stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uvs
Aluejako

Provinssi on jaettu 19 pienempään osaan, sumiin. Ne ovat:
| Sum | Mongoliksi | Väkiluku (2015) |
| --- | --- | --- |
| Baruunturuun | Баруунтуруун | 2 648 |
| Böhmörön | Бөхмөрөн | 2 165 |
| Davst | Давст | 1 572 |
| Hjargas | Хяргас | 2 474 |
| Hovd | Ховд | 2 391 |
| Maltšin | Малчин | 2 486 |
| Naranbulag | Наранбулаг | 4 043 |
| Sagil | Сагил | 2 343 |
| Tarialan | Тариалан | 3 853 |
| Tes | Тэс | 5 218 |
| Tsagaanhairhan | Цагаанхайрхан | 2 003 |
| Türgen | Түргэн | 2 129 |
| Ulaangom* | Улаангом | 30 349 |
| Zavhan | Завхан | 1 803 |
| Züüngovi | Зүүнговь | 2 705 |
| Züünhangai | Зүүнхангай | 2 240 |
| Ölgii | Өлгий | 2 347 |
| Ömnögovi | Өмнөговь | 4 450 |
| Öndörhangai | Өндөрхангай | 3 177 |
Kuvia

Uvsjärvi satelliittikuvassa
Uvsjärven rantaa
Ulaangomin kaupunkia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uvs Wikimedia Commonsissa
Provinssin internetsivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Mongolian provinssit
Provinssit: Arhangai | Bajan-Ölgii | Bajanhongor | Bulgan | Darhan-Uul | Dornod | Dornogovi | Dundgovi | Govi-Altai | Govisümber | Hentii | Hovd | Hövsgöl | Ömnögovi | Orhon | Övörhangai | Selenge | Sühbaatar | Töv | Uvs | Zavhan
Kunta: Ulan Bator
Varsasaari

Varsasaari
| --- | --- |
Muut nimet:  Fölisholmen
Sijainti:  60°9′5.00″N, 24°48′00.00″E, Espoo Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti, Itämeri
Pinta-ala:  0,17 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Varsasaari on yleinen virkistysalue, jossa on myös Helsingin kaupungin kesämajatoimintaa. Saari kuuluu Espoon itäsaaristoon. Se sijaitsee Miessaarenselän pohjoisosassa puolisentoista kilometriä Haukilahden venesatamasta itään. Espoon virallisessa kaupunginosajaossa Varsasaari kuuluu Westendiin; saaren ja Westendin manneralueen välillä on noin neljänsadan metrin levyinen salmi.
Varsasaaren omistaa Helsingin kaupunki ja se on yleistä virkistysaluetta. Saarella sijaitsee helsinkiläisten kesämajoja, yhteensä noin 250. Varsasaarta hallinnoi Varsasaariyhdistys, joka vastaa saaren kunnosta.
Varsasaaren länsiosassa sijaitsee lounaaseen avautuva hiekkaranta, jonka pituus on noin 170 metriä.
Varsasaaren pohjoinen naapurisaari on Tvijälp. Idän suunnassa sijaitsee muun muassa Vehkasaari ja Westendin Korkeasaari. Edellisiä hieman etäämpänä lounaan ja etelän suunnassa sijaitsee muun muassa Iso Vasikkasaari, Miessaari ja Stora Ådholmen.
Aiheesta muualla

Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
Varsasaari, Uusimaa, Finland — Sunrise, Sunset and Daylength
Foreca.fi: Varsasaari, Espoo
Espoonrekry.fi: Saariston osayleiskaavaluonnos kaupunkisuunnittelulautakuntaan (5.11.2015)
Runeberg.org
Suomen suurimmat kesäiset telttakaupungit, "Kivinokka ja Varsasaari" ovat viimeisten 5 vuoden kuluessa muodostuneet väkirikkaiksi yhdyskunniksi. Asukkaiden lukumäärä Kivinokassa vaihtelee 8.000-10.000, Varsasaaressa 1.500-2.000, Helsingin Sanomat, 04.08.1935, nro 206, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Varhaispronssikausi

Varhaispronssikausi on vanhemmasta pronssikaudesta joskus käytettävä nimitys. Pronssikausi on esihistorian ajanjakso, jonka aikana opittiin valmistamaan tai käytettiin muualta tuotuja pronssiesineitä. Pronssikausi ajoittuu eri alueilla hieman eri aikaan. Suomessa pronssikausi sijoitetaan aikavälille 1300–500 ennen ajanlaskun alkua. Arkeologit jakavat lisäksi pronssikauden kuuteen alaperiodiin sen mukaan, millaisia pronssiesinetyyppejä esiintyy eniten tiettynä ajanjaksona. Vanhempana pronssikautena voidaan pitää I–III alaperiodia (n. 1300–1000 eaa.), nuorempana pronssikautena IV–VI alaperiodia (n. 1000–500 eaa.). Nuoremmasta pronssikaudesta käytetään joskus myös sanaa myöhäispronssikausi.
Varanto-virtaus-malli

Varanto-virtaus-malli on fysiikassa ja taloustieteissä sovellettava malli, jolla voidaan mallintaa erilaisten nesteiden tai rahavirtojen kulkua systeemissä. Mallissa on varastoja, joissa on säilössä mallinnettavaa asiaa (nesteitä tai rahaa) ja virtoja, joita pitkin asiat siirtyvät varastosta toiseen. Malli luokitellaan kuuluvaksi säätöteoriaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varanto-virtaus-malli Wikimedia Commonsissa
Urpolan luontokeskus

Urpolan luontokeskus on näyttely- ja retkeilykohde Mikkelissä, Urpolan kaupunginosassa osoitteessa Selännekatu 30. Luontokeskusta ylläpitää Mikkelin kaupungin tekninen toimi, ja se on auki kesäisin.[lähde? ]
Näyttely

Luontokeskuksessa on vuosittain vaihtuva ilmainen näyttely. Yleensä näyttelyssä on esillä erilaisia luontoon liittyviä taiteita sekä kotimaisia kaloja akvaarioissa. Luontokeskuksessa on myös vuorovaikutteinen luonto-aiheinen elämysseinä joka tuottaa kävijälle mieleenpainuvan elämyksen. Näyttely sijaitsee Mikkelin vanhimmassa asuinrakennuksessa, joka on alun perin rakennettu 1700-luvun lopulla Peitsariin pappilaksi.[lähde? ]
Luonnonsuojelualue ja luontopolku

Urpolanjoen varsi on suojeltua lehtomaista metsää. Suojelualueella kulkeva luontopolku on hieman yli kilometrin pituinen. Polun varrella on nuotiopaikka. Puut voi joko tuoda itse tai hakea luontokeskukselta sen aukioloaikana. Nuotiopaikalle pääsee myös kevyenliikenteen väylää pitkin myös kulkematta osin jyrkän ja pienen luontopolun kautta.[lähde? ]
Aiheesta muualla

https://www.mikkeli.fi/sisalto/palvelut/kadun-ja-liikenne/puistot/urpolan-luontokeskus
Luontopolku Endomondossa (Arkistoitu – Internet Archive)
Urpolan luontopolku
Viheltelevä helsinkiläinen

| Viheltelevä helsinkiläinen |
| --- | --- |
 Björn Weckströmin Viheltelevä helsinkiläinen on noin kuusi metriä korkea.
Nimi:  Viheltelevä helsinkiläinen
Tekijä:  Björn Weckström
Valmistumisvuosi:  1995
Taiteenlaji:  veistos
Paikkakunta:  Helsinki
Koordinaatit:  60°9'50.36"N, 24°56'37.00"E
Viheltelevä helsinkiläinen on kuvanveistäjä Björn Weckströmin Helsingin kaupungille lahjoittama veistos. Veistos sijaitsee Isolla Roobertinkadulla, ja se on paljastettu vuonna 1995.
Veistos on Weckströmin mukaan omistettu hyväntuulisten, auttavaisten ja suvaitsevaisten helsinkiläisten kunniaksi. Abstrahoitu muoto antaa kävelykadulla kulkijoille mahdollisuuden luoda omat mielikuvansa veistoksen sisällöstä.
Veistoksen sijoituspaikan löytäminen kesti noin kaksi vuotta. Pronssinen Veistos on valettu Pietrasantassa, Italiassa.
Newark

