stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Soldiers of Odin
Toiminta > Toiminnan laajentuminen ulkomaille

Maailman tiedotusvälineiden huomattua Suomen Soldiers of Odinin se levisi pian ulkomaille. Tammikuun 2016 lopussa veljesjärjestö oli aloittamassa toimintaansa Norjassa, ja liike levisi myös Viroon. Helmikuun lopulla järjestöllä oli toimintaa myös Ruotsissa ja Tanskassa. Huhtikuussa toimintaa oli jo 18 maassa. Osa ulkomaisista järjestöistä lienee perustettu maaliskuun puolivälissä lähinnä Internetin Facebook-tileinä ja vastaavana Internet-aktivismina. Ruotsissa järjestön toiminta väheni alun innostuksen jälkeen huomattavasti kesällä, ja Tanskan osasto lakkautti toimintansa. Syksyllä järjestö aktivoitui muun muassa Kanadassa. Ruotsissa katupartiotoiminta alkoi hiipua toukokuussa 2016 lehtikirjoittelun ja joidenkin väkivaltaisten hyökkäysten takia.
Huhtikuussa 2017 Kanadan Soldiers of Odin tuomitsi järjestön suomalaisen johdon rasistisen agendan ja irtaantui järjestöstä, jonka seurauksena Suomen Soldiers of Odin esti sitä käyttämästä organisaation nimeä. Lisäksi Quebecin Soldiers of Odin irtaantui kanadalaisesta emojärjestöstä. Toukokuun alussa Kanadan Soldiers of Odin ja juutalainen Jewish Defense League ilmoittivat aloittavansa yhteistyön.
Poliisin ja sisäministeriön kanta

Silloisen sisäministeri Petteri Orpon mukaan Soldiers of Odinin kaltaisilla partioilla on selkeä siirtolaisvastainen ja rasistinen ominaisuus, eikä niiden toiminta edistä turvallisuutta. Orpo sanoi Reutersille antamassaan haastattelussa, että lisäksi poliisin täytyy nyt käyttää pieniä resurssejaan myös näiden ryhmien toiminnan seuraamiseen. Poliisi myöntää Reutersille, että katupartiointi ei ole rikos. ”Niin kauan, kunhan partiot raportoivat mahdollisista välikohtauksista poliisille, heillä on oikeus toimia” huomauttaa Kemin poliisipäällikkö Eero Vänskä.
Poliisi pitää ryhmää tarpeettomana, eikä kannusta ryhmän tyyppiseen toimintaan. Koska katupartiointi on laillista, poliisi ainoastaan seuraa liikkeen toimintaa. Supon mielestä järjestö on muukalaisvastainen ja katupartiointi on huolestuttavaa. ”Porukkaa ei tarvita pelätä, mutta pelkäämme sitä, että saattaa syntyä tilanteita, joissa tulee ylilyöntejä”, sanoo suojelupoliisin turvallisuus- ja alueyksikön päällikkö Kari Harju.
Oikeus- ja työministeri Jari Lindström ei pitänyt väkivaltarikoksista tuomittujen henkilöiden johtamia katupartioita ongelmana, kunhan kadulla liikkuvat noudattavat lakia.
Kytkökset Suomen Vastarintaliikkeeseen

Soldiers of Odinin perustaja ja johtaja Mika Ranta on myös Suomen vastarintaliikkeen kannattajajäsen. Ranta sanoi sanomalehtihaastattelussa, että Suomen vastarintaliike ja Odinin soturit ovat eri joukkoa. Ranta ei myöskään omien sanojensa mukaan jakanut kovin aktiivisesti SVL:n materiaalia eikä värvännyt uusia jäseniä.
Soldiers of Odin on kuitenkin julkaissut esittelyvideon, jossa näkyy myös Vastarintaliikkeen tunnus. Lisäksi Soldiers of Odinin jäseniä osallistui Suomen Vastarintaliikkeen järjestämään mielenosoituksiin Tampereella lokakuussa 2017, sekä myöhemmin saman vuoden itsenäisyyspäivänä Helsingissä.
Soldiers of Odin tekee läheistä yhteistyötä uusnatsijärjestö Pohjoismaisen Vastarintaliikkeen kanssa. Helmikuussa 2019 poliisi arveli, että järjestöstä on muodostumassa oikeuden kieltämän Pohjoismaisen Vastarintaliikkeen uusi tuotemerkki.
Provokaatiota ja väkivaltaa

