stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Urve

| Urve |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Vastineita eri kielissä:  suomen Urpu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Urve on virolainen naisen etunimi. Se on luontoaiheinen nimi, joka merkitsee ’urpua’ eli lehtipuun nupulla olevaa tai puhjennutta kukintoa. Virossa Urven nimipäivää vietetään 25. toukokuuta.
Urve-nimeä käytetään jonkin verran myös Viron ulkopuolella. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuoteen 2020 mennessä ollut Suomessa etunimenä noin 130 naisella.
Tunnettuja Urveja

Urve Lippus (1950–2015), virolainen musiikkitieteilijä ja professori
Urve Palo (s. 1972), virolainen poliitikko
Urve Tiidus (s. 1954), virolainen toimittaja ja poliitikko
1848

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Vuosi 1848 tunnetaan Euroopan hulluna vuotena. Ympäri maanosaa oli kumousliikehdintää.
Tapahtumia

Ensimmäiset varsinaiset kultaryntäykset suuntautuivat Kaliforniaan ja Appalakeille.
Maaorjuus lakkautettiin Itävallassa.
Yhdysvallat pyrki ostamaan Espanjalta Kuuban.
Joensuun kaupunki perustettiin.
Jalkapallolle laadittiin ensimmäiset nykyaikaiset säännöt.
Asikkala erotettiin Hollolasta.
Maailman suurin puinen kirkko Kerimäellä vihittiin käyttöön.
Hyperion, Saturnuksen kuu löydettiin.
Adam Wilhelm Moltke, Tanskan ensimmäinen pääministeri astui virkaansa.
Tapahtumia > Helmikuu

2. helmikuuta – Allekirjoitettiin Guadalupe Hidalgon rauhansopimus, joka lopetti Meksikon–Yhdysvaltain sodan. Meksiko menetti Yhdysvalloille kaikki Rio Granden pohjoispuoliset alueensa, muun muassa Texasin ja Kalifornian.
21. helmikuuta – Karl Marx ja Friedrich Engels julkaisivat kommunistisen manifestin.
Helmikuun vallankumous Ranskassa:
24. helmikuuta – Ranskan kuningas Ludvig Filip (ranskaksi Louis Philippe) luopui vallasta.
24. helmikuuta – Ranskan toinen tasavalta perustettiin.
Tapahtumia > Maaliskuu

13. maaliskuuta – Wienissä järjestetty mielenosoitus aloitti Itävallassa vallankumouksen, jonka vuoksi valtionkansleri Klemens von Metternich erosi ja pakeni maasta.
20. maaliskuuta – Baijerin kuningas Ludvig I luopui vallasta.
Tapahtumia > Huhtikuu

4. huhtikuuta – Preussilainen tutkimusmatkailija Ludwig Leichhardt kirjoitti viimeisen kirjeensä lähellä nykyistä Roman kaupunkia Queenslandissa. Leichhardtin ja tämän länteen päin matkalla olleen retkikunnan myöhemmät vaiheet ovat tuntemattomat.
Tapahtumia > Toukokuu

13. toukokuuta – Maamme-laulu esitettiin ensimmäistä kertaa Floran päivän juhlassa Kumtähden kentällä Helsingissä.
15. toukokuuta – Suomessa lakkautettiin jalkapuurangaistus asetuksella.
18. toukokuuta – Ensimmäinen saksalainen kansalliskokous (”Nationalversammlung”) avattiin Frankfurtissa Saksassa.
Tapahtumia > Kesäkuu

2.–12. kesäkuuta – Prahassa järjestettiin Itävallan slaavilaisten kansojen kongressi.
12.–17. kesäkuuta – Prahan kesäkuun kansannousu.
Tapahtumia > Heinäkuu

11. heinäkuuta – Lontoossa avattiin Waterloon rautatieasema.
19. heinäkuuta – kaksipäiväinen Seneca Fallsin konferenssi avattiin Yhdysvalloissa. Tapahtumaa on pidetty feminismin alkuna.
Tapahtumia > Elokuu

14. elokuuta – Oregonin territorio muodostettiin Yhdysvaltain kongressin päätöksellä.
Tapahtumia > Syyskuu

18. syyskuuta – Slovakian kansannousu alkaa Ylä-Unkarissa.
Tapahtumia > Marraskuu

