stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pienivesi (Pertunmaa)
Maantietoa

Järven pinta-ala on 840 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Se on 8,8 kilometriä pitkä ja 2,3 kilometriä leveä. Sillä ei ole laajaa järvenselkää, sillä niemet ja isot saaret rikkovat sen yhtenäisyyden. Järvessä on kaksi järvenosaa, joita kaksi niemeä erottavat toisistaan. Pohjoisosa jää lähes kilometrin mittaisen Häränniemen ja vastarannan Suviniemen luoteispuolelle. Se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Häränniemen länsipuolelle jää 500 metriä pitkä Häränlahti. Pohjoispäässä sijaitsee Uutelanlahti ja koillisrannassa Lepistönlahti. Häränniemen ja Hietaniemen väliin jää kaksi kilometriä pitkä ja kilometrin leveä järvenosa. Molemmat järvenosat ovat lähes saarettomia. Järven eteläpää, joka alkaa Hietaniemestä, on lähes viisi kilometriä pitkä ja kaksi leveä. Suurin osa järven saarista ja erityisesti suuret saaret sijaitsevat täällä. Hietaniemen eteläpuolella sijaitsee puoli kilometriä pitkä lahti. Järven kaakkoispäässä sijaitsevat vielä Tervalahti, Sepänlahti ja Kaakonlahti, jonka rannalla sijaitsee Pertunmaan kirkonkylä.
Järvessä on laskettu olevan 69 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 67 hehtaaria, mikä on noin 7,4 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Pykäläsaari, Niinisaari, Honkasaari, Kuidutsaari, Lamposaari, Aitsaari sekä nimetön Kirvesniemen viereinen saari ovat pinta-alaltaan yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 53 yli aarin ja loput yhdeksän ovat alle aarin kokoisia. Suurin saari on Honkasaari, joka on 950 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Sen pinta-ala on kartan mukaan yli 29 hehtaaria.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 23 miljoonaa kuutiometriä eli 0,023 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 9,6 metriä. Syvin kohta sijaitsee Hietaniemen eteläpuolella, missä on muitakin yli yhdeksänmetrisiä syvänteitä.
Järven rantaviivan pituus on 54 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 17 kilometriä. Järven asutus on harvaa haja-asutusta, jonka läheisyyteen on rakennettu yli 80 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Pertunmaan kirkonkylältä, yhdystieltä 15068 ja seututieltä 423.
Virkistys

Pertunmaan kirkonkylässä sijaitsee uimala.
Luontoarvoja

Järven ranta-alueella sijaitsee kartan mukaan kaksi luonnonsuojelualuetta. Yksi käsittää noin puolet Häränniemestä ja toinen sijaitsee seurakunnan kesäkodin vieressä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Pieniveden valuma-alueeseen (14.917) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,8 metriä mpy.
Valuma-alue saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan, sillä järvi on vesistöalueensa latvajärviä. Pieniveden valuma-alueella on 18 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Hietajärvi (67 ha), jonka laskujoki Hollonjoki laskee Pienijärven pohjoispäähän, sekä myös itäinen ja läntinen Joutsjärvi (yht. 45 ha), jonka laskujoki Hörhänjoki laskee Hollonjoen viereen. Joutsjärveen laskevat Vähäjärvi (11 ha) ja Haukilampi (6 ha). Järven länsirantaan laskee Lautjärven (80 ha) Heinäsenlammen (3 ha) läpi virtaava laskuoja, jonka valuma-alueeseen kuuluvat myös Kaituenlampi (17 ha), Iso-Hyysti ja Vähä-Hyysti. Tämän eteläpuolella sijaitsee Laukalammen (6 ha), Syvälammen ja Perälammen valuma-alueen laskuoja. Järveen laskee vielä yksinäisiä järvi omia laskuojiaan myöten. Tällaisia ovat esimerkiksi Leppälampi (6 ha), Kaakonlampi (3 ha) ja sen laskuojaton vieruslampi Puukonlampi, ja vielä Kutulampi (2 ha) ja Mesiälampi (1 ha).
Pienijärven laskijoki on Pankajoki, joka lähtee sen kaakkoispäästä kirkonkylän eteläpuolelta. Se virtaa Volanjoen alueella (14.916) sijaitsevaan Pankalammen (5 ha) läpi ja se laskee lopulta kolmen kilometrin mittaisena kahden kilometrin päähän Peruveden (1 609 ha) Myllyselkään.
Aiheesta muualla

Volanen, Aki: Pertunmaan Pienivesi – Vuoden 2019 kuormitusselvitys (PDF) (opinnäytetyö, Ympäristöteknologian koulutusohjelma) 2020. Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu. Viitattu 27.9.2022.
(14.9)
Pulpettikatto

Pulpettikatto on vain yhteen suuntaan kallellaan oleva katto. Se on ikään kuin harjakaton puolikas. Nimensä se sai mm. Suomen kansakouluissa käytetyistä pulpeteista, joissa  kansi oli vastaavasti kallellaan yhteen suuntaan. Pulpettikatolta vesi valuu pois paremmin kuin tasakatolta. Harjakattoon verrrattuna sisätilojen käytettävyys on parempi. Pulpettikatto on helpompi rakentaa ja vaatii vähemmän materiaalia kuin harjakatto. Toisaalta epäsymmetrisyyden takia pulpettikatto ei ole ehkä yhtä silmää miellyttävä kuin harjakatto tai tasakatto.
Pulpettikattoja käytetään varsinkin vajoissa, puutarhanhoitovälinevarastoissa, pienissä pihasaunoissa, aitoissa ynnä muissa omakoti- ja loma-asuntotonttien pikkurakennuksissa. Hieman on myös pulpettikattoisia asuinrakennuksia, ja omakotitalojen pulpettikatot ovat yleistymässä.
Virman lampi

| Virman lampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°27′14″N, 26°26′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  salmi Virmaan 
Järvinumero:  14.176.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,9 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,914 km  
Pinta-ala:  1,498 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVirman lampi 
Virman lampi 68163703470032 on Etelä-Savossa Pertunmaalla Kuortin kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pitkäjärven–Virman valuma-alueeseen (14.176) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä mpy.
Aalto-yliopiston arkkitehtuurin laitos

Aalto-yliopiston arkkitehtuurin laitos on yksi neljästä Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun laitoksista. Arkkitehtuurin laitos on opetus- ja tutkimusyksikkö, joka suuntautuu haasteisiin tulevaisuuden raketamisessa Suomen arkkitehtuuriperinnön pohja osalta. Arkkitehtuurin laitos kouluttaa "kriittisiä ajattelijoita", jotka pystyvät kantamaan kulttuurista, ekologista ja sosiaalista vastuuta ympäristön tutkimuksesta ja suunnittelusta. Laitoksen siteeratuin tutkija on Pekka Heikkinen (3 890 sitaattia 5.1.2025).
Kandidaattiohjelmat

Sisustusarkkitehtuuri
Maisema-arkkitehtuuri
Arkkitehtuuri
Maisteriohjelmat

Arkkitehtuuri
Urban Studies and Planning
Maisema-arkkitehtuuri
Interior Architecture
Apulaisprofessorit ja professorit

Antti Ahlava (68 sitaattia 5.1.2025)
Laura Arpiainen
Pia Fricker (235 sitaattia 5.1.2025)
Ranja Hautamäki (345 sitaattia 5.1.2025)
Pekka Heikkinen (3 890 sitaattia 5.1.2025)
Toni Kotnik (769 sitaattia 5.1.2025)
Karin Krokfors
Matti Kuittinen (639 sitaattia 5.1.2025)
Antti Lehto
Elisa Lähde
Jenni Reuter
Tomek Rygalik
Pirjo Sanaksenaho (40 sitaattia 5.1.2025)
Panu Savolainen
Jyrki Sinkkilä
Väärälampi (Hartola)

| Väärälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme, Etelä-savo
Kunnat:  Hartola, Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°32′52″N, 26°17′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jääsjärven alue (14.82)
Laskujoki:  Imatranjoki Kautsenlampeen 
Järvinumero:  14.823.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,2 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  3,692 km  
Pinta-ala:  12,933 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVäärälampi 
Väärälampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Etelä-Savossa Pertunmaalla Vastamäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,6 kilometriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Suojoen valuma-alueeseen (14.823) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,2 metriä mpy.
Permangaanihappo

| Permangaanihappo |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  13465-41-3
PubChem CID:  422689
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  HMnO4
Moolimassa:  119,948 g/mol
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Permangaanihappo (HMnO4) on mangaanin happihappoihin kuuluva epäorgaaninen yhdiste.
Ominaisuudet ja valmistus

Permangaanihappo on epästabiili yhdiste ja puhtaana sitä ei ole eristetty. Sen dihydraatti (HMnO4·2H2O) sen sijaan tunnetaan myös kiteisenä alle 18 °C:n lämpötilassa. Permangaanihappo liukenee hyvin veteen ja vesiliuokset aina 20 % permangaanihappopitoisuuteen asti ovat stabiileja. Permangaanihappo on hyvin voimakas hapetin. Yhdiste on myös vahva happo ja sen vahvuus on typpihapon luokkaa. Väriltään permangaanihappo on violettia.
Permangaanihappoa muodostuu mangaaniheptoksidin ja veden välisessä reaktiossa. Tyypillisempi tapa on kuitenkin bariumpermanganaatin ja rikkihapon tai heksafluoripiihapon välinen reaktio. Näissä reaktioissa saostuu veteen niukkaliukoinen bariumin sulfaatti- tai heksafluorisilikaattisuola ja permangaanihappo jää liuokseen. Yhdistettä voidaan valmistaa myös hapettamalla raudan ja mangaanin seosta elektrolyyttisesti.
Vähä Vehkajärvi (Pertunmaa)

| Vähä Vehkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°18′30″N, 26°32′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Enonveteen 
Järvinumero:  14.177.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  82 m  
Pituus:  1,8 km  
Leveys:  660 m  
Rantaviiva:  4,194 km  
Pinta-ala:  77,762 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä Vehkajärvi 
Vähä Vehkajärvi Vähä-Vehkajärvi on Etelä-Savossa Pertunmaalla Ahveniston kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 78 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Vehkajoen valuma-alueeseen (14.177) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 82 metriä mpy.
Sakut

| Sakut |
| --- | --- |
 Isosaku (Penelope purpurascens)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Hokot Cracidae
Suku::  Sakut Penelope  Merrem, 1786
Katso myös
   Sakut Wikispeciesissä   Sakut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sakut eli sakukanat (Penelope) on hokkojen heimoon kuuluva kanalintusuku. Sakujen sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan viisitoista lajia.
Sakuihin kuuluvia lajeja

Amazoniansaku (Penelope jacquacu)
Andiensaku (Penelope montagnii)
Isosaku (Penelope purpurascens)
Kolumbiansaku (Penelope perspicax)
Partasaku (Penelope barbata)
Perunsaku (Penelope albipennis)
Punanaamiosaku (Penelope dabbenei)
Ruostesaku (Penelope superciliaris)
Ruskovatsasaku (Penelope ochrogaster)
Tummajalkasaku (Penelope obscura)
Valkokulmasaku (Penelope jacucaca)
Valkotöyhtösaku (Penelope pileata)
Viherselkäsaku (Penelope marail)
Viidakkosaku (Penelope ortoni)
Vuorisaku (Penelope argyrotis)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
UniProt, Taxonomy: Penelope (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1071983  Wikispecies: Penelope  BOLD: 4352  CoL: 6KLN  EoL: 45508949  EPPO: 1PENEG  GBIF: 2482191  iNaturalist: 2059  IRMNG: 1058290  ITIS: 175727  NCBI: 8985  Open Tree of Life: 109881  Paleobiology Database: 369091  Paleobiology Database: 369091
Vähä Muuraislampi

