stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HMS Albion (1763)

| HMS Albion |
| --- | --- |
 HMS Albion

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Deptfordin telakka
Kölinlasku:  6. kesäkuuta 1760
Laskettu vesille:  16. toukokuuta 1763
Palveluskäyttöön:  toukokuu 1770
Poistui palveluskäytöstä:  haaksirikkoutui huhtikuussa 1797
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 662 31/94 bm
Pituus:  51,21 m (tykkikansi) 42,37 m (köli)
Leveys:  14,45 m
Syväys:  5,74 m
Koneteho:  täystakiloitu purjealus
Aseistus
Aseistus:  74 tykkiä
HMS Albion oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1763 vesillelaskettu Albion-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.
Valmistus

Alus tilattiin 1. joulukuuta 1759 Deptfordin telakalta, missä rakennustöistä vastasi Adam Hayes. Köli laskettiin 6. kesäkuuta 1760. Alus laskettiin vesille 16. toukokuuta 1793 ja nimettiin Amiraliteetin päätöksellä 28. lokakuuta 1760. Alus valmistui sekä varustettiin 16. kesäkuuta 1763 - 3. marraskuuta 1770 Chathamissa, jolloin sen valmistuskustannukset olivat 33 629 puntaa 13 shillinkiä ja penny. Lisäksi varustaminen maksoi Deptfordissa 27 puntaa ja yhdeksän pennyä ja Chathamissa 9 274 puntaa yhden shillingin ja pennyn.
Palvelus

Alus otettiin toukokuussa 1770 palvelukseen ensimmäisenä päällikkönään Samuel Barrington Falklandin vartioaluksena. Palattuaan alus sijoitettiin vartiolaivaksi Portsmouthiin, minkä vuoksi sille tehtiin heinäkuusta lokakuuhun 1771 korjauksia ja muutostöitä Plymouthissa ennen sijoittamista vartiolaivaksi. Telakkamaksut olivat 5 119 puntaa 12 shillinkiä ja 9 pennyä.
Alus osallistui heinäkuussa 1779 Yhdysvaltain vapaussodan Grenadan taisteluun, jossa vara-amiraali Byronin komentama laivasto kohtasi ylivoimaiset Ranskan merivoimat. Seuraavan kerran alus osallistui 17. huhtikuuta 1780 Martiniquen taisteluun ja kuukautta myöhemmin 15. toukokuuta jälleen. Neljä päivää myöhemmin laivastot kohtasivat uudelleen tuloksettomassa taistelussa.
Vuonna 1794 alus muutettiin 60-tykkiseksi uivaksi patteriksi, jonka aseistukseksi asennettiin raskaita karronadeja. Alus ankkuroitiin Thamesin estuaariin. Huhtikuussa 1797 alusta oltiin siirtämässä uuteen paikkaan Swinin kanavaan, kun se ajoi karille. Pelastusyrityksen aikana aluksen köli murtui, jolloin se haaksirikkoutui lopullisesti.
Friisinvesikoira

| Friisinvesikoira |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Alankomaat
Määrä:  Suomessa rekisteröity 6
Rodun syntyaika:  1600-luku
Alkuperäinen käyttö:  saukon ja vesilintujen metsästys, kärryjen veto, rottakoira, pihavahti
Nykyinen käyttö:  seura-, vahti- ja rottakoira
Muita nimityksiä:  Wetterhoun, Frisian Water Dog, chien d'eau frison, Friesischer Wasserhund, perro de agua frison, friisi veekoer, hollanninvesispanieli
FCI-luokitus:  ryhmä 8 Noutajat, ylösajavat koirat ja vesikoirat alaryhmä 3 Vesikoirat #221
Ulkonäkö
Paino:  25–32 kg
Säkäkorkeus:  uros 59 cm, narttu 55 cm
Väritys:  ruskea, musta, ruskea-valkoinen tai mustavalkoinen
Friisinvesikoira (holl. Wetterhoun) on alankomaalainen koirarotu. Se on FCI:n hyväksymä, mutta siitä huolimatta erittäin harvinainen kotimaansa ulkopuolella.
Ulkonäkö

