stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ihana seikkailu

| Ihana seikkailu |
| --- | --- |
 DVD-julkaisun kansi. Kuvassa Helena (Pirkko Mannola) ja Paul (Stig Fransman).
Ohjaaja:  Toivo Särkkä
Käsikirjoittaja:  Seere Salminen
Perustuu:  Robert de Flers'n, Gaston-Arman de Caillavet'n ja Étienne Reyn näytelmään La Belle Aventure (1913)
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Heikki Aaltoila
Kuvaaja:  Olavi Tuomi
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Pirkko Mannola Stig Fransman Ruth Snellman Rauha Rentola
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus SF Oy
Ensi-ilta:  21. joulukuuta 1962
Kesto:  102 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ihana seikkailu on Toivo Särkän ohjaama värillinen epookkielokuva vuodelta 1962. Se oli Särkän viimeinen ohjaus.
Juoni

Tarina on kolmiodraama, jonka tapahtumaympäristönä on 1800-luvun suomalainen herraskartano. Kartanon tytär Helena valmistautuu häihinsä. Hänen vanhempansa ovat kuolleet ja hän asuu enonsa, Anders von Holdenin suojissa. Helena olisi halunnut avioon Saksassa opiskelevan serkkunsa Paul von Holdenin kanssa. Andersin vaimo Gisela on kuitenkin päättänyt naittaa hänet kamreeri Brynolf Pedantziukselle, eikä ole kaihtanut kierojakaan keinoja avioliiton toteuttamiseksi. Helena on suostunut vastentahtoisesti sukulaistensa tahtoon, mutta Paul saapuu paikalle juuri ennen h-hetkeä.
Helena ja Paul karkaavat Helsinkiin Helenan isoäidin, paronitar Louise Ehrenheimin luokse, joka luulee pariskunnan olevan vastanaineen. Helena ja Paul eivät tohdi eivätkä rohkene korjata väärinkäