stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
PistePiste

| Harri Arhio> Henkilötiedot.Muusikko |
| --- | --- |
Taiteilijanimi:  PistePiste
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  pop, R&B
Levy-yhtiöt:  Warner Music Finland (2011–)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
PistePiste (oikealta nimeltään Harri Arhio) on helsinkiläinen pop- ja R&B-artisti.
Harri Arhio latasi vuonna 2010 Mikseri.net -sivustolle tekemiään demokappaleita nimellä PistePiste. DJ Mobster löysi kappaleet ja kertoi niistä Warner Music Finland -levy-yhtiön tuotantopäällikkö Lasse Kurjelle, joka kiinnostui niistä. Arhio kiinnitettiin Warner Musicille, joka julkaisi PistePisteen ensimmäisen singlen ”Elän sut uudestaan” 2. huhtikuuta 2012. Sittemmin kappaletta on kuunneltu YouTube ja Spotify -palveluissa yhteensä yli kolme miljoonaa kertaa.
PistePisteen toinen single ”Viljaa” julkaistiin tammikuussa 2013. Kolmas single ”Hetken maailma on tässä” julkaistiin kesäkuussa 2013. PistePisteen debyyttialbumi Hetken maailma on tässä julkaistiin 30. elokuuta 2013.
Diskografia > Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Hetken maailma on tässä |  Julkaistu: 30. elokuuta 2013  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  Formaatti: CD / Digitaalinen | #20  | – |
Diskografia > Singlet

| Vuosi | Single | Latauslista | Singlelista | Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | ”Elän sut uudestaan” | – | – | – | Hetken maailma on tässä |
| 2013 | ”Viljaa” | – | – | – | Hetken maailma on tässä |
| 2013 | ”Hetken maailma on tässä” | 22  | – | 4  | Hetken maailma on tässä |
| 2013 | ”Yksinäisyyden haudalla” | – | – | – | Hetken maailma on tässä |
Diskografia > Musiikkivideot

Elän sut uudestaan (Ohj. Mikko Harma)
Viljaa (Ohj. Hannu Aukia)
Hetken maailma on tässä (Ohj. Jukka Lariola)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Juno | "Puhun suoraan" | 050187 |  | 2013 |
| Brädi | "Uimaan" | III |  | 2014 |
Aiheesta muualla

PistePiste Facebookissa
Punaporu

Punaporu (ven. Кра́сный Бор, Krasnyi Bor) on kaupunkityyppinen taajama Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee 20 kilometriä kaakkoon Pietarista, Moskovaan johtavan pääradan varrella (Popovkan asema).[lähde? ]
1800-luvun lopussa seutu oli suosittua huvila-aluetta. Taajama on perustettu vuonna 1935. Toisen maailmansodan aikana se tuhoutui kokonaan. Nykyään asukkaita on 4 800 henkeä (2006).[lähde? ]
Taajaman lähellä sijaitsee Krasnyi Borin ongelmajätekaatopaikka, joka on Luoteis-Venäjän suurin vaarallisten aineiden kaatopaikka, ja sen yhteydessä toimiva jätteenkäsittelylaitos.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Punaporu Leningradin alueen kulttuuri -tietosanakirjassa[vanhentunut linkki] (venäjäksi)
Punaporun ongelmajätekaatopaikan sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Pullulaani

| Pullulaani |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  9057-02-7
Ominaisuudet
Ulkomuoto:  valkea kuiva jauhe
Liukoisuus veteen:  hyvin vesiliukoinen, liukenematon moniin orgaanisiin liuottimiin
Pullulaani on polysakkaridi. Se on rakenteeltaan suoraketjuinen eli lineaarinen ja koostuu toisissaan perättäin α(1–6)-glykosidisidoksin kiinni olevista maltotriooseista. Maltotrioosit koostuvat kolmesta glukoosista, jotka ovat kiinni toisissaan perättäin α(1–4)-glykosidisidoksin.
Pullulaanin E-koodi on E1204. Sitä käytetään esimerkiksi ravintolisissä kapselikuorien ja päällystettyjen tablettien valmistuksessa sekä hengityksen raikastamiseen tarkoitettujen liukenevien kalvojen valmistuksessa. Pullulaanin vesiliukoisuuden takia sitä voidaan käyttää esimerkiksi lääkkeissä lääkeaineiden imeytymisnopeutta säätelevänä täyteaineena. Pullulaania voidaan myös muuntaa kemiallisesti, jolloin siitä saadaan tuotettua veteen liukenemattomia kalvoja.
Pullulaania tuottaa luontaisesti Aureobasidium pullulans -sieni, josta Bender ja kollegat eristivät sen vuonna 1958. He selvittivät pullulaanin rakenteen ensimmäisinä maailmassa vuonna 1959 ja nimesivät sen sienen tieteellisen nimen mukaan. Eri sienikantojen tuottamien pullulaaniketjujen massat ovat yleensä välillä 50 000–40 000 000 daltonia. Pullulaanin α(1–6)-glykosidisidoksia pystyy hajottamaan pullulanaasi-niminen entsyymi.
Pullulaani on puhtaana kuiva, mauton ja hajuton valkea jauhe. Se ei ole hygroskooppinen, myrkyllinen, mutageeninen, karsinogeeninen ja sitä voidaan syödä ilman terveyshaittoja. Se hajoaa 250–280 °C lämpötilassa.
Aiheesta muualla

Ruokavirasto: E1204 - Pullulaani
PubChem: Pullulan (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Pullulan (englanniksi)
| --- | --- |
Pääjoukko:   aldoosi  ketoosi  pyranoosi  furanoosi 
Geometria:   pentoosit  heksoosit  heptoosi  sykloheksaanikonformaatio  anomeeri  mutarotaatio 
Suuri / pieni:   glyseraldehydi  dihydroksiasetoni  erytroosi  treoosi  erytruloosi  sedoheptuloosi 
Pentoosit:   riboosi  arabinoosi  ksyloosi  lyksoosi  ribuloosi  ksyluloosi 
Heksoosit:   glukoosi  galaktoosi  mannoosi  guloosi  idoosi  taloosi  alloosi  altroosi  fruktoosi  sorboosi  tagatoosi  psikoosi  fukoosi  ramnoosi 
Disakkaridit:   sakkaroosi  laktoosi  trehaloosi  maltoosi  sellobioosi 
Polysakkaridit:   glykogeeni  tärkkelys  selluloosa  kitiini  amyloosi  amylopektiini  stakyoosi  inuliini  dekstriini  pullulaani 
Glykosaminoglykaanit:   hepariini  kondroitiinisulfaatti  hyaluronaani  heparaanisulfaatti  dermataanisulfaatti  kerataanisulfaatti 
Aminoglykosidit:   kanamysiini  streptomysiini  tobramysiini  neomysiini  paromomysiini  apramysiini  gentamisiini  netilmysiini  amikasiini
Providence-maalari

| Providence-maalari |
| --- | --- |
 Siivekäs jumalatar (Iris tai Nike?). Yksityiskohta Providence-maalarin maalaamasta pelikestä, n. 450 eaa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 500/400-luku eaa.
Kuollut: 400-luku eaa.
Ammatti:  vaasimaalari
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 475–450 eaa.
Taidesuuntaus:  punakuviokeramiikka
Providence-maalari oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi attikalaista punakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa arkaaisella kaudella noin vuosina 475–450 eaa. Maalarin oikeaa nimeä ei tunneta. Tutkimuksessa käytetty nimitys perustuu siihen, että eräs hänen teoksistaan sijaitsee Providencessa Rhode Island School of Designissa.
Providence-maalari oli Berliini-maalarin oppilas. Hän koristeli erityisesti nolalaisia amforoita ja lekyyttejä. Joissakin lekyyteissä hän käytti myös valkopohjatekniikkaa. Maalari suosi erityisesti mytologisia aiheita.
Teoksia

Stamnos, n. 475–450 eaa.
Oinokhoe, n. 475–450 eaa.
Kaula-amfora, n. 470 eaa.
Nainen ja rintapanssari. Yksityiskohta lekyytistä, n. 470–460 eaa.
Kyliks, n. 470–460 eaa.
Potenssijoukko

Kolmen alkion potenssijoukko sisältää  2^{3} alkiota
Potenssijoukko on joukon kaikkien osajoukkojen joukko.  Joukon  A potenssijoukkoa merkitään tyypillisesti symboleilla  {\mathcal {P}}(A) tai  2^{A} tai  \operatorname {pot} A.
Johdanto

