stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venäjä yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa
Venäjän menestys kisoittain

| Kisapaikka ja -vuosi | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Sijoitus mitalitilastossa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 Helsinki | 10 | 8 | 7 | 25 | 1. |
| 1998 Budapest | 6 | 9 | 7 | 22 | 3. |
| 2002 München | 7 | 9 | 8 | 24 | 1. |
| 2006 Göteborg | 12 | 12 | 11 | 35 | 1. |
| 2010 Barcelona | 8 | 4 | 6 | 18 | 2. |
| 2012 Helsinki | 4 | 4 | 5 | 13 | 4. |
| 2014 Zürich | 3 | 5 | 13 | 21 | 4. |
| Yhteensä | 50 | 51 | 57 | 158 | 6. |
Venäjän menestyneimmät EM-kisaurheilijat

| Urheilija | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Vuodet | Lajit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Irina Privalova | 3 | 2 | 1 | 6 | 1994–1998 | 100 metrin juoksu, 200 metrin juoksu, 4 × 100 metrin juoksu |
| Svetlana Feofanova | 2 | 0 | 0 | 2 | 2002–2010 | seiväshyppy |
| Tatjana Firova | 2 | 0 | 0 | 2 | 2006–2010 | 400 metrin juoksu, 4 × 400 metrin juoksu |
| Sergei Šubenkov | 2 | 0 | 0 | 2 | 2012–2014 | 110 metrin aitajuoksu |
Matti Esko

| Matti Esko |
| --- | --- |
 Matti Esko 26. marraskuuta 2013.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Matti Eskonniemi
Syntynyt: 5. marraskuuta 1947 (ikä 77) Oulu
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Matti Esko 
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1969–
Tyylilajit:  iskelmä, kantri
Soittimet:  laulu, saksofoni, huilu, klarinetti
Yhtyeet:  Polar Big Band
Aiheesta muualla
mattiesko.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Matti Esko (oikealta nimeltään Matti Eskonniemi, s. 5. marraskuuta 1947 Oulu) on järvenpääläinen iskelmälaulaja.
Hänen 1960-luvulla alkaneen uransa tunnetuimmat kappaleet ovat ”Rekkamies”, ”Tietää saat viimeinkin”, ”Hyvää huomenta Suomi”,  ”Jennie, Jennie”, ”Lämmin, hellä, pehmoinen”, ”Viisi pitkää yötä”, ”Vapaa kuin taivaan tuuli” , ”Oman elämäni cowboy”, ”Rinnassa varkaan” ja ”Karavaani kulkee ja koirat haukkuu”.
Uran alku

Matti Eskon kipinä musiikkiin syttyi, kun isä osti vuonna 1960 pojalleen joululahjaksi nokkahuilun. Kiinnostus musiikkiin säilyi ja Matti suuntasi Oulun musiikkiopistoon, jossa opiskeli kuusi vuotta. Musiikin lisäksi Matti kouluttautui käsinlatojaksi ja työskenteli oululaisessa kirjapainossa, lähinnä ansaitakseen rahaa tenorisaksofonin ostoon. Varsinainen muusikon ura alkoi keikkamuusikkona. Matti soitti saksofonia ja klarinettia, ja ensimmäisen yhtyeensä hän perusti vuonna 1963. Ensimmäinen keikka oli saman vuoden vappuna Oulussa.. Vuonna 1969 ura lähti nousuun, kun säveltäjämestari Toivo Kärki etsi uusia laulajakykyjä ja kelpuutti Matti Eskon laulamaan Tähtijahti -69 -kokoelmalevylle. Kaksi ensimmäistä levytystä olivat kyseisellä levyllä julkaistut käännöskappaleet ”Koskaan et muuttua saa” ja ”Mä luulen vain”. Heti seuraavana vuonna ilmestyi Matti Eskon esikoislevy Pohjatuuli. Hänen iskelmänsä ”Tietää saat viimeinkin” sijoittui kolmanneksi Syksyn sävel -kilpailussa. Tämän ensihitin ja sitä seuranneen menestyksen myötä hän aloitti ammattimuusikon uransa Matti Eskona.
Keikkakausi 1970-luvulla

