stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kerava
Väestö > Väestörakenne

Kerava on asukasluvultaan Suomen 30. suurin kunta. Keravan asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 38 227 asukasta, mikä on 2,2 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Keravan väkiluku on ollut nouseva 1990-luvulta lähtien. Keravan väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 57,8 prosenttia, mikä on noin 5,7 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Keravan väestöstä on 17,9 prosenttia. Työikäisiä Keravalla on 60,0 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 22,1 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Keravalla oli vuonna 2021 yhteensä 5 043 eli 13,5 prosenttia kaupungin asukkaista.
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.
| Keravan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 23 851 | 23 851 |
| 1985 | 1985 |    | 26 207 | 26 207 |
| 1990 | 1990 |    | 27 597 | 27 597 |
| 1995 | 1995 |    | 29 385 | 29 385 |
| 2000 | 2000 |    | 30 270 | 30 270 |
| 2005 | 2005 |    | 31 544 | 31 544 |
| 2010 | 2010 |    | 34 282 | 34 282 |
| 2016 | 2016 |    | 35 511 | 35 511 |
| 2018 | 2018 |    | 36 034 | 36 034 |
| 2020 | 2020 |    | 36 789 | 36 789 |
Lähde: Tilastokeskus.
Vuonna 1953 Keravasta tuli yksikielinen suomenkielinen kunta.
Väestö > Tilastolliset taajamat

Vuoden 2017 lopussa Keravalla oli 35 554 asukasta, joista 34 886 asui taajamissa, 62 haja-asutusalueilla ja 606:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Keravan taajama-aste on 99,8 prosenttia. Keravan keskustaajama ei enää muodosta erillistä taajamaa, vaan koko Keravan taajamaväestö (34 886 henkeä) kuuluu Helsingin keskustaajamaan. Helsingin keskustaajama ulottuu Keravan lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle.
Väestö > Kieli ja etnisyys

Keravan väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 82,6 prosenttia, ruotsinkielisiä 1,2 prosenttia ja vieraskielisiä 16,2 prosenttia. Keravalla asui vuoden 2023 lopussa 4 408 ulkomaan kansalaista, mikä on 11,5 prosenttia kaupungin väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on virolaiset, joita asuu Keravalla 1 448 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat venäläiset (293) ja ukrainalaiset (284). Afrikkalaistaustaisista suurin väestöryhmä on eritrealaiset (202) ja aasialaistaustaisista afganistanilaiset (132).
Väestö > Uskonto

Keravan asukkaista 53,7 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 3,4 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 42,9 prosenttia väestöstä. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Keravalla toimii Espoon hiippakuntaan kuuluva Keravan seurakunta. Kirkon herätysliikkeistä Keravalla toimii kansanlähetys. Kerava toimii Uudenmaan Kansanlähetyksen keskuspaikkana.
Helluntaiherätyksen piirissä Keravalla toimii yli 500 jäsenen Keravan helluntaiseurakunta. Helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1952 ja se kasvoi keskisuureksi seurakunnaksi erityisesti Jouko Heinikaisen johdolla.
Katolinen Pyhän Henrikin katolinen katedraaliseurakunta järjestää säännöllistä toimintaa Keravan kirkossa.
Talous

Keravan työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (0.3%)
Jalostus (24.3%)
Palvelusektori (73.7%)
Muut sektorit (1.7%)
Talousalueena Kerava kuuluu Helsingin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 60 189 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa suurempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi suurin.
Keravalla oli vuonna 2022 yhteensä 12 419 työpaikkaa ja kunnassa asui 17 431 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 30,6 prosenttia. Keravan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 73,7 prosenttia, jalostuksen 24,3 prosenttia ja alkutuotannon 0,3 prosenttia.
Kunnan työpaikkaomavaraisuus on 71,2 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 76,9 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 9,4 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Keravalla on 116,1 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Keravan suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, kiinteistöpalvelut ja parturi-kampaamoala. Keravan viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Snellmanin Kokkikartano (438), Sinebrychoff Supply Company (379), Metos (369), Sinebrychoff (237) ja Avesco Vantaa (231). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Sinebrychoff, Avesco Vantaa, Snellmanin Kokkikartano, Metos ja Keravan Energia. Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Kerava on sijoittunut vuosina 2020–2024 keskikokoisten kuntien joukossa korkeimpaan neljännekseen sijalle 14. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Keravalle on 3,46.
Talous > Julkistalous

Keravan kunnan verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 yli 82 miljoonaa euroa. Keravan kunnallisveroprosentti on 7,00 prosenttia vuonna 2025. Keravan viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Sinebrychoff, Metos, Sinebrychoff Supply Company, Verman ja Vink Finland.
Palvelut ja elinkeino

Keravalla on 18 päiväkotia (mukaanlukien taidepäiväkoti Konsti ja ruotsin- ja saksankieliset päiväkodit), 12 peruskoulua, yksi lukio ja kaksi Keuda-ammattikoulua. Yhdistysten ylläpitäminä toimivat lisäksi kuvataidekoulu, musiikkiopisto ja tanssiopisto. Keravan ja Vantaan etelärajan tuntumassa toimii myös Helsingin Rudolf Steiner-koulun Vantaan toimipiste. Kaupungissa on uimahalli, maauimala ja jäähalli sekä vankila. Keski-Uudenmaan pelastuslaitos ja Savion VPK toimivat Keravalla. Kaupungissa on terveyskeskus; lähin sairaala on Peijaksen sairaala Vantaalla. Keravalla toimii koko Uudenmaan hätäpuheluista vastaava Keravan hätäkeskus. Keravan uudistunut kaupunginkirjasto avattiin 1. syyskuuta 2003.
Kerava on ollut historiansa aikana merkittävä teollisuuskaupunki. Keravalla perustettiin Suomen ensimmäinen sementtitehdas Saviolle 1800-luvun lopussa. Tärkeimmät teollisuusalueet sijaitsevat radan tuntumassa sen itäpuolella. Kaupungissa valmistetaan muun muassa elintarvikkeita, tekstiilejä, metallituotteita ja huonekaluja. Lisäksi siellä on logistiikkakeskuksia ja monipuolista pienteollisuutta. Keravan suurimmat työnantajat kaupungin jälkeen ovat Sinebrychoff, Tuko Logistics, Metos, Uudenmaan Sairaalapesula, Kokkikartano, Andritz, Ifolor ja Keravan vankila (perustettu 1927). Keravalla sijaitsee yksi kauppakeskus, Kauppakeskus Karuselli. Kauppakeskus Karusellin lisäksi Keravalla on Prisma- ja Citymarket-keskukset, joissa on päivittäistavarakauppojen lisäksi erilaisia ravintoloita ja kahviloita, vaate- ja kosmetiikkakauppoja, apteekki ja Alkot. Myös aseman vieressä on pienemmät Volmari- ja Juho Kusti-kauppahallit, jossa on paikallisia kivijalkaliikkeitä ja K-Market.
Keravan paikallislehti on Keski-Uusimaa. Sen ilmaisjakelulehti on nimeltään Viikkouutiset Kerava. Lisäksi paikkakunnalla ilmestyy kerran kuussa Kerava-lehti.
Liikenne

Liikenneyhteydet ovat Keravalla monipuoliset. Kaupunki profiloituu mielellään kevyen liikenteen mallikaupungiksi, mistä se onkin saanut tunnustuksia. Kaupungissa on laajat pyörätiet, jotka aurataan talvisin autoteiden tapaan. Pyörätelineitä on kattavasti ja asukkaita kannustetaan tulemaan junalle pyörällä. Tiiviisti rakennetun keskustan kävelykatu on autoilta kielletty ja sen varrella sijaitsee pääosa kaupungin palvelutarjonnasta. Keskustassa on myös tiukasti säännelty parkkipaikkapolitiikka autoilun vähentämiseksi.
Vuonna 2020 Keravan Kaupunki rakensi keskustaan Aleksis Kiven tielle sekä osittain Paasikivenkadulle yksisuuntaiset pyöräkaistat.
Kävelykatukokonaisuus sai Vuoden ympäristörakenne -palkinnon 1996. Sen suunnitteleminen aloitettiin jo 1962 käydyssä arkkitehtikilpailussa, jossa syntyi idea ydinkeskustan ympäröimiseksi kehätiellä. Rakentaminen aloitettiin 1980-luvun alussa, kun Keravan keskustasta Tuusulan kirkonkylään johtaneen Tuusulantien itäisin osa muutettiin pysäköinti- ja huoltomuutosten jälkeen autottomaksi ja liikenne siirrettiin ohikulkuteille. Samalla kävelykatuosuus sai nimen Kauppakaari. Kävelykatua jatkettiin myöhemmin rautatien alitse sen itäpuolelle. Tämä jatke valmistui vuonna 1995, mutta kävelykatu on edelleen kehittämisen kohteena.
Teitä pitkin Keravalle pääsee joko idän puolelta Lahdenväylältä tai länsipuolelta Tuusulanväylältä. Lahden moottoritie sekä Vanha Lahdentie kulkevat Keravan läpi keskustan itäpuolelta.
Liikenne > Julkinen liikenne

Keravan kaupunki tukeutuu vahvasti lähijunaliikenteeseen. Rautatieasemia on kaksi, Kerava ja Savio, joita palvelevat pääkaupunkiseudun lähijunat. Syksyllä 2004 valmistunut Keravan kaupunkirata ja sen myötä käyttöön otettu neljäs raide tarjoavat entistä tiheämmät junavuorot Helsinkiin. Keravalta johtaa rautatie myös Porvooseen, mutta rata ei ole ollut säännöllisen henkilöliikenteen käytössä vuoden 1981 jälkeen; ainoastaan kesälauantaisin Porvoon Museorautatien vanhanmalliset matkustajajunat (Dm7) liikennöivät Keravan ja Porvoon välillä. Porvoon radasta kuitenkin erkanee Kilpilahteen Nesteen öljynjalostamolle johtava rautatie, jolla on päivittäistä tavaraliikennettä; sen sijaan haarautumiskohdasta Porvooseen johtava rataosa on muutettu museoradaksi. Lisäksi nykyisin suunnitellaan 20 vuoden aikajänteellä henkilöliikennettä Sipoon Nikkilään, jolloin juna pysähtyisi ainakin Ahjossa.
Keravalta on noin 15 kilometriä matkaa Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Keravalle kulkee bussilinja Helsingin Kalasatamasta sekä muita bussilinjoja, joita kulkee muun muassa Korsoon, Peijakseen, Ylikeravalle, Keinukallioon, Kiltaan ja Virrenkulmaan. Lisäksi busseja kulkee Hyrylään sekä Sipoon Nikkilään. Yleisölle avoin liikenne Porvoon Kilpilahteen lakkautettiin 1. lokakuuta 2020.
Vuoden 2006 maaliskuussa Kerava liittyi HSL-alueeseen, mikä tarkoittaa sitä, että HSL tilaa ja järjestää kunnan julkisen liikenteen. Tämä on muun muassa tarkoittanut sitä, että samalla lipulla pääsee liikkumaan koko HSL:n julkisessa liikenteessä, kuten busseissa, junissa ja raitiovaunuissa.
Keravan kaupunki on osallistunut merkittäviltä osin kaupunkiradan rakentamiseen ja sitoutunut siihen, että valtaosa joukkoliikenteestä hoidetaan junalla. Tämä on merkinnyt sitä, että linja-auton asema on heikko ja sen tehtävänä on lähinnä toimia liityntälinjoina junaliikenteeseen. Tuusulan liittyttyä HSL:n piiriin vuonna 2018 HSL aloitti uuden linja-auto-suunnitelman laatimisen, joka koski Keravan ja Tuusulan sisäistä- ja seutuliikennettä. Suunnitelma tuli käyttöön syysliikenteen alkaessa 12. elokuuta vuonna 2019. Uuden linjaston myötä suorat yhteydet Helsinkiin karsittiin pois lukuun ottamatta seutulinjaa 738, joka kulkee arkisin seututietä 140 pitkin Keravalta Kalasatamaan. Samalla Keravan sisäisiä poikittaisyhteyksiä heikennettiin katkaisemalla linjat Keravan asemalle, mutta useiden linjojen vuorovälejä tihennettiin.
Kerava kuuluu Helsingin seudun liikenteen D-vyöhykkeeseen.
Merkittäviä tapahtumia

Kerava tunnetaan muun muassa sirkusmarkkinoistaan, valkosipulifestivaaleistaan ja Kerava-tuotteistaan, erityisesti karvanopistaan. Muita merkittäviä tapahtumia ovat muun muassa
Keravan päivä kesäkuussa
Kerava Jazz syyskuussa
Sirkusmarkkinat syyskuussa
Keravan joulu -joulumarkkinat joulukuussa
Uuden Rakentamisen Festivaali URF vuonna 2024.
Nähtävyyksiä

Keravan kirkko (Ahti Korhonen 1963, lasimaalaukset Lauri Ahlgren 1980)
Keravan taide- ja museokeskus Sinkka
muita merkittäviä rakennuksia: Keravan rautatieasema (K. Nylander 1878), vanha kaupungintalo (Hytönen & Luukkonen 1950), vesitorni (E. Lehtonen 1953), kauppahalli (1985), Suomen pienin kirkkorakennus Valkean Karitsan kappeli
Kävelykeskusta tunnusomaisine katuvaloineen ja useine veistoksineen
Sampolan alikulku (1993), jossa Alpo Jaakolan taideteos Huovintien historiaa vuosilta 900–1990
Aurinkomäki
J. K. Paasikiven patsas (V. Leppänen 1970)
Volmari Iso-Hollon patsas (E. Kannosto 1994)
Antti Maasalon veistoksia, kuten Yllättävä kohtaaminen (1994), Ilon hetket (1994), Kirjokansi (1995)
Kari Huhtamon veistoksia, kuten Rohtovehka (1978)
Heikki W. Virolaisen patsas Saviolla Klondyken pihassa
Tuulipurje (Helsingin teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosasto 1982)
Vesitaideteos Oodi Vedelle, Keravan kirjaston vieressä.
Killan koulun vieressä oleva patsas.
Kulttuuri > Murre

Keravan alueella puhutun kielen perustana on etelähämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Keravan alueella puhuttu murre on Tuusulan murretta, joka kuuluu Nurmijärven alaryhmään.
Kulttuuri > Perinnekulttuuri

Keravan kansallispuku on koottu vuonna 1956. Puvun suunnittelija on Tyyni Vahter ja puku on koottu Kerava-seuran aloitteesta. Keravan puku on samaa itäuusimaalaista tyyppiä kuin Pukkilan kansallispuku. Puvun liivi ja hame ovat mataranpunaista ruskeaviiruista kangasta. Pukuu kuuluu valkea esiliina sekä siniverkainen alikekirjontainen tasku.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Kerava kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Keravan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla monia valkosipuliruokia: lammas Yrjön tapaan (à la Jorgos), valkosipuliperunat ja valkosipulimurska öljyssä, sekä jälkiruokana karviaismarjapiirakka vaniljakastikkeen kera.
Virkistys > Retkeily

Keravan pohjoisosassa sijaitsee Haukkavuoren luonnonsuojelualue, jossa sijaitsee Haukkavuoren perintömetsän luontopolku. Haukkavuori on Keravan ainoa luontopolku ja sen pituus on noin 2,8 kilometriä. Haukkavuoren luonnonsuojelualue on pinta-alaltaan noin 18 hehtaaria.
Muita Keravan luontokohteita ovat Kytömaan haavikko Keravan pohjoisosassa, Myllypuron meanderilaakso, Ollilanlampi ja nevat sekä Keravanjoen varressa sijaitseva Salmelan lehto. Keravalla on myös kuusi luonnonmuistomerkkiä: Museon tammi Heikkilässä, Museon mänty Heikkilässä, Etu-Mikkolan siirtolohkare Saviolla, Valorannan koivu keskustassa, Hautalan kuusi keskustassa sekä Ollilan käärmekuusi Ahjossa. Lisäksi Keravan eteläosiin Saviolle tulee Keravan Luonnonsuojeluyhdistyksen ja paikallisten poliitikkojen aloitteesta Matkoissuon ja Savionselänteen luonnonsuojelualueet. Savionselänteen metsäalueelle pääsee vain Vantaan Leppäkorven pohjoisosista, koska Keravan puolella Lassila & Tikanojan jätteenkäsittelylaitos estää pääsyn paikalle. Keravan eteläosista pääsee Matkoissuon lisäksi myös kätevästi Vantaan puolelle Tussinkoskelle ja Vierumäen metsiin.
Virkistys > Urheilu ja liikunta

Keravalta ovat kotoisin monet maailman huipulle edenneet urheilijat, kuten uimahyppääjä Joona Puhakka, jalkapalloilija Jukka Raitala ja uimari Hanna-Maria Hintsa. Keravan menestynein urheilija on 1930-luvulla olympialaisissa mainetta niittänyt Volmari Iso-Hollo, jonka patsas on sijoitettu Keravan ydinkeskustaan Iso-Hollon aukiolle lähelle kirjastoa.
Keinukallio on luonnonläheinen, kaunis ja maastoltaan varsin monipuolinen vapaa-ajanviettopaikka. Keinukalliolla voi harrastaa talvisin hiihtoa ja pulkkailua. Alueella sijaitsee frisbeegolf-rata ja puiset juoksuportaat, jotka ovat kesäisin kaupunkilaisten vapaasti käytettävissä. Keinukallion huipulla on ulkoilmaan suunniteltuja liikuntavälineitä. Keravan kaupunginvaltuusto päätti vuoden 2013 juhlavaltuustossa, että Keinukalliosta kehitetään koko Suomelle merkittävä liikunnan- ja vapaa-ajanviettokeskus.
Keravalla on muun muassa kaksi jäähallia, uimahalli, maauimala, yleisurheilukenttä ja kolme tekonurmikenttää (Savio, Kaleva ja Ahjo). Uimahalli koki täydellisen remontin vuosien 2016–2019 aikana.
Talma Ski -laskettelurinne ja seikkailupuisto sijaitsee lähellä Keravan itärajaa Sipoon puolella.
Virkistys > Keravalaisia urheilu- ja harrastusseuroja

Jalkapallo: Keravan Pallo -75, PK Keski-Uusimaa
Joukkuevoimistelu: Keravan voimistelijat KNV
Jääkiekko: HC Keski-Uusimaa
Jääkiekko: KJT (Keski-Uudenmaan Juniorikiekkoilun Tuki ry)
Kilpa-aerobic: Keravan voimistelijat KNV
Koripallo: Keravan Kori-80
Partiolippukunta Eräkamut
Partiolippukunta Hiiden Hittavaiset
Partiolippukunta Kalevan Kipunat
Partiolippukunta Keravan Korvenpojat
Partiolippukunta Sammon Takojat
Pyöräily: Cycling Academy ry
Ringette: Shakers Ringette
Rytminen voimistelu: Keravan Voimistelijat KNV
Salibandy: Team HP, Blackbirds United
Salibandy: Sherwood United
Sulkapallo: Vipsu
Tanssi: Keravan tanssiopisto
Tanssillinen voimistelu: Keravan Voimistelijat KNV
Yleisurheilu, suunnistus, paini, hiihto ja soutu: Keravan Urheilijat
Suunnistus: SK Uusi
Hallinto ja politiikka > Päätöksenteko

Keravan kaupunginjohtajana on toiminut vuodesta 2016 lähtien Kirsi Rontu. Ylintä päätösvaltaa Keravan kaupungissa käyttää 51-jäseninen kaupunginvaltuusto. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Anne Karjalainen (sd.), 1. varapuheenjohtajana Mari Kauhaniemi (vihr.) ja 2. varapuheenjohtajana Mikko Masalin (kok.).
Kaupungin hallintoa johtaa 13-jäseninen kaupunginhallitus. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimii Markku Pyykkölä (kok.), 1. varapuheenjohtajana Iiro Silvander (ps.) ja 2. varapuheenjohtajana Markku Liimatainen (sd.). Keravan kaupungissa toimivia lautakuntia ovat kasvatus- ja opetuslautakunta, tekninen lautakunta sekä vapaa-aika ja hyvinvointilautakunta. Lakisääteisiä lautakuntia ovat keskusvaalilautakunta sekä tarkastuslautakunta.
Hallinto ja politiikka > Vaalit

Kerava kuuluu kansallisissa vaaleissa Uudenmaan vaalipiiriin. Pia Lohikoski nousi Keravalta kansanedustajaksi eduskunnan vaalikaudelle 2023–2027 kevään 2024 europarlamenttivaalien jälkeen.
Hallinto ja politiikka > Kaupunginjohtajat

1948–1968: Unto Suominen
1970–1986: Yrjö Ahomaa
1988–1994: Pekka Kettunen
1995–2010: Rolf Paqvalin
2010–2016: Petri Härkönen
2016→ Kirsi Rontu
Tunnettuja asukkaita

