stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Naisten Suomen Cup 2013
2. kierros

Naisten Suomen Cupin 2. kierros arvottiin 7.3. Mukaan cupiin tulevat 2. kierroksella myös Naisten Liigan joukkueet. Alempisarjalainen saa kotiedun, Kakkonen ja sitä alemmat sarjat rinnastetaan samanarvoisiksi. Arvonta suoritettiin maantieteellisistä koreista. Viisi joukkuetta arvottiin suoraan 3. kierrokselle.
Suoraan kolmannelle kierrokselle arvottiin:
| Joukkue | Kori |
| --- | --- |
FC Kontu: 1
MPS: 1
Pallokerho Keski-Uusimaa: 1
Vantaan Jalkapalloseura: 1
KSF: 2
3. kierros

3. kierroksella pelasivat 11 edellisellä kierroksella voittanutta joukkuetta, sekä 5 suoraan arvottua joukkuetta. Kierroksen pelit oli pelattava 5.6. mennessä ja otteluparit arvottiin 11.4.
4. kierros

4. kierroksella pelasivat 8 edellisellä kierroksella voittanutta joukkuetta. Kierroksen pelit oli pelattava 31.7. mennessä ja otteluparit arvottiin 6.-7.6.
Välierät

Välierissä pelasivat 4 edellisellä kierroksella voittanutta joukkuetta. Kierros pelattiin 28.8. ja otteluparit arvottiin 6.-7.6.
Finaalit

Finaali sekä pikkufinaali pelattiin 28. tai 29.9.
Noitaympyrä

| Noitaympyrä |
| --- | --- |

Kirjailija:  Pentti Haanpää
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1956 (Pentti Haanpään (jälkeenjääneet) teokset. 2) 1964 (itsenäinen teos, Kompassi-sarja)
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Noitaympyrä on Pentti Haanpään vuonna 1931 kirjoittama romaani metsätyömies Pate Teikasta. Haanpää piti Noitaympyrää parhaana romaaninaan. Kustantajat pitivät teosta kuitenkin liian kriittisenä ja se julkaistiin vasta vuonna 1956, vuosi kirjailijan kuoleman jälkeen.
Juoni

Noitaympyrän päähenkilö on metsätyömies Pate Teikka. Hän ei löydä sijaansa aikansa suomalaisessa yhteiskunnassa. Hän kohoaa tukkijätkästä työnjohtajaksi. Hän ei kuitenkaan voi hyväksyä, kuinka yhtiö painostaa työntekijöitään vallitsevan maailmanpulan varjolla, vaan painuu maantielle. Siellä Teikka kokee monenlaista ja ajautuu lopulta asumaan Lappiin etelästä matkalla olevan maisterioriginellin, Raunion, kanssa. Lyhyen hyvän ajan jälkeen Raunio loukkaantuu auto-onnettomuudessa ja tekee turhautuessaan itsemurhan.
Pate Teikka tekee epätoivoissaan ratkaisun, joka kirjoittamisaikana tuntui kustantajien lukijoista mahdottomalta: hän lähtee kulkemaan maantietä kohti rajaa ja Neuvostoliittoa. Hän ei näe Suomessa minkäänlaisia elämisen mahdollisuuksia.
Julkaisu

Kirjailija tarjosi teostaan muun muassa Otavalle ja WSOY:lle sekä jatkokertomukseksi sanomalehdille. Teos julkaistiin kuitenkin vasta postuumisti vuonna 1956, Otavan kustantamassa Haanpään jälkeenjääneiden kokoelmassa. Itsenäisenä teoksena se julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1964 osana Kompassi-sarjaa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura julkaisi teoksen vuonna 1994 sarjassa Suomalaisen kirjallisuuden klassikoita Vesa Karosen kirjoittaman johdannon kera.
Vastaanotto