Yleensä friisinvesikoira on musta-valkoinen, mutta myös ruskea-valkoinen ja jopa yksivärinen musta tai ruskea sallitaan. Etenkin yksiväriset koirat tuovat etäisesti mieleen newfoundlandinkoiran pennun.
Luonne ja käyttäytyminen

Friisinvesikoira on hiljainen, itsepäinen ja ystävällinen. Sillä on erinomainen hajuaisti ja sen kouluttaminen sujuu hyvin helposti. Se rakastaa työntekoa, mutta on nykyisin lähinnä pihavahti ja seurakoira.
Alkuperä

Kiharakarvaisia koiria on ollut Alankomaissa ainakin 1600-luvulta lähtien (mm. ns. "vanha vesikoira"), ja nykyinen rotu saattaa polveutua niiden ja mustalaisten omistamien mastiffien välisistä risteytyksistä. Tätä teoriaa tukisi ainakin monia muita vesikoiria ja etenkin paikallista sukulaisrotua, stabyhounia, huomattavasti vankempi rakenne ja jykevämpi, etäisesti newfoundlandinkoiraa muistuttava karhumainen pää. Onkin myös arveltu, että newfoundlandinkoira polveutuisi ison saintjohninkoiran kautta vanhoista eurooppalaisista vesikoirista.
On kuitenkin olemassa myös toinen teoria, joka viittaa baltialaiseen alkuperään. Sen mukaan merimiehet olisivat tuoneet sieltä mukanaan näiden koirien esi-isiä.
Friisinvesikoira jalostettiin saukon ja vesilintujen metsästykseen Frieslandissa, minkä lisäksi sitä on historiansa aikana käytetty niin pihakoirana kuin rottien ja muiden tuholaisten hävittämiseen ja jopa kärryjen vetoon. Sana wetterhoun tarkoittaa vesikoiraa, mutta sen alkuperälle on olemassa muitakin teorioita, kuten saksankielinen sana wittern eli "vainuta". Vuonna 1947 rotu tunnustettiin Hollannin Kennelliitossa ja vuonna 1971 FCI:ssä. Suomeen tuotiin ensimmäinen yksilö vuonna 1996, ja tähän asti Suomeen on rekisteröity 6 koiraa, joista uusin rekisteröitiin vuonna 2022, musta Norjan tuontinarttu.
Terveys

Sisäsiitos on heikentänyt rodun terveyttä huomattavasti, ja tämän sekä jalostuspopulaation pienen koon takia vuonna 2012 päätettiin aloittaa risteytysohjelma. Risteytysprojektiin käytettäviä rotuja ei ole toistaiseksi julkistettu.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rotumääritelmä (Arkistoitu – Internet Archive)
Gettierin ongelma

Gettierin ongelma on tietoteoreettinen ongelma, joka perustuu perinteistä tiedon määritelmää, jonka mukaan tieto on hyvin perusteltu tosi uskomus, kohtaan esitettyihin vastaväitteisiin. Ongelma on saanut nimensä Edmund Gettieriltä, joka hätkähdytti filosofeja vuonna 1963 julkaisemallaan artikkelilla ”Is Justified True Belief Knowledge?”. Siinä hän pyrki osoittamaan perinteisen näkemyksen virheellisyyden.
Gettier osoitti, ettei perinteinen kolmiosainen tiedon analyysi ole riittävä ainakaan nykymuodossaan, koska sitä vastaan on helppo kehittää erilaisia vasta-argumentteja. Ne pyrkivät osoittamaan esimerkiksi, että jokin uskomus voi olla joko a) epätosi tai b) sattumalta tosi, mutta täysin epäoikeutettu; vaikka uskomus olisi analyysin perusteella oikeutettu. Gettierin artikkeli on ollut innokkaan keskustelun kohteena tietoteoreetikkojen piirissä julkaisuajankohdastaan lähtien.
Ongelma > Gettierin esittämänä

Gettier pyrki osoittamaan artikkelissaan kahden vastaesimerkin avulla, että perinteisen näkemyksen kolmen ehdon täyttyminen ei vielä riitä siihen, että voimme sanoa jonkin henkilön tietävän jotakin. Toinen Gettierin vastaesimerkeistä on seuraavan kaltainen tarina:
»Smith ja Jones ovat hakeneet samaa työpaikkaa ja istuvat nyt johtajan toimiston ulkopuolella odottaen kutsua haastatteluun. Työpaikan saaja päätetään välittömästi haastattelun jälkeen. Smith on johtajan hyvä ystävä ja Jonesia kokeneemmaksi tunnustettu työntekijä, joten Smith uskoo saavansa työpaikan Jonesin sijaan. Odotellessaan Smith hypistelee taskussaan olevia kolikoita ja toteaa, että hänellä on täsmälleen 3 kolikkoa taskussaan. Hetken kuluttua Smith ja Jones kutsutaan haastatteluun, erikseen kuten tapana on. Smithin haastattelu sujuu normaalisti. Kun molemmat haastattelut ovat ohi, ei työpaikan saajan nimeä syystä tai toisesta ilmoiteta heti. Silti Smith uskoo, että työpaikan saajalla on täsmälleen 3 kolikkoa taskussaan.»
Smithillä on hyvä perustelu käsitykselleen. Jos hänen käsityksensä on vielä tosi, seuraa perinteisen näkemyksen nojalla, että hän tietää, että työpaikan saajalla on täsmälleen 3 kolikkoa taskussaan. Ajatellaan, että on käynyt seuraavasti. Johtaja päättikin kaikkien yllätykseksi, että Jones saa työpaikan. Lisäksi, aivan sattumalta, Jonesillakin on taskussaan täsmälleen 3 kolikkoa. Tässä tapauksessa Smithillä todellakin on oikeutettu tosi käsitys, joten vaikuttaa siltä, että jos klassinen näkemys pitää paikkansa, niin Smith tietää, että työpaikan saajalla on täsmälleen 3 kolikkoa taskussaan.
Monet filosofit, Gettier etunenässä, ovat tehneet yllä esitetystä tarinasta ja muista vastaavista esimerkeistä sen johtopäätöksen, että perinteisessä näkemyksessä on jotakin vikaa. Tarina ei tunnu kuvaavan tilannetta, jossa Smithillä on tietoa, vaan tilanteen, jossa Smithillä on tosi uskomus ja vain sattumalta oikeaan uskomukseen ohjanneet perustelut.
Ongelma > Yleisesti

Gettierin ongelman esiin tuovat argumentit ovat yleensä rakenteeltaan seuraavankaltaisia:
Ensin otetaan sellainen uskomus, joka on perinteisen tiedon analyysin nojalla oikeutettu, mutta joka normaalisti olisi kuitenkin epätosi.
Sitten lisätään käänne, jonka ansiosta uskomus on sittenkin tosi, mutta syystä, joka ei liity mitenkään alkuperäiseen oikeutukseen.
Toinen Gettier-kaltainen esimerkki, joka kertoo tiedon klassisen määritelmän heikkoudesta, on ns. ”lammas laitumella” -esimerkki, joka kuuluu seuraavasti: Henkilö näkee laitumella lampaan, joka todellisuudessa onkin lammaskoira. Näköesteen (esim. kivi tai kukkula) takana on samalla laitumella kuitenkin oikea lammas. Näin ollen, jos henkilö väittää tietävänsä, että ”laitumella on lammas” hän on oikeassa, vaikka ei näekään oikeaa lammasta vaan koiran. Filosofinen ongelma siis kuuluu: Onko henkilöllä tietoa lampaasta? Perinteisen tiedon määritelmän mukaan on, mutta tämä perustelu on ristiriidassa arkijärjen kanssa.
Ratkaisuehdotuksia

Perinteiselle tiedon analyysille on esitetty monia parannuksia tarkoituksena estää Gettier-tyyppiset ongelmat. Jotkut filosofit ovat etsineet neljättä ehtoa, jonka lisääminen tekisi perinteisestä tiedon analyysistä hyväksyttävän. Toiset ovat taas yrittäneet esittää niin kutsutun reliabilistisen tietoteorian, analysoiden sanan ”tieto” merkitystä korvaten perinteisen oikeutusehdon jonkinlaisella luotettavuusehdolla. Tällaisista teorioista on mainetta kerännyt muiden muassa Robert Nozickin teoria. Niin kutsutussa hyvetietoteoriassa, jonka tunnetuimpiin kehittäjiin kuuluu Linda T. Zagzebski, puolestaan tarkastellaan käsityksen muodostajan ominaisuuksia.
Ratkaisuehdotuksia > Nozick

Robert Nozick on pyrkinyt ratkaisemaan Gettierin ongelman tarjoamalla lisäehtoja ja käyttämällä apuna esimerkiksi kontrafaktuaalista konditionaalia. Nozick huomauttaa, että tiedon täytyy olla kytkettynä todellisuuteen kumminkin päin: mikäli jokin tosiseikka ei vallitse, uskomusta ei pidä olla; ja mikäli tosiseikka vallitsee, uskomus pitää olla. Jos tosiseikka vallitsisi, uskomuksen pitäisi aina seurata; ja jos tosiseikka ei vallitsisikaan, uskomuksen pitäisi kadota.
Nozickin esittämä tiedon analyysi on näin seuraava:
p on tosi
S uskoo, että p
p on epätosi → S ei usko, että p
p on tosi → (S uskoo, että p) ja ei-(S uskoo, että ei-p)
Lisäksi Nozick esittää huomioita uskomuksen aikaansaavan menetelmän luotettavuudesta. Ne mukaan lukien tiedon analyysi voidaan esittää seuraavasti:
p on tosi
S uskoo menetelmän M kautta, että p
Jos p olisi epätosi ja S käyttäisi M:ää päätyäkseen p:n totuutta koskevaan uskomukseen, tällöin S ei uskoisi M:n kautta, että p
Jos p olisi tosi ja S käyttäisi M:ää päätyäkseen p:n totuutta koskevaan uskomukseen, tällöin S uskoisi M:n kautta, että p.
Ratkaisuehdotuksia > Lehrer

Keith Lehrer on esittänyt tiedon analyysiksi seuraavaa: S tietää, että h, kun:
h on tosi
S uskoo, että h
S on täysin oikeutettu uskomaan, että h
Jos S on täysin oikeutettu uskomaan johonkin epätoteen väittämään p, joka sisältää h:n (mutta niin, ettei h pidä sisällään p:tä), tällöin S olisi täysin oikeutettu uskomaan, että h, vaikka S olettaisi, että p on epätosi.
Aiheesta muualla

Hetherington, Stephen: Gettier Problems The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Recio, Elmo M.: The Gettier Problem: Justified True Belief? (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Gettierin ongelman tapainen "Lammas laitumella -ongelma".
Gunnar Nylund

Gunnar Isak Georg Nylund (2. kesäkuuta 1916 Uusikaarlepyy – 21. helmikuuta 2002 Vaasa) oli suomalainen opettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Nylund valmistui 1944 kansakoulunopettajaksi Uudenkaarlepyyn opettajaseminaarista. Hän toimi opettajana aluksi Kruunupyyssä ja Loviisassa sekä sen jälkeen vuodesta 1945 Vaasan Vetokannaksen ruotsinkielisessä kansakoulussa, jossa hän tapasi tulevan vaimonsa Annan, joka julkaisi romaanin ja novelleja.
Teokset

