stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suoritin

Alkukantaisen tietokoneen suorittimeen kuuluvia kymmeniä elektroniputkia.
Suoritin tai prosessori (engl. Central Processing Unit eli CPU) on tietokoneen osa, joka suorittaa tietokoneohjelman sisältämiä konekielisiä käskyjä. Se on tietokoneen keskeisimpiä osia. Nykyisissä suorittimissa kaikki osat on pakattu yhdelle mikropiirille, joten ne ovat mikroprosessoreita (MPU).
Yksittäinen yksinkertainen suoritin voi suorittaa kerrallaan vain yhtä ohjelmaa, mutta sen tehtäviä voidaan vaihdella erittäin nopeasti, jolloin suoritus näyttää käyttäjästä rinnakkaiselta (ks. Moniajo). Monisäikeistetyssä suorittimessa voidaan suorittaa aidosti yhtä aikaa useampaa kuin yhtä tehtävää, samoin moniydinsuorittimessa on samaan mikropiiriin rakennettu kaksi tai useampia suorittimia.
Suorittimia suunnitellaan useisiin erilaisiin käyttötarkoituksiin. Suorittimia valmistetaan erilaisiin supertietokoneisiin, sulautettuihin järjestelmiin ja henkilökohtaisiin tietokoneisiin. Erikoistuneita apusuorittimia ovat digitaalinen signaaliprosessori (DSP), grafiikkaprosessori (GPU) ja matematiikkasuoritin (FPU), joka nykyään usein integroidaan yleiskäyttöiseen suorittimiin. Osa optimoidaan erittäin pieneen tehonkulutukseen, osa suureen laskentatehoon tietynlaiselle datalle, osa taas mahdollisimman laajaan yleiskäyttöisyyteen, jolloin sama mikropiiri saattaa sisältää useita eri oheislaitteita ja kymmeniä liityntäväyliä. Mikrokontrollerit (MCU) sisältävät samoja peruselementtejä kuin mikroprosessorit (MPU) vähemmän vaativiin tarkoituksiin: mikrokontrollerit voivat olla karsittuja jotta ne mahtuvat yhdelle mikropiirille. Näytöllisten älylaitteiden myötä tärkeäksi ryhmäksi ovat nousseet pitkälle integroidut ns. järjestelmäpiirit (SoC), joissa voi olla samassa piirissä mukana mm. muisteja, signaaliprosessori ja monipuolinen näytönohjain.
Historia

Ensimmäinen yleiskäyttöinen tietokone, jossa ohjelma voitiin tallettaa tietokoneen muistiin ja vaihtaa ilman fyysisiä muutoksia (tallennetun ohjelman tietokone), oli Manchesterin yliopiston Small-Scale Experimental Machine. Koska suoritettava ohjelma voitiin vaihtaa lataamalla toinen ohjelma eikä käyttötarkoitusta siten rajattu tätä voitaneen pitää tietokonesuorittimien alkuna vastakohtana laskukoneelle. Aikaisemmissa laitteissa ohjelman muuttaminen saattoi tarkoittaa laitteen kytkentöjen muuttamista ohjelman lataamisen sijaan (ks. ENIAC).
Kuten tietokonetekniikka yleisesti voidaan suorittimet jakaa neljään sukupolveen teknologian mukaan:
sukupolvi: elektroniputket
sukupolvi: diskreetit transistorit: aluksi germanium-transistoreja ja myöhemmin piihin perustuvat
sukupolvi: mikropiirit
sukupolvi: mikroprosessorit
Kvanttitietokoneen toteutus voi olla merkittävä seuraava kehitysaskel teknologiassa. Myös optinen siru voi olla tuleva kehitysaskel.
Tekoälyyn ja koneoppimiseen suunnattujen suorittimien kehitys on synnyttänyt useita uusia yrityksiä lyhyessä ajassa sekä useat olemassa olevat yritykset ovat aloittaneet omien ratkaisujensa kehittämisen. Syynä uudelle kehitykselle mainitaan olemassa olevien vakiintuneiden yleiskäyttöisien arkkitehtuurien tarpeeton monimutkaisuus erikoistuneeseen tehtävään.
Mikrokontrollereita kuten MCS-48, jotka integroivat muistin suorittimeen on myös kutsuttu viidenneksi sukupolveksi johtuen integraatiokehityksestä.
Arkkitehtuurit

