Eetu Hyvämäki
Elämänvaiheet

Isä Villen kuoltua 13-vuotias Eetu  vanhimpana neljästä pojasta otti vastuulleen Hyvämäen tilan isännyyden. Kodin isänmaallinen aatepohja määritti hänen suhtautumisensa maanpuolustukseen ja kulttuuriin.   1920-luvun lopulta alkaen Hyvämäki osallistui aktiivisesti Saarijärven kulttuurielämään, kirjoitti lehtiartikkeleita ja runoja. Nuoren Voiman Liittoon hänet hyväksyttiin vuonna 1928.
Vuonna 1937 Hyvämäki avioitui Pöytyältä syntyisin olevan kansakoulunopettaja Aili Koivulan (1907-1995) kanssa. Vuonna 1938 heille syntyi poika Eero.
Talvisodassa Eetu Hyvämäki taisteli kranaatinheitinosaston johtajana, osallistui mm. Kannaksen suurhyökkäyksen torjuntaan. Jatkosodassa hän toimi 11. Divisioonan eli Kiilan JR 50:ssä kranaatinheitinjoukkueen johtajana. Marraskuussa 1941 kansakoulupohjainen Hyvämäki komennettiin Upseerikouluun Niinisaloon. Vänrikkinä hän toimi Syvärillä kranaatinheittimen tulenjohtajana, valistusupseerina, puhdetyökeskuksen johtajana ja divisioonan komendantin sijaisena. Hän tutustui mm. Tauno Äikääseen, Pekka Tiilikaiseen, Toivo Kärkeen ja Olavi Paavolaiseen.
Rintamalla vänrikki Hyvämäki kirjoitti runoja, novelleja ja sotareportaaseja eri lehtiin. Runot Ylösnousemus, Kevät korsukylässä, Outo siemen ja ”Ukki”-veljille julkaistiin Olavi Paavolaisen kokoamassa antologiassa Täältä jostakin (1943). Hyvämäki myös piirsi ja teki taidokkaita puutöitä.
Välirauha solmittiin 19.9.1944, mutta väsynyt JR 50 komennettiin vielä Lapin sotaan karkottamaan saksalaisia. Raskaitten vaiheitten jälkeen Hyvämäki kotiutettiin joulukuussa Muoniosta.
Vuonna 1944 sodassa kunnostautunut Eetu Hyvämäki ylennettiin luutnantiksi, 1956 yliluutnantiksi ja 1968 kapteeniksi.
Sotien jälkeen Hyvämäki jatkoi aktiivista kirjoittamista. Keski-Suomen Nuorisoseurojen Liiton järjestämässä kilpailussa 1947 hän sai I palkinnon aatteellisten kirjoitusten sarjassa ja kaunokirjallisten suorasanaisten sarjassa sekä III palkinnon runosarjassa.  Pullistuksen kirjallisuuskerhon kirjoituskilpailussa  hän voitti vuosina 1950-57 novellisarjan viisi kertaa ja runosarjan kahdesti hyvänä kilpakumppaninaan muuten Marko Tapper (Tapio)). Hyvämäki kirjoitti myös useita näytelmiä kuten Mahlunmaa mainitaan, jota esitettiin Saarijärven Mahlun Kulhanvuorella,  sekä  Pappa lupas talon laittaa, esitys Likopellon talon pihapiirissä.
Yhdessä Aili-vaimonsa kanssa Hyvämäki toimi opettajana aluksi Kannonkoskella, vuodesta 1953 alkaen Saarijärven Heinämäen koululla.    Eläkevuosinaan Hyvämäet asuivat Espoon Tapiolassa. Luova Espoo 73 -tapahtuman pakinakilpailussa Eetu Hyvämäki sai 2. palkinnon pakinalla Kukkatyyny.   Vuonna 1974 hänet palkittiin korsuperinteen keruukilpailussa.   Hyvämäki toimi aktiivisesti Tapiolan Kansallisessa Eläkeläisseura TAKE ry:ssä.
Vuonna 1997 Eetu Hyvämäen runotuotannosta julkaistiin postuumi kokoomateos Porraspuu (ISBN 952-90-9295-4) . Kirja syntyi paikallisen Lakomäen nuorisoseuran aloitteesta ja runot siihen valitsi kirjailija Harri Tapper.
Vuonna 1968 Eetu Hyvämäki ja poikansa arkkitehti Eero Hyvämäki suunnittelivat  muistomerkin  paikalle, jossa oli sijoitettuna Suomen sotaväen Hämeen tarkk’ampujapataljoonan 28. Saarijärven reservikomppania vuosina 1883-1899.   Nykyään paikalla toimii Saarijärven metsäkoulu.