Matti Esko soitti 1970-luvun alussa monta vuotta Polar Big Bandissä jossa oli myös soittajana Jamppa Tuominen. Sooloartistina Matti Eskon suosio oli 1970-luvulla tasaisen varmaa, vaikka hänen levyiltään ei löytynytkään varsinaisia listahittejä. Matti Eskon 70-luvun tuotannosta löytyy kuitenkin kappaleita joista on tullut iskelmämusiikin ikivihreitä kappaleita. Näitä kappaleita ovat esimerkiksi ”Jennie Jennie” ja Syksyn Säveleen vuonna 1977 osallistunut ”Trasselijussin Salsa”.
Nousu hittilistoille 1980-luvulla

Vuonna 1981 Matti Esko versioi Kenny Rogersin kappaleen ”Lady”. Suomeksi tuo kappale tunnetaan nimellä ”Yksin” ja siitä muodostui yksi Matti Eskon hiteistä. Vuonna 1986 Matti Esko levytti uransa tunnetuimman kappaleen ”Rekkamies”, joka tehtiin alun perin Elovena-mainoksen musiikiksi. Kappaleesta tuli seuraavan albumin nimikkoraita, ja levy myi timanttia. Kappaleen suosion myötä Matti Esko on esittänyt hittinsä jokaisella keikallaan.
1990- ja 2000-luvut

1990-luvun lopulla Matti Esko kärsi sydänvaivoista ja masennuksesta. Kaikki alkoi, kun Matti Esko pyörtyi ennen keikkaa ja kaikki laulujen sanat olivat kadonneet mielestä. Matti Eskon mukaan kyseessä oli loppuunpalaminen, jota seurasi salakavala masennus. Toipuminen vei muutaman vuoden ja keikkailuun tuli tauko.
Matti Eskon syksyt ja joulut kuluivat vuosina 2000–2002 Rovaniemen teatterissa joulupukin roolissa, Jukka Virtasen kirjoittamassa näytelmässä Pukin Punainen. Vuonna 2002 Matti Esko julkaisi singlen Pyörät pyörimään ja oli ehdolla Iskelmä-Finlandia -palkinnon saajaksi. Vuoden 2003 levyn Viisi pitkää yötä, nimikappaleesta muodostui radiohitti. Matti Eskon ammattitaito arvostetaan korkealle kollegoiden parissa ja esimerkiksi Jukka Virtanen ja Esa Nieminen ovat todenneet Matti Eskon olevan Kari Tapion ohella paras tulkitsija suomalaisista mieslaulajista. Vuonna 2006 Matti Esko julkaisi albumin Sun lähelläsi. Vuosi oli menestyksekäs, sillä albumin single Vapaa kuin taivaan tuuli ja loppuvuodesta julkaistu tulevan kokoelmalevyn single Ei tuumaakaan löysää (joka soi myös Timo Koivusalon elokuvassa Kalteva torni) nousivat molemmat Radio Suomen vuoden soitetuimpien laulujen joukkoon.
Matti Eskon 60-vuotisjuhlavuoden kunniaksi julkaistiin 24. tammikuuta 2007 Kaikkien aikojen parhaat - 40 toivotuinta -kokoelma. Matti Esko juhlisti vuotta myös juhlakonsertein, huipentumana kotikaupungin Järvenpää-talon konsertti taiteilijan syntymäpäivänä syksyllä. Uusi musiikki soi tiuhaan myös radiossa; viikolla 12.11.2007 – 18.11.2007 Matti Eskon uusi single Sinä ole rakas nousi Radio Suomen soitetuimmaksi kappaleeksi. Radiosoitto jatkui hyvänä myös seuraavana vuonna ja viikolla 18.2.2008 – 24.2.2008 Matti Eskon uusi versio Rekkamies 2008 nousi Radio Suomen soitetuimmaksi kappaleeksi. Vuoden 2008 alussa julkaistu albumi Tavallinen sankari valittiin helmikuussa Kuukauden Levyksi. Vuosi päättyi menestyksekkäästi, kun Matti Esko palkittiin Kullervo Linna -palkinnolla pitkästä urastaan. Vuonna 2011 Matti Esko juhlisti 40 vuotta kestänyttä uraansa julkaisemalla tammikuussa Halleluja albumin, joka valittiin radiokanavien äänestyksessä Kuukauden Levyksi. Albumilta löytyy myös Matti Eskon ja Esa Elorannan laulama kappale Oman elämäni cowboy meni Radio Suomen soitetuimpien laulujen kakkospaikalle viikolla 24.1. – 30.1.2011. Kappale oli lopulta Radio-Suomen kuudenneksi soitetuin kappale vuonna 2011.
Matti Esko on nimetty Vihreät Niityt -iskelmäviikon pysyväksi Iskelmäikoniksi.
Vuonna 2015 julkaistu albumi Järvenpää-Pasila toi Matti Eskolle ensimmäisen Emma-ehdokkuuden. Vuonna 2017 julkaistiin albumi nimeltä Järvenpää-Kauriala: Omia polkujaan, josta Matti Esko sai Emma-palkinnon seuraavana vuonna.
Matti Eskolle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2017.
Yksityiselämä

