stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Käännösmuisti

Käännösmuisti on käännösohjelman luoma tietokanta, joka sisältää sekä lähde- että kohdekielisen tekstin jaettuna käännösohjelmassa määritettyihin käännössegmentteihin (yleensä virke). Käännösmuisti helpottaa kääntämistä, kun käännetään uutta samaan aihepiiriin kuuluvaa tekstiä tai jos halutaan päivittää aiemmin käännetyn lähdetekstin uusi versio. Tällöin käännösmuisti tarjoaa käännösehdotuksia.
Toimintaperiaate

Tekstiä käännettäessä ohjelma tarjoaa kääntäjälle käännösmuistista löytyviä segmenttejä sen mukaan, miten vastaavuusaste prosentteina on ohjelmassa määritelty. Täydellisessä vastaavuudessa (100 %) segmentit ovat identtiset (ja voidaan siten kääntää automaattisesti) ja osittaisessa (sumeassa) vastaavuudessa käännössegmentti on vain samankaltainen ja saattaa vaatia muokkausta.
Käännösmuisti voidaan luoda kolmella eri tavalla:
Kääntäjä luo käännösmuistia kääntäessään tekstiä.
Käännöksessä käytetään aikaisemman käännöksen yhteydessä luotua käännösmuistia.
Käännösmuisti luodaan kohdistamalla aikaisemmin tehty käännös sen lähtötekstiin.
Käännösmuistijärjestelmiä

Käännösmuistia hyödyntäviä ohjelmia ovat esimerkiksi:
Alchemy Catalyst
Across
SDL Trados Studio
DejaVu
WordFast
STAR Transit
OmegaT
Kilgray memoQ
Maxprograms Swordfish
Western Standard Fluency
MetaTexis
Aiheesta muualla

WWW-palvelu, joka tuottaa kaksikielisen erikoisalasanaston käännösmuististasi, maksuton, tukee suomea, ruotsia ja englantia (sivusto on englanninkielinen)
Leamington (Ontario)

| Leamington |
| --- | --- |
 Leamington
 Koordinaatit: 42°4′N, 82°35′W 
Valtio:  Kanada
Provinssi:  Ontario
Aluekunta:  Essex
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  John Paterson
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  261,92 km²
Väkiluku (2011):  28 403
 – Väestötiheys:  108,4 as./km²
 
 www.leamington.ca 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leamington on kaupunki Essexin aluekunnassa Ontarion provinssissa Kanadassa. Kaupunki, jonka asukasluku vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan oli noin 28 000, sijaitsee Eriejärven rannalla. Kaupunki tunnetaan erityisesti siellä sijaitsevasta suuresta H. J. Heinz Companyn tehtaasta ja kaupungin lähistön tomaattiviljelmistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leamington (Ontario) Wikimedia Commonsissa
Leamingtonin kaupungin verkkosivut (englanniksi)
Kummi

Kummivanhemmat ja vanhemmat lapsen ristiäisissä.
Kummi (venäjän sanasta kum, ven. кум, кума, lat. sponsor) on kristillisessä perinteessä kasteessa kirkkoon liitettävän hengellinen ohjaaja, hengellinen vanhempi, jonka tulee pääsääntöisesti kuulua samaan kirkkokuntaan kastettavan kanssa. Kummiuden tarkoitus on toisin sanoen kummilapsen uskonnollisesta kasvatuksesta huolehtiminen. 
Kummeja ei ole niissä kristillisissä ryhmissä, jotka eivät hyväksy vauvakastetta; toisaalta esimerkiksi evankelis-luterilaisessa kirkossa kummi vaaditaan niillekin, jotka kastetaan aikuisena.
Kummi-sana on laajentunut myöhemmin tarkoittamaan myös muutamia täysin maallisia asioita. Kummiin sanana ja käsitteenä liittyykin lähes pelkästään myönteisiä mielikuvia.
Henkilön miespuolista kummia voidaan kutsua nimellä kummisetä ja naispuolista nimellä kummitäti.
Historia

