stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Strawberry Fields Forever
Merkittävyys

Rolling Stone -lehden vuoden 2004 "500 Greatest Songs of All Time" -listalla "Strawberry Fields Forever" oli sijalla 76. Vuoden 2021 vastaavalla listalla kappale oli seitsemännellä sijalla.
Verkkosivusto Acclaimed Music, joka tilastoi musiikkikriitikoiden arvioita kaikkien aikojen kappaleista, sijoittaa kappaleen sijalle 12. Strawberry Fields Forever on parhaiten sijoittunut The Beatlesin kappale tällä listalla.
Tepa Reinikainen

Tepa Aki Ilari Reinikainen (s. 16. maaliskuuta 1976 Kangasniemi) on suomalainen kuulantyöntäjä.
Reinikainen on 19-vuotiaiden Euroopan-mestari vuodelta 1995. Aikuisten MM-kilpailuiden finaalissa hän on ollut kahdesti parhaan sijoituksen ollessa kuudes Pariisista 2003. Ateenan olympialaisissa hän karsiutui loppukilpailusta ollen karsinnan 13. eli ensimmäinen karsiutuja. 198-senttinen ja lähes 150-kiloinen Reinikainen on Suomen olympiahistorian suurikokoisimpia urheilijoita.
Sisäratojen arvokilpailuista Reinikaisen parhaat sijoitukset ovat MM-hallien kuudes sija 2003 ja EM-hallien seitsemäs sija vuodelta 2000. Suomen-mestaruuksia Reinikaisella on kaksi ulkoa ja kaksi hallista ja SM-mitaleita hänellä on yhteensä kymmenen.
Reinikainen käytti pitkään pakitustyyliä mutta syksyllä 2005 hän vaihtoi pyörähdystyyliin. Hänen paras pyörähtämällä työnnetty tuloksensa on 19,98 kesäkuulta 2006. Kesällä 2007 hän käytti jälleen pakitustyyliä vammojen vuoksi. Reinikaisen ennätys on pakittamalla työnnetty 20,88 vuodelta 2001.
Reinikainen lopetti uransa vuonna 2007. Hän edusti urallaan Kangasniemen Kalsketta ja häntä valmensi hänen isänsä Kauko Reinikainen. Reinikainen aloitti opiskelun Seinäjoen ammattikorkeakoulun maa- ja metsätalouden yksikössä Ähtärissä tammikuussa 2008. Hänen opinnäytetyönsä valmistui vuonna 2011, aiheena SilvaNetin mahdollisuudet metsäsuunnittelussa.
Saavutukset

MM-kilpailut
Pariisi 2003 kuudes (20,45)
Helsinki 2005 kymmenes (20,09)
Halli-MM
Birmingham 2003 kuudes (20,59)
Halli-EM
Gent 2000 seitsemäs (19,93)
Nuorten EM-kilpailut
Kultaa Nyíregyháza 1995 (17,20)
Kalevan kisat
Kultaa 2003 (20,30), 2004 (19,83)
Hopeaa 2002 (20,28)
Pronssia 2001 (19,91), 2006 (18,80), 2007 (19,13)
Halli-SM
Kultaa 2002 (20,25), 2003 (20,69)
Hopeaa 2004 (20,46)
Pronssia 2000 (20,01)
Aiheesta muualla

Tepa Reinikainen Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Terhit

| Terhit |
| --- | --- |
 Terhi (Asperugo procumbens)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Boraginales
Heimo::  Lemmikkikasvit Boraginaceae
Suku::  Terhit Asperugo  L.
Katso myös
   Terhit Wikispeciesissä   Terhit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Terhit (Asperugo) on lemmikkikasvien (Boraginaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi nykyisin vain yksi laji: terhi (Asperugo procumbens). Aikojen kuluessa sukuun on kuvattu kuuluvaksi muutamia muitakin lajeja, mutta ne on sittemmin todettu samaksi lajiksi kuin terhi tai todettu muihin sukuihin, lähinnä rastien (Anchusa) sukuun, kuuluviksi.
Terhit ovat yksivuotisia ja karheakarvaisia ruohovartisia kasveja. Niiden varret ovat särmikkäitä ja kasvutapa vaihtelee maanmyötäisestä kohenevaan. Lehdet ovat ruodittomia tai lyhytruotisia ja muodoltaan suikeita. Lehtiasento on kierteinen, joskin ylimmät lehdet näyttävät olevan vastakkaisesti. Kukat sijaitsevat lehtihangoissa yksittäin tai pareittain lyhyiden kukkaperien päissä. Kukkien verhiöt ovat viisiliuskaisia ja kasvavat hedelmävaiheessa yhteen hedelmien kanssa. Teriöt ovat pieniä ja suppilomaisia sekä aluksi väriltään punaisia, mutta myöhemmiten sinivioletteja. Heteet ovat keskenään yhtä pitkiä, ja emit yksiluottisia. Hedelmänä on lohkohedelmä.
Suvun tieteellinen nimi (Asperugo) tulee latinan sanasta asper (suom. karhea) ja viittaa terhien karheakarvaisiin varsiin.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Terhit – Asperugo
Tactics Ogre

