stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eurovision laulukilpailu 1974
Pistetaulukko

Kullakin tv-yhtiöllä oli vapaasti käytössään yhteensä 10 pistettä. Kussakin maassa 10 tuomaria antoi yhden äänen omalle suosikkilaululleen.
|  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet> Yht. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi |   |  | 2 |  | 1 |  |  | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
|  Iso-Britannia | 1 |  |  |  |   | 4 | 1 | 1 | 2 |  |  |  |  |  | 1 | 1 | 3 | 14 |
|  Espanja |  | 1 |  | 2 |  |  |  |  | 1 | 2 | 1 |  |   | 3 |  |  |  | 10 |
|  Norja |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  | 1 |  | 1 |  | 3 |
|  Kreikka |  |  |  |  |  |  |   |  |  | 1 | 4 | 2 |  |  |  |  |  | 7 |
|  Israel |  |  |   |  | 2 |  |  | 1 |  | 2 | 2 | 1 |  |  |  |  | 3 | 11 |
|  Jugoslavia | 1 |  |  |  |  |   |  |  |  | 1 |  |  | 1 |  |  | 1 | 2 | 6 |
|  Ruotsi | 5 | 1 | 2 | 2 |  | 1 |  | 1 | 2 | 1 | 3 |   | 1 |  | 5 |  |  | 24 |
|  Luxemburg |  |   | 2 |  |  | 2 | 1 | 3 | 1 |  |  |  | 1 | 1 |  | 1 | 2 | 14 |
|  Monaco |  | 2 | 1 | 1 |  |  |  | 1 | 2 | 1 |  | 1 | 2 |   | 1 | 2 |  | 14 |
|  Belgia |  | 3 |  | 2 |  |  | 5 |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  | 10 |
|  Alankomaat | 1 |  | 1 | 1 |  | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 |   | 3 |  |  |  | 1 |  | 15 |
|  Irlanti |  | 2 | 1 | 2 | 1 |  |  |   |  |  |  | 2 | 2 | 1 |  |  |  | 11 |
|  Saksan liittotasavalta |  |  |  |  |  |  | 1 |  |   |  |  |  |  |  | 1 | 1 |  | 3 |
|  Sveitsi |  |  |  |  | 1 |  |  |  | 1 |  |  |  |  |  |   | 1 |  | 3 |
|  Portugali |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  | 1 |  | 2 |  |  | 3 |
|  Italia | 2 | 1 | 1 |  | 5 |  |  | 1 |  | 1 |  |  | 2 | 4 |  | 1 |   | 18 |
Maat pistetaulussa ovat esiintymisjärjestyksessä.
Aiheesta muualla

Eurovision laulukilpailu 1974 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Eurovision laulukilpailu
Maat
| --- | --- |
Aktiiviset:  Alankomaat · Albania · Armenia · Australia · Azerbaidžan · Belgia · Espanja · Georgia · Irlanti · Islanti · Israel · Italia · Itävalta · Kreikka · Kroatia · Kypros · Latvia · Liettua · Luxemburg · Malta · Moldova · Montenegro · Norja · Portugali · Puola · Ranska · Ruotsi · Saksa · San Marino · Serbia · Slovenia · Suomi · Sveitsi · Tanska · Tšekki · Ukraina · Viro · Yhdistynyt kuningaskunta
Epäaktiiviset:  Andorra · Bosnia ja Hertsegovina · Bulgaria · Marokko · Monaco · Pohjois-Makedonia · Romania · Slovakia · Turkki · Unkari · Valko-Venäjä · Venäjä
Entiset:  Jugoslavia · Serbia ja Montenegro
Epäonnistuneet yritykset:  Kazakstan · Kosovo · Libanon  · Liechtenstein · Neuvostoliitto · Qatar · Tunisia
Kilpailut vuosittain
| --- | --- |
1950-luku:  1956 · 1957 · 1958 · 1959
1960-luku:  1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969
1970-luku:  1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979
1980-luku:  1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989
1990-luku:  1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999
2000-luku:  2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
2010-luku:  2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019
2020-luku:  2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Isäntäkaupungit
| --- | --- |
1950–:  Lugano · Frankfurt · Hilversum · Cannes
1960–:  Lontoo · Cannes · Luxemburg · Lontoo · Kööpenhamina · Napoli · Luxemburg · Wien · Lontoo · Madrid
1970–:  Amsterdam · Dublin · Edinburgh · Luxemburg · Brighton · Tukholma · Haag · Lontoo · Pariisi · Jerusalem
1980–:  Haag · Dublin · Harrogate · München · Luxemburg · Göteborg · Bergen · Bryssel · Dublin · Lausanne
1990–:  Zagreb · Rooma · Malmö · Millstreet · Dublin · Dublin · Oslo · Dublin · Birmingham · Jerusalem
2000–:  Tukholma · Kööpenhamina · Tallinna · Riika · Istanbul · Kiova · Ateena · Helsinki ·  Belgrad · Moskova
2010–:  Oslo · Düsseldorf · Baku · Malmö · Kööpenhamina · Wien · Tukholma · Kiova · Lissabon · Tel Aviv
2020–:  Rotterdam · Rotterdam · Torino · Liverpool · Malmö · Basel
Yliviivattu kaupunki tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Aramean kieli

