stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kauppakatu (Tampere)

Näkymä Kauppakadulta kohti Keskustoria. Vasemmalla Ylioppilastalo.
Kauppakatu on Tampereella Tammerkosken kaupunginosassa sijaitseva itä-länsisuuntainen katu, joka ulottuu nykyään Keskustorilta Hämeenpuistoon. Kauppakatu oli 1800-luvun lopulle asti kaupungin pääkatu, jonka varrelle kaupat ja pankit keskittyivät. Se tunnettiin jo 1780-luvulla nimellä Kauppiaskatu (ruots. Köpemansgatan). Kauppakadun paikalla kulki Hämeenlinnasta Pohjanmaalle johtava maantie jo ennen kuin Tampere perustettiin.
Pirkanmaan maakuntakaavassa (2040) Kauppakatu on määritelty maakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Rakennukset

Kauppakadun varrelta alkunsa saanut suuri tulipalo tuhosi alueelta paljon taloja vuonna 1865. Nykyinen rakennuskanta on sekoitus 1900-luvun alun kauppa- ja pankkitaloja, 1950-luvun virastoarkkitehtuuria sekä 1960-luvun liikerakentamista.
Kadulla sijaitsee useita tunnettujen arkkitehtien suunnittelemia rakennuksia. Erityisen arvokas, valtakunnallisesti merkittävä rakennusperintökohde on Kauppakadun ja Kuninkaankadun kulmassa sijaitseva Tirkkosen talo, joka on Lars Sonckin ja Birger Federleyn suunnittelema. Jugendtyylisen rakennuksen vanhimmat, vuosilta 1900–1901 peräisin olevat julkisivut on suojeltu valtioneuvoston päätöksellä.
Rakennukset > Nykyisiä rakennuksia

| Katuosoite | Rakennuksen nimi | Valmistui | Suunnittelija(t) | Huomautus | Lähteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kauppakatu 1 | Raatihuone | 1890 | Georg Schreck | Pääjulkisivu Keskustorilla. |  |
| Kauppakatu 1 | Kauppa-Häme | 1965 | Aarne Ervi | Sisäpiha katettu 1990-luvulla. |  |
| Kauppakatu 2 | Sandbergin talo eli Kekäleen talo | 1882–1897 | F. L. Calonius | Rakennettu vaiheittain. |  |
| Kauppakatu 3 | Kauppakatu 3b | 1934 | Georg Henriksson | Julkisivu uusittu 1960-luvulla. |  |
| Kauppakatu 4 | Osuuspankintalo eli Kansallis-Osake-Pankin talo | 1910 | Vilho Penttilä | Taloa korotettu 1950-luvulla. |  |
| Kauppakatu 5 | Hämeenkatu 20 | 1957 | Ole Gripenberg Bertel Gripenberg | Entinen Stockmannin tavaratalo. |  |
| Kauppakatu 6 | Tirkkosen talo | 1901, 1906 | Lars Sonck Birger Federley | Rakennettu vaiheittain. |  |
| Kauppakatu 7 | Kansallispankintalo eli Tampereen Osake-Pankin talo | 1904–1916 | Birger Federley | Rakennettu vaiheittain. |  |
| Kauppakatu 9 | Yhdyspankintaloon liittyvä asuin- ja liikerakennus | 1939 | Jaakko Tähtinen | Muutettu TOASin opiskelija-asuntolaksi. |  |
| Kauppakatu 10 | Ylioppilastalo eli Suomen Yhdyspankin talo | 1901 | Gustaf Nyström | – |  |
| Kauppakatu 11 | Tuotannon talo eli Tampereen Telefooni-Osakeyhtiön talo | 1914 | Birger Federley | Muutettu funkistyyliseksi. |  |
| Kauppakatu 12 | Ainanlinna | 1952 | Erkki Huttunen | – |  |
| Kauppakatu 13 | Seurakuntien talo eli Taivaanlinna | 1956 | Elma ja Erik Lindroos | – |  |
| Kauppakatu 14 | Säästöpankintalo | 1903, 1926 | Gesellius-Lindgren-Saarinen Birger Federley | Rakennettu vaiheittain. |  |
| Kauppakatu 15 | Tuulensuu | 1929 | Bertel Strömmer | – |  |
| Kauppakatu 16 | As.oy Kauppakartano | 1963 | Mirjam Kulmala | Talossa toimi aikoinaan Branderin kahvila, jonka sisustus oli Reima Pietilän ja Raili Paatelaisen suunnittelema. |  |
Rakennukset > Entisiä rakennuksia

