stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Särkänniemen delfinaario
Delfiinit

Särkänniemen delfinaarion delfiinit olivat lajiltaan pullokuonodelfiinejä. Delfinaarion asukkaat olivat:
Delfinaarion täysi katsomo ylärivistä kuvattuna odottamassa esityksen alkua heinäkuussa 2011. Taustalla delfiinien esiintymisallas. Käynti kotialtaaseen tapahtui kuvassa keskellä olevan koripallotelineen alta.Veera (noin 1978 – 1.6.2021), naaras, lauman johtaja ja Eevertin emo.
Joona (n. 1978 – 1990)
Näsi (n. 1979 – elokuu 2014)
Delfi (noin 1980 – 26.1.2017), uros. Delfi oli kaikkien delfinaariossa syntyneiden isä.
Niki (n. 1981 – 18. marraskuuta 2004)lähde?
Leevi (s. 1993), uros, Näsin ja Delfin poikanen.lähde?
Eevertti (s. 1996), uros, Veeran ja Delfin poikanen.lähde?
Happy-delfiini kuoli muutaman viikon sisällä pyydystämisestä.
Ensimmäiset delfiinit pyydystettiin ja tuotiin Särkänniemeen Meksikonlahdelta. Delfiinien maahantuontia on sittemmin rajoitettu Euroopan unionin alueella voimassa olevalla asetuksella, joka kieltää luonnonvaraisten delfiinien tuonnin kaupallisiin tarkoituksiin.
Särkänniemessä delfiinien lisääntymistä ei rajoitettu. Vuosina 1985–2014 delfiineille syntyi 16 poikasta, joista hengissä ovat selvinneet Näsin poikanen Leevi ja Veeran poikanen Eevertti. Delfi on kaikkien isä. Veera on synnyttänyt useita muitakin poikasia, mutta ne eivät ole selviytyneet hengissä. Myös Näsi synnytti pari poikasta. Osa Veeran ja Näsin synnyttämistä poikasista syntyi kuolleena.lähde?
Viimeisimpänä syntyi Veeran ja Leevin poikanen lokakuussa 2014, mutta se eli vain runsaan viikon. Edellisen poikasensa Veera synnytti syyskuussa 2010, mutta sekin kuoli vähän yli viikon ikäisenä.
Veden puhdistus

Särkänniemen delfinaarion vettä ei vaihdettu, vaan sitä puhdistettiin biologisesti bakteerimassan ja hiekkasuodatuksen avulla, ensimmäisenä maailmassa. Näin välteltiin delfiineille haitallisia aineita. Koko kahden miljoonan litran vesimäärä kiersi suodattimien läpi kahdessa tunnissa vieden samalla pois myös delfiinien jätökset. Vedenlaatu tarkastettiin kerran viikossa Kokemäenjoen vesilaboratoriossa. Särkänniemen delfinaarion jälkeen biologisia vedenpuhdistusjärjestelmiä on otettu käyttöön muissakin maailman delfinaarioissa.
Esiintymisaltaan takana, hoitotiloissa, oli neljä metriä syvä kotiallas ja matalampi hoitoallas sekä altaita yhdistävä kanava.
Kritiikki

Kritiikkiä Särkänniemeä kohtaan on kerännyt mm. delfiinien olosuhteet, delfinaarion korkea poikaiskuolleisuus, jonka tosin epäiltiin johtuneen lauman johtajan Veeran kantamasta geenivirheestä, sekä delfinaariota varten pyydystetyn Happy-delfiinin kuolema vain muutama viikko pyydystämisen jälkeen. Myös muutamien delfinaarion delfiinien luonnottoman aikainen kuolema herätti paljon keskustelua.
Delfinaarioiden on katsottu käyvän vähitellen tarpeettomaksi, kun tietoa delfiinien elintavoista on saatavilla muistakin lähteistä. Vuonna 2014 valtuutettu Juhana Suoniemi jätti Tampereen kaupunginvaltuustolle aloitteen Särkänniemen delfinaarion hallitusta alasajosta.
Animalia, SEY Suomen Eläinsuojeluyhdistysten liitto ja Oikeutta eläimille vaativat Särkänniemen delfinaarion sulkemista.
Delfinaarion sulkeminen ja delfiinien kohtalo

