stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mary Decker

| Mary Decker |
| --- | --- |
 Decker vuoden 1984 olympialaisissa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. elokuuta 1958 Bunnvale, New Jersey
Uran tiedot
Laji:  juoksu
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:   Yhdysvallat> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Helsinki 1983 | 1 500 m |  |
|  Kultaa | Helsinki 1983 | 3 000 m |  |
Mary Teresa Slaney (o.s. Decker, käytti välillä myös sukunimeä Tabb, s. 4. elokuuta 1958 Bunnvale, New Jersey) on entinen yhdysvaltalainen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija.
Decker nousi maailman kestävyysjuoksun huipulle vuonna 1982, jolloin hän teki yhteensä kuusi maailmanennätystä, muun muassa 5. heinäkuuta 5 000 metrin juoksussa ajan 15.08,26 sekä 16. heinäkuuta 10 000 metrin juoksussa 31.35,3. Decker oli samalla ensimmäinen nainen, joka alitti 10 000 metrillä 32 minuutin haamurajan. Seuraavana vuonna hän voitti Helsingin MM-kisoissa sekä 1 500 että 3 000 metrin juoksut. Hän sai saavutuksestaan James E. Sullivan -palkinnon parhaana yhdysvaltalaisena amatööriurheilijana ja lisäksi Sports Illustrated -lehti valitsi hänet vuoden urheilijaksi.
Decker oli ennakkosuosikki Los Angelesin olympialaisissa 1984, mutta 3 000 metrin loppukilpailussa hän törmäsi edellään juoksevaan Zola Buddiin ja joutui keskeyttämään. Myöhemmin hän ilmoitti lehdistötilaisuudessa, että törmäys oli Buddin syytä ja että se maksoi hänelle olympiakullan. Decker kilpaili menestyksekkäästi vielä vuonna 1985, mutta jätti väliin kilpailukauden 1986 synnytettyään ainoan lapsensa, Ashley Lynnin, 30. toukokuuta 1986. Myös seuraava kausi meni pilalle loukkaantumisten takia. Hän osallistui Soulin olympialaisiin 1988 ilman mainittavaa menestystä. Hän ei päässyt enää maansa joukkueeseen Barcelonan olympialaisiin 1992.
Vuonna 1996 37-vuotias Decker selviytyi Yhdysvaltojen joukkueeseen Atlantan olympialaisiin. Karsintojen jälkeen kuitenkin selvisi, että Decker oli antanut doping-näytteen, joka sisälsi testosteronia suhteessa epitestosteroniin yli sallitussa suhteessa. Decker väitti, että tämä johtui hänen korkeasta iästään sekä hänen käyttämistään ehkäisypillereistä, mutta Kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF ei hyväksynyt selitystä, vaan laittoi hänet kilpailukieltoon. Yhdysvaltojen yleisurheiluliitto oli Deckerin puolella, joten asia otettiin välitystuomioistuimen käsittelyyn. Tuomioistuin päätti asian IAAF:n hyväksi, joten Decker menetti 1997 sisäratojen MM-kisoissa voittamansa hopeamitalin. Myöhemmin Decker haastoi IAAF:n ja Yhdysvaltojen olympiakomitean oikeuteen, mutta oikeus päätti, ettei sillä ole asiassa tuomiovaltaa. Myös vetoomustuomioistuin tuli samaan tulokseen.
Decker pyrki vielä Sydneyn olympialaisiin 2000, mutta ei päässyt maansa joukkueeseen. Hänet nimitettiin Yhdysvaltojen yleisurheilun Hall of Fameen vuonna 2003. Decker avioitui vuonna 1981 maratonjuoksija Ron Tabbin kanssa. Pari erosi kaksi vuotta myöhemmin. Decker meni uudelleen naimisiin 1. tammikuuta 1985 englantilaisen kiekonheittäjän Richard Slaneyn kanssa.
Martti Raive

