stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alfa Romeo 147
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alfa Romeo 147 Wikimedia Commonsissa
Alfa Romeon (Alfa Romeo Automobiles S.p.A.) automallit
| --- | --- |
Nykyiset mallit: Giulia · Stelvio · Tonale · Junior
Entiset mallit (esittelyvuoden mukaan): 1910–1919: 24 HP · 40–60HP 1920–1945: 20–30HP · 6C · 8C · G1/G2 · RL · RM 1945–1959: 1900 · 2000 · Giulietta · Gran Sport Quattroruote 1960–1969: 1750/2000 · 2600 · Giulia · Spider · Montreal · 105/115-sarja · GTA · 33 Stradale 1970–1979: 2300 · Alfa 6 · Alfasud · Alfetta · Alfetta GTV · Giulietta (1977) · Sprint  1980–1989: 164 · 33 · 75 · 90 · Arna · SZ/RZ 1990–1999: 145/146 · 155 · 156 ·  166 ·  GTV · Spider (1994) 2000–2009: 147 · GT · 159 · MiTo · Brera · Spider (2006) · 8C Competizione  2010–: Giulietta ·  4C
Tulevat mallit: 
Konseptimallit: 33.2 ·  2000 Sportiva ·  BAT 5/7/9 ·  Bella ·  Caimano ·  Canguro ·  Capsula ·  Carabo ·  Centauri ·  Cuneo ·  Dardo ·  Delfino ·  Diva ·  Disco Volante ·  Giulietta Bertone Spider ·  Iguana ·  Kamal ·  Monoposto ·  Navajo ·  Nuvola ·  Progetto Cinque ·  Protéo ·  Scarabeo ·  Scighera ·  Sportut ·  Visconti ·  Vivace ·  Vola ·  Zeta 6
Hyötyajoneuvot: Pakettiautot: Romeo · Romeo 2 · Romeo 3 · A11/F11A12/F12 · AR6 · AR8  Kuorma-autot: 430 · 500 · 800 · 900 · 950 · Mille (1000) · A19n Linja-autot: 140 A. · 900 A. · 950. · Mille (1000) · 110AF · 140AF · 900
Alfa Romeo 147 GTA
Facelift-mallin (2004) Alfa Romeo 147.
Facelift-mallin (2006) Alfa Romeo 147.
V (Anna Abreun albumi)

| V Anna Abreu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 30. toukokuuta 2014 (CD, Digi) 13. kesäkuuta 2014 (LP)
 Formaatti: CD, LP, digitaalinen
 Tuottaja(t): Jonas W. Karlsson, Jarkko Ehnqvist, Hank Solo
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 34.51
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 4.
Anna Abreun muut julkaisut
| Greatest Hits 2012 | V 2014 | Sensuroimaton versio 2016 |
V on suomalaisen poplaulaja Anna Abreun viides studioalbumi. Warner Music Finland julkaisi albumin CD:nä ja digitaalisesti 30. toukokuuta 2014 sekä LP:nä 13. kesäkuuta 2014. Albumin ovat tuottaneet Jonas W. Karlsson, Jarkko Ehnqvist ja Hank Solo. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan neljänneksi. Kaikkiaan listaviikkoja Top50:ssa kertyi 20.
Albumilla vierailevat tanskalainen poplaulaja Christopher sekä suomalainen räppäri Gracias.
V-albumin ensimmäinen single, ”Ra-ta ta-ta” julkaistiin 11. huhtikuuta 2014. Kappale nousi Suomen virallinen singlelistan 17:nneksi sekä latauslistan 6:nneksi. Se nousi myös Suomen neljänneksi soitetuimmaksi radiokappaleeksi. Toinen single ”Right In Front Of You” julkaistiin kesäkuussa 2014.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Werewolves | Jonas W. Karlsson, Hank Solo | 3.21 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Right in Front of You | Jonas W. Karlsson, Axel Ehnström | 3.26 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Ra-ta ta-ta | Jonas W. Karlsson, Hank Solo, Anna Abreu | 3.08 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | No Apology | Henri Lanz, Will Rappaport, Carolyn Margaret Jordan, Amanda Leigh Wilson | 3.54 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Kings & Queens (mukana Gracias) | Jonas W. Karlsson, Jarkko Ehnqvist, Anna Abreu, Axel Ehnström, Deogracias Masomi | 3.07 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Oh Oh | Jonas W. Karlsson, Jarkko Ehnqvist, Alice Gernandt, Johan Ramström, Lauren Dyson | 3.26 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Horizon (mukana Christopher) | Jonas W. Karlsson, Jarkko Ehnqvist, Axel Ehnström, Anna Abreu, Christopher | 2.57 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Like a Boxer | Jonas W. Karlsson, Hank Solo | 3.49 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | High & Dry | Thomas Kirjonen, Anna Åberg, Mats Takila | 4.13 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Feels Like Freedom | Jonas W. Karlsson, Jarkko Ehnqvist, Ylva Dimberg, Anna Abreu, Axel Ehnström | 3.30 |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

