stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sytiviermänjoki
Sytiviermänjoen valuma-alue

Sytiviermänjoen kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jonka Juuvanjoen valuma-alueella ja Korpijärven alueella se sijaitsee. Kummatkin vesistöalueet päätyvät Jänisjokeen, joka virtaa Jänisjärven läpi laskien lopulta Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.
Sytiviermänjoen valuma-alueen pinta-alaksi on ilmoitettu 93 neliökilometriä (km²) ja sen sivujoen Mutasen pituudeksi 32 kilometriä ja valuma-alueen pinta-alaksi 173 km² . Vaikka Mutanen on ilmoitettu Sytiviermänjoen sivujoeksi, on se tätä pitempi ja valuma-alueeltaan laajempi. Toinen erikoisuus on Korpijärven asema bifurkaatiojärvenä. Järvestä laskee pohjoiseen Onnenvirta, joka luetaan kuuluvaksi Korpijärven alueeseen, ja lounaaseen laskee Kanavajoki, joka yhtyy siellä Juuvanjokeen. Molemmat vesireitit johtavat lopulta samaan Jänisjokeen.
Joki saavuttaa Ala-Mielunjärven samalla, kun siihen yhtyy idästä tuleva Mutasen joki. Mutasen valuma-alue on kuvattu omassa artikkelissaan. Sytiviermänjoen valuma-alueella on melko vähän sivu-uomia. Niitä kaksi lyhyttä laskee Ylä-Mielunjärveen, yksi etelärantaan ja toinen koillisosan lahteen. Joen pitkään uomaan yhtyy ylempänä vain neljä lyhyttä sivupuroa, joiden valuma-alueilla ei ole järviä. Lopulta tullaan Sytiviermänjärvelle, josta joki alkaa. Sytiviermänjärveen laskee ylempää pieniä suopuroja. Ne alkavat pienistä suojärvistä, joita on alle kymmenen. Suurin niistä on Iso Kitjunjärvi (ven. Исо-Китюнъярви, Iso-Kitjunjarvi) ja siitä kauempana erillään oleva  Pieni-Kitjunjärvi (ven. Пиени-Китюнъярви, Pieni-Kitjunjarvi). Näiden lähellä sijaitsevat vielä esimerkiksi Iso-Kitjunlampi ja Pieni-Kitjunlampi. Suojärvet sijaitsevat noin 20 metriä korkeammalla kuin Sytiviermänjärvi.
Huomioita

↑  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Сютивиермянйоки.
1 2 3  Asia katsottu ja mitattu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
XIII (videopeli)

| XIII |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Ubisoft Paris (Microsoft Windows, PlayStation 2) SouthEnd Interactive
Julkaisija:  Ubisoft Feral Interactive (OS X)
Jakelija:  Steam, GOG.com, Microsoft Store ja PlayStation Store
Ohjaaja:  Elisabeth Pellen
Suunnittelija:  Jean Zappavigna
Pelisarja:  XIII
Pelimoottori:  Unreal Engine 2
Julkaistu:  PlayStation 2, WindowsNA 18. marraskuuta 2003EU 28. marraskuuta 2003 GameCube, XboxNA 24. marraskuuta 2003EU 28. marraskuuta 2003 Mac OS XNA 5. kesäkuuta 2004
Lajityyppi:  ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 12Virheellinen PEGI-arvo
Alusta:  Nintendo GameCube, Mac OS X, PlayStation 2, Windows, Xbox
Jakelumuoto:  CD, DVD
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
XIII on Ubisoftin kehittämä ja julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka julkaistiin usealle alustalle vuonna 2003. Pelin alkuperä on belgialaisessa sarjakuvassa. Peli käyttää tehostekeinona sarjakuvamaista toteutustyyliä ja cel-shading-grafiikkaa.
Peli seuraa sarjakuvaversion viittätoista ensimmäistä osaa, mutta tekijät ovat lisänneet useita itse keksimiään ominaisuuksia juoneen. He tekivät alkuperäiseen juoneen myös pieniä muutoksia, jotta saisivat tarinan muutettua paremmin pelin muotoon. Peli päättyy tismalleen samaan kohtaan kuin sarjakuvien viidestoista osa, ja siten jatko-osalle on mahdollisuus.
Pelaaminen > Moninpeli

XIII:tä voi pelata internetissä muita pelaajia vastaan. Tämä onnistuu tietokoneella Ubi.com-palvelussa, konsoleilla käytetään Xbox Live, PS2 Online tai System Link -palvelua konsolista riippuen. Tarjolla on myös mahdollisuus pelata LAN-verkossa tai tietokoneen ohjaamia botteja vastaan. Pelimuotoja on neljä: Team Deathmatch, Deathmatch, Lipunryöstö ja Sabotage. Kukin tiimi koostuu vähintään kahdesta pelaajasta, ja kullakin pelaajalla on jokin erikoistaito. Hyökkäävän tiimin täytyy räjäyttää puolustavan tiimin kolme pommilla varustettua pistettä. Peli päättyy, kun joko kymmenen minuutin aika on kulunut loppuun tai kun kaikki kolme pistettä on räjäytetty.
Kutakin pelimuotoa pelataan tietyssä kentässä, ja kullakin mapilla on maksimipelaajamäärä. Määrät vaihtelevat 4:stä 8:aan. Tosin aktiiviset pelaajat ovat luoneet itse modeja, jotka mahdollistavat suuremmat pelaajamäärät.
Pelaaminen > Hahmot

XIII on pelin päähenkilö ja pelattava hahmo. Hän herää rannalla olkapäässään tatuoituna roomalainen vastine luvulle 13, XIII. Hän saa tietää, että hänellä on perässän palkkatappaja The Mongoose ja tämän palkkasoturit. Myös FBI on halukas nappaamaan XIII:n, syyttäen tätä Yhdysvaltain presidentin, William Sheridanin, murhasta. Pelin aikana XIII taistelee tuodakseen esiin todellisen identiteettinsä sekä salaliittojuonen, johon kuuluu The XX -niminen ryhmä ihmisiä. XIII:lle paljastuu aikanaan, että hänen oikea nimensä on Jason Fly.
Jones on sotilas, joka työskentelee kenraali Carringtonille. Jones tietää, ettei XIII oikeasti murhannut presidentti Sheridania ja päättää auttaa tätä puhdistamaan nimensä. Jones on kova, rohkea ja erittäin hyvä hoitelemaan The Mongoosen alamaisia. Carrington, sotaveteraani, on toinen XIII:n liittolaisista. Hänellä on erittäin arvokasta tietoa presidentin kuolemasta ja hän on halukas auttamaan omaa agenttiaan. Carrington on kuitenkin pidätetty ja viety eristettyyn armeijan tutkikohtaan Appalakeille. XIII:n täytyy tunkeutua tukikohtaan ja vapauttaa Carrington saadakseen tietoa menneisyydestään.
The Mongoose on The XX:n palkkaama palkkamurhaaja. Hän on julma ja kylmäverinen tappaja, joka suorittaa tehtävänsä innostuneesti ja ilomielin. Hänen komennossaan on palkkamurhaajien armeija, joka suorittaa osan hänen tehtävistään. XIII kohtaa The Mongoosen useasti pelin aikana, ja pelin lopussa he kohtaavat kasvokkain ratkaisevan lopputaistelun merkeissä. Number I on johtaja salaliitossa, joka tunnetaan nimellä The XX. Number I on salaperäinen hahmo, joka suunnitteli keinon ottaa haltuunsa koko Yhdysvallat. Ainoastaan Number II tietää I:n henkilöllisyyden. Pelin lopussa paljastuu, että Walter Sheridan – murhatun presidentin veli – on Number I.
Pelaaminen > Juoni

Pelin juoni keskittyy XIII-nimiseen mieheen, joka herää rannalla muistinsa menettäneenä. Hänen rintaansa on tatuoitu merkki XIII, ja hänellä on avain yhteen New Yorkin maineikkaimmista pankeista. Näiden kahden asian turvin hän päättää lähteä selvittämään menneisyyttään.
Pankin tallelokerosta olevasta passista XIII:lle selviää, että hänen nimensä on Steve Rowland ja että hän on kapteeni Yhdysvaltain armeijassa. Pian tämän löydön jälkeen eversti Amos, FBI:n terrorismin vastaisen yksikön johtaja, pidättää hänet syytettynä Yhdysvaltain 43. presidentin William Sheridanin murhasta. Todistusaineistona murhasta on suurennettu valokuva, jossa XIII:llä on tarkkuuskivääri, ja aseen tähtäin on presidentin juhlakulkueessa. Huolimatta todistusaineista XIII tietää, ettei ole murhannut presidenttiä. Kun joutuu taistelemaan tappajia vastaan, hän huomaa omaavansa kaiken lisäksi kommandon taidot.
Koska koko New Yorkin kaupungin poliisivoimat sekä The Mongoose -niminen ammattitappaja ovat hänen perässään, tuomittuna oleva XIII huomaa olevansa kahden vaihtoehdon välissä: joko vankila tai kuolema. Hänen apunaan on majuri Jones, naispuolinen, nuori sotilas, joka kertoo, että XIII on salainen agentti. Hän työskentelee kenraali Carringtonille, joka parhaillaan on vangittuna eristetyssä armeijan tukikohdassa Appalakkien vuoristossa.
XIII tajuaa, että kenraali Carrington on ainoa, joka voi valaista hänen menneisyyttään. Niinpä hän päättää lähteä Jonesin kanssa etsimään kenraalia.
Vastaanotto

Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 6.4/10.
Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 8.0/10.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  David Duchovny  | … |  XIII    |
|  Eve  | … |  majuri Jones   |
|  Adam West  | … |  kenraali Carrington   |
|  Ken Starcevic  | … |  Mongoose, eversti Amos   |
|  Eddie Crew  | … |  Walter Sheridan, muu miesääni #1   |
|  Jodie Forrest  | … |  Kim, salaliiton jäsen #4, sairaanhoitaja/muu naisääni #1   |
|  Adriana Anderson  | … |  Pam, sairaanhoitaja/muu naisääni #2   |
|  Gary Cowan  | … |  Pacha, salaliiton jäsen #8   |
|  Christian Erickson  | … |  Galbrain, Johnansson, salaliiton jäsen #2   |
|  Mike Morris  | … |  Standwell, salaliiton jäsen #9   |
|  David Gasman  | … |  Willard, salaliiton jäsen #1, muu miesääni #2   |
|  Joe Sheridan  | … |  Winslow   |
|  Jerry Di Giacomo  | … |  Mac Call, salaliiton jäsen #3, muu miesääni #3   |
|  Peter Thias  | … |  Spads #1, salaliiton jäsen #6   |
|  Andy Chase  | … |  Spads #2, salaliiton jäsen #7    |
|  Dominic Gould  | … |  Spads #3   |
|  Matthew Geczy  | … |  Matt Geczy   |
Aiheesta muualla

XIII MobyGamesissa (englanniksi)
XIII Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Viralliset kotisivut (englanniksi)
Monipuolinen fanisivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
XIIIn moninpeliyhteisön yhdistävä sivusto (englanniksi)
Urho Suomela

Urho Emil Suomela (1. helmikuuta 1902 Vaasa – 24. joulukuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen meriupseeri ja virkamies.
Suomelan vanhemmat olivat ylijunailija Nestor Aleksander Suomela ja Aurora Helin ja puoliso vuodesta 1932 Meri Niemeläinen, kauppaneuvos Armas Niemeläisen tytär. Suomela tuli ylioppilaaksi Vaasan suomalaisesta lyseosta 1923 ja suoritti kadettikoulun meriväen linjan 1924–1927 ja laivastoupseerin taktillisen kurssin 1932–1933. Geodesiainsinööritutkinnon geodeettisissa aineissa hän suoritti 1934. Suomela oli merivoimien esikunnassa toimisto- ja merenkulku-upseeri 1927–1930 ja merenkulku- ja merenmittaustoimiston päällikkö 1930–1936. Suomen sisällissotaan valkoisten puolella osallistunut ja sodassa haavoittunut Suomela ylennettiin aliluutnantiksi 1927, meriväenluutnantiksi 1928, kapteeniluutnantiksi 1932 ja komentajakapteeniksi 1940.
Suomen merenmittaustoiminta järjestettiin uudelleen 1930-luvulla ja Suomela sai merenkulkuneuvos Sakari Tainion kanssa tehtäväksi laatia esityksen siitä, miten merenmittaus siirrettäisiin puolustusvoimilta kokonaan Merenkulkuhallitukselle. Vuonna 1934 tehty esitys hyväksyttiin vuonna 1936 toteutettavaksi ilman muutoksia. Suomen koko merenmittaustoiminta keskitettiin Merenkulkuhallitukseen perustettuun merikarttalaitokseen. Samalla merenmittaustoiminta laajeni aiempaan nähden sekä uuden laitoksen henkilö- että taloudellisten resurssien ja sen johtamien merenmittausretkikuntien suhteen. Suomelasta tuli merikarttalaitoksen päällikkö merenkulkuneuvoksen nimikkeellä 1937.
Suomela osallistui virkatyönsä yhteydessä myös merenmittauksen yhteistyöhön, hän oli muun muassa pohjoismaiden merikarttalaitosten päällikkökonferenssien puheenjohtaja vuodesta 1937. Suomela toimi lisäksi rajankäynnin merikomitean puheenjohtajana ja Hangon alueen luovutuskomitean jäsenenä 1940 sekä Porkkalan alueen  rajavaltuuskunnan jäsenenä 1944. Suomelan virka- ja asiantuntijaura katkesi hänen kuolemaansa loppuvuonna 1945. Hänen todettiin muistokirjoituksessaan olleen "ammattialallaan tunnustettu auktoriteetti", [joka] "kohotti merikartastotyömme niin korkealle tasolle, että se oli esikuvana muille pohjoismaille".
Aiheesta muualla

