stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Helsingin yliopiston ainejärjestöistä
Humanistinen tiedekunta

Humanisticum ry (tiedekuntajärjestö) (kotisivut)
Aistimus ry (estetiikka)
Aksentti (Suomen kieli ja kulttuuri)
Allofoni ry (fonetiikka ja puheviestintä) (Lakkautettu 2018)
Aspekti ry (yleinen kielitiede ja kieliteknologia)
Bouffe ry (ranskalainen filologia)
Daina ry (balttilaiset kielet ja kulttuurit) (Lakkautettu?)
Dilemma ry (filosofia)
Divina Compagnia ry (italialainen filologia)
Eidos ry (taidehistoria)
Fibula ry. (arkeologia)
Frontier ry (Pohjois-Amerikan tutkimus) (Lakkautettu 2017)(Arkistoitu – Internet Archive)
Historicus r.f. (ruotsinkielinen historia)
HYY:n Elokuvaryhmä ry (elokuva- ja televisiotutkimus)
Intelligenzia ry (kognitiotiede)
Karavaani ry (Aasian, Afrikan ja Lähi-Idän kielet ja kulttuurit)
Katharsis ry (yleinen kirjallisuustiede)
Konteksti ry (kulttuurien tutkimuksen kandiohjelma)
KouKi ry (kääntäminen ja tulkkaus)
Kronos ry (historia) (kotisivut)
Lootus ry (Itä-Aasian ja Japanin tutkimus) (Lakkautettu 28.4.2005)
Lycksalighetens Ö (pohjoismainen kirjallisuus)
Mythos ry (uskontotiede)
Nefa-Helsinki ry (kansatiede ja folkloristiikka)
Neon ry (nykykreikka) (Lakkautettu 200x?)
Orbis (humanistisen ja teologisen tiedekunnan kansainväliset opiskelijat)
Origo ry (alue- ja kulttuurintutkimus)
Putkinotko ry (kotimainen kirjallisuus)
Ráidu (saamentutkimus)
Repliikki ry (teatteritiede)
Rupla ry (slavistiikka ja baltologia)
Saga r.f. (pohjoismaiset kielet)
Sasha ry (Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimus)
Semiosphere ry. (semiotiikka) (Lakkautettu?)
Setenta ry (iberoromaaniset kielet)
Siula ry (suomen kieli ja suomalais-ugrilaiset kielet) (kotisivut)
Skald r.f. (magisterprogrammet kultur och kommunikation)
Sub ry (englannin kieli)
Symposion ry (klassillinen filologia)
Synkooppi ry (musiikkitiede) (kotisivut)
Umlaut ry (germaaninen filologia)
Vastakarva (sukupuolentutkimus [ent. naistutkimus])
Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta

Matlu ry (tiedekuntajärjestö)
Geysir ry (Arkistoitu – Internet Archive) (geofysiikka) (lakkautettu?)
Helsingin Yliopiston Kemistit ry (kemia) (kotisivut)
Helsingin yliopiston polymeeri- ja puukemistit ry. (lakkautettu?)
Integralis ry (Bachelor’s Programme in Science)
Limes ry (Kumpulan kampuksen aineet - matematiikka, fysikaaliset tieteet, kemia, maantiede, geologia ja tietojenkäsittelytiede) (kotisivut)
Maantieteen Opiskelijat ry
Matrix ry (matematiikka) (kotisivut)
Meridiaani ry (tähtitiede)
Mesta ry (kaupunkitutkimus ja -suunnittelu)
Moodi ry (tilastotiede)
Resonanssi ry, Resonans rf (fysikaaliset tieteet) (kotisivut)
Spektrum rf (tiedekunnan ruotsinkieliset opiskelijat) (kotisivut)
Synop ry (meteorologia)
TKO-äly ry (tietojenkäsittelytiede) (kotisivut)
Vasara ry. (geotieteet)
Farmasian tiedekunta

Yliopiston farmasiakunta - Universitetets farmaciekår ry (kotisivut)
Bio- ja ympäristötieteellinen tiedekunta

