stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kapitan Krutov

| Kapitan Krutov |
| --- | --- |
Aluksen laji: Jokijäänmurtaja
Tunnuskirjaimet:  
Rakennustelakka: Wärtsilä, Helsinki
Rakennusnumero: 417
Tilattu: 16. toukokuuta 1975
Kölinlasku: 1. heinäkuuta 1977
Vesillelasku: 11. tammikuuta 1978
Luovutus: 6. kesäkuuta 1978
Suurin pituus: 77,60 m
Suurin leveys: 16,30 m
Syväys: 3,25 m
Uppouma: 2 240 t
Akseliteho: 3 300 kW
Nopeus: 14 solmua (26 km/h)
Miehistö: 28
Kapitan Krutov on venäläinen jokijäänmurtaja, joka on suunniteltu avustamaan laivoja Volgan ja Itämeren välisillä vesireiteillä ja Siperian joille. Avovesiaikana se voi toimia hinaus- ja pelastusaluksena. Sen sisaraluksia ovat Kapitan Tšetškin (1977), Kapitan Plahin (1977), Kapitan Tšadajev (1978), Kapitan Bukajev (1978) ja Kapitan Zarubin (1978).
Rautaruukin laivalevyistä rakennetun murtajan pääkoneisto on dieselsähköinen ja konehuone on miehittämätön. Päämoottorit ovat tyyppiä Wärtsilä-Vaasa 12 V 22 ja niiden yhteisteho on 4 650 kilowattia. AEG-potkurimoottorit ovat tasavirtamoottoreita, joita syötetään tyristorisiltojen kautta. Aluksessa on kolme peräpotkuria ja kolme peräsintä. Jäissäkulkua helpottaa ilmapuhallusjärjestelmä ja siltojen alittamista alas käännettävät mastot, tutkamastot ja antennit.
Murtajan miehistöön kuuluu 28 henkilöä, joista puolet sijoitetaan yhden hengen ja puolet kahden hengen hytteihin. Aluksen kastoi insinööri V. K. Davydenkov.
Kaksi maailmaa (Kari Tapion albumi)

| Kaksi maailmaa Kari Tapio |
| --- | --- | --- |

Cover-albumin tiedot
 Julkaistu: 26. maaliskuuta 2008
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 47.07
 Levy-yhtiö: Edel
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 2.
Kari Tapion muut julkaisut
| Kuin taivaisiin 2007 | Kaksi maailmaa 2008 | Kaikkien aikojen parhaat Vol. 2 2008 |
Kaksi maailmaa on suomalaisen laulajan Kari Tapion studioalbumi. Se julkaistiin 26. maaliskuuta 2008. Albumi sisältää uusia tulkintoja Olavi Virran tunnetuksi tekemistä kappaleista. Kultalevy myönnettiin vuonna 2008. Albumia on myyty yhteensä yli 15 000 kappaletta.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 2.
Kappaleet

Suluissa alkuoperäinen kappale.
Kaksi maailmaa (Two Different Worlds) – 3.52
Moody River – 3.55
Meren kuisketta (Il mare nel cassette) – 3.00
Maruzella – 3.00
Kylmä rakkaus – 3.17
Sinun silmiesi tähden – 3.22
Syvä meri (Oceano) – 2.41
Preerian keltaruusu (Yellow Rose of Texas) – 3.11
Romanialainen kitara (Chitarra Romano) – 3.06
Tyttö metsässä (Girl in the Wood) – 3.11
Jos rakas sulle oisin (Ob du mich wirklich lieb hast) – 3.31
Sydänsuruja (Heartaches) – 3.13
Yksinäisyys (The Desperate Hours) – 2.53
Vihreät niityt (Greenfields) – 4.48
Aiheesta muualla

Edel Records Finland - Kaksi maailmaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kari Tapio
| --- | --- |
Studioalbumit:  Aikapommi • Nostalgiaa • Klabbi • Kaipuu •  Kari Tapio • Jää vierellein • Olen suomalainen • Ovi elämään • Osa minusta • Elämän viulut • Tää kaipuu • Aikaan täysikuun • Yön tuuli vain • Sinitaikaa • Laulaja • Myrskyn jälkeen • Meren kuisketta • Sinut tulen aina muistamaan • Valoon päin • Bella Capri • Joulun tarina • Juna kulkee • Toiset on luotuja kulkemaan • Paalupaikka • Kuin taivaisiin • Kaksi maailmaa • Viimeiseen pisaraan • Vieras Paratiisissa
Kokoelmat:  28 suosituinta levytystä • Toivotut • Viisitoista kesää • 20 suosikkia – Olen suomalainen • 20 suosikkia – Luoksesi Tukholmaan • Parhaat • Kaikki parhaat • 20 suosikkia – Kulkurin kyyneleet • 20 suosikkia – Sanoit liian paljon • Kaikkien aikojen parhaat – 40 klassikkoa • Nostalgia • Lauluja rakkaudesta • Kaikkien aikojen parhaat Vol.2 • Klabbi/Olen Suomalainen • Sinivalkoinen ääni
Livealbumit:  Kari Tapio konserttilavalla • Vihdoinkin!
Kansankirkko ristipaineessa

| Kansankirkko ristipaineessa |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jaakko Olavi Antila
Kansitaiteilija:  Aarne Ormio (kuva) Pekka Krankka (layout)
Kieli:  suomi
Genre:  tietokirja
Kustantaja:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
Julkaistu:  2014
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  415 s.
ISBN:  978-952-222-544-3
Sarja: SKS:n Toimituksia 1407
Edeltävä:  Dokumentin utopiat
Seuraava:  Kainun kielen grammatikki
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kansankirkko ristipaineessa: Suomen luterilainen kirkolliskokous 1974–2011 on teologian tohtori Jaakko Olavi Antilan kirjoittama, vuonna 2014 ilmestynyt teos Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokouksen historiasta. Kirjan on kustantanut Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Kirja on itsenäinen jatko teokselle Kirkon parlamentti: Suomen kirkolliskokousten historia 1876–1976, jonka silloinen Helsingin yliopiston kansleri Mikko Juva julkaisi vuonna 1976. Antilan teoksen tarkastelujakso alkaa vuodesta 1974, jolloin kirkon keskushallinnon uudistus tuli voimaan. Kirkolliskokouksen tehtäviä lisättiin, ja se alkoi kokoontua kahdesti vuodessa. Kirjassa käsitellään muun muassa virsikirjauudistusta, raamatunkäännöstyötä, pappisviran avaamista naisille, jumalanpalvelusuudistusta, ekumeenisia sopimuksia ja kirkon kantaa rekisteröityyn parisuhteeseen.
Kotimaa-lehteen teoksen arvioinut kirkkoneuvos Risto Voipio piti sitä erinomaisena kirjana, jossa mittavasta aineistosta on suodatettu mallikelpoinen ja mukaansa tempaavasti kirjoitettu historiateos. Toisaalta Voipion mukaan lukijalta edellytetään perusteellisia taustatietoja. Dosentti Timo Junkkaalan mukaan kyseessä on huolellisesti ja selkeällä kielellä kirjoitettu, oivaltavia havaintoja sisältävä tutkimus, jonka heikkoutena on sen laajuus.
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura julkaisi teoksen open access -verkkoversion osana Kirjastokonsortio Aleksandria -pilottihanketta, joka toteutettiin 2016–2017. Hankkeen avulla pyrittiin tarjoamaan sekä tieteellisille että yleisille kirjastoille mahdollisuus hankkia kokoelmiinsa laadukkaita vertaisarvioituja suomenkielisiä tiedekirjoja.
Aiheesta muualla

Teoksen open access -verkkoversio Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran julkaisualustalla
Kaupunkitarinoita

| Kaupunkitarinoita Pauli Hanhiniemen Perunateatteri |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1998
 Julkaistu: 1998
 Tuottaja(t): Riku Mattila
 Tyylilaji: Suomirock
 Kesto: 50.29
 Levy-yhtiö: Universal Music
Listasijoitukset
  11.
Pauli Hanhiniemen Perunateatterin muut julkaisut
| Mitä sais olla? 1996 | Kaupunkitarinoita 1998 | Pikkutaivas 2000 |
Kaupunkitarinoita on suomalaisen Pauli Hanhiniemen Perunateatteri -rockyhtyeen kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1998.
Kappaleet