Martti Henrik Raive (26. syyskuuta 1907 – 15. joulukuuta 1973) oli suomalainen Oulusta kotoisin ollut matkakirjailija.
Raive julkaisi vuonna 1948 kirjan Kanootilla Oulusta Helsinkiin jossa hän kuvasi kesällä 1931 tekemäänsä melontamatkaa Oulusta Helsinkiin. Raive oli keuhkosairas ja lääkäri oli suositellut hänelle ulkoilmaelämää. Hän löysi halkovajan takaa polttopuiksi menossa olleen vanhan kajakin rungon, kunnosti sen ja verhoili rungon vehnäjauhosäkeistä saadulla kankaalla. Raive varmisti kajakin kelluvuuden kolmen tyhjän pirtukanisterin avulla ja hän veisti myös lähes kolmimetrisen melan itse. Hänellä oli matkavarusteina kamera, muistiinpanovihko, pelastusliivinä käytetty korkkivyö, koulukartta, juomapullo, linkkuveitsi sekä siimaa ja koukkuja. Kajakin korjaamista varten Raive varasi kaksi liimatuubia ja palan kangasta. Hänellä oli lisäksi pieni apupurje mukana matkantekoa helpottamaan. Matkan rahoituksen Raive hoiti postikortteja myymällä.
Pari kuukautta kestänyt matka alkoi juhannuksen alla Oulusta. Raive teki matkaa vaihtelevissa olosuhteissa yöpyen matkan varrella taloissa, mökeissä, luotsituvissa ja kalamajoissa. Päivämatkat olivat keskimäärin muutaman kymmenen kilometrin mittaisia. Matkan varrella Raive muun muassa joutui toimimaan kätilönä Vaasan saariston kalastajamökissä, tapasi Pyhäjoella talossa yöpyessään kansanrunoilija Matti Viinamaan ja joutui keskelle pirtun salakuljettajien ja merivartijoiden tulitaistelua.
Teoksia

Kanootilla Oulusta Helsinkiin ; valokuvat tekijän. Karisto 1948
Merituuli tappaa bakteerit, ilmestynyt Joni Skiftesvikin toimittamassa meriaiheisten kertomusten antologiassa Jo viheltää takilassa. WSOY 1993
Martin Barre

Martin Barre
Martin Lancelot Barre (s. 17. marraskuuta 1946) on englantilainen sähkökitaristi, joka tunnetaan parhaiten urastaan rockyhtye Jethro Tullin jäsenenä. Barre on laulaja-huilisti Ian Andersonin jälkeen Jethro Tullin pitkäaikaisin jäsen kuuluttuaan yhtyeeseen sen toiselta, vuonna 1969 julkaistulta Stand Up -albumilta lähtien. Barren soittotyyliä verrataan monesti Jeff Beckin ja Eric Claptonin tyyleihin.
Barren instrumentti oli aluksi saksofoni, jota hän soitti birminghamilaisessa The Moonrakers -yhtyeessä 1960-luvulla. Myöhemmin kokoonpano vaihtoi nimensä The Motivationiksi. Ryhmä esiintyi useita kertoja Lontoon maineikkaalla Marquee-klubilla ja lämmitteli kerran menestysyhtye Creamia. Hieman tämän jälkeen yhtye vaihtoi jälleen nimensä, tällä kertaa muotoon The Penny Peeps. Vuonna 1968 Barre vaihtoi soittimensa kitaraan, ja samana vuonna yhtye julkaisi kaksi singleä. Toinen single oli "Model Village", jolla Barre soittaa jo melko säväyttävän kitarasoolon. Yhtye vaihtoi taas nimensä, tällä kertaa Getshemaneksi.
Joulukuussa 1968 Barre kuuli huhuttavan, että eräs hänen suosikkiyhtyeistään, Jethro Tull, etsi sopivaa kitaristia. Barre meni koe-esiintymiseen ja sai paikan. Jethro Tullin johtohahmo Ian Anderson on myöhemmissä haastatteluissaan kertonut Barren olleen melko hermostunut koe-esiintymisessä. Hän oli hermostuksissaan jopa unohtanut sähkökitaransa vahvistinjohdon kotiin.
Barren kitarasoolo Jethro Tullin hittikappale Aqualungissa on äänestetty useaan otteeseen yhdeksi rockhistorian parhaista.
Diskografia (soolotuotanto)

