stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korkyralaisten härkä

| Korkyralaisten härkä |
| --- | --- |
 Korkyralaisten härän jalusta.
Nimi:  Korkyralaisten härkä
Tekijä:  Theopropos Aiginalainen
Valmistumisvuosi:  n. 580–500 eaa.
Taiteenlaji:  veistos
Teostyyppi:  patsas
Materiaali:  pronssi
Sijainti:  kadonnut (alun perin Delfoi, Fokis, Kreikka) (38°28′55″N, 22°30′08″E)
Korkyralaisten härkä oli antiikin aikainen härkää esittänyt pronssiveistos, joka sijaitsi Apollonin pyhäkköalueella Delfoissa Kreikassa. Se ei ole säilynyt nykyaikaan.
Härkäveistos oli yksi tunnetuimpia Delfoihin annettuja votiivilahjoja. Se sai nimensä siitä, että sen lahjoittivat Korkyran kaupungin asukkaat saamansa poikkeuksellisen suuren tonnikalasaaliin kunniaksi. Tapaus on ajoitettu arkaaiselle kaudelle vuosiin 580–500 eaa. Veistoksen teki kuvanveistäjä Theopropos Aiginalainen.
Pausanias kertoo, että Korkyralla oli härkä, joka jätti joka päivä laumansa ja meni merenrannalle. Lopulta paimen seurasi härkää ja huomasi, että meri oli täynnään kaloja. Hän kutsui muut kaupunkilaiset apuun, ja he kiirehtivät rannalle, mutta eivät kyenneet pyydystämään kaloja. Tämän jälkeen korkyralaiset lähettivät lähettilään kysymään neuvoa Delfoin oraakkelilta. Tämä antoi neuvon uhrata härkä Poseidonille. Korkyralaiset tekivät näin, ja saivat tämän jälkeen pyydystettyä kalat. Saaliinsa tuoton kymmenyksillä he pystyttivät pronssihärän Delfoihin kiitokseksi. Toinen lahjoitus, mahdollisesti samanlainen härkä, tehtiin Olympiaan.
Nykyisin Delfoihin lahjoitetusta veistoksesta on säilynyt vain sen jalusta, joka sijaitsee alkuperäisellä paikallaan heti Delfoin Pyhän tien alussa sen oikealla puolella.
Carl Jonas Love Almqvist

C. J. L. Almqvist Carl Peter Mazerin maalauksessa noin vuonna 1835.
Almqvistin tekemä Sabiinitarten ryöstöä kuvaava piirros vuodelta 1823.
Carl Jonas Love Almqvist (28. marraskuuta 1793 – 26. syyskuuta 1866) oli ruotsalainen kirjailija.  Hän tarkasteli kustavilaista yhteiskuntaa ja muun muassa sukupuolirooleja kriittisesti. Almqvistin romanttinen tuotanto vaikutti Suomessa J. L. Runebergin ja Fredrika Runebergin teoksiin.
Almqvist opiskeli papiksi ja työskenteli muun muassa opettajana ja sanomalehtimiehenä. Hän joutui hankaluuksiin Ruotsissa ja muutti ensin Yhdysvaltoihin ja sieltä Saksaan, missä hän kuoli.
Kirjallinen tuotanto

Almqvist oli aikanaan Ruotsin tuotteliaimpia kirjailijoita. Hänen tuotannossaan on sekä romanttisia että realistisia piirteitä. Hän toi teoksiinsa kansankuvauksen, josta realismin kaudella tuli kirjallisuuden valtavirta. Hänen pääteoksekseen on nostettu kirja Törnrosens bok (1832–1851), joka on osittain suomennettu.
Yksi Almqvistin tunnetuimmista teoksista on vapaata rakkautta, miehen ja naisen aviotonta rakkaussuhdetta, käsittelevä romaani Det går an (suom. Käy laatuun). Siinä lasimestarin tytär Sara Videbeck ja kersantti Albert kohtaavat laivalla ja rakastuvat toisiinsa. He valitsevat kuitenkin avioliiton sijaan avoliiton ilman kirkon siunausta, jotta kummankin vapaus säilyisi.
Det går an herätti aikanaan paljon huomiota Ruotsissa, ja sitä pidettiin siveettömänä. J. V. Snellman kirjoitti teokselle samannimisen ilman tekijän nimeä ilmestyneen jatko-osan (suom. Sopii ja Käy laatuun), joka kuvaa Saran ja Albertin yhteiselämän toimimattomaksi. Snellmanin romaanin taustalla on ajatus, ettei Almqvistin kuvaama vapaa suhde ole mahdollinen sukupuolten välisten erojen vuoksi.
Suomennetut teokset

Araminta May (Emil Vainio 1908)
Kansakunnan kirja (J. Karsten 1843; myös nimellä Työn kunnia, G. W. Edlund 1876)
Kappeli (G. W. Edlund 1850) (Kapellet, 1838)
Kappeli; Skällnoran mylly (Karisto 1924) (Kapellet; Skällnora kvarn, 1838)
Kuningattaren jalokivikoru (Otava 2001) (Drottningens juvelsmycke, 1834), historiallinen romaani oopperanaamiaisista, joissa Kustaa III murhataan.
Käy laatuun (Karisto 1919) (Det går an, 1839)
Työn kunnia (Isak Julin 1909)
Suomennetut teokset > Suomennettuja runoja

Antologioissa
Uuno Kailas: Uni ja kuolema, WSOY 1931. Projekti Lönnrotissa ladattava zip-tiedosto
Uuno Kailas: Runot 1922–1931, toim. Markku Envall, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2002 ISBN 951-746-314-6
Kevätsade: valikoima ruotsalaista lyriikkaa, suom. Elina Vaara ja Lauri Viljanen, Porvoo: WSOY 1926
Tuhat laulujen vuotta: valikoima länsimaista lyriikkaa, toim. Aale Tynni, Helsinki: WSOY 1957, 1974 ISBN 951-0-06216-2, 2004 ISBN 951-0-29121-8
Runot
Antoniuksen laulu (Antonii sång), suom. Lauri Viljanen, teoksessa: Kevätsade
Kuunteleva Maria (Den lyssnande Maria), suom. Lauri Viljanen, teoksessa: Kevätsade
Kuunteleva Maria (Den lyssnande Maria), suom. Uuno Kailas, teoksissa: Uuno Kailas: Uni ja kuolema ja Runot 1922–1931
Miksi tulit niitylle? (Varför kom du på ängen?), suom. Aale Tynni, teoksessa: Tuhat laulujen vuotta
Noita Kaarle-kuninkaan aikana (Häxan i konung Karls tid), suom. Uuno Kailas, teoksessa: Uuno Kailas: Uni ja kuolema ja Runot 1922–1931
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Carl Jonas Love Almqvist Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Carl Jonas Love Almqvist on Wikiaineistossa
Upplands Väsby (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
Vapaasti ladattavia C. J. L. Almqvistin e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  KulturNav  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Amphioplus peresi

| Amphioplus peresi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Piikkinahkaiset Echinodermata
Luokka::  Käärmetähdet Ophiuroidea
Lahko::  Amphilepidida
Yläheimo::  Amphiuroidea
Heimo::  Amphiuridae
Suku::  Amphioplus
Alasuku::  Lymanella
Laji::  peresi
Kaksiosainen nimi
 Amphioplus peresi  Cherbonnier ja Guille, 1978 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Amphioplus peresi on Amphioplus-sukuun ja Amphiuridae-heimoon kuuluva käärmetähtilaji. Tieteellisen nimen sille antoivat ensimmäisinä Cherbonnier ja Guille vuonna 1978. Sillä ei ole alalajeja.
Amphioplus peresi esiintyy luonnonvaraisena Madagaskarissa.
Kirjallisuutta