3. marraskuuta – Alankomaiden perustuslaki julkaistiin.
7. marraskuuta – Zachary Taylor valittiin Yhdysvaltain presidentiksi.
23. marraskuuta – Otagon provinssi perustettiin Uudessa-Seelannissa.
Tapahtumia > Joulukuu

12. joulukuuta – Vänrikki Stoolin tarinoiden ensimmäinen osa ilmestyi.
20. joulukuuta – Ludvig Napoleon, Napoleon Bonaparten veljenpoika vannoi virkavalansa Ranskan ja myös Euroopan historian ensimmäisenä presidenttinä.
Syntyneitä

4. tammikuuta – Katsura Tarō, japanilainen kenraali, poliitikko ja pääministeri (k. 1913)
21. tammikuuta – Eva Ahlström, suomalainen teollisuusjohtaja (k. 1920)
27. tammikuuta – Tōgō Heihachirō, japanilainen laivastoamiraali (k. 1934)
3. helmikuuta – Jørgen Løvland, norjalainen Liberaalipuolueen poliitikko ja pääministeri (k. 1922)
16. helmikuuta – Hugo de Vries, alankomaalainen kasvi- ja perinnöllisyystieteilijä (k. 1935)
18. helmikuuta – Louis Comfort Tiffany, yhdysvaltalainen sisustustaiteilija, lasi- ja korusuunnittelija ja taidemaalari (k. 1933)
11. maaliskuuta – Werner Tawaststjerna, suomalainen historioitsija, maaherra ja valtioneuvos (k. 1936)
16. maaliskuuta – Axel Heiberg, norjalainen liikemies ja mesenaatti (k. 1932)
19. maaliskuuta – Wyatt Earp, yhdysvaltalainen poliisi ja ”Villin lännen” asesankari (k. 1929)
21. maaliskuuta – Gustaf von Numers, suomenruotsalainen näytelmäkirjailija (k. 1913)
28. maaliskuuta – Axel Lille, suomalainen poliitikko, Ruotsalaisen kansanpuolueen perustaja (k. 1921)
29. maaliskuuta – Aleksei Kuropatkin, venäläinen kenraali, poliitikko ja ministeri (k. 1925)
21. huhtikuuta – Henrik Nissen, norjalainen arkkitehti (k. 1915)
27. huhtikuuta – Otto, Baijerin kuningas 1886–1913 (k. 1916)
1. toukokuuta – Eilert Adelsteen Normann, norjalainen taidemaalari (k. 1918)
23. toukokuuta – Helmuth Johannes Ludwig von Moltke, preussilainen kenraalieversti (k. 1916)
31. toukokuuta – Vladimir von Boeckmann, venäläinen ratsuväenkenraali, Suomen kenraalikuvernööri 1908–1909 (k. 1923)
7. kesäkuuta – Bernhard Bang, tanskalainen eläinlääkäri (k. 1932)
7. kesäkuuta – Paul Gauguin, ranskalainen taidemaalari (k. 1903)
27. kesäkuuta – Loránd Eötvös, unkarilainen fyysikko (k. 1919)
2. heinäkuuta – Carl Kämp, suomalainen ravintoloitsija, hotelli Kämpin perustaja (k. 1889)
7. heinäkuuta – Francisco de Paula Rodrigues Alves, Brasilian presidentti 1902–1906 (k. 1919)
15. heinäkuuta – Vilfredo Pareto, italialais-ranskalainen yhteiskuntatieteilijä, taloustieteilijä, sosiologi ja filosofi (k. 1923)
25. heinäkuuta – Arthur Balfour, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (k. 1930)
27. heinäkuuta – Friedrich Ernst Dorn, saksalainen fyysikko, radonin löytäjä (k. 1916)
19. syyskuuta – Gunnar Knudsen, norjalainen laivanvarustaja, poliitikko ja pääministeri (k. 1928)
17. lokakuuta – Oskars Bārs, latvialainen arkkitehti (k. 1914)
27. lokakuuta – Karl Fredrik Slotte, suomalainen fyysikko (k. 1914)
30. lokakuuta – Mooses Putro, inkeriläinen kirkkomuusikko ja säveltäjä (k. 1919)
8. marraskuuta – Gottlob Frege, saksalainen filosofi, loogikko ja matemaatikko (k. 1925)
13. marraskuuta – Albert I, Monacon ruhtinas (k. 1922)
6. joulukuuta – Johann Palisa, itävaltalainen tähtitieteilijä (k. 1925)
Muuta