V Discogsissa (englanniksi)
Anna Abreu
| --- | --- |
Studioalbumit:  Anna Abreu  Now  Just a Pretty Face?  Rush  V  Sensuroimaton versio 
Kokoelmat: Greatest Hits
Singlet:  "End of Love"  "Ivory Tower"  "Are You Ready"  "Vinegar"  "Silent Despair"  "Something About U"  "Come Undone"  "Music Everywhere"  "Impatient"  "Slam"  "Hysteria"  "Worst Part Is Over"  "Stereo"  "Be With You"  "Ra-ta ta-ta"  "Right In Front Of You"  "Bandana"  "Ayo"  "Grindaa ja flowaa"  "Kaikki mussa rakastaa kaikkea sun"  "Räjäytä mun mieli"  "Soo soo"  "Jouluyö, juhlayö"  "Amor amor"  "Yhen elämän juttu"  "Takaisin kotiin"  "Se syö naista"  "Sytyn"  "Teipillä tai rakkaudella"  "Lusikat"  "20 Ave Mariaa"  "Huuliharppu (Antonio)"  "Levoton tyttö"  "Jos menet pois"  "Kaikki paitsi sydän"  "Paholainen (Querido)"  "Eilisen mä"  "Sisko"  "Sulle tehty"  "Valheista kaunein" 
Muuta: Diskografia
Työväenmusiikki

Työväenmusiikki on vasemmiston useimmiten poliittista musiikkia ja osa poliittista työväenkulttuuria. Työväenlaulut ottavat sanoillaan yleensä kantaa politiikkaan. Vanhaan työväenmusiikkiin kuuluvat myös marssit. Työväenmusiikin juuret ovat Ranskan suuren vallankumouksen yhteydessä syntyneeseen vallankumoukselliseen musiikkiin.
Kuuluisia työväenlauluja

Näkyvin osa työväenmusiikkia ovat taistelulaulut eli työväenmarssit.
Kuuluisin työväenmusiikin sävelmä on Kansainvälinen-marssi. Alkuperäiset sanat teki Eugène Pottier 1871 ja sävelmän Pierre Degeyter 1888. Suomeksi laulun käänsivät sosialistit Otto Wille Kuusinen, Yrjö Sirola ja Sulo Wuolijoki 1905 ja siitä tuli nopeasti tunnettu.
Muita kuuluisia sävelmiä on punalippua ylistävä "Bandiera Rossa". Laulun tekstin laati Carlo Tuzzi vuonna 1908 kahteen lombardialaiseen kansanlauluun.
Itäsaksalainen Hanns Eisler sävelsi työväenmusiikkia yhteistyössä Bertolt Brechtin kanssa tämän kirjoittamiin teksteihin.
Työväenmusiikki Suomessa

