stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Reititys
Etäisyysvektorireititys

Etäisyysvektorireititys on yksi eniten käytetyistä reititysalgoritmeista. Mallissa jokaisella reitittimellä on taulukko, josta ilmenee lyhin tunnettu etäisyys jokaiseen kohteeseen. Taulukosta ilmenee myös portti, jota käyttäen lyhyin reitti saavutetaan. Reititin määrittää itse etäisyyden naapureihinsa. Reititystaulukoiden päivitys tapahtuu määräajoin. Päivitetyksessä vierekkäiset reitittimet lähettävät toisilleen omat taulukkonsa, joiden perusteella kukin laskee omat etäisyytensä toisiin. Mallin heikkouksia on sen hidas reagointikyky esimerkiksi reitittimen verkosta poistumiseen.
Linkkitilareititys

Linkkitilareititys käyttää edellä esiteltyjen tekniikoiden yhdistelmää, jonka ansiosta se saavuttaa paremman tehokkuuden kuin eri tekniikat yksinään. Linkkitilareitityksessä jokainen reititin etsii ja mittaa etäisyyden viereisiin reitittimiin, jonka jälkeen tiedoista luodaan paketti, jossa reititin kertoo kaiken tietonsa. Kyseinen paketti lähetetään kaikille muille reitittimille. Tämän jälkeen reititin voi laskea lyhimmän reitin kaikkiin reitittimiin.
Hierarkkinen reititys

Hierarkkisen reitityksen on tarkoitus poistaa ongelma joka syntyy, kun verkot kasvavat suuriksi, ja tulee mahdottomaksi laskea etäisyys kaikkiin muihin reitittimiin. Hierarkkisessa reitityksessä reitittimet jaetaan toimialueisiin ja reitittimet tuntevat vain oman toimialueensa muut reitittimet ja linjat, jotka johtavat muihin toimialueisiin. Verkon koon kasvaessa hierarkian monitasoisuus kasvaa. Kamoun ja Kleinrockin mukaan optimaalinen hierarkiatasojen määrä N-reitittimen verkossa on ln N. Vastaavasti reititystaulukkoon tarvitaan tällöin e*ln N riviä.
Kehitteillä oleva rekursiivinen verkkoarkkitehtuuri, RINA, perustuu hierarkkiseen reititykseen. Perinteisissä verkkomalleissa jokaisella kerroksella on omat tehtävänsä, verkkokerroksen hoitaessa reititystä. RINA taas rakentuu identtisistä kerroksista, joista jokainen hoitaa oman reitityksensä.
Ruosteheltat

| Ruosteheltat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Hymenogastraceae
Suku::  Ruosteheltat Naucoria  (Fr.) P.Kumm.
Katso myös
   Ruosteheltat Wikispeciesissä   Ruosteheltat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruosteheltat (Naucoria, toisinaan myös Alnicola) on Agaricales-lahkoon helttasieniin kuuluva sienisuku, jonka taksonominen asema on epäselvä. On mahdollista, että tämä suku jakaantuu tieteen edistyessä vielä useampiin sukuihin tai alasukuihin. Global Biodiversity Information Facilityn mukaan sukuun kuuluu 244 lajia.
Lajeja

Sukuun kuuluvia lajeja, jotka esiintyvät suomessa ja joilla on suomenkielinen nimi.
karvasruosteheltta (Naucoria amarescens)
viitaruosteheltta (Naucoria bohemica)
nyhäruosteheltta (Naucoria celluloderma)
leppäruosteheltta (Naucoria escharioides)
hahtuvaruosteheltta (Naucoria luteolofibrillosa)
nororuosteheltta (Naucoria salicis)
tummaruosteheltta (Naucoria scolecina)
pajuruosteheltta (Naucoria spadicea)
rahkaruosteheltta (Naucoria sphagneti)
korpiruosteheltta (Naucoria striatula)
kuuraruosteheltta (Naucoria subconspersa)
viiruruosteheltta (Naucoria submelinoides)
vyöruosteheltta (Naucoria zonata)
Ristikko (kauppakeskus)

