Suomalainen oopperamusiikki
Suomalainen nykyooppera > Oopperan tekijöitä

Kansainvälistä uraa oopperalaulajina Suomesta ovat tehneet lähinnä bassot ja sopraanot. Lukuisia suomalaisia oopperalaulajia esiintyy vakituisesti maailman kuuluisissa oopperataloissa.
Talvelan ja Borgin manttelinperijäksi on ennen kaikkea noussut Matti Salminen, joka debytoi Suomen kansallisoopperassa vuonna 1966. Salmisella on pysyvä kiinnitys Zürichin oopperaan, ja hän on vieraillut muun muassa Wienin valtionoopperassa, New Yorkin Metropolitan Operassa ja Milanon La Scalassa. Salminen on uransa aikana saanut kaksi Grammy-palkintoa levytyksillään Wagnerin Reininkullasta ja Jumalten tuhosta. Baritoni Jorma Hynninen tuli tunnetuksi vuonna 1969 voitettuaan Lappeenrannan valtakunnallisen laulukilpailun. Hynninen kuului kansallisoopperan solistikuntaan 1970–1990 ja on vieraillut New Yorkin Metropolitanissa, Milanon La Scalassa, Wienin valtionoopperassa ja Pietarin Mariinski-teatterissa. Hynninen toimi Savonlinnan oopperajuhlien johtajana 1991–1993 ja taiteellisena johtajana 1993–2002. Oopperaroolien lisäksi Hynninen on kansainvälisesti menestynyt lied- ja konserttilaulaja. Hänen 130 äänilevystään kokonaisia oopperataltiointeja on 16.
Suomalaisista naissolisteista tunnetuin kansainvälisesti on sopraano Karita Mattila. Lappeenrannan laulukilpailun ja ensimmäisen BBC:n Singer of the World -kilpailun voitostaan 1983 lähtien Mattila on tehnyt oopperarooleja kaikissa tärkeimmissä oopperataloissa Yhdysvalloissa ja Euroopassa, mukaan lukien säännölliset vierailut New Yorkin Metropolitan-oopperaan ja Lontoon Covent Gardeniin. Mattila on levyttänyt muun muassa Claudio Abbadon, Zubin Mehtan ja Georg Soltin kanssa ja hänet on palkittu vuosina 1998 ja 2004 Grammy-palkinnolla parhaasta oopperalevytyksestä. Vuonna 2005 Mattila valittiin Musical American vuoden muusikoksi Yhdysvalloissa, ja hänet mainittiin alansa johtavaksi laulajattareksi. Mattila on vastaanottanut Ranskan Chevalier des Arts et des Lettres -kunniamerkin saavutuksistaan, ja vuonna 2007 Britannian johtavat musiikkikriitikot nimesivät hänet vuosisadan 20 merkittävimmän sopraanon joukkoon.
Soile Isokoski nousi oopperamaailman tietoisuuteen voittamalla Lappeenrannan laulukilpailun vuonna 1987, ja hän toimi tämän jälkeen Kansallisoopperan solistina vuosina 1987–1994. Isokoski on esiintynyt myös muun muassa Metropolitan-oopperassa, La Scalassa ja Covent Gardenissa ja voittanut Elly Ameling -kilpailun vuonna 1988 ja Tokion kansainvälisen laulukilpailun vuonna 1990. Vuonna 1987 hänet palkittiin tunnustuspalkinnolla (myöhemmin liedpalkinto) BBC:n Singer of the World -kilpailussa. Soile Isokoski on tehnyt lukuisia levytyksiä Ondine-levymerkille ja voitti vuonna 2002 arvostetun Gramophonen Editor’s Choice Awardin Richard Straussin Vier letzte Lieder -sarjan levytyksestä.
Edellä mainittujen lisäksi suomalaisiin kansainvälisiin oopperatähtiin kuuluvat myös tenorit Jorma Silvasti ja Raimo Sirkiä, baritonit Tom Krause ja Juha Uusitalo, basso Jaakko Ryhänen ja mezzosopraanot Monica Groop ja Lilli Paasikivi.
Suomalaisia eturivin oopperakapellimestareita ovat viime vuosina olleet Leif Segerstam ja vuonna 2006 Kansallisoopperan ylikapellimestariksi valittu Mikko Franck. Segerstam on uransa aikana työskennellyt muun muassa Tukholman kuninkaallisen oopperan kapellimestarina, ylikapellimestarina ja taiteellisena johtajana, Berliinin Deutsche Operissa, Suomen Kansallisoopperassa, Savonlinnan oopperajuhlilla ja vieraillut lukuisissa oopperataloissa.
Varsinaisten oopperasäveltäjien ja -muusikoiden lisäksi keskeinen osuus suomalaisessa oopperabuumissa on ollut puheteatteriohjaajien kiinnostus oopperaa kohtaan. Sallinen halusi Ratsumiehensä ohjaajaksi nimenomaisesti Kalle Holmbergin, jonka ohjauksista Agricola ja kettu oli säveltäjän suosiossa. Holmberg kritisoi voimakkaasti 1970-luvulla oopperataidetta ja on myöhemminkin tehnyt tiukan eron ”valheellisen kulinaristisen” ja ”realistisen” oopperan välille. Holmbergin lisäksi paljon oopperateoksia on ohjannut myös Ralf Långbacka.