stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turun kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

 Turun kaupungintalo
Kunta:  Turku
Valtuutettuja:            Kokoomus /  Kristillisdemokraatit (18+1)       SDP (13 )       Vasemmistoliitto (9)  ES (1)  JY (1)       Vihreät (10)       Perussuomalaiset (7)       RKP (3)       Keskusta (3)  Järjen Ääni (1)       67 yhteensä 
Johto:  Mika Maaskola (SDP) (pj.)
Turun kaupunginvaltuusto (ruots. Åbo stadsfullmäktige) on hallintoelin, joka käyttää ylintä päätösvaltaa Turun kaupungissa. Vuonna 1874 perustetussa kaupunginvaltuustossa on nykyisin 67 jäsentä ja 10 valtuustoryhmää. Valtuusto kokoontuu Turun kaupungintalossa Aurakadulla.
Valtuuston suurin puolue on kokoomus, joka sai vuoden 2021 vaaleissa 16 valtuutettua. Kaupungin toinen valtapuolue on ollut perinteisesti SDP, joka viimeksi nousi suurimmaksi vaaleissa 1992. Vuoden 2021 vaaleissa SDP sai 13 valtuutettua.
SKDL oli valtuuston suurin puolue vuosina 1945–1976. Kaupunginvaltuustoon valittiin vasemmistoenemmistö viimeksi vaaleissa 1980, mutta tilanne muuttui pian oikeiston hyväksi yhden sosialidemokraatin loikattua heti vaalien jälkeen kokoomukseen. Vuoden 2021 vaaleissa SKDL:n seuraaja Vasemmistoliitto sai läpi 11 valtuutettua.
Vuonna 2011 Turun kaupunginvaltuusto teki historiaa valitsemalla varapuheenjohtajakseen vihreiden somalialaissyntyisen kaupunginvaltuutetun Roda Hassanin, josta tuli ensimmäinen maahanmuuttaja kaupungin- tai kunnanvaltuuston puheenjohtajistossa Suomessa. Vuonna 2017 valtuuston puheenjohtajaksi valittiin ensimmäistä kertaa nainen, kun Vihreiden Elina Rantanen valittiin valtuuston puheenjohtajaksi. Vuoden 2021 vaalien jälkeen valtuuston puheenjohtajaksi valittiin SDP:n Mika Maaskola.
Koostumus vaaleittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
vaalit/ toimikausia: paikat
| vaalit/ toimikausia | Kok. | SSTP SKDL Vas. | SDP | Ed. Kp. LKP | RKP | Kesk. | KD | SMP PS | Vihr. | KR SKS | Muut | Yht. |
| 1918/1919 | 9 |  | 14 | 6 | 12 |  |  |  |  |  | 1b | 42 |
| 1919/1920 | 9 |  | 15 | 5 | 12 |  |  |  |  |  | 1b | 42 |
| 1920/1921 | 10 | 3 | 13 | 4 | 12 |  |  |  |  |  |  | 42 |
| 1921/1922 | 10 | 6 | 10 | 4 | 12 |  |  |  |  |  |  | 42 |
| 1922/1923 | 10 | 9 | 5 | 6 | 12 |  |  |  |  |  |  | 42 |
