stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ville Valo
Diskografia > Muut vierailut

1997: Whisper in the Chaos (Lullacry) -laulu, julkaistu kokoelmalla 2014
1997: Wrap Your Troubles in Dreams (The 69 Eyes) – taustalaulu
1998: ”Hunningolla” (Neljä Ruusua) – esiintyminen musiikkivideolla
1999: ”Laulava sydän”: Ikkunaprinsessa (Agents)
1999: ”Laulava sydän”: Paratiisi (Agents)
1999: ”Laulava sydän”: Jykevää on rakkaus (Agents)
1999: Freak Out (Tehosekoitin) – taustalaulu
1999: Wasting the Dawn (The 69 Eyes) – taustalaulu
1999: ”Whispers in the Chaos” (Lullacry, Sweet Desire) – lauluntekijä
2000: Blessed Be (The 69 Eyes) – taustalaulu
2000: Valo yössä (Tuomarin todistajat) – laulu
2001: Thulsa Doom (HIM as Thulsa Doom, warm-up band for The 69 Eyes in Tavastia club)
2001: Death Of A Clown (5.15 – Five Fifteen) – taustalaulu
2001: The King Of Rock'n Roll (Daniel Lioneye) – rummut, taustalaulu
2002: Hedonis Hellcats (Skreppers) – taustalaulu yhdessä Migén (HIM) ja Linden (HIM) kanssa
2002: Support Band von The Skreppers (Lux Airam/Ville, Miguelo/Migé & D. Lioneye/Lily)
2002: Paris Kills (The 69 Eyes) – taustalaulu
2002: Aura (The Mission) – taustalaulu
2004: Saturnalia (Lowe Motor Corporation) – taustalaulu
2004: Bittersweet (Apocalyptica, Apocalyptica) – sanat, laulu, ja esiintyminen musiikkivideossa Lauri Ylösen kanssa The Rasmus
2004: The Call of the Trash (Skreppers) – taustalaulu
2004: Devils (The 69 Eyes) – taustalaulu
2005: Black No. 1 (Type O Negative cover) (The Roadrunner United) – laulu
2005: If I Die Tonight (Isabelle's Gift, American Idle) – taustalaulu
2005: Something Diabolical (Bloodhound Gang, Hefty Fine) – laulu
2006: The Byronic Man (Cradle of Filth, Thornography) – laulu
2006: Bittersweet (Apocalyptica, Amplified // A Decade Of Reinventing The Cello) – laulu
2006: Welcome to Carcass Country – basso/taustalaulu
2006: Täällä Pohjantähden alla Kari Tapion kanssa (Synkkien laulujen maa) – laulu
2006: Kun minä kotoani läksin Tommi Vikstenin kanssa (Synkkien laulujen maa) – laulu
2007: Summer Wine (Ville Valo & Natalia Avelon) (Saksa #2, Suomi #1)
2007: Just for Tonight (Manna & Ville Valo)
2010: Angels Walk Among Us (Anathema) – taustalaulu
2014: Jykevää on rakkaus (Agents & Jorma Kääriäinen, ...Is Best! & ...Is Best Vol. 2) – laulu
2014: Lusifer (Teho Majamäki) – laulu
2016: Knowing Me Knowing You Mark Gemini Thwaiten kanssa (Volumes) – laulu
2016: X-mas song (Andy McCoy feat. Ville Valo)
Diskografia > Elokuvamusiikit ja äänet

1999: The Thirteenth Floor (HIM: ”Join Me (in Death)”)
2001: Minä ja Morrison (HIM: ”Close to the Flame”)
2002: CKY 4 Latest Greatest (”Jykevää on rakkaus”) ... aka CKY 4 the Latest and Greatest (USA)
2003: Haggard: The Movie (HIM: ”Lose You Tonight”, ”One Last Time”, ”Pretending”, ”Again”, ”Beautiful”, ”You Are the One”)
2003: Honey Baby (HIM: ”The Path”)
2004: Levottomat 3 (HIM: ”Razorblade Kiss”)
2004: Resident Evil: Apocalypse" Soundtrack" (HIM: ”Join Me in Death”)
2006: Jadesoturi Original Soundtrack Recording (HIM: ”Under the Rose”)
2007: Transformers The Album (HIM: ”Passion’s Killing Floor”)
2008: Bam Margera Presents: Where the ♯$&% Is Santa? (HIM: ”Dead Lover’s Lane”) – HIM jäsenet treenaamassa bussissa, Ville laulaa jouluyö, juhlayö kun Bamin kaverin mahaa tatuoidaan
Filmografia > Dubbaukset

