stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joutsa
Maantiede ja luonto

Joutsa sijaitsee Keski-Suomen maakunnan kaakkoiskulmassa Etelä-Savon ja Päijät-Hämeen maakuntien rajalla. Sen naapurikuntia ovat Hartola, Hirvensalmi, Jyväskylä, Kangasniemi, Luhanka, Mäntyharju ja Toivakka.
Maaston keskikorkeus merenpinnasta on Joutsan alueella vaihdellen 100–150 metriä. Korkein maastonkohta on Tammimäki, jonka huippu on 241 metriä merenpintaa ylempänä. Joutsan länsiosan ja Leivonmäen halki kulkee lounaasta tuleva harjujakso.
Joutsassa on runsaasti järviä, yhteensä 192. Suurimmat niistä ovat Puula (yhteinen Kangasniemen, Hirvensalmen ja Mikkelin kanssa), Suontee (yhteinen Hirvensalmen ja Pertunmaan kanssa) ja Jääsjärvi (yhteinen Hartolan kanssa). Sysmän reitti -niminen järvireitti kulkee Joutsan läpi Päijänteeseen. Selänpohjan ja Kivisuon alueella sijaitsee vuonna 2003 perustettu Leivonmäen kansallispuisto. Puiston tyypillistä maisemaa ovat suot, rannat ja harjumetsät.
Geologinen tutkimuslaitos löysi marraskuussa 2015 kultaesiintymän Joutsan maastosta.
Joutsan Natura-kohteita ovat Haapasuo-Syysniemi-Rutajärvi-Kivijärvi, Rokasuo, Kälkäsuo-Lehmusuo, Harvastensuo, Angesselkä-Puttolanselkä, Suonteen pohjois- ja eteläosa, Keskisenlampi-Riionlampi ja Vällyvuori-Huuvuori-Haukkavuori.
Maantiede ja luonto > Kylät

Angesselkä, Etu-Ikola, Hankaa, Havumäki, Joutsa eli Jousa, Kivisuo, Kälä, Laitjärvi, Lapinkylä, Leivonmäki, Marjotaipale, Martinkylä, Mieskonmäki, Niemistenkylä, Pajumäki, Pappinen, Pylsy, Pärnämäki, Ruokoranta, Rutalahti, Savenaho, Selänpohja, Taka-Ikola, Tammilahti, Tolvasniemi, Uimaniemi, Vallaspelto, Vähä-Joutsa ja Vehmaa.
Maantiede ja luonto > Etäisyyksiä Joutsasta

Heinola 65 km
Helsinki 200 km
Jyväskylä 67 km
Lahti 100 km
Mikkeli 95 km
Pieksämäki 85 km
Historia

