stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teemu Mäki
Pääteemat

Mäki on omien sanojensa mukaan moraalirelativisti, ateisti ja sosialisti. Hän on toiminut kolumnistina Voima-lehdessä, jossa hän on ottanut kantaa yhteiskunnallisiin ilmiöihin samaan henkeen kuin taideteoksissaan. Mäellä on pääteemoja, joihin hän palaa yhä uudelleen sekä taideteoksissaan että ei-taiteellisissa kirjoituksissaan ja julkisissa puheissaan. Kulutuskapitalismin kritiikki on niistä yksi ja äärimmäisen sananvapauden puolustaminen on toinen. Kolmas teema on vaatimus kulutuksen nopeasta vähentämisestä ekokatastrofin torjumiseksi. Seksuaali-identiteetti näkyy esimerkiksi hänen valokuvasarjastaan Miten olla mies tai nainen? ja sen esittelytekstistä, jossa Mäki kirjoittaa, että:
Miten olla mies tai nainen? / How to Be a Woman or a Man? on sarja muotokuvia naisista ja miehistä. Monen eri iän, sukupuoliroolin, maailmankatsomuksen ja ammatin naisista ja miehistä. Sarjan valokuvissa yritän tehdä näkyväksi elinikäistä, sisäistä ja ulkoista, kamppailua, jota ihminen käy yrittäessään elää kulttuurimme tuottamien mies- ja naisroolien kanssa.
Kuvasarjan toinen pääaihe on kuolevaisuus, jonka eräs ulottuvuus sukupuolisuus on. Vain ne oliot, jotka eivät lisäänny jakautumalla vaan yhtymällä, tarvitsevat sukupuolia ja seksuaalisuuksia.
Vaikka sukupuolen alkusyy on perimmälti biologinen, on sukupuoli silti pääosin kulttuurin tuotetta. Teemu Mäen näkemyksen mukaan jotkut yrittävät täyttää ympäristön sanelemat roolimalliodotukset, toiset epäröivät mitä roolia tai rooliyhdistelmää pyrkisivät toteuttamaan. Osa muokkaa aktiivisesti annettuja rooleja tai käyvät peräti sotaa stereotyyppisiä rooleja vastaan hyväksymättä mitään tarjolla olevista ihanteista."
Kuolevaisuus vaikuttaa olevan Mäelle teemoista läheisin. Hän väittää, että kaikki ihmisen kokemat merkitykset ja mahdollisuus inhimilliseen intohimoon juontuvat ihmisen kuolevaisuudesta. Tätä teemaa Mäki on käsitellyt muun muassa runokokoelmassaan Kuolevainen, samannimisessä videoteoksessa, valokuvasarjassa Death at Work ja lukuisissa maalauksissa, kuten esimerkiksi teoksessa Vittupää / Pussyhead. Sama teema toistuu jälleen myös hänen toukokuussa 2014 julkaistussa taiteellista tutkimusta käsittelevässä artikkelissaan Nokkakolari – taide ja tutkimus kohtaavat.
Pääteemat > Keskustelua ja tutkimusta

Jotkut Mäen kolumnien ja taideteosten kannanotot ovat aiheuttaneet kiivasta keskustelua. Hän on muun muassa vastustanut prostituution kriminalisointia väittäen, että jos seksityö on vapaaehtoista, ei se välttämättä ole sen huonompaa työtä kuin muutkaan työt. Tuon vapaaehtoisuuden voi Mäen mukaan yhteiskunta taata vain riittävällä sosiaaliturvalla, ei kielloilla.
Suoritettuaan tohtorin tutkinnon Mäki on tehnyt aktiivisesti taiteellista tutkimusta. Hän ohjaa useita tohtoriopiskelijoita ja toimi Taiteellisen tutkimuksen tohtoriohjelman (TAhTO)] johtoryhmässä ja ohjausryhmässä vuosina 2012–2015. Hän on myös taiteellisen tutkimuksen kausijulkaisun Ruukun toimitusneuvoston jäsen.
Väitöskirja mukaan lukien Mäki on kirjoittanut vuoteen 2021 mennessä yhdeksän kirjaa, lähinnä esseekokoelmia ja runoteoksia. Lisäksi Mäki on kirjoittanut useita näytelmiä ja lukuisia artikkeleita.
Teatterityönään hän on ohjannut muun muassa Kiasma-teatteriin, Viirus-teatteriin, Teater Von Krahliin (Tallinnassa), Teatteri Takomoon, Teatteri Telakalle ja Tanssiteatteri Minimiin.
Videoteoksia ja kissantappokohtaus

