stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Markku Syrjänen
Julkaisut

Hyvönen, Eero, Karanta, Ilkka, Syrjänen, Markku ja Carlson, Lauri (toim.): Tekoälyn ensyklopedia.  Helsinki:  Gaudeamus: Suomen tekoälyseura, 1993.  ISBN 951-662-559-2
Hyvönen, Eero, Seppänen, Jouko ja Syrjänen, Markku (toim.) 1992. Tekoälyn uudet suunnat. Suomen tekoälytutkimuksen päivät STeP-92, Teknillinen korkeakoulu, 9.-11.6.1992, Otaniemi, Finland.
Djupsund, Markus, Salonen, Petri ja Syrjänen, Markku (toim.). STeP-90 Suomen tekoälytutkimuksen päivät, Oulu 1990: Finnish Artificial Intelligence Symposium. University of Oulu, June 11-14, 1990. 1990 ISBN 952-90-2006-6
Smith, Stephen F. ja Syrjänen, Markku. Tietämystekniikka tuotannonohjauksessa: Artificial intelligence in production control. Helsinki: Insinöörijärjestöjen koulutuskeskus INSKO 1988.
Hyvönen, Eero, Seppänen, Jouko ja Syrjänen, Markku (toim.). STeP-84 symposium papers. Suomen tekoälytutkimuksen päivät. Otaniemi, Espoo, Finland 1984, August 20-23, 1984. Tietojenkäsittelytieteen seura.
Rönn, Stefan ja Syrjänen, Markku. Selvitys koneriippumattomuuteen vaikuttavista tekijöistä valtionhallinnon atk-toiminnassa. Helsinki: Valtiovarainministeriö 1981.
Laurmaa, Timo ja Syrjänen, Markku. APL: käyttökelpoisuus ja käyttöalueet valtionhallinnossa. Helsinki: Valtiovarainministeriö. 1979
Syrjänen, Markku ja Sarlin, Kristel. Tiedostorakenteet. 2. uud. painos. Espoo: OtaData 1978. ISBN 951-767-031-1
Sulonen, Reijo ja Syrjänen, Markku. Levylajittelun tarkastelua. Helsinki University of Technology, Laboratory of Information Processing Science, Series B.; 19. Espoo: Teknillinen korkeakoulu, Tietojenkäsittelyopin laboratorio. 1978 ISSN 0358-7053
Syrjänen, Markku 1975. On construction of correct programs as a two-level process. Espoo: Teknillinen korkeakoulu. ISBN 951-767-019-2
Sulonen, Reijo ja Syrjänen, Markku. Ohjelmointitekniikka. OtaData C. Espoo: Teknillinen korkeakoulu, Tietojenkäsittelyopin laitos. 1975 ISSN 0358-3945; 22
Savela, Markku, Syrjänen, Markku ja Tamminen, Hannu 1974. Movial-ohjelmointikieli ja sen kääntäjä. Helsinki University of Technology. Information Processing Laboratory, Series B. Espoo: Teknillinen korkeakoulu, Tietojenkäsittelyopin laboratorio. ISSN 0356-5076
Brantberg, Robert, Sulonen, Reijo ja Syrjänen, Markku 1974. Tietorakenteiden periaatteet ja hyväksikäyttö. Espoo: OtaData. (2. painos 1976)
Enlund, Nils E.S., Syrjänen, Markku ja Sulonen, Reijo 1974. Picture structuring in interactive computer graphics. Helsinki University of Technology. Information Processing Laboratory, Series B. Espoo: Teknillinen korkeakoulu, Tietojenkäsittelyopin laboratorio. ISSN 0356-5076
Kirjallisuutta

Saikkonen, Heikki ja Turunen, Sanna (toim.) 1996. Neljännesvuosisata teollisuuden tietotekniikkaa Teknillisessä korkeakoulussa: juhlajulkaisu professorien Reijo (Shosta) Sulonen ja Markku (Murkku) Syrjänen 50-vuotispäivien kunniaksi. Espoo: Teknillinen korkeakoulu, Tietojenkäsittelytekniikan laitos. ISBN 951-22-2839-4
Alkyynit

