stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vekseli
Vekseli Suomessa > Vekselivelalliset

Ensisijaisesti vekselin maksamisesta on vastuussa päävelallinen. Asetetun vekselin päävelallinen on sen hyväksyjä, oman vekselin päävelallinen puolestaan asettaja.
Vekselivelallisia on kuitenkin päävelallisen lisäksi muitakin. Tässä suhteessa vekseli eroaa normaaleista juoksevista velkakirjoista. Vekselivelasta vekselin haltijalle vastaavat omasta ja toistensa puolesta hyväksyjä, asettaja ja jokainen sellainen vekselin aikaisempi siirtäjä, joka ei ole tehnyt erityistä varaumaa vekseliin.
Vekselivelallisiin kuuluu myös vekselin takaaja eli avalisti. Takaus (aval) annetaan tietyn vekselivelallisen puolesta. Takaaja on vastuussa kuten se, jota hän on taannut. Takaajana voi olla esimerkiksi rahalaitos asiakkaansa hyväksi. Aval on ollut Suomessa harvinainen. Sen sijaan erittäin yleistä on ollut niin sanottu peitelty vekselitakaus, jossa takaaja kirjoittautuu vekseliin asettajaksi tai siirtäjäksi, joskus hyväksyjäksi. Peiteltyä takausta ei säädellä vekselilaissa eikä se ole oma vekselivelkatyyppinsä.
Suomessa vekseliin on ollut tapana merkitä vain yksi asettaja. Asettajia voi kuitenkin olla useitakin; tämä mahdollisuus olisi käyttökelpoinen vekseliluotossa, jonka vakuudeksi olisi hankittu useamman asettajan allekirjoitus. Suomessa nämä henkilöt on kuitenkin tavattu merkitä vekseliin siirtäjiksi.
Muut kuin päävelallinen vastaavat vekselistä vain siinä tapauksessa, ettei suoritusta saada päävelalliselta. Velallisen oikeus kohdistaa vaatimuksia muita kuin päävelallista kohtaan edellyttää sitä, että vekselin erääntymisen jälkeen hän on toimittanut vekseliprotestin kahden arkipäivän kuluessa. Muussa tapauksessa muut vastuulliset vapautuvat vastuusta.
Vekseli Suomessa > Protesti

Jos vekseliä ei makseta sen erääntyessä, se voidaan protestoida ja protesti voidaan julkaista julkisesti protestilistalla. Listalle joutuminen vaikeuttaa huomattavasti lainansaantia. Protestiin joutumisesta ilmoitetaan luottotietoyhtiöille (Suomessa Suomen Asiakastieto Oy:lle). Julkinen protestointi julkaistaan myös talousalan lehdissä. Vekselin haltijan on protestoitava vekseli säilyttääkseen siihen perustuvat oikeutensa.
Vekseli Suomessa > Vekselin erityispiirteitä

Vekselit ovat tarkasti vekselilaissa säädeltyjä asiakirjoja, ja niillä on muun muassa seuraavat normaaleista velkakirjoista poikkeavat erityispiirteet:
Vekselin muodosta säädetään vekselilain 1 §:ssä, ja muotosäännöstä on tulkittu tuomioistuimissa erittäin tarkasti. Vähäinenkin muotovirhe johtaa tavallisesti siihen, että asiakirjaa ei pidetä vekselinä. Se saattaa kuitenkin siitä huolimatta olla pätevä muuna velkasitoumuksena.
Vekseli voidaan siirtää toiselle henkilölle ja tällöin väitesuoja on vahvempi kuin juoksevilla velkakirjoilla. Vekselilain 17 §:n mukaan velallinen voi esittää haltijaa kohtaan velallisen ja asettajan tai velallisen ja vekselin aikaisemman haltijan suhteeseen perustuvia väitteitä ainoastaan, mikäli haltija on vekselin saadessaan tahallaan toiminut velallisen vahingoksi.
Vekselin vanhentumisajat ovat normaalia lyhyempiä. Hyväksyjään kohdistuva saatava vanhentuu kolmen vuoden kuluttua vekselin erääntymispäivästä, siirtäjän ja asettajan vastuu lakkaa vuoden kuluttua erääntymispäivästä ja vekselivelallisten keskinäiset takautumisoikeudet vanhentuvat kuudessa kuukaudessa vekselin lunastamisesta.
Vekseli Suomessa > Vekselin muotovaatimukset

