stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dylan Samberg

| Dylan Samberg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. tammikuuta 1999 (ikä 25) Saginaw, Minnesota
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Winnipeg Jets
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
NHL-varaus:  43. varaus, 2017 Winnipeg Jets
Dylan Samberg (s. 24. tammikuuta 1999 Saginaw, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Samberg edustaa NHL-joukkue Winnipeg Jetsiä. Jets varasi hänet toisella kierroksella 43. varausvuorolla vuoden 2017 varaustilaisuudessa. Samberg on pelipaikaltaan puolustaja ja hänen kätisyytensä on vasen. Samberg on pelannut urallaan kuusi NHL-runkosarjan ottelua. Näissä hän on syöttänyt kaksi maalia. Tilastot päivitetty 15. helmikuuta 2022. Hän on kahdesti edustanut Yhdysvaltoja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa.
Moision koulu (Mikkeli)

| Moision koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Kyläkouluntie 2, 50500 Mikkeli (Annila) 
Koordinaatit:  61.6537°N, 27.2639°E
Tyyppi:  alakoulu
Luokat:  1–6
Oppilaita:  154 (2018–2019)
Verkkosivut
Moision koulu on alakoulu (luokka-asteet 1–6), joka toimii Mikkelin Annilan kaupunginosassa valtatien 13 eli Lappeenrannantien varrella, Tuukkalan ABC-aseman vieressä.
Vuonna 2016 Moision koulua kävi 145 oppilasta.
Aiheesta muualla

Oppilasalueet ja peruskoulut kartalla Mikkelin kaupunki, mikkeli.fi. Viitattu 4.7.2019.
Morality Without God?

| Morality Without God? |
| --- | --- |

Kirjailija:  Walter Sinnott-Armstrong
Kansitaiteilija:  David Drummond
Kieli:  englanti
Genre:  ateismi, etiikka
Kustantaja:  Oxford University Press
Julkaistu:  2009
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  192
ISBN:  978-0-195-33763-1

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Morality Without God? on filosofian professori Walter Sinnott-Armstrongin kirja, jossa hän puolustaa käsitystä, että moraalisen toiminnan tulee olla riippumatonta uskonnosta. Kirjan on julkaissut Oxford University Press vuonna 2009.
Sisältö > Alkusanat

Kirjoittajan mukaan moraalisuudesta ilman jumalaa ei ole epäilystä. On vain pelkkää moraalisuutta. Jumalauskoa kuitenkin perustellaan sillä, että moraali riippuisi uskonnosta.kenen mukaan? Jos henkilö kasvaa uskovaksi ja samastaa moraalin uskontoon, hylätessään uskonnon hän saattaa hylätä myös yhteisöllisen moraalin. Sinnot-Armstrongin mielestä yhteiskunnassa on löydettävä yhteinen käsitys moraalista, jotta eri yhteisöt tulisivat toimeen keskenään.
Kirjoittaja kertoo keskittyvänsä evankelikaaliseen kristinuskoon, koska hänellä on siitä kokemusta ja sillä on suuri määrä seuraajia Yhdysvalloissa ja kehitysmaissa. Evankelikaalisilla kristityillä on Yhdysvalloissa suuri vaikutusvalta politiikkaan. Sen sijaan esimerkiksi perinteisen katolisen kristinuskon mukaan luonnollinen moraali on ateisteille ja uskoville yhteinen.
Jos voitaisiin todistaa, että on olemassa jumala, joka on luonut kaikkeuden, tehnyt ihmeitä ja ilmennyt uskoville uskonnollisessa kokemuksessa, se ei todistaisi, että jumala on kaikkihyvä, Sinnot-Armstrong sanoo. Edellä mainitun kaltainen jumala voisi olla paha jumala, joka ei eroaisi diktaattorista. Täten mikään jumalatodistuksista ei osoittaisi, että moraali riippuu jumalasta tai uskonnosta. Kaikkihyvän, kaikkivoivan ja ikuisen jumalan käsite on ristiriitainen, eikä jumalien olemassaolosta ole todisteita. Sillä, onko jumalaa tai jumalia olemassa, ei myöskään ole suurta väliä. Uskonnottomille uskonto ja jumalan olemassaolo ei ole Sinnot-Armstrongin mielestä samalla tavoin tärkeä asia koko elämän kannalta kuin monelle vahvasti uskovalle kristitylle. Uskonnottomat ajattelevat hänen mukaansa uskontoja ja jumalia vain silloin, kun uskovaiset ottavat nämä asiat esille keskustelussa tai kun uskonnollisilla perusteilla pyritään vaikuttamaan politiikkaan.
Sisältö > 1. luku: Menisitkö naimisiin ateistin kanssa?

