stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kani (Gifu)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kani Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Kalle-Heikki Korhonen

Kalle-Heikki Korhonen (13. elokuuta 1926 Salo – 4. elokuuta 2017 Espoo) oli suomalainen geotekniikan tutkija. Hän toimi professorina Valtion teknillisessä tutkimuskeskuksessa vuosina 1963–1974 ja maarakennusmekaniikan ja pohjarakennuksen professorina Oulun yliopistossa vuosina 1974–1979.
Kansanpuolue (1932)

Kansanpuolue oli vuosina 1932–1936 toiminut suomalainen, lähinnä Kalajokilaaksossa vaikuttanut puolue, joka perustettiin talonpoikien protestiliikkeen petyttyä olemassa olleisiin puolueisiin. Puoluetta ei pidä sekoittaa sitä edeltäneeseen Kansanpuolueeseen (1917–1918) tai myöhemmin vaikuttaneeseen Suomen Kansanpuolueeseen (1951–1965).
Kansanpuolueen perustava kokous pidettiin 21. elokuuta 1932 Ylivieskassa. Uusi puolue oli päätetty perustaa samalla paikkakunnalla edelliskuussa pidetyssä kokouksessa, jossa asetettiin toimikunta valmistelemaan perustamista. Elokuun kokous hyväksyi puolueen ohjelman ja valitsi ensimmäisen puoluevaltuuston. Puolueen hallinnon keskuspaikaksi päätettiin julistaa Ylivieska ja paikkakunnan henkilöillä olikin suuri rooli puolueessa. Vaikka Kansanpuolueen synnyn taustalla oli vahvasti Nivalan konikapina, ei puoluejohtoon valittu näkyvästi tuolloin esillä olleita, vaan uusia kasvoja. Puoluevaltuuskunnan puheenjohtajaksi valittiin nivalalainen Yrjö Hautala ja varapuheenjohtajaksi alavieskalainen Fredrik Rautio. Loppuvuodesta 1932 puolue perusti äänenkannattajakseen Kansan Sana -lehden. Maaliskuussa 1933 Rautio nousi puheenjohtajaksi varapuheenjohtajan paikalta.
Kansanpuolueen ensimmäisessä puoluekokouksessaan hyväksymä, myöhemmin jonkin verran muutettu, ohjelma oli populistinen ja ennen kaikkea talonpojan asiaa ajava. Puolue vastusti virkamiesvaltaa, mutta luotti lujasti parlamentaariseen järjestelmään ja korosti muun muassa uskonnollisia arvoja.
Kansanpuolue sai ensimmäisissä eduskuntavaaleissaan 1933 9 390 ääntä (0,80 %) ja kaksi kansanedustajaa, jotka olivat maanviljelijät Heikki Niskanen ja Yrjö Hautala Oulun eteläisestä vaalipiiristä. Ehdokkaita oli lisäksi Vaasan läänin pohjoisessa vaalipiirissä. Kalajokilaakson monissa kunnissa puolueen kannatus oli 30–50 prosenttia, Saloisissa jopa 55,7 prosenttia. Kansanpuolueen suosiosta kärsi etenkin Maalaisliitto. Puolueella oli toimintansa aikana yhteensä 66 paikallisosastoa, joista suurin osa Kalajokilaaksossa.
Vuoden 1936 eduskuntavaaleissa Kansanpuolue sai vain yhden kansanedustajan ja 7 449 ääntä (0,63 %). Vaalien jälkeen puolue päätti yhdistyä yhdessä Suomen pienviljelijäin puolueen (SPP) kanssa Pienviljelijäin ja maalaiskansan puolueeksi. Yhtymistä oli enteillyt jo 1934 perustettu yhteinen lehti Pohjanmaan Sana, johon yhdistyivät Kansan Sana ja SPP:n Pohjanmaan pienviljelijä. Kiistaa puolueiden välillä syntyi ennen yhtymistä muun muassa perustettavan puolueen nimestä, ja loppuvuodesta 1935 Pohjanmaan Sanasta, jonka pienviljelijäpuoluelaiset valtasivat. Kansanpuolue perusti 1936 kilpailevan Maalaiskansa-lehden ja saman vuoden eduskuntavaaleissa puolueet tappelivat keskenään. Molempien puolueiden kärsittyä vaaleissa tappion muuttuivat mielipiteet viimein suotuisiksi yhtymiselle. Mukaan hankkeeseen tuli myös Pulatoimikuntien keskustoimikunta ja uusi puolue perustettiin Seinäjoella 20. joulukuuta 1936.
Aiheesta muualla

Kansanpuolueen ohjelma 1932 (Pohtiva)
Kutukari

Kutukari
| --- | --- |
Sijainti:  60°7′39.00″N, 24°44′40.00″E, Espoo Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti, Itämeri
Pinta-ala:  0,006 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kutukari on saari läntisessä Espoossa runsaat kaksi kilometriä Suomenojan venesatamasta kaakkoon. Virallisessa kaupunginosajaossa saari kuuluu Suvisaaristoon. Kutukari sijaitsee Suvisaariston pääsaarien itäpuolella Svartholmenin ja Stora Hallonkobbenin välissä.
Kutukarin pinta-ala on 0,6 hehtaaria ja itä–länsisuuntainen pituus noin 130 metriä. Rannat ovat kivikkoiset. Saaren luoteiskulmalla on noin 40 metrin pituinen kallioluoto.
Aiheesta muualla

Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
Kutukari, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset and Daylength
Foreca: Sää Kutukari, Espoo
MML Paikannimet linkitettynä tietona: Kutukari Saari (Arkistoitu – Internet Archive)
Krasnojarskin aluepiirin lippu

Krasnojarskin aluepiirin lippu
Krasnojarskin aluepiirin lippu on Krasnojarskin aluepiirin tunnus. Siinä on punaisella pohjalla Krasnojarskin aluepiirin vaakuna. Lippu otettiin käyttöön 16. maaliskuuta 2000.
Korpilampi (Multia)

| Korpilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°30′01″N, 24°37′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarhianjoen alue (35.63)
Laskujoki:  oja Hännättömänjokeen 
Järvinumero:  35.633.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  178 m  
Rantaviiva:  0,732 km  
Pinta-ala:  2,641 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorpilampi 
Korpilampi  on Keski-Suomessa Multialla Pökköperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Soutujoen alueeseen (35.633) se kuuluu.
Kap Verden koripallomaajoukkue

| Kap Verde |
| --- | --- |
Valmentaja:  Emanuel Trovoada
Fiba-ranking:  91. 
Liittyi Fibaan:  1988
fiba-alue:  Afrikka
Kansallinen liitto:  FCVB
Olympialaiset
Esiintymiset:  –
Mitalit:  –
Maailmanmestaruuskilpailut
Esiintymiset:  –
Mitalit:  –
Afrikan-mestaruuskilpailut
Esiintymiset:  4
Mitalit:  Pronssia: 2007
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kap Verden koripallomaajoukkue edustaa Kap Verdeä koripallon kansainvälisissä otteluissa. Joukkuetta hallinoi Kap Verden koripalloliitto. Se on osallistunut Afrikan-mestaruuskilpailuihin neljä kertaa ja on sijoittunut parhaimmillaan kolmanneksi, vuonna 2007.
Pelaajia