Kummijärjestelmästä on mainintoja jo toisella vuosisadalta. Kristitty filosofi Justinos Marttyyri kertoo henkilöistä, joille kerrottiin kastettavasta. Termit takaaja ja huolehtija olivat 200-luvulla nimitykset kummeista. 200 vuotta myöhemmin  400-luvulla rinnalle tulivat termit todistaja ja johdattaja. Aluksi kummien tehtävä oli selvittää, miksi kastetta pyydetään ja onko sille edellytyksiä. Hippotalyksen kirkkojärjestyksessä vuonna 215 kerrottiin myös lapsen kasteesta. Tällöin kummi vastasi lapsen puolesta kastajan kysymyksiin. Kummin tehtävä oli jo tuolloin johdattaa hänet kristilliseen elämään ja kertoa uskon asioista. Vuonna 430 Augistinus totesi, että kummiksi eivät kelpaa kerettiläiset tai julkisyntiset.
Vuodesta 813 saakka on kummeina toimiminen kielletty vanhemmilta. Ensimmäisen vuosituhannen lopulla ylestyi myös kaksi kummia (hengellinen isä ja äiti).
Varhaisella keskiajalla tuli germaanisiin kielin sanat kummisetä (engl. godfather) ja kummitäti (engl. godmother), joihin pohjautuu suomen kielen sana kummi. Puhuttiin hengellisestä sukulaisuudesta, ja se oli myös esteenä avioliitolle. Ruotsissa 1600-luvulla kummien määrä oli 2–3 henkilöä, mutta Suomessa vaihtelua oli suuresti vaihdellen johtuen esim. yhteiskunnallisesta asemasta. Enimmäismäärä oli kuusi ja aatelisilla yhdeksän kummia, sukupuolella ei ollut juuri merkitystä.
Uskonpuhdistuksen jälkeen kummien vaatimustaso pysyi lähes ennallaan luterilaisessa kirkossa. Vuonna 1686 Ruotsin kirkkolaissa säädettiin kummien vaatimustasosta. Kummien tuli tunnustaa luterilaisuutta, olla täysi-ikäisiä ja mm. katekismuksen osaavia. Rippikirjojen ylläpito helpotti kristinopin taitojen seurantaa 1660-luvulta alkaen. Rippikoulutoiminta vakiintui Suomessa 1700-luvulla. Se antoi todistuksen kristinuskon osaamisesta ja valmiuden toimia kummina. Vuodesta 1869 alkaen kummin piti olla Suomessa evankelis-luterilaisen kirkon jäsen ja elämässään nuhteeton. Rippikoulusta ja konfirmaatiosta tuli de facto.
Kummi ja kummius ortodoksisessa kirkossa

Kummiudesta ei ole säädetty Raamatussa, mutta siitä on olemassa mainintoja apostolisissa säännöissä ja opetuksissa, kirkkoisien säännöissä ja kirkolliskokousten kanoneissa.
Alkukirkossa kastettavalla oli vain yksi kummi, myöhemmin kummien lukumäärä on vakiintunut kahdeksi. Siitä poikkeava lukumäärä ei ole ortodoksisen perinteen mukaista.
Kummi valitaan kastettavalle tai kirkkoon liitettävälle ortodoksille aina. Kummius ei ole juridinen suhde vaan kristillinen, hengellinen suhde.
Kummin tehtävänä on kasvattaa kummilastaan hengellisessä elämässä ja tavoissa. Kummin tulee tuntea oma uskontonsa edes perusteiltaan ja perustotuuksiltaan ja pystyä siirtämään nämä tietonsa ja taitonsa myös kummilapselleen. Kummius ei ole ortodoksisessa kirkossa pelkästään kunniatehtävä ja kasteen todistajana oleminen, vaan se on paljon monisyisempi ja velvoittavampi.
Kummin tehtävänä on olla mukana ja avustajana kasteessa myös kasteeseen oleellisesti liittyvien muiden mysteerioiden (sakramenttien) toimittamisessa.
Suomen ortodoksisen kirkon kirkkojärjestyksen mukaan kirkon jäsenyyteen kastettavalla tulee olla yksi ortodoksinen kummi, ja tämän lisäksi hänellä voi olla muita kristillistä uskoa tunnustavia kummeja.
Kummi ja kummius luterilaisessa kirkossa

Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa kummin tehtävä on olla vanhempien apuna lapsen kristillisessä kasvatuksessa. Kummina pitää olla vähintään yksi 15 vuotta täyttänyt evankelis-luterilaisen kirkon konfirmoitu jäsen. Kastettavalla tulee olla ainakin yksi kummi, joka on konfirmoitu, evankelis-luterilaista uskoa tunnustavan kirkon jäsen. Kummina voi lisäksi olla evankelis-luterilaisen kirkon toimittaman kasteen hyväksyvään kristilliseen kirkkoon tai kristilliseen uskonnolliseen yhdyskuntaan kuuluva henkilö. Kummeja voidaan nykyään erityisluvalla myöhemmin lisätä, mutta kummiutta ei voi purkaa.
Kummit katolisessa kirkossa

Katolisen kirkon kaste on säilynyt läpi vuosisatojen lähes samanlaisena. Katolisessa kirkossa on uusia kehityksiä kummiudessa. Kummeille esim. Ranskassa on ruvettu järjestämään kummivalmennuksia.
Kummi-sanan muita merkityksiä

Uskonnottomissa nimiäisissä on muodostunut tavaksi nimetä vauvalle erityisiä aikuisia. Kummi-nimen lisäksi näitä kutsutaan toisinaan vaikkapa nimellä tukiaikuinen, kummeli (joka tarkoittaa merenkulussa reittiopastetta) tai haltijakummi.
Kummi käsitteenä on tullut myös kristillistä tapaa laajempaan käyttöön. Alakouluissa puhutaan koulukummeista, jotka isompina huolehtivat koulunsa aloittaneista ekaluokkalaisista ja ovat heille tukena ja esimerkkinä. Koulukummitoiminta tuli käyttöön 1990-luvulla ja on saanut lasten parissa suuren suosion.
Kehitysmaiden lasten kummius

Nykyään kummi-käsite on laajennettu alkuperäisestä uskonnollisesta merkityksestään myös kehitysyhteistyöhön. Tällöin kummilla tarkoitetaan henkilöä, joka lahjoittaa kuukausittain tietyn rahasumman, jolla tuetaan yksittäistä kehitysmaassa asuvaa lasta.
Aiheesta muualla

Kummi ja kummius / Ortodoksi.net
Kummit. Suomen evankelis-luterilainen kirkko (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen ev.lut. kirkko: Aamenesta öylättiin - kirkollinen sanasto:  (Arkistoitu – Internet Archive)
Pro-Seremoniat: Kummitodistukset (Arkistoitu – Internet Archive)
Eroamisbuumi aiheutti pakanakummiongelman. YLE Satakunta  17.2.2012.
Like It (Zenan kappale)

|  Like It |
| --- | --- |
 Zena esittämässä kappaletta ensimmäisen semifinaalin kenraaliharjoituksessa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Zena
Kesto:  3:01
Tyylilaji:  pop
Julkaistu:  2019
Säveltäjä(t):  Julia Kireeva Viktor Drobysh Zinaida Kuprijanovitš
Sanoittaja(t):  Julia Kireeva
Euroviisutiedot
Vuosi:  2019
Maa:  Valko-Venäjä
Kieli:  englanti
Sijoitus:  24.
Pisteet:  31
Sijoitus semifinaalissa:  10.
Pisteet semifinaalissa:  122
Video:  videolinkki
Like It on valkovenäläisen laulajan Zenan esittämä kappale, jolla hän edusti Valko-Venäjää vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa.
Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 31 pistettä ja saavutti sijan 24.
Lappeenrannan museot

Lappeenrannan museot on yhteisnimitys Lappeenrannan kaupungin museoille, joita ovat Etelä-Karjalan museo, Lappeenrannan taidemuseo, Ratsuväkimuseo ja Wolkoffin talomuseo. Kolme ensimmäistä toimivat Kristiinankadulla Lappeenrannan linnoituksen vanhoissa rakennuksissa. Talomuseo on linnoituksen ulkopuolella, Kauppakadun varrella.
Lappeenrannan museot on toiminut Etelä-Karjalan alueellisena vastuumuseona vuoden 2020 alusta lähtien pohjautuen vuonna 2019 säädettyyn uuteen museolakiin. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että Lappeenrannan museoiden henkilöstö vastaa Etelä-Karjalan alueella kulttuurihistoriallisten museoiden toiminnan edistämisestä, kulttuuriympäristön vaalimisesta ja alueellisesta taidemuseotyöstä. Sen lisäksi Lappeenrannan museot hoitaa alueellista taidemuseotehtävää myös Kymenlaakson maakunnan alueella.
Lappeenrannan museot oli yksi Vuoden museo -kilpailun finalisteista keväällä 2015.
Kyūshū Shinkansen

| Kyūshū Shinkansen |
| --- | --- |
 Kyūshū Shinkansenin reitti
Perustiedot
Reitti:  Hakata–Kagoshima-chūō
Avattu:  2004
Omistaja:  JR Kyūshū
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  JR Kyūshū, JR Nishi-Nihon
Tekniset tiedot
Pituus:  256,8 km
Raideleveys:  1 435 mm
Sähköistys:  25 kV / 60 Hz
Sallittu nopeus:  
 • henkilöliikenteessä:  260 km/h
800-sarjan juna Tsubame
Kyūshū Shinkansen Kagoshimassa
Kyūshū Shinkansen (jap. 九州新幹線) on Japanin Kyūshūn saarella kulkeva, Fukuokan ja Kagoshiman kaupungit toisiinsa yhdistävä Shinkansen-suurnopeusjunalinja. Sitä liikennöi JR Kyūshū ja se muodostaa jatkeen Osakan ja Fukuokan väliselle San’yō Shinkansenille. Linjan eteläinen osuus Shin-Yatsushirosta Kagoshimaan avattiin vuonna 2004, pohjoinen osuus Shin-Yatsushirosta Fukuokan Hakataan vuonna 2011. Se mahdollisti Shinkansen-vuorojen läpiajon Kagoshimasta aina Osakaan saakka. Rakenteilla on haaralinja Nagasakiin.
Kyūshū Shinkansen on 257 kilometriä pitkä ja linjalla on 12 asemaa (tariffikilometrejä on 288,9). Vuonna 2017 Hakatan ja Kumamoton välisellä osuudella matkusti keskimäärin 27 579 ihmistä päivässä, Kumamoton ja Kagoshiman välisellä osuudella 13 062. Junien huippunopeus on 260 kilometriä tunnissa.
Historia

Kagoshimaan johtavan Shinkansen-linjan yleissuunnitelma hyväksyttiin kesäkuussa 1972. Ensimmäinen osuus sai rakennusluvan vuonna 1991 ja Kyūshū Shinkansenin eteläinen osa Kagoshimasta Shin-Yatsushiroon avattiin lopulta maaliskuussa 2004. Linjalla kulkeva Tsubame-vuoro nimettiin aiemmin Fukuokasta Kagoshimaan kulkeneen samannimisen pikajunan mukaan. Vuosina 2004–2011, ennen linjan pohjoisen osan valmistumista, Fukuokan Hakatan ja Shin-Yatsushiron välillä kulki Kagoshima-päälinjaa käyttänyt Relay Tsubame -pikajuna, josta järjestettiin Shin-Yatsushirossa vaihtoyhteys Shinkanseniin. Vaikka Japanissa Shinkansen-junat ja tavanomaiset junat käyttävät tavallisesti toisistaan erillisiä asemia, Shin-Yatsushirossa molemmilla junilla oli poikkeuksellisesti käytössään yhteinen laituri, mikä teki vaihtoyhteydestä kätevän. Jo eteläisen osuuden avautuminen toi huomattavan, noin 1,5 tunnin säästön matka-aikoihin Fukuokan ja Kagoshiman välillä, sillä rannikkoa seuraileva mutkainen Kagoshima-päälinja oli paljon Shinkansen-linjaa pidempi ja hitaampi yhteys. Shinkansenin avautumisen jälkeen osa siitä siirrettiin kolmannen sektorin yrityksen Hisatsu orenji -rautatien liikennöitäväksi.
Kokonaisuudessaan Kyūshū Shinkansen avattiin liikenteelle 12. maaliskuuta 2011. Toisen osuuden radasta 70 prosenttia kulkee sillalla ja 30 prosenttia tunnelissa. Osuuden rakentaminen maksoi noin 892 miljardia jeniä. Matka-aika Hakatasta Kagoshimaan lyheni edelleen 2 tunnista 12 minuutista tuntiin 20 minuuttiin.
Suunnitteilla on 143 kilometrin pituinen haaralinja Hakatasta Nagasakiin. Sen ensimmäinen, 66 kilometrin pituinen osuus Nagasakista Takeo-onseniin on rakenteilla ja tarkoitus avata liikenteelle vuonna 2022. Hakatan ja Takeo-onsenin välillä aiotaan käyttää samantyyppistä relay-pikajunaa kuin aiemmin Hakatan ja Shin-Yatsushiron välillä. Selvityksessä on ollut myös raideleveyttä vaihtamaan kykenevän junakaluston (free gauge train) käyttö, sillä Shinkansen-linjan raideleveys on 1 435 mm, muun rataverkon 1 067 mm.
Asemat

| Asema | Japaniksi | Etäisyys Hakatasta (km) | Etäisyys Shin-Ōsakasta (km) | Vaihtoyhteydet | Sijainti | Sijainti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hakata | 博多 | 0,0 | 553,7 | Fukuokan metron Kūkō-linja, Fukuhoku-Yutaka-linja, Hakata-minami-linja, Kagoshima-päälinja, San’yō Shinkansen | Hakata-ku, Fukuoka | Fukuoka |
| Shin-Tosu | 新鳥栖 | 26,3 | 580,0 | Nagasaki-päälinja | Tosu | Saga |
| Kurume | 久留米 | 32,0 | 585,7 | Kagoshima-päälinja, Kyūdai-päälinja | Kurume | Fukuoka |
| Chikugo-Funagoya | 筑後船小屋 | 47,9 | 601,6 | Kagoshima-päälinja | Chikugo | Fukuoka |
| Shin-Ōmuta | 新大牟田 | 59,7 | 613,4 |  | Ōmuta | Fukuoka |
| Shin-Tamana | 新玉名 | 76,3 | 630,0 |  | Tamana | Kumamoto |
| Kumamoto | 熊本 | 98,2 | 651,9 | Hōhi-päälinja, Kagoshima-päälinja Kumamoton raitioliikenne | Nishi-ku, Kumamoto | Kumamoto |
| Shin-Yatsushiro | 新八代 | 130,0 | 683,7 | Kagoshima-päälinja | Yatsushiro | Kumamoto |
| Shin-Minamata | 新水俣 | 172,8 | 726,5 | Hisatsu orenji -linja | Minamata | Kumamoto |
| Izumi | 出水 | 188,8 | 742,5 | Hisatsu orenji -linja | Izumi | Kagoshima |
| Sendai | 川内 | 221,5 | 775,2 | Hisatsu orenji -linja Kagoshima-päälinja | Satsumasendai | Kagoshima |
| Kagoshima-Chūō | 鹿児島中央 | 256,8 | 810,5 | Ibusuki Makurazaki -linja, Kagoshima-päälinja, Kagoshiman raitioliikenne | Kagoshima | Kagoshima |
Junavuorot

Kyūshū Shinkansenilla liikennöidään päivässä 119 junavuoroa (maaliskuussa 2018), joista 46 jatkaa San’yō Shinkansenille. Matka Kagoshimasta Hakataan kestää nopeimmillaan 1 h 16 min, Kagoshimasta Shin-Ōsakaan 3 h 41 min. Linjalla ajetaan kolmenlaisia junavuoroja, joista nopein on Mizuho, toiseksi nopein Sakura ja hitain kaikilla asemilla pysähtyvä Tsubame. Mizuho-vuorot ja jotkin Sakura-vuorot jatkavat Osakaan saakka. Mizuho pysähtyy Kagoshiman ja Hakatan välillä ainoastaan Kumamotossa, Sakura myös joillakin väliasemilla. Japan Rail Pass -matkailijalippu ei kelpaa Mizuho-junissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyūshū Shinkansen Wikimedia Commonsissa
Kyūshū Shinkansen JR Kyūshūn internetsivuilla (japaniksi)
Shinkansen
Linjat: Tōkaidō | San’yō | Tōhoku | Jōetsu | Hokuriku | Kyūshū | Hokkaidō
Mini-Shinkansenit: Yamagata | Akita   Tulevat linjat: Chūō   Perutut linjat: Narita
Junasarjat: 0-sarja | 100-sarja | 200-sarja | 300-sarja | 400-sarja | 500-sarja | 700-sarja | N700-sarja | 800-sarja | E1-sarja | E2-sarja | E3-sarja | E4-sarja | E5-sarja | E6-sarja | E7-sarja | W7-sarja | H5-sarja | L0-sarja
Lava (DVD)

| Lava Ismo Alanko Teholla |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Äänitetty : 2007–2008
 Julkaistu: 22. huhtikuuta 2009
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Fullsteam
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Ismo Alanko Teholla -yhtyeen muut julkaisut
|   | Lava 2009 |   |
Lava on Ismo Alanko Teholla -yhtyeen DVD, joka julkaistiin 22. huhtikuuta 2009 levymerkillä Fullsteam Records. Se sisältää yhtyeen keikkataltiointeja vuosilta 2007–2008.
Julkaisu debytoi Suomen virallisen musiikki-DVD -listan ensimmäisellä sijalla, ja se pysyi listalla yhteensä viisi viikkoa.
Sisältö

| --- | --- |
 DVD 1 Joensuun teatteri 11.3.2007 Laulu  Hallanvaara  Risteys  Paratiisin puu  Harsoinen teräs  Vallankumous  Tuuli  Kaksin  Nokian takana  Pelkurit  Peltirumpu  Taiteilijaelämää             Jouluvastaanotto 24.12.2007 Esitetty TV2:lla Jouluaattona 2007 On jouluyö, nyt laulaa saa  Talvi  Päästänkö irti  Tällä tiellä  Varpunen jouluaamuna  Kun Suomi Putos Puusta  Seitsemän päivää  Hei tonttu-ukot             Muut IRC-gallerian jouluspecial/Tonttu-Ukot & Räkäistä ja Tarttuvaa  Taustajoukot  Tehon soitinesittely  Hetki levy-yhtiössä :  DVD 2 Hyvinkääsali 14.3.2008 Kuka puhuu  Päästänkö irti  Räkäistä ja tarttuvaa  Sauna  Seitsemän päivää  Tällä tiellä  Kun rakkaus on rikki  Lokki  Kuka teki huorin  Säkenöivä voima  Pelko  Muoviruusuja omenapuissa  Taivaan tulet  Kulkurin iltakalja  Äidinrakkaus  Kun Suomi putos puusta  Elämä naurattaa  Elintaso  Puupää  Levottomat jalat  Rakas rämä elämä  Tuulipuvun tuolla puolen  Vittu kun vituttaa  Hetki hautausmaalla  Rakkaudesta  Kanoottilaulu Tampere Ratina 9.8.2008 Kuka teki huorin  2×1=1 (w/ Jonna Tervomaa)  Puupää  Pelko Ilosaarirock 12.7.2008 Räkäistä ja tarttuvaa  Levottomat jalat Musiikkivideot Päästänkö irti  Seitsemän päivää  Räkäistä ja tarttuvaa
Arvostelut

