stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Samu Nyström
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Samu Nyströmin kotisivut
Samu Nyström Tuhat-tutkimustietojärjestelmässä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Chontales

Departementin sijainti
Chontales on departementti Nicaraguassa. Sen pääkaupunki on Juigalpa. Departementin pinta-ala on 6 481 neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2023 noin 194 000.
Kunnat

Acoyapa
Comalapa
El Coral
Juigalpa
La Libertad
San Francisco de Cuapa
San Pedro de Lóvago
Santo Domingo
Santo Tomás
Villa Sandino
Lankosken paperitehdas

Lankosken paperitehdas toimi Merikarvian Lankosken kylässä vuosina 1842–1873. Lumppuja raaka-aineena käyttänyt tehdas valmisti käärepaperia, kartuusipaperia ja pinkopahvia neljän työntekijän voimin.
Tehtaan perusti Lapväärtistä kotoisin ollut kirjanpitäjä Johan Liljeblad joka oli mennyt naimisiin Lankoskella maatilan omistaneen Johan Långforsin tyttären kanssa. Liljeblad perusti Lankoskelle paperitehtaan ohella 1835 jauhomyllyn, vesisahan ja saviastiatehtaan. Saviastiatehtaassa valmistettiin erilaisia käyttöastioita sekä kaakeleita.
Liljebladin kuoltua 1847 tehtaat jäivät hänen leskelleen Margaretille. Tämä meni naimisiin joulukuussa 1850 itseään 15 vuotta nuoremman Antti Ahlströmin kanssa. Antti Ahlström oli vauraan merikarvialaisen Yli-Kaasan talon poika joka oli käynyt koulua Porissa. Ahlströn lunasti vaimonsa lapsilta näiden osuudet Liljebladin jättämään omaisuuteen. Hän aloitti puutavaran myynnin ulkomaille, viljan tuonnin ja laivojen rakentamisen. Ahlström rakensi myös 1863 kaksiraamisen sahan Lankoskelle. Vuonna 1872 Ahlström muutti Lankoskelta Noormarkkuun ja seuraavana vuonna myös Lankosken paperitehtaan toiminta päättyi.
Operaatio Southern Watch

Operaatio Southern Watch oli Yhdysvaltojen johtama sotilasoperaatio, jossa valvottiin eteläisen Irakin ylle asetettua lentokieltoaluetta. Operaatio kesti yli kymmenen vuotta, aikavälillä 27. elokuuta 1992 – 19. maaliskuuta 2003 eli Persianlahden sodan jälkeisestä ajasta Irakin sodan alkuun. Samaan aikaan Pohjois-Irakissa oli käynnissä toista lentokieltoaluetta valvonut operaatio Northern Watch.
Tausta

Persianlahden sodan päättymisen jälkeen, huhtikuussa 1991 julkaistun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 668 mukaan Irakin johtajan Saddam Husseinin tuli lopettaa siviiliväestönsä sortaminen. Tämänkin jäljeen Irak muun muassa pommitti Etelä-Irakissa asuneita šiiamuslimeita. Yhdysvaltojen presidentti George H. W. Bush päätti elokuussa 1992 aloittaa amerikkalaisten valvontaoperaatiot 32. leveyspiirin eteläpuolella, jotta päätöslauselman toteutuminen saataisiin turvattua. Irakilaisten ilma-alusten lentäminen alueella kiellettiin ja liittouman lentokoneet alkoivat valvoa lentokieltoaluetta. Operaatio sai nimekseen Southern Watch (suom. eteläinen katselu).
Tapahtumat

Lentokieltoalueen valvonta aloitettiin pian päätöksen tultua elokuussa 1992. Yhdysvaltain laivaston lentokoneet lensivät valvontalentoja lentotukialuksilta käsin ja ilmavoimien lentokoneet tukikodista muun muassa Saudi-Arabiasta, Qatarista ja Yhdistyneistä Arabiemiraateista käsin.
Tapahtumat > Vigilant Warrior,  Desert Strike ja Desert Fox

Ilmavalvonnan lisäksi Southern Watchiin liittyi operaatiot Vigilant Warrior 1994, Desert Strike 1996 ja Desert Fox 1998. Vigilant Warriorissa amerikkalaisjoukkoja siirrettiin Persianlahden alueelle, koska Irakin pelättiin valtaavan Kuwait. Desert Strike ja Fox olivat myös Irakin aggressiivisten toimien vastauksena tehtyjä operaatioita, joissa pommitettiin Irakin kohteita. Desert Striken yhteydessä lentokieltoalueen rajaa siirrettiin 33. leveyspiiriin.
Tapahtumat > Operaation loppu ja tulos

Ranska lopetti lentotehtäviin osallistumisen joulukuussa 1998. Operaation toiminta siirtyi vuonna 2002 tulevan Irakin valtauksen valmisteluun. Southern Watch lopetettiin 19. maaliskuuta 2003, kun uuden liittouman joukot aloittivat Irakin valtauksen, mikä käynnisti Irakin sodan.
Southern Watchin aikana sattui muutamia ilmataisteluita, joissa irakilaiset menettivät yhden MiG-23- ja yhden MiG-25-hävittäjälentokoneen. Yli kymmenen Irakin ilmatorjuntajärjestelmää tuhottiin ilmaiskuilla. Liittouman lentokoneet kohtasivat säännöllisesti irakilaisten ilmatorjuntatykkien ja -ohjusten tulitusta. Toukokuussa 2000 julkaistussa raportissa kerrottiin, että näin oli käynyt siihen mennessä yli 470 kertaa, ja irakilaiset olivat loukanneet lentokieltoaluetta samalla aikavälillä yli 150 kertaa. Yhteensä kuitenkin vain kolme Yhdysvaltojen RQ-1 -droonia ammuttiin alas. Liittouma kärsi eniten tappioita Khobar Towersin pommi-iskussa 1996, kun 19 sotilashenkilöä kuoli ja 372 loukkaantui.
Irakin pohjoinen ja eteläinen lentokieltoalue kartalla. Keskelle jääneen alueen lentotoimintaa ei kielletty.
Käännös suomeksi
Luettelo Tampereen puistoista

Luettelo Tampereen puistoista sisältää Tampereen tärkeimpiä kaupunkimaisen ympäristön hoidettuja puistoja. Listaan eivät kuulu metsäiset ulkoilualueet.
Aiheesta muualla

Puistot; Tampere.fi
Leikkipaikat; Tampere.fi
Koirapuistot; Tampere.fi
Pahat pojat (vuoden 2003 elokuva)

| Pahat pojat |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Aleksi Mäkelä
Käsikirjoittaja:  Pekka Lehtosaari  Alkuperäisaihe:  Anssi Miettinen
Tuottaja:  Markus Selin
Säveltäjä:  Tuomas Kantelinen
Kuvaaja:  Pini Hellstedt
Leikkaaja:  Kimmo Taavila
Lavastaja:  Risto Karhula
Erikoistehosteet:  Klaus Hedström   Konsta Mannerheimo
Pääosat:  Peter Franzén Niko Saarela Lauri Nurkse Jasper Pääkkönen Vesa-Matti Loiri
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Solar Films Inc. Oy   Yle   Suomen elokuvasäätiö
Levittäjä:  Buena Vista (Walt Disney Company)
Ensi-ilta:   17. tammikuuta 2003    8. elokuuta 2003    26. syyskuuta 2003
Kesto:  126 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 525 000 euroa   (SES 640 000 €)
Tuotto:  4 612 546 euroa
Katsojat:  614 643
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pahat pojat on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut Aleksi Mäkelän ohjaama komediallinen rikosdraama, joka perustuu löyhästi Koistisen veljesten (”Euran Daltonien”) elämään.
Veljeksiä näyttelevät Peter Franzén, Niko Saarela, Lauri Nurkse ja Jasper Pääkkönen. Heidän isäänsä Joukoa näyttelee Vesa-Matti Loiri ja äitiänsä Sirkkaa näyttelee Outi Mäenpää.
Pahat pojat on Suomen kahdeksanneksitoista katsotuin kotimainen elokuva ja toiseksi katsotuin 2000-luvulla tehty kotimainen elokuva Aku Louhimiehen Tuntemattoman sotilaan jälkeen. Elokuva voitti kaksi Jussi-palkintoa: Pini Hellstedt parhaasta kuvauksesta ja Jyrki Rahkonen parhaasta äänisuunnittelusta.
Juoni

Elokuva kertoo neljästä veljeksestä, Otto, Matti, Ilkka ja Eero Takkusesta, joilta skitsofreniaa sairastava, Raamattua omin päin tulkitseva isä Jouko on vienyt kaiken muun paitsi rakastamisen kyvyn. Pojat ovat kasvaneet kurinpitäjinään nyrkki ja sirppi. Pojat ovat siveellisyyden perikuvia, lukuun ottamatta erästä seikkaa: he ovat ryöstäneet useita rahapeliautomaatteja, bensiiniasemia, posteja ja pankkeja. Lisäksi mielisairaalasta karannut Jouko-isä yrittää saada itselleen poikien ryöväämät rahat, sillä hänen käsityksensä mukaan valtio on hänelle ne velkaa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Peter Franzén  | … |  Otto Takkunen   |
|  Niko Saarela  | … |  Matti Takkunen   |
|  Lauri Nurkse  | … |  Ilkka Takkunen   |
|  Jasper Pääkkönen  | … |  Eero Takkunen   |
|  Vesa-Matti Loiri  | … |  Jouko Takkunen   |
|  Elsa Saisio  | … |  Pirjo Suutari   |
|  Risto Tuorila  | … |  Ensio Suutari   |
|  Hannu-Pekka Björkman  | … |  Muukkonen   |
|  Janna Herttuainen  | … |  Leena   |
|  Eero Milonoff  | … |  Aulis   |
|  Oiva Lohtander  | … |  Rehtori   |
|  Arttu Kapulainen  | … |  Timo   |
|  Eeva Litmanen  | … |  Tuulikki Suutari   |
|  Outi Mäenpää  | … |  Sirkka Takkunen   |
|  Tiina Pirhonen  | … |  Hoitaja Miettinen   |
|  Vesa Mäkelä  | … |  Veijo Esso   |
|  Juha Veijonen  | … |  Harri Hammas-Lärvinen   |
|  Jukka Sipilä  | … |  Pauli Kotkanen   |
|  Pekka Huotari  | … |  Konstaapeli Kaasi   |
|  Hannu Kivioja  | … |  Konstaapeli Sisu   |
|  Tommi Korpela  | … |  Konstaapeli Mutka   |
|  Jonna Järnefelt  | … |  Sosiaalityöntekijä   |
|  Teemu Aromaa  | … |  Postimies   |
Tietoja ja tilastoja

Pahat pojat -elokuvan näki elokuvateattereissa 614 628 katsojaa. Se on Suomen historian 15. katsotuin kotimainen elokuva.
Poliisiammattikorkeakoulussa tehtiin vuonna 2004 tutkimus Pahat pojat -elokuvan vaikutuksesta niin sanottuun jäljittelyrikollisuuteen. Tutkimuksessa todettiin elokuvan innostaneen jonkin verran samankaltaisiin rikoksiin.
Musiikki ja soundtrack

