stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Remonttiryhmä
Vaalit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Tulokset
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |
| 1999 | 1 | 28 549 | 1,06 % |
Kunnallisvaalit
| Vuosi | Valtuutetut | Äänet | Äänet |
| 2000 | 5 | 2 119 | 0,10 % |
Presidentinvaalit
| Vuosi | Ehdokas | Äänet | Äänet |
| 2000 | Risto Kuisma | 16 943 | 0,55 % |
Eduskuntavaaleissa 1999 puolue kampanjoi otsikolla "Remonttiryhmä tuo kevään kansalle". Kampanja-avauksen yhteydessä järjestettiin Eduskuntatalon edessä mielenosoitus autoveron alentamiseksi. Remonttiryhmä sai yhden kansanedustajan Uudenmaan vaalipiiristä, jossa kannatus oli 2,8 prosenttia. Puolueella oli yhteensä 83 ehdokasta ja lista jokaisessa manner-Suomen vaalipiirissä, mutta Uuttamaata ja Oulua (1,6 %) lukuun ottamatta kannatus jäi alle prosentin. Remonttiryhmä teki vaaliliittoja KIPU:n, PS:n, SEP:n, SKL:n, VSL:n, liberaalien ja nuorsuomalaisten kanssa.
Eduskuntavaalien jälkeen puolue jakaantui. Kolme puoluehallituksen jäsentä torjui Kuisman asettamisen presidenttiehdokkaaksi vuoden 2000 vaaleissa, jolloin Kuisman johtama hallituksen enemmistö erotti näistä kaksi (Uolevi Mattila ja Terttu Savola) puolueesta. Erotetut olisivat halunneet alistaa päätöksen puoluekokouksen päätettäväksi. Välejä hiersi myös puolueen ehdokkaiden eduskuntavaaleja varten allekirjoittama takaussopimus, jolla sitouduttiin korvaamaan kulut yhteisvastuullisesti, mikäli puolue olisi jäänyt ilman kansanedustajaa ja puoluetukea. Mattilan ja Savolan mukaan Kuisma uhkasi lähteä puolueesta tuet mukanaan, jolloin vaalikulut olisivat jääneet muiden maksettaviksi. Myöhemmin puolueesta ja sen hallituksesta erosi vielä (kokouksesta poissa ollut) Helsingin piirin puheenjohtaja Jukka-Pekka Vuorikoski, joka kritisoi etenkin puoluedemokratian puutetta ja johtajan maahanmuuttajavastaisia kannanottoja.
Remonttiryhmän puoluekokous asetti Kuisman lopulta ehdokkaaksi yksimielisesti toukokuussa 1999. Ehdokkuutta vastustaneet oli tätä ennen erotettu tai he olivat eronneet puolueesta. Kokouksen alla kahdeksan puolueen hallituksen (entistä) jäsentä tai varajäsentä allekirjoitti kirjeen, jossa Kuismaa kritisoitiin itsevaltaisuudesta. Kuisma tulkitsi kirjeen solvaavaksi ja hän piti vastustajiaan katkeroituneina. Hän väitti myös saaneensa näiltä tappouhkauksia. Viisitoista remonttiryhmäläistä teki kokouksesta tutkintapyynnön. Presidentinvaaleissa Kuisma keräsi ehdokkaista vähiten ääniä. Ehdokkaan kampanja-avustajana toimi tiedottaja Dave Liebkind. Kuisma kampanjoi tunnuksilla ”Risto Kuisma – tosi suomalainen” ja ”Vahva presidentti puoluevallan vastapainoksi”.
Kunnallisvaaleissa 2000 Remonttiryhmä asetti ehdokkaita 17 kunnassa ja se sai yhteensä viisi valtuutettua viiteen kunnanvaltuustoon (Hyvinkää, Järvenpää, Muhos, Pornainen, Uusikaupunki). Eniten ääniä puolue sai Hyvinkäällä (473) ja suurimman ääniosuuden Pornaisilla (6,6 %). Järvenpäässä valtuustoon nousi Tomi Riihimäki, joka Remonttiryhmän lakkauttamisen jälkeen toimi Liberaalien puheenjohtajana.
Aiheesta muualla

Puolueen kotisivut (arkistoitu)
Rigny-Ussé

| Rigny-Ussé |
| --- | --- |
 Rigny-Usséa halkova Indrejoki
 Rigny-Ussé
 Koordinaatit: 47°15′19″N, 0°18′00″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Centre-Val de Loire
Departementti:  Indre-et-Loire
Arrondissementti:  Tours
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  14,0 km²
Väkiluku (2017):  501 
 – Väestötiheys:  35 as./km²
Kunnan numero:  37197
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rigny-Ussé on kunta Ranskassa Indre-et-Loiren departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Loiren ja sen sivujoen Indren varrella, noin 37 kilometriä Toursin kaupungista lounaaseen.
Château de d'Ussé
Kunnan nähtävyys on renessanssilinna Château de d'Ussé. Se on rakennettu 1400-luvun loppupuolella samalla paikalla olleen keskiaikaisen linnan sijoille. Linnan rakennutti kapteeni Jean V de Bueil voitokkaan satavuotisen sodan jälkeen. Linnan ranskalaistyylisen puutarhan suunnitteli André Le Nôtre vuonna 1664. Linna on yksityisomistuksessa, ja se on kuulunut samalle perheelle jo yli kahden vuosisadan ajan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rigny-Ussé Wikimedia Commonsissa
Ristikko

Ristikko viittaa muun muassa seuraaviin:
sanaristikko
ristikkorakenne
kattoristikko eli kattotuoli
ristikkosilta, eräs siltatyyppi
Ristikko, kauppakeskus Helsingin Konalassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ristikko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Roman Horák (jääkiekkoilija, 1991)

| Roman Horák |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. toukokuuta 1991 (ikä 33) České Budějovice, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   Tšekki
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  77 kg
Seura
Seura:  Vityaz Podolsk
Sarja:  KHL
Pelinumero:  51
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2008–
Aik. seurat:  HC České Budějovice   Calgary Flames   Edmonton Oilers
NHL-varaus:  127. varaus, 2009 New York Rangers
KHL-varaus:  63. varaus, 2010 Spartak Moskova
Roman Horák (s. 21. toukokuuta 1991 České Budějovice, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka edustaa KHL-seura Vityaz Podolskia. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Pelaajaura

Horák on kotikaupunkinsa HC České Budějovicen kasvatti. Hän edusti kasvattajaseuraansa vain yhdeksässä Extraligan ottelussa ennen vuoden 2009 NHL:n varaustilaisuutta, jossa New York Rangers varasi hänet vuorolla 127. Horák siirtyi seuraavaksi kaudeksi Kanadan WHL-juniorisarjan Chilliwack Bruinsiin. Hän pelasi WHL:ssä kaksi kautta ennen sopimusta Rangersin kanssa.
Rangers kuitenkin kauppasi Horákin Calgary Flamesiin vaihdossa puolustaja Tim Erixoniin ennen kauden 2011–2012, eikä Horák koskaan edustanut Rangersia. Tulokaskaudestaan Horák vietti osan ajasta Calgaryn farmijoukkueessa AHL-liigassa Abbotsford Heatissa. Hän sai kuitenkin peliaikaa myös NHL:n puolella 61 ottelun verran.
Riitalampi (Keuruu)

| Riitalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°18′56″N, 24°55′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pengerjoen valuma-alue (14.54)
Laskujoki:  suo-oja Isojärveen 
Järvinumero:  14.544.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  196 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,524 km  
Pinta-ala:  1,787 ha  
Tilavuus:  0.000018 km³ 
Keskisyvyys:  1,01 m  
Suurin syvyys:  2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiRiitalampi 
Riitalampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Isojärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 170 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 18 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 2,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Kuhanjoen valuma-alueeseen (14.544) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 196 metriä mpy.
Revontultentie

Revontultentien maisemaa Norjan Nordkjosbotnissa. Tiellä on yhtenäinen matkailutieviitoitus, jonka tunnuskuviossa yhdistyvät Norjan, Ruotsin, Suomen ja Saamen lippujen värit.
Revontultentie (ruots. Norrskensvägen, norj. Nordlysvegen, pohjoissaameksi Guovssahastitgeaidnu) on yhteispohjoismainen matkailutie Suomen, Ruotsin ja Norjan alueella Perämeren ja Norjanmeren välillä. Reitin kokonaispituus on noin 620 kilometriä. Se alkaa Torniosta ja seurailee Tornion- ja Muonionjokea ja Könkämäenoa, eli käytännössä valtatietä 21, Kilpisjärvelle valtakunnanrajalle, josta se jatkuu Norjan Eurooppatie 8:a pitkin Tromssaan. Toisen osan tien eteläpäästä muodostaa vastaava reitti Tornionjoen toisella puolella Ruotsissa nimellä Norrskensvägen. Sen reitti kulkee pitkin Riksväg 99:ää Haaparannalta Ruotsin Kaaresuvantoon ja siitä Suomen puolelle. Tie ylittää pohjoisen napapiirin Suomen puolella Pellon Juoksengissa ja Ruotsin puolella Ylitornion Juoksengissa.
Reitti on saanut virallisen matkailutien statuksen Suomessa vuonna 2002. Interreg-rahoituksella on vuodesta 2004 lähtien kehitetty matkailutien informaatiota ja viitoitusta sekä toteutettu rajanylityspaikkojen maisemointia.
Reitti etelästä pohjoiseen

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Suomessa Tornio  Ylitornio  Pello  Kolari  Muonio  Enontekiö, Kaaresuvanto  Enontekiö, Kilpisjärvi  valtakunnanraja Suomi–Norja  |  Ruotsissa Haaparanta  Ylitornio, Matarenki  Pajalan kunta, Pajala  Kiirunan kunta, Kaaresuvanto  valtakunnanraja Ruotsi–Suomi  |  Norjassa valtakunnanraja Suomi–Norja  Yykeänperä  Nordkjosbotn  Tromssa  |
Aiheesta muualla

Tien www-sivu (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi) (ruotsiksi) (englanniksi) (saksaksi)
Riitajärvi (Ylöjärvi)

| Riitajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°43′31″N, 23°42′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Lehmijärveen 
Järvinumero:  35.311.1.040
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,4 m  
Rantaviiva:  0,912 km  
Pinta-ala:  4,591 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRiitajärvi 
Riitajärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Länsi-Teiskon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä mpy.
Rosinante

Rosinante (esp. Rocinante) on kuvitteellinen hevonen Miguel de Cervantesin romaanissa Don Quijote (julkaistu alun perin 1605).
Kirjassa mielenvikainen ritari Don Quijote matkustaa Rosinantella ja aseenkantajansa Sancho Panzan kanssa etsimässä rakastettuaan Dulcineaa.
Don Quijoten ratsun nimeen sisältyy sanaleikki. Rocín merkitsee huonoa hevosta tai kaakkia. Rosinante viittaakin ”kaakkina olevaan”.
Suomalaisessa lastenelokuvassa Rusinoita (1987) esiintyvän Rusina-hevosen sanotaan saaneen nimensä Rosinanten mukaan. Rusinante-niminen hevonen on esiintynyt suomalaisessa lastenohjelmassa, jossa Tuttiritari-niminen henkilö omistaa kankaasta tehdyn Rusinanten.
Ron Reagan

Ron Reagan (2008)
Ronald Prescott "Ron" Reagan (s. 20. toukokuuta 1958 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen poliittinen kommentaattori ja kirjailija. Hän on Yhdysvaltain entisen presidentin Ronald Reaganin nuorin poika. Ron Reagan tunnetaan liberaalisena ja ateistisena ajattelijana, mikä poikkeaa hänen isänsä konservatiivisesta arvomaailmasta. Vuonna 2011 ilmestyi kirja My Father at 100: A Memoir, jossa Ron Reagan käsittelee isänsä nuoruusvuosia ja viimeisiä hetkiä Alzheimerin taudin murtamana. Kirjasta nousi kohu Yhdysvalloissa, kun Reagan esitti epäilyn, että hänen isällänsä oli Alzheimerin oireita jo toisen presidenttikauden vaaliväittelyssä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ron Reagan Wikimedia Commonsissa
Riitalampi (Konnevesi)

| Riitalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°33′29″N, 26°20′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Liesveden alue (14.36)
Laskuoja:  oja Ukonjärveen 
Järvinumero:  14.366.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,2 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,459 km  
Pinta-ala:  1,074 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRiitalampi 
Riitalampi  on Keski-Suomessa Konnevedellä Rossinkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Liesveden alueella (14.36), jonka Ukonjärven valuma-alueeseen (14.366) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,2 metriä mpy.
Rosita Reijnhout

| Rosita Reijnhout |
| --- | --- |
 Reijnhout Alankomaiden-mestaruuskilpailuissa 2023.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Rosita Reijnhout
Syntynyt: 8. huhtikuuta 2004 (ikä 20)
Kansalaisuus:   Alankomaat
Pyöräilijä
Joukkue:  Team Visma–Lease a Bike
Laji:  maantiepyöräily, cyclocross
Rooli:  ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2023–:  Team Jumbo-Visma / Team Visma–Lease a Bike
Suurimmat voitot
 Cadel Evans Great Ocean Road Race 2024 
 Tiedot päivitetty: 11. helmikuuta 2024 
Rosita Reijnhout (s. 8. huhtikuuta 2004) on alankomaalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Team Jumbo-Visma -joukkueessa vuonna 2023 ja edustaa edelleen samaa tallia, nykyiseltä nimeltään Team Visma–Lease a Bike. Hän on kilpaillut myös cyclocrossissa.
Reijnhout voitti UCI Women’s World Touriin kuuluneen Cadel Evans Great Ocean Road Race -kilpailun vuonna 2024.
Rolling with the Tide

| Rolling with the Tide Coupe de ville |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1993
 Julkaistu: 1993
 Formaatti: LP, C-kasetti
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 42.39
 Levy-yhtiö: Rockadillo Records
muut julkaisut
| Checkin' & Bowlin' 1991 | Rolling with the Tide 1993 |   |
Rolling With The Tide on vuonna 1993 julkaistu Coupe de villen studioalbumi.
Kappaleet

Rolling With the Tide – 4.36 (säv. Milkowitz – Auvinen – Ferrell)
Let's Climb! – 3.51 (säv. Milkowitz – Auvinen – Ferrell)
Queen of Old New Orleans – 3.32 (säv. Milkowitz – Ferrell)
Sail Away Ladies – 2.51 (Trad.)
Mr. Please – 3.13 (säv. Milkowitz – Auvinen)
Loving’s Out of Season – 2.50 (säv. Milkowitz – Ferrell)
The Chicken Song – 2.29 (säv. Milkowitz – Ferrell)
Old Enough – 3.55 (säv. Frankie Miller)
Playing Second Fiddle – 3.42 (säv. Milkowitz – Ferrell)
Mama’s Dancing – 2.43 (säv. Milkowitz – Ferrell)
Boogie On Chillen – 3.08 (säv. Milkowitz – Auvinen)
Rolling With the Tide (Reprise) – 5.23 (säv. Milkowitz – Auvinen – Ferrell)
Muusikot

Micco Milkowitz – laulu, kitara
Big Papa Auvinen – kitara
Pekka Helin – basso
Santtu Sandrén – rummut
Hillel Tokazier – piano (2, 6)
Rouva Pöhö

| Rouva Pöhö |
| --- | --- |

Luoja(t):  Stephen Hillenburg
Näyttelijä(t):  Mary Jo Catlett Suomeksi: ? (Paavo Pesusieni – elokuva) Rinna Paatso (kaudet 1-7, Paavo Pesusieni kuivalla maalla, Paavo Pesusieni vapaalla jalalla) Jepa Lambert (7. kaudesta eteenpäin, Korallileiri: Paavon lapsuusvuodet)
Ensi- esiintyminen:  Paavo Pesusieni -televisiosarjan jakso Laivuritutkinto
Henkilötiedot
Status:  Aktiivinen
Ammatti:  Ajo-opettaja
Sukupuoli:  Nainen
Asuinpaikka:  Tangala
Suhteet
Puoliso(t):  Herra Pöhö (kuollut) Johtaja Rapu (poikaystävä)
Tutut:  Paavo Pesusieni Patrik Tähtönen Jalmari Kalmari Helmi Rapu Santa-Sanna Kaarina
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rouva Pöhö (engl. Mrs. Puff) on pallokala, jolla on venekoulu (vastaa autokoulua), jossa muun muassa Paavo opiskelee. Yleensä Paavon ajeluttamisen lopuksi Rouva Pöhö pullistuu. Hän ei mielellään puhu miehestään, herra Pöhöstä, joka on joutunut kuivatuksi ja lampuksi. Rouva Pöhön loi Stephen Hillenburg ja häntä ääninäyttelee Mary Jo Catlett ja suomeksi Rinna Paatso ja Jepa Lambert.
Sarjassa on vihjattu Rouva Pöhön olevan rikollinen, joka on paennut toisesta kaupungista ja muuttanut nimensä. Esimerkiksi toisella kaudella jaksossa Venekaappari Rouva Pöhö antaa Paavolle ajokortin päästäkseen tästä eroon. Hän kuitenkin tajuaa tehneensä virheen, jonka seurauksena kaupunkiin iskisi katastrofi. Tämän jälkeen hän sanoo: "What have I done? Everyone will know that I let him slide through school. I'll have to move to a new city, start a new boating school with a new name. No. Not again." (suom. Mitä olen tehnyt? Kaikki saavat tietää, että päästin hänet luistamaan koulusta. Minun pitää muuttaa uuteen kaupunkiin, aloittaa uusi laivurikoulu. Ei. Ei taas.) Samassa jaksossa hän yrittää varastaa Paavon uuden veneen. Päästyään sen kyytiin hän miettii osaako hän vielä tämän. Heti tämän jälkeen hän puhaltaa ilmapallon ja taittelee siitä eläimen. 12. kauden jaksossa Majakka-Masa Paavon siivotessa koulun majakkaa, tavaroiden seassa nähdää sanomalehti, jonka etusivulla on otsikko, jonka mukaan ajo-opettaja on päässyt karkuun. Alaotsikossa lukee tämän ajo-opettajan hämänneen poliiseja ilmapalloeläimillä. Otsikon vieressä on myös kuva erittäin Rouva Pöhöltä näyttävästä henkilöstä. Sama kuva nähdään myös aiemmin mainitussa jaksossa, kun Rouva Pöhö kuvittelee millainen uutislähetys tulisi katastrofin seurauksena.
Rosie Huntington-Whiteley

| Rosie Huntington-Whiteley |
| --- | --- |
 Rosie Huntington-Whiteley Paris Motor Show’ssa 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Rosie Alice Huntington-Whiteley
Syntynyt: 18. huhtikuuta 1987 (ikä 37) Plymouth, Englanti
Ammatti:  näyttelijä, malli
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Carly Spencer (Transformers: Kuun pimeä puoli)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Rosie Alice Huntington-Whiteley (s. 18. huhtikuuta 1987 Plymouth, Englanti) on brittiläinen malli ja näyttelijä. Hän on toiminut Victoria’s Secretin mallina ja näytellyt elokuvissa Transformers: Kuun pimeä puoli ja Mad Max: Fury Road.
Huntington-Whiteley esiintyi Victoria’s Secretin mallina ensimmäisen kerran Los Angelesin muotinäytöksessä vuonna 2006. Muotiviikoilla hän debytoi vuonna 2004. Toukokuussa 2005 hän oli japanilaisen Vogue-lehden kannessa ja marraskuussa 2008 brittiläisessä kannessa. Vuonna 2009 hänestä tuli Victoria’s Secretin enkeli.
Toukokuussa 2010 ilmoitettiin, että Huntington-Whiteleysta tulee naispääosan esittäjä Transformers: Kuun pimeä puoli -elokuvaan. Aiemmin Transformers-elokuvien naispääosaa oli esittänyt Megan Fox.
Rosie on seurustellut näyttelijä Jason Stathamin kanssa vuodesta 2010. Kesäkuussa 2017 pariskunnalle syntyi esikoispoika.
Aiheesta muualla

