stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Boeing 707:n onnettomuuksista
Luettelo > Boeing 707-100

| Päivämäärä | Tapahtumapaikka | Lentoyhtiö | Versio | Rekisteri | Uhrit/ Koneessa olleet | Kuvaus | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19590815 15.8.1959 |  New York | American Airlines | 707-123 | N7514A | 005 5/5 | American Airlinesin koulutuslento 514 kääntyi miehistön virheen takia ylösalaisin ja putosi maahan lähestymisen aikana. |  |
| 19610128 28.1.1961 |  New York | American Airlines | 707-123 | N7502A | 006 6/6 | American Airlinesin lento 1502 putosi mereen hallinnan menetyksen johdosta. |  |
| 19620301 1.3.1962 |  New York | American Airlines | 707-123B | N7506A | 095 95/95 | Koneen sivuperäsimessä oli mekaaninen vika, mikä sai koneen kääntymään jyrkästi vasemmalle ja putoamaan maahan nousun jälkeen. Kone syttyi palamaan muutamia minuutteja myöhemmin. |  |
| 19620522 22.5.1962 |  Missouri | Continental Air Lines | 707-124 | N70775 | 045 45/45 | Continental Air Linesin lennolla 11 räjähti dynamiitti, joka oli asetettu pyyhetelineeseen koneen perälle. |  |
| 19631208 8.12.1963 |  Maryland | Pan Am | 707-121 | N709PA | 081 81/81 | Pan Amin lentoon 214 osui salama, minkä johdosta polttoainehöyryt syttyivät palamaan, ja polttoainesäiliöt räjähtivät. |  |
| 19640407 7.4.1964 |  New York | Pan Am | 707-139 | N779PA | 000 0/45 | Pan Amin kone ajoi ulos kiitoradalta laskeuduttuaan liian pitkälle. |  |
| 19650917 17.9.1965 |  Montserrat | PAn Am | 707-121B | N708PA | 030 30/30 | Koneen tarkka sijainti oli epäselvää, minkä johdosta se törmäsi vuoreen laskeuduttuaan liian alas. |  |
| 19651204 4.12.1965 |  New York | Trans World Airlines | 707-131B | N748TW | 004 0+4/58 | Eastern Constellationin kone törmäsi TWA:n koneeseen vahingossa optisen illuusion seurauksena. Boeing 707:n miehistö onnistui laskeutumaan. |  |
| 19761013 13.10.1976 |  Santa Cruz de la Sierra | Lloyd Aéreo Boliviano | 707-131F | N730JP | 091 3+88/3 | Lloyd Aéreo Bolivianon rahtilento putosi maahan pian nousun jälkeen, koska sillä ei ollut tarpeeksi tehoja nousuun. Osasyynä pidetään väsynyttä miehistöä. |  |
| 20020704 4.7.2002 |  Bangui | New Gomair | 707-123B | 9XR-IS | 028 28/30 | New Gomairin miehistö yritti hätälaskua teknisen vian vuoksi, mutta kone laskeutui liian alas ennen laskeutumista. |  |
Käsityöläinen

Tekstiilikäsityöläinen Intiassa.
Käsityöläinen on ammattilainen, joka valmistaa tai luo aineellisia esineitä osittain tai kokonaan käsin. Nämä esineet voivat olla toiminnallisia tai tiukasti koristeellisia, esimerkiksi huonekaluja, koristetaidetta, veistoksia, vaatteita, elintarvikkeita, taloustavaroita tai työkaluja ja mekanismeja, kuten kellosepän käsintehty kellokoneisto.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Artisan
Koulutus-, nuoriso-, kulttuuri- ja urheiluneuvosto

Koulutus-, nuoriso-, kulttuuri- ja urheiluneuvosto (lyh. EYCS) on Euroopan unionin neuvoston muodostama kokoonpano, joka käsittelee politiikanaloja, jotka pääasiassa kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. EU:n rooli näillä aloilla on toimia yhteistyön ja kokemustenvaihdon foorumina, joka tukee jäsenvaltioiden välisiä yhteisiä etuja ja edistää yhteistyötä.
Toiminta