Apocalyptica: "Somewhere Around Nothing"
Olavi Uusivirta: "Raivo härkä"
Tommi Läntinen: "Se on rock"
Pate Mustajärvi: "Nahkurin orret"
Jore Marjaranta: "Tavallista elämää"
Yö: "Sano että jäät"
Yö: "Niin paljon me teihin luotettiin"
Jore Marjaranta: "Haaveet kaatuu"
Tehosekoitin: "Hetken tie on kevyt"
Apulanta: "Hiekka"
Mikko Kuustonen: "Ainoain"
The Rasmus: "In the Shadows"
Tiivistetyt tuotantotiedot

| --- | --- |
Käsikirjoitus:: Pekka Lehtosaari & Anssi Miettinen (alkuperäisidea)
Ohjaus:: Aleksi Mäkelä
Kuvaus:: Antti Hellstedt
Lavastus:: Risto Karhula
Musiikki:: Tuomas Kantelinen, Apocalyptica, Tommi Läntinen
Leikkaus:: Kimmo Taavila
Puvustus:: Minna Kiviranta
Ääni:: Jyri Rahkonen
Tuottajat:: Markus Selin
Tuotantoyhtiö:: Solar Films Inc. Oy
Elokuvan levitys:: Buena Vista International Finland
Kuvaukset:: Maaliskuu ja heinäkuu 2002
Ensi-ilta:: 17. tammikuuta 2003
Tuotantobudjetti:: 1 525 000 €
Elokuvasäätiön tuki:: 640 000 €
Rahoittava TV-yhtiö:: Yle
Arvioita

Turun Sanomien Tapani Maskula moitti tekijöiden haistaneen surullisessa tositapauksessa pelkkiä kaupallisia ambitioita ja nostaneen pääosaan lihaksikkaiden miesvartaloiden esittelyn. Käsikirjoituksesta hän löysi joutavaa jaarittelua ja television sarjafilmeistä tuttuja pehmentäviä kliseitä sekä Aleksi Mäkelän henkilöohjauksessa puutteita, joiden takia veljeshahmot eivät erotu toisistaan. Aamulehden Antti Selkokari näki elokuvassa liikaa tuottaja Markus Selinin kaupallista kädenjälkeä, jonka tuloksena siitä on tullut multipleksien meluisaa ajantappoviihdettä. Helsingin Sanomien Helena Ylänen piti elokuvaa osoituksena Aleksi Mäkelän ammattitaidosta mutta myös matalasta moraalista. TV-maailman Antti Lindqvist kehui Pini Hellstedtin kuvausta kaksine käsivarakameroineen.
Nelli Hankonen

Nelli Hankonen (s. 1977) on suomalainen sosiaalipsykologi ja tutkija. Hän toimii professorina ja sosiaalipsykologian oppialavastaavana Tampereen yliopistossa. Hän ja hänen johtamansa tutkimusryhmä tutkii motivaation ja käyttäytymisen muuttamista sekä vaikuttamiskeinoja erityisesti hyvinvoinnin ja terveyden alueella sekä käyttäytymistieteellisen tiedon hyödyntämistä politiikkatoimien suunnittelussa. Hankonen on sosiaalipsykologian dosentti (Helsingin yliopisto) sekä terveys- ja liikuntapsykologian dosentti (Jyväskylän yliopisto). Hankonen on aiemmin toiminut apulaisprofessorina Helsingin yliopistossa, akatemiatutkijana, tutkijana mm. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella sekä erilaisissa opetustehtävissä.
Tutkimus ja ura

