stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kajaanin helluntaiseurakunta
Historia

Helluntaiherätys saapui Kajaaniin ja Kainuun alueelle 1940-luvulla. Evankelistat Iida Pehkonen ja Margareta Sulama toimivat julistustyössä Kajaanissa vuosina 1934–45, jolloin monia ihmisiä tuli uskoon. Kajaanin helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1948. Seurakunta oli kasvanut 1980-luvun puoliväliin mennesssä keskikokoiseksi helluntaiseurakunnaksi, johon kuului 300 jäsentä.
Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä

Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä eli Kainuun sote oli seitsemän kainuulaisen kunnan yhteisesti omistama kuntayhtymä, joka tuotti kaikki julkiset sosiaali- ja terveyspalvelut jäsenkuntiensa alueella. Lisäksi yksi kunta (*) oli kuntayhtymän osajäsen.
Kuntayhtymän kotipaikka oli Kajaanin kaupunki. Kainuun soten palveluksessa oli yhteensä noin 3 700 henkilöä, ja kuntayhtymä oli Kainuun maakunnan suurin työnantaja.
Kuntayhtymän toiminta päättyi osana Sote-uudistusta 31. joulukuuta 2022.Nykyisin alueen sosiaali-, terveys- sekä pelastustoimen palvelut tuottaa Kainuun hyvinvointialue.
Jäsenkunnat

| --- | --- |
 Hyrynsalmi  Kuhmo  Kajaani  Paltamo:  Ristijärvi  Sotkamo  Suomussalmi  Puolanka (* osajäsen)
Sairaalat

| Sairaala | Kunta | Osoite | Koordinaatit | Kuva | Lisätietoja (www-sivu) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kainuun keskussairaala (KAKS) | Kajaani | Sotkamontie 13, 87300 Kajaani | 64.21392°N, 27.72726°E |  | Kainuun keskussairaala, Kainuun yhteispäivystys (Arkistoitu – Internet Archive), KAKS kartta (pdf, 3/2021) |
Terveyskeskukset ja -asemat

Kussakin Kainuun sosiaali- ja terveyspiirin jäsenkunnassa oli yksi tai useampi terveysasema. Usean terveysaseman yhteydessä toimi terveyskeskussairaala (vuodeosasto), jossa tutkitaan, hoidetaan ja kuntoutetaan lyhytaikaishoidossa seurantaa tai toipumista vaativia potilaita. Vuonna 2021 Kajaanin, Sotkamon, Kuhmon ja Suomussalmen terveyskeskussairaaloissa oli yhteensä noin 100 sairaspaikkaa.
Kajaanissa osa pääterveysasemaa muutti jo syksyllä 2020 keskussairaalan uudisrakennukseen perustettuun  Kajaanin yleislääketieteen poliklinikalle.
(taulukointi kesken, mm. koordinaatteja tuonnempana)
| Terveysaseman nimi | Kunta | Osoite | Koordinaatit | Kuva | Lisätietoja (www-sivu) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hyrynsalmen terveysasema | Hyrynsalmi | Kiviöntie 11, 89400 Hyrynsalmi | 64.68094°N, 28.49235°E |  | Hyrynsalmen terveysaseman vastaanotto |
| Kainuun keskussairaalan yleislääketieteen poliklinikka (Kajaanin pääterveysasema siirtynyt 10/2020 jo osin tänne) | Kajaani | Sotkamontie 13, pääovi F1, 87100 Kajaani | 64.21364°N, 27.72788°E |  | KAKS yleislääketieteen poliklinikka (Kajaanin pääterveysasema), KAKS kartta (pdf, 3/2021) |
| Vuolijoen terveysasema | Kajaani | Papintie 2, 88270 Vuolijoki | 64.1785°N, 27.0093°E |  | Kajaani: Vuolijoen terveysaseman vastaanotto |
| Kuhmon terveysasema | Kuhmo | Kirkkotie 16, 88900 Kuhmo | 64.12825°N, 29.51107°E |  | Kuhmon terveysaseman vastaanotto |
| Paltamon terveysasema | Paltamo | Sairaalatie 7, 88300 Paltamo | 64.40614°N, 27.84117°E |  | Paltamon terveysaseman vastaanotto |
| Puolangan terveyskeskus* | Puolanka | Ouluntie 13, 89200 Puolanka | 64.8692°N, 27.6649°E |  | Puolangan terveyskeskus, sairaanhoitopalvelut |
| Ristijärven terveysasema | Ristijärvi | Saukontie 2, 88400 Ristijärvi | 64.50492°N, 28.21595°E |  | Ristijärven terveysaseman vastaanotto |
| Sotkamon terveysasema | Sotkamo | Keskuskatu 9, 88600 Sotkamo | 64.13280°N, 28.39127°E |  | Sotkamon terveysaseman vastaanotto |
| Suomussalmen terveysasema | Suomussalmi | Välskärinkuja 2, 89600 Suomussalmi | 64.88186°N, 28.89578°E |  | Suomussalmen terveysaseman vastaanotto |
Aiheesta muualla