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2008 | Madagascar 2 | Moto Moto |
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Valon yhtyehistoria (Arkistoitu – Internet Archive)
Virallinen H.I.M.:n kotisivu
Suomalainen fanisivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Ville Valo Online (Arkistoitu – Internet Archive)
HIMzone666 Saksalainen fanisivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Espanjankielinen fanisivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Agents |
| --- | --- |
 Esa Pulliainen  Kai Pulliainen  Jari Kepa Kettunen   Toni "El Blanco" Liimatta  Ville Valo  Vesa Haaja  Topi Sorsakoski  Jorma Kääriäinen  Rauli Badding Somerjoki  Pekka Rytkönen  Juho Hurskainen  Heikki Sandrén  Juha Takanen  Petri Rantala  J-P Virtanen  Hans Etholén  Eero Ojanen  Jukka Ollila 
Albumit:  Agents  Ikkunaprinsessa  Tähdet, tähdet  Laivat  In Beat  Besame Mucho  Pop  Half and Half  Agents Forever  Agents Is Back!  Agents Is More!  Laulava Sydän  Agents Is... Here!  Agents Is... Rock!  Agents Is... Tonight  Pop Show  Agents Is Allright  Renegades  Agents... Is Beat! – Instrumental 2008 Recordings  Agents Go Go  On Stage / In Studio  Sound on Sound  Blue  Ville Valo & Agents  Maustetytöt X Agents 
Kokoelmat:  Greatest Hits  In memoriam  Agents Is Best!  Surujen kitara – 32 Greatest Hits  In the Beginning – Johanna Years 1979-1984  Agents & Jorma Kääriäinen... Is Best Vol.2  Kevyesti vaan  Agents...Looking Back  Complete – Kaikki levytykset 1984-1992 
DVD:t:  Laulava sydän  Reunion – Live DVD 
HIM
| --- | --- |
Studioalbumit:   Greatest Lovesongs Vol. 666  Razorblade Romance  Deep Shadows and Brilliant Highlights  Love Metal  Dark Light  Venus Doom  Screamworks: Love in Theory and Practice  Tears on Tape 
Kokoelmat:   And Love Said No – The Greatest Hits 1997–2004  Uneasy Listening Vol. 1  Uneasy Listening Vol. 2  Uneasy Listening Vol. 1 & 2  XX – Two Decades of Love Metal 
EP:t:   666 Ways to Love: Prologue  Live in Hel 
DVD:t:   HIM - Video Collection: 1997-2003  Love Metal Archives vol. 1  Digital Versatile Doom 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki  Kroatia 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana 
Ville Valo esiintymässä Provinssirockissa vuonna 2006.
Vesa Vares

Vesa Vares vuonna 2015.
Vesa Yrjö Vares (s. 14. maaliskuuta 1963) on suomalainen valtiotieteen tohtori, poliittisen historian tutkija ja Turun yliopiston professori. Vares on Turun yliopiston Eduskuntatutkimuksen keskuksen varajohtaja.
Ura

Vares toimii vuodesta 2015 alkaen Turun yliopiston poliittisen historian professorina.
Toimitustöitä

Kuva ja historia ; toimittaneet Timo Soikkanen, Vesa Vares. Turun historiallinen arkisto 50. Turun yliopisto, Turku 1996
Urheilu ja historia : kansakunnan identiteetiksi, yhteiskunnan vaikuttajaksi, joukkojen harrastukseksi. Turun historiallinen arkisto 51. Turun yliopisto, Turku 1997
Kaksi askelta edellä : Kokoomuksen nuorten liiton historia 1928-96. Kokoomuksen nuorten liitto, Helsinki 1999
Valta, vapaus, edistys ja kasvatus : liberaalisten liikkeiden ja liberaalisen ajattelun vaiheita Suomessa ja Ruotsissa 1800-luvulta 1960-luvun puoliväliin. Kopijyvä, Jyväskylä 2002
Vuorovaikutuksia : Timo Soikkasen juhlakirja ; toimittanut Vesa Vares ; toimituskunta Markku Jokisipilä ym. Turun historiallinen arkisto 60. Turun historiallinen yhdistys, Turku 2007
Poliittista ystävyyttä : YYA-sopimus 60 vuotta : henkivakuutusta, reaalipolitiikkaa, ystävyyttä?. Turun yliopiston poliittisen historian tutkimuksia 34. Turku 2009
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vesa Vares Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Puola 
Muut:  IdRef
Vaskion kirkko

