stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Super Bowl XLVIII

Super Bowl XLVIII oli järjestyksessään 48. Super Bowl. Ottelu pelattiin 2. helmikuuta 2014, ja areenana toimi New Jerseyssä sijaitseva MetLife Stadium. Ottelussa kohtasivat American Football Conferencen (AFC) ja National Football Conferencen (NFC) kauden 2013 mestarit Denver Broncos ja Seattle Seahawks.
Super Bowl XLVIII oli historian ensimmäinen Super Bowl, joka pelattiin ulkona kylmän ilmaston alueella.
Puoliaikashow'n esiintyjinä olivat Grammy-voittaja Bruno Mars sekä monikertainen Grammy-voittaja ja Rock & Roll Hall of Fame -yhtye Red Hot Chili Peppers.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Super Bowl XLVIII Wikimedia Commonsissa
Sue Merz

| Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:  Yhdysvallat> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Nagano 1998 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Salt Lake City 2002 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Kanada 1990 |  |  |
|  Hopeaa | Suomi 1992 |  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 1994 |  |  |
|  Hopeaa | Suomi 1999 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2000 |  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 2001 |  |  |
Suzanne Rose Merz (s. 10. huhtikuuta 1972 Greenwich, Connecticut) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän voitti olympiakultaa vuoden 1998 talviolympialaisissa Naganossa ja hopeaa vuoden 2002 talviolympialaisissa Salt Lake Cityssä sekä kuusi MM-hopeaa vuosilta 1990, 1992, 1994, 1999, 2000 ja 2001.
Soukka

| Soukka> Sökö |
| --- | --- |
 Soukka Espoonlahdelta, oikealla Kasavuori
 Kaupungin kartta, jossa Soukka korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Suur-Espoonlahti
Kaupunginosa nro:  33
Pinta-ala:  8,2 km² 
Väkiluku:  8 069 (31.12.2023)
Väestötiheys:  993 as./km²
Osa-alueet:  Ala-Soukka, Kasavuori, Munkkiranta, Soukanniemi, Soukanniitty, Suinonsalmi, Ylä-Soukka
Postinumero(t):  02360
Lähialueet:  Espoonlahti, Kaitaa, Suvisaaristo
Talvinen ilmakuva Soukasta, lähiö kuvassa keskellä.
Näkymä Kasavuorelta Soukan kerrostalolähiöön.
Soukka (ruots. Sökö) on Espoon 33. kaupunginosa Lounais-Espoossa Suur-Espoonlahden alueella. Noin kahdeksan tuhannen asukkaan Soukka on ilmeeltään heterogeeninen: kaupunginosan pohjoisosassa on kerrostalolähiö ostoskeskuksineen, eteläosa on pientalovaltaista ja verraten metsäistä. Siellä sijaitsee muun muassa Kasavuori, jonka kalliotopografia on erittäin voimakas. Soukka on vanhaa maankohoamisaluetta. Viimeisen jääkauden jälkeen alue oli kokonaan merenpinnan alapuolella. Soukan korkeuserot ovat melko suuria, joten sen matalimmat alueet olivat merenpohjaa vielä tuhansia vuosia sen jälkeen kun korkeimmat kalliot olivat kohonneet luodoiksi ja saariksi.
Soukan lähiön rakentaminen aloitettiin 1960-luvulla. Se perustuu valtaosin yhtenäiseen suorakulmaiseen koordinaatistoon.
Nimi

Soukan ruotsinkielisen nimen Sökö taustalla lienee suomen kielen länsimurteinen adjektiivi "soukka" eli "kapea", jolla on tarkoitettu läheistä pitkää ja kapeaa merenlahtea. Kylännimen vanhoja kirjoitusasuja ovat muun muassa Soijckoby (1540), Souckis (1544) ja Söcke (1558). Suomalaisena nimenä on ennen ruotsalaisten tuloa alueelle  esiintynyt Soukko.  Nimipari Soukka – Sökö vahivsitettin vuonna 1965 ja siitä tuli kaupunginosa vuonna 1976.
Maantiede > Sijainti ja osa-alueet

