stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raide-Jokeri
Ongelmat > Viikin virtahäiriö

Virtahäiriö pikaraitiotien Viikin tiedepuiston pysäkin ympäristössä pysäytti linjan liikenteen puolikkaaksi päiväksi joulukuun puolivälissä 2023. Rataosuuden raitiotien infrastruktuuriin liittyvä katuvalaistus oli pois käytöstä noin kuukauden ajan, ja voimassa oli 10 km/h nopeusrajoitus. Arvioitiin, että vika saattoi liittyä Viikissä olevaan sähkönsyötön magneettikompensaatioalueeseen, jonka tarkoituksena on vähentää sähköhäiriöitä tiedekampuksen laitteille. Aiheen yli kuukauden jatkunutta luonnetta ei tunnustettu poikkeustiedotteen arvoiseksi ongelmaksi häiriötiedottamisessa, koska menetetty aika saatiin kirittyä kiinni reitin muilla osuuksilla. Ratkaisuksi ongelmaan matkustajia suositeltiin varaamaan riittävästi aikaa omaan matkantekoon.
Ongelmat > Vaikeat sääolot

Tammikuussa 2024 jäätävän sateen kertyminen ajolankoihin lamautti linjan toiminnan, ja liikennöinti takkuili alkuiltapäivästä alkaen. Linjalle myös jumiutui vaunu, joka saatiin liikkeelle kytkemällä toinen vaunu siihen kiinni aisalla ja työntämällä se varikolle. Tapahtumasarja aiheutti noin tunnin viivästyksen ja usean vaunun jonoutumisen. Linjalle ei saatu järjestettyä korvaavaa bussiliikennettä.
Huhtikuussa 2024 jäätävän sateen kertyminen ajolankoihin lamaannutti linjan toiminnan toistamiseen. Jäätyneisiin ajolankoihin ei saatu levitettyä jäätymistä estävää glyserolia, sillä jäänestokalusto oli jo ehditty varustella kesäkautta varten.
Ongelmat > Autot raiteilla

Pikaraitiotie kärsi liikennettä aloitettaessa raiteille ajavista ja juuttuvista autoilijoista. Ennen haastavien risteysalueiden opasteiden parannusta raitiotien raiteille juuttui autoilija keskimäärin lähes joka toinen päivä. Tammikuussa 2024 Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne Oy asensi väliaikaisia opasteita pikaraitiotien risteyksiin. Helmikuussa 2024 väliaikaisia opasteita alettiin korvata pysyvämmillä huomiopollareilla.
Viikin tiedepuisto ilman katuvalaistusta tammikuussa 2024
Kaksi vaunua kytkettynä yhteen aisalla etummaisen vaunun varikolle työntämiseksi tammikuussa 2024
Pysyvästi asennetut huomiopollarit Pirkkolantien ja Hämeenlinnanväylän risteyksen tuntumassa
Ongelmat > Meluhaitat > Kaarrekirskunta

Raitiotien kaarteissa syntyy kahdenlaista ääntä: kiskon reunan ja pyörän laipan kosketuksesta syntyvää kirskuntaa sekä kiskon ajopinnan ja pyörän kontaktista syntyvää korkeataajuista metallista ääntä. Meluongelmaa on Kaupunkiliikenteen mukaan selvitetty ja ääni on todettu paikoitellen poikkeuksellisen kovaksi. Meluongelmaa on tarkoitus hoitaa kaarteiden rasvauksella, johon panostetaan etenkin kuivalla säällä. Radan pahimpiin ongelmakohtiin asennetaan automaattirasvauslaitteita. Kaupunkiliikenteen asiakaspalautteessa ja Helsingin Sanomien yleisökyselyssä ongelmallisina kohtina on nostettu esiin ainakin Oulunkylän Maaherrantien kaarre, Pakilantien ja Pirjontien kurvi sekä Alberganesplanadin ja Leppävaarankadun kaarre.
Ongelmat > Meluhaitat > Jynkytys