Biosfääri ry, Biosfären rf  (tiedekuntajärjestö)
Helix ry (biokemia, mikrobiologia sekä solu- ja molekyylibiologia)
BOA ry (Arkistoitu – Internet Archive) (biotekniikka) (purkautunut vuonna 2015)
MYY ry (ympäristötieteet)
Natura ry (Arkistoitu – Internet Archive) (ympäristöekologia, Lahti) (purkautunut vuonna 2018?)
Svenska Naturvetarklubben r.f. (ruotsinkieliset B'bio- ja ympäristötieteellisen tiedekunnan opiskelijat)
Symbioosi ry (biologia)
Kasvatustieteellinen tiedekunta

Condus ry (tiedekuntajärjestö)
Aikuiskasvatuksen kilta ry (aikuiskasvatus)
Didaca r.f. (kasvatustiede ja aikuiskasvatustiede, ruotsinkielinen)
Ebe ry (varhaiskasvatuksen opettajat)
Erikeepperi ry (erityispedagogiikka)
Helsingin aineenopettajiksi opiskelevat ry (aineenopettajaksi opiskelevat opiskelijat)
Kopeda ry (kotitalouspedagogiikka)
One Step Ahead ry (
Peduca ry (yleinen ja ja aikuiskasvatustiede sekä luokanopettajaopiskelijat)
Phenomena (kasvatuspsykologia)
Käsitys ry (ent. Tekstiilarit ry) (käsityötieteet)
Valtiotieteellinen tiedekunta

Kannunvalajat ry (tiedekuntajärjestö) (kotisivut)
Politicus r.f. (tiedekuntajärjestö ruotsinkielisille)
CISSI (kansainväliset sosiaalitieteilijät)
Desistanssi ry (kriminologia)
Dilemma ry (filosofia)
Keho ry. (globaali kehitystutkimus)
Kagaali (poliittisen historian jatko-opiskelijat) (lakkautettu?)
Konstruktio ry (sosiaalitieteet)
Kontakti ry. (sosiologia)
KTTO ry. (kansantaloustiede)
Kumous ry (yhteiskunnallinen muutos)
Media ry (viestintä) (kotisivut)
Polho ry (poliittinen historia)
Progi ry (Programme in International Careers) (lakkautettu?)
Status ry (sosiaalipsykologia)
Stigma ry (yhteiskuntapolitiikka, ent. sosiaalipolitiikka)
Stydi ry (sosiaalityö)
Taso ry. (talous- ja sosiaalihistoria)
Valtio-opin opiskelijat ry (valtio-oppi) (kotisivut)
Väki ry (sosiaali- ja kulttuuriantropologia) (ent. Mana ry? (Arkistoitu – Internet Archive))
Maatalous-metsätieteellinen tiedekunta

Agro-Forst r.f. (tiedekuntajärjestö, ruotsinkielinen)
Maatalous-metsäylioppilaiden liitto (MMYL ry) (tiedekuntajärjestö)
Akateeminen karjakerho (AKK) (kotieläintiede)
HotRats ry. (purkautunut vuonna 2009?)
Lipidi ry (elintarviketiede)
Markkina-Agraarit (maatalousekonomia)
Metsäylioppilaat ry (metsätieteet)
OIKOS ry (kuluttajaekonomia ja ravitsemustiede) (kotisivut)
Sampsa ry (maataloustiede)
VEKE ry (elintarviketalous ja kulutus)
Viri Lactis ry (elintarviketieteet)
Vita ry (elintarvike-ekonomia)
Vuorovaikeutus ry (ympäristöekonomia)
Elintarvikeylioppilaiden Mentor-klubi ry (elintarvikeala)
Eläinlääketieteellinen tiedekunta

Eläinlääketieteen kandidaattiyhdistys ry
Monitieteiset ainejärjestöt

Helsingin yliopiston jatko-opiskelijat
TSEMPPI - an organization for international degree students
Svenska social- och kommunalhögskolan

StudOrg (tiedekuntajärjestö)
Habitus r.f. (sosiologia, ruotsinkielinen)
Konsensus r.f. (sosiaalipsykologia, ruotsinkielinen)
Octavia rf (sosiaalityö, ruotsinkielinen)
Statsvett (valtio-oppi, ruotsinkielinen)
Aiheesta muualla

Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Vähänkyrön Viesti

| Vähänkyrön Viesti |
| --- | --- |

Koko nimi:  Vähänkyrön Viesti
Perustettu:  1938
Kaupunki:  Vaasa
Kenttä:  Kyrölän pesäpallokenttä
Naisten sarjataso:  Suomensarja
Värit:           

