stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hernesaari

| Hernesaari> Ärtholmen |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Hernesaari korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Eteläinen suurpiiri
Pinta-ala:  0,55 km² 
Väkiluku:  1 152 (31.12.2022)
Osa-alueet:  on itse osa Ullanlinnan peruspiiriä ja Länsisataman kaupunginosaa
Postinumero(t):  00150
Lähialueet:  Punavuori, Eira, Länsisaaret, Jätkäsaari
Hietalahti ja Hernesaari vuonna 2010. Oikeassa reunassa  Länsisatama Jätkäsaaressa.
Hernesaari (ruots. Ärtholmen) on eteläisimpään Helsinkiin kuuluvan Länsisataman kaupunginosan osa-alue. Sen muodostavat Eiran länsipuolella oleva niemi ja siihen täyttömailla yhdistetyt entiset saaret Munkkisaari ja Herne­saari. Hallinnollisesti Herne­saari kuuluu Ullanlinnan peruspiiriin, joka puolestaan on osa laajempaa Helsingin Eteläistä suurpiiriä.
Osa-alueen nimenä oli Munkkisaari, kunnes se vuoden 2013 alussa muutettiin kaupunginhallituksen päätöksellä Hernesaareksi.
Hernesaaren itäpuolella ovat Eira ja Punavuori. Rajana niitä vastaan on Telakkakatu, jonka keskellä vuoteen 2008 saakka kulki Helsingin satamarata. Lännessä Hietalahden toisella puolella sijaitsee Jätkäsaari, joka Hernesaaren tavoin on osa Länsisataman kaupunginosaa. Niemen tyvessä sijaitsee vuonna 2004 hyväksyttyyn asemakaavaan pohjautuva pieni Eiranrannaksi nimetty kerrostaloalue (vanha Punatulkun kortteli), jonka ohi kulkee saman niminen katu. Hernesaaren edustalla sijaitsevat, kesäkaudella suositut Pihlajasaaret kuuluvat Länsisaarten osa-alueeseen. Kantakaupungin eteläisin piste on Hernesaaressa, mutta Lauttasaaren eteläkärki ulottuu vielä etelämmäksi.
Historia

Alkuperäinen Hernesaari oli kallioinen saari nykyisen osa-alueen eteläosassa. Saarta on tiettävästi jo 1700-luvun alussa vuokrattu kesäisin karjan laidunmaaksi, ja se on ollut myös kalastajien käytössä. 1900-luvun alussa alueella on ollut asutusta, talousrakennuksia ja laiturirakenteita, jotka kuitenkin myöhemmin purettiin satama- ja telakkatoiminnan tieltä. Saarella harjoitettiin laitonta viinakauppaa kieltolain aikaan 1919–1932, ja sosiaaliministeriön raittiusosasto pyysi Helsingin kaupunkia ryhtymään toimenpiteisiin spriikaupan lopettamiseksi.
Matonpesua Munkkisaaren salmessa vuonna 1907.
Kalastajien kojuja nykyisen Hernesaarenkadun päässä vuonna 1910.
Munkkisaaren nahkatehdas vuonna 1913.
Fordin vanha tehdasrakennus vuonna 1927.
Historia > Liittäminen mantereeseen

Alkuperäinen Hernesaari, Hernesaarenkari ja Munkkisaari liitettiin mantereeseen ja muutettiin täyttömailla pitkäksi keinotekoiseksi niemeksi vaiheittain 1910-luvulta alkaen. Munkkisaaren ranta oli arkkitehti Bertel Jungin laatimassa yleiskaavassa 1911 varattu satamatoiminnoille, ja Hernesaari sopi hyvin tämän alueen jatkeeksi. Myös mahdollisuutta jatkaa kannasta Pihlajasaariin asti tutkittiin, mutta tästä luovuttiin. Täyttömaalle rakennetun laajennuksen taustalla oli Helsingin, liikenteen ja Suomen suursataman, satamapolitiikka, jolla pyrittiin vastaamaan 1900-luvun alun kasvaviin liikenteen ja kaupan tarpeisiin. Nykyisin Hernesaari toimii myös Länsisatamaa suojaavana aallonmurtajana.
Alueelle rakennettiin teollisuus-, varasto- ja satamarakennuksia, jotka ovat osin säilyneet nykypäivään. Munkkisaaren mylly valmistui vuonna 1937 ja valtion viljavarasto 1955. 1940-luvulla rakennettiin Fordin talo, ja alue liitettiin satamarataan. Rakennuksessa toimi autonvalmistaja Fordin kokoonpanotehdas.
Vuodesta 1874 1930-luvulle Munkkisaaressa oli työväen uimalaitos. Munkkisaaressa on ollut myös yleinen sauna. Sauna sekä Toivon talona tunnettu, Hernesaarenkadulla sijainnut kaksikerroksinen puurakennus purettiin 1970-luvulla.
Neuvostoliitto pommitti aluetta Helsingin suurpommituksissa helmikuussa 1944.
Historia > Uusia asuntoja ja palveluita

Hernesaaressa oli aikaisemmin vain yksi asuinkortteli Munkkisaarenkadun ja Hernesaarenkadun välissä. Vuosina 2007–2008 Telakkakadun ja Hylkeenpyytäjänkadun väliin rakennettiin kuitenkin uusi kortteli. Muilta osin alue on vanhastaan teollisuus- ja varastoaluetta. Alueella toimii yrityksiä, ja lisää toimitiloja markkinoidaan aktiivisesti. Alueella on myös Jääkenttäsäätiön ja Helsingin Jäähallin ylläpitämä jäähalli Jääherne, jalkapalloilijoiden kuplahalli sekä vuonna 1975 toimintansa aloittanut Hernesaaren helikopterikenttä Heliport, jota on käyttänyt muun muassa Helsingin ja Tallinnan välillä operoinut Copterline.
Vuonna 2014 alueelle avattiin Birgitta-niminen ravintola-kahvila sekä vuonna 2016 Löyly-niminen sauna ja ravintola. Vuoteen 2020 asti osa-alueen eteläkärjessä sijaitsi Hernesaaren Ranta -niminen ravintolakeskittymä.
Nykytilanne

Hernesaaressa oli vuoden 2022 lopussa 1 152 asukasta. Työpaikkoja oli 1 773 vuonna 2009.
Eiranrantaan liikennöi raitiolinja 6, jota aiotaan alueen rakentuessa jatkaa Hernesaaren kärkeen.  Aikaisemmin Hernesaareen kulkivat myös bussilinjat 14 ja 18N, mutta ne lakkautettiin elokuussa 2021.
Nykytilanne > Matkustajasatama

Hernesaaren länsirannan Munkkisaarenlaituri luetaan osaksi Länsisatamaa. Satamalaiturissa on kaksi paikkaa, joihin ankkuroituu suuria risteilyaluksia. Niiden mukana alueelle saapuu noin 400 000 risteilymatkustajaa vuosittain.
Nykytilanne > Telakka

Hernesaaressa toimii edelleen Hietalahden telakka, joskin sen toiminnat Hernesaaren alueella ovat vähentyneet. Telakan luultiin jo lopettavan toimintansa, mutta omistajanvaihdoksen ja vuonna 2011 alkaneen uuden jäänmurtajatuotannon johdosta telakkatoiminta jatkuu. Telakkaa on operoinut aikaisemmin Wärtsilä, myöhemmin Masa Yards ja korealainen STX Europe, joka myi puolet omistuksestaan venäläiselle United Shipbuilding Corporationlle (USC) vuonna 2010. Uuden yhteisyrityksen nimeksi tuli Arctech Helsinki Shipyard Oy. Yritys on vuodesta 2014 ollut täysin venäläisomistuksessa STX Europen myydessä lopunkin omistusosuutensa USC:lle. Arctech Helsinki Shipyard Oy:n vuokrasopimus päättyy 31.12.2020, minkä jälkeen lohkotuotanto on tarkoitus siirtää muualle. Telakkatoiminta alueella jatkunee, mutta keskittyy pienemmälle alueelle Hietalahteen. Telakka on erikoistunut jäänmurtajiin ja arktiseen laivanrakennukseen.
Tulevaisuus

Hernesaaren miljöö on muuttumassa urbaaniksi asuinalueeksi ja merellisten matkailupalvelujen keskittymäksi. Alueelle aiotaan rakentaa 2020-luvulla merellinen, kaupunkimainen asuinalue, johon valmistuu 3 000 työpaikkaa sekä asuntoja noin 7 600 ihmiselle. Alueen on tarkoitus valmistua 2030-luvun alussa.
Asemakaavaluonnoksessa Hernesaareen on suunniteltu asuntojen lisäksi päivittäistavarakauppa, yksi koulu- ja päiväkoti sekä yksi päiväkoti. Alueen itäreunalle on suunnitelmien mukaan tulossa rantabulevardi, uimaranta, vesiurheilukeskus, venesatamia sekä veneiden säilytys- ja huoltotiloja. Toinen venesatamista olisi vierasvenesatama ja toinen tulisi kansainväliset purjehduskilpailut mahdollistavaan kilpailu- ja koulutuskäyttöön. Länsireunan risteilijäsatamaa laajennetaan eteläkärjestään kaakkoon työntyvällä uudella laiturilla, jolloin satamaan mahtuisi samanaikaisesti kolmen suurikokoista risteilijää.
Alueella on tehty maaperän kunnostustöitä ja esirakentamista, kuten maantäyttöjä, sekä purettu useita vanhoja rakennuksia. Vanhoista rakennuksista säilytetään Helsingin Käsityö- ja Teollisuusyhdistyksen rakennus, Munkkisaaren teollisuustalo, 1940-luvulla rakennettu, arkkitehti Gunnar Nordströmin suunnittelema Fordin vanha tehdasrakennus (”Fordin talo”) sekä edelleen käytössä olevat, 1950-luvun valtion viljavarasto ja -siilot. Viljavaraston modernismia edustavan rakennuskokonaisuuden ovat suunnitelleet arkkitehdit Aili ja Niilo Pulkka. Myös uudemmat rakennukset Café Birgitta ja Löyly säilyvät osana alueen virkistys- ja matkailupalveluja.
Hernesaaren joukkoliikenteen suunnitelmat perustuvat raitiotieyhteyteen, joka alkoi liikennöidä keskustasta Hernesaaren pohjoisosaan jo vuonna 2021. Rantapuistoon on suunniteltu myös vesibussipysäkkiä. Kävely ja pyöräily on laskettu merkittäväksi osaksi alueen kulkutapajakaumaa.
Tulevaisuus > Asemakaavan kumoutuminen

Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi Hernesaareen osayleiskaavan 17. tammikuuta 2018 ja asemakaavan 21. huhtikuuta 2021. 29. huhtikuuta 2021 Helsingin hallinto-oikeus kuitenkin kumosi Hernesaaren asemakaavan lainvastaisena, koska alueen liikenteen toimivuudesta suhteessa suureen määrään uusia asukkaita ei ollut takeita. Julkisen liikenteen sekä kävely- ja pyöräily-yhteyksien painottaminen ei päätöksen mukaan poista velvollisuutta järjestää toimivia yhteyksiä henkilöautoliikenteelle. Asemakaavan liikenneselvityksen mukaan kaikki Hernesaaren autoliikenne kulkisi yhden tien ja muutaman risteyksen kautta. Liikenneselvityksen esittämässä skenaariossa Hernesaaren henkilöautonomistuksen määrä oli kantakaupungin tasolla eli tavallista pienempi, ja myös kävellen kuljettavien matkojen osuus esitettiin huomattavan suureksi. Edellytyksiä skenaariolle olisivat olleet muun muassa ruuhkamaksut ja laajennetut pysäköintimaksut, mutta hallinto-oikeus kuitenkin totesi, ettei tällaisista toimenpiteistä saati niiden aikatauluista ole vielä tehty päätöksiä.
Helsingin kaupunki valitti päätöksestä, mutta Korkein hallinto-oikeus hylkäsi valituksen toukokuussa 2022. Kaavan kumoutuminen lykkää Hernesaaren rakentamista muutamalla vuodella.
Kaupunkiympäristölautakunta päätti lokakuussa 2023, että alueelle riittää 1 900 pysäköintipaikkaa, kun aiemmassa kaavassa niitä oli ollut 2 400. Uusi asemakaava julkaistiin marraskuussa 2023.
José Trinidad Cabañas

