stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kenian lääketieteellinen tutkimuslaitos

| Kenian lääketieteellinen tutkimuslaitos Kenya Medical Research Institute> Tutkimuslaitoksen tiedot |
| --- | --- |
Sijainti:  Nairobi, Kenia
Pääkonttori:  Mbagathi Road, Nairobi, Kenia 1.3139°S, 36.8030°E
Tutkimusala:  lääketieteellinen tutkimus
Johtaja:  professori Yeri Kombe
Kenian lääketieteellinen tutkimuslaitos (engl. Kenya Medical Research Institute, lyhennys KEMRI) on kenialainen vuonna 1979  perustettu valtionyhtiö, joka tekee tieteellistä ja soveltavaa tutkimustyötä lääketieteen alalla. Tutkimuslaitoksella on myös viranomaisrooli esimerkiksi tartuntatautien seurannassa maassaan. Tutkimuslaitoksen päätoimipiste sijaitsee Kenian pääkaupungissa Nairobissa.  Laitoksen pääjohtajana toimii professori Yeri Kombe.
Kemri on kansainvälisesti tunnustettu tutkimusympäristö esimerkiksi virologian alalla. Laitos on yhdessä yhteistyökumppaniensa kanssa tieteellisesti osoittanut viime vuosina esimerkiksi, että Keniassa esiintyy kuutta tai seitsemää erilaista ihmisiä sairastuttavaa koronavirustyyppiä. Kameleistä on löydetty HKU8rCoV-virusta ja sen aiheuttamaa vähemmän vakavaa keuhkokuumetta, paikallisista Rhinolophus-lepakoista SARSin aiheuttajaa SARS-CoV-virusta, MERS-CoV-virusta on löydetty paikallisista kameleista ja sen aiheuttaman MERSin vasta-aineita kahdesta tutkitusta kenialaisesta henkilöstä. Kemrin kampusalueella toimiva Yhdysvaltain armeijan lääketieteellinen yksikkö löysi neljää muuta koronavirusta (229E, NL63, OC43, ja HKU1), kun se tutki 10 000 paikallisista sairaaloista koottua potilaiden nenästä otettua näytettä.
Tutkimusta tekevän Kemri-valtionyhtiön päärahoittajat ovat Kenian hallitus, Japanin kansainvälinen kehitysyhteistyöjärjestö (JICA), Nagasakin yliopisto, Aloite unohdettujen sairauksien lääkkeille (Drugs for Neglected Diseases initiative, DNDi), Yhdysvaltain puolustusministeriö DoD:n tutkimuslaboratorio USAMRU Kenya, Wellcome Trust, Bill ja Melinda Gatesin säätiö, Yhdysvaltain tautikeskus (CDC) ja Yhdysvaltain kehitysohjelma (USAid). Lisäksi instituuttia rahoittavat kymmenet muut tahot (yliopistoja, tutkimuslaitoksia, järjestöjä, yhteisöjä ja yrityksiä) muun muassa Yhdysvalloista, Kanadasta, Euroopan, Aasian ja Afrikan maista sekä Keniasta.
Aiheesta muualla

Kenya Medical Research Institute (englanniksi) (theconversation.com)
Erään kenialaisen mediatalon covid-19-sivusto (englanniksi) (the-star.co.ke)
Africa CDC Dashboard (Africa CDC:n covid-19-yleiskatsaussivu, sisältäen maakohtaiset, esille klikattavat arvot) (englanniksi) (africacdc.org)
Valtiollisia tai maanosan kansanterveyslaitoksia
| --- | --- |
Eurooppa:    ECDC   RIVM   ISHP   Sciensano   UKHSA   PHE   PHS   PHW   NCPHA   ISCIII   HPSC   Embætti landlæknis   ISS   GÖG   EODY   HZJZ   SPKC   SMLPC   LIH   ANSP   FHI   IPH   INSA   NIZP-PZH   Santé Publique France   INSP   Folkhälsomyndigheten   RKI   IPHS   ÚVZ SR   NIJZ   THL   BAG   SIF   SZÚ   TsHZ   NNK   RRPCEM   Rospotrebnadzor   Terviseamet 
Aasia:    IEDCR   KCDA   NIHRD   NCDC   NIHR   IPI   ICDC   NIPH   IPC   NIPH   NTsOZ   China CDC   IPH   NCPH   NHL   BPKIHS   Pakistanin terveysvirasto   PNIPH   Saudi CDC   NCID   Taiwan CDC   Thai NIH   NIHE 
Afrikka:     Africa CDC   IPA   NICD   EPHI   NMIMR   CPC   KEMRI   INRB   NCDC   IPM   IPM   INS   NCDC   IPCI   ZNPHI   IPD   NIH Somalia   PHI   NIMR   INH   IPT   UVRI 
Amerikka:    ANLIS   IAL   ISP   INCIENSA   PHAC   INS   IPK   INSP   INS   CDC 
Muut alueet:   AIHW
Huomaa: Malline on keskeneräinen, eikä toistaiseksi sisällä läheskään kaikkia kansallisia tai ylikansallisia kansanterveyslaitoksia tai -virastoja.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat
Zipfelbund