Perso elämälle – 3.30
Kaipaan – 5.09
Kylästä kaupungiksi – 3.41
Toisen takin taskuun – 4.40
Äitikulta – 3.39
Romurallia – 2.59
Kaupunkitarinoita – 4.53
Määränpää – 4.04
Seikkailuun – 3.54
Ohimennen – 2.31
Pahuus loistaa poissaolollaan – 4.12
Nukkavieru – 3.44
Ullakolla – 3.28
Kapitan Jevdokimov

| Kapitan Jevdokimov |
| --- | --- |
Tyyppi:  jokijäänmurtaja
Lippuvaltio:   Venäjä
MMSI-numero:  273439190
Tunnuskirjaimet:  UFNJ
Rakennustelakka:  Wärtsilä Helsingin telakka
Rakennusnumero:  439
Tilattu:  joulukuussa 1980
Vesillelasku:  26. elokuuta 1982
Luovutettu:  31. maaliskuuta 1983
Tekniset tiedot
Pituus:  76,5 m
Leveys:  16,6 m
Syväys:  2,5 m
Uppouma:  2 150 t
Akseliteho:  3,8 MW
Nopeus:  25 km/h
Nopeus:  13,5 kn
Miehistö:  25
Kapitan Jevdokimov (ven. Капитан Евдокимов) on venäläinen matalakulkuinen jokijäänmurtaja, joka on suunniteltu toimimaan Siperian −50 °C:n pakkasissa. Se valmistui ensimmäisenä seitsemän jokijäänmurtajan sarjasta Wärtsilän Helsingin telakalta. Sen sisaraluksia ovat Kapitan Babitšev (1983), Kapitan Tšudinov (1983), Kapitan Borodkin (1983), Avraami Zavenjagin (1984), Kapitan Metsaik (1984), Kapitan Demidov (1984) ja Kapitan Moškin (1986).
Murtajan runko suunniteltiin Wärtsilän jäänmurtolaboratoriossa. Täysmittakaavakokeet tehtiin Siperian pakkasissa aiemman sarjan jokijäänmurtaja Kapitan Tšetškinillä. Aluksen rakentamista leimasi ankara painokontrolli, jotta syväys saatiin pieneksi. Kaikki kansirakenteetkin tehtiin alumiinista. Siltojen alittamiseksi laivan mastot ja antennit ovat käännettävissä alas.
Pääkoneisto on dieselsähköinen. Päävoimanlähteenä on kolme Wärtsilä-Vaasa 12V22B -dieselmoottoria. Neljä potkurimoottoria toimivat tasavirralla ja ne saavat virtansa vaihtovirtageneraattoreista tyristorisiltojen kautta. Potkureita aluksessa on neljä.
Juliaaninen päivä

Juliaaninen päivä JD on eräisiin tieteellisiin tarkoituksiin käytetty ajanlaskutapa, jossa ei käytetä vuosia eikä kuukausia vaan vuorokaudet numeroidaan juoksevasti.
Juliaaniset päivämäärät liittyvät läheisesti juliaaniseen jaksoon, joka otettiin käyttöön Joseph Justus Scaligerin aloitteesta 1500-luvulla. Usein esitetyn väitteen mukaan Scaliger olisi nimennyt jakson isänsä Julius Caesar Scaligerin mukaan, mutta Scaligerin teoksen Opus de Emendatione Temporum mukaan nimi viittaa juliaaniseen kalenteriin, koska jakso on sovitettu juliaaniseen vuoteen.
Juliaanisen päiväluvun käyttämisellä pyritään luomaan yhtenäinen, jatkuva, tasainen ajanmittaus, jossa vuodet ja kuukaudet eivät häiritse ajanjaksojen välien tarkkaa mittaamista ja laskemista. Monissa tapauksissa juliaanista aikajakoa käytetään välivaiheen aikalaskelmissa, ja lopputulos on monesti kuitenkin ilmoitettava vuosina, kuukausina ja päivinä.
Juliaanisen päivän tarkka määritelmä

