stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
MikroMikko
Työasemat > MikroMikko 3 TT

tiimityöasema, julkistettiin keväällä 1987
suoritin Intel 80286 8 MHz
1 Mt RAM
2 laajennuskorttipaikkaa
1 tai 2 3,5" 720 kt:n levykeasemaa
20 Mt:n kiintolevy optiona
käyttöjärjestelmä MS-DOS 3.2
hinnat: yhdellä 720 kt:n levykeasemalla 21 500 mk, kahdella 720 kt:n levykeasemalla 23 000 mk, yhdellä 720 kt:n levykeasemalla ja 20 Mt:n kiintolevyllä 25 900 mk
Työasemat > MikroMikko 3 TT m215

suoritin Intel 80386DX/33 MHz
4 Mt RAM
1,44 Mt 3,5" levykeasema
40 Mt kiintolevy
liittimet: näyttö, näppäimistö, hiiri, RS-232 sarjaportti, Centronics-kirjoitinportti
ohjelmistot: MS-DOS 5.0 -käyttöjärjestelmä
Työasemat > MikroMikko 4 m330

Verkkojärjestelmien massamuistiton työasema
80386SX-suoritin, 20 Mhz
Muisti 2–8 Mt
2 sarjaliitäntää, 1 rinnakkaisliitäntä sekä PS/2-näppäimistö ja hiiriliitäntä
Verkkokortti ja BootROM asennettuna tai vaihtoehtoisesti 1 vapaa korttipaikka
Massamuistit optiona
Hinnat:
m330 + 2 Mt + Ethernet IIe + standardi-VGA-värinäyttö 13 450 mk (tilauskoodi M330A)
m330 + 2 Mt + Token Ring IIe + standardi-VGA-värinäyttö 15 850 mk (tilauskoodi M330B)
Työasemat > MikroMikko 4 m326SX

Työasema tekstinkäsittelyyn ja taulukkolaskentaan
80386SX-suoritin, 16 Mhz
Muisti 2–16 Mt
Kiintolevyt 40 tai 100 Mt
Levykeasema 3.5", 1,44 Mt
2 sarjaliitäntää, 1 rinnakkaisliitäntä sekä PS/2-näppäimistö- ja hiiriliitäntä
4 vapaata korttipaikkaa
Hinnat:
2 Mt + 40 Mt/AT + standardi-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 asennettuna 15 650 mk (tilauskoodi M326SXA)
2 Mt + 40 Mt/AT + standardi-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 ja Windows 3.0 asennettuna + hiiri 16 650 mk (tilauskoodi M326SXB)
2 Mt + 100 Mt/AT + standardi-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 asennettuna 17 800 mk (tilauskoodi M326SXC)
2 Mt + 100 Mt/AT + standardi-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 ja Windows 3.0 asennettuna + hiiri 18 800 mk (tilauskoodi M326SXD)
Työasemat > MikroMikko 4 m336SX

Työasema graafiseen käyttöympäristöön
80386SX-suoritin, 20 Mhz
Muisti 2–16 Mt
Kiintolevyt 40, 100 tai 200 (SCSI) Mt
Levykeasema 3.5", 1,44 Mt
2 sarjaliitäntää, 1 rinnakkaisliitäntä sekä PS/2-näppäimistö- ja hiiriliitäntä
3–4 vapaata korttipaikkaa
Hinnat:
2 Mt + 40 Mt/AT + standardi-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 ja Windows 3.0 asennettuna + hiiri 17 650 mk (tilauskoodi M336SXA)
2 Mt + 40 Mt/AT + super-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 asennettuna 18 450 mk (tilauskoodi M336SXB)
2 Mt + 40 Mt/AT + super-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 ja Windows 3.0 asennettuna + hiiri 19 450 mk (tilauskoodi M336SXC)
2 Mt + 100 Mt/AT + super-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 asennettuna 20 900 mk (tilauskoodi M336SXD)
4 Mt + 100 Mt/AT + super-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 asennettuna 21 850 mk (tilauskoodi M336SXE)
Työasemat > MikroMikko 4 m346

Tehokas työasema tai pienten verkkojen palvelin
80386-suoritin, 25 MHz, 32 kt:n välimuisti
Muisti 4–32 Mt
Kiintolevyt 40, 100 tai 200 (SCSI) tai 400 (SCSI) Mt
Levykeasema 3,5", 1,44 Mt
2 sarjaliitäntää, 1 rinnakkaisliitäntä sekä PS/2-näppäimistö- ja hiiriliitäntä
3–4 vapaata korttipaikkaa
Hinnat:
4 Mt + 100 Mt/AT + standardi-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 asennettuna 25 800 mk (tilauskoodi M346A)
4 Mt + 100 Mt/AT + super-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 asennettuna 27 600 mk (tilauskoodi M346B)
4 Mt + 100 Mt/AT + super-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 ja Windows 3.0 asennettuna + hiiri 28 600 mk (tilauskoodi M346C)
8 Mt + 200 Mt/SCSI + super-VGA-värinäyttö 34 200 mk (tilauskoodi M346D)
Työasemat > MikroMikko 4 m356

Työasema vaativaan käyttöön, pienten verkkojen palvelin
80386-suoritin, 33 MHz, 32 kt:n välimuisti
Muisti 4–16 Mt
SCSI-kiintolevyt 100, 200 tai 400 Mt
Levykeasema 3,5", 1,44 Mt
3 sarjaliitäntää, 1 rinnakkaisliitäntä sekä PS/2-näppäimistö- ja hiiriliitäntä
3 vapaata korttipaikkaa
Hinnat:
4 Mt + 100 Mt/AT + standardi-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 asennettuna 34 800 mk (tilauskoodi M356A)
8 Mt + 200 Mt/SCSI + super-VGA-värinäyttö 41 400 mk (tilauskoodi M356B)
Työasemat > MikroMikko 4TT m366

80386-suoritin, 20 Mhz
Muisti 2, 4, 8 tai 16 Mt
Yksi tai kaksi levykeasemaa 3.5", 1,44 Mt
40 tai 70 Mt kiintolevy
4 sarjaliitäntää, 1 rinnakkaisliitäntä, DIN-näppäimistöliitäntä, VGA-liitäntä sekä lattanäytön liitäntä (LDU)
Työasemat > MikroMikko 4 m436SX

Työasema vaativaan käyttöön, pienten ja keskisuurten verkkojen palvelin
80486SX-suoritin, 20 MHz
Muisti 4–64 Mt
Kiintolevyt 40, 100, 200 (SCSI) tai 400 (SCSI) Mt, 1–2 kappaletta
Levykeasema 3,5", 2,88 Mt
2 sarjaliitäntää, 1 rinnakkaisliitäntä sekä PS/2-näppäimistö- ja hiiriliitäntä
3–4 vapaata korttipaikkaa
Hinnat:
4 Mt + 100 Mt/AT + super-VGA-värinäyttö + DOS 5.0 asennettuna 35 500 mk (tilauskoodi M436SXA)
8 Mt + 200 Mt/SCSI + super-VGA-värinäyttö 43 850 mk (tilauskoodi M436SXB)
Työasemat > MikroMikko 4 m348

Peruspalvelin, erikoistyöasema
80386-suoritin, 25 MHz, 64 kt:n välimuisti
Muisti 4–40 Mt
SCSI-kiintolevyt 200, 330, 660 Mt tai 1 Gt, 1–2 kappaletta
Levykeasema 3,5", 1,44 Mt
4 sarjaliitäntää, 1 rinnakkaisliitäntä sekä PS/2-näppäimistö- ja hiiriliitäntä
5 vapaata korttipaikkaa
Hinnat:
8 Mt + 200 Mt + standardi-VGA-värinäyttö 37 900 mk (tilauskoodi M348A)
8 Mt + 660 Mt + standardi-VGA-värinäyttö 48 650 mk (tilauskoodi M348B)
Työasemat > MikroMikko 4 m458

