stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olkirehu

Olkirehu on karjan ruokinnassa käytettävä rehu.
Nykyisin olkea säilötään siiloon AIV2 Plus -säilöntäaineen avulla. Olkea syötetään appeen seassa esimerkiksi umpilehmille ja hiehoille nurmisadon kanssa, ja sitä käytetään myös lypsylehmien seosrehussa kuitulisänä.
Olkiväkirehua saadaan lisäämällä hienoksi keitettyyn olkirehumassaan sopivassa suhteessa erilaisia rehuvalkuaisvalmisteita.
Aiemmin olkirehua valmistettiin oljista lipeäliuoksessa keittämällä (joko paineen alla tai avoimessa kattilassa) tai keittämättä eli kylmänä karjanrehuksi, jonka sulavuus ja siis ravintoarvo on valmistelun avulla saatu paremmaksi kuin raa’an oljen. Rehun puutteen vuoksi ruvettiin menetelmää ensin (1915) käyttämään Saksassa ja sittemmin (1917) Suomessakin.
Keittäminen tapahtui sekoittamalla 100 kilogrammaan olkisilppua esim. 12–13 kg soodaa ja 8,5–9,5 kg kalkkia ja kiehuttamalla seosta noin kuusi tuntia. Sen jälkeen lipeä huuhdottiin vedellä pois. Samantapainen tulos saavutettiin kylmässä, l–2-prosenttisessa lipeäliuoksessa liottamalla noin 12–13 tuntia. Edellinen tapa tuotti noin 50–60 prosenttia oljen painosta olkirehua, jälkimäinen noin 75 prosenttia. 0ljen sulavuus riippuu liotusajan pituudesta, lipeän väkevyydestä ja käsittelytavasta.
Olkiselluloosan tehdasmaisen valmistukseen karjanrehuksi perustettiin 1918 Olkirehu-niminen yritys, jonka tuotantotilat olivat Lojo Cellulosafabriks Aktiebolagin laitoksilla. Lohjan tehtaan vuokrasopimus päättyi 1. heinäkuuta 1919, ja Olkirehu meni konkurssiin 20. syyskuuta 1919.
Kirjallisuutta

Aku Korvenoja: Olkirehu: sen valmistus ja käyttö. Maataloushallituksen tiedonantoja. Maataloushallitus, 1918
Henri Heikkilä

| Henri Heikkilä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. helmikuuta 1992 (ikä 32) Hamina, Suomi
Pesäpalloilija
Lempinimi:  Heme
Ulkopelipaikka:  Polttaja
Seura:  Haminan Palloilijat
Tehtävä:  Polttaja
Pelaajaura
Ammattilaisjoukkueet
 2010–2011  2012  2013-    :   Haminan Palloilijat  Kouvolan Pallonlyöjät  Haminan Palloilijat 
    
Henri Heikkilä (s. 27. helmikuuta 1992 Hamina) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa miesten Superpesiksessä pelaavaa Haminan Palloilijoita. Heikkilä on pelannut koko uransa kasvattajaseurassansa Haminan Palloilijoissa lukuunottamatta kautta 2012, jonka hän pelasi Kouvolan pallonlyöjissä. Kauden 2023 hän oli kokonaan pelaamatta loukkaantumisen vuoksi. Heikkilä on Haminan Palloilijoiden kapteeni, ja sisäpelirooliltaan vaihtaja. Ulkopelissä Heikkilä pelaa joko polttajan tai pesävahdin paikkaa.
Kaudella 2011 Heikkilä oli voittamassa Suomen mestaruutta Kouvolan Pallonlyöjien A-poikien joukkueessa. Heikkilä on myös osallistunut A- ja B-poikien Itä-Länsi-otteluihin.
Heikkilä on pelannut ennen kauden 2025 alkua miesten Superpesiksessä 117 ottelua, joissa hän on lyönyt 2+8 juoksua, tuonut 94 juoksua, sekä lyönyt 427 kärkilyöntiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henri Heikkilä Wikimedia Commonsissa
Huutokauppa

