stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Seinäjoki
Kulttuuri > Museot

Seinäjoella sijaitsee monipuolisesti museoita niin alueen historiasta aina yksityiskokoelmiin. Seinäjoen historiallisia museoita edustavat Kalajärvellä sijaitseva suomalaisten siirtolaisten historiasta kertova Siirtolaisuusmuseo, jonka rakennukset ovat suomalaisten siirtolaisten rakentamia ja tuotu eri puolilta maailmaa. Seinäjoen ydinkeskustassa sijaitsee arkkitehtuuriltaan ja sotahistorialtaan merkittävä Suojeluskunta- ja lottamuseo, joka on arkkitehti Alvar Aallon nuoruudentyö.
Törnävän kaupunginosassa sijaitsee alueen historiaan erikoistunut Etelä-Pohjanmaan museo. Törnävällä sijaitsee myös vanhassa mielisairaalan rakennuksessa alueen sairaanhoitohistoriaan erikoistunut Sairaalamuseo. Maakunnan historiaan ovat erikoistuneet myös Nurmon museo, Ritarin kotimuseo ja Peräseinäjoen riihimuseo. Seudun maataloushistoriasta kertovat myös Etelä-Pohjanmaan traktorimuseo sekä Kriikun museomylly.
Rytmikorjaamolla on esitetty alueen musiikkihistoriaa seinien Provinssi-aiheisilla valokuvilla sekä äänen tallentamiseen ja studiolaitteistoon erikoistuneessa Ääniaallot-studionäyttelyssä.
Kulttuuri > Taide

Seinäjoen taide- ja kulttuurikeskus Kalevan navetta sijaitsee Itikan kaupunginosassa. Vuonna 2020 avautuneessa Kalevan navetassa toimintaa ylläpitävät kaupungin kulttuuripalveluiden lisäksi lastenkulttuurikeskus, Seinäjoen taidehalli, käsi- ja taideteollisuustaitoja ylläpitävät Taito-yhdistykset, taidelainaamo sekä käsityö- ja muotoilukoulu. Rakennuksessa toimii myös Taideyliopiston Seinäjoen yksikkö sekä Seinäjoen kansalaisopiston verstaat.
Seinäjoen ratapihan vanhalla varikolla toimii paikallisten taiteilijoiden ylläpitämä galleria ja työtila Varikkogalleria. Galleria esittelee vaihtuvia näyttelyitä maalauksista keramiikkatöihin. Muotoilija ja kuvanveistäjä Päivi Rintaniemen töitä esitetään Amfora-galleriassa.
Seinäjoen Aalto-keskuksessa on myös sijoitettuna taidetta ja muotoilua. Aalto-kirjastossa on sijoitettuna maailman suurin Aalto-lasikokoelma, sisältäen yli 200 Aino ja Alvar Aallon suunnittelemaa lasiesinettä. Pääkirjasto Apilassa on esillä paikallisten taiteilijoiden ja ryhmien valmistamaa taidetta ja käsitöitä.
Kulttuuri > Viihde

Seinäjoella on nykyisin monenlaisia kulttuuritapahtumia, ja varsinkin musiikkitarjonta on laajaa ympäri vuoden. Esimerkiksi Rytmikorjaamo on suosittu klubi, jossa vierailee suomalaisia ja kansainvälisiä artisteja melkein joka viikonloppu. Seinäjoella on myös useita muita baareja ja klubeja joissa on hyvin aktiivista musiikkitoimintaa.
Seinäjoen keskustassa toimii kolmisalinen Bio Marilyn vanhassa maakuntatalossa. Ylistaron kaupunginosassa sijaitsee perinteinen vuonna 1941 rakennettu elokuvateatteri Matin-Tupa. Matin-Tupa järjestää vuosittain Filmiä ja valoa -elokuvafestivaalia. Seinäjoen elokuvakerho Raina ry järjestää näytöksiä yhteistyössä Kansallisen audiovisuaalisen instituutin kanssa.
Urheilu ja liikunta

Seinäjoella on vilkas urheilutarjonta ja varhaisimmat tiedot urheilusta on 1900-luvun alusta perustetuista urheiluseuroista. Seinäjoen vanhimmat urheiluseurat ovat Peräseinäjoen Toive, Seinäjoen Maila-Jussit, Seinäjoen Sisu ja Nurmon Jymy. Joukkueurheilun ohella Seinäjoki tunnetaan raviurheilusta. Seinäjoen ravikeskus on Etelä-Pohjanmaan suurin ja yksi Suomen aktiivisimmista ravikeskuksista.
Seinäjokelaisjoukkueet ovat saavuttaneet Suomen mestaruuksia lentopallossa, amerikkalaisessa jalkapallossa, pesäpallossa, maahockeyssa, salibandyssa ja jalkapallossa. Muita kansallisen tason menestyslajeja ovat paini, yleisurheilu, pikaluistelu, uinti, ampumahiihto, pöytätennis ja moottoriurheilu.lähde?
Seinäjokiset palloiluseurat ovat pelanneet useissa lajeissa pääsarjassa, mutta varsinkin pesäpallo on kaupungin yksi kautta aikain suosituimmista lajeista. Seinäjoki on myös perinteinen jalkapallokaupunki ja nykyään sitä edustaa pääsarjatasolla Seinäjoen Jalkapallokerho, joka on noussut kansallisen tason menestyksen johdosta Seinäjoen urheilun lippulaivaksi ja kaupungin seuratuimmaksi urheiluseuraksi.lähde?
Miesten mestaruuksia palloilulajeissa on voittanut Seinäjoen Maila-Jussit pesäpallossa (4) ja lentopallossa (2), salibandyssa Seinäjoen Peliveljet (3), maahockeyssa Seinäjoki United (2) ja amerikkalaisessa jalkapallossa Crocodiles (1). Naisten pesäpallossa Maila-Jussit on myös voittanut Suomen mestaruuden (1). Muita seinäjokisia pääsarjaseuroja ovat olleet jalkapallossa Sepsi-78 ja TP-Seinäjoki, salibandyssa Nurmon Jymy, pesäpallossa Peräseinäjoen Toive, PeTo-Jussit ja Nurmon Jymy, kaukalopallossa Pallo and the Boys sekä lentopallossa Seinäjoen Kuutoset. Lisäksi Seinäjoki Rugby pelaa rugbyssa Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla.lähde?
Liikenne > Rautatiet

Rautatieasema, linja-autoasema ja taksiasema toimivat Seinäjoella yhdistettynä matkakeskuksena.
Seinäjoelle pääsee junalla lännestä Vaasan suunnasta, etelästä Tampereen suunnasta, idästä Haapamäen ja Jyväskylän suunnasta sekä pohjoisesta Oulun ja Kokkolan suunnasta. Seinäjoen rautatieasemalla Tampere–Oulu-pääradasta erkanevat rataosat Seinäjoki–Haapamäki, Seinäjoki–Kaskinen ja Seinäjoki–Vaasa.
Liikenne > Lentoliikenne

Seinäjoen lentoasema sijaitsee Ilmajoella ja sitä on ylläpitänyt vuodesta 2016 Seinäjoen lentoasema Oy (aikaisemmin Rengonharju-säätiö). Lentoasema rakennettiin 1976 ja reittiliikenne alkoi 1982. Kenttä toimi seinäjokelaisen Finncomm Airlinesin kotikenttänä, joka operoi sieltä Helsinkiin viidesti päivässä. Myöhemmin lentoja siirtyi hoitamaan Ruotsalainen Direktflyg, joka hoiti lentoja jonkin aikaa, kunnes ilmoitti yhdessä Seinäjoen kaupungin kanssa, että lennot eivät ole taloudellisesti kannattavia, jonka vuoksi ne lopetetaan. Säännölliset reittilennot Seinäjoen lentoasemalle loppuivat 28.3.2013.
Hallinto ja politiikka > Hallinto