| Tactics Ogre |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Quest Corporation
Julkaisija:  Quest Corporation
Ohjaaja:  Yasumi Matsuno
Taiteilija:  Akihiko Yoshida
Säveltäjä:  Masaharu Iwata, Hitoshi Sakimoto
Pelisarja:  Ogre Battle
Julkaistu:  1995
Lajityyppi:  taktinen roolipeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Teini-ikäisille 
Alusta:  Super Nintendo Entertainment System, PlayStation ja Sega Saturn
Jakelumuoto:  CD-ROM
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Tactics Ogre (koko nimi Tactics Ogre: Let Us Cling Together) on Quest Corporationin kehittämä ja julkaisema taktinen roolipeli. Peli on julkaistu vuonna 1995 Super Nintendo Entertainment Systemille ja seuraavina vuosina Sega Saturnille ja PlayStationille.
Peli kuuluu Ogre Battle -sarjaan. Yasumi Matsuno palkattiin Questille, jossa hän pääsi suunnittelemaan ja käsikirjoittamaan sarjaan.
Vuonna 2010 Square Enix teki pelistä uusintaversion Tactics Ogre: Let Us Cling Together, johon perustuva uusi versio Tactics Ogre: Reborn julkaistaan vuonna 2022.
Tarina

Vuosisatojen taistelun jälkeen Valerian Islandsin hallinnasta Gargastanin, Bacrumin ja Walstanianin kansat yhdistetään väkisin kuningas Dolgaren toimesta. Neljännesvuosisadan rauhan jälkeen kuningas kuolee ilman perillistä jättäen valtatyhjiön. Hierofantti Barbatos hyödyntää tilannetta ja julkistaa Gargastanin kuningaskunnan itsenäisyyden ja suurena valtiona aloittaa kampanjan Walstanianian vähemmistöä vastaan. Gargastanista huolestuneena Bacrum liittoutuu pyhän Lodisin imperiumin kanssa ja eristäytyy. Sorron alla herttua Ronwey muodostaa Walstanianin vastarintaliikkeen vapauden puolesta taistelemiseen. Kun herttua vangitaan, nuori sotilas Denim Powell sekä tämän sisko Kachua ja paras ystävä Vice aloittavat pelastusoperaation.
Pelaaminen

Pelin tarina sisältää valtapolitiikkaa sekä henkilökohtaista draamaa. Tarina purkaa osiin sen, mikä tekee tyrannista ja vapaustaistelijoista sen mitä ne ovat.
Peli tutkii pelaajan valintojen tekemiä seurauksia ja juonet seuraavat toisiaan taistelujen seuratessa toisiaan. 
Peli on tunnettu vaikeudestaan ja pelissä on korkea oppimiskynnys vasta-alkajille.
Peliä on verrattu Fire Emblem -sarjaan sekä shakkiin, mutta pelissä on oma makunsa. Yksiköiden alkusijoittelu on avainasemassa ja oikeanlaiset hyökkäys- ja puolustusmuodostelmat ovat pakollisia. Taistelussa voi ohjata 12 hahmoa kerrallaan sekä kahta "vierasta". Voittaminen tulee pelialueen hallinnasta, jossa hahmojen katselusuunta on tärkeä, ja joka on ollut tärkeää jokaisessa taktisessa roolipelissä tämän jälkeen. Maastotyyppi ja korkeus vaikuttaa pelaamiseen. Hahmojen vuoroihin vaikuttavat niiden ketteryys eikä kiinteä järjestys. Esimerkiksi vedessä kahlaaminen hidastaa hahmon liikkumista.
Vuoden 2010 uusintaversiossa on merkittäviä eroja pelimekaniikassa, mutta tarina on identtinen alkuperäisversion kanssa.
Kehitys