Cherbonnier, G.; Guille, A.: ​Echinodermes: Ophiurides.  Faune de Madagascar, 48. Editions du Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS): Paris. ISBN 2-222-02341-6. 272 pp., 1978.
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1860700  GBIF: 2277575  IRMNG: 10839412  WoRMS: 212931
Kyniskos

| Kyniskos |
| --- | --- |
 Kyniskoksen roomalaisaikainen kopio.
Nimi:  Kyniskos
Tekijä:  Polykleitos
Valmistumisvuosi:  n. 440 eaa.
Taiteenlaji:  veistos
Teostyyppi:  patsas
Materiaali:  pronssi
Sijainti:  kadonnut
Kyniskos oli Polykleitoksen veistämä urheilijaa esittänyt antiikin kreikkalainen veistos. Alkuperäinen veistos, joka veistettiin klassisella kaudella noin vuonna 440 eaa., on kadonnut. Se tunnetaan myöhempien roomalaisaikaisten kopioiden perusteella.
Veistos esitti alastonta nyrkkeilijänuorukaista, joka on kohottanut oikean kätensä seppelöidäkseen itsensä voittajan seppeleellä. Alkuperäinen veistos oli tehty pronssista ja sijoitettu Olympian pyhäkköalueelle.
American Medical Association

| American Medical Association |
| --- | --- |


Perustettu:  1847
Toimiala:  lääkärien ammattijärjestö
Kotipaikka:  Chicago, Yhdysvallat
Jäsenmäärä:  266 325
Puheenjohtaja:  Ronald M. Davis
Aiheesta muualla
ama-assn.org
Infobox OKNimi-testi OK: 
American Medical Association (AMA) on Yhdysvaltojen lääkäreiden ammattijärjestö, ja se perustettu 1847. Se on suurin lääkäreiden ja lääketieteen opiskelijoiden järjestö Yhdysvalloissa. AMA:n tehtävä on edistää lääketiedettä tieteenä ja sen käytännön harjoittamista yleisen terveyden edistämiseksi, ajaa lääkäreiden ja heidän potilaidensa etuja, edistää julkista terveydenhuoltoa, vaikuttaa lainsäädännön kehittymiseen lääkäreiden ja potilaiden kannalta hyväksi ja koota rahaa lääketieteelliseen koulutukseen. Järjestö julkaisee alan lehteä Journal of the American Medical Association (JAMA), joka on levikiltään maailman suurin viikoittain ilmestyvä lääketieteellinen aikakauslehti. Järjestöä johtaa kesäkuuhun 2008 Ronald M. Davis MD.
Aiheesta muualla

AMA kotisivu (englanniksi)
AMA Political Contributions (Opensecrets.org)
AMA arkisto (englanniksi)
Aiheesta muualla > Kirjallisuutta

Burrow, James G. AMA: Voice of American Medicine. Baltimore: Johns Hopkins Press, 1963.
Campion, Frank. The AMA and U.S. Health Policy Since 1940. Chicago: Chicago Review Press, 1984.
Fishbein, Morris. History of the American Medical Association, 1847-1947. Philadelphia: W.B. Saunders, 1947.
Vainutas

| Vainutas |
| --- | --- |
 Vainutasin kirkko.
 vaakuna
 Vainutas
 Koordinaatit: 55°21′50″N, 21°52′0″E 
Valtio:   Liettua
Lääni:  Klaipėda
Kunnallispiiri:  Šilutėn kunnallispiiri
Väkiluku (2001):  993
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vainutas on kauppala Länsi-Liettuassa Klaipėdan läänissä Šilutėn kunnallispiirissä. Se sijaitsee lähellä Itämeren rannikkoa ja Venäjän (Kaliningradin alue) rajaa. Vuonna 2001 kauppalassa asui 993 asukasta.
Luettelo Amnesty Internationalin nimeämistä mielipidevangeista

Tämä on  luettelo henkilöistä, joita Amnesty International on pitänyt mielipidevankeina.
Australia

Albert Langer
Azerbaidžan

İlqar Məmmədov,
Anar Bayramlı
Ramin Bayramov
Arif Yunus
Leyla Yunus
Vidadi İsgəndərov
Taleh Xasməmmədov
Bəxtiyar Quliyev
Məhəmməd Əzizov
Şahin Novruzlu
Rəşad Həsənov
Rəşadət Axundov
Zaur Qurbanlı
Üzeyir Məmmədli
İlkin Rüstəmzadə
Bahrain

Mahdi Abu Deeb
Mohammad Sanad al-Makina and the Bahrain Thirteen
Abdulhadi al-Khawaja
Hassan Mushaima
Abdelwahab Hussain
Abdel-Jalil al-Singace
Nabeel Rajab
Ebrahim Sharif
Salah Abdullah Hubail al-Khawaja
Bangladesh

Khaleda Zia
Eritrea

Aster Fissehatsion
Dawit Isaak
Mahmoud Ahmed Sheriffo
Petros Solomon
Haile Woldetensae
Etiopia

Eskinder Nega
Reeyot Alemu
Andualem Aragie
Habtamu Ayalew
Asrat Woldeyes
Daniel Bekele
Serkalem Fasil
Zone 9 bloggers
Bekele Gerba
Filippiinit

Leila de Lima
Guatemala

Bernardo Caal Xol
Virginia Laparra
Hongkong

Alex Chow
Nathan Law
Joshua Wong
Intia

Binayak Sen
Soni Sori
Irom Sharmila Chanu
Anand Teltumbde
Sayed Ali Shah Geelani
Maqbool Bhat
Mirwais Umar Farooq
Israel

Mordechai Vanunu
Iran

Bahman Ahmadi Amou'i
Zhila Bani-Yaghoub
Arzhang Davoodi
Ghoncheh Ghavami
Kouhyar Goudarzi
Zeynab Jalaliyan
Mohammad Sadigh Kabudvand
Zhila Karamzadeh-Makvandi
Habibollah Latifi
Hossein Ronaghi Maleki
Narges Mohammadi
Parvin Mokhtareh
Abdollah Momeni
Sayed Ziaoddin Nabavi
Mansour Osanlou
Jafar Panahi
Isa Saharkhiz
Mohammad Seifzadeh
Reza Shahabi
Saeed Shirzad
Abdolfattah Soltani
Heshmat Tabarzadi
Majid Tavakoli
Mohammad Ali Taheri
Ahmad Reza Djalali
Kuwait

Hamad al-Naqi
Kirgisia

Azimjon Asqarov
Kiina

Chen Wei
Dhondup Wangchen
Ershidin Israil
Gao Zhisheng
Guo Feixiong
Guo Xiaojun
Mao Hengfeng
Shi Tao
Wang Junling
Wang Xiaodong
Jugoslavia

Adem Demaçi
Dragan Bogdanovski
Pohjois-Korea

Oh Hae-won
Malesia

Ali Abd Jalil
Anwar Ibrahim
Mauritania

Mohamed Cheikh Ould Mkhaitir
Marokko

Ali Anouzla
Pohjois-Makedonia

Jovan Vraniškovski
Meksiko

José Francisco Gallardo Rodríguez
Myanmar

Phyo Phyo Aung
Hkun Htun Oo
Nigeria

Fela Kuti
Omoyele Sowore
Olawale Bakare
Agba Jalingo
Pakistan

Junaid Hafeez
Asghar Khan
Abdul Ghaffar Khan
Mian Ghulam Jilani
Saudi-Arabia

Raif Badawi
Mohammad bin Saleh al-Bajadi
Saud al-Hashimi
Khaled al-Johani
Hamza Kashgari
Ashraf Fayadh
Issa al-Hamid
Alaa Brinji
Ali Mohammed Baqir al-Nimr
Zuhair Kutbi
Mikhlif al-Shammari
Waleed Abu al-Khair
Abdulaziz al-Shubaili
Saleh al-Ashwan
Omar al-Said
Abdulrahman al-Hamid
Abdulkareem al-Khoder
Abdullah al-Hamid
Mohammad Fahad al-Qahtani
Fowzan al-Harbi
Fadhel al-Manasif
Sudan

Ussamah Mohammed
Faisal Saleh
Syyria

Ali al-Abdullah
Mazen Darwish
Shibal Ibrahim
Riad Seif
Thaimaa

Somyot Prueksakasemsuk
Tunisia

Ramzi Abcha
Ghazi Beji
Turkki

Leyla Zana
Orhan Doğan
Hatip Dicle
Selim Sadak
Ukraina

Ruslan Kotsaba
Uzbekistan

Azam Farmonov
Alisher Karamatov
Solijon Abdurahmonov
Valko-Venäjä

Viktar Babaryka
Ales Bjaljatski
Maryja Kalesnikava
Iryna H’alip
Eduard Lobau
Ihar Losik
Uladzimir Njakljajeu
Marfa Rabkova
Pavel Sevjarynets
Mikola Statkevitš
Anton Surapin
Sjarhei Tsih’anouski
Venezuela

Gabriel Rivas Granadillo
Jose Antonio Landaeta Gatica
Leopoldo López
Rosmit Mantilla
Villca Fernández
Gregory Hinds
Geraldine Chacón
Rubén González
Darvinson Rojas
Vietnam

Cù Huy Hà Vũ
Lê Công Định
Nguyễn Đan Quế
Nguyễn Văn Hải
Thadeus Nguyễn Văn Lý
Phan Thanh Hải
Tạ Phong Tần
Trần Huỳnh Duy Thức
Trần Anh Kim
Vi Đức Hồi
Yhdysvallat

Martin Sostre (vangittu 1967–1976)
Imari Obadele (vangittu 1973–1978)
Benjamin Chavis
Connie Tindall
Marvin "Chilly" Patrick
Wayne Moore
Reginald Epps
Jerry Jacobs
James "Bun" McKoy
Willie Earl Vereen
William "Joe" Wright
Ann Shepard
T.J. Reddy, (vangittu1977–1979)
James Grant, (vangittu1977–1979)
Charles Parker (vangittu 1977–1979)
Camilo Mejía (vangittu 2004–2005)
Agustin Aguayo (vangittu 2007)
Kimberly Rivera (vangittu 2012–2013)
Yhdistyneet arabiemiirikunnat

Nasser bin Ghaith
Aung San Suu Kyi oli Amnesty Internationalin tunnustama mielipidevanki vuosina 1989–1995, 2000–2002 ja 2003–2010.
Betti Alver

| Betti Alver |
| --- | --- |
 Betti Alver 1930-luvulla.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Elisabet Alver
Syntynyt: 1906 Jõgeva, Viro
Kuollut: 1989 (82–83 vuotta) Tartto, Viro
Kansalaisuus:  Viro
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: viro
Tuotannon kieli: viro
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Elisabet ”Betti” Alver (1906 Jõgeva, Viro – 19. kesäkuuta 1989 Tartto, Viro) oli virolainen runoilija. Hän syntyi Jõgevassa ja opiskeli Tarton yliopistossa.
Alver julkaisi proosaa jo 1920-luvulla, muun muassa romaanin Tuulearmuke vuonna 1927, mutta hän nousi virtuoosina ja näkijänä kokoelmallaan Tolm ja tuli (1936) yhdeksi vironkielisen kirjallisuuden tunnustetuimmista edustajista.lähde?
Alver oli Viron SNT:n kansankirjailija vuodesta 1981. Vuonna 1934 hän liittyi Viron kirjailijaliiton jäseneksi. Hän oli kahdesti naimisissa.
Alverin nimeä kantava palkinto Betti Alverin kirjallisuuspalkinto myönnettiin ensi kerran vuonna 1990.
Suomennetut runot