Etyyni on alkyyneista yksinkertaisin
Alkyynit ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa on vähintään yksi kolmoissidos kahden hiiliatomin välillä. Alkyynien kolmoissidoksen hiiliatomit ovat sp-hybridisoituneet. Hiiliatomeja yhdistää sp-hybridiorbitaaleista muodostunut sigma-sidos ja  kaksi p-orbitaaleista muodostunutta pii-sidosta. Tämän vuoksi kolmoissidoksen hiiliatomien ja niihin liittyneiden atomien välinen sidoskulma on 180° eli molekyyli on siitä kohtaa lineaarinen.
Yksinkertaisin alkyyni on etyyni, jota kutsutaan myös asetyleeniksi. Asetyleeni palaa hyvin voimakkaasti ja sen liekki on hyvin kuuma, minkä takia sitä käytetään hitsauksessa.
Nimeäminen

Alkyynien nimet muodostetaan vastaavan alkaanin nimestä korvaamalla -aani-pääte -yyni-päätteellä. Yksinkertaisten alkyynien yleinen kaava on CnH2n−2.
Etyynisubstituentti on nimeltään etynyyli tai etinyyli, joka esiintyy muun muassa ehkäisypillereissä käytetyssä etinyyliestradiolissa. Propargyyliryhmä, HCCCH2− esiintyy selegiliini-nimisessä parkinsonlääkkeessä.
| Nimi | Kemiallinen kaava | CAS-numero |
| --- | --- | --- |
| Etyyni | C2H2 | 74-86-2 |
| Propyyni | C3H4 | 74-99-7 |
| Butyyni | C4H6 | 107-00-6 |
| Pentyyni | C5H8 | 627-19-0 |
| Heksyyni | C6H10 | 693-02-7 |
| Heptyyni | C7H12 | 628-71-7 |
| Oktyyni | C8H14 | 629-05-0 |
| Nonyyni | C9H16 | 3452-09-3 |
| Dekyyni | C10H18 | 764-93-2 |
| Undekyyni | C11H20 | 2243-98-3 |
| Dodekyyni | C12H22 | 765-03-7 |
| Tridekyyni | C13H24 | 26186-02-7 |
| Tetradekyyni | C14H26 | 765-10-6 |
| Pentadekyyni | C15H28 | 765-13-9 |
| Heksadekyyni | C16H30 | 629-74-3 |
| Heptadekyyni | C17H32 | 26186-00-5 |
| Oktadekyyni | C18H34 | 629-89-0 |
| Nonadekyyni | C19H36 | 26186-01-6 |
| Eikosyyni | C20H38 | 765-27-5 |
Alkyynien reaktiot

