stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Steve Moses
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tšekki 2015 | jääkiekko |  |
Moses edusti Yhdysvaltoja MM-kilpailuissa vuonna 2015, jolloin hän voitti pronssia. Moses oli joukkueen ainoa Euroopassa pelannut pelaaja. Turnauksen avausottelussa Suomea vastaan hän teki maalin ja syöttöpisteen, jotka jäivät Mosesin turnauksen ainoiksi tehopisteiksi. Hänet valittiin ottelun päätteeksi Yhdysvaltain ottelun parhaaksi pelaajaksi. Moses pelasi myös Deutschland Cupissa vuonna 2013. Turnaus päättyi joukkueen voittoon.
Pelityyli

Elite Prospects-sivuston mukaan Moses on tyypillinen maalintekijä, joka laukoo paljon ja löytää maalintekopaikat. Hän on melko pienikokoinen, mutta pelaa siihen nähden melko kovaa. Moses on myös hyvä ja nopea luistelija. Hän laukoo oikealta.
Jinjer

| Jinjer |
| --- | --- |
 Yhtye vuonna 2014.
Tiedot
Toiminnassa:  2009– 
Tyylilaji:  metalcore, groove metal, djent
Kotipaikka:   Donetsk, Ukraina
Laulukieli:  englanti
Levy-yhtiö:  Napalm Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jinjer on vuonna 2009 perustettu ukrainalainen metalcore-yhtye.
Yhtye julkaissut yhteensä neljä täyspitkää albumia ja kolme EP:tä. Kaksi ensimmäistä EP:tä yhtye julkaisi omakustanteena. Tämän jälkeen yhtye oli The Leaders Recordsin alaisuudessa aina vuoteen 2016 alkuun saakka.
Historia

Yhtye on kotoisin Ukrainasta Donetskin alueelta, joka jäi sodan jalkoihin.
Yhtyeen ensimmäinen pitkäsoitto oli vuonna 2014 julkaistu Cloud Factory.
Yhtye kiinnitettiin Napalm Recordsille vuoden 2016 alussa. Yhtyeen neljäs albumi Wallflowers julkaistiin 27. elokuuta 2021. Albumin kappaleelle "Wallflower" julkaistiin musiikkivideo.
Jäsenet > Nykyiset jäsenet

Yhtyeen jäsenet:
Tetjana Šmailjuk - laulu (2010-)
Jevhen Abdjuh’anov - basso (2011-)
Roman Ibramh’alilov - kitarat (2010-)
Vladyslav Ulasevytš - rummut (2016-)
Jäsenet > Entiset jäsenet

Maksym Fatullajev – laulu (2009)
Vjatšeslav Oh’rymenko – rummut (2009–2011)
Oleksandr Kozijtšuk – rummut (2011–2013)
Jevhen Mantulin – rummut (2013–2014)
Dmytro Oksen – kitara (2009–2015)
Dmytro Kim – rummut (2014–2016)
Diskografia > Albumit

Cloud Factory (2014, uudelleenjulkaisu 2018)
King of Everything (2016)
Macro (2019)
Wallflowers (2021)
Duél (2025)
Diskografia > EP-levyt

Objects in Mirror Are Closer Than They Appear (2009)
Inhale, Do Not Breathe (2012)
Micro (2019)
Diskografia > Livealbumit

Alive in Melbourne (2020)
Esiintymiset Suomessa

30. heinäkuuta 2016 Qstock, Oulu
23. kesäkuuta 2017 Nummirock, Kauhajoki
1. lokakuuta 2017 The Circus, Helsinki
4. elokuuta 2018 Saarihelvetti, Tampere
30. kesäkuuta 2019 Tuska, Helsinki
20. heinäkuuta 2019 John Smith Rock Festival, Laukaa
3. heinäkuuta 2022 Tuska, Helsinki
30. kesäkuuta 2023 Tuska, Helsinki
1. heinäkuuta 2023 Provinssi, Seinäjoki
13. kesäkuuta 2025 Rockfest, Turku
Aiheesta muualla

Jinjer Discogsissa. (englanniksi)
Siltanen, Vesa: Suomeen kesällä saapuva Jinjer studiossa uuden levyn kimpussa – ”Päänne tulevat räjähtämään, luottakaa meihin!” Inferno.  29.5.2019. Viitattu 20.3.2021.
Arto Mäenpää: Qstockiin 2500 kilometriä autolla matkannut Jinjer: ”Oli upea mahdollisuus päästä Suomeen soittamaan” Kaaoszine.  4.8.2016. Viitattu 20.3.2021.
Avainsana: jinjer Kaaoszine. Viitattu 20.3.2021.
Svenska Privatskolan i Uleåborg

| Svenska Privatskolan i Uleåborg |
| --- | --- |
 Svenska Privatskolan i Uleåborg
Sijainti:  Vanhatulli, Oulu
Koordinaatit:  65°00′35″N, 025°27′57″E
Tyyppi:  ruotsinkielinen peruskoulu ja lukio
Perustettu:  1850-luvun puoliväli
Rehtori:  Seppo Kallio
Luokat:  12
Oppilaita:  200
Verkkosivut
Svenska Privatskolan i Uleåborg on yksityinen ruotsinkielinen peruskoulu ja lukio Oulun kaupungissa Vanhatullin kaupunginosassa. Lukiossa oli 18 aloituspaikkaa syksyllä 2010. Lukio on yleislukio, jolla on kuitenkin yhteistyötä Oulun seudun urheiluakatemian kanssa. Peruskoulussa ja lukiossa on yhteensä 200 oppilasta ja 25 opettajaa.
Koulun omistaa Skolgarantiföreningen r.f. Yhdistys sai koulua varten valtionosuutta 539 465 euroa vuodelle 2010.
Historiaa

Koulun perusti Marie Junnelius alun perin yksityisenä kaksiluokkaisena tyttökouluna 1850-luvun puolivälissä, mutta taloudellisten syiden takia valtio otti koulun haltuunsa vuonna 1859. Koulun nimeksi tuli Svenska fruntimmersskolan i Uleåborg. Kun Oulun ruotsinkielisen poikalyseon oppilasmäärä laski, yhdistettiin koulut vuonna 1904 Realläroverket för gossar och flickor i Uleåborg -nimiseksi kouluksi. Kouluun perustettiin vuonna 1907 kolme yliopistoon johtavaa yksityistä jatkoluokkaa. Vuosina 1914–1933 koulu toimi keskikouluna nimellä Svenska mellanskolan i Uleåborg. Eduskunta päätti, että keskikoulun valtionapu loppuisi vuonna 1933.
Samana vuonna 1. syyskuuta Svenska Privatskolan i Uleåborg, yksityinen yliopistoon johtava oppikoulu perustettiin. Vuonna 1974 Oulun ruotsalainen kansakoulu ja oppikoulu yhdistettiin ja nimeksi otettiin Svenska Privatskolan i Uleåborg.
Jatkosodan pommituksissa 21. helmikuuta vuonna 1944 tuhoutui Privatskolanin koulutalo. Uuden koulutalon suunnitteli arkkitehti Gustav Strandberg, ja opetus pääsi alkuun uusissa tiloissa syyslukukaudella vuonna 1946. Myöhemmin samalle tontille Torikadun ja Sepänkadun kulmalle on rakennettu lisärakennuksia vuosina 1951 ja 1998. Niin sanottu Weckmanin talo Kirkkokadun ja Sepänkadun kulmassa remontoitiin ja otettiin käyttöön vuonna 2009, koulun täyttäessä 150 vuotta. Vuotta aikaisemmin Svenska Kulturens Vänner i Uleåborg r.f. oli ostanut kiinteistön Stora Ensolta hieman alle kolmella miljoonalla eurolla ja päätti keskittää siihen koulun kaikki toiminnot. Uusituissa tiloissa toimii myös Oulun ruotsinkielinen päiväkoti, Svenska barnträdgården i Uleåborg.
Koulun johtajat ja rehtorit

| Nimi | Vuodet |
| --- | --- |
Marie Junnelius: 1859–1885
Anna Maria Fogelholm: 1885–1909
Vilhelm Frigren: 1909–1933
Carl Reinhold Ramsdahl: 1933–1934
Weijo Olander: 1934–1938
Sven Nordberg: 1938–1939
Väinö Hannelius: 1939–1944
Sven Nyberg: 1944–1945
Väinö Hannelius: 1945–1949
Greta Wetterstrand: 1949–1950
Erik Hedman: 1950–1953
Greta Wetterstrand: 1953–1972
Börje Vähämäki: 1972–1975
Pehr E. Furu: 1975–1982
Laina Lahti: 1982–1985
Claes-Håkan Wiklund: 1985–1996
Anders Wentin: 1997–1998
Tom Hansén: 1999–2000
Anders Wentin: 2000–2003
Ann-Britt Nieminen: 2003–2008
Sampo Backman: 2008–2020
Seppo Kallio: 2020–
Tunnettuja oppilaita

| Nimi | Arvo / ammatti |
| --- | --- |
Simo Aalto: taikuri, Eeli Aallon poika
Emmy Achté: oopperalaulaja, Aino Acktén äiti
Ida Basilier: oopperalauluja
Sven-Erik Hansén: professori, rehtori
Lars Hedman: päätoimittaja
Amélie Lundahl: taidemaalari
Åke Mattas: taidemaalari
Dennis Nylund: tanssija ja näyttelijä
Ester Ståhlberg: kirjailija, tasavallan presidentin puoliso
Matti Sundberg: vuorineuvos, pääjohtaja
Jarl Wahlström: Pelastusarmeijan johtaja
Joel Blomqvist: Jääkiekkomaalivahti
Kościuszkon kapina

Kościuszkon kapina oli Puolassa vuonna 1794 syttynyt kapina, joka kohdistui Venäjän keisarikuntaa vastaan. Kapinan taustalla oli Puolan jako ja sen heikentyminen valtiona, mikä oli johtanut Venäjän vaikutusvallan kasvuun. Nimensä kapina sai sen johtaja Tadeusz Kościuszkosta. Kapina kukistettiin, ja Puola lakkasi olemasta itsenäisenä valtiona kapinan jälkeen suoritetussa uudessa jaossa.
Tausta

Puolan toisen jaon jälkeen maa oli ajautunut voimakkaaseen Venäjän vaikutusvaltaan. Venäläiset joukot liikkuivat maassa vapaasti ja antoivat määräyksiä paikallisille viranomaisille. Lisäksi suuresti pienentynyttä Puolaa ei enää kansan keskuudessa pidetty elinkelpoisena, jakojen jälkeen Puolalla oli pinta-alaa 240 000 km² ja asukkaita siellä oli 3,5 miljoonaa. Kościuszko oli lähtenyt etsimään tukea Ranskasta, mutta vallankumouksen terrorin aikaan siirtyneellä Ranskalla ei ollut valmiuksia auttaa Puolaa. Maan tuki jäi Kościuszkon julistamiseen Ranskan kunniakansalaiseksi.
Kapina

Avoin kapina syttyi vuoden 1794 keväällä. Venäläiset olivat määränneet kenraali Antoni Madalińskin hajottamaan varuskuntansa, mutta sen sijaan hän marssi joukkojensa kanssa Krakovaan. Krakovassa Tadeusz Kościuszko huudettiin diktaattoriksi ja hän luki kapinanjulistuksen Krakovan torilla 24. maaliskuuta 1794. Samalla hän vannoi miekkavalan. Kościuszko keskittyi kapinan sotilaalliseen johtoon ja hallintoon valittiin korkein kansallinen neuvosto. Puolassa julistettiin yleinen väestönotto ja 7. toukokuuta 1794 vapautettiin kaikki talonpojat. Kansannousu levisi nopeasti Krakovasta Varsovaan ja Vilnaan. Tällöin kapinaan liittyi myös silloinen Puolan kuningas, mutta kapinan johtoon tuli kapinaliikkeen äärisiiven vaikuttajia. Varsovassa kapinan johtoon nousi Jan Kiliński ja Vilnassa Jakob Jasiński. Kapinalliset ottivat vangeiksi osan Targowican konfederation johtajista, ja nämä teloitettiin. Kapinan loppu tuli Varsovan kaakkoispuolella venäläisiä joukkoja vastaan 10. lokakuuta 1794 käydyn Maciejowicen taistelun seurauksena. Kościuszko haavoittui ja jäi venäläisten vangiksi. Kościuszkon kerrotaan huudahtaneen, että tämä oli Puolan loppu (finis Polanie). Tarinan todenperäisyyttä ei tiedetä.
Seuraukset

