stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuluttajaliitto – Konsumentförbundet
Historia

Liitto on läpikäynyt monia organisatorisia muutoksia historiansa aikana. Kokonaan uuden, itsenäisen ja riippumattoman Suomen Kuluttajaliiton perustamiskokous oli Helsingissä 18. kesäkuuta 1990. Tässä kokouksessa liiton jäseniksi tulivat SAK, TVK, Akava ja STTK sekä paikalliset, alueelliset ja valtakunnalliset kuluttajayhdistykset, joita  oli tuolloin  vajaat 70 eri puolilla Suomea. Liiton ja sen edeltäjän Kuluttajaneuvontaliiton johdossa vuodesta 1978 toiminut Leena Simonen jatkoi myös Kuluttajaliiton pääsihteerinä. Liiton seuraava pääsihteeri oli Sinikka Turunen, joka on työskennellyt Kuluttajaliitossa vuodesta 1981 ja pääsihteerinä Leena Simosen jälkeen vuodesta 1997. Vuoden 2010 lopulla pääsihteeriksi valittiin Jyrki Konola. Syyskuussa 2011 uudeksi pääsihteeriksi valittiin valtiotieteen maisteri Juha Beurling. Vuonna 2013 Kuluttajaliiton liittokokous valitsi pääsihteerinä aikaisemmin toimineen valtiotieteen maisteri Leena Simosen Kuluttajaliitto – Konsumentförbundet ry:n puheenjohtajaksi kaudelle 2013–2016.
Liitto oli vaikuttamassa velkaneuvonnan ja velkajärjestelyjärjestelmän perustamiseen. Velkaneuvonnan tarve kasvoi yli liiton voimavarojen, ja toiminta siirtyi vuosituhannen alussa kuntien lakisääteiseksi tehtäväksi.
Marraskuussa 2010 Suomen kuluttajaliitto ja toinen kuluttaja-asioihin keskittynyt järjestö Kuluttajat – Konsumenterna yhdistyivät. Kuluttajat – Konsumenterna ry jatkoi toimintaansa yhtenä Kuluttajaliiton valtakunnallisena jäsenjärjestönä.
Vuonna 2014 Kuluttajaliitto on vahvistanut jäsenrakennettaan kehittämällä toiminta-alueeltaan suurempia maakunnallisia kuluttajayhdistyksiä paikallisten, seudullisten ja valtakunnallisten yhdistysten lisäksi. Näiden rinnalla Kuluttajaliitolla on 14 valtakunnallista yhteisöjäsentä ja yksittäisiä kuluttajia suorajäseninä. Lisäksi Kuluttajaliitolla on verkostomuotoista yhteistoimintaa sosiaali-, terveys-, lapsi-, nuoriso- ja eläkeläisjärjestöjen kanssa Kuluttajaparlamentin nimellä. Suurena useampivuotisena projektina Kuluttajaliitolla on Raha-automaattiyhdistyksen tuella ”Syö hyvää” -hanke.
Kuluttajaliitto - Konsumentförbundet ry perusti 20. kesäkuuta 2013 Leena Simosen ja Kenneth Liukkosen kanssa Kuluttajatietoisuuden edistämisyhdistys KERY ry:n, joka alkoi julkaista Kuluttaja-lehteä vuoden 2014 alusta lähtien. Yhdistys osallistui Kilpailu- ja kuluttajaviraston järjestämään kilpailutukseen Kuluttaja-lehden tuottamisesta ja voitti sen. Simonen valittiin KERY:n perustamiskokouksessa 20. kesäkuuta 2013 ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Vuonna 2014 puheenjohtajavastuu siirtyi Juha Beurling-Pomoellille. Vuonna 2021 Kuluttajatietoisuuden edistämisyhdistys KERY ry:n nimi vaihtui Kuluttajamedia ry:ksi.
Itsenäisen ja riippumattoman Kuluttajaliiton 25-vuotisjuhlan merkeissä julkaistiin Leena Simosen kirjoittama ja Katri Jakosuon toimittama Kuluttajaliiton historia 1990–2015 -kohokohtia.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuluttajaliiton sivusto
Fujitsu Finland

| Fujitsu Finland Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Toimitusjohtaja:  Hanna Kivelä
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  tietotekniikan palvelut
Liikevaihto:  444,2 miljoonaa euroa (2019/3)
Henkilöstö:  2 300 (2019/3)
Emoyhtiö:  Fujitsu
Kotisivu:  fujitsu.com/fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fujitsu Finland Oy on japanilaisen Fujitsun tytäryhtiö. Fujitsu on tietotekniikan palvelu- ja laitetoimittaja, joka työllistää noin 132 000 henkilöä yli 100 maassa. Vuonna 1935 perustetun yhtiön pääkonttori on Tokiossa. Maaliskuussa 2019 päättyneellä tilikaudella konsernin liikevaihto oli 4,0 triljoonaa jeniä (36  miljardia USD).
Fujitsu Finland -konsernin liikevaihto maaliskuun lopussa 2019 päättyneellä tilikaudella oli 444,2 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 2 300. Vuonna 2022 konsernin toimitusjohtaja on Hanna Kivelä.
Fujitsu huolehtii asiakkaiden tieto- ja viestintätekniikasta sekä sovellusten tukipalveluista, toiminnasta ja kehittämisestä. Muita palveluita ovat muiden muassa liikkuvan työn palvelut, sähköinen asiointi sekä Microsoft, SAP- ja EMC Documentum -pohjaiset ratkaisut. Fujitsun laitevalikoima ulottuu kannettavista tietokoneista konesaliratkaisuihin.
Fujitsu Finland -konserniin kuuluu Nico, viralliselta nimeltään Nice-business Consulting Oy -niminen tytäryhtiö , joka välittää it-alan työvoimaa sekä tarjoaa rekrytointipalveluja.
Historia

Fujitsun juuret Suomessa ulottuvat 1960-luvulle Suomen Kaapelitehtaan elektroniikka-osastoon, josta myöhemmin tuli Nokia Elektroniikka ja osa Nokia-yhtymää. 1980- ja 1990-luvuilla Nokia Elektroniikka valmisti MikroMikko-mikrotietokoneita sekä valmisohjelmisto ToimistoTiimiä (nyk. Teamware Office).
Yrityksen nimi muuttui omistajanvaihdoksen myötä vuonna 1991 ICL Dataksi. Samoihin aikoihin siitä eriytyivät omiksi yrityksikseen Fujitsu Siemens Computers Oy ja Teamware Group Oy. Vuonna 1996 käynnistyi investointi Patja-toimintamalliin. Samaan aikaan sovellusliiketoiminta keskittyi valmisohjelmistoihin.
Vuonna 2000 nimi vaihtui ICL Invia Oyj:ksi, ja yhtiö valmistautui listautumaan Helsingin pörssiin. Internet-huuma oli kuitenkin laantumassa, ja kuplan puhkeaminen lähestyi, joten yhtiö lykkäsi listautumissuunnitelmaa ja myöhemmin luopui siitä. Vuonna 2002 yhtiön nimi muutettiin Fujitsu Invia Oyj:ksi. Fujitsu Services Oy oli nimenä käytössä lokakuusta 2003 lähtien. Fujitsu Technology Solutions Oy fuusioitui Fujitsu Services Oy:hyn keväällä 2010. Fujitsu Services Oy:n nimi muuttui 1.10.2011 Fujitsu Finland Oy:ksi.
Historia > 2000-luvun tietovuotojuttu

Fujitsun Suomen-toimitusjohtajana 2003–2013 toiminut Yrjänä Ahto tuomittiin vuonna 2013 käräjäoikeudessa ehdolliseen vankeuteen kahdesta törkeästä petoksesta. Asianomistajina jutussa ovat Väestörekisterikeskus ja Valvira, joiden salassa pidettäviä tietoja oli vuonna 2004 syyttäjän mukaan vuotanut Fujitsun tekemän yrityskaupan takia kolmannelle osapuolelle. Oikeus katsoi Ahdon salanneen tietovuodon, joka paljastui vasta vuonna 2009.
Aiheesta muualla

Fujitsu Finland Oy:n verkkosivut
Net-lehti (Arkistoitu – Internet Archive)
Blogi (Arkistoitu – Internet Archive)
Gabriel Tengström