Joutsa kuului alkujaan Sysmän suurpitäjään ja oli keskiajalla ja uuden ajan alussa hämäläisten eräkäyntialuetta. Historiallisen Savon maakunnan raja kulki suunnilleen Joutsan nykyistä itärajaa, ja kunnan pohjoiskolkassa oleva Mieskonmäki mainittiin maakuntien rajapaikkana jo eräässä Kaarle Knuutinpojan vuonna 1446 antamassa tuomiokirjassa. Vuonna 1571 Joutsan alueella oli vain kolme taloa.
Vuosina 1846–1847 suoritettiin huomattava järvenlasku, jossa Suonteen pinta laski lähes kaksi metriä. Järvenlaskun tuloksena saatiin runsaasti viljelyskelpoisia vesijättömaita.
Joutsan sijainnista maakuntien rajalla johtuu, että pitäjää on useaan kertaan siirretty hallintoalueesta toiseen. Kuuluttuaan aluksi kauan Hämeeseen Joutsa joutui vuonna 1747 Kymenkartanon ja Savon sekä vuonna 1831 Mikkelin lääniin. Vuonna 1960 Joutsa liitettiin tuolloin perustettuun Keski-Suomen lääniin. Keski-Suomen läänin tultua lakkautetuksi vuonna 1997 Joutsa kuului Länsi-Suomen lääniin.
Joutsan seurakunta kuului aluksi Sysmään, sitten Hartolaan, ja itsenäistyi vuonna 1860. Oma kirkko valmistui vuonna 1813. Seurakunta on historiansa aikana kuulunut Viipurin, Porvoon ja Savonlinnan hiippakuntaan, kunnes se viime sotien jälkeen liitettiin Mikkelin hiippakuntaan.
Kansakouluopetus alkoi vuonna 1859. Oppikoulua varten alettiin kerätä rahaa 1900-luvun alussa, ja koulu aloitti toimintansa 1.9.1946.
Joutsaan asutettiin jatkosodan jälkeen Vuoksenrannan siirtoväkeä.
Angesselän rannalle valmistui vuonna 1968 Joutsenlammen lomakylä, johon kuului 250-paikkainen ravintola, 20-huoneinen hotelli ja 22 erillistä loma-asuntoa. Hotellissa ja loma-asunnoissa oli yhteensä 170 vuodepaikkaa. Rantasipi-ketjuun kuulunut Joutsenlampi oli niin kutsuttu korpihotelli, jollaisia rakennettiin eri puolille maata 1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla. Vuodesta 2008 Joutsenlammen on omistanut pääomasijoitusyhtiö Capman. Hotelli ja ravintola olivat 2000-luvulla auki vain kesäisin, kunnes niiden toiminta päättyi kokonaan syksyllä 2011. Syksystä 2015 lähtien hotelli toimi pakolaisten vastaanottokeskuksena. Pääosa Joutsaan sijoitetuista pakolaisista oli kotoisin Irakista ja Afganistanista, minkä lisäksi oli pienempiä ryhmiä tai yksittäisiä henkilöitä Iranista, Syyriasta, Somaliasta ja Nigeriasta. Vastaanottokeskus suljettiin syksyllä 2016.
Hallinto

Vuonna 2008 Joutsan kunnanvaltuustona toimi Joutsan ja Leivonmäen kuntien yhteisvaltuusto, jossa oli 44 jäsentä. Vuoden 2008 kuntavaaleissa valtuustoon valittiin jälleen lakisääteiset 27 jäsentä.lähde?
Nykyisin kunnanvaltuustossa on 23 paikkaa, joista yksitoista on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
Joutsan kunnanjohtaja vuodesta 2004 on Harri Nissinen.
Talous

Koska Joutsa sijaitsee kaukana suurista asutuskeskuksista, kuntakeskuksesta on muodostunut huomattava palvelujen keskittymä, jonka vaikutus heijastuu laajalti naapurikuntiin. Suuria teollisuuslaitoksia ei kunnassa ole koskaan ollut, ja pääosa työpaikoista on pienteollisuudessa, kaupassa ja palveluissa.
Vuonna 2015 kunnassa oli 1 393 työpaikkaa. Niistä 14,6 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 59 % palveluissa ja 24 % jalostuksessa.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Rautia ja K-maatalousketjuun kuuluva Matti Perälä Oy, rakennusliike Insinöörityö Hentinen Oy ja Kuljetus ja Maanrakennus Reponen Oy.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Joutsan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 6 191 | 6 191 |
| 1985 | 1985 |    | 6 045 | 6 045 |
| 1990 | 1990 |    | 5 920 | 5 920 |
| 1995 | 1995 |    | 5 859 | 5 859 |
| 2000 | 2000 |    | 5 450 | 5 450 |
| 2005 | 2005 |    | 5 213 | 5 213 |
| 2010 | 2010 |    | 5 053 | 5 053 |
| 2015 | 2015 |    | 4 688 | 4 688 |
| 2020 | 2020 |    | 4 374 | 4 374 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Joutsassa oli 4 567 asukasta, joista 2 661 asui taajamissa, 1 855 haja-asutusalueilla ja 51:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Joutsan taajama-aste on 58,9 %. Joutsan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Joutsan kirkonkylä | 2 292 |
| 2 | Leivonmäen kirkonkylä | 369 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Joutsassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Joutsan seurakunta
Leivonmäen kappeliseurakunta
Seurakunta toimii myös Luhangan kunnan alueella.
Itsenäisinä helluntaiseurakuntina Joutsassa toimivat Joutsan helluntaiseurakunta ja Rutalahden helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Joutsan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Joutsan kunnan nykyisellä alueella.
Leivonmäen seurakunta (liitetty Joutsan seurakuntaan 2008)
Palvelut

