stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kumanovo
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kumanovon kaupungin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (makedoniaksi)
Kumanovo FAQ (Arkistoitu – Internet Archive)
Pohjois-Makedonian kaupungit
Berovo
Bitola
Bogdanci
Debar
Delčevo
Demir Kapija
Demir Hisar
Gevgelija
Gostivar
Kavadarci
Kičevo
Kočani
Kratovo
Kriva Palanka
Kruševo
Kumanovo
Makedonski Brod
Makedonska Kamenica
Negotino
Ohrid
Pehčevo
Prilep
Probištip
Radoviš
Resen
Štip
Skopje
Struga
Strumica
Sveti Nikole
Tetovo
Valandovo
Veles
Vinica
Zletovo
Jokela

| Jokela |
| --- | --- |
 Jokelan Keskustie syksyllä 2024.
Kaupunki:  Vuodesta 1972 alkaen Tuusula
Väkiluku:  .
Osa-alueet:  Keskusta, Kolsa, Lepola, Perttu, Takoja ja Temmo
Postinumero(t):  05400
Lähialueet:  Nukari, Nuppulinna, Kellokoski, Hyvinkää
Jokela on Tuusulan pohjoisin taajama, joka sijaitsee Hyvinkään ja Järvenpään välissä Helsinki–Riihimäki-radan varrella.
Jokelan taajamassa oli vuoden 2012 lopussa 6 225 asukasta, joista Tuusulassa asui 6 013 henkeä ja Hyvinkään puolella kuntarajaa 212 henkeä. Vuoteen 2022 mennessä väkiluku oli kasvanut 6697 asukkaseen. Taajaman väestötiheys on 707 asukasta neliökilometriä kohden. Jokelassa oli vuoden 2002 lopussa 765 työpaikkaa. Eniten työpaikkoja on kaupan alalla, teollisuudessa ja julkisessa hallinnossa (Jokelan vankila). Jokelan rautatieasemalla pysähtyy VR:n lähijunia ja Jokela osana Tuusulaa kuuluu myös HSL-alueeseen. Siten Jokelasta on erinomaiset kulkuyhteydet niin lähialueille kuin pääkaupunkiseudulle.
Jokelan rautatieasema. Vuonna 1875 valmistunut asemarakennus oli alkuperäisessä käytössään vuoteen 2011 asti, minkä jälkeen rakennuksessa on ollut muuta toimintaa. Asemarakennuksen lisäksi asema-alueeseen kuuluu asemapäällikön talo ja henkilökunnan asuintalo. Radan toisella puolella olleet makasiinirakennukset on purettu tavaraliikenteen päättymisen jälkeen.
Jokelassa on kuusi asuinaluetta: Keskusta, Kolsa, Lepola, Perttu, Takoja ja Temmo.
Historia > Kuntaliitoksesta nykypäivään

Jokelan taajamassa asui 1960-luvun alussa jo lähes 5 000 asukasta, sen lähi­alueella kaikkiaan noin 8 000. Taajaman sijainti kolmen kunnan alueella johti kuitenkin siihen, ettei sen oloja kyetty hoitamaan asian­mukaisesti, minkä vuoksi yleisesti toivottiin kuntajaon muuttamista. Sisäasiainministeriön toimeksi­annosta osasto­päällikkö Erkki Jänne päätyi esittämään, että Nurmi­järven ja Tuusulan kunnista siirrettäisiin Jokelan alueet lähistöineen Hyvinkään maalais­kuntaan, jonka nimi olisi samalla muutettu Jokelan kunnaksi, ja että samalla tämän kunnan pohjois­osista olisi liitetty alueita Hyvinkään kaupunkiin. Ministeriö totesi kuitenkin vuonna 1964, ettei näihin muutoksiin ollut edellytyksiä. Sen sijaan vuoden 1969 alusta lähtien Hyvinkään maalais­kunta kokonaisuu­dessaan, siihen kuuluneet Jokelan alueet mukaan luettuina, liitettiin Hyvinkään kaupunkiin. Samalla oli ehdotettu myös Tuusulaan kuuluneiden Jokelan alueiden liittämistä Hyvinkääseen, mutta ehdotus jäi sillä erää toteutumatta. Kysymys kunta­jaon muuttamisesta pysyi kuitenkin vireillä. Vuonna 1972 Jokelan asukkaiden keskuudessa järjestettiin mieli­pide­tiedustelu siitä, olisiko alue liitettävä kokonaisuudessaan Hyvinkääseen vai Tuusulaan. Niukka enemmistö kannatti Hyvinkääseen liittymistä, mutta valtioneuvosto päätti vuonna 1973, että seuraavan vuoden alusta myös Hyvinkääseen kuuluneet Jokelan alueet oli liitettävä Tuusulaan.
Monet tehtaat lopettivat toimintansa 1900-luvun loppupuolella, esimerkiksi alueen viimeinen tiilitehdas, Kolsan tiilitehdas, 1980-luvulla. Rautatieaseman eteläpuolella on yhä neljän tehtaan ryhmä, joka on luokiteltu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Jokelan tiilitehdas on yksi harvoista Suomen varhaisen tiiliteollisuuden säilyneistä toimipaikoista.
Kulttuuri ja urheilu

