stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Omatoimikirjasto
Omatoimikirjastojen toiminta

Omatoimikirjastojen tarkoituksena on järjestää kansalaisille kirjastopalveluita ilman, että lainaukseen, palautukseen tai muihin palveluihin vaadittaisiin henkilökuntaa. Kirjastossa saattaa olla muutama työntekijä, jotka hoitavat kokoelmaa ja muita välttämättömiä töitä kirjaston toimivuuden kannalta esimerkiksi yhteistyö koulujen kanssa. Omatoimikirjastojen toiminta on mahdollista myös normaalien aukioloaikojen ulkopuolella ja useat kirjastot ovat kaksinkertaistaneet aukioloaikoja.
Tekniikan automatisointi on omatoimikirjastoissa yleistä ja esimerkiksi tilojen valot usein ajastetaan. Nämä automatisoinnit lisäävät mahdollisuuksia erilaisiin toteutuksiin, jopa tiloihin, joista ei löydy erillisiä valokatkaisijoita. Asiakas pääsee asioimaan kirjastoissa omalla kirjastokortillaan ja siihen asetetulla pin-koodilla. Omatoimikirjastot voivat asettaa käytölle ikärajoituksia (15–16 vuotta), mutta myös ikärajattomia kirjastoja on käytössä.
Omatoimikirjastot pyrkivät asettamaan kaikki yleiselle kirjastolle normaalisti kuuluvat palvelut asiakkaiden saataville, vaikka kirjasto olisikin jo kiinni. Kirjastoissa käytössä olevat omatoimipalvelut on kohdennettu kirjastokohtaisesti. Esimerkiksi kirjastossa voi olla käytössä aineiston lainaus ja palautus, mutta varatun aineiston nouto saattaa vaatia kirjaston henkilökuntaa. Lehtiosasto on yksi esimerkki palvelusta, joka on saatettu karsia pois tai sen aineisto ei ole lainattavissa omatoimiaikana.
Omatoimikirjastojen yksi tärkeä osa-alue on niiden valvonta, joka mahdollistaa itsenäisen toiminnan. Kaikissa omatoimikirjastoissa on käytössä valvontakamerat ja portit, jotka käy läpi asiakkaan lainatun, tai lainaamatta jääneen aineiston ja ilmoittaa mahdollisesta varkaudesta. Useiden omatoimikirjastojen ovet tallentavat tiedot asiakkaan käyttämästä kirjastokortista jonka avulla voidaan selvittää esim. tuhoutuneen aineiston korvausvelvollinen.
Omatoimikirjastojen synty

Omatoimikirjastotoiminta alkoi Tanskassa vuonna 2004. Ensimmäinen Tanskan omatoimikirjasto oli Silkeborgin kirjasto. Toiminta sai alkunsa, kun alueen pienissä paikalliskirjastoissa haluttiin säästää henkilöstökuluista, mutta silti palvella alueen asukkaita. Näin syntyi ajatus siitä, että asiakkaat pääsisivät omatoimisesti käyttämään kirjastoa. Idean kokeiluun saatiin rahoitusta kirjastoviranomaisilta ja tarvittava teknologia kehitettiin yhteistyössä innovaatioyritys Corduran kanssa.
Kun kuntauudistusten myötä myös kirjastopalveluja alettiin keskittää ja pienempiä sivukirjastoja sulkea, syntyi huoli siitä, olivatko kirjastopalvelut enää tasavertaisesti kaikkien saavutettavissa. Vuonna 2009 kirjastoviranomaiset tarjosivat avustuksia omatoimikirjastojen kehittämiseen. Tämän seurauksena syntyi 40 uutta omatoimikirjastoa, ja kehitys on jatkunut edelleen. Vuonna 2013 450:stä tanskalaisesta kirjastosta 180 olivat omatoimikirjastoja.
Tanskasta omatoimikirjastot levisivät Ruotsiin ja Norjaan. Ruotsin ensimmäinen omatoimikirjasto, Lundissa sijaitseva Veberödin lähikirjasto, aloitti toimintansa vuonna 2009 ja se oli vuoteen 2011 asti Ruotsin ainoa omatoimikirjasto. Hitaan alun jälkeen toiminta alkoi kuitenkin levitä, ja vuonna 2015 omatoimikirjastoja löytyi 53 Ruotsin kunnasta. Toisin kuin Tanskassa, omatoimikirjastot eivät Ruotsissa olleet vaihtoehto kirjastoyksikön lakkauttamiselle, vaan keino lisätä kirjastojen aukioloaikoja ja kokoelman saavutettavuutta.
Omatoimikirjastot Suomessa