Matti Esko meni naimisiin Pirjo Eskonniemen kanssa elokuussa 1970, ja heillä on kaksi tytärtä Kaisa (s. 1971) ja Anna (s. 1975). Matti Eskosta tuli isoisä vuonna 2005. Matti Esko on kärsinyt masennuksesta, viimeksi vuonna 2019, jolloin hän joutui sen vuoksi perumaan esiintymisiään. Hän on toiminut myös Mielenterveysseuran tukihenkilönä masennuksen kanssa kamppaileville. Vuonna 2001 hän sai sydäninfarktin kesken aamulenkin ja hänelle tehtiin pallolaajennus.
Tunnetuimmat kappaleet

Tietää saat viimeinkin (1970)
Jennie, Jennie (1975)
Lumikenttien kutsu (1976)
Säästä suukkosi vain (1976)
Trasselijussin salsa (1977)
Yksin (1981)
Lämmin hellä pehmoinen (1984)
Rekkamies (1986)
Reissumies (1991)
Risteysasema (1991)
Lämmin ja niin tuttu (1993)
Luokses palaan (1995)
Olet ainut rakkautein (2001)
Viisi pitkää yötä (2003)
Sun lähelläsi (2005)
Vapaa kuin taivaan tuuli (2006)
Ei tuumaakaan löysää (2006)
Sinä olet rakas (2007)
Nauti ja elä (2007)
Silloin lauloi Virran Ola (2008)
Oman elämäni cowboy (2010)
Mikä saa miehen kulkemaan (2014)
Rinnassa varkaan (2015)
Karavaani kulkee ja koirat haukkuu (2017)
Diskografiaa > Albumit

"Tähtijahti 1969"-levyllä (MTV:n ja Finnlevyn järjestämä kilpailu)
Pohjatuuli (1970)
Noussut hän on +Salme ja Sinikka Polojärvi (1972)
Matti Esko ja Raimo Inkinen (1971)
Baby Love (1972)
Aikaa sulta pyydän (1973)
Sadekesä (1974)
Jonnekin (1975)
Säästä suukkosi vain (1976)
Matti Esko (1977)
Miehen tie (1979)
Yksin (1981)
Tahdon olla luonas (1983)
Berit & Matti Esko 1–2 (1984)
Matti Esko (Lämmin hellä pehmoinen) (myynyt kultaa) (1984)
Kun kohdattiin (1985)
Päiväunta (1986)
Rekkamies (1987) (myynyt timanttia, albumia myyty IFPI-sivuston mukaan 54 986 kpl)
Matti Esko (myynyt kultaa) (1988)
Näin Suomi pysyy pyörillään (myynyt kultaa) (1989)
Parhaat joulun sävelet (1989)
Reissumies (myynyt kultaa) (1991)
Lämmin ja niin tuttu (1993)
Luokses palaan (1995)
Ei sammu sieluni lyhty (1997)
Parhaat joulun sävelet (1999)
Viisi pitkää yötä (2003)
Sun lähelläsi (2006)
Tavallinen sankari (2008)
Halleluja (2011)
Luojan luomaa (2011)
Järvenpää – Pasila (2015)
Järvenpää - Kauriala: Omia polkujaan (2017)
Tänä iltana Kallio (2018)
Diskografiaa > Kokoelmat

