stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sonic Riders
Hahmot > Avattavat hahmot

Avattavia hahmoja saa auki täyttämällä tarvittavat kriteerit. Esimerkiksi pelaamalla tarinan ja suorittamalla Mission Moden tehtäviä ja saamalla tarpeellisen määrän tiettyjä mitaleita voi pelaaja avata peliin lisähahmoja.
Nopeustyyppi: Shadow the Hedgehog, Ulala, E-10000R
Lentotyyppi: Rouge the Bat, Cream the Rabbit ja Cheese, Nights
Voimatyyppi: Tri. Ivo "Eggman" Robotnik, E-10000G, AiAi
Super Sonic omaa nopeus-, lento- ja voimatyypin erityiskyvyt, mutta käyttää ilman sijaan sormuksia.
Juoni

Sonic, Tails ja Knuckles kävelevät Metal Cityssä eräänä iltana, kun Tails havaitsee Kaaossmaragdin tutkallaan.
Metal City Bankissa hajoaa ikkuna, josta syöksyvät ulos Jet the Hawk, Wave the Swallow ja Storm the Albatross hallussaan Kaaossmaragdi. Sonicin ja Knucklesin onnistuu iskeä Storm pois leijulaudaltaan, mutta Wave kaappaa Stormin mukaansa. Sonic ottaa mukaansa Albatrossin leijulaudan ja lähtee sillä Jetin perään.
Jet antaa Sonicin kuitenkin maistaa omaa lääkettään jättäen siilen katuun ja Babylon Roguesin ryhmä pakenee.
Seuraavana päivänä Sonic huomaa Tri. Ivo "Eggman" Robotnikin järjestävän suuren leijulautaturnauksen, jonka palkintona on varastettu Kaaossmaragdi ja varkaiden olevan kolmen ensimmäisen ilmoittautujan joukossa.
Sonic ystävineen maksaa viipymättä ilmoittautumismaksun, joka on Kaaosmaragdi ja vastaa haasteeseen.
Aiheesta muualla

Sonic Retro (englanniksi)
Sonic the Hedgehog -pelisarja
| --- | --- |
Tasohyppelyt:  Sonic the Hedgehog |  Sonic the Hedgehog 2 |   Sonic CD | Sonic the Hedgehog 3 |  Sonic & Knuckles |  Sonic Adventure | Sonic Adventure 2 |  Sonic Heroes | Sonic the Hedgehog (2006) |  Sonic Unleashed | Sonic the Hedgehog 4: Episode I | Sonic Colours | Sonic Generations | Sonic the Hedgehog 4: Episode II | Sonic Lost World | Sonic Boom: Rise of Lyric | Sonic Mania | Sonic Forces | Sonic Frontiers | Sonic Superstars
Käsikonsolipelit:  Sonic the Hedgehog | Sonic the Hedgehog 2 | Sonic Chaos | Sonic the Hedgehog: Triple Trouble | Sonic Blast | Sonic Pocket Adventure | Sonic Advance | Sonic Advance 2 | Sonic Advance 3 | Sonic Rush | Sonic Rush Adventure | Sonic Colours  | Sonic Generations | Sonic Lost World | Sonic Boom: Shattered Crystal | Sonic Boom: Fire & Ice
Ajopelit:  Sonic Drift | Sonic Drift Racing | Sonic R | Sonic Riders | Sonic Riders: Zero Gravity | Sonic & Sega All-Stars Racing | Sonic Free Riders | Sonic & All-Stars Racing Transformed | Team Sonic Racing
Spinoff-pelit:  Sonic Spinball | Dr. Robotnik’s Mean Bean Machine | Knuckles’ Chaotix | Tails’ Skypatrol | Tails Adventure | Sonic Labyrinth | Sonic 3D: Flickies’ Island | Sonic Shuffle | Sonic Pinball Party | Sonic Battle | Shadow the Hedgehog | Sonic Jump | Sonic Rivals | Sonic and the Secret Rings | Mario & Sonic at the Olympic Games | Sonic Rivals 2 | Sonic Chronicles: The Dark Brotherhood | Sonic and the Black Knight | Mario & Sonic at the Olympic Winter Games | Mario & Sonic at the London 2012 Olympic Games | Sonic Dash | Mario & Sonic at the Sochi 2014 Olympic Winter Games | Sonic Runners | Sonic Jump Fever | Mario & Sonic at the Rio 2016 Olympic Games | Sonic Dash 2: Sonic Boom | Mario & Sonic at the Tokyo 2020 Olympic Games
Kolikkopelit:  SegaSonic the Hedgehog | Sonic the Fighters
Uudelleenjulkaisut:  Sonic Jam | Sonic Mega Collection | Sonic Gems Collection | Sega Mega Drive Collection | Sega Mega Drive Ultimate Collection | Sonic Classic Collection | Sega Mega Drive Classics Collection | Sonic Origins
Julkaisemattomat pelit:  Sonic Crackers | Sonic X-treme
Muut pelit:  Ristar | Super Smash Bros. Brawl | Super Smash Bros. for Nintendo 3DS & Wii U | Super Smash Bros. Ultimate
Televisio -ja elokuvat:  Adventures of Sonic the Hedgehog | Sonic SatAM | Sonic the Hedgehog: The Movie | Sonic Underground | Sonic X | Sonic Boom | Sonic the Movie | Sonic the Movie 2 | Sonic Prime | Knuckles | Sonic the Hedgehog 3
Katso myös:  Sega | Sonic Team | Luettelo pelisarjan peleistä | Luettelo pelisarjan hahmoista
Hilma ja Onni