Raamattu kieltää avioitumasta uskonnottomien tai toisten uskontojen kannattajien kanssa. Tällaiset kiellot näyttävät kirjoittajan mukaan perustuvan osittain pelkoon, että uskonnottomat tai toisten uskontojen jäsenet johtaisivat uskovaisen pois uskonnon piiristä. Toisaalta monet ateistit eivät voisi ajatella avioituvansa kristityn kanssa. Monet ateistit pitävät teistejä helposti harhaanjohdettavina, ahdasmielisinä ja outoina. Esimerkki tästä ajattelusta on Bill Maherin elokuva Uskomatonta. Uskonnottomat ihmettelevät, kuinka kukaan voi uskoa uskontojen oppeihin. Ateistit myös pitävät uskontoa vaarallisena, koska se heidän mukaansa aiheuttaa sotia, rajoittaa tieteellistä tutkimusta ja ihmisten oikeutta päättää omasta elämästään, ylläpitää ennakkoluuloja naisista ja vähemmistöistä ja niin edelleen. Uskovaisten ja ateistien väliset avioliitot näyttävät tämän perusteella epätodennäköiseltä.
Uskovaisten ja ateistien välillä on vähän keskustelua. Ateisteilla on yhtä vähän halua keskustella jumalista kuin käyttää aikaansa mistään muistakaan harhoina pitämästään puhumiseen. Uskovaisilla taas on ennakkoluuloja ateisteista. Todellista keskustelua ei synny, jos teistit valehtelevat ateisteista. Sinnot-Armstrongin mukaan usko johtuu useista tekijöistä, kuten tunteista ja yhteiskunnallisesta paineesta, mutta järkiperäisellä keskustelulla tulisi olla uskontojenkin piirissä paikkansa.
Sinnot-Armstrong luokittelee viisi väitettä, jotka hänen mukaansa ovat vääriä: 1) Ateistit ovat pahoja ihmisiä. 2) Uskonnottomat yhteiskunnat eivät pysy pystyssä. 3) Moraalia ei ole olemassa ilman jumalaa. 4) Ateisteilla ei ole syytä olla moraalinen. 5) Ateistit eivät voi ilman uskontoa tietää, mikä on oikein tai väärin.
Sisältö > 2. luku: Mitä vikaa on ateisteissa?

Tilanteeseen vaikuttaa, että ateisteista ei kuulla paljoa julkisuudessa. Sillä, että ei usko erilaisiin harhakäsityksiin, ei ole suurta osaa ihmisen elämässä, Sinnot-Armstrong sanoo. Toisaalta uskovaisten keskellä eläessään ateisti voi joutua salaamaan käsityksensä.
Sinnot-Armstrong nostaa esille Adolf Hitlerin ja natsit, jotka esiintyivät kristittyinä. Hitler esitti teoksessaan Taisteluni useaan otteeseen tukensa kristinuskolle, ja Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue ilmaisi ohjelmassaan edustavansa kristinuskoa. Vuoden 1933 konkordaatti katolisen kirkon kanssa tuki uskonnonopetusta kouluissa. Hitler oli katolisen kirkon jäsen, eikä häntä koskaan suljettu pois katolisen kirkon piiristä. Juutalaisten joukkotuho eli holokausti oli jatkumoa vuosisatoja kestäneestä kristillisestä juutalaisvihasta. Hitler ilmoitti taistelevansa ateistiliikettä vastaan ja voittaneensa sen.
Toisaalta sillä, mitä yksittäiset esimerkit kannattavat, ei Sinnot-Armstrongin mukaan ole suurta merkitystä. Kristityt ovat esittäneet Josif Stalinin ja Mao Zedongin esimerkkeinä vastustaessaan ateisteja. Sinnot-Armstrongin mukaan Stalin ja Mao eivät tehneet tekojaan siksi, että he olivat ateisteja. Sellainen väite olisi esimerkki post hoc ergo propter hoc -nimellä tunnetusta päättelyvirheestä. Stalin ja Mao eivät olleet tyypillisiä ateisteja, vaan kiihkeitä nationalisteja ja kommunisteja. Esimerkiksi ristiretkien tai inkivistion aikaan verrattuna he pääsivät murhaamaan suurempaa väestöä kehittyneemmällä tekniikalla. Vastaavasti pelkkä nykyaikaisen tekniikan käyttö ei tee ihmisestä murhaajaa.
Sisältö > 3. luku: Mitä vikaa on uskonnottomissa yhteiskunnissa?