| Newark |
| --- | --- |
 Näkymä Newarkiin.
 Newark Essexin piirikunnan kartalla.
 Newark
 Koordinaatit: 40°44′N, 74°11′W 
Valtio:   Yhdysvallat
Osavaltio:  New Jersey
Piirikunta:  Essex
Väkiluku (2010):  277 140
 
 www.newarknj.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Newark on kaupunki New Jerseyn osavaltiossa Yhdysvalloissa. Ensimmäisen siirtokunnan nykyisen kaupungin alueelle perustivat puritaanit vuonna 1667 ja nykyisin kaupunki on osa New Yorkin suurta metropolialuetta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Newarkin asukasluku oli 277 140.
Maantiede ja ilmasto

Newark sijaitsee New Jerseyn osavaltion koillisosassa, Passaic-joen ja Newarkinlahden rannalla. Sieltä on 13 km New Yorkin Manhattanille.
Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, keskimääräinen ylin lämpötila 30 °C. Kylmintä on tammikuussa, keskimääräinen alin -4.2 °C. Vuoden keskimääräinen sademäärä on 1175 mm, lunta kertyy 71 cm.
Historia

Ennen eurooppalaisten saapumista nykyistä Newarkin aluetta asuttivat delaware-intiaanit. Eurooppalaistaustaisia siirtolaisia alkoi saapua 1600-luvulla. Vuonna 1667 Robert Treatin johtama joukko New Heavenin siirtokunnasta Connecticutista osti paikalta maata uskonvapauden ja halvan viljelymaan houkuttelemina. Uusi siirtokunta sai nimensä Newark mahdollisesti englantilaisen Newark-on-Trentin kaupungin mukaan. Tosin tarinan joidenkin muiden versioiden mukaan nimi juontuu sanoista “new ark” tai “new work”. Siirtokunta tunnettiin pitkään tiukan puritanistisena ja se kasvoi suhteellisen hitaasti.
Tärkeä kaupan keskus Newarkista muodostui, kun se lopulta liitettiin New Yorkiin lautta- ja tieyhteyksillä. Yhdysvaltain vapaussodan aikana Newark oli tärkeä George Washingtonin joukkojen huoltotukikohta näiden vetäytyessä New Jerseyn kautta Delawarejoen yli Pennsylvaniaan. Sodan jälkeen kaupunki alkoi teollistua ja 1830-lukuun mennessä kaupunki oli maailman kuulu oluestaan, koruistaan, kengistään ja hatuistaan. 1800-luvullakaupungissa toimi myös useita tunnettuja keksijöitä, kuten kiiltonahan kehittäjä Seth Boyden ja elokuvia varten joustavan filminauhan keksinyt Hannibal Goodwin. Sisällissodan syttyessä newarkkilaiset olivat aluksi jakaantuneita orjuuden kannattajiin ja vastustajiin. Lopulta kuitenkin noin 10 000 newarkilaista palveli Pohjoisvaltioiden armeijassa. 1800-luvun loppupuolella kaupunkiin saapui myös suuria määriä irlantilaisia, saksalaisia, italialaisia, espanjalaisia ja portugalilaisia maahanmuuttajia.
Newarkin satama avattiin vuonna 1915 eli hieman ennen Yhdysvaltojen liittymistä ensimmäiseen maailmansotaan. Sodan aikana Newarkista tuli yksi maan johtavista laivanrakennuksen keskuksista. Asevoimien tarpeisiin keskittyneen teollisuuden työpaikkoja täyttämään muutti mustia etelävaltioista. Newark kehittyi myös liikenteen keskukseksi ja Newarkin kansainvälinen lentoasema avattiin vuonna 1930. Kaupungin ylle rakennettiin myös aikanaan maan korkeimpia pilvenpiirtäjiä. Newarkin asukasluku oli suurimmillaan vuonna 1950 noin 438 000. Kehityksen varjopuolena paikallishallinto kärsi korruptiosta ja lopulta uudet moottoritiet alkoivat houkutella kaupungin asukkaita esikaupunkialueille. Kaupunkia vaivasivat myös rotujen väliset jännitteet. 1967 kaupungissa oli vakavia rotumellakoita, joissa sai surmansa 26 ihmistä ja syntyi miljoonien aineelliset vahingot.
Newarkin keskikaupunkia on uudistettu 1980-luvulta lähtien ja keskustaan on noussut uusia korkeita toimistotaloja. Kaupunki on pyrkinyt myös vastaamaan kohtuuhintaisten asuntojen kysyntään.
Talous

Newark sijaitsee strategisesti tärkeällä paikalla New Yorkin suurella metropolialueella ja kaupungin talouden kulmakivi on sen sijainnin takia kauppa- ja kuljetusala. Kaupunki on myös New Jerseyn osavaltion teollisuuden johtava keskus. Paikallisiin teollisuuden aloihin kuuluvat esimerkiksi kemikaali-, elektroniikka-, kumi-, tekstiili- ja elintarviketeollisuus. Talouden kannalta suuri merkitys on myös vakuutusalalla. Kaupungin suurimpiin työnantajiin lukeutuvat paikalliset sairaalat Newark Beth Israel Hospital ja Columbus Hospital.
Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Newarkissa aikavälillä 2012–2016 olivat 33 025 USD ja henkilöä kohden 17 198 USD. 29,1 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö

Newarkin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 277 140 ja vuoden 2017 arvion mukaan 285 154. Kaupungin asukkaista 24,4 % oli taustaltaan valkoisia, 50,2 % afroamerikkalaisia, 36 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 1,8 % aasialaisia. 46,3 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 28,3 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Newarkissa toimiviin oppilaitoksiin kuuluvat New Jersey Institute of Technology (1881), Rutgersin yliopiston Newarkin kampus, katolilainen Seton Hallin yliopisto (1856), Essexin piirikunnan yliopisto (1968) ja University of Medicine and Dentistry of New Jersey (1956).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Newark Wikimedia Commonsissa
New Jerseyn osavaltio
| --- | --- |
Alueet:   Central Jersey  Delaware Valley  Jersey Shore  Meadowlands  North Jersey  Pine Barrens  Shore Region  Skylands Region  South Jersey  New Yorkin metropolialue  Tri‑State Region 
Huomattavat kaupungit ja kunnat:   Atlantic City  Bayonne  Camden  Clifton  Edison  Elizabeth  Hackensack  Hoboken  Jersey City  Lakewood  Newark  New Brunswick  Ocean City  Paterson  Perth Amboy  Trenton (pääkaupunki)  Vineland  Woodbridge 
Piirikunnat:   Atlantic  Bergen  Burlington  Camden  Cape May  Cumberland  Essex  Gloucester  Hudson  Hunterdon  Mercer  Middlesex  Monmouth  Morris  Ocean  Passaic  Salem  Somerset  Sussex  Union  Warren 
Näkymä Newarkiin.
Newarkin Broad Street.
Newarkin kansainvälinen lentoasema.
Valitsin rakkauden

| Valitsin rakkauden> The Doctor and the Girl |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Curtis Bernhardt
Käsikirjoittaja:  Theodore Reeves
Perustuu:  Maxence van der Meerschin romaaniin
Tuottaja:  Pandro S. Berman
Kuvaaja:  Robert H. Planck
Leikkaaja:  Ferris Webster
Pääosat:  Glenn Ford Charles Coburn Gloria DeHaven
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer
Ensi-ilta:   29. syyskuuta 1949  1. kesäkuuta 1951
Kesto:  98 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valitsin rakkauden (engl. The Doctor and the Girl) on vuonna 1949 ensi-iltansa saanut Curtis Bernhardtin ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Glenn Ford, Charles Coburn ja Gloria DeHaven. Metro-Goldwyn-Mayer toimi elokuvan tuotantoyhtiönä.
Valitsin rakkauden perustuu Maxence van der Meerschin romaaniin Bodies and Souls, jonka pohjalta Theodore Reeves laati käsikirjoituksen. Valitsin rakkauden kuvattiin New Yorkissa. Elokuva sai ensi-iltansa 29. syyskuuta 1949 Yhdysvalloissa. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 1. kesäkuuta 1951. Valitsin rakkauden julkaistiin DVD:lle 24. heinäkuuta 2012.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Glenn Ford  | … |  Tohtori Michael Corday   |
|  Charles Coburn  | … |  Tohtori John Corday   |
|  Gloria DeHaven  | … |  Fabienne Corday   |
|  Janet Leigh  | … |  Evelyn "Taffy" Heldon   |
|  Bruce Bennett  | … |  Tohtori Alfred Norton   |
|  Warner Anderson  | … |  Tohtori George Esmond   |
|  Basil Ruysdael  | … |  Tohtori Francis I. Garard   |
|  Nancy Davis  | … |  Mariette Esmond   |
|  Arthur Franz  | … |  Tohtori Harvey L. Kenmore   |
|  Lisa Golm  | … |  Hetty   |
Aiheesta muualla

