stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koraanin käännökset
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koraanin käännökset Wikimedia Commonsissa
Robert Kettonilaisen (1141-1143) arabiasta latinaksi kääntämä Koraani vuoden 1543 painoksena.
Jaakko Hämeen-Anttilan kääntämän laitoksen kansikuva.
Kalajärvi (Pori)

| Kalajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°34′40″N, 22°09′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kalajoki 
Järvinumero:  35.145.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  69,3 m 
Rantaviiva:  2,822 km 
Pinta-ala:  0,14786 km² 
 fiKalajärvi 
Kalajärvi on Satakunnassa Porissa entisen Noormarkun kunnan alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 14,8 hehtaaria ja sen pituus on 0,95 kilometriä ja leveys 180 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 3,6 kilometriä pitkä Kalajoki, joka laskee länteen Iso-Lankkoon.
Järven rantaviiva on 2,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvi on kaksiosain ja eteläosassa on pieni saari. Seudun kivisyys ilmenee myös rantavesien kivisyytenä. Rannalle johtaa kaksi tietä ja muutama polku parille loma-asunnolle. Retkeilyreitin polku käväisee rannassa, jonne on järjestetty nuotiopaikka. Ulvilan raja kulkee järven eteläpuolitse.
Jizzaxin alue

| Jizzaxin alue |
| --- | --- |
 Zominin kansallispuiston maisema.
 Alueen sijainti Uzbekistanin kartalla.
Valtio:  Uzbekistan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Jizzax
Pinta-ala:  21 210 km²
Väkiluku (2024):  1 507 400
Jizzaxin alue (uzb. Jizzax viloyati) on hallintoalue Uzbekistanin keskiosassa. Sen keskus on Jizzaxin kaupunki. Alueen pinta-ala on 21 210 neliökilometriä. Asukasmäärä oli 1 507 400 vuonna 2024.
Maantiede ja ilmasto

Jizzaxin alue rajoittuu pohjoisessa Kazakstaniin, koillisessa Syrdarjan alueeseen, kaakossa Tadžikistaniin, lounaassa Samarkandin alueeseen ja luoteessa Navoiyn alueeseen. Pohjois- ja keskiosat ovat Kyzylkumin ja Nälkäaron tasankoa. Etelässä kohoaa Turkestanvuoriston länsiosa Molguzarvuoret ja lännessä Nurotavuoret.
Seudulla vallitsee mannerilmasto. Kesät ovat kuumia ja kuivia ja talvet melko leutoja. Keskilämpötila on tammikuussa –1:stä –4:ään ja heinäkuussa 28 astetta. Vuorten juurella ilmasto on aavikkoa ja aroa leudompi. Vuotuinen sademäärä on etelässä 400–500 ja pohjoisessa 250–300 millimetriä.
Tärkeimmät joet ovat vuorilta virtaavat Sangzor ja Zominsuv sekä Zarafshon, joiden vettä käytetään kanavien ja tekojärvien avulla maatalouden keinokasteluun. Pohjoisen vajoaman täyttävät Arnasoy, Aydar- ja Tuzkon -järvet, joilla harjoitetaan kalastusta. Tasangon luonnonvarainen kasvillisuus koostuu lähinnä heinäkasveista ja pensaista. Jokien varsilla ja vuorten rinteillä on metsiä. Eläinlajeihin kuuluvat karhu, villisika, kettu, mäyrä, kuhertajagaselli ja monet lintulajit. Alueella sijaitsevat Zominin kansallispuisto ja luonnonpuisto sekä Nurotan luonnonpuisto.
Hyötykaivannaisiin kuuluvat kulta, hopea, volframi, lyijy, sinkki, rautamalmi, molybdeeni, marmori, wollastoniitti, basaltti, graniitti, korundi ja kalkkikivi. Kivennäisvesiä ja Chimqoʻrgʻonin natriumsulfaattipitoista mutaa käytetään kylpylähoidoissa.
Hallinnollinen jako ja asutus

