stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tom Cruise
Näyttelijän ura > Stuntit

Cruise tekee useat vaaralliset stunttinsa itse ilman sijaisnäyttelijää. Tätä myös korostetaan hänen elokuviensa markkinoinnissa. Cruise on muun muassa tehnyt 106 laskuvarjohyppyä (Mission: Impossible – Fallout), roikkunut nousevan lentokoneen kyljessä (Mission: Impossible – Rogue Nation), kiivennyt maailman korkeimman rakennuksen Burj Khalifan seinää ja pudottautunut neljä kerrosta alemmas (Mission: Impossible – Ghost Protocol), hypännyt katolta katolle kadun yli (Mission: Impossible – Fallout) murtaen nilkkansa sekä pidättänyt hengitystään veden alla kuusi minuuttia (Mission: Impossible – Rogue Nation). Hän on elokuvien kuvauksissa myös kiivennyt kallioseinämiä, istunut lentävän hävittäjän ohjaamossa sekä lentänyt helikopteria. Stunttikoordinaattori Wade Eastwoodin mukaan Cruise on kyvyiltään ja omistautumiseltaan poikkeuksellinen elokuvanäyttelijöiden joukossa. Cruise käyttää kuitenkin turvavaijereita, jotka poistetaan kuvasta digitaalisesti. Joissakin kohtauksissa Cruisen sijaisnäyttelijänä on toiminut esimerkiksi Keith Campbell. Ohjaaja Brad Birdin mukaan Cruisella on elokuviensa tuottajana valta etsiä sellainen vakuutusyhtiö, joka myöntää hänelle vakuutuksen.
Yksityiselämä > Perhe

Cruise on ollut kolme kertaa naimisissa. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli näyttelijä Mimi Rogers, jonka kanssa hän meni naimisiin vuonna 1987. Erottuaan Rogersista Cruise meni vuonna 1990 naimisiin näyttelijä Nicole Kidmanin kanssa. Pariskunta adoptoi kaksi lasta. He erosivat vuonna 2001. Cruise meni vuonna 2006 naimisiin näyttelijä Katie Holmesin kanssa. Heidän yhteinen tyttärensä Suri oli syntynyt aiemmin samana vuonna. Pariskunta erosi vuonna 2012.
Yksityiselämä > Uskonto

Cruise on skientologi. Hän liittyi Skientologikirkkoon vuonna 1986 naisystävänsä Mimi Rogersin suosituksesta. Cruisesta on tullut vuoden 2001 jälkeen skientologian näkyvin ja kiihkein puolestapuhuja ja lähetystyöntekijä sekä suurin lahjoittaja. Muutamia vuosia sen jälkeen, kun Cruise aloitti opiskelemaan skientologiaa, järjestön johtajat lupasivat jakaa joitakin skientologian salaisuuksia hänen kanssaan, kuten tietoja profeetta Xenusta. Cruise on muiden skientologien tapaan arvostellut julkisesti psykiatriaa ja mielialalääkkeiden käyttöä sekä markkinoinut skientologien yhteiskunnallisia ohjelmia kuten Narcononia ja Criminonia.
Cruisen esiintymiset skientologian puolesta ovat tuoneet hänelle myös kielteistä julkisuutta. Vuonna 2006 Paramount Pictures -elokuvayhtiö päätti 14 vuotta jatkuneen yhteistyön jättämällä uusimatta sopimuksensa Cruisen ja liikekumppani Paula Wagnerin tuotantoyhtiön kanssa. Paramount Picturesin emoyhtiön Viacomin puheenjohtaja Sumner Redstone kertoi Wall Street Journalille: ”(Cruisen) viimeaikainen käytös ei ole ollut hyväksyttävää Paramountille.” Vuodesta 2008 lähtien Cruise on rajoittanut haastattelijoita kysymästä häneltä skientologiasta.
Yksityiselämä > Omaisuus ja ansiot