Pakilantietä kulkiessa raitiovaunun kuvattiin aiheuttaneen tasaisen ”tum-tum-tum” jumputuksen, joka kantautui asunnon sisään sadan metrin päähän raiteista. Raiteiden hionnan seurauksena kesällä 2024 jynkytys vaikuttaa vähentyneen.
Vaihtoyhteydet

Keilaniemi (M): Metrolinjat M1 ja M2
Otaranta: Runkolinja 510
Aalto-yliopisto (M): Metrolinjat M1 ja M2, runkolinja 510
Linnoitustie: Turun ja Porin suuntien kaukoliikenteen linja-autot
Leppävaaran asema: Lähijunat H, Y, U, L, E ja A, Turun kaukojunat, runkolinjat 200 ja 520
Talin siirtolapuutarha: Runkolinjat 30 ja 200
Takomotie: Runkolinjat 30 ja 200
Kutomotie: Runkolinjat 30 ja 200
Huopalahden asema: Lähijunat Y, U, L, E, A, I ja P
Ilkantie: Runkolinja 40
Hämeenlinnanväylä: Runkolinja 400, Tampereen suunnan kaukoliikenteen linja-autot
Kustaankartano: Runkolinja 600
Oulunkylän asema: Lähijunat I, P, K ja T
Viikin tiedepuisto: Lahden ja Kotkan suuntien kaukoliikenteen linja-autot
Roihupelto: Runkolinja 500
Itäkeskus (M): Metrolinjat M1 ja M2, runkolinja 500
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Raide-Jokeri Wikimedia Commonsissa
Raide-Jokerin verkkosivut
Suomen raitioliikenne
Avajaisseremonian kunniavieraat. Puhumassa ympäristö- ja ilmastoministeri Kai Mykkänen. Taustalla vasemmalta oikealle: HSL:n toimitusjohtaja Mika Nykänen, pääministeri Petteri Orpo, Espoon kaupunginjohtaja Jukka Mäkelä ja Helsingin apulaispormestari Anni Sinnemäki.
Avajaisseremonian kunniavieraat vihkimässä pikaraitiolinjan käyttöön. Takana pikaraitiolinjan ensimmäisen vuoron vaunu odottamassa liikkeellelähtöä.
Väkijoukko odottamassa ensimmäistä Itäkeskuksesta lähtevää vuoroa linjan 15 avajaispäivänä.
Viikinmäki-niminen pysäkki Pihlajiston ja Viikinmäen rajalla.
Artic XL -raitiovaunun mallikappale Kaapelitehtaalla Helsingissä vuonna 2018.
Tomáš Holeš

Tomáš Holeš Jablonecin pelaajana huhtikuussa 2019.
Tomáš Holeš (s. 31. maaliskuuta 1993) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän on kotimaassaan edustanut Hradec Královéa, Jablonecia ja kesästä 2019 alkaen Slavia Prahaa. Hän on vuoden 2024 loppuun mennessä pelannut Tšekin jalkapalloliigassa 265 ottelua ja tehnyt niissä 20 maalia. Hän on voittanut Tšekin liigamestaruuden vuosina 2020 ja 2021 sekä Tšekin Cupin vuonna 2021, jolloin hän oli loppuottelusta sivussa loukkaantumisen vuoksi, ja 2023, jolloin hän oli loppuottelussa joukkueensa kapteeni.
Holeš on pelannut Tšekin alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän pelasi Tšekin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Skotlantia vastaan. Hän on vuoden 2024 loppuun mennessä pelannut 34 A-maaottelua, joissa hän on ollut 29 kertaa avauskokoonpanossa. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki lokakuussa 2020 ystävyysottelussa Kyprosta vastaan. Toisen maalinsa hän teki kesän 2021 EM-kilpailujen neljännesvälieräottelussa, ja samassa ottelussa hän syötti Tšekin toisen maalin sen voittaessa Alankomaat 2–0. Holeš tuli EM-turnauksessa ensimmäisessa alkulohko-ottelussa vaihdosta kentälle ja pelasi loput ottelut avauskokoonpanossa. Hän pelasi EM-kilpailuissa 2024 täyden peliajan Tšekin kaikissa kolmessa ottelussa.
Itis (kauppakeskus)