Suomen ensimmäinen itsepalveluperiaatteeseen perustuva omatoimikirjasto aloitti toimintansa Hämeenlinnan Jukolan lähikirjastossa 23. huhtikuuta 2012, kun alueen kirjasto päätettiin muuttaa osittaiseksi itsepalvelukirjastoksi pilottihankkeena vuosina 2011–2012, jonka rahoittivat Hämeenlinnan kaupunki sekä opetus- ja kulttuuriministeriö. Jukolan omatoimikirjaston esikuvana toimi ruotsalaisen Veberödin lähikirjasto Lundissa, jossa kirjaston aukioloaikoja laajennettiin silloinkin kun henkilökuntaa ei ollut paikalla.
Jukolan kirjaston auettua myös muut suomalaiset kirjastot kiinnostuivat omatoimikirjastojen perustamisesta ja omatoimikirjastojen lukumäärä oli siitä lähtien tasaisessa nousussa. Syksyllä 2014 Suomen kirjastoseuran Kirjastolehden toteuttamassa tutkimuksessa havaittiin, että 51 toimipisteessä oli toiminnallinen omatoimikirjasto tai sellaisen perustamista oltiin suunnittelemassa. Turun Ilpoisten omatoimikirjastossa oli samana vuonna asetettu 15 vuoden ikäraja estämään omatoimikirjaston käyttö lapsilta, mutta koska kirjaston ensimmäisen vuoden aikana ei ollut ilmennyt minkäänlaisia järjestyshäiriöitä, ikärajan katsottiin olevan ristiriidassa Suomen Kirjastolain arvojen kanssa ja ikäraja täten poistettiin.
Muiden suomalaisten kirjastojen automatisointi tapahtui Jukolan omatoimikirjaston lailla kulunvalvontajärjestelmillä sekä valvontakameroilla. Kirjastojen aukioloaikoja laajennettiin vähentämättä työntekijöiden määriä.
Kirjastot.fi on tilastoinut omatoimikirjastojen toimintaa vuodesta 2014 lähtien. Suomessa oli tilastovuoden 2017 mukaan 114 kuntaa, joissa on omatoimikirjastoja. Espoon kaupungilla oli vuoden 2017 kattavimmat omatoimikirjastojen aukiolotunnit koko maassa ja Oulun kaupungilla eniten omatoimikirjastojen toimipisteitä. Kirjastojen itsepalvelutuntien aukioloajat laskettiin omatoimikirjastotoiminnaksi.
| Kaupunki | Vuoden 2017  aukiolotunnit | Toimipisteiden lukumäärä |
| --- | --- | --- |
| Espoo | 33 567 | 8 |
| Turku | 24 545 | 6 |
| Oulu | 18 219 | 10 |
| Tampere | 16 000 | 3 |
| Lahti | 12 317 | 3 |
Omatoimikirjastot Suomessa > Omatoimikirjastojen osuus Suomen kirjastojen palveluajasta