Vekselin tekstissä on oltava nimitys ”vekseli” asiakirjan kielellä. Kelvollinen on myös yhdyssana, johon sisältyy sana vekseli, esimerkiksi ”pankkivekseli” tai ”näyttövekseli”. Koko vekseli voi olla vieraalla kielellä, jolloin nimitys ”vekseli" on myös tällä kielellä.
Asetetun vekselin tekstissä on oltava ehdoton kehotus yhden, määrätyn rahaerän maksamiseen. Omassa vekselissä ei ole kehotusta vaan ehdoton sitoumus määrätyn rahaerän maksamiseen. Molemmissa rahamäärä ja rahalaji (rahayksikkö) on yksilöitävä, esimerkiksi merkinnällä mk tai $. Jos sama rahalaji on käytössä useassa maassa, katsotaan, että rahalaji määräytyy vekselin maksupaikan mukaan. Jos rahamäärä on merkitty sekä kirjaimin että numeroin, ristiriitatilanteessa kirjaimet ratkaisevat.
Asetetussa vekselissä on oltava yhden (ja vain yhden) maksavan nimi. Vekselin muodollisen pätevyyden edellytys ei ole se, että maksava olisi hyväksynyt vekselin allekirjoituksellaan. Omassa vekselissä ei ole maksavan nimeä.
Vekselissä voi olla merkintä erääntymisajasta. Jos se puuttuu, vekseli on näyttövekseli.
Vekselissä on oltava merkintä paikasta, jossa maksu on suoritettava. Paikkamerkinnän puuttuessa asetteen maksupaikkana pidetään paikkakuntaa, joka on merkitty maksavan nimen oheen; oman vekselin maksupaikkana pidetään sen asettamispaikkakuntaa. Vekseli on esitettävä maksettavaksi ja protestoitavaksi nimenomaan tällä paikkakunnalla. Maksupaikka on tavallisesti maksavan asuinpaikka. Jos maksupaikka on jokin muu paikkakunta, vekseliä on vanhassa lainsäädännössä kutsuttu koditetuksi eli domisilioiduksi vekseliksi.
Vekselissä on oltava vekselinsaajan nimi. Vekseliä ei voida asettaa maksettavaksi haltijalle, vaan haltijavekseli on pätemätön (toisin kuin haltijasekki). Asetetun vekselin saa kuitenkin helposti kirjoitettua haltijalle siten, että asettaja merkitsee vekselinsaajaksi itsensä ja kirjoittaa vekseliin avoimen siirron. Sen sijaan omaa vekseliä ei voi asettaa asettajalle itselleen eikä asettaja siten myöskään pysty siirtämään sitä haltijalle.
Vekselissä on oltava vekselin asettamispäivä ja -paikka. Päiväyksen on oltava päivän tarkkuudella ja vuosiluku on mainittava.
Vekselin etupuolella, vekselitekstin alla on oltava asettajan (tai asettajien) omakätinen allekirjoitus. Allekirjoituksen on oltava vaakasuorassa ja se on merkittävä käsin; esimerkiksi leima ei käy. Asettajan allekirjoituksen voi merkitä myös hänen edustajansa hänen puolestaan.
Vekseli Suomessa > Vekseleiden lukumäärä

Vekseliä voidaan antaa yksi tai useampia kappaleita eli dupletteja. Annetut vekselit ovat järjestyksensä mukaan priimavekseli eli ensikkivekseli, sekundavekseli, tertiavekseli jne.
Yksinäinen eli solavekseli tarkoittaa vekseliä, jota on annettu vain yksi kappale.
Vekselin diskonttaus