Walter Tavares
Karjalan rykmentti

Karjalan rykmentin sotilaita kuvattuna heinäkuussa 1918.
Karjalan rykmentin käytössä ollut lippu, jonka suunnitteli rykmentin irlantilainen everstiluutnantti Philip James Woods.
Karjalan rykmentti oli toinen brittien värväämistä joukko-osastoista, jotka muodostuivat Suomen sisällissodan aikana Neuvosto-Venäjän puolelle paenneista punakaartilaisista. Se taisteli Vienan Karjalassa, bolševikkien rinnalla, Toivo Kuisman johtamaa suomalaisten heimosoturien joukkoa, Kuisman retkikuntaa vastaan, jonka se sai perääntymään. Karjalan rykmentin tunnuslause oli "Karjalan vapauden puolesta".
Toivo Kuisman johtama 250 miehen heimosoturijoukko oli elokuussa 1918 edennyt Vienaan ja piti hallussaan Uhtuaa. Englantilaisten varustama ja kouluttama tuolloin noin 300–400-miehinen Karjalan rykmentti aloitti sotatoimet heimosotureita vastaan surmaamalla tiedustelijoita ja vartiojoukkoja. Pian retkikunnan tilanne heikkeni ja karjalaisten joukko pyrki saartamaan Kuisman joukon.  Jyskyjärvellä karjalaiset surmasivat 28-miehisestä vartiojoukosta 18 ja haavoittivat kahta. Kostamuksen 19-miehisestä vartiosta karjalaiset kaatoivat, neljää paennutta lukuun ottamatta, kaikki. Karjalaiset surmasivat myös haavoittuneita ja vankeja, tosin yksi vangituista heimosotureista päätyi Englantiin saakka. Paikalla olleet englantilaisjoukot onnistuivat saamaan suuren osan paikallisia ihmisiä puolelleen jakamalla elintarvikeapua sekä harjoittamalla propagandaa. Paikalliset opastivat Karjalan rykmentin joukkoja Kuisman vartiostojen kimppuun.
Toivo Kuisman joukkoon liittyi vahvistuksia odotettua vähemmän. Kuisma aloitti perääntymisen syyskuun lopulla ja samoihin aikoihin retkikunnan pääjoukko vetäytyi Vuokkiniemeen, rajan tuntumaan. Karjalan rykmentti saartoi Vuokkiniemen noin 350 miehen voimin ja aloitti hyökkäyksen konekiväärien voimin kylän aukealla kokoontuneita suomalaisjoukkoja vastaan. Suomalaiset avasivat konekivääritulen, minkä jälkeen heimosoturien noin 50-miehinen toinen komppania hyökkäsi Karjalan rykmentin sivustaan ja karkotti sen. Seitsemän karjalaista jäi vangiksi ja mahdollisesti yli 100 sai surmansa. Suomalaiset kärsivät 20 miehen tappiot, ja vetäytyivät rajan yli Suomeen 2. lokakuuta 1918. Kuisman joukko hajotettiin virallisesti lokakuun lopussa Kuopiossa.
Toinen brittien muodostama yksikkö, joka perustui entisten punakaartilaisten värväämiseen, oli Karjalan rykmenttiä suurempi Muurmannin legioona, joka taisteli muun muassa Suomen hallituksen lähettämää Vienan retkikuntaa vastaan Petsamossa ja pohjoisessa Itä-Karjalassa vuonna 1918.
Käpylän kirkko (Kouvola)

| Käpylän kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Käpylänkatu 39, Kouvola
Koordinaatit:  60°52′16″N, 026°43′45″E
Seurakunta:  Kouvolan seurakuntayhtymän Kouvolan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1952
Suunnittelija:  Yrjö Vaskinen
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Käpylän kirkko on Kouvolan Käpylässä sijaitseva Yrjö Vaskisen suunnittelema Kouvolan seurakunnan kirkkorakennus. Se vihittiin käyttöön 11. toukokuuta 1952. Kirkossa suoritettiin peruskorjaus vuonna 1992.
Kirkossa on myös seurakuntasali ja muita kokoontumistiloja. Kirkon seitsenosaisen lasiteoksen Isä meidän on tehnyt Hannu Konola. Kirkon urut ovat 10-äänikertaiset ja ne ovat vuodelta 1963. Kirkossa on tilaa 300 henkilölle.
Kultainen Venla 2021

| Kultainen Venla 2021 |
| --- | --- |
Päiväys:  7. toukokuuta 2022
Paikka:  Kansallisooppera, Helsinki
Juontaja:   Veronica Verho  Jaakko Saariluoma 
Järjestäjä:  Televisioakatemia
Kohokohtia
Paras miesnäyttelijä:  Hannu-Pekka Björkman Sisäilmaa
Paras naisnäyttelijä:  Elina Knihtilä Sisäilmaa
Eniten palkintoja:   Sisäilmaa (3)  Aikuiset (3) 
Eniten ehdokkuuksia:   Sisäilmaa (6)  Aikuiset (5) 
 ← 2020  Kultainen Venla  2022 →
Kultainen Venla 2021 oli järjestyksessään kahdestoista Kultainen Venla -palkintogaala, jossa jaettiin palkintoja vuoden 2021 parhaille suomalaisille televisio-ohjelmille ja niiden tekijöille. Gaala oli tarkoitus järjestää 14. tammikuuta 2022 Kansallisoopperassa ja lähettää suorana MTV3:lla, mutta koronavirustilanteen vuoksi gaala siirrettiin järjestettäväksi 7. toukokuuta 2022. Gaalan juontajina toimivat Veronica Verho sekä Jaakko Saariluoma ja sen musiikkivieraana oli Lauri Tähkä.
Eniten ehdokkuuksia saivat Ylen sarjat Sisäilmaa ja Aikuiset. Samat ohjelmat voittivat myös eniten palkintoja, kumpikin kolme.
Gaalalla oli MTV3:lla katsojia keskimäärin 487 000.
Ehdokkaat > Ohjelmat