Vuonna 1973 perustettuun alueeseen kuuluu Jizzahin aluetasoinen kaupunki ja 12 piirikuntaa: Arnasoy, Baxmal, Do’stlik, Forish, G’allaorol, Mirzacho’l, Paxtakor, Sharof Rashidov, Yangiobod, Zafarobod, Zarbdor ja Zomin. Muut kaupungit ovat suuruusjärjestyksessä Dashtobod, Gʻallaorol, Paxtakor, Doʻstlik ja Gagarin. Taajamia on 42, itsehallintoalueita 308 ja maaseutuasutuksia 529.
Asukkaiden enemmistö on uzbekkeja (90 %). Lisäksi on muun muassa kirgiisejä (3 %), tadžikkeja (2 %), kazakkeja (2 %) ja venäläisiä (1 %). Kaupunkiväestön osuus oli 47 prosenttia vuonna 2024.
Talous ja liikenne

Jizzaxin alueen pääelinkeinot ovat maatalous ja teollisuus. Maatalousmaata on 1 241 400 hehtaaria, josta suurin osa on laidunta. Viljelysmaata on 478 500 hehtaaria, josta 266 000 on keinokastelua. Alueella viljellään puuvillaa, viljaa, perunaa, vihanneksia ja hedelmiä. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset ja siipikarja. Lisäksi tuotetaan silkkikuitua.
Alueella on tekstiili-, elintarvike-, rakennustarvike-, muovi- ja sähkölaiteteollisuutta. Kaivosteollisuus tuottaa marmoria, kultaa, wollastoniittia, molybdeenia, kalkkia ja lyijyä. Jizzaxista on maantie- ja rautatieyhteydet Taškentiin, Samarkandiin ja Uzbekistanin itäosaan.
Kulttuuri

Alueella toimivat Jizzaxin opettajakorkeakoulu ja tekninen korkeakoulu sekä viljanviljelyn tutkimuslaitos. Kulttuurilaitoksia ovat kotiseutumuseo, musiikki- ja draamateatteri sekä Gagarinin kazakkiteatteri. Nähtävyyksiä ovat lähinnä luontokohteet, ”Timurin portiksi” kutsuttu sola ja lukuisat kalliopiirrokset.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jizzaxin alueen kotisivut
Uzbekistanin hallinnolliset alueet
Andijon
Buxoro
Fargʻona
Jizzax
Karakalpakia (tasavalta)
Namangan
Navoiy
Qashqadaryo
Samarkand
Sirdaryo
Surxondaryo
Taškent (pääkaupunki)
Taškent (alue)
Xorazm
Keijärvi (Ulvila)

| Keijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Ulvila
Koordinaatit:  61°26′15″N, 22°13′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  metsäpuro Levajärveen
Järvinumero:  35.142.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  44,5 m 
Rantaviiva:  1,303 km 
Pinta-ala:  0,09213 km² 
 fiKeijärvi 
Keijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Kullaan alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 9,213 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä metsän läpi luikerteleva laskuoja. Metsäpuro on padottu muodostamaan lampareen ennen laskemistaan Levajärveen.
Järven rantaviiva on 1,3 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Osa rannasta on metsäsuota ja järveen on johdettu lähisoiden ojitusvesiä. Suurimmat suota ovat molemmat Hämeensuot. Järvellä ei ole loma-asutustakaan, mutta sinne pääsee metsätietä pitkin kävellen Levanpellon kylästä.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli Kejujärvi.
Aiheesta muualla

Levanpellon pienviljelijäin yhdistys ry: Levanpellon kyläsuunnitelma 2005-2013 (Arkistoitu – Internet Archive), Karhuseutu, 2005
Kokemäenjoen alue (35.1)
Valkoinen terrori (Taiwan)

Valkoisella terrorilla Taiwanissa tarkoitetaan toisinajattelijoiden tukahduttamista Kuomintangin hallinnon aikaan sotatilalain aikana. Valkoisen terrorin ajanjakson ajatellaan yleisesti alkaneen kun sotatilalaki julistettiin Taiwanissa 19. toukokuuta 1949 ja sen katsotaan päättyneen 21. syyskuuta 1992.
Valkoisen terrorin ei katsota yleisesti sisältävän helmikuun 28. päivän verilöylyä vuonna 1947, jolloin Kuomintang tappoi vähintään 18 000 taiwanilaista siviiliä vastauksena kansannousuun. Kaksi vuotta helmikuun 28. päivän verilöylyn jälkeen KMT vetäytyi Manner-Kiinasta Taiwaniin Kiinan sisällissodan loppuvaiheissa. Valtaansa lujittaakseen KMT aloitti ankarat poliittiset tukahduttamiskeinot, joihin sisältyi sotatilalaki ja epäiltyjen vasemmistolaisten tai kommunisteja sympatisoivien teloittaminen. Muut toimet kohdistuivat Taiwanin alkuperäisväestön jäseniin, jotka osallistuivat helmikuun 28. päivän verilöylyyn.
Kuomintang vainosi hallinnon kriitikkoja ja vastustajia, syyttäen heitä hallinnon kaatamisen yrittämisestä. KMT hyödynsi salaista poliisia ja muita tiedustelutoimijoita sallien erityiset rikoslait työkaluiksi toisinajattelijoiden vainoamiseksi. Ihmisoikeuksia ja oikeutta yksityisyyteen ei kunnioitettu ja ihmisten massavalvontaa hyödynnettiin laajalti. Toisinajattelijoiksi epäiltyjä kohtaan nostettiin tekaistuja rikostapauksia.  3000-4000 siviilin arvioidaan tulleen teloitetuksi hallituksen toimesta valkoisen terrorin aikana. Hallitusta on myös epäilty ulkomailla maanpaossa olleiden toisinajattelijoiden tapoista.
Demokratialle myönteiset mielenosoitukset tukahdutettiin rajuin ottein. Kuomintang hallitsi yksipuoluejärjestelmällä, jossa muiden puolueiden olemassaolo oli kielletty.
Salmijärvi (Ulvila)

| Salmijärvi |
| --- | --- |
 Salmijärvi toukokuussa 2016.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Ulvila
Koordinaatit:  61°27′04″N, 22°13′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  salmi Pikku Salmijärveen 
Järvinumero:  35.142.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  42,4 m 
Rantaviiva:  1,523 km 
Pinta-ala:  0,09216 km² 
 fiSalmijärvi 
Salmijärvi on Kullaalla Ulvilassa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Kullaan alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 9,2 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 350 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, joka on pikemminkin kapeikko tai salmi Pikku Salmijärveen.
Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Itärennalla on myös avosuota. Tie Levanpellon suunnasta kiertää järven pohjoisosat ja siellä on rannalla pari loma-asuntoa. Itärannan tuntumassa on 50 metrinen saari.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli Salmijärvi, mutta se oli laajempi kuin nykyään. Ennen vedenpinnan laskemista järvi ulottui nykyisten Salmijärven ja Pikku Salmijärven alueille ja niiden ylikin.
Lutajärvi

| Lutajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Pori (Lavia)
Koordinaatit:  61°32′19″N, 22°23′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskujoki:  Rukajoki 
Järvinumero:  35.157.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  75,5 m 
Rantaviiva:  5,132 km 
Pinta-ala:  0,32846 km² 
 fiLutajärvi 
Lutajärvi on Satakunnassa Porissa ja entisessä Laviassa Saarijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Rukajoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 32,8 hehtaaria ja sen pituus on 1,6 kilometriä ja leveys 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 17,6 kilometriä pitkä laskuoja. Se laskee Sääksjärveen pääasiassa Rukajoen nimisenä. Järveen laskee vain muutama oja. Läheinen Vähä Lutajärvi kuuluu Harjunpäänjoen valuma-alueeseen.
Järven rantaviiva on 5,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Vain Sammalnokan pitkä lahti on suota. Rannoilla on runsaasti loma-asuntoja ja yksi tila. Järvelle pääsee Kullaan ja Mustajoen yhdistävältä tieltä.
Ari Alatossava

| Ari Alatossava> Oulun kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
 2024–  
Edeltäjä:  Seppo Määttä
Henkilötiedot
Syntynyt: 1965 (ikä 59–60)
Tiedot
Koulutus:  filosofian maisteri
Ari Alatossava (s. 1965) on suomalainen kuntajohtaja. Hänet valittiin Oulun kaupunginjohtajaksi huhtikuussa 2024. Alatossava sai 39 ääntä ja hänen vastaehdokkaansa Timo Reina 28 ääntä. Hän toimi Oulun vs. kaupunginjohtajana marraskuusta 2023 ja sitä ennen Oulun kaupungin konsernijohtajana. Alatossava toimi Iin kunnanjohtajana vuodesta 2015 vuoteen 2021, jolloin hänet valittiin Oulun kaupungin konsernijohtajaksi. Alatossava on koulutukseltaan filosofian maisteri. Aikaisemmin hän on toiminut Iin Micropolis Oy:n toimitusjohtajana.
Ylinen Mustajärvi

| Ylinen Mustajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°33′50″N, 22°02′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  laskuoja Aliseen Mustajärveen 
Järvinumero:  35.145.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  32,8 m 
Rantaviiva:  0,685 km 
Pinta-ala:  0,02936 km² 
 fiYlinen Mustajärvi 
Ylinen Mustajärvi on Noormarkussa Porissa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen, vaikka Mustaoja laskeekin Palusjärveen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja sen halkaisija on noin 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 500 metriä pitkä laskuoja 40 senttimetriä alempaan Aliseen Mustajärveen.
Järven rantaviiva on 0,69 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin avosuota.
Viljamaanjärvi

| Viljamaanjärvi |
| --- | --- |
 Viljamaanjärvi etelästä päin kuvattuna
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°39′24″N, 22°43′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Lamminjärveen 
Järvinumero:  35.156.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,5 m 
Rantaviiva:  1,168 km 
Pinta-ala:  0,05307 km² 
 fiViljamaanjärvi 
Viljamaanjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Sävissä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa kilometrin pituinen laskuoja Lamminjärveen.
Järven rantaviiva on 1,7 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoilla on neljä loma-asuntoa ja järven vierestä kulkee Sävin kylän ja Kankaanpään kaupungin yhdistävä tie. Sen itärannalla on kartan mukaan uimaranta.
Tampereen nuorisovaltuusto

| Tampereen nuorisovaltuusto |
| --- | --- |
 Logo
Perustettu:  1998
Puheenjohtaja:  Kerttu Kajander
Varapuheenjohtajat:  Rasmus Riikonen (1.)  Venla Vuorinen (2.)  Saara Kosonen (3.)
Sihteeri:  Aarre Lantelankallio
Varasihteeri:  Moona Kaldenbach
Hallitus:  Juhani Roponen Miro Isotalo Yasmeen Shaath
Jäseniä:  30 varsinaista jäsentä ja 10 varajäsentä
Valintatapa:  Kaupunginhallitus asettaa nuorisovaltuuston vaalituloksen perusteella
Viimeisimmät vaalit:  2. marraskuuta - 29. marraskuuta 2024
Kotisivut
Tampereen nuorisovaltuusto (ruots. Tammerfors ungdomsfullmäktige; engl. The youth council of Tampere) on vuonna 1998 perustettu uskonnollisesti ja puoluepoliittisesti sitoutumaton Tampereen kaupungin vaikuttamistoimielin. Se pyrkii parantamaan tamperelaisten nuorten asemaa sekä heidän vaikuttamis- ja osallistumismahdollisuuksiaan. Nuorisovaltuusto on kuntalain 26§:n edellyttämä nuorten vaikuttajaryhmä. Kaupunginhallitus asettaa nuorisovaltuuston vaalituloksen perusteella toimintakaudekseen.
Nuorisovaltuusto tekee kannanottoja, lausuntoja ja aloitteita kaupunginvaltuustolle sekä muille kaupungin toimielimille nuorille tärkeistä asioista. Nuorisovaltuusto järjestää myös säännöllisin väliajoin maksuttomia tapahtumia nuorille.
Nuorisovaltuustolla on edustaja kaupunginhallituksen kehittämiskokouksissa sekä kaksi edustajaa kuudessa kaupungin lautakunnassa ja Tampereen kaupunginvaltuustossa. Edustajilla on kokouksissa puhe- ja läsnäolo-oikeus
Nuorisovaltuusto valitaan kaupunginlaajuisilla nuorisovaltuustovaaleilla joka toinen vuosi. Ehdolle voivat asettua kaikki 13-18-vuotiaat Tampereella asuvat tai opiskelevat nuoret. Ensimmäiset koko kaupungin vaalit järjestettiin syksyllä 2020.
Toiminta > Nuorisovaltuusto

Nuorisovaltuusto koostuu vaaleilla valittavista 30 varsinaisesta sekä 10 varajäsenestä. Kaupunginlaajuiset vaalit järjestetään kahden vuoden välein. Äänestäminen on mahdollista Tampereella yläkouluissa, toisen asteen oppilaitoksissa ja nuorisokeskuksissa. Ensimmäiset kaupunginlaajuiset vaalit järjestettiin syksyllä 2020. Nuorisovaltuuston kokoukset ovat avoimia kaikille toiminnasta kiinnostuneille.
Toiminta > Nuorisovaltuuston hallitus

Nuorisovaltuuston hallitus valitaan vuosittain nuorisovaltuuston jäsenten keskuudesta. Hallitukseen kuuluu nuorisovaltuuston puheenjohtaja, kolme varapuheenjohtajaa, sihteeri, varasihteeri ja 3 muuta hallituksen jäsentä. Hallitus on ensisijaisesti vastuussa nuorisovaltuuston toiminnasta.
Toiminta > Kouluneuvosto

Kouluneuvosto on nuorisovaltuuston alainen toimielin, joka toimii oppilaitosten, oppilas- ja opiskelijakuntien välisenä yhteistyö-, edunvalvonta- ja asiantuntijaelimenä. Siihen kuuluu kaksi edustajaa jokaisesta Tampereen alueen oppilaitoksesta ja edustajat valitaan oppilaitosten oppilas- ja opiskelijakuntien päättämällä tavalla.
Toiminta > Tiimit

Nuorisovaltuusto on jakautunut sisäisesti kolmeen eri tiimiin, jotka ovat nuorisovaltuuston alaisia pysyviä toimielimiä. Varapuheenjohtajat johtavat tiimien työskentelyä. Tiimien kokoukset ovat avoimia kaikille toiminnasta kiinnostuneille.
Toiminta > Tiimit > Edunvalvontatiimi

Edunvalvontatiimi edistää nuorisovaltuuston tavoitteita sekä vastaa sen aloitteista ja kannanotoista. Se on päävastuussa toimielintyöskentelyn koordinoimisesta ja kaupunginlaajuisten nuorisovaltuustovaalien järjestämisestä. Lisäksi se ylläpitää suhteita kaupungin päättäjiin.
Toiminta > Tiimit > Tapahtumatiimi

Tapahtumatiimin tehtävänä on ideoida ja järjestää nuorisovaltuuston tapahtumia ja koulutuksia, kuten seminaareja, vaikuttamistapahtumia ja muita hupitapahtumia. Tapahtumatiimi kehittää tapahtumia ja koulutuksia sekä päättää niiden sisällöistä. Tapahtumatiimi vastaa myös nuorisovaltuuston koulutustarjonnasta, kuten oppilas- ja opiskelijakuntien koulutuksista. Lisäksi tapahtumatiimi valmistelee kouluneuvoston kokouksia yhdessä hallituksen kanssa.
Toiminta > Tiimit > Viestintätiimi

Viestintätiimi vastaa nuorisovaltuuston näkyvyyden ja tunnettavuuden lisäämisestä sekä toiminnasta tiedottamisesta. Viestintätiimin tehtävänä on myös yhteistyön tekeminen muiden kuntien, paikallisten järjestöjen ja oppilaitosten kanssa.
Toiminta > Lautakunnat ja kaupunginvaltuusto

Nuorisovaltuustolla on puhe- ja läsnäolo-oikeus kuudessa kaupungin lautakunnassa, kaupunginhallituksen kehittämiskokouksissa sekä kaupunginvaltuustossa. Edustajat valitaan vaaleilla kalenterivuosittain nuorisovaltuuston kokouksessa. Jokaiseen toimielimeen valitaan kaksi varsinaista edustajaa ja kaksi varaedustajaa. Kaupunginhallituksen kehittämiskokouksissa nuorisovaltuustoa edustaa puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat toimivat sisääntulojärjestyksesään varaedustajina.
| Lautakunnat ja kaupunginvaltuusto | Edustajat | Varaedustajat |
| --- | --- | --- |
| Kaupunginvaltuusto | Kerttu Kajander Rasmus Riikonen | Essi Manninen (1.) Venla Vuorinen (2.) |
| Kaupunginhallitus | Voitto Vellamo | Saara Kosonen (1.) Fiona Hussey (2.) |
| Kasvatus- ja opetuslautakunta | Essi Manninen Oona Tapaila | Saara Kosonen (1.)  Venla Vuorinen (2.)  |
| Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta | Aino Männikkö Mohamad Alqassem | Yasmeen Shaath (1.) Essi Manninen (2.) |
| Elinvoima- ja osaamislautakunta | Milja-Maria Halme Yasmeen Shaath | Miska Tauriainen (1.) Samu Rinne (2.) |
| Yhdyskuntalautakunta | Vertti Mäenpää Miro Isotalo | Venla Vuorinen (1.) Fiona Hyssey(2.) |
| Asunto- ja kiinteistölautakunta | Jasper Urrila Helmi Salmelin | Miio Leino (1.) Aarre Lantelankallio (2.)  |
| Tampereen kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta | Saara Kosonen Miio Leino  | Severi Lahtinen (1.) Luna Geng (2.) |

| Hyvinvointialueen nuorisovaltuusto | Jäsenet | Varajäsenet |
| Pirkanmaan hyvinvointialueen nuorisovaltuusto | Kerttu Juslin, Helmi Salmelin, Mette Kämäräinen, Casper Heinola | Venla Vuorinen, Emilia Mäntyharju, Severi Lahtinen, Elias Kuoso |
Historia > Nuorisovaltuuston perustaminen

Vuonna 1997 kesäkuun 4. päivä valtuutettu Pia Viitanen teki valtuustoaloitteen, joka koski nuorisovaltuuston perustamista Tampereelle. Hän perusteli aloitetta mm. näin: ”Nuorisovaltuustojen kautta lisätään nuorten osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksia. Niiden kautta saadaan myös nuorten omat näkemykset kanavoitua mukaan päätöksentekoon.” Nuorisovaltuuston ensimmäiseksi toimikaudeksi ehdotettiin vuotta 1998. Pitkällisen pohdinnan ja käsittelyn jälkeen Tampereella päädyttiin kuitenkin perustamaan nuorisovaltuuston sijasta nuorten avoin keskustelufoorumi. Tampereen avoin nuorisofoorumi perustettiin vuonna 1998 , jolloin nuoria kutsuttiin ensimmäisen kerran osallistumaan foorumin toimintaan. Osallistuminen oli kuitenkin vähäistä ja toiminta aloitti kunnolla loppusyksystä 1999. Toiminta oli alkuvuosina epäaktiivista ja pääsi jaloilleen vasta 2000-luvun alussa.
Nuorisovaltuusto on kehittynyt historiansa aikana lähinnä tapahtumien järjestäjästä nuorten omaksi vaikuttamiskanavaksi Tampereen kaupungin päätöksentekoon.
Historia > 2000-luku

Vuoden 2001 syksyn suurkokouksessa päätettiin ryhtyä toimimaan hallituksessa ja toimikunnissa, jolloin nimeksi muodostui Tampereen nuorisofoorumi. Toimikuntia olivat tiedotus-, koulu- sekä kulttuuri- ja vapaa-aikatoimikunta. Näiden lisäksi toimi tapahtumaryhmä, joka huolehti musiikkitapahtumista.
Nuorisofoorumi teki kaupungille aloitteita mm. bänditilojen lisäämiseksi, nuorisokahvilan saamiseksi Tampereelle sekä läsnäolo- ja puheoikeuden saamiseksi kaupungin lautakuntiin.
Tampereella aloitettiin lautakuntakokeilu syksyllä 2004, jolloin nuorisofoorumin ja Tampereen Lasten Parlamentin (TLP) edustajat pääsivät osallistumaan läsnäolo- ja puheoikeudella kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan sekä koulutuslautakunnan kokouksiin. Lautakuntakokeilu koettiin onnistuneeksi ja hyödylliseksi, joten sitä päätettiin jatkaa silloisen nuorisofoorumin osalta. Aluksi lautakunta-kausi kesti puoli vuotta mutta se korvattiin vuoden mittaisella kaudella, jotta edustajat voisivat paremmin perehtyä lautakuntien toimintaan.
Nuorisovaltuuston käyttäessä vielä nuorisofoorumi-nimeä hallitus korvasi toimikunnat valiokunnilla helpottaakseen toimintaansa. Nuorisoyhteysvaliokunnan, jonka tehtäviin kuului yhteyden säilyttäminen Tampereen nuoriin muun muassa octafoorumin avulla sekä yhteysvaliokunnan, joka vastasi nuorisofoorumin toiminnasta tiedottamisesta ja piti yhteyttä muun muassa Suomen Nuorisovaltuustojen Liittoon.
Historia > 2010-luku

Vaikuttajaryhmän virallinen nimi oli 19. toukokuuta 2015 asti Tampereen nuorisofoorumi, jolloin nuorisofoorumin suurkokous hyväksyi hallituksen esityksen nimimuutoksesta Tampereen nuorisovaltuustoksi.
Valiokunnista luovuttiin toukokuun 2015 suurkokouksessa, ja ne korvattiin kolmella, hallituksen toimintakauden mittaisella tiimillä. Jokaista tiimiä johti joko hallituksen varapuheenjohtaja tai puheenjohtaja. Tiimit vastaavat oman erikoistumisalueensa toiminnasta varainhallintaa lukuun ottamatta. Tiimejä ovat edunvalvonta, tapahtumat ja viestintä.
Hallituksen toimikausi oli koulujen lukuvuoden mittainen vuoden 2016 kevään suurkokoukseen asti, jolloin kevään suurkokouksessa kauden pituudeksi määriteltiin yksi kalenterivuosi alkaen tammikuusta kestäen joulukuuhun. Vuoden 2016–2017 poikkeuskausi kesti 1,5 vuotta.
Vuoden 2018 syksyn suurkokouksessa hyväksyttiin johtosääntömuutoksia, jotka loivat nuorisovaltuustolle uudenlaisen toimintamallin. Toimintamallin voimaantuloa lykättiin kuitenkin vuodella tullen voimaan vasta vuoden 2020 alusta.
Uuden toimintamallin vuoksi nuorisovaltuuston termistö muuttui. Ennen hallituksen jäsenillä tarkoitettiin tarkoitettiin kaikkia nuorisovaltuuston jäseniä, mutta uudessa toimintamallissa yhdeksänhenkinen hallitus johtaa nuorisovaltuuston toimintaa.
Syksyllä 2019 valittiin uuden toimintamallin mukainen hallitus ja puheenjohtajisto vuodelle 2020. Kyseisessä suurkokouksessa oli mahdollista liittyä nuorisovaltuuston jäseneksi. Suurkokous oli viimeinen, jossa äänivaltaisina edustajina olivat oppilaitosten oppilas- tai opiskelijakuntien hallitusten asettamat edustajat.