Kirjallisuusvuosi 1848
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1848 Wikimedia Commonsissa
Peristeróvrachoi

Peristeróvrachoin saaret.
| --- | --- |
Muut nimet:  Peristeróvrachos (Περιστερόβραχος)
Sijainti:  35°15′21″N, 26°16′01″E, Siteía Lasíthi, Kreeta Kreikka
Saariryhmä:  Kreetan saaret
Merialue:  Välimeri
Pinta-ala:  0,003 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Peristeróvrachoi (kreik. Περιστερόβραχοι, myös yksikössä Peristeróvrachos, Περιστερόβραχος) on kolmen pienen Kreikan saaren ryhmä, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Kreetan itärannikolla Váin rannan edustalla. Saarten yhteispinta-ala on noin 0,003 neliökilometriä ja yhteispituus noin 110 metriä. Ryhmän suurimman saaren pinta-ala noin 0,0017 neliökilometriä. Saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti Peristeróvrachoin saaret kuuluvat Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Peristeróvrachoin saaret.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peristeróvrachoi Wikimedia Commonsissa
Kreetan saaret
| --- | --- |
Pääsaari:  Kreeta
Alisaariryhmät:   Dionysadit Dragonáda  Gianysáda  Paximáda 
Muut pienemmät saaret:   Aféntis Christós  Ágioi Pántes  Ágioi Theódoroi  Ágios Nikólaos  Ágria Gramvoúsa  Agriómandra  Chrysí  Día  Elafonísi  Elása  Fotiá  Gávdos  Gavdopoúla  Gkrántes Paximádi  Prasonísi  Savoúra  Ímeri Gramvoúsa  Kárga  Kaválloi  Kolokythiá  Konída  Koufonísi  Kymó  Kyriamádi  Lazaréta  Léon  Loutró  Makronísi  Makrouló  Mármaros  Mavronísi  Mikronísi, Iraklion  Mikronísi, Lasíthi  Móchlos  Palaiósouda  Papadóplaka  Paximádi  Paximádia Megálo Paximádi  Mikró Paximádi  Peristeróvrachoi  Petalída  Petalídi  Pontikonísi  Prosforá  Pseíra  Sídero  Soúda  Spinalónga  Strongyló  Theodoropoúla  Thétis  Tráchilos  Tráfos  Vryonísi  muita saaria
Usinsk

| Usinsk Усинск |
| --- | --- |

 vaakuna
 Komin tasavalta Venäjällä, alla kaupungin sijainti tasavallassa
 Usinsk Усинск
 Koordinaatit: 65.9952°N, 57.5572°E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Komi
Piiri:  Usinskin kaupunkipiiri
Perustettu:  1966
Kaupungiksi:  1984
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kaupunki
 – Pormestari:  Viktor Abmajev
Korkeus:  50-80 m
Väkiluku (2007):  44 400
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  169710–169712
Suuntanumero(t):  +7 82144
 
 http://city.usinsk.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Usinsk (ven. ja komiksi Уси́нск) on kaupunki Komin tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Asustuskeskus perustettiin vuonna 1966 ja sai kaupunkioikeudet 1984. Usinsk rajoittuu pohjoisessa Nenetsien autonomiseen piirikuntaan, idässä Intaan, etelässä Petšoran piiriin sekä lounaassa ja lännessä Ižman ja Ust-Tsilman piireihin. Etäisyys Komin pääkaupungista Syktyvkarista on 757 kilometriä.
Usinskin kaupunkipiiri on pinta-alaltaan laaja alue.
Vuonna 2005 perustetun Usinskin kaupunkipiirikunnan pinta-ala on 30,6 tuhatta neliökilometriä, ja siihen kuuluu kaupungin lisäksi 1 taajama ja 18 kylää. Asukkaita on (2006) 52,3 tuhatta henkeä, joista vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 54,8 % on venäläisiä, 14,8 % komeja, 10,2 % ukrainalaisia, 7,3 % tataareja ja 1,8 % valkovenäläisiä.
Usinsk on Komin tasavallan maaöljy- ja kaasutuotannon keskus. Suurin osa tasavallan öljystä tulee kaupungin ympäsistössä sijaitsevilta öljykentiltä. Usinsk sijaitsee Usajoen varrella lähellä Usan ja Petšoran yhtymäkohtaa. Sinne johtaa sivurata Vorkutan rautatieltä.
Aiheesta muualla