Huutokauppa Ohiossa vuonna 2004.
Huutokauppa on kaupantekotapa, jossa hinta määräytyy huutajien (ostajien tai myyjien) kaupanteon aikana tekemien tarjousten eli huutojen perusteella.
Periaate

Huutokaupassa voidaan myydä mitä tahansa irtainta tai kiinteää omaisuutta, mutta myös palveluita. Kohde myydään sille, joka tekee korkeimman tarjouksen. Ennen varsinaista huutokauppaa saatetaan järjestää esittely, jossa myyntikohteisiin saa tutustua etukäteen. Näin tehdään varsinkin silloin, kun kaupattavana on erityisen kalliita esineitä kuten kulkuvälineitä tai maalauksia. Huutokauppoja voidaan järjestää myös hyväntekeväisyysmielessä, jolloin myyntikohteesta voi saada normaalia suuremman hinnan.
Huutokauppa voidaan toteuttaa perinteisellä tavalla osanottajien läsnä ollessa, mutta myös puhelimitse tai verkkohuutokauppana eli Internetin välityksellä. Perinteisessä huutokaupassa puheenjohtajana toimii meklari, joka asettaa kulloinkin huudettavan kohteen tarjolle ja seuraa ostajien huutoja. Meklari voi myös esitellä kohdetta. Hän odottaa hetken  ja käy sitten myymään kohdetta, usein fraasin "Ensimmäinen [tauko] toinen [tauko] ja kolmas kerta [mahdollinen ostajan ilmoittaminen]." avulla. Tarkoituksena on antaa tilaisuus korottaa tarjousta, ja usein tehdäänkin monta hinnankorotuskierrosta. Kun kohde on myyty, siitä ei voi enää tarjota korottavia hintoja.
Huutokauppatyypit

Huutokaupat voidaan luokitella muun muassa sen perusteella, montako ostajaa ja myyjää on, montako kohdetta on kaupan ja ovatko tarjoukset julkisia.
Tavallisessa eli englantilaisessa huutokaupassa korkeimman tarjouksen tehnyt voittaa. Yleisimmillään huutokauppaa tehdään korottamalla oma tarjous toisen tarjouksen päälle.
Laskevassa eli hollantilaisessa huutokaupassa meklari asettaa tavaran lähtöhinnaksi tietyn summan. Jos kukaan ei tarjoudu sitä maksamaan, hän alentaa summaa, kunnes joku tekee sitä vastaavan tarjouksen ja tarjouksen tehnyt saa tavaran. Ostajan kannattaa siis odottaa mahdollisimman pitkään ennen huutoaan, sillä tavaran hinta laskee koko ajan. Samalla kuitenkin kasvaa riski, että joku toinen ehtii huutaa tavaran ensin itselleen.
Pakkohuutokaupassa myydään ulosmitattua tai konkurssiin joutuneen tahon omaisuutta, jotta saaduilla varoilla katettaisiin maksamattomia velkoja.
Verkkohuutokaupassa tarjoukset esitetään Internetin välityksellä, mikä mahdollistaa kohteen ostamisen mistä päin maailmaa tahansa. Internet-huutokaupat alkoivat vuonna 1995.
Vickrey-huutokaupassa (Vickrey–Clarke–Groves-huutokauppa) korkeimman tarjouksen esittänyt voittaa, mutta maksaa ainoastaan toiseksi korkeimman tai joskus alimman tarjouksen määräämän hinnan. Ajatuksena on tarjouskilpailu.
Käänteinen huutokauppa tarkoittaa toimintatapaa, jossa ostajan ja myyjän roolit on vaihdettu toisin päin ja huutokaupan tarkoitus on saada mahdollisimman alhainen hinta kohteelle. Käänteistä huutokauppaa käytetään yleensä palveluiden ostamiseen. Valinta voittavan tarjouksen kohdalla voidaan tehdä joko alhaisimman tarjouksen perusteella tai tarjouksen hinnan sekä palvelun saatavuuden sekä laadun perusteella.
Palvelujen kilpailutus huutokaupalla

