stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koskimäki (Jurva)

| Koskimäki |
| --- | --- |
 Koskimäki
 Koordinaatit: 62°42.612′N, 21°59.461′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Kurikka
Entinen kunta:  Jurva
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koskimäki on kylä Kurikassa entisen Jurvan kunnan alueella, Etelä-Pohjanmaalla. Kylässä on kauppa, kaksi taksia, parturi-kampaamo, ryhmäperhepäiväkoti sekä koulu, jossa on kolme opettajaa.
Koskimäessä on esimerkiksi maansiirtoyrityksiä, metalliyrityksiä, huonekaluverstaita, autokorjaamoita, kalkkunakasvattamo, hevosvalmennustalleja, pitopalveluita ja LVI-palveluita. Koskimäessä on valaistu pururata.
Koskimäestä on matkaa Jurvan keskustaan noin kolme kilometriä, Vaasaan noin 54 kilometriä ja Seinäjoelle noin 53 kilometriä. Linnuntietä Jurvan Niemenkylään on matkaa 3,9 kilometriä. Kantoloukon, Pyörnin ja Koivuportaankylän läheisyydessä sijaitsee Kivi- ja Levalammen tekojärvi. Edellä mainitut alueet kuuluvat Koskimäen kyläyhteisöön läheisesti.
Aiheesta muualla

Koskimäki Jurvaverkon kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Jurva |
| --- | --- | --- |
 Etelä-Pohjanmaa  Kurikka 
| Kylät |  Harjunkylä  Järvenpää  Kentankylä  Kesti  Kirkonkylä  Koskimäki  Metsäkylä  Niemenkylä  Närvijoki  Sarvijoki  Tainuskylä  Tupenkylä  |  |
Jean-Paul Garraud

| Jean-Paul Garraud |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  Euroopan patriootit (2024–) ID-ryhmä (2019–2024)
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. helmikuuta 1956 (ikä 68) Toulouse, Ranska
Kansalaisuus:  ranskalainen
Tiedot
Puolue:  Kansallinen liittouma
Jean-Paul Garraud (s. 27. helmikuuta 1956 Toulouse, Ranska) on ranskalainen poliitikko. Garraud edustaa Kansallinen liittouma-puoluetta. Garraud on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa Identiteetti ja demokratia -ryhmää.
Dominik Tarczyński

| Dominik Tarczyński |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.2.2020–  
Ryhmä:  ECR-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. maaliskuuta 1979 (ikä 45) Lublin, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Ammatti:  toimittaja
Tiedot
Puolue:  Laki ja oikeus
 Nimikirjoitus
Dominik Tarczyński (s. 27. maaliskuuta 1979 Lublin, Puola) on puolalainen poliitikko. Tarczyński edustaa Laki ja oikeus-puoluetta. Tarczyński on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä helmikuusta 2020 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa konservatiivien ja reformistien ryhmää.
Elämä

Vuosina 2003-2008 hän oli yhteisön animaattorina Lontoon Westminster katedraalissa, sekä isännöi kristillistä musiikkia sisältävää radiolähetystä. Dominik toimi erään brittiläisen manaajan maallikkoapurina. Tammikuun 23, 2009 - Helmikuun 1, 2010 hän oli TVP3 Kielce johtajana, myöhemmin hän työskenteli TVP:n IT- ja tietoliikennekeskuksen toiminnan apulaisjohtajana.
Hän aloitti myös journalistisen toiminnan Gazeta Polskan sivuilla ja loi dokumenttielokuvia, jotka hän omisti muun muassa manaajien toimintaan. Hän ohjasi dokumenttielokuvan "Colombia - Testimony to the World", silloisen Kolumbian presidentin Álvaro Uriben avulla. Dokumenttielokuva sai palkinnon 16. kansainvälisellä katolisella elokuva- ja multimediafestivaaleilla Niepokalanówissa. Dominik oli Katolisten Karismaattien Yhdistyksen perustaja.
Vuonna 2010 hän asettui menestyksettömästi ehdolle Świętokrzyskie Sejm, Laki ja oikeus -puolueen listalta. Sitten hän organisoi rakenteet Puola On Tärkein Yhdistykselle, mutta lähti yhdistyksestä muutaman viikon jälkeen. Vuonna 2011 hän oli Solidarna Polska poliittisen puolueen toisena perustajana, josta hän poistui vuoden 2014 alussa. Samana vuonna Puolan tasavallan oikean käden suosituksesta, hän asettui uudelleen ehdolle maakuntavaltuustoon PiS -Puolueen listalta.
Vuonna 2015 Parlamenttivaaleissa hän asettui ehdolle Puolan valtiopäiville (Sejm), puolueettomana kandidaattina yhdennestätoista paikalta Law and Justice -puolueen listalta Kielcen alueelta. Hänet valittiin kansanedustajaksi 8. toimikaudelle saatuaan 7 475 ääntä. Vaalien jälkeen hänestä tuli PiS:n jäsen.
Vuoden 2019 Europarlamenttivaaleissa, hänet valittiin yhdeksännen kauden varajäseneksi. Hän sai lisämandaatin Euroopan parlamentissa, joka myönnettiin Puolalle osana joidenkin Ison-Britannian aiemmin täyttämien mandaattien jakamista. Brexit-menettelyn viivvästymisestä johtuen, tämä mandaatti kuitenkin keskeytettiin.
Puolan Parlamenttivaaleissa samana vuonna, hänet uudelleen valittiin Sejm:iin saatuaan 8 186 ääntä. Helmikuun 1, 2020, Brexitin astuttua voimaan, hän istui yhdeksännen kauden Euroopan parlamentin jäsenenä.
Vuoden 2024 Europarlamenttivaaleissa hänet valittiin jälleen MEP:ksi sen kymmenennelle kaudelle, ja hän sai 210 942 ääntä.
Aiheesta muualla

Dominik Tarczyński Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k  ECR-ryhmän Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
Ranska:  Bay  Maréchal  Peltier  Trochu 
Italia:  Berlato  Cavedagna  Ciccioli  Ciriani  Crosetto  Donazzan  Fidanza  Fiocchi  Gambino  Gemma  Inselvini  Magoni  Mantovani  Milazzo  Nesci  Picaro  Polato  Procaccini  Razza  Sberna  Squarta  Torselli  Ventola  Vivaldini 
Puola:  Bielan  Bocheński  Brudziński  Buda  Dworczyk  Gosiewska  Jaki  Kamiński  Maląg  Mularczyk  Müller  Obajtek  Ozdoba  Rzońca  Szydło  Tarczyński  Wąsik  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
Romania:  Axinia  Piperea  Sturdza  Târziu  Teodorescu  Terheș 
Alankomaat:  Ruissen 
Belgia:  Kanko  Van Dijck  Van Overtveldt 
Kreikka:  Alexandráki  Frágkos 
Tšekki:  Krutílek  Vondra  Vrecionová 
Ruotsi:  Erixon  Timgren  Weimers 
Bulgaria:  Valtšev 
Tanska:  Storm 
Suomi:  Tynkkynen 
Kroatia:  Bartulica 
Liettua:  Tomaszewski  Veryga 
Latvia:  Kols  Pozņaks  Zīle 
Viro:  Madison 
Kypros:  Geadi 
Luxemburg:  Kartheiser 
Puolan europarlamentaarikot
| n k   Puolan Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Adamowicz  Arłukowicz (2019–2023)  Brejza (2024–)  Buzek  Duda  Frankowski  Halicki  Hetman (2019–2023)  Hübner  Jarubas  Kalinowski  Karpiński (2023–)  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Ochojska  Olbrycht  Pahl (2023–)  Sikorski (2019–2023) 
Renew:  Thun 
S&D:  Bałt  Belka  Biedroń  Cimoszewicz  Kohut  Liberadzki  Miller 
ECR:  Bielan  Brudziński  Czarnecki  Fotyga  Jaki  Jurgiel  Karski  Kempa  Kloc  Kopcińska  Krasnodębski  Kruk  Kuźmiuk (2019–2023)  Legutko  Mazurek  Możdżanowska  Poręba  Rafalska  Romanowski (2023–)  Rzońca  Saryusz-Wolski  Szydło  Tarczyński (2020–)  Tobiszowski  Waszczykowski  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
N/I:  Spurek 
| n k   Puolan Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
EPP:  Adamowicz  Arłukowicz  Brejza  Budka  Buła  Gasiuk-Pihowicz  Halicki  Hetman  Jarubas  Joński  Kierwiński  Kohut  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Marczułajtis-Walczak  Nykiel  Protas  Sienkiewicz  Szczerba  Wawrykiewicz  Wcisło  Zdrojewski 
Renew:  Kobosko 
S&D:  Biedroń  Scheuring-Wielgus  Śmiszek 
ECR:  Bielan  Bocheński  Brudziński  Buda  Dworczyk  Gosiewska  Jaki  Kamiński  Maląg  Mularczyk  Müller  Obajtek  Ozdoba  Rzońca  Szydło  Tarczyński  Wąsik  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
ESN:  Sypniweski  Tyszka  Zajączkowska-Hernik 
N/I:  Braun  Bryłka  Buczek 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Puola 
Henkilöt:  MEP-hakemisto
Philippe Olivier

| Philippe Olivier |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  Euroopan patriootit (2024–) ID-ryhmä (2019–2024)
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. maaliskuuta 1961 (ikä 63) Juvisy-sur-Orge, Ranska
Kansalaisuus:  ranskalainen
Tiedot
Puolue:  Kansallinen liittouma
Philippe Olivier (s. 30. elokuuta 1961 Juvisy-sur-Orge, Ranska) on ranskalainen poliitikko. Olivier edustaa Kansallinen liittouma-puoluetta. Olivier on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa Identiteetti ja demokratia -ryhmää.
Jessica Polfjärd

| Jessica Polfjärd |
| --- | --- |
 Jessica Polfjärd vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. toukokuuta 1971 (ikä 53) Soul, Korean tasavalta
Kansalaisuus:   Ruotsi
Poliitikko
Puolue:  Maltillinen kokoomus
Asema:  Euroopan parlamentin jäsen (2019–) valtiopäiväedustaja (2006–2019)
Jessica Polfjärd (s. 27. toukokuuta 1971 Soul, Korean tasavalta) on ruotsalainen maltillisen kokoomuksen poliitikko. Hän on toiminut vuodesta 2019 Euroopan parlamentin jäsenenä, mitä ennen hän oli vuodesta 2006 Ruotsin valtiopäivien jäsen.
Ura

Västmanlandin läänin vaalipiiriä edustanut Polfjärd valittiin Ruotsin valtiopäiville ensimmäisen kerran syyskuun 2006 vaaleissa, mitä ennen hän oli vaikuttanut pitkään Västeråsin kunnallispolitiikassa. Hänet valittiin uudelleen kolmissa seuraavissa vaaleissa, 2010, 2014 ja 2018. Hän toimi valtiopäivävuosinaan neljän valiokunnan varsinaisena jäsenenä, verovaliokunnan 2009–2010 ja 2014–2015, sosiaalivaliokunnan 2010, työmarkkinavaliokunnan 2013–2014 ja 2017–2019 sekä teollisuusvaliokunnan 2010–2013. Hän oli teollisuusvaliokunnan puheenjohtaja 2012–2013 ja työmarkkinavaliokunnan puheenjohtaja 2013–2014 sekä varapuheenjohtaja 2017–2018.
Polfjärd toimi myös maltillisen kokoomuksen ryhmän puheenjohtajana 2015–2017 ja jäsenenä valtiopäivien ulkoasiainlautakunnassa 2015–2017, sotavaltuuskunnassa 2016–2019 sekä EU-lautakunnassa 2019. Hän oli myös Pohjoismaiden neuvoston Ruotsin-valtuuskunnan jäsen 2006–2012 ja 2018–2019. Tammikuusta kesäkuuhun 2019 Polfjärd, Ruotsin-valtuuskunnan silloinen puheenjohtaja, toimi Pohjoismaiden neuvoston presidenttinä.
Polfjärd oli europarlamenttivaaleissa 2019 maltillisen kokoomuksen listan kakkosnimi ja tuli valituksi. Hän kuuluu Euroopan kansanpuolueen ryhmään ja on ollut heinäkuusta 2019 ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan jäsen.
Yksityiselämä