Cruise on yksi elokuvahistorian eniten ansainneista elokuvanäyttelijöistä. Koko uransa aikana hän on ansainnut arviolta 745 miljoonaa dollaria, joista osa on tullut näyttelijänpalkkioista ja osa tuottajana. Elokuvista Vaarallinen tehtävä II ja Maailmojen sota Cruise ansaitsi sata miljoonaa dollaria kummastakin. Cruisen omaisuudeksi vuonna 2019 arvioitiin 570 miljoonaa dollaria.
Cruise ja hänen kolmas vaimonsa Katie Holmes tekivät ennen avioliiton solmimista avioehtosopimuksen. Avioeron jälkeen Cruise on maksanut elatusapua 400 000 dollaria vuodessa.
Cruisella on ollut lentolupakirja vuodesta 1994 lähtien. Hän omistaa useita yksityisiä suihkukoneita, kuten 20 miljoonan dollarin arvoisen Gulfstream IV:n sekä toisen maailmansodan aikaisen P-51 Mustangin.
Tuottajana

Tom Cruise on ollut päätuottajana elokuvissa The Others, Narc ja Väritetty totuus. Muita Cruisen tuottamia elokuvia ovat esimerkiksi kaikki Mission: Impossible -elokuvat, Jack Reacher: Paluu päämajaan, Jack Reacher: Tappajan jäljillä, Elizabethtown, Viimeinen samurai, Vanilla Sky ja Rajaton tahto.
Cruise/Wagner Productions -tuotantoyhtiö on filmituotantoyhtiö, jonka Tom Cruise perusti aiemman agenttinsa Paula Wagnerin kanssa. Yhtiö perustettiin tarkoituksena saada Tom Cruiselle enemmän valtaa tuotannossa ja lisätä tuottoa. Marraskuussa 2006 Metro-Goldwyn-Mayer tarjosi yhtiölle sopimuksen, jolla osa filmituotantoyhtiö United Artistsia (lyhenne 'UA') siirtyi Cruise/Wagnerin omistukseen. Tom Cruise ja Paula Wagner yhdessä MGM:n kanssa perustivat ”uuden United Artists” -yhtiön, ’New UA’. Yhtiön elokuvia ovat muun muassa Vanilla Sky, Rajaton tahto (1998), The Others (2001), Minority Report (2002), Viimeinen samurai (2003), Väritetty totuus (2003), Maailmojen sota (2005), Elizabethtown (2005), Vaarallinen tehtävä -elokuvat, Lions for Lambs (2007), Operaatio Valkyrie (2008) ja Mission: Impossible – Ghost Protocol (2011).
Palkinnot ja ehdokkuudet > Golden Globe

Cruise on saanut roolitöistään kolme Golden Globe -palkintoa:
Syntynyt 4. heinäkuuta (1990)
Jerry Maguire – elämä on peliä (1997)
Magnolia (2000)
Lisäksi Cruise on saanut Golden Globe -palkintoehdokkuudet rooleistaan elokuvissa Riskibisnes (1984), Kunnian miehiä (1993), Viimeinen samurai (2004) ja Tropic Thunder (2009).
Palkinnot ja ehdokkuudet > Oscar

Cruise on ollut Oscar-ehdokkaana rooleistaan elokuvissa Syntynyt 4. heinäkuuta, Jerry Maguire – elämä on peliä ja Magnolia.
Palkinnot ja ehdokkuudet > MTV Movie Awards

Cruise on voittanut kaksi MTV Movie Awards -elokuvapalkintoa:
Vaarallinen tehtävä II
Jerry Maguire – elämä on peliä
Lisäksi Cruise on saanut MTV:n Generation Award (suom. MTV-sukupolvi) -tunnustuspalkinnon
Palkinnot ja ehdokkuudet > Muita elokuvapalkintoja

Amerikan filmi-instituutin (AFI) -palkinto, Viimeinen samurai.
BAFTA-palkinto Syntynyt 4. heinäkuuta
People’s Choice Awards, 1990 ja 1994
Saturn-palkinto Vanilla Sky
Palkinnot ja ehdokkuudet > Muita palkintoja