Rosie Huntington-Whiteley Fashion Model Directoryssa
Rosie Huntington-Whiteley Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Rosie Huntington-Whiteley Elonetissä.
Rinteen malli

Rinteen malli oli Suomessa 1980-luvulla toteutettu suoran työllistämistuen kokeiluprojekti, jonka tavoitteena oli pitkäaikaistyöttömien työllistäminen valtion yrityksille osoittamalla suoralla palkkasubventiolla. Järjestelmä sai nimensä kehittäjänsä Rauman työvoimatoimiston johtajan Heikki Rinteen mukaan.
Historia

Rinne esitteli malliaan ensimmäistä kertaa julkisuudessa syksyllä 1981. Hän oli tehnyt työvoimaministeriön ja Suomen Akatemian rahoituksella suorasta työllistämistuesta tutkimusta, johon oli haastateltu 500 työtöntä ja 190 yrittäjää Porin seudulta. Marraskuussa 1982 valmistunut tutkimus sai aikaan erimielisyyksiä Rinteen ja hänen kritisoimiensa työvoimaministeriön virkamiesten välillä. Esimerkiksi varat loppuraportin painattamiseen saatiin vasta työvoimaministeri Jouko Kajanojan päätöksellä.
Joulukuussa 1982 työvoimaministeriö asetti Rinteen johtaman työryhmän, jonka tehtävänä oli selvittää uusia keinoja pitkäaikaistyöttömyyden vähentämiseksi. Suomessa oli tuolloin noin 160 000 työtöntä, joista pitkäaikaistyöttömiä oli 30 000. Rinteen mallin sisältänyt ehdotus oli valmis helmikuussa 1983, jolloin työryhmä esitti, että työnantajalle maksetaan yhden työttömän työllistämisestä 3 000 markkaa kuukaudessa. Rinteen mukaan raha tulisi heti takaisin yhteiskunnalle verokertyminä sekä erilaisten sosiaalimenojen säästöinä. Rinne oli kopioinut malliaan ruotsalaiselta ekonomistilta Gösta Rehniltä. Se nousi puheenaiheeksi saman kevään eduskuntavaalien alla muun muassa television vaalitenteissä. Kokeilun suurin vastustaja oli Suomen Työnantajain Keskusliitto, jonka mukaan se vääristi kilpailutilannetta. Työntekijäpuoli taas vierasti ajatusta, että työnantajille annetaan ilmaista valtion rahaa.
Kokeilu alkoi syksyllä 1983 vaikeasta työttömyydestä kärsivillä seuduilla 15 työvoimapiirin alueella. Sitä ei kuitenkaan täysin toteutettu Rinteen esityksen mukaan, vaan työnantajalle korvattiin ensimmäisenä vuonna 50–80 prosenttia ja toisena vuotena 20 prosenttia työllistetyn työvoimakustannuksista. Tulokset jäivät heikoiksi, ja keväällä 1986 Rinne väitti syyksi, että työvoimahallinto oli muuttanut kokeilun säädöksiä neljästi. Syyskuussa 1986 Valtiontalouden tarkastusvirasto löysi työllistämiskokeilusta lukuisia virheitä ja väärinkäytöksiä. Projektia syytettiin myös tilastojen kaunistelemisesta. Projektipäällikkönä toiminut Rinne piti väitteitä perättöminä ja sanoi laskutavoissa olevan eroja. Hän epäili myös, että väitteiden tarkoituksena oli kaataa työvoimaministeri Urpo Leppänen, joka oli tukenut hanketta.
Osia Rinteen mallista tuli lakisääteiseksi, kun ne sisältyivät vuonna 1987 säädettyyn työllisyyslakiin eli niin sanottuun Lex Leppäseen. Rinteen riisutuksi malliksi kutsuttiin samaan aikaan kokeiltua työhönsijoittamistukea, jossa valtio korvasi työntantajalle pitkäaikaistyöttömän koulutksesta ja työhönopastuksesta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset.
Ruostehaukkapöllö

