stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
High On Fire
Diskografia > Studioalbumit

The Art of Self Defense (2000, Man's Ruin Records)
Surrounded by Thieves  (2002, Relapse Records)
Blessed Black Wings (2005, Relapse Records)
Death Is This Communion (2007, Relapse Records)
Snakes for the Divine (2010, E1 Music)
De Vermis Mysteriis (2012, E1 Music)
Luminiferous (2015, E1 Music)
Electric Messiah (2018, E1 Music)
Cometh the Storm (2024)
Diskografia > EP:t ja Split-albumit

High On Fire (EP, 1999, 12th Records)
Hung, Drawn & Quartered / March Of The Fire Ants (Mastodonin kanssa)  (2003, Relapse Records)
Brother In The Wind / Gwodhunqa (Ruinsin kanssa) (2005, Skin Graft Records)
Relapse Single Series  (Coliseum & Baronessin kannsa) (2003, Relapse Records)
Käännös suomeksi
Apóstolos Tzitzikóstas

| Apóstolos Tzitzikóstas> Απόστολος Τζιτζικώστας |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva vuodelta 2024.
EU-komissaari
 Von der Leyenin II komissio 1.12.2024 alkaen  
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. syyskuuta 1978 (ikä 46)
Tiedot
Puolue:  Uusi demokratia
Muut puolueet:  EPP (EU:ssa)
Koulutus:  valtiotieteiden maisteri
Tutkinnot:  University College London
Aiheesta muualla
www.tzitzikostas.gr
Apóstolos Tzitzikóstas (kreik. Απόστολος Τζιτζικώστας, s. 2. syyskuuta1978) on kreikkalainen poliitikko. Joulukuusta 2024 alkaen hän on EU-komissaari Von der Leyenin II komissiossa toimialanaan kestävä liikenne ja matkailu.
Tzitzikóstas on opiskellut Ateenassa, Washingtonissa ja Lontoossa, missä hän suoritti maisterintutkinnon julkishallinnon alalta. Hänellä on ollut oma luomumaitoa tuottava yritys Thessalonikissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Apóstolos Tzitzikóstas Wikimedia Commonsissa
Helleeninen jalkapalloliitto

| Helleeninen jalkapalloliitto> Ελληνική Ποδοσφαιρική Ομοσπονδία |
| --- | --- |
Laji:  jalkapallo
Perustettu:  1926
Alueellinen:  Kreikka
Toimitusjohtaja:  Dómna Tsióni
Presidentti:  Mákis Gkagkátsis
Jäsenyydet:   FIFA  UEFA 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helleeninen jalkapalloliitto (kreik. Ελληνική Ποδοσφαιρική Ομοσπονδία, Ellinikí Podosfairikí Omospondía, lyh. EPO) on jalkapallon lajiliitto Kreikassa. Helleeninen jalkapalloliitto on perustettu vuonna 1926. Liitto hyväksyttiin FIFA:n jäseneksi vuonna 1927. Liiton presidenttinä toimii Chrysóstomos ”Mákis” Gkagkátsis ja toimitusjohtajana Dómna Tsióni.
Aiheesta muualla

Lajiliiton verkkosivusto (kreikaksi)
| n k UEFA:n kansalliset jäsenliitot |
| --- | --- |
 Albania  Alankomaat  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Italia  Itävalta  Islanti  Israel  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Sveitsi  Suomi  Tanska  Turkki  Tšekki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales
Latium et Campania

| Latium et Campania Regio I Latium et Campania> Italian alue |
| --- | --- |

 Regio I Latium et Campanian sijainti Italiassa.
Valtio:  Rooman valtakunta
Nykyinen valtio/alue:  Italia (Latium ja Campania)
Perustettu:  n. 7 eaa.
Lakkautettu:  n. 293 jaa.
Latium et Campania (lat. Regio I Latium et Campania) tai vain Campania (Regio I Campania) oli keisari Augustuksen perustama roomalaisen Italian alue, joka käsitti Latiumin ja Campanian maakunnat, jotka vastasivat suunnilleen nykyisen Italian Latiumin (Lazio) ja Campanian alueita.
Maantiede

Latium et Campania käsitti alueen Italian niemimaan keskisissä länsiosissa Tyrrhenanmeren ja Apenniinien välillä. Se käsitti Latiumin laajassa merkityksessä, mukaan lukien herniikkien (Hernici) ja volskien (Volsci) alueet, sekä Campanian ja pikeenien (Piceni) alueen. Näin se ulottui Tiber-joelta Silarus-joelle. Pohjoisrajan muodosti Anio-joki. Latium et Campanian luoteispuolella sijaitsi Etruria (Regio VII), pohjoispuolella Samnium (Regio IV), itäpuolella Apulia et Calabria (Regio II ) ja kaakkoispuolella Lucania et Bruttii (Regio III).
Latium et Campanian pääteitä olivat Roomasta Capuan kautta Apulia et Calabrian puolelle kulkenut Via Appia, samoin Roomasta Capuaan kulkenut Via Latina, sekä lukuisat Roomasta lähteneet pienemmät tiet, kuten Via Tiburtina, joka tuli osaksi Via Valeriaa, ja muun muassa Via Labicana, Via Praenestina ja Via Ostiensis.
Maantiede > Kaupunkeja

Latium et Campanian alueen kaupunkeja olivat muun muassa:
Maantiede > Kaupunkeja > Latiumissa

Aesula
Alba Longa
Albanum
Aletrium
Ameriola
Amiternum
Anagnia
Antemnae
Antium
Apiolae
Aquinum
Ardea
Aricia
Arpinum
Atina
Ausona
Bola
Bovillae
Bubentum
Caenina
Caieta
Cameria
Carventum
Casinum
Castra Albana
Castrum Inui
Circeji
Collatia
Cora
Corbio
Corioli
Corniculum
Crustumerium
Ecetra
Fabrateria Nova
Fabrateria Vetus
Ferentinum
Ficana
Ficulea
Fidenae
Formiae
Forum Appii
Fregellae
Frusino
Fundi
Gabii
Interamna Lirenas
Labicum
Lanuvium
Laurentum
Lavinium
Longula
Medullia
Minturnae
Nomentum
Norba
Ortona
Ostia
Pedum
Politorium
Pollusca
Portus
Praeneste
Privernum
Querquetula
Rooma (Roma)
Satricum
Scaptia
Setia
Signia
Sinuessa
Sora
Suessa Aurunca
Suessa Pometia
Sulmo
Tarracina
Tellenae
Tibur
Tolerium
Treba
Trebula Suffenas
Tres Tabernae
Tusculum
Ulubrae
Varia
Velitrae
Verulae
Vescia
Vitellia
Maantiede > Kaupunkeja > Campaniassa

Abella
Acerrae
Atella
Aurunca
Baiae
Batulum
Bauli
Caiatia eli Calatia
Calatia
Cales
Capreae
Capua
Casilinum
Celenna
Cumae
Forum Popilii
Herculaneum
Liternum
Marcina
Misenum
Molpa
Neapolis
Nola
Nuceria eli Nuceria Alfaterna
Oplontis
Picentia
Pompeji
Puteoli
Salernum
Stabiae
Suessula
Surrentum
Taurania
Teanum Sidinicum
Trebula Balliensis
Urbana
Venafrum
Volturnum
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Regio I Latium et Campania Wikimedia Commonsissa
Italian alueet ja Rooman provinssit vuonna 117
| --- | --- |
AugustuksenItalian alueet:  Regio I Latium et Campania  Regio II Apulia et Calabria  Regio III Lucania et Bruttii  Regio IV Samnium  Regio V Picenum  Regio VI Umbria  Regio VII Etruria  Regio VIII Aemilia  Regio IX Liguria  Regio X Venetia et Histria  Regio XI Transpadana 
Provinssit:  Achaea  Aegyptus  Africa proconsularis  Alpes Cottiae  Alpes maritimae  Alpes Poeninae et Graiae  Arabia Petraea  Armenia  Asia  Assyria  Bithynia et Pontus  Britannia  Cappadocia  Cilicia  Creta et Cyrene  Cyprus  Dacia  Dalmatia  Epirus  Galatia  Gallia Aquitania  Gallia Belgica  Gallia Lugdunensis  Gallia Narbonensis  Germania inferior  Germania superior  Hispania Baetica  Hispania Tarraconensis  Judaea  Lusitania  Lycia et Pamphylia  Macedonia  Mauretania Caesariensis  Mauretania Tingitana  Mesopotamia  Moesia inferior  Moesia superior  Noricum  Pannonia inferior  Pannonia superior  Raetia  Sardinia et Corsica  Sicilia  Syria  Thracia 
Latium et Campanian alueen kartta.
Rooma ja Latiumin aluetta sekä muita alueita Tabula Peutingerianassa.
Campaniaa ja nykyistä Napolinlahtea Tabula Peutingerianassa.
Do Re Mi (Nirvanan kappale)

Do Re Mi on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Nirvanan kappale, jonka on kirjoittanut yhtyeen laulaja ja kitaristi Kurt Cobain. Se ilmestyi ensimmäisen kerran marraskuussa 2004 yhtyeen harvinaisuuksia sisältävällä kokoelmalla With the Lights Out. Toinen versio löytyy Montage of Heck: The Home Recordings -albumin deluxe-painokselta.
Alkuperä ja julkaisu

Alunperin nimitetty "Dough, Ray and Me" ja sitten "Me and my IV", kappale virallisesti julkaistu nimellä "Do Re Mi" on yksi viimeisistä tiedetyistä Cobainin sävellyksistä. Cobainin leski, Courtney Love, alkoi mainitsemaan kappaletta haastatteluissa lyhyesti Cobainin kuoleman jälkeen vuoden 1994 huhtikuussa, nimeämällä sen hänen "kolmesta kokonaisesta, valmistuneista" äänittämättömistä kappaleista, "Opinion:in" ja "Talk to Me:n" kanssa.
Nauhoitukset ja julkaisuhistoria

| Nauhoituspäivä | Studio | Tekijä/äänittäjä | Julkaisut | Henkilöt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aikainen 1994 | Cobainin asunto, Seattle | Kurt Cobain | Montage of Heck: The Home Recordings (2015) |  Kurt Cobain - laulu, kitara |
| Aikainen 1994 | Makuuhuone, Cobainin asunto, Seattle | Kurt Cobain | With the Lights Out (2004) Sliver: The Best of the Box (2005) |  Kurt Cobain - laulu, kitara |
| Maaliskuu 1994 | Kellari, Cobainin asunto, Seattle | Kurt Cobain | Julkaisematon |  Kurt Cobain - laulu, rummut  Eric Erlandson - basso  Pat Smear - kitara |
| 25, maaliskuuta 1994 | Kellari, Cobainin asunto, Seattle | Kurt Cobain | Julkaisematon |  Kurt Cobain - laulu, kitara  Pat Smear - kitara |
Käännös suomeksi
VistaVision

VistaVision: 8 perforaatiota kuvaa kohden 35 mm filmillä
VistaVision (tai Vistavision) on Paramount-yhtiön 1950-luvulla kehittämä korkealaatuinen elokuvafilmiformaatti.
Tekniikka

VistaVisionissa käytettävä käytettävä filmi on normaalia 35 millimetrin kinofilmiä, mutta VistaVision eroaa muista formaateista siinä, että kamera kuljettaa filmiä pystysuunnan sijaan vaakasuunnassa oikealta vasemmalle. Näin yksi kuvaruutu yltää filmillä kahdeksan perforaation leveydelle, jolloin kuvan pinta-ala kasvaa ja sille mahtuu enemmän informaatiota. Kameranegatiivin kuvasuhteeksi tulee tällöin 1,5:1. lähde?
Elokuvan esityskopiot on kuitenkin tehty normaaleille pystysuunnassa kuljetettaville 4-perforoiduille 35 millimetrin filmeille, joiden kuvasuhde on joko 1,66:1 tai 1,85:1. Esityskopioiden ääni on yleensä tallennettu yksikanavaiselle optiselle ääniraidalle. Joistakin elokuvista on tehty esityskopiot myös vaakasuunnassa kuljetettavalle filmille.lähde?
Historia

Paramountin ensimmäinen VistaVisionilla kuvattu pitkä elokuva oli Valkea joulu (White Christmas, 1954), jonka jälkeen sillä tuotettiin runsaasti elokuvia 1960-luvun alkuun saakka. Monet aikakauden Hitchcock-elokuvista kuvattiin VistaVisionilla. lähde?
Menetelmä menetti kuitenkin suosiotaan halvemmille anamorfisille tekniikoille, kuten CinemaScopelle, minkä lisäksi VistaVision sai kilpailijakseen kuvalaadultaan huomattavasti parempia suurta negatiivikokoa käyttäviä formaatteja (Todd-AO, Ultra Panavision 70). Viimeinen kokonaan VistaVisionilla kuvattu elokuva oli Viheliäiset vintiöt (My Six Loves, 1963), jonka jälkeen Paramount siirtyi käyttämään Techniramaa, ja hieman myöhemmin Panavisionin anamorfista optiikkaa laajakuvaelokuvissaan. lähde?
Koska VistaVision-kameroista tuli erittäin halpoja 1960-luvun lopulla, formaattia käyttivät sittemmin myös erikoistehosteiden tekijät, joille VistaVisionin negatiivin suuri koko oli eduksi, sillä normaalia 35 millimetrin filmiä käytettäessä kuvista olisi tullut hyvin rakeisia. Parhaita esimerkkejä VistaVision-kameroiden käytöstä tehosteissa ovat ensimmäiset Tähtien sota -elokuvat, joiden suosio antoi uutta pontta myös VistaVisionille.lähde?
The Brutalist (2024) oli ensimmäinen kokonaisuudessaan VistaVision-formaatilla kuvattu elokuva yli 60 vuoteen.
Elokuvaa Vaarallinen romanssi (1959) mainostettiin VistaVision-formaatilla ja Technicolor-järjestelmän tuottamilla väreillä.
Suomi Eurovision laulukilpailussa

| Suomi |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  Yle
Toiminut isäntämaana:  2007
Esiintymiset
Esiintymiskerrat:  57
Ensiesiintyminen:  1961
Paras sijoitus:  1. (2006)
Huonoin sijoitus:  25. (2009)
Paras pistemäärä:  526 (2023)
Huonoin pistemäärä:  0
Viimeinen sija:  11 (1963, 1965, 1968, 1980, 1982, 1990, 1992 , 1996, 2009, 2015:SF, 2019:SF)
Ilman pisteitä:  3 (1963, 1965, 1982)
Aiheesta muualla
 Paikallinen verkkosivu Maan sivu Eurovision.tv:ssä 
Suomi on osallistunut Euroviisuihin eli Euroopan Yleisradioliiton (EBU) Eurovision laulukilpailuun vuosina 1961–2024 yhteensä 57 kertaa.
Suomi on voittanut Eurovision laulukilpailun yhden kerran, vuonna 2006, jolloin maata edusti Lordi kappaleellaan ”Hard Rock Hallelujah”. Samalla Lordi rikkoi aiemman piste-ennätyksen. Suomen toiseksi paras sijoitus on vuodelta 2023, jolloin maata edustanut Käärijä tuli toiselle sijalle kappaleellaan ”Cha cha cha”. Tuolloin Käärijä sai eniten yleisöääniä, mutta tuomariäänien perusteella voitto meni Ruotsiin.
Suomi oli vuoteen 2006 asti pisimpään voittamatta ollut maa. Titteli siirtyi siinä yhteydessä vuodesta 1964 asti osallistuneelle Portugalille. Kun Portugali voitti vuonna 2017, titteli siirtyi Maltalle, joka on ollut voittamatta vuodesta 1971 lähtien.
Suomi ei osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuonna 1970, koska tuolloin Suomi boikotoi Eurovision laulukilpailua yhdessä Ruotsin, Norjan, Tanskan, Portugalin ja Itävallan kanssa edellisvuoden tasapelin vuoksi. Vuosina 1995, 1997, 1999, 2001 ja 2003 Suomi ei päässyt mukaan edellisen vuoden huonon menestyksen vuoksi.
Suomi on esittänyt suurimman osan kappaleistaan suomen kielellä. Esityskielen ollessa vapaa 1973–1976 ja vuodesta 1999 lähtien kielenä on ollut pääsääntöisesti englanti. Esityskielen vapauden aikana suomeksi on laulettu vuosina 2008, 2010, 2015 ja 2023. Ruotsin kielellä Suomi on laulanut kaksi kertaa, vuosina 1990 ja 2012.
Suomen televisiossa kaikki euroviisukappaleet on tekstitetty suomeksi aina vuodesta 1971 lähtien, lukuun ottamatta suomenkielisiä lauluja. Muista maista laulut tekstitetään vain Virossa. Vuosina 2007 ja 2014 sekä vuodesta 2016 alkaen myös juontajien juonnot on tekstitetty.
Suomen sijoitus suhteessa osallistujamäärään.
Televisio-ohjelmien nimet