Pieni pianisti Pohjoinen (1984)
22 parasta (1989)
Joululaulu '90  (1990) Kellot kuuluu hiljaa + Tapiolan kuoron pojat
Selekiällä merellä 2: vanhoja ja uusia merimieslauluja Oulusta (1990) Merelle lähtö kotisatamasta, Vanhat laulut nuo
Miehen tie (1991)
20 suosikkia – Lämmin, hellä ja pehmoinen (1995)
Parhaat (1995)
Huvin vuoksi 2001 Huomenta Suomi! videojulkaisu (TV2 viihdeohjelmat)
Tähtisarja – 30 suosikkia (2006)
Kaikkien aikojen parhaat – 40 toivotuinta (2007)
Suomenhevonen 100 vuotta -juhlalevy (2007) Aaveratsut ja Kaksi vanhaa ravimiestä
Diskografiaa > Singlet

Nuoruus on hetki vain / Tuuli kertoi niin (1970)
Tietää saat viimeinkin / Onko haavetta kaikki (1970)
Vuoksesi itken / Sua ehkä toiset ymmärtää (1971)
Mä aurinkoon jään / Uuteen maahan (1971)
Viimein herään / En voi olla vihainen (1971)
Valtaa ja voimaa / Olet kesä (1973)
Harhakuvia / Hei kuu (1975)
Jennie, Jennie / Sano hei vaan (1975)
San Francisco / Tulin, näin ja voitin (1977)
Trasselijussin salsa / Vaimon parhaan sain (1977)
Ruusujen tuoksu / Milloin on se ilta (1979)
Kultakuume / Niin vain on (1980)
Osa pienen pieni vain / Kompastuttiin (1980)
Osaton / Ilme naamariin (1981)
Ole mikä olet / Vanha valtatie (1982)
Ole mulle niin kuin oli hän / Näillä eväillä (1983)
Rakkaat kuvat jäävät sydämeen / Paljon on jäänyt muistoihin (1983)
Lämmin, hellä, pehmoinen / Missä olit silloin? (1984)
Annapas kultani kerrankin / Sun piti viimeisellä bussilla tulla (1984)
Anna anteeksi / Tahdon sinut siksi (1985)
Tää tanssi meidän on / Viimeinen ystävä (1986)
Rekkamies / Kaunis on kaipaus (1986)
Tanssin kanssas taas lähekkäin / Valtion rautateillä matkustan (1987)
Taulu / Yön tumma viesti (1987)
Tien kuningas / Hämärä maa (1988)
Rankan päivän jälkeen / Yölinjalla (1988)
Laulu Lapinmaalle / Särestön rauhaan (1988)
Näin Suomi pysyy pyörillään / Tunteiden tumma ilta (1989)
Sä lohdutat mua / Oli puu, kuu ja yö (1990)
Reissumies / Yöradio (1991)
Tämän tanssin saanhan AXRSCD 25* (1994) +Kaija Pohjola / mukana levyllä myös Kaija Kärkinen & Ile Kallio, Mikko Alatalo, Kikka Laitinen sekä Toni Rossi ja Sinitaivas / promo-CD
Luokses palaan / Miehen duuni on kestää (1995)
Pukinpunainen (2001) +Vilma Lankinen, Leona & Ronja Löytty, Erika Myllyniemi ja Pilke Salo (Joulun odotus, Jouluna kaikki on totta ja Pukinpunainen)
Olet ainut rakkautein (2001)
Villin pohjolan maa (2001)
Minä kiitän sinua siitä (2002) +Erja Uitto, mukana karaokeversio
Pyörät pyörimään (2002)
Hääpäivänä (2003) Matti Esko & Erja Uitto: Hääpäivänä, Matti Esko: Häävalssimme, mukana karaokeversiot
Viisi pitkää yötä (2003)
Sun lähelläsi (2005)
Vapaa kuin taivaan tuuli / Kristiina (2006)
Ei tuumaakaan löysää (2006) (Elokuvasta Kalteva torni)
Kantrikylään +Eki Jantunen ja Riitta Väisänen (2007)
Sinä olet rakas (2007)
Tavallinen sankari (2008)
Rekkamies 2008 (2008)
Silloin lauloi Virran Ola (2008)
Tänne vielä tahdon tulla (2008)
Tietää saat viimeinkin (2010)
Oman elämäni cowboy (2011)
Paras ystävä (2012)
Mikä saa miehen kulkemaan (2014)
Sisua (2015)
Haaveet ja muistot (2016)
Karavaani kulkee ja koirat haukkuu (2017)
Pimeää (feat. Jyrki 69) (2017)
Muistot miestä kuljettaa (2017)
En nimeäsi tiedä (feat. Anu Vahtero) (2018)
Älä kerro mitään (2018)
Karhunkaataja (2023)
Janette Ylisoini