A Summer Band (1992)
A Trick of Memory (1994)
The Meeting (1996)
Stage Left (2003)
Away with Words (2013)
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Jethro Tull
| --- | --- |
Studioalbumit:   This Was  Stand Up  Benefit  Aqualung  Thick as a Brick  A Passion Play  War Child  Minstrel in the Gallery  Too Old to Rock 'N' Roll: Too Young to Die!  Songs from the Wood  Heavy Horses  Stormwatch  A  Broadsword and the Beast  Under Wraps  Crest of a Knave  Rock Island  Catfish Rising  Roots to Branches  J-Tull Dot Com  The Jethro Tull Christmas Album  The Zealot Gene  RökFlöte 
Livealbumit:   Bursting Out  Live at Hammersmith '84  A Little Light Music  Living with the Past  Nothing Is Easy: Live at the Isle of Wight 1970  Aqualung Live  Live at Montreux 2003 
Kokoelmat:   Living in the Past  M.U. - The Best of Jethro Tull  Repeat - The Best of Jethro Tull - Vol II  A Classic Case  Original Masters  20 Years of Jethro Tull  25 Anniversary Box Set  The Best of Jethro Tull - The Anniversary Collection  Nightcap  The Very Best of Jethro Tull  Essential  The Best of Acoustic Jethro Tull  Jethro Tull Essential 
Videojulkaisut:   Slipstream  20 Years of Jethro Tull  25th Anniversary Video  Living with the Past  A New Day Yesterday  Nothing Is Easy: Live at the Isle of Wight 1970  Live at Montreux 2003  Jack in the Green - Live in Germany 1970-93  Their Fully Authorised Story  Live At Madison Square Garden 1978
Matthew Lloyd

| Matthew Lloyd |
| --- | --- |
 Matthew Lloyd 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. toukokuuta 1983 (ikä 41)
Kansalaisuus:   Australia
Pyöräilijä
Pituus:  171 cm
Paino:  62 kg
Joukkue:  lopettanut
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2007 2008–2009 2010–2011 2012–2013 2014:  Predictor-Lotto Silence-Lotto Omega Pharma-Lotto Lampre-ISD Jelly Belly-Maxxis
Suurimmat voitot
 Italian ympäriajo, etappi, mäkikirikilpailu 2010  Australian maantieajomestaruus 2008 
 Tiedot päivitetty: 3. tammikuuta 2016 
Aiheesta muualla
www.matthew-lloyd.com
Matthew Lloyd (s. 24. toukokuuta 1983 Melbourne) on australialainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena 2007–2014. Ammattilaisuransa ensimmäiset vuodet, 2007–2011, hän edusti belgialaisjoukkuetta, joka kilpaili nimillä Predictor-Lotto, Silence-Lotto ja Omega Pharma-Lotto. Vuosina 2012–2013 hän ajoi Lampre-tallissa ja 2014 UCI Continental Circuits -tasolla kilpailleessa Jelly Belly-Maxxis -tallissa.
Lloyd voitti maantieajon Australian mestaruuden 2008 kukistettuaan Adam Hansenin 49 sekunnilla. Vuoden 2010 Italian ympäriajossa hän voitti kuudennen etapin karattuaan irtiottokumppaniltaan Rubens Bertogliatilta viimeisessä nousussa 11 kilometriä ennen maalia. Hän voitti myös mäkikirikilpailun.
Saavutuksia