Jokelan työväentalo on perustettu vuonna 1905 ja sillä on ollut suuri merkitys Jokelan urheilu- ja kulttuurielämään vuosikymmenien varrella. Oma toimitalo valmistui vuonna 1907 ja se on edelleen käytössä. Työväentalo sijaitsee Palojoen varrella Hausjärven puolella. Ammattiyhdistystoiminnan lisäksi työnväentalolla on ollut oma kirjasto, teatteritoimintaa ja urheiluseura Köntäs.Työväentalon yhteydessä toimii Jokelan Karjalaisten JoKa-Teatteri. Kesäteatteri on perustettu vuonna 1981. Työväentalo on Pohjois-Tuusulan Demarit ry:n omistuksessa ja sitä vuokrataan juhlatilaksi. Jokelaan perustettiin Nuorisoseurantalo vuonna 1918 ja se rakensi itselleen toimitalon nykyisen Seurantalontien varteen seuraavana vuonna. Talossa oli vuosia korkeatasoista teatteritoimintaa, mutta toiminnan hiivuttua se purettiin 1960-luvulla.
Jokelassa toimii nykyään useita kulttuuriyhdistyksiä. JEKKU RY (Jokelan Elävän Alakulttuurin Kehitysyksikkö) järjestää Jokelassa ja lähialueilla musiikillisia musiikkitapahtumia. Päätapahtumana Jekulla on Jokelan Närkästysjuhlat, joita on järjestetty vuodesta 2011. Lampirock ry on musiikin harrastajien yhdistys, joka muun toimintansa ohella järjestää vuosittain Jokelan koulukeskuksen lammella elokuun lopulla pääsymaksuttoman Lampirock-musiikkitapahtuman.
Jokelassa on aktiivista urheiluseuratoimintaa. Urheiluseura Kaukasten Voiman lajeihin kuuluvat nykyään koripallo ja jääkiekko. Seuran urheilijoita on kilpaillut menestyksekkäästi niin kotimaisilla kuin kansainvälisilläkin kentillä. Vuonna 1931 perustettuun Jokelan kisaan kuuluu noin 450 jäsentä. Sen parissa voi nykyään harrastaa jalkapalloa, salibandya, sulkapalloa ja lentopalloa.
Jokelan peruspalvelut

Taajamassa on nykyään kolme ala-astetta: Kolsan, Lepolan ja Pertun koulut. Jokelan koulukeskuksessa toimivat Jokelan yläaste ja Tuusulan lukion Jokelan toimipiste, entinen Jokelan lukio.
Jokelassa on useita urheilukenttiä sekä kunnan omistama Jokelan urheilukeskus, jonka yhteydessä voi harrastaa yleisurheilua, mailapelejä ja talviurheilua. Urheilukeskukseen kuuluu myös kuntosali. Jokelassa on myös kuntoratoja ja luontopolkuja. Tuusulan kunta rakensi vuonna 1986 taajamaan Jokela-talon. Sen yhteydessä toimii Jokelan kirjasto, nuorisotalo ja kansalaisopiston toimintoja sekä käsityökoulu.
Keski-Uudenmaan hyvinvointialueella on Jokelassa sote-yksikkö, joka tarjoaa erilaisia perusterveydenhuollon palveluita. Sote-yksikkö on entinen terveyskeskus, joka oli hyvinvointialueuudistuksen jälkeen lakkautusuhan alla. Lakkauttaminen herätti suurta vastustusta ja terveysasema päätettiin vuonna 2024 säilyttää, joskin rajatummalla palveluvalikoimalla.
Jokelan uskonnollinen elämä