Suomessa työväenlauluja on laulettu 1800-luvun loppupuolelta asti. Jo rekilauluihin ja arkkiveisuihin sisältyi useita työväenlauluja. Aluksi esiintyivät lähinnä kuorot ja torvisoittokunnat, ja myöhemminkin kuorolaulu on ollut suosittua. Laulujen sanat olivat joko korkean aatteellisia (esim. Antti Törneroosin kirjoittama ja Oskar Merikannon säveltämä Työväen marssi) tai kuvauksia työväen kurjuudesta. Juho Ernst Kujala julkaisi vuonna 1907 kokoelman kuplettityylisiä köyhälistölauluja. Lauluja omaksuttiin myös Venäjältä, Saksasta ja muista työväenliikkeen vahvoista maista.
Suomen ensimmäinen painettu työväenlaulujen kokoelma Työväen laulukirja ilmestyi vuonna 1900. Se sisälsi yksitoista laulua. Teoksesta tehtiin myöhemmin laajennettuja uusia versioita, joita vuoteen 1920 mennessä oli painettu yli 200 000 kappaletta.
Sisällissodan aikoihin kehittyi runsaasti lisää työväenmusiikkia, ensimmäiseksi vankileirilauluja. Vuoden 1918 jälkeen työväenliikkeen sekä sosialidemokraattisella että kommunistisella haaralla kehittyi kisällilaulujen eli päivänpoliittisten pilkkalaulujen perinne. Kommunistien laulut saivat paljon vaikutteita Neuvostoliitosta. Kisällilaulu eli kukoistuskauttaan 1950-luvulla.
1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla työväenlaulut olivat jälleen suosittuja nuorison vasemmistolaistumisen myötä. Vanhoista työväenlauluista tehtiin uusia levytyksiä. Kaj Chydenius, Eero Ojanen ja muut säveltäjät tekivät uutta yhteiskunnallista musiikkia.
Tunnetuin suomalainen työväenlaulujen esittäjä on ollut Reijo Frank, joka on esiintynyt myös ulkomailla. Suomalaista työväen musiikkikulttuuria ovat tutkineet erityisesti Pekka Gronow, Ilpo Saunio ja Timo Tuovinen sekä vuonna 1979 perustettu Maailman musiikin keskus (vuoteen 1991 Työväenmusiikki-instituutti).
Työväen musiikkikulttuurin vaalijana on Tampereella toimiva, vuonna 1920 perustettu Suomen Työväen Musiikkiliitto (STM). Liitto julkaisee Työväen Sävel -lehteä (perustettu vuonna 1926, aiempi nimi Työväen Musiikkilehti) ja järjestää leirejä ja koulutustilaisuuksia laulajille ja soittajille. STM:n puheenjohtajana toimii nykyisin Jaana Palanterä ja sen kunniapuheenjohtajana on entinen kansanedustaja Pentti Lahti-Nuuttila (SDP).
Kirjallisuutta

Kari, Virpi (toim.): Työväen laulukirja.  Helsinki:  F-Kustannus, 2007.  ISBN 978-952-461-124-4
Saunio, Ilpo & Tuovinen, Timo: Edestä aattehen: Suomalaisia työväenlauluja 1890−1939.  Helsinki:  Tammi, 1978.  ISBN 951-30-4214-6
Aiheesta muualla

Karoliina Niskanen. Työväenlaulujen kehitys Suomessa. Unikankare.net 6.4.1999.
HS-raadin vastaukset kysymykseen: Ovatko työväenlaulut nykyisin harmitonta vappuviihdettä? (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin Sanomat 30.4.2009.
Juha Akkanen: Urpilainen palautti työväenlaulun kunniaan (Arkistoitu – Internet Archive). Helsingin Sanomat 3.6.2010.
Työväenlauluja Ylen Elävässa arkistossa.
Työväenmusiikin perinnettä jatkavat nyt räppärit ja punkkarit: "Kantaa ottavaa laulua on ollut kaikkina aikoina, vaikka aiheet muuttuvat". Yle 29.7.2018.
Abenberg

| Abenberg |
| --- | --- |
 vaakuna
 Abenberg Rothin piirikunnassa
 Abenberg
 Koordinaatit: 49°15′N, 10°58′E 
Valtio:   Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Hallintopiiri:  Mittelfranken
Piirikunta:  Rothin piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  48,39 km²
 – Väestötiheys:  113 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Abenberg on kaupunki Saksassa, Baijerin osavaltiossa, Mittelfrankenin hallintopiirissä, Rothin piirikunnassa. Kaupungissa asuu 5 492 asukasta, sen pinta-ala on 48,39 neliökilometriä ja sen väestötiheys on 113 asukasta neliökilometrillä.
Kalevan kisat

