stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stanag-lipas
Lippaat

Stanag-lippaan konsepti asettaa vain mittoihin ja toimintoihin (lippaan salpa, lukon pysäytin, jne.) liittyvät rajat, joten se mahdollistaa saman lippaan käytön useissa aseissa, mutta myös useita erilaisia lippaiden tyyppejä ja kapasiteetteja. Lippaiden vakiokapasiteetti on 20 tai 30 ammusta, mutta näillä ammuksen syöttöstandardeilla on tehty kaupallisesti kaikenlaisia lippaita vain viiden ammuksen tankolippaista yli sadan ammuksen rumpulippaihin. Stanag-lippaan kaltaisia lippaita on myös valmistettu muille kaliipereille kuin 5,56×45 mm NATO.
Yhteensopivuus

Nykyään melkein kaikki M16/AR-15 -tyyppiset rynnäkkökiväärit käyttävät Stanag-lippaita, mutta myös useat muut länsimaiset kiväärit käyttävät niitä. Sen lisäksi esimerkiksi israelilainen Galil voi käyttää niitä adapterin kautta.
Käännös suomeksi
Fazliddin Gʻoibnazarov

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Gʻoibnazarov vuoden 2016 kesäolympialaisissa |  Gʻoibnazarov vuoden 2016 kesäolympialaisissa |  Gʻoibnazarov vuoden 2016 kesäolympialaisissa |  |
Maa:  Uzbekistan
Miesten nyrkkeily
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2016 | Kevyt välisarja |  |
| MM–kilpailut  | MM–kilpailut  | MM–kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Doha 2015 | Kevyt välisarja |  |
| AM–kilpailut  | AM–kilpailut  | AM–kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Bangkok 2015 | Kevyt välisarja |  |
Fazliddin Gʻoibnazarov (s. 16. kesäkuuta 1991 Bekobod) on uzbekistanilainen nyrkkeilijä ja olympiavoittaja. Gʻoibnazarov saavutti olympiakultaa Rio de Janeirossa 2016 kevyessä välisarjassa eli 64 kg painoluokassa. Hän osallistui jo olympialaisiin Lontoossa 2012 kevytsarjassa (60 kg), mutta putosi puolivälierissä. Hän saavutti hopeaa vuoden 2015 MM–kilpailuissa sekä saman vuoden Aasian-mestaruuskilpailuissa. Gaibnazarov siirtyi ammattilaiseksi vuonna 2017. Ensimmäisen ammattilaisottelun hän ottelu huhtikuussa 2017, kun hän voitti yhdysvaltalaisen Victor Vazquezin. Heinäkuuhun 2019 mennessä hän oli otellut kahdeksan ammattilaisottelua, joista hän oli voittanut seitsemän. Näistä neljä oli tullut tyrmäyksellä. Ensimmäisen tappionsa Gʻoibnazarov kärsi toukokuussa 2019 yhdysvaltalaiselle Mykal Foxille.
Floridankärpänen