Jugoslavian hajoamiseen johtaneet tapahtumat inspiroivat Yasumi Matsunoa peliin. Matsuno arvioi, että pelaajat olisivat valmiita tarinaan, joka käsittelee sodan kauheuksia läheisesti ja teki synkimmän narratiivinsa, joka sisältää aiheita etnisestä nationalismista, sotarikoksista ja poliittisesta vapautumisesta.
Hahmot on suunnitellut Akihiko Yoshida, joka on työskennellyt myös Final Fantasy Tactics -peliin.
Hahmojen tyyli on enemmän klassista realismia kuin sarjakuvamaista piirrosta, jota sarjan aiemmassa pelissä nähtiin. Hahmojen animointi vei kuukausia enemmän työtä kuin ennakoitiin Matsunon halutessa miekan lyönnin myös näyttävän siltä eikä vain heilumiselta.
Matsuno ohjasi myös vahvasti Sakimoton ja Iwatan sävellyksiä.
Vaikutus

Japanissa peli on klassikko, joka esiintyy kaikkien aikojen parhaimpien listojen kärjessä.
Pelistä tuli julkaisun jälkeen hitti Japanissa ja sen käyttämästä perspektiivistä tuli de facto -tyyli useisiin seuraaviin lajityypin peleihin.
Julkaisut

Käännökset eri alustoille tekivät eri studiot: Artdink teki PlayStation-käännöksen ja Riverhillsoft Sega Saturn -käännöksen pelistä. Konsolien näyttöresoluutio on erilainen ja tekee niistä hieman eri näköiset. Musiikki kuulostaa erilaiselta eri versioissa: Saturn-versioon musiikki sovitettiin uudestaan ja välikohtauksiin lisättiin ääniä. PlayStation-versiossa on uusiksi tehdyt ääniefektit, mutta peli pysähtyy hetkeksi uutta ladatessa.
Aiheesta muualla

Tactics Ogre MobyGamesissa (englanniksi)
Sorry (Justin Bieberin kappale)

| ”Sorry” Justin Bieber |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 22. lokakuuta 2015
 Formaatti: Digitaalinen
 Tuottaja(t): Skrillex, Bloodpop
 Kesto: 03.20
 Levy-yhtiö: Def Jam
Justin Bieberin muut singlet
| ”What Do You Mean?” 2015 | ”Sorry” 2015 | ”Love Yourself” 2015 |
Sorry on kanadalaisen laulajan Justin Bieberin kappale albumilta Purpose. Se julkaistiin albumin toisena singlenä 23. lokakuuta 2015. Kappaleessa on EDM-vaikutteita, ja sen ovat tuottaneet Skrillex ja Blood Diamond. Kappaleesta julkaistiin musiikkivideo 22. lokakuuta.
Sorsajärvi

Sorsajärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Sorsajärvi, järvi Hämeenlinnan ja Padasjoen rajalla Evon retkeilyalueella
Sorsajärvi, järvi Jämsän ja Keuruun rajalla
Sorsajärvi, järvi Kuusamossa
Sorsajärvi, järvi Nurmeksessa
Sorsajärvi, järvi Pedersöressä
Sorsajärvi, järvi Sallassa lähellä Vesikkojänkää
Sorsajärvi, pieni järvi Sallassa
Sorsajärvi, järvi Varkaudessa.
Tepecik-Çiftlik

Tepecik-Çiftlik oli nykyisessä Turkissa sijainnut muinainen kivikautinen kylä. Se oli asuttu 7000 - 5800 kalenterivuotta sitten.
Tutkimusten mukaan metsästys väheni ja viljan merkitys lisääntyi ravinnonlähteenä ajalla 6800-6100 eaa.
Paikka

Tepecik-Çiftlik sijaitsee  Niğden maakunnassa noin 900 m päässä Çiftlikin kylän keskustasta. Paikka on 45 km Aksaraysta kaakkoon, Nigdestä 27, 5 km päässä suunnilleen pohjoiseen. Noin 29 km Tepecik-Çiftlikistä länteen on Hasan Dagi-tulivuori, josta saatiin obsidiaania kivityökaluihin.
Kummun ala on 6 ha. 14 kerrostumaa on 7,3 metriä paksut, kummun korkeus 9,6 m
Historia

