stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aarne Vansén
Julkaisuja

Nimellä A. V. Vansén:
Puolustuksen järjestely ja kenttävarustustöiden yleiset periaatteet venäläisten ohjesääntöjen valossa. Tiede ja ase 6/1938
284 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
Aarne Valkama

| Aarne Valkama |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. maaliskuuta 1909 Vaasa, Suomi
Kuollut: 12. marraskuuta 1969 (60 vuotta)
Uran tiedot
Seura:  Lahden Hiihtoseura
Laji:  yhdistetty, maastohiihto, mäkihyppy ja alppihiihto 
Aarne Valkama (26. maaliskuuta 1909 Vaasa – 12. marraskuuta 1969) oli suomalainen yhdistetyn hiihtäjä.
Valkama kilpaili myös hiihdossa, jossa hän voitti nuorten SM-pronssia vuonna 1928 ja hopeaa 1929. Hän valitsi päälajikseen yhdistetyn ja pääsi Suomen joukkueeseen Tatran MM-kisoihin 1935, mutta loukkaantui kisojen harjoituksissa. Chamonix’n MM-kisoissa 1937 hän voitti MM-pronssia. SM-tasolla Valkama voitti urallaan neljä SM-hopeaa (1931, 1933, 1934 ja 1936).
Valkama kilpaili myös alppihiihdossa ja voitti syöksylaskun SM-kultaa 1938. Vuonna 1937 hän saavutti syöksyssä SM-pronssia. Valkaman pojat Mauno (s. 1935) ja Juhani (s. 1938) olivat kansallisen tason mäkihyppääjiä.
Aiheesta muualla

Aarne Valkama Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Kalaton-Löytty

| Kalaton-Löytty |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°17′39″N, 27°00′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.934.1.032
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,961 km  
Pinta-ala:  4,435 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalaton-Löytty 
Kalaton-Löytty tai Kalatonlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Naarajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 400 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Nykälänjoen–Naarajoen alueeseen (14.934) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118 metriä mpy.
Aeros

Aeros voi tarkoittaa seuraavia:
Aeros, ukrainalainen lentokonevalmistaja
Aeros, saksalainen kaukokartoitussatelliitti
Houston Aeros, yhdysvaltalainen jääkiekkoseura
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aeros”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
170-luku eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Markarianin ketju

Markarianin ketju harrastelijatason kaukoputken läpi nähtynä.
Markarianin ketju on Neitsyen galaksijoukkoon kuuluva galaksijoukko. Maapallolta käsin nähtynä ne muodostavat tasaisen kaaren. Charles Messier löysi vuonna 1781 ketjun galakseista kaksi, M84:n ja M86:n. Ketjun muut galaksit löysi William Herschel ja ne tunnetaan ensisijaisesti luettelonumerollaan Johan Dreyerin New General Catalogue-luettelossa. Ketju on nimetty neuvostoliittolaisen tähtitieteilijä Benjamin Markarianin mukaan, joka havaitsi 1960-luvun alussa niiden liikkuvan yhdessä.
Ketjun jäsenet

| Nimi | Rektaskensio | Deklinaatio | Säteisliike  (km/s) | Punasiirtymä | Näennäinen magnitudi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  NGC 4374 (M84) | 12h 25m 03,7s | +12° 53' 13" | 1060 | 0,003536 | 9,2 |
|  NGC 4406 (M86) | 12h 26m 11,7s | +12° 56' 46" | −244 | −0,000814 | 8,9 |
|  NGC 4435 | 12h 27m 40,5s | +13° 04' 44" | 801 | 0,002672 | 10,8 |
|  NGC 4438 | 12h 27m 45,6s | +13° 00' 32" | 71 | 0,000237 | 10,0 |
|  NGC 4461 | 12h 29m 03,0s | +13° 11' 02" | 1931 | 0,006441 | 11,1 |
|  NGC 4473 | 12h 29m 48,9s | +13° 25' 46" | 2244 | 0,007485 | 10,2 |
|  NGC 4477 | 12h 30m 02,2s | +13° 38' 11" | 1355 | 0,004520 | 10,4 |