Suoritinarkkitehtuurit voidaan jakaa ryhmiin esimerkiksi konekäskyjen perusrakenteen mukaan seuraavasti:
CISC (Complex Instruction Set Computer)
RISC (Reduced Instruction Set Computer)
VLIW (Very Long Instruction Word)
TTA (Transport Triggered Architecture)
RISC-arkkitehtuuria esiteltiin vastauksena monimutkaistuville suorittimille (erona CISC-arkkitehtuurille), jonka sanottiin olevan entistä tärkeämpää VLSI-tekniikan myötä. Sekä CISC- että RISC-arkkitehtuureilla on etunsa että haittansa.
Suorittimien käskykantarakenteet voidaan ryhmitellä kolmeen seuraavasti:
L/S load-store arkkitehtuuri
R/M register-memory arkkitehtuuri
R+M register-plus-memory arkkitehtuuri
Load-store käskykanta (kuten ARM ja MIPS) käyttää erillisiä käskyjä muistin käsittelyyn kun taas register-memory -arkkitehtuurissa se voi olla osana muuta käskyä.
Arkkitehtuuri kuvailee suorittimen ohjelmoinnin näkökulmasta kun taas mikroarkkitehtuuri liittää arkkitehtuurin ja logiikkatason. Tietty arkkitehtuuri voidaan toteuttaa eri tavoin mikroarkkitehtuurin tasolla.
Ominaisuudet

Tietokoneen yleisnopeus riippuu paljon juuri suorittimen nopeudesta. Suorittimen nopeus riippuu sekä sen käyttämästä arkkitehtuurista että kellotaajuudesta. Kellotaajuus ilmoitetaan yleensä Hertsin monikertoina kuten megahertseinä (MHz) tai gigahertseinä (GHz), ja suoritin toimii sen tahdissa. Pelkän kellotaajuuden lisäksi suorittimen nopeuteen vaikuttavat monet tekniset ratkaisut, kuten:
kuinka leveitä prosessorin lukuja käsittelevät yksiköt ja liityntäväylät ovat (yleensä 4, 8, 16, 32 tai 64 bittiä),
kuinka monta ja minkä tyyppisiä käskyjä suoritin kykenee suorittamaan samanaikaisesti (käskykannan liukuhihna),
kuinka suuria välimuisteja suorittimessa on,
miten tehokkaasti edelliset on toteutettu ja niihin liittyvät ongelmatilanteet on arkkitehtuurissa ratkaistu.
Eräitä 2-bittisiä bit-slice -suorittimia (BSP) on myös valmistettu. BSP-suorittimia pystyi kytkemään rinnakkain muodostamaan ”suuremman” suorittimen.
Ominaisuudet > Perustoiminnot