Kainuun soten verkkosivut
Sairaanhoitopiirien yhteystiedot (Arkistoitu – Internet Archive) (kuntaliitto.fi)
Aistinsisältö

Aistinsisältö tai aistimussisältö (engl. sense datum, monikossa sense data, < lat. datum, ”annettu”: ”aisteille annettu”) tarkoittaa sitä kuvaa todellisuudesta, minkä aistit antavat mielelle. Se on keskeinen käsite havaitsemisen filosofiassa.
Monet filosofit ovat katsoneet, että aistimuksen kaikkein välittömimpiä olioita ovat mielen oliot. Mielessä on siis kahdenlaisia asioita: mielen olioita, jotka voivat edustaa mielen ulkopuolisia asioita, ja jotakin joka saa ne aikaan, kuten havaintoakti (Edmund Husserl) tai sisäisen aistin toiminta (René Descartes, Immanuel Kant)
Tämän näkemyksen mukaan kun esimerkiksi näen presidentin televisiossa, ensimmäinen asia jonka havaitsen on kuva presidentistä mielessäni. Tämä kuva, aistinsisältö, edustaa televisiossa näkyvää liikkuvaa kuvaa, joka puolestaan edustaa presidenttiä itseään. Aistinsisältö edustaa siis presidenttiä minulle. Mielen sisäiset oliot edustavat siis fyysisiä ulkoisia (eli mielen ulkopuolisia) olioita.
Subjektiivisesta havaintokokemuksesta on mahdotonta olla varmoja, erotammeko jotakin mikä on olemassa itsenäisesti, vai jotakin mikä on vain harhaa. Voimme olla varmoja vain, että koemme aistinsisältöjä mielessämme. Tätä kutsutaan ”illuusion argumentiksi”.
Aristoteelisessa ja skolastisessa filosofiassa samanlaista käsitettä (fantasma, mielikuva) käytettiin viittaamaan eräänlaiseen aineelliseen kuvaan tai painaumaan aistielimissä. Se ikään kuin siirtää tai välittää ulkoisia esineitä koskevan informaation aineellisista aisteista yleensä aineettomana pidettyyn ymmärrykseen. G. E. Moore ja Bertrand Russell ottivat käsitteen käyttöön nimeämään oletettuja aisteille välittömästi ja ilman tulkintaa annettuja, suoraan tiedettyjä asioita, kuten värejä, muotoja, jne.
Samantyyppisestä ajatuksesta on käytetty myös muita nimityksiä, kuten esimerkiksi impressiot (David Hume), ideat (George Berkeley), sensibilia (J. L. Austin), kvalia (C. I. Lewis) ja aistittu sisällys (engl. sense content; C. J. Ducasse, A. J. Ayer).
Aistinsisältöteorioita ovat kritisoineet erityisesti sellaiset filosofit kuin J. L. Austin ja Wilfrid Sellars.
Aiheesta muualla

Coates, Paul: Sense-Data The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Huemer, Michael: Sense Data The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Alcyone

Alcyone voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Alcyone, tähti
Alcyone, mertentutkija Jacques-Yves Cousteaun laiva
Alcyone, Marin Maraisin ooppera
Alkyone, kreikkalaisessa mytologiassa tuulten hallitsijan tytär
Filosofi ja elämäntaidon opettajan Jiddu Krishnamurtin lisänimi
Subaru XT tai Subaru Alcyone
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Alcyone”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaisankoti

Kartanokylpylä Kaisankoti
Hyvinvointikartano Kaisankoti Pohjois-Espoon Pakankylän tilan päärakennuksessa on työikäisten kuntoutuspalveluja sekä työhyvinvointi-, hemmottelu-, kokous-, ravintola-, juhla- ja majoituspalveluja tarjoava hotelli. Toiminnasta vastaa Kaisa Kallion kansalaislahjasäätiö. Hyvinvointikartano Kaisankodin johtajana toimi Niina Pyy.
Kiinteistöjen omistajanvaihdos vuonna 2018 muutti liiketoimintaa kun Backby-Kalliomaa osti paikan. Vuonna 2019 Heli Vehmas aloitti Kaisa Kallion kansalaislahjasäätiön toimitusjohtajana. Kartanon nimi vaihtui Backbyn kartanoksi ja säätiön nimi Kaisankodiksi (kuntoutus- ja työelämäpalvelut). Se jatkoi toimintaansa Backbyn kartanossa vuokralaisena. Ravintola-, hotelli- ja kokouspalvelut siirtyivät Backby kartanopalveluille ja Kaisankoti keskittyi työikäisten kuntoutus- ja työelämäpalveluihin.
Historia

Hyvinvointikartano Kaisankodin toiminnasta vastaava Kaisa Kallion kansalaislahjasäätiö sai alkunsa vuonna 1938, kun presidentinrouva Kaisa Kallio (1878-1954) halusi käyttää 60-vuotislahjaksi saamansa kansalaislahjan perustamalla lepokodin työn ja elämän uuvuttamille naisille. Tavoitteena oli ja on hoitaa ihmisiä kokonaisvaltaisesti, huomioiden sekä fyysisen että henkisen hyvinvoinnin.
Aluksi Kaisankoti toimi 1950–1958 Kauniaisissa, minkä jälkeen se on toiminut Backbyn kartanon tiloissa Espoon Pakankylässä. Paikan nimi muuttui omistajanvaihdoksen 2018 myötä Backbyn Kartanoksi vuonna 2019.
Kuntoutus

Kaisankoti on erikoistunut terveysriskejä ennalta ehkäisevään kuntoutukseen ja työkyvyn ylläpidon edistämiseen. Kuntoutuksen painopistealueita ovat muun muassa työikäisten varhaiskuntoutus, pääasiallisesti ammatillisesti syvennetyt kurssit (ASLAK), tuki- ja liikuntaelinoireisten kurssit sekä lievät mielenterveys- ja jaksamisongelmat.
Kokous, ravintola, majoitus, muut palvelut

Kaisankodissa on majoitushuoneiden lisäksi kokoustiloja sekä ravintola- ja juhlatiloja. Lisäksi tiloissa on kauneushoitola, saunaosasto uima- ja poreammeineen ja kuntosali.
Aisy-sous-Thil

| Aisy-sous-Thil |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 Aisy-sous-Thil
 Koordinaatit: 47°23′39″N, 4°17′18″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Montbard
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,3 km²
Korkeus:  357 m
Väkiluku (2018):  226 
 – Väestötiheys:  27 as./km²
Kunnan numero:  21007
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aisy-sous-Thil on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 65 kilometriä Dijonin kaupungista länteen.
Kunnan nähtävyyksiä on 1400-luvulla rakennettu linna Château d'Aisy-sous-Thil, joka uudistettiin tyyliltään uusklassiseksi 1800-luvulla. Kunnan goottilainen Saint-Germainin kirkko on peräisin 1200-luvulta, ja sitä on myös uudistettu 1800- ja 1900-luvuilla.
Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).
Château d'Aisy-sous-Thil
Saint-Germainin kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aisy-sous-Thil Wikimedia Commonsissa
Kaktushiirihaukka

| Kaktushiirihaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Buteoninae
Suku::  Deguhaukat Geranoaetus
Laji::  albicaudatus
Kaksiosainen nimi
 Geranoaetus albicaudatus  Vieillot, 1816 
Katso myös
   Kaktushiirihaukka Wikispeciesissä   Kaktushiirihaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaktushiirihaukka (Geranoaetus albicaudatus) on deguhaukkojen sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan  Amerikan mantereella lähinnä subtrooppisella ja trooppisella vyöhykkeellä Antigua ja Barbudassa, Argentiinassa, Arubassa, Barbadosissa, Belizessa, Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Costa Ricassa, Dominicassa, Ecuadorssa, El Salvadorissa, Ranskan Guyanassa, Guadeloupessa, Guatemalassa, Guayanassa, Hondurasissa, Martiniquessa, Meksikossa, Montserratissa, Nicaraguassa, Panamassa, Paraguayssa, Perussa, Saint Kitts ja Nevisissa, Saint Luciassa, Saint Vincent ja Grenadiineissa, Surinamessa, Trinidad ja Tobagossa, Yhdysvalloissa, Uruguayssa ja Venezuelassa.
Se on vaelluslintu. Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset ja lauhkean vyöhykkeen heinäarot, kuivat savannit ja subtrooppiset ja trooppiset kuivat ylävät pensastot. Populaatio on Pohjois-Amerikassa kasvamassa.
Kaktushiirihaukka on suurikokoinen hiirihaukka. Sen pituus on 44–60 cm, siipiväli 118–143 cm, ja se painaa 865–1 240 grammaa. Aikuiset linnut ovat päältä harmaita ja alta ja takaosasta valkoisia, jossa on himmeää vaaleanharmaata tai punertavaa raidoitusta. Lyhyt pyrstö on valkoinen, ja melkein päässä siinä on musta poikkiraita.
Alalajit

Sillä on kolme alalajia:
Geranoaetus albicaudatus albicaudatus Vieillot, 1816
Geranoaetus albicaudatus colonus Berlepsch, 1892
Geranoaetus albicaudatus hypospodius Gurney, 1876
Aikuinen G. a. hypospodius Laguna Atascosa -luonnonsuojelualueella Teksasissa Yhdysvalloissa.
Jääkiekon kokoonpanot talviolympialaisissa 1984

Vuoden 1984 talviolympialaisten jääkiekkoturnauksen kokoonpanot joukkueittain.
Lohko A > Neuvostoliitto

Päävalmentaja:  Viktor Tihonov
| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja |
| --- | --- | --- |
| MV |  | Vladislav Tretjak |
| MV |  | Vladimir Myškin |
| P | 2 | Vjatšeslav Fetisov |
| P | 7 | Aleksei Kasatonov |
| P | 12 | Sergei Starikov |
| P | 14 | Zinetula Biljaletdinov |
| P | 5 | Vasili Pervuhin |
| P | 22 | Igor Stelnov |
| H | 9 | Vladimir Krutov |
| H | 11 | Igor Larionov |
| H | 24 | Sergei Makarov |
| H | 13 | Nikolai Drozdetski |
| H | 28 | Viktor Tjumenev |
| H | 31 | Vladimir Kovin |
| H | 29 | Aleksandr Koževnikov |
| H | 21 | Sergei Šepelev |
| H | 6 | Mihail Vasiljev |
| H | 23 | Aleksandr Gerasimov |
| H | 15 | Andrei Homutov |
| H | 26 | Aleksandr Skvortsov |
Lohko A > Ruotsi

Päävalmentaja:  Anders Parmström
| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja |
| --- | --- | --- |
| MV |  | Rolf Ridderwall |
| MV |  | Göte Wälitalo |
| P |  | Mats Waltin |
| P |  | Håkan Nordin |
| P |  | Thomas Åhlén |
| P |  | Michael Thelvén |
| P |  | Bo Ericson |
| P |  | Mats Thelin |
| P |  | Göran Lindblom |
| H |  | Peter Gradin |
| H |  | Jens Öhling |
| H |  | Per-Erik Eklund |
| H |  | Håkan Södergren |
| H |  | Thomas Rundqvist |
| H |  | Håkan Eriksson |
| H |  | Tomas Sandström |
| H |  | Tommy Mörth |
| H |  | Michael Hjälm |
| H |  | Mats Hessel |
| H |  | Thom Eklund |
Lohko B > Tšekkoslovakia

| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja |
| --- | --- | --- |
| MV | 1 | Jiří Králík |
| MV | 25 | Jaromír Šindel |
| P | 9 | Jaroslav Benák |
| P | 5 | Milan Chalupa |
| P | 4 | Miloslav Hořava |
| P | 8 | Arnold Kadlec |
| P | 15 | Radoslav Svoboda |
| P | 7 | Eduard Uvíra |
| H | 19 | Vladimír Caldr |
| H | 14 | František Černík |
| H | 24 | Jiří Hrdina |
| H | 26 | Jaroslav Korbela |
| H | 16 | Vladimír Kýhos |
| H | 20 | Jiří Lála |
| H | 11 | Igor Liba |
| H | 29 | Vincent Lukáč |
| H | 21 | Dušan Pašek |
| H | 12 | Pavel Richter |
| H | 18 | Dárius Rusnák |
| H | 17 | Vladimír Růžička |
Lohko B > Kanada