Alla de dagar. Horisont, Jakobstad 1978
Det ljuder en sång på jorden. G. Nylund, Vasa 1980
Såsom blommor på röd jord. Församlingsförbundet, Helsingfors 1981
Solvarv: ballader, sånger, skrönor, undringar. Nykarleby-Oravais hembygdsförening i Vasa, Vasa 1982
Oändlighetens eftermiddag : färdens episka episoder. Församlingsförbundet, Helsingfors 1984
Ytterjeppo: vår by vid älven. G. Nylund, Munsala 1985
Gnistor av liv: prosapoesi. Församlingsförbundet, Helsingfors 1987
St Lars - ärkediakon in Christo. Vanda svenska församling : Helmi och Otto Weckströms hyllnings- och minnesfond, Vanda 1992
Sällsamma samtal. Församlingsförbundet, Helsingfors 1994
Ringen. 1999
Aiheesta muualla

haku: Gunnar Nylund Författarnas Österbotten. Kulturösterbotten
Huvi Tuiskunen

Huvi Tuiskunen
Huvi Hjalmar Tuiskunen (22. heinäkuuta 1872 Luhtikylä, Orimattila – 31. maaliskuuta 1930 Lahti) oli suomalainen ampuja, joka osallistui olympialaisiin 1908 ja 1912. Hänen paras sijoituksensa olympialaisissa oli 300 m vapaakivääriammunnan joukkuekilpailussa Tukholmassa 1912, jossa Suomi sijoittui viidenneksi. Tuiskusen paras henkilökohtainen olympiasijoitus oli samoissa kisoissa 100 m hirviammunnan kertalaukausten 21. sija.
Tuiskunen muutti vuoden 1920 tienoilla Helsingistä Lahteen, jonne hän perusti urheilu- ja ampumatarvikekaupan Vuorikadun varrelle. Tuiskunen kuoli tapaturmaisesti maaliskuun lopulla 1930 ollessaan liikkeessään puhdistamassa kahta pistoolia. Toinen pistooli oli vahingossa lauennut ja luoti tunkeutunut Tuiskusen otsaan silmän yläpuolelle.
Huvi Tuiskunen voitti ensimmäisen kerran järjestetyn ammunnan Suomen-mestaruuskilpailun kesällä 1907. Hänen hautansa ja muistolaattansa ”Suomen ensimmäinen ampujamestari” sijaitsee Lahden Mustankallion hautausmaalla.
Huvi Tuiskusen rakennuttama ja arkkitehti Lars Sonckin suunnittelema huvila sijaitsee yhä Luhtikylässä Luhdanjoen rannassa.
Gunnar Mårtenson

Gunnar Gustaf Mårtenson (10. elokuuta 1907 Porvoon maalaiskunta – 21. huhtikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, pakinoitsija ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä Tuus, Game & Tuus, Tuus & Game ja Tuus och Game.
Mårtensonin vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Hjalmar Mårtenson ja Ellen Forsström. Hän pääsi ylioppilaaksi 1926 Porvoon lyseosta ja valmistui filosofian maisteriksi 1932. Mårtenson oli aluksi toimittajana eri ruotsinkielisissä lehdissä 1927-1936 muun muassa Wiborgs Nyheter-lehden päätoimittajana 1935–1936. Tämän jälkeen hän oli Suomen Tietotoimiston palveluksessa ensin toimitussihteerinä 1936–1952 ja sitten ruotsinkielisen osaston toimituspäällikkönä 1952–1972. Mårtenson oli Finlands svenska publicistförbundin hallituksen jäsennenä ja varapuheenjohtajana 1945–1958 sekä toimitti myös kyseisen yhdistyksen Lucifer-nimistä joululehteä 1943–1959.
Mårtensonin kirjallinen tuotanto käsitteli pääasiassa Porvoota ja sen historiaa sekä runoilija J. L. Runebergin elämänvaiheita. Hän kirjoitti myös teoksia suomalaisesta taidekäsityöstä sekä tilaustöinä muutamia historiikkeja. Hän kirjoitti pakinoita Hufvudstadsbladetiin nimimerkillä Tuus.
HMS Test (1905)