| Vähä Muuraislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°26′06″N, 26°16′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Muuraislampeen 
Järvinumero:  14.175.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,2 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,599 km  
Pinta-ala:  1,256 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä Muuraislampi 
Vähä Muuraislampi Pieni Muuraislampi on Etelä-Savossa Pertunmaalla Ruuhilammen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Seppälänjoen valuma-alueeseen (14.175) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,2 metriä mpy.
Kivettynyt metsä (elokuva)

| Kivettynyt metsä> The Petrified Forest |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Archie Mayo
Käsikirjoittaja:   Robert E. Sherwood  Charles Kenyon  Delmer Daves 
Tuottaja:  Hal B. Wallis
Säveltäjä:  Bernhard Kaun
Kuvaaja:  Sol Polito
Leikkaaja:  Owen Marks
Tuotantosuunnittelija:  John Hughes
Pukusuunnittelija:  Orry-Kelly
Pääosat:   Leslie Howard  Bette Davis  Humphrey Bogart 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:   1936-2-66. helmikuuta 1936 (Yhdysvallat)    1947-6-1313. kesäkuuta 1947 (Suomi)  
Kesto:  83 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kivettynyt metsä (engl. The Petrified Forest) on Archie Mayon ohjaama film noir -tyylinen rikoselokuva vuodelta 1936, jonka pääosissa ovat Leslie Howard, Bette Davis ja Humphrey Bogart. Sivuosissa ovat Genevieve Tobin, Dick Foran, Joe Sawyer, Porter Hall ja Charley Grapewin.
Elokuvan käsikirjoittivat Robert E. Sherwood, Charles Kenyon ja Delmer Daves Sherwoodin samannimisen näytelmän pohjalta. Kivettynyt metsä myös esitettiin suorana televisionäytelmänä vuonna 1955, pääosissa Bogart, Henry Fonda ja Lauren Bacall. Elokuvan tuotantoyhtiönä oli Warner Bros. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 6. helmikuuta 1936.
Suomessa elokuva oli Valtion filmitarkastamon kokonaan kieltämä vuodesta 1936 vuoteen 1947. Suomen ensi-iltansa elokuva sai vasta sensuurista vapauduttuaan 13. kesäkuuta 1947.
Elokuvaa pidetään Bogartin läpimurtoroolina.
Juoni

Arizonan aavikon laitamilla sijaitsevalla huoltoasemalla kuullaan radiouutisia, että gangsteri Duke Mantee (Humphrey Bogart) miehineen on karkumatkalla alueella.
Liftari Alan Squier (Leslie Howard) saapuu kahvilaan ja sanoo vain kiertelevänsä Yhdysvaltoja, mutta käyttäytyy kuin hänellä olisi jotain salattavaa. Huoltoaseman omistaja Jason (Porter Hall) lähtee aseharjoituksiin. Hänen tyttärensä 
Gabrielle ihastuu Alaniin kuullessaan tämän olevan brittiläinen kirjailija. Gabrielleen ihastunut Boze osoittaa mustasukkaisuuden merkkejä.
Alan saa kyydin eteenpäin Chisholmin pariskunnalta autonkuljettajineen. Pian he törmäävät gangsteri Manteehen apulaisineen. Roistot ottavat Chisholmien auton ja jatkavat matkaansa. Alan lähtee takaisin huoltoasemalle varoittamaan Manteesta, mutta tämä on ehtinyt jo paikalle ja ottaa koko huoltamon väen panttivangeikseen. Myös Chisholmin pariskunta kuljettajineen palaa paikalle, tietämättä Manteen joukkoineen olevan siellä.
Jännittyneessä tunnelmassa liftari Alan saa selville, että Gabriellin suurin toive olisi päästä ranskalaisäitinsä kotimaahan, jonne tämä on lähtenyt jo muutama vuosi sitten. Manteen ja Alanin välille syntyy tahtojen taistelu. Manteen miehet haluaisivat jo lähteä matkalle rajan ylitse, mutta Mantee haluaa odottaa loppujoukkonsa ja sen mukana naisystävänsä saapumista. Panttivankiryhmä kasvaa, kun aseman omistaja Jason kahden asekaverinsa kanssa saapuu paikalle. Heiltä Mantee saa kuulla naisystävänsä jääneen kiinni, mikä saa Manteen suunnitelmat sekaisin. Joukko miehiä saapuu vangitsemaan Manteen koplaa. Alkaa tulitaistelu, ja Mantee yrittää paeta.  Alan pakottaa yllättäen Manteen ampumaan itseään. Mantee ampuu, ja Alan kuolee. Selviää, että Alan oli tehnyt tässä välissä testamentin ja merkinnyt siihen Gabriellen edunsaajaksi, jotta tämä Alanin kuoltua pääsisi vihdoinkin toteuttamaan haaveensa pääsystä Eurooppaan.
Kuvia

