stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valkeala
Liikenne

Valkealan läpi kulkee kaksi risteävää valtatietä: Pernajasta Kajaaniin kulkeva valtatie 6 ja Kotkasta Mikkeliin johtava valtatie 15. Helsingistä on matkaa Valkealaan noin 140 km.
Valkealan alueella kulkevat rautatie Riihimäeltä Vainikkalaan ja siitä erkaneva Savon rata Kouvolasta Kuopioon. Savon radalla sijaitsee käytöstä poistunut Selänpään asema, jonka Selänpään Asemayhdistys on kunnostanut kylätaloksi.
Kylät

Tässä on lueteltu Valkealan rekisterikylät. Niiden perässä on niihin kuuluvat osakylät tai merkittävän kokoiset alueet. Valkealassa oli 28 rekisterikylää ennen kunnan lakkauttamista. Alun perin, vuoteen 1920 saakka rekisterikyliä oli 31.
Anttila
Haimila
Aitomäki
Tyrri
Heikkilä
Hevosoja
Hirvelä (liitettiin Kuusankoskeen vuonna 1921)
Inkerilä
Jokela
Lautaro
Saarenmaa
Sydänmaa
Karhula
Kinansaari
Voikoski
Hillosensalmi
Kourula
Tirva
Pasi
Kouvola (liitetty suurilta osin Kouvolan kaupunkiin)
Kiehuva
Ojamaa
Alakylä
Mäkikylä
Kuivala
Utti
Kääpälä
Vekaranjärvi
Lipiälä
Mattila (liitettiin Kuusankoskeen vuonna 1921)
Miettula
Oravala
Parola
Pihlajasaari
Pyöriälä
Pyötsiälä
Rautjärvi
Ruotsula (liitettiin Kuusankoskeen vuonna 1921, ja vuosina 1956, 1966 ja 1985 osia Kouvolaan)
Rämälä
Saarento
Harju
Mieho
Riihikallio
Selänpää
Vuohijärvi
Skipparila (Kipparila)
Sorsala
Toikkala
Tuohikotti
Valkealan kirkonkylä
Niinistö
Puhjo
Uro
Joutjärvi
Hautala
Mannari
Postinumeroalueet

Tässä on luettelo Valkealan kunnan alueella sijainneista ja nykyisen Valkealan suuralueen sekä aluetoimikunnan alueella sijaitsevista postinumeroalueista. Tilastotiedot ovat vuodelta 2017.
| Postinumero ja toimipaikka | Alueen nimi | Väkiluku | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- |
| 45100 Kouvola | Kouvola Keskus | 9 393** | Suurin osa alueen väestöstä asui Kouvolassa, mutta pinta-alasta suurin Valkealan puolella. |
| 45330 Harju | Harju | 304 |  |
| 45360 Valkeala | Jokela | 3 819 |  |
| 45370 Valkeala | Valkeala kk. | 2 714 |  |
| 45410 Utti | Utti | 839 |  |
| 45910 Voikkaa | Voikkaa | 2 650** | Suurin osa alueesta sijaitsi Kuusankoskella, Valkealassa vain muutama kymmentä taloutta. |
| 45940 Oravala | Oravala | 295 |  |
| 46110 Tuohikotti | Tuohikotti | 365 |  |
| 46140 Vekaranjärvi | Vekaranjärvi | 141 |  |
| 46230 Valkeala | Aro | 491 |  |
| 46400 Kaipiainen | Kaipiainen | 472** | Suurin osa alueesta sijaitsi Anjalankoskella, Valkealan puolella vain muutama talous. |
| 46430 Tirva | Tirva-Inkerilä | 270 |  |
| 46530 Kannuskoski | Kannuskoski | 166** | Suurin osa alueesta sijaitsi Luumäen puolella. |
| 47810 Selänpää | Selänpää | 292 |  |
| 47830 Hasula | Hasula | 116 |  |
| 47850 Verla | Verla | 137** | Suurin osa alueesta sijaitsi Jaalassa. |
| 47900 Vuohijärvi | Vuohijärvi | 246 |  |
| 47910 Hillosensalmi | Hillosensalmi | 29 |  |
| 52920 Voikoski | Voikoski | 133* | Suurin osa alueen pinta-alasta sijaitsee Mäntyharjun puolella, mutta väestöstä suurin osa Valkealassa. |
Talous

Valkealan elinkeinorakenne oli seuraavanlainen:
| Elinkeino | Prosenttiosuus |
| --- | --- |
Palvelut: 44,0 %
Teollisuus: 16,9 %
Kauppa: 12,7 %
Maa- ja metsätalous: 8,9 %
Rakennustoiminta: 8,8 %
Liikenne: 8,7 %

Kunnan työpaikkaomavaraisuus oli 48 %. Miltei kolmasosa Valkealan työvoimasta kävikin työssä viereisessä Kouvolan kaupungissa ennen kuntaliitosta. Vuoden 2006 lopussa Valkealan työttömyysaste oli 8,7 %, mikä oli yli kolme prosenttia maakunnan keskiarvoa vähemmän.
Urheilu

Valkealan ylpeys on urheiluseura Valkealan Kajo. Se on voittanut lentopallon naisten Suomen mestaruuden vuonna 1998, hopeaa 1990, 1993, 1994, 1999 ja pronssia 1992. Myös pikajuoksija Visa Hongisto, koripalloilija Alexander Madsen ja jääkiekkoilijat Vili Sopanen, Jaakko Lantta sekä Sami Tamminen ovat Valkealasta kotoisin.
Valkealassa toimii myös jääkiekkoseura nimeltä Valkealan Kiekko (ValKi), joka on perustettu vuonna 1981.
Kajon kasvatti Michaela Madsen pelaa naisten lentopallon SM-sarjaa HPK:ssa, jossa voitti keväällä 2016 SM-kultaa. Hän kuuluu myös maajoukkuerinkiin. Myös Madsenin äiti Vuokko Naukkarinen, täti Kirsi Korjala sekä serkku Veera Korjala ovat edustaneet Kajoa SM-sarjassa.
Kulttuuri > Murre

Valkealan alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Valkealan murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Iitin ryhmään.
Kulttuuri > Nähtävyyksiä

Elvingin torni
Kirjokiven kartano
Mäntysaaren keskiaikainen kalmisto
Olhavan kiipeilykalliot
Repoveden kansallispuisto
Suomen Puotimuseo ja Hirsmäen museoalue
Utin linnoitus
Valkealan pääkirkko
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Valkealan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla maksasoppa, tappaiskeitto, mannaputinki ja marjaliru sekä ohrarieska.
Kulttuuri > Tapahtumat

Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Valkealassa vuonna 2007.
Kirjallisuutta

Heimo Pohjalainen: Ajasta aikaan : Valkealan seurakunta 350 vuotta. Valkealan seurakunta 1981
Heimo Pohjalainen: Sinistä ja vihreää : moni-ilmeinen Pohjois-Valkeala. Valkeala: Valkealan kunta. 2001. ISBN 951-98333-1-5
Heimo Pohjalainen: Tottovalkkoo : ajan kuvia ja kuvauksia Valkealasta. Valkeala: Heimo Pohjalainen (omakustanne) 2004. ISBN 952-91-7028-9
Heimo Pohjalainen: Sata vaikuttajaa Walkealasta 1365-2008. Valkeala: Heimo Pohjalainen (omakustanne) 2008. ISBN 978-952-92-3576-6
Heimo Pohjalainen: Wanhan Walkealan walokuvia. Valkeala: Heimo Pohjalainen (omakustanne) 2010. ISBN 978-952-92-8111-4
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valkeala Wikimedia Commonsissa
Valkealan Kajon kotisivut.
| n k Kymenlaakson maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Hamina  Kotka  Kouvola  Miehikkälä  Pyhtää  Virolahti 
Entiset kunnat:  Anjala  Anjalankoski  Elimäki  Haapasaari  Jaala  Karhula  Kuusankoski  Kymi  Sippola  Valkeala  Vehkalahti 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Yle 
Kustaa III:n sota, Ruotsin kuninkaan hyökkäys Venäjän joukkoja vastaan ​​Valkealassa 20. huhtikuuta 1790
Punaisten Suomen sisällissodassa 1918  tuhoama Harjunjoen rautatiesilta Valkealassa.
Maisema Repoveden kansallispuistosta.
Olhavanvuoren seinämä.
Justas Stasevskij

Justas Stasevskij (s. 1989 Tallinna) on suomalainen toimittaja ja pianisti. Hän aloitti työskentelyn Yleisradion ulkomaantoimituksessa vuonna 2023. Vuodesta 2024 lähtien Stasevskij on toiminut Ylen toimittajana Puolassa ja Ukrainassa.
Ura

Stasevskij on valmistunut musiikin maisteriksi sekä Sibelius-Akatemiasta että Wienin taidekorkeakoulusta.
Yksityiselämä

Stasevskijn sisar Dalia Stasevska, on kansainvälisesti tunnettu kapellimestari, ja hänen veljensä, Lukas Stasevskij, on sellisti ja elokuvaohjaaja.
Komit

Komit ovat Pohjoiseen jäämereen laskevien suurten jokien varsilla Uralvuoriston länsipuolella elävä suomalais-ugrilainen kansa. Komit jakautuvat kahteen pääryhmään, komisyrjääneihin ja komipermjakkeihin.
Komin kieltä puhuu äidinkielenään 242 000 ja komipermjakkia 106 000 ihmistä, joista osa on muihin kansallisuuksiin kuuluvia, muun muassa venäläisiäkenen mukaan?.
Osa komeista käyttää komilaisuuden tunnuksena pohjoismaisen ristilipun tapaista lippua suomalaisten tapaan.
Komisyrjäänit

Komisyrjäänit elävät pääasiassa Komin tasavallassa, mutta myös Kuolan niemimaalla, Arkangelin alueella ja Uralin itäpuolella Länsi-Siperiassa. Komisyrjäänejä on noin 345 000 henkeä. 2000-luvulla komisyrjääneihin kuuluvat izvalaiset ovat aktivoituneet oman kulttuurinsa tunnetuksi tekemisessä. Kolvalaiset ovat komilaistunut nenetsiryhmä. Petšoralaiset ovat komisyrjäänien alueellinen ryhmä. He asuvat Komin tasavallassa Petšora-joen yläjuoksulla. Luzalaiset ovat myös komisyrjäänien alueellinen ryhmä, joka asuu Luza- ja Letka-jokien yläjuoksuilla Komin tasavallassa Priluzjen piirissä. Puolestaan udoralaiset asuvat Mezenin ja sen sivujoen Vaškan yläjuoksuilla Komin tasavallassa Udoran piirissä.
Komipermjakit

Omaa kieltään puhuvia komipermjakkeja on noin 152 000 henkeä. He asuvat pääasiassa Komin tasavallan eteläpuolella Permin Komin piirikunnassa. Permi-nimitys liittyy käsitteeseen Perman alue. Usein on oletettu, että skandinaavisissa saagoissa mainitulla Bjarmian maalla ja sen bjarmeiksi kutsutuilla asukkailla oli jokin yhteys Permaan ja permiläisiin. Komien kansalliseepoksen nimi onkin Biarmia, ja sen on kirjoittanut Kallistrat Žakov (1866–1926). Teos on käännetty muun muassa viroksi vuonna 2015. 2000-luvulla komipermjakkeihin kuuluvat jazvalaiset ovat aktivoituneet oman kulttuurinsa tunnetuksi tekemisessä. Zjuzdinin komit ovat myös eräs komipermjakkiryhmä.
Historia > Ruhtinaskunnista osaksi Venäjää

Ennen venäläisten levittäytymistä komien asuinalueille, oli komeilla omia ruhtinaskuntiaan. Viimeinen ruhtinaskunta liitettiin Venäjään vuosina 1471–1472 käydyn sodan päätteeksi. Sota oli verinen ja sen seurauksena venäläisten vaikutus laajeni vähitellen kaikille komilaisten elämänalueille. Sodassa menetettyjen ihmishenkien tilalle asutettiin vieraskielisiä työntekijöitä ja hallintoviranomaisia. Muutosta on verrattu jopa kansanmurhaan. Komin kielen abur-aakkosten käyttö loppui ja komilaismiehet värvättiin pakolla miehitysarmeijan käymiin valloitussotiin. Komien vanhoja kyliä ja kaupunkejakin hävitettiin ja asukkaat pakotettiin evakkoon.
Historia > Neuvostoliiton aika

