stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Surprise (Arizona)

| Surprise |
| --- | --- |
 Surprisen kaupungintalo.

 Koordinaatit: 33°37′50″N, 112°22′00″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Arizona
Piirikunta:  Maricopa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  273,89 km²
Korkeus:  358 m
Väkiluku (2018):  138 161
 – Väestötiheys:  504,4 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-7
 
 www.surpriseaz.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Surprise on kaupunki Maricopan piirikunnassa Arizonan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 138 161. Vuonna 2000 kaupungissa oli vain 30 848 asukasta,[lähde? ] mutta vuoteen 2010 mennessä se oli noussut 117 517 asukkaaseen. Surprisen pinta-ala on noin 274 neliökilometriä.
Kuvia kaupungista

Surprisen baseballstadion.
Mission Home -hautausmaa.
Maarit Hurmerinnan diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Maarit Hurmerinta lokakuussa 2009.
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 18 |  |
| ↙Livealbumit | 1 |  |
| ↙Kokoelmat | 4 |  |
| ↙Singlet | 38 |  |
Tämä on laulaja Maarit Hurmerinnan diskografia.
Studioalbumit

Maarit (1973)
Viis' pientä (1975)
Siivet saan (1978)
Nykyajan lapsi (1980)
Elämän maku (1981)
Nukun radio päällä (1983)
Tuuli ja taivas (1986)
Tuskan tanssi (1988)
Jotain on mulla mielessäni (1990)
Jos tahdot tietää (1993)
Sydäntäsi lainaisin (1995)
Sitä mitä rakastan (1998)
Metsäntyttö (2001)
Good Days, Bad Days (2004)
Nälkää ja rakkautta (2006)
Kun yö saapuu (2008)
Miten elämästä kertoisin (2013)
Sumuinen puutarha (2019)
Livealbumit

Stoalive (1999)
Kokoelmat

kaksi alkuperäistä: Siivet saan (1978) / Nykyajan lapsi (1980) (kaksi albumia yhdellä CD:llä) (1990)
20 suosikkia – Laakson lilja (1995)
Laakson liljasta metsän tyttöön (2002) (2CD)
30 suosikkia – Maarit (2006)
Singlet

| --- | --- |
 Aamun tulo / Nyt olen tullut mä maailmaan (LRS 1089, 1972)  Niin se käy / Ampukaa pianisti (LRS 2014, 1973)  Life is a Jigsaw / Song for a Dove (Irina Milan) (LRS 2016, 1973)  Laakson lilja / Anna tukan valuu vaan (LRS 2034, 1973)  Herää eiliseen / Herää eiliseen (Pepe Willberg) (1975)  Hän lähtee pois / Puhelu seis (LRS 2077, 1975)  Hyvää matkaa (Janus) / Huono juttu (LRS 2144, 1976)  Jäätelökesä / Yhteen kuulutaan (DIGS 101, 1978)  Siivet saan / Ei vaadi paljon, vain kaiken (DIGS 103, 1978)  Pieni niin oon / Helmet kyynelten (DIGS 104, 1979)  Call Me Up / When Love Returns (DIGS 105, 1979)  All Night / Into My Life (DIGS 107, 1979)  Hymypoika / Maailmaan (DIGS 113, 1980)  Apilankukka / Kesäyö (DIGS 124, 1981)  Hämärät kaupungit / Elämän merellä (DIGS 129, 1981)  Kuuma kissa / Jokaisen hetken tuhlaan (TÄS-5, 1983)  Nukun radio päällä (1983)  Sydämeni tyhjää lyö / Tuuli ja taivas (CBSA 7119, 1986)  Yön oudot linnut / Aloin unohtaa (CBSA 7120, 1986) :  Kastuneet kengät / Vain öisin (CBS 651491 7, 1988)  Tuskan tanssi / Ilta lähiössä (CBS 652903 7, 1988)  Ruusun varjossa / Omia aikojaan (RAMS 550, 1990)  Juokse kadoksiin / Jotain on mulla mielessäni (RAMS 544, 1990)  Minne vei tiet maailman / Hei kuu / Sirokko (RAMIX 559, 1991)  Jos tahdot tietää / Tulitikku / Sillan teen (FINNLEVY 100582, 1993)  Rakkaus on ON / Avaruuden autius (FINNLEVY 100777, 1993)  Sydäntäsi lainaisin / Runoilija (0630-12037-2, 1995)  Ei tule hyvin kylmää (398421813-2, 1998)  Neito ja ylioppilas (promo, 398423091-2, 1998)  Uinuu saan (8573-89782-2, 2001)  Taivaanmaalaaja (0927-42112-2, 2001)  Jäätelökesä / Hymypoika / Jos tahdot tietää / Neito ja ylioppilas / Mitä mietit illoin? (PRO3409, 2002)  Jäänmurtaja (promo, 14.6.2006)  Tähtikirkas yö (promo, 2006)  Kello käy / Soulveljeni (promo, 20.10.2006)  Mikset sä tuu! (promo, 19.8.2008)  Räntäsade (promo, 2013)  Joidenkin kaa (promo, 2013)
Superkuu

Superkuu Münsterin yllä, Saksassa 19. maaliskuuta 2011.
Superkuu verrattuna tilanteeseen, jolloin se on keskimääräisen etäisyyden päässä Maasta.
Superkuu tarkoittaa tilannetta, jossa Kuu on ratansa Maata lähimmässä pisteessä juuri täydenkuun aikaan, mikä saa sen näyttämään Maasta katsottuna mahdollisimman suurelta.  Kuu on tuolloin radallaan perigeumissa. Tämä johtuu siitä, että Kuu kiertää Maata elliptisellä radalla: radan lähimmässä kohdassa etäisyys Maahan on noin 356 400 kilometriä ja kaukaisimmassa noin 407 700 kilometriä. Superkuun aikaan täysikuu näyttää noin 14 prosenttia suuremmalta halkaisijaltaan ja noin 30 prosenttia kirkkaammalta kuin Kuun ollessa ratansa kaukaisimmassa kohdassa, eli apogeumissa. Toisaalta superkuuta enemmän illuusioon Kuun koosta vaikuttaa se, kuinka lähellä horisonttia Kuu on. Vuorovedet ovat superkuun aikaan hieman tavallista täyttäkuuta voimakkaampia.
Sanan superkuu (engl. super moon) keksi vuonna 1979 yhdysvaltalainen astrologi Richard Nolle. Tähtitieteilijöille ilmiö ei ole mitenkään erityisen merkittävä. Ilmiön virallinen nimi on englanniksi ”perigee-syzygy of the Earth-Moon-Sun system”. Tätä astrologiasta lähtöisin olevaa nimitystä on alettu käyttää 2010-luvun alusta lähtien sellaisesta täydestäkuusta, jolloin Kuu on radallaan siinä pisteessä, jossa se on lähimpänä maapalloa.
Yleisyys

Superkuu ei ole erityisen harvinainen ilmiö, sillä noin joka neljästoista täysikuu on superkuu. Seuraavassa viime vuosien superkuita:
| Päivämäärä | Kuun etäisyys |
| --- | --- |
19. maaliskuuta 2011: 356 575 km
6. toukokuuta 2012: 356 955 km
23. kesäkuuta 2013: 356 991 km
10. elokuuta 2014: 356 896 km
28. syyskuuta 2015: 356 877 km
14. marraskuuta 2016: 356 509 km
2. tammikuuta 2018: 356 565 km

