stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1985
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  NeuvostoliittoOleksandr Volkov Heino Enden Sergei Tarakanov Valdemaras Chomičius Andrei Lopatov Valeri Tihonenko Valdis Valters Volodymyr Tkаtšenko Rimas Kurtinaitis Sergėjus Jovaiša Oleksandr Bilostinnyi Arvydas SabonisPäävalmentaja: Vladimir Obuhov |  TšekkoslovakiaJaroslav Skála Juraj Žuffa Vlastimil Havlík Peter Rajniak Stanislav Kropilák Zdeněk Böhm Jiří Okáč Igor Vraniak Vladimír Vyoral Kamil Brabenec Oto Matický Leoš KrejčíPäävalmentaja: Pavel Petera |  ItaliaGiampiero Savio Giuseppe Bosa Ario Costa Enrico Gilardi Walter Magnifico Roberto Brunamonti Renato Villalta Augusto Binelli Roberto Premier Renzo Vecchiato Pierluigi Marzorati Romeo SacchettiPäävalmentaja: Sandro Gamba |
Aiheesta muualla

1985 European Championship for Men FIBA Archive (englanniksi)
Kynsiniemi

Kynsiniemi on kyläkunta ja niemi Nurmeksessa, kaupungin länsipuolella, Pielisen rannalla. Kynsiniemellä toimii oma kesäteatteri, joka järjestää näytöksiä kesä- ja heinäkuisin. Kynsiniemi on mökkeilijöiden aluetta. Kynsiniemen jatkeena Pielisessä on Kynsisaari. Kynsisaareen pääsee niemen eteläkärjessä sijaitsevasta Uitonniemen satamasta.
fi
Kylkilampi

Kylkilampi tai Kylkilammi voi tarkoittaa seuraavia:
Kylkilampi, lampi Kivijärvellä
Kylkilampi, lampi Kyyjärvellä
Kylkilampi, lampi Utajärvellä
Kylkilammi, lampi Ruovedellä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Laertes

Laertes voi viitata seuraaviin asioihin:
Laertes, Ithakan kuningas ja Odysseuksen isä kreikkalaisessa mytologiassa
Laertes, antiikin pamfylialainen kaupunki
Laertes, henkilöhahmo Shakespearen näytelmässä Hamlet
HMS Laertes (J433), Britannian Kuninkaallisen laivaston miinanraivaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laertes”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Brodifakumi

| --- | --- |

Brodifakumi
Systemaattinen (IUPAC) nimi
3-[3-[4-(4-Bromofenyyli) fenyyli]-1,2,3,4-tetrahydronaftaleen-1-yli]-2-hydroksikromen-4-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 56073-10-0
ATC-koodi:  ?
PubChem CID: 41736
Kemialliset tiedot
Kaava: C31H23BrO3
Moolimassa: 523,42
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Liukoisuus veteen: Ei liukene
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 100 %
Metabolia: hidas, epätäydellinen, hepaattinen
Puoliintumisaika: Hidas; 20–130 päivää
Ekskreetio: renaalinen; hyvin hidas
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  X(AU) X(US) 
Reseptiluokitus:  Poison (S6) (AU)
Antotapa: Oraalinen; ihokosketus; hengitys (pöly) (myrkyttämiseen)
Brodifakumi on erittäin myrkyllinen 4-hydroksikumariini K-vitamiinin antagonisti antikoagulanttina toimiva myrkky. Se on yksi maailman käytetyimmistä torjunta-aineista, tavallisimmin sitä käytetään rodentisidina. Sillä säännöstellään myös muita tuhoeläimiä, kuten Uudessa Seelannissa possumeita. Ainetta sisältävät tuotteet on tarkoitettu lähinnä ammattimaiseen käyttöön.
Erittäin myrkyllinen
Ympäristölle haitallinen
Suomalainen brodifakumia et al. sisältävä myrkkysyötti
Toksikologia