Seinäjoen kaupunginjohtajana on toiminut vuodesta 2020 Jaakko Kiiskilä. Ylintä päätösvaltaa Seinäjoen kaupungissa käyttää 51-jäseninen kaupunginvaltuusto, joka päättää kaupungin talouden ja rahoituksen perusteista sekä kaupungin hallinnon rakenteesta. Kaupunginvaltuusto myös valitsee luottamushenkilöt ja tärkeimmät viranhaltijat. Kaupunginvaltuusto valitaan kunnallisvaaleilla neljän vuoden välein. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Pasi Kivisaari (kesk.), 1. varapuheenjohtajana Kimmo Heinonen (kok.), ja 2. varapuheenjohtajana Harry Wallin (sd.).
Kaupungin hallintoa johtaa 13-jäseninen kaupunginhallitus. Sen tehtävä on valmistella kaupunginvaltuustossa käsiteltävät asiat ja huolehtia, että valtuuston päätökset toteutetaan. Kaupunginhallitus huolehtii myös kaupungin yleisestä kehittämisestä sekä valvoo viranhaltijoiden toimintaa ja kaupungin taloushallintaa. Kaupunginhallituksen puheenjohtaja toimii Paula Risikko (kok.), 1.  varapuheenjohtajana Aki Ylinen (kesk.), ja 2. varapuheenjohtajana Erkki Valtamäki (ps.)
Lautakunnat valmistelevat kaupunginhallituksen tai kaupunginvaltuuston käsiteltäväksi kuuluvat asiat ja huolehtivat päätöksen täytäntöönpanosta. Lautakunnan tehtävänä on huolehtia toimialansa kehittämisestä sekä ohjata sen suunnittelua ja toteutusta. Kaupunginvaltuusto valitsee lautakunnat kunnallisvaalikauden ajaksi neljän vuoden välein.
Hallinto ja politiikka > Kuntaliitokset

Vuonna 1959 Seinäjokeen liitettiin Seinäjoen maalaiskunta, josta Seinäjoen kauppala oli erotettu 1930-luvulla.
31. joulukuuta 2004 siihenastinen Seinäjoen kaupunki lakkautettiin ja se yhdistettiin Peräseinäjoen kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2005 alkaen. Uusi kunta otti käyttöönsä Seinäjoki-nimen ja kaupunki-nimityksen. Seinäjoen pinta-ala kasvoi 603 km²:iin aiemmasta 134 km²:stä.
31. joulukuuta 2008 siihenastinen Seinäjoen kaupunki lakkautettiin ja se yhdistettiin kahden muun kunnan, Nurmon ja Ylistaron kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Seinäjoki-nimen ja kaupunki-nimityksen.
Ilmajoen Munakan kylä on myös ilmaissut kiinnostuksensa liittyä Seinäjoen kaupunkiin. Vuonna 2012 kylän asukkaat laativat adressin kylän liittämisestä Seinäjokeen. Laadittu adressi toimitettiin sekä Ilmajoen kuntaan että valtiovarainministeriöön. Uuden Seinäjoen väkiluku on noin 58 985 asukasta, mikä tekee Seinäjoesta samaa kokoluokkaa olevan kaupungin Rovaniemen, Vaasan ja Kotkan kanssa. Laajinta kannatusta kuntien yhdistäminen sai Seinäjoella ja Ylistarossa, kun taas Nurmossa esiintyi jyrkkää vastustamista kuntaliitokseen, mikä tuli ilmi muun muassa kansanäänestyksessä. Nurmon kunnanvaltuusto keskusteli asiasta neljä ja puoli tuntia ennen päätöksentekoa. Merkittävä osa nurmolaisista asuu toiminnallisesti Seinäjoen esikaupungiksi muodostuneella Hyllykalliolla. Ylistaro puolestaan on etäämmällä Seinäjoen kaupungista sekä oli selvästi harvemmin asuttu maatalousvaltainen kunta.
Hallinto ja politiikka > Politiikka

