäälläpäin.
Assuanin kohdalla Niili on yli kahden kilometrin levyinen. Niilin alajuoksun pituus sieltä Välimereen on noin 750 kilometriä, eikä matkan varrella ole patoja tai koskia. Antiikin aikana laivamatka Assuanista Aleksandriaan kesti edullisella säällä 21–28 päivää.
Koulutus

Vuonna 1999 perustettiin Eteläisen laakson yliopisto, joka jakautuu kolmeen osastoon, jotka sijaitsevat Assuanissa, Qenassa ja Hurghadassa. Assuanissa yliopisto oli toiminut jo vuodesta 1973 saakka. Nykyään yliopiston Assuanin osastossa toimivat luonnontiedeiden, kasvastustieteiden, insinööritieteiden, taiteiden ja sosiaalitoimen tiedekunnat sekä energiainstituutti. Luonnontieteellisessä tiedekunnassa on kemian, geologian, fysiikan ja eläintieteen laitokset.
Liikenne

Assuanin läheisyydessä on Assuanin kansainvälinen lentoasema. Kaupunkiin on myös rautatie- ja linja-autoyhteys.
Kuvia

Koptilaiseen tyyliin rakennettu Arkkienkeli Mikaelin koptilainen katedraali
El-Tabian moskeija
Niililtä rautatieasemalle johtava katu
Corniche-rantakadun suuntainen katu Assuanissa
Assuan, risteilylaivojen satama Niilissä
Niili Assuanin kohdalla Elephantinen saarelta katsottuna
Niili lähellä Assuania
Assuan nähtynä ylimystön haudoilta Niilin länsipuolelta
Asteekkien filosofia

Asteekkien filosofia koostui asteekkien valtakunnassa kehittyneistä filosofisista ajatuksista, jotka olivat Amerikan mantereen kehittyneimpiä ja monilta osiltaan verrattavissa antiikin kreikkalaiseen filosofiaan. Asteekkien filosofia keskittyi dualismin ja monismin väliseen suhteeseen sekä estetiikkaan, ja asteekkiajattelijat pyrkivät vastaamaan keskeiseen kysymykseen, kuinka luonteeltaan hetkellisessä maailmassa voidaan saavuttaa henkinen tasapaino. Totuudella ja objektien arvoilla on keskeinen asema asteekkien filosofiassa.
Uskomukset

Asteekkien filosofiassa käsite teotl ymmärrettiin perustavaksi ykseydeksi, joka oli koko kaikkeuden taustalla. Teotl muodostaa ja muovaa kaikki asiat ja on niissä. Jopa päinvastaiset asiat – kuten valo ja pimeys, elämä ja kuolema – nähtiin saman ykseyden, teotlin, ilmentyminä. Usko ykseyteen, jolla oli dualistisia eli kaksijakoisia ilmentymiä, vertautuu vastaaviin dialektisen monismin mukaisiin ajatuksiin sekä länsimaisessa että itämaisessa filosofiassa.
Suhde asteekkien uskontoon

Asteekkipapeilla oli panenteistinen näkemys uskonnosta, mutta yleisesti harjoitettu asteekkien uskonto oli monijumalainen. Papit näkivät eri jumalat teotlin transsendentin ykseyden eri puolina, mutta suurten kansanjoukkojen sallittiin harjoittaa monijumalaista uskontoa ilman ymmärrystä asteekkien jumalien todellisesta ykseysluonnosta. Monien muiden uskontojen tapaan asteekkien kaikkeuskäsityksen mukaan universumi jakaantui kolmeen tasoon, joista keskimmäisenä oli ihmisten asuttamaa maa. Maan yläpuolella oli taivas ja alapuolella oli maanalinen. Taivaankansi koostui asteekkien käsityksen mukaan 13 kerroksesta, joista yksi oli niin sanottu Omeyocan, duaalisuuden kehä. Syvintä maanalaisen kolkkaa he kutsuivat Mictlaniksi, jota jumalat Mictlantecuhtli ja Mictlancihuatl hallitsivat.
Asteekit esittivät ajatuksiaan usein runomuodossa. Usein kulttuurien sisällä kehittyy uskonto vastaamattomien kysymysten vastauksiksi, mutta asteekkien kohdalla uskotaan käyneen jossakin vaiheessa niin, että rationaalinen ajattelu korvasi uskontoon vetoamisen totuuden etsimisessä.
Tietoteoria, etiikka ja estetiikka