Mäki tuli tunnetuksi vuonna 1988 tekemästään videoteoksesta Sex and Death, joka on väkivallan eri muotoja käsittelevä montaasi. 30 minuuttia kestävässä teoksessa on kuuden sekunnin pituinen kohtaus, jossa Mäki tappaa kissan kirveellä. Tämän jälkeen hän ejakuloi ruumiin päälle. Teosta kutsuttiin ”kissantappovideoksi”. Valtion elokuvatarkastamo kielsi teoksen julkisen esittämisen vuonna 1989 pitäen sitä ”raaistavana ja epäsiveellisenä”.
Videoteoksia ja kissantappokohtaus > Rikostuomio

Vuonna 1991 Helsingin hovioikeus tuomitsi Mäen eläinrääkkäyksestä 1 400 markan sakkoihin ja maksamaan 1 700 markkaa korvauksia Helsingin eläinsuojeluyhdistykselle, jolta sai kissan. Hovioikeus katsoi, ettei kissa kuollut riittävän nopeasti, koska Mäen käyttämä kirves oli liian tylsä ja pieni. Mäki oli myös ottaessaan kissan vastaan sitoutunut hoitamaan sitä hyvin ja siihen, ettei sitä saa lopettaa ilman yhdistyksen lupaa.
Videoteoksia ja kissantappokohtaus > Jatkovaiheet

Vuonna 1994 Valtion taidemuseo osti kokoelmiinsa 20 000 markan hintaan Mäen videoteoksen My Way, a Work in Progress, joka sisältää osia Sex and Death -teoksesta mukaan lukien kissantappokohtauksen. Elokuvatarkastamon päätöksen takia teos oli kuitenkin käytännössä vain tutkijoiden nähtävillä. Asia palasi uudestaan mediaan vuonna 2004, jolloin keskustelu heräsi siitä, että teos oli hankittu Kiasman kokoelmiin. Tämä sai kritiikkiä kansalaisilta, Kiasman sponsoriyrityksiltä ja kulttuuriministeri Tanja Karpelalta. Karpela ilmoitti museolle, että Valtion taidemuseon rahoitus on vaarassa. Teos siirrettiin lopulta Kiasman kokoelmista toisen Valtion taidemuseon yksikön, Kuvataiteen keskusarkiston, kokoelmiin.
Teemu Mäki on kirjoittanut kohua käsittelevän esseen nimeltä Kissa, joka on julkaistu hänen esseekokoelmassaan Näkyvä pimeys. Esseitä taiteesta, filosofiasta ja politiikasta. Siinä hän tuo esiin mielipiteensä mm. katsojien tekopyhyydestä ja kaksinaismoralismista huomauttamalla, että yleisö kauhistui kissantappokohtauksesta, joka kestää kuusi sekuntia, mutta ohitti kaiken muun vielä pahemman väkivallan, jota koko video on täynnä: dokumenttikuvia sodasta, nälästä, ekokatastrofista ja rakenteellisesta väkivallasta sekä pakkotyöstä. Essee on luettavissa myös hänen kotisivuillaan.
Harvoihin Mäen "kissantappovideon" ymmärtäjiin lukeutuu valokuvataiteilija Harri Pälviranta, joka on tehnyt väitöskirjansa väkivaltaa kuvaavan dokumentaarisen taiteen vastaanotosta. Pälviranta sanoo ymmärtävänsä ja hyväksyvänsä Mäen elokuvassaan suorittaman kissan tappamisen. "Joskus eläimen voi tappaa taiteen vuoksi, vaikka tappaminen on väärin", Pälviranta toteaa. Kissantappovideota ja sen julkaisemista on puolustanut myös elokuvavaikuttaja Aleksi Bardy. Myös Ylen kulttuuritoimittaja Tuomas Karemo on sitä mieltä, että teos pitäisi päästää pannasta, vaikka kissantappokohtaus onkin häiritsevä ja järkyttävä. Teemu Mäki itse ei ole koskaan pyytänyt anteeksi tai sanonut katuvansa tekemäänsä kissantappokohtausta.
Kirjoja

