stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keisaritetra
Koko ja ulkonäkö

Keisaritetra voi kasvaa jopa kuusi senttiä pitkäksi.  Se on vartaloltaan selvästi leveämpi kuin vaikkapa neontetra. Keisaritetran kyljessä on leveä musta raita, jonka yläpuolella on selkeärajainen sinertävä alue, joka hohtaa sopivassa valossa violettina tai neonsinisen sävyissä. Koiraan evät ovat pitemmät ja teräväkärkisemmät kuin naaraan ja koiraan keskimmäinen pyrstöruoto ulottuu viirinä pyrstön takapuolelle. Koiraan ja naaraan tunnistaa silmien väristä, sillä naaraan silmät ovat vihreät ja koiraan siniset.
Alkuperä

Keisaritetra on peräisin Etelä-Amerikasta, Atrato- ja San Juan-jokien vesistöistä.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Keisaritetra on melko sopuisa parvikala. Koiraat muodostavat pikkureviirejä ja voivat uhitella toisilleen reviirirajoilla. Keisaritetrat viihtyvät akvaarion alaosassa lähellä pohjaa. Tummasävyinen pohja ja runsas kasvillisuus lisäävät kalan viihtymistä.
Keisaritetra kutee seura-akvaariossa viihtyessään spontaanisti ilman kutujärjestelyjäkin. Kututoimintaa tapahtuu lähes päivittäin. Jos altaassa on tiheä kasvillisuus, jossa syntyvät poikaset voivat kasvaa saalistajilta suojassa, harrastaja voi havaita altaassaan olevan enemmän keisaritetroja kuin on sinne itse hankkinut.
Tarkoituksellinen suunnattu viljely keisaritetroilla on hankalaa lajin vähätuottoisuuden vuoksi. Kutujärjestelyt eivät sinänsä ole ongelma, vaan kudussa kerrallaan syntyvä mätimunien määrä, joka on verraten pieni.
Vesiolot ja ravinto

Keisaritetralle sopiva lämpötila-alue on 24–26 °C ja pH 6–7.  Luonnossa keisaritetra syö matoja ja pieniä äyriäisiä. Akvaariossa sille sopii lihapitoinen sekaruoka.
Aiheesta muualla

Harrastajan sivu (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi, myös kuvia)
Kolar

Someshwaran temppeli, yksi Kolarin tunnetuimmista nähtävyyksistä.
Kolar on kaupunki Kolarin piirikunnassa, Karnatakan osavaltiossa Intiassa. Se on Kolarin piirikunnan hallinnollinen keskus. Kaupunki sijaitsee noin 70 kilometrin päässä Bangaloresta, joka on Karnatakan osavaltion pääkaupunki.
Kolarin väkiluku on 183 462 ja pinta-ala 46,56 km2. Kaupunki käyttää aikavyöhykettä UTC+05:30.
Kolar tunnetaan maidontuotannosta sekä kultakaivoksistaan. Kaupungissa on myös monia nähtävyyksiä, kuten Someshwaran temppeli ja Antharagange.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolar Wikimedia Commonsissa
Kivi ja Kilpi

Kivi ja Kilpi on suomalainen television draamasarja, jonka juoni liikkuu antikvariaattitoiminnan ympärillä. Sen on ohjannut Joona Tena, joka on myös käsikirjoittanut sarjan Antti Tuurin kanssa. Sarjaa on tehty kaksi tuotantokautta vuosina 2001 ja 2003.
Päähenkilöt sarjassa ovat KTM Veijo Valenius (Taneli Mäkelä) ja kirjoista kaiken tietävä Ernest Holsti (Oiva Lohtander).
Sarja lähtee käyntiin siitä, että Veijo Valenius menettää hyvän työpaikkansa kirjakaupassa ja joutuu siksi ottamaan kontolleen isältään perimänsä antikvariaatin Kivi & Kilpi. Antikvariaatin kalustoon kuuluu kirjaekspertti Holsti, joka on kuitenkin kirjakaupan ulkopuolisessa maailmassa avuton kuin lapsi.
Ensimmäinen tuotantokausi keskittyy Aleksis Kiven Seitsemän veljeksen ensipainoksen metsästämiseen, jälkimmäinen tuotantokausi "Mestari" taas Eino Leinon kadonneen romaanikäsikirjoituksen etsimiseen.
Kirjallisuusvuosi 1755