| Vaskion kirkko |
| --- | --- |
 Vaskion kirkko
Sijainti:  Puutaivaantie 21, Vaskio, Salo
Koordinaatit:  60°29′12.4″N, 023°00′01.4″E
Seurakunta:  Salon seurakunta
Rakentamisvuosi:  1908
Suunnittelija:  F. Strandell
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  230
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vaskion kirkko Halikossa Salossa on yksi Suomen harvoista yksityisen kannatusyhdistyksen omistamista kirkoista.
Vaskiolla oli ollut oma, kyläkuntalaisten rakentama saarnahuone 1700-luvun jälkipuoliskolta, mutta se oli käynyt huonokuntoiseksi. Vuonna 1906 perustettiin Vaskion rukoushuoneyhdistys, joka rakennutti vuonna 1908 uuden rukoushuoneen Kuttilan kansakoulun viereen. Kun Vaskiolla 1920-luvun lopulla virisi hanke seurakunnallisesta itsenäistymisestä, alettiin rukoushuonetta korjata kirkoksi ja sille hankittiin hautausmaata varten maa-alue. Itsenäistymishankkeen kariuduttua rukoushuone jäi kuitenkin entiselleen. Halikon papisto piti Vaskion rukoushuoneessa jumalanpalveluksia keskimäärin kerran kuussa, kuten se oli tehnyt aina 1700-luvulta alkaen.
Toisen maailmansodan jälkeen siirtoväen tuotua kulmakunnalle uusia asukkaita ja Halikon hautausmaan käytyä ahtaaksi, tuli Vaskion hautausmaan käyttöönotto ajankohtaiseksi. Hautausmaa vihittiin käyttöönsä syksyllä 1958. Sen rakentaminen oli synnyttänyt ajatuksen rukoushuoneen vihkimisestä kirkoksi. Kunnostustöiden jälkeen voitiin marianpäivänä vuonna 1959 viettää Vaskion kirkon vihkiäisiä. Samalla rukoushuoneyhdistys muutti nimensä Vaskion kirkon kannatusyhdistykseksi.
Kirkon vierelle rakennettiin kellotapuli vuonna 1967. Vuonna 1983 kannatusyhdistys osti kirkon vieressä olevan entisen alakoulurakennuksen ja kunnosti sen seurakuntakodiksi. Jumalanpalvelusten vietto noin kerran kuukaudessa on säännöllistä, ja muukin seurakunnallinen toiminta vireää.
Kirkon pinta-ala on 160 m2 ja siellä on istumapaikat 230 ihmiselle. Kirkon alttaritaulu on A.Lindgrenin 1892 maalaama jäljennös L. von Hoffmannin teoksesta "Jeesus Getsemanessa".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vaskion kirkko Wikimedia Commonsissa
Vastuusta vapauttavaa seikkaa koskeva erehdys