| Katuosoite | Rakennuksen nimi | Valmistui | Purettiin | Suunnittelija(t) | Huomautus | Lähteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kauppakatu 1 | Kaupunginhotelli | 1890 | 1964 | F. L. Calonius | Raatihuoneen siipirakennus. Toimi ensin hotellina ja sen jälkeen poliisilaitoksena. |  |
| Kauppakatu 3 | Keskusmyymälät | 1908 |  ? | August Krook | Rakennus ulottui korttelin läpi. Hämeenkadun puoleinen osa on säilynyt. Kauppakadun puolelle tehtiin vuonna 1961 uusi rakennus (Kauppakatu 3a). |  |
| Kauppakatu 3 | Vaasan Osake-Pankin talo | 1900 | 1934 | Lambert Petterson | Perustus ja kellarikerros säästettiin. Niiden päälle tehtiin uusi talo (Kauppakatu 3b). |  |
| Kauppakatu 8 | Stockmannin tavaratalon ns. kulmatalo | 1965 | 2019 | Bertel Gripenberg Robert Gunst | Stockmannin laajennusosa, joka yhdistettiin kantataloon maanalaisella käytävällä. Stockmann luopui tiloista vuonna 1981, minkä jälkeen rakennusta korotettiin. |  |
| Kauppakatu 9 | Pohjoismaiden Osake-Pankin talo | 1902 | 1938 | Birger Federley | Talon runkona oli kaksi vanhaa rakennusta, joille Federley suunnitteli yhtenäisen julkisivun ja uudet sisätilat. |  |
| Kauppakatu 12 | J. Blomin tukku- ja vähittäiskauppahuone | 1904 | 1950 | August Krook | Kauppahuone rakennettiin vanhaan kivitaloon; Krook suunnitteli perusteelliset muutostyöt. Samalla tontilla sijaitsi myös vanha puutalo. Rakennuskokonaisuudesta käytettiin nimeä Langin talo. |  |
| Kauppakatu 14 | Åkerlundin talo | 1865 | 1925 |  ? | E. J. Granbergin rakennuttama puutalo. C. W. Åkerlundin asuintalo. |  |
| Kauppakatu 16 | Spriitehtaan talo eli Branderin talo | 1891 | 1962 | F. L. Calonius | Sisäpihalla toimi Tampereen Höyrypolttimon väkiviinanjalostustehdas. |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauppakatu Wikimedia Commonsissa
Kauppakatu - Tampereen vanhin katu. Se on myös kaupungin pitkäaikainen pääkatu ja pankkikatu, Aamulehti, 11.11.1933, nro 304, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tirkkosen talo.
Talvista Kauppakatua 1960-luvun alussa. Oikealla Sandbergin talo, vasemmalla Raatihuoneen kulma.
Säästöpankintalo Kauppakadun ja Näsilinnankadun kulmassa. Tontilla sijaitsi aikoinaan kallio, jota kutsuttiin Junovuoreksi.
Kauppakartanon asuin- ja liikerakennus Hämeenpuiston risteyksessä.
Stockmannin kulmatalo oli Tampereen ensimmäinen liikerakennus, jonka katolla oli pysäköintipaikkoja.
Hevosajoneuvoja Kauppakadulla vuonna 1893. Vasemmalla Spriitehtaan talo.
Bildt