Ketjun kirkkaammat jäsenet voi nähdä pienellä kaukoputkella, mutta himmeämpien galaksien havaitsemiseen tarvitaan voimakkaampi kaukoputki. Ketjun keskivaiheilla on keskenään vuorovaikuttavien galaksien NGC 4438 ja NGC 4435 pari, joka tunnetaan Silmägalakseina tai Markarianin silminä. Ainakin seitsemän ketjun galakseista näyttää liikkuvan yhdessä.[lähde? ]
Jörgen Jönsson

| Jörgen Jönsson |
| --- | --- |
 Jörgen Jönsson Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. syyskuuta 1972 (ikä 52) Ängelholm, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  88 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1990–2009
Seurat:  Rögle BK (SEL) Färjestads BK (SEL) New York Islanders (NHL) Mighty Ducks of Anaheim (NHL)
NHL-varaus:  227. varaus, 1994 Calgary Flames
| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lillehammer 1994 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Torino 2006 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Zürich 1998 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Riika 2006 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1997 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Helsinki 2003 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Praha 2004 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Milano 1994 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Oslo 1999 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Hannover 2001 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Tukholma 2002 | jääkiekko |  |
Jörgen Jönsson (s. 29. syyskuuta 1972 Ängelholm, Ruotsi) on pelaajauransa lopettanut ruotsalainen jääkiekkoilija ja kautta aikain ensimmäinen jääkiekkoilija, joka on kyennyt samana vuonna voittamaan olympiakullan, MM-kullan sekä kansallisen sarjan kultamitalin. Tähän hän ylsi 2006. Uransa viimeisen kauden Jönsson pelasi Ruotsin Elitserienissä Färjestadissa 2008–2009.
Jönssonin veli Kenny Jönsson on myös entinen jääkiekkoilija.
Ura > Elitserien 1990–1999

Jönsson aloitti uransa Rögle BK:ssa, jossa pelasi Allsvenskan-tasolla, kunnes seura nousi Ruotsin pääsarjaan Elitserieniin. Röglen pudottua taas Allsvenskaniin, Jönsson siirtyi Karlstadiin pelaamaan Färjestad BK:ssa. Jönsson torjui näin Röglen yrityksen tulla myydyksi Malmö IF:ään. Färjestadissa Jönssonista tuli nopeasti joukkueen avainpelaaja.
Ura > National Hockey League 1999–2000

Calgary Flames varasi Jönssonin NHL:n varaustilaisuudessa numerolla 227 vuonna 1994. Flames ei kuitenkaan koskaan tehnyt sopimusta Jönssonin kanssa ja myi oikeutensa häneen New York Islandersille kesällä 1998. Jönsson solmi sopimuksen Islandersin kanssa kaudelle 1999–2000. Kesken kauden Islanders myi hänet Mighty Ducks of Anaheimiin, jossa hän pelasi loppukauden. Yhteensä Jönsson pelasi kaudella 81 ottelua ja teki 12 maalia ja antoi 19 maalisyöttöä.
Jönssonin perhe ei kuitenkaan viihtynyt Pohjois-Amerikassa, joten Jönsson irtisanoi sopimuksensa ja muutti takaisin Karlstadiin.[lähde? ]
Ura > Takaisin Elitserieniin 2000–2009

Palattuaan Ruotsiin, Jönsson teki jälleen sopimuksen Färjestad BK:n kanssa. Färjestadissa hän pelasi uransa loppuun asti.
Ura > Maajoukkueura

Helmikuussa 2007 Jönsson ohitti Euro Hockey Tourin turnauksessa Jonas Bergqvistin kaikkien aikojen ruotsalaisena maajoukkuepelaajana esiinnyttyään 273. kertaa Tre Kronorin vahvuudessa. Tuolloin hän oli tehnyt maajoukkueelle 50 maalia ja antanut 52 maalisyöttöä. Keskushyökkääjä Jönsson on saavuttanut kaksi olympiakultaa ja kaksi maailmanmestaruutta. Jörgen Jönsson oli maajoukkueen kapteeni silloin, kun Ruotsin suuret NHL-tähdet eivät olleet käytettävissä.
Saavutuksia ja palkintoja

olympialaisissa 1994 (kultaa), 1998, 2002, 2006 (kultaa)
Ruotsin mestaruus 1997, 1998, 2002, 2006 ja 2009 (Färjestads BK)
Guldpucken (Ruotsin vuoden pelaaja) 1997
maailmanmestaruuskisoissa 1994 (pronssia), 1997 (hopeaa), 1998 (kultaa), 1999 (pronssia), 2000, 2001 (pronssia), 2002 (pronssia), 2003 (hopeaa), 2004 (hopeaa), 2005, 2006 (kultaa)
maailmancupissa 2004
Kautta aikain eniten pisteitä (123), maaleja (49) ja otteluita (163) Elitserienin pudotuspeleissä.
IIHF:n Kunniagallerian jäsenyys 2019
Färjestad BK on jäädyttänyt Jönssonin pelinumeron 21.
Aiheesta muualla

