stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirjanpito
Kirjaamisperiaatteita > Kahdenkertainen kirjanpito

Kahdenkertainen kirjanpito on kahden taloudellisen asian muistiinmerkitsemistä:
Mihin rahaa on käytetty?
Mistä raha on peräisin?
Rahamääräisesti ne ovat tietysti aina yhtä suuret. Kahdenkertaisessa kirjanpidossa jokaisella tilillä on kaksi "puolta", debet ja kredit, vasen ja oikea. Jokainen tilitapahtuma kirjataan jonkin tilin debet-puolelle ja jonkin toisen tilin kredit-puolelle. Debet-puolelle kirjataan kaikki rahan käyttö ja Kredit-puolelle rahan lähde. Niinpä tulot kirjataan jonkin tulotilin kredit-puolelle ja kassatilin tai jonkin sitä vastaavan tilin debet-puolelle, menot taas jonkin kulutilin debet-puolelle ja kassatilin tai sitä vastaavan tilin kredit-puolelle.
Taseessa omaisuustileillä on kirjattuna pitkävaikutteiset menot, vielä myymätön vaihto-omaisuus sekä rahoitusomaisuus. Pääomatileillä, taseen Kredit-puolella on kirjattuna rahan lähteinä omistajien sjoitukset eli oma pääoma sekä velat ulkopuolisille ja lisäksi tilikauden voitto.
Kirjanpitovelvollisuus Suomessa

Kirjanpitolain mukaan kirjanpitovelvollisia ovat:
1) avoin yhtiö, kommandiittiyhtiö, osakeyhtiö, osuuskunta, yhdistys, säätiö ja muu yksityisoikeudellinen oikeushenkilö; sekä
2) uskonnonvapauslaissa tarkoitettu rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta ja sen rekisteröity paikallisyhteisö.
Luonnollinen henkilö, maatilatalouden ja kalastuksen harjoittajaa lukuun ottamatta, on kirjanpitovelvollinen harjoittamastaan liike- ja ammattitoiminnasta. Kirjanpitovelvollisuus koskee myös ammatin- ja liikkeenharjoittajan toimintaa jatkavaa kuolinpesää ja konkurssipesää.
Kunta ja kuntayhtymä ovat kirjanpitovelvollisia kuntalain perusteella. Kirjanpito perustuu myös kunnissa ja kuntayhtymissä kirjanpitolakiin. Lain soveltamisesta Kirjanpitolautakunnan kuntajaosto antaa  yleisohjeita ja lausuntoja.
Valtion ja sen laitosten kirjanpitoa ja kirjanpitovelvollisuutta säätelevät Suomen perustuslain 7. luku, Talousarviolaki, Talousarvioasetus, valtioneuvoston päätökset, valtiovarainministeriön määräykset sekä Valtiokonttorin määräykset.
Konsernitilinpäätös Suomessa

Suomessa kirjanpitolain kuudennessa luvussa on säädetty konsernien velvollisuudesta laatia konsolidoitu tilinpäätös, josta ilmenee koko konsernin yhteinen tulos. Esimerkiksi suomalaiset osakeyhtiöt julkistavat tilinpäätöksensä paitsi emoyhtiön, myös koko konsernin osalta.
Konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteet poikkeavat tavallisen tilinpäätöksen laatimisperiaatteista. Siinä eliminoidaan muun muassa saman konsernin yritysten väliset liiketapahtumat. Vuoden 2005 alusta pörssiyrityksissä otettiin käyttöön konsernitilinpäätöksen yhtenäistetyt kansainväliset laadintasäännöt, niin sanottu IFRS (International Financial Reporting Standards). IFRS-tilinpäätöksen tulee olla auktorisoidun tilintarkastajan tarkastama.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kirjanpitolaki
Esimerkki käsintehdystä kirjanpidosta
Kylävaara

Kylävaara on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Ilkka Kylävaara (1946–2020), toimittaja, ohjaaja ja kirjailija, Keijo Kylävaaran poika
Keijo Kylävaara (1921–1994), Helsingin Sanomien päätoimittaja 1970–1982, tietokirjailija ja suomentaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kylävuoren Kaiku

| Kylävuoren Kaiku |
| --- | --- |

Koko nimi:  Kylävuoren Kaiku
Perustettu:  1993
Kaupunki:  Kurikka
Kenttä:  Kurikan pesäpallokenttä
Miesten sarjataso:  Maakuntasarja
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kylävuoren Kaiku on vuonna 1993 perustettu kurikkalainen pesäpalloseura. Kaiku pelaa kaudella 2023 miesten Maakuntasarjaa. Seura on pelannut kaudella 2003 pesäpallon toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, Ykköspesiksessä ja kausina 2001-2002 ja 2004 kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa.
Kurortin piiri

Kurortin piiri
Kurortin piiri (ven. Курортный район, Kurortnyi raion) on Pietarin kaupungin 18:sta hallintopiiristä luoteisin. Se rajoittuu etelässä Suomenlahteen, pohjoisessa Leningradin alueeseen ja idässä Pietarin Viipurin ja Primorjen piireihin. Piirin läntisimmät osat kuuluivat ennen toista maailmansotaa Suomeen (mm. Terijoki).
Kunnallishallintoalueet

Kurortin piiri jakautuu yhteentoista kunnallishallintoalueeseen, joista Siestarjoki ja Terijoki ovat kaupunkeja, muut kyliä tai taajamia (posjolok).
Siestarjoki – Sestroretsk (Сестрорецк)
Terijoki – Zelenogorsk (Зеленогорск)
Valkeasaari – Beloostrov (Белоостров)
Kellomäki – Komarovo (Комарово)
Metsäkylä – Molodjožnoje (Молодёжное)
Raavski – Pesotšnyi (Песочный)
Kuokkala – Repino (Репино)
Vammelsuu – Serovo (Серово)
Lautaranta – Smoljatšhkovo (Смолячково)
Ollila – Solnetšnoje (Солнечное)
Tyrisevä – Uškovo (Ушково).
Keskustelun periaatteet

Keskustelun periaatteet eli keskustelumaksiimit (engl. maxims of conversation) esitti englantilainen kielifilosofi Herbert Paul Grice luentosarjassaan Logic and Conversation vuonna 1967. Keskustelun periaatteiden tutkimus kuuluu kielitieteellisen pragmatiikan alaan.
Keskustelun neljä periaatetta

Keskustelun periaatteet ovat seuraavat:
Määrän periaatteen mukaan puhuja ei saa kertoa liikaa eikä liian vähän.
Laadun periaatteen mukaan puhuja ei saa esittää sellaista, mitä itse pitää vääränä tai mille ei ole riittäviä perusteita.
Yhtenäisyyden periaate tarkoittaa, että puhujan pitää pysyä asiassa.
Tavan periaatteen mukaan puhujan on pyrittävä selkeyteen ja vältettävä epä­selvyyksiä, moniselitteisyyttä ja -sanaisuutta.
Keskustelumaksiimit ovat periaatteita, joita kuulija olettaa puhujan noudattavan, ja kuulija tekee niiden pohjalta päätelmiä (engl. implicature).
Gricen periaatteista jotkin maksiimit periaatteessa jo sisältyvät muihin. Määrän ja laadun maksiimi lienevät tärkeimmät.
Epäsuoran kielenkäytön analyysi

Gricen periaatteet sopivat analysoimaan erityisesti vihjailevaa, epäsuoraa kielenkäyttöä.
”Grice lähtee siitä, että jos puhuja A esittää puheenvuoron, joka ei kuulijan mielestä tunnu sopivan tilanteeseen vaan rikkoo jotakin keskustelumaksiimia esim. puhumalla liikaa tai esittämällä ilmeisen epätotuuden, hän tällä silmiinpistävällä käytöksellään pyrkiikin esittämään jotakin muuta kuin hänen sanomansa kirjaimellisessa, konventionaalisessa merkityssisällössä on esillä.”
Jo pelkästään äänensävy ja intonaatio voivat osoittaa esimerkiksi lauseessa ”Oletpas sinä etevä”, että puhuja tarkoittaa päinvastaista.
Kaksi vaikutustapaa

