stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fred (jalkapalloilija, 1983)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Frederico Chaves Guedes
Syntymäaika: 3. lokakuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka: Teófilo Otoni, Brasilia
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 185 senttimetriä
Seura
Seura: Fluminense
Pelinumero: 9
Junioriseurat
1988–2002: América Mineiro
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002–2004 | América Mineiro | 26 | (9) |
| 2004–2005 | Cruzeiro | 43 | (41) |
| 2005–2009 | Lyon | 88 | (34) |
| 2009– | Fluminense | 96 | (62) |
Maajoukkue
| 2005-2014 | Brasilia | 31 | (16) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 5. maaliskuuta 2014.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 11. huhtikuuta 2014.
Frederico Chaves Guedes, joka tunnetaan paremmin nimellä Fred (s. 3. lokakuuta 1983 Teófilo Otoni, Minas Geraisin osavaltio, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Fluminensea.
Fred on pelannut Brasilian maajoukkueessa vuodesta 2005. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 2006 MM-kilpailuissa, vuosien 2007 ja 2011 Copa Américassa sekä vuoden 2013 Maanosaliittojen cupissa, jossa hän oli yhdessä Fernando Torresin kanssa kisojen paras maalintekijä viidellä osumallaan.
Saavutukset

Lyon
Ligue 1: 2006, 2007, 2008
Ranskan cup: 2008
Fluminense
Campeonato Brasileiro Série A: 2010, 2012
Campeonato Carioca: 2012
Taça Guanabara: 2012
Maajoukkue
Copa América: 2007
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fredin virallinen sivusto (englanniksi)
Brasilian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Dida |
2 Cafu |
3 Lúcio |
4 Juan |
5 Emerson |
6 Roberto Carlos |
7 Adriano |
8 Kaká |
9 Ronaldo |
10 Ronaldinho |
11 Zé Roberto |
12 Ceni |
13 Cicinho |
14 Luisão |
15 Cris |
16 Gilberto |
17 Silva |
18 Mineiro |
19 Juninho |
20 Ricardinho |
21 Fred |
22 Júlio César |
23 Robinho |
Valmentaja Parreira
Brasilian joukkue – Copa América 2007
1 Helton |
2 Maicon |
3 Alex |
4 Juan |
5 Mineiro |
6 Gilberto |
7 Elano |
8 G. Silva |
9 Vágner Love |
10 Diego |
11 Robinho |
12 Doni |
13 D. Alves |
14 A. Silva |
15 Naldo |
16 Kléber |
17 Josué |
18 Fernando |
19 Baptista |
20 Anderson |
21 A. Alves |
22 Fred |
Valmentaja Dunga
Brasilian joukkue – Copa América 2011
1 Júlio César |
2 Alves |
3 Lúcio |
4 Silva |
5 Lucas Leiva |
6 Santos |
7 Robinho |
8 Ramires |
9 Pato |
10 Ganso |
11 Neymar |
12 Victor |
13 Maicon |
14 Luisão |
15 Sandro |
16 Elano |
17 Elias |
18 Lucas |
19 Fred |
20 Jádson |
21 Adriano |
22 Jefferson |
23 David Luiz |
Valmentaja Menezes
Brasilian joukkue – Maanosaliittojen cup 2013
1 Jefferson |
2 Alves |
3 Silva |
4 David Luiz |
5 Fernando |
6 Marcelo |
7 Lucas |
8 Hernanes |
9 Fred |
10 Neymar |
11 Oscar |
12 Júlio César |
13 Dante |
14 Filipe Luís |
15 Jean |
16 Réver |
17 Luiz Gustavo |
18 Paulinho |
19 Hulk |
20 Bernard |
21 Jô |
22 Cavalieri |
23 Jádson |
Valmentaja Scolari
Brasilian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2014
1 Jefferson |
2 Alves |
3 Silva |
4 David Luiz |
5 Fernandinho |
6 Marcelo |
7 Hulk |
8 Paulinho |
9 Fred |
10 Neymar |
11 Oscar |
12 Júlio César |
13 Dante |
14 Maxwell |
15 Henrique |
16 Ramires |
17 Luiz Gustavo |
18 Hernanes |
19 Willian |
20 Bernard |
21 Jô |
22 Victor |
23 Maicon |
Valmentaja Scolari
Katajanokan telakka

