stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hehkutupsut
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Scadoxus
Suomen Lajitietokeskus: Hehkutupsut – Scadoxus
Herman Joseph Sahadat Pandoyoputro

Herman Joseph Sahadat Pandoyoputro vuonna 2012.
Herman Joseph Sahadat Pandoyoputro (23. huhtikuuta 1939 Kopeng – 23. syyskuuta 2016) oli indonesialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin karmeliittain papiksi 2. elokuuta 1970 ja nimitettiin Malangin hiippakunnan johtoon 15. toukokuuta 1989. Piispaksi konsekroinnin suoritti 3. syyskuuta Francis Xavier Sudartanta Hadisumarta, jota avustivat Julius Riyadi Darmaatmadja ja Paschalis Soedita Hardjasoemarta.
Hautaesine

Hautaesineitä noin 700 eaa. nykyisen Puolan alueelta
Hautaesine eli hautalahja on vainajan ruumiin eli kalmon mukana haudattu esine, joka on katsottu jotenkin tarpeelliseksi vainajalle. Esine on saattanut olla vainajan käyttämä tai omistama. Hautaesineiden laittaminen hautaan osoittaa, että vainajien on uskottu elävän jokseenkin entisenlaista elämää myös kuoltuaan. Erityisen kalliit ja hienot hautalahjat on usein laitettu suurten valtakuntien hallitsijoille tai rikkaille henkilöille, esimerkiksi Egyptin faaraoiden hautoihin.
Hautalahjoina on annettu myös eläimiä, joskus jopa ihmisiä. Esimerkiksi joidenkin hallitsijoiden hautaamisen yhteydessä on tapettu runsaasti palvelusväkeä tai kotieläimiä, jotka on laitettu hautaan mukaan.
Joskus hautaesineet on tarkoituksella rikottu hautaamisen yhteydessä, esimerkiksi miekat on väännetty pilalle tai katkaistu. Tällä on ehkä haluttu estää hautojen ryöstöä. Vainajan ei ole uskottu tarvitsevan näitä esineitä ainakaan maallisessa muodossaan, joka on turmeltu. Ehkä vainajien on uskottu saavan ikään kuin esineen "sielun" mukaansa tuonpuoleiseen, ja tämän vuoksi esineet on täytynyt ensin "tappaa". Myös suomalaisista muinaishaudoista löytyy toisinaan jo hautaamisen yhteydessä turmeltuja esineitä.
Eräänlaisena hautalahjan rinnakkaismuotona voidaan pitää viikinkiajan skandinaavien Odinin lakia, jonka mukaan maahan eläessään hautaamansa aarteet saa kuoltuaan mukanaan tuonpuoleiseen.
Kristityt eivät yleensä anna vainajan mukaan hautaesineitä, sillä kaiken maallisen omaisuuden uskotaan katoavan ja olevan lisäksi turhamaista, jopa syntistä. Aikaisemmin kristinuskossa hautalahjat oli jopa kielletty, mutta nykyisin niitä toisinaan taas annetaan, lähinnä vertauskuvallisessa mielessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hautaesine Wikimedia Commonsissa
Hallitusmuoto

Hallitusmuoto on itsenäisen valtion yleensä perustuslain säätämisjärjestyksessä annettu laki, jossa määritellään valtion valtaa käyttävät instituutiot. Suomessa tämä nimi on ollut vuonna 1919 säädetyllä perustuslailla. Se samoin kuin kolme muutakin perustuslakia kumottiin vuonna 2000, kun voimaan tuli Suomen nykyinen perustuslaki.
Jaottelu

