stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jetfire
Transformers: Kaatuneiden kosto

Transformers: Kaatuneiden kostossa Jetfire oli yksi Etsijöistä, ikivanhoista transformereista, jotka ovat jo vuosituhansien ajan Fallenin käskystä etsineet Primejen Hautaa ja Johtajuuden Matrixia. Mutta Jetfire kääntyi Autobottien puolelle, koska piti Decepticonien toimintaa liian väkivaltaisena. Heti valittuaan muuntautumismuodoksi SR-71 Blackbirdin, hän vaipui koomaan energonin puutteensa vuoksi, minkä jälkeen hänet toimitettiin Ilmailu- ja avaruusmuseoon, missä Sam Witwicky herätti hänet Allsparkin palasella. Jetfire vei hänet ja hänen ystävänsä avaruussillan läpi Egyptiin ja kertoi kaiken mitä tiesi. Jetfire kuoli, kun hän repi kipinänsä irti voidakseen luovuttaa osansa Ratchetin ja Joltin käsiin, jotka rakensivat niistä lisäpäivitykset Optimukselle.
Jetfire sijoittui kolmanneksi USA Todayn järjestämässä äänestyksessä, jossa fanit saivat äänestää, että minkä hahmon he haluaisivat esiintyvän elokuvassa. Toisen sijan jakoivat Devastator ja Grimlock näiden saatua yhtä monta ääntä.
Transformers: Kaatuneiden kosto > Transformers: Revenge of the Fallen -videopeli

Jetfire on saatavilla pelihahmoksi Transformers: Revenge of the Fallen -pelin Xbox 360- ja PlayStation 3-versioille erään lisäsisällön kautta. Mutta vain moninpelitilaan. Jetfire käyttää aseinaan muinaista Cybertronilaista pistoolia ja energonaaltokanuunaa. Erikoiskykynä hänellä on tutkaskanneri, joka paljastaa tutkan avulla väliaikaisesti kaikki lähistöllä olevat viholliset.
Hahmoa näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Elokuvat | Konsolipelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1985–1987 | Gregg Berger | The Transformers |  |  |
| 2002-2005 | Scott McNeil | Transformers: Armada Transformers: Energon |  |  |
| 2006-2007 | Brian Drummond | Transformers: Cybertron |  |  |
| 2009 | Tom Kenny | Transformers: Animated |  |  |
| 2009 | Mark Ryan |  | Transformers: Kaatuneiden kosto |  |
| 2009 | Clive Revill |  |  | Transformers: Revenge of the Fallen |
| 2010, 2012, 2014 | Troy Baker |  |  | Transformers: War for Cybertron Transformers: Fall of Cybertron Transformers: Rise of the Dark Spark |
Aiheesta muualla

Lisätietoa Jetfiresta TFWIKI.Netissä, Transformers-aiheisesta wikiassa
Transformers
Jetfire elokuvassa Transformers: Kaatuneiden kosto
Informaatiosodankäynti

Informaatiosodankäynti (engl. information warfare, IW) ja informaatiovaikuttaminen ja strateginen kommunikaatio ovat nykyaikaiseen sodankäyntiin liittyviä käsitteitä, joissa joko hyökkäyksellisesti tai puolustuksellisesti pyritään vaikuttamaan informaation sisältöön ja kulkuun sekä sitä kautta eri vaiheessa olevan konfliktin tulokseen. Käytettävät keinot voivat olla luonteeltaan strategisia, operatiivisia tai taktisia.
Informaatiovaikuttaminen kuvaa käsitteenä pikemminkin yksittäisen osapuolen toimia, kun taas informaatiosodankäynti osapuolten välistä kamppailua edellä mainituin keinoin. Läheisesti tähän liittyvä käsite strateginen kommunikaatio tarkoittaa informaatiosodankäyntiä vastaavia toimia, muttei oleta välttämättä mitään tiettyä konfliktia.
Jonkinasteista informaatiosodankäyntiä käydään lähes kaikissa maailman konflikteissa. Yhteistä informaatiosodankäynnin lukemattomille keinoille ja tavoitteille on lähinnä niiden suunnitelmallisuus, joka erottaa ne sattumanvaraisesta ja tahattomasta informaation kulkuun tai sisältöön vaikuttamisesta.
Suomen turvallisuuspoliittisessa selonteossa 2004 määritellään informaatiosodankäynti seuraavasti: "Valtion yhteiskunnalliseen ja sotilaalliseen päätöksentekoon ja toimintakykyyn sekä kansalaisten mielipiteisiin vaikuttamista ja tältä suojautumista käyttämällä hyväksi informaatioympäristöä. Informaatiosodankäyntiä voidaan käydä yhteiskunnallisin, poliittisin, viestinnällisin, psykologisin, sosiaalisin, taloudellisin ja sotilaallisin keinoin kaikilla sodankäynnin tasoilla."
Moderni sodankäynti, konfliktit ja toiminnan mallit