List
Selfkant
Oberstdorf
Görlitz
Zipfelbund (suom. Kulmaliitto) on Saksan liittotasavallan maantieteellisissä ääripisteissä sijaitsevien neljän paikkakunnan muodostama liitto. Siihen kuuluvat List Syltin saarella pohjoisessa, Görlitz idässä, Oberstdorf etelässä ja Selfkant lännessä.
| Ilmansuunta | Vaakuna | Kunta | Osavaltio | Koordinaatit | Asukasluku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pohjoinen |  | List | Schleswig-Holstein | 55° 1′ N, 8° 26′ O | 2 462 |
| Länsi |  | Selfkant | Nordrhein-Westfalen | 51° 1′ N, 5° 55′ O | 10 263 |
| Itä |  | Görlitz | Saksi | 51° 9′ N, 14° 59′ O | 56 461 |
| Etelä |  | Oberstdorf | Baijeri | 47° 25′ N, 10° 17′ O | 9 974 |
Historia ja Saksan yhtenäisyyspäivä

Zipfelbund perustettiin Saksan yhtenäisyydenpäivänä vuonna 1999 ns. Zipfelin sopimuksella, jonka nojalla neljä kuntaa lupasivat pitää yhteyttä jatkossakin. Myös kaikkien neljän kunnan pormestarit tapasivat tuolloin symboolisena eleenä Saksan yhtenäisyydelle.
Nelikko juhlii Saksan yhtenäisyyspäivää (3. lokakuuta) kokoamalla kaikkia Saksan osavaltioita edustavan Osavaltioiden katu -näyttelyn.
Muuta toimintaa

Liittoon kuuluvilla kunnilla on muun muassa yhteinen sanomalehti, Zipfel-Journal ja vuonna 2000 käyttöönotettu Zipfelpass (suom. Zipfelpassi), jonka haltijalle annetaan lahjana niin sanottu Zipfel-paketti, kun hän on  kerännyt tietyn määrän leimamerkkejä vierailuillaan Zipfelbundiin kuuluville paikkakunnille määrätyssä ajassa. Kortin haltijat ovat vierailleet liittoon kuuluvissa kunnissa muun muassa ratsain, polkupyörällä ja vaeltaen. Vuodesta 2008 alkaen on jaettu palkinto ”Preis der Deutschen Zipfel”.
Aiheesta muualla

Zipfelbund-kuntien yhteinen nettisivu
Changzhou

| Changzhou (常州市, Chángzhōu Shì) |
| --- | --- |
 Maisemaa Changzhoun vanhassakaupungissa.
 Changzhoun sijainti (keltaisella) Jiangsun maakunnassa.
 Changzhou
 Koordinaatit: 31°47′N, 119°58′E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Jiangsu
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4 384 km²
Väkiluku (2010):  4 592 431
 – Metropolialue:  36 milj. (Shanghai-Suzhou-Wuxi)
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  213000
Suuntanumero(t):  0519
Rekisterikilpi:  苏D
 
 www.changzhou.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Changzhou (kiin. 常州市, pinyin: Chángzhōu Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinassa Jangtsejoen suiston alueella Jiangsun maakunnassa. Se on kasvanut kiinni yhtenäiseen Shanghai-Suzhou-Wuxin taajama-alueeseen.
Changzhou on yksi Jiangsun 12 prefektuuritason kaupungista. Sen pinta-ala on 4 384 neliökilometriä. Vuonna 2010 siellä oli 4,6 miljoonaa asukasta.
Changzhoun lempinimi tarkoittaa "lohikäärmekaupunkia". Sen historia ulottuu 2 500 vuoden taakse. 1920-luvulta alkaen sinne kertyi puuvillateollisuutta ja siitä tuli yksi Kiinan tekstiiliteollisuuden keskittymistä.
Ilmasto

Changzhoussa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Kesät ovat kuumia ja sateisia, talvella on kuivempaa ja viileää. Vuoden keskilämpötila on noin 15 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 060 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 28 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 3 °C. Sateisin kuukausi on heinäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 180 millimetriä. Joulukuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 35 millimetriä.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla prefektuuri jaetaan 6 osaan seuraavasti:
Kaupunkinäkymää Changzhousta.
Kaupunkinäkymää Changzhousta.
Kungfutse-temppeli.
Wenbi-pagodi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Changzhou Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Changzhou Wikivoyagessa (englanniksi)
Etelä-Afrikan avaruusjärjestö

| Etelä-Afrikan avaruusjärjestö |
| --- | --- |
Perustettu:  2010
Toimiala:  avaruustoiminta
Päämaja:  Pretoria, Etelä-Afrikka
Pääjohtaja:  Valanathan Munsami
Aiheesta muualla
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Etelä-Afrikan avaruusjärjestö (SANSA, South African National Space Agency) on Etelä-Afrikan avaruustoimintaa kehittävä ja hallinnoiva elin. Sen päämaja on Pretoriassa, ja sen toiminta jakautuu avaruusoperaatioihin, avaruustieteeseen, Maan tarkkailuun ja avaruustekniikkaan.
Etelä-Afrikan avaruustoiminta alkoi jo Kapkaupungin yliopistossa vuonna 1841. NASA 1960-luvulla Hartebeesthoekin radiotähtitieteen observatorion,selvennä joka oli osa avaruusalusten seuraamisen ja datan vastaanottamista varten luotua verkostoa. Nasa vetäytyi vuonna 1975 observatoriosta poliittisen tilanteen takia, ja seuraavana vuonna Etelä-Afrikan tutkimusneuvosto perusti sinne kaukokartoituskeskuksen. Etelä-Afrikka suunnitteli 1980-luvulla sotilastiedustelusatelliitin lähettämistä, mutta projekti keskeytyi vuonna 1994. Etelä-Afrikka laukaisi vuonna 1999 SunSat-satelliitin Yhdysvalloissa ja vuonna 2009 Sumbandilasatin Venäjältä.
Etelä-Afrikka laati avaruusalan strategian, joka hyväksyttiin maan hallituksen tasolla joulukuussa 2008. Strategia nojautuu Tiede- ja teknologiaministeriön tekemään innovaatioalan 10-vuotissuunnitelmaan. Avaruustoiminta on viiden kärkihankkeen joukossa. Etelä-Afrikan avaruusjärjestön perustaminen alkoi vuonna 2008, jolloin presidentti Kgalema Motlanthe hyväksyi asiaa koskevan lain. Se aloitti toimintansa vuonna 2010.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Etelä-Afrikan avaruusjärjestö Wikimedia Commonsissa
Etelä-Afrikan avaruussivusto
Inhimillisen kehityksen indeksi

Valtioiden inhimillisen kehityksen indeksi 2022 (julkaistu 2024).







  ≥ 0.950 (Hyvin korkea)
  0.900–0.950 (Hyvin korkea)
  0.850–0.899 (Hyvin korkea)
  0.800–0.849 (Hyvin korkea)
  0.750–0.799 (Korkea)
  0.700–0.749 (Korkea)
  0.650–0.699 (Keskitasoa)


  0.600–0.649 (Keskitasoa)
  0.550–0.599 (Keskitasoa)
  0.500–0.549 (Matala)
  0.450–0.499 (Matala)
  0.400–0.449 (Matala)
  ≤ 0.399
  Ei tietoa
Inhimillisen kehityksen indeksi eli HDI (engl. Human Development Index) on Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) luoma mittari, joka koostuu odotettavissa olevasta elinajasta, koulutuksesta ja elintasosta. Sen tavoitteena on tarjota vertailukelpoinen inhimillisen kehityksen mittari eri maiden välille ja kuvata, kuinka hyvän elämänlaadun maat pystyvät tarjoamaan asukkailleen.
Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma on julkaissut lähes kaikkien maiden inhimillisen kehityksen indeksiluvun Human Development Report -julkaisussaan (HDR) vuodesta 1990 alkaen.
Tarkoitus