Kolme Soldiers of Odin -takkeihin pukeutunutta miestä pahoinpiteli poliisille tehdyn ilmoituksen mukaan kahta miestä Imatralla maaliskuussa 2016. Tapahtumat alkoivat erään ravintolasta poistuneen pariskunnan miehen läpsäistyä vaimoaan kasvoihin. Odinin jäseniksi pukeutuneet hyökkäsivät miehen kimppuun ja pahoinpitelivät myös järjestyksenvalvojaa. Alkoholilla oli luultavasti osuutta asiaan. Miehet eivät olleet harjoittamassa katupartiointia välikohtauksen aikaan.
Kahdeksan henkilöä, joista osa oli pukeutunut Soldiers of Odinien asusteisiin, kulki Oulun kaupunginteatterin ohi, jossa oli tuolloin Vasemmistoliiton kokous, ja jonka osallistujia nämä ohikulkijat kutsuivat maanpettureiksi. Kokouksen järjestäjät soittivat varmuuden vuoksi poliisit paikalle. Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson kutsui tapausta ”tyhmäksi ja turhaksi provokaatioksi”. Soldiers of Odinien mielestä he olivat lopettelemassa katupartiointia ja vain kävelymatkalla paikan ohi, kun heille alettiin buuata, ja he vastasivat näihin huutoihin ”maanpetturit”-huudoin.
Kesäkuussa 2016 järjestön johtohenkilöt julkaisivat väkivaltaan yllyttäviä facebook-viestejä, joissa kehotettiin ”varmuuden vuoksi hakkaamaan jokainen, joka edes nojaa vasemmalle”.
Itsenäisyyspäivänä 2017 Rovaniemen sankarihaudoilla järjestettiin vapaaehtoisvoimin toteutettu kunniavartio, johon ainakin kaksi Soldiers of Odinin jäsentä osallistui järjestön tunnuksilla varustettu takki päällä. Tapahtuman järjestäjän mukaan Soldiers of Odin -takki rikkoi tilaisuuden pukeutumisohjetta. Ainakin yhden sankarivainajan omaiset olivat tapahtuneesta todella loukkaantuneita, koska heidän sukulaismiehensä haudalla oli seissyt äärijärjestön edustaja.
Soldiers of Odin -asuinen mies yritti ilmeisesti lyödä ulkoministeri Timo Soinia vaalitilaisuudessa Korson maalaismarkkinoilla Vantaalla ja huuteli, että ”Soini on petturi.” Mies löi turvamiestä pullolla, mutta turvamiehet taltuttivat hyökkääjän.
Jäsenten rikostaustat ja osallistujat

Vuonna 2016 katupartiotoiminnan perustaja Mika Ranta tuomittiin 1,5 vuodeksi ehdolliseen vankeuteen pahoinpitelystä ja törkeästä pahoinpitelystä. Monilla Soldiers of Odinin johtoportaan jäsenillä on taustallaan rikoksia.
Aamulehden selvityksen mukaan Tampereen osastoon kuuluu jäseniä, joilla on tuomioita naisten pahoinpitelyistä. Kaikilla Joensuun osaston johtohenkilöillä on tilillään useita rikostuomioita, joista viimeisimmät syksyltä 2015. Helsingin Soldiers of Odin -järjestö veti yllättäen vireillä olleen rekisteröitymishakemuksensa pois maaliskuussa 2016. Yhdistyksen puheenjohtajaksi aiottu oli pahoinpidellyt muun muassa vaimoaan.
Turun osaston johtoon kuuluvalla miehellä on tuomio pahoinpitelystä, kahdesta laittomasta uhkauksesta sekä vaarallisen esineen hallussapidosta. Mies oli lokakuussa 2013 kommandopipoon pukeutuneena ravintolassa, jossa hän uhkasi stiletillä asiakkaina ollutta miestä ja naista. Hänen ystävänsä oli samaan aikaan vaatinut heiltä huumeita tai rahaa. Ravintolan vessassa Odin-johtaja oli kumppaninsa kanssa kaatanut erään asiakkaan lattialle ja kuristanut tätä kaulasta. Ravintolan ulkopuolella mies oli vielä uhannut stiletillä naista, jolta oli myös vaadittu seksiä.
Lisäksi ainakin Porissa ja Kouvolassa toimineiden ryhmien johtohenkilöilä oli pahoinpitely-, varkaus- tai rattijuopumustuomioita.
Ukrainassa terrorismista epäilty ja Suomessa kiinniotettu Jan Petrovski eli Voislav Torden osallistui ennen Norjasta karkotustaan vuoden 2016 alussa katupartioliike Soldiers of Odinin toimintaan.
Vastatoimintaa ja takaiskuja > Loldiers of Odin

