stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paketinhallintajärjestelmä
Syitä

Ennen paketinhallintajärjestelmiä ohjelmia levitettiin tar-paketteina. Ongelmana oli, ettei jälkikäteen voinut hallita ohjelmistoa: käyttäjä ei voinut tietää ohjelman versiota ja päivittäminen oli vaikeaa koska tiedostot olivat levitettyinä ympäri järjestelmää. Lisäksi jos ohjelma riippui mistä tahansa toisesta ohjelmasta käyttäjän oli itse se käsin asennettava.
Paketinhallintajärjestelmät ratkovat hallintaongelmaa lisäämällä metatietoa itse ohjelman mukaan. Metatieto sisältää yksityiskohtaisen kuvauksen paketissa olevista tiedostoista, versionumeron, paketin kuvauksen, tiedon paketin tekijästä ja kehittäjän haluamaa lisätietoa. Metatieto sisältää myös tiedon myös riippuvuuksista, jotka tarvitaan jotta ohjelma voi toimia, sekä komentokielitiedostoja, jotka tekevät toimintoja kuten luovat hakemistoja, käyttäjätunnuksia tai käynnistävät palveluita.
Paketin asennukseen käytettävä ohjelma purkaa tiedostot paketista oikeisiin paikkoihin ja seuraa asennettuja paketteja. Ohjelma pystyy asentamaan, poistamaan, varmistamaan ja päivittämään paketteja sekä sillä voi kysyä tietoja asennetuista paketeista.
Paketinhallintajärjestelmä organisoi ja yksinkertaistaa ohjelmien asennusta ja hallintaa standardoimalla ja organisoimalla ohjelmistokokoelmien tuotannon ja käytön. Paketinhallintajärjestelmien tuoma rakenne istuu ohjelmien kehitykseen ja uudelleenkäytettävyyteen sekä integroituu IT-hallintaan.
Vaikutus

Ian Murdockin mukaan paketinhallinta on suurin yksittäinen edistysaskel, jonka Linux on tuonut ohjelmistoteollisuuteen. Aiemmat käyttöjärjestelmät olivat suuria monoliittisia tuotteita ja sovellukset olivat suuria monoliittisia tuotteita niiden päällä. Murdockin mukaan käyttöjärjestelmien ja sovelluksien raja on hämärtynyt kun sovellukset asennetaan käyttöjärjestelmään integroiduilla työkaluilla ja itse sovellus integroituu käyttöjärjestelmän kanssa saumattomasti.
Toiminnot

Tyypillisiä paketinhallinnan toimintoja ovat:
Päivitystiedostojen varmistus alkuperäisyyden varmistamiseksi (kryptografisella tiivisteellä).
Digitaalisten allekirjoitusten autentikointi pakkauksien alkuperäisyyden varmistukseksi.
Pakkausohjelmien lisäys pakattujen tiedostojen hallintaan.
Ohjelmien päivitys viimeisimpiin versioihin, tyypillisesti pakettivarastoista.
Pakkauksien ryhmittely tietokoneen käyttäjän epätietoisuuden eliminoimiseksi.
Riippuvuuksien hallinta, jotta päivitys päivittää kaikki muutkin ohjelmat, joiden päivitystä tämä päivitettävä ohjelma tarvitsee.
Paketinhallintaohjelma voi myös havaita, jos jotkin ohjelmat tai komponentit ovat tulleet tarpeettomiksi kun mikään muu paketti ei viittaa niihin.
Linuxin paketinhallinta

Linuxin eri distribuutioille on olemassa useita paketinhallintaohjelmia.
Arch Linux, Manjaro: pacman
Red Hat Linux, Fedora, openSUSE: RPM, YUM, DNF
Debian, Ubuntu: APT, apt-get, adept, aptitude, dpkg
Gentoo Linux: Portage
Slackware: pkgtool
muita: apt-rpm, urpmi
BSD-jakeluissa käytetty pkgsrc on myös saatavilla Linuxille.
Homebrew on saatavilla sekä macOS:lle että Linuxille.
Flatpak, Snap ja AppImage ovat uudempia menetelmiä, joissa ohjelman tarvitsema ajonaikainen ympäristö on erillään varsinaisesta alustasta (isäntäjärjestelmästä).
Microsoft Windowsin paketinhallinta

Windowsissa on päivityksien asentamiseen käytetty Windows Update ja ohjelmien asentamiseen käytetty Windows Installer.
Synaptic, yksi eniten ja laajimmalla käytetty graafinen käyttöliittymä paketinhallinnalle Linux-käyttöjärjestelmissä.
NoU Ringette

| NoU Ringette |
| --- | --- |

Perustettu:  1995
Kaupunki:  Nokia, Suomi
Kotiareena:  Nokian jäähalli
Sarjataso:  Edustus Ringeten SM-sarja
Värit:                
Puheenjohtaja:  Tiia Keskinen
Päävalmentaja:  Elina Raesola
Omistaja:  Nokian Urheilijat ry
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
NoU Ringette on nokialainen ringetteseura, jonka edustusjoukkue pelaa SM Ringette -sarjassa. NoU Ringette SM on voittanut Suomen mestaruuden vuosina 2015, 2016, 2019, 2020 ja 2022.
Historiaa > NoU Ringette perustettiin vuonna 1995

Nokian Urheilijoiden puheenjohtaja Heikki Viherlaakso ja Markku Ahvenjärvi neuvottelivat ringeten aloittamisesta ja kehittämisestä Nokialla. Ensimmäinen ringettejoukkue perustettiin 1995. Alkuun se harjoitteli kerran viikossa ulkojäillä, koska Nokian jäähalli valmistui vasta 1996, jonka jälkeen lajin kiinnostus nousi Nokialla erittäinkin nopeasti. Ahvenjärvi toimi ringettejaoston puheenjohtajana vuoteen 2008 saakka ja valmensi NoU:n edustusjoukkuetta ensimmäiset pääsarjavuodet 2004–2006.
Toiminta kasvoi hyvää vauhtia, NoU oli tovin Hämeen suurin ringetteseura. Vuonna 2010 NoU ja Tampere Ringette yhdistivät voimansa NoU:n alle ja joukkue aloitti ykkössarjassa.
Historiaa > Joukkueet ja ringettekoulu

Laji on suosittu jääurheilulaji ja saanut lisää harrastajia Nokialla, niin että seuralla on jo useita ringettejoukkueita. Tällä kaudella NoU Ringetellä on SM-joukkue, Ykkössarjajoukkue, B-nuoret, C-nuoret, D-juniorit, F-juniorit, Ringettekoulu ja Lady-joukkue.. NoU ringeten ringettekoulu opettaa luistelua ja pelin alkeita lajia aloittaville tytöille.
SM-sarjajoukkue kaudella 2022–2023

69 Oona Keskinen MV

89 Kaisa Katajisto MV
6 Maria Wetterstrand

12 Roosa Salonen

15 Maija Väyrynen

16 Emilia Vahti

17 Roosa Merikallio

19 Mette Nurminen

20 Jenni Linnamäki

22 Lotta Kujala

35 Elina Raesola

39 Kaisa Viren

63 Milja Mikola

77 Hanna Ovaska

82 Emmi Merelä

96 Kaisa Hurske
SM-sarjajoukkue kaudella 2023–2024

69 Oona Keskinen MV

89 Kaisa Katajisto MV
6 Maria Wetterstrand

7 Wikström Ronja

12 Salonen Roosa

16 Vahti Emilia

19 Nurminen Mette

20 Linnamäki Jenni

21 Ruutana Juulia

22 Kujala Lotta

36 Reunanen Satu

37 Järvensivu Elsa

39 Viren Kaisa

63 Mikola Milja

66 Suokas Ida

71 Eskola Sonja

77 Ovaska Hanna

82 Merelä Emmi
SM-joukkueen päävalmentajana toimii Elina Raesola, valmentajana Kosti Salonen ja joukkueenjohtajana Tiia Keskinen.
New Tomorrow