Vuonna 2011 ihmisoikeusjärjestö Simon Wiesenthal -keskus myönsi Tom Cruiselle humanitaarisen palkinnon (The Humanitarian Award) Cruisen pitkäaikaisesta tuesta Simon Wiesenthal -keskukselle ja sen Suvaitsevaisuuden museolle (engl. The Museum of Tolerance).
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Tom Cruise Wikisitaateissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tom Cruise Wikimedia Commonsissa
Tom Cruisen virallinen sivusto. (englanniksi)
Tom Cruise Elonetissä.
Tom Cruise Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Iltalehden Julkkislista: Tom Cruise.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Elonet  Yle 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef 
Tom Cruise 61. Oscar-gaalassa vuonna 1989.
Cruise kolmannen vaimonsa Katie Holmesin kanssa vuonna 2009.
Angela McCoy

Angela Nicoletti-Hulkko, taiteilijanimeltään Angela McCoy, (s. 12. elokuuta 1964 Hollywood, Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalaissyntyinen näyttelijä ja laulaja, joka asuu Suomessa. Hän on Hanoi Rocks -yhtyeen perustajajäsenen, soolokitaristi ja säveltäjä Andy McCoyn entinen vaimo. Angelan serkku on Johnny Thunders ja hän on myös Izzy Stradlinin entinen puoliso.
Angela on esiintynyt lukuisissa musiikkivideoissa kuten David Lee Rothin "California Girls" ja "Just a Gigolo/I Ain't Got Nobody", Guns N' Rosesin "Sweet Child O' Mine", Rattin Dance ja Andy McCoyn Live Ammon "Strung Out".
Nicoletti esiintyi ensimmäisen kerran ammattilaulajana Ruotsissa vuonna 1993. Andy McCoy perusti yhtyeen Live Ammo ja Angela liittyi siihen. Hän laulaa kappaleessa "Fox Field Junction". Hän oli laulajana myös vuonna 1997 punkyhtye Briardin comebackin yhteydessä.
Angela ja Andy alkoivat työskennellä yhteisen elokuvan ja soundtrackin parissa vuonna 1997. Elokuvan nimeksi tuli The Real McCoy. Se kilpaili palkinnoista Berliinin elokuvajuhlilla ja oli ehdolla myös Sodankylän elokuvafestivaaleilla Suomessa. Berliinin ja Sodankylän lisäksi elokuva oli ehdolla palkinnonsaajaksi myös São Paulossa, Brasiliassa. Elokuvan tekeminen kesti lopulta melkein kolme vuotta, kun Andy oli joutunut vakavaan onnettomuuteen pudottuaan parvekkeelta kesken kuvauksia. Elokuva on saanut ylistäviä arvosteluja muun muassa New York Timesissa ja Billboardissa.
Vuonna 2003 Angela ja Andy esiintyivät omassa viikoittaisessa tv-sarjassaan nimeltä "The McCoys Show" MTV3:lla. Sarjaa tehtiin 18 jaksoa. Sarja tavoitti noin 500 000 katsojaa jaksoa kohti.
Käännös suomeksi
Arne Six

Arne Six (s. 1976 tai 1977) on suomalainen urheiluselostaja, joka on Eurosportin pääselostaja tenniksessä. Six päätyi Eurosportille oma-alotteisuuden kautta: yliopisto-opintojen päätyttyä hän lähetti sähköpostia Eurosportin Suomen-toimitukseen ja tarjoutui tennisselostajaksi. Six teki debyyttinsä Eurosportin selostamossa helmikuussa 2011.
Six on valmistunut Turun yliopistosta pääaineenaan yleinen historia. Hänen gradunsa otsikko oli: Tasa-arvoa urheilukentille: Afroamerikkalaiset urheilijat The New York Timesin ja Washington Postin käsittelyssä toisen maailmansodan jälkeen (2011). (2+90 s.).
Tuotekehitys