| José Trinidad Cabañas |
| --- | --- |
 Piirros José Trinidad Cabaña
Hondurasin presidentti
 1. maaliskuuta 1852 – 18. lokakuuta 1855  
Edeltäjä:  Juan Lindo
Seuraaja:  José Santiago Bueso
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. kesäkuuta 1805 Tegucigalpa
Kuollut: 8. tammikuuta 1871 (65 vuotta) Comayagua, Honduras
Puoliso:  Petronila Barrios de Cabañas
José Trinidad Cabañas (8. kesäkuuta 1805 Tegucigalpa – 8. tammikuuta 1871 Comayagua, Honduras) oli hondurasilainen kenraali ja poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä 1852–1855.
Elämä

Cabañas oli kreolitaustainen, ja hänen vanhempansa olivat José María Cabañas ja Juana María Faillos. Kun José Justo Millan joukot syrjäyttivät 1827 Keski-Amerikan liittovaltioon kuuluneen Hondurasin valtionpäämiehen Dionisio de Herreran, Cabañas liittyi vapaaehtoisena liittovaltion joukkoihin. Hän taisteli pitkään liittovaltion johtajan Francisco Morazánin rinnalla. Cabañas oli mukana liittovaltion viimeisissä taisteluissa 1839–1842.
Cabañas asui El Salvadorissa San Miguelin kaupungissa, kun hänet valittiin vuoden 1851 lopussa Hondurasin presidentiksi. Hän lupautui astumaan virkaansa 1. maaliskuuta 1852, ja varapresidentiksi valittiin José Santiago Bueso. Hondurasin väestö tuki Cabañasia, mutta hänen liberaalit näkymyksensä herätti vastarintaa konservatiiveissa. Guatemalan konservatiivipresidentti Rafael Carrera yrittikin jatkuvasti puuttua Hondurasin asioihin. Cabañas luovutti presidenttiyden toukokuussa 1853 kenraali Francisco Gómezille, jotta pystyi itse johtamaan taisteluja Carreraa vastaan. Cabañas pelasi presidentiksi vuoden 1854 alussa.
Guatemalaisjohtoiset joukot kaatoivat Cabañasin lokakuussa 1855, jolloin varapresidentti Bueso seurasi häntä viransijaisena. Cabañas oli pyrkinyt valtakaudellaan yhdistämään jälleen Keski-Amerikan ja luomaan uuden liittovaltion. Lisäksi hän oli ensimmäinen keskiamerikkalainen presidentti, joka yritti rakentaa alueella rautateitä.
Cabañas pakeni El Salvadoriin, missä toimi muun muassa ministerinä. Hän yritti vielä palata Hondurasin presidentiksi ja haki tukea hankkeelleen Nicaraguan presidentiltä Patricio Rivasilta, joka ei sitä kuitenkaan antanut. Cabañas palasi Hondurasiin 1867 ja toimi virkamiehenä José María Medinan hallinnossa. Cabañas kuoli Comayaguassa 1871.
Linda Cainberg

Linda Cainberg (s. 10. heinäkuuta 1986) on suomalainen käsipalloilija. Hän edustaa Helsingin IFK:ta, jonka pelaajana hän on voittanut Suomen-mestaruuden vuosina 2007, 2008, 2010, 2012, 2013, 2014 ja 2019. Kauden 2010–2011 hän pelasi tanskalaisseura BK Ydunissa. Käsipalloliitto on valinnut hänet vuoden suomalaiseksi naiskäsipalloilijaksi kausina 2011–2012 ja 2013–2014. Cainberg on pelannut Suomen maajoukkueessa ennätykselliset 61 ottelua ja tehnyt niissä 123 maalia.
Hilla (nimi)

| Hilla |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  16. syyskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Hilda, Hilkka tai marjan nimi hilla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hilla on suomalainen naisen etunimi. Nimi on voinut syntyä muunnelmana nimistä Hilda, Hilkka tai Hilja, tai mahdollisesti aiheena on ollut lakan toinen nimitys hilla.  Nimi on annettu 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 3 638 naiselle, joista yli puolet on syntynyt 2010-luvulla. Ennen vuotta 1980 se oli varsin harvinainen, vaikka muutamia Hilla-nimisiä oli jo 1800-luvulla.  Hilla viettää nimipäivää 16. syyskuuta yhdessä Hellevin, Hillevin ja Hillen kanssa.
Tunnettuja Hilloja

Hilla Becher (1934–2015), saksalainen valokuvaaja ja käsitetaiteilija
Hilla Blomberg (s. 1959), suomalainen toimittaja
Hilla Hannola (s. 1998), suomalainen alppihiihtäjä
Hilla Hämäläinen (s. 1977), suomalainen kalpamiekkailija
Hilla Limann (1934–1998), Ghanan presidentti 1979–1981
Hilla Uusimäki (s. 1996), suomalainen juoksija ja seitsenottelija
Kuvitteellisia Hilloja

Hilla, animaatiosarjassa Hilla ja avaruuden Eetu
Hienosäädetty kaikkeus

Käsitteitä
Palautumaton monimutkaisuus
Täsmennetty monimutkaisuus
Hienosäädetty kaikkeus
Älykäs suunnittelija
Teistinen realismi
Kreationismi
Älykkään suunnittelun liike
Discovery Institute
Wedge-strategia
näytä
keskustele
Osa artikkelisarjaa
Hienosäädetty kaikkeus on väite, jonka mukaan maailmankaikkeuden ominaisuudet ja fysiikan luonnonvakioiden arvot vaikuttavat olevan hienosäädettyjä elämää varten.
Väitteet hienosäädöstä

Fyysikko Paul Daviesin mukaan on epätodennäköistä, että satunnaiset fysiikan lait ja vakiot mahdollistaisivat elämän olemassaolon. John D. Barrowin ja Frank Tiplerin mukaan esimerkiksi kaikkeuden laajenemista kiihdyttävän ”voiman”, kosmologisen vakion, arvo on erittäin pieni. Kosmologinen vakio on noin 1/10120 -osa siitä mitä sen odottaisi olevan. Mikäli kosmologinen vakio olisi kertaluokkia nykyistä suurempi, avaruus laajenisi niin nopeasti, ettei mitään rakenteiden muodostumista ehtisi tapahtua. Toisena esimerkkinä on esitetty, että kaikkeuden entropia on erittäin alhainen. Matemaattinen fyysikko Roger Penrose on arvioinut, että kaikkeuden alkutilan entropia tulisi säätää 1/1010120 tarkkuudella jotta elämä on mahdollista kyseisessä universumissa.
Väitteet hienosäädöstä > Fysiikan perusvuorovaikutusten vahvuudet