Puheenjohtaja:  Hannele Taanonen
Miesten pelinjohtaja:  Jaakko Kultalahti
Omistaja:  Vähänkyrön Viesti ry
Naisten SM-mitalit
Pronssia:  1 (1987)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
| VäVi Futis |
| --- | --- |
Kaupunki:  Vaasa
Kenttä:  Kyrölän kenttä Merikaarron kenttä
Sarjataso:  Miehet 6.div
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vähänkyrön Viesti eli VäVi on entisestä Vähänkyrön kunnasta tuleva nykyisin vaasalainen vuonna 1938 perustettu urheilun yleisseura. Sen yhdeksän jaostoa ovat ampuma-, ampumahiihto-, hiihto-, jalkapallo-, lentopallo-, paini- ja voimailu-, pesäpallo-, suunnistus-, ja yleisurheilujaosto. Pesäpallossa miesten edustusjoukkue pelasi kaudella 2021 toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykköspesiksessä ja naisten joukkue maakuntasarjassa. Viime vuosina  VäVi on saavuttanut SM-mitaleja lentopallossa, ammunnassa ja pesäpallossa. Viesti onkin saanut tunnustusta lentopallon ja pesäpallon juniorityöstään.
Historia > Seuran perustaminen

VäVi perustettiin 10. huhtikuuta 1938 virallisella nimellään Voimistelu- ja urheiluseura Vähänkyrön Viesti. Seura rekisteröitiin 1. lokakuuta ja kolme kuukautta perustamisen jälkeen sen jäsenmäärä oli jo 117. Suurin osa jäsenistä oli miehiä. Aluksi seuran lajeja olivat muiden muassa pesäpallo, hiihto ja nyrkkeily. Viesti liittyi SVUL:n erikoisliittoihin vuoden 1939 tammikuussa.
Historia > Sotien jälkeen uuteen nousuun

Toisen maailmansodan vuoksi Viestin toiminta laantui, mutta muutaman vuoden jälkeen seurassa alkoi uusi nousu. 1940-luvun lopussa Viestin miesten pesäpallon edustusjoukkue nousi maakuntasarjaan valmentajanaan Tauno Aho. 1950-luvulla Kyrölän kenttä kunnostettiin ja se siirtyi VäVin omistukseen. Lisäksi VäVi rakensi tanssipaviljongin, jossa vietti myös 20-vuotisjuhlaansa. 1950-luvun loppupuolella VäVi rakensi Saarenpäähän hiihto- ja urheilumajan, joka 1980-luvulla laajennettiin nykyiseen laajuuteensa.
Historia > Uuden kentän rakentaminen

Vähänkyrön kunnan rakentama uusi kenttä Kyrölän lähelle paransi Viestin harrastusmahdollisuuksia jalkapallossa ja yleisurheilussa, mikä nousikin yhdeksi Viestin johtavista lajeista. 1990- ja 2000-luvuilla Viestillä on ollut toiminnassa yhdeksän jaostoa;  ampuma-, ampumahiihto-, hiihto-, jalkapallo-, lentopallo-, paini- ja voimailu-, pesäpallo-, suunnistus- ja yleisurheilujaosto. Tosin välillä voimailujaosto toimi erillään, mutta käytännöllisyyden vuoksi se yhdistettiin painin kanssa. Vielä 1980-luvulla toiminut talousvaliokunta lakkautettiin vuosikymmenen vaihteessa ja sen tehtävät siirtyivät Viestin johtokunnalle.
Historia > Pesäpallotoiminnan historiaa

1940-luvun lopussa Viestin miesten pesäpallon edustusjoukkue nousi maakuntasarjaan valmentajanaan Tauno Aho. Miehet nousivat Suomen pääsarjaan kaudeksi 1979. Joukkue kuitenkin jäi sarjassa sijalle 12 ja putosi heti takaisin alasarjoihin.
Naisten edustusjoukkue nousi pesäpallon SM-sarjaan kaudeksi 1986. Ensimmäisellä kaudellaan VäVi sijoittui pääsarjassa viidenneksi. Viestin eräs seurahistorian merkittävin saavutus eli naisten SM-pronssi tuli kaudella 1987. Tuon kauden jälkeen sijoitukset pääsarjassa olivat kuudes, kahdeksas ja kolme kertaa peräkkäin 11. Kauden 1992 päätteeksi seuran seitsemän vuotta kestänyt urakka pääsarjassa päättyi. Naisjoukkue nousi kaudeksi 1997 Superpesikseen.
Junioritoiminta

| Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Joukkue | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Mitalit | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Vuodet | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Yhteensä | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
B-pojat: 
| B-pojat |  Hopeaa | 2015 | 1 |  |
B-tytöt: 
| B-tytöt |  Kultaa | 1984 | 1 |  |
| B-tytöt |  Pronssia | 1988 | 1 |  |
C-pojat: 
| C-pojat |  Kultaa | 2013 | 1 |  |
| C-pojat |  Pronssia | 1995 | 1 |  |
C-tytöt: 
| C-tytöt |  Pronssia | 1985 | 1 |  |
D-pojat: 
| D-pojat |  Pronssia | 2024 | 1 |  |
D-tytöt: 
| D-tytöt |  Hopeaa | 1983, 1984 | 2 |  |
E-tytöt: 
| E-tytöt |  Kultaa | 1982 | 1 |  |
| E-tytöt |  Pronssia | 1981 | 1 |  |
| Yhteensä: | Yhteensä: | Yhteensä: | 11 |  |
Talous

Vähänkyrön Viestin taloudellinen tilanne on lähes aina mennyt yhteiskunnan taloudellisen tilanteen mukaan. On mennyt hyvin, jos yhteiskunnallakin on mennyt hyvin, mutta seuralla on ollut myös vaikeuksia. Rahan hankkiminen seuran toimintaan on aina ollut tärkeässä asemassa. Jo ensimmäisenä toimintavuonnaan Viesti järjesti arpajaiset, joiden pääpalkintona oli 8000 markan arvoinen moottoripyörä. Talkootyön merkitys oli seuran alkuvuosina tärkeää ja viime vuosina sen merkitys on jälleen kasvanut.
Palkinnot ja huomionosoitukset > Palkitut

| --- | --- |
 Vuoden lukkari: Kirsi Lakaniemi (1988) :  Vuoden pelinjohtaja: Markus Lakaniemi (1986)
Palkinnot ja huomionosoitukset > Naisten Itä–Länsi-valinnat

Kirsi Lakaniemi (1986, 1987, 1988, 1989, 1990, 1991)
Anne Nurmela (1986, 1987, 1988, 1989)
Maria Rinta (1986)
Kati Sandvik (1987)
Katja Saari (1989)
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Liitto–Lehdistö-valinnat

Jaakko Tuomela (1975)
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Kyrölän kenttä
Kyrölän pesäpallokenttä
Vilho Lindén

Vilho Lindén
Vilho Lindén (29. joulukuuta 1897 Karjalohja – 10. tammikuuta 1970) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat tilanomistaja Juho Robert Linden ja Alma Sofia Lietzen. Hänet vihittiin avioliittoon ensimmäisen kerran vuonna 1923 Kerttu Aune Paganuksen kanssa, josta hän erosi vuonna 1958 ja avioitui uudelleen 1958 Eila Enqvistin kanssa, joka kuoli jo seuraavana vuonna.
Opinnot

Hän kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Haminan yhteislyseossa vuonna 1930. Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin hän suoritti vuosina 1927–1928 ja upseerien talvikoulutuskurssin vuonna 1931.
Jääkäriaika

Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 27. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hänet siirrettiin 22. marraskuuta 1917 pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan.
Suomen sisällissota

Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 vänrikiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 2. jääkärirykmentin konekiväärikomppaniaan, josta hänet siirrettiin 20. huhtikuuta 1918 alkaen 12. jääkäripataljoonaan perustetun konekiväärikomppanian päälliköksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Kauksamossa, Kivennavalla ja Raivolassa sekä Inon piiritykseen.
Sisällissodan jälkeinen aika