Uskovaisista ja uskonnottomista ihmisistä osa on hyviä ja osa pahoja. Yksittäistapauksia ei voi yleistää. Moraalista puhuttaessa tarvittaisiin laajaa ja huolellista tutkimustietoa. Ei-uskonnollisista yhteiskunnista ovat esimerkkejä esimerkiksi vauraat Ruotsi ja Japani. Tutkimukset eivät tue väitettä, että ei-uskonnolliset yhteiskunnat olisivat vähemmän vakaita kuin uskonnolliset. Tilastojen perusteella uskonnollisissa yhteiskunnissa tapahtuu enemmän murhia ja uskonnollinen fundamentalismi lisää ennakkoluuloisuutta, mutta syy-seuraussuhteita näistä tilastoista on vaikea päätellä.
Tekijä lainaa D. M. Wulffin teosta Psychology of Religion (1997), jonka mukaan uskonnollisuus korreloi useissa tutkimuksissa positiivisesti etnosentrismin, autoritaarisuuden, dogmaattisuuden sekä tiettyjä ryhmiä, erityisesti juutalaisia ja mustia kohtaan tunnettujen ennakkoluulojen kanssa. Sinnott-Armstrong mainitsee lisäksi naiset ja homot. Suuri osa tästä ennakkoluuloisuudesta perustuu Sinnott-Armstrongin mukaan Raamattuun, joka tuomitsee homoseksuaalisuuden (Room. 1:26–27), syyttää juutalaisia Jeesuksen ristiinnaulitsemisesta ja kieltää naisia puhumasta kirkossa. Kaikki nämä mainitaan Uudessa testamentissa. Sinnot-Armstrongin mukaan syrjintä on myös virallisesti rakennettu useisiin uskonnollisiin laitoksiin, kuten naispappeuden kieltoon. Muista raamatunkohdista voi Sinnot-Armstrongin mukaan lukea päinvastaisia viestejä, ja hän mainitsee, että useat kristityt eivät kannata näitä näkemyksiä ja taistelevat niitä vastaan. Sinnot-Armstrongin mukaan on silti kysyttävä, onko uskonto yleisesti yhteydessä ennakkoluuloihin, syrjintään ja suvaitsemattomuuteen vaikka uskonnolliset yksilöt voivat välttää nämä piirteet. Sinnot-Armstrong mainitsee, että uskonnoissa saatetaan pitää syrjintää ja suvaitsemattomuutta tiettyjä ryhmiä kohtaan hyvinä ja moraalisina ominaisuuksina, koska niihin kehotetaan pyhissä kirjoituksissa.
Aiheesta muualla

Kirja kustantajan sivuilla. (englanniksi)
Djampeanmonarkki

| Djampeanmonarkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Monarkit Monarchidae
Suku::  Mustavalkomonarkit Symposiachrus
Laji::  everetti
Kaksiosainen nimi
 Symposiachrus everetti  Hartert, 1896 
Synonyymit
 Monarcha everetti 
Katso myös
   Djampeanmonarkki Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Djampeanmonarkki (Symposiachrus everetti) on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Djampeanmonarkkia tavataan Indonesiassa Tanah Jampean saarella. Lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen, ja se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.
Munuaistulehdus