Keskustelun periaatteilla on kaksi tärkeää vaikutustapaa. Ensiksikin periaatteita voidaan "noudattaa" (engl. observe) olettamalla, että semanttisesti mielettömän lausuman taustana on mielekäs sisältö.
Tässä B:n lausuma implikoi eli sisältää, että A voi hankkia polttoainetta huoltoasemalta. A voi käsittää B:n lausuman vain jos hän olettaa, että B pysyy asiassa eikä ole vaihtanut puheenaihetta.
Toiseksi periaatteita voidaan pitää pilkkanaan tai riistää (engl. exploit), kuten Grice sanoi. Tällöin pystytään sanomaan enemmän kuin tarkoitetaan. Kysymys on siis odotusten pettämisestä. Stephen C. Levinson havainnollistaa ilmiötä seuraavasti:
”– – jos on olemassa jokin konventio C, että tilanteessa Y on suoritettava toimi A, niin silloin kun joku suorittaakin toimen B tilanteessa Y tai toimen A mutta tilanteessa Z, ei toimijan katsota yksinkertaisesti rikkoneen konven­tio­ta C ja tuottaneen hölynpölyä. Yksilön katsotaan pikemminkin riistäneen kon­ventioita, jotta hän olisi pystynyt välittämään jonkin oleellisen lisäviestin.”
Tässä rikotaan laadun periaatetta:
B:n lausuma vihjaa, että A on absurdilla tavalla väärässä.
D rikkoo seuraavassa tavan maksiimia:
D voi koettaa sanoa: ”Hei varo vähän, poika Jussila seisoo selkäsi takana!”
Määrän maksiimin rikkomista kuvaa seuraava esimerkki:
”Hermostunut, siivoava äiti sanoo sohvassa viruvalle pojankoltiaiselleen: ’Voisitko yrittää siirtää itseäsi siitä sohvasta.’ Olisi riittänyt vain esittää kehotus poissiirtymisestä. Äiti on lisännyt verbin yrittää, minkä avulla hän vihjaa esim., että poika on sietämättömän laiska.”
Tautologiat

Logiikassa nimitetään tautologioiksi ilmauksia, jotka muotonsa vuoksi ovat välttämättä tosia, kuten esimerkiksi p ∨ ~p; p → p; ∀x(S(x) → S(x)) ja p = ~~p. Tämänmuotoisilla lausumilla ei  periaatteessa voida viestiä mitään, mutta oikeissa tilanteissa ne pitävät pilkkanaan määrän maksiimia ja kykenevät siksi viestimään.
Tämä saattaisi merkitä: ”Sodissa tapahtuu aina kauheita asioita, se kuuluu ­asian luonteeseen, joten ei auta itkeä tätä nimenomaista onnettomuutta.”
Tämä saattaisi merkitä: ”Ei kannata huolehtia Jussin tulosta, koska me emme voi vaikuttaa siihen mitenkään.”
Tämä voisi tarkoittaa: ”Se ei meitä liikuta.”
Myös kaksinkertainen kielto tuo kieli-ilmaukseen lisämerkitystä. Se on mahdollista ei tarkoita sävyltään aivan samaa kuin Se ei ole mahdotonta. Logiikassa p on = ~~p.
Arvostelua

Gricen maksiimeja on arvosteltu siitä, että ne edustavat liikaa toiveajattelun maailmaa ja rationaalisuutta. Kaikissa viestintätilanteissa osallistujilla ei välttämättä ole yhteistä päämäärää, ja jos ihmiset eivät tiedä tarpeeksi toisistaan (jos he ovat esimerkiksi eri kulttuureista), he eivät voi noudattaa maksiimeja. Viestijät eivät välttämättä myöskään ole yhteistyöhaluisia.
Kirjallisuutta

Grice, H. P. 1991: Logic and Conversation. [1968.] — Pragmatics: a reader (toim. Steven Davis), s. 305–315. Oxford: University Press.
Hakulinen, Auli — Karlsson, Fred 1988: Nykysuomen lauseoppia. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 350. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. [1979.]
Iisa, K. – Kankaanpää, S. – Piehl, A. 1999: Tekstintekijän käsikirja. Jyväskylä: Gummerus.
Levinson, Stephen C. 1983: Pragmatics. Cambridge: University Press.
Kvanttitietoisuus

Kvanttitietoisuus on toistaiseksi hypoteettinen tietoisuusteoria, joka yrittää selittää tietoisuuden perustaksi kvanttimekaniikkaa. Joidenkin tutkijoiden mielestä kvanttitietoisuus on kybernetiikkaa.
Aiheesta muualla

