stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henki
Muinaissuomalaisten elämänvoima

Henki tarkoitti muinaissuomalaisille ihmisen tai eläimen elämänvoimaa, jonka läsnäolo ilmeni muun muassa hengityksenä. Henki oli kuitenkin eri asia kuin sielu eli persoonallisuus. Henkensä menettänyt ihminen oli kuollut, kun taas sielunsa menettänyt saattoi jatkaa ruumiillista elämäänsä, tosin hyvin masentuneena, halvautuneena tai muuten vakavasti sairaana. Karanneen sielun saattoi tietäjä palauttaa ruumiiseen niin kauan, kuin ruumis oli hengissä. Sielu saattoi palata myös yksinään, ilman ruumista, jolloin kyseessä oli esimerkiksi kummitus tai suojelushaltija.lähde?
Henki virtasi hengityksen mukana. Henkeä saatettiin suunnata esimerkiksi puhaltamalla. Puhallus oli eräs tapa taikoa. Merenkävijät puhalsivat nostaakseen tuulta. Tarinoissa puhallettiin esimerkiksi kyitä ilmestymään aseista, tai luotiin sopiva taistelukenttä vihollisen kohtaamiseen.lähde?
Juan de Roelasin maalaus kuvastaa kristinuskon Pyhää Henkeä, joka laskeutuu kyyhkyn muodossa ihmisten keskuuteen. Noin vuodelta 1615.
Herakleia (Illyria)

| Herakleia> Ἡρακλεία |
| --- | --- |
Valtio:  ?
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  n. 385 eaa.– (?)
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Illyria
Herakleia (m.kreik. Ἡρακλεία, Hērakleia; lat. Heraclea) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Illyriassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, mutta usein sen on arveltu sijainneen Faroksen (nyk. Hvar) saarella. Kaupungilla oli satama, jonka Pseudo-Skylaks mainitsee.
Myöskään Herakleian historiasta ei tiedetä juuri mitään. Sen alkuperää ei tunneta, mutta usein sen on arveltu olleen yksi Dionysios vanhemman perustamista syrakusalaisista siirtokunnista. Tällöin se olisi perustettu klassisella kaudella noin vuoden 385 eaa. tienoilla. Herakleia on luetteloitu nykytutkimuksessa polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon lähinnä siksi, että se löi omaa pronssirahaa 300-luvulla eaa. Raha oli syrakusalaisen standardin mukaista ja sen kuvituksessa esiintyy Herakles.
Hemoglobiini

Hemoglobiini.
Hemoglobiini eli verenpuna (lyh. Hb) (C2932H4724N828S8Fe4O848) muodostaa kolmasosan punasolusta. Se on rautapitoinen happea sitova proteiini. Se kuljettaa punasolujen mukana pääosin happea, mutta jonkin verran myös hiilidioksidia. Hemoglobiinipitoisuuden määritys verinäytteestä kuuluu perusterveydenhuollossa useimmin tehtäviin verikokeisiin, sisältyen osakokeena perusverenkuvaan (PVK). Suomessa pitoisuus ilmoitetaan yksikössä grammaa/litra. Jos hemoglobiiniarvo on alle normaalin, kutsutaan tilaa anemiaksi. Suomessa vuonna 2003 käyttöön otetut kansalliset aikuisten (16 vuotta täyttäneet) viitearvot ovat miehillä 134–167 g/l ja naisilla 117–155 g/l. Hemoglobiinin muoto muuttuu sen sitoessa happimolekyylejä. Tällöin hemoglobiinia nimitetään oksihemoglobiiniksi. Kun happea ei ole sitoutuneena hemoglobiiniin, sitä kutsutaan deoksihemoglobiiniksi. Deoksihemoglobiinin proteiiniosat sitovat hiilidioksidia.
Seuraavassa taulukossa on esitetty eri eläinlajien keskimääräisiä hemoglobiiniarvoja.
| --- | --- |
: Hemoglobiini (g/l) 
Ihminen: 150 (mies)
Ihminen: 130 (nainen)  
Nauta: 110  
Sika: 127  
Hevonen: 145 (lämminverinen)
Hevonen: 110 (kylmäverinen)  
Siipikarja: 90  
Koira: 150  
Kissa: 115  
Lammas: 118  
Vuohi: 100
Hemiryhmän kemiallinen rakenne.
Hemoglobiinin rakenne