Vekseli voidaan muuttaa rahaksi diskonttaamalla. Diskonttaaminen on ollut tärkeä vekselien käytön muoto.
Diskonttaus tarkoittaa vekseliluotolle kertyvän koron vähentämistä vekselin nykyarvosta. Kun pankki ostaa sille tarjotun, myöhemmin erääntyvän vekselin, se vähentää eli diskonttaa vekselin määrästä sille diskonttauspäivän ja erääntymispäivän välisenä aikana kasvavan koron ja suorittaa jäännöksen vekselin myyjälle. Diskonttaajana on siis vekselin ostaja.
Vekselien diskonttaus on aiemmin ollut Suomessa tärkein pankkien antolainauksen muoto. Diskonttokorko riippui muun muassa vekselin juoksuajan pituudesta, vekselin laadusta, asiakassuhteesta ja siitä, uusittiinko vekseli.
Rediskonttaus eli jälleendiskonttaus tarkoittaa sitä, että pankki ostaa toisen pankin diskonttaaman vekselin ja diskonttaa sen uudelleen. Ostava pankki voi olla keskuspankki. Rediskonttaus on ollut tapa, jolla keskuspankki on rahoittanut toisten pankkien toimintaa varsinkin pula-aikoina.
Vekseli kansainvälisesti

Suomen, Ruotsin, Norjan ja Tanskan vekselilait vuodelta 1932 ovat olleet miltei täysin samansisältöiset. Pohjoismaiden vekselilait sekä Ranskan ja saksalaisen oikeusalueen vekselilait ovat pääosaltaan samansisältöisiä. Niiden perustana on vuonna 1930 solmittu sopimus, Geneven vekselioikeuskonventio. Tätä Manner-Euroopan maissa ja Pohjoismaissa vallitsevaa vekselioikeutta voidaan kutsua saksalais-ranskalaiseksi vekselioikeudeksi. Toisen suuren vekselioikeusjärjestelmän, anglosaksisen vekselioikeuden, muodostaa Ison-Britannian, Yhdysvaltain ja muiden angloamerikkalaisten maiden vekselioikeus. Kahden erityyppisen vekselioikeuden kitkatekijöistä aiheutui aikanaan haittaa kansainväliselle vekseliliikkeelle.
Sosialistisissa maissa vekseliä ei käytetty juuri laisinkaan.
Historiaa

Vekseli keksittiin Pohjois-Italiassa 1100-luvulla kaupunkien välisen kaupan maksuvälineeksi. Vekseliasiakirja luotiin rahan vaihtamista varten. Tästä juontuvat myös vekselin nimitykset växel, Wechsel, lettre de change ja bill of exchange. Rahan kuljettamiseen liittyvät vaarat ja rahalajien moninaisuus hankaloittivat keskiaikaista kauppaa. Välttyäkseen käteisen kuljettamiselta kauppamies osti kotipaikkansa pankkiirilta tai rahanvaihtajalta tämän allekirjoittaman sitoumuksen, jossa rahanvaihtaja sitoutui maksamaan tietyn summan vieraalla paikkakunnalla vieraan paikkakunnan rahassa. Tämä vekselin alkuperäismuoto muistutti myöhempää omaa vekseliä. Kehitys johti myöhemmin siihen, että rahanvaihto ei enää olennaisesti kuulunut vekseleihin.
1400-luvun puoliväliin mennessä vekseli kehittyi asetetun vekselin tapaiseksi maksuosoitukseksi. Vekselikirje sisälsi nyt kirjeenmyyjän maksukehotuksen, jolla vieraalla paikkakunnalla olevaa maksavaa kehotettiin suorittamaan tietty rahamäärä kirjeen esittäjälle.
Tratta

Tratta on perinnässä käytetty maksukehotus. Tratta muistuttaa muodoltaan vekseliä niin paljon, että tratta voidaan jopa laatia vekselilomakkeelle vaihtamalla sana ”vekseli” sanaksi ”tratta”. Tratta ei kuitenkaan ole vekseli. Vaikka saksalais-skandinaavisella oikeusalueella käytetäänkin sanaa ”tratta” tai ”tratte” asetetun vekselin synonyyminä, suomen kielessä vekselillä ja tratalla on selvä ero. Aiemmin tratalla on kuitenkin voitu suomessakin tarkoittaa asetettua vekseliä.
Vekseleissä esiintyviä merkintöjä

Al bisogno, hätätilassa
A vista, näytettäessä
Au porteur, haltijalle, näyttäjälle
In procura, perittäväksi
Aiheesta muualla

Vekselilaki (14.7.1932/242) (Lain 1–78 § ovat kansainvälisen sopimuksen mukaisia, 79–96 § suomalaisia lisäyksiä) Finlex. Viitattu 22.2.2011.
Sopimus yhtäläisestä vekselilaista. (SopS 36/1933) Finlex. Viitattu 22.2.2011.
Kiertokirje shekeistä ja postivekseleistä Posti- ja lennätinhallituksen kiertokirjekokoelma N:o 35. 1951. Arkistoitu 1.10.2017.
Aiheesta muualla > Vekselimalli

Asetettu vekseli – Wikiaineistossa malli suomalaisesta vekselilomakkeesta 1960-luvulta.
Donetskin rautatieasema

| Donetskin rautatieasema, Вокзал Донецьк, Vokzal Donetsk |
| --- | --- |
 Donetskin rautatieasemaa
Perustiedot
Sijainti:  48°02′37.8″N, 037°44′46.2″E
Osoite:  Площа Привокзальна, Донецьк (Rautatieaseman aukio, Donetsk, Ukraina)
Kunta:  Donetsk
Valtio:  Ukraina
Etäisyydet:  (Kesken, etäisyydet noin, usein vaihtoehtoisia reittejä) Dnipro 269 km, Harkova 333/385/465 km, Kiova 801/878 km, Kryvyi Rih km, Lviv 1 357/1 370 km (Znamjankan kautta), Mariupol 132 km, Odessa 905 km, Pultava 543 km, Sarny 1 112 km, Simferopol 539 km, Sumy 660 km, Tšernihiv km, Znamjanka 493 km, Zaporižžja I km; Kursk 577 km, Orjol 731 km, Moskova (Kurskin asema) 1 114 km; Moskova (Pavelskaja) 1 143 km; Brjansk (Orlovski) 1 053 km, Smolensk 1 308 km (Brjanskin kautta), Nevel-2 1 554 km, Dno 1 774 km, Pietari 2 019 km; Minsk km; Varsova 1 587 km, Berliini km (Kiovan kautta) 2 042 km
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  Ukrainan rautatiet, (osa kaukojunista): Venäjän rautatiet
Kaukoliikenne:  kattavasti eri puolille Ukrainaa ja ulkomaille; katso etäisyydet
Lähijunat:  runsaasti
Asemarakennus
Lipunmyynti:  kyllä
Donetskin rautatieasema (ukr. Вокзал Донецьк, Vokzal Donetsk) on Ukrainan viidenneksi suurimman kaupungin Donetskin päärautatieasema.
Asema toimii sekä Ukrainan rautateiden kaukojunien, että lähiliikenteen keskusasemana Donetskin alueella.
Kaupunkiin suuntautuvan matkustajaliikenteen sujuvuutta pyrittiin parantamaan kesän 2012 jalkapallon Euroopan-mestaruuskisoihin liittyvän infrastruktuurin kehittämisen yhteydessä. Junayhteyttä nopeutettiin tuolloin muun muassa Harkovan ja Kiovan suuntaan.
Toukokuussa 2014 kranaatti-isku surmasi kaksi rautatieasemalla.
Viimeinen juna Donetskista lähti elokuussa 2014, jonka jälkeen junaliikenne  on ollut pysähdyksissä Itä-Ukrainan taisteluiden vuoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Donetskin rautatieasema Wikimedia Commonsissa
Kaukojunien haku Donetskin asemalle (Arkistoitu – Internet Archive) (ukrainaksi) (railway.dn.ua)
Kaukoliikenteen junien haku Donetskin rautatieasemalle/-lta (englanniksi) (poezda.net)
Kaukoliikenteen juna-aikatauluja Donetskin rautatieasemalle (venäjäksi) (rasp.yandex.ru)
Aseman lähijunien aikatauluja (Arkistoitu – Internet Archive) (ukrainaksi) (railway.dn.ua)
Lähijunien aikatauluja Donetskin rautatieasemalle (venäjäksi) (rasp.yandex.ru)
Ukrainan rautateiden interaktiivinen, kullekin asemalle saapuvien ja lähtevien pikajunien sivusto, erityisesti EURO2012 jalkapalloa ajatellen (Arkistoitu – Internet Archive) (ukrainaksi)
Aseman modernisointisuunnitelmia EURO 2012 kisoja varten (Arkistoitu – Internet Archive) (ukrainaksi)
Donestkin alueen rautateiden historiaa (Arkistoitu – Internet Archive) (ukrainaksi) (railway.dn.ua)
Ukrainan rataverkon kartta (ukrainaksi)
Ljungbyn kunta