Fysiikan neljän perusvuorovaikutuksen tai voiman vahvuuksien vaihteluväli on noin 1040. kenen mukaan?
R. Collins on arvioinut, että painovoiman vahvuus on hienosäädetty tarkkuudella 1:1036. Jos painovoima olisi 3000 kertaa vahvempi, tähdet eivät olisi pitkäikäisiä. Jos vielä vahvempi, olisi vain miniuniversumeita, lyhytikäisiä tähtiä, metriluokan planeettoja, ja vain pienet eliöt voisivat kestää painovoiman. Jos painovoima olisi heikompi, tähdet eivät olisi tarpeeksi kuumia fuusion syttymiseen . Sähkömagneettisen voiman vahvuuden suhde painovoiman vahvuuteen on noin 1036.
Vahvan vuorovaikutuksen heikkeneminen 50 % suhteessa sähkömagneettiseen voimaan saattaisi epävakaaksi suurimman osan elämän tarvitsemista alkuaineista, vielä suurempi heikkeminen poistaisi kaikki alkuaineet vetyä lukuun ottamatta. Oberhummerin mukaan jo 0,5 prosentin muutos vahvan vuorovaikutuksen vahvuudessa estäisi hiilen tai hapen synnyn tähdissä, mikä tekisi elämän olemassaolon erittäin epätodennäköiseksi
. Hiilen jälkeen elämälle seuraavaksi sopivin alkuaine on pii, mutta pii ei muodosta vakaita pitkiä polymeerejä, joita elämä tarvitsee .
P. Daviesin mukaan heikon vuorovaikutuksen vahvuuden tulee olla juuri sopiva, jotta tähtien tuottamat vetyä ja heliumia raskaammat alkuaineet saadaan elämän käyttöön . Tähtien supernovaräjähdyksessä neutriinopulssi puskee ainetta poispäin tähden keskustasta. Mikäli heikko vuorovaikutus olisi vahvempi, tähden keskusta sitoisi neutriinotkin, mikäli heikompi, neutriinopulssi ei saisi vietyä alkuaineita tähden vetovoimasta.
Väitteet hienosäädöstä > Universumin ominaisuudet

Universumin laajeneminen miljardeja vuosia massan jatkuvasti hidastaessa laajenemista vaatii valtavan tarkkaa tasapainoa. Toisaalta, ettei painovoima vedä universumia liian aikaisin kasaan, ja toisaalta, ettei laajeneminen ole niin nopeaa ettei rakenteita pääse muodostumaan. Kosmisen inflaation mallit selittävät laajenemisnopeuden hienösäädön, mutta mallien parametreja (inflaatiokentän tyyppi, inflaation alku- ja loppuhetki) ja rakennetta täytyy hienosäätää, jotta tämä olisi mahdollista. Inflaatiomallit siis siirtävät hienosäädön omaan rakenteeseensa ja vakioihinsa.
M. Reesin mukaan universumin massanjakauma sen alkuhetkillä on ollut juuri sopiva elämää varten: 1/100000 eroja . Jos massa olisi ollut liian tasaisesti jakautunutta, painovoima ei olisi kyennyt kasaamaan tähtiä ja planeettoja. Jos massa olisi ollut liian epätasaisesti jakautunutta, liian suuri osa aineesta olisi päätynyt lukuisiin mustiin aukkoihin.
Arvostelua

Antrooppisen periaatteen sanotaan selittävän, miksi maailmankaikkeuden ikä ja luonnonvakio ovat juuri meidän maailmankaikkeudessamme sellaisia, että tietoinen elämä on mahdollista. Maailmankaikkeuksissa, joissa jompikumpi on toisin, kukaan ei ole ollut havaitsemassa ja ihmettelemässä sitä. Väite hienosäädöstä on siis selviytymisharha, Nick Bostrom kirjoittaa.
Kosmologian professori Kari Enqvist on todennut, että ”kaikkien kompleksisten ilmiöiden esiintymistodennäköisyydet ovat niin mitättömiä, että voisimme aina halutessamme kutsua niitä ihmeiksi”..
Hienosäädetty kaikkeus kuvataan avainluvuilla, joiden on oltava melko tarkasti samoja kuin omassa universumissamme, että maailmankaikkeus tuottaisia elämää. Elämän synty vaatii tähtien syntyä, koska nykytiedon mukaan elämää esiintyy vain tähtiä kiertävillä planeetoilla. Hienosäädetyn kaikkeuden mallin mukaan tähtien synty on epätodennäköistä. Kosmologi Fred C. Adamsin tekemien tutkimusten mukaan tähtiä voi esiintyä 25 %:ssa erilaisista kuviteltavissa olevista kaikkeuksista. Tällöin kaikkeus ei olisi ainakaan tähtien synnyn tekijän suhteen hienosäädetty.
Hienosäädetyn kaikkeuden malli ei myöskään ota huomioon muuta kuin hiileen pohjautuvaa elämää. Toisissa, erilaisissa maailmankaikkeuksissa saattaisi vaihtoehtoinen biokemia toimia paremmin kuin meidän kaikkeudessamme.
Kirjallisuutta

