stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Herättäjä-Yhdistys
Toiminta

Hallinto Herättäjäjuhlien yhteydessä pidettävä vuosikokous on Herättäjä-Yhdistyksen korkein päättävä elin. Vuosikokouksessa on valittu Herättäjä-Yhdistyksen päätoimikunnan, nykyisin hallituksen (vuodesta 2014) yhdeksän jäsentä. Näistä kolme on vuosittain erovuorossa. Päätoimikunnan, hallituksen puheenjohtajana on toiminut muun muassa Wilhelmi Malmivaara, Väinö Malmivaara, Olavi Kares, Jukka Malmivaara, Kaisa Rönkä, Ilkka Mattila, Jukka Hautala ja nykyinen puheenjohtaja on Tapani Rantala. Yhdistyksen toiminnanjohtajana on Kalle Hiltunen, joka toimii hallituksen kokouksissa esittelijänä ja sihteerinä.
Alueellinen työ perustuu paljolti vapaaehtoisten aktiivisuuteen. Seuroja, konsertteja ja muita herännäishenkisiä tilaisuuksia järjestetään ympäri Suomen.
Opiskelija- ja nuorisotyö järjestää valtakunnallisia tapahtumia ja rippikouluja sekä tukee nuorten kotiseuratoimintaa.
Lähetystyötä Herättäjä-Yhdistys tekee Suomen Lähetysseuran kautta, jonka suurin alajärjestö se on.
Heimotyö tukee veljeskirkkojen työtä suomensukuisten kansojen keskuudessa.
Herättäjä-Yhdistyksen toiminnanjohtaja on Kalle Hiltunen (2021–). Hallituksen puheenjohtaja on Tapani Rantala (2017–).
Yhdistyksen alueellista työtä suunnittelua, koordinointia ja toteuttamista varten Suomi on jaettu maakuntarajoja noudatteleviin toiminta-alueisiin. Alueilla toimii paikallisosastojen lisäksi yksitoista aluetoimikuntaa.
Musiikkityössä keskeisiä ovat Siionin virret, kuorot, äänitteiden kustantaminen ja veisuuperinteen vahvistaminen.
Toiminta > Julkaisutoiminta

Herättäjä-Yhdistys julkaisee seuraavia lehtiä:
Kirkollinen aikakauslehti Henki (ennen vuotta 2021 Hengellinen Kuukauslehti). Wilhelmi Malmivaara perusti vuonna 1888 Hengellisen Kuukauslehden
Nuori Yty on nuorille tarkoitettu ja nuorten itsensä toimittama lehti
Yhdistys julkaisee vuosittain muutamia kirjoja ja levyjä
Toiminta > Talous > Rahoitus

| Rahoituksen lähde | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 20 000 € | 22 000 € | 22 000 € | 17 000 € | 20 000 € | 25 000 € | 25 000 € |

Järjestö käynnisti syksyllä 2023 merkittävät muutosneuvottelut taloudellisen tilanteensa heikennyttyä jo vuosien ajan.
Toiminnanjohtajat

Olavi Kares 1946–1948
Armas Antila 1948–1953
Jussi Kuoppala 1954–1974
Väinö Maunumaa 1974–1982
Jaakko Elenius 1983–1991
Jouko Kuusinen 1991–2004
Simo Juntunen 2004–2021
Kalle Hiltunen 2021–
Aiheesta muualla

Herättäjä-Yhdistys ry
| n k Suomen Ekumeeninen Neuvosto (SEN) |
| --- | --- | --- |
| Pääsihteerit |  Cantell  Castrén  Rusama  Edström  Huttunen  Auvinen  Wärn-Rancken  |  |
| Jäsenyhteisöt |  Evankelis-luterilainen kirkko  Ortodoksinen kirkko  Vapaakirkko  Katolinen kirkko  Pelastusarmeija  Baptistsamfund  Metodistkyrka  Metodistikirkko  Missionkyrkan  Anglikaaninen kirkko  International Evangelical Church  |  |
| Tarkkailijajäsenet |  Adventtikirkko  Baptistikirkko  Helluntaikirkko  Kveekarit  Pingstmission  |  |
| Kumppanit |  Filantropia  Filoksenia  Helsingin Diakonissalaitos  Herättäjä-Yhdistys  Hiljaisuuden Ystävät  Kansan Raamattuseura  Kirkon alat  Kirkon ulkomaanapu  Kulttuuri- ja uskontofoorumi FOKUS  Medialähetys Sanansaattajat  Lasten ja nuorten keskus  OCM-Suomen Konstantinus Yhdistys  Opiskelijoiden Lähetysliitto  Pyhän Henrikin pyhiinvaellusyhdistys  Sinapinsiemen  Suomen Caritas  Suomen kristillinen rauhanliike  Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto  Suomen Liikemiesten Lähetysliitto  Suomen Lähetysseura  Suomen Merimieskirkko  Suomen NMKY:n liitto  Suomen NNKY-liitto  Suomen Pipliaseura  Suomen World Vision  Temppeliherrain Ritarikunta  Tuomasyhteisö  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Yle 
Herättäjä-Yhdistyksen toimisto Lapuan Siirilässä.
Herännäisyyden alueellinen levinneisyys Suomessa vuonna 2007.

Toimintaa vähintään:

  Kuukausittain  Vuosittain
Koveroistenjärvi

| Koveroistenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hollola
Koordinaatit:  61°03′18″N, 25°22′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (14.24)
Tulouomat:  Hammonjoki
Laskujoki:  Hammonjoki Vesijärveen 
Järvinumero:  14.246.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  alle 95 m  
Pituus:  720 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  2,152 km  
Pinta-ala:  4,895 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoveroistenjärvi 
Koveroistenjärvi tai Koveroinen on Päijät-Hämeessä Hollolassa Uskilan kylän lähellä ja Isomyllyllä sijaitseva tekojärvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se on muodostettu patoamalla Hammonjoen uoma järven pohjoispäästä, jolloin vesi on tulvinut mäkien välissä jokilaakson muotoiseen painanteeseen . Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Järven länsirantaan ulottuu peltomaat ja itäpuolella on lähinnä metsämaata. Järven lähiympäristössä on kolme maatilaa, joista yksi sijaitsee pohjoisrannan tuntumassa. Itärannastaan on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niitä on muualla kolme lisää. Isomyllystä haarautuu tie järven itäpuolelle, josta pääsee kiertämään järven ympäri takaisin yhdystielle 14074.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Vesijärven valuma-alueella (14.24), jonka Hammonjoen valuma-alueeseen (14.246) se kuuluu. Se on Hammojoen läpivirtausjärvi. Järven vedenpinnan korkeus on alle 95 metriä mpy., jolloin Hammojoelle kertyy pudotusta Vesijärveen mennessä 13,6 metriä. Järveen ei laske karttoihin merkittyjä ojia.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järveä ei ole, mutta kartassa näkyy Hammonjoessa ja Sepänpurossa useita vesimyllyjä. Yksi myllyistä sijaitsi Isomyllyn kohdalla Koveroistenjärven eteläpuolella. Joenvarret olivat niittymaana ja ensimmäiset peltomaat sijaitsivat Hatsinassa. Järveä ei liioin ollut vielä vuonna 1939 Hämeenlinnan Suomen taloudellisessa kartassa. Eteläpuolinen vesimylly oli hävinnyt, mutta Söyringin kohdalla toimi vielä mylly. Vuoden 1950 peruskartassa järvi näkyy jo jopa nykyistä hieman suurempana. Järven eteläpää ylettyi silloin yhdystielle saakka. Hieman ylempänä toimi Rintalan mylly, jonka yläpuolelle oli padottu allas ja 1850-luvulla. Koveroisten saha oli vuonna 1965 edelleen toiminnassa ja Rintalan mylly oli muutettu myös sahaksi. Seuraavassa vuoden 1984 peruskartassa ei kumpaakaan sahaa ollut kartoissa. Koveroistenjärven vedenpintaa on tässä yhteydessä alennettu hieman. Koveroistenjärven itärantaan oli lohkottu pienet palstat, jossa on nykyään seitsemän vapaa-ajan asuntoa.
Häränsilmä (Lahti)

| Häränsilmä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Lahti
Koordinaatit:  60°59′13″N, 25°37′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (14.24)
Laskuoja:  ei laskuojaa
Taajamat:  Lahden kaupunki
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  alle 115 m  
Pituus:  60 m  
Leveys:  40 m  
Pinta-ala:  0,2 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiHäränsilmä 
| --- | --- |
Sijainti:  Suomi, Lahti
Lähin kaupunki:  Lahden kaupunki
Pinta-ala:  1,05 ha 
| --- | --- |
Perustettu:  1983 
Hallinto:  Lahden kaupunki
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Häränsilmä on Päijät-Hämeessä Lahden Salpausselässä sijaitseva puiston ympäröimä pieni lampi, joka on viime jääkauden loppuvaiheen aikana muodostunut suppa.
Maantietoa

Häränsilmä sijaitsee kangasmetsässä, jonka kumpuilevan maaston painanteeseen lampi on muodostunut. Alue on Lahden Salpausselkää, joka kuuluu Toiseen Salpausselkään. Lampi sijaitsee Lahden Suurhallin takana noin 200 metrin etäisyydellä siitä. Lampi on kartasta mitattuna halkaisijaltaan 40–60 metriä ja sen pinta-ala on noin 20 aaria. Sitä ympäröi kostea hetteikkö. Rantoja seuraa kävelypolkuja, jotka ovat osaa Salpausselän kautta kulkevaa Lehmusreittiä.
Luontoarvoja

Häränsilmä ja sen lähialueen kosteikko on rauhoitettu vuonna 1983 luonnonsuojelualueeksi. Sen alkuperäinen pinta-ala on ollut yksi hehtaari, mutta umpeenkasvun vuoksi sen vesipinta-ala on supistunut 0,2 hehtaariin. Lampi on saanut alkunsa jäälohkareen painauduttua maahan, missä se on sulanut vasta myöhemmin. Lampi muodostui siinä vaiheessa, kun mannerjäätiköstä irronneen jäälohkareen jättämään kuoppaan muodostui vettä pidättävä pohja.
Lammen vesirajassa kasvaa runsaana rahkasammal. Lähialueelta tavataan esimerkiksi heinäsorsa, tavi, peippo, pajulintu, metsäkirvinen, kirjosieppo, lehtokerttu, vihervarpunen, punakylkirastas, hippiäinen, mustapääkerttu, punavarpunen ja nuolihaukka.
Salpausselän koulu käyttää Häränsilmää hyväksi biologian opetuksessa. Siellä on runsaasti esimerkiksi pieniä vesieläimiä ja hyönteisiä.
Historiaa

Vuoden 1875 kartasta selviää, että Lahden asutuskeskus oli kovin pienialainen ja että taajaman ja lammen välissä kulki jo rautatie kohti pohjoisen satamaa Vesijärven rannassa. Lammesta itään oli pelto- tai niittymaata taajama-alueelle asti. Muualla oli vain metsämaata. Lammen ympärille on merkitty polkuja tai kärryteitä. Vuoden 1912 taloudellisessa kartassa asuinalueet, peltomaat ja rautatiet olivat säilyneet samanlaisina kuin vuoden 1875 kartassa. Lampea ei ole piirretty näkyviin tähän karttaan. Vuonna 1952 julkaistussa kaupunkikartassa näkyy Lahden kaupungin laajentumisen pääsuunnat. Lammen ympäristössä on nyt hyppyrimäki, koulukasvitarha ja Teivaanmäellä sijaitseva tanssilava. Vuoden 1963 peruskartassa peltopalsta oli edelleen viljelyssä, mutta sen kautta tuli tie Teivaanmäelle. Metsässä mutkitteli polkuja Lahden urheilukeskuksen pohjoispuolella ja aivan lammen ympärillä. Vuoden 1978 kartassa peltopalstalle on jo rakennettu ja loput siitä on niittynä. Metsässä kulkee polkujen lisäksi teitä. Suurhallin rakennus on merkitty uutena vuoden 1983 karttaan. Samana vuonna lampi ja sen ympäristö suojeltiin. Lammen eteläpuolelta ohittava metsäpolku pohjustettiin hyppyrimäelle johtavaksi tieksi  ja Lahden hiihtostadionin ympäristö ja kaikki lammen eteläpuoliset alueet oli merkitty kisa-alueeksi.
Alueen läheisyydessä on myös Lahden ja Pietarin kaupunkien ystävyyspuisto, johon on 1990-luvulla istutettu puuntaimenia, jotka ovat olleet ruohokasvien peitossa. Häränsilmästä Lahden suurhallille päin kaikkein pienimpien hyppyrimäkien ja suurhallin välisellä alueella on kukkuloita, joilla on Suomen sisällissodan Lahden valtauksen aikaisten Lahden rykmentin taisteluhautojen jäännöksiä.
Häränsilmästä löydettiin 4. lokakuuta 2008 kaksi viikkoa kateissa ollut lahtelaismies hukkuneena. Asiaan ei poliisin mukaan liittynyt rikosta.
Huomautuksia

1 2 3  Lammen pituus, leveys ja pinta-ala on määritetty mittaamalla ne Karttapaikan verkkopalvelussa sen mittaustyökaluilla.
↑  Lajit tavataan lampea ympäröivästä kangasmetsästä.
1 2  Monet huomioista tuntuvat olevan paikallisen asukkaan kirjottamia. Asia tulisi varmistaa muista lähteistä.
Hirvijärvi (Jyväskylä)

| Hirvijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°04′05″N, 25°19′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  Hirvioja Saarijärveen 
Järvinumero:  14.272.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  169,7 m  
Pituus:  490 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,216 km  
Pinta-ala:  7,295 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHirvijärvi 
Hirvijärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Hirvimäen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Saarijärven alueeseen (14.272) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 169,7 metriä mpy.
Pieni Hirvijärvi (Jyväskylä)

| Pieni Hirvijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°04′15″N, 25°19′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  oja Hirviojaan 
Järvinumero:  14.272.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,3 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,791 km  
Pinta-ala:  2,946 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Hirvijärvi 
Pieni Hirvijärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Hirvimäen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Saarijärven alueeseen (14.272) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 171,3 metriä mpy.
Elisabete Weiderpass

Elisabete Weiderpass
Elisabete Weiderpass Vainio on brasilialainen lääkäri ja syöpätutkija. Hänelle on myönnetty myös Ruotsin ja Suomen kansalaisuudet. Hän on syövän epidemiologian ja ennaltaehkäisyn asiantuntija. Weiderpass astui virkaan Maailman terveysjärjestön alaisen Kansainvälisen syöväntutkimuslaitoksen (IARC) johtajana 1. tammikuuta 2019.
Weiderpass opiskeli Karoliinisessa instituutissa Solnassa. Hänellä on lääketieteen tohtorin, Master of Sciencen ja filosofian tohtorin oppiarvot. Vuosina 2007–2018 Weiderpass johti Folkhälsanin tutkimuskeskuksessa Helsingissä geneettisen epidemiologian tutkimusryhmää. Lisäksi hän oli Norjan syöpärekisterin tutkimuslaitoksen johtaja vuosina 2015–2018. Vuosina 2011–2018 Weiderpass oli lääketieteellisen epidemiologian professori Karoliinisessa instituutissa ja syövän epidemiologian professori Tromssan yliopistossa. Avustavana ja vierailevana professorina hän on ollut eri yliopistoissa ja instituuteissa Suomessa, Brasiliassa, Iranissa, Kiinassa, Kuwaitissa ja Yhdysvalloissa. Weiderpassin nimissä on yli 800 vertaisarvioitua tieteellistä julkaisua.
Syövän epidemiologian lisäksi Weiderpass on tutkinut lasten ja nuorten ylipainoa.
Hän on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 2022.
Lapinjärvi (järvi Jyväskylässä)

| Lapinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°03′02″N, 25°17′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  Myllyoja Rumaojaan 
Järvinumero:  14.273.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,7 m  
Pituus:  660 m  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  1,678 km  
Pinta-ala:  8,606 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLapinjärvi 
Lapinjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Lapinjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Rumaojan–Myllyojan valuma-alueeseen (14.273) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,7 metriä mpy.
Keltalammi

| Keltalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä, Jyväskylä
Koordinaatit:  62°04′09″N, 25°16′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  Keltaoja Lapinjärveen 
Järvinumero:  14.273.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  168 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,672 km  
Pinta-ala:  1,956 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeltalammi 
Keltalammi  on Keski-Suomessa Jämsässä ja Jyväskylässä Tavilammen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Rumaojan–Myllyojan valuma-alueeseen (14.273) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 168 metriä mpy.
Heinälampi (Jyväskylä, Hirvimäki)

| Heinälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°05′05″N, 25°19′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  oja Keltaojaan 
Järvinumero:  14.273.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  172,4 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,53 km  
Pinta-ala:  1,401 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeinälampi 
Heinälampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Hirvimäen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Rumaojan–Myllyojan valuma-alueeseen (14.273) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 172,4 metriä mpy.
Kutajärvi

| Kutajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hollola
Koordinaatit:  61°02′13″N, 25°29′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (14.24)
Tulo-ojia:  Kiiskoja
Laskujoki:  Kalasillanoja Vesijärven Kirkkolahteen  oja Pyhäniemenlahteen  oja Laasonpohjaan
Järvinumero:  14.244.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  82 m  
Pituus:  2,1 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  6,438 km  
Pinta-ala:  1,63 km²  
Saaria:  ei saaria 
 fiKutajärvi 
Kutajärvi  on Päijät-Hämeessä Hollolassa kirkonseudun lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 163 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä, se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sen lähiympäristö on pääasiassa alavaa peltomaata. Järvi on matala, mutta siinä ei ole  kartan mukaan saaria. ärven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä. Se rannat ovat soistuneet, mutta sen rannoilla on jonkin verran kiinteää asutusta ja vapaa-ajan asuntoja. Kalliorannassa sijaitsee mökkikylä ja järven pohjoispuolella on Pyhäniemen asuinalue. Järven pohjoispuolella kulkee yhdystie 2956, jolta pääsee rantojen kiinteistöille.
Luontoarvoja > Natura-alue

Kutajärvi on osaksi umpeenkasvanut ja muodostaa merkittävän lintuvesialueen. Kutajärvi on osa Kutajärven alue -nimistä Natura 2000 -luonnonsuojelualuetta (FI0306006), johon lisäksi kuuluu useita Vesijärven lintulahtia. Järven vesialue ja osa rantaluhdista ja rantasoista kuuluvat myös suojelualueeseen. Kutajärven linnustoa pääsee katselemaan järven luoteisrannalla olevasta lintutornista, jolle johtaa polku ja pitkospuut pysäköintipaikalta Hollolan vanhainkodin itäpuolelta. Järvi on kansainvälisesti arvokas lintujärvi, joka muodostaa Vesijärven lahden kanssa Ramsar-alueen.
Luontoarvoja > Salpausselkä Geopark

Järvi on otettu mukaan Salpausselkä Geoparkiin suositeltavaksi vierailukohteeksi.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Vesijärven valuma-alueella (14.24), jonka Kotojärven valuma-alueeseen (14.244) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 82,0 metriä mpy. Samalla valuma-alueella sijaitsevat Hollolan taajama-alueelle jäävät Iso Tiilijärvi, Keski-Tiilijärvi ja Vähä Tiilijärvi, jotka laskevat Kiiskinojaa myöten Kutajärven kaakkoisrantaan Tiirismaan länsipuolelta. Toinen merkittävä oja on Tyhnynoja, joka laskee lounaisrantaan.
Järven laskuoja laskee idässä Enonselän Laasonpohjaan, joka on myös suojeltu. Järvellä on kuitenkin vielä kaksi laskuojaa Kirkonselkään, jotka voivat olla vettä vetäviä.
Historiaa

Kun Vesijärven vedenpintaa laskettiin, kuroutui Kutajärvi siitä erilleen omaksi järvekseen.
Jonttu Luhtavaara

Jonttu Luhtavaara (oikea nimi Joonas Paul Tuomas Luhtavaara; s. 26. marraskuuta 1996) on suomalainen muusikko, lauluntekijä, tuottaja ja DJ.
Luhtavaara on vaikuttanut vuosia KUUMAA-yhtyeessä. Luhtavaara soittaa yhtyeessä rumpuja, ja on ollut tuottamassa ja kirjoittamassa yhtyeen suosituimpia teoksia, kuten platinaa striimannutta kappaletta "Oo vielä sekunnin mun", "Tulipalo" ja "Ylivoimainen" biisejä
KUUMAAn lisäksi Luhtavaara on soittanut useissa keikkakokoonpanoissa, kuten Pihlaja, Tuure Boelius ja Sini Yasemin. Lauluntekijänä Luhtavaara on tehnyt KUUMAAn ulkopuolella yhteistyötä muun muassa Ville Veikan, Elliksen, Tumen ja pins.kun kanssa. Luhtavaaralla on kustannussopimus Elements Musicille ja Isolla Musicille.
Robert Isidor Örn

Robert Isidor Örn.
Robert Isidor Örn vuonna 1938 julkaistussa postimerkissä.
Robert Isidor Örn (2. tammikuuta 1824 Kuolemajärvi – 25. kesäkuuta 1885 Helsinki) suomalainen juristi, pormestari ja virka- ja valtiopäivämies.
Örn oli Tammikuun valiokunnan jäsen 1862 ja porvarissäädyn puheenjohtaja Viipurin kaupungin edustajana valtiopäivillä 1863–1864. Hän toimi Viipurin pormestarina vuosina 1855-1865 ja senaatin oikeusosaston varapuheenjohtajana vuodesta 1874 vuoteen 1877, jolloin erosi sairauden takia.
Örn sai salaneuvoksen arvon 1874. Hänet aateloitiin vuonna 1876 ja introdusoitiin Suomen Ritarihuoneeseen vuonna 1878 aatelisena sukuna numero 253, nimellä Örn.
Robert Isidor Örnin poika Werner August Örn toimi Viipurin oikeuspormestarina ja Salmin kihlakunnantuomarina. Hänet tunnetaan parhaiten salanimellä Harald Selmer-Geeth julkaistusta romaanista Siltalan pehtoori.
Tourujoki

| Tourujoki |
| --- | --- |
 Tourujoki heinäkuussa 2013
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alue (14.29)
Pinta-ala:  334,06 km²  
Järvisyys:  6,79 % 
Pääuoman pituus:  43,2 km 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Palokkajärvi
 :  62.26048°N, 25.74668°E
Laskupaikka:  Jyväsjärvi
 :  62.24405°N, 25.76519°E
Esteet:  säännöstelypato
Taajamat:  Jyväskylän keskustaajama
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  94,4 m  
Laskukorkeus:  78,3 m  
Korkeusero:  16,1 m
Pituus:  2,7 km  
Kaltevuus:  5,99 m/km
Keskivirtaama:  3,7 m³/s (MQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Tourujoki on Keski-Suomen Jyväskylässä 2,7 kilometriä  pitkä joki, joka muodostaa 43 kilometriä  pitkän pääuomansa alajuoksun osuuden. Joki alkaa Palokkajärvestä ja laskee Jyväsjärveen. Tourujoki on Jyväskylässä myös asuinalueen nimi.
Joen kulku

Tourujoki virtaa Palokkajärven eteläpäästä Jyväskylän keskustan itäpuolitse laskien Jyväsjärven pohjoisrantaan. Joen rannat sivuavat yläjuoksulla Taulumäkeä ja Lohikoskea, keskijuoksulla Holstia ja Kangasta ja alajuoksulla Tourulaa ja Puistolaa. Joki alkaa alittamalla ensin valtatien 4 ja pian sen jälkeen sekä Lohikosken suunnalta tulevan Lahjaharjuntien että sen rinnalla joen ylittävän pienen kävelysillan. Joki kääntyy kaakkoisesta suunnastaan lyhyeksi matkaa etelään päin ja Taulumäellä joen ylittää Laukaaseen johtava Lohikoskentie (seututie 637). Sillan jälkeen tekee joki mutkan, jonka jälkeen se kohtaa entisen voimalaitoksen padon. Padolta alkaa betonista rakennettu suora kanava, joka päättyy entiseen maanalaiseen voimalaitokseen. Kanavan alapuolinen jokiosuus kiertää Kankaan teollisuusalueen ja Tourulan sekä ohittaa samalla vanhan hautausmaan. Joessa on täällä rinnakkainen uoma, jonka sisälle jää jokisaari. Luontopolku kulkee saaren kautta kahta pientä sitaa pitkin. Joki palaa kaakkoiselle reitilleen heti hautausmaan jälkeen. Ennen Jyväsjärveen laskemistaan se alittaa vielä kaksi kävelysiltaa, Tourulantien, vankilaan vievän Ramoninkadun, rautatien neliraiteisen sillan ja valtatien 9. Joen keskivirtaama on 3,7 kuutiometriä sekunnissa (tai 3,2 m³/s ).
Tourujoki kesäkuussa 2008 Tourulan suuntaan.
Portaat venelaiturilta
Lohikoskentien silta
Kävelysilta
Kävelysilta edellistä ylempänä
Rautatiesilta