stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Växjön kunta
Taajamat

Kunnassa on 12 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 86,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 11 533 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Växjö | 60 887 |
| 2 | Rottne | 2 354 |
| 3 | Ingelstad | 1 674 |
| 4 | Braås | 1 547 |
| 5 | Lammhult | 1 459 |
| 6 | Gemla | 1 342 |
| 7 | Åryd | 684 |
| 8 | Åby | 456 |
| 9 | Furuby | 372 |
| 10 | Nöbbele | 257 |
| 11 | Tävelsås | 225 |
| 12 | Björnö | 215 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Åbyn taajaman nimenä on joskus ollut myös Åbyfors.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Bergsnäs
Böksholm
Sandsbro
Luettelossa mainituista taajamista Bergsnäs ja Sandsbro ovat sittemmin kasvaneet yhteen Växjön taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bramstorp
Brittatorp
Böksholm
Dädesjö
Dänningelanda
Ekesås och Långarör
Ellanda
Evedal och Hultet
Gransholm
Kalvsvik
Marhult*
Nöbbele
Odenslanda
Risinge
Rydet
Tolg
Vederslöv
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Marhult kuuluu osin myös Uppvidingen kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Del av Jät
Kalvsvik
Kronoberg
Stora Nybygget
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Växjön kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Växjö Norra (30 valtuutettua)
Växjö Södra (31 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Växjön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 10 | 11 | 13 | 15 | 15 | 12 | 15 | 15 | 16 | 13 | 16 | 20 | 19 | 18 |  |
|   | Keskustapuolue | 20 | 18 | 14 | 12 | 9 | 9 | 9 | 8 | 6 | 6 | 6 | 5 | 6 | 5 |  |
|   | Liberaalit | 4 | 6 | 6 | 2 | 7 | 7 | 6 | 3 | 2 | 5 | 4 | 4 | 2 | 3 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 0 | 2 | 2 | 0 | 2 | 4 | 2 | 6 | 5 | 4 | 2 | 2 | 3 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 | 2 | 3 | 2 | 3 | 3 | 5 | 4 | 3 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 24 | 24 | 22 | 23 | 22 | 21 | 17 | 22 | 20 | 22 | 20 | 19 | 20 | 19 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 4 | 5 | 6 | 6 | 6 | 8 | 9 | 7 | 6 | 4 | 4 | 5 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 | 5 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Anebodan piiri
Asan piiri
Bergin piiri (Småland)
Bergundan piiri
Drevin piiri
Dädesjön piiri
Dänningelandan piiri
Furubyn piiri
Gårdsbyn piiri
Hemmesjö-Tegnabyn piiri
Hornarydin piiri
Jätin piiri
Kalvsvikin piiri
Nöbbelen piiri
Ormesbergan piiri
Sjösåsin piiri
Skogslyckanin piiri
Sörabyn piiri
Teleborgin piiri
Tjuredan piiri
Tolgin piiri
Tävelsåsin piiri
Uråsan piiri
Vederslövin piiri
Växjön Marian piiri (Växjö Maria distrikt)
Växjön tuomiokirkkopiiri (Växjö domkyrkodistrikt)
Öjabyn piiri
Öjan piiri (Småland)
Örin piiri (Småland)
Östra Torsåsin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Växjö domkyrkoförsamling
Furuby
Sjösås
Dädesjö
Hemmesjö med Tegnaby
Östra Torsås
Nöbbele
Uråsa
Jät
Kalvsvik
Tävelsås
Vederslöv-Dänningelanda
Öja
Bergunda
Öjaby
Gårdsby
Söraby, Tolg och Tjureda
Aneboda-Asa-Berg
Ör-Ormesberga
Skogslyckan
Växjö Maria
Teleborg
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Aneboda
Asa
Berg
Bergunda
Drev
Dädesjö
Dänningelanda
Eke*
Furuby
Gårdsby
Hemmesjö med Tegnaby (Hemmesjö)
Hornaryd
Jät (Östra Jät)
Kalvsvik
Norraby* (Norra Rottne)
Nöbbele
Ormesberga
Sjösås
Skogslyckan
Söraby (Rottne, Södra Rottne)
Tegnaby
Tjureda
Tofta*
Toig
Tävelsås (Tävelsås med Tofta)
Uråsa
Vederslöv
Västra Jät*
Växjö domkyrkoförsamling (Växjö, Växjö stadsförsamling)
Växjö hospitalsförsamling*
Växjö landsförsamling*
Växjö mosaiska
Öja
Öjaby
Ör
Östra Torsås (Torsås)
Seurakunnat > Kirkot

Anebodan kirkko
Asan kirkko
Bergin kirkko
Bergundan kirkko
Drev-Hornarydin kirkko
Drevin vanha kirkko
Dädesjön vanha kirkko
Dädesjön uusi kirkko
Furubyn kirkko
Gårdsbyn kirkko
Hemmesjön vanha kirkko
Hemmesjön uusi kirkko
Högstorpin kirkko
Johannesgården
Jätin vanha kirkko
Jätin uusi kirkko
Kalvsvikin kirkko
Lammhultin kirkko
Mariakyrkan
Nöbbelen kirkko
Ormesbergan kirkko
Skogslyckanin kirkko
Sjösåsin vanha kirkko
Sjösåsin uusi kirkko
Sörabyn kirkko
Tegnérkapellet
Teleborgin kirkko
Tjuredan kirkko
Tolgin kirkko
Tävelsåsin kirkko
Uraåsan kirkko
Vederslövin vanha kirkko
Vederslövin kirkko
Västrabon kirkko
Växjön tuomiokirkko
Örin kirkko
Öjan kirkko
Öjabyn kirkko
Östra Torsåsin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Växjön kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Växjö kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Kronobergin läänin kunnat
Kartta Växjön kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Söderberg & Partners

Söderberg & Partners on Ruotsista lähtöisin oleva rahoitusneuvontaa ja vakuutusten sekä rahoitustuotteiden ja -palveluiden välityspalveluja tarjova yritys. Yrityksen perustivat vuonna 2004 yhdeksän analyytikkoa Gustaf Rentzhogin johdolla. Yrityksen pääomistajaksi ja hallituksen puheenjohtajaksi tuli Per-Olof Söderberg.
Söderberg & Partners toimii tällä hetkellä Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Suomessa, Alankomaissa, Luxemburgissa ja Espanjassa. Konsernin liikevaihto on noin 400 miljoonaa euroa ja siinä työskentelee yli 2 500 henkilöä.
Suomessa yhtiö toimii vakuutusmeklariyhtiönä nimellä Söderberg & Partners Oy , johon ovat fuusioituneet aiemmin itsenäisinä yrityksinä toimineet Rewenda Oy, Suunta Meklarit Oy, Finpremium Oy, Benefit Advisors, Söderberg & Partners International Insurance, Meklaritalo Oy, ITM Brokers Oy, Vakuutusmeklariliike Semita Oy sekä MSR Finser Oy. Söderberg & Partners omistaa myös enemmistöosuuden Vakuutusvahti Oy:sta.
Suomen yhtiön toimitusjohtaja on tällä hetkellä Joakim Seeberg, joka on yksi Suomen yhtiön osakkaista. Seeberg kuuluu myös Runo Hotel Porvoon omistajiin.
Örebron kunta

| Örebron kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Närke ja Västmanland
Keskustaajama:  Örebro
Kuntakoodi:  1880
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 373,02 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  156 987
 – Väestötiheys:  114,3 as./km²
 
 www.orebro.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Örebron ja Kumlan kuntien alueella sijainneet pitäjät. Nykyiset kuntarajat muodostuivat vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa.
Rynningevikenin luonnonsuojelualue on aivan Örebron kaupungin lähistöllä Hjälmaren-järven länsipäässä.
Örebron kunta (ruots. Örebro kommun) on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Närkeen ja Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Örebro.
Kunnan maapinta-ala on 1 373,02 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 156 987 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 388,03 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 28,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Örebron kaupunkiin liitettiin alueita muista kunnista vuosina 1875, 1896, 1903 ja 1906. Lopulta vuonna 1937 kaupunkiin liitettiin loppuosa muutoin siihen jo liitetystä Längbron maalaiskunnasta. Vuonna 1943 kaupunkiin liitettiin Ånstan ja Almbyn maalaiskunnat. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa nykyisen Örebron kunnan alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Asker (Asker ja Lännäs, myös pieni osa Svennevadista liitetty)
Axberg (Axberg, Ervalla, Hovsta ja Kil)
Ekeby och Gällersta (Ekeby ja Gällersta)
Glanshammar (Glanshammar, Götlunda, Lillkyrka, Rinkaby ja Ödeby)
Lekeberg (Edsberg, Hackvad, Hidinge, Knista ja Kräcklinge)
Mosjö (Mosjö ja Täby)
Stora Mellösa (Stora Mellösa ja Norrbyås)
Tysslinge (Tysslinge, Gräve ja Vintrosa)
Lisäksi Ekerin maalaiskunta liitettiin Örebron kaupunkiin.
Vuonna 1967 Mosjön maalaiskunta liitettiin kaupunkiin. Samana vuonna Lekebergin maalaiskuntaan liitettiin vielä Kvistbron seurakunta jaetusta Svartån maalaiskunnasta ja Tangeråsan seurakunta, joka oli kuulunut ensin Vibyn maalaiskuntaan ja sitten hetken aikaa Hallsbergin kauppalaan. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin Örebron kunta yhdistämällä Örebron kaupunki sekä Askerin, Axbergin, Lekebergin, Stora Mellösan ja Tysslingen maalaiskunnat sekä Gällerstan seurakunta jaetusta Ekeby och Gällerstan maalaiskunnasta. Vuonna 1974 kuntaan liitettiin vielä Glanshammarin kunta lukuun ottamatta Götlundan seurakuntaa, joka liitettiin Arbogan kuntaan Västmanlandin läänissä.
Vuonna 1995 Örebron kunnan länsiosasta erotettiin jälleen itsenäiseksi Lekebergin kunta.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Örebron kaupungin vaakuna. Myös Stora Mellösan maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Stora Mellösan maalaiskunta
Väestönkehitys

| Örebron kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 89 899 | 89 899 |
| 1955 | 1955 |    | 93 917 | 93 917 |
| 1960 | 1960 |    | 96 822 | 96 822 |
| 1965 | 1965 |    | 102 850 | 102 850 |
| 1970 | 1970 |    | 111 304 | 111 304 |
| 1975 | 1975 |    | 111 322 | 111 322 |
| 1980 | 1980 |    | 110 286 | 110 286 |
| 1985 | 1985 |    | 111 255 | 111 255 |
| 1990 | 1990 |    | 114 042 | 114 042 |
| 1995 | 1995 |    | 119 635 | 119 635 |
| 2000 | 2000 |    | 124 207 | 124 207 |
| 2005 | 2005 |    | 127 733 | 127 733 |
| 2010 | 2010 |    | 135 460 | 135 460 |
| 2015 | 2015 |    | 144 200 | 144 200 |
| 2020 | 2020 |    | 156 381 | 156 381 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 23 528 | 16,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 9 371 | 6,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 9 885 | 6,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 101 416 | 70,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 690 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Seuraaviin vuoden 1984 lopun mukaisiin tietoihin sisältyy myös nykyään itsenäinen Lekebergin kunta. Kyseisten tietojen mukaan 5,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 083 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 101 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 32 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,8 %
18–64-vuotiaat: 62,0 %
65 vuotta täyttäneet: 17,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,2 | 1,1 |
|   | jalostus | 16,3 | 16,6 |
|   | palvelut | 82,1 | 81,7 |
|   | tuntematon | 0,5 | 0,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 68 772 | 63 195 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 108,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 15 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 88,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 15 827 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Örebro | 107 038 |
| 2 | Hovsta | 2 785 |
| 3 | Garphyttan | 1 619 |
| 4 | Odensbacken | 1 374 |
| 5 | Vintrosa | 1 343 |
| 6 | Ekeby-Almby | 1 271 |
| 7 | Stora Mellösa | 776 |
| 8 | Glanshammar | 727 |
| 9 | Norra Bro | 687 |
| 10 | Latorpsbruk | 597 |
| 11 | Ölmbrotorp | 548 |
| 12 | Hampetorp | 297 |
| 13 | Kilsmo | 263 |
| 14 | Askersby | 243 |
| 15 | Lanna* | 65 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Lannan taajamassa on 537 asukasta, ja se kuuluu pääosin Lekebergin kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Adolfsberg
Brevens Bruk
Brickebacken
Ervalla
Lillån
Marieberg (nimenä ollut myös Närkes Marieberg)
Mosås
Ormesta
Luettelossa mainituista taajamista Adolfsberg, Brickebacken, Lillån, Marieberg/Närkes Marieberg ja Mosås ovat sittemmin kasvaneet yhteen Örebron taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Almbro
Anstorp
Arvaby
Avdala
Biverud+Löre
Brevens bruk
Brohammar
Ervalla
Ervalla station
