Sikkim
Historia

Sikkimin varhaisesta historiasta ennen 1600-lukua tiedetään vain vähän. Sikkimin nimen on arveltu olevan sukua sanskriitin sanalle suhin ’onnellinen, iloinen, mukava’ tai šihin ’huippu’ (mikä viittaa Himalajan vuoriin) tai johtuvan limbunkielisistä sanoista su him, merkitykseltään ’uusi talo’. Alueen varhaisia asukkaita olivat lepchat ja bhutiat, jotka alkoivat saapua Sikkimiin Tiibetistä 1300-luvun aikana. Sikkimin kuningaskunnan perusti vuonna 1642 arvonimeä chogyal käyttänyt Phuntsog Namgyal. Hänen perustamansa dynastia hallitsi maata aina vuoteen 1975 saakka.
1700-luvulta lähtien Sikkimin kuningaskunta kävi useita sotia sen naapurivaltioita vastaan Nepalissa ja Bhutanissa. Sotien aikana Sikkim menetti joitakin hallitsemiaan alueita Nepalille. Maa liitoutui kuitenkin Intian niemimaata hallinneiden brittien kanssa näiden sodassa nepalilaisia vastaan vuosina 1814–1816, ja britit palauttivat Sikkimille sen menettämiä alueita. Vuodesta 1817 eteenpäin kuningaskunta oli käytännössä brittien protektoraatti. Brittien ja Sikkimin välit tulehtuivat kuitenkin hieman myöhemmin. Sikkim menetti ennen hallitsemansa Darjeelingin briteille vuonna 1835, ja rajaselkkaukset johtivat suoraan sotaan vuonna 1849. Vuonna 1861 Sikkimistä tehtiin virallisesti brittien vasallivaltio, ja britit saivat Sikkimiin vapaakauppa-oikeuden. Vuonna 1890 britit solmivat edelleen Tiibetin kanssa sopimuksen, joka määritteli Sikkimin ja Tiibetin rajan.
Intian itsenäistyessä vuonna 1947 maa oli jakautunut poliittisesti. Osa sikkimiläisistä tuki maan hallitsijaa eli chogyalia, mutta nyt ensimmäistä kertaa maan historiassa perustetut poliittiset puolueet alkoivat ajaa maan liittämistä Intiaan. Vastustusta herätti myös maan vanha feodaalijärjestelmä, joka lakkautettiin vuonna 1949. Sikkimistä tuli seuraavana vuonna solmitun sopimuksen perusteella Intian protektoraatti, ja Intia alkoi hallita maan ulkopolitiikkaa ja puolustusta. Sopimuksen perusteella Sikkimissä alettiin myös järjestää yleisiä vaaleja. Vaaleihin osallistui kahdesta kilpailevasta puolueesta muodostettu Sikkim Congress, joka sai kahdessa viimeisimmässä vaalissa huomattavan äänisaaliin. Kuningas koki puolueen uhkaavan hänen omaa asemaansa. Kuninkaan asemaa uhkasi etenkin maan huomattava nepalilaisista maahanmuuttajista polveutuva väestönosa, joka oli poliittisia uudistuksia vaatineiden puolueiden taustalla. Maata uhkasi sekasorto ja lopulta Intia laati maalle uuden perustuslain, joka vietiin läpi vuonna 1974. Vuonna 1975 maassa järjestettiin kansanäänestys Intiaan liittymisestä, jossa 97 % äänestäjistä äänesti liittymisen puolesta. Sikkimistä tuli Intian osavaltio 16. toukokuuta 1975.
Intia ja Kiina olivat käyneet lyhyen sodan 1960-luvulla kiistellyistä rajoistaan, ja Kiina ei ole rajakiistoihin liittyen virallisesti tunnustanut Sikkimin liitosta Intiaan. Vuonna 2003 maiden välillä sovittiin kuitenkin rajakaupan avaamisesta Sikkimin kautta Kiinaan ja samassa yhteydessä Kiina tunnusti de facto Sikkimin osana Intiaa. Kiina ei ole kuitenkaan antanut täysin selvää julistusta tai asiakirjaa Sikkimin aseman suhteen. Kiina pitää myös pientä osaa Sikkimin pohjoisosasta omana alueenaan, ja rajavälikohtaukset alueella ovat olleet suhteellisen yleisiä.