2000-luvun aikana lähimmäksi Maata superkuu osuu 6. joulukuuta 2052. Tällöin Kuu on 356 452 kilometrin päässä Maasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Superkuu Wikimedia Commonsissa
Yle Uutiset – Kuvagalleria: Superkuu täyteen kokoonsa
Ursa: Liljeström, Anne: Kuka kumman superkuu? 1.8.2014 (Arkistoitu – Internet Archive)
Näin saat hyviä kuvia superkuusta Digi-kuva.fi.  15.10.2016. Viitattu 6.7.2018.
Supermoon, Observe the Moon – Moon NASA Science.  11.12.2017. Arkistoitu 2.6.2018. Viitattu 6.7.2018.
Seuraavat superkuut Kuukalenteri.fi. Viitattu 29.3.2023.
Luettelo New York Knicksin ennätyksistä

Tämä on luettelo koripalloseura New York Knicksin ennätyksistä.
Pelaajaennätykset > Uraennätykset

Eniten pelikausia: 15; Patrick Ewing, 1985-2000.
Eniten otteluita: 1039; Patrick Ewing, 1985-2000.
Eniten peliminuutteja: 37586; Patrick Ewing, 1985-2000.
Eniten pelitilannekoreja: 9260; Patrick Ewing, 1985-2000.
Eniten pelitilanneheittoyrityksiä: 18224; Patrick Ewing, 1985-2000.
Eniten kolmen pisteen koreja: 982; John Starks, 1990-98.
Eniten kolmen pisteen heittoyrityksiä: 2848; John Starks, 1990-98.
Eniten onnistuneita vapaaheittoja: 5126; Patrick Ewing, 1985-2000.
Eniten vapaaheittoyrityksiä: 6904; Patrick Ewing, 1985-2000.
Eniten hyökkäyslevypalloja: 2580; Charles Oakley, 1988-98.
Eniten puolustuslevypalloja: 8191; Patrick Ewing, 1985-2000.
Eniten levypalloja: 10759; Patrick Ewing, 1985-2000.
Eniten syöttöjä: 4791; Walt Frazier, 1967-77.
Eniten riistoja: 1061; Patrick Ewing, 1985-2000.
Eniten torjuntoja: 2758; Patrick Ewing, 1985-2000.
Eniten pallonmenetyksiä: 3321; Patrick Ewing, 1985-2000.
Eniten virheitä: 3676; Patrick Ewing, 1985-2000.
Eniten pisteitä: 23665; Patrick Ewing, 1985-2000.
Paras pelitilanneheittoprosentti (vähintään 1000 heittoa): 56,3; Ed Curry, 2005-10.
Paras kolmen pisteen heittoprosentti (vähintään 300 heittoa): 44,9; Hubert Davis, 1992-96.
Paras vapaaheittoprosentti (vähintään 300 heittoa): 88,6; Kiki Vandeweghe, 1988-92.
Eniten peliminuutteja ottelua kohti (vähintään 100 ottelua): 39,8; Bob McAdoo, 1976-79.
Eniten pisteitä ottelua kohti (vähintään 100 ottelua): 26,7; Bob McAdoo, 1976-79.
Eniten levypalloja ottelua kohti (vähintään 100 ottelua): 13,3; Walt Bellamy, 1965-69.
Eniten syöttöjä ottelua kohti (vähintään 100 ottelua): 8,0; Mark Jackson, 1987-2002.
Pelaajaennätykset > Kausiennätykset

