stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sisältöpohjainen kuvatiedonhaku
Sisältöpohjaisen kuvatiedonhaun sovelluksien kolme tasoa > 2. taso: Semanttinen taso

Toisen tason järjestelmät toimivat myös semanttisella, käsitteiden, tasolla. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että järjestelmä kykenee tunnistamaan kuvasta tiettyjä kohteita. Kuvista pystytään
nykyisillä sovelluksilla poimimaan esimerkiksi ihmisiä, hevosia ja puita. Lisäksi on mahdollista tunnistaa tiettyjä ympäristöjä, kuten rantamaisema
Sisältöpohjaisen kuvatiedonhaun sovelluksien kolme tasoa > 3. taso: Abstrakti taso

Kolmatta tasoa ei juurikaan ole vielä saavutettu. Kolmannen tason sovellukset kykenevät tunnistamaan abstrakteja seikkoja. Tällaisia hakuja olisi esimerkiksi ”etsi kuva asuinalueesta” Yksiä harvoja tutkimuksia
tältä tasolta ovat tutkimukset värien alueelta, kuten yritys tunnistaa automaattisesti, sopivatko jotkut tietyt värit yhteen.
Sisältöpohjaisen haun ongelmia > Semanttinen kuilu

Semanttinen kuilu muodostuu siitä, että ”kuvasta saatava tieto ja tiedon tulkinta eivät kohtaa”. Sisältöpohjaisessa kuvatiedonhaussa tämä on ongelma, koska ihmiset ja tietokoneet tulkitsevat kuvia hyvin eri tavoin. Tietokone käsittelee kuvan matalan tason ominaisuuksia, kuten värejä jopa monin verroin tarkemmin kuin ihminen. Mutta jo värien muodostamien muotojen tulkinta on koneelle haastavampaa. Ihmisten havainnointiin taas kuuluu käsitteellistäminen. Ihminen ei näe kuvia värialuejoukkoina, vaan käsitteellistää kuvissa näkemänsä värialueet esineiksi, ihmisiksi, eläimiksi, maisemiksi, muodoiksi yms.. Semanttista kuilua ihmisen ja koneen välillä pahentaa myös se, että vaikka tietokone pystyisi tunnistamaan kaikki yksittäiset objektit kuvasta, voi kuvasta silti jäädä koneelta tasoja tavoittamatta.
Semanttista kuilua on pyritty kaventamaan kahdesta suunnasta. Matalammalta tasolta korkeammalla päin ongelmaa on pyritty ratkaisemaan käyttämällä erilaisia (automaattisia) annotointikeinoja. Ylhäältä alaspäin lähestyttäessä on pyritty rakentamaan ontologisia malleja, jotka ottavat  käsitteiden väliset suhteet huomioon. Sisältöpohjaisessa kuvatiedonhaussa ontologisista malleista on tosin apua vasta kun kuva-analyysivälineet oppivat tunnistamaan kuvasta objekteja.
Sisältöpohjaisen haun ongelmia > Sensorinen kuilu

”Sensorinen kuilu syntyy, kun tosimaailman objekti kuvataan johonkin toiseen ympäristöön, esimerkiksi valokuvaamalla. Valokuvatessa siirretään kolmiulotteisen maailman tilanne kaksiulotteiseksi, ja tässä siirtoprosessissa katoaa informaatiota. Tämän takia kuvasta ei pystytä välttämättä yhtä helposti kuin todellisessa tilanteessa sanomaan mitä se esittää.”
Sisältöpohjainen videotiedonhaku

Sisältöpohjaiseen videotiedonhakuun kehitetyt sovellukset toimivat hyvin pitkälle samoin perusperiaattein kuin sisältöpohjaisen kuvatiedonhaun puolella. Fyysisellä tasolla videodata on kuitenkin pikselialueista koostuva ajallinen kuvasarja, johon yleensä myös yhdistyy ääniraita. Tämän vuoksi semanttisen sisällön etsiminen raa’asta videodatasta on todella vaikeaa, ja semanttinen kuilu kasvaa vielä isommaksi kuin sisältöpohjaisessa kuvatiedonhaussa.
Sisältöpohjainen videotiedonhaku > Sisältöpohjaisen videotiedonhaun tutkimus ja sovellukset

Sisältöpohjaisen videotiedonhaun tutkimuksen saralla videon sisältöä on lähestytty eri tasoilla: raaka data, matalan tason visuaaliset sisällöt, sekä semanttinen sisältö. Raakaan videodataan voidaan lukea sisältyvän perus videoyksiköt yhdessä tavallisten video-ominaisuuksien, kuten formaatin ja kuvataajuuden kanssa. Alhaisen tason visuaaliselle sisällölle on tunnusomaista visuaaliset piirteet, kuten väri, muodot, tekstuurit yms. Semanttiseen sisältöön lasketaan korkean tason käsitteet kuten kohteet ja tapahtumat.
Laajoja tutkimuksia sisältöpohjaisessa videotiedonhaussa on kohdistettu juuri perustuen videon matalan tason visuaalisiin sisältöihin. Nämä lähestymiset ovat sisältäneet samantapaisia piirteitä kuin sisältöpohjainen kuvatiedonhaku, keskittyen samankaltaisuuden vertailuihin värijakaumissa, tekstuurissa ja muodoissa. Varhaisimmat videotiedonhakusovellukset muodostuivat jo olemassa olevista sisältöpohjaisista kuvatiedonhaun sovelluksista, ja niihin lisättiin vain toiminnallisuutta, joka mahdollisti videon segmentoinnin ja avain-freimien poiminnan. Tällaisia alhaisen tason visuaaliseen sisältöön perustuvia sovelluksia ei kuitenkaan ole koettu tarpeeksi tyydyttäviksi ratkaisemaan videotiedonhaun semanttisen tason haun ongelmia, koska video on media, joka koostuu kuvasarjoista jotka edetessään rakentavat oman semantiikan, eivätkä videodatasta löytyvät yksittäiset kuvat ehkä pysty edustamaan tätä kuvasarjasta syntynyttä semantiikkaa. Myös avain-freimien valitseminen videodatasta on haastava ongelma.
Sisältöpohjainen videotiedonhaku > Monitasoinen videotiedonhaku

Viimeaikaiset sisältöpohjaisen videotiedonhaun tutkimukset ovat keskittyneet monitasoisiin tiedonhaun menetelmiin. Päälähestymistavat monitasoisessa videotiedonhaussa ovat videon systematisoiminen, sekä videon tiivistäminen.
Sisältöpohjainen videotiedonhaku > Monitasoinen videotiedonhaku > Videon systematisointi

Videon systematisointi on prosessi, jolla yritetään taata nopea ja joustava keino videoiden selailuun ja videoista hakemiseen. Systematisoinnissa yhdistetään ja asemoidaan videon eri osat, ja jotta tehokas selailu ja haku onnistuisivat, on videodata representoitava monitasoisesti. Tyypillisesti järjestäminen toteutetaan hierarkkisella kaavalla, joka muodostuu neljästä tasosta: videoesitys, episodi, otto, kuvavirta. Tämän jaon kautta on mahdollista toteuttaa selailu ja haku.
Systematisointi on prosessi, joka kulkee alhaalta ylös. Se alkaa alimmalta tasolta, kuvavirran tasolta, joka koostuu tietyn ajan mittaisesta kuvasarjasta. Alin taso vastaa siis alkuperäistä videodataa. Seuraava taso muodostuu otoista, eli tietystä määrästä kuvia, jotka on ajallisesti yhdistetty ja avaruudellisesti lähekkäin. Otot sisältävät jatkuvaa liikettä, ja useat otot yhdistyvät muodostaen episoditason. Episodi on semanttinen yksikkö, jolla kuvataan tekemistä tai tarinaa. Viimeinen taso eli videoesitys (esim. elokuva) rakentuu tietystä määrästä episodeja, joiden kautta rakentuu merkitsevä tarina. Videon systematisoinnissa haku voidaan kohdistaa joko ottojen, tai episodien tasolle käyttämällä erilaisia hakumenetelmiä, kuten kameran liikkeeseen perustuvaa tai kohteen liikevektoriin perustuvaa menetelmää.
Sisältöpohjainen videotiedonhaku > Monitasoinen videotiedonhaku > Videon tiivistäminen

Videon tiivistäminen on systeemi, joka pyrkii tarjoamaan abstraktion ja kaappaamaan olennaisen aihepiirin monimutkaisesta videodatasta. Lukuisia tekniikoita, joita käytetään videon systematisointisovelluksissa (esim. ottojen havaitseminen, ottojen ryhmittäminen), voidaan hyödyntää myös videon tiivistämissovelluksissa. Näiden lisäksi kohteeseen perustuvaa lähestymistapaa voidaan hyödyntää tiivistämisessä.
Erottaakseen yksittäiset alueet videokuvassa, systeemi asemoi aluksi avaruudellis-ajalliset osat kuvasta. Tämän jälkeen analyysiin lisätään matalan tason tunnistavat toiminnot näistä alueista. Koska matalan tason tunnistusta ei tehdä suoraan yksittäisistä kuvista, semanttinen informaatio voidaan esittää selvästi näiden kohteiden piirteiden kautta. Tällaista videon tiivistämistekniikkaa on esim. hyödynnetty sovelluksissa, joiden avulla voidaan videoesityksestä etsiä ja tunnistaa tiettyjä siinä esiintyviä avainhahmoja.
Seututie 926

Tie Rovaniemen Paavalniemeltä etelään päin.
Tie Tervolan Ossauskoskella etelään päin.
Seututie 926 kulkee Kemistä Tervolan kautta Rovaniemelle Kemijoen itäpuolella. Tie alkaa Kemistä valtatien 4 eritasoliittymästä Ristikankaalta ja päättyy Rovaniemelle kantatien 78 liittymään. Tie on 113 kilometriä pitkä, kokonaan kaksikaistainen ja laadultaan vaihteleva, joissakin kohtaa kapea ja joissakin kohtaa leveä, mutta päällystetty koko matkalta. Tie on valaistu pääosin vain kylien kohdalla, mutta Keminmaa-Tervola-välillä valaistusta on lähes koko matkalta.
Tieltä on yhteys joen yli länsipuolelle valtatielle 4 etelästä päin lukien Taivalkoskella (Ala-Paakkola), Tervolassa, Ossauskoskella, Petäjäskoskella sekä Valajaskoskella. Itään päin siltä on yhteys Välijoen kautta kantatielle 78 sekä Koivukylästä, Tervolan keskustasta ja Lautiosaaresta (yhdystien 9262 kautta) yhteydet Sompujärven kautta Simoon tai kaakkoon Yli-Iihin. Itään päin lähtevistä yhteyksistä ainoastaan Lautiosaaresta lähtevä tie on kokonaan päällystetty, muut ovat kokonaan tai osittain sorateitä. Nopeusrajoitus on pääosin 80 kilometriä tunnissa. Liikennemäärät ovat sangen pienet.
Päällystystyöt syksyllä 2010

Syksyllä 2010 tiellä tehtiin päällystys- ja kunnostustöitä tieosuudella Hirmula–Itäkoski. Keminmaasta Hirmulaan päällyste onkin kohtalaisen uusi ja hyväkuntoinen, mutta pohjoisempi osuus oli kulunut ja routavaurioista kärsinyt, varsinkin Maulan ja Itäkosken kylien välisellä osuudella. Kunnostushanke oli osa 10,5 miljoonan euron pottia, jonka Lapin ELY-keskus sai vuonna 2010 teiden huoltoon. Sillä päällystettiin yhteensä 324 kilometriä tietä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 926 Wikimedia Commonsissa
Sohyang

Sohyang vuonna 2018.
Kim So-hyang eli Sohyang (s. 5. huhtikuuta 1978) on eteläkorealainen laulaja jolla on sopraanon ääniala. Sohyang on tullut tunnetuksi lukuisista esiintymisistään televisiossa ja häntä pidetään teknisesti taitavana laulajana. Sohyang on opiskellut ranskan kieltä Kyunghee-yliopistossa. Sohyang on ääninäytellyt Disney-elokuva Moanan koreankielisessä versiossa.
Siikajärvi