Hän palveli sisällissodan jälkeen edelleen 2. Jääkärirykmentissä, jonka nimi muutettiin ensin Jääkärirykmentti n:o 2:ksi ja myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi. Rykmentistä hänet siirrettiin 20.  marraskuuta 1918  alkaen Laatokan jalkaväkirykmentti n:o 6:n (myöhempi nimi Viipurin rykmentti) 3. konekiväärikomppaniaan, missä hän toimi joukkueenjohtajana ja oli komppanian mukana Repolassa ja toimi Omelian ja Muujärven vartiokomennuskuntien  päällikkönä. Hänet määrättiin 16. kesäkuuta 1919 edellä mainitun komppanian ja 27. heinäkuuta 1928 alkaen 2. konekiväärikomppanian päälliköksi. Hän oli Viipurin rykmentin aliupseerikoulun johtajana vuosina 1928–1930 ja hoiti useita kertoja pataljoonankomentajan tehtäviä vuosina 1930–1932. Hänet määrättiin 1. heinäkuuta 1933 toisen ja 29. syyskuuta 1933 ensimmäisen pataljoonan komentajaksi, josta hänet siirrettiin 11. syyskuuta 1935 Pohjan rykmentin aliupseerikoulun johtajaksi ja komennettiin 11. heinäkuuta  1938 vuodeksi ensimmäiseksi sotilasohjaajaksi Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin esikuntaan.
Talvi- ja jatkosota

Talvisotaan hän osallistui 3. pataljoonan komentajana 3. Prikaatissa ja osallistui taisteluihin Raudussa, Summassa, Kämärällä ja Talissa. Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa tehtävässä, kunnes siirrettiin ensin 2. pataljoonan komentajaksi 1. Prikaatiin ja edelleen 1. pataljoonan komentajaksi 12. prikaatiin. Jatkosotaan hän osallistui Linnoituspataljoona 14:n komentajana, josta hänet siirrettiin Jalkaväkirykmentti 11:n komentajaksi, missä tehtävässä oli vuoteen 1943 saakka, jolloin siirtyi rykmentin komentajan apulaiseksi. Jatkosodassa hän otti osaa taisteluihin Uhtuan suunnalla. Hänet siirrettiin vuonna 1943 Jalkaväenkoulutuskeskus 23:n päälliköksi, josta hänet siirrettiin Pataljoonan komentajaksi Jalkaväenkoulutuskeskus 3:een. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta sotien jälkeen vuonna 1944.
Luottamustoimet

Hän toimi 3. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1935.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgruppenführer 31. toukokuuta 1917  Vänrikki 11. helmikuuta 1918  Luutnantti 24. joulukuuta 1919  Kapteeni 16. toukokuuta 1922  Majuri 6. joulukuuta 1933  Everstiluutnantti 1941 |     |  Vapaudenristi 2. lk.  Vapaudenristi 3. lk.  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Suomen Valkoisen Ruusun 2. lk. ritarimerkki  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Jääkärimerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi |
Jääkäripataljoona 27:n 1. komppania.
Perusyksikön vääpeli

Autokomppanian vääpeli. Kuva vuodelta 1942.
Perusyksikön vääpeli on Suomen puolustusvoimissa käytössä oleva virkanimi. Perinteisesti perusyksikön vääpeliksi nimitettiin virkaiältään vanhin perusyksikköön kuulunut aliupseeri, usein sotilasmestari tai ylivääpeli. Nykyään myös opistoupseeri voi olla perusyksikön vääpeli tai hoitaa tämän tehtäviä. Perusyksikön sisällä perusyksikön vääpeli on vastuunalainen vain perusyksikön päällikölle.
Virkanimi eri aselajeissa ja maissa

Virkanimi voi vaihdella puolustushaarasta ja aselajista riippuen. Maavoimissa yleisesti käytössä olevan komppanian vääpelin lisäksi vastaavia virkanimiä ovat laivastossa viirikön pursimies, ilmavoimissa laivueen vääpeli ja tykistössä patterin vääpeli. Ratsuväessä virkanimi oli eskadroonan vääpeli, jota käytetään yhä Maasotakoulun Rakuunaeskadroonan kaltaisissa ratsuväen perinnettä ylläpitävissä perusyksiköissä. Vuosina 2002–2009 Suomen puolustusvoimissa oli käytössä aselajeille yhteinen nimike yksikköupseeri, mutta perusyksikön vääpeli ja pursimies ovat tulleet takaisin käyttöön. Virka on käytössä myös useissa muiden maiden asevoimissa suurin piirtein vastaavin toimenkuvauksin. Virkanimiä eri maissa ovat Saksan Kompaniefeldwebel, Brittiläisen kansainyhteisön maiden Company sergeant major, Yhdysvaltain First Sergeant ja Viron Kompaniiveebel.
Tehtävät

