stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiina
Politiikka > Ympäristö- ja energiapolitiikka

Kiina on maailman suurin saastuttaja ja se vastaa 27 prosentista maailman hiilidioksidipäästöjä ja kolmanneksesta kasvihuonepäästöjä. Kiinan päästöihin lukeutuvat kuitenkin myös päästöt, jotka johtuvat Kiinan länsimaisia kuluttajia ja teollisuutta varten valmistettavista tuotteista.
Erityisesti 2000-luvun alussa maan mittavista ilmansaasteongelmista uutisoitiin laajasti. Ilmansaasteiden on arvioitu aiheuttaneen noin 30 miljoonaa ennenaikaista kuolemaa Kiinassa ja Taiwanissa vuosina 2000–2016. Sittemmin maan hallituksen toimet ovat saaneet vähennettyä saasteita merkittävästi. Ilmansaasteiden taso vuonna 2021 oli 42 prosenttia pienempi kuin vuonna 2013.
Kiina ratifioi Kioton sopimuksen, mutta kehitysmaana sopimus ei velvoittanut Kiinaa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä ennen vuotta 2012. Vuonna 2020 Kiina julisti saavuttavansa hiilidioksidipäästöjen huipun vuoteen 2030 mennessä ja olevansa hiilineutraali vuoteen 2060 mennessä. Maailmanpankin vuonna 2022 julkaiseman laajan raportin mukaan Kiinan ilmasto- ja kehitystavoitteiden saavuttaminen on kuitenkin ainutlaatuisen haastavaa, sillä se edellyttää talouskasvun ja päästöjen irrottamista toisistaan nopeammin ja alhaisemmalla tulotasolla kuin kehittyneissä talouksissa.
Kiina on ottanut valtavia harppauksia uusiutuvassa energiassa. Maan odotetaan asentavan puolet maailman tarvitsemasta uusiutuvan energian kapasiteetista vuoteen 2030 mennessä. Vielä vuonna 2007 Worldwatch-instituutin mukaan 80 % Kiinan energiasta oli hiiltä.  Energiaomavaraisuuden ja energian saatavuuden parantamisen nojalla Kiina on kuitenkin jatkanut uuden hiilivoimakapasiteetin rakentamista ja lisännyt kotimaista hiilen tuotantoa.
Politiikka > Terveyspolitiikka ja epidemiat

80 % sairaanhoitoresursseista on kaupungeissa, vaikka 70 % väestöstä asuu maalla. Sairaalat saavat tulonsa lääkkeiden myynnistä. Siksi lääkärit myyvät mahdollisimman kalliita lääkkeitä. Sairausvakuutuksen puutteen vuoksi vähävaraisilla ei ole varaa etsiä hoitoa. Järjestelmä tukee antibioottien ylitarjontaa, joka lisää resistenttikantojen riskiä. Tiedonvapauden puute hidastaa terveyskatastrofien torjuntaa.
Tästä on esimerkkinä 1990-luvulla maaseudulla ollut AIDS-katastrofi, joka levisi verenmyynnin kautta. Verenluovutuskertoja lisättiin palauttamalla veren plasma luovuttajille. Plasma oli seos useamman luovuttajan verestä, mikä johti HIV-epidemiaan. Helsingin Sanomien toimittaja Pekka Mykkäsen mukaan AIDS-katastrofi oli uhrien määrän mukaan todennäköisesti suurin Kiinan tragedia kulttuurivallankumouksen jälkeen ja mittavin ihmisen aiheuttama terveydenhuollon katastrofi.
Vuonna 1997 Kiinassa havaittiin lintuinfluenssavirus H5N1. Vuonna 2002 Kiinassa ja Hongkongissa oli 6 700 SARS-tapausta ja yli 600 ihmistä kuoli. Alison Baileyn mukaan terveysviranomaisten hidas reaktio sai aikaan vakavan luottamuspulan. Joulukuussa 2019 levisi Kiina Wuhanista virus, joka sai aikaan maailmanlaajuisen  koronaviruspandemian, jonka keskus siirtyi maaliskuussa 2020 Kiinasta Eurooppaan.
Politiikka > Alueellinen hallinto