Tarkastellaan ensin nelialkioista äärellistä joukkoa  S=\{a,b,c,d\}. Joukko-opin mukaan tyhjä joukko  \varnothing  on yksi osajoukko. Myös yksialkioiset osajoukot
ovat joukon  S osajoukkoja. Sitten voidaan muodostaa kuusi kaksialkioista osajoukkoa
ja neljä kolmialkioista osajoukkoa
Viimeinen osajoukko on joukko  S=\{a,b,c,d\} itse, sillä joukko-opin mukaan joukko on aina itsensä osajoukko.
Helposti nähdään, että neljän alkion joukosta voidaan muodostaa  16=2^{4} osajoukkoa. Muodostettu osajoukkojen joukko koostuu näistä 16 luetelluista osajoukoista ja sitä kutsutaan joukon  S potenssijoukoksi. Potenssijoukon koko eli mahtavuus on 16.
Johdanto > Määritelmä

Muodollinen määritelmä: jos  A on mielivaltainen joukko, niin on 
 {\mathcal {P}}(A)=\{B\,|\,B\subseteq A\}.
Mahtavuus

Joukon  S mahtavuus voidaan merkitä  card(S) tai  |S|.
Äärellisen joukon potenssijoukon mahtavuus voidaan laskea seuraavasti. Yleisesti voidaan merkitä, montako  k{\text{- }} jäsenistä osajoukkoa voidaan ottaa mahtavuudeltaan  n olevasta joukosta:
Kun lasketaan yhteen tyhjän joukon, kaikki yksialkioiset osajoukot, kaksialkioiset, ..., (n-1)-alkioiset ja joukko itse, saadaan
Jos äärellisen joukon mahtavuus on  |A|, niin sen potenssijoukon mahtavuus on kahden potenssi eli  |{\mathcal {P}}(A)|=2^{|A|} .
Tyhjän joukon potenssijoukko sisältää määritelmän mukaan tyhjän joukon, mutta myös itsensä. Koska tyhjiä joukkoja on olemassa vain yksi, ei sitä voi esiintyä osajoukkojen joukossa kahdesti. Tyhjässä joukossa ei ole alkioita, joista voidaan muodostaa osajoukkoja. Tällöin on  {\mathcal {P}}(\varnothing )=\{\varnothing \}. Tyhjän joukon mahtavuus on  |\varnothing |=0, niin sen potenssijoukon mahtavuus on  |{\mathcal {P}}(\varnothing )|=2^{0}=1.
Numeroituvasti äärettömän joukon potenssijoukon mahtavuus on siten  {\mathcal {P}}(\mathbb {N} )=2^{\aleph _{0}}, jos numeroituvasti äärettömän joukon mahtavuus on  \aleph _{0}. Voidaan osoittaa, että  2^{\aleph _{0}}=|\mathbb {R} | eli sama kuin reaalilukujen mahtavuus. Se on suurempi kuin luonnollisten lukujen mahtavuus ja se merkitään  |\mathbb {R} |=\beth _{1}. Tällaisen potenssijoukon mahtavuus on ylinumeroituvasti ääretön.
Voidaan todistaa, ettei joukon  S ja sen potenssijoukon välillä ei ole bijektiota. Silloin ei joukon  S numeroituvuudesta voida päätellä potenssijoukon numeroituvuutta.
Ylinumeroituvien joukkojen potenssijoukot ovat entistä mahtavampia, jolloin esimerkiksi  |{\mathcal {P}}({\mathcal {P}}(\mathbb {N} ))|=2^{\beth _{1}}=\beth _{2}. Potenssijoukosta muodostettu potenssijoukko on edellisiä mahtavampi. Niiden mahtavuutta on ollut tapana merkitä kardinaaleilla  \beth _{i}. Niilläkin on suuruusjärjestys
Kirjallisuutta

Lipschutz, Seymour: Set Theory and Related Topics.  McGraw-Hill, 1964.  ISBN 0-07-037986-6.
Puolustustilalaki