Soukka sijaitsee Suomenlahden rannalla. Se rajoittuu mereen kaikissa ilmansuunnissa paitsi luoteessa, jossa se rajoittuu Espoonlahden urheilupuistoon ja koillisessa, jossa se rajoittuu Kaitaaseen. Lännessä Soukka rajoittuu Espoonlahteen, joka on Suomenlahdesta sisämaahan työntyvä noin kuuden kilometrin mittainen kaakkois–luoteissuuntainen merenlahti. Soukan eteläpuolella on harvaanrakennettu Suvisaaristo, joka on pääkaupunkiseudun lounaisin kolkka. Suvisaaristoon kuuluvat saaret Suino, Ramsö ja Pentala sijaitsevat suhteessa Soukkaan siten, että sen rannoilta ei juuri avaudu avomerinäkymiä. Soukan ja Suvisaariston välillä sijaitsee Moisöfjärden, pieni merenselkä, jossa on Suvisaaristoon kuuluvan Moisö-saaren ohella runsaasti pieniä saaria. Moisöfjärdenin pohjoiskolkasta erkanee kapea Suinonsalmi, jonka yli rakennettu maantiesilta yhdistää Soukan Suvisaaristoon. Idässä Soukka rajoittuu Mataskärvikeniin ja Kaitalahteen, joka on maankohoamisen myötä mataloituva maaduntalahti. Soukan kaupunginosaan kuuluu manneralueen ohella muutamia pikkusaaria, kuten Staffan ja Svartholmen lounaassa sekä Granholmen koillisessa.
Soukan osa-alueista tiheimmin rakennettuja ovat Ylä-Soukka ja Ala-Soukka. Niiden alue käsittää Soukan pohjoisosan. Suurimmalta osin 1900-luvun viimeisellä kolmanneksella rakennetun lähiön rakennuskanta koostuu 3–10-kerroksisista asuinkerrostaloista, omakoti- ja rivitaloja on jonkin verran. Soukan asukaspuisto eli Puropuisto sijaitsee keskellä Soukan kerrostalovyöhykettä huomattavasti ympäristöään alempana.
Soukan kerrostalolähiön eteläpuolella sijaitsevat Soukansalmi ja Suinonsalmi ovat pientalovaltaisia, suuri osa niiden pinta-alasta on metsää. Eteläisin osa-alue on Soukanniemi, joka on niin ikään pientaloaluetta. Se sijaitsee Espoonlahden ja Moisöfjärdenin merialueiden välissä, alueen vanhaa huvila-asutusta edustavat muun muassa Villa Fridhem ja Villa Frosterus. Soukanranta Soukan kerrostalolähiön länsipuolella on lähinnä pientalojen täplittämä metsäinen niemimaa. 2010-luvulla myös Soukan eteläosaan on rakennettu kerrostaloja: Kilvoituksentielle vain kivenheiton päähän Moisöfjärdenin rannasta on kohonnut viisikerroksisia asuinkerrostaloja.
Soukanpohjan kartano sijaitsee virallisesti Espoonlahden kaupunginosassa aivan Soukan pohjoisrajan tuntumassa. Jugendia edustava Villa Miniato puolestaan sijaitsee Soukanrannassa.
Soukan pääuimarannat ovat Klobben ja Suinonsalmi eli Hanikan uimaranta.
Maantiede > Kallioperä

Soukan kallioperä on osa svekofennistä vuorijonovyöhykettä, kuten koko Etelä-Suomi. Vuoret ovat kuluneet pois satoja miljoonia vuosia sitten ja jäljellä on vuoriston syvälle kuluneita juuriosia. Niiden vallitsevat kivet ovat punainen graniitti ja suonigneissi. Soukan gneissit ovat iältään noin 1880–1860 miljoonaa vuotta. Kaupunginosan kallioperän erikoisuutena on poimuttunut tumma juoni, joka on punaista graniittia nuorempaa. Sitä on havaittavissa muun muassa Ala-Soukassa kirjaston linja-autopysäkin kallioseinämässä. Soukasta löydettiin 1970-luvun alussa myös pieni malmiesiintymä, "Soukan malmi".
Soukassa on useita siirtolohkareita. Suuret rapakivigraniittilohkareet ovat kulkeutuneet jäävuorten mukana Kaakkois-Suomen rapakivigraniittialueilta. Luoteesta päin puolestaan on kulkeutunut lohkareita mannerjäätikön pohjassa.
Maantiede > Metsät