EYCS-neuvosto kokoontuu 3–4 kertaa vuodessa, mukaan lukien kaksi täysistuntoa. Neuvostossa kokoontuvat jäsenvaltioiden koulutus-, kulttuuri-, nuoriso-, media-, viestintä- ja urheiluministerit. Kokoonpano vaihtelee käsiteltävien aiheiden mukaan. Euroopan komissiota edustaa yleensä koulutuksesta, kulttuurista, monikielisyydestä ja nuorisoasioista vastaava komissaari.
Politiikka

EYCS-neuvosto hyväksyy pääasiassa edistämistoimia ja suosituksia, jotka vaikuttavat EU:n kansalaisiin. Se on hyväksynyt useita merkittäviä aloitteita ja ohjelmia, kuten Erasmus+- ja Luova Eurooppa-ohjelmat.
Neuvosto voi myös antaa lainsäädäntöä tietyissä tapauksissa, kuten audiovisuaalisen alan sääntelyssä ja todistusten vastavuoroisessa tunnustamisessa.

Neuvosto seuraa Eurooppa 2020 -strategian mukaisia koulutus- ja nuorisotoimien edistymistä ja pyrkii vahvistamaan kulttuurialan roolia innovatiivisen Euroopan edistämisessä. Se tukee myös Euroopan digitaalistrategian toteuttamista edistämällä Euroopan potentiaalia luovan digitaalisen sisällön tuottajana.
Kurt Westerlund

Kurre Westerlundin Las Vegas -show
Kurt ”Kurre” Westerlund (s. 6. lokakuuta 1964) on suomalainen laulaja, joka tunnetaan myös säveltäjänä. Musiikkiuran ohella hän toimii yrittäjänä ja salibandymanagerina.
Kurt läpäisi kuusivuotiaana tunnetun poikakuoron Cantores Minores laulukokeen. Vuonna 1980 hän vietti vuoden vaihto-oppilaana musiikkikoulussa Montanan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden aikana hän opiskeli koulussa laulua sekä kitaran, pianon ja saksofonin soittoa sekä soitti koulun bändissä.
Kurre voitti Syksyn sävel -kilpailun vuonna 1991 kappaleella ”Jäit sateen taa”, joka on hänen oma sävellyksensä. Alun perin hän teki kappaleen englanniksi nimellä "After The Rain". Vuonna 2012 syntyi Westerlundin ideasta Maki Kolehmaisen säveltämä kappale ”Kuuden vuoden kuuliaisuus” Sauli Niinistön tasavallan presidentiksi valinnan kunniaksi.
Westerlund on julkaissut Kurre-nimellä seitsemän sooloalbumia. Kahdeksas albumi on tekeillä. Suurin osa kappaleista on hänen omia sävellyksiään.
Westerlund on toiminut salibandymanagerina vuodesta 1986. Hän on nykyään salibandyseura EräViikinkien miesten edustusjoukkueen manageri ja kuuluu seuran hallitukseen. Hän on tehnyt salibandyn parissa lähes 900 pelaaja- ja toimihenkilösopimusta. Westerlund oli Suomen Salibandyliiton hallituksen puheenjohtaja vuosina 1988–1993. Kansainvälisen Salibandyliiton IFF:n hallituksen jäsen hän oli 1988–1993. Hän oli mukana laatimassa ja allekirjoittamassa salibandyn ensimmäiset kansainväliset säännöt. Westerlund valittiin vuonna 2016 Suomen Salibandyliiton Hall Of Fame -kunniagalleriaan numerolla 2.
Westerlund perusti vanhempiensa kanssa vuonna 1987 maahantuonti- ja tukkuliikkeen Akowest Oy.
Yksityiselämä

