stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Levajärvi
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven ympäristössä oli laaja suo, joka on kuivatettu pelloksi. Järven rantaviiva on muuttunut kovasti, joten kuivattamisen yhteydessä myös järven vedenpinnan korkeutta on laskettu. Tämä tapahtui vuoden 1927 jälkeen, kun kullaalainen Paavo Lähteenlahti ryhmineen haki lupaa laskea ja perata järven.
Levajärven pohjoisempaa allasta toukokuussa 2016.
Pikku Salmijärvi (Ulvila)

| Pikku Salmijärvi |
| --- | --- |
 Pikku Salmijärvi toukokuussa 2016.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Ulvila
Koordinaatit:  61°26′54″N, 22°13′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kissainoja 
Järvinumero:  35.142.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  42,4 m 
Rantaviiva:  0,752 km 
Pinta-ala:  0,02286 km² 
 fiPikku Salmijärvi 
Pikku Salmijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Kullaan alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 4,8 kilometriä pitkä Kissainoja. Järveen laskee Pirttijärven ja Pitkäselän yhteinen laskuoja.
Järven rantaviiva on 0,752 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannat ovat soistuneet ja osittain umpeen kasvaneet.
Luonto

Järvi kuuluu alun perin Salmijärven kanssa yhteen ja niitä erottaa kannas, jonka aukosta vedenpinnat tasoittuvat.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli Salmijärvi, mutta se oli laajempi kuin nykyään. Ennen vedenpinnan laskemista järvi ulottui nykyisten Salmijärven ja Pikku Salmijärven alueille ja niiden ylikin.
Pirttijärvi (Ulvila)

| Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Ulvila
Koordinaatit:  61°26′41″N, 22°14′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Pikku Salmijärveen 
Järvinumero:  35.142.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  43,7 m 
Rantaviiva:  1,66 km 
Pinta-ala:  0,07921 km² 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Kullaan alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 400 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa puoli kilometriä pitkä laskuoja Pikku Salmijärveen. Kivijärvestä laskee oja umpeenkasvaneen Veikkojärven kautta.
Järven rantaviiva on 1,7 kilometriä pitkä ja ranta on avosuota. Lähellä on maatila, mutta loma-asutusta ei ole. Järvelle pääsee maatilalle vievältä tieltä, johon pääsee Kullaan ja Mustajoen yhdystieltä.
Luonto

Järvi on osittain umpeenkasvanut. Etenkin järven pohjoisosat ovat jo ummessa, mutta eteläosissa on runsaasti avovettä.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli Pirttijärvi, mutta se oli lajempi kuin nykyään. Ennen vedenpinnan laskemista järvi ulottui nykyisten Pitkäselän, Petterinniitun ja Pirtijärven alueille ja niiden ylikin.
Valkoinenlammi (Rudanmaa)

| Valkoinenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°35′57″N, 22°03′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  ei ole 
Järvinumero:  35.145.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  56,5 m 
Rantaviiva:  0,707 km 
Pinta-ala:  0,02791 km² 
 fiValkoinenlammi 
Valkoinenlammi on Satakunnassa Porissa entisen Noormarkun kunnan alueella Rudanmaassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 100 metriä. Sen rantaviiva on 0,71 kilometriä pitkä ja ranta on metsäistä suomaastoa. Vedet kulkeutuvat pohjaveden mukana läheisiin ojiin. Sillä on yksi loma-asunto, johon johtaa metsätie.
Lutalammi

| Lutalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Pori (Lavia)
Koordinaatit:  61°30′51″N, 22°23′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  Hanhioja 
Järvinumero:  35.157.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  79,9 m 
Rantaviiva:  0,5 km 
Pinta-ala:  0,0114 km² 
 fiLutalammi 
Lutalammi on Satakunnassa Porissa ja entisessä Laviassa Saarijärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Rukajoen valuma-alueeseen. Lampi sijaitsee 10 kilometriä Sääksjärvestä pohjoiseen, jonne se laskee Rukajoen kautta.
Maantiede

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 100 metriä. Sen luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 2,5 kilometriä pitkä Hanhioja, joka yhtyy Lutajärveltä laskevaan ojaan. Tämä oja yhtyy alempana kuivatetun Kivijärven jälkeen Rukajokeen, joka laskee Sääksjärveen. Lammen rantaviiva on 0,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin ojitettua metsäistä suota, joka sijaitsee keskellä suurta Lutanevan, Ekruutinsuon ja Rekikeitaan muodostamaa suoaluetta.
Kaivantojärvi

| Kaivantojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°28′35″N, 22°43′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  lyhyt oja 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  noin 100 m 
 fiKaivantojärvi 
Kaivantojärvi on Satakunnassa Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Kauvatsanjoen ala-osan alueen Kiikoisjoen alueeseen.
Maantiede

Pienen järven pituus on 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa kilometrin pituinen oja alavalle suolle. Siitä lähtee toinen oja Kiikoisjokeen.
Kolmikoura (Kokemäki)

| Kolmikoura |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Kokemäki
Koordinaatit:  61°21′54″N, 22°22′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Matinjärveen 
Järvinumero:  35.152.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  58,4 m 
Rantaviiva:  1,098 km 
Pinta-ala:  5,156 km² 
 fiKolmikoura 
Kolmikoura on Satakunnassa Kokemäellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sääksjärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 50 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä oja Matinjärveen, joka on 20 senttimetriä alempana. Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on osin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja osin metsäistä suota. Järvien lähelle johtaa metsätie.
Karhujärvi (Sastamala)

| Karhujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°30′52″N, 22°39′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  Karhuoja 
Järvinumero:  35.154.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,2 m 
Rantaviiva:  0,933 km 
Pinta-ala:  0,04751 km² 
 fiKarhujärvi 
Karhujärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Kauvatsanjoen ala-osan alueen Kiikoisjoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa noin 4 kilometriä pitkä Karhuoja. Karhuoja kulkee kuivatetun Metsäjärven kautta ja kääntyy Myllyojana länteen kohti Kiikoisjokea ja yhtyy siihen 1,3 kilometriä Putajan kylästä alavirtaan.
Järven rantaviiva on 0,93 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoilla on kolme loma-asuntoa ja sinne johtaa metsäautotie.
Palusjärvi

| Palusjärvi |
| --- | --- |
 Pyhäjärvi ja Palusjärvi ilmakuvassa.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Ulvila 
Koordinaatit:  61°31′10″N, 22°05′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Palusjoki 
Järvinumero:  35.144.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  30,5 m 
Rantaviiva:  21,016 km 
Pinta-ala:  5,11796 km² 
Tilavuus:  0,00619213 km³ 
Keskisyvyys:  1,21 m 
Suurin syvyys:  3,15 m 
 fiPalusjärvi 
Palusjärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee entisen Kullaan kunnan alueella, lähellä Paluksen kylää. Palusjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Pyhäjärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 534 hehtaaria, josta vesialaa on noin 505 hehtaaria. Järven pituus on 5,1 kilometriä ja leveys 1,5 kilometriä. Palusjärvi on matala järvi, sen keskisyvyys on vain 1,21 metriä. Järven laskujoki on Palusjoki, joka saa alkunsa järven länsirannalta. Palusjoki on 4,5 kilometriä pitkä, ja se laskee Palusjärven eteläpuolella sijaitsevaan Pyhäjärveen, mistä vedet laskevat edelleen Pyhäjärvenjokea pitkin Kullaanjokeen. Palusjärveen laskevista ojista suurimmat ovat Tyvijoki, Mustaoja ja Kourinoja. Tuurujärvestä tulee Palusjärveen keinotekoinen laskuoja, mutta sen käytöstä on luovuttu ja oja on suljettu padolla.
Palusjärven valuma-alue on 83,49 km2, mistä suurin osa on metsää. Valuma-alueeseen kuuluu noin 16 pientä järveä tai lampea. Suurin niistä on Noormarkussa sijaitseva noin puolentoista neliökilometrin alainen Iso-Lankko.
Palusjärven rantaviiva on 21,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven lounaisrannat rajautuvat hiekkaharjuun ja pohjoisosat ovat suomaastoa ja niiden rannat ovat heinittyneitä.
Palusjärvi kuuluu Kullaanjoen vedensäännöstelyn piiriin, joka aloitettiin vuonna 1977 Porin kaupungin talousveden saannin turvaamiseksi. Porin kaupunki saa käyttövetensä Palusjärven itäpuolella sijaitsevasta Tuurujärvestä, josta kaivettiin avo-oja järvien välisen Kuhimasuon kautta Palusjärveen. Tarkoitus oli johtaa Tuurujärven ja Joutsijärven vettä Palusjärven kautta Tyvijärveen, mistä vesi ohjattiin edelleen Harjakankaan tekopohjavesilaitoksen kautta käyttövedeksi Poriin. Palusjärven luusuaan tehtiin säännöstelypato, joka nosti järven pintaa noin metrillä.
Järjestelyt eivät kuitenkaan toimineet halutulla tavalla, jolloin Tuurujärven ja Palusjärven välinen säännöstelypato suljettiin vuonna 1988, eikä juoksutusta Tuurujärvestä Palusjärveen ole enää tehty. Korvaavaksi ratkaisuksi Palusjärven pohjaan rakennettiin raakavesiputki, joka johtaa Tuurujärven vedet suoraan Tyvijoen kautta Harjakankaan vedenottamoon. Palusjärvi jäi näin ollen kokonaan vedenoton ulkopuolelle, mutta sen pintaa säännöstellään korkeudella 29,62−30,62 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven veden laatu kuuluu näin velvoitetarkkailun piiriin.
Luonto

Järven rannoilta on laajoja luonnonsuojelualueita, jotka ovat säilyneet rakentamattomina. Ruovikkoa on säilynyt niin laajasti, että Palusjärvellä on nähty kesäisin harvinaisia ruskosuohaukkoja. Kesäisin järvellä voi nähdä ruskosuohaukan lisäksi mm. kuikkia, härkälintuja, silkkiuikkuja, taveja, haapanoita, harmaahaikaroita, kanadanhanhia ja runsaasti punasotkia.
Järvi on ennen ollut suppeampi, mutta padon rakentamisen jälkeen 1980-luvulla veden pintaa nostettiin niin, että järvi peittää nykyään alleen suurehkon alueen. Talvisin järvi on suosittu pilkkipaikka.
Järven rannalla on myös uimaranta ”Las Palus”, joka kesäisin vetää hiekoilleen auringonottajia ja uimareita.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli "Kottojärvi". Sille oli myös piirretty kahdeksan saarta, kun niitä on nykyään vain kolme. Pohjoisosassa järvellä oli kaksi lahtea, kun nykyään on vain yksi. Erot johtuvat järvenlaskusta, jonka Kaarlo Valli haki vuonna 1911 ja toteutti ryhmineen vuonna 1915 alkaen. Myöhemmin Palusjärven vedeninnan korkeutta alennettiin alemmaksi kuin se on nykyään. tarkoituksena oli lisätä järvenrannoille lisää niittyjä karjan rehuksi ja laitumiksi. Myöhemmin Palusjärven pintaa nostettiin.
Palusjärven hiekkarannasta.
Osalammi

| Osalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Ulvila
Koordinaatit:  61°33′02″N, 22°10′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  metsäoja Kourijärveen 
Järvinumero:  35.145.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  63,2 m 
Rantaviiva:  0,977 km 
Pinta-ala:  0,05118 km² 
 fiOsalammi 
Osalammi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen, vaikka järvi laskeekin Kourijärven kautta Palusjärveen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 200 etriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 2,0 kilometriä pitkä metsäoja Kourijärveen.
Järven rantaviiva on 0,98 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannilla on kolme loma-asuntoa ja järven länsireunaa kiertää paikallinen retkeilyreitti.
Kourijärven valuma-alueen kuvailu