| Ljungbyn kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kronobergin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Ljungby
Kuntakoodi:  0781
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 747,88 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  28 433
 – Väestötiheys:  16,3 as./km²
 
 www.ljungby.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ljungbyn kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Ljungbyn kunta (ruots. Ljungby kommun) on Kronobergin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Ljungby.
Kunnan maapinta-ala on 1 747,88 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 28 433 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 128,71 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 7,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Metallican entinen basisti Cliff Burton kuoli bussionnettomuudessa Ljungbyn kunnan Dörarpissa 27. syyskuuta 1986 yhtyeen ollessa Euroopan-kiertueella.
Kuntajaon kehitys

Ljungbyn pitäjään perustettiin Ljungbyn epäitsenäinen kauppala (ruots. municipalköping) vuonna 1829. Vuonna 1900 epäitsenäisestä kauppalasta tehtiin taajaväkinen yhdyskunta Ljungbyn maalaiskunnan sisälle. Taajaväkinen yhdyskunta sai verotusoikeuden ja oman tuomioistuimen. Vuonna 1936 koko maalaiskunta muutettiin Ljungbyn kaupungiksi.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Annerstad (Annerstad, Angelstad, Nöttja ja Torpa)
Berga (Berga, Dörarp ja Vittaryd)
Hamneda (Hamneda, Kånna ja Södra Ljunga)
Ryssby (Agunnaryd, Ryssby ja Tutaryd)
Lidhult (Lidhult, Odensjö ja Vrå)
Forsheda (Tannåkerin pitäjä ja muita kuntia)
Unnaryd (Bolmsö ja muita kuntia).
Ljungbyn kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Ljungbyn kunta yhdistämällä kaupunkiin edellä mainitut kunnat. Forshedasta kuntaan liitettiin kuitenkin vain Tannåker ja Unnarydistä Bolmsön saari.
Vanhoja vaakunoita

Seuraavassa on esitetty Ljungbyn alueella aiemmin sijainneiden kuntien vaakunoita. Kaikilla kunnilla ei ole omaa vaakunaa ollutkaan.
Bergan maalaiskunta
(1955–1970)
Bolmsön maalaiskunta
(1950–1952)
Väestönkehitys