Modernit sodankäynnin operaatiot sisältävät useita eri toiminnan alueita. Mukaan luetaan myös erilaiset epäsymmetriset keinot. Modernit sotilasoperaatiot alkavat ajallisesti jo rauhan aikaisilla painostus- ja disinformaatio-operaatioilla. Keinoilla pyritään tietoisesti vaikuttamaan toisen valtion päätöksentekoon, jotta saavutettaisiin sellaisia strategisia päämääriä, joihin painostuksen kohteena oleva valtio ei muutoin suostuisi.
Yhdysvallat ja Iso-Britannia ovat määrittäneet moderneja doktriineja tai kriisistrategioita lyhenteillä DIME(FIL) ja MIDLIFE, sanoista Diplomatic, Information, Military, Economic, Financial, Intelligence, and Law Enforcement – eli Diplomatia, Informaatio, Asevoimat, Talous, Rahoitus, Tiedustelu ja Lainvalvonta.
Kolmas yleinen malli hahmottamaan vastapuolen ominaisuuksia on PMSII tai PMSII-PT. Lyhenteet tulevat sanoista Political, Military, Economic, Social, Infrastructure, Information, Physical Environment, and Time – eli Poliittinen, Sotilaallinen, Taloudellinen, Sosiaalinen, Infrastruktuuri, Informaatio, Fyysinen ympäristö, ja Aika.
Mallit kuvaavat siis modernin sodankäynnin monimuotoisuutta, jossa informaatio(sodankäynti) on yksi toiminnan pääalue.
Informaatiosodankäynti käsitteenä

Informaatiosodankäyntiä on mikä tahansa toimi, jolla estetään, hyödynnetään, muutetaan, tai tuhotaan vastustajan informaatiota ja sen järjestelmiä; vastavuoroisesti puolustautua näiltä toimilta; sekä hyödyntää omaa sotilaallista informaatiokykyä.
Eri mailla ja toimijoilla on erilaisia doktriineja, joilla konfliktin tai kriisin operatiivista ympäristöä pyritään ymmärtämään ja tätä kautta näihin vaikuttamaan. Informaatiosodankäynnille tai informaatio-operaatioille löytyy maailmanlaajuisesti useita määritelmiä. Vähänkään perusteellisempi tarkastelu kuitenkin osoittaa, että määritelmien erot ovat useimmiten lähinnä terminologisia.
Käsitteenä informaatiosodankäynti on syntynyt strategisena suunnitelmana 1980-luvulla ja operatiivisena vasta 1990-luvun alussa. Informaatiosodankäynti on käsitteenä siis melko nuori, mutta sodankäynnin ytimessä, yhden tahdon pyrkimys alistaa toinen on perinteinen, ainoastaan metodiikka päämäärän toteuttamiseksi on muuttunut.
Esimerkkejä vaikuttamisesta