Kapinan jälkeen venäläisiä johtanut Aleksandr Suvorov järjesti Varsovan kaupunginosassa Pragassa verilöylyn, joka kauhistutti puolalaisia ja ulkomaalaisia tarkkailijoita. Puolan kuningas siirrettiin Puolan itäosaan. Kościuszko ja kapinan muut johtajat vietiin Pietari-Paavalin linnoitukseen Pietariin. Lokakuussa 1795 pantiin toimeen Puolan viimeinen jako. Itävalta sai jäljellä olevan osan Länsi-Galitsiasta Venäjän saadessa lopun Itä-Puolan suurin piirtein myöhemmän Curzonin linjan mukaisesti. Preussi sai loput Puolasta.
Noin 500 kapinan kukistamisen yhteydessä vangittua puolalaista vankia laivattiin vuonna 1794 Riiasta Suomeen rakentamaan Ruotsinsalmen merilinnoitusta Kymijoen suistoon. Vangit vapautettiin vuonna 1796.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kościuszkon kapina Wikimedia Commonsissa
Kościuszkon kapinanjulistus.
Maciejowicen taistelu, Kościuszko joutuu vangiksi.
Natalie Wood

| Natalie Wood |
| --- | --- |
 Natalie Wood vuonna 1963
Henkilötiedot
Koko nimi:  Natalja Nikolajevna Zaharenko
Syntynyt: 20. heinäkuuta 1938 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat
Kuollut: 29. marraskuuta 1981 (43 vuotta) Santa Catalina Island, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Robert Wagner (vih. )   Richard Gregson (vih. )
Lapset:  2; Natasha Gregson Wagner
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Natasha Gurdin
Aktiivisena:  1943–1981
Merkittävät roolit:  Nuori kapinallinen   West Side Story
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Natalie Wood, alkuperäiseltä nimeltään Natalja Nikolajevna Zaharenko, myöh. Gurdin, (20. heinäkuuta 1938 San Francisco – 29. marraskuuta 1981 Santa Catalina Island), oli yhdysvaltalainen näyttelijä.
Varhainen elämä

Natalie Wood syntyi San Franciscossa Kaliforniassa amerikanvenäläiseen Zaharenkon siirtolaisperheeseen.
Ura

Vuonna 1955 valmistui elokuva Nuori kapinallinen, jossa Woodin vastanäyttelijänä oli James Dean. Hänen toinen tunnettu elokuvansa, elokuvamusikaali West Side Story, jossa hänellä oli pääosa, valmistui 1961. Wood oli vuoteen 1963 mennessä kolmesti Oscar-ehdokkaana.
Yksityiselämä

Wood oli naimisissa näyttelijä Robert Wagnerin kanssa. Wagnerista erottuaan hän nai Richard Gregsonin, jonka kanssa hän sai vuonna 1970 tyttären, Natashan. Woodin ja Gregsonin liitto päättyi eroon. Wood päätyi takaisin Wagnerin luo 14 vuoden eron jälkeen. Heille syntyi tytär vuonna 1974.
Wood katosi veneestä ja ilmeisesti hukkui epäselvissä olosuhteissa Santa Catalinan saarella vuonna 1981.
Valikoitu filmografia

Rakasta huomenna ja ikuisesti (1946)
Susanin kääntymys (1947)
Sininen huntu (1951)
Nuori kapinallinen (1955)
Etsijät (1956)
Marjorie (1958)
West Side Story (1961)
Kuumetta veressä (1961)
Gypsy – striptease-kuningatar (1962)
Yö muukalaisen kanssa (1963)
Seksiä ja poikamiestyttö (1964)
Poptyttö (1965)
Suuri kilpa-ajo – maailman ympäri (1965)
Tyttö oli jokaisen (1966)
Bob & Carol & Ted & Alice (1969)
Rakastunut nainen (1973)
Aivomyrsky (1983)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Natalie Wood Wikimedia Commonsissa
Natalie Woodin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  Emmy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Elämän tie

Elintarvikkeita kuljetetaan piiritettyyn Leningradiin Laatokalla syyskuussa 1942.
Elämän tien aikainen höyryveturi muistomerkkinä.
Piiritystilanne Leningradin ympärillä talvella 1941 ja evakuointilinjat Laatokan järven yli.
Elämän tie (ven. «Доро́га жи́зни», ”Doroga žizni”) oli toisen maailmansodan aikaisen Leningradin piirityksen aikana Leningradin suurkaupungin ainoa liikenne- ja huoltoreitti, joka yhdisti sen muuhun Neuvostoliittoon. Reitti kulki Laatokan lounaisosan kautta syyskuusta 1941 maaliskuuhun 1943. Avoveden aikana liikenne tapahtui laivoilla Uudesta-Laatokasta ja Kobonasta Karjalankannaksen itärannalla sijaitsevaan Osinovetsin satamaan. Talvella järven ylitti Kobonasta Vahanovaan (ven. Vaganovo) ja Kokkeroon (Kokkorevo) johtanut noin 30 kilometrin pituinen jäätie. Laatokan rannalta Leningradiin liikenne tapahtui rautateitse.
”Elämän tiellä” oli erityisen suuri merkitys talvella 1941–1942, jolloin sen kautta kuljetettiin Leningradiin yli 360 000 tonnia tarvikkeita, kuusi aseistettua jalkaväkidivisioonaa ja panssariprikaati. Samaan aikaan kaupungista evakuoitiin 539 400 ihmistä ja noin 3 700 rautatievaunullista teollisuuden laitteita ja muuta omaisuutta. Kaikkiaan reitin kautta kuljetettiin yli 1,6 miljoonaa tonnia tavaraa ja evakuoitiin lähes 1,4 miljoonaa ihmistä. Leningradin energiahuoltoa varten Laatokan pohjaan laskettiin sähkökaapeli ja putkijohto.
Sodan jälkeen ”Elämän tien” varrelle on pystytetty lukuisia muistomerkkejä. Niistä huomattavimmat ovat ”Murrettu rengas” Vahanovan lähellä, ”Rumpalinmäki” Seuloskoissa ja ”Elämän kukka” Kovalan kylän (ven. Kovaljovo) lähellä. Osinovetsissa toimii vuonna 1972 avattu museo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Elämän tie Wikimedia Commonsissa
Elämän tie Pietari-tietosanakirjassa (venäjäksi)
Karvakuonot

Karvakuonot Eno-Elmeri, Riku ja Ransu vuonna 1982 televisiosarjassa Karvakuonot automatkalla.
Karvakuonot on Yleisradion Yle TV2 -kanavan Pikku Kakkosessa ja muissa kanavan lastenohjelmissa esiintyvä käsinukkekoirista Ransusta, Eno-Elmeristä ja Rikusta koostuva kolmikko. Kolmikko on tehnyt useita yhtenäisiä ohjelmia 1970-luvun lopulta lähtien. Kolmikosta Ransu on esiintynyt monissa Pikku Kakkosen ohjelmaosuuksissa myös yksinään sekä lisäksi juontanut ohjelmaa.
Ransulle ihmisäänen on antanut Pertti Nättilä, Eno-Elmerille Pekka Salo ja Rikulle alun perin Kalevi Honkanen, mutta Honkasen kuoltua Rikun haukun on puheeksi kääntänyt näyttelijä Matti Viironen sekä Pikku Kakkosen juontajanakin toiminut Olli Mononen.
Karvakuonot ovat julkaisseet myös kaksi pitkäsoittolevyä Luusoppaa ja Karvakuonot joulutuulella.
Hahmoista