Bette Davis elokuvan trailerissa.
Leslie Howard elokuvan trailerissa.
Humphrey Bogart elokuvan trailerissa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leslie Howard  | … |  Alan Squier   |
|  Bette Davis  | … |  Gabrielle ”Gabby” Maple   |
|  Humphrey Bogart  | … |  Duke Mantee   |
|  Genevieve Tobin  | … |  rouva Chisholm   |
|  Dick Foran  | … |  Boze Hertzlinger   |
|  Joe Sawyer  | … |  Jackie   |
|  Porter Hall  | … |  Jason Maple   |
|  Charley Grapewin  | … |  Gramp Maple   |
|  Paul Harvey  | … |  herra Chisholm   |
|  Eddie Acuff  | … |  Lineman   |
|  Adrian Morris  | … |  Ruby   |
|  Nina Campana  | … |  Paula   |
|  Slim Thompson  | … |  Slim   |
|  John Alexander  | … |  Joseph   |
Vuoden 1955 televisionäytelmä

Kivettynyt metsä toteutettiin vuonna 1955 suorana televisionäytelmänä, jossa ovat pääosissa Bogart ja Henry Fonda samoissa rooleissa kuin elokuvassa ja Bogartin vaimo Lauren Bacall Bette Davisin roolissa.
Vuoden 1955 televisionäytelmä > Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Humphrey Bogart  | … |  Duke Mantee   |
|  Henry Fonda  | … |  Alan Squier   |
|  Lauren Bacall  | … |  Gaby   |
|  Dick Elliott  | … |  Commander   |
|  Richard Gaines  | … |  Mr. Chisholm   |
|  Paul Hartman  | … |  Jason Maple   |
|  Richard Jaeckel  | … |  Ruby   |
|  Jack Klugman  | … |  Jackie   |
|  Steven Ritch  | … |  Lineman   |
|  Natalie Schafer  | … |  Mrs. Chisholm   |
|  Joseph Sweeney  | … |  Gramps   |
|  Jack Warden  | … |  Boze   |
Aiheesta muualla

Kivettynyt metsä Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kivettynyt metsä (elokuva) Elonet.
Kivettynyt metsä leffatykissä
Kivettynyt metsä Blogspotissa
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Oahunkiipijä

| Oahunkiipijä |
| --- | --- |
 Oahunkiipijäloiras, Bishop Museum, Honolulu.
Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Havaijinviherkiipijät Paroreomyza
Laji::  maculata
Kaksiosainen nimi
 Paroreomyza maculata  (Cabanis, 1850) 

Katso myös
   Oahunkiipijä Wikispeciesissä   Oahunkiipijä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Oahunkiipijä (Paroreomyza maculata) on Havaijilla Oahun saarella elävä äärimmäisen uhanalainen varpuslintu.
Kooltaan oahunkiipijä on noin 11 cm. Yleisväritykseltään lintu on keltainen ja oliivinvihreä. Oahunkiipijän siivet ja pyrstö ovat mustat. Lajilla on nokan tyvestä lähtevä kapea musta viiru, joka ulottuu yli silmäkulman. Ulkonäöltään oahunkiipijä muistuttaa oahunamakihiä (Hemignathus flavus) ja saarelle levinnyttä japaninrilliä (Zosterops japonicus). Lajin erottaa oahunamakihistä suoran nokan perusteella, japaninrillillä taasen on valkoiset renkaat silmien ympärillä. Lajin laulu on tuntematon, kutsuääni on tsirk.
Oahunkiipijän elinympäristöä ovat metsät 300–650 metrin korkeudessa. Ravintonaan linnut käyttävät pääasiassa kovakuoriaisia, jotka elävät puuaineksessa.
Oahunkiipijäkannan kooksi arvioidaan vain noin 10 yksilöä. Elinympäristön kaataminen esimerkiksi teiden tieltä ei täysin selitä lajin kannan romahtamista, sillä Oahulla on edelleen alkuperäisiä metsiä jäljellä. Suuri syy lajin vähenemiseen on saarelle levinneiden hyttysten levittämä malaria. Hyttyset ovat lisääntyneet erityisesti alangoilla .
Aiheesta muualla