Suurten verkkojen palvelin, erikoistyöasema
EISA-väylä
80486-suoritin, 33 MHz
Muisti 4–64 Mt
SCSI-kiintolevyt 200, 330, 660 Mt tai 1 Gt, 1–2 kappaletta
Levykeasema 3,5", 1,44 Mt
4 sarjaliitäntää, 1 rinnakkaisliitäntä sekä PS/2-näppäimistö- ja hiiriliitäntä
5 vapaata korttipaikkaa
Hinnat:
16 Mt + 660 Mt/SCSI + standardi-VGA-värinäyttö + 1,2Mt 5,25" levykeasema 83 450 mk (tilauskoodi M458A)
16 Mt + 1 Gt/SCSI + standardi-VGA-värinäyttö 97 450 mk (tilauskoodi M458B)
Kannettavat > MikroMikko 5 NB386s

Intel 80386SX-suoritin, 20 MHz
Matematiikkasuoritin (valinnainen) Intel 80387SX
Muisti 2-8 Mt
Kiintolevy 60 Mt
Levykeasema 3,5", 1,44 Mt
Näyttö:
8,5" mustavalko-LCD, 16 harmaasävyä
Ulkoinen näyttö 16 väriä
AT-yhteensopiva näppäimistö, 80 näppäintä
Sarjaliitäntä, rinnakkaisliitäntä, näyttöliitäntä sekä PS/2-näppäimistö- ja hiiriliitäntä
2400 baudin modeemi tai fax-modeemi
Ladattava NiCd-akku
MS-DOS ja Windows tai MS OS/2
Kannettavat > MikroMikko 5 NB386L

Intel 80386SL-suoritin, 25 MHz
Välimuisti 16 Kt
Matematiikkasuoritin (valinnainen) Intel 80387SX tai 80387SL
Muisti 4-8 Mt
Kiintolevy 80 tai 120 Mt
Levykeasema 3,5", 1,44 Mt
Näyttö:
9,5" tripletwist-LCD, 32 harmaasävyä
Tuki muistikirjamikron ja ulkoisen näytön samanaikaiseen toimintaan.
Ulkoinen näyttö 16 väriä
AT-yhteensopiva näppäimistö, 80 näppäintä
Sarjaliitäntä, rinnakkaisliitäntä (EPP), näyttöliitäntä  sekä PS/2-näppäimistö- ja hiiriliitäntä
Laajennusyksikkö- ja liitäntäyksikköliitännät.
Fax-modeemi
Ladattava NiCd- tai NIMH-akku
MS-DOS ja Windows tai MS OS/2
Kannettavat > MikroMikko 5 NB386LC

Intel 80386SL-suoritin, 25 MHz
Välimuisti 16 Kt
Matematiikkasuoritin (valinnainen) Intel 80387SX tai 80387SL
Muisti 4-8 Mt
Kiintolevy 80 tai 120 Mt
Levykeasema 3,5", 1,44 Mt
Näyttö:
8,5" tripletwist-LCD, 256 väriä
Tuki muistikirjamikron ja ulkoisen näytön samanaikaiseen toimintaan.
Ulkoinen näyttö 16 väriä
AT-yhteensopiva näppäimistö, 80 näppäintä
Sarjaliitäntä, rinnakkaisliitäntä (EPP), näyttöliitäntä  sekä PS/2-näppäimistö- ja hiiriliitäntä
Laajennusyksikkö- ja liitäntäyksikköliitännät.
Fax-modeemi
Ladattava NiCd- tai NIMH-akku
MS-DOS ja Windows tai MS OS/2
Kannettavat > MikroMikko 6 N4/25

80486SX-suoritin, 25 MHz
Tiimi-työryhmäjärjestelmä

Tiimi-työryhmäjärjestelmä oli MikroMikko-työasemista ja -palvelimista koostuva lähiverkko, joka 1980-luvun lopulla oli paljon käytetty. Palvelimina toimivat Nokian MPS-10-koneet. Työasemina käytettiin MikroMikko 3TT- ja PääteMikko-koneita. Ohjelmistopuolella oli tarjolla ainakin SQL/DMS-tiedonhallintajärjestelmä ja NOSS-dokumentinhallintajärjestelmä.
Aiheesta muualla

