stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paniikki

Paniikki eli pakokauhu on usein jonkin asian pelosta seuraava kiihtynyt ja voimakkaan pelon hallitsema tunnetila, jossa ihminen ei pysty toimimaan järkevästi. Paniikki syntyy usein siten, että jokin ärsyke laukaisee (aiheetta tai aiheesta) äärimmäistä hätää käsittelevät aivotoiminnot. Tällöin vereen erittyy stressihormonia erityisen paljon, sydämen syke kiihtyy, ja henkinen toiminta ohjautuu lähes täysin vaistotasolle keskittyen vaaratilanteesta selviytymiseen yksinkertaisia, myötäsyntyisiä vaistoja ja refleksejä noudattaen. Paniikki usein ruokkii itseään jonkin aikaa siten, että tietoisuuden eri osat lähettävät toisiltaan saamiaan vaaraan ja pelkoon liittyviä viestejä toisilleen. Tätä voisi vertauskuvallisesti kuvata siten, että pelon tunne ruokkii pelon ajatuksia, jotka taas ruokkivat pelon tunnetta.
Nykymaailmassa paniikin vallassa toiminta on kuitenkin usein pelon aiheuttaneeseen tilanteeseen nähden vääränlaista. Ihminen voi pelästyä paniikkiin asti esimerkiksi sosiaalista tilannetta, mutta tilanteeseen ei auta se, että toimii samoin, kuin miten vaistoihin on ohjelmoitu toimimaan alun perin paniikkia aiheuttaneissa tilanteissa, kuten petoeläimen tai hukkumisen uhkaamana. Päinvastoin sosiaalinen tilanne voi lähinnä vain mennä vaikeammaksi tämänkaltaisten varotoimien käynnistyessä. Tästä voi seurata noidankehä, jossa paniikkioireet, kuten esimerkiksi punastuminen, koetaan häpeällisiksi tai noloiksi, jonka vuoksi ne saavat aikaan lisää paniikkia.
Huomatessaan reagoivansa paniikilla omaan paniikkiinsa voi ihminen alkaa pelätä paniikkia esimerkiksi sosiaalisessa tilanteessa. Tämä pelko voi itsessään pahentua paniikiksi asti, jolloin noidankehä käynnistyy. Mikäli paniikki syntyy jollekin henkilölle useasti jo paniikin itsensä pelkäämisestä, kyseessä on paniikkihäiriö.
Alun perin paniikilla tarkoitettiin Pan-jumalan säikäytyksen aiheuttamaa pelkoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paniikki Wikimedia Commonsissa
Olli Nuorto : Pakokauhun syntyjä syviä, Hakkapeliitta, 13.12.1938, nro 50, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Panicum grande

| Panicum grande> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Hirssit Panicum
Laji::  grande
Kaksiosainen nimi
 Panicum grande  Hitchc. & Chase 
Synonyymit
 Panicum myrianthum Mez, nom. illeg.  Aconisia grandis (Hitchc. & Chase) J.R.Grande 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Panicum grande on heinäkasvien heimoon ja hirssien sukuun kuuluva kasvilaji, jolle tieteellisen nimen antoivat ensimmäisinä Hitchc. ja Chase. Sillä ei ole alalajeja.
Panicum grande kasvaa luonnonvaraisena trooppisessa Etelä- ja Keski-Amerikassa.[lähde? ]
Kirjallisuutta

Hitchc. & Chase: ​.  In: Contr. U.S. Natl. Herb. 17: 529, 1915.
Perfekti

Perfekti eli päättymä on kieliopin aikamuoto, joka ilmaisee tapahtumaa, jonka seuraamukset edelleen näkyvät. Usein sitä käytetään vuorovaikutuksessa preesensin kanssaselvennä.
Suomen kielen perfekti on liittomuoto, joka rakentuu olla-verbin persoonamuodoista ja partisiippimuodosta, jonka pääte on -nut/nyt, monikossa -neet.
olen lukenut, olet lukenut, on lukenut, olemme lukeneet, olette lukeneet, ovat lukeneet. Tämä ei ole alkuperäinen kantauralilainen aikamuoto, vaan sen oletetaan kehittyneen ympäröivien germaanisten kielten vaikutuksesta (vrt. I have read jne.) viimeistään myöhäiskantasuomen kaudella, tosin jo kantauraliin rekonstruoituu viitteitä hieman samansuuntaisista rakenteista.
Paul Jakovleff