Kourinoja laskee Palusjärveen koillispäähän ja on Kourijärven laskuoja. Kouriojassa on pieni nimetön lampi. Kourijärveen laskee puoli kilometriä pitkä oja Veikkojärvestä. Samaan valuma-alueeseen kuuluu laskuojaton Pikkujärvi. Kourijärven itäosaan laskee Osalammin laskuoja. Myös Rottalammi kuuluu samaan valumaalueeseen.
Pikkujärvi (Ulvila)

| Pikkujärvi (Ulvila) |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Ulvila
Koordinaatit:  61°34′11″N, 22°09′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  74,2 m 
 fiPikkujärvi 
Pikkujärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen, vaikka järvellä ei ole laskuojaa mihinkään vesistöön.
Maantiede

Järvi on halkaisijaltaan 70 metrinen pien suolampi noin puoli kilometriä  Veikkojärvestä. Koska Veikkojärvi on niin lähellä, kuuluu se lähinnä Kourijärven valuma-alueeseen. Järveä kiertää retkeilyreitti, jonka lähin pysähdys- ja nuotiopaikka on Kalajärvellä heti rajan takana.
Kourijärven valuma-alueen kuvailu

Kourinoja laskee Palusjärveen koillispäähän ja on Kourijärven laskuoja. Kouriojassa on pieni nimetön lampi. Kourijärveen laskee puoli kilometriä pitkä oja Veikkojärvestä. Samaan valuma-alueeseen kuuluu laskuojaton Pikkujärvi. Kourijärven itäosaan laskee Osalammin laskuoja. Myös Rottalammi kuuluu samaan valumaalueeseen.
Kourijärvi (Ulvila)

| Kourijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Ulvila
Koordinaatit:  61°33′16″N, 22°09′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kourinjoki 
Järvinumero:  35.145.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  59,5 m 
Rantaviiva:  7,029 km 
Pinta-ala:  0,34043 km² 
 fiKourijärvi 
Kourijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen, vaikka järvi laskeekin Palusjärveen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 34,0 hehtaaria ja sen pituus on 1,3 kilometriä ja leveys 750 metriä. Järven muoto on kapea ja sillä vuorottelevat pitkät lahdet ja niemet toisiaan. Pisin näkymä järvellä on 750 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla sen eteläisessä osassa, josta saa alkunsa 5,3 kilometriä pitkä Palusjärveen laskeva Kourinoja.
Järven rantaviiva on 7,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Seutu on kovin kivikkoista ja sen vuoksi järvessäkin on runsaasti kiviä. Sen sijaan saarina on järvellä vain kaksi pientä luotoa. Rannoilla on muutamia loma-asuntoja ja niille pääsee metsäteitä pitkin kääntymällä itään Kullaalta tievalta tieltä Järventaustan kohdilla.
Kourijärven valuma-alueen kuvailu

Kourinoja laskee Palusjärveen koillispäähän ja on Kourijärven laskuoja. Kouriojassa on pieni nimetön lampi. Kourijärveen laskee puoli kilometriä pitkä oja Veikkojärvestä. Samaan valuma-alueeseen kuuluu laskuojaton Pikkujärvi. Kourijärven itäosaan laskee Osalammin laskuoja. Myös Rottalammi kuuluu samaan valumaalueeseen.
Can I Play with Madness

| ”Can I Play with Madness” Iron Maiden |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Seventh Son of a Seventh Son
 Julkaistu: 20. maaliskuuta 1988
 Tekijä(t): Adrian Smith, Bruce Dickinson, Steve Harris
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 03.30
 Levy-yhtiö: EMI
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 2.
Iron Maidenin muut singlet
| ”Stranger in a Strange Land” 1986 | ”Can I Play with Madness” 1988 | ”The Evil That Men Do” 1988 |
Can I Play With Madness on brittiläisen metallimusiikkia esittävän Iron Maidenin kappale ja singlejulkaisu vuodelta 1988. Kappaleen ovat kirjoittaneet yhtyeen kitaristi Adrian Smith, basisti Steve Harris ja laulaja Bruce Dickinson, ja se on kolmas raita yhtyeen vuonna 1988 julkaistulla seitsemännellä studioalbumilla Seventh Son of a Seventh Son.
Kappaleen alkuperäinen nimi oli "On the Wings of Eagles", ja se oli aluksi Adrian Smithin työstämä balladi, kunnes se muovautui lopulliseen muotoonsa Dickinsonin ja Harrisin ryhdyttyä työstämään kappaletta. "Can I Play With Madness" julkaistiin 20. maaliskuuta 1988 Seventh Son of a Seventh Sonin ensimmäisenä singlejulkaisuna, ja se nousi yhtyeen kotimaassa Britanniassa korkeimmillaan singlelistan kolmannelle sijalle. Singlen b-puolina julkaistiin albumilta poisjääneet kappaleet, Harrisin ja Dickinsonin kirjoittama "Black Bart Blues" sekä Thin Lizzyn alun perin levyttämä "Massacre". "Can I Play With Madnessin" sekä "Massacren" kitarasoolot esittää Adrian Smith.
Kappaleen sanoitukset kertovat nuoresta miehestä, joka haluaa profeetan kristallipallon avulla nähdä tulevaisuuteen, mutta sen sijaan hän kuvittelee tulevansa hulluksi.
Single nousi Suomen virallisen listan sijalle 2.
Kappaleet > 7" single

Can I Play with Madness – 3.30 (säv. Smith/Dickinson/Harris)
Black Bart Blues – 6.41 (säv. Harris/Dickinson)
Kappaleet > 7" single > Japani

Can I Play with Madness – 3.30 (säv. Smith/Dickinson/Harris)
Prowler 88' – 4.06 (säv. Harris)
Kappaleet > 7" single > Meksiko

Can I Play with Madness – 3.30 (säv. Smith/Dickinson/Harris)
The Evil that men do – 4.30 (säv. Harris)
Kappaleet > 12" single

Can I Play with Madness – 3.30 (säv. Smith/Dickinson/Harris)
Black Bart Blues – 6.41 (säv. Harris/Dickinson)
Massacre – 2.54 (Thin Lizzy cover, säv. Lynott/Gorham/Downey)
Kappaleet > Shaped picture disc

Can I Play with Madness – 3.30 (säv. Smith/Dickinson/Harris)
Black Bart Blues – 6.41 (säv. Harris/Dickinson)
Massacre – 2.54 (Thin Lizzy cover, säv. Lynott/Gorham/Downey)
Kappaleet > Japanin 3" cd single

Can I Play with Madness – 3.30 (säv. Smith/Dickinson/Harris)
Black Bart Blues – 6.41 (säv. Harris/Dickinson)
Kappaleet > CD single

Can I Play with Madness – 3.30 (säv. Smith/Dickinson/Harris)
Black Bart Blues – 6.41 (säv. Harris/Dickinson)
Massacre – 2.54 (Thin Lizzy cover, säv. Lynott/Gorham/Downey)
Kappaleet > Argentiinan kasetti

Can I Play with Madness – 3.30 (säv. Smith/Dickinson/Harris)
Black Bart Blues – 6.41 (säv. Harris/Dickinson)
Massacre – 2.54 (Thin Lizzy cover, säv. Lynott/Gorham/Downey)
Kappaleet > Kasetti

Can I Play with Madness – 3.30 (säv. Smith/Dickinson/Harris) (looped 3x)
Kokoonpano

Bruce Dickinson – laulu
Dave Murray – kitara
Adrian Smith – kitara, taustalaulu
Steve Harris – basso, taustalaulu
Nicko McBrain – rummut
Rottalammi (Ulvila)

| Rottalammi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Ulvila
Koordinaatit:  61°32′59″N, 22°11′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Osalammille
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  66,7 m 
 fiRottalammi 
Rottalammi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen, vaikka järvi laskeekin Osalammin kautta Palusjärveen.
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven suurin pituus on vain 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa suo-ojan ensimmäinen haara. Tulvavedet laskevat siitä ojiin ja valuvat edelleen Osalammiin, joka sijaitsee puolen kilometrin päässä.
Kourijärven valuma-alueen kuvailu