| Ristikko |
| --- | --- |

Sijainti:  Konala, Helsinki
Avattu:  2015
Omistaja:  Evli
Päävuokralaisia:   K-Supermarket  Luhta Outlet  Fitness24Seven  Apteekki 
Myymäläpinta-ala:  11 332 m²
Kävijämäärä:  1,5 milj. (2020)
Vuosimyynti:  28,5 milj. euroa (2020)
Pysäköintipaikkoja:  340
Kotisivu
Ristikko on pienehkö kauppakeskus Helsingin Konalassa, joka on rakennettu Hartwallin entisen pullovaraston tiloihin. Kauppakeskuksen ensimmäiset vaiheet avautuivat vuosina 2008–2009, ja kokonaisuudessaan se valmistui vuonna 2015. Kauppakeskuksessa on muun muassa K-Supermarket, Saiturinpörssi, apteekki, posti, Konalan asukastila, KiipeilyAreena Ristikko, Luhta Outlet, muutama kampaamo ja ravintoloita.
Kauppakeskuksen omistaa Evli, joka osti sen Hartelalta ja Ilmariselta toukokuussa 2023. Ristikon vuokrattava kokonaispinta-ala (Gross leasable area, GLA) on 13 787 neliömetriä ja vuokrattava liikepinta-ala (Net leasable area, NLA) 11 332 neliömetriä.
Vuonna 2020 kauppakeskuksessa vieraili 1,5 miljoonaa henkilöä ja vuosimyynti oli 28,5 miljoonaa euroa.
Kulkuyhteydet

Ristikko sijaitsee aivan Vihdintien ja Kehä I:n risteyksen tuntumassa. Kauppakeskuksen yhteydessä on 340 pysäköintipaikkaa. Ristikon vierestä kulkee busseja muun muassa Helsingin keskustaan, Hakaniemeen, Länsi-Vantaalle ja Pohjois-Espooseen.
Aiheesta muualla

Kauppakeskuksen kotisivut
Rune Pär Olofsson

Rune Pär August Olofsson (28. toukokuuta 1928 Vamlingbo, Gotlanti, Ruotsi – 15. heinäkuuta 2018 Falun, Taalainmaa) oli ruotsalainen kirjailija, toimittaja ja pappi.
Olofsson opiskeli Uppsalassa ja suoritti filosofian kandidaatin sekä teologian kandidaatin tutkinnot. Hän toimi pappina muun muassa Tukholmassa ja Falunissa, sekä toimittajana Expressen-lehdessä ja on kirjoittanut useita runoteoksia ja historiallisia romaaneja lähes neljäkymmentä teosta.
Olofsson osallistui vuonna 1958 julkaistulla kirjoituksellaan "Ny psalmbok?" keskusteluun Ruotsin kirkon virsikirjan uudistamisesta. Hänen kirjoituksensa vaikutti osaltaan kirkolliskokoukselle jätettyyn aloitteeseen virsikirjan uudistustyön alkamiseen.
Olofson on kirjoittanut kirjan --- och ett oändligt hem" (om Anders Frostenson och hans väg till den nya psalmen) joka dokumentoi tarkasti Anders Frostensonin työtä virsirunoilijana. Frostensonin ehdotuksesta Olofson kirjoitti myös virren "Så två sig än en dag i nattens källa" Ruotsin radiossa lähetettyä iltahartautta varten. Virsi tuli vuoden 1986 virsikirjaan numerolla 511. Sen suomenkielinen teksti vuoden 2002 virsikirjassa on Anna-Mari Kaskisen 1997 kääntämä "Yön lähteeseen on mennyt päivä."
Roanoke