Alkuvuosina Suomen karsintojen otsikointi Yleisradiossa oli kirjavaa. Euroviisut vahvistui vasta vuonna 1975.
1961 Eurovision laulukilpailu – Suomen loppukilpailu
1962 Eurovision laulukilpailu – Suomen loppukilpailu
1963 Kilpailusävelmät esitettiin TV1:n ohjelmassa Ruletti
1964 – 1972 otsikoitiin kansainvälisen loppukilpailupaikan mukaan kuten Kohti Kööpenhaminaa,  Kohti Wieniä,  tai Kohti Edinburgia
1973 otsikkona oli Eurovision laulukilpailu 1973 – Kohti Luxemburgia
1974 Eurovisio laulukilpailu – Suomen karsinta I – II
1975 alettiin tuottaja Erkki Pohjanheimon aloitteesta käyttää otsikkoa Euroviisut aina vuoteen 1996 saakka.
Kansainvälisestä laulukilpailusta (Eurovision Song Contest – ESC) erotuksena Suomen karsinnoista Yleisradio käytti vuosina 1960 – 1997 otsikkoa Eurovision laulukilpailu.  Myöhemmin otsikoksi tuli hieman epämääräisesti Eurovision.
Suomen sijoitukset

Vuosien 1961–1974 pisteet
ole vertailukelpoisia vuodesta 1974 eteenpäin olevien pisteiden kanssa erilaisten pisteytysjärjestelmien vuoksi.
Vuosien 1975–2015 pisteet eivät ole vertailukelpoisia vuodesta 2016 eteenpäin olevien pisteiden kanssa erilaisen pisteytysjärjestelmän vuoksi.
Suomen sijoitukset > Pistejärjestelmät ennen vuotta 1975

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Säveltäjä | Sanoittaja | Sijoitus | Pisteet | Huom. | Pisteytysjärjestelmä |
| 1961 | Laila Kinnunen | ”Valoa ikkunassa” | Eino Hurme | Sauvo Puhtila | 10 / 16 | 6 |  | Kunkin televisioyhtiön tuomaristossa oli 10 jäsentä. Jokainen antoi 1 pisteen parhaimmaksi katsomalleen laululle. |
| 1962 | Marion Rung | ”Tipi-tii” | Kari Tuomisaari | Kari Tuomisaari | 7 / 16 | 4 |  | Kullakin televisioyhtiöllä käytössään pisteet 3-2-1 kolmelle parhaimmaksi katsomalleen laululle. |
| 1963 | Laila Halme | ”Muistojeni laulu” | Börje Sundgren | Börje Sundgren | 13 / 16 | 0 | Jaettu viimeinen sija Norjan, Ruotsin ja Alankomaiden kanssa. | Kunkin televisioyhtiön tuomaristolla oli käytössään pisteet 5-4-3-2-1. |
| 1964 | Lasse Mårtenson | ”Laiskotellen” | Lasse Mårtenson | Sauvo Puhtila | 7 / 16 | 9 |  | 10-henkisten tuomaristojen käytössä olivat pisteet 5-3-1. |
| 1965 | Viktor Klimenko | ”Aurinko laskee länteen” | Toivo Kärki | Reino Helismaa | 15 / 18 | 0 | Jaettu viimeinen sija Belgian, Espanjan ja Saksan kanssa. | Sama kuin vuonna 1964. |
| 1966 | Ann-Christine | ”Playboy” | Ossi Runne | Ossi Runne | 10 / 18 | 7 |  | Sama kuin vuosina 1964 ja 1965. |
| 1967 | Fredi | ”Varjoon – suojaan” | Lasse Mårtenson | Alvi Vuorinen | 12 /17 | 3 |  | Kullakin televisioyhtiöllä käytössään vapaavalintaisesti 10 pistettä. Tästä vuodesta alkaen tuomaristoissa piti olla puolet alle ja puolet yli 30-vuotiaita. |
| 1968 | Kristina Hautala | ”Kun kello käy” | Esko Linnavalli | Juha Vainio | 16 / 17 | 1 | Jaettu viimeinen sija Alankomaiden kanssa. | Sama kuin vuonna 1967. |
| 1969 | Jarkko ja Laura | ”Kuin silloin ennen” | Toivo Kärki | Juha Vainio | 12 / 16 | 6 |  | Sama kuin vuosina 1967 ja 1968. |
| 1971 | Markku Aro & Koivistolaiset | ”Tie uuteen päivään” | Rauno Lehtinen | Rauno Lehtinen | 8 / 18 | 84 |  | Kunkin televisioyhtiön kahden tuomarin oli annettava jokaiselle laululle pisteitä arvosteluasteikolla 5–1. |
| 1972 | Päivi Paunu & Kim Floor | ”Muistathan” | Juha Flinck, Nacke Johansson | Juha Flinck | 12 / 18 | 78 |  | Sama kuin vuonna 1971. |
| 1973 | Marion Rung | ”Tom tom tom” | Rauno Lehtinen | Rauno Lehtinen (suomi) Bob Barratt (englanti) | 6 / 17 | 93 | Edustuskappale esitettiin Suomen karsinnassa suomeksi ja loppukilpailussa englanniksi. Paras sijoitus vuoteen 2006 asti. | Sama kuin vuosina 1971 ja 1972. |
| 1974 | Carita Holmström | ”Älä mene pois” / ”Keep Me Warm” | Eero Koivistoinen | Hector (suomi) Frank Robson (englanti) | 13 / 17 | 4 | Kappale esitettiin suomeksi Suomen karsinnassa ja englanniksi kansainvälisessa loppukilpailussa. | Kullakin televisioyhtiöllä oli käytössään yhteensä 10 pistettä. Minimi oli 1, maksimi 5. |
Suomen sijoitukset > Pistejärjestelmä vuosina 1975–2015 > Kaksivaiheinen loppukilpailu