Suorittimen keskeiset osat ovat aritmeettis-looginen yksikkö (engl. Arithmetic Logical Unit, ALU), valvontayksikkö (engl. Control Unit, CU)  ja yleensä useita rekistereiksi kutsuttuja käsiteltävän tiedon tallentavia muistipaikkoja. Prosessorin toimintaa on noutaa muistista käsky ja siihen liittyvä luku tai luvut, suorittaa kyseinen käsky ALU-yksikössään ja palauttaa tulos muistiin. Yksittäinen käsky voi olla esim. ”laske yhteen rekisterin A ja muistipaikan XX sisältö ja siirrä tulos rekisteriin B”.
Yksinkertaistetusti suorittimen toiminta on hakea muistista käskyjä, tehdä niillä jokin operaatio ja kirjoittaa tulos muistiin (myös muut laitteet ja väylät voivat näkyä muistipaikkoina suorittimelle). Toiminta voidaan jakaa neljään vaiheeseen seuraavasti:
muistihaku (fetch)
käskynpurku (decode)
suoritus (execute)
tallennus (store)
Ohjelmalaskuri (engl. program counter, engl. instruction pointer) pitää suorituksen sijaintitietoa. Eräissä suoritinarkkitehtuureissa kuten MIPS käskyt ovat kiinteämittaisia 32-bittisiä arvoja. Toisissa arkkitehtuureissa kuten x86 käskyn pituus vaihtelee.
Muita keskeisiä toimintoja ovat muun muassa pino-osoitin (engl. stack pointer): eräissä suorittimissa on omat käskyt pinon käsittelyyn kun taas eräissä se on ohjelman vastuulla.
Suorittimet voivat vaatia tietotyyppien olevan tasattuja tyypin koon mukaan muistiosoitteisiin (engl. data alignment): mikäli näin ei ole suoritin voi toimia hitaammin, tuottaa vääriä tuloksia tai jumiuttaa tai kaataa järjestelmän.
Prosessori voi vaatia, että 32-bittisen luvun hakeminen alkaa osoitteesta, joka on jaollinen neljällä tai se antaa virheen.
Ominaisuudet > Erikoiskäskyt

Prosessorin erikoiskäskyistä voi olla suurta hyötyä etenkin matemaattisissa sovelluksissa. Yksi erikoiskäsky voi korvata kymmeniä peruskäskyjä, vaikka sen suoritukseen aikaa kuluu vain saman verran kuin yhden tai muutaman peruskäskyn suoritukseen.
Välimuistin hyöty on, että muistista haettava ja sinne kirjoitettava tieto saadaan nopeasta välimuistista huomattavasti nopeammin kuin hitaammasta keskusmuistista. Merkittäviä nopeusetuja saadaan myös kirjoittamalla tehokasta ohjelmakoodia.
Ominaisuudet > Valmistustekniikka

Valmistustekniikan kehittyessä mikropiirien sisältämien transistorien määrä on kaksinkertaistunut säännöllisin väliajoin kuten ns. Mooren laki on ennustanut. Suorittimien kohdalla tämä on pitänyt paikkansa usean vuosikymmenen ajan, mutta kehitys on hidastunut. Valmistusprosessin kehityksen lisäksi paremman suorituskyvyn mahdollistavia arkkitehtuureita on kehitetty.
Suorittimet tuottavat toimiessaan hukkalämpöä, joka saattaa vaikuttaa suorittimen toiminnan luotettavuuteen tai liiallisena jopa tuhota suorittimen. Hukkalämmön johtamiseksi pois suorittimesta voidaan käyttää esimerkiksi jäähdytysripaa, jota muotonsa vuoksi monesti kutsutaan jäähdytyssiiliksi, ja siihen usein liitettyä ilman virtausta tehostavaa tuuletinta, tai nestejäähdytystä. Myös muita jäähdytysratkaisuja voidaan käyttää, kuten esimerkiksi nämä supertietokoneet :
Cray-1 käytti freonipohjaista jäähdytystä (lämpöpumppu)
Cray-2 upotti piirit Fluorinert-nimiseen sähköä johtamattomaan nesteeseen (konvektio)
Käyttämällä kehittyneempää valmistustekniikkaa voidaan suorittimen virrankäyttöä vähentää ja tämän vaikutuksesta myös tuotettua hukkalämpöä voidaan vähentää. Vastaavasti transistorien määrän lisääminen nostaa tarvittavan virran määrää. Eräs puolijohteiden valmistusmenetelmä on CMOS.
Ominaisuudet > Ominaisuuksien laajentaminen

Suorittimelle on mahdollista integroida samalle piirille useita suoritinytimiä, suurempia ja monitasoisempia välimuisteja, sekä tukipiirejä kuten 2D- tai 3D-grafiikan käsittelyyn erikoistunut grafiikkasuoritin. Nykyaikaisissa suorittimissa on muistinhallintayksikkö (MMU) ja matematiikkasuoritin (FPU) integroituna samalle piirille. Mikrokontrollerit integroivat suorittimen lisäksi samalle piirille muistia. Järjestelmäpiirit integroivat suorittimen lisäksi samalle piirille IO-piirejä ja useita muita komponentteja.
Ominaisuudet > Moniprosessointi

Yksittäinen tietokone voi sisältää yhden tai useampia suorittimia, jolloin kyseessä on moniprosessointi.
Ominaisuudet > Moniytimellisyys

Suorittimissa voi olla kaksi tai useampia ytimiä. Moniytimellisyys mahdollistaa sen, että monia raskaita laskutehtäviä vaativia ohjelmia voidaan ajaa tietokoneella samanaikaisesti ilman, että muiden prosessien suoritus häiriintyy, ja että monisäikeisien yksittäisien prosessien suoritus voidaan jakaa usean ytimen kesken nostaen sen suoritustehoa.
Ytimet voivat olla joko identtisiä, tai ne voivat olla erikoistuneita erilaisiin tehtäviin. Eräissä suorittimissa kuten järjestelmäpiireissä on integroituna apusuoritin kuten Digitaalinen signaaliprosessori (DSP) varsinaisen CPU-ytimen lisäksi.
Moniydinsuoritin voi useaan yksinkertaiseen suorittimeen verrattuna käyttää hieman vähemmän sähköä ja tuottaa vähemmän lämpöä. Yleensä moniydinsuorittimen kaikki ytimet kuitenkin jakavat samat oheislaiteväylät ja käyttävät samaa keskusmuistia.
Ominaisuudet > Monisäikeistys

Monisäikeistys engl. multithreading on tekniikka, jolla sama ydin voi suorittaa kahta tai useampaa erillistä ohjelmasäiettä yhtäaikaisesti (rinnakkain). Tekniikka on yksi kehityssuunta suorituskyvyn lisäämiseen ja aiheesta on julkaistu useita tutkimuksia.
Kaksi kehityssuuntausta ovat:
engl. Simultaneous multithreading (SMT), prosessorin on oltava superskalaarinen
engl. Temporal multithreading, tai engl. Interleaved multithreading, myös nimellä engl. super-threading
Eri valmistajilla on eri tuotenimiä tekniikan toteuttamisesta, näitä ovat mm. Intelin Hyper-threading ja SPARC CoolThreads. IBM POWER8 käyttää yleistä termiä engl. Simultaneous Multi-Threading (SMT).
Symmetrinen monisäikeistys on jatkokehitystä superskalaari- ja moniprosessointi-tekniikkaan nähden ja hyödyntää ohjelmissa olevaa sekä käskytason rinnakkaisuutta (engl. Instruction Level Parallelism, ILP) että säietason rinnakkaisuutta (engl. Thread Level Parallelism, TLP).
Ominaisuudet > Muut ominaisuudet

Muita tehokkuuden parantamiseen tähtääviä keinoja ovat muun muassa epäjärjestyksessä suorittaminen (engl. out-of-order execution) sakkaustilanteiden välttämiseksi ja haarautumisen ennakointi (engl. branch prediction).
Suoritinperheitä

Suorittimet voidaan jakaa perheisiin niiden yhteensopivuuden mukaan. Tyypillisesti saman perheen uudempi suoritin pystyy suorittamaan ohjelmia, jotka on tehty saman perheen aikaisimmille suorittimille. Toisinpäin tämä ei välttämättä ole mahdollista erilaisten käskykantalaajennusten vuoksi.
Suoritinperheitä > Ensimmäisen sukupolven suorittimet

Ensimmäisen sukupolven suorittimet olivat osa laajempaa kokonaisuutta ja osa itse tietokoneen rakennetta ja suunnittelua.
Ensimmäisen sukupolven suorittimet perustuivat elektroniputkien käyttöön.
Suoritinperheitä > Toisen ja kolmannen sukupolven suorittimet