Kausi - kerrostuma - aika kalenterivuotta eaa.
Myöhäisrooma-varhaisbysantti  1
Varhainen kalkoliittinen      2      5800-6100 eaa.
Neoliittinen                  3-9    6100-7000 eaa.
Neoliittinen                 10-1    viimeistään 7000 eaa
Telluuria

| Telluuria> Теллурия |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Vladimir Sorokin
Kieli:  venäjä
Julkaistu:  2013
Suomennos
Suomentaja:  Anna Taitto
Kustantaja:  Like Kustannus Oy
Julkaistu:  2015
Ulkoasu:  sidottu/nidottu
Sivumäärä:  360
ISBN:  978-952-01-1255-4

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Telluuria (ven. Теллурия, Tellurija) on Vladimir Sorokinin dystooppinen romaani , joka julkaistiin Venäjällä vuonna 2013. Sorokinin aiempien romaanien tavoin Telluuria on herättänyt ympärillään kuohuntaa, ja teos on saanut Suomessakin paljon huomiota. Syksyllä 2015 Sorokin vieraili kertomassa tuoreesta romaanistaan Helsingin Мetsätalolla, jossa häntä haastatteli kirjailijan teoksia ruotsintanut yliopistonlehtori Ben Hellman.
Teoksena kielellä ja intertekstuaalisuudella ilotteleva Telluuria sijoittuu surrealismin ja groteskin fantasian alueelle. Sorokin toteaakin, että Venäjän nykytodellisuuden kuvaaminen realistisen romaanin kielellä on mahdotonta, sillä nykytodellisuus on Venäjällä äärimmäisen groteski. Olennaisen nykyhetkestä tavoittaa kirjailijan mielestä paremmin peilaamalla sitä menneisyyteen tai tulevaisuuteen.
Kieli ja tyyli

Telluuria on kirjava futuristinen kuvaus 21. vuosisadan jälkipuoliskon Venäjästä, joka on kristittyjen ja islamistien välisten sotien runtelemana hajonnut lukuisiksi itsenäisiksi valtioiksi. Romaanin kuvaama maailma on pirstaleinen, ja pikkuvaltioiden hallitusmuodot ovat kaikkea Stalinin Neuvostoliiton ja tsaarinaikaisen Venäjän väliltä. Telluuria jakautuu 50 lyhyeen, itsenäiseen lukuun, joiden tyylit vaihtelevat huomattavasti. Osa luvuista muistuttaa vanhoja kansansatuja opetuksineen, osa puolestaan vie lukijan lennokkaan toimintajännärin sykkeeseen, eroottisen novellin pariin tai tieteisromaanin hämmentävään maailmaan.
Puhujat, kokijat ja toimijat vaihtelevat kirjan sivuilla yhtä tiiviisti kuin aika ja paikkakin, ja luku luvulta Telluuria maalaa hengästyttävällä tavalla kuvaa tulevaisuuden pirstoutuneesta, kummallisesta maailmasta. Kirjan sivuilla seikkailevat hallitsijoiden, tehdastyöläisten ja sotilaiden lisäksi geenimuunnellut eläinihmiset, jättiläiset ja pikkuihmiset. Sorokin leikittelee teoksessaan taidokkaasti myös eri murteilla, lauserakenteilla, oikeinkirjoituksella ja välimerkeillä, jotka puuttuvat joistakin luvuista kokonaan. Lisämaustetta kirjalliseen karnevaaliin tuovat aika ajoin yllättävissäkin käänteissä ilmaantuvat tieteisfiktion elementit, kuten taistelurobotit, hologrammit, toinen toistaan kummallisemmat futuristiset kulkuvälineet sekä jonkinlaista nykyajan älylaitetta muistuttavat, mutta toiminnoiltaan paljon kehittyneemmät älyrit.
Vaikka kirjan 50 lukua eivät muodosta juonellisesti yhteistä kokonaisuutta, löytyy jokaisesta luvusta yhdistävä tekijä: Altain vuoristosta louhittava telluuri-niminen huume, jonka ympärille tapahtumat ja ihmiskohtalot kietoutuvat. Kulkiessaan mukana läpi teoksen telluuri toimii samalla ikään kuin liimana, joka kiinnittää muuten toisistaan irtonaiset luvut yhtenäiseksi kokonaisuudeksi.
Telluuri