Hankonen on suorittanut tohtorintutkinnon Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa pääaineenaan sosiaalipsykologia. Väitöksen jälkeen Hankonen on työskennellyt Cambridgen yliopistossa (Behavioural Science Unit, Department of Public Health and Primary Care, School of Clinical Medicine) lukuvuonna 2012–13, Helsingin yliopistossa (Sosiaalitieteiden laitos, 2012–2015; 2017–2021), Tampereen yliopistossa (Yhteiskunta ja kulttuuritieteiden yksikkö, 2015–2017) ja University College Londonissa (Centre for Behaviour Change, 2018).
Hankosen johtamia tutkimushankkeita on rahoittanut Suomen Akatemia, Opetus- ja kulttuuriministeriö (liikuntatieteelliset tutkimushankkeet) ja Sosiaali- ja terveysministeriö sekä Suomen kulttuurirahasto.
Tutkimuksessaan Hankonen on keskittynyt terveyteen ja hyvinvointiin liittyvän motivaation, käyttäytymisen ja organisaatioiden muutoksen prosesseihin sekä kokeelliseen interventiotutkimukseen (esimerkiksi Let’s Move It -tutkimus nuorten liikunnan edistämiseksi). Hankosen arvioimia ja/tai kehittämiä näyttöperustaisia käyttäytymismuutosohjelmia käytetään mm. terveydenhuollossa ja oppilaitoksissa.
Hankosen tutkimus on saanut kansainvälistä tunnustusta mm. European Health Psychology Societylta ja Society of Behavioral Medicinelta (“Top 10 Best and Most Relevant Articles to Theories and Techniques of Behavior Change Interventions”).
Hankonen on toiminut asiantuntijajäsenenä useissa yhteiskunnallisissa tehtävissä. Hän on ollut puheenjohtajana Suomen Psykologisen Seuran Terveyspsykologian jaoksessa ja on Suomen Psykologisen Seuran hallituksen jäsen. Tällä hetkellä hän on myös valtioneuvoston kanslian Käyttäytymistieteellinen neuvonanto -hankkeen (2020–2022) ohjausryhmän jäsen.
Julkaisut

Väitöskirja ”Psychosocial processes of health behaviour change in a lifestyle intervention : Influences of gender, socioeconomic status and personality”
Sosiaalipsykologian lukio-oppikirja (WSOY 2008, SanomaPro 2012)
Käyttäytymistietoon pohjautuva politiikka: Johdatus käyttäytymistä koskevan tiedon hyödyntämiseen (Arkistoitu – Internet Archive)
Johdatus sosiaalipsykologiaan (Edita 2020)
Tieteelliset julkaisut: Julkaisulista ResearchGatessa
Aiheesta muualla

Hankosen blogi
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Tšekki 
Tieteilijät:  ORCID  Publons  ResearcherID  Scopus 
Muut:  IdRef
Grigor Tatevilainen

Grigor Tatevilainen (1346–1409) oli armenialainen munkki, filosofi ja taiteilija, joka vaikutti Tatevin luostarissa. Hän kävi nuorena pyhiinvaelluksella Jerusalemissa, jonka jälkeen hän asettui luostariin, jossa hän opiskeli ja kopioi käsikirjoituksia. Hänen kuvittamansa evankeliumikirja vuodelta 1378 on säilynyt. Hänet vihittiin pappismunkiksi 26-vuotiaana, ja 41-vuotiaana hänestä tuli Tatevin yliopiston johtaja. Hän kirjoitti kymmenisen filosofista ja uskonnollista teosta ja pohti edelläkäyvästi sellaista koulujärjestelmää, joka olisi suunniteltu lapsen iän ja henkisten valmiuksien mukaisesti.
Grigorin aikana Tatevista tuli Armenian johtava yliopisto.
Carlo Massullo