Hemoglobiini koostuu kahdesta α-globiini- ja kahdesta β-globiini-alayksiköstä sekä neljästä hemiyhdisteestä. Hemi on porfyriinirengas, jonka keskellä on rauta(II)-ioni (Fe2+). Kukin hemi voi sitoa yhden molekyylin happea reversiibelisti eli yhdessä hemoglobiinimolekyylissä voidaan kuljettaa neljä happimolekyyliä.
Hemiin liittyneiden proteiinien rakenne vaihtelee eläinlajeittain sekä joillakin lajeilla iän mukaan. Kaikilla nisäkkäillä on alkiokaudella erilainen hemoglobiini kuin aikuisella yksilöllä, joissa hemiin liittyneiden proteiinien rakenne on erilainen. Ihmisellä, märehtijöillä, sialla ja kanilla on sikiökaudella vielä kolmas erilainen hemoglobiini. Alkiokauden hemoglobiinista käytetään lyhennettä Hb E, sikiökauden hemoglobiinista lyhennettä Hb F ja aikuiskauden hemoglobiinista lyhennettä Hb A. Alkiokauden hemoglobiinia esiintyy vain hyvin varhaisessa sikiövaiheessa. Sikiövaiheen hemoglobiini korvautuu syntymän jälkeen muutamassa viikossa aikuisiän hemoglobiinilla. Sikiövaiheen hemoglobiini sitoo happimolekyylejä mieluummin kuin aikuisiän hemoglobiini, kun taas aikuisiän hemoglobiini luovuttaa happimolekyylinsä mieluummin. Sian aikuisiän ja sikiövaiheen hemoglobiineilla ei ole eroa happiaffiniteetissa.
Ihmisen tutkituin hemoglobiinimolekyyli on hemoglobiini A.
Hemoglobiinin muodostus ja hajoaminen

Hemoglobiini muodostuu punasolujen muodostusvaiheessa luuytimessä, ei enää verenkierrossa kypsissä punasoluissa. Punasolujen hajoamisessa vapautuva hemoglobiinikin hajoaa ja sen hajoamistuotteena syntyvät aminohapot ja rauta-ioni hyödynnetään mm. uuden hemoglobiinin tuotannossa. Protoporfyriiniosa muutetaan bilirubiiniksi, joka kulkee verenkierrossa albumiiniin sitoutuneena maksaan. Maksa konjugoi bilirubiinin glukuronihappoon ja syntyvä yhdiste eritetään elimistöstä joko virtsan tai ulosteen mukana. Hajoaminen tapahtuu pääasiassa pernassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hemoglobiini, Terveyskirjasto.fi
Herakleia (Mygdonia)

| Herakleia> Ἡράκλεια.Sijainti |
| --- | --- |
 Herakleia
Koordinaatit:  40°42′40″N, 22°44′05″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Ágios Athanásios(?), Chalkidóna, Thessaloniki, Keski-Makedonia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Mygdonia, Makedonia
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Herakleia (m.kreik. Ἡράκλεια, Hērakleia, lat. Heracle(i)a) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Mygdoniassa Makedoniassa nykyisen Kreikan alueella. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.
Herakleian arvellaan sijainneen Aksios-joen itärannalla. Erääksi sijaintipaikaksi on ehdotettu nykyisen Ágios Athanásioksen lähistöä Thessalonikin luoteispuolella. Sieltä on löydetty makedonialaisaikaisia hautoja. Herakleian kaupunkivaltioon kuuluneen alueen kokoa ei tunneta.
Myöskään Herakleian historiasta ei tiedetä paljoakaan. Kaupunki tunnetaan lähinnä epigrafisista lähteistä. Lisäksi sen mainitsee Stefanos Byzantionlainen. Kaikki lähteet ovat myöhäisiä, mutta kaupungin tiedetään olleen olemassa klassisella kaudella. Vaikka Herakleia on luetteloitu nykytutkimuksessa polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Hērakleōtēs (Ἡρακλεώτης).
Herakleia (Sisilia)