MikroMikko KuruKuru MikroMikko / Fujitsu Lifebook -tietokoneen mainos, joka palkittiin maninoselokuvien Voitto-palkinnolla.
Nuppikanukka

| Nuppikanukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Cornales
Heimo::  Kanukkakasvit Cornaceae
Suku::  Kanukat Cornus
Laji::  capitata
Kaksiosainen nimi
 Cornus capitata  Wall. 
Katso myös
   Nuppikanukka Wikispeciesissä   Nuppikanukka Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Nuppikanukka (Cornus capitata) on kanukkakasvien (Cornaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta pensas tai puu. Puumaisena se voi kasvaa korkeimmillaan noin 15 metriä korkeaksi, mutta tavallisesti se jää matalammaksi, noin 6–9 metriä korkeaksi. Rungon kuori on ruskeaa tai mustanharmaata. Lehdet sijaitsevat vastakkaisesti ja ovat ehyitä, 5–12 cm pitkiä sekä muodoltaan soikeasta suikeaan. Yläpinnoiltaan lehdet ovat tummanvihreitä ja alapinnoiltaan harmaanvihreitä sekä tiheäkarvaisia. Syksyisin lehdet muuttuvat punaisiksi tai purppuranvärisiksi. Kukat ovat pieniä sekä väriltään valkoisia ja niiden ympärillä on neljästä kuuteen kukkiin nähden isoa tukilehteä. Tukilehdet ovat 4–8 cm pitkiä ja halkaisijaltaan 2–4 cm sekä väriltään kermanvärisestä vaaleankeltaiseen tai joskus valkoisia. Hedelmät ovat meheviä, muodoltaan pyöreitä tai mansikkamaisia ja halkaisijaltaan 2,5 cm. Aluksi hedelmät ovat vihreitä, mutta muuttuvat kypsyessään kirkkaanpunaisiksi. Hedelmät saattavat olla syötäviä.
Nuppikanukka kasvaa luontaisena Aasiassa ainavihannissa sekä osittain kausivihannissa metsissä 1000–3200 metrin korkeudessa. Lajia tavataan luontaisena Intiassa, Nepalissa, Bhutanissa, Myanmarissa sekä Lounais-Kiinassa Guizhoun, Sichuanin ja Yunnanin maakunnissa sekä Tiibetin autonomisella alueella.
Nuppikanukkaa voidaan kasvattaa koristekasvina täydessä auringon valossa tai puolivarjossa. Kasvatettuna nuppikanukka alkaa kuitenkin kukkia vasta noin 8–10 vuoden ikäisenä.
Aiheesta muualla

Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Cornus capitata (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Cornus capitata (englanniksi)
Flora of China: Cornus capitata (englanniksi)
Näkemiin, hyvästi