Kourinoja laskee Palusjärveen koillispäähän ja on Kourijärven laskuoja. Kouriojassa on pieni nimetön lampi. Kourijärveen laskee puoli kilometriä pitkä oja Veikkojärvestä. Samaan valuma-alueeseen kuuluu laskuojaton Pikkujärvi. Kourijärven itäosaan laskee Osalammin laskuoja. Myös Rottalammi kuuluu samaan valumaalueeseen.
Suomen Kristillisdemokraattiset Nuoret

| Suomen Kristillisdemokraattiset Nuoret KD Nuoret> Finlands Kristdemokratiska Unga |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  28. tammikuuta 1971
Puheenjohtaja:  Jere Tuononen
Pääsihteeri:  Inna Nilsson
Varapuheenjohtajat:   Arvid Karell  Inna Nilsson 
Ideologia:  kristillisdemokratia
Toimisto:  Karjalankatu 2 A, 7 krs.  Helsinki
Äänenkannattaja:  Arvosana
Jäsenmäärä:  788
Värit:                 Tummansininen, oranssi, valkoinen
Kansainväliset jäsenyydet:   YEPP  KDUN 
Kotisivu:  kdnuoret.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
KD Nuorten vanha logo.
Suomen Kristillisdemokraattiset Nuoret (ruots. Finlands Kristdemokratiska Unga, lyh. KDN) on Suomen Kristillisdemokraattien poliittinen nuorisojärjestö. KDN on perustettu vuonna 1971. Järjestön toimintaa koordinoidaan vaalipiirijaon mukaisesti. KDN:n puheenjohtajana toimii vuosina 2024–2025 Jere Tuononen ja järjestön pääsihteeri on Inna Nilsson. Järjestössä ylintä valtaa käyttää liittokokous, joka vuosittain valitsee järjestölle puheenjohtajan ja hallituksen.
KDN on suurimman europuolueen, Euroopan kansanpuolueen nuorisojärjestön, Youth of the European People's Partyn, jäsen. KDN tekee lisäksi kansainvälistä yhteistyötä seuraavissa järjestöissä: Kristdemokratiska Unga i Norden, Ungdomens Nordiska Råd (UNR), European Christian Political Youth Network (ECPYN) ja Pohjola-Nordenin Nuorisoliitto. KDN järjestää vuosittain Agora-akatemian sekä järjestää mm. Arvoklubeja.
KD-nuoriin kuului 788 jäsentä vuonna 2024.
Ideologia

KD Nuoret määrittelee itsensä keskustaoikeistolaiseksi nuorisojärjestöksi. Keskeisiä arvoja heille on yritteliäisyys, perhe ja vapaus. Nämä ovat myös useille muille eurooppalaisille kristillisdemokraattisille liikkeille ominaisia arvoja. 2000-luvun puoliväli olikin järjestössä eurooppalaisen kristillisdemokratian juurruttamisen sekä ideologisen työn aikaa.
Politiikka > Puolueen kriittinen siipi

Vuonna 1973 nuorisojärjestö määritteli itsensä puolueen kriittiseksi siiveksi. Tästä huolimatta ideologiset linjanvedot noudattelivat usein puolueen linjaa. Järjestön tavoitteeksi kirjattiin kristillisen totuuden esittäminen yhteiskunnallisessa keskustelussa. Ideaalitasolla tehtävä näyttäytyi helppona, mutta käytännönpolitiikassa on havaittavissa vaikeus löytää tämän totuuden yhteiskunnalliset sovellukset. Ristiriitaa idealismin ja realismin välillä sekä jatkuvaa etsintää totuuden sovelluksien sekä käyttömahdollisuuksien välillä on käyty läpi järjestön historian.
1970-luvulla käytännön sovellukset olivat kristillisen kulttuuripolitiikan esiintuomista sekä abortin ja alkoholin vastustamista ja solidaarisempaa kehitysyhteistyöpolitiikan korostamista. Muissa päivänpolitiikan kysymyksissä hakeuduttiin pitkälti poliittiseen keskustaan. Nuorisojärjestö toimi puolueen kriittisenä siipenä erityisesti tuodessaan päivänpoliittiseen keskusteluun nuorten tärkeinä kokemia kysymyksiä.