| ”Hilma ja Onni” Jaakko Teppo |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Ruikonperän multakurkku
 Äänitetty : 1980
 Julkaistu: 1980
 Tuottaja(t): Jarmo Jylhä
 Tyylilaji: kupletti
 Levy-yhtiö: JP-Musiikki
Ääninäyte
Alle 10%:n näyte kappaleesta.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Hilma ja Onni (jossain yhteyksissä myös nimellä Hilima ja Onni) on Jaakko Tepon esittämä kappale. Kappale julkaistiin vuonna 1980 ilmestyneellä debyyttialbumilla Ruikonperän multakurkku, sekä singlenä kappaleen Haiseva henki kanssa.
Kappale

Kappale kertoo Iisalmen Likolahden rantamilla asuvasta mieshenkilöstä, jolla on suhde Hilma Holkin kanssa. Myöhemmin suhde päättyy, kun Hilma aloittaa suhteen Onni Laukkasen, kylän "ravattisonnin" kanssa, mistä laulun mieshenkilö masentuu.
»Kunnes Hilman vei multa Onni, Laukkanen kylän ravattisonni»
Sen seurauksena yhteiseltä maatilalta myydään suurin osa eläimistä pois. Tilalle jäävät lehmät, jotka aiemmin lypsettiin käsin, mutta myöhemmin lypsäminen vaihdetaan koneen tehtäväksi. Myöhemmin muunlainenkin työntekeminen tuottaa tuskaa.
»Tuskissain minä kaevan ojaa.»
Syksyn saapuessa Hilma ja Onni ovat saamassa perheenlisäystä, ja menevät naimisiin. Laulun henkilö päättää kostaa tulemalla kuokkavieraana päihtyneenä häihin.
Cover-versiot

Kappaleesta on tehty muutamia coverversioita. Kappaleen ovat esittäneet muun muassa Sössölandian kultakurkut ja Nightwish. Kappale esitettiin myös vuonna 1990 Tenavatähti-lastenlaulukilpailussa, jonka esitti 10-vuotias Jari Paavola.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Jaakko Teppo, Ruikonperän multakurkku
Kappaleen sanat Jaakko Tepon kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Sorvajärvi (Orivesi)

| Sorvajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°49′54″N, 24°38′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Kalliojärveen 
Järvinumero:  35.724.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,3 m  
Rantaviiva:  0,628 km  
Pinta-ala:  2,223 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSorvajärvi 
Sorvajärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee korkealla ylängöllä mäkien välisessä painanteessa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Sen itärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie yhdystieltä 14299.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi suo- ja metsäojaa. Sen suoraksi kaivettu laskuoja lähtee sen lounaispäästä ja se yhtyy Paskolammen suolta tulvaa kuivatusojaan ja laskee sitten 1,5 kilometrin jälkeen Kalliojärveen. Vesireitti jatkaa tämän jälkeen Ristijärven ja Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Historiaa

