stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Palvelualojen ammattiliitto Pam

| Palvelualojen ammattiliitto PAM |
| --- | --- |

Perustettu:  28.11.2000
Toimiala:  Palvelualojen ammattijärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  197 884 (1.1.2022)
Puheenjohtaja:  Annika Rönni-Sällinen
Jäsenlehti:  PAM.fi
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Palvelualojen ammattiliitto PAM (Yhdistyksen rekisteröimä kirjoitusasu Palvelualojen ammattiliitto PAM ry) on yksityisillä palvelualoilla työskentelevien ammattiliitto, jolla oli vuoden 2022 alussa 198 000 jäsentä. Liitto kuuluu Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestöön (SAK). Liiton puheenjohtajana on toiminut kesäkuusta 2019 alkaen Annika Rönni-Sällinen. Hän seurasi tehtävässä järjestöä vuodesta 2002 johtanutta Ann Seliniä.
PAM valvoo työehtosopimusten sekä työelämään liittyvien lakien noudattamista yhdessä paikallisten toimijoiden, ammattiosastojen ja luottamusmiesten kanssa. Valtaosa Pamin jäsenistä on yleissitovan työehtosopimuksen piirissä.
Historia

PAM perustettiin 28. marraskuuta 2000 neljästä yksityisten alojen palveluliitosta, jotka olivat Hotelli- ja ravintolahenkilökunnan liitto (HRHL), Teknisten- ja erikoisammattien liitto (Tekeri), Kiinteistötyöntekijäin liitto (KTTL) ja Liikealan ammattiliitto.
PAM on neuvotellut yhdessä työnantajien kanssa 42 työehtosopimusta.
Jäsenistö

PAMin jäsenet työskentelevät esimerkiksi vähittäiskaupassa, matkailu-, ravintola- ja vapaa-ajan palveluissa, kiinteistöpalveluissa ja vartiointialalla. Liiton jäsenistä 76 prosenttia on naisia ja 35 prosenttia alle 31-vuotiaita.
PAMin edustamilla palvelualoilla on yhteensä 350 000 palkansaajaa ja liittoon on järjestäytynyt noin 70 % sen sopimusten piirissä olevista työntekijöistä.[lähde? ] Jäsenten keski-ikä on noin 40 vuotta.[lähde? ]
Organisaatio

Liiton ylin päättävä elin on valtuusto, joka päättää muun muassa jäsenmaksuista, liiton toimintasuunnitelmasta, talousarviosta ja hallituksen vastuuvapaudesta. Sen jäsenet valitsee neljän vuoden välein kokoontuva liittokokous.
Liiton toimintaa johtaa hallitus, jonka jäsenet valitsee liittokokous. Hallitus valitsee toiminnanjohtajan ja liiton esimiesasemassa olevat työntekijät sekä nimeää johtoryhmän. Hallituksen toimikausi on neljä vuotta. Kesällä 2015 Pam siirtyi uuteen toimintamalliin ja luopui varapuheenjohtajista.
PAMilla on 13 aluetoimistoa ympäri Suomen. Liittoon kuuluu 159 ammattiosastoa.
Poliittiset sidonnaisuudet > Puoluerahoitus

| Kohde | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 30 000 € | 30 000 € | 30 000 € | 23 000 € | 17 360 € | 0 € | 0 € | 30 000 € | 30 000 € | 30 000 € | 30 000 € | 30 000 € | 30 000 € |
| Kohde | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vasemmistoliitto | 8 000 € | 7 500 € | 7 250 € | 4 340 € | 0 € | 3 750 € | 7 500 € | 0 € | 0 € | 0 € | 0 € | 15 000 € |
Lähde
Poliittiset sidonnaisuudet > Eduskuntavaalit