| Herakleia> Ἡράκλεια |
| --- | --- |
Valtio:  Italia
Paikkakunta:  ?, Trapani, Sisilia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  n. 510–491/490 eaa.
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Sikelia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Herakleia (m.kreik. Ἡράκλεια, Hērakleia, myös Ἡρακλείη, Hērakleiē) oli lyhytikäinen antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi saaren länsiosissa lähellä Eryksiä, mutta sen tarkkaa sijaintipaikkaa ei tunneta.
Herakleian olemassaolo tiedetään vain antiikin ajan kirjallisista lähteistä. Niiden mukaan kaupungin perusti Dorieus, joka oli Spartan kuninkaallista sukua ja näin Herakleidi eli Herakleen jälkeläisenä pidetty. Dorieus noudatti Antikhares Eleonilaisen neuvoa, jonka Delfoin oraakkeli vahvisti, ja pyrki perustamaan Eryksin alueelle Spartan siirtokunnan. Perusteena tälle oli se, että Herakles oli käynyt seudulla retkillään ja maat Antikhareen mukaan kuuluivat edelleen Herakleen jälkeläisille.
Dorieuksen retkikunta on ajoitettu noin vuosiin 510–491/490 eaa. Diodoros Sisilialainen mainitsee, että yritys onnistui ja Herakleian kaupunki todella perustettiin. Foinikialaiset ja segestalaiset kuitenkin tuhosivat kaupungin jonkin aikaa sen perustamisen jälkeen, ja ajoivat siirtokuntalaiset pois. Dorieus sai surmansa. Tämän jälkeen jäljelle jääneet siirtokuntalaiset valtasivat Euryleonin johdolla Herakleia Minoan ja sieltä käsin Selinuksen, jossa tyranni Peithagoraan paikalle itsensä nostanut Euryleon puolestaan surmattiin.
Mika Waltarin romaanin Turms, kuolematon Dorieus vaikuttaa perustuvan historiallisten Dorieuksen ja Euryleonin hahmoihin ja osa romaanin juonesta kaupungin perustamishankkeeseen.
Herakleides Tarsoslainen

Herakleides Tarsoslainen (m.kreik. Ἡρακλείδης ὁ Ταρσεύς, Hērakleidēs ho Tarseus, lat. Heraclides Tarsensis; 100-luvun eaa. loppu) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Tarsoksesta, Kilikiasta.
Herakleides oli Antipatros Tarsoslaisen aikalainen ja oppilas tai ystävä. Muutoin hänen elämästään ei tiedetä paljoakaan. Diogenes Laertioksen teoksen Merkittävien filosofien elämät ja opit kirja VII on sisältänyt hänen elämäkertansa, mutta tuo osuus kirjasta on kadonnut; nimestä on säilynyt ainoastaan maininta sisällysluettelossa.
Myöskään Herakleideen ajattelusta ei tiedetä paljoakaan. Hänen tiedetään katsoneen, etteivät kaikki moraaliset epätäydellisyydet ole samalla tasolla, vaan niitä on eri tasoisia.
Henan (Huangnan)

| Henanin mongolien autonominen piirikunta (mong>  ᠡᡁᠨᠠᠨ ᠮᠣᠩᠭᠣᠯ ᠥᠪᠡᠷᠲᠡᠭᠡᠨ ᠵᠠᠰᠠᠬᠤ ᠵᠧᠦ tiibetiksi རྨ་ལྷོ་སོག་རིགས་རང་སྐྱོང་རྫོང་།, Wylie: rma lho sog rigs rang skyong rdzong kiin. 河南蒙古族自治县, Hénán Ménggǔ Zìzhìxiàn) |
| --- | --- |
 Henanin mongolien autonominen piirikunta
 Koordinaatit: 34°32′N, 101°31′E 
Valtio:   Kiina
Maakunta:  Qinghai
Autonominen prefektuuri:  Huangnanin tiibetiläisten autonominen prefektuuri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Autonominen piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6 627 km²
Väkiluku (2010):  39 374
Postinumero:  811500
Suuntanumero(t):  0973
Rekisterikilpi:  青D
 
 www.qh.xinhuanet.com/hnx/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Henanin mongolien autonominen piirikunta (mong. ᠡᡁᠨᠠᠨ ᠮᠣᠩᠭᠣᠯ ᠥᠪᠡᠷᠲᠡᠭᠡᠨ ᠵᠠᠰᠠᠬᠤ ᠵᠧᠦ, tiibetiksi རྨ་ལྷོ་སོག་རིགས་རང་སྐྱོང་རྫོང་།, Wylie: rma lho sog rigs rang skyong rdzong, kiin. 河南蒙古族自治县, Hénán Ménggǔ Zìzhìxiàn) on nimensä mukaisesti autonominen piirikunta Kiinan Qinghain maakunnassa.
Maantiede

