Mika Vehviläinen
Asuntokauppakohu

Helmikuussa 2012 tuli ilmi niin sanottu asuntokauppakohu. Vehviläinen yritti vuonna 2010 myydä omistamaansa 270 neliön jugendasuntoa Helsingin ydinkeskustassa noin yhdeksän kuukauden ajan. Asunnon hintapyyntö oli 1,95 miljoonaa euroa. Helmikuussa 2011 Vehviläinen myi asunnon työeläkeyhtiö Ilmariselle, joka vuokrasi sen edelleen Finnairille Vehviläisen jäädessä asumaan asuntoon. Ilmarinen maksoi asunnosta noin 1,8 miljoonaa euroa ja Finnair maksoi vuokraa 6 800 euroa kuukaudessa Vehviläisen asuntoetuna. Sopimukseen kuului Vehviläisen saama takaisnostomahdollisuus Ilmariselta.
Asuntokauppa tuli julki Helsingin Sanomien saatua asiasta nimettömän kirjeen. Se herätti epäilyt hyvä veli -verkostosta, sillä Vehviläinen oli kaupan aikaan Ilmarisen hallintoneuvoston jäsen ja Ilmarisen toimitusjohtaja Harri Sailas puolestaan Finnairin hallituksen varapuheenjohtaja. Kävi myös ilmi, että Finnairin hallituksen puheenjohtaja Christoffer Taxell oli tarjonnut Vehviläisen asuntoa Sailaksen kautta Ilmariselle myytäväksi jo syksyllä 2010, mutta Sailas oli tuolloin kieltäytynyt. Vehviläisen mukaan järjestelyssä noudatettiin kaikkia hyviä hallintotapoja, asunnolle tehtiin mittava remontti vuonna 2005 ja Ilmarisen mukaan kyseessä on täysin normaali kiinteistösijoitus. Asuntokaupan hintaa kuitenkin arvosteltiin. Suomen Kuvalehden mukaan Vehviläinen sai bruttona asuntokaupasta 650 000 euroa eli 9 prosentin koron.
Sosiaali- ja terveysministeri Paula Risikon mukaan tämän tyyppisissä järjestelyissä ”-- ei saisi tulla sellaista tilannetta, että herää epäilyksiä”. Sosiaali- ja terveysministeriön vakuutusosaston entisen ylijohtajan Tarmo Pukkilan mukaan työeläkejärjestelmän ja moraalin näkökulmasta Ilmarisen kauppa näyttää pahalta. Ilmarinen pyysi Finanssivalvontaa selvittämään Vehviläisen asuntokaupan ja kertoi vievänsä asian eläkeyhtiön hallituksen tarkastusvaliokunnan käsittelyyn. Ilmarisen hallituksen mukaan yhtiön olisi pitänyt paremmin puntaroida sitä, miltä kauppa voi näyttää.
Asia oli esillä myös eduskunnan hallituksen kyselytunnilla 16. helmikuuta 2012, jossa Finnairin valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri Heidi Hautala kyseenalaisti Sailaksen toiminnan Finnairin ja Ilmarisen johdossa. Hautala tapasi 17. helmikuuta 2012 Sailaksen ja Vehviläisen. Tapaamisesta tiedotettiin, että ministeri oli vakuuttunut siitä, että kaikki on sujunut hyvän hallintotavan ja lakien mukaan. Hautalan mukaan asia oli loppuunkäsitelty. Seuraavalla viikolla Vehviläinen kuitenkin ilmoitti luopuvansa Ilmarisen hallintoneuvostopaikasta.
Maaliskuussa poliisi aloitti Vehviläisen asuntokaupoista esitutkinnan, joka valmistui toukokuun lopussa 2012. Esitutkinnan mukaan oli syytä epäillä, että Vehviläisen asuntokaupan toteutuminen, kauppahinta ja kaupan ehdot olivat oikeudetonta etua, ja että edun antamisella ja ottamisella oli ollut suosimistarkoitus. Asia siirtyi syyteharkintaan apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalskeelle. Esitutkinta-aineisto oli loppulausunnoilla kuusi viikkoa ja loppulausunnot eivät vaatineet lisätutkintaa. Kokonaisuudessaan esitutkintaaineisto toimitettiin valtakunnansyyttäjälle kesäkuun lopussa 2012.
Toukokuun lopussa 2012 Vehviläinen kiisti tiedotteessaan ottaneensa lahjuksia ja Finnairin johto ilmoitti Vehviläisen nauttivan hallituksen luottamusta. Valtion omistajapolitiikasta vastaava ministeri Heidi Hautala ilmoitti, ettei Vehviläinen "--voi jatkaa tehtävässään, jos hän saa syytteen asuntokauppa-asiassa." Myöhemmin laskentatoimen professori Seppo Ikäheimo Aalto-yliopistosta esitti, että ministeri oli vaikeuttanut Finnairin toimintaa tuomalla kantansa esille liian aikaisin.
Syyskuussa 2012 tiedotettiin, että apulaisvaltakunnansyyttäjän syyteharkinta ei johtanut syytteeseen.