stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Imatra
Kulttuuri > Muuta kulttuuria

Kulttuuritalo Virta sijaitsee Mansikkalassa. Kulttuuritalossa toimivat kaupungin pääkirjasto, Imatran taidemuseo ja Imatran kaupunginmuseo. Virrassa on myös vilkasta näyttely- ja tapahtumatarjontaa. Erilaisia konsertteja, yleisöluentoja ja muita tilaisuuksia järjestetään kulttuuritalo Virran Karelia- ja Kaleva-saleissa. Kulttuuritalon yleisötiloissa järjestetään myös erilaisia vaihtuvia näyttelyjä.
Ritikanrannassa, Vuoksen rannalla, sijaitsee kesällä avoinna oleva Teollisuustyöväen asuntomuseo. Museo esittelee teollisuustyöväen asumiskulttuuria 1900-luvun alusta 1960-luvulle. Museon päärakennus on harvoja säilyneitä teollisuustyöväen kasarmityyppisiä asuinrakennuksia. Pihapiirissä on myös kivestä muurattu talousrakennus, jota on aikoinaan käytetty työväen sauna-, pyykki- ja leivintupana.
Immolan varuskunnassa sijaitsee yleisölle avoinna oleva Rajamuseo, joka esittelee Rajavartiolaitoksen historiaa, Suomen rajojen historiaa ja rajajoukkojen toimintaa sotien aikana.
Imatralla valitaan joka vuosi uusi ”Imatran Inkeri” Imatra-päivänä.
Imatran pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla Vuoksen lohikeitto, kaurakiisseli ja mustikkakukko.
Vuonna 1986 Imatralla järjestettiin Asuntomessut, joiden teemana oli maatilarakentaminen. Messualue sijaitsee Niskalammella.
Teatteri Imatra, osana Imatran kaupungin kasvatus,-opetus- ja kulttuuritoimea, sijaitsee keskustassa, Kallenkujalla. Teatterissa on 173-paikkainen päänäyttämö ja 60-paikkainen pieni näyttämö. Teatterirakennus sisältää lisäksi kahvila-ravintolan. Viime vuosina teatteri on kasvattanut suosiotaan useilla menestysnäytöksillä; mm. Kruununpuisto-näytelmä (15 000 katsojaa) ja Sound of Music -musikaali (19 000 katsojaa). Teatterin omistuksessa on myös Valtionhotellin puistossa sijaitseva katettu kesäteatteri. Kesäteatterissa on järjestetty myös vuosina 2007, 2008 ja 2009 Hyväri Rock hyväntekeväisyysfestivaali.
Imatralainen Mustan ja Valkoisen Teatteri-yhdistys ry on järjestänyt vuodesta 2004 kansainvälistä Mustan ja Valkoisen Teatterifestivaalia. Tapahtuman ajankohta on heinäkuun viimeisellä viikolla. Esityksiä on Teatteri Imatrassa, Kulttuuritalo Virrassa ja Koskenpartaalla.
Lisäksi Imatralla toimii Vuoksenniskan nuorisoseuran alla pienempi harrastaja- ja nuorisoteatteri IRTI-Teatteri. IRTI-Teatteri tuottaa näytelmiä sisäteatteriin, että kesäteatteriin. Lisäksi teatterin toiminta on avointa kaikille teatteriharrastuksesta kiinnostuneille.
Imatran elokuvateatteri, Bio-Vuoksi, sijaitsee Vuoksenniskalla.
Uskonnolliset yhteisöt