Päävalmentaja:  Dave King
| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja |
| --- | --- | --- |
| MV | 1 | Darren Eliot |
| MV | 33 | Mario Gosselin |
| P | 2 | Robin Bartel |
| P | 3 | Craig Redmond |
| P | 4 | Doug Lidster |
| P | 5 | Warren Anderson |
| P | 9 | James Patrick |
| P | 15 | J.J. Daigneault |
| P | 25 | Bruce Driver |
| H | 8 | Dave Tippett |
| H | 14 | Darren Lowe |
| H | 16 | Kevin Dineen |
| H | 18 | Russ Courtnall |
| H | 19 | Dave Gagner |
| H | 20 | Carey Wilson |
| H | 22 | Dan Wood |
| H | 23 | Dave Donnelly |
| H | 26 | Pat Flatley |
| H | 27 | Kirk Muller |
| H | 31 | Vaughn Karpan |
Lohko B > Suomi

Päävalmentaja:  Alpo Suhonen
| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja | Joukkue (1983-1984) |
| --- | --- | --- | --- |
| MV |  | Kari Takko |  Porin Ässät |
| MV |  | Jorma Valtonen |  TPS |
| P |  | Timo Jutila |  Tampereen Tappara |
| P |  | Petteri Lehto |  TPS |
| P |  | Markus Lehto |  Jokerit |
| P |  | Pertti Lehtonen |  HIFK |
| P |  | Arto Ruotanen |  Oulun Kärpät |
| P |  | Simo Saarinen |  HIFK |
| P |  | Ville Sirén |  Tampereen Ilves |
| H |  | Raimo Helminen |  Tampereen Ilves |
| H |  | Risto Jalo |  Tampereen Ilves |
| H |  | Arto Javanainen |  Porin Ässät |
| H |  | Erkki Laine |  Kiekkoreipas |
| H |  | Anssi Melametsä |  HIFK |
| H |  | Jarmo Mäkitalo |  Södertälje SK |
| H |  | Hannu Oksanen |  Jokerit |
| H |  | Arto Sirviö |  Jokerit |
| H |  | Petri Skriko |  SaiPa |
| H |  | Raimo Summanen |  Tampereen Ilves |
| H |  | Harri Tuohimaa |  HIFK |
Lohko B > Yhdysvallat

Päävalmentaja:  Lou Vairo
| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja |
| --- | --- | --- |
| MV | 29 | Marc Behrend |
| MV | 1 | Bob Mason |
| P | 21 | Chris Chelios |
| P | 6 | Mark Fusco |
| P | 22 | Tom Hirsch |
| P | 18 | Al Iafrate |
| P | 28 | David H. Jensen |
| H | 17 | Scott Bjugstad |
| H | 13 | Bob Brooke |
| H | 9 | Scott Fusco |
| H | 10 | Steve Griffith |
| H | 19 | Paul Guay |
| H | 23 | John Harrington |
| H | 7 | David A. Jensen |
| H | 25 | Mark Kumpel |
| H | 16 | Pat LaFontaine |
| H | 26 | Corey Millen |
| H | 12 | Ed Olczyk |
| H | 27 | Gary Sampson |
| H | 8 | Phil Verchota |
Lohko B > Itävalta

Päävalmentaja:  Rudolf Killias
| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja |
| --- | --- | --- |
| MV |  | Michael Rudmann |
| MV |  | Brian Stankiewicz |
| P |  | Richard Cunningham |
| P |  | Konrad Dorn |
| P |  | Johann Fritz |
| P |  | Bernard Hutz |
| P |  | Giuseppe Mion |
| P |  | Martin Platzer |
| H |  | Thomas Cijan |
| H |  | Friedrich Ganster |
| H |  | Kelvin Greenbank |
| H |  | Kurt Harand |
| H |  | Helmut Koren |
| H |  | Rudolf König |
| H |  | Edward Lebler |
| H |  | Helmut Petrik |
| H |  | Herbert Pöck |
| H |  | Peter Raffl |
| H |  | Krunoslav Sekulic |
| H |  | Leo Sivec  |
Ajassa Nyt