Kiina on jaettu 22 maakuntaan (省, pinyin: shěng), mutta viralliset tahot laskevat lisäksi usein Taiwanin 23. maakunnaksi, vaikkei se olekaan Kiinan hallituksen alaisuudessa. Taiwanille on tarjottu erityishallintoalueen asemaa, mutta se ei ole sitä hyväksynyt. Maakuntien lisäksi Kiinassa on viisi autonomista aluetta (自治区), joissa suuri osa väestöstä kuuluu vähemmistökansallisuuksiin; neljä itsehallinnollista kaupunkia (直辖市) ja kaksi erityishallintoaluetta (特别行政区).
| --- | --- |
 Maakunnat Anhui (安徽)  Fujian (福建)  Gansu (甘肃)  Guangdong (广东)  Guizhou (贵州)  Hainan (海南)  Hebei (河北)  Heilongjiang (黑龙江)  Henan (河南)  Hubei (湖北)  Hunan (湖南)  Jiangsu (江苏)  Jiangxi (江西)  Jilin (吉林)  Liaoning (辽宁)  Qinghai (青海)  Shaanxi (陕西)  Shandong (山东)  Shanxi (山西)  Sichuan (四川)  Yunnan (云南)  Zhejiang (浙江) :  Autonomiset alueet Guangxi (zhuangit) (广西)  Ningxia (hui-kiinalaiset) (宁夏)  Sisä-Mongolia (mongolit) (内蒙古)  Xinjiang (uiguurit) (新疆)  Tiibet (tiibetiläiset) (西藏) Itsehallinnolliset kaupungit Chongqing (重庆)  Peking (北京) (Beijing)  Shanghai (上海)  Tianjin (天津) Erityishallintoalueet Hongkong (香港)  Macao (澳门)
Politiikka > Tilastot

Juha Remeksen mukaan Aasiassa tilastoihin on syytä kohdistaa epäilyksiä. Useita tilastoja on laadittu laiskasti tai tuloksia vääristäen. Tuloksiin on syytä suhtautua varauksellisesti ja varmistaa ne useista lähteistä. Tilastojen tehtävä on mielipiteiden muokkaus maan sisällä ja ulkona ja ne voidaan laatia esimerkiksi eurooppalaisia päämääriä ajatellen positiivisesti.
Maantiede, ilmasto ja luonto

Kiina on pinta-alaltaan Venäjän ja Kanadan jälkeen maailman kolmanneksi suurin valtio. Kiinalla on 14 rajanaapuria: Afganistan (yhteistä rajaa vain 76 km), Bhutan, Intia, Kazakstan, Kirgisia, Laos, Mongolia, Myanmar, Nepal, Pakistan, Pohjois-Korea, Tadžikistan, Venäjä ja Vietnam. Sillä on myös meriraja Japanin ja Etelä-Korean kanssa.
Kiinan maastomuodot laskevat kolmena portaana Himalajalta merenpinnalle. Ylimpänä on maan lounaisosassa sijaitseva Tiibetin ylänkö, joka keskikorkeudeltaan on noin 4 000 metriä merenpinnan yläpuolella. Sitä ympäröivät korkeat Himalajan ja Kunlunin vuoristot, ja Himalajalla Kiinan ja Nepalin rajalla sijaitsee 8 850 metrin korkuinen, maailman korkein vuori Mount Everest.
Tiibetin ylängön pohjois- ja itäpuolella alkaa Kiinan toinen topografinen vyöhyke, joka kohoaa useimmiten 900–1 800 metrin korkeuteen. Tiibetin pohjoispuolella on Kiinan kuiva luoteisosa, jossa sijaitsevat vuorten reunustamat painaumat, Tarimin allas ja Džungaria. Tarimin keskiosissa on Taklimakanin aavikko. Painaumia reunustavat Kunlunin, Pamirin, Tienšanin ja Altain vuoristot. Kiinan keskiosissa on pohjoisesta etelään päin mentäessä kolme laajaa tasankoa, kuiva Mongolian ylänkö, lössistä muodostunut Lössiylänkö ja karstimuodostelmista tunnettu Yunnanin–Guizhoun ylänkö.
Kiinan kolmas topografinen alue käsittää maan suurimmat tasangot. Siellä on laajoja alankoja, jotka ovat hyvien kulkuyhteyksien varassa ja joissa on Kiinan suurimmat asutuskeskukset. Suurimmat tasangot ovat Mantšurian tasanko, Pohjois-Kiinan tasanko ja Jangtsejoen keski- ja alajuoksun tasanko. Mantšurian tasanko on Kiinan koillisosissa sijaitseva kumpuileva tasanko. Pohjois-Kiinan tasanko puolestaan on tasainen, pääosin Keltaisenjoen ja Huaijoen sedimenteistä muodostunut alanko. Jangtsejoen tasangolla puolestaan on laaja järvien ja kanavien verkosto, ja siihen kuuluu myös suistoalue.
Kiinassa on yli 50 000 jokea, joiden valuma-alue on yli sata neliökilometriä. Pinnanmuotojen takia monet Kiinan joista virtaavat lännestä itään, ja esimerkiksi kolme merkittävintä Kiinan halki virtaavaa jokea saavat alkunsa Tiibetin ylängöltä. Suurin joista on 6 300 kilometrin pituinen Jangtse. Merkittäviä Tiibetistä virtaavia jokia ovat myös muun muassa Keltainenjoki ja Xi Jiang. Pohjois-Kiinan suurimmat joet ovat Venäjän rajajoki Amur ja sen sivujoki Sungari. Järviä on eniten Jangtsen tasangolla ja Tiibetin ylängöllä, jossa on Kiinan suurin järvi Qinghaijärvi.
Maantiede, ilmasto ja luonto > Ilmasto

| --- | --- |
Ilmastokaavioita Kiinan eri osista (sademäärä sinisin pylväin, maksimilämpötila punaisella)
Harbin pohjoisessa: Shanghai rannikolla
Xining lännessä, 2275 m: Kunming lounaassa, 1892 m
Ilmasto Kiinassa vaihtelee subarktisesta pohjoisesta trooppiseen etelään ja vuoristoista aavikoihin.
Aasian monsuunit korostavat vuodenaikojen eroja. Talvella vallitsevat pohjoisenpuoleiset tuulet, jotka tuovat kylmää ilmaa Siperiasta maan pohjoisosiin.
Lämpötilaerot maan eri osien välillä ovat silloin suurimmillaan. Pohjoisimman maakunnan Heilongjiangin keskilämpötila on talvikuukausina pakkasen puolella ja ajoittain jopa −30 astetta, kun maan eteläosissa pakkanen on harvinaista, ja lounaassa sitä on harvakseltaan vain vuoristoissa.. Kesämonsuuniin liittyy etelävirtaus, kuuma kausi ja sateet huhtikuusta syyskuuhun.
Maantiede, ilmasto ja luonto > Luonnonmullistukset, sääilmiöt ja uhat

