stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiki, Koko ja avaruusotus

| Kiki, Koko ja avaruusotus> Katy, Kiki y Koko |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Santiago Moro  José Luis Moro 
Käsikirjoittaja:  Sylvia Roche
Säveltäjä:  Nacho Méndez
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Espanja  Meksiko 
Tuotantoyhtiö:   Televicine International  Moro Creative Associates 
Levittäjä:  Forum Film Sonet Film
Ensi-ilta:  1987
Kesto:  75 min
Alkuperäiskieli:  espanja
Edeltäjä:  Katy
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiki, Koko ja avaruusotus (esp. Katy, Kiki y Koko, engl. Katy Meets the Aliens) on vuonna 1987 valmistunut espanjalais-meksikolainen animaatioelokuva, jonka ovat ohjanneet José Luis ja Santiago Moro. Se on jatko-osa vuonna 1983 valmistuneelle elokuvalle Katy, joka kertoi perhoseksi muuttuvasta Katy-toukasta.
Suomenkielisessä versiossa ääninäyttelijöinä toimivat muun muassa Jari Sillanpää, Riki Sorsa, Konsta Hietanen ja Ona Kamu.
Elokuvassa joukko avaruusolentoja lähtee maapallolle pyydystämään sen asukkaita ruoakseen. Uteliaat toukkasisarukset Kiki ja Koko saavat selville muukalaisten pahat aikeet, mutta kukaan ei usko kun he kertovat siitä. Olentojen kukistaminen ei ole helppoa, sillä ne kykenevät muuttamaan ulkomuotoaan.
Kaj Linna

| Kaj Linna> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. tammikuuta 1971 (ikä 53) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Börje
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  95 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1995–1999
Seurat:  P.E.I. Senators (AHL)   HIFK (SML)   Milwaukee Admirals (IHL)
NHL-varaus:  183. varaus, 1995 Ottawa Senators
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sveitsi 1998 | jääkiekko |  |
Kaj Linna (s. 24. tammikuuta 1971 Helsinki ) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkopuolustaja.
Pelaajaura

Linna pelasi juniorivuosinaan helsinkiläisessä Karhu-Kissojen joukkueessa. Pelipaikkaa HIFK:sta ei löytynyt, joten hän lähti 1990-luvun alussa Bostonin yliopistoon pelaamaan ja opiskelemaan. Linna pelasi yliopistojoukkueessa neljän kauden ajan (1991–1995) ja herätti tänä aikana NHL-joukkueiden kiinnostuksen. Ottawa Senators varasi Linnan kevään 1995 varaustilaisuudessa kahdeksannella kierroksella (183. varaus) ja teki samalla vuoden sopimuksen.
Linna kävi Ottawan harjoitusleirillä, mutta pelipaikkaa NHL-joukkueesta ei auennut, vaan hänet ohjattiin AHL:ssä pelanneeseen Prince Edward Island Senatorsiin. AHL:ssä Linna oli joukkueensa tehokkain puolustaja, mutta kutsua NHL-joukkueeseen ei silti tullut. Kauden päätyttyä P.E.I. Senatorsin joukkue lakkautettiin ja Linna palasi Suomeen ja HIFK:hon.
HIFK:ssa Linna pelasi seuraavat kaksi kautta (1996–1998), joista jälkimmäinen päättyi HIFK:n mestaruuteen. Seuraavaksi kaudeksi Linna siirtyi takaisin Pohjois-Amerikkaan, nyt IHL:ssä pelanneeseen Nashville Predatorsin farmijoukkue Milwaukee Admiralsiin.
Tavoitteena oli saavuttaa paikka Predatorsissa, mutta Linna ehti pelata kaudella vain 11 ottelussa kunnes koko ura päättyi kovasta kyynärpäätaklauksesta seuranneeseen vakavaan aivotärähdykseen. Taklaaja Joe Frederick sai teostaan neljän ottelun pelikiellon. Aivotärähdys oli Linnalle jo uran neljäs ja siihen mennessä pahin. Lääkärit suosittelivat jääkiekon pelaamisen lopettamista.
Uran jälkeen