| Kalevan kisat |
| --- | --- |

Laji:  yleisurheilu
Maa(t):  Suomi
Perustettu:  1907
Edeltäjä:  Urheilukuninkuuskilpailut
TV:  Yle Urheilu
Sivusto:  https://espoo2025.fi
Vuoden 2016 Kalevan kisat.
Kalevan kisat on vuosittain järjestettävä yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailu, jonka pitopaikkakunta vaihtelee.
Ensimmäiset yleisurheilun suomenmestaruuskilpailut pidettiin Tampereella vuonna 1907. Sitä ennen vuosina 1902–1906 oli yleisurheilun saralla käyty niin sanottuja urheilukuninkuuskilpailuja. Naiset saivat omat viralliset SM-kilpailunsa vuonna 1945, vaikka olivat jo vuosina 1913–1923 kilpailleet 100 metrillä ja 4 × 100 metrin viestissä. Aluksi naiset kilpailivat eri aikaan kuin miehet. Vuodesta 1959 lähtien naiset ja miehet ovat kilpailleet samoissa Kalevan kisoissa.
Yleisurheilun SM-kilpailujen järjestävä organisaatio oli aluksi Suomen Voimistelu- ja Urheiluliitto (SVUL). Sen vuoksi sääntöihin kirjattiin, että Kalevan maljasta kilpailevat SVUL:n jäsenseurat, mikä johti siihen, että ainakaan vuosina 1950–1954 Työväen Urheiluliiton (TUL) seuroja ei laskettu mukaan Kalevan malja -pisteisiin. Yksilötasolla TUL:n urheilijat saivat osallistua SM-kisoihin. TUL on osallistunut Kalevan Kisoihin 1940-luvulta lähtien.
Kalevan malja

Vuonna 1909 Henkivakuutusyhtiö Kalevan henkilökunta lahjoitti kisoihin kiertopalkinnon, Kalevan maljan. Maljasta kilpailevat yleisurheiluseurat ja Kalevan kisoissa parhaiten menestynyt yleisurheiluseura saa sen vuodeksi omakseen. Malja oli ensimmäisen kerran palkintona vuoden 1910 SM-kisoissa. Vuosina 1920–1926 Kalevan maljan pisteitä sai yleisurheilun lisäksi myös kilpapyöräilystä, voimistelusta ja hiihdosta. Vuonna 1920 mukana oli myös paini ja vuosina 1921–1926 mäenlasku.
Maljasta johtuen yleisurheilun SM-kilpailuja kutsuttiin vuodesta 1910 lähtien epävirallisesti Kalevan-otteluksi. Vuonna 1915 Porissa järjestettyjen kisojen yhteydessä Suomen Urheilulehti uutisoi kisoista otsikolla Kalevan kisat, jota alettiin käyttää epävirallisesti kisojen nimenä. Vuonna 1937 Viipurissa järjestettyjen kisojen yhteydessä Suomen Urheiluliitto (SUL) lopulta virallisti yleisurheilun suomenmestaruuskilpailujen nimeksi Kalevan kisat. SUL:n puheenjohtajana toimi tuolloin Urho Kaleva Kekkonen. Kisanimikkeen takana sanotaan olleen silloinen SUL:n yleisurheilun ylivalmentaja Armas Valste.
Nykyisin Kalevan maljan pisteisiin lasketaan Kalevan kisojen lisäksi myös muita SM-kilpailuja.
If Urheilijapalkinto ja Uusi Sampo -malja