Imatralla toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Imatran seurakunta.
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus jonka kattojärjestöllä Suomen Luterilaisella Evankeliumiyhdistyksellä on paikkakunnalla Vuoksenniskan rukoushuone, jossa järjestetään jumalanpalveluksia. Muita kirkon sisäisiä herätysliikkeitä paikkakunnalla ovat lestadiolaisista esikoislestadiolaisuus, jolla on Imatralla oma rukoushuone, ja vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Imatran rauhanyhdistys, viidesläisyyttä edustaa paikkakunnalla Kansanlähetys, joka järjestää Imatralla myös opiskelijailtoja nimellä Kolme kohtaamista. Imatralla kokoontuu myös Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Joosuan seurakunta, joka kokoontuu Teppanalan rukoushuoneella.
Imatralla toimii Lappeenrannan ortodoksinen seurakunta. Seurakunnalla on Imatralla Pyhän Nikolaoksen kirkko ja seurakuntasali.
Imatra kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen, joka on osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.
Muita kirkkokuntia edustavat helluntaiherätykseen lukeutuva Imatran helluntaiseurakunta, johon kuului vuonna 2011 230 jäsentä ja joka toimii Imatran lisäksi Ruokolahden ja Rautjärven alueella, sekä Suomen Adventtikirkon Imatran adventtiseurakunta.
Liikenne

Imatran kautta kulkee Koskenkylästä Kouvolan, Lappeenrannan, Imatran ja Joensuun kautta Kajaaniin johtava valtatie 6. Tie on Imatran kohdalla moottoritie. Imatralla on Venäjälle kansainvälinen rajanylityspaikka, joka on myös Mikkelistä alkavan kantatien 62 päätepiste.
Karjalan rata kulkee Imatran kautta. Imatran rautatieasemalla on sekä matkustaja- että tavaraliikennettä. Imatran tavararatapihalta haarautuu myös Viipurin suuntaan Venäjälle johtava rata. Karjalan radan toisen raiteen rakentamisesta välille Luumäki-Imatra on suunniteltu. Venäläinen Lokakuun rautatiet on suunnitellut säännöllisen matkustajaliikenteen aloittamista Pietarin ja Imatran välillä. Kuitenkin Ukrainan sota lopetti suunnittelut toistaiseksi.
Lähin lentoasema on Lappeenrannassa sijaitseva Lappeenrannan lentoasema. Ryanair lentää Lappeenrannan kentältä useaan kohteeseen. Lisäksi kentältä on satunnaisia lentoja Kanariansaarille ja rahtilentoja Venäjälle. Imatralla on myös harrasteilmailun ja Rajavartiolaitoksen käytössä oleva Immolan lentokenttä.
Vuoksen ylittää Imatralla viisi siltaa: Tainionkosken silta, Mansikkakosken silta, kaksikerroksinen Mansikkakosken ratasilta, jossa nimestään huolimatta on myös maantieosa,kaksiraiteinen Mansikkakosken uusi ratasilta sekä Imatrankosken silta.
Imatralla on lähinnä metsäteollisuuden tarpeisiin tavarasatama, Vuoksen satama.
Liikenne > Immolan lentokenttä

Immolan lentokenttä (ICAO: EFIM) on Imatralla, Ensimmäisellä Salpausselällä, noin yhdeksän kilometriä Imatrankoskelta koilliseen sijaitseva lentokenttä.
Immolan lentokentän suunnittelu aloitettiin vuonna 1933, ja kenttä valmistui vuonna 1936. Ennen toista maailmansotaa sekä sodan aikana Immolassa oli Suomen ilmavoimien tukikohta. Saksan valtakunnankansleri Adolf Hitler vieraili Immolassa 4. kesäkuuta 1942 tullessaan onnittelemaan Suomen marsalkkaa, C. G. E. Mannerheimiä tämän 75-vuotispäivänä. Jatkosodan lopulla, kesällä 1944 saksalainen lento-osasto Kuhlmey toimi pääosin Immolasta käsin.
Liikenne > Välimatkoja