Bildt on ruotsalainen sukunimi. Se on myös Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 678. Daniel Bildt (1602–1651) toimi Tanskan kuninkaan kansliassa sekä Bohusin läänin sotakomissaarina. Hänen poikansa Knut Bildt siirtyi Ruotsin palvelukseen. Daniel Bildt (1671–1714) toimi leskikuningattaren henkivartioston everstinä. Gillis Bildt (1820-1894) toimi Ruotsin pääministerinä vuosina 1888-1889. Hänen vanhin poikansa, Karl Bildt (1850–1931) toimi diplomaattina Lontoossa, Washingtonissa ja Roomassa sekä Ruotsin edustajana Haagin rauhankonferenssissa vuonna 1899. Gillis Bildtin (1820-1894) nuorin poika Knut Gillis Bildt (1854-1927) toimi armeijan upseerina, poliitikkona ja diplomaattina. Knut Gillis Bildt (1854-1927) on isoisän isä Carl Bildtille (1949 -) joka toimi Ruotsin pääministerinä vuosina 1991-1994.
Suvun tunnettuja jäseniä

Anna Maria Corazza Bildt (s. 1963), ruotsalainen poliitikko
Carl Bildt (s. 1949), Ruotsin pääministeri 1991–1994, ulkoministeri 2006–2014
Carl N. D. Bildt (1850–1931), ruotsalainen diplomaatti
Gillis Bildt (1820–1894), ruotsalainen marsalkka ja poliitikko, Ruotsin pääministeri 1888–1889
Kawagoe

| Kawagoe-shi (川越市) |
| --- | --- |
 Kawagoen kellotorni Toki no kane, kaupungin symboli.
 lippu
 Kawagoen sijainti Saitaman prefektuurissa.
 Koordinaatit: 35°55′31″N, 139°29′09″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Saitaman prefektuuri
Hallinto:  
 – Pormestari:  Yoshiaki Kawai
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  109,16 km²
Väkiluku (2014):  349 146
 – Väestötiheys:  3 198 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kashi (mm. Quercus-suvun puita)
 – Kukka:  Kerria japonica
 – Lintu:  Hanhi
 
 http://www.city.kawagoe.saitama.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kawagoe (jap. 川越市, Kawagoe-shi) on kaupunki Saitaman prefektuurissa Kantōn alueella Honshūn saarella Japanissa. Se sijaitsee prefektuurin eteläosassa pääkaupungin Saitaman länsipuolella ja Tokion metropolin pohjoispuolella. Kaupungissa on 349 146 asukasta (vuonna 2014), ja sen pinta-ala on 109,16 neliökilometriä. Kawagoe on valittu yhdeksi Japanin ydinkaupungeista.
Kawagoe sijaitsee vain muutaman kymmenen kilometrin päästä Tokiosta ja toimii siten Tokion nukkumalähiönä. Se on kuitenkin myös paikallisesti ja historiallisesti merkittävä kauppakaupunki ja liikenteellinen keskus. Kawagoe sai kaupunkioikeudet vuonna 1922, ensimmäisenä Saitaman prefektuurissa. Kaupunki tunnetaan lempinimellä ”pikku-Edo” (jap. 小江戸, Koedo), ja siellä onkin säilynyt runsaasti Edo-kauden rakennuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kawagoe Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (Arkistoitu – Internet Archive) (japaniksi)
| n k Saitaman prefektuuri |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Ageo  Asaka  Chichibu  Fujimi  Fujimino  Fukaya  Gyōda  Hannō  Hanyū  Hasuda  Hidaka  Higashi-Matsuyama  Honjō  Iruma  Kasukabe  Kawagoe  Kawaguchi  Kazo  Kitamoto  Koshigaya  Kōnosu  Kuki  Kumagaya  Misato  Niiza  Okegawa  Saitama (pääkaupunki)  Sakado  Satte  Sayama  Shiki  Shiraoka  Sōka  Toda  Tokorozawa  Tsurugashima  Wakō  Warabi  Yashio  Yoshikawa  |  |
| Kunnat piirikunnittain | Chichibun piirikunta (Higashi-Chichibu · Minano · Nagatoro · Ogano · Yokoze) · Hikin piirikunta (Hatoyama · Kawajima · Namegawa · Ogawa · Ranzan · Tokigawa · Yoshimi) · Iruman piirikunta (Miyoshi · Moroyama · Ogose) · Kita-Adachin piirikunta (Ina) · Kita-Katsushikan piirikunta (Matsubushi · Sugito) · Kodaman piirikunta (Kamikawa · Kamisato · Misato) · Minami-Saitaman piirikunta (Miyashiro) · Ōsaton piirikunta (Yorii) |  |
Kavála (alueyksikkö)