Oikeuden vaaka
Rikos
Rikosvastuu
Vastuu
Tahallisuus
Huolimattomuus
Laiminlyöntirikos
Syyksiluettavuus
Oikeudenvastaisuus
Tunnusmerkistö
Syyllisyys
Vastuuvapausperusteet
Syyntakeisuus
Syyntakeettomuus
Hätävarjelu
Pakkotila
Rikosprosessi
Rikosilmoitus
Esitutkinta
Syyteharkinta
Vanhentuminen
Vastuusta vapauttavaa seikkaa koskeva erehdys on Suomen rikoslain 4 luvun 3 pykälässä määritelty tilanne, jossa henkilö erehtyy niiden seikkojen läsnäolosta, joiden asianmukainen soveltaminen vapauttaisi hänet vastuusta. Vastuusta vapauttavaa seikkaa koskeva erehdys poistaa teon tahallisuuden, muttei vapauta mahdollisesta tuottamuksellisesta vastuusta. Oikeudellisesti tilannetta voidaan pitää kieltoerehdyksen ja tunnusmerkistöerehdyksen sekamuotona. Se voi toimia tilanteesta riippuen joko rikoksen oikeuttamis- tai anteeksiantoperusteena. Säännös on kansainvälisesti tarkastellen harvinainen, eikä sille ole esimerkiksi muiden Pohjoismaiden lainsäädännöissä suoraa vastinetta.
Rikoslain 4 luvun 3 pykälän mukaan:
»Jos tekoon ei liity jäljempänä 4–6 §:ssä tarkoitettua vastuuvapausperustetta, mutta tekotilanteeseen, sellaisena kuin tekijä sen perustellusti käsitti, olisi tällainen peruste liittynyt, häntä ei rangaista tahallisesta rikoksesta. Vastuu tuottamuksellisesta rikoksesta voi kuitenkin tulla kysymykseen tuottamuksen rangaistavuutta koskevien säännösten mukaan.»
Tässä mainitut 4, 5 ja 6 pykälä koskevat hätävarjelua, pakkotilaa ja voimakeinojen käyttöä, jotka kaikki ovat itsessään oikeuttamisperusteita.
Vastuuvapausperusteen soveltaminen edellyttää, että tekijä erehtyy tosiseikoista ja että tekijän käsitys tekotilanteesta on perusteltu. Tilanne, jossa tekijä erehtyy lain sisällöstä (esimerkiksi kuvittelee, että jokin vastuusta vapauttava seikka on olemassa) se ei tule kysymykseen. Erehdys lain sisällöstä kuuluu kieltoerehdyksen piiriin. Erehdyksen täytyy myös olla perusteltu.
Säädös tulee sovellettavaksi jos tekijä luulee toimivansa tilanteessa, jossa kyse olisi:
hätävarjelusta
pakkotilasta tai
voimakeinojen käytöstä.
Kyse on siis luulotellusta eli putatiivisesta hätävarjelusta, pakkotilasta tai voimakeinojen käytöstä.
Esimerkki:
Esimerkki:
Vastamelukuuloke

Vastamelukuuloke
Vastamelukuuloke on kuuloketyyppi, joka vähentää ympäristön äänten pääsyä korvaan tuottamalla meluun nähden vastakkaisessa vaiheessa olevan äänen, joka pyrkii kumoamaan melun.
Korvan lähelle, eli käytännössä kuulokkeen ulkopuolelle sijoitetaan mikrofoni, joka muuttaa ympäristöstä tulevat ääniaallot vaihtosähköksi. Vaihtosähkö vahvistetaan ja syötetään vastakkaisvaiheisena korvan päällä tai korvakäytävässä olevaan pieneen kaiuttimeen. Tällöin ulkoa tuleva ja kaiuttimen tuottama ääni summautuvat korvassa ja niiden välillä tapahtuu destruktiivinen interferenssi. Oikein säädetyssä vastamelukuulokkeessa ulkoa tuleva melu ja kaiuttimen tuottama vastamelu ovat keskenään tarkalleen yhtä voimakkaita ja vastakkaisvaiheisia, jolloin ne kumoavat toisensa ja vastamelukuulokkeita käyttävä henkilö kuulee ympäristön äänet voimakkaasti vaimentuneina. Vastamelukuulokkeet vaimentavat parhaiten melko matalataajuisia, voimakkuudeltaan tasaisia melunlähteitä, kuten ajoneuvon tai jääkaapin hurinaa.
Vastamelukuulokkeisiin voi yleensä kytkeä jonkin ulkoisen signaalilähteen, kuten esimerkiksi MP3-soittimen, jolloin henkilö voi keskittyä musiikin kuuntelemiseen hiljaisellakin voimakkuudella ilman, että ympäristön äänet häiritsevät. Vastamelukuulokkeita voi kuitenkin käyttää myös ilman mitään ulkoista äänilähdettä taustamelun vaimentamiseen.
Vastamelukuulokkeita pidetään kuulon kannalta turvallisempana vaihtoehtona perinteisiin kuulokkeisiin verrattuna, koska vastamelukuulokkeet vaimentavat ulkopuolista melua ja siksi vastamelukuulokkeilla musiikkia kuunnellessa voidaan käyttää pienempää äänenvoimakkuutta.
Kirjallisuutta