Kaikenlaisen viestinnän tarkoitus on jonkinlainen vaikuttaminen. Viestinnän vaikuttamista psykologisena operaationa on muun muassa aloitteen kaappaaminen, keskustelun siirtäminen haluttuihin asioihin ja aiheisiin. Politisoitunut keskustelu ei ole kuitenkaan propagandaa.
Erilaisin keinoin sotaa käyvät osapuolet pystyvät vaikuttamaan siihen, millaista informaatiota ihmiset saavat tiedotusvälineiden kautta. Varsinkin demokraattisissa valtioissa kansalaismielipide on hyvin tärkeä sotilaallisen politiikan kannalta. Myös rauhan vallitessa on tärkeää, että ihmisillä on yhteiskuntaa tukeva näkemys sotilaalliseen toimintaan liittyvistä asioita.
Informaatiosodankäynnin kansalle usein parhaiten näkyvät osat ovat lähinnä taktinen eli konkreettinen informaatiosodankäynti.
Esimerkkejä vaikuttamisesta > Strateginen viestintä

Strateginen viestintä on pitkän aikavälin toimi. Suomessa viestintää ohjaa valtioneuvosto ja viestintää suorittaa poikkihallinnolliset eri sektorit itse. Maanpuolustuskorkeakoulun mukaan myös elinkeinoelämän ja kansalaisyhteiskunnan merkitys korostuu julkisen hallinnon ja turvallisuudesta vastaavien viranomaisten vierellä.
Strategisen viestintään vaikuttaminen vaatii suunnitelmallisuutta ja päämäärän; informaatiosotaa ei siten voi käydä vahingossa.
Esimerkkejä vaikuttamisesta > Informaatio-operaatiot

Informaatio-operaatiossa on tarkoitus on vaikuttaa siihen miten ihmiset ajattelevat ja toimivat, ja tällöin keinoina voivat olla myös suorat taktiset toimet vastustajan kykyyn välittää omaa viestiään. Informaatio-operaatiot ovat tyypillisesti kampanjan omaisia toimia tai silmukoita, jossa suunnitellaan, toimitaan ja arvioidaan vaikutus. Toisin kuin strateginen viestintä, informaatio-operaatio ei yleensä kuulu rauhan ajan toimiin.
Keinovalikoima on myös selvästi laajempi kuin pelkkä viestintä. Sitä voi olla vihollisen tiedon väärentäminen, vihollisen tiedonsiirtokanavien sabotointi, vihollisen tiedonsiirtokanavien valjastaminen omia käyttötarkoituksia varten tai vastavuoroisesti omien tiedonsiirtokanavien koskemattomuuden ja fyysisen eheyden puolustaminen.
Esimerkkejä vaikuttamisesta > Psykologiset operaatiot