Tunteja vuosittain
Käsitteistä

Kirjastoalalla ja mediassa termit omatoimipalvelut ja omatoimikirjastot ovat olleet käytössä laajasti. Myös laajennettu aukiolo on vakiintumassa oleva termi. Omatoimiaika-käsitettä käytetään mm. Suomen yleisten kirjastojen virallisissa tilastoissa.
Englanniksi omatoimikirjastoista voidaan käyttää termejä open library tai self service library. Ruotsissa käytetty käsite meröppet tai meröppna bibliotek korostaa kirjaston aukioloaikojen laajenemista.
Joskus voidaan käyttää myös käsitettä itsepalvelukirjasto, mutta yleisesti sillä on pyritty viittaamaan kirjaston käyttäjien itsepalveluun henkilökunnan läsnä ollessa ja kirjaston aukioloaikojen puitteissa, joten se selvästi eroaa omatoimikirjastojen ideasta.
Uhat ja käyttökokemukset

Omatoimikirjastoilla on ollut positiivinen vastaanotto sekä kirjaston henkilökunnan että asiakkaiden osalta. Toiminnalla on ollut aukiolotunteja lisäävä vaikutus, joka on mahdollistanut kirjaston käytön suuremmalle yleisölle. Omatoimikirjastomallin toivotaan jopa pelastavan kirjastot, jotka ovat lakkautusuhan alla. Sen suurimmiksi haittavaikutuksiksi ovat osoittautuneet meteli ja ilkivalta, mutta näitäkin on saatu hillittyä lisätyn valvonnan avulla.
Aiheesta muualla

Video - Omatoimikirjaston käyttö
Kirjastokaista (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirjastolehti
Tanskan jalkapallomaajoukkue

Tanskan jalkapallomaajoukkue (tansk. Danmarks fodboldlandshold) edustaa Tanskaa jalkapallon miesten kansainvälisissä maajoukkuekilpailuissa. Maajoukkuetta hallinnoi Tanskan jalkapalloliitto.
Tanska on ollut miesten jalkapallon kansainvälisellä huipulla 1980-luvun puolivälistä lähtien, parhaimpana saavutuksena Euroopan mestaruus 1992 Ruotsin kisoista. EM-kisoissa Tanska on pelannut kymmenen kertaa. MM-kisoissa Tanska on pelannut kuudesti ja edennyt parhaimmillaan puolivälieriin.
Historia > Puoliammattilainen joukkue

Tanskan joukkue, joka todellisuudessa oli Kööpenhaminan yliopiston joukkue, voitti olympiakultaa epävirallisissa 1906 Ateenan välikisoissa. Loppuottelussa se voitti Kreikan 9–0. Kaksi vuotta myöhemmin 1908 virallisissa olympialaisissa se saavutti hopeaa, samoin kuin tästä neljän vuoden kuluttua 1912 olympiakisoissa. Kun MM-kisoja alettiin järjestää, se ei osallistunut koko kilpailuihin tai karsintoihin ennen vuotta 1958. 1948 olympialaisista se saavutti pronssia. Tanskasta tuli hyviä jalkapalloilijoita, mutta parhaimmat muuttivat ammattilaisiksi ulkomaille, eikä heitä nähty maajoukkueessa. 1960 Rooman kisoista Tanska voitti jälleen olympiahopeaa ja 1964 EM-turnauksessa se oli neljäs.
Historia > Tanskalainen dynamiitti (1980-1990)

Seuraavan kerran Tanskan joukkue selviytyi kansainväliseen arvoturnaukseen 1984 EM-kisoihin, missä se eteni välieriin saakka, kunnes hävisi Espanjalle rangaistuspotkukilpailussa. Noihin aikoihin valmentajana toimi Sepp Piontek. 1980-luvulla alkoivat ilmetä myös Tanskan maajoukkueen kansainvälisestikin tunnetut kannattajat, iloiset roligaanit, jotka kannattavat joukkuettaan riemukkaasti, mutta hyväntahtoisesti ja tarjoavat näin vastakohdan huliganismille. 1984 EM-kisoissa kannattajat palkittiin FIFA:n reilun pelin palkinnolla.
Ensimmäistä kertaa Tanska pelasi MM-kisoissa 1986 Meksikossa, missä se esitti alkulohkossa hyviä otteita ja voitti muun muassa Uruguayn maalein 6–1. Jatkokierroksella se kuitenkin putosi hävittyään Espanjalle 5–1 Emilio Butragueñon tehtyä ottelussa neljä maalia. Tanska selviytyi myös 1988 EM-kisoihin, missä se kuitenkin hävisi alkulohkonsa kaikki ottelut. Epäonnistuneiden 1990 MM-kisojen karsintojen jälkeen valmentajaksi nousi Piontekin vanha apulainen Richard Møller Nielsen.
Historia > Euroopan mestaruus (1992)