Brodifakumi on 4-hydroksikumariini antikoagulantti, joka toimii samalla periaatteella kuin sen historialliset edeltäjät dikumaroli ja varfariini. Se on kuitenkin niitä huomattavasti voimakkaampaa ja pitkävaikutteisempaa; sen eliminaation puoliintumisaika on rasvaliukoisuudesta johtuen 20–130 päivää, minkä takia sitä kutsutaan "supervarfariiniksi" tai "toisen polven antikoagulantiksi".
Brodifakumin toiminta perustuu sen kykyyn keskeyttää sykli, jossa K-vitamiini muuttuu K-vitamiini-epoksidiksi ja takaisin K-vitamiiniksi estämällä VRORC1-proteiinin (K-vitamiini epoksidi reduktaasi proteiini) toiminnan. Tällöin K-vitamiinin tasot veressä laskevat ja hyytymistekijöiden synteesi häiriintyy kunnes veri ei enää hyydy.
Lisäksi brodifakumi (kuten muutkin antikoagulantit myrkyllisinä annoksina) lisäävät verisuonten seinämien läpäisykykyä; tällöin plasma ja veri alkavat vuotaa pienimmistä verisuonista. Myrkytetty eläin kärsii lisääntyvästä sisäisestä verenvuodosta, joka johtaa lopulta šokkiin ja kuolemaan.
Myrkyllisyys

Brodifakumi on vaarallista nisäkkäille ja linnuille ja erittäin vaarallista kaloille. Se on kumulatiivinen myrkky, johtuen sen rasvaliukoisuudesta ja pitkästä eliminaatiosta. Ainetta kertyy erityisesti maksaan.
Akuutteja LD50 -arvoja joillekin nisäkkäille painokiloa kohti:
rotta (suun kautta) 0,27–0.30 mg/kg
hiiri (suun kautta)  0,40 mg/kg
kani (suun kautta) 0,30 mg/kg
marsu (suun kautta) 0,28 mg/kg
kissa (suun kautta) 0,25 mg/kg – 25 mg/kg
koira (suun kautta) 0,25–3,6 mg/kg
LD50 arvot joillekin linnuille vaihtelevat noin 1 mg/kg – 20 mg/kg
LC50 vesieläimille:
(96 tunnin altistus) 0,051 mg/l (kirjolohi) – 0,064 mg/l (vesikirppu)
Vaarallisuus

Koska brodifakumi aiheuttaa tappavan myrkytyksen jo pienillä annoksilla, se on luokiteltu "erittäin myrkylliseksi" (LD50 < 1,0 mg/kg) ja "hyvin myrkylliseksi" (T+; LD50 < 25 mg/kg), tässä järjestyksessä. Koska se on lisäksi kumulatiivinen ja luonnossa pitkään säilyvä, se on luokiteltu ympäristölle vaaralliseksi aineeksi (N; "Ympäristölle vaarallinen").
Brodifakumi voi lisäksi tunkeutua ihon läpi, minkä takia sitä sisältäviä tuotteita pitää käsitellä asiaankuuluvin suojavarustein.
Arvioitu kuolettava annos 60 kg painavalle ihmiselle on noin 15 mg ilman hoitoa. Brodifakumi on suhteellisen vaaratonta ihmisille, koska myrkkysyötit sisältävät ainetta vain vähän (normaalisti 10–50 mg/kg ; 0.001–0.005 %) ja mahdollisuudesta saada tehokasta vastalääkettä (K1 -vitamiinia). Myrkytys pitää kuitenkin todentaa oikein, että vastalääkettä voidaan annostella oikein ja tarpeeksi kauan. Tämä koskee myös myrkkyä syöneitä lemmikkieläimiä.
Hoito ihmisillä

Pääasiallinen vastamyrkky brodifakumin aiheuttamaan myrkytykseen on välitön K1-vitamiinin annostelu ruiskeena suoneen 10–25 mg (0,25 mg/kg lapsille) 3–6 tunnin välein kunnes protrombiiniaika stabiloituu; sitten 10 mg suun kautta kahdesti päivässä kunnes protrombiiniaika pysyy normaalina kolme päivää. K1-vitamiini tehoaa hyvin myrkytykseen, jos brodifakumi ei ole aiheuttanut liian paljoa vahinkoa verisuonistolle. Koska brodifakumi voi vaikuttaa kehossa jopa kuukausia, vastalääkettäkin on annettava vastaavasti useiden kuukausien ajan johtuen myrkyn pitkästä puoliintumisajasta, samalla seuraten protrombiiniaikaa.
Jos myrkkyä on yhä vatsassa, se poistetaan vatsahuuhtelulla jonka jälkeen voidaan antaa aktiivihiiltä.
Tositapauksia

Ainakin kymmenen tapausta tunnetaan, joissa ihminen on saanut brodifakumi-myrkytyksen.
Yhdessä tapauksessa nainen tarkoituksella söi 1,5 kiloa rotanmyrkkyä, joka sisälsi kaikkiaan 75 mg brodifakumia, mutta toipui täysin saatuaan tavallista lääketieteellistä hoitoa.
Toisessa tapauksessa 17-vuotias poika tuotiin sairaalaan vakavien verenvuoto-oireiden takia. Hänellä oli ollut tapana polttaa seosta, jossa oli brodifakumia ja marijuanaa. K-vitamiinihoidosta huolimatta verenvuotoilua jatkui useita kuukausia, ennen kuin selviytyminen oli varmaa.
Aiheesta muualla

Tasheva, M. (1995). Environmental Health Criteria 175: Anticoagulant rodenticides. World Health Organisation: Geneva.
Shu-Lei Zhao, Peng Li, Ming Ji, Ye Zong, Shu-Tian Zhang: Upper gastrointestinal hemorrhage caused by superwarfarin poisoning wjgnet.com.  April 7, 2010. Arkistoitu 10.3.2016. Viitattu 20.10.2012. (englanniksi)
PubChem: Bromfenacoum (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Brodifacoum (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Brodifacoum (englanniksi)
ChemBlink: Brodifacoum (englanniksi)
Landerneau

Pont de Rohan-silta Landerneaussa
Landerneau on kunta Finistèren departementissa Bretagnen hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 14 281 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Landerneaun pinta-ala on 13 neliökilometriä.
"Landerneau" tarkoittaa nykyisin ranskan kielessä sisäänlämpiävää pientä piiriä, etenkin silloin kun tapahtuu jotain tämän piirin mieltä järkyttävää. Sanonta on peräisin Alexandre Duvalin näytelmästä les Héritiers (1796), jossa kylä mainitaan.
Laen lento-onnettomuus 1948

| Laen lento-onnettomuus 1948 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskoneen kaltainen Lockheed Hudson.
Yhteenveto
Päivämäärä:  18. huhtikuuta 1948
Onnettomuustyyppi:  moottorivika, lentäjän virhe
Tapahtumapaikka:  Lae, Uuden-Guinean territorio
 :  06°43′57″S, 146°57′35″E
Lähtöpaikka:  Laen lentokenttä, Lae
Välilaskupaikka:  Bulolon lentoasema, Bulolo
Määränpää:  Waun lentoasema, Wau
Kuolleita:  37
Loukkaantuneita:  0
Eloonjääneitä:  0
Lentokone
Konetyyppi:  Lockheed Hudson IIIA
Lentoyhtiö:  Guinea Air Traders
Rekisteritunnus:  VH-ALA
Matkustajia:  35
Miehistöä:  2
Laen lento-onnettomuus 1948 tapahtui 18. huhtikuuta 1948, kun Guinea Air Tradersin Lockheed Hudson IIIA syöksyi maahan lähellä Laen kaupunkia Uuden-Guinean territoriossa (osa nykyistä Papua-Uutta-Guineaa). Kone oli juuri lähtenyt Laesta lennolle Bulolon kautta Wauun, kun vasemman puolen moottori lakkasi toimimasta. Kone sakkasi, joutui syöksykierteeseen ja syöksyi saarelle Markham-joessa, neljä kilometriä Laen lentoasemasta länteen. Lennolla oli kaksi miehistön jäsentä ja 35 matkustajaa, ja kaikki menehtyivät onnettomuudessa. Vain lentäjällä oli istuin ja siten turvavyö, sillä onnettomuuslennolla käytössä oli rahtikone. Laen onnettomuus on pahin Papua-Uuden-Guinean alueella tapahtunut lento-onnettomuus.
Onnettomuuden todennäköiseksi syyksi todettiin lentäjän virhe, sillä lentäjää koulutettaessa häntä ei missään vaiheessa vaadittu osoittamaan kykenevänsä hallitsemaan yhdellä moottorilla lentävää konetta lentoonlähdössä, laskeutumisessa ja sakkauksessa. Lisäksi onnettomuuteen vaikutti koneen virheellinen kuormaus, jonka seurauksena painopiste oli liian takana. Moottorivian aiheutti väsymismurtuma moottorin käyttövaihteessa.
Kynsisaari

Pielinen
Kynsisaari on saari Nurmeksen kunnan alueella Pielisellä. Saari sijaitsee Pielisen pohjoisosassa Kynsiniemen eteläpuolella. Saari on 14 neliökilometriä pinta-alaltaan. Saari on 11 kilometriä pitkä ja leveydeltään noin 1 kilometrin. Kynsisaari on pinta-alaltaan Pielisen toiseksi suurin saari heti Paalasmaan jälkeen.
Kynsisaaressa on paljon kesäasuntoja, joista suurin osa sijaitsee saaren länsiosassa. Saareen pääsee Uitonniemen venesataman kautta. Uitonniemen ja Kynsisaaren välissä on 200 metrin mittainen Koudansalmi. Kynsisaaressa on monta vaaraa, kuten Koudanvaara, Kokkovaara, Aittovaara ja Huhusvaara.
Koronis

Apollon ja Koronis, Daniel de La Feuille
Koronis (m.kreik. Κορωνίς, Korōnis, ”korppi”; lat. Coronis) oli kreikkalaisessa mytologiassa lapiittien kuninkaan Flegyaan tytär. Hän oli Apollonin rakastettu ja lääketieteen jumalan Asklepioksen äiti.
Apollon liehitteli Koronista ja lähetti hänen vartijakseen valkoisen korpin. Kun Koronis oli jo raskaana Apollonille, hän kuitenkin rakastui kuningas Iskhykseen, Elatoksen poikaan. Korppi antoi kuitenkin lemmenseikkailun ilmi Apollonille.
Apollon raivostui korpille siitä, ettei tämä ollut sulkenut silmiään, ja tuomitsi linnun olemaan ikuisesti musta. Lisäksi hän valitti sisarelleen Artemiille Koroniksen uskottomuudesta. Artemis tällöin ampui viinillisen nuolia Koronikseen surmaten tämän.
Kun Koroniin ruumis oli aseteltu roviolle poltettavaksi, Apollon alkoi tuntea katumusta mustasukkaisuudestaan ja Artemiin teosta. Kukaan ei kuitenkaan voinut tehdä Koroniin hyväksi enää mitään, mutta Apollon – toisen version mukaan Hermes – leikkasi syntymättömän lapsen irti äitinsä kohdusta. Näin Asklepios pelastui ja hänet kasvatti kentauri Kheiron, joka opetti hänelle parantamisen taidon.
Muista saman nimisiä hahmoja

Koronis, Fokiin kuningas Koronaioksen tytär, joka pakeni Poseidonin lähentelyä ja jonka Pallas Athene muutti korpiksi.
Koronis, yksi hyadeista
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koronis Wikimedia Commonsissa
Kotkan Kiri

Kotkan Kiri on kotkalainen urheiluseura, jolla on toimintaa joukkuevoimistelussa, jalkapallossa ja jääkiekossa. Kiri on Työväen Urheiluliiton jäsenseura.
Seuran alkuperäinen nimi oli Metsolan Kiri samannimisen kylän mukaan. Se perustettiin TUL:n jakautumisen ja Kotkan Riennon lakkauttamisen myötä Riennon Metsolan-alaosaston tilalle metsolalaisten omaksi seuraksi 28. maaliskuuta 1935. Nimi vaihdettiin Kotkan Kiriksi vuonna 1947.
Kiri pelasi jalkapalloa parhaimmillaan SM-sarjassa kaudella 1948. Se pääsi mukaan TUL:n seurojen liityttyä Palloliiton sarjoihin, mutta sijoittui 16 joukkueen sarjassa toiseksi viimeiseksi ja putosi yhden kauden jälkeen. Kausi 1949 toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa päättyi myös putoamiseen. Nykyisin Kirin joukkue pelaa Palloliiton Kaakkois-Suomen piirin sarjoissa. Kaudella 2014 Kiri pelasi Nelosessa.
Joukkuevoimistelussa Kiri on saanut Voimisteluliiton ja Nuoren Suomen Sinettiseura-tunnuksen osoituksena laadukkaasta nuorisotyöstään. Jääkiekossa seuralla on harrastekiekkotoimintaa.
Kirillä on Metsolassa seurantalo, Kirilä.
Aiheesta muualla

Kotkan Kirin kotisivut
Kotkan Kirin jalkapalloilijoiden sivusto
Kotkan Kirin voimistelijoiden sivusto
Lauri Korpinen

Lauri Korpinen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Lauri Korpinen (1896–1975), Helsingin maalaiskunnan (nyk. Vantaa) kunnanjohtaja vuosina 1957–1961
Lauri Korpinen (1946–2021), suomalainen diplomaatti, viimeksi Suomen Malesian ja Brunein suurlähettiläs.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lauri Korpinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kylkiluunpään nivel

Kylkiluunpään nivel (lat. articulatio capitis costae) muodostuu kylkiluunpään ja sitä vastaavien kahden selkänikamien välille. Kaulanikamista viimeinen osallistuu ensimmäisen kylkiluunpään nivelen muodostukseen, muut nivelen muodostukseen osallistuvat selkänikamat ovat rintanikamia. Kylkiluunpään nivelet mahdollistavat rintakehän laajenemisen hengityksen yhteydessä yhdessä kylkiluu-poikkihaarakenivelien kanssa.
Kylkiluunpään nivelen nivelsiteet

Ligamenta intercapitale yhdistää vastakkaisia kylkiluita
Kylkiluunpään säteisside (lat. ligamentum capitis costae radiatum) kulkee kylkiluunpäästä nikamien solmuihin ja niiden välissä olevaan nikamavälilevyyn
Laiska suoritus

Laiska suoritus on tietojenkäsittelyn termi, joka tarkoittaa asian laskemista tai siihen reagoimista vasta kun siihen on tarvetta, mutta ei aikaisemmin. Laiska suoritus on synonyymi tarvepohjaiselle suoritukselle.
Laiskan suorituksen hyötyjä ovat tehokkuuden lisääntyminen välttämällä turhia laskusuorituksia, virhemahdollisuuksien väheneminen yhdyslauseiden arvonmäärityksessä, ja mahdollisuus äärettömien tietorakenteiden muodostamiseen.
Datapohjainen suoritus on laiskan suorituksen vastakohta.
Lauri Korpinen (diplomaatti)

Lauri Eero Ilmari Korpinen (28. huhtikuuta 1946 Tampere – 30. elokuuta 2021 Helsinki) oli Suomen suurlähettiläänä Malesiassa ja Bruneissa kesäkuusta 2004 lähtien.
Korpinen aloitti uransa ulkoasiainministeriössä vuonna 1973. Hän oli työskennellyt aiemmin Hampurin pääkonsulaatissa, Geneven pysyvässä edustustossa ja Addis Abeban, Varsovan, Washingtonin sekä Lontoon suurlähetystöissä. Vuosina 2000–2004 Korpinen toimi suurlähettiläänä Soulissa, Korean tasavallassa.
Landtman

Landtman on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Bernhard Landtman (1916–1979), lastenlääkäri, professori, Gunnar Landtmanin poika
Gunnar Landtman (1878–1949), sosiologi, professori, Bernhard Landtmanin isä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Landström

Landström on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Björn Landström (1917–2002), suomalainen taiteilija, kirjailija, graafikko, kuvittaja ja tutkija
Eeles Landström (1932–2022), suomalainen yleisurheilija ja kansanedustaja
Elin Landström (s. 1992), ruotsalainen jalkapalloilija
Olof Landström (s. 1943), suomalaissyntyinen ruotsalainen kuvittaja ja animaattori.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lapset puhuvat

Lapset puhuvat on suomalainen televisiosarja, jossa päiväkoti-ikäiset lapset selittävät erilaisia sanoja. Selitettävinä ovat olleet muun muassa sanat maanjäristys, kasvihuoneilmiö, orkesteri, kulttuuri, katumus ja ilmastonmuutos. Ohjelmaa esittää Yle Teema.
Lapsi 44

| Lapsi 44> Child 44 |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Tom Rob Smith
Kustantaja:  Curtis Brown Co
Julkaistu:  2008
ISBN:  1-84737-126-4
Suomennos
Suomentaja:  Heikki Karjalainen
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2009
Sivumäärä:  421 s.
ISBN:  978-951-31-5647-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lapsi 44 on brittiläisen kirjailijan Tom Rob Smithin kirjoittama jännitysromaani. Se on ilmestynyt 2008. Sen on  suomentanut Heikki Karjalainen, ja suomennos ilmestyi 2009 Tammen kustantamana.
Kirjan pohjalta on valmistunut elokuva Lapsi 44, jonka ensi-ilta oli huhtikuussa 2015.
Kuusijärvi (Orivesi)

| Kuusijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°33′57″N, 24°49′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  oja Pitkäveteen 
Järvinumero:  35.761.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106 m  
Rantaviiva:  4,632 km  
Pinta-ala:  28,198 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuusijärvi 
Kuusijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä ja Kuhmoisissa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se muodostuu kahdesta järvenosasta, joita yhdistävät toisiinsa Suoniemen ja Niittyniemen välinen kapea salmi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven lähialueen asutus on haja-asutusta ja sen rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Mattilankylän ja Löytäneen väliseltä kylätieltä. Järven ylittää Oriveden ja Kuhmoisten välinen kuntaraja.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pääskylänjoen suualueeseen (35.761) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsäojaa, jotka tuovat esimerkiksi Louhunkorven ja Lehmisuon kuivatusvesiä. Järven lasku-uoma on 40 metriä pitkä kapea salmi Pitkäveteen. Järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Pitkäveden vedenpinta oli nykyistä korkeammalla. Kuusijärvi oli Pitkäveden eräs lahti, mutta myöhemmin järvellä toimitettu järvenlasku laski pintaa niin paljon, että Kuusijärvi kuroutui erilleen. Kuusijärvi on verrattain nuorin järvi, mutta järvenlaskun ajankohtaa ei tätä kirjoitettaessa tiedetä.
Vuoden 1965 peruskartassa peltoja oli järven luoteis-, lounais- ja koillisrannoilla. Silloin järveen johti vain yksi oja. Vuoden 1985 peruskartassa pellot olivat pienentyneet ja järvelle oli rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa lisää.
Kotkan Laulumiehet

Kotkan Laulumiehet on suomalainen mieskuoro, joka on perustettu vuonna 1935. Ensimmäisen ulkomaanmatkansa kuoro teki 1955 Norjaan ja Ruotsiin. Muut ulkomaiset konserttimatkat on tehty Tanskaan, Saksaan, Hollantiin, Tšekkoslovakiaan, Sveitsiin, Unkariin, Itävaltaan, Kanadaan, USA:han, Venäjälle, Viroon, Italiaan, Puolaan, Espanjaan ja Portugaliin.
Vuonna 1967 Laulumiehet voitti musiikkineuvos Jukka Hapuojan johtamana amatöörikuorojen sarjan suurissa kuorokilpailuissa Scheveningenissä Hollannissa ja hänen johdollaan kuoro sijoittui mitaleille kaikissa Sulasolin mieskuorokilpailuissa 1970-luvulla.
Toimintansa aikana Laulumiehet on julkaissut kolme omaa äänilevyä.
Kuoroa johtaa nykyisin Mikko Hauhia.
Kuoronjohtajat