Gabriel Tengström (3. maaliskuuta 1801 Pietarsaari – 27. tammikuuta 1885 Pietarsaari) oli suomalainen Pietarsaaren pormestari ja valtiopäivämies.
Tengströmin vanhemmat olivat hallituskonseljin valtiovaraintoimituskunnan kamreeri Karl Fredrik Tengström (1762–1824) ja Anna Margareta Bergbom. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1818. Tengström opiskeli Turun akatemiassa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1822 ja filosofian maisteriksi 1823. Hän suoritti tuomarintutkinnon ja kameraalitutkinnon 1826. Tengström sai varatuomarin arvon 1828 ja hänestä tuli riemumaisteri 1873.
Tengström toimi Viipurin läänin varalääninsihteeri vuonna 1836 ja sen jälkeen hän oli Pietarsaaren pormestarina 1836–1873. Hän sai hovioikeudenasessorin arvonimen vuonna 1865. Tengström oli Tammikuun valiokunnan jäsen vuonna 1862 ja osallistui Pietarsaaren edustajana porvarissäädyssä valtiopäiville 1863–1864, 1872 ja 1877–1878. Hän oli valtiopäivillä useiden eri valiokuntien jäsen ja kaksilla ensin mainituilla myös valitsijamies. Kaksilla jälkimmäisillä Tengström oli säätynsä vanhin, vaikka oli kieltäytynyt jo valtiopäivistä 1867 ikäänsä vedoten, tultuaan ensin niillekin valituksi.
Tengström oli naimisissa 1831–1837 Vaasan triviaalikoulun rehtorin Jonas Bergstenin tyttären Eva Bergstenin (k. 1872) kanssa tämän kolmannessa avioliitossa, tämä liitto päättyi avioeroon. Tengström meni sitten uudelleen naimisiin 1839 Vilhelmina Kristina Tingelundin (k. 1900) kanssa. Tengströmin veljiä olivat Kokkolassa asianajajana toiminut varatuomari Karl Tengström (1794–1853) ja vuorimestari Fredrik Tengström (1799–1871). Kirjailija Fredrika Runeberg oli hänen siskonsa ja runoilija J. L. Runeberg hänen lankonsa.
Floréal-luokka

| Floréal-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  2 600 t (standardi) 2 960 t (kuormattu)
Pituus:  93,5 m
Leveys:  14 m
Syväys:  4,3 m
Koneteho:  8 800 hv (6 470 kW)
Nopeus:  20 solmua (37 km/h)
Miehistöä:  88
Aseistus
Meritorjunta:  2 × MM38 Exocet 1 × 100 mm tykki 1 × helikopteri
Ilmatorjunta:  2 × Simbad 2 × 20 mm modèle F2
Floréal-luokka on Ranskan merivoimien kuuden vuonna 1989 tilatun fregatin muodostama alusluokka. Kaksi hieman mukautettua alusta on käytössä myös Marokon laivastolla.
Taustaa

Kylmän sodan päätyttyä todettiin, ettei sodanuhan riski ole kadonnut mihinkään. Laivasto sai uusia tehtäviä ja samalla käytössä olleet 1980-luvulla valmistuneet saattajat vanhentuivat, joten ne eivät sellaisenaan soveltuneet matalan riskitason toiminta-alueille.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Palvelukseen | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Floréal | Chantiers de l'Atlantique | 2. huhtikuuta 1990 | 6. lokakuuta 1990 | 27. toukokuuta 1992 |  |
| Prairial | Chantiers de l'Atlantique | 11. syyskuuta 1990 | 16. maaliskuuta 1991 | 20. toukokuuta 1992 |  |
| Nivôse | Chantiers de l'Atlantique | 16. tammikuuta 1991 | 11. elokuuta 1991 | 15. lokakuuta 1992 |  |
| Ventôse | Chantiers de l'Atlantique | 28. kesäkuuta 1991 | 14. maaliskuuta 1992 | 5. toukokuuta 1993 |  |
| Vendémiaire | Chantiers de l'Atlantique | 17. tammikuuta 1992 | 23. elokuuta 1992 | 21. lokakuuta 1993 |  |
| Germinal | Chantiers de l'Atlantique | 17. elokuuta 1992 | 14. maaliskuuta 1993 | 17. toukokuuta 1994 |  |
Alukset > Marokon kuninkaallinen laivasto

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Palvelukseen | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mohammed V | Chantiers de l'Atlantique |  | 2001 | maaliskuu 2002 | palveluksessa 2014 |
| Hassan | Chantiers de l'Atlantique |  |  | joulukuu 2002 | palveluksessa 2014 |
Furosemidi

| --- | --- |


Furosemidi
Systemaattinen (IUPAC) nimi
4-kloori-2-(furan-2-yylimetyyliamino)- 5-sulfamoyylibentsoehappo
Tunnisteet
CAS-numero: 54-31-9
ATC-koodi: C03CA01
PubChem CID: 162482
DrugBank: APRD00608
Kemialliset tiedot
Kaava: C12H11N2ClO5S 
Moolimassa: 330,745 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 43–69 %
Metabolia: renaalinen hepaattinen
Puoliintumisaika: jopa 100 minuuttia
Ekskreetio: munuaiset 66 %, sappi 33 %
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  C(AU) C(US) 
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste (FI)  
Antotapa: Oraalinen, suonensisäinen, lihaksensisäinen
Lasix on eräs furosemidin myyntinimistä.
Furosemidi on diureetteihin eli nesteenpoistolääkkeisiin kuuluva lääkeaine. Furosemidin vaikutusmekanismina on munuaisen Henlen lingon nousevassa osassa olevan Na+-K+-2Cl--symporttereiden esto, jolloin natriumin reabsorptio estyy ja virtsaan jää enemmän vettä takaisinimeytymisen vähentymisen seurauksena.
Furosemidin käyttötarkoituksina voivat olla esimerkiksi verenpainetaudin, sepelvatimotaudin ja sydämen vajaatoiminnan hoito.
Furosemidi kuuluu Maailman terveysjärjestön (WHO) välttämättömien lääkeaineiden listalle sekä myös urheilussa kiellettyjen doping-aineiden listalle.
Aineenvaihdunta

Furosemidin metabolia tapahtuu pääasiassa munuaisissa ja pienemmässä määrin maksassa. Munuaiset vastaavat noin 85% furosemidin kokonaispuhdistumasta, jossa noin 40% liittyy biotransformaatiota. Furosemidin kaksi päämetaboliittia ovat furosemidiglukuronidi, joka on farmakologisesti aktiivinen, ja saluamiini (CSA) tai 4-kloori-5-sulfamoyyliantraniilihappo.
Aiheesta muualla

Terveysportti: Furosemidi
PubChem: Furosemide (englanniksi)
KEGG: Furosemide (englanniksi)
ChemBlink: Furosemide (englanniksi)
Fujitan asteikko

Boforiasteikon, Fujitan asteikon ja Mach-luvun suhde.
Fujitan asteikolla mitataan tornadon tai trombin aiheuttamaa tuhoa, joka riippuu tornadon tai trombin nopeudesta. Asteikolla nopeus ulottuu 18 m/s:stä äänen nopeuteen noin 330 m/s:iin. F5:tä voimakkaampaa tornadoa ei ole havaittu. Heikon tornadon eli F0:n tuulet puhaltavat 18-32 m/s ja äärimmäisen voimakkaan tornadon eli F5:n 120-150 m/s. Veden yllä kulkeva tornado eli vesipatsas, joka ei käy maalla missään vaiheessa, ei aiheuta minkäänlaista tuhoa, jolloin se luokitellaan saman tien F0:ksi.
Fujitan asteikko sai nimensä japanilaiselta Tetsuya Thodore Fujitalta (1920-1998), joka tutki tornadoja ja voimakkaita ukkosmyrskyjä. Vuonna 1953 hän muutti Japanista Yhdysvaltoihin ja sai kutsumanimekseen Mr. Tornado. Hän tiesi, että myrskyissä tuulen nopeuden mittaminen on vaikeaa, joten hän ehdotti vuonna 1971 käyttöön asteikkoa, jossa voimakkuuden mittaus tapahtuisi tuhojen mukaan. Tämä asteikko nimettiin Fujitan asteikoksi.
Tornadojen luokitus Fujitan asteikon pohjalta