Vesa Karonen kirjoittaa teoksesta johdannossa:
»“Se oli liian ajankohtainen ja liian kriittinen” - - “Kansallisesti rakentavan kirjallisuuden normeihin se ei sopinut, muttei mikään kulttuuripolitiikan oppositioryhmäkään sitä julkaissut. Romaani kritikoi myös vasemmistoa.” »
Aiheesta muualla

Lindstedt, Risto: Noitaympyrä (Arkistoitu – Internet Archive).
Ngaoundéré

| Ngaoundéré |
| --- | --- |
 Ngaoundérén rautatieasema
 Ngaoundéré
 Koordinaatit: 7°19′N, 13°35′E 
Valtio:   Kamerun
Alue:  Adamaoua
Departementti:  Vina
Väkiluku (2005):  153 000
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ngaoundéré (tai N'Gaoundéré) on Adamaouan maakunnan pääkaupunki Kamerunissa. Vuoden 2005 väestönlaskennassa kaupungissa oli noin 153 000 asukasta. Kaupunki on Yaoundéen kulkevan rautatien pohjoinen päätepiste. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu Lamido-palatsi ja Lamido Grand Mosque -moskeija. Nimi Ngaoundéré on yhdyssana, joka tarkoittaa napavuorta. Sana ngaou tarkoittaa vuorta ja ndéré tarkoittaa napaa. Kaupunki on saanut nimensä läheisen vuoren mukaan.
Liikenneyhteydet

Ngaoundéré on tärkeä liikennekeskus Etelä- ja Pohjois-Kamerunin välillä. Kaupungissa on hyväkuntoisia päällystettyjä teitä, vaikkakin niissä on joitakin kuoppia. Yaoundésta tuleva rautatie päättyy täällä, ja rautatieasema on aina täynnä elämää. Pääasiallisinta rahtitavaraa ovat banaanit, hedelmät ja etelästä tuleva muu rahtitavara. Pohjoisesta tulee puuvillaa Nordista ja Tšadista sekä karjaa Adamaouasta.
Kaupungin lentokentän kiitotien pituus on 1,6 kilometriä, joten se voi ottaa vastaan Boeing 737 ja muita vastaavia lentokoneita. Lentokentältä oli 1980-luvulla ja 1990-luvun alkupuolella useita lentoja viikossa sekä Yaoundéen että Doualaan etelässä ja Garaouaan pohjoisessa. Taloudellisen taantuman ja kansallisen lentoyhtiön Cameroon Airlinesin vaikeuksien vuoksi lentokentälle on nykyisin hyvin vähän liikennettä, jos lainkaan. Lentokentän ICAO-tunnus on FKKN ja IATA-tunnus NGE.
Tietoliikenne Ngaoundérén ja muun Kamerunin välillä toimii mikroaaltolinkkien välityksellä, vaikka järjestelmä ei ole kovinkaan luotettava. Kuitenkin monilla yksityisillä yhtiöillä on kaksisuuntainen satelliittiviestintäjärjestelmä ja kaupungissa on monia internetkahviloita.
Väestö

Ngaoundérén syntyperäinen väestö kuuluu etniseen ryhmään nimeltään mbum. Fulanit tunkeutuivat alueelle 1700-luvulla ja heistä tuli alueen hallitseva ryhmä. Ngaoundéré on Adamaouan alueen suurin kaupunki, ja se on vetänyt puoleensa lukuisia muuttajia ympäröivältä maaseudulta, kuten pohjoisessa olevasta Díista, Meigangan alueella olevasta Gbayasta sekä lännestä Tikarista ja Peresta.
Uskonto