Vuosina 2015–2016 pelleasuihin pukeutunut ryhmä Loldiers of Odin pyrki Tampereella seurailemaan Soldiers  of Odin -partioita tarkoituksella pilkata ja tehdä nämä naurettaviksi.   Ryhmä oli esimerkki performatiivisesta, ei-verbaalisesta katuvastarinnasta ja vieraili myös Aamu-TV:ssä 26. tammikuuta 2016. Studiossa  ryhmä piti pelkkänä keppihevosena Soldiers of Odin -partioiden väitettä naisten ja lasten suojelemisesta. Osalla Loldiers of Odin -aktivisteista oli rikostuomioita kansalaistottelemattomuudesta. Pelleryhmän partiointi sai äkkilopun, kun Yhdysvalloista Suomeen rantautui ilmiö, jossa klovniasuihin pukeutuneet aikuiset pelottelivat ja tekivät väkivaltaa lapsille.
Vastatoimintaa ja takaiskuja > Muita

Joensuussa alkoi toimia naisten perustama katupartioryhmä Kyllikin siskot, ja sen sisarjärjestö toimii myös Kemissä.
Helsingissä turvallisuusvalvoja Suldaan Said Ahmed perusti tammi-helmikuun vaihteessa 2016 oman monikulttuurisen Ei väkivallalle -katupartionsa, joka yrittää suojella nuoria viinatrokareilta ja ääriliikeiden propagandalta. Poliisi suhtautui tähän katupartioon myönteisesti.
Helmikuussa 2016 Norjan Oslossa perustettiin islamistinen Jundullaah-katupartio ”vastauksena vääräuskoisten Odinin sotilaiden katupartioille”. Ryhmä käyttää tunnuksenaan ISIS-terroristijärjestön lippua.
Hyökkäyksiä ja niiden yrityksiä Soldiers of Odinia vastaan Ruotsissa