Tuotekehitys (tuotteen luominen) on toiminta tai prosessi yrityksessä, jolla pyritään saamaan markkinoille uusia tuotteita tai parannuksia nykyisiin tuotteisiin. Sillä tarkoitetaan tutkimustulosten ja kokemusten kautta saadun tiedon käyttämistä menetelmien ja järjestelmien parantamiseksi. Tuotekehitysprosessi muuttaa markkinatarpeet ja tekniset mahdollisuudet myytäviksi tuotteiksi.
Perinteisesti tuotekehitys on kohdistunut valmistettaviin esineisiin, mutta sanaa käytetään nykyään myös ohjelmistoista, palvelutuotteista, rahamarkkinoiden instrumenteista ja jopa julkisista palveluista. Tuotekehityksen tavoitteena on tuottaa nopeasti, ja taloudellisesti uusia, asiakkaiden tarpeet täyttäviä kilpailukykyisiä tuotteita, huomioiden markkinatilanteen.
Suuremmissa yrityksissä tuotekehityksestä vastaa erillinen osasto. Tuotekehitykseen ohjattujen menojen osuus koko yrityksen liikevaihdosta vaihtelee suuresti. Perinteisillä teollisuusaloilla, kuten puunjalostuksessa, tuotekehityksen osuus on muutamia prosentteja liikevaihdosta, kun voimakkaasti kasvavilla uusilla aloilla saattaa tuotekehityksen kustannukset olla jopa puolet liikevaihdosta.
Tuotekehityksessä tuotetta katsotaan laajemmasta näkökulmasta, jolloin itse teknisen tuotteen tai palvelun lisäksi päätetään myös seuraavista asioista:
"tuotepaketti", joka sisältää tuotemerkin, brändin, hinta/laatusuhteen, muotoilun jne,
tuotetuki (toimitus, takuu, korjaus ja käyttöohjeet)
tuotteen kierrätys ja elinkaarikustannukset
Tuotteistaminen on tuotekehitystä, jossa useimmiten on taustalla jo jollekin asiakkaalle tehty räätälöity laite tai ohjelma. Tällä huomataan olevan laajempaa tarvetta ja siitä kehitetään oma tuotteensa tuotteistamalla sekä tuote itse että sen tuotepaketti, ja sen tuotetuki.
Uuden tuotteen luonne

Uusi tuote voi asemoitua eri tavoilla yrityksen toimintaan tai markkinoille. Tuote voi olla yrityksen kannalta vanhasta uusi versio, samaan toimintoon tuleva uusi tekninen ratkaisu (esimerkiksi digitaalinen ratkaisu korvaa vanhan analogisen) tai tuote voi olla kokonaan uusi myös käyttötarkoitukseltaan. Markkinoiden näkökulmasta tuote voi olla täysin uusi eikä sillä ole kilpailijoita. Suurin osa uusista tuotteista on versioita vanhoista.
Myynnin aloittaminen ja tuotteen elinkaaren aikaiset muutokset

Tuotteen elinkaaressa tuotekehitysvaihe päättyy tuotteen viemiseen markkinoille. Usein uuden tuotteen markkinointi alkaa jo siinä vaiheessa, kun tuotteen prototyyppi on valmistunut ja tuotannon alkamiselle on saatu vahvistettua aikataulu.
Useimpiin tuotteisiin tehdään vielä niiden elinaikana muutoksia johtuen esimerkiksi jonkin komponentin saatavuuden loppumisesta tai jonkin komponentin laatu on osoittautunut luvattua huonommaksi. Tärkeätä on että tuotteen elinkaaren vaiheet on huomioitu tuottolaskelmissa, ja että jo tuotekehityksen aikana mietitään kuinka voidaan varmistaa hyvä tuottavuus koko tuotteen elinkaaren ajan.
Tuotekehitysprojektin hallinnointi