Vuonna 1990 Kalevan Kisoissa alettiin jakaa Uusi Sampo -maljaa. Se oli vahinkovakuutusyhtiö Sammon lahjoittama kiertopalkinto, joka annettiin kisojen parhaalle urheilijalle. Maljan ovat saaneet muun muassa Seppo Räty, Sari Essayah, Mika Halvari, Arsi Harju ja Tero Pitkämäki.
Vuonna 2009 Uusi Sampo -palkinnon korvasi vakuutusyhtiö If:n kiertopalkinto If Urheilijapalkinto. Palkinnon ovat saaneet Tommi Evilä (2009), Tero Pitkämäki (2010 ja 2013), Ari Mannio (2011), Antti Ruuskanen (2012) ja ensimmäisenä naisena Minna Nikkanen (2014).
SM-kilpailujen painoarvo Kalevan malja -kilpailussa

| Kilpailut | Jaossa olevat pisteet |
| --- | --- |
Kalevan kisat: 1480
22-vuotiaiden SM-kisat: 1332
19-vuotiaiden SM-kisat: 792
17- ja 16-vuotiaiden SM-kisat: 1408 (yhteensä)
SM-viestit: 685
SM-tiekilpailut ja -maraton: 472 (yhteensä)
SM-maastot: 471
Junioreiden SM-moniottelut: 162
Järjestämispaikat ja Kalevan maljan voittajat > Urheilukuninkuuskilpailut

| Pvm | Vuosi | Kisojen järjestyspaikka | Kuningas |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.8. | 1902 | Helsinki | Mikki Ketelä |
| 31.7.–2.8. | 1903 | Helsinki | Väinö Sigell |
| 23.7.–24.7. | 1904 | Helsinki | Aarne Salovaara |
| 11.6.–12.6. | 1905 | Viipuri | Heikki Pennola |
| 26.5.–27.5. | 1906 | Helsinki | Aarne Salovaara |
Järjestämispaikat ja Kalevan maljan voittajat > Naiset

Naisten mestaruuksista oli kisattu jo vuosina 1913–1923, yleensä SM-viestien yhteydessä. Tuolloin lajeina olivat 100 metriä ja 4×100 metrin viestijuoksu. Vuodesta 1959 lähtien Kalevan kisat ovat olleet yhteiset sekä naisille että miehille.
| Pvm | Vuosi | Paikka |
| --- | --- | --- |
| 22.8. | 1945 | Turku |
| 4.8. | 1946 | Seinäjoki |
| 17.8. | 1947 | Kouvola |
| 15.8. | 1948 | Tampere |
| 14.8. | 1949 | Varkaus |
| 12.–13.8. | 1950 | Valkeakoski |
| 12.8. | 1951 | Helsinki |
| 24.8. | 1952 | Heinola |
| 16.8. | 1953 | Salo |
| 15.8. | 1954 | Tampere |
| 14.8. | 1955 | Mäntsälä |
| 26.8. | 1956 | Ruokolahti |
| 11.8. | 1957 | Valkeakoski |
| 3.8. | 1958 | Kauniainen |
Kisaennätykset

Kalevan kisojen parhaat tulokset nykyisessä kisaohjelmassa olevissa lajeissa kaikki tulokset huomioon ottaen (myös tuulitulokset).
Lähteet: JKU, Tilastopaja
Kisaennätykset > Miehet

| Laji | Tulos | Urheilija | Urheilija | Päivä ja paikka | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 10,18w | Tommi Hartonen | HIFK | 19.7.2002 Joensuu | Tuuli +3,8 m/s. Alkuerässä. |
| 200 m | 20,62 | Samuel Purola | Oulun Pyrintö | 7.8.2022 Joensuu |  |
| 400 m | 45,8h | Markku Kukkoaho | Oulun Pyrintö | 11.8.1974 Jyväskylä |  |
| 800 m | 1.47,0h | Pekka Vasala | Mäntsälän Urheilijat | 12.8.1972 Joensuu |  |
| 1 500 m | 3.38,07 | Ari Paunonen | Sulkavan Urheilijat -41 | 31.7.1977 Tampere |  |
| 5 000 m | 13.24,78 | Lasse Virén | Myrskylän Myrsky | 2.7.1976 Turku |  |
| 10 000 m | 27.52,80 | Martti Vainio | Saarijärven Pullistus | 14.8.1987 Kuopio |  |
| 3 000 m ej. | 8.19,64 | Tapio Kantanen | Viipurin Urheilijat | 3.7.1976 Turku |  |
| 110 m aj. | 13,53w | Mikael Ylöstalo | IF Sibbo-Vargarna | 7.8.1988 Hämeenlinna | Tuuli +2,1 m/s. |
| 400 m aj. | 49,52 | Ari-Pekka Lattu | Lahden Ahkera | 11.8.2003 Helsinki |  |
| korkeushyppy | 228 | Erkki Niemi | Vaasan Vasama | 7.7.1984 Kajaani |  |
| korkeushyppy | 228 | Mika Polku | Virtain Urheilijat | 18.8.2000 Lahti |  |
| seiväshyppy | 570 | Jani Lehtonen | Keski-Uusimaan Urheilijat | 30.7.1993 Mikkeli |  |
| pituushyppy | 819 | Tommi Evilä | Tampereen Pyrintö | 1.8.2009 Espoo |  |
| kolmiloikka | 17,04w | Johan Meriluoto | Porvoon Akilles | 8.7.2001 Turku | Tuuli +2,4 m/s. |
| kuulantyöntö | 21,10 | Mika Halvari | Kemin Kunto | 21.7.1995 Lapua |  |
| kiekonheitto | 66,37 | Frantz Kruger | Vasa IS | 5.8.2007 Lappeenranta |  |
| moukarinheitto | 80,20 | Olli-Pekka Karjalainen | Töysän Veto | 9.8.2003 Helsinki |  |
| keihäänheitto | 89,43 | Tero Pitkämäki | Nurmon Urheilijat -99 | 5.8.2007 Lappeenranta |  |
| kymmenottelu | 8224 | Eduard Hämäläinen | Kuortaneen Kunto | 20.8.2000 Lahti |  |
| 20 km kävely | 1.19.25 | Aku Partanen | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 27.7.2023 Lahti |  |
Kisaennätykset > Naiset

| Laji | Tulos | Urheilija | Urheilija | Päivä ja paikka | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 11,19w | Lotta Kemppinen | HIFK-friidrott | 28.6.2024 Vaasa | Tuuli +2,1 m/s.  |
| 200 m | 22,96 | Pirjo Häggman | Helsingin Kisa-Veikot | 2.7.1976 Turku |  |
| 400 m | 50,67 | Riitta Salin | Viipurin Urheilijat | 4.7.1976 Turku |  |
| 800 m | 2.00,33 | Sara Lappalainen | Porvoon Akilles | 30.6.2024 Vaasa |  |
| 1 500 m | 4.06,68 | Sara Lappalainen | Porvoon Akilles | 28.6.2024 Vaasa |  |
| 5 000 m | 15.05,86 | Nathalie Blomqvist | IK Falken | 30.6.2024 Vaasa |  |
| 10 000 m | 31.34,94 | Camilla Richardsson | Esbo IF | 28.7.2023 Lahti |  |
| 3 000 m ej. | 9.36,90 | Sandra Eriksson | IK Falken | 2.8.2015 Pori |  |
| 100 m aj. | 12,76 | Reetta Hurske | Tampereen Pyrintö | 29.6.2024 Vaasa |  |
| 400 m aj. | 54,95 | Viivi Lehikoinen | HIFK | 30.7.2023 Lahti |  |
| korkeushyppy | 191 | Minna Vehmasto | Kuusjoen Humu | 1.7.1983 Pori |  |
| korkeushyppy | 191 | Ella Junnila | Tampereen Pyrintö | 28.8.2021 Tampere |  |
| seiväshyppy | 472 | Wilma Murto | Salon Vilpas | 29.8.2021 Tampere |  |
| pituushyppy | 673 | Ringa Ropo | Lauttakylän Luja | 28.7.1989 Turku |  |
| kolmiloikka | 14,41w | Kristiina Mäkelä | Orimattilan Jymy | 6.8.2022 Joensuu | Tuuli +2,2 m/s. |
| kuulantyöntö | 18,23 | Karoliina Lundahl | Oulun Pyrintö | 7.7.1996 Tampere |  |
| kiekonheitto | 64,16 | Ulla Lundholm | Viipurin Urheilijat | 7.8.1981 Oulu |  |
| moukarinheitto | 73,54 | Silja Kosonen | Turun Urheiluliitto | 30.7.2023 Lahti |  |
| keihäänheitto | 64,90 | Paula Tarvainen | Noormarkun Nopsa | 10.8.2003 Helsinki |  |
| seitsenottelu | 6339 | Maria Huntington | Tampereen Pyrintö | 3.8.2019 Lappeenranta |  |
| 10 km kävely | 43.50 | Sari Essayah | Lapinlahden Veto | 22.7.1995 Lapua |  |
h = käsiaika
w = tuulitulos
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalevan kisat Wikimedia Commonsissa
Yle Elävä arkisto: Kalevan kisoissa suomalaiset voittavat aina
Kalevan Maljan ja Kalevan Kisojen historia
| n k Kalevan kisat |
| --- | --- | --- |
| 1900-luku |  1907  1908  1909  |  |
| 1910-luku |  1910  1911  1912  1913  1914  1915  1916  1917  1918  1919  |  |
| 1920-luku |  1920  1921  1922  1923  1924  1925  1926  1927  1928  1929  |  |
| 1930-luku |  1930  1931  1932  1933  1934  1935  1936  1937  1938  1939  |  |
| 1940-luku |  1940  1942  1943  1944  1945  1946  1947  1948  1949  |  |
| 1950-luku |  1950  1951  1952  1953  1954  1955  1956  1957  1958  1959  |  |
| 1960-luku |  1960  1961  1962  1963  1964  1965  1966  1967  1968  1969  |  |
| 1970-luku |  1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979  |  |
| 1980-luku |  1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989  |  |
| 1990-luku |  1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999  |  |
| 2000-luku |  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009  |  |
| 2010-luku |  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  |  |
| 2020-luku |  2020  2021  2022  2023  2024  2025  |  |
Kalevan malja
Madaba

| Madaba |
| --- | --- |

 Logo
 Madaba
 Koordinaatit: 31°43′N, 35°48′E 
Valtio:   Jordania
Kuvernementti:  Madaba
Väkiluku (2023)  (arvio):  127 081
 – Metropolialue:  180 504
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Madaba (arab. مادبا‎, Mādabā) on kaupunki Jordanian länsiosassa Madaban kuvernementissa. Sen asukasluku oli vuoden 2023 arvion mukaan 127 081. Madaba mainitaan Vanhassa testamentissa (Medeba) ja Bysantin valtakunnan kaudella se oli tärkeä kristillinen keskus. Se tunnetaan myös arkeologisista löydöksistään, kuten Madaban kartasta.
Maantiede

Madaba sijaitsee Keski-Jordanian länsiosassa ylätasangolla noin 760 metrin korkeudella merenpinnasta. Matkaa Jordanian pääkaupunki Ammaniin pohjoisessa on 32 kilometriä.
Historia

Madaba (Medeba) esiintyy useampaan otteeseen Vanhassa testamentissa. 4. Mooseksen kirja ja Joosuan kirja mainitsevat israelilaisten vallanneen kaupungin amorilaisten kuningas Sihonilta ja että alue annettiin Ruubenin heimolle. 1. aikakirja ja 2. Samuelin kirja mainitsevat Daavidin voittaneen aramealaiset Madaban lähellä käydyssä taistelussa. Israelin jakautuessa kahteen kuningaskuntaan juutalaiset menettivät Madaban hallinnan. Mesan steela mainitsee Israelin kuningas Omrin vallanneen "Medeban [maa]n", mutta että Moabin kuningas Mesa on jälleenvallannut sen. 1. makkabilaiskirja ja Josephuksen Juutalaisten muinaisajat mainitsevat tarinan, jossa "medebalaiset" surmasivat Juudas Makkabin veli Johananin vuonna 166 eaa. Johannes Hyrkanos valtasi Madaban, joka oli osa Juudan kuningaskuntaa Aleksanteri Jannaiosin valtakauteen saakka. Hyrkanos II luovutti sen nabatealaisten hallitsija Aretas III:lle vastineeksi tuesta veljeään Aristobulos II:ta vastaan.
Vuonna 106 jaa. Madabasta tuli osa Rooman Provincia Arabiaa ja  siitä kirjoittivat esimerkiksi Eusebios Kesarealainen, Klaudios Ptolemaios, Hierokles ja Stefanos Byzantionlainen. Bysantin valtakunnan kaudella siitä kehittyi tärkeä kristinuskon keskus. Kaupunki oli piispanistuin 400-luvun puoliväliltä alkaen ja sinne rakennettiin useita kirkkoja. Monissa kirkoissa oli mosaiikkilattiat. Masabassa näistä mosaiikeista ehkä merkittävin kuvasi alueen karttaa ja tuli tunnetuksi Madaban karttana. Madaban kartta on yleensä ajoitettu 500-luvun puolivälille, tai joskus harvemmin 600-luvulle. Arkeologisten löydösten perusteella tiedetään, että paikka oli huomattava kristillinen keskus vielä umaijadien kaudella.
Madaba tuhoutui maanjäristyksessä vuonna 1880. Paikalle muutti kuitenkin uusia asukkaita al-Karakista. Uudet asukkaat olivat kristittyjä arabeja.
Väestö

Jordanian tilastokeskuksen mukaan Madaban asukasluku oli vuonna 2023 arviolta 127 081. Maddaba on osa samannimistä kuntaa, joka käsittää muita paikkakuntia. Kunnan asukasluku oli samana vuonna arviolta 180 504. Vuonna 2004 asukasluku oli 70 338.
Kaupunkikuvaa.
Madaban kartta.
Keuruun vanha kirkko

| Keuruun vanha kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Keuruu
Koordinaatit:  62°15′22.3″N, 024°42′34.7″E
Seurakunta:  Keuruun seurakunta
Rakentamisvuosi:  1759
Suunnittelija:  Antti Hakola
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  550
Tyylisuunta:  talonpoikaistyyli
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keuruun vanha kirkko on Keuruulla sijaitseva vuosina 1756–1759 rakennettu länsitornillinen pitkäkirkko, johon on liitetty lyhyet ristivarret. Kirkon alkuperäiset piirteet ovat säilyneet hyvin.
Paanukattoinen ja punamullattu kirkko edustaa hyvin 1700-luvun puukirkkoarkkitehtuuria. Se rakennettiin Antti Hakolan johdolla. Kirkon kuoripääty on kolmisärmäinen. Kirkkoon rakennettiin 1830-luvun alussa myös kahdeksankulmainen sakaristo kuoriosan jatkoksi. Pohjaratkaisun innoituksena lienee ollut Turun tuomiokirkko ja sen Kaikkien Pyhien kappeli.
Johan Tilénin toteuttama puuholvien maalauskoristelu valmistui vuosina 1782–1786. Hän maalasi myös Jeesuksen ristiinnaulitsemista esittävän alttaritaulun (vuoteen 1782 mennessä) ja koristeli Matti Åkergrenin vuonna 1784 valmistaman saarnastuolin. Kirkossa on myös Johan Backmanin maalaus Kristus pesee opetuslastensa jalkoja (1751 tai 1761) sekä Carl Gustaf Söderstrandin Viimeinen tuomio (1820), joka lahjoitettiin kirkkoon vuonna 1824. Backmanin maalaus on saattanut olla jo nykyistä edeltäneessä kirkossa, mutta on epäselvää, onko se ollut alkujaan alttaritaulu. Backmanin ja Söderstrandin alkuperäiset maalaukset lahjoitettiin Kansallismuseoon vuonna 1902, ja kirkossa on nykyään niiden kopiot 1930-luvulta. Ainakin ensin mainitun kopion on tehnyt Oskari Niemi. Lisäksi kirkossa on kaksi vuonna 1929 lahjoitettua Carl Fredrik Blomin maalausta 1800-luvulta.
Kirkon alkuperäinen vaivaisukko 1800-luvulta on varastettu, ja kuvanveistäjä Eino Räsänen teki sen tilalle uuden vuonna 1955.
Kirkon sisätunnelmaa kuvataan muun muassa Akseli Gallen-Kallela maalaukseensa Tyttö Keuruun vanhassa kirkossa.
Kirkkoa ympäröivä piha-alue toimii tärkeänä kuvauspaikkana Toivo Särkän ohjaamassa elokuvassa Vaivaisukon morsian (1944).