Suppeammassa mielessä hallitusmuodolla tarkoitetaan usein valtiojärjestelmän perustyyppiä, etenkin sitä, onko kyseessä tasavalta vai monarkia ja jälkimmäisessä tapauksessa erityisesti sitä, onko kyseessä perustuslaillinen monarkia. Antiikista alkaen hallitusmuodon perusjako on ollut seuraava:
yksi hallitsee – monarkia, autokratia, tyrannia tai diktatuuri
pieni joukko hallitsee – oligarkia, aristokratia
kansa hallitsee – demokratia.
Tässä perusjaottelussa demokratia voidaan määritellä ainoastaan sekahallinnoksi, jossa yhdistyy kaksi ja tai kolme edellä luetelluista perusmuodoista. 
1700-luvulle tultaessa jaottelu oli muuttunut. Juristin koulutuksen saanut filosofi ja kirjailija Montesquieu jakoi teoksessaan Lakien henki perustyypit näin:
tasavaltainen
kuningasvaltainen (monarkkinen)
despoottinen.
Montesquieu määritteli kaksi tasavallan tyyppiä näin: ”Tasavaltainen hallinto on se, jossa ylin päätäntävalta on koko kansalla tai sen osalla … Kun ylin valta on koko kansalla, kyseessä on demokratia. Kun ylintä valtaa käyttää vain osa kansasta, kyseessä on aristokratia.”
Suomen hallitusmuotojen historia

Ruotsin vallan aikana Suomessa noudatettiin Ruotsin hallitusmuotoja, jotka annettiin 1634, 1719, 1720 ja 1772. Hallitusmuotona on usein pidetty myös vuoden 1634 hallitusmuodon korvannutta vuoden 1660 lakia ja 1693 annettua Kaarle XI:n testamenttia. Eri hallitusmuodot eli perustuslain luonteisia määräyksiä sisältäneet lait eivät ole keskenään kovinkaan vertailukelpoisia, sillä niissä oli paljon myös hallintoa koskevia asioita. Vuoden 1772 hallitusmuotoa täydennettiin vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirjalla. Molemmat korvattiin Ruotsissa vuoden 1809 hallitusmuodolla.
Suomessa molemmat pysyivät voimassa koko autonomian ajan ja ne korvasi vasta vuoden 1919 hallitusmuoto, joka puolestaan korvattiin vuonna 2000 uudella perustuslailla. Suomen Venäjään liittämisen vuoksi osa vuosien 1772 ja 1789 lakien säännöksistä jäi pois käytöstä. Niihin tehtiin myös muutoksia vuoden 1869 valtiopäiväjärjestyksellä, vuoden 1886 julistuskirjalla ja  vuoden 1906 valtiopäiväjärjestyksellä.
Hippomedon

Hippomedon (m.kreik. Ἱππομέδων) oli kreikkalaisessa mytologiassa yksi seitsemästä Thebaa vastaan hyökänneestä Argoksen sankarista. Hänen isänsä oli joko Talaos, Aristomakhos tai Mnesimakhos. Hyginus mainitsee hänen äidikseen Metidiken, Adrastoksen sisaren.
Aiskhylos kuvaa Hippomedonin valtavan kokoiseksi soturiksi, joka herätti pelkoa vastustajissaan. Hän hyökkäsi Thebaan yhdestä sen seitsemästä portista kantaen kilpeään, jota koristi tultasyöksevän Tyfonin kuva. Ismaros surmasi Hippomedonin taistelussa. Statiuksen mukaan Hippomedon sai kuitenkin surmansa suuresta määrästä thebalaisten nuolia melkein hukuttuaan ennen sitä Ismenos-jokeen.
Harmonia (musiikki)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harmonia (musiikki) Wikimedia Commonsissa
Hippon

Hippon (m.kreik. Ἵππων, Hippōn; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen esisokraatikkoihin lukeutuva filosofi. Hänen on kuvattu olleen joko rhegionlainen, metapontionlainen, samoslainen tai krotonlainen. Siksi on mahdollista, että tuolloin vaikutti useampi samanniminen filosofi.
Hippon harjoitti muiden esisokraatikkojen lailla ennen kaikkea luonnonfilosofiaa. Aristoteles ei kuitenkaan lukenut häntä suurten esisokraatikkojen joukkoon ”hänen ajattelunsa pinnallisuuden vuoksi”. Hippolytoksen mukaan Hippon katsoi veden ja tulen olevan ensisijaiset alkuaineet. Hän katsoi, että tuli saa alkunsa vedestä, ja näistä kahdesta puolestaan saa alkunsa koko muu kaikkeus. Myös Simplikioksen mukaan Hippon katsoi veden olevan kaiken alkuperusta. Keskiaikainen Aristofaneen Pilvistä tehty skolia laittaa Hipponin nimiin näkemyksen, jonka mukaan taivaat ovat kuin uunin kupu (πνιγεύς, pnigeus) Maan yllä.
Monet kuvaukset Hipponin ajattelusta antavat ymmärtää, että hän oli kiinnostunut biologisista asioista. Hän katsoi, että kaikissa elävissä asioissa oli sopiva määrä kosteutta, ja sairaudet saivat alkunsa siitä, että kosteuden määrä oli epätasapainossa. Sielun hän katsoi saavan alkunsa mielestä ja vedestä.
Jossain vaiheessa Hipponia syytettiin ateismista. Hänen teoksensa ovat kuitenkin kadonneet, joten syytä tähän ei tiedetä. Komediarunoilija Kratinos syytti Hipponia jumalattomuudesta teoksessaan Kaikkinäkevät (Panoptai).
Käännös suomeksi
Heimo Kaitila