Jokelan alue kuuluu Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa Tuusulan seurakuntaan. Vuonna 1975 rakennettiin Jokelan kirkko, mutta se purettiin heikkokuntoisena vuonna 2022. Kirkon toiminta siirtyi muualle jo vuonna 2020. Kirkosta jätettiin kuitenkin kellotapuli purkamatta.  Tuusulan seurakunta on sittemmin toiminut entisissä liiketiloissa Jokelan keskustassa. Kirkosta luopumisesta huolimatta Jokelassa on edelleen säännöllistä hartauselämää ja muuta seurakunnan toimintaa. Tuusulan seurakunnan lisäksi Jokelassa toimii ainakin helluntaikirkkoon kuuluva Station-seurakunta, jonka juuret alkavat seurakunnan kotisivujen mukaan Jokelan koulusurmien jälkeisestä yhteiskristillisestä kahvilatoiminnasta. Omana seurakuntana se aloitti vuonna 2015. Sillä on oma toimitila Jokelan keskustassa. Jehovan todistajilla on Jokelassa valtakunnansali, joissa järjestään viikoittain kokouksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jokela Wikimedia Commonsissa
Tuusulan kylät
| --- | --- |
Taajamat:  Hyrylä  Jokela  Kellokoski 
Kylät:  Huikko  Jäniksenlinna  Kirkonkylä  Lahela  Myllykylä  Nahkela  Paijala  Riihikallio  Ruotsinkylä  Ruskela  Rusutjärvi  Savikulma  Siippoo  Vanhakylä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Jokelan tiilitehdas heinäkuussa 2021. Tiilitehdas on parhaimpina vuosinaan 1930-luvulla Jokelan suurin työllistäjä. Vielä 1950-luvulla tehtaaseen tehtiin investointeja, mutta tästä huolimatta tehdas lakkautettiin kannattamattomana vuonna 1960. Vuonna 1985 Tuusulan kunta osti tehdasalueen. Historiallinen alue on uusiokäytössä, ja siellä toimii muun muassa terassiravintola ja ruokahävikkijakelu.
Jokelan vankila avattiin vuonna 1993 entisiin tehdastiloihin lähelle Jokelan rautatieasemaa alun perin sakko- ja tutkintovankeja ajatellen. Vankilan sijoittaminen Jokelaan synnytti suunnitteluvuosina runsaasti kritiikkiä. Vuonna 2023 vankilan suljetuilla osastoilla on 84 paikkaa ja avo-osastoilla 40 paikkaa. Vangit olivat vuonna 2023 kaikki miehiä ja suurin osa heistä puhui muuta kieltä kuin suomea.
Jokelan S-market. Osuuskauppa aloitti Jokelassa jo vuonna 1904. Nykyisen vuonna 2009 valmistuneen S-marketin paikalla on sijainnut aiemminkin osuuskaupan toimipisteitä.
Jokelan Huikontielle perustettiin vuonna 1918 maatalousvälineistöä valmistanut Jokelan Tehdas oy. Se oli yksi Jokelan metalliteollisuuden pioneereista. Yritys meni kuitenkin konkurssiin vuonna 1927, mutta kiinteistössä toimi erilaisia metalliteollisuuden yrityksiä aina vuoteen 2010 asti, jolloin tiloissa toiminut Jokelan valu lopetti toimintansa.
Jokela-talo syksyllä 2024.
Airbus A380

| Airbus A380 |
| --- | --- |

 Emiratesin, konetyypin suurimman tilaajan Airbus A380.
Tyyppi:  matkustajalentokone
Valmistaja:  Airbus S.A.S.
Ensilento:  27. huhtikuuta 2005
Esitelty:  25. lokakuuta 2007 Singapore Airlinesin kanssa
Tila:  Tuotanto lopetettu 2021
Valmistusmäärä:  254 
Yksikköhinta:  317,2–337,5 milj. USD (2008)
Airbus A380 on eurooppalaisen lentokonevalmistaja Airbusin valmistama laajarunkoinen matkustajalentokone. Se on maailman suurin ja ainoa kokonaan kaksikerroksinen lentokone. Kone otettiin käyttöön lokakuussa 2007, ja sen ensimmäinen käyttäjä oli Singapore Airlines. Konetyypin suosion hiipuessa Airbus päätti lopettaa sen valmistamisen vuoteen 2021.
A380 on 73 metriä pitkä, 24 metriä korkea ja kuljettaa enimmillään 853 matkustajaa, mutta mikään lentoyhtiö ei ole suunnitellut tällaisia konfiguraatioita. Suurin konetyypin tilaaja on ollut lentoyhtiö Emirates. Konetyyppi on ollut osallisena yhdessä vaaratilanteessa, kun yksi Qantasin lennon 32 moottoreista räjähti ja lentokone teki onnistuneen hätälaskun.
Historia

Ilmailun historian suurin lentokone oli 1970–1980-luvuilla Boeing 747. ”Ilmojen kuningatterena” pidetty lentokone oli muodostunut menestykseksi lentoyhtiöiden ja matkustajien keskuudessa, minkä myötä monet lentoyhtiöt alkoivat kehitellä kilpailevia malleja. Airbus kehitteli useita malleja, mukaan lukien kaksirunkoista A340-sovitusta. Yhtiö kuitenkin päätyi kaksikerroksiseen A3XX-malliin, joka oli nimetty A380:ksi joulukuuhun 2000 mennessä. Projektin kustannukset olivat nousseet 8,8 miljardiin euroon. Kuusi lentoyhtiötä tilasi konetta yhteensä 50 kappaletta, kun solmukohtaisten matkojen kysyntä kasvoi.
Projektin suunnittelu ja kehitys kesti viisi vuotta, kunnes ensimmäinen A380-kone, rekisteriltään F-WOWW, esiteltiin yleisölle vuoden 2005 alussa Airbusin tehtaalla Toulousessa. Konetyypin ensilento suoritettiin 27. huhtikuuta samana vuonna Toulouse-Blagnacin lentoasemalle. Hankkeen kustannukset kasvoivat nopeasti, mutta Airbus päätti saada A380:n käyttöön. Airbus lensi vuoteen 2006 mennessä manntertenvälisiä lentoja, käyden muun muassa Kolumbiassa ja Kanadassa, jossa konetta voittiin kokeilla kylmällä ja korkealla säällä. Kokeilujen onnistuttua konetyyppi oli valmis toimitettavaksi asiakkaille.
Rakenne ja suorituskyky

A380 on laajarunkoinen, maailman suurin matkustalentokone ja lempinimeltään ”superjumbo”. Se on kaksikerroksinen koko pituudeltaan ja pystyy kuljettamaan enintään 853 matkustajaa. Kuitenkin, kaikki lentoyhtiöt ovat suunnitelleet vain pienemmillä matkustajamäärillä olevia variaatioita. Enimmillään on kehitetty variaatio yhteensä 615 matkustajalle, kun otetaan huomioon sekä turisti- että businessluokka. A380:n lattiapinta-ala on noin 550 neliömetriä, mikä on 40 prosenttia enemmän kuin Boeing 747:llä.
A380 on pituudeltaan 73 metriä, korkeudeltaan 24 metriä ja sen siipien kärkiväli on vajaa 80 metriä. Matkustamo on alemmassa kerroksessa 6,6 metrin levyinen ja yläkerroksessa 5,9 metrin levyinen. A380:n korkein lentoonlähtöpaino on 560 000 kilogrammaa, korkein laskeutumispaino 391 000 kilogrammaa ja pisin lentomatka vajaa 15 000 kilometriä. Lentokoneessa on 220 ikkunaa ja 16 ovea. Lentokoneessa käytetään joko Rolls-Royce Trent 900 -tai Engine Alliance GP7200 -suihkuturbiinimoottoreita.
Boeing 747 edustaa Airbusin mukaan jo vanhaa suunnittelua ja tekniikkaa, vaikka koneeseen on vuosien varrella tehty monia uudistuksia. Airbus on laskenut, että kulut lennetyllä matkustajakilometrillä ovat jopa 20 prosenttia pienemmät kuin Boeing 747-400:lla, kun käytetään uusia kevyempiä komposiittimateriaaleja, modernia suunnittelua ja kehittynyttä moottoritekniikkaa.
Tuotanto