Pavel (Paul) Jakovlevitsch Jakovlev (Jakovleff) (1. syyskuuta 1820 Venäjän keisarikunta – 13. kesäkuuta 1880 Viipuri) oli venäläissyntyinen kauppias ja yrittäjä, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Jakovleffin isä oli Jakov Jakovleff ja puoliso Katherina Jakovleff. Kauppaneuvos Konstantin Jakovleff oli heidän poikansa. Paul Jakovleff oli työläinen Kotkassa 1848–1850 ja sitten puuseppä, työnjohtaja, rakennusmestari ja rakennusurakoitsija Viipurissa vuodesta 1850, tupakka- ja sikaritehtaan omistaja vuodesta 1873, kylpylaitoksen omistaja vuodesta 1874 ja Luukkalan sahan omistaja Lappeen pitäjässä vuodesta 1874. Hän omisti myös useita kiinteistöjä Viipurissa. Jakovleff oli Viipurin ortodoksisen seurakunnan kirkkoväärti vuodesta 1867. Kauppaneuvoksen arvon hän sai 1872.
Omakotirahasto

Omakotirahasto oli aiemmin Suomessa valtion rahasto, jonka tarkoituksena oli edistää asutustoimintaa Suomessa tukemalla pienten omakotitalojen rakentamista.
Toiminta 1930-luvun Suomessa

Omakotirahasto perustettiin vuonna 1927. Omakotirahastosta myönnettiin kuntien välityksellä kuoletuslainoja taikka osuuskassojen välityksellä kuoletusmaksuin lyhennettäviä kiinnityslainoja pienten omakotitalojen rakentamista varten kaupunkeihin, kauppaloihin, kaupunkien lähiympäristöihin, maaseudun taajaväkisiin asutuskeskuksiin sekä varsinaiselle maaseudulle. Tarkoituksena oli erityisesti maataloustyöväen asunto-olojen parantaminen.
Toiminta 1930-luvun Suomessa > Rahaston varojen jakaminen

Omakotirahastoon kertyvät tulot jaettiin neljännesvuosittain tasan sosiaaliministeriön ja maatalousministeriön määrättävinä oleville tileille.
Sosiaaliministeriön määrättävänä olevalla tilillä olevat varat käytettiin pienten, enintään kaksi asuntoa käsittävien omakotitalojen rakentamisen edistämiseen kaupungeissa, kauppaloissa, taajaväkisiksi yhdyskunniksi julistetuissa ja niihin verrattavissa maaseudun väestökeskuksissa sekä kaupunkien, kauppaloiden, mainitunlaisten väestökeskusten ja huomattavimpien teollisuuslaitosten lähiympäristöissä, mikäli niissä noudatetaan hyväksyttävää rakennussuunnitelmaa.
Maatalousministeriön määrättävänä olevalla tilillä olevat varat käytettiin pienten, yhden asunnon käsittävien omakotitalojen rakentamisen edistämiseen varsinaisella maaseudulla, ottaen huomioon niin irtaimen kuin vuosipalveluksessa olevan maataloustyöväen samoin kuin muun työväestön sekä siihen verrattavien käsityöläisten ja muiden pieneläjien asuntotarpeet.
Toiminta 1930-luvun Suomessa > Lainojen myöntäminen

Omakotitalon, jonka rakentamista varten voitiin myöntää lainaa omakotirahastosta, tuli olla uudisrakennus. Sen tuli sijaita joko lainansaajan omistamalla taikka hänen vuokralla hallitsemallaan rakennustontilla tai asuntopalstalla, jonka vuokraoikeus oli siirrettävissä maanomistajaa kuulematta kolmannelle henkilölle.
Lainoja omakotirahastosta myönnettiin joko kunnille tai osuuskassoille niiden antamaa velkakirjaa vastaan. Kunnan tai osuuskassan tuli käyttää rahastosta lainaksi saamansa varat asuntolainoiksi niitä rakennusyrityksiä varten, jotka asianomainen ministeriö tai sen määräämä viranomainen oli hyväksynyt. Kunta tai osuuskassa suoritti lainasta omakotirahastoon korkoa 3½ – 4 % jäljellä olevalle velkamäärälle sekä kuoletusta sen mukaan kuin siitä erikseen määrättiin. Lainan kuoletusajan tuli olla vähintään 25 vuotta.
Kun kunta tai osuuskassa lainasi edelleen rakennuttajalle omakotirahastosta lainaksi saamansa varat, se oli oikeutettu vuosittain ottamaan rakennuttajalta lainan hoitokustannusten kattamiseksi puoli prosenttia kulloinkin jäljellä olevasta velkamäärästä. Kunta tai osuuskassa ei kuitenkaan saanut asettaa lainan korko- tai lyhennysehtoja lainansaajalle ankarammiksi kuin mihin sen oli ollut valtioon nähden itse sitouduttava.
Toiminta 1930-luvun Suomessa > Lainan suuruus