Lähde: Cycling Archives
Mauri Röppänen

| Mauri Röppänen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. tammikuuta 1946 (ikä 78) Kuusjärvi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  ampumahiihto
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ampumahiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ampumahiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ampumahiihto. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten ampumahiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa |  Sapporo 1972 |  4 × 7,5 km |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Zakopane 1969 | 4 × 7,5 km |  |
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Skövde 1986 | 300 m vapaakivääri, polvi |  |
|  Kultaa | Skövde 1986 | 300 m vakiokivääri, joukkue |  |
|  Hopeaa | Skövde 1986 | 300 m vapaakivääri, 60 ls, makuu |  |
|  Hopeaa | Skövde 1986 | 300 m vapaakivääri, 60 ls, makuu, joukkue |  |
|  Hopeaa | Skövde 1986 | 300 m vapaakivääri, polvi |  |
|  Hopeaa | Soul 1978 | 300 m vapaakivääri,makuu, joukkue |  |
|  Pronssia | Skövde 1986 | 300 m vapaakivääri 3 x 40 laukausta,asennot |  |
|  Pronssia | Skövde 1986 | 300 m vapaakivääri, makuu |  |
|  Pronssia | Skövde 1986 | 300 m vakiokivääri |  |
|  Pronssia | Soul 1978 | 300 m vapaakivääri 3 x 40 laukausta,asennot, joukkue |  |
|  Pronssia | Soul 1978 | 300 m vapaakivääri,polvi, joukkue |  |
|  Pronssia | Soul 1978 | 300 m vapaakivääri,pysty, joukkue |  |
|  Pronssia | Soul 1978 | 300 m vakiokivääri, joukkue |  |
Mauri Uolevi Röppänen (s. 19. tammikuuta 1946 Kuusjärvi) on suomalainen ampumahiihtäjä, ampuja ja olympiamitalisti.
Ampumahiihtourallaan Röppänen osallistui ensimmäisen kerran MM-kilpailuihin vuonna 1969, jolloin hän oli Suomen viestijoukkueessa voittamassa MM-pronssia. Vuonna 1971 hän voitti 20 kilometrin ampumahiihdon Suomen-mestaruuden ja Sapporossa 1972 hän voitti viestissä olympiahopeaa.
Ammunnassa Röppäsellä on kiväärillä Euroopan-mestaruus vuosilta 1981 ja 1983, hopeaa 1981 ja pronssimitalit 1983, 1985 sekä 1987. Moskovan olympialaisissa 1980 hän oli neljäs häviten mitalin yhdellä pisteellä. Röppänen saavutti Soulissa 1978 hopean ja neljä pronssia joukkuekilpailuissa. Vuoden 1986 Skövden MM-kisoissa hän saavutti kaksi kultaa, kolme hopeaa ja kolme pronssia, joista pääosa tuli henkilökohtaisissa lajeissa. Euroopan mestaruuskilpailuissa Röppänen saavutti EM-kultaa 1987 sekä lukuisia EM-mitaleita. SM-tasolla Röppänen voitti kymmeniä SM-mitaleita. Hän teki myös lukuisia Suomen ennätyksiä eri kiväärilajeissa.
Röppänen on voittanut hirvenhiihdon Suomen-mestaruuden viisi kertaa peräkkäin vuosina 1972–1976. Nykyisin eläkkeellä oleva Röppänen oli ammatiltaan merivartija. Hänen veljensä Jorma ja Pekka Röppänen ovat myös ampujia. Nykyisin Mauri Röppänen asuu Kankaanpäässä. Röppäsellä on kaksi lasta, Mikko ja Heikki, joista Mikko on pelannut pesäpalloa Hyvinkään Tahkossa.
Matthew Laborteaux

| Matthew Laborteaux |
| --- | --- |
 Matthew Laborteaux Pieni talo preerialla -televisiosarjassa vuonna 1977.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Matthew Labyorteaux
Syntynyt: 8. joulukuuta 1966 (ikä 57) Los Angeles, Kalifornia
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Matthew Laborteaux (s. 8. joulukuuta 1966 Los Angeles, Kalifornia), oikealta nimeltään Matthew Labyorteaux, on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt monissa televisiosarjoissa ja elokuvissa, esimerkiksi Albert Ingallsia televisiosarjassa Pieni talo preerialla vuosina 1978–1982. Hän on näytellyt myös elokuvassa Kauhu asuu naapurissa (1986) Paul Conwayta ja televisiosarjoissa Tietokonejengi ja Lemmenlaiva. Lisäksi hän on toiminut ääninäyttelijänä esimerkiksi televisiosarjassa Hämähäkkimies. Hänen sisaruksensa Patrick Labyorteaux ja Jane Laborteaux ovat myös näyttelijöitä.
Aiheesta muualla

Matthew Laborteaux Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Matthew Labyorteaux
Käännös suomeksi
Maiju Mutikainen

Maiju Mutikainen (s. 29. syyskuuta 1991 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa hyökkääjänä HJK:ssa. Hän pelasi kaudella 2008 ensimmäisen kerran Naisten Liigassa. Maaliskuussa 2009 Mutikainen sai polvivamman, joka piti häntä sivussa puoli vuotta. Hänellä on sopimus HJK:n kanssa kauden 2010 loppuun.
Mutikainen on myös pelannut nuorten maajoukkueessa 14 maaottelussa.
Maiju Leskinen