Heimo Kalervo Kaitila (14. elokuuta 1919 Laitila – 13. tammikuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen osuustoiminnallisten liikeyritysten johtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Kaitilan vanhemmat olivat maanviljelijä, herastuomari Johan Rikhard Kaitila ja Alina Amanda Seikola ja puoliso vuodesta 1946 Ellen Kyllikki Rantapere. Kaitila kävi Suomen Osuuskauppakoulun 1946, liikkeenhoitaja- ja myymäläintarkastajakurssin 1950 ja liikkeenjohdollisen jatkokoulutuksen 1971. Hän oli Kauppakunta Kalannin harjoittelija, myyjä ja myymälänhoitaja Uudessakaupungissa 1938–1945, Alkon palveluksessa Uudessakaupungissa, Naantalin Osuusliikkeen myyjä 1946, Toiminimi E. Rantapereen myyjä Laitilassa 1946–1948, Osuusliike Maapohjan myymäläntarkastaja Kyrössä Karinaisissa 1948–1949, Rauman Osuuskaupan myymäläntarkastaja 1949–1950, Osuuskunta Linnavuoren liikkeenhoitaja Siurossa 1951–1954, Nakkilan Osuuskaupan liikkeenhoitaja 1954–1956, Kiukaisten Osuuskaupan toimitusjohtaja 1957–1959 ja Satakunnan Osuuskaupan toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja Porissa 1959–1982. Kaitila oli myös maatilan omistaja Laitilassa vuodesta 1956 ja hänellä oli lukuisia liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Kaitila oli reservin vääpeli (1968). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1974.
Heimo J. Aho

Heimo Juhani Aho (s. 9. huhtikuuta 1949 Tampere) on suomalainen eläköitynyt yritysjohtaja,  joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.
Aho syntyi ylikonduktööri Kaarlo Ahon ja Kyllikki Suokannon perheeseen ja avioitui 1970 diplomiekonomi Eija Anneli Korhosen kanssa. Hän tuli ylioppilaaksi Kalevan yhteiskoulusta 1968 ja valmistui diplomiekonomiksi Svenska handelshögskolanista 1973. Aho oli 
Kansallis-Osake-Pankin harjoittelija 1971 ja 1972, Helsingin kaupungin vesilaitoksen laskutuspäällikkö 1973–1974, Oy Suomen Bofors Ab:n talousjohtajan assistentti 1974–1978, PSO-Musiikki Oy:n talouspäällikkö 1978–1979 ja toimitusjohtaja 1980–1982 sekä SKS Suomalainen Kone Oy:n, vuodesta 1990 SKS-yhtiöt Oy, vuodesta 1998 SKS-tekniikka Oy ja vuodesta 2006 SKS Group Oy, talouspäällikkö 1982–1983, hallintojohtaja 1983–1990, toimitusjohtaja 1990–2005 ja sen jälkeen vielä yrityksen hallituksen puheenjohtaja. Aholla on ollut myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä, kuten Teknisen Kaupan liiton hallitus 1990–2001, jonka toisena varapuheenjohtajana hän toimi vuodesta 1996 ja puheenjohtajana 1999–2001 sekä Kaupan Keskusliiton hallitus, jonka varapuheenjohtaja hän oli 1999–2001 ja puheenjohtaja 2002–2003. Kauppaneuvoksen arvonimen Aho sai 2004 ja Jaakko Honko -mitalin 2019.
Hollolan vaakuna

