stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Poil

| Poil |
| --- | --- |

 Poil
 Koordinaatit: 46°52′04″N, 4°04′28″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Burgundi-Franche-Comté
Departementti:  Nièvre
Arrondissementti:  Château-Chinon (Ville)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  27,0 km²
Korkeus:  350 m
Väkiluku (2018):  142 
 – Väestötiheys:  5 as./km²
Kunnan numero:  58211
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Poil on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 35 kilometriä Château-Chinon (Ville)’n kaupungista etelään.
Kunnan alueelta on löydetty useita roomalaisten huviloiden jäänteitä ja kaksi vanhaa roomalaista tietä. Kunnan nimi Poil juontuu korkeutta tarkoittavasta latinankielisestä sanasta podium.
Poilissa on useita linnoja. Château d'Ettevaux on rakennettu 1730-luvulla ja kunnostettu 1800-luvun jälkipuoliskolla tulipalon jälkeen. Linnan puistossa on vuonna 1821 rakennettu uusgoottilainen kappeli. Linna toimii nykyään majoitustilana.  Château de Pierrefitte on myös rakennettu 1700-luvulla ja kunnostettiin tulipalon jälkeen vuonna 1912. Château de Thil on alun perin ollut keskiaikainen kartano. Château de Villette on rakennettu 1700-luvulla, ja sen rakensi Autunin yleisvikaari. Samalla paikalla sijaitsi aiemmin 1300-luvulta peräisin oleva linnoitus.
Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).
Château d'Ettevaux (vanha postikortti)
Château de Pierrefitte
Château de Thil
Château de Villette
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Poil Wikimedia Commonsissa
Sieppovanga

| Sieppovanga |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Vangat Vangidae
Suku::  Leptopterus
Laji::  chabert
Kaksiosainen nimi
 Leptopterus chabert  (Muller, 1776) 
Alalajit
 L. c. chabert  L. c. schistocercus 
Katso myös
   Sieppovanga Wikispeciesissä   Sieppovanga Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sieppovanga (Leptopterus chabert) on vangoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Madagaskarilla.
Koko ja ulkonäkö

Sieppovanga kasvaa noin 14 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää, selkä, siivet ja pyrstö ovat sinertävän mustat. Silmien ympärillä on sininen rengas. Alajin L. c. schistocercus pyrstön reunasulat ovat valkoiset. Sieppovangan rinta ja vatsa ovat valkoiset.
Levinneisyys ja elintavat

Sieppovangaa tavataan lähes koko Madagaskarilla. Lajin elinympäristöä ovat useantyyppiset metsät. Lintu liikkuu tavanomaisesti noin muutaman kymmenen yksilön parvina. Sieppovangan ravintoa ovat hyönteiset. Laji rakentaa kuppimaisen pesän korkealle puuhun. Lisääntymiskausi on elokuulta joulukuulle.
Sieppokäpinkäiset

| Sieppokäpinkäiset |
| --- | --- |
 Sieppokäpinkäinen (Hemipus picatus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Vangat Vangidae
Suku::  Sieppokäpinkäiset Hemipus  Hodgson, 1845
Katso myös
   Sieppokäpinkäiset Wikispeciesissä   Sieppokäpinkäiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sieppokäpinkäiset (Hemipus) on vangojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi käpinkäisiin. Sieppokäpinkäisten sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Sieppokäpinkäisiin kuuluvia lajeja

Sieppokäpinkäinen (Hemipus picatus)
Sundansieppokäpinkäinen (Hemipus hirundinaceus)
Aiheesta muualla

ITIS: Hemipus (englanniksi)
Pågatågen

Pågatågen-paikallisjuna Triangelnin rautatieasemalla Malmössä.
Pågatåg Lundin keskusrautatieasemalla. Jokainen junayksikkö on nimetty skånelaisen henkilön, oikean tai kuvitteellisen mukaan. Vanhemmat junat ovat X11-mallia, uudemmat mallia X61, molemmat purppuranvärisiä.
Pågatågen on paikallisjunajärjestelmä Skånen läänissä Etelä-Ruotsissa. Järjestelmää voi kutsua myös taajamajunajärjestelmäksi, se palvelee asutuskeskuksia yli sadan kilometrin säteellä Malmön kaupungista. Pågatågin kaluston omistaa Skånetrafiken, järjestelmää liikennöi VR Sverige.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Pyhäkoulu (mormonismi)