Jessica Polfjärd, alkuperäiseltä nimeltään Zindalai Kim, on adoptiolapsi. Hän syntyi Etelä-Koreassa ja tuli Ruotsiin yhdeksän kuukauden ikäisenä. Hän varttui Västeråsissa  Sven-Åke Polfjärdin ja Zonta Polfjärdin (o.s. Österberg) lapsena.
Polfjärdin perheeseen kuuluvat puoliso Torbjörn ja kaksi poikaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jessica Polfjärd Wikimedia Commonsissa
| n k  EPP-ryhmän Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
Saksa:  Bentele  Berger  Caspary  Doleschal  Düpont  Ehler  Ferber  Gahler  Geuking  Gieseke  Herbst  Hohlmeier  Köhler  Liese  Lins  McAllister  Mehnert  Mertens  Niebler  Radtke  Ripa  Schenk  Schneider  Schwab  Seekatz  Simon  Verheyen  Voss  Walsmann  Weber  Wechsler 
Ranska:  Bellamy  Castillo  Gomart  Imart  Le Callennec  Morano 
Italia:  Chinnici  De Meo  Dorfmann  Falcone  Martusciello  Moratti  Princi  Salini  Tosi 
Espanja:  Abadía  Arias Echeverría  Benjumea  Castillo  Crespo  de la Hoz Quintano  Estaràs  Ezcurra  Giménez Larraz  González Pons  Herranz García  López-Istúriz White  Mato  Millán Mon  Montserrat  Navarrete  Nevado  Pascual de la Parte  Solís Pérez  Vázquez Lázara  Zarzalejos  Zoido 
Puola:  Adamowicz  Arłukowicz  Brejza  Budka  Buła  Gasiuk-Pihowicz  Gronkiewicz-Waltz (2024–)  Halicki  Hetman  Jarubas  Joński  Kierwiński (2024)  Kohut  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Marczułajtis-Walczak  Nykiel  Protas  Sienkiewicz  Szczerba  Wawrykiewicz  Wcisło  Zdrojewski 
Romania:  Bogdan  Buda  Falcă  Hava  Motreanu  Mureşan  Popescu  Vălean  Vincze  Winkler 
Alankomaat:  Berendsen  Gotink  Lenaers  Smit  Ter Laak  Van Leeuwen 
Belgia:  Arimont  Beke  Sommen 
Kreikka:  Aftiás  Beléris  Kefalogiánnis  Meïmarákis  Meléti  Tsiódras  Vózempergk 
Portugali:  Bugalho  Cunha  Do Nascimento Cabral  Humberto  Pedro  Pereira  Sousa Silva 
Tšekki:  Farský  Kolář  Nerudová  Niedermayer  Zdechovský 
Unkari:  Dávid  Gerzsenyi  Kollár  Kulja  Lakos  Magyar  Tarr 
Ruotsi:  Kokalari  Polfjärd  Teodorescu Måwe  Tobé  Warborn 
Itävalta:  Bernhuber  Kircher  Lopatka  Mandl  Winzig 
Bulgaria:  Kanev  Kovatšev  Lazarov  Maydell  Novakov  Radev 
Tanska:  Dahl  Hansen 
Suomi:  Aaltola  Virkkunen  Salla  Toveri 
Slovakia:  Lexmann 
Irlanti:  Carberry  Doherty  Kelly  Walsh 
Kroatia:  Brnjac  Glavak  Ressler  Sokol  Stier  Zovko 
Liettua:  Juknevičienė  Kubilius  Saudargas 
Slovenia:  Grims  Tomašič  Tomc  Tonin  Zver 
Latvia:  Kalniete  Vaidere 
Viro:  Ratas  Terras 
Kypros:  Fourlás  Hadjipantela 
Luxemburg:  Hansen  Wiseler-Lima 
Malta:  Agius  Casa  Metsola 
Ruotsin europarlamentaarikot
| n k   Ruotsin Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Kokalari  Lega  Polfjärd  Skyttedal  Tobé  Warborn 
Renew:  Al-Sahlani  Federley (2019–2020)  Karlsbro  Wiesner (2021–) 
G-EFA:  Dalunde (2020–)  Holmgren  Kuhnke 
S&D:  Bergkvist (2019–2024)  Danielsson (2019–2021)  De Basso (2021–)  Fritzon  Glanzelius (2024–)  Guteland (2019–2022)  Incir  Ohlsson (2022–) 
ECR:  Lundgren  Nissinen (2022–)  Stegrud (2019–2022)  Weimers 
GUE/NGL:  Björk 
| n k   Ruotsin Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
EPP:  Kokalari  Polfjärd  Teodorescu Måwe  Tobé  Warborn 
Renew:  Al-Sahlani  Karlsbro  Wiesner 
G-EFA:  Holmgren  Kuhnke  Lövin 
S&D:  Danielsson  Dibrani  Eriksson  Fritzon  Incir 
ECR:  Erixon  Timgren  Weimers 
GUE/NGL:  Gedin  Sjöstedt 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  MEP-hakemisto
Rinnakkaistallentaminen