Westerlund avioitui vuoden 1992 Miss Suomen Kirsi Westerlundin (o.s. Syrjänen) kanssa joulukuussa 2004. Westerlund kosi Kirsiä vuoden 1993 Miss Suomi -kilpailun finaalin suorassa tv-lähetyksessä. Heillä on tytär ja poika. Kirsi Westerlund kuoli toukokuussa 2020 sarkoomasyöpään. Kurt Westerlund asuu avoliitossa Jenna Välikankaan kanssa Helsingin Östersundomissa.
Westerlundin intohimoihin kuuluu Las Vegas, jossa hän on käynyt yli 70 kertaa.
Soolotuotanto

Kurre on levyttänyt lähes sata kappaletta, joista hän on säveltänyt itse noin 40.
Albumit
Elän haaveistain (1992)
Jos unta vain se ois (1993)
Askel ajassa (1995)
Jäit sateen taa (1999)
Sirpaleet (2001)
Unohtumaton (2008)
Suuri mahdollisuus (2014)
Lukuisia Kurren kappaleisiin tehtyjä musiikkivideoita on kuvattu Las Vegasissa tai sen ympäristössä. Kyseiset 11 videota löytyvät YouTubesta.
Pieni taivas (2012)
Vieköön myrsky mukanaan (2012)
The Moment of Truth (2012)
After The Rain (2014)
Living The Dream (2014)
In Las Vegas (2014)
Stolen Moments (2014)
Could You Stay Tonight (2014)
Your Love (2018)
Living For The Sun (2018)
Looking For Love (2018)
Lampipallosimpukka

| Lampipallosimpukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Simpukat Bivalvia
Alaluokka::  Erilaishampaiset Heterodonta
Lahko::  Sphaeriida
Heimo::  Pikkusimpukat Sphaeriidae
Suku::  Musculium
Laji::  lacustre
Kaksiosainen nimi
 Musculium lacustre  (O. F. Müller, 1774) 
 Lampipallosimpukan levinneisyys Euroopassa
Katso myös
   Lampipallosimpukka Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Lampipallosimpukka eli lampisimpukka (Musculium lacustre syn. Sphaerium lacustre) on pienikokoinen makeassa vedessä elävä nilviäislaji. 
Sen nelikulmainen kuori on ohut, harmahtava, halkaisijaltaan 8-12 millimetriä.
Lampipallosimpukka sopeutuu monenlaisiin vesioloihin ja pärjää myös rehevöityneissä, vähähappisissa lampareissa, mahdollisesti siksi että se kykenee nousemaan lähemmän pintaa missä happea on enemmän. Sitä tavataan laajasti pohjoisella pallonpuoliskolla, ja se on levinnyt myös Australiaan.
Kverneland Group

| Kverneland Group |
| --- | --- |

 Kvernelandin valmistama kääntöaura.
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
ISIN:  NO0004677006
Perustettu:  1879
Kotipaikka:  Klepp, Norja
Tuotteet:  maatalouskoneet
Liikevaihto:  887 000 000 NOK (2018)
Henkilöstö:  Norjassa: 542 (2018)
Kotisivu:  ien.kvernelandgroup.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kverneland Group on monikansallinen, alun perin norjalainen maatalouskoneiden valmistaja. Se perustettiin Kleppissä vuonna 1879. Nykyisin sillä on Norjan lisäksi tehtaita Tanskassa, Italiassa, Alankomaissa, Saksassa, Ranskassa ja Australiassa. Vuodesta 2012 Kverneland on kuulunut japanilaiseen Kubota-konserniin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kverneland Group Wikimedia Commonsissa
Kylpytynnyri

