stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gendarmerie nationale
Organisaatio

Gendarmerie nationale  on jaettu 22 alueeseen, joissa jokainen komentaja vastaa joukkojen sijoittamisista ja toiminnasta. Alueelliset Gendarmerie- joukot koostuvat seuraavasti:
aluejoukot
erikoisjoukot (mm. rikospaikkatutkimus, tiedustelu, rikostentorjunta, liikenteenvalvonta, vuoristojoukot, helikopteri- ja merijoukot)
mobilisoidut joukot − vahvuus n. 11300 miestä, sekä emämaassa että merentakaisilla alueilla
interventioryhmä eli GIGN, sotilaallinen väliintulo vakavissa tapauksissa kotimaassa tai ulkomailla (esim. terrorismin torjunta, panttivankitilanteet)
kansalliskaarti koostuen kahdesta rykmentistä ja yhdestä ratsuväkirykmentistä (lisäksi joukko erikoistehtäviin kuten sotilasorkesteri)
Gendarmerie merivoimat
Gendarmerie ilmavoimat
Gendarmerie kuljetus
Gendarmerie aseistus
reservijoukot, vuonna 2012 vahvuus oli 40000 miestä.
Henkilöstö

Gendarmerie nationale koostuu sekä sotilas- että siviilihenkilöstöstä. Kokonaisvahvuus on yli 98000 henkilöä seuraavasti:
6700 upseeria ja 70190 palkattua henkilöä operatiivississä tehtävissä
4604 upseeria ja toimihenkilöä teknis-hallinnollisissa tehtävissä
13900 vapaaehtoista reserviläistä
2700 siviilitehtävissä olevaa työntekijää.
Terrorismin torjunta

Tehtäviin kuuluu nykyisin myös terrorismin torjunta, jota tehdään 25 alueellisessa yksikössä. Vuonna 2015 tehtiin kolmivuotinen suunnitelma 210 työpaikan lisäämisestä alueelliseen tiedusteluun.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gendarmerie nationale Wikimedia Commonsissa
Gendarmerie nationale liikenteenvalvonta
GIGN erikoisryhmä ml. tarkka-ampujat ja EA-henkilöstö
Gendarmerie nationale pelastushelikopteri
Keski-Tiilijärvi

| Keski-Tiilijärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hollola
Koordinaatit:  60°59′49″N, 25°30′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (14.24)
Laskuoja:  oja Isoon Tiilijärveen 
Järvinumero:  14.244.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,1 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  1,158 km  
Pinta-ala:  8,263 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeski-Tiilijärvi 
Keski-Tiilijärvi  on Päijät-Hämeessä Hollolassa Tiirismaalla, Tiilijärven ja Tiilikankaan lähellä, sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,3 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Ison Tiilijärven eteläpuolella ja Vähän Tiilijärven pohjoispuolella. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Järven rannalla on noin kymmenen vapaa-ajanasuntoa, joiden tontit ovat länsirannalla aidatut. Hollolan kunnan Euroopan unionin vaatimukset täyttävä virallinen uimapaikka on Keski-Tiilijärven etelärannalla.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Vesijärven valuma-alueella (14.24), jonka Kotojärven valuma-alueeseen (14.244) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,1 metriä mpy. Keski-Tiilijärven valuma-alue on hyvin pieni siksi, että Vähän Tiilijärven tapaan maa on hiekkaista ja järven ympärillä rannasta kauemmas satava vesi imeytyy suoraan sorakerroksen läpi pohjaveteen järveen virtaamatta. Vähä-Tiilijärvestä johtaa Keski-Tiilijärveen oja, jota Vesalan kalastuskunta on pitäänyt auki parantaakseen veden virtaamaa Vähästä Tiilijärvestä Keski-Tiilijärveen ja myös lopulta Isoon Tiilijärveen.
Ruosilankujan pelastusasema

Ruosilankujan pelastusasema oli Helsingin kaupungin pelastuslaitoksen pelastusasema, joka otettiin käyttöön 4. toukokuuta 2020. Pelastusasema sijaitsi Konalassa osoitteessa Ruosilankuja 3. Asema suljettiin, kun Konalan pelastusasema avattiin tammikuussa 2023. Konalan pelastusasema sijaitsee osoitteessa Muonamiehentie 13.
Ruosilankujan pelastusasemalle oli sijoitettuna väliaikainen kärkiyksikkö ja ambulanssi. Pelastusasema oli väliaikainen ratkaisu, sillä Konalan kaupunginosa oli tehtävämäärältään pelastuslaitoksen suurimpia, eikä hälytyksiin pystytty vastaamaan tavoiteajassa.
Aseman yksiköt

| --- | --- |

Yksikkötunnus: Tyyppi
R HE 3115: Pelastusyksikkö
E HE 1331: Perustason ambulanssi
Vinylon

Pohjoiskorealaisia miehiä yllään vinylonista tehdyt univormut.
Vinylon (Pohjois-Koreassa vinalon) on synteettinen kuitu, jota saadaan polyvinyylialkoholin (PVA) ja formaldehydin reaktiosta. Kemialliselta koostumukseltaan se on polyvinyyliformaalia (PVF). Sen kehittivät Japanissa vuonna 1939 Ichirō Sakurada, Ri Sung-gi ja Hiroshi Kawakami. Ri toi 1950-luvulla vinylonin valmistamiseen tarvittavan tietotaidon mukanaan Pohjois-Koreaan, jossa hän kehitti keinon valmistaa sitä antrasiitista ja kalkkikivestä, joita maasta löytyi runsaasti. Ensimmäinen koe-erä Pohjois-Koreassa valmistettiin vuonna 1954, ja suuri Vinalon Cityksi kutsuttu tehdaskokonaisuus vinylonin valmistamiseen aloitti toimintansa Hamheungissa vuonna 1961.
Vinylonilla on lukuisia käyttöjä teollisuudessa. Sitä käytetään muun muassa vahvikkeena kumisissa hihnoissa, letkuissa ja renkaissa. Siitä valmistetaan kalaverkkoja, laivaköysiä ja varjostavia suojakankaita kasviviljelmille. Paperiteollisuudessa sitä käytetään vahvistamaan paperia ja parantamaan sen emäksenkestävyyttä. Pohjois-Koreassa sen pääasiallinen käyttötarkoitus on kuitenkin tekstiiliteollisuus. Siitä valmistetaan maassa kuluttajatekstiilejä puvuista työvaatteisiin, pyyhkeisiin, kenkiin, sukkiin ja alusvaatteisiin. Vinylonin laaja-alaista käyttöä pidetään esimerkkinä maan omavaraisuuteen tähtäävän juche-ideologian käytännön toteutuksesta. Sitä onkin kutsuttu Pohjois-Koreassa muun muassa juche-kuiduksi.
Nimi

Nimi ”vinylon” (jap. ビニロン, biniron) annettiin kuidulle Japanissa vuonna 1948. Se on sulautuma sanoista ”vinyyli” ja ”nylon”. Pohjois-Koreassa se tunnetaan sen sijaan nimellä ”vinalon” (kor. 비날론, pinallon), jonka Kim Il-sungin väitetään antaneen sille vuonna 1957. Tämä nimi viittaa korean säiettä tarkoittavaan sanaan ”nal”. Lisäksi sillä vältetään englanninkielisistä termeistä pohjautuvan lainasanan käyttö. Pohjois-Koreassa sitä on kutsuttu myös ”omavaraisuuden puuvillaksi” sekä ”juche-kuiduksi”.
Ominaisuudet ja käyttö

Vinylon on vahvaa ja kevyempää kuin puuvilla, mutta monta kertaa kestävämpää. Se on helppoa pestä ja kuivata. Se kestää hyvin lämpöä, kemikaaleja, auringonvaloa, UV-säteilyä, liuottimia, öljyjä ja suoloja, eikä siitä vapaudu poltettaessa muiden keinokuitujen tavoin vaarallisia kaasuja. Se kykenee absorboimaan enemmän kosteutta kuin yksikään toinen keinokuitu. Se on kuitenkin jäykkää ja melko karkeaa, ja sen värjääminen on vaikeaa. Sitä pidetäänkin sopimattomana laatutekstiiliksi.
Teollisuudessa vinylonilla on lukuisia käyttökohteita. Sitä käytetään muun muassa vahvikkeena kumisissa hihnoissa, letkuissa ja renkaissa. Siitä valmistetaan kalaverkkoja, laivaköysiä ja varjostavia suojakankaita kasviviljelmille. Paperiteollisuudessa sitä käytetään vahvistamaan paperia ja parantamaan sen emäksenkestävyyttä. Pohjois-Koreassa sitä on käytetty pääasiassa tekstiiliteollisuudessa. Siitä valmistetaan maassa kuluttajatekstiilejä puvuista työvaatteisiin, pyyhkeisiin, kenkiin, sukkiin ja alusvaatteisiin. Vinylonin karkeuden ja jäykkyyden vuoksi siitä valmistetut vaatteet eivät ole mukavia käyttää, ja suuren absorptiokyvyn vuoksi vinylon-vaatteista tulee kastuessaan hyvin raskaita.
Yksi vinylonin tunnetuimmista käyttäjistä Pohjois-Korean ulkopuolella on ruotsalainen retkeilyvarusteiden valmistaja Fjällräven, jonka Kånken-sarjan reput valmistetaan Vinylon F -nimisestä materiaalista. Sen käyttämä vinylon on peräisin Japanista.
Valmistaminen

Vinylon on kemialliselta koostumukseltaan kuitumaista polyvinyyliformaalia (PVF). Sitä valmistetaan polyvinyylialkoholin vesiliuoksesta saatavista kuiduista, jotka lämpökäsittelyn jälkeen reagoivat formaldehydin kanssa muodostaen asetaaliryhmiä. Alun perin raaka-aineet prosessiin valmistettiin maaöljystä, jota käytetään edelleen vinylonin valmistuksessa Japanissa ja Kiinassa. Pohjois-Korealla ei puolestaan ole omia öljyvarantoja, joten siellä vinylonin raaka-aineina käytetään antrasiittia ja kalkkikiveä, joita maalla on runsaasti. Niistä saadaan karbidia, josta puolestaan valmistetaan asetyleeniä. Kun sitä sekoitetaan etikkahapon kanssa, saadaan vinyyliasetaattia, joka polymeroidaan polyvinyyliasetaatiksi. Siitä puolestaan saadaan tuotettua polyvinyylialkoholia, jota käytetään itse vinylonin valmistukseen.
Vuonna 2022 vinylonin kokonaismarkkinoiden arvo oli 539,3 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Suurinta markkina-aluetta oli Pohjois-Amerikka, ja tärkeimmät valmistusmaat olivat Yhdysvallat, Kiina ja Japani.
Operaatio Tanne Ost

Suursaaren strategisesti tärkeä sijainti keskellä itäistä Suomenlahtea
Operaatio Tanne Ost oli saksalaisten maihinnousu Suursaareen 15. syyskuuta 1944, tavoitteena vallata saari suomalaisilta Suomen irtauduttua aseveljeydestä. Suursaaresta käsin saksalaiset olisivat voineet yrittää jatkaa neuvostolaivaston merisulkua Suomenlahden pohjukkaan. Maihinnousu epäonnistui ja antoi samalla suomalaisille myös tärkeän poliittisen voiton.
Operaation tausta

Saksalaisten oli tarkoitus vallata Suursaari jatkaakseen Neuvostoliiton Itämeren-liikenteen rajoittamista Suomenlahden Leningradin pohjukkaan saaressa olevalla rannikkotykistöllä ja alueen miinakentillä. Jatkosodan aikana Suomi ja Saksa olivat toteuttaneet sulun yhteistyönä.
Saksan sodanjohto oli alun perin hyväksynyt operaatiosuunnitelmat huhtikuussa 1944 siltä varalta, että Suomi irrottautuisi sodasta. Tilanne oli kuitenkin muuttunut oleellisesti: suomalaiset olivat jo avaamassa Kotkan rannikkoväylää venäläisille, ja nämä olivat onnistuneet murtamaan merialueella useita murtokohtia saartoon. Tämän vuoksi operaation toteuttajaksi valittu Viron saksalaisjoukkojen esikunta pyrki peruuttamaan maihinnousun. Kun tiedustelutiedot kuitenkin kertoivat Suursaaren suomalaiskomentajan sanoneen, ettei hän käskystäkään avaisi tulta saksalaisia joukkoja vastaan, suuramiraali Karl Dönitz arvioitutti operaation uudelleen. Tiedustelutietoihin vedoten laivaston esikunta ilmoitti, että suomalaiset eivät vastaisi tuleen, ja todennäköisesti sitä paitsi tyhjentäisivät saaren 12. syyskuuta. Esikunta suositti hyökkäystä ennen 15. syyskuuta, ja Saksan sodanjohto kääntyi maihinnousun kannalle. Hitler määräsi valmistelut kiireellisiksi ja 13. syyskuuta päätettiin maihinnousuajankohdaksi yö 15. syyskuuta.
Joukot

Saksalaiset tunsivat suomalaisten puolustusasemat Suursaaressa hyvin. Saaressa oli kaksi saksalaisten hoitamaa tutka-asemaa, ja saaressa oli käynyt upseereita tutustumassa sen puolustukseen. Maihinnousuosaston komentajaksi nimettiin kommodori Karl-Conrad Mecke. Maihinnousujoukkojen kokonaisvahvuus oli 2 700 miestä. Ryhmä oli sekalainen joukko, joilta puuttui yhtäläinen koulutus. Maihinnousua oli suorittamassa ja tukemassa 40 alusta.
Suursaaren puolustuksesta vastasi Rannikkotykistörykmentti 12, jonka komentaja oli everstiluutnantti Martti Miettinen. Rykmentin vahvuus oli taistelun alussa 1 712 miestä. Saaresta oli evakuoitu kalustoa ja ampumatarvikkeita, koska saarta valmisteltiin luovutettavaksi Neuvostoliitolle.
Miettisellä oli käytössään 42 erityyppistä tykkiä, yhdeksän raskasta kranaatinheitintä ja 24 konekivääriä sekä riittävästi ammuksia. Saari oli jaettu neljään puolustuslohkoon, miehistö tunsi alueen ja taisteluasemat olivat hyvin linnoitettuja.
Hyökkäyksen arviointia

Suursaaren valtausyritys oli saksalaisille paha virhearviointi. Hyökkäys oli huonosti valmisteltu, ja jopa turha, sillä Adolf Hitler antoi jo 19. syyskuuta luvan luopua Virosta. Maihinnousu nostatti saksalaisvastaista mielialaa Suomessa ja tehosti suomalaisten taistelutoimia Lapin sodassa.
Pieni Koukkujärvi (Jämsä)

| Pieni Koukkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°02′27″N, 25°18′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  Koukkuoja Saarijärveen 
Järvinumero:  14.272.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,7 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  1,076 km  
Pinta-ala:  4,073 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Koukkujärvi 
Pieni Koukkujärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Vekkulan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Saarijärven alueeseen (14.272) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,7 metriä mpy.
Mökkilänjärvi

| Mökkilänjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°59′10″N, 25°19′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  oja Haukijärveen 
Järvinumero:  14.272.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,77 km  
Pinta-ala:  2,145 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMökkilänjärvi 
Mökkilänjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Saalahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Saarijärven alueeseen (14.272) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy.
Iso Koukkujärvi (Jyväskylä)

| Iso Koukkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°02′43″N, 25°18′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  Koukkuoja Saarijärveen 
Järvinumero:  14.272.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,4 m  
Pituus:  730 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,928 km  
Pinta-ala:  9,862 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Koukkujärvi 
Iso Koukkujärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Hirvimäen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Ison Koukkujärven pinta-ala on 9,9 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Järven eteläosan kaksi lahtea sijaitsevat Jämsän alueella.
Vesistösuhteet

Iso Koukkujärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Saarijärven alueeseen (14.272) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,4 metriä mpy.
Okslammi (Jämsä)

| Okslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°03′09″N, 25°13′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  Rumaoja Saarijärveen 
Järvinumero:  14.273.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,3 m  
Pituus:  620 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  1,902 km  
Pinta-ala:  9,943 ha  
Saaria:  1 
 fiOkslammi 
Okslammi  on Keski-Suomessa Jämsässä Tavilammen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 9,9 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Rumaojan–Myllyojan valuma-alueeseen (14.273) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,3 metriä mpy.
Niemisjärvi (Jyväskylä)

| Niemisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°05′50″N, 25°20′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  Niemisoja Soidenlammiin 
Järvinumero:  14.274.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  172,4 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,262 km  
Pinta-ala:  5,057 ha  
Saaria:  2 
 fiNiemisjärvi 
Niemisjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Korpilahdella Humman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Kattilaojan valuma-alueeseen (14.274) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 172,4 metriä mpy.
Pirttijärvi (Jyväskylä, Leustu)

| Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä (Korpilahti)
Koordinaatit:  62°00′36″N, 25°24′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  oja Lahnajärveen 
Järvinumero:  14.272.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,7 m  
Pituus:  690 m  
Leveys:  430 m  
Rantaviiva:  2,521 km  
Pinta-ala:  10,363 ha  
Saaria:  2 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Korpilahden Leustussa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Leustussa Lahnavuoren juurella kylän peltoaukean reunassa. Järvellä on keskellä Pirttiniemi, joka jakaa järven kahdeksi järvenosaksi. Niitä yhdistävät toisiinsa niemen edessä oleva 60 metriä leveä salmi. Läntisen osan eteläpäätä kutsutaan Pirttipohjaksi. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, joita ei ole karttoihin nimetty. Ne sijaitsevat vierekkäin itäisessä järvenosassa. Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Leustun pellot eivät ylety aivan järvenrantaan asti. Järven lähellä sijaitsee maatila ja rantaan on rakennettu neljä muuta kiinteistöä ja viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Leustun kylätieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Saarijärven alueeseen (14.272) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. Siihen on johdettu ojat Horkankylän takaa ja vierestä. Järven laskuoja lähtee sen luoteispäästä ja se laskee lähes kilometrin päässä Lahnajärveen ja tämä laskee heti Saarijärveen. Saarijärven laskujoki on Saajoki, joka laskee viiden kilometrin päässä Päijänteen Luokslahden Saalahteen.
Historiaa

Vuoden 1963 peruskartassa oli saman verran peltomaata järven lähiympäristössä. Rantarakentaminen on entisaikaan verrattuna lisääntynyt.
Iso-Kaukuu

| Iso-Kaukuu |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°02′39″N, 25°24′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  oja Mustalampeen 
Järvinumero:  14.274.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139 m  
Pituus:  1,9 km  
Leveys:  580 m  
Rantaviiva:  4,907 km  
Pinta-ala:  37,469 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Kaukuu 
Iso-Kaukuu  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kovasmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 37 hehtaaria, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Kattilaojan valuma-alueeseen (14.274) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139 metriä mpy.
Kovaslammi

| Kovaslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°03′12″N, 25°23′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  oja Syväjärveen 
Järvinumero:  14.274.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,7 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,635 km  
Pinta-ala:  2,157 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKovaslammi 
Kovaslammi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kovasmäen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Kattilaojan valuma-alueeseen (14.274) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,7 metriä mpy.
Hoikanjärvi (Jyväskylä)

| Hoikanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°05′19″N, 25°22′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  oja Hetteeseen 
Järvinumero:  14.274.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  158,6 m  
Pituus:  860 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,954 km  
Pinta-ala:  8,795 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHoikanjärvi 
Hoikanjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Hoikanpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Kattilaojan valuma-alueeseen (14.274) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,6 metriä mpy.
Soidenlammi

| Soidenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°04′21″N, 25°22′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  oja Keltalampeen 
Järvinumero:  14.274.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,1 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,524 km  
Pinta-ala:  1,51 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSoidenlammi 
Soidenlammi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Hoikanpohjan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Kattilaojan valuma-alueeseen (14.274) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149,1 metriä mpy.
Valkeajärvi (Jyväskylä, Kovasmäki)

| Valkeajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°03′10″N, 25°23′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  oja Kovaslammiin 
Järvinumero:  14.274.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,4 m  
Pituus:  800 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  1,872 km  
Pinta-ala:  14,072 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkeajärvi 
Valkeajärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kovasmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 14,1 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Kattilaojan valuma-alueeseen (14.274) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,4 metriä mpy.