stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harjukylä (Riihimäki)

| Harjukylä |
| --- | --- |
Kaupunki:  Riihimäki
Kaupunginosa nro:  1.
Väkiluku:  1 317 (2015)
Postinumero(t):  11100
Lähialueet:  Suokylä, Koivistonmäki, Hirsimäki, Uramo, Petsamo
Harjukylä on Riihimäen 1. kaupunginosa. Se on yksi ensimmäisistä Riihimäen kaupunginosista, jotka asemakaavoitettiin 1925. Kaupunginosa sijaitsee harjulla, joka on ensimmäisen ja toisen salpausselän välinen päämoreeni, joka syntyi noin 12 000 vuotta sitten. Harjun lakea pitkin kulkee myös valtakunnallinen vedenjakaja. Harjukylässä on niin omakotitalo- kuin kerrostaloasutusta. Asukasluku oli vuonna 2015 noin 1 317.
Harjukylässä sijaitsee Riihimäen urheilupuisto sekä sen alueella olevat uimahalli, maauimala, urheilutalo ja vesitorni Vesilinna. Harjukylässä sijaitsevat myös Allinna ja Riihimäen terveyskeskuksen rakennus.
HMAS Ballarat (FFH 155)

| HMAS Ballarat |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Tenix Defence Systems, Williamstown
Kölinlasku:  4. elokuuta 2000
Laskettu vesille:  25. toukokuuta 2002
Palveluskäyttöön:  26. kesäkuuta 2004
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 600 t (max)
Pituus:  118 m
Leveys:  14,8 m
Syväys:  4,35 m
Koneteho:  1 × GE LM2500 -kaasuturbiinimoottori, 30 000 hv 2 × MTU 12V 1163 -dieselmoottoria, 8 840 hv
Nopeus:  27 solmua
Miehistöä:  177
Aseistus
Aseistus:  1 × 5″/54 Mk 45 Mod 2 -tykki 2 × Harpoon-merimaaliohjusten neliohjuksista laukaisualustaa 1 × Mk41 Mod 5 VLS -laukaisualusta Sea Sparrow- ja ESSR-ohjuksille 2 × kolmiputkista 324 mm Mk 32 Mod 5 -torpedoputkea 1 × S-70B-2 Seahawk -helikopteri
HMAS Ballarat (viirinumero FFH 155) on Australian laivaston Anzac-luokan helikopterifregatti.
Valmistus

Alus tilattiin Tenix Defence Systemsiltä ja sen köli laskettiin 4. elokuuta 2000. Alus laskettiin vesille 25. toukokuuta 2002 ja se otettiin palvelukseen 26. kesäkuuta 2004.
Palvelus

Alus on palveluksessa vuonna 2017.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta HMAS Ballarat (FFH 155) Wikimedia Commonsissa
Anzac-luokan fregatit
| --- | --- |
Australian laivasto:  HMAS Anzac - HMAS Arunta - HMAS Warramunga - HMAS Stuart - HMAS Parramatta - HMAS Ballarat - HMAS Toowoomba - HMAS Perth
Uuden-Seelannin laivasto:  HMNZS Te Kaha - HMNZS Te Mana
Hallinnon opiskelijaedustaja

Hallinnon opiskelijaedustaja tarkoittaa yliopiston tai ammattikorkeakoulun päättävässä elimessä, esimerkiksi hallituksessa, kollegiossa tai tiedekuntaneuvostossa oppilaitoksen opiskelijoiden piiristä valittua jäsentä. Hallinnon opiskelijaedustajista käytetään yleisesti lyhennettä halloped tai hallopedi.
Hallinnon opiskelijaedustajista määrätään vuonna 2009 voimaan tulleessa yliopistolaissa, jonka mukaan hallituksessa, kollegiossa sekä tiedekuntien tai vastaavantasoisten yksiköiden päättävissä elimissä "tulee olla edustettuina seuraavat yliopistoyhteisön ryhmät: 1) yliopiston professorit; 2) muu opetus- ja tutkimushenkilöstö sekä muu henkilöstö; 3) opiskelijat." Hallinnon opiskelijaedustajat ovat toimielimien tasavertaisia jäseniä ja käyttävät siten julkista valtaa osana lakisääteistä tehtäväänsä toteuttavaa yliopistoa.
Hallinnon opiskelijaedustajat toimivat hallintoelimissä opiskelijanäkökulman asiantuntijoina.
Kolmikanta

Suomalaisiin yliopistoihin vakiintui vuoden 1991 yliopistolain myötä niin sanottu hallinnon kolmikanta, eli periaate, jonka mukaan yliopistojen hallintoelimissä ovat edustettuina kolme keskeistä yliopistolaisten ryhmää eli professorit, muu henkilöstö sekä opiskelijat. Vuoden 2009 yliopistolaissa kolmikannan suhteet eivät enää ole absoluuttiset, vaan laki antaa yliopistoille vallan itse määritellä ryhmien koon. Kuitenkin laki määrää, että mistään ryhmästä ei voi olla yli puolet toimielimen kokonaisjäsenmäärästä. Kolmikannan suhteista määrätään yliopistoissa johtosäännöillä.
Kolmikannan toimivuuden kannalta on keskeistä, että päätösvaltaa käyttävät kolmikantaiset, edustukselliset elimet eivätkä yksittäiset henkilöt. Niinpä keskusjohtoisuuden lisääntyminen 2009 yliopistolakiuudistuksen seurauksena on nähty opiskelijoiden parissa uhkana kolmikantaperiaatteelle.
Aiheesta muualla

Yliopistolaki
HYYn Hallopedwiki[vanhentunut linkki]
Hans Lund

| Hans Lund> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Pokerinpelaaja
WSOP-voitot:  2
WSOP-rahasijat:  22
WPT-voitot:  0
EPT-voitot:  0
Turnausansiot (USD):  2 905 775
Päivitetty:  7. marraskuuta 2009
Hans ”Tuna” Lund (23. syyskuuta 1950 – 6. marraskuuta 2009) oli yhdysvaltalainen pokeriammattilainen.
Lund aloitti turnauspokerin vuonna 1977 ja voitti World Series of Pokerin (WSOP) 1 500 dollarin no limit hold'em -turnauksen vuonna 1978. Vuosikymmentä myöhemmin hän oli toinen samassa turnauksessa vuoden 1988 WSOP:ssa.
Vuonna 1990 WSOP:n pääturnauksessa hän pääsi aina lopun kaksinpeliin asti, jossa hävisi Mansour Matloubille. Oltuaan johdossa, hän meni all-in A9-kädellä Matloubin kymppiparia vastaan. Turnilla tuli ässä, mutta riverin kymppi vei potin Matloubille. Myöhemmin peli päättyi Matloubin kuutosparilla Lundin nelosparia vastaan. Lund oli rahoilla myös WSOP:n vuosien 1991 (19.) ja 1992 (kolmas) pääturnauksessa.
Lund voitti toisen WSOP-rannekkeensa 1 500 dollarin Ace to Five Draw -turnauksessa vuonna 1996.
Lund lopetti säännöllisen turnauspelaamisen vuonna 1997, mutta senkin jälkeen pelasi sijoittuen useasti rahasijoille muun muassa WSOP- ja WPT-turnauksissa. Lund kuoli syöpään 59-vuotiaana marraskuussa 2009. Siihen mennessä hän oli ansainnut pokerilla liki kolme miljoonaa dollaria.
Aiheesta muualla

Hans Lund The Hendon Mob Poker Databasessa (englanniksi)
CardPlayer.com:n artikkeli (luettu 12.3.2007)
HMAS Australia (1911)

| HMAS Australia |
| --- | --- |
 HMAS Australia vuonna 1914.

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John Brown and Company, Clydebank
Kölinlasku:  26. kesäkuuta 1910
Laskettu vesille:  25. lokakuuta 1911
Palveluskäyttöön:  21. kesäkuuta 1913
Poistui palveluskäytöstä:  12. joulukuuta 1921
Loppuvaihe:  upotettu 12. huhtikuuta 1924
Tekniset tiedot
Uppouma:  18 797 t (standardi) 22 485 t (kuormattu)
Pituus:  179,8 m
Leveys:  24,4 m
Syväys:  9,2 m
Koneteho:  44 000 shp
Nopeus:  25 solmua
Miehistöä:  820
Aseistus
Aseistus:  8 × BL 12″ (304,8 mm) Mk X -tykkiä kaksoistorneissa 16 × BL 4″ (101,6 mm) Mk VII -tykkiä yksiputkisina asennuksina 4 × QF 3 naulan kunnialaukaustykkiä 2 × 18″ torpedoputkea
HMAS Australia (viirinumerot C6, 09 ja 81) oli Australian kuninkaallisen laivaston Indefatigable-luokan taisteluristeilijä, joka oli valmistettu suojaamaan Britannian imperiumia. Alus  oli Australian laivaston lippulaiva ja samalla ainoa Australian laivastossa palvellut raskas taisteluyksikkö.
Valmistus

Australian hallitus tilasi 1909 aluksen Clydebankistä John Brown and Companyltä, missä köli laskettiin 26. kesäkuuta 1910. Alus laskettiin vesille 25. lokakuuta 1911 kumminaan Australian Lontoossa toimineen edustajan ja entisen pääministerin Sir George Reidin puoliso ja valmistui 21. kesäkuuta 1913.
Aluksen tykistön, torpedoaseistuksen ja konehuoneen läpäistyä vastaanottotestit Australia liitettiin  21. kesäkuuta 1913 Portsmouthissa Australian laivastoon ensimmäisenä päällikkönään Britannian kuninkaallisen laivaston komentaja Stephen H. Radcliffe. Kaksi päivää myöhemmin kontra-amiraali George Edwin Patey nosti lippunsa aluksella, kun hänet oli valittu Australian laivaston komentajaksi.
Palvelus

Alus lähti 21. heinäkuuta Portsmouthista Australiaan vastavalmistuneen risteilijän HMAS Sydneyn kanssa. Ne vierailivat matkalla Kapkaupungissa ja kohtasivat 4. lokakuuta merellä ennen saapumistaan Sydneyyn muut Australian laivaston alukset, eli risteilijät HMAS Melbournen, Sydneyn ja HMAS Encounterin sekä hävittäjät HMAS Warregon, HMAS Parramattan ja HMAS Yarran. Ensimmäisenä palvelusvuotenaan alus vieraili lukuisissa Australian rannikkokaupungeissa.
Ensimmäisen maailmansodan alkaessa Australia sai tehtäväkseen Tyyneltämereltä poistuvan Saksan keisarikunnan laivaston Itä-Aasian laivueen etsimisen ja tuhoamisen. Alus joutui kuitenkin toistuvasti osallistumaan Saksan Uudella-Guinealla ja Samoalla olleiden Tyynenmeren alusmaiden valtaamiseen, mikä esti laivasto-osaston tehokkaan etsimisen ennen Coronelin ja Falklandinsaarten taisteluita, joista jälkimmäisessä laivue tuhoutui.
Tyynenmeren alueen varmistamisen jälkeen alus liittyi Pohjanmeren operaatioihin, jotka sisälsivät pääasiassa partiomatkoja ja harjoittelua. Alus oli mukana laivaston ilma-aseen kehittelyssä, ja 11 sen miehistöstä osallistui Zeebruggeen tehtyyn iskuun. Alus oli Skagerrakin taistelun aikana telakalla kolaroituaan sisaraluksensa HMS New Zealandin kanssa. Alus käytti sodan aikana pääaseitaan ainoastaan kahdesti. Ensimmäisen kerran tammikuussa 1915 tuhotessaan saksalaisen kauppalaivan ja toisen kerran joulukuussa 1917 oletettuun sukellusveneeseen.
Sodan päätyttyä paluumatkalla Australiaan aluksen miehistö nousi kapinaan, kun pyyntö loman pidentämisestä Fremantlessa evättiin. Muina syinä olivat vähäiset sota-ajan lomat, palkanmaksuongelmat sekä Britannian laivaston henkilöstön suosiminen australialaisten kustannuksella.
Alus siirrettiin ensin koululaivaksi ja lopulta vuonna 1921 reserviin sodanjälkeisten lamavuosien budjettileikkausten seurauksena. Washingtonin laivastosopimus edellytti aluksen romuttamista osana Britannian supistamistoimia, joten alus upotettiin 1924 Sydney Headsin edustalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta HMAS Australia (1911) Wikimedia Commonsissa
Indefatigable-luokan taisteluristeilijät
Gustaf Heinricius

Gustaf Heinricius.
Gustaf Heinricius (10. elokuuta 1853 Viipuri – 1. toukokuuta 1915 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, Helsingin yliopiston professori ja kulttuurihistorioitsija.
Henkilöhistoria

Heinriciuksen vanhemmat olivat kunnallispormestari Johan Gustaf Heinricius ja Eugenie Barck. Hänen veljensä Ivar Heinricius yleni kenraalimajuriksi Venäjän keisarillisessa armeijassa. Gustaf Heinricius pääsi ylioppilaaksi Viipurin yläalkeiskoulusta 1870 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1874, maisteriksi 1877, lääketieteen kandidaatiksi 1877, lääketieteen lisensiaatiksi 1881 sekä lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1883.
Heinricius oli Helsingin yleisen sairaalan synnytysosaston apulaislääkärinä 1881–1882 ja 1883–1884. Hän toimi Helsingin yliopiston lapsenpäästöopin dosenttina 1884–1890 sekä lapsenpäästöopin ja lastentautiopin professorina 1890–1915. Heinricius oli perustamassa 1892 Pohjoismaiden kirurgian yhdistystä ja oli sen hallituksen jäsen. Heinricius oli Nouvelles archives d'obstétrique et de gynécologie-aikakauskirjan toimittajana 1886-1895, La gynécologie-aikakuskirjan toimittajana 1896–1915, Wienissä ilmestyneen Gynaecologische Rundschaun yhtenä julkaisijana 1907–1914 sekä Kätilölehden toimittajana 1896–1914. Hän oli myös Suomen lääkäriseuran puheenjohtajana 1893.
Gustaf Heinricius oli naimisissa vuodesta 1888 Inga Helena Tolletin kanssa.
Teoksia

Om endometritis fungosa, väitöskirja.  1882
Om pannlägen och pannförlossningar, väitöskirja.  1883
Experimentelle und klinische Untersuchungen über Cirkulations- und Respirationsverhältnisse der Mutter und Frucht, väitöskirja.  1889
Lärobok för barnmorskor.   Barnbördshuset, Helsingfors 1892 (suomeksi nimellä Oppikirja kätilöille, Lapsenpäästölaitos, Kuopio 1892)
Lärobok för barnmorskor i den instrumentala barnförlossningskonsten.    Barnbördshuset, Helsingfors 1892 (suomeksi nimellä Operatiivisen lapsenpäästötaidon oppikirja, Helsinki 1914)
Obstetrisk operationslära för läkare och studerande.   Söderström, Helsingfors 1894
Tillägg till Lärobok för barnmorskor.   Helsingfors 1894
Obstetrikens och gynäkologiens historia i Finland under 18:de och 19:de århundradet.   Helsingfors 1903
Israel Hwasser och Finland.    Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1907
Om Adolf Ivar Arwidssons förbindelser med fosforisterna och göterna i Sverige : föredrag hållet på Svenska Litteratursällskapets i Finland högtidsdag 1908.    Helsingfors 1908
Om A. I. Arwidssons förvisning från Åbo Akademi och bortflyttning från Finland.    Helsingfors 1909
Bref från Israel Hwasser till Ch. Avellan, utg. af G. Heinricius.   Uppsala 1910
Skildringar från Åbo akademi 1808-1828.    Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1911
Anteckningar om Immanuel Ilmoni enligt bref och dagböcker.   Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1912
Från samhällslifvet i Åbo 1809-1827 : kultur- och personhistoriska skildringar.   Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1914
Aiheesta muualla

Gustaf Heinriciuksen elämäkerta Kansallisbiografiassa
Hallinportin ilmailumuseo

| Hallinportin ilmailumuseo |
| --- | --- |
 Bristol Bulldog Hallinportissa
Tyyppi:  Ilmailumuseo
Sijainti:  Halli, Jämsä
Kotisivut:  Hallinportin ilmailumuseo
Koordinaatit:  61°51′26″N, 024°49′16″E
 fiHallinportin ilmailumuseo 
   
MiG-15UTI Hallissa vuonna 2005
Hallinportin ilmailumuseo sijaitsee Jämsän Hallissa, Hallin lentoaseman läheisyydessä. Se on Sotamuseon alainen lentotekniikan erikoismuseo.
Kokoelmat

MiG-15 UTI harjoitushävittäjä (MU-1, ulkona)
IVL D.26 Haukka II (HA-41)
Bristol Bulldog IV (BU-59)
Aero A-11 (AE-47)
Rumpler 6B (5A.1)
Caudron G.3 (1E.18)
Focke-Wulf Fw-44 Stieglitz (SZ-5)
Cessna C-37 (OH-VKF) – Kone ostettiin Ruotsista vuonna 2008.
VL Sääski II (LK-1) – Kone siirrettiin vuonna 2007 Merikeskus Vellamoon Kotkaan, jossa se on näytteillä.
laaja kokoelma lentokoneiden laitteita
Hallinportin näyttelyn (lentokentän kiitotien liukupolun alla) ja Patrian lentokonetehdasalueen vieressä on Karhumäen Veljesten Wanhan tehtaan näyttely, jossa ei ole lentokoneita. Karhumäen Veljesten näyttelu koostuu valokuvista, filmeistä ja ilmavalokuvista eri puolelta Suomea 1920- ja 1930-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hallinportin ilmailumuseo Wikimedia Commonsissa
Hallinportin ilmailumuseo – Museo24
Suomen ilmailumuseot
Hallinportti-ilmailumuseo
Karhulan ilmailukerhon lentomuseo
Karjalan ilmailumuseo
Päijät-Hämeen ilmailumuseo
Suomen ilmailumuseo
Suomen Ilmavoimamuseo
Suomen sotatieteelliset erikoismuseot (Aselajimuseot)
Forum Marinum
Hallinportin ilmailumuseo
Ilmatorjuntamuseo
Suomen Ilmavoimamuseo
Suomen Jääkärimuseo
Jalkaväkimuseo
Lottamuseo
Lylyn viestivarikon museo
Maneesi
Mobilia
Panssarimuseo
Pioneerimuseo
Porilaismuseo
Päämajamuseo
Raatteen Portti
Rajamuseo
Rannikkotykistömuseo
Ratsuväkimuseo
RUK-museo
Sotamuseo
Sotilaslääketieteen museo
Sukellusvene Vesikko
Suojeluskunta- ja lottamuseo
Taistelijan talo
Suomen Tykistömuseo
Viestimuseo
HMS Griffon

HMS Griffon on ollut kuuden ja yhden suunnitellun Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.
HMS Griffon (1758), 28-tykkinen Coventry-luokan kuudennen luokan alus
HMS Griffon (1808), 16-tykkinen prikisluuppi
HMS Griffon (1832), 10-tykkinen Cherokee-luokan prikisluuppi
HMS Griffon (1860), 5-tykkinen Philomel- eli Ranger-luokan tykkivene
HMS Griffon (1876), 3-tykkinen Condor-luokan tykkivene
HMS Griffon (1896), Earnest-luokan torpedovenehävittäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HMS Griffon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Haapalahti (Sysmä)

| Haapalahti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°31′11″N, 25°42′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskujoki:  salmi Ylä-Vehkajärveen 
Järvinumero:  14.221.1.286
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,7 m  
Pituus:  580 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  1,402 km  
Pinta-ala:  8,561 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaapalahti 
Haapalahti  on Päijät-Hämeessä Sysmässä kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,7 metriä mpy.
Harumi Hiroyama

Harumi Hiroyama Helsingin MM-kilpailuiden maratonilla.
Harumi Hiroyama (s. 2. syyskuuta 1968) on japanilainen kestävyysjuoksija.
Hiroyama sijoittui Ateenan MM-kilpailuissa 1997 kahdeksanneksi 5 000 metrin juoksussa ajalla 15.21.19. Sevillan MM-kilpailuissa 1999 hän sijoittui 10 000 metrin juoksussa neljänneksi ajalla 31.26.84. Olympialaisissa hän sijoittui 10 000 metrillä 20:nneksi Sydneyssä 2000 ja 18:nneksi Ateenassa 2004. Helsingin MM-kilpailuissa 2005 hän sijoittui maratonilla kahdeksanneksi ajalla 2.25.46. Uransa parhaan maratonajan 2.22.56 hän juoksi Osakassa vuonna 2000.
Henkilökohtaiset ennätykset

3 000 metriä: 8.50,40 (1994, Helsinki)
5 000 metriä: 15.03,67 (1998, Tukholma)
10 000 metriä: 31.22,72 (1997, Tokio)
Maraton: 2.22.56 (2000, Osaka)
Hajonneen melan laki

Laki kirjattuna pronssilaattaan
Hajonneen melan laki (havaijiksi Kānāwai Māmalahoe, engl. Law of the Splintered Paddle) on Havaijilla voimassa oleva laki, joka on peräisin Havaijin ensimmäisen kuninkaan Kamehameha I:n ajalta.
Lakia pidetään toisinaan maailman ensimmäisenä ihmisoikeuksiin liittyvänä lakina.
Tausta

Lakiin liittyy tarina, jonka mukaan Kamehameha hyökkäsi kahden kalastajan kimppuun, mutta hänen jalkansa jäi jumiin kallionrakoon. Yksi kalastajista löi Kamehamehaa melalla niin, että se särkyi. Nämä eivät kuitenkaan päättäneet tappaa Kamehamehaa ja lähtivät. Kokemus sai Kamehamehan ajattelemaan elämän tärkeyttä, minkä pohjalta hän päätti säätää lain, joka suojelisi hänen alamaisiaan kuningaskunnassa. Lisäksi hän halusi suojella lailla tavallisia ihmisiä vallanpitäjien mielivaltaiselta väkivallalta.
Valloitettuaan kaikki Havaijin saaret Kamehameha otti kiinni kalastajat, jotka aluksi varautuivat teloitukseen päällikön kimppuun hyökkäämisestä, mutta Kamehameha säästi nämä ja pyysi heiltä anteeksi.
Kamehameha sääti lain ensimmäistä kertaa vuonna 1797. Alkuperäisessä muodossaan laki kuuluu seuraavasti:
| Havaijiksi | Englanniksi | Suomeksi |
| --- | --- | --- |
| E nā kānaka, E mālama ‘oukou i ke akua A e mālama ho‘i ke kanaka nui a me kanaka iki; E hele ka ‘elemakule, ka luahine, a me ke kama A moe i ke ala ‘A‘ohe mea nāna e ho‘opilikia. Hewa nō, make. | Oh people, Honor thy god; respect alike [the rights of] people both great and humble; May everyone, from the old men and women to the children Be free to go forth and lie in the road (i.e. by the roadside or pathway) Without fear of harm. Break this law, and die. | Oi ihmiset  Kunnioittakaa jumalaanne; Kunnioittakaa yhtäläisesti niin mahtavia kuin vaatimattomia ihmisiä; Olkoot kaikki, vanhoista miehistä ja naisista lapsiin Vapaita liikkumaan ja oleskelemaan tiellä Ilman vaaran pelkoa.  Riko tätä, ja kuole. |
Nykyään

Laki on edelleen voimassa, sillä se sisältyy kuolemantuomiota lukuun ottamatta Havaijin osavaltion perustuslakiin (art. IX § 10):
The law of the splintered paddle, mamala-hoe kanawai, decreed by Kamehameha I–Let every elderly person, woman and child lie by the roadside in safety–shall be a unique and living symbol of the State’s concern for public safety.

The State shall have the power to provide for the safety of the people from crimes against persons and property.
Haugo

| Haugo |
| --- | --- |
 Haugo
 Koordinaatit: 60°30′25″N, 5°28′19″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Vestland
Kunta:  Osterøy
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,6 km²
Väkiluku (2023):  821
 – Väestötiheys:  1 368,3 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haugo on taajama Osterøyn kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,6 neliökilometriä ja asukasluku 821 vuonna 2023.
Hannu Penttilä (apulaiskaupunginjohtaja)