| Näkemiin, hyvästi |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Elina Katainen, 1986.
Ohjaaja:  Anssi Mänttäri
Käsikirjoittaja:  Anssi Mänttäri
Tuottaja:  Anssi Mänttäri
Säveltäjä:  Asko Mänttäri
Kuvaaja:  Heikki Katajisto
Leikkaaja:  Marjo Valve
Pääosat:  Aino Seppo Lasse Pöysti Juuso Hirvikangas Mikko Hänninen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Reppufilmi Oy
Ensi-ilta:  1986
Kesto:  100 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Näkemiin, hyvästi on Anssi Mänttärin ohjaama elokuva vuodelta 1986. Elokuva on yksi neljästä Mänttärin vuoden 1986 aikana tekemästä elokuvasta.
Elokuvan idean Mänttäri sai junamatkalla, kun joku tuli juttelemaan, että uusi vaimo ei pidä siitä, kun vanha soittelee. Elokuvan nimi juontuu Jörn Donnerin 1970-luvun alussa suunnittelemaan elokuvaan, joka ei toteutunut. Mänttäri kertoo, että elokuvan valoisuus johtuu siitä, että mukana oli lapsi, jolloin "tarina muuttuu väkisinkin valoisaksi".
Aikalaisarvioissa todetaan Mänttärin elokuvan jälleen kärsivän ajan ja rahan puutteesta, mutta näyttelijöistä erityisesti Aino Seppo Tuulana ja Lasse Pöysti Tuulan isänä saavat kiitosta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aino Seppo  | … |  Tuula Häkkinen, yksinhuoltaja   |
|  Lasse Pöysti  | … |  Lauri Valve, Tuulan isä   |
|  Juuso Hirvikangas  | … |  Jorma Häkkinen, Tuulan entinen   |
|  Mikko Hänninen  | … |  Markku Kervinen, innokas poikamies   |
|  Leena Rapola  | … |  Katriina Häkkinen, "Kati", Jorman vaimo   |
|  Liisa Halonen  | … |  Mervi Suvinen, potilas   |
|  Elina Pohjanpää  | … |  Eeva Valve, Tuulan äiti   |
|  Kari Väänänen  | … |  Matti, vanha ystävä Kemistä   |
|  Alina  | … |  Alina Häkkinen, "Allu", syytön   |
|  Tiina Nyström  | … |  Pirjo Valve, Tuulan sisar   |
|  Eero Saarinen  | … |  osastopäällikkö Muinonen   |
|  Elisa Partanen  | … |  Ellu, Tuulan duunikaveri   |
|  Pertti Palo  | … |  kalanviljelijä Keski-Suomesta   |
|  Monna Kamu  | … |  keittiökalusteiden myyjä   |
|  Harri Nikkonen  | … |  Juho Viinikka, Jorman appiukko   |
|  Ritva Arvelo  | … |  Eila Viinikka   |
|  Ville Sandqvist  | … |  lapsellinen mies ravintolassa (poisleikattu rooli)   |
|  Heikki Mäkelä  | … |  sairaalan ylilääkäri   |
|  Matti Oravisto  | … |  sisätautiosaston ylilääkäri   |
|  Paavo Piskonen  | … |  röntgenosaston ylilääkäri   |
|  Sisko Ramsay  | … |  Sirkka Ehrnrooth Punaisesta Rististä   |
|  Sari Mällinen  | … |  baarityttö, joka pitää musiikista   |
|  Tulikki Tähtelä  | … |  Pirkko, muotitietoinen ystävätär   |
|  Kai Honkanen  | … |  lapsellisen miehen kaveri ravintolassa   |
|  Leena Uotila  | … |  nakkikioskin myyjä (poisleikattu rooli)   |
|  Erkki Astala  | … |  nukutuslääkäri   |
|  Antti Peippo  | … |  naistentautien ylilääkäri   |
|  Eero Salmenhaara  | … |  Österberg, varakas, nukkuva mies   |
|  Matti Pellonpää  | … |  mies hierottavana   |
|  Mikko Lyytikäinen  | … |  Pauli, Pirkon tukevoitunut aviomies   |
|  Tapio Hangaslahti  | … |     |
|  Anja Angel  | … |     |
|  Kyösti Kiiskinen  | … |     |
|  Pentti Kirstilä  | … |     |
|  Seppo Loponen  | … |     |
|  Leana Pirhonen  | … |     |
|  Seppo Heikinheimo  | … |     |
|  Olli Varja  | … |     |
|  Turo Pajala  | … |     |
Aiheesta muualla

Näkemiin, hyvästi Elonet.
Tammikari

Tammikari
| --- | --- |
Sijainti:  Naantali Varsinais-Suomi Suomi
Merialue:  Saaristomeri
Pinta-ala:  0,009 km² 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Tammikari on Naantalissa Luonnonmaan kaakkoispuolella sijaitseva pieni 0,9 hehtaarin saari. Tammikari sijaitsee Lapilan ja Palvan saarten välissä. Saarella on kaksi mökkiä sekä venevaja. Saaresta hieman alle puolet on avokalliota, loput havupuu valtaista metsää. Saaren rannat ovat ruovikoituneet.
Saari on kokonaisuudessaan asemakaavoitettu tai tarkoitettu asemakaavoitettavaksi loma-asuntoalueeksi. Varsinais-Suomen Turun kaupunkiseudun maakuntakaavassa Tammikarin saari on maa- ja metsätalousvaltainen alue, joka kuuluu Ruissalon alueen valtakunnallisesti arvokkaaksi osoitettuun maisema-alueeseen.
Olympiamuseo

| Olympiamuseo |
| --- | --- |
 Olympiamuseon sisäänkäynti.
Tyyppi:  museo
Perustettu:  1993
Sijainti:  Lausanne, Sveitsi
Kotisivut:  https://olympics.com/museum
Olympiamuseo on Sveitsin Lausannessa sijaitseva museo, joka on omistettu olympia-aatteen arvostamiselle. Olympiamuseo on avattu vuonna 1993 ja sijaitsee Ouchyn kaupunginosassa Lausannessa, Genevenjärven rannalla. Museo on maailman suurin olympialaisiin liittyvä tiedotuskeskus. Museossa on interaktiivisia näyttelyitä, asiakirjoja, elokuva ja arvoesinekokoelmia antiikin Kreikasta nykypäivään. Museon yhteydessä toimii TOM Café-ravintola. Museossa on yli 3000 m2 näyttelytilaa, yli 1500 näyttelyesinettä ja 150 näyttöä..
Tammikankaan hautausmaa