Roanoke tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Roanoken siirtokunta, englantilaisten ensimmäinen siirtokunta Amerikassa
Roanokensaari Pohjois-Carolinassa, siirtokunnan sijaintipaikka
Roanokenjoki virtaa Virginian ja Pohjois-Carolinan läpi ja laskee Albemarlenvuonoon lähelle Roanokensaarta
Roanokenlaakso, osa Suurta Appalakkienlaaksoa lähellä Roanokenjoen lähteitä Virginiassa
Roanoke tarkoittaa myös useita muita paikkoja Yhdysvalloissa:
Roanoke (Virginia), tunnetuin Roanoke-niminen kaupunki
Roanoken piirikunta (Virginia)
Roanoke (Alabama)
Roanoke (Illinois)
Roanoke (Indiana)
Roanoke (Texas)
Roanoke (Länsi-Virginia)
Roanoke Rapids (Pohjois-Carolina)
Randolph (Virginia), tunnettiin aiemmin nimellä Roanoke
Muut

Roanoke College, college Salemissa, Virginiassa
Neo Roanoke, fiktiivinen hahmo animesarjassa Mobile Suit Gundam SEED Destiny
Roanoke Building, rakennus Chicagossa
USS Roanoke, Yhdysvaltain laivaston aluksia
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Roanoke”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Roviolla polttaminen

Kahta sodomiittia poltetaan roviolla Sveitsissä. Kuva 1400-luvulta.
Roviolla polttaminen on vanha teloitustapa, jossa ihminen sidotaan suuren puukasan päälle tai paaluun, joka sytytetään tuleen ja poltetaan roviona.
Muun muassa homoseksuaalisuudesta, noituudesta, vääräuskoisuudesta ja maanpetturuudesta tuomittuja on vanhaan aikaan poltettu elävältä roviolla. Keskiajalla myös murhapolttajia rangaistiin usein elävältä polttamisella. Raivostunut väkijoukko saattoi lynkata raiskauksesta tai muista törkeinä pidetyistä teoista syytettyjä polttamalla heidät roviolla. Yleensä kuolemaantuomittu menetti tajuntansa myrkyllisten kaasujen ja šokin takia muutamassa minuutissa. Joissakin maissa roviolle tuomitut kuristettiin juuri ennen tuomion täytäntöönpanoa. Vanhassa Kiinassa roviolle tuomitut huumattiin oopiumilla. Pohjoismaissa roviolla poltettavat sidottiin kiinni tikkaisiin tai vastaavaan telineeseen ja heidät kaadettiin vatsalleen roihuavaan rovioon. Intiassa leskenpolttotapaa on pyritty kitkemään, mutta sitä väitetään yhä noudatettavan maaseudulla.
Englannissa roviolla polttamisen taitoa kehitettiin kidutuksen kaltaiseksi: käytettiin tuoretta puuta ja valittiin tuomioiden täytäntöönpanopäiviksi sateisia päiviä, jotta uhrit kuolisivat hitaasti. Toisinaan roviolla poltettavien jalkojen väliin sekä selkää ja rintaa vasten aseteltiin huolellisesti risukimppuja, jotka polttivat uhria vähitellen ja mahdollisimman pitkään ennen kuolemaa.
Vanhaan aikaan Venäjällä kuolemaantuomittuja laskettiin hitaasti kahleista tai köysistä roikkuen alas liekehtivään kuiluun. Tavan aloittajaksi mainitaan Iivana Julma.
Tunnettuja roviolla poltettuja

italialainen lahkolaissaarnaja Fra Dolcino (1307)
ranskalainen temppeliherra Jacques de Molay (1314)
tšekkiläinen uskonpuhdistaja Jan Hus (1415)
ranskalainen kansallissankari Jeanne d’Arc (30. toukokuuta 1431)
italialainen munkki, saarnaaja ja kumousjohtaja Girolamo Savonarola (1498)
espanjalainen tiedemies Miguel Serveto (1553)
englantilainen anglikaanisen kirkon perustajiin kuulunut teologi ja Canterburyn arkkipiispa Thomas Cranmer (1556)
italialainen filosofi Giordano Bruno (1600).
venäläinen pappi Avvakum (1682)
Suomessa viimeinen noitana poltettu oli ruoveteläinen Antti Lieroinen vuonna 1643.
Runeberg, Lönnrot, Snellman