Soukassa on runsaasti karuja kalliomänniköitä, silokallioita ja mustikkatyypin tuoreita kankaita. Sekametsää on paljon. Rannoilla on lehtomaisia kankaita ja rantalehtoja. Soukan länsiranta on laajalti rakennettu ja kaupunginosan rannat ovat suurelta osin ruovikoituneet. Alueen itäosa on verraten luonnontilaista ja siellä on useita erilaisia biotooppeja lehtometsistä rantaniittyihin ja tervaleppämetsiin. Soukan soistumat ovat suurelta osin isovarpurämettä, myös vehkaa, mustikkakorpea ja saniaiskorpea esiintyy.
Soukan itäosassa Suinonsalmessa sijaitsee Hanikan luontopolku; Hanikka on mäntyvaltaista kallioaluetta. Yli 40 metrin korkeuteen kohoava Kasavuori puolestaan sijaitsee Soukan länsiosassa. Se on pitkälti harvamäntyistä kangasta ja silokalliota. Kasavuori on erinomainen näköalapaikka ja toisen maailmansodan aikana siellä suoritettiin ilmavalvontaa. Litorinameren aikaan 3000–4000 vuotta sitten Soukan kalliot olivat saaria, muinaisrantaa voi havaita Hanikan luontopolun varrella. Kasavuoren itäpuolella on suoalue, Mätäjärvi, jonka kohdalla oli vielä keskiajan lopulla puolisen tuhatta vuotta sitten meren salmi, joka erotti Hanikan ja Soukanniemen mantereesta. Mätäjärven keskiosa on puutonta nevaa, alueella on myös tervaleppäluhtaa sekä saniais- ja lehtokorpea.
Historia

Soukka on Espoon vanhinta aluetta. Vanhimmat löydetyt merkit asutuksesta Soukassa ovat varhaiselta rautakaudelta. Vanhan Soukan kylän alueelta on löytynyt pronssikauden hautaröykkiöitä.
Soukan kylä muodostui 1590-luvulla itsenäisestä tilasta ja sen alustalaisten rakennuksista. Kasvuvauhti oli verkkainen ja 1865 kylässä oli kaksi itsenäistä tilaa, joilla asui henkikirjojen mukaan 49 henkeä. Vuosisadan loppuun mennessä Soukan väkiluku oli kasvanut 103:een. Helsingin edustalle oli 1700-luvun jälkipuoliskolla ryhdytty rakentamaan Viaporin linnoitusta. Linnoitusta varten tiilten kysyntä kasvoi ja myös Soukan mailla ryhdyttiin valmistamaan tiiliä. Teollistuminen käynnistyi kunnolla vasta 1800-luvun lopulla, jolloin Espoonlahden pohjukkaan syntyi ensimmäinen teollisuusalue. Lähikylien tiilitehtaat ynnä muut lisäsivät työvoiman kysyntää. Tämä puolestaan sai myös Soukan väkiluvun kasvamaan, kun osa seudulle saapuvasta työvoimasta asettui Soukkaan asumaan.
Soukanniemelle kasvoi 1870-luvulla tiivis puuseppien yhteisö, jonka toiminta jatkui 1930-luvun alkuun asti. Ensimmäisenä heistä oli Anders Viktor Lindström, menestyneimpänä Soukanniemen edustalla olevan Staffanin saaren eteläpuolen ostanut Johan Syrjänen. – Talvisin valmiit huonekalut kuljetettiin Helsinkiin reellä jäitä pitkin, kesäisin höyrylaivalla.
Historia > Aluerakentaminen

