stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mody Sissako

| Mody Sissako> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1985
Kansalaisuus:   Ranska
Kyokushin-ottelija
Pituus:  185 cm
Paino:  125 kg
Painoluokka:  superraskassarja
Kätisyys:  oikea
Seura(t):  Spirit Dojo Paris
| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten kyokushin.Ranskan cup  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten kyokushin.Ranskan cup  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten kyokushin.Ranskan cup  | Maa:   Ranska> Miesten kyokushin. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Pariisi 2023 | +90 kg |  |
| Belgian Open  | Belgian Open  | Belgian Open  |  |
|  Pronssia | 2017 | +90 kg |  |
Mody Sissako (s. 1985) on ranskalainen karateka. Hän saavutti Kyokushinissa Ranskan mestaruuskilpailuissa pronssia. Sissako oli myös kerran mukana EM-kilpailuissa.
Kilpaura

Lokakuussa 2017 Sissako saavutti pronssia Belgian Openissa.
Joulukuussa 2018 Sissako sijoittui neljänneksi Bayeux Openissa hävittyään pronssiottelussa Arnaud Nekamille.
Sissako saavutti helmikuussa 2023 Ranskan cupissa pronssia. Menestyksen myötä hän sai tilaisuuden osallistua toukokuussa pidettyihin Puolan EM-kilpailuihin. Sissoko kohtasi avauskierroksella EM-pronssimitalisti Andri Meženskyin. Hän hävisi ottelun tuomariäänin.
EM-sijoitukset

| Paikka | Päivä | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
|  Puola | 21.5.2023 | 10. |
Murielle Laurent

| Murielle Laurent> Euroopan parlamentin jäsen |
| --- | --- |
 16.7.2024–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. syyskuuta 1977 (ikä 47) Joigny, Ranska
Kansalaisuus:  ranskalainen
Tiedot
Puolue:  Sosialistinen puolue
Murielle Laurent (s. 21. syyskuuta 1977 Joigny, Ranska) on ranskalainen poliitikko. Laurent edustaa sosialistista puoluetta. Laurent on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2024 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Aiheesta muualla

Murielle Laurent Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Mourinki (järvi)

| Mourinki |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°29′02″N, 25°32′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niiniveden valuma-alue (14.34)
Laskuoja:  oja Pieneen Niinijärveen 
Järvinumero:  14.347.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  181,6 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,618 km  
Pinta-ala:  2,6 ha  
Tilavuus:  0,0001175 km³ 
Keskisyvyys:  4,52 m  
Suurin syvyys:  7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMourinki 
Mourinki  on Keski-Suomessa Uuraisissa Hiirolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 117 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,5 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niiniveden valuma-alueella (14.34), jonka Saarijoen valuma-alueeseen (14.347) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 181,6 metriä mpy.
Rata-SM kausi 2010

Rata-SM kausi 2010 alkoi Kemoran kilpailuviikonlopulla 14.-15.5.2010 ja päättyi Ahvenistolla ajettavaan finaaliviikonloppuun 10.-11.9.2010. Luokkamäärää pienennettiin kaudelle ja mukana olivat SM-arvon omaavat Formula Renault, Formula Ford ja GT Finnish Championship. Lisäksi täyteluokkina ajettiin mm. Legends Trophy ja V1600 Cup.
Kalenteri

Kaudella 2010 ajettiin viisi osakilpailua kahdessa eri maassa.
| Aika | Kilpailun nimi | Rata |
| --- | --- | --- |
| 14.-15. toukokuuta 2010 | Rata-SM Kemora |  Kemora |
| 11.-12. kesäkuuta 2010 | Rata-SM Alastaro |  Alastaron moottorirata |
| 9.-10. heinäkuuta 2010 | Summer Race 2010 |  Audru ringrada |
| 13.-14. elokuuta 2010 | Rata-SM Botniaring |  Botniaring |
| 10.-11. syyskuuta 2010 | Citizen Race Weekend |  Ahveniston moottorirata |
Tallit ja kuljettajat > GT Finnish Championship

| # | Kuljettaja(t) | Talli | Auto |
| --- | --- | --- | --- |
| 9 | Tuisku Urpiala |  | Porsche 997 GT3 Cup |
| 10 | Jari Nurminen Henri Karjalainen | Ferrari Team Nurminen | Ferrari F430 Challenge GT3 Cup |
| 13 | Tapio Rytilä | Amigos Racing | Porsche 911 GT3 Cup |
| 20 | Markku Hietamäki |  | Lamborghini Gallardo GT3 |
| 44 | Petri Lappalainen | Kart Motorsport | Porsche 997 GT3 R |
| 55 | Erkka Suominen |  | Porsche 911 GT3 Cup |
Tallit ja kuljettajat > Formula Renault

| # | Kuljettaja | Talli | Runko |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 | Miika Kunranta | Koiranen Bros. Motorsport | Tatuus FR2000 |
| 6 | Marcus Nykopp | Koiranen Bros. Motorsport | Tatuus FR2000 |
| 9 | Antti Rammo | P1 Motorsport T.T. Racing Team | Tatuus FR2000 |
| 11 | Oskari Kurki-Suonio | Team Scuderia Nordica | Tatuus FR2000 |
| 16 | Henri Rajala |  | Tatuus FR2000 |
| 24 | Johannes Moor | T.T. Racing Team | Tatuus FR2000 |
Tallit ja kuljettajat > Formula Ford

| # | Kuljettaja | Talli | Runko | Moottori |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | Sebastian Nummi | Team Söderman | Van Diemen LA09 | Duratec |
| 4 | Miikka Mäkelä | Mäkelä Racing Team | MTec FD09 MTec FD10 | Duratec |
| 6 | Per Stenius | s2i Motorsport | Van Diemen RF02 | Zetec |
| 10 | Pinja Forsman | Team Söderman | Van Diemen RF0? | Zetec |
| 11 | Elmeri Ylitalo | Team Söderman | Van Diemen LA10 | Duratec |
| 12 | Kristian Laine | Turku Karting | Van Diemen RF02 | Zetec |
| 14 | Markus Ollila | HMH-Racing | Van Diemen RF00 | Zetec |
| 15 | Milla Mäkelä | Mäkelä Racing Team | MTec FD09 | Duratec |
| 20 | Henri Höglund |  | Van Diemen RF03 | Zetec |
| 46 | Tommi Leinonen |  | Vector MG97 | Zetec |
| 55 | Ville Kivinen | Turku Karting | Van Diemen LA09 | Duratec |
| 77 | Antti Buri | Enigma Motorsport | Mygale SJ08 | Duratec |
Tulokset > Pistejärjestelmä

Pisteet jaettiin Formulaluokissa, sekä GT-luokassa divisioonittain 12 parhaalle seuraavasti: 25-20-16-14-12-10-8-6-4-3-2-1.
GT Finnish Championshipissa lisäksi yleiskilpailun kymmenen parasta palkittiin seuraavasti: 10-9-8-7-6-5-4-3-2-1.
Tulokset > GT Finnish Championship

| Sijoitus | Kuljettaja | KEM1  | KEM2  | ALA1  | ALA2  | PÄR1  | PÄR2  | BOT1  | BOT2  | AHV1  | AHV2  |  Pisteet  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Petri Lappalainen | 1. |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 25 |
| 2. | Jari Nurminen /   Henri Karjalainen | 2. |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 20 |
| 3. | Markku Hietamäki | 3. |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 18 |
| 4. | Tapio Rytilä | 4. |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 16 |
Tulokset > Formula Renault