Edellä tuotekehitysprosessia kuvattiin peräkkäisinä tapahtuvina prosessivaiheina, mitä se itse asiassa harvoin on. Käytännössä tuotekehitysprosessissa on aina päävaiheiden välissä ja joskus useamminkin katselmuksia, joissa tehdään kriittisiä analyysejä projektin jatkamisesta (Stage-Gate (Cooper) malli), sillä tuotekehityksen eri vaiheissa tulee varmentaa että tuote täyttää asiakkaan vaatimukset. Suunnitteluvaiheita voidaan edetä myös iteratiivisesti, jos jossakin vaiheessa löytyy ratkaisematon ongelma.
Erilaisia referenssimalleja tuotekehitykseen tarjoavat sekä standardit että projektinhallintaorganisaatiot. Ohjelmistokehityksen tunnetuin referenssimalli on CMMI. Suunnitteluvaihetta pyritään jatkuvasti nopeuttamaan, jotta tuote saataisiin mahdollisimman nopeasti markkinoille. Tuotekehitysvaiheessa uuteen tuotteeseen sitoutuu vain rahaa ja tuotteen myöhästyminen markkinoilta voi kadottaa osan markkinoista.
Uusien tuotteiden suojaaminen

Jotta uusia ideoita ei heti siirtyisi kilpailijoiden tuotteisiin, nämä voidaan patentoida tai suojata tuotemerkillä tai vastaavilla lain tarjoamilla keinoilla.
Yrityksen tuotekehitys

Projekti- ja prosessinäkökulman lisäksi tuotekehitystä voidaan käsitellä yrityksen näkökulmasta. Yrityksen johto tekee päätöksiä, joilla strategiat suunnitellaan ja tuotekehitystoiminta resurssoidaan ja sille asetetaan tavoitteita. Tyypillisesti luodaan sekä teknologia että tuotestrategia, joiden pohjalta voidaan tehdä ratkaisuja siitä minkälaisia tuotekehitysprojekteja käynnistetään. Tuotestrategia kertoo millaisia tuotteita kehitetään, ja miten uusi teknologia otetaan käyttöön. Teknologiastrategia kertoo miten eri teknologioita hyödynnetään tuotteissa.
Yritys voi toimia joko teknologiaorientoituneesti tai markkinaorientoituneesti. Markkinoiden ja teknologioiden liittyvän ymmärryksen lisäksi tuotekehitykseen vaikuttaa myös lainsäädäntö, esimerkiksi verotus ja ympäristöön liittyvät lait.
Suurten yritysten tuotekehitys on verkottunut maailman laajuisiksi toiminnoiksi (hajautettu tuotekehitys, globaali tuotekehitys). Tällainen toimintatapa on siirtymässä entistä pienempiin yrityksiin. Tuotekehitys koostuu moduuleista, joita kehitetään eri yrityksissä tai maissa - ja usein apuna käytetään yliopistoja ja muita tutkimuslaitoksia. Tällaisen tuotekehitysympäristön hallinta vaatii kokonaisuuksien hallintaa, ja kansainvälistä osaamista (eri kulttuurit ja viestintä). Verkostumisen lisäksi tuotekehitystä tehdään rinnakkaissuunnittelun avulla pyrkien mahdollisimman lyhyeen tuotekehitysaikaan. Eri toimintoja tehdään siis yhtä aikaa eri paikoissa.
Kirjallisuutta