Naturalis (sisältää kolmiulotteisia valokuvia täytetyistä yksilöistä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Paroreomyza maculata:  Wikidata: Q1302397  Wikispecies: Paroreomyza maculata  ARKive: paroreomyza-maculata  BirdLife: 22720827  BOW: oahala  CoL: 4DS8M  eBird: oahala  ECOS: 6747  GBIF: 2494579  iNaturalist: 10603  IRMNG: 10195270  ISC: 71635  ITIS: 179589  IUCN: 22720827  NatureServe: 2.102860  Observation.org: 78375  Open Tree of Life: 3597365  Paleobiology Database: 428847  Paleobiology Database: 186441  Xeno-canto: Paroreomyza-maculata 
Himatione maculata:  Wikidata: Q109557032  GBIF: 11248866
Temmeksen kirkko

| Temmeksen kirkko |
| --- | --- |
 Temmeksen kirkko kesällä 2006
Sijainti:  Temmes, Tyrnävä
Koordinaatit:  64°40′30″N, 025°35′53″E
Seurakunta:  Tyrnävän seurakunta
Rakentamisvuosi:  1767
Suunnittelija:  Antti Louet
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Tyylisuunta:  länsitornillinen tukipilarikirkko
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Temmeksen kirkon sankarihaudat kesällä 2015
Kolmiosainen alttaritaulu
Temmeksen kirkko on Tyrnävällä Temmeksen taajamassa sijaitseva Tyrnävän seurakuntaan kuuluvan Temmeksen kappeliseurakunnan kirkko. Kirkko on puinen länsitornillinen tukipilarikirkko ja sinne mahtuu noin 300 kuulijaa.
Temmeksen seurakunta itsenäistyi alun perin Limingan emäseurakunnasta vuonna 1899. Itsenäinen seurakunta Temmes oli vuoteen 2001 asti, jolloin Temmeksen kunta liitettiin Tyrnävän kuntaan ja samalla kuntien seurakunnat yhdistyivät.
Kirkkorakennus on valmistunut vuonna 1767. Sen on suunnitellut ja rakentanut temmesläinen Antti Louet. Tarinan mukaan hän sai rakennettavakseen rukoushuoneen, mutta rakensikin kirkon ilman lupaa. Rakennus vihittiin kirkoksi vasta vuonna 1775 eli kahdeksan vuotta valmistumisensa jälkeen.
Kolmiosaisen alttaritaulun on maalannut raahelainen Carl Christoffer Stadig vuonna 1847. Alttaritaulun alaosassa on Stadigin mukaelma Leonardo da Vincin Viimeisestä ehtoollisesta. Kirkon portin vieressä seisoo Juho Kandelbergin vuonna 1858 tekemä vaivaisukko, joka on Suomen suurin. Pituudeltaan vaivaisukko on peräti kaksi metriä.
Kirkkopihan sankarihautausmaan sankariristin on suunnitellut kuvanveistäjä Ilmari Wirkkala ja se on paljastettu 12.8.1956.
Temmeksen kirkkoa remontoitiin isosti vuosina 2023 ja 2024. Vuonna 2023 korjattiin kirkon porttihuoneen rakenteita ja vuonna 2024 uusittiin kirkon ja porttihuoneen paanukatteet. Remontissa kirkon katolle laitettiin noin 14 000 uutta kattopaanua.