Eduskuntavaaleissa 2019 PAM tuki 15 SDP:n, vasemmistoliiton ja vihreiden ehdokasta yhteensä 40 000 eurolla. Tukea saivat muun muassa Sanna Marin ja Antti Lindtman (sd.), Paavo Arhinmäki ja Jussi Saramo (vas.) sekä Maria Ohisalo (vihr.).
Eduskuntavaaleissa 2023 PAM tuki 19 SDP:n ja vasemmistoliiton ehdokasta yhteensä 35 950 eurolla. Tukea saivat muun muassa Krista Kiuru ja Matias Mäkynen (sd.) sekä Anna Kontula ja Hanna Sarkkinen (vas.).
Poliittiset sidonnaisuudet > Presidentinvaalit

Vuoden 2012 presidentinvaalissa PAM tuki SDP:n Paavo Lipposen kampanjaa 33 900 eurolla, vasemmistoliiton Paavo Arhinmäen kampanjaa 8 000 eurolla ja vihreiden Pekka Haaviston kampanjaa 8 000 eurolla.
Vuoden 2018 presidentinvaalissa PAM tuki SDP:n Tuula Haataisen kampanjaa 30 000 eurolla ja vasemmistoliiton Merja Kyllösen kampanjaa 7 500 eurolla.
Vuoden 2024 presidentinvaaleissa PAM on tukenut SDP:n Jutta Urpilaista 30 000 eurolla.
Poliittiset sidonnaisuudet > Europarlamenttivaalit

Vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa tukea PAMilta saivat SDP:n Eero Heinäluoma (5 000 euroa), Miapetra Kumpula-Natri (5 000 euroa) ja Mikkel Näkkäläjärvi (5 000 euroa) sekä vasemmistoliiton Merja Kyllönen (5 000 euroa) ja Silvia Modig (2 500 euroa).
Aiheesta muualla

Liiton verkkosivut
Peter F. Hamilton

| Peter F>  Hamilton |
| --- | --- |
 Peter F. Hamilton.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. maaliskuuta 1960 (ikä 64) Rutland
Kansalaisuus:  brittiläinen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tyylilajit:  Science fiction
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Peter F. Hamilton (s. 2. maaliskuuta 1960 Rutland) on brittiläinen tieteiskirjailija.
Hamiltonin kirjoissa on yleensä useita päähenkilöitä, jotka kohtaavat vasta kirjojen jälkimmäisellä puoliskolla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.peterfhamilton.co.uk/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Peter F. Hamilton Internet Speculative Fiction Database -sivustolla (englanniksi)
Perunsuula

| Perunsuula |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Suliformes
Heimo::  Suulat Sulidae
Suku::  Ruskosuulat Sula
Laji::  variegata
Kaksiosainen nimi
 Sula variegata  (Tschudi, 1843) 
Katso myös
   Perunsuula Wikispeciesissä   Perunsuula Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Perunsuula (Sula variegata) on eteläamerikkalainen suulalaji. Se elää mantereen länsirannikolla ja saaristossa ja lisääntyy Pohjois-Perun ja Chilen keskiosien välisellä alueella. Johann Jakob von Tschudi kuvaili lajin holotyypin Perun saarilta vuonna 1843.
Perunsuula rakentaa pesänsä guanosta
Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulu

Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulu (JKK) oli yksi Tampereen yliopiston tieteenalayksiköistä (2011-2016) ja tiedekunnista (2017-2018). Vuoden 2019 alussa uuden Tampereen yliopiston aloittaessa se nimettiin johtamisen ja talouden tiedekunnaksi, johon tuli myös Tampereen teknillisen yliopiston tuotantotalouden ja tietojohtamisen tutkimus.
Johtamiskorkeakoulu perustui suurimmaksi osaksi vuonna 1965 perustetun ja uudistuksessa lakkautetun kauppa- ja hallintotieteiden tiedekunnan entiseen toimintaan. Uudeksi tutkinto-ohjelmaksi uudistuksessa yksikköön tuli politiikan tutkimuksen tutkinto-ohjelma, joka muodostettiin entisen yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan kansainvälisen politiikan ja valtio-opin oppiaineista.
Tutkinto-ohjelmat ja oppiaineet

Hallintotieteiden tutkinto-ohjelma (hallintotiede, julkinen talousjohtaminen, julkisoikeus, kunta- ja aluejohtaminen, ympäristöpolitiikka ja aluetiede)
Kauppatieteiden tutkinto-ohjelma (kansainvälinen vakuutustoiminta ja riskienhallinta, markkinointi, taloustiede, vastuullinen liiketoiminta, yrityksen johtaminen, yrityksen laskentatoimi, yritysjuridiikka ja vero-oikeus)
Politiikan tutkimuksen tutkinto-ohjelma (kansainvälinen politiikka, valtio-oppi)
Lähde
Aiheesta muualla

Johtamiskorkeakoulu Tampereen yliopiston sivuilla
Tampereen yliopiston kasvatustieteiden yksikkö

Kasvatustieteiden yksikkö oli yksi Tampereen yliopistossa vuosina 2011–2017 toimineista yhdeksästä tieteenalayksiköistä. Se oli toiminta-ajatuksensa mukaan kasvatuksen ja yhteiskunnan muutosta tutkiva ja sivistysperustaa uudistava tutkimus- ja oppimisyhteisö, jossa koulutettiin yhteiskunnallisesti ja kulttuurisesti tietoisia ja taitavia sekä kriittisesti ja laaja-alaisesti ajattelevia kasvatusalan asiantuntijoita. Yksiköstä käytettiin lyhennettä EDU ja sitä johti Risto Honkonen.
Kasvatustieteiden yksikössä opinnot oli muodostettu elinikäisen oppimisen ja kasvatuksen koulutukseksi (pääaineena kasvatustiede tai aikuiskasvatustiede), luokanopettajan koulutukseksi, vokologian koulutukseksi ja varhaiskasvatuksen koulutukseksi (lastentarhanopettajakoulutus). Tutkinnon saattoi lisäksi suorittaa ammattikasvatuksen maisteriohjelmassa tai Joint Nordic Master Programme in Didactics of Mathematics -ohjelmassa. Yksikkö antoi myös aineenopettajan pätevyyteen johtavaa koulutusta (opettajan pedagogiset opinnot).
Entinen kasvatustieteiden tiedekunta

Kasvatustieteiden yksikkö oli vokologian oppiainetta lukuun ottamatta identtinen vuosina 1974–2011 toimineen kasvatustieteiden tiedekunnan kanssa. Vokologian oppiaine siirrettiin yksikköön humanistisesta tiedekunnasta, jossa se oli ollut osa puheopin oppiainetta.
Tiedekuntaan kuului kaksi laitosta:
kasvatustieteiden laitos
opettajankoulutuslaitos
Lisäksi tiedekunnan yhteydessä toimivat seuraavat yksiköt:
Ammattikasvatuksen tutkimus- ja koulutuskeskus (Hämeenlinna)
Hämeenlinnan normaalikoulu
Tampereen normaalikoulu
Toiminta Hämeenlinnassa lakkautettiin ja siirrettiin Tampereen normaalikoulun yhteyteen vuonna 2012.
Aiheesta muualla

Yksikön omat sivut
Photokina

Photokinan logo. Tapahtuman uusi slogan on Imaging unlimited.
Vuoden 1954 näyttelyosastoja.
Photokina on maailman suurin[lähde? ] valokuvausalan messutapahtuma. Tapahtuma pidetään joka toinen vuosi Saksan Kölnissä. Vuonna 2016 Photokinassa vieraili 191 000 kävijää. Vuodesta 1950 järjestetyn tapahtuman vakiintunut slogan oli World of imaging, kunnes syyskuussa 2016 pidetyssä Photokinassa lanseerattiin uusi slogan Imaging unlimited, joka kuvaa tapahtuman pyrkimystä laajentua klassisesta valokuvauksesta kuvatekniikan uusille aloille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Photokinan oma sivusto
Philippe Boisse

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Philippe Boisse |  Philippe Boisse |  Philippe Boisse |  |
Miesten miekkailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
Maa:   Ranska
|  Kultaa | Moskova 1980 | kalvanjoukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 | kalpa |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | kalvan joukkuekilpailu |  |
Philippe Boisse (s. 18. maaliskuuta 1955) on ranskalainen kalpamiekkailija. Boisse on toiminut myös Ranskan miekkailuliiton varapuheenjohtajana ja on ammatiltaan lääkäri. Philippe Boissen poika Eric Boisse on myös kalvan olympiamitalisti.
Tampereen yliopiston lääketieteen yksikkö