Munuaistulehdus eli nefriitti on yhden tai kummankin munuaisen tulehdus. Sen tavallisimmat ensioireet ovat värinmuutokset ja veren esiintyminen virtsassa (hematuria). Muita oireita ovat pahoinvointi ja väsymys. Munuaistulehdus pysyy täysin oireettomana 50 % tapauksista. Kroonista munuaistulehdusta sairastavilla oireiden alkaminen voi kestää vuosia. Munuaistulehdukseen voi johtaa muun muassa hoitamaton virtsaputkentulehdus. Lisäksi se voi esiintyä useiden muiden sairauksien komplikaationa (esimerkiksi myyräkuume). Munuaistulehduksella on eri tyyppejä, ja se voi olla joko krooninen tai akuutti. Tautiin sairastuneista aikuisista 60 % ja lapsista noin 90 % paranee täysin ilman jälkitauteja, mutta pahimmillaan tauti voi johtaa kuolemaan. Yleensä oireet asettuvat itsestään parin viikon kuluessa. Joskus munuaistulehdus johtaa kohonneeseen verenpaineeseen ja pysyvään munuaisvaurioon. Akuutilla munuaistulehduksella on mahdollisuus kehittyä krooniseksi. Näin käy aikuisista 30 %:lle ja lapsista 10 %:lle tapauksista.
Yleensä krooninen nefriitti aiheuttaa hitaasti etenevän munuaisten toiminnan heikkenemisen. Se on pitkäaikainen sairaus, jonka paranemisennuste on huono.
Monacon parlamenttivaalit 2003

Monacon parlamenttivaalit 2003 toimitettiin 9. helmikuuta 2003 Monacossa. Vaaleissa valittiin 24 edustajaa maan parlamenttiin, Kansallisneuvostoon. Ennen vaaleja kansallisneuvostossa oli vain 18 edustajaa. Valituista viisi oli naisia. Vaaleissa äänesti neljä viidestä äänioikeutetusta. Paikoista 21 meni Liitto Monacon puolesta -puolueelle ja kolme Kansalliselle ja demokraattiselle liitolle.
Monacon parlamenttivaalit 2013

Monacon parlamenttivaalit 2013 toimitettiin 10. helmikuuta 2013 Monacossa. Vaaleissa valittiin 24 edustajaa Kansallisneuvostoon, ehdokkaita oli 74. Valituista viisi oli naisia. Vaaleissa Monacon horisontti sai 20 paikkaa, Monacolainen unioni kolme ja Renaissance yhden. Vaalien äänestysprosentti oli 74,6.
Domestiikki

Palttinasidoksinen kangas
Domestiikki (ransk. domestique, kotoinen < lat. domesticus) on melko tiheiden ja aika karkeiden palttinasidoksisten puuvillakankaiden vanha yleisnimitys. Domestiikkia on käytetty muun muassa alusvaatteiden ja paitojen valmistamiseen.
Dimetyylisulfidi

| Dimetyylisulfidi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  75-18-3
PubChem CID:  1068
SMILES:  CSC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C2H6S
Moolimassa:  62,1 g/mol
Ulkomuoto:  väritön neste
Sulamispiste:  −98 °C (175 K)
Kiehumispiste:  37,3 °C (236 K)
Tiheys:  0,85 g/cm3
Liukoisuus veteen:  7,28 g/l (20 °C)
   
Dimetyylisulfidi on orgaaninen yhdiste (sulfidi), joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritöntä nestettä, jolla on tunnusomainen epämiellyttävä haju. Se on yksinkertaisin tioeetteri eli yhdiste, jossa eetterin hapen tilalla on rikki. Sen kemiallinen kaava on C2H6S ja rakennekaava on CH3SCH3. Dimetyylisulfidista käytetään myös nimityksiä tiobismetaani ja metyylisulfidi. Dimetyylisulfidia vapautuu pieniä määriä esimerkiksi kaalia tai maissia keitettäessä.
Dimetyylisulfidin moolimassa on 62,1 g/mol, sulamispiste −98 °C, kiehumispiste 37,3 °C, suhteellinen tiheys 0,85 g/cm3, leimahduspiste −49 °C, itsesyttymislämpötila 205 °C ja CAS-numero 75-18-3.
Luonnossa