Asteekkien ajattelussa yhtä lailla tieto, totuus, arvo, oikeudenmukaisuus kuin kauneuskin nähtiin suhteessa teotliin. Ne määriteltiin pragmaattisesti suhteessa ihmisten päämäärään, joka oli tasapainon ylläpito sekä ihmisissä itsessään että koko kaikkeudessa. Koko ihmiselämä oli tämän päämäärään toteuttamista varten.
Asteekkiajattelijat keskittyivät moraaliin tasapainon lähteenä. Maailman nähtiin olevan jatkuvassa muutoksen tilassa koko ajan muuttuvan teotlin mukana. Moraalin tehtävänä oli löytää vakaa tie elämälle muuttuvassa maailmassa. Toisaalta he hyväksyivät kuoleman ja elämän lyhyyden.
Asteekkien ajattelu näki taiteen keinona ilmaista teotlin todellista luonnetta. Taiteen katsottiin olevan hyvää, jos se jollakin tavalla edesauttoi teotlin parempaa ymmärtämistä. Asteekkien runous oli läheisissä yhteyksissä filosofiaan ja sitä käytettiin usein filosofisten ajatusten ilmaisemiseen.
Asteekkien pohtimiin kysymyksiin kuului myös se miten voidaan saada selville se, ettei kaikki ihmisen havaitsema ja kokema ole pelkkää harhaa vaan täyttä totta.
Kirjallisuutta

Leon-Portilla, Miguel: Aztec Thought and Culture: A Study of the Ancient Nahuatl Mind.  (Civilization of the American Indian Series)  University of Oklahoma Press, 1990.  ISBN 978-0-8061-2295-3
Aiheesta muualla

Maffie, James: Aztec philosophy The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Aztec philosophy
Asteekkien aurinkokiven jäljitelmä.
Käännös suomeksi
Fyle

Fyle (m.kreik. φυλή, fylē, ”heimo”, ”kansa” < φύεσθαι, fyesthai, ”olla peräisin”, ”polveutua”) tarkoitti antiikin Kreikassa heimoa. Jako fyleihin oli käytössä vanhastaan niin doorilaisilla kuin joonialaisilla alueilla. Parhaiten tunnetaan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen kymmenen Kleistheneen uudistuksessa syntynyttä fyleä, jotka olivat käytännössä äänestyspiirejä ja keskeisessä roolissa kaupungin demokratian toiminnassa. Ne jakaantuivat trittyksiin ja demoksiin.
Homeros

Ensimmäinen kirjallinen maininta fyleistä löytyy Homerokselta. Nestor ehdottaa Iliaassa Agamemnonille, että armeija tulisi järjestää fyleittäin (”heimoittain”) ja fratrioittain (”sukukunnittain”). Iliaan laivaluettelossa heimoittain järjestäytyminen mainitaan rodoslaisten ja pelasgien kohdalla. Sitä miten kansat tai kaupunkien väestö oli jaettu, ei kuitenkaan kuvata kovin tarkasti.
Doorilaiset

Doorilaisilla oli alun perin kolme fyleä: Hylleis, Dymanes ja Pamfyloi. Ne olivat käytössä monissa kaupungeissa niillä alueilla, jotka doorilaiset asuttivat. Joissakin kaupungeissa oli käytössä myös neljäs fyle ei-doorilaisille asukkaille; esimerkiksi Argoksessa sen nimi oli Hyrnathia ja Sikyonissa Aigialeia. Vanhat fylet esiintyvät Spartassa vielä Tyrtaioksen runoissa, mutta ne jäivät myöhemmin käytöstä, kun kansa jaettiin pienempiin heimoihin tai sukukuntiin.
Doorilaiset > Kreeta

Doorilaisessa Kreetassa termi fyle (tai πυλα, pyla) sai erityisen merkityksen klassisella kaudella. Fylejä oli kolme tai neljä. Joka vuosi valittiin uudet kosmoi, jotka johtivat hallintoa. Joka vuosi eri fyle sai valittavakseen kyseiset henkilöt, jotta kaikki fylet voisivat ottaa osaa vallankäyttöön samassa määrin. Kreetalaiset fylet tunnetaan muun muassa Dreroksesta ja Gortynistä.
Joonialaiset

Joonialaiset fylet tunnetaan parhaiten Ateenasta ja sitä ympäröivästä Attikan maakunnasta.
Joonialaiset > Varhaiset attikalaiset fylet