Espoossa käynnistettiin aluerakentaminen 1960-luvulla ja kunta teki useita aluerakentamissopimuksia. Sopimuksissa aluerakentajat vastasivat maa-alueiden hankinnasta, rahoituksesta ja kunnallistekniikan rakentamisesta. Vuonna 1966 Espoon valtuustossa hyväksyttiin suuri aluerakentamispaketti, jonka myötä Soukan alueen Lounaisrannikko ja Lounaisrannikko III tulivat Asuntosäätiön, Saton ja Polarin muodostamalle yhtymälle. Kartanon myivät peltoalueen eteläpuoliset metsät rakennusliikkeille.
Syntyneen lähiön eteläosaa kutsuttiin Ala-Soukaksi ja pohjoisosaa Ylä-Soukaksi. Ala-Soukan palveluihin kuuluivat urheilukenttä  ja kaksikerroksinen liikerakennus, jossa toimivat kirjasto, työväenopisto ja Elanto. Ylä-Soukkaan nousi ensin Yläkartanontien pohjoispuolelle pienehkö liikerakennus, jota kutsuttiin nimellä Puotitalo. Siinä oli HOKin ruokakauppa, kioski, pesula ja seurakuntasali. Puotitalo purettiin metroaseman tieltä keväällä 2018. Yläkartanontien eteläpuolelle nousseeseen isompaan ostoskeskukseen tuli sitten enemmän palveluita, muun muassa kangaskauppa, kirjakauppa ja kolme pankkikonttoria sekä kaksi ruokakauppaa.
Kansakoulu, nykyinen Soukan koulu valmistui 1971 jokseenkin keskelle Soukkaa. Ensimmäisinä vuosina rinnakkaisluokkia oli jopa H-kirjaimeen asti. Koulua laajennettiin parakkikoululla. Koulun itäpuolelle tehtiin urheilukenttä ja länsipuolelle pururata. Siitä länteen jatkui Puropuiston virkistysalue.
Oppikouluun soukkalaislapset ja -nuoret kulkivat Vapaaniemen yhteiskouluun (nyk. Kaitaan lukio) asti, kunnes lähiön pohjoispuolelle nousi Espoonlahden yhteiskoulun uusi rakennus, johon muutti Helsingin suomalainen yksityislyseo.
Veikko Martikaisen suunnittelema kappeli valmistui koulun viereen vuonna 1978.
Soukantoria ja ostoskeskuksen ympäristöä alettiin uudistaa 2020-luvun alussa. Yläkartanontietä ja Soukantietä on uudistettu.
Lähiön ilme

Soukan lähiön ilme perustuu kerrosluvultaan vaihteleviin taloihin ja avoimeen korttelirakenteeseen. Korkeimmat kerrostalot on rakennettu kallioselänteille maaston muotoja myötäillen. Talot ovat vaaleita ja muotokieleltään pelkistettyjä. Matalat lamellitalot ja rivitalot puolestaan perustuvat rakennusten keskinäiseen koordinaatistoon. Ostoskeskuksen alueen tornitaloja pidetään Soukan maamerkkeinä. Soukan keskustaa ympäröi luonnonmukainen vihervyöhyke.
2020-luvulla Soukan kaupunkikuvaa on pyritty kehittämään aktivoimalla kivijalkakerroksia. Soukantorista ja Soukanraitista rakennetaan vehreää ja palveluiltaan monipuolista kaupunkitilaa. Tosin Soukantorin koko puusto kaadettiin vuonna 2021 ja Soukan kirjasto lakkautetaan 2022.
Väestö

Soukan väkiluku on noin 8 100 (vuodenvaihde 2021/2022). Se on osa Kanta-Espoonlahden tilastoaluetta, jonka pienalueet ovat Espoonlahden keskus, Soukanmäki, Kivenlahti, Laurinlahti ja Soukanniemi. Kanta-Espoonlahden väkiluku on noin 25 000. Koko Suur-Espoonlahden väkiluku on noin 57 000.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Soukan väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 8 350 | 8 350 |
| 1980 | 1980 |    | 7 754 | 7 754 |
| 1985 | 1985 |    | 8 029 | 8 029 |
| 1990 | 1990 |    | 7 866 | 7 866 |
| 1995 | 1995 |    | 7 474 | 7 474 |
| 2000 | 2000 |    | 7 608 | 7 608 |
| 2005 | 2005 |    | 7 596 | 7 596 |
| 2010 | 2010 |    | 7 810 | 7 810 |
| 2015 | 2015 |    | 7 997 | 7 997 |
| 2020 | 2020 |    | 8 236 | 8 236 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Palvelut

Ylä-Soukan ostoskeskuksen palveluja ovat muun muassa useat ravitsemusalan liikkeet, erinäiset erikoisliikkeet sekä valintamyymälä ja palvelutalo. Lisäksi on huoltoasema, grilli ja kioski. Ostoskeskuksen keskusaukiota elävöittää suihkulähde. Ala-Soukassa on myös Alepa. Soukantoria ja Ala-Soukan Alepaa yhdistää Soukan lähiön keskeinen kävelyakseli, vajaan kilometrin pituinen Soukanraitti. Sen reitti kulkee luoteis–kaakkoissuuntaisesti Yläkartanontien pohjoispuolelta Alakartanontielle. Soukanraitin varrella sijaitsevat myös Soukan koulu ja Soukan kappeli.
Liikenne

