stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Evaristus Thatho Bitsoane

Evaristus Thatho Bitsoane (17. syyskuuta 1938 – 17. heinäkuuta 2010) oli lesotholainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 19. joulukuuta 1964 ja nimitettiin Qacha's Nekin hiippakunnan piispaksi 17. heinäkuuta 1981. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Alfonso Liguori Morapeli, jota avustivat George Francis Daniel ja Paul Khoarai.
Bitsoane johti hiippakuntaansa, kunnes kuoli 71 vuoden iässä.
Evarist Pinto

Evarist Pinto (s. 31. joulukuuta 1933 Goa) on pakistanilainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Karachin arkkihiippakuntaan 6. tammikuuta 1968 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Castra Severianan titulaaripiispaksi 17. helmikuuta 2000. Piispaksi vihkiminen seurasi 25. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Simeon Anthony Pereira, jota avustivat Max John Rodrigues ja Andrew Francis.
Pinto sai 20. marraskuuta 2002 nimityksen Karachin apostoliseksi hallitsijaksi ja 5. tammikuuta 2004 sen arkkipiispaksi. Hän jäi eläkkeelle 25. tammikuuta 2012.
Nanda Devin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Uttarakhand, Intia
Pinta-ala:  630,33
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto, biosfäärialue 
Perustettu:  1982
Kävijämäärä:  184 (2004)
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Nanda Devin kansallispuisto on kansallispuisto Intian Uttarakhandin osavaltiossa. Se sijaitsee Nanda Devi -vuoren ympärillä. Se muodostaa yhdessä Valley of Flowersin kansallispuiston kanssa UNESCOn maailmanperintökohteen. Puistot ovat myös osa Nanda Devin biosfäärialuetta. Kansallispuisto on 630,33 neliökilometrin laajuinen.
Maantiede

Kansallispuisto sijaitsee Rishi Ganga -joen valuma-alueella jäätikkölaaksoissa, jota halkovat pohjois-etelä-suuntaiset selänteet. Nämä nousevat aluetta ympäröiville vuorille, joista korkeimmat ovat Nanda Devi (7 816 m), Trisul (7 120 m), Dunagiri (7 066 m) ja Kalanka (6 931 m). Yhteensä puistossa on 16 huippua, jotka ylittävät 6 000 metrin rajan.
Rishi Ganga jakaa alueen kahtia. Joki alkaa kahdesta jäätiköstä puiston itäosasta ja siihen virtaa vesiä muistakin alueen jäätiköistä. Rishi Ganga on kovertanut uomaansa syvän rotkolaakson, joka muodostaa lähes pääsemättömän rotkon puiston länsiosassa. Rotkon reunat ovat lähes pystysuoraa kalliota.
Luonto > Kasvisto

Nanda Devin kansallispuistosta voidaan erottaa kaksi selvää kasvistollista aluetta. Rishin rotkosta löytyy metsää, jossa valtalajeina ovat pindrowpihta, alppiruusujen sukuun kuuluva Rhododendron campanulatum ja himalajankoivu.
Ylemmäs siirryttäessä ilmasto muuttuu kuivemmaksi ja kasvisto alppikasvillisuudeksi. Valtakasviksi nousee katajiin kuuluva puskamainen Juniperus pseudosabina. Edelleen noustessa vuoria ylöspäin katajatkin häviävät hiljalleen ja jäljellä jää ruohoja, sammalta ja jäkäliä.
Luonto > Eläimistö