Särkänniemen hallitus päätti, että delfinaario suljetaan lokakuussa 2015, ja delfinaarion viimeinen yleisölle avoin näytös järjestettiin 6. syyskuuta 2015. Syynä lopettamiseen olivat taloudellinen kannattamattomuus ja eläinten käyttöä viihdetarkoituksessa kohtaan noussut yleinen asennemuutos.
Delfiinit siirrettiin Särkänniemestä 28. elokuuta 2016 aamuyöllä Kreikassa Spátan kaupungissa sijaitsevaan Attikan eläinpuistoon. Ne oli pakattu avoimiin vesitankkeihin, jotka lastattiin rekkoihin ja kuljetettiin ja lastattiin Tampere-Pirkkalan lentokentällä odottavaan rahtikoneeseen. Delfiinien siirto tehtiin poliisin valvonnan alaisena, ennalta ilmoittamatta ja mahdollisimman salaa. Oikeutta eläimille ja Animalia olivat saaneet delfiinien siirrosta vinkin ja siirtyivät delfinaarion edustalle osoittamaan mieltä ja seuraamaan yöllä tapahtunutta delfiinien siirtoa. Särkänniemen toimintaa siirron suhteen on kritisoitu mediassa monessa eri tahossa.
Delfiinien mukana Särkänniemestä Attikaan matkusti niiden hoitajia, jotka viipyivät Attikassa marraskuun loppuun saakka. Delfiinit sopeutuivat uuteen ympäristöönsä hyvin.
Tampereelta Spátaan siirretty Delfi-delfiini kuoli Kreikassa tammikuussa 2017. Veera-delfiini siirrettiin vuonna 2020 Spátasta Italiassa sijaitsevaan Oltramaren-puistoon, jossa se kuoli kesäkuussa 2021. Leevi ja Eevertti elävät edelleen Attican eläintarhassa. Valaiden puolesta ry:n edustajan mukaan asiasta ei kuitenkaan ole varmuutta sen jälkeen, kun Attikan toimitusjohtaja oli syyskuussa 2022 antanut ristiriitaisia tietoja eläintarhan delfiinien lukumäärästä.
Delfinaarion tilat remontoitiin vuonna 2016 SuperPark-sisäliikuntapuistoksi. SuperPark toimi siellä kevääseen 2020 asti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Särkänniemen delfinaario Wikimedia Commonsissa
Delfinaario Särkänniemen sivuilla (Archive.org)
Särkänniemi – Merinisäkäsakatemia (Archive.org)
Ylen Elävä arkisto: Suomen ensimmäiset delfiinit Julkaistu 30.10.2012, päivitetty 12.10.2020
Luettelo Särkänniemen Delfinaarion delfiinien historiasta Ceta-basessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Särkänniemen vastaukset Delfinaarion delfiinien siirtoa koskeviin kysymyksiin (Archive.org)
| n k Suomen eläintarhat ja pysyvät eläinnäyttelyt |
| --- | --- |
EAZA:n jäseneläintarhat:  Ähtärin eläinpuisto  Korkeasaaren eläintarha  Ranua Resort 
Yleisöakvaariot:  Maretarium  Sea Life Helsinki  Särkänniemen akvaario 
Muut eläintarhat, -puistot  ja pysyvät eläinnäyttelyt:  Haltialan kotieläintila  Heinolan lintuhoitola  Kiteen eläinpuisto  Koiramäki (Särkänniemi)  Kuopion eläinpuisto  Kukka- ja eläinpuisto Escurial  Kuusamon Suurpetokeskus  Orimattilan kotieläinpuisto  PikkuKili  Sinkkolan kotieläinpiha  Tropicario  Zoolandia 
Lopettaneet:  Oulun yliopiston eläintarha  Suvenniemen Eläintieteellinen asema  Särkänniemen delfinaario  Tampereen eläintarha 
Delfinaarion delfiinejä esiintymisaltaassa vuonna 2009.
Delfinaarion julkisivu huvipuiston puolelta marraskuussa 2015, vain vähän delfinaarion sulkemispäätöksen jälkeen.
JK Racing Asia Series -kausi 2012