Teemu Mäki ja muut: Teemu Mäki.  (Väitöskirja)  Helsinki:  Like Kustannus, 2002.  ISBN 951-578-943-5
Näkyvä pimeys. Esseitä taiteesta, filosofiasta ja politiikasta.  Helsinki:  Like Kustannus / Kuvataideakatemia, 2005.  ISBN 952-471-417-5
Darkness Visible. Essays on Art, Philosophy and Politics.  Helsinki:  Kuvataideakatemia, 2007.  ISBN 978-951-53-2975-2  (englanniksi)
Kuolevainen.  (Runokokoelma)  Helsinki:  WSOY, 2008.  ISBN 978-951-0-34537-5
Rääkypönttö.  (Runokokoelma)  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36752-0
Maalarin silmin (pakko ei oo ku kualla).  (Kirja maalaustaiteesta)  Helsinki:  Into-kustannus & Lapuan Taidemuseo, 2014.  ISBN 978-952-67716-7-0
Äidin oma.  (Runokokoelma)  Helsinki:  Like, 2016.  ISBN 978-952-01-1413-8
Taiteen tehtävä – esseitä.  Into, 2017.  ISBN 978-952-264-835-8
Mäki, Teemu: Poika ja pallo.  (Runokokoelma)  Gummerus, 2020.  ISBN 978-951-241-700-1
Mäki, Teemu: Miten olla mies tai nainen tai jotain muuta? Parvs Kustannus, 2021. ISBN 978-952-7226-67-4.
Elokuvia

Riverbulls (kirje Vladimir Putinille). 2023. Dokumenttielokuva. 58 min. Käsikirjoitus & ohjaus: Teemu Mäki. Tuotanto: Isle Art Industries. Rahoitus: Alfred Kordelinin Säätiö & Seinäjoen Taidehalli.
Pakolaiskeskusteluja / Refugee Conversations. 2020. Dokumenttielokuva. 92 min. Käsikirjoitus & ohjaus: Teemu Mäki. Tuotanto: Merja Ritola / Greenlit Productions. Rahoitus: AVEK & Yle.
Hulluus ja yhteiskunta / Madness & Civilization. 2014. 56 min. Draamadokumentti. Ohjaus: Teemu Mäki. Tilaaja: YLE. Perustuu Harri Virtasen kirjoittamaan ja Juha-Pekka Hotisen ohjaamaan kuunnelmaan.
Pitkien elokuvien lisäksi Mäen tuotantoon kuuluu nelisenkymmentä video- tai mediataideteosta.
Teatteri- ja oopperaohjauksia

