Kasaarien kaanikunta
Historia > Sodat arabeja vastaan 700-luvulla

Arabien kalifaatissa vallan otti Umaijadien dynastia, joka rupesi uudelleen valloittamaan eri alueita eri ilmansuunnissa: länsigootit lännessä, turkkilaiset idässä ja kasaarit pohjoisessa. Tällä kerralla arabit valloittivat Kaukasian alueen ja 700-luvun alussa alkoivat jatkuvat arabien-kasaarien sodat. Vuoron perään he voittivat toinen toisensa. Joskus toinen osapuoli suoritti hyvin pitkiä sotaretkiä vihollisensa maille. Kasaarit sotivat yhdessä Bysantin kanssa, joka taisteli arabeja vastaan myös Vähässä-Aasiassa. Kun arabit hyökkäsivät Bysanttia vastaan 717–718 ja piirittivät Konstantinopolia vuonna 717, niin kasaarit auttoivat bysanttilaisia sitomalla osan arabien sotavoimista heitä vastaan Kaukasian Albaniaa ja Azerbaidžania vastaan suorittamallaan sotaretkellä. Vuoden 730 lopussa kasaarit suorittivat kaikkein suurimman sotaretkensä arabeja vastaan. Sen johdossa oli kaanin poika Bardzil. He hyökkäsivät persialaista Ardabīlin kaupunkia vastaan. Kasaarit löivät arabien 25.000 sotilaan armeijan, jossa kuoli myös yksi Kalifaatin korkea-arvoisimmista sotapäälliköistä, Dzarrah ibn Abdullah al-Hakami. Osa kasaarien sotajoukoista pääsi etenemään Mosuliin asti.. Mutta jo vuoden 731 alussa arabien tuoreet sotajoukot komentaja Said ibn Amr al-Harasin (myöhemmin Maslamin) johdolla ajoi kasaarit niiden valloittamilta alueilta. Sen jälkeen taistelut siirtyivät Kasaarien kaanikunnan alueelle. Sota jatkui vuoteen 732 tai 733, jolloin kasaarien kaani haavoittui Derbentin läheisen Darvagin linnoituksen taisteluissa. Arabit saivat nämä tärkeät linnoitukset haltuunsa.
Vuonna 737 sotapäällikkö Marwan II (tuleva kalifi) hyökkäsi yllättäen 150 000 sotilaan kanssa Kasaariaan Derbentin ja Darjalin kautta. Sotajoukot valloittivat kasaarien pääkaupungin Semenderin ja pääsivät Al-Baidaan asti, jossa sijaitsi kasaarien kaanin telttaleiri. Kaani pakeni sieltä valtakuntansa kaukaisimpiin osiin. Arabit etenivät heidän perässään kauemmas pohjoiseen kuin koskaan ”Slaavijoelle”, joka oli ilmeisesti Don tai Volga. Kasaarien armeija oli lyöty ja kaani halusi sopia rauhan arabien kanssa. Säilyttääkseen kruununsa hän suostui kääntymään islaminuskoon, mutta tämä oli ilmeisesti vain nimellinen suostumus häneltä.. Kasaarit säilyttivät itsenäisyytensä ja arabit poistuivat Pohjois-Kaukasukselta. Pian tämän jälkeen Arabien kalifaatissa syttyi taas erimielisyyksiä. Vallan otti Abbasidien dynastia, joka ei halunnut laajentua pohjoiseen. Tällä tavalla Kasaarien kaanikunta pysäytti arabien etenemisen Eurooppaan sekä auttoi Bysantin valtakunnan säilymisessä.
700-luvun lopulla, 20-vuotisen rauhan jälkeen, kasaarit suorittivat vielä kaksi sotaretkeä Kaukasukselle: vuosina 762–764 ja 799. 780-luvulla he auttoivat Abhasian kuningaskuntaa ja keisari Leon II saamaan itsenäisyyden Bysantista.. Näiden tapahtumien jälkeen kasaarit eivät enää puuttuneet Kaukasuksen asioihin.
Arabien jatkuvan uhan alla eläminen Kasaarian etelärajoilla pakotti kasaarit muuttamaan valtakuntansa sisäosiin Donin varrelle, jossa asui jo alaanien heimoja, sekä Volgan varrelle. Volgan alajuoksulle perustettiin kasaarien uusi pääkaupunki Itil, josta tuli lyhyessä ajassa huomattava kauppakaupunki. Dagestan ja vanha pääkaupunki Semender jäivät Kasaarien kaanikunnan eteläiseksi syrjäseuduksi. Näiden tapahtumien seurauksena ilmestyi myös bolgareja ja saviireja Keski-Volgalle ja Kama-joen varrelle, jonne syntyi 800-luvulla Volgan Bolgaria. Pääkaupungin siirto pohjoisempaan merkitsi ilmeisesti myös tiiviimpää kanssakäymistä itäslaavien kanssa, joita he rupesivat verottamaan. (tästä ei ole tarkempia tietoja).