Joutsassa annetaan perusopetusta Joutsan yhtenäiskoulussa, Kurkiauran ja Mieskonmäen kouluissa. Kurkiauran koulussa Leivonmäellä on kolme yhdysluokkaa (1-2, 3-4 ja 5-6). Mieskonmäen kyläkoulussa on kaksi opettajaa, toinen luokilla 0-2 ja toinen luokilla 3-6. Joutsan lukio toimii kirkonkylällä.
Joutsan pääkirjasto toimii kirkonkylällä, Leivonmäen lähikirjasto on auki kolmena päivänä viikossa ja Mieskonmäen ja Rutalahden lainausasemat kerran viikossa.
Terveyspalveluja tarjoaa muun muassa Joutsan terveysasema, joka on eräs Keski-Suomen seututerveyskeskuksen toimipisteistä.
Kulttuuri

Joutsa on tunnettu heinäkuun toisena viikonloppuna järjestettävästä vuosittaisesta kesätapahtumastaan, Joutsan Joutopäivistä. Myös hiihtoseura Joutsan Pommi on ollut paljon esillä. Joutsalainen joukkue JoSePa pelaa futsalia toiseksi korkeimmalla sarajatasolla, Miesten Ykkösessä.
Joutsassa sekä naapurikunnassa Luhangassa ilmestyy paikallislehti Joutsan Seutu.
Joutsan kotiseutuyhdistys ylläpitää Joutsan talomuseota (Museotie 2).
Sahtikulttuuri on Joutsassa vahva. Joutsan Sahti oli vuoteen 2010 asti teollisesti valmistettu perinnejuoma. Yksityishenkilöt valmistavat sahtia edelleen kyläkunnilla.
Joutsan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla rantakalan kaltainen muikkuryöppä, limppurieska ja rapakalja.
Taidelaitos Haihatus toimii Joutsassa.
Vuonna 1985 Joutsassa järjestettiin Kansainväliset matematiikkaolympialaiset. Osallistujien joukossa oli mm. vuonna 2002 Fieldsin mitalilla palkittu matemaatikko Laurent Lafforgue.
Joutsa ja sen lähiseutu on vaikuttanut ainakin seuraavien elokuvien kuvamaailmaan: Mikko Niskasen Käpy selän alla (1966), Matti Kassilan Aatamin puvussa… ja vähän Eevankin (1971), Mika Kaurismäen Arvottomat (1982), Kari Franckin ja Hannu Kahakorven televisionäytelmän Juhani on kuumeessa (1985)
Kulttuuri > Joutsa populaarikulttuurissa

Salatuissa elämissä Daniel Ojala muutti Pihlajakadulta Joutsaan hahmon poistuessa sarjasta. Myös Kummeli-sketsisarjan hahmo Mauno Ahonen on kertonut vitsin joutsalaismiehestä.
Liikenne

Koska Joutsa sijaitsee melko kaukana rautateistä, maantieliikenteen merkitys on korostunut. Joutsan kautta kulkee valtatie 4 (aiemmin kantatie 59), ja kuntakeskus sijaitsee suunnilleen Heinolan ja Jyväskylän puolivälissä.
Linja-autojen kaukoliikenteen pikavuoroilla Joutsasta pääsee ilman autonvaihtoa Helsinkiin, Jyväskylään, Ouluun, Rovaniemelle, Pieksämäelle, Kouvolaan, Kotkaan, Sysmään ja Asikkalaan. Linja-autoyhteys Hirvensalmelle ja Mikkeliin lakkautettiin kesällä 2020.
Joutsan keskustaajaman lähin rautatieasema sijaitsee noin 60 kilometrin päässä Mäntyharjulla, ja Leivonmäeltä on lähimmälle rautatieasemalle matkaa noin 50 kilometriä Jyväskylään.
Lähimmälle lentoasemille kertyy Joutsasta matkaa noin 85 kilometriä Jyväskylään, ja Vantaalle on etäisyyttä noin 190 kilometriä. Mikkelin lentoasema ilman säännöllistä matkustajaliikennettä sijoittuu noin 80 kilometrin päähän.
Joutsaan liittyviä henkilöitä

| --- | --- |
 Arja Alho, poliitikko  Onni W. Arima, toimittaja, kirjailija  Matti Aulos, näyttelijä  Aina Brummer, kirjallisuuden suomentaja  Armas Brummer, taidemaalari  O. J. Brummer, oppikoulunopettaja ja päätoimittaja  Uno Brummer, toimittaja, suomentaja ja kirjailija  Alfred Filip Danielson, valtiopäivämies  Sigurd Wilhelm Forss, seminaarinlehtori  Kalervo Friman, liikemies  Päivi Honkapää, kirjailija  Toivo Hossola, agronomi ja päätoimittaja  Toivo Häkkinen, Mannerheim-ristin ritari  Margareta Högman, ystäväliikkeen hengellinen johtaja  Arto Ikonen, pituushyppääjä  Yrjö Järvinen (eversti), sotilas ja sotakirjailija  Elsa Kaarela, opettaja ja kirjailija  Eino Kaipainen, näyttelijä  Eino Kalmari, agronomi ja asutusneuvos  Heikki Kauranen, maanviljelija ja valtiopäivämies  Iivari Kauranen, jääkärieversti  Toivo Koivisto, kaivosinsinööri  Yrjö Koivisto, jääkäriluutnantti ja seiväshyppääjä  Hannele Korhonen, teoreettinen fyysikko  Väinö Kuisma (keihäänheittäjä), keihäänheittäjä  Liisa Kukkanen, kirjailija  Pirjo Kämppi, iskelmälaulaja  Eero Lankia, agrologi ja poliitikko  Virpi Lehto, kuvataiteilija  Salamon Levämäki, Kotimaisen Työn Liiton Suomen liikeapulaisten liiton puheenjohtaja :  Heikki Mattila, pituushyppääjä  Suvi Minkkinen, ampumahiihtäjä  Juhana Minni, hallitusneuvos  Mikko Moilanen, arkeologi, tietokirjailija ja seppä  Harri Nykänen, rikoskirjailija, kesäjoutsalainen  Kreetta Onkeli, kirjailija ja kolumnisti  Ossi Ottela, moukarinheittäjä  Jorma Pakkanen, kirkkoherra ja kirjailija  Esko Raento, lääketieteen lisensiaatti ja kirjailija  Erkki Ruuhinen, graafinen suunnittelija ja muotoilun taiteilijaprofessori  Juhani Sams, juoksija  J. G. von Schrowe, valtiopäivämies  J. H. von Schrowe, valtiopäivämies, kauppias  Hilda Seppälä, poliitikko  Martti Servo, taiteilija  Jussi Silvonen, psykologi ja kasvatustieteilijä  John Sonck, lääkäri ja teosofi  Jussi Sorjanen, teatteriohjaaja ja näyttelijä  Kalevi Sorsa, poliitikko, pääministeri  Markku Susimäki, kuvataiteilija ja lavastaja  Paavo Valkonen, hiihtosuunnistusvalmentaja  Heikki Vilander, nyrkkeilyn EM-mitalisti  Henna Virkkunen, poliitikko  Sisko Wilkama, pedagogi  Aarne Wuorimaa, suurlähettiläs  A. O. Wuorimaa, Leivonmäen kirkkoherra, valtiopäivämies ja kansanedustaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joutsa Wikimedia Commonsissa
Joutsan kunnan kotisivu
Tilastokeskus – Joutsan avainluvut
Joutsan kalastusmahdollisuudet: Järvet ja kosket
Itä-Häme
| n k Keski-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Hankasalmi  Joutsa  Jyväskylä  Jämsä  Kannonkoski  Karstula  Keuruu  Kinnula  Kivijärvi  Konnevesi  Kyyjärvi  Laukaa  Luhanka  Multia  Muurame  Petäjävesi  Pihtipudas  Saarijärvi  Toivakka  Uurainen  Viitasaari  Äänekoski 
Entiset kunnat:  Jyväskylän maalaiskunta  Jämsänkoski  Konginkangas  Korpilahti  Koskenpää  Kuorevesi  Leivonmäki  Längelmäki (osa)  Pihlajavesi  Pylkönmäki  Sumiainen  Suolahti  Säynätsalo  Äänekosken maalaiskunta 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland
Prada

| Prada |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö (S.p.A., Società per azioni)
Osake:  HKEX: 1913
Markkina-arvo:  8,6 mrd. USD (5/2016)
ISIN:  IT0003874101
Perustettu:  1913
Toimitusjohtaja:  Patrizio Bertelli ja Miuccia Prada Bianchi
Puheenjohtaja:  Carlo Mazzi
Kotipaikka:  Via A. Fogazzaro 28, Milano, MI 20135, Italia
Liikevaihto:  3,226 mrd. € (2019)
Liikevoitto:  306,8 milj. € (2019)
Tilikauden tulos:  257,7 milj. € (2019)
Henkilöstö:  13 779 (2019)
Emoyhtiö:  Prada Holding S.p.A.
Kotisivu:  www.prada.com www.pradagroup.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pradan myymälää Milanossa (Galleria Vittorio Emanuele II)
Prada S.p.A. on italialainen muotitalo, jonka liikkeitä on ympäri maailmaa. Milanossa kotipaikkaansa pitävän Pradan osake noteerataan Hongkongin pörssissä. Tammikuussa 2016 muotitalolla oli 618 omaa myymälää noin 70 eri maassa maailmanlaajuisesti. Lisäksi yhtiön tuotteita myyvät franchise-myymälät, usean muotibrändin liikkeet ja luksustavaratalot sekä itsenäiset jälleenmyyjät. Prada S.p.A.:n brändejä ovat Prada, Miu Miu, Church’s ja Car Shoe.
Vuonna 2016 muotitalo sijoittui talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla sijalle 1 889. Markkina-arvoltaan 8,6 miljardin dollariin arvostettu Prada oli tällä listalla Italian 26:nneksi suurin julkisesti noteerattu yritys. Yhtiön henkilökuntaan kuului noin 13 779 henkeä (2019).
Mario Prada perusti yhtiön vuonna 1913 nimellä Fratelli Prada (Pradan veljekset). Vuonna 1978 Miuccia Prada peri yhtiön ja laajensi yhtiön tuotevalikoimaa käsittämään nahka-asusteiden ohella myös vaatteita. Vuonna 1992 Prada esitteli Miu Miu -kokoelman, joka oli suunnattu nuorille ja hinnoiltaan muita Pradan tuotteita halvempi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prada Wikimedia Commonsissa
A Portuguesa

| A Portuguesa |
| --- | --- |
 Kansallislaulun nuotit
Valtio:   Portugali
Säveltäjä:  Alfredo Keil
Sanoittaja:  Henrique Lopes de Mendonça
Sävelletty:  1890
  