Petroski, Henry: Ideasta tuotteeksi: Miten insinöörit keksivät suunnitelmallisesti.  ((Invention by design: How engineers get from thought to thing, 1996.) Suomentanut Kimmo Pietiläinen)  Helsinki:  Terra Cognita, 1997.  ISBN 952-5202-02-X
Tuotteen uutuusarvo yritykselle ja markkinoille
Turajärvi (järvi)

| Turajärvi |
| --- | --- |
 Näkymä Turajärveltä
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta
Kunnat:  Eura, Eurajoki, Rauma
Koordinaatit:  61°08′30″N, 21°53′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Juvajoki 
Järvinumero:  34.071.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  28,1 m 
Pituus:  2,8 km  
Leveys:  1,6 km  
Rantaviiva:  14,07879 km 
Pinta-ala:  2,5686 km² 
Tilavuus:  0,00367053 km³ 
Keskisyvyys:  1,43 m 
Suurin syvyys:  3,69 m 
 fiTurajärvi 
Turajärvi on järvi Rauman kaupungin (aiemmin Lapin kunnan) sekä Eurajoen ja Euran kuntien alueella Satakunnassa, mutta pääosa järvestä kuuluu Euran kuntaan, jossa siihen rajoittuu myös Turajärven kylä. Järvi kuuluu Eurajoen vesistön Juvajoen valuma-alueeseen, joka yhtyy Eurajoen keskustassa Eurajokeen sen vasemmalta puolelta. Eurajoki laskee edelleen Eurajoensalmessa Selkämereen.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 257 hehtaaria eli 2,6 km² ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja leveimmältä kohdaltaan 1,6 kilometriä leveä. Järvi on melko tasapohjainen, koska yli 3 metriä syviä paikkoja on vain 1,5 hehtaaria ja yli 2 metriä syviä kohtia on jo 72 hehtaaria. Kun yli 1 metrin syvyisiä kohtia on jo 176 hehtaaria, on alle metrin syvyyttä 31% eli 81 hehtaaria järven pohjasta. Syvin kohta sijaitsee lähes keskellä järveä.
Järven rantaviiva on 14,1 kilometriä pitkä. Järveä ympäröivä kallio on pääasiassa rapakiveä sen eri muodoissaan. Järven eteläpuolella kulkee lounaasta koilliseen diabaasijuonne. Etelärannat ovat korkeiden mäkien rajaamia, mutta muualla on matalampaa moreenimaata. Järven lounaiskulmassa on peltoa ja kaakkoiskulmassa kosteikkoja.
Maantietoa > Joet ja saaret

Turajärven luusua sijaitsee järven luoteiskärjessä. Siellä vesi laskee pohjapadon säätelemänä Koponojaan, joka on järven laskujoki. Joen nimi vaihtuu myöhemmin Juvajoeksi. Turajärveen vesi tulee suurelta osin Pietarjoesta, joka alkaa Euran Savikon Isosuolta Haajanojana sekä pohjoisesta laskevan Naarjokena ja virtaa Turajärven kylän ja umpeutuneen Lamminjärven läpi Turajärveen.
Turajärvessä on 16 saarta, jotka ovat kaikki alle hehtaarin kokoisia. Saarten yhteispinta-ala on 0,66 hehtaaria ja yhteisen rantaviivan pituus 1,3 kilometriä. Osa niistä on muodostunut 1960-luvulla suoritetusta ranta-alueen ruoppausmaan läjityksestä. Suurimmat saaret ovat kallioinen Puurikari, Kahilankari ja maakannaksella rantaan yhdistetty Pirttikari.
Veden laatu ja suojelutoimet

Turajärvi on matala humusjärvi, jonka rantoja reunustavat jokunen pelto ja monet vapaa-ajan asunnot. Järveä kuormittaa myös Pietarjoki. Järven veden kuntoarvio on saanut arvosanan hyvä, aivan viime aikoina ravinnepitoisuudet ovat laskeneet yläjuoksulla olleiden sikatilojen lopettua eläinten kasvatuksen. Lisäksi järven humuspitoisuuden vähentämiseksi Pyhäjärvi-instituutti suunnitteli ja toteutti yläjuoksulla saostusverkoston rakentamisen. Tämä toimenpide paransi huomattavasti järven veden laatua. Vesi kelpaa hyvin arki- ja virkistyskäyttöön. Jäven kesäasuntojen omistajat ovat perustaneet Turajärven suojeluyhdistyksen, jonka ensimmäinen aikaansaannos oli kesäasuntojen jätevesijärjestelmien tarkastus ja korjausehdotuksien teko sitä tarvitseville. Tämän jälkeen suojeluyhdistys sai aikaan kesäveden noston laskujokeen rakennetun pohjapadon myötä.
Järvelle on laadittu 1990-luvulla kunnostussuunnitelma, jonka ehdottamalle järven vedenpinnan nostolle saatiin lupa 1999. Vesi nostettiin vuonna 2001 patoamalla Juvajoen luusua. Suojeluohjelmaa on alettu toteuttamaan erilaisin hankkein 2000-luvulla.
Virkistyskäyttö