Minitietokoneissa ja suurtietokoneissa käytetyissä tietokoneissa oli huomattavia mallikohtaisia eroja. Kaikki samaan mallisarjaan kuuluneet eivät välttämättä olleet yhteensopivia muiden saman sarjan mallien kanssa. Toisen sukupolven suorittimet perustuivat diskreettien (erillisten) transistorien käyttöön (TTL-logiikka, ECL-logiikka). Kolmannen sukupolven suorittimet käyttivät useita mikropiirejä.
IBM S/360 mahdollisti samojen ohjelmien ajamisen erilaisissa saman arkkitehtuurin mukaisissa tietokoneissa mikrokoodin avulla, tekniikka perustui SLT-transistoreihin
IBM S/370 käytti SSI-mikropiirejä
DEC PDP-11 suunniteltiin SSI-mikropiireillä, mutta käytti LSI-mikropiirejä kun ne tulivat käytännöllisiksi
Digitalin VAX arkkitehtuuri
Fairchild F8 julkaistiin aluksi kahden mikropiirin versiona, mutta myöhemmin julkaistiin yhdelle piirille integroitu versio
Suoritinperheitä > Neljännen sukupolven suorittimet

Neljännen sukupolven suorittimet ovat mikroprosessoreja, joissa kaikki suorittimen toiminnot ovat integroituna yhdelle mikropiirille. MOS- ja CMOS-tekniikat mahdollistivat mikroprosessorit.
Intel 8080 -suoritin, 8-bittinen, julkaistu 1974.
Motorola 6800 -suoritinperhe, 8-bittinen, julkaistu 1974.
MOS Technologyn MOS 6502 ja sen kehitysversiot (julkaistu 1975). Käytettiin Atari 2600 -pelikonsolissa, Applen varhaisissa tietokoneissa ja Commodoren kuuluisissa VIC-20- ja Commodore 64 -tietokoneissa.
Zilog Z80 -suoritinperhe, 8-bittinen, julkaistu 1976.
Intelin x86-sarja, alkaen 16-bittisestä mallista 8086 (1978) jatkuen IA-32-malleihin (1985), mukaan lukien yhteensopivat muilta valmistajilta. Käytetty IBM PC -yhteensopivissa ensimmäisestä IBM PC:stä lähtien.
Motorola 68000 -sarja, julkaistu 1979. Käytetty Unix-työasemissa, Macintoshissa ja Amigassa.
Intelin ja Hewlett-Packardin IA-64 Itanium-suorittimet.
AMD:n kehittämän AMD64-käskykannan suorittimet, ml. Intelin valmistamat yhteensopivat suorittimet.
ARM-suorittimet useilta eri valmistajilta
Texas Instrumentsin TMS320-signaaliprosessoriperhe (esitelty 1983).
National Semiconductorin NS32000 sarja.
Sun Microsystemsin SPARC-suoritinperhe.
MIPS Technologiesin MIPS-suoritinperhe
Hewlett-Packardin PA-RISC
Digitalin Alpha-suoritinperhe
IBM:n POWER-suoritinperhe sekä PowerPC-suoritinperhe
Tilera 64-120-ytimiset palvelimille tarkoitetut suorittimet
NEC V800 RISC-perhe
Fujitsu FR-V (Fujitsu RISC-VLIW) mediakäsittelyyn
Apollo Computerin Apollo PRISM RISC-suoritin
Hitachin SuperH RISC-suoritin
Blackfin
Microblaze
OpenRISC
RISC-V RISC-suoritin, esitelty 2010.
Suoritinperheet voidaan edelleen jakaa arkkitehtuureihin niiden iän ja sukupolven mukaan. Esimerkiksi SPARC-perheen aikaisemmat arkkitehtuurit, HyperSPARC ja SuperSPARC, toteuttavat SPARC v7 -käskykannan ja uudemmat arkkitehtuurit 64-bittisen SPARC v9 -käskykannan, jonka toteuttavia malleja ovat Sun Microsystemsin valmistaman UltraSPARCin eri mallit ja Fujitsun SPARC64.
x86-suorittimissa on ollut useita kilpailevia valmistajia, joiden suorittimet käyttävät yhteensopivaa käskykantaa (IA-32, AMD64 tai edeltävät). Suoritinvalmistajilla on useita arkkitehtuureita, jotka jakaantuvat useisiin malleihin, joita on saatavilla eri kellotaajuuksilla. ARM-suorittimista lisensoidaan käskykantaa ja arkkitehtuuria eri valmistajille eri tavoin.
Käskylaajennukset