A Portuguesa on Portugalin kansallislaulu. Sen sanoitukset kirjoitti Henrique Lopes de Mendonça ja musiikin sävelsi Alfredo Keil vuonna 1890. Kappale valittiin Portugalin kansallislauluksi kuitenkin vasta vuonna 1911.
Aiheesta muualla

Laulu laulettuna unkarilaisella sivustolla
Luettelo Suomen aatelissuvuista

Tämä on luettelo Suomen aatelissuvuista. Suomen aateliin on kaikkiaan introdusoitu 357 sukua, joista 282 aatelisia, 63 vapaaherrallisia, 11 kreivillisiä ja yksi ruhtinaallinen. 145 sukua on säilynyt mieslinjaisena ja 16 naislinjaisina. Säilyneistä mieslinjaisista suvuista kreivillisiä on kolme, vapaaherrallisia 26 ja aatelisia 115. Ainoa ruhtinassuku on jo sammunut. Suvuista ilmeisesti viisi edustaa Vanhan Suomen aatelia.
Eri aatelisarvoja edustavat suvut on numeroitu erikseen introdusoimisjärjestyksessä, ensimmäisinä vuonna 1818 Suomen ritarihuoneen perustamisen yhteydessä esitellyt.
Suvut

Tässä luettelossa aateloimisvuodeksi (tai korkeampaan aatelisarvoon korottamisvuodeksi) on merkitty se vuosi, jolloin aateloinnista tai naturalisoinnista on ilmoitettu. Ritarihuoneelle merkitseminen eli introduktio saattoi tapahtua huomattavasti myöhemmin, minkä vuoksi sukujen numerojärjestys ei täysin vastaa aateloimisjärjestystä. Koska Suomen aateli luotiin erottamalla se Ruotsin aatelista vuoden 1809 jälkeen, on luettelossa ennen vuotta 1809 aateloitujen sukujen kohdalla ilmoitettu se vuosi, jolloin suku on aateloitu tai naturalisoitu Ruotsissa. Naturalisoiduilla suvuilla saattoi olla paljon vanhempi jossain muussa maassa myönnetty aatelisarvo, jota ei ole tässä huomioitu. Vanhimpien kotimaisten rälssisukujen kohdalla alkuperäiset aateloimisvuodet eivät ole enää tiedossa. Jos uusi suku peri vanhemman suvun numeron adoption, muun poikkeusjärjestelyn tai sekaannuksen seurauksena, on luetteloon merkitty sekä alkuperäisen että uuden suvun aateloimisvuosi.
Luettelossa mieslinjaisina elävien sukujen nimet on lihavoitu, mieslinjalta sammuneiden mutta naislinjalla jatkuvien nimet on kursivoitu; loput ovat kokonaan sammuneita tai ulkomaille kadonneita ja todennäköisesti sammuneita.
Suvut > Ruhtinaalliset

| Nimi | numero | ruhtinaalliseksi vuonna | sammunut vuonna |
| --- | --- | --- | --- |
| Menschikoff | 1 | 1833 (Venäjällä 1707) | 1893 |
Suvut > Kreivilliset

| Nimi | numero | kreivilliseksi vuonna | sammunut mieslinjalla vuonna | sammunut kokonaan vuonna |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aminoff | 5 | 1819 |  |  |
| Armfelt | 4 | 1812 |  |  |
| Berg | 11 | 1856 |  |  |
| Creutz | 1 | 1719 |  |  |
| Cronhjelm af Hakunge | 2 | 1719 | 1982 | 1993 |
| de Geer till Tervik | 3 | 1809 |  | 1855 |
| Kuscheleff-Besborodko | 10 | 1849 (Venäjällä 1799) | 1870 | 1917lähde? |
| Mannerheim | 8 | 1824 |  | (Suomessa 2015) |
| Stewen-Steinheil (alk. Steinheil) | 7 | 1812/1825 | 1971 | 1993 |
| van Suchtelen | 6 | 1822 | 1863 | 1891 |
| Zakrewsky | 9 | 1830 | 1865 | 1884 |
Suvut > Vapaaherralliset