| Floridankärpänen> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Osaluokka::  Uussiipiset Neoptera
Lahko::  Kaksisiipiset Diptera
Heimo::  Miinaajakärpäset Agromyzidae
Alaheimo::  Phytomyzinae
Suku::  Liriomyza
Laji::  trifolii
Kaksiosainen nimi
 Liriomyza trifolii  (Burgess, 1880) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Floridankärpänen (Liriomyza trifolii) on kaksisiipisten (Diptera) lahkoon kuuluva miinaajakärpäslaji. Lajista käytetään myös nimeä floridanmiinaaja. Aikuiset floridankärpäset ovat pieniä, pituudeltaan 1,3–2,3 mm ja niiden siipien pituus on 1,25–1,9 mm. Lajin pää on keltainen ja sillä on punaiset silmät. Floridankärpäset ovat väriltään mustan ja keltaisen kirjavia, mutta vatsapuoli ja jalat ovat yleensä keltaiset. Siivet ovat läpinäkyvät. Lajin erottaminen muista miinaajakärpäslajeista on vaikeaa ja vaatii usein tarkemman laboratoriotutkimuksen.
Floridankärpäsen munat ovat pituudeltaan noin 0,3 mm pitkiä, ovaalinmuotoisia ja väriltään vaaleita.
Toukat ovat vaaleita, 0,3–3 mm:n pituisia. Toukat tekevät koristekasvien ja vihanneskasvien lehtiin koukeroisia  lehtimiinoja. Lehtimiinat vähentävät lehtien yhteyttävää pinta-alaa haitaten siten kasvin kehitystä ja pilaten samalla kasvin ulkonäön.
Floridankärpänen on luokiteltu Suomessa vieraslajiksi ja vaaralliseksi sekä hävitettäväksi kasvintuhoojaksi. Se leviää kasvihuoneviljelmille pääasiassa ulkomailta tuotujen koristekasvien taimien mukana. Suomessa floridankärpäsiä tavataan kasvihuoneviljelmillä vuosittain. Laji on maailmalla laajasti levinnyt. Floridankärpänen on alun perin amerikkalainen laji. Laji ei voi talvehtia Suomessa avomaalla.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Floridankärpänen (Liriomyza trifolii)
Ruokavirasto: Floridankärpänen (Liriomyza trifolii) (Arkistoitu – Internet Archive)
Vieraslajit:  Floridankärpänen (Liriomyza trifolii)
ITIS: Liriomyza trifolii (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Liriomyza trifolii (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Species Liriomyza trifolii - American Serpentine Leafminer (englanniksi)
Plantwise: American serpentine leafminer Liriomyza trifolii (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Liriomyza trifolii (American serpentine leafminer) (englanniksi)
Euphoria (Def Leppardin albumi)

| Euphoria Def Leppard |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Joe Elliottin kotistudio, Irlanti, 1998
 Julkaistu: 8. kesäkuuta 1999
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Pete Woodroffe, Def Leppard
 Tyylilaji: glam rock, glam metal, hard rock, poprock
 Kesto: 51.01
 Levy-yhtiö: Mercury Records
Listasijoitukset
  16.
Def Leppardin muut studioalbumit
| Slang 1996 | Euphoria 1999 | X 2002 |
Singlet albumilta Euphoria
 ”Promises” Julkaistu: 1999, ei julkaistu Euroopassa  ”Promises/Back in Your Face” Julkaistu: 1999, julkaistu ainoastaan Euroopassa  ”Paper Sun” Julkaistu: 1999  ”Goodbye” Julkaistu: 1999  ”Day After Day” Julkaistu: 2000  ”21st Century Sha La La La Girl” Julkaistu: 2000
Euphoria on brittiläisen rockmusiikkia esittävän Def Leppard -yhtyeen seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1999.
Euphoria merkitsi Def Leppardille paluuta yhtyeen musiikillisesti klassisempaan tyyliin. Yhtyeen edellinen studioalbumi, vuoden 1996 Slang, oli lähennellyt alternative rockin piirteitä, mutta Euphorialla yhtye teki paluun ominaisempaan, menestysalbumeidensa Pyromanian ja Hysterian tapaiseen musiikkiin. Albumi ylitti ilmestyessään kultalevyrajan sekä Yhdysvalloissa että Kanadassa. Albumilta julkaistiin yhteensä kuusi singleä: ”Promises”, ”Paper Sun”, ”Goodbye”, ”Day After Day” ja ”21st Century Sha La La La Girl” sekä ainoastaan Euroopassa julkaistu ”Promises/Back in Your Face”.
Slangin tapaan albumin tuottajana toimi jälleen Pete Woodroffe. Yhtyeen 1980-luvulla menestykseen nostanut tuottaja Robert John ”Mutt” Lange palasi yhteistyöhön yhtyeen kanssa tällä kertaa säveltäjänä, ja hän osallistui kappaleiden ”Promises”, ”All Night” ja ”It’s Only Love” säveltämiseen. Myös vuoden 1996 Formula 1 -maailmanmestari Damon Hill, yhtyeen basistin Rick Savagen naapuri ja hyvä ystävä, vieraili albumilla soittaen kitarasoolon kappaleeseen ”Demolition Man”.
Euphoriaa myytiin avausviikollaan Yhdysvalloissa yli 98 000 kappaletta ja se nousi Billboardin albumilistalla sijalle 11. Albumin singleistä suurimman listamenestyksen saavutti ”Promises”, joka nousi Billboardin Mainstream Rock -listalla kärkipaikalle.
Kappaleet