Smackthejack.net:
Lewis Teague

Lewis Teague
Lewis Teague (s. 8. maaliskuuta 1938) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Hän syntyi Brooklynissä, New Yorkissa, ja voitti vuonna 1987 elokuvallaan Cujo – kauhun silmät (1983) palkinnon Fantasportossa.
Teaguen muiden töiden joukossa ovat Alligaattori (1980) ja Paholaisen silmät (1985).
Aiheesta muualla

Lewis Teague Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Károly Kisfaludy

| Károly Kisfaludy |
| --- | --- |
 József Pesky: Károly Kisfaludy, 1830.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1788
Kuollut: 1830 (41–42 vuotta)
Kansalaisuus:  Unkari
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Zorday, Benjámin Szalay, Böködi ja Zordi 
Äidinkieli: unkari
Tuotannon kieli: unkari
Esikoisteos:  Hadi ének Olaszországban
Pääteokset:  A tatárok Magyarországon A kérök Mohács
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Károly Kisfaludy (1788–1830) oli unkarilainen kirjailija. Hän otti upseerina osaa Italian- ja Saksan-sotaretkiin, asui sen jälkeen Wienissä taidemaalarina ja muutti 1817 asumaan Budapestiin, jossa hän aluksi kärsi puutetta. Jo 1809 hän oli kirjoittanut näytelmän A tatárok Magyarországon (Tataarilaiset Unkarissa), joka pääsi kuitenkin vasta 1818 näyttämölle, ensin eräässä maaseutukaupungissa, sen jälkeen heti myös pääkaupungissa. Näytelmällä oli suuri menestys, ja Kisfaludyn tulevaisuus oli turvattu. Hän kirjoitti draamoja ja huvinäytelmiä toisen toisensa perästä ja kohosi parissa vuodessa Unkarin huomatuimmaksi kirjailijaksi.
Kisfaludyn draamoista parhain on Iréne (1820). Merkittävämpiä ovat kuitenkin hänen huvinäytelmänsä, joissa hän taitavasti kuvailee oman aikansa unkarilaisia tyyppejä. Huomattavimmat niistä ovat A kérők ('Kosijat', 1818), A pártütők ('Kapinalliset', 1820), Csalódások ('Pettymyksiä', 1824), A leányörzö ('Tytönvartija', 1827) ja Szeget szeggel ('Kova kovaa vastaan', 1828). Toisellakin alalla Kisfaludy esiintyy tienraivaajana, nimittäin humoristisen novellin alalla (esimerkiksi Tollagi János viszontagságai I–II, 1823–1827, Sulyosdi Simon, 1824). Hänen runoelmistaan on huomattavin elegia Mohács (1824).
Kisfaludy perusti 1821 kirjallisen kalenterin Aurora, jonka ensimmäinen vihko ilmestyi 1822. Se sai Unkarin kirjallisuuden historiassa suuren merkityksen sen kautta, että sen ympärille kokoontuivat ajan parhaat kirjalliset kyvyt ja että siinä ilmestyivät uuden kansallisromanttisen suunnan parhaat tuotteet. Kisfaludy toimitti Auroraa kuolemaansa saakka.
Näytelmissään ja novelleissaan hän tuo ajankohdan elämän kansallisin aihein kirjallisuuteen ja hävittää näin sen kuilun, joka oli Unkarin kirjallisuudessa syntynyt erottamaan elämää ja kirjallisuutta toisistaan. Kisfaludysta tuli siten uuden kirjallisen kehityskauden perustaja. Kisfaludyn kirjallinen ystäväpiiri perusti hänen kuoltuaan Kisfaludy-seuran. Kisfaludyn kootut teokset on toimittanut muun muassa József Bánóczi (1893).
Károly Kisfaludyn veli oli kirjailija Sándor Kisfaludy.
Kisfaludyn muistoksi perustettiin 1836 Kisfaludy-seura.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Károly Kisfaludy Wikimedia Commonsissa
Leipzigin päärautatieasema

