stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
OSR
OSR-pelejä > Esikuvia

Dungeons & Dragons ("nollas laitos", 1974)
Advanced Dungeons & Dragons (1977–1979)
Dungeons & Dragons Basic Set (1977)
Dungeons & Dragons Basic Set ja Expert Set ("B/X", 1981)
Dungeons & Dragons Basic Rules, Expert Rules, Companion Rules, Master Rules ja Immortals Rules ("BECMI", 1983–1985)
Advanced Dungeons & Dragons 2nd edition (1989)
Dungeons & Dragons Rules Cyclopedia (Basic, Expert, Companion ja Master koottuna yhdeksi kirjaksi, 1991)
OSR-pelejä > Retroklooneja

Taulukon rivit voi aakkostaa kunkin sarakkeen jäsenten mukaan painamalla halutun otsikon yhteydessä olevaa nappia.
| Peli | Vuosi | Genre | Esikuva | Verkkosivu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Basic Fantasy RPG | 2007 | fantasia | Basic Set ja Expert Set | http://www.basicfantasy.org/ |
| The Black Hack | 2016 | fantasia | oma sääntöjärjestelmä | https://the-black-hack.jehaisleprintemps.net/ |
| Blueholme | 2013 | fantasia | Basic Set, vuoden 1977 laitos | https://dreamscapedesign.net/category/blueholme/ (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Castles & Crusades | 2004 | fantasia | Advanced Dungeons & Dragons, Dungeons & Dragons 3rd edition | http://www.trolllord.com/indexnew.html (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Dark Dungeons | 2010 | fantasia | BECMI ja Rules Cyclopedia | https://darkdungeonsblog.wordpress.com/ |
| Delving Deeper | 2012 | fantasia | Dungeons & Dragons, vuoden 1974 laitos | http://www.immersiveink.com/ |
| Dungeon Crawl Classics | 2012 | fantasia | Advanced Dungeons & Dragons, Dungeons & Dragons 3rd edition | http://goodman-games.com/dungeon-crawl-classics-rpg/ |
| Encounter Critical | 2004 | science fiction | oma sääntöjärjestelmä | http://www222.pair.com/sjohn/encounter-critical.htm |
| For Gold & Glory | 2012 | fantasia | Advanced Dungeons & Dragons 2nd edition |  |
| Full Metal Plate Mail | 2014 | science fiction | Dungeons & Dragons, vuoden 1974 laitos |  |
| GORE | 2007 | geneerinen | Basic Role-Playing |  |
| Hulks & Horrors | 2013 | science fiction | Basic Set ja Expert Set | http://www.bedroomwallpress.com/p/hulks-and-horrors.html |
| Into the Odd | 2014 | fantasia | oma sääntöjärjestelmä | http://soogagames.blogspot.fi/ |
| Labyrinth Lord | 2007 | fantasia | Basic Set ja Expert Set | http://goblinoidgames.com/ |
| Lamentations of the Flame Princess | 2010 | fantasia | Basic Set ja Expert Set | http://www.lotfp.com/RPG/ |
| Mutant Future | 2008 | science fiction | Gamma World sekä Basic Set ja Expert Set | http://goblinoidgames.com/ |
| Stars Without Number | 2011 | science fiction | Basic Set ja Expert Set |  |
| OSRIC | 2006 | fantasia | Advanced Dungeons & Dragons, 1. laitos | http://www.knights-n-knaves.com/osric/ |
| Swords & Wizardry | 2008 | fantasia | Dungeons & Dragons, vuoden 1974 laitos | https://www.froggodgames.com/swords-wizardry-0 (Arkistoitu – Internet Archive) |
| White Star | 2015 | science fiction | Dungeons & Dragons, vuoden 1974 laitos | https://barrelridergames.wordpress.com/white-star/ (Arkistoitu – Internet Archive) |
Jarno Sarjanen

Jarno Tapani Sarjanen (29. maaliskuuta 1945 Helsinki – 21. helmikuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja. Häntä pidettiin suomalaisen kantrin pioneerina.
Elämäkerta