Hautausmaan kappeli, taka-alalla kellotorni v:lta 1999
Tammikankaan hautausmaa sijaitsee Ylöjärven Kurussa, Poikeluksentien varressa, vajaa 2 kilometriä entisestä kuntakeskuksesta etelään. Hautausmaa ja sen kappeli vihittiin käyttöön vuonna 1904. Hautausmaata peruskorjattiin viimeksi vuonna 1999, jolloin sinne myös rakennettiin kellotorni. Kellon torniin lahjoitti Kurun Lions Club. Hautausmaan pohjoispuolella oleva laajennusosa hankittiin seurakunnan käyttöön vuonna 1956 ja takana oleva metsikkö vuonna 2002.
Vanhan osan pinta-ala on noin 1,48 ha ja huoltotien pohjoispuolisen uudemman osan pinta-ala noin 5 254 m².[lähde? ]
Näkemiin, melankolia

| Näkemiin, melankolia Vesala |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. helmikuuta 2023
 Tuottaja(t): Jurek
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 37.23
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  1. (albumilista)    2. (fyysinen albumilista)
Vesalan muut julkaisut
| Totuuksia popmusiikista 2021 | Näkemiin, melankolia 2023 |   |
Singlet albumilta Näkemiin, melankolia
 ”Kysy mua ulos” Julkaistu: 4. kesäkuuta 2021  ”Pahanilmanlinnut” Julkaistu: 1. lokakuuta 2021  ”Uu mama” Julkaistu: 18. helmikuuta 2022  ”Testamentti” Julkaistu: 4. joulukuuta 2022  ”Miks pitää itkeä (feat. Aali)” Julkaistu: 10. helmikuuta 2023
Näkemiin, melankolia on suomalaisen laulajan ja lauluntekijän Vesalan kolmas studioalbumi, joka julkaistiin Warner Music Finlandin kautta 10. helmikuuta 2023. Vesala on säveltänyt albumin kappaleet yhdessä vastaavan tuottajan Jurekin kanssa, paitsi "Testamentti"-kappaleen jonka hän sävelsi Joonas Angerian kanssa. Vesala on sanoittanut albumin kappaleet itse, lukuun ottamatta ”Pahanilmanlinnut” -kappaletta, jonka hän on tehnyt yhdessä Teemu Brunilan kanssa.
Albumin tuottajina ovat toimineet Jurekin lisäksi myös Skywalk joka oli Pahanilmanlinnut-kappaleen tuotantoprosessissa mukana, Joonas Angeria ja Paula Vesala. Joonas Angeria oli alun perin Testamentti-kappaleen tuotannossa mukana mutta Vesala päätti tuottaa kappaleen kokonaan loppuun itse.
Kappaleet

Hyeena – 3.28
Kysy mua ulos – 3.12
Testamentti – 3.32
Miks pitää itkeä – 3.30 (feat. Aali)
Ikävä – 3.26
Pahanilmanlinnut – 3.02
Lempi-ihminen – 2.56
Uu mama – 3.32
Me ei kuuluta yhteen – 3.09
Painajaisii – 3.43
Mun nimi on ei kukaan – 3.47
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Jylkkäri:
Soundi:
V2.fi:
TVXQ