Ensoon 7 km (Venäjä)
Helsinkiin 259 km
Hämeenlinnaan 265 km
Iisalmeen 330 km
Joensuuhun 198 km
Jyväskylään 252 km
Kajaaniin 410 km
Kokkolaan 493 km
Kotkaan 145 km
Kouvolaan 121 km
Kilpisjärvelle 1116 km
Kuopioon 241 km
Lahteen 182 km
Lappeenrantaan (36 km keskusta)
Loimaa 365 km
Mikkeliin 134 km
Ouluun 528 km
Parikkalaan 61 km
Pietariin 220 km (Venäjä)
Poriin 486 km
Puumalaan 64 km
Raumalle 509 km
Rautjärvelle 27 km
Rovaniemelle 732 km
Ruokolahdelle 19 km
Savonlinnaan 120 km
Simpeleelle 47 km
Sulkavalle 85 km
Tampereelle 299 km
Turkuun 421 km
Vaasaan 533 km
Viipurin 55 km (Venäjä)
Ylivieskaan 458 km
Tutustumiskohteita

| --- | --- |
 Nähtävyyksiä Kruununpuisto  Imatran taidemuseo  Imatrankoski  Imatran kaupunginmuseo  Imatran Valtionhotelli  Teatteri Imatra  Kolmen ristin kirkko  Lotta- ja veteraanimuseo  Pyhän Nikolaoksen kirkko  Rajamuseo  Imatran kaupungintalo  Mellonmäki  Imatran Kulttuurikeskus  Imatran kylpylä  Imatran vesivoimalaitos  Imatran vapaa-aikakeskus  Teollisuustyöväen asuntomuseo  Imatrankosken kirkko  Vuoksen Kalastuspuisto  Tainionkosken kirkko  Tainionkosken voimalaitos  Suomen suurin tervaleppä  Imatranajo:  Tapahtumia Imatra-päivä  Muistojen Imatranajo  Mustan ja Valkoisen Teatterifestivaali  Rajaton rytmi  Taideviikko  Vanhan musiikin tapahtuma Vanhassa vara parempi!
Urheilu

Imatralla on monia liikuntapaikkoja niin sisällä kuin ulkona. Mansikkalassa on suurin osa kaupungin urheilupaikoista, kuten vuonna 1966 valmistunut Imatran uimahalli, joka antaa hyvät mahdollisuudet niin kunto- kuin virkistysuintiinkin. Uimahallin peruskorjaus valmistui elokuussa 2004. Uimahallin yhteydessä sijaitsee Imatran urheilutalo (1986), jossa on 1 200 katsojan palloiluhalli, judosali, nyrkkeilysali, painisali, kuntosali, voimistelusali ja 22 pukuhuonetta. Rakennuksessa on myös kahvila, kampaamo ja 10-ratainen yksityinen keilahalli, jonka välittömässä läheisyydessä on minigolf- ja frisbeegolfradat. Kompleksia täydentävät laajat pysäköintitilat. Imatran Pallo-Veikot pelaa miesten pesäpallon pääsarjassa Superpesiksessä. Kotiottelunsa Pallo-Veikot pelaa Ukonniemen stadionilla. Imatralla on pelattu miesten pesäpallon Itä–Länsi-ottelu vuosina 1979, 1989 ja 2017.
Karhumäellä sijaitsee uusi Imatran jäähalli, jossa pelaa Mestis-joukkue Imatran Ketterä nuoriso-osastoineen, sekä vuonna 1951 valmistunut Karhumäen keskusurheilukenttä, joka kattaa jalkapallokentän, heitto- ja hyppylajien harjoituspaikat, huoltorakennuksen ja suuren katsomon. Kentän ympäristössä on myös lukuisia tenniskenttiä ja jousiammuntarata sekä laaja, valaistu kuntorataverkosto. Keskusurheilukenttää on myös korjattu ja kunnostettu historiansa varrella monia kertoja, viimeksi vuonna 2002, kun juoksuratojen pinnat uusittiin. Vuonna 2007 Imatralle avattiin uusi tekonurmikenttä vanhan Karhumäen hiekkakentän tilalle. Lisäksi Vuoksenniskalla ja Imatrankoskella sijaitsevat suuret urheilukentät, joilla Imatran Palloseura ja FC PaSa harjoittelevat. Imatrankoskella sijaitsee lisäksi Anna Lahtisen perustama ja johtama Tanssistudio Jami, joka järjestää vuosittain kevätnäytöksen kulttuurikeskuksen Karelia-salissa.
Kaupungin uimarannat sijaitsevat Ukonniemessä, Lempeenlietteessä, Hosseinlahdella, Mellonlahdella, Varpasaaressa ja Immalanjärvellä. Immolassa sijaitsee purjelentoon ja muuhun vapaa-ajan ilmailuun tarkoitettu lentokenttä. Liikuntapaikkoja täydentävät lukuisat kuntoradat, koulujen liikuntasalit, urheilukentät ja mahdollisuus kalastaa niin Vuoksella kuin Saimaalla ja lukuisilla pienemmillä lammilla ja järvillä. Vesistön ympäröimässä kaupungissa on harrastettu vesiurheilua vuosien saatossa aina kalastuksesta vesilautailuun ja nykyisinkin kattavat vesiurheilu aktiviteetit tarjoaa Vuoksen kalastuspuisto ja Wake Park Imatra Varpasaaressa.
Vuosina 1964–1982 Imatralla ajettiin MotoGP-kilpailu Imatranajo. 2000-luvulla on järjestetty muutamana vuonna Muistojen Imatranajo -näytösajotapahtuma. Kilvanajo Imatran katuradalla alkoi uudestaan vuonna 2016 International Road Racing Championship -sarjan osakilpailuna.
Suurimmat työnantajat

Stora Enson Imatran tehtaat 1300
Imatran kaupunki 716
Ovako Imatra Oy Ab 530
Kaakkois-Suomen rajavartiosto 248
VR Group 241
Etelä-Karjalan Osuuskauppa 168
Tieto Oyj 137
Imatran seurakunta 107
Imatran kylpylä 105
Rakennusliike Evälahti Oy 103
Ystävyyskaupungit

Ystävyyskaupungit:
Ludvika, Ruotsi
Salzgitter, Saksa
Zvolen, Slovakia
Tihvinä, Venäjä (yhteistyö jäädytetty 2022 alkaen Venäjän hyökkäyssodasta johtuen)
Szigetvár, Unkari
Narva-Jõesuu, Viro
Jiaxing, Kiina
Sisarkaupungit:
Beihai, Kiina
Yhteistyökaupungit:
Nizhyn, Ukraina
Svetogorsk eli Enso, Venäjä (yhteistyö jäädytetty 2022 alkaen Venäjän hyökkäyssodasta johtuen)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Imatra Wikimedia Commonsissa
Imatran kaupungin sivusto
Tilastokeskus – Imatran avainluvut
goSaimaa.com-matkailusivusto
Korjonen-Kuusipuro, Kristiina: Voimaa vuoksesta. Tekniikan Waiheita, 1.9.2007, 25. vsk, nro 3, s. 5–15.  Helsinki:  Tekniikan Historian Seura ry.. ISSN 0780-5772  Artikkelin verkkoversio. (PDF) Viitattu 16.3.2020.
Aiheesta muualla > Kirjallisuutta