Telluuri on huume, joka isketään naulana aivoihin. Aine aiheuttaa käyttäjässään euforisia tuntemuksia ja avaa maailman: sen avulla käyttäjä saavuttaa syvimmät, harkituimmat haaveensa. Siinä missä elämä ilman telluuria on kuin ”kivisessä kirstussa elämistä”, telluuritrippiä kuvaillaan vapaudeksi ja yksinkertaiseksi totuudeksi, jossa ei ole aikaa – vain paikka ja haaveiden jano. Huolimatta autuudesta, johon telluuri nauttijansa nostattaa, se on käyttäjälleen myös armoton: koukuttaa, orjuuttaa ja pahimmassa tapauksessa vie jopa hengen. Riskeistä, kalliista hinnasta ja vaikeasta saatavuudesta huolimatta huumetta kuitenkin käyttävät – tai ainakin halajavat – kaikki lääkäreistä ritareihin ja lapsista vanhuksiin.
Romaanissa telluurin käyttötarkoitukset ovat yhtä moninaiset kuin käyttäjänsäkin. Yksi lähtee telluurin voimalla tapaamaan Jeesusta, toisen viimeinen telluurille uskottu toive on jälleennäkeminen kuolleen rakastetun kanssa ja kolmas nauttii telluuria muistaakseen unohdetun. Telluuria käytetään myös sotahengen nostattamiseen, lahjontaan ja kaupankäyntiin.
Telluurinaulan iskee päähän työhönsä erikoistunut puuseppä, jolla on selkeä ammatinkuva. Kokeneilla puusepillä on oma henkilökohtainen tyylinsä suorittaa työ, ja osalla heistä jopa erityiset, persoonaa ja työotetta heijastelevat työvälineet. Telluurin käyttöön liittyy myös tiettyjä sääntöjä: ikäraja huumeen käytölle on 17 ikävuotta, eikä naulan asentava puuseppä saa koskaan olla tietoinen asiakkaansa motiiveista. Sääntöjä on kuitenkin mahdollista kiertää, sillä asennuksen saa halvemmalla puoskarimaiselta niittaajalta – joskin niittaajan työn laatu on heikompi ja kohtalokkaan virheen riski suurempi.
Kaikessa satumaisuudessaan telluuri on kuitenkin pakeneva unelma. Muut eivät tiedä, mitä telluurin käyttäjät näkevät tai kokevat – heidät on tuomittu jäämään sivustakatsojiksi repaleiseen, sekasortoiseen maailmaan. Saman kohtalon jakaa myös Telluurian lukija.
Telluuria dystooppisena teoksena

Lyhyistä välähdyksistä koostuvan Telluurian dystopian ytimessä on hyytävä viesti siitä, ettei tulevaisuuden maailmassa tule olemaan yhtenäistä todellisuutta. Ihmiset ovat vieraantuneet toisistaan ja sekasortoisesta todellisuudesta, jossa harva asia on enää pysyvä. Telluuri tarjoaa sitä, mitä maailmasta puuttuu: suuntaa, tarkoitusta ja utopiaa, pakokeinoa raskaaksi käyneestä todellisuudesta. Hypoteettisen tulevaisuudenkuvauksen lisäksi Telluuriasta voi tunnistaa myös muita dystopialle ominaisia teemoja ja piirteitä:
Yksityisyyden rajoittaminen. Ihmisten liikkumista eri valtioiden välillä valvotaan tarkasti. Rajanylityksen yhteydessä peritään maksuja ja penätään tarkkoja syitä liikkumiselle.
Materian palvominen. Telluuri-huumetta palvotaan välillä niin, ettei millään muulla tunnu olevan väliä. Käyttäjänsä paratiisiin vievien naulojen takia otetaan suuria riskejä, uhmataan kuolemaa ja ollaan valmiita tuhoamaan niin ihmissuhteet kuin omat kasvotkin.
Ihmisen välinpitämättömyys ja vallanhalu. Taistelussa telluurista heikommat jäävät jalkoihin eikä tarpeeksi ole koskaan tarpeeksi.
Väkivalta. Venäjän ja Euroopan yllä leijuu sotaisa ilmapiiri, ja taistelut, raiskaukset sekä muu väkivalta ovat romaanissa jatkuvasti läsnä.
Teknologian riistäytyminen ihmisen hallinnasta. Telluuriassa ihmiset taistelevat muun muassa järjestelmällisesti kauppatavaraa varastavia robotteja vastaan. Älyrit ovat itsenäisiä, älykkäitä ja muuntautumiskykyisiä elektronisia laitteita, jotka muistuttavat keskustellessaan ja omistajiltaan karkaillessaan pikemminkin eläviä olentoja.
Johtajan palvominen jumalana. Telluurian sivuilla tavataan useampikin alamaisiaan mielivaltaisesti ja toisinaan myös pelolla hallitseva johtaja, joka kuitenkin nauttii alamaistensa sokeaa palvontaa.
Vastaanotto