Käytössä oleva palju.
Puulämmitteinen palju ympärivuotiseen käyttöön.
Kylpytynnyri eli hulju tai palju on yleensä puusta valmistettu tynnyri, jota käytetään ulkona kylpemiseen. Kylpytynnyrissä on yleensä mukana veden lämmittämiseen tarkoitettu kamiina, jossa polttoaineena useimmiten käytetään polttopuita. Kylpemiseen tarkoitettuja paljuja valmistetaan yleensä puusta, joka voi olla lämpökäsiteltyä, tai merialumiinista.
Materiaalit ja rakenne

Kylpytynnyreitä valmistetaan useista eri puulajeista, joista kaikilla on omat hyvät ja huonot puolensa. Suomessa käytetään pääasiassa tavallista kuusta sekä lämpökäsiteltyä puuta. Tynnyri sidotaan teräksisillä vanteilla, kuten esimerkiksi säilytykseen käytetyt viinitynnyrit. Markkinoilla on viime vuosina siirrytty paljon käsittelemättömistä puulaaduista lämpökäsiteltyyn puuhun, jonka etuna on pienempi kosteuseläminen. Tämä vastaavasti näkyy tynnyrin huollon helpottumisena. Myös muita valmistusmateriaaleja käytetään, kuten lasikuitua, erilaisia muoveja ja metalleja, mutta näistä altaista käytetään monesti muita nimityksiä, kuten kuumakylpyallas tai pelkkä palju. Kylpytynnyrit ovat yleensä melko syviä (90–120 cm), ja niissä on sisään rakennettu penkki, jolla voi istua. Perinteisessä kylpytynnyrissä ei yleensä ole poreita tai muita teknisiä laitteita, jotka taas kuuluvat kiinteänä osana porealtaisiin. Tynnyreihin on kuitenkin yleensä liitetty ulkopuolinen kamiina veden lämmittämiseksi suoraan altaassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kylpytynnyri Wikimedia Commonsissa
Käsivarren kihlakunta

Käsivarren kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Enontekiö ja Muonio. Kihlakunta sijaitsi Lapin läänissä.
Kvemo Kartli

Betanian luostari sijaitsee Gardabanin piirikunnassa.
Kvemo Kartli (georg. ქვემო ქართლი, "alempi Kartli") on hallintoalue (mkhare) Georgian eteläosassa. Alueella on noin 443 500 asukasta (2022) ja sen pinta-ala on 6 528 neliökilometriä. Kvemo Kartlin pääkaupunki on Rustavi.
Kvemo Kartli käsittää puolet historiallisesta Kartlin alueesta, josta koko Georgia (georg. საქართველო, Sakartvelo) on saanut nimensä ja jonka antiikin lähteet tunsivat nimellä Iberia. Alue rajautuu Samtskhe-Džavakhetiin lännessä, Šida Kartliin (ylempään Kartliin) luoteessa, Mtskheta-Mtianetiin pohjoisessa, Kakhetiin idässä ja Armeniaan sekä Azerbaidžaniin etelässä. Georgian pääkaupunki Tbilisi sijaitsee hallintoalueen pohjoisrajalla. Vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan alueen asukkaista 51,3 prosenttia oli georgialaisia, 41,8 prosenttia azereja ja 5,1 prosenttia Armenialaisia.
Kvemo Kartli jaetaan yhteen piirivapaaseen kaupunkiin* ja kuuteen piirikuntaan:
| Piirikunta | Väkiluku (2022) | Pinta-ala |
| --- | --- | --- |
| Bolnisi | 55 936 | 807 km² |
| Dmanisi | 20 916 | 1 199 km² |
| Gardabani | 79 273 | 1 304 km² |
| Marneuli | 107 491 | 935 km² |
| Rustavi* | 128 788 | 60 km² |
| Tetri tsqaro | 22 461 | 1 174 km² |
| Tsalka | 19 632 | 1 051 km² |
Aiheesta muualla

Kvemokartli.gov.ge (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvemo Kartli Wikimedia Commonsissa
Georgian hallinnolliset alueet
Landjaeger