1992 EM-kisoihin Tanska ei alun perin edes selviytynyt sijoituttuaan karsintalohkossa toiseksi Jugoslavian takana ja eräs runkopelaajista, Michael Laudrup, lopetti maajoukkueuransa. Jugoslaviassa kuitenkin syttyi sota ja joukkue suljettiin turnauksesta, minkä seurauksena Tanska pääsi sen tilalle kisoihin. Tanska pelasi turnauksessa puolustavaa ja kurinalaista peliä, joka nojasi hyvin pitkälle maalivahti Peter Schmeichelin sekä puolustajien loistaviin otteisiin samoin kuin Brian Laudrupin luovaan peliin keskikentällä. Välierissä Tanska pudotti hallitsevan mestarin Alankomaat ja finaalissa vastaan asettui hallitseva maailmanmestari Saksa, jonka Tanska voitti 2–0.
Historia > Uusi nousu (1993-2000)

Vuonna 1993 Michael Laudrup teki paluun maajoukkueeseen, mutta joukkue ei selviytynyt 1994 Yhdysvaltain MM-lopputurnaukseen. Vuonna 1995 joukkue sai lohtua voitettuaan Maanosaliittojen cupin. Joukkue kaatoi alkusarjassa Saudi-Arabian maalein 2–0 ja Meksikon rangaistuspotkukilpailussa. Loppuottelussa se kohtasi Diego Maradonan johtamat Copa Américan mestarit, Argentiinan jalkapallomaajoukkueen. Tanska voitti ottelun Michael Laudrupin rangaistuspotkumaalilla ja Peter Rasmussenin maalilla 2–0. Tanska pääsi 1996 Englannin EM-kisoihin hallitsevana mestarina, mutta taival päättyi alkulohkoon. Kisojen jälkeen Møller Nielsen lähti ja hänen tilalleen tuli ruotsalainen Bo Johansson. Johanssonin kaudella joukkue lähti uuteen nousuun ja selviytyi 1998  Ranskan MM-kisoihin, missä se eteni puolivälieriin asti. Myös 2000 EM-kisoissa Tanskan kisataival päättyi alkulohkoon. Kisojen jälkeen Johansson päätti olla uusimatta sopimustaan.
Historia > Olsenin joukkue (2000-2015)

Uudeksi valmentajaksi tuli 1980-luvun maajoukkuekapteeni Morten Olsen. Tanska selviytyi vakuuttavin ottein sekä 2002 MM- että 2004 EM-kisoihin. Kummatkin kisat päättyivät ensimmäiselle jatkokierrokselle.
2006 MM-kisojen karsinnoissa Tanskan lohkossa pelasivat muun muassa MM-pronssimitalisti Turkki ja hallitseva Euroopan mestari Kreikka sekä Ukraina. Tanska ei selviytynyt lohkosta kisoihin, vaan kisoihin meni lohkosta vain Ukraina. Tanska jäi rannalle toisista perättäisistä arvokisoista, kun se ei selvinnyt EM-kisoihin 2008. Morten Olsenin valmentama Tanska jäi karsintalohkossa F neljänneksi, edellä olivat kisoihin selvinneet Espanja ja Ruotsi sekä Pohjois-Irlanti.
Etelä-Afrikan MM-kisoihin 2010 joukkue selviytyi voitettuaan ennalta vaikean karsintalohkon, jossa Tanskan taakse jäivät mm. Portugali, Ruotsi sekä Unkari. Lopputurnauksessa Tanska jäi ensimmäistä kertaa alkulohkoon. Se hävisi Hollannille 0–2 voitti sen jälkeen Kamerunin 2–1, mutta tappio lohkon viimeisessä ottelussa Japanille 1–3 pudotti sen jatkosta.
Menestys arvokisoissa > Euroopan-mestaruuskilpailut

1960 – Ei selviytynyt karsinnoista
1964 – Neljäs
1968–1980 – Ei selviytynyt karsinnoista
1984 – Välierät
1988 – 1. kierros
1992 – Mestaruus
1996 – 1. kierros
2000 – 1. kierros
2004 – Puolivälierät
2008 – Ei selviytynyt karsinnoista
2012 – 1. kierros
2016 – Ei selviytynyt karsinnoista
2020 – Välierät
2024 – Neljännesvälierät
Pelaajat > Nykyinen joukkue

Seuraavat pelaajat on valittu vuoden 2022 MM-kisojen karsintojen otteluihin Israelia vastaan 25. maaliskuuta 2021 ja Moldovaa vastaan 28. maaliskuuta 2021 sekä maaotteluun Itävaltaa vastaan 31. maaliskuuta 2021.
Ottelut ja maalit päivitetty 18. marraskuuta 2020 Belgia-ottelun jälkeen.
| # | Pel>  | Pelaaja | Syntymäaika (ikä) | Ottelut | Maalit | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1M | Kasper Schmeichel | 1986-11-05  5. marraskuuta 1986 (ikä 37)  | 60 | 0 |  Leicester City |
| 16 | 1M | Jonas Lössl | 1989-12-01  1. joulukuuta 1989 (ikä 34)  | 1 | 0 |  Midtjylland |
| 22 | 1M | Frederik Rønnow | 1992-08-04  4. elokuuta 1992 (ikä 32)  | 8 | 0 |  Schalke 04 |

| 3 | 2P | Jannik Vestergaard | 1992-08-03  3. elokuuta 1992 (ikä 32)  | 19 | 1 |  Southampton |
| 4 | 2P | Simon Kjær (kapteeni) | 1989-03-26  26. maaliskuuta 1989 (ikä 35)  | 102 | 3 |  A.C. Milan |
| 5 | 2P | Joakim Mæhle | 1997-05-20  20. toukokuuta 1997 (ikä 27)  | 6 | 1 |  Atalanta |
| 6 | 2P | Andreas Christensen | 1996-10-04  4. lokakuuta 1996 (ikä 28)  | 38 | 1 |  Chelsea |
| 12 | 2P | Nicolai Boilesen | 1992-02-16  16. helmikuuta 1992 (ikä 32)  | 17 | 1 |  Kööpenhamina |
| 13 | 2P | Joachim Andersen | 1996-05-31  31. toukokuuta 1996 (ikä 28)  | 1 | 0 |  Fulham |
| 14 | 2P | Henrik Dalsgaard | 1989-07-27  27. heinäkuuta 1989 (ikä 35)  | 26 | 1 |  Brentford |
| 17 | 2P | Jens Stryger Larsen | 1991-02-21  21. helmikuuta 1991 (ikä 33)  | 31 | 1 |  Udinese Calcio |