Eduskuntapuolueista Seinäjoella pitävät piiritoimistoaan Keskusta, Kokoomus, Sosialidemokraatit ja Perussuomalaiset. Kansallisissa vaaleissa Seinäjoki kuuluu Vaasan vaalipiiriin.
Vaalikaudelle 2023–2027 Seinäjoelta valittiin yksi kansanedustaja: Kokoomuksen Paula Risikko. Risikko on toiminut kansanedustajana vuodesta 2003 lähtien.
Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa. (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | KESK | KESK | KOK | KOK | PS | PS | SDP | SDP | VIHR | VIHR | KD | KD | VAS | VAS | muut | muut | Johto |
| Vuosi | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Johto |
| 2000 | 4 766 | 34,6 | 3 833 | 27,9 | 86 | 0,6 | 3 684 | 26,8 | 365 | 2,7 | 626 | 4,5 | 370 | 2,7 | 31 | 0,2 | 6,7 |
| 2004 | 6 389 | 36,4 | 5 009 | 28,6 | 219 | 1,2 | 4 199 | 23,9 | 509 | 2,9 | 756 | 4,3 | 433 | 2,5 | 27 | 0,2 | 7,8 |
| 2008 | 8 860 | 31,7 | 8 877 | 31,8 | 1 065 | 3,8 | 5 496 | 19,7 | 810 | 2,9 | 1 287 | 4,6 | 586 | 2,1 | 959 | 3,5 | 0,1 |
| 2012 | 9 178 | 33,8 | 8 058 | 29,7 | 2 632 | 9,7 | 4 421 | 16,3 | 922 | 3,4 | 1 293 | 4,8 | 561 | 2,1 | 74 | 0,3 | 4,1 |
| 2017 | 10 010 | 34,5 | 7 949 | 27,4 | 1 974 | 6,8 | 4 481 | 15,4 | 1 982 | 6,8 | 1 431 | 4,9 | 1 041 | 3,6 | 162 | 0,5 | 7,1 |
| 2021 | 7 877 | 28,7 | 7 187 | 26,2 | 4 369 | 15,9 | 3 460 | 12,6 | 1 643 | 6,0 | 1 569 | 5,7 | 1 077 | 3,9 | 274 | 1,0 | 2,5 |
Hallinto ja politiikka > Kauppalan- ja kaupunginjohtajat

| --- | --- |
Lauri Jouppi: 1930–1934
Ilmari Talvitie: 1934–1935
Herman Tammilehto: 1935–1954
Olavi Piha: 1955–1974
Matti Nuolivirta: 1974–1992
Raimo Yli-Uotila: 1992–1999
Mikko Pukkinen: 1999–2005
Jorma Rasinmäki: 2005–2020
Jaakko Kiiskilä: 2020–
Kansainvälisyys > Ystävyyskaupungit

Seinäjoen ystävyyskaupunkitoiminta alkoi 1980-luvun lopulla. Ystävyyskaupunkitoimintaan ovat kuuluneet erilaiset viralliset vierailut sekä kulttuuri-, urheilu- ja nuorisoyhteisöjen yhteistyö. Ystävyyskaupunkisuhteiden kautta Seinäjoki tavoittelee yhteistyömahdollisuuksia kaupunkiorganisaation eri toimialoilla, hyvien käytäntöjen ja toimintamallien vertailun sekä eri asteen oppilaitosten ja kansainvälistymistä.
Seinäjoen ystävyyskaupunkeja ovat:
Koszalin, Puola
Schweinfurt, Saksa
Sopron, Unkari
Melitopol, Ukraina
Jianjingin alue, Chongqing, Kiina
Lisäksi Seinäjoella on kaksi kiinalaista yhteistyökaupunkia:
Changsha, Kiina
Jianyang, Kiina
Panorama-kuva Seinäjoelta, kuvattu Lakeuden Ristin tornista.
Jatkosodan pommitusten aiheuttamat tuhot

Jatkosodan pommitusten aiheuttamat tuhot aiheutuivat puna-armeijan ilmavoimien ilmahyökkäyksistä Suomen alueelle (pl. sotatoimialue).
Pommitusten lukumäärä