Henanin piirikunta kuuluu hallinnollisesti Huangnanin tiibetiläisten autonomiseen prefektuuriin, joka puolestaan on Qinghaita. Piirikunnan pinta-ala on 6 627 km². Alue on Tiibetin ylängön reunalla ja keskimääräinen korkeus merenpinnasta on 3 500 metriä. Säätä leimaa sen arvaamattomuus ja kesien kylmyys samaan tapaan kuin muuallakin ylängöllä.
Historia

Henania ovat asuttaneet ylämongolit, joiden keskusaluetta Henan aikanaan oli. Vuodesta 1912 paikalliset mongolipäälliköt joutuivat taistelemaan autonomiastaan hui-kiinalaisia Gansua ja Qinghaita hallinneita sotalordeja vastaan. Vuonna 1942 silloin hallinnut paikallinen ruhtinatar Dashi-Tsering meni naimisiin tiibetiläisen sotalordin kanssa, joka oli myös Bla-brang tulkun veli. Vuonna 1952 sama ruhtinatar salli Kiinan kommunistien alkaa järjestellä Henanin hallintoa. Kommunistit kukistivat heidän vastaiset hui-kiinalaiset ja perustivat Henanin autonomisen piirikunnan vuonna 1954 Dashi-Tseringin toimiessa edelleen sen johtotehtävissä. Kolhoosien perustaminen sytytti epäonnistuneen mongolien kapinan vuonna 1958. Punakaartilaiset surmasivat Dashi-Tseringin vuonna 1966 feodalistina.
Väestö

Suurin osa Henanin alueen asukkaista on mongoleja. Vuonna 1982 piirikunnan koko asukasluvun ollessa 21 237 mongolit muodostivat 85 % väestöstä. Suurin osa Henanin mongoleista puhuu nykyisin tiibetiä ja monet tiibetiläiset alueella ovat viime aikoina muuttaneet itsensä mongoleiksi. Vuonna 2010 piirikunnassa oli yhteensä 39 374 asukasta.
Henanin piirikunta numerolla 4 Huangnanin prefektuurin kartalla.
Ray Henderson

Ray Henderson (alk. Raymond Brost, 1. joulukuuta 1896 Buffalo – 31. joulukuuta 1970 Greenwich) oli yhdysvaltalainen lauluntekijä. Hänet tunnetaan parhaiten yhteistyöstään Buddy DeSylvan ja Lew Brownin kanssa 1920-luvulla.
Elämä ja ura

Henderson opiskeli konservatoriossa Chicagossa ja muutti opintojensa jälkeen New Yorkiin työskentelemään sovittajana ja vaudeville-pianistina. Ensimenestyksensä säveltäjänä hän sai vuonna 1923 kappaleella ”That Old Gang of Mine” (san. Billy Rose ja Mort Dixon). Vuonna 1925 hän teki Sam Lewisin ja Joe Youngin kanssa kappaleet ”Five Foot Two, Eyes of Blue” ja ”I’m Sitting on Top of the World”, joista molemmista tuli merkittäviä hittejä.
Vuonna 1925 Henderson aloitti yhteistyön Lew Brownin ja Buddy DeSylvan kanssa. DeSylva sanoitti Hendersonin kappaleen ”Alabamy Bound”, ja Brownin ensimmäinen yhteinen kappale Hendersonin kanssa oli ”Don’t Bring Lulu”, jonka sanoittamiseen osallistui myös Billy Rose. Ensimmäinen Broadway-näytelmä, johon Henderson, Brown ja DeSylva tekivät musiikin, oli George White’s Scandals of 1925, joka ei kuitenkaan menestynyt mainittavasti. Vuoden 1927 Good News -näytelmään miehet tekivät myös käsikirjoituksen, ja se menestyi huomattavasti paremmin. Produktio sai yhteensä 557 esityskertaa Broadwaylla. Näytelmään kuuluivat menestyskappaleet ”The Birth of the Blues” ja ”Black Bottom”. Myös kolmikon kolme seuraavaa musiikkikomediaa, Hold Everything! (1928), Following Thru (1929) ja Flying High (1930) olivat menestyksiä.
Henderson, Brown ja DeSylva muuttivat vuonna 1929 Hollywoodiin ja perustivat elokuvatuotantoyhtiön. Heidän ensimmäinen elokuvamusikaalinsa oli Sunnyside Up (1929). He tekivät elokuvaan musiikin ja käsikirjoituksen ja osallistuivat elokuvan tuottamiseen. Seuraavan vuoden Yllätyksiä v. 1980 (engl. Just Imagine) oli kuitenkin pettymys, ja DeSylva päätti irtautua yhteistyöstä Hendersonin ja Brownin kanssa jatkaakseen uraansa Hollywoodissa elokuvatuottajana.
Henderson ja Brown palasivat New Yorkiin, jossa he tekivät musiikkia Broadway-näytelmiin George White’s Scandals of 1931, Hot-Cha! ja Strike Me Pink. Brownin palattua Hollywoodiin vuonna 1934 Henderson työskenteli muiden sanoittajien kanssa ja teki edelleen musiikkia sekä Broadwaylle että elokuvamusikaaleihin. Hän teki kappaleita muun muassa Ted Koehlerin, Jack Yellenin, Mort Dixonin, Sam M. Lewisin ja Irving Caesarin kanssa.
Ray Hendersonin ura säveltäjänä jatkui 1950-luvulle. Hänen viimeiseksi Broadway-tuotannokseen jäi vuoden 1943 uusintaversio Ziegfeld Follies -revyysarjasta. Michael Curtiz ohjasi vuonna 1956 Hendersonin, Brownin ja DeSylvan urasta kertovan elokuvan Kaikki riippuu sinusta.
Henderson kuoli Greenwichissa, Connecticutissa vuonna 1970. Samana vuonna hänet valittiin DeSylvan ja Brownin ohella Songwriters Hall of Fameen.
Broadway-näytelmät