Alkyynit reagoivat samojen reagenssien kanssa kuin alkeenit ja niille tyypillisiä reaktioita ovat vedyn, vetyhalogenidin ja halogeenin liittäminen (additio) kolmoissidokseen. Reaktio-olosuhteiden mukaan reaktiot ovat joko yksivaiheisia, jolloin saadaan reaktiotuotteena alkeenia, tai kaksivaiheisia, jolloin lopputuote on tyydyttynyt yhdiste.
Alkyynejä voidaan hydrata vetykaasulla, jolloin riippuen reaktio-olosuhteista ja käytetystä katalyytistä alkyyni pelkistyy joko alkeeniksi tai alkaaniksi. Jos katalyyttinä käytetään palladiumia, saadaan aina alkaania. Vähemmän aktiivisilla katalyyteillä kuten ns. Lindlar-katalyytillä (Pd/PbCO3) saadaan cis-alkeenia.
Vetyhalogenidit HCl, HBr ja HI reagoivat alkyynien kanssa, jolloin saadaan vinyylihalideja (kaksoissidoksellisia halideja). Additio noudattaa Markovnikovin sääntöä eli vetyhalogenidin vetyatomi kiinnittyy kolmoissidoksen terminaaliseen hiiliatomiin.
Alkyynit reagoivat halogeenien (Br2, Cl2) kanssa alkeenien tavoin, jolloin saadaan dihalogenoituja alkeeneja, joilla on trans-konfiguraatio.
Kun alkyyniin liitetään vettä (hydrataatio), on reaktion päätuote ketoni tai aldehydi, joka on nopeassa tasapainossa vastaavan enolimuodon kanssa. Reaktiossa syntyy ensin enoli, joka on pysymätön ja tautomeroituu karbonyyliyhdisteeksi, kun hydroksyyliryhmän protoni siirtyy viereiseen atomiin. Reaktio noudattaa Markovnikovin sääntöä eli vety kiinnittyy vähemmän substituoituun hiiliatomiin. Siksi terminaalisen alkyynin hydraatiossa ei saada aldehydiä, vaan ketoni. Alkyyneistä ainoastaan asetyleenistä voidaan valmistaa aldehydiä, nimittäin asetaldehydiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alkyynit Wikimedia Commonsissa
Yksinkertaisimmat hiilivedyt
| --- | --- |
Alkaanit: {| style="text-align:center;" |  | metaani | etaani | propaani | butaani | pentaani | heksaani | heptaani | oktaani | nonaani | dekaani | undekaani | dodekaani |- | CH4 | C2H6 | C3H8 | C4H10 | C5H12 | C6H14 | C7H16 | C8H18 | C9H20 | C10H22 | C11H24 | C12H26 |-  |}
Alkeenit: {| style="text-align:center;" |  |   | eteeni | propeeni | buteeni | penteeni | hekseeni | hepteeni | okteeni | noneeni | dekeeni | undekeeni | dodekeeni |- |   | C2H4 | C3H6 | C4H8 | C5H10 | C6H12 | C7H14 | C8H16 | C9H18 | C10H20 | C11H22 | C12H24 |-  |}
Alkyynit: {| style="text-align:center;" |  |   | etyyni | propyyni | butyyni | pentyyni | heksyyni | heptyyni | oktyyni | nonyyni | dekyyni | undekyyni | dodekyyni |- |   | C2H2 | C3H4 | C4H6 | C5H8 | C6H10 | C7H12 | C8H14 | C9H16 | C10H18 | C11H20 | C12H22 |-  |}
Tomas Pihlajamäki

| Tomas Pihlajamäki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Tomas Mikael Pihlajamäki
Syntynyt: 26. tammikuuta 2000 (ikä 25)  Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies
Pituus:  194 cm
Paino:  86 kg
Nyk. joukkue:  KTP-Basket
Sarja:  Korisliiga
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2016–2020 2020–2023 2020–2023 2023-2024 2024-:  HBA Tampereen Pyrintö → Pyrintö Akatemia A Helsinki Seagulls KTP-Basket
Maajoukkueet
2015-2016  2016  2017:   Suomen alle 16-vuotiaiden koripallomaajoukkue  Suomen alle 17-vuotiaiden koripallomaajoukkue  Suomen alle 18-vuotiaiden koripallomaajoukkue
Aiheesta muualla
FIBA
Tomas Mikael Pihlajamäki (s. 26. tammikuuta 2000 Espoo) on suomalainen koripalloilija, pelipaikaltaan heittävä takamies, joka edustaa Korisliigassa pelaavaa KTP-Basket:ia. Hän on edustanut Suomen nuorisomaajoukkueita useissa arvokisoissa.
Pihlajamäen isä Tommi Pihlajamäki pelasi koripalloa pääsarjatasolla -90-luvulla, muun muassa Pyrinnössä.
Seuraura

