stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hildegard Bingeniläinen
Tuotanto

Hildegardilta on säilynyt laaja latinankielinen kirjallinen tuotanto, joka on julkaistu kriittisinä editioina. Osa hänen tuotannostaan on saatavilla nykykielille käännettynä. Wiesbadenin koodeksi on Hildegardin merkittävin perintö. Ei ole varmaa, oliko se valmis jo hänen elinaikanaan vai hyvin pian hänen kuolemansa jälkeen, mutta oletettavasti hän oli siitä tietoinen. Se on keskiaikaiseksi käsikirjoitukseksi harvinaisen laaja, ja sitä pidetään Hildegardin tekstien ”lopullisena laitoksena”. Tekstejä kopioi 5–6 munkkia hänen luostarissaan, ja käsikirjoitukset sidottiin yhdeksi niteeksi, jonka siannahalla päällystetyt puiset kannet tosin ovat peräisin myöhemmältä ajalta, 1400–1500-luvulta. Koodeksiin ei sisälly Hildegardin lääkintään ja luonnontieteeseen liittyviä tekstejä, mikä voi kertoa, että olisi olemassa toinen, tietymättömissä oleva osa. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana nunnat siirsivät koodeksin Reinin toiselle puolelle Eibingenin luostariin. Uudestaan se siirrettiin 1800-luvun alun maallistumisen aikana vuonna 1814 perustettuun Wiesbadenin valtionkirjastoon. Toisen maailmansodan aikana koodeksi vietiin turvaan Dresdeniin, jossa se säilyi, mutta josta se saatiin suurin ponnistuksin vasta 1948 takaisin Wiesbadeniin.
Tuotanto > Latinaksi

Liber Scivias (1141 jälkeen)
Liber vitae meritorum (1158–1163)
Liber divinorum operum (1163 jälkeen)
Liber subtilitatum diversarum naturarum creaturarum (1150-luvulla)
Kirjeenvaihtoa paavien, keisarin, kirkollisten johtohahmojen, tuomiokapitulien ja henkilökohtaisten ystävien kanssa. Kirjeitä on säilynyt noin 300.
Selityksiä benediktiiniläissääntöön, evankeliumeihin, uskontunnustukseen.
Ordo virtutum, kirkkonäytelmä; Bernward Konermann (julk.): Hildegard von Bingen: Ordo Virtutum – Spiel der Kräfte. Augsburg 1991, ISBN 3-629-00604-3
Tuotanto > Englanniksi

Joseph L. Baird (käännös), Radd K. Ehrman (1994). The letters of Hildegard of Bingen. New York: Oxford University Press, 1994.
Tuotanto > Suomeksi

Hildegard Bingeniläinen. Hengähdä minussa, Vihanta Henki.  (Koonnut ja suomentanut Anna-Maija Raittila)  Helsinki:  Kirjapaja, 1997.  ISBN 951-625-391-1
Scivias – Tunne tiet.  ((Scivias, noin 1151.) Maura Böckelerin alkuperäistekstistä saksaksi työstämän version yhdeksännen painoksen on kääntänyt Pyhän Hildegardin seuran toimeksiannosta Pauliina Jäntti)  Oulu:  Pyhän Hildegardin seura, 2003.  ISBN 951-98425-1-9
Kirja Jumalan teoista – Liber divinorum operum.  ((Liber divinorum operum, 1163 jälkeen.) Pater Paul Suso Holdenerin saksankielisestä teoksesta Das Buch der göttlichen Werke – Liber Divinorum Operum suomentanut Marjaana Moisio)  Oulu:  Pyhän Hildegardin seura, 2013.  ISBN 978-951-98425-4-7
Kirjallisuutta