Legends of Hockey: Jörgen Jönsson
285 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
Marko Simonovski

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 2. tammikuuta 1992 (ikä 32)
Syntymäpaikka: Skopje, Pohjois-Makedonia
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 185 cm
Marko Simonovski (s. 2. tammikuuta 1992) on pohjoismakedonialainen jalkapalloilija, joka edusti kaudella 2017 Suomen Veikkausliigassa FC Lahtea. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marko Simonovski Wikimedia Commonsissa
4D

4D voi tarkoittaa seuraavia:
Neliulotteisuus
4D (engl. My Shocking Story), dokumenttisarja, jota Suomessa esitti Nelonen
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”4D”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalaton-Karanka (eteläinen)

| Kalaton-Karanka |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°30′55″N, 25°08′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Alvajärven valuma-alue (14.48)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.486.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  177 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,579 km  
Pinta-ala:  1,487 ha  
Tilavuus:  0.000025 km³ 
Keskisyvyys:  1,69 m  
Suurin syvyys:  2,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalaton-Karanka 
Kalaton-Karanka  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Muurasjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 180 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 25 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 2,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Alvajärven valuma-alueella (14.48), jonka Karankajoen valuma-alueeseen (14.486) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 177 metriä mpy.
Agía Varváran metroasema

| Agía Varvára> Αγία Βαρβάρα |
| --- | --- |
 Ateenan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:   Linja 3
Sijainti:  37°59′23″N, 23°39′34″E
Paikkakunta:  Agía Varvára, Länsi-Ateena, Attika, Kreikka
Avattu:  7.7.2020
Agía Varvára (kreik. Αγία Βαρβάρα eli Σταθμός Αγία Βαρβάρα, Stathmós Agía Varvára) on Ateenan metron asema Linjalla 3 (sininen). Se sijaitsee Agía Varváran kaupungissa Suur-Ateenan länsiosassa.
Metroasema avattiin 7. heinäkuuta 2020. Se valmistui Linjan 3 laajennokselle, joka yhdisti linjan aiemman läntisen pääteaseman Agía Marínan Pireukseen. Seuraava asema pohjoiseen on Agía Marína ja etelään Korydallós.
Mario Kart 7

| Mario Kart 7 |
| --- | --- |
 Mario kart 7-pelin kansikuva.
Kehittäjä:  Nintendo EAD Tokyo, Retro Studios
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Ohjaaja:  Kosuke Yabuki
Tuottaja:  Hideki Konno
Pelisarja:  Mario Kart
Julkaistu:  JP 1. joulukuuta 2011NA 3. joulukuuta 2011EU 2. joulukuuta 2011AUS 4. joulukuuta 2011
Lajityyppi:  ajopeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli (enintään 8 pelaajaa), Online-peli
Ikäluokitus:  PEGI: 3
Alusta:  Nintendo 3DS
Jakelumuoto:  Nintendo 3DS ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Mario Kart 7 on Nintendon kehittämä ja joulukuussa 2011 julkaisema ajopeli Nintendo 3DS:lle. Se on seuraaja Mario Kart Wii -pelille. Se on kolmas Mario Kart -peli käsikonsolille. Peli julkaistiin 1. joulukuuta 2011 Japanissa, 2. joulukuuta Euroopassa, 3. joulukuuta Pohjois-Amerikassa ja joulukuun 4. Australiassa. Pelissä pelaajat voivat vaihtaa Ghost Dataa ja pelata verkossa muiden pelaajien kanssa. Nintendo kertoo tuovansa joukon uusia elementtejä Mario Kart -peleihin.
Pelaaminen