| 2 | 3KK | Jens Jønsson | 1993-01-10  10. tammikuuta 1993 (ikä 31)  | 2 | 0 |  Cádiz |
| 8 | 3KK | Thomas Delaney | 1991-09-03  3. syyskuuta 1991 (ikä 33)  | 50 | 5 |  Borussia Dortmund |
| 10 | 3KK | Christian Eriksen | 1992-02-14  14. helmikuuta 1992 (ikä 32)  | 103 | 36 |  Internazionale |
| 15 | 3KK | Mathias Jensen | 1996-01-01  1. tammikuuta 1996 (ikä 28)  | 4 | 0 |  Brentford |
| 18 | 3KK | Daniel Wass | 1989-05-31  31. toukokuuta 1989 (ikä 35)  | 26 | 0 |  Valencia |
| 23 | 3KK | Pierre-Emile Højbjerg | 1995-08-05  5. elokuuta 1995 (ikä 29)  | 38 | 3 |  Tottenham Hotspur |
| 25 | 3KK | Lasse Schöne | 1986-05-26  26. toukokuuta 1986 (ikä 38)  | 50 | 3 |  Heerenveen |
| 26 | 3KK | Christian Nørgaard | 1994-03-10  10. maaliskuuta 1994 (ikä 30)  | 1 | 0 |  Brentford |
| 27 | 3KK | Philip Billing | 1996-06-11  11. kesäkuuta 1996 (ikä 28)  | 1 | 0 |  Bournemouth |

| 7 | 4H | Robert Skov | 1996-05-20  20. toukokuuta 1996 (ikä 28)  | 8 | 4 |  1899 Hoffenheim |
| 9 | 4H | Martin Braithwaite | 1991-05-06  6. toukokuuta 1991 (ikä 33)  | 46 | 7 |  Barcelona |
| 11 | 4H | Jonas Wind | 1999-02-07  7. helmikuuta 1999 (ikä 25)  | 4 | 2 |  Kööpenhamina |
| 19 | 4H | Mikkel Damsgaard | 2000-07-03  3. heinäkuuta 2000 (ikä 24)  | 1 | 0 |  Sampdoria |
| 20 | 4H | Yussuf Poulsen | 1994-06-15  15. kesäkuuta 1994 (ikä 30)  | 51 | 7 |  RB Leipzig |
| 21 | 4H | Marcus Ingvartsen | 1996-01-04  4. tammikuuta 1996 (ikä 28)  | 0 | 0 |  Union Berlin |
| 24 | 4H | Andreas Skov Olsen | 1999-12-29  29. joulukuuta 1999 (ikä 24)  | 2 | 1 |  Bologna |
|  | 4H | Kasper Dolberg | 1997-10-06  6. lokakuuta 1997 (ikä 27)  | 22 | 5 |  Nice |
Pelaajat > Edelliset kokoonpanot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Olympialaiset ja maanosaliittojen cupit Kesäolympialaiset 1908  Kesäolympialaiset 1912  Kesäolympialaiset 1920  Kesäolympialaiset 1948  Kesäolympialaiset 1952  Kesäolympialaiset 1960  Kesäolympialaiset 1972  Maanosaliittojen cup 1995 |  Euroopan-mestaruuskilpailut Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1964  Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1984  Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1988  Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1992  Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1996  Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2000  Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2004  Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2012  Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2020 |  Maailmanmestaruuskilpailut Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1986  Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1998  Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2002  Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2010  Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2018 |
Pelaajat > Eniten maaotteluita

Tanskalaispelaajista sataan maaotteluun ovat yltäneet Peter Schmeichel (129), Dennis Rommedahl (126), Simon Kjær (113), Jon Dahl Tomasson (112), Christian Eriksen (109), Thomas Helveg (108), Michael Laudrup (104), Martin Jørgensen (102), Morten Olsen (102) ja Thomas Sørensen (101). Vähintään 50 maaottelua Tanskan maajoukkueessa pelanneet löytyvät erillisestä luettelosta.
Päävalmentajat

1908–1910  Charlie Williams
1913–1915
1917–1918  Axel Andersen Byrval
1959–1961  Arne Sørensen
1962–1966  Poul Petersen
1967–1969  Henry From, Erik Hansen, John Hansen, Ernst Netuka
1970–1975  Rudi Strittich
1976–1979  Kurt "Nikkelaj" Nielsen
1979–1990  Sepp Piontek
1990–1996  Richard Møller Nielsen
1996–2000  Bo Johansson
2000–2015  Morten Olsen
2016–2020  Åge Hareide
Aiheesta muualla

Virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kannattajien sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Tilastoja (Arkistoitu – Internet Archive)
Jalkapallon Euroopan-mestarit
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1960  Neuvostoliitto | 1964  Espanja | 1968  Italia | 1972  Saksa | 1976  Tšekkoslovakia | 1980  Saksa | 1984  Ranska | 1988  Alankomaat |  |  |
| 1992  Tanska | 1996  Saksa | 2000  Ranska | 2004  Kreikka | 2008  Espanja | 2012  Espanja | 2016  Portugali | 2020  Italia |  |  |
Maanosaliittojen cupin voittajat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1992  Argentiina | 1995  Tanska | 1997  Brasilia | 1999  Meksiko | 2001  Ranska | 2003  Ranska | 2005  Brasilia | 2009  Brasilia | 2013  Brasilia | 2017  Saksa |
Tanskan joukkue vuoden 1912 olympialaisissa.
The Sons of Odin

| The Sons of Odin Manowar |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 2006
 Tyylilaji: heavy metal, power metal
 Kesto: 24.14
 Levy-yhtiö: Magic Circle Music
Manowarin muut julkaisut
| Warriors of the World 2002 | The Sons of Odin 2006 | Gods of War 2007 |
The Sons of Odin on Manowarin toinen EP-julkaisu. Se ilmestyi 2006, sisältäen kaksi live versiota aikaisemmin ainoastaan Hell on Earth IV DVD:n mukana tulleen singlen kappaleista ja kolme aivan uutta kappaletta. Kaikki kappaleet julkaistiin myöhemmin Gods of War levyllä. Tosin Odin kappale oli levyllä aivan erilainen. EP:stä on kaksi eri versiota. Toinen on nimeltään Immortal Edition ja tavallisen version lisäksi sisältää bonus DVD:n. Immortal Editionin kansi on punainen ja eroaa kanneltaankin tavallisen version sinisestä kannesta.
Kappaleet

The Ascension (Live)
King of Kings (Live)
Odin
Gods of War
The Sons of Odin
Kokoonpano

Eric Adams – laulu
Karl Logan – kitara
Joey DeMaio – bassokitara
Scott Columbus – rummut
Arvostelut

Allmusic:
Aiheesta muualla

Albumi The Sons of Odin Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
The Sons of Odin discogs.com -sivustolla
Thýrio

| Thýrio Θύριο |
| --- | --- |
 Thýrio
 Koordinaatit: 38°51′20″N, 20°58′55″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Aitolia-Akarnania
Kunta:  Áktio-Vónitsa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3803010401
Väkiluku (2021):  554
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Thýrio (kreik. Θύριο, myös Θύρρειο, Thýrreio; kath.kreik. Θύριον, Thýrion, Θύρρειον, Thýrreion) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Áktio-Vónitsan kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 554 (2021).
Thýrion kylä sijaitsee noin 22 kilometriä kaakkoon Vónitsan kaupungista ja noin 62 kilometriä luoteeseen Agrínion kaupungista. Se on rakennettu Akarnaniká-vuoren rinteeseen noin 500 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on ottanut nimensä sen lähellä sijainneesta antiikin ajan Thyrreionin kaupungista. Nykyisen kylän aiempi nimi oli Ágios Vasíleios (Άγιος Βασίλειος). Kylässä toimii Thýrion arkeologinen museo.
Thýrio muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Θυρίου, Dimotikí Koinótita Thyríou), johon kuuluu varsinaisen Thýrion kylän lisäksi Goúrgouvlin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 579 (2021).
Toivo Järvinen