Sichuanin maanjäristys 2008 oli rajuin Kiinassa kolmeen vuosikymmeneen. Kiinan lumimyrskyt 2008 olivat pahimmat Kiinassa 50 vuoteen: ne aiheuttivat 7,7 mrd. euron vahingot ja tappoivat yli 80 ihmistä. 23 miljoonaa ihmistä oli väliaikaisesti ilman sähköä, 300 000 taloa sortui ja 8 % maatalousmaasta vahingoittui. Vuonna 2006 oli lämpöennätys, kuivuusennätys (Chongqing ja Sichuan), vakava kuivuus Pohjois-Kiinassa, taifuuni Saomai (Zhejiang), joka oli voimakkain vuodesta 1951, 330 000 tonnin pölylaskeuma yhdessä yössä (Beijing) ja vakavimmat metsäpalot vuodesta 1987.lähde?
UNEPin mukaan ilmastonmuutos aiheuttaa Kiinassa aavikoitumista ja biodiversiteetin vähenemistä (koralliriutat, mangrovet) ja on uhka Kiinan taloudelle. Vuosi 2006 oli lämpimin Kiinassa aikavälillä 1951–2006. Lämpötila on kohonnut 0,5–0,8 °C sadassa vuodessa. Ilmastonmuutoksen arvioidaan vähentävän maan vesivaroja. Tulevaisuudessa sadepäivien määrä kasvaa Pohjois-Kiinassa, kun Etelä-Kiinassa sateiden runsaus kasvaa. Jangtse-joen yläjuoksulla rankkasateet voivat lisätä mutavyöryjä.lähde?
Saastuminen ja ympäristön pilaantuminen ovat nousseet Kiinassa vakaviksi ongelmiksi elintason nousun myötä. Pelkästään Hongkongissa ja muualla Etelä-Kiinassa lasketaan saasteiden aiheuttavan 10 000 kuolemaa vuosittain. Kiinan suurten jokien kuntoa pyritään parantamaan Euroopan unionin ja Maailmanpankin tuella. Ilmastonmuutos ja teollistuminen ovat nopeuttaneet Gobin ja Taklimakan aavikoiden laajenemista. Kiinan tavoite on pysäyttää aavikoituminen istuttamalla puita. Kiina on ollut lähes metsän peitossa. Nyt maasta on noin 10 % metsää. Jokainen 11 vuotta täyttänyt on velvollinen istuttamaan 5 puuntainta 5 vuoden aikana.
Talous > Tiede ja teknologia

Kiinan miehitetty avaruuslento Shenzhou 5 laukaistiin 15. lokakuuta 2003, mikä teki Kiinasta järjestyksessä neljännen ihmisiä avaruuteen lähettäneen maan. Kiina suunnittelee rakentavansa avaruusaseman lähitulevaisuudessa ja laskeutuvansa kuuhun ensi vuosikymmenellä.
Kiinan hallitus jatkaa merkittävää panostusta tutkimuksen ja kehitykseen. Se kannustaa kekseliäisyyteen sekä uudistaa finanssi- ja verojärjestelmää tukeakseen kasvua tulevaisuuden aloilla. Maassa on esimerkiksi syntynyt lupaavaa geeniteknologiaa viime vuosina. Kiina kehittää ohjelmisto-, mikropiiri- ja energiatoimintaansa, mukaan lukien uusiutuvat energianlähteet kuten vesi-, tuuli- ja aurinkovoima. Vähentääkseen saastuttavia hiilivoimaloitaan Kiina on ollut pioneeri uudenlaisten ydinvoimaloiden kehittämisessä, jotka toimivat viileämmin ja turvallisemmin, ja mahdollistavat vetytalouden. Kiina on asettanut tavoittaakseen olla vuoteen 2030 mennessä maailman johtava valtio tekoälyteknologiassa.
Talous > Koulutus