Joseph L. Baird (käännös), Radd K. Ehrman (1994). The Letters of Hildegard of Bingen. New York: Oxford University Press, 1994. (englanniksi)
Bernward Konermann (julk.): Hildegard von Bingen: Ordo Virtutum – Spiel der Kräfte. Augsburg 1991, ISBN 3-629-00604-3. (saksaksi)
Wighard Strehlow: Hildegard Bingeniläisen hoidot.  Suomentanut Airi Mäkinen. AM-Broker, 1995.  ISBN 951-96803-4-9
Wighard Strehlow: Hildegard Bingeniläisen jalokivihoidot.  Suomentanut Airi Mäkinen. AM-Broker, 1995.  ISBN 951-96803-5-7
Wighard Strehlow: Hildegard Bingeniläisen kasviapteekki.  Suomentanut Airi Mäkinen. AM-Broker, 1995.  ISBN 951-96803-6-5
Wighard Strehlow, Hildegard von Bingenin keittokirja: Hildegard-keittiön parhaat reseptit, suom. Terttu Kolivuori. Pyhän Hildegardin seura, 1999, ISBN 951-98425-0-0
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hildegard Bingeniläinen Wikimedia Commonsissa
P. Hildegardin seurakunta Eibingenissa. (saksaksi)
P. Hildegardin luostari Eibingenissa. (saksaksi)
Hildegard von Bingen Gutenberg-projektissa. (saksaksi)
Elämä, teokset, linkkejä. (saksaksi ja englanniksi)
Diskografia. (englanniksi)
Trierin hiippakunnan Hildegard-sivut, Internet Archive. (saksaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja 2  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef 
Hildegardin saarnamatkat.
Hildegard Bingeniläisen käyttämät aakkoset, litterae ignotae, joilla hän kirjoitti luomaansa kieltä lingua ignota.
Hildegard Bingeniläinen: Liber Divinorum Operum, ihminen maailmankaikkeuden osana.
Kuva Hildegardin käsikirjoituksesta Scivias-koodeksista. Mutterschaft aus dem Geiste und dem Wasser ('Äitiys hengestä ja vedestä'), 1165.
Pyhäinjäännöslipas, jossa pyhän Hildegard Bingeniläisen luut ovat Eibingenin pääkirkossa.
Kasvikset

Kasviksia on käytetty myös taiteessa. Giuseppe Arcimboldon kasvismuotokuva The Greengrocer.
Kasvikset on ruoka-aineryhmä, joka koostuu vihanneksista,  juureksista, marjoista ja hedelmistä. Kasvikset jaetaan tarkemmin lehtivihanneksiin, varsikasveihin, kasvishedelmiin, palkokasveihin, sipulikasveihin, kaaleihin, mukulakasveihin, maustevihanneksiin, hedelmiin, marjoihin ja sieniin.
Kasvien ei-meheviä siemeniä, kuten viljaa, kuivaherneitä, kuivapapuja ja pähkinöitä ei lasketa ravitsemustieteessä  kasviksiksi, vaikka ne kuuluvatkin kasvikunnan tuotteisiin (engl. plant based). Sen sijaan leikkopavut eli papukasvin mehevinä poimitut palot luetaan kasviksiin.
Kasvikunnan tuotteiden biologinen jaottelu poikkeaa edellä mainitusta, sillä esimerkiksi tomaatti ja herneet ovat biologisessa mielessä hedelmiä.
Perunan osuus on noin 30 prosenttia yhdysvaltalaisten kasvisten kulutuksesta. Lähes puolet maailmassa tuotetuista kasviksista päätyy jätteeksi.
Ravintosisältö

Monissa kasviksissa on paljon kaliumia, foolihappoja, antioksidantteja ja ravintokuituja, C-vitamiinia, beta-karoteenia ja kivennäisaineita. Kasvikset ovat vähäsuolaisia.
Kasvisten sisältämät fytokemikaalit saattavat toisaalta heikentää ruoan sisältämien ravintoaineiden imeytymistä. Esimerkiksi viljatuotteissa ja palkokasveissa esiintyvät fytaatit häiritsevät sinkin ja raudan imeytymistä. Kahvin, teen, kaakaon, pinaatin ja nokkosen sisältämät polyfenolit häiritsevät raudan imeytymistä ja esimerkiksi palkokasveissa esiintyvät lektiinit häiritsevät proteiinien sulamista.
Kulutus

Muilla kasviksilla kuin nauriilla, lantulla ja perunalla ei ole ollut kovin suurta roolia perinteisessä suomalaisessa ruokavaliossa, joka perustui ensimmäiset kuusituhatta vuotta lähes yksinomaan eläinkunnan tuotteisiin.
Suomessa kului vuonna 2017 keskimäärin 44 grammaa vihanneksia päivässä ja 160 grammaa tuoreita hedelmiä. Vihanneksia syötiin kuitenkin todellisuudessa tätä vähemmän, koska tilastot sisältävät myös hävikin ja kauppojen varastotappiot.
Merkittävä osa Suomessa kulutetuista kasviksista nautitaan ravintoloissa, ja ravintoloissa lounastavat syövät muita enemmän kasviksia. Tämä johtuu pitkälti siitä, että suomalaiseen ravintolalounaaseen kuuluu yleensä salaattipöytä, josta ei veloiteta eri maksua.
Suositukset

