stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jessalyn Gilsig
Ura

Jessalyn Gilsig aloitti uransa ääninäyttelijänä. Vuonna 1995 hän muutti New Yorkiin ja esiintyi useissa Off Broadwayn näytelmissä. Gilsig esitti opettaja Lauren Davisiä televisiosarjassa Käytäväpeliä vuosina 2000–2002. Tämän jälkeen hän alkoi näytellä sarjassa Muodon vuoksi. Sittemmin Gilsig on esiintynyt mm. televisiosarjoissa Pako, Heroes ja Glee.
Yksityiselämä

Gilsig oli naimisissa Bobby Salomonin kanssa vuosina 2005–2010. Parilla on vuonna 2006 syntynyt tytär.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1984 | Masacarade |  | lyhytelokuva |
| 1989 | The Journey Home |  |  |
| 1989 | Takaisin helvetistä | tyttöystävä |  |
| 1990 | The Little Flying Bears | Tina (ääni) |  |
| 1991 | Young Robin Hood | Griswaldin Gertrude (ääni) |  |
| 1992 | Gulliver’s Travels | Folia (ääni) |  |
| 1998 | Taikamiekka – Seikkailujen Camelot | Kayley (ääni) |  |
| 1998 | Hevoskuiskaaja | Lucy |  |
| 1999 | Tie ystävyyteen | Callie | tv-elokuva |
| 2004 | Näytön paikka | Paula Taymore |  |
| 2004 | See This Movie | Annie Nicole |  |
| 2005 | Fathers and Sons | Dianne | tv-elokuva |
| 2007 | Flood | Samantha "Sam" Morrison |  |
| 2007 | Destination: Infestation | Tri. Carolyn Ross |  |
| 2007 | Backyards & Bullets | Eileen | tv-elokuva |
| 2008 | Prom Night | Karen Turner |  |
| 2008 | The Apostles | Christine Rydell | tv-elokuva |
| 2009 | The Stepfather | Julie King |  |
| 2011 | About Fifty | Jessica |  |
| 2013 | Somewhere Slow | Anna Thompson |  |
| 2020 | Spree | Andrea |  |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | Kuin luodut toisilleen | Alyssa | 1 jakso |
| 1998 | Viper | Paula | 1 jakso |
| 1999 | Seitsemän päivää | Carla Boyles | 1 jakso |
| 1999 | Vartija | RJ Shannon | 1 jakso |
| 1999 | Oikeus ja kohtuus | ADA Jennifer | 2 jaksoa |
| 2000 | Eliittietsivät | Suzanne Shivers | 2 jaksoa |
| 2000–2002 | Käytäväpeliä | Lauren Davis | 44 jaksoa |
| 2003 | Ilman johtolankaa | Whitney Ridder | 1 jakso |
| 2003–2008 | Muodon vuoksi | Gina Russo | 17 jaksoa |
| 2004 | NYPD Blue | Kelly Ronson | 5 jaksoa |
| 2005 | Pako | Lisa Rix | 4 jaksoa |
| 2006 | Kova laki | Angela Burquette | 1 jakso |
| 2007–2008 | Heroes | Meredith Gordon | 10 jaksoa |
| 2007–2008 | Unelmien kentät | Shelley Hayes | 6 jaksoa |
| 2008 | XIII | Kim Rowland | 2 jaksoa |
| 2008 | CSI: New York | Jordan Gates | 3 jaksoa |
| 2008–2009 | Imaginary Bitches | Jessalyn | 3 jaksoa |
| 2009– | Glee | Terri Schuester | 18 jaksoa |
| 2013–2014 | Viikingit | Siggy Haraldson | 10 jaksoa |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jessalyn Gilsig Wikimedia Commonsissa
Jessalyn Gilsig Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jessalyn Gilsig Internet Off Broadway Databasessa[vanhentunut linkki]
Jessalyn Gilsig TV.com-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kristen Nygaard

| Kristen Nygaard |
| --- | --- |
 Nygaard vuonna 1997.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. elokuuta 1926 Oslo, Norja
Kuollut: 10. elokuuta 2002 (75 vuotta) Oslo, Norja
Ammatti:  matemaatikko, ohjelmoija, poliitikko
Muut tiedot
Tunnustukset:  Pyhän Olavin ritarikunta (2000) Turing-palkinto (2001)
Kristen Nygaard (27. elokuuta 1926 Oslo – 10. elokuuta 2002 Oslo) oli norjalainen matemaatikko, ohjelmoija ja poliitikko. Hän työskenteli tietojenkäsittelyn professorina Aarhusin ja myöhemmin Oslon yliopistossa. Nygaard kehitti 1960-luvulla Ole-Johan Dahlin kanssa Simula-ohjelmointikielen. Myöhemmin hän tuli tunnetuksi Norjan EU-jäsenyyden vastustajana. Hän johti Nei til EU -kansanliikettä vuoden 1994 kansanäänestyksen alla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristen Nygaard Wikimedia Commonsissa
Jasskoje

| Jasskoje Ясское |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Pustoškan piiri
Koordinaatit:  56°25′57″N, 29°12′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Velikajan valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Velikaja
Laskujoki:  Velikaja
Järvinumero:  01030000111102000025557
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140 m  mpy. 
Pituus:  5,9 km 
Leveys:  1,6 km 
Pinta-ala:  5,69 km² 
Tilavuus:  0,065 km³ 
Keskisyvyys:  11,5 m 
Suurin syvyys:  24 m 
Valuma-alue:  1 725 km² 
Saaria:  7 
 fiJasskoje 
Jasskoje tai Jassy (ven. Ясское, Яссы) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pustoškan piirissä. Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella.
Maantietoa

Järvi on 5,9 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 5,69 neliökilometriä eli 569 hehtaaria. Kaakko-luode-suuntaisella järvellä on paljon niemiä ja esimerkiksi luoteispäässä Zuin (ven. Зуи) kylässä sijaitsee 700 metriä pitkä asuttu niemi. Levein niemi on muodostunut Ustjen (ven. Устье) kylässä Velikajan joensuun ympärille, sillä se on yli 500 metriä pitkä ja samalla yli 600 metriä leveä. Velikaja mutkittelee niemellä ennen kuin se laskee järveen. Siinä on seitsemän saarta, joiden yhteispinta-ala on 29 hehtaaria. Suurimmat kolme saarta sijaitsevat luoteispäässä järveä rantojen lähettyvillä. Järvenselällä ei ole saaria lainkaan. Järven keskisyvyys on 11,5 metriä ja syvänteessä on 24 metriä syvää. Luoteispäässä sijaitsevat pikkukylät Zui ja Drakunovo (ven. Дракуново). Ustjen vastarannalla sijaitsevat vierekkäin Simonovo (ven. Симоново) ja Jassy. Kylien ympärillä ympärillä levittäytyvät peltomaat ja niityt ulottuvat rannoille asti. Muualla on metsämaata. Pustoškan ja Opotškan välinen maantie E95 eli P-23 kulkee järven lounaispuolella alle kahden kilometrin päästä ohite.
Luontoarvoja

Järvessä elää ainakin hauki, ahven, särki, lahna, muikku, seipi, turpa, säyne, mutu, suutari, made, kiiski, sorva, rantanuoliainen, allikkosalakka, mutakala, törö, salakka, pasuri, punasalakka, ruutana, nieriä, simppu ja kymmenpiikki, sekä jokirapua on niukasti. Järven kivisellä pohjalla on hiekkaa ja silttiä.
Vesistösuhteita

Jasskoje sijaitsee Velikajan valuma-alueella. Velikaja on Velikajan valuma-aluen pääuoma ja valuma-alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen eteläisimmän osan. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen.
Järven pohjoisosaan laskee pohjoisesta suo-oja, joka virtaa Jaškovon (ven. Яшково) kylän läpi. Itäisen kylän Gajevon (ven. Гаево) takaa suurelta Gajovkij Mohin (ven. Γаёвкий Мох) suolta lähtevät kaivetut ojat keräävät matkallaan peltolaueiden vesi ja johtavat ne järveen tulevan Veikajan uomaan ennen sen laskua järveen. Järven kaakkoispuolella sijaitsevan järven Golovinskoje (ven. Головинское) laskuojasta ei karttojen avulla voi päätellä mitään. Järven valuma-alueen koko on lähteestä riippuen 730  tai 1 725 neliökilometriä . Suuri valuma-alue selittyy Velikajan valuma-alueella. Järvi on Velikajan läpivirtausjärvi, ja Velikaja jatkaa eteenpäin länsirannasta laskien kilometrin päässä Jezerištšeen. Uoman edellinen järvi on 10 kilometrin päässä sijaitseva Zavolotskoje.
Huomautuksia