Jatkosodan aikana Neuvostoliiton ilmavoimat hyökkäsivät yhteensä 2581 kertaa Suomen hallinnassa olevalle alueelle, joskaan tilastoon ei sisälly sotatoimialueen hyökkäykset.
Pommitusten lukumäärä > Ilmahyökkäysten vuosittainen jakautuminen

Vuonna 1941 pommituksia oli 627 kappaletta, jotka kohdistuivat 123:lle paikkakunnalle Suomessa ja 29:lle paikkakunnalle Itä-Karjalassa.
Vuonna 1942 pommituksia oli 882 kappaletta, jotka kohdistuivat 257:lle paikkakunnalle Suomessa ja 74:lle paikkakunnalle Itä-Karjalassa.
Vuonna 1943 pommituksia oli 566 kappaletta, jotka kohdistuivat 91:lle paikkakunnalle Suomessa ja 32:lle paikkakunnalle Itä-Karjalassa.
Vuonna 1944 pommituksia oli 506 kappaletta, jotka kohdistuivat 197:lle paikkakunnalle Suomessa ja 41:lle paikkakunnalle Itä-Karjalassa.
Pommitusten aiheuttamat henkilötappiot

Jatkosodan aikaiset pommitusten aiheuttamat, väestöön kohdistuvat, tappiot koostuivat yhteensä
939 kuolleesta
823 vaikeasti haavoittuneesta ja
1870 lievästi haavoittuneesta.
Pommitusten aiheuttamat henkilötappiot > Henkilötappioden vuosittainen jakautuminen

Vuonna 1941 ilmapommituksissa kuolleita oli 155 henkeä, lisäksi 152 henkeä haavoittui vaikeasti ja 431 lievästi.
Vuonna 1942 ilmapommituksissa kuolleita oli 168 henkeä, lisäksi 156 henkeä haavoittui vaikeasti ja 294 lievästi.
Vuonna 1943 ilmapommituksissa kuolleita oli 82 henkeä, lisäksi 97 henkeä haavoittui lievästi ja 154 lievästi.
Vuonna 1944 ilmapommituksissa kuolleita oli 534 henkeä, lisäksi 418 henkeä haavoittui vakavasti ja 991 lievästi
Pommitusten aiheuttamat tuhot ja vauriot rakennuksille

Jatkosodan aikana tuhoutui yhteensä 1632 rakennusta ja vaurioitui yhteensä 2245 rakennusta.
Tuhoutuneista
131 oli kivitaloja ja
1501 oli puutaloja.
Vaurioituneista
396 oli kivitaloja ja
1849 oli puutaloja.
Pommitusten aiheuttamat tuhot ja vauriot rakennuksille > Pommitustuhojen ja vaurioiden vuosittainen jakautuminen

Vuonna 1941:
Tuhoutui 63 kivitaloa ja 745 puutaloa
Vaurioitui 251 kivitaloa ja 1132 puutaloa
Vuonna 1942:
Tuhoutui 8 kivitaloa ja 81 puutaloa
Vaurioitui 35 kivitaloa ja 176 puutaloa
Vuonna 1943:
Tuhoutui 3 kivitaloa ja 185 puutaloa
Vaurioitui 20 kivitaloa ja 76 puutaloa
Vuonna 1944:
Tuhoutui 57 kivitaloa ja 490 puutaloa
Vaurioitui 90 kivitaloa (luku hyvin epävarma) ja 465 puutaloa
Birgitta Odén

Birgitta Odén (11. elokuuta 1921 Uppsala – 5. toukokuuta 2016 Lund) oli ruotsalainen historiantutkija. Hän oli Lundin yliopiston historian professori vuosina 1965–1987.
Vuonna 1965 hän oli Lundin ensimmäinen naispuolinen professori. Eläkkeelle jäätyään hän jatkoi aktiivisesti tutkimustyötään, ja julkaisi useita kirjoja.
Hänet valittiin Suomen akatemian ulkomaalaiseksi akateemikoksi vuonna 1990. Hän oli Academia Europæan jäsen vuodesta 1990.
Erhard Keller