Luettelo alkuperäisistä musikaalinäytelmistä, joiden pääasiallinen säveltäjä Ray Henderson oli.
George White’s Scandals (1925)
George White’s Scandals (1926)
Good News (1927)
Manhattan Mary (1927)
George White’s Scandals (1928)
Hold Everything (1928)
Follow Thru (1929)
Flying High (1930)
George White’s Scandals (1931)
Hot-Cha! (1932; myös käsikirjoittaja)
Strike Me Pink (1933; myös tuottaja)
Say When (1934; myös tuottaja)
George White’s Scandals (1936)
Ziegfeld Follies of 1943 (1943)
Aiheesta muualla

Ray Henderson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Herakleios vanhempi

Herakleios vanhempi (kreik. Ἡράκλειος, lat. Heraclius, k. 610) oli itäroomalainen sotapäällikkö ja keisari Herakleioksen isä. Hän oli kotoisin Armeniasta. Herakleios mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 586 roomalaiskomentaja Filippikoksen alaisena Itä-Rooman ja sassanidien Persian välisen sodan aikana, ja hän otti osaa muun muassa Solakhonin taisteluun samana vuonna. Sodan jälkeen hänet nimitettiin African eksarkiksi.
Herakleios kapinoi noin vuonna 608 keisari Fokasta vastaan ja lähetti poikansa Herakleioksen johtaman laivaston pääkaupunkiin Konstantinopoliin. Herakleioksen joukot kukistivat Fokaksen ja nostivat nuoremman Herakleioksen keisariksi. Herakleios vanhempi kuitenkin kuoli Karthagossa noin vuonna 610 poikansa valtaannousun aikoihin.
Helsingin pitäjän kirkonkylä

| Helsingin pitäjän kirkonkylä> Helsinge kyrkoby |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Helsingin pitäjän kirkonkylä korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Tikkurilan suuralue
Kaupunginosa nro:  69
Pinta-ala:  0,7 km² 
Väkiluku:  137 (31.12.2023)
Lähialueet:  Koivuhaka, Pakkala, Viertola, Tammisto
Helsingin pitäjän kirkonkylä (ruots. Helsinge kyrkoby) on Vantaan kaupunginosa Keravanjoen poukamassa Tuusulanväylän itä- ja Kehä III:n eteläpuolella. Sen keskuksena toimii 1400-luvulla rakennettu Pyhän Laurin kivikirkko, jonka ympärillä on pääasiassa 1700- ja 1800-lukujen taitteessa rakennettuja asuinrakennuksia, hautausmaa sekä mylly. Kirkonkylä on yksi parhaiten säilyneistä Uudellamaalla.
Vuoden 2020 lopussa kaupunginosan väkiluku oli 132, kun taas vuonna 2010 asukkaita oli 136, joista noin kolmannes ruotsinkielisiä. Pinta-alaltaan kirkonkylä on Vantaan pienin kaupunginosa ja asukasluvultaankin pienimpien joukossa. Pitäjän kirkonkylän alueen rakennuskanta koostuu pääosin omakotitaloista, asuntokannan ollessa alhaisesta väkiluvusta johtuen pieni.
Historia