Useat valmistajat ja suoritinsukupolvet laajentavat suorittimen käskykantaa uusilla käskyillä. Tällaisia laajennuksia ovat mm. MMX, VIS, 3DNow!, SSE ja AltiVec, joista on kaikista lisäksi useampia versioita uusien arkkitehtuurien mukana.
Toimintatilat

Useat suorittimet toteuttavat supervisor-tilan, jossa käyttöjärjestelmän ydin yleensä suoritetaan. Tässä tilassa suoritin asettaa vähemmän rajoituksia kuin käyttäjätilassa (engl. user mode).
Nykyiset suorittimet lisäävät virtualisointitukea hypervisor-ominaisuuksilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suoritin Wikimedia Commonsissa
Henkilökohtainen tietokone
| --- | --- |
Ohjelmat:  BIOS · UEFI · käyttöjärjestelmä · sovellusohjelma
Laitteet:  emolevy · hiiri · keskusmuisti · suoritin · massamuisti · näppäimistö · näytönohjain · tietokonenäyttö · äänikortti
Suoritinteknologian neljä sukupolvea: elektroniputket, diskreetit transistorit, mikropiirit ja mikroprosessorit.
IBM 7030:n piirilevy
Intel Pentium 100 MHz -suorittimen liitinpuoli.
Mustaruskea walesinlammaskoira

| Mustaruskea walesinlammaskoira> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Wales,  Iso-Britannia
Määrä:  kuollut sukupuuttoon
Rodun syntyaika:  kantarotu 900-luku
Alkuperäinen käyttö:  paimennus
Muita nimityksiä:  Welsh Black-and-Tan Sheepdog
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Väritys:  black & tan
Mustaruskea walesinlammaskoira (engl. Welsh Black-and-Tan Sheepdog) on sukupuuttoon kuollut walesilainen koirarotu.
Ulkonäkö

Mustaruskea walesinlammaskoira muistutti manchesterinterrieriä. Se oli väritykseltään musta-ruskea (black & tan).
Alkuperä

Rotu ja sen edeltäjät työskentelivät Walesin vuoristoissa yli tuhannen vuoden ajan. Walesilainen laki vuodelta 920 mainitsee sen kantarodun covert houndin eli gellgyn. Mustaruskea walesinlammaskoira sopeutui työskentelemään sekä kotimaansa vuoristoissa että laaksoissa. Se käsitteli vikkelää ja oikukasta walesilaista vuoristolammasta erittäin taitavasti.
Alkuperä > Vaikutus nykyisiin rotuihin

Mustaruskean walesinlammaskoiran uskotaan olleen paitsi manchesterinterrierin, myös lancashirenkarjakoiran esi-isä.
Pölkky