Kiinalainen koulu kestää 12 vuotta, ja se jakaantuu viisi- tai kuusivuotiseen alakouluun, kolmevuotiseen yläkouluun ja kolmevuotiseen lukioon tai ammattikouluun. Ensimmäiset yhdeksän vuotta ovat pakollisia. 98,6 % ikäluokasta kävi alakoulua vuonna 2002.
Kiinassa on kirjava joukko erilaisia korkeampaa koulutusta tarjoavia oppilaitoksia. Koulutusjärjestelmässä nähdään olevan monia ongelmia,lähde? mutta se kehittyy nopeasti ja Kiinassa on jo kansainvälisesti erittäin kilpailukykyisiä yksiköitä. Monet ulkomaalaiset yliopistot ovat viime vuosina aloittaneet yhteistyöprojekteja tai perustaneet yksiköitä Kiinassa.lähde?
Monet vanhemmat haluavat panostaa suuren osan elannostaan lastensa koulutukseen ja yksityinen koulutus on suosittua. Esimerkiksi yksityiset kielikoulut, musiikkikoulut ja erilaiset harrasteet ovat suosittuja keskiluokan parissa, jolla on varaa niihin. Opiskelu ulkomailla on arvostettua.lähde?
Hongkongin peruskoulut ja korkeakoulut sijoittuivat PISA-vertailussa maailman huipulle.
Vuodesta 1986 Kiinassa asuneen ja Pekingin yliopistossa matematiikkaa ja kemiaa opiskelleen ruotsalaisen Johan Björkstenin mukaan opiskelu Kiinassa on nykyään kallista, mikä vaikeuttaa vähävaraisten opiskelua. Kiina sijoittaa henkeä kohti opiskeluun vähän. Kokeet ovat pääasiassa monivalintakysymyksiä, jotka testaavat lähinnä tietoja ennemminkin kuin kykyä pohtia käsitteitä. Kilpailu on kovaa ja ryhmätyötä on harvoin. Monien kiinalaisten keskustelijoiden mukaan nykyinen koulutusjärjestelmä soveltuu huonosti moderniin tietoyhteiskuntaan.
Alison Baileyn mukaan (2007) Kiina käyttää alle 3 % BKT:stä koulutukseen, puolet kehittyneiden maiden määrästä, ja siksi koulutus on kallista. Alisonin mukaan vuodesta 2006 maaseudun lapset säästävät koulumaksut 400 yuania (40 euroa), mutta maksavat yhä koulukirjat. Maaseudun vanhemmat ovat muuttaneet maalta kaupunkiin maksaakseen koulumaksuja. Kaupungeissa ei ole riittävästi kouluja kaupunkeihin muuttaneiden lapsille.
Xi Jinpingin tulkinta kommunismista, ns. Xi Jinping -aate, on ollut pakollinen aine kouluissa vuodesta 2021 lähtien.
Kulttuuri

Konfutselaiseen ajatteluun sisältyy vahva luokkayhteiskunnan rakenne, jossa ylimpänä on sivistyneistö, heidän alapuolellaan viljelijät ja käsityöläiset ja alimpana sotilaat ja kauppiaat. Luokkakierto on ollut mahdollista, perhe on voinut säästää rahansa lähettääkseen vanhimman pojan opiskelemaan. Kommunistit pyrkivät muokkaamaan arvomaailmaa ja edistämään tasa-arvoa ja kovan työn arvostamista.
Merkittävin juhlapäivä kiinalaisessa kalenterissa on kiinalainen uusivuosi, joka osuu gregoriaanisessa kalenterissa vuoden alkupuolelle.lähde?
Kulttuuri > Kuvataide

Kuvataide on tärkeä osa Kiinan kulttuuriperintöä, ja se on muovannut myös muun Itä-Aasian taidetta. Merkittävimpiä ja tunnetuimpia kiinalaisen kuvataiteen muotoja ovat maisemamaalaus, kalligrafia, posliinikeramiikka ja jadeveistokset. Kiinalaisessa taiteessa tärkeää on etenkin tradition merkitys, symboliikka sekä sivellintekniikka.
Kulttuuri > Kirjallisuus

Kiinan kirjallisuus on kiinan kirjoitusjärjestelmän varhaisuuden vuoksi kehittynyt jo muinaisina aikoina. Varsinaisen kertomakirjallisuuden kehitys pääsi vauhtiin vasta 1300-luvulla. Tätä varhaisempi säilynyt kirjallisuus on pääosin tietokirjallisuutta, filosofisia tai uskonnollisia teoksia sekä runoutta. Näistä koulutetun ihmisen tulee tuntea "viisi klassikkoa ja neljä kirjaa". Kalligrafia on kiinalaisille sivistyksen korkein mittari. Kertomakirjallisuuden neljä pääteosta ovat Xiyouji (西游记 Lännenmatkan kertomus), Honglou meng (紅樓夢 Punaisen huoneen uni), Shui hu zhuan (水浒传 Joenvarren kertomus) ja Sanguo yanyi (三國演義 Kolmen kuningaskunnan romanssi).
Kulttuuri > Musiikki ja näyttämötaide

Kiinalainen musiikki, varsinkin perinteinen musiikki, poikkeaa selkeästi länsimaisesta, niin soitinten kuin sävelkuulonkin osalta. Cui Jian oli yksi ensimmäisiä kiinalaisen rock-musiikin 1980-luvun puolivälissä suosioon nostaneita. Kiinalainen näyttämötaide sisältää usein enemmän akrobatiaa kuin länsimainen. Erityisen huomattava näyttämötaiteen osa-alue on kiinalainen ooppera.
Kulttuuri > Arkkitehtuuri

Kiinalainen arkkitehtuuri on säilynyt perustavilta elementeiltään yhdenmukaisena koko Kiinan perinteisen kulttuurin aikana. Kiinalaisen arkkitehtuurin tunnetuimpia ja omaleimaisimpia piirteitä ovat kaarevat katot, pagodit, pihatalot, puutarhat ja 6000 kilometrin mittainen Kiinan muuri.
Kulttuuri > Pelit, liikunta ja urheilu

Lautapelejä kuten shakkia, kiinalaista šakkia (xiangqi) ja piiritysšakkia (wéiqí) pelataan yleisesti. Niistä järjestetään kilpailuja ja turnauksia. Wéiqí on sivistyneistön peli. Xiangqi ja majiang puolestaan ovat tavallisen kansan suosiossa.lähde?
Fyysisen hyvinvoinnin ylläpitoa pidetään tärkeänä. Aamuharjoitukset ovat yleisiä. Lapsille opetetaan jo koulussa itsehierontaa ja qigong-harjoituksia, joilla monet oppitunnit aloitetaan. Tapa jatkuu yliopistossa ja myöhemmin työelämässä. Vanhuksia näkee puistoissa tekemässä päivittäisiä qigong-harjoituksiaan.lähde?
Kiinan urheilukulttuuri on yksi maailman vanhimmista. Monet historioitsijat uskovat jalkapallon olevan peräisin Kiinasta. Perinteiset kunto- ja taistelulajit kuten qigong ja taijiquan ovat edelleen suosittuja.
Kiina on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1932 vuoteen 1952 ja uudelleen vuodesta 1980 alkaen. Vuoden 2008 kotikisoissa sillä oli 600 urheilijan joukkue, muutkin kesäkisajoukkueet ovat olleet yli 200 jäsenen joukkueita.
Kiinan jalkapallomaajoukkue on saanut Aasian-mestaruuskilpailuissa hopeaa 1984 ja 2004. Joulukuussa 2020 se oli FIFAn rankingissa sijalla 75. Maassa on 2 221 jalkapalloseuraa joissa yli 700 000 rekisteröityä pelaajaa. Rekisteröimättömiä pelaajia on arvioitu olevan yli 25 miljoonaa.
Muita suosittuja lajeja ovat pöytätennis, sulkapallo, koripallo ja nykyään myös golf.
Kiinassa on myös ajettu Formula 1 Grand Prix vuodesta 2004.
Väestö

Vuoden 2010 väestönlaskennan tulos, 1,34 miljardia, oli pienempi kuin YK:n ennuste. Väestön kasvuvauhti oli pienempi kuin koskaan 50 vuoden aikana. Hedelmällisyysluku oli laskenut 1,4 lapseen naista kohti. Sataa tyttölasta kohti syntyy 118 poikalasta. Väestön ikääntyminen ja kaupungistuminen on nopeaa, ja koulutettujen osuus on kasvussa. Epätasapainoinen ikärakenne oli lisännyt vaatimuksia yhden lapsen politiikasta luopumiseen. Guangdongin maakunta oli ehdottanut, että toinen lapsi sallittaisiin sellaisille perheille, joissa kummallakaan vanhemmalla ei ole sisaruksia. Yhden lapsen politiikasta luovuttiin virallisesti vuonna 2016, tämä ei kuitenkaan johtanut syntyvyyslukujen nousuun, vaan vuonna 2022 Kiinan väestö väheni ensimmäistä kertaa sitten 1960-luvun, jolloin maassa arvioitiin asuvan 1,41175 miljardia asukasta.
Väestö > Etniset ryhmät

Valtaosa (91,5 %) Kiinan kansalaisista on han-kiinalaisia. Loppu 8,5 %, eli yli 90 miljoonaa ihmistä, edustaa noin 55 etnistä vähemmistöä. Etniset vähemmistöt nauttivat tietyistä etuuksista, esimerkiksi yhden lapsen politiikka ei sido kaikkia vähemmistökansoja.
Jotkut vähemmistöt, kuten mantšut, ovat sulautuneet valtakiinalaiseen kulttuuriin lähes täysin. Vaikka he ovat säilyttäneet kielensä ja uskontonsa, identiteetiltään he ovat ensisijaisesti kiinalaisia ja etninen ryhmä on toissijainen identiteetti. Toisille ryhmille, kuten mongoleille ja kazakeille, tiibetiläisille ja Hainanin saaren asukkaille, etninen identiteetti on ensisijainen. Varsinkin tiibetiläisille ja uiguureille kysymys itsenäisyydestä on ollut tärkeä.
Väestö > Uskonnot

Kiinan hallitus hyväksyy viisi uskontoa: buddhalaisuus, taolaisuus, islam, katolisuus ja protestanttisuus. Ateismia ja taikauskon vastaisuutta on opetettu aktiivisesti koko koululaitoksessa vuosikymmenten ajan. Silti Purduen yliopiston 2010 teettämän tutkimuksen mukaan 85 prosentilla oli jonkinlainen uskonnollinen vakaumus, ja buddhalaisia oli enemmän (18 %) kuin ateistisen vakaumuksen omaavia (15 %).
Virallisten tietojen mukaan maassa on noin 100 miljoonaa uskonnollisesti aktiivista ihmistä, eräiden arvioiden mukaan 300 miljoonaa. Näistä noin 200 miljoonaa olisi buddhalaisia, taolaisia tai palvoisi legendaarisia hahmoja kuten lohikäärmekuningasta tai hyvän onnen jumalaa. Buddhalaisuuden suuntauksista theravada- ja tiibetinbuddhalaisuus ovat etnisten vähemmistöjen kannattamia. Perinteisesti islaminuskoisia kansoja, huita, kazakkeja ja uiguureja on Kiinassa noin 20 miljoonaa. Kristittyjä on mahdollisesti jopa 40 miljoonaa, virallisten lukujen mukaan 16 miljoonaa. Toisen tutkimuksen mukaan maassa olisi 40 miljoonaa protestanttia ja 14 miljoonaa katolilaista.lähde? Katoliset ovat jakautuneet kommunistihallinnolle uskolliseen niin sanottuun patrioottiseen kirkkoon sekä Vatikaanille lojaaliin maanalaiseen kirkkoon. Vuonna 1949, kun ulkomaiset lähetyssaarnaajat karkotettiin maasta, siellä oli 700 000 kristittyä.
1990-luvun lopulla Kiinassa oli ainakin 70 miljoonaa Falun Gong -menetelmän harjoittajaa. Menetelmän harjoittajat joutuivat väkivaltaisen vainokampanjan kohteeksi, kun heidän lukumääränsä ylitti kommunistipuolueen kokonaisjäsenmäärän, mutta mm. Yhdysvaltain hallituslähteiden mukaan kymmenet miljoonat kiinalaiset saattavat yhä harjoittaa Falun Gongia yksityisesti.
Eri uskontokunnat ovat olleet Kiinassa vaikeassa asemassa. Falun Gong -menetelmän harjoittajien kohtelun lisäksi 2020-luvun vaihteessa on raportoitu uiguurien hengenvaarasta, väkivaltaisesta ja orjuuttavasta kohtelusta. Kristityt ovat joutuneet erilaisen syrjinnän, kirkkojen sulkemisen, Raamattu-puhelinsovellusten sulkemisen, uskonnollisten symbolien poistamisen sekä pappien pidätysten kohteeksi. Open Doors -järjestön mukaan uskontoja on pyritty kontekstoimaan kiinalaiseen kulttuuriin ja mukauttamaan sosialismin ydinarvoihin. Järjestön mukaan uskonnolliset vähemmistöt kokevat Kiinassa jatkuvaa ja lisääntyvää valvontaa ja sensuuria.
Väestö > Kielet > Kiinan kieli