Tampereen yliopiston lääketieteen yksikkö oli yksi Tampereen yliopiston tieteenalayksiköistä. Se perustettiin vuonna 1972 lääketieteellisenä tiedekuntana, ja nykyisen nimensä se sai vuoden 2011 organisaatiouudistuksessa. Yksikkö sijaitsi Kaupin kampuksella. Yksiköt muuttuivat takaisin tiedekunniksi vuonna 2017, ja tiedekuntajako uudistui kokonaan Tampereen yliopiston ja Tampereen teknillisen yliopiston yhdistyessä uudeksi Tampereen yliopistoksi vuonna 2019. Tiedekunnan toimiala sisältyy uuteen lääketieteen ja terveysteknologian tiedekuntaan.
Tutkinto-ohjelma

Vuoden 2011 tutkintouudistuksessa siirryttiin oppiainepohjaisesta koulutuksen järjestämistavasta tutkinto-ohjelmiin. Yksikkö huolehti lääketieteen lisensiaatin tutkinto-ohjelmasta sekä erikoislääkäri- ja jatkotutkinnoista.
Lääketieteen lisensiaatin tutkinto-ohjelman opiskelijoita oli 710 ja erikoislääkärin tutkinnon opiskelijoita 703.
Aiheesta muualla

Yksikön omat sivut
Perunsaku

| Perunsaku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Hokot Cracidae
Suku::  Sakut Penelope
Laji::  albipennis
Kaksiosainen nimi
 Penelope albipennis  Taczanowski, 1878 
Katso myös
   Perunsaku Wikispeciesissä   Perunsaku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Perunsaku (Penelope albipennis) on erittäin uhanalainen kanalintu, jota tavataan Perun luoteisosissa Lambayequen, Cajamarcan ja Piuran alueilla.
Kooltaan perunsaku on noin 85 cm pitkä. Väriltään se on musta lukuun ottamatta valkoisia siiven reunoja ja punaista kaulahelttaa. Linnun nokka on sininen. Perunsakun elinympäristöä ovat puustoiset laaksot ja niiden rinteet 300–1 300 metrin korkeudessa. Ravintonaan laji käyttää kasvien hedelmiä, kukkia, nuppuja, lehtiä ja siemeniä.
Vuonna 2015 perunsakukannan kooksi arvioitiin 300 yksilöä. Kannan koko on kuitenkin vakiintunut. Suurin uhka lajille on edelleen jatkuva laajamittainen metsästys. Lisäksi metsien hakkuut maanviljelysmaaksi ja polttopuiksi lisäävät lajin uhanalaisuutta.
Philippe Buchez

Charles Bour, Philippe Buchez, litografia.
Philippe Buchez (31. maaliskuuta 1796 Matagne-la-Petite, nyk. Belgia – 1865) oli ranskalainen kirjailija, filosofi ja poliitikko. Hän oli Ranskan osuustoimintaliikkeen perustaja. Hän oli koulutukseltaan lääkäri.
Buchez perusti L’Européen-lehden ja oli mukana vuoden 1848 vallankumouksessa. Hän ajoi kirjoituksissaan Euroopan liittovaltiota ja kuului poliittisen salaseuran  Charbonnerien perustajiin.
Suomen Poliisijärjestöjen Liitto

Suomen Poliisijärjestöjen Liitto (SPJL) on suomalainen poliisin, oikeushallinnon, Hätäkeskuslaitoksen ja Suojelupoliisin ammattilaisten ammattijärjestö. Sen 83 jäsenyhdistykseen kuuluu noin 11 000 jäsentä. SPJL kuuluu akavalaiseen järjestökenttään. SPJL on Pohjoismaiden poliisiliiton (Nordiska Polisförbundet) ja Euroopan poliisijärjestöjen keskusliiton (The European Confederation of Police, EuroCOP) jäsenjärjestö. Liiton toimisto sijaitsee Helsingissä.
Historia

Liitto sai nykyisen muotonsa vuonna 1995, kun vuonna 1923 perustettu Suomen Poliisien Liitto, vuonna 1930 perustettu Suomen Rikospoliisien Liitto ja vuonna 1934 perustettu Poliisikunnan Keskusliitto yhdistyivät Suomen Poliisijärjestöjen Liitoksi.
Jäsenistö

Jäsenistö työskentelee poliisihallinnossa, oikeusministeriön hallinnonalalla ja Hätäkeskuslaitoksessa ja Suojelupoliisissa. Liittoon kuuluu muun muassa poliiseja, poliisin kansliahenkilökuntaa, oikeuslaitoksen toimistosihteerejä ja hätäkeskuspäivystäjiä. Liitolla on myös opiskelijajäseniä.
Organisaatio ja toiminta

SPJL:n korkeinta päätösvaltaa käyttää joka neljäs vuosi kokoontuva liittokokous, joka muun muassa valitsee valtuuston, hallituksen ja liiton puheenjohtajan. Vuoden 2017 liittokokouksessa puheenjohtajaksi valittiin Jonne Rinne. Järjestöpäällikkönä toimii Mika Nygård.
Liitto julkaisee Poliisi & Oikeus -lehteä.
Aiheesta muualla

SPLJ:n verkkosivut
Facebook: SPJL.PO
Twitter: @spjl_po
Peruskoulua korvaava koulu

Peruskoulua korvaava koulu oli Suomen koulujärjestelmässä 1970–1990-luvuilla yksityiskoulu, joka ei ollut kuntien tai valtion omistama. Nykyisin käsitteen on korvannut nimitys opetuksen järjestäjä.
Suomessa tehtiin 1970-luvulla muiden Pohjoismaiden esimerkkiä noudattanut peruskoulu-uudistus, jossa aikaisempi rinnakkaiskoulujärjestelmä korvattiin yhdeksänvuotisella peruskoululla. Peruskouluksi yhdistettiin kansakoulu, oppikoulujen keskikoululuokat (1.–5.) ja kansalaiskoulu.  Korvaavat koulut noudattivat samoja tuntijakoja ja opetussuunnitelmia kuin kuntien ja valtion vastaavat koulut ja opetus oli oppilaille maksutonta.
Peruskoulua kritisoitiin voimakkaasti sen alkuvuosista lähtien. Uudistuksen vastustajat pelkäsivät peruskoulun romuttavan koulutuksen tason. Sekin oli yksi syy korvaavien koulujen kannattamiseen. Peruskoulukritiikki vaimeni varsinaisesti vasta 2000-vuosikymmenen aikana PISA-tutkimusten julkistamisten jälkeen.
Vasemmisto pyrki kunnallistamaan kaikki yksityiskoulut, joita oikeisto taas puolusti. Lakia muutettiin siten, että kunnille annettiin oikeus antaa tai olla antamatta koulupiiriä kunnan alueella toimiville yksityisille kouluille. Tämä olisi merkinnyt sitä, että yksityiskoulut olisivat jääneet vaille oppilaita. Yksityiskoulujen turvana oli koulujärjestelmälaki, joka antoi kouluille oikeuden valita korvaavan koulun aseman. Lisäksi yksityiskoulujen koulurakennuksia tarvittiin, jotta oppilaat mahtuisivat kouluihin.
Helsingissä peruskouluun siirtymistä alettiin suunnitella kaupungin koulusuunnittelutoimikunnassa marraskuussa 1970. Keskustelu asiasta näkyi sanomalehtien yleisönosastokirjoituksissa, joissa yksityiskoulujen vastustajat ja puolustajat esittivät omia perusteitaan. Asia saatiin kaupunginvaltuustossa sovituksi vasta joulukuussa 1976. Helsinkiin jäi 18 yksityiskoulua.
Lahden yhteiskoulusta tuli vuonna 1975 Suomen ensimmäinen suomenkielinen peruskoulua korvaava koulu. Asian sopiminen oli vaikeaa esimerkiksi Kemissä, jossa yksityinen Kemin yhteiskoulu kamppaili pitkään pääsystä korvaavaksi kouluksi, mutta joutui lopulta vuonna 1975 liittymään kaupungin koulutoimeen.
Perusluottokortti