Soukan lähiövyöhykkeellä on laaja kevyen liikenteen verkosto useine yli- ja alikulkuineen. Soukanraitin reitti jatkuu Yläkartanontieltä edelleen Espoonlahden puolelle urheilupuiston halki uimahallin ohi aina Lippulaivan kauppakeskukseen. Reitillä Alakartanontieltä Lippulaivaan ei ole moottoriliikenteen kanssa samantasoisia risteyksiä Soukankujan korotettua suojatietä lukuun ottamatta.
Länsiväylän Soukan liittymä eli Martinsillan liittymä sijaitsee noin kilometrin verran Soukan ostoskeskuksesta pohjoiseen. Kokoojatienä on nelikaistainen Soukanväylä. Soukan liittymä sijaitsee noin 14 kilometriä Ruoholahdesta länteen. Etäisyys päinvastaiseen suuntaan, Kirkkonummen keskustaan, on niin ikään noin 14 kilometriä.
Soukan julkinen liikenne perustuu Länsimetroon. Soukan metroasema avattiin liikenteelle 3. joulukuuta 2022, ja se on metroradan kolmanneksi läntisin asema. Metrolinjan itäisiin ääripäihin Mellunmäkeen ja Vuosaareen matka kestää 45 minuuttia. Puolen tunnin raja kulkee arvion mukaan Sörnäisissä, jonne matka-aika on 29 minuuttia. Soukan metroasema rakennettiin Yläkartanontien alapuolelle.
Bussilla 145 pääsee Suvisaaristoon ja Espoonlahteen. Linjalla 147 pääsee Ala-Soukasta Laurinlahteen ja Espoonlahteen. Linjalla 544 pääsee Kivenlahteen ja Leppävaaraan. Linjalla 542 pääsee Soukanniemeen ja Jorviin Espoon keskuksen kautta.
Soukan venesatama sijaitsee kaupunginosan luoteiskolkassa Klobbenilla, venepaikkoja on noin 370.
Virkistys > Retkeily

Soukanniemen eteläosassa kiertää 5 kilometrin mittainen Hanikan luontopolku. Reitin läheisyydessä on myös Soukan Kasavuori. Merenrannan rantaviivaa pitkin kulkee Espoon rantaraitti, joka ulottuu aina Helsingin vastaiselta rajalta Kirkkonummen rajalle.
Soukan alueella sijaitsee kuusi luonnonmuistomerkkiä. Soukan mänty sijaitsee Yläkartanontien pohjoispuolella. Mänty on ympärysmitaltaan 2,8 metriä ja rauhoitettu luonnonmuistomerkkinä vuonna 1969. Soukan tammi sijaitsee Yläkartanontien ja Espoonlahdentien risteyksessä. Tammi on iältään noin 130-vuotias ja ympärysmitaltaan 2,6 metriä. Tammi on rauhoitettu luonnonmuistomerkkinä vuonna 1975. Soukansalmentien mänty sijaitsee tien varrella ja on iältään noin 150-vuotias. Mänty on rauhoitettu vuonna 1980.
Soukanniemessä sijaitsee viisi metriä korkea Hanikan siirtolohkare. Siirtolohkare sijaitsee Suvisaarentien ja Soukanniementien risteyksen läheisyydessä. Hanikan mänty on rauhoitettu vuonna 1986 ja on iältään noin 250–300 vuotta. Soukansalmen kuusi sijaitsee Laiturintien varrella ja on rauhoitettu vuonna 1990.
Kuvia Soukasta

Soukan länsirantaa.
Hanikan uimarantaa kesällä 2008.
1970-luvun kerrostaloarkkitehtuuri on vahvasti edustettuna Soukan lähiövyöhykkeellä.
Alakartanontie syysväreissä.
Soukanraittia etelään syysiltana.
Metron myötä purettavaa rakennuskantaa. Kesä 2016.
Soukanraittia pohjoiseen.
Soukan kauppakeskus.
Soukan keskustaa keväällä 2017.
Aiheesta muualla