Rinnakkaistallentaminen (tai rinnakkaisjulkaiseminen, engl. "Green Open Access") tarkoittaa prosessia, jossa tutkijat tallentavat tieteellisissä aikakauslehdissä julkaistujen artikkeliensa "final draft" -versiot avoimeen julkaisuarkistoon (esim. yliopistojen julkaisuarkistot), missä artikkelit ovat verkossa kaikkien saatavilla.
Rinnakkaistallentamiseen saattaa sisältyä ehtoja ja kustantajan määrittelemiä rajoituksia. Verkkopalvelusta SHERPA/RoMEO voi katsoa, mitkä tieteelliset lehdet sallivat rinnakkaistallentamisen.
Aiheesta muualla

Ilva, J. 2008. Vallankumous tieteellisessä julkaisemisessa on alkanut? Tietolinja 2/2008.
Rehbinder, M. 2013. Julkinen tieto käyttöön. IPRinfo 4/2013. (Arkistoitu – Internet Archive)
Esimerkki rinnakkaistallentamiskäytännöistä Jyväskylän yliopistossa
Heikkilä, Tanja: Rinnakkaistallentaminen – kohti avointa julkaisukulttuuria  25.9.2012. Suomen yliopistokirjastojen neuvoston blogi.
Metsäkylä (Jurva)

| Metsäkylä |
| --- | --- |
 Metsäkylä
 Koordinaatit: 62°43.798′N, 21°51.396′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Kurikka
Entinen kunta:  Jurva
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Metsäkylä on yksi Kurikan kylistä Jurvan alueella, Etelä-Pohjanmaalla. Kylässä toiminut kauppa on lopettanut toimintansa. Lähimmät koulut sijaitsevat puolestaan Jurvan keskustassa. Metsäkylässä on Metsäkylän, Jyrynkylän ja Harjunkylän yhteinen nuorisoseura ”Kumpula”. Näillä kolmella kylällä on myös yhteinen kylätoimikunta. Kylien elinkeinoihin kuuluu esimerkiksi maataloutta, maatilamatkailua ja kasvihuoneviljelyä.
Metsäkylästä on matkaa Jurvan keskustaan noin kymmenen kilometriä, Vaasaan noin 50 kilometriä ja Seinäjoelle 65 kilometriä. Linnuntietä Niemenkylään on matkaa 2,5 kilometriä ja Jyrynkylään 5,6 kilometriä.
Aiheesta muualla

Metsäkylä Jurvaverkon kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Metsäkylän Nuorisoseuran kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Jurva |
| --- | --- | --- |
 Etelä-Pohjanmaa  Kurikka 
| Kylät |  Harjunkylä  Järvenpää  Kentankylä  Kesti  Kirkonkylä  Koskimäki  Metsäkylä  Niemenkylä  Närvijoki  Sarvijoki  Tainuskylä  Tupenkylä  |  |
Tupenkylä

| Tupenkylä |
| --- | --- |
 Tupenkylä
 Koordinaatit: 62°38.672′N, 21°54.149′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Kurikka
Entinen kunta:  Jurva
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tupenkylä on yksi Kurikan kylistä entisen Jurvan kunnan alueella, Etelä-Pohjanmaalla. Kylässä toimii muun muassa parturi, taksi sekä yrittäjiä eri aloilla. Lisäksi Tupenkylässä on urheilukenttä, luistinrata, 4H-kerho, seurakunnan kerho ja kansalaisopiston piirejä. Tupenkylän vanhempain- ja kyläyhdistys järjestää laskettelu- ja liikuntatapahtumia kylällä. Kyläyhdistys järjestää myös pääsiäiskokkoa eli pääsiäisvalakiaa, juhannusjuhlia, naisteniltoja ja teatterimatkoja. Tupenkylässä on lisäksi "Kylätupa".
Tupenkylästä on matkaa Jurvan keskustaan 5,5 kilometriä, Kentankylään 2,1 kilometriä, Kestiin 2,7 kilometriä ja Kurikan keskustaan 31,1 kilometriä.
Kuuluisia tupenkyläläisiä:
• Esa-Pekka Tuppi, entinen Lapin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen sekä TAO ry:n puheenjohtaja.
Aiheesta muualla

Tupenkylä Jurvaverkon kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Jurva |
| --- | --- | --- |
 Etelä-Pohjanmaa  Kurikka 
| Kylät |  Harjunkylä  Järvenpää  Kentankylä  Kesti  Kirkonkylä  Koskimäki  Metsäkylä  Niemenkylä  Närvijoki  Sarvijoki  Tainuskylä  Tupenkylä  |  |
Eksaktit tieteet

Eksaktit tieteet tarkoittavat tieteitä, joissa havainnoissa, ennusteissa ja tuloksissa saavutetaan tarkasti mitattavia arvoja. Eksakteissa tieteissä käytetään usein huolellisesti järjestettyjä kokeita ja järjestelmällisiä menetelmiä virheellisten hypoteesien karsimiseksi. Eksaktiuden vaatimus sisältää ajatuksen, että eksaktin tieteen tulokset ovat testattavia ja siten luotettavia. Tyypillisiä esimerkkejä eksakteista tieteistä ovat luonnontieteet fysiikka, kemia ja biologia. Matematiikan laskemisesta tieteiden joukkoon on eri kantoja johtuen sen perustumisesta aksioomille eli peruslauseille pikemminkin kuin havainnoille, mutta ainakin eksaktit tieteet hyödyntävät matematiikkaa menetelmänä. Eksaktien tieteiden ulkopuolelle lasketaan usein jäävän ainakin humanistiset tieteet ja yhteiskuntatieteet. Englanniksi tiedettä tarkoittava sana science viittaa vahvasti eksakteihin tieteisiin kun taas muista Suomessa tieteiksi kutsutuista aloista käytetään usein sanaa art.
Aiheesta muualla

Eksaktisten tieteiden seura
K-vitamiinit
Biologinen hyödynnettävyys > K1-vitamiini (fyllokinoni)