Perusluottokortti oli suomalainen luottokortti. Kortin takana olivat Elanto ja Suomen Työväen Säästöpankki. Ne perustivat yhteisen luottokorttiyhtiön, Perusluotto oy:n, joka ryhtyi maaliskuussa 1986 rahoittamaan asiakkaiden Elannosta ja muista Perusluottokortin hyväksyvistä liikkeistä velaksi tekemiä ostoksia.
Perusluottokortti korvasi STS:n liiketoiminnassa sen asiakkailleen aiemmin myöntämät OK-kortit.
Perusluotto oy:n liiketoiminta tuotti tappiota, vaikka korttikanta lisääntyikin ”kohtuullisesti”. Elannon jäsenkunta ei ollut tottunut muovirahaan, vaan suosi vanhakantaista vastakirjakauppaa, josta myyjä ei saanut korkotuloja. Perusluotto oy:n toimintaa ei kehitetty, vaan Elanto ja STS ajoivat kumpikin omia etujaan. Perusluoton toiminnot siirrettiin vuonna 1991 STS-pankin, Elannon ja Ekan vasta perustamalle yhtiölle Suomen Tilirahoitus Oy. Suomen Tilirahoitus myytiin Postipankille 1997 ja sulautui 1998 Suomen Tililuottoon, jonka nimeksi vaihtui Leonia kortti Oy.
Peruskorko

Peruskorko on Suomen valtiovarainministeriön määräämä korko. Se on viimeisen kolmen kuukauden aikana noteerattujen 12 kuukauden Euribor-korkojen keskiarvo pyöristettynä lähimpään prosenttiyksikön neljännekseen. Peruskorko vahvistetaan kahdesti vuodessa: kesäkuussa ajalle 1. heinäkuuta – 31. joulukuuta ja joulukuussa ajalle 1. tammikuuta – 30. kesäkuuta.
Peruskoulutuskausi

Peruskoulutuskausi eli P-kausi on Suomen puolustusvoimissa varusmiespalveluksen kuusi (kahdeksan ennen vuotta 2020) ensimmäistä viikkoa, joiden aikana opetetaan sotilaan perustaidot. P-kaudella palvelusarvo on ennen sotilasvalaa alokas, valan jälkeen saa nimityksen aselajista riippuen johonkin sotamiestasoiseen arvoon, kuten jääkäriksi tai tykkimieheksi, merivoimissa matruusiksi, ilmavoimissa lentosotamieheksi. Peruskoulutuskauden tavoitteena olevat sotilaan tiedot ja taitojen hallitseminen osoitetaan ja arvioidaan käytännön kokeessa, ampumataitotestillä, fyysisen kunnon testeillä ja osallistumalla taistelukoulutuksen harjoituksiin.
PhpDocumentor

phpDocumentor on LGPL-lisenssillä julkaistava dokumentointityökalu. phpDocumentor on javadocin kaltainen, PHP:llä luotu dokumentoija, jonka avulla PHP:n lähdekoodista voidaan lukea ja generoida kommenttien dokumentaatio.
phpDocumentor tukee sekä oliopohjaista että proseduraalisella koodilla varustettua lähdekoodia, ja työkalun avulla voidaan julkaista dokumentti HTML-, PDF-, CHM- ja DocBook-muodossa. phpDocumentor osaa linkittää eri dokumentin alueiden välillä yhdistäen näin erilliset dokumentit yhdeksi dokumenttikokonaisuudeksi luoden samalla tarvittavat viittaukset PHP:n perusdokumentaatioon.
phpDocumentoria varten luotu kommenttilohko voisi näyttää esimerkiksi seuraavalta:
/**
 * Bar-apuluokka luokalle Foo
 *
 * Bar-apuluokka lisää luokalle Foo toiminnon Baz
 *
 * @see Foo
 * @todo Tehosta Baz toimintaa
 */
Aiheesta muualla