Sarjasessa ilmeni jo lapsena musikaalisia taipumuksia, ja hänen isänsä kannusti häntä musiikkiopintoihin. Jarno opetteli vähän aikaa viulun- ja pianonsoittoa, mutta opinnot päättyivät lyhyeen. Sarjanen itse väheksyi musiikillisia kykyjään, mutta isä uskoi poikansa lahjakkuuteen siinä määrin, että järjesti tämän Cantores Minores -kuoron laulukokeisiin. Muutaman teoriatunnin jälkeen Jarno pääsi kuoroon. Kuorossa hän lauloi kaksi vuotta.
1960-luvun alun rautalankakaudella Sarjanen soitti soolokitaraa eri kokoonpanoissa. Tällöin hän tapasi Willy Wandersissa soittaneen Kari Kuuvan. He perustivat oman yhtyeen, joka kuitenkin jouduttiin pian lopettamaan rahavaikeuksien takia.
Rautalankakauden loputtua Kuuva pääsi levyttämään Scandialle. Tuolloin levytetty "Tango Pelargonia" menestyi niin hyvin, että hän onnistui houkuttelemaan myös Jarno Sarjasen mukaan levylaulajaksi. Kuuva alkoi tehdä Sarjaselle levytettäväksi country-henkisiä kappaleita, koska ne tuntuivat sopivan tämän lauluäänelle.
Levytykset

Vuonna 1968 Sarjanen osallistui MTV:n Syksyn säveleen Kuuvan säveltämällä ja sanoittamalla kappaleella "Parasta mielestäni". Sarjanen sijoittui seitsemänneksi. Hänen ensimmäinen singlensä Scandia-levymerkille ilmestyi samana syksynä: A-puolella oli Kuuvan "Nukkekoti", B-puolella "Parasta mielestäni". Sarjanen oli mukana Syksyn sävelessä jälleen 1971, tuolloin Kuuvan kappaleella "Pienen pojan haaveet".
Sarjasen ensimmäinen sooloalbumi Jarno Sarjanen ilmestyi vuonna 1971 Pohjoismaisen Sähkön Blue-Master-levymerkille. Sen jälkeen Sarjanen vietti muutaman vuoden hiljaiseloa, hän levytti ainoastaan muutaman kappaleen kokoomalevyille ja yhden singlen ("Vie mut pois" / "Hiljainen ranta") ennen Fonovox-yhtiön vuonna 1977 julkaisemaa Sarjastus -albumia. Tuon levyn kaikki kappaleet Sarjanen sävelsi ja sanoitti itse.
Sarjanen levytti 1980-luvulla vielä kaksi albumia JP-Musiikille (Varjoelämää 1981 ja Mustat kaleerit 1985) sekä yhden (Keskikalja-cowboy 1988) Overdiscille. Myös useilla 1970- ja 1980-luvun aikana JP-musiikin julkaisemilla kokoomaäänitteillä on hänen esityksiään. Sarjanen levytti tuolloin mm. 60-luvun suosikkeja ("Vähän ennen kyyneleitä", "Kesäkatu") ja päivän iskelmiä ("Anna"). Levytyksiä tehtiin myös Sarjasen ja Kuuvan omalla "härmäkantri"-tyylillä ("Turhan kylväjä", "Piikki kaikkein pahin", "Matkalaukkumies").
Sävellykset ja sanoitukset

Jarno Sarjasen nimissä on 50 sävellettyä kappaletta, joista suurin osa on myös hänen sanoituksiaan. Suurimman osan sävellyksistään hän on itse laulanut levylle, mutta myös muutamat muut laulajat ovat levyttäneet hänen sävellyksiään. Esimerkiksi Päivi Paunu osallistui Syksyn säveleen 1972 Sarjasen säveltämällä ja sanoittamalla kappaleella "Kuitenkin tiedän sen".
Sarjanen sävelteli oman kertomansa mukaan jo nuorena, heti soinnut opittuaan, "pöytälaatikkoon." Robin levytti Sarjasen säveltämän ja Tuula Valkaman sanoittaman kappaleen "Menneet päivät" jo vuonna 1966. Päivi Paunun lisäksi Sarjasen sävellyksiä levyttivät 1970-luvulla muun muassa Jussi Raittinen ("Tulkaa mukaan"), Hanne ("Krouvi Kahden Ankkurin", san. Vexi Salmi), Dave ("Menee tässä järki") ja Kössi Härmä ("Kerran paistoi päivä", säv. Kuuva & Sarjanen, san. Kari Kuuva).
Jälkimaine

Jarno Sarjanen ei oman kertomansa mukaan luonteeltaan vaatimattomana koskaan halunnut kuuluisuutta tai julkisuutta. 1980-luvulla ilmestyneiden viimeisten levytystensä jälkeen hän ei juurikaan esiintynyt julkisuudessa eikä myöskään pyrkinyt levyttämään. Sarjasella ja hänen musiikillaan on kuitenkin Suomessa oma harrastajakuntansa. Tätä kysyntää tyydyttämään hänen 1970- ja 1980-lukujen levytyksiään onkin julkaistu useampi kokoelma-cd, joista laajimpia ovat lokakuussa 2008 ilmestyneet tupla-cd:t Pienen pojan haaveet - Kootut levytykset 1977–2008, osa 1 ja Keskikalja-cowboy - Kootut levytykset 1977–2008, osa 2, jotka sisältävät yhteensä 83 levytystä.
Jarno Sarjanen menehtyi akuuttiin leukemiaan Meilahden sairaalassa vain lähimpiensä ympäröimänä, vailla julkisuutta.
Valikoitu diskografia > Singlet

Nukkekoti (säv. & san. & sov. Kari Kuuva) Scandia KS 734, 1968
Vapaa oon (säv. & san. Kari Kuuva, sov. Nacke [=Paul Mikael] Johansson, Jussi [=Paavo *Juhani] Raittinen, Kari Kuuva) Pohjoismainen Sähkö Oy, Blue-Master BLU 741, 1970
Pienen pojan haaveet (säv. & san. Kari Kuuva, sov. ) Pohjoismainen Sähkö Oy, Blue-Master BLU 775, 1971
Vie mut pois (säv. & san. Jarno Sarjanen) Mercantile, Basf 06 15618–9, 1974
Tallirenki (säv. & san. Jarno Sarjanen, sov. Henry Haapalainen) Fonovox DCS 536, 1977
Taksikuski (säv. & san. Jarno Sarjanen, sov. Seppo Rannikko) JP-musiikki Oy, JPS 1009, 1979
Valikoitu diskografia > Albumit

Jarno Sarjanen (Pohjoismainen Sähkö Oy, Blue-Master BLU-LP 138, 1971)
Sarjastus (Fonovox Oy, DCLP 138, 1977)
Varjoelämää (JP-musiikki Oy, JPLP 7008, 1981)
Mustat kaleerit (JP-musiikki Oy, PLAY-LP 7018, 1985)
Keskikalja-cowboy (Overdisc Oy, ODCD-8809, 1988)
Valikoitu diskografia > Kokoelmat

Country Aces (1983)
Jarno Sarjasen parhaat (1989)
Kadun lait (2000)
Pienen pojan haaveet – Kootut levytykset 1977–2008 (2CD, 2008)
Keskikalja-cowboy – Kootut levytykset 1977–2008 (2CD, 2008)
Aiheesta muualla

Jarno Sarjasen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Jarno Sarjanen Myspacessa (englanniksi)
Kari Kuuvan muistokirjoitus Elvis Ry:n sivuilla[vanhentunut linkki]
Jarno Sarjanen levy-yhtiön sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jarno Sarjasen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Jarno Sarjasen sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Jarno Sarjasen sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Jarkko Komula

| Jarkko Komula |
| --- | --- |
 Komula vuonna 2008.
Henkilötiedot
Jarkko Komula (s. 13. maaliskuuta 1976 Oulu) on suomalainen dartsinpelaaja.
Komula on kuulunut vuodesta 2009 lähtien PDC-liittoon. Hänen parhaimpiin saavutuksiin kuuluu muun muassa World Masters -turnauksen finaalipaikka vuonna 2001.
Komulan sisääntulokappale on Fleetwood Macin "The Chain".
José Massaroli

José María Massaroli (s. 30. syyskuuta 1952 Buenos Aires) on argentiinalainen Aku Ankka -piirtäjä.
Vuonna 1973 hän julkaisi ensimmäiset sarjakuvansa Manuel García Ferrén aikakauslehdessä: Hijitus ja Larguirucho. Vuonna 1975 hän aloitti piirtämään realistisia tarinoita Columba Publishingille: Haakon ja Tres X La Ley (HG Oesterheld) ja Dennis Martin (Robin Wood). Myöhemmin hän työskenteli muiden kustantamoiden, kuten: Record Publishing, Universo Publishing (Italia) ja DC Thomson (UK) kanssa.
1990-luvun alussa Massaroli alkoi piirtää tarinoita Disneyn televisiohjelmiin ja Yhdysvaltain Disney Adventures-kausijulkaisuun. Hän on lisäksi luonut tarinoita Kivisiin ja Sorasiin ja kuvittanut kirjoja. Daniel Brancan ohjauksessa hänet esiteltiin tanskalaiselle Disney-sarjakuvien julkaisijalle Egmontille. Massaroli on piirtänyt tarinoita Anders And & Co-lehteen vuodesta 1997.
Aiheesta muualla

José Massaroli Inducksissa
José Massaroli's blog in Spanish
Jarkko Kinnunen (keihäänheittäjä)

Jarkko Jorma Juhani Kinnunen (21. huhtikuuta 1970 Äänekoski – 23. helmikuuta 2019) oli suomalainen keihäänheittäjä, joka edusti Äänekosken Urheilijoita.
Kinnunen sijoittui hopealle alle 20-vuotiaiden Euroopan mestaruuskilpailuissa 1989 tuloksella 74,44. Kalevan kisoissa Kinnunen sijoittui parhaimmillaan viidenneksi vuonna 1990.
Hänen valmentajinaan toimivat niin ikään keihäänheittäjinä tunnetut isä Jorma Kinnunen ja veli Kimmo Kinnunen. Hänen ennätyksensä miesten keihäällä on 79,70 vuodelta 1990.
Kinnunen kuoli pitkäaikaisen alkoholismin aiheuttamiin komplikaatioihin 23. helmikuuta 2019.
Niinisaari

| Niinisaari> Bastö |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Niinisaari korostettuna.
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Itäinen
Pinta-ala:  4,69 km² 
Väkiluku:  0 (31.12.2018)
Työpaikkoja:  2 602 kpl   (31.12.2017)
Osa-alueet:  on itse Vuosaaren kaupunginosan osa-alue
Postinumero(t):  00980, 00960
Lähialueet:  Uutela, Nordsjön kartano Mustavuori, Salmenkallio, Talosaari
Niinisaari (ruots. Bastö) on Itä-Helsingin Vuosaaren kaupunginosan itälaidalla sijaitseva, mereen rajoittuva osa-alue. Keskeisen osan alueesta muodostaa Vuosaaren satama, joka otettiin käyttöön marraskuussa 2008. Vuosaaren satamasta tuli Suomen suurin tavaraliikenteen satama, ja se korvasi kantakaupungissa toimineen Länsisataman konttiliikenteen sekä Sörnäisten sataman. Niinisaaressa ei ole asuinrakennuksia eikä täten asukkaitakaan, mutta alueella oli vuoden 2017 lopussa 2 602 työpaikkaa.
Vuosaarenhuippu Niinisaarentieltä.
Niinisaarta on myös Vuosaaren huipun alue, joka on osa Uutelasta Vuosaaren kartanon alueen kautta pohjoista kohti jatkuvaa viheraluetta.
Niinisaaren alueelle johtaa useita suurehkoja tieyhteyksiä. Itäkeskuksesta Rastilan ja Vuosaaren kautta saapuu Vuotie. Luoteesta Itäväylältä Niinisaaressa sijaitsevan Helsingin Energian voimalan suuntaan saapuu Niinisaarentie. Satama-alueen tavaraliikenteen pääväyläksi on sähköistetty 19 kilometrin satamarata, joka liittyy Savion rautatietunnelia pitkin Helsinki–Riihimäki-rataan. Muutaman tuhannen tavararekan päivittäinen liikenne ohjataan osittain Vuosaaren tietunnelissa kulkevan Satamatien kautta.
Idässä Niinisaarta rajoittaa meri. Niinisaaren naapureita ovat kaupungin osa-alueista Uutela etelässä, Nordsjön kartano lännessä sekä Mustavuori luoteessa. Pohjoisessa sitä rajaavat aiemmin Sipoolle kuuluneet Salmenkallio ja Talosaari.
Aiheesta muualla

Vuosaari.fi -kaupunginosasivusto
Vuosaaren satama -projekti
Jori A. Kopponen

Jori A. Kopponen (s. 1975) on suomalainen entinen taikuri, joka on esiintynyt televisiossa ja tapahtumissa.
Ura > Taikurina

Kopponen käytti esityksissään arkisia ja välillä jopa hengenvaarallisia välineitä: ladattuja revolvereita ja palavia savukkeita. Hän esitti ohjelmistossaan komiikan lisäksi muun muassa venäläisen ruletin kolmella aseella. Kuuluisin Kopposen tempuista on savukkeensyöntinumero, jossa hän ensin esitti yhden ja useamman palavan savukkeen nielemistempun kunnes show päättyi temppuun, jossa hän näytti nielevän askin palavia savukkeita. Tempun kehitti ja teki tunnetuksi yhdysvaltalainen taikuri Tom Mullica, ja sitä esittää muutama kymmenen taikuria ympäri maailmaa.[lähde? ]
Kopponen teki tiivistä yhteistyötä moottorisahajonglööri Juha Kurvisen kanssa yhteisessä Kopponen & Kurvinen Show’ssa. Omien esiintymisiensä lisäksi Kopponen esiintyi Raumanmeren juhannus -festivaalilla. Tapahtumassa Kopponen rikkoi tolpassa seisomisen virallisen maailmanennätyksen sekä vapautui pakkopaidasta ja räjähteillä lastatusta autosta.
Ura > Televisiossa

Televisiossa Kopponen on esiintynyt muun muassa viihdeohjelmissa Tuomas & Juuso Experience, Ruben & Joonas, HUIPS, Huomenta Suomen Ihana aamu, Hupiklubi, Älä katso ja Katso pois. Lokakuussa 2013 Kopponen voitti Julkkis Big Brother -ohjelman.
Yksityiselämä

Kopponen oli kihloissa stand up -koomikko Krisse Salmisen kanssa, mutta avoliitto päättyi eroon vuonna 2007. Heillä on yhteinen poika. Sittemmin Kopponen oli naimisissa parturi-kampaaja Kirsikka Kopposen kanssa, ja heillä on yksi yhteinen lapsi. Kopponen avioitui toisen kerran vuoden 2019 tammikuussa Milla-etunimisen naisen kanssa.
Kopponen sai vuonna 2011 kuuden kuukauden ehdollisen vankeustuomion, jonka syynä oli ekstaasipillereiden käyttö, hallussapito, niiden luovuttaminen ja myyminen sekä törkeä rattijuopumus.
Nykyisin Kopponen on lopettanut taikurin hommat ja toimii isännöitsijänä.
Vuoden 2021 kunnallisvaaleissa Kopponen valittiin Hyvinkään kaupunginvaltuustoon perussuomalaisten ehdokkaana 77 äänellä.
Vuoden 2022 aluevaaleissa Kopponen oli ehdokkaana niin ikään perussuomalaisten listalla Keski-Uudenmaan hyvinvointialueella. Hän sai 85 ääntä eikä tullut valituksi..
Mjölbyn kunta

| Mjölbyn kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Keskustaajama:  Mjölby
Kuntakoodi:  0586
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  547,00 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  28 269
 – Väestötiheys:  51,7 as./km²
 
 www.mjolby.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mjölbyn kunta (ruots. Mjölby kommun) on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Mjölby. Mjölby ja Skänninge ovat molemmat entisiä kaupunkeja. Mjölbyn kunta on siten yksi Ruotsin viidestä kunnasta, jossa sijaitsee useampi kuin yksi entinen kaupunki.
Kunnan maapinta-ala on 547,00 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 28 269 henkeä (31.12.2021).
Mjölbyn naapurikunnat ovat lännessä Vadstena ja Ödeshög, pohjoisessa Motala, idässä Linköping ja etelässä Boxholm.
Mjölbyn ystävyyskunnat ovat Norjassa Karmøy, Suomessa Hankasalmi ja Virossa Häädemeeste.
Kunnan alueeseen nykyään kuuluvassa Väderstadin taajamassa valmistetaan maatalouskoneita.
Vuonna 2007 kunnassa oli 240,24 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 43,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Ensimmäinen kuntaliitos nykyisen Mjölbyn alueella tehtiin jo 1890, jolloin Västra Skrukeby liitettiin Högbyhyn. Mjölbyn taajaväkinen yhdyskunta perustettiin samannimiseen maalaiskuntaan vuonna 1899. Maalaiskunta muutettiin kokonaan Mjölbyn kaupungiksi vuonna 1920, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin viisi "suurkuntaa":
Boberg (Normlösa, Vallerstad, Skeppsås, Ask, Ekebyborna, Fornåsa, Lönsås ja Älvestad)
Folkunga (Appuna, Hogstad, Hov, Kumla, Rinna ja Väderstad)
Vifolka (Herrberga, Sya, Veta, Viby, Västra Harg ja Östra Tollstad)
Mjölbyn kaupunki (Mjölby ja Högbyn maalaiskunta)
Skänningen kaupunki (Skänninge sekä Järstadin ja Bjälbon maalaiskunnat)
Historialliset Bobergin kihlakunta ja Vifolkan kihlakunta antoivat nimet kahdelle uusista kunnista. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Mjölbyn kunta yhdistämällä Mjölbyn ja Skänningen kaupungit, Vifolkan maalaiskunta sekä osia Bobergin (Normlösa, Vallerstad ja Skeppsås) ja Folkungan (Appuna, Hogstad, Kumla ja Väderstad) maalaiskunnista. Muut osat Bobergia liitettiin Motalan kuntaan ja Folkungan muut osat puolestaan Vadstenan ja Boxholmin kuntiin.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Punaisessa kentässä poikittain asetettu virta, seuranaan kaksi myllynratasta, kaikki kultaa. (Ruotsiksi: I rött en balkvis ställd ström, åtföljd av två kvarnhjul, allt av guld.)
Nykyinen kuntavaakuna vahvistettiin vuonna 1922 Mjölbyn kaupungin käyttöön. Vuoden 1971 kuntaliitosten jälkeen myös uusi kunta käytti vaakunaa ja rekisteröi sen vuonna 1978. Skänningen vaakuna perustuu 1300-luvulta olevaan sinettiin. Vifolkan vaakuna oli vuodelta 1952 ja Folkungan vuodelta 1955. Nämä vaakunat menettivät asemansa kuntauudistuksen yhteydessä.
Folkungan maalaiskunta
(1955–1970)
Mjölbyn kaupunki
(1923–1970)
Mjölbyn kunta
(1971–)
Skänningen kaupunki
(1942–1970)
Skänningen seurakunta
(1995–)
Vifolkan maalaiskunta
(1952–1970)
Väestönkehitys

| Mjölbyn kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 21 070 | 21 070 |
| 1955 | 1955 |    | 21 386 | 21 386 |
| 1960 | 1960 |    | 21 922 | 21 922 |
| 1965 | 1965 |    | 23 602 | 23 602 |
| 1970 | 1970 |    | 24 573 | 24 573 |
| 1975 | 1975 |    | 25 529 | 25 529 |
| 1980 | 1980 |    | 26 042 | 26 042 |
| 1985 | 1985 |    | 25 725 | 25 725 |
| 1990 | 1990 |    | 26 219 | 26 219 |
| 1995 | 1995 |    | 25 979 | 25 979 |
| 2000 | 2000 |    | 25 157 | 25 157 |
| 2005 | 2005 |    | 25 258 | 25 258 |
| 2010 | 2010 |    | 25 856 | 25 856 |
| 2015 | 2015 |    | 26 602 | 26 602 |
| 2020 | 2020 |    | 27 960 | 27 960 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 305 | 8,7 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 672 | 2,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 199 | 4,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 22 426 | 84,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 248 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 267 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 999 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,3 %
18–64-vuotiaat: 59,3 %
65 vuotta täyttäneet: 20,5 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,3 | 3,6 |
|   | jalostus | 34,2 | 28,8 |
|   | palvelut | 60,5 | 66,7 |
|   | tuntematon | 1,0 | 0,9 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 10 607 | 11 920 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 89,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 262 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Mjölby | 12 245 |
| 2 | Mantorp | 3 671 |
| 3 | Skänninge | 3 140 |
| 4 | Väderstad | 583 |
| 5 | Spångsholm | 408 |
| 6 | Sya | 306 |
| 7 | Hogstad | 241 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bjälbo
Normlösa
Skeppsås
Skogelund
Västra Harg
Öjebro
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Mjölbyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 6 | 8 | 10 | 10 | 7 | 9 | 10 | 10 | 7 | 9 | 11 | 10 | 9 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 15 | 15 | 11 | 10 | 8 | 9 | 8 | 7 | 5 | 5 | 5 | 3 | 3 | 4 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 4 | 4 | 2 | 6 | 6 | 4 | 3 | 3 | 4 | 4 | 4 | 3 | 4 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 2 | 2 | 0 | 2 | 4 | 2 | 5 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 24 | 24 | 25 | 26 | 25 | 25 | 21 | 25 | 21 | 20 | 19 | 18 | 17 | 14 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 3 | 7 | 4 | 2 | 2 | 3 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 5 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 | 0 | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Allhelgonan piiri
Appunan piiri
Bjälbon piiri
Herrbergan piiri
Hogstadin piiri
Högbyn piiri (Itä-Götanmaa)
Järstadin piiri
Kumlan piiri (Itä-Götanmaa)
Mjölbyn piiri
Normlösan piiri
Skeppsåsin piiri
Skänningen piiri
Syan piiri
Vallerstadin piiri
Vetan piiri
Vibyn piiri (Itä-Götanmaa)
Väderstadin piiri
Västra Hargin piiri
Östra Tollstadin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Mjölby
Skänninge
Väderstad
Västra Harg
Östra Tollstad
Viby
Veta