Laki merikarttaosaston perustamisesta merenkulkuhallitukseen 172/1936 (Edilex, ei-vapaa)
Koirinjoki

| Koirinjoki Койринйоки |
| --- | --- |
 Koirinjoki Koirinojan kylän kohdalta
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Suojärvi, Pitkäranta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Koirinjoen valuma-alue
Pinta-ala:  124 km²  
Pääuoman pituus:  40 km 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Vuortanajärvi 
 :  61.6811°N, 31.586°E
Laskupaikka:  Laatokka, Koirinoja 
 :  61.6282°N, 31.4061°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  74 m  
Laskukorkeus:  4,8 m  
Korkeusero:  69,2 m
Pituus:  22 km  
Kaltevuus:  3,15 m/km
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Koirinjoki (ven. Койринйоки, Койринёки, myös Койриноя, Koirinoja) on Venäjällä Karjalan tasavallan Suojärven piirissä ja Pitkärannan piirissä virtaava 22 kilometriä pitkä joki, joka laskee Laatokkaan Koirinojalla Koirinojanlahteen 7 kilometriä Pitkärannasta pohjoiseen.
Joen kulku

Joki alkaa Vuortanajärven (ven. Вуортанаярви) länsirannasta niin kutsutusta Alajoensuusta. Vuortanajärvi on metsäjärvi, jonka rannat ovat soistuneita eikä siellä ole asutusta. Joki kääntyy pian pariksi kilometriksi kohti etelää ja kääntyy sitten länteen neljäksi kilometriksi. Yläjuoksulla joki virtaa soistuneiden alueiden läpi menettäen korkeutta 14 metriä. Soiden loputtua se saapuu Lemmettiin (ven. Леметти, Lemetti), jossa se kääntyy etelään. Samaan karttaan on täällä merkitty nimeksi sekä Koirinjoki että Koirinoja. Joki putoaa kolmen kilometrin matkalla 20 metriä. Siihen yhtyy etelästä Nietoja (ven. ниетоя), joka on Nietjärven (ven. Ниетъярви) laskuoja. Samalla kääntyy voimakkaammin meanderoimaan alkanut joki kohti länttä ja alkaa kaartamaan kohti pohjoista. Kolmen kilometrin päässä jokeen yhtyy Lutunoja (ven. Лутуноя) pohjoisesta. Parin kilometrin päässä se alittaa rautatien ja kääntyy kohti Laatokan lahtea. Se virtaa nyt syvässä uomassa jyrkkärinteisessä laaksossa ja meanderoi samalla voimakkaasti. Joensuu jää Palosaaren (ven. Палосаари) ja Konnunsaaren (ven. Коннунсаари)  suojaan Koiriojanlahdella, joka on pienempi lahti osana laajempaa Pitkänrannanlahtea (ven. Питкярантский залив, Pitkjarantski zaliv).
Joen vedet tulvivat Lemmetin niityille
Lemmetin koskessa on toiminut vesimylly, jonka jäänteet ovat kuvassa
Lemmetin koski
Lemmetin koski keväällä
Virkistystoimintaa