Karvakuonojen päähenkilö Ransu on eloisa ja rohkea persoonallisuus. Eno-Elmeri on Karvakuonoista vanhin ja tietäväisin. Hän kertoo jaksoissa esimerkiksi jääkaudesta ja linnavuorista. Karvakuonoista nuorimman eli Rikun tekee yleensä mieli ruokaa ja hän on kovin arka. "Puskii" on Karvakuonojen höyrylaiva, jonka purjeessa on Karvakuonojen tunnus eli tassunkuva. Rikun sekä Ransun nuket muuttuivat 1980-luvulla.
Karvakuonot on ideoinut ja tehnyt Eeva-Liisa Holma-Kinnunen (1930–2014) Sysmän Onkiniemeltä, jossa toimi hänen nukketeatteritalonsa Musta & Valkea Ratsu.
Diskografia (albumit)

Luusoppaa (1993)
Karvakuonot joulutuulella (1998)
Aiheesta muualla

Karvakuonot ja kaljaasin arvoitus
Karvakuonot ja kartanon kummitus
Yle Areena: Karvakuonot automatkalla
Yle Elävä arkisto: Karvakuonot
Madonnan diskografia
Studioalbumit

Madonna (1983)
Like a Virgin (1984)
True Blue (1986)
Like a Prayer (1989)
Erotica (1992)
Bedtime Stories (1994)
Ray of Light (1998)
Music (2000)
American Life (2003)
Confessions on a Dance Floor (2005)
Hard Candy (2008)
MDNA (2012)
Rebel Heart (2015)
Madame X (2019)
Livealbumit

I’m Going to Tell You a Secret (2006)
The Confessions Tour (2007)
Sticky & Sweet Tour (2010)
MDNA World Tour (2013)
Rebel Heart Tour (2017)
Madame X: Music from the Theater Xperience (2021)
Kokoelmat

The Immaculate Collection (1990)
Something to Remember (1995)
GHV2 (2001)
Celebration (2009)
Finally Enough Love: 50 Number Ones (2022)
EP:t

Like a Virgin & Other Big Hits! (1984)
12"ers+2 (1985)
Madonna Mix (1985)
Super Club Mix: True Blue (1986)
La Isla Bonita: Super Mix EP (1987)
Madonna 1983–1989 (1989)
Vogue EP (1990)
The Holiday Collection (1991)
Deeper and Deeper EP (1993)
Rain EP (1993)
Soundtrackit

Who’s That Girl (1987)
I’m Breathless (1990)
Evita (1996)
Remix-albumit

You Can Dance (1987)
Remixed Prayers (1989)
GHV2 Remixed: The Best of 1991–2001 (2001)
Remixed & Revisited (2003)
Confessions Remixed (2006)
Singlet

(Listasijoitukset Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listalla ja Ison-Britannian Top 40 -listalla)
Singlet > 1980-luku

1982 – Everybody
1983 – Burning Up
1983 – Holiday (#16 USA, #6 UK)
1984 – Borderline (#10 USA, #56 UK)
1984 – Lucky Star (#4 USA, #14 UK)
1984 – Like a Virgin (#1 USA, #3 UK)
1985 – Material Girl (#2 USA, #2 UK)
1985 – Crazy for You (#1 USA, #2 UK)
1985 – Into the Groove (#1 #UK)
1985 – Angel (#5 USA, #5 UK)
1985 – Dress You Up (#5 USA, #5 UK)
1985 – Gambler (#4 UK)
1986 – Live to Tell (#1 USA, #2 UK)
1986 – Papa Don’t Preach (#1 USA, #1 UK)
1986 – True Blue (#3 USA, #1 UK)
1986 – Open Your Heart (#1 USA, #4 UK)
1987 – La Isla Bonita (#1 USA, #1 UK)
1987 – Who’s That Girl (#1 USA, #1 UK)
1987 – Causing a Commotion (#2 USA, #4 UK)
1987 – The Look of Love (#9 UK)
1988 – Spotlight
1989 – Like a Prayer (#1 USA, #1 UK)
1989 – Express Yourself (#2 USA, #5 UK)
1989 – Cherish (#2 USA, #3 UK)
1989 – Dear Jessie (#5 UK)
1989 – Oh Father (#20 USA, #16 UK)
1989 – Keep it Together (#8 USA)
Singlet > 1990-luku