Kalevi Heitto (toim.): Vanhaa Imatraa sanoin ja kuvin.  Imatra: Kanta-Imatra Seura, 1973.  ISBN 951-99500-6-0
Sven Hirn: Imatran tarina – matkailuhistoriamme valtaväylältä.  Imatra: Kanta-Imatra Seura, 1978.  ISBN 951-99175-6-X
Mikko Pärssinen (toim.): Imatran rannoilta.  Imatra: Kanta-Imatra seura, 1979 (2. painos).
Anu Talka (toim.): Imatran kirja.  Imatran kaupunki, 1997.  ISBN 951-97722-0-0
Leena Valtonen ja Imatran Seudun Kotitalousopettajat: Maisemia ja makuelämyksiä Vuoksen varrelta.  Imatra: Imatran Seudun Kotitalousopettajat ry, 1996.  ISBN 952-90-8257-6
Romaaneja:
Laila Hirvisaari: Kruununpuisto (2005)
Laila Hirvisaari: Myrskyn edellä (2006)
Laila Hirvisaari: Grand Hotel (2007)
Laila Hirvisaari: Vuoksen helmi (9/2008)
| n k Etelä-Karjalan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Imatra  Lappeenranta  Lemi  Luumäki  Parikkala  Rautjärvi  Ruokolahti  Savitaipale  Taipalsaari 
Entiset kunnat:  Joutseno  Lappee  Lauritsala  Nuijamaa  Saari  Simpele  Suomenniemi  Uukuniemi  Ylämaa 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Imatrankosken kuohuja kesällä 1982.
Koski teoksessa Finland framställdt i teckningar
Joutsenon, Ruokolahden ja Jääsken kuntien raja Senaatin kartastojen (1870–1907) kartassa. Keskellä Vuoksi.
Kartta Imatran alueliitoksista. Imatra perustettiin Ruokolahteen, Jääskeen ja Joutsenoon kuuluneista alueista vuonna 1948. Kaupunkiin liitettiin alueita Ruokolahdesta vuosina 1974 ja 1977, sekä Lappeenrannasta 2011.
Näkymä kävelykadulle länteen päin.
Imatrankosken lyseo
Imatran Valtionhotelli.
Kulttuuritalo Virta tammikuussa 2016.
Vuoksen rantaa joulukuussa 2010, taustalla Tainionkosken kirkko.
Valtatietä 6
Mansikkakosken vanha silta
Vaijeriliukua Imatrankoskeen.
Kontinkieli

| Kontin kieli |
| --- | --- |
Oma nimi:  Kontin-kontti koeli-kintti
Muu nimi:  Konttikieli
Tiedot
Alue:  Suomi
 Ohje 
Kontinkieli on leikkikieli, jossa jokaisen sanan jälkeen lisätään kontti, ja alkuperäisen sanan ja kontti-sanan alkuosat vaihdetaan keskenään. Näin esimerkiksi sanasta sana tulee ensin sana kontti ja alkuosat vaihtamalla kona santti. Kontinkieli kuuluu sananmuunnoskielten typologiassa äänteenvaihdoskieliin (erotukseksi tavumuunnoskielistä), ja toisaalta avainkieliin, koska siinä käytetään avainsanaa (kontti).
Jouko Seppänen on vuonna 1981 esittänyt tarkemman analyysin kontinkielen säännöistä: mistä kohdasta sana katkaistaan ja millaisia mukautumia lisäksi tapahtuu. Katkaisu ei perustu tavujakoon eikä morfirajoihin, vaan sanojen metrisiin ja äänteellisiin piirteisiin. Lyhyt tai pitkä vokaali tulee yleensä mukaan alkuosaan: sana kontti → kona santti, aatto kontti → kootto antti. Jälkimmäisessä esimerkissä näkyy, ettei katkaisukohdan tarvitse osua tavurajaan. Lisäksi vokaalien pituudet mukautuvat niin, että sanojen metrinen hahmo säilyy. Enempää kuin kahta vokaalia ei alkuosaan tule mukaan: vaa’an kontti → kooan vantti. Sanan loppuosa mukautuu alkuosan vokaalisointuun: löyly kontti → koulu löntti.
Diftongista tulee yleensä alkuosaan vain ensimmäinen vokaali: kieli kontti → koeli kintti. Diftongien käsittelystä on tosin eri versioita, esimerkiksi L. Campbellin vuonna 1976 esittämä kooli kientti. Seppäsen tulkinnan tukena on Samuli Paulaharjun vuoden 1917 sanalippu, jossa on muoto kieltä kontti → koelta kintti. Campbellin havainnot perustuvat amerikansuomalaisten kielikorvaan.
Seppänen esitteli kontinkielelle kääntävän Interlisp-ohjelman, joka oli toteutettu Teknillisen korkeakoulun DECSystem-20-tietokoneella. Ohjelma osasi myös muita leikkikieliä, kuten siansaksan. Common Lisp -toteutus esitellään Eero Hyvösen ja Jouko Seppäsen kirjassa Lisp-maailma 2 (1987).
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Roineen rannalla kontinkielellä
Konkämintti kopsenalantti koppiiontti, konsentti konhanavantti koitaatantti Uutiset: Ilmiöt. 23.4.2015. Yleisradio (Yle).
Lohtajan helluntaiseurakunta

| Lohtajan helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Perustettu:  14. toukokuuta 1986
Työntekijä:  Jussi Seikkula
Pääkirkko:  Karhintie 8 68230 Lohtaja
Jäseniä:  n. 60
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lohtajan helluntaiseurakunta on vuonna 1986 perustettu helluntaiseurakunta Kokkolan Lohtajalla. Seurakunnan järjestäytymiskokous pidettiin 14. toukokuuta 1986 ja paikalla oli 42 jäsentä. Nykyään seurakuntaan kuuluu noin 60 jäsentä ja työntekijä. Seurakunta järjestää tilaisuuksia viikoittain: sunnuntaisin jumalanpalveluksen ja keskiviikkoisin rukousillan. Seurakunta järjestää myös raamattu- ja käsityöpiirejä sekä jakaa EU-ruoka-apua. Seurakunnan suurimmat tapahtumat Kesäjuhla ja lapsiperheille suunnattu Puuhapäivä järjestetään kesäisin.
Historia

Helluntaiherätys saapui Lohtajalle vuonna 1929, ensimmäisenä Karhinkylään. 1930-luvulla saarnaajia liikkui Lohtajan muillakin kylillä. Alkuaikoina helluntalaisten toimintaan kuuluivat herätyskokoukset sekä telttakokoukset. Marinkaisissa helluntaiherätys kokoontui työväentalolla.
Lohtaja kuului erityisesti Kälviän Siion-seurakunnan ympäristötyön alueeseen. Helluntailaisten tilaisuuksia pidettiin nuorisoseurantaloilla ja kodeissa. Erityisesti 1950- ja 1960-luvuilla Karhissa oli herätyksen aikaa. Kälviäläisten puhujien matkat ulottuivat aina Himangan Tomujoelle saakka. Myöhemmin 1970- ja 1980-luvuilla myös Kokkolan helluntaiseurakunta piti tilaisuuksia Lohtajalla. Silloin kokoontui rukouspiiri, joka oli hankkinut 100 hengen teltan jossa pidettiin telttakokouksia. Vuonna 1982 perustettiin Lohtajan Helluntailähetys ry ja vuonna 1985 helluntaiseurakunta osti  Lohtajan kirkon vierestä Junttilan vanhan talon, joka kunnostettiin rukoushuoneeksi. Seuraavana vuonna Lohtajan helluntailähetys järjestäytyi helluntaiseurakunnaksi.
1990-luvun alkupuolella näkyvä osa seurakunnan toimintaa oli Kirppis-kahvio, joka toimi 10 vuoden ajan monille taukopaikkana. Samassa rakennuksessa pidettiin myös teetupaa nuorille. Helluntaiseurakunta on järjestänyt lähetysjuhlia ja myyjäisiä hengellisen työn tukemiseksi. Seurakunnan lähetteinä ovat toimineet mm. Kaija ja Leo Mäkinen Papua-Uusi-Guinealla 15 vuoden ajan.
Rukoushuone

Lohtajan helluntaiseurakunnan rukoushuone on ostettu ja kunnostettu rukoushuonekäyttöön vuonna 1985. Lohtajan helluntaiseurakunnan rukoushuone sijaitsee Lohtajan keskustassa, urheilukentän kupeessa. Seurakunnan pihapiirissä on myös vanha navettarakennus, jossa järjestetään osa tilaisuuksista.
Aspergerin oireyhtymä

