stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalevi Hartti
Ura > Säveltäjänä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | ”Kalevi oli sellainen jännittävä vähän isompi veli. Hän harrasti kilpapyöräilyä ja oli ennen kaikkea loistava jazzpianisti. --- Hänen musisointinsa tapahtui vaivattomasti ja nautinnollisesti.” | ” |
– Lasse Pöysti kuvailee muistelmissaan Kalevi Harttia
Kalevi Hartti opiskeli Sibelius-Akatemiassa 1939–1948 ja Helsingin yliopistossa 1952–1954. Hän opiskeli lisäksi Yhdysvalloissa Metropolitan School of Musicissa.
Hartti tuli tunnetuksi jazzmuusikkona, ja esiintyi 1950-luvulla perustamansa yhtyeen kanssa omissa konserteissaan sekä radiossa. Lisäksi hän levytti jazzia, muun muassa Cole Porterin sävellyksen ”Night and Day” ja Harry Warrenin ”September in the Rain”. Hän teki myös sävellyksiä kaikkiaan seitsemään Aarne Tarkaksen elokuvaan. Näitä olivat muun muassa Kovanaama, Tyttö lähtee kasarmiin, Paksunahka ja Olin nahjuksen vaimo. Elokuvassa Kasvot kuvastimessa 1953 Hartti hyödynsi jo aiemmin levytettyjä lauluja ”Etelän yössä”, ”Dolorosa”, ”Kotisaaren poukama” ja ”Venetsiana”. Harha-askeleeseen vuonna 1964 Hartti sävelsi joulusävelmän. Elokuvassa Vihdoinkin hääyö... on kaksi Hartin säveltämää valssia, sekä sovittama ”Häämarssi”. Kovanaamassa taas kuullaan yli 20-minuuttisen päämusiikin lisäksi Hartin säveltämä ja Tarkaksen sanoittama kappale ”Kaukokaipuu”. Hartin sävellysuralla poikkeus oli ”läpisävelletty” elokuva Kesäyön lapset, jossa musiikki soi koko elokuvan ajan.
Elokuvan Olin nahjuksen vaimo kuvaukset Pariisissa innoittivat Harttia säveltämään Reino Helismaan sanoituksen ”Pariisi ja kevät”. Lisäksi Hartti sävelsi musiikkia näyttämölle ja radiokuunnelmiin. Hän teki sävellyksiä myös lyhytelokuviin, kuten tukkukauppaa esittelevään Ikuiseen kiertokulkuun, sekä henkilökuvaan Mies ja hänen maailmansa. Antti Wihurin tarina. Mainosmusiikkia Hartti teki yrityksille kuten Asko, Esso ja Valio.
Hartti sävelsi myös musiikin muutamaan varhaiseen tv-näytelmään, muun muassa Jean Anouilh’n komediaan Prinssi ja hatuntekijä (1961, Suomen Televisio) ja Aleksis Kiven Olviretkeen (1967, Mainostelevisio). Vuodesta 1956 hän oli osakkaana ja teknillisenä johtajana X-Filmi Oy:ssä, jonka toimialana oli elokuvaohjelmien valmistaminen.
Teoksessa Rumbakuninkaista salsatähtiin (1997) sanotaan, että Kalevi Hartin levyttämä instrumentaalikappale ”Rumba bueno” (1954) bongosooloineen poikkesi 1950-luvun puolivälin valtavirtauksesta.
Ura > Näyttelijänä

Hartti sai ensikosketuksen elokuva-alalle 16-vuotiaana. Kesällä 1942 hän oli mukana elokuvan Uuteen elämään kuvausryhmässä sekä statistina. Suomisen perheestä kertovissa elokuvissa Hartti näytteli Suomisen Ollia esittäneen Lasse Pöystin luokkatoveria, Eka Teiralaa, tosin sarjan toisessa elokuvassa Suomisen Ollin tempaus hänen roolinsa oli Jaska Suominen, joka ei kuitenkaan ollut Ollille sukua. Eka Teiralan roolissa Hartti esiintyi kolmessa seuraavassa elokuvassa: Suomisen taiteilijat, Suomisen Olli rakastuu ja Suomisen Olli yllättää. Eka on jonkin verran murrosikäisempi kuin Olli, ja esimerkiksi Suomisen taiteilijoissa kymmenisen senttiä Ollia pidempi.
Eka Teiralan lisäksi huomattavin Hartin elokuvarooleista oli Veikko Syvärinen elokuvassa Kasvot kuvastimessa, johon hän teki myös sävellyksen. Hartti toimi myös kamera-assistenttina vuoden 1952 kesäolympialaisten aikaan kuvatuissa dokumenteissa Maailmat kohtaavat ja Kultaa ja kunniaa.
Suomis-elokuvien jälkeen Hartin filmityöt jäivät taka-alalle säveltämisen vaihtuessa päätyöksi, ja vuoden 1953 jälkeen hän esiintyi enää pikkurooleissa. Viimeiseksi elokuvaksi jäi Teerenpeliä (1963).
Hartti teki 37-vuotiaana itsemurhan hirttäytymällä. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Filmografia > Elokuvasävellykset

Harha-askel (1964)
Olin nahjuksen vaimo (1961)
Nina ja Erik (1960)
Paksunahka (1958)
Vihdoinkin hääyö... (1957)
Tyttö lähtee kasarmiin (1956)
Kesäyön lapset (1955)
Olemme kaikki syyllisiä (1954)
Kovanaama (1954)
Kuningas kulkureitten (1953)
Kasvot kuvastimessa (1953)
Yö on pitkä (1952)
Filmografia > Elokuvaroolit

Teerenpeliä (1963) ... mies baarissa Aulangolla
Naiset, jotka minulle annoit (1962)
Pekka ja Pätkä neekereinä (1960) ... reportteri
Vatsa sisään, rinta ulos! (1959) ... sotamies
Vihdoinkin hääyö... (1957) ... Kale
Tyttö lähtee kasarmiin (1956) ... lääkintäalikersantti
Rintamalotta (1956) (pois leikattu rooli)
Kasvot kuvastimessa (1953) ... Veikko Syvärinen
Irmeli, seitsentoistavuotias (1948) ... Irmelin luokkatoveri
Suomisen Olli yllättää (1945) ... Eka
Suomisen Olli rakastuu (1944) ... Eka
Suomisen taiteilijat (1943) ... Erkki ”Eka” Teirala
Synnitön lankeemus (1943) ... Kalle
Suomisen Ollin tempaus (1942) ... Jaska Suominen
Onni pyörii (1942) ... poika orpokodissa
Aiheesta muualla

Kalevi Hartti Elonetissä.
Kalevi Hartti Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Karkeakarvainen istrianajokoira

| Karkeakarvainen istrianajokoira |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Kroatia
Määrä:  Suomessa rekisteröity 80
Alkuperäinen käyttö:  villisian metsästys
Nykyinen käyttö:  ajava ja noutava metsästyskoira
Muita nimityksiä:  istarski oštrodlaki gonič, Istrian Coarse-haired Hound, Istrian Wire-haired Hound, chien courant d'Istrie a poil dur, Rauhhaarige Istrianer Bracke, sabueso de Istria de pelo duro, istra karmikarvaline hagijas
FCI-luokitus:  ryhmä 6 Ajavat ja jäljestävät koirat alaryhmä 1.2 Keskikokoiset ajavat koirat #152
Ulkonäkö
Paino:  16–28 kg
Säkäkorkeus:  44–58 cm
Väritys:  valko-oranssi
Karkeakarvainen istrianajokoira (kroatiaksi istarski oštrodlaki gonič) on kroatialainen koirarotu. Rotu on jalostettu 1800-luvun puolivälissä ketun ja jäniksen metsästykseen. Rotua käytetään myös karkottavana lintukoirana ja villisian metsästykseen. Jotkut yksilöt osoittavat myös noutotaipumusta ja hakevat saaliin niin vedestä, kuin maalta.[lähde? ]
Ulkonäkö

Säkä voi vaihdella huomattavasti, koska koiran ensisijainen käyttötarkoitus on metsästäminen. Rotua arvioidessa kiinnitetäänkin enemmän huomiota suorituskykyyn kuin ulkonäköön. Istrianajokoiran paino voi vaihdella 16–28 kg välillä ja säkäkorkeus on noin 44–58 cm. Nartun ihanne säkä on 50 cm ja uroksen ihanne 52 cm.[lähde? ]
Rodun karkea karva on hyvin säänkestävä. Peitinkarva on noin 5–8 cm pitkää ja koiralla on pohjavilla. Koiran pääväri on puhtaan valkoinen ja siinä yleensä on oransseja laikkuja. Korvat ovat lupat ja häntä piiskamainen. Koiran yleisilmeeseen kuluvat tuuheat kulmakarvat ja viikset.[lähde? ]
Luonne ja käyttäytyminen