Vuoden 1986 peruskartassa ei järvellä ollut vielä mökkiä ja silloin vain järven eteläosan suot olivat ojitettuina.
Ilmarinen kyntää kyisen pellon

Maalaus vuodelta 1916
Ilmarinen kyntää kyisen pellon on Akseli Gallen-Kallelan Kalevala-aiheinen maalaus. Gallen toteutti maalauksen kaksi kertaa osana neljän Kalevala-aiheisen freskon kokonaisuutta: Ensin Pariisin maailmannäyttelyn 1900 Suomen paviljonkiin, ja toisen kerran Kansallismuseoon Helsinkiin. Freskoja varten Gallen-Kallela maalasi aiheesta myös luonnoksia.
Galleria

Luonnos Pariisin 1900 maailmannäyttelyyn, jossa käärmeet ovat Venäjän lipun väreissä ja yhdellä käärmeistä on päässään Romanovien kruunu
Fresko Kansallismuseossa vuodelta 1928
Aiheesta muualla

Luonnos (Arkistoitu – Internet Archive) Kansallisgallerian kokoelmissa.
Imata Kabua

| Imata Kabua |
| --- | --- |
 Imata Kabua
Marshallinsaarten presidentti
 14. tammikuuta 1997 – 10. tammikuuta 2010  
Edeltäjä:  Amata Kabua
Seuraaja:  Kessai Note
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. toukokuuta 1943
Kuollut: 18. syyskuuta 2019 (76 vuotta) Honolulu, Havaiji, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  marshallinsaarelainen
Imata Kabua (20. toukokuuta 1943 – 18. syyskuuta 2019 Honolulu, Yhdysvallat) oli Marshallinsaarten toinen presidentti. Hän on kotoisin Kwajaleinin atollilta.
Kabua valittiin presidentiksi 14. tammikuuta 1997. Hänen edeltäjänsä oli ollut hänen serkkunsa Amata Kabua, joka kuoli kesken presidenttikautensa. Vuonna 2000 Imata Kabuaa seurasi presidentin virassa Kessai Note.
Indremisjonsforbundet

| Indremisjonsforbundet |
| --- | --- |
Perustettu:  1898
Tyyppi:  Kristillinen järjestö
Toimiala:  Herätysliike
Toiminta-alue:  Norja
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sisälähetysyhdistys (norj. Indremisjonsforbundet, ImF, vuoteen 2000 asti Det Vestlandske Indremisjonsforbund) on norjalainen sisälähetysjärjestö, joka on perinteisesti toiminut Norjan kirkon sisällä.
Järjestö perustettiin vuonna 1898 Bergenissä nimellä Det Vestlandske Indremisjonsforbund, nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 2000. Järjestö on teologisesti konservatiivinen ja matalakirkollinen. Sillä on noin 1 500 piiriä ja yhdistystä, mukaan lukien 450 lapsi- ja nuorisopiiriä. Järjestö toimii eri puolilla Norjaa. Yhdistys ylläpitää kuutta kansanopistoa, raamattukoulua Bildøyssä sekä maatalouskoulua Lyngdalissa. Yhdistys julkaisee lehteä nimeltä Sambåndet.
Aiheesta muualla

Järjestön verkkosivut (norjaksi)
Høllen (Lindesnes)

| Høllen |
| --- | --- |
 Høllen vuonna 2020.
 Høllen
 Koordinaatit: 58°04′43″N, 7°48′31″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Agder
Kunta:  Lindesnes
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,8 km²
Väkiluku (2023):  730
 – Väestötiheys:  912,5 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Høllen on taajama Lindesnesin kunnassa Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja asukasluku 730 vuonna 2023.
Spangereidin kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Høllen (Lindesnes) Wikimedia Commonsissa
Hørning (kunta)

Hørningin kunta (tansk. Hørning Kommune) on tanskalainen entinen kunta Jyllannissa. Se oli itsenäinen kunta, kunnes 1. tammikuuta 2007 se liittyi uuteen Skanderborgin kuntaan Tanskan kuntareformin yhteydessä.
Yksi ystävyyskunnista on Kuusamo.
Aiheesta muualla