Perusyksikön vääpeli johtaa päällikön suoranaisena alaisena yksikön hallintoa ja huoltoa apunaan vääpelin toimiston henkilöstö. Vääpeli vastaa yksikön sisäjärjestyksestä sekä kiinteistön ja kaluston hoidosta. Vääpeli huolehtii omalta osaltaan kurin ja järjestyksen ylläpidosta sekä hengen luomisesta yksikössä. Vääpeli käyttää sotilaskurinpidosta ja rikostorjunnasta puolustusvoimissa annetun lain mukaista perusyksikön vääpelille säädettyä kurinpitovaltaa.
Perinteisesti perusyksikön vääpelin tehtävät ovat olleet hallinnollisia ja koskeneet perusyksikön huoltoa, taloutta, järjestystä ja henkeä. Kirjanpidollisiin tehtäviin kuuluvat tai ovat kuuluneet erilaisten luetteloiden, kuten nimi-, palkka,- muonitus-, loma-, tappio-, ja vahvuusluetteloiden ylläpitäminen. Perusyksikön vääpeli on hoitanut palkan tai päivärahojen maksun. Ainakin ennen perusyksikköön kuuluneet saattoivat uskoa vääpelin talletettavaksi rahaa tai arvoesineitä. Perusyksikön vääpelille ovat kuuluneet myös perusyksikköä koskevien juhlallisten asioiden järjestäminen.
Tehtävät > Taistelussa

Perinteisesti huollollisesta roolistaan johtuen perusyksikön vääpeli ei osallistunut toimintaan etulinjassa kuin poikkeustilanteissa. Myös maavoimien nykyisen komppanian taisteluohjeen mukaan komppanian vääpelin on taistelun aikana valittava paikkansa huollon painopistealueelta ja johdettava huollon järjestelyjä aktiivisesti. Komppanian vääpeli vastaa yhdessä huoltojoukkueen johtajan kanssa oma-aloitteisesti yhteydenpidosta ylempään johtoportaaseen huoltoon ja hallintoon liittyvissä asioissa ja pitävät päällikön tietoisena niiden tilanteesta.
Edeltäviä virkanimiä

Ennen perusyksikön vääpelin virkanimeä vastaavia tehtäviä hoitivat yhdessä tai erikseen vääpeli ja komppanian varusmestari. 1800-luvulla käytettiin nimikettä komppanian majoitusmestari. Tätä ei tule sekoittaa yleisempään rykmentin majoitusmestariin, jota hoiti virkaiältään vanhempi yleensä kapteenin arvoinen upseeri. Huollosta ja hallinnosta vastaava komppanian majoitusmestarin virka on yhä käytössä joissakin maissa, kuten Company quartermaster sergeant Isossa-Britanniassa, Irlannissa ja Kanadassa, sekä Ruotsissa kompanikvartermästare, jonka ohella toimii kompaniadjutant.
Wojciech Kossak: "Majoittaminen (Majoitusmestari)", 1893, puupiirros.
OSAO

| OSAO |
| --- | --- |

Perustettu:  1995
Hallintomuoto:  Kuntayhtymä
Kuntayhtymän johtaja:  Jarmo Paloniemi
Toimipaikat:  Oulu, Muhos, Kempele, Taivalkoski, Liminka, Pudasjärvi
Opiskelijamäärä:  8 500
Kotisivu:  
Kaukovainion yksikkö.
Kontinkankaan yksikkö.
Koulutuskuntayhtymä OSAO (1.1.2020 asti Oulun seudun ammattiopisto) on Oulun seudulla toimiva monialainen ammattiopisto, jossa opiskelee 8 500 nuorta ja aikuista. OSAOn 12 koulutusyksikköä sijaitsevat Kempeleessä, Limingassa, Oulussa, Muhoksella, Pudasjärvellä ja Taivalkoskella. OSAOssa voi suorittaa 34 eri ammatillista perustutkintoa ja koulutusohjelmia on 66, joiden rinnalla on mahdollista tehdä myös lukio-opintoja. Ammatillinen tutkinto antaa hakukelpoisuuden korkeakouluopintoihin.
OSAOssa voi opiskella seitsemää koulutusalaa:
kulttuuriala, 
luonnontieteiden ala,
luonnonvara- ja ympäristöala, 
matkailu-, ravitsemis- ja talousala, 
sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala, 
tekniikan ja liikenteen ala, 
ja yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala.
OSAO järjestää myös oppisopimuskoulutusta sekä ammatillisiin perustutkintoihin ja ammatti- ja erikoisammattitutkintoihin valmistavaa koulutusta. OSAOssa on 900 työntekijää.
Yksiköt