| Sijoitus | Kuljettaja | KNU1  | KNU2  | KEM1  | KEM2  | ALA1  | ALA2  | PÄR1  | PÄR2  | AHV1  | AHV2  | MAN1  | MAN2  |  Pisteet  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Miika Kunranta | 6 | Ret | 6 | 8 | 5 | 4 | 1 | 1 | Ret | 6 | 5 | 5 | 120 |  |
| 2 | Johannes Moor | 3 | 10 | 9 | Ret | 4 | 2 | 3 | 3 | 6 | 5 | 8 | 10 | 101 |  |
| 3 | Antti Rammo | 4 | 11 | 5 | 5 | Ret | 6 | Ret | 6 | 7 | 8 | 10 | 7 | 65 |  |
| 4 | Oskari Kurki-Suonio |  |  | 7 | 6 | 2 | 5 | 8 | 5 |  |  | Ret | 9 | 58 |  |
| 5 | Marcus Nykopp | Ret | 6 | 10 | 7 | 7 | Ret | 4 | 8 | 9 | 9 | 7 | 11 | 47 |  |
| 6 | Henri Rajala | 9 | 5 | 8 | Ret | 10 | 11 | Ret | Ret |  |  |  |  | 17 |  |
Sarjan ulkopuoliset vieraskuljettajat
|  | John Bryant-Meisner | 7 | 9 | 4 | 4 | 11 | 8 | 5 | 7 | 5 | 4 | 6 | 6 |  |  |
|  | Måns Grenhagen |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 13 | 14 |  |  |
|  | Daniel Ivarsson | 8 | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 11 | 12 |  |  |
|  | Kevin Kleveros | 5 | 2 | 3 | 2 | 1 | 1 | 9 | 2 | 4 | 3 | 2 | 1 |  |  |
|  | Jesse Krohn |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 1 |  |  |  |  |
|  | Mattias Lindberg | 2 | 3 | 2 | 3 | 6 | 3 | Ret | 4 | 2 | 2 | 1 | 2 |  |  |
|  | Mattias Lorén |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 12 | 13 |  |  |
|  | Ronnie Lundströmer | 10 | 7 |  |  | 8 | 9 | 6 | Ret | 8 | 7 | 3 | 4 |  |  |
|  | Daniel Roos | 1 | 1 | 1 | 1 | 3 | 7 | 2 | Ret | 3 | Ret | 4 | 3 |  |  |
|  | Eimantas Siaurys | 11 | 8 | 11 | 9 | 9 | 10 | 7 | Ret | 10 | 10 | 9 | 8 |  |  |
Tulokset > Formula Ford

| Sijoitus | Kuljettaja | KEM1  | KEM2  | ALA1  | ALA2  | PÄR1  | PÄR2  | BOT1  | BOT2  | AHV1  | AHV2  |  Pisteet  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Antti Buri | Kesk. | 2. | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. | DNS | 5. | 1. | 184 |
| 2. | Elmeri Ylitalo | 3. | 1. | Kesk. | 7. | 2. | 3. | 2. | 1. | 4. | 3. | 166 |
| 3. | Miikka Mäkelä | 6. | Kesk. | 2. | 2. | 6. | 7. | 9. | 3. | 3. | 6. | 122 |
| 4. | Markus Ollila | 4. | 3. | 4. | 5. | 5. | 5. | 5. | DQ | 7. | 7. | 116 |
| 5. | Ville Kivinen | 1. | 9. | 3. | 3. | 3. | 2. | 4. | DQ |  |  | 111 |
| 6. | Sebastian Nummi | 2. | Kesk. |  |  |  |  | 3. | 2. | 2. | 5. | 97 |
| 7. | Kristian Laine | 5. | 8. | 5. | 4. | 4. | Kesk. | 7. | 5. | 10. | 9. | 92 |
| 8. | Per Stenius | 9. | 5. | 7. | 6. | 7. | 6. | 8. | 7. | 9. | 10. | 80 |
| 9. | Milla Mäkelä | 8. | 6. | 9. | 9. | 8. | 8. | 6. | 4. | 11. | 8. | 74 |
| 10. | Henri Höglund | 7. | 4. | 8. | 8. | Kesk. | 4. | DNS | 6. | 8. | Kesk. | 68 |
| 11. | Pinja Forsman | 10. | 7. | 6. | 10. | Kesk. | 9. |  |  | Kesk. | DNS | 28 |
| 12. | Tommi Leinonen |  |  | 10. | 11. |  |  |  |  | Kesk. | 11. | 9 |
Sarjan ulkopuoliset vieraskuljettajat
|  | Jesse Anttila |  |  |  |  |  |  |  |  | 1. | 2. |  |
|  | Sami Inkiläinen |  |  |  |  |  |  |  |  | 6. | 4. |  |
Aiheesta muualla