Katajanokan kärki vuonna 1973; etualalla telakka, vasemmassa reunassa satama ja satamarata.
Katajanokan pohjoisrantaa vuonna 1963. Telakka näkyy taustalla.
Katajanokan telakka sijaitsi Helsingin Katajanokan kaupunginosan itäosassa Merikasarmin välittömässä läheisyydessä. Alueella oli telakkatoimintaa jo ennen Suomen itsenäistymistä, mutta vuonna 1918 telakasta muodostettiin Valtion telakka -nimellä kulkenut laitos, joka aloitti telakka- ja korjaustoiminnan venäläisten rakentamissa konepajarakennuksissa. Vuonna 1919 Katajanokalla oli kaksi uivaa telakkaa sekä koneistus- viilaus-, puu- ja levytyöpajat. Se toimi puolustusvoimien huolto- ja korjaustelakkana. Vuonna 1928 otettiin käyttöön nimi Valtion Laivatelakka. Telakan vieressä toimi myös Helsingin romuliikkeen laivaromuttamo.
Toisen maailmansodan aikana telakan alueella valmistettiin myös sotatarvikkeita, kuten kranaatinkuoria. Sodan jälkeen alkoi laajamittainen laivanrakennus sotakorvauksina Neuvostoliitolle. Kun vuonna 1946 suomalainen telakkatoiminta järjestettiin uudelleen, muodostettiin Valtion Metallitehtaiden Helsingin telakka, jonka päätelakka oli Katajanokalla ja sivutoimipiste Suomenlinnan telakalla. Katajanokka oli päätelakka muun muassa siksi, että sinne oli rakennettu Helsingin satamarata. 1920-luvulla Suomenlinnan ja Kaivopuiston välille suunniteltiin rautatiesiltaa Suomenlinnan telakan tarpeisiin, mutta sitä ei koskaan toteutettu. Vuonna 1951 Valtion Metallitehtaiden nimi muutettiin Valmet Oy:ksi. Samana vuonna sotakorvaukset päättyivät, mutta Neuvostoliitto pysyi merkittävimpänä asiakkaana.
Telakka työllisti noin tuhat työntekijää ja aiheutti huomattavaa läpikulkuliikennettä asuinkortteleiden ohi. Tilauskanta ja alusten koko kasvoivat vuosi vuodelta, kunnes Katajanokan ahtaus asetti lopulta rajoitteita tuotantovolyymin lisäämiselle. Kun jättialuksia ja suurtankkereita ei mahduttu rakentamaan, alettiin suunnitella siirtoa muualle. Vuonna 1974 käynnistettiin telakkatoiminta Vuosaaressa nykyisen Vuosaaren sataman alueella, ja Valmet lopetti telakkatoiminnan Katajanokalla ja Suomenlinnassa vuoteen 1977 mennessä. Helsingin kaupunki oli tyytyväinen saadessaan Katajanokalta maa-alueita muuhun käyttöön. Nykyään telakan alueella sijaitsee asuntoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katajanokan telakka Wikimedia Commonsissa
Butšatš
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Butšatš Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  Internet Encyclopedia of Ukraine  IdRef
Liikenneväylä

Jäätie Kyrösjärven yli Ikaalisissa.
Liikenneväylä on tieliikenteen, vesiliikenteen tai rautatieliikenteen kulkuväylä.
Liikennesuunnittelu

Liikenneväylän rakentamista suunniteltaessa huomioon otettavia lähtökohtia ovat arvioitavissa olevat kustannukset ja arvioitu liikenneväylän käytön määrä. Rakentamisen suunnittelussa otetaan huomioon myös väylän vaikutukset ympäristöön ja väylän huoltokustannukset. Huomioon otettaviin seikkoihin kuuluvat vaikutukset väylän käyttäjiin, turvallisuuteen ja julkistalouteen. Rakennushanketta suunniteltaessa määritetään tarkasti väylän sijainti sekä tekniset ja toiminnalliset seikat. Tieliikenne- ja rautatieliikenneväylien rakentamisen toteuttamisesta tehdään yksityiskohtainen suunnitelma. Liikenneväyliin liittyviä hankkeita ovat rakennushankkeiden lisäksi laajennushankkeet, korjaushankkeet sekä sulku- ja purkuhankkeet. Suurin osa liikenneväylien korjaushankkeista suuntautuu rautateiden korjaamiseen.
Liikenneväylien huolto ja toimenpiteet > Maantieväylien huolto