Ruotsissa Taalainmaan läänissä paikallinen Soldiers of Odin -järjestö lopetti toimintansa koko läänin alueella, kun kolmen sen jäsenen kimppuun käytiin Borlängessä 3. huhtikuuta 2016 vastaisena yönä. Hyökkäyksen kohteeksi joutuneet kolme saivat sairaalahoitoa vaatineita vammoja. Eräs hyökkääjä löi yhtä uhria rautaputkella. Dt.se-uutissivuston mukaan hyökkääjät olisivat olleet motoristikerho Bandidosin jäseniä. Sivuston mukaan asiasta kertoi lähde, jolla on yhteys Soldiers of Odiniin. Ruotsin Soldiers of Odinin puhemies vahvisti tiedot pahoinpitelystä ja toiminnan lopettamisesta. Lisäksi hän kertoi, että järjestön jäsenten perheet ja sukulaiset ovat saaneet uhkaussoittoja. Lisäksi hyökkääjien tietämien S.O.O.:n jäsenten kotioviin oli kirjoitettu spraymaalilla S.O.O. Taalainmaan Soldiers of Odinin mukaan Bandidos ei liity pahoinpitelyihin. Taalainmaan poliisi ei kommentoinut aluksi yhteenottoja, mutta kertoi myöhemmin, että Bandidos ei ole epäiltynä. Poliisin käsityksen mukaan asialla on ollut toinen rikollisjoukko, joka on ollut viime aikoina erityisen aktiivinen eri puolilla Borlängeä. Ketään ei ole ollut pidätettynä, kertoo poliisi. Bandidoksen paikallisjärjestö pidättäytyi kommentoinnista.
Myös Göteborgissa Soldiers of Odinin yöpartiota vastaan hyökättiin huhtikuun 2016 alussa. Poliisilla ei tuoreeltaan ollut tietoa siitä, keitä hyökkääjät olivat. Poliisin mukaan ohikulkijat olisivat provosoituneet järjestön tunnuksin merkityistä takeista ja alkaneet seurata järjestön jäseniä. Sen jälkeisistä tapahtumista on vaikea saada selkoa. Poliisin tietojen mukaan väkivaltaisuuksiin osallistui 10–40 ihmistä. Yhden kerrotaan saaneen silmilleen pippurisumutetta tai vastaavaa, muutoin ketään ei tiettävästi tarvinnut viedä sairaalaan.
Uppsalassa huhtikuun 2016 alussa Soldiers of Odinin yöpartiota seurasi parinkymmenen hengen vasta-aktivistien joukko. Poliisi esti tilanteen kehittymisen yhteenotoksi, kukaan ei loukkaantunut eikä ketään otettu kiinni. Poliisin mukaan joillakin yksittäisillä aktivisteilla oli takissaan pieni AFA-merkki, josta syystä Uppsalan poliisi erehtyi aluksi luulemaan koko vasta-aktivistijoukkoa Ruotsin antifasistisen liikkeen kannattajiksi.
Äärivasemmiston Antifascistisk aktionin (AFA) jäsenet hyökkäsivät Tukholmassa heinäkuun 2016 lopussa Soldiers of Odin -ryhmän katupartion kimppuun. Yksi heistä joutui sairaalaan. 21-vuotiasta AFA:n jäsentä epäiltiin pidätettäessä törkeästä pahoinpitelystä. Pidätetyllä oli mukanaan paprikasumutin.
Ruotsin S.O.O.:n ja AFA:n jäsenet tappelivat keskenään vuonna 2017 tammikuun 7. ja 8. välisenä yönä Tukholmassa. AFA-aktivistit hyökkäsivät Odinin sotilaiden kimppuun hakaten näitä pampuilla. 41-vuotias nainen joutui sairaalaan. Poliisi otti noin kymmenen joukkotappeluun osallistunutta kiinni. Kiinniotetut eivät olleet Odinin sotureita.
Ilkivaltaa liikettä vastaan Suomessa

Soldiers of Odinin Ylöjärven Vuorentaustan kerhotilaa töhrittiin toukokuun 2016 lopussa piirrellen spraymaalilla natsismin vastaisia iskulauseita vuokratun rakennuksen seiniin. Tekijät myös varastivat tavaraa ja rikkoivat ikkunoita aiheuttaen 10 000–15 000 euron vahingot.
Tämän tapauksen jälkeen yksittäiset Soldiers of Odinin johtajat ovat Facebook-viesteissään yllyttäneet käymään maahantulijoiden ja vasemmiston kimppuun tai tekemään pelkkiä väkivallattomia kostotoimia. Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen vahvisti, että poliisi tutkii, onko joidenkin Soldiers of Odinien keskuudessa lähetettyjen viestien sisältö laiton.
Soldiers of Odin järjesti noin 80 miehen voimin marssin Tampereella toukokuussa 2019. SOO:laiset marssivat rauhallisesti. Heidän vierellään oli väkijoukko, joka häiritsi marssia provosoimalla. Tämä johti käsikähmään. Poliisi otti neljä SOO:n kulkuetta häirinnyttä kiinni. SOO:n jäseniä ei epäilty rikoksista.
Kirjallisuutta