Soukan kulttuuriliike r.y. (Arkistoitu – Internet Archive)
Soukka-seura r.y.
Soukan kartta
Yleistä tietoa 1960–1970-lukujen suomalaisista lähiöistä (Arkistoitu – Internet Archive)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Soukankujan bussipysäkin kalliopintaa.
Soukan Övergård, joka on antanut Yläkartanontielle nimen.
Soukan ostoskeskus vuonna 1972.
Soukan ostoskeskus vuonna 2022.
Kastevuorenraitti on Ala-Soukan keskeinen kävely- ja pyöräilyakseli.
Soukan asukaspuisto talviasussaan.
Soukan ostoskeskus ja tornitaloja huhtikuussa 2015.
Soukan pienvenesatama
Suzuki Celerio

| Suzuki Celerio |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Indonesia  Intia  Thaimaa
Valmistaja:  Suzuki
Valmistusvuodet:  2014–
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  A-segmentti
Edeltäjä:  Suzuki Alto (HA25) Suzuki Splash
Tekniset tiedot
Moottori:  R2 R3
Iskutilavuus:  0,8–1,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen robotti CVT-automaatti
Suzuki Celerio on Suzukin vuodesta 2014 lähtien valmistama A-segmentin henkilöautomalli, joka korvasi Euroopassa Suzuki Splashin ja Alton. Malli esiteltiin Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2014.
Vuoden 2014 Euro NCAP -kolaritestistä Celerio sai tulokseksi kolme tähteä viidestä.
Euroopassa ainoa moottorivaihtoehto on kolmesylinterinen 1,0-litrainen (67 hv) bensiinimoottori. Ainoastaan Intiassa saatavana on myös kaksisylinterinen 0,8-litrainen (47 hv) dieselmoottori.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suzuki Celerio Wikimedia Commonsissa
Stephen Baldwin

| Stephen Baldwin |
| --- | --- |
 Stephen Baldwin vuonna 2010.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Stephen Andrew Baldwin
Syntynyt: 12. toukokuuta 1966 (ikä 58) Massapequa, New York, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Kennya Deodato (1990–)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1986–
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Stephen Andrew Baldwin (s. 12. toukokuuta 1966) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hän on Baldwinin veljeksistä nuorin: muita ovat Alec, William ja Daniel Baldwin.
Filmografia

| --- | --- |
 Sodan peto (The Beast of War, 1988) – Anthony Golikov  Pääteasema Brooklyn (Last Exit to Brooklyn, 1989) – Sal  Syntynyt 4. heinäkuuta (Born on the Fourth of July, 1989) – Billy Vorsovich  Crossing the Bridge (1992)  Posse (1993) – Jimmy J. 'Little J' Teeters  Katkeraa satoa (Bitter Harvest, 1993)  Kolmenkesken (Threesome, 1994)  Kahdeksan sekuntia (8 Seconds, 1994)  Kohtalon peliä (A Simple Twist of Fate, 1994) – Tanny Newland  Pienet piirit (Mrs. Parker and the Vicious Circle, 1994) – Roger Spalding  Kirottu paratiisi (New Eden, 1994)  Epäillyt (The Usual Suspects, 1995) – Michael McManus  Fall Time (1995)  Dead Weekend (1995) – Weed  Under the Hula Moon (1995) – Buzzard Wall  Bio-Dome – kuvulla kaaliin (Bio-Dome, 1996)  Hurja pako (Fled, 1996)  Crimetime (1996)  Sub Down – Take the Dive (Sub Down, 1997)  Sekopäät (Half Baked, 1998) – McGayver Smoker  Scar City (1998)  Karpaasikyttä (One Tough Cop, 1998)  Mr. Murder (1998)  Villi viikonloppu (Friends & Lovers, 1999)  Sex Monster (The Sex Monster, 1999) – Murphy  Paha jo syntyessään (Absence of the Good, 1999)  Xchange (2000)  Trendimesta (Table One, 2000) :  Kuoleman viettelys (Mercy, 2000) – mekaanikko  Flintstones – Viva Rock Vegas (The Flintstones in Viva Rock Vegas, 2000) – Barney Rubble  Vaaran oikotie (Cutaway, 2000) – agentti Victor Cooper  Zebra Lounge (2001) – Jack Bauer  Väkivallan varjo (Protection, 2001)  Dead Awake (2001) – Desmond Caine  Lämäri 2 (Slap Shot 2: Breaking the Ice, 2002) – Sean Linden  Kilpajuoksu kuoleman kanssa (Greenmail, 2002) – Scott Anderson  Intohimon verkossa (Spider's Web, 2002)  Vaaran merkit (Silent Warnings, 2003)  Lost Treasure (2003) – Bryan McBride  Firefight (2003)  – Wolf  Saaren vangit (Shelter Island, 2003)  Target (2004)  Six (Six: The Mark Unleashed, 2004) – Luke  Bound by Lies (2005) – Max Garrett  The Snake King (2005) – Matt Ford  Midnight Clear (2006) – Lefty  Jesse Stone: Night Passage (2006) – Joe Genest  Earthstorm (2006) – John Redding  Dark Storm (2006) – Daniel Gray  The Genius Club (2006) – Rory Johnson  Harpies (2007) – Jason  The Flyboys (2008) – Silvio Esposito  Shark in Venice (2008) – David Franks  Shoot the Duke (2009) – Max Rockinsky  Let the Game Begin (2010) – David Carroll
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stephen Baldwin Wikimedia Commonsissa
Super Castlevania IV