World Cancer Research Fund ja American Institute for Cancer Research suosittelivat vuonna 1997, että vihannesten, marjojen, hedelmien ja palkokasvien yhteismäärä olisi 400–800 g päivässä. Suositukseen sisältyivät kaikki muut kasvikset paitsi peruna. Suomalaiset ravintosuositukset suosittelivat syömään lisäksi päivittäin 2–5 perunaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kasvisten vaikutus terveyteen (Arkistoitu – Internet Archive), Kotimaiset kasvikset
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tutkimustietoa kasvisten vaikutuksesta terveyteen (Arkistoitu – Internet Archive), Kotimaiset kasvikset, 2006.
Suomalaiset hyötypuutarhakasvit
| --- | --- |
Juurekset:  lanttu  mustajuuri  nauris  palsternakka  porkkana  piparjuuri  punajuuri  retiisi  selleri 
Kaalit:  keräkaali  kiinankaali  kukkakaali  kyssäkaali  lehtikaali  punakaali  parsakaali  ruusukaali  kurttu- eli savoijinkaali 
Kurkkukasvit:  kurkku  kesäkurpitsa  kurpitsa  spagettikurpitsa 
Mausteet:  basilika  humala  kirveli  krassi  kumina  kurkkuyrtti  kynteli  lipstikka  meirami  minttu  persilja  rakuuna  rosmariini  salvia  sitruunamelissa  tilli  timjami 
Mukulakasvit:  maa-artisokka  peruna 
Palkokasvit:  herne  härkäpapu  tarhapapu 
Sipulit:  hillosipuli  ilmasipuli  jättisipuli  purjo  sipuli  ruohosipuli  ryvässipuli  valkosipuli  vihersipuli 
Muut kasvikset:  endiivi  fenkoli  latva-artisokka  lehtisalaatti  lehtiselleri  mangoldi  maissi  paprika  parsa  pinaatti  raparperi  tomaatti
Hildr Valkyrie

| Hildr Valkyrie> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2003–
Tyylilaji:  neofolk, ambient
Kotipaikka:  Ateena, Kreikka
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Hildr Valkyrie  
Levy-yhtiö:  Stygian Crypt  
Aiheesta muualla
hildrvalkyrie.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hildr Valkyrie on kreikkalainen yhden hengen bändi, jonka musiikkia kuvataan neofolkiksi ja ambientiksi. Kappaleiden teemoina ovat norjalaiset saagat ja norjalainen mytologia. Yhtyeen ainoa jäsen on taiteilijanimeä käyttävä Hildr Valkyrie aka Queen of Hades, joka vaikuttaa myös Folkearth -bändissä.
Hildr Valkyrie on mukana An Hommage to Falkenbach -tribuuttialbumilla kappaleella The Heralder.
Diskografia

Deceitful Fate -demo (2004)
To Walhall Shall Meet -demo (2005)
Shield Brothers Of Valhalla -kokopitkä (2008)
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Metal Archives
George Takei

| George Takei |
| --- | --- |
 George Takei vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. huhtikuuta 1937 (ikä 87) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Brad Altman
Näyttelijä
Aktiivisena:  1958–
Merkittävät roolit:  Hikaru Sulu (Star Trek)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
George Hosato Takei (s. 20. huhtikuuta 1937) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Hikaru Sulun roolista Star Trek -televisiosarjassa. Takei on myös muun muassa esittänyt Hiro Nakamuran isää, Kaito Nakamuraa, sarjassa Heroes sekä keisari Yoshiroa Red Alert 3 -videopelissä.
Takei syntyi Los Angelesissa, Kaliforniassa japanilaistaustaiseen perheeseen. Hänen äitinsä oli Fumiko Emily (o.s. Nakamura) ja isä Takekuma Norman Takei. Hänen isänsä oli anglofiili ja nimesi poikansa kuningas Yrjö VI:n mukaan.
George Takei on naimisissa pitkäaikaisen miesystävänsä Brad Altmanin kanssa. Pari meni naimisiin 14. syyskuuta 2008.
Vuonna 2011 Takei antoi kasvonsa ja nimensä sanaleikkiin perustuvalle ”It’s okay to be Takei” -kampanjalle. Kampanja vastustaa Tennesseen osavaltiossa 2011 säädettyä lakia (ns. ”Don’t say gay” -laki), joka kieltää osavaltion opettajia puhumasta oppilailleen homoseksuaalisuudesta.
Filmografia > Ääninäyttely videopeleissä