Eniten peliminuutteja kaudessa: 3457; Anthony Mason, 1995-96.
Eniten pelitilannekoreja kaudessa: 922; Patrick Ewing, 1989-90.
Eniten pelitilanneheittoyrityksiä kaudessa: 1897; Richie Guerin; 1961-62.
Paras pelitilanneheittoprosentti kaudessa (vähintään 200 heittoa): 67,9; Tyson Chandler, 2011-12.
Eniten kolmen pisteen koreja kaudessa: 217; John Starks, 1994-95.
Eniten kolmen pisteen heittoyrityksiä kaudessa: 611; John Starks, 1994-95.
Paras kolmen pisteen heittoprosentti kaudessa (vähintään 100 heittoa): 47,6; Hubert Davis, 1995-96.
Eniten onnistuneita vapaaheittoja kaudessa: 625; Richie Guerin, 1961-62.
Eniten vapaaheittoyrityksiä kaudessa: 762; Richie Guerin, 1961-62.
Paras vapaaheittoprosentti kaudessa (vähintään 100 heittoa): 91,9; Allan Houston, 2002-03.
Eniten hyökkäyslevypalloja kaudessa: 349; Charles Oakley, 1993-94.
Eniten puolustuslevypalloja kaudessa: 789; Patrick Ewing, 1992-93.
Eniten levypalloja kaudessa: 1191; Willis Reed, 1968-69.
Eniten syöttöjä kaudessa: 868; Mark Jackson, 1987-88.
Eniten pallonriistoja kaudessa: 265; Michael Ray Richardson, 1979-80.
Eniten torjuntoja kaudessa: 327; Patrick Ewing, 1989-90.
Eniten pallonmenetyksiä kaudessa: 359; Michael Ray Richardson, 1979-80.
Eniten virheitä kaudessa: 363; Lonnie Shelton, 1976-77.
Eniten pisteitä kaudessa: 2347; Patrick Ewing, 1989-90.
Eniten peliminuutteja ottelua kohti kaudessa (vähintään 40 ottelua): 43,2; Walt Frazier, 1970-71.
Eniten pisteitä ottelua kohti kaudessa (vähintään 40 ottelua): 32,9; Bernard King, 1984-85.
Eniten levypalloja ottelua kohti kaudessa (vähintään 40 ottelua): 16,0; Walt Bellamy, 1965-66.
Eniten syöttöjä ottelua kohti kaudessa (vähintään 40 ottelua): 10,6; Mark Jackson, 1987-88.
Eniten pallonriistoja ottelua kohti kaudessa (vähintään 40 ottelua): 3,2; Michael Ray Richardson, 1979-80.
Eniten torjuntoja ottelua kohti kaudessa (vähintään 40 ottelua): 4,0; Patrick Ewing, 1989-90.
Korkein kausipalkka: $23.329.561; Tracy McGrady, 2009-10.
Pelaajaennätykset > Otteluennätykset

Eniten pisteitä ottelussa: 60; Bernard King vs. New Jersey Nets, 25.12.1984.
Eniten syöttöjä ottelussa: 22; Chris Duhon vs. Golden State Warriors, 29.11.2008.
Eniten pallonriistoja ottelussa: 9; Michael Ray Richardson vs. Chicago Bulls, 23.12.1980.
Eniten torjuntoja ottelussa: 10; Joe Meriweather vs. Atlanta Hawks, 12.12.1979 ja Dikembe Mutombo vs. New Jersey Nets, 4.1.2004.
Vanhin pelaaja: 41 vuotta 129 päivää; Herb Williams vs. San Antonio Spurs, 25.6.1999.
Tammerkosken sillalla (festivaali)

Tammerkosken sillalla oli Tampereella vuosina 1995–2018 järjestetty festivaali ja yhteislaulutapahtuma, jossa yleisön laulattajana toimi Mikko Alatalo. Tapahtuma pidettiin vuosittain kesä-heinäkuun vaihteessa. Päätapahtumat olivat Keskustorilla, jossa oli juhlateltta ja paljon ilmaista ohjelmaa.
MOS 6581

MOS 6581- ja 8580 -piirit
MOS 6581 ja 8580, yhteiseltä kutsumanimeltään SID (Sound Interface Device), ovat Robert Yannesin suunnittelemia ja MOS Technologyn valmistamia kotimikrojen äänipiirejä, joita on käytetty Commodore 64- ja 128 -tietokoneissa. Tietokonepelimusiikin kehitys oli 1980-luvulla vahvasti sidoksissa SID-piireihin. Tunnettuja SID-musiikin säveltäjiä peliteollisuudessa olivat esimerkiksi Ben Daglish, Martin Galway, Rob Hubbard, Jeroen Tel ja David Whittaker. SID-musiikki on jatkanut elämäänsä demoscene-harrastajien parissa chiptune-musiikkina.
Piirille on haettu patentti: 4,677,890
Historia