Propagandaa ja disinformaatiota on yleensä edeltänyt pitkän ajan suunnittelu. Informaatiosodankäynnissä psykologiset operaatiot pyrkivät vaikuttamaan kohteen henkiseen kriisinkestävyyteen.
Sotatieteiden tohtori Saara Jantusen mukaan esimerkiksi sosiaalisessa mediassa näkyvä häiriköinti ei yleensä ole itsetarkoitus, vaan keino paljon suuremmassa kehyksessä. Ilmiötä on myös vaikea tunnistaa, mutta tarkoituksena on tällöin aloitekyvyn kaappaaminen, eli keskustelun viemistä informaatiovaikuttajan haluamaan aiheeseen.
Tunnistettavia keinoja ovat muun muassa sensuuri, uhkailu, painostaminen, disinformaatio ja lokakampanjat.
Ruotsissa on perustettu Ruotsin kriisivalmiusviraston (MSB) yhteyteen ryhmä, jonka tarkoitus on puolustaa maata Venäjän informaatiovaikuttamista vastaan. Ryhmä tarjoaa tukea ja ohjeistusta eri viranomaisille mahdollisten vaikutusyritysten tunnistamisessa sekä torjumisessa.
Suomessa taktisesta häiriköinnistä on käytetty käsitettä trollaus, joka perinteisesti on tarkoittanut yksittäisten henkilöiden harjoittamaa keskustelujen häiriköintiä tai provosointia.
Suomessa on tutkittu venäläisen informaatiosodankäynnin erityispiirteitä ja länsimaisista malleista hieman poiketen, keskiössä on nk. refleksiivisen kontrollin käsite. Tutkimuksen mukaan refleksiivinen kontrolli on ihmisten päätöksiin vaikuttamista koskeva teoria, mikä perustuu toimintamallin luomiseen, jossa vastustajalle annetaan disinformaatiota, minkä pohjalta tämä reagoi tajuamatta tulleensa manipuloiduksi.
Maanpuolustuskorkeakoulun mukaan puolustautuminen psykologisia operaatiota vastaan perustuu jokaisen kansalaisen tietoisuuteen siitä, että mahdollisessa kriisitilanteessa vastustaja pyrkii vaikuttamaan erilaisin keinoin kansalaisten turvallisuustahtoisuuteen. Yhteiskunnallisesti tätä tietoisuutta tuetaan poikkihallinnollisesti strategisen viestinnän keinoin.
Euroopan unioni on käynyt taisteluun Venäjän disinformaatiota vastaan julkaisemalla säännöllisesti katsausta venäläisestä disinformaatiosta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rauhanturvaamisen informaatiosodat käydään mielikuvista Sotatieteiden tohtori Jari Rantapelkonen
Juusela, Pauli: Sotatieteen tohtori Saara Jantunen: Raja infosodan ja vihapuheen välillä on häilyvä. Kirkko ja kaupunki 21.6.2017.
Sota
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aikakaudet | Sotatoimialueet | Aseet | Sodankäynnin tasot | Taistelevat aselajit | Tukevat aselajit | Luetteloita | Yleistä |
|  Esihistoria  Antiikki  Keskiaika  Uusi aika  Teollistunut aika  Nykyaika |  Avaruus  Ilmasota  Informaatio  Maasota  Merisota  Kotirintama |  ABC  Elektroninen  Ilmavoimat  Maavoimat  Merivoimat  Psykologinen |  Strategia  Operaatiotaito  Taktiikka  Taistelutekniikka |  Ilmavoimat  Jalkaväki  Laivasto  Merijalkaväki  Panssarijoukot  Ratsuväki |  Huolto  Ilmatorjunta  Pioneeri  Tykistö  Viesti |  Kenraalit  Piiritykset  Operaatiot  Sisällissodat  Sodat  Sotarikokset  Taistelut  Vapaus-itsenäisyyssodat |  Sodankäynti  Sotahistoria  Taistelu  Piiritys  Propaganda  Rauha  Pasifismi |
Iso-Syöliö

| Iso-Syöliö |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°13′01″N, 24°39′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  Kalkkivuorenoja 
Järvinumero:  35.773.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,2 m  
Rantaviiva:  2,076 km  
Pinta-ala:  12,878 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Syöliö 
Iso-Syöliö  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 12,9 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,2 metriä mpy.
Kai Palm

Kalle "Kai" Palm (s. 28. tammikuuta 1948 Nurmes) on suomalainen romanitaustainen muusikko. Hän on aloittanut jo nuorena poikana 1960-luvulla junissa muusikonuran laulamalla harmonikansoittaja Topi Ahosen säestämänä, mutta ammattimaisesti viimeistään kuusitoistavuotiaana. Bändimuusikkona toimittuaan hän on saanut aikaan myös kaksi pitkäsoittoista levyä. Muusikkona Palm on monitaitoinen: laulunsa lisäksi hän käsittelee akustista ja bassokitaraa sekä rumpuja.
Jo 1970-luvulla tehty LP-levy Tširigli on Palmin omia tekstejä ja sävellyksiä. Sointi on persoonallinen ja pehmeä. Levylle mahtuu kahdeksan romaninkielistä lähinnä blues- ja rock-tyyppistä iskelmää, joista Soske jeeal toori on varsin nopeatempoinen rautalankarockesitys. Suomenkieliset kappaleet ovat hyytäviä tangoja, erityisesti Valheen kyyneleet. Muusikkona Palm on monitaitoinen: käsittelee kitaraa, bassokitaraa ja rumpuja.
Myöhemmin Kai Palm on tehnyt työtä lasten kanssa arvostaen kieltään ja taustaansa. Romanilapset laulavat -vihko on ilmestynyt opetushallituksen tuottamana. Laulut ovat Kai Palmin.
Diskografia