| Vuosi | Videopeli | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1992 | Star Trek: 25th Anniversary Enhanced | Hikaru Sulu |
| 1993 | Star Trek: Judgment Rites | Hikaru Sulu |
| 1997 | Star Trek: Starfleet Academy | Hikaru Sulu |
| 1998 | Starfleet Academy: Chekov's Lost Missions | Hikaru Sulu |
| 1998 | Mulan Story Studio | Ensimmäinen Fa-suvun esi-isä |
| 1999 | Star Trek: Starfleet Command | Hikaru Sulu |
| 2000 | Star Trek: Starfleet Command: Volume II: Empires at War | Hikaru Sulu |
| 2002 | Draconus Cult of the Wyrm | kuningas |
| 2003 |  Freelancer | lordi Hakkera |
| 2003 | Star Trek: Shattered Universe | Hikaru Sulu |
| 2007 |  Pain | oma itsensä |
| 2008 | Command & Conquer: Red Alert 3 | keisari Yoshiro |
| 2010 | Clone Wars Adventures | Lok Huki |
| 2010 | Marvel Super Hero Squad: Infinity Gauntlet | Galactus |
| 2012 | Skylanders: Giants | Arkeyan Valloittajatron, Arkeyan Kuningas |
| 2014 | Family Guy: The Quest for Stuff | oma itsensä |
| 2016 | Teeny Titans | herra Chibi |
| 2017 | Futurama: Worlds of Tomorrow | oma itsensä |
| 2020 | Yakuza: Like a Dragon | Masumi Arakawa |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta George Takei Wikimedia Commonsissa
Viralliset Internet-sivut (englanniksi)
George Takei Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
George Takei Myspacessa (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Vitjaz-SN

| Vitjaz-SN |
| --- | --- |

Tyyppi:  Massasulkuinen, sarjatulta ampuva konepistooli
Valmistaja:  Ižmaš, Venäjän valtion asetehdas
Valmistusmaa:   Venäjä
Valmistusvuodet:  n. 2008–
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  9 × 19 mm Luger / Parabellum
Aseen pituus:  480 mm (tukki taitettuna) 705 mm (tukki avattuna)
Piipun pituus:  237,5 mm
Paino (tyhjänä):  2,9 kg
Lipas:  tankolipas
Kapasiteetti:  30 (9 mm) patruunaa
Ammuksen lähtönopeus:  380 m/s
Tehokas kantama:  100–200 m
Teoreettinen kantama:  200 m
Tulinopeus (laukausta/min):  700-750
Vitjaz-SN (ven. Витязь-СН) on venäläinen konepistooli, joka perustuu AK-74-sarjan rynnäkkökivääreihin: siten aseen toimintaperiaate, tähtäin, kädensijat ja taittoperä ovat hyvin samanlaiset kuin AK-74:ssä.
Ominaisuudet

Vitjaz-SN on kevyt, suljetun lukon massasulkuinen konepistooli. 
Konepistooli on pesitetty 9x19mm Parabellum kaliiperille ja sillä voi ampua myös venäläisvalmisteisia suuren latauksen omaavia luotiliivin läpäiseviä 9mm ammuksia. Siinä on vakiona suujarru, jonka tehtävä aseessa on pienentää ylöspäin suuntautuvaa rekyyliä.
Vitjaz-SN käyttää samaa liipaisin- ja varmistinjärjestelmää mitä AK-74 rynnäkkökivääri käyttää.
Konepistoolin yläosassa on Picatinny-kisko, mikä mahdollistaa lisävarusteiden kiinnittämiseen aseeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vitjaz-SN Wikimedia Commonsissa
Vitjaz-SN Kalašnikov-konsernin sivustolla (englanniksi)
Chloë Grace Moretz