Vuonna 1931 alkoivat Neuvostoliitossa komien laajat vainot. Niin kutsutussa Sofin-jutussa lavastettiin suurin osa komilaisten poliittisista ja kulttuurielämän johtajista ja vaikuttajista syyllisiksi valtionpetoksesta ja vakoilusta Suomen ja Viron hyväksi. Lavastetut teloitettiin tai viettivät vuosikymmeniä keskitysleireillä. Samaan aikaan komien itsehallinto kaadettiin ja Kominmaa kohotettiin nimellisesti autonomisesta alueesta autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Tasavallan pohjoisosista tehtiin vankileirien saaristo Gulag, jonne tuotiin 20 vuoden ajan junalasteittain vankeja ympäri Neuvostoliittoa. Vain pienissä komilaiskylissä ei ollut orjatyöleirejä ja vartiotorneja. Tämä vaikutti merkittävästi komien kansanluonteeseen luoden pelon ilmapiiriä.
Josif Stalinin kuolemasta huolimatta komien olot eivät helpottaneet, vaan venäläistäminen jatkui. Kun vankien tuominen alueelle loppui, aloitettiin suuri vapaaehtoismuuttohanke. Tämä johti jopa satojentuhansien venäläisten muuttamiseen Kominmaalle luonnonvarojen perässä. Tämä johti siihen, että Stalinin terrorin polvilleen lyömät komit jäivät omilla asuinalueillaan vähemmistön asemaan. Venäläiset ottivat haltuunsa kaikki tärkeimmät asemat yhteiskunnassa. Pääosin he eivät halunneet oppia puhumaan komia. Komin kieli suljettiin työelämän ulkopuolelle. Liittovaltio sulki komilaiset koulut ja yksityiselämässäkin komin kielen käyttö väheni seka-avioliittojen myötä.
Historia > Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen

Kun Neuvostoliitto romahti, komilaiset perustivat oman puolueen vuonna 1991. Puolueen nimi on Dorjam Asnymös, suomeksi 'Puolustakaamme itseämme'. Puolueen tarkoituksena on taistella venäläistä kolonialismia vastaan.
Genetiikka > Haploryhmät

Yli puolella komimiehistä esiintyy uralilaisille kansoille tyypillistä haploryhmää N. 37 prosenttia heistä kantaa sen alaryhmää N1c ja 18,5 prosenttia kuuluu alaryhmään N1b-P43. Komien toiseksi yleisin Y-haploryhmä on R1a (27,4 %).
Äitilinjoissa esiintyvistä haploryhmistä yleisin on H (33 %). Noin neljänneksellä kominaisista on haploryhmä U. 13,6 prosenttia kuuluu sen alaryhmään U4 ja 9,9 prosenttia kuuluu alaryhmään U5. Haploryhmää T tavataan 13,3 prosentin taajuudella.
Genetiikka > Autosomaalinen DNA

Vuoden 2018 tutkimuksen mukaan keskimäärin 19 prosenttia komien autosomaalisesta DNA:sta on siperialaista. Tämä siperialainen komponentti on ominainen uralilaisia kieliä puhuville kansoille. Vuoden 2013 tutkimuksessa komit sijoittuivat koilliseurooppalaisten väestöjen vierustalle muodostaen oman niistä irrottautuvan ”siipensä” suomalaisten tavoin.
Kuuluisia komeja

Ivan Kuratov (komiksi Pantjeljel Petrö Öljöš Ivan), komien kansallisrunoilija
Kallistrat Žakov, (komiksi Palaljej Kaljö) kirjailija, filosofi, komien Biarmia-kansalliseepoksen laatija
Raisa Smetanina, kilpahiihtäjä
Nikolai Bažukov, kilpahiihtäjä
Vladimir Torlopov, Komin tasavallan 1. presidentti
Vjatšeslav Gaizer, Komin tasavallan 2. presidentti
Pitirim Sorokin, (komiksi Öljöksan Petj) Yhdysvaltain sosiologisen liiton presidentti
Valeri Leontjev, muusikko, kansallistaiteilija
Etta (artisti)

| Etta> Emmalotta.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Emmalotta Kanth
Syntynyt: 23. elokuuta 1997 (ikä 27)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  artisti
Muusikko
Taiteilijanimi:  Etta
Tyylilajit:  rap, trap
Levy-yhtiöt:  Warner Music Finland
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Emmalotta Amanda Kanth (s. 23. elokuuta 1997), taiteilijanimeltään Etta, on suomalainen rap-artisti. Musikaalisessa perheessä kasvanut Etta osallistui vuonna 2007 Talent Suomi -kilpailuun. Etta oli kilpailun aikaan vasta 10-vuotias ja pääsi semifinaaliin asti. Hän allekirjoitti levytyssopimuksen PME Recordsin ja Warner Music Finlandin kanssa vuonna 2018. Etta julkaisi ensimmäisen singlensä ”Ballerina” vuonna 2018.
Ettalla diagnosoitiin 10-vuotiaana alopecia, joka aiheutti läiskikästä hiusten lähtöä ja kaljuuntumista. Hän joutui sairautensa vuoksi koulukiusatuksi ja käyttämään peruukkeja, joita hän käyttää edelleenkin.
Etta on tullut tunnetuksi muun muassa kappaleistaan ”10”, ”Prinsessa” ja ”Ämmä”. Lisäksi Etta on vieraillut muiden artistien kappaleilla, kuten Lukas Leonin ”XTC” sekä STEREON ”Vuosien päästä”. Etta on julkaissut vuonna 2019 EP-levyt 10 ja 10+ ja vuonna 2021 esikoisalbuminsa Tyttö.
YleX:n musiikkitiimi listasi Ettan lupaavimpien kotimaisten artistien joukkoon vuonna 2019. Etta sijoittui Läpimurto-listauksessa sijalle 2, vaikka rap-artisti oli julkaissut vasta yhden virallisen singlen. Etan ura on ollut nousujohteinen. Hän on muun muassa freestyle-räpännyt Lukas Leonia vastaan ja ollut levy-yhtiö Monspin ja HMC Publishing -musiikkikustantamon järjestämän rap-leirin artistimentori.
Etta on ehdolla Vuoden Artisti 2024 Emma-palkinnon saajaksi.
Diskografia > Albumit > Studioalbumit

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Albumilista  | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Tyttö | 2021 | 6 | kultaa |
| Tykkäät kummiski | 2022 | 1 |  |
| Tähtisumua | 2024 | 3 |  |
Diskografia > EP:t

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Albumilista  | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 | 2019 | – | – |
| 10+ | 2019 | – | – |
| Ei bändäreit - EP (mukana Pihlaja) | 2022 | – | – |
| Klubiruusu | 2023 | 9 | – |
Diskografia > Singlet > Pääartistina

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista  | Listasijoitukset> Radio-lista  | Myynti | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Ballerina” | 2018 | – | – |  | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Tää kesä” | 2019 | – | – |  | 10+ |
| ”Hurmaava” | 2019 | – | – |  | (julkaistu vain singlenä) |
| ”FML” | 2020 | – | – |  | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Huomioo” | 2020 | – | – |  | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Verhot kii” (mukana Bizi) | 2020 | – | – |  | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Rikkinäinen Levy” | 2020 | – | – |  | Tyttö |
| ”Prinsessa” | 2021 | 6 | 92 | kultaa | Tyttö |
| ”Koditon” | 2021 | – | – |  | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Bändäri” (mukana Pihlaja) | 2022 | 2  | 28  |  | Ei bändäreit - EP |
| ”Rakastellaan” (mukana Isaac Sene) | 2022 | – | 30 |  | Tykkäät kummiski |
| ”Perus” (mukana Gettomasa) | 2022 | 11 | – |  | Tykkäät kummiski |
| ”R.E.S.P.E.C.T.” | 2022 | – | 37 |  | Tykkäät kummiski |
| ”Kylmä” (mukana Alina Burnet) | 2023 | 36 | – |  |  |
| ”Demoneista ystävii” | 2023 | 2 | 34 |  | Tähtisumua |
| ”Piilota sun sydän" | 2024 | 21 | – |  | Tähtisumua |
| ”Viikonloppufaijoi” | 2024 | 4 | 54 |  | Tähtisumua |
| ”Showtime” (mukana Turisti) | 2024 | 25 | – |  | Tähtisumua |
| ”Viimeinen pisara” (mukana Jenni Vartiainen) | 2024 | 8 | 2 |  |  |
| ”Yötön yö" | 2024 | 11 | – |  | Tähtisumua |
| ”Sata shottii” | 2024 | 2 | 67 |  | Tähtisumua |
Diskografia > Singlet > Vierailevana artistina

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio-lista | Myynti | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”XTC” (Lukas Leon, mukana Cheek ja Etta) | 2018 | 1  | 97  | triplaplatina | Simba |
| ”Vuosien päästä” (Stereo, mukana Etta) | 2019 | 4  | 16  |  | 00740 |
| ”Rooma” (Lukas Leon, mukana Etta) | 2019 | 4  | – | platinaa (2 kertaista) | MÄ |
Diskografia > Muut listasijoitukset ja myyntiluvut