Toivanen, Jarmo: Teknillinen akustiikka, "Meluakustiikan käsitteitä ja määritelmiä", s. 438–441.  Otakustantamo, 1976.  ISBN 951-671-123-5
Vatianjärven alue

Vatianjärven alue (vesistöaluetunnus 14.33) on Leppäveden–Kynsiveden alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 201,67 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 12,6 %. Vesistön alueen alarajana on Kuusan voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 9 744,42 neliökilometriä ja sen järvisyys on 14,54 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Saraaveden alueeseen (14.32).
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta :
Vatianjärven lähialue (14.331)
Kuhnamon alue (14.332)
Peurungan valuma-alue (14.333)
Suppaanpuron valuma-alue (14.334)
Sikapuron valuma-alue (14.335)
Rajajoen valuma-alue (14.336)
Haapajoen valuma-alue (14.337)
Varesjärvi

| Varesjärvi |
| --- | --- |
 Jäätynyt Varesjärvi maaliskuussa 2014
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Salo (Kiikala, Suomusjärvi)
Koordinaatit:  60°25′25″N, 23°41′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Varesjoki 
Järvinumero:  24.073.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,1 m  
Rantaviiva:  10,758 km  
Pinta-ala:  1,5875 km²  
Tilavuus:  0,00126246 km³  
Keskisyvyys:  0,8 m  
Suurin syvyys:  3,47 m  
Valuma-alue:  10,6 km²  
Keskivirtaama:  0,07 m³/s  
Saaria:  4 
 fiVaresjärvi 
Varesjärvi  on Varsinais-Suomessa Salossa, entisellä Kiikalan ja Suomusjärven rajalla neljä kilometriä Suomusjärven Kitulan taajamasta koilliseen, sijaitseva järvi, joka kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 159 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se on muodostunut harjujakson rinnalle, joka kulkee Kiikkalan lentokentän, Kyöppelinharjun, Pöytäkankaan ja Vähänummen kautta Siitoonjärvelle. Järvi on Z-kirjaimen muotoinen, minkä vuoksi järven pituus ja leveys eivät vastaa veneilijän kokemusta. Järvi on sen keskilinjaa pitkin mittaamalla Vareksenpäästä Jokilahteen yli neljä kilometriä pitkä ja silloin sen suurin poikittainen leveys on vain 950 metriä. Järven keskikohdassa on Kylmäniemen kohdalla kapeampi kohta, jonka molemmilla puolilla järvi on leveämpi. Järven länsipäässä työntyy pohjoiseen erillinen Jokilahti, joka on kasvamassa umpeen, ellei sitä toisinaan ruopata uudelleen. Järven länsiosat ovat alavaa maata, mutta itärannat päättyvät laajan Pöytäkankaan rinteisiin. Pöytäkangas kohoaa lähes 30 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja se ulottuu koko itärannan pituudelle. Rinteistä vuotaa kaksi rauhoitettua lähettä vettä järveen. Järvessä on kartan mukaan neljä saarta. Se ovat pieniä luotomaisia saaria, joita kutsutaan nimillä Pirtinkari, Pöytäkari, Mäkisaari ja Aittasaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 1,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0013 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 3,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee aivan Mäkisaaren vieressä sen pohjoispuolella. Järven itäpuolen allas on syvempi kuin muu osa järveä.
Järven rantaviivan pituus on 10,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven pohjoisrannalla ulottuvat neljän maatilan pellot lähelle järven rantaa. Järven länsipäässä ovat alavat metsäalueet soistuneet myös laskujoen ympäriltä.  Asutus on haja-asutusta ja sen rannoille on rakennettu yli 70 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Kiikalan ja Suomusjärven kirkonkyliltä sekä valtatieltä 1. Järvi jakautuu Kiikalan Saaren ja Yltäkylän sekä Suomusjärven Lahnajärven, Kettulan ja Vareksenbölen kylien kesken.
Historiaa