Pelaajauransa jälkeen Linna on muun muassa työskennellyt sijoitusalalla Bostonissa. Hän harkitsi myös paluuta pelaajaksi, mutta luopui sittemmin aikeista. Hän meni naimisiin keväällä 1999 yhdysvaltalaisen naisystävänsä kanssa. Myöhemmin Linna palasi Suomeen ja tällä hetkellä hän työskentelee suuressa lääkealan yrityksessä toimialueenaan markkinointi ja viestintä.
Kia KX7

| Kia KX7 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Kiina
Valmistaja:  Kia Motors
Valmistusvuodet:  2016–2021
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  2,0–2,4 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti
Kia KX7 on Kia Motorsin vuosina 2016–2021 Kiinan markkinoille valmistama crossover-tyyppinen automalli.
KX7 esiteltiin Kantonin autonäyttelyssä syksyllä 2016. Bensiinimoottorit olivat vapaasti hengittävä 2,4-litrainen (188 hv) sekä turboahdettu 2,0-litrainen (241 hv). Ainoa dieselmoottori oli 2,2-litrainen (200 hv). Vaihteistona oli kuusivaihteinen manuaali- tai automaattivaihteisto ja vetotapana etuveto tai neliveto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kia KX7 Wikimedia Commonsissa
Kaj Lindgren

Kaj Lindgren vuonna 1954 radio-ohjelma Solsidanin pikkujoulunäytännössä Hankenissa.
Kaj August Lindgren (20. elokuuta 1908 Helsinki – 6. maaliskuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen rehtori, kääntäjä ja ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.
Kaj Lindgrenin vanhemmat olivat lennätinpäällikkö August Lindgren ja Hanna Boberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1928 ja valmistui filosofian maisteriksi 1934.
Lindgren toimi Pernajan Kuggomissa sijaitsevan Itä-Uudenmaan kansankorkeakoulun (Östra Nylands folkhögskola) rehtorina.
Teokset

Ett blad är vänt: Dikter. Schildt, Helsingfors 1935.
Trä-orgel: Dikter. Pärmen och vinjetterna av Nils Wikberg. Schildt, Helsingfors 1937.
Brev till mit hjärta: Dikter. Schildt, Helsingfors 1940.
Stig fram, vårt land... Dikter. Schildt, Helsingfors 1942 (3. uppl. 1943).
Tall i storm: Dikter. Schildt, Helsingfors 1944.
I bågens tid. Schildt, Helsingfors 1948.
Teokset > Käännökset

Hilja Haahti, Kosta vad det kosta vill, översättning från finskan av Kaj Lindgren. Förbundet för svenskt församlingsarbete i Finland, 1946.
Lauri Viljanen, Runeberg och hans diktning 1804-1837, bemyndigad översättning av Kaj Lindgren. Schildt, 1947. (Alkuteos Runeberg ja hänen runoutensa 1804–1837.)
Toimitteita

Dikterna om Finlands kamp. Söderström, Helsingfors 1940.
Kansalaisfoorumi (Venäjä)

| Kansalaisfoorumi> Гражданская платформа |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  4. kesäkuuta 2012
Johto:   Rifat Šaihutdinov (pj.) 
Ideologia:   liberaalikonservatismi  talousliberalismi 
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto
Toimisto:   Moskova, Venäjä
Värit:       violetti
Liittoneuvosto:  0 / 170
Valtioduuma:  1 / 450 (2021)
Alueparlamentit:  6 / 3 994
Kotisivu:  ppgprf.ru
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kansalaisfoorumi (ven. Гражда́нская Платфо́рма, Graždanskaja Platforma) on liberaalikonservatiivinen puolue Venäjällä. Puolueen perusti 4. kesäkuuta 2012 liikemies ja vuoden 2012 presidenttiehdokas Mihail Prohorov.
Puolue muodostettiin 500 jäsenellä, mikä on lain edellyttämä vähimmäismäärä puolueen rekisteröimiseksi Venäjälle, ja puolue perustettiin alun perin alkumekanismina, jonka kautta riippumattomat ehdokkaat voivat asettua vaaleihin.
Kansalaisfoorumin nykyinen puheenjohtaja on vuodesta 2015 alkaen ollut Rifat Šaihutdinov.
Vuoden 2016 vaalien jälkeen puolueella on tällä hetkellä yksi edustaja valtioduumassa, Venäjän parlamentin alahuoneessa.
Kiimavaara

Kiimavaara saattaa tarkoittaa seuraavia asioita:
Kiimavaara tai Kiimanvaara, kylähallintoalue ja sen keskuskylä Karjalan tasavallassa Venäjällä.
Kiimavaara, kylä Kainuussa Suomessa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kiimavaara”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Järfällan kunta

| Järfällan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti
Keskustaajama:  Jakobsberg
Kuntakoodi:  0123
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  53,79 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  81 274
 – Väestötiheys:  1 510,9 as./km²
 
 www.jarfalla.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kallhällin alue ilmakuvassa.
Järfällan kunta (ruots. Järfälla kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Jakobsberg.
Kunnan maapinta-ala on 53,79 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 81 274 henkeä (31.12.2020).
Järfällan naapurikuntia ovat Tukholma, Ekerö, Upplands-Bro, Upplands Väsby ja Sollentuna.
Järfälla sijaitsee 20 kilometriä Tukholman keskustasta luoteeseen ja on osa Suur-Tukholmaa. Monet pitävät sitä jopa yhtenä Tukholman lähiönä. Järfällasta pääsee Tukholmaan 20 minuutissa paikallisjunalla. Järfällaa rajoittaa lännessä Mälaren-järvi.
Vuonna 2007 kunnassa oli 2,15 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Järfallan maalaiskunta muodostettiin Järfallan pitäjästä Sollentunan kihlakunnassa vuonna 1863. Sen rajat eivät ole muuttuneet 1900-luvun kuntauudistuksissa lukuun ottamatta pieniä aluesiirtoja. Vuonna 1952 Stäketin alue siirrettiin lakkautetusta ja Upplands Väsbyyn kuntaan liitetystä Edin kunnasta, ja Kyrkhamnin kylä aivan Lövstan pohjoispuolella liitettiin Tukholmaan vuonna 1975.
Vaakuna

Kunnan vaakuna, joka esittää hopeista lammasta kantamassa kultaista arkkipiispan ristiä, on rekisteröity kunnan käyttöön vuonna 1955 ja pohjautuu aikaisempaan, vuodelta 1568 peräisin olevaan sinettiin. Vaakuna saattaa symboloida sitä, että Järfälla sijaitsee vanhan Tukholmasta Uppsalaan kulkevan tien varrella, ja Uppsalassa oli arkkipiispan edustusto.
Väestönkehitys

| Järfällan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 7 269 | 7 269 |
| 1955 | 1955 |    | 11 745 | 11 745 |
| 1960 | 1960 |    | 19 187 | 19 187 |
| 1965 | 1965 |    | 38 142 | 38 142 |
| 1970 | 1970 |    | 49 261 | 49 261 |
| 1975 | 1975 |    | 51 549 | 51 549 |
| 1980 | 1980 |    | 53 321 | 53 321 |
| 1985 | 1985 |    | 56 020 | 56 020 |
| 1990 | 1990 |    | 56 359 | 56 359 |
| 1995 | 1995 |    | 58 675 | 58 675 |
| 2000 | 2000 |    | 60 471 | 60 471 |
| 2005 | 2005 |    | 61 743 | 61 743 |
| 2010 | 2010 |    | 66 211 | 66 211 |
| 2015 | 2015 |    | 72 429 | 72 429 |
| 2020 | 2020 |    | 81 274 | 81 274 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 19 445 | 26,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 7 668 | 10,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 6 766 | 9,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 38 550 | 53,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 253 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 13,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 3 308 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 213 640 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 110 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 22,7 %
18–64-vuotiaat: 60,2 %
65 vuotta täyttäneet: 17,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,3 | 0,2 |
|   | jalostus | 22,7 | 15,9 |
|   | palvelut | 76,4 | 83,3 |
|   | tuntematon | 0,6 | 0,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 23 374 | 31 276 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 74,7 |  |
Taajamat