Davies, Paul: Kultakutrin arvoitus: Miksi maailmankaikkeus on juuri sopiva elämälle?.  ((The Goldilocks enigma: Why is the universe just right for life?, 2006). Ursan julkaisuja 106)  Helsinki:  Tähtitieteellinen yhdistys Ursa, 2007.  ISBN 978-952-5329-64-3
Enqvist, Kari: Kosmoksen hahmo.  Helsinki:  WSOY, 2003.  ISBN 951-0-27916-1
Rees, Martin: Avaruuden avainluvut.  ((Just six numbers, 1999). Tieteen huiput. Suomentanut Risto Varteva)  Helsinki:  WSOY, 2001.  ISBN 951-0-25837-7
Aiheesta muualla

Enqvist, Kari: Taivaalliset todisteet. Kanava 2/2003.
Cacheu-luokka

| Cacheu-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  70 t Rio Minho: 38 t
Cacheu-luokka oli Portugalin laivaston viiden 1900-luvun alussa valmistetun jokitykkiveneen muodostama alusluokka.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Palvelukseen | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cacheu |  |  | 1902 |  | 1918 |
| Farim |  |  | 1902 |  | 1918 |
| Tete |  |  | 1903 |  | tuhoutunut kattilan räjähtäessä helmikuussa 1917 Zambezilla |
| Sena |  |  | 1904 |  | 1918 |
| Rio Minho |  |  | 1904 |  | 1940-luvulla |
Arthur Hildén

Arthur Gideon Hildén (31. heinäkuuta 1857 Tampere – 15. helmikuuta 1918 Hämeenkyrö) oli suomalainen agronomi ja maanviljelysneuvos, joka omisti Hämeenkyrön Osarassa sijaitsevan Osaran kartanon. Vuonna 1886 hän perusti kartanoon maatalousoppilaitoksen, jonka toimintaa jatkaa nykyään Ammatti-instituutti Iisakki.
Elämä

Tamperelaisen kauppiaan Carl Josef Hildénin perheeseen syntynyt Hildén lopetti yläalkeiskoulun 15-vuotiaana ja muutti Kokemäenkartanoon hankkimaan maanviljelysoppia. Pari vuotta myöhemmin hän aloitti agronomin opinnot Ruotsin Ultunassa, josta Hildén valmistui 1877. Tämän jälkeen hän työskenteli tilanhoitajana isänsä omaistamalla Osaran tilalla Hämeenkyrössä, kunnes osti sen omakseen vuonna 1881. Hildén kokeili tilallaan uusinta tekniikkaa ja työmenetelmiä. Vuonna 1886 hän käynnisti kaksivuotisen maanviljelyskoulun, jonka johtajana Hildén toimi vuoteen 1909 saakka. Vuonna 1898 Osarassa alkoi toimimaan myös maamieskoulu, joka kuitenkin heikensi Osaran taloutta  ja lopulta Hildén joutui laittamaan tilan myyntiin vuonna 1905. Sopivaa ostajaa ei kuitenkaan löytynyt ja Osara siirtyi lopulta kannatusyhdistyksen hallintaan hieman ennen Hildénin kuolemaa.
Hildén hoiti vuosikymmenten ajan lukuisia valtakunnallisia ja paikallisia luottamustehtäviä. Hän kuului muun muassa Mustialan maatalousopiston sekä Satakunnan maanviljelysseuran johtokuntiin. Lisäksi Hildén oli jäsenenä senaatin maatalousopetuskomiteassa ja toimi valtion koulutilojen virallisena tarkastajana. Tilanomistajana Hildén tunnettiin tiukkana ja jääräpäisenä isäntänä. Vuoden 1917 maatalouslakkojen aikana hän kieltäytyi kirjallisista sopimuksista, eikä hyväksynyt työväenyhdistyksen edstajia mukaan neuvotteluihin. Lisäksi Osaran kartanon torpparien sopimuksia irtisanottiin usein.
Maanviljelysneuvoksen arvonimen Hildén sai vuonna 1901.
Kuolema