| New Tomorrow> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  A Friend in London
Levy-yhtiö:  MBO
Kesto:  3:03
Tyylilaji:  vaihtoehtorock, pop
Julkaistu:  2011
Säveltäjä(t):  Lise Cabble, Jakob Glæsner
Sanoittaja(t):  Lise Cabble, Jakob Glæsner
Tuottaja(t):  Frederik Thaae
Euroviisutiedot
Vuosi:  2011
Maa:  Tanska
Kieli:  englanti
Sijoitus:  5.
Pisteet:  134
Sijoitus semifinaalissa:  2.
Pisteet semifinaalissa:  135
Sanat:  [www.diggiloo.net/?2011dk www.diggiloo.net sanoitus]
New Tomorrow on tanskalaisen A Friend in London-yhtyeen kappale, jolla se edusti Tanskaa vuoden 2011 euroviisuissa. Kappale sijoittui kilpailun viidenneksi 134 pisteellä. Kappale sai täydet 12 pistettä Alankomailta, Irlannilta ja Islannilta.
Listasijoitukset

| lista (2011) | paras sijoitus |
| --- | --- |
 Belgia (Ultratip Flanders): 48
 Tanska (Tracklisten): 2
 Alankomaat (Mega Single Top 100): 58
 Irlanti (IRMA): 9
 Liettua (M-1): 6
 Sveitsi (Schweizer Hitparade): 39
 Iso-Britannia UK singles (The Official Charts Company): 78
 Iso-Britannia UK Indie (The Official Charts Company): 10
Pakastin

Säiliöpakastin esittelyssä vuonna 1960.
Pakastin on kodinkone, jossa säilytetään ruokaa pakastettuna −18 °C:ssa tai kylmemmässä. Kuten jääkaappi, pakastinkin toimii lämpöpumpun avulla. Pakastaminen säilyttää ruokien monet ominaisuudet hyvin, mutta etenkin vanhat pakastimet saattavat kuluttaa paljon sähköä.
Sopiva pakasteiden säilytyslämpötila on −18 °C. Kun pakastetaan, pakastin jäähdytetään kylmemmäksi pakastuskytkimellä. Joissakin laitteissa pakastusautomatiikka palauttaa laitteen säilytyslämpötilaan pakastuksen jälkeen. Pakastimessa voi olla hälytysvalo tai -ääni varoittamassa lämpötilan noususta tai oven jäämisestä auki.
Pakastin on sulatettava käyttöohjeen mukaisin väliajoin sen sisäpintoihin kertyvän huurteen poistamiseksi. Joissakin laitteissa automaattisulatus kierrättää pakastimen sisällä kylmää ilmaa, joka sitoo kosteutta höyrystimen pintaan. Höyrystimen
lämmitysvastus sulattaa ja kuivaa huurteen.
Pakastintyypit

Pakastimia on kahta muotoa; päältä aukevat säiliö- eli arkkupakastimet, sekä sivulta aukeavat kaappipakastimet. Kaappipakastin on usein integroitu jääkaapin kanssa jääkaappi-pakastimeksi eli kylmätorniksi.
Pakastintyypit > Säiliöpakastin

Säiliö- eli arkkupakastinten tilavuus vaihtelee noin 100 ja 500 litran välillä. Suurimpien mallien leveys on yli puolitoista metriä. Säiliöpakastin vie kaappipakastinta enemmän lattiapintaa, vaatii enemmän tuuletustilaa ympärilleen, ja yläpuolelleen 50–60 senttimetriä tyhjää tilaa kannen avaamista varten. Vaikka kansi on noin 90 cm korkeudella, sitä ei voi kätevästi käyttää työ- eikä säilytystasona, koska kannen on oltava helposti avattavissa. Pakasteet ovat avoimessa tilassa päällekkäin, joten järjestyksen pito on vaikeampaa kuin erillisin hyllyin tai vetolaatikoin varustetussa kaappipakastimessa.
Pakastintyypit > Kaappipakastin

Kaappipakastimet sopivat mitoitukseltaan keittiökalusteiden osaksi, jopa kokonaan integroituina muun kaapiston väristen ovien taakse. Lattiapintaa tarvitaan säilytystilavuuteen nähden vähän, ja oven avautumissuunta on vaihdettavissa sijoituspaikan mukaan. Hyllyjen tai vetolaatikoiden ansiosta pakasteita on helppo käsitellä ja järjestää. Pienimmät kaappipakastimet voidaan sijoittaa keittiön työtason alle, suurimmat ovat jopa parin metrin korkuisia.
Pakastintyypit > Yhdistelmäkaapit