Demolition Man  (Campbell-Collen-Elliott)   - 3.24
Promises  (Collen-Lange)   - 3.59
Back In Your Face  (Collen-Elliott)   - 3.20
Goodbye  (Savage)   - 3.36
All Night  (Collen-Lange)   - 3.38
Paper Sun  (Campbell-Collen-Elliott-Savage-Woodroffe)   - 5.27
It’s Only Love  (Campbell-Elliott-Lange-Savage)   - 4.06
21st Century Sha La La Girl  (Collen-Elliott-Savage)   - 4.06
To be alive  (Campbell-Smith)   - 3.53
Disintegrate  (Collen)   - 2.51
Guilty  (Campbell-Collen-Elliott-Savage-Woodroffe)   - 3.47
Day After Day  (Campbell-Collen-Eliott)   - 4.36
Kings of Oblivion  (Collen-Elliott-Savage)   - 4.18
Kokoonpano

Rick Allen – rummut, lyömäsoittimet
Vivian Campbell – kitara
Joe Elliott – laulu
Rick Savage – basso
Phil Collen – kitara
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Damon ”Demon” Hill – kitara
Tuotanto

Tuottajat: Def Leppard, Pete Woodroffe
Ääniteknikot: Ger McDonnell, Ronan McHugh, Pete Woodroffe
Miksaus: Tom Stanley, Pete Woodroffe
Masterointi: Bob Ludwig
Artwork: Andie Airfix
Valokuvaus: Andy Earl
Arvostelut

Soundi:
Aiheesta muualla

Euphoria (Def Leppardin albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Euphoria (Def Leppardin albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Stand Still Stay Silent

| Stand Still Stay Silent |
| --- | --- |
Sarjakuvakustantamo:  Joukkorahoitettu omakustanne, Hiveworks Comics, Édition Akileos
Ensiesiintyminen:  1. marraskuuta 2013
Luojat:  Minna Sundberg
Stand Still Stay Silent on Ruotsissa syntyneen suomalaisen Minna Sundbergin vuonna 2013 aloittama, maaliskuuhun 2022 asti ilmestynyt verkkosarjakuva, joka sijoittuu post-apokalyptiseen tulevaisuuden Skandinaviaan. Sarjakuva julkaistaan englanniksi, ja sen ensimmäiset 323 sivua kokoava Indiegogo-joukkorahoitettu sarjakuva-albumi Stand Still Stay Silent Book 1 ilmestyi vuonna 2015. Joukkorahoituskampanja tuotti lähes 125 000 dollaria. Vuonna 2017 sarjan toisen albumin Kickstarter-joukkorahoituskampanja tuotti runsaat 250 000 dollaria, ja vuonna 2020 kolmas albumi sai runsaan 315 000 dollarin joukkorahoituksen.
Vuonna 2015 Stand Still Stay Silent voitti Reuben-palkinnon pitkä verkkosarjakuva -kategoriassa.
Stand Still Stay Silent -verkkosarjakuvan maailmassa suurin osa ihmiskunnasta ja suuri osa nisäkkäistä on kuollut globaaliin pandemiaan. Taudin saaneet ihmiset ja nisäkkäät muuntuvat  hirviöiksi, jotka muistuttavat pohjoismaisten myyttien olentoja kuten peikkoja ja jättiläisiä. Vain Islanti ja pienet eristyneet yhteisöt muissa Pohjoismaissa ovat selvinneet pandemiasta ja käyvät jatkuvaa taistelua hirviöitä vastaan. Ihmiset ovat palanneet Pohjolan vanhoihin uskontoihin, ja havainneet muinaiset riimut ja loitsut kiväärien veroisiksi aseiksi taistelussa hirviöitä vastaan.
Sarjakuva alkaa prologilla, joka kertoo, miten ihmiset eri Pohjoismaissa pelastuivat pandemiasta. Varsinainen tarina sijoittuu kolme sukupolvea myöhempään aikaan. Se seuraa Pohjolan eri kansallisuuksista koottua pientä tutkimusretkikuntaa, joka lähtee Juutinrauman sillan yli pandemian 90 vuotta aiemmin autioittamaan Tanskaan. Takaumat kertovat terveysviranomaisten epätoivoisesta taistelusta nopeasti etenevää pandemiaa vastaan.
Sundberg on saanut tunnustusta erityisesti värien käytöstä ja kauniista maisemakuvista, jotka luovat terävän kontrastin raunioissa ja erämaissa vaaniville hirviöille. Tarinaa taustoittavat kartat avaavat Pohjoismaiden maantiedettä ja pandemian jälkeistä historiaa myös kansainvälisille lukijoille.
Sarjakuvan nimi, Stand Still Stay Silent viittaa ”ensimmäiseen sääntöön”, joka neuvoo parhaan tavan selvitä kohtaamisesta hirviön kanssa. Pakoon juokseminen tai avun huutaminen ei kannata, paras vaihtoehto on toivoa, ettei hirviö huomaa.
Kirjat