Usinskin kaupungin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Usinsk. Leonid Tomovin sivusto. (venäjäksi)
Inta | Jemva | Mikun | Petšora | Sosnogorsk | Uhta | Usinsk | Vorkuta | Vuktyl
Inta •
Ižma •
Knjažpogost •
Koigorodok •
Kortkeros •
Petšora •
Priluzje •
Sosnogorsk •
Syktyvdin •
Syktyvkar •
Sysola •
Troitsko-Petšorsk •
Udora •
Uhta •
Usinsk •
Ust-Kulom •
Ust-Tsilm •
Ust-Vym •
Vorkuta •
Vuktyl
Komin lippu
Palva (Velkua)

Palva
Palvan koulutie Velkuan koulun kohdalla heinäkuussa 2012.
| --- | --- |
Sijainti:  60°27′55″N, 021°39′41″E, Naantali Varsinais-Suomi Suomi
Korkein kohta:  46,2 m
Pinta-ala:  2,9 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  56
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Palva on entisen Velkuan kunnan, nykyisen Naantalin kaupungin alueella sijaitseva saari. Saaren pinta-ala on 2,9 neliökilometriä, ja vakituisia asukkaita on 56. Vapaa-ajan asuntoja saarella on 75, pois lukien vapaa-ajan asunnot, joissa asutaan pysyvästi. Saarelle ei ole kiinteää tieyhteyttä. Vuonna 2004 saarella asui noin 40 ihmistä. Saarella sijaitsevat Velkuan koulu ja Velkuan kirkko. Saari on melko kallioinen, ja sen korkein kohta on 46,2 metriä. Saarella on myös jonkin verran maataloutta.
Kaupalliset palvelut ja Palvelukeskus Kummeli sijaitsevat Teersalon rannassa Livonsaarella, johon Palvasta on lossiyhteys. Saarella on merenrantaniittyjä, joista osalla laiduntaa vielä lihakarjaa.
Liikenneyhteydet

Palvalle kulkee kaksi lossireittiä: mantereen suunnasta maantieltä 1931 Teersalon rannasta Palvaan (1 km) ja toinen reitti Palvasta Velkuanmaahan (0,94 km).
Kummankin lossin kantavuus on 44 tonnia, ja ne kykenevät kuljettamaan kerrallaan noin kymmenen henkilöautoa. Vuonna 2003 Lounais-Suomen saariston 17 lossivälistä ainoastaan Teersalo–Palva- ja Palva–Velkuanmaa-välejä ei ole suunniteltu korvattaviksi kiinteällä tieyhteydellä. Palvaan liikennöi myös Merenkulkulaitoksen yhteysalus M/S Kivimo Velkuan reittialueella.
Kirkko
Palvan lossi
Kaislikko, Palva
Laitumi Velkualla
Nils Ursin

Nils Kristian Ursin (s. 20. toukokuuta 1974 Kuopio) on suomalainen basisti, joka tunnetaan parhaiten Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus -yhtyeestä. Ursin soitti bassoa myös Timo Rautiaisen soolokokoonpanossa vuosina 2006–2010.
Ursin on yhdessä ex-Niskalaukaus-kitaristi Jarkko Petosalmen kanssa vaikuttanut 1990-luvun alkupuolella death metal -yhtyeessä nimeltä Paraxism.
Trio Niskalaukauksen kotisivuilla 1. marraskuuta 2006 julkaistun tiedotteen mukaan Ursinin uusi oma yhtye on progressiivista metallia soittava Archead, jolta on valmistumassa demo. Myöhemmin on luvassa pitkäsoitto, jos yhtye pääsee sopimukseen julkaisijan kanssa.
Ursin käyttää ESP-merkkisiä soittimia.
Nils Ursin on ollut naimisissa vuodesta 2002.
Yhtyeet > Entiset

Crossroads
Danse Macabre
Paraxism
Symptom
Where Victims Lie
Timo Rautiainen
Yhtyeet > Nykyiset

Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus
Archead
Aiheesta muualla

Yhtyeen Arched kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus
| --- | --- |
Albumit:   Lopunajan merkit  Itku pitkästä ilosta  Rajaportti  Kylmä tila  Lauluja Suomesta  In frostigen Tälern  Hartes Land 
EP:t:   Hävetkää!  Kuilun partaalla (EP)  Tiernapojat (EP) 
Kokoelmat:   Tilinteon hetki 
DVD:t:   DVD (Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus)  Perunkirjoitus (DVD) 
Kirjat:   Trio Niskalaukaus 
Muuta:  Diskografia
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Uskinsaari

Uskinsaari
| --- | --- |
Muut nimet:  Uskensaari
Sijainti:  Vuoksi, Käkisalmenselkä, Kaarlahti Käkisalmen piiri Venäjä
| --- | --- |
Asutuskeskukset:  Kapeasalmi
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Uskinsaari (myös Uskensaari) on saari Vuoksen pohjoisessa laskuhaarassa olevasta Käkisalmenselästä luoteeseen työntyvässä lahdessa. Saari sijaitsee Kaarlahden kunnassa Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Uskinsaari sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Karjalassa. Suomelle kuuluessaan saaren eteläosa kuului Käkisalmen maalaiskunnan Kapeasalmen kylään ja pohjoisosa Kaukolan kunnan Uskinsaaren ja Heinsalmen kyliin. Pietari–Hiitola-rata kulkee saaren läpi.
Uskinsaarta ympäröivillä vesialueilla on omat nimensä, vaikka ne yhdessä muodostavatkin Käkisalmenselästä työntyvän lahden. Saaren pohjoispuolella on Varikselanjärvi, joka on Heinsalmen kautta yhteydessä saaren koillispuolella olevaan Takaveteen, joka yhtyy Käkisalmenselkään. Saaren lounaispuolella puolestaan on Rominselkä, joka on salmien kautta yhteydessä Käkisalmenselkään ja Variselanjärveen.
Pyytti

Pyytti
| --- | --- |
Sijainti:  60°22′53″N, 21°39′44″E, Naantali Varsinais-Suomi Suomi
Merialue:  Saaristomeri
Pinta-ala:  0,55 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  0 (2009)
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pyytti on entisen Rymättylän kunnan, nykyisen Naantalin kaupungin länsiosassa sijaitseva saari. Saaren pinta-ala on noin 0,55 neliökilometriä. Vuonna 2009 saaressa ei ollut yhtään vakituista asukasta. Pyytin saareen liikennöi Haapalasta Rymättylän reittialueella maksuton yhteysalus M/S Isla.
Pyytin saari on lähes kokonaan luonnonsuojelualuetta, ja se kuuluu "Pakinaisten saaristo" Natura 2000 -alueeseen. Pyytti on maisemallisesti komea, korkealle merenpinnasta kohoava kallioselänne, korkeimman kohdan ollessa yli 45 metriä merenpinnan yläpuolella. Saarella on paljon kalliojyrkänteitä. Saaren reunamilla kasvaa mäntyvaltaista vanhaa metsää ja lakiosat ovat puutonta avokalliota. Pyytti sijaitsee sitä paljon suurempien saarien Korvenmaan ja Pakinaisten välisessä salmessa. Kumpikin saari on noin 150 metrin etäisyydellä.
Pyytti kuului Pakinaisten kylään. Saaren korkeimmalla kohdalla sijaitsi kolmiomittauspiste. Vuonna 1965 saaren itäosissa oli peltomaata ja kaakkoisrannalla Pyytti-niminen tila. Vuoden 1981 peruskartassa saaren koilliosaan oli rakennettu kaksi taloa ja sähkölinja tuli Korvenmaasta Suolaamonkarin kautta. Vuonna 1991 tilanne oli sama ja nykyään koillisrannalla on yksi vapaa-ajanasunto enemmän. Saaren pellot ovat niittyyntyneet. Saaren etelärannalla on perinteinen silakkarysäpaikka.
Pyytistä 80 metriä lounaaseen sijaitsevaa hyvin pientä Suolaamonkaria kutsutaan myös Pyytinkariksi. Pyytinkarissa on toiminut vuodesta 1966 lähtien Turun Pursiseura ry:n vanhin saaritukikohta. Saaressa vierailee vuodessa noin 600 venettä. Suolaamonkari-nimi on peräisin ajasta, jolloin saari toimi saaristolaisten kalankeruuasemana.
Raissiluoto