Arthur Hildén surmattiin Suomen sisällissodan aikana helmikuussa 1918. Hänet vangittiin Osarassa ja vietiin kuulusteltavaksi Viljakkalan Upan talossa toimineeseen punakaartin esikuntaan. Hildéniä oltiin ilmeisesti viemässä takaisin kotiinsa, kun hänet ammuttiin reessä Kyröskosken itäpuolella Myllyahteessa, jonka jälkeen ruumis heitettiin koskeen. Viljakkalan punakaartin ylipäällikön Erkki Raiteen mukaan ampujina olivat Ikaalisten punakaartin komppanianpäällikkö Väinö Lindeman sekä kaartilainen ”Väinö Leppänen”, jonka oikea henkilöllisyys on epäselvä. Hildénin puolison päiväkirjamerkintöjen mukaan hänet kävi hakemassa kaksi humalaista nuorta miestä. Ampujat eivät kuitenkaan välttämättä olleet samat henkilöt kuin Hildénin vanginneet punakaartilaiset. Surman todennäköisenä syynä oli, että Hildén rahoitti suojeluskuntia sekä oli avustanut rintaman toiselle puolelle pyrkineitä valkoisia. Ennen sisällissotaa Osaran kartano oli seudun suojelskuntalaisten toiminnan keskus.
Väinö Linna otti myöhemmin Hildénin murhan lähes sellaisenaan Täällä Pohjantähden alla -trilogiansa toiseen osaan, jossa punakaartilaiset surmaavat Paroni Magnuksen. Hän kirjoitti romaaniaan Hämeenkyrössä omistamallaan Käkisaaren maatilalla.
Perhe

Arthur Hildén ensimmäinen puoliso oli vuosina 1882–1886 Emelie Konstantia Rosendahl, jonka jälkeen hän avioitui Emilia von Bonsdorffin kanssa. Pariskunnan lapsista tunnettuja ovat ministeri ja metsähallituksen pääjohtaja Nils Osara sekä taidemaalari Karin Hildén.
Caesio

| Caesio |
| --- | --- |
 Rusovatsanapostaja (Caesio cuning)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Napostajat Caesionidae
Suku::  Caesio  Lacépède, 1801
Katso myös
   Caesio Wikispeciesissä   Caesio Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Caesio on ahvenkalojen (Perciformes) lahkoon ja napostajien (Caesionidae) heimoon kuuluva kalasuku.
Lajit

Sukuun kuuluu seuraavat 9 lajia.
Caesio caerulaurea – Saksipyrstönapostaja
Caesio cuning – Rusovatsanapostaja
Caesio lunaris – Kuunapostaja
Caesio striata – Mustajuovanapostaja
Caesio suevica – Mustapilkkanapostaja
Caesio teres – Keltakaarinapostaja
Caesio varilineata – Keltajuovanapostaja
Caesio xanthalytos
Caesio xanthonota – Keltaselkänapostaja
Suomenkielisten nimien lähde: