stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruotsin Nato-jäsenhakemus

Ruotsin lippu
Naton lippu
Ruotsin Nato-jäsenhakemus koskee Ruotsin hakemista Pohjois-Atlantin puolustusliitto Naton täysjäseneksi. Nato-jäsenhakemuksen hyväksyminen ja lähettäminen liittyi Venäjän hyökkäykseen Ukrainaan helmikuun lopussa 2022. Jäseneksi hakeminen eteni vastaavalla nopealla tavalla Suomessa. Ruotsi ja Suomi sitoivat poliittisesti jäsenyysprosessinsa toisiinsa ja hakivat Nato-jäsenyyksiään yhtäaikaisesti, omien parlamentaaristen käsittelyjensä jälkeen.
Nato  Ruotsi
Hakemuksen käsittely

Ruotsin Nato-lähetystön päällikkö Axel Wernhoff ja Suomen Nato-suurlähettiläs Klaus Korhonen luovuttivat Ruotsin ja Suomen jäsenhakemukset Naton pääsihteerille Jens Stoltenbergille 18. toukokuuta 2022.
Naton jäsenvaltiot allekirjoittivat 29. kesäkuuta 2022 Ruotsia ja Suomea koskevat kutsut, joilla Nato virallisesti kutsui maat jäsenikseen. Liittymispöytäkirja allekirjoitettiin Brysselissä 5. heinäkuuta 2022, ja Ruotsista tuli Naton tarkkailijajäsen.
Ratifiointi > Ratifiointi Ruotsissa

Ruotsin valtiopäivät hyväksyi 22. maaliskuuta 2023 Ruotsin Nato-jäsenyyden äänin 269–37. Vastaan äänesti vasemmistopuolue ja ympäristöpuolue.
Yhtä aikaa Natoon

Ruotsi ja Suomi suunnittelivat liittyvänsä Natoon yhdessä, mutta Turkin ja Unkarin takia tämä ei toteutunut.
Ruotsin Nato-lähetystön päällikkö Axel Wernhoff ja Suomen Nato-suurlähettiläs Klaus Korhonen jättämässä Nato-hakemuksensa 18. toukokuuta 2022 Naton pääsihteerille Jens Stoltenbergille.
Westman

Westman tai Vestman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adolf Fredrik Westman (1780–1833), suomalainen tuomari ja Raahen pormestari
Adolf Fredrik Westman (1863–1942), suomalainen Raahessa asunut kupariseppä, metallivaluri ja taidetakoja
Antti Westman (s. 1979), suomalainen laulaja ja kitaristi
Carl Westman (1866–1936), ruotsalainen arkkitehti
Emil Westman (s. 1996), suomalainen kilpa-autoilija
Frida Westman (s. 2001), ruotsalainen mäkihyppääjä
Heikki Vestman (s. 1985), suomalainen kansanedustaja (Kokoomus) ja juristi
Johanna Westman (s. 1969), ruotsalainen televisiojuontaja ja lastenkirjailija
Karl Gustaf Westman (1876–1944), ruotsalainen historioitsija ja poliitikko
Karl Ivan Westman (1889–1970), ruotsalainen diplomaatti
Paul-Eric Westman (1887–1958), suomalainen maanviljelijä ja tietokirjailija
Reeta-Leena Vestman (s. 1983), suomalainen laulaja, näyttelijä ja muusikko
Roger Westman (1939–2020), brittiläinen arkkitehti
Rolf Westman (1927–2017), suomalainen antiikin kirjallisuuden tutkija
Tor Westman (1897–1953), Suomen eläinsuojeluyhdistyksen puheenjohtaja
Urho Westman (1912–1989), suomalainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä
Wilhelm Westman (1878–1955), suomalainen varatuomari, pankinjohtaja ja kansanedustaja (RKP).
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Yksikotisuus