| Aspergerin oireyhtymä |
| --- | --- |
 Rajoittuneet mielenkiinnon kohteet ja toistava käyttäytyminen ovat Aspergerin oireyhtymän mahdollisia piirteitä. Siihen ei kuitenkaan välttämättä sisälly älyllistä erityislahjakkuutta. Kuvan pojalla on kiinnostus leikkiä molekyylimallilla.
Luokitus
ICD-10:  F84.5
ICD-9:  299.80
OMIM:  608638
MedlinePlus:  001549
MeSH:  F03.550.325.100
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Aspergerin oireyhtymä (myös Aspergerin syndrooma tai AS) on neurologinen kehityshäiriö. Se on yksi autismikirjon häiriöistä. Oireyhtymä on nimetty itävaltalaisen lastenlääkäri ja erityispedagogi Hans Aspergerin mukaan.
Aspergerin oireyhtymä tarkoittaa lapsuudesta alkaen ilmenevää ja yleensä läpi koko eliniän esiintyvää ihmisyksilön käyttäytymispiirteistöä, jolle ovat ominaisia tavallisesta poikkeava sosiaalisen vuorovaikutuksen tyyli sekä epätavallisen voimakkaat rajoittuneet mielenkiinnon kohteet. Aiheeseen liittyvissä tutkimuksissa ei ole onnistuttu löytämään käyttäytymispiirteistölle yksiselitteistä syytä.
Aspergerin oireyhtymä jätettiin pois vuonna 2013 julkaistusta yhdysvaltalaisen American Psychiatric Association -yhdistyksen häiriöluokituksesta DSM-5. Siinä kaikki autismityyppistä käyttäytymispiirteistöä sisältävät lapsuudesta alkaen ilmenevät niin sanotut laaja-alaiset kehityshäiriöt sisällytettiin yhteen autismikirjoon. Suomalaisessa lääketieteellisessä diagnostiikassa seurataan kansainvälistä ICD-luokitusta, josta on edelleen käytössä versio ICD-10. ICD-11 ilmestyi jo vuonna 2018, mutta sen käyttöönotto on viivästynyt. Siinä Aspergerin oireyhtymä viedään nykyisen epätyypillisen autismin koodin F84.1 alle, ja sen tarkempi nimi on ”autismikirjon häiriö ilman älyllisen tai kielen kehityksen häiriötä”.
Yleistä

Henkilöihin, joilla Aspergerin oireyhtymän diagnostiset kriteerit toteutuvat, viitataan usein lyhyesti esimerkiksi sellaisilla ilmauksilla kuin Asperger-henkilö, AS-henkilö ja aspergeri. Aspergerin oireyhtymän määrittelevien varsinaisten, diagnostisissa kriteereissä luonnehdittujen käyttäytymispiirteiden lisäksi Asperger-henkilöillä yleisesti esiintyy muitakin muusta väestöstä erottavia piirteitä. Alla kerrotaan lähemmin näistä niin sanotuista liitännäisoireista, joita ei kuitenkaan edellytetä diagnoosin asettamiseksi.
Aspergerin oireyhtymään liittyvien erityispiirteiden esiintyvyys ja voimakkuus ovat yksilökohtaisia. Ulospäin havaittavat poikkeavuudet viestinnässä ja sosiaalisessa vuorovaikutuksessa ovat tyypillisesti suurimmillaan ennen kouluikää ja vähenevät aikuisikään mennessä. Aspergereilla saattaa ilmetä etenkin lapsuudessa käsien räpyttelyn kaltaista epätavanomaista liikehdintää eli stimmailua, tarvetta päivittäisten rutiinien toistumiseen täsmälleen samalla tavalla tai rituaalinomaiselta näyttävää toimintaa, kuten lelujen järjestelyä riviin.
Aspergerin oireyhtymään liittyy yleensä poikkeuksellista aistiyliherkkyyttä, joka saattaa aiheuttaa jopa invalidisoivaa oireilua. Osittain tämän takia aspergereilla esiintyy niin sanottua autistista stressiherkkyyttä. Tämä ilmenee siten, että hyvin erityyppiset tilanteet, toiminnot ja ympäristöt aiheuttavat ylikuormittumisen kokemusta sekä tarvetta levätä ja hakeutua sellaiseen ympäristöön tai tilanteeseen, joka ei aiheuta aistikuormitusta. Aspergereilla tavataan tavallista useammin myös uni-valverytmin häiriöitä, joiden taustalla on usein elimellisiä poikkeavuuksia. Osalla aspergereista esiintyy ruoansulatuskanavan toiminnan poikkeavuuksia, mikä edellyttää erityisruokavalion noudattamista.
Aspergereilla esiintyy usein yhdellä tai useammalla muistin osa-alueella joko poikkeuksellista lahjakkuutta tai muistihäiriöitä tai molempia. Lisäksi aspergereilla esiintyy yleisesti jonkinasteista kasvosokeutta, ja jopa 40 prosentilla AS-lapsista on arvioitu esiintyvän merkittävässä määrin tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö ADHD:n oireita. Myös hermoväre- eli tic-oireet ovat yleisiä etenkin lapsuudessa.
Häiriö vai poikkeavuus

Aspergerin oireyhtymä on sijoitettu kansainvälisessä tautiluokituksessa laaja-alaisten kehityshäiriöiden (pervasive developmental disorders) luokkaan. Cambridgen yliopiston autismitutkimuskeskuksen johtaja Simon Baron-Cohen päätyi kuitenkin esittämään vuonna 2000, ettei Aspergerin oireyhtymää ja lievää autismia ole syytä nimittää arvottavasti häiriöiksi, koska kysymys olisi pohjimmiltaan vain erilaisuudesta, ja sen lisäksi mainittuihin oireyhtymiin liittyi usein myös kognitiivisia vahvuuksia ja muita hyödyllisiä ominaisuuksia.
Simon Baron-Cohen korosti kuitenkin, että eläminen neurotyypillisiä ihmisiä varten suunnitellussa yhteiskunnassa aiheuttaa Asperger-ihmisille erityistarpeita, jotka pitäisi ottaa huomioon. Viime vuosina onkin saatu tutkimusnäyttöä siitä, että autismikirjon tiloihin liittyy neurologisia autonomisen hermoston toimintahäiriöitä.
Autistien oikeuksien liikkeen parissa on ollut tapana rinnastaa Aspergerin oireyhtymää seksuaalivähemmistöjen aiempaan tilanteeseen , kun aiemmin homoseksuaalisuus löytyi myös tautiluokituksesta, persoonallisuushäiriöiden luokasta. Liikkeen tavoitteena onkin, että autismikirjolla olevat saisivat samanlaisia juridisia oikeuksia kuin seksuaalivähemmistöillä on nykyisin monessa maassa.
Yleisyys

Tieteellisissä tutkimuksissa käytetään yleensä yhdysvaltalaista DSM-tautiluokitusta, joka ei ole vertailukelpoinen Suomessa käytettävän kansainvälisen ICD-tautiluokituksen kanssa, sillä DSM IV -luokituksen mukainen AS-diagnoosi edellyttää vaikea-asteisempia oireita kuin ICD-luokituksen mukainen. Yhdysvalloissa onkin annettu usein määrittämättömän lapsuusiän laaja-alaisen kehityshäiriön diagnoosi (PDD-NOS) tapauksissa, joissa kaikki AS- tai autismidiagnoosin DSM-kriteerit eivät täyty.
Uusimmat väestöseulontoihin perustuvat arviot Aspergerin oireyhtymän ja PDD-NOS:in kokonaisesiintyvyydestä vaihtelevat 0,6 ja 1,7 prosentin välillä. Arviohaarukan suuruus johtuu lähinnä siitä, että esiseulottuja henkilöitä on lähetetty jatkotutkimuksiin osassa tutkimuksia herkemmin kuin toisissa tutkimuksissa. Mitä alemmas vaadittu, seulontalomakkeesta saatu vähimmäispisteraja asetetaan, sitä suurempi osa diagnoosikynnyksen ylittävistä tapauksista löydetään seulontaa seuraavassa diagnostisessa jatkotutkimuksessa. Suurin ja kattavin tähän asti suoritetuista väestönseulontatutkimuksista on antanut tulokseksi, että 1,7 prosentilla väestöstä olisi Aspergerin oireyhtymä tai PDD-NOS. Sen mukaan Suomessa olisi noin 90 000 henkeä, jolla täyttyvät jommankumman tilan DSM-luokitukseen mukaiset kriteerit.