Janette Ylisoini (s. 6. huhtikuuta 2006) on suomalainen painonnostaja ja voimanostaja. Hän edustaa keravalaista Voimailuseura Bodonosta. Ylisoini on painonnostossa kaksinkertainen alle 17-vuotiaiden Euroopan mestari (2022 ja 2023) ja voimanostossa yksinkertainen alle 18-vuotiaiden Euroopan mestari (2023). Hän on myös kaksinkertainen painonnoston yleisen sarjan Suomen mestari (2024, 2025). Vuonna 2025 yleisen sarjan Suomen mestaruuskilpailuissa Ylisoini palkittiin kilpailuiden parhaana naispainonnostajana. Ylisoini kilpailee painonnostossa sarjassa 71 kiloa ja voimanostossa sarjassa 76 kiloa.
MM-tasolla Ylisoini on voittanut painonnostossa 17-vuotiassa hopeaa vuonna 2022, 20-vuotiaissa pronssia vuonna 2024 ja voimanostossa 18-vuotiaissa pronssia vuonna 2024.
Ylisoinin ennätykset painonnostossa ovat 105 kg tempauksessa (sarjassa 71 kg) ja 125 kg työnnössä (sarjassa 71 kg). Paras yhteistulos on 230 kg (sarjassa 71 kg). Voimanostossa hänen ennätyksensä ovat 185 kg jalkakyykyssä (sarjassa 76 kg), penkkipunnerruksessa 90 kg (sarjassa 76 kg) ja maastanostossa 190 kg (sarjassa 76 kg). Paras yhteistulos on 460 kg (sarjassa 76 kg).
Ylisoini valittiin Urheilutoimittajien Liiton äänestyksessä vuoden 2023 Suomen parhaaksi painonnostajaksi.
Tanska yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa

| Sija |        |        |        | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. | 4 | 7 | 3 | 14 |
Tanska on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman Euroopan-mestaruuskilpailuihin ensimmäisistä, vuoden 1934 kisoista alkaen. Se on saavuttanut yhteensä 14 mitalia, joista neljä on kultaa. EM-kilpailujen mitalitilastossa maa on 28. sijalla.
Tanskan ensimmäinen EM-kisamitalisti oli Torinossa 1934 pronssia 10 000 metrin juoksussa saavuttanut Henry Nielsen. Kultaa ovat voittaneet Niels Holst-Sørensen 400 metrin juoksussa Oslossa 1946, Jesper Tørring korkeushypyssä Roomassa 1974, kenialaissyntyinen Wilson Kipketer 800 metrin juoksussa Münchenissä 2002 sekä Sara Slott Petersen 400 metrin aitajuoksussa Amsterdamissa 2016.
Tanskan EM-menestys kisoittain