| Kaválan alueyksikkö Περιφερειακή ενότητα Καβάλας> Alueyksikkö |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia ja Traakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Kuntia:  3
Perustettu:  1.1.2011
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kavála
Pinta-ala:  1 728 km²
Väkiluku (2011):  124 917
 – väestötiheys:  72,29 as./km²
Lyhenteet:  
 – NUTS:  EL515 (osa)
 
www.pekavalas.eu
Kaválan alueyksikkö (kreik. Περιφερειακή ενότητα Καβάλας, Perifereiakí enótita Kaválas) on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Itä-Makedonian ja Traakian alueella ja sen hallinnollinen keskus on Kavála. Alueyksikön pinta-ala on 1 728 neliökilometriä ja asukasluku 124 917 (vuonna 2011).
Alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä. Tuolloin aiempi Kaválan prefektuuri (Νομός Καβάλας, Nomós Kaválas) lakkautettiin ja jaettiin kahteen alueyksikköön, Kaválan alueyksikköön ja Thásoksen alueyksikköön.
Kunnat

Alueyksikkö jakaantuu kolmeen kuntaan seuraavasti:
Aiheesta muualla

Περιφερειακή ενότητα Καβάλας (Arkistoitu – Internet Archive). Kaválan alueyksikön kotisivu. (kreikaksi)
Itä-Makedonian ja Traakian alue
| --- | --- |
Dráman alueyksikkö:  Doxáto  Dráma  Káto Nevrokópi  Paranésti  Prosotsáni 
Évroksen alueyksikkö:  Alexandroúpoli  Didymóteicho  Orestiáda  Samothráki  Souflí 
Kaválan alueyksikkö:  Kavála  Néstos  Pangaío 
Rodópin alueyksikkö:  Arrianá  Íasmos  Komotiní  Maróneia-Sápes 
Thásoksen alueyksikkö: Thásos
Xánthin alueyksikkö:  Ávdira  Mýki  Tópeiros  Xánthi
Inkeroinen (Kouvola)

| Inkeroinen Ingerois |
| --- | --- |
 Inkeroinen
 Koordinaatit: 60°41′33″N, 26°50′22″E 
Valtio:   Suomi
Maakunta:  Kymenlaakso
Seutukunta:  Kouvolan seutukunta
Kunta:  Kouvola
Suuralue:  Anjalankoski
Pinta-ala:  
 – Maa:  13,42 km²
Väkiluku:  4 441
 – Väestötiheys:  330,9 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2022 mukaiset. [] 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Inkeroinen on taajama Kouvolassa, entisen Anjalankosken kaupungin alueella. Inkeroinen sijaitsee nykyisen Kouvolan kaupungin eteläosassa Kymijoen itärannalla vastapäätä entisen Anjalan pitäjän kirkonkylää.
Inkeroisten kirkko
Tilastokeskuksen mukaan Inkeroisten tilastollisessa taajamassa, joka käsittää myös Anjalan kirkonkylän, oli vuoden 2022 lopussa 4 441 asukasta.
Inkeroisten taajamaa ympäröi Inkeroisten kaupunginosa sekä Inkeroisten tilastoalue, joista jälkimmäiseen kuuluu myös Anjala ja Marinkylä.
Väestö > Väestönkehitys

| Inkeroisten taajaman väestönkehitys 1980–2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 6 556 | 6 556 |
| 1985 | 1985 |    | 6 463 | 6 463 |
| 1990 | 1990 |    | 6 395 | 6 395 |
| 1995 | 1995 |    | 6 179 | 6 179 |
| 2000 | 2000 |    | 6 038 | 6 038 |
| 2011 | 2011 |    | 5 386 | 5 386 |
| 2015 | 2015 |    | 5 096 | 5 096 |
| 2017 | 2017 |    | 4 892 | 4 892 |
Lähde: Tilastokeskus.
Vuosien 1980 ja 1985 väkiluvut sisältää silloisten Inkeroisten ja Anjalan taajamien yhteenlasketut väkiluvut. Taajamat kasvoivat yhteen 1980-luvun loppupuolella ja nimeksi tuli Inkeroinen.
Historia

Inkeroinen kuului ennen teollisuustaajaman syntyä Sippolan pitäjän Mämmälän kylään. Nimi Inkeroinen tuli käyttöön kylään syntyneen puuhiomon ja paperitehtaan mukaan, jotka perustettiin sen nimisen maakirjatalon maille vuonna 1872. Taajama kuului Sippolaan Anjalankosken kauppalan perustamiseen saakka vuonna 1975 ja Anjalankoskeen vuoden 2009 Kouvolaan liittämiseen saakka. Sillä on myös epävirallinen ruotsinkielinen nimi Ingerois.
Liikenneyhteydet

Kotkan radan Inkeroisten rautatieasemalta on henkilöjunayhteys Kouvolaan ja Kotkaan. Inkeroisten linja-autoasemalta pääsee Anjalan ja Porvoon kautta Helsinkiin.
Teollisuus

Inkeroisissa on Stora Enson Anjalankosken tehtaat.
Palvelut

Inkeroisissa on tori, kolme kauppaa (s-market, lidl, tokmanni), Alko, kirjasto, partureita, uimahalli ja jäähalli, jossa kylän jääkiekkoseura Aakoo pelaa. Taajamassa sijaitsevat lisäksi mm. pizzeria. Inkeroisten vastaanottokeskus toimi Hotelli Kantrin entisissä tiloissa Inkeroisten keskustassa 2016-2018. Toimintaa ylläpiti Hoivapalvelu Metsätähti Oy.
Inkeroisista löytyy tehtaanmäen ala-aste ja mämmälän koulu jossa on yläaste, mutta kesällä 2025 Inkeroisiin on määränä valmistua monitoimitalo, johon tulisi mm. Peruskoulu, päiväkoti ja kirjasto.
Inkeroisissa sijaitsee myös Kymenlaakson Opisto, joka on visuaalisiin aloihin erikoistunut kansanopisto sekä entisen Anjalankosken kaupungin alueella toimiva kansalaisopisto.
Inkeroisten rautatieasema.
Näkymä Päätieltä Valtatielle.
Stefanos Aleksandrialainen

Stefanos Aleksandrialainen (m.kreik. Στέφανος Αλεξανδρεύς, Stefanos Aleksandreus) oli 500–600-luvun vaihteessa elänyt bysanttilainen oppinut, alkemisti ja astrologi.
Stefanos tunnetaan erityisesti Platonia ja Aristotelesta kommentoineena ajattelijana, ja häneen on liitetty myös teoksia tähtitieteestä, astrologiasta, alkemiasta ja lääketieteestä. Hän oli arvostettu oppinut Aleksandriassa ennen kuin hän siirtyi Konstantinopoliin, jossa hän työskenteli keisari Herakleioksen kanssa. Hänen ajattelussaan yhdistyivät stoalaisuus sekä eri tieteenalojen ja taiteen osa-alueet. Vaikka alkemiaan ja astrologiaan suhtauduttiin keisarien keskuudessa vaihtelevasti, hänen vaikutuksensa näihin alueisiin oli merkittävä.
Belén (Paraguay)

| Belén |
| --- | --- |
 Belén
 Koordinaatit: 23°27′58″S, 57°15′43″W 
Valtio:  Paraguay
Departementti:  Concepción
Väkiluku (2022):  10 605
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Belén on pikkukaupunki Paraguayssa Concepciónin departementissa. Sen asukasluku vuonna 2022 oli 10 605.
Maantiede