| 1923/1924 | 9 | 8 | 5 | 7 | 13 |  |  |  |  |  |  | 42 |
| 1924/1925 | 10 | 6 | 5 | 7 | 14 |  |  |  |  |  |  | 42 |
| 1925 | 9 | 6 | 6 | 7 | 13 |  |  |  |  |  |  | 41 |
| 1928 | 9 | 8 | 6 | 7 | 11 |  |  |  |  |  |  | 41 |
| 1930 | 13 | c | 16 | 7 | 11 |  |  |  |  |  |  | 47 |
| 1933 | 9 | c | 18 | 7 | 10 |  |  |  |  |  | 3d | 47 |
| 1936 | 8 | c | 22 | 5 | 9 |  |  |  |  |  | 3d | 47 |
| 1945 | 8 | 18 | 9 | 5 | 5 |  |  |  |  |  | 2e | 47 |
| 1947 | 10 | 14 | 13 | 6 | 4 |  |  |  |  |  |  | 47 |
| 1950 | 9 | 18 | 13 | 9 | 4 |  |  |  |  |  |  | 53 |
| 1953 | 7 | 18 | 13 | 11 | 4 |  |  |  |  |  |  | 53 |
| 1956 | 8 | 18 | 13 | 10 | 4 |  |  |  |  |  |  | 53 |
| 1960 | 9 | 18 | 10 | 10 | 3 |  |  |  |  |  | 3f | 53 |
| 1964 | 7 | 17 | 16 | 8 | 4 |  |  |  |  |  | 1f | 53 |
| 1968 | 11 | 14 | 14 | 5 | 5 | 1 |  | 2 |  |  | 1f | 53 |
| 1972 | 15 | 16 | 16 | 5 | 4 | 1 | 1 | 1 |  |  |  | 59 |
| 1976 | 21 | 17 | 15 | 6 | 4 | 2 | 2 | -- |  |  |  | 67 |
| 1980 | 19 | 16 | 18 | 3 | 4 | 2 | 2 | 3 |  |  |  | 67 |
| 1984 | 20 | 14 | 16 |  | 4 | 3 | 2 | 5 | 3 |  |  | 67 |
| 1988 | 20 | 8 | 18 | -- | 4 | 3 | 2 | 6 | 1 |  | 5g | 67 |
| 1992 | 16 | 11 | 22 | -- | 4 | 3 | 2 | 1 | 7 | 1h |  | 67 |
| 1996 | 20 | 11 | 19 |  | 4 | 3 | 2 | -- | 5 | 2 | 1i | 67 |
| 2000 | 18 | 10 | 17 |  | 4 | 5 | 2 | -- | 8 | 3 |  | 67 |
| 2004 | 19 | 10 | 18 |  | 4 | 4 | 1 | -- | 9 | 2 |  | 67 |
| 2008 | 19 | 10 | 15 |  | 4 | 3 | 2 | 2 | 11 | 1 |  | 67 |
| 2012 | 19 | 9 | 14 |  | 3 | 4 | 1 | 6 | 10 | 1 |  | 67 |
| 2017 | 17 | 12 | 12 |  | 3 | 3 | 1 | 5 | 14 | -- |  | 67 |
| 2021 | 16j | 11 | 13 | -- | 3 | 3 | 1j | 9 | 10 | -- | 1k | 67 |
a Vuoteen 1924 asti kunnallisvaalit järjestettiin joka vuosi ja niissä valittiin kolmannes valtuutetuista. Vuosilta 1919–1925 on siksi lueteltu valtuuston kokoonpano toimikautena eikä vaaleissa valittuja edustajia.  b Kristillinen työväki (vas.)  c Kielletty  d IKL: 2; Palkannauttijat: 1 (oik.)  e Puolueeton kristikansa ja raittiusväki (oik.)  f TPSL  g Demokraattinen Vaihtoehto  h Yhteislista Puolueisiin Sitoutumattomat  i Nuorsuomalainen puolue (oik.)  j Kokoomuksen ja kristillisdemokraattien vaaliliitto.  k Liike Nyt
Lähteet: Laakso 1982 (vuoteen 1972), Tilastokeskus (vuodet 1976-2008), Oikeusministeriö
Puheenjohtajat