| Siikajärvi |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Siikajärvi korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Vanha-Espoo
Kaupunginosa nro:  76
Pinta-ala:  20,1 km² 
Väkiluku:  810 (31.12.2023)
Osa-alueet:  Hankalahti, Heinäs, Heinäslampi, Kolmiranta, Kotimäki, Naruportti, Poutlahti, Suolaakso, Siikaniemi, Soittila, Uusipelto
Postinumero(t):  02860
Lähialueet:  Espoonkartano, Nuuksio, Vanha-Nuuksio
Siikajärvi on Vanhan-Espoon suuralueeseen kuuluva kaupunginosa ja kylä Espoon pohjoisosassa Turunväylän pohjoispuolella aivan Kirkkonummen ja Vihdin rajalla Nuuksion kansallispuiston eteläpuolella. Siikajärvellä on seudulle tyypillisesti useita lampia ja järviä, joista suurin on Siikajärvi, josta kaupunginosa on saanut nimensä. Siikajärven pienessä saaressa sijaitsee edellä mainittujen kolmen kunnan rajapyykki. Kiinteistörekisterin mukaan Siikajärvi kuuluu Nuuksion kylään. Siikajärvellä on paljon kesäasuntoja sekä väljähköä omakotiasutusta. Siikajärvellä sijaitsee myös Hotelli Nuuksio (ent. Siikaranta). Vuoteen 2010 asti siellä toimi myös Keskon koulutuskeskus K-instituutti. Syksyllä 2015 sen entisiin tiloihin avattiin turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus, joka suljettiin 2017.
Vuoden 2004 verotietojen mukaan Siikajärvi (02860 Espoo) oli Suomen 79:nneksi vaurain alue. Talouksien keskimääräiset tulot valtionverotuksessa olivat 60 223 euroa ja varat 86 023 euroa. Asuntokuntia oli 247 ja asukkaita 635.
Nuuksion koulu sijaitsee Siikajärven alueella, Heinästien varrella, välillä Heinäs–Brobacka, puolen kilometrin päässä Sahajärven kaakkoisrannasta.
Nimi

Siikajärvi on saanut nimensä siellä sijaitsevan järven mukaan. Järvi taas on saanut nimensä kalakantansa ansiosta. Nimen aiempia kirjoitusasuja ovat Sikajärwi (1750) ja Sikjärvi Träsk (1803). Paikalla ei ole ollut virallista ruotsinkielistä vastinetta misään vaiheessa. Siikajärven nimi vahvistui kaupunginosan nimeksi vuonna 1982.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Siikajärven väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 611 | 611 |
| 1980 | 1980 |    | 552 | 552 |
| 1985 | 1985 |    | 543 | 543 |
| 1990 | 1990 |    | 538 | 538 |
| 1995 | 1995 |    | 638 | 638 |
| 2000 | 2000 |    | 648 | 648 |
| 2005 | 2005 |    | 890 | 890 |
| 2010 | 2010 |    | 964 | 964 |
| 2015 | 2015 |    | 921 | 921 |
| 2020 | 2020 |    | 867 | 867 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Järvet ja lammet

Kaupunginosan koillisrajana on pitkä ja kapea Nuuksion Pitkäjärvi, jonka vastaranta kuuluu Nuuksion kaupunginosaan. Järvi jakautuu kahteen osaan keskivaiheillaan olevan kapeahkon Poutlahdensalmen kohdalla. Salmi sijaitsee Poutlahden ja Solvallan välissä.
Iso Romlampi, Kolmuslampi, Vähä Romlampi sijaitsevat Siikajärven rantaviivan pohjoispuolella. Ahvilampi, Oralampi ja Paskalampi ovat Siikajärven ja Nuuksion Pitkäjärven välimaastossa, ja näiden eteläpuolella sijaitsee isoista järvistä ainoa kokonaan kaupunginosan sisällä oleva järvi, Sahajärvi. Heinäslampi sijaitsee samannimisen asuinalueen ja Siikajärven välissä, järven kaakkoispuolella.
Siikajärven kaupunginosan lounaiskolkassa Kolmirannan alueella sijaitsevat Kivilampi, Pitkänen ja Vuohilampi.
Sensible World of Soccer

| Sensible World of Soccer |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Sensible Software
Julkaisija:  Renegade Software
Taiteilija:  Stoo Cambridge, Jon Hare
Säveltäjä:  Alex Joseph, Richard Joseph, Graham King, Jason Page
Ohjelmoija:  Chris Chapman
Pelisarja:  Sensible World of Soccer
Julkaistu:  1994, 1995
Lajityyppi:  urheilupeli
Pelimuoto:  moninpeli ja yksinpeli
Alusta:  Amiga, DOS
Jakelumuoto:  Levyke
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Sensible World of Soccer on Sensible Softwaren kehittämä jalkapalloaiheinen urheilupeli. Peli on julkaistu vuonna 1994 Amigalle ja vuonna 1995 DOS:lle.
Peli on listattu Stanfordin yliopiston kymmenen kaikkien aikojen tärkeimmän videopelien listalle vuonna 2007.
Julkaisut