Varhaisella ajalla Attika oli jaettu neljään fyleen. Ne oli nimetty joonialaisten kantaisänä pidetyn Ionin poikien mukaan. Vanhat fylet jaettiin kolmeen fratriaan kukin. Ne koostuivat myös kolmesta trittyksestä, jotka koostuivat puolestaan neljästä naukrariasta.
| Fyle | Ionin poika | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Aigikoreis (Αἰγικορεῖς) | Aigikores | paimenet |
| Argadeis (Ἀργαδεῖς) | Argades | työläiset |
| Geleontes (Γελέοντες) | Geleon | maanviljelijät |
| Hopletes (Ὅπλητες) | Hoples | sotilaat tai käsityöläiset |
Antiikin lähteissä esiintyy myös toisenlaisia joonialaisten neljän heimon nimityksiä, kuten Kekropis, Autokhthon, Aktaia ja Paralia; Kranais, Atthis, Mesogaia ja Diakris; sekä Dias, Athenais, Poseidonia ja Hefaistias.
Fyle oli alun perin samaa juurta olleiden sukujen yhteenliittymä. Fyleä johti fylobasileus. Tämä tehtävä säilyi varsinkin uskonnollisessa merkityksessä Kleistheneen uudistuksen jälkeiselle ajalle ja klassiselle kaudelle saakka. Ateenan armeija oli järjestetty fyleittäin.
Joonialaiset > Kleistheneen fylet

Kleisthenes uudisti Ateenan järjestelmän vuonna 508 eaa. Vanhat fylet hajotettiin, ja niiden tilalle muodostettiin kymmenen uutta fyleä, jotka olivat käytännössä äänestyspiirejä, mutta perivät vanhan ”heimojen” nimen. Jokainen kymmenestä fylestä jaettiin edelleen kolmeen trittykseen eli kolmannekseen. Trittys-jako uusittiin niin, että sen perustaksi tuli Attikan jako kolmeen alueeseen: kaupunki (asty), rannikkoalue (paralia) ja sisämaa (mesogeios). Jokainen uusi fyle muodostettiin niin, että sen asukkaita asui jokaisella näistä alueista. Trittyksiä oli näin yhteensä kolmekymmentä. Kuhunkin trittykseen kuului yksi tai useampia demoksia. Yhden heimon jäsenet asuivat siis maantieteellisesti hajanaisella alueella. Demokset olivat Ateenan kaupunginosia tai eri puolilla Attikaa sijainneita kaupunkeja tai kyliä, ja korvasivat vanhat naukrariat.
Fylet oli nimetty tunnettujen heerosten mukaan. Kleistheneen kerrotaan esittäneen Delfoin oraakkelille sadan heeroksen luettelon, josta oraakkeli valitsi kymmenen. Näistä tuli fyleille nimen antaneet heerokset eli eponyymit heerokset.
Fyleille vakiintui jo varhain järjestys, jossa Erekhtheis oli ensimmäinen, Aigeis toinen ja niin edelleen, ja usein fyleihin viitataan kirjallisuudessa niiden numeroilla. Kleistheneen fylet olivat:
|  | Fyle | Eponyymi heeros |
| --- | --- | --- |
| I | Erekhtheis (Ἐρεχθηίς) | Erekhtheus |
| II | Aigeis (Αἰγηίς) | Aigeus |
| III | Pandionis (Πανδιονίς) | Pandion |
| IV | Leontis (Λεοντίς) | Leos, Orfeuksen poika |
| V | Akamantis (Ἀκαμαντίς) | Akamas, Theseuksen poika |
| VI | Oineis (Οἰνηίς) | Oineus, Pandionin avioton poika |
| VII | Kekropis (Κεκροπίς) | Kekrops |
| VIII | Hippothontis (Ἱπποθοντίς) | Hippothoon, Poseidonin ja Alopen poika |
| IX | Aiantis (Αἰαντίς) | Aias, Telamonin poika |
| X | Antiokhis (Ἀντιοχίς) | Antiokhos, Herakleen ja Medan poika |
Jokainen kymmenestä fylestä osallistui Ateenan bulen eli neuvoston toimintaan viidelläkymmenellä valtuutetulla, jolloin koko neuvostossa oli 500 jäsentä. Fylet toimivat viranhaltijoiden vaalipiireinä, muun muassa kymmenen kenraalin (strategoi) valinnassa, ja niistä tuli armeijan yksikköjen perusta. Niistä valittiin myös urheilijoita, laulajia ja tanssijoita erilaisiin juhliin.
Joonialaiset > Muut joonialaiset kaupungit