Yleisin kylmäkalusteyhdistelmä on korkea jääkaappi-pakastin, jossa alaosa on pakastinta ja kätevämmällä korkeudella sijaitseva yläosa jääkaappia. Jääkaappiosa on yleensä pakastinosaa tilavampi. Kylmäkompressoreja voi olla yksi yhteinen tai kaksi erillistä, jolloin pakastimen voi kytkeä pois päältä jääkaapin toiminnan häiriintymättä.
Päällekkäisten jääkaappi-pakastinten ohella ovat yleistymässä noin 90 cm leveät side-by-side-kaapit, joissa on vierekkäin täyskorkea jääkaappi ja täyskorkea pakastinkaappi, usein myös jääpalakone. Saman asian voivat ajaa vierekkäin sijoitetut korkeat erillislaitteet, joita käyttämällä voi rakentaa haluamansa 120 cm leveän yhdistelmän sopivankokoisista jääkaapeista, kaappipakastimista ja viileäkaapeista.
Jenkkikaappi on pienemmissä asunnoissa ja kesämökeillä suosittu puolikorkea kylmäkaluste, jossa alhaalla sijaitsevan tilavan jääkaapin päällä on erillisellä ovella varustettu pieni kaappipakastin.
Pienin pakastinvaihtoehto on jääkaapin sisällä oleva erillinen pakastelokero, joka soveltuu lähinnä muualla pakastettujen pakasteiden säilyttämiseen.
Pakastinten historiaa Suomessa

Jääkaapit tulivat Suomessa myyntiin vuonna 1928 ja yleistyivät 1950-luvulla. Vuonna 1958 pakastin esiteltiin Kotiliesi-lehdessä, mistä alkoi sen yleistyminen Suomessa.
Pakastimet yleistyivät etenkin maaseudulla, missä piti säilöä suuria satoja ja teurastuksen jälkeen lihaa. Suurimmillaan pakastimien hankinta oli 1970- ja 1980-luvuilla: vuonna 1971 vain joka kymmenes perhe omisti pakastimen, mutta kaksikymmentä vuotta myöhemmin sellainen oli 80 prosentilla kotitalouksista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pakasteita säiliöpakastimessa.
Vetolaatikoin varustettu kaappipakastin.
Side-by-side-yhdistelmäkaappeja myymälässä.
Jenkkikaappi eli jääkaappi, jonka päällä on pieni pakastinosa.
Parosjärvi

| Parosjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°36′37″N, 23°30′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Vähä Vahantajärveen 
Järvinumero:  35.314.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,6 m  
Rantaviiva:  2,507 km  
Pinta-ala:  14,799 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiParosjärvi 
Parosjärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven ympäristöä kutsutaan nimellä Paroinen. Parosjärven lähistöllä toimi vuosina 1943–1966 Parosjärven kaivos, jossa louhittiin kuparia. Kaivosjätteillä täytettiin osa Parosjärvestä, joka alkoi rehevöityä ja se lopulta kuivattiin. Järven elvytys aloitettiin 1970-luvulla ja se on nykyään täyttämistä edeltänyttä aikaa laajempi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 14,8 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vahantajoen valuma-alueeseen (35.314) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,6 metriä mpy.
Nukkeakileija