| Mitalit> Maa:   Italia.Miesten nykyaikainen viisiottelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten nykyaikainen viisiottelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten nykyaikainen viisiottelu. Olympialaiset  | Maa:   Italia> Miesten nykyaikainen viisiottelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 | joukkue |  |
|  Hopeaa | Soul 1988 | henkilökohtainen |  |
|  Hopeaa | Soul 1988 | joukkue |  |
|  Pronssia | Los Angeles 1984 | henkilökohtainen |  |
|  Pronssia | Barcelona 1992 | joukkue |  |
Carlo Massullo (s. 13. elokuuta 1957 Rooma) on italialainen nykyaikaisen viisiottelun olympiavoittaja. Massullo sai urallaan yhteensä viisi olympiamitalia, joista yksi oli kultainen, kaksi hopeisia ja kaksi pronssisia. Los Angelesissa 1984 hän voitti kultaa joukkuekilpailussa ja saavutti pronssia henkilökohtaisessa kilpailussa. Neljä vuotta myöhemmin Soulissa saaliina oli hopeamitali sekä henkilökohtaisesta että joukkuekilpailusta. Barcelonassa 1992 hän sai vielä pronssia joukkuekilpailusta sekä sijoittui 12:nneksi henkilökohtaisessa kilpailussa.
Luettelo Helsingin puistoista

Tämä on luettelo Helsingissä sijaitsevista puistoista.
Helsingin maapinta-ala oli maanmittauslaitoksen tilaston mukaan vuoden 2015 alussa 213,92 neliökilometriä eli 21 392 hehtaaria. Helsingin tilastojulkaisun mukaan kaupungissa oli vuonna 2014 yhteensä 1 898 hehtaaria puistoa ja 4 734 hehtaaria metsää 
eli Helsingin pinta-alasta noin yksi kolmasosa on erilaisia viheralueita. Kaupungin vanhimmat puistot ovat peräisin 1800-luvulta ja uusia rakennetaan koko ajan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsingin puistot Wikimedia Commonsissa
Pyhä Miniato

Pyhä Miniato (Minas, Miniatus) (italiaksi Miniato, armenia: Մինաս) oli varhainen kristitty sotilas,jota pidetään Firenzen ensimmäisenä marttyyrina. Pyhän Miniato al Monten kirkko on omistettu hänelle. Legendan mukaan hän oli armenialainen kuningas tai prinssi, joka palveli Rooman armeijassa - tai teki pyhiinvaellusmatkan Roomaan - jonka johdosta hän oli päättänyt tulla erakoksi ja muuttaa lähelle Firenzeä.
Pyhä Miniato - Palazzo Abatellis - Palermo - Italia 2015
Keisari Decius vainosi kristittyjä ja Miniato tuotiin hänen eteen kristittynä tuomittavaksi vuonna 250 jKr. Miniato kieltäytyi uhraamasta roomalaisille jumalille ja häntä kidutettiin sen vuoksi monia kertoja: hänet heitettiin uuniin, kivitettiin ja heitettiin leijonalle tai pantterille amfiteatterissa, josta hän poistui kuitenkin  vahingoittumattomana. Lopulta hänet mestattiin lähellä nykyistä Piazza della Signoriaa. Legendan mukaan Miniato otti mestauksen jälkeen päänsä maasta, ylitti Arno joen ja palasi kukkulalle missä oli asunut erakkona. Kukkula tunnetaan nimellä Mons Florentinus (Monte di Firenze).
Miniaton pyhäinjäännökset lepäävät hänelle omistetun kirkon kryptassa. Kirkon rakentamisen aloitti Firenzen piispa Alibrando (Hildebrand) vuonna 1018 ja siunauksen rakentamiselle antoi Pyhä Rooman keisari Henrik II (Enrico II il Santo). Kirkko valmistui noin vuonna 1208.
Miniaton historiallisuus on kuitenkin epävarmaa. On mahdollista, että Arnon lähellä oli saman nimisen henkilön marttyyrikuolema tai hän saattoi yksinkertaisesti olla sotilas, joka teloitettiin kristinuskon levittämisestä armeijassa.
Hänen kulttinsa on saattanut syntyä myös siitä, että kirkkoon tuotiin pyhäinjäännös idästä esim. Egyptistä, jonka nimi Menna muuttui muotoon San Miniato.
Perinne, jonka mukaan hän nosti maasta oman irti leikatun päänsä on hagiografinen kielikuva, jota käytti ensimmäisenä Giovanni Villani.
Käännös suomeksi
Kotkan merivartioasema