| F | Tuulen nopeus> solmua | Tuulen nopeus> m/s | Tuulen nopeus> km/h | Tuulen nopeus> mph | Kuvaus | Vaikutus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| F0 | alle 63 | alle 32 | alle 115 | alle 72 | Heikko tornado (Weak tornado) | repii kattoja, siirtää autoja |
| F1 | 63—97 | 32—50 | 115—179 | 72—112 | Heikko tornado (Weak tornado) | repii kattoja, siirtää autoja |
| F2 | 98—136 | 50—70 | 180—251 | 113—157 | Voimakas tornado (Strong tornado) | kiskoo puita juurineen, hajottaa parakkeja, raskaat ajoneuvot nousevat ilmaan |
| F3 | 137—179 | 70—92 | 252—330 | 158—206 | Voimakas tornado (Strong tornado) | kiskoo puita juurineen, hajottaa parakkeja, raskaat ajoneuvot nousevat ilmaan |
| F4 | 180—226 | 92—116 | 331—416 | 207—260 | Erittäin voimakas tornado (Violent tornado) | autot lentävät ilmassa yli 100 metriä, rakennukset tuhoutuvat tai lentävät ilmassa |
| F5 | 226 ja yli | 116 ja yli | 416 ja yli | 260 ja yli | Erittäin voimakas tornado (Violent tornado) | autot lentävät ilmassa yli 100 metriä, rakennukset tuhoutuvat tai lentävät ilmassa |
Muita asteikkoja

Boforiasteikko
Torron asteikko
Saffir-Simpsonin hurrikaaniasteikko
Syöksyvirtausasteikko
Aiheesta muualla

Tietoa eri asteikoista (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilmatieteen laitos
Fredrik Julius Petersen

Fredrik Julius Petersen (4. huhtikuuta 1820 Tuulos – 8. joulukuuta 1883 Helsinki) oli suomalainen kielitieteilijä ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston ylimääräinen professori 1871–1881.
Henkilöhistoria

Petersenin isä oli Tuuloksen kappalainen Frans Fredrik Petersen ja äiti Gustafva Elisabet Lalin. Ylioppilaaksi Petersen tuli 1838 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1845. Hänen väitöskirjansa hyväksyttiin 21.9.1870. Hän oli Helsingin yksityislyseon opettaja 1846–1848 ja 1849–1854, samalla Helsingin yläalkeiskoulun vt. rehtori 1848–1854, sitten vt. konrehtori 1854–1856. Porvoon lukion apulainen hänestä tuli 1853, virkaan hänet nimitettiin 1856. Hän oli Helsingin yliopiston vt. roomalaisen kirjallisuuden professori 1870–1883 ja saman oppiaineen ylimääräinen professori 1871–1881.
Julkaisuja

De Martiano Capella emendando, 1870
Lauseopillinen esimerkki-kokoelma Suomen vanhemmasta kansanrunoudesta kerätty, 1885
ExoMars

ExoMars on  ESA:n ja Roskosmosin Mars-luotainprojekti, jossa laukaistiin vuonna 2016 kiertorataluotain ja 2022 on tarkoitus laukaista kulkijaluotain Marsiin. Luotaimet laukaistaan kahdella Proton-rakettilaukaisulla. Luotaimilla on tarkoitus etsiä jälkiä elämästä.
Exomars 2016 eli ExoMars Trace Gas Orbiter (TGO) kiertorataluotain ja kokeellinen Schiaparelli (EDM stationary lander) -laskeutuja laukaistiin onnistuneesti kohti Marsia 14. maaliskuuta 2016. Laskeutuja ja kiertorataluotain irrotettiin suunnitellusti toisistaan 16. päivä lokakuuta 2016 ja ne saapuivat Marsiin 19. päivä. Schiaparellin oli määrä laskeutua Marsiin ja TGO:n asettua kiertoradalle. Schiaparellin signaali katosi laskeutumisen loppuvaiheessa. Sen laskuvarjo ilmeisesti irtosi liian aikaisin ja laskeutuja tuhoutui lopulta törmäyksessä Marsin pintaan. Lennon pääosa eli TGO asettui onnistuneesti aiotulle kiertoradalle ja toimii normaalisti.
ExoMarsin toinen eli osa kulkijaluotain siirtyi ensin kahdella vuodella aiotusta 2018 vuoteen 2020 ja edelleen vuonna 2020 vuoteen 2022. TGO:ta käytetään muun ohessa määrittämään laskeutumispaikkaa kulkijalle ja sen viestintälinkkinä.
Kulkijan laskeutuja, osa mittalaitteista ja raketit ovat Venäjältä Roskosmosilta, loput pääosin ESA:lta.
Esihistoria > ESAn hanke

ExoMars-projekti alkoi vuonna 2002 ESA:n itsenäisenä hankkeena.
Kesällä 2011 ESA:n osuuden Exomarsista arveltiin olevan 1 miljardia euroa.  Ranska ja Englanti, jotka rahoittavat yhteensä 35% sidostusta 850 miljoonan euron panostuksesta, lausuivat julkisesti kesäkuun lopulla 2011 epäilynsä projektin toteutumisesta.
Esihistoria > ESAn hanke > Alkuperäinen ESA:n suunnitelma

Tammikuussa 2016 alus laukaistaan Floridan Cape Canaveralista kuljettaen Mars-luotaimen ja sen mukana laskeutujan. Mars-ajokki laukaistaan vuonna 2018 toisella raketilla. Missio maksaa ESA:lle noin yhden miljardin euron verran. Ajokki painaa 205 kiloa.
Suomesta ExoMarsiin voisi tulla Marsin kaasukehää mittaavia laitteita. Elokuun alussa 2010 ESA ilmoitti valinneensa ExoMars Trace Gas Orbiter-avaruusalukseen viisi tieteellistä avaruulaitetta, jotka ovat:
Kaasukehäspektrometri "Mars Atmospheric Trace Molecule Occultation Spectrometer (MATMOS)"
High-resolution solar occultation and nadir spectrometer (SOIR/NOMAD)
ExoMars Climate Sounder (EMCS)
High-resolution Stereo Color Imager (HiSCI)
Mars Atmospheric Global Imaging Experiment (MAGIE).
Nämä ei kuitenkaan toteutuneet mainitussa muodossa.
Esihistoria > Nasa yhteistyövaihe

ESA joutui ottamaan NASAn partneriksi Exomars-missioonsa projektin kustannusten ja teknisten vaikeuksien kasvaessa 2000-luvulla. Vuodesta 2009 sen kehitystyötä toteutettiin yhteistyössä NASAn kanssa, jolla oli myös omia Mars-ohjelmiensa (esim. MAX-C) kustannus- ja rahoitusongelmia. 2012 yhteistyö Nasan kanssa lakkasi Nasan budjettileikkausten myötä.
Esihistoria > Yhteistyöhön Roskosmosin kanssa

2009 Roskosmos ja ESA solmivat pienimuotoisemman yhteistyösopimuksen ja 2013 laajemman sopimuksen, jossa projektista tuli käytännössä yhteisprojekti.
2015 projektin tilanne on seuraava. 2016 on tarkoitus laukaista kiertorataluotain ja 2018 kulkijaluotain Marsiin. Luotaimet laukaistaan kahdella Proton-rakettilaukaisulla. 2016 on tarkoitus laukaista ExoMars Trace Gas Orbiter (TGO) kiertorataluotain ja  EDM stationary lander (myös 'Schiaparelli') laskeutuja. 2018 on tarkoitus laukaista ExoMars kulkijaluotain. Kulkijan laskeutuja, osa mittalaitteista ja raketit ovat Venäjältä Roskosmosilta, loput pääosin ESA:lta.
Luotain ja laskeutuja kuljetetaan joulukuussa 2015 kokoomispaikaltaan Cannesista Torinon lentoasemalle, josta ne lennätetään Antonov-rahtikoneilla Moskovan kautta Baikonuriin.
2015 kulkijan laskeutumispaikaksi valittiin alustavasti Oxia Planum. Lopullisesti laskeutumispaikka valitaan puoli vuotta ennen laukaisua.
Esihistoria > ExoMars 2016 laukaistaan

ExoMars 2016 laukaistiin onnistuneesti matkaan maaliskuussa 2016.
Esihistoria > Exomars-kulkija myöhästyy

ExoMars 2016:n laukaisun yhteydessä ESAn johtaja Jan Worner arvioi, että ExoMars 2018 saattaa siirtyä vuodelle 2020. Toukokuun alussa 2016 varmistui, että laukaisu myöhästyy vähintään kahdella vuodella vuoteen 2020. Syynä myöhästymiseen ovat ongelmat kulkijan ja sen laskeutumissysteemin yhteensovittamisessa. Maaliskuussa 2020 tiedotettiin laukaisun edelleen viivästyvän loppuvuoteen 2022. Syyksi kerrottiin ongelmat laskuvarjon ja elektroniikan kanssa. Laskuvarjojärjestelmän testaus epäonnistui toukokuussa ja elokuussa 2019. Joitakin elektroniikan osia joudutaan palauttamaan valmistajille.
ExoMars 2016