Tässä uudessa Mario Kart -pelissä kolikot tekevät näkyvän paluun. Kolikot eivät ole olleet käytössä viimeisimmissä Mario Karteissa sitten Mario Kart: Super Circuitin. Kolikoita voi löytää koko ajoalueelta vedestä, maalta tai ilmasta. Keräämällä kolikoita eri ajoradoilta pelaaja voi avata uusia osia autoihin ja muokata niitä. Klassikkoajoratojen valitseminen on mahdollista tässäkin Mario Kartissa. Mario Kart 7:ssä on myös joitakin uusia ominaisuuksia. Pelaajat voivat käyttää liidokkia ollessaan ilmassa ja veden alla potkuria. Lisäksi pelaajat voivat koota omia autoja. On mahdollista valita auton kori, renkaat ja liidokki. Näitä osia saadaan lisää pelin kuluessa. Mario Kart 7 merkitsee paluuta perinteiseen 8 pelaajan peliin, kun taas edellisissä peleissä on pelattu 12 ajajalla. Se on myös yhteensopiva sekä Spotpassin että Streetpassin kanssa.
Moottoripyörät, jotka tekivät ensiesiintymisensä Mario Kart Wiissä, eivät ole käytössä Mario Kart 7:ssä. Kuitenkin temput, jotka ovat käytössä Mario Kart Wiissä ovat osa Mario Kart 7:n pelaamista ja niitä voidaan käyttää yhdessä liidokin kanssa, maassa (hyppyreissä) tai vedessä lisäämään nopeutta. Temppuja tehdään painamalla R-näppäintä hyppyreissä. Mission mode ei myöskään ole käytössä tässä pelissä.
Hahmot

Mario Kart 7:ssä on yhteensä 17 hahmoa, joista 8 saa pelin alkaessa ja loput 9 pelin kuluessa.
Aloitushahmot
Mario
Luigi
Peach
Yoshi
Donkey Kong
Bowser
Toad
Koopa Troopa
Pelin kuluessa saatavat hahmot
Daisy
Wario
Rosalina
Metal Mario (uusi hahmo)
Shy Guy
Honey Queen (uusi hahmo)
Wiggler (uusi hahmo)
Lakitu (uusi hahmo)
Mii
Aiheesta muualla

Mario Kart 7 MobyGamesissa (englanniksi)
Super Mario Wiki (englanniksi)
Mario-pelit
| --- | --- |
Tasohyppelyt:   Donkey Kong  Mario Bros.  Super Mario Bros.  Super Mario Bros.: The Lost Levels (SMB2J)  Super Mario Bros. 2  Super Mario Land  Super Mario Bros. 3  Super Mario World  Super Mario Land 2  Super Mario 64  Super Mario Sunshine  Super Princess Peach  New Super Mario Bros.  Super Mario Galaxy  New Super Mario Bros. Wii  Super Mario Galaxy 2  Super Mario 3D Land  New Super Mario Bros. 2  New Super Mario Bros. U  Super Mario 3D World  Super Mario Odyssey 
Roolipelit:   Super Mario RPG  Mario & Luigi: Superstar Saga  Mario & Luigi: Partners in Time  Mario & Luigi: Bowser’s Inside Story  Mario & Luigi: Dream Team Bros.  Mario & Luigi: Paper Jam Bros. 
Paper Mario:   Paper Mario  Paper Mario: The Thousand-Year Door  Super Paper Mario  Paper Mario: Sticker Star  Paper Mario: Color Splash  Paper Mario: The Origami King 
Spinoff-pelit:   Mario Kart -pelisarja  Mario Party -pelisarja  Mario Golf -pelisarja  Mario Tennis -pelisarja  Luigi's Mansion  Mario Superstar Baseball  Mario Smash Football  Mario Strikers: Charged Football  Dance Dance Revolution Mario Mix  Super Mario Ball  Dr. Mario -pelisarja  Wrecking Crew  Wrecking Crew 98  Mario Slam Basketball  Mario Sports Mix  Mario & Sonic at the Olympic Games  Mario & Sonic at the Olympic Winter Games  Mario & Sonic at the London 2012 Olympic Games  Boom Street  Luigi’s Mansion 2  Mario & Sonic at the Sochi 2014 Olympic Winter Games  Mario & Sonic at the Rio 2016 Olympic Games  Mario & Sonic at the Tokyo 2020 Olympic Games 
Uudelleenjulkaisut:   Super Mario All-Stars  Super Mario Bros. DX  Super Mario Advance  Super Mario Advance 2  Super Mario Advance 4  Super Mario 64 DS 
Ajopelit:   Super Mario Kart  Mario Kart 64  Mario Kart: Super Circuit  Mario Kart: Double Dash!!  Mario Kart DS  Mario Kart Wii  Mario Kart 7  Mario Kart 8  Mario Kart 8 Deluxe 
Yoshi-pelit:   Super Mario World 2  Super Mario Advance 3  Yoshi’s Story  Yoshi’s Island DS  Yoshi’s Universal Gravitation  Yoshi Touch & Go  Yoshi’s New Island  Yoshi’s Woolly World  Yoshi’s Crafted World 
Muut pelit:   Hotel Mario  Marios FUNdamentals  Mario Is Missing!  Mario Teaches Typing  Mario's Time Machine  Super Mario: Blue Twilight DX  Super Mario's Wacky Worlds  Captain Toad: Treasure Tracker  Super Mario Maker  Super Mario Maker 2
Matti Suokas