Kuoroa ovat johtaneet Antti Salmivaara, Niilo Heimola, Jukka Hapuoja, Olavi Nieminen, Hannu Koivisto, Reijo Paavola, Antti Koivisto ja Mikko Hauhia.
Julkaisut

Kotkan laulumiehet on levyttänyt kolme kertaa: vuonna 1962, 1977 ja 1983. 75-vuotisjuhlakonsertin DVD julkaistiin vuonna 2011.
Lauri Korpela

Lauri Arnold Korpela (myös Lasse Korpela, 15. lokakuuta 1891 Lapinjärvi – 12. kesäkuuta 1954) oli suomalainen näyttelijä. Varsinaiselta ammatiltaan Korpela oli rautatievirkailija ja näytteli harrastelijateattereissa 1910-luvulta alkaen sekä noin kolmessakymmenessä elokuvassa 1929–1956.
Korpela kävi keskikoulun ja hakeutui valtionrautateiden palvelukseen, toisen lähteen mukaan huolinta-alalle. Vuosina 1920–1943 hän toimi liike-elämässä, mutta palasi sitten rautateiden hallintoon. Hän toimi myös tulkkina ja kielenkääntäjänä. 1910-luvulla hän osallistui harrastajanäyttelijänä Aino Haverisen, Oskar Krabben ja Felix Borgin teatterikiertueisiin sekä Sonja Lerftin ruotsalaiseen turneeseen.
Korpela näytteli ensimmäisen elokuvaroolinsa Kalle Kaarnan elokuvassa Työn sankarilaulu (1929). Korpela teki tunnetuimmat roolinsa Teuvo Tulion elokuvissa, joiden vakiokaartiin hän kuului. Hän näytteli muun muassa Olavin isää elokuvassa Laulu tulipunaisesta kukasta (1938) ja Aarnen isää elokuvassa Sellaisena kuin sinä minut halusit (1944). Korpela oli  kaksikielinen, ja hän näytteli pari kertaa myös elokuvien ruotsinkielisissä versioissa. Korpela nähtiin myös muun muassa elokuvissa Laivan kannella (1938), Vieras mies tuli taloon (1938), Herra Lahtinen lähtee lipettiin (1939) ja Pikajuna pohjoiseen (1947).
Korpela kuoli 62 vuoden ikäisenä vuonna 1954, mutta hänet nähtiin vielä postuumisti pienessä sivuroolissa Tulion elokuvassa Olet mennyt minun vereeni (1956).
Aiheesta muualla

Lauri Korpela Elonetissä.
Lauri Korpela Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kääpiö-Kochin

Kääpiö-kochin eli oikealta nimeltä pekin on Kiinassa jalostettu pienikokoinen kanarotu.
Pekin kukko painaa noin 680-850g ja kana 570-740g. Kana kuuluu nimensä mukaisesti kääpiörotuihin.
Pekinh omaa runsaan höyhenpeitteen ja sulkaiset jalat. Värimuotoja on kehitetty jopa 30 (eri lähteet ovat antaneet ristiriitaista tietoa).
Pekinin munat ovat noin puolet normaalin kananmunan koosta. Munan väritys on valkea, kerma tai ruskea, riippuen kanan väristä. Pekin on erittäin innokas hautoja, ja poikkeuksellisesti kukot osallistuvat poikasten hoitoon.
Pekin on ystävällinen ja seurallinen, mutta kukot saattavat puolustaa aggressiivisesti kanojaan.
Krieg-merirosvot

Krieg-merirosvot (海賊艦隊, Kaizoku Kantai) on fiktiivinen merirosvoarmada One Piece manga- ja animesarjassa. Heitä johtaa Don Krieg.
Merirosvoarmadaan kuului 50 laivaa ja 5000 jäsentä, mutta Grand Linella heidän kimppuunsa hyökkäsi tylsistynyt kaapparilordi Mihawk. Ainoastaan lippulaiva pääsi pakoon Mihawkin hirmuisia voimia, ja muut tuhoutuivat. Don Kriegin mukana kuulemma oli vain satakunta miestä, eli noin 4900 koki loppunsa Grand Linella.