Sundberg, Minna: Stand Still Stay Silent Book 1, s.324. Omakustanne, 2015. ISSN 2342 8880 (print) ISSN 2342 8899 (online).
Sundberg, Minna: Stand Still Stay Silent Book 2, s. 260.  Hiveworks Comics, 2018.  ISBN 978-1-946698-06-3.
Sundberg, Minna: Stand Still Stay Silent Book 3, s. 304. Hiveworks Comics, 2020. ISSN 2342-8880 (print) ISSN 2342-8899 (online)
Sundberg, Minna: Stand Still Stay Silent Livre 1, s. 328.  Édition Akileos, 2018.  ISBN 978-2-35574-353-5.
Sundberg, Minna: Stand Still Stay Silent Livre 2, s. 260.  Édition Akileos, 2019.  ISBN 978-2-35574-363-4.
Sundberg, Minna: Stand Still Stay Silent Livre 3, s. 304.  Édition Akileos, 2020.  ISBN 978-2-35574-453-2.
Aiheesta muualla

Koppinen, Mari: Suomalainen sarjakuvataiteilija sai alan korkeimman palkinnon Yhdysvalloissa. Helsingin Sanomat 7.6.2015.
Cruz, Larry: Stand Still Stay Silent visits lovely post-apocalyptic Scandinavia. CBR.COM 9.5.2014.
Suomalais-permiläinen sanasto

Tämä sivu sisältää sanarinnastuksia suomen, saamen ja näiden Volgan alueella puhuttujen sukukielten välillä (permiläiset kielet, marin kieli ja mordvalaiset kielet). Nämä osoittavat omalta osaltaan kielten välistä sukulaisuutta, ja niiden on perinteisesti katsottu edelleen osoittavan näiden kielten olevan toisilleen läheisempää sukua kuin ugrilaisille ja samojedikielille. Tämä oletettu kieliryhmä tunnetaan nimellä suomalais-permiläiset kielet, ja sen sisältä on usein edelleen eroteltu pienempiä ryhmiä, kuten suomalais-volgalaiset kielet. Nämä hypoteesit on kuitenkin nyttemmin kyseenalaistettu.
(Katso myös suomalais-ugrilaisia sanarinnastuksia.)
Udmurtin ja komin sanoissa ı  vastaa laveaa keskivokaalia, ë vastaa pyöreää keskivokaalia. Perinteisessä litteraatiossa vastaavat merkit olisivat i̮ ja e̮.
Sanoilla on sama merkitys kuin suomen sanalla, ellei muuta ole esitetty.
Permiin ulottuvia sanarinnastuksia