Kasvikunnan tuotteiden sisältämä K1-vitamiini eli fyllokinoni imeytyy huonosti, koska se on sitoutunut kloroplasteihin. Fyllikinonista jää usein jopa 90-95 prosenttia imeytymättä. Imeytymisessä on myös runsaasti yksilöllisiä eroja. Voin lisäämisen on havaittu kolminkertaistavan pinaatin sisältämän K-vitamiinin imeytymisen, mutta tutkimuksissa on silti havaittu, että kasviperäisestä K-vitamiinista imeytyy parhaimmillaankin vain noin 20 prosenttia. Fyllokinonin puoliintumisaika veressä on vain 0,22–8,80 tuntia ja se poistuu verestä keskimäärin 8 tunnissa.
Biologinen hyödynnettävyys > K2-vitamiini (menakinonit)

K2-vitamiini eli eläin- ja mikrobiperäiset menakinonit imeytyvät kasviperäistä K1-vitamiinia paremmin ja viipyvät elimistössä pidempään. MK7-muodossa oleva menakinoni imeytyy suolistosta parhaiten. Maitotuotteiden menakinonit imeytyvät lähes täysin.
Menakinoni MK7 poistuu verestä noin 4 vuorokaudessa, MK9 noin kahdessa vuorokaudessa ja MK4 alle vuorokaudessa.
Saantisuositukset > K-vitamiini (fyllokinoni ja menakinonit)

Yhdysvaltain Institute of Medicine (IOM) julkaisi K-vitamiinin riittävän saannin arvot (AI-arvo, engl. adequate intake, AI) vuonna 2001. Arvot perustuivat terveeltä vaikuttavan väestön K-vitamiinin saannin suurimpaan löydettyyn mediaaniin, joka oli miehillä 120 ja naisilla 90 mikrogrammaa päivässä. Valittuja arvoja tuki se, että terveillä koehenkilöillä, joiden K-vitamiinin saanti oli lähellä 80 μg:aa, ei ole havaittu tutkimuksissa merkkejä K-vitamiinin puutoksesta. Arvojen määrittämisessä ei tarkasteltu erikseen K1- ja K2-vitamiinin saantia. Kasviperäistä K1-vitamiinia on nautittava moninkertainen määrä eläin- tai bakteeriperäiseen verrattuna, koska kasviperäisestä K-vitamiinista imeytyy parhaimmillaankin vain noin 20 prosenttia. Fyllokinonin puoliintumisaika veressä on vain 0,22–8,80 tuntia ja se poistuu verestä keskimäärin 8 tunnissa.
| Miehet ja naiset> Ikä | Miehet ja naiset> µg/vrk | Raskaana olevat tai imettävät> Ikä | Raskaana olevat tai imettävät> µg/vrk |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–6 kuukautta | 2 | 14–18 vuotta | 75 |
| 7–12 kuukautta | 2,5 | 14–18 vuotta | 75 |
| 1–3 vuotta | 30 | 14–18 vuotta | 75 |
| 4–8 vuotta | 55 | 14–18 vuotta | 75 |
|  | 60 | 19–50 vuotta | 90 |
| 14–18 vuotta | 75 | 19–50 vuotta | 90 |
| Yli 19 vuotta (miehet) | 120 | 19–50 vuotta | 90 |
| Yli 19 vuotta (naiset) | 90 | 19–50 vuotta | 90 |
Saantisuositukset > K1-vitamiini (fyllokinoni)