phpDocumentor (englanniksi)
Pakkala

| Pakkala> Backas |
| --- | --- |
 Pakkalan 2000-luvun asuinaluetta Pehtoorintiellä syksyllä 2021.
 Kaupungin kartta, jossa Pakkala korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Aviapoliksen suuralue
Kaupunginosa nro:  51
Pinta-ala:  3,4 km² 
Väkiluku:  10 160 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  7 484 kpl   (31.12.2013)
Postinumero(t):  01510, 01520
Lähialueet:  Koivuhaka, Tammisto, Ylästö, Veromies
Pakkala (ruots. Backas) on kaupunginosa Vantaan keskiosassa Helsinki-Vantaan lentoaseman eteläpuolella. Se rajautuu lännessä Ylästöön, pohjoisessa Viinikkalaan ja Veromieheen, idässä Koivuhakaan ja Helsingin pitäjän kirkonkylään sekä etelässä Tammistoon. Kaupunginosa on saanut nimensä Backaksen kartanosta, jonka maille se on rakennettu.
Tammiston–Pakkalan alue on kehittynyt seudulliseksi kaupalliseksi keskukseksi. Alueelle on sijoittunut myös muuta yritystoimintaa. Pakkalan asuntoalueita ovat ajallisessa järjestyksessä Veromäki (1950-1960 -luku), Sandbacka (1990-luku), Kartanonkoski (2000–2008) ja Pakkalanrinne (noin 2005-).
Kaupunginosan halki kulkee Ylästöntie, joka on osa keskiaikaisperäistä Turun–Viipurin maantietä eli Suurta rantatietä (Kuninkaantietä). Pohjoispuolella kulkee Kehä III. Helsinki-Vantaan lentoasemalle on matkaa 3–4 kilometriä.
Merkittävimmät luontokohteet ovat Vantaanjoki ja Krakanojan luonnonsuojelualue.
Luonto

Pakkalan länsirajalla virtaa Krakanoja, jonka ympäristö on Pakkalan luontoalueista tärkeimpiä. Krakanojalle on tehty luonnonsuojeluvaraus. Krakanoja on mm. saukkojen elinympäristöä. Krakanoja on Ylästössä sijaitsevan rauhoitetun Ruutinkosken kanssa yhtenäistä ekologista kokonaisuutta. Ruutinkosken rannat lehtoineen ovat valtakunnallisen lehtojensuojeluohjelman piirissä.
Historia

Pakkalasta on löydetty varhaisia merkkejä asutuksesta kivikaudelta ja keskiajalta. Nimensä Pakkala on saanut Backaksen kartanosta, joka perustettiin 1600-luvulla. Backaksen kartanomäki, jolla itse kartano sijaitsee, oli aiemmin Veromiehenkylän eli Skattmansbyn keskus. Kartanon omistajuus siirtyi Osuusliike Elannolle vuonna 1916, minkä jälkeen Backaksen alueelle muutti runsaasti suomenkielisiä työntekijöitä ja heidän perheitä. Vuonna 1926 valmistui Veromiehen koulu Ylästöntien varteen, jota ennen lähin suomenkielinen koulu sijaitsi Tikkurilassa asti. Koulua on korjattu ja laajennettu useasti, ja se on edelleen toiminnassa, vaikkakin nimi on muuttunut Veromäen kouluksi.
Kehä III:lta näkyvä Aarne Ervin suunnittelema Tammiston muuntoasemarakennus valmistui vuosien 1946 ja 1951 välillä. Rakennus edustaa Pakkalan modernimpaa rakennusperintöä. Ervin suunnittelemat Imatran voima Oy:n työntekijöiden kaksi paritaloa ja rivitalo ovat yhä olemassa muuntoaseman lounaispuolella.
Vantaan kaupunginvaltuusto hyväksyi suojelukaavan historiallisen Backaksen kartanoalueen suojelemiseksi toukokuussa 2020.