Robert Yannes oli työskennellyt syntetisaattorien parissa ja suunnitteli SID-äänipiirin toimimaan syntetisaattorin tavoin. SID-piirillä oli parempi taajuusohjaus sisäisiin oskillaattoreihinsa ja helpompi ohjelmoitavuus kuin aiemmilla ratkaisuilla. SID-piirillä äänialue voitiin asettaa sen rekistereihin ja jättää se piirin vastuulle toisin kuin antaa erillisiä komentoja äänen muuttamiseen.
Ominaisuudet lyhyesti

Kolme erillistä oskillaattoria (kanavaa), joiden perustaajuus voidaan valita vapaasti noin kahdeksan oktaavin alueelta (16 Hz – 4 kHz).
Kullekin kanavalle neljä pääaaltomuotoa: kolmioaalto, sahalaita-aalto, kanttiaalto (pulssi) ja kohina. Aaltomuotoja voi myös yhdistellä, jolloin eri aaltomuotoja generoivat virtapiirit vaikuttavat yhtä aikaa D/A-muuntimeen ja lopputulokset riippuvat piiristä ja valmistusteknologiasta.
Kullekin kanavalle äänenvoimakkuuden vaihtelu ADSR-vaippojen avulla.
Kolmioaaltoa voi moduloida toisen kanavan oskillaattorilla (ns. ring-modulaatio).
Oskillaattorin voi synkronoida toisesta oskillaattorista (ns. hard sync).
Kanttiaallon muotoa (pulssin kahden osan suhteellista leveyttä) voi vaihdella kanavakohtaisesti, ns. pulsewave.
Suodatin, jolla on säädettävä resonanssi ja taajuus. Kunkin äänen voi reitittää suodattimeen tai sen ohitse, ja suodatin tuottaa ali-, yli-, ja kaistapäästöannot, joita voi yhdistellä vapaasti ja näin tuottaa muun muassa notkosuodattimen (yli- ja alipäästö).
Kolme satunnaislukugeneraattoria, joita käytetään pääasiassa kohinan tuottamiseen. Yhden arvot ovat luettavissa ohjelmallisesti.
Audiosisääntulo, jonka avulla voi esimerkiksi ketjuttaa useita äänipiirejä.
Emulaatio

Jotta piirille tehtyä musiikkia voidaan toistaa nykytietokoneilla käytetään emulaattoriohjelmia, jotka matkivat piirin toimintaa ohjelmallisesti. Eräs tarkoitukseen käytettävä ohjelma on Sidplay.
Myös muita ohjelmia on useita.
Triviaa

Äänenvoimakkuuden muutos aiheuttaa pienen poksahduksen, jonka suuruus riippuu muutoksesta. Muusikot oivalsivat, että tätä ominaisuutta voidaan käyttää sämplätyn äänen tuottamiseen, joskin rajallisen muistikapasiteetin takia tämä oli lähinnä hyödyllinen yksittäisille lyhyille äänisämpleille ja esimerkiksi rumpuäänille. Vaikka näytetarkkuus on rajattu neljään bittiin, se on usein riittävän laadukas. Uudemmissa C64-malleissa tosin tämä "virhe" korjattiin, ja sämplet kuuluvat liian hiljaisena (riippuu siis laitteesta kuuluvatko esimerkiksi pelien Skate or Die!, Arcade Classics ja Netherworld musiikit oikein).
Jotkin kasettiaseman kanssa käytettävät turbo-ohjelmat kaiuttavat myös kasetilta tulevan datan SID-piirin volyymirekisteriin. Tätä käytettiin kasettiaseman azimuth-kulman säätämiseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta SID-piirit Wikimedia Commonsissa
Sidplay – soitto-ohjelma C64:n musiikkia varten (huom. SID-piirejä ei osata vielä emuloida täydellisesti, joskin emulaatio on lähes aina riittävän hyvää)
C64 Music – C64-musiikkia käsittelevä blogi
Technical SID documentation (englanniksi)
Tammerfors Aktuellt