Maiju Leskinen (nyk. Growick, s. 1955) on suomalainen entinen malli, joka teki 1970-luvulla uraa New Yorkissa. Hän on missi Kaarina Leskisen nuorempi sisar. Hän on asunut vuodesta 2013 Floridan Palm Beachissä puolisonsa, mainosmies ja kirjailija Phil Growickin kanssa. Heillä on 1980-luvulla syntynyt poika.
Miss Helsingiksi 1970-luvun alussa kruunattu Maiju Leskinen pääsi 17-vuotiaana yhdysvaltalaisen mallitoimisto Wilhelminan listoille ja töihin New Yorkiin vuonna 1973. Hän teki mallintöitä kymmenisen vuotta, oli sitten kotirouvana ja toimi 1990-luvulta alkaen parikymmentä vuotta kouluavustajana.
Suomalaiset naistenlehdet raportoivat 1970-luvulla tarkkaan Maiju Leskisen vaihtuvista miljonäärikumppaneista. Muun muassa 1980-luvun taitteessa Leskinen oli kihloissa bestsellerkirjailija Harold Robbinsin kanssa. Vuonna 1982 Helsingin Sanomat piikitteli Maiju Leskisen Anna-lehdessä otsikkoon nostettua haastattelurepliikkiä: ”Täkäläiset ystäväni ovat kauniita ja kuuluisia ihmisiä. Kutsuillani ei juuri rumia ihmisiä näy.”
Ohjelmointikäytännöt

Esimerkiksi lähdekoodin sisentäminen on yksi asia, jota voidaan ohjeistaa.
Ohjelmointikäytännöt ovat joukko ohjeita, joilla voidaan määrittää ohjelmistotuotantoprosessissa käytetyt menetelmät ja tuotetun lähdekoodin ulkoasu sekä rakenne. Pyrkimyksenä on tuottaa luettavampaa, virheettömämpää ja helpommin ylläpidettävää ohjelmakoodia. Ohjelmointikäytännöillä ei ole vaikutusta käännettyyn binääriin, vaan ne ovat olemassa ihmistä varten. Ohjelmointikäytännöiksi voidaan lukea esimerkiksi säännöt tiedostorakenteesta, ohjelmointiympäristöstä, nimeämisestä, sisentämisestä, kommentoinnista jne.
Etuja > Ylläpidettävyys

Tutkimusten mukaan tyypillisen ohjelmistoprojektin elinkaaresta 80 % kuluu ohjelmiston ylläpitoon.[lähde? ] Tästä ajasta 50–60 % menee koodin lukemiseen ja ymmärtämiseen.[lähde? ] Ohjelmointikäytäntöjen avulla voidaan selkeyttää koodin rakennetta ja parantaa luettavuutta. Näin ollen ohjelmiston ylläpito helpottuu ja tulee ylipäätään mielekkääksi ja mahdolliseksi.
Etuja > Laatu

Tilastollisesti ohjelmistoissa esiintyy tietyntyyppisiä virheitä useammin kuin muita virheitä. Myös yksilöllisesti tietyillä ohjelmoijilla on tapana toistaa tietyn tyyppisiä virheitä. Ohjelmointikäytännöillä voidaan suojautua tällaisia virheitä vastaan. Säännöillä voidaan esimerkiksi rajoittaa globaalien muuttujien käyttöä tai vaatia osoittimien nollaamista käytön jälkeen.
Koodin katselmointi on tehokas tapa parantaa ohjelmiston laatua. Jos kaikki projektin jäsenet toimivat samojen käytäntöjen mukaisesti, on katselmoijien helpompi lukea koodia, helpompi tehdä oletuksia koodista ja helpompi löytää virheitä.
Etuja > Ennustettavuus

Vakiintunut käytäntö ohjelmistorakenteen ja tiettyjen menetelmien, kuten virheenkäsittelyn suhteen auttaa ohjelmoijia tekemään enemmän oletuksia koodista. Jo pelkästään tiedostorakennetta katsomalla he voivat nähdä mistä löytyy heidän etsimänsä koodinpätkä ja itse koodinpätkää lukemalla he voivat olettaa miten se toimii alemmalla tasolla. Jos esimerkiksi virheiden käsittelyyn, syötteiden lukemiseen ja luokkien rajapintoihin on yhteinen käytäntö, se luo koodille loogisen rakenteen, jota muiden ohjelmoijien on helppo seurata. Ilman vakiintunutta käytäntöä se on tehtävä lukemalla ohjelmaa järjestelmällisesti läpi.
Etuja > Automatisointi