Hollolan vaakuna
Hollolan vaakunan on suunnitellut Carolus Lindberg vuonna 1952. Vaakunan vaakunaselitys kuuluu: Punaisessa kentässä kohti katsova hirvenpää ja sen alapuolella ruiskuhilas, molemmat kultaa, saatteena viisi hopeista naularistiä, joista yksi hirvenpään yläpuolella ja kaksi päätunnuskuvien molemmin puolin.
Hollolan kirkon kirkkosalin ja asehuoneen välinen ovi.
Vaakunan aihe on peräisin Hollolan keskiaikaisen kirkon oven raudoituksesta, jossa on kuvattu pyhimykseksi myöhemmin julistetun Ardennien piispaksi myöhemmin tulleen Hubertuksen hirvenmetsästystä esittävä kohtaus. Legendan mukaan Hubertus kohtasi metsästysretkellään sädekehällisen saksanhirven, jonka sarvien välissä oli risti. Nähtyään tämän Hubertus kääntyi kristinuskoon. Pyhä Hubertus tunnetaan metsästäjien suojeluspyhimyksenä ja hänen tunnuksekseen tullutta hirvenpäätä ja ristiä on käytetty useissa Länsi- ja Keski-Euroopan kuntavaakunoissa. Samainen hirvenpää tunnetaan myös Jägermeister-yrttiliköörin etiketeistä. Koska katolilaisessa perinteessä Pyhän Hubertuksen kaltaista uskoon tuloa metsästysretkellä kuvaa myös marttyyri Pyhän Eustachiuksen legenda, ei ole täyttä varmuutta siitä, kumpaa Hollolan kirkon oven koristeraudoitus tosiasiassa kuvaa.
Vaakunan ruiskuhilas eli -lyhde kuvaa kunnan sijaintia vanhalla viljelysseudulla.
Haulit himaan

| Haulit himaan Hauli Bros |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2005
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 40.30
Hauli Brosin muut julkaisut
|   | Haulit himaan 2005 | Mitään ei saa pitää 2008 |
Haulit himaan on rockyhtye Hauli Brosin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2005.
Kappaleet

Johnston kaksoset – 04.03
Viski vilahtaa – 03.34
Pispala – 04.29
Jännitystä elämään – 03.17
Vetree ja nuori – 03.06
Kuka kertois – 03.27
Rakkaus on naarmu sydämeen – 04.22
Nyt – 02.51
Kai nuorukaiselle kuolla kuuluu – 03.29
Vangin perintö – 04.13
Kultakypärä – 03.34
Kokoonpano

Juri Lindeman – laulu, kitara
Kalle Alatalo – kitara, laulu
Ari Pulkkinen – basso
Rinnekadun Kaitsu – rummut
Haulbowline

Haulbowline
| --- | --- |
Sijainti:  Corkin kreivikunta, Munster Irlanti
Vesialue:  Atlantin valtameri, Cork Harbour 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Haulbowline (iiriksi Inis Sionnach) on saari Irlannin rannikolla Corkin satamassa. Siellä sijaitsee Irlannin laivaston päätukikohta.
Historia

Saari on sataman strategisessa syvän veden kohdassa ja on ollut pitkään sotilastukikohtana. Se linnoitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1602 ja oli alkujaan merkittävä Britannian armeijan tukikohta. Britannian armeija siirtyi myöhemmin lähellä olevalle Spikensaarelle, ja linnoitukset siirtyivät Britannian merivoimille. Laivastolla oli siellä runsaasti kalustoa, ja Napoleonin sotien aikana sinne rakennettiin telakka.
Telakka siirtyi vuonna 1923 Irlannin vapaavaltiolle, toisin kuin muut Corkin sataman linnoitukset, jotka muodostivat osan Treaty Ports ('sopimussatama') -järjestelmää.
Saarella toimi aiemmin yritys Irish Steel, joka suljettiin vuonna 2002. Teräksen valmistuksen päätyttyä maaperässä on todettu huomattavia määriä syöpäsairauksille altistavaa kuusiarvoista kromia ja teollisuuden prosesseista peräisin olevaa radioaktiivista jätettä sekä Tšernobylin ydinonnettomuudesta radioaktiivista laskeumaa. Nämä kaikki on ilmoitettu poistetun. Paikalle suunnitellaan rakennettavaksi asuntoja, toimistoja, hotelli ja huvivenestama.
Saarella tuhoutui vuonna 2008 historiallinen 1800-luvulta peräisin oleva varastorakennus.
Nimen historia