Vuonna 2003 EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Säveltäjä | Sanoittaja | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Säveltäjä | Sanoittaja | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
| 2004 | Jari Sillanpää | ”Takes 2 to Tango” | Mika Toivanen | Jari Sillanpää | – | – | 14 / 22 | 51 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia |
| 2005 | Geir Rönning | ”Why?” | Mika Toivanen | Steven Stewart | – | – | 18 / 25 | 50 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia |
| 2006 | Lordi | ”Hard Rock Hallelujah” | Mr. Lordi | Mr. Lordi | 1 / 24 | 292 | 1 / 23 | 292 | Voittaja; semifinaalin ja finaalin silloinen piste-ennätys |
| 2007 | Hanna Pakarinen | ”Leave Me Alone” | Martti Vuorinen, Miikka Huttunen | Hanna Pakarinen, Martti Vuorinen | 17 / 24 | 53 | – | – | Suora finaalipaikka edellisen vuoden voiton ansiosta |
Suomen sijoitukset > Pistejärjestelmä vuosina 1975–2015 > Kaksi semifinaalia

Vuonna 2008 päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata. Vuosina 2004–2010 Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pääsivät automaattisesti finaaliin. Italia palasi kisoihin vuonna 2011 ja isona rahoittajamaana on automaattisesti finaalissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Säveltäjä | Sanoittaja | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Säveltäjä | Sanoittaja | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
| 2008 | Teräsbetoni | ”Missä miehet ratsastaa” | Jarkko Ahola | Jarkko Ahola | 22 / 25 | 35 | 8 / 19 | 79 |  |
| 2009 | Waldo’s People | ”Lose Control” | A. Lehtonen, Karima | Waldo, A. Lehtonen, Karima, Annie Kratz-Gutå | 25 / 25 | 22 | 12 / 18 | 42 | Viimeinen sija finaalissa; semifinaalista jatkoon tuomariäänin |
| 2010 | Kuunkuiskaajat | ”Työlki ellää” | Timo Kiiskinen | Timo Kiiskinen | – | – | 11 / 17 | 49 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2011 | Paradise Oskar | ”Da Da Dam” | Axel Ehnström | Axel Ehnström | 21 / 25 | 57 | 3 / 19 | 103 |  |
| 2012 | Pernilla Karlsson | ”När jag blundar” | Jonas W. Karlsson | Jonas W. Karlsson | – | – | 12 / 18 | 41 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2013 | Krista Siegfrids | ”Marry Me” | Krista Siegfrids, Erik Nyholm, Kristofer Karlsson, Jessika Lundström | Krista Siegfrids, Erik Nyholm, Kristofer Karlsson, Jessika Lundström | 24 / 26 | 13 | 9 / 17 | 64 |  |
| 2014 | Softengine | ”Something Better” | Topi Latukka, Henri Oskár | Topi Latukka, Henri Oskár | 11 / 26 | 72 | 3 / 15 | 97 | Suomen neljänneksi paras sijoitus suhteessa osallistujamäärään (37 maata). |
| 2015 | Pertti Kurikan Nimipäivät | ”Aina mun pitää” | Pertti Kurikka | Kari Aalto | – | – | 16 / 16 | 13 | Jäi 1. semifinaalissa viimeiselle sijalle. Kappale sai semifinaalissa kymmenenneksi eniten yleisöääniä mutta vähiten tuomariääniä. |