Telluuriaa on eri medioissa luonnehdittu muun muassa hurjaksi, hauskaksi tulevaisuudenkuvaukseksi sekä yhdeksi vuoden erikoisimmista teoksista. Venäjällä Telluuria oli ennakkosuosikki Bolšaja Kniga (suom. Suuri Kirja) -kirjallisuuspalkinnon ehdokkaista, mutta sijoittui lopulta toiselle sijalle .
Aiheesta muualla

Vladimir Sorokin: Telluuria. Like Kustannus.
Naula päässä (Arkistoitu – Internet Archive). Turun Sanomat, 6.11.2015.
Suojelijat

| Suojelijat |
| --- | --- |
Tyyli:  Draama
Kestoaika:  n. 40 min
Luoja(t):  Filmiteollisuus Fine
Pääosissa:  Kari Ketonen Krisse Salminen Jarkko Nyman Antti Virmavirta Krista Kosonen Sami Uotila
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  4. maaliskuuta 2008 – 6. toukokuuta 2008
Jaksoja:  10
Aiheesta muualla
IMDb 
Suojelijat on 10-osainen draamasarja, joka esitettiin Nelosella keväällä 2008. Sarja kertoo yhdeksästä vartijasta ja yhdestä kultasepänliikkeen omistajasta. Jokainen jakso nähdään aina eri henkilön näkökulmasta. Sarjan tapahtumat nivoutuvat suurin piirtein samaan vuorokauteen.
Sarjan tunnusmusiikkina kuultiin Herra Ylpön & Ihmisten kappale Kleopatra.
Jaksot

| # | Σ # | Nimi | Ohjaus | Käsikirjoitus | Alkup>  esityspäivä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Mälli - tapahtui yhtenä yönä | JP Siili | Veli-Pekka Hänninen Harri Virtanen | 2008-03-044. maaliskuuta 2008 |
Kari Ketonen ... Mälli 
| 2 | 2 | Arto - aja, automies, aja! | Dome Karukoski | Veli-Pekka Hänninen Harri Virtanen | 2008-03-1212. maaliskuuta 2008 |
Jarkko Nyman ... Arto 
| 3 | 3 | Teuvo - tieto lisää tuskaa | Rike Jokela | Veli-Pekka Hänninen Harri Virtanen | 2008-03-1818. maaliskuuta 2008 |
Antti Virmavirta ... Teuvo 
| 4 | 4 | Merituuli - isänsä ja veljensä vartija | Joona Tena | Veli-Pekka Hänninen Harri Virtanen | 2008-03-2525. maaliskuuta 2008 |
Krista Kosonen ... Merituuli 
| 5 | 5 | Roope - piru vai paholainen? | Dome Karukoski | Veli-Pekka Hänninen Harri Virtanen | 2008-04-011. huhtikuuta 2008 |
Joonas Saartamo ... Roope 
| 6 | 6 | Rami - ken kuoppaa kaivaa... | JP Siili | Veli-Pekka Hänninen Harri Virtanen | 2008-04-088. huhtikuuta 2008 |
Jani Volanen ... Rami 
| 7 | 7 | Luumu - säätäjä ja pelimies | Rike Jokela | Veli-Pekka Hänninen Harri Virtanen | 2008-04-1515. huhtikuuta 2008 |
Tommi Korpela ... Luumu 
| 8 | 8 | Teresa - suojelusenkelin yö | Rike Jokela | Veli-Pekka Hänninen Harri Virtanen | 2008-04-2222. huhtikuuta 2008 |
Laura Birn ... Teresa 
| 9 | 9 | Noora - mustaa ja valkoista | Joona Tena | Veli-Pekka Hänninen Harri Virtanen | 2008-04-2929. huhtikuuta 2008 |
Helena Vierikko ... Noora 
| 10 | 10 | Niilo - kultasepän konkurssi | JP Siili | Veli-Pekka Hänninen Harri Virtanen | 2008-05-066. toukokuuta 2008 |
Eppu Salminen ... Niilo
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kari Ketonen  | … |  Mälli   |
|  Krisse Salminen  | … |  Riitta   |
|  Jarkko Nyman  | … |  Arto   |
|  Antti Virmavirta  | … |  Teuvo   |
|  Krista Kosonen  | … |  Merituuli   |
|  Sami Uotila  | … |  Samppa   |
|  Jani Volanen  | … |  Rami   |
|  Tommi Korpela  | … |  Luumu   |
|  Laura Birn  | … |  Teresa   |
|  Helena Vierikko  | … |  Noora  |
|  Joonas Saartamo  | … |  Roope  |
|  Eppu Salminen  | … |  Niilo  |
|  Sari Siikander  | … |  Raili  |
Tuotantotiedot