Belén sijaitsee Paraguayn Concepciónin departementissa. Kauriin kääntöpiiri kulkee kaupungin läpi.
Historia

Belénin perusti jesuiitta José Sánchez Labrador 23. elokuuta 1760 lähetysasemana mbya-intiaaneille. Paikka oli yksi viimeisistä Paraguayssa perustetuista jesuiittojen lähetysasemista. Sen tarkoituksena oli rauhoittaa intiaanien hyökkäyksistä tunnettua aluetta. Jesuiittojen karkottamisen jälkeen siitä tuli yksi pueblos de indios-kylistä.
Vuoden 1947 sisällissodan aikana Beléniniä hallitsivat jonkin aikaa kapinalliset. Hallinnon joukot jälleenvaltasivat sen 24. heinäkuuta edeten vielä myöhemmin kapinallisten päätukikohtaan Concepciónissa.
Väestö

Belénin asukasluku oli Paraguayn vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan 10 605.
Kauriin kääntöpiirin merkki.
Paikallinen kirkko.
Kayseri

| Kayseri |
| --- | --- |

 Kayseri
 Koordinaatit: 38°44′N, 35°29′E 
Valtio:  Turkki
Maakunta:  Kayseri
Väkiluku (2011):  844 656
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kayseri on noin 845 000 asukkaan teollisuuskaupunki Kappadokian alueella Turkissa. Kayseri on samannimisen maakunnan pääkaupunki.
Kaupungin historia ulottuu yli viidentuhannen vuoden taakse. Ennen roomalaisia sen nimi oli Makaza. Roomalaiset antoivat kaupungille nimen Caesarea, jonka translitterointi nykyturkkiin ja muille kielille on johtanut nimiin Kayseri ja Kayzeri.
2000-luvulla eaa. kaupunki oli tärkeä kauppapaikka assyrialaisten ja heettiläisten välisessä kaupassa. Roomalaisten aikana kaupungin väkiluku nousi puoleen miljoonaan. Seldžukit pitivät kaupunkia toisena pääkaupunkinaan 1000-luvun alkupuolella (jaa).
Keski-Anatolian korkein vuori Erciyes sijaitsee Kayserin liepeillä. Se on suosittu talviurheilukeskus.
Kayserin lyseo on arvostettu oppilaitos, josta on valmistunut myös useita nykyisiä ja entisiä ministereitä. Itsenäisyyssodan aikana tilapäinen hallitus kokoontui lyseorakennuksessa.
Kaupunki on tunnettu perinteisistä itämaisista matoistaan. Sinne rakennettiin modernia teollisuutta maailmansotien välisenä aikana ulkomaalaisten asiantuntijoiden avustuksella.
Kaupungilla on kaksi jalkapallojoukkuetta Turkin Superliigassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kayseri Wikimedia Commonsissa
Saga Andersson