Harry Kivijärvi, Runeberg, Lönnrot, Snellman, 1968.
Runeberg, Lönnrot, Snellman on Harry Kivijärven suunnittelema muistomerkki. Se sijaitsee Turun yliopiston päärakennuksen edustalla Turun Yliopistonmäellä. Muistomerkki kuvaa kolmea kansallista suurmiestä, jotka aloittivat opiskelunsa Turun akatemiassa vuonna 1822.
Vuonna 1962 järjestettiin J. L. Runebergin, Elias Lönnrotin ja J. V. Snellmanin muistomerkin suunnittelukilpailu. Kilpailun voitti Harry Kivijärven teos. Kivijärven suunnittelema ja Suomen Kulttuurirahaston lahjoittama muistomerkki pystytettiin vuonna 1968.
Muistomerkki on valmistettu mustagraniitista ja se esittää Runebergiä, Lönnrotia ja Snellmania nuorina ylioppilaina. Se tunnetaan myös nimellä Kolme vekkulia.
Robert Marie Gay

Robert Marie Gay (22. tammikuuta 1927 Ottawa – 29. kesäkuuta 2016) oli Ugandassa toiminut kanadalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin Afrikan lähetyssaarnaajien (Valkoisten isien) papiksi 30. tammikuuta 1954 ja nimitettiin Kabalen hiippakunnan johtoon 11. tammikuuta 1996. Piispaksi vihkiminen seurasi 9. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Emmanuel Wamala, jota avustivat Barnabas Halem ’Imana ja Paul K. Bakyenga.
Gay jäi eläkkeelle 15. maaliskuuta 2003.
Robert Mauritz Cecil Rennerfelt

Robert Mauritz Cecil Rennerfelt (30. marraskuuta 1836 Inkoo – 17. toukokuuta 1886 Tampere) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri.
Rennerfeltin vanhemmat olivat kuvernementin sihteeri Bror Carl Henrik Rudman Rennerfelt ja Johanna Gustava Jack ja puoliso vuodesta 1867 Julia Sofia Rokitskaja.  Myös hänen veljestään Selim Ideon Rennerfeltistä tuli kenraalimajuri. Robert Mauritz Cecil Rennerfelt tuli oppilaaksi Haminan kadettikouluun 1847 ja määrättiin sieltä 1856 valmistuttuaan vänrikkinä palvelukseen 6. kenttätykistöprikaatiin. Hänet siirrettiin 4. tykistöprikaatiin 1859 ja ylennettiin samana vuonna aliluutnantiksi. Luutnantiksi 1862 ylennetty Rennerfelt siirrettiin Viaporin linnoitustykistöön 1863. Hän suoritti yleisesikunta-akatemian kurssin Pietarissa 1865–1867. Alikapteeniksi 1867 ylennettynä Rennerfelt määrättiin 1868 Riian sotilaspiirin esikunnan vanhemman adjutantin apulaiseksi. Hänet ylennettiin kapteeniksi 1869 ja nimitettiin Riian jalkaväen junkkarikoulun tieteellisen osaston sihteeriksi 1871. Everstiluutnantiksi Rennerfelt yleni 1874 ja everstiksi 1877.
Rennerfelt osallistui Turkin sotaan 1877–1878, haavoittuen syyskuussa 1877. Marraskuussa 1879 hänet määrättiin erikoistehtäviin Vilnan sotilaspiirin komentajan esikuntaan sekä 14. jalkaväkidivisioonan esikuntaan, mutta kesäkuussa 1880 hänet siirrettiin Preussin rajalla oleviin rajavartiojoukkoihin. Seuraavana vuonna Rennerfelt palasi kuitenkin yleisesikuntapalvelukseen Vilnan sotilaspiirin esikuntaan, kunnes hänet siirrettiin 20. jalkaväkidivisioonan esikuntapäälliköksi Helsinkiin syksyllä 1882. Eron sotapalveluksesta Rennerfelt sai kenraalimajurina marraskuussa 1884.
Rosita