Pyhäkoulu (engl. Sunday School) on Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkossa toimiva uskonnollinen opetusohjelma. Virallisesti pyhäkoulu on yksi kirkon viidestä apujärjestöstä. Toisin kuin monissa muissa kirkoissa, MAP-kirkon pyhäkoulua ei ole tarkoitettu vain lapsille. Kaikkia yli 12-vuotiaita kehotetaan ottamaan säännöllisesti osaa pyhäkouluun. Myös kiinnostuneet ja kirkossa vierailijat voivat ottaa osaa pyhäkouluun.
Pyhäkoulun tarkoituksena sanotaan olevan Jeesuksen Kristuksen evankeliumin opettaminen sekä yksilöiden ja perheiden lujittaminen rohkaisemalla heitä opiskelemaan pyhiä kirjoituksia, pitämään käskyt, ottamaan vastaan pyhät toimitukset ja pitämään niihin liittyvät liitot.
Kirkon varhaisimpina vuosina pidettiin pyhäkoulua lapsille sekä Kirtlandissa että Nauvoossa, mutta niitä varten ei ollut säännöllistä opetusohjelmaa. Virallisesti ensimmäinen MAP-kirkon pyhäkoulutunti pidettiin 9. joulukuuta 1849 Salt Lake Cityssä entisen presbyteerikirkon pyhäkouluopettajan Richard Ballantynen johdolla. Hänen kehittämänsä pyhäkoulukonsepti osoittautui toimivaksi, ja sen mallin mukaisia pyhäkoululuokkia järjestettiin pian muuallakin Utahissa. Alussa pyhäkoulut järjestettiin täysin paikallisesti ja vain paikallisen piispan valvonnassa. 11. marraskuuta 1867 kirkon tuolloinen presidentti Brigham Young järjesti koko kirkkoa koskevan pyhäkoulun. Pyhäkoululle luotiin yhtenäinen opetusohjelma, sitä varten toimitettiin katekismus ja muuta opetusmateriaalia, sille järjestettiin kilpailuja ja palkintoja, pyhäkoulun opettajille järjestettiin koulutusta ja pyhäkouluja kehotettiin hankkimaan kirjasto. Apujärjestö sai kirkon johdon alaisuudessa toimivan johtajan ja johtokunnan.
1900-luvun alkuun pyhäkoulussa opetettiin vain lapsia. Tuolloin alettiin järjestää myös nuorten luokkia ja 1904 myös aikuiset otettiin pyhäkouluohjelman piiriin.
1970-luvulla pyhäkoulun johto lopetti vuosittaisten opetusaiheiden antamisen. Opetuksessa siirryttiin vielä nykyisinkin käytössä olevaan nelivuotisrytmiin. Sen mukaan pyhäkoulussa opetetaan:
1. vuonna Vanhaa testamenttia sekä Aabrahamin kirjaa ja Mooseksen kirjaa Kallisarvoisesta helmestä
2. vuonna Uutta testamenttia
3. vuonna Mormonin kirjaa
4. vuonna Oppi ja liitot -teosta sekä kirkon historiaa
Pyhäkoulun opettajiksi valitaan yleensä seurakunnassa toimivia vanhimpia, myös naispuolisia pyhäkoulunopettajia on. Kirkko on toimittanut materiaalia pyhäkoulunopettajien avuksi. Pyhäkoulu pidetään lähes aina heti sakramenttikokouksen jälkeen joka toinen sunnuntai (vuoden 2019 alusta). Pyhäkoulun oppikirjoissa on materiaalia jokaiselle viikolle, mutta ajatuksena on, että opiskelu tapahtuu perheissä. Seurakunnassa pidettävä pyhäkoulu lähinnä tukee perheissä tapahtuvaa evankeliumin opiskelua.
Normaalin pyhäkoululuokan (virallisesti evankeliumin oppi -luokka) lisäksi samaan aikaan voi olla erityisryhmille suunnattuja pyhäkoululuokkia. Useissa seurakunnissa nuorille ja nuorille aikuisille pidetään omaa luokkaa. Alle 12-vuotiaat lapset saavat myös opetusta omissa ryhmissään pyhäkoulutunnin aikana, mutta heidän opetuksensa ei ole pyhäkoulujärjestön vastuulla. Siitä vastaa Alkeisyhdistys.
Puistolan rukoushuone