Yksittäisistä EM-kilpailuista Tanska on menestynyt parhaiten Oslossa 1946, jolloin maa sai kultamitalin lisäksi hopean ja kaksi pronssia sijoittuen kisojen mitalitilastossa kahdeksanneksi. Vuosina 1978–1990 Tanska ei saanut edes yhtään pistesijaa eli sijoitusta kahdeksan parhaan joukkoon. Helsingissä 1994 ainoa pisteille sijoittunut tanskalainen oli neljänneksi pituushypyssä päätynyt puolalaislähtöinen Renata Nielsen. Budapestissa 1998 parhaat tanskalaiset olivat kahdeksanneksi sijoittuneet 800 metrin juoksija Wilson Kipketer ja korkeushyppääjä Pia Zink. Münchenissä 2002 mitaleille ylti kultaa voittaneen Kipketerin lisäksi hopeaa kuulantyönnössä saavuttanut Joachim Olsen, joka Göteborgissa 2006 oli hopeamitalillaan Tanskan ainoa mitalisti. Barcelonassa 2010 Tanska jäi vaille pistesijoja. Helsingissä 2012 Andreas Bube saavutti 800 metrin juoksussa hopeaa ja Rasmus Jørgensen sijoittui seiväshypyssä seitsemänneksi. Zürichissä 2014 tanskalaisurheilijat jäivät ilman mitaleja ja saavuttivat kaksi pistesijaa. Amsterdamissa 2016 Sara Slott Petersen saavutti kultaa 400 metrin aitajuoksussa. Berliinissä 2018 Tanska saavutti kaksi pistesijaa.
| Kisavuosi ja -paikka | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Sijoitus mitalitilastossa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1934 Torino | 0 | 0 | 1 | 1 | 13. |
| 1938 Pariisi / Wien | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1946 Oslo | 1 | 1 | 2 | 4 | 8. |
| 1950 Bryssel | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1954 Bern | 0 | 1 | 0 | 1 | 12. |
| 1958 Tukholma | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1962 Belgrad | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1966 Budapest | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1969 Ateena | 0 | 1 | 0 | 1 | 17. |
| 1971 Helsinki | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1974 Rooma | 1 | 1 | 0 | 2 | 10. |
| 1978 Praha | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1982 Ateena | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1986 Stuttgart | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1990 Split | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1994 Helsinki | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1998 Budapest | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2002 München | 1 | 1 | 0 | 2 | 13. |
| 2006 Göteborg | 0 | 1 | 0 | 1 | 23. |
| 2010 Barcelona | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2012 Helsinki | 0 | 1 | 0 | 1 | 23. |
| 2014 Zürich | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2016 Amsterdam | 1 | 0 | 0 | 1 | 17. |
| Yhteensä | 4 | 7 | 3 | 14 | 28. |
Tanskan EM-mitaliurheilijat

| Urheilija | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Vuodet | Lajit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Niels Holst-Sørensen | 1 | 1 | 0 | 2 | 1946 | 400 metrin juoksu, 800 metrin juoksu |
| Jesper Tørring | 1 | 0 | 0 | 1 | 1974 | korkeushyppy |
| Wilson Kipketer | 1 | 0 | 0 | 1 | 2002 | 800 metrin juoksu |
| Sara Slott Petersen | 1 | 0 | 0 | 1 | 2016 | 400 metrin aitajuoksu |
| Joachim Olsen | 0 | 2 | 0 | 2 | 2002–2006 | kuulantyöntö |
| Gunnar Nielsen | 0 | 1 | 0 | 1 | 1954 | 1 500 metrin juoksu |
| Annelise Damm-Olesen | 0 | 1 | 0 | 1 | 1969 | 800 metrin juoksu |
| Tom Hansen | 0 | 1 | 0 | 1 | 1974 | 1 500 metrin juoksu |
| Andreas Bube | 0 | 1 | 0 | 1 | 2012 | 800 metrin juoksu |
| Henry Nielsen | 0 | 0 | 1 | 1 | 1934 | 10 000 metrin juoksu |
| Erik Jørgensen | 0 | 0 | 1 | 1 | 1946 | 1 500 metrin juoksu |
| Anne Iversen | 0 | 0 | 1 | 1 | 1946 | korkeushyppy |
Iso-Britannia yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa

| Sija |        |        |        | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. | 111 | 85 | 91 | 287 |
Iso-Britannia on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman Euroopan-mestaruuskilpailuihin toisista kisoista, vuodesta 1938 lähtien ja se on saavuttanut vähintään yhden kultamitalin kaikissa kisoissa, joihin se on osallistunut. Yhteensä maa on saavuttanut 287 mitalia, joista 111 on kultaa. EM-kisojen mitalitilastossa se on toisella sijalla. Yksittäisten kisojen mitalitilaston ykkönen se on ollut Brysselissä 1950, Budapestissa 1998 ja Zürichissä 2014.
Ison-Britannian suurimmat menestyslajit ovat pika- ja keskimatkan juoksuja. Maan menestyneimmät EM-kisaurheilijat ovat viisi kultamitalia ja yhden hopean voittaneet neljännesmaileri Roger Black ja kestävyysjuoksija Mohamed Farah. Neljä henkilökohtaista kultamitalia eli toiseksi eniten Farahin jälkeen ovat voittaneet pika-aitajuoksija Colin Jackson ja keihäänheittäjä Steve Backley.
Ison-Britannian menestys kisoittain