| HMS Test |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cammell Laird, Birkenhead
Kölinlasku:  5. joulukuuta 1904
Laskettu vesille:  6. toukokuuta 1905
Palveluskäyttöön:  maaliskuu 1910
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1919
Tekniset tiedot
Uppouma:  550 t (standardi) 620 t (max)
Pituus:  67,1 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,2 m
Syväys:  2,7 m
Koneteho:  7 000 hv
Nopeus:  25,5 solmua
Miehistöä:  70
Aseistus
Aseistus:  1 × QF 12 naulan 12 cwt -laivatykki 5 x QF 6 naulan Hotchkiss -tykkiä 2 × 18" torpedoputkea
HMS Test oli Britannian kuninkaallisen laivaston River-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Cammell Laird Birkenheadistä valmisti aluksen varastoon. Köli laskettiin 5. joulukuuta 1904. Alus laskettiin vesille 6. toukokuuta 1905. Laivasto lunasti vasta 1909 aluksen 50 000 punnalla. Se otettiin palvelukseen maaliskuussa 1910 onnistuneiden lokakuussa 1909 järjestettyjen koeajojen jälkeen.
Palvelus

Alus myytiin 30. elokuuta 1919 romutettavaksi.
Huvila Manner

| Huvila Manner |
| --- | --- |
Sijainti:  Porvoo, Suomi
Rakennustyyppi:  Huvila
Suunnittelija:  Alvar Aalto
  
Huvila Manner on Sondbyssä Porvoon saaristossa meren rannalla sijaitseva Alvar Aallon suunnittelema huvila. Alvar Aalto suunnitteli vuosina 1951-1952 rakennetun huvilan pikkuserkulleen Eero Mannerille. Huvila on nykyhetkellä yksityisomistuksessa ja se toimii kesämökkinä.
Hangon Casino

Hangon Casinon merenpuolinen julkisivu
Hangon Casino, alkuperäiseltä nimeltään Hangon seurahuone, (ruots. Societetshuset i Hangö tai Hangö Casino) on vuonna 1879 valmistunut Hangon Kylpyläpuistossa Plagenin rannalla sijaitseva puinen ravintolarakennus. Casinossa toimii kesäaikaan ravintoloita ja baareja, ja sitä on mahdollista vuokrata tapahtumiin. Casino on eräs Hangon tunnetuimmista rakennuksista.
Hangon Casinon on suunnitellut arkkitehti Ferdinand von Christierson, ja päätös sen perustamisesta tehtiin vuonna 1878. Sen ulkonäköön lisättiin jugendvaikutteita 1910-luvulla Hjalmar Åbergin ja Waldemar Aspelinin johdolla. Casino oli alun perin osa Hangon muun muassa näköalapaviljonkeja ja kioskeja käsittävää kylpyläkokonaisuutta, mikä kuitenkin tuhoutui sodan jälkeen Neuvostoliiton vuokrattua Hankoniemen. Casinorakennus on ollut 1800-luvulta viihdekäytössä ravintoloineen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hangon Casino Wikimedia Commonsissa
HK Jenisei Krasnojarsk

| Jenisei |
| --- | --- |

Koko nimi:  HK Jenisei Krasnojarsk
Perustettu:  1934
Entiset nimet:  Stroitel Vostoka (1934–1938) Dzeržinets (1941–1942) Zenit (1942–1949) Metallist (1950–1960)
Kaupunki:  Krasnojarsk
Kenttä:  Jenisei-stadion
– kapasiteetti:  5 000
Värit:           
Sarja:  Superliiga
Jenisei (ven. Енисей) on venäläinen jääpalloseura Krasnojarskista. Se pelaa Venäjän jääpallon superliigassa. Jenisei oli yksi Neuvostoliiton menestyneimpiä jääpalloseuroja. 1980-luku oli Jenisein kulta-aikaa, se voitti vuosina 1980-1991 Neuvostoliiton mestaruuden 11 kertaa, vuonna 1990 se oli hopealla. Maailmancupin seura voitti 1980-luvulla kahdesti. Neuvostoliiton hajottua menestystä ei tullut enää entiseen tahtiin. 1990-luvun lopulla seura kuitenkin palasi maan huipulle.
Saavutukset

Saavutuksia Neuvostoliiton mestaruussarjassa:
11 kultaa 1980, 1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1991
1 hopea 1990
1 pronssi 1978
Saavutuksia Venäjän mestaruussarjassa:
5 kultaa 2001, 2014, 2015, 2016, 2021
4 hopeaa 1999, 2000, 2003, 2018
4 pronssia 2010, 2012, 2013, 2020
4 Jääpallon maailmancupin voittoa: 1982, 1984, 2011, 2015
Aiheesta muualla

http://www.enisey-krasnoyarsk.ru/
Venäjän Jääpallon Superliiga
Baikal-Energija, Irkutsk
Ak Bars Dynamo, Kazan
Dynamo, Moskova
Jenisei, Krasnojarsk
Kuzbass, Kemerovo
Rodina, Kirov
Sibselmash, Novosibirsk
SKA-Neftyanik, Habarovsk
Start, Nižni Novgorod
Uralski Trubnik, Pervouralsk
Volga, Uljanovsk
Vodnik, Arkangeli
Sajany-Hakasija, Abakan
Murman, Murmansk
Hobson

Hobson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Bulmer Hobson (1883–1969), irlantilainen vallankumouksellinen nationalisti
Henry Hobson (1891/2–1983), yhdysvaltalainen episkopaalikirkon piispa
J. A. Hobson (1858–1940), brittiläinen talousteoreetikko ja yhteiskuntatieteilijä
Mark Hobson (s. 1969), brittiläinen murhaaja
Tatiana Gabrielle Hobson, Tati Gabrielle (s. 1996), yhdysvaltalainen näyttelijä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Huvila

Huvila Turun Ruissalossa, vasemmalla uimahuone.
Huvila tarkoittaa perinteistä suurta vapaa-ajan asuntoa, jollaisia tyypillisesti vauraat kaupunkilaiset alkoivat Suomessa rakentaa itselleen 1800-luvulta alkaen. Rooman valtakunnan ajoista lähtien varakkaat ovat viettäneet vapaa-aikaansa kaupunkien ulkopuolella olevilla tiluksilla, villoilla.
Huvilakulttuuri levisi Ruotsista Suomeen ensin Pohjanlahden rannikolle 1800-luvun alkupuolella (mm. Hietalahden Villa Vaasassa), ja vasta vuosisadan loppupuolella vaurastuvaan Etelä-Suomeen alkoi ilmestyä huvilayhdyskuntia.
Muun muassa Helsingin Linnunlaulu ja Kulosaari, Kauniainen, Espoon Leppävaara, Hanko, Turun Ruissalo ja Tuusulanjärven taiteilijayhteisö ovat olleet tällaisia. Tunnettu on myös varakkaiden pietarilaisten asuttama Terijoen huvilayhdyskunta, joka sijaitsi Karjalan kannaksella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Huvila Wikimedia Commonsissa
Hospitaali