Filipshyttan
Gottsätter
Gällersta
Hidingsta
Hjälmarbaden
Holmstorp
Järle
Kil
Klockhammar
Kolbotorp + Repagärdet
Kristinelund och Husartorpet
Kårsta
Larstorp+Höglunda+Skogshult
Långbyn
Lövdalen
Mark
Ormesta
Resta
Rinkaby
Runnaby
Röhammar
Stenmossen
Sticksjö
Stortorp (södra delen)
Södra Runnaby
Tybble
Tysslinge
Yxsta
Yxstaby
Åby
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Grythem
Kvinnersta
Södra Runnaby
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Örebron kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Örebro Sydöstra (16 valtuutettua)
Örebro Sydvästra (16 valtuutettua)
Örebro Nordvästra (16 valtuutettua)
Örebro Nordöstra (17 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Örebron kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Lekebergin kunta sisältyy Örebron tuloksiin vuosina 1973–1991.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 9 | 8 | 11 | 15 | 12 | 11 | 15 | 12 | 12 | 8 | 13 | 14 | 13 | 12 |  |
|   | Keskustapuolue | 16 | 16 | 11 | 10 | 7 | 7 | 4 | 4 | 2 | 3 | 4 | 2 | 4 | 6 |  |
|   | Liberaalit | 9 | 8 | 8 | 4 | 11 | 9 | 10 | 8 | 4 | 10 | 8 | 5 | 4 | 5 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 6 | 4 | 8 | 8 | 6 | 4 | 4 | 5 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 2 | 4 | 4 | 4 | 4 | 6 | 3 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 31 | 33 | 32 | 32 | 31 | 28 | 26 | 31 | 27 | 26 | 25 | 28 | 24 | 21 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 3 | 3 | 3 | 4 | 4 | 4 | 8 | 6 | 4 | 4 | 4 | 5 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 6 | 6 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |  |
|   | Yhteensä  | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Adolfsbergin piiri
Almbyn piiri
Askerin piiri
Axbergin piiri
Ervallan piiri
Glanshammarin piiri
Gräven piiri
Gällerstan piiri
Hovstan piiri
Kilin piiri
Lillkyrka-Ödebyn piiri
Längbron piiri
Lännäsin piiri
Mosjön piiri
Norrbyåsin piiri
Rinkabyn piiri (Närke)
Stora Mellösan piiri
Tysslingen piiri
Täbyn piiri (Närke)
Vintrosan piiri
Örebron Mikaelin piiri (Örebro Mikaels distrikt)
Örebron Nikolain piiri (Örebro Nikolai distrikt)
Örebron Olaus Petrin piiri (Örebro Olaus Petri distrikt)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Örebro Nikolai
Örebro Olaus Petri
Längbro
Almby
Mosjö-Täby
Tysslinge
Axberg
Lännäs
Asker
Stora Mellösa
Gällersta-Norrbyås
Glanshammar
Mikael
Adolfsberg
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Lekebergin kunta on vielä osa Örebron kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Almby
Asker
Axberg
Dylta bruksförsamling*
Eker*
Ervalla
Glanshammar
Gräve
Gällersta
Hovsta
Kil
Lillkyrka-Ödeby (Lillkyrka)
Längbro
Lännäs
Mikael
Mosjö
Norrbyås
Rinkaby
Stora Mellösa (Mellösa)
Svea trängkår* (Första Svea trängkår)
Tysslinge
Täby
Vintrosa
Ånsta*
Ödeby*
Örebro Nikolai (Örebro, Örebro södra)
Örebro Olaus Petri (Örebro norra)
Seurakunnat > Kirkot