Rata SM/Cup-pisteet 2010 (PDF)
NRK2

| NRK2 |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  1. syyskuuta 1996
Omistaja:  NRK
Kuvaformaatti:  16:9
Katsojaosuus:  3,9% (maaliskuu 2007, )
Maa:   Norja
Näkyvyysalue:  Koko maa
Kotisivu:  www.nrk.no
Saatavuus
Antenniverkko
Antennitalous:  Kanava 2 tai 3 (kattaa 52% kotitalouksista)
Satelliitti
Canal Digital:  Kanava 2
Kaapeliverkko
Kaapeli:  Koko maa
Infobox OKNimi-testi OK: 
NRK2 on Norjan yleisradioyhtiö NRK:n toinen televisiokanava. Vuonna 1995 parlamentti päätti perustaa toisen NRK-kanavan, jonka nimi on NRK2. Kanava aloitti 1. syyskuuta 1996. Kanava näyttää uutisia, keskusteluohjelmia, dokumentteja, analyysejä ja kulttuuriohjelmia.
Aiheesta muualla

Kanavan kotisivut (norjaksi)
Modus (televisiosarja)

| Modus |
| --- | --- |

Tyyli:  rikosdraama
Kestoaika:  45 min
Luoja(t):  Anne Holt
Kehittäjä(t):  Mai Brostrøm Peter Thorsboe
Pääosissa:  Melinda Kinnaman Henrik Norlén Marek Oravec Simon J. Berger Esmeralda Struwe Lily Wahlsten Krister Henriksson Cecilia Nilsson Greg Wise Kim Cattrall Paprika Steen Billy Campbell Anja Lundqvist
Alkuperämaa:   Ruotsi
Alkuperäiskieli:  ruotsi englanti
Verkko:   TV4  MTV3 C More
Esitetty:  23. syyskuuta 2015 –
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  16
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):  Sandra Harms
Ohjaaja(t):  Lisa Siwe Mani Maserrat
Käsikirjoittaja(t):  Mai Brostrøm Peter Thorsboe
Säveltäjä(t):  Jacob Groth
Tuotantoyhtiö(t):  Miso Film
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Modus on ruotsalainen rikosdraamasarja, joka alkoi Ruotsissa TV4-kanavalla syyskuussa 2015. Sarja perustuu norjalaisen Anne Holtin Inger Johanne Vik -rikosromaaneihin. Käsikirjoittajina toimivat Emmy-voittajat Mai Brostrøm ja Peter Thorsboe. Suomessa sarja alkoi MTV3-kanavalla 12. joulukuuta 2016.
Sarjan avausjaksoa katsoi Ruotsissa 1 220 000 katsojaa.
Modus on myyty Suomen lisäksi useaan muuhunkin maahan, esimerkiksi Saksaan, Ranskaan, Espanjaan ja Isoon-Britanniaan, ja ensimmäinen tuotantokausi on julkaistu DVD:llä ja blu-raylla Pohjoismaissa ja Saksassa.
Sarjan toinen tuotantokausi esitetään Ruotsissa syksyllä 2017, ja C More -palvelussa joulukuussa 2017.
Juoni

1. kausi
Rikospsykologi Inger Johanne Vik (Melinda Kinnaman) on aiemmin avustanut Ruotsissa rikospoliisia ja Yhdysvalloissa FBI:ta. Nykyään hän on Tukholman yliopiston psykologian professori. Hänellä on kaksi tytärtä, joista vanhempi, autistinen Stina todistaa murhaa hotellissa. Myös Uppsalan piispa murhataan. Jouluisessa Tukholmassa liikkuu vapaana sarjamurhaaja. Kuolinsyyt vaihtelevat, mutta Vik tajuaa, että murhien tekijä on sama. Vik päättää, että hänen on saatava murhaaja kiinni, ja liittyy takaisin rikospoliisiin. Työparikseen hän saa Ingvar Nymanin (Henrik Norlén).
Rooleissa