| Aramea |
| --- | --- |
Oma nimi:  𐤀𐤓𐤌𐤉𐤀 𐡀𐡓𐡌𐡉𐡀 אַרָמָיָא ܐܪܡܝܐ
Muu nimi:  länsi-aramea
Tiedot
Alue:  Iran, Irak, Israel, Syyria, Turkki, Palestiina
Puhujia:  noin 500 000
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  aramean kirjaimisto, syyrialainen kirjaimisto, heprealainen kirjaimisto, mandean kirjaimisto, arabialainen kirjaimisto
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  afro-aasialaiset kielet
Kieliryhmä:  seemiläiset kielet keskiseemiläiset kielet luoteis-seemiläiset kielet
 Ohje 
Aramea (syyr. ܐܪܡܝܐ arāmāyā hepr. ‏ארמיא‎ arāmît) on Lähi-idässä käytetty, länsiseemiläisestä kantakielestä kehittynyt seemiläinen kieli.
Nykyään aramean kielen eri muodoilla on noin 500 000 puhujaa, enimmäkseen Syyriassa ja Irakissa sekä paljon siirtolaisina Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Sitä puhuvat etenkin assyrialaiskristityt.
Historia

Aramealaiset asettuivat nykyisen Syyrian, Irakin ja Itä-Turkin alueelle n. 1100-luvulla eaa. 
900-luvulta eaa. alkaen Syyrian alueella omaksuttiin foinikialaiseen kirjaimistoon perustuva kirjoitusjärjestelmä ja ensimmäinen yhtenäinen aramean kirjakieli, jota käytettiin aramealaisissa kaupunkivaltioissa. Assyrian valtakunnan alistettua aramealaiset valtansa alle arameasta tuli Assyrian valtakunnan käyttämä virallinen kieli 740-luvulla eaa. Persian valtakunnan hallitsija Dareios I julisti aramean valtakunnan läntisen osan viralliseksi kieleksi n. 500 eaa.
Eräät osat Vanhaa testamenttia on kirjoitettu alun perin arameaksi, samoin suurin osa juutalaista Talmudia. Ajanlaskun alun tienoilla aramea oli juutalaisten yleisimmin puhuma kieli. Aramean kieltä käytettiin myös roomalaisessa Juudeassa, ja yleisesti uskotaan sen olleen Jeesuksen äidinkieli.
600-luvulta alkaen arabia syrjäytti aramean Lähi-idän valtakielenä.
Orientalistit Alphonse Mingana ja Christoph Luxenberg katsovat, että myös Koraani on ainakin osittain kirjoitettu arameaksi, syyro-arameaksi, tai niiden ja arabian sekakielellä. Kirjoituksen tarkkeet on kuitenkin myöhemmin lisätty olettaen, että kieli olisi ollut puhdasta arabiaa. Tämä olisi johtanut lukuisiin Koraanin tekstiä koskeviin väärinkäsityksiin, esimerkiksi viinirypäleiden tulkitsemiseen Paratiisin neidoiksi.
Aramean eri muodot