| Super Castlevania IV |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Konami
Julkaisija:  Konami
Jakelija:  Nintendo eShop
Pelisarja:  Castlevania
Julkaistu:  JP 31. lokakuuta 1991NA joulukuu 1991EU 23. marraskuuta 1992
Lajityyppi:  toimintaseikkailupeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: 10 vuotta tai vanhempi  PEGI 7 
Alusta:  SNES
Jakelumuoto:  pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Super Castlevania IV (Japanissa Akumajō Dracula) on Konamin kehittämä ja julkaisema toimintaseikkailupeli. Peli on julkaistu Super Nintendo Entertainment System -konsolille vuonna 1991. Peli ilmestyi Pohjois-Amerikassa vuonna 1991 ja Euroopassa vuotta myöhemmin.
Peli kuuluu Castlevania -pelisarjaan.
Juoni

On kulunut sata vuotta, kun kreivi Dracula kukistettiin, mutta nyt Dracula on jälleen palannut kuolleista pahat aikeet mielessä. Simon, Belmont-klaanin viimeisin perheenjäsen, aikoo pysäyttää Draculan ja tämän pimeyden armeijan, suuntaamalla kohti Draculan linnaa, ainoana aseenaan myyttinen ruoska.
Ominaisuudet

Peli on pääasiallisestiselvennä päivitysversio ensimmäisestä Castlevania -pelistä, ja pelissä pelataan Simon Belmontilla tarinan ollessa sama. Ainoastaan grafiikat ja musiikit ovat paranneltuja, kentät uudistettuja ja hahmon ominaisuudet monipuolisempia, mm. mahdollisuus iskeä ruoskalla kahdeksaan eri ilmansuuntaan. Kyseisessä pelissä on yksitoista eri tasoa.
Aiheesta muualla

Super Castlevania IV MobyGamesissa (englanniksi)
Super Castlevania IV Linnavaanijat-sivustolla
Castlevania-pelisarja
| --- | --- |
Konsoli- ja arcadepelit: Vampire Killer | Castlevania | Simon’s Quest | Haunted Castle | Dracula’s Curse | Super Castlevania IV  | Rondo of Blood | The New Generation | Vampire’s Kiss | Symphony of the Night | Castlevania 64 | Legacy of Darkness | Chronicles | Lament of Innocence | Curse of Darkness | The Arcade | Judgment | Adventure ReBirth | Harmony of Despair | Lords of Shadow | Lords of Shadow 2
 Käsikonsoli- ja kännykkäpelit : Adventure | Belmont’s Revenge | Legends | Circle of the Moon | Harmony of Dissonance | Aria of Sorrow | Dawn of Sorrow | Portrait of Ruin | The Dracula X Chronicles | Order of Shadows | Order of Ecclesia | Lords of Shadow - Mirror of Fate
 Spin-off-pelit : Kid Dracula
 Kokoelmat : The Dracula X Chronicles | Requiem: Symphony of the Night & Rondo of Blood | Anniversary Collection
 Hahmoja : Dracula | Alucard | Simon Belmont | Soma Cruz