Istrianajokoira ei sovi pelkästään seurakoiraksi, vaan tarvitsee metsästävän kodin. Koira on helposti koulutettavissa ja sitä käytetään paljon erilaisissa metsästysmuodoissa. Koiralla löytyy kuitenkin luonnetta, mutta se ei ole koskaan ihmiselle aggressiivinen.[lähde? ]
Alkuperä

Karkeakarvainen istrianajokoira on jalostettu lyhytkarvaisesta muodosta risteyttämällä sitä griffon vendeénin kanssa. Suomessa rotu on vielä melko harvinainen ja tuntematon. Ensimmäiset viisi karkeakarvaista istrianajokoiraa on tuotu Suomeen 2008 Serbiasta.[lähde? ]
Muunnokset

Sloveniassa rodusta on hyväksytty yksivärinen keltainen muunnos (kroatiaksi žuti istarski oštrodlaki gonič - barbino, sloveeniksi rumeni istrski ostrodlaki gonič - barbino). Se saa osallistua Sloveniassa näyttelyihin omassa luokassaan.
22 (Sarah McTernanin kappale)

|  22 |
| --- | --- |
 Sarah McTernan esittämässä kappaletta toisen semifinaalin kenraaliharjoituksessa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Sarah McTernan
Kesto:  2:58
Tyylilaji:  pop
Julkaistu:  8. maaliskuuta 2019
Säveltäjä(t):  Janieck Devy Marcia "Misha" Sondeijker Roel Rats
Sanoittaja(t):  Janieck Devy Marcia "Misha" Sondeijker Roel Rats
Euroviisutiedot
Vuosi:  2019
Maa:  Irlanti
Kieli:  englanti
Sijoitus semifinaalissa:  18.
Pisteet semifinaalissa:  16
Video:  videolinkki
22 on irlantilaisen laulajan Sarah McTernanin esittämä kappale, jolla hän edusti Irlantia vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa Tel Avivissa.
Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui viimeiseksi ja karsiutui finaalista.
Matteuksen evankeliumi (elokuva)

| Matteuksen evankeliumi> Il Vangelo secondo Matteo |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Pier Paolo Pasolini
Käsikirjoittaja:  Pier Paolo Pasolini
Perustuu:  Matteuksen evankeliumi
Tuottaja:  Alfredo Bini
Säveltäjä:  Luis Bacalov
Kuvaaja:  Tonino Delli Colli
Leikkaaja:  Nino Baragli
Tuotantosuunnittelija:  Luigi Scaccianoce
Pukusuunnittelija:  Danilo Donati
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia  Ranska 
Tuotantoyhtiö:   Arco Film  Lux Film 
Levittäjä:  Titanus Netflix
Ensi-ilta:  1964
Kesto:  137 min
Alkuperäiskieli:  italia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Matteuksen evankeliumi on Pier Paolo Pasolinin ohjaama draamaelokuva vuodelta 1964. Se on kuvattu pääosin Italian Materassa. Muita kuvauspaikkoja oli eri puolilla Etelä-Italiaa muun muassa Calabriassa. Pääosissa esiintyy amatöörejä: esimerkiksi Juudasta esittää roomalainen rekkakuski ja vanhaa Neitsyt Mariaa Pasolinin oma äiti.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Enrique Irazoqui    | … |   Kristus   |
|   Margherita Caruso   | … |   Maria nuorena   |
|   Susanna Pasolini   | … |   Maria vanhempana   |
|   Marcello Morante   | … |   Joosef   |
Matias Juvonen

Matias Juvonen (s. 2. tammikuuta 1983) on suomalais-itävaltalainen futsal-pelaaja, joka edusti Futsal-liigan Someron Voima (SoVo) eli SoFoa kaudella 2013-14. Hän on pelannut Suomen futsalmaajoukkueessa seitsemän ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Matias Juvonen edusti kausilla 2009-2013 Kampuksen Dynamoa.
Juvonen pelaa myös jalkapalloa, jossa hänen pelipaikkansa on keskikentällä. Hän on edustanut PK-35:ttä, FinnPaa, Jokereita, Atlantista, Bonner SC:tä ja PK Keski-Uusimaata.
Saksalaisen pelaajasiirtosivuston mukaan Juvonen päätti jalkapalloilijan uransa 1.1.2014.
Juvonen sai jalkapallo-oppinsa Itävallassa ja puhuu sujuvaa saksaa. Vuonna 2013 Juvonen toimi Palloliitossa kilpailuassistenttina.
Juvonen pelasi myös Suomen beachfutismaajoukkueen ensimmäisessä epävirallisessa maaottelussa Viroa vastaan vuonna 2009.
Kirjoitti kandidaatintutkielmansa "Futsalin rantautuminen Suomeen" kuten myös Pro gradu -tutkielmansa futsalista.
Aiheesta muualla