http://www.neuroquantology.com/
Korsikan ralli 1980

|  Korsikan ralli 1980 |
| --- | --- |
 10. osakilpailu 12 osakilpailusta kaudella 1980. 
Ajankohta:  24. lokakuuta – 25. lokakuuta 1980
Pituus:  18 erikoiskoetta, 1 128,10 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Jean-Luc Thérier    Michel Vial
Toinen:   Walter Röhrl    Christian Geistdörfer
Kolmas:   Alain Coppier    Josépha Laloz
Korsikan ralli 1980 (viralliselta nimeltään 24. Tour de Corse - Rallye de France) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1980. Kilpailu järjestettiin 24. lokakuuta – 25. lokakuuta 1980. Kilpailu oli kauden kymmenes ja kilpailussa oli 18 erikoiskoetta, joiden yhteispituus oli 1 128,1 kilometriä.
Kilpailuun ilmoittautui 133 autokuntaa, joista 122 lähti kilpailuun ja 16 pääsi maaliin.
Tulokset

| Sija> Yleiskilpailu | Kuljettaja> Yleiskilpailu | Kartanlukija> Yleiskilpailu | Auto> Yleiskilpailu | Aika> Yleiskilpailu | Ero> Yleiskilpailu | Yleiskilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Jean-Luc Thérier |  Michel Vial | Porsche 911 | 14:51.43 | 0.0 |  |
| 2. |  Walter Röhrl |  Christian Geistdörfer | Fiat 131 Abarth | 15:02.06 | +10.23 |  |
| 3. |  Alain Coppier |  Josépha Laloz | Porsche 911 | 15:17.21 | +25.38 |  |
| 4. |  Bruno Saby |  Christian Gilbert | Renault 5 Turbo | 15:21.25 | +29.42 |  |
| 5. |  Michèle Mouton |  Annie Arrii | Fiat 131 Abarth | 15:23.57 | +32.14 |  |
| 6. |  Andy Dawson |  Kevin Gormley | Datsun 160J | 15:54.57 | +1:03.14 |  |
| 7. |  Christian Gardavot |  Christian Audibert | Porsche 911 | 16:26.37 | +1:34.54 |  |
| 8. |  Paul Rouby |  Alain Garçon | Renault 5 Alpine | 16:33.02 | +1:41.19 |  |
| 9. |  Jean-Félix Farrucci |  Albert Gori | Opel Ascona | 16:43.11 | +1:51.28 |  |
| 10. |  Jean Bagarry |  Alain Bonne | Porsche 911 | 16:49.31 | +1:57.48 |  |
Lähde:
Korsikan ralli 1978

|  Korsikan ralli 1978 |
| --- | --- |
 10. osakilpailu 11 osakilpailusta kaudella 1978. 
Ajankohta:  4. – 5. marraskuuta 1978
Pituus:  10 erikoiskoetta, 543,10 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Bernard Darniche    Alain Mahé
Toinen:   Jean-Claude Andruet    Michele Petit
Kolmas:   Sandro Munari    Mario Mannucci
Fiat 131 Abarth
Korsikan ralli 1978 (viralliselta nimeltään 22. Tour de Corse - Rallye de France) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1978. Kilpailu järjestettiin 4. – 5. marraskuuta 1978. Kilpailu oli kauden kymmenes ja erikoiskokeiden yhteispituus oli 543,1 kilometriä.
Kilpailuun lähti 116 autokuntaa, joista 37 pääsi maaliin.
Tulokset

| Sija> Yleiskilpailu | Kuljettaja> Yleiskilpailu | Kartanlukija> Yleiskilpailu | Auto> Yleiskilpailu | Aika> Yleiskilpailu | Ero> Yleiskilpailu | Yleiskilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Bernard Darniche |  Alain Mahé | Fiat 131 Abarth | 6:47.34 | 0.0 |  |
| 2. |  Jean-Claude Andruet |  Michele Petit | Fiat 131 Abarth | 6:51.59 | +4.25 |  |
| 3. |  Sandro Munari |  Mario Mannucci | Fiat 131 Abarth | 6:52.59 | +5.25 |  |
| 4. |  Jacques Alméras |  Jean-Claude Perramond | Porsche 911 | 6:57.44 | +10.10 |  |
| 5. |  Michèle Mouton |  Françoise Conconi | Fiat 131 Abarth | 6:58.12 | +10.38 |  |
| 6. |  Pierre-Louis Moreau |  Patrice Baron | Porsche 911 | 7:05.11 | +17.37 |  |
| 7. |  Jean-Pierre Nicolas |  Vincent Laverne | Opel Kadett GT/E | 7:06.09 | +18.35 |  |
| 8. |  Daniel Rognoni |  Gilbert Dini | Porsche 911 | 7:17.55 | +30.21 |  |
| 9. |  Claude Balesi |  Jean-Paul Cirindini | Renault-Alpine A110 | 7:19.19 | +31.45 |  |
| 10. |  Christian Dorche |  Jean-François Fauchille | Opel Kadett GT/E | 7:31.03 | +43.29 |  |
Lähde:
Kylvöpuuro