Saaren nimi voi johtua muinaisnorjan sanasta ál-boling ('ankeriaspaikka').
Harmonia (yhtye)

| Harmonia> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1973–1976, 2007–
Tyylilaji:  krautrock, taiderock, ambient
Kotipaikka:  Forst, Saksa
Levy-yhtiö:  Brain Records   Grönland Records   Water Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harmonia on vuonna 1973 perustettu saksalainen elektronista musiikkia esittävä yhtye, jota pidetään 1970-luvun julkaisujensa myötä yhtenä legendaarisimmista krautrock-tyylilajin edustajista.
Jäsenet

Michael Rother (1973–1976, 2007–)
Hans-Joachim Roedelius (1973–1976, 2007–)
Dieter Moebius (1973–1976, 2007–)
Brian Eno (1976)
Mani Neumeier – rummut (1975)
Diskografia > Albumit

Musik Von Harmonia (1974)
Deluxe (1975)
Tracks and Traces (1997)
Live 1974 (2007, live)
Hollolan suojeluskunta

Hollolan suojeluskunta alkoi muodostua syksyllä 1917 palokunnan piiristä, kun se järjesti salaisia kokouksia. Palokunnan osastojen voimisteluohjelmaa tarkistettiin Palokuntaliiton ohjesääntöjen mukaisesti. Voima-oppaiden avulla järjestettiin sotilaallisia harjoituksia. Palokunnalle perustettiin myös työväenosasto, joka ei kuitenkaan enää osallistunut kokouksiin Karan järjestämästä lakon aikaisesta tilaisuudesta alkaen. Hollolan urheilijoiden vuosikokouksessa 13. tammikuuta 1918 korostettiin valmiuden tärkeyttä sekä tehtiin päätös katkaista suhteet punakaartiin liittyneiden urheiluseurojen kanssa. Päätös julkaistiin lehdissä kohua herättävästi. Hollolan urheilijoille perustuvan suojeluskunnan kantavia voimia olivat pääasiassa Lahden seudun Aaro Pajarin johdolla vapausklubiksi järjestäytyneet nuoret.
Suomen sisällissodan alettua he pakenivat kansanvaltuuskunta Sysmään ollen ensimmäisiä, jotka tulivat sinne.
Hollolan suojeluskunta otti kiinni 7. heinäkuuta 1941 desantteja. Taistelussa kaatui kaksi desanttia, yksi suojeluskuntalainen sekä haavoittui yksi suojeluskuntalainen. Desantit olivat virolaisia ja heidän tehtävänään oli tuhota Lahden-Heinolan rautatien rautatiesilta tappamalla ensin vartijat tikareilla ja panostamalla silta. Tämän jälkeen heidän olisi pitänyt räjäyttää Lahti-Kouvola-rautatie sekä vielä kolmas paikka.
Henri de Castries

Henri de Castries vuonna 2009.
Henri de Castries (s. 15. elokuuta 1954) on vakuutusyhtiö AXA:n toimitusjohtaja vuodesta 2000 sekä hallituksen puheenjohtaja kaudella 2010–2014.
De Castries aloitti uransa Ranskan valtion palveluksessa, työskennellen muun muassa valtionvarainministeriössä. Vuonna 1989 hän siirtyi AXA:aan, jossa hän kohosi lopulta 2000 hallituksen puheenjohtajaksi ja vuonna 2010 tapahtuneen uudelleenjärjestelyn myötä myös yhtiön toimitusjohtajaksi. De Castries on valmistunut Pariisin École des hautes études commercialesista ja hän on opiskellut myös École nationale d'administrationissa. Hänellä on BA-tasoinen oppiarvo lakitieteessä.
De Castries on ollut Bilderberg-ryhmän puheenjohtajana 2010-luvulla.
Hollolan pääkirjasto