Juvosen YouTube-kanava
1370-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku
Vuosikymmenet: 1290-luku · 1300-luku · 1310-luku · 1320-luku · 1330-luku · 1340-luku 1350-luku · 1360-luku · 1370-luku · 1380-luku · 1390-luku · 1400-luku
Vuodet: 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309 1310 · 1311 · 1312 · 1313 · 1314 · 1315 · 1316 · 1317 · 1318 · 1319 1320 · 1321 · 1322 · 1323 · 1324 · 1325 · 1326 · 1327 · 1328 · 1329 1330 · 1331 · 1332 · 1333 · 1334 · 1335 · 1336 · 1337 · 1338 · 1339 1340 · 1341 · 1342 · 1343 · 1344 · 1345 · 1346 · 1347 · 1348 · 1349 1350 · 1351 · 1352 · 1353 · 1354 · 1355 · 1356 · 1357 · 1358 · 1359 1360 · 1361 · 1362 · 1363 · 1364 · 1365 · 1366 · 1367 · 1368 · 1369 1370 · 1371 · 1372 · 1373 · 1374 · 1375 · 1376 · 1377 · 1378 · 1379 1380 · 1381 · 1382 · 1383 · 1384 · 1385 · 1386 · 1387 · 1388 · 1389 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409
118 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Syntyneitä

Lucullus – roomalainen sotilas ja poliitikko (arvio)
Matti Suntela

Matti Juhani Suntela (25. joulukuuta 1934 Asikkala – 22. maaliskuuta 1996 Lahti) oli suomalainen maanviljelijä, maatalousjärjestövaikuttaja ja poliitikko, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 1991.
Suntelan vanhemmat olivat maanviljelysneuvos Martti Suntela ja Sointu Toivonen. Hänen puolisonsa vuodesta 1966 oli Terttu Marjatta Kauppila. Suntela kirjoitti ylioppilaaksi 1954 Sysmän yhteiskoulusta ja valmistui Helsingin yliopistosta agronomiksi 1960. Vuodesta 1962 hän isännöi Asikkalan Yttölässä sijainnutta kotitilaansa. Suntela toimi muun muassa Lahden Seudun Meijeriosuuskunnan hallintoneuvoston puheenjohtajana 1979–1987, Tuottajain Maidon hallituksessa, Valion hallintoneuvostossa, LSO-konsernin ja HK:n hallituksessa, maatalouskeskuksen johtokunnan puheenjohtajana ja Suomen Maatalouden Laskentakeskus Oy:n puheenjohtajana. Hän oli Asikkalan kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1977 ja puheenjohtaja vuodesta 1981 sekä kunnanhallituksen puheenjohtaja 1977–1980 ja 1985–1988. Suntela johti Keskustapuolueen Päijät-Hämeen piiriä 1975–1993 ja oli Keskustapuolueen puoluehallituksessa 1983–1994.
96 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
96 ← 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 →
Kardinaaliluku: yhdeksänkymmentäkuusi, (kuusikymmenettä)
Järjestysluku: yhdeksäskymmeneskuudes, (kuudeskymmenettä)
Tekijät: 1, 2, 3, 4, 6, 8, 12, 16, 24, 32, 48, 96
Alkutekijät:  2^{5}\cdot 3

Roomalainen numero: XCVI
Binääriluku: 1100000
Oktaaliluku: 140
Duodesimaaliluku: 80
Heksadesimaaliluku: 60
Vigesimaaliluku: 4G
96 (yhdeksänkymmentäkuusi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 95 ja seuraa luku 97.
Matematiikassa