| TVXQ |
| --- | --- |
 Max Changmin ja U-Know Yunho vuonna 2018
Tiedot
Toiminnassa:  2004–
Tyylilaji:  K-pop, R&B, dance, electronica, hip hop, acapella
Kotipaikka:  Etelä-Korea
Laulukieli:  korea, japani, kiina, englanti
Jäsenet:  U-Know Yunho   Max Changmin
Levy-yhtiö:  SM Entertainment, Avex Group
Infobox OKNimi-testi OK: 
TVXQ (akronyymi sanoista ”Tong Vfang Xien Qi”, kor. 동방신기, Dongbangshinki eli DBSK, kiin. 东方神起, Dōngfāngshénqǐ, jap. 東方神起, Tōhōshinki, kirjaimellisesti ”idän nousevat jumalat”) on eteläkorealainen popyhtye. Yhtye julkaisi ensimmäisen singlensä ”Hug” vuoden 2004 alussa ja nousi sen jälkeen suureen suosioon Koreassa ja muualla Aasiassa. TVXQ aloitti viisijäsenisenä, mutta kolme jäsentä (Junsu, Jaejoong ja Yoochun) erosivat yhtyeestä sopimusriidan vuoksi vuonna 2009 ja muodostivat uuden JYJ-nimisen yhtyeen. TVXQ jatkoi kaksijäsenisenä (Yunho ja Changmin) ja teki onnistuneen paluun vuonna 2011. Yhtye työskentelee Koreassa S.M. Entertainmentille ja Japanissa Avex Groupille.
TVXQ luotiin alun perin Aasian markkinoille, ja sen haluttiin nousevan suosituksi Korean lisäksi myös Japanissa, Kiinassa ja Thaimaassa. Yhtyeen laaja Aasian-kiertue houkuttelikin konsertteihin vuoden aikana lähes 400 000 katsojaa, ja yhtye on noussut Japanin Oricon-listan kärkeen useammin kuin mikään muu ulkomainen ryhmä, yhdeksän kertaa (helmikuussa 2011). Yhtyeen jäsenet ovat esiintyneet lukuisissa mainoksissa ja televisio-ohjelmissa. TVXQ onkin ollut yksi hallyun, Aasian yli pyyhkineen korealaisen kulttuurin aallon, tärkeimmistä edustajista.
TVXQ:n nykyiset jäsenet ovat Jung Yunho (”U-Know”) ja Shim Changmin (”Max”). Entiset kolme jäsentä ovat Kim Jae-joong (”Hero”), Park Yoochun (”Micky”) ja Kim Junsu (”Xiah”).
Julkaisut

| --- | --- |
 Korealaiset studioalbumit Tri-angle (2004)  Rising Sun (2005)  ”O”-Jung.Ban.Hap. (2006)  Mirotic (2008)  Keep Your Head Down (2011)  Catch Me (2012)  Tense (2014)  Rise as God (2015)  New Chapter #1 : The Chance of Love (2018) Korealaiset kokoelmalevyt Christmas Gift from Dong Bang Shin Gi (2004) :  Japanilaiset studioalbumit Heart, Mind and Soul (2006)  Five in the Black (2007)  T (2008)  The Secret Code (2009)  Tone (2011)  Time (2013)  Tree (2014)  With (2014) Japanilaiset kokoelmalevyt Best Selection 2010 (2010)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta TVXQ Wikimedia Commonsissa
TVXQ:n virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Sädelihas

Sädelihas (engl. ciliary muscle) kuvassa ylhäällä
Sädelihas on silmässä lähellä kovakalvoa oleva lihas, jonka tehtävänä on akkommodaatio eli tarkennus katseltavaan kohteeseen. Se on parasympaattisesti hermotettu, sileä, rengasmainen lihas, jossa on rengasmaisesti, viistosti ja säteittäisesti kulkevia lihassyitä. Sädelihas on heikosti kiinni kovakalvossa, ja irtoaa helposti mikäli väliin joutuu nestettä, varsinaisesti se on etureunastaan kammiokulmassa kovakalvon kannuksessa, sekä takareunastaan suonikalvon elastisissa säikeissä.
Sädelihaksen supistuminen aiheuttaa tarkennuspisteen siirtymisen lähemmäksi, koska mykiö muuttuu kuperammaksi ja sen taittovoima lisääntyy.
Sykloplegia eli akkommodaatiohalvaus tarkoittaa sädelihaksen lamautumista. Esimerkiksi monilla antikolinergeillä eli asetyylikoliinireseptorien estäjillä on sädelihasta lamaava ominaisuus.
Suomen Tulli (televisiosarja)

