1919
Tapahtumia > tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Uusi Suometar ja Uusi Päivä -lehdet sulautuivat kokoomuslaiseen lehtiyritykseen, joka alkoi julkaista Uutta Suomea ja Iltalehteä.
1. tammikuuta – Keikyä erotettiin itsenäiseksi kunnaksi Huittisten kunnasta.
4. tammikuuta – Suomessa annettiin painovapauslaki ja yhdistyslaki.
4. tammikuuta – Neuvosto-Venäjän puna-armeija ja latvialaiset kiväärimiehet valtasivat Riian. Latvian bolševikkihallitus johtajanaan Pēteris Stučka siirtyi Riikaan.
5. tammikuuta – Saksassa puhkesi spartakistikapina, kommunistinen vallankumousyritys. Aseistuneet työläiset valtasivat Berliinin lehtikorttelin. Hallitus julisti sotatilan.
15. tammikuuta – Åbo Akademi aloitti toimintansa.
16. tammikuuta – Yhdysvalloissa annettiin perustuslain 18. lisäys alkoholijuomien kieltolaista.
17. tammikuuta – Maalaisliitto esitti Santeri Alkion johdolla hallitukselle välikysymyksen venäläisten pakolaisten oleskelusta Suomessa. Hallitus sai luottamuslauseen äänin 64–27.
18. tammikuuta – Versailles’n rauhankokous alkoi Pariisissa.
19. tammikuuta – Suomen Kansallisooppera aloitti toimintansa entisen Aleksanterin teatterin tiloissa Helsingin Bulevardilla. Avajaisnäytäntönä oli Giuseppe Verdin ooppera Aida.
21. tammikuuta – Sinn Féinin johtama Irlannin kansalliskokous julisti Irlannin riippumattomaksi tasavallaksi.
25. tammikuuta – Ympärysvallat perustivat Kansainliiton presidentti Woodrow Wilsonin ehdotuksen mukaan.
25. tammikuuta – Kadettikoulu aloitti toimintansa.
26. tammikuuta – Suomessa perustettiin Työväen Urheiluliitto (TUL).
28. tammikuuta – Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta perustettiin.
3. helmikuuta – Puna-armeija eteni Ukrainaan. Kiovassa muodostettiin Ukrainan neuvostohallitus.
8. helmikuuta – Vasikkasaaren räjähdys : Helsingin edustalla Suomenlinnan ja Santahaminan välissä sijaitsevalla Vasikkasaarella räjähti ammusvarasto tuhoten saaren rakennukset ja saarella sijainneet suuret öljysäiliöt.
11. helmikuuta – Saksan kansalliskokous valitsi Friedrich Ebertin presidentiksi.
14. helmikuuta – Puolan–Venäjän sota alkoi.
14. helmikuuta – Eduskunta sääti asetuksen suojeluskuntalaitoksesta.
15. helmikuuta – 24. helmikuuta – Suomen talvikisat pidettiin Helsingissä.
23. helmikuuta – Itsenäisen Suomen ensimmäinen maaottelu kaikki urheilulajit huomioon ottaen pidettiin Suomen talvikisojen yhteydessä : jääpallo-ottelu Suomi–Ruotsi 4–1 käytiin Töölön pallokentällä.
1. maaliskuuta – Maaliskuun 1. päivän liike Koreassa Japanin siirtomaavaltaa vastaan.
1. ja 3. maaliskuuta – Eduskuntavaalit Suomessa. SDP sai jälleen 80 paikkaa ja Maalaisliitto vahvistui 42 paikkaan.
4. maaliskuuta – Komintern perustettiin Moskovassa.
5. maaliskuuta – Eliel Saarisen suunnittelema Helsingin uusi rautatieasema vihittiin käyttöön.
8. maaliskuuta – Tornion ja Haaparannan välinen rataosa valmistui.
15. maaliskuuta – Patentti- ja rekisterihallitukseen perustettiin yhdistysrekisteri. Ensimmäinen rekisteröity yhdistys oli Helsingin Kristillinen taideseura.
15. maaliskuuta – Sosiaalidemokraatti Karl Renner valittiin Itävallan kansleriksi.
21. maaliskuuta – Béla Kun perusti Unkariin kommunistisen hallituksen.
21. maaliskuuta – Sisäministeriön alaisuuteen perustettiin rajavartiolaitos Suomen itärajalle.
21. maaliskuuta – Määräykset venäjän kielen käytöstä tuomioistuimissa ja muissa virastoissa kumottiin.
23. maaliskuuta – Benito Mussolini perusti Fasci Italiani di Combattimento -fasistipuolueen Italiassa.
28. maaliskuuta – Suomessa peruna vapautettiin säännöstelystä.
30. maaliskuuta – Pietarin retki : suomalaiset aktivistit järjestivät pommi-iskuja ja tulipaloja Pietarissa.
31. maaliskuuta – Yleislakko ja kapinointia Ruhrin alueella.