1 2 3 4 5 6  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä.
Kreikan parlamenttivaalit 1989 (marraskuu)

Kreikan parlamenttivaalit 1989 järjestettiin 5. marraskuuta 1989. Vaaleissa valittiin Kreikan parlamentin 300 jäsentä kaudelle, joka alkoi 5. marraskuuta 1989 ja päättyi 12. maaliskuuta 1990. Vaalit olivat kuudennet Kreikan kolmannen tasavallan aikana eli vuodesta 1974.
Vaalit voitti liberaalikonservatiivinen Uusi demokratia, jota johti Konstantínos Mitsotákis. Pääministeriksi nousi kuitenkin sitoutumaton Xenofón Zolótas, ja muodostettiin Zolótaksen hallitus.
Kryonerítis

Kryonerítis-vuorta ja Káto Rodákinon ja Áno Rodákinon kylät.
| --- | --- |
Sijainti:  Ágios Vasíleios, Réthymno, Kreeta, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  1 312 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kryonerítis (kreik. Κρυονερίτης) on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on 1 312 metriä (toisen lähteen mukaan 1 310 metriä).
Kryonerítis-vuori kulkee Kreetan etelärannikon suuntaisesti Réthymnon alueyksikön eteläosassa Ágios Vasíleioksen kunnan alueella. Se sijaitsee Lefká Óri -vuorten itäpuolella ja voidaan nähdä sen jatkeena. Vuori on saanut kylmään veteen viittaavan nimensä siellä olevasta lähteestä. Vuoren korkeimman huipun nimi on Ágio Pnévma (Άγιο Πνεύμα, ”Pyhä Henki”), mikä on peräisin siitä, että huipulla on Pyhälle Hengelle omistettu kappeli.
Kirkas jättiläinen

Nimeäminen · Luokittelu
Kehitys · HR-kaavio · Nukleosynteesi

Tähtijärjestelmä · Eksoplaneetta

Luettelot tähdistä
Synty ja kehitys
Synty · Prototähti · Esipääsarja · Pääsarja
Horisontaalihaara · Asymptoottihaara
Esiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumu
Wolfin–Rayetin tähti · Valesupernova
Supernova · Hypernova
Luminositeettiluokitus
Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)
Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)
Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)
Hyperjättiläinen
Spektriluokitus
O · B · A · F · G · K · M
Bariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti
Jäänteet
Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · Heliumplaneetta
Neutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko
Nukleosynteesi
Alfareaktio · Kolmialfareaktio · Heliumleimahdus
Hiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova
Yleiset ominaisuudet
Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti
Aiheeseen liittyvää
Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · Planeetta
Tähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · Tähdistö
Auringon ominaisuudet
Kirkas jättiläinen on luminositeettiluokan II tähtityyppi, joka on suurempi kuin jättiläiset mutta pienempi kuin ylijättiläiset. Luokka käsittää jättiläistähdet, jotka ovat poikkeuksellisen kirkkaita mutta eivät tarpeeksi massiivisia, että ne luokiteltaisiin ylijättiläisiksi. 
Kirkkaita jättiläistähtiä ovat esimerkiksi:
Epsilon Canis Majoris (Adhara): sinivalkoinen kirkas jättiläinen
Gamma Ursae Minoris (Pherkad): valkoinen kirkas jättiläinen
Theta Scorpii (Sargas): valkoinen kirkas jättiläinen
Beta Capricorni (Dabih): keltavalkoinen kirkas jättiläinen
Alfa Hydrae (Alphard): oranssi kirkas jättiläinen
Alfa Herculis (Rasalgethi): punainen kirkas jättiläinen
Kryovulkanismi

Ganesa Macula, tumma kohta Saturnuksen kuun Titanin pinnalla, saattaa olla kryovulkaaninen muodostuma.
Enceladuksen jäävulkanismia
Enceladuksen geysereitä
Kryovulkanismi (kryo = jääkylmä; vulkanus = tulivuori) on vulkaaninen ilmiö, jota tapahtuu vain erittäin kylmissä lämpötiloissa. Sulan kiviaineksen sijaan jäätulivuorista purkautuu nestemäistä vettä, metaania, ammoniakkia tai rikkidioksidia.
Kryovulkanismia ja jäätulivuoria pidettiin pitkään niin omalaatuisena ilmiönä, että sellaisten mahdollisuutta ei edes ajateltu ennen Voyager-aluksia, jotka ottivat Jupiterin ja Saturnuksen kuista kuvia, joissa näytti olevan muun muassa laavatasankoja ja tulivuorimaisia vuoria ja kraatereita. Voyager 2 havaitsi vuonna 1989 Neptunuksen Triton-kuusta kahdeksan kilometriä korkean vesisuihkun. Siihen asti oltiin ajateltu, että Aurinkokunnan ulompien planeettojen jäiset kuut olisivat kiinteitä.
Vulkanismi tarvitsee sulan kerroksen, joka käyttäytyy kuin Maan vaippa. Vaikka ulointen planeettojen kuiden pinta onkin jäässä, niiden sisällä on sula kerros. Tämä on syntynyt vuorovesivoimien takia, sillä kuita vetävät puoleensa sekä niiden emoplaneetat että planeetan muut kuut. Tämän seurauksena kuita vääntävät useasta suunnasta tuleva voimat, mikä pitää niiden sisäkerroksen osittain sulana. Jäisen pinnan ja kivisen ytimen välissä on useita kilometriä syvä meri.
Ulkoplaneettojen kuiden neste on pääosin vettä, mutta siihen on liuennut erilaisia materiaaleja. Jupiterin ja Saturnuksen kuissa on jonkin verran ammoniakkia ja suoloja muttei juurikaan muita alueita. Niissä purkautuvan aineksen viskositeetti on matala, joten purkaukset ovat rauhallisia ja niistä syntyy samantapaisia laaksoja kuin Maan maarit. Uranuksen ja Neptunuksen kuissa on puolestaan selvästi enemmän ammoniakkia ja metanolia, jotka tekevät magmasta sitkaampaa. Niissä muodostuu helpommin laavakupoleja, ja niiden purkaukset ovat räjähdysmäisiä.
Saturnuksen Enceladus-kuun kryovulkanismia tutkittiin vuonna 2006, kun Cassini-Huygens-avaruusluotain otti kuvia ainakin 20 jääsuihkusta. Vesisuihkuja on havaittu myös Tritonilta ja Europalta. Tritonilla on myös laajoja sileitä ja kraaterittomia alueita, kuten Cipango Planum, joka on tasoittunut levinneen kryolaavan ansiosta. Jäätulivuoria saattaa olla myös Titanilla.
Krystian Bala

Krystian Bala (s. 1974) on puolalainen kirjailija ja rikollinen. Hän surmasi vuonna 2000 Wrocławissa raa'asti kiduttaen liikemies Dariusz Janiszewskin. Murha oli vielä selvittämättä, kun Bala julkaisi ensimmäisen romaaninsa Amokin (2003), jossa kuvattu murha oli hyvin samanlainen kuin hänen itse tekemänsä. Vasta viranomaisten kiinnostuminen teoksesta johti Balan kiinnijäämiseen. Lopulta hänet tuomittiin teosta 25 vuoden vankeusrangaistukseen.
Balan motiiviksi katsottiin kateus: hän ilmeisesti epäili Janiszewskiä suhteesta etääntyneeseen vaimoonsa. Bala ei kuitenkaan tätä myöntänyt, vaan väittää kirjoittaneensa romaanin sen pohjalta, mitä oli tiedotusvälineistä saanut tietoonsa. Entisen vaimonsa mukaan Bala on omistushaluinen ja haluaa hallita ihmissuhteitaan niiden jo päätyttyäkin.
Bala suostui rikoksen tutkinnan yhteydessä valheenpaljastustestiin, jonka hän läpäisikin. Hän kuitenkin piti hyvin pitkiä taukoja ennen vastausten antoa, mikä saattoi auttaa häntä peittämään valehtelun fyysiset merkit.
Amok-romaanissa henkirikoksen tekijä ei jää kiinni.
Kuhajärvi (Savonlinna)

| Kuhajärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Savonlinna
Koordinaatit:  61°56′53″N, 28°57′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järveen tulevat joet:  Paskojoki
Järvinumero:  04.293.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,4 m 
Rantaviiva:  35,935 km 
Pinta-ala:  3,63 km² 
 fiKuhajärvi 
Kuhajärvi on useasta altaasta koostuva järvi Savonlinnan keskustan pohjoispuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 3,6 neliökilometriä. Järven etelärannalla sijaitsee Savonlinnan lentoasema. Kuhajärvi on osa 37-kilometristä Ulpukkareittiä.
Maantiede

Kuhajärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 5,6 kilometriä. Kaivannonniemi ja sen luoteispuoleinen Kaivannonsaari erottavat järven itäosan länsiosasta. Noin kilometrin pituinen haarautuva Lamponiemi jakaa edellen itäosan Paskolahteen ja Kaivantoon, josta kuljetaan järven itäisimpään osaan, jonka nimi on Ala-Kieluu. Se jakautuu edelleen pienempiin järvenosiin (Valkialampi, Pitkälahti). Kuhajärven lounaisosan muodostaa noin neliökilometrin laajuinen järvenselkä, jonka luoteispuolella järvi on niemien ja saarten pirstomaa. Luoteisimman osan muodostaa Kotilahti, jonne on yhteys kapean Kuhasalmen kautta.
Kuhajärven laajin saari on Kaivannonsaari, joka on kuitenkin lähes kiinni Kaivannonniemessä ja sinne on maantieyhteys. Kaivannonsaaren luoteispuolella sijaitsee noin kymmenen hehtaarin laajuinen Kuhasaari, jonka luoteispuolella sijaitsee muutaman hehtaarin laajuinen Miilustinsaari. Ala-Kieluun laajimmat saaret ovat Siliäsaari ja Kalmansaari. Kuhajärven niemillä on runsaasti pientaloja, mutta varsin suuri osa järven ranta-alueesta on luonnontilaista.
Kuhajärven pohjoispuolella sijaitsee Seppäjärvi (83,4 metriä mpy), järvien välinen Seppäharju on kapeimmillaan alle sata metriä leveä. Seppäjärvi laskee Seppäkapeen kautta Ala-Kieluun luoteiskolkkaan. Kuhajärven eteläpuolella sijaitsee Pellosjärvi (83,4 metriä mpy), joka laskee Taipaleenjokea Kuhajärven etelärannalle. Lentokentän kiitorata on rakennettu järviä erottavalle kannakselle.
Kuhajärveen virtaa Paskojoki kaakosta Keplakosta (83,4 metriä mpy). Kuhajärvi laskee Ala-Kieluun itärannalta lyhyttä Välijokea itään Löksään (83,4 metriä mpy), joka puolestaan laskee Koveronjokea pohjoiseen Tänkynjärveen (82,7 metriä mpy).
Kuhajärvi (04.293.1.003) kuuluu Suurijoen valuma-alueeseen (04.293), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ylä-Enonveden valuma-alue (04.29) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Kuhajärvi on laajin Suurijoen valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat ovat Seppäjärvi, Hiisjärvi ja Keplakko.
Krystian Zimerman

Krystian Zimerman 2004.
Krystian Zimerman 2018.
Krystian Zimerman (s. 5. joulukuuta 1956 Zabrze, Puola) on puolalainen pianisti.
Zimerman opiskeli pianonsoittoa Katowicen konservatoriossa Andrzej Jasińskin johdolla. Hänen uransa sai lentävän lähdön, kun hän vuonna 1975 voitti arvostetun Frédéric Chopin -pianokilpailun. Hän esiintyi Herbert von Karajanin johtaman Berliinin filharmonikkojen solistina vuonna 1976 ja teki ensiesiintymisensä Yhdysvalloissa New Yorkin filharmonikkojen solistina 1979. Hän on esiintynyt runsaasti eri maissa ja myös levyttänyt keskeistä pianokirjallisuutta. Vuodesta 1996 hän on johtanut pianon mestariluokkaa Baselin musiikkiakatemiassa.
Zimerman on erityisesti romanttisen pianokirjallisuuden tulkki, mutta hän esittää myös klassisen kauden musiikkia sekä nykymusiikkia: Witold Lutosławski kirjoitti pianokonserttonsa Zimermanille, joka sittemmin myös levytti teoksen. Zimerman on myös esiintynyt pianisti-kapellimestarina johtaen orkesteria pianon äärestä.
Krystian Bielik