1. kausi
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Melinda Kinnaman  | … |  Inger Johanne Vik   |
|  Henrik Norlén  | … |  Ingvar Nyman   |
|  Marek Oravec  | … |  Richard Forrester   |
|  Simon J. Berger  | … |  Isak Aronson   |
|  Esmeralda Struwe  | … |  Stina Vik    |
|  Lily Wahlsten  | … |  Linnéa Vik   |
|  Krister Henriksson  | … |  Erik Lindgren   |
|  Cecilia Nilsson  | … |  Elisabeth Lindgren   |
|  Johan Widerberg  | … |  Lukas Lindgren   |
|  Ellen Mattsson  | … |  Astrid Friberg   |
|  Magnus Roosmann  | … |  Markus Ståhl   |
|  Peter Jöback  | … |  Rolf Ljungberg   |
|  Josefine Tengblad  | … |  Sophie Dahlberg    |
|  Julia Dufvenius  | … |  Isabella Levin   |
|  Siw Erixon  | … |  Kerstin Vik   |
|  Simon Norrthon  | … |  Lennart Carlsson   |
|  Liv Mjönes  | … |  Patricia Green   |
|  Alexandra Rapaport  | … |  Ulrika Sjöberg   |
|  Suzanne Reuter  | … |  Viveka Wallin   |
|  Annika Hallin  | … |  Hedvig Nyström   |
|  Björn Andersson  | … |  Alfred Nyman   |
|  Anki Lidén  | … |  Gunilla Larsson   |
|  Per Ragnar  | … |  Hasse   |
|  Eva Melander  | … |  Marianne Larsson   |
|  Chatarina Larsson  | … |  Elsa   |
|  Mårten Klingberg  | … |  Tobias Faber   |
2. kausi
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Melinda Kinnaman  | … |  Inger Johanne Vik   |
|  Henrik Norlén  | … |  Ingvar Nyman   |
|  Greg Wise  | … |  Warren Schifford   |
|  Kim Cattrall  | … |  Presidentti Helen Taylor    |
|  Paprika Steen  | … |  Alva Roos   |
|  Billy Campbell  | … |  Dale Taylor    |
|  Anja Lundqvist  | … |  Jessica Östling   |
|  Esmeralda Struwe  | … |  Stina Vik   |
Mondlango

Mondlango eli ulango on He Yafun vuonna 2002 julkaisema keinotekoinen kieli. Se pohjautuu esperantoon, mutta siinä on esperantoa enemmän vaikutteita englannista. Mondlangon aakkoset koostuvat 26 kirjaimesta. Kielen sanajärjestys on SVO (subjekti-verbi-objekti).
Kielioppi

Mondlangossa on esperanton tavoin käytössä vain määräinen artikkeli "la". Kaikki substantiivit päättyvät kirjaimeen "o", adjektiivit kirjaimeen "a" ja adverbit kirjaimeen "e".
Kielioppi > Verbit

Verbin perusmuoto päättyy aina kirjaimeen "i", esimerkiksi iri (mennä).
Preesens muodostetaan korvaamalla kirjain "i" kirjaimilla "an", esimerkiksi iran (menee).
Imperfekti muodostetaan korvaamalla kirjain "i" kirjaimilla "in", esimerkiksi irin (meni).
Futuuri muodostetaan korvaamalla kirjain "i" kirjaimilla "on", esimerkiksi iron (menee)
Konditionaalissa käytetään päätettä -uz.
Imperatiivissa käytetään päätettä -ez.
Keinotekoiset kielet
afrihili
babm
basic english
borduuri
budinos
dothraki
dunia
ekspreso
esperanto
esperanto II
europanto
fasala
gestuno
glosa
hutt
ido
interlingua
interlingue
interslaavi
ithkuil
klingon
kotava
latino sine flexione
lingua franca nova
loglan
lojban
loxian
mondlango
neo
novial
pandunia
quenya
sindar
slovio
solresol
sona
syldaavi
talossa
toki pona
uuskieli
volapük
kansainvälinen apukieli
taidekieli
suunnitelmakieli
luettelo keinotekoisista kielistä
Musta Ritari slurppaa jälleen

Tarinan englanninkielisen julkaisun ensimmäinen sivu vuodelta 2006.
Musta Ritari slurppaa jälleen (engl. The Black Knight GLORPS again) on Don Rosan vuonna 2003 valmistunut Ankkatarina. Se on jatko-osa vuonna 1998 valmistuneelle tarinalle Musta Ritari. Suomessa tarina on ilmestynyt kolme kertaa: Aku Ankka -lehden numeroissa 39–40 vuonna 2004 sekä kokoelmakirjoissa Pako Kielletystä laaksosta ja muita Don Rosan parhaita vuonna 2010 ja Don Rosan kootut 9 vuonna 2013.
Juoni

Alussa Roope-setä esittelee Akulle museota, jolle hän on lahjoittanut omia mittaamattoman arvokkaita tavaroitaan, mm. hanhenmunahipun. Roope kuitenkin kohtaa museossa vanhan vihollisensa, Arpin Lusènen, ja Roope tietää heti tämän havittelevan mustan ritarin haarniskaa.
Seuraavana yönä Lusène käy vanhaan Musta Ritari -asuunsa pukeutuneena Roopen trofeehuoneessa katsomassa haarniskaa, mutta sen paikalla on vain lappu, jossa lukee: "Näetkö, Arpin: ei haarniskaa. Vaikka tietäisit sotisovan sijainnin, et pääse siihen millään käsiksi. Hah hah haa!". Mutta Lusène tekee mikrosahallaan Mustan Ritarin muotoisia aukkoja Roopen seiniin, jotka hän huomaa aamulla.
Roope ja Aku kiiruhtavat Pellen luokse, jossa he varmistavat häneltä Mustan Ritarin haarniskan sijaintipaikan ja lähtevät sinne. Kun he ovat kärränneet haarniskan ulos vahvia-kimpaleen sisästä, Lusène hyppää sen päältä suoraan haarniskaan ja lähtee juoksemaan karkuun. Roope, Aku sekä ohikävelleet Tupu, Hupu ja Lupu lähtevät Akun autolla Lusènen perään (Pelle jää vain töllistelemään), mutta Lusène vain leikkaa auton kahtia. Ennen hyökkäystään Lusène kuitenkin kiinnittää haarniskaan koukun siltä varalta, että Roope tekisi saman mattotempun kuin viime kerrallakin. Niin Roope tekeekin sen, mutta temppu, kuten arvata saattaa, epäonnistuu koukun ansiosta. Sitten Lusène pääsee Roopen rahaholviin ja ehtii jo hävittää hiukan Roopen rahoja, kunnes Aku kiskaisee hänet koukusta Pellen lentopyörällä ilmaan.
Aku pudottaa Lusènen merellä seisovaan veneeseen. Lusène katkaisee lentopyörän (Aku lähtee pyörimään ilmassa) ja käyttää miekkaa "moottorina" päästäkseen rantaan.
Monien sekaannusten ja epäonnistuneen museoryöstön jälkeen Ankat lähettävät haarniskan maata kiertävälle radalle ja Lusène karkaa jälleen kerran. Tästä huolimatta hän lahjoittaa Roopelle erään taiteilijan ainoan taulun, joka Roopelta vielä puuttui. Ikävä kyllä taulun selkäpuolella on viesti, "Palaan vielä!"
Juoni > D.U.C.K.-omistus

D.U.C.K. – ilonpilaaja
D.U.C.K.-ilonpilaaja: Ylösalaisin itämaisten kirjaimien joukossa seinävaatteen alalaidassa kuvan oikeassa yläkulmassa.
Yksityiskohtia