| Nukkeakileija |
| --- | --- |
 Nukkeakileija kasvitieteellisessä puutarhassa Berliinin Dahlemissa
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Akileijat Aquilegia
Laji::  ecalcarata
Kaksiosainen nimi
 Aquilegia ecalcarata  Maxim. 
Katso myös
   Nukkeakileija Wikispeciesissä   Nukkeakileija Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nukkeakileija (Aquilegia ecalcarata) on leinikkikasvien (Ranunculaceae) heimoon ja akileijojen (Aquilegia) sukuun kuuluva kasvilaji.
Nukkeakileijan varret kasvavat yksittäin tai muutaman varren ryhminä. Varret voivat kasvaa 20–80 cm korkeiksi ja ne ovat harvakarvaisia sekä yleensä yläosistaan haaroittuneita. Tyvilehtiä on useita ja niiden lehtiruodit ovat 7–15 cm pitkiä. Lehdet ovat epäsäännöllisesti liuskoittuneita tai lehdykkäisiä. Varsilehtiä on yhdestä kolmeen kappaletta. Nukkeakileijan kukinto koostuu 2–6 kukasta, jotka ovat halkaisijaltaan 1,5–2,8 cm. Kukkaperät ovat karvaisia ja enintään 6 cm pitkiä. Verholehdet ovat purppuranvärisiä ja kapeansoikeita, 10–14 mm pitkiä sekä 4–6 mm leveitä. Terälehdet ovat niin ikään purppuranvärisiä ja lähes yhtä pitkiä kuin verholehdet. Heteet ovat pituudeltaan noin puolet terälehtien pituudesta. Heteiden palhot ovat noin 4 mm pitkiä ja ponnet lähestulkoon mustia. Emejä on neljä tai viisi kappaletta. Nukkeakileija kukkii touko–kesäkuussa ja tuottaa hedelmiä kesä–elokuussa. Hedelminä olevat tuppilot ovat 8–11 mm pitkiä ja siemenet noin 1,5 mm pitkiä.
Nukkeakileija kasvaa harvahkoissa metsissä, pensaikoissa, heinikkoisilla rinteillä sekä tienpientareilla 1800–3500 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan Kiinassa Gansun, Guizhoun, Henanin, Hubein, Ningxian, Qinghain, Shaanxin ja Sichuanin maakunnissa sekä Tiibetin autonomisen alueen itäosissa.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Nukkeakileija (Aquilegia ecalcarata)
iNaturalist: Aquilegia ecalcarata
UniProt: Taxonomy – Aquilegia ecalcarata (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Aquilegia ecalcarata (englanniksi)
Peräjoki

Peräjoki voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Peräjoki, joki Forssassa
Peräjoki, joki Nurmeksessa
Peräjoki, joki Sodankylässä
Peräjoki, joki Tampereella
Peräjoki, joki Toivakassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Peräjoki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Peräjärvi

Peräjärvi tarkoittaa seuraavia:
Peräjärvi, järvi Eurassa
Peräjärvi, järvi Hartolassa
Peräjärvi, järvi Iitissä
Peräjärvi, järvi Jämsän Koskenpäällä
Peräjärvi, järvi Jämsän Niinimäellä
Peräjärvi, järvi Jämsän Rasissa
Peräjärvi, järvi Jämsän Rumakulmalla
Peräjärvi, järvi Jämsän Sammallahdella
Peräjärvi, järvi Kangasalla
Peräjärvi, järvi Keuruun Riiholla
Peräjärvi, järvi Kuhmoisissa
Peräjärvi, järvi Laitilassa
Peräjärvi, järvi Orivedellä
Peräjärvi, järvi Parkanossa
Peräjärvi, järvi Ruovedellä
Peräjärvi, järvi Tampereen Vattulassa
Peräjärvi, järvi Tampereen Viitapohjassa
Peräjärvi, järvi Uuraisissa
Peräjärvi, My Summer Car -pelin tapahtumapaikka
Iso Peräjärvi, järvi Jyväskylässä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Peräjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ofra Haza

| Ofra Haza> hepr. ‏עָפְרָה חָזָה‎ |
| --- | --- |
 Ofra Haza 1990-luvulla
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. marraskuuta 1957 Tel Aviv
Kuollut: 23. helmikuuta 2000 (42 vuotta) Tel Aviv
Kansalaisuus:   Israel
Ammatti:  laulaja, sanoittaja
Muusikko
Laulukielet:  heprea
Aktiivisena:  1979–1998
Tyylilajit:  maailmanmusiikki, pop-folk, Muzika mizrahit ja popmusiikki 
Soittimet:  piano 
Levy-yhtiöt:  NMC, Hed Arzi Music ja CBS 
 Nimikirjoitus
Palkinnot
 2. sija Eurovision laulukilpailussa 1983 
Aiheesta muualla
ofrahaza.org
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ofra Haza (hepr. ‏עָפְרָה חָזָה‎, 19. marraskuuta 1957 Tel Aviv – 23. helmikuuta 2000 Tel Aviv) oli israelilainen naislaulaja. Hän oli aikansa menestynein myös kansainvälistä uraa tehnyt israelilainen pop-muusikko, ja hän vaikutti merkittävästi mizrahi-kulttuurin asemaan Israelin yhteiskunnassa.
Haza kasvoi vähävaraisissa oloissa. Hänen vanhempansa olivat Israeliin vuonna 1949 muuttaneita jemeninjuutalaisia.
Haza aloitti esiintymisen 12-vuotiaana, julkaisi ensimmäisen albuminsa 18-vuotiaana ja oli 20-vuotiaana kotimaansa ensimmäinen naispuolinen poptähti. Hän sai uransa aikana kotimaassaan 16 kulta- ja platinalevyä. Hänen uhmamielisen tyylinsä tunnuskappaleeksi muodostui vuonna 1979 julkaistu "The Tart's Song" (Hutsun laulu)..
Haza tuli kansainväliseen tietoisuuteen sijoittumalla Eurovision laulukilpailussa 1983 toiseksi kappaleella "Chai" (suom. Elossa). Hänen kansainvälinen läpimurtoalbuminsa oli 1984 julkaistu Shirei Teiman (suom. Jemeniläisiä lauluja). Albumin kappaleesta "Im Nin'Alu" julkaistiin vuonna 1988 remix-versio, josta tuli suuri kansainvälinen menestys saavuttaen suosiota sekä maailmanmusiikki- että klubimusiikkipiireissä. "Im Nina'lun" suosiota edesauttoivat Coldcutin remix-versio Eric B. & Rakimin "Paid in Full" -kappaleesta, jotka molemmat käyttivät Ofra Hazan laulua osana kappaletta.
The Sisters of Mercyn kanssa tehty "Temple of Love" (vuonna 1992) ja Paula Abdulin kanssa tehty "My Love Is for Real" (1995) saavuttivat myös suosiota. Hazan ääntä kuultiin myös M/A/R/R/S-yhtyeen tanssihitissä "Pump Up the Volume". Vuonna 1992 hän levytti Don Wasin tuottaman albumin "Kirya", jolla vieraili muun muassa Lou Reed.
Haza lauloi piirroselokuvassa Egyptin prinssi Mooseksen äidin, Jokebedin, roolin. Hän opetteli laulamaan eri kielillä ja Ofra Haza laulaa myös suomenkielisessä versiossa.
Ofra Haza syöksyi pienlentokoneen mukana maahan Israelin ja Jordanian rajalla 3. helmikuuta 1987 mutta selvisi hengissä ja juhli sittemmin onnettomuuspäivää toisena syntymäpäivänään.
Hän kuoli 42-vuotiaana vuonna 2000 AIDS:iin.
Galleria

Ofra Hazan hauta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ofra Haza Official Website (Arkistoitu – Internet Archive)
Ofra Haza at Internet Movie Database
Ofra Haza memorial page at Find a Grave
Olipa kerran elämä (albumi)

| Olipa kerran elämä Hanna Pakarinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 23. elokuuta 2013
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tuottaja(t): Markus Koskinen
 Tyylilaji: pop, iskelmä
 Kesto: 40.04
 Levy-yhtiö: Sony Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 9.
Hanna Pakarisen muut julkaisut
| Paperimiehen tytär 2010 | Olipa kerran elämä 2013 | Synnyin, elän, kuolen 2016 |
Olipa kerran elämä on Hanna Pakarisen kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 23. elokuuta 2013. Albumin on tuottanut Markus Koskinen. Pakarinen teki albumin kappaleita yhdessä tuottajansa kanssa kahden vuoden ajan.
Albumin ensimmäinen single ”Sydän tuli vastaan” julkaistiin jo 23. toukokuuta 2012. Ensimmäistä singleä seurasivat vuonna 2013 julkaistut singlet ”Jokapäiväinen” tammikuussa sekä albumin nimikappale ”Olipa kerran elämä” toukokuussa.
Albumi nousi Suomen viralliselle albumilistalle neljäksi viikoksi. Ensimmäisellä listaviikollaan se nousi yhdeksänneksi (35/2013). Seuraavalla viikolla Olipa kerran elämä putosi listan 19:nneksi ja seuraavalla 29:nneksi. Neljännellä viikollaan se nousi vielä 14:nneksi, mutta seuraavalla viikolla se ei enää mahtunut 50 myydyimmän albumin joukkoon.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Olipa kerran elämä | Hanna Pakarinen, Markus Koskinen, Pepe Johansson | 4.04 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Laitetaan kuolema polvilleen | Hanna Pakarinen, Markus Koskinen | 4.12 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Jokapäiväinen | Hanna Pakarinen, Markus Koskinen | 4.31 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Anna minut takaisin | Markus Koskinen, Hanna Pakarinen | 3.50 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Menen kaljalle | Markus Koskinen, Hanna Pakarinen | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Selät vastakkain | Markus Koskinen, Hanna Pakarinen, Pepe Johansson | 4.13 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Sammuttakaa koko kaupunki | Pepe Johansson, Markus Koskinen | 3.58 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Sydän tuli vastaan | Markus Koskinen, Hanna Pakarinen | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Pieni prinsessa | Markus Koskinen, Hanna Pakarinen | 4.23 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Meikit päällä nukkumaan | Markus Koskinen, Hanna Pakarinen | 4.17 |  |  |  |  |  |  |
Pelso

Pelso tai Pelsonsuo on Vaalan kunnan länsiosassa sijaitseva kylä, joka on rakentunut Pelson vankilan ympärille. Kylän etäisyys on Vaalan kirkonkylästä 27 kilometriä, Kestilästä 27 kilometriä ja Muhokselta 47 kilometriä. Sen länsipuolella kulkee yhdystie 8250.
Aiheesta muualla

Kauhanen, Jouni: Pelsonsuo. Kuivatuksesta kehittyväksi kyläksi.  Pelson  kyläyhdistyksen historiatoimikunta, 2003.
Pelso - Perä-Pohjolan tuleva vilja-aitta, Seura, 25.01.1939, nro 4, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Vaala
| --- | --- |
Kylät ja alueet:   Enonlahti  Jaalanka  Jylhämä  Järvikylä  Kangaskylä  Kankari  Liminpuro  Manamansalo  Neittävä  Nimisjärvi  Nuojua  Oterma  Pelso  Salmenranta  Suutarinkylä  Säräisniemi  Veneheitto 
Muuta Vaalaan liittyvää:   Alassalmen lossi  Jylhämän vesivoimalaitos  Nuojuan rautatieasema  Nuojuan vesivoimalaitos  Rokua  Rokuan kansallispuisto  Rautatieasema  Siikajoen uittokanava  Säräisniemen kirkko  Säräisniemen kotiseutumuseo  Vaalankurkun rautatiesilta 
Järvet ja joet:   Järvenjärvi  Kutujoki  Nimisjärvi  Oulujärvi  Paatinjärvi  Neittävänjoki  Oulujoki
Pakokauhun vallassa

| Pakokauhun vallassa> Panic in the Streets |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Elia Kazan
Käsikirjoittaja:  Richard Murphy Daniel Fuchs
Tuottaja:  Sol C. Siegel
Säveltäjä:  Alfred Newman
Kuvaaja:  Joseph MacDonald
Leikkaaja:  Harmon Jones
Tuotantosuunnittelija:  Thomas Little
Pääosat:  Richard Widmark Paul Douglas Barbara Bel Geddes Jack Palance
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Studios
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix
Ensi-ilta:  1950
Kesto:  96 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pakokauhun vallassa (Panic in the Streets) on Elia Kazanin ohjaama film noir -elokuva, jonka ensi-ilta oli 1950.
Tarinassa viranomaiset etsivät rikollisia, jotka ovat sairastuneet helposti tarttuvaan keuhkoruttoon.
Richard Widmark tekee roolin laivaston lääkärinä joka etsii New Orleansin ilotalo- ja peliluolakaupunginosa Storyvillen sokkeloista tartunnan saaneita rikollisia estääkseen tuhoisan epidemian.