Pihlajamäki on Tapiolan Hongan kasvatti ja aloitti koripallon pelaamisen viisivuotiaana. Hän edusti Hongan nuorisojoukkueita kaksi kautta B-poikien ja yhden kauden A-poikien SM-sarjassa saavuttaen B-poikien SM-hopeaa vuonna 2016. Lukioikäisenä hän pelasi neljä kautta Mäkelänrinteen lukion erikoisjoukkue HBA:ssa miesten toiseksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioona A:ssa. Vuonna 2018 hän kärsi pahasta loukkaantumisesta, josta toipumiseen kului lähes vuosi.
Syksyllä 2020 Pihlajamäki siirtyi Korisliigassa pelaavaan Tampereen Pyrintöön muun muassa laadukkaana pitämänsä valmennuksen vuoksi. Alkukaudesta hän heitti parhaimmillaan 7. marraskuuta Lahti Basketballia vastaan neljä kolmen pisteen koria ja 16 pistettä. Pihlajamäki sai peliaikaa myös M1DA:ssa Pyrinnön akatemiajoukkueessa, jossa hän kuului joukkueen runkopelaajiin. Kauden ensimmäisessä divisioonaottelussaan Pihlajamäki teki 33 pistettä.
Pihlajamäki pelasi Tampereella 3 kauden ja 81 ottelun ajan nousujohteisesti. Viimeisellä Pyrintö kaudellaan 2022-23 Pihlajamäki kirjautti 10.2 pistettä, 2.6 levypalloa ja 1.6 syöttöä ottelua kohden ja pelasi 23:43 minuuttia per ottelu.
Kesällä 2023 Pihlajamäki siirtyi Korisliigaa edustavaan Helsinki Seagullssiin. Kovassa seurassa Pihlajamäen peliaika pienentyi huomattavasti (12:35)  ja pistekeskiarvokin puolittui. (4,8) .
Kesällä 2024 Pihlajamäki siirtyi Kotkaan, korvaamaan KTP-Basketin pelaajapulaa. Kaudella 2024-2025 Pihlajamäki pelaa Kotkassa 6,5 pisteen, 2,8 levypallon ja 0,7 syötön keskiarvolla. Pelaten noin 15 minuuttia per ottelu.
Maajoukkueura

Pihlajamäki on edustanut Suomen nuorisomaajoukkueita yhteensä 34 arvokisaottelussa.
Hän kuului Suomen turnauskokoonpanoihin alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, alle 16-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuosina 2015 ja 2016 (Suomen sijoitukset kuudes ja viides) sekä alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 2017.
Pelityyli ja ominaisuudet

Pihlajamäki on pelannut tavallisimmin heittävänä takamiehenä, mutta pystyy pelaamaan myös pelintekijän paikalla. Pihlajamäki tunnetaan kentällä hyväksi heittäjäksi. Luonteeltaan intohimoiseksi taistelijaksi, joka haluaa voittaa.
Hän pitää itse kehityskohteinaan muun muassa 1 vastaan 1 -puolustamistaan ja pallonkäsittelytaitoaan.
Aiheesta muualla

Tomas Pihlajamaki Basketball Player Profile eurobasket.com (englanniksi)
Tampereen Pyrintö – Korisliiga 2021–2022
5 Pihlajamäki |
7 Leppänen |
9 L. Kilpinen |
10 Heinonen |
12 Gonzalvez |
14 Lehtonen |
16 Peltokangas |
Valmentaja Sopanen
Pyrintö Akatemia – I-divisioona A ja I-divisioona B 2020–2021
Pyrintö Akatemia A

4 Pukkila |
5 Pihlajamäki |
7 Leppänen |
8 Puittinen |
10 Meldo |
14 Lehtonen |
21 Sukanen |
22 Ahvenjärvi |
28 Pitkänen |
31 Saarinen |
32 K. Williams |
86 Kiviranta |
93 Nurmi |

Valmentaja D. Williams

Pyrintö Akatemia B

 Williams |
1 Nordman |
2 Puittinen |
3 Pukkila |
4 Savino |
5 Lähteenmäki |
6 Ahvenjärvi |
7 Kiviranta |
8 Nurmi |
7 Dementjeff |
10 Saarinen |
11 Viitanen |
13 Hattula |