Kunnassa on yksi taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 146 asukasta. Kunnan koko taajamaväestö kuului Tukholman taajamaan, josta tässä kunnassa asui 66 065 asukasta.
Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Haningen kuntaan, Huddingen kuntaan, Nackan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Jakobsberg
Kallhäll
Stäket
Luettelossa mainituista taajamista kaikki ovat sittemmin kasvaneet yhteen Tukholman taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Lund
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Järfällan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Järfälla Första (30 valtuutettua)
Järfälla Andra (31 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Järfällan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 10 | 10 | 16 | 20 | 16 | 15 | 19 | 19 | 18 | 13 | 20 | 21 | 17 | 15 | 13 |
|   | Keskustapuolue | 10 | 6 | 4 | 4 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | 1 | 2 | 2 | 3 | 3 | 4 |
|   | Liberaalit | 7 | 7 | 9 | 5 | 8 | 8 | 8 | 5 | 5 | 10 | 7 | 5 | 4 | 5 | 4 |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 2 | 6 | 5 | 4 | 4 | 3 | 4 | 3 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 4 | 6 | 3 | 2 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 21 | 22 | 25 | 27 | 31 | 28 | 22 | 27 | 23 | 26 | 21 | 19 | 20 | 18 | 19 |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 5 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 5 | 4 | 3 | 3 | 4 | 5 | 7 |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 4 | 8 | 7 |
|   | Muut | 0 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
|   | Yhteensä | 51 | 51 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 |
Historia

Järfällan historia ulottuu kivikaudelle saakka ja joitakin raunioita on vielä olemassa. Kristinuskoon kääntymisen myötä 1000-luvulla kuntaan rakennettiin kirkko noin vuonna 1200, ja se on vielä olemassa. Keskiajalla Järfälla säilyi merkittävänä monien tärkeiden teiden kulkiessa sen läpi. Järfällan suurin väestönkasvu tapahtui 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin Jakobsbergiin rakennettiin monia asuintaloja Tukholmassa töissä käyville keskiluokan perheille.
Kunnanosat

Jakobsberg
Viksjö
Barkarby
Veddesta (osa Barkarbytä)
Skälby
Kallhäll
Stäket
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Barkarbyn piiri
Jakobsbergin piiri
Kallhällin piiri
Viksjön piiri (Uplanti)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Järfälla
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Järfälla
Järfälla norra kbfd*
Järfälla södra kbfd*
Seurakunnat > Kirkot

Görvälns griftegård
Marian kirkko
Sankt Lukas kyrka
Järfällan kirkko
Viksjön kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Järfällan kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Järfälla Hockey Club (ruotsiksi)
Tarjolla olevia asuntoja ja taloja (ruotsiksi)
Uimaseura (ruotsiksi)
Paikalliset lukiot (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Paikallinen kaapelitelevisio (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Järfälla kommun – Kuntajaon kehitys ja vaakuna ovat käännöstä.
Tukholman läänin kunnat
Kartta Järfallan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Keski-Häme

| Keski-Häme |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  Sanomalehti
Julkaisija:  Hämeen Media
Perustettu:  1956
Kotimaa:   Suomi
Kieli:  Suomi
Keski-Häme on Hauholla, Hämeenkoskella, Lammilla ja Tuuloksessa torstaisin ilmestyvä tilattava paikallislehti. Lehti on perustettu 19.4.1956. Lukijamäärä vuonna 2020 oli 8 000 henkilöä (KMT 2020). Lehden toimisto sijaitsee Lammilla. Keski-Hämeen julkaisija on Hämeen Media ja painopaikka Lehtisepät Oy.
Aiheesta muualla