Kirjallisuusvuosi 1755 käsittelee vuoden 1755 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Immanuel Kant valmistui maisteriksi. Hän julkaisi samana vuonna väitöskirjansa Principiorum Primorum Cognitionis Metaphysicae Nova Dilucidatio.
Julkaisuja

Francis Hutcheson – A System of Moral Philosophy
Eliza Haywood alias Exploralibus – The Invisible Spy
Samuel Johnson – A Dictionary of the English Language
Morelly – Le Code de la nature
Jean-Jacques Rousseau – l’inégalite parmi les hommes (suom. Tutkielma ihmisten välisen eriarvoisuuden alkuperästä ja perusteista, 2000)
Cajsa Warg – Hjelpreda I hushållningen för unga Fruentim(b)er (keittokirja)
Kirjailija Eliza Haywood, jonka elämänvaiheita ei tarkasti tiedetä.
Keppelin metroasema

Keppel on suunniteltu Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Bukit Merahissa Singaporen keskisellä suuralueella. Suunnitelma sen rakentamiseksi julkistettiin lokakuussa 2015, ja se on tarkoitus avata osana Circle Linen jatketta vuonna 2025.
Aseman suunniteltu sijainti on Keppel Roadin varrella, lähellä Keppel Distriparkia ja Keppel Terminalia.
Käännös suomeksi
Kirjallisuusvuosi 1758

Kirjallisuusvuosi 1758 käsittelee vuoden 1758 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Carl von Linné esitteli teoksensa Systema Naturae 10. painoksessa kaksiosaisen nimeämiskäytännön myös eläimille ja loi siten  yhdessä Carl Alexander Clerckin kanssa nykyaikaisen eläintieteellisen nimikkeistön.
Julkaisuja

William Blackstone – A Discourse on the Study of the Law
Denis Diderot – Le Père de famille (näytelmä)
Claude Adrien Helvétius – De l'esprit (Mielestä) (materialistista filosofiaa käsittelevä teos, joka kiellettiin monissa maissa)
Friedrich Gottlieb Klopstock – Geistliche Lieder (runokokoelman ensimmäinen osa)
François Quesnay – Tableau économique avec son explication, ou extrait des économies royales de Sully, Maximes générales de gouvernement économique d’un royame agricole (taloustiedettä, fysiokratismin oppi)
François Quesnay – Dialogue sur le commerce et les travaux des artisans
Tobias Smollett – History of England
Emanuel Swedenborg – De Ultimo Judicio – Den yttersta domen
Emanuel Swedenborg – De Telluribus in Mundo Nostro Solari, quæ vocantur planetæ: et de telluribus in coelo astrifero: deque illarum incolis; tum de spiritibus & angelis ibi; ex auditis & visis
Horace Walpole – A Dialogue Between Two Great Ladies
Horace Walpole – Fugitive Pieces
Linnén teoksen vuoden 1758 painoksen nimiösivu.
Keski-Likanen

| Keski-Likanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°27′58″N, 26°48′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Tulo-ojia:  oja Ylä-Likasesta
Laskuoja:  oja Ala-Likaseen 
Järvinumero:  14.974.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,3 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,098 km  
Pinta-ala:  3,898 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeski-Likanen 
Keski-Likanen on Etelä-Savossa Mäntyharjulla Töpönkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 480 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Se on muodostunut kapeaan painanteeseen, jossa sen rannat viettävät loivasti lampeen. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Se sijaitsee Töpönkylällä, jossa ei enää nykyään ole mainittavasti viljelytoimintaa. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajanasuntoa. Länsipuolella on kiinteästi asuttu tila, jonne tulee tie yhdystieltä 4163.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Simunanjoen valuma-alueeseen (14.974) se kuuluu. Siihen tulee oja Ylä-Likasesta ja siitä laskee oja Ala-Likaseen. Lammen vedenpinnan korkeus on 93,3 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 1,8 metriä.
Kino-Palatsi (Turku)

Turun Lintula vuonna 2012.
Kino-Palatsi oli Turussa vuosina 1936–1986 toiminut elokuvateatteri, joka sijaitsi Lintulan kiinteistössä osoitteessa Eerikinkatu 7. Elokuvateatteri kuului alun perin Suomi-Filmi Oy:lle, joka avasi vuoden 1978 syksyllä Kino-Palatsin yhteyteen myös kaksi lisäsalia nimeltään Colt 1 (98 paikkaa) ja Colt 2 (74 paikkaa). Suomi-Filmi myi elokuvateatterin vuonna 1983 Adams Filmi Oy:lle, joka kuitenkin päätti sulkea elokuvateatterin jo vuonna 1986.
Historia

Suomi-Filmi Oy vuokrasi vuonna 1936 Turun Eerikinkadulla sijainneen As Oy Lintulan rakennuksen elokuvateatterikäyttöön. Albert Richardtsonin suunnittelema, vuonna 1932 valmistunut Lintulan talo oli ollut tyhjillään jo neljä vuotta, vaikka siihen oli alun perin kaavailtu urheilutiloja ja uimahallia. Rakennuksen alakertaan olikin jo ehditty valaa uima-allas. Suomi-Filmi kuitenkin kunnosti tiloihin Erik Bryggmanin muutospiirustusten mukaisen, 586-paikkaisen Kino-Palatsin, joka avasi ovensa syyskuussa 1936. Monet kotimaiset elokuvat saivat etenkin elokuvateatterin varhaisaikoina Turun ensi-iltansa Kino-Palatsissa, johtuen lähinnä siitä, että Suomi-Filmi tuotti itse paljon kotimaisia elokuvia. Elokuvateatterissa esitettiin myös paljon lastenelokuvia, koska Suomi-Filmi vastasi pitkään Disneyn elokuvien esittämisestä Suomessa.
Kino-Palatsi toimi alkuperäisessä asussaan aina vuoteen 1974, jolloin elokuvateatterin aulatilaan rakennettiin 99-paikkainen Kino Colt -sali. Tämä uudistus teki rakennuksesta Suomen ensimmäisen kaksisalisen elokuvateatterin. Uudistukset jatkuivat vuonna 1978, jolloin alkuperäinen Kino-Palatsi remontoitiin täysin ja aulan toiseen päähän rakennettiin kolmas sali, Colt 2. Suomi-Filmillä oli elokuvateatterin myöhäisaikoina vaikeuksia saada laadukkaita elokuvia esitettäväksi, ja ainoastaan lastenelokuvia oli tarjolla runsaasti. Aikaisemmin avatun Colt 1 -salin tiedetään myös toimineen ainakin vuoden verran nimellä Kino Kalle, jossa esitettiin päiväsaikaan keskeytyksettä pornoelokuvia.
Suomi-Filmi myi vuonna 1983 kannattavuuden puutteesta kärsineen Kino-Palatsin muiden elokuvateatteriensa kanssa Adams Filmi Oy:lle. Ainoastaan helsinkiläinen La Scala jäi Suomi-Filmille. Omistajanvaihdoksen myötä Kino-Palatsin salit saivat uudet nimet: Palatsi 1, 2 ja 3. Toiminta ei kuitenkaan vilkastunut, ja Adams-Filmillä oli jo omistuksessaan liikaakin saleja Turussa, joten Palatsi suljettiin toukokuussa 1986. Elokuvateatterin jälkeen tilat päätyivät Turun kaupungille, joka kunnosti rakennukseen nuorisokeskus Palatsin. Nuorisokeskus toimi talossa aina vuoteen 2006 saakka.
Aiheesta muualla

Jari Mäkilä: Sata vuotta elokuvaa Turussa 1905 - 2005! (Internet Archive)
Pajasta Palatsiin: Turun elokuvaelämän historia. Toim. Ari-Honka-Hallila, Helena Honka-Hallila, Hanna Kangasniemi, Hannu Salmi. Lähikuva-Yhdistys, Turun elokuvakerho, Varsinais-Suomen elokuvakeskus, Turku 1997.
Kirjallisuusvuosi 1754

Kirjallisuusvuosi 1754 käsittelee vuoden 1754 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Columbian yliopisto perustettiin New Yorkissa Ison-Britannian kuninkaan Yrjö II:n myöntämällä erioikeudella.
Julkaisuja