Simone, Silla: Soldiers of Odin & vieras, 2018. Sammakko kustannus. ISBN 9789524833516
Simone, Silla: Sokea piste: Dokumentaarisen valokuvan etiikka, 2023, Kirjokansi. ISBN 9789527344767
Aiheesta muualla

https://soldiersofodin.fi/
Ilta-Sanomat: Supo kommentoi Soldiers of Odin -ryhmän aatetta Ylellä – ”Voidaan käyttää termiä rasismi” 2016
Iltalehti: Tällainen on Soldiers of Odin 2019
Soldiers of Odinin mielenilmaus vastusti Sillakkaliikkeen rasismin ja vihapuheen vastaista mielenilmausta Helsingissä 2020.
Kookoshiutaleet

Kookoshiutaleita
Kookoshiutaleet on kookospähkinöistä valmistettavia hiutaleita. Hiutaleet soveltuvat mm. makeisiin, leivonnaisiin ja koristeluun.  Niitä käytetään myös puuroihin, suklaavalmisteisiin sekä pähkinä- ja marjaruokiin. Hiutaleet valmistetaan kookospähkinän kuivatusta siemenvalkuaisesta ja niitä käytetään tavallisesti paahdettuina.
Kookoshiutaleidenn sisältämät enimmät ravintoaineet ovat rasva ja ravintokuitu.
Kalevi Saukkonen

Kalevi Johannes Saukkonen (4. kesäkuuta 1943 Turku – helmikuu 2025) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hän pitää hallussaan maratonien lukumäärän Suomen ennätystä.
Saukkonen aloitti maratonien juoksemisen 30-vuotiaana, vuonna 1973. Tuona vuonna hän juoksi vain yhden maratonin ja aikaa kului 4.15.03. Sen jälkeen kokonaan väliin jäi vain yksi vuosi ja 2000-luvulla maratoneja tuli joka vuosi useita kymmeniä. Saukkonen juoksi 1 000. maratoninsa 26.2.2005 Kaskisissa. 2 000 maratonia Saukkoselle tuli täyteen Helsingin Paloheinässä 11.6.2016.
Saukkosen jälkeen toiseksi eniten maratoneja on suomalaisista elämänsä aikana juossut Hans Mannsten, jolla maratoneja on (8.9.2019 mennessä) 1582.
Saukkonen edusti Varsinais-Suomen Veteraaniurheilijoita.
Sarvijumala

| Sarvijumala |
| --- | --- |

Kirjailija:  Magdalena Hai
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2023
Sivumäärä:  165
ISBN:  978-951-1-45632-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Sarvijumala on kirjailija Magdalena Hain nuortenromaani. Se julkaistiin vuonna 2023, ja se voitti vuoden 2023 Finlandia-palkinnon.
Voittajan valitsi ehdokkaiden joukosta muusikko Herra Ylppö. Hän perusteli valintaansa näin: ”Tämän vuoden voittajakirjassa on vahva tunnelma. Tunnelman lisäksi kirjassa on mielenkiintoisia jänniä lauseita ja tärkeitä teemoja, kuten vanhempainrakkauden pyyteettömyys, itsesyytökset, rasisminvastaisuus, korona, menetyksen hyväksyntä. Ja kauhua.”
Kirjan teemoissa kuolema on vahvasti läsnä. Sarvijumala on kauhukirjallisuutta, joka yhdistelee yliluonnollisia elementtejä sekä todellisen maailman kuvauksia muun muassa fyysisen että henkisen terveyden oirehtimisesta.
Sarvijumala kommentoi suomalaista rasismia. Hai käsittelee romaanissa erityisesti millaista rasismi on nuorten maailmassa. Teoksen kertojahahmo, 17-vuotias Lauri, on tummaihoinen. Siksi Hai luetutti käsikirjoituksen muun muassa kokemuslukijalla. Hai otti Finlandia-palkinnon voittopuheessaan voimakkaasti kantaa suomalaisten rasismiin sekä suomalaisten kyvyttömyyteen tarttua ylipäätään ongelmakohtiin.
Sang