Juliaaninen päivä JD (engl. Julian Day) tai juliaaninen päiväluku JDN (Julian Day Number) on päivien luku laskettuna juliaanisen kalenterin nolla-ajankohdasta kello 12 iltapäivällä Greenwichin keskiaikaa (UT tai TT) maanantaina, 1. tammikuuta 4713 eaa. proleptisessä juliaanisessa kalenterissa. Proleptinen eli "taaksepäin jatkettu" juliaaninen kalenteri on alkuperäisen juliaanisen kalenterin laajennus. Ajankohta, josta päivät laskettiin, valittiin tarkoituksellisesti varhaisemmaksi kuin mitkään säilyneet historialliset dokumentit.
Juliaanisesta päivästä käytetään muitakin variaatioita kuin varsinainen juliaaninen päivä JD. Joissain päiväluvusta on vähennetty jokin kiinteä luku. Toisissa päivälukuun on lisätty valonsäteen kulkuaika Auringosta Maahan.
Juliaanista päivää käytetään monesti kirkkaudeltaan muuttuvien tähtien kirkkauden vaihtelujen seuraamisessa, koska yhtenäisten aikajakojen pohjalta on helppo määrittää vaikkapa tähtien sykkimisjaksoja ja ennustaa tähtien kirkkauksia.
Juliaanisen päivän laskenta

Kuukausia tammikuusta joulukuuhun merkitään numeroilla 1…12. Tähtitieteessä 1 ennen ajanlaskun alkua on 0, 2 eaa. on −1 ja 4713 eaa. on −4712. Kaikissa jakolaskuissa (paitsi JD:tä laskettaessa) käytetään lattiafunktiota. Päivämäärissä 1. maaliskuuta −4800 jälkeen kaikki osamäärät ovat ei-negatiivisia, joten lattiafunktion tulos on niissä sama kuin luvun kokonaislukuosa.
{\begin{matrix}a&=&\left\lfloor {\frac {14-kuukausi}{12}}\right\rfloor \\\\y&=&vuosi+4800-a\\\\m&=&kuukausi+12a-3\\\end{matrix}}
Gregoriaanisen kalenterin päivämäärälle keskipäivällä
{\begin{matrix}JDN&=&p{\ddot {a}}iv{\ddot {a}}+\left\lfloor {\frac {153m+2}{5}}\right\rfloor +365y+\left\lfloor {\frac {y}{4}}\right\rfloor -\left\lfloor {\frac {y}{100}}\right\rfloor +\left\lfloor {\frac {y}{400}}\right\rfloor -32045\end{matrix}}
Juliaanisen kalenterin päivälle (keskipäivällä):
{\begin{matrix}JDN&=&p{\ddot {a}}iv{\ddot {a}}+\left\lfloor {\frac {153m+2}{5}}\right\rfloor +365y+\left\lfloor {\frac {y}{4}}\right\rfloor -32083\end{matrix}}
Gregoriaanisen ja juliaanisen kalenterin kaavoissa käytetyt vakiot ovat välttämättömiä, jotta kaavat antaisivat tulokseksi saman luvun 1. maaliskuuta 200 ja 28. helmikuuta 300 välillä. Vakiot ovat kunkin kalenterin JDN päivämäärälle 29. helmikuuta −4800.
Täydelle juliaaniselle päivälle JD ei lasketa karkaussekunteja. Osamäärät ovat reaalilukuja.
{\begin{matrix}JD&=&JDN+{\frac {tunti-12}{24}}+{\frac {minuutti}{1440}}+{\frac {sekunti}{86400}}\end{matrix}}
Esimerkiksi tammikuun 1. 2000 keskipäivällä on juliaanisina päivinä JD = 2451545,0
Viikonpäivä saadaan suoraan jakojäännöksestä jakamalla juliaaninen päivä 7:llä. Jakojäännöksessä 0 = maanantai.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| JDN jakojäännös 7 | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| Viikonpäivä | ma | ti | ke | to | pe | la | su |
Aiheesta muualla