Kaksi erilaista yksikotista kasvia: vasemmanpuoleisen kasvin kukat ovat yksineuvoisia ja oikeanpuoleisen kasvin kukat kaksineuvoisia.
Kasvien kotisuus kuvaa sitä, miten kasvin kukkien heteet ja emit ovat sijoittuneet toisiinsa nähden. Yksikotisilla kasveilla heteet ja emit sijaitsevat samassa kasviyksilössä, kun taas kaksikotisilla kasveilla heteet ja emit ovat eri yksilöissä.
Kasvin kotisuuteen liittyy läheisesti myös neuvoisuuden käsite, joka kuvaa heteiden ja emien sijoittumista yksittäisten kukkien välillä. Yksineuvoiset kukat sisältävät ainoastaan joko heteitä tai emejä, kun taas kaksineuvoiset kukat sisältävät sekä heteitä että emejä.
Kasvien kotisuuden ja kukkien neuvoisuuden määritelmien perusteella voidaankin sanoa, että kaksikotiset kasvit sisältävät aina vain yksineuvoisia kukkia ja yksikotiset kasvit voivat sisältää joko yksi- tai kaksineuvoisia kukkia. Toisinpäin tarkasteltuna voidaan todeta, että kaksineuvoisia kukkia sisältävät kasvit ovat aina yksikotisia, kun taas yksineuvoisia kukkia sisältävät kasvit voivat olla joko yksi- tai kaksikotisia.
Kukkien neuvoisuus ja kasvien kotisuus tiivistetysti

kaksineuvoinen = kukka, jossa on sekä heteitä että emejä
yksineuvoinen = kukka, jossa on vain joko heteitä tai emejä
kaksikotinen = kasvi, jonka hede- ja emikukat ovat eri yksilöissä
yksikotinen = kasvi, jonka hede- ja emikukat ovat samassa yksilössä
SMD

SMD voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Sega Mega Drive
Pintaliitoskomponentti, SMD (surface-mount device)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SMD”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vuoritsalon lampi

| Vuoritsalon lampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°12′19″N, 25°49′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.231.1.043
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,5 – 140 m 
Pituus:  170 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,395 km  
Pinta-ala:  1,057 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVuoritsalon lampi 
Vuoritsalon lampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Vuoritsalon saaressa sijaitseva nimetön lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee saaren pohjoisosassa vuoren kattilamaisessa syvennyksessä saaren korkeimman kohdan läheisyydessä. Sen vedenpinta on noin 53 metriä Päijänteen vedenpinnan yläpuolella ja se on saaren ainoa vesistö . Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen metsät ovat metsämaata. Sen rannalla on kota, jota on käytetty leirikoulutoiminnassa .
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,0 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ympäristöstä oja ja sen laskuoja lähtee lammen länsirannasta ja se laskee vuoren paikoin kallioista rinnettä alas kohti Päijänteen Kalasalmen rantaa.
Westmaninmuorin tupa

Westmanin muorin tupa
Westmaninmuorin tupa on Pietarsaaressa sijaitseva historiallinen rakennus. Anna Lena Westmanin koulu toimi tuvan vintillä vuosina 1794–1828. Suomen kansallisrunoilija, Johan Ludvig Runeberg kävi ensimmäiset kouluvuotensa Westmaninmuorin koulussa vuosina 1810-1812. Tuvassa on näyttely Runebergin ajasta Pietarsaaressa.
Vuonna 1936 tupaa siirrettiin 14,5 metriä länteen. Lahonneet osat korvattiin puretusta Boholmin tuvasta. Tiilikaton tupa sai Visasmäellä puretusta Lingonbladin talosta. Tuvan vahtimestariasunnoksi säilytettiin alkuperäisellä paikalla sijainnut kaksikerroksinen Silfverbergin tupa 1700-luvulta. Näiden kahden 1700-luvun kiinteistön suojelu vahvistettiin myöhemmissä asemakaavoissa.
Samettivenuksenkenkä

| Samettivenuksenkenkä |
| --- | --- |
 Paphiopedilum hirsutissimum
Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Alaheimo::  Tikankonttikasvit Cypripedioideae
Tribus::  Cypripedieae
Alatribus::  Paphiopedilinae
Suku::  Venuksenkengät Paphiopedilum
Laji::  hirsutissimum
Kaksiosainen nimi
 Paphiopedilum hirsutissimum  (Lindl. ex Hook.) Stein (1892) 
Synonyymit
 Cypripedium hirsutissimum Lindl. ex Hook. (1857) (kantanimi)  Cordula hirsutissima (Lindl. ex Hook.) Rolfe (1912) 
Katso myös
   Samettivenuksenkenkä Wikispeciesissä   Samettivenuksenkenkä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Samettivenuksenkenkä (Paphiopedilum hirsutissimum) on Kaakkois-Aasiassa kasvava venuksenkenkiin kuuluva kämmekkälaji. Se on saanut nimensä hirsutissimum (suom. "karvainen") karvaisesta kukkavanastaan.
Kuvaus