| Sang |
| --- | --- |

Kirjailija:  Elina Pitkäkangas
Kansitaiteilija:  Kaisu Sandberg
Kieli:  suomi
Genre:   nuortenkirjallisuus  fantasiakirjallisuus  kyberpunk 
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  8. syyskuuta 2022
Sivumäärä:  498
ISBN:  978-951-0-48456-2
Sarja: Sang
Seuraava:  Naraka
Aiheesta muualla
Kirjasampo
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Sang on suomalaiskirjailija Elina Pitkäkankaan kirjoittama nuorten fantasiaromaani, jonka WSOY julkaisi 8. syyskuuta 2022. Romaanille on kirjoitettu jatko-osa Naraka. Sang voitti Topelius-palkinnon, Kuvastaja-palkinnon ja Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon.
Teos sijoittuu tulevaisuuden Itä-Aasiaan, jossa Fusangin valtio kontrolloi kansalaisia valvontapannoilla. Tarinan päähenkilö on köyhä nuorukainen Kong Dawei, joka ajautuu seikkailuun yrittäessään maksaa valtiolle kansalaisvelkaa. Romaania on kuvailtu jännittäväksi tarinaksi vallasta, rakkaudesta ja ystävyyden voimasta.
Kehitys

Pitkäkankaan mukaan nuorille suunnatut fantasiateokset ovat tyypillisesti olleet valkoisia, eurosentristä ja heteronormatiivista. Hän halusi kirjoittaa monipuolisemmin mutta vastuullisesti vieraista kulttuureista, vähemmistöryhmistä, sukupuolista ja seksuaalisuudesta, koska koki kirjailijana olevansa vastuussa lajityypin kirjojen monipuolisuudesta.
Sangin maailma on saanut vaikutteita kiinalaisesta ja tiibetiläisestä kultturista. Kiinalaiseen kulttuuriin Pitkäkangas on tutustunut Kiinassa asuvien vanhempiensa kautta. Hän on kirjoittanut myös pro gradu -tutkielman aiheeseen liittyen kirjallisuustieteen opintojensa aikana. Pitkäkangas teki taustatyötä romaania varten esimerkiksi matkustamalla Kiinaan, opiskelemalla kiinan kieltä sekä haastattelemalla asiantuntijoita ja paikallisia ihmisiä.
Romaania varten luotu fantasiayhteiskunta on matrilineaarinen, eli valta periytyy äidiltä tyttärelle. Yhteiskunnassa ei esiinny lainkaan seksuaalivähemmistöihin kohdistuvaa syrjintää, eikä hahmojen sukupuolta tai seksuaalisuutta korosteta. Romaanin päähenkilö kuuluu kielivähemmistöön ja kommunikoi viittomakielellä. Pitkäkangas luonnehti hahmoa ”herkäksi pojaksi”, joita ei hänen mukaansa ole juurikaan esiintynyt nuortenkirjoissa.
Julkaisu

Kirjankustantamo WSOY julkaisi Sang-romaanin 8. syyskuuta 2022 kovakantisena kirjana, sähkökirjana ja äänikirjana. Äänikirjan lukee Anssi Niemi. Kirjan kansikuvan on suunnitellut ja toteuttanut Kaisu Sandberg.
Teos ilmestyy sekä tanskaksi että saksaksi vuonna 2025. Kirjallisuuden vientikeskus Filin mukaan sen käännösoikeudet on myyty myös Turkkiin.
Jatko-osa

Alun perin Sang-romaanin oli tarkoitus olla itsenäinen teos, mutta kustantajan ehdotuksesta se jaettiin kahtia. Jatko-osa Naraka julkaistiin vuonna 2024. Ensimmäisen osan tavoin myös Naraka oli ehdolla Topelius-palkinnon saajaksi, mutta vuoden 2024 palkinnon voitti lopulta Mila Teräksen nuortenromaani Iso hyppy.
Aiheesta muualla

Elina Pitkäkangas halusi tuoda nuortenfantasiaansa normista poikkeavia henkilöhahmoja Yle Areena. 5.11.2022.
Kookossaari (Guam)

