Pnyks
Rakennukset ja löydökset

Pnyksin rakennushistoriasta johtuen seuraavassa kuvataan kukkulan rakenteet pääosin vaiheessa III, jolta myös paikalla olevat rauniot ovat pääosin peräisin.
Katsomotasanne ja puhujankoroke
Pnyksin kokouspaikka muodosti teatterinkaltaisen, puolikaarenmuotoisen rakennelman. Viimeisessä eli III vaiheessa katsomo muodosti kivetyn ja porrastetun, osittain luonnonkallioon kaiverretun tasanteen, joka oli sijoitettu päinvastaiseksi rinteen luonnolliseen kallistumaan nähden ja vietti lounaaseen puhujankorokkeelle päin. Tasanne oli tuettu pohjoisesta ja koillisesta puolikaarenmuotoisella tukimuurilla.
Katsomossa on ollut puiset istuimet bulen eli neuvoston 500 jäsenelle. Muutoin istuimia ei ilmeisesti ole ollut. Puhujankoroke eli bēma sijaitsi katsomotasanteen edessä keskellä. Viimeisessä eli III vaiheessa se sijaitsi ylärinteessä lähellä kukkulan harjannetta. Koroke oli kaiverrettu kukkulan kallioon ja sille johti kallioon kaiverretut portaat sen kummaltakin puolelta.
Alueelta on löydetty suuri määrä lyijyisiä poletteja, joita käytettiin kokouspalkkion lunastamiseen sen jälkeen, kuin kokouksista alettiin maksaa palkkaa noin vuonna 400 eaa. Myös Pnyks II -vaiheen katsomosta on löydetty joitakin jäänteitä, mm. tasanteen porrastuksesta sekä kaksi kallioon kaiverrettua portaikkoa, jotka johtavat paikalle Agoran suunnasta. Portaikkojen leveys on noin 3,9 metriä.
Themistokleen muuri eli kaupunginmuuri kulki kukkulan halki heti kokouspaikan lounaispuolelta.
Zeus Hypsistoksen pyhäkkö
Zeus Hypsistokselle omistettu pyhäkkö sijaitsi heti puhujankorokkeen itäpuolella eli vasemmalla puolella katsomosta nähtynä. Siitä on säilynyt lattiaa, portaikkoa sekä kallioseinämään jumalpatsaita varten kaiverrettuja syvennyksiä, joita on yhteensä 58 kappaletta. Pyhäkön alueelta on löydetty paljon ihmisruumiin osia esittäviä votiivilahjoja, mikä viittaa siihen, että kyseessä oli parantajajumaluus.
Stoat
Kaksi suurta stoaa eli pylväshallia sijaitsivat kokouspaikan lounaispuolella. Ne rakennettiin III vaiheessa noin vuonna 330–326 eaa., ja niiden tehtävänä oli suojan tarjoaminen kokousväelle huonon sään aikana. Stoia ei mainita kirjallisissa lähteissä, ja pidetään todennäköisenä, etteivät ne koskaan valmistuneet.
Zeus Agoraioksen alttari
Zeus Agoraioksen alttari sijaitsi alun perin stoien tavoin puhujankorokkeen lounaispuolella. Se rakennettiin samaan aikaan niiden kanssa eli noin vuonna 330–326 eaa. Alttari siirrettiin keisari Augustuksen aikana Agoralle Metroonin eteen Pnyksin menetettyä poliittisen merkityksensä. Pnyksillä alttarista on jäljellä kallioon tehty suuri suorakulmainen leikkaus.
Propylaia
Stoien välissä oleva suuri kallioleikkaus, jonka koko on noin 19 x 13 metriä, on tunnistettu kokouspaikan sisäänkäyntipylväikön eli propylaian perustuksiksi. Sen rakentaminen aloitettiin samaan aikaan kuin stoat ja alttari, mutta jäi kuitenkin stoien tavoin kesken.
Heliotropion
Antiikin aikaisten lähteiden mukaan kukkulalla sijaitsi myös tähtitieteilijä ja geometrikko Metonin heliotropion eli eräänlainen kehittynyt aurinkokello. Se sijaitsi keskellä puhujankorokkeen takana, ja siitä on säilynyt neliömäinen jalusta.
Muut kohteet
Alueella oli myös Panille omistettu luolamainen pyhäkkö. Sieltä on löydetty Pania, nymfiä ja koiraa esittävä reliefi. Pyhäkön alapuolella sijaitsi niin kutsuttu Pnyksin lähde, joka on kallioon noin 500-luvulla eaa. kaiverrettu vesisäiliö. Toisen maailmansodan aikana siihen kätkettiin Ateenan museoiden muinaismuistoja turvaan maata miehittäneiltä natseilta.