| Kisavuosi ja -paikka | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Sijoitus mitalitilastossa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1934 Torino | Ei osallistunut | Ei osallistunut | Ei osallistunut | Ei osallistunut | – |
| 1938 Pariisi / Wien | 4 | 2 | 2 | 8 | 3. |
| 1946 Oslo | 2 | 5 | 3 | 10 | 6. |
| 1950 Bryssel | 8 | 3 | 6 | 17 | 1. |
| 1954 Bern | 3 | 4 | 7 | 14 | 4. |
| 1958 Tukholma | 7 | 5 | 5 | 17 | 3. |
| 1962 Belgrad | 5 | 3 | 6 | 14 | 2. |
| 1966 Budapest | 2 | 0 | 0 | 2 | 7. |
| 1969 Ateena | 6 | 4 | 7 | 17 | 3. |
| 1971 Helsinki | 1 | 4 | 5 | 10 | 7. |
| 1974 Rooma | 4 | 3 | 4 | 11 | 3. |
| 1978 Praha | 1 | 4 | 2 | 7 | 6. |
| 1982 Ateena | 3 | 5 | 1 | 9 | 4. |
| 1986 Stuttgart | 8 | 2 | 5 | 15 | 3. |
| 1990 Split | 9 | 5 | 4 | 18 | 2. |
| 1994 Helsinki | 6 | 5 | 2 | 13 | 2. |
| 1998 Budapest | 9 | 4 | 3 | 16 | 1. |
| 2002 München | 5 | 2 | 5 | 12 | 3. |
| 2006 Göteborg | 1 | 5 | 5 | 11 | 11. |
| 2010 Barcelona | 6 | 10 | 4 | 20 | 3. |
| 2012 Helsinki | 4 | 2 | 1 | 7 | 5. |
| 2014 Zürich | 12 | 5 | 6 | 23 | 1. |
| 2016 Amsterdam | 5 | 3 | 8 | 16 | 3. |
| Yhteensä | 111 | 85 | 91 | 287 | 2. |
Ison-Britannian menestyneimmät EM-kisaurheilijat

| Urheilija | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Vuodet | Lajit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mohamed Farah | 5 | 1 | 0 | 6 | 2006–2014 | 5 000 metrin juoksu, 10 000 metrin juoksu |
| Roger Black | 5 | 1 | 0 | 6 | 1986–1994 | 400 metrin juoksu, 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| Colin Jackson | 4 | 0 | 0 | 4 | 1990–2002 | 110 metrin aitajuoksu |
| Steve Backley | 4 | 0 | 0 | 4 | 1990–2002 | keihäänheitto |
| Linford Christie | 3 | 1 | 2 | 6 | 1986–1994 | 100 metrin juoksu, 200 metrin juoksu, 4 × 100 metrin viestijuoksu |
| Martyn Rooney | 3 | 1 | 1 | 5 | 2010–2016 | 400 metrin juoksu, 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| Darren Campbell | 3 | 1 | 0 | 4 | 1998–2006 | 100 metrin juoksu, 4 × 100 metrin viestijuoksu |
| Kriss Akabusi | 3 | 0 | 0 | 3 | 1986–1990 | 400 metrin aitajuoksu, 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| Adam Gemili | 3 | 0 | 0 | 3 | 2014–2016 | 200 metrin juoksu, 4 × 100 metrin viestijuoksu |
| David Jenkins | 2 | 2 | 0 | 4 | 1971–1982 | 400 metrin juoksu, 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| Derek Pugh | 2 | 1 | 1 | 4 | 1946–1950 | 400 metrin juoksu, 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| Alan Pascoe | 2 | 1 | 1 | 4 | 1969–1974 | 110 metrin aitajuoksu, 400 metrin aitajuoksu, 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| Daley Thompson | 2 | 1 | 1 | 4 | 1978–1986 | kymmenottelu, 4 × 100 metrin viestijuoksu |
| John Regis | 2 | 1 | 1 | 4 | 1990 | 100 metrin juoksu, 200 metrin juoksu, 4 × 100 metrin viestijuoksu, 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| Greg Rutherford | 2 | 1 | 0 | 3 | 2006–2016 | pituushyppy |
| Steve Cram | 2 | 0 | 1 | 3 | 1982–1986 | 800 metrin juoksu, 1 500 metrin juoksu |
| Eilidh Doyle | 2 | 0 | 1 | 3 | 2014–2016 | 400 metrin aitajuoksu, 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| Sydney Wooderson | 2 | 0 | 0 | 2 | 1938–1946 | 1 500 metrin juoksu, 5 000 metrin juoksu |
| Jean Desforges | 2 | 0 | 0 | 2 | 1950–1954 | pituushyppy, 4 × 100 metrin viestijuoksu |
| John Wrighton | 2 | 0 | 0 | 2 | 1958 | 400 metrin juoksu, 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| Lillian Board | 2 | 0 | 0 | 2 | 1969 | 800 metrin juoksu, 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| Brian Whittle | 2 | 0 | 0 | 2 | 1986–1994 | 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| Du'aine Ladejo | 2 | 0 | 0 | 2 | 1994 | 400 metrin juoksu, 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| Doug Walker | 2 | 0 | 0 | 2 | 1998 | 200 metrin juoksu, 4 × 100 metrin viestijuoksu |
| Iwan Thomas | 2 | 0 | 0 | 2 | 1998 | 400 metrin juoksu, 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| Jamie Baulch | 2 | 0 | 0 | 2 | 1998–2002 | 4 × 400 metrin viestijuoksu |
| James Dasaolu | 2 | 0 | 0 | 2 | 2014–2016 | 100 metrin juoksu, 4 × 100 metrin viestijuoksu |
| James Ellington | 2 | 0 | 0 | 2 | 2014–2016 | 4 × 100 metrin viestijuoksu |
Bonusway.fi