| Rosita |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  4. toukokuuta
– ortodoksinen:  22. maaliskuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Rose
Nimen alkuperä:  latinan rosa ’ruusu’
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rosita on naisen etunimi, Rosa-nimen alkujaan espanjalainen muunnelma. Suomessa nimi Rosita on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 803 naiselle ja muutamalle miehelle. Suomen ruotsinkielisen kalenterin mukaan Rositan nimipäivä on 4. toukokuuta.
Tunnettuja Rositoja

Rosita Reijnhout (s. 2004), alankomaalainen maantiepyöräilijä
Rosita Renard (1894–1949), chileläinen pianisti
Rosita Runegrund (s. 1947), ruotsalainen poliitikko
Rosita Serrano (1917–1997), chileläinen laulaja
Kuvitteellisia Rositoja

Rosita Murphy, henkilöhahmo musikaalielokuvassa Rosita tanssii ja hymyilee
Robert Mattson

Robert Mattson
Robert Emanuel Mattson (16. toukokuuta 1851 Vårdö – 10. toukokuuta 1935 Helsinki) oli ahvenanmaalainen laivanvarustaja ja kauppaneuvos.
Mattson omisti Maarianhaminassa laivanvarustus- ja kauppatoimintaa harjoittavan liikkeen 1878–1916, Helsingissä laivanvarustusliikkeen Ab Naxos Prince 1925–1935 ja osake-enemmistön Kone- ja Siltarakennus Oy:ssä 1916–1935. Hänen lahjoitusvaroillaan perustettiin Åbo Akademihin musiikkitieteen ja kansanrunouden tutkimuksen professuuri.
Mattsonin isällä laivanvarustaja Mats Mattsonilla oli 1800-luvulla useita purjealuksia. Robert Mattsson lähti merille 16-vuotiaana ja vuodesta 1878 hän toimi kauppiaana Maarianhaminassa. Mattson alkoi hankkia vähemmistöosuuksia useissa ahvananmaalaisissa purjelaivoissa ja vuoteen 1925 mennessä hän ehti olla 24 purjelaivan omistajana, näistä 14 hän omisti yksin. Mattson myi viimeisen omistamansa purjelaivan, rautaparkki Marlborough Hillin vuonna 1925. Hän hankki tämän jälkeen perustamalleen A/B Naxos Prince-varustamolle useita höyryaluksia (S/S Naxos, S/S Bomarsund, S/S Hogland, S/S Kastelholm).
Mattson muutti Ahvenanmaalta Helsinkiin 1916 ja hän sai kauppaneuvoksen arvon 1919. Kone- ja Siltarakennus Oy:n lisäksi Mattson hankki omistukseensa 1926 Hietalahden Laivatelakka ja Konepaja Oy:n ja vähän myöhemmin turkulaisen Ab Crichton-Vulcan Oy:n. Mattsonin kuoltua yrityskauppojen rahoittajana toiminut Pohjoismaiden Yhdyspankki myi Mattsonin hankkimien telakka- ja konepajayhtiöiden osakkeet Wärtsilä Oy:lle.
Robert Mattsonin poika Curt Mattson (1900-1965) oli myös laivanvarustaja jolla oli lippuvarustamona vuonna 1934 perustettu Curt Mattson Rederi Ab. Curt Mattsson myi viimeiset laivansa 1958.
Roanoken piirikunta

Roanoken piirikunta (engl. Roanoke County) on Yhdysvaltojen Virginian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 94 186 vuonna 2019. Piirikunnan väkiluvltaan suurin asutuskeskus on Roanoken itsenäinen kaupunki. Piirikunta perustettiin 30. maaliskuuta 1838.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roanoken piirikunta Wikimedia Commonsissa
Ruotsinsuomalaisten lippu