| Puistolan rukoushuone |
| --- | --- |
Sijainti:  Puistolantie 1 00760 Helsinki
Seurakunta:  Helsingin esikoislestadiolaiset
Rakentamisvuosi:  1980
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Puistolan rukoushuone on Helsingin Puistolassa sijaitseva rukoushuone. Se edustaa esikoislestadiolaisuutta, jonka kattojärjestö on Esikoislestadiolaiset ry. Rukoushuoneen omistaa itsenäinen rukoushuoneyhdistys.
Sotien jälkeen lestadiolaisryhmien välinen yhteistyö muuttui ja tilat kävivät ahtaiksi. Esikoislestadiolaiset rakensivat Puistolaan omat tilat, jotka valmistuivat vuonna 1980. Rukoushuoneen projektia johti insinööritoimisto Pekka Rytilä & Co.
Aiheesta muualla

Rukoushuoneen kotisivut
Pummi

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Pummi tarkoittaa seuraavia asioita:
pummi tai pummaaja, arkikielessä toisten ihmisten kustannuksella elävä henkilö
pummi, arkikielen ilmaisussa "matkustaa pummilla" eli matkustaa liputta joukkoliikenteessä.
pummi, epäonnistuminen, esimerkiksi ohilaukaus ammunnassa
Pummi, Pier Paolo Pasolinin italialainen elokuva vuodelta 1961
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pummi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pål André Helland

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 4. tammikuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Orkanger, Norja
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 186 cm
Paino: 86 kg
Seura
Seura: Rosenborg
Pelinumero: 23
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2009–2011 | Rosenborg | 2 | (0) |
| 2010 | → Ranheim (laina) | 0 | (0) |
| 2011 | → Ranheim (laina) | 2 | (0) |
| 2012–2013 | Hødd | 39 | (11) |
| 2013– | Rosenborg | 80 | (26) |
| Yhteensä | Yhteensä | 79 | (21) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 10. toukokuuta 2015.
Pål André Helland (s. 4. tammikuuta 1990 Orkanger) on norjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa kaudella 2015 Norjan pääsarjassa pelaavaa Rosenborgia.
Helland teki ensiesiintymisensä Norjan pääsarjassa 20. kesäkuuta 2009, kun Rosenborg voitti Aalesundin vieraissa 3–0. Hän kävi kausina 2010 ja 2011 lainalla toiseksi korkeimman sarjatason Ranheimissa, ja pelasi Rosenborgissa vain kaksi liigaottelua, kunnes siirtyi kaudeksi 2012 toisen sarjatason Høddiin. Sieltä Helland palasi Rosenborgiin kesken kauden 2013.
Portalegre

| Portalegre |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Portalegren sijainti
 Koordinaatit: 39°17′N, 7°26′W 
Valtio:  Portugali
Alue:  Alentejo
Ala-alue:  Alto Alentejo
Piiri:  Portalegre
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  447,14 km²
Väkiluku (2011):  24 930
 – Väestötiheys:  54,5 as./km²
 
 www.cm-portalegre.pt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Portalegre on kaupunki Portugalissa. Se sijaitsee Alentejossa Espanjan rajan tuntumassa ja on Portalegren piirin pääkaupunki.
Portalegre perustettiin 1200-luvulla, ja kaupunki siitä tuli vuonna 1550. Koko kunnan väkiluku oli 24 930 vuonna 2011. Kuuluisa asukas oli 1900-luvun runoilija José Régio.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Portalegre Wikimedia Commonsissa
Portalegren piirin kunnat
Alter do Chão
Arronches
Avis
Campo Maior
Castelo de Vide
Crato
Elvas
Fronteira
Gavião
Marvão
Monforte
Nisa
Ponte de Sôr
Portalegre
Sousel
Pumiliotoksiinit