Sulkapallo-ooppera. Kamariooppera, säveltäjä Max Savikangas, käsikirjoitus, visualisointi ja ohjaus Juha-Pekka Hotinen & Teemu Mäki, Kiasma-teatteri, Helsinki, 2005.
Harmoonia / Harmonia / Harmony. Teemu Mäen (ja Juha-Pekka Hotisen) kirjoittama näytelmä. Ohjaus Teemu Mäen, ensi-ilta Von Krahl Teatterissa, Tallinnassa, 29.1.2008.
All Matters – No Escape / Kaikki Vaikuttaa (2. version). Ohjaus: Teemu Mäki & Arja Tiili, Kulttuurikeskus Gloria, Malmitalo, Kanneltalo, STOA, Helsinki, 2011.
Helsinki by Skoda. Niina Hosiasluoma & Teemu Mäki & Pilvi Porkola,Todellisuuden tutkimuskeskuksen tuotanto, ensi-ilta 9.8.2011.
Woyzeckmaterial. Käsikirjoitus Teemu Mäki, ohjaus: Teemu Mäki & Arja Tiili, Viirus-teatteri. 2012.
Teoreema (Rakkausnäytelmä). Ohjaus: Niina Hosiasluoma & Teemu Mäki. Teatteri Takomo, Helsinki. Ensi-ilta 28.3.2014.
Transformations – Rewriting Masculinity / Otteita maskuliinisuuden sanakirjasta. Teemu Mäki & Transforces. Mad House Helsinki. Ensi-ilta 17.3.2016.
Sinusta tulee koivu / You'll Be a Tree. Käsikirjoitus ja ohjaus: Teemu Mäki. Ensi-ilta: STOA, Itäkeskus, Helsinki, 15.10.2017.
Jouluevankeliumi / The Gospel of Christmas. Käsikirjoitus & ohjaus Teemu Mäki. Kiasma-teatteri, Helsinki, ensi-ilta 7.12.2018.
Homo Secundus — Sekundaihminen. Käsikirjoitus: Miko Kivinen & Teemu Mäki. Ohjaus: Teemu Mäki. Tanssiteatteri Minimi, Teatteri Telakka, Tanssiryhmä Tsuumi, ensi-ilta 27.9.2019.
Éliane. Tanssiesitys. Ohjaus: Teemu Mäki & Maija Nurmio. Ensi-ilta Vaba Lava Teatterissa Tallinnassa 14.1.2020. Suomen ensi-ilta Mad House Helsingissä 18.1.2020.
Autuus / Bliss. Kamariooppera. Sävellys: Antti Auvinen. Libretto: Harry Salmenniemi. Ohjaus: Teemu Mäki. Ensiesitys Musiikkitalossa Helsingissä 16.8.2015, uusintaensi-ilta Suomen Kansallisoopperassa 2022.
Ihmisen jälkeen / Posthuman. Kamariooppera. Sävellys: Max Savikangas. Libretto ja ohjaus: Teemu Mäki. Ensi-ilta Tanssin Talossa Helsingissä 3.3.2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Teemu Mäki Wikimedia Commonsissa
Teemu Mäen kotisivut
Olavi Jama: Majakovski ostarilla Parnasso. 11.11.2010.
Karemo, Tuomas: Kissantappovideon ruumiinavaus Yle, KulttuuriCoctail. 4.12.2015. Oy Yleisradio Ab. Viitattu 8.12.2015.
Tuomas Rantanen: Kaikki maailman koivut, yhtykää! Voima. 19.10.2017. Voima. Viitattu 8.11.2017.
Heidi Sommar: Teemu Mäki nosti kissan pöydälle Yle Elävä arkisto. 28.02.2011.
Kimmo Salvén: Filosofian ja taiteen rajalla Kantti.net. 11.12.2015. Tuotantoyksikkö Kantti. Arkistoitu 20.12.2015. Viitattu 2.2.2016.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  Europeana
Luettelo Amsterdamin pörssissä noteeratuista yhtiöistä

Tämä on luettelo Amsterdamin pörssissä noteeratuista pörssiyhtiöistä. Yhtiöt on luokiteltu pörssin toimialaluokituksen mukaisesti. Lisäksi yhtiöt jaettu pörssin luokituksen mukaisesti markkina-arvoltaan suuriin (yli 1 mrd. €), keskisuuriin (yli 150 milj. €) ja pieniin (alle 150 milj. €).
Aiheesta muualla

Euronext Amsterdam: listatut yhtiöt[vanhentunut linkki]
| n k  Eurooppalaiset pörssiyhtiöt |
| --- | --- |
Yleiseurooppalaiset:  Euronext Amsterdam  Bryssel  Dublin  Lissabon  Milano  Oslo  Pariisi  Nasdaq Baltic Riika  Tallinna  Vilna  Nasdaq Nordic Helsinki  Kööpenhamina  Tukholma  Islanti 
Kansalliset:  Sveitsi
Al-Fatiha

Avauksen suura arabiaksi turkkilaisessa Koraanissa
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Al-Fatiha (arab. سورة الفاتحة‎, suom. Avauksen suura) on Koraanin ensimmäinen suura ja sisältää seitsemän jaetta. Se on lyhyt rukous, joka koostuu seitsemästä säkeestä. Muslimit toistavat Avauksen suuran jokaisen päivittäisen rukoushetken yhteydessä useaan kertaan. Jos rukoukset luetaan oikeaoppisesti, muslimi lausuu al-Fatihan joka päivä yhteensä seitsemäntoista kertaa. Rukous luetaan lisäksi pyyntörukouksena (du'a) häissä ja hautajaisissa, luentojen alussa ja tärkeitä sopimuksia ja kauppoja tehtäessä. Suuraa on kutsuttu islamin Isä meidän -rukoukseksi. Myös Herran rukous eli Isä meidän koostuu seitsemästä lauseesta. Muslimit kutsuvat sitä myös "kirjan äidiksi".
Sisältö

Avauksen suura kuuluu Jaakko Hämeen-Anttilan suomennoksena seuraavasti:
Ylistys Jumalalle, maailmojen Valtiaalle,
armolahjojen Antajalle, laupiaalle Ohjaajalle ja Siunaajalle,
jonka hallussa yksin on Tilinteon päivä.
Sinua ainoata palvelemme, Sinua huudamme avuksi.
Ohjaa meidät oikeata tietä,
niiden tietä, joiden osana on Sinun mielisuosiosi
ei niiden tietä, jotka ovat Sinun vihasi alaisia, eikä niiden, jotka harhaan eksyvät.
Sahih al-Bukhari sisältää hadithin, jonka mukaan "Jumalan Lähettiläs sanoi: jos rukouksesta puuttuu al-Fatiha, rukous ei ole pätevä. Toinen hadith lausuu: "Jumalan Lähettiläs sanoi: "Koraanin ydin on seitsemän usein toistettua säettä, jotka muodostavat 'Suuren Koraanin'."
Tulkintoja