1990 – Vogue (#1 USA, #1 UK)
1990 – Hanky Panky (#10 USA, #2 UK)
1990 – Now I'm Following You (promootiosingle)
1990 – Justify My Love (#1 USA, #2 UK)
1991 – Rescue Me (#9 USA, #3 UK)
1992 – This Used to Be My Playground (#1 USA, #3 UK)
1992 – Erotica (#3 USA, #3 UK)
1992 – Deeper and Deeper (#7 USA, #6 UK)
1993 – Bad Girl (#36 USA, #10 UK)
1993 – Fever (#6 UK)
1993 – Rain (#14 USA, #7 UK)
1993 – Bye Bye Baby
1994 – I'll Remember (#2 USA, #7 UK)
1994 – Secret (#3 USA, #5 UK)
1994 – Take a Bow (#1 USA, #16 UK)
1995 – Bedtime Story (#42 USA, #4 UK)
1995 – Human Nature (#46 USA, #8 UK)
1995 – You'll See (#6 USA, #5 UK)
1995 – Oh Father (uudelleenjulkaisu) (#16 UK)
1996 – One More Chance (#11 USA)
1996 – Love Don't Live Here Anymore (remix) (#16 UK)
1996 – You Must Love Me (#18 USA, #10 UK)
1997 – Don't Cry For Me Argentina (#8 USA, #3 UK)
1997 – Another Suitcase in Another Hall (#7 UK)
1997 – Buenos Aires (promootiosingle)
1998 – Frozen (#2 USA, #1 UK)
1998 – Ray of Light (#5 USA, #2 UK)
1998 – Drowned World / Substitute For Love (#10 UK)
1998 – The Power of Good-Bye (#11 USA, #6 UK)
1999 – Nothing Really Matters (#93 USA, #7 UK)
1999 – Beautiful Stranger (#19 USA, #2 UK)
Singlet > 2000-luku

2000 – American Pie (#29 USA, #1 UK)
2000 – Music (#1 USA, #1 UK)
2000 – Don’t Tell Me (#4 USA, #4 UK)
2001 – What It Feels Like for a Girl (#23 USA, #7 UK)
2001 – Amazing (promootiosingle)
2001 – Impressive Instant (promootiosingle)
2001 – GHV2 Megamix (promootiosingle)
2002 – Die Another Day (#8 USA, #3 UK)
2003 – American Life (#37 USA, #2 UK)
2003 – Hollywood (#103 USA, #2 UK)
2003 – Nobody Knows Me (promo-single)
2003 – Me Against the Music (Britney Spearsin kanssa) (#35 USA, #2 UK)
2004 – Nothing Fails (#110 USA)
2004 – Love Profusion (#106 USA, #11 UK)
2005 – Hung Up (#7 USA, #1. UK)
2006 – Sorry (#58 USA, #1 UK)
2006 – Get Together (#106 USA, #7 UK)
2006 – Jump (#105 USA, #9 UK)
2007 – Hey You (digitaalisesti)
2008 – 4 Minutes (#1 UK)
2008 – Give It 2 Me
2008 – Miles Away
2009 – Celebration
2009 – Revolver
Singlet > 2010-luku

2012 – Give Me All Your Luvin’
2012 – Girl Gone Wild
2012 – Turn Up the Radio
2015 – Bitch i'm Madonna
2019 – I Rise
2019 – Crave (feat. Swae Lee)
2019 – Future (feat. Quavo)
2019 – Dark Ballet
Aiheesta muualla