Nanda Devin kansallispuisto on tunnettu laajoista sorkkaeläinpopulaatioistaan, joista puolilammasta tavataan runsaslukuisimpana. Puistossa elää yhteensä 14 nisäkäslajia, joihin lukeutuvat myös harvinaiset lumileopardi, sepelkarhu.
Lintulajeja Nanda Devin kansallispuistosta on löydetty 114 ja perhosia 28.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nanda Devin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Unescon maailmanperintökohteet Intiassa
Agran linnoitus
Ajantan luolat
Bhimbetkan kalliosuojat
Champaner-Pavagadhin arkeologinen puisto
Chhatrapati Shivaji Terminus
Cholan elävät temppelit
Darjeelingin ja Nilgirin vuoristorautatiet
Elephantan luolat
Elloran luolat
Fatehpur Sikri
Goan kirkot ja luostarit
Great Himalayanin kansallispuisto
Hampi
Humayunin mausoleumi
Jantar Mantar
Kazirangan kansallispuisto
Keoladeo
Khajuraho
Khangchendzonga
Konarakin aurinkotemppeli
Le Corbusierin arkkitehtoniset työt
Länsi-Ghatit
Mahabalipuram
Mahabodhi-temppeli
Manasin kansallispuisto
Nanda Devi ja Valley of Flowers
Pattadakal
Punainen linnoitus
Qutub Minar
Rajasthanin kukkulalinnoitukset
Rani ki vav (kuningattaren porraskaivo)
Sanchi
Sundarbanin kansallispuisto
Taj Mahal
Intian kansallispuistot
Andamaanit ja Nikobaarit: Campbell Bay
Galathea
Mahatma Gandhi
Mt. Harriet Island
Middle Button Island
North Button Island
Rani Jhansi
Saddle Peak
South Button Island Andhra Pradesh: Kasu Brahmananda Reddy
Mahavir Harina Vanasthali
Mrugavani
Sri Venkateswara Arunachal Pradesh: Mouling
Namdapha Assam: Dibru-Saikhowa
Kaziranga
Manas
Nameri
Orang Bihar: Valmiki Chhattisgarh: Indravati
Kanger Ghati Goa: Mollem  Gujarat: Blackbuck
Gir
Marine
Vansda Haryana: Kalesar
Sultanpur Himachal Pradesh: Great Himalayan
Pin Valley Jammu & Kashmir: Dachigam
Hemis
Kishtwar
Salim Ali Jharkhand: Betla Karnataka: Anshi
Bandipur
Bannerghatta
Kudremukh
Nagarhole Kerala: Eravikulam
Mathikettan Shola
Periyar
Silent Valley
Wayanad Madhya Pradesh: Bandhavgarh
Fossil
Kanha
Madhav
Panna
Pench
Sanjay
Satpura
Van Vihar Maharastra: Chandoli
Gugamal
Navegaon
Pench
Sanjay Gandhi
Tadoba Manipur: Keibul Lamjao
Sirohi Meghalaya: Balphakram
Nokrek Mizoram: Murlen
Phawngpui Nagaland: Intanki Odisha: Bhitarkanika
Simlipal Rajasthan: Darrah
Desert
Keoladeo
Ranthambhore
Sariska Sikkim: Khangchendzonga Tamil Nadu: Guindy
Gulf of Mannar
Indira Gandhi
Mudumalai
Mukurthi Uttar Pradesh: Nawabganj
Dudhwa Uttarakhand: Corbett
Gangotri
Govind
Nanda Devi
Rajaji
Valley of Flowers Länsi-Bengali: Buxa
Gorumara
Neora Valley
Singalila
Sundarbans
Suojelualueet
Kansallispuistot
Intian suojelualueet
Eta Arae

| Eta Arae |
| --- | --- |
HR-designaatio:  6229
HD-designaatio:  151249
Muut designaatiot:  HIP 82363
Fyysiset ominaisuudet
Absoluuttinen kirkkaus:  5,377 Mv
Valovoima:  0,4 aurinkoa
Spektriluokka:  K5III
Lämpötila:  3 500–5 000 K
Massa:  0,8 M☉
Säde:  0,9 R☉
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Alttari
Rektaskensio (J2000):  16h 49m 47,1563s
Deklinaatio (J2000):  -59° 02′ 28,961″
Etäisyys:  310 ± 20 vv 96 ± 6 pc
Parallaksi:  10,41 ± 0,69 mas
Säteisnopeus:  9 km/s
Ominaisliike:  RA: 39,59 Dec.: -25.28 mas/v
Eta Arae (IDS 16411-5852 A, η Ara / η Arae) on tähti Alttarin tähdistössä noin 313 valovuoden päässä Maasta. Se on K-luokan jättiläistähti, jonka magnitudi on +3,77.
Aiheesta muualla