Valitsin rakkauden Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Valitsin rakkauden Elonet.
Valitsin rakkauden AllMoviessa. (englanniksi)
Varangin niemimaa

Varangin niemimaa
Hamningbergin kalastajakylä niemimaan koillisosassa
Varangin niemimaa (norj. Varangerhalvøya, pohjoissaameksi Várnjárga, kveeniksi Varenkinniemi) on Finnmarkin läänissä Norjan koilliskolkassa sijaitseva Barentsinmereen työntyvä niemimaa. Lännessä sen rajaa Tenovuono ja etelälaitaa reunustaa Varanginvuono.
Varangin niemimaalla sijaitsevia kuntia ovat Vesisaari, Vuoreija, Berlevåg ja Båtsfjord, joilla on samannimiset keskustaajamat, sekä Uuniemi (Unjárga-Nesseby).
Niemimaata hallitsee tunturikasvillisuus. Korkein kohta Stangnestind kohoaa 724 m merenpinnan yläpuolella. Vuonna 2006 perustettu Varangin niemimaan kansallispuisto (Varangerhalvøya nasjonalpark) kattaa suuren osan niemimaata.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
varanger.com
Varhaisrenessanssi

Varhaisrenessanssi oli taiteen ja arkkitehtuurin tyylisuunta, joka oli renessanssin varhainen vaihe. Varhaisrenessanssin aikaa oli suurin osa 1400-luvusta, jolloin tämän tyylisuuntauksen syntysija ja keskittymä oli Firenze. Tyylisuuntaus levisi sieltä ensin muualle Italiaan ja myöhemmin muun muassa Saksaan ja Hollantiin. Varhaisrenessanssin syntyyn vaikuttaneita tekijöitä olivat aatemaailman muutokset, kuten maallistuminen ja humanististen aatteiden yleistyminen. Varhaisrenessanssin taidemaalauksessa tavoiteltuja päämääriä olivat luonnonmukaisuus ja esittämistavan perustuminen tiettyyn näkökulmaan. Kuvataiteessa näkyivät myös tieteeseen liittyvät seikat. Kuvataiteen aiheet liittyivät usein uskontoon ja mytologiaan. Varhaisrenessanssin arkkitehtuurissa ja myöskin kuvanveistotaiteessa oli saatu vaikutteita antiikin ajalta. Tuona aikana Firenzessä vallitsi uudistusmielisyys. Varhaisrenessanssin aikaisia taidemaalareita oli Masaccio, joka käytti maalauksissaan keskeisperspektiiviä ja jonka maalauksissa oli merkittäviä tilavaikutelmia. Muita tuon ajan taidemaalareita olivat Andrea Mantegna, joka pyrki yksityiskohtien täsmälliseen esittämiseen, sekä Piero della Francesca, jonka maalauksissa tulivat erityisesti esiin valot ja varjot. Varhaisrenessanssin arkkitehtuurissa esiintyneitä piirteitä olivat selkeät, symmetriset linjat ja harmonisuus. Rakennuksissa oli paljolti simpukankuori- ja ruusukuviota. Rakennusten suunnittelussa pidettiin tärkeänä kokonaisuuden tasapainoisuutta.
Uutisfilmi

Tukholman olympialaiset vuonna 1912 (Pathé).
Uutisfilmi on lyhyt dokumenttielokuva, joka käsittelee ajankohtaisia asioita ja tapahtumia. Koska kuvaaminen oli aikanaan kallista niissä esitettiin tiettyjä ennakoituja tapahtumia. Uutisfilmejä käytettiin ennen televisiolähetysten yleistymistä, jolloin televisiouutiset johtivat uutisfilmien suosion laskuun. Varhaiset uutisfilmit nähtiin enemmän viihteenä kuin uutisointina ja ne välttivät kiistanalaisia aiheita.
Uutisfilmit syntyivät 1890-luvulla Lumièren veljeksien toimesta ja Pathé alkoi tuottaa uutisfilmejä vuonna 1911 äänettöminä. Vuonna 1926 ääni tuli mukaan filmeihin.
Suomessa muun muassa Puolustusvoimien katsauksia esitettiin elokuvateattereissa elokuvanäytösten edellä.
Aiheesta muualla