Muissa joonialaisissa kaupungeissa käytettiin osittain samaa fyle-jakoa kuin varhaiskauden Ateenassa, joskus eri nimillä tai lukumäärällä.
Athíri

| Viiniköynnös (Vitis vinifera ’Athíri’) |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Rosopsida
Lahko::  Vitales
Heimo::  Viiniköynnöskasvit Vitaceae
Suku::  Viiniköynnökset Vitis
Laji::  Viiniköynnös vinifera
Lajike::  ’Athíri’
Kolmiosainen nimi
 Vitis vinifera ’Athíri’ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Athíri (kreik. Αθήρι, myös Athéri) on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike.
Asýrtiko- ja Athíri-lajikkeista tehtyä viiniä Santorínilta.
Athíri on yksi vanhimpia kreikkalaisia lajikkeita. Sitä kasvatetaan erityisesti Egeanmeren saarilla, kuten Thíran saarella Santorínilla, sekä myös mannermaalla. Lajikkeen nimi saattaa myös tulla Thíran eli Theran saaresta, ja se on mahdollisesti peräisin jo historiallisissa lähteissä mainitun Theriaki-lajikkeen nimestä.
Athíri-rypäleet ovat suhteellisen pieniä ja viherkeltaisia. Lajike on suhteellisen helppo kasvattaa, ja sitä käytetään usein eräänlaisena ”vakuutuksena” siltä varalta, että muu sato epäonnistuu. Lajikkeesta tehdään pehmeitä ja hedelmäisiä valkoviinejä. Viinissä on suhteellisen vähän hapokkuutta ja alkoholia, joten se ei ikäänny hyvin. Athíria sekoitetaan usein samalta seudulta kotoisin olevan Asýrtikon kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Athíri Wikimedia Commonsissa
Atlas-Öljy

Ab Atlas-Öljy Oy oli alun perin Vaasassa vuonna 1910 nimellä Aktiebolaget Atlas Osakeyhtiö perustettu öljytuotteiden maahantuontia harjoittanut yritys. Yrityksen perusti vuonna 1910 Aino Gustaf Lindeman, ja se toi öljytuotteita Venäjältä ensimmäiseen maailmansotaan, vuoteen 1914 saakka.
Unionin entinen toimitusjohtaja, kauppaneuvos Erkki Kivelä hankki kaupparekisterissä 66 vuotta uinuneen yrityksen nimiinsä vuonna 1980 ja muutti sen huoltoasemaketjuksi. Kivelä toimi toimitusjohtajana vuoteen 1983 saakka. Yrityksen omistivat Suomen Kuorma-autoliitto, sen tytäryhtiö Yhteisostot Oy ja Helsingin Kuorma-autoliikennöitsijät. Ainoastaan ammattiliikennöitsijöille polttoaineita toimittaneen yhtiön tuotteet myi tukusta Teboil. Yrityksen toiminta päättyi maaliskuussa 1987, kun se myytiin Nesteelle.
Uusi Oy Atlas-Öljy Ab, joka perustettiin 29. heinäkuuta 1987 kaupparekisterimerkinnällä, harjoittaa liikkeenjohdon konsultointia ja sen yhteydet ovat Nesteen pääkonttorissa Espoossa.
Athamania

Athamania ja muut antiikin Epeiroksen alueet kartalla.
Athamania (m.kreik. Ἀθαμανία) oli antiikin aikainen alue Epeiroksen maakunnassa luoteisessa Kreikassa. Se sijaitsi Epeiroksen kaakkoisosassa Pindos-vuoriston ja Arakhthos-joen välisellä alueella.
Maantiede

Athamania käsitti sen läpi virranneen Akheloos-joen ylemmän laakson. Alue oli vuoristoista. Sen pohjoispuolella sijaitsivat Molossia ja Tymfaia, itäpuolella Thessalian Histiaiotis ja Thessaliotis, kaakkoispuolella Dolopia, eteläpuolella Amfilokhia, lounaispuolella Ambrakia ja länsipuolella Thesprotia. Usein alue luettiin Epeiroksen sijasta osaksi Thessaliaa, ja alueiden välinen raja oli epäselvä. Plinius luki Athamanian virheellisesti osaksi Aitoliaa.
Athamanian pääkaupunki ja ainoa polis eli kaupunkivaltio oli Argethia (Argithea). Alueen muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan muun muassa Krannon, Herakleia, Tetrafylia ja Theudoria, mutta niistä tiedetään vain vähän.
Historia

