stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Rasmus
Kokoonpano

| --- | --- |
 Nykyiset jäsenet Lauri Ylönen, laulu 1994–  Eero Heinonen, basso 1994–  Aki Hakala, rummut 1998–  Emilia Suhonen, kitara 2022–  :  Entiset jäsenet Pauli Rantasalmi, kitara 1994–2022  Jarno Lahti, rummut 1994–1995  Janne Heiskanen (k. 2022), rummut 1995–1998
Diskografia

Peep (1996)
Playboys (1997)
Hell of a Tester (1998)
Into (2001)
Dead Letters (2003)
Hide from the Sun (2005)
Black Roses (2008)
The Rasmus (2012)
Dark Matters (2017)
Rise (2022)
Palkintoja

| --- | --- |
 Emma-palkinto 1996:  vuoden tulokas  2000:  pop/rock-albumi: Into  2001:  vuoden yhtye  vuoden albumi: Into  vuoden pop/rock-albumi: ”Into”  vuoden biisi: ”F-F-F-Falling”  2003: vuoden yhtye  vienti-Emma  2004:  Mtv's Emma Gaala award parhaana videona: ”Funeral Song”  2012 : Emma-Gaala award parhaana videona: ”I'm a Mess”  Vuoden albuminkansi: The Rasmus :  NRJ Radio Awards  2004:  paras pohjoismainen artisti  suomalainen artisti  pohjoismainen kappale  suomalainen kappale  2005: paras pohjoismainen bändi
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The Rasmuksen viralliset sivut
The Rasmuksen viralliset sivut (englanniksi)
The Rasmus Myspacessa (englanniksi)
The Rasmus Last.fm:ssä (englanniksi)
Ylen Elävä arkisto: The Rasmus
The Rasmus Tampereella vuonna 2006.
The Rasmus soittamassa akustista konserttia Helsingin Stockmannilla albumin julkaisupäivänä.
Gao Yuanyuan

Gao Yuanyuan
Gao Yuanyuan (kiin. 高圆圆; s. 5. lokakuuta 1975 Peking) on kiinalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt useissa televisiosarjoissa ja elokuvissa; jälkimmäisten joukossa on muiden muassa Shanghai Dreams (2005).
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla

Gao Yuanyuan Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Golden Gloves

Golden Gloves on Yhdysvalloissa järjestettävä nyrkkeilyturnaus amatöörinyrkkeilijöille. Nimekkeellä viitataan useimmiten National Golden Gloves turnaukseen, mutta muita merkittäviä samannimisiä turnauksia ovat myös Intercity Golden Gloves, Chicago Golden Gloves ja New York Golden Gloves. Kilpailun järjestää Golden Gloves Association of America inc.
National Golden Gloves turnaukseen ottavat osaa paikallisissa osavaltion mestaruusturnauksissa voittaneet nyrkkeilijät ja siihen saavat osallistua kaikki yli 16-vuotiaat amatöörinyrkkeilijät. Mestareiden kohtaamista kutsutaan toisinaan myös nimellä The Tournament of Champions.
On olemassa myös Silver Gloves-turnaus, jonka osanottajien ikäraja on 10-15 vuotta.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Georges Berger

| Georges Berger> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Belgia
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1953, 1954
Talli(t):  Gordini (yksityisesti)
Kilpailuja:  2
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Belgian Grand Prix 1953
Viimeinen kilpailu:  Ranskan Grand Prix 1954
Georges Berger (14. syyskuuta 1918 Molenbeek-Saint-Jean – 23. elokuuta 1967 Nürburgring) oli belgialainen kilpa-autoilija. Hän osallistui Formula 1 -sarjaan kausilla 1953 ja 1954 ja osallistui kahteen Grand Prix -kilpailuun. Näissä kilpailussa hän ajoi Gordini-autoa yksityisesti. Berger keskeytti molemmissa kilpailuissa, eikä saavuttanut F1-urallaan näin ollen yhtään MM-pistettä.
Berger kuoli Porsche 911 -autolla sattuneessa onnettomuudessa Marathon de la Route -kilpailussa Nürburgringin radalla vuonna 23. elokuuta 1967.
Formula 1 -tulokset