Pelille on julkaistu useita päivitysversioita:
Sensible World of Soccer '95/'96
SWOS '95/'96 European Championship Edition
Sensible World of Soccer '96/'97
Vastaanotto

| Vastaanotto> Arvostelupisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Arvostelupisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Amiga Format: 95%
Amiga Power: 95%
CU Amiga: 96%
The One: 90%
Amiga Format -lehti antoi pelille 95% arvostelussaan.
Amiga Power -lehti antoi pelille 95% arvostelussaan.
CU Amiga -lehti antoi pelille 96% arvostelussaan.
The One -lehti antoi pelille 90% arvostelussaan.
Aiheesta muualla

Sensible World of Soccer MobyGamesissa (englanniksi)
Sensible World Of Soccer Hall of Light -sivustolla (englanniksi)
Shari Redstone

Redstone vuonna 2022.
Shari Redstone (s. 1954) on yhdysvaltalainen liikenainen ja media-alan vaikuttaja. Redstonen perhe on mediayhtiö Paramount Globalin pääomistaja sijoitusyhtiönsä kautta, ja Shari Redstone Paramountin hallituksen puheenjohtaja.
Shari Redstonen isä oli mediamoguli Sumner Redstone, joka osti 1900-luvulla useita nykyistä Paramountia edeltäneitä mediayhtiöitä.
Siperiankuusi

| Siperiankuusi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Kuuset Picea
Laji::  obovata
Kaksiosainen nimi
 Picea obovata  Ledeb. (1833) 
Synonyymit
 Picea abies subsp. obovata (Ledeb.) Hultén (1949) 
Katso myös
   Siperiankuusi Wikispeciesissä   Siperiankuusi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Siperiankuusi (Picea obovata) on mäntykasvien heimoon ja kuusten sukuun kuuluva havupuu. Se on usein luokiteltu metsäkuusen (Picea abies) alalajiksi siperianmetsäkuuseksi. Siperiankuusi risteytyy metsäkuusen tyyppialalajin euroopanmetsäkuusen eli euroopankuusen kanssa. Välimuoto tunnetaan suomenmetsäkuusena (Picea × fennica tai Picea abies subsp. × fennica).
Ulkonäkö ja koko

Siperiankuusi kasvaa matalammaksi kuin euroopankuusi, enintään 20 metriä korkeaksi. Selvä ero puun olemuksessa euroopankuuseen verrattuna on latvuksen kapeus. Myös siperiankuusen kävyt ovat pienemmät kuin euroopankuusella ja sen nuoret haarat ovat nystykarvaiset.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Siperianmetsäkuusen (Picea abies subsp. obovata) levinneisyys Suomessa.
Stagg

Stagg-sähkökitara.
Stagg on belgialainen soitinvalmistaja. Stagg on merkittävä tekijä Manner-Euroopan ja ja Britteinsaarten budjettiluokan soitinmarkkinoilla. Suurin osa Stagg-sähkökitaroista valmistetaan Saksassa.
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisivu
Kuva[vanhentunut linkki]
Stagnaatio

Taloudellinen stagnaatio tai taloudellinen pysähtyneisyys (usein kutsutaan yksinkertaisesti stagnaatioksi tai pysähtyneisyydeksi, myös sekulaarinen stagnaatio) on pitkä-aikainen jakso jolloin taloudellinen kasvu on hidasta. Talouskasvu mitataan tavallisesti bruttokansantuotteen (BKT) kasvun perusteella. Joidenkin  määritelmien mukaan hitaalla kasvulla tarkoitetaan kasvua joka on hitaampaa kuin potentiaalinen kasvu jonka makrotaloustieteen asiantuntijat ovat ennustaneet. Toisten määritelmien mukaan kasvu, joka on vähemmän kuin 2-3% vuodessa on merkki stagnaatiosta.
Termillä on negatiivinen sävy, mutta hidas taloudellinen kasvu ei aina ole epäonnistuneen talouspolitiikan syytä. Potentiaalinen kasvu voi hidastua esimerkiksi jonkin katastrofin, tai maantieteellisen syyn takia.
Taloudellista stagnaatiota käsittelevät teoriat juontavat juurensa 1930-luvun lamasta ja se yhdistettiin varhaiseen keynesiläiseen taloustieteeseen ja Harvardin yliopiston taloustieteen professoriin Alvin Hanseniin.
Larry Summers popularisoi sekulaarinen stagnaatio -käsitteen uudelleen vuonna 2013 IMF:n konferenssissa pitämässään puheessa.
Kirjallisuutta