Athamaniaa asutti alun perin athamaanien (Athamanes, Αθαμάνες tai Athamantes, Ἀθάμαντες, yksikössä Athaman, Ἀθαμάν) heimo. Nämä kuvataan antiikin lähteissä puolibarbaarisiksi. Strabon luki athamaanit thessalialaisiksi, mutta epäili sitä, voidaanko näitä pitää helleeneinä eli kreikkalaisina.
Peloponnesolaissodan aikaan tai jälkeen heimo vaikuttaa olleen liitossa Spartan kanssa, mutta luopuneen siitä Korintin sodan aikaan vuonna 395 eaa. ja liittyneen toiselle puolelle. Vuonna 375 eaa. athamaanit liittoutuivat Ateenan kanssa. Kolmannen pyhän sodan aikaan 356–346 eaa. heimo oli Fokiin vastaisella puolella ja Lamian sodassa 323–322 eaa. Makedonian vastaisella puolella. Aristoteleen koulukunta kirjoitti 300-luvulla eaa. athamaanien valtiomuodosta oman tutkielman osaksi teosta 158 kaupungin valtiomuodot.
Athamanian nimi esiintyy ensimmäisen kerran alueen nimityksenä vasta 200-luvulla eaa. Molossikuninkaiden vallan päätyttyä kansa esiintyy itsenäisenä, ja näin heimo oli Epeiroksen heimoista viimeinen, joka sai poliittista valtaa alueella. Athamaanit ja aitolialaiset kukistivat yhdessä Oitaiaa asuttaneet ainiaanit, jonka seurauksena athamaanit levittivät alueensa Oita-vuorelle saakka. Heimo oli vahvimmillaan kuningas Amynandroksen aikaan noin 200 eaa. Tämän aikana athamaanit osallistuivat Rooman ja Makedonian välisiin niin kutsuttuihin makedonialaissotiin. Lopulta makedonialaiset alistivat kansan valtansa alle. Strabonin aikaan heimoa ei enää ollut olemassa erillisenä kansana, vaan se oli sulautunut thessalialaisiin.
Nykyinen Kentriká Tzoumérkan kunnan osa Athamanían kunnallisyksikkö on ottanut nimensä antiikin aikaisesta alueesta. Alueesta on saanut nykyisen nimensä myös siellä sijaitseva Athamaniká- eli Tzoumérka-vuori.
Athmonon

| Athmonon> Ἄθμονον.Sijainti |
| --- | --- |
 Athmonon
Koordinaatit:  38°3′19″N, 23°48′42″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Amaroúsio, Attika
Historia
Tyyppi:  demos
Perustettu:  508 eaa.
Kulttuuri:  antiikin Kreikka
Alue:  Attika
Kaupunki:  Ateena
Fyle:  Kekropis
 :  Attalis (vsta 201 eaa.)
Trittys:  mesogeios
Demonyymi:  Athmoneus (Ἀθμονεύς)
Bulen jäseniä:  6
 :  10 (vsta 307 eaa.)
 :  ei tiedossa (vsta 201 eaa.)
Aiheesta muualla
  Athmonon Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Athmonon (m.kreik. Ἄθμονον, lat. Acthmonum) eli Athmonia (Ἀθμονία) oli antiikin aikainen alun perin Kekropis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen mesogeios-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Sosimeneen ja Sosikrateen hautastele Athmononista, 300-luku eaa. Pireuksen arkeologinen museo.
Athmonon sijaitsi nykyisen Maroúsin eli Amaroúsion kaupungin paikalla. Nykyisen kaupungin nimi on peräisin Amarysiasta, joka oli antiikin aikana paikallinen Artemis-jumalattaren epiteetti. Athmononissa oli tämännimisen Artemiin pyhäkkö, ja Maroúsista on löydetty siihen viittaava piirtokirjoitus. Paikalla oli myös Afrodite Uranian temppeli.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Kekropis ja sillä oli alun perin kuusi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 201/200 eaa. Attalis-fyleen. Muutosten seurauksena demoksella oli hellenistisellä kaudella 10 bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Athmoneus (Ἀθμονεύς).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Athmonon Wikimedia Commonsissa
Kekropis-fyle
| --- | --- |
Asty:  Daidalidai · Ksypete · Melite
Paralia:  Aiksone · Halai Aiksonides
Mesogeios:  Athmonon · Epieikidai · Flya · Pithos · Sypalettos · Trinemeia