| Chloë Grace Moretz |
| --- | --- |
 Chloë Moretz Cannesissa vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. helmikuuta 1997 (ikä 28)  Atlanta, Georgia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, malli
Näyttelijä
Aktiivisena:  2004–
Merkittävät roolit:   Cassie Sullivan  (5. aalto)  Mindy Macready  (Kick-Ass, Kick-Ass 2) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Moretz -elokuvan ensi-illassa huhtikuussa 2009.
Moretz New Yorkissa -elokuvan ensi-illassa vuonna 2011.
Moretz vuonna 2013 Ellen muotigaalassa.
Chloë Grace Moretz (s. 10. helmikuuta 1997 Atlanta, Georgia) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli, joka on esiintynyt muun muassa elokuvissa The Amityville Horror (2005), Kick-Ass (2010), Hugo (2011), Jos vielä jään (2014) ja 5. aalto (2016).
Nuoruus ja perhe

Moretz syntyi Atlantassa Teri ja McCoy Lee Moretzille. Hänellä on neljä vanhempaa veljeä. Moretz muutti New York Cityyn vuonna 2012 äitinsä ja veljesten kanssa.
Ura

Moretzin ensimmäinen televisioesiintyminen oli sarjassa Oikeuden puolesta (The Guardian), jossa hän esitti Violetia. Myöhemmin hän sai pienen roolin televisioelokuvasta Family Plan. Valkokankaalla hän debytoi pienessä roolissa vuoden 2005 elokuvassa Heart of the Beholder. Yleisön tietoisuuteen Moretzin nosti samana vuonna ensi-iltansa saanut The Amityville Horror. Chelsea Lutzia elokuvassa esittänyt Moretz sai roolistaan Young Artist -palkintoehdokkuuden.
NBC:n televisiosarjassa Kovan onnen kundi Moretz näytteli vuonna 2005 yhdessä jaksossa Candy Stoker -nimistä tyttöä, joka tahtoo isona lääkäriksi. Tytön haaveet kuitenkin menevät myttyyn Missi Pylen esittämän ilkeän äidin takia.
Moretz on näytellyt myös elokuvissa Hamekyttä 2 (2006), Kick-Ass (2010) ja Dark Shadows (2012). Vuonna 2011 Moretz näytteli Isabellea elokuvassa Hugo, joka voitti yhteensä viisi Oscar-palkintoa. Hän näytteli nimiroolia vuoden 2013 Carrie-uudelleenfilmatisoinnissa. Samana vuonna Moretz palasi Mindy Macreadyn rooliin Kick-Ass-elokuvan jatko-osassa. Vuonna 2016 hän esitti pääroolia toimintaelokuvassa 5. aalto.
Moretz on myös ollut ääninäyttelijänä useissa videopeleissä, joista luultavasti hänen tunnetuin roolinsa on Emily, murhatun keisarinnan tytär pelissä Dishonored. Maaliskuussa 2016 Game Informer -lehti ilmoitti, että Moretz jatkaa ääninäyttelijänä jatko-osassa Dishonored 2.
Vuonna 2015 Moretz valittiin esittämään Pientä merenneitoa Working Title Filmsin ja Universalin tulevaan Pieni merenneito -elokuvaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chloë Grace Moretz Wikimedia Commonsissa
Chloë Grace Moretz Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Chloë Grace Moretz Allmoviessa (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  DDB  Elonet 
Muut:  IdRef
A Moment Like This

| ”A Moment Like This” Kelly Clarkson |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 A-puoli: ”Before Your Love”
 Julkaistu: 17. syyskuuta 2002
 Tekijä(t): Jörgen Elofsson, John Reid
 Tuottaja(t): Stephen Ferrera, Steve Mac
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.49
 Levy-yhtiö: RCA
Kelly Clarksonin muut singlet
|   | ”A Moment Like This” 2003 | ”Miss Independent” 2003 |
A Moment Like This on kappale, jonka yhdysvaltalainen laulaja Kelly Clarkson julkaisi vuonna 2002 voitettuaan American Idolin ensimmäisen kauden. Kappale sisältyi myöhemmin uudelleen miksattuna versiona myös Clarksonin debyyttialbumille Thankful, joka julkaistiin 2003. Singlen niin sanottuna A-puolena on kappale "Before Your Love".
Vuonna 2006 brittiläinen laulaja Leona Lewis julkaisi kappaleen singlenä voitettuaan maansa sen vuotisen X Factor -laulukilpailun.
Kappaleet