Huutokauppaa on historiallisesti käytetty julkisten palveluiden hankinnassa. Tällöin halutusta palvelusta pyydettyä hintaa laskettiin, kunnes alimman tarjouksen tehnyt sai palvelun hoitaakseen. Tällä tavoin voitiin ratkaista esimerkiksi kyydityspalvelut hollikyydistä luopumisen jälkeen, samoin kuin orpojen ja vaivaisten kotihoito. Tästä on peräisin nimitys huutolainen tai huudokas.
2000-luvulla on muodostunut uusia muotoja huutokaupasta palveluiden alalla. Huutokaupan muoto on laajentunut kattamaan myös kuluttajien ostamat palvelut jo käytännössä olevien julkisten palveluiden huutokauppojen lisäksi. Kuluttajille suunnatuissa palveluiden huutokaupoissa ei välttämättä alin hinta ole valinnan peruste, vaan kuluttajat voivat kilpailuttaa palveluiden ostamisen keskitetysti ja tehdä valinnan muidenkin kuin hinnan perusteella. Rakentamisen ja remontoinnin alalla käytetään mm. valintakriteerinä kokonaisedullisinta tarjousta. Esimerkiksi omaisten hoitoon on käytetty palveluiden huutokauppaa ja valintakriteerit ovat perustuneet myös palvelun laatuun sekä saatavuuteen tietyllä maantieteellisellä alueella.
Julkisten resurssien huutokauppa > Niukat resurssit

Taloustieteilijät ovat esittäneet, että monet niukat julkiset resurssit tulisi huutokaupata. Tämän hyötyjä ovat:
luvat päätyvät niitä tehokkaimmin hyödyntäville,
valtio ei suosi jaossa joitain yrityksiä toisten kustannuksella (kuten ns. kauneuskilpailuissa eli harkinnanvaraisessa/mielivaltaisessa jaossa) vaan kaikki olisivat samalla viivalla,
valtio saa rahaa aiheuttamatta kansantaloudelle haittoja (vrt. verotus).
Esimerkkejä julkisten resurssien huutokaupoista ovat
Taajuushuutokauppa, mm. matkapuhelin-, televisio- ja radiotaajuuksia;
Päästöoikeushuutokaupat.
Julkisten resurssien huutokauppa > Niukoiksi rajoitetut resurssit

Valtio haluaa myös rajoittaa joitain sinänsä ei-niukkoja resursseja, esimerkiksi rakennettavien ydinvoimaloiden lukumäärää. Tällöin asetelma muuttuu taloustieteellisesti samanlaiseksi kuin yllä, siis huutokaupan hyödyt ("kauneuskilpailuihin" verrattuna) ovat siis samat kuin yllä.
Ministeri Antti Tanskasen kasvutyöryhmä ehdotti helmikuussa 2010, että jos valtio ei myönnä kaikille hakijoille ydinvoimalupaa, luvan saaja pitäisi valita huutokaupalla, ts. antaa sille, joka siitä maksaa eniten, tasapuolisuuden vuoksi sekä kilpailun ja tuottavuuden lisäämiseksi sekä lisärahan saamiseksi valtiolle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Huutokauppa Wikimedia Commonsissa
Huutokauppa Oulussa vuonna 1962.
Inkinen

Inkinen on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Aapo Inkinen (1898–1960), kansanedustaja (Maalaisliitto) ja maanviljelijä
Anna-Lovisa Inkinen (o.s. Lyytikäinen, 1916–2006), suomalaissyntyinen Ruotsissa toiminut opettaja ja virkamies
Antti Inkinen (1880–1966), opetusministeriön hallitussihteeri ja hallitusneuvos
Antti Inkinen (s. 1987), kolmiloikkaaja
Heli Inkinen (ent. Aaltonen, s. 1957), rovasti, yliopisto-opettaja ja teologian tohtori
Matti Inkinen (1958–2009), muusikko
Pietari Inkinen (s. 1980), viulisti ja kapellimestari
Raimo Inkinen (s. 1944), iskelmälaulaja
Reino Inkinen (1904–1971), eversti ja rykmentin komentaja
Sam Inkinen (s. 1970), mediatutkija
Samuli Inkinen (1894–1977), jääkäri ja suojeluskuntaupseeri.
Seija Pöntinen (myöh. Inkinen, 1934–1998), yleisurheilija
Uuno F. Inkinen (1913–2003), kuvataiteilija ja sotapäiväkirjan pitäjä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Penkinlämmitin