Järvessä on toteutettu pieni järvenlasku vuonna 1946, jolloin vedenpinta aleni keskimäärin 89 senttimetriä. Pajastunutta vesijättömaata ei ole liitetty entisten rantojen tontteihin, mutta järvenlaskun jälkeen on monet vapaa-ajan asunnot rakennettu lähemmäksi nykyrantaa. Järvenlaskun jäljeen vedenpinta on alkanut taas nousta, koska Jokilahti on alkanut kasvaa umpeen. Luusuaan on rakennettu luvaton pato vuonna 1971, mutta se purettiin vesioikeuden päätöksellä. Järven vedenpinnannostolle on kuitenkin ollut selvästi halukkuutta. Järven tilasta huolestuneet ovat perustaneet järven hoitoa edistämään yhdistyksen Varesjärven hoito ry . Se on hakenut 1990-luvun lopulla lupaa nostaa vedenpintaa korkeammalle, joka on myönnetty vuonna 2009. Sen mukaan vedenkorkeus nousisi keskimäärin viisi senttimetriä.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Järven vedenlaatu pysyy tasaisena, koska järven veden vaihtuvuus on vähäistä sen mataluudesta huolimatta. Järven veden laskennallinen viipymä on Hans Vogtin mukaan 6–9 kuukautta (vuonna 2002) ja Lounais-Suomen ympäristökeskuksen mukaan 390 vuorokautta eli 1,07 vuutta (vuonna 2003). Vedenväri on lievästi ruskeaa, mikä johtuu ojien tuoman veden humuspitoisuudesta. Järvi on myös lähdepohjainen, mikä lieventää humuskuorman vaikutuksia. Vedessä on runsaasti ravinteita, jotka rehevöittävät järveä. Ravinteita käyttävät vedessä levät, jotka muodostavat ravintoketjun perustan. Levät tuottavat yhteyttäessään happea, joka liukenee veteen. Kesäisin, jolloin yhteyttäminen on kiivaimmillaan, on pintavesi happipitoisuudeltaan ylikylläistä. Koska järvi on matala, ei järvi lämpötilakerrostu. Silloin ei pohjan tuntumaan synny alusvettä, joka pysyisi siellä matalamman lämpötilansa takia koko kesän. Lämpötilakerrostumisen puuttuminen sekoittaa vettä, jolloin happea leviää kaikkialle vesipatsaaseen. Tämä estää sisäisen kuormituksen käynnistymisen ja järvi säästyy lisäravinteiden aiheuttamasta lisäkuormitukselta. Talvella tilanne on jään alla toinen. Levän yhteyttäminen on heikoimmillaan eikä ilmastakaan liukene happea veteen. Tällöin veden ravinteiden ja humuksen aiheuttamaa hapenkulumiselle ei löydy korvaajaa. Pohjan lähellä, missä on eniten ravinteita, happipitoisuus laskee kalojen kannalta hälyttävän alas. Toisinaan voi esiintyä hapettomuuttakin. Silloin tilanne heikkenee lisääntyvän sisäisen kuormituksen vuoksi lisää.
Ravinteiden pitoisuudet vaihtelevat siis vuodenajoittain. Veden fosforipitoisuudet ovat kohonneet kesäisin 50 mikrogrammaan litrassa vettä (μg/l). Levien a-klorofyllipitoisuudet ovat silloin 10 milligrammaan litrassa vettä (mg/l). Typpipitoisuudet ovat nykyään 500 μg/l, mikä on alle puolet 1980-luvun tasosta. Myös a-klorofyllipitoisuudet ja fosforipitoisuudet ovat laskeneet 1980-luvun arvoista. Nykyiset arvot ovat kuitenkin suomalaisiin järvin nähden korkeammalla ja järvi luotitellaankin niiden takia rehevöityneeksi järveksi. Veden happamuustaso on lähellä neutraalia eli pH 7,0.
Luontoarvoja > Ekologia