Lukuisilla suomen kielen sanoilla on vastineita sekä permiläisissä että useimmissa maantieteellisesti läheisemmissä sukukielissä. Perinteisen mallin mukaan näiden on oletettu palautuvan erilliseen suomalais-permiläiseen kantakieleen. Yritykset rekonstruoida tätä kieltä ovat kuitenkin osoittautuneet äänne- ja muoto-opiltaan miltei identtisiksi uralilaisen kantakielen kanssa, joten monet näistä sanoista voivat olla vain myöhemmin kadonneet suomen itäisimmistä sukukielistä. Osa voi myös olla kulkusanoja, jotka ovat levinneet kieliin vasta ko. kieliryhmien jo alustavasti erottua toisistaan.
| suomi | saame> pohjoissaame | mordvalaiset kielet> ersä | mordvalaiset kielet> mokša | mari | permiläiset kielet> udmurtti | permiläiset kielet> komi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ehti(ä) | asta(t) |  |  | ǝšt(em) |  | ešt(ını) |
| iho | assi ‘taljan sisäpuoli’ | jožo | joža | ? juž(wǝt) ‘ihorakkoon  kerääntyvä vesi’ |  | ež ‘taljan nahkaosa’ |
| keski | gaska |  | keska ‘kupeet’ |  | kus(k-) ‘lanne’ | kos(k-) ‘ristiselkä’ |
| kylmä | galbma | keľme | keľmä | kǝlmǝ | kın(m-) | kın |
| majava | máddjit | mijav |  |  | mıj | moj |
| nyky- |  | ńej ‘nyt’ | ńi ‘nyt’ |  | ? (i)ni ‘jo’ | ? ńi(n) ‘jo’ |
| oksenta(a) | vuoksi(t) | uksn(oms) | uksənd(əms) | ukšińč(am) | ësk(ıni) | vos(nı) |
| pare(mpi) | buorre ‘hyvä’ | paro ‘hyvä’ | para ‘hyvä’ | poro ‘hyvä’ | bur ‘hyvä’ | bur ‘hyvä’ |
| turpa |  | turva ‘huuli’ | tərva ‘huuli’ | türwö ‘huuli’ | tırpı ‘huuli’ | tırp ‘huuli’ |
| viha |  |  |  | vož | vež ‘kateus’ |  |
Tunnetaan myös eräitä suomea, permiläiskieliä ja mahdollisesti saamea yhdistäviä sanueita, joilla ei ole vastineita mordvassa tai marissa. Tällaiset sanueet — mikäli niiden oletetaan olevan yhteistä perintöä — joudutaan tulkitsemaan sanoiksi, jotka ovat myöhemmin kadonneet viimeksimainituista kielistä.
| suomi | saame> pohjoissaame | permiläiset kielet> udmurtti | permiläiset kielet> komi |
| --- | --- | --- | --- |
| ampu(a) | áb'bu(t) ‘kiehua yli’ | ıb(ını) |  |
| katso(a) | geahča(t) |  | ? kaźal(nı) ‘havaita’  |
| käske(ä) |  | kos(ıni) | kësj(ını) ‘luvata’ |
| tie |  |  | tuj |
| äijä | áddjá ‘isoisä’ | ajı ‘isä’ | aj ‘(iso)isä’ |
| äly | Luulajansaame: äl’vē(t) ‘huomata’ |  | al ‘ymmärrys’ |
Mariin ulottuvia rinnastuksia