Keski-Häme
Mediatalo Keskisuomalainen osti Keski-Häme-lehden
Keski-Hämeellä uusi omistaja ja päätoimittaja
Kaikki tai ei mitään

Kaikki tai ei mitään tarkoittaa seuraavia asioita:
Musiikki

Kaikki tai ei mitään, Petri Nygårdin albumi vuodelta 2011.
Kaikki tai ei mitään, Pekka Simojoen nuottikirja ja kappale vuodelta 2000.
"Kaikki tai ei mitään", Lea Laven kappale vuodelta 1970 albumilta Se jokin.
"Kaikki tai ei mitään", Leevi and the Leavingsin kappale vuodelta 1998 albumilta Kerran elämässä.
"Kaikki tai ei mitään", Tuomari Nurmio & Korkein Oikeus -yhtyeen kappale vuodelta 2002 albumilta Tuomari Nurmio & Korkein Oikeus.
"Kaikki tai ei mitään", Janen kappale vuodelta 2005 albumilta Perhonen.
"Kaikki tai ei mitään", Karri Koiran kappale vuodelta 2012 albumilta K.O.I.R.A..
"Kaikki tai ei mitään", Gasellien kappale vuodelta 2012 albumilta Kiittämätön.
Elokuvat ja televisio

Kaikki tai ei mitään (engl. My Pal Gus), elokuva vuodelta 1952.
Kaikki tai ei mitään (engl. All or Nothing), elokuva vuodelta 2002.
"Kaikki tai ei mitään" (engl. Moment of Truth), tv-sarja Greyn Anatomian kahdeksannen tuotantokauden 21. jakso vuodelta 2012.
Rahapelit

Kaikki tai ei mitään, Veikkauksen rahapeli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaikki tai ei mitään”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Åsa Larsson

Åsa Larsson
Åsa Elena Larsson (s. 28. kesäkuuta 1966) on ruotsalainen rikoskirjailija.
Tausta

Åsa Larsson syntyi Uppsalassa ja muutti nelivuotiaana perheensä kanssa Kiirunaan, jossa hän kasvoi ja vietti nuoruutensa. Hän opiskeli oikeustiedettä Uppsalan yliopistossa erikoistuen veroasioihin. Ennen kirjailijanuraansa hän työskenteli juristina Gävlen ja Tukholman käräjäoikeuksissa sekä lääninoikeudessa Nyköpingissä.
Larsson alkoi kirjoittaa esikoisromaaniaan Aurinkomyrsky ollessaan äitiysvapaalla. Imettämisen ja vaipanvaihtojen keskellä alkoi kehittyä Kiirunan maisemiin sijoittuva kokonainen kirjasarja. ”En niinkään halunnut kirjoittaa erityisesti dekkaria, vaan tärkeintä on kertoa hyvä tarina”, kertoo Larsson. Tapahtumapaikka Kiiruna on myös Larssonin suvun kotiseutua. Kirjailijan isä on kiirunalainen suomenkielinen kirjastonhoitaja, jolta Åsa peri rakkautensa kirjoihin ja lukemiseen. Hänen äitinsä on kotoisin Tornionjokilaaksosta ja puhuu suomen kielen murretta, meänkieltä. Åsa itse ei kuitenkaan puhu suomea.
Larsson asuu Tukholman lähistöllä miehensä ja kahden lapsensa, 6-vuotiaan Stellan ja 4-vuotiaan Leon kanssa. Åsa Larssonin isoisä Erik Larsson eli "Kiiruna-Lasse" oli tunnettu hiihtäjä, joka voitti kultaa vuoden 1936 talviolympialaisissa. Myöhemmin hän toimi esikoislestadiolaisena saarnaajana Kiirunassa.
Kirjallisuus