| Vuosi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1953 | Georges Berger | ARG  | INDY  | DUT  | BEL Kesk. | FRA  | GBR  | GER  | SWI  | ITA  | - | 0 |
| 1954 | Georges Berger | ARG  | INDY  | BEL  | FRA Kesk. | GBR  | GER  | SWI  | ITA  | ESP  | - | 0 |
George Abbot

| George Abbot |
| --- | --- |

Canterburyn arkkipiispa
 1611-1633 
Edeltäjä:  Richard Bancroft
Seuraaja:  William Laud
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. lokakuuta 1562 Guildford, Surrey, Englanti
Kuollut: 5. elokuuta 1633 (70 vuotta) Croydon, Surrey, Englanti
George Abbot (19. lokakuuta 1562 – 5. elokuuta 1633) oli Canterburyn arkkipiispa ja Dublinin Trinity Collegen kansleri. Hän toimi opettajana Balliol Collegessa, Winchesterin tuomiorovastina ja kolmesti Oxfordin yliopiston varakanslerina, minkä jälkeen hänet nimitettiin vuonna 1609 Lichfieldin ja Coventryn piispaksi sekä kuukautta myöhemmin Lontoon piispaksi.
Sotkamo

| Sotkamo |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Sotkamon kirkko.
Sijainti:  64°07′50″N, 028°23′00″E
Maakunta:  Kainuun maakunta
Seutukunta:  Kajaanin seutukunta
Kuntanumero:  765
Hallinnollinen keskus:  Sotkamon kirkonkylä
Perustettu:  1647
Kokonaispinta-ala:  2 951,84 km² 24:nneksi suurin 2022 
– maa:  2 648,97 km²
– sisävesi:  302,87 km²
Väkiluku:  10 217 95:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  3,86 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,9 %
– 15–64-v.:  58,0 %
– yli 64-v.:  27,1 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  95,0 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  4,8 %
Kunnallisvero:  7,50 % 281:nneksi suurin 2024 
Työttömyysaste:  7,2 % (2019) 
Kunnanjohtaja:  Mika Kilpeläinen
Hallituksen puheenjohtaja:  Sakari Seppänen
Kunnanvaltuusto:  27 paikkaa
– puheenjohtaja:  Jouko Korhonen
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • PS   • Vas.   • KD:   11 6 4 4 2
www.sotkamo.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sotkamo on Suomen kunta, joka sijaitsee Kainuun maakunnan eteläosassa. Kunnassa asuu 10 217 ihmistä ja sen pinta-ala on 2 951,84 km², josta 302,87 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 3,86 asukasta/km².
Sotkamossa on kaksi taajamaa, kirkonkylä ja Vuokatti. Ne sijaitsevat noin kuuden kilometrin päässä toisistaan, mutta muodostavat tilastollisessa taajamaluokituksessa saman yhteenkasvaneen taajaman. Sotkamon naapurikunnat ovat Kajaani, Kuhmo, Nurmes, Paltamo, Rautavaara, Ristijärvi ja Sonkajärvi.
Sotkamon tunnetuimpia nähtävyyksiä ovat Vuokatin vaarat ja Holiday Clubin omistama Katinkullan lomakeskus, Naapurinvaaran huvikeskus, luontopolut, Hiidenportin kansallispuisto sekä Hiukan hiekkarannat. Sotkamo on tunnettu myös pesäpallojoukkueestaan Sotkamon Jymystä.
Sotkamo valittiin 2000 Suomen luovimmaksi kunnaksi. Taloustutkimuksen vuonna 2008 julkaiseman tutkimuksen mukaan Sotkamo oli imagoltaan paras maan alle 20 000 asukkaan kunnista.
Luonto

Sotkamo on Suomen luonnonkauneimpia kuntia[lähde? ]. Kunnan keskiosien korkokuva on erittäin vaihteleva, Sotkamon reitin vesien rikkoma. Kallioperän kovuuden vaihteluilla on ratkaiseva vaikutus korkokuvaan. Kovasta kvartsiitista oleva Vuokatin alue käsittää lähes 20 vaarasta muodostuvan vaarajonon. Tämän Itä-Suomen vaara-alueen korkeimman selänteen molemmin puolin on suuria harjujen reunustamia järviä: Nuasjärvi eli Nuanen ja Jormasjärvi eli Jormanen lännessä ja luoteessa sekä Iso-Sapso ja Kiantajärvi idässä.
1900-luvun alkupuolella maantieteilijä J. E. Rosberg kertoi Sotkamosta seuraavaa: ”Suurenpuoleisilla järvillä liikkuu myös höyryveneitä. Ihanoitten vesien rantamilla kohoaa korkeita vaaroja, joista erityisesti Vuokatti pistää silmään jylhän majesteetillisena ja vastapäätä sitä on Naapurinvaara, joka umpeilee kukkaisloistossaan vaaleitten lehtimetsien verhoamine rinteineen”. Ja myös Seitsemän veljeksen Taula-Matti tiesi Vuokatin, puski peukalonsa koillisen suuntaan ja tokaisi: ”Tuolla, katso pitkin peukaloani, tuolla vaikka ampuisit”.
Sotkamon tunnetuin näköalapaikka on Vuokatin vaarajonon pohjoisin vaara Iso-Pölly, jolle avautuu näköala Sotkamon kauneimpien järvien yli alueen muille vaaroille. Metsäinen Naapurinvaara on Iso-Pöllyn pohjoispuolella, kaakkoispuolella taas Pikku-Pölly, jonka läntiselle kupeelle on istutettu lehtikuusimetsikkö. Pöllyjen välissä on kansan tarinoista tunnettu jylhä Pöllylampi. Etelään päin vaarajonossa kohoavat Keima, Matovaara, Lehtovaara ja Porttivaara. Naulavaara (368 m) on Suomen eteläosan korkein kohouma.
Laaja osa kunnasta on tasaista metsä- ja suomaata, Kainuun korpimaata, jonka korkeus vaihtelee 100 ja 200 metrin välillä. Erilliset vaarat, muun muassa Rupukkavaara ja Losonvaara ja siellä täällä tavattavat rotkot, muun muassa Vuokatin Hiidenkattila, Hiidenportti Tipasojan salomailla sekä Maanselän vedenjakajan lävistävä Kalliojärvi, elävöittävät maisemaa. Keskiosan järvialueella harjut muodostavat suuria selkiä rikkovia niemiä, kannaksia ja saaria. Huomattavin harjujakso vie Tenetinvirran eteläpuolelta ja Sapsojärven pohjoispuolelta Tipasjärvelle. Sotkamon nähtävyyksiin kuuluvat Iso-Sapson pohjoisrannalla oleva aallokon harjuun kovertama paikoin yli 20 metriä korkea Hiukan rantatörmä ja Hiukan kilometrien pituinen hiekkaranta.
Sotkamon keski- ja eteläosa on varsin soista. Itä- ja kaakkoisosissa on rämeitä, lännessä myös korpia. Metsistä yli puolet on kuusivaltaista. Lehtoja ja lehtomaisia metsiä on varsin vähän.
Vaikka kunnan pinta-alasta vain vajaa kymmenesosa on vettä, kirkonkylän ympäristö on hyvin järvistä. Sotkamon reitti saa vetensä Kuhmon ja Suomussalmen itärajalta Ontojoen kautta. Monipolviseen reittiin kuuluvat Sotkamon alueella mm. Nuas- ja Jormasjärvi, Iso-Sapso, Kiantajärvi, Kiimasjärvi, Pirttijärvi, Pieni-Sapso ja Sumsa. Nuasjärvi on keskusjärvi, johon kirkonkylää ympyröivät järvet laskevat Tenetinvirtaa ja Mujethoulunjokea pitkin. Muita tärkeitä jokia ovat Kiimasjärven luoteispäähän laskeva Kusianjoki, Sumsanjoki ja Isosta Tipasjärvestä vesiä Pieneen-Sapsoon tuova Tipasjoki. Sotkamon vedet laskevat Oulujärveen.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Sotkamon väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 11 430 | 11 430 |
| 1985 | 1985 |    | 11 622 | 11 622 |
| 1990 | 1990 |    | 11 603 | 11 603 |
| 1995 | 1995 |    | 11 477 | 11 477 |
| 2000 | 2000 |    | 11 106 | 11 106 |
| 2005 | 2005 |    | 10 713 | 10 713 |
| 2010 | 2010 |    | 10 702 | 10 702 |
| 2015 | 2015 |    | 10 523 | 10 523 |
| 2020 | 2020 |    | 10 334 | 10 334 |
Lähde: Tilastokeskus.
Kyliä

Alasotkamo, Heinämäki, Halmetvaara, Jormaskylä, Juholankylä, Juurikkalahti, Kaitainsalmi, Korholanmäki, Kontinjoki, Laakajärvi, Losovaara, Maanselkä, Naapurinvaara, Nuasjärvi, Ontojoki, Paakinmäki, Parkua, Pohjavaara, Riekinranta, Sapsoperä, Saukko, Sipinen, Sipola, Soidinvaara, Sotkamon kirkonkylä, Sumsa, Suovaara, Tipasoja, Torinkylä, Tuhkakylä, Vuokatti, Ylisotkamo, Ärväänkylä.
Kyliä > Taajamat

Tilastokeskuksen mukaan Sotkamossa oli vuoden 2017 lopussa 10 423 asukasta, joista 6 207 asui taajamissa, 4 094 haja-asutusalueilla ja 122:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Sotkamon taajamaväestö kuuluu vain yhteen tilastolliseen taajamaan. Sotkamon kuntakeskus, Sotkamon kirkonkylä on tilastollisessa taajamatarkastelussa kasvanut yhteen Vuokatin taajaman kanssa. Vuokatin asemaseudun taajamassa asui vuonna 1980 yhteensä 586 ihmistä ja Sotkamon kirkonkylässä 4 286. Vuoden 2000 tilastollisessa yhteenvedossa taajamat oli yhdistetty nimelle Sotkamon kirkonkylä, jonka asukasluku oli 6 146 ja pinta-ala 12,01 neliökilometriä. Tilastokeskuksen paikkatietoon pohjautuva taajamamäärittely vaihtoi sittemmin tilastollisen taajaman nimeksi Vuokatin, vaikka Sotkamon kunnan oma aluenimistö käsittelee kirkonkylää ja Vuokattia yhä erillisinä taajamina (2021).  Vuokatin tilastollisessa taajamassa oli vuoden 2021 lopussa 6 146 asukasta ja sen pinta-ala oli 12,01 km2. Sotkamon taajama-aste on 60,2 % (2021).
Palvelut > Koulutus

Sotkamossa perusopetusta annetaan kuudessa alakoulussa ja yhdessä yläkoulussa. Alakoulut (luokat 1–6) ovat Kontinjoen koulu, Leivolan koulu, Naapurinvaaran koulu, Pohjavaaran koulu, Salmelan koulu ja Vuokatin koulu. Ainoa yläkoulu (luokat 7–9) on Tenetin koulu. Syyskuun 2018 tilaston mukaan alakoulussa (luokilla 1–6) oli yhteensä 683 oppilasta ja yläkoulussa (luokilla 7–9) 343 oppilasta.
Toisen asteen yleissivistävää opetusta tarjoaa Sotkamon lukio, jossa on yleislinjan vaihtoehtona tarjolla urheilulinja. 
Sotkamossa on tarjolla myös korkea-asteen koulutusta Jyväskylän yliopiston Vuokatissa sijaitsevassa liikuntateknologian yksikössä. Naapurikunta Kajaanissa on ammatillisen ja korkea-asteen oppilaitoksia: Kainuun ammattiopisto, Kajaanin ammattikorkeakoulu ja Oulun yliopiston Kajaanin yliopistokeskus.
Palvelut > Sosiaali- ja terveyspalvelut

Kainuun hyvinvointialue tuottaa Kainuun maakunnan alueen julkiset sosiaali- ja terveyspalvelut. Se tuottaa esimerkiksi arkipäivisin toimivan Sotkamon terveysaseman palvelut. Iltaisin, öisin ja viikonloppuisin kiireellistä lääkäripäivystystä sotkamolaisille tarjoaa Kainuun keskussairaalan yhteispäivystys Kajaanissa.
Sotkamon kirkonkylällä toimii myös Pihlajalinnan toimipiste ja Vuokatissa Medikan toimipiste.
Liikenne

Valtatie 6 tulee Kajaanista Sotkamoon ja jatkuu Valtimolle. Seututie 899 haarautuu Sotkamossa lähellä Juurikkavaaraa valtatieltä 6 pohjoiseen Nurmestienä ja kulkee Sotkamon Vuokattiin, jossa se risteää kantatien 76 kanssa. Vuokatista tie jatkuu Pohjavaarantienä Kuluntalahteen. Pohjavaarasta tie 899 jatkuu edelleen Jormuantienä Jormualle ja liittyy valtatiehen 5. Seututie 888 haarautuu kantatieltä 76 Sotkamon keskustasta ja kulkee Kantolan kylään, jossa se liittyy kantatiehen 78. Kantatie 76 johtaa Sotkamosta valtatien 6 liittymästä Kuhmon keskustaan. Seututie 870 kulkee Pohjois-Savosta Tuhkakylän ja Parkuan kautta Kontinjoelle Sotkamon ja Kajaanin rajalle.
Joensuu–Kontiomäki-rata kulkee Vuokatin kautta; henkilöliikenne Vuokatin rautatieasemalla lakkautettiin kuitenkin vuonna 1993. Vuokatista Sotkamon kirkonkylään johtanut Sotkamon rata on purettu.
Teollisuus > Talvivaaran kaivos

Sotkamon Talvivaaran esiintymät ovat yksi Euroopan suurimmista tiedossa olevista sulfidisen nikkelin esiintymistä. Maaliskuussa 2007 nikkelikaivoshanke sai toiminnan aloittamisen kannalta välttämättömän ympäristö- ja vesitalousluvan. Kaivos aloitti toimintansa 1. lokakuuta 2008.
Teollisuus > Lahnaslammen kaivos

Sotkamon Lahnaslammella toimii Mondo Minerals Oy:n talkkikaivos. Kaivos avattiin vuonna 1967. Se tuottaa vuolukivestä talkkia muun muassa paperi-, muovi- ja maaliteollisuuden raaka-aineeksi. Nykytuotannollaan kaivos on maailman suurin yksittäinen talkintuotantoyksikkö.
Teollisuus > Sotkamon meijeri

Sotkamossa on toiminut kaksi meijeriä. Sotkamon vanha meijeri lopetti toimintansa 1980-luvun alussa, mutta jo 1960-luvulta sen toiminta oli hyvin pienimuotoista, sillä Kainuun osuusmeijerin Sotkamon meijeri aloitti toimintansa tuolloin. Sotkamon meijeri oli Kainuun Osuusmeijerin päämeijeri. Kainuun Osuusmeijeri myytiin Valiolle 2001, ja meijerin toimintaa alettiin karsia. Lopullisesti meijerin toiminta lakkautettiin vuonna 2003. Toiminimi jäi kuitenkin Kainuusta tulevan maidon käyttöön vuoteen 2009 asti, jolloin toiminta Kainuun osuusmeijerin nimellä päättyi. Vuodesta 2010 lähtien Kainuusta tuleva maito kuuluu osuuskunta ItäMaitoon.
Teollisuus > Sotkamon saha

Sotkamon saha oli Yhtyneet Sahat -yhtiöön kuulunut saha, joka lopetti toimintansa vuonna 1997.
Tapahtumat

Sotkamossa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Sotkamossa kahdesti: vuosina 1971 ja 2015. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Sotkamossa vuonna 2006.
Seurakunnat

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista Sotkamossa toimii Sotkamon seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla esiintyy herännäisyyttä. Vuokatissa sijaitsee myös Suomen Raamattuopiston Säätiön kurssi- ja lomakeskus Vuokatinranta.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Sotkamossa toimii Sotkamon Saalem-seurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sotkamon alueella toimii Kajaanin ortodoksinen kappeliseurakunta, joka on osa Pohjois-Suomen ortodoksista seurakuntaa.
Muita kirkkokuntia edustaa Raamattu Puhuu -liikkeeseen kuuluva Raamattu Puhuu -seurakunta.
Tunnettuja sotkamolaisia

Anders Chydenius, valistusajattelija, pappi, poliitikko ja pohjoismaisen klassisen liberalismin tärkein hahmo ja taloustieteen isä. Hänen isänsä oli vuonna 1729 kunnan kappalaisena Andersin syntyessä.
Veikko Huovinen, kirjailija ja professori
Lauri Komulainen, yritysjohtaja, kauppaneuvos
Kaisa Korhonen, teatteriohjaaja, näyttelijä, laulaja, professori
Viena Korhonen, kirjailija
Heikki Meriläinen, kirjailija ja kansanperinteen kerääjä
Kansanedustajia
Kusti Arhama (Maalaisliitto)
Johannes Korhonen (Maalaisliitto)
Timo Korhonen (Keskusta)
Heikki Mustonen (SKDL)
Eemil Partanen (Maalaisliitto/Keskusta), ministeri
Oskari Partanen (Maalaisliitto)
Osmo Polvinen (Vasemmistoliitto), vaikuttanut myös SKDL:ssä
Urheilijoita
Helena Hyvönen, juoksija
Pirjo Häggman
Janne Immonen, entinen maajoukkuehiihtäjä
Martti Jylhä
Veikko Kankkonen
Risto Korhonen, jääkiekkoilija
Jenna Laukkanen
Pirjo Muranen (asuu Sotkamossa)
Jouko Niskanen
Tapio Piipponen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sotkamo Wikimedia Commonsissa
Sotkamon kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Sotkamon kunnan avainluvut
Jokiluontoa lähellä Talvivaaran kaivosta kesäkuussa 2013.
Sotkamon kirkonkylän läpi kulkeva Kainuuntie
Talvivaaran kaivos kesäkuussa 2013.
George Abel

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Oslo 1952 | Jääkiekko |  |
George Abel (23. helmikuuta 1916 Melville – 16. huhtikuuta 1996 Melville) oli kanadalainen jääkiekkoilija ja olympiavoittaja. Hän oli mukana Kanadan kultaa voittaneessa joukkueessa Oslon olympialaisissa 1952. Hänen nuorempi veljensä Sid Abel oli jääkiekkoilija ja kuului Hockey Hall of Fameen.
Gao Zhisheng

| Gao Zhisheng |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. huhtikuuta 1964 (ikä 60)  Shaanxi, Kiina
Ammatti:  asianajaja
Puoliso:  Geng He
Lapset:  Grace Gao
Gao Zhisheng (kiin.: 高智晟; pinyin: Gāo Zhìshèng) on asianajaja Kiinassa. Gaota pidetään yhtenä johtavana ihmisoikeusasianajajista Kiinassa. Hän on puolustanut kotoaan häädettyjä Falun Gong -jäseniä, kristittyjä ja demokratia-aktivisteja.
Gao Zhishengin vaimo Geng He Gaoa esittävän julisteen edessä lehdistökonferenssissa 2011
Vuonna 2007 Gao tuomittiin kolmeksi vuodeksi vankilaan ”yllytyksestä hallituksen kumoamiseksi”. Rangaistus muutettiin viiden vuoden ehdolliseksi.
Gao syyttää eurooppalaisia siitä, että ne viettävät kuherruskuukautta kommunistipuolueen kanssa kesäolympialaisissa 2008. Gaon mukaan he tavoittelevat vain omaa hyötyään ja tekevät omaisuuksia käyttäen hyödyksi tavallisten kiinalaisten kärsimyksiä, Gao sanoi Observer-lehdelle.
Viranomaiset hakivat Gaon kotoa helmikuussa 2009, minkä jälkeen hän on ollut kadoksissa. Sitä ennen hän oli sanonut, että hänen henkensä on vaarassa ja että häntä oli pidätyksen aikana kidutettu. Hänen kohtalostaan ovat vaatineet selvitystä YK, Yhdysvallat ja Euroopan unioni. Viranomaisilta on tullut Gaon kohtalosta erilaisia selityksiä, mutta omaiset, veli ja Yhdysvaltoihin vuoden 2009 alussa paennut vaimo eivät ole olleet hänen yhteydessä.
Reuters tavoitti asianajajan matkapuhelimella maaliskuussa 2010, jolloin hän kertoi haluavansa vain viettää aikaa perheensä kanssa mediahuomion tavoittamattomissa. Hän kertoi vapauneensa puoli vuotta aiemmin. Reutersin mukaan vaikutti siltä, että joku valvoi hänen puheluaan.
Joulukuun 2011 tietojen mukaan hän on ollut 5 vuoden ehdonalaisvankeudessa mutta hänet siirrettiin vankilaan kolmen vuoden vankeusrangaistusta suorittamaan perusteena että hän on rikkonut ehdonalaissääntöjä. Koeaika olisi päättynyt viikon kuluttua.
Hän on nostanut esiin useita puoluetta häiritseviä aiheita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gao Zhisheng Wikimedia Commonsissa
Huippuvuoret

| Huippuvuoret |
| --- | --- |
  
Maantiede
Muut nimet:  Svalbard
Merialue:  Pohjoinen jäämeri
Suurin saari:  Länsimaa
Muita saaria:  Koillismaa, Edgeøya, Barentsinsaari, Valkosaari, Prinssi Kaarlen etumaa, Kongsøya, Karhusaari, Svenskøya, Wilhelmøya, Lågøya, Storøya, Hopen, Wahlbergøya, Tanskansaari (norj. Danskøya), Seitsensaaret (norj. Sjuøyane)
Pinta-ala:  62 160 km²
Valtio
Valtio:   Norja
Väestö
Väkiluku:  2 670 (2015)
Asutuskeskukset:  Longyearbyen (pääkaupunki), Barentsburg, Ny-Ålesund
Tärkein kieli:  norja
Huippuvuoret (norj. Svalbard, ven. Шпицберген, Špitsbergen) on Norjalle kuuluva saaristo Pohjoisella jäämerellä. Kolmella saarella, Länsimaalla (norj. Spitsbergen), Karhusaarella ja Hopenilla, on asutusta. Toiseksi suurin saari, Koillismaa on asumaton. Saariston pinta-ala on 62 160 neliökilometriä ja niiden ilmasto on arktinen, vaikkakin Golfvirran viimeisten haarojen ansiosta leudompi kuin muilla yhtä pohjoisilla alueilla.
Willem Barents löysi Huippuvuoret vuonna 1596, vaikka häntä ennenkin saarilla oli jo todennäköisesti käynyt eurooppalaisia. Saaret toimivat parin vuosisadan ajan pelkästään metsästäjien tukikohtana, mutta tieteellinen kiinnostus saaria kohtaan kasvoi 1800-luvun lopulla. Samaan aikaan saarilla aloiteltiin kaivostoimintaa. Vuonna 1906 perustetusta Longyearbyenin kaivoskylästä kasvoi saarten tärkein asutuskeskus. Saarten omistussuhde oli pitkään kiistanalaisena, ja vuonna 1920 tehty Huippuvuorten sopimus antoi saaret Norjalle, jonka korkein edustaja saarilla on kuvernööri (norj. sysselmester).
Huippuvuorilla asui 2 596 ihmistä vuoden 2023 tammikuussa, 80 prosenttia norjalaisissa taajamissa. Lisäksi saarilla asuu venäläisiä kaivostyöläisiä ja tilapäisesti tutkijoita eri maista. Saarten merkittävin toimeentulon lähde on ollut kaivosteollisuus. Norjan valtiollinen hiilikaivos on työllistänyt noin 60 prosenttia saarten norjalaisista. Marraskuussa 2008 aloitti toimintansa Huippuvuorten siemenholvi, johon on määrä säilöä kaikkien viljelykasvien siemenet.
Vuonna 2017 Norjan hallitus päätti ajaa alas Huippuvuorten kivihiilikaivostoiminnan.
Maantiede

Huippuvuoret sijaitsevat Pohjoisella jäämerellä suurin piirtein Norjan ja pohjoisnavan puolivälissä. Saariston pinta-ala on 62 160 neliökilometriä, ja sen tärkeimmät saaret ovat Länsimaa, Koillismaa, Edgeøya, Barentsinsaari, Valkosaari, Prinssi Kaarlen etumaa, Kongsøya ja Karhusaari.
Maantiede > Maasto

Joitakin rannikkotasankoja lukuun ottamatta Huippuvuorten maasto on vuoristoista, ja saarilla on useita suuria ja pieniä jäätiköitä. Esimerkiksi Länsimaassa on monia jylhiä vuoria, jyrkkiä rinteitä ja jäätikön muovaamia vuonoja, ja saaren koillisosassa on 1 717 metriä korkea Newtontoppen, joka on Huippuvuorten korkein vuori. Noin 60 prosenttia saaristosta on jäätikön peitossa. Länsimaan sisäosien jäätiköt ovat kuivan ilmaston takia melko pieniä, mutta Länsimaan itäosissa ja Huippuvuorten itäisillä saarilla on useita suurempia jäätiköitä.
Longyearbyenissa kaamos kestää 26. lokakuuta – 15. helmikuuta ja yötön yö 20. huhtikuuta – 23. elokuuta.
Maantiede > Ilmasto

Huippuvuorten ilmastoon vaikuttaa kolme merkittävää tekijää: saaren pohjoinen sijainti sekä niitä ympäröivät merivirrat ja tuulet. Saarille ulottuvien Golfvirran viimeisten haarojen ansiosta alueen ilmasto on leudompi kuin esimerkiksi Kanadan pohjoisimmilla saarilla tai Grönlannin pohjoisosissa. Huippuvuorten ilmasto on kuitenkin arktinen. Tammikuun keskilämpötila on –16...–12 astetta ja heinäkuun 4...6 astetta. Koko vuoden keskilämpötila rannikolla on noin –6 astetta ja vuorten huipuilla noin –15 astetta. Länsimaan keskiosan alavilla mailla sataa vain noin 200 millimetriä vuodessa, mutta ylängöillä ja muilla rannikoilla noin 400–600 millimetriä. Pääosa sateista tulee lumena.