| suomi | saame | mordva> ersä | mordva> mokša | mari> niittymari | mari> vuorimari | Kommentteja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| haapa | suhpi |  |  | šop(ke) | šap(ki)  |  |
| hio(a) | saddj(it) | tšov(ams) | šov(ams) | šum(em) | šəm(em) |  |
| huhmar |  | tšovar | šovar | šuar | šuer |  |
| jauha(a) |  | jaž(ams) | jaž(ams) | joŋəž(em), joŋəšt(em) | jaŋgəž(em) |  |
| jo(ka) | juo- | ju(za toza)  ‘sinne tänne’ |  | ju(žo) ‘muutamat’ | ju(ž) ‘muutamat’ | Mahdollisesti vanha indoeurooppalainen lainasana |
| juma(la) |  | jon(dol) ‘salama’ | jon(dəl) ‘salama’ | jumo | jumə | Mahdollinen lainasana indoiranilaisista kielistä (vrt. sanskrit dyumān 'taivaallinen'). |
| järvi | jávri | eŕke | jäR(kä) | jer | jär  |  |
| kahdeksan | gákci | kavkso | kafksa | kandaš | kändäš | Johdos sanasta 'kaksi' |
| kerta |  | kirda | kərda |  | (šu)kerδə  ‘kauan sitten’ | Balttilainen lainasana (vrt. muinaispr. kerdan 'aika') |
| kevät |  |  |  | keŋež | käŋgäž  |  |
| kärpä(nen) |  | karvo, kargo | karu(v) | karme | karme |  |
| kärsi(ä) | gierd(at) | kiŕd(ems) | kiŕď(əms) | kert(am) | kerδ(äm) | Germaaninen lainasana |
| lehti | lasta |  |  | ləšt(aš) | lišt(aš) | Mahdollisesti vanha indoeurooppalainen lainasana |
| läh(ellä) |  |  |  | liš(ne) | liš(əl  ‘lähellä oleva’) |  |
| oksa | oaksi |  |  | ukš | ukš |  |
| paarma |  | p(u)romo | purəm | pormo | pərəm  |  |
| selkä | čielgi |  |  | šəl(əž) | šəl(əž) |  |
| sonta |  |  |  | šondo | šandə ‘käymälä’ |  |
| tähti | (murt.) daste | ťešťe | ťäšťä | tište | tištə |  |
| vehnä |  | viš | viš(ä) | wištə |  |  |
Mordvaan ulottuvia rinnastuksia

| suomi | saame | mordva> ersä | mordva> mokša |
| --- | --- | --- | --- |
| hiha | (r) sassē | oža | oža |
| hinta |  | tšonda |  |
| huuhto(a) |  | (k)šta(ms) ‘pestä’ | šta(ms) ‘pestä’ |
| ih(minen), inhi(millinen) |  | ? inže ‘vierailija’ | ? indži ‘vierailija’  |
| is(tua) |  | oz(ado) ‘istualla’ | oz(ada) ‘istualla’ |
| kesä | geassi | kize | kiza  |
| lämmin |  | ľembe | ľämbä  |
| maksa(a) | maks(it) | maks(oms) ‘antaa’ | maks(əms) ‘antaa’  |
| muta | mođđi ‘suomuta’ | moda ‘maa’ | moda ‘maa'  |
| nito(a) | njađđ(et) ‘sitoa’ | ńeď(ams)  ‘kiinnittyä’ | ńeď(ams)  ‘liittää yhteen’  |
| orpa(na) | oarben(as) ‘sisarus’ | uŕva ‘miniä’ | əŕvä ‘vaimo’  |
| petkel |  | peťkeľ | peťkəľ |
| sormi | suorbma | sur | sur |
Faídon Gkizíkis