JK Racing Asia Series -kausi 2012 oli JK Racing Asia Series-sarjan toinen kausi. Kausi alkoi Malesian Kuala Lumpurista ja päättyi Intian New Delhissä. Sarjan mestaruuden voitti eteläafrikkalainen Aston Hare. Toiseksi sijoittui malesialainen Nabil Jeffri ja kolmanneksi malesialainen Afiq Ikhwan.
Tallit ja kuljettajat

R = Sarjan tulokas kaudella 2012
Kursivoitu tarkoittaa vierailevaa kuljettajaa, joka ei ollut oikeutettu saamaan pisteitä
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Talli | Nr. | Kuljettaja | Lisenssi | Status | Kisat |
|  EuroInternational | 1 | Nabil Jeffri |  Malesia |  | Kaikki |
|  EuroInternational | 2 | Weiron Tan |  Malesia |  | 1-4 |
|  EuroInternational | 2 | Danial Hidzir |  Malesia |  | 5 |
|  EuroInternational | 2 | Aditya Patel |  Intia |  | 6 |
|  EuroInternational | 3 | Ifran Ilyas |  Malesia |  | 1-4 |
|  EuroInternational | 3 | Akhil Khushlani |  Intia |  | 5 |
|  EuroInternational | 4 | Aston Hare |  Etelä-Afrikka | R | 1-3, 5-6 |
|  EuroInternational | 10 | Danial Hidzir |  Malesia |  | 4 |
|  EuroInternational | 49 | Akhil Khushlani |  Intia |  | 6 |
|  Atlantic Racing Team | 5 | Raj Bharath |  Intia |  | 1 |
|  Atlantic Racing Team | 6 | Vishnu Prasad |  Intia |  | 1 |
|  Atlantic Racing Team | 7 | Sandeep Kumar |  Intia |  | 1 |
|  Atlantic Racing Team | 12 | Calvin Seibl |  Singapore |  | 1 |
|  Meco Racing | 5 | Raj Bharath |  Intia |  | 6 |
|  Meco Racing | 6 | Vishnu Prasad |  Intia |  | 5-6 |
|  Meco Racing | 14 | Chetan Korada |  Intia |  | 5 |
|  Meco Racing | 15 | Mahaveer Raghunathan |  Intia |  | 6 |
|  Meco Racing | 17 | Diego Duez |  Meksiko |  | 6 |
|  Meco Racing | 19 | Akhil Rabindra |  Intia |  | 5-6 |
|  US Formula Project | 9 | Chris Vlok |  Uusi-Seelanti |  | 2 |
|  US Formula Project | 10 | Calvin Wong |  Malesia |  | 5 |
|  US Formula Project | 10 | Amer Beg |  Intia |  | 6 |
|  US Formula Project | 11 | Aditya Patel |  Intia |  | 2-3, 5 |
|  US Formula Project | 33 | Sean Walkinshaw |  Yhdistynyt kuningaskunta |  | 2 |
|  US Formula Project | 37 | Ashraff Dewal |  Malesia |  | 5-6 |
|  US Formula Project | 49 | Akhil Khushlani |  Intia |  | 4 |
|  Eurasia Motorsport | 10 | Danial Hidriz |  Malesia |  | 1-3 |
|  Eurasia Motorsport | 37 | Josh Raneri |  Australia | R | 1-3 |
|  Eurasia Motorsport | 45 | Alexis van de Poele |  Belgia |  | 3 |
|  SWB Motorsport | 24 | Tommy Ostgaard |  Norja |  | 4 |
|  SWB Motorsport | 27 | Jack Dex |  Yhdistynyt kuningaskunta |  | 4 |
|  www.Meritus.GP | 29 | Akash Nandy |  Malesia |  | 1 |
|  www.Meritus.GP | 38 | Aidan Wright |  Australia | R | 1-3, 5-6 |
|  www.Meritus.GP | 68 | Toby Earle |  Thaimaa | R | 1-3, 5 |
|  www.Meritus.GP | 88 | Afiq Ikhwan |  Malesia |  | Kaikki |
|  www.Meritus.GP | 95 | Ernie van der Walt |  Etelä-Afrikka |  | 2-3 |
|  www.Meritus.GP | 95 | Earl Bamber |  Uusi-Seelanti |  | 5 |
|  Mahara | 45 | Ollie Millroy |  Yhdistynyt kuningaskunta |  | 2 |
|  Mahara | 79 | Charly Bizalion |  Ranska |  | 2 |
|  Mahara | 79 | Earl Bamber |  Uusi-Seelanti |  | 3 |
|  Mahara | 79 | Karmnder Pal Singh |  Intia |  | 5 |
Kainuun talous

| Kainuun talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  3,0 mrd. € (2022)
- per asukas:  42 126 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  817 milj. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (16,5 %)  Kauppa (37,8 %)  Muut (45,7 %) 
Tuonti:  110 milj. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (33,2 %)  Kauppa (8,4 %)  Muut (58,5 %) 
Julkinen talous
Kainuun talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen toiseksi pienin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Kainuussa tuotettu bruttokansantuote oli noin 3,0 miljardia euroa, mikä oli 1,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Kainuun bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 42 126 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa 10. eniten.
Kainuu on Suomen toiseksi pienin vientimaakunta. Kainuun viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 817 miljoonaa euroa, mikä oli 1,0 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Kainuussa oli 112 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 14,7 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Kainuun hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 400 miljoonaa euroa. Kainuun kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 442 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 180 miljoonaa euroa.
Kymenlaakson talous

| Kymenlaakson talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  7,1 mrd. € (2022)
- per asukas:  44 127 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  3,3 mrd. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (87,0 %)  Kauppa (5,6 %)  Muut (7,4 %) 
Tuonti:  1,1 mrd. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (46,2 %)  Kauppa (28,3 %)  Muut (25,5 %) 
Julkinen talous
Kymenlaakson talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen 12. suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Kymenlaaksossa tuotettu bruttokansantuote oli yli 7,1 miljardia euroa, mikä oli 2,7 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Kymenlaakson bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 44 127 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi eniten.
Kymenlaakso on Suomen seitsemänneksi suurin vientimaakunta. Kymenlaakson viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 3,3 miljardia euroa, mikä oli 4,0 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Kymenlaaksossa oli 423 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 61,7 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Kymenlaakson hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 1,0 miljardia euroa. Kymenlaakson kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 992 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 275 miljoonaa euroa.
PEHO-oireyhtymä