| Ruostehaukkapöllö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Haukkapöllöt Ninox
Laji::  ios
Kaksiosainen nimi
 Ninox ios  Rasmussen, 1999 
Katso myös
   Ruostehaukkapöllö Wikispeciesissä   Ruostehaukkapöllö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruostehaukkapöllö (Ninox ios) on haukkapöllöjen sukuun kuuluva lintulaji, joka on kotoperäinen Sulawesiin saarella Indonesiassa.
Ruostehaukkapöllön kuvasi vuonna 1999 uutena lajina yhdysvaltalainen ornitologi Pamela C. Rasmussen yhden näytteen perusteella, jonka tiedot Frank Rozendaal oli koonnut 1985 Bogani Nani Wartabonen kansallispuistosta Minahassan niemimaalta Pohjois-Sulawesilta. Sen jälkeen laji on havaittu myös Lore Lindun kansallispuistossa Keski-Sulawesilla, mikä laajentaa huomattavasti sen tunnettua esiintymisaluetta.
Ruostehaukkapöllö on pieni lintu; sen kokonaispituus on 22 cm, ja sillä on suhteellisen pitkä pyrstö ja kapeat terävät siivet. Se on yksivärisen punaruskea lukuun ottamatta valkoisia täpliä hartiahöyhenissä ja vatsapuolen valkoisia nuolimaisia höyheniä, alavatsan epäselviä tummempia pykiä ja kapeita tummempia juovia pyrstön lentosulissa. Naamassa ei ole kuviota.
Tunnetut neljä merkintää lajista osoittavat, että se on aktiivinen yöaikaan ja sen elinpiiriä ovat metsät keskimäärin 1 120–1 700 metrin korkeudella merenpinnasta. Muutoin sen elintavoista tiedetään hyvin vähän. Australiankehrääjiä muistuttavat morfologiset piirteet viittaavat Rasmussenin mukaan, että laji voi olla hyönteissyöjä ja saalistaa lentäviä hyönteisiä.
Ristikiven kirkko

Ristikiven kirkko
Ristikiven kirkko on ulkoilmakirkko Partaharjulla lähellä Pieksämäkeä. Kirkko on Partaharju-säätiön omistama ja sijaitsee Partaharjun toimintakeskuksessa. Kirkko on hirsiseinäinen, eikä siinä ole kattoa. Seinien sisällä kasvaa seitsemän puuta.
Kirkko valmistui 1971. Sen on suunnitellut arkkitehti Jussi Lappi-Seppälä. Kirkkoon mahtuu noin 400 henkilöä.
Kirkko on saanut nimiensä paikalta löytyneestä isosta kivestä, jossa on ristikuvio. Ristikiven syntyhistoria ulottuu geologisen arvion mukaan noin 1800 miljoonaa vuotta taaksepäin. Arvion mukaan kivi on ollut löytöpaikassaan noin 10 000 vuotta. Partaharjun leireillä oli pidetty jumalanpalveluksia jo aikaisemminkin tällä paikalla, ja kesällä 1967 jumalanpalveluksen aikana leiripojat löysivät sammaleen alta kivestä ristikuvion. Kivi on nyt kirkon alttarina.
Aiheesta muualla

Ristikiven kirkko internetissä (Arkistoitu – Internet Archive)