Maaliskuussa 2016 Proton M -kantoraketilla laukaistu ensimmäinen osa on noin 3,5 metriä korkea ja massaltaan 4300 kg. Se koottiin Ranskassa, Cannesissa, ThalesAlenia Space -yhtiön tiloissa.  Laukaisu on toistaiseksi massiivisin laukaisu Marsiin.
Ensimmäisen vaiheen kiertorata-osio on TGO eli Trace Gas Orbiter. Kiertorataluotaimen mukana on myös Schiaparelli-laskeutuja.
ExoMars 2016 > TGO

Havaintojen tekemisen lisäksi TGO toimii viestintälinkkinä laskeutujille. TGO on suunniteltu toimimaan mahdollisimman itsenäisesti, joten sen ohjelmiston tekeminen on ollut erityisen haastavaa.
TGO:n aurinkopaneelien kärkiväli on yli 17 metriä ja lautasantenni 2,2 metriä halkaisijaltaan.
TGO:n suunniteltu toimivan viisi vuotta.
ExoMars 2016 > TGO > TGO:n havaintovälineet

TGO:n  mitattavia kaasuja ovat mm. vesihöyry, typpioksidi sekä asetyleeni. Luotaimessa on kameralaitteisto, joka pystyy erottamaan viisi metriä kooltaan olevia yksityiskohtia. Neutroni-ilmaisin voi sondata noin metrin syvyydelle saakka jäätä pinnan alta; noin kymmenen kertaa aiempaa tarkemmin.
Luotaimen neljä instrumenttia ovat:
NOMAD eli Nadir and Occultation for Mars Discovery sisältää kaksi infrapuna- ja yhden ultraviolettialueen spektrometrin.
ACS eli Atmospheric Chemistry Suite koostuu sisältää kolme infrapuna-alueen spektrometriä.
CaSSIS eli Colour and Stereo Surface Imaging System on korkean resoluution kamera. CaSSISia käytetään antamaan NOMAD ja ACS instrumenttien havainnoille geologinen ja dynaaminen konteksti.
FREND eli Fine Resolution Epithermal Neutron Detector on neutroni-ilmaisin. Sen toiminta perustuu siihen, että kosminen taustasäteily hajottaa atomeja noin metrin syvyyteen asti Marsperästä ja osa vapautuneista neutroneista karkaa avaruuteen ja intrumentin havaittavaksi. Neutronien nopeusjakaumasta voidaan päätellä vedyn olemassaoloa ja siten myös veden olemassaoloa marsperän pintakerroksessa.
ExoMars 2016 > Schiaparelli

Schiaparellin massa on noin 600 kg ja halkaisija noin kaksi metriä. Laskeutujan tärkein tehtävä on testata laskeutumiseen liittyvää tekniikkaa. Schiaparellissa itsessään on ainoastaan akut sähkönlähteenä, joten se toimii itsenäisesti vain korkeintaan muutaman päivän. Lennon aikana Schiaparelli viestii Maahan TGO:n kautta. Laskeutumisen jälkeen luotain lähettää purskeissa mittausdataansa lähinnä olevan sopivan kiertorataluotaimen kautta. Luotaimen UHF-signaalia pyritään laskeutumisvaiheessa kuuntelemaan myös suoraan Maan teleskoopeilla.
ExoMars 2016 > Schiaparelli > Schiaparellin havaintovälineet

Tekniikan testaamisen lisäksi Schiaparelli laskeutuessaan mittaa ensimmäistä kertaa Marsin kaasukehän tuulta ja ominaisuuksia.
Pinnalla Schiaparelli jatkaa säätietojen ja kaasukehän mittaamista suunnitelman mukaan muutaman solin ajan, kunnes sen akuista loppuu virta. Scaparelli mittaa myös sähkökenttää, minkä perusteella voidaan määrittää sähköisten ilmiöiden merkitystä pölymyrskyjen synnyssä. Laskeutujan mukana on myös kameralaitteisto.