Aramea on asiallisesti joukko eri aikoina ja eri paikoissa puhuttuja sukulaiskieliä, jotka eivät ole läheskään keskenään ymmärrettäviä. Aramean kirjakielestä on useita eri kausina ja eri alueilla syntyneitä versioita.
Eräitä aramean muotoja ovat:
muinainen aramea, aramean vanhin kirjallinen muoto, jota käytettiin Syyrian kaupunkivaltioissa sekä  Assyrian ja Babylonian valtakunnissa
valtakunnan aramea, joka kehittyi Persian valtakunnassa
syyrian kieli, jota on käytetty manikealaisten ja itäisten kristittyjen parissa
mandealainen aramea, joka on mandealaisten uskonnollinen kieli
nykyaramea
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aramean kieli Wikimedia Commonsissa
Yle.fi:n Ykkösaamun viikon kieli: Aramea
Afroaasialaiset kielet
aasáx
aari
afar
ajawa
akkadi
amhara
arabia
aramea
bambassi
bedža
ebla
egypti
foinikia
hassaniyya
hausa
heprea
higi-bura
kabyyli
kambata
keskiatlaksentamazight
kopti
malta
oromo
saho
sidamo
somali
syyria
tamashek
tašelhit
tigre
tigrinja
ugariti
wolaitta
Hopeaharkko 700-luvulta eaa. johon on kaiverrettu Sam'alin kuningas Bar-Rakib'n nimi.
Kuudes autuaaksijulistus aramean kielen syyrian murteella Jeesuksen Vuorisaarnasta (Matt 5:8): 
ܛܘܼܒܲܝܗܘܿܢ ܠܐܲܝܠܹܝܢ ܕܲܕ݂ܟܹܝܢ ܒܠܸܒ̇ܗܘܿܢ܄ ܕܗܸܢ݂ܘܿܢ ܢܸܚܙܘܿܢ ܠܐܲܠܵܗܵܐ܂
Ṭūḇayhōn l-ʾaylên da-ḏḵên b-lebbhōn: d-hennōn neḥzōn l-ʾalāhā.
Autuaita puhdassydämiset: he saavat nähdä Jumalan.
Eetu Jussila

Sulo Eetu Jussila (7. syyskuuta 1882 Orivesi – 15. kesäkuuta 1973 Orivesi) oli suomalainen maanviljelijä, agrologi ja Maalaisliiton kansanedustaja.
Jussilan vanhemmat olivat maanviljelijä Joonas Jussila ja Edla Maria Harola. Hän kävi kansakoulun ja 1908 maamieskoulun sekä 1911 maamiesopiston. Jussila oli kotitilallaan maataloustöissä ja oli sitten siirtolaisena Yhdysvalloissa työskennellen rauta- ja terästeollisuudessa 1903–1904. Suomeen palattuaan hän toimi maanviljelijänä Orivedellä. Jussila oli Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran maatalousneuvojana 1910–1912, Hämeen - Satakunnan maanviljelysseuran maatalousneuvojana 1913–1920, Hämeen läänin pohjoisen elintarvetoimiston elintarveasioiden neuvojana 1918–1919 ja Kansaneläkelaitoksen Oriveden piiriasiamiehenä 1938–1950.
Jussila oli maalaisliiton kansanedustajana 1929–1930 ja 1931–1933 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän tuli toiselle edustajakaudelleen 19. lokakuuta 1931 kesken edustajakautensa kuolleen Edistyspuolueen Walto Tuomiojan tilalle. Jussila oli Oriveden kunnanvaltuuston jäsen. Hän oli maalaisliiton Pohjois-Hämeen piiritoimikunnan jäsen ja Hämeen - Satakunnan maanviljelysseuran varapuheenjohtaja.
Timo Ihamäki