| Ljungbyn kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 23 289 | 23 289 |
| 1955 | 1955 |    | 23 468 | 23 468 |
| 1960 | 1960 |    | 23 791 | 23 791 |
| 1965 | 1965 |    | 24 583 | 24 583 |
| 1970 | 1970 |    | 26 079 | 26 079 |
| 1975 | 1975 |    | 26 264 | 26 264 |
| 1980 | 1980 |    | 27 409 | 27 409 |
| 1985 | 1985 |    | 27 234 | 27 234 |
| 1990 | 1990 |    | 27 490 | 27 490 |
| 1995 | 1995 |    | 27 601 | 27 601 |
| 2000 | 2000 |    | 27 078 | 27 078 |
| 2005 | 2005 |    | 27 093 | 27 093 |
| 2010 | 2010 |    | 27 297 | 27 297 |
| 2015 | 2015 |    | 27 638 | 27 638 |
| 2020 | 2020 |    | 28 401 | 28 401 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 4 445 | 16,1 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 017 | 3,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 581 | 5,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 20 595 | 74,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 191 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 251 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 061 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 105 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,5 %
18–64-vuotiaat: 58,8 %
65 vuotta täyttäneet: 21,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,9 | 3,7 |
|   | jalostus | 37,8 | 36,9 |
|   | palvelut | 57,1 | 58,3 |
|   | tuntematon | 1,1 | 1,2 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 13 417 | 13 422 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 100,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 71,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 869 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ljungby | 15 205 |
| 2 | Lagan | 1 744 |
| 3 | Ryssby | 707 |
| 4 | Lidhult | 611 |
| 5 | Kånna | 352 |
| 6 | Vittaryd | 318 |
| 7 | Angelstad | 271 |
| 8 | Agunnaryd | 220 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Åby
Åby on sittemmin kasvanut yhteen Laganin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bolmen
Byholma och Grimshult
Dörarp
Hamneda
Skeen
Södra Ljunga
Vrå
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Rya
Tuna
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ljungbyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 7 | 7 | 8 | 9 | 9 | 6 | 8 | 7 | 8 | 7 | 9 | 11 | 10 | 13 |  |
|   | Keskustapuolue | 18 | 19 | 15 | 14 | 13 | 14 | 12 | 11 | 8 | 9 | 8 | 8 | 7 | 6 |  |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 5 | 3 | 5 | 4 | 4 | 3 | 2 | 4 | 3 | 2 | 2 | 1 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 2 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 3 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 1 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 16 | 16 | 17 | 18 | 17 | 17 | 15 | 17 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 12 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 3 | 3 | 4 | 5 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 5 | 8 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 5 | 5 | 7 | 4 | 3 | 2 |  |
|   | Yhteensä  | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Agunnarydin piiri
Angelstadin piiri
Annerstadin piiri
Bergan piiri (Småland)
Bolmsön piiri
Dörarpin piiri
Hamnedan piiri
Kånnan piiri
Lidhultin piiri
Ljungbyn piiri (Kronobergin lääni)
Nöttjan piiri
Odensjön piiri
Ryssbyn piiri (Kronobergin lääni)
Södra Ljungan piiri
Tannåkerin piiri
Torpan piiri (Småland)
Tutarydin piiri
Vittarydin piiri
Vrån piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Ljungby
Agunnaryd
Ryssby
Tutaryd
Södra Ljunga
Berga
Dörarp
Vittaryd
Angelstad
Annerstad
Torpa
Vrå
Lidhult
Odensjö
Bolmsö
Tannåker
Ljungby Maria
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Angelstad
Annerstad
Berga
Bolmsö
Dörarp
Hallsjö*
Hamneda
Känna
Lidhult
Nöttja
Odensjö
Södra Ljunga (Ljunga)
Tannåker
Torpa
Torset*
Vittaryd
Vrå
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ljungbyn kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Ljungby kommun – Kuntajaon kehitys ja vaakuna ovat käännöstä.
Kronobergin läänin kunnat
Kartta Ljungbyn kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Gordon Herbert

| Gordon Herbert |
| --- | --- |
 Gordon Herbert vuonna 2025.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Gordon Walter Herbert
Syntynyt: 16. helmikuuta 1959 (ikä 65) Penticton, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada  Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Gordie
Pituus:  198 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1982–1985 1985–1988 1988–1989 1989–1991 1991–1994:   Hyvinkään Tahko  Turun NMKY  Forssan Koripojat  Helsingin NMKY  Uudenkaupungin Urheilijat
Maajoukkueet
1982–1987:   Kanada
Valmennusura
1994–1996 1996–1999 1999–2000 2000–2001 2001–2004 2004–2006 2005–2007 2006–2007 2007–2008 2008–2009 2009–2010 2010 2010–2011 2011–2012 2013–2019  2018–2021 2021–:   Korihait  Espoon Honka  Oberwart Gunners  DJK Würzburg  Skyliners Frankfurt  Paris Basket Racing  Georgia  Élan Béarnais Pau-Orthez  Aris BC  Toronto Raptors (apuv.)  Espoon Honka  Espoon Honka (apuv.)  Skyliners Frankfurt  ALBA Berlin  Fraport Skyliners   Kanada  Saksa
Aiheesta muualla
FIBA
Gordon Walter Herbert (s. 16. helmikuuta 1959 Penticton, Kanada) on kanadalais-suomalainen koripallovalmentaja ja uransa lopettanut koripalloilija. Hän valmentaa nykyisin Saksan maajoukkuetta. Suomessa pelatessaan Herbert sai Suomen kansalaisuuden.
Herbert pelasi Suomessa kaksitoista kautta. Sittemmin hän on tullut tunnetuksi valmennettuaan Euroopassa muun muassa Euroliigassa pelanneita Skyliners Frankfurtia, Élan Béarnais Pau-Orthezia ja Arisia.