Kookossaari
NOAA:n merikartta Kookoslaguunista, Kookossaari lounaassa eli alavasemmalla.
| --- | --- |
Sijainti:  Merizo Guam Yhdysvallat
Saariryhmä:  Mariaanit
Vesialue:  Kookoslaguuni
Merialue:  Tyynimeri
Pinta-ala:  0,3 – 0,4 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kookossaari (engl. Cocos Island) on pieni, asumaton Tyynenmeren saari 1,6 kilometrin päässä Guamin eteläkärjestä. Kookossaari kuuluu Guamin tavoin Yhdysvalloille. Saari sijaitsee Merizon riutan sisällä, ja se kuuluu Merizon kuntaan. Saari on 1 600 metriä pitkä lounas-koillissuunnassa, mutta vain 200–300 metriä leveä. Sen pinta-ala on 0,3–0,4 km².
Konrad Lehtimäki

| Konrad Lehtimäki |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. tammikuuta 1883 Vahto
Kuollut: 25. toukokuuta 1937 (54 vuotta) Turku
Ammatti:  kirjailija, toimittaja, kansanedustaja
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Tuotannon kieli: suomi
Pääteokset:  Ylös helvetistä
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Konrad Vilhelm Lehtimäki (18. tammikuuta 1883 Vahto – 25. toukokuuta 1937 Turku) oli suomalainen kansanedustaja, kirjailija ja toimittaja.
Elämä

Lehtimäen veljiä ovat Verner ja Jalmar Lehtimäki. Hänen vanhempansa olivat torppari Vilhelm Lehtimäki ja Johanna Emilia Åkerman (Lavamäki). Hänen puolisonsa vuodesta 1904 oli Mandi Matilda Vallin. Lehtimäki kävi kansakoulun ja työskenteli sitten vuosina 1891–1903 Suomessa karjapaimenena, renkinä, leipurina, tukkilaisena ja konttoristina sekä ulkomailla merimiehenä, biljardimarkköörinä ja hiilenkantajana. Lehtimäki oli asemamiehenä 1903–1907, ja vuosien 1907–1913 välillä hän toimi sosialidemokraattisen puolueen puhujana sekä Viipurin läänin läntisen vaalipiirin ja Turun läänin eteläisen vaalipiirin sos.dem. piirisihteerinä. Hän työskenteli 1918 Kansan Lehden toimittajana Tampereella.
Lehtimäki valittiin eduskuntaan sosialidemokraattisen puolueen edustajana kaksi kertaa vuosiksi 1911–1917. Toisella kaudella Kerenskin Venäjän väliaikainen hallitus hajotti eduskunnan.
Lehtimäki sai kuolemantuomion 1918 valtiopetoksesta, mutta tuomio peruttiin kulttuuriväen painostuksesta, kun hänet todettiin 11. joulukuuta 1918 syyttömäksi.
Julkisuudessa on esitetty väitteitä, että hän olisi 1918 paennut Venäjälle, mutta Lehtimäen pojanpojan Kimmo Lehtimäen mukaan hänet saatetaan sekoittaa veljeensä Verneriin, joka tosiaan huhtikuussa 1918 pakeni Venäjälle.
Konrad ja Verner Lehtimäki esiintyvät päähenkilöinä venäläisen kirjailijan Gennadi Fishin Suomen sisällissodasta kertovan romaanin Kljatwa (1937, suomeksi ”Vala”) ensimmäisissä painoksissa, mutta myöhemmissä painoksissa, 1941 alkaen,  Konrad on häivytetty muuttamalla nimeksi "Irmari", ja myös Vernerin nimi on muutettu.
WSOY:n taidekokoelmassa on Armas Lehtimäen 1945 maalaama muotokuva isästään Konrad Lehtimäestä.
Tuotanto