Haukipudas
Kaukovainio, palvelut ja tekniikka
Kempele-Liminka
Kontinkangas
Liminka
Muhos
Pudasjärvi
Taivalkoski
Puukotus

Myllytullin yksikössä 10. lokakuuta 2013 16-vuotias koulussa opiskeleva miespuolinen opiskelija puukotti kolmea naispuolista opiskelijaa sekä koulun vahtimestaria.
Aiheesta muualla

http://nettiopo.osao.fi
http://yhteishaku.osao.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Muuta Ouluun liittyvää
Hans Brorson

Hans Brorson
Hans Adolph Brorson (20. kesäkuuta 1694 Randerup – 3. kesäkuuta 1764 Ribe) oli tanskalainen Riben hiippakunnan piispa ja virsirunoilija.
Don’t Worry About Me

| Don't Worry About Me Joey Ramone |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2000–2001
 Julkaistu: 19. helmikuuta 2002
 Tuottaja(t): Daniel Rey
 Tyylilaji: punk rock
 Kesto: 34.49
 Levy-yhtiö: Sanctuary Records
Joey Ramonen muut julkaisut
| Merry Christmas (I Don't Want to Fight Tonight) EP 2001 | Don't Worry About Me 2002 | Ya Know? 2012 |
Don't Worry About Me on Joey Ramonen 19. helmikuuta 2002 julkaistu albumi. Albumi ilmestyi vajaa vuosi hänen 15. huhtikuuta 2001 tapahtuneen kuolemansa jälkeen. Albumin tuotti Daniel Rey, joka oli tuottanut myös kolmen Ramonesin albumia.
Joey Ramone oli haaveillut omasta sooloalbumista jo 1980-luvun alusta alkaen Ramonesin ollessa vielä toiminnassa. Yhtyeen jäsenten riitojen ollessa pahimmillaan Ramone uhkaili lähtevänsä soolouralle, mutta valitsi silti Ramonesin. Yhtyeen hajoamisen jälkeen vuonna 1996 sooloalbumia tiedettiin alkaa odottaa. Albumin työstöä varjosti Ramonen sairastuminen imusolmukesyöpään. Hän teki albumia usein raskaiden hoitojaksojen välissä. Kappale "I Got Knocked Down (But I'll Get Up)" käsittelee Ramonen tunteita sairasvuoteella ja uskoa paranemiseensa. Ramonen kuollessa albumi oli viimeistelyä vaille julkaisuvalmis ja se päätettiin julkaista hänen tahtonsa mukaisesti.
Albumi sisältää kaksi cover-kappaletta. "What a Wonderful World" on cover Louis Armstrongin alun perin esittämästä kappaleesta. "1969" on alun perin The Stoogesin kappale.
Kappale "Maria Bartiromo" on ylistyslaulu yhdysvaltalaiselle television pörssitoimittajalle Maria Bartiromolle, johon pörssistä kiinnostunut Ramone ihastui.
Ramonesin rumpali Marky Ramone soittaa rumpuja kuudella kappaleella.
George Seminaran ottama kansikuva otettiin Ramonen asunnossa.
Kappaleet

Kappaleet Joey Ramonen säveltämiä, jollei toisin mainittu.
What a Wonderful World – 2.23 (säv. Bob Thiele, George David Weiss)
Stop Thinking About It – 2.57 (säv. Joey Ramone, Andy Shernoff)
Mr. Punchy – 2.35
Maria Bartiromo – 3.58
Spirit in My House – 2.02
Venting (It's a Different World Today) – 3.17
Like a Drug I Never Did Before – 2.04
Searching for Something – 4.12 (säv. Joey Ramone, Al Maddy)
I Got Knocked Down (But I'll Get Up) – 3.42
1969 – 3.40 (säv. Dave Alexander, James "Iggy Pop" Osterberg, Ron Asheton, Scott Asheton)
Don't Worry About Me – 3.55