Adolfsbergin kirkko
Almbyn kirkko
Askerin kirkko
Axbergin kirkko
Brevenin kirkko
Ekerin kirkko
Ervallan kirkko
Glanshammarin kirkko
Gräven kirkko
Gällerstan kirkko
Hovstan kirkko
Kilin kirkko
Lillkyrkan kirkko
Längbron kirkko
Lännäsin kirkko
Mosjön kirkko
Olaus Petri kyrka
Rinkabyn kirkko
Sankt Mikaels kyrka
Sankt Nicolai kyrka
Stora Mellösan kirkko
Tysslingen kirkko
Täbyn kirkko
Vintrosan kirkko
Ödebyn kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Örebron kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Sevärda kulturmiljöer i Örebro kommun (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Örebro kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja maalaiskuntia koskevista artikkeleista.
Örebron läänin kunnat
Kartta Örebron kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Kerkonjoki

| Kerkonjoki |
| --- | --- |
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kerkonjoen v−alue (14.76), Virmasveden alue (14.72)
Pinta-ala:  245,73 km²  
Järvisyys:  19,36 % 
Pääuoman pituus:  46 km 
Pääuoman osuudet:  Kerkonjoki ←Kiesimä ←Sonkari ←Vesankajärvi ←Asinjoki ←Myllypuro ←Mertajärvi ←Ristijoki ←Ristijärvi ←Sarpajärvi
Yhtyy:  Rautalammin reitti
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Kiesimä, Sammakkolahti 
 :  62.75702°N, 26.67348°E
Laskupaikka:  Niinivesi, Kampinlahti 
 :  62.75821°N, 26.72984°E
Esteet:  Kerkonkosken kanava, Kerkonkoski
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  100,9 m  
Laskukorkeus:  97,9 m  
Korkeusero:  3 m
Pituus:  2,8 km  
Leveys:  20 – 270 m
Kaltevuus:  1,07 m/km
Keskivirtaama:  1,9 m³/s (MQ) 
Muuta
Kerkonjoki on Pohjois-Savossa Rautalammin Kerkonkoskella sijaitseva yli kilometrin pituinen joki ja kanava, joka alkaa Kiesimästä ja laskee Niiniveteen. Joki muodostaa 46 kilometriä pitkän pääuoman viimeisen alajuoksun osuuden. Kanavan kautta kulkee Keiteleeltä Neiturin kanavan läpi ja Pohjois-Konnevedeltä Kiesimän kanavan kautta tuleva 2,4-metrinen vesiväylä, joka jatkaa Kiesimän ja Kerkonkosken kanavan läpi Niiniveteen saman syvyisenä.
Määritelmä

Kerkonjoen määritelmä voi vaihdella lähteen mukaan. Vesistöviranomaiset rajaavat yläpuolisen järven Kiesimän Koskenlahden pohjukkaan Sammakkolahden viereen. Tästä alkaa nykyisen tasalevyisen Kerkonkosken kanavan uoma. Alapuolella Niiniveden pitkä lahti katsotaan päättyvän Vatajan länsipuolelle kohtaan, minne Kerkonkosken sivu-uoma laskee ja kanava päättyy. Kanavaksi katsotaan joen tämä osuus, jonka pituus on 1 110 metriä. Kartoissa on kuitenkin merkitty Kerkonjoeksi myös Niinivedestä länteen työntyvä kapea lahti. Lahden pituus Vatajasta Jokiniemeen on 1 800 metriä eli yhdessä kanavan kanssa Kerkonjoki olisi silloin 2,8 kilometriä pitkä.
Yleistä

Kerkonjoen uoma on voimakkaasti muutettu. Jo Kiesimän puolella alkaa pohjaan ruopattu 2,4 metrin laivaväylä, joka jatkuu joessa saman syvyisenä. Uoman leveys on kanavan yläpuolella 40–65 metriä, mutta se kapenee ennen kanavan sulkua yli 20-metriseksi. Ennen kanava-aluetta on uoman sivulle järjestetty Kerkonkoskelle oma reittinsä, jonka vedenvirtausta säännöstellään säännöstelypadolla. Kosken uoma on 380 metriä pitkä. Kanavan ja kosken väliin jää noin 300 metriä pitkä Kanavasaari. Sulun jälkeen kanavan loppuosa levenee noin 30-metriseksi. Sekä kanava että koski laskevat Kanavasaaren jälkeen joen laajentumaan, Vatajaan, jossa vedenpinnan korkeus on 97,9 metriä mpy., eli sama kuin Niinivedelläkin. Kun Kiesimän vedenpinta on 100,9 metriä mpy., tulee kanavan ja kosken pudotukseksi noin kolme metriä. Joen viimeinen kilometri on myös ruopattu laivaväyläksi, mutta sen leveyttä on korjattu muutamassa kapemmassa kohdassa uomaa. Väylä on Kanavasta Niiniveteen merkitty viitoituksella. Väylän vieressä on kaksi pientä saarta. Viimeistä osuutta kutsutaan Sillanlammeksi. Joki laskee Kerkonniemen rajamaan leveään lahteen.
Kanavan alapuolella Vatajassa sijaitsee Kerkonkosken pienvenesatama, jonka satamassa on vierasvenelaitureita, tankkauspiste, septitankin tyhjennys ja vesipiste. Rannassa on myös tulikatos, jätekatos ja käymälä. Rannassa on myös uimaranta. Kerkonkoskella joen ylittää Suonenjoen ja Vesannon välinen seututie 545 kanavan alapuolelta. Sillan ali mahtuu 5,5-metrinen laiva. Koskenniskalla on pieni silta, josta pääsee ajoneuvolla Koskisaareen. Joen pohjoisrannoilla on peltomaata paikoitellen rantaan asti. Niitä viljelee vähintään neljä maatilaa. Joenvarressa on sekä kiinteää asutusta että vapaa-ajan asuntoja ja sillan ympäristössä on pienimuotoinen taajama.