Taulu, jonka Lusène lahjoittaa Roopelle, on muunnelma Salvador Dalín maalauksesta Muiston pysyvyys ; alkuperäisessä taulussa riippuu pehmeitä kelloja oksalla ja pöydällä, mutta tässä pehmeiden kellojen paikalla on tietysti pehmeitä (ja suuria) kolikoita.
Tarinan kuvituksesta on joissain yhteyksissä (kuten kirjassa Pako Kielletystä laaksosta ja muita Don Rosan parhaita) julkaistu vaihtoehtoinen versio, jossa Roopen keräämä taulusarja on itse asiassa kopioita Carl Barksin vanhoilla päivillään tekemistä öljymaalauksista, jotka esittävät nuorta Roopea kullankaivajana Klondikessa.
Muriel Spark

Muriel Sarah Spark, o.s. Camberg, (1. helmikuuta 1918 Edinburgh, Skotlanti – 13. huhtikuuta 2006 Firenze, Italia) oli skotlantilainen kirjailija. Englanninkielisessä maailmassa Spark on hyvin arvostettu. Hänen romaaneistaan on suomennettu Mandelbaumin portti.
Spark asui jonkin aikaa Keski-Afrikassa. Toisen maailmansodan aikana hän työskenteli Britannian ulkoministeriön tiedosteluosastolla. Hän kääntyi 1954 katoliseksi. Spark oli Royal Society of Literaturen jäsen. Spark kirjoitti romaaneja, näytelmiä, runoja, elämäkertoja ja tutkielmia, joissa katolisuuden vaikutusta ei kuitenkaan näy.
Ronald Neame on ohjannut elokuvan Miss Jean Brodien parhaat vuodet (The Prime of Miss Jean Brodie, 1969), joka perustuu Jay Presson Allenin näytelmään, joka taas perustuu Sparkin saman nimiseen romaaniin. Elizabeth Taylor tähditti Sparkin romaanista The Driver’s Seat Italiassa tehtyä, ristiriitaiset arviot saanutta avantgarde-elokuvaa Vaikea tapaus (Identikit, 1974).
Suomennettu teos

Mandelbaumin portti (The Mandelbaum gate), suom. Juhani Jaskari, WSOY 1966
Aiheesta muualla

Helen T. Verongos ja Alan Cowell, Muriel Spark, Novelist Who Wrote 'The Prime of Miss Jean Brodie,' Dies at 88, New York Times 16.4.2006 (englanniksi)
Mikonkatu (Helsinki)

Mikonkadun raitiokävelykatua Yliopistonkadun suunnasta kohti  Aleksanterinkatua.
Mikonkatu (ruots. Mikaelsgatan) on etelä–pohjoissuuntainen katu Helsingin keskustassa. Se johtaa Kluuvin läpi Esplanadin puistosta Kaisaniemen puistoon.
Historia

Mikonkatu on nimetty vuonna 1820 Venäjän keisarin Aleksanteri I:n veljen, suuriruhtinas Mikaelin (1798–1849) mukaan. Nykyisen pituutensa ja muotonsa katu sai vuonna 1830. Kadun virallisena suomenkielisenä nimenä oli vuosina 1909–1928 Mikaelinkatu.
Valtaosaltaan katu rakennettiin kävelykaduksi vuonna 1992.[lähde? ]
Raitioliikenne

Mikonkadulle on asennettu raitiotiekiskot, jotka kulkevat Rautatientorin itäistä laitaa pitkin Kaivokadulle. Tätä Vilhonkadun–Mikonkadun reittiä raitiovaunut kulkivat molempiin suuntiin vuoteen 1950 saakka,[lähde? ] jolloin Kaivokadulta reitti Kaisaniemen suuntaan avattiin Kaisaniemenkatua pitkin. Kaisaniemestä Kaivokadulle raitiovaunut kulkivat Vilhonkatua ja Mikonkatua pitkin vuoteen 1994 saakka, jolloin Kaisaniemenkadun raitiotie kaksisuuntaistettiin. Vilhonkadun–Mikonkadun reittiä käytetään yhä raitiovaunujen tilausajokäytössä, kuten Spårakoffin liikennöinnissä.
Mikonkadulle välille Aleksanterinkatu–Kaivokatu valmistui alkuvuodesta 2009 kaksiraiteinen, osin limittäin kulkeva raitiotie. Osuutta on kutsuttu myös raitiokävelykaduksi.
Poikkikadut etelästä pohjoiseen