14 Nurminen |
15 Schalk Rodrigues |
Valmentaja Nikkilä
Tapio Tarjanne

Johannes Tapio Tarjanne (sukunimi vuoteen 1906 Törnqvist; 13. maaliskuuta 1901 Hämeenlinna – 27. elokuuta 1941 Kuukauppi, Antrea) oli suomalainen juristi ja Helsingin yliopiston hallinto-oikeuden professori.
Tarjanteen vanhemmat olivat kanslianeuvos Artturi Johannes Tarjanne (ent. Törnqvist) ja Hellin Lovisa Makkonen. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1919. Tarjanne suoritti yleisen oikeustutkinnon 1923 ja valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1923 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1929. Hän sai varatuomarin arvon 1926.
Tarjanne oli vt. kouluneuvos 1926–1929, Kansalaiskorkeakoulun opettaja 1928–1930, nuorempi oikeuskanslerin sihteeri 1930–1933 sekä Helsingin yliopiston prosessioikeuden dosentti 1930–1935 ja hallinto-oikeuden professori vuodesta 1935. Hän toimi muun muassa lakitieteen tohtoriksi väitelleen Urho Kekkosen vastaväittelijänä. Tarjanne toimi myös puheenjohtajana ja sihteerinä useissa komiteoissa.
Talvisodan aikana Tarjanne toimi Päämajan hallinnollisen osaston osastopäällikkönä ja jatkosodassa Päämajan järjestelyosaston hallinnollisen toimiston toimistopäällikkönä. Hänet ylennettiin majuriksi 1940. Tarjanne kaatui jatkosodan aikana elokuun lopulla 1941 Antrean Kuukaupin sillalla miinaräjähdyksessä. Vetäytyvät venäläiset joukot olivat sijoittaneet sillan maatukiin miinoja jotka räjäytettiin radion avulla juuri kun Tarjanne ja joukko muita suomalaisia upseereita oli ylittämässä siltaa.
Tapio Tarjanne oli naimisissa vuodesta 1936 Maija Hellevi Karsikon kanssa ja heillä oli kaksi lasta.
Teoksia

Vastaajakäsitteestä rikosprosessioikeudessamme. Porvoo 1927
Asianosaisseuraanto Suomen siviiliprosessissa, väitöskirja. Tekijä, Helsinki 1929
Kansakoulunopettajanviran lakkauttaminen ja sen oikeusvaikutukset. Suomen opettajayhdistys, Helsinki 1932
Keskusviraston käsite Suomen hallinto-oikeudessa. Porvoo 1933
Kantelu oikeusturvakeinona Suomen hallintooikeudessa. Tekijä, Helsinki 1934
Virkasuhteen lakkaaminen Suomen valtionhallinnossa. Suomalaisen lakimiesten yhdistyksen julkaisuja n:o 1. Otava 1934
Virantoimituksen keskeytys ja sen oikeusvaikutukset. Porvoo 1935
Eräitä uusia hallintotoiminnan muotoja. Porvoo 1938
Vero-oikeus. Lainopillisen ylioppilastiedekunnan kustannustoimisto, Turku 1939
Kirjoituksia ja lausuntoja. Suomalaisen lakimiesyhdistyksen julkaisuja. A-sarja n:o 23. Helsinki 1943
Aiheesta muualla

Tapio Tarjanne, Biografiasampo
Tapio Tarjanteen elämäkerta  Kansallisbiografiassa (maksullinen)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Don’t Look Up