Raissiluoto
| --- | --- |
Sijainti:  60°24′39.9″N, 21°42′59.2″E, Naantali Varsinais-Suomi Suomi
Merialue:  Saaristomeri
Pinta-ala:  0,86 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  10
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Raissiluoto on saari Velkuassa Naantalissa. Saaren pinta-ala on 0,86 neliökilometriä, ja vakituisia asukkaita on kymmenen. Vapaa-ajan asuntoja saarella on neljä, pois lukien vapaa-ajan asunnot, joissa asutaan pysyvästi. Saarelle ei ole kiinteää tieyhteyttä.
Raissiluodon erottaa suuremmasta pohjoispuolella sijaitsevasta Salavaisten saaresta vain kapea ruovikoitunut salmi. Raissiluodon ja Salavaisten välillä on kiinteä tieyhteys. Raissiluodon suurin pituus on noin 1,7 kilometriä.
Uskela (Tunkua)

| Uskela Ушково, Uškovo |
| --- | --- |
 Nikolaos Ihmeidentekijän kirkko Troitsansaaressa.
 Uskela
 Koordinaatit: 64°38′47″N, 33°19′10″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Belomorskin piiri
Kunta:  Sosnavitsa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2013):  2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uskela eli Uškela eli Uskila eli Uškila (ven. Ушко́во, Uškovo) on kylä Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Muujärven (ven. Mujezero) pohjoisrannalla noin 90 kilometriä Sosnavitsasta luoteeseen. Vuonna 2013 kylässä oli kaksi asukasta.
Muujärven asutus lienee syntynyt 1500- ja 1600-lukujen vaihteessa. Uskelan kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1720, jolloin siellä oli kolme taloa. Muujärven Troitsansaaressa oli 1500-luvun lopulla perustettu Pyhän Kolminaisuuden erämaaluostari, jonka mukana kylä liitettiin Solovetskin luostarin omistuksiin. Luostari lakkautettiin vuonna 1764.
1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Uskela kuului Voijärven volostin Ofonanniemen kyläkuntaan. Vuonna 1905 siellä oli 35 taloa ja 207 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Tunkuan piiriin kuulunut Uskelan kyläneuvosto, johon kuuluivat myös Hristananvaaran (ven. Hristanvaraka), Mustavaaran (Tšornaja Varaka), Ofonanniemen, Puustin (Pusty) ja Tarkonjärven (Tarkozero) kylät sekä Tavaškan metsätyöläisasutus. Vuonna 1933 kyläneuvostossa oli 468 asukasta, joista lähes kaikki olivat karjalaisia. Uskelassa asukkaita oli 212.
Toisen maailmansodan jälkeen Uskelan kyläneuvoston keskus siirrettiin Kevättämäjärvelle. Vuonna 1960 se liitettiin Tunkuan kyläneuvostoon, jonka keskuspaikaksi tuli Uusi Maasjärvi.
Muujärven Troitsansaaressa on säilynyt vuonna 1602 tai mahdollisesti jo aikaisemmin rakennettu Nikolaos Ihmeidentekijän kirkko, joka restauroitiin perusteellisesti 1970-luvulla. Saarella on myös tsasouna ja erakkomunkin mökki, jonka sisällä on luostarin perustajan Kassian Pyhittäjän kiviarkku. Kirkko ja tsasouna ovat valtakunnallisia suojelukohteita.
Aiheesta

Kuvia Nikolaos Ihmeidentekijän kirkosta (venäjäksi)
Urheiluvuosi 1952

Urheiluvuosi 1952 käsittelee vuoden 1952 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.
Yleiskilpailut

Talviolympialaiset 1952 Oslossa
Kesäolympialaiset 1952 Helsingissä
Ammunta

Ammunnan maailmanmestaruuskilpailut 1952 järjestettiin Oslossa. Mitaleita jaettiin kaikkiaan 30 lajissa. Kilpailut alkoivat 10. heinäkuuta
Autourheilu

Formula 1 -kausi 1952 - mestari Alberto Ascari
Biljardi

Snookerin maailmanmestaruuskilpailut 1952 - 25. helmikuuta - 8. maaliskuuta Manchesterissa, Englannissa.
Golf