Johan Toivo Järvinen (29. toukokuuta 1895 Hartola – 24. huhtikuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen SKDL:ää edustanut poliitikko. Järvinen toimi kansanedustajana Mikkelin läänin vaalipiiristä vuosina 1945–1947 ja hän oli Hartolan kunnanvaltuuston puheenjohtaja.
Järvinen oli ammatiltaan maanviljelijä. Hän viljeli Hartolassa vuodesta 1916 alkaen. Vuosina 1930–1933 Järvinen istui vankilassa poliittisen toimintansa johdosta. Eduskunnassa Järvinen kuului kulkulaitos- ja maatalousvaliokuntaan. Järvisen kuoltua kesken ensimmäistä kauttaan hänen tilalleen nousi Fabian Tillanen.
The Somberlain

| The Somberlain Dissection |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1. maaliskuuta, 1993 - 6. maaliskuuta, 1993, Hellspawn / Unisound studios
 Julkaistu: 1993
 Tuottaja(t): Dissection
 Tyylilaji: death metal, black metal
 Kesto: 45.38
 Levy-yhtiö: No Fashion Records
Dissectionin muut julkaisut
|   | The Somberlain 1993 | Storm of the Light's Bane 1995 |
The Somberlain on Dissection-yhtyeen debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 1993. Sen todettiin olevan erittäin vaikuttava julkaisu, jossa oli vaikutteita niin black metalista kuin melodisesta death metalistakin.
The Somberlain on pääasiassa melodinen black metal -albumi, joskin se sisältää myös death metal -vaikutteita, täten tehden siitä yhden ensimmäisistä mustan death metalin (engl. blackened death metal) albumeista. Dissection omisti The Somberlainin Euronymoukselle, joka murhattiin aiemmin samana vuonna.
Albumin uudelleenjulkaisi vuonna 1997 Nuclear Blast Records ja uudestaan vuonna 2004 Black Lodge. Vuonna 2005 Black Lodge julkaisi 666 kappaleeseen rajoitetun erikoisversiopaketin levystä, joka sisälsi puiseen laatikkoon pakatun levyn, t-paidan ja tarran. Viimeisen uudelleenjulkaisun levystä teki vuonna 2006 The End Records: tupla-cd, sisältäen alkuperäisen albumin sekä julkaisemattomat livetaltioinnin vuodelta 1995, Into Infinite Obscurity EP:n, vuoden 1992 demon, The Grief Prophecyn, harjoitustaltioinnin vuodelta 1990 sekä saman vuoden Satanizedin harjoitustaltioinnin. Kaikki materiaali on remasteroitua, paketti on pakattu slipcaseen ja sitä mainostetaan termillä "äärimmäinen uudelleenjulkaisu" (Ultimate reissue). The End Records teki samaan aikaan myös 2000 kappaleeseen rajoitetun gatefold-vinyylin, joka on musiikillisesti sama kuin tupla-cd-versiokin, mutta sisältää isokokoisen 20-sivuisen kansivihkosen.
Tämä on yhtyeen ainoa albumi jolla esiintyy alkuperäinen kokoonpano. Kansitaiteen albumille teki Kristian Wåhlin.
Kappalelistaus

"Black Horizons" (Nödtveidt/Zwetsloot) – 8:12
"The Somberlain" (Nödtveidt) – 7:08
"Crimson Towers" (Zwetsloot) – 0:50
"A Land Forlorn" (Nödtveidt/Palmdahl) – 6:40
"Heaven's Damnation" (Nödtveidt/Zwetsloot) – 4:42
"Frozen" (Nödtveidt) – 3:48
"Into Infinite Obscurity" (Zwetsloot) – 1:06
"In the Cold Winds of Nowhere" (Nödtveidt/Zwetsloot) – 4:22
"The Grief Prophecy / Shadows over a Lost Kingdom" (Nödtveidt) – 3:32
"Mistress of the Bleeding Sorrow" (Nödtveidt/Zwetsloot) – 4:37
"Feathers Fell" (Zwetsloot)– 0:41