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Erhard Keller |  Erhard Keller |  Erhard Keller |  |
Maa:   Länsi-Saksa
Miesten pikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Grenoble 1968 | 500 metriä |  |
|  Kultaa | Sapporo 1972 | 500 metriä |  |
| Talviuniversiadit  | Talviuniversiadit  | Talviuniversiadit  |  |
|  Kultaa | Innsbruck 1968 | 500 metriä |  |
|  Kultaa | Rovaniemi 1970 | 500 metriä |  |
Erhard Keller (s. 24. joulukuuta 1944) on saksalainen pikaluistelun olympiavoittaja.
Keller oli eräs maailman parhaista sprintteriluistelijoista 1970-luvun vaihteen molemmin puolin. Vuoden 1968 talviolympialaisissa Grenoblessa hän voitti 500 metrillä olympiakultaa ajalla 40,3 s. Se oli Saksan liittotasavallan kautta aikain ensimmäinen pikaluistelun olympiakulta. Neljä vuotta myöhemmin Sapporon olympialaisissa hän puolusti menestyksekkäästi kultamitaliaan olympiaennätyksellä 39,44 s.
Vuonna 1971 Keller voitti sprintterien MM-kisoissa kultamitalin.  Vuonna 1973 hän ryhtyi ammattilaiseksi ja oli palkintokorokkeella molemmissa kyseisenä vuonna pidetyissä ISSL:n sprinttimestaruuskilpailuissa. Samana keväänä Keller lopetti kansainvälisen uransa, mutta jatkoi vielä kansallisten kisojen kiertämistä. Vuonna 1977 hän voitti vielä Länsi-Saksan sprintterien mestaruuden. Huippuvuosinaan Keller opiskeli hammaslääketiedettä ja voitti talviuniversiadeissa 500 metriä vuosina 1968 ja 1970.
Maailmanennätykset

500 m: 39,2 Inzellissä 28. tammikuuta 1968
500 m: 38,42 Inzellissä 14. maaliskuuta 1971
500 m: 38,3 Inzellissä 2. tammikuuta 1972
1000 m: 1.18,5 Inzellissä 4. maaliskuuta 1972
500 m: 38,0 Inzellissä 4. maaliskuuta 1972
sprintti: 155,800 Inzellissä 5. maaliskuuta 1972
Suunniteltu vanheneminen

Suunniteltu vanheneminen on kulutustuotteiden teolliseen suunnitteluun tai muotoiluun liittyvä ilmiö, jossa tuotteen valmistaja suunnittelee tuotteen siten, että tuote menettää käyttökelpoisuutensa ennen kuin kuluttaja on käyttänyt tuotteen loppuun. Näin tehdään yleensä siksi, että kuluttajat uusisivat kulutusosan tai ostaisivat uuden tuotteen useammin.
Historia

Suunnitellun vanhenemisen alkuna mainitaan Fordin ja General Motorsin kilpailu 20-luvulla. Ford valmisti kestävää T-mallia, mutta GM valitsi strategiaksi uudistaa mallin ulkonäköä vuosittain. Vähitellen Ford alkoi hävitä markkinaosuuttaan ja omaksui lopulta saman suunnitellun vanhenemisen käytännön. Esikuvana autojen vuosimalleille pidetään naisten vaatemuodin muutoksia. Charles Babbage kuvaili jo 1800-luvulla tuotteiden vanhenemista teollisen vallankumouksen luomaksi ilmiöksi, jossa koneet korvautuvat uusilla ennen kuin ne kuluvat loppuun.
Tutkimus

Norjalaistutkijoiden mukaan on harvinaista, että laitteita tahallaan suunniteltaisiin rikkoutumaan. Jääkaappien ja pakastinten käyttöikä näyttää päinvastoin pidentyneen 2000-luvulla. Pesukoneiden mediaanikäyttöikä melkein puolittui 10,6 vuoteen, mutta pyykkiä pestäänkin paljon useammin kuin 1900-luvulla, esimerkiksi neljä kertaa niin usein kuin 1960-luvulla. Myös aiemmat tutkimukset viittaavat siihen, että tahallinen kestämättömyys olisi harvinaista.
Sen sijaan hinnalla kilpaileminen voi heikentää laatua ja lisääntynyt elektroniikka ja useammanlaiset toiminnot voivat tuottaa enemmän vikaantumisia.
Suunniteltu vanheneminen, vanhentaminen ja käyttöikä

Suunniteltua vanhenemista käsittelevät artikkelit ovat usein kannanottoja kestävän kehityksen puolesta tai halutaan vastustaa esimerkiksi hehkulamppujen käyttökieltoa, jolloin sen käyttöikä on noussut uutisaiheeksi. Suurimmat hehkulamppujen valmistajat kokoontuivat Sveitsin Genevessä 25. joulukuuta 1924 ja muodostivat kartellin, jossa hehkulampun kestoksi määriteltiin 1 000 tuntia, mikä vastaa noin yhden vuoden käyttöä. Sitä ennen lamppujen kestoikää oli tuotekehityksellä onnistuttu jatkamaan jopa 2 500 tuntiin. Kartellista käytettiin nimeä Phoebus.. Hehkulampun käyttöikä on verrannollinen hehkulangan lämpötilaan ja valotehoon, mikä taas riippuu jännitteestä. Pienemmällä jännitteellä hehkulampun ikää saadaan kasvatettua, mutta samalla valoteho pienenee. Hehkulampun käyttöikää voi pitää parempana esimerkkinä kartellista kuin suunnitellusta vanhentamisesta.
1 000 tuntia on useimmille hehkulampuille järkevä elinikä. Pidempi elinikä voidaan saavuttaa vain tehokkuuden kustannuksella: sähköä haaskautuu enemmän lämmöksi ja valoa syntyy vähemmän. Esimerkiksi oopperan kattolampun vaihtokustannukset voivat olla niin korkeita, että siihen kannattaa käyttää kestävämpää, tehottomampaa lamppua.
Saksalainen puolueeton tuotetestaussäätiö Stiftung Warentest on kyseenalaistanut sen että suunniteltu vanhentuminen olisi yleistynyt. Tutkimuksessaan se totesi, että vuosikymmenen aikana laitteiden käyttöiät ovat pikemminkin vähän pidentyneet. Joiltakin laitteilta kuluttajat eivät edes odota pitkää ikää, vaan vaihtavat esimerkiksi kännykkää tiuhaan tahtiin. Syynä ei ole kuluminen, vaan halu saada uusi, paremmin toimiva laite.
Vanhentaminen on elektronisten tuotteiden valmistuksessa vaihe, jossa tuotteet sijoitetaan joksikin ajaksi, yleensä useiksi tunneiksi, lämpökaappiin ja niissä pidetään virrat päällä. Toimenpiteen tarkoituksena on poistaa heikot tuotteet, sillä joukossa on aina joitakin valmistusvirheellisiä. Tuloksena vanhentamisesta kaikkien siinä olleiden laitteiden käyttöikä lyhenee, mutta niiden laatu saadaan tasaisemmaksi, koska viallisten on havaittu paljastuvan kohtuullisen lyhyen vanhentamisvaiheen jälkeen.
Valmistajat laskevat laitteille käyttöiän. Laskennalliset eliniät ovat todennäköisyyksiä isolle joukolle laitteita: kuinka monta prosenttia enintään vioittuu tietyn ajan kuluessa. Yleensä ei kuitenkaan voida osoittaa, että laite osaisi vioittua itsestään.
Erilaiset tavat suunnitellulle vanhenemiselle

Tuotteiden käyttöiän tahallinen lyhentäminen voidaan jakaa teknologiseen, materiaaliseen ja psykologiseen vanhenemiseen.
Erilaiset tavat suunnitellulle vanhenemiselle > Teknologinen vanheneminen