1920–1960-lukujen Suomi brittiläisissä uutisfilmeissä
Varhaisromantiikka

Varhaisromantiikka (Frühromantik eli Jenaromantik) on filosofiaan kiinnittynytselvennä romantiikan aikakauden ensimmäinen vaihe, joka syntyi 1700-luvun lopulla valistusajan jälkeen ja jatkui vuoteen 1830 asti. Täysromantiikka (Hochromantik, jüngere Romantik tai Heidelbergromantik) on taas puolestaan toinen romantiikan aikakauden osa, joka alkoi heti varhaisromantiikan jälkeen.
Romantiikka ja sen aikakauden osat, varhaisromantiikka ja täysromantiikka luotiin vastakohdaksi uusklassismille sekä valistuksen ajoille. Tärkeintä oli tunteiden vapaus, mielikuvituksen ilmaisu sekä henkimaailma. Yksilöllisyyttä ja luovuutta pidettiin parempana kuin valmiiden sääntöjen seuraamista.
Varhaisromantiikka käsittelee eniten Jenan romantiikkaa. Jenan romantiikka  on lähtöisin pienestä kaupungista, joka sijaitsee Thüringenissä eli Keski-Saksassa. Thüringenissä nimitettiin 1794 yliopiston professoriksi Johann Gottlieb Fichte (1762-1814). Fichte uskoi oman transsendentalistisen idealismin takia siihen, että maailma on ihmisen luovan hengen aikaansaannos. Fichte oli siis ensimmäisiä varhaisromantiikan luojia. [lähde? ]
Varhaisromantiikan tärkeimpiä kirjailijoita ovat Johan Wolfgang von Goethe ja Friedrich von Schiller, joiden teokset inspiroivat saksalaista filosofiaa ja Euroopan kirjallisuutta. Saksalaisen kirjallisuuden varhaisromantiikan kaudesta käytetään nimitystä Sturm und Drang.
Varanus mertensi

| Varanus mertensi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Osalahko::  Anguimorpha
Heimo::  Varaanit Varanidae
Suku::  Varanus
Laji::  mertensi
Kaksiosainen nimi
 Varanus mertensi  Glauert, 1951 
Katso myös
   Varanus mertensi Wikispeciesissä   Varanus mertensi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Varanus mertensi on pieni varaanilaji, joka elää pohjoisessa Australiassa. Se on laajalle levinnyt ja se elää jokivarsien ympäristöissä. Laji on nimetty saksalaisen Robert Mertensin mukaan. V. mertensi-yksilöt kasvavat yleensä noin metrin pituisiksi. Ne ovat yleensä tummanruskeita tai mustia, ja niiden selässä on täpliä, joiden värit vaihtelevat kermanvalkoisesta keltaiseen. Laji on osittain vedessä elävä varaanilaji. Ne eivät ole lähes koskaan kaukana vedestä. Kun varaani on hermostunut, se painuu veden alle ja pystyy olemaan veden alla pitkiäkin aikoja.
Ravinto

V. mertensi ruokailee sekä vedessä että maalla. Se syö pääasiallisesti kalaa, sammakoita, ja raatoja. Ne syövät myös maalla eläviä selkärankaisia ja hyönteisiä, jos niitä on saatavilla. Lajilla on hyvä hajuaisti, ja ne voivat kaivaa saaliinsa esiin ja ne syövät myös makeanveden krokotiilien munia.
Valkosulttaanikana

| Valkosulttaanikana |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Rantakanat Rallidae
Suku::  Sulttaanikanat Porphyrio
Laji::  albus
Kaksiosainen nimi
 Porphyrio albus  (Shaw, 1790) 
Katso myös
   Valkosulttaanikana Wikispeciesissä   Valkosulttaanikana Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkosulttaanikana (Porphyrio albus) oli Australiaan kuuluvalla Lord Howen saarella elänyt rantakana. Valaanpyytäjät ja merimiehet metsästivät sen sukupuuttoon 1800-luvun alussa. Lajista on säilynyt kaksi museonäytettä, toinen Liverpoolissa ja toinen Wienissä. George Shaw kuvaili lajin holotyypin vuonna 1790.
Valkotropiikkilintu