VizieR
| --- | --- |
Tähdet:  β Ara, α Ara, ζ Ara, γ Ara, δ Ara, θ Ara, η Ara, ε1 Ara, σ Ara, λ Ara, μ Ara, κ Ara, ι Ara, π Ara, ε2 Ara, 41 Ara, ν1 Ara, ν2 Ara, R Ara, HD 154857, Gliese 674
Eksoplaneetat:  μ Ara d, μ Ara e, μ Ara b, μ Ara c, HD 154672 b, HD 154857 b, Gliese 674 b
ORP Ślązak (2015)

| ORP Ślązak |
| --- | --- |
 ORP Ślązak Gdańskinlahdella 2018.

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Gdynian laivastontelakka
Kölinlasku:  28. marraskuuta 2001
Laskettu vesille:  2. kesäkuuta 2015
Palveluskäyttöön:  28. marraskuuta 2019
Tekniset tiedot
Uppouma:  noin 2 150 t (kuormattu)
Pituus:  95,2 m
Leveys:  13,5 m
Syväys:  3,60 m
Nopeus:  30 solmua
Toimintamatka:  4 500 nm
Miehistöä:  97
ORP Ślązak (runkonumero 241) on Puolan merivoimien vuonna 2015 vesillelaskettu ulkovartiolaiva.
Valmistus

Alus tilattiin Gdynian laivastontelakalta, missä köli laskettiin 28. marraskuuta 2001.
Alus oli alun perin tarkoitus olla Gawron-korvettiluokan eli Projekti 621:n ensimmäinen alus, mutta projektin peruuntumisen jälkeen aluksen keskeneräinen runko muutettiin ulkovartiolaivaksi. Se laskettiin vesille 2. kesäkuuta 2015 ja otettiin palvelukseen 28. marraskuuta 2019. Ślązakin nimi tarkoittaa sleesialaista.
Palvelus

Alus on palveluksessa Gdynia-Oksywien laivastotukikohdassa Puolan merivoimien 3. laivueessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ORP Ślązak (2015) Wikimedia Commonsissa
Norrlands nation (Uppsala)

Norrlands Nationin osakuntatalon julkisivu Uppsalassa.
Norrlands Nation on Ruotsissa Uppsalan yliopistossa toimiva kaupungin suurin ylioppilasosakunta. Osakunta on perustettu vuonna 1827 yhdistämällä pienempiä osakuntia, mutta osakunta juontaa juurensa jo vuodesta 1646. Osakunta on tarkoitettu etupäässä Uppsalan yliopiston ja Ruotsin maataloustieteellisen yliopiston pohjoisruotsalaisille opiskelijoille. Uppsalassa yliopistossa opiskeleville osakuntiin kuuluminen oli pakollista vuoteen 2010, joten Norrlands Nationilla on jopa noin seitsemäntuhatta jäsentä.
Norrlands Nation tarjoaa jäsenilleen kirjaston, opiskelutiloja, asuntoja, stipendejä sekä suuren valikoiman erilaisia harrastusmahdollisuuksia, omassa osakuntarakennuksessaan tai sen ulkopuolella. Arkkitehti Isak Gustaf Clasonin suunnittelema Norrlands Nationin viimeisin osakuntatalo valmistui vuonna 1889 ja talon laajennus vuonna 1972. Talossa toimii osakuntavoimin myös kahvila-ravintola Majs café sekä pubi Orvars krog.
Norrlands Nation on Helsingin yliopiston Etelä-Pohjalaisen Osakunnan, Vasa nationin ja Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan ystävyysjärjestö.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Norrlands Nationin viralliset kotisivut
ORP Wicher (1928)

| ORP Wicher |
| --- | --- |
 ORP Wicher

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Chantiers Navals Francais, Blainville
Kölinlasku:  19. helmikuuta 1927
Laskettu vesille:  10. heinäkuuta 1928
Palveluskäyttöön:  8. heinäkuuta 1930
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 3. syyskuuta 1939
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 540 t (standardi) 2 010 t (max)
Pituus:  106,9 m
Leveys:  10,5 m
Syväys:  3,5 m
Koneteho:  35 000 shp
Nopeus:  33,8 solmua
Miehistöä:  162
Aseistus
Aseistus:  4 x 130 mm wz. 19/24 Schneider-Creusot Model 1924 -tykkiä 2 x 40 mm wz 28 Vickers-Armstrong QF 2 naulan Mk II -ilmatorjuntatykkiä 4 x 550/533/450 mm torpedoputkea 2 x Thornycroftin 240 mm syvyyspomminheitintä 2 x Wz BH200 syvyyspomminheitintä 60 x wz 08 merimiinaa
ORP Wicher oli Puolan laivaston Wicher-luokan hävittäjä, joka upposi toisen maailmansodan ensimmäisenä päivänä Saksan ilmavoimien pommittajien hyökkäyksessä.
Valmistus

Alus tilattiin Chantiers Navals Francaisilta Blainvillestä Ranskasta, missä köli laskettiin 19. helmikuuta 1927. Alus laskettiin vesille 10. heinäkuuta 1928 ja valmistui 8. heinäkuuta 1930.
Palvelus

Alus ei lähtenyt 30. elokuuta 1939 muiden Puolan merivoimien hävittäjien kanssa Peking-suunnitelman mukaisesti Britteinsaarille, vaan se jäi Puolaan. Alus sai 1. syyskuuta määräyksen siirtyä Gdyniasta Helin laivastotukikohtaan. Ilmahyökkäyksistä huolimatta alus saapui määränpäähänsä, jossa se taisteli Saksan laivaston hävittäjiä Leberecht Maassia ja Wolfgang Zenkeriä vastaan. Wicher kärsi hieman vaurioita ja noin kaksi tuntia myöhemmin Saksan ilmavoimien 4/Trägergruppe 186:n Junkers Ju 87 Stuka - syöksypommittajat upottivat aluksen ankkuripaikalleen.
Saksan laivasto nosti aluksen myöhemmin nimeten sen Seroseksi. Alusta ei kuitenkaan kunnostettu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ORP Wicher (1928) Wikimedia Commonsissa
Euroopan nuorten olympiafestivaalit

EYOF olympiakylä Tampereen teknillisen yliopiston kampuksella 2009
Euroopan nuorten olympiafestivaalit (engl. European Youth Olympic Festival, EYOF) on joka toinen vuosi, parittomina vuosina Euroopassa järjestettävä urheilutapahtuma. Kilpailutapahtuma on suunnattu 15–17-vuotiaille pojille (tarkka ikäkausi vaihtelee lajeittain) ja 13–17-vuotiaille tytöille. Kesäkisoissa kilpailulajeina ovat yleensä olleet yleisurheilu, telinevoimistelu, pyöräily, judo, uinti, pöytätennis, tennis, koripallo, käsipallo, vesipallo ja lentopallo. Joinakin vuosina myös purjehdus ja maahockey ovat olleet kesäkisojen ohjelmassa. Talvikisojen kilpailulajeissa on perinteisesti ollut enemmän vaihtelua, mutta yleensä alppihiihto, maastohiihto, ampumahiihto ja taitoluistelu ovat kuuluneet kilpailujen ohjelmaan. Toisinaan talvikisoissa on kilpailtu myös jääkiekossa ja mäkihypyssä.
Nuorten olympiafestivaalien tavoitteena on viedä olympismin viestiä nuorille. Kilpailujen järjestäjänä toimii Euroopan olympiakomiteat (EOC). Ensimmäiset nuorten olympiafestivaalit järjestettiin vuonna 1991 Belgian Brysselissä. Tuolloin kilpailuja nimitettiin Olympiapäiviksi. Ensimmäiset talvikisat järjestettiin kahta vuotta myöhemmin vuonna 1993.
Vuonna 2007 järjestettiin 9. kesäkisat Belgradissa Serbiassa 21.–28.7. Suomi on isännöinyt olympiafestivaaleja kolmesti: vuonna 2001 talvikisat järjestettiin Vuokatissa ja Kajaanissa, vuoden 2009 kesäkisat järjestettiin Tampereella ja vuoden 2022 talvikisat jälleen Vuokatissa. Parhaiten Suomen joukkue on menestynyt Vuokatissa vuonna 2022, jolloin saaliiksi kertyi 14 mitalia.
Järjestäjäpaikkakunnat > Kesäkisat

1991, Bryssel, Belgia
1993, Valkenswaard, Hollanti
1995, Bath, Iso-Britannia
1997, Lissabon, Portugali
1999, Esbjerg, Tanska
2001, Murcia, Espanja
2003, Pariisi, Ranska
2005, Lignano, Italia
2007, Belgrad, Serbia
2009, Tampere, Suomi
2011, Trabzon, Turkki
2013, Utrecht, Alankomaat
2015, Tbilisi, Georgia
2017, Győr, Unkari
2019, Baku, Azerbaidžan
2022, Banská Bystrica, Slovakia
2023, Maribor, Slovenia
2025, Skopje, Pohjois-Makedonia
Järjestäjäpaikkakunnat > Talvikisat

1993, Aosta, Italia
1995, Andorra
1997, Sundsvall, Ruotsi
1999, Poprad–Tatra, Slovakia
2001, Vuokatti, Suomi
2003, Bled, Slovenia
2005, Monthey, Sveitsi
2007, Jaca, Espanja
2009, Sleesia, Puola
2011, Liberec, Tšekki
2013, Brașov, Romania
2015, Vorarlberg, Itävalta ja Vaduz, Liechtenstein
2017, Erzurum, Turkki
2019, Sarajevo–Itä-Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina
2022, Vuokatti, Suomi
2023, Friuli-Venezia Giulia, Italia
2025, Borjomi–Bakuriani, Georgia
Aiheesta muualla

Nuorten Olympialaiset Euroopan Olympiakomitean sivuilla (englanniksi)
Nuorten Olympialaiset Suomen Olympiakomitean sivuilla
Eta Corvi

| η Corvi |
| --- | --- |

Bayerin designaatio:  η Corvi
HR-designaatio:  HR  4775
HD-designaatio:  HD 109085
Muut designaatiot:  ? Crv, Eta Corvi, Eta Crv, 8 Corvi, 8 Crv, BD-15°3489, GC 17087, GJ 471.2, GJ 9411, HIP 61174, 4775 LTT 4755, NLTT 31021, PPM 225971, SAO 157345.
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  4,31 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  2,99 Mv
Spektriluokka:  F2 V
Väri-indeksi:  B-V +0,38  U-B +0,00
Lämpötila:  6700 K
Massa:  1,43 ± 0,05 M☉
Säde:  1,2 R☉
Muuttujatyyppi:  Luultavasti
Pyörimisnopeus:  68 ± 2
Metallipitoisuus:  [Fe/H] = -0,03
Ikä:  1,5 (1,1 to 1,7) × 109  
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Corvus
Rektaskensio (J2000):  12h 32m 04.2270s
Deklinaatio (J2000):  −16° 11′ 45.627″
Etäisyys:  59.4 ± 0.7 eli  8.2 ± 0.2 parsekia
Parallaksi:  54,92 ±0,66  mas
Säteisnopeus:  -3,5 ± 2 km/s
Ominaisliike:  RA:-424,37  dekl:-58,41 mas/v
Eta Corvi (Eta Crv / η Corvi / η Crv) on Korpin tähdistön kuudenneksi kirkkain tähti. Se on kellanvalkea F2-tyypin pääsarjan tähti, joka on Aurinkoa kirkkaampi ja kuumempi. Eta Corvilta on havaittu kaksi pölykiekkoa.
Pölykiekot

Eta Corvin pölykiekot koostuvat asteroideista irronneesta pölystä. Ulompi pölykiekko on suhteellisen viileä ja sijaitsee noin 100–150 AU:n päässä tähdestä. Kiekon maksimiulkoraja on noin 180 AU:ta. Pölyn lämpötila keskimäärin 80 K eli -193 C, ja massa arviolta 60 % Maan Kuun massasta. Noin 100 AU:n sisäpuolella on suhteellisen pölytöntä lukuun ottamatta kuumaa pölykiekkoa alle 3,5 AU:n etäisyydellä tähdestä. Tutkijoiden mukaan kuuma pölykiekko syntyi, kun sisemmän pölykiekon pikkuplaneettoja siirtyi vaikkapa ohi kulkevan tähden aiheuttaman painovoimahäiriön takia lähemmäs Eta Corvia. Noin 1,1-1,7 miljardin vuoden ikäinen Eta Corvi olisi silloin ollut vaiheessa, joka vastaa Aurinkokunnan myöhäistä raskasta pommitusta, joka synnytti Kuun meret, jotka ovat valtavia laavalla täyttyneitä basalttitasankoja.
Nurmikasvit

Timotei lasketaan nurmikasviksi.
Nurmikasvit ovat sellaisia heinä- ja palkokasveja, joita viljellään karjan ravinnoksi. Osa säilötään rehuksi, osaa karja saa laiduntaa suoraan pellosta.
Heinäkasveihin kuuluvista nurmikasveista ovat Suomessa eniten viljeltyjä timotei, nurminata, englanninraiheinä, italianraiheinä ja koiranheinä sekä poutaa kestävä ruokonata, jonka viljely yleistyy vuosi vuodelta. Tärkein nurmikasvina viljelty palkokasvi on puna-apila.
Evaristo Abaco

Evaristo Abaco
Evaristo Felice dall' Abaco (1675 Verona – 1742 München) oli italialainen säveltäjä ja viulisti ja hovikonserttimestari.. Hän aloitti musiikkiuransa Modenassa[lähde? ]. Häntä on pidetty Corellin ohella merkittävimpänä 1700-luvun italialaisen kamarimusiikin edustajana. Abaco sai eläessään suosiota enemmän viulistina kuin säveltäjänä.Hänen ainoat julkaistut teoksensa ovat:[lähde? ]
Opus 1: 12 Sonate da Camera (viululle ja sellolle ilman säestystä)
Opus 2: 12 Concerti a quattro da Chiesa
Opus 3: 12 Sonate da Chiesa a tre
Opus 4: 12 Sonate da Camera a violino e violoncello;
Opus 5 & 6: Concerti a più Instrumenti
FK Minija

Futbolo Klubas Minija on liettualainen jalkapalloseura Kretinga kaupungissa. Seura pelaa Liettuan korkeimmalla sarjatasolla Pirma lygassa. Seura on perustettu vuonna 2017.
Kausi

| Kausi | Sarjataso | Liiga | Paikka | Linkki |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | 3. | Antra lyga (Vakarai) | 3. |  |
| 2018 | 3. | Antra lyga (Vakarai) | 1. |  |
| 2019 | 2. | Pirma lyga | 8. |  |
| 2020 | 2. | Pirma lyga | 10. |  |
| 2021 | 2. | Pirma lyga | 11. |  |
| 2022 | 2. | Pirma lyga | 11. |  |
| 2023 | 2. | Pirma lyga | . |  |
Aiheesta muualla

fkminija.net
Facebook
1lyga.lt
Pirma lygan joukkueet
Atmosfera  BFA  Babrungas  Banga B  FK Be1  FK Garliava FK Ekranas  Minija  Neptūnas  Nevėžis  Panevėžys B  Riteriai  Šiauliai B  [[]]   [[]]  Žalgiris B
Moran kunta

| Moran kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Keskustaajama:  Mora
Kuntakoodi:  2062
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  2 812,43 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  20 670
 – Väestötiheys:  7,3 as./km²
 
 www.mora.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hykjebergin vuorelta Moran ja Orsan suuntaan otettu kuva.
Moran taajamaa. Matkailutoimisto on keltainen talo kuvassa oikealla.
Kioski Venjanissa.
Moran kunta (ruots. Mora kommun) on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Mora.
Kunnan maapinta-ala on 2 812,43 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 20 670 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 18,79 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Historia

Moralla on pitkä ja tapahtumarikas historia, joka on vaikuttanut sekä Taalainmaan että koko Ruotsin kehitykseen. Aluetta kutsutaan joskus Ruotsin sydämeksi, koska sieltä lähti liikkeelle Kustaa Vaasan johtama ruotsalaisten kapina Tanskaa vastaan vuonna 1521. Kapina johti lopulta tanskalaisten karkottamiseen ja Ruotsin itsenäistymiseen.
Morasta ovat lähtöisin Mora-puukko ja Ruotsin symbolina pidetty taalainmaanhevonen. Mora on myös tunnettu kuvataiteilija Anders Zornin kotipaikkana ja hänen nimeään kantavan museon sijaintipaikkana.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1893 Moran maalaiskuntaan perustettiin Mora Strand -niminen taajaväkinen yhdyskunta. Se erotettiin vuonna 1908 Morastrandin kauppalaksi. Vuonna 1959 Moran maalaiskunta ja Morastrandin kauppala yhdistettiin jälleen Mora kauppalaksi. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Moran kunta yhdistämällä kauppala sekä Sollerönin, Våmhusin ja Venjanin maalaiskunnat. Sollerönin, Våmhusin ja Venjanin rajat olivat pysyneet samoina vuodesta 1863, jolloin pitäjät korvattiin maalaiskunnilla.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Moranm maalaiskunnan vaakuna. Myös Moran kauppalalla sekä Sollerönin ja Våmhusin maalaiskunnilla oli omat vaakunat.
Morastrandin kauppala
Sollerönin maalaiskunta
Våmhusin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Moran kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 17 080 | 17 080 |
| 1955 | 1955 |    | 17 356 | 17 356 |
| 1960 | 1960 |    | 17 245 | 17 245 |
| 1965 | 1965 |    | 17 157 | 17 157 |
| 1970 | 1970 |    | 17 095 | 17 095 |
| 1975 | 1975 |    | 17 927 | 17 927 |
| 1980 | 1980 |    | 19 376 | 19 376 |
| 1985 | 1985 |    | 19 892 | 19 892 |
| 1990 | 1990 |    | 20 549 | 20 549 |
| 1995 | 1995 |    | 20 930 | 20 930 |
| 2000 | 2000 |    | 20 132 | 20 132 |
| 2005 | 2005 |    | 20 212 | 20 212 |
| 2010 | 2010 |    | 20 153 | 20 153 |
| 2015 | 2015 |    | 20 101 | 20 101 |
| 2020 | 2020 |    | 20 492 | 20 492 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 401 | 7,0 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 243 | 1,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 999 | 5,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 17 458 | 86,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 159 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 121 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 180 927 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 127 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,4 %
18–64-vuotiaat: 58,1 %
65 vuotta täyttäneet: 23,4 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,7 | 2,7 |
|   | jalostus | 28,1 | 27,8 |
|   | palvelut | 67,6 | 68,8 |
|   | tuntematon | 0,6 | 0,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 10 184 | 9 447 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 107,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 12 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 84,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 096 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Mora | 10 896 |
| 2 | Färnäs | 988 |
| 3 | Sollerön | 901 |
| 4 | Våmhus | 857 |
| 5 | Nusnäs | 729 |
| 6 | Selja | 548 |
| 7 | Östnor | 534 |
| 8 | Bonäs | 457 |
| 9 | Vinäs | 329 |
| 10 | Venjan | 295 |
| 11 | Vattnäs | 294 |
| 12 | Gesunda | 229 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Bergkarlås
Garsås
Kråkberg
Kumbelnäs
Oxberg
Ryssa
Stenis (nimenä ollut myös Vika Station)
Öna
Luettelossa mainituista taajamista Kråkberg ja Öna ovat sittemmin kasvaneet yhteen Moran ja Kumbelnäs Våmhusin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bergkarlås
Björkvassla
Bråmobo
Bäck
Garsås
Heden och Lillby
Norra Vika
Oxberg
Risa
Ryssa
Stenis och Vika
Södra Kättbo
Södra Vika
Utanmyra