| Hollolan pääkirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Nuottikuja 2, 15870 Hollola
Koordinaatit:  60.98938°N, 25.51411°E
Tyyppi:  kunnankirjaston päätoimipaikka
Kotisivut
Hollolan pääkirjasto on Hollolassa toimiva yleinen kirjasto ja Hollolan kunnankirjaston päätoimipaikka. Hollolan pääkirjasto kuuluu osana Päijät-Hämeen kirjastojen seudulliseen kirjastokimppaan eli Lastu-kirjastoihin. Pääkirjaston rakennuksessa toimii myös kunnan palvelupiste Piipahlus.
Hollolan pääkirjaston on suunnitellut arkkitehti Jyrki Tasa. Pääkirjaston rakennus on valmistunut vuonna 2004.
Harmonia (kovakuoriaissuku)

| Harmonia |
| --- | --- |
 Havupirkko (Harmonia quadripunctata)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Cucujiformia
Yläheimo::  Härömäiset Cucujoidea
Heimo::  Leppäkertut Coccinellidae
Alaheimo::  Coccinellinae
Tribus::  Coccinellini
Suku::  Harmonia  Mulsant, 1846
Synonyymit
 Callineda 
Katso myös
   Harmonia (kovakuoriaissuku) Wikispeciesissä   Harmonia (kovakuoriaissuku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harmonia on leppäkerttujen heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu ainakin 5 lajia. Suomessa suvun edustajia on tavattu 2 lajia. Suku on kotoisin Aasiasta, mutta suvun lajit ovat levinneet kaikille mantereille.
Sukuun kuuluvia lajeja

Harlekiinipirkko  (Harmonia axyridis)
Harmonia conformis
Harmonia dimidiata
Harmonia octomaculata
Havupirkko (Harmonia quadripunctata)
Aiheesta muualla

iNaturalist: Suku Harmonia
ITIS: Harmonia (englanniksi)
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Harmonia, taxonomy (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Genus Harmonia (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Genus Harmonia (englanniksi)
Taneli Mäkelä

| Taneli Mäkelä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. maaliskuuta 1959 (ikä 65) Espoo
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  1985–
Merkittävät roolit:  Erkki Hakala (Pohjanmaa) Martti Hakala (Talvisota) Alpo Kurkinen (Team Ahma) Erkki "Eki" Julkunen (Helppo elämä) Arto Maasalmi (Kotikatu) Tapani "Tapsa" Riihimäki (Ihmisten puolue)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Taneli Mäkelä (s. 10. maaliskuuta 1959 Espoo) on suomalainen näyttelijä ja laulaja. Hän on elokuvaohjaaja Ville Mäkelän ja näyttelijä Konsta Mäkelän veli. Hän on tullut erityisesti tunnetuksi television sketsi- ja komediasarjoista. Monissa niistä hän on ollut myös käsikirjoittajana, usein yhdessä Pirkka-Pekka Peteliuksen kanssa.
Mäkelä valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 1985.
Mäkelä on yksi Lastenklinikoiden Kummit ry:n perustajista ja toimi Kummien hallituksen ensimmäisenä puheenjohtajana vuoteen 1996 saakka.
Televisioura

Televisiosarjoja, joissa Mäkelä on ollut mukana ovat muun muassa Ihmisten puolue, Musta tuntuu, Fakta homma, Akkaa päälle, Team Ahma, Kaverille ei jätetä, Kivi ja Kilpi, Ou nou!, Handu pumpulla, Helppo elämä, Roba ja Sunnuntailounas. Hän on vieraillut myös sketsisarjassa Läpiveto.
Keväästä 2009 alkaen Mäkelä näytteli Arto Maasalmea draamasarjassa Kotikatu. Mäkelä nähtiin myös keväästä 2009 lähtien Helppo elämä -sarjassa rikollisen Erkki "Eki" Julkusen roolissa. Hän esiintyi sarjassa vuoteen 2011 asti.
Laulajaura

Mäkelä on keikkaillut myös tangolaulajana ja levyttänyt useita albumeja. Mäkelä osallistui vuoden 1991 Syksyn sävel -kilpailuun ja sijoittui kolmanneksi.
Teatteriura