Samettivenuksenkenkä on keskikokoinen venuksenkenkä: noin 35 cm korkea. Lehdet ovat yksivärisen vihreitä ja pituudeltaan 16–40 cm. Laji kukkii ensimmäisen kerran kolmevuotiaana. Kukkavanassa kasvaa mustia karvoja. Kukka on halkaisijaltaan noin 10–15 cm. Petalit ovat vaaleanpunaiset tai vihreät ja kiertyvät kukan vanhetessa. Purje on vihreänruskea ja huuli vaaleanruskea. Laji kukkii maaliskuusta toukokuuhun.
Historia

Samettivenuksenkenkä löydettiin vuonna 1857, jolloin eräs Simon lähetti lajin yksilöitä Englantiin. Lajin kuvasi kasvitieteelliseen lehteen Sir William Hooker. Nimen hirsutissimum eli "karvainen" antoi John Lindley.
Elinympäristö ja hoito

Samettivenuksenkenkä kasvaa litofyyttinä sammaleisissa kallionrotkoissa runsaskalkkisissa ja -humuksisissa paikoissa 700–800 metrin korkeudella. Lajin luontainen levinneisyysalue kattaa Pohjois-Intian, Pohjois-Myanmarin, Pohjois-Laosin, Etelä-Kiinan ja Pohjois-Vietnamin. Alueen ilmasto on kesäisin kuuma ja kostea, talvisin kuiva ja viileä.
Huonekasvina laji hyötyy sumutuksesta ja kesäisin runsaasta kastelusta.
SME

| SME |
| --- | --- |


Lehtityyppi:  sanomalehti
Julkaisija:  Petit Press
ISSN:  ISSN 1335-440X ja 1335-4418
Levikki:  39 000 (2022)
Perustettu:  1993
Päätoimittaja:  Beata Balogová
Sitoutuneisuus:  keskusta-oikeisto
Kotikunta:   Bratislava, Slovakia
Kotimaa:  Slovakia
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  slovakki
Aiheesta muualla
Kotisivu
SME (suom. "olemme") on slovakialainen sanomalehti, joka ilmestyy päivittäin. Se on perustettu vuonna 1993, ja sen perustajat olivat aiemmin toimineet hallituksen kynsiin joutuneen Smena-lehden toimituksessa. Lehti on kallellaan keskusta-oikeistoon. Lehden päätoimitus sijaitsee Bratislavassa.
Vuonna 2022 lehden levikki oli 39 000. Vuodesta 2021 lähtien lehden julkaisija on toiminut Petit Press -niminen yritys.
Lehden päätoimittajana toimii Beata Balogová.
SEAT Ibiza

SEAT Ibiza on SEATin vuodesta 1984 lähtien valmistama pieni henkilöautomalli, joka korvasi SEAT Furan. Mallin nimi viittaa Espanjalle kuuluvaan Ibizan saareen.
SEAT Ibiza Typ 6F (2017–)

SEATin automallit
| --- | --- |
Nykyiset henkilöautomallit:   Arona  Ateca  Ibiza  León  Tarraco 
Entiset mallit:   124  124 Sport  127  128  131  132  133  600/800  850  1200 Sport  1400  1430  1500  Alhambra  Altea  Arosa  Córdoba  Exeo  Fura  Inca  Málaga  Marbella  Mii  Panda  Ritmo  Ronda  Toledo
Räjähdekeskus

Räjähdekeskus (lyhenne RÄJK) on Suomen puolustusvoimiin kuuluva räjähdealan toimintaa ja koeammuntoja hoitava laitos. Se aloitti toimintansa vuoden 2013 alussa. Laitoksen edeltäjä oli Räjähdelaitos vuoden 2012 loppuun.
Räjähdekeskukselle kuuluu räjähteiden eli räjähdysaineiden valmistus, niiden kunnonvalvonta ja hävittäminen. Varastotoiminnot siirtyvät maavoimien neljän huoltorykmentin vastuulle.
Organisaatio