| Valkotropiikkilintu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pelikaanilinnut Pelecaniformes
Heimo::  Tropiikkilinnut Phaethontidae
Suku::  Tropiikkilinnut Phaethon
Laji::  rubricauda
Kaksiosainen nimi
 Phaethon rubricauda  Boddaert, 1783 
Katso myös
   Valkotropiikkilintu Wikispeciesissä   Valkotropiikkilintu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkotropiikkilinnun muna
Valkotropiikkilintu, aikaisemmalta nimeltään punapyrstötropiikkilintu (Phaethon rubricauda) on trooppisilla merialueilla elävä pelikaanilintu. Lajista tunnetaan neljä alalajia, joista nimialalaji rubricauda elää Intian valtameren länsiosissa, westralis Intian valtameren itäosissa, roseotincta Tyynenmeren lounaisosissa, ja melanorhynchus Tyynenmeren länsi-, keski- ja eteläosissa. Pieter Boddaert kuvaili lajin holotyypin Mauritiukselta vuonna 1783.
Uppsalan tuomiokirkko

| Uppsalan tuomiokirkko Uppsala domkyrka |
| --- | --- |

Sijainti:  Uppsala, Ruotsi
Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Uppsalan hiippakunta
Seurakunta:  Uppsalan tuomiokirkko seurakunta
Rakentamisvuosi:  1435
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uppsalan tuomiokirkko (ruots. Uppsala domkyrka) on Uppsalan kaupungissa sijaitseva Uppsalan arkkihiippakunnan pyhän Eerikin roomalaiskatolinen tuomiokirkko ja Ruotsin kirkon kansallispyhäkkö. Ranskalaista gotiikkaa edustava kirkko on Pohjoismaiden suurin kirkko. Kirkon pituus on 118,7 m (400 jalkaa), ja sen kaksoistornit yltävät samoin 118,7 metrin korkeuteen.[lähde? ] Useimmat Ruotsin kuninkaat ja kuningattaret kruunattiin kirkossa vuoteen 1719 asti. Nykyään kirkossa vihitään kaikki Ruotsin piispat sekä Uppsalan hiippakunnan papit ja diakonit virkaansa.
Historia

Tuomiokirkon rakennustyöt aloitettiin, kun arkkihiippakunta muutti 1287 pois Vanhasta Uppsalasta. Kirkon vihki käyttöön 1435 arkkipiispa Olaus Laurentii, mutta kirkko ei kuitenkaan vielä tuolloinkaan ollut täysin valmis. Kirkko pyhitettiin Pyhälle Laurentiukselle, Eerik Pyhälle sekä Pyhälle Olaville. Tulipalo on runnellut tuomiokirkkoa sen historian aikana muutamia kertoja, ja sitä on huomattavasti muuteltu korjaustöiden yhteydessä. Kirkon muoto ja suuruus ovat kuitenkin säilyneet jokseenkin samanlaisina.
Saarnastuoli on Ruotsin suurin ja leskikuningatar Hedvig Eleonooran lahjoittama, kun Uppsalan tulipalo oli tuhonnut kirkkoa vuonna 1702. Kirkossa on kolme suurta ruusuikkunaa: länsipäädyssä Isän ikkuna, ristilaivan eteläpäädyssä Pojan ikkuna ja ristilaivan pohjoispäädyssä Hengen ikkuna. Kustaa Vaasan hautamuistomerkissä on Ruotsin silloisten maakuntien vaakunoita, mukaan lukien Suomen, Hämeen, Karjalan ja eräiden muiden Suomen alueiden.. Kirkon kello Storan on Ruotsin suurin kirkonkello.
Kirkkoon on haudattu monia Ruotsin hallitsijoita ja muita tunnettuja ruotsalaisia:
Kustaa Vaasa
Juhana III puolisonsa Katarina Jagellonican kanssa
Emanuel Swedenborg
Eerik Pyhä
Carl von Linné