Vantaalle tuli ensimmäisiä pysyviä asukkaita 1100–1200-luvuilla, jolloin Vantaanjokea ylös vaeltaneet Ruotsista tulleet siirtolaiset löysivät mieleisensä asuinpaikan tulevan kirkonkylän kohdalta. Kirkonkylä sijaitsee paikassa, jossa lännestä tuleva Vantaanjoki ja idästä tuleva Keravanjoki yhdistyvät ja alkavat virrata etelään kohti merta. Kylän kohdalla Keravanjoessa on koski ja mylly.
Kylästä kehittyi vesi- ja maaliikenteen keskus: Turun ja Viipurin välinen Kuninkaantie sekä Helsingin–Hämeenlinnan tie kulkivat sen kautta. Pyhän Laurin harmaakivikirkko valmistui vuonna 1460, ja muutamia vuosikymmeniä sen jälkeen kylä sai nykyisen nimensä. Kirkonkylä oli Keski-Uudenmaan suurin keskus aina Helsingin kaupungin perustamiseen saakka vuonna 1550, eikä Helsinkikään pystynyt välittömästi horjuttamaan Helsingin pitäjän kirkonkylän keskeistä asemaa alueella.
Vuonna 1865, kun Suomen uusi kunnallishallinto syntyi, muodostettiin Helsingin pitäjästä Helsingin maalaiskunta. Rautatieliikenteen alettua Helsingistä Hämeenlinnaan 1860-luvulla kirkonkylän alue jäi syrjään uudelta kulkureiteiltä, ja Helsingin maalaiskunnan uudeksi keskukseksi tuli ensin radanvarrella sijainneet Malmi ja myöhemmin Tikkurila. Tästä alkoi kirkonkylän merkityksen hiipuminen, ja se jäi syrjään Helsingin maalaiskunnan ja sittemmin Vantaan kehityksestä. Myöhemmin kylä on kärsinyt uusien teiden rakentamisesta: aikanaan sen sijainti Turku–Viipuri-maantien ja Helsinki–Hämeenlinna-maantien risteyksessä oli sille eduksi, mutta nyt se on jäänyt pahasti kyseisten vanhojen teiden tilalle rakennettujen Kehä III:n ja Tuusulanväylän puristuksiin. Se on silti Uudenmaan parhaiten säilyneitä kirkonkyliä.
Kylässä on kymmenen tilaa: Olofs, Grannas, Klockars, Nygrannas, Danis, Riddars I ja II, Juns, Hannusas, Nedre Rutars ja Nyknappas. Vanhimmat rakennukset ovat 1700-luvun alkupuolelta, mutta suurin osa on kuitenkin 1800-luvun alkupuolelta.
Alueen puistoissa kasvaa suuria yli 100-vuotiaita saarnia, tammia, vaahteroita, jalavia ja poppeleita.
Heinäkuussa 2006 Helsingin pitäjän kirkonkylässä aloitettiin arkeologiset kaivaukset, ja tarkoituksena oli selvittää keskiaikaisen kirkkomaan sijainti hautausmaalla. Alueelta löytyi vanha kirkkomaan aidan paikka sekä vanhaa esineistöä, kuten esimerkiksi 1300- ja 1400-luvun rahoja. Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Helsingin pitäjän kirkonkylän yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Palveluita ja tapahtumia

Alueella sijaitsevat ruotsinkielinen ala-aste Kyrkoby skola ja yläaste Helsinge skola sekä lukio Helsinge gymnasium. Punaisessa puutalossa sijaitseva ala-aste on Suomen vanhin yhä käytössä oleva koulu. Rakennuksessa on toiminut myös kirjasto. Kirkon vieressä ovat kotiseutumuseo sekä Kahvitupa Laurentius erilaisia tilaisuuksia varten.
Helsingan keskiaikapäivä on vuosittain Pyhän Laurin kirkon ympäristössä järjestettävä historiallinen tapahtuma. Vuonna 2021 tapahtumaan osallistui lähes 2 500 vierailijaa. Keskiaikapäivänä kirkon pihapiirissä järjestetään muun muassa keskiaikateemaisia työpajoja, markkinat sekä musiikkinäytöksiä. Tapahtuman ohessa järjestetään BRQ Vantaa, joka on vanhan musiikin festivaali. Pitäjän kirkonkylän alueella vietettiin kesäisin Laurin elojuhlia. Kyseiset käsityömarkkinat järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1989 ja viimeisen kerran 2015.
Kuvia