Joen alajuoksulla Koirinojan kylän lähellä on kaksi koskea. Alin koski putoaa 6 metriä ja se yhteydessä on 1800-luvulla toiminut Pitkärannan kaivoksen sulatto. Koski melojien suosiossa kevättulvan aikaan, kun sen alin 4-metrinen vesiputous on laskettavissa kajakeilla. Ylemmän kosken partaalla on edelleen vanhan 1900-luvun alussa rakennetun suomalaisen vesivoimalaitoksen jäänteitä. Koski putoaa 5 metriä ja siinä helpompi meloa kuin alemmassa koskessa. Melomista tosin haittaa entisen voimalan rakenteet. Sulatolla on myös tämän kosken yhteydessä toimintaa. Kummallekin koskelle pääsee autolla lähietäisyydelle.
Muistolaatta kaivoksen ja sulaton toiminnasta
Alempi koski Koirinojan kylällä
Alempi koski alajuoksulta nähtynä
Historiaa

Koirinjoen joensuun ympäristössä on paljon merkkejä eriaikaisista kivikauteen ajoitettavista jäänteistä. Niitä on löydetty aivan joen äyräältä, kauempana metsästä ja Ristimäen päältä löydettyjen metsittyneiden hiekkadyynien joukosta. Asuinpaikat ovat sijainneet Ancylusjärven rannalla Varhaisimmat löydöt ovat mesoliittiselta kaudelta. Löytöaineistossa esiintyy iskoksia, keramiikan kappaleita ja eläinten luita. Muinaiset ihmiset ovat hirvestäneet, kalastaneet sekä pyytäneet majavia ja hylkeitä. Keramiikka on ollut varhaiskampakeramiikkaa, tyypillistä kampakeramiikkaa, asbestikeramiikkaa ja Pöljän keramiikkaa. Monet jäänteet ovat kärsineet pahoin poterojen kaivamisessa toisen maailmansodan aikana.
Valuma-alue > Pääuoma

Koirinjoen valuma-alueen pääuoma muodostuu Koirinjoen uomasta Vuortanajärvelle saakka. Joella on vain joitakin lyhyitä sivuojia, joten pääuomaa täytyy hakea Vuortnanajärven itäpuolelta. Siellä voidaan seurata uomaa järveltä järvelle niiden välisiä puroja myöten. Vuortanajärven etelärantaan laskee suuren Pyhäjärven laskupuro . Siihen laskee kaakosta tuleva vesireitti, joka kulkee esimerkiksi Ala-Lavajärven , Rautajärven ja Saarijärven kautta . Pääuomaa on vielä Rautajärven pohjoispuolella kilometrin verran. Kun mitataan järvien kautta kulkevaa vesistöreittiä, saadaan sen pituudeksi 18 kilometriä. Koirinjoen pituus on 22 kilometriä, joten pääuoman pituudeksi tulee näin 40 kilometriä.
Valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Joen valuma-alueen keskivaiheilla sijaitsee laajoja kangasmaastoja, joita joki halkoo. Sellaisia ovat vanhoissa suomalaisissa kartoissa esimerkiksi Lutuniemenkangas ja Pitkäkangas. Pääuomalla ei ole suuria sivu-uomia. Sellainen on Nietoja, jonka lähdejärvenä on Nietjärvi . Joen yläjuoksun lähteillä on paljon järvi ja lampia. Ne sijaitsevat epätasaisen ylänköalueen päällä 80–100 metriä mpy. Vuortanajärven lisäksi siellä sijaitsee Lavajärvi, Ruokojärvi, Pyhäjärvi , Ylä-Lavajärvi , Ala-Lavajärvi , Rautajärvi, Saarijärvi , Tervalampi, Salmijärvi, Mustalampi, Ipatinlampi ja Vuorijärvi. Järvien suomalaiset nimet on poimittu vanhoista suomalaisista kartoista. Alimman Vuortanajärven vedenpinta sijaitsee 74 metrin korkeudella mpy.
Huomioita

1 2  Asia on päätelty mittaamalla kartasta yläjuoksun järvireitin pituus ja lisäämällä tämä mitta ilmoitettuun joen pituuteen. Laskelma on selitetty Pääuoma-kappaleessa.
1 2  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Койринйоки.
1 2  Asia katsottu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
Scroll Lock