96 on yhdistetty, runsas ja puolitäydellinen luku.
96 on kahdeksankulmioluku.
96 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä (11000002).
96 on Harshad-luku viisijärjestelmässä (3415).
96 on Harshad-luku heksadesimaalijärjestelmässä (6016).
96 kuuluu Erdősin–Woodsin lukuihin.
96 on ”hyvin runsas luku” (engl. highly abundant number), koska sen tekijöiden summa (252) on suurempi kuin minkään pienemmän luvun.
96 on ”koskematon luku” (engl. untouchable number), koska minkään luvun itseään pienempien tekijöiden summa ei ole 96.
96 on pienin luku, joka on tasan neljän luvun tekijöiden summa. (Nämä luvut ovat 42, 62, 69 ja 77.)
96 on jaollinen tekijöidensä määrällä (12).
96 on pienin luonnollinen luku, joka voidaan muodostaa kahden neliöluvun erotuksena (vähintään) neljällä tavalla:  10^{2}-2^{2},  11^{2}-5^{2},  14^{2}-10^{2} tai  25^{2}-23^{2} (katso kuva).
96 esiintyy kahdessa jaottomassa Pythagoraan kolmikossa: (96, 247, 265) ja (96, 2 303, 2 305).
96. alkuluku plus 96 (599) on alkuluku.
96 ensimmäisen alkuluvun summa (22 039) on alkuluku.
96 on suurin kokonaisluku, jota ei voida muodostaa eri lukujen pq summana (pn tarkoittaa n. alkulukua ja q mitä tahansa alkulukua).
Luonnontieteissä

Jaksollisessa järjestelmässä 96 on curiumin järjestysluku.
Molybdeeni-96 on molybdeenin vakaa isotooppi.
Rutenium-96 on ruteniumin vakaa isotooppi.
Gadolinium-160, dysprosium-162 ja erbium-164 ovat vakaita isotooppeja, joiden neutroniluku on 96.
Mars-96 oli venäläinen avaruusluotain, jonka laukaisu epäonnistui.
STS-96 oli ensimmäinen avaruussukkulalento, jolla sukkula telakoitui Kansainväliseen avaruusasemaan.
Muissa yhteyksissä

Elokuva Sukellusvene U-96 on fiktiivinen tarina samannimisestä sukellusveneestä.
Saab 96 on Saabin henkilöautomalli.
Eurooppatie E96 kulkee Turkissa.
96 oli Psyke ry:n vuodesta 1969 julkaisema lehti.
Luku 96 esitettynä kahden neliöluvun erotuksena (oranssilla).
Matteuksenkirkko

| Matteuksenkirkko |
| --- | --- |
 Matteuksenkirkko helmikuussa 2010.
Sijainti:  Puotinharju, Helsinki
Koordinaatit:  60°12′41.1″N, 025°04′45.0″E
Seurakunta:  Matteus församlig
Rakentamisvuosi:  1983–1985
Suunnittelija:  Veli-Pekka Tuominen, Stefan Ahlman
Materiaali:  tiili
Istumapaikkoja:  200 (kirkko) 150 (seurakuntasali)
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Matteuksenkirkko eli Itäkeskuksen kirkko on Helsingin Vartiokylässä, kauppakeskus Itiksen kupeessa sijaitseva, vuonna 1985 valmistunut kirkko. Veli-Pekka Tuomisen ja Stefan Ahlmanin suunnittelema kirkko valmistui vuonna 1985, ja se oli aiemmin Vartiokylän seurakunnan pääkirkko, kunnes seurakunta luopui rakennuksesta vuonna 2016 ja siirtyi käyttämään Vartiokylän kirkkoa ja Puotilan kappelia. Nykyisin kirkko toimii ruotsinkielisen Matteuksen seurakunnan (ruots. Matteus församling) pääkirkkona. Kirkon vihki piispa Samuel Lehtonen 24. helmikuuta 1985.
Kirkossa on Kangasalan Urkurakentamon 1985 valmistamat urut.
Sijainti

Itäkeskuksen kirkkonakin tunnettu kirkko sijaitsee nimestään huolimatta Puotinharjun osa-alueella, lähellä Puotinharjun ja Itäkeskuksen rajaa. Kirkon lähettyvillä sijaitsevat Puotinharjun päiväkoti, Itä-Helsingin kulttuurikeskus Stoa ja Itäkeskuksen kirjasto. Melko lähellä sijaitsevat myös ostoskeskus Puhos, kauppakeskus Itis, Itäkeskuksen metroasema ja Itäkeskuksen uimahalli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Matteuksenkirkko Wikimedia Commonsissa
www.vartiokyla.kirkkohelsinki.net
Kangaslampi (Jyväskylä)