| Pölkky Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1968
Perustaja:  Erkki Virranniemi
Toimitusjohtaja:  Petteri Virranniemi
Kotipaikka:  Kuusamo, Suomi
Toimiala:  Puunjalostus ja -hankinta
Liikevaihto:  160 000 000 €
Henkilöstö:  420
Kotisivu:  http://www.polkky.com/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pölkky Oy on Pohjois-Suomen suurin yksityinen puunjalostaja. Pölkyn myytäviin tuotteisiin kuuluvat mekaanisen metsäteollisuuden tuotteet kuten sahatavara, höylätty puutavara, kestopuu, liimapuu sekä muut puu- ja sivutuotteet. Pölkky myös ostaa mänty- ja kuusisahapuuta vuosittain yhteensä 1 400 000 kuutiometriä. Yhtiön puu on sekä PEFC- että FSC-sertifioitua.
Pölkyllä on puunjalostuksessa pitkät perinteet, ja sen parissa työskentelee perheitä monesta eri sukupolvesta. Yhtiön perusti vuonna 1968 maanviljelijä Erkki Virranniemi ja vuodesta 2018 lähtien toimitusjohtajan virkaa on hoitanut hänen pojanpoikansa Petteri Virranniemi. Pölkky Oy:n liikevaihto oli vuonna 2020 noin 160 miljoonaa euroa. Itävaltalainen Pfeifer Holding GmbH -yhtiö ilmoitti joulukuussa 2022 ostavansa Pölkky Oy:n mikäli kilpailuviranomaiset hyväksyvät kaupan.
Historia

1962 Erkki Virranniemi vuokrasi ensimmäisen kenttäsirkkelinsä ja aloitti sahaustoiminnan.
1965 Virranniemen Saha Oy perustettiin Pohjois-Kuusamoon Erkin ja hänen sukulaistensa toimesta.
1968 Toiminta siirrettiin nykyiselle paikalleen ja yhtiön ensimmäisen sahalaitoksen suunnittelu- ja rakennustyöt käynnistettiin. Yhtiön nimeksi tuli Pölkky Oy.
1969 Yhtiön uusi tuotantolaitos käynnistettiin.
1972 Yhtiö laajensi toimintansa höyläykseen.
1974 Erkki Virranniemen äkillisen poismenon vuoksi toimitusjohtajaksi valittiin hänen leskensä Saara Virranniemi.
1976 Tulipalo tuhosi täydellisesti sahan tuotantolaitoksen 20. huhtikuuta 1976. Uusi saha saatiin tuotantokuntoon vuoden 1977 loppuun mennessä.
1979 Ensimmäinen lämpölaitos ja kuivaamo valmistuivat Kuusamon tehtaalle.
1985 Yhtiötä kohtasi toinen suurkatastrofi, kun sahan päärakennus paloi koneineen maan tasalle vajaassa tunnissa. Palon jälkeen sahan jälleenrakentaminen aloitettiin välittömästi ja uuden sahan vihkiäisiä vietettiin jo 1986.
1991 Saara Virranniemi luovutti toimitusjohtajan toimen pojalleen Jouko Virranniemelle. Samana vuonna Pölkky-konserniksi kasvanut yhtiö aloitti kyllästystoiminnan Oulussa.
1997 Pölkky Oy ostaa Enso Oy:ltä Taivalkosken sahan liiketoiminnan.
2001 Pölkylle myönnettiin kansainvälinen PEFC-sertifikaatti, ensimmäisenä suomalaisena puunjalostusyrityksenä.
2009 Pölkky osti Ruukki Group:lta Lappipaneli Oy:n liiketoiminnan.
2012 Pölkky Oy osti UPM:ltä Kajaanin sahan liiketoiminnan. Kuusamossa käynnistyi uusi liimapalkkitehdas.
2018 Vastuu yrityksen johtamisesta siirtyi kolmannelle sukupolvelle. Petteri Virranniemi aloitti toimitusjohtajana.
2021 Pölkylle myönnettiin kansainvälinen FSC-sertifikaatti. Pölkky yhtymä fuusioitui Pölkky Osakeyhtiöksi.
Tuotanto

Pölkky Oy:n päätoimipaikka on Kuusamossa. Lisäksi yhtiöllä on tuotantolaitokset Pohjois-Kuusamossa Kitkalla, Taivalkoskella ja Kajaanissa sekä kyllästämö Oulussa. Pölkyn vuosittainen sahatavaratuotanto on 700 000 m³, josta jatkojalostetaan noin 30 prosenttia. Tuotannosta 75 % on mäntyä ja 25 % kuusta.
Yhtiössä työskentelee yli 420 puualan ammattilaista. Koko tuotantoketjussa alihankkijayritykset mukaan lukien on päivittäin töissä yli 600 työntekijää.
Hardap

| Hardap |
| --- | --- |
 Hardapin alueen maisemaa
 Alueen sijainti Namibiassa
Valtio:  Namibia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Mariental
Pinta-ala:  109 713 km²
Väkiluku (2023):  106 680
 – väestötiheys:  1,0 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  NA-HA
Hardap  on yksi Namibian neljästätoista alueesta. Sen pinta-ala on 109 713 neliökilometriä. Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan alueella oli 106 680 asukasta.
Hardapin pääkaupunki on Mariental. Muita suurempia taajamia ovat Rehoboth, Aranos, Gibeon, Maltahöhe, Kalkrand, Stampriet ja Gochas. Alue ulottuu koko Namibian eteläosan poikki Atlantin rannoilta Etelä-Afrikan ja Botswanan rajalle. Alueen halki virtaa peräti 33 jokea. Hardapin pato sulkee Fish Riverin ja muodostaa Namibian suurimman tekoaltaan. Alueella on kolme luonnonsuojelualuetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hardap Wikimedia Commonsissa
Namibian hallinnolliset alueet
Erongo
Hardap
Itä-Kavango
ǁKaras
Khomas
Kunene
Länsi-Kavango
Ohangwena
Omaheke
Omusati
Oshana
Oshikoto
Otjozondjupa
Sambesi
Medelan

| Medelan |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Venäjä
Määrä:  kuollut sukupuuttoon
Alkuperäinen käyttö:  karhun metsästys
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Medelan on sukupuuttoon kuollut venäläinen koirarotu.
Ulkonäkö

Medelan oli erittäin kookas: pentujen sanottiin olleen tanskandoggin ja aikuisten vasikan luokkaa.
Luonne ja käyttäytyminen

Rodulla oli hurja luonne ja jopa yksittäinen yksilö kykeni tappamaan ihmisen. Jopa pentujen tiedetään raadelleen 9-vuotiaan pojan alle minuutissa.
Alkuperä

Rotua kuvailtiin alkuperäisten sotakoirien jälkeläiseksi. Venäjän viimeinen tsaari harrasti rotua, ja aatelisto käytti sitä karhun metsästykseen. Se työskenteli niin kesäisin kuin talvisinkin karhuja vastaan. Venäjän vallankumouksen myötä kaikki jäljellä olleet yksilöt kuitenkin tapettiin.
Medelan vuodelta 1915.
Aleksandr Kuprin ja medelan Sapsan.
Hauketo-Prinsdalin kirkko

| Hauketo-Prinsdalin kirkko Hauketo-Prinsdal kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2021.
Sijainti:  Oslo, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Oslon hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1995
Suunnittelija:  Arne E. Sæther
Materiaali:  tiili
Istumapaikkoja:  210
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Hauketo-Prinsdalin kirkko (norj. Hauketo-Prinsdal kirke) on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva tiilinen pitkäkirkko vuodelta 1995.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hauketo-Prinsdalin kirkko Wikimedia Commonsissa
Poltallochinterrieri

| Poltallochinterrieri |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Skotlanti,  Iso-Britannia
Määrä:  kuollut sukupuuttoon
Rodun syntyaika:  viktoriaaninen aikakausi
Alkuperäinen käyttö:  ketun ja saukon metsästys, tuhoeläinten hävittäminen
Muita nimityksiä:  Poltalloch Terrier
FCI-luokitus:  ei
Ulkonäkö
Väritys:  valkoinen
Poltallochinterrieri (Poltalloch Terrier) on sukupuuttoon kuollut skotlantilainen koirarotu.