PEHO-oireyhtymä on harvinainen perinnöllinen sairaus, joka ilmenee erityisesti vastasyntyneillä. Sen tunnusmerkkejä ovat velttous, nielemisvaikeudet, kasvojen erityispiirteet ja usein myös turvotus kämmenselissä ja jalkaterissä. Taudin eteneminen on hidasta, mutta PEHO-lapsilla kehittyy vakavia oireita, kuten sokeutta ja motoristen, kielellisten ja visuaalisten taitojen vaikeuksia. Oireyhtymä johtuu ZNHIT3-geenin mutaatiosta, ja sen diagnosointi perustuu tarkkaan oirekuvaan ja geneettisiin testeihin. Sen periytyminen on autosomaalisesti resessiivistä, mikä tarkoittaa, että molempien vanhempien on oltava geenivirheen kantajia, jotta lapsi voi sairastua. PEHO-oireyhtymän tutkimus alkoi 1990-luvulla ja se kuuluu ns. suomalaiseen tautiperintöön. Suomalaisella tautiperinnöllä tarkoitetaan yli kolmeakymmentä perinnöllistä harvinaissairautta, jotka esiintyvät Suomessa tavallista yleisemmin verrattuna väestömäärään.
Oireet, rakenteelliset tunnusmerkit ja taudin eteneminen

Vastasyntyneellä ensimmäisiä havaittavia tunnusmerkkejä ovat velttous ja nielemisvaikeus. Lisäksi turvotus erityisesti kämmenselissä ja jalkaterissä on tyypillistä. Uneliaisuus ja syömisvaikeudet ovat myös yleisiä oireita. PEHO-oireyhtymässä kasvot ovat ohimoseudulta kapeat, alaleuka pieni, nenä lyhyt, sormet kapenevat ja korvanipukat ulkonevat. Silmät harhailevat johtuen näköhermon surkastumisesta. Tajuttomuus- ja kouristuskohtaukset ovat myös tyypillisiä.
Velttouden eli hypotonian seurauksena PEHO-lapsi ei usein jaksa kannatella päätään ja istuminen on vaikeaa. Oireyhtymä aiheuttaa sokeutta, jonka seurauksena PEHO-lapset tarkkailevat ympäristöään usein kuulon avulla. Lauseiden tuottaminen on vaikeaa ja he kommunikoivat tyypillisesti yksittäisten sanojen avulla.
Kehityksellisesti ei näy selvää muutosta vuosien aikana, vaan lapsi näyttää pysyvän hyvinkin samanlaisena. Elinikä PEHO-oireyhtymässä on ollut korkeimmillaan 22 vuotta, mutta monet lapsista menehtyvät jo ennen kouluikää infektioiden seurauksena.
Oireiden hoito

Oireyhtymään ei ole suoranaista hoitomenetelmää, mutta erilaisia oireyhtymästä seuranneita oireita voidaan hillitä. Epileptiset kohtaukset, kuten kouristukset tai poissaolokohtaukset, ovat tyypillisiä PEHO-oireyhtymässä ja niitä on vaikea saada kokonaan poistettua. Lääkkeillä on kuitenkin mahdollista vähentää kohtauksia. Lääkkeitä ovat esimerkiksi vigabatriini ja klobatsaami. Esimerkiksi klobatsaamia käytetään kouristusten hoitoon. Monesti hyödynnetään myös eri lääkkeiden kombinaatioita. Hypotonian seurauksena skolioosi on tyypillistä. Skolioosia voidaan hoitaa korsetilla tai vaihtoehtoisesti leikkauksella.  Fysioterapia on myös tärkeää niveljäykkyyksien ehkäisemiseksi.
Genetiikka

PEHO-oireyhtymä aiheutuu ZNHIT3 geenin mutaatiosta. Normaalisti ZNHIT3 koodaa proteiinia, joka on osallisena transkription säätelyssä ja kromatiinin uudelleenmuodostuksessa . ZNHIT3 geenin missense-mutaatiossa, geenin 92. nukleotidi sytosiini on korvattu tymiinillä. Tämän seurauksena geeni koodaa eri aminohappoa, kuin normaalisti ilman mutaatiota. Mutaatio merkitään c.92C > T (p.Ser31Leu), eli aminohappo seriini on korvautunut leusiinilla. Tämä on tunnistettu PEHO-oireyhtymän ensisijaiseksi syyksi Suomessa.
Toinen muoto ZNHIT3 geenin missense-mutaatiosta on löydetty viime vuosina. Tässä variantissa nukleotidi guaniini on korvautunut tymiinillä, koodaten fenyylialaniinia kysteiinin sijasta (c.41G>T p.(Cys14Phe)). Tämä variantti mutaatiosta on hyvin harvinainen ja sitä on tavattu myös Suomen ulkopuolella.
Viime vuosina on löydetty viisi muuta geeniä (KIF1A, CCDC88A, GNAO1, CDKL5 and PRUNE1), joiden mutaatioilla on havaittu olevan yhteys PEHO:n ja PEHON:n kaltaisen oireyhtymän muodostumiseen. Näiden geenien mutaatiot häiritsevät aivojen normaalia kehitystä ja toimintaa, aiheuttaen PEHO:n tyypillisiä oireita, mutta oireet voivat vaihdella suuresti yksilöiden välillä, joilla on sama mutaatio samasta geenistä.
Periytymistapa

PEHO-oireyhtymä periytyy autosomaalisesti resessiivisesti eli peittyvästi. Periytymistavassa molemmat PEHO-lapsen vanhemmista kantavat virheellistä geenin muotoa. Geenivirhe ei ilmene vanhemmilla, sillä heillä on kummallakin geenistä myös terve, vallitseva muoto. Sen sijaan lapsella, jolla on kaksi virheellistä peittyvää geenin muotoa, tauti ilmenee.
Geenivirhettä kantavilla vanhemmilla on 1:4 mahdollisuus saada PEHO-tautia sairastava lapsi. Vanhempien lähisukulaisuus lisää mahdollisuutta, että molemmat kantavat geenistä samaa, virheellistä muotoa. Kaukaisemmilla sukulaisilla geenivirheen mahdollisuus sen sijaan on pieni.
Diagnostiikka

Diagnoosi perustuu lapsen oirekuvan kartoitukseen sekä normaalien motoristen, visuaalisten ja kielen kehityksen virstanpylväiden saavuttamisen epäonnistumiseen. Lisäksi pikkuaivojen ja aivorungon surkastuminen voidaan todeta magneettikuvauksella. Lapsen oireiden perusteella voidaan lähteä etsimään geenivirhettä vanhemmilta. Diagnoosi vahvistuu, jos lapselta löytyy kyseinen mutaatio perittynä molemmilta vanhemmilta. Sikiödiagnostiikassa voidaan tutkia sikiön tilannetta istukkanäytteellä eristetystä DNA:sta, jos molemmat vanhemmat tiedetään geenivirheen kantajiksi.
Esiintyvyys

PEHO-oireyhtymä on yliedustettuna Suomessa verrattuna muuhun maailmaan. Oireyhtymää esiintyy Suomessa noin 1:75 000 todennäköisyydellä. Suomalaiset PEHO-oireyhtymän potilaat ovat taudin alkuperältä oma geneettinen ryhmänsä eli geenivirhe esiintyy erityisesti vain tietyssä geenissä (ZNHIT3). PEHO-oireyhtymää on havaittu muuallakin maailmassa, muun muassa Euroopassa Virossa, Alankomaissa ja Espanjassa, mutta geenivirhe on näissä tapauksissa usein eri kohdassa geneettistä materiaalia (perimää) kuin suomalaisilla.
Suomessa oireyhtymää on havaittu erityisesti Hämeen, Etelä-Karjalan sekä Oulun seudulla. Oireyhtymän esiintyvyys ei ole keskittynyt Suomessa muun suomalaisen tautiperinnön  tavoin.
Historia

PEHO-oireyhtymä havaittiin 1991 alunperin 14 suomalaisella potilaalla . Mirja Somer määritteli syndrooman tarkan oireiston ja kriteerit. Hän tutki sairautta lisää 1990-luvun lopulla.
Somerin tutkimuksessa oli alunperin mukana 53 potilasta. Kliinisiin tutkimuksiin otettiin lopulta mukaan 21 potilasta, jotka täyttivät Somerin PEHO:lle asettamat kriteerit. Potilaista seitsemän oli samoja kuin Salosen ym. (1991) tutkimuksessa. Loput 14 potilasta löydettiin myöhemmin. Somerin tutkimuksen 19 diagnosoidun PEHO-potilaan joukossa oli 14 sisarussuhdetta. Viidessä perheessä, joissa oli yhteensä 11 lasta, oli havaittu kouristuksia imeväisikäisillä Raili Riikosen (1987) aiemmassa tutkimuksessa. Riikosen tutkimuksessa ei kuitenkaan määritelty potilaita PEHO-potilaiksi.
PEHO:n-kaltainen oireyhtymä

PEHO:n kaltaisessa (PEHO-like) oireyhtymässä lapsen ulkonäköpiirteet ja oireet sopivat PEHO-oireyhtymään, mutta tyypillistä aivojen surkastumaa ei havaita ja lapsen kasvaessa aivojen muutokset pysyvät useimmiten ennallaan. PEHO:n kaltaista oireyhtymää on havaittu maailmalla enemmän kuin varsinaista PEHO-oireyhtymää, vaikka sen todennäköisyys periytyä on pienempi kuin varsinaisella PEHO-oireyhtymällä .  PEHO:n kaltaista oireyhtymää diagnosoidaan siis monesti enemmän, johtuen PEHO-oireyhtymien laajasta oirekuvasta ja mahdollisesta päällekkäisyydestä muiden sairauksien kanssa. Usein PEHO:n kaltaisen oireyhtymän diagnoosin saaneella on vain joitakin PEHO:n tyypillisistä oireista. Esimerkiksi monilla kehitysvammaisilla on yksittäisiä PEHOon sopivia löydöksiä.
Aiheesta muualla

• Duodecim. (2014). Suomalainen tautiperintö: PEHO-oireyhtymä. 
https://www.kaypahoito.fi/nix01726
• Tukiliitto.fi. (2018). PEHO-oireyhtymä. 
https://www.tukiliitto.fi/diagnoosit/peho-oireyhtyma/
Luettelo kuntaliitoksista Suomessa kunnittain

Tämä on luettelo kuntaliitoksista Suomessa kunnittain. Luettelossa esitetään kuntajaon muutokset Suomessa (niin sanotut kuntaliitokset) Suomen nykyisellä alueella kunnittain.
Suomen nykyiset kunnat ja niihin liitetyt Suomen entiset kunnat esitetään luettelossa maakunnittain ja seutukunnittain vallitsevan maakunta- ja seutujaon mukaan. Luettelossa eivät ole mukana osakuntaliitokset, tulevat kuntaliitokset eivätkä luovutetuilla alueilla tehdyt liitokset. Kaupungit on lihavoitu.
Ahvenanmaa > Mariehamns stad

Maarianhamina
Ahvenanmaa > Ålands landsbygd

Eckerö
Finström
Geta
Hammarland
Jomala
Lemland
Lumparland
Saltvik
Sund
Ahvenanmaa > Ålands skärgård

Brändö
Föglö
Kumlinge
Kökar
Sottunga
Vårdö
Etelä-Karjala > Imatran seutukunta

Imatra
Parikkala
Saari (liitetty Parikkalaan 2005)
Uukuniemi (liitetty Parikkalaan 2005)
Rautjärvi
Simpele (liitetty Rautjärveen 1973)
Ruokolahti
Etelä-Karjala > Lappeenrannan seutukunta

Lappeenranta
Lappee (liitetty Lappeenrantaan 1967)
Lauritsala (liitetty Lappeenrantaan 1967)
Nuijamaa (liitetty Lappeenrantaan 1989)
Joutseno (liitetty Lappeenrantaan 2009)
Ylämaa (liitetty Lappeenrantaan 2010)
Lemi
Luumäki
Savitaipale
Taipalsaari
Etelä-Pohjanmaa > Järviseudun seutukunta

Alajärvi
Lehtimäki (liitetty Alajärveen 2009)
Evijärvi
Lappajärvi
Soini
Vimpeli
Etelä-Pohjanmaa > Kuusiokuntien seutukunta

Alavus
Töysä (liitetty Alavuteen 2013)
Kuortane
Ähtäri
Etelä-Pohjanmaa > Seinäjoen seutukunta

Ilmajoki
Isokyrö
Kauhava
Alahärmä (liitetty Kauhavaan 2009)
Kortesjärvi (liitetty Kauhavaan 2009)
Ylihärmä (liitetty Kauhavaan 2009)
Kurikka
Jurva (liitetty Kurikkaan 2009)
Jalasjärvi (liitetty Kurikkaan 2016)
Lapua
Seinäjoki
Nurmo (yhdistetty Seinäjoen ja Ylistaron kanssa Seinäjoen kaupungiksi 2009)
Seinäjoki (yhdistetty Nurmon ja Ylistaron kanssa Seinäjoen kaupungiksi 2009)
Seinäjoki (yhdistetty Peräseinäjoen kanssa Seinäjoen kaupungiksi 2005)
Seinäjoen maalaiskunta (liitetty Seinäjokeen 1959)
Peräseinäjoki (yhdistetty Seinäjoen kanssa Seinäjoen kaupungiksi 2005)
Ylistaro (yhdistetty Seinäjoen ja Nurmon kanssa Seinäjoen kaupungiksi 2009)
Etelä-Pohjanmaa > Suupohjan seutukunta

Isojoki
Karijoki
Kauhajoki
Teuva
Etelä-Savo > Mikkelin seutukunta

Hirvensalmi
Kangasniemi
Mikkeli
Anttola (liitetty Mikkeliin 2001)
Mikkelin maalaiskunta (liitetty Mikkeliin 2001)
Haukivuori (liitetty Mikkeliin 2007)
Ristiina (liitetty Mikkeliin 2013)
Suomenniemi (liitetty Mikkeliin 2013)
Mäntyharju
Pertunmaa (liitetty Mäntyharjuun 2025)
Puumala
Etelä-Savo > Pieksämäen seutukunta

Juva
Pieksämäki
Pieksänmaa (liitetty Pieksämäkeen 2007)
Jäppilä (yhdistetty Pieksämäen maalaiskunnan ja Virtasalmen kanssa Pieksänmaan kunnaksi 2004)
Pieksämäen maalaiskunta (yhdistetty Jäppilän ja Virtasalmen kanssa Pieksänmaan kunnaksi 2004)
Virtasalmi (yhdistetty Jäppilän ja Pieksämäen maalaiskunnan kanssa Pieksänmaan kunnaksi 2004)
Etelä-Savo > Savonlinnan seutukunta

Enonkoski
Rantasalmi
Savonlinna
Sääminki (liitetty pääosin Savonlinnaan ja pienempi osa Punkaharjuun 1973)
Savonranta (liitetty Savonlinnaan 2009)
Kerimäki (liitetty Savonlinnaan 2013)
Punkaharju (liitetty Savonlinnaan 2013)
Sääminki (liitetty pääosin Savonlinnaan ja pienempi osa Punkaharjuun 1973)
Sulkava
Kainuu > Kajaanin seutukunta

Kajaani
Kajaanin maalaiskunta (liitetty Kajaaniin 1977)
Vuolijoki (liitetty Kajaaniin 2007)
Paltamo
Ristijärvi
Sotkamo
Kainuu > Kehys-Kainuun seutukunta

Hyrynsalmi
Kuhmo
Puolanka
Suomussalmi
Kanta-Häme > Forssan seutukunta

Forssa
Koijärvi (liitetty pääosin Forssaan ja pienempi osa Urjalaan 1969)
Humppila
Jokioinen
Tammela
Ypäjä