Kylvöpuuro oli entisaikaan ohrajauhoista keitetty puuro, jota syötiin aamiaisella ensimmäisenä viljan kylvöpäivänä. Sen kanssa syötiin kylvöleipää. Kylvöpuuron avulla voitiin myös ennustaa sadon suuruutta. Lattialle pantiin kolme erisuuruista puurokekoa, ja jos koira söi ensiksi niistä suurimman, se ennakoi hyvää viljasatoa. Jos koira valitsi kooltaan keskimmäisen kasan, se merkitsi kohtalaista satoa, ja pienimmän keon valitseminen huonoa satovuotta.
Kukkaro (Jämsä)

Kukkaro
| --- | --- |
Sijainti:  Jämsä Päijät-Häme Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  162,8 m 
Pinta-ala:  2,58 km²  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kukkaro  on Päijänteen saari Keski-Suomessa Jämsässä.
Maantietoa

Saari on 2,5 kilometriä pitkä, 1,8 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 2,58 neliökilometriä . Se sijaitsee Saviselän luoteisreunassa mantereen läheisyydessä ja se jää Vanhanselältä katsoen Taivassalon suojaan. Saaren ja mantereen välissä sijaitsee Kukkarosalmi, joka on 200–800 metriä leveä. Salmessa sijaitsevat Majasaari, Talassaari ja pieni luoto. Salmen eteläpäässä ja sen salmensuulla sijaitsee vielä Mertasaari ja sen takana idässä Huhtisaari. Salmen pohjoispää aukeaa Numarinselälle, joka sijaitsee mantereen ja Taivassalon välissä. Taivassaloon on matkaa 850 metriä ja Numarinselällä sijaitsee vielä neljä pientä Vahtsaarta. Taivassalon eteläpuolella on Vuorissalo, jonne on 1,7 kilometriä matkaa. Saarien välissä on Marjosaari, Syvänniemenluoto ja Kukkarosta katsoen kaakossa on Kuorussaari. Kukkaron rannat ovat rantaviivaltaan selväpiirteisiä. Koillispäässä työntyy esille Karinnenä, eteläpäässä Kettunenä ja Kukkarosalmessa Hietastennenä. Mainitut niemet ovat pieniä. Karinnenä ja saaren lounaisosa ovat alavaa maastoa. Muualla saari nousee korkeaksi ja kallioiseksi selänteeksi. Lähes kolmannes saaresta kohoaa 120 metrin korkeuteen mpy. Selänteellä on kolme mäenhuippua, joista korkein kohta sijaitsee lounaispäässä. Se yltää 84 metrin korkeuteen Päijänteen vedenpinnasta. Keskimmäinen mäki on toiseksi korkeimmalla ja Karinmäki, joka sijaitsee saaren koillispäässä, on kallioinen mutta samalla matalin mäki. Saaren lounaisosissa on vielä peltomaata, vaikka vakituista asutusta ei enää ole. Rannoilla ja entisellä maatilalla on yhteensä yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Kukkarosalmessa kulkee veneväylä kuten myös leveämmällä Taivassalon ja Kukkaron välisellä järvenselällä.
Historiaa

Taloudellisessa kartassa vuodelta 1938 on saarelle merkitty kaksi maatilaa peltoineen ja yksi muu kiinteä tila. Peltopalstoja on seitsemän. Saaren nimi on kartassa ”Kukkarosalo” . Vuoden 1966 peruskartassa näkyy kahdeksan peltopalstaa ja seuraavassa vuoden 1981 kartassa 10 palstaa. Vapaa-ajan asuntoja on tässä vaiheessa kuusi ja 1990-luvulla kahdeksan.
Korsikan ralli 1979