Kaupungissa harjoitetaan useita uskontoja. Väestöstä 60 prosenttia on muslimeita, joista useimmat ovat melko käytännöllisiä uskonnollisten menojen suhteen. Yli 30 prosenttia väestöstä on kristittyjä, jotka kuuluvat useaan kirkkokuntaan, kuten evankelis-luterilaiseen kirkkoon, katoliseen kirkkoon, baptisteihin ja anglikaaneihin.
Aiemmin eri uskontojen välillä ei ole juurikaan ollut ongelmia, mutta islamin radikalisoituminen, joka on tapahtunut viimeisen kymmenen vuoden aikana, on muuttanut tilannetta. Naimisissa olevat naiset ovat perinteisesti peittäneet hiuksensa uskonnosta riippumatta, mutta vaatteet kuten hijab ovat aiemmin olleet lähes tuntemattomia. Jotkut musliminaiset käyttävät nykyisin hijabia, mutta muut muslimien käyttämät asut, kuten burka ovat tuntemattomia.
Ngaoundéré on katolisen kirkon hiippakunta, jonka piispana toimii Joseph Djida.
Uskonto > Lähetyssaarnaajat

Norjan lähetysseura aloitti lähetystyön täällä 1920-luvun alussa. Vuonna 1923 rakennettu kirkko on yhä käytössä. Kirkon rakentamisen aikaan kaupungissa oli kolme kristittyä ihmistä, mutta he olivat optimistisia, joten kirkko rakennettiin 200 ihmistä varten. Yhdessä Kamerunin evankelis-luterilaisen kirkon ja yhdysvaltalaisen ELCA-järjestön kanssa Norjan lähetysseura on rakentanut kaupunkiin sairaalan, koulun ja muita laitoksia.
Ngaoundéréssa on yksi maailman suurimmista norjalaisista siirtokunnista, sillä 1980-luvulla siellä asui yli sata norjalaista. Seutua on jopa kutsuttu sanalla Norvége, joka on ranskaa ja tarkoittaa Norjaa.
Katolisella kirkolla on myös edustajansa ja suuri seurakunta kaupungissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ngaoundéré Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ngaoundéré
Kuva Ngaoundérén kaupungista. Taustalla Ngaoundéré-vuori.
Käännös suomeksi
Humppakalmisto

| Humppakalmisto Eläkeläiset |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 15. marraskuuta 2013
 Formaatti: CD, LP, MP3
 Tuottaja(t): Ensio Hienonen
 Tyylilaji: humppa
 Levy-yhtiö: Akun Tehdastuotanto Nordic Notes
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 20.
Eläkeläisten muut julkaisut
| Humppasheikkailu 2012 | Humppakalmisto 2013 | Humppapörriäinen (EP) 2014 |
Humppakalmisto on 15. marraskuuta 2013 julkaistu Eläkeläisten studioalbumi.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 20.
Kappaleet

| Nro | Kappale | Alkuperäinen | Alkuperäisartisti | Kesto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Humppaa veressä | Swing Low Sweet Chariot | traditional | 2:12 |
| 2. | Aimolle heila | Guantanamera | traditional | 2:24 |
| 3. | Humppavammanen | The Wanderer | Dion DiMucci | 1:21 |
| 4. | Pultsariano Humpparotti | ’O sole mio | Eduardo Di Capua | 2:02 |
| 5. | Vanhan ukon humppa | Roll and Tumble Blues | traditional | 2:35 |
| 6. | Humppalähetystö | When Johnny Comes Marching Home | traditional | 1:27 |
| 7. | Humppakerjäläinen | Wayfaring Stranger | traditional | 3:10 |
| 8. | Humppaan pellolla | Cotton Fields | Leadbelly | 2:10 |
| 9. | Mahtavat ilkamat | Waltzing Matilda | traditional | 2:34 |
| 10. | Humppaa ja jenkkaa | Young Man Blues | Mose Allison | 1:40 |
| 11. | Humppapullon henki | Totuuden henki | traditional | 1:02 |
| 12. | Rattoisa humppa | El cóndor pasa | traditional | 3:28 |
| 13. | Mummo elä mee | Baby, Please Don’t Go | Big Joe Williams | 1:40 |
| 14. | Hanuria hellästi | Aura Lee | George R. Poulton | 2:07 |
| 15. | Sieluni huutaa humppaa | Loch Lomond | traditional | 1:25 |
| 16. | Humppakunto | Black Betty | Leadbelly | 1:25 |
| 17. | Humppariivaaja | La Bamba | traditional | 2:59 |
| 18. | Humppatuuri (bonusraita) |  |  |  |
Kokoonpano

Lassi Kinnunen – haitari, laulu
Martti Varis – bassokitara, laulu
Onni Varis – kosketinsoitin, laulu
Kristian Voutilainen – rummut, laulu
Petteri Halonen - kosketinsoitin, laulu
Arvostelut

Soundi:
Rumba:
Holmlund

Holmlund on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anna Holmlund (s. 1987), ruotsalainen hiihtäjä,
Anne Holmlund  (s. 1964), suomalainen ministeri ja kansanedustaja (kok.)
Ilmari Holmlund (1924–1999), suomalainen leipomoyrittäjä ja poliitikko (Suomen Yksityisyrittäjäin Puolue)
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1951

Vuoden 1951 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin kolmimaaotteluna Tanskan kanssa Göteborgissa 8. syyskuuta.
Tulokset

| Lopputulokset | pisteet |
| --- | --- |
Suomi: 41
Ruotsi: 54
| Laji | 1>  | 2>  | 3>  | 4>  | 5>  | 6>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Nell Sjöström (R) 12,4 | A. Rytter (T) 12,6 | T. Lindroos (S) 12,6 | G. Magnusson (R) 12,7 | P. Länsivuori (S) 13,1 | B. Nielsen (T) 13,1 |
| 200 m | A.-L. Augustsson (R) 25,7 | N. Sjöström (R) 26,1 | A. Rytter (T) 26,3 | R. Christiansen (T) 26,5 | P. Länsivuori (S) 26,6 | R. Harkas (S) 27,0 |
| 80 m aidat | A. Autio (S) 12,3 | S. Pöntinen (S) 12,4 | E. Zibrantsen (T) 12,5 | U. Gadd (R) 12,5 | M. Hjertberg (R) 12,7 | E. Andersen (T) 12,9 |
| 4 x 100 m viesti | Ruotsi 49,5 | Tanska 49,8 | Suomi 50,2 |  |  |  |
| Korkeus | A. Knudsen (T) 154 | S. Ericsson (R) 154 | B. Jörgensen (T) 151 | S. Pöntinen (S) 148 | S. Heikkilä (S) 145 | I. Corp (R) - |
| Pituus | Ulla Gadd (R) 534 | E. Andersen (T) 519 | G. Magnusson (R) 511 | E. Zidbrandtsen (T) 506 | T. Lindroos (S) 505 | S. Seppälä (S) 496 |
| Kuula | A. Östergaard (T) 12,41 | E. Olsson (R) 12,37 | B. Kihlström (R) 12,32 | K. Koivuniemi (S) 12,01 | S. Moligaard (T) 11,24 | E. Karhu (S) 9,98 |
| Kiekko | B. Österberg (R) 39,96 | K. Koivuniemi (S) 39,52 | B. Schönberg (R) 37,71 | U. Pihlantie (S) 35,41 | I. Dahl (T) 35,34 | A. Östergaard (T) 32,89 |
| Keihäs | L. Kelsby (T) 43,13 | K. Parviainen (S) 42,29 | M. Rekola (S) 40,38 | I. Almkvist (R) 39,50 | I. Dahl (T) 39,37 | M.-B. Nilsson (R) 37,32 |
Lisätietoa:

taulukon yksiköt: s (juoksut), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit)
kolmimaaottelun loppupisteet: Ruotsi 73, Tanska 61, Suomi 51
maaottelun loppupisteet (pisteet: 5, 3, 2, 1 ja viestipisteet: 5, 3): Suomi-Ruotsi 41-54, Suomi-Tanska 42-54, Ruotsi-Tanska 52-43
keihäänheitossa Kelsbyn tulos oli uusi Tanskan ennätys
Sekä 100 m:n että 200 m:n juosuissa lähettäjä päästi ruotsalaisen Sjöströmin aloittamaan juoksunsa ennen lähtölaukausta. Suomalaiset jäivät 100 m:n juoksussa aluksi turhaan odottamaan juoksioiden takaisinkutsua. Ruotsin urheiluliiton pj Erisson ja päävalmentaja Holmer myönsivät tapahtuneen vääryyden. Tanska protestoi juoksuista, mutta lopputuloksia ei muutettu. Jos Sjöström olisi hylätty juoksemiltaan matkoilta jälkikäteen, niin maaottelun Suomi-Ruotsi loppupisteet olisivat 46-47.
Lähteet:

Helsingin Sanomat 10.9. v. 1951
Hollolan lukio

Hollolan lukio oli Hollolan kunnan ylläpitämä lukiokoulutuksen yksikkö, jossa oli 23 opettajaa ja 250 oppilasta. Hollolan lukion viimeinen rehtori oli Timo Hillman.
Hollolan lukiota suunniteltiin lakkautettavaksi säästöpäätöksenä 2010, mutta esitys ei tuolloin mennyt läpi. Keväällä 2013 lakkauttamista ehdotettiin uudestaan osana laajempaa kunnan säästöpakettia. Esitys hyväksyttiin kunnanvaltuustossa, ja lukuvuosi 2013-2014 oli koulun viimeinen. Tämän jälkeen oppilaat siirtyivät pääosin Lahden lukioihin.
Lukion erikoisuutena oli viestinnän opiskelumahdollisuus. Hollolan lisäksi lukioon tuli oppilaita myös naapurikunnista, kuten Hämeenkoskelta ja Lahdesta. Lukio sijaitsi valtatie 12:n eteläpuolella Salpakankaalla, minne se siirtyi Hollolan-Kosken Hämeen läänin kuntien yhteisen peruskoulun yläasteen tilojen vapauduttua. Myös sitä ennen lukio toimi samalla alueella, mutta eri rakennuksessa kolmisarjaisena.[lähde? ]
Vuoden 2005 ylioppilaskirjoitusten puoltoäänten keskiarvolla 22,3 mitattuna lukio oli Suomen 439 päivälukion joukossa jaetulla sijalla 148. Päijät-Hämeen lukioiden joukossa Hollolan lukio sijoittui esimerkkivuonna Tiirismaan lukion jälkeen ja ennen Heinolan lukiota.[lähde? ]
Historia

| Vuosi | Oppilasmäärä |
| --- | --- |
1968: 160
1969: 280
1970: 399
1971: 516
1972: 653
1973: 684
Keskikouluopetus alkoi Hollolassa vuonna 1968. Keskikoulussa tuolloin olivat myös ne, jotka 1970-1978 Suomessa toteutetun peruskoulu-uudistuksen jälkeen olisivat keskikoulun asemesta opiskelleet peruskoulun luokilla 4-9, minkä vuoksi oppilasmäärää ei voi verrata lukion oppilasmääriin, joka käsittää vain 10., 11. ja 12. kouluvuoden.[lähde? ]
Hollolan lukio aloitti toimintansa syksyllä 1975. Lukion ensimmäinen rehtori oli Raimo Tanskanen. Ensimmäiset oppilaat, noin 30, kirjoittivat ylioppilaiksi keväällä 1978. Tanskasen jälkeen rehtorin virassa toimi pitkään Kimmo Laitinen ennen Timo Hillmania.[lähde? ]
Ympäristöprojektit

Hollolan lukiossa opetussuunnitelmaan sisältyi ympäristötoiminta. Koulussa toimeenpantiin erilaisia projekteja, joista jatkuva projekti oli KeKe eli Kestävä Kehitys, jonka tarkoituksena oli vähentää muun muassa sähkön ja veden kulutusta sekä biojätteen kertymistä. Myös kierrätys oli osa KeKe-toimintaa.[lähde? ]
Lukio sai vuonna 2006 Keskon myöntämän ympäristöpalkinnon. WWF palkitsi vuonna 2008 koulun tuulivoimahankkeen 10 000 euron arvoisella Pandapalkinnolla.
Syksyllä 2009 Hollolan lukion pihalle pystytettiin 12 metriä korkea tuulivoimala, jonka oli tarkoitus kattaa viisi prosenttia lukion sähköntarpeesta. Runsaan vuoden toiminnassaolon aikana sähköä oli kuitenkin saatu tuotettua vain murto-osa tavoitteesta.
Aiheesta muualla

Hollolan lukio (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Suomen lukiot |  |
|  | Päijät-Häme: Lahden seutu  Erkko-lukio | Heinolan lukio | Hollolan lukio | Kannaksen lukio | Kärkölän lukio | Lahden lyseon lukio | Lahden yhteiskoulun lukio | Lahden Rudolf Steiner -koulu Mukkulan lukio | Nastopoli lukio | Padasjoen lukio | Salinkallion lukio | Salpausselän lukio | Sysmän yhteiskoulun lukio | Tiirismaan lukio | Vääksyn yhteiskoulu |  |
Holmqvist

Holmqvist tai Holmquist on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Andreas Holmqvist (s. 1981), ruotsalainen jääkiekkoilija
Anders Gunnar Holmqvist (1903–1935), suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko
Barbro von Essen-Holmqvist (1915–1996), suomenruotsalainen runoilija
Bengt Holmqvist (1924–2002), suomalaissyntyinen Ruotsissa asunut toimittaja
Christian Holmqvist (s. 1974), suomalainen säveltäjä
Gunnar Holmqvist (1894–1964), suomalainen jääkärimajuri
Ivar Holmquist (1879–1954), ruotsalainen kenraali ja urheilujohtaja
Johan Holmqvist (s. 1978), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti
Knut Holmqvist (1918–2000), ruotsalainen kilpa-ampuja
Leif Holmqvist (s. 1942), ruotsalainen jääkiekkoilija
Michael Holmqvist (s. 1979), ruotsalainen jääkiekkoilija
Olle Holmquist (1936–2020), ruotsalainen pasunisti
Stig Holmqvist (1936–2020), suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovaikuttaja.
Hundertwasserhaus

Hundertwasserhaus Wienissä
Rakennuksen julkisivua
Hundertwasserhaus on vuosina 1983–1986 rakennettu, taiteilija Friedensreich Hundertwasserin ja arkkitehti Joseph Krawinan suunnittelema persoonallinen asuinkerrostalo Wienissä. Yhdeksi Itävallan pääkaupungin maamerkeistä muodostunut rakennus sijaitsee Wienin 3. kaupunginosassa osoitteissa Kegelgasse 34-38 ja Löwengasse 41-43.
Hundertwasser oli modernin arkkitehtuurin teräväsanainen kriitikko. Hänen mukaansa koti oli ihmisen "kolmas iho" varsinaisen ihon ja vaatteiden jälkeen, ja sen tuli mukautua elämään ja uudistua ihmisen mukana. Sen sijaan "viivoittimella murhattu" moderni arkkitehtuuri tukahduttaa ihmisen luovuuden. Hundertwasser sai ainutlaatuisen tilaisuuden toteuttaa persoonallisia ideoitaan, kun Wienin kaupunki antoi hänen suunniteltavakseen suuren tontin aivan keskustassa. Hän ei ottanut suunnittelustaan maksua, koska halusi näin estää "jonkin ruman" rakentamisen samalle paikalle.
Hundertwasserhaus sisältää 52 huoneistoa, neljä toimistoa sekä 16 yksityistä ja kolme yhteistä terassia, jotka ovat kaikki pohjapiirustuksiltaan erilaisia. Talon huoneet ovat eri muotoisia kuten kolmi- ja vinokulmaisia, sen lattiat ja käytävät ovat epätasaisia ja käyriä. Rakennuksen ulkoseinässä eri huoneistot on maalattu eri väreillä, ja asukkailla on "ikkunaoikeus" eli lupa koristella talon julkisivua niin pitkälle kuin he omasta ikkunastaan ylettyvät. Rakennuksen katolla on multaa ja siellä kasvaa ruohoa, lisäksi talossa on yhteensä 250 puuta ja pensasta; Hundertwasser halusi antaa puille ja pensaille takaisin sen tilan, joka niiltä oli viety kun tontti rakennettiin. Lisäksi paikalla aiemmin sijainneesta talosta on jätetty yksi kulma osaksi Hundertwasserhausia, jotta kummitukset voisivat muuttaa vanhasta talosta uuteen.
Hundertwasserhaus on Wienin kaupungin vuokratalo.
Muut Hunderwasserhausit

Samantyyppisiä rakennuksia on rakennettu ainakin Plochingeniin (1992), Wittenbergiin (1999), Darmstadtiin (1999) ja Magdeburgiin (2004).
Aiheesta muualla

http://www.hundertwasserhaus.at/
http://www.hundertwasserhaus.info/
Pictures of Hundertwasserhaus - www.tour-europe.org/austria/vienna/vienna-pictures.html?p=36
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hunderwasserhaus Darmstadtissa
Naleraq

| Naleraq |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  8. maaliskuuta 2014
Johto:   Hans Enoksen (pj.) 
Ideologia:   Grönlannin itsenäisyys  populismi 
Poliittinen kirjo:  keskusta
Toimisto:  Nuuk, Grönlanti
Värit:       oranssi
Grönlannin parlamentti:  4 / 31
Kansankäräjät (Grönlannin paikat):  0 / 2
Kotisivu:  naleraq.gl
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naleraq (suomeksi Tienviitta) on Grönlannissa toimiva keskustalainen ja populistinen itsenäisyysmielinen puolue. Puolue osallistui Grönlannin hallitukseen vuodesta 2016 vuoden 2018 parlamenttivaaleihin ja lyhyesti jälkeen, mutta erosi ja siirtyi takaisin oppositioon myöhemmin syksyllä.
Historia

Tammikuussa 2014 Hans Enoksen, entinen Grönlannin pääministeri ja Siumut-puolueen puheenjohtaja, ilmoitti perustavansa uuden puolueen erottuaan aiemmasta hetkeä aiemmin. Marraskuun 2014 parlamenttivaaleissa puolue sai läpi kolme edustajaa maan 31-paikkaiseen parlamenttiin.
Huhtikuun 2018 parlamenttivaaleissa puolue nosti kannatusosuuttaan edellisiin vaaleihin verrattuna ja saavutti itselleen neljännen edustajan Grönlannin parlamentissa. 19. toukokuuta 2018 yksi puolueen valituista edustajista, Henrik Fleischer, kuitenkin jätti puolueen ja muutamaa päivää myöhemmin liittyi Siumutin parlamenttiryhmään, pudottaen näin Naleraqin edustajamäärän takaisin kolmeen.
Puolue muutti nimensä Partii Naleraqista muotoon Naleraq helmikuussa 2021.
Ideologia

Naleraq on suhtautunut myönteisesti Grönlannin laajalti valtio-omisteisten yhtiöoiden yksityistämiseen. Puolue suhtautui kielteisesti ehdotettuun eläkeiän nostamiseen 66 ikävuoteen vuonna 2017.
Puolue on profiloitunut Grönlannin taloutta kannattelevan kalastuselinkeinon – sekä metsästyksen – puolustajana. Se tahtoisi nostaa kalastuskiintiöitä turvatakseen elinkeinon useammalle, myös ylittäen nykyiset kalakantojen kestävyyden turvaamaan pyrkivät säädökset. Sen sijaan Naleraqin kanta Grönlannissa kiistanalaiseen uraanin etsintään ja louhintaan on kielteinen. Puolue on ilmoittanut vastustavansa uraania sivutuotteena louhivaa kaivosprojektia ainakin ennen valmistelun alla olevaa itsenäisyyttä Tanskasta ja tahtovansa kuulla kansalaisia asiassa.
Naleraqin perustaja ja puheenjohtaja Hans Enoksen on sanonut puolueen pyrkivän Grönlannin nopeaan itsenäisyyteen emämaastaan Tanskasta vuonna 2021. Myöhemmin Enoksen kuitenkin totesi itsenäisyyden olevan epärealistinen saavutus vuoteen 2021 mennessä ja kansalaisten täytyvän äänestää asiasta ensin.
Vaalihistoria > Grönlannin parlamenttivaalit

| Vaalit | Edustajia | Kannatus  | Kannatus  |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | 3 / 31 | 3 423 | 11,72 % |
| 2018 | 4 / 31 | 3 931 | 13,55 % |
| 2021 | 4 / 31 | 3 249 | 12,27 % |
Vaalihistoria > Tanskan kansankäräjävaalit (Grönlannin paikat)

| Vaalit | Edustajia | Kannatus | Kannatus |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 0 / 2 | 1 058 | 5,1 % |
| 2019 | 0 / 2 | 1 565 | 7,6 % |
Vaalihistoria > Grönlannin kuntavaalit

| Vaalit | Edustajia | Kannatus | Kannatus |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | 3 / 73 | 1 143 | 4,6 % |
| 2021 | 8 / 81 | 2 794 | 10,71 % |
Hölder-jatkuva funktio

Olkoon  X ja  Y metrisiä avaruuksia, joiden metriikat ovat  d_{X} ja  d_{Y}. Sanotaan, että  f on Hölder-jatkuva, jos on olemassa vakiot  C,\alpha >0 siten, että kaikilla  p,q\in X on voimassa  d_{Y}(f(p),f(q))\leq Cd_{X}(p,q)^{\alpha }. Tällöin voidaan myös sanoa, että  f on  \alpha -Hölder.
Huomaa minut

| Huomaa minut> Comme une image |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Agnès Jaoui
Käsikirjoittaja:   Jean-Pierre Bacri  Agnès Jaoui 
Tuottaja:   Jean-Philippe Andraca  Christian Berard 
Säveltäjä:  Philippe Rombi
Kuvaaja:  Stéphane Fontaine
Leikkaaja:  François Gédigier
Pääosat:   Marilou Berry  Agnès Jaoui  Jean-Pierre Bacri 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska, Italia
Tuotantoyhtiö:  Les Films A4 France 2 Cinéma Canal+ Eyescreen
Ensi-ilta:  2004
Kesto:  113 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Huomaa minut (Comme une image) on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Agnès Jaouin ohjaama draamaelokuva. Se palkittiin parhaasta käsikirjoituksesta Cannesin filmifestivaaleilla 2004.
Juoni

Pullea Lolita on lahjakas laulaja, joka valmistautuu konserttiin kanssamuusikoiden kanssa. Lolitan isä, tunnettu kirjailija, ei juuri välitä tyttärestään eikä tiedä tämän musiikillisista lahjoista. Lolitan opettaja, jonka mies on myös kirjailija, ihailee Lolitan isää ja tämän teoksia.
Huoltotase

Huoltotase on  kansantalouden  kokonaistarjonnan ja  kokonaiskysynnän tase. Siitä näkyy, mihin kansantalouden hyödykkeet on käytetty sekä mistä ne ovat peräisin. Sen rakenne on seuraavanlainen:
Bruttokansantuote (eli Y)

+ Tuonti (eli M)

= Kokonaistarjonta

---

Kulutus (yksityinen ja julkinen) (eli C ja G)

+ Investoinnit (yksityinen ja julkinen) (eli I)

+ Vienti (eli X)

+ Varastojen muutos

= Kokonaiskysyntä
Huoltotase voidaan esittää siis muodossa: Y + M = C + G + I + X
Kokonaiskysyntä ja kokonaistarjonta ovat aina tasapainossa. Mikäli näin ei ole, tasaus tehdään varastojen muutoksella.
Aiheesta muualla

INTERNETIX - Taloustieto - kansantalouden mittarit