Kalevi Sorsa
Kansainväliset tehtävät

Nuoruudessaan Sorsa osallistui lukuisiin kansainvälisiin tilaisuuksiin. Työskentely Pariisissa Unescon alaisuudessa entisestään syvensi Sorsan kansainvälisyyttä ja suhteita Euroopan suuntaan.
Kansainvälisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ”raskassarjalainen” Sorsasta tuli vuonna 1978, jolloin hänet valittiin vetämään Sosialistisen Internationaalin aseistariisuntatyöryhmää. Sorsa toimi muun muassa 1978 Helsingissä järjestetyn SI:n aseidenriisuntakonferenssin isäntänä. Aseistariisuntatyöryhmän puheenjohtajana Sorsa toimi 1978–1980 ja neuvoa-antavan aseistariisuntaneuvoston (SIPSAD) puheenjohtajana 1980–1996. Sorsan johtama aseistariisuntatyöryhmä tapasi Yhdysvaltain presidentin Jimmy Carterin vuonna 1980. Syksyllä 1981 työryhmä, joka oli tällä välin muuttunut neuvostoksi, pyrki uuden presidentin Ronald Reaganin puheille, mutta suurvaltapoliittinen ilmapiiri oli edellisen käynnin jälkeen voimakkaasti kiristynyt eikä neuvosto päässyt tapaamaan yhtäkään Reaganin hallituksen ministeriä. Tapaaminen Yhdysvaltain johdon kanssa toteutui vain virkamiestasolla Pentagonissa. Neuvoston saamasta kohtelusta perin pohjin loukkaantuneena Sorsa totesi, etteivät liennytys ja kansainvälinen yhteistyö etene niin kauan kuin Reagan on Yhdysvaltain presidenttinä. Sorsa hämmästyi vilpittömästi, kun hänen lausunnostaan nousi kohu ja Yhdysvaltain Helsingin-suurlähettiläs esitti vastalauseensa. Sorsa itse katsoi esittäneensä vain totuudenmukaisen arvion.
Samaan aikaan Sorsa oli myös Sosialistisen Internationaalin varapuheenjohtaja, kunniapuheenjohtajaksi hänet nimitettiin vuonna 1996. Aseistariisuntatyöryhmän puheenjohtajana Sorsa oli turvallisuuspoliittisen keskustelun ytimessä, ja hänen ystäväpiiriinsä kuului merkittäviksi eurooppalaisiksi johtajiksi nousseita sosialidemokraatteja kuten Willy Brandt, Harold Wilson ja Olof Palme. Sorsalla oli myös korkean tason henkilöyhteyksiä niin Moskovassa kuin Washingtonissakin. Erityisen tiivistä yhteyttä Sorsa piti pohjoismaisiin veljespuolueisiin.
Toinen merkittävä kansainvälinen järjestö, jossa Sorsa toimi aktiivisesti, oli InterAction Council. Tähän kansainvälisen solidaarisuuden puolesta toimivaan eräänlaiseen entisten valtiomiesten neuvostoon Sorsa kutsuttiin jäseneksi vuonna 1994, ja hän säilytti jäsenyytensä kuolemaansa saakka. Järjestö valmisteli merkittävän ”Ihmisen velvollisuuksien yleismaailmallisen julistuksen”, jonka se pyrkii saamaan hyväksytyksi YK:n ihmisoikeuksien julistuksen rinnalle. Sorsa osallistui aktiivisesti järjestön toimintaan ja kokouksiin eri puolilla maailmaa.
Syksyllä 1982 Sorsa sai ajatuksen Palestiinan vapautusjärjestön johtajan Jasser Arafatin kutsumisesta vierailulle Suomeen tarkoituksenaan osoittaa solidaarisuutta palestiinalaisille Sabran ja Shatilan verilöylyn jälkeen. Saatuaan presidentti Mauno Koiviston hyväksynnän asialle Sorsa otti yhteyttä silloin Parlamenttienvälisen liiton kokouksessa olleeseen Johannes Virolaiseen ja pyysi tätä tunnustelemaan asiaa. Ulkoministeri Pär Stenbäck sattui kuitenkin samalla hetkellä olemaan YK:n yleiskokouksessa New Yorkissa, ja kuultuaan asiasta hän katsoi pahastuneensa tulleensa sivuutetuksi. Jupakan lopputuloksena kukaan ei kutsunut Arafatia Suomeen. Sorsa tapasi Arafatin Tunisiaan tekemänsä virallisen vierailun yhteydessä maaliskuussa 1984 ja keskusteli tämän kanssa noin puolen tunnin ajan. Tulehtunutta ilmapiiriä kuvasi, että Israelin hallitus esitti välittömästi Helsingin-suurlähettiläänsä välityksellä ”syvän tyytymättömyytensä” Sorsan ja Arafatin tapaamisen johdosta. Suomen hallitus vastasi, ettei tapaus vaikuttaisi millään tavoin Suomen suhtautumiseen Israelin ja palestiinalaisten välisen konfliktin kumpaankaan osapuoleen. Arafatin vierailu Helsingissä toteutui lopulta tammikuussa 1989 Holkerin hallituksen ulkoministerin Kalevi Sorsan toimiessa vierailun isäntänä.
Sorsa oli tunnustettu ja arvostettu luennoitsija monilla kansainvälisillä foorumeilla. Vielä eläkkeellä ollessaankin häntä kutsuttiin luennoimaan ulko- ja turvallisuuspoliittisista sekä talouspoliittisista aiheista esimerkiksi Intiaan, Itävaltaan ja Japaniin. Viimeinen virallinen kansainvälinen tehtävä Sorsalla oli ulkoministeriön mandaatilla julkisuudelta piilossa toteutettu neuvottelutoiminta Kyproksen kiistan ratkaisemiseksi.