Lutetia (kaupunki)
Historia > Gallian sodan aika

Kun Vercingetorix nousi kapinaan roomalaisia vastaan vuonna 52 eaa., senonit, pariisit ja muut gallialaiset liittyivät häneen välittömästi. Pariisit lähettivät 8 000 miestä vastustamaan Caesaria Alesiassa. Caesarin mukaan Seinen seudun heimojen johtajana kapinassa toimi aulerceihin kuulunut Camulogene.
Kun Caesar vuonna 52 eaa. oli lähdössä hyökkäämään Gergoviaa vastaan, hän lähetti Labienuksen neljän legioonan kanssa – mukaan lukien Legio VII Claudia ja Legio XII Fulminata – taistelemaan senoneja ja pariiseja vastaan. Labienus eteni Lutetiaan Agedincumista, jonne hän jätti varastonsa. Hänen marssireittinsä kulki pitkin Seinen vasenta rantaa. Gallialaiset miehittivät suoalueen, jonka vedet virtasivat Seineen, ja odottivat siellä tarkoituksenaan estää roomalaisia ylittämästä jokea Lutetiaan. Labienus yritti rakentaa tien suon poikki, mutta todettuaan sen mahdottomaksi, hän poistui leiristään salaa yöllä ja palasi samaa reittiä takaisin Metlosedumiin eli Melodunumiin, senonien kaupunkiin, joka sijaitsi saarella Seinessä. Hän otti haltuunsa noin viisikymmentä alusta ja valtasi Metlosedumin helposti. Korjattuaan sillan saarelta joen oikealle rannalle hän siirsi miehensä joen tuolle puolelle ja marssi jälleen kohti Lutetiaa. Hän otti alukset mukaansa ja käytti niitä, kuten voimme olettaa, ylittääkseen Matronan (nyk. Marne), vaikka jokea ei mainita kertomuksessa. Ennen kuin Labienus ehti Lutetiaan, gallialaiset määräsivät kaupungin sytytettäväksi tuleen ja katkaisivat saarelle johtaneet sillat; Caesar ei kuitenkaan mainitse, poltettiinko kaupunki todella. Gallialaiset myös poistuivat suoalueelta ja asettuivat Seinen rannalle vastapäätä Lutetiaa ja Labienuksen leiriä, joka oli joen oikealla puolella.
Sillä välin saatiin tieto Caesarin tappiosta Gergovian edustalla. Labienusta uhkasivat nyt bellovacien (Bellovaci) joukot pohjoisesta eli hänen selustastaan. Hänen edessään, Seinen vastakkaisella puolella, olivat pariisit ja heidän liittolaisensa. Hänen turvallisuutensa riippui pääsystä joen vasemmalle rannalle, ja hän saavutti sen ovelalla liikkeellä. Yön tultua hän jätti puoli legioonaa leiriinsä, ja määräsi toisen puolen marssimaan ylös jokea pitkin kovaa ääntä pitäen. Hän myös lähetti samaan suuntaan ylös jokea mahdollisimman monta venettä, jotka roiskuttivat vettä suurieleisesti airoillaan. Hän lähetti Metlosedumista tuomansa laivat neljä mailia alas jokea, ja pian sen jälkeen kun oli lähettänyt osan joukoistaan jokea ylös, hän marssi kolmen jäljelle jääneen legioonansa kanssa mahdollisimman hiljaa jokea alas ja löysi laivansa. Joen varteen sijoitetut vihollisen tiedustelijat yllätettiin ja surmattiin. Kolme legioonaa kuljetettiin joen yli aluksilla. Gallialaiset hämmentyivät epätavallisesta melusta, jota tarkoituksella pidettiin roomalaisten leirissä, yläjuoksua kohti kulkeneista veneistä ja tiedoista vihollisen joenylityksestä alempana. He jättivät osan joukoistaan vartioimaan vastapäistä leiriä ja lähettivät toisen osan ylös jokea kohti Metlosedumia. Loput gallijoukot lähtivät kohtaamaan legioonat, jotka olivat ylittäneet Seinen Labienuksen kanssa, ja kovan taistelun jälkeen heidät voitettiin ja hajotettiin. Tämän jälkeen Labienus johti joukkonsa takaisin Agedincumiin, missä hänen varastonsa olivat.