Toksiinimolekyylin perusmuoto. Molekyylistä on olemassa lukuisia johdannaisia.
Dendrobates pumilio -sammakko.
Pumiliotoksiinit ovat eläinperäisiä alkaloideja, joita on eristetty sammakkoeläinten ihosta sekä eräistä muurahaisista. Neotrooppisista myrkkysammakoista on eristetty yli 500 erilaista rasvaliukoista alkaloidia, jotka jakautuvat yli 20 pääluokkaan kemiallisen rakenteensa mukaan. Pumiliotoksiinit muodostavat yhden suurimmista pääluokista. Erilaisia pumiliotoksiineja tunnetaan jo yli 30 kpl ja niiden sukulaisyhdisteitä, allopumiliotoksiineja, 20 kpl. Sekä pumiliotoksiinien että allopumiliotoksiinien arvellaan syntyvän sammakoiden elimistössä, kun ne syövät toksisia punkkeja.
Esimerkiksi pumiliotoksiini A (C19H33NO2) ja pumiliotoksiini B (C19H33NO3) eristettiin mansikkasammakosta (Dendrobates pumilio) vuonna 1967. Aineet ovat suhteellisen myrkyllisiä, sillä ihon alle annosteltu tappava määrä hiirelle on noin 20 mikrogrammaa. Aineet vaikuttavat sydämen ja lihasten toimintaan. Pumiliotoksiini B voi aiheuttaa natriumin vuodon soluihin sitoutumalla jänniteriippuvaisiin natriumkanaviin.
Portalegren piiri

| Portalegren piiri Distrito de Portalegre |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Portugali
Alue:  Alentejo
Kuntia:  15
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Portalegre
Pinta-ala:  6 084,4 km²
Väkiluku (2014):  112 084
 – väestötiheys:  18,4 as./km²
Portalegre on yksi Portugalin piireistä. Sen pääkaupunki on Portalegre. Piirin pinta-ala on 6 084,4 km² ja väkiluku 112 084 (vuonna 2014).
Portalegren piiri jakautuu viiteentoista kuntaan:
Alter do Chão
Arronches
Avis
Campo Maior
Castelo de Vide
Crato
Elvas
Fronteira
Gavião
Marvão
Monforte
Nisa
Ponte de Sôr
Portalegre
Sousel
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Portalegren piiri Wikimedia Commonsissa
Portugalin piirit
Aveiron piiri
Bejan piiri
Bragan piiri
Bragançan piiri
Castelo Brancon piiri
Coimbran piiri
Évoran piiri
Faron piiri
Guardan piiri
Leirian piiri
Lissabonin piiri
Portalegren piiri
Porton piiri
Santarémin piiri
Setúbalin piiri
Viana do Castelon piiri
Vila Realin piiri
Viseun piiri
Porto Empedocle

| Porto Empedocle |
| --- | --- |
 vaakuna
 Porto Empedocle
 Koordinaatit: 37°17′N, 13°31′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sisilia
Maakunta:  Agrigento
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25,23 km²
Väkiluku (1.1.2024):  15 584 (arvio)
 – Väestötiheys:  621,28 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Portoempedoclelaista katunäkymää
Porto Empedocle on kunta Sisiliassa, Italiassa. Se sijaitsee Agrigenton maakunnassa, Sisiliansalmen rannalla. Kunta on pinta-alaltaan 25,23 neliökilometrin suuruinen. Vuoden 2024 alussa sen asukasluku oli arviolta 15 584 ja asukastiheys 621,28 as./km².
Porto Empedocle on nimetty antiikinkreikkalaisen filosofi Empedokleen mukaan. Se on kantanut nykyistä nimeään vuodesta 1863 lähtien.
Prince George'sin piirikunta

Prince George'sin piirikunta (engl. Prince George's County) on Yhdysvaltojen Marylandin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 909 327 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Upper Marlboron kunta. Piirikunta on perustettu 23. huhtikuuta 1696.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prince George'sin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Pyhäkosken kanava