Article 'Julian Day Numbers' by Peter Meyer
U.S. Naval Observatory Julian Date Converter (Arkistoitu – Internet Archive)
Julian Day and Civil Date calculator (Arkistoitu – Internet Archive)
U.S. Naval Observatory Time Service article
Outlines of Astronomy by John Herschel
International Astronomical Union Resolution 1B: On the Use of Julian Dates (Arkistoitu – Internet Archive)
Calendrica (Arkistoitu – Internet Archive)
Another Julian Day calculator with conversions to many other calendars (Arkistoitu – Internet Archive) valid from 1 January 100 proleptic Gregorian calendar
Open-source date conversion software
Pc-Calculator, laskee mm. juliaanisen päivän ja paljon muuta.
Käännös suomeksi
Katla (kala)

| Katla |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Alalahko::  Särkikalat Cyprinoidei
Heimo::  Karpit Cyprinidae
Suku::  Gibelion
Laji::  catla
Kaksiosainen nimi
 Gibelion catla  (Hamilton, 1822) 
Synonyymit
 Catla catla  Cyprinus catla  Labeo catla 
Katso myös
   Katla (kala) Wikispeciesissä   Katla (kala) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katla (Gibelion catla) on eteläaasialainen taloudellisesti merkittävä särkikalalaji.
Ulkonäkö

Karppien heimoon kuuluva katla on lihavan oloinen, leveäpäinen ja -suinen kala. Voi kasvaa suureksi, muttei yleensä ylitä puolta metriä.
Levinneisyys

Luonnolliseen levinneisyysalueeseen kuuluvat Pakistan, Intia, Bangladesh, Nepal ja Myanmar.
Kalastus ja käyttö

FAO:n tilastossa katla oli vuonna 2012 kalanviljelyssä maailman kuudenneksi eniten tuotettu kalalaji, kokonaistuotanto oli noin 2,8 miljoonaa tonnia ja sen arvo 5,5 miljardia dollaria.
Katla syö planktonia ja hyönteisiä pääasiassa pinta- ja välivedessä. Näin se ei kilpaile pohjaeläimiä syövien lajien kanssa, ja sitä voidaan tehokkaasti tuottaa yhteiskasvatuksessa niiden kanssa. Intiassa kasvatetaan yleisesti kolmea tai kuutta karppikalalajia yhdessä.
Jättiputket

| Jättiputkiryhmä |
| --- | --- |
 Kaukasianjättiputki (Heracleum mantegazzianum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Apiales
Heimo::  Sarjakukkaiskasvit Apiaceae
Suku::  Ukonputket Heracleum  L.
Lajiryhmä::  Heracleum persicum -ryhmä
Lajit
 armenianjättiputki (H. sosnowskyi)  kaukasianjättiputki (H. mantegazzianum)  persianjättiputki (H. persicum)  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jättiputkiryhmä eli jättiputket, myös jättiläisukonputket (Heracleum persicum -ryhmä) on ukonputkien sukuun ja sarjakukkaiskasvien heimoon kuuluva lajiryhmä. Siihen luokitellaan kuuluvaksi kaukasianjättiputki (Heracleum mantegazzianum), persianjättiputki (Heracleum persicum, syn. H. laciniatum) ja armenianjättiputki (Heracleum sosnowskyi). Jättiputket ovat kotoisin alun perin Aasiasta, mistä ne ovat levinneet muihin maanosiin koristekasveina.
Suomessa jättiputket luokitellaan nykyään selvästi haitallisiksi vieraslajeiksi. Jättiputkien suuret, maanalaiset siemenpankit tekevät niistä hankalan hävitettävän – pelkän maanpäällisen osan poisto juurineenkaan ei riitä, vaan jättiputkia ilmestyy samalle paikalle viimeistään seuraavana kesänä.
Jättiputkien kasvinesteen sisältämät myrkylliset furanokumariinit aiheuttavat iholle päästyään auringonvalon vaikutuksesta hitaasti paranevia palovammoja muistuttavia haavoja ja rakkuloita ihoon. Kasvinesteen sisältämät yhdisteet voivat aiheuttaa jopa näön menetyksen joutuessaan silmiin.
Jättiputket kasvavat nimensä mukaisesti suuriksi: puolestatoista jopa 4,5 metriä korkeiksi. Jättiputket tuottavat hyvin runsaasti siemeniä, leviävät helposti ja niiden hävittäminen on vaikeaa.
Torjunta