Dimetyylisulfidi on yleisin ilmakehään haihtuva eloperäinen rikkiyhdiste. Valtamerissä sitä vapauttaa kasviplankton. Se hapettuu erilaisiksi rikkiyhdisteiksi, kuten rikkidioksidi, dimetyylisulfoksidi, dimetyylisulfoni, metaanisulfonihappo ja rikkihappo. Ilmakehässä rikkihappo muodostaa aerosolin, joka toimii pilvien muodostumisen ytimenä. Dimetyylisulfidi vaikuttaa siten viilentävästi maapallon ilmastoon.
Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Dimeetyylisulfidi omaa kaalimaisen hajun, joka pitoisuuden noustessa muuttuu hyvin vastenmieliseksi. Kynnys haistamiseen ihmisillä on 0,02−0,1 ppm. DMS on vetysulfidin, metaanitiolin ja dimetyylidisulfidin kanssa mätänemisen, sekä sulfaattisellunkeiton tunnusomaisen hajun komponentti.
Dimetyylisulfidi on tulenarkaa ja ärsyttää silmiä ja ihoa.
Aiheesta muualla

Dimetyylisulfidin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 18.1.2015.
PubChem: Dimethyl sulfide (englanniksi)
Human Metabolome Database Dimethylsulfide (englanniksi)
KEGG: Dimethyl sulfide (englanniksi)
ChemBlink: Dimethyl sulfide (englanniksi)
Djan eläintensuojelualue

Dja-joki suojelualueen kohdalla
Djan eläintensuojelualue Kamerunissa on Unescon maailmanperintökohde. Se sijaitsee Dja-joen varressa Kamerunin etelä- ja itäosissa. Alueella on ollut metsästysrajoituksia jo vuodesta 1947. Se on läpitunkematonta sademetsää, jonka eläimistöä on tutkittu vielä varsin vähän. Siellä tiedetään elävän monia apinalajeja, mm. gorilloja ja simpansseja, sekä metsänorsuja.
Pygmejä Bakassa alueella
Puiston alueella asuu pygmejä, joilla on oikeus metsästää omiin tarpeisiinsa. Maanviljely ja kaupallinen metsästys on kielletty.
Aiheesta muualla

UNEP (Arkistoitu – Internet Archive) (1997, englanniksi)
Monadi

Monadi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Filosofiassa
Monadi (Epikuros), Epikuroksen mukaan monadit olivat materian pienimpiä osasia
Monadi (symboli), termi jolla kuvataan jumalaa tai ensimmäistä olentoa
Monadi (gnostilaisuus), gnostilaisuudessa jumaluuden ensimmäinen aspekti
Monadi (monismi), käsite "yhdestä todellisuudesta" monismissa
monadi, maailman jakamaton perusyksikkö Gottfried Leibnizin Monadologia-teoksessa esittämän filosofisen teorian mukaan
Fyysinen Monadologia, Immanuel Kantin teos
Malja tai monadi, eräs Hermetican teksteistä
Varhaisessa biologiassa jaoton elämänvoima, joko solu tai tuma
Matematiikassa
Monadi (kategoriateoria), funktorin tyyppi kategoriateoriassa
Monadi (funktionaalinen ohjelmointi), abstrakti tietotyyppi funktionaalisessa ohjelmoinnissa
Monadinen predikaattikalkyyli
Musiikissa
Monadi (musiikki), yksi nuotti (samoin kuin dyadi, triadi jne.)
Nimet ja populaarikulttuuri
Monadi (teknokratia), Teknokraattisen liikkeen symboli Pohjois-Amerikassa 1900-luvun alusta nykypäivään
Windows PowerShell, Windowsin komentotulkki, koodinimeltä "Monad"
Xmonad, ikkunointiohjelma X Window Systemissa
John Monad, hahmo televisiosarjassa John From Cincinnati
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Monadi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Eetu Viitala