| Tammerfors Aktuellt |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Julkaisija:  Svenska Sällskapsklubben i Tammerfors r.f.
ISSN:  ISSN 1797-4488
Perustettu:  1973
Päätoimittaja:  Simon Hannus
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Tampere
Kotimaa:  Suomi
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Tammerfors Aktuellt (lyh. TA) on ruotsinkielinen tamperelainen paikallislehti. Se on ainoa Tampereen alueella säännöllisesti ilmestyvä ruotsinkielinen lehti, joka ilmestyy kahden viikon välein perjantaisin, ja jatkaa jo lopetetun Tammerfors Aftonbladin perintöä.
Tammerfors Aktuellt käsittelee lähinnä Tampereen ja lähialueen ruotsinkielistä toimintaa ja kulttuuria. Koska kyseessä on rekisteröityneen yhdistyksen, Svenska Sällskapsklubben i Tammerfors, jäsenlehti, se on voittoa tavoittelematon.. Se toimii myös ilmoitusalustana ja kontaktina kaupungin ruotsinkielisille väestölle.
Lehden päätoimittaja on Simon Hannus. Sen levikki on 400 kappaletta..
Taru Timo

Taru Timo (s. 2000) on suomalainen koripalloilija. Hän pelaa laitahyökkääjänä ja on pituudeltaan 173-senttimetrinen. Hän on edustanut Korisliigassa kasvattajaseuraansa Vimpelin Vetoa kausina 2015–2020 ja Catz Lappeenrantaa kaudella 2020–2021.
Timo pelasi VImpelin Vedossa viidellä liigakaudellaan yhteensä 86 runkosarjaottelua ja kolme pudotuspeliä. Runkosarjassa hän teki yhdellä kaudella parhaimmillaan 5,5 pistettä ottelua kohden kaudella 2019–2020. Catzissa hän otti 11 runkosarjaottelussaan 2,0 levypalloa ottelua kohden kaudella 2020–2021.
Taru Timon sisko Tuulia Timo on myös pääsarjatason koripalloilija.
Svante Lundgren

Svante Lundgren (s. 3. maaliskuuta 1960 Porvoon maalaiskunta) on suomalainen teologi. Hän on teologian tohtori (1992) ja Åbo Akademin judaistiikan dosentti. Hän on julkaissut tieteellisiä teoksia sekä populaarikirjoja kolmella kielellä. Lundgren toimi vuosina 1993–2008 kaupunginvaltuutettuna (vas.) Paraisilla ja oli vuonna 2007 mukana perustamassa Suomi–Assyria-yhdistystä, jonka puheenjohtajana hän toimi vuosina 2008–2012.
Vuosina 2012 ja 2013 Lundgren oli vierailevana tutkijana Lundin yliopistossa. Vuonna 2017 hän palasi Lundiin, jossa hän toimii muun muassa tutkijana Lähi-idän tutkimuksen keskuksessa (Center for Middle Eastern Studies).
Kirjoja

Moses Hess on Religion, Judaism and the Bible 1992 (väitöstutkimus)
Fight Against Idols. Erich Fromm on Religion, Judaism and the Bible 1998
Religiös och sekulär judendom i modern tid 2000
Particularism and Universalism in Modern Jewish Thought 2001
Suomen juutalaiset – usko, tavat, asenteet 2002
Det trotsiga hoppet. Tysk-judiska erfarenheter 2003
I bödelns tid. Europas mörka natt. Perspektiv på Förintelsen 2003
Möten mellan judar och muslimer i Frankrike och Storbritannien. Essäer om dialog och konflikt i det mångkulturella Europa 2004
Murhatun Jumalan varjo. Antisemitismi kristinuskon historiassa 2005 (SL & Matti Myllykoski)
I hjältens tid. Berättelser om mod och civilkurage under Förintelsen 2006
I svärdets tid. Det osmanska folkmordet på kristna minoriteter 2009
Assyrierna. Frågor & svar 2010 (SL & Afram Barryakoub)
Stanna eller inte stanna. De kristna i Mellanöstern 2011
Assyrierna – från Nineve till Södertälje 2014 (käännetty englanniksi, saksaksi ja hollanniksi)
Jesus med judiska ögon 2014
Hundra år av tveksamhet. Osmanska folkmordet på kristna och Sveriges reaktion 2015
Assyrierna femtio år i Sverige 2017 (käännetty englanniksi)
Sörnäisten ruotsalainen seurakunta