Suomen sijoitukset > Uusi pisteidenlaskujärjestelmä

Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusi pisteidenlaskujärjestelmä, jolla halutaan pitää jännitys loppuun asti. Ennen vuotta 2016 voittaja saattoi selvitä jo hyvin varhaisessa vaiheessa pisteidenlaskua. Tämän ja usein moititun pisteiden vääristymisen takia haluttiin antaa molemmille äänestysryhmille täysin oma valta, joten pisteet jaettiin. Uudessa systeemissä jokaisen osallistujamaan raadit antavat pisteet 1–8, 10 ja 12. Sen jälkeen puhelinäänet julistetaan könttäsummina. Vuodesta 2023 alkaen semifinaaleissa pisteet antavat vain katsojat.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Lauluntekijät | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Lauluntekijät | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
| 2016 | Sandhja | ”Sing It Away” | Sandhja, Milos Rosas, Heikki Korhonen, Petri Matara, Markus Savijoki | – | – | 15 / 18 | 51 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia |
| 2017 | Norma John | ”Blackbird” | Lasse Piirainen, Leena Tirronen | – | – | 12 / 18 | 92 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia |
| 2018 | Saara Aalto | ”Monsters” | Saara Aalto, Joy Deb, Linnea Deb, Ki Fitzgerald | 25 / 26 | 46 | 10 / 19 | 108 |  |
| 2019 | Darude & Sebastian Rejman | ”Look Away” | Ville Virtanen, Sebastian Rejman | – | – | 17 / 17 | 23 | Jäi 1. semifinaalissa viimeiselle sijalle. |
| 2020 | Aksel Kankaanranta | ”Looking Back” | Joonas Angeria, Whitney Phillips, Connor McDonough, Riley McDonough, Toby McDonough | Kilpailu peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Kilpailu peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Kilpailu peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Kilpailu peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Kilpailu peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |
| 2021 | Blind Channel | ”Dark Side” | Niko Vilhelm, Joel Hokka, Joonas Porko, Aleksi Kaunisvesi, Olli Matela, Tommi Lalli | 6 / 26 | 301 | 5 / 17 | 234 | Suomen kolmanneksi paras sijoitus suhteessa osallistujamäärään (39 maata). |
| 2022 | The Rasmus | ”Jezebel” | Lauri Ylönen, Desmond Child | 21 / 25 | 38 | 7 / 18 | 162 |  |
| 2023 | Käärijä | ”Cha cha cha” | Aleksi Nurmi, Jere Pöyhönen, Johannes Naukkarinen | 2 / 26 | 526 | 1 / 15 | 177 | Suomen toiseksi paras sijoitus sekä Suomen piste-ennätys. Kaikkien aikojen paras sijoitus suomen kielellä esitetyllä kappaleella. |
| 2024 | Windows95man feat. Henri Piispanen | ”No Rules” | Teemu Keisteri, Henri Piispanen, Jussi Roine | 19 / 25 | 38 | 7 / 15 | 59 |  |
| 2025 | Erika Vikman | ”Ich komme” | Christel Roosberg, Jori Roosberg |  |  |  |  |  |