Eetu Viitala Paavo Nurmen kisoissa 2009
Eetu Jalmari Viitala (s. 27. maaliskuuta 1987 Kuortane) on suomalainen pituushyppääjä. Hän edustaa Kuortaneen Kuntoa ja häntä valmentaa Mauri Viitala. Aiemmin häntä ovat valmentaneet Erik Gustafsson ja Antti Haapakoski.
Viitala saavutti pronssia Kalevan kisoissa 2006 myötätuulituloksella 761 cm. Nuorten sarjoissa hän voitti Suomen mestaruuksia pituushypyn lisäksi kolmiloikassa ja sisäradoilla 60 metrin juoksussa. Hän on edustanut Suomea nuorten maaotteluissa. Vuonna 2013 hän saavutti sisäratojen SM-pronssia tuloksella 759 cm.
Viitala on opiskellut yleisurheilustipendiaattina Yhdysvalloissa, Idahon pääkaupungissa Boisessa. Hän opiskeli Boisen osavaltionyliopistossa kansainvälistä liiketoimintaa.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 10,93 | Jämsänkoski | 2. heinäkuuta 2006 |
| 200 m | 21,92 | Valkeala | 31. heinäkuuta 2008 |
| Pituus | 765 | Jämsä | 2. heinäkuuta 2011 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m | 6,93 | Helsinki | 4. maaliskuuta 2006 |
| 200 m | 22,12 | Nampa, Idaho, Yhdysvallat | 14. helmikuuta 2009 |
| Pituus | 772 | Nampa, Idaho, Yhdysvallat | 22. tammikuuta 2011 |
Munx Gregoriana

Munx Gregoriana on vuonna 2019 perustettu suomalainen lauluyhtye, jonka ohjelmisto painottuu keskiaikaiseen vokaalimusiikkiin. Ohjelmistoon kuuluu ensimmäisen vuosituhannen gregoriaanisia ja 1100-1300-luvun varhaisia moniäänisiä sävelmiä. [lähde? ]
Munx Gregorianaan kuuluu kuusi laulajaa.
Munx esittää myös musiikkia Halo-, Zelda- ja Final Fantasy -pelisarjoista, jota William Häggblom on sovittanut keskiajan tyyli-ilmaisuun sopiviksi.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Munx Gregoriana (youtube-video) kirkkojakaupunki.fi
Eduardo Coudet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Eduardo Germán Coudet
Syntymäaika: 12. syyskuuta 1974 (ikä 50)
Syntymäpaikka: Buenos Aires, Argentiina
Pelipaikka: keskikenttä
Pituus: 178 cm
Lempinimi: Chacho
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1993–1995 1995–1998 1998–1999 1999–2002 2002 2003–2004 2004 2005 2006 2007–2008 2009 2009 2010 2010 2011 | Platense Rosario Central San Lorenzo River Plate Celta de Vigo River Plate Rosario Central San Lorenzo Rosario Central San Luis Necaxa San Luis Colón Philadelphia Union Fort Lauderdale Strikers | 56 (2) 91 (12) 30 (5) 49 (12) 9 (0) 40 (2) 16 (1) 23 (2) 25 (1) 77 (8) 16 (1) 13 (1) 5 (1) 9 (0) 0 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 1. huhtikuuta 2011.
Eduardo Germán ”Chacho” Coudet (s. 12. syyskuuta 1974 Buenos Aires, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi kotimaansa lisäksi Espanjassa, Meksikossa ja vuonna 2011 päättyneen pelaajauransa viimeiset vuodet Yhdysvalloissa.
Coudet aloitti valmentajana vuonna 2015. Hän on marraskuusta 2020 valmentanut espanjalaisseura Celta Vigoa.
Ura

Coudet on pelannut valtaosan urastaan Argentiinassa. Hän debytoi maan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa 25. lokakuuta 1993 Platensen joukkueessa ottelussa Boca Juniorsia vastaan ja edusti sittemmin muun muassa Rosario Centralia ja River Platea. Centralissa hän saavutti Copa CONMEBOLin ja Riverissä neljästi Primera Divisiónin mestaruuden. Ainoan visiittinsä Eurooppaan Coudet teki syksyllä 2002, jolloin hän pelasi muutaman ottelun espanjalaisessa Celta de Vigossa.
Vuosina 2007–2009 Coudet edusti meksikolaisia San Luisia ja Nexacaa. Hän palasi Argentiinaan tammikuussa 2010, mutta siirtyi saman vuoden heinäkuussa Yhdysvaltoihin Major League Soccerin Philadelphia Unioniin koeajan jälkeen. Viimeksi hän edusti Fort Lauderdale Strikersiä.
Saavutukset

Copa CONMEBOL: 1995
Argentiinan Primera Divisiónin mestaruus: syksy 1999, kevät 2000, kevät 2002, kevät 2004
Aiheesta muualla

Eduardo Coudetin esittely Major League Soccerin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Mäntyjärvi (Lieksa)

| Mäntyjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Lieksa
Koordinaatit:  63°07′14″N, 30°30′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järveen tulevat joet:  Kalmonpuro Sulkupuro
Laskujoki:  Hiienjoki
Järvinumero:  04.945.1.032
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  165,9 m 
Rantaviiva:  13,63 km 
Pinta-ala:  1,68 km² 
Tilavuus:  0,00968 km³ 
Keskisyvyys:  5,85 m 
Suurin syvyys:  12,5 m 
Saaria:  7
:  Verkkosaari eli Lammassaari Matikkasaari
 fiMäntyjärvi 
Mäntyjärvi on Koitereeseen laskeva metsäjärvi Lieksan eteläosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 69 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Mäntyjärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 2,3 kilometriä ja lännestä itään 1,95 kilometriä. Järveä jakaa läntiseen ja itäiseen osaan kaksi leveää niemimaata. Noin yhdeksäsosa Mäntyjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvät alueet eivät muodosta yhtenäistä vyöhykettä. Puolentoista metrin syvyyskäyrä kulkee varsin lähellä järven rantaviivaa, ja noin viisi prosenttia järvestä on enintään puolitoista metriä syvä.
Mäntyjärven saariluku on seitsemän. Laajin saari on järven luoteisosan noin 30-aarinen Verkkosaari eli Lammassaari. Järven itäosassa sijaitsee Matikkasaari ja eteläosassa on kolme pientä saarta. Mäntyjärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Järven kaakkoispuolella levittäytyy Mäntyjärvenkangas.
Mäntyjärveen laskee Kalmonpuro pohjoisesta ja Sulkupuro luoteesta. Järven tuntumassa sijaitsee useita vakavesiä (Heinävesi, Sulkulampi, Sammallampi), joiden korkeustaso on lähes sama kuin Mäntyjärven. Mäntyjärven eteläpuolella sijaitsee Kasarmi-Valkea, jonka korkeustaso on 0,3 metriä Mäntyjärveä korkeampi. Järviä erottavan kannaksen kapeimmasta kohdasta virtaa noin 30-metrinen Kaivosoja. Mäntyjärven koillisosasta alkaa lasku-uoma, joka virtaa Jokilammen kautta Hiienjokeen. Hiienjoki laskee metsäjärvien ja -lampien kautta kaakkoon Koitereen Hiienselälle.
Mäntyjärven vesitilavuus on 9 678 000 kuutiometriä.
Mäntyjärvi (04.945.1.032) kuuluu Hiienjoen valuma-alueeseen (04.945), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Koitereen alue (04.94) ja ensimmäinen on Koitajoen valuma-alue (04.9). Hiienjoen valuma-alueeseen kuuluu 72 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Laajimmat ovat Mäntyjärvi ja Murtojärvi. Niitä seuraavat järvet, kuten Kasarmi-Valkea, ovat alle neliökilometrin laajuisia.
Suomessa on 22 vähintään hehtaarin laajuista Mäntyjärveä. Lieksan Mäntyjärvi on niistä toiseksi laajin.
Mārupe

| Mārupe |
| --- | --- |
 Kulttuuritalo ja kaupungintalo
 vaakuna
 Mārupe
 Koordinaatit: 56.9008°N, 24.0478°E 
Valtio:   Latvia
Kunta:  Mārupe
Kaupungiksi:  2022
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  18,2 km²
Väkiluku (2022)  ():  17 796
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.marupe.lv 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mārupe on kaupunki ja kunta Latviassa, linnuntietä 7 kilometriä pääkaupunki Riiasta lounaaseen. Mārupen 17 796 asukkaan kaupunki on yhteensä 34 431 asukkaan kunnan (Mārupes novads) keskus (2022).
Kaupungissa on rautatieasema (Tīrainen asema), joka sijaitsee Riiasta Jelgavan kautta Liepājan satamakaupunkiin johtavan, Latvian rautateiden henkilöliikenteeseen käyttämän rataosuuden varrella.
Kuvia

Kello Mārupen Konrādan aukiolla
Vecozolu-kortteli
Spulgu-kortteli
Mārupīte-joki
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mārupe Wikimedia Commonsissa