| Don’t Look Up |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Adam McKay
Käsikirjoittaja:  Adam McKay
Tarina:   Adam McKay  David Sirota 
Tuottaja:   Adam McKay  Kevin Messick 
Säveltäjä:  Nicholas Britell
Kuvaaja:  Linus Sandgren
Leikkaaja:  Hank Corwin
Pääosat:   Leonardo DiCaprio  Jennifer Lawrence  Rob Morgan  Jonah Hill  Mark Rylance  Tyler Perry  Timothée Chalamet  Ron Perlman  Ariana Grande  Scott Mescudi  Himesh Patel  Melanie Lynskey  Cate Blanchett  Meryl Streep 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Hyperobject Industries
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:   2021-12-055. joulukuuta 2021 (New York)  2021-12-2424. joulukuuta 2021 (Netflix)  
Kesto:  138 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Don’t Look Up on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen satiirinen komediaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Adam McKay. Elokuvan pääosissa esiintyvät Leonardo DiCaprio, Jennifer Lawrence, Rob Morgan, Jonah Hill, Mark Rylance, Tyler Perry, Timothée Chalamet, Ron Perlman, Ariana Grande, Scott Mescudi, Himesh Patel, Melanie Lynskey, Cate Blanchett ja Meryl Streep.
Don’t Look Up sai ensi-iltansa New Yorkissa 5. joulukuuta 2021 ja valikoiduissa teattereissa Yhdysvalloissa 10. joulukuuta. Netflixissä se julkaistiin 24. joulukuuta.
Juoni

Kaksi tähtitieteilijää, Randall Mindy (Leonardo DiCaprio) ja Kate Dibiasky (Jennifer Lawrence) huomaavat asteroidin lähestyvän kohti maapalloa. Asteroidi osuisi maahan noin puolessa vuodessa, aiheuttaen maailmanlaajuisen tuhon. Tähtitieteiljät pyrkivät varoittamaan tiedotusvälineitä ja hallitusta lähestyvästä uhasta, mutta huomaavat pian että kukaan ei ole kiinnostunut heidän uutisistaan pitäen Mindyä ja eritoten Dibiaskyä lähinnä pilkkanaan.
Rooleissa

| Alkuperäinen näyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Leonardo DiCaprio | Kris Gummerus | tohtori Randall Mindy |
| Jennifer Lawrence | Alina Tomnikov | Kate Dibiasky |
| Meryl Streep | Jaana Pesonen | presidentti Janie Orlean |
| Cate Blanchett | Katja Sirkiä | Brie Evantee |
| Rob Morgan | Jari Salo | tohtori Teddy Oglethorpe |
| Jonah Hill | Miro Lopperi | Jason Orlean |
| Mark Rylance | Antti Pääkkönen | Peter Isherwell |
| Tyler Perry | Joaquin Hernandez | Jack Bremmer |
| Timothée Chalamet | Henri Piispanen | Yule |
| Ron Perlman | Petri Hanttu | Benedict Drask |
| Ariana Grande | Viivi Helisalo | Riley Bina |
| Scott Mescudi | Vili Orava | DJ Chello |
| Himesh Patel | ? | Phillip |
| Melanie Lynskey | Saara Lehtonen | June Mindy |
| Michael Chiklis | ? | Dan Pawketty |
Arvosteluja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Helsingin Sanomat Kaisu Tervonen: 
Hufvudstadsbladet Krister Uggeldahl:
Aiheesta muualla

Don’t Look Up Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Điện Biên Phủn taistelu

Điện Biên Phủn taistelu oli ensimmäisen Indokiinan sodan ratkaisutaistelu, joka käytiin Vietnamissa lähellä Laosin vastaista rajaa sijainneen Điện Biên Phủn kylän ja sitä ympäröineiden linnakkeiden hallinnasta 13. maaliskuuta – 7. toukokuuta 1954. Ranskalaisia Điện Biên Phủssa komensi Christian de Castries ja Việt Minhin joukkoja Võ Nguyên Giáp.
Giáp oli odottanut tilaisuutta suureen avoimeen taisteluun, kun taas ranskalaiset uskoivat voivansa aiheuttaa hyökkäävälle Việt Minhille raskaat tappiot. Ranskalaiset tosin aliarvioivat Việt Minhin kyvyn tuoda paikalle joukkoja, ja heitä vastassa oli paljon odotettua suurempi joukko. Ranskalaisia osallistui taisteluun yhteensä 16 544, kun taas Việt Minh toi taisteluun arviolta 50 000 sotilasta. Ranskalaiset kärsivät taistelun aikana tappioita etenkin Việt Minhin tykkitulen takia. Giápin oli onnistunut tuoda alueelle tarvikkeita ja esimerkiksi tykkejä kymmenientuhansien jalan kulkeneiden vietnamilaisten kantajien avulla.
Taistelu päättyi Ranskan tappioon. Se johti sodan päättymiseen sekä ranskalaisen siirtomaavallan kukistumiseen Kaakkois-Aasiassa. Vietnam jakautui sodan jälkeen kahtia Etelä- ja Pohjois-Vietnamiin.
Tausta

Japani oli miehittänyt Ranskan Indokiinan toisen maailmansodan aikana ja Ho Tši Minh oli perustanut Vietnamin itsenäisyysrintaman eli Việt Minhin vuonna 1941. Việt Minh oli ottanut vallan esimerkiksi Hanoissa ja Huếssa Japanin antauduttua elokuussa 1945, ja 2. syyskuuta Ho Tši Minh antoi Vietnamin itsenäisyysjulistuksen. Ranska oli kuitenkin päättänyt palauttaa siirtomaavaltansa alueelle sodan jälkeen. Potsdamin neuvottelujen mukaisesti Vietnamiin saapui brittiläisiä, kiinalaisia ja ranskalaisia joukkoja vielä vuoden 1945 aikana. Seuraavana vuonna solmittiin Ho Tši Minhin kanssa sopimus, jonka mukaan ranskalaisjoukot pysyisivät maassa viiden vuoden ylimenokauden ajan. Sopimus osapuolten välillä kariutui kuitenkin pian. Ranskalaiset olivat lokakuussa 1946 tulittaneet Haiphongia, ja joulukuussa he valtasivat Hanoin hallinnolliset rakennukset. Ho Tši Minh ryhtyi vastahyökkäykseen, jolloin alkoi ensimmäinen Indokiinan sota. Sodassa Ranska sai tukea Yhdysvalloista, jossa pelättiin kommunismin nousua niin sanotun dominoteorian nojalla. Kiina ja Neuvostoliitto tunnustivat puolestaan Ho Tši Minhin Vietnamin demokraattisen tasavallan.
Việt Minh käytti joukkojensa huoltamiseen lähellä Laosin vastaista rajaa kulkeneita reittejä, jotka Ranskan Indokiinan joukkojen komentaja kenraali Henri Navarre päätti katkaista vuonna 1953. Uhkana oli, että Việt Minhin joukot etenisivät muuten Laosin puolelle. Navarre päätti toteuttaa ajatuksen perustamalla vahvan tukikohdan Laosin vastaisella raja-alueella sijainneeseen Điện Biên Phủn pieneen kylään noin 300 kilometriä Hanoista. Kylä sijaitsi kukkuloiden ympäröimässä laaksossa, ja sillä oli pieni kiitotie. Kylää piti hallussaan pieni Việt Minhin varuskunta. Ranskalaiset laskuvarjojoukot valtasivat alueen verrattain vähäisten taistelujen jälkeen operaatio Castorin aikana 20. marraskuuta 1953.
Việt Minhin komentaja Võ Nguyên Giáp oli odottanut tilaisuutta muuttaa Indokiinan sota sissisodasta laajempimittaiseksi täydeksi sodaksi, ja hän antoi määräyksen jalkaväen ja tykistön keskittämiseksi tukikohtaa vastaan. Navarre sai etukäteen tietää Việt Minhin suunnitelmista siepatuista radiosanomista. Tukikohtaa ei kuitenkaan hylätty, vaan sitä vahvistettiin tuhansilla sotilailla. Navarre toivoi ranskalaisten joukkojen aiheuttavan hyökkääville Việt Minhin joukoille raskaan tappion. Navarre luotti ranskalaisen tykistön voimaan ja ilmaherruuteen, minkä lisäksi Việt Minhin oletettiin kykenevän siirtämään alueelle vain divisioonan verran joukkoja.
Osapuolet