Pyhäkosken kanava
Pyhäkosken kanava on Kymijoen vesistön Mäntyharjun reittiin kuuluva kanava Mäntyharjulla. Kanava oli alun perin uittokanava, mutta se muutettiin venekanavaksi vuonna 1998. Kanavan pituus on 450 metriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhäkosken kanava Wikimedia Commonsissa
Santeri Airola

| Santeri Airola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. kesäkuuta 2000 (ikä 24) Lappeenranta, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Airo
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  81 kg
Seura
Seura:  SaiPa
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  6
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Ketterä (Mestis) Ilves (SML) KOOVEE (Mestis)
NHL-varaus:  211. varaus, 2019 Pittsburgh Penguins
Santeri Matti Tapio Airola (s. 29. kesäkuuta 2000 Lappeenranta) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Saimaan Pallossa. Hän laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

Airola on pelannut 13 nuorten maaottelua.
Muuta

Airolan isoveli Topi pelasi puolustajana A-junioriksi asti.
Sienipilvi

Nagasakin ydinräjähdyksen aiheuttama sienipilvi 9. elokuuta 1945
Sienipilvi eli pyroklastinen pilvi [lähde? ] syntyy räjähdyksen yhteydessä. Yleensä sienipilvi yhdistetään ydinaseen räjähdykseen, mutta sellainen voi syntyä mistä tahansa räjähdyksestä. Nimensä se on saanut pilven muodosta, joka muistuttaa suurta sientä.
Muoto syntyy siitä että pilven aiheuttaa hyvin pienialainen lämmönlähde joka kuumentaa ilmaa nopeasti, jolloin kaikki nousuliike keskittyy sienen "jalkaan". "Lakki" syntyy nousuliikkeen pysäyttävän inversiokerroksen, yleensä tropopaussin alle. 
Vastakohtana kukkakaalin muotoinen iso kumpupilvi, ja samantapaisen lakin  tai alasimen tropopausin alle muodostava kuuropilvi. Kuuropilven alasin syntyy hitaasti ja siksi se on yleensä epäsymmetrinen leviten eniten tuulen suuntaan - sienipilven lakki syntyy niin nopeasti ja suurella voimalla että se leviää joka suuntaan tuulensuunnasta riippumatta.
Sienipilven koko erisuuruisilla ydinräjähteillä

Maan pinnalla tapahtuvissa räjähdyksissä pilvi ei nouse aivan yhtä korkealle, koska virtauksen mukana nousee suuri määrä maata pölynä. Kun pilvi nousee troposfäärin ylärajalle, stratosfääriin, se pyrkii usein leviämään sivulle, mutta jos energiaa on tarpeeksi, pilvi nousee stratosfääriin. Tämä vaatii megatonniluokan räjähdyksen.
Myös ilmasto-olot vaikuttavat pilven nousukorkeuteen, johon vaikuttaa eniten räjähdyksen tuottama lämpömäärä.
| Räjähteen koko | pilven yläreuna (km) | pilven säde (km) |
| --- | --- | --- |
| 1 kt | 3 | 1 |
| 10 kt | 9 | 3 |
| 100 kt | 16 | 6 |
| 1 Mt | 23 | 15 |
| 10 Mt | 30 | 40 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Pilven kehitystä kuvaavia lukuja megatonnin räjähdykselle.
| Korkeus | aika räjähdyksestä /min | pilven nousunopeus m/s |
| 3 | 0,3 | 125 |
| 6 | 0,75 | 85 |
| 9 | 1,4 | 55 |
| 15 | 3,8 | 40 |
| 20 | 6,3 | 15 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sienipilvi Wikimedia Commonsissa
Satelliittitelevisio

Suuntausmoottorilla varustettu Primefocus-lautasantenni.
Satelliittitelevisio tarkoittaa televisiota, jonka kuva välitetään satelliitin avulla.
Historia lyhyesti