Kuuluisa oppinut Muhammad  al-Tabari antoi 900-luvun alussa eksegeettisen selityksen avauksen suuralle.  Suuran ehkä suurin arvoitus liittyy siihen, keitä ovat siinä mainitut "vihan alaiset" ja "harhaan eksyvät". Tabarin mukaan "vihan alaisilla" tarkoitetaan niitä, joista Koraani kertoo (5:60): "Sano: »Onko minun lueteltava teille eräitä, jotka Jumalan kostoa ovat vieläkin enemmän kokeneet? Näitä ovat ne, joilta Jumala on riistänyt suosionsa ja jättänyt vihansa heidän päälleen. Ne, joiden keskuuteen Hän on siittänyt apinoita ja sikoja ja jotka paholaista palvelevat, - nämä ovat vielä kurjempia ja etäämmälle eksyneitä oikealta tieltä." Tabari katsoo, että Koraani puhuu tässä juutalaisista. Tabari luettelee myös joukon luotettavia haditheja, joissa Muhammedin kerrotaan viitanneen nimenomaan juutalaisiin ihmisinä, jotka "ovat Sinun vihasi alaisia". Viha tarkoittaa, että Jumala tulee rankaisemaan vihan alaisia joko ajassa tai ikuisuudessa.
Tabarin mukaan "harhaan eksyviä" ovat ne, joista Koraani sanoo (5:77): "Sano: »Oi, Pyhän kirjan johdattamat! Älkää menkö uskonnossanne säädyttömiin liiallisuuksiin älkääkä seuratko niiden alhaisia viettejä, jotka muinoin harhaantuivat ja eksyttivät monta sekä joutuivat pois oikealta tieltä.» Tabarin mukaan useat luotettavat hadithit kertovat, että Jumalan Lähettiläs sanoi: "Ne, jotka harhaan eksyvät ovat kristittyjä". Toisaalta kuvaus sopii myös juutalaisiin, jotka hekin ovat harhaan eksyneitä. Jumala kuvasi näin kumpaakin ryhmää sanalla, joka sitä parhaiten luonnehti.
Molempien ryhmien viat Tabari tuo esiin selityksessä Uskottomien suuraan 109 (al Kafirun). Koraani toteaa Tabarin mukaan näistä seuraavasti (9:30): "Juutalaiset sanovat: »Esra on Jumalan poika», ja kristityt sanovat: »Messias on Jumalan poika». Tätä he hokevat suullaan. He jäljittelevät niitä, jotka ennen olivat uskottomia. Jumalan ynseys heitä rasittakoon! Kuinka ovatkaan he etääntyneet!" Juutalaisten syntinä on, että he ovat surmanneet profeettojaan ja sanoneet, että Esra on Jumalan poika. He eivät kuitenkaan palvo tätä. Kristityt taas ovat asettaneet Jumalalle kumppanin (Jeesus) ja palvovat tätä. Molemmat ryhmät lisäksi torjuvat profeetta Muhammedin. Sekä juutalaiset että kristityt ovat Tabarin mukaan "harhaan eksyneitä", mutta juutalaiset lisäksi suurempien syntiensä takia myös "vihan alaisia".
Avauksen suuran historiaa