Penkinlämmitin on laite, joka on suunniteltu lämmittämään auton istuimia. Ne ovat hyödyllisiä kylmissä ilmastoissa, joissa ne parantavat ajomukavuutta kylmällä säällä.
Historia

Penkinlämmittimet ovat kehittyneet merkittävästi vuosikymmenten aikana. Alun perin penkinlämmittimet olivat yksinkertaisia lämmitysmattoja, jotka asetettiin istuimen päälle. Nykyaikaiset penkinlämmittimet ovat usein integroitu suoraan auton istuimiin, ja niitä voidaan säätää lämpötilan mukaan.
Toimintaperiaate

Penkinlämmittimet toimivat yleensä sähköllä. Niissä on lämmityselementtejä, jotka ovat sijoitettu istuimen pehmusteiden sisään. Kun virta kytketään päälle, nämä elementit kuumenevat ja tuottavat lämpöä, joka siirtyy istuimen pinnalle. Useimmissa malleissa on useita lämpöasetuksia, joiden avulla käyttäjä voi säätää lämmityksen voimakkuutta.
Korppoon vaakuna

Korppoon vaakuna (1956–2008)
Korppoon vaakuna oli Korppoon kunnan tunnus. Vaakunan aihe on peräisin isonvihan aikaisesta pitäjän nostoväen lipusta.
Vaakunan selitys on ”kultakentässä musta, kruunupää korppi siivet koholla; kruunu ja kieli punaiset.” Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja Korppoon kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 29. kesäkuuta 1956. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 27. joulukuuta samana vuonna.
Korppoon pitäjän nostoväen lippu vuodelta 1712
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Korppoon kunta yhdessä Houtskarin, Iniön, Nauvon ja Paraisten kanssa muodosti Länsi-Turunmaan (nyk. Paraisten) kaupungin.
Luokan edessä

| Luokan edessä |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomen kieli
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  11
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Yellow Film & TV
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Luokan edessä on suomalainen tv-sarja, jossa lapset tenttaavat poliitikkoja. Suomessa ohjelmaa on tehty 2 kautta.
Kaudella 1 ohjelmassa oli kaikkien eduskuntapuolueiden (Liike Nyttiä lukuunottamatta) puheenjohtajat. Ensimmäinen kausi julkaistiin helmikuussa 2023.
Ohjelmaa kuvattiin 2 kautta hylätyssä Heteniityn alakoulussa.
Jaksot > Kausi 1

| Jakso | Vieras |
| --- | --- |
1: Petteri Orpo (Kok.)
2: Sanna Marin (Sdp.)
3: Riikka Purra (PS)
4: Maria Ohisalo (Vihr.)
5: Annika Saarikko (Kesk.)
6: Li Andersson (Vas.)
7: Anna-Maja Henriksson & Sari Essayah (RKP & Kd)
Jaksot > Kausi 2

| Jakso | Vieras |
| --- | --- |
1: Jutta Urpilainen & Pekka Haavisto (Sdp. & Vihr.)
2: Li Andersson & Mika Aaltola (Vas. & Kok.)
3: Alexander Stubb & Sari Essayah (Kok. & Kd)
4: Olli Rehn & Jussi Halla-Aho (Kesk. & PS)
Club Atlético Peñarol