Liikerakennus ja kerrostaloja Kangaslammella.
Kangaslampi on asuinalue Jyväskylässä Huhtasuon kaupunginosassa. Alue sijaitsee noin kuuden kilometrin päässä Jyväskylän keskustasta. Kangaslammella on liikerakennus, jossa sijaitsee lähikauppa ja parturi-kampaamo. Alueen välittömässä läheisyydessä sijaitsee lisäksi monia erilaisia palveluja tarjoava Huhtakeskus. Kangaslammella on myös huomattavan suuri lasten leikkikenttä sekä vuonna 2009 avattu parkourpuisto.
Kangaslampi koostuu pääosin 1970-luvulla rakennetuista elementtikerrostaloista.
Kangaslampi on myös Jyväskylän tilastoalueen nimi, joka on huomattavasti Kangaslammen asuinaluetta laajempi alue. Tilastoalue sisältää koko Huhtasuon kaupunginosan (Eteläisen Palokankaan pienaluetta lukuun ottamatta) sekä Ankeriasjärven kaupunginosaan kuuluvan Vääräjärven pienalueen.
Historiaa

Ennen alueen asuttamista paikalla sijaitsi vuosina 1935–1968 toiminut taimitarha. Kangaslammen asuinaluetta alettiin rakentaa ensimmäisenä Huhtasuon asumalähiöistä. Alueen rakentaminen alkoi vuonna 1971, ja ensimmäiset talot valmistuivat seuraavan vuoden aikana Laikuttajantielle. Suurin osa alueen rakentamisesta tapahtui vuosina 1973–1974.
Lampi

Kangaslampi on myös alueella sijaitsevan lammen nimi. Rannalla sijaitsee uimaranta.
Kuvia

Alueella sijaitseva lampi.
Alueen kerrostaloja.
Kerrostaloasutusta.
Aiheesta muualla

(Arkistoitu – Internet Archive)
Aficionado

Aficionado (esp.) tarkoittaa jonkin asian innokasta harrastajaa, alkujaan espanjan kielessä erityisesti härkätaisteluharrastajaa ja -tuntijaa. Termi on tullut käyttöön noin vuonna 1845.Termi on sitten laajentunut tarkoittamaan minkä tahansa aiheen innokasta harrastamista.
Mont-de-Marsanissa järjestettävien
Madeleinen juhlien aficionado. Juhlissa on erityisesti härkätaisteluja.
Alkuperäinen aficionado ihailee matadoreja ja on kiinnostunut taisteluhärkien kasvatuksesta. Aficionadot jaetaan yleensä kahteen ryhmään, joista toreristat ovat kiinnostuneita matadoreista ja toristat härkätaisteluista.
Termiä käytetään myös sikarien harrastajista. Vuonna 1992 perustetun alan julkaisun nimi on Cigar Aficionado, joka on laajentunut yleisesti lifestyle-lehdeksi. Samantapainen on Guitar Aficionado, jossa esitellään kitaroita keräilykohteina, ja sitä luonnehditaan lehdeksi, jonka aihe on ylellinen elämäntapa.
Juha Ylönen

| Juha Ylönen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. helmikuuta 1972 (ikä 52) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1989–2004
Seurat:  Kiekko-Espoo (I-div.) HPK (SML) Jokerit (SML) Phoenix Coyotes (NHL) Tampa Bay Lightning (NHL) Ottawa Senators (NHL) Espoo Blues (SML)
NHL-varaus:  91. varaus, 1991 Winnipeg Jets
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Nagano 1998 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1995 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Saksa 2001 | jääkiekko |  |
Juha Petteri Ylönen (s. 13. helmikuuta 1972 Helsinki) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti. Ylönen oli mukana voittamassa MM-kultaa 1995, MM-hopeaa 2001 sekä olympiapronssia Naganossa 1998. Hän oli vuoden 2001 MM-kisojen paras pistemies (viisi maalia ja yhdeksän syöttöä).
Ylönen aloitti uransa Kiekko-Espoossa ja Winnipeg Jets varasi Ylösen NHL:ään vuonna 1991 viidennellä kierroksella numerolla 91. NHL:ssä hän pelasi Phoenix Coyotesissa, Tampa Bay Lightningissa ja viimeisenä Ottawa Senatorsissa, johon hänet vaihdettiin kauden 2001–2002 pudotuspelien alkaessa. NHL:ssä Ylönen pelasi 341 ottelua tehoin 26+76=102.
Ylönen palasi Espooseen, eli Bluesiin, kaudeksi 2002–2003 ja hän pelasi Bluesissa uransa kaksi viimeistä kautta ja lopetti aktiiviuransa vuonna 2004. Hänestä tehtiin vuonna 2009 Jääkiekkoleijona numero 198. Uransa jälkeen hän on muun muassa valmentanut Bluesin C-junioreita.
Perhe

Ylösen poika Jesse on myös jääkiekkoilija ja hän pelaa NHL-seura Montreal Canadiensissa.