"Before Your Love" – 4:00
"A Moment Like This" – 3:50
"Before Your Love" - 3:59
"A Moment Like This" - 3:47
"Before Your Love" (video) - 3:52
"A Moment Like This" (video) - 3:47
Menestys

Singlestä tuli Yhdysvalloissa hitti. Se pysyi Billboard Hot 100 -listan ensimmäisellä sijalla kaksi viikkoa. Ensimmäisellä viikollaan sitä myytiin 236 000 kappaletta. ”A Moment Like This” sijoittui myös Kanadan singlelistalla ensimmäiseksi. Vuoteen 2009 mennessä singleä oli myyty yli miljoona kappaletta.
Leona Lewisin versio

| ”A Moment Like This” Leona Lewis |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Spirit
 B-puoli: ”Summertime / Sorry Seems to Be the Hardest Word”
 Julkaistu: 17. joulukuuta 2006
 Tuottaja(t): Steve Mac
 Tyylilaji: pop, R&B
 Kesto: 04.17
 Levy-yhtiö: Syco Music, Sony BMG
Leona Lewisin muut singlet
|   | ”A Moment Like This” 2006 | ”Bleeding Love” 2007 |
Joulukuussa 2006 Leona Lewis julkaisi ”A Moment Like This” -kappaleen singlenä voitettuaan Ison-Britannian X Factorin kolmannen kauden. Singleä ladattiin puolen tunnin aikana internetistä 50 000 kertaa, ja siitä tuli Ison-Britannian toiseksi parhaiten myynyt single vuonna 2006.
Leona Lewisin versio > Kappaleet

"A Moment Like This" – 4:17
"Summertime" – 2:27
"Sorry Seems to Be the Hardest Word" – 2:52
Barsebäckin ydinvoimalaitos

Barsebäckin ydinvoimala
Barsebäckin ydinvoimala on Etelä-Ruotsissa Juutinrauman rannalla Kävlingen kunnan Barsebäckissä vähän Malmön pohjoispuolella sijaitseva käytöstä poistettu ydinvoimalaitos.
Voimalassa oli kaksi reaktoria, kokonaisteholtaan noin 1 200 MW. Ne käynnistettiin alun perin vuosina 1975 ja 1977. Ydinvoimalayhtiön omistivat Sydkraft ja Vattenfall. Barsebäckin ydinvoimalat olivat samaa mallia kuin Oskarshamn 2 -ydinvoimala.
Vastarannan tanskalaiset arvostelivat ydinvoimalaa voimakkaasti, koska se sijaitsi tiheästi asuttujen alueiden ja erityisesti myös Kööpenhaminan läheisyydessä. Lopulta Ruotsissa päädyttiin ydinvoimalan sulkemiseen. Barsebäck 1 suljettiin 30. marraskuuta 1999 ja Barsebäck 2 31. toukokuuta 2005.
Uniper (silloinen Eon Kärnkraft Sverige) hankki omistukseensa voimalan maan, rakennukset ja toiminnan.
Voimalaitosta alettiin purkaa vuonna 2016, ja se on tarkoitus saada purettua vuoteen 2030 mennessä.
Reaktorit > Barsebäck 1

| --- | --- |
Käyttöönotto: 1975
Sulkeminen: 1999
Tyyppi: kiehutusvesireaktori
Sähköteho: 600 MW
Lämpöteho: 1 800 MW
Vuonna 1969 Sydkraft tilasi Asea-Atomin reaktorin 1 hieman alle miljardin kruunun kustannuksilla. Se sisälsi myös ensimmäisen polttoainelatauksen. Rakentaminen alkoi 1.2.1971. Reaktorin toimituksen jälkeen uutenavuotena 1974/1975 ensimmäinen ydinfissio tapahtui 18.1.1975. Saman vuoden 15.5. klo 21.43 verkkoon toimitettiin ensimmäiset sähköt.
Reaktorit > Barsebäck 2