|  Korsikan ralli 1979 |
| --- | --- |
 10. osakilpailu 12 osakilpailusta kaudella 1979. 
Ajankohta:  2. – 4. marraskuuta 1979
Pituus:  22 erikoiskoetta, 1 128,90 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Bernard Darniche    Alain Mahé
Toinen:   Jean Ragnotti    Jean-Marc Andrié
Kolmas:   Pierre-Louis Moreau    Patrice Baron
Korsikan ralli 1979 (viralliselta nimeltään 23. Tour de Corse) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1979. Kilpailu järjestettiin 2. – 4. marraskuuta 1979. Kilpailu oli kauden kymmenes ja erikoiskokeiden yhteispituus oli 1 128,9 kilometriä.
Kilpailuun ilmoittautui 125 autokuntaa, joista 112 lähti kilpailuun ja 14 pääsi maaliin.
Tulokset

| Sija> Yleiskilpailu | Kuljettaja> Yleiskilpailu | Kartanlukija> Yleiskilpailu | Auto> Yleiskilpailu | Aika> Yleiskilpailu | Ero> Yleiskilpailu | Yleiskilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Bernard Darniche |  Alain Mahé | Lancia Stratos HF | 14:36.46 | 0.0 |  |
| 2. |  Jean Ragnotti |  Jean-Marc Andrié | Renault 5 Alpine | 15:12.52 | +36.06 |  |
| 3. |  Pierre-Louis Moreau |  Patrice Baron | Porsche 911 | 15:23.06 | +46.20 |  |
| 4. |  Alain Coppier |  Josépha Laloz | Porsche 911 | 15:30.26 | +53.40 |  |
| 5. |  Michèle Mouton |  Françoise Conconi | Fiat 131 Abarth | 15:53.38 | +1:16.52 |  |
| 6. |  Bernard Picone |  Robert Cianelli | Opel Kadett GT/E | 16:09.29 | +1:32.43 |  |
| 7. |  Paul Rouby |  Alain Garçon | Renault 5 Alpine | 16:28.15 | +1:51.29 |  |
| 8. |  Jean-Pierre Mari |  Patrick de la Foata | Toyota Starlet | 17:41.56 | +3:05.10 |  |
| 9. |  Jean Bondrille |  Vincent Fattaccio | Opel Kadett GT/E | 17:44.44 | +3:07.58 |  |
| 10. |  Jean-Charles Martinetti |  Philippe Gabrielli | Peugeot 104 | 18:04.51 | +3:28.05 |  |
Lähde:
Klaus Barbie

| Klaus Barbie |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muut nimet:  Lyonin teurastaja
Syntynyt: 25. lokakuuta 1913 Godesberg, Preussi, Saksan keisarikunta
Kuollut: 25. syyskuuta 1991 (77 vuotta) Lyon, Ranska
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksa  Yhdysvallat  Bolivia
Palvelusvuodet:  1935–1945 1965–1980
Taistelut ja sodat:  toinen maailmansota Bolivian sissisota
Sotilasarvo:  Hauptsturmführer
Joukko-osasto:  Schutzstaffel, Gestapo
Klaus Barbie, ”Lyonin teurastaja” (25. lokakuuta 1913 Godesberg, Preussi, Saksan keisarikunta – 25. syyskuuta 1991 Lyon, Ranska), oli natsisotarikollinen, joka myöhemmin osallistui huumekauppaan Etelä-Amerikassa. Hänellä oli SS-Hauptsturmführerin (kapteeni) arvo SS:ssä ja Gestapossa. Vuosina 1942–1944 hän toimi Lyonin Sicherheitspolizein ja SD:n komentajan (KdS) esikunnan IV toimiston eli Gestapon päällikkönä.
Sodan jälkeen Barbie toimi Yhdysvaltain tiedustelupalvelun tehtävissä kommunistisia toimijoita vastaan Euroopassa.
Etelä-Amerikka

Vuonna 1955 hän pakeni Etelä-Amerikkaan, lopulta Boliviaan, jossa piilotellessaan käytti nimeä Klaus Altmann. Tuottoisan liiketoiminnan puutteessa hän vuonna 1980 osallistui Luis García Meza Tejadan ”kokaiinivallankaappaukseen”, jossa sotilasjuntta nousi korruptoituneen maan johtoon.[lähde? ]
Kiinnijääminen