Charles Bonnet – Essai de psychologie
Thomas Chippendale – The Gentleman and Cabinet Maker's Director
Jane Collier & Sarah Fielding – The Cry: A New Dramatic Fable
David Hume – The History of England (volume 1)
Sarah Scott – Agreeable Ugliness
Sarah Scott – A Journey Through Every Stage of Life
Keskusvallat

| Keskusvallat |
| --- | --- |
 Keskusvallat syksyllä 1915.
Perustettu:  1914
Lakkautettu:  1918
Tyyppi:  sotilasliitto
Jäsenet:   Saksan keisarikunta    Itävalta-Unkari    Osmanien valtakunta (lokakuusta 1914)    Bulgarian kuningaskunta (lokakuusta 1915)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keskusvallat viittaa maihin, jotka taistelivat ympärysvaltoja vastaan ensimmäisessä maailmansodassa.
Historia > Tausta

Saksa ja Itävalta-Unkari solmivat kaksiliiton Venäjän sotilaallista uhkaa vastaan vuonna 1879. Italia liittyi mukaan vuonna 1882, jolloin kolme valtiota muodostivat yhdessä kolmiliiton, joka oli suunnattu Italian ja Saksan kannalta Ranskan sotilaallista uhkaa vastaan. Ensimmäisen maailmansodan aikaan sotilasliiton nimeksi tuli keskusvallat, koska maat sijaitsivat tärkeimpien ympärysvaltojen eli Ison-Britannian, Ranskan ja Venäjän välissä. Italia solmi 26. huhtikuuta 1915 ympärysvaltojen kanssa salaisen liittoutumissopimuksen, jolla Italia saisi Itävalta-Unkarilta Etelä-Tirolin ja sen mukana Itävallan saksankielisiä alueita Brennerin solaan asti sekä Triesten, Gorizian, Istrian niemimaan ja pohjoisen Dalmatian rannikon. Italia erosi keskusvalloista 4. toukokuuta 1915 ja liittyi ympärysvaltojen puolelle julistettuaan sodan Itävalta-Unkarille 23. toukokuuta 1915. Keskusvaltoihin liittyivät Osmanien valtakunta 29. lokakuuta 1914 ja Bulgarian kuningaskunta 14. lokakuuta 1915.
Keskusvallat johtajineen

Saksan keisarikunta, keisari Vilhelm II
Itävalta-Unkari, keisari Frans Joosef I
Osmanien valtakunta, sulttaani Mehmet V
Bulgarian kuningaskunta, tsaari Ferdinand I
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keskusvallat Wikimedia Commonsissa
Kokkokangas

Kokkokangas voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:
Kokkokangas, asuinalue Kempeleen Ylikylän osa-alueella
Kokkokangas, omakotitaloalue Torniossa
Kokkokankaan monitoimikeskus, rakenteilla oleva seudullinen monitoimikeskus valtatien 20 varrella Ylikiimingissä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kokkokangas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keskipakoisvoima

Keskipakoisvoima eli keskipakovoima on näennäisvoima, joka vaikuttaa vetävän esimerkiksi ympyräliikettä tekevää kappaletta kauemmaksi liikkeen keskipisteestä. Vaikutelma voimasta johtuu hitaudesta eli kappaleiden ominaisuudesta muuttaa liiketilaansa vain vuorovaikutuksesta. Ympyräliikkeessä liikkeen suunta muuttuu kaiken aikaa. Jotta tasaista ympyräliikettä tekevä kappale pysyisi ympyräradalla, tarvitaan liikeradan säilymiseksi keskihakuvoima, joka suuntautuu kohti ympyräradan keskipistettä. Jos tällainen keskiöön kiihdyttävä voima on liian heikko, on seurauksena kappaleen etääntyminen ympyräliikkeen keskipisteestä eli ympyräradan säde kasvaa. Tämä ilmiö näyttää pyörimisen mukana siltä kuin kappaleeseen vaikuttaisi jokin keskipakoisuus, joka vetää kappaletta ulos päin. Mekaniikan todelliset voimat ovat aina seurausta vain jostain vuorovaikutuksesta. Koska ilmiön syynä ei ole mikään vuorovaikutus, vaan kappaleen oma hitaus eli liiketilan jatkaminen, on kyseessä näennäisvoima. Keskipakoistavuutta voi tulkita esiintyvän näennäisvoimana vain kiertävän kappaleen omassa kiihtyvässä koordinaatistossa, ei riippumattomassa inertiaalikoordinaatistossa.[lähde? ]
Vastaava ilmiö esiintyy myös pyörimisliikkeessä, jossa kappaleen rakenneosat tekevät ympyräliikettä. Pyörivän kappaleen rakenneosien välillä vaikuttaa jännitysvoimia, jotka aiheuttavat ympyräradan ylläpitämiseen tarvittavan keskihakuvoiman. Jos jännitysvoimat ovat heikompia kuin mitä ympyräliikkeen ylläpitämiseen tarvitaan, alkaa kappaleen muoto venyä pyörimisakselista ulos päin. Tästä esimerkkejä ovat esimerkiksi pyörivien taivaankappaleiden litistyminen.
Klassisen mekaniikan matemaattisessa muotoilussa keskipakovoiman voidaan selittää johtuvan kappaleeseen kiinnitetyn pyörimisliikettä tekevän koordinaatiston kiihtyvyydestä. Tällaista kiihtyvää koordinaatistoa kutsutaan epäinertiaaliseksi koordinaatistoksi tarkoittaen, että havaitsija tai mittaaja on kiihtyvässä liiketilassa. Vastaavasti vapaan putoamisen liiketilaa, jossa kiihtyvyyksiä ei kappaleeseen kohdistu, kutsutaan inertiaalikoordinaatistoksi.
Eräs aitoa voimaa kuvaava jonkin verran käytetty termi on reaktiivinen keskipakovoima, joka tarkoittaa keskihakuvoiman vastavoimaa eli esimerkiksi karusellissa istujan koriin kohdistuvaa ulos päin suuntautuvaa puristusta. Tämä on todellinen kontaktivoima perustuen vuorovaikutukseen, jossa esiintyy aina voimapari vastavoiminaan. Keskipakoisvoima näennäisvoimana sen sijaan kohdistuu karusellissa istujaan karusellin mukana kiertävässä koordinaatistossa, koska muuten kuvauksessa ei esiintyisi keskipakoisesti siirtyvää kappaletta.
Esimerkkejä

Nopeasti pyörivässä karusellissa ihmiset kokevat painuvansa karusellin ulkokehää kohti. Tällöin harhaanjohtavasti ajatellaan voiman kohdistuvan ympyräliikkeen keskipisteestä poispäin. Todellisuudessa aistittava paine johtuu Newtonin jatkuvuuden laista sekä karusellin tuolin, seinän tai muun vastaavan tukevan pinnan tukivoimasta.
Tämä johtuu siitä, että karusellissa istuva henkilö pyrkii klassisen mekaniikan lakien mukaisesti jatkamaan matkaa suoraan eteenpäin karusellin poikkeuttaessa henkilön kulkurataa. Nopeuden suunnan muuttaminen vaatii voiman samalla tavalla kuin työntäminen, vetäminen tai kiihtyvyys [lähde? ]. Itse asiassa karusellissa istuva ihminen kokee voiman vaikutuksen siksi, koska karuselli kääntää henkilöä jatkuvasti tiettyyn suuntaan, jolloin siis istujan keskeiskiihtyvyysvektori osoittaa ympyräradan keskipisteeseen. Esimerkkihenkilön lopullinen liikerata kaartuu näin ollen ympyräradaksi, ellei tilanteessa vaikuta muita voimia.
Laskeminen

Keskipakoisvoiman Fc suuruus voidaan laskea yhtälöllä
missä m on kappaleen massa, v on kehänopeus ja r on kiertoradan säde.
Keskipakoisvoima voidaan esittää myös muodossa
missä ω on pyörimisliikkeen kulmanopeus.
Sijoittamalla edelliseen yhtälöön maan pyörähdysaika 23,9 tuntia ja maan säde 6378 km voidaan laskea, että päiväntasaajalla koetaan 0,03 m/s2 verran heikennystä maan painovoiman aiheuttamassa kiihtyvyydessä.
Keskipakoisvoima on verrannollinen kulmanopeuden (ja vastaavasti kehänopeuden) neliöön, minkä voi havaita esimerkiksi karusellissa: Jos karuselli pyörii kaksinkertaisella nopeudella, tuntuu ulos päin vetävä voima nelinkertaisena (olettaen, että massa tai etäisyys karusellin keskiöstä ei muutu). Kolminkertaisella nopeudella voima tuntuu vastaavasti yhdeksänkertaisena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keskipakoisvoima Wikimedia Commonsissa
Keplerin yhtälö

Keplerin yhtälö on eräs taivaanmekaniikan perustavimmista yhtälöistä. Se ilmaisee yhteyden kahden taivaankappaleiden (planeetta, asteroidi, komeetta, tms.) liikkeiden laskemisessa tarvittavan suureen, keskianomalian  M ja eksentrisen anomalian  E, välillä. Keplerin yhtälö on näennäisesti yksinkertainen:
M=E-e\sin E,
missä  e on taivaankappaleen radan eksentrisyys. Yhtälössä sekä  E että  M on lausuttu radiaaneina. Varsinainen ongelma on, että tyypillisesti  M ja  e tunnetaan, ja eksentrinen anomalia  E täytyisi saada selville. Tämän ratkaiseminen ei ole mitenkään mahdollista analyyttisesti vaan ratkaisussa joudutaan aina turvautumaan numeerisiin menetelmiin.
Yllä oleva muoto Keplerin yhtälöstä on voimassa ellipsiradoille. Hyperbeliradoille se pätee myös, mutta tällöin kulma  E on imaginäärinen. Paraabeliradalle yhtälöstä on olemassa oma erikoistapauksensa, jota kutsutaan Barkerin yhtälöksi.
Ratkaisu

Jos taivaankappaleen rata halutaan esittää ajan funktiona, lasku vaatii käytännössä eksentrisen anomalian ratkaisemista jokaista aika-askelta varten. Tästä syystä Keplerin yhtälön mahdollisimman tehokas ratkaisu on tärkeää. Yhtälön muoto tuottaa kuitenkin hankaluutta, sillä jos rata on hyvin soikea eli  e on lähellä ykköstä ja etenkin jos tämän lisäksi  M on pieni (lähellä nollaa), yhtälön iterointi suppenee varsin hitaasti ja voi olla numeerisesti epätarkka. Tästä syystä erilaisia menetelmiä yhtälön ratkaisemiseksi on esitetty satoja.
Eräs kätevimpiä menetelmiä on seuraava. Merkitään  f=E-e\sin E-M, ja lasketaan tämän ensimmäinen ja toinen derivaatta  E:n suhteen eli  f\,'=1-e\cos E ja  f\,''=e\sin E. Nyt yhtälö voidaan ratkaista valitsemalla alkuarvoksi  E_{0}=M ja iteroimalla kaavasta
E_{n+1}=E_{n}-{\frac {f_{n}}{\sqrt {(f'_{n})^{2}-f_{n}f''_{n}}}},
kunnes haluttu tarkkuus on saavutettu (eli kunnes  |E_{n+1}-E_{n}|<\epsilon , missä  \epsilon  on yleensä luokkaa 10−6 tai pienempi). Tämä menetelmä toimii aina ja suppenee hyvin nopeasti.
Kirjallisuusvuosi 1759

Kirjallisuusvuosi 1759 käsittelee vuoden 1759 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Suomalaissyntyinen Peter Forsskåhl esitti väitöskirjassaan parikymmentä teesiä, joissa vaadittiin Ruotsiin muun muassa paino- ja elinkeinovapautta sekä uskonnollista suvaitsevaisuutta. Kirja voitiin tulkita epäsuoraksi arvosteluksi vallassa olleelle hattupuolueelle. Se herätti ilmestyttyään suurta kohua ja aiheutti muun muassa painokanteen.
Julkaisuja

Jean le Rond d’Alembert – Essai sur les éléments de philosophie
Peter Forsskåhl – Tankar om borgerliga friheten
Johan Haartman – Tydelig Underrättelse Om de Mäst Gångbara Sjukdomars Kännande och Motande, Genom Lätta och Enfalliga Hus-Medel; Samt et litet Res- och Hus-Apothek etc (Suomen ensimmäinen yleistajuinen lääkäriopas)
David Hume – The History of England, Under the House of Tudor
Ruotzin waldacunnan laki (vuoden 1734 lain suomennos)
Laurence Sterne – The Life and Opinions of Tristram Shandy, Gentleman (suom. Tristram Shandy – elämä ja mielipiteet, 1998)
Voltaire – Candide, ou l’Optimisme (suom. Candide, 1914)
Keski-Liettuan tasavalta

Keski-Liettuan tasavalta oli Lucjan Żeligowskin vuonna 1920 Puolan–Liettuan sodan aikana johtaman kapinan seurauksena muodostettu tasavalta Vilnan alueella nykyisessä Liettuassa. Tasavalta lakkasi olemasta, kun se päätti liittyä Puolaan vuonna 1922. Liettua ei tunnustanut aluetta osaksi Puolaa ennen Puolan uhkavaatimusta vuonna 1938.
Tausta

Neuvosto-Venäjä oli tunnustanut Vilnan alueen osaksi Liettuaa vuoden 1920 Moskovan rauhansopimuksessa. Puolalaiset olivat kuitenkin valloittaneet Vilnan alueen Puolan–Neuvosto-Venäjän sodassa vuonna 1919. Sotaonnen käännyttyä Vilnasta perääntymään joutuneita puolalaisia vaadittiin luovuttamaan kaupunki liettualaisille, mutta puolalaiset viivyttelivät niin kauan että puna-armeija ehti paikalle ennen liettualaisia. Vallattuaan alueen puna-armeija ei aluksi aikonutkaan kunnioittaa rauhansopimusta, mutta sotaonni kääntyi taas Puolan hyväksi Vistulajoen taistelun jälkeen ja puna-armeija lähti perääntymään itään päin. Peräänyessään Neuvosto-Venäjä luovutti Vilnan alueen Liettualle 27. elokuuta 1920. Liettualaiset valtasivat Vilnan ja muitakin alueita ja ylittivät niin sanotun Curzonin linjan, mikä johti taisteluihin puolalaisten joukkojen kanssa. Liettualaiset perääntyivät lopulta Curzonin linjan taakse. 7. lokakuuta Puolan ja Liettuan välillä solmittiin Suwalkin sopimus ja demarkaattilinja vedettiin siihen mihin taistelut päättyivät. Liettua sai pitää Vilnan alueen ja Puolalle jäivät Curzonin linjan takaiset alueet.
Kapina

Rajat eivät kuitenkaan säilyneet kauan, sillä Lucjan Żeligowski aloitti kapinan Vilnan alueella jo 9. lokakuuta Józef Piłsudskin yllyttämänä. Vilnaan siirtynyt Liettuan hallitus pakeni Kaunasiin. Żeligowski julisti alueen Keski-Liettuan tasavallaksi ja nimitti itsensä sen johtajaksi. Liittoutuneet painostivat Puolaa, mutta se irtisanoutui kapinasta. Asiaa käsiteltiin Kansainliitossa, joka esitti ratkaisuksi kansanäänestystä, johon Puola ja Liettua eivät suostuneet. Żeligowskin joukot lähtivät marraskuussa 1920 etenemään kohti Kaunasia, mutta ne pysäytettiin Širvintosin ja Giedraičian taisteluissa vielä saman kuun aikana. Tappion jälkeen tie Vilnaan olisi ollut auki liettualaisille, mutta he lopettivat sotatoimet Kansainliiton sotilaskomission vaatimuksesta.
Sejmin vaalit

Vilnan kysymystä yritettiin ratkaista vielä Kansainliiton edustaja Paul Hymansin johdolla, mutta Liettua hylkäsi Kansainliiton esityksen ratkaisusta vuonna 1921. Żeligowski puolestaan järjesti tasavallassaan Sejmin vaalit 8. tammikuuta 1922. Virallinen, mutta kyseenalaistettu äänestysprosentti vaaleissa oli 60. Parlamentista tuli täysin puolalainen, sillä juutalaiset, valkovenäläiset ja liettualaiset olivat joko boikotoineet vaaleja tai osallistuneet vähäisissä määrin. Sejmillä oli vain yksi asia asialistallaan, suhde Puolaan. Helmikuussa 1922 sejm päätti liittyä Puolaan, ja asiaa hoitamaan lähetettiin delegaatio Puolaan. Puolan Sejm hyväksyi esityksen maaliskuun lopulla Kansainliiton protesteista huolimatta.
Aiheesta muualla

Keski-Liettuan postimerkkejä (Arkistoitu – Internet Archive)
Lucjan Żeligowski
Vilnan alueen Puolaan liittämisen juhlintaa Vilnassa 1922.