Larssonin esikoisteos Aurinkomyrsky ilmestyi vuonna 2003 ja siitä tuli arvostelu- ja myyntimenestys. Ruotsin dekkariakatemia palkitsi Aurinkomyrsky-romaanin vuoden 2003 parhaana esikoisjännärinä. Larssonin toinen teos Sudentaival ilmestyi vuonna 2004 ja se palkittiin Ruotsissa vuoden parhaan dekkarina.
Larssonin dekkarit ovat suosittuja Pohjoismaissa ja ovat tehneet kansainvälisen läpimurron. Niitä on käännetty muun muassa suomeksi, englanniksi, italiaksi, hollanniksi, norjaksi, tanskaksi ja saksaksi. Pohjois-Ruotsin pikkukaupunkiin sijoittuva Sudentaival -dekkari ilmestyi kymmenessä maassa. Sandrew Metronome on ostanut kolmen kirjan filmioikeudet ja Aurinkomyrsky -elokuva tuli Suomen elokuvateattereihin keväällä 2008.
Larssonin kirjojen päähenkilö on juristi Rebecca Martinson, joka ei yhtymäkohdista huolimatta ole kirjailijan omakuva. Larssonin kirjoissa heijastuu tukholmalaisen asianajotoimiston kiireinen työyhteisö ja snobbailevat juristit, mutta toisaalta Pohjois-Ruotsin pikkukaupungin sekä hyvät (ihmisten yhteisöllisyys) että synkät puolet (alkoholismi, perheväkivalta, sisäänpäinkääntyneisyys, masentuneisuus). Larsson on ilmeisesti hyödyntänyt dekkareissaan omia kokemuksiaan juristina.
Suomennetut teokset

Aurinkomyrsky (Otava 2005) (ruotsinkielinen alkuteos Solstorm, 2003)
Sudentaival (Otava 2006) (ruotsinkielinen alkuteos Det blod som spillts, 2004)
Musta polku (Otava 2007) (ruotsinkielinen alkuteos Svart stig, 2006)
Kunnes vihasi asettuu (Otava 2008) (ruotsinkielinen alkuteos Till dess din vrede upphör, 2008)
Uhrilahja (Otava 2012) (ruotsinkielinen alkuteos Till offer åt Molok, 2011)
Isien pahat teot (Otava 2022) (ruotsinkielinen alkuteos Fädernas missgärningar)
Palkinnot

Ruotsin dekkariakatemia: vuoden paras esikoisjännäri (Aurinkomyrsky, 2003)
Vuoden paras dekkari Ruotsissa (Sudentaival, 2004)
Kaikki tahtoo (albumi)

| Kaikki tahtoo Samuli Edelmann |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syksy–talvi 2000 Petrax Studiot & Musicmakers
 Julkaistu: 2001
 Tuottaja(t): Leri Leskinen
 Tyylilaji: iskelmä, laulelma
 Kesto: 46.55
 Levy-yhtiö: BMG Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Samuli Edelmannin muut julkaisut
| Greatest Hits 1998 | Kaikki tahtoo 2001 | Enkelten tuli 2003 |
Kaikki tahtoo on suomalaisen laulajan Samuli Edelmannin studioalbumi vuodelta 2001. Levyn on julkaissut BMG Finland Oy sarjanumerolla 74321 867742 ja sen on tuottanut Leri Leskinen. Vastaava tuottaja on Asko Kallonen. Levy on äänitetty Petrax-studiolla Hollolassa sekä Musicmakers-studiolla Helsingissä syksyllä ja talvella 2000. Miksaus on tehty Musicmakersilla ja Finnvoxin A-studiossa. Levyn ovat miksanneet Leri Leskisen kanssa Jetro ja Jesse Vainio. Levyn on masteroinut Pauli Saastamoinen Finnvoxilla. Valokuvat on valmistanut Outi Montonen ja levyn ulkoasu on Janne Uotilan käsialaa. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 1, jolla se pysyi kolme viikkoa.
Levyllä Samuli Edelmannin kanssa duetoivat Laura Närhi kappaleella "Kuumailmapallo", Mari Rantasila kappaleella "Lokki ja mä", Sani kappaleella "Jää seuraksein yö" sekä Cata Mansikka-aho kappaleella Levottomat.
Levy on omistettu Lauralle ja Venlalle.
Albumi on myynyt platinalevyn oikeuttavan määrän.