Matti Petteri Suokas (2. marraskuuta 1938 Lumivaara – 24. elokuuta 2004 Kouvola) oli Suomen puolustusvoimien upseeri ja kenraaliluutnantti.
Suokas syntyi maanviljelijäperheeseen Lumivaarassa Laatokan rannalla, luovutetussa Karjalassa. 
Suokas  kävi kansakoulua Alavudella 1945-1949. Ylioppilaaksi hän kirjoitti keväällä 1958 Alavuden yhteiskoulusta.
Sotilasura

Matti Suokas valmistui kadettikoulusta upseeriksi  vuonna 1961 ja aloitti palveluksensa puolustusvoimissa Savon Prikaatissa Mikkelissä. 
Suokas palveli eri tehtävissä mm. Reserviupseerikoulussa ja Kymen Jääkäripataljoonassa Haminassa, Kuopion sotilaspiirin esikunnassa, Kaakkois-Suomen sotilasläänin esikunnassa Kouvolassa ja kahteen otteeseen Pääesikunnassa Helsingissä. 
Kymen sotilasläänin komentajana Matti Suokas oli vuosina 1993–96 ja Pohjoisen maanpuolustusalueen komentajana 1996–98. 
Matti Suokas  ylennettiin kenraaliluutnantiksi 1996.
Yksityiselämä

Matti Suokas  osallistui aktiivisesti veteraanitoimintaan.
Puutarhanhoito ja mökkeily, metsästys, kalastus sekä liikunta olivat mieliharrastuksia.
Huomionosoitukset

Kenraaliluutnantti Matti Suokas on uransa aikana saanut noin 15 kunniamerkkiä, muiden muassa Suomen Valkoisen Ruusun 1. luokan komentajamerkki sekä Suomen Leijonan vastaava merkki.
1377

| --- | --- |
Vuosisadat: 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku
Vuosikymmenet: 1290-luku · 1300-luku · 1310-luku · 1320-luku · 1330-luku · 1340-luku 1350-luku · 1360-luku · 1370-luku · 1380-luku · 1390-luku · 1400-luku
Vuodet: 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309 1310 · 1311 · 1312 · 1313 · 1314 · 1315 · 1316 · 1317 · 1318 · 1319 1320 · 1321 · 1322 · 1323 · 1324 · 1325 · 1326 · 1327 · 1328 · 1329 1330 · 1331 · 1332 · 1333 · 1334 · 1335 · 1336 · 1337 · 1338 · 1339 1340 · 1341 · 1342 · 1343 · 1344 · 1345 · 1346 · 1347 · 1348 · 1349 1350 · 1351 · 1352 · 1353 · 1354 · 1355 · 1356 · 1357 · 1358 · 1359 1360 · 1361 · 1362 · 1363 · 1364 · 1365 · 1366 · 1367 · 1368 · 1369 1370 · 1371 · 1372 · 1373 · 1374 · 1375 · 1376 · 1377 · 1378 · 1379 1380 · 1381 · 1382 · 1383 · 1384 · 1385 · 1386 · 1387 · 1388 · 1389 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409
Tapahtumia

Novgorodilaiset tekivät sotaretken Pohjois-Pohjanmaalle
Paavi Gregorius XI siirsi paavinistuimen takaisin Roomaan.
Syntyneitä

5. joulukuuta – Jianwen, Kiinan Ming-dynastian keisari (k. 1402)
Kuolleita

21. kesäkuuta – Edvard III, Englannin kuningas (s. 1312)
1. joulukuuta – Maunu Eerikinpoika, Ruotsin kuningas (s. 1316) hukkui, kun hänen laivansa upposi Norjan rannikolla
Matias Laine

Matias Laine Moscow Racewayn radalla vuonna 2013.
Matias Laine (s. 25. huhtikuuta 1990 Joensuu) on suomalainen entinen autourheilija. Hän ajoi viimeksi World Series by Renault -sarjassa kaudella 2014.