Ohjelmointikäytännöt eivät tee ohjelmoinnista hitaampaa. Se tekee siitä nopeampaa. Ohjelmoinnissa useimmat asiat voi tehdä monella vapaavalintaisella tavalla. Jos näihin vapaavalintaisiin tapoihin on vakiintunut käytäntö, niin samaa valintaa ei tarvitse tehdä joka kerta uudestaan. Lisäksi muut samaa käytäntöä noudattavat ohjelmoijat tietävät heti mistä on kysymys.
Joidenkin käytäntöjen avulla monet tehtävät voidaan automatisoida kokonaan. Esimerkiksi ohjelmiston dokumentointi voidaan automatisoida käyttämällä Javadocin tai Doxygenin tunnistamaa ohjelmointityyliä.
Etuja > Ohjelmointikielten puutteet

Ohjelmointikäytännöillä voidaan kompensoida ohjelmointikielessä esiintyviä puutteita ja suojautua mahdollisesti vaarallisia kohtia vastaan. Esimerkiksi nimeämiskäytännöillä voidaan korvata Pythonista puuttuvat vakiot. Yksinkertaisella nimeämissäännöllä voidaan koodin lukijalle kertoa onko muuttujaa tarkoitus kirjoittaa, lukea vai sekä että.
Kritiikkiä

Ohjelmointikäytäntöjä on yleisellä tasolla kritisoitu varsin vähän. Tyypillisesti kritiikki kohdistuu yksittäisiin käytäntöihin, jotka voivat olla huonosti määriteltyjä tai projektiin sopimattomia. Yleisellä tasolla ohjelmointikäytäntöjen on kritisoitu hidastavan ohjelmointia lähinnä kahdesta syystä.
Ensimmäinen syy koskee hyvin pieniä projekteja, joissa ohjelmointikäytäntöjen opettelu tuo ylimääräisen vaiheen projektin alkuun, eikä käytäntöjen tuoma hyöty pääse koskaan esille. Sasa M. Deklevan tutkimuksen mukaan hyvien ohjelmointikäytäntöjen mukaan kirjoitettuun koodiin todella käytetään enemmän aikaa kuin ilman sääntöjä kirjoitettuun koodiin. Syy tosin on siinä, että ilman sääntöjä kirjoitettu koodi kirjoitetaan tyypillisesti kerran ja heitetään sen jälkeen romukoppaan. Sääntöjen mukaan kirjoitettu koodi puolestaan käytetään uudestaan ja mahdollisesti laajennetaan tai muokataan useampiin tarkoituksiin soveltuvaksi. Tämä pätee myös ohjelmoijan omaan käyttöön kirjoittamalleen koodille. Toinen kritiikkiä vastaan puhuva asia on, että luettavan koodin kirjoittaminen kehittää ohjelmoijalle rutiinin kirjoittaa luettavaa koodia projektin koosta riippumatta.
Toinen kritiikin syy koskee puolestaan tyypillisesti suurempia projekteja. Projektin koon ollessa hyvin suuri se näkyy usein lisääntyneinä sääntöinä, joita projektin jäsenet joutuvat opettelemaan. Vaarana on että säännöistä tulee ristiriitaisia ja että niitä tulee liikaa opeteltavaksi. Huoli on aiheellinen jos ohjelmointikäytäntöjen määrä ja laatu ei pysy hallinnassa. Vaikka ohjelmointikäytännöt ovatkin hyvä asia, on niissäkin liiallisuuksiin meneminen pahasta.
Esimerkkejä > Nimeämiskäytännöt