Kotkan merivartioasema on Suomenlahden merivartioston merivartioasema, joka sijaitsee Kotkassa Kuusisen saaressa.
Luettelo J. L. Runebergin patsaista ja muistomerkeistä

Luettelo J. L. Runebergin patsaista ja muistomerkeistä sisältää J. L. Runebergin julkisilla paikoilla olevat patsaat ja muistomerkit paikkakunnittain.
| Julkinen teos | Paikka | Paikkakunta | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Johan Ludvig Runeberg  | Finnish Cultural Garden, Rockefeller Park | Cleveland, Ohio, Yhdysvallat | 41.5239°N, -81.6242°E |  | 1964 |  |  |
| Johan Ludvig Runebergin muistomerkki | Esplanadin puisto | Helsinki | 60.1675°N, 24.9476°E | Runeberg, WalterWalter Runeberg | 1885 |  |  |
| Hjärtats saga Sydämen tarina | Gamla Malmen | Parainen | 60.3°N, 22.3032°E | Nurminen, ArmiArmi Nurminen | 2015 |  |  |
| J. L. Runebergin rintakuvaveistos | Runebergin puisto | Pietarsaari | 63.6743°N, 22.7064°E | Runeberg, WalterWalter Runeberg | 1904 |  |  |
| J. L. Runebergin hautamuistomerkki | Näsinmäen hautausmaa | Porvoo | 61°N, 28°E | Öhman, FerdinandFerdinand Öhman | 1888 |  |  |
| Johan Ludvig Runebergin patsas, 1885, Porvoo. | Runebergin puisto | Porvoo | 60.3923°N, 25.6619°E | Runeberg, WalterWalter Runeberg | 1885 |  |  |
| Runebergin muistopatsas | Kirkkopuisto | Ruovesi | 61.9856°N, 24.075°E | Varja, HeikkiHeikki Varja | 1954 |  |  |
| J.L. Runebergin muistolaatta | Ritoniemen pirttirakennuksen seinä | Ruovesi | 61.9853°N, 24.0725°E |  |  |  |  |
| Runebergin kumpu | Punkaharju, harjualue | Savonlinna | 61.7944°N, 29.3094°E |  | 1880 |  |  |
| Runebergin muistokivi ja reliefi | Punkaharju, harjualue | Savonlinna | 61.7944°N, 29.3094°E | Runeberg, WalterWalter Runeberg (reliefi) | 1939, 2017 |  |  |
| Runeberg, Lönnrot, Snellman (“Kolme vekkulia") | Yliopistonmäki | Turku | 60.4539°N, 22.2845°E | Kivijärvi, HarryHarry Kivijärvi | 1968 |  |  |
| J.L. Runebergin muistomerkki | Vanha Vaasa, Vaasan triviaalikoulu, raunioalue | Vaasa | 63.0744°N, 21.7236°E | Leppänen, LauriLauri Leppänen | 1952 |  |  |
Walter Runebergin isästään Johan Ludvig Runebergista veistämän muistomerkin paljastustilaisuus Helsingin Esplanadin puistossa toukokuun 6. 1885.
Antonio Roma

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 13. heinäkuuta 1932
Syntymäpaikka: Villa Lugano, Buenos Aires, Argentiina
Kuolinaika: 20. helmikuuta 2013 (80 vuotta)
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 179 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1955–1959 | Ferro Carril Oeste | 95 | (0) |
| 1960–1972 | Boca Juniors | 313 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 408 | (0) |
Maajoukkue
| 1956–1967 | Argentiina | 42 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Antonio Roma (13. heinäkuuta 1932 Villa Lugano, Buenos Aires, Argentiina – 20. helmikuuta 2013) oli argentiinalainen jalkapallomaalivahti. Hän oli pituudeltaan 179-senttimetrinen.
Roma edusti urallaan seuratasolla Ferroa ja Boca Juniorsia, jonka kanssa hän voitti viidesti Argentiinan pääsarjamestaruuden kausina 1962, 1964, 1965, 1969 ja 1970.
Roma liittyi Argentiinan A-maajoukkueeseen heinäkuussa 1960 ja pelasi joukkueessa 42 ottelua. Merkittävimpänä hän voitti Copa Américan kaudella 1956–1957. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1962 ja 1966.
Suorakulmainen kolmio