Hørningin kunnan viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Hølen

| Hølen |
| --- | --- |
 Katunäkymää vuonna 2006.
 Hølen
 Koordinaatit: 59°32′24″N, 10°44′33″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Akershus
Kunta:  Vestby
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,7 km²
Väkiluku (2023):  1 102
 – Väestötiheys:  1 574,3 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hølen on taajama Vestbyn kunnassa Akershusin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,7 neliökilometriä ja asukasluku 1 102 vuonna 2023. Vuosina 1847–1943 Hølen oli itsenäinen kunta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hølen Wikimedia Commonsissa
Infiniti G37

| Infiniti G37 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Valmistaja:  Infiniti
Konserni:  Nissan
Valmistusvuodet:  2008-2015
Korimalli:  2-ovinen coupé
Muotoilija:  Shinichiro Irie
Edeltäjä:  Infiniti G35 Coupé
Seuraaja:  Infiniti Q60
Tekniset tiedot
Iskutilavuus:  3696 cm³
Teho:  330 hv (246 kW)
Vetotapa:  takaveto, neliveto (G37X)
Vaihteisto:  6 (manuaali), 5 (automaatti) 2008-> 7
Mitat
Pituus:  4651 mm
Leveys:  1824 mm
Korkeus:  1392 mm (automaattivaihteisto), 1394 mm (manuaali)
Infiniti G37 on Infinitin vuodesta 2007 vuoteen 2015 valmistama urheilullinen coupé. Se korvasi Infiniti G35 Coupén. Sedan-mallin nimi on Q40. Q40 muistuttaa ulkonäöltään paljon Q60:tä. Japanissa molempia malleja myydään Nissan Skyline-nimen alla samoin kuin edeltäjäänsä. Q60:sä on 3.7-litrainen V6-moottori edeltäjänsä 3.5-litraisen moottorin sijaan. Infiniti esitteli vuonna 2015 auton seuraajan, Infiniti Q60:n. G37-mallin valmistus päättyi tällöin.
Indrek Saar

| Indrek Saar |
| --- | --- |
 Saar toukokuussa 2017
Viron kulttuuriministeri
 Rõivasin II hallitus 9. huhtikuuta 2015 – 23. marraskuuta 2016 Ratasin I hallitus 23. marraskuuta 2016 – 29. huhtikuuta 2019  
Edeltäjä:  Urve Tiidus
Seuraaja:  Tõnis Lukas
Riigikogun jäsen
 2019– 2007–2015  
Viron sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtaja
 2019–2022  
Edeltäjä:  Jevgeni Ossinovski
Seuraaja:  Lauri Läänemets
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. helmikuuta 1973 (ikä 51) Kingissep
Ammatti:  näyttelijä
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen puolue
Indrek Saar (2021)
Indrek Saar (s. 20. helmikuuta 1973 Kingissep) on virolainen näyttelijä ja sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän toimi Viron kulttuuriministerinä Taavi Rõivasin toisessa hallituksessa ja Jüri Ratasin ensimmäisessä hallituksessa vuosina 2015–2019.
Saar kävi koulunsa Kuressaaressa ja valmistui Tallinnan Viron musiikki- ja teatteriakatemiasta. Hän työskenteli näyttelijänä ja ohjaajana Rakveren teatterissa vuosina 1996–2005. Hän oli 2002–2007 Rakveren kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja. Vuosina 2004–2005 hän oli NO99-teatterin johtaja ja neuvonantaja ja 2006–2007 NO99-teatterin ja Vanalinnastuudio-teatterin toimitusjohtaja.
Saar näytteli 1995–2003 Raim Raidverin roolin pitkään jatkuneessa Eesti Televisioonin draamasarjassa Õnne 13.
Saar sai vuoden 2007 Riigikogun vaaleissa 1 855 ääntä ja tuli valituksi. Uudestaan hänet valittiin vuoden 2011 vaaleissa 3 931 äänellä ja vuoden 2015 vaaleissa 1 944 äänellä.
Saar valittiin kesäkuussa 2019 sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajaksi. Hänen seuraajakseen valittiin helmikuussa 2022 Lauri Läänemets.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Indrek Saar Wikimedia Commonsissa
Indrek Saar (Arkistoitu – Internet Archive) Viron hallituksen sivulla
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Jevgeni Ossinovski | Sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtaja 2019–2022 | Seuraaja: Lauri Läänemets |
Sotamuseon Maneesi