Baldwin, R. & Teulings, C.: Secular stagnation: Facts, causes, and cures – a new Vox eBook  10.9.2014. Vox:  The Centre for Economic Policy Research.
Hansen, A.: Economic Progress and Declining Population Growth. American Economic Review, 1938, 29. vsk, s. 1-15.  Artikkelin verkkoversio.
Kilponen, J.: Hiipuvan kasvun lähteillä. Kansantaloudellinen aikakauskirja, 2015, 111. vsk, nro 2, s. 138-147.  Artikkelin verkkoversio.
Taimio, H.: Sekulaarinen stagnaatio kaipaa elvytystä eikä leikkauksia. Talous ja yhteiskunta, 2015, 2015. vsk, nro 1, s. 1.  Artikkelin verkkoversio. (Arkistoitu – Internet Archive)
Sissi (albumi)

| Sissi Dave Lindholm |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : elokuu–lokakuu 1987, JJ-studio
 Julkaistu: 1987
 Tuottaja(t): Ippe Kätkä
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 37.04
 Levy-yhtiö: Rockadillo Records
Dave Lindholmin muut julkaisut
| Moderni hiljainen musiikki 1985 | Sissi 1987 | Jose Blues 1988 |
Sissi on Dave Lindholmin 11. sooloalbumi. Se julkaistiin loppuvuodesta 1987. Levy julkaistiin ensimmäisen kerran cd-muodossa 8. joulukuuta 2010, uudelleen masteroituna.
Kappaleet

Sisään – 2.33
Pyydän – 3.34
Petin pienen linnun – 3.20
Kaipauksen kesä – 2.08
Riisuudu – 4.15
T.E.T. – 3.24
Haen vaan tosi myrskyn – 2.19
Vaarallinen – 3.56
Lihava kiitos taivaaseen – 1.59
Taistele – 1.51
Italialainen – 3.28
Ikävä kyllä kauneimmat sanat – 4.17
Kokoonpano

Dave Lindholm – kitarat, laulu
Sirpa Taivainen – naisäänet
Takku Ylinen – puhaltimet
Juuso Nordlund – basso
Ippe Kätkä – lyömäsoittimet, syntetisaattorit
Pekka Tyni – flyygeli, syntetisaattorit
Sirone – kontrabasso
Kokoonpano > Tuotanto