Eestin runotar, Helsinki: WSOY 1940
20 nykyvirolaista runoilijaa, Helsinki: Tammi 1969
Uusien sulkien kasvaminen, Helsinki: Tammi 1984 ISBN 951-30-5991-X
Ants Ahnas, suomentaja Elvi Sinervo, teoksessa: 20 nykyvirolaista runoilijaa
Elämän hiukkaset, suomentaja Eila Kivikk'aho, teoksessa: Uusien sulkien kasvaminen
Haltioituminen, suomentaja Lauri Viljanen, teoksessa: Eestin runotar
Kaikensyöjä, suomentaja Elvi Sinervo, teoksessa: 20 nykyvirolaista runoilijaa
Kaleeri, suomentaja Otto Manninen, teoksessa: Eestin runotar
Karanteeni, suomentaja Matti Kuusi, teoksessa: Eestin runotar
Kotoinen kirjallisuustunti, suomentaja Eila Kivikk'aho, teoksessa: Uusien sulkien kasvaminen
Kronikka, suomentaja Matti Kuusi, teoksessa: Eestin runotar
Kulkurilaiva, suomentaja Pirkko Huurto, teoksessa: Purje: merirunoutta neljällä kielellä
Kulkurin mietteitä pula-aikana, suomentaja Elvi Sinervo, teoksessa: 20 nykyvirolaista runoilijaa
Leipä, suomentaja Eila Kivikk'aho, teoksessa: Uusien sulkien kasvaminen
Lähetyskäsky, suomentaja Eila Kivikk'aho, julkaisussa: Parnasso, 1986; nro 2; s. 73.
Maailman vaakalaudalle, suomentaja Matti Kuusi, teoksessa: Eestin runotar
Menen myyjäksi, suomentaja Eila Kivikk'aho, teoksessa: Uusien sulkien kasvaminen
Minä itse, suomentaja Elvi Sinervo, teoksessa: 20 nykyvirolaista runoilijaa
Pieni perhehistoria: Tuulen lapset, suomentaja Eila Kivikk'aho, teoksessa: Uusien sulkien kasvaminen
Puhu, suomentaja Elvi Sinervo, teoksissa: 20 nykyvirolaista runoilijaa ja Runon jäljillä, Kirjayhtymä 1987 ISBN 951-26-3047-8
Rautaiset hermot, suomentaja Hannu Tarmio ja Janne Tarmio, teoksessa: Maailman runosydän, WSOY 1998 ISBN 951-0-22134-1
Räätäli Suru, suomentaja Elvi Sinervo, teoksessa: 20 nykyvirolaista runoilijaa
Tuju, suomentaja Eila Kivikk'aho, teoksessa: Uusien sulkien kasvaminen
Tähtihetki, suomentaja Eila Kivikk'aho, teoksessa: Uusien sulkien kasvaminen
Tämän maailman siivo kurjuus, suomentaja Matti Kuusi, teoksessa: Eestin runotar
Uni, suomentaja Elvi Sinervo, teoksissa: 20 nykyvirolaista runoilijaa ja Päivänlasku, Kirjayhtymä 1982 ISBN 951-26-2346-3
Vanhat, suomentaja Elvi Sinervo, teoksessa: 20 nykyvirolaista runoilijaa
Vanitas vanitatum, suomentaja Hannu-Pekka Lappalainen, julkaisussa: Kulttuurivihkot, 1986; nro 7; 2. kansi.
Ystävä talvi, suomentaja Elvi Sinervo, teoksessa: 20 nykyvirolaista runoilijaa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Betti Alver Wikimedia Commonsissa
Betti Alver, Eesti kirjanike e-leksikon (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  IdRef
Emma Forsayth