Räjähdekeskus on hallinnollisesti osa Puolustusvoimien Logistiikkalaitosta. Keskuksen 1. johtajana toimi everstiluutnantti Pertti Kuokkanen. Hänen seuraajanaan ovat toimineet evl Teemu Ruuskanen ja ins-evl Vesa Kivelä.
Räjähdekeskuksen hallinto-osasto toimii Ähtärin Inhassa, jossa on aikaisemmin toiminut Ähtärin varikon hallinto-osasto.
Lisäksi keskukseen kuuluu tekninen osasto, johon kuuluvat seuraavat toimipisteet:
Haapajärven toimipiste – HAAPJ/RÄJK (entinen Haapajärven varikko) Haapajärvellä
Keuruun toimipiste – TEKN-OS KEU/RÄJK (entinen Keuruun varikko) Keuruulla 31.12.2013 saakka
Ähtärin toimipiste – ÄHT/RÄJK (entinen Ähtärin Varikko) Ähtärissä sekä
Niinisalon toimipiste – NII/RÄJK Niinisalossa.
Kankaanpään Niinisalon varuskunnassa sijaitseva toimipiste on käytännössä entinen Koeampumalaitos, joka lakkautettiin itsenäisenä  laitoksena 31.12.2012.
Toivakan ja Parkanon entisten varikoiden räjähdetuotanto siirretään muihin puolustusvoimien räjähdealan toimipisteisiin.
Uuden hallintoyksikön perustamisesta tehtiin päätös joulukuussa 2011.
Historia ja perinteet

Laitoksen edeltäjä Räjähdelaitos oli perustettu vuonna 2008 ja toimi vuoden 2012 loppuun.
Räjähdekeskuksen kunniamarssi on Toivo Kuulan säveltämä ja Eino Leinon sanoittama Vapaa kansa. Räjähdekeskus juhlii vuosipäiväänsä 12. toukokuuta.
Muuta

Yksikköön kuuluu myös kolme ns. massaräjäytysaluetta, joista Hukkakeron räjäytysalue on valtakunnallinen ja sijaitsee Kittilän Pokassa ja kaksi muuta Keuruun varikon ja Ähtärin varikon yhteydessä (Palolammen varastoalue).
Varikot toimivat tuotannon lisäksi myös merkittävinä varastopaikkoina ja logistiikkakeskuksina.
Santaholma (Haukipudas)

Santaholman sahan vanha tiilipiippu
Santaholma on asuinalue Haukiputaan kaupunginosassa Oulussa. Lähiötyyppinen omakotitalo- ja rivitaloasuinalue rakennettiin 1990-luvun alussa Haukiputaan kirkonkylän länsipuolelle Kiiminkijoen etelärannalle. Nimensä Santaholma on saanut kalajokisen perheyhtiön A. Santaholma Oy:n Jokirannan sahalaitoksesta, joka toimi alueella vuosina 1915–1968. Vanhan sahalaitoksen korkea tiilipiippu seisoi näkyvänä maa- ja merimerkkinä Santaholman venesataman lähistöllä aina vuoteen 2019 saakka, jolloin se huonokuntoisena purettiin kustannus- ja turvallisuussyistä.
SEAT León

SEAT León on SEATin vuodesta 1999 lähtien valmistama alemman keskiluokan henkilöautomalli. Se on nimetty Espanjassa sijaitsevan Leónin kaupungin mukaan.
SEAT León Typ KL (2020–)

SEATin automallit
| --- | --- |
Nykyiset henkilöautomallit:   Arona  Ateca  Ibiza  León  Tarraco 
Entiset mallit:   124  124 Sport  127  128  131  132  133  600/800  850  1200 Sport  1400  1430  1500  Alhambra  Altea  Arosa  Córdoba  Exeo  Fura  Inca  Málaga  Marbella  Mii  Panda  Ritmo  Ronda  Toledo
Santajoki

| Santajoki |
| --- | --- |
Laskupaikka:  Suomenlahti
Maat:  Suomi, Venäjä
Valuma-alue:  187 km²
Santajoki (ven. Песчаная, Pestšanaja) on Suomenlahteen laskeva joki Suomessa Etelä-Karjalassa ja Venäjällä Viipurin piirissä. Joesta käytetään myös nimeä Kaltonjoki. Joen vesistöalueen latvaosat sijaitsevat Suomen puolella Lappeenrannan kaupungin alueella. Alajuoksu sijaitsee Venäjän puolella Viipurin piirin alueella ja entisen Säkkijärven kunnan alueella. Vesistöalueen pinta-ala on 187 neliökilometriä, josta Suomen puolella on 122 km² ja Venäjän puolella 65 km².
Santajoki saa alkunsa entisen Ylämaan kunnan eteläosista Ottojärven (pinnan korkeus 45,1 metriä merenpinnasta) ympäristöstä. Täältä joki virtaa kaakkoon järvireittinä Ylijärven, Husujärven, Myllylammen ja Ylä-Sammalisen kautta Ala-Sammaliseen, joka rajoittuu rajavyöhykkeeseen. Venäjän puolella alajuoksulla sijaitsee entisen Säkkijärven kunnan kirkonkylä Säkkijärvi. Jokisuussa oli Santajoen kylä.
Santakarin pooki

Santakarin pooki
| --- | --- |
Sijainti:  Rauma Suomi
| --- | --- |
Luokitus:  valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö (d) 
RKY-tunniste:  2930 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Santakarin pooki on vuonna 1857 rakennettu tunnusmajakka eli pooki Rauman edustalla. Pookin on suunnitellut lääninarkkitehti G. T. Chiewitz.
Pooki on kahdeksankulmainen, 21,5 metriä korkea ja pohjaltaan 7×7 metriä. Rauman kaupunki peruskorjasi rakennuksen vuonna 1997. Kaupunki vuokrasi pookin Rauman Satamalle nimellisellä sadan euron vuosivuokralla. Pooki on jälleen peruskorjattu 2009.
Suomen Majakkaseura palkitsi vuonna 2009 Rauman sataman Santakarin pookin kunnostuksesta, jonka yhteydessä kunnostettiin pookin runko ja laudoitus ja se maalatiin. Vuonna 2009 myös Museovirasto määritteli Santakarin pookin valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Westminsterin katedraali

| Westminsterin katedraali> Westminster Cathedral |
| --- | --- |

Osoite:  Francis Street, Westminster, London, SW1
Rakennustyyppi:  kirkko
Valmistumisvuosi:  1903
Suunnittelija:  John Francis Bentley
Tyylisuunta:  uusbysanttilainen
Pituus:  110 m
Leveys:  47 m
Korkeus:  87 m
Bruttoala:  5017 m2
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Westminsterin katedraali (engl. Westminster Cathedral, virallisesti Metropolitan Cathedral of the Most Precious Blood) on roomalaiskatolinen katedraali Lontoossa. Vuonna 1903 käyttöön otetun kirkkorakennuksen on suunnitellut John Francis Bentley, ja se edustaa uusbysanttilaista tyyliä.
Kirkko on Westminsterin arkkipiispan kotikirkko ja Englannin ja Walesin roomalaiskatolisten pääkirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Westminsterin katedraali Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Westminster Cathedral
Käännös suomeksi
SKisM

| Tommy Dash> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. tammikuuta
Ammatti:  musiikkituottaja, remixaaja, DJ
Muusikko
Taiteilijanimi:  SKisM, Your Mom, DJ SKisM
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2009–
Tyylilajit:  Dubstep, Drumstep, Glitch hop
Levy-yhtiöt:  Never Say Die Records, Winky Lindows, Ministry of Sound, Black Butter Records, New State Music, Rottun Recordings, mau5trap Records, Audioporn, Circus Records, Dented Records, Funkatech Records, Gung-Ho! Recordings, OWSLA, Subhuman
Aiheesta muualla
skism.co.uk
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
SKisM, oikealta nimeltään Tommy Dash, on brittiläinen dubstep-tuottaja ja DJ. Dash on yksi maailman tunnetuimmista dubstep-tuottajistakenen mukaan?. Hän on myös Never Say Die Records -levy-yhtiön toinen perustaja.
Diskografia > Extended Play -levyt

Down With The Kids (2010)
Down With The Kids: Remixed (2012)
Division (2012)
Elixir (Remixes) (2013)
Diskografia > Singlet

"The Blank" (2009)
"Rise of The Idiots" / "Back Off" (2009)
"Jump Back" (mukana Flux Pavilion ja Foreign Beggars) (2011)
"Division Series Part 1" (feat. DC Breaks & Dee Freer) (2012)
"Division Series Part 2" (2012)
"Division Series Part 3" (2012)
"Division Series Part 4" (feat. Zomboy) (2012)
Diskografia > Muut kappaleet