| Sotamuseon Maneesi |
| --- | --- |

Osoite:  Suomenlinna C 77
Sijainti:  Suomenlinna, Helsinki
Rakennustyyppi:  Museo
Valmistumisvuosi:  1881
Suunnittelija:  Greifon
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yleiskuva Maneesin näyttelystä
Sotamuseon Maneesi on Suomenlinnassa Isolla Mustasaarella sijaitseva Sotamuseolle kuuluva näyttelytila, joka on alun perin rakennettu venäläisten tykkivarastoksi vuosina 1880–1881. Vuodesta 2012 lähtien Maneesissa on ollut nähtävillä Autonomiasta Atalantaan-näyttely, joka esittelee Suomen sotahistoriaa 1800-luvulta nykypäivään. Näyttelyssä käsitellään autonomiaakin varhaisempia aikoja, mutta pääpaino on talvi- ja jatkosodassa. 
Rakennus on toiminut museona vuodesta 1989 lähtien, ja siellä vierailee vuosittain noin 13 000 ihmistä.
Rakennuksen historia

Maneesi rakennettiin Suomenlinnaan venäläiskaudella, vuosina 1880–1881. Rakennuksesta oli tehty suunnitelmia jo vuonna 1875, mutta ne kuitenkin hylättiin ja päädyttiin kolme vuotta myöhemmin arkkitehti Greifonin piirustuksiin. Samainen arkkitehti on myös suunnitellut Suomenlinnan Rantakasarmin. Maneesi rakennettiin tiilestä, lattia oli savea ja seinät rapatut sisältä. Lattia tosin kunnostettiin betoniseksi vuonna 1908. Ison hallitilan lisäksi maneesiin suunniteltiin päätyjen sisäänkäyntien oheen eteishuoneet, jonne asetettiin lämmitysuunit. Uunit tosin siirrettiin myöhemmin halliin, jonne rakennettiin tätä varten lisää hormia.
Venäläiset käyttivät maneesia pääasiassa tykkivarastona, mutta sinne sijoitettiin myös voimistelutelineet varuskunnan sotilaiden käytettäväksi. Rakennuksen päätyyn rakennettiin 1890-luvun alussa myös orkesteritila, näyttämö, sekä naisten ja miesten pukuhuoneet.. Maneesi soveltui siis moneen käyttötarkoitukseen, mutta hevosia siellä ei ole koskaan ollut nimestään huolimatta.
Suomen itsenäistymisen jälkeen 1917 Suomenlinna siirtyi Venäjältä Suomelle. Itsenäistymistä seurasi pian Suomessa sisällissota, jonka aikana ja jälkeen Suomenlinnassa toimi punavankileiri. Maneesia käytettiin vuosien 1918–1919 aikana kuitenkin varastona ja verstaana. Maneesi on myös itsenäisyyden aikana toiminut pääasiassa varastotilana esimerkiksi merivoimille ja vuodesta 1974 alkaen Sotamuseolle. Hallissa on kuitenkin pidetty myös elokuvateatteria, ja jatkosodan aikana siellä pelattiin koripalloa.
Sotamuseon saatua valtioneuvostolta 1975 luvan aloittaa näyttelytoiminta uudelleen Suomenlinnassa näyttelytilaksi valittiin maneesi. Suomenlinnan asukkaat suhtautuivat aluksi suunnitelmiin varauksellisesti, sillä Sotamuseon pelättiin vievän asumiseen tarkoitettuja tiloja: maneesin laajentamisen ohella asukkaat pelkäsivät, että 1960-luvulla lakkautettu Laivastomuseokin uudelleen perustettaisiin saarelle Sotamuseon yhteydessä.
Näin ei kuitenkaan käynyt ja maneesin peruskorjaus toteutettiin vuosina 1986–1987, minkä aikana esimerkiksi lämmitysuunit poistettiin ja lattia rakennettiin kokonaan uudelleen.
Maneesin näyttelyt ovat vaihdelleet vuosien aikana, ja nykyinen, vuonna 2012 avattu Autonomiasta Atalantaan esittelee Suomen sotahistoriaa ja puolustusvoimien kehitystä pääasiassa vuodesta 1809 aina nykypäivään saakka. Maneesissa on myös järjestetty erikoisnäyttelyitä, kuten vuoden 2011 Vesikko-näyttely.
Autonomiasta Atalantaan -näyttely

Autonomiasta Atalantaan-näyttely sijaitsee maneesin hallitilassa. Se on jaoteltu kolmeen osa-alueeseen siten, että pääovesta katsoen vasemmalta seinustalta voi lukea Suomen sotahistoriasta ja armeijan kehityksestä kronologisessa järjestyksessä. Oikealle seinustalle taas on sijoitettu sotilasunivormuja 1800-luvulta nykypäivään esittelevä pitkä lasivitriini, ja hallin keskiosassa voi tutustua raskaampaan kalustoon, josta näyttely pääasiassa koostuu.
Materiaali on vaihdellut vuosien saatossa näyttelyiden mukaan, mutta näytteillä on aina ollut esimerkiksi viestikorsu sekä brittiläinen kevyt Vickers-Armstrong-panssarivaunu, joita Suomi sai käyttöönsä talvi- ja jatkosotaan. Esineitä on nykyään näytteillä useista eri aselajeista: ilmatorjuntaa edustaa saksalainen 88mm RMB-ilmatorjuntatykki, kenttätykistöä 76K/02-tykki ja merivoimia neuvostoliittolainen T-46-torpedo sekä miinalaiva Pohjanmaan Atalanta-operaatiossa haltuunsa ottama somalimerirosvojen vene. Huollon merkitystä osana sodankäyntiä ilmentävät hevosvetoinen kenttäkeittiö, yhdysvaltalainen Ford V8- kuorma-auto sekä lottaunivormu.
Yksi näyttelyn erikoisuuksista on suomalaisen Torpedovene S2:n torpedoputki, joka on kahdesti ollut uponneessa aluksessa. Alun perin se oli sijoitettu keisarillisen Venäjän Bditelnyihin, joka ajoi miinaan marraskuussa 1917. Putki nostettiin myöhemmin merestä ja sijoitettiin itsenäisen Suomen laivaston torpedovene S2:een. Tämäkin alus kuitenkin upposi Reposaaren edustalla kovassa myrskyssä lokakuussa 1925. Putki nostettiin ylös merestä seuraavana vuonna, ja siirrettiin Sotamuseon kokoelmiin 1930.
Autonomiasta Atalantaan -näyttely suljettiin 31.10.2017.
Puolustusvoimat – 100 vuotta sodan ja rauhan töissä -näyttely

Uusi ja nykyinen näyttely avattiin Sotamuseon Maneesiin 9.5.2018. Nyt Sotamuseolla oli käytössään Suomenlinnassa kaksi erillistä näyttelytilaa, Maneesin näyttely käsittää Suomen itsenäisyyden kaikki neljä sotaa vuosilta 1918–1945. Sisällissota, Talvisota, Jatkosota ja Lapin sota muodostavat näyttelyn eri osa-alueet. Suomenlinnassa toinen näyttely on Tykistömaneesin rauhan ajan näyttely, jossa esitellään Puolustusvoimien historiaa sotien päättymisestä nykypäivään saakka. Yhdessä nämä kaksi näyttelyä muodostavat Puolustusvoimat – 100 vuotta sodan ja rauhan töissä -näyttelyn.
Näyttelyssä on esillä esimerkiksi Lauri Törnin mitalit, Mauno Koiviston pikakivääri, Rolls-Royce Silver Ghost auto sekä univormuja eri aikakausilta. Vuoden 2018 aikana uusi näyttely keräsi Sotamuseon historian kävijäennätyksen, kun Maneesin, Tykistömaneesin ja Vesikon näyttelyissä vieraili vuoden aikana yli 131 000 vierailijaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sotamuseon Maneesi Wikimedia Commonsissa
Sotamuseon Maneesin näyttelyosio on virtuaalisena ThingLink-palvelussa. Tutustu 360°-näyttelyyn tästä: https://www.thinglink.com/card/1464244686746025987
Rolls-Royce Silver Ghost, Maneesin näyttelyssä.
Imants Ziedonis

| Imants Ziedonis> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. toukokuuta 1933 Jūrmala
Kuollut: 27. helmikuuta 2013 (79 vuotta) Riika
Ammatti:  runoilija, kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: latvia
Tuotannon kieli: latvia
Esikoisteos:  Zemes un sapņu smilts
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Imants Ziedonis (3. toukokuuta 1933 – 27. helmikuuta 2013) oli latvialainen runoilija ja kirjailija. Hänen tuotantoonsa kuuluu runouden ohella proosaa, lastenkirjoja ja käännöksiä.
Elämäkerta

Ziedonis syntyi kalastajaperheeseen Jūrmalaan kuuluvassa Slokan kalastajakylässä. Hän opiskeli Latvian yliopistossa 1950-luvulla, minkä jälkeen hän jatkoi opintojaan Moskovassa. Nuoruudessaan hän työskenteli kirjastovirkailijana, tienrakentajana, opettajana ja kirjallisena toimittajana. Ziedonisin esikoisteos Zemes un sapņu smilts ilmestyi 1961. Läpimurtonsa hän teki sitä seuranneilla runokokoelmilla Sirds dinamīts, Motocikls ja Es ieeju sevī.
Ziedonis kirjoitti myös proosateoksia. 1970-luvulla hän kiinnostui latvialaisesta kansankulttuurista, joka sittemmin vaikutti hänen tuotantoonsa. Ziedonis kirjoitti myös lastenkirjallisuutta, kuten Krāsainās pasakas.
Ziedonis eli suurimman osan elämästään Neuvostoliiton miehittämässä Latviassa, jossa hän onnistui välttämään toisinajattelijan maineen. Ziedonis oli huomattava hahmo Atmoda-liikkeessä ja hän äänesti Latvian uudelleen itsenäistymisen puolesta 1990-luvun alussa.
Ziedonisin tuotantoa on käännetty muun muassa englanniksi, liettuaksi, puolaksi, ruotsiksi, saksaksi ja venäjäksi. Ziedonis sai useita palkintoja 1970- ja 1980-luvuilla. Latvian itsenäistymisen jälkeen hän sai myös kansainvälistä tunnustusta.
Indalinjoki

| Indalinjoki |
| --- | --- |
 Karta Indalsalven position.gif
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Västernorrland
Maakunnat:  Jämtland, Medelpad 
Kunnat:  Timrå
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Indalinjoen vesistö
Pinta-ala:  26 726,5 km²  
Järvisyys:  10 % 
Pääuoman pituus:  426 km 
Pääuoman osuudet:  Indalinjoki ←Gevsjöströmmen ←Indalinjoki ←Enan ←Sylälven ←(puro)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Ånnsjön, Ånn, Åre 
 :  63.3138°N, 12.6056°E
Laskupaikka:  Timrå, Timrån kunta 
 :  62.5028°N, 17.4453°E
Läpivirtausjärvet:  Storsjön, Liten (d)
Sivu-uomat:  Långan (d), Ammerån (d), Ljustorpsån (d), Ammerån (en), Hårkan (d)
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  526 m  mpy.
Laskukorkeus:  0 m
Korkeusero:  526 m
Pituus:  360 km  
Kaltevuus:  1,46 m/km
Keskiylivirtaama:  1 160 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  475 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  170 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Indalinjoki (ruots. Indalsälven) on Ruotsissa Västernorrlandin läänissä virtaava 360 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Indalinjoen vesistön 426 kilometriä pitkän pääuoman alajuoksun . Joen valuma-alueen pinta-ala on 26 727 neliökilometriä. ja se laskee Pohjanlahden Selkämereen Timrån kunnassa. Vesistöä on muokattu voimakkaasti vesivoiman tuottamiseksi.
Sen sivujokia ovat ainakin Kallströmmen, Långan, Hårkan ja Ammerån. Indalinjoessa toimii 24 vesivoimalaitosta, joiden vuosittainen tuotanto on yhteensä 9,6 terawattituntia.
Vesivoima

Indalsälvenin pääuomassa on 25 vesivoimalaitosta: Bergeforsen, Järkvissle, Hölleforsen, Stadsforsen, Svarthålsforsen, Hammarforsen, Gammelänge, Krångede (250 MW), Stugun, Näverede, Midskog, Granboforsen, Kattstrupeforsen, Hissmofors V/VI, Mörsil, Järpströmmen, Anjan, Juveln, Torrön, Sällsjö, Slagsån, Duved, Handöl nedre, Handöl övre ja Sillre. Voimaloiden yhteisteho on 1 832 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 9 022 gigawattituntia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Indalinjoki Wikimedia Commonsissa