| Faídon Gkizíkis> Φαίδων Γκιζίκης |
| --- | --- |
 Faídon Gkizíkis vuonna 1968.
Kreikan valtionpäämies
 25. marraskuuta 1973 – 17. joulukuuta 1974  
Edeltäjä:  Geórgios Papadópoulos
Seuraaja:  Michaíl Stasinópoulos
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. kesäkuuta 1917
Kuollut: 27. heinäkuuta 1999 (ikä 82)
Tiedot
Sotilaspalvelus
Palvelusmaa(t):  Kreikka
Palvelusvuodet:  1939–1974
Sotilasarvo:  kenraali
Taistelut ja sodat:  Italian–Kreikan sota Kreikan sisällissota Kreikan sotilasvallankaappaus 1967
Faídon Gkizíkis (kreik. Φαίδων Γκιζίκης [ˈfeðon ɟiˈzicis], 16. kesäkuuta 1917 – 27. heinäkuuta 1999) oli kreikkalainen kenraali, joka toimi Kreikan presidenttinä sotilasjuntan aikana vuosina 1973–1974. Hänen presidenttikautensa valmisteli maata siviilihallintoon paluuseen.
Gkizíkis opiskeli sotilasakatemiassa, ja osallistui Italian–Kreikan sotaan Albanian rintamalla vuonna 1940, ja sisällissotaan hallituksen joukoissa. Hän jatkoi sotilasakatemiaan ja omaksui siellä pelon kommunistien vallankaappauksesta. Hän ei kuulunut alkuperäiseen vallankumouskolmikkoon joka kaappasi vallan vuonna 1967. Kun prikaatinkenraali Dimítrios Ioannídis syrjäytti Geórgios Papadópouloksen presidentin virasta, hän nimitti tilalle suhteellisen tuntemattoman Gkizíkiksen. Oli selvää, että todellinen valta olisi Ioannídiksella.
Ioannídiksen järjestettyä Kyproksen sotilasvallankaappauksen vuonna 1974 ja turkkilaisten hyökättyä saarelle Kreikan piti siirtyä siviilivaltaan. Gkizíkiksen toiminta johti Ioannídiksen vallan menettämiseen. Gkizíkis jatkoi presidenttinä 18. joulukuuta 1974 asti.
Eyes Wide Open (Naildownin kappale)

| ”Eyes Wide Open” Naildown |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: World Domination
 Julkaistu: 13. huhtikuuta 2005
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Kesto: 03.59
 Levy-yhtiö: Spinefarm Records
Naildownin muut singlet
|   | ”Eyes Wide Open” 2005 | ”Judgement Ride” 2007 |
Eyes Wide Open on ainoa single Naildownin albumilta World Domination. Se julkaistiin 3. huhtikuuta 2005, Spinefarm Recordsin kautta.
Kappalelista

Eyes Wide Open – 3.59
Prolong Your Fate – 4.38
Pet Sematary – 3.25 (Ramones -cover)
Kokonaiskesto: 12:02
Kokoonpano

Daniel Freyberg - laulu, kitara
Matti Hämäläinen - basso
Harri Heikkinen - rummut
Jarmo Puikkonen - koskettimet
Fly With Me

|  Fly With Me |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Artsvik
Levy-yhtiö:  AMPTV
Kesto:  2:59
Tyylilaji:  Worldbeat
Julkaistu:  29. maaliskuuta 2017
Säveltäjä(t):  Lilith Navasardjan Levon Navasardjan
Sanoittaja(t):  Avet Barseghjan David Tserunjan
Euroviisutiedot
Vuosi:  2017
Maa:  Armenia
Kieli:  englanti
Sijoitus:  18.
Pisteet:  79
Sijoitus semifinaalissa:  7.
Pisteet semifinaalissa:  152
Sanat:  sanoitus
Fly with me on armenialaislaulaja Artsvikin esittämä kappale, jolla hän edusti Armeniaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.
Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa 9. toukokuuta, jossa se sijoittui seitsemänneksi 152 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 79 pistettä ja saavutti sijan 18.
Artsvik esittämässä kappalettaan Euroviisujen harjoituksissa.
Souheila Yacoub

| Souheila Yacoub |
| --- | --- |
 Yacoub vuonna 2021
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. kesäkuuta 1992 (ikä 32) Geneve, Sveitsi
Aiheesta muualla
IMDb
Souheila Yacoub (s. 29. kesäkuuta 1992, Geneve, Sveitsi) on sveitsiläinen näyttelijä ja rytminen voimistelija.
Elämä