HDI otettiin käyttöön, kun taloustieteilijät halusivat bruttokansantulolle (BKTL) vaihtoehdon eri maiden taloudellisen kehityksen vertailemiseksi. BKTL katsottiin ongelmalliseksi, koska se mittaa vain reaalituloja. Esimerkiksi Nobel-palkittu taloustieteilijä Amartya Sen katsoi, että kehityksen tavoitteena ei pitäisi olla vain kansallisen tulotason kasvattaminen, vaan pikemminkin inhimillisen kapasiteetin ja vapauden edistäminen. HDR:n perustajan Mahbub ul Haqin mukaan kehityksen todellisen tavoitteen tulisi olla ihmisten valintojen laajentaminen kaikilla elämänalueilla, niin taloudessa, politiikassa kuin kulttuurissakin. Ul Haq suunnitteli ensimmäisen inhimillisen kehityksen indeksin yhdessä Senin ja Meghnad Desain sekä muiden merkittävien kehitystaloustieteilijöiden neuvojen pohjalta.
Laskutapa

HDI:n perusolettamus on, että olennaisinta inhimillisen kehityksen kannalta ovat pitkä ja terve elämä, tiedonsaanti ja riittävä elintaso. Niiden edustajiksi on valittu kolme muuttujaa, joille annetaan kullekin yhtä suuri paino indeksissä. Muuttujat ovat:
Odotettavissa oleva elinikä.
Aikuisten koulutuksen keston keskiarvo ja koulunsa aloittavien lasten odotettavissa olevan koulutuksen kesto. Muuttujan arvo on näiden kahden luvun keskiarvo.
Ostovoimapariteetilla korjatun bruttokansantulon logaritmi. Ostovoimakorjaus pyrkii ottamaan maiden väliset elinkustannuserot huomioon. Logaritmointi taas antaa suuremman painon eroille alhaisilla BKTL-tasoilla kuin korkeilla BKTL-tasoilla.
Kukin osaindeksi voi saada arvon nollan ja ykkösen väliltä. Eliniänodotteen indeksi saa arvon nolla, jos eliniänodote on 20 tai matalampi, ja arvon yksi, jos eliniänodote on 85 vuotta tai enemmän. Koulutuksessa alimmat raja-arvot ovat nolla vuotta ja ylimmät raja-arvot 18 vuotta odotetulle kouluvuosien määrälle ja 15 toteutuneelle aikuisten kouluvuosien määrälle. BKTL:n raja-arvot ovat 100 dollaria ja 75 000 dollaria vuodessa. HDI on näin laskettujen kolmen osaindeksin keskiarvo.
Nykyiset laskukaavat ovat olleet käytössä vuodesta 2010 alkaen. Tämän seurauksena aiemmat indeksilukemat eivät ole aivan vertailukelpoisia uudemmalla laskentatavalla laskettujen lukemien kanssa.
Rankinglista

Indeksin pohjalta tehdyssä rankinglistassa terveydenhuollostaan ja koulutuksestaan huolta pitävät maat menestyvät paremmin kuin ne sijoittuvat BKTL-rankingissa. Indeksi suosiikin esimerkiksi eurooppalaisia hyvinvointivaltioita mutta rankaisee esimerkiksi suuria öljyntuottajamaita, joilla on vain korkea BKTL. Vuoden 2019 listalla kärjessä olivat Norja, Sveitsi, Irlanti, Hongkong ja Saksa. Suomi oli sijalla 12.
Vaihtoehtoiset indeksit

Vuonna 2010 UNDP esitteli 20-vuotisraportissaan kolme uutta inhimillistä kehitystä kuvaavaa mittaria. Nämä olivat epätasa-arvoon suhteutettu inhimillisen kehityksen indeksi (engl. Inequality Adjusted HDI, IHDI), sukupuolten välisen epätasa-arvon indeksi (engl. Gender Inequality Index, GII) ja moniulotteinen köyhyysindeksi (Multidimensional Poverty Index, MPI).
Epätasa-arvoon suhteutettu inhimillisen kehityksen indeksi (Inequality Adjusted, IHDI) kuvaa kehityksen epätasaista jakautumista valtion sisällä. Mikäli tasa-arvo on täydellinen, HDI ja IHDI ovat samansuuruisia. Vuonna 2010 maailman HDI oli kuitenkin keskimäärin 22 prosenttia heikompi kuin IHDI. Tyypillisesti alhaisen HDI-tason maissa epätasa-arvo on usein laajempaa. Esimerkiksi Namibiassa IHDI oli yhteensä 44 prosenttia ja Mosambikissa 45 prosenttia HDI:tä alempi (2010).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Inhimillisen kehityksen indeksi Wikimedia Commonsissa
UNDP:n sivusto HDI-raporteille (englanniksi) (undp.org)
YK:n kehitysohjelma, UNDP
Platonin poliittinen filosofia