Teknologisen systeemin vanhenemisesta hyvä esimerkki on digitaaliset televisiolähetykset, jotka vanhensivat vanhat, ilman digisovitinta olevat analogiset televisiot. Älypuhelimet muuttivat käyttäjien kokemusta matkapuhelimista ja aiheuttivat vaihtotarvetta. Kun kuluttaja hyötyy uudesta tuotteesta enemmän kuin vanhasta, vanhenemista voidaan pitää positiivisena. Teknologinen kehitys esimerkiksi Mooren lain mukaan prosessoreissa on parantanut koneen tehoa, ei välttämättä tuottanut kuluttajalle lisähyötyälähde? ja vanhenemista voidaan silloin pitää negatiivisena. Teknologisesti tuotteelle voidaan asettaa kuolinpäiväys, jolloin jokin osa lopettaa toimimisen asetetun rajan jälkeen. Hehkulamppuhuijaus-dokumentissa on esimerkkinä tulostimet, jossa siru rajasi tulosteiden määrän. Toinen esimerkki oli ensimmäisten iPhone-mallien kiinteät akut, joita ei voinut vaihtaa. Tulostimista ja kahvikoneista on löydetty laskureita, jotka pysäyttävät koneen toiminnan 18 000 tulosteen tai 3 000 kahvikupillisen jälkeen. Valmistajien mukaan tässä vaiheessa pöydän tai lattian pilaavan mustevuodon riski on noussut niin korkeaksi, että lisäkäyttö ei kannata.
Erilaiset tavat suunnitellulle vanhenemiselle > Materiaalinen vanheneminen

Materiaalisella vanhenemisella tarkoitetaan heikkojen materiaalien käyttöä, minkä vuoksi tuote nuhjaantuu tai hajoaa ennenaikaisesti. Nuhjaantuminen voi olla haluttuakin, kuten esimerkiksi joidenkin farkkumallien suhteen. Jonkinasteinen nostalginen patina voi olla haluttua myös huonekaluissa. Negatiivista nuhjaantuminen on silloin, kun kuluttaja hylkää tuotteen sen kuluneen ulkonäön vuoksi.
Erilaiset tavat suunnitellulle vanhenemiselle > Psykologinen vanheneminen

Psykologisella vanhenemisella tarkoitetaan kuluttajan mielikuvan tuotteesta muuttuvan hylkiväksi, kun tarjolla on muotoilultaan ja materiaaliltaan muodikkaampia tai toiminnoiltaan uusia malleja, joilla pyritään saamaan kuluttaja häpeämään vanhaa laitettaan.
Vanhenemisen syitä

Taloustieteen professori Tyler Cowenin mukaan vanhenemiselle on esitetty seuraavia syitä:
Kuluttajien maut muuttuvat nopeasti, joten uusia malleja tarvitaan tiheästi.
Tekninen edistyminen tekee vanhat mallit nopeasti vanhentuneiksi.
Kuluttajat yritetään saada ostamaan tuote nyt sen sijaan, että he odottaisivat sen hinnan laskevan.
Tuottajat eivät voi signaloida uskottavasti tuotteen kestävyyttä, joten kuluttajien kannattaa ostaa halvimpia tuotteita, jotka tietysti ovat lyhytkestoisia.
Cowenin mukaan syyt 1 ja 2 ovat järkeviä, syy 3 päätösteoreettisesti epälooginen ja syy 4 mahdollinen mutta tuskin aiheuttaa kovin valtavia haittoja.
Monet tunnetut tuotteet, kuten Rolls-Royce, kuitenkin päinvastoin myyvät nimenomaan maineellaan kestävyydestään. Tunnetut brändit ("logot") ovatkin tärkeä keino signaloida kuluttajille, että jokin tuote on laadukas tai kestävä ja kiertää ongelmaa 4.
Vastaavasti esimerkiksi autoissa kestävyys on parantunut ajan mittaan ja siksi kuluttajat hankkivat uusia autoja entistä harvemmin. Ongelma 2. lieveneekin usein ajan myötä.
Professori Philip Kotlerin mukaan suuri osa väitetystä suunnitellusta vanhenemisesta onkin vain tuotteita jatkuvasti parantavien teknologisten ja kilpailullisten voimien toimintaa.