| Suomen Tulli |
| --- | --- |

Kestoaika:  60 minuuttia
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Jim , YLE
Esitetty:  25. syyskuuta 2012 – 24. marraskuuta 2015
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  60
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Aito Media
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Elonet
Suomen Tulli on suomalainen dokumentaarinen televisiosarja, joka kertoo Helsinki-Vantaan lentoaseman arjesta. Sarjassa seurataan elämää muun muassa Helsingin tullin maa- ja meriliikenteen, Helsinki-Vantaan lentotullin, Postitullin, Nuijamaan tullin ja Savo-Karjalan sekä Lapin liikkuvan ryhmän mukana. Sarjasta tehtiin alun perin kahdeksanosainen tosi-tv sarja, joka esitettiin YLE TV2 kanavalla kesällä 2011. Myöhemmin sarja siirtyi Nelonen Medialle ja ensimmäinen tuotantokausi alkoi Jim-kanavalla 25. syyskuuta 2012. Toinen tuotantokausi 10. syyskuuta 2013. Kolmas tuotantokausi 10. syyskuuta 2014. Neljäs tuotantokausi 8. syyskuuta 2015.
Päähenkilöt > Helsingin tulli, meriliikenne

Toni Timonen
Linda
Golalah Lotfollah
Anu
Riikka
Päähenkilöt > Helsingin tulli, maaliikenne

Jari
Jyrki
Päähenkilöt > Nuijamaan tulli

Teijo
Tuomo
Jan (Affe)
Julia
Päähenkilöt > Savo-Karjalan liikkuva ryhmä

Anita Korhonen
Kati Saurula
Päähenkilöt > Lentotulli

Mika Niemenmaa
Tero
Susanna Virtanen
Terhi
Dani, huumekoira
Hyrrä, huumekoira
Ojalammi

| Ojalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°01′31″N, 22°42′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  suo-oja Laholuomaan 
Järvinumero:  35.556.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,1 m 
Rantaviiva:  1,137 km 
Pinta-ala:  0,07695 km² 
 fiOjalammi 
Ojalammi  eli Ojalampi  on Pirkanmaalla Parkanossa Laholuoman kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Ojalammi on osa Laholuoman valuma-aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 400 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 7,7 hehtaaria. Se sijaitsee Puurokeitaalla luonnonsuojelualueella siten, että vain lammen itäranta ei kuulu suojeluun. Lampeen laskee kolme lyhyttä pelto- ja metsäojaa. Lammen laskuojan luusua sijaitsee sen lounaisrannassa. laskuoja on kaivettu suo-oja, joka virtaa kaksi kilometriä ennen muuttumistaan luontaiseksi puroksi (luoma). Tässä vaiheessa sitä kutsutaan jo Laholuomaksi. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Pohjois- ja etelärannat ovat avosuota ja muuta rannat ovat kermejä sisältää rämettä. Itäpuolella sijaitsee maatila, jonka pellot ulottuvat lammen lähelle. Peltojen ja rannan välissä on kuitenkin pari vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13247, joka yhdistää Suomijärven ja Laholuoman kylät.
Luonto

Lampi on 574 hehtaaria laajan Puurokeidas-Hannankeitaan Natura 2000-alueen (FI0336006) ainoa vesistö.
Historiaa

Vanhoissa 1800-luvun pitäjänkartoissa sitä kutsuttiin "Ojajärveksi".
Olcott Deming

Olcott Hawthorne Deming (28. helmikuuta 1909 – 20. maaliskuuta 2007) oli yhdysvaltalainen diplomaatti.
Deming oli Nathaniel Hawthornen jälkeläinen. Hän syntyi Westchesterin piirikunnassa New Yorkin osavaltiossa. Valmistuttuaan Rollins Collegesta vuonna 1935 hän työskenteli Tennessee Valley Authoritylle sekä opettajana Greenwichissä, Connecticutissa.
Deming liittyi Yhdysvaltain ulkoministeriöön vuonna 1942. Hän työskenteli mm. Yhdysvaltain ensimmäisenä suurlähettiläänä Ugandaan vuosina 1962–1965. Hän kuoli verenmyrkytykseen Washington DC:ssä 98-vuotiaana.