Yacoubin isä on tunisialainen, kun taas hänen äitinsä on flaamilainen. Hänen äidinkielensä on flaami.
Urheilu-ura

Yacoub edusti Sveitsiä rytmisen voimistelun maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2009 ja 2010. Hän osallistui myös vuoden 2012 kesäolympialaisten karsintoihin.
Filmografia

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Roolihahmo |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | Climax | Climax | Lou |
| 2024 | Dyyni: Osa kaksi | Dune: Part Two | Shishakli |
Stana Katic

| Stana Katic |
| --- | --- |
 Stana Katic vuonna 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1978 (ikä 46)  Ontario, Kanada
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1999–
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Stana Katic (s. 26. huhtikuuta 1978 Hamilton, Ontario, Kanada) on kanadalainen näyttelijä, joka tunnetaan etsivä Kate Beckettin roolista Castle-televisiosarjassa. Katic on myös ääninäyttelijänä vuoden 2011 aikana ilmestyvässä Batman: Arkham City -videopelissä.
Katic kävi Länsi-Auroran yläkoulua ja opiskeli DePaulin yliopistossa näyttelijäksi. Hän puhuu englannin, serbokroaatin sloveenin, ranskan ja italian kieliä.
Filmografia

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Elokuva | Hahmo | Lisätietoa |
| 1999 | Acid Freaks | Annie |  |
| 2003 | Shut-Eye | Angela |  |
| 2005 | Pit Fighter | Marianne |  |
| 2006 | Faceless | Diana Palos | televisioelokuva |
| 2006 | Dragon Dynasty | Ava | televisioelokuva |
| 2007 | Feast of Love | Jenny |  |
| 2008 | Would Be Kings | Julianna Martinelli | minisarja |
| 2008 | Stiletto | Raina |  |
| 2008 | 007 Quantum of Solace | Corinne Veneau |  |
| 2008 | The Librarian: Curse of the Judas Chalice | Simone Renoir | televisioelokuva |
| 2008 | The Spirit | Morgenstern |  |
| 2008 | Truth About Kerry | Emma |  |
| 2009–2016 | Castle | Kate Beckett | televisiosarja |
| 2011 | The Double | Amber |  |
| 2013 | Big Sur | Lenore Kandel |  |
| 2013 | CBGB | Genya Ravan |  |
| 2013 | Superman: Unbound | Lois Lane | ääninäyttelijä |
| 2015 | The Tourist | Anna |  |
| 2015 | The Rendezvous |  |  |
| 2015 | Sister Cities | Carolina |  |
| 2018 | Absentia | Emily Byrne | televisiosarja |
Aiheesta muualla

Stana Katicin virallinen sivusto (englanniksi)
Espanjan Grand Prix 2005

|  Espanjan Grand Prix 2005  |
| --- | --- |
 5. osakilpailu 19 osakilpailusta kaudella 2005. 

Päivämäärä:  8. toukokuuta 2005
Sijainti:  Circuit de Catalunya, Barcelona, Espanja
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,627 km
Kilpailun pituus:  66 kierrosta, 305,256 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Kimi Räikkönen   (McLaren)
Paaluaika:  2.31,421
Palkintokoroke
Voittaja:   Kimi Räikkönen   (McLaren)
Toinen:   Fernando Alonso   (Renault)
Kolmas:   Jarno Trulli   (Toyota)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Giancarlo Fisichella   (Renault)
Kierrosaika:  1.15,641 (kierroksella 66)
Espanjan Grand Prix 2005 (virallisesti Formula 1 Grand Prix Marlboro de España 2005) oli Formula 1 -kauden 2005 viides osakilpailu, joka ajettiin 6.–8. toukokuuta Circuit de Catalunyan moottoriradalla Espanjassa.
Alkukaudesta autonsa luotettavuuden kanssa taistellut McLarenin suomalaiskuljettaja Kimi Räikkönen johti koko kisan ajan ajaen paalupaikalta kauden ensimmäiseen ja uransa kolmanteen voittoon, noussen näin mukaan mestaruustaisteluun.