| Hannu Penttilä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. maaliskuuta 1954 (ikä 70) Suonenjoki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  Vantaan kaupunkiympäristön toimialan apulaiskaupunginjohtaja
Muut tiedot
Koulutus: Teknillinen korkeakoulu (DI)
Järjestö:  Hämeen liitto: maakuntajohtaja (1998–2003)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Hannu Olli Ilmari Penttilä (s. 20. maaliskuuta 1954 Suonenjoki) on Vantaan maankäytön apulaiskaupunginjohtaja.
Ennen apulaiskaupunginjohtajuutta Vantaalla Penttilä oli Helsingin kaupunkisuunnittelun ja kiinteistötoimen apulaiskaupunginjohtaja (1/2008– 1/2015. Hänet valittiin virkaan äänestyksellä vastaehdokkaana Osmo Soininvaara syksyllä 2007. Marraskuussa 2014 Penttilä hävisi äänestyksen apulaiskaupunginjohtajan paikasta vihreiden Anni Sinnemäelle ja hänen kautensa päättyi tammikuussa 2015.
Penttilä asuu Helsingin Kalliossa. Hän on SDP:n jäsen.
1970-luvulla Penttilä toimi Suomen luonnonsuojeluliitossa ja ympäristöministeriössä. Ennen apulaiskaupunginjohtajuuttaan hän oli muun muassa Espoon kaupunginhallituksen puheenjohtaja (1993–1995), Hämeen liiton maakuntajohtaja (1998–2003) ja YTV:n yhteistyöjohtaja (2004–2008).
Penttilä valittiin vuonna 2009 Euroopan metropolialueiden verkoston Metrexin puheenjohtajaksi. Metrex-verkostoon kuuluu noin 50 Euroopan suurkaupunkia ja metropolialuetta. Vuonna 2010 hänet valittiin järjestön puheenjohtajaksi uudestaan, toiselle kaudelle.
Aiheesta muualla

Marja Salmela (20.3.2014) 60 vuotta: Helsingin apulaiskaupunginjohtajan missiona on suojella luontoa ja rakentaa metropolialuetta (hs.fi)
Marja Salmela (3.2.2020) Kuntapäättäjät syyttävät hallitusta saamattomuudesta: rakentamisen tahti uhkaa hyytyä ministeriön hidasteluun (hs.fi)
Harjukset

| Harjukset |
| --- | --- |
 Harjus (Thymallus thymallus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Lohikalat Salmoniformes
Heimo::  Lohet Salmonidae
Alaheimo::  Harjukset Thymallinae  Gill, 1885
Suku::  Harjukset Thymallus  Gill, 1885
Katso myös
   Harjukset Wikispeciesissä   Harjukset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harjukset (Thymallinae) on yksi lohien heimon (Salmonidae) kolmesta alaheimosta. Siihen kuuluu vain yksi suku, harjukset (Thymallus). Harjukset ovat Euraasian ja Pohjois-Amerikan pohjoisosien viileiden vesien kaloja. Ne tarvitsevat runsashappista vettä ja lisääntyvät useimmin virtaavissa vesissä.
Harjuslajeja on toista kymmentä, mutta lajien rajaus ja tarkka lukumäärä ovat vielä tutkimuksen kohteena. Harjus (Thymallus thymallus) on Pohjois- ja Keski-Euroopassa laajalle levinnyt laji, pohjanharjus (Thymallus arcticus) puolestaan elää Euraasian Jäämereen laskevissa vesissä ja Pohjois-Amerikassa. Muut lajit esiintyvät pääasiassa  Itä-Siperiassa, usein yksittäisissä vesistöissä. FishBase käsittelee seuraavat 14 lajia (2023):
Thymallus arcticus (Pallas, 1776) - pohjanharjus
Thymallus baicalensis Dybowski, 1874
Thymallus brevipinnis Svetovidov, 1931
Thymallus brevirostris Kessler, 1879
Thymallus burejensis Antonov, 2004
Thymallus flavomaculatus Knizhin, Antonov & Weiss, 2006
Thymallus grubii Dybowski, 1869
Thymallus mertensii Valenciennes, 1848
Thymallus nigrescens Dorogostaisky, 1923
Thymallus pallasii Valenciennes, 1848
Thymallus svetovidovi Knizhin & Weiss, 2009
Thymallus thymallus (Linnaeus, 1758) - harjus
Thymallus tugarinae Knizhin, Antonov, Safronov & Weiss, 2007
Thymallus yaluensis T. Mori, 1928