stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rauli Tuomi
Ura

Tuomi opiskeli Näyttämöopistossa vuosina 1938–1940 ja sai tämän jälkeen kiinnityksen Suomen Kansallisteatteriin, jossa hän näytteli kuolemaansa saakka. Uran alkuajat hän palveli kuitenkin rintamalla talvisodassa Taipaleenjoella ja esiintyi viihdytyskiertueilla. Jatkosodan aikana sotilasarvoltaan vänrikki Tuomi osallistui muun muassa Sortavalan valtaukseen ja haavoittui useasti.
Sodan jälkeen Tuomi nousi Kansallisteatterin tähtinäyttelijäksi. Hän tulkitsi teatterissa usein klassisten draamojen romanttisia rakastajia, kuten Romeon ja Julian miespääosan. Julian roolissa oli Eeva-Kaarina Volanen. Niin ikään Tuomen taiteellisia menestysrooleja olivat muun muassa Sapphon Phaon, Likaisten käsien Hugo, Antigonen Haimon ja Lothringenin Johannan Farwell.
Tuomi esiintyi myös kaikkiaan 24 elokuvassa. Lukuisten pikkuroolien jälkeen hän teki ensimmäisen merkittävän osansa elokuvassa Synnin puumerkki (1942). Rooli arkkitehti Kaarle Lithauna Linnaisten vihreässä kamarissa (1945) toi hänelle parhaan miespääosan Jussi-palkinnon. Toistamiseen hänelle myönnettiin Jussi-patsas kahta vuotta myöhemmin Ilmari Unhon ohjaamasta elokuvasta ”Minä elän” (1946). Palkittujen roolien myötä Tuomi oli nopeasti kasvaneen suosionsa huipulla. Hänen viimeiseksi elokuvakseen jäi Haaviston Leeni (1948).
Tuomen suurimmat elokuvaosat olivat vireeltään traagisia nuoria rakastajia tai yksinäisiä sieluja. Aikalaiskriitikot pitivät hänen näyttelemistyyliään runollisen herkkänä ja modernin eleettömänä. Tuomi itse piti nimenomaan vakavista osista, sillä omien sanojensa mukaan häntä ei ollut siunattu huumorin lahjoilla.
Kuolema

On arveltu, että nuorena koettu sota, useat haavoittumiset ja poikkeuksellisen voimakas eläytyminen kärsivän kirjailijan rooliin ”Minä elän” -elokuvassa jättivät pysyvät jäljet Tuomen mieleen. Häntä on kuvattu luonteeltaan herkäksi ja kiihkeäksi. Tuomi teki 29-vuotiaana itsemurhan jättämällä yöllä Helsingin-asuntonsa keittiössä kaasuhanan auki.
»Meillä soi puhelin aamuyöstä – Rakel soitti ja kertoi että Rauli on Marian sairaalassa. On ilmoitettava Arville ja Santalle ja sitten kiiruhdettava paikalle. Kun saavuimme, oli kaikki jo ohi – Rauli oli kuollut.» 
(Liisa Tuomi)
Vineta (Swakopmund)

| Vineta |
| --- | --- |
 Vineta
 Koordinaatit: 22°41′S, 14°32′E 
Valtio:   Namibia
Alue:  Erongo
Korkeus:  0–8 m
Aikavyöhyke:  UTC+1
Suuntanumero(t):  (0)64
Rekisterikilpi:  S
 
 www.swkmun.com.na 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Katunäkymä Vinetassa
Vineta on yksi Swakopmundin kaupunginosista Namibiassa. Tämä kaupunginosa sijaitsee kaupungin keskustan pohjoispuolella Atlantin valtamerenrannan suuntaisesti kolmen kilometrin matkalla. Se rajoittuu idässä C34-valtatiehen ja Tamariskian kaupunginosaan.
Historiaa

Vinetan rakentaminen alkoi vuonna 1952. Maisteri Marja Väisälä, Swakopmundin suomalaisen koulun opettaja, kävi ensimmäistä kertaa katsomassa Vinetan paikkaa toukokuussa 1952. Hän kirjoitti vaikutelmistaan seuraavasti:
»Vinetalle vahvistettiin asemakaava, joka näyttää aika hauskalta. Tontit ovat kolmessa linjassa, jotka noudattavat rantaviivan suuntaa. Kaupungintalossa oli kartta halukkaitten nähtävillä. Ensimmäisen linjan tontit maksoivat eniten, kolmannen linjan tontit olivat halvimpia. Muistaakseni maaliskuussa 1952 kävimme ensimmäisen kerran Vinetaa katsomassa. Näkemistä ei ollut paljoa. Pienet kivet läjissä osoittivat tonttien paikkoja. Tonttien numerot oli maalattu pieniin sementtilaattoihin. Yhdessä paikassa oli jo tiiliä ja työmiehille oli pystytetty käymälä. Muuten oli koko ‘kaupunki’ yhtä autiota aavikkoa kuin sen ympäristökin, jossa ei silmänkantamattomiin näy yhtään puuta tai pensasta, saati asumusta.»
Kun Vineta rakennettiin 1950-luvulla, se sijaitsi noin kilometrin kaupungin keskustan reunasta pohjoiseen. Vain hiekkaa oli näiden kaupunginosien välissä. 1960-luvulla tällä alueella oli myös värillisten aaltopelleistä kyhäämiä hökkeleitä, mutta 1970-luvun alussa heidät asutettiin Tamariskian uuteen kaupunginosaan hieman hökkelikylästä itään. Nykyään kaupungin keskusta, Vineta ja Tamariskia ovat kasvaneet kiinni toisiinsa.
1960-luvun lopussa Vineta laajeni hieman pohjoiseen päin. Uuden kaupunginosan nimi oli Vineta North.
Useimmat talot Vinetassa kuuluivat sisämaan valkoiselle väestölle, ja niitä käytettiin loma-asuntoina kuumana vuodenaikana, ts. vuodenvaihteen tienoilla. Nykyään Vinetassa asuu kaikkiin etnisiin ryhmiin kuuluvia ihmisiä, joskin he ovat lähinnä keskiluokkaan tai varakkaimpaan väestönosaan kuuluvia ihmisiä. Rakennusten joukossa on myös rivitaloja, kouluja ja harrastustiloja.
Swakopmundin Waterfront-kaupunginosa

Waterfront-nimistä osaa on kaavailtu v. 2002 lähtien rakennettavaksi Vinetaan. Vuonna 2004 Waterfrontista tehtiin oma kaupunginosansa, kun se oli aikaisemmin ollut osa Vinetaa. Taloudelliset vaikeudet kuitenkin siirsivät rakennustöitä vuoteen 2007 saakka. Lopulta hyväksyttiin suunnitelmat rakentaa uudisrakennuksia 16,000 m² verran. Rakennustyöt suorittaa eteläafrikkalainen Safari Developments –yhtiö, ja töiden arvo on 400–500 miljoonaa Namibian dollaria.
Suomalainen yksityiskoulu

Suomalaisia lähetystyöntekijöiden lapsia alkoi käydä koulua Swakopmundissa vuodesta 1945 lähtien, ja vuodesta 1950 lähtien heillä oli kaupungissa oma suomalainen koulunsa. Heti kun Vinetaa alettiin rakentaa, sinne alkoi myös nousta uusi rakennus tätä suomalaista koulua varten. Koulu toimi tuossa koulu/koulukoti-rakennuksessa vuodesta 1953 aina vuoteen 1989 saakka, pois lukien kouluvuosi 1986–87. Tässä koulussa oli mahdollista suorittaa kansakoulun ja keskikoulun oppimäärä ja vuodesta 1971 alkaen peruskoulun oppimäärä. Yhtä poikkeusta lukuun ottamatta kaikki oppilaat olivat Suomen lähetysseuran työntekijöiden lapsia, joiden vanhemmat työskentelivät pääasiassa Ambomaalla ja Kavangolla.
Henri Nikkanen

| Henri Nikkanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. huhtikuuta 2001 (ikä 23) Mikkeli, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Henkka
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  196 cm
Paino:  98 kg
Seura
Seura:  SaiPa
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  82
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Jukurit (SML) Pelicans (SML) Manitoba Moose (AHL)
NHL-varaus:  113. varaus, 2019 Winnipeg Jets
Henri Nikkanen (s. 28. huhtikuuta 2001 Mikkeli) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue SaiPaa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Nikkanen laukoo vasemmalta. Hän on pelannut SM-liigassa myös Jukureissa ja Pelicansissa, sekä AHL:ssä Manitoba Moosessa.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Kanada 2021 | jääkiekko |  |
Nikkanen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2021, jolloin hän voitti pronssia. Nikkanen oli nimettynä Suomen MM-kisaehdokkaaksi myös vuoden 2020 turnaukseen, mutta hän kuitenkin putosi lopullisesta kisajoukkueesta.
Nikkanen pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2018 sekä World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2017, jolloin hän jakoi kolmella osumallaan Suomen sisäisen maalipörssin voiton Anton Lundellin ja Veeti Miettisen kanssa. Nikkanen osallistui myös alle 18-vuotiaiden MM-leiriryhmään vuoden 2019 turnaukseen, mutta hän putosi kuitenkin viimeisten joukossa Suomen lopullisesta kisajoukkueesta. Yhteensä Nikkanen on pelannut 20 nuorten ja 43 poikien maaottelua. Hän on toiminut sekä Suomen alle 16- että 17-vuotiaiden maajoukkueen kapteenina.
Tuamotu

| Tuamotu |
| --- | --- |
 Tuamotun saaria ja atolleja
Maantiede
Sijainti:  18°02′27″S, 141°24′34″W
Merialue:  Tyynimeri
Saaria yht.:  78 atollia
Suurin saari:  Rangiroa
Pinta-ala:  850 km²
Valtio
Valtio:  Ranska
Territorio:  Ranskan Polynesia
Väestö
Väkiluku:  16 664 (2012)
Tärkein kieli:  tuamotu
Tuamotun lippu
Tuamotu on maailman suurin atolliketju, joka on osa Tyynellämerellä Ranskan Polynesiaa. Tuamotulla on yhteensä noin 16 600 asukasta (2012).
Tuamotulla puhutaan pääasiassa tuamotun kieltä, josta useimmilla asutetuilla saarilla on oma murteensa. Napukan saarella puhuttava murre poikkeaa muista tuamotun murteista niin paljon, että sitä pidetään joskus omana kielenään. Myös pukapukaa ja mangarevaa puhutaan jonkin verran.
Ranska on tehnyt ydinkokeita Tuamotuun kuuluvilla Mururoan ja Fangataufan saarilla.
Tuamotu jakautuu useisiin pienempiin saariryhmiin, joita ovat:
Groupe Actéon
Îles du Désappointement
Îles du Duc de Gloucester
Îles du Roi Georges
Pallisersaaret
Rajevskisaaret
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuamotu Wikimedia Commonsissa
http://www.citypopulation.de/FrPolynesia.html
Ranskan Polynesian saaret
| --- | --- |
Australsaaret:   Îles Maria  Marotiri  Raevavae  Rapa  Rimatara  Rurutu  Tubuai 
Gambiersaaret:   Akamaru  Angakauitai  Aukena  Kamaka  Kauku  Kouaku  Makapu  Makaroa  Mangareva  Manui  Mekiro  Papuri  Puaumu  Taravai  Temoe  Tokorua  Totegengie 
Marquesassaaret:   Eiao  Hatutu  Motu Iti  Motu Oa  Motu One  Nuku Hiva  Ua Huka  Ua Pu  Fatu Hiva  Fatu Huku  Hiva Oa  Moho Tani  Motu Nao  Tahuata  Terihi 
Seurasaaret:   Motu One  Bora Bora  Huahine  Maiao  Maupiti  Mehetia  Moorea  Mopelia  Raiatea  Scilly  Tahaa  Tahiti  Tetiaroa  Tupai 
Tuamotusaaret:   Ahe  Akiaki  Amanu  Anuanuraro  Anuanurunga  Fakarava  Fangataufa  Hao  Hereheretue  Hikueru  Makatea  Manihi  Mataiva  Matureivavao  Mururoa  Napuka  Nukutavake  Nukutepipi  Pinaki  Puka-Puka  Pukarua  Reao  Takapoto  Takaroa  Tematangi  Tenararo  Tenarunga  Tepoto Nord  Tepoto Sud  Tikehau  Tikei  Vahanga  Vahitahi  Vairaatea
ʿAbdullah ibn ʿAbdul-Muṭṭalib

Jumala
Jumalan ykseys
Muhammed
profeetat
Islamin viisi peruspilaria
uskontunnustus
rukous
paasto
almuvero
pyhiinvaellus
Koraani
Aleksanteri Suuri Koraanissa
Koraanin historiallis-kriittinen tutkimus
Koraanin käännökset
Luettelo Koraanin suurista
Muhammed Koraanissa
Polta Koraani -päivä
Raamattu ja Koraani
Sanaan käsikirjoitukset
Suura
Väkivalta Koraanissa
Kirjoitukset
Koraani
sunna
hadith
fiqh
šaria
Luettelo šarialain käytöstä maantieteellisesti
kalam
sira
Luettelo profeetta Muhammedin elämäkerroista
Islamin suuntaukset
sunnalaisuus
šiialaisuus
Ibadilaisuus
suufilaisuus
Ahmadiyya
Kulttuuri ja yhteiskunta
islamilainen arkkitehtuuri
islamilainen filosofia
islamilainen kalenteri
islamilainen taide
islamilainen tiede
islamilaiset pyhäpäivät
islam ja naiset
islam ja politiikka
islamin suhtautuminen muihin uskontoihin
jihad
moskeija
luettelo muslimienemmistöisistä valtioista
Muuta aiheeseen littyvää
Allah
islamin historia
islamin kritiikki
islamofobia
Historiallis-kriittinen islamin tutkimus
islam Suomessa
Šarian historia
'Abdallah tai ʿAbdullah ibn ʿAbd al-Muṭṭalib (arab. عبدالله بن عبد المطلب‎, 546–570) oli islamilaisen perimätiedon mukaan profeetta Muhammedin isä. Hän kuului Quraiš-heimoon, ja oli naimisissa Āmina bint Wahbin kanssa. Muhammedin kerrotaan olleen Abdallahin ainoa lapsi.
Historiallisuus ja nimikysymys

Varhaisin lähde, joka kertoo Abdallahista  on Ibn Ishaqin 700-luvun puolivälissä kirjoittama ja nykyään kadonnut kirja. Sen tekstejä on rekonstruoitu 800-luvulla ja 900-luvulla kirjoitettujen teosten avulla, jotka referoivat Ibn Ishaqia. Abdallahin kerrotaan kuolleen vuonna 578, mutta hänestä kirjoitetaan ensimmäisen kerran vasta vuoden 750 jälkeen. Historiakriittinen tutkimus pitää islamilaisen perimätiedon varhaista henkilögalleriaa kansanperinteen luomina kuvitteellisina hahmoina.
Volker Popp esittää otaksuman, että Muhammedin isän, Abdallahin, nimi olisi syntynyt kunnianimestä Abd Allah (suom. "Jumalan palvelija"). Se esiintyi sanan "Muhammed" jälkeen muun muassa Kalliomoskeijan friisitekstissä: muhammad(un) abd(u) llah(i) wa-rasuluh(u), joka tarkoittaa "Ylistetty on Jumalan palvelija ja hänen lähettiläänsä". Ylistetty eli muhammad ei tekstissä tarkoittaisi profeetta Muhammedia vaan Jeesusta, ja Jumalan  palvelija (Abd Allah) olisi Jeesukselle annettu kunnianimi.
Vanhassa testamentissa ”Jumalan palvelija” on Aabrahamin, Iisakin ja Jaakobin kunnianimi (5. Moos 9:27). Arabien valtakunnassa sen ensimmäistä tunnettua hallitsijaa Muawijaa kutsutaan Gadaran kylpylän piirtokirjoituksessa vuodelta 662 myös sanoilla Abd Allah. Nimi olisi nyt annettu myös Jeesukselle. Kunnianimi antoi arabimonoteismille sen kaipaaman johtoaiheen, joka erotti sen muista kristillisistä suunnista. Idea Jeesuksesta Jumalan palvelijana ei tosin ollut uusi asia vaan tuli 300-luvulla eläneeltä Aleksandrian piispa Areiokselta. Popp otaksuu, että kun Jeesuksen kunnianimi muhammad alettiin 700-luvulla ymmärtää Muhammed-nimiseksi arabiprofeetaksi, nimen jäljessä tuleva kunnianimi Abd Allah olisi alettu vastaavasti käsittää Muhammedin isännimeksi, jollainen arabian kielessä normaalisti seurasi henkilönnimeä.
Elämä > Perhetausta

Tarinoiden mukaan Abdallah syntyi Quraiš-heimoon Mekassa. Hänen isänsä oli quraish-klaanin huomattava sheikki ‘Abd al-Muṭṭalib, jolla oli kymmenen poikaa ja kuusi tytärtä. Abdallahin äiti oli Fatima bint Amr. Abdallahin veljien ja siten profeetta Muhammedin setien joukossa oli Abu Talib, jonka pojasta Ali ibn Abi Talibista tuli neljäs kalifi ja shiialaisen imaamiketjun perustaja. Toinen merkittävä veli (todellisuudessa velipuoli) oli al-Abbas, jota myöhemmin abbasidikalifit pitivät kantaisänään.
Elämä > Vähällä tulla uhratuksi

Ibn Ishaq ja Ibn Hisham kertovat Muhammedin isoisästä Abd al-Muttalibista samanlaisen tarinan kuin ensimmäinen Mooseksen kirja kertoo Abrahamista, eli kertomuksen siitä, miten tämä oli vähällä uhrata poikansa Iisakin Jerusalemissa ennen kuin Jumalan väliintulo esti asian.
Quraišlaiset olivat ahdistelleet Abd al-Muttalibia zamzam-kaivon löytämisen jälkeen ja vaativat osuutta kaivoon. Asian ratkettua Abd al-Muttalibin eduksi hän alkoi toivoa suojakseen paljon poikia. Hän vannoi, että uhraisi yhden pojista Jumalalle, jos saisi heitä  kymmenen. Näin kävi ja Abd al-Muttalib arpoi uhrattavaksi tarkoitetun pojan. Arpanuoli osui Muhammedin tulevaan isään Abdallahiin, joka oli isänsä lempilapsi. Abd al-Muttalib otti Kaaban temppelissä Isafin ja Na'ilan patsaiden edessä ison veitsen käteensä, mutta kauhistuneet quraishilaiset pysäyttivät hänet. He taivuttivat Abd al-Muttalibin pyytämään neuvoa Khaibarissa asuvalta naistietäjältä, jolla oli seuraajahenki.
Seuraajahengen neuvo oli, että pojan surmaaminen voitiin korvata verirahalla. Sen suuruus oli Mekassa kymmenen kamelia. Isän piti heittää arpaa. Jos se osui pojalle, verirahaan piti lisätä kymmenen kamelia ja heittää uudelleen arpaa. Abd al-Muttalib teki kuten neuvottiin. Arpaa heitettiin Hubalin kuvan luona ja osui ensin kymmenen kertaa pojalle, joten verirahan suuruus nousi sataan kameliin. Isoisälle se ei kuitenkaan riittänyt vaan hän halusi jatkaa, kunnes arpa osuisi vielä kerran kameleille. Hän joutui heittämään arpaa vielä kolme kertaa saadakseen tällaisen tuloksen, joten korvauksen suuruus nousi 120 kameliin. Eläimet teurastettiin ja kaupungissa kaikki saivat osallistua niiden syömiseen.
Elämä > Avioliitto

Kun uhritoimitus peruuntui Abd al-Muttalib lähti paikalta taluttaen poikaansa kädestä mennäkseen naittamaan häntä. Hän kulki – niin kerrotaan – erään naisen ohi, joka istui Kaaban temppelin luona. Nainen kysy minne Abdallah oli matkalla ja lupasi yhtä paljon kameleja kuin tämän edestä teurastettiin, jos Abdallah tulisi makaamaan hänen kanssaan. Abdallah vastasi olevansa isänsä kanssa eikä voinut jättää tätä.
Abd al-Muttalib meni klaaninjohtaja Wahb ibn Abd Manafin luo, jonka tyttärelle Aminalle Abdallah naitettiin. Väitetään, että Abdallah makasi Aminan kanssa heti naimakaupan jälkeen ja Amina alkoi odottaa Jumalan lähettilästä. Sitten Abdallah meni naisen luo, joka oli tarjoutunut hänelle. Nainen ei kuitenkaan enää ollut kiinnostunut. Hän sanoi, että valo, joka oli ollut Abdallahin kanssa oli nyt jättänyt hänet. Nainen oli kuullut kristinuskoon kääntyneeltä veljeltään, että tähän kansakuntaan oli syntyvä profeetta.
Toisen tarinan mukaan Abdallahilla olisi ollut toinenkin vaimo, joka olisi kutsunut miestään. Vaimon kiinnostuksen oli herättänyt miehen silmien välissä hehkunut valotäplä, joka oli merkki syntyvästä profeetasta. Abdallah kuitenkin kulki naisen ohitse Aminan luo. Valo siirtyi hedelmöityksen jälkeen Muhammedin äidin Aminan kohtuun.
Elämä > Kuolema

Ibn Ishaq toteaa, että Abdullah kuoli, kun Amina oli vielä raskaana.
Abdullahin uskonto

