stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Britannian Grand Prix 1989
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Alain Prost | McLaren-Honda | 64 | 1.19.22,131 | 2 | 9 |
| 2 | 27 |  Nigel Mansell | Ferrari | 64 | + 19,369 | 3 | 6 |
| 3 | 19 |  Alessandro Nannini | Benetton-Ford | 64 | + 48,019 | 9 | 4 |
| 4 | 11 |  Nelson Piquet | Lotus-Judd | 64 | + 1.06,735 | 10 | 3 |
| 5 | 23 |  Pierluigi Martini | Minardi-Ford | 63 | + 1 krs. | 11 | 2 |
| 6 | 24 |  Luis Perez-Sala | Minardi-Ford | 63 | + 1 krs. | 15 | 1 |
| 7 | 26 |  Olivier Grouillard | Ligier-Ford | 63 | + 1 krs. | 24 |   |
| 8 | 12 |  Satoru Nakajima | Lotus-Judd | 63 | + 1 krs. | 16 |   |
| 9 | 9 |  Derek Warwick | Arrows-Ford | 62 | + 2 krs. | 19 |   |
| 10 | 5 |  Thierry Boutsen | Williams-Renault | 62 | + 2 krs. | 7 |   |
| 11 | 20 |  Emanuele Pirro | Benetton-Ford | 62 | + 2 krs. | 26 |   |
| 12 | 37 |  Bertrand Gachot | Onyx-Ford | 62 | + 2 krs. | 21 |   |
| Kesk. | 15 |  Mauricio Gugelmin | March-Judd | 54 | Vaihdelaatikko | 6 |   |
| Kesk. | 7 |  Martin Brundle | Brabham-Judd | 49 | Moottori | 20 |   |
| Kesk. | 28 |  Gerhard Berger | Ferrari | 49 | Vaihdelaatikko | 4 |   |
| Kesk. | 29 |  Éric Bernard | Larrousse-Lamborghini | 46 | Moottori | 13 |   |
| Kesk. | 30 |  Philippe Alliot | Larrousse-Lamborghini | 39 | Moottori | 12 |   |
| Kesk. | 3 |  Jonathan Palmer | Tyrrell-Ford | 32 | Ulosajo | 18 |   |
| Kesk. | 8 |  Stefano Modena | Brabham-Judd | 31 | Moottori | 14 |   |
| Kesk. | 4 |  Jean Alesi | Tyrrell-Ford | 28 | Ulosajo | 22 |   |
| Kesk. | 17 |  Nicola Larini | Osella-Ford | 23 | Ohjautuvuus | 17 |   |
| Kesk. | 6 |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | 19 | Ulosajo | 5 |   |
| Kesk. | 16 |  Ivan Capelli | March-Judd | 15 | Voimansiirto | 8 |   |
| Kesk. | 22 |  Andrea de Cesaris | Dallara-Ford | 16 | Moottori | 25 |   |
| Kesk. | 1 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 11 | Ulosajo | 1 |   |
| Kesk. | 31 |  Roberto Moreno | Coloni-Ford | 2 | Vaihdelaatikko | 23 |   |
| DNQ | 25 |  René Arnoux | Ligier-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNQ | 10 |  Eddie Cheever | Arrows-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNQ | 40 |  Gabriele Tarquini | AGS-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNQ | 38 |  Christian Danner | Rial-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNPQ | 36 |  Stefan Johansson | Onyx-Ford |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 21 |  Alex Caffi | Dallara-Ford |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 33 |  Gregor Foitek | EuroBrun-Judd |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 18 |  Piercarlo Ghinzani | Osella-Ford |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 41 |  Yannick Dalmas | AGS-Ford |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 34 |  Bernd Schneider | Zakspeed-Yamaha |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 32 |  Pierre-Henri Raphanel | Coloni-Ford |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 35 |  Aguri Suzuki | Zakspeed-Yamaha |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 39 |  Volker Weidler | Rial-Ford |   | Esikarsiutui |   |   |
Muuta

Paalupaikka: Ayrton Senna – 1.09,099
Nopein kierros: Nigel Mansell – 1.12,017 (kierroksella 58)
40. Britannian Grand Prix
Luis Pérez Salan uran ensimmäinen ja ainoa MM-piste.
Antonov An-124

| Antonov An-124 |
| --- | --- |

Tyyppi:  Pitkän matkan kuljetuskone
Alkuperämaa:   Neuvostoliitto
Ensilento:  24. joulukuuta 1982
Valmistusmäärä:  55 
Antonov An-124 Ruslan (Nato-raportointinimi Condor) on nelimoottorinen pitkille reiteille suunniteltu rahtilentokone, joka lensi ensilentonsa vuonna 1982. Ensimmäiset kaupalliset lennot aloitettiin tammikuussa 1986. Konetyyppiä on valmistettu 54 kappaletta. Konetyyppiä on kaupallistettu vuokrattavaksi.
Antonov An-124:n seuraajaksi rakennettiin sittemmin kuusimoottorinen An-225, joka oli vuoteen 2022 maailman suurin lentokone. An-124 vaatii 2 500 metrin kiitotien laskeuduttaessa ensiluokkaisesti huolletuille kentille ja 3 000 m laskeuduttaessa luokittelemattomille lentopaikoille.
Käyttö > Kuljetukset

Sotilaskäyttöön ensimmäiset Antonov An-124:t tulivat 1987 ja niitä käytettiin myös Afganistanin sodassa raskaan kaluston kuljetuksiin. Yksi An-124 saattoi kuljettaa kolme T-80-panssarivaunua.
Antonov An-124 kykenee kuljettamaan kolmea CH-47-helikopteria, kuutta Puma-helikopteria, kuutta UH-60 Blackhawk -helikopteria tai viittä Mil Mi-17-helikopteria, 55 autoa tai 38 maastoautoa. Koneessa on lastivinssit, mikä mahdollistaa lastinkäsittelyn ilman kuorma-alustoille kiinnittämistä.
Syyskuussa 1990 An-124 kuljetti 451 pakolaista Ammanista. Lastitilaan oli varusteltu käymäläkontti ja 570 litraa vettä. Persianlahden sodan aikana An-124:t kuljettivat raskasta kalustoa, muun muassa Patriot-ohjustorjuntajärjestelmän.
Käyttö > Kuljetukset > Nato

Nato-maat Alankomaat, Espanja, Kanada, Luxemburg, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Saksa, Slovakia, Slovenia, Tanska, Tšekki, Unkari ja Kanada ovat käyttäneet Antonov An-124:iä sotilaskuljetuksiinsa kriisialueille. Myöhemmin järjestelyyn liittyivät myös Ruotsi ja Suomi.
Käyttö > Kuljetukset > Suomi

Myös Suomen puolustusvoimat on käyttänyt An-124:ää kaukokuljetuksessaan. Antonov An-124-100 -kuljetus järjestettiin 20. heinäkuuta 2007, kun Turun lentoasemalta lähetettiin suomalaiselle ISAF-joukolle neljätoista kevlar-suojattua maastohenkilöautoa ja kaksi kevlar-suojattua maastokuorma-autoa. Säkylää lähempänä oleva Porin lentoasema ei ollut riittävän kokoinen Antonoville.
Käyttö > Lentoennätyksiä

Antonovilla tehtiin ennätyksiä vuosina 1985–1987. Sillä pystyttiin lentämään 171 219 kilogramman lastilla 2 000 metrin korkeudessa 20 150,92 kilometrin lennolla.
Käyttö > Käyttäjät

Venäjän ilmavoimat: 26 kpl
Volga-Dnepr Airlines: 9 kpl
Avialinii Antonova
Libyan Air Cargo: 2 kpl
Polet Airlines: 5 kpl
Tekniset tiedot

Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 6
Matkustajat: 88 lastitilassa
Pituus: &&&&&&&&&&&&&069.010000069,10 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&073.030000073,30 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&020.078000020,78 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&0628.0500000628,5 m²
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&0172000.&&&&00172 000 kg
Suurin lentoonlähtöpaino: &&&&&&&&&0392000.&&&&00392 000 kg
Hyötykuorma: &&&&&&&&&0120000.&&&&00120 000 kg
Kuormatila: 36,5 m × 6,4 m × 4,4 m (1 028 m³)
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&04.&&&&004 × D-18T -suihkumoottoria; &&&&&&&&&&&&0229.0500000229,5 kN  per moottori
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0865.&&&&00865 km/h
Matkalentonopeus: &&&&&&&&&&&&0800.&&&&00800 km/h
Lentomatka: &&&&&&&&&&016500.&&&&0016 500 km (tyhjänä), 4 500 km (täytenä)
Lakikorkeus: &&&&&&&&&&012000.&&&&0012 000 m
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kotisivut antonov.com: Antonov An-124
The Antonov Giants: An-22, An-124, & An-225
aerospace-technology.com: Antonov An-124-100
SALIS: the Strategic Airlift Interim Solution (Arkistoitu – Internet Archive)
Airlifter Comparisons — Antonov An-124 Ruslan (Arkistoitu – Internet Archive)
Volga-Dnepr (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
SALIS (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Aiheesta muualla > Kuvia

www.airliners.net Volga-Dnepr Airlinesin Antonov An-124 nousussa Helsinki-Vantaan lentoasemalta
www.airliners.net An-124:n ohjaamo
www.airliners.net An-124:n lastiruuma
Antonov An-124:n etumainen lastausramppi avattuna.
Energian ohivirtaus

Energian ohivirtaus kuvaa ekosysteemissä sitä, että energiaa poistuu ravintoketjusta jokaisella trofiatasolla ja näin ollen ravinnosta yhdellä kertaa saatavan energian määrä vähenee mentäessä ravintoketjussa ylöspäin. Energian määrä vähenee ravinnon siirtyessä tuottajilta kuluttajille ja myös ravinnon siirtyessä kuluttajatasolta toiselle. Energian ohivirtauksesta johtuen ekosysteemissä tuottajia on oltava eniten ja ravintoketjun huipulla olevia huippupetoja on oltava vähiten. Tuottajien aikaansaamaa perustuotantoa on pidetty Pohjois-Skandinaviassa tehtyjen tutkimusten perusteella määräävänä tekijänä sille, kuinka pitkiä kunkin eliöyhteisön ravintoketjut voivat olla. Toisaalta on jotain näyttöä, että ravintoketjun pituuteen voisi vaikuttaa huippupetojen kanta tai ravintoketjun lajien populaatioiden kantojen vakaus.
Britannian Grand Prix 2000

Britannian Grand Prix 2000 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 23. huhtikuuta 2000 Silverstonen radalla. Kilpailun voitti David Coulthard, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 60 | 1'28:50.108 | 4 | 10 |
| 2 | 1 |  Mika Häkkinen | McLaren-Mercedes | 60 | 1.477 | 3 | 6 |
| 3 | 3 |  Michael Schumacher | Ferrari | 60 | 19.917 | 5 | 4 |
| 4 | 9 |  Ralf Schumacher | Williams-BMW | 60 | 41.312 | 7 | 3 |
| 5 | 10 |  Jenson Button | Williams-BMW | 60 | 57.759 | 6 | 2 |
| 6 | 6 |  Jarno Trulli | Jordan-Mugen-Honda | 60 | +1:19.273 | 11 | 1 |
| 7 | 11 |  Giancarlo Fisichella | Benetton-Playlife | 59 | +1 krs. | 12 |   |
| 8 | 17 |  Mika Salo | Sauber-Petronas | 59 | +1 krs. | 18 |   |
| 9 | 12 |  Alexander Wurz | Benetton-Playlife | 59 | +1 krs. | 20 |   |
| 10 | 14 |  Jean Alesi | Prost-Peugeot | 59 | +1 krs. | 15 |   |
| 11 | 16 |  Pedro Diniz | Sauber-Petronas | 59 | +1 krs. | 13 |   |
| 12 | 8 |  Johnny Herbert | Jaguar-Cosworth | 59 | +1 krs. | 14 |   |
| 13 | 7 |  Eddie Irvine | Jaguar-Cosworth | 59 | +1 krs. | 9 |   |
| 14 | 20 |  Marc Gené | Minardi-Fondmetal | 59 | +1 krs. | 21 |   |
| 15 | 21 |  Gaston Mazzacane | Minardi-Fondmetal | 59 | +1 krs. | 22 |   |
| 16 | 22 |  Jacques Villeneuve | BAR-Honda | 56 | Vaihdelaatikko | 10 |   |
| 17 | 5 |  Heinz-Harald Frentzen | Jordan-Mugen-Honda | 54 | Vaihdelaatikko | 2 |   |
| Kesk. | 15 |  Nick Heidfeld | Prost-Peugeot | 51 | Moottori | 17 |   |
| Kesk. | 23 |  Ricardo Zonta | BAR-Honda | 36 | Ulosajo | 16 |   |
| Kesk. | 4 |  Rubens Barrichello | Ferrari | 35 | Hydrauliikka | 1 |   |
| Kesk. | 18 |  Pedro de la Rosa | Arrows-Supertec | 26 | Sähköt | 19 |   |
| Kesk. | 19 |  Jos Verstappen | Arrows-Supertec | 20 | Sähköt | 8 |   |
Britannian Grand Prix 2001

|  Britannian Grand Prix 2001  |
| --- | --- |
 11. osakilpailu 17 osakilpailusta kaudella 2001. 

Päivämäärä:  15. heinäkuuta 2001
Sijainti:  Silverstone Circuit, Silverstone, Englanti
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5 141 km
Kilpailun pituus:  60 kierrosta, 308,355 km
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Michael Schumacher   (Ferrari)
Paaluaika:  1.20,447
Palkintokoroke
Voittaja:   Mika Häkkinen   (Mclaren)
Toinen:   Michael Schumacher   (Ferrari)
Kolmas:   Rubens Barrichello   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Mika Häkkinen   (Mclaren)
Kierrosaika:  1.23,405 (kierroksella 34)
Britannian Grand Prix 2001 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 15. heinäkuuta 2001 Silverstonen radalla Britanniassa. Kilpailun voitti McLarenilla ajanut Mika Häkkinen, jolle voitto oli kauden ensimmäinen. Häkkinen ajoi myös kilpailun nopeimman kierroksen ajalla 1.23,405 (kierroksella 34) sekä ylitti urallaan yli 400 pisteen rajan.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 3 |  Mika Häkkinen | McLaren-Mercedes | 60 | 1.25.33,770 | 2 | 10 |
| 2 | 1 |  Michael Schumacher | Ferrari | 60 | + 33,646 | 1 | 6 |
| 3 | 2 |  Rubens Barrichello | Ferrari | 60 | + 59,281 | 6 | 4 |
| 4 | 6 |  Juan Pablo Montoya | Williams-BMW | 60 | + 1.08,772 | 8 | 3 |
| 5 | 17 |  Kimi Räikkönen | Sauber-Petronas | 59 | + 1 krs. | 7 | 2 |
| 6 | 16 |  Nick Heidfeld | Sauber-Petronas | 59 | + 1 krs. | 9 | 1 |
| 7 | 11 |  Heinz-Harald Frentzen | Jordan-Honda | 59 | + 1 krs. | 5 |   |
| 8 | 10 |  Jacques Villeneuve | BAR-Honda | 59 | + 1 krs. | 12 |   |
| 9 | 18 |  Eddie Irvine | Jaguar-Cosworth | 59 | + 1 krs. | 15 |   |
| 10 | 14 |  Jos Verstappen | Arrows-Asiatech | 58 | + 2 krs. | 17 |   |
| 11 | 22 |  Jean Alesi | Prost-Acer | 58 | + 2 krs. | 14 |   |
| 12 | 19 |  Pedro de la Rosa | Jaguar-Cosworth | 58 | + 2 krs. | 13 |   |
| 13 | 7 |  Giancarlo Fisichella | Benetton-Renault | 58 | + 2 krs. | 19 |   |
| 14 | 15 |  Enrique Bernoldi | Arrows-Asiatech | 58 | + 2 krs. | 20 |   |
| 15 | 8 |  Jenson Button | Benetton-Renault | 58 | + 2 krs. | 18 |   |
| 16 | 21 |  Fernando Alonso | Minardi-European | 57 | + 3 krs. | 21 |   |
| Kesk. | 5 |  Ralf Schumacher | Williams-BMW | 36 | Moottori | 10 |   |
| Kesk. | 23 |  Luciano Burti | Prost-Acer | 6 | Moottori | 16 |   |
| Kesk. | 4 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 2 | Jousitus/Kolari (Trulli) | 3 |   |
| Kesk. | 12 |  Jarno Trulli | Jordan-Honda | 0 | Kolari (Coulthard) | 4 |   |
| Kesk. | 9 |  Olivier Panis | BAR-Honda | 0 | Kolari (Villeneuve) | 11 |   |
| DNQ | 20 |  Tarso Marques | Minardi-European |  - | 107% sääntö |   |   |
Muuta

Paalupaikka: Michael Schumacher – 1.20,447
Michael Schumacherin uran 40:s paalupaikka
Valokuitunen

| Valokuitunen Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2019, toiminta alkoi 2020
Toimitusjohtaja:  Heikki Kaunisto
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi
Tuotteet:  Valokuituyhteydet
Liikevaihto:  11 682 000 EUR (2023)
Henkilöstö:  yli 100 (2023)
Omistaja:  CapMan Oyj:n Infra-rahasto ja Telia Company
Kotisivu:  valokuitunen.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Valokuitunen Oy on suomalainen valokuituyhteyksien rakentamiseen ja ylläpitämiseen keskittynyt yritys. Sen omistajia ovat Capman Infra ja Telia Company. Yhtiö toimii tiiviisti asutuissa taajamissa ympäri Suomen.
Yritys kuuluu alansa suurimpiiin toimijoihin. Vuoden 2023 loppuun mennessä sen verkon kattavuuden arvioidaan olevan 250 000 taloutta.
Historia

Valokuitunen aloitti toimintansa huhtikuussa 2020. Valokuituverkkojen rakentamiseen ja ylläpitämiseen keskittyneeseen yritykseen siirtyi Telian Avoin Kuitu -liiketoiminta ja -verkot. Yhtiön toimitusjohtaksi nimitettiin Kenneth Hedman, joka oli edistänyt Valokuitusen yhtiöittämistä Teliasta. Toukokuussa yhtiö osti Valkeakosken Energian valokuituverkon.
Hedman jätti paikkansa huhtikuussa 2021. Hänen jälkeensä tehtävää alkoi hoitaa vt. toimitusjohtaja Heikki Kaunisto, yhtiön talous-, rahoitus- ja strategiajohtaja. Yrityksessä oli noin 40 työntekijää. Kesäkuuhun mennessä yhtiö oli rakentanut valokuituyhteyden 8000 talouteen. Verkkoa oli rakennettu alihankkijana toimineen Eltel Networksin kanssa pääkaupunkiseudulle, Turkuun ja Tampereelle. Yhtiö kertoi saaneensa 300 miljoonan euron investointivalmiuden. Rahoittajina toimivat omistajien lisäksi Skandinaviska Enskilda Banken SEB ja Pohjoismaiden investointipankki NIB. Uutta verkkoa aiottiin rakentaa myös pienempiin kaupunkeihin. Elokuussa Kaunisto nimitettiin virallisesti yhtiön toimitusjohtajaksi.
Syksyyn 2022 mennessä yhtiö oli investoinut noin 100 miljoonaa euroa verkkoonsa. Syyskuussa Valokuitunen ja Eltel tekivät kolmen vuoden kumppanuussopimuksen valokuituverkon rakentamisesta ja sen ylläpidosta. Sopimuksen arvo oli 200 miljoonaa euroa. Marraskuussa Valokuitunen kertoi perustaneensa toimipisteen Ouluun. Joulukuussa yhtiö osti Kuhmoisten laajakaista oy:n valokuituverkon.
Kesäkuussa 2023 yhtiö osti Rovaniemellä sijaitsevan Rautiosaaren kyläverkon valokuituverkot. Heinäkuussa yhtiö kertoi saaneensa kansainvälisiltä pankeilta noin 400 miljoonan euron rahoituspaketin valokuituverkon laajentamiseen. Yhtiön verkko kattoi 120 000 kotitaloutta, ja kun huomioitiin myös rakenteilla olevat projektit, kattavuus oli 190 000. Yhtiön tavoitteena oli 300 000 kotitalouden kattavuus vuoteen 2026 mennessä. Marraskuussa Uuraisten kunta myi verkkonsa Valokuituselle.
Organisaatio

Valokuitusen omistavat Capman Infra (60 %) ja teleoperaattori Telia (40 %).
Vuonna 2023 yhtiöllä oli yli 100 työntekijää ja sen pääkonttori sijaitsee Helsingissä. Yrityksen toimitusjohtaja on Heikki Kaunisto. Vuonna 2023 Valokuitunen sijoittui keskisuurten yritysten sarjassa sijalle 15. Suomen parhaat työpaikat -kilpailussa.
Toiminta

Valokuitunen toimii avoimen kuidun periaatteella eli palvelut tilataan vasta, kun yhteys on rakennettu. Yhtiö käyttää Telian valtakunnallista runkoverkkoa, johon paikallinen tilaajaverkosto kytketään. Esimerkiksi pientalot kytketään Telian Avoin Kuitu -runkoverkkoon. Telia maksaa verkosta vuokraa Valokuituselle.
Valokuitusen asiakkaita ovat esimerkiksi yrittäjät, kuluttajat, rivitalo-, pientalo-, kerrostalo- ja luhtitaloyhtiöt.
Valokuitunen rakentaa asiakkailleen liittymän valokuituverkkoon, minkä jälkeen ne voivat tilata haluamansa laajakaista- ja tv-palvelut verkkonsa eri palveluntarjoajilta. Vaikka kotien yhteydet kytketään Telian ylläpitämään verkkoon, myös muut operaattorit voivat tarjota palveluitaan sen kautta. Tämän ansiosta hintakilpailu pitää kustannukset kurissa. Syksyllä 2023 operaattoripalveluitaan tarjosi noin 10 yritystä.
Aiheesta muualla

valokuitunen.fi
2,5-dimetoksi-4-fluoriamfetamiini

| 2,5-dimetoksi-4-fluoriamfetamiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1-(4-fluori-2,5-dimetoksifenyyli)propan-2-amiini
Muut nimet:  DOF
CAS-numero:  125903-69-7
PubChem CID:  23844155
SMILES:  CC(CC1=CC(=C(C=C1OC)F)OC)N
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C11H16FNO2
Moolimassa:  213,25 g/mol
2,5-dimetoksi-4-fluoriamfetamiini (DOF) on DOx-ryhmään kuuluva fenetyyliamiini- ja amfetamiiniluokkien psykedeelinen päihde. DOF osoitti joitain stimuloivia vaikutuksia ihmisiin, mutta ei psykedeelistä aktiivisuutta, kolmen 6 mg:n annoksen jälkeen tunnin välein.
Sokotranrakkeli

| Sokotranrakkeli |
| --- | --- |
 Sokotranrakkelinaaras.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kottaraiset Sturnidae
Suku::  Rakkelit Onychognathus
Laji::  frater
Kaksiosainen nimi
 Onychognathus frater  (Sclater & Hartlaub, 1881) 
Katso myös
   Sokotranrakkeli Wikispeciesissä   Sokotranrakkeli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sokotranrakkeli (Onychognathus frater) on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Sokotranrakkelia tavataan kotoperäisenä Sokotralla Jemenissä. Laji on saarilla laajalle levinnyt ja paikoin runsaslukuinen ja sen kannankehitys on vakaa. Siksi se on luokiteltu elinvoimaiseksi, vaikka sen levinneisyysalue onkin pieni.
Elintavat

Sokotranrakkeli on sopeutuvainen laji ja se voi elää monenlaisissa elinympäristöissä. Sokotranrakkelit ovat sosiaalisia lintuja ja liikkuvat usein somalianrakkeleiden mukana. Sokotranrakkeli käyttää ravinnokseen hedelmiä, siemeniä ja hyönteisiä, ja etsii ravintonsa mieluummin puista kuin maasta.
Sokotran saari Intian valtameressä Adeninlahden suulla.
Cauchyn integraalikaava

Cauchyn integraalikaava on funktioteorian tulos, jolla pystyy laskemaan analyyttisen funktion arvon annetun alueen sisäpisteissä, jos funktion arvot tunnetaan alueen reunalla.
Formaalisti: Olkoon  f analyyttinen alueessa  A ja  D kiekko, jonka sulkeuma sisältyy  A:han. Tällöin kaikilla  z\in D
Cauchyn integraalikaavasta seuraa, että analyyttinen funktio on äärettömän monta kertaa derivoituva. n:nnelle derivaatalle voidaan johtaa esitys
Näitä kaavoja voidaan käyttää hyväksi residylauseen todistamisessa.
Kirjallisuutta

Spiegel, Murray R.; Lipschutz, Seymour; Schiller, John J.; Spellman, Dennis: Complex Variables.  (Shaum's Outline Series)  McGraw-Hill Book Company, 2009 (1964).  ISBN 978-0-07-161569-3
Gluoni

| Gluoni |
| --- | --- |

Symboli:  g
Rakenne:  Alkeishiukkanen
Perhe:  Bosoni
Ryhmä:  Mittabosoni
Vuorovaikutus:  Vahva vuorovaikutus
Löydetty teoreettisesti:  1962
Löydetty:  DESY 1979
Massa:  0 MeV/c2
Sähkövaraus:  0 e
Värivaraus:  Oktetti, 8 eri väriä
Spin:  1
Gluoni on mittabosoneihin kuuluva alkeishiukkanen, joka välittää vahvaa voimaa eli värivoimaa. Se pitää kvarkit kiinni toisissaan, jolloin näistä voi muodostua protoneita, neutroneita ja muita hadroneita. Atomiytimet pysyvät koossa nimenomaan gluonien ansiosta. Nimitys gluoni tulee englanninkielisestä sanasta glue, eli liima.
Gluonien olemassaolo todistettiin kokeellisesti vuonna 1979 DESY:n Petra-ilmaisimella.
Ominaisuudet

Gluoneja on kahdeksaa eri tyyppiä ja niillä on myös itsellään värivaraus eli ne tuntevat vahvan vuorovaikutuksen. Tämän takia vahva vuorovaikutus on voimakkaampi suuremmalla etäisyydellä.
Gluonien kvarkkeja sitova vaikutus lakkaa, jos hadronit saatetaan tarpeeksi kuumaan ja suuripaineisiin olosuhteisiin törmäyttämällä niitä suurilla energioilla. Tällöin hadronit ikään kuin sulavat vapaiksi kvarkeiksi ja gluoneiksi, kvarkki-gluoniplasmaksi.
Gluonien värivaraukset

Toisin kuin fotoneja, joita on vain yhtä lajia, on kvantti­kromo­dynamiikan mukaan olemassa kahdeksaa tyyppiä gluoneja, joilla on erilainen väri­varaus.
Asia ei ole aivan helppo käsittää. Kvarkeilla on kolme erilaista värivarausta ja anti­kvarkeilla näiden antivärit. Gluoneilla voidaan ajatella olevan sekä väri että antiväri, mutta tämän selventämiseksi on tarkasteltava väri­varausten matematiikkaa yksityis­kohtaisemmin.
Gluonien värivaraukset > Värivaraus ja superpositio

Kvanttimekaniikassa hiukkasten tiloja voidaan laskea yhteen superpositioperiaatteen avulla. Toisin sanoen hiukkasen tila voi olla perustilojen yhdistelmä, jossa kuhunkin perustilaan liittyy tietty todennäköisyys, jolla tämä tila havaitaan mitattaessa. Gluonien värivarauksen tapauksessa eräs sellainen tila voidaan ilmaista lausekkeella:
Tämä luetaan "punainen-antisininen plus sininen-antipunainen". Tässä r merkitsee "punaista" (engl. red) ja b "sinistä" (engl. blue) värivarausta; kvarkkien kolmas värivaraus on "vihreä", g (engl. green). Tekijä  {\sqrt {2}} on mukana aaltofunktion normalisoimiseksi ja on asian ymmärtämiseksi epäoleellinen. Jos tässä tilassa olevan gluonin värivaraus voitaisiin tavalla tai toisella suoraan mitata, tulokseksi saataisiin 50 %:n todennäköisyydellä punainen-antisininen ja 50 %:n todennäköisyydellä sininen-antipunainen.
Gluonien värivaraukset > Värisinglettitila

Kvarkeista muodostuneiden hadronien kuten protonien ja neutronien sanotaan usein olevan "värittömiä", mutta täsmällisemmin sanottuna ne ovat "värisinglettitilassa", joka on matemaattisesti analoginen spinin singlettitilalle. Tällainen tila sallii niiden vuorovaikuttaa toisten värisinglettien, mutta ei muiden väritilojen kautta: koska gluonien välittämiä pitkän kantaman vuorovaikutuksia ei ole, tämä osoittaa, ettei ole myöskään singlettitilassa olevia gluoneja.
Tämä singlettitila voidaan esittää muodossa:
Toisin sanoen, jos tilan värivaraus voitaisiin mitata, tulokseksi saataisiin yhtä suurella todennäköisyydellä punainen-antipunainen, sininen-antisininen tai vihreä-antivihreä.