| Miehet ja naiset> Ikä | Miehet ja naiset> µg/vrk | Raskaana olevat tai imettävät, µg/vrk |
| --- | --- | --- |
| 7–11 kuukautta | 10 | 70 |
| 1–3 vuotta | 12 | 70 |
| 4–6 vuotta | 20 | 70 |
| 7–10 vuotta | 30 | 70 |
| 11–14 vuotta | 45 | 70 |
| 15–17 vuotta | 65 | 70 |
≥18 vuotta: 70
Kasvikunnan tuotteiden sisältämä K1-vitamiini imeytyy huonosti ihmisen ruoansulatuksessa, ja imeytymisessä on runsaasti yksilöllisiä eroja. Voin lisäämisen on havaittu kolminkertaistavan pinaatin sisältämän K-vitamiinin imeytymisen, mutta tutkimuksissa on silti havaittu, että kasviperäisestä K-vitamiinista imeytyy parhaimmillaankin vain noin 20 prosenttia.
Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto EFSA julkaisi K1-vitamiinin eli fyllokinonin riittävän saannin arvot  (AI-arvo, engl. adequate intake) vuonna 2017. Kyseessä on arvio siitä, mikä määrä fyllokinonia riittää pitämään jonkin väestöryhmän terveenä. Ryhmät on eritelty oheisessa taulukossa.
Suositusarvot ovat väestöryhmien vähimmäistarpeen keskiarvoja suurempia, jotta ne riittäisivät myös niille, joiden tarve on keskimääräistä suurempi.
Saantisuositukset > K2-vitamiini (menakinonit)

On olemassa lisääntyvää tutkimusnäyttöä siitä, että eri K2-vitamiinilla eli eri muotoisilla menakinoneilla on itsenäinen rooli aineenvaihdunnan säätelyssä. K2-vitamiinin on havaittu myös lievittävän osteoporoosia, ateroskleroosia ja muita tulehduksellisia sairauksia sekä parantavan syövän ennustetta.
On olemassa tutkimusnäyttöä siitä, että K2-vitamiinin saanti on liian niukkaa useimmissa väestöissä. Kansainvälinen tutkimuryhmä suositteli tämän vuoksi vuonna 2020, että K2-vitamiinille määritettäisiin erikseen riittävä saantitaso.
Saanti

Vuonna 2017 18–74-vuotiaat suomalaismiehet saivat K1- ja  K2-vitamiinia yhteensä keskimäärin 115 µg/vrk ja naiset 110 µg/vrk. K-vitamiinista 35–43 % saatiin kasviksista, 20–27 % lihavalmisteista ja 11–14 % viljavalmisteista. Saanti oli tarkastelluista ikäryhmistä alhaisinta 65–74-vuotiailla eli keskimäärin vain 93 µg/vrk. 18–24-vuotiailla saanti oli korkeinta – se oli keskimäärin 127 µg/vrk.
K2-vitamiinia on eniten bakteerikäytetyissä ruuissa, kuten juustoissa ja nattōssa, mutta myös lihoissa ja kanamunassa. Lihan ja munan menakinonit ovat kuitenkin pääosin MK4:n muodossa..
Liikasaanti

Suomen valtio tai EFSA ei ole asettanut K-vitamiinien päiväsaannille ylärajaa. Fyllokinoni on verrattain turvallinen aine. Ihmisillä esimerkiksi kuukauden jatkuneet 10 mg/vrk annokset fyllokinonia eivät ole olleet haitallisia. Muilla eläimillä edes kuukauden jatkuneet 2 000 mg/kg vuorokausiannokset eivät ole aiheuttaneet havaittavia haittoja.
Menadioni on myrkyllinen erittäin suurilla annoksilla. Eläinkokeissa on havaittu, että puolet kananpojista ja hiiristä kuolee (LD50) annoksella 800 ja 600 mg/kg. Koe-eläinten pääasiallinen myrkytysoire on hemolyyttinen eli punasolutuhosta johtuva anemia ja haiman laajentuminen. Hemolyysiä aiheuttavat happiradikaalit, sillä menadioni voi pelkistyä semikinoniradikaaliksi, joka reagoi hapen kanssa tuottaen superoksidin.
Kokeessa, jossa rotille ja koirille syötettiin vuoden ajan MK4:ää 100 ja 500 mg/vrk annoksin per painokilo, havaittiin kokeen puolivälissä painonlaskua ja merkittävää veren punasolukatoa ja hemoglobiinipitoisuuden laskua. Rotille suun kautta syötetyt 2000 mg kerta-annokset MK7:ää eivät olleet haitallisia, eivätkä 90 päivää jatkuneet 20 mg/vrk annokset.