Abdullahin poika Muhammed oli profeetta, joka Mekassa alkoi julistaa islamia ympäristössä, joka Ibn Ishaqin selostuksen mukaan oli monijumalainen. Uskonnon perustajan suhde hänen omaan isäänsä voi uskonnoissa muodostua ongelmaksi, koska perustajan pyhyyttä loukkaa se, jos hänen sukujuurensa johtavat johonkin toiseen uskontoon. Juutalaisuuden kantaisänä Raamatussa on Abraham, ja Mooseksen kirjoissa isäongelma ratkaistaan vaikenemalla Abrahamin suhteestaan isäänsä. Sen sijaan rabbiininen kirjallisuus ja Koraani kuvaavat Abrahamin ja tämän isän Terahin suhdetta jopa väkivaltaisena. Koraanissa Terah lausuu: "Oletko luopunut minun jumalistani, oi Aabraham? Totisesti, ellet muuta mieltäsi, niin minä olen kivittävä sinut kuoliaaksi. Poistu luotani pitkäksi aikaa."
Islamilainen perimätieto on joutunut pohtimaan kysymystä, mihin Muhammedin isä ja isoisä uskoivat, koska he eivät olleet muslimeja. Ibn Ishaq kertoo, että kun Muhammed syntyi, hänen isoisänsä Abd al-Muttalib vei hänet Kaaban temppeliin kiittääkseen Jumalaa. Kyseinen jumala oli Mekassa palvottu Hubal. Islamilaisen perimätiedon mukaan Mekassa oli Hubalin patsas, jonka Muhammed sitten kaatoi Mekan valtauksen yhteydessä.  Voidaan myös kysyä, minkä jumalan palveluun Muhammedin isän nimi "Jumalan palvelija" oikein viittasi.
Asian ongelmallisuutta kuvaa, että Ibn Hisham kertoo 800-luvun alussa Ibn Ishaqin tarinan, mutta ei enää Ibn Ishaqin tavoin mainitse Hubalia nimeltä. Nimi Hubal palaa silti Muhammedin elämäkertaan uudelleen 900-luvun alussa, jolloin Tabari kertoo Ishaqin teokseen nojaten, että isoisä kiitti Hubalia Muhammedin syntymästä.
Myöhemmin Hubal on uudelleen voitu häivyttää taustalle. Lainoppinut mufti Muhammad Khan Qadri on kirjoittanut lyhyen kirjasen The Parents of the Prophet were Muslims (2014) todistaakseen, että myös Muhammedin isä ja äiti olivat todellisuudessa muslimeja. Qadri kirjoittaa, että väitettä siitä, että profeetan vanhemmat olisivat olleet epäuskossa, on käytetty islamin halventamiseen. Tällainen näkemys on myös omiaan heikentämään uskoa (iman). Qadri toteaa, että uskonoppineet ovat yksimielisesti kumonneet käsityksen, että Muhammedin vanhemmat olisivat olleet vääräuskoisia (kafir). Tällöin jäljelle jäisi kolme teoriaa: 1) vanhemmat olivat Abrahamin uskossa; 2) vanhemmat olivat välitilassa (Ahl al-Fatra), mikä tarkoittaa tietämättömyyttä oikeasta uskosta, tai 3) vanhemmat kuolivat tässä tilassa, mutta Profeetta herätti heidät henkiin ja siunasi heitä islamilla. Kaikissa kolmessa tapauksessa se tarkoitti, että vanhemmat pääsivät Paratiisiin.
Arkkipiispantalo

| Arkkipiispantalo |
| --- | --- |

Osoite:  Piispankatu 9
Sijainti:  I kaupunginosa, Turku
Koordinaatit:  60°27′20″N, 022°16′46″E
Rakennustyyppi:  virka-asunto
Valmistumisvuosi:  1887
Suunnittelija:  Johan Jacob Ahrenberg, Sebastian Gripenberg, Ludvig Isak Lindqvist
Omistaja:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Käyttäjä:  Turun ja Suomen arkkipiispa
Julkisivumateriaali:  rappaus
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Arkkipiispantalo on Turussa Piispankadun ja Agricolankadun kulmatontilla sijaitseva vuonna 1887 valmistunut Turun ja Suomen arkkipiispan virka-asunto. Nykyinen rakennus on kolmas samalla tontilla sijainnut piispantalo. Vuoden 2018 kesäkuusta lähtien arkkipiispan virkaa hoitanut Tapio Luoma on talon kahdestoista asukas.
Piispantalon on suunnitellut Johan Jacob Ahrenberg yhdessä Sebastian Gripenbergin ja Ludvig Isak Lindqvistin kanssa. Tontilla on myös piharakennus, joka on peräisin samalta ajalta kuin piispantalokin, se on valmistunut 1888. Puistomaista pihaa ympäröi valurauta-aita. Aikaisemmin tontti ulottui Aurajokeen asti, nykyään sen ja joen välissä on kaupungin omistama kapea puistoalue.
Tontilla on ollut piispan asunto 1720-luvulta lähtien. Asiakirjojen mukaan vuonna 1763 tontilla oli turvekattoinen talo lähellä jokea. Aivan 1800-luvun alussa Charles Bassi sai toimeksiannon suunnitella uuden residenssin, jota ei kuitenkaan silloin rakennettu. Vanha yksikerroksinen piispantalo korvattiin vuonna 1810 entisen talon paikalle rakennetulla talolla, joka säilyi Turun palosta 1827. Nykyinen rakennus valmistui 1887 ja se on rakennettu Piispankadun puoleiseen päähän tonttia. Kaksikerroksisessa talossa on sekä piipan yksityiskäytössä että virkakäytössä olevia tiloja. Talo on toisinaan avoinna yleisölle, esim. vuonna 2011 laajamittaisen remontin jälkeen.
Arkkipiispantalo, piha-rakennus, tontin puisto ja sitä ympäröivä aita on suojeltu asetuksella.
Arkkipiispa asuu talossa vuokralla, eikä Arkkipiispantalo ole virkaan liittyvä luontaisetu. Vuonna 2019 arkkipiispan palkasta pidätettiin suoraan 1109,50 € kuukaudessa vuokrana, ja vuokraisäntänä toimii Kirkon keskusrahasto. Vastaava käytäntö koskee myös muita suomalaisia evankelis-luterilaisen kirkon piispoja.
Kirjallisuutta