| bonusway> fi |
| --- | --- |

 Kuvakaappaus Ostohyvitys.fi:n etusivusta 28. helmikuuta 2013.
Verkkosivusto:  http://www.bonusway.fi/
Slogan:  Bonusta verkko-ostoksista
Kaupallinen:  kyllä
Tyyppi:  internet-palvelut
Rekisteröinti:  vaihtoehtoinen
Kielet:  suomi
Omistaja:  Suomen Ostohyvitys Oy
Luonut:  Suomen Ostohyvitys Oy
Avattu:  7. kesäkuuta 2011
Similarweb-sija:   9823. (kesäkuu 2022)
Nykyinen tila:  aktiivinen
Bonusway on suomalainen verkkopalvelu, joka maksaa ostohyvitystä käyttäjiensä tekemistä verkkokauppaostoksista. Palvelu oli esillä Leijonan luolan ensimmäisellä tuotantokaudella ja sai 75 000 euron pääomasijoituksen. Yrityksen toimitusjohtajana on toiminut vuodesta 2014 lähtien Tatu Koistinen.
Palvelu on avattu 2011 ja sitä käyttää noin 300 000 suomalaista. Lokakuussa 2017 palvelussa oli mukana 850 eri verkkokauppaa, joiden ostoksista palvelu tarjoaa ostohyvitystä. Mukana palvelussa on sekä suomalaisia että kansainvälisiä verkkokauppabrändejä.
Palvelun käyttäminen on ilmaista mutta edellyttää jäseneksi rekisteröitymistä joko verkkosivulla tai mobiilisovelluksessa, joka on saatavilla Android- ja iOS-laitteille.
Palvelu perustettiin vuonna 2011 nimellä Ostohyvitys.fi ja vuonna 2016 se vaihtoi nimekseen Bonusway. Palvelu toimii Suomen lisäksi 15:ssä muussa maassa.
Suomen Ostohyvitys Oy:n ja palvelua Venäjällä ylläpitävän Kopikot Russia Oy:n vuoden 2015 liikevaihto oli 1,4 Meur ja samalla ajanjaksolla yritys teki tappiota 695 teur. Tappio likipitäen nelinkertaistui edellisestä vuodesta.
Vuoden 2016 liikevaihto oli 1,8 Meur ja tappio 1,2 Meur. Tappio liki kaksinkertaistui edellisestä vuodesta. (lähde finder.fi)