Järvellä on tehty vuonna 2004 kalastotutkimus. Sen mukaan kalastetusta biomassasta 54% on särkeä, 40,5% ahventa, ja 5,5% haukea. Myös särkien suuri osuus biomassasta on rehevöityneen järven merkki. Järvessä on myös hieman rapuja.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 24) Aneriojoen valuma-alueella (24.07), jonka Varesjoen valuma-alueeseen (24.073) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,1 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään omalta lähialueeltaan. Varesjoen valuma-alueella on vain yksi lampi Kakarlampi, joka laskee suoraan tai välillisesti Varesjärveen. Harjujakson ympäristössä on toki suppia, joiden ojat päättyvät myös järveen. Näitä ovat Rautalampi, Lumukkanjärvi, Lumukkaansilmä ja Takustansuon suolampare. Järven laskujoki on Varesjoki, joka on noin 13 kilometriä pitkä, ja joka laskee Aneriojärveen.
Varesjokea Vareskosken yläpuolella Varesjoen sahan luona Kiikalassa Salossa.
Vasco da Gama (1876)

| Vasco da Gama |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Thames Ironworks and Shipbuilding Company, Blackwall
Kölinlasku:  1875
Laskettu vesille:  1. joulukuuta 1876
Palveluskäyttöön:  1878
Loppuvaihe:  romutettu 1935
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 384 t
Pituus:  61 m
Leveys:  12 m
Syväys:  5,8 m
Koneteho:  3 000 ihp
Nopeus:  10,3 solmua
Miehistöä:  232
Aseistus
Aseistus:  2 × 10.2" tykkiä 1 × 5,9" tykki 4 × 9 naulan tykkiä
Vasco da Gama oli Portugalin laivaston vuonna 1876 vesillelaskettu ironclad-alus.
Valmistus

Alus tilattiin Thames Ironworks and Shipbuilding Companyltä Blackwallista Lontoosta, missä köli laskettiin vuonna 1875. Alus laskettiin vesille 1. joulukuuta 1876 ja valmistui 1878.
Palvelus

Alus palveli rannikkopuolustusjoukoissa, joiden tehtävänä oli Lissabonin ja Tagus-joen suun suojaaminen. Alus osallistui 26. kesäkuuta 1897 Spitheadissä järjestettyyn laivastokatselmukseen.
Alus oli modernisoitavana Orlandossa 1901-1902, jolloin sen keskiosaan lisättiin 9,91 metrin kappale. Muutostöiden jälkeen aluksen uppouma oli 2 972 tonnia. Rungon pituus oli 70,86m leveys 12,19 ja syväys 6,27 metriä. Propulsiojärjestelmän teho tuplattiin 6 000 hevosvoimaan, millä saavutettiin 15,5 solmun huippunopeus. Aluksella oli hiiltä maksimissaan 300 tonnia. Muutostöiden jälkeen aseistuksena oli kaksi kahdeksan tuuman 40 pituuskaliiperin tykkiä, joiden lisäksi olivat 5,9 tuuman 45 pituuskaliiperin, 12 naulan, neljä yhdeksän naulan ja kuusi kolmen naulan tykkiä. Miehistötarve kasvoi 260 henkeen.
Aluksella tapahtui 27. elokuuta 1907 kaasuräjähdys, jossa joukko miehistönjäseniä loukkaantui. Osa aluksen miehistönstä osallistui Portugalin huhtikuun 1913 poliittisiin levottomuuksiin. Kapinalliset poistettiin alukselta. Miehistö osallistui jälleen 14. toukokuuta 1915 levottomuuksiin, nousten kapinaan ja surmaten aluksen päällikön sekä tulittaen Lissabonia, jolloin noin sata henkeä sai surmansa.
Alus oli laivaston lippulaivana ainakin vuoden 1914 loppuun, mihin asti budjetti ei mahdollistanut uuden aluksen hankintaa. Alus myytiin romutettavaksi 1935.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Portuguese ironclad Vasco da Gama
Käännös suomeksi
Siloi

| Siloi> Σίλοι |
| --- | --- |
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kaaria
Infobox OKNimi-testi OK: 
Siloi (m.kreik. Σίλοι) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kaariassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.
Myöskään Siloin historiasta ei tiedetä juuri mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Tulkinta perustuu lähinnä siihen, että Siloi kuului klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa varmuudella vain kerran vuonna 451/450 eaa. Kaupungin oletettu sijainti Kaariassa perustuu siihen, että sen nimi esiintyy kyseisessä luettelossa muiden kaarialaisten kaupunkien yhteydessä.
Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Silos (Σίλος).