Timo Heikki Juhani Ihamäki (15. helmikuuta 1939 Kannus – 13. marraskuuta 2014 Heinola) oli suomalainen lääketieteen ja kirurgian tohtori sekä lääninlääkäri.
Ihamäki toimi kansanedustajana Mikkelin läänin vaalipiiristä vuosina 1979–1983. 4. toukokuuta 1993 hän tuli uudelleen kansanedustajaksi Mauri Miettisen seuraajana ja oli kansanedustajana vuosina 1993–1995 sekä edelleen vuosina 1995–1999 ja 1999–2003. Hän kuului Kansallisen Kokoomuksen eduskuntaryhmään.
Ihamäki toimi Heinolan kaupunginvaltuutettuna vuodesta 1969. Vuosina 1982–2007 ja 2009–2010 hän oli valtuuston puheenjohtaja. Vuonna 2001 hän sai kaupunkineuvoksen arvonimen.
Mimmi Hämäläinen

| Mimmi Hämäläinen |
| --- | --- |
 Mimmi Hämäläinen vuonna 1909.
Kansanedustaja
 1.6.1909–31.1.1911  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Kuopion itäinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. kesäkuuta 1884 Tohmajärvi
Kuollut: 22. heinäkuuta 1973 (89 vuotta) Lieksa
Mimmi Margareta Hämäläinen (o.s. Turunen, 23. kesäkuuta 1884 Tohmajärvi – 22. heinäkuuta 1973 Lieksa) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1909–1911.
Elämä

Mimmi Hämäläisen vanhemmat olivat tohmajärveläinen loinen Olli Turunen (1825-1912) ja Suomusalmen Kiantasta kotoisin ollut Riitta Kaisa Heikkinen (1845-1911). Hämäläinen kävi kansakoulun ja teki erilaisia taloustöitä synnyinkodissaan sekä isoveljensä luona. Rautateillä työskennelleen veljensä innoittamana hän kiinnostui myös työväenaatteesta. Hämäläinen toimi Kemien työväenyhdistyksen puheenjohtajana vuosina 1907-1913. Sosialidemokraattisen työväenliikkeen tavoitteita ja teorioita hän oppi käymällä Joensuussa pidetyissä kokouksissa ja luentotilaisuuksissa.
Hämäläinen valittiin eduskuntaan vuonna 1909. Hän oli ensimmäinen Kuopion itäisen vaalipiirin alueelta kotoisin ollut naiskansanedustaja, sillä 1907 eduskuntaan valittu Jenny Kilpiäinen oli Viipurista. Hämäläisen titteliksi eduskunnan kirjoihin merkittiin ”torpan tyttö”. Toisen edustajankautensa jälkeen hän kieltäytyi ehdokkuudesta eduskuntaryhmänsä sisäisiin kiistoihin kyllästyneenä. Hämäläisen aikaa vei myös iäkkäistä vanhemmista huolehtiminen, joka nuorimpana sisaruksena lankesi hänen vastuulleen. Hämäläisen luona vuonna 1911 vierailleeen toimittaja Arttu Rahikaisen mukaan äiti ei hyväksynyt tyttärensä poliittista toimintaa, vaan torui tätä kovin sanoin. Vanhempiensa kuoltua Hämäläinen avioitui ja muutti puolisonsa perässä Pielisjärveen.
Yksityiselämä

Mimmi Hämäläisen puoliso oli Kiihtelysvaarasta kotoisin ollut ratavartija Toivo Juhana Hämäläinen (1887-1955), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1914. Pariskunnalle syntyi kymmenen lasta.
Eurovision laulukilpailu 1971

| Eurovision laulukilpailu 1971 |
| --- | --- |

Päivämäärät
Päivämäärä(t):  3. huhtikuuta
Isäntä
Tapahtumapaikka:  Gaiety Theatre, Dublin, Irlanti
Juontaja(t):  Bernadette Ní Ghallchóir
Isäntämaan toimittaja:  RTÉ
Väliaikanumero:  Shannon Castle Entertainers
Osallistujat
Osallistujien määrä:  18
Uudet maat:   Malta
Palaavat maat:   Itävalta  Norja  Portugali  Ruotsi  Suomi
Äänestys- järjestelmä:  Joka maalla kaksi tuomaria, jotka pisteyttävät muiden maiden kappaleet asteikolla 1-5
Äänestys
Voittaja:  Monaco Un banc, un arbre, une rue
Nolla pistettä saaneet:  –
Osallistujakartta

   Maat, jotka osallistuivat vuonna 1971   Maat, jotka eivät osallistuneet vuonna 1971  
Eurovision laulukilpailu · Teemasivu
 ◄ 1970  1972 ► 
Eurovision laulukilpailu 1971 oli 16. Eurovision laulukilpailu ja se järjestettiin 3. huhtikuuta 1971 Gaiety Theatressa Dublinissa Irlannissa. Kilpailun juonsi Bernadette Ní Ghallchóir. Kilpailussa käytettiin uutta pisteidenantojärjestelmää ongelmallisin tuloksin; toisten maiden tuomarit antoivat vähemmän pisteitä kuin toisten.
Monaco voitti ensimmäisen ja tähän mennessä ainoan voittonsa Séverinen esittämällä kappaleella "Un banc, un arbre, une rue". Ensimmäistä kertaa jokainen maa valmisti oman esikatseluklipin laulustaan. Nämä esittelyt esitettiin kunkin maan televisiossa ja hyvissä ajoin ennen itse finaalia. Esiintyjänä sai ensimmäisen kerran olla myös ryhmä, johon sai kuulua enintään kuusi henkeä.
Suomea edusti Markku Aro & Koivisto Sisters kappaleella Tie uuteen päivään. Se sijoittui kahdeksanneksi saaden 84 pistettä.
Kappaleet

| Järj>  | Maa | Esiintyjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Itävalta | Marianne Mendt | "Musik" | 16. | 66 |
| 2 |  Malta | Joe Grech | "Marija l-Maltija" | 18. | 52 |
| 3 |  Monaco | Séverine | "Un banc, un arbre, une rue" | 1. | 128 |
| 4 |  Sveitsi | Peter, Sue & Marc | "Les illusions de nos vingt ans" | 12. | 78 |
| 5 |  Saksan liittotasavalta | Katja Ebstein | "Diese Welt" | 3. | 100 |
| 6 |  Espanja | Karina | "En un mundo nuevo" | 2. | 116 |
| 7 |  Ranska | Serge Lama | "Un jardin sur la terre" | 10. | 82 |
| 8 |  Luxemburg | Monique Melsen | "Pomme, pomme, pomme" | 13. | 70 |
| 9 |  Iso-Britannia | Clodagh Rodgers | "Jack In The Box" | 4. | 98 |
| 10 |  Belgia | Lily Castel & Jacques Raymond | "Goeiemorgen, morgen" | 14. | 68 |
| 11 |  Italia | Massimo Ranieri | "L’amore è un attimo" | 5. | 91 |
| 12 |  Ruotsi | Family Four | "Vita vidder" | 6. | 85 |
| 13 |  Irlanti | Angela Farrell | "One Day Love" | 11. | 79 |
| 14 |  Alankomaat | Saskia & Serge | "Tijd" | 6. | 85 |
| 15 |  Portugali | Tonicha | "Menina do alto da serra" | 9. | 83 |
| 16 |  Jugoslavia | Krunoslav Slabinac | "Tvoj dječak je tužan" | 14. | 68 |
| 17 |  Suomi | Markku Aro & Koivistolaiset | "Tie uuteen päivään" | 8. | 84 |
| 18 |  Norja | Hanne Krogh | "Lykken er..." | 17. | 65 |
Kappaleet > Kapellimestarit

Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappale. Ylikapellimestari Colman Pearce johti avaus- ja väliaikanumeron, muttei yhtäkään kilpailukappaletta.
Itävalta - Robert Opratko
Malta - Twanny Chircop
Monaco - Jean-Claude Petit
Sveitsi - Hardy Schneiders
Saksa - Dieter Zimmermann
Espanja - Waldo de los Rios
Ranska - Franck Pourcel
Luxemburg - Jean Claudric
Iso-Britannia - Johnny Arthey
Belgia - Francis Bay
Italia - Enrico Polito
Ruotsi - Claes Rosendahl
Irlanti - Noel Kelehan
Alankomaat - Dolf van der Linden
Portugali - Jorge Costa Pinto
Jugoslavia - Miljenko Prohaska
Suomi - Ossi Runne
Norja - Arne Bendiksen
Pistetaulukko

|  |  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  |  > Yht. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saadut pisteet |  Itävalta |   | 3 | 5 | 2 | 7 | 2 | 3 | 2 | 3 | 3 | 6 | 4 | 6 | 3 | 5 | 4 | 3 | 5 | 66 |
| Saadut pisteet |  Malta | 4 |   | 2 | 2 | 3 | 5 | 3 | 2 | 3 | 4 | 4 | 2 | 4 | 5 | 2 | 2 | 3 | 2 | 52 |
| Saadut pisteet |  Monaco | 4 | 5 |   | 10 | 10 | 2 | 8 | 4 | 8 | 10 | 4 | 10 | 9 | 9 | 8 | 10 | 7 | 10 | 128 |
| Saadut pisteet |  Sveitsi | 5 | 5 | 4 |   | 6 | 2 | 6 | 2 | 6 | 3 | 7 | 4 | 5 | 5 | 6 | 4 | 4 | 4 | 78 |
| Saadut pisteet |  Saksan liittotasavalta | 6 | 5 | 7 | 6 |   | 8 | 8 | 2 | 6 | 7 | 6 | 6 | 5 | 5 | 7 | 7 | 5 | 4 | 100 |
| Saadut pisteet |  Espanja | 4 | 8 | 10 | 5 | 7 |   | 10 | 4 | 7 | 4 | 5 | 6 | 9 | 6 | 7 | 7 | 9 | 8 | 116 |
| Saadut pisteet |  Ranska | 3 | 2 | 8 | 8 | 5 | 5 |   | 2 | 5 | 3 | 4 | 4 | 6 | 9 | 5 | 5 | 3 | 5 | 82 |
| Saadut pisteet |  Luxemburg | 2 | 7 | 6 | 3 | 2 | 4 | 5 |   | 6 | 3 | 3 | 2 | 5 | 3 | 6 | 4 | 5 | 4 | 70 |
| Saadut pisteet |  Iso-Britannia | 4 | 8 | 8 | 6 | 5 | 2 | 8 | 4 |   | 8 | 3 | 5 | 7 | 5 | 7 | 6 | 6 | 6 | 98 |
| Saadut pisteet |  Belgia | 3 | 2 | 5 | 4 | 2 | 2 | 5 | 2 | 6 |   | 3 | 5 | 4 | 6 | 6 | 3 | 6 | 4 | 68 |
| Saadut pisteet |  Italia | 4 | 6 | 9 | 8 | 6 | 6 | 9 | 2 | 6 | 2 |   | 7 | 6 | 2 | 3 | 8 | 2 | 5 | 91 |
| Saadut pisteet |  Ruotsi | 7 | 4 | 4 | 9 | 4 | 2 | 5 | 2 | 5 | 6 | 6 |   | 3 | 9 | 3 | 6 | 4 | 6 | 85 |
| Saadut pisteet |  Irlanti | 7 | 6 | 6 | 3 | 4 | 5 | 7 | 2 | 6 | 3 | 6 | 2 |   | 5 | 4 | 5 | 4 | 4 | 79 |
| Saadut pisteet |  Alankomaat | 6 | 2 | 6 | 5 | 4 | 5 | 7 | 2 | 5 | 2 | 5 | 6 | 5 |   | 9 | 5 | 6 | 8 | 85 |
| Saadut pisteet |  Portugali | 4 | 3 | 6 | 2 | 5 | 10 | 8 | 5 | 6 | 4 | 4 | 2 | 3 | 5 |   | 6 | 5 | 5 | 83 |
| Saadut pisteet |  Jugoslavia | 6 | 2 | 4 | 2 | 7 | 6 | 6 | 2 | 3 | 2 | 5 | 2 | 5 | 4 | 4 |   | 3 | 5 | 68 |
| Saadut pisteet |  Suomi | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 4 | 2 | 10 | 10 | 2 | 4 | 6 | 3 | 8 | 6 |   | 6 | 84 |
| Saadut pisteet |  Norja | 3 | 3 | 6 | 4 | 2 | 2 | 5 | 2 | 7 | 6 | 2 | 2 | 7 | 2 | 5 | 4 | 3 |   | 65 |
Maat pistetaulussa ovat esiintymisjärjestyksessä.
Aiheesta muualla

Eurovision laulukilpailu 1971 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Eurovision laulukilpailu
Maat
| --- | --- |
Aktiiviset:  Alankomaat · Albania · Armenia · Australia · Azerbaidžan · Belgia · Espanja · Georgia · Irlanti · Islanti · Israel · Italia · Itävalta · Kreikka · Kroatia · Kypros · Latvia · Liettua · Luxemburg · Malta · Moldova · Montenegro · Norja · Portugali · Puola · Ranska · Ruotsi · Saksa · San Marino · Serbia · Slovenia · Suomi · Sveitsi · Tanska · Tšekki · Ukraina · Viro · Yhdistynyt kuningaskunta
Epäaktiiviset:  Andorra · Bosnia ja Hertsegovina · Bulgaria · Marokko · Monaco · Pohjois-Makedonia · Romania · Slovakia · Turkki · Unkari · Valko-Venäjä · Venäjä
Entiset:  Jugoslavia · Serbia ja Montenegro
Epäonnistuneet yritykset:  Kazakstan · Kosovo · Libanon  · Liechtenstein · Neuvostoliitto · Qatar · Tunisia
Kilpailut vuosittain
| --- | --- |
1950-luku:  1956 · 1957 · 1958 · 1959
1960-luku:  1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969
1970-luku:  1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979
1980-luku:  1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989
1990-luku:  1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999
2000-luku:  2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
2010-luku:  2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019
2020-luku:  2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Isäntäkaupungit
| --- | --- |
1950–:  Lugano · Frankfurt · Hilversum · Cannes
1960–:  Lontoo · Cannes · Luxemburg · Lontoo · Kööpenhamina · Napoli · Luxemburg · Wien · Lontoo · Madrid
1970–:  Amsterdam · Dublin · Edinburgh · Luxemburg · Brighton · Tukholma · Haag · Lontoo · Pariisi · Jerusalem
1980–:  Haag · Dublin · Harrogate · München · Luxemburg · Göteborg · Bergen · Bryssel · Dublin · Lausanne
1990–:  Zagreb · Rooma · Malmö · Millstreet · Dublin · Dublin · Oslo · Dublin · Birmingham · Jerusalem
2000–:  Tukholma · Kööpenhamina · Tallinna · Riika · Istanbul · Kiova · Ateena · Helsinki ·  Belgrad · Moskova
2010–:  Oslo · Düsseldorf · Baku · Malmö · Kööpenhamina · Wien · Tukholma · Kiova · Lissabon · Tel Aviv
2020–:  Rotterdam · Rotterdam · Torino · Liverpool · Malmö · Basel
Yliviivattu kaupunki tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Alankomaiden edustaja Saskia & Serge sijoittui kuudenneksi.
Emil Jutila

Kustaa Emil Jutila (10. joulukuuta 1884 Kauhava – 23. tammikuuta 1942 Jyväskylä) oli suomalainen maanviljelijä ja maalaisliiton kansanedustaja.
Jutilan vanhemmat olivat rautatierakennustyömies Kustaa Jutila ja Maria Renko. Hän kävi kansakoulun, ylemmän käsityöläiskoulun ja 1913 veturinkuljettajakurssin. Jutila oli valtionrautateiden palveluksessa työmiehenä ja konepajatyöntekijänä Kauhavalla ja Kuopiossa sekä
veturimiehenä ja veturinkuljettajana Kuopiossa ja Mikkelissä 1908–1916. Tämän jälkeen hän oli maanviljelijänä Mäntyharjulla 1916–1942 ja toimi vuosina 1939–1942 Mäntyharjun siirtoväenhuollon johtajana.
Jutila oli kansanedustajana 1927–1930 ja 1933–1939 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1931 presidentinvaalissa ja oli Mäntyharjun kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Jutila oli Maataloustuottajain Etelä-Savon piiriliiton puheenjohtaja, MTK:n valtuuskunnan jäsen ja Itä-Suomen raakasokeritehtaan hallintoneuvoston jäsen.
Jutila oli naimisissa 1909–1910 Hilja Emilia Mynttisen kanssa ja vuodesta 1917 Eedit Elviira Lepän kanssa.
Kirjallisuusterapia

Kirjallisuusterapia eli sanataideterapia on ekspressiivisiin taideterapioihin eli itseilmaisuun perustuviin terapioihin kuuluva terapiamuoto, jossa käytetään valmista kirjallista aineistoa tai itse tuotettua tekstiä. Kirjallisuusterapiaa harjoitetaan yleensä ohjatuissa ryhmissä ja myös yksilöterapiassa, jossa sitä käytetään psykoterapian lisänä. Terapeuttisuus ryhmässä perustuu läsnäolijoiden väliseen vuorovaikutukseen, jossa jäsenten kirjoituksista annettu ja saatu palaute on keskeistä.
Kirjallisuusterapiassa ei kiinnitetä huomiota kielellisiin eikä kirjallisen ilmaisun ongelmiin tai kirjallisiin lahjoihin. Kirjallisuusterapiassa tekstejä ei hiota eteenpäin, kuten luovassa kirjoittamisessa, vaan pääpaino työskentelyssä on tekstien tässä ja nyt herättämissä tunteissa ja niiden terapeuttisessa työstämisessä.
Työskentelyn pohjaksi voidaan käyttää kirjoja, lehtiä, äänitteitä, valokuvia, videoita tai elokuvia.
Laajasti katsoen päiväkirjan kirjoittaminen on myös kirjallisuusterapiaa. Ryhmissä voidaan käyttää ohjattua eli strukturoitua päiväkirjan kirjoittamista. Nykyään internet mahdollistaa myös vuorovaikutuksellisen päiväkirjan kirjoittamisen esimerkiksi blogien muodossa.
Kirjallisuusterapian historia

Sanan parantava voima on tunnettu ihmiskunnan historiassa kaikissa kulttuureissa niin kauan kuin ihminen on ilmaissut itseään sanallisesti.
Nykyaikaisen kirjallisuusterapian juuret ovat Yhdysvalloissa. Ensimmäisen maailmansodan sotaveteraaneille järjestettiin lukemista ja toimintaa alettiin kutsua biblioterapiaksi (bibliotherapy). Myöhemmin yleistyi nimitys ''runoterapia (poetry therapy), jonka merkitys on laajempi kuin pelkkä runojen lukeminen.
Ensimmäiset alan julkaisut ovat ilmestyneet Yhdysvalloissa 1920-luvulla. Farmaseutti, asianajaja ja runoilija Eli Greifer avasi 1930-luvulla New Yorkissa "Parantavan runon gallerian". Vuonna 1959 Eli Greifer ja psykiatri Jack J. Leedy alkoivat pitää runoterapiaryhmää yhdysvaltalaisessa psykiatrian klinikassa. Jack J. Leedy perusti vuonna 1969 runoterapiayhdistyksen.
Kirjallisuusterapia Suomessa

Suomessa kirjallisuusterapiaa on harjoitettu aluksi runoterapian muodossa kliinisellä puolella mielenterveyspotilaiden hoidon yhteydessä. Toiminta on alkanut 1970-luvulla. Vähitellen kirjallisuus- ja kirjoittamisterapian käyttö levisi muillekin alueille, kuten oppilaitoksiin ja kirjastoihin.
Vuonna 1981 perustettiin ensimmäisenä alan eurooppalaisena yhdistyksenä Suomen Kirjallisuusterapiayhdistys ry - Föreningen för Biblioterapi i Finland. Yhdistys julkaisee kaksi kertaa vuodessa ilmestyvää Kirjallisuusterapia-lehteä.