Jokainen A380 koostuu noin neljästäkymmenestä osasta, joita valmisti yli 1 500 yritystä 30 eri maassa. Valmistajat rakensivat moottorit ja toimittivat ne valmiina Airbusin tehtaalle. A380:n etu- ja keskirungot tulivat Ranskasta, takarunko ja sivuperäsin Saksasta, korkeusperäsimet Espanjasta ja siivet Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Osien toimituksia varten Airbus kehitteli Airbus Beluga -kuljetuslentokoneen, minkä lisäksi siivet tuotiin tehtaalle meriteitse. Maantiekuljetukset olivat hitaita, ja ne tehtiin toimituksia varten levennettyjä teitä pitkin. Koneet maalattiin Saksan Hampurissa.
Tilaushistoria

Ensimmäinen matkustajaversio toimitettiin Singapore Airlinesille 15. lokakuuta 2007, jota seurasi nopeasti myös Emirates. Molemmat lentoyhtiöt kehuivat konetyyppiä ja kertoivat sen palvelevan odotuksia enemmän. Konetyypin toimituksia jatkettiin muille lentoyhtiöille, ja sen suosio kasvoi nopeasti.
A380:n suosio hiipui merkittävästi vuonna 2018. Qantas perui joulukuussa useita konetyypin tilauksia, ja Emirates kertoi muuttavansa joidenkin A380:n tilauksiaan pienempiin konemalleihin. Kun Airbusin johtoon valittiin Guillaume Faury vuonna 2019, halusi yhtiö keskittää resurssejaan ennemmin muihin lentokonetyyppeihin, mukaan lukien A350. Yhtiö ilmoitti lopulta samana vuonna, että uusien A380-yksilöiden valmistus lopetetaan vuoteen 2021. Mikäli lentoyhtiöt eivät olisi peruneet tilauksiaan, olisi valmistus jatkunut vuoteen 2027. Viimeinen A380 toimitettiin Emiratesille loppuvuodesta 2021.
Tilaushistoria > Käyttäjät

Päivitetty 23. tammikuuta 2025
Tilaushistoria > Käyttäjät > Nykyiset käyttäjät

| Lentoyhtiö | Maa | Konemäärä | Huomio |
| --- | --- | --- | --- |
| All Nippon Airways | Japani | 3 |  |
| Asiana Airlines | Etelä-Korea | 6 |  |
| British Airways | Yhdistynyt kuningaskunta | 12 |  |
| Emirates | Yhdistyneet arabiemiraatit | 116 | konetyypin suurin käyttäjä |
| Etihad Airways | Yhdistyneet arabiemiraatit | 7 |  |
| Korean Air | Etelä-Korea | 7 |  |
| Lufthansa | Saksa | 8 |  |
| Qantas | Australia | 10 |  |
| Qatar Airways | Qatar | 8 |  |
| Singapore Airlines | Singapore | 12 | konetyypin ensimmäinen käyttäjä |
Tilaushistoria > Käyttäjät > Entiset käyttäjät

| Lentoyhtiö | Maa | Konemäärä | Poistui käytöstä | Lopettamisen syy |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Air France | Ranska | 10 | 2020 | COVID-19 |
| China Southern Airlines | Kiina | 5 | 2022 |  |
| Hi Fly | Portugali | 1 |  | COVID-19 |
| Malaysia Airlines | Malesia | 6 | 2022 |  |
| Thai Airways International | Thaimaa | 6 | 2020 | COVID-19 |
Variaatiot > Airbus A380F

A380:n rahtikoneversio julkistettiin samaan aikaan matkustajakoneversion kanssa. Rahtiversiota tilattiin yhteensä 25 kappaletta, mutta se ei ikinä edennyt tuotantoon. Se olisi ollut maailman suurin rahtikone lukuun ottamatta vuonna 2022 tuhoutunutta Antonov An-225 Mrijaa.
Variaatiot > A380plus

Airbus esitteli kesäkuussa 2017 perusversiosta parannellun A380plus-version konseptin. Se sisälsi parannuksia erityisesti uusiin ja suurempiin siivekkeisiin sekä muihin siipien osiin. Niiden mukana koneen polttoaineen kulutus olisi vähentynyt neljällä prosentilla. Siinä olisi ollut myös suurempi matkustajakapasiteetti ja pidempi huoltoväli. Lentokone ei kuitenkaan ikinä edennyt tuotantoon, koska se ei herättänyt kiinnostusta lentoyhtiöiden keskuudessa.
Variaatiot > A380-900

Airbus esitteli markkinoille perusmallista pidennettyä A380-900-mallia. Hanke oli kuitenkin tulokseton, sillä malli ei saanut kysyntää lentoyhtiöiltä.
Onnettomuudet ja vaaratilanteet

Qantasin Airbus A380 (Lento numero QF32) teki hätälaskun Singaporeen 4. marraskuuta 2010. Kone oli lennolla Lontoosta Singaporen kautta Sydneyyn. Singaporesta lähdön jälkeen yhdessä sen neljästä moottorista turbiinikiekko särkyi ja osat lensivät räjähdysmäisesti eri suuntiin. Lentävät kappaleet vaurioittivat siipeä pahoin ja moottorikotelon osia putosi alla olevaan maastoon. Kone palasi Changin kansainväliselle lentoasemalle. Kone laskeutui turvallisesti, ja tapauksesta ei aiheutunut henkilövahinkoja. Tapauksen jälkeen Qantas keskeytti A380-lennot tutkimusten ajaksi. Vaurio aiheutui moottorin valmistusvirheestä: öljykanavia oli porattu virheellisesti useissa moottoreissa. Vuotava öljy syttyi tuleen ja palon aiheuttama kuumuus sai turbiinikiekon särkymään. Moottorien valmistaja Rolls-Royce vaihtoi noin 40 superjumbon Trent 900 -moottoria. RR:n moottoreita käyttävien Qantasin, Singapore Airlinesin ja Lufthansan koneisiin vaihdettiin moottorit.
Tekniset tiedot (A380-800)

Lähde:
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 4
Matkustajat: 853 (käytössä vain alemman määrän omaavia versioita)
Pituus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.72,73 m
Kärkiväli: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.79,80 m
Korkeus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.24,10 m
Tyhjäpaino: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”.285 000 kg
Suurin lentoonlähtöpaino: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”.560 000 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&04.&&&&004 × Engine Alliance GP7200
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&04.&&&&004 × Rolls-Royce Trent 900
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&01020.&&&&001 020 km/h (Mach 0,85)
Lentomatka: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”.15 000 km
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Airbus A380 Wikimedia Commonsissa
Stephens, Ian: Airbus A380 Aircraft-info.net. 5.5.2014. Viitattu 18.8.2020. (englanniksi)
Airbus A380 ensilentonsa jälkeen.
Airbus A380 -koneen poikkileikkaus. Matkustamo on kaksikerroksinen koko koneen pituudelta.
Rolls-Royce Trent 900 -moottori.
Singapore Airlinesin 9V-SKA, ensimmäinen kaupalliseen käyttöön tullut A380.
Qantasin lennon 32 räjähtänyt moottori.
Hitlerin viittaus Armeniaan

Adolf Hitler
Ihmisten jäännöksiä armenialaisiin kohdistuneen kansanmurhan jäljiltä
Natsidiktaattori Adolf Hitlerin viittauksella Armeniaan tarkoitetaan Hitlerin väitettyjä kommentteja liittyen vuoden 1915 armenialaisten kansanmurhaan. Viimeisiä vedelleessä Ottomaanien imperiumissa turkkilainen nationalismi oli tehnyt esiinmarssin. Kansallismielisessä kiihkoilussa nostettiin turkkilaisuutta esille valtakunnan muiden kansojen kustannuksella. Muita kansoja, kuten esimerkiksi armenialaisia alettiin pitää epäilyttävinä ja heihin suhtauduttiin vihamielisesti. Armenialaisten epäiltiin liittyvän ympärysvaltoja edustaneiden venäläisten puolelle ensimmäisessä maailmansodassa. Keskusvaltoihin kuuluneet turkkilaiset käynnistivät lopulta laajan kansanmurhan, jossa murhattiin yli miljoona armenialaista. Ottomaanien joukoissa palveli myös saksalaisia, joiden on sanottu osallistuneen aktiivisesti armenialaisten kansanmurhaan turkkilaisten rinnalla. Armenialaisten totaaliseen tuhoon tähdänneen kampanjan on sanottu myöhemmin innostaneen natseja omissa kansanmurhissaan toisen maailmansodan aikana.
Silminnäkijöiden mukaan Hitler olisi ennen Saksan hyökkäystä Puolaan todennut seuraavaa:
»Muistaako kukaan enää armenialaisten tuhoamista?"»
Toteamuksen on sanottu liittyneen Hitlerin ja natsien havaintoihin, joiden mukaan isommat valloittajakansat eivät joutuneet vastuuseen kansojen totaalisista hävityksistä. Tämän näkökulman mukaan natsien tekemä holokausti sai sytykkeensä turkkilaisten vuoden 1915 kansanmurhakampanjasta. Vastakkaisissa mielipiteissä korostetaan sitä, että Armenia-viittaus perustuu kuulohavaintoihin, joista ei ole jäänyt kirjallisia todisteita. Norman M. Naimark esittää, että vaikka Hitler olisikin näin todennut, ei ole varmuutta, viitattiinko sillä armenialaisiin. Viittaus esitettiin toisaalta myös Puolaan tehtävän hyökkäyksen yhteydessä, jossa tähtäimessä oli puolalaisten tuhoaminen, pois elintilan tieltä. Tässä katsantakannassa ei uskota, että mahdollisella Armenia-viittauksella olisi ollut yhteyttä esimerkiksi juutalaisten joukkotuhon suunnittelussa. Näissä näkökulmissa myös korostetaan saksalaisten toteuttaman joukkotuhon ainutlaatuisuutta. Toisissa näkökulmissa taas tuodaan esille, kuinka natsit ihailivat nuorturkkilaisten kykyä joukkotuhoon vihollisiksi koettujen kansojen kohdalla.
Meghan McCain