Asfaltoimattomilla sorateillä tienhuoltotarve on asfalttiteitä suurempi. Sorateitä on huollettava yleensä keväisin roudan sulaessa. Syksyllä sorateillä valmistaudutaan talveen tasoittamalla tie. Muuna aikana huoltotarve riippuu sääolosuhteista. Asfalttiteillä huoltotöihin kuuluvat asfalttipinnan korjaukset ja uusimiset. Asfalttipinnan kunnossapito on hyväksi tien turvallisuudelle. Maantieväylillä on siltoja, joita joudutaan joskus peruskorjaamaan. Teiden huoltoon käytettävästä rahoituksesta päätetään eduskunnassa.
Liikenneväylien huolto ja toimenpiteet > Rautateiden huolto

Rautateiden kuntoa valvotaan tarkastuksilla, joissa käytetään erityistä kalustoa. Näitä tarkastuksia tekevät tarkastajat ovat alan erityisosaajia. Rautateitä kunnostettaessa huolletaan sekä päällysrakenteisiin kuuluvia kiskoja, pölkkyjä, vaihteita ja tukikerrosta, että alusrakenteita. Joskus huolletaan myös rautateiden varrella olevia siltoja, tasoristeyksiä ja rautateiden laitteita, joita ovat liikenteenohjaus-, turva-, sähkörata- ja vahvavirtalaitteet. Joskus joudutaan vaihtamaan kaarikiskoja ja vaihteiden tai muiden järjestelmien osia. Syksyisin rautateiden kunnossapitoon kuuluu puiden lehtien poisto.
Liikenneväylien huolto ja toimenpiteet > Vesiväylät

Vesiväylien huoltotoimiin kuuluu vesiväylien turvalaitteiden huoltotoimenpiteet ja ranta-alueiden ruoppaus. Muihin vesiväylillä tehtäviin toimenpiteisiin kuuluu huolenpito väylien infrasta ja vesiliikenteessä liikkujien informoimisesta. Tällaiseen informoimiseen kuuluu tiedottaminen poikkeavista tilanteista ja merialueilla kauppa-alusten liikennöinnin valvonta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liikenneväylä Wikimedia Commonsissa
Kulkuväylät ulkotilassa
Almar Fabritius

Ernst Almar Ferdinand Fabritius
Ernst Almar Ferdinand Fabritius (käytti Saksassa peitenimeä Fager; 8. helmikuuta 1874 Myrskylä – 12. elokuuta 1953) oli suomalainen jääkärikapteeni ja eduskunnan ruotsinkielisen pikakirjoituskanslian päällikkö.
Perhe, opinnot ja nuoruusvuodet

Almar Fabritiuksen vanhemmat olivat hevoshoidonneuvos Ernst Fabritius ja Alma Polin. Fabritiuksen veljiä olivat mielitautiopin professori Harald Fabritius ja maanviljelysneuvos Edvard Josef Fabritius. Fabritius vihittiin avioliittoon vuonna 1903 Tora Lilia Jonesin kanssa, ja he saivat kaksi lasta.
Fabritius kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta vuonna 1893 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Hän jatkoi opintojaan Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla, ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1896 ja maisteriksi vuonna 1897. Hän jatkoi opintojaan lainopillisessa tiedekunnassa. Vuosina 1900–1903 Fabritius toimi Loviisassa Uudenmaan pankin haarakonttorin johtajana ja hoiti oman työnsä ohella Lappträskin pitäjässä sijaitsevan Sjökullan Latokartanon virkatalon ja maanviljelyskoulun talousasioita. Hän toimi myös Lappträskin kuntakokouksen puheenjohtajana vuonna 1903.
Pikakirjoittajana

Fabritius toimi valtiopäivillä pikakirjoittajana vuodesta 1894 alkaen, ja toimi eduskunnan ruotsinkielisen pikakirjoituskanslian päällikkönä useita vuosikymmeniä, aina 77-vuotiaaksi vuoteen 1951 saakka. Hän toimi myös ruotsinkielisen Gabelsberger-pikakirjoitusyhdistyksen puheenjohtajana usean vuoden ajan.
Fabritius kehitti uuden ruotsinkielisen version Gabelsbergerin pikakirjoitusjärjestelmästä. Järjestelmä julkaistiin vuonna 1944 nimellä Svensk snabbskrift. Fabritiuksen poika Fabian Fabritius jatkoi järjestelmän ja oppikirjan kehittämistä, ja opetti pikakirjoitusta kyseisellä järjestelmällä Svenska handelshögskolanissa.
Sisällissodan jälkeen