Aleksanterinkatu
Ateneuminkuja (länteen) / Yliopistonkatu (itään)
Kaivokatu (länteen) / Kaisaniemenkatu (itään)
Rautatientori sijaitsee Mikonkadun länsipuolella Kaivokadun ja Vilhonkadun välissä.
Vilhonkatu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mikonkatu (Helsinki) Wikimedia Commonsissa
Mikonkatu Esplanadin kohdalla Kaisaniemen suuntaan 1900-luvun alussa.
Liikennettä Mikonkatu 9:n kohdalla 1920-luvulla.
Näkymä Yliopistonkadun suunnasta kohti Aleksanterinkatua vuonna 2003, ennen raitiotien rakentamista.
Aleksanterinkadun ja Pohjoisesplanadin välinen kävelykatu.
Raitiovaunu kaartamassa Mikonkadulta Kaivokadulle.
Moottoripyöräily

Honda CB 550 Four 1970-luvulta.
Moottoripyöräily on ajamista moottoripyörällä ja suosittu vapaa-ajan harrastus. Moottoripyöräilyn harrastajia kutsutaan Suomessa motoristeiksi, mutta englannissa samaa kantaa oleva sana tarkoittaa kuitenkin autoilijoita.
Moottoripyörällä on suosittua ajaa maaseudun mutkateitä rauhallisella nopeudella maisemista ja vapauden tunteesta nauttien. Osa harrastajista pitää suorituskykyisillä ajoneuvoilla ajamisesta. Moottoripyörä on pidetty tähän sopivana välineenä, koska sen hinta on alhainen suhteessa suorituskykyyn. Moottoripyörän ajotaitoa voi kohentaa ja ylläpitää rata-ajolla, jota voidaan harrastaa ratapäivillä. Moottoripyörällä voi tehdä myös matka-ajoa.
Suomessa oli vuonna 2008 yhteensä 203 698 rekisteröityä moottoripyörää, josta museorekisteröityjä 9 817.
Moottoripyöräilyn turvattomuus ja turvallisuus

Moottoripyöräily on usealla turvallisuusmittarilla mitaten vaarallisimpia liikkumisen muotoja. Kun verrataan liikuttua matkaa, henkilö- ja onnettomuuksien määrää sekä vakavuutta, moottoripyöräilyn onnettomuudet ovat erittäin tuhoisia. Siten moottoripyöräilyn vakuutusmaksut ovat korkeat.
Tekniikan maailma 11/2008 käsitteli artikkelissaan moottoripyöräilyonnettomuuksia. Artikkelin mukaan motoristi pystyy hyvin pitkälle itse määräämään oman turvallisuutensa tason. Ulkopuoliset tekijät muodostavat moottoripyöräilylle pienen uhan: motoristi itse aiheuttaa väärällä toiminnallaan onnettomuuden.
Moottoripyöräilyn turvallisuuteen on pyritty vaikuttamaan mm.
kuljettajien ajokoulutuksella; A1- ja A-ajokortit, ajoharjoittelulutapahtumilla
asennekasvatuksella; näyttämisen tarpeen eliminointi, oikea tilannenopeus, ennakoiva ajotapa, turvaväli
suojavarusteilla; moottoripyöräkypärä, ajoasu, selkäsuoja, rintasuoja, ajojalkineet
moottoripyörän hallinta; moottoripyörän käsittely, hidas- ja kaarreajo, hätäjarrutus, vastaohjaus, väistäminen
moottoripyörien tekninen taso; ajovalot, ABS-jarrut, renkaat, huolto-ohjelman mukaiset huollot.