Club Atlético Peñarol on montevideolainen urheiluseura. Parhaiten se tunnetaan jalkapalloseurana, joka pelaa Uruguayn pääsarjassa Primera Divisiónissa.
Peñarol on yksi Etelä-Amerikan menestyneimmistä jalkapalloseuroista. Se on perinteisesti hallinnut Uruguayn jalkapalloa paikalliskilpailijansa Nacionalin kanssa.
Peñarol on perustettu vuonna 1891. Sen kotistadionit ovat Estadio Las Acacias ja Estadio Centenario.
Historia

Peñarol on voittanut Copa Libertadoresin vuosina 1960, 1961, 1966, 1982 ja 1987. Seura on voittanut Intercontinental Cupin vuosina 1961, 1966 ja 1982.
Kotimaansa mestaruuden Peñarol on voittanut kaikkiaan yli 54 kertaa, vuosina 1900, 1901, 1905, 1907, 1911, 1918, 1921, 1924, 1926, 1928, 1929, 1932, 1935, 1936, 1937, 1938, 1944, 1945, 1949, 1951, 1953, 1954, 1958, 1959, 1960, 1961, 1962, 1964, 1965, 1967, 1968, 1973, 1974, 1975, 1978, 1979, 1981, 1982, 1985, 1986, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1999, 2003, 2009-10, 2012-13, 2015–16, 2017, 2018, 2021, 2024
Muita mestaruuksia:
Recopa Intercontinental 1969 (1)
Copa de Honor Cousenier 1909, 1911, 1918 (3)
Cup Tie Competition 1916 (1)
Copa Aldao 1928 (1)
Historia > Entisiä pelaajia

Egidio Arévalo Ríos
Enrique Ballesteros
Fabián Carini
Juan Guillermo Castillo
Pablo Forlán
Alcides Ghiggia
Oscar Míguez
Walter Pandiani
Diego Pérez
Cristian Rodríguez
Darío Rodríguez
Juan Alberto Schiaffino
Darío Silva
Obdulio Varela
Marcelo Zalayeta
José Luis Chilavert
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Peñarolin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Peñarol Fifan sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Peñarolin joukkue vuonna 1900.
Samu Alanko

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 16. toukokuuta 1998 (ikä 26)
Syntymäpaikka: Hyvinkää, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 184 cm
Seura
Seura: VPS
Pelinumero: 77
Junioriseurat
2010–2014: VPS
2014: FF Jaro
2015–2016: VPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2015–2016 | VPS | 2 | (0) |
| 2015 | → Kiisto (laina) | 9 | (0) |
| 2016 | → Jaro (laina) | 9 | (7) |
| 2017 | First Vienna | 9 | (2) |
| 2017–2018 | Austria Wien II | 19 | (2) |
| 2018–2020 | VPS | 43 | (8) |
| 2018–2019 | → VPS Akatemia | 4 | (2) |
| 2021–2022 | AC Oulu | 27 | (2) |
| 2022 | → OLS | 7 | (6) |
| 2022– | VPS | 56 | (5) |
Maajoukkue
| 2013 | Suomi U15 | 4 | (0) |
| 2014 | Suomi U16 | 4 | (0) |
| 2016 | Suomi U18 | 10 | (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20. tammikuuta 2025.
Samu Alanko (s. 16. toukokuuta 1998 Hyvinkää) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa hyökkääjänä Veikkausliigan Vaasan Palloseurassa. Alanko debytoi Veikkausliigassa kaudella 2015 Vaasan Palloseuran riveissä.
Seurajoukkueet

Alangon pelaajaura aikuisten tasolla alkoi kaudella 2015, kun hän nousi Veikkausliigassa pelanneen VPS:n kokoonpanoon. Alanko debytoi Veikkausliigassa 5. heinäkuuta 2015 ottelussa VPS–FC Inter. Kaudella 2015 Alanko pelasi myös Kakkosessa FC Kiistossa ja kaudella 2016 Ykkösessä FF Jarossa. Kevätkauden 2017 Alanko pelasi Itävallan kolmostasolla First Viennan joukkueessa, ja kauden 2017–2018 samassa sarjassa pelanneessa Austria Wienin reservijoukkueessa.
Alanko palasi VPS:n riveihin kaudella 2018. Hän pelasi loppukauden aikana yhdeksässä liigaottelussa. VPS oli kaudella 2018 Veikkausliigassa kuudes. Kaudella 2019 Alanko pelasi VPS:n riveissä 16 liigaottelua, joista 10 avauskokoonpanossa. Ensimmäisen liigamaalinsa Alanko teki 25. kesäkuuta 2019 FC Interiä vastaan. VPS jäi kaudella 2019 liigassa viimeiseksi ja putosi Ykköseen. Alanko jatkoi VPS:n runkopelaajana ja pelasi kaudella 2020 yhteensä 18 Ykkösen ottelua. Hän teki kauden aikana kuusi maalia. VPS oli kaudella 2020 Ykkösessä kuudes. Alanko siirtyi kaudeksi 2021 Veikkausliigassa pelaavaan AC Ouluun. Elokuussa 2022 Alanko palasi Vaasan Palloseuraan.
Samu Alanko on pelannut Veikkausliigassa kauden 2023 loppuun mennessä kahdeksan kautta kahdessa joukkueessa (VPS ja AC Oulu) yhteensä 89 ottelua ja tehnyt kahdeksan maalia.
Maajoukkue

Samu Alanko debytoi ikäluokkansa (1998) maajoukkueessa 14-vuotiaana 16. huhtikuuta 2013 Dublinissa pelatussa ottelussa Irlanti–Suomi. Hän pelasi oman ikäluokkansa maajoukkueessa 18 ottelua.
Saavutukset

Veikkausliigapronssia kaudella 2023 VPS:n riveissä.
Aiheesta muualla

Samu Alanko Palloliiton sivuilla
Samu Alanko Veikkausliigan sivuilla
AC Oulu – Veikkausliiga
1 Pennanen |
3 Koskela |
4 Bonet |
5 Nurmos |
6 Nurmela |
7 Alanko |
8 Malolo |
10 Salanović |
11 Rafinha |
14 Eremenko |
15 Kallinen |
16 Ölander |
17 Jokelainen |
18 Hurme |
21 Heikkilä |
22 Fillion |
23 Saira |
25 Sale |
30 Opara |
44 Breitenmoser |
Valmentaja: Ahola
Kalevan-ottelu 1912

Yleisurheilun Kalevan-ottelu järjestettiin vuonna 1912 Turussa 31. elokuuta–1. syyskuuta. Kilpailupaikka oli Turun urheilupuisto. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Aarni Nyström | 11,2 | Gösta Rosberg | 11,3 | Emil Kukko | 11,3 |
| 200 m | Lauri Pihkala | 23,4 | Emil Kukko | 23,5 | August Karlsson Aarni Nyström | 23,9 |
| 400 m | Lauri Pihkala | 52,6 | August Karlsson | 53,0 | Erkki Kättö | 54,1 |
| 800 m | Lauri Pihkala | 2.02,7 | Rolf Berner | 2.02,8 | Erik Schönberg | 2.05,7 |
| 1 500 m | Kustaa Ottelin | 4.09,9 | Erik Schönberg | 4.15,7 | Fredrik Tuulos | 4.19,2 |
| 5 000 m | Albin Stenroos | 16.07,7 | Heino Salminen | 16.40,5 | Jalmari Eskola | 16.42,5 |
| 10 000 m | Albin Stenroos | 33.05,4 | Siivo Lehtinen | 35.07,3 | Jalmari Eskola | 35.07,5 |
| Tunninjuoksu | Tatu Kolehmainen | 17954 | Karl Viisanen | 16457 | Valfrid Hakala | 16448 |
| 110 m aidat | Lauri Karimo | 16,6 | August Karlsson | 17,0 |  |  |
| Korkeushyppy | Arvo Laine | 172 | Arvo Järvinen | 168 | August Karlsson | 168 |
| Seiväshyppy | Jaakko Mikkola | 310 | Arvo Laine | 310 | Hugo Paanu | 290 |
| Pituushyppy | Juho Halme | 646 | Emil Kukko | 644 | Brynolf Heino | 636 |
| Kolmiloikka | Jukka Rangell | 14,09 | Uuno Enqvist | 13,88 | Juho Halme | 13,76 |
| Kuulantyöntö yhteistulos | Elmer Niklander | 25,72 | Paavo Aho | 23,98 | Harry Alftan | 22,75 |
| Kiekonheitto yhteistulos | Elmer Niklander | 79,79 | Harry Alftan | 66,36 | Johan Pettersson | 61,23 |
| Kiekonheitto antiikin tyyli | Elmer Niklander | 39,38 | Verner Järvinen | 31,84 | Paavo Aho | 30,95 |
| Moukarinheitto | Johan Pettersson | 42,53 | Gösta Rosberg | 33,50 | Elmer Niklander | 33,44 |
| Keihäänheitto yhteistulos | Urho Peltonen | 103,67 | Väinö Siikaniemi | 97,28 | Arthus Gustafsson | 92,51 |
| Viisiottelu | Emil Kukko | 10 | Juho Halme | 12 | August Karlsson | 13 |
| Kymmenottelu | Lars Hornborg | 749,39 | Emil Söderling | 729,94 | Herman Plosila | 715,02 |
Kalevan malja

| # | Seura | Pist |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Kisa-Veikot | 86 |

| 2 | Turun Urheiluliitto | 38 |
| 3 | Turun Riento | 36 |
Kalevan-ottelu 1913

Kalevan-ottelu järjestettiin vuonna 1913 Helsingissä 19.–20. heinäkuuta. Kilpailupaikka oli Eläintarhan kenttä. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Aarni Nyström | 11,8 | Bertel Strömmer | 11,9 | Toivo Latvio | 11,9 |
| 200 m | Waldemar Wickholm | 24,0 | Erkki Kättö | 24,1 | Väinö Teivaala |  |
| 400 m | Waldemar Wickholm | 53,1 | August Karlsson | 53,6 | Väinö Teivaala | 53,6 |
| 800 m | Rolf Berner | 2.03,4 | Erik Wasenius | 2.04,0 | Ola Fogelberg |  |
| 1 500 m | Kustaa Ottelin | 4.13,8 | Fredrik Tuulos | 4.20,1 | Valter Nyström | 4.23,8 |
| 5 000 m | Albin Stenroos | 15.52,2 | Tatu Kolehmainen | 16.01,8 | Valter Nyström | 16.06,2 |
| 10 000 m | Albin Stenroos | 33.15,8 | Tatu Kolehmainen | 33.18,5 | Hjalmar Nyström | 33.54,7 |
| Tunninjuoksu | Hjalmar Nyström | 16862 | Y. Tuomi | 16113 | T. Kivinen | 15892 |
| 110 m aidat | Waldemar Wickholm | 16,7 | August Karlsson | 17,1 | Kaarlo Kataja |  |
| Korkeushyppy | Arvo Laine | 177 | Arvo Järvinen | 170 | Viktor Storgårds | 166 |
| Seiväshyppy | Urho Peltonen | 325 | Yrjö Koivisto | 320 | Urho Aaltonen | 310 |
| Pituushyppy | Emil Liljeberg | 626 | Juho Halme | 616 | Jukka Rangell | 615 |
| Kolmiloikka | Jukka Rangell | 13,66 | Emil Liljeberg | 13,40 | Vilho Tuulos | 13,39 |
| Kuulantyöntö yhteistulos | Elmer Niklander | 27,75 | Juho Halme | 22,07 | Lauri Kesäjärvi | 20,66 |
| Kiekonheitto yhteistulos | Elmer Niklander | 90,13 | Urho Aaltonen | 64,78 | Urho Peltonen | 62,71 |
| Kiekonheitto antiikin tyyli | Elmer Niklander | 40,18 | Johan Pettersson | 27,70 | Viktor Storgårds | 27,53 |
| Moukarinheitto | Johan Pettersson | 45,63 | Elmer Niklander | 39,82 | Gösta Rosberg | 33,82 |
| Keihäänheitto yhteistulos | Urho Peltonen | 107,14 | Lauri Kesäjärvi | 92,67 | Juho Halme | 88,39 |
| Viisiottelu | Aarni Nyström | 7 | Urho Aaltonen | 9 | August Karlsson | 14 |
| Kymmenottelu | John Svanström | 776,41 | Lars Hornborg | 748,15 | Einari Alho | 747,09 |
Kalevan malja

| # | Seura | Pist |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Kisa-Veikot | 79 |

| 2 | Helsingin IFK | 42 |
| 3 | Hämeenlinnan Tarmo | 28 |
Veli-Matti Partanen

Veli-Matti Partanen -nimisiä henkilöitä ovat:
Veli-Matti ”Aku” Partanen (s. 1991), suomalainen kilpakävelijä
Veli-Matti Partanen, Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden puheenjohtaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Veli-Matti Partanen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Stadio Pier Luigi Penzo

| Stadio Pier Luigi Penzo |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Sant'Elena, Venetsia, Italia
Koordinaatit:  45°25′39.94″N, 12°21′49.43″E
Avattu:  1913
Remontoitu:  2021
Omistaja:  Venetsian kaupunki
Kenttä:  Nurmi
Käyttäjät
 Venezia FC 
Katsojakapasiteetti
 11 150 
Kentän mitat
 105 × 68 metriä 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Stadio Pier Luigi Penzo on jalkapallostadion Venetsiassa, Italiassa. Se on Venetsian suurin urheiluareena ja toimii Serie A:ssä pelaavan Venezia FC:n kotikenttänä. Stadion vihittiin käyttöön 7. syyskuuta 1913 nimellä Campo Sportivo Comunale di Sant’Elena, ja nimettiin myöhemmin Stadio Pier Luigi Penzoksi ensimmäisessä maailmansodassa taistelleen lentäjän Pier Luigi Penzon (1896–1928) mukaan. Stadionin avajaisottelun kotijoukkue Venezia FBC hävisi Genoalle lukemin 0–7.
Stadio Pier Luigi Penzo on Italian toiseksi vanhin jatkuvasti käytössä ollut stadion Genovassa sijaitsevan Stadio Luigi Ferrarisin jälkeen.
Stadionin yleisöennätys on vuodelta 1966, jolloin Venezian ja AC Milanin välistä Serie A-ottelua oli seuraamassa 26 000 katsojaa.
Käännös suomeksi
Turun ruotsalainen yhteiskoulu

Koululle 1900-luvun alussa valmistunut rakennus.
Turun ruotsalainen yhteiskoulu eli Åbo Svenska Samskola, lempinimeltään Samsis, oli Turussa vuonna 1888 perustettu ruotsinkielinen yksityiskoulu sekä poika- että tyttöoppilaille. Koulu oli kahdeksanvuotinen oppilaitos, ja ensimmäiset ylioppilaat valmistuivat vuonna 1896. 1970-luvun peruskoulu-uudistuksessa koulu yhdistettiin Svenska Klassiska Lyceumin ja Åbo Svenska Flicklyceumin kanssa. Yhdistettyjen koulujen lukio-opetus erotettiin Katedralskolan i Åboon ja yläasteopetuksesta syntyi S:t Olofsskolan.
Koulun rakennus

Koulu muutti vuonna 1910 sitä varten rakennettuun taloon osoitteeseen Torninkatu 4. Jugendrakennus on valmistunut vuonna 1909 tai 1910. Turun ruotsalaista yhteiskoulua varten rakennetun talon on suunnitellut  Wivi Lönn, joka oli Suomen ensimmäinen naisarkkitehti, joka toimi itsenäisenä ammatinharjoittajana.
Nykyään rakennuksessa toimivat Puolalan koulun luokkien 7 - 9 kielten, musiikin, kuvataiteen ja käsityön opetus sekä Puolalanmäen lukion musiikinluokat, bänditilat sekä soitinvarasto opiskelijoiden soittimille.