| Sörnäisten ruotsalainen seurakunta> Sörnäs svenska församling |
| --- | --- |
 Kallion kirkko 1920-luvulla.
Perustettu:  1906
Erotettiin:  Helsingin kaupunkiseurakunta
Lakkautettu:  1980
Pääkirkko:  Kallion kirkko
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sörnäisten ruotsalainen seurakunta (ruots. Sörnäs svenska församling) oli vuosina 1906–1980 toiminut seurakunta, joka muodostettiin Helsingin kaupungin seurakunnasta vuonna 1905 senaatin päätöksellä. Jakoa toimeenpantaessa seurakunnan 3. komministeri siirtyi pohjoiseen seurakuntaan. Jumalanpalveluksia varten seurakunta käytti Kallion kirkkoa, kaupunkilähetyksen rukoushuonetta Harjussa sekä SLEY:n Pyhän Sydämen kappelia. Vuonna 1961 osa seurakuntalaisista siirtyi juuri perustettuun Markuksen seurakuntaan.
Papisto

Seuraavat henkilöt toimivat Sörnäisten ruotsalaisen seurakunnan kirkkoherroina:
1907–1944: Wilhelm Roos
1946–1962: Gunnar Lindblom
1963–1976: Åke Lindholm
Svante Kurikka

Elias Svante Kurikka (11. helmikuuta 1894 Kuortane – 21. elokuuta 1984 Alavus) oli suomalainen yrittäjä, yritysjohtaja ja kauppaneuvos.
Kurikka perusti Alavuden Puunjalostustehdas Oy:n yhdessä Vihtori Peltosen ja Esa Harjun kanssa Alavuden Rantatöysään kesäkuun 9. päivänä 1917. Se oli sittemmin Mattiovi Oy:n Alavuden tehdas, jonka uusi omistaja Jeld-Wen päätti sulkea 2024. Kurikka toimi yhtiön toimitusjohtajana yhtäjaksoisesti yli 60 vuotta 11. helmikuuta 1979 saakka. Lisäksi hän oli omistajana, hallituksen puheenjohtajana sekä toimitusjohtajana lukuisissa muissakin teollisuus- ja liikelaitoksissa. Näitä olivat muun muassa Suolahden Puu Oy, Vuokalan Saha Oy Savonranta, Kouran Höyrysaha Oy, Viitasaaren Saha Oy, Helsingin Puu Oy, Koskenkorvan Tiilitehdas Oy, Vaasan Laiva Oy Helsinki, Kurikan Laiva Oy Vaasa, Koskelan Puutavara Oy ja Oy Vaasa Wood Ab. KOP:n Alavuden konttorin valvojana hän toimi 35 vuotta. Hän toimi myös Etelä-Pohjanmaan Urheilijain Tukijat ry:ssä (EPUT), jonka perustajajäseniin hän kuului.
Ollessaan liikematkoilla Karjalassa Svante Kurikka tutustui Kurkijoelta kotoisin olleeseen Maiju Kauppiin, jonka kanssa avioitui 1922. Avioliitosta syntyi kolme tytärtä: Kirsti, Eeva ja Arja. Lisäksi perheeseen kuului Svanten veljentytär Leena.
Kurikka sai kauppaneuvoksen arvon vuonna 1962 ja vuonna 1976 Valtakunnallisen Yrittäjäpalkinnon. Hän oli Suomen ensimmäinen kunniapuuseppä. Suomen kulttuurirahaston Etelä-Pohjanmaan rahaston nimikkorahastona toimii Svante Kurikan rahasto. Rahasto tukee Etelä-Pohjanmaan tieteellistä tutkimusta sekä Alavuden nuorison korkeakouluopintoja.
Aiheesta muualla

