stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Volkswagen Touareg
Volkswagen Touareg I (2002–2010)

| Volkswagen Touareg I |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Slovakia
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  2002–2010
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Seuraaja:  Volkswagen Touareg II
Teknisesti samankaltaisia:  Audi Q7 (Typ 4L) Porsche Cayenne (Typ 9PA)
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group PL71
Moottori:  R5 V6 VR6 V8 V10 W12
Iskutilavuus:  2,5–6,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven Touareg (Typ 7L) perustuu samalle PL71-pohjalevylle kuin Porsche Cayenne ja Audi Q7.
Vuoden 2004 Euro NCAP -kolaritestistä Touareg sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Bensiinimoottoreina olivat aluksi 3,2-litrainen VR6 (220 hv) ja 4,2-litrainen V8 (310 hv), dieselvaihtoehtona pumppusuutintyyppinen 5,0 V10 TDI (313 hv). Vuoden 2003 alussa tuli myös viisisylinterinen 2,5 TDI (163/174 hv).
Syksyllä 2004 esiteltiin Volkswagen Phaetonin 6,0-litraisella (450 hv) W12-moottorilla varustettu Touareg. Vuoden lopulla tuli yhteispaineruiskutteinen 3,0-litrainen V6 TDI (224 hv) ja samaan aikaan VR6-moottorin teho nousi 241 hevosvoimaan.
Syksyn 2005 uutuusmoottori oli suorasuihkutteinen 3,6 V6 FSI (280 hv).
Vuoden 2006 lopulla Touareg sai muun muassa uudenmalliset ajovalot. V8 muuttui suorasuihkutteiseksi, jolloin sen teho nousi 350 hevosvoimaan. 3,2 VR6 poistui samalla valikoimasta.
Vuonna 2007 esiteltiin malliston huipulle urheilullinen Touareg R50, jossa V10-dieselmoottorin teho oli nostettu 351 hevosvoimaan. Loppuvuonna V6-dieselmoottorin teho nousi 240 hevosvoimaan.
Volkswagen Touareg II (2010–2018)

| Volkswagen Touareg II |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Slovakia
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  2010–2018
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Edeltäjä:  Volkswagen Touareg I
Seuraaja:  Volkswagen Touareg III
Teknisesti samankaltaisia:  Porsche Cayenne (Typ 92A)
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group PL72
Moottori:  V6 VR6 V8
Iskutilavuus:  3,0–4,2 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  neliveto
Vaihteisto:  8-vaihteinen automaatti
Toisen sukupolven Touareg (Typ 7P) esiteltiin vuonna 2010, ja se perustuu samalle PL72-pohjalevylle kuin Porsche Cayennen toinen sukupolvi.
Euroopan markkinoilla oli aluksi tarjolla kaksi bensiinimoottoria: 3,0 V6 TSI Hybrid (380 hv), jossa bensiinimoottorin apuna on sähkömoottori, ja 3,6 V6 FSI (280 hv), josta oli Venäjällä myös 250-hevosvoimainen versio. Muun muassa Brasiliassa ja Kiinassa saatavana oli 4,2 V8 FSI (360 hv). Dieselmoottorit olivat 3,0 V6 TDI (240 hv) ja 4,2 V8 TDI (340 hv). Syksyllä 2010 V6-dieselmoottorista tuli myös 204-hevosvoimainen versio ja seuraavana keväänä 240-hevosvoimaisen teho nousi viidellä hevosvoimalla.
Euroopassa 3,6-litrainen bensiinimoottori poistui valikoimasta vuonna 2013. Seuraavan vuoden syksyllä 245-hevosvoimaisen dieselmoottorin teho nousi 262 hevosvoimaan. Keväällä 2015 moottorivalikoimasta karsittiin hybridimoottori ja V8-dieselmoottori.
Vuonna 2014 muun muassa etusäleikkö uudistui ja peräosassa tehtiin pieniä muutoksia.
Volkswagen Touareg III (2018–)