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 4. tammikuuta 1998 (ikä 26)
Syntymäpaikka: Konin, Puola
Pelipaikka: puolustava keskikenttäpelaaja
Pituus: 189 cm
Seura
Seura: Arsenal
Pelinumero: 36
Junioriseurat
–2014: Lech Poznań
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014–2015 | Legia Varsova | 5 | (0) |
| 2015– | Arsenal | 0 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 5 | (0) |
Maajoukkue
| 2013–2014 | Puola U16 | 3 | (0) |
| 2014– | Puola U17 | 7 | (3) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20. toukokuuta 2015.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 20. toukokuuta 2015.
Krystian Bielik (s. 4. tammikuuta 1998 Konin) on puolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän siirtyi vuoden 2015 alussa Englannin Valioliigan Arsenaliin mutta on pelannut lainasopimuksilla alemmilla sarjatasoilla.
Bielik siirtyi heinäkuussa 2014 Lech Poznańin junioreista Legia Varsovan edustusjoukkueeseen 12 000 euron siirtosummalla. Hän teki ensiesiintymisensä Puolan pääsarjassa Ekstraklasassa 24. elokuuta 2014, kun Legia Varsova voitti Korona Kielcen kotonaan 2-0. Yhteensä Bielik pelasi kauden 2014–2015 ensimmäisen puoliskon aikana viisi sarjaottelua. Tammikuussa 2015 Englannin Valioliigassa pelaava Arsenal hankki hänet kolmella miljoonalla eurolla.
Kuntalippu

Kuntalippu on joukkoliikenteen tukijärjestelmä, jossa kunta tukee lippujen edullista hintaa julkisella tuella maksamalla liikennöitsijän tariffin ja kunnan tarjoaman edullisen lipun hintaeron. Kuntalippujärjestelmäksi nimitetään yleensä järjestelmää, joka ei ole täydellinen yhteistariffi, vaan kattaa vain osan lippulajeista, esimerkiksi vain kuukausi-, eläkeläis- ja opiskelijaliput.
Kuntalippujärjestelmä on joukkoliikenteen perusjärjestämistapa muun muassa Oulussa, Jyväskylässä, Lahdessa ja Kuopiossa. Kuntalippujärjestelmä on käytössä myös Turun seutulinjoilla, joilla liikennöitsijät pitävät kertalipputulot, jolloin järjestelmä ei ole varsinainen yhteistariffi.
Kuntalippujärjestelmän etuna on se, että kunta ei joudu kantamaan kokonaan taloudellista vastuuta joukkoliikenteen järjestämisestä. Ongelma on puolestaan se, että kuntalippujärjestelmässä myös kannattavia linjoja tuetaan.
Kryosfääri

Maantieteelliset alueet eteläisellä ja pohjoisella pallonpuoliskolla, missä esiintyy kryosfääriä. Karttaan on merkitty esiintymisen aste-erot.
Rossinsaarella on alueita, jotka eivät sula koskaan tai sulaavat kesällä lyhyeksi aikaan.
Kryosfääri käsittää maapallolla esiintyvän veden kiinteän olomuodon eli merien, jokien ja järvien jään, jäätiköt, lumen, ilmakehän jään ja roudan. Kryosfääriä tutkitaan eri tieteenaloilla, esimerkiksi luonnonmaantiede, geofysiikka, hydrologia, meritiede ja meteorologia.
Suurimmat mannerjäätiköt sijaitsevat Antarktiksella ja Grönlannissa. Edellä mainittujen jäätiköiden sisempänä mantereella sijaitsevissa osissa jäätikkö on huomattavasti paksumpaa kuin lähempänä jäätikön reunaa sijaitsevat osat. Jääkauden aikana mannerjäätiköiden globaali laajuus oli enimmillään kaksi kertaa niin suuri kuin nykyiset Grönlannin ja Antarktiksen jäätiköt yhteensä. Laajoja vuoristojäätiköitä ovat Chilessä ja Argentiinassa sijaitseva Patagonian jäätikkö ja Alaskassa sijaitseva St. Eliaksen vuoriston jäätikkö. Lumi- ja jäävyöryjä, jotka aiheuttavat silloin tällöin vahinkoja tapahtuu eniten Alpeilla. Lumipeitteen albedo eli valonheijastavuus on suuri ja samalla sillä on merkittävä viilentävä vaikutus lämpötilaan. Lumi ja jää liittyvät olennaisesti säähän ja näin ollen jäätiköiden sulaminen ilmaston lämmetessä on merkittävä asia ilmastonmuutoksessa. Jäätiköiden sulaminen ilmaston lämmetessä saattaa nostaa tulevaisuudessa merkittävästi valtamerien pintaa.
Aiheesta muualla