Islamilaisessa 800-luvun tarinaperinteessä esiintyy Muhammedin kumppani Abdullah ibn Mas'ud (k. 653?), jonka kerrotaan vastustaneen suurien 1, 113 ja 114 sijoittamista Koraaniin. Jotkut varhaiset uskonoppineet, kuten Abu Bakr al-Asamm (k. 935) katsoivat, että al-Fatiha ei kuulu Koraaniin, vaan on Koraanin lukemista edeltävä rukous.
Mainitut kolme suuraa (1, 113 ja 114) eivät ole muodoltaan Jumalan puhetta, kuten muu Koraani, vaan rakenteeltaan rukouksia. On myös arveltu että Koraanissa oleva viittaus: "Olemme antaneet sinulle seitsemän toistettavaa [kertomusta?] ja mahtavan Koraanin" (15:87) sisältäisi viittauksen siihen, että al-Fatiha ei olisi osa Koraania, vaan ainoastaan "seitsemän toistettavaa", sillä suurassa on seitsemän säettä. Koska suura on eräänlainen tiivistelmä Koraanista, sitä on pidetty myös islamilaisena vastineena Herran rukoukselle eli Isä meidän -rukoukselle. Suuran arvostusta osoittaa sen luonnehdinta "Suureksi Koraaniksi".
Kirkkohistorioitsija Karl-Heinz Ohlig on esittänyt teorian, että syynä Koraanin suurien lopulliseen lukumäärään 114 voisi olla halu jäljitellä Tuomaan evankeliumia, jossa on 114 Jeesuksen sanomaksi kerrottua lauselmaa. Tuomaan evankeliumi syntyi itäisessä Syyriassa, missä apostoli Tuomasta pidettiin jopa kristinuskon kantaisänä. Tuomaan evankeliumi tunnettiin hyvin Lähi-idässä. Teoriaan sopisi, että Koraanin myyttinen kokoaja ”Uthman” on Tuomaan metateesi eli sana, jossa kirjaimet ovat vaihtaneet paikkaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Avauksen suura
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä suura: – | Koraanin suurat | Seuraava suura: al-Baqara |
| Edeltävä suura: – | al-Fatiha | Seuraava suura: al-Baqara |
 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114
Abdullah ibn Masud resitoi Koraania Mekassa (Miniatyyri vuodelta 1595).
Jyväskylän kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Jyväskylä
Valtuutettuja:  67
Johto:  Jukka Hämäläinen (pj.)  Toimi Kankaanniemi (1. vpj.)  Eila Tiainen (2. vpj.)
Jyväskylän kaupungintalo
Jyväskylän kaupunginvaltuusto on Jyväskylän kaupungin ylintä päätösvaltaa käyttävä elin, johon kuuluu 67 kuntavaaleilla valittua jäsentä.
Kaupunginvaltuusto aloitti toimintansa vuonna 1875, jolloin valtuustoon valittiin 15 jäsentä. Valtuutettuja oli 41 vaaleihin 1960 asti ja 47 vaaleihin 1972 asti. Vuosina 1976–2008 valtuustoon kuului 59 jäsentä. Määrä vaihtui kuntaliitoksen myötä 75 jäseneen vuonna 2008. Vuodesta 2012 lähtien valtuustossa on ollut 67 valtuutettua.
Valtuuston puheenjohtajana toimii Jukka Hämäläinen, ensimmäisenä varapuheenjohtajana Toimi Kankaanniemi, toisena varapuheenjohtajana Eila Tiainen ja kolmantena varapuheenjohtajana Marika Visakorpi.
SDP on perinteisesti ollut Jyväskylän kaupunginvaltuuston suurin puolue. Vuoden 2017 kuntavaaleissa vihreät nousi valtuuston suurimmaksi puolueeksi, ja samalla Piraattipuolue sai ensimmäistä kertaa edustajan kaupunginvaltuustoon. Vuoden 2021 kuntavaaleissa SDP sai jälleen suurimman kannatuksen, mutta yhtä monta valtuustopaikkaa kuin kokoomus.
Koostumus vaaleittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaalit | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Äänestys- aktiivisuus |
| Vaalit | SDP | Kesk. | SKDL Vas. | Kok. | LKP | SMP PS | SKLKD | RKP | Vihr. | SKP | Pir. | yhteensä | Äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 20 | 4 | 13 | 14 | 4 | -- | 4 |  |  |  |  | 59 | 78,2 % |
| 1980 | 20 | 5 | 12 | 16 | 2 | -- | 3 | 1 |  |  |  | 59 | 77,4 % |
| 1984 | 20 | 7 | 10 | 15 |  | 3 | 2 | 1 | 1 |  |  | 59 | 71,8 % |
| 1988 | 20 | 5 | 9 | 16 | 1 | 2 | 4 | 1 | 1 |  |  | 59 | 68,0 % |
| 1992 | 22 | 6 | 8 | 12 | -- | 2 | 3 | -- | 6 |  |  | 59 | 67,4 % |
| 1996 | 21 | 8 | 6 | 14 | -- |  | 4 | -- | 6 | -- |  | 59 | 57,8 % |
| 2000 | 20 | 10 | 5 | 12 |  |  | 4 | -- | 7 | 1 |  | 59 | 50,8 % |
| 2004 | 18 | 12 | 5 | 12 |  | -- | 3 | -- | 7 | 2 |  | 59 | 54,2 % |
| 2008 | 21 | 15 | 6 | 16 |  | 3 | 4 | -- | 9 | 1 |  | 75 | 60,3 % |
| 2012 | 17 | 11 | 6 | 13 |  | 8 | 4 |  | 7 | 1 |  | 67 | 55,1 % |
| 2017 | 13 | 11 | 7 | 12 |  | 5 | 4 | -- | 14 | -- | 1 | 67 | 55,9 % |
| 2021 | 13 | 9 | 7 | 13 |  | 9 | 4 | -- | 12 | -- |  | 67 | 52,3 % |
Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
Jäsenet > Kausi 2021–2025

| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Joonas Könttä | Kesk. | 1 241 |
| Essi Rantanen | Kesk. | 370 |
| Heidi Rentola | Kesk. | 356 |
| Jari Colliander | Kesk. | 320 |
| Markku Lahti | Kesk. | 305 |
| Ari Laitinen | Kesk. | 282 |
| Aimo Asikainen | Kesk. | 243 |
| Jyri Ylönen | Kesk. | 242 |
| Ilse Weijo | Kesk. | 222 |
| Henna Virkkunen | Kok. | 1 793 |
| Sinuhe Wallinheimo | Kok. | 1 628 |
| Janiika Vilkuna | Kok. | 686 |
| Juha Suonperä | Kok. | 417 |
| Kati-Erika Timperi | Kok. | 415 |
| Katja Isomöttönen | Kok. | 348 |
| Caius Forsberg | Kok. | 345 |
| Jaakko Selin | Kok. | 330 |
| Antti Rastela | Kok. | 268 |
| Juho Neuvonen | Kok. | 226 |
| Suvi Widgrén | Kok. | 173 |
| Terhi Pulli | Kok. | 150 |
| Anna-Maria Nurmi | Kok. | 148 |
| Kaisa Garedew | PS | 676 |
| Kauko Isomäki | PS | 638 |
| Toimi Kankaanniemi | PS | 542 |
| Janne Luoma-aho | PS | 501 |
| Joni Parkkonen | PS | 477 |
| Timo Lehtonen | PS | 441 |
| Tapani Mäki | PS | 335 |
| Mika Nousiainen | PS | 323 |
| Kai Koskinen | PS | 222 |
| Riitta Mäkinen | SDP | 1 988 |
| Mervi Hovikoski | SDP | 772 |
| Jukka Hämäläinen | SDP | 582 |
| Jasmine Repo | SDP | 484 |
| Tony Melville | SDP | 387 |
| Mirja Hirvensalo | SDP | 344 |
| Riikka Rantanen | SDP | 341 |
| Kimmo Suomi | SDP | 334 |
| Jarno Kemiläinen | SDP | 329 |
| Tuulikki Väliniemi | SDP | 310 |
| Yannick Lahti | SDP | 234 |
| Pentti Mäkinen | SDP | 222 |
| Jaana Hakanen | SDP | 216 |
| Bella Forsgrén | Vihr. | 2 017 |
| Touko Aalto | Vihr. | 670 |
| Meri Lumela | Vihr. | 543 |
| Ari-Pekka Liukkonen | Vihr. | 388 |
| Ilona Helle | Vihr. | 349 |
| Elma Hyöky | Vihr. | 313 |
| Mirva Keckman | Vihr. | 310 |
| Vilma Viitasaari | Vihr. | 310 |
| Katri Savolainen | Vihr. | 249 |
| Kaisa Peltonen | Vihr. | 189 |
| Anna Kylmälä | Vihr. | 186 |
| Leena Lyytinen | Vihr. | 184 |
| Matleena Käppi | Vas. | 867 |
| Eila Tiainen | Vas. | 546 |
| Irma Hirsjärvi | Vas. | 307 |
| Rosa Heikkinen | Vas. | 280 |
| Ira Vainikainen | Vas. | 242 |
| Paul Abbey | Vas. | 238 |
| Sirkku Ingervo | Vas. | 179 |
| Marika Visakorpi | KD | 1 051 |
| Tapio Puolimatka | KD | 725 |
| Petteri Muotka | KD | 439 |
| Mia Puolimatka | KD | 100 |