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista  | Listasijoitukset> Radio-lista  | Myynti | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”10” | 2019 | – | – | kultaa | 10 |
| ”Nätti” | 2019 | – | – | kultaa | 10+ |
| ”Ämmä” | 2021 | 19 | 60 | kultaa | Tyttö |
Yksityiselämä

Etta seurusteli viisi vuotta rap-artisti Lukas Leonin kanssa.
Emmalotan isosisko on Tiktokistakin tuttu Iinaroosa Kanth. Lisäksi Kanthilla on kolme veljeä.
Hillared

| Hillared |
| --- | --- |
 Hillaredin kirkko
 Hillared
 Koordinaatit: 57°37′47″N, 13°09′37″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Svenljunga
Väkiluku (31.12.2023):  660
Hillared on taajama Svenljungan kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 660 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hillared Wikimedia Commonsissa
Meksikon vallankumous

Meksikolaisia vallankumouksellisia itse tehdyn kanuunan kanssa noin vuonna 1911.
Lapsisotilas (1914)
Meksikon vallankumous eli Meksikon vuoden 1910 vallankumous oli väkivaltainen yhteiskunnallinen ja kulttuurinen liike, jota värittivät sosialistiset, nationalistiset ja anarkistiset suuntaukset. Se alkoi Meksikon diktaattorin ja pitkäaikaisen presidentin Porfirio Díazin kukistumisella vuonna 1910 vaaliskandaalin jälkiseuraamuksena ja jatkui uuden perustuslain voimaantulon jälkeen vuonna 1917, kunnes PRI-puolue sai maan hallintaansa vuonna 1928.
Vallankumouksen alkuperäinen tarkoitus oli yksinkertaisesti lopettaa Díazin diktatuuri. Tämä yksinkertainen poliittinen liike laajeni kuitenkin valtavaksi taloudelliseksi ja sosiaaliseksi murrokseksi. Sen pitkän taistelun aikana kehittyi meksikolaisten kansallinen identiteetti, ja vallankumouksen aika vakiinnutti Meksikon politiikan suuntaviivat pitkälle tulevaisuuteen.
Väkivaltaisuudet jatkuivat 1920-luvun loppupuolelle asti ja päättyivät vasta, kun Partido Nacional Revolucionario (myöhempi nimi Partido Revolucionario Institucional, suomeksi 'Institutionaalinen vallankumouspuolue', lyhenne PRI) vakiinnutti Meksikon valtapuolueena poliittisen yksinvaltansa vuonna 1928 ja sen jälkeen. Tämänkin jälkeen "jatkuvan vallankumouksen" idea vahvistettiin puolueen oppirakennelmissa ja kansallisessa ajattelutavassa tekemällä ero vallankumouksen "aseistetun vaiheen" ja "institutionaalisen vaiheen" välillä. Institutionaalista vaihetta edustanut virallinen puolueretoriikka alkoi hävitä puolueen kielenkäytöstä vasta presidentti Carlos Salinas de Gortarin aikana 1980-luvun lopussa.
Vallankumous ja sen tekijät

Presidentti Porfirio Díazin kaudella jako rikkaiden ja köyhien välillä leveni entisestään ja diktaattori keskitti sekä vallan että hyvinvoinnin harvojen käsiin. Kansa ei voinut ilmaista mielipiteitään tai valita johtajiaan. Köyhien turhautuminen ja poliittinen kiinnostus alkoi herätä ja useita uuden sukupolven nuoria johtajia olisi halunnut nousta politiikkaan mukaan, kuten Francisco I. Madero, joka kampanjoi ympäri maata Díazia vastaan.
Díaz painostettiin pitämään vuonna 1910 vaalit, joissa Madero onnistui keräämään suuren osan äänistä. Vaikka Díaz oli aikaisemmin ollut demokratian kannattaja, hän näytti muuttaneen mielensä ja vangitsi Maderon. Madero pääsi takuita vastaan pois ja pakeni Yhdysvaltoihin. Hän jatkoi taisteluaan Díazia vastaan pyrkimyksenään syrjäyttää tämä.
Samoihin aikoihin monet muut kansan sankarit alkoivat järjestäytyä ja tarttua aseisiin, kuten Pancho Villa pohjoisessa ja Emiliano Zapata etelässä. He häiritsivät Meksikon armeijaa ja alueensa johtajien hallintaa.
Helmikuun 14. päivänä 1911 Madero ylitti Meksikon rajan johtaakseen joukkojaan. Vallankumousjoukot huomasivat seuraavien kuukausien aikana, kuinka rappeutuneeksi Díazin armeija oli tullut. Sitä johtivat iäkkäät kenraalit ja joukoilta puuttuivat niin kuri, järjestys, yhtenäisyys kuin tehokkuuskin. Vallankumoukselliset saivat tästä havainnosta uutta voimaa. Liittovaltion joukkojen komentajan antautuminen Juárezissa 10. toukokuuta merkitsi lopun alkua Díazille. Neuvotteluissa sovittiin, että Díaz eroaa ja Francisco León de la Barrasta tulee väliaikainen presidentti, joka järjestää vaalit. Díaz erosi 25. toukokuuta ja purjehti Pariisiin. Vallankumousjoukot määrättiin hajotettaviksi, mutta useat vallankumousryhmät, muun muassa Emiliano Zapatan johtama talonpoikaisarmeija, kuitenkin vastustivat hajotusmääräystä.
Madero voitti lokakuussa 1911 järjestetyt presidentinvaalit. Hänen uusi hallintonsa ei kuitenkaan kestänyt sekä oikealta että vasemmalta tulevia jatkuvia hyökkäyksiä. Maderoa vastaan kehkeytyi useita epäonnistuneita kapinayrityksiä. Hänen kohtalokseen koitui lopulta salajuoni helmikuussa 1913. Pääkaupunki Mexico City muuttui kymmeneksi päiväksi taistelukentäksi. Valtava määrä siviilejä kuoli ja taistelut lakkasivat vasta kun hallituksen joukkojen komentaja Victoriano Huerta vaihtoi puolta. Madero ja varapresidentti José María Pino Suárez vangittiin.
Pian tämän jälkeen Madero ja Pino Suárez ammuttiin, kun heitä oltiin siirtämässä vankilasta toiseen. Huerta oli luultavasti antanut tappokäskyn päästäkseen valtaan. Huerta julistautui tämän jälkeen presidentiksi. Hänen nousunsa presidentiksi ilman vaaleja sai vallankumouksen liekit jälleen leimahtamaan. Pohjois-Meksikossa Venustiano Carranza kieltäytyi hyväksymästä Huertan presidenttiyttä ja vaati, että presidentti oli valittava vaaleilla, kuten perustuslaissa määrättiin. Carranza kutsui johtamaansa liikettä perustuslailliseksi vallankumoukseksi. Pancho Villa ja muutamat muut kapinallisjohtajat liittoutuivat Carranzan kanssa.
Vallankumousaika päättyy

Huerta ei saanut tilannetta hallintaansa, vaan epäjärjestys jatkui vuosien ajan. Pancho Villa riehui maan pohjoisosassa ja useat eri ryhmät taistelivat presidentin paikasta. Lopulta Venustiano Carranza anasti presidentin paikan vuonna 1915. Hän onnistui pysymään vallassa muutaman vuoden, mutta vuonna 1920 hänet kukisti hänen entinen liittolaisensa Álvaro Obregón, josta tuli maan vahva mies myös niiksi ajoiksi, jolloin hän ei ollut presidenttinä. Tämä lopetti levottomuudet, eivätkä ne alkaneet uudelleen huolimatta siitä, että Obregón murhattiin vuonna 1928. Tämän jälkeen PRI-puolue otti Meksikon tiukkaan hallintaan, ja vallankumous päättyi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Atkin, Ronald: Meksikon vallankumous.  ((Revolution! Mexico 1910–20, 1969.) Englannin kielestä kääntäneet Jyrki K. Talvitie ja Ilkka Helastie)  Helsinki:  Tietoteos, 1974.  ISBN 951-9035-14-1
Francisco I Madero leiriytyneenä vaimonsa ja lähimpien vallankumouksellisten kanssa.
Överlida

| Överlida |
| --- | --- |

 Överlida
 Koordinaatit: 57°21′03″N, 12°53′57″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Svenljunga
Väkiluku (31.12.2023):  488
Överlida on taajama Svenljungan kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 488 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Överlida Wikimedia Commonsissa