http://itc.gws.edu/faculty/bcarter/physgeol/glac/firn.htm%5Bvanhentunut+linkki%5D (englanniksi)
http://www.icelanontheweb.com%5Bvanhentunut+linkki%5D (englanniksi)
https://web.archive.org/web/20050217093303/http://http/www.secretsoftheice.org (englanniksi)
Kryostaatti

Kryostaatti on laite jolla haluttua laitetta tai materiaalia jäähdytetään ja pidetään kryogeenisessä lämpötilassa. Matala lämpötila voidaan saada aikaan erilaisilla jäähdytysmenetelmillä. Tavanomaisimmin käytetään nestemäistä heliumia. Siksi kryostaatti on usein rakennettu tyhjiöastian tai heliumsäiliön sisälle. Kryostaatteja käytetään tieteellisessä tutkimuksissa, teknisten laitteiden osina ja lääketieteellisissä kuvantamislaitteissa. Suomalainen tutkimusyhteisö on ollut alalla aktiivinen vuosikymmenten ajan.
Tyypit

Kryostaatti koostuu yksinkertaisimmillaan nesteheliumkylpyyn upotetusta kylmäasteesta, johon jäädytettävä kohde asetetaan. Näin saavutetaan 4,2 Kelvinin lämpötila. Mikäli heliumkaasuja pumpataan tyhjiöpumpulla saavutetaan noin 1 Kelvinin lämpötila. Nykyisillä ns. kuivilla kryostaateilla, jotka perustuvat suljetun heliumkierron järjestelmään ja ns. kryopumppuihin voidaan saavuttaa sama lämpötila-alue ilman hankalaa kryogeenisten nesteiden käsittelyä, mutta jäähdytysteho on pienempi.
Kryostaattiin voidaan liittää useampia asteita, jolloin päästään vielä selvästi nesteheliumin kiehumispistettä matalampiin lämpötiloihin. Yleisin tapa on käyttää suljettua helium-seoksen (He4-He3) kiertoon perustuvaa laimennusjäähdytystä, jolloin saavutetaan millikelvin-alueen lämpötila-alue. Vieläkin kylmempään päästään jäähdyttämällä atomien ytimiä magneettisesti. Tämä menetelmä perustuu tiettyjen magneettisien suolojen adiabaattiseen demagnetointiin.
Tyypillinen viime vuosina valmistettu kryostaatti on eristetty huoneenlämpötilasta verrattain ohuella tyhjiövaipalla. Tyhjiövaippa valmistetaan tavanomaisesti ruostumattomasta teräksestä, jonka sisäseinille on asennettu ns. supereristettä. Tämä yksinkertainen rakenne on korvannut ennen käytössä olleet monikerroksiset rakenteet ja nestemäisen typen käytön.
Joensuun bunkkerimuseo

| Joensuun bunkkerimuseo |
| --- | --- |

Tyyppi:  Sotahistoriallinen museo, ulkomuseo, museo, paikallismuseo 
Osoite:  Virrantaus 7, 80140 Joensuu  
Sijainti:  Joensuu 
Kotisivut:  pohjoiskarjalanmuseo.fi/joensu... 
Koordinaatit:  62°38′N, 29°40′E
 fiJoensuun bunkkerimuseo 
Joensuun bunkkerimuseo on Joensuussa sijaitseva sotahistoriallinen museo, joka on osa Suomen kaikkien aikojen suurinta rakennuskohdetta, Salpalinjaa. Museon toiminnasta vastaa Pohjois-Karjalan museo Hilma. Bunkkerimuseo sijaitsee Marjalan kaupunginosassa Höytiäisen kanavan suulla, noin 7 kilometriä keskustasta.