Kiinan de facto virallinen kieli on mandariinikiina. Kansan päivälehden mukaan vuonna 2004 sitä puhui äidinkielenään 53 prosenttia Kiinan väestöstä. Mandariinikiina on opetuskieli kaikissa Kiinan oppilaitoksissa, joten lähes kaikki koulutetut kiinalaiset osaavat sitä ainakin vieraana kielenä. Sitä on yritetty saada ainoaksi opetuskieleksi jopa vähemmistöalueilla kuten Tiibetissä. 2000-luvun puoliväliin asti se oli myös televisio-ohjelmien ainoa kieli.
Klassinen ja moderni kiinan kieli ovat kaksi eri kieltä. Kiinassa on tusinoittain kieliä. Merkit voivat olla samoja, vaikka muutoin murteet voivat erota kuten ruotsi ja saksa. Useimmat ymmärtävät mandariinikiinaa, jota yksinomaan käytetään radiossa ja tv:ssä. Kaikki eivät puhu sitä. Vain Guăngzhōussa sallitaan ohjelmat paikalliskielellä. Kiinan puhekieli on verraten helppoa. Siihen ei sisälly sanojen taivutusta, aikamuotoja, yksikköä ja monikkoa, vahvoja verbejä ja akkusatiivia, datiivia jne. Sanajärjestys välittää merkityksen. Merkkikirjoitus sopii tähän kieleen. Tooneja on neljä: ā, á, ǎ ja à. Laajin kiinan kielen sanakirja vuodelta 1718 sisältää 47 035 merkkiä. Virallinen lukutaito Kiinassa on 2 000 merkkiä. Ne vastaavat 97–98 % normaalitekstistä, jossa kirjallisuuden ja lehtien luku on vielä vaikeaa. 4 000 merkkiä vastaa jo 99,8 % tekstistä ja on sujuvaa. 5 000 merkkiä vastaa täysin sujuvaa kieltä.
Väestö > Kielet > Muut kielet

Han-kiinalaiset puhuvat siniittisiä kieliä, mutta muilla Kiinan etnisillä ryhmillä on tavallisesti omat kielensä. Virallisesti Kiinassa on 55 etnistä vähemmistöä, kieliä on kuitenkin noin 100–120 vaikka eri kiinat laskettaisiinkin murteiksi, katso siniittiset kielet. Ethnologue-kirjan mukaan Kiinassa puhutaan 292 kieltä.
Muita yli miljoonan puhujan kieliä Kiinassa ovat (Huom. Osa näistä lasketaan yleensä kiinan murteiksi):
Wu-kiina (77 milj.) siniittinen
Yue-kiina eli kantoninkiina (52 milj.) siniittinen
Jin-kiina (45 milj.) siniittinen
Xiang-kiina (36 milj.) siniittinen
Hakka-kiina (26 milj.) siniittinen
Minnan-kiina (26 milj.) siniittinen
Gan-kiina (21 milj.), siniittinen
Minbei (10 milj.) siniittinen
Pohjoinen zhuang (10 milj.) tai-kadai
Uiguuri (7 milj.) turkkilainen
Eteläinen zhuang (4 milj.) tai-kadai
Kiinalainen viittomakieli (3 milj.) viittomakieli
Mongoli (3 milj.) mongolialainen
Taikieli (2 milj.) tai-kadai
Korea (2 milj.) isolaatti
Sichuanin-yi (2 milj.) lololainen
Eteläinen dong (1,5 milj.) tai-kadai
Hmong njua (1 milj.) hmong-kieli
Kazakki (1 milj.) turkkilainen
Khams (1 milj.) tiibetiläinen
Tiibet (1 milj.) tiibetiläinen