LP Tširigli (suom. Lintu ) 1975, esityskieli romani, suomi, KISS RPLP 5012,
Kappaleet:
A-puoli
Tamlipa
Palaa takaisin
Vennesko tiia
Soske jeeal toori?
Me ikkavaa tumen
B-puoli
Tsae tsella
Samlipa
Kaalijakkokiero pahipa
Valheen kyyneleet
Tširigli
Romales-yhtyeen kanssa CD Tumma ja hehkuva veri 1997, Alba Records, esityskieli romani
Aiheesta muualla

Mainintaa romanit.net -lehdessä (Arkistoitu – Internet Archive)
Romanilapset laulavat - ROMALES BAȞAVEN TA DŽAMBEN (Arkistoitu – Internet Archive)
Romales-yhtyeen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Jänenjärvi

| Jänenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°44′30″N, 24°45′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Koljonselkään 
Järvinumero:  35.723.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,2 m  
Rantaviiva:  1,379 km  
Pinta-ala:  8,227 ha  
Suurin syvyys:  8 m 
Keskivirtaama:  1 m³/s (MQ) 
Saaria:  ei saaria 
 fiJänenjärvi 
Jänenjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjan taajaman lähellä Vilkkilän kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä, ja se sijaitsee Jänenvuoren lounaispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Rantaviivan lähelle ulottuu kolme peltopalstaa, joita viljelee yksi maatila. Järvelle tulee tiet Vilkkilän kylästä valtatieltä 9 poikkeavilta teiltä. Valtatie ohittaa järven eteläpuolelta 150 metrin etäisyydeltä.
Vedenlaatu

Haapaojan virtauma määrittää Jänenjärven vedenlaadun lähes täysin. Joessa sijaitsee kalankasvatuslaitos, joka rasittaa jokea ravinteillaan. Joen kalalaitoksen yläpuolella ovat fosforipitoisuudet olleet mittausten mukaan (2000-2006) loppukesäisin 8–14 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l) ja typpipitoisuudet 310–380 µg/l. Vedenlaatu on siellä ollut karua tai lievästi rehevää, lievästi sameaa, vedenväri ruskeaa ja runsashumuksista. Veden yleislaatuluokka ja käyttökelpoisuusluokka on ollut hyvä, mutta kalankasvatuslaitoksen alapuolella luokitus on ollut enää tyydyttävä ja veden hygieniatasokin on hieman laskenut. Laitoksen jälkeen veden fosforipitoisuus on lisääntynyt 4–41 µg/l ja typpipitoisuus 30–180 µg/l. Tällainen vesi virtaa sitten Jänenjärven läpi Koljonselkään.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen laskevat Jänenvuoren kummaltakin rinteen juurelta lyhyet metsäojat. Järvi on myös Haapaojan eli Vilkkilänjoen läpivirtausjärvi. Haapaoja saa alkunsa Myllyvedeltä ja se laskee 300 metrin jälkeen Koljonselän Säkkiin. Haapaoja alittaa matkallaan valtatien 9 ja Orivesi-Jyväskylä-radan.
Melontareitti

Hallista Längelmäelle on opastettu melontareitti: Eväjärvi–Kilvenvesi–Velhonvesi–Kalkunjärvi–Myllyvesi–Haapaoja–Ylinenlampi–Jänenjärvi–Koljonselkä.
Jaakko Jouppila

Pentti Jaakko Jouppila (16. syyskuuta 1923 Seinäjoki – 15. joulukuuta 1950 Seinäjoki) oli suomalainen kuulantyöntäjä. Seuratasolla hän edusti Seinäjoen Urheilijoita.
”Jaska” Jouppila edusti Suomea Lontoon kesäolympialaisissa 1948, missä hän sijoittui loppukilpailussa seitsemänneksi tuloksella 14,59 metriä. Karsinnassa hän oli työntänyt 14,72 metriä ollen kuudes. Jouppila edusti Suomea viidessä maaottelussa vuosina 1947–1949. Hän voitti Suomen mestaruuden Kymissä 1949 ja SM-pronssia Tampereella 1947. Ennätyksensä 15,93 metriä Jouppila pukkasi 10. elokuuta 1949 Seinäjoella.
Jouppilan veljistä Kauko oli kiekonheiton SM-mitalisti ja menestyksekäs veteraaniurheilija, ja Matti ja Eero olivat maajoukkuetason kuulantyöntäjiä. Kauko Jouppilan Antti-poika saavutti isänsä tavoin SM-mitalin kiekonheitossa. Kauko Jouppilan Jussi-poika taasen saavutti kaksi SM-mitalia kuulantyönnössä.
Jouppila ampui vaimonsa ja itsensä Seinäjoen rautatieasemalla 15. joulukuuta 1950.
Aiheesta muualla