Ranskassa asuvat ”natsienmetsästäjät” Klarsfeldit tunnistivat hänet Boliviassa vuonna 1971. Barbie pidätettiin vuonna 1983 ja luovutettiin Ranskaan, jossa oikeudenkäynti häntä vastaan alkoi vuonna 1987. Barbie tuomittiin elinkautiseen vankeuteen rikoksista ihmiskuntaa vastaan. Hän kuoli leukemiaan vuonna 1991.
Vuonna 1986 valmistunut elokuva Natsirikollinen (Nazi Hunter: The Beate Klarsfeld Story) kertoo Barbien kiinnijäämisestä, pääosassa Farrah Fawcett.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Klaus Barbie Wikimedia Commonsissa
Koivujärvi (Jämsä, Vehkajärvi)

| Koivujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°02′28″N, 24°55′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Järvinumero:  14.515.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117 m 
Rantaviiva:  0,4 km 
Pinta-ala:  0,01 km² 
 fiKoivujärvi 
Koivujärvi on Jämsän luoteisosassa sijaitseva runsaan hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 24 kilometriä luoteeseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä viisitoista kilometriä länteen.
Maantiede

Koivujärven pituus on 200 metriä, järvi on saareton ja sitä reunustaa suo- ja metsämaa. Järven eteläpuolitse kulkee yhdystie 16543, jonka eteläpuolella avautuu Vehkajärven maatalousmaisema. Idässä on Koivumäki.
Koivujärvi kuuluu Valkeajärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö. Se ulottuu Ehusalmen Valkeajärveltä luoteeseen lähelle Keuruun rajaa. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.
Valkeajärven valuma-alueen suurimmat vakavedet ovat kaksi Valkeajärveä: eteläinen Ehunsalmen tienoilla sijaitseva Valkeajärvi ja pohjoinen historiallisen Koskenpään alueella sijaitseva Valkeajärvi. Alueella on myös viisi muuta yli hehtaarin laajuista järveä: Koivujärven lisäksi Kolojärvi, Myllyjärvi, Porraslammi ja  Vehkajärvi. Alle hehtaarin laajuisia vakavesiä on muun muassa Likolammi (120,7 metriä mpy).
Kylä (vuoden 1957 elokuva)

| Kylä |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Eino Ritari
Käsikirjoittaja:  Eino Ritari
Tuottaja:  Eino Ritari
Säveltäjä:  Lasse Pihlajamaa
Kuvaaja:  Ama Jokinen
Leikkaaja:  Eino Ritari Ama Jokinen
Pääosat:  Aki Saarelainen Onni Ulonen Maria Sella
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Ri-filmi
Ensi-ilta:  10. toukokuuta, 1957
Kesto:  86 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kylä on Eino Ritarin ohjaama, käsikirjoittama, tuottama ja leikkaama suomalainen satiirinen komediaelokuva vuodelta 1957. Elokuva on tyyliltään neorealistinen ja se tehtiin lähes kokonaan amatöörituotantona.
Elokuvan tapahtumapaikkana on kesäinen Alakylä, jossa kylän poliisipäällikkö Pappinen sekä palopäällikkö Miettinen ylläpitävät kylän järjestystä ja rauhaa pahamaineisen Kalle Kuikan rötöksiltä.
Kyläsuunnitelma

Kyläsuunnitelma on tietyn kylän asukkaiden suunnitelma kylän tulevaisuutta varten. Kyläsuunnitelma muistuttaa kyläyhdistysten toimintaa, mutta toisin kuin kyläyhdistysten suunnitelmat, kyläsuunnitelma voidaan laatia kerralla useaksi vuodeksi, jopa 20 vuodeksi. Kyläsuunnitelmassa esitetään ajatuksia kylän toiminnan mahdollisuuksista ja ongelmista ja kootaan suunnitelma kylän kehittämiseksi. Suunnitelmassa asetetaan tietyt tavoitteet ja siihen voivat osallistua niin uudet asukkaat kuin kylässä kauan asuneet. Kyläsuunnitelman kautta kyläläiset voivat myös esittää toivomuksiaan eri asioista kylän ulkopuolisille hankkeita raahoittaville tahoille tai kunnille. Kyläsuunnitelma voi olla usean kylän yhteinen suunnitelma. Kyläsuunnitelmassa voivat olla mukana kylän yhdistysten kuntien ja muiden viranomaisten edustajat.
Aiheesta muualla

https://www.keskisuomenkylat.fi/kylien-kehittaminen/kylasuunnitelma/
Kukkarojärvi (Petäjävesi)

| Kukkarojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°11′04″N, 25°08′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Laskujoki:  oja Pirttijokeen 
Järvinumero:  14.527.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,2 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  2,842 km  
Pinta-ala:  13,768 ha  
Suurin syvyys:  1,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKukkarojärvi 
Kukkarojärvi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kukkaron lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.