| Nimi | numero | vapaaherralliseksi vuonna | sammunut mieslinjalla vuonna | sammunut kokonaan vuonna |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| von Alfthan | 57 | 1886 |  |  |
| Aminoff | 25 | 1808 |  |  |
| Armfelt | 13 | 1731 | 1839 | 1846 |
| Bergenheim | 54 | 1879 | 1920 | 1975 |
| Boije af Gennäs | 20 | 1771 | 1930 | 1948 |
| von Bonsdorff | 49 | 1868 |  |  |
| von Born | 47 | 1864 | 1975 | (Suomessa 1975) |
| Bruun | 56 | 1883 | 1975 | 2010 |
| Carpelan | 19 | 1771 |  |  |
| Cedercreutz | 6 | 1719 |  |  |
| Cederström | 12 | 1731 |  | 1828 |
| Cronstedt | 50 | 1870 |  |  |
| de la Chapelle | 39 | 1856 |  |  |
| Fleming af Liebelitz | 1 | 1651 | 1852 | 1880 |
| af Forselles | 53 | 1874 | 1933 | 1953 |
| Freedricksz | 36 | 1853 (Venäjällä 1773) | 1927 | 1950 |
| von Friesendorff | 11 | 1705 | 1951 | 1959 |
| Gripenberg | 48 | 1865 |  |  |
| Gyldenstolpe | 31 | 1827 |  | 1831 |
| von Haartman | 35 | 1849 |  |  |
| von Hauff | 42 | 1859 (Hessenissä 1853) |  | (ainakin Suomessa) |
| von Hellens | 61 | 1895 |  |  |
| Hisinger-Jägerskiöld (alk. Hisinger) | 29 | 1819/1906 | 1975 |  |
| Hierta | 15 | 1771 |  | (ainakin Suomessa) |
| Hjärne | 34 | 1841 | 1880 | 1905 |
| Indrenius-Zalewski (alk. Indrenius) | 51 | 1871/1914 |  |  |
| af Klercker | 22 | 1809 |  | 1868 |
| Klinckowström | 17 | 1759 | 1883 | 1925 |
| von Knorring | 9 | 1720 |  | 1965 |
| von Kothen | 16 | 1771 |  | 1987 |
| Langenskiöld | 45 | 1860 |  |  |
| Langhoff | 63 | 1912 | 1929 | 1975 |
| Linder af Svartå | 44 | 1859 |  | 1896 |
| Lybecker | 5 | 1707 | 1914 | 1925 |
| Mannerheim | 18 | 1768 |  | (Suomessa) |
| Mellin | 4 | 1691 | 1964 |  |
| Molander | 58 | 1887 | 1899 | 1924 |
| Munck | 21 | 1778 | 1927 | 1976 |
| Nicolaij | 30 | 1822 | 1919 | 1943 |
| von Nolcken | 14 | 1747 |  | (ainakin Suomessa) |
| Palmén | 55 | 1883 |  |  |
| Ramsay | 40 | 1856 |  |  |
| Rehbinder | 3 | 1680 |  |  |
| Rokassowskij | 37 | 1855 | 1918 | 1951 |
| Rosenkampff | 27 | 1817 | 1927 | 1984 |
| Rotkirch | 32 | 1830 | 1866 | 1927 |
| Sackleen | 41 | 1859 |  |  |
| af Schultén | 43 | 1859 |  |  |
| Silfverhjelm | 7 | 1719 | 1978 |  |
| Stackelberg | 10 | 1727 |  |  |
| Standertskjöld | 52 | 1874 |  |  |
| Standertskjöld-Nordenstam (alk. Nordenstam) | 46 | 1860/1869 |  |  |
| Stierncrantz | 8 | 1720 | 1926 | 1926 |
| Stjernvall | 59 | 1875 |  |  |
| van Suchtelen | 28 | 1812 |  | 1822 |
| Tandefelt | 26 | 1809 |  | 1904 |
| von Troil | 24 | 1809 |  |  |
| Walleen | 38 | 1854 | 1988 |  |
| von Willebrand | 23 | 1806 |  | 1886 |
| von Willebrand | 33 | 1830 | 1902 |  ? |
| von Willebrand | 60 | 1889 |  | 1938 |
| Wrede af Elimä | 2 | 1653 |  |  |
| Yrjö-Koskinen | 62 | 1897 |  |  |
Suomessa eläviä aatelissukuja, joita ei ole introdusoitu Suomen ritarihuoneeseen

