Uudenmaan maakunta
Ilmasto > Lämpötilat ja sademäärät

Uusimaa kuuluu eteläisimmiltä osiltaan sekä Lohjanjärven alueella hemiboreaaliseen ilmasto- ja kasvillisuusvyöhykkeeseen. Pääosin ilmasto on kuitenkin eteläboreaalista kuusivyöhykettä. Maakunta sijaitsee manner- ja meri-ilmaston välissä, joten paikalliset erot lämpötiloissa ja sademäärissä ovat sangen suuret. Itämeri vaikuttaa ilmastoon koko maakunnan alueella, rannikolta pohjoista ja koillista kohti väheten. Meri viilentää päivälämpötiloja rannikolla keväisin ja kesäisin. Syksyisin ja talvisin vaikutus on päinvastainen. Vuoden keskilämpötila vaihtelee rannikon yli kuudesta asteesta maakunnan pohjoisosan noin viiteen asteeseen. Kylmin kuukausi on tyypillisesti helmikuu: keskilämpötila −3 – −6 °C ja lämpimin vastaavasti heinäkuu: 16–18 °C. Vuoden keskilämpötila vaihteli Helsingissä vuosina 1900–2019 välillä 2,7–7,8 °C. Vähintään 7 °C:n vuosikeskiarvo on 2000-luvun taitteen jälkeen mitattu vuosina 2000, 2007, 2008, 2011, 2013, 2014, 2015, 2018 ja 2019. Alle 5 °C:n vuosikeskilämpötilaa ei mitattu lainkaan 2000- ja 2010-luvuilla, tosin rajaa hipaistiin 2010. Maaliskuusta 2007 joulukuuhun 2008 Helsingissä tilastoitiin 22 kuukauden yhtämittainen jakso, jona yhdenkään kuukauden keskilämpötila ei pudonnut nollan alapuolelle.
Terminen kevät saapuu Uudellemaalle keskimäärin maaliskuun lopulla, eli noin kuukautta aiemmin kuin esimerkiksi Lappiin. Terminen kesä alkaa sisämaan suotuisimmilla alueilla toukokuun puolessavälissä, rannikolla ja saaristossa viidestä kymmeneen vuorokautta myöhemmin. Terminen syksy saapuu sisämaahan syyskuun puolenvälin paikkeilla, rannikolle ja saaristoon kymmenisen vuorokautta myöhemmin. Maakunnan pohjoisille seuduille saapuu terminen talvi keskimäärin marraskuun puolessavälissä, Hankoniemelle ja saaristoon joulukuun alussa.
Terminen kasvukausi kestää Uudellamaalla keskimäärin puoli vuotta. Kasvukauden tehoisa lämpösumma on suotuisimmilla seuduilla lähes 1 400 °Cvrk ja viileimmillä seuduilla noin 1 250 °Cvrk. Rannikkoseudulla kasvukausi alkaa ja päättyy myöhemmin kuin sisämaassa.
Vuotuinen sademäärä on Uudellamaalla keskimäärin 600–700 mm. Etenkin Lohjanharju ja Nuuksio tunnetaan runsassateisuudestaan. Sademääriin ja lumioloihin vaikuttaa meren läheisyyden lisäksi maanpinnan kohoaminen rannikolta sisämaahan mentäessä. Sisämaahan pysyvä lumipeite saapuu joulukuun alkupäivinä, rannikolle nelisen viikkoa myöhemmin. Lumi häviää Hangosta keskimäärin 25. maaliskuuta, luoteisen Uudenmaan ylängöiltä kolmisen viikkoa myöhemmin. Merellisyys tekee rannikon lumioloista oikulliset.
Meren pintaveden lämpötila Uudellamaalla on korkeimmillaan elokuun alussa, jolloin se Harmajassa on keskimäärin 16,3 °C ja Tvärminnessä 17,1 °C. Helsingissä havaittiin 22. tammikuuta 1907 korkein Suomessa mitattu ilmanpaine: 1 065,7 hPa.
Keskilämpötiloja (°C) ja sademääriä (mm) Uudenmaan mittausasemilla kaudella 1991–2020.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mittausasema | Tammi | Helmi | Maalis | Huhti | Touko | Kesä | Heinä | Elo | Syys | Loka | Marras | Joulu | Keskiarvo | Vuotuinen sademäärä | Sadepäivät (väh. 1,0 mm) |
| Hanko (Tvärminne) | −2,2 | −3,2 | −0,8 | 3,6 | 9,2 | 13,9 | 17,5 | 16,8 | 12,6 | 7,3 | 3,2 | 0,3 | 6,5 | 634 | 111 |
| Helsinki (Kaisaniemi) | −3,1 | −3,8 | −0,7 | 4,4 | 10,4 | 14,9 | 18,1 | 16,9 | 12,3 | 6,6 | 2,4 | −0,7 | 6,5 | 653 | 110 |
| Hyvinkää (Hyvinkäänkylä) | −5,1 | −5,6 | −2,0 | 3,9 | 10,2 | 14,6 | 17,3 | 15,5 | 10,5 | 4,8 | 0,6 | −2,7 | 5,2 | 656 | 116 |
| Lohja (Porla) | −3,8 | −4,6 | −1,4 | 4,1 | 10,5 | 14,9 | 17,7 | 16,2 | 11,5 | 6,0 | 1,8 | −1,4 | 6,0 | 701 | 114 |
| Porvoo (Harabacka) | −4,4 | −5,0 | −1,6 | 4,2 | 10,5 | 15,1 | 18,1 | 16,4 | 11,4 | 5,7 | 1,4 | −1,9 | 5,8 | 685 | 115 |
| Vantaa (Helsinki-Vantaan lentoasema) | −4,3 | −4,9 | −1,4 | 4,5 | 10,9 | 15,3 | 18,3 | 16,6 | 11,6 | 5,8 | 1,4 | −1,9 | 6,0 | 680 | 116 |
| Vihti (Maasoja) | −4,8 | −5,5 | −2,2 | 3,7 | 9,8 | 14,2 | 16,9 | 15,1 | 10,4 | 4,9 | 0,9 | −2,4 | 5,1 | 679 | 117 |

Keskilämpötilat (°C) ja vuotuiset sademäärät (mm) vertailujaksoittain Helsingin Kaisaniemen mittausasemalla.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vertailujakso | Tammi | Helmi | Maalis | Huhti | Touko | Kesä | Heinä | Elo | Syys | Loka | Marras | Joulu | Keskiarvo | Vuotuinen sademäärä |
| 1901–1930 | −5,5 | −5,8 | −2,7 | 2,2 | 8,2 | 13,0 | 16,8 | 15,0 | 10,6 | 5,3 | 0,5 | −3,4 | 4,5 | (699)¹ |
| 1931–1960 | −5,4 | −6,0 | −3,1 | 2,9 | 9,3 | 14,5 | 17,8 | 16,5 | 11,7 | 6,1 | 1,8 | −1,9 | 5,4 | 647 |
| 1961–1990 | −5,7 | −5,7 | −2,1 | 3,1 | 9,7 | 15,0 | 17,0 | 15,7 | 11,1 | 6,4 | 1,4 | −2,9 | 5,3 | 621 |
| 1991–2020 | −3,1 | −3,8 | −0,7 | 4,4 | 10,4 | 14,9 | 18,1 | 16,9 | 12,3 | 6,6 | 2,4 | −0,7 | 6,5 | 653 |

¹Kausi 1886–1935