Ajassa Nyt (ISSN 1797-3120) oli alun perin Oulussa vuonna 2002 perustetun hyväntekeväisyysjärjestö HFU ry:n julkaisema verkkolehti, joka aloitti ilmestymisensä syyskuussa 2007.
Lehti muuttui itsenäiseksi 28.8.2009. Lehden päätoimittajana jatkaa sitä alusta asti luotsannut Sirpa Ahola-Laurila.  Verkkolehti on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton.
Verkkolehti sisältää muun muassa uutisia, artikkeleita ja kolumneja. Siinä julkaistaan myös lukijoiden lähettämää materiaalia.
Kang Youwei

Kang Youwei (Wade-Giles: Kang Yu-wei; 19. maaliskuuta 1858 Nanhai, Guangdong – 21. maaliskuuta 1927 Qingdao) oli kiinalainen oppinut ja poliittinen vaikuttaja, joka johti Qing-dynastian viimeisinä vuosina Kiinan keisarikunnan modernisoimiseen tähdännyttä liikettä. Hän oli keskeisin henkilö vuoden 1898 sadan päivän uudistusten taustalla. Kiinan tasavallan perustamisen jälkeenkin hän pysyi perustuslaillisen monarkian kannattajana.
Kang tunnettiin myös taitavana kalligrafina.
Nuoruus

Kangin suku kuului Nanhain alueen oppineeseen maa-aateliin. Hän tähtäsi alkujaan virkamiesuralle, mutta reputti vuonna 1876 keisarillisen virkatutkinnon toisen asteen, ja oli sen jälkeen yksityisopetuksessa. Hän sai perinteisen kiinalaisen kungfutselaisen kasvatuksen, mutta koettuaan 20-vuotiaana hengellisen heräämiseen hän ryhtyi arvostelemaan monia ahdasmielisinä ja vanhentuneina pitämiään perinteitä. Hän sai lukemansa perusteella myönteisen käsityksen länsimaisesta sivistyksestä, mutta katsoi länsimaiden uhkaavan valloituksella kehityksessä jälkeenjäänyttä Kiinaa. Hän piti sen vuoksi välttämättömänä monien kiinalaisten instituutioiden rohkeaa uudistamista ja tavoitteli kungfutselainen aatepohjan yhdistämistä länsimaiseen tietoon ja osaamiseen. Esikuvanaan hän piti varsinkin Japanissa vuonna 1868 käynnistettyä Meiji-restauraatiota sekä Pietari Suuren Venäjällä toteuttamia uudistuksia. Kang julkaisi vuonna 1888 Kiinan keisarilliselle hoville osoitetun kansallisen uudistussuunnitelman, johon ei kuitenkaan kiinnitetty huomiota. Hän suuntasi sen jälkeen huomionsa älymystön käännyttämiseen puolelleen ja perusti vuonna 1890 Kantoniin oman koulun, jossa opetettiin monenlaisia aineita. Kang keräsi ympärilleen seuraajajoukon, johon kuului muun muassa Liang Qichao.
Vuosina 1891 ja 1897 julkaisemissaan Kungfutsea käsitelleissä kirjoissa Kang esitti vakiintuneesta poikkeavan tulkinnan, jonka mukaan Kungfutse oli ollut edistysuskoinen yhteiskunnallisten uudistusten kannattaja ja että Kungfutsen kirjoituksia oli peukaloitu tai suorastaan väärennetty Han-dynastian ja Wang Mangin aikana. Tämä uusi tulkinta Kungfutsen opeista sopi hyvin Kangin omiin poliittisiin tarkoitusperiin. Kang läpäisi viimein vuonna 1895 keisarillisen virkatutkinnon kokeimman asteen ja sai itselleen valtion viran yleisten töiden osastolla, mutta hänen virkamiesuransa ei muodostunut pitkäksi.
Uudistusliikkeen johdossa