Järvellä toimii kalastuskunta, joka on istuttanut kalaa jo kymmeniä vuosia. Luontaista kalakantaa on täydennetty istuttamalla muun muassa kuhaa, kirjolohta, siikaa, järvisiikaa, haukea sekä karppia. Tämän johdosta virkistyskalastus on vilkasta kesäaikaan.
Järven etelärannalla on yleinen uimaranta.
Historia

Turajärven aikaisempi nimitys on ollut myös Kaukonjärvi ja Isojärvi.
Turajärven rantaniittyjä ja viljelyalaa kasvatettiin 1800-luvulla alentamalla järven pintaa. Vesioikeudella on asiakirjamainintoja ainakin vuosilta 1810, 1812 ja 1859. Järveen laskivat myös kaksi Mustajärveä ja Vähä Turajärvi, jotka ovat kaikki kuivatettuja.
Aiheesta muualla

Satavesi: Vaarala, Henri: Kolmen järven selvityshankkeesta neljän järven kunnostushankkeeksi (pdf) (Satakunnan vesistöohjelman tiedotuslehti) Satavesi 2/2006.  2006. Pori:  Lounais-Suomen ympäristökeskus. Viitattu 17.4.2012., s. 12
Turun Sanomat: Turajärveä ei saada kuntoon ilman ravinteiden leikkaamista[vanhentunut linkki]
Rauman järvet
Otajärvi
• Narvijärvi
• Turajärvi
• Kaljasjärvi
Lavajärvi
• Kauklaistenjärvi
• Saarnijärvi
• Kaarojärvi
• Reelmäjärvi
Lutanjärvi
• Äyhönjärvi
• Salajärvi
• Neittamojärvi
• Kajajärvi
Loukonen
• Meri-Pitkäjärvi
• Tarvolanjärvi
• Ojajärvi
• Iso Saarnummenjärvi
• Kourulammi
• Köyhäjärvi
Vähä Saarnummenjärvi
• Lamminjärvi
• Noitajärvi
• Kuusmonjärvi
• Kinnalanjärvi
• Löyttyjärvi
Kaatmojärvi
• Mustajärvi
• Pirttijärvi
• Ahmasjärvi
Rapajärvi
• Vahejärvi
• Monnanjärvi
• Katonajärvi
Eurajoen vesistö
Tk (käyttöliittymäkirjasto)

Tk on avoimen lähdekoodin laitteistoriippumaton, graafisen käyttöliittymän luontiin tarkoitettu laajennus TCL-kieleen. Tk:ssa on valmiina komponentteja ikkunoiden, painikkeiden, valintalistojen ja muiden liittymässä tarvittavien osien luontiin. Yksinkertaisuudestaan huolimatta soveltuu myös monimutkaisten ja näyttävien liittymien tekoon.
Tk on myös saatavilla Perliin (Tcl::Tk), Pythoniin (Tkinter) ja Rubyyn. Tkinter kuuluu Pythonin peruskirjastoon.
Esimerkkiohjelma

Seuraavassa esimerkissä luodaan ikkuna, jossa on otsikko, kolme syöttökenttää ja painike. 
Kun kahteen ensimmäiseen kenttään syötetään luku ja painetaan painiketta laskee ohjelma luvut yhteen ja sijoittaa tuloksen kolmanteen kenttään.
"#"-merkki rivin alussa on kommenttirivin merkki eli tulkki jättää kyseisen rivin huomioimatta.
#!/bin/sh