Jättiputket valtaavat nopeasti alaa. Niiden kukintojen siemenaiheet voivat säilyttää itävyytensä, vaikka kukintovarsi katkaistaisiin. Siemenet ovat itämiskykyisiä ainakin 5–8, jopa 10 vuotta. Vanhat juurakot versovat kasvuun heti lumien sulettua, ja siementaimet ilmestyvät näkyviin parin viikon kuluessa. Suomessa ylivoimaisesti yleisimmin esiintyvä jättiputkilaji on kaukasianjättiputki.
Keski-Euroopassa kasvin hävittäminen vanhoilta kasvupaikoilta on kestänyt jopa kymmenen vuotta. Varmimmat ja nopeimmat torjuntatulokset saataneen yhdistämällä kemiallinen torjunta (glyfosaatti- tai MCPA-valmisteet) sekä mekaaniset menetelmät. Torjunta-aineen pitoisuuden tulee olla riittävä, ja vesistörajoituksia on noudatettava. Biomerkityillä glyfosaattivalmisteilla sallittu ruiskutusetäisyys on kolme metriä senhetkisestä veden pinnasta. Käsittelyn saa tarvittaessa tehdä bio-merkityillä valmisteilla vesirajaan asti, jos käytetään sivelymenetelmää. Suojaetäisyys on riskianalyysissä määritetty ruiskutuksen tuulikulkeuman perusteella. Glyfosaatti on vesieliöille haitallista. MCPA-valmisteilla suojaetäisyys on pidempi.
Torjunta-aine tappaa kasvit juurineen ja siementaimet poistetaan mekaanisesti, kun niitä ilmestyy. Naudat, lampaat ja siat voivat jossain määrin syödä jättiputkia ja myös tällaisesta torjunnasta on hyviä kokemuksia. Eläimet voivat kuitenkin saada vammoja silmiin, sieraimiin ja suuhun. Suuria määriä syöneille eläimille voi tulla ruoansulatuksen ongelmia.
Jättiputkia muistuttavia kasvilajeja

karhunputki (Angelica sylvestris)
väinönputki (Angelica archangelica subsp. archangelica)
meriputki (Angelica archangelica subsp. litoralis)
etelänukonputki (Heracleum sphondylium)
idänukonputki (Heracleum sibiricum)
Aiheesta muualla

Kasviatlas: Jättiputkiryhmän levinneisyys Suomessa vuonna 2021.
Vieraslajit.fi: Jättiputket (Heracleum persicum -ryhmä)
Kevin Bassinson

Kevin Bassinson on yhdysvaltalainen musiikkileikkaaja ja elokuvasäveltäjä. Hän on työskennellyt televisiosarjojen ja elokuvien parissa vuodesta 1989 lähtien. Bassinson on säveltänyt musiikkia muun muassa elokuviin Kyttä antaa kyytiä (kansainväliseen jakeluun), Cyborg, Eight Days a Week ja 100 Girls. Pääosin hän on toiminut musiikkileikkaajana televisiossa ja elokuvissa, kuten Nash Bridges, West Wing, Gran Torino ja J. Edgar. Bassinson huomioitiin vuonna 2001 DVD Exclusiven Video Premiere -palkinnolla 100 Girls -elokuvan sävellyksestä.
Aiheesta muualla

Kevin Bassinson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jättipökkövehka

| Jättipökkövehka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Vehkakasvit Araceae
Alaheimo::  Aroideae
Suku::  Pökkövehkat Amorphophallus
Laji::  titanum
Kaksiosainen nimi
 Amorphophallus titanum  (Becc.) Becc. 
Synonyymit
 Amorphophallus selebicus  Conophallus titanum 
Katso myös
   Jättipökkövehka Wikispeciesissä   Jättipökkövehka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jättipökkövehka (Amorphophallus titanum) on vehkakasveihin kuuluva trooppinen ruohovartinen kasvilaji. Sen hajua on kuvattu yhdeksi kasvimaailman kamalimmista.
Ulkonäkö ja koko