| --- | --- |
Käyttöönotto: 1977
Sulkeminen: 2005
Tyyppi: kiehutusvesireaktori
Sähköteho: 600 MW
Lämpöteho: 1 800 MW
Vuonna 1970 Sydkraft tilasi Asea-Atomin Barsebäck 2 -reaktorin. Reaktorin rakentaminen alkoi 1.1.1973 ja se otettiin käyttöön 21.3.1977. Syksyllä 2004 reaktorin kohtalo määräytyi. Sosiaalidemokraatit, vasemmistopuolue ja keskusta sopivat lokakuussa sen sulkemisesta. Reaktorin tuotantoa alettiin ajaa alas 31.5.2005 kello 18.00 ja keskiyöllä reaktori kytkettiin pois sähköverkosta.
Barsebäck 1 oikealla, Barsebäck 2 vasemmalla
Hook in Mouth

| ”Hook in Mouth” Megadeth |
| --- | --- | --- |

12" promosinglen kansikuva
Singlen tiedot
 Albumilta: So Far, So Good... So What!
 Äänitetty : 1987
 Julkaistu: 1988
 Tuottaja(t): Dave Mustaine
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 04.49
 Levy-yhtiö: Capitol
Megadethin muut singlet
| ”In My Darkest Hour” 1988 | ”Hook in Mouth” 1988 | ”No More Mr. Nice Guy” 1990 |
Hook in Mouth on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Megadethin kappale, jonka ovat kirjoittaneet Dave Mustaine ja David Ellefson. Kappale on viides ja viimeinen single yhtyeen kolmannelta studioalbumilta So Far, So Good... So What!, joka on julkaistu vuonna 1988. Kappale käsittelee sensuuria, eritoten P.M.R.C.:tä, joka pakotti yhtyeen laittamaan Parental Advisory/Explicit Lyrics -varoitustarrat yhtyeen albumien Peace Sells... But Who's Buying? ja So Far, So Good... So What! kansiin.
Kappaleet

Hook in Mouth – 4.49
Kokoonpano

Dave Mustaine – laulu, kitarat
Jeff Young – kitarat
David Ellefson – basso, taustalaulu
Chuck Behler – rummut, lyömäsoittimet
Heikki Silvennoinen

| Heikki Silvennoinen |
| --- | --- |
 Heikki Silvennoinen Kiuruvedellä Kiuruveden Iskelmäviikolla heinäkuussa 2007.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Heikki Johannes Silvennoinen
Syntynyt: 27. huhtikuuta 1954 Sääminki
Kuollut: 18. joulukuuta 2024 (70 vuotta) Pälkäne
Ammatti:  kitaristi, laulaja, näyttelijä
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Useita rooleja  (Kummeli)
Palkinnot
 Kultainen Venla  Elämäntyöpalkinto 2024 (postuumisti) 
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
AllMovie
Heikki Johannes Silvennoinen (27. huhtikuuta 1954 Sääminki – 18. joulukuuta 2024 Pälkäne) oli suomalainen näyttelijä, käsikirjoittaja, kitaristi, laulaja ja lauluntekijä.
Rockyhtye Tabula Rasassa 1972 uransa aloittanut Silvennoinen tuli suurelle yleisölle tunnetuksi sketsisarjasta Kummeli, joka alkoi vuonna 1991. Siinä hän oli alusta asti mukana sekä näyttelijänä että käsikirjoittajana. Vuosina 2018–2023 hän toimi käsikirjoittajana ja toisena päänäyttelijänä poliisikomediasarjassa Kontio & Parmas.
Silvennoinen omisti oman tuotantoyhtiönsä Pirkka-Hämeen Apina & Gorilla Oy. Timo Kahilaisen kanssa hän omisti Kummeli-tuotantojen takana olevan Porkkana Ryhmä Oy:n, joka on televisiotuotantojen lisäksi tuottanut mainoselokuvia.lähde?
Tausta ja varhaisura

Silvennoinen syntyi Säämingissä ja muutti varhain Kangasalle. Kangasalan Claptoniksi kutsuttu Silvennoinen sai kolmevuotislahjaksi punaisen lelukitaran. Ensimmäisen akustisen Landola-merkkisen kitaran hän sai isältään 13-vuotiaana. Isä kuoli, kun Silvennoinen täytti neljätoista. Silvennoinen sahasi Landolan kahtia ja yritti tehdä siitä sähkökitaran. Äiti osti sittemmin pojalle Kent-merkkisen kitaran. Äiti ja isoäiti kannustivat Heikkiä kitaransoittoon.