Ippe Kätkä – tuottaja, äänittäjä
Juuso Nordlund – äänittäjä
Aiheesta muualla

Sissi discogs.com -sivustolla
Brigham Youngin yliopisto

| Brigham Youngin yliopisto> Brigham Young University |
| --- | --- |
  

Perustettu:  16. lokakuuta 1875
Tyyppi:  Yksityinen
Kansleri:  Kevin J Worthen
Henkilökunta:  1 264
Opiskelijoita:  33 363
Sijainti:   Provo, Utah  Yhdysvallat
Maskotti:  Cosmo the Cougar
Sivusto:  http://www.byu.edu/
Brigham Youngin yliopisto (engl. Brigham Young University, tunnetaan yleisesti lyhenteellä BYU) on Yhdysvalloissa toimiva, Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon kokonaan omistama yliopisto. Yliopisto toimii pääosin Provossa, lähellä Salt Lake Cityä Utahin osavaltiossa. Yliopisto on nimetty MAP-kirkon toisen presidentin Brigham Youngin mukaan.
Brigham Youngin yliopiston perustamispäivänä pidetään 15. lokakuuta 1875, jolloin presidentti Brigham Young hankki koululle ensimmäisen rakennuksen ja perusti virallisesti opinahjon, joka tuolloin tunnettiin nimellä Brigham Youngin akatemia (engl. Brigham Young Academy). Vuonna 1903 oppilaitos kohotettiin yliopistoksi.
Brigham Youngin yliopisto tarjoaa alemman korkeakoulu- eli bachelor-tutkinnon 198 akateemisessa opinto-ohjelmassa, maisterintutkinnon 69:ssä ja tohtorin 28:ssa. Yliopisto jakautuu 11 collegeen eli tiedekuntaan. Nämä ovat:
David O. McKayn kasvatustieteellinen tiedekunta
Ira A. Fultonin teknologinen ja insinööritaidon tiedekunta
sosiaalitieteellinen tiedekunta
taide- ja tiedonvälityksellinen tiedekunta
lääketieteellinen tiedekunta
humanistinen tiedekunta
J. Reuben Clarkin lakitieteellinen tiedekunta
luonnontieteellinen tiedekunta
Marriottin liiketaloudellinen tiedekunta
hoitotieteellinen tiedekunta
matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta
Teologinen tiedekunta ei muodosta omaa itsenäistä tiedekuntaansa, vaan se on järjestelmästä irrallinen opintokeskus.
Opiskelijat

BYU:n opiskelijoista huomattavan suuri osa, yli kolme neljäsosaa, osaa englannin lisäksi jotain muuta kieltä. Tämä selittyy ennen muuta sillä, että suuri osa opiskelijoista on entisiä lähetyssaarnaajia. Tämän vuoksi yliopistossa on amerikkalaisittain poikkeuksellisen laaja mahdollisuus opiskella vieraita kieliä. Erilaisia kielikursseja on tarjolla noin 60 kielessä.
Yliopiston opiskelijoista 98 % kuuluu MAP-kirkkoon, vaikka kirkon jäsenyys ei olekaan vaatimus yliopistoon pääsemiselle. Noin kaksi kolmasosaa opiskelijoista tulee Utahin ulkopuolelta. Koska yliopiston menot katetaan osittain kirkon jäsenten maksamista kymmenyksistä, ovat lukukausimaksut amerikkalaisittain alhaiset. Tämä mahdollistaa myös varattomampien opiskelun yliopistossa.
Brigham Youngin yliopisto on osa MAP-kirkon koulutusohjelmaa. Se heijastaa kirkon opetusohjelman periaatetta, jonka mukaan opiskelun tarkoituksena ei voi olla vain tiedollisen aineksen omaksuminen, vaan kokonaisvaltainen kasvu ihmisenä. Tämän takia kaikilta opiskelijoilta edellytetään myös uskonnonopetukseen osallistumista. Uskonnon kurssit voi tietyissä rajoissa valita vapaasti, mutta kaikkien on otettava osaa Mormonin kirjaa käsittelevään kurssiin, toiseen kurssiin, joka käsittelee Oppi ja liitot -kirjaa ja kolmanteen, joka käsittelee Uutta testamenttia. MAP-kirkkoon kuulumattomille järjestetään peruskursseja kirkon historiasta ja teologiasta.
Vaikka yliopistossa opiskelu ei edellytä MAP-kirkon jäsenyyttä, se edellyttää kuitenkin uskonnollista aktiivisuutta. Kirkon jäsenet joutuvat tuomaan yliopistoon vuosittain todistuksen kotiseurakunnastaan, joka todistaa heidän olevan aktiivisia kirkon elämässä. Muihin kirkkoihin kuuluvat tuovat samanlaisen todistuksen omista kirkoistaan. Vain ulkomaalaisten stipendiaattien kohdalla asiaan saatetaan suhtautua hieman löyhemmin.
Brigham Youngin yliopisto pyrkii olemaan tieteellisesti korkeatasoinen, objektiivista tutkimusta ja opetusta tarjoava korkeakoulu, myös uskontotieteen ja teologian osalta. Toisaalta kirkon omistamassa oppilaitoksessa on kielletty opetus ja tutkimus, joka pyrkii kiistämään mormonismin totuuden tai asettamaan uskonnolliset totuudet tai kirkon johtajat kyseenalaisiksi. Tämä vaikuttaa väistämättä yliopistossa tehtävän tieteellisen tutkimuksen vapauteen ja näin ollen välillisesti myös tasoon.