Ranskalaisia Điện Biên Phủssa komensi eversti, sittemmin taistelun aikana prikaatinkenraaliksi ylennetty Christian de Castries. Castriesillä oli aiempaa kokemusta Indokiinan sodasta, ja häntä pidettiin kyvykkäänä komentajana, jolla oli tosin naistenmiehen maine. Ranskalaisten linnakkeet Điện Biên Phủssa nimettiin huhujen mukaan hänen rakastajattariensa mukaan. Ranskalaisten komentokeskus oli Điện Biên Phủssa, ja sen ympärille rakennettiin kahdeksan linnaketta, Beatrice, Gabrielle, Anne-Marie, Dominique, Huguette, Françoise, Elaine ja Isabelle. Tarkoituksena oli alun perin rakentaa vielä suurempi puolustusvyöhyke, mutta suunnitelmien toteutumista haittasi ranskalaisten riippuvuus ilmakuljetuksista. Joukkoja Điện Biên Phủssa saatettiin huoltaa vain ilmateitse ja tätä tarkoitusta varten ranskalaisilla oli suhteellisen vähän koneita, yhteensä 75 Douglas C-47 -konetta. Ranskalaisilla oli lisäksi 48 Martin B-26 Marauder -pommikonetta, 112 Grumman F6F Hellcat- ja Grumman F8F Bearcat -hävittäjäpommittajaa, sekä muutamia helikoptereja.
Ranskalaisilla oli Điện Biên Phủssa taistelujen alkaessa noin 11 000 miestä. Heihin kuului sotilaita ranskalaisista laskuvarjojoukoista, Ranskan muukalaislegioonasta, siirtomaajoukkoja Pohjois-Afrikasta ja Ranskan puolella taistelleita vietnamilaisia. Myöhemmin taistelujen aikana saapuneet vahvistukset mukaan luettuna ranskalaisten taisteluihin osallistuneiden sotilaiden määrä oli 16 544 miestä. Vietnamilaiset muodostivat ranskalaisten joukoista noin kolmasosan. Tukenaan ranskalaisilla oli 4 kpl 155 mm tykkiä, 24 kpl 105 mm tykkiä ja 4 kpl 120 mm kranaatinheitintä. Việt Minhin tykistöön verrattuna ranskalaisten tykistö oli selvästi pienempi. Taistelun aikana paikalle tuotiin myös 10 M24 Chaffee -panssarivaunua, joiden merkitys jäi kuitenkin vähäiseksi.
Ranskalaiset olivat riippuvaisia ilmakuljetuksista, mutta Việt Minh saattoi käyttää aluksi vain paljon alkeellisempia huoltomuotoja. Aluksi tarvikkeet oli kannettava taistelukentälle jalkaisin, joskin myöhemmin taistelun aikana Giápin joukot parantelivat tietä 41 kuorma-autoille sopivaksi. Jalan kulkeneet kantajat osoittautuivat kuitenkin yhdeksi taistelun ratkaisseista tekijöistä. Việt Minhin tarvikkeita aina Kiinan rajalta asti oli kuljettamassa jalan lähes 100 000 henkilöä. Jalan kuljetettiin myös esimerkiksi Neuvostoliitosta saatuja raskaita tykkejä. Kiinalaiset tukivat Việt Minhiä esimerkiksi kuljettamalla osan tykistöstä. Paikan päällä taistelun aikana oli myös sotilasneuvonantajana toiminut kiinalainen kenraali Wei Guoqing. Taisteluun osallistuivat vietnamilaiset 304., 308., 312. ja 316. divisioona. Yhteensä ranskalaisia vastassa oli noin 50 000 Việt Minhin sotilasta. Ranskalaiset olivat olettaneet vihollisen olevan vahvuudeltaan vain noin 10 000–15 000 miestä. Việt Minhillä oli käytössään 20–24 kpl 105 mm tykkiä, 15–20 kpl 75 mm tykkiä, vähintään 40 kpl 82 mm kranaatinheitintä, noin 80 kpl 37 mm ilmatorjuntatykkiä ja 12–16 kpl Katjuša-raketinheitintä.