Mäkelän teatteriura alkoi vuonna 2014, kun hän soitti Turun kaupunginteatterin teatterijohtajalle Mikko Koukille. Siellä hän on ollut muun muassa mukana Nokia -näytelmässsä Jorma Ollilan roolissa. Mäkelä esitti Vihtori Kosolaa Jukka Linkolan säveltämässä ja Tuomas Parkkisen kirjoittamassa oopperassa Hiljaiset perivät maan, joka esitettiin Ilmajoen musiikkijuhlilla kesällä 2022.
Yksityiselämä

Mäkelä on pitänyt tiukkaa linjaa siitä, että ei kerro yksityiselämästään julkisuuteen. Hän on naimisissa ja parilla on kaksi aikuista lasta.
Diskografia > Studioalbumit

Askelees kuulu ei (1988)
Kielletty rakkaus (1988)
Tulenliekki (1990)
Taneli Mäkelä (1992)
Jää kaipuu sydämeen (2001)
Diskografia > Kokoelma-albumit

Taneli Mäkelä (1988)
Tumma yö (1991)
20 suosikkia – Vanhan veräjän luona (1996)
20 suosikkia – Märkää asfalttia (2001)
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1985 | Lumilinna |  |
| 1986 | Viimeinen ottelu | Timo Leppänen |
| 1986 | Skorpionin tanssi |  |
| 1986 | Kaivatut | Vesa |
| 1986 | Liian iso keikka | poliisi #3 |
| 1986 | Akallinen mies |  |
| 1987 | Tropic of Ice – Jään kääntöpiiri | asemies |
| 1987 | Lain ulkopuolella | Sakari Nevanen |
| 1987 | Fakta homma | Aulis Kaakko |
| 1988 | Pohjanmaa | Erkki Hakala |
| 1988 | Katsastus | pappi |
| 1988 | Pullahiiri | Olli |
| 1989 | Talvisota | sotamies Martti Hakala |
| 1990 | Vääpeli Körmy ja marsalkan sauva | kersantti Jääskeläinen |
| 1992 | Korpirastas |  |
| 1994 | Karavaani | Keuhko |
| 1994 | Anita | Niilo Kalevi Rotko |
| 1994 | Vääpeli Körmy - taisteluni | ruotsalaisen kenraalin adjutantti |
| 1995 | Koti | mies |
| 1995 | Tyttöjä ja jäätelöä | Patun äidin poikaystävä |
| 1996 | Tie naisen sydämeen | päätoimittaja |
| 1997 | Vaiennut kylä | Pukari |
| 2002 | Haaveiden kehä | Maalismaa |
| 2002 | Kylmä muuri |  |
| 2003 | Helmiä ja sikoja | kuuluttaja Helsingissä |
| 2003 | Beatlehem | Eero Saarivuo |
| 2004 | Väärät kengät | Ritzi |
| 2005 | FC Venus | Lauri Rautakoski |
| 2006 | Kummelin Jackpot | Eikka |
| 2007 | DaLintsi-koodi (UIT revyyn tv-taltiointi, ei elokuva) | monia rooleja |
| 2008 | Kolmistaan | Martti |
| 2008 | Kummeli Alivuokralainen | mies huoltoasemalla |
| 2008 | Putoavia enkeleitä | Ailan isä |
| 2010 | Jos rakastat | Adan isä |
| 2012 | Vuosaari | Millan isä |
| 2012 | Härmä | Sakari Kantola |
| 2015 | Viikossa aikuiseksi | Jouko |
| 2015 | Luokkakokous | lääkäri |
| 2015 | Hevisaurus-elokuva | Maxim |
| 2016 | Love Records – Anna mulle Lovee | Anders Blom |
| 2016 | Onnenonkija | Esa |
| 2017 | Toivon tuolla puolen | myyjä |
| 2017 | Napapiirin sankarit 3 | Timo |
| 2017 | Nuoruustango | Ilja |
| 2017 | Ankeisen joulutervehdys | kertoja |
| 2017 | 95 | Johanneksen isä |
| 2024 | Luottomies-elokuva: All in | Johan |