Ruotsinsuomalaisten virallinen lippu
Ruotsinsuomalaisten lippu on Ruotsissa asuvien suomalaisten virallinen lippu, joka on malliltaan pohjoismainen ristilippu. Lipun sivujen suhde on sama kuin Ahvenanmaan lipussa. Ruotsinsuomalaisten lipulla liputetaan Ruotsissa yleisesti ruotsinsuomalaisten päivänä.
Historiaa

Joulukuussa 2013 Ruotsinsuomalaisten valtuuskunta antoi suuntaa-antavan äänestyksen omasta ruotsinsuomalaisten lipusta. Tuolloin ruotsinsuomalaisten keskuudessa käytiin keskustelua, että tarvitaanko ruotsinsuomalaisille omaa lippua, ja jos tarvitaan, niin minkälainen sen on syytä olla. Ruotsin suomalaisten  lippuasia eteni paikoin varsin verkkaisesti, sillä vanhan polven ruotsinsuomalaiset eivät kaivanneet erityistä lippua ruotsinsuomalaisille. Tuolloin Ruotsin suomalaisten valtuuskunnan puheenjohtaja Markku Peura totesi, että vanhalle sukupolvelle Suomen lippu on ollut tärkeä lippu ja se on koettu riittäväksi kansalliseksi tunnukseksi. Hän kertoi, että nuorien joukossa lipulle oli tarve, sillä he kokivat, että Suomen lippu ei ole heidän lippunsa. Näin oli, koska he olivat syntyneet ja kasvaneet Ruotsissa.
Roanoke (Virginia)

| Roanoke |
| --- | --- |
 Roanoke yöllä Roanoke Starilta katsottuna.
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Virginia
Piirikunta:  ei mikään (itsenäinen kaupunki)
Hallinto:  
 – Pormestari:  David Bowers
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  110 km²
 – Josta vettä:  0,8 km² 
Väkiluku (2010):  97 032
 – Väestötiheys:  312 331 as./km²
Lempinimi::  The Star City of The South
 
 www.roanokeva.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Roanoke on Virginiassa Yhdysvalloissa sijaitseva kaupunki. Kaupunki on niin kutsuttu itsenäinen kaupunki (engl. independent city), eli se ei kuulu mihinkään piirikuntaan.
Roanoken asukasluku oli Yhdysvaltojen vuoden 2010 väestönlaskennassa 97 032.[lähde? ] Kaupungissa on paljon rikollisuutta sekä jengitoimintaa; vuonna 2007 FBI arvioi kaupungin Virginian toiseksi väkivaltaisemmaksi kaupungiksi. Vuonna 2008 kaupunki oli sijalla 5. Kaupungin nykyinen pormestari on David Bowers, joka astui virkaansa vuonna 2008.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roanoke Wikimedia Commonsissa
Ruotsin urheilupsykologinen yhdistys

| Ruotsin urheilupsykologinen yhdistys> Svensk Idrottspsykologisk Förening |
| --- | --- |
Perustettu:  2000
Tyyppi:  asiantuntijajärjestö
Toimiala:  urheilupsykologia
Toiminta-alue:  Ruotsi
Puheenjohtaja:  Joakim Karlsson
Jäsenlehti:  FLOW
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruotsin urheilupsykologinen yhdistys (ruots. Svensk Idrottspsykologisk Förening, SIPF) on marraskuusssa 2000 perustettu ruotsalaisten urheilupsykologien etujärjestö. Yhdistyksen tavoitteena on parantaa urheilupsykologisen tutkimuksen edellytyksiä, vahvistaa koulutusta, hyödyntää ja välittää sovellettua urheilupsykologiaa sekä vahvistaa soveltavaa tutkimusta. Järjestön puheenjohtaja on vuonna 2023 Joakim Karlsson.
Roar Ljøkelsøy