Ensimmäinen satelliittitelevisiosignaali lähetettiin Telstar-satelliitilta Pohjois-Amerikkaan vuonna 1962. Ensimmäinen maan liikkeisiin mukautettu satelliitti, Syncom 2, laukaistiin 1963. Ensimmäinen kaupalliseen käyttöön tarkoitettu satelliitti, Early Bird laukaistiin vuonna 1965. Siitä alkoi todellinen satelliittien aikakausi, jonka jälkeen niitä lähetettiin parin vuoden välein lisää taivaalle tarpeiden kasvaessa ja muiden maiden tullessa mukaan kuvioihin. Neuvostoliitto laukaisi ensimmäisen televisiosatelliittinsa vuonna 1967. The Beatlesin kappale ”All You Need Is Love” sai ensi-iltansa vuonna 1967 BBC:n Our World -lähetyksessä, jota katsoi 360 miljoonaa ihmistä ympäri maailmaa. Se oli maailman ensimmäinen satelliittitelevisiolähetys.
Ensimmäiset kotikäyttäjien lautasantennit olivat erittäin suuria, halkaisijaltaan 350-400 senttimetriä. Useimmat lautaset olivat siihen aikaan motorisoituja, eli ne pystyivät vastaanottamaan signaalin vastaan useammalta satelliitilta mahdollistaen näin suuremman kanavamäärän katsomisen. Alun perin kaikki signaalit lähetettiin salakirjoittamattomana, eli sopivalla vastaanottimella käyttäjät pystyivät katsomaan kaikkia kanavia, joita satelliiteilta lähetettiin.
Vuonna 1986 TV-kanava HBO alkoi salakirjoittaa signaalinsa ja toimi näin edeltäjänä nykymuotoisille televisiojärjestelmille.
Tekniikkaa

Tavallinen satelliittitelevisiosignaali tarvitsee toimiakseen 4 MHz kaistaa, äänen kanssa yhteenlaskettu tarve kohoaa 6 MHz asti. Kuva vie siis 4 MHz, ääni 2 MHz.
Videosignaalin kanssa käytetään amplitudimodulointia, äänisignaalin kanssa käytössä on taajuusmodulointi.
Suuret lautasantennit vastaanottavat sekä koodattuja että koodaamattomia signaaleja, joita satelliitit maata kohti lähettävät. Lautasantennin tulee olla suunnattuna jotain tiettyä satelliittia kohti. On olemassa myös motorisoituja lautasantenneja, jotka kääntyvät aina haluttua satelliittia kohti, tämä mahdollistaa suuremman kanavavalikoiman.
Lautasantenni lähettää vastaanottamansa signaalin vastaanottimelle (nykyään yleisesti digiboksille), joka purkaa datan (decoding) niin, että se voidaan näyttää tavallisessa analogitv:ssä.
Uudet pienet lautasantennijärjestelmät ovat digitaalisia, televisio-ohjelmat koodataan MPEG-2-muotoon. Vastaanottaessaan signaalin/datan digiboksi purkaa MPEG-2-koodauksen ja avaa mahdollisen salakirjoituksen (TV-kortin avulla, jos kanava on maksullinen) tavalliseksi analogisignaaliksi ja lähettää sen edelleen televisioon.
Satelliittisignaalin lähetys

Koska satelliitit ovat pitkän matkan päässä avaruudessa, ”line of sightilla” on huomattavan paljon potentiaalisia asiakkaita. TV-satelliitit ovat geostationaarisella radalla, eli ne pysyvät paikallaan suhteessa maan liikkeisiin. Satelliitit liikkuvat oikeasti 11 052 km/h, mutta maasta käsin katsottuna ne näyttävät pysyvän paikallaan, sillä ko. nopeudella ne kiertävät pallon 24 tunnissa. Tästä aiheutuu se, että satelliittivastaanotin täytyy suunnata vain kerran, jonka jälkeen signaali on aina käytössä ja yhtä terävänä kuin ensimmäisen suuntauksen jälkeen.
DBS

Nykyään on käytössä  Direct Broadcast Satellite, DBS. DBS:llä käsitetään yleensä joko kaupallisia tai ilmaisia analogi- ja digitv-kanavia. ”DBS-palvelu” sisältää useita eri kanavia samassa paketissa, tieto lähetetään yhdeltä satelliitilta tiettyyn maahan. Näin jokainen maa voi itse päättää rahastetaanko kanavista vai jaetaanko ne ilmaiseksi. Saksa on nykyään selkeä ykkönen ilmaiskanavien jakelijana, tarjoten noin 40 analogista ja 100 digitaalista kanavaa ilmaiseksi SES Astra 1 -satelliitilta.
Entiset ja nykyiset järjestelmät

Ensimmäiset satelliittijärjestelmät käyttivät C-band-radiotaajuutta, joka toimi 3,4–7 GHz:n taajuuksilla. Nykyaikaiset digisatelliitit lähettävät Ku-taajuusalueella, 12–14 GHz. Ku on IEEE:n nimitys kyseiselle taajuusalueelle. Ku-taajuuksilla lähetetään vain Euroopassa.
Direct to Home eli DTH-järjestelmä

DTH:n pääkomponentit:
Source eli alkuperäinen ohjelmanlähde tuottaa itse materiaalin (TV-ohjelman, elokuvan, dokumentin jne.). Lähetyskeskus ostaa lähetysoikeudet oman satelliittiverkostonsa kautta.
Lähetyskeskus (broadcast center) on kaiken toiminnan keskus. Siellä palveluntarjoaja (esimerkiksi MTV3, Nelonen) ottaa vastaan eri signaalit useilta eri ohjelmanvalmistajilta ja lähettää ne edelleen satelliiteille.
Satelliitit vastaanottavat signaalin ja lähettävät ne edelleen maahan.
Katsojan lautasantenni ottaa signaalin vastaan satelliitilta tai useilta eri satelliiteilta (samoilla alueilla avaruudessa) ja lähettää signaalin vastaanottajan vastaanottimelle (esimerkiksi digiboksi).
Vastaanotin prosessoi signaalin oikeaan muotoon, jotta standardi-TV osaa näyttää sen.
Signaalin salakirjoitus ja lähetys

Video pakataan nykyään yleisesti MPEG-2-formaattiin, ja palveluntarjoaja salakirjoittaa sen (jos käytössä on maksullinen kanava) estääkseen katselijoita näkemästä signaalia ilmaiseksi. Salausmekanismi sekoittaa digitaalisen datan niin, että se voidaan purkaa ainoastaan mikäli vastaanottajalla on oikeanlainen algoritmi koodauksen purkamiseksi (digiboksien TV-kortit purkavat juuri tämän koodauksen).
Kun digitaalinen signaali on pakattu ja salakirjoitettu, broadcast center (lähetyskeskus) lähettää sen suoraan yhdelle satelliiteistaan. Satelliitti vastaanottaa datan, vahvistaa signaalin ja käyttää toista lautasantennia lähettääkseen datan takaisin maahan.
Signaalin lähetys

Lautasantenni poikkeaa hieman ns. perinteisestä antennista, se on suunniteltu fokusoimaan/keskittämään säde tiettyyn kohteeseen. Standardinmukainen lautasantenni koostuu paraabelinmuotoisesta pinnasta ja keskelläolevasta syöttötorvesta.
Joissain järjestelmissä antennin pitää vastaanottaa signaalia kahdelta tai useammalta satelliitilta samaa aikaa. Satelliittien pitää tällöin olla niin lähellä toisiaan, että yksittäinen syöttötorvi voi vastaanottaa molemmat signaalit samalla suuntauksella. Tämä heikentää signaalin laatua, sillä tällöin lautasta ei ole suunnattu täysin kumpaankaan satelliittiin. Uusissa satelliittiantenneissa on enemmän syöttötorvia useamman satelliittisignaalin vastaanottamiseksi.
LNB

Syöttöputken tärkeimpiin tehtäviin kuuluu “low noise block downconverter”, LNB. Se vahvistaa kimmonneen radiosignaalin ja suodattaa kohinan pois. Satelliittilautanen poimii luonnollisesti paljon turhia radioaaltoja, LNB:n tehtävänä on yksinkertaisesti siis suodattaa turha melu pois ja lähettää vastaanottimelle ainoastaan se signaali, joka sinne alun perin haluttiinkin lähettää.