Kanerva, Juha: Jaakko, 27, ampui 24-vuotiaan vaimonsa ja itsensä keskellä kaupunkia is.fi.  23.12.2023.
János Herskó

| János Herskó> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. huhtikuuta 1926
Kuollut: 12. lokakuuta 2011 (85 vuotta)
Ammatti:  elokuvaohjaaja, näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
János Herskó (9. huhtikuuta 1926 – 12. lokakuuta 2011) oli unkarilainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä. Hän näytteli 15 elokuvassa vuosina 1963–2006. Vuosina 1948–1990 hän ohjasi yhdeksän elokuvaa.
Herskó oli juutalaista syntyperää, ja hänen äitinsä kuoli holokaustissa. Herskó opiskeli yliopistossa filosofiaa, taidehistoriaa ja estetiikkaa. Vuodesta 1945 alkaen hän työskenteli elokuvan parissa. Hän opiskeli Viktor Gertlerin elokuvakoulussa ja teatteri- ja elokuva-akatemiassa ja valmistui 1949. Vuonna 1951 hän sai stipendin Moskovan elokuvakouluun, ja palattuaan 1952 sieltä hän opetti koulussa, jonka apulasjohtaja hänestä myös tuli. Hänestä tuli Studio Hunnian johtaja, kunnes hän siirtyi vuonna 1970 Ruotsiin, jossa hän opetti Tukholman yliopistossa.
Filmografia (valikoima)

Vasvirág (Rautakukka) 1958
Két emelett boldogság (Kaksi kerrosta onnea) 1960 myös käsikirjoitus
Szevasz, Vera! (Vera) 1967 myös käsikirjoitus
Taikahuilu (televisioelokuva) 1975
Keittiön puolella (televisioelokuva) 1978
Toinen tanssi (nimellä Janos Hersko) 1983
Tappava tehtävä 1984
Rikoselementti 1984
Ruumis kateissa 1989
Kiss Vakond 1993
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1947

| Division I 1947 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Sarjajärjestelmä:  2-lohkoinen sarja
Mestari:  Brobergs IF, Söderhamn
Toinen sija:  Västerås SK
Pudonneet joukkueet:  Råsunda IS   Forsbacka IK   Skoghalls IF   Falu BS
Paras maalintekijä:  Tage "Tjappe" Magnusson, Örebro SK (18)
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1946 :  1948 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1947 pelattiin kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat loppuottelun vuoden 1947 Ruotsin jääpallomestaruudesta.
Lohkovoittajiksi selviytyivät Brobergs IF, Söderhamn ja Västerås SK. Tukholmassa 16. helmikuuta pelatussa loppuottelussa Brobergs IF voitti maalein 4-2.
Division I > Loppuottelu

16.2.1947 Tukholma
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Brobergs IF | 4-2 | Västerås SK |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Brobergs IF
2.: Västerås SK
Juha Karvanen (professori)

Juha Tapani Karvanen (s. 1975) on suomalainen tilastotieteilijä ja professori. Hän on toiminut vuodesta 2012 lähtien Jyväskylän yliopistossa tilastotieteen professorina.
Ura

Juha Karvanen opiskeli tilastotiedettä Tampereen yliopistossa ja valmistui sieltä filosofian maisteriksi 1998. Tekniikan tohtoriksi hän väitteli 2002 Teknillisessä korkeakoulussa (nyk. Aalto-yliopiston Teknillinen korkeakoulu). Väitöskirja käsitteli tilastollista signaalinkäsittelyä.
Tieteellisen uransa Karvanen aloitti tutkimusavustajana 1997 Tampereen yliopistossa. Sen jälkeen hän työskenteli 1998–1999 Orion Pharmalla biostatistikkona. Hän oli 1999–2003 tutkijana Teknillisessä korkeakoulussa, mutta vietti osan vuodesta 2001 vierailevana luennoitsijana Pennsylvanian yliopistossa. Teknillisessä korkeakoulussa hän työskenteli signaalinkäsittelyn laboratoriossa sähkö- ja tietoliikennetekniikan osastolla (engl.  Department of Electrical and Communications Engineering).
Valmistumisen jälkeen Karvanen toimi tutkijatohtorina RIKENin aivotutkimuskeskuksessa Japanissa 2003–2004 ja Regensburgin yliopistossa Saksassa 2004. Palattuaan Suomeen hän toimi 2004–2009 tilastotieteilijänä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella (THL). Ennen paluutaan akateemiseen tutkimukseen hän toimi vielä Nokialla analyytikkona 2009–2011 ja tilastollisista ennusteista vastaavana johtajana 2012.
Professoriksi

Elokuun alussa 2012 Karvanen nimitettiin tilastotieteen professoriksi Jyväskylän yliopistoon. Virkaanastujaisluennossaan joulukuussa 2012 hän esitteli tilastotieteen tyypillisiä kysymyksiä ja pohdiskeli, miten tilastollista epävarmuutta voidaan vähentää. Aloitettuaan tehtävässään Karvanen alkoi organisoida tilastotieteen opetusta ja tutkimusta Jyväskylässä.
Tilastotieteen professorina Jyväskylän yliopistossa työskennellyt Jukka Nyblom jäi eläkkeelle elokuun lopussa 2016. Sen jälkeen Juha Karvanen on vastannut yksin tilastotieteen tutkimuksen ja opetuksen johtamisesta matematiikan ja tilastotieteen laitoksella. Hän oli vuonna 2017 ainoa laitoksella toiminut tilastotieteen professori. Sen lisäksi laitoksen tutkimustyössä ovat vielä vuoden 2017 aikana jonkin verran vaikuttaneet laitoksen emeritusprofessorit Esko Leskinen, Erkki Pahkinen ja Antti Penttinen.
Jyväskylän yliopisto nimitti kansainvälisen hakuprosessin tuloksena tehdyn valinnan perusteella professori Karvasen avuksi alkuvuonna 2017 viiden vuoden määräaikaisessa tehtävässä tenure track-apulaisprofessorina (engl. associate professor) aloittaneen akatemiatutkija Matti Viholan. Vihola on erikoistunut satunnaisuuksien ja tilastollisten epävarmuuden tutkimukseen eli stokastiikkaan. Viholan tutkimustyö täydentää perinteisen tilastotieteen tutkimusta laitoksella laajentamalla tutkimusta tilastollisten epätodennäköisyyksien tarkasteluun ja erilaisiin stokastiikan erityisteemoihin.
Alkuvuodesta 2016 professori Karvanen toimi neljän tutkijan väitöskirjan ohjaajana ja lisäksi yksi tutkija väitteli joulukuussa 2015.
Tutkimusura

Professori Karvanen on erittäin monipuolinen tutkija. Hän on tutkinut tilastotieteellisiä menetelmiä käyttäen muun muassa kvanttifysiikkaa, kuluttajaketjuja ja kuluttaja-analyysejä, genetiikkaa, optimaalista suunnittelua sekä signaalin käsittelyä. Lisäksi hän tehnyt elinaika-analyysejä ja ohjelmoinut tietokonesovelluksia eri tarkoituksiin. Puhtaasti tilastotieteellisistä aloista Karvasen mielenkiinnon kohteena ovat olleet robusti tilastotiede ja tilastolliset todennäköisyydet.
Tutkimuksissaan Karvanen on pyrkinyt kehittämään uusia menetelmiä ja parantamaan jo käytössä olevia tutkimustapoja. Hän on kehittänyt tutkimusasetelmia ja analyysimenetelmiä muun muassa epidemiologiassa, fysiikassa ja aivokuvantamisessa.
Juha Karvanen on laatinut yli 50 tieteellistä julkaisua. Sen lisäksi hän on kirjoittanut useita abstrakteja ja joitakin tilastotieteellisiä artikkeleita suomalaisiin tieteen ja tekniikan lehtiin.