| --- | --- |
 Draamasarja Sisäilmaa (Yle Areena / Yle TV1, Solar Films)  Mädät omenat (Elisa Viihde Viaplay, Fire Monkey)  Rahti (Yle Areena / Yle TV1, FremantleMedia Finland):  Game Show Suurmestari (MTV3, Rabbit Films)  Lauma (MTV3, Yellow Film & TV)  Melkein Mensa (Fox, Banijay Finland)
 Keskusteluohjelma Yökylässä Maria Veitola (MTV3, Moskito Television)  Efter Nio (Yle Areena / Yle Fem, Parad Media)  Joonas Nordman Show (MTV3, Yellow Film & TV):  Kilpailureality Tanssii tähtien kanssa (MTV3, Banijay Finland)  Mestaritekijä (Discovery+, Rabbit Films)  Selviytyjät Suomi (Nelonen, Banijay Finland)
 Komediasarja Aikuiset (Yle Areena / Yle TV2, Yellow Film & TV)  Luottomies (Yle Areena / Yle TV2, Yle Draama)  Mister8 (Elisa Viihde Viaplay, It’s Alive Films):  Lasten- ja nuortenohjelma Sekasin (Yle Areena / Yle TV2, It’s Alive Films)  HS Lasten uutiset (Nelonen, Helsingin Sanomat)  Hullu – hullumpi – yläaste (Yle Areena, Tarinapaja)
 Lifestyle-ohjelma Remppa vai muutto Suomi (Nelonen, Rabbit Films)  Aarrepaja (MTV3, Warner Bros. International Television Production Finland)  Eränkävijät (Yle Areena / Yle TV1, NTRNZ Media):  Musiikkiviihde Elämäni biisi (Yle Areena / Yle TV1, Yellow Film & TV)  Uuden Musiikin Kilpailu 2021 (Yle Areena / Yle TV1, Yle Luovat sisällöt ja media)  Vain elämää (Nelonen, Banijay Finland)
 Seurantareality Unelma Lapista (Yle Areena / Yle TV2, Yle Luovat sisällöt ja media)  Elossa 24h (Yle Areena / Yle TV1, ITV Studios Finland)  Ensitreffit alttarilla (MTV3, Endemol Shine Finland):  Urheilu ja events Jalkapallon EM-kisat (Yle TV2 / Yle Areena, Yle Urheilu ja tapahtumat)  Big Brother Suomi Vip 24/7 (Ruutu, Endemol Shine Finland)  Tokion olympialaiset (Yle TV2 / Yle Areena, Yle Urheilu ja tapahtumat)
 Uusi ohjelma Politiikka-Suomi (Yle Areena / Yle TV1, Yle Luovat sisällöt ja media)  Mist sä tuut? (Yle Areena, Moskito Television)  Sisäilmaa (Yle Areena / Yle TV1, Solar Films):  Uutis-, ajankohtais- ja asiaohjelma Politiikka-Suomi (Yle Areena / Yle TV1, Yle Luovat sisällöt ja media)  MOT (Yle Areena / Yle TV1, Yle Uutis- ja ajankohtaistoiminta)  Perjantai-dokkarit (Yle Areena / Yle TV1, Yle Uutis- ja ajankohtaistoiminta)  Some Deep Story (Yle Areena / Yle TV2, Revul Media Group)
 Viihdeohjelma Sohvaperunat (Yle Areena / Yle TV2, Endemol Shine Finland)  Diili (Nelonen, FremantleMedia Finland)  Pöllötöllö (MTV3, MTV)
Ehdokkaat > Tekijät

| --- | --- |
 Vuoden käsikirjoittaja (fiktio) Anna Brotkin sarjasta Aikuiset (Yle Areena / Yle TV2, Yellow Film & TV)  Juha Lehtola ja Tiina Lymi sarjasta Sisäilmaa (Yle Areena / Yle TV1, Solar Films)  Mia Ylönen sarjasta Mädät omenat (Elisa Viihde Viaplay, Fire Monkey):  Vuoden käsikirjoittaja (viihde ja events) Aleksi Sariola sarjasta SuomiLove (Yle Areena / Yle TV1, Warner Bros. International Television Production Finland)  Anne Kaasinen sarjasta Ensitreffit alttarilla (MTV3, Endemol Shine Finland)  Arja Lehtikangas sarjasta Vain elämää (Nelonen, Banijay Finland)  Sarri Schonert sarjasta Kuppilat kuntoon, Hans Välimäki! (Nelonen, Moskito Television)
 Paras miesnäyttelijä Hannu-Pekka Björkman sarjasta Sisäilmaa (Yle TV1 / Yle Areena, Solar Films)  Elias Salonen sarjasta Aikuiset (Yle Areena / Yle TV2, Yellow Film & TV)  Pekka Strang sarjasta Mister8 (Elisa Viihde Viaplay, It’s Alive Films):  Paras naisnäyttelijä Elina Knihtilä sarjasta Sisäilmaa (Yle Areena / Yle TV1, Solar Films)  Anna Airola sarjasta Aikuiset (Yle Areena ja Yle TV2, Yellow Film & TV)  Elena Leeve sarjasta Maria Kallio (C More, Jarowskij Finland)
 Vuoden ohjaaja (fiktio) Anna Dahlman sarjasta Aikuiset (Yle Areena / Yle TV2, Yellow Film & TV)  Tiina Lymi sarjasta Sisäilmaa (Yle Areena / Yle TV1, Solar Films)  Marja Pyykkö ja Pamela Tola sarjasta Mädät omenat (Elisa Viihde Viaplay, Fire Monkey):  Vuoden ohjaaja (viihde & events) Teija Paajamaa ja Arja Lehtikangas sarjasta Vain elämää (Nelonen, Banijay Finland)  Jan-Aslak Leino sarjasta Tanssii tähtien kanssa (MTV3, Banijay Finland)  Tapani Parm tapahtumasta Tokion olympialaiset (Yle TV2 / Yle Areena, Yle Urheilu ja tapahtumat)
Ehdokkaat > Yleisöpalkinnot

| --- | --- |
 Paras ohjelma YleX Aamu Naurumaraton (Yle Areena, Yle Urheilu ja tapahtumat)  Punkaharjun pojat (Yle Areena / Yle TV2)  Puoli seitsemän (Yle Areena / Yle TV1):  Paras esiintyjä Anniina Valtonen  Aki Huhtanen  Juuso ”Köpi” Kallio
Ehdokkaat > Elämäntyöpalkinnot

Pirkka-Pekka Petelius
Miitta Sorvali
Aiheesta muualla

Kultainenvenla.fi
Kultainen Venla 2021 -voittajat
Kultainen Venla 2021 -finalistit (Arkistoitu – Internet Archive)
Kwasi Kwarteng

| Kwasi Kwarteng |
| --- | --- |
 Kwasi Kwarteng
Yhdistyneen kuningaskunnan valtiovarainministeri
 6. syyskuuta 2022 – 14. lokakuuta 2022  
Edeltäjä:  Nadhim Zahawi
Seuraaja:  Jeremy Hunt
Talous-, energia- ja teollisuuden strategia -ministeri
 8. tammikuuta 2021 – 6. syyskuuta 2022  
Edeltäjä:  Alok Sharma
Seuraaja:  Jacob Rees-Mogg
Talous-, energia- ja ekologinen kasvu -ministeri
 24. heinäkuuta 2019 – 8. tammikuuta 2021  
Edeltäjä:  Claire Perry
Seuraaja:  Anne-Marie Trevelyan
Kansanedustaja
 6. toukokuuta 2010 –  
Vaalipiiri:  Spelthorne
Henkilötiedot
Koko nimi:  Akwasi Addo Alfred Kwarteng
Syntynyt: 26. toukokuuta 1975 (ikä 49) Waltham Forest, Lontoo, Englanti
Kansalaisuus:  englantilainen
Asuinpaikka:  11 Downing Street, Lontoo
Arvonimi: The Right Honourable
Puoliso:  Harriet Edwards
Tiedot
Puolue:  Konservatiivipuolue
Koulutus:  Eton College
Tutkinnot:  Cambridgen yliopisto (BA, PhD), Harvardin yliopisto
Aiheesta muualla
Kotisivu
Akwasi Addo Alfred Kwarteng (s. 26. toukokuuta 1975) on brittiläinen konservatiivipuolueen poliitikko, joka toimi Liz Trussin hallituksen valtiovarainministerinä 38 päivää 6. syyskuuta 2022 lähtien. Aikaisemmin hän on toiminut talous-, energia- ja teollisuusstrategiaministerinä.
Nuoruus

Kwasi Kwarteng syntyi 26. toukokuuta 1975. Hän on Alfred K. Kwartengin ja Charlotte Boaitey-Kwartengin ainoa lapsi. Kwasi Kwartengin vanhemmat ovat molemmat muuttaneet Englantiin Ghanasta. Hänen isänsä on taloustieteilijä Kansainyhteisön päämajassa ja hänen äitinsä on asianajaja.
Käytyään yksityiskoulua Kwarteng sai stipendin Eton Collegeen ja myöhemmin hän opiskeli Trinity Collegessa Cambridgessa antiikin historiaa huippuarvosanoin.
Ura

Ennen politiikkaa Kwarteng toimi The Daily Telegraph -sanomalehden kolumnistina ja oli finanssianalyytikkona useassa eri rahoituslaitoksessa. Hän kirjoitti myös kirjan Ghost of Empire, joka kertoo Englannin kuningaskunnan perinnöstä. Vuonna 2011 hän osallistui avustajanaa Jonathan Dupontin kirjan Gridlock Nation kirjoittamiseen.
Vuonna 2006 Kwartengista tuli konservatiivisen Bow Group -ajatushautomon hallituksen jäsen, ja samalla alkoi hänen lähentymisensä konservatiivipuolueeseen. Hän haki ensimmäistä kertaa poliittiseen tehtävään vuonna 2005, kun hän pyrki Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneeseen; hän ei kuitenkaan tullut valituksi.
Vuoden 2010 vaaleissa Kwarteng oli ehdolla Spelthornen vaalipiirissä. Hän sai 10 019 ääntä ja pääsi alahuoneeseen. Hänen suosionsa kasvoi hänen päästyään parlamenttiin, ja hänet valittiin uudelleen vuoden 2015 vaaleissa. Vuonna 2017 silloinen valtiovarainministeri Philip Hammond nimitti Kwartengin alahuoneen erityisavustajakseen eli parliamentary private secretary -virkaan. Kwarteng nimettiin Britannian Euroopan unionista poistumisen ministeriöön 16. marraskuuta vuonna 2018.
Kwarteng toimi Boris Johnsonin vahvana tukijana vuosien 2016 ja 2019 konservatiivipuolueen puheenjohtajavaaleissa. Kun Boris Johnson vuonna 2019 nousi pääministeriksi, Kwarteng nimitettiin talous-, energia- ja ekologinen kasvu -apulaisministeriksi. Vuonna 2021 Kwarteng siirrettiin talous-, energia- ja teollisuusstrategiaministeriksi, sillä Alok Sharma siirtyi COP26 -tapaamisen puheenjohtajaksi ja Kwarteng otti hänen paikkansa.
Liz Trussin tultua pääministeriksi 6. syyskuuta 2022 Kwarteng nimitettiin Yhdistyneen kuningaskunnan valtiovarainministeriksi. Kwarteng julkaisi 23. syyskuuta 2022 suunnitelmansa Britannian talouden parantamiseksi. Suunnitelma sisältää paljon thatcherismin mukaisia toimenpiteitä, kuten vero- ja menoleikkauksia sekä deregulaatiota. Suunnitelmassa oli myös paljon keskustelua herättänyt pankkiirien bonusrakenteen sääntelyn poistaminen.
Tämä mini-budjetiksi kutsuttu suunnitelma osoittautui katastrofaaliseksi. Seuraavalla viikolla punta arvo vajosi matalimmalle tasolla Yhdysvaltain dollariin nähden ikinä. Englannin pankki joutui tukemaan puntaa ostamalla valtion velkapapereita. Myös Kansainvälinen valuuttarahasto arvosteli maan talouspolitiikkaa. Kwarteng erotettiin valtiovarainministerin tehtävistä 14. lokakuuta. Hänen seuraajakseen tuli Jeremy Hunt.
Kalle Kautto

Kalle Kautto (s. 8. huhtikuuta 1981 Jyväskylä, Suomi) on suomalainen futsalpelaaja. Hän on pelannut Suomen futsalmaajoukkueessa kolme ottelua. Futsal-liigaa Kautto on pelannut jyväskyläläisessä FS CAMU:ssa.
Kautto on pelannut myös jalkapalloa, jossa hänen pelipaikkansa on keskikenttäpelaaja. Korkeimmillaan hän on pelannut Kakkosessa, jossa hän vuosina 2000–2012 edusti Äänekosken Huimaa, JJK Jyväskylää, Säynätsalon Rientoa, Jyväskylä Unitedia, FC Vaajakoskea ja Warkauden Jalkapalloklubia yhteensä 181 ottelussa.
Kuun geologinen ajanlasku

Kuun geologinen ajanlasku on ollut Maan geologisen ajanlaskun perustana, vaikkei se siihen täysin sovellukaan.selvennä
Kuun synnyttyä Maahan törmänneen planeetan Maasta irrottamasta aineksesta 4,55 miljardia vuotta sitten koko sen pintaa peitti 450 km:n paksuinen magma. Kuu oli aluksi 200 miljoonan vuoden ajan sula. Kuun pintaosat jäähtyivät kuitenkin verrattain nopeasti laavan kiteytyessä, jolloin oliviinin ja pyrokseenin kaltaiset raskaammat aineet upposivat kohti keskustaa muodostaen vaipan. Kuun kiinteä kuori muodostui noin 4,4 miljardia vuotta sitten kevyemmistä aineista kuten maasälvästä. Tämä vaalea pinta on yhä nähtävissä Kuun ylänköalueilla.
Kuuhun on osunut sen olemassaolon aikana useita meteoriittejä, varsinkin sen historian alussa. Kuusta puuttuvat Maassa toimivat seleografiset voimat eli eroosio käytännössä kokonaan. Nykyään Kuun pintaa muokkaavat enää kuunjäristykset ja mikrometeoriittien osumat. Koska pinta on näin muuttumaton, voidaan siitä löytää kaukaistenkin aikojen merkkejä. Esimerkiksi Claviuksen ja Gassendin kraatterit syntyivät 4,4–3,8 miljardia vuotta sitten.
Kuun meret syntyivät basaltin peittäessä tuolloin syntyneet suurimmat kraatterit eli törmäysaltaat noin 3,8–3,2 miljardia vuotta sitten Kuun geologisesti aktiivisella kaudella. Kuun merten reunavuoret, esimerkiksi Montes Apenninus, ovat siis näiden muinaisten kraattereiden törmäyksissä kohonneita reunoja. Kuussa on ollut tulivuoritoimintaa pienemmässä määrin myöhemminkin, mutta se on nykyään päättynyt.
Korpilampi (Parkano, Holmanmäki)

| Korpilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  61°57′45″N, 23°08′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  Korpiluoma 
Järvinumero:  35.574.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,4 m 
Rantaviiva:  0,863 km 
Pinta-ala:  0,02866 km² 
 fiKorpilampi 
Korpilampi  on Pirkanmaalla Parkanossa Jaakkolankylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Korpilampi on osa Sammatinjoen valuma-aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 350 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Se sijaitsee Poikkeusharjun ja Lehtijärven välisessä suo-maastossa. Vaikka lampi sijaitsee 800 metrin päässä Lehtijärvestä, kulkee sen laskuoja Korpiluoma pohjoiseen 1,4 kilometriä ennen kääntymistään itään. Oja laskee Ylisenlammen ja Marjolammen väliseen yhdysuomaan. Korpilampeen laskee vain yksi oja lännestä. Rantaviivan pituus on 850 metriä. Rannat ovat suota ja lampi onkin autio. Lammen läheisyyteen tulee metsäautotie, joka haarautuu yhdystieltä 13275 Ylisenlammen kohdalta.
Historiaa

Korpilammella on aina ollut luontainen laskuoja, joka on kulkenut silloin pääpiirteissään nykyistä reittiä. Metsä- ja suo-ojituksen aikakaudella ojaa on kuitenkin perattu koneellisesti kaivaen. Vanhassa 1800-luvun pitäjänkartassa oja näkyy selvästi. Se laskee kuitenkin pitkään lampeen, joka sijaitsi Ylisenlammen ja Marjolammen paikalla. Sammatinjoen perkaukset ovat laskeneet joen vedenpintaa alemmaksi ja lammesta on kuroutunut erilleen nykyiset kaksi lampea. Korpiluoma laskeekin lampien väliseen uomaan.