Puolustustilalaki (SDK 1083/1991, ruots. lag om försvarstillstånd) on Suomen lainsäädännössä kriisiajan poikkeuslaki, joka säätelee viranomaisten valtuuksien käyttöä ”Suomeen kohdistuvan sodan aikana sekä siihen rinnastettavissa vakavasti yleisen järjestyksen ylläpitämiseen vaikuttavissa sisäisissä, väkivaltaisissa levottomuuksissa, joilla pyritään kumoamaan tai muuttamaan perustuslain mukainen valtiojärjestys.” Puolustustilalaki toteuttaa Suomen perustuslaissa annetun mahdollisuuden säätää perusoikeuksista poikkeuksia lailla sodan ja kapinan aikana.
Vuonna 1991 annettu laki kumosi (45. pykälänsä mukaisesti) aikaisemman, vuonna 1930 säädetyn lain, jossa vastaavasta tilasta käytettiin nimistystä sotatila.
Puolustustilan voimaantulo ja lakkaaminen

Puolustustila saatetaan voimaan tasavallan presidentin asetuksella, joka on voimassa joko koko maassa tai osassa maata. Asetus säätää, mitä puolustustilalain säännöksiä sovelletaan. Vain ne valtuudet, jotka ovat välttämättömiä tilanteen hoitoon, on luvallista ottaa käyttöön. Lisäksi ensisijaisesti on hyödynnettävä valmiuslain valtuuksia. Asetus on voimassa enintään kolme kuukautta kerrallaan ja se viedään välittömästi eduskunnan hyväksyttäväksi. Jos eduskunta niin päättää, asetus kumoutuu.
Puolustustilan voimassaoloa voidaan jatkaa enintään vuodeksi kerrallaan asetuksella, joka toimitetaan eduskunnan hyväksyttäväksi. Mikäli eduskunta ei kykene tekemään päätöstä asetuksen hyväksymisestä, asetus pysyy voimassa.
Puolustustilalaki ei ohita Suomea sitovia kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteita.
Valtuudet

Toisin kuin valmiuslaki, joka antaa valtuuksia lähinnä valtioneuvostolle ja jossakin määrin myös tasavallan presidentille, puolustustilalaki antaa niitä myös alemmille viranomaisille. Puolustettava oikeushyvä on valtakunnan puolustus ja turvallisuus.
Valtuudet > Turvallisuusvaltuudet

Kihlakunnan poliisipäälliköllä on 8 § mukaan oikeus määrätä henkilö, joka
ei ole kansanedustaja ja
jonka aiemman toimintansa perusteella epäillään todennäköisesti syyllistyvän valtio- tai maanpetosrikokseen tai muuhun valtakunnan turvallisuutta vakavasti vahingoittavaan rikokseen.
oleskelemaan tietyllä paikkakunnalla tai muuttamaan pois sieltä enintään kolmeksi kuukaudeksi kerrallaan. Mikäli tämä valtuus ei riitä, poliisipäällikkö voi ottaa epäilyksenalaisen henkilön turvasäilöön (9 §) enintään kolmeksi kuukaudeksi kerrallaan.
Valtioneuvosto voi kieltää muun yksityisen yhteisön tai säätiön kuin eduskuntapuolueen toiminnan jatkamisen kokonaan tai osittain, mikäli se on vahingoittanut tai vaarantanut tai sen epäillään todennäköisin syin vahingoittavan tai vaarantavan valtakunnan puolustusta  tai turvallisuutta. Ammattiyhdistyksille tällaisen päätöksen tekee Korkein oikeus.
Yleisiä kokouksia ei saa pitää kuin tekemällä poliisille kolme päivää etukäteen ilmoituksen. Mikäli kokous vahingoittaisi tai vaarantaisi vakavasti valtakunnan puolustusta tai turvallisuutta, se voidaan kieltää. Poliisin on estettävä muut kokoukset.
Lääninhallitus tai kiireellisissä tapauksissa poliisilaitoksen päällikkö voi rajoittaa poistumista tietyltä paikkakunnalta ja kieltää liikkumisen ulkona määrättyinä aikoina tai määrätyillä paikoilla ilman poliisin lupaa.
Kukaan ei saa oikeudettomasti julkistaa asiaa, joka on puolustuksen tai turvallisuuden vuoksi määrätty pidettäväksi salassa tai on sen laatuinen, että se olisi samasta syystä tai Suomen ulkomaansuhteiden suojelemiseksi pidettävä salassa. Jos tätä kieltoa rikotaan toistuvasti joukkoviestimessä, voidaan sen toiminta asettaa ennakkosensuurin alaiseksi. Kieltoa rikkova radiolähetys, joka ei ole suomalaista yleisradiotoimintaa, voidaan keskeyttää tai sitä häiritä.
Kihlakunnan poliisipäällikkö voi määrätä, että yksityiset aseet, ammukset, aseen osat ja räjähdysaineet on luovutettava poliisille, mikäli se on tarpeen väestön turvallisuuden tai sotilaallisen maanpuolustuksen vuoksi.
Valtuudet > Taloudelliset valtuudet

Valtioneuvosto käyttää taloudellisia valtuuksia. Valtioneuvosto voi
velvoittaa suomalaista tai ulkomailla sijaitsevaa suomalaisomisteista tuotanto- tai palvelulaitosta tuottamaan maanpuolustukselle välttämättömiä tuotteita
keskeyttää vastaavan puolustukselle tarpeellisten tuotantoa vahingoittavan tai rajoittavan tuotannon tai tuotannon tai viennin, joka vahingoittaa maanpuolustusta tai ulkomaansuhteita
ottaa niskuroivan tai siitä epäillyn laitoksen valtion valvontaan tai hallintaan
takavarikoida vihollisvaltion kansalaisten, yhteisöjen ja säätiöiden omaisuuden ja muun ulkomaisen omaisuuden, jota epäillään käytettävän valtakunnan puolustusta tai turvallisuutta vahingoittavaan tarkoitukseen.
Valtakunnan puolustuksen kannalta tärkeää omaisuutta ei saa siirtää ulkomaalaiselle tai ulkomaille ilman valtioneuvoston lupaa. Ulkomailla oleva omaisuus voidaan määrätä palautettavaksi Suomeen. Mahdollinen omaisuuden luovutus siirtää omaisuuteen kohdistuvat puolustustilalain mukaiset velvollisuudet uudelle omistajalle.
Valtuudet > Sotilaalliset valtuudet

Sotilasviranomaisella tarkoitetaan puolustustilalaissa joukkoyksikön tai vastaavan komentajaa. Sotilasviranomainen voi
määrätä väestön poistumaan alueelta, johon kohdistuu sotilaallinen hyökkäys tai sen uhka ja jonka puolustamiseksi on ryhdyttävä välittömiin kiireellisiin erityisiin sotilaallisiin puolustustoimiin
määrätä kunnalliset ja valtion lääni-, piiri- ja paikallisviranomaiset avustamaan puolustusjärjestelyissä muun muassa rakentamalla puolustuslaitteita ja liikenneväyliä
määrätä kenet hyvänsä luovuttamaan tällaisella alueella sotatarvikkeita, ravinto- ja polttoaineita, aluksia, ilma-aluksia, moottoriajoneuvoja, työkoneita ja laitteita sekä muita hyödykkeitä.
määrätä tällaisella alueella yrityksen, laitoksen tai yksityisen ammatin- tai elinkeinonharjoittajan tuottamaan jotain näistä riippumatta muiden viranomaisten määräyksistä
ottaa laitoksen tai yrityksen valvontaansa
määrätä 18–65-vuotiaita henkilöitä joukkojen ja laitosten käyttöön niiden toimintaa palvelevaan tarpeelliseen työntekoon enintään 12 työpäiväksi (pakottavissa tapauksissa 24 päiväksi).
Puolustukseen käytettävillä joukoilla on oikeus käyttää, ottaa, siirtää ja hävittää kiinteää ja irtainta omaisuutta.
Jos sotilaallisia toimivaltuuksia on käytettävä jollain alueella yli kahden viikon ajan, niiden käytön jatkamiseen on saatava valtioneuvoston valtuutus.
Muut säädökset

Puolustustilalaki sisältää myös tarkemmat säädökset turvasäilöön otettujen tai muuttamaan määrättyjen kohtelusta, valitusoikeudesta ja -menettelystä, sotilaiden kutsumisesta todistajaksi oikeudenkäyntiin puolustustilan aikana sekä valtion korvausvelvollisuudesta. Perussääntönä on, että valtio korvaa kaikki yksityisten vahingot lukuun ottamatta vihollisvaltion kansalaisten kärsimiä. Kuitenkin sääntöä voidaan kohtuullistaa: "Jos vahinkoa on vahingon kärsineen varallisuusolot ja muut olosuhteet huomioon ottaen pidettävä vähäisenä tai jos valtiontaloudelliset tai kansantaloudelliset syyt sitä vahinkojen suuren määrän vuoksi välttämättä vaativat, suoritetaan vahingosta kohtuullinen korvaus."
Puolustustilalain aikana annettujen määräysten rikkomisesta tuomitaan, jos muualla ei ole säädetty ankarampaa rangaistusta, puolustustilarikkomuksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
Punapistetähtäin

Näkymä Tasco ProPoint -punapistetähtäimen läpi. Koska etulasi joutuu heijastamaan osan valosta takaisin, näkymä on tähtäimen läpi tummempi.
Yksinkertaisin punapistetähtäin rakentuu puoliläpäisevästä ikkunasta ja punaisesta ledistä sen ja silmän välissä.
Punapistetähtäin on yleensä paristovirralla toimiva heijastintähtäin, joka luo tähtäinnäkymään punaisen tai vihreän pisteen tai ristin. Tähtäin perustuu puoliläpäisevään peiliin, joka  toimii tähtäysikkunana. Ampujan silmään heijastuu peilin kautta samalla myös pieni led-valo, joka muodostaa tähtäinnäkymän keskelle valopisteen. 2000-luvulla on ilmestynyt markkinoille myös ilman paristoja toimivia punapistetähtäimiä, joissa luonnonvalo kerätään valokuidulla yhdeksi, kirkkaammaksi pisteeksi.
Punapistetähtäimen etuna on ennen kaikkea tähtäyksen nopeus ja se on parhaimmillaan lyhyillä, alle 100 metrin etäisyyksillä. Sitä käyttävät paitsi sotilaat, myös haulikolla metsästäjät ja pistooliampujat. Punapistetähtäin helpottaa ampumista molemmat silmät auki. Punapisteen koko ilman suurennusta olevissa tähtäimissä on tyypillisesti 2-8 kulmaminuuttia. Mitä tarkempi ase on ja mitä kauemmas sillä halutaan ampua, sitä pienemmän pisteen pitää olla.
Muita hyviä puolia ovat vapaa näkökenttä ja tähtäimen mielivaltainen sijoittamisetäisyys silmästä. Sekä se, ettei parallaksivirhettä ole. Punapistetähtäin on myös erittäin pienikokoinen ja kevyt, ja sen iskunkestävyys on kiikaritähtäintä huomattavasti parempi.  Vedenpitävyys on joissain malleissa rajoittava tekijä, mutta varsinkaan sotilasmallit eivät tästä ongelmasta kärsi.
Käytännön näkökohtia

Punapistetähtäin voi olla avuksi silloin, kun dominoiva silmä on eriparia kätisyyden kanssa. Punapisteellä on nopeampi tähdätä kuin esimerkiksi kiikarilla, sillä se ei yleensä suurenna kohdetta ollenkaan ja näkökenttä on siksi laajempi. Optisena tähtäimenä sitä pitää suojata sateella ja pakkasella. Hämärässä, vaikka piste voi näkyä paljon paremmin, kuin aseessa olevat avotähtäimet, puoliläpäisevän linssin takia näkökenttä tähtäimen läpi on väistämättä pimeämpi.
Päivätär

Päivätär on suomalaisessa muinaisuskossa auringon sekä päivän jumalatar ja kaunis neito, jonka toveri tai jopa kaksoisolento on yhtä lailla kaunis kuun jumalatar Kuutar. Päivätär ja Kuutar omistavat kuun kultaa ja auringon hopeaa, joita näkyy kuun ja auringon hohteessa, ja ehkä myös ”kultareunaisissa” pilvissä auringonlaskun aikaan.
Päivätär ja Kuutar näkyvät toisinaan Pohjolan tyttären tavoin taivaalla kehräämässä kulta- ja hopealankaa sekä kutomassa siitä kultaisia ja hopeisia vaatteita. Kalevalaisissa runoissa neidot pyytävät Päivättäreltä ja Kuuttarelta kaunistuksekseen kultaisia ja hopeisia koruja sekä vaatteita.
Professori Anna-Leena Siikala pitää mahdollisena, että Päivätär oli elämää ja valoa hallinnut jumala. Kristillisellä kaudella hänet korvasi Neitsyt Maria.
Pullopostia

| Pullopostia Pellekaija Pum |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1998
 Julkaistu: 1998
 Tuottaja(t): Pekka Suominen, Direct.Art Oy
 Tyylilaji: Lastenmusiikki
 Kesto: 47.51
 Levy-yhtiö: Daigado
Pellekaija Pum muut julkaisut
| Kiertävä Sirkusorkesteri 1995 | Pullopostia 1998 | Jouluntaika 2000 |
Pullopostia on lastenmusiikkiyhtye Pellekaija Pumin albumi vuodelta 1998.
Kappaleluettelo

Jaakko kulta, nuku vaan – 3.16
Pullopostia – 2.50
Meidän katti – 3.09
Haamu Hapituu – 3.26
Smool Took on pikku juttu – 2.59
Pieni kasvatuslaulu – 2.01
Piirrättää – 3.53
Uniin ei voi palata – 4.07
Taavetin oma napalaulu – 1.58
Hanslankari – 2.39
Isä-Laineen lisäainejenkka – 2.16
Laineilla (Aprilliä) – 3.12
Kunkun juhlat – 4.06
Sittis – 3.21
Kolme onnen onkijaa – 3.24
Pikanopee – 1.07
Sävellys ja sanat Pekka Tonttila
Sovitukset Seppo Kantonen, Pete Parkkonen, Pekka Tonttila, Jukka Viljamaa, Kurt Lindblad
Muusikot

Mikko Aromaa (djembe)
Seppo Kantonen (koskettimet)
Jussi Laitinen (djembe)
Kurt Lindblad (pasuuna (11), tuuba, irlantilainen poikkihuilu, krumhorn)
Kimmo Leppälä (klarinetti)
Mikael Långbacka, pasuuna (1)
Sasu Moilanen (stemma- ja bassolaulu, hyminät ja puheet)
Pete Parkkonen (rummut, lyömäsoittimet)
Kimmo Pohjonen (5- ja 2-rivinen haitari, huuliharppu)
Sanna Saksa (baritonisaksofoni)
Pekka Suominen, stemmalaulu, särökitara (8), kitara
Pekka Tonttila (kitara, laulu, taustalaulu)
Manu Tuominen (tenorisaksofoni, laulu)
Jukka Viljamaa (bassot, laulu)
Kuoro:
Pete Parkkonen
Jussi Piipponen
Pekka Suominen
Pekka Tonttila
Jukka Viljamaa
Lapset:
Aino Kärnä
Oodi Kärnä
Max Mäkinen
Visa Mäkinen
Iiris Tonttila
Veera Tonttila
Pándroso

| Pándroso Πάνδροσο |
| --- | --- |
 Pándroso
 Koordinaatit: 37°43′52″N, 26°49′47″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Sámos
Kunta:  Anatolikí Sámos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  5601040801
Väkiluku (2011):  110
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pándroso (kreik. Πάνδροσο, myös Pándrosos, Πάνδροσος) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Pándroso muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Πανδρόσου, Topikí Koinótita Pandrósou). Kylän väkiluku on 110 (vuonna 2011).
Pándroson kylä sijaitsee Sámoksen keskellä Karvoúnis-vuoren lounaisrinteessä noin 20 kilometriä länsiluoteeseen Pythagóreiosta ja noin 33 kilometriä länsilounaaseen Sámoksen kaupungista. Se on rakennettu noin 600 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna, mikä tekee siitä saaren korkeimmalla sijaitsevan kylän. Se on myös saaren ainoa kylä, josta ei näy merelle. Kylän vanha nimi on Áno Arvanítes (Άνω Αρβανίτες; myös Páno Arvanítes, Πάνω Αρβανίτες). Se liittyy historiassa läheiseen Mesógeion kylään (myös Káto Arvanítes, Κάτω Αρβανίτες). Nimien perusteella kylien alkuperäisiä asukkaita on joskus arveltu arvaniiteiksi, mutta tälle teorialle ei ole muuta tukea.
Ennen vuotta 2011 kylä kuului Pythagóreion kuntaan ja vuosina 2011–2019 Sámoksen kuntaan ja sen Pythagóreion kunnallisyksikköön.