stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bahrainin Grand Prix 2017
Ennen Grand Prix -viikonloppua

Pascal Wehrlein palasi Sauberin kilpakuljettajaksi Bahrainissa. Hän oli saanut selkävamman vuoden 2017 Race of Champions -kilpailussa ja joutunut jäämään sivuun kauden kahdesta ensimmäisestä kilpailusta, joissa hänen tilallaan oli ajanut Antonio Giovinazzi.
Ferrari esitteli Bahrainissa uuden etusiiven. Siinä oli muutettu eniten päätyosaa, jonka kaareva osuus työntyi nyt ulommas päädystä. Uudistus myötäili Mercedeksen jo jonkin aikaa käyttämää mallia.
Ennen kauden 2017 kilpailua Bahrainin GP:n historian menestynein kilpailija oli Ferrarin Kimi Räikkönen. Bahrainin kilpailu on ollut Formula 1 -kalenterissa vuodesta 2004 alkaen, mutta sitä ei ajettu kaudella 2011. Räikkönen ei ollut koskaan voittanut Bahrainissa, mutta hän oli päässyt palkintosijoille peräti kahdeksan kertaa:  viisi kertaa toiseksi sekä kolme kertaa kolmanneksi.
Grand Prix -viikonloppu > Perjantain harjoitukset

Formula 1 -kauden 2017 kolmannen osakilpailun viikonloppu alkoi perjantain harjoituksilla. Ensimmäisissä harjoituksissa nopein oli Ferrarin Sebastian Vettel ajalla 1.32,697. Toiseksi sijoittui Red Bullin Daniel Ricciardo ja kolmanneksi saman tallin Max Verstappen. Mercedes -kuljettaja Lewis Hamilton oli kymmenes ja hänen tallikaverinsa Valtteri Bottas 14:s. Mercedes -kuljettajat keräsivät harjoituksissa eniten kierroksia, Hamilton 28 ja Bottas 27. Kimi Räikkönen jäi vain kuuden ajetun kierroksen jälkeen radan varteen, mikä johtui Ferrarin mukaan turbon ylikuumenemisesta. Myös Stoffel Vandoornen McLaren kärsi teknisistä vioista. Tallin mukaan ongelma johtui voimayksikön ERS-järjestelmän paineen katoamisesta.
Perjantain toisten harjoitusten nopein oli jälleen Vettel, mutta hän kärsi myös ongelmista, jonka vuoksi hänen autonsa jäi hetkeksi radan varteen. Toiseksi sijoittui Bottas ja kolmanneksi Ricciardo. Toisissa harjoituksissa nähtiin eriskummallinen ja vaarallinen tilanne, kun Bottaksen autosta irtosi niin sanottu t-siipi kesken ajon. Lisäsiipi irtosi jo toista kertaa tällä kaudella, mutta tällä kertaa se jäi radalle ja aiheutti todellisen vaaratilanteen, kun Verstappen ajoi osan ylitse ja vaurioitti autonsa pohjan. Lewis Hamiltonilla oli harjoituksissa läheltä piti -tilanne Nico Hülkenbergin kanssa. Hamiltonin nopea kierros meni pilalle, kun hän joutui väistämään hitaampaa Hülkenbergiä. Hülkenberg joutui tilanteesta tuomariston kuultavaksi. Tuomaristo hyväksyi saksalaiskuskin selityksen, jonka mukaan hän oli arvioinut väärin Hamiltonin nopeuden, ja niin hän selvisi ilman rangaistusta. Toro Rosson Carlos Sainz jäi radan varteen teknisten ongelmien vuoksi.
Grand Prix -viikonloppu > Lauantain harjoitukset

Lauantain harjoitusten nopein oli Red Bull -kuljettaja Max Verstappen, joka ajoi ajan 1.32,194 aivan harjoitusten lopussa. Toiseksi ajoi Lewis Hamilton ja kolmanneksi Sebastian Vettel. Romain Grosjean menetti Haas -autonsa hallinnan ajettuaan kanttikiven yli. Normaalisti auton moottori sammuu ulos ajettaessa tai se sammutetaan ennen kuin kuski nousee ylös ohjaamosta. Tässä tapauksessa Grosjean nousi ylös autostaan, mutta hän palasi pian takaisin ja jatkoi matkaansa kohti varikkoa.
Grand Prix -viikonloppu > Aika-ajot

Ensimmäisessä aika-ajo-osiossa olivat mukana kaikki 20 kuljettajaa, ja se kesti 18 minuuttia. Ensimmäisen osion viisi hitainta kuljettajaa putosi jatkosta: Carlos Sainz, Stoffel Vandoorne, Sergio Pérez, Marcus Ericsson sekä Kevin Magnussen. Loput 15 kuljettajaa selvisivät toiseen osioon, joka kesti 15 minuuttia. Nico Hülkenberg yllätti sijoittumalla toisen osion viidenneksi. Toisen osion jälkeen karsiutuivat Daniil Kvjat, Lance Stroll, Pascal Wehrlein, Esteban Ocon sekä Fernando Alonso, joka ei saanut ajettua enää aikaa toisessa osiossa.
Kolmas aika-ajo-osio kesti 12 minuuttia. Sen aikana Valtteri Bottas ajoi uransa ensimmäisen paalupaikan ajalla 1.28,769. Edellinen paalupaikalle ajanut suomalaiskuljettaja oli ollut Heikki Kovalainen Silverstonessa 2008. Toiseksi nopein oli Bottaksen tallikaveri Lewis Hamilton ja kolmas Sebastian Vettel. Kimi Räikkönen oli viides jääden lähes 0,8 sekuntia Bottaksen paalupaikka-ajasta. Renault sai molemmat autot kolmanteen osioon ensimmäistä kertaa sitten Japanin GP:n 2011.
Grand Prix -viikonloppu > Aika-ajot > Aika-ajojen tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Osioiden ajat> 1. osio | Osioiden ajat> 2. osio | Osioiden ajat> 3. osio | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1.31,041 | 1.29,555 | 1.28,769 | 1 |
| 2 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.30,814 | 1.29,535 | 1.28,792 | 2 |
| 3 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1.31,037 | 1.29,596 | 1.29,247 | 3 |
| 4 | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 1.31,667 | 1.30,497 | 1.29,545 | 4 |
| 5 | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.30,988 | 1.29,843 | 1.29,567 | 5 |
| 6 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-TAG Heuer | 1.30,904 | 1.30,307 | 1.29,687 | 6 |
| 7 | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 1.31,057 | 1.30,169 | 1.29,842 | 7 |
| 8 | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 1.31,373 | 1.30,677 | 1.30,074 | 8 |
| 9 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 1.31,691 | 1.30,857 | 1.30,763 | 9 |
| 10 | 30 |  Jolyon Palmer | Renault | 1.31,458 | 1.30,899 | 1.31,074 | 10 |
| 11 | 26 |  Daniil Kvjat‎ | Toro Rosso-Renault | 1.31,531 | 1.30,923 |  | 11 |
| 12 | 18 |  Lance Stroll | Williams-Mercedes | 1.31,748 | 1.31,168 |  | 12 |
| 13 | 94 |  Pascal Wehrlein | Sauber-Ferrari | 1.31,995 | 1.31,414 |  | 13 |
| 14 | 31 |  Esteban Ocon | Force India-Mercedes | 1.31,774 | 1.31,684 |  | 14 |
| 15 | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Honda | 1.32,054 | Ei aikaa |  | 15 |
| 16 | 55 |  Carlos Sainz Jr. | Toro Rosso-Renault | 1.32,118 |  |  | 16 |
| 17 | 2 |  Stoffel Vandoorne | McLaren-Honda | 1.32,313 |  |  | 17 |
| 18 | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 1.32,318 |  |  | 18 |
| 19 | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 1.32,543 |  |  | 19 |
| 20 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.32,900 |  |  | 20 |
107 % aika: 1.37,170
Lähde:
Grand Prix -viikonloppu > Kilpailu > Kilpailun tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 57 | 1:33.53,374 | 3 | 25 |
| 2. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 57 | +6,660 | 2 | 18 |
| 3. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 57 | +20,397 | 1 | 15 |
| 4. | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 57 | +22,475 | 5 | 12 |
| 5. | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 57 | +39,346 | 4 | 10 |
| 6. | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 57 | +54,326 | 8 | 8 |
| 7. | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 57 | +1.02,606 | 18 | 6 |
| 8. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 57 | +1.14,865 | 9 | 4 |
| 9. | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 57 | +1.20,188 | 7 | 2 |
| 10. | 31 |  Esteban Ocon | Force India-Mercedes | 57 | +1.35,711 | 14 | 1 |
| 11. | 94 |  Pascal Wehrlein | Sauber-Ferrari | 56 | +1 kierros | 13 |  |
| 12. | 26 |  Daniil Kvjat‎ | Toro Rosso-Renault | 56 | +1 kierros | 11 |  |
| 13. | 30 |  Jolyon Palmer | Renault | 56 | +1 kierros | 10 |  |
| 14.† | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Honda | 54 | Voimayksikkö | 15 |  |
| Kesk. | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 50 | Vaihdelaatikko | 19 |  |
| Kesk. | 55 |  Carlos Sainz | Toro Rosso-Renault | 12 | Kolari (Stroll) | 16 |  |
| Kesk. | 18 |  Lance Stroll | Williams-Mercedes | 12 | Kolari (Sainz) | 12 |  |
| Kesk. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-TAG Heuer | 11 | Jarrut | 6 |  |
| Kesk. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 8 | Elektroniikka | 20 |  |
| DNS | 2 |  Stoffel Vandoorne | McLaren-Honda | 0 | Voimayksikkö |  |  |
Lähde:

Fernando Alonso keskeytti, mutta sai sijoituksen ajettuaan kilpailusta yli 90 %.
Grand Prix -viikonloppu > Kilpailu > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettajat | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1–13 |
| 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 14–33 |
| 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 34–41 |
| 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 42–57 |
Grand Prix -viikonloppu > Kilpailu > DHL Fastest Pitstop

Kilpailun nopeimman varikkopysähdyksen teki Williams -talli Felipe Massan varikkopysähdyksellä.
| Sija | Talli | Kuljettaja | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Williams |  Felipe Massa | 2,34 sekuntia |
| 2. | Force India |  Sergio Pérez | 2,46 sekuntia |
| 3. | Red Bull Racing |  Daniel Ricciardo | 2,52 sekuntia |
Kilpailun jälkeen

Kilpailun jälkeen Carlos Sainz sai kolmen lähtöruudun rangaistuksen, joka hänen piti kärsiä seuraavassa kilpailussa. Rangaistus tuli Sainzin syyllisyydestä kolariin Lance Strollin kanssa kilpailun 12. kierroksella radan ensimmäisessä mutkassa.
Kilpailun jälkeen > Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Valtteri Bottas ajoi Bahrainin GP:n aika-ajoissa uransa ensimmäisen paalupaikan. Kuvassa Bottas vuonna 2016.
Baumann

Baumann tai Bauman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alex Baumann (s. 1964), kanadalainen uimari
Dieter Baumann (s. 1965), saksalainen keski- ja kestävyysmatkojen juoksija
Édgar Baumann (s. 1970), paraguaylainen keihäänheittäjä
Frank Baumann (s. 1975), saksalainen jalkapalloilija
Herbert Baumann (1925–2020), saksalainen säveltäjä ja kapellimestari
Hermann Baumann (1902–1972), saksalainen sosiaaliantropologi
Hermann Baumann (s. 1921), sveitsiläinen vapaapainija ja olympiamitalisti
Hermann Baumann (1934–2023), saksalainen käyrätorvensoittaja
Jonas Baumann (s. 1990), sveitsiläinen maastohiihtäjä
Julie Baumann (s. 1964), sveitsiläinen pika- ja aitajuoksija
Nikolai Bauman (1873–1905), venäläinen vallankumouksellinen
Oliver Baumann (s. 1990), saksalainen jalkapallomaalivahti
Patrick Baumann (1967–2018), sveitsiläinen urheiluvaikuttaja, Kansainvälisen olympiakomitean jäsen
Perry Bauman (1918–2004), yhdysvaltalais-kanadalainen oboisti
Peter Baumann (s. 1953), saksalainen muusikko
Peter René Baumann, DJ Bobo (s. 1968), sveitsiläinen elektronisen musiikin artisti, lauluntekijä, tanssija ja musiikkituottaja
Robert Bauman (s. 1937), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko
Romed Baumann (s. 1986), itävaltalainen alppihiihtäjä
Wilhelm Baumann (1912–1990), saksalainen käsipalloilija ja olympiavoittaja
Zygmunt Bauman (1925–2017), puolalainen sosiologi.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Voitee

Kupillinen voiteetä
Voitee (tiibetiksi བོད་ཇ་, bod ja), tai Tiibetin tee, on Intian niemimaalla juotava tee. Perinteisestä teestä poiketen voitee on suolaista. Juoma on keskeinen osa etenkin tiibetiläistä ruokakulttuuria. Sitä on juotu Tiibetissä joidenkin arvioiden mukaan 900-luvulta alkaen.
Teetä valmistetaan kirnuamalla jakin maidosta tehtyä voita ja suolaa yhdessä teen kanssa. Tämän jälkeen tee lämmitetään uudelleen teekannussa, mutta ei kuitenkaan kiehuvaksi..
Voiteetä juodaan Tiibetin kylmässä ja tuulisessa ilmastossa myös pakon edestä: voin ansiosta teessä on paljon kaloreita, jotka auttavat perinteisesti paimentolaiselämää viettäviä tiibetiläisiä pysymään lämpimänä. Lisäksi voiteen juominen rasvaa huulet.
Galleria

Munkki kirnuamassa voiteetä
Tiibetiläisiä voikirnuja
Voiteetä lhasalaisessa kahvilassa
Bank of America Stadium

Bank of America Stadium
Bank of America Stadium on urheilustadion Charlotten kaupungissa. Se on NFL-seura Carolina Panthersin ja MLS-seura Charlotte FC:n kotistadion. Se avattiin syyskuussa 1996. Sille mahtuu 74 867 katsojaa.
Vjatšeslav Hrynin

| Vjatšeslav Hrynin> Вячеслав Александрович Хрынин.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Vjatšeslav Aleksandrovitš Hrynin
Syntynyt: 10. elokuuta 1937 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kuollut: 30. lokakuuta 2021 (84 vuotta) (kuoleman uutisointipvm)
Kansalaisuus:   Neuvostoliitto
Koripalloilija
Pituus:  182 cm
Paino:  60 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
:  PBK TsSKA Moskova
Maajoukkueet
:   Neuvostoliitto
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tokio 1964 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Brasilia 1963 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Puola 1963 |  |  |
|  Kultaa | Neuvostoliitto 1965 |  |  |
Vjatšeslav Aleksandrovitš Hrynin (ven. Вячеслав Александрович Хрынин, 10. elokuuta 1937 Moskova, Venäjän SFNT – lokakuu 2021) oli Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.
Elämä ja urheilu-ura

Hrynin saavutti Neuvostoliiton miesten maajoukkueessa olympiahopeaa Tokiossa 1964, MM-pronssia Brasiliassa 1963 ja Euroopan mestaruuden Puolassa 1963 sekä Neuvostoliitossa 1965. Seuratasolla Hrynin voitti TsSKA Moskovassa vuonna 1963 Euroopan cup-mestaruuden. Hän juhli urallaan myös Neuvostoliiton mestaruutta. Hrynin kuoli 84-vuotiaana lokakuussa 2021.
Aiheesta muualla

Vjatšeslav Hrynin Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Toinen profiili FIBA Archive (englanniksi)
Neuvostoliiton joukkue – Kesäolympialaiset 1964
4 Muižnieks |
5 Bahlei |
6 Alatšatšjan |
7 Travin |
8 Hrynin |
9 Krūmiņš |
10 Mosešvili |
11 Kornejev |
12 Petrov |
13 Volnov |
14 Lipso |
15 Kalniņš |
Valmentaja Gomelski
Bank of America Tower (Jacksonville)

| Bank of America Tower |
| --- | --- |
 Rakennus vuonna 2008.
Tiedot
Sijainti:  50 North Laura Street, Jacksonville, Florida, Yhdysvallat
Arvioitu valmistumispäivämäärä:  1990
Käyttötarkoitus:  toimisto
Tila:  rakenteilla
Tekniset tiedot
Kerroksia:  42
Korkeus
Kattokorkeus:  188,1 m
 SkyscraperPage.com 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bank of America Tower on Jacksonvillessä Yhdysvalloissa sijaitseva 188 metriä korkea, 42-kerroksinen pilvenpiirtäjä. Se on kaupungin korkein rakennus. Torni valmistui vuonna 1990, ja se on toimistokäytössä.
Bank of British West Africa

Bank of British West Africa oli Britannian merentakaisilla alueilla oleva pankki. Pankki oli siinä mielessä merkittävä, että se esitteli modernin pankkitoiminnan brittiläiseen imperiumiin kuuluvissa länsiafrikkalaisissa siirtomaissa. Vuonna 1957 pankki muutti nimensä, jolloin siitä tuli Bank of West Africa. Standard Bank osti Bank of West African vuonna 1965.
Käännös suomeksi
Bergmannin sääntö

Jääkarhun suuri ruumiin koko on ilmeisesti sopeuma kylmään ilmastoon: suurikokoisten eläinten pinta-ala suhteessa niiden ruumiin kokoon on pienempi, ja näin ollen ne myös säteilevät suhteessa vähemmän lämpöä ympäristöönsä. Tämä yhdistettynä paksuun karvapeitteeseen ja ihonalaiseen rasvakerrokseen takaa tehokkaan lämmöneristyksen.
Bergmannin sääntö on biologinen sääntö, jonka mukaan kylmemmässä ilmastossa elävien tasalämpöisten eläinten ruumiin koko on yleensä suurempi kuin lämpimämmässä ilmastossa elävien saman lajin tai läheisen sukulaislajin yksilöiden. Sääntö on nimetty saksalaisen biologin Christian Bergmannin (1814–1865) mukaan.
Selitys

Suurikokoisen eläimen pinta-alan suhde ruumiinpainoon on pienempi kuin pienikokoisen eläimen vastaava suhde. Tästä syystä myös suurikokoisesta eläimestä ulkopinnan kautta poistuvan lämmön määrä on suhteessa pienempi kuin pienikokoisesta eläimestä poistuvan lämmön määrä. Lisäksi suurikokoiset eläimet tuottavat enemmän lämpöä kuin pienikokoiset eläimet.
Kylmässä ilmastossa lämmön poistumisen minimoiminen on tärkeää. Tämän vuoksi tasalämpöisten eläinten ruumiin koko on yleensä suurempi kylmässä ilmastossa. Tämä yhdistettynä esimerkiksi paksuun turkkiin tai rasvakerrokseen takaa tehokkaan lämmöneristyksen. Vastaavasti lämpimässä ilmastossa on tärkeää, että lämpö pääsee poistumaan elimistöstä tehokkaasti, jotta ylikuumenemiselta vältytään.
Perinteinen selitys Bergmannin säännölle on viime vuosikymmeninä kyseenalaistettu, kuten koko säännön paikkansapitävyyskin. On mahdollista, että säännölle on ravintotaloudellinen selitys. Arktisilla alueilla ravinnon saannin erot eri vuodenaikojen välillä ovat suuremmat kuin lauhkeilla alueilla. Suurikokoiset yksilöt kuluttavat rasvavarastojaan hitaammin suhteessa painoon; tämä mahdollistaa paremman selviytymisen silloin, kun ravintoa on niukasti saatavilla.
Säännön paikkansapitävyys

Monet lajit noudattavat Bergmannin sääntöä. Säännöstä on kuitenkin havaittu myös paljon poikkeuksia. Esimerkiksi Suomessa etelässä ja pohjoisessa elävien karhujen koossa ei ole juurikaan eroja, lukuun ottamatta urosten syyspainoa, joka on keskimäärin suurempi pohjoisemmassa elävillä karhuilla. Vastaavanlaisia esimerkkejä on lukuisia. Brian K. McNab on tutkinut ruumiin koon ja leveyspiirin välistä yhteyttä 129 nisäkäslajilla. Näistä vain 20 lajin yksilöiden koko kasvaa merkitsevästi kohti kylmempiä alueita.
Monet tutkijat ovat kyseenalaistaneet Bergmannin säännön paikkansapitävyyden. Muun muassa Valerius Geist ja J.D. Paterson pitävät sääntöä pätemättömänä. Kyle G. Ashton tutkimusryhmineen on selittänyt tutkijoiden johtopäätösten erilaisuutta käytettyjen lähdeaineistojen ja tilastollisten kriteereiden välisillä eroilla.
Vesisiippa

| Vesisiippa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Lepakot Chiroptera
Heimo::  Siipat Vespertilionidae
Suku::  Aitosiipat Myotis
Laji::  daubentonii
Kaksiosainen nimi
 Myotis daubentonii  (Kuhl, 1817) 
Synonyymit
 Myotis daubentoni  Vespertilio daubentonii 
 Vesisiipan levinneisyys
Katso myös
   Vesisiippa Wikispeciesissä   Vesisiippa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vesisiippa (Myotis daubentonii) on lepakkolaji, jota tavataan pääasiassa Etelä-Suomessa, mutta sitä tavataan Keski-Suomeen saakka. Vesisiippa on yleinen koko Euroopassa. Vesisiippa kuuluu kapeasiipisiin lepakkolajeihin.
Ulkonäkö

Vesisiippa on noin 3,5–5 cm pitkä, noin 5–15 gramman painoinen. Vesisiippa on päältä tasaisen tummanruskea ja alapuolelta hopeanharmaa. Sen kyljissä ei ole selkeää rajaa värin vaihtumiselle. Lentopoimu ja korvalehdet ovat tummanruskeita. Vesisiipan ja viiksisiipan erottaminen toisistaan on lähes mahdotonta:
ainut ero on se, että vesisiipan takajalan ulkosyrjän räpylä ei ulotu varpaisiin asti.
Ympäristö

Vesisiipan mieluisinta ympäristöä ovat metsät ja puistot, joissa on jokia, järviä ja lampia. Siellä se lentää edestakaisin matalalla veden yllä tai rantavyöhykkeen puiden ja pensaiden välissä.
Vesisiippa jättää päiväpiilonsa iltahämärässä ja voi olla liikkeellä koko yön; varsinaisia aktiiviaikoja ovat kuitenkin ilta- ja aamuyö. Välillä vesisiippa käy lepäämässä puunkolossa, linnunpöntössä, muurissa tai sillan alla. Talven vesisiippa viettää horroksessa luolissa, kellareissa, kaivoskäytävissä jne. Kaivoksissa talvehtiminen on vesisiipalle tyypillistä. Vesisiippaa tavataan usein vesistöjen varsilla, etenkin Suomen eteläisissä osissa. Laji on vain lyhyen matkan muuttaja ja talvehtii suurimmaksi osaksi Suomessa.
Ravinto

Suomessa vesisiippa pyydystää enimmäkseen pieniä tai keskikokoisia hyönteisiä, kuten surviaissääskiä, vesiperhosia ja yöaktiivisia perhosia. Ravintolajistosta voidaan päätellä, että vesisiippa nimensä mukaisesti saalistaa mieluusti veden äärellä. Se saalistaa veden pintaa viistäen siepaten veden pinnasta hyönteisiä. Saalistava vesisiippa kaartelee laajasti lampien pinnan yllä kadoten välillä veden pinnan päälle kaartuneiden oksien lomaan. Laji voi joskus saalistaa myös lehti- ja sekametsien aukoissa. Kokonaisuutena vesisiippa on monipuolinen saalistaja, joka voi napata saaliinsa joko suoraan ilmasta, vedestä, lehdiltä tai muilta pinnoilta.
Veneiden pohjamaaleista liukeneva ja pohjamudassa eläviin surviaissääskien toukkiin siirtyvä orgaaninen tina on uhka vesisiipoille. Koteloituneiden toukkien noustessa veden pinnalle kuoriutumaan vesisiipat syövät niitä suuret määrät, ja näin sääskien sisältämä tina voi rikastua niitä syövien lepakoiden elimistöön, jos ne eivät kykene poistamaan raskasmetalleja elimistöstään.
Lisääntyminen

Parittelu tapahtuu syksyllä ja pitkin talvea horroksessa kivikasoissa, luolissa, kellareissa, pöntöissä ja kaivoskäytävissä. Sikiönkehitys viivästyy, ja vasta heinäkuussa syntyy yleensä yksi poikanen, jota emo imettää noin kuukauden. Poikanen alkaa pärjätä itsekseen vasta 6–8 viikon iässä.
Elinikä

Vanhin tunnettu vesisiippa on 21-vuotias.
Raivotauti

Sveitsiläinen lepakkotutkija kuoli 1985 Suomessa raivotautiin. Aluksi hänen epäiltiin saaneen tartunnan Sveitsistä, mutta myöhemmissä tutkimuksissa on todettu, että virustyyppi oli Suomessa esiintyvää lajia. Asia varmistui, kun Turun Kakskerrasta löytyi syksyllä 2009 ensimmäisen kerran vesisiippa, joka sairasti raivotautia. Virusta on ykkös- ja kakkostyyppiä, ja Kakskerran lepakolla oli samaa kakkostyyppiä kuin tutkijalla. Sitä ei juuri ole Keski-Euroopassa, jossa ykköstyyppi on yleisempi. Tutkimukset ovat jatkuneet vuonna 2010.
Aiheesta muualla

vesisiippa (Arkistoitu – Internet Archive) harjureitti
Vesisiippa (Arkistoitu – Internet Archive) Keskisuomalainen
Villa d’Angleterre

Villa d'Angleterre (kuva 2016)
Villa d’Angleterre on huvila Hangon Kylpyläpuiston huvila-alueella, joka sijaitsee Appelgrenintie 9:ssä Hangossa. Sen suunnittelivat arkkitehdit  R. Grönholm 1881 ja Hjalmar Åberg 1909.
Bernhard Anton Harald Indrenius

Bernhard Anton Harald Indrenius (21. kesäkuuta 1865 Viipuri – 13. toukokuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen juristi ja vapaaherra, joka toimi Tullihallituksen pääjohtajana.
Indreniuksen vanhemmat olivat senaattori, sijaiskansleri, vt. kenraalikuvernööri, jalkaväenkenraali, vapaaherra Bernhard Indrenius ja Natalia Emilia Maria Clayhills ja puoliso vuodesta 1895 Augustine Hilda (Goulia) Lindes. Indrenius tuli ylioppilaaksi Helsingin ruotsinkielisestä yksityislyseosta, suoritti oikeustutkinnon 1887 ja sai varatuomarin arvon 1890. Valmistuttuaan hän tuli palvelukseen senaatin toiselle osastolle, 1893–1902 hän palveli Venäjän keisarin kansliassa. Tullihallituksen pääjohtajana hän toimi 1902–1903 ja yliopiston vt. kanslerinsihteerinä 1900–1901. Indrenius oli myös tilanomistaja Pyhtäällä ja kamarijunkkari keisarin hovissa.
Indrenius oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891 ja 1897.