Jättipökkövehkalla on yksi ainoa lehti ja valtava kukinto, joka kasvaa kolme metriä korkeaksi. Kasvi kukkii epäsäännöllisin välein.
Muiden vehkakasvien tapaan kukinto koostuu pylväsmäisestä tähkästä ja sitä reunustavasta suojuslehdestä. Suojuslehti on kellomainen ja sillä on aaltoileva reuna. Ulkopuoli on kalpean vihreä, sisäpuoli punainen. Emikukat sijaitsevat tähkän alaosassa, hedekukat niiden yläpuolella keltaisena raitana. Emikukat aukeavat ennen hedekukkia, mikä estää kasvin itsepölyttymisen. Tähkän yläosa levittää mätänevää raatoa muistuttavaa hajua, joka houkuttelee pölyttäviä hyönteisiä. Kukinnan jälkeen tähkään kehittyy oliivin kokoisia punaisia marjoja. Suojuslehti kiertyy tähkän ympärille suojaamaan kypsyviä marjoja, mutta kun ne ovat kypsiä, suojuslehti kuihtuu ja linnut pääsevät levittämään kasvin siemeniä.
Jättipökkövehkan ainoa lehti kasvaa viisi metriä korkeaksi. Sen lehdykät levittäytyvät puumaiseksi latvukseksi, jonka leveys voi olla seitsemän metriä.
Jättipökkövehka varastoi ravintoa maanalaiseen mukulaan, joka voi kasvaa jopa 75 kg painavaksi. Mukulasta nousee joka vuosi uusi lehti entisen lakastuneen tilalle, ja toisinaan myös kukka joka kasvaa 10 cm päivässä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Jättipökkövehka kasvaa Sumatran länsiosien sademetsissä jyrkillä rinteillä 120–360 metrin korkeudella merenpinnasta.
Aiheesta muualla

Catalogue of Life: 28th April 2014 (Arkistoitu – Internet Archive) Kew Gardens
Hede- ja emikukkia.
Lehti näyttää pieneltä puulta.
Julia de Burgos

| Julia de Burgos |
| --- | --- |
 Julia de Burgosin rintakuva Santo Domingossa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. helmikuuta 1914 Carolina, Puerto Rico
Kuollut: 6. heinäkuuta 1953 (39 vuotta) New York, Yhdysvallat
Kirjailija
Tuotannon kieli: espanja
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Julia de Burgos (alk. Julia Constanza Burgos García; 17. helmikuuta 1914 Carolina, Puerto Rico – 6. heinäkuuta 1953 New York, Yhdysvallat) oli puertoricolainen runoilija ja toimittaja, joka oli aktiivinen vaikuttaja myös Puerto Ricon kansallispuolueessa. Burgos yhdisti runoissaan yhteiskunnallisia arvoja ja feminismiä. Hän oli melko tuntematon vielä elinaikanaan, mutta on saanut mainetta kuolemansa jälkeen. Burgos julkaisi vain kolme kokoelmaa, joista yhden yksityisesti.
Elämäkerta > Nuoruus ja koulutus

Julia Constanza Burgos García syntyi vuonna 1914 Puerto Ricon Carolinassa. Hänen äitinsä Paula García Burgos oli kotiäiti ja hänen isänsä Francisco Burgos Hans maanviljelijä ja kansalliskaartin sotilas. Perheeseen syntyi 13 lasta, joista Julia oli vanhin. Lapsista kuusi kuoli ennen aikuisuutta.
Koska Julia oli Burgosien vanhin lapsi, hän sai mahdollisuuden koulutukseen. Hän opiskeli ensin Puerto Ricon yliopiston high schoolissa ja myöhemmin itse yliopistossa. High school -aikana Burgos kiinnostui klassisesta runoudesta, ja häneen vaikuttivat erityisesti Pablo Neruda, Clara Lair ja Rafael Alberti. Burgos sai vuonna 1933 oikeuden toimia opettajana, mutta taloudellisten syiden takia hän joutui jättämään opintonsa kesken.