#Käynnistetään tk-tulkki 
exec wish "$0" "$@" 

#Luodaan tekstikenttä 
label .kentta -text "Laskukone" 

#Luodaan painike ja määritellään mitä painike tekee painettaessa
button .nappi -text "Laske" -command { set tulos [ expr $eka + $toka ] }

#Luodaan syöttökentät
entry .ensimmainen -textvariable eka
entry .toinen -textvariable toka
entry .kolmas -textvariable tulos

#Sijoitetaan luodut komponentit ikkunaan
pack .kentta .ensimmainen .toinen .kolmas .nappi
Aiheesta muualla

Tk-sivut Tcler's Wikissä
Tkinter
Tkinter - Python documentation
Esimerkkiohjelmasta pomppaava ikkuna.
Tuore kangas

Tuore kangas on Suomen metsätyyppiopin mukaisesti lehtomaista kangasta kuivempi, mutta kuivaa kangasta kosteampi kasvupaikkatyyppi, ja myös parempi erilaisille kasveille. Tuoreen kankaan valtapuu on kuusi.
Etelä-Suomessa tuoreiden kankaiden tavallisin metsätyyppi on mustikkatyyppi (MT). Lisäksi tavataan moreenimaiden lakialueilla erityisesti Suomenselän alueella seinäsammaltyyppiä sekä harjuilla ja muualla lajittuneilla mailla kuivien lehtojen puolukka-lillukkatyypin (VRT) harjuvarianttia.
Mustikkatyyppi vaihtuu ilmastollisesti epäedullisimmilla paikoilla puolukka-mustikkatyyppiin, metsälauha-mustikkatyyppiin ja pohjoisempana kerrossammal-mustikkatyyppiin (HMT).
Pohjanmaan-Kainuun alueella esiintyy puolukka-mustikkatyyppi, metsälauha-mustikkatyyppi sekä Kainuun ja Kuusamon korkeilla vaaroilla vaarapykäsammal-metsälauha-mustikkatyyppi. Peräpohjolassa tavallisin metsätyyppi on kerrossammal-mustikkatyyppi (HMT, Hylocomium-Myrtillustyyppi). Alavilla kosteilla alankoseuduilla on suopursu-juolukkatyyppiä. Metsä-Lapissa esiintyy suopursu-mustikkatyyppi.
Kerrokset > Maaperä

Tuoreen kankaan maaperä on moreenia tai hienojakoista hietaa, joka pidättää itsessään hyvin vettä ja ravinteita. Havupuiden seassa kasvavat koivut varistavat syksyllä lehtensä maahan. Siksi karikekerros on paksumpi kuin kuivalla kankaalla. Hajottajia on täällä enemmän, joten uusia ravinteita syntyy melko paljon.
Kerrokset > Puu- ja pensaskerros

Tuoreen kankaan puusto on sekametsää eli metsäkuusta, mäntyä ja koivuja. Metsäkuusi kasvaa tuoreen kankaan ravinteikkaassa kosteassa maassa paremmin kuin mänty. Sillä on vain pintajuuristo, minkä vuoksi se kaatuu myrskyssä helposti juurineen. Metsäkuusi sietää hyvin varjostusta, mutta varjostaa itsekin tehokkaasti maahan saakka ulottuvalla oksistollaan. Metsäkuusi pudottaa neulasiaan vielä harvemmin kuin mänty. Näin sekin pääsee yhteyttämään heti keväällä. Koivu on tuhlari. Se kasvattaa joka kesä uudet lehdet ja haihduttaa niiden kautta kymmeniä litroja vettä vuorokaudessa. Pensaskerroksessa kasvaa kohtalaisesti pihlajaa, harmaaleppää, raitaa ja korpipaatsamaa.