Java-kielen nimeämiskäytäntöjä ovat ehdottaneet ja vakiinnuttaneet useat Java-yhteisöt kuten Sun Microsystems, Netscape, AmbySoft jne.
Esimerkki Sun Microsystemsin nimeämiskäytännöistä:
| Tyyppi | Nimeämissäännöt | Esimerkkejä |
| --- | --- | --- |
| Luokat | Luokkien nimien tulisi olla substantiiveja ja aloitettu isolla alkukirjaimella. Jos luokan nimi koostuu useammasta sanasta, jokainen sana aloitetaan isolla kirjaimella. Luokkien nimien tulisi olla yksinkertaisia ja kuvaavia. Lyhenteitä tulisi välttää, ellei lyhenne ole tunnetumpi, kuin pitkä muoto (esim. URL ja HTML). | class Class; class MyClass;  |
| Metodit | Metodien nimien tulisi ilmaista tekemistä siten, että useampisanaisissa metodeissa ensimmäinen sana aloitetaan pienellä alkukirjaimella ja muut isolla. | run(); runFast(); getBackground();  |
| Muuttujat | Muuttujien nimien tulee alkaa pienellä kirjaimella. Muuttujien nimien aloittamista _- tai $- merkillä vältetään, vaikka molemmat sallitaankin syntaksissa.  Lisäksi muuttujien nimien tulee olla lyhyitä ja kuvaavia (muuttujan nimen pitäisi pystyä toimimaan muistitukena ohjelmoijalle). Yhden merkin pituisia muuttujien nimiä tulisi välttää, ellei kyseessä ole väliaikaismuuttuja. Kirjaimia i, j, k, m, ja n käytetään tyypillisesti kokonaisluvuille ja kirjaimia c, d, ja e merkeille.  | int             i; char            c; float           myWidth; |
Symbian-alustalla oli useita eri luokkien nimeämisiä niiden käyttötapojen mukaan. Luokan etuliitteenä oli T, S, C, R, M tai N -kirjain.
Linux-ytimen ohjelmointioppaassa suositellaan Kerninghan&Ritchie (K&R C)-tyyliä: tyyli poikkeaa GNU-projektin käytännöistä sekä Unkarilaisesta notaatiosta.
Esimerkkejä > Kontrollirakenteet

Loogisten kontrollirakenteiden oikeanlainen käyttö helpottaa koodin tulkitsemista. Esimerkki pseudo-koodina:
i = 0
 while i < 5
   print i * 2
   i = i + 1
 end while
 print "Ended loop"
Yllä oleva koodinpätkä noudattaa nimeämis- ja sisennyskäytäntöjä, mutta seuraavassa esimerkissä käytetty for-rakenteen käyttö tekee koodista helpommin luettavan:
for i = 0, i < 5, i=i+1
   print i * 2
 print "Ended loop"
Aaltosulkeita hyödyntävissä ohjelmointikielissä yleinen tyyli on käyttää sulkeita kontrollirakenteiden yhteydessä silloinkin, kun niiden käyttö on syntaksin kannalta samantekevää.
for (i = 0 to 5) {
   print i * 2;
 }
 print "Ended loop";
Tällä pyritään estämään bugeja, joiden jäljittäminen voi olla aikaavievää, kuten puolipisteeseen päättyvä kontrollirakenteen käyttö, joka on tyypillinen virhe:
for (i = 0; i < 5; ++i);
    printf("%d\n", i*2);    /* Sisennys antaa helposti väärän kuvan siitä, että rivi kuuluu silmukan sisään. */
 
 printf("Ended loop");
...tai tilanteita jolloin silmukkaan lisätään jälkeenpäin uusi rivi:
for (i = 0; i < 5; ++i)
    fprintf(logfile, "loop reached %d\n", i);
    printf("%d\n", i*2);    /* Sisennys antaa helposti väärän kuvan siitä, että rivi kuuluu silmukan sisään. */
 
 printf("Ended loop");
Aiheesta muualla > Ohjelmointikielikohtaisia käytäntöjä

Ada: Ada 95 Quality and Style Guide: Guidelines for Professional Programmers (englanniksi)
C: Micrium C Coding Standard (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
C++: Quantum Leaps C/C++ Coding Standard (englanniksi)
Erlang: Erlang Programming Rules and Conventions (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Java: Code Conventions for the Java Programming Language (englanniksi)
Lisp: Riastradh's Lisp Style Rules (englanniksi)
Perl: Perl Style Guide (englanniksi)
PHP::PEAR: PHP::PEAR Coding Standards (englanniksi)
Python: Style Guide for Python Code (englanniksi)
Ruby: Good API Design[vanhentunut linkki] (englanniksi)