Emma Forsayth vuonna 1896.
Emma Forsayth, syntyjään Emma Coe, (26. syyskuuta 1850 Apia – 1913 Monaco) oli laajan kauppaimperiumin johtaja Melanesiassa 1800-luvun lopulla.
1880-luvulla vain muutama valkoihoinen kävi kauppaa Melanesiassa. Eurooppalaiset alkoivat kuitenkin perustaa sinne plantaaseja ja värvätä niissä tarvittavaa työvoimaa ja orjia. Emma Forsaythin isä oli yhdysvaltalainen merimies Jonas Coe, joka karkasi laivasta vuonna 1838 jäädäkseen Samoaan. Paikallisten naisten kanssa tekemistään lapsista isä huolehti tarkasti, ja esimerkiksi Emma lähetettiin kouluun San Franciscoon. Sieltä palattuaan Emma meni 19-vuotiaana naimisiin nuoren skotin James Forsaythin kanssa.
Emma Forsayth työskenteli aluksi Samoalla saksalaisen Godeffroyn kauppayrityksen palveluksessa, mutta vuonna 1880 hän perusti oman kauppayrityksen, joka toimi samalla tavalla kuin Godeffroy. Tarkoituksena oli ostaa viljavaa maata ja perustaa plantaaseja kookospähkinöiden, puuvillan, kaakaon ja hirssin tuottamiseksi. Vuonna 1884 koko Samoan saaristo joutui Saksan keisarikunnan haltuun nimellä Saksan Uusi-Guinea, mutta Forsayth säilytti omistuksensa Yhdysvaltojen kansalaisuutensa ansiosta. Lopulta hän meni naimisiin saksalaisen upseerin Karl Paul Kolben kanssa säilyttääkseen toimintavapautensa ja omaisuutensa. Vuonna 1909 hän myi yrityksensä eräälle saksalaiselle ostajalle kolmen ja puolen miljoonan Saksan markan hinnasta.
Amsterdamin yliopisto

| Amsterdamin yliopisto> Universiteit van Amsterdam |
| --- | --- |
  

 engl. University of Amsterdam 
Perustettu:  1632
Tyyppi:  Julkinen
Opiskelijoita:  Yli 30 000
Sijainti:  Amsterdam, Pohjois-Hollanti  Alankomaat
Sivusto:  www.uva.nl
Amsterdamin yliopisto (holl. Universiteit van Amsterdam, engl. University of Amsterdam, lyh. UvA) on julkinen yliopisto Amsterdamissa, Hollannissa. Yliopisto perustettiin vuonna 1632 ja se on Hollannin kolmanneksi vanhin yliopisto sekä yksi Euroopan suurimmista yliopistoista yli 30 000 oppilaallaan, lähes 5 000 työntekijällään sekä noin 600 miljoonan euron vuosibudjetillaan. Sen pääkampus sijaitsee Amsterdamin keskustassa.
Times Higher Education -lehden rankingissä 2015 Amsterdamin yliopisto sijoittui maailman yliopistoista sijalle 63.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Amsterdamin yliopisto Wikimedia Commonsissa
| n k Alankomaalaiset yliopistot |
| --- | --- |
Julkiset:  Amsterdam  Amsterdamin vapaa yliopisto  Delft  Eindhoven  Groningen  Leiden  Maastricht  Nijmegen  Open Universiteit Nederland  Rotterdam  Tilburg  Twente  Utrecht  Wageningen  Universiteit voor Humanistiek 
Yksityiset:  Nyenrode Business University  Protestant Theological University  Theological University of the Reformed Churches 
| n k Euroopan pääkaupunkien yliopistojen institutionaalinen verkosto (UNICA) |
| --- | --- |
Jäsenet:  Amsterdam  Ankara (AU)  Ankara (METU)  Ateena  Belgrad  Berliini (FU)  Berliini (HU)  Bratislava  Bryssel (ULB)  Bryssel (VUB)  Budapest (Loránd Eötvös)  Budapest (Semmelweis)  Bukarest  Bukarest (ASE)  Dublin  Edinburgh  Helsinki  Kiova  Kööpenhamina  Lausanne  Lissabon (ULisboa)  Lissabon (NOVA)  Ljubljana  Lontoo  Luxemburg  Madrid  Madrid (UC3M)  Madrid (UAM)  Moskova (HSE)  Moskova (Lomonosov)  Moskova (RUDN)  Nikosia  Oslo  Pariisi (PSL)  Pariisi III  Praha  Reykjavík  Riika  Rooma (FI)  Rooma III  Rooma (Sapienza)  Rooma (Tor Vergata)  Sarajevo  Skopje  Sofia  Tallinna (TU)  Tallinna (TUT)  Tirana  Tirana (UPT)  Tukholma  Varsova  Vilna  Wien  Zagreb 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Trove  Yle 
Muut:  ELMCIP  IdRef  Te Papa (New Zealand)