Paarma, Jukka: Arkkipiispantalo: historia ja asukkaat.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2015.  ISBN 978-952-222-574-0
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arkkipiispantalo Wikimedia Commonsissa
Nové Město (Praha)

Katunäkymää Nové Městossa.
Nové Město on Prahan kaupunginosa. Huolellisesti suunnitellun Uudenkaupungin perusti kuningas Kaarle IV vuonna 1348. Se oli kaksi kertaa suurempi kuin Vanhakaupunki, ja siellä asui pääasiassa kauppiaita ja käsityöläisiä. 1800-luvun loppupuolella sen ulompi linnoitus purettiin ja Uusikaupunki kehittyi nykyiseen asuunsa.
Venceslauksen aukio.
Uudenkaupungin raatihuone.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nové Město (Praha) Wikimedia Commonsissa
Kurt Barlow

| Kurt Barlow |
| --- | --- |
 Reggie Nalderin esittämä Kurt Barlow minisarjassa Salem’s Lot – kauhujen kaupunki (1979).
Luoja(t):  Stephen King
Näyttelijä(t):  Reggie Nalder (Salem’s Lot – kauhujen kaupunki) Doug Bradley (BBC:n radiokuunnelma) Rutger Hauer (Salem's Lot – kirottu kaupunki) Alexander Ward (Salem's Lot – painajainen) 
Ensi- esiintyminen:  Painajainen (1975)
Viimeinen esiintyminen:  Salem's Lot – painajainen (2024)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kurt Breichen
Status:  kuollut
Ammatti:  antiikkikauppias
Sukupuoli:  mies
Suhteet
Tutut:  Richard Straker (liikekumppani)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurt Barlow on kauhukirjailija Stephen Kingin luoma kuvitteellinen vampyyri, joka esiintyi vuoden 1975 kauhuromaanissa Painajainen ('Salem's Lot). Yhdessä liikekumppaninsa Richard Strakerin kanssa hahmo toimii tarinan antagonistina.
Esiintymiset > Musta torni

Musta torni -kirjasarjan viides osa, Callan sudet, jatkaa Isä Callahanin tarinaa Jerusalem's Lotin tapahtumien jälkeen, jonka yhteydessä Barlow mainitaan useaan otteeseen. Isä Callahan luokittee Barlowin eräänlaiseksi "ykköstyypin vampyyriksi", jotka ovat kykeneväisiä elämään vuosisatoja ja joiden voima perustuu korkeaan älyyn ja oveluuteen.
Näyttelijät

Tobe Hooperin ohjaamassa vuoden 1979 minisarjassa Barlowia näytteli Reggie Nalder, jossa hahmon ulkonäkö on paljon saanut "nosferatumaisia" vaikutteita eikä hahmon kuulla sanovan mitään. Vuoden 1994 BBC:n radiokuunnelmassa Barlowin ääninäyttelijänä toimi Doug Bradley. Mikael Salomonin ohjaamassa vuoden 2004 minisarjassa Barlowia näytteli Rutger Hauer, jossa hahmo näyttäytyy hienostuneena vanhana herrasmiehenä ja on paljon uskollinen kirjaversiolle. Vuoden 2024 elokuvasovituksessa Barlowia näyttelee Alexander Ward.