Scroll Lock on näppäimistön näppäin, joka kehitettiin alun perin tekstin vierityksen hallintaan. Näppäimistössä on usein merkkivalo, joka ilmaisee toiminnon olevan päällä.
Nykyisin Scroll Lock -näppäimen käyttö on vähäistä. Sitä käytetään lähinnä joissain taulukkolaskentaohjelmissa kuten Microsoft Excelissä, jossa se vaikuttaa nuolinäppäinten toimintaan. Kun Scroll Lock on päällä, nuolinäppäimet vierittävät näkymää sen sijaan että siirtäisivät kohdistinta.
Juuvanjoki (Sortavala)

| Juuvanjoki Юуванйоки, Juuvanjoki |
| --- | --- |
 Juuvanjoki Värtsilän keskustassa
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Sortavala, Suojärvi
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Jänisjoen vesistöalue Juuvanjoen valuma-alue
Pinta-ala:  692 km²  
Järvisyys:  5,6 % 
Pääuoman pituus:  48 km 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Juuvanlampi
 :  62.2101°N, 31.1272°E
Laskupaikka:  Jänisjoki
 :  62.1919°N, 30.6366°E
Läpivirtausjärvet:  Petäjäjärvi
Sivu-uomat:  Ryösiönjoki, Heinäjoki, Kanavajoki, Ylänjoki
Taajamat:  Värtsilä
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  noin 162 m  
Laskukorkeus:  noin 67 m  
Korkeusero:  95 m
Pituus:  48 km  
Kaltevuus:  1,98 m/km
Keskivirtaama:  7,8 m³/s  
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Juuvanjoki (ven. Юуванйоки, Юванъёки, Juuvanjoki, Juvanjoki) on Venäjällä Karjalan tasavallan Sortavalan- ja Suojärven piireissä virtaava 48 kilometriä pitkä joki, joka yhtyy Jänisjokeen aivan Suomen valtion rajalla Värtsilässä.
Joen kulku

Juuvanjoki alkaa Juuvanlammesta noin 25 kilometrin päässä yhtymäkohdastaan Jänisjokeen Värtsilässä. Joki on 48 kilometriä pitkä, joten se mutkittelee jonkin verran. Joen alkukohta Juuvanlampi sijaitsee 162 metrissä mpy. ja sen joensuu noin 67 metrin korkeudella. Joelle kertyy matkalla pudotusta lähes 100 metriä ja kaltevuutta noin 2 metriä kilometrille. Joki ei virtaa järvien kautta, mutta matkalla siinä on muutama suvantomainen lampi. Niitä ovat yläjuoksulta luetellen Uttrilampi, Syvälampi, kartoissa nimetön lampi ja Petäjäjärvi.
Yläjuoksulla joki virtaa pienenä jokena mäkien välissä soistuneita laaksoja myöten laskien välillä Uttrilampeen. Yläjuoksulla on joella ollut vain pieniä sivupuroja ja pisin niistä on vasta Uttrilampeen laskeva puro. Lammen jälkeen joki alittaa Korpijärveltä tulevan tien ja pian siihen yhtyy pohjoisesta Korpijärvestä alkava Kanavajoki. Joki ohittaa Syvälammen, jonka jälkeen siihen yhtyy nimettömään lampeen kaakosta tuleva Ylänjoki. Tämä on Juuvanjoen puolivälikohta. Ennen Petäjäjärveä jokeen yhtyy pohjoisesta Salmijärven laskupuro. Petäjäjärven jälkeen, jossa joki siellä virtaa kohti luodetta, kääntyy nyt etelää kohti. Siellä siihen yhtyy Havulammen pitkä laskupuro. Joki alkaa kääntyä kaaressa kohti länttä ja se saapuu pieneen suvantolampeen, johon laskee kaakosta tuleva Kaukolampi. Joki virtaa nyt Värtsilän kylän lähettyvillä. Lähes samaan kohtaan yhtyy seuraavaksi pohjoisesta Kaustajärveltä tuleva laskujoki, jonka nimi on Suomen puolella Heinäjoki. Värtsilän keskustassa Juuvanjokeen yhtyy pohjoisesta Ryösiönjoki.
Joen ylittävä silta Värtsilässä
Kosken kuohua Värtsilässä
Suomen rajan läheisyys joella näkyy monesta asiasta
Joen rauhallinen virtaus Korpijärvelle vievän tien luonna
Juuvanjoen valuma-alue