| Leipzig Hauptbahnhof |
| --- | --- |

Perustiedot
Lyhenne:  LL
Rataosa:  Leipzig–Cottbus   Leipzig–Eilenburg   Leipzig–Berliini   Leipzig–Magdeburg   Leipzig–Dresden   Leipzig–Halle   Leipzig–Meißen   Leipzig–Chemnitz   Sächsisch-Bayerische Eisenbahn   Leipzig–Gera   Leipzig–Weißenfels
Sijainti:  51°20′43″N, 012°22′56″E
Kunta:  Leipzig, Saksi
Valtio:  Saksa
Avattu:  4. joulukuuta 1915
Liikenne
Käyttäjiä:  150 000 päivittäin
Liikennöitsijä(t):  Deutsche Bahn
Asemarakennus
Suunnittelija:  William Lossow   Max Hans Kühne
Ratapiha
Raiteisto:  24
Leipzigin päärautatieasema (saks. Leipzig Hauptbahnhof) on rautatieasema saksalaisessa Leipzigin kaupungissa, Saksin osavaltiossa. Se sijaitsee Willy-Brandt-Platzin pohjoislaidalla. Asema on 83 640 neliömetrin pinta-alallaan Saksan suurimpia rautatieasemia, ja sen päivittäinen kävijämäärä on noin 150 000.
Rautatieaseman interiööriä
Rautatieaseman rakentaminen käynnistettiin vuonna 1909 ja se avattiin 4. joulukuuta vuonna 1915. Sen suunnittelusta ovat vastanneet arkkitehdit William Lossow (1852–1914) ja Max Hans Kühne (1874–1942). Asemarakennuksen pääjulkisivulla on pituutta 298 metriä. Rautatieasema sai merkittäviä vaurioita toisen maailmansodan ilmapommituksissa, mutta se jälleenrakennettiin vuosina 1954–1962. Jälleenrakennustyöt maksoivat noin 40 miljoonaa Saksan markkaa.selvennä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leipzigin päärautatieasema Wikimedia Commonsissa
Leipzig-Lexikonin artikkeli Leipzigin päärautatieasemasta
Tietoa Leipzigin päärautatieasemasta Deutsche Bahnin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Level (lentoyhtiö)

| Level |
| --- | --- |

 IATA: IB  –  ICAO: IBE 
Kutsukoodi:  IBERIA
Perustettu:  17. maaliskuuta 2017
Laivaston koko:  7
Kohteiden määrä:  5
Tunnuslause:  It's your world
Solmukohdat:  Barcelonan lentoasema
Emoyhtiö:  International Airlines Group
Kanta-asiakasohjelma:  Avios
Yhtiön sivut:  flylevel.com
Level on espanjalainen pitkän matkan halpalentoyhtiö. International Airlines Group (IAG) perusti sen 17. maaliskuuta 2017 voidakseen kilpailla halpoja kaukolentoja tarjoavien Eurowingsin ja Norwegian Long Haulin kanssa. Levelin kotikenttä on Barcelonan lentoasema, josta se aloitti lennot kesäkuussa 2017. Sen miehistöt tulevat alussa IAG:n omistamalta Iberialta, ja se käyttää IAG:n yhteistä Avios-kanta-asiakasohjelmaa.
Laivasto

Laivaston keski-ikä elokuussa 2022 on 4,2 vuotta.
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Airbus A330-200 | 7 | — | Liikennöijänä Iberia. |
| Yhteensä | 7 | 0 |  |
Kohteet

Lähde:
Barcelona – solmukohta
Buenos Aires
Los Angeles
Oakland
Punta Cana
Aiheesta muualla

Levelin kotisivut (espanjaksi, englanniksi, katalaaniksi)
Levelin Airbus A330-200 laskeutumassa Orlyn lentoasemalle.