| --- | --- |
Ohjaus:: JP Siili, Dome Karukoski, Joona Tena, Rike Jokela
Käsikirjoitus:: Veli-Pekka Hänninen, Harri Virtanen
Kuvaus:: Jarkko T. Laine, Timo Heinänen, Pini Hellstedt, Seppo Louhi
Ääni:: Juha Hakanen
Lavastus:: Tapio Schultz
Puvustus:: Marjo Federley
Maskeeraus:: Marjo Federley
Leikkaus:: Jussi Lehto, Joona Louhivuori, Jyrki Levä
Musiikki:: Kalle Sinkkonen
Kuvaukset:: 26.2. - 13.6.2007
Budjetti:: 1 070 000 € (SES 100 000 €)
Rahoittava TV-yhtiö:: Nelonen
Tuotantopäällikkö:: Olga Pohjola
Tuotanto:: Marko Talli
Tuotantoyhtiö:: Filmiteollisuus Fine
Aiheesta muualla

Nelosen Suojelijat-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Filmiteollisuuden Suojelijat -tietosivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen elokuvasäätiön Suojelijat -tietosivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Suojelijat Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Haunting

The Haunting voi tarkoittaa seuraavia asioita
Yö kauhujen talossa (The Haunting), kauhuelokuva vuodelta 1963
The Haunting – paholaistalo (The Haunting), kauhuelokuva vuodelta 1999
The Haunting in Connecticut, kauhuelokuva vuodelta 2009
The Haunting of Hill House, kauhudraamasarja vuodelta 2018
The Haunting, Theatre of Icen albumi vuodelta 1982
Haunting, Domination Blackin EP vuodelta 2008
Haunting, videopeli vuodelta 1993
"The Haunting", kappale Anberlinin EP-levyltä Godspeed EP
"The Haunting", kappale Symphony X:n albumilta The Damnation Game
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”The Haunting”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sunwing Airlines

| Sunwing Airlines |
| --- | --- |

 IATA: WG  –  ICAO: SWG 
Kutsukoodi:  SUNWING
Perustettu:  2005
Laivaston koko:  17
Kohteiden määrä:  63
Solmukohdat:  Toronton Pearsonin kansainvälinen lentoasema Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema
Emoyhtiö:  Sunwing Travel Group
Kotipaikka:  Toronto, Ontario
Avainhenkilö(t):  Colin Hunter, Stephen Hunter, Mark Williams
Yhtiön sivut:  Yhtiön kotisivut
Sunwing Airlines on kanadalainen lentoyhtiö. Se on osa Sunwing Travel Groupin omistamaa laajempaa kokonaisuutta, johon kuuluvat myös Sunwing Vacations ja Vacances Sunwing. Yhtiökokonaisuus markkinoi lomamatkoja ja kuljettaa asiakkaita Kanadaan, Yhdysvaltoihin, Meksikoon ja Länsi-Intiaan. Sunwing Airlines perustettiin vuonna 2005, ja sen omistaa TUI AG.
Laivasto

Laivaston keski-ikä elokuussa 2022 on 7,4 vuotta.
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Boeing 737-800 | 11 | — |  |
| Boeing 737 MAX 8 | 6 | — |  |
| Yhteensä | 17 | 0 |  |
Kohteet

Sunwing Airlines lentää seuraaviin kohteisiin.