| Saga Andersson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Saga Viola Andersson
Syntynyt: 30. maaliskuuta 2000 (ikä 24) Vantaa, Suomi
Yleisurheilija
Pituus:  169 cm
Laji:  seiväshyppy
Seura:  Esbo IF
Valmentaja:  Björn Andersson
Ennätykset:  452 cm
 Tietolaatikko päivitetty 10. helmikuuta 2025 
Saga Viola Andersson (s. 30. maaliskuuta 2000 Vantaa) on suomalainen seiväshyppääjä, joka edustaa Esbo IF:ää. Häntä valmentaa hänen isänsä Björn Andersson.
Andersson sijoittui Tbilisin alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2016 neljänneksi tuloksella 395 cm. Hän oli neljäs myös Grosseton alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 tuloksella 405. Tampereen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2018 hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 420 cm. Hän jäi Boråsin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailujen 2019 loppukilpailussa ilman tulosta. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tallinnassa 2021 hän sijoittui kuudenneksi tuloksella 425 cm.
Andersson on kilpaillut aikuisten maaotteluissa vuodesta 2017 lähtien. Hän voitti pohjoismaisen hallimaaottelun Espoossa 2025. Lisäksi hän on sijoittunut toiseksi neljästi ulkorata- ja kahdesti sisäratamaaotteluissa. Hän kilpaili aikuisten arvokilpailuissa ensimmäisen kerran Eugenen MM-kilpailuissa 2022 ja jäi karsintaan tuloksella 435 cm. Hän karsiutui loppukilpailussa samana vuonna myös Münchenin EM-kilpailuissa. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 Andersson jäi ilman tulosta ja karsiutui loppukilpailusta. Rooman EM-kilpailuissa 2024 Andersson jäi tulokseen 410 cm, eikä edennyt loppukilpailuun. Hän karsiutui loppukilpailusta myös Apeldoornin sisäratojen EM-kilpailuissa 2025 tuloksella 445.
Andersson sai Kalevan kisoissa hopeaa Lahdessa 2023 tuloksella 440 cm ja Vaasassa 2024 tuloksella 445 sekä pronssia Jyväskylän Kalevan kisoissa 2018 tuloksella 425 cm, Turun Kalevan kisoissa 2020 tuloksella 404 cm, Tampereen Kalevan kisoissa 2021 tuloksella 431 cm ja Joensuussa 2022 tuloksella 425 cm. Sisäratojen SM-kilpailuissa Jyväskylässä 2017 hän voitti kultaa ylitettyään 423 cm ja Helsingissä 2018 hypäten sisäratojen ennätyksensä 440 cm. Vuoden 2021 kilpailuissa hän oli hopealla. Kuopiossa 2022 hän voitti sisäratojen Suomen-mestaruuden tuloksella 418 cm. Vuonna 2023 hän sai hopeaa tuloksella 444 cm, vuonna 2024 tuloksella 421 ja vuonna 2025 tuloksella 435.
Andersson hyppäsi ennätyksensä 452 cm Espoossa 8. helmikuuta 2025.
Myös Saga Anderssonin sisko Silja Andersson on seiväshyppääjä.
Anders Ygeman

| Anders Ygeman |
| --- | --- |
 Anders Ygeman vuoden 2016 Almedalsveckanilla.
Ruotsin integraatioministeri
 Anderssonin hallitus 30. marraskuuta 2021 –  18. lokakuuta 2022  
Edeltäjä:  Erik Ullenhag (2010–2014)
Seuraaja:  Johan Pehrson
Ruotsin maahanmuuttoministeri
 Anderssonin hallitus 30. marraskuuta 2021 – 18. lokakuuta 2022  
Edeltäjä:  Morgan Johansson
Seuraaja:  Maria Malmer Stenergard
Ruotsin urheiluministeri
 Anderssonin hallitus 30. marraskuuta 2021 – 18. lokakuuta 2022  
Edeltäjä:  Amanda Lind
Seuraaja:  Jakob Forssmed
Ruotsin energiaministeri
 Löfvenin II ja III hallitus 21. tammikuuta 2019 – 30. marraskuuta 2021  
Edeltäjä:  Ibrahim Baylan
Seuraaja:  Khashayar Farmanbar
Ruotsin digitalisaatioministeri
 Löfvenin II ja III hallitus 21. tammikuuta 2019 – 30. marraskuuta 2021  
Edeltäjä:  Peter Eriksson
Seuraaja:  Khashayar Farmanbar
Ruotsin sisäministeri
 Löfvenin I hallitus 3. lokakuuta 2014 – 27. heinäkuuta 2017  
Edeltäjä:  Beatrice Ask
Seuraaja:  Morgan Johansson
Valtiopäiväedustaja
 Tukholman vaalipiiri 1995 (sijaisena), 1996–  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Anders Ingvar Ygeman
Syntynyt: 17. kesäkuuta 1970 (ikä 54)  Tukholma, Ruotsi
Tiedot
Puolue:  sosiaalidemokraatit
Anders Ingvar Ygeman (s. 17. kesäkuuta 1970 Tukholma) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän oli Ruotsin maahanmuutto-, integraatio- ja urheiluministeri vuosina 2021–2022. Hän on toiminut aiemmin Ruotsin energia- ja digitalisaatioministerinä 2019–2021, sisäministerinä 2014–2017 sekä sosiaalidemokraattinen ryhmäjohtajana valtiopäivillä 2017–2019. Hän on istunut valtiopäivillä vuodesta 1995.
Elämä ja ura