Landjaeger on saksalaistyylinen makkara, joka kuivataan valmistettaessa. Valmistukseen kuuluu täydellinen kypsennys. Se tehdään lihapaloista ja se maustetaan punaviinillä, kuminalla, korianterilla, musjotipähkinällä ja pippurilla. Landjaeger on gluteeniton ja laktoositon. Sen resepti on saksalaisten metsästäjien perua ja se tunnetaan eri puolilla maailmaa, muun muassa Kanadassa. Se tehdään sian ja nadan lihasta. Se säilyy hyvin lämpimässä ja tämän vuoksi sitä käytettiin ennen sotilaiden ruokana.
Kreikan vaakuna

Kreikan vaakuna.
Kreikan vaakuna (kreik. Εθνόσημο της Ελλάδας, Ethnósimo tis Elládas) on Kreikan kansallistunnus. Se koostuu sinisestä kilvestä, jossa on valkoinen kreikkalainen risti. Vaakunaa reunustavat laakerinlehdet.
Historia

Kreikan ensimmäisessä vaakunassa vuonna 1822 oli kuvattuna Athene ja pöllö. Kreikan kuningaskunta otti vuonna 1833 käyttöön vaakunan, jossa oli valkoinen risti sinisessä kilvessä nykyisen tavoin. Lisäksi se oli varustettu kruunulla. Kuningas Oton baijerilaisessa virallisessa valtiovaakunassa kilpeä reunustivat leijonat. Kuningas Yrjö I:n aikana otettiin käyttöön tanskalaismallinen valtiovaakuna. Kreikan nykyinen vaakuna otettiin käyttöön 7. kesäkuuta 1975.
Kreikan väliaikaishallinto (1822–1828).
Kreikan ensimmäinen tasavalta (1828–1832).
Kreikan kuningaskunta (1833–1923, 1935–1941 ja 1944–1973).
Kuningas Oton vaakuna.
Kuningas Yrjö I:n ja tämän seuraajien vaakuna vuoteen 1936.
Kreikan toinen tasavalta (1924–1935).
Kreikan sotilasjuntta (1973–1974).
Nykyinen vaakuna vuodesta 1975 lähtien (värillisenä, epävirallinen).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan vaakuna Wikimedia Commonsissa
Euroopan valtioiden vaakunat
Alankomaat
Albania
Andorra
Armenia¹
Azerbaidžan¹
Belgia
Bosnia ja Hertsegovina
Bulgaria
Espanja
Georgia¹
Islanti
Irlanti
Italia
Itävalta
Kazakstan¹
Kroatia
Kreikka
Kypros¹
Latvia
Liechtenstein
Liettua
Luxemburg
Malta
Moldova
Monaco
Montenegro
Norja
Pohjois-Makedonia
Portugali
Puola
Ranska
Romania
Ruotsi
Saksa
San Marino
Serbia
Slovakia
Slovenia
Suomi
Sveitsi
Tanska
Tšekki
Turkki¹
Ukraina
Unkari
Yhdistynyt kuningaskunta
Valko-Venäjä
Vatikaanivaltio
Venäjä¹
Viro
¹ Myös Aasiaan kuuluvaksi tulkittava valtio
Kuriiri

FedExin autoja Alaskassa.
Kuriiri on henkilö tai yhtiö, joka toimittaa paketteja ja kirjeitä eri paikkojen välillä. Tyypillisesti kuriiri toimittaa tavarat perille nopeammin kuin perinteinen posti. Kaupalliset kuriiriyritykset eroavat yleensä postista myös siinä, että ovat lähes poikkeuksetta vastuussa kuljettamastaan tavarasta. Kuriirit saattavat käyttää kaupungeissa polkupyöriä tai moottoripyöriä, mutta tyypillisesti pakettien kuljettamiseen käytetään maanpäällisessä liikenteessä pakettiautoja, kuorma-autoja ja ajoneuvoyhdistelmiä, sekä maiden väliseen kuljetukseen lentokoneita.
Kuriiritoimittavia yhtiöitä on monia. Kaksi maailman suurinta kuriiriyhtiötä ovat UPS ja FedEx.
Alkuaan sana kuriiri tarkoittaa henkilöä, joka ottaa kiinni karanneita eläimiä.[lähde? ]
Historiaa

Kuriireja on ollut olemassa jo ennen tavallisen postin perustamista.
Kuriiriyrityksiä

FedEx
KiitoKuriiri
UPS
TNT
DHL
Matkahuolto
World Courier
Pakettiapinat
DPD
Jetpak
Labynkyr

| Labynkyr |
| --- | --- |
 Вид с южного берега озера
Valtiot:  Venäjä 
Paikkakunta:  Sahan tasavalta 
Koordinaatit:  62°30′17″N, 143°36′03″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  1 020  m 
Pituus:  14,3  km
Leveys:  4  km 
Rantaviiva:  41  km 
Pinta-ala:  60 km2 
Suurin syvyys:  52,6  m 
 fiLabynkyr 
Labynkyr (ven. Лабынкыр) on järvi Oimjakonin piirissä, Sahan tasavallassa Venäjällä. Se on osa Indigirka-jokea ja sijaitsee lähellä Habarovskin aluepiiriä. Järvi on pinta-alaltaan 44,7 neliökilometriä.
Venäläisen kansantarun mukaan järvessä asuu kauhea Labynkyr-hirviö.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Labynkyr Wikimedia Commonsissa
La Palman lentoasema

La Palman lentoasema (esp. Aeropuerto de La Palma)(IATA: SPC, ICAO: GCLA) on Kanariansaariin kuuluvan La Palman saaren ainoa lentoasema. Se sijaitsee Villa de Mazon kunnassa saaren itärannikolla. Vuonna 2022 sitä käytti 1 306 822 matkustajaa.
Lentoasemalta operoi 15 lentoyhtiötä 18 kohteeseen (joulukuu 2023). Pohjoismaista on suoria lentoja vain Tanskasta.
Kreikan ulkoministeriö

| Ulkoministeriö Υπουργείο Εξωτερικών |
| --- | --- |
 Kreikan vaakuna Kreikan hallituksen sinettinä.
Perustettu:  1822
Valtio:  Kreikka
Ministeri:  Níkos Déndias
Kreikan ulkoministeriö (kreik. Υπουργείο Εξωτερικών, Ypourgeío Exoterikón) on Kreikan ministeriö, jonka alaan kuuluvat Kreikan ulkosuhteet ja ulkoasiainhallinto.
Ulkoministeriö on perustettu vuonna 1822. Ministeriötä johtaa ulkoministeri Níkos Déndias (vuonna 2019, Mitsotákisin hallitus).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan ulkoministeriö Wikimedia Commonsissa
Υπουργείο Εξωτερικών (Arkistoitu – Internet Archive). Kreikan ulkoministeriön verkkosivut. (kreikaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Υπουργείο Εξωτερικών (Ελλάδα)
Kreikan ministeriöt
Digitaalisen hallinnon ministeriö
Infrastruktuuri- ja liikenneministeriö
Kansalaistensuojeluministeriö
Kehitys- ja investointiministeriö
Kulttuuri- ja urheiluministeriö
Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö
Maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö
Merenkulku- ja saaristoministeriö
Oikeusministeriö
Opetus- ja uskontoasiainministeriö
Puolustusministeriö
Sisäministeriö
Terveysministeriö
Turismiministeriö
Työ- ja sosiaaliministeriö
Ulkoministeriö
Valtiovarainministeriö
Ympäristö- ja energiaministeriö
Käännös suomeksi
Kyrönmaan osuusmeijeri

Kyrönmaan osuusmeijeri valokuvassa vuodelta 1922.
Kyrönmaan Osuusmeijeri on Isossakyrössä sijaitseva 1908 rakennettu meijerikiinteistö. Kiinteistössä toimi Isonkyrön Osuusmeijeri, joka muutti nimensä Kyrönmaan Osuusmeijeriksi 1984. Meijeritoiminta lakkautettiin 2008. 
Meijerissä on toiminut Kyrönmaan Maatalousmuseo-osuuskunta vuodesta 2010.
Kyrö Distillery Company -tislaamo aloitti toimintansa meijerin tiloissa vuonna 2014 ja keskittyy ruisviskin tislaamiseen. Ensimmäiset viskit valmistuivat vuonna 2017.
Rakennuksen siluetti koristi pitkään meijerissä vuonna 1979 kehitetyn Oltermanni-juuston käärettä.
Aiheesta muualla

Maatalousmuseo-osuuskunnan verkkosivut
Viskitislaamon verkkosivut
Kyrös-Rasti

Kyrös-Rasti (KyRa) on hämeenkyröläinen suunnistusseura. Seura on perustettu 15. elokuuta 1980, jolloin sen kotipaikaksi määrättiin Hämeenkyrö ja muuksi toimialueeksi Mouhijärven ja Viljakkalan kunnat. Edelleen seuran toiminta-alue on sama, vaikka Mouhijärvi on sittemmin liittynyt Sastamalaan ja Viljakkala Ylöjärveen.
Seuran lajeina ovat kaikki Suomen Suunnistusliiton lajit eli suunnistus, hiihtosuunnistus, pyöräsuunnistus ja tarkkuussuunnistus. Kansallisella ja kansainvälisellä tasolla merkittävin menestys on tullut hiihtosuunnistuksesta. Lajin MM-kisoihin ovat osallistuneet Mirja, Pertti ja Risto Linnainmaa 1980- ja 1990-lukujen taitteessa. Nykyisin Riston poika Tero Linnainmaa kuuluu Suomen hiihtosuunnistusmaajoukkueeseen. Jukolan viestissä Kyrös-Rastin paras sijoitus on 40:s vuonna 1988, Nuorten Jukolassa 30:s vuonna 2008.
Suurin seuran järjestämä kilpailutapahtuma on ollut vuoden 1998 Fin5-suunnistusviikko yhteistyössä Ikaalisten Nousevan-Voiman kanssa. Osallistujia oli noin 4500. Kilpailut käytiin Hämeenkyrön Vesajärvellä ja Viljakkalan Nisunperällä. Kisakylä sijaitsi Ikaalisten keskustassa. SM-kilpailuita Kyrös-Rasti on järjestänyt vuosina 1991 (SM-viesti, R2), 2003 (SM-pitkä, nykyinen erikoispitkä), 2007 (SM-pitkä, R2), 2011 (SM-yösuunnistus), 2013 (SM-hiihtosuunnistus) ja 2015 (SM-viestit, R1 (Arkistoitu – Internet Archive)).
Seuran puheenjohtaja vuonna 2017 on Elisa Tuomisto. Seura on ollut Nuori Suomi -sinettiseura vuodesta 2000 alkaen.
Aiheesta muualla

Kyrös-Rastin kotisivut
Kurihara

| Kurihara (栗原市) |
| --- | --- |
 Kurikoman puolikansallispuistoa
 lippu:  symboli
 Kuriharan sijainti Miyagin prefektuurissa
 Kurihara
 Koordinaatit: 38°43′48″N, 141°01′17″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Tōhoku
Prefektuuri:  Miyagin prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  804,97 km²
Väkiluku (10/2020):  66 032
 – Väestötiheys:  82 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Liljakanukka
 – Kukka:  Komeapäivänlilja
 
 https://www.kuriharacity.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kurihara (jap. 栗原市, Kurihara-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Miyagin prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin pohjoisosassa. Kaupunki käsittää alueita Senbokun tasangolta ja Kurikomavuoren ympäristöstä. Pohjoisessa se rajautuu Akitan ja Iwaten prefektuureihin. Kuriharassa on 66 032 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 804,97 neliökilometriä.
Kurihara on kaupunkina suhteellisen nuori: se perustettiin vuonna 2005 liittämällä yhteen Ichihasaman, Kannarin, Kurikoman, Seminen, Shiwahimen, Takashimizun, Tsukidaten, Uguisuzawan ja Wakayanagin maaseutukaupungit sekä Hanayaman kyläkunta. Kaupungin keskusta sijaitsee Tsukidatessa. Useiden muiden nykyisen kaupungin alueella sijaitsevien paikkakuntien tavoin se kehittyi historiallisesti Ōshū-kaidō-tiereitin postiasemana (shukuba). Merkittäviä elinkeinoja ovat riisin ja vihannesten viljely sekä karjatalous. Tsukidatessa on myös teollisuutta.
Kurikomavuoren ympäristö kuuluu Kurikoman puolikansallispuistoon. Kuriharaa palvelee JR Higashi-Nihonin suurnopeusjunayhteys Tōhoku Shinkansen.
Kuvia

Azabun laaksoa
Nuruyu-bansho
Hosokuran kaivos
Entinen Kurihara-den’en-rautatie vuonna 2006
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kurihara Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Leppävaaran rautatieasema

Leppävaaran rautatieasema (lyh. Lpv, ruots. Alberga järnvägsstation) on lähiliikennejunien sekä seutu- ja Espoon sisäisen bussiliikenteen asema Espoossa Kehä I:n varrella. Se sijaitsee noin 11 kilometrin päässä Helsingin päärautatieasemasta, Mäkkylän ja Kilon rautatieasemien välissä.
Aseman kehitys

Melko lähellä rantaradan rakennustyömaata sijaitsi Albergan kartanon talouskeskus. Espoon kunta anoi jo vuonna 1901 seisakkeen perustamista kartanon kohdalle, mutta anomus hylättiin. Kartanon tuntumaan alkoi kuitenkin syntyä nopeasti esikaupunkimaista asutusta, joten pysäkin perustaminen oli tarpeen.
Leppävaaran seisake on rakennettu vuonna 1903 ja edellinen asemarakennus 1907. Aseman ympärille Lars Sonckin laatiman asemakaavan mukaan muodostuneesta esikaupunkialueesta muodostettiin vuonna 1920 taajaväkinen yhdyskunta. Esikaupunkiasutus levisi myös aseman pohjoispuolelle, jonne palstoitettiin Harakan alue, nykyinen Lintuvaaran kaupunginosa.
Liikennejärjestelyjä Leppävaaran aseman kohdalla muutettiin vuonna 1965, kun vilkkaasti liikennöity paikallistie johdettiin ylikulkusiltaa pitkin radan yli; paikalla kulkee nykyisin Kehä I. Aseman seudusta alkoi kehittyä aluekeskus, jonne sijoittui uudenaikainen Maxi-Market vuonna 1972. Tavaraliikenne Leppävaaran asemalle lopetettiin vuonna 1975, mutta henkilöliikennettä kehitettiin rakentamalla alikulkutunneli seuraavana vuonna.
Suurin muutos tapahtui, kun asemarakennus purettiin vuoden 1999 syksyllä Leppävaaran kaupunkiradan ja uuden terminaalin alta. Leppävaaran aseman merkitys on korostunut 2000-luvulla, kun monet aiemmin Helsinkiin suuntautuneet linja-autovuorot on ohjattu Leppävaaraan paikallisjunien syöttöliikenteeksi.
Lisää liikennettä asemalle on tuonut Kauppakeskus Sello, jonka jälkimmäinen osa valmistui syksyllä 2005. Kauppakeskus sijaitsee aivan Leppävaaran aseman vieressä.
Lokakuussa 2023 Leppävaaran asema sai merkittävän vaihtoyhteyden, kun Keilaniemen ja Helsingin Itäkeskuksen välinen pikaraitiotie 15 alkoi liikennöidä aseman kautta.