Valtakunnallisen Yrittäjäpalkintojen saajat vuosina 1968–2008 (Arkistoitu – Internet Archive)
Lisätietoa Svante Kurikasta ja Alavuden Puunjalostustehdas Oy:sta (Arkistoitu – Internet Archive)
Biografiakeskus: Kauppaneuvokset
Svante Kurikan rahasto
Taru Toikka

| Taru Toikka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. marraskuuta 2001 (ikä 22)
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Aktiivisena:  2020-
Sisäpelirooli:  lyöjäjokeri
Seura:  Haminan Palloilijat
Sarja:  Superpesis
Pelaajaura
Junioriseurat
2015-2020:  Haminan Palloilijat
Ammattilaisjoukkueet
2023-:  Haminan Palloilijat
Taru Toikka (s. 4. marraskuuta 2001) on suomalainen pesäpalloilija.
Toikka edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Haminan Palloilijoita. Hän pelaa lyöjäjokerina. Toikka on pelannut 24 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt kolme kunnaria ja 40 tavallista juoksua, tuonut kolme juoksua ja kerännyt 63 kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty kauden 2023 jälkeen.
Suomen Metalliteollisuustyöntekijäin Liitto

| Suomen Metalliteollisuustyöntekijäin Liitto |
| --- | --- |
Perustettu:  1899
Lakkautettu:  1930
Tyyppi:  ammattiliitto
Toimiala:  metalliteollisuuden työntekijöiden edunvalvonta
Kotipaikka:  Helsinki
Päämaja:  Sirkuskatu 5
Toiminta-alue:  Suomi
Kattojärjestö:  SAJ (1908–1930)
Jäsenlehti:  Ilmarinen (1899–1901) Metallityöläinen (1907–1930)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen Metalliteollisuustyöntekijäin Liitto (SML) oli vuosina 1899–1930 toiminut metallityöntekijöiden ammattiliitto, joka kuului Suomen Ammattijärjestöön. Liitto julkaisi lehtiä Ilmarinen (1899–1901) ja Metallityöläinen (1907–1930). Järjestön nimi oli aluksi Suomen Rauta- ja Metallityöntekijäin Liitto ja Suomen Metallityöntekijäin Liitto vuosina 1906–1914.
SML oli SAJ:n suurin jäsenliitto vuosina 1915–1916 ja 1921, ja toiseksi tai kolmanneksi suurin muina vuosina. Liittoon oli järjestäytynyt parhaimmillaan 26 288 työläistä alkuvuonna 1918. Perustamisvuonna jäseniä oli 550 ja ennen vuotta 1914 aina alle 4 000. Liitto kasvoi erityisen voimakkaasti vuosina 1916–1917, jolloin jäsenmäärä moninkertaistui. Sisällissodan jälkeen järjestäytyminen laski ja seuraavan kerran jäsenmäärä ylitti 10 000 vasta vuonna 1926. 1920-luvulla jäsenmäärä oli suurimmillaan alkuvuonna 1929, jolloin jäseniä oli 13 529.
Liittoon kuului perustettaessa 12 ammattiosastoa. Parhaimmillaan osastoja oli 154 vuosina 1917–1918. Vuonna 1923 SML uudisti järjestörakenteensa siten, että samalla paikkakunnalla toimineet osastot yhdistettiin teollisuusneuvostoiksi, joiden alaisuudessa toimivat työpaikkajärjestöt. Kaupungeissa erikoisammattiryhmät muodostivat myös ammattikuntapohjaisia työpaikkajärjestöjä. Teollisuusneuvostoja oli parhaimmillaan 89 ja työpaikkajärjestöjä 205 vuonna 1929.