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Roar Ljøkelsøy |  Roar Ljøkelsøy |  Roar Ljøkelsøy |  |
Maa:  Norja
Miesten mäkihyppy
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Torino 2006 | normaalimäki |  |
|  Pronssia | Torino 2006 | joukkuemäki |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Oberstdorf 2005 | suurmäki |  |
|  Hopeaa | Sapporo 2007 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 2005 | suurmäen joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Sapporo 2007 | suurmäki |  |
| Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Planica 2004 | henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Kultaa | Planica 2004 | joukkuemäki |  |
|  Kultaa | Kulm 2006 | henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Kultaa | Kulm 2006 | joukkuemäki |  |
Roar Ljøkelsøy (s. 31. toukokuuta 1976 Orkdal, Norja) on norjalainen entinen mäkihyppääjä.
Ljøkelsøy oli pitkän aikaa maailmancupin keskikastin hyppääjä. [lähde? ] Mika Kojonkosken tultua Norjan mäkihyppyjoukkueen valmentajaksi koki Ljøkelsøyn ura muiden norjalaishyppääjien tavoin nousukauden. [lähde? ] Uransa ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoiton Ljøkelsøy saavutti 26 vuoden iässä 25. tammikuuta 2003. Maailmancupin kaudella 2003–2004 Ljøkelsøy taisteli Janne Ahosen kanssa cupin kokonaiskilpailun voitosta viimeiseen osakilpailuun saakka mutta jäi kuitenkin kokonaispisteissä kakkossijalle 10 pisteen erolla. Sama asetelma toistui myös kaudella 2004–2005, vaikka kilpailut kauden mittaan olivatkin melkoista Ahosen ylivoimaa. [lähde? ]
Vuonna 2004 Ljøkelsøy voitti Planicassa lentomäen MM-kisoissa sekä henkilökohtaisen että joukkuekultamitalin. Oberstdorfin MM-hiihdoissa 2005 Ljøkelsøy voitti suurmäen hopeaa ja suurmäen joukkuekilpailussa pronssia. Hän uusi lentomäessä sekä henkilökohtaisen että joukkuemaailmanmestaruuden  myös Kulmissa 2006. Vuoden 2006 talviolympialaisissa hän voitti pronssia normaalimäessä ja joukkuekilpailussa. Sapporon MM-kilpailuissa 2007 hän sai pronssia suurmäessä ja hopeaa joukkuekilpailussa.
Seuratasolla Ljøkelsøy edustaa Orkdal IL:ää.
Saavutuksia > Maailmancupin osakilpailuvoitot

| Pvm>  | Vuosi | Paikka | Maa |
| --- | --- | --- | --- |
| 25. tammikuuta | 2003 | Sapporo | Japani |
| 6. joulukuuta | 2003 | Trondheim | Norja |
| 20. joulukuuta. | 2003 | Engelberg | Sveitsi |
| 24. tammikuuta | 2004 | Sapporo | Japani |
| 25. tammikuuta | 2004 | Sapporo | Japani |
| 7. helmikuuta | 2004 | Oberstdorf | Saksa |
| 12. maaliskuuta | 2004 | Lillehammer | Norja |
| 14. maaliskuuta | 2004 | Oslo | Norja |
| 29. tammikuuta | 2005 | Zakopane | Puola |
| 6. helmikuuta | 2005 | Sapporo | Japani |
| 22. tammikuuta | 2006 | Sapporo | Japani |
Ruosteet

| Ruosteet |
| --- | --- |
 happomarjan-heinänruoste (Puccinia graminis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Luokka::  Pucciniomycetes
Lahko::  Pucciniales
Heimo::  Pucciniaceae
Suku::  Ruosteet  Puccinia  P.Micheli ex Haller
Katso myös
   Ruosteet Wikispeciesissä   Ruosteet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruosteet (Puccinia) ovat ruostesieniin kuuluva suku. Global Biodiversity Information Facilityn mukaan sukuun kuuluu 3756 lajia.