Masters turnauksen  Augusta National Golf klubilla Georgiassa (USA).voittaa Sam Snead.
Golfin avoimen mestaruus (engl. Open Championship) kisan Royal Lytham & St Annes Golf klubilla (Lytham St Annes, England) voittaa  Bobby Locke Etelä-Afrikasta.
PGA turnauksen Big Spring Country klubilla (Kentucky, USA) voittaa Jim Turnesa Yhdysvalloista.
Jousiammunta

Jousiammunnan maailmanmestaruuskilpailut 1952 Brüsselissä 23. - 26. heinäkuuta. Ruotsi paras mitalimaa 2+1+1=4.
Jääkiekko

Jääkiekon maailmanmestaruus 1952 ratkaistiin olympiaturnauksen yhteydessä. Mestaruuden voitti Kanada.
Lentopallo

Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1952 pelattiin Moskovassa Neuvostoliitossa 17.-29. elokuuta. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto
Lentopallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1952 pelattiin samaan aikaan miesten kanssa. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto
Miekkailu

Miekkailun maailmanmestaruuskilpailut 1952 Kööpenhaminassa - lajina vain olympiaohjelmaan kuulumaton naisten floretin joukkuekilpailu.
Moottoripyöräily

Moottoripyöräilyn Grand Prix -kausi 1952
Speedwayn henkilökohtaiset maailmanmestaruuskilpailut 1952 - finaali 18. syyskuuta Wembleyllä.
Nyrkkeily

Meksikolainen Lauro Salas voitti ammattinyrkkeilyn kevyen sarjan maailmanmestaruuden ottamalla pistevoiton James Carterista 14.5. Los Angelesissa mutta Carter palasi mestariksi pistevoitolla 15.10. Chicagossa.
Japanilainen Yoshio Shirai voitti ammattinyrkkeilyn kärpässarjan maailmanmestaruuden pistevoitolla yhdysvaltalaisesta Dado Marinosta 19.5. Tokiossa.
Jersey Joe Walcott puolusti ammattinyrkkeilyn raskaan sarjan maailmanmestaruuttaan menestyksekkäästi uusintaottelussa edellistä mestaria Ezzard Charlesia vastaan 5.6. Philadelphiassa mutta menetti tittelin 23.9. samassa kaupungissa Rocky Marcianolle, joka tyrmäsi Walcottin 13. erässä.
Ammattinyrkkeilyn keskisarjan maailmanmestari Sugar Ray Robinson otteli 25.6. New Yorkissa raskaan keskisarjan tittelistä Joey Maximia vastaan mutta ei kestänyt kovaa hellettä vaan luovutti ottelun ennen 14. erän alkua. Joulukuussa Robinson ilmoitti luopuvansa keskisarjan mestaruudesta ja vetäytyvänsä kehästä.
Australialainen Jimmy Carruthers voitti ammattinyrkkeilyn kääpiösarjan maailmanmestaruuden tyrmäämällä eteläafrikkalaisen Vic Toweelin ensimmäisessä erässä 15.11. Johannesburgissa.
Archie Moore voitti ammattinyrkkeilyn raskaan keskisarjan maailmanmestaruuden ottamalla pistevoiton Joey Maximista 17.12. St. Louisissa.
Pikaluistelu

Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1952 pidettiin 1.-2. maaliskuuta Norjan Hamarissa. Mestaruuden voitti isäntämaan Hjalmar Andersen
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1952 käytiin Kokkolassa.
Purjehdus

Star-luokan purjehduksen maailmanmestaruuskilpailut 1952 Cascaisissa Portugalissa.
Pyöräily

Miesten maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 1952 24. elokuuta Luxemburgissa - mestari Heinz Müller, Saksan liittotasavalta.
Miesten ratapyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 1952
Pöytätennis

Pöytätenniksen maailmanmestaruuskilpailut 1952 - 1.-10. helmikuuta Bombayssä.
Taitoluistelu

Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1952 käytiin Pariisissa 27. helmikuuta - 1. maaliskuuta.
Muut lajit

Rullaluistinhockeyn maailmanmestaruuskilpailut (World Cup) 1952 Portugalissa 28. kesäkuuta - 7. heinäkuuta. Mestari: Portugali.