Lehtimäki luetaan ensimmäisten työläiskirjailijoiden joukkoon. Hänen pääteoksensa on pasifistinen utopiaromaani Ylös helvetistä (1917), joka kertoo tulevasta maailmansodasta ja maailmanvallankumouksesta. Teos käännettiin ainakin venäjäksi, ja esipuheen siihen kirjoitti Maksim Gorki. Koko painos kuitenkin tuhottiin, kun se oli joutunut uudelleenarvioinnin kohteeksi. Teos on pasifistinen dystopia, työläisromaani ja varhaisklassinen tieteiskuvitelma.
Lehtimäen toinen tunnettu teos on kauhunovellikokoelma Syvyydestä. Taistelija on omaelämäkerrallinen romaani. Lisäksi Lehtimäki on kirjoittanut näytelmiä, joukossa Spartacus ja Perintö. Dosentti Ville Ropposen mukaan Lehtimäen tuotannosta huomiota ansaitsevat yhä teokset Rotkoista, Syvyydestä ja Ylös helvetistä.
Teokset

Joukkojen nousu: Viipurin läänin läntisen vaalipiirin sos. dem. piiritoimikunnan kevätjulkaisu 1910, toimittanut Konrad Lehtimäki. Viipuri 1910
Rotkoista. Työväen kirjapaino, Viipuri 1910, 2. painos Savon kansan kirjapaino, Kuopio 1921
Spartacus: viisinäytöksinen näytelmä ynnä epilogi. WSOY:n näytelmäsarja 38. WSOY 1914
Kuolema: novelleja. Otava 1915
Syvyydestä: kuvauksia sodasta. WSOY 1915, 2. painos 1916
Perintö: nelinäytöksinen näytelmä. WSOY 1916
Ylös helvetistä: romaani. WSOY 1917, 4. painos 1920, 5. painos 1946
Etuvartiotaistelu: kolminäytöksinen näytelmä. Työväen näytelmäkirjasto n:o 54. Tampereen Työväen Sanomalehti, Tampere 1920
Hävittäjä. Savon kansan kirjapaino, Kuopio 1921
Taistelija 1: Elämän kourissa. Daimon, Helsinki 1922, Gummerus 1924
Viimeinen matka: novelleja. Gummerus 1923
Taistelija 2: Maailman kasvatti. Gummerus 1924
Jännittäviä hetkiä: koruttomia urheilukuvauksia. Kansanvalta, Helsinki 1925
Onnen päivä: kolminäytöksinen näytelmä Bobrikoffin ajoilta. Hämeen Kansa, Hämeenlinna 1925
Yhdennellätoista hetkellä: novelleja. Gummerus 1925
Maanpakolainen. Oy. Näytelmän kertomussarja n:o 1. Lohja 1929
Musta taivaanranta: kertomuksia. WSOY 1929
Valitut teokset 1–2, esipuhe Aarne Laurila. Tammi 1953 (sis: 1. osa : Ylös helvetistä, Syvyydestä; 2. osa : Taistelija, Musta taivaanranta)
Jäähyväiset: novelleja elämän eri aloilta. Suom. sos. kustannusyhtiö, Fitchburg, Massachusetts
Sumussa, novelli Väinämöinen 1925: 38 s. 61–62 Verkossa
Kirjallisuutta

Matias Päätalo, Unohdettu nero Konrad Lehtimäki, Ultra 11/2001 (artikkeli)
Kaarlo Isotalo, Konrad Lehtimäki. Hehkurinta. Karisto 1986 ISBN 951-23-2337-0
Raul Palmgren,Joukkosydän 2, WSOY, 1966 (Teoksen 2. osa sisältää luvun Konrad Lehtimäestä.)
Ilmari Heikinheimo: Suomen elämäkerrasto, s. 445.  Helsinki:  WSOY, 1955.
Kimmo Lehtimäki, Punapäällikkö: Verner Lehtimäki, Revontuli, 2005 ISBN 952-5170-41-1 (sivuaa aihetta)
Hanne Koivisto: H. G. Wells, Jack London ja Konrad Lehtimäki omassa ajassaan ja matkalla tulevaisuuteen – ajatuksia ihmisyyden mahdollisuuksia (Arkistoitu – Internet Archive) teoksessa Historian aikakoneessa. Onnittelukirja Hannu Salmelle K&h-kustannus, 2011, s. 263-271