Kiinan kärsittyä nöyryyttävän tappion vuosien 1894–1895 sodassa Japania vastaan Kang ryhtyi esiintymään yhä äänekkäämmin uudistusten puolesta. Hän keräsi yli tuhannen opinneen nimet adressiin, jossa vastustettiin Shimonosekin rauhansopimusta, ja lähetti keisarille kaksi muistiota, joissa vaadittiin pikaisia yhteiskunnallisia muutoksia. Hän myös perusti kannattajineen nykyaikaisia puolueita edeltäneen poliittisen järjestön (”Kansallisen vahvistumisen tutkimisen seura”), joka kuitenkin lakkautettiin jo 1896. Saatuaan tukijoita hovin piiristä Kang sai lopulta vuonna 1898 vakuutettua keisari Guangxun. Pääasiassa Kangin vaikutuksesta Guangxu käynnisti Kiinassa kesäkuusta syyskuuhun 1898 kestäneen kiihkeän uudistuspolitiikan vaiheen eli niin sanotut sadan päivän uudistukset. Keisari julkisti uuden politiikan 12. kesäkuuta pitämässään puheessa ja kutsui neljä päivää myöhemmin Kangin ensi kertaa luokseen. Keisarin määräämiin uudistuksiin kuuluivat muun muassa hallintokoneiston tehostaminen, keisarillisen virkatutkinnon muuttaminen ja Pekingin yliopiston perustaminen. Vanhoilliset virkamiehet kuitenkin vastustivat uudistuksia ja antoivat tukensa leskikeisarinna Cixille, joka suoritti 21. syyskuuta palatsivallankaappauksen ja eristi keisarin päätöksenteosta. Guangxun antamat uudistusmääräykset kumottiin ja kuusi johtavaa uudistuspoliitikkoa teloitettiin, heidän joukossaan Kangin nuorempi veli. Kang ja Liang Qichao onnistuivat pakenemaan Hongkongin kautta Japaniin brittiläisellä tykkiveneellä.
Maanpakolaisuus ja myöhemmät vuodet

Kang asettui aluksi Kanadaan ja perusti heinäkuussa 1899 emigranttikiinalaisten muodostaman poliittisen järjestön, jonka tavoitteena oli palauttaa valta Guangxulle ja joka tunnettiin nimellä ”Puolustakaa keisaria -seura” (vuodesta 1907 Perustuslaillinen puolue). Maanpakolaisvuosinaan hän matkusti ahkerasti eri puolilla maailmaa ja loi kannattajineen laajan verkoston. Maailman näkeminen omin silmin vähensi Kangin aiempaa arvostusta länsimaita kohtaan ja hän palasi takaisin perinteisen kiinalaisen kulttuurin ihailuun. Euroopan-kokemustensa myötä hän myös irtisanoutui väkivaltaisesta vallankumouksesta Kiinan uudistamisen keinona, ja ajautui siten ristiriitoihin maanpaossa toimineiden kiinalaisten vallankumouksellisten kanssa. Tänä aikana Kang kirjoitti merkittävän teoksensa Da Tongshu (”Suuri yhteisö”). Siinä hän visioi ihmiskunnan kehityksen johtavan tulevaisuudessa utopiaan, jossa ihmisiä erottavat ominaisuudet menettäisivät merkityksensä, valtioiden rajat katoaisivat, maailmanlaajuinen rauha vallitsisi ja syntyisi yhteinen, tasa-arvoa puolustava maailmanhallitus. Hän uskoi myös perinteisten perheyhteisöjen lakkaavan olemasta. Kang sai teoksen valmiiksi vuonna 1902, mutta piti sitä liian radikaalina julkaistavaksi. Osa teoksesta julkaistiin vuonna 1913, mutta kokonaan se ilmestyi vasta Kangin kuoleman jälkeen vuonna 1935.
Kang palasi maanpaosta Kiinaan vuoden 1912 vallankumouksen jälkeen. Hän vastusti vallan kasaantumista presidentti Yuan Shikaille, ja oli vuonna 1917 mukana lyhytaikaisessa yrityksessä palauttaa Qing-dynastian viimeinen keisari Pu Yi perustuslailliseksi hallitsijaksi. Viimeisinä vuosinaan Kang vastusti kumouksellisen Sun Yat-senin johtamaa Etelä-Kiinan hallitusta ja vaati edelleen kungfutselaiseen ajatteluun perustuvaa yhteiskunnan kehittämistä moraalisen rappion ja liiallisen länsimaisen vaikutuksen torjumiseksi. Kuollessaan hän oli menettänyt suuren osan aiempaa kannatustaan Kiinan älymystön parissa, koska hänen katsottiin juuttuneen menneisyyteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kang Youwei Wikimedia Commonsissa
Kang Youwei vanhempana