Platonin poliittinen filosofia perustui Sokrateen ajatteluun, jossa keskeisin kysymys oli kysymys hyvästä elämästä. Politiikkaan sovellettuna seurasi kysymys, millainen valtio mahdollistaa hyvän elämän. Platon käsitteli näitä aiheita useissa dialogeissaan. Hänet voidaan nähdä koko länsimaisen poliittisen filosofian perustajana. Samalla hän katsoi, että poliittinen filosofia liittyy kiinteästi muuhun filosofiaan, kuten etiikkaan, metafysiikkaan ja tietoteoriaan.
Platonin poliittiset teokset

Platon käsittelee poliittisia teemoja, kuten ihannevaltiota ja ihanteellista hallintoa, useissa dialogeissaan. Laajimmin aihetta käsittelevät Valtio, Lait ja Valtiomies. Näiden lisäksi poliittisia ovat erityisesti dialogit Minos, Epinomis ja Kritias. Eettisen ulottuvuuden kautta poliittisen ajattelun voidaan kuitenkin nähdä olevan osana kaikkia Platonin teoksia.
Keskeinen ongelma Platonin filosofian suhteen on niin kutsuttu sokraattinen ongelma, eli Sokrateen ja Platonin ajattelujen erottaminen toisistaan. Platonin poliittisen filosofian suhteen ongelma ei ole aivan yhtä suuri: Valtion ajatuksia pidetään usein monia muita ajatuksia selkeämmin juuri Platonin omina; Laeissa Sokrates ei esiinny lainkaan; ja Valtiomiehessä Sokrates esiintyy vain dialogin alussa.
Platonin varhais- ja myöhäisvaiheen ajattelussa voidaan kuitenkin nähdä tietty ristiriita; Valtio, joka kuuluu hänen keskikauden tuotantoonsa, esittää hyvin erilaisen valtion kuin Lait, joka on hänen viimeinen teoksensa. Kussakin dialogissa Platon perustaa ajatuksensa metafyysisiin, tietoteoreettisiin ja psykologisiin ajatuksiin. Nämä kuitenkin muuttuvat dialogista toiseen.
Platonin filosofian keskeinen piirre oli pyrkimys määritelmien muodostamiseen eri asioille. Myös oikean poliittisen järjestyksen löytämisessä oli kyse samasta asiasta; tällaista tärkeää asiaa ei voitu jättää pelkästään yleisen mielipiteen varaan. Näin käsitteiden selventäminen ja erilaisten käsitysten arvioiminen ovat myös Platonin poliittisessa filosofiassa merkittäviä esiaskelia, ja niitä seuraa ihanteellisen poliittisen järjestelmän hahmottelu. Tämä järjestys ilmenee erityisesti Valtion rakenteessa.
Platonin poliittiset teokset > Muut poliittiset dialogit

Dialogi Kritias kertoo tarinan Atlantiksesta, ja käsittelee samalla ihannevaltiota. Kritias kertoo dialogissa, että 9000 vuotta aiemmin Ateena oli ollut ihannevaltio, joka oli hyvin järjestäytyneen yhteiskuntansa ansiosta kyennyt voittamaan mahtavan Atlantiksen valtion.
Dialogissa Minos tutkitaan lain luonnetta. Samalla ylistetään Minosta, Kreetan myyttistä kuningasta ja Ateenan muinaista vihollista.
Dialogin Epinomis nimi tarkoittaa ”lakien jälkeen”, koska se on julkaistu alun perin ja usein yhä edelleenkin teoksen Lait jälkeen. Teos aloittaa käsittelemällä samoja asioita kuin Lait, mutta haarautuu myöhemmin tähtitieteeseen ja matemaattisiin spekulaatioihin.
Ihanteellinen perustuslaki