Pyhän Laurin kirkko.
Helsingin pitäjän kotiseutumuseo toimii pitäjänmakasiineissa.
Kirkkotietä.
Kirkonkylänkoski.
Kyrkoby skola on ruotsinkielinen alakoulu.
Tässä rakennuksessa toimii ruotsinkielinen yläkoulu ja lukio (Helsinge skola ja Helsinge gymnasium).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsingin pitäjän kirkonkylä Wikimedia Commonsissa
| n k Vantaa |
| --- | --- | --- |
 Uusimaa  Helsingin seutukunta  Pääkaupunkiseutu 
| Myyrmäen suuralue |  Askisto  Hämeenkylä  Hämevaara  Kaivoksela  Linnainen  Martinlaakso  Myyrmäki  Petikko  Vantaanlaakso  Vapaala  Varisto  |  |
| Kivistön suuralue |  Keimola  Kiila  Kivistö  Lapinkylä  Luhtaanmäki  Myllymäki  Piispankylä  Riipilä  Seutula  Vestra  |  |
| Aviapoliksen suuralue |  Lentokenttä  Pakkala  Tammisto  Veromies  Viinikkala  Ylästö  |  |
| Tikkurilan suuralue |  Hakkila  Helsingin pitäjän kirkonkylä  Hiekkaharju  Jokiniemi  Koivuhaka  Kuninkaala  Ruskeasanta  Simonkylä  Tikkurila  Viertola  |  |
| Koivukylän suuralue |  Asola  Havukoski  Ilola  Koivukylä  Päiväkumpu  Rekola  |  |
| Korson suuralue |  Jokivarsi  Korso  Leppäkorpi  Matari  Metsola  Mikkola  Nikinmäki  Vallinoja  Vierumäki  |  |
| Hakunilan suuralue |  Hakunila  Itä-Hakkila  Kuninkaanmäki  Länsimäki  Länsisalmi  Ojanko  Rajakylä  Sotunki  Vaarala  |  |
Kirkonkylä 1800-luvun lopulla.
Vanhojen talojen reunustama Kyläraitti on hyvin säilynyt osa historiallisen Suuren Rantatien reittiä.
Vuonna 1811 rakennetussa Hannusas-nimisessä talossa toimii Kahvitupa Laurentius.
Hepojärvi

Hepojärvi (ven. Хе́поярви, Hepojarvi) on Nevan vesistöön kuuluva järvi Leningradin alueen Seuloskoin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Karjalankannaksen eteläosassa Toksovan koillispuolella. Kapea hiekkaharju erottaa sen Kaukolanjärvestä.
Hepojärven pinta-ala on neljä neliökilometriä. Keskimääräinen syvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys 12,5 metriä. Järvi laskee Laatokkaan Murjajoen kautta. Sen rannat ovat suosittu vapaa-ajanviettokohde.
Aiheesta muualla

Hepojärvi Venäjän vesistörekisterissä (venäjäksi)
Henkeen ja vereen

| Henkeen ja vereen> Taps |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Harold Becker
Käsikirjoittaja:   Darryl Ponicsan  Robert Mark Kamen  James Lineberger 
Tuottaja:   Howard B. Jaffe  Stanley R. Jaffe 
Säveltäjä:  Maurice Jarre
Kuvaaja:  Owen Roizman
Leikkaaja:  Maury Winetrobe
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix Disney+
Ensi-ilta:   Yhdysvallat  18. joulukuuta 1981  Suomi  11. helmikuuta 1983 
Kesto:  125 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Henkeen ja vereen (Taps) on yhdysvaltalainen Harold Beckerin ohjaama elokuva vuodelta 1981. Elokuvassa kadetit nousevat kapinaan kun sotilasakatemiaa ollaan sulkemassa. Pääosissa muun muassa George C. Scott, Timothy Hutton, Ronny Cox, Sean Penn ja Tom Cruise. Timothy Hutton sai Golden Globe -palkintoehdokkuuden roolistaan.
Elokuvan englanninkielinen nimi Taps tarkoittaa yhdysvaltalaisessa sotilassanastossa päivän päätteeksi tapahtuvaa sotilassoittoa.