| Volkswagen Touareg III |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Slovakia
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  2018–
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Edeltäjä:  Volkswagen Touareg II
Teknisesti samankaltaisia:  Audi A4 (B9) Audi A5 (B9) Audi A6 (C8) Audi A7 (C8) Audi A8 (D5) Audi e-tron Audi Q5 (Typ FY) Audi Q7 (Typ 4M) Audi Q8 Bentley Bentayga Lamborghini Urus Porsche Cayenne (Typ PO536)
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group MLB Evo
Moottori:  V6 V8
Iskutilavuus:  3,0–4,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  neliveto
Vaihteisto:  8-vaihteinen automaatti
Kolmannen sukupolven Touareg esiteltiin keväällä 2018, ja se perustuu samalle modulaariselle MLB-pohjalevylle kuin muun muassa Audi Q7- ja Bentley Bentayga -mallit. Auto on edeltäjäänsä 77 millimetriä pidempi ja 44 millimetriä leveämpi, mutta korkeudeltaan hieman matalampi. Lisäksi se on keventynyt painoltaan rakenteissa runsaasti käytetyn alumiinin ansiosta. Uutena ominaisuutena mallissa on nelipyöräohjaus.
Vuoden 2018 Euro NCAP -kolaritestistä Touareg sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Touareg Wikimedia Commonsissa
Volkswagenin automallit
| --- | --- |
Nykyiset mallit: Henkilöautot: Arteon ·  Atlas ·  Atlas Cross Sport ·  Bora (2018–) ·  C-Trek ·  Gol ·  Golf ·  ID.3 · ID.4 ·  ID.5 ·  ID.6 ·  Jetta ·  Lamando ·  Lavida ·  Passat ·  Phideon ·  Polo ·  Saveiro ·  T-Cross ·  T-Roc ·  Taigo ·  Taigun ·  Talagon ·  Tayron ·  Tharu ·  Tiguan ·  Touareg ·  Touran ·  up! ·  Viloran ·  Virtus  Hyötyajoneuvot: Amarok ·  Caddy ·  Crafter ·  Transporter
Lopetetut ilmajäähdytteiset mallit: 181 (Kurierwagen/Trekker/Thing/Safari) ·  1500/1600 (Typ 3) ·  411/412 (Typ 4) ·  Kupla (Typ 1) ·  Brasilia ·  Country Buggy (Sakbayan) ·  Hebmüller Cabriolet ·  Karmann Ghia ·  Kommandeurwagen ·  Kübelwagen ·  Schwimmwagen ·  SP2 ·  Type 18A ·  VW-Porsche 914
Lopetetut vesijäähdytteiset mallit: Ameo ·  Apollo ·  Beetle ·  Bora ·  Citi Golf ·  CC ·  Corrado ·  Derby ·  Eos ·  Fox ·  Golf Plus ·  Golf Sportsvan ·  Iltis ·  K70 ·  LT ·  Lupo ·  New Beetle ·  Parati ·  Phaeton ·  Pointer/Logus ·  Routan ·  Scirocco (1974–1992) ·  Scirocco (2008–2017) ·  Sharan ·  SpaceFox ·  Taro ·  Vento
Konseptimallit: 1-Litre Concept ·  up!/space up!/space up! blue/E-Up!/Up! Lite ·  GX3 ·  Iroc ·  EcoRacer ·  Concept A ·  Concept R ·  New Beetle Ragster ·  EDAG Biwak ·  Microbus Concept ·  W12/Nardo ·  Stanley ·  Concept BlueSport
Tulevat mallit: 
Volkswagen-pohjaiset (asuntoautot, kit-carit, kilpa-autot): Herbie ·  Formula Vee ·  Baja Bug ·  Meyers Manx ·  EMPI Imp ·  Westfalia Campervans
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Volkswagen Touareg R50
Toisen sukupolven facelift-malli.
Pohjoislampi (Kuopio)

| Pohjoislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°52′47″N, 27°10′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Pitkäjärveen 
Järvinumero:  14.725.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,6 m  
Pituus:  950 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  2,026 km  
Pinta-ala:  12,75 ha  
Suurin syvyys:  1,6 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Pohjoislampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Syväniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 950 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,6 metriä mpy.
Zolote

| Zolote (Золоте) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Zolote
 Koordinaatit: 48.7195°N, 38.4939°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Tšerkasyn alue
Piiri:  Siverskodonetskin piiri
Perustettu:  1878
Kaupungiksi:  1938
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  24,9 km²
Väkiluku (2022):  13 007
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zolote (ukr. Золоте) on kaupunki Luhanskin alueen Siverskodonetskin piirissä Itä-Ukrainassa, Donetskin vesistöön kuuluvan Komyšuvah’ajoen varrella, noin 65 kilometriä aluekeskus Luhanskista länsiluoteeseen. Piirikeskus Siverskodonetsk sijaitsee Zolotesta pohjoiseen.
Tammikuun keskilämpötila on -7,4 ja heinäkuun +21,4 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä 493 millimetriä.
Paikkakunta on perustettu vuonna 1878 hiilikaivostoiminnan alkaessa. Kaupungin aseman se sai vuonna 1938. Laajimmillaan kaivostoiminta oli 1950-luvulta 1970-luvulle. Osa kaivoksista on sittemmin suljettu. Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 13 007 asukasta (2022). Vuoden 2001 väestönlaskennassa asukkaita oli 17 816, ja he olivat etniseltä taustaltaan lähinnä ukrainalaisia tai venäläisiä. Vuonna 1990 väkiluku oli noin 22 600.
Pyhän Nikolain kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zolote Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  Encyclopedia of Modern Ukraine
Güstrow

| Güstrow |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Güstrow
 Koordinaatit: 53°48′N, 12°11′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Mecklenburg-Etu-Pommeri
Piirikunta:  Rostock
Hallinto:  
 – Pormestari:  Arne Schuldt
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  70,86 km²
Korkeus:  14 m m
Väkiluku:  29 215 (31,12,2016)
 – Väestötiheys:  439 as./km²
 
 www.guestrow.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Güstrow’n linna
Güstrow’n tuomiokirkko
Güstrow on kaupunki Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa, pohjoisessa Saksassa. Se on noin 30 000 asukkaallaan osavaltionsa seitsemänneksi suurin kaupunki ja Rostockin piirikunnan keskuskaupunki.
Maantiede

Güstrow sijaitsee noin 45 kilometriä etelään Rostockista, Warnow’n sivujoen Nebelin varrella. Nebel on yhteydessä Warnow’hon Bützow–Güstrow-kanavan kautta. Güstrow’n ympäristössä sijaitsee useita järviä ja metsäalueita. Sen naapurikuntiin lukeutuvat Sarmstorf, Plaaz, Glasewitz, Lalendorf, Mühl Rosin, Gutow, Gülzow-Prüzen ja Lüssow.
Historia > Nimen alkuperä

Nimellä Güstrow on polabinkieliset juuret. Se on muotoutunut nimestä Guščerov, missä guščer tarkoittaa liskoa.
Historia > Keskiaika

Rostockin ruhtinas Heinrich perusti Güstrow’n 1200-luvun ensimmäisellä puoliskolla ja myönsi sille schweriniläiset kaupunginoikeudet. 1300-luvulla Güstrow’sta muodostui Mecklenburgin herttuoiden kesäresidenssi. Mecklenburgin vuoden 1621 jaon jälkeen Güstrow'sta tuli pienen Mecklenburg-Güstrow’n herttuakunnan pääkaupunki. Herttuakunnan viimeinen herttua kuoli vuonna 1695 ja Güstrow'sta tuli osa Mecklenburg-Schwerinin herttuakuntaa.
Güstrow’n ja Bützow’n välinen rautatieyhteyes avattiin vuonna 1850. Yhteyttä pidennettiin vuonna 1867 Neubrandenburgin kautta Strasburgiin Preussin rajalle asti. Vuonna 1882 avattiin Güstrow’n ja Plau am Seen välinen rautatieyhteys ja vuonna 1887 Güstrow'sta avattiin yhteys Schwaaniin. Vuonna 1896 kaupungin liikenneyhteydet paranivat edelleen Bützow–Güstrow-kanavan kautta.
Nähtävyydet

Güstrow’n suurimpiin nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa Güstrow’n linna. Linna edustaa renessanssiarkkitehtuuria ja se toimi aikoineen mecklenburgilaisten herttuoiden residenssinä. Nykyinen linna on rakennettu 1500-luvulla, mutta linna-alueen historia ulottuu pidemmälle.
Güstrow’n tuomiokirkko (saks. Dom zu Güstrow) edustaa pohjoissaksalaista tiiliarkkitehtuuria. Kirkko sijaitsee kaupungin etelälaidalla ja sen historia ulottuu 1200-luvulle saakka. Sen nykyinen, uusgoottilainen ilme on peräisin 1800-luvun toiselta puoliskolta.
Kaupungissa on myös siellä asuneelle saksalaiselle kuvanveistäjälle ja näytelmäkirjailijalle Ernst Barlachille ja hänen elämälleen perustuvia museoita.
Liikenne

Güstrow on osa Rostockin S-Bahn-kaupunkirautatietä. Kaupungin läheisyydessä sijaitsee myös moottoritie Bundesautobahn 19. Lisäksi kaupunkia halkovat tiet Bundesstraße 103 ja 104.
Ystävyyskaupungit

Kronshagen (Schleswig-Holstein, Saksa)
Gryfice (saks. Greifenberg in Pommern, Puola)
Neuwied (Rheinland-Pfalz, Saksa)
Ribe (Tanska)
Valkeala (Suomi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin viralliset Internet-sivut
Güstrow’n matkailusivusto
Güstrow’n tuomiokirkon Internet-sivut
Raatihuone
Märkälampi (Kuopio)

| Märkälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°48′55″N, 27°16′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Ruuhilampeen 
Järvinumero:  14.725.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,4 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,516 km  
Pinta-ala:  1,273 ha  
Suurin syvyys:  4,8 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Märkälampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Pihkainmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 240 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,4 metriä mpy.
Pitkäjärvi (Kuopio, Syvänniemi)

| Pitkäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°52′01″N, 27°11′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Keihäsjärveen 
Järvinumero:  14.725.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,7 m  
Pituus:  1,9 km  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  3,63 km  
Pinta-ala:  24,299 ha  
Suurin syvyys:  0,9 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Pitkäjärvi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Syväniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 24 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,7 metriä mpy.
Kaija (täsmennyssivu)

Kaija voi tarkoittaa seuraavia:
Kaija, naisen etunimi
kaijat (Psittaculidae), papukaijalintuihin kuuluva heimo
kaijat (Psittacula), kaijojen heimoon kuuluva lintusuku
Kaija, sukunimenä:
Ilpo Kaija (1921–1944), suomalainen vänrikki ja runoilija
Kaija-nimisiä paikkoja:
Kaija, järvi Heinolassa
Kaija, saari Keiteleellä
Kaija, järvi Keuruulla
Kaija, järvi Kuhmoisten Karklammella
Kaija, järvi Kuhmoisten Myllykylässä
Kaija, järvi Kuopion Koskenkylässä
Kaija, saari Savonlinnassa
Ala-Kaija, järvi Keuruulla lähellä Haapamäkeä
Ylä-Kaija, järvi Keuruulla lähellä Haapamäkeä
Paha-Kaija, lampi Keuruulla lähellä Haapamäkeä
Pikku-Kaija, järvi Karstulassa
Honka-Kaija, järvi Keiteleen Kapustakylässä
Iso-Kaija, järvi Konneveden Pyydyskylässä
Suo-Kaija, järvi Keiteleen Hyödynkylässä
kaija, merenkulkuterminä: laituri.
Kaakkolampi (Kuopio, Pihkainmäki)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°48′37″N, 27°18′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Ittalanjokeen 
Järvinumero:  14.725.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,505 km  
Pinta-ala:  1,787 ha  
Suurin syvyys:  10,2 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Kaakkolampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Pihkainmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 180 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126 metriä mpy.
H’reštšatyk

H’reštšatyk-katu (2009)
H’reštšatyk (ukr. Хрещатик, ven. Крещатик, Kreštšatik) on Ukrainan pääkaupungin Kiovan pääkatu. Yhteensä 1,225 kilometrin pituinen ja lähes 100 metriä leveä bulevardi kulkee koillisesta lounaaseen Euroopan aukiolta Itsenäisyyden aukion kautta Bessarabian aukiolle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta H’reštšatyk Wikimedia Commonsissa
Photos of Kreschatik (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
1. FC Union Berlin

1. FC Union Berlin on vuonna 1966 perustettu berliiniläinen jalkapalloseura, joka pelaa tällä hetkellä Bundesliigassa. Seuran kotipaikka on Berliinissä Köpenick ja se on samalla Berliinin toiseksi suurin jalkapalloseura. 
Seura perustettiin vuonna 1966, mutta sen juuret ovat vuonna 1906 perustetussa FC Olympia Oberschöneweidessa. Joukkue on myös noussut eräänlaiseen kulttimaineeseen taustansa takia. Seuran parhaat DDR:n jälkeiset vuodet olivat 2001–2004, jolloin se pelasi 2. Bundesliigassa. Kaudeksi 2009–2010 seura palasi jälleen 2. Bundesligaan, jossa se siitä lähtien pelasi kunnes kauden 2018–2019 päätteeksi seura nousi historiansa ensimmäisen kerran pääsarjaan. Nousun varmisti 0–0-tasapeli VfB Stuttgartia vastaan.
Historia > 1906–1949

Seuran juuret ovat vuonna 1906 perustetussa SC Olympia 06 Oberschöneweidessa. Tämä seura otti nimekseen SC Union 06 Oberschöneweide vuonna 1910. Seura oli yksi Saksan parhaista seuroista sotien välisenä aikana ja sijoittui muun muassa toiseksi vuonna 1923, Hamburger SV:n voittaessa mestaruuden. Seuran sinisen värin takia joukkuetta kutsuttiin nimellä ”Schlosserjungs” ("seppäpojat" / "haalaripojat"), koska työväestön yleisesti pukemien työvaatteiden väri oli sininen. Samoihin syihin pohjautuu seuran nimitys ”Eisern Union” (rautainen unioni). Tämä on osasyy, minkä takia seuraa pidetään työväen joukkueena.
Kun natsi-Saksa perusti vuonna 1933 Gauliga-sarjan, meni SC Olympia 06 Oberschöneweide pelaamaan Gauliga Berlin-Brandenburgiin. Seura nousi ja laski monesti eri sarjojen välillä aina toisen maailmansodan loppuun saakka. Parhaimmillaan joukkue voitti Gauliga-liigan vuonna 1940. Kun toinen maailmansota päättyi, määräsivät liittoutuneet hajauttamaan kaikki yhdistykset. Tämän seurauksena aloitti uusi poliittisesti korrekti SG Oberschöneweide -seura, joka lähti pelaamaan kaupunkisarjaa vuonna 1945. Joukkue ei päässyt juuri perustettuun Berliinin Oberligaan, vaan pääsi sinne vasta vuonna 1947. Berliinin Cupin joukkue voitti vuosina 1947 ja 1948. Kaudella 1948–1949 nimi vaihdettiin SG Oberschöneweideen.
Historia > 1949–1986

Kylmän sodan jännitteiden takia Neuvostoliiton miehittäjät eivät antaneet seuralle lupaa matkustaa pelaamaan ulkomaille otteluita. Monet seuran pelaajat pakenivat kuitenkin Länsi-Saksaan, mikä tuotti osittaista pelaajapulaa. Länteen paenneet perustivat oman joukkueen nimeltä Sport-Club Union 06 Berlin ja idässä olijat jatkoivat nimellä Union Oberschöneweide. Lännessä perustettiin vielä kolmas seura nimeltä Berliner Ball-Club Südost. Pelaajien valumien länteen loppui Berliinin muurin rakentamisen jälkeen.
Union Oberschöneweide kävi vuosien saatossa monet nimet läpi. Vuonna 1951 nimi vaihdettiin BSG Motor Oberschöneweideen, vuonna 1955 SC Motor Berliniin, vuonna 1957 TSC Oberschöneweideen, vuonna 1963 vielä TSC Berliniin ja lopulta vuonna 1966 nimi vaihdettiin nykyisekseen eli 1. FC Union Berliniin. Nimen seurauksena joukkue voitti FDGB-Pokalin 1968. Ennen Saksan jälleenyhdistymistä joukkue oli lähellä voittaa FDGB-Pokalin toistamiseen, mutta joutui lopulta tyytymään kakkossijaan, kun Lokomotive Leipzig oli parempi vuoden 1986 kisassa.
Historia > 1986–

Saksojen yhdistyminen oli joukkueelle taloudellisesti farssi. Seura olisi pelillisesti voinut nousta vuosina 1993–1994 2. Bundesliigaan, mutta taloudelliesti ei. Seuralla oli vuonna 1997 pahimmillaan 2,56 miljoonan euron velat, jotka vaikeuttivat liigalisenssin saantia. Vihdoin seuran onnistui nousta 2. Bundesliigaan vuonna 2001 voitettuaan Regionalliga Nordostin ja heti ensimmäisenä vuotena komea loppusijoitus joukkueen ollessa kuudes. Union Berlin pääsi myös UEFA Cupin toiselle kierrokselle vuonna 2002, jolloin voittivat avauskierroksella FC Hakan. Seura onnistui olemaan historiansa aikana 2. Bundesliigassa kaiken kaikkiaan kolme kautta ennen putoamistaan. Kaudeksi 2008–2009 joukkue nousi 3. Ligaan.
Stadion

Joukkue pelaa pelinsä Stadion An der Alten Förstereilla, joka on rakennettu 1920-luvulla. Stadion oli jo huonossa kunnossa, minkä takia se tarvitsi remontoinnin, jos seura haluaisi nousta 2. Bundesliigaan. Seuran fanit päättivätkin kunnostaa areenan, jotta nousu onnistuisi. FC Union Berlin avasi kotisivuilleen web-kameran, jolta sai seurata areenan kunnostusta
Muuta

Seuran pahin vihollinen on BFC Dynamo, jonka kanssa seuralla on ollut yhteenottoja aina BFC Dynamon perustamisen jälkeen vuonna 1966. BFC Dynamoa pidettiin Stasin lemmikkinä kun taas Unionin takana oli Vapaa Saksan ammattiyhdistysten liitto.
Unionin virallinen laulu on Nina Hagenin laulama ”Eisern Union”.
Seuralla on lämmin suhde Hertha BSC:n kanssa. Joukkueiden välisessä ystävyysottelussa Berliinin olympiastadionilla oli esimerkiksi 50 000 katsojaa.
Myös berliiniläisseura SC Union 06 Berlin on läheinen Unionin kannattajille.
Viime kaudet

| Kausi | Liiga | sijoitus (joukkueiden lkm> ) |
| --- | --- | --- |
| 1989–1990 | DDR-Liga A | 02 (18) |
| 1990–1991 | NOFV-Liga A | 01 (16) 03 (04) |
| 1991–1992 | Oberliga Nordost Mitte | 01 (20) 04 (04) |
| 1992–1993 | Oberliga Nordost Mitte | 01 (17) 01 (03)* |
| 1993–1994 | Oberliga Nordost Mitte | 01 (16)* 4 (05) |
| 1994–1995 | Regionalliga Nordost | 3 (18) |
| 1995–1996 | Regionalliga Nordost | 2 (18) |
| 1996–1997 | Regionalliga Nordost | 5 (18) |
| 1997–1998 | Regionalliga Nordost | 6 (18) |
| 1998–1999 | Regionalliga Nordost | 06 (18) |
| 1999–2000 | Regionalliga Nordost | 01 (18) 02 (03) |
| 2000–2001 | Regionalliga Nord | 01 (18) |
| 2001–2002 | 2. Bundesliga | 06 (18) |
| 2002–2003 | 2. Bundesliga | 09 (18) |
| 2003–2004 | 2. Bundesliga | 17 (18) |
| 2004–2005 | Regionalliga Nord | 19 (19) |
| 2005–2006 | Oberliga Nordost-Nord | 01 (16) |
| 2006–2007 | Regionalliga Nord | 12 (19) |
| 2007–2008 | Regionalliga Nord | 04 (19) |
| 2008–2009 | 3. Liga | 01 (20) |
| 2009–2010 | 2. Bundesliga | 012 (18) |
| 2010–2011 | 2. Bundesliga | 011 (18) |
| 2011–2012 | 2. Bundesliga | 07 (18) |
| 2012–2013 | 2. Bundesliga | 07 (18) |
| 2013–2014 | 2. Bundesliga | 09 (18) |
| 2014–2015 | 2. Bundesliga | 07 (18) |
| 2015–2016 | 2. Bundesliga | 06 (18) |
| 2016–2017 | 2. Bundesliga | 04 (18) |
| 2017–2018 | 2. Bundesliga | 08 (18) |
Saavutukset

Saksan mestaruus:
Toinen sija: 1923
FDGB-Pokal: 1
Mestari 1968
Toinen sija 1986
Saksan Cup:
Toinen sija 2001
UEFA Cup:
UEFA Cupin toinen kierros 2001–2002
Gauliga Berlin-Brandenburg: 1
Voittaja 1940
Regionalliga Nordost: 1
Voittaja 2000–2001
Berliinin Cup: 4
Voittaja 1947, 1948, 1994 ja 2007
Entisiä valmentajia

Urs Fischer
André Hofschneider
Jens Keller
Sascha Lewandowski
Uwe Neuhaus
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen kotisivu
Fanisivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Eisern Union (Arkistoitu – Internet Archive)
Kotiareena ennen restaurointia
Stadion An der Alten Försterei