"SEXisM" (mukana Excision) (julkaistiin Excisionin X Rated -albumilla) (2011)
"Signs" (SKisM vs. Tali & Do The Math) (julkaistiin Talin Dark Days, High Nights -albumilla) (2011)
"Like This" (feat. Virus Syndicate) (julkaistiin Never Say Die Recordsin Never Say Die -kokoelma-albumilla) (2012)
Diskografia > Mixit

Never Say Die Vol 7 Mixed by SKisM (2011)
UKF Mixes - Never Say Die (Album Mix) (2012)
NSD.VOL.24 (Divison Mix Part 1 of 4) (2012)
NSD.VOL.27 (Divison Mix Part 2 of 4) (2012)
NSD.VOL.32 (Divison Mix Part 3 of 4) (2012)
NSD.VOL.34 (Divison Mix Part 4 of 4) (2012)
UKF Mixes - Never Say Die Vol. 2 (Album Mix) (2013)
Diskografia > Remixit

Foreign Beggars - Get A Bit More (SKisM Remix) (2010)
Datsik & Excision - Boom (SKisM Remix) (2010)
Pyramid - Cruel (feat. Julie Thompson) (SKisM Remix) (2011)
RacknRuin - Dazed & Comfused (feat. Janai & Illaman) (SKisM's Baroque Out Remix) (2011)
Excision & Downlink - Heavy Artillery (SKisM Remix) (2011)
Porter Robinson - The State (SKisM Remix) (2011)
Losers - Flush (feat. Riz Mc & Envy) (SKisM Remix) (2012)
Muffler - Calling Your Name (SKisM Remix) (2012)
Hadouken! - Parasite (SKisM & Zomboy Remix) (2012)
Hadouken! - Parasite (SKisM & Zomboy Radio Edit) (2012)
Far Too Loud - 600 Years (SKisM Remix) (2012)
ShockOne - Lazerbeam (feat. Metrik & Kyza) (SKisM Remix) (2013)
Zomboy - Raptor (SKisM & LAXX Remix) (2014)
Musiikkivideot

| Vuosi | Esittäjä(t) | Kappale | Ohjaaja(t) | Levy-yhtiö | Julkaistu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | SKisM | "Experts" | Richard Payne | Never Say Die Records | 29. lokakuuta 2012 |
Esiintymiset Suomessa

26. helmikuuta 2011 – 21 Basslines, Helsinki
5. joulukuuta 2012 – Renegade Winter Festival 2012, Helsinki
28. maaliskuuta 2013 – Renegade presents: Never Say Die, Helsinki
Aiheesta muualla

Never Say Die Recordsin viralliset sivut (englanniksi)
SKisM Facebook -sivustolla
SKisM Twitter -sivustolla
SKisM Myspacessa (englanniksi)
SKisM Beatport -sivustolla
SKisM SoundCloud -sivustolla
Yhden hitin ihme

Yhden hitin ihmeeksi (engl. one hit wonder) kutsutaan artistia tai yhtyettä, jolla on ollut vain yksi suurta suosiota saavuttanut kappale eli ”hitti”.
Se, miten yhden hitin ihme määritellään, riippuu myös paikasta. Monet kotimaassaan suositut artistit voivat olla ulkomailla tunnettuja vain yhdestä kappaleestaan. Joskus yksi iso hitti on niin iso, että muut menestyneet kappaleet unohtuvat.
Esimerkkejä yhden hitin ihmeistä

Johann Pachelbel – ”Kaanon D-duurissa” (1680)
Anton Karas – ”The Third Man Theme” elokuvasta Kolmas mies (1949)
The Trashmen – “Surfin’ Bird” (1963)
Zager & Evans – ”In the Year 2525” (1969) (ainoa esittäjä, jonka ainoa hitti on noussut sekä Yhdysvaltain että Britannian listaykköseksi, mutta jonka mikään muu kappale ei ole saavuttanut kummassakaan maassa listasijoitusta)
Anita Ward – ”Ring My Bell” (1979)
Aneka – ”Japanese Boy” (1981)
F. R. David – ”Words” (1982)
Murray Head – ”One Night In Bangkok” (1984)
Fiction Factory - Feels Like Heaven (1983)
Sheila E. – ”The Glamorous Life” (1984)
M/A/R/R/S – ”Pump Up the Volume” (1987)
Kaoma – ”Lambada” (1989)
Alannah Myles – ”Black Velvet” (1989) (VH1 #79)
4 Non Blondes – ”What’s Up” (1993)
Las Ketchup – ”The Ketchup Song” (2002)
O-Zone – ”Dragostea din tei” (2003)
Esimerkkejä yhden hitin ihmeistä > VH1:n lista 100 suurimmasta yhden hitin ihmeestä