Juuvanjoki kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jonka Juuvanjoen valuma-alueella se sijaitsee. Juuvanjoki yhtyy Jänisjokeen, joka virtaa Jänisjärven läpi laskien lopulta Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.
Juuvanjoen valuma-alueella tarkoitetaan tässä joen hydrologista valuma-aluetta. Osa joen valuma-alueesta kuuluu Suomelle ja muu osa Venäjälle. Suomen vesistöviranomaiset kutsuvat Juuvanjoen valuma-aluetta Ryösiönjoen valuma-alueeksi (vesistöaluetunnus, 01.09), vaikka Ryösiönjoki on Juuvajoen sivujoki. Edelleen, Juuvanjoen alajuoksun ja yläjuoksun valuma-aluetta kutsutaan Venäjän alueeksi (01.091R) siltä osin, kun se jää Venäjän puolelle, ja Kaustajärven alueeksi (01.091), kun se kuuluu Suomelle. Juuvanjoen valuma-alueesta on erotettu omaksi jakoalueekseen Ryösiönjoen valuma-alue, joka sijaitsee lähes kokonaan Suomessa. Se lyhyt kohta, jossa Ryösiönjoki yhtyy Juuvanjokeen, kutsutaan Suomessa Venäjän alueeksi (01.092R), ja sen yläpuolista aluetta kutsutaan Ryösiönjoen yläosan valuma-alueeksi (01.092).
Juuvanjoen alajuoksulla sijaitsee Värtsilä, jonka lähellä on muutama lyhyt sivuoja. Yksi sivuoja on Miikulammen, Pahkalammen ja Kaustajärven laskuoja, toinen on Havulammen laskuoja ja kolmas on Salmilammen ja Hietalammen yhteinen laskupuro. Näiden lampien pohjoispuolella sijaitsee hyvin lampirikas alue. Se kuuluu Kaustajärven alueelle, joka kerää vesiä omasta ja Kanajärven lähiympäristöstä. Näiden lounaispuolella sijaitsee Ala-Ryösiö, jonka läpi virtaavan Ryösiönjoen latva-alueella on lisää järviä. Juuvanjoella on keskijuoksulla kaksi suurempaa sivujokea. Ylänjoki on 12 kilometriä pitkä joki, joka yhtyy Juuvanjokeen 21 kilometriä sen alajuoksulta . Sen valuma-alueella sijaitsevat Prakunjärvi, Matalajärvi ja Mustalampi. Toinen sivu-uoma on 7,2 kilometriä pitkä Kanavajoki, joka yhtyy Juuvanjokeen 26 kilometriä sen alajuoksulta . Kanavajoki alkaa Korpijärvestä , jonka vedenpinta on 130,7 metriä mpy. Korpijärvellä on toinenkin lasku-uoma Onnenvirta, joka laskee Öllölänjärveen, joka kuuluu Jänisjoen vesistöalueessa Korpijärven valuma-alueeseen. Korpijärvi on siten bifurkaatiojärvi. Kanavajoen valuma-alueen pinta-ala on 361 neliökilometriä, joka sisältää osan Korpijärven valuma-alueesta. Venäjältä laskee Korpijärveen kaakosta tuleva Sytiviermänjoki , jonka uoma ulottuu etelämmäksi kuin Juuvanlampi. Kanavajoen alajuoksulla löytyy vielä Lahnalampi. Juvanjoen yläjuoksulla sijaitsevat vielä Louhilampi ja Katjunlampi.
Huomioita

1 2 3  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Юуванйоки.
1 2 3  Asia katsottu ja mitattu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
Matkalasku

Matkalasku on asiakirja, jolla virka- tai työmatkan tehnyt henkilö laskuttaa työnantajaltaan matkasta aiheutuneita henkilökohtaisia kuluja takaisinmaksettaviksi. Matkalasku voi olla myös vaatimus tilapäisestä toisella paikkakunnalla työskentelystä syntyvien, tavanomaisesta poikkeavia lisäkuluja hyvittävän päivärahan maksamiselle.
Matkalaskun yksityiskohtainen muoto vaihtelee organisaatiokohtaisesti, mutta siinä ilmoitetaan aina vähintään
matkan alkamis- ja päättymisajankohdat (yleensä kellonaikoina)
matkan kohde sekä
syy, miksi matka on tehty.
Matkalaskun liitteeksi annetaan kuitit korvattavista kuluista; esimerkiksi taksikuitit, lentolippujen kannat, hotelli- ja ravintolakulut, sekä merkitään mahdolliset matkapäivärahat, työkalukorvaukset sekä muut vastaavat laskutuskelpoiset kulut.
Matkalaskujen teko on runsaasti aikaa vievä prosessin osa yrityksen matkahallinnossa. Sitä voidaan helpottaa matkalaskujärjestelmällä.