Arvi Kontu Edistysp. (1934–1945)
Väinö Hannula
Arvo Toivonen SDP (1950-luvulla)
Johannes Koikkalainen SDP (1962–1969)
Heikki Munter SDP (1969-1977)
Heikki Löyttyniemi Kok. (1977-1992)
Jukka Mikkola SDP (1993–2001)
Pekka Ruola Kok. (2001–2003)
Pertti Paasio SDP (2003–2007)
Jukka Mikkola SDP (2007–2011)
Seppo Lehtinen SDP (2011–2017)
Elina Rantanen Vihr. (2017–2021)
Mika Maaskola SDP (2021–)
Puheenjohtajat > Varapuheenjohtajat

Heikki Löyttyniemi Kok. (1. 1993-1996)
Sauli Saarinen Vas. (2. 1993-2003, 3. 2003-2004, 2. 2005-2008, 3. 2009-2010)
Simo Klimscheffskij Kok. (1. 1997-1999)
Pekka Ruola Kok. (1. 1999-2000)
Pertti Paasio SDP (1. 2001-2003)
Tuomas Kyttä Kok. (1. 2003-2008)
Pentti Kosonen Kesk. (2. 2003-2004, 3. 2005-2007)
Sakari Hihnala Kesk. (3. 2007-2008)
Mirja Pitkänen Kok. (1. 2008–2009)
Petteri Orpo Kok. (1. 2009-2017)
Mika Helva Vihr. (2. 2009–2011)
Roda Hassan Vihr. (2. 2011-2017)
Pentti Huovinen Kok. (1. 2017-2021)
Seppo Lehtinen SDP (2. 2017-2021)
Sauli Saarinen Vas. (3. 2017-2021)
Alas Ali Kesk. (4. 2017-2021)
Muhis Azizi Kok. (1. 2021-)
Abdullahi Sultan Vas. (2. 2021-2023)
Mikael Miikkola PS (3. 2021-)
Saara Ilvessalo Vihr. (4. 2021-)
Timo Furuholm Vas (2. 2023-)
Kaupunginhallituksen puheenjohtajat

Kullervo Lappi Kok. (1977-1980)
Jukka Mikkola SDP (1981-1983, 1991-1992)
Ville Itälä Kok. (1993-1995)
Aila Harjanne Kok. (1995-1996)
Petri Lahesmaa Kok. (1997-1999)
Aila Harjanne Kok. (1999-2000)
Kaija Hartiala Kok. (2000)
Seppo Lehtinen SDP (2001-2003)
Aleksi Randell Kok. (2003-2007)
Pekka Ruola Kok. (2007-2008)
Aila Harjanne Kok. (2008)
Aleksi Randell Kok. (2009-2010)
Minna Arve Kok. (2010-2014)
Lasse Lindholm Kok. (2104-2015)
Olli A. Manni Kok. (2015-2017)
Lauri Kattelus Kok. (2017-2020)
Jukka Vornanen Vihr. (1. 2017-2021)
Toni Eklund SDP (2. 2017-2018)
Mika Maaskola SDP (2. 2019–2021)
Sini Ruohonen Kok. (2020–2021)
Minna Arve Kok. (2021–)
Piia Elo SDP (1. 2021–)
Elina Rantanen Vihr. (2. 2021–)
Heikki Pälve KOK (3. 2022–2023)
Mirka Muukkonen Vas (3. 2023–)
Valtuusto 2021–2025

| Valtuutetun nimi | Puolue/ryhmä | Äänet 2021 |
| --- | --- | --- |
| Petteri Orpo | Kok. | 2148 |
| Ilkka Kanerva | Kok. (14.4.2022 asti) | 1788 |
| Minna Arve | Kok. | 1510 |
| Ville Valkonen | Kok. | 1138 |
| Muhis Azizi | Kok. | 655 |
| Sini Ruohonen | Kok. | 637 |
| Heikki Pälve | Kok. | 627 |
| Janika Takatalo | Kok. | 493 |
| Kaija Hartiala | Kok. | 491 |
| Alvar Euro | Kok. | 476 |
| Olli Manni | Kok. | 440 |
| Anu Perho | Kok. | 393 |
| Nora Viikari | Kok. | 384 |
| Ulla-Maija Vierimaa | Kok. | 363 |
| Sauli Seittenranta | Kok. | 357 |
| Niko Aaltonen | Kok. | 336 |
| Lasse Lindholm | Kok. (16.5.2022–) | 331 |
| Aki Lindén | SDP | 4377 |
| Eeva-Johanna Eloranta | SDP | 965 |
| Mika Maaskola | SDP | 692 |
| Piia Elo | SDP | 561 |
| Jarmo Rosenlöf | SDP | 455 |
| Taru Pätäri | SDP (–26.8.2024) | 425 |
| Kristiina Hellstén | SDP | 403 |
| Mari-Elina Koivusalo | SDP | 401 |
| Henry Toivari | SDP (13.5.2024–) | 345 |
| Yusuf Mohamed | SDP | 326 |
| Petra Peltonen | SDP | 316 |
| Timo Nurmio | SDP | 312 |
| Viivu Seila | SDP | 285 |
| Jaana Saarinen | SDP (26.8.2024–) | 253 |
| Li Andersson | Vas. | 5002 |
| Timo Furuholm | Vas. | 794 |
| Elina Sandelin | ES (toukokuu 2022–) | 781 |
| Johannes Yrttiaho | JY (toukokuu 2022–) | 731 |
| Sara Koiranen | Vas. | 571 |
| Jaakko Lindfors | Vas. (23.1.2023 asti) | 357 |
| Selmi Holopainen | Vas. (23.1.2023–16.12.2024) | 225 |
| Anna Mäkipää | Vas. | 350 |
| Mirka Muukkonen | Vas. | 333 |
| Muhiadin Hersi | Vas. | 309 |
| Abdullahi Sultan | Vas. | 304 |
| Leena Kaunislahti | Vas. | 273 |
| Jukka Kärkkäinen | Vas (16.12.2024-) | 217 |
| Ulla Achrén | RKP | 752 |
| Nicke Wulff | RKP | 640 |
| Terhi Vörlund-Wallenius | RKP | 501 |
| Jarmo Laivoranta | Kesk. | 733 |
| Riitta Karjalainen | Kesk. | 274 |
| Seppo Muurinen | Kesk. | 226 |
| Ville Auvinen | KOK/KD vaaliliitto | 703 |
| Ville Tavio | PS (21.08.2023 asti) | 3880 |
| Sami Kesäläinen | PS (21.08.2023–) | 187 |
| Mikael Miikkola | PS | 669 |
| Sanna Paasikivi | PS | 606 |
| Juha Anttila | PS | 325 |
| Pirjo Niinivirta | PS | 324 |
| Alice Girs | PS | 275 |
| Pauli Kossila | JÄ (4.10.2022–) | 236 |
| Pirjo Lampi | PS | 218 |
| Laura Kaarniharju | KOK (7.2.2023–) | 202 |
| Elina Rantanen | Vihr. | 1173 |
| Ville Niinistö | Vihr. | 1034 |
| Saara Ilvessalo | Vihr. | 910 |
| Niina Ratilainen | Vihr. | 571 |
| Janina Andersson | Vihr. | 515 |
| Riina Lumme | Vihr. | 507 |
| Aino Marjamaa | Vihr. (23.9.2024 asti) | 484 |
| Sofia Engblom | Vihr. | 470 |
| Konsta Weber | Vihr. | 317 |
| Matti Vähä-Heikkilä | Vihr. | 317 |
| Mikaela Sundqvist | Vihr. (23.9.2024–) | 306 |
| Jethro Rostedt | Liik. (14.11.2022 asti) | 974 |
| Jarkko Wallinkoski | KOK (17.6.2024–) | 146 |
Aiheesta muualla

Turun kaupunginvaltuusto
Turun kaupunginhallitus
Kiitos ei ole kirosana

| Kiitos ei ole kirosana Haloo Helsinki! |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 3. lokakuuta 2014
 Formaatti: CD, LP, digitaalinen
 Tuottaja(t): Rauli Eskolin, Gabi Hakanen
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 46.04
 Levy-yhtiö: Ratas Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Haloo Helsinki! -yhtyeen muut julkaisut
| Maailma on tehty meitä varten 2013 | Kiitos ei ole kirosana 2014 | Hulluuden highway 2017 |
Singlet albumilta Kiitos ei ole kirosana
 ”Beibi” Julkaistu: 15. elokuuta 2014  ”Vihaan kyllästynyt” Julkaistu: 3. lokakuuta 2014  ”Kiitos ei ole kirosana”  ”Kuussa tuulee”  ”Pulp Fiction” Julkaistu: 10. kesäkuuta 2015
Kiitos ei ole kirosana on Haloo Helsinki! -yhtyeen viides studioalbumi, joka julkaistiin 3. lokakuuta 2014. Albumin ovat tuottaneet Rauli Eskolin ja Gabi Hakanen. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan ensimmäiseksi. Levyä myytiin ensimmäisellä myyntiviikollaan platinalevyn verran, eli yli 20 000 kappaletta.
27. helmikuuta 2015 albumista julkaistiin platinaversio, jossa on tavallisen albumin 11 kappaleen lisäksi kolme extra-kappaletta.
Albumi nousi lokakuussa 2014 hetkeksi Spotifyssa maailman 82. kuunnelluimmaksi albumiksi.
Albumin ensimmäinen single ”Beibi” julkaistiin 15. elokuuta 2014. Kappale on menestynyt julkaisunsa jälkeen erinomaisesti nousten suoraan latauslistan ensimmäiselle sijalle. Radiolistalla se nousi ensimmäisellä viikollaan suoraan kymmenenneksi soitetuimmaksi radiokappaleeksi, mutta jo seuraavalla viikollaan se nousi soitetuimmaksi kappaleeksi. Toinen single ”Vihaan kyllästynyt” julkaistiin albumin julkaisun yhteydessä 3. lokakuuta 2014. Albumilta julkaistiin singleinä myös kappaleet ”Kiitos ei ole kirosana”, ”Kuussa tuulee” ja ”Pulp Fiction”.
Vuonna 2015 Kiitos ei ole kirosana palkittiin Vuoden albumin ja Vuoden pop Emma-palkinnoilla. Haloo Helsinki! palkittiin Vuoden yhtyeen Emmalla.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Köpis 2012 | Elli Haloo | 3.52 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Beibi | Leo Hakanen, Jere Marttila, Elli Haloo | 4.11 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Nainen jonka ympärille tuolit tuodaan | Jere Marttila, Elli Haloo | 4.22 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kiitos ei ole kirosana | Leo Hakanen, Elli Haloo | 4.01 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Vihaan kyllästynyt | Leo Hakanen, Elli Haloo | 4.45 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Kuussa tuulee | Leo Hakanen, Elli Haloo | 4.07 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Pulp Fiction | Leo Hakanen, Elli Haloo | 4.16 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Ihmisen kuvat | Leo Hakanen, Elli Haloo | 4.29 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Kevyempi kantaa | Jere Marttila, Rauli Eskolin, Elli Haloo | 4.37 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Teräslinnut | Leo Hakanen, Elli Haloo | 4.17 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Go Saimaa | Leo Hakanen, Elli Haloo | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| Platinapainoksen bonuskappaleet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Seitsemän miljardii | Leo Hakanen, Elli Haloo | 4.44 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Parempaan päin | Leo Hakanen, Elli Haloo | 4.14 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Heikkoon valoon | Leo Hakanen, Elli Haloo | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Nyt.fi:
Rumba:
Soundi:
Elmeri Laakso

| Elmeri Laakso |
| --- | --- |
 Elmeri Laakso nuorten talviolympialaisissa 2020.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. heinäkuuta 2004 (ikä 20) Joensuu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura (P):  SaiPa
Sarja:  SM-liiga
Nyk. seura:  Ketterä (Mestis)
Pelinumero:  93 / 85
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  JoKP (Mestis)
Elmeri Laakso (s. 19. heinäkuuta 2004 Joensuu) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa Mestis-joukkue Imatran Ketterää vuokralla SM-liigajoukkue Saimaan Pallosta.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Saksa 2022 | jääkiekko |  |
Laakso pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2022, jolloin hän voitti pronssia. Laakso pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2021. Hän edusti Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2021, jolloin Laakso voitti kultaa. Hän edusti myös alle 16-vuotiaiden maajoukkuetta Sveitsin Lausannessa järjestetyissä nuorten olympiakisoissa vuonna 2020, jolloin Laakso voitti tehoilla 3+4=7 koko turnauksen puolustajien piste- ja maalipörssin. Hän oli myös joukkueensa paras maalintekijä Santeri Sulun kanssa. Laakso on kuulunut myös alle 16-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon. Yhteensä hän on pelannut seitsemän nuorten ja 34 poikien maaottelua.
Laakso valittiin Pohjola-leirin tähdistökentälliseen vuonna 2019.
Pelityyli

EP Rinksiden suomenkielisten sivujen päätoimittaja Lassi Alasen mukaan Laakso on hyökkäyspään spesialisti, joka on tullut tunnetuksi kovasta laukauksestaan, jolla hän on niittänyt edellisvuosina kovia maalimääriä. Alasen mukaan Laakso pelaa rohkeasti kiekolla, nousee tukemaan hyökkäyksiä ja laukoo hanakasti. Alasen mukaan hän on kuitenkin puolustusalueella vielä hieman jäljessä.
Reykjavík

| Reykjavík |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Reykjavík
 Koordinaatit: 64°08′07″N, 21°53′43″W 
Valtio:   Islanti
Hallinto:  
 – Pormestari:  Dagur Bergþóruson Eggertsson
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  274 km²
Väkiluku (2023):  140 000
 – Väestötiheys:  470,0 as./km²
 – Metropolialue:  240 000
Aikavyöhyke:  UTC+0
 
 Vefur Reykjavíkurborgar 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Reykjavík ([reikjɑviːk], isl. [ˈreiːcaˌviːk]; virallisesti Reykjavíkurborg) on Islannin pääkaupunki ja maan suurin kaupunki, jossa asuu noin 140 000 asukasta ja koko suur-Reykjavíkin alueella noin 240 000 asukasta. Se on maailman pohjoisin itsenäisen valtion pääkaupunki. Kesällä kaupungissa on valoisaa ympäri vuorokauden, mutta talvipäivänseisauksena aurinko paistaa vain neljä tuntia päivässä.
Maantiede ja ilmasto

Reykjavík sijaitsee Islannin lounaisosassa. Kaupungin läpi virtaa useita puroja ja jokia, joista suurin on Elliðaár. Jokilaakso on suosittua virkistysaluetta, ja joen vartta seurailevat kävely- ja pyörätiet.
Kaupungin keskusta on Seltjarnarnesin niemellä, mutta sen lähiöt ulottuvat kauas itään ja etelään. Moderni keskusta koostuu paljolti betonirakennuksista, mutta omakotitalot on usein päällystetty maalatulla aaltopellillä.  Monet taloista lämmitetään geotermisen lämmön avulla, samoin kaupungin suosittu ulkoilma-maauimala, jossa on useita eri lämpöisiä altaita, joiden vesi tulee kuumista lähteistä.
Keskustan tärkein ostoskatu on nimeltään Laugavegur. Suurimmista ostoskeskuksista Kringlan sijaitsee itse kaupungissa, Smáralind hiukan kaupungin ulkopuolella.
Koska Islanti on meren ympäröimä saari, Reykjavíkin lämpötila pysyy varsin tasaisena ympäri vuoden. Lämpimimpiä kuukausia ovat heinä- ja elokuu, jolloin päivän keskimääräinen ylin lämpötila on 13 °C. Tammikuu on kylmin kuukausi ja keskimääräinen alin lämpötila on silloin −3 °C. Pakkasia esiintyy tyypillisesti marraskuusta maaliskuuhun. Talvella sataa enemmän kuin kesällä.
Nähtävyyksiä

Hallgrímskirkja – Islannin suurin kirkko
Árbæjarsafn – ulkoilmamuseo
Reykjavík 871 – viikinkiaikainen kaivauspaikka
Islannin kansallismuseo
Reykjavíkin taidemuseo
Historia

Nimi Reykjavík tarkoittaa savujen lahtea ja juontaa juurensa ensimmäisistä asukkaista, joiden väitettiin nähneen savua nousevan lahdesta. Todennäköisesti kyse on ollut vulkaanisesta aktiivisuudesta. Ensimmäisen pysyvän asutuksen Islantiin perusti Landnámabókin eli asutuskirjan mukaan Ingólfur Arnarson noin vuonna 870 Reykjavíkin tienoille.
Reykjavíkin alueen merkitys oli vähäinen keskiajalla, mutta alkoi kasvaa 1700-luvulla, kun Islannissa kasvatettiin lampaita ja seudulla käsiteltiin villaa. Tanskan kruunu myönsi vuonna 1786 Reykjavíkille viiden muun Islannin yhteisön ohella erityiset kauppaoikeudet. Reykjavíkin satama kasvoi nopeasti seuraavina vuosikymmeninä, ja kun maan parlamentti  Alþingi alkoi jälleen kokoontua 1800-luvun puolivälissä, se siirtyi Reykjavikiin. Ensimmäisen maailmansodan aikana villakauppa toi vaurautta Reykjavíkiin ja koko Islantiin.
10. toukokuuta 1940 Reykjavíkin satamaan rantautui neljä sotalaivaa, ja muutaman tunnin päästä liittoutuneet olivat miehittäneet kaupungin. Toisen maailmansodan loppuvuosina britit ja myöhemmin amerikkalaiset rakensivat tukikohtia kaupunkiin ja siellä olleiden ulkomaalaisten joukkojen määrä kasvoi suunnilleen kaupungin asukasluvun tasolle.
Reykjavík kasvoi sodan jälkeen voimakkaasti maan elinkeinorakenteen muuttuessa ja maaseudun asukkaiden muuttaessa kaupunkiin. Reykjavíkissa on järjestetty merkittäviä kansainvälisiä kokouksia, esimerkiksi vuoden 1986 Reykjavíkin kokous Ronald Reaganin ja Mihail Gorbatšovin kesken.
Aluejako

Reykjavikissa on kymmenen kaupunginosaa:
Vesturbær (Kartalla 1)
Miðborg (2)
Hlíðar (3)
Laugardalur (4)
Háaleiti og Bústaðir (5)
Breiðholt (6)
Árbær (7)
Grafarvogur (8)
Kjalarnes (9) (pohjoisessa)
Grafarholt og Úlfarsárdalur (10)
Liikenne

Sodan aikana britit rakensivat lähinnä kotimaan lentojen käytössä yhä olevan Reykjavíkin lentoaseman ja amerikkalaiset Keflavíkin lentoaseman 50 kilometrin päähän Reykjavíkista, josta on myöhemmin tullut Islannin kansainvälinen lentokenttä. Reykjavíkin sekä muun pääkaupunkiseudun sisäinen julkinen liikenne perustuu linja-autoliikenteeseen, jota ylläpitää alueen kuntien omistama Strætó bs.
Kaupungissa on kaksi satamaa: keskustan vanha satama on lähinnä risteilyalusten ja kalastusalusten käytössä, kun taas Sundahöfn kaupungin itäpuolella on maan tärkein rahtisatama.
Pyöräilyinfrastruktuuria kehitetään tavoitteena saada kaupungista pyöräily-ystävällinen vuoteen 2025 mennessä. Sähköpotkulaudat ovat nykyisin hyvin suosittuja.
Väestö

Vuonna 2019 Reykjavíkin asukasluku oli 128 793. Vuonna 2019 asukkaista miehiä oli 65 535 ja naisia 63 258. Suur-Reykjavíkin alueen asukasmäärä vuonna 2019 oli 228 231. Suur-Reykjavíkin alueeseen kuuluu Reykjavíkin lisäksi viisi kuntaa, jotka ovat:
Garðabær: 16 299
Hafnarfjörður: 29 799
Kópavogur: 36 975
Mosfellsbær: 11 463
Seltjarnarnes: 4 664
Väestö > Asukasmäärän kehitys

| Väestönkehitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | 1801  | 1860  | 1901  | 1910  | 1920  | 1930  | 1940  | 1950  | 1960  |
| Väestö | 600 | 1 450 | 6 321 | 11 449 | 17 450 | 28 052 | 38 308 | 55 980 | 72 407 |
| ±% | —     | +141.7% | +335.9% | +81.1% | +52.4% | +60.8% | +36.6% | +46.1% | +29.3% |
| Vuosi | 1970  | 1980  | 1985  | 1990  | 1995  | 2000  | 2004  | 2005  | 2014  |
| Väestö | 81 693 | 83 766 | 89 868 | 97 569 | 104 258 | 110 852 | 113 022 | 114 800 | 121 230 |
| ±% | +12.8% | +2.5% | +7.3% | +8.6% | +6.9% | +6.3% | +2.0% | +1.6% | +5.6% |
Lähteet:
Kulttuuri

Reykjavikin kulttuurikohteisiin kuuluvat Islannin kansallis- ja yliopistokirjasto, Islannin sinfoniaorkesteri sekä Islannin kansallsigalleria. 
Árni Magnússon -instituutti toimii yliopiston yhteydessä, ja sen perustana on Árni Magnússonin käsikirjoituskokoelma.
Reykjavíkin taidemuseolla on tiloja kolmessa rakennuksessa.
Urheilu

Laugardalsvöllurin  jalkapallo- ja yleisurheilustadion on Islannin kansallisstadion ja pääsarjaseura Fram Reykjavíkin kotikenttä.
Knattspyrnufélag Reykjavíkur on Framia vanhempi ja menestyneempi jalkapalloseura. Skautafélag Reykjavíkur hallitsee maan jääkiekkoliigaa.  ÍR Reykjavík on urheilun yleisseura.
Muuta

Vuonna 1972 Reykjavíkissa järjestettiin shakin maailmanmestaruusottelu, jossa kohtasivat Bobby Fischer ja Boris Spasski.
Vuonna 1986 Reykjavíkissa kohtasivat Yhdysvaltojen presidentti Ronald Reagan ja Neuvostoliiton päämies Mihail Gorbatšov neuvotteluiden merkeissä.
Islannin yliopisto sijaitsee Reykjavíkissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reykjavík Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Reykjavik Wikimatkoissa
Kaupungin verkkosivusto (englanniksi)
| n k Euroopan pääkaupungit |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Amsterdam, Alankomaat  Andorra la Vella, Andorra  Ankara, Turkki  Astana, Kazakstan  Ateena, Kreikka  Baku, Azerbaidžan  Belgrad, Serbia  Berliini, Saksa  Bratislava, Slovakia  Bern, Sveitsi  Bryssel, Belgia  Budapest, Unkari  Bukarest, Romania  Chișinău, Moldova  Dublin, Irlanti  Helsinki, Suomi  Jerevan, Armenia  Kiova, Ukraina  Kööpenhamina, Tanska  Lissabon, Portugali  Ljubljana, Slovenia  Lontoo, Iso-Britannia  Luxemburg, Luxemburg  Madrid, Espanja  Minsk, Valko-Venäjä  Monaco2  Moskova, Venäjä  Nikosia, Pohjois-Kypros1  Oslo, Norja  Praha, Tšekki  Pariisi, Ranska  Podgorica, Montenegro  Pristina, Kosovo1  Reykjavík, Islanti  Riika, Latvia  Rooma, Italia  San Marino, San Marino  Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina  Skopje, Pohjois-Makedonia  Sofia, Bulgaria  Suhumi, Abhasia1  Tallinna, Viro  Tbilisi, Georgia  Tirana, Albania  Tiraspol, Transnistria1  Tskhinvali, Etelä-Ossetia1  Tukholma, Ruotsi  Vaduz, Liechtenstein  Valletta, Malta  Varsova, Puola  Vatikaani2  Vilna, Liettua  Wien, Itävalta  Zagreb, Kroatia 
1 Valtio tai alue on julistautunut itsenäiseksi, mutta sen itsenäisyyttä ei ole kansainvälisesti tunnustettu. 2 Valtio on kaupunkivaltio.
Euroopan kulttuuripääkaupunki
| --- | --- |
1980-luku:  1985: Ateena  1986: Firenze  1987: Amsterdam  1988: Länsi-Berliini  1989: Pariisi 
1990-luku:  1990: Glasgow  1991: Dublin  1992: Madrid  1993: Antwerpen  1994: Lissabon  1995: Luxemburg  1996: Kööpenhamina  1997: Thessaloniki  1998: Tukholma  1999: Weimar 
2000-luku:  2000: Avignon · Bergen · Bologna · Bryssel · Helsinki · Krakova · Praha · Reykjavík · Santiago de Compostela  2001: Rotterdam · Porto  2002: Brugge · Salamanca  2003: Graz  2004: Genova · Lille  2005: Cork  2006: Patras  2007: Sibiu · Luxemburg  2008: Liverpool · Stavanger  2009: Vilna · Linz 
2010-luku:  2010: Essen · Istanbul · Pécs  2011: Turku · Tallinna  2012: Guimarães · Maribor  2013: Marseille · Košice  2014: Riika · Uumaja  2015: Mons · Plzeň  2016: San Sebastián · Wrocław  2017: Aarhus · Páfos  2018: Leeuwarden · Valletta  2019: Matera · Plovdiv 
2020-luku:  2020: Rijeka · Galway  2021: Timișoara · Elefsína  2022: Kaunas · Esch-sur-Alzette  2023: Veszprém  2026: Oulu 
Asuintaloja Reykjavíkissa.
Kalastajan mökki Reykjavíkissa
(Auguste Mayer 1836).
Ilmakuvaa 1970-luvun Reykjavíkista
Reykjavíkin kaupunginosat. Vaalealla värillä olevat alueet eivät ole taajamaa eikä niitä ole jaettu kaupunginosaksi
Laugavegur on yksi Reykjavíkin ostoskaduista.
Tjörnin-niminen lampi kaupungin keskustassa.