Madonnan diskografia artistin omilla sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Madonnan kappaleet |
| --- | --- |
Madonna:  ”Everybody”  ”Burning Up”  ”Holiday”  ”Lucky Star”  ”Borderline” 
Like a Virgin:  ”Like a Virgin”  ”Material Girl”  ”Angel”  ”Into the Groove”  ”Dress You Up”  ”Love Don't Live Here Anymore” 
True Blue:  ”Live to Tell”  ”Papa Don’t Preach”  ”True Blue”  ”Open Your Heart”  ”La Isla Bonita” 
Who’s That Girl:  ”Who’s That Girl”  ”Causing a Commotion”  ”The Look of Love” 
You Can Dance:  ”Spotlight” 
Like a Prayer:  ”Like a Prayer”  ”Express Yourself”  ”Cherish”  ”Oh Father”  ”Dear Jessie”  ”Keep It Together” 
I’m Breathless:  ”Vogue”  ”Hanky Panky” 
The Immaculate Collection:  ”Justify My Love”  ”Crazy for You”  ”Rescue Me”  ”Holiday” 
Erotica:  ”Erotica”  ”Deeper and Deeper”  ”Bad Girl”  ”Fever”  ”Rain”  ”Bye Bye Baby” 
Bedtime Stories:  ”Secret”  ”Take a Bow”  ”Bedtime Story”  ”Human Nature” 
Something to Remember:  ”You'll See”  ”Oh Father”  ”One More Chance”  ”Love Don't Live Here Anymore” 
Evita:  ”You Must Love Me”  ”Don't Cry for Me Argentina”  ”Another Suitcase in Another Hall” 
Ray of Light:  ”Frozen”  ”Ray of Light”  ”Drowned World/Substitute for Love”  ”The Power of Good-Bye”  ”Nothing Really Matters” 
Music:  ”Music”  ”Don’t Tell Me”  ”What It Feels Like for a Girl” 
American Life:  ”American Life”  ”Hollywood”  ”Nothing Fails”  ”Love Profusion” 
Confessions on a Dance Floor:  ”Hung Up”  ”Sorry”  ”Get Together”  ”Jump” 
Hard Candy:  ”4 Minutes”  ”Give It 2 Me”  ”Miles Away” 
Celebration:  ”Justify My Love”  ”Crazy for You”  ”Rescue Me”  ”Holiday” 
MDNA:  ”Give Me All Your Luvin’”  ”Girl Gone Wild”  ”Turn Up the Radio” 
Rebel Heart:  ”Living for Love” 
Soundtrackit:  ”Crazy for You”  ”Gambler”  ”Sooner or Later”  ”This Used to Be My Playground”  ”I'll Remember”  ”Beautiful Stranger”  ”American Pie”  ”Die Another Day”  ”Masterpiece” 
Promootiosinglet:  ”Now I'm Following You”  ”I Want You”  ”Buenos Aires”  ”Sky Fits Heaven”  ”Impressive Instant”  ”Amazing”  ”GHV2 Megamix”  ”Into the Hollywood Groove”  ”Nobody Knows Me”  ”Imagine (Live)”  ”Mother and Father”  ”Hey You” 
Vierailijana:  ”Me Against the Music”  ”Sing” 
  Kirja   Luokka  Konserttikiertueet  Madonna  Videografia
Yhteenvirtaus

Tummavetisen Rio Negron ja vaaleavetisen Amazonin yhteenvirtaus Brasiliassa.
Yhteenvirtaus eli jokien yhtyminen on kahden tai useamman joen yhdistyminen yhteen uomaan. Yhdistymispaikkaa kutsutaan itsessään myös yhteenvirtaukseksi tai jokien yhtymäkohdaksi. Yhteenvirtauksen jälkeen vedet jatkavat alajuoksulle yhtenä virtana. Myös jokea pienempien purojen tai ojien yhtymistä voidaan kutsua yhteenvirtaukseksi. Moni suuri kaupunki on perustettu suurten jokien yhteenvirtauksiin.