Ygeman syntyi vuonna 1970 Tukholmassa. Hänen isänsä Ingvar oli toimittaja ja äitinsä Marit sosionomi. Vuonna 1990 hän opiskeli yhden lukukauden ajan kriminologiaa Tukholman yliopistossa. Vuosina 1992–96 hän toimi SSU:n Tukholman-osaston puheenjohtajana ja koko liiton varapuheenjohtajana vuosina 1995–97. Vuonna 1995 hän nousi valtiopäiville varasijalta, kun edustaja Maj Britt Theorin siirtyi europarlamenttiin. Valtiopäivillä hän on toiminut muun muassa ympäristö- ja maatalousvaliokunnan puheenjohtajana vuosina 2006–10 sekä liikennevaliokunnan puheenjohtajana 2010–14. Vuonna 2014 hänestä tuli sisäministeri Löfvenin II hallitukseen. Hän erosi virastaan Ruotsin kuljetushallituksen it-skandaalin myötä, kun kävi ilmi, ettei hän ollut riittävästi informoinut pääministeriä Säpon epäilyistä. Hän siirtyi sosiaalidemokraattien ryhmänjohtajaksi valtiopäivillä. Vuonna 2019 hänestä tuli uudelleen ministeri, tällä kertaa energia- ja digitalisaatioasioista vastaava. Marraskuussa 2021 hänestä tuli uuden Andressonin hallituksen maahanmuutto-, integraatio- ja urheiluministeri.
Yksityiselämä

Ygeman asuu Årstan kaupunginosassa Tukholmassa. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anders Ygeman Wikimedia Commonsissa
Anders Ygeman Ruotsin valtiopäivien sivuilla (ruotsiksi)
Anders Ygeman Ruotsin hallituksen sivuilla (ruotsiksi)
Balkan toisessa maailmansodassa

Balkan toisessa maailmansodassa kertoo toisen maailmansodan taisteluista Balkanilla lokakuun lopulta 1940 huhtikuuhun 1944. Vuonna 1940 akselivallat eli Saksa ja Italia sekä Unkari, Romania ja Bulgaria hyökkäsivät Jugoslaviaan ja Kreikkaan. Alueen miehittäminen sitoi paljon saksalaisia joukkoja, mitä on pidetty osasyynä Saksan tappioon. Marraskuussa 1944 Neuvostoliiton puna-armeija pakotti akselivaltojen joukot perääntymään alueelta.
Tausta

Ottomaanien ja Itävalta-Unkarin valtakuntien hajottua ensimmäisen maailmansodan päätyttyä albaanit etsivät tukea itsenäisyydelleen Italian kuningaskunnalta. Vuonna 1919 Albanian valtion olemassaolo vahvistettiin Pariisin rauhansopimuksessa Yhdysvaltain presidentin Woodrow Wilsonin vastustettua alueen jakamista naapurivaltioiden kesken.
Benito Mussolinin astuttua valtaan Italia pyrki jälleen vuodesta 1925 alkaen hallinnoimaan aluetta. Albaniasta tuli 1928 kuningaskunta, jonka ensimmäisenä hallitsijana oli klaanijohtaja ja entinen pääministeri nimellä Zog I. Hallitsija ei kuitenkaan kyennyt estämään Italiaa puuttumasta maan sisäpolitiikkaan. Italian joukot valloittivat 7. huhtikuuta 1939 Albanian liittäen alueen Italian maakunnaksi.