Sekä Valtio että Lait hahmottelevat kuvan siitä, millaiselta hyvä valtio voisi näyttää. Platon tunnisti sen, että valtioissa on erilaisia yhteiskuntaluokkia, joiden intressit ovat usein ristiriidassa keskenään. Tämä voi johtaa yhteiskunnallisiin levottomuuksiin. Platon katsoi, että erilaiset sisäiset ryhmäkunnat ja sisällissota ovat suurimpia vaaroja valtiolle, jopa suurempia kuin ulkoiset uhat, kuten sota muiden valtioiden kanssa. Rauha on saavutettava valtion eri osapuolten yhteistyöllä.
Platon uskoi optimistisesti, että yhteiskunnan eri osapuolten ristiriitaiset edut voitiin sovittaa yhteen. Paras, järkevin ja oikeudenmukaisin poliittinen järjestelmä johtaa yhteiskunnassa sopusointuiseen ykseyteen.
Ihanteellinen perustuslaki > Filosofikuninkaiden hallinto

Valtiossa Platon antoi yhteiskuntarauhan takaamisen filosofikuninkaiden tehtäväksi. Platon oli sitä mieltä, että yhteiskunta koostuu kolmesta yhteiskuntaluokasta, jotka vastaavat yksittäisen ihmissielun jakoa kolmeen osaan. Nämä yhteiskuntaluokat olivat:
Työläiset – työntekijät, käsityöläiset, kauppiaat, maanviljelijät jne. Tämä luokka vastaa sielun kolmijaossa himosielua.
Vartijat – rohkeat, vahvat, vaaroja rakastavat. Tämä luokka vastaa intosielua.
Hallitsijat, ylemmät vartijat – älykkäät, järkevät, itsensä hillitsevät, viisautta rakastavat, päätöksentekoon kykenevät. Tämä luokka vastaa järkisielua.
Platon katsoi, että ihmisten sielunkyvyt ovat erilaiset, ja vain pieni vähemmistö, filosofit, voi saavuttaa kokonaisnäkemyksen siitä, mikä on valtion yhteinen hyvä. Siksi heidän tuli toimia hallitsijoina:
»Valtioissa on joko filosofien tultava kuninkaiksi tai sitten niiden, joita me nyt sanomme kuninkaiksi ja hallitsijoiksi, on ryhdyttävä toden teolla ja vakavasti harrastamaan filosofiaa, niin että poliittinen valta ja filosofia sulautuvat yhteen; sen sijaan kaikki ne luonteet, jotka nyt suuntautuvat yksinomaan toiseen tai toiseen, on pakostakin suljettava pois. Muussa tapauksessa [...] ei valtioiden eikä luultavasti koko ihmissuvunkaan kohdalla tule onnettomuuksista loppua.»
Paras hallintomuoto olisi näin eräänlainen filosofinen aristokratia tai monarkia.
Filosofien hallitsija-asema perustui heillä olevaan tietoon. Filosofien tuli elää askeettisesti, käytännössä kommunistisesti, muun yhteiskunnan tuella. Johtavan luokan sisäinen yhtenäisyys perustui tähän tasa-arvoon. Platon kuvasi nämä ”filosofikuninkaat” niiksi, jotka ovat kiinnostuneet oppimisesta ja kaikista tiedonaloista, ja käyttää vertauskuvana kapteenia ja hänen laivaansa, tai lääkäriä ja hänen määräämäänsä lääkettä. Purjehtiminen ja lääkintä eivät ole asioita, joita kaikki voisivat harjoittaa luonnostaan. Filosofien lisäksi valtion johtavaan kerrokseen kuuluivat heidän lähimmät avustajansa, ”vartijat”.
Ihanteellinen perustuslaki > Magnesian hallinto

Laeissa yhteiskuntarauhan takaaminen on puolestaan valtion kirjoitettujen lakien tehtävänä. Teoksessa esitetyssä yhteiskuntamallissa on piirteitä sekä aristokraattisesta, oligarkkisesta että demokraattisesta hallintomallista.
Platon hahmotteli valtioon neljä omistuksen mukaan määriteltyä yhteiskuntaluokkaa. Lisäksi valtiossa oli orjia ja ulkomaalaisia. Hän myös asetti valtiolle useita poliittisia instituutioita. Merkittävimmät olivat kansankokous (koinos syllogos, ekklēsia); neuvosto (boulē); erilaiset virkatehtävät, kuten lakien vartijat (nomofylakes); yksityis- ja julkisoikeudelliset oikeusistuimet; sekä yöllinen kokous (nykterinos syllogos).
Lainsäätäjien tehtävänä oli taivutella järkiperustein kansalaiset noudattamaan lakeja, sekä opettaa heitä; ei pelkästään määrätä lait noudatettaviksi. Yöllisen kokouksen tarkoituksena on opettaa niitä, jotka ovat syyllistyneet rikkomuksiin. Kokoontumiset ovat yöaikaan siksi, että tällöin kaikilla on parhaiten vapaata aikaa erilaisista toimistaan.
Ihanteellinen perustuslaki > Arvostelu

Platonin Valtiossa kuvaama valtio on nähty muun muassa utopistisena, kommunistisena, feministisenä ja totalitaristisena. Valtio on utopia sikäli, ettei Sokrates ota lähtökohdaksi mitään olemassa olevaa valtiota, vaan pyrkii järkeilyn avulla muodostamaan ihannevaltion kokonaan alusta alkaen. Platonin esittämä utopia on myöhemmin saanut paljon seuraajia, mutta sitä on myös arvosteltu paljon, muun muassa sillä perusteella, että Platonin utopia perustuisi epärealistiseen kuvaan ihmisluonnosta; vaikka valtio on kuviteltavissa, ihmiset eivät todellisuudessa voi muodostaa kuvatun kaltaista valtiota tai pitää sitä toiminnassa.
Valtion ”kommunistisuus” ilmenee yksityisten perheiden hylkäämisessä sekä yksityisomaisuuden rajoittamisessa filosofikuninkaiden ja vartijoiden muodostamissa kahdessa ylimmässä yhteiskuntaluokassa. Tämä piirre on ollut arvostelun kohteena Aristoteleesta lähtien. Valtion ”feministisyys” ilmenee siinä, että Platonin Sokrates avaa koulutuksen ja hallintotehtävät myös naisille; Sokrates sanoo, että mieheyden ja naiseuden välinen ero on yhtä merkityksellinen kuin pitkä- ja lyhythiuksisuuden välinen ero.
Totalitaristisena valtiota on pitänyt tunnetuimmin Karl Popper. Platonin valtio kuitenkin eroaa totalitaarisista monissa merkittävissä kohdissa. Platon muun muassa sanoo, että vapaus on eräs yhteiskunnan tärkeimmistä arvoista. Platon puolustaa myös oikeudenmukaisuutta, ystävyyttä, viisautta, rohkeutta ja maltillisuutta; ei totalitaariseen valtioon kuuluvaa terroria.
Kirjallisuutta

Blitz, Mark: Plato's political philosophy.  Baltimore, Maryland:  Johns Hopkins University Press, 2010.  ISBN 0801897653  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Bobonich, Chris: Plato on utopia The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Brown, Eric: Plato's Ethics and Politics in The Republic The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Korab-Karpowicz, W. J.: Plato’s Political Philosophy The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Remes, Pauliina: Platon: Oikeudenmukainen ihanneyhteisö. Uppsalan yliopisto. (PDF)
Oksyrhynkhoksen papyruksiin kuuluva kappale Platonin Valtiosta (P.Oxy 3679).
Platform as a Service

Platform as a service (lyh. PaaS) tarkoittaa palvelualustan ulkoistamista, tyypillisesti pilvipalveluna. Palvelualustan ulkoistaminen tuo mukanaan etuja sekä ohjelmistokehityksen että liiketoiminnan näkökulmasta. Kehitysalustat mahdollistavat ohjelmistokehityksen ja pilvimallin mukaisen teknisen kehityksen antamalla kehittäjille välineet ladata omia sovelluksiaan osaksi kokonaisuutta. Kehitysmallin johdosta kehittäjien ei tarvitse huolehtia ohjelmiston skaalautuvuudesta taikka lisääntyneestä tehotarpeesta käyttäjämäärien kasvaessa, koska alustaa on mahdollista laajentaa tarpeen mukaan joustavasti. Esimerkkejä PaaS-palveluita tarjoavista alustoista ovat Microsoft Azure, Google App Engine sekä SalesForce.