Omakotitalon rakennuttajalle myönnetyn asuntolainan suuruus sai olla enintään 40 % hyväksytyistä rakennuskustannuksista. Lisäehtona oli, että lainan määrä ei sen edelle kiinnitettyjen lainojen kanssa ei saanut nousta suuremmaksi kuin 75 %:iin rakennuskustannuksista. Jos kaupunkikunta, kauppala tai taajaväkinen yhdyskunta oli varannut erityisen alueen pienempiä omakotirakennuksia varten, rakennuttajalle voitiin myöntää asuntolaina, jonka suuruus oli enintään 75 % hyväksytyistä rakennuskustannuksista.
Passion (kappale)

| ”Passion” Andrea ja Otilia feat>  Shaggy |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 12. joulukuuta 2015
 Formaatti: CD single, digitaalinen lataus
 Tyylilaji: pop-folk, reggaefusion, reggaeton
 Kesto: 03.06
 Levy-yhtiö: Cat Music, Roton Music, Andrea Prroduction, Payner
Andrean muut singlet
| ”Universal Love” 2015 | ”Passion” 2015 | ”Poludei” 2015 |
Shaggy muut singlet
| ”One Love” 2015 | ”Passion” 2015 | ”Don't You Need Somebody” 2016 |
Otilian muut singlet
| ”Iubire adevarata” 2015 | ”Passion” 2015 | ”Diamante” 2015 |
Passion on bulgarialaisen laulajän Andrean single. Single julkaistiin 12. joulukuuta 2015. Kappaleella vierailee Shaggy.
Aiheesta muualla

Virallinen YouTube-video
Passio (ravintola)

Ravintola Passio.
Passio Keittiö ja Baari on helsinkiläinen laaturavintola, joka sijaitsee Kalevankadulla Kampissa. Ravintolan keittiömestarina toimii Jesse Vottonen Ravintolan perusti Panimoravintola Huvilan toimitusjohtaja ja olutmestari Jussi Hukkanen kahden muun osakkaan kanssa keväällä 2014.
Ravintola on saanut erinomainen arvion esimerkiksi TripAdvisorin runsaalta 300 arvioijalta sijoittuen 2. sijalle runsaasta tuhannesta palvelussa arvioidussa helsinkiläisestä ravintolasta. Myös talouslehti Kauppalehden Optio luokitteli Passion Helsingin kärkiravintoiden joukkoon.
Passio tarjoaa kotimaisten pientuottajien antimia höystettynä maailman mausteilla. Juomissa panostetaan käsityöläisyyteen ja laatuun. Oluet toimitti vuoden 2017 alkuun asti Panimoravintola Huvila ja viinit tulevat eurooppalaisilta pientiloilta. Nyttemmin oluet toimittaa Helsinkiläinen Ohrana Krouvi Panimo Korkeavuorenkatu 27:stä.
Aiheesta muualla

Passio keittiö ja baari (passiodining.fi)
Kings of Casual Dining (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (nordicdesignstar.com)
Ohrana Krouvi Panimo (Arkistoitu – Internet Archive) (ohranabrewery.fi)
Perintö (täsmennyssivu)

Perintö voi tarkoittaa jotain seuraavista:
perintö, ihmisen jäämistö hänen kuoltuaan
Perintö, Alfred Hitchcockin elokuva vuodelta 1976
Perintö, suomalainen elokuva vuodelta 2008
Wallander – Perintö, Wallander-elokuva vuodelta 2010
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Perintö”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Paul Jennings Hill

Paul Jennings Hill
Paul Jennings Hill (6. helmikuuta 1954 – 3. syyskuuta 2003) oli yhdysvaltalainen murhaaja. Hän oli entinen presbyteerinen pappi ja abortin vastustaja. Hän ampui vuonna 1994 tohtori John Bayard Brittonin ja tämän henkivartijan, James Herman Barrettin, kun nämä olivat ajamassa aborttiklinikalle Pensacolassa, Floridassa vuonna 1994. Barrettin 68-vuotias vaimo June haavoittui myös iskussa. Hill oli aiemmin osoittanut klinikan edustalla säännöllisesti mieltään. Hill oli vuonna 1993 ekskommunikoitu, sillä hän oli asettunut julkisuudessa puolustamaan aborttilääkäreiden murhia.
Oikeudessa Hill piti tekoaan oikeutettuna, sillä hänen tarkoituksensa oli estää tulevia abortteja, joita hän piti syntymättömien lasten murhina. Hill sai kuolemantuomion. Hän katsoi joutuvansa marttyyriksi ja odotti palkkiota taivaassa. Hänet teloitettiin myrkkyruiskeella, ja hänestä tuli näin ensimmäinen aborttiklinikan lääkärin surmaamisesta teloitettu henkilö.
Viimeisillä sanoillaan Hill esitti abortin vastustajille kehotuksen jatkaa abortin vastaista taisteluaan.
Palmukorppikotka

| Palmukorppikotka |
| --- | --- |
 Aikuinen palmukorppikotka Jurongin lintupuistossa Singaporessa.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Suku::  Gypohierax
Laji::  angolensis
Kaksiosainen nimi
 Gypohierax angolensis  (Gmelin, 1788) 
Katso myös
   Palmukorppikotka Wikispeciesissä   Palmukorppikotka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Palmukorppikotka (Gypohierax angolensis) on haukkojen heimoon kuuluva petolintu. Sitä tavataan suurimmassa osassa Saharan eteläpuolista Afrikkaa.
Se on sukunsa Gypohierax ainoa laji.
Ulkonäkö

Aikuista palmukorppikotkaa on vaikea sekoittaa muihin lajeihin. Se painaa 1,3–1,7 kg, pituus on 60 cm ja siipien kärkiväli 150 cm, ja se on vanhan maailman pienin korppikotka. Sen pitkä koukkunokka on harmaa, vahanahka keltainen. Silmät ovat keltaiset, jalat vaaleanpunaiset.
Lajin höyhenyksessä on paljon valkoista, siivet ja pyrstö ovat mustat, päässä ja kaulassa on runsaasti höyheniä, mutta korppikotkien tapaan naamassa ja silmien ympärillä näkyy vaaleanpunainen iho. Sukupuolet ovat melkein samannäköiset, ja naaras on vain vähän koirasta isompi. Nuoret linnut ovat pääosin ruskeita, siivet osittain mustat, ja kestää kolme neljä vuotta, ennen kuin niiden höyhenys muuttuu aikuismaiseksi.
Esiintymisalue ja elinympäristö

Palmukorppikotka elää Saharan eteläpuolisessa Afrikassa seuraaviin maihin ulottuvalla laajalla alueella: Benin, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Etelä-Afrikka, Gabon, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Kamerun, Kenia, Keski-Afrikan tasavalta, Kongon demokraattinen tasavalta, Kongon tasavalta, Liberia, Malawi, Mali, Mosambik, Namibia, Niger, Nigeria, Norsunluurannikko, Päiväntasaajan Guinea, Ruanda, Sambia, Senegal, Sierra Leone, Sudan, Tansania, Togo, Tšad, Uganda ja Zimbabwe.
Lajin elinympäristöä ovat subtrooppiset ja trooppiset alavat kuivat ja kosteat metsät, mangrovemetsät nousuveden rajan yläpuolella, savannit, viljelmät ja kaupunkialueet.
Ravinto

Toisin kuin muut petolinnut, palmukorppikotka syö pääasiassa kasviravintoa, kuten öljy- ja raffiapalmun hedelmiä ja muita hedelmiä, mutta myös pieniä selkärangattomia, kaloja, rapuja ja nilviäisiä. Sitä näkee harvoin haaskoilla, mutta keskikokoisia vammautuneita lintuja ja nisäkkäitä se voi syödä.
Aiheesta muualla

Palmnut Vulture - Species text in The Atlas of Southern African Birds (englanniksi) (pdf)
Nuori palmukorppikotka.
Palmukorppikotkan muna.
Panzhihua

| Panzhihua (攀枝花市, Pānzhīhuā Shì) |
| --- | --- |
 Panzhihua, kaupunki Jangtsejoen yläjuoksulla Sichuanissa.
 Panzhihuan prefektuurin sijainti Sichuanissa, alla kaupungin sijainti Kiinassa.
 Panzhihua
 Koordinaatit: 26.584°N, 101.714°E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Sichuan
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  7 423,42  (7 440,398) km²
Väkiluku (2010)  ():  1 214 121
 – Väestötiheys:  163,6  as./km²
 – Metropolialue:  787 177
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  617000
Suuntanumero(t):  0812
Rekisterikilpi:  川D
 
 www.panzhihua.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Panzhihua (kiin. 攀枝花市, pinyin: Pānzhīhuā Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Sichuanin maakunnassa, 749 kilometriä maakuntakeskus Chengdusta etelälounaaseen, 351 kilometriä Yunnanin pääkaupunki Kunmingista pohjoisluoteeseen. Panzhihua sijaitsee Jangtsejoen alkuosan eli Jinshajoen varrella lähellä Yalongjoen yhtymäkohtaa siihen.
Kaupunki on muodostettu vuonna 1965 tehdyllä hallinnollisella päätöksellä ja se on kasvanut alueliitosten seurauksena. Sen nimi oli ensimmäiset vuosikymmenet Dukou; nykyisen nimensä kaupunki sai tammikuussa 1987.
Panzhihuassa on rautatieasema ja lentoasema. Panzhihua Bao’anyingin lentoasema (IATA: PZI, ICAO: ZUZH) sijaitsee itäisen kaupunkipiirin (Dongqun) kaakkoispuolella sijaitsevalla vuorella, josta on maanteitse noin 25 kilometriä kaupunkiin. Vuonna 2003 avatulta lentoasemalta on reittiliikennettä maakuntakeskus Chengduun, viikoittain myös esimerkiksi Chongqingiin ja Pekingiin.
Hallinnollinen jako

Vuonna 2010 Panzhihuan prefektuurin asukasluku oli 1,21 miljoonaa ja kaupunkikeskustan runsas 787 000. Hallinnollisesti Panzhihua jakautuu kolmeen kaupunkipiiriin ja kahteen piirikuntaan. Panzhihuan piirikuntatason hallinnollinen jako on seuraava:
1. Dongqu (东区), kaupunkipiiri, 364 326 as.
2. Xiqu (西区), kaupunkipiiri, 162 557 as.
3. Renhe (仁和区), kaupunkipiiri, 260 294 as.
4. Miyi (米易县), piirikunta, 219 227 as.
5. Yanbian (盐边县), piirikunta, 207 717 as.
Silta Panzhihuassa yli Jangtsejoen yläjuoksun eli Jinshajoen.
Jinshajokea Panzhihuassa.
Jinshajoen silta Pekingistä Yunnanin Kunmingiin johtavalla G5-valtatiellä.
Silta Miyin piirikunnassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Panzhihua Wikimedia Commonsissa
Official China Train Timetable from Chengdu to Panzhihua (englanniksi) (chinatrainguide.com)
Panzhihua - Natural Conditions (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (panzhihua.gov.cn)
Panzhihua Travel Guide (englanniksi) (travelchinaguide.com)
Panzhihua Overview (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (chinatravel.com)
Panzhihuan hallinnollinen jako.
Pekka Lind

Pekka Toivo Taavetti Lind (s. 7. heinäkuuta 1943 Vaasa) on suomalainen lakimies ja entinen asianajaja. Lind erosi Suomen Asianajajaliitosta keväällä 2009. Muussa tapauksessa hänet olisi erotettu liitosta. Erottamisen syynä olisivat olleet konkurssipesien hoitamisen toistuneet laiminlyönnit. Lind oli jättänyt tilittämättä velkojille ja velallisille hoidossaan olleita konkurssipesien varoja useiden vuosien ajan.
Lind on harrastanut taideteosten keräämistä. Hän on lahjoittanut taideteoksia Vaasan keskussairaalan H-talolle, Vaasan Palvelutalosäätiön ylläpitämälle Vuorikodille ja Vaasan yliopistolle.
Kehittyvien maakuntien Suomi

Pekka Lind on ollut Kehittyvien maakuntien Suomi ry:n (KMS) puheenjohtaja yhdistyksen perustamisesta alkaen. Yhdistys nousi julkisuuteen  vaalirahoitusskandaalissa vuonna 2008. Pääministeri Matti Vanhasen pyynnöistä huolimatta Lind ei suostunut selventämään yhdistyksen toimintatapoja tai syntyhistoriaa kesäkuussa 2008.
Pekka Lindin mukaan KMS-yhdistyksen perustamiskokous pidettiin Keskustan puoluetoimistossa. Hän itse myöhästyi sen alusta tunnin. Lindin mukaan häntä pyydettiin yhdistyksen tehtävään, mutta hän ei muista kuka pyynnön esitti. Pekka Lindin mukaan hän on ennenkin kerännyt vaaleihin rahaa. Pekka Lindin mukaan yhdistys perustettiin, jotta rahoittavien yritysten ja ehdokkaiden ei tarvitse olla tekemisissä toistensa kanssa. Puheenjohtaja ei kuitenkaan valaissut KMS:n ja sen hallituksen toimintatapoja ja rahanjakotapoja: ”Jossain menee yleisen ja yksityisen raja.” Lindin mukaan KSM:n hallitus on kokoontunut useita kertoja. Päätöksiä hän ei ole kertonut.
Lind on myös Nova Groupin toimitusjohtaja Arto Merisalon juristi.
Per Hedman

Per-Erik Hedman (s. 1959 Bjurholmin kunta) on ruotsalainen sarjakuvakäsikirjoittaja, joka on tehnyt vuodesta 1992 alkaen Disneyn sarjakuvia Egmontille.
Pikkaralan lossi

Talviteloille nostettu Pikkaralan lossi Oulujoella.
Pikkaralan lossi tai Lapinkankaan lossi oli Oulujoella Oulussa Pikkaralan ja Lapinkankaan kaupunginosien välillä Pikkaralan yksityistiellä liikennöinyt lossi. Lossin liikennekausi rajoittui sulan veden aikaan, alkaen yleensä toukokuun puolesta välistä ja jatkuen lokakuun loppuun.
Lossi ei liikennöinyt lainkaan purjehduskaudella 2022 johtuen lossin kuljettajan eläkkeelle jäännistä ja lossin käyttäjäkunnan muutoksesta. Lossireitti lakkautettiin ja lossi romutettiin kesäkuussa 2023, sillä tekniikaltaan vanhentuneelle lossille ja lossireitille ei enää ollut todellista tarvetta: lossin kantavuus oli niin alhainen, ettei se kantanut nykyaikaisia maatalouskoneita lisälaitteineen. Viimeisinä toimintavuosina lossin käyttäjäkunta muodostui henkilöauto- sekä kevyestä liikenteestä.
Lossin kantavuus oli 9,0 tonnia, ja se liikennöi tarvittaessa arkisin kello 08–17 ja lauantaisin kello 08–15. Lossiliikenne ei ollut Liikenneviraston lauttatoiminnan alaista liikennettä, vaan sen rahoituksesta viidesosa tuli Oulun kaupungilta ja loput Suomen valtiolta. Lossiliikenteen vuotuiset ylläpitokustannukset olivat noin 25 000 euroa, ja liikenne työllisti yhden henkilön yli puoleksi vuodeksi.
Pikkaralan lossi aloitti liikennöinnin 1930-luvulla, ja sen jälkeen lossiliikennettä on ollut keskeytyksettä vuosittain aina vuoden 2021 syksyyn saakka. Alun perin paikalla liikennöi kapulalossi, joka myöhemmin korvattiin perämoottorin avulla liikkuvalla lossilla. Viimeinen käytössä ollut lossi otettiin käyttöön 1992. Se liikennöi aiemmin Madekosken ja Sanginsuun kaupunginosien välillä, mutta jäi tarpeettomaksi Sangin sillan valmistuessa.
Pará-luokka (hävittäjä, 1908)

| Pará-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  570 t
Pituus:  73 m
Leveys:  7,16 m
Syväys:  2,39 m
Koneteho:  8 000 shp
Nopeus:  27 solmua
Miehistöä:  130
Aseistus
Meritorjunta:  2 × 4" (102 mm) tykkiä 4 × 3 naulan (47 mm) tykkiä P Mk I -asennuksina 2 × 18" torpedoputkea
Pará-luokka oli Brasilian laivaston kymmenen vuosina 1908-1910 Yarrow Shipbuildersilla Scotstounissa valmistetun hävittäjän muodostama alusluokka. Alukset muistuttivat Britannian kuninkaallisen laivaston River-luokan hävittäjiä ja ne nimettiin Brasilian osavaltioiden mukaan.
Luokan alukset tilattiin osana vuoden 1907 laivasto-ohjelmaa ja ne ylittivät koeajoissa asetetut nopeusvaatimukset. Alukset osoittautuivat myös hyvin ketteriksi kyeten tekemään täydessä vauhdissa 375 jaardin ympyrän.
Suunnittelu

Alukset suunniteltiin 104 hengen miehistölle. Niiden voimanlähteenä oli kaksiakseliset nelisylinteriset VTE-moottorit, joihin oli kytketty kaksi hiiltä polttoaineena käyttävää Yarrow-kattilaa tuottaen 8 000 hevosvoimaa. Alusten hiilivarastoissa oli kaikkiaan 140 tonnia hiiltä, joka mahdollisti 3 700 merimailin matkan 14 solmun nopeudella.
Pääaseina aluksilla oli kaksi neljän tuuman tykkiä ja apuaseina neljä kolmen naulan tykkiä. Lisäksi aluksilla oli kaksi 18 tuuman torpedoputkea.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CT Pará | Yarrow Shipbuilders, Scotstoun | - | 14. heinäkuuta 1908 | - | poistettu palveluksesta 1933 |
| CT Piauhy | Yarrow | - | 7. joulukuuta 1908 | - | poistettu palveluksesta 1944 |
| CT Amazonas | Yarrow | - | 21. marraskuuta 1908 | - | poistettu palveluksesta 1931 |
| CT Mato Grosso | Yarrow | - | 23. tammikuuta 1909 | - | poistettu palveluksesta 1946 |
| CT Rio Grande do Norte | Yarrow | - | 1909 | - | poistettu palveluksesta 1944 |
| CT Parahyba | Yarrow | - | 18. toukokuuta 1909 | - | poistettu palveluksesta 1944 |
| CT Alagoas | Yarrow | - | 29. heinäkuuta 1909 | - | riisuttu aseista 1939 |
| CT Santa Catarina | Yarrow | - | 26. lokakuuta 1909 | - | poistettu palveluksesta 1944 |
| CT Paraná | Yarrow | - | 27. maaliskuuta 1910 | - | riisuttu aseista 1933 |
| CT Sergipe | Yarrow | - | 25. toukokuuta 1910 | - | poistettu palveluksesta 1944 |
Repovesi-Luujärvi

| Repovesi-Luujärvi |
| --- | --- |
 Näkymä Mustavuoren tornista Kuutinlahteen
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  61°09′23″N, 26°51′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Lasku-uoma:  Hillosensalmi Vuohijärveen
Järvinumero:  14.981.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  76,6 m  
Pituus:  14,973 km  
Leveys:  8,228 km  
Rantaviiva:  147,617 km  
Pinta-ala:  22,80628 km²  
Tilavuus:  0,13172782 km³  
Keskisyvyys:  5,78 m  
Suurin syvyys:  41,2 m  
Saaria:  132 
:  Kaatiosaari, Pajusaari, Korkiasaari, Lehtisaari, Korpisaari
 fiRepovesi-Luujärvi 
Repovesi-Luujärvi tai Repovesi-Tihvetjärvi on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa Hillosensalmen, Hevosojan ja Vekaranjärven lähellä sijaitseva järvi. Järvi muodostuu neljästä suuremmasta järvialtaasta, jotka ovat yhteydessä toisiinsa kapeiden salmien välityksellä. Sokkeloisen järven järvialtaita kutsutaan nimillä Repovesi, Kapiavesi, Tihvetjärvi ja Luujärvi. Toisaalta Vuohijärven ja Repoveden vedenpinnat ovat lähes samalla korkeudella, joten nekin ovat laajemman tulkinnan mukaan saman järven eri järvenosia. Näiden suuren järven tulkinta eri järviksi on kuitenkin sekä vesistöviranomaisten että seudun asukkaiden tekemä. Monet järven rannoista kuuluvat Repoveden kansallispuistoon.