Vuonna 2002 yhdysvaltalainen VH1-musiikkikanava esitti ohjelman, jossa esitettiin sata suurinta yhden hitin ihmettä. Listan kärkikymmenikkö oli:
Los del Río – ”Macarena” (1996)
Soft Cell – ”Tainted Love” (1982)
Dexys Midnight Runners – ”Come On Eileen” (1982)
Right Said Fred – ”I’m Too Sexy” (1991)
Toni Basil – ”Mickey” (1982)
Baha Men – ”Who Let the Dogs Out?” (2000)
Vanilla Ice – ”Ice Ice Baby” (1990)
A-ha – ”Take on Me” (1985)
Gerardo – ”Rico Suave” (1991)
Nena – ”99 Luftballons” (1984)
Listalle sijoitetulla A-halla oli ”Take on Me” -kappaleen lisäksi hittisingle ”The Sun Always Shines on TV” sekä James Bond -elokuvan tunnuskappale ”The Living Daylights”.
Wii Party

| Wii Party |
| --- | --- |

 Nintendon omistama Wii Party -pelin mainostarroilla koristeltu Audi Q7 talvella 2010.
Kehittäjä:  NDCUBE Nintendo SPD Group No.4
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Ohjaaja:  Shuichiro Nishiya
Pelisarja:  Wii ja Wii Party
Julkaistu:  JP 8. heinäkuuta 2010 NA 3. lokakuuta 2010 EU 8. lokakuuta 2010 AUS 7. lokakuuta 2010
Lajityyppi:  Partypeli
Pelimuoto:  Yksinpeli, Moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB:E PEGI:3
Alusta:  Wii
Jakelumuoto:  Wii Optical Disc
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK    : 
Wii Party on Nintendon kehittämä ja julkaisema partypeli Wiille, joka sisältää yli 80 pelattavaa minipeliä. Peli lainaa runsaasti pelielementtejä Mario Party-pelisarjasta, Nintendon toisesta tavaramerkistä. Tämä oli myös ensimmäinen peli, jota Shigeru Miyamoto ei kehittänyt.
Peli julkaistiin Japanissa 8. heinäkuuta, Pohjois-Amerikassa 3. lokakuuta, Australiassa 7. lokakuuta ja Euroopassa 8. lokakuuta 2010. Wii Partyn paljasti ensimmäisen kerran Satoru Iwata 7. toukokuuta 2010. Peli sai arvostelijoilta vaihtelevia vastaanottoja ristiriitaisista positiivisiin, ja maaliskuussa 2012 sitä oli myyty maailmanlaajuisesti 7,94 miljoonaa kappaletta.
Vuonna 2013 Wii U:lle julkaistiin Wii Party U, joka on jatkoa Wii Partylle.
Käännös suomeksi
Wii MotionPlus

MotionPlus-lisälaite kiinnitettynä Wii Remoteen.
Wii MotionPlus on Nintendon kehittämä lisälaite Nintendo Wii-pelikonsolin ohjaimelle. Se kiinnitetään ohjaimen kantaan. Lisälaite lisää ohjaimen tarkkuutta ja se vaaditaan muutamien pelien pelaamiseen (mm. Wii Sports Resort ja The Legend of Zelda: Skyward Sword).
Uusissa Remote Plus -ohjaimissa on Motion Plus -toiminnallisuus sisäänrakennettuna.
Saksan 170. jalkaväkidivisioona

| 170>  jalkaväkidivisioona |
| --- | --- |
 divisioonan tunnus
Toiminnassa:  joulukuu 1939 - 8. toukokuuta 1945
Valtio:   Saksa
Puolustushaarat:   Maavoimat
Aselajit:  jalkaväki
Sodat ja taistelut:  Toinen maailmansota
170. jalkaväkidivisioona (saks. 170. Infanterie-Division) oli Saksan maavoimienn jalkaväkiyhtymä toisessa maailmansodassa.
Perustaminen

Wherkreis X perusti divisioonan 1. joulukuuta 1939 Münsterin sotaharjoitusalueella. Siihen liitettiin tammikuussa 1940 kenttätäydennyspataljoonat 28 ja 30, jotta sen miesvahvuus saataisiin täydennettyä.