Hospitaali oli keskiajalla sairaala ja vieraanvarainen paikka matkalaisille, kuten pyhiinvaeltajille.  Meksikossa myös Vasco de Quirogan perustamia 1500-luvun kyläyhteisöjä kutsuttiin hospitaaleiksi.
Hospitaalit eivät olleet yleisiä sairaaloita, vaan ne hoitivat tartuntasairaita, kuten lepratartunnan saaneita. Suomeen ensimmäiset hospitaalit perustettiin keskiajalla 1300- ja 1400-luvuilla. Hospitaalit sijaitsivat vaarallisen olemuksensa vuoksi usein kaupunkien laidoilla tai ulkopuolella, ja kuningas Kustaa Vaasan kaudesta lähtien ne sijoitettiin yhä kauemmas asutuksesta. Esimerkiksi vuonna 1619 kuningas Kustaa II Aadolf määräsi Turun hospitaalin siirrettäväksi Seilin saarelle.
Hospitaaleissa erotettiin sairastavat potilaat muusta asutuksesta aidalla, tai Seilin spitaalihospitaalin tapauksessa sijoittamalla sairaat omalle saarelleen.
Leprahospitaalien tarve väheni 1600-luvulla, ja niihin alettiin sijoittaa myös muita kuin lepratautisia, kuten kehitysvammaisia, mielisairaita, sokeita ja rampoja. Jotkut hospitaalit muuttuivat kokonaan mielenterveyslaitoksiksi, eli houruinhuoneiksi.
Hospital Records

| Hospital Records |
| --- | --- |

Perustettu:  1996
Perustajat:  Tony Colman (London Elektricity), Chris Goss
Tyylilajit:  Drum’n’bass
Kotimaa:  Britannia
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hospital Records on lontoolainen indielevy-yhtiö, joka on keskittynyt Drum’n’bass-genreen. Yhtiön perusti Tony Colman (London Elektricity) ja Chris Goss. Hospital Records on julkaissut muun muassa seuraavien artistien musiikkia: High Contrast, Netsky, London Elektricity, Danny Byrd, Camo & Krooked, Logistics, Nu:Tone, Metrik sekä suomalainen Muffler.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Hospital Records
HMS Mars (1794)

| HMS Mars |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Deptfordin telakka
Kölinlasku:  10. lokakuuta 1789
Laskettu vesille:  25. lokakuuta 1794
Palveluskäyttöön:  marraskuu 1794
Loppuvaihe:  romutettu 1823
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 852 62/94 bm
Pituus:  53,64 m (tykkikansi) 43,92 m (köli)
Leveys:  14,99 m
Syväys:  6,11 m
Koneteho:  täystakiloitu purjealus
Miehistöä:  640
Aseistus
Aseistus:  74 tykkiä
HMS Mars oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1794 vesillelaskettu Mars-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.
Valmistus

Alus tilattiin 17. tammikuuta 1788 Deptfordin telakalta, jossa rakennustöistä vastasi Martin Ware. Köli laskettiin 10. lokakuuta 1789. Alus laskettiin vesille 25. lokakuuta 1794 ja valmistui 8. marraskuuta, jolloin valmistuskustannukset olivat 50 270 puntaa takilointeineen ja varustamisineen.
Palvelus

Alus otettiin palvelukseen marraskuussa 1794 päällikkönään Charles Cotton. Se oli 16.–17. kesäkuuta 1795 mukana Cornwallisin perääntyessä ylivoimaisen Ranskan laivaston edellä. Helmikuussa 1797 aluksen päällikkönä oli Alexander Hood. Huhtikuussa alus oli mukana Spitheadin kapinassa. Alus valtasi 21. huhtikuuta 1798 Ranskan laivaston 74-tykkisen linjalaivan L’Herculen Brestin edustalla, jolloin miehistöstä sai surmansa kolmekymmentä ja haavoittui 60. Kaatuneiden joukossa oli myös Alexander Hood.
Alus romutettiin 1823.
Hobro IK

Hobro Idræts Klub on toukokuussa 1913 perustettu tanskalainen jalkapalloseura Hobron kaupungista, Pohjois-Jyllannin alueelta. Seura pelasi kaudella 2022-23 Tanskan 1. divisioonassa.
Hobro IK pelaa ottelunsa noin 7 500 katsojaa vievällä DS Arenalla.
Käännös suomeksi