Timo Laaninen (s. 1954), poliitikko (kesk.), pappi
Eero Lehti (s. 1944), kansanedustaja (kok.), yrittäjä
Arvo Lehto (1898–1941), kansanedustaja (SPTV)
Pia Lohikoski (s. 1977), kansanedustaja (vas.)
Juho Kusti Paasikivi, presidentti
Unto Suominen (1911–1968), kansanedustaja (SDP)
Volmari Iso-Hollo, juoksija, olympiaurheilija
Olli Isoaho, jalkapalloilija
Jere Karalahti, jääkiekkoilija
Marko Myyry, jalkapalloilija
Jukka Raitala, jalkapalloilija
Hanna-Maria Seppälä, uimari
Jukka Vakkila, valmentaja
Akseli Gallen Kallela, taidemaalari
Marco Hietala, muusikko
Mika Myllyaho, ohjaaja
Jean Sibelius, kansallissäveltäjä
Jani Wickholm, muusikko, Idols-voittaja
Kari Heiskanen, näyttelijä, ohjaaja, käsikirjoittaja
Ilkka Heiskanen, näyttelijä
Timo Torikka, näyttelijä
Einari Merikallio, lintutieteilijä, opettaja
Eduskunnan pääsihteeri

| Eduskunnan pääsihteeri Riksdagens generalsekreterare |
| --- | --- |
 
 
 Nykyinen Antti Pelttari 1. tammikuuta 2024 lähtien
Nimittäjä:  Eduskunta
Perustettu:  1907
Ensimmäinen:  Philip Suuronen
Eduskunnan pääsihteeri on eduskunnan sihteeri ja eduskunnan kanslian päällikkö. Eduskunnan pääsihteeri on eduskunnan kansliatoimikunnan alainen. Pääsihteerin alaisuudessa on kuusi osastoa ja yksikköä: keskuskanslia, valiokuntasihteeristö, hallinto- ja palveluosasto (hallinto-osasto), kansainvälinen osasto, tieto- ja viestintäosasto sekä turvallisuusyksikkö. Pääsihteeri tekee nimitykset muihin virkoihin ja määräaikaisiin virkasuhteisiin paitsi niihin, joiden nimitys kuuluu kansliatoimikunnalle.
Historiaa > Säätyvaltiopäivät

Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestyksen mukaan säätyvaltiopäiville kokoontui neljä valtiosäätyä: aatelissääty, pappissääty, porvarissääty ja talonpoikaissääty. Jokaisessa säädyssä tuli olla sihteeri, joka kirjoitti pöytäkirjan. Aatelissäädyssä pöytäkirjan laatimisesta huolehti ritarihuoneen sihteeri, jonka valitsi ritarihuoneen johtokunta. Pappis- ja porvarissäädyt saivat vapaasti valita tehtävään kykenevän miehen haluamallaan tavalla. Talonpoikaissäädyn sihteerin nimitti hallitsija. Sihteeri oli muutenkin erityisasemassa, sillä hän vannoi kenraalikuvernöörille valan, joka muistutti puhemiesten valoja. Lisäksi hänen palkkansa määräsi säädyn sijasta hallitsija. Tällainen käytäntö pohjautui Ruotsin vuoden 1617 valtiopäiväjärjestykseen ja menettelyä oli käytetty muulloin paitsi vapaudenaikana, jolloin puhemiehet valitsivat sihteerin. Talonpoikaissäädyn sihteeri ei ollut tavanomainen pöytäkirjanpitäjä, vaan säädyn virallinen oikeudellisen koulutuksen saanut neuvonantaja ja säädyn puhemiehen oikeudellinen avustaja. Kunkin säädyn sihteeri toimi oman säätynsä kanslian päällikkönä. Kansliaan kuului vaihteleva määrä notaareja, pikakirjoittajia, kanslisteja, tulkkeja ja vahtimestareita.
Valtiopäiväjärjestyksen mukaan myös jokaisen valiokunnan tuli valita itselleen sihteeri ja muut tarvittavat palvelusmiehet. Valiokunnalla saattoi olla useampia sihteereitä. Palvelusmiehiä olivat suullisesta ja kirjallisesta kääntämisestä huolehtinut tulkki sekä vahtimestarit. Sihteerin- ja tulkintoimet julistettiin tavallisesti haettaviksi. Valiokunnan sihteerillä oli merkittävä asema, sillä hän laati mietinnöt käytyjen keskustelujen perusteella. Mietintöjen tasokkuus selittyy sihteerien pätevyydellä. Valiokuntien sihteereinä ovat toimineet esimerkiksi Tekla Hultin, J. W. Rosenborg ja K. J. Ståhlberg.