| Meghan McCain |
| --- | --- |
 McCain vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. lokakuuta 1984 (ikä 40) Phoenix, Arizona, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  televisiojuontaja
Vanhemmat:  John McCain Cindy McCain
Puoliso:  Ben Domenech (vih. 2017)
Lapset:  1
Meghan Marguerite McCain (s. 23. lokakuuta 1984 Phoenix, Arizona, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kolumnisti, kirjailija ja televisiojuontaja. Hän oli The View -keskusteluohjelman panelistina vuodesta 2017 vuoteen 2021.
McCain on Yhdysvaltain republikaanisen puolueen jäsen. Hän on senaattori John McCainin ja hänen vaimonsa Cindy McCainin tytär.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meghan McCain Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat
Julie Foudy

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Julie Foudy vuonna 2014. |  Julie Foudy vuonna 2014. |  Julie Foudy vuonna 2014. |  |
Maa:   Yhdysvallat
Naisten jalkapallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | Naisten jalkapallo |  |
|  Kultaa | Ateena 2004 | Naisten jalkapallo |  |
|  Hopeaa | Sydney 2000 | Naisten jalkapallo |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kiina 1991 | Naisten jalkapallo |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 1999 | Naisten jalkapallo |  |
|  Pronssia | Ruotsi 1995 | Naisten jalkapallo |  |
|  Pronssia | Yhdysvallat 2003 | Naisten jalkapallo |  |
Foudy ja Barbara Boxer.
Julie Maurine Foudy (s. 23. tammikuuta 1971 San Diego, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen jalkapalloilija, joka pelasi keskikenttäpelaajana. Hän on toiminut Women's Sports Foundationin presidenttinä 2000–2002. Foydy työskentelee nykyisin ESPN:lle urheilutoimittajana sekä kommentaattorina.
Saavutukset

Hän pelasi Yhdysvaltain naisten jalkapallomaajoukkueessa 245 ottelua vuosina 1987–2004. Foydy on kaksinkertainen naisten jalkapallon olympiavoittaja vuosilta 1996 ja 2004 sekä kaksinkertainen naisten jalkapallon maailmanmestari vuosilta 1991 ja 1999. Hänellä on lisäksi olympiapronssia kesäolympialaisista 2000 sekä kaksi maailmanmestaruuspronssia vuosilta 1995 ja 2003. Vuonna 1997 Foydystä tuli ensimmäinen FIFA Fair Play Awardin saanut nainen. Hänet on myös valittu National Soccer Hall of Fameen vuonna 2007.
Muuta

Foydyllä on tutkinnot Mission Viejon korkeakoulusta sekä Stanfordin yliopistosta. Hän on myöhemmin toiminut aktiivisesti naisten ja työntekijöiden oikeuksien puolesta. FIFA Fair Play Award-palkinto myönnettiin Foydylle hänen toiminnastaan lapsityövoiman käyttöä vastaan. Foydy oli nimittäin edellisenä vuonna matkustanut Pakistaniin tarkastamaan erään Reebokille urheiluvälineitä valmistavan tehtaan työolosuhteet.
Foydy on naimisissa Ian Sawyersin kanssa, ja heille syntyi ensimmäinen lapsi 2007 sekä toinen lapsi 2008.
Käännös suomeksi