Suorakulmainen kolmio, missä 90 asteen kulma on kulma C. Sivua c kutsutaan hypotenuusaksi ja sivuja a ja b kateeteiksi.
Suorakulmainen kolmio on geometriassa kolmio, jonka yksi kulma on suora eli 90 astetta. Suoran kulman viereisiä sivuja kutsutaan kateeteiksi ja suoran kulman vastaista sivua hypotenuusaksi.
Yleiset ominaisuudet

Hypotenuusan projektion pituus kateetilla on yhtä pitkä kuin kateetti itse. Hypotenuusan keskipiste on yhtä etäällä kaikista kolmion kärjistä.
Suorakulmaisen kolmion ortokeskus sijaitsee aina siinä kolmion kärjessä, jossa on suora kulma. Jos suoraan kulmaan piirretään kulmanpuolittaja, jää sen kantapiste kolmion keskijanan ja korkeusjanan puoliväliin.
Yleiset ominaisuudet > Pythagoraan lause

Pythagoraan lauseen mukaan suorakulmaisessa kolmiossa hypotenuusan (suoran kulman vastaisen sivun) neliö on yhtä suuri kuin muiden sivujen eli kateettien neliöiden summa.  Jos hypotenuusan pituus on c ja kateettien a ja b, tämä voidaan ilmaista yhtälöllä
Tämä pätee myös kääntäen: jos kolmion sivut toteuttavat tämän yhtälön, sivujen a ja b välinen kulma on suora. Yhtälö osoittaa myös, että hypotenuusa on suorakulmaisen kolmion pisin sivu.
Laskukaavoja > Kulmat

Suorakulmaisen kolmion terävät kulmat ovat toistensa komplementtikulmia, koska  \alpha +\beta +\gamma =180^{\circ }\Leftrightarrow \alpha +\beta =90^{\circ }.
Laskukaavoja > Janat

Geometrisen keskiarvon lauseen mukaan hypotenuusaa vastaan oleva korkeus on kateettien a ja b projektioiden n ja m keskiverto eli
Kateetti a on hypotenuusan ja hypotenuusalla olevan projektionsa n keskiverto eli  {\frac {c}{a}}={\frac {a}{n}}\Leftrightarrow a={\sqrt {nc}}  eli
Korkeusjanojen pituudet ovat kateetille a  h_{a}=b ja hypotenuusalle  h_{c}={\frac {ab}{c}},  mikä johtaa myös muotoon  {\frac {1}{a^{2}}}+{\frac {1}{b^{2}}}={\frac {1}{h_{c}^{2}}}.
Keskijanojen pituudet ovat kateetille a
ja hypotenuusalle c
Kulmanpuolittajat ovat kateetille a
ja hypotenuusalle c
Laskukaavoja > Ala

Yleisesti kolmion pinta-ala lasketaan kannan a ja korkeuden h avulla
Suorakulmaisessa kolmiossa kummatkin kateetit a ja b kohtaavat toisensa kohtisuorasti ja toimivat korkeusjanana, jolloin pinta-alan suuruus voidaan ilmoittaa sivujen avulla
Kun merkitään piirin pituuden puolikasta  s={\tfrac {1}{2}}(a+b+c), tulee suorakulmaisen kolmion pinta-alaksi
Laskukaavoja > Sisään piirretty ympyrä

Suorakulmaisen kolmion sisään piirretyn ympyrän säde on
Säteen lauseke voidaan kirjoittaa myös