| Itis |
| --- | --- |

 Itiksen vanhimman osan julkisivua Tallinnanaukiolle.
Sijainti:  Itäkeskus, Helsinki
Avattu:  19. syyskuuta 1984
Arkkitehti:  Erkki Kairamo (1984) Juhani Pallasmaa (1989–1991) ja muita
Omistaja:  Morgan Stanley  CC Real Finland Oy 
Liikkeiden määrä:  yli 120
Kerrosten määrä:  5
Kävijämäärä:  13,0 milj. (2020)
Vuosimyynti:  291 milj. euroa (2020)
Pysäköintipaikkoja:  3 000
Kotisivu
Itis (entiseltä nimeltään Itäkeskus) on kauppakeskus, joka sijaitsee Itä-Helsingissä Vartiokylän kaupunginosan Itäkeskuksen osa-alueella Kehä I:n ja Itäväylän risteyksessä. Kauppakeskusta rajaavat Kehä I:n lisäksi Itäkatu ja Turunlinnantie. Itiksen vuokrattava pinta-ala (Gross Leasable Area, GLA) on 101 452 neliömetriä ja kokonaispinta-ala noin 200 000 neliömetriä. Myymälöitä, ravintoloita ja erilaisia palveluita on yhteensä yli 200, ravintoloita näistä on 30 ja myymälöitä yli sata. Niissä työskentelee yli 2 000 henkilöä, pysäköintipaikkoja on noin 3 000.
Kauppakeskuksen nimi oli alun perin kaupunginosan mukaan Itäkeskus, maaliskuussa 2012 se muutettiin muotoon Itis. Aikaisemminkin Itis oli käytössä epävirallisena lempinimenä. Kauppakeskus uusittiin kokonaisvaltaisesti vuoden 2014 loppuun mennessä.
Metrolla pääsee suoraan kauppakeskuksen sisäänkäyntiin Helsingin keskustasta päin tultaessa. Vuosaaresta ja Mellunmäestä tultaessa kuljetaan Tallinnanaukion kautta. Suurimpia Itiksen liikkeitä ovat muun muassa Stockmann, S-market, Tokmanni, Gigantti, Halonen ja H&M. Itiksessä on niin kotimaisia kuin ulkomaisiakin muotikauppoja. Erilaisia ravintoloita ja kahviloita Itiksessä on noin 30.
Marraskuussa 2018 avattiin Finnkino Itis, joka saneerattiin Anttilan entisiin tiloihin. Suomen ensimmäinen Kentucky Fried Chicken -ravintola avautui 11. marraskuuta 2021 Itiksessä.
Historia

Itäkeskuksen rakennutti SKOP, joka myös omisti keskuksen aluksi. Se oli SKOP:lle 200 miljoonan markan sijoitus. Itiksen ensimmäinen vaihe valmistui syksyllä 1984 aluetta palvelleen Puhoksen ostoskeskuksen läheisyyteen, ja sen suunnitteli arkkitehti Erkki Kairamo (Gullichsen, Kairamo, Vormala Arkkitehdit Ky) ja rakensi Haka. Julkisivussa ei pyritty tuomaan esiin kulttuurillisia eikä historiallisia viitteitä, vaan sen vallitseva kuva syntyi mainosten ja liikkeiden tunnusten avulla. Nykyisin Pasaasiksi nimetty osa oli pinta-alaltaan 22 000 neliömetriä ja siinä oli 41 liikettä, kuten Anttila, Maxi, Pukeva ja Seppälä. Pian avajaisten jälkeen alettiin suunnitella laajennusta, joka valmistui vanhan osan uudistuksen kanssa viiden arkkitehtitoimiston (muun muassa Juhani Pallasmaan) suunnittelemana 1992. Laajennuksen myötä kauppakeskuksen pinta-ala moninkertaistui 85 000 neliömetriin, uusiksi vuokralaisiksi tulivat muun muassa Stockmannin ja liikkeiden kokonaismäärä kasvoi kahteensataan, jolloin Itiksestä tuli Pohjoismaiden suurin kauppakeskus. Kauppakeskuksen Kehä I:n puoleiseen päätyyn alettiin suunnitella uutta laajennusta 1990-luvun lopussa. Piazzaksi nimetty laajennusosa avattiin syyskuussa 2001, jolloin kauppakeskus saavutti nykyiset mittansa.
Sekä Itiksen myynti että kävijämäärä ovat olleet nousussa. Vuonna 2018 kauppakeskus Itiksen myynti oli 319 miljoonaa ja kävijämäärä 17,1 miljoonaa.
Kauppakeskus Itiksen ja sen lähiympäristön suunnittelijat on palkittu kahdesti Teräsrakenneyhdistyksen myöntämällä Vuoden teräsrakenne -palkinnolla. Vuonna 1984 palkinnon sai kauppakeskuksen ensimmäisestä vaiheesta arkkitehti Erkki Kairamo ja vuonna 1986 Itäväylän ylittävästä katetusta Hansasillasta arkkitehdit Sakari Aartelo ja Esa Piironen.
Omistus

Itiksen laajennusvaihetta rahoitti 1980-luvun lopussa Säästöpankkien Keskus-Osakepankki (SKOP). Sen jouduttua Suomen Pankin haltuun syksyllä 1991 sen kiinteistöomistukset siirrettiin Suomen Pankin perustamalle Sponda Oy:lle.lähde? Tammikuussa 2002 Sponda myi Kauppakeskus Itiksen hollantilaiselle kiinteistösijoitusyhtiölle Wereldhave N.V:lle 317 milj. eurolla. Vuonna 2012 Wereldhave Finland omisti Itiksestä 84 prosenttia, Kesko 15 prosenttia ja Helsingin kaupunki yhden prosentin. Lokakuussa 2018 Wereldhave myi Itiksen amerikkalaiselle Morgan Stanleylle.
Hansasillan omistaa Helsingin kaupunki ja Itiksen viereisen Easton Helsingin kiinteistökokonaisuuden Itäväylän toisella puolella Kesko.
Suojelu

Rakennustaiteen seura on tehnyt Uudenmaan ely-keskukselle suojeluesityksen Itiksen vanhasta osasta. Ely-keskus suosittelee julkisivujen suojelua asemakaavan muutoksella. Suojeluesityksen taustalla on kauppakeskuksen halu korjata teräsrakenteet. Arkkitehtuurihistorian lehtorin Kristo Vesikansan näkemyksen mukaan rakennuksen ilme perustuu teräsrakenteisiin. Kairamon arkkitehtuurin perusominaisuus on selkeys ja laatikkomaisuus, mihin luovat ilmettä ulkopuolelle sijoitetut portaikot, parvekkeet ja mainoslaitteet. Kaupunginmuseo edellyttää lausunnossaan värityksen säilyttämistä.
Itiksen Stockmann

Stockmann-tavaratalo on toiminut kauppakeskus Itiksessä vuodesta 1992 alkaen. Kauppakeskusta uudistettaessa uudistunut Stockmann Itis avattiin kauppakeskuksen itäpäätyyn 4. marraskuuta 2013. Stockmannilla on siellä kolmessa kerroksessa tilaa 12 000 neliömetriä. Tavaratalon keskellä on 26-metrinen valopiha, johon tulee valoa kattoikkunoiden kautta. Niin sanottu ”Stockan kello” on tavaratalon valopihan päädyssä.lähde?
Stockan Herkulta vapautuneisiin tiloihin avattiin marraskuussa 2023 etnoruokakauppa Alanya Market.
Alue

Itiksen itäpuolella, Kehä I:n vastakkaisella puolella, on muun muassa HOK-Elannon hypermarketti (Prisma) sekä asuntoja noin 400 asukkaalle. Laajennuksen asemakaavamuutos hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 27. syyskuuta 2006. Prisma avattiin maaliskuussa 2009. Prisma ei ole osa Itistä, kuten ei ole myöskään Kauppakartanonkadulla sijaitseva kauppakeskus Easton.
Sisäkuvia

Pasaasi
Pikku-Bulevardi
Nivel
Bulevardi vuonna 2024
Ravintolamaailma
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itis (kauppakeskus) Wikimedia Commonsissa
Itiksen www-sivut
Vuonna 1992 valmistuneen osan julkisivua Itäväylälle.
Hansasilta johtaa Itiksestä Itäväylän yli kauppakeskus Eastoniin. Sillan takana Itiksen vanhimman osan julkisivua.
Vladimír Coufal

Vladimír Coufal marraskuussa 2017.
Vladimír Coufal (s. 22. elokuuta 1992 Ostrava, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän pelasi kotimaassaan syyskuun 2020 loppuun ja siirtyi sitten Englannin Valioliigassa pelaavaan West Ham Unitediin. Hän on pelannut Tšekin maajoukkueessa vuodesta 2017 alkaen.
Coufal pelasi vuoteen 2009 asti Baník Ostravan junioreissa ja edusti tämän jälkeen Hlučínia, Bílovecia ja Opavaa. Ensimmäiset pääsarjaottelunsa hän pelasi kaudella 2012–2013 siirryttyään Slovan Libereciin. Hän voitti Tšekin Cupin kaudella 2014–2015 joskaan ei pelannut enää toisessa välieräottelussa eikä loppuottelussa. Kesällä 2018 hän siirtyi Slavia Prahaan ja voitti kahdesti liigamestaruuden. Hän aloitti Slaviassa kauden 2020–2021, joka sekin päättyi joukkueen mestaruuteen, mutta siirtyi lokakuun alussa englantilaisseura West Ham Unitediin. Hän pelasi kauden aikana 34 valioliigaottelua, joissa kaikissa avauskokoonpanossa ja yhtä lukuun ottamatta täydet minuutit. Kaudella 2021–2022 hän pelasi Valioliigassa 28 ja Eurooppa-liigassa neljä ottelua. Seuraavalla kaudella hän pelasi West Hamin voittamassa Konferenssiliigassa yhdeksän ottelua, kaikki avauskokoonpanossa, mukaan lukien loppuottelu. Valioliigassa hän pelasi 27 ottelua. Kaudella 2023–2024 hän pelasi Valioliigassa 36 ottelua, jotka kaikki avauskokoonpanossa, ja Eurooppa-liigassa seitsemän ottelua.
Coufal pelasi Tšekin alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän pelasi Tšekin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2017 ystävyysottelussa Qataria vastaan. Hän on vuoden 2024 loppuun mennessä pelannut 51 A-maaottelua ja ne kaikki avauskokoonpanossa. Hän teki maaottelu-uransa toistaiseksi ainoan maalin syyskuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Slovakiaa vastaan. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän pelasi täydet minuutit Tšekin kaikissa viidessä ottelussa, kuten myös EM-kilpailuissa 2024 joukkueen kaikissa kolmessa ottelussa.
Talvitie (täsmennyssivu)

Talvitie tarkoittaa seuraavia:
talvitie, talvisaikaan käytössä oleva kulkuväylä
Vanha talvitie, katu Helsingissä
”Vanha talvitie”, CMX:n kappale albumilla Vainajala
Sukunimi

Aarne Talvitie (s. 1999), jääkiekkoilija
Annukka Talvitie (s. 1982), lentopalloilija
Arvi Talvitie (1903–1969), kemisti
Esa Talvitie (1923–2009), yritysjohtaja, kauppaneuvos
Eveliina Talvitie (s. 1970), kirjailija
Heikki Talvitie (s. 1939), diplomaatti
Helge Talvitie (s. 1941), SKDL:n ent. kansaneustaja
Ilari Talvitie (s. 1990), salibandynpelaaja
Ilmari Talvitie (1892–1959), juristi
Inkeri Lehtonen, o.s. Talvitie (1937–2002), kiekonheittäjä, kuulantyöntäjä ja koripalloilija
Irja Talvitie, aik Irja Tuomela (s. 1943), keihäänheittäjä
Juho Talvitie (1887–1950), jääkärieläinlääkintäeversti
Juho Talvitie (s. 2005), jalkapalloilija
Katri Räikkönen-Talvitie (s. 1963), käyttäytymistieteiden professori ja akatemiaprofessori
Liisa Talvitie (s. 1955), toimittaja ja kirjailija
Mari-Leena Talvitie (s. 1980), diplomi-insinööri, Kokoomuksen kansanedustaja
Marko Talvitie (s. 1976), pistooliampuja
Mikko Talvitie (1945–2005), ilmailulaitoksen pääjohtaja
Oiva Talvitie (1897–1965), toimituspäällikkö, kirjailija ja suomentaja
Pentti Talvitie (1922–2003), suurlähettiläs
Riikka Talvitie (s. 1970), säveltäjä ja oboisti
Ritva Talvitie (s. 1955), viulisti ja mestaripelimanni
Sakari Talvitie (1917–2011), toimittaja
Simo Talvitie (1927–2015), pappi, kirjailija ja päätoimittaja, Juho Talvitien poika
Tiia-Maria Talvitie (s. 1994), fysioterapeutti ja ampumahiihtäjä
Tuija Talvitie (1959–2020), CMI:n toiminnanjohtaja
Virpi Talvitie (s. 1961), kuvittaja ja graafikko
Yrjö Talvitie (1892–1970), kemisti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Talvitie”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ciborium

Ciborium ja ehtoolliskalkki
Ciborium (lat. ’pikari’. sakramenttilipas) on ehtoollisaineiden säilytykseen tarkoitettu kannellinen leipäastia. Siinä säilytetään konsekroituja, ehtoollisella käyttämättä jääneitä ehtoollisaineita myöhempää käyttöä varten.
Ehtoollisleipien säilytysastiasta käytettiin keskiajalla kahta nimeä, ciborium ja pyksis (lat. pyxis). Nimitys ciborium viittaa latinan sanaan cibus (leipä) ja kertoo siten astian käyttötarkoituksesta. Pyksis viittaa kreikan kielen puksipuuta tarkoittavan sanaan, ja viittaa siten valmistusaineeseen. Nykyään pyksis tarkoittaa useimmiten jalatonta rasiaa jossa on kartiomainen kansi. Ciborium on korkea, jalallinen astia, joka muistuttaa ehdolliskalkkia, ja jossa usein on suippo ja korkea yläosa. Se valmistetaan jalometallista, useimmiten kullasta tai hopeasta. Suomessa on säilynyt muutama keskiaikainen ciborium, mutta niitä lienee ollut kaikissa kirkoissa.
Ciborium mainitaan myös Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Jumalanpalvelusoppaassa yhtenä ehtoollisen viettoon käytettävistä esineistä. Sitä käytetään myös Ruotsin kirkossa ja joissakin kirkoissa sen säilyttämistä varten on sakramenttikaappi.
Katolisessa kirkossa pyksis tarkoittaa nykyään usein rasiaa, jota käytetään pyhitetyn ehtoollisleivän eli hostian säilyttämiseen sairaan ehtoolliselle, ja ciborium on astia, jossa säilytetään kirkossa messussa jakamatta jääneet hostiat seuraavaa messua varten. Ciboriumia vuorostaan säilytetään sakramenttikaapissa eli tabernaakkelissa, joka on kirkon alttarin läheisyydessä, nykyään usein ns. sakramenttikappelissa.
Ortodoksisissa kirkoissa ciboriumia vastaa lähinnä sakramenttilipas eli artoforion eli tabernaakkeli (kreik. αρτοφόριον, ven. дарохранителница). Se on kirkon alttaripöydällä pidettävä koristeellinen, usein pienen kirkon muotoinen lipas, jossa säilytetään ehtoollislahjoja sairaan ripitystä varten. Kristuksen läsnäoloa sakramenttilippaassa kuvastaa sen edessä aina palava lampukka. Lipas on usein metallinen ja koristeltu hopealla, kohokuvioilla tai jopa koristeellisilla jalokivillä, helmillä sekä pienillä ikoneilla eli finifteillä, valkoemalimaalauksilla.
Ciborium kirkkoarkkitehtuurissa

Kirkkoarkkitehturissa ciborium on pylväiden kannattama alttarikatos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ciborium Wikimedia Commonsissa
Agnes Chow

| Agnes Chow 周庭 |
| --- | --- |
 Agnes Chow vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. joulukuuta 1996 (ikä 28)  Brittiläinen Hongkong
Kansalaisuus:   britti (–2018)  kiinalainen – hongkongilainen
Ammatti:  opiskelija, kansalaisaktivisti
Muut tiedot
Lempinimet:  Demokratian jumalatar Oikea Mulan
Järjestö:  Demosisto (2016–2020)
Agnes Chow Ting (kiin.: 周庭; Jyutping: Zau1 Ting4; pinyin: Zhōu Tíng; s. 3. joulukuuta 1996) on hongkongilainen demokratia-aktivisti. Hän toimi Demosisto-nimisessä puolueessa sen hajoamiseen asti vuonna 2020. Chow oli myös yksi Hongkongin mielenosoituksien johtavista henkilöistä sekä vuoden 2014 ns. sateenvarjo-liikkeessä. Vuonna 2020 BBC nosti hänet 100 inspiroivaa ja vaikutusvaltaista naista -listalleen.
Tausta ja yksityiselämä

Uskonnolliselta vakaumukseltaan Chow on katolilainen. Hän on kertonut uskonnollisen kasvatuksensa muokanneen ajatusmaailmaansa. Chow on opiskellut kansainvälisiä suhteita Hongkongin baptistiyliopistossa.
Chow oli Britannian kansalainen vuoteen 2018 asti. Kansalaisuudesta luopuminen oli edellytys hänen ehdokkuudelleen samana vuonna järjestetyissä vaaleissa.
Chow puhuu sujuvaa englantia, kantoninkiinaa sekä japania.
Aktivismi

Alkusysäyksen poliittiselle aktivismilleen Chow kertoo saaneensa ollessaan 15-vuotias, kun hän törmäsi Facebook-keskusteluun, jossa kritisoitiin muun muassa kommunistisen puolueen aikeita tuoda "moraalinen ja kansallinen opetus" osaksi koulujen opetussuunnitelmaa.
Vuonna 2016 Chow oli mukana perustamassa Demosisto-nimistä puoluetta, jonka tarkoitus oli edustaa hongkongilaisia korkeakouluopiskelijoita. Puolue lopetti toimintansa kesällä 2020, kun Chow ja muut puolueen aktiivit katsoivat toiminnan olevan liian suuri riski Hongkongin kansallinen turvallisuuslain astuessa voimaan.
Helmikuussa 2020 Chow aloitti vloggaamisen YouTubessa. Hänen kanavallaan oli 300 000 tilaajaa. Japanissa Chow on saanut lempinimen "demokratian jumalatar" (jap. 民主の女神; minshu no megami).
Kesäkuun 2021 lopulla Chow'n Facebook-sivu poistettiin, mutta on epäselvää, poistiko Chow sen itse.
Aktivismi > Vangitseminen ja tuomio

Chow pidätettiin, yhdessä muiden Demosistō-aktivistien kanssa, 30. elokuussa 2019. Heitä syytettiin luvattoman mielenilmauksen järjestämisen suunnittelusta. Chow tuomittiin 10 kuukaudeksi vankilaan. Hän istui tuomionsa Lo Wun vankilassa, josta hänet siirrettiin Tai Lamin naisten vankilaan joulukuussa 2020 ja lyhyestä tuomiostaan huolimatta hänet määriteltiin A-kategorian vangiksi.
Elokuussa 2020 Chow pidätettiin uudelleen syytettynä Hongkongin kansallisen turvallisuuslain rikkomisesta. Hänet vapautettiin takuita vastaan 12. elokuuta. Chow vapautui lopullisesti 12 elokuuta 2021 tuomion kärsittyään. Chow'n tukijat huusivat Hongkongin protestien iskulauseita ja kutsuivat tätä "oikeaksi Mulaniksi". Chow ei puhunut medialle vapautumisensa jälkeen.
Galleria

Chow ja Joshua Wong sateenvarjo-liikkeen mielenosoituksessa vuonna 2014.
Demosiston kampanjatilaisuus vuonna 2017.
Chow vapauduttuaan tutkintavankeudesta elokuussa 2020
Aiheesta muualla

Chow'n YouTube-kanava
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa
Makwan Amirkhani

| Makwan Amirkhani> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. marraskuuta 1988 (ikä 36) Kermānšāh, Iran
Kansalaisuus:  Suomi
Vapaaottelija
Lempinimi:  Mr. Finland, Maku
Aktiivisena:  2010–
Pituus:  179 cm
Paino:  65 kg
Painoluokka:  kevytsarja
Kätisyys:  vasen
Taistelutyyli:  kreikkalais-roomalainen paini, vapaapaini, lukkopaini, thainyrkkeily
Seura:  Finnfighters’ Gym Turku Muay Thai (2010–) Straight Blast Gym Ireland (2015–)
Tilastot
Ottelut:  26
Voitot:  17
– tyrmäyksellä:  1
– luovutuksella:  11
– päätöksellä:  4
Tappiot:  9
– tyrmäyksellä:  2
– luovutuksella:  1
– päätöksellä:  4
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten vapaapaini.Suomen mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten vapaapaini.Suomen mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten vapaapaini.Suomen mestaruuskilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten vapaapaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Helsinki 2010 | -66 kg |  |
| TUL:n mestaruuskilpailut  | TUL:n mestaruuskilpailut  | TUL:n mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Varkaus 2002 | -50 kg |  |
|  Pronssia | Järvenpää 2001 | -50 kg |  |
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
| Suomen mestaruuskilpailut  | Suomen mestaruuskilpailut  | Suomen mestaruuskilpailut  |  |
|  Pronssia | Järvenpää 2013 | -66 kg |  |
| TUL:n mestaruuskilpailut  | TUL:n mestaruuskilpailut  | TUL:n mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Outokumpu 2006 | -66 kg |  |
|  Pronssia | Vantaa 2007 | -66 kg |  |
Nuorten vapaapaini
| TUL:n mestaruuskilpailut  | TUL:n mestaruuskilpailut  | TUL:n mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Järvenpää 2001 | -46 kg |  |
|  Kultaa | Varkaus 2002 | -50 kg |  |
Nuorten kreikkalais-roomalainen paini
| TUL:n mestaruuskilpailut  | TUL:n mestaruuskilpailut  | TUL:n mestaruuskilpailut  |  |
|  Pronssia | Järvenpää 2001 | -43 kg |  |
|  Pronssia | Porvoo 2002 | -50 kg |  |
Makwan Amirkhani (kurdiksi ماکوان ئەمیرخانی‎; s. 8. marraskuuta 1988 Kermānšāh, Iran) on suomalainen entinen vapaaottelija, joka kilpailee tšekkiläisessä Oktagon-organisaatiossa. Hänen painoluokkansa on kevytsarja (70,3 kg). Alkuperältään Amirkhani on Kurdistanista ja hän on etniseltä taustaltaan kurdi. Hänen fysiikkavalmentajanaan toimii Jesse Nykänen ja painivalmentajinaan Kalle Rantala ja Marko Tuomela.