Kurki
Rundeel
Lohjelm
Rosenberg
Lisäksi ritarihuoneen aatelisluettelosta puuttuu osa sellaisista suomalaisista suvuista, joiden edustajalle Suomen Suuriruhtinas on autonomian aikana myöntänyt periytyvän aatelisarvon sotilasansioista. Näitä ovat esimerkiksi:
Löfving
Grenquist
Holden Nova

Holden Nova on Holdenin vuosina 1989–1996 valmistama alemman keskiluokan automalli, joka oli uudelleennimetty Toyota Corolla. Se korvasi mallistossa Holden Astran, joka puolestaan oli perustunut Nissan Pulsariin. Novan seuraajaksi tuli uusi Astra, joka oli sama auto kuin Euroopassa myytävä Opel Astra.
Holden Nova LE, LF (1989–1994)

| Holden Nova LE, LF |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Australia
Valmistaja:  Holden
Konserni:  General Motors
Valmistusvuodet:  1989–1994
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen hatchback
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Holden Astra (LD)
Seuraaja:  Holden Nova (LG)
Teknisesti samankaltaisia:  Geo Prizm I Toyota Corolla (E90)
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,4–1,8 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 3-vaihteinen automaatti 4-vaihteinen automaatti
Holdenin ja Nissanin välinen yhteistyö päättyi vuonna 1989, jonka seurauksena Nissan Pulsariin perustuvan Holden Astran valmistus lopetettiin. Holden solmi uuden yhteistyösopimuksen Toyotan kanssa, ja näin alkoi Corolla (E90) -malliin perustuvan Holden Novan valmistus. Korimalleina olivat neliovinen sedan ja viisiovinen hatchback. Farmaria ja kolmiovista hatchbackia ei ollut Corollasta poiketen mallivalikoimassa.
Syksyn 1991 kasvojenkohotuksessa koritunnukseksi vaihtui LF.
Holden Nova LG (1994–1996)

| Holden Nova LG |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Australia
Valmistaja:  Holden
Konserni:  General Motors
Valmistusvuodet:  1994–1996
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen hatchback
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Holden Nova (LE/LF)
Seuraaja:  Holden Astra (TR)
Teknisesti samankaltaisia:  Geo Prizm II Toyota Corolla (E100)
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,6–1,8 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 3-vaihteinen automaatti 4-vaihteinen automaatti
Toisen sukupolven Nova esiteltiin vuonna 1994, ja se perustui Corolla (E100) -malliin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Holden Nova Wikimedia Commonsissa
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Oliver Larsen

| Oliver Larsen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. joulukuuta 1998 (ikä 26) Aalborg, Tanska
Kansalaisuus:   Tanska
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  94 kg
Seura
Seura:  HIFK
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  98
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  AaB Ishockey II (Tanska I) Odense Bulldogs (Tanska) Leksands IF (HA) IK Pantern (HA) IF Björklöven (HA) IK Oskarshamn (SHL) Jukurit (SML) KalPa (SML)
Oliver Joakim Larsen (s. 25. joulukuuta 1998 Aalborg, Tanska) on tanskalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ssa.