Fabritius toimi vuosina 1918–1919 jälkiselvittelytyössä, joka koski haavoittuneiden ruotsalaisten vapaaehtoisten korvausasioita. Hän palasi kotimaahan toukokuussa 1919 ja jatkoi entisessä toimessaan eduskunnan ruotsinkielisen pikakirjoituskanslian päällikkönä, jossa tehtävässä hän toimi vuosina 1919–1951. Hänet on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.
Turun hovioikeudessa syytettynä olleet voimaliittolaiset: Seisomassa vasemmalla J. Gummerus (voimamiesten puolustusasianajaja), K. Mannelin, T. Söderström, J. Saaristo. E. A. Fabritius, J. Peltonen, P. Lindbergh, P. Pitkänen, J. Zidbäck, V. Nykänen, G. Nordberg, T. Jäntti, Istumassa vasemmalta: V. O. Sivén, H. Stenberg, R. Viberg, M. von Nandelstadh, M. Mexmontan, J. Linsén ja A. Fellman.
Suomen luottamusmiehistö käynnillä Libaussa 17.–22. helmikuuta 1917. Vasemmalta: von Essen nuorempi, Ekola, Hauptzugf. Torsten Jernström, luutnantti Erdmann, Almar Fabritius, Kapteeni Base.
S/S Hero Tukholman satamassa, jonka oli määrä tuoda ase- ja miehistöapua Ahvenanmaalle Uudenkaupungin suojeluskuntajoukoille.
Mariupol

| Mariupol (Маріуполь) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Mariupol
 Koordinaatit: 47.0970°N, 37.5414°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Perustettu:  1734
Laajennettu:  1778
Hallinto:  
 – Pormestari:  Oleg Morgun (kiistanalainen)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  166 km²
Väkiluku (2022)  ():  425 681
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Suuntanumero(t):  +380 629
 
 www.marsovet.org.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mariupol (ukr. Маріу́поль, ven. Мариу́поль, kreik. Μαριούπολις) on Kaakkois-Ukrainassa Asovanmeren rannalla sijaitseva teollisuus- ja satamakaupunki. Hallinnollisesti Mariupol kuuluu Donetskin alueeseen ja historiallisesti Donetsin laakioon. Kaupungissa asuu sen syntyhistorian seurauksena kreikkalaisyhteisö.
Mariupol on Ukrainan 10. suurin kaupunki, jonka väkiluvuksi arvioitiin vuoden 2022 alussa 425 681 henkeä.
Venäjän aloitettua hyökkäyssodan Ukrainassa helmikuussa 2022 Mariupol joutui saarroksiin ja siviilit jäivät loukkuun. Raskaiden taisteluiden aikana suuri osa kaupungista tuhottiin. Ainakin osaa väestöstä estettiin evakuoitumasta Ukrainan hallituksen valvomille alueille. Sen sijaan väestöä siirrettiin Venäjälle, osa pakotettuna erilaisten suodatusleirien kautta ja syrjäisiin osiin Venäjää.
Historia

Vuonna 1734 Asovanmeren rannalle, Kalmius- ja Kaltšykjokien suulle perustettiin linnoitus. Tämän ympärille kehittyi Kalmiuksen asutus. Vuonna 1778 asutuksen länsireunalle rakennettiin Pavlovskin kaupunki Krimiltä karkotetuille kreikkalaisille (Pontoksen kreikkalaisen kulttuuripiirin osa). Vuonna 1780 kaupunki nimettiin Mariupoliksi. Vuodesta 1807 lähtien se kuului Venäjän keisarikunnan ukrainalaisvaltaisen Jekaterinoslavin kuvernementin alueeseen. Vuonna 1874 Mariupolista tuli kuvernementin kihlakuntakaupunki (se oli ollut vastaavassa asemassa jo 1700-luvun lopulla Jekaterinoslavin käskynhaltijakunnassa), jossa oli vuonna 1897 jo 31 116 asukasta.
Mariupolin asukasluku pieneni Venäjän sisällissodan aikana, mutta se toipui sitä seuranneina vuosina osana Neuvostoliittoa. Sen terästehtaille saapui uusia työläisiä ja holodomorin aikana 1930-luvun alussa uusia muuttajia tuli myös pakoon maaseudun nälänhätää. Kaupunki kärsi huomattavia tuhoja toisen maailmansodan aikana. Maailmansodan jälkeen toteutettiin kuitenkin jälleenrakennusta, mikä johti paikallisen teollisuuden ja kaupungin asukasluvun nopeaan kasvuun. Vuosina 1948–1989 kaupungin nimi oli Ždanov (Жда́нов) siellä syntyneen Andrei Ždanovin kunniaksi.
Itä-Ukrainan sodan puhjetessa vuonna 2014 kaupungin valtasivat  Itä-Ukrainan kapinalliset, jotka julistivat sen olevan osa niin sanottua Donetskin kansantasavaltaa. Ukrainalaiset valtasivat sen kuitenkin takaisin saman vuoden kesäkuussa. Mariupolista tuli kapinallisten valtaamasta Donetskista evakuoidun Donetskin alueen ukrainalaisen hallinnon keskus. Myöhemmin se on ollut ukrainalaisjoukkojen, ja aluepuolustuspataljoona Azovin hallinnassa. Kaupungin itäpuolella sijaitsevaan Novoazovskiin oli ukrainalaislähteiden mukaan hyökännyt tunnustuksettomia venäläisiä sotajoukkoja panssareineen, jolloin sadat mariupolilaiset olivat ryhtyneet kaivamaan taisteluhautoja kaupungin puolustusta tehostaakseen. 5. syyskuuta 2014 aselevon jälkeen kaupungin puolustusta organisoitiin uudelleen perustamalla vapaaehtoisista kaupunkilaisista aluepuolustuspataljoona Azoville rinnakkainen aluepuolustuspataljoona Mariupol sekä itsepuolustusjoukot vartioimaan miliisin kanssa tärkeitä kohteita, kuten Mariupolin rautatieasemaa ja kemian tehtaita. Mariupolin seutua tulitettiin tulitauosta huolimatta myös 6. syyskuuta 2014, Ukrainan ulkoministeriön mukaan "Venäjältä laukaistuilla" Grad-raketinheittimillä. Yksi asukkaista kuoli tulituksen seurauksena.
Tammikuussa 2015 Venäjän tukeman niin sanotun Donetskin kansantasavallan taistelijat tulittivat Mariupolin keskustaa Grad-raketinheittimillä, jolloin yli 30 siviiliä sai surmansa ja yli 100 haavoittui, sekä useita rakennuksia syttyi palamaan. YK:n Turvallisuusneuvoston 15 jäsenmaata yrittivät sopia yhteistä päätöslauselmaa, jossa olisi tuomittu Mariupoliin tehty raketti-isku, mutta se vesittyi Venäjän vastustukseen.
Historia > Mariupolin piiritys 2022

Venäjän hyökättyä Ukrainaan 24. helmikuuta 2022 sen joukot etenivät noin viikossa Mariupolin edustalle ja piirittivät sen. Kaupunki tuhoutui lähes kokonaan tulituksessa ja pommituksissa, siviilejä kuoli ja ihmisiltä alkoi loppua ruoka ja vesi.
19. maaliskuuta 2022 mennessä arviolta 300 000 asukasta oli edelleen jumissa piiritetyssä kaupungissa ilman sähköä, lämmitystä ja juoksevaa vettä. Kaupungin sanottiin tuhoutuneen. Osan asukkaista venäläiset ovat vieneet väkisin Venäjälle. Kaduilla makaa ammuttuja siviilejä. Liettualainen dokumenttiohjaaja Mantas Kvedaravičius oli dokumentoimassa alueen tapahtumia, mutta hän on tiettävästi kuollut pommituksissa lauantaina 2. huhtikuuta 2022. Oscar-palkittu dokumenttielokuva 20 Days in Mariupol kuvaa sodan alkupäiviä Mariupolissa. Piirityksen jälkeen Venäjä on aloittanut kaupungin jälleenrakentamisen.
Väestö

Mariupolin asukasluku oli vuoden 2022 alussa Ukrainan tilastokeskuksen arvion mukaan 425 681 henkeä. Kaupungin asukasluku on laskenut sitten Neuvostoliiton hajoamisen. Laskun pääsyitä ovat väestön ikääntyminen ja taloudelliset vaikeudet. Venäjä ja Ukraina ovat siirtäneet väestöä pois kaupungista vuoden 2022 aikana.
Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan asukkaista 48,7 % mielsi itsensä etnisiksi ukrainalaisiksi. 44,4 % oli etnisiä venäläisiä, 4,3 % kreikkalaisia ja 0,8 prosenttia valkovenäläisiä. Ukrainalaisten suhteellinen osuus on kasvanut. Kreikkalaisten ja juutalaisten määrä on laskenut.
Kaupungin historiallinen valtakieli on ollut venäjä. Ukrainaa on opetettu pääkielenä osassa kaupungin kouluista Ukrainan itsenäistymisen jälkeen. Vuonna 2020 kaupungissa oli 20 kirkkoa. Niistä 7 oli Moskovan ja 4 Kiovan patriarkaatin alaisia. Protestanttisia kirkkoja oli 4. Kirkkojen lisäksi kaupungissa on yksi moskeija.
Väestö > Asukasluvun kehitys

| Vuosi | 1782   | 1890   | 1897   | 1923   | 1926   | 1931   | 1939   | 1941   | 1959   | 1970   | 1979   | 1989   | 2001   | 2014 (arvio) | 2022 (arvio)  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&&&&02948.&&&&002 948 | &&&&&&&&&&019000.&&&&0019 000+ | &&&&&&&&&&031116.&&&&0031 116 | &&&&&&&&&&028707.&&&&0028 707 | &&&&&&&&&&040825.&&&&0040 825 | &&&&&&&&&&092555.&&&&0092 555 | &&&&&&&&&0221529.&&&&00221 529 | &&&&&&&&&0241100.&&&&00241 100 | &&&&&&&&&0283570.&&&&00283 570 | &&&&&&&&&0416927.&&&&00416 927 | &&&&&&&&&0502581.&&&&00502 581 | &&&&&&&&&0518933.&&&&00518 933 | &&&&&&&&&0492176.&&&&00492 176 | &&&&&&&&&0458533.&&&&00458 533 | &&&&&&&&&0425681.&&&&00425 681 |
Talous

Mariupolissa on rauta-, teräs-, konepaja- ja kemian teollisuutta, kevyttä teollisuutta, kalastusta. Teollisuuden päästöjen seurauksena kaupungin ilmanlaatu tunnettiin huonoksi. Kaupungissa on kaksi terästehdasta, joiden tuotteita vietiin Ukrainasta myös ulkomaille ennen Venäjän miehitysaikaa. Mariupolin teollisuusalue tuottaa noin 38 % Donetskin alueen viennistä ja koko Ukrainan viennistä noin 7 %.lähde?
Mariupolin satama on eräs Ukrainan suurimpia. Sinne saapuu myös rautatie. Satama on Ukrainan suurin Odessan sataman jälkeen. Kaupungin länsiosissa on kansainvälinen lentoasema, joka on ollut suljettu vuodesta 2014. Kaupunki on ollut Venäjän miehitysjoukkojen hallinnassa toukokuusta 2022 lähtien.
Kaupunki oli myös lomakeskus kylpylöineen. Osa seuraavista rakennuksista on tuhoutunut sodassa.
Lähiön laatikkoarkkitehtuuria.
Mariupolin rautatieasema.
Uimaranta ja Mariupolin satamaa.
Asovanmeren rantahiekkaa.
Terästehtaan tuotantolinjaa.
Azovstalin terästehtaan savuja.
Yliopiston rakennus.
Laivaston edustajia Mariupolin kaupungin vuosipäivän kulkueessa.
Suleiman Suuren moskeija Mariupolissa.
Teatteriaukio ja Donetskin alueen draamateatteri.
Venäjän rakennuttamia uusia kerrostaloja.
Koulu Venäjän Mariupolissa 2024.
Aiheesta muualla

Mariupolin rautatieaseman aikatauluja
Marypolin satamasta (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (ukrport.org.ua)
Marypolin sataman sivusto (venäjäksi) (ukrainaksi) (englanniksi) (marport.net)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Traci Lords

| Traci Lords |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Nora Louise Kuzma
Syntynyt: 7. toukokuuta 1968 (ikä 56)
Pornonäyttelijä
Taiteilijanimet:  Kristie Elizabeth Nussman Traci Elizabeth Lords Tracy Lords Nora Kuzma Tracie Lords
Aktiivisena:  1984–1986
Seksuaalinen suuntaus:  heteroseksuaali
Silmien väri:  sininen
Hiusten väri:  ruskea/ blondi/ punainen
Mitat:  80E-64-91 cm
Pituus:  170 cm
Paino:  52 kg
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.tracilords.com
IMDb
Traci Lords, alkuperäiseltä nimeltään Nora Louise Kuzma (s. 7. toukokuuta, 1968 Steubenville, Ohio) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka teki vuosien 1984 ja 1986 välillä lyhyen uran mallina miestenlehdissä kuten Penthousessa ja pornonäyttelijänä.
Lordsin pornoura päättyi viranomaisten saatua selville, että väärennettyjä henkilöpapereita käyttänyt Lords oli uransa aloittaessaan ollut todellisuudessa vain 15-vuotias. Lordsin pornouralta on levityksessä vain yksi laillinen elokuva Traci, I Love You, jonka hän teki 18-vuotissyntymäpäivänsä jälkeen.
Myöhemmin Lords on esiintynyt useissa elokuvissa ja tv-sarjoissa, ja toiminut myös pop-laulajana. Omien soololevyjensä lisäksi Traci lauloi esimerkiksi Manic Street Preachersin kappaleessa ”Little Baby Nothing”, joka käsittelee naisten seksuaalista hyväksikäyttöä.
Vuonna 2003 hän julkaisi omaelämäkerran Underneath It All. Vuonna 2020 C13 Originals -tuotantoyhtiö ilmoitti tekevänsä dokumenttimaisen podcastin nimeltään Once Upon a Time...in the Valley, joka käsittelee Lordsin elämää aikuisviihdealalla.
Rooleja pornografian ulkopuolella

Traci Lords on yksi harvoista kuuluisista pornonäyttelijöistä joka on onnistunut vaihtamaan ammattinsa oikeaksi näyttelijäksi. Lopetettuaan aikuisviihteen tekemisen on Lords tehnyt kahdenkymmenen vuoden yhtämittaisen uran ja näytellyt lukuisissa TV-tuotannoissa ja elokuvissa.
Valikoitu listaus
Rooleja pornografian ulkopuolella > Elokuvissa

Cry-Baby (1990) Wanda Woodward
Blade - The Daywalker (1998) Raquel
Zack ja Miri puuhaa pornoo (2008) Bubbles
Rooleja pornografian ulkopuolella > Televisiossa

MacGyver - MacGyver's Women (1990) Jenny
Melrose Place (1995) Rikki Abbott
Pimeyden sydän (1998) Sharon Lesher/Jill of All Trades (yhteensä 19 jaksossa)
Gilmoren tytöt (2003) Natalie Zimmermann
Rooleja pornografian ulkopuolella > Musiikki

Lords on vierailevana laulajana Manic Street Preachersin singlellä ”Little Baby Nothing” (1992)
Rooleja pornografian ulkopuolella > Palkinnot > U.S. Comedy Arts Festival

Vuodelta 2001 festivaalin juryn palkitsi
Vuoden paras naiskomedianäyttelijä, Traci Lords roolissa Sam elokuvassa Chump Change (2001)
Aiheesta muualla

Traci Lords Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Australia  Korea  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Elonet 
Muut:  SNAC
Ruotsinlaiva

M/S Silja Festival Tukholman saaristossa 2008.
Buffet-ravintola M/S Silja Europalla kesällä 2022.
Ruotsinlaiva (joskus myös ruotsinlautta tai Ruotsin-laiva) on matkustaja-alus, jonka lähtöpaikka tai määränpää on Ruotsi. Sanalla viitataan erityisesti Suomen ja Ruotsin välillä liikennöiviin aluksiin. Ruotsinlaivat ovat autolauttoja, ja niillä on erilaista viihdykettä kuten kasino, rahapeliautomaatteja, verotonta myyntiä, kahviloita, noutopöytä, à la carte -ravintoloita, saunat porealtaineen ja lasten leikkipaikka. Monilla laivoilla on mahdollisuus matkustaa yhdensuuntainen matka kansipaikalla, mutta risteilyille myydään useita eritasoisia hyttipaikkoja.
Liikennettä Helsingistä ja Turusta Tukholmaan hoitavat Viking Line ja Silja Line. Vaasasta Uumajaan operoi Wasaline-yhtiö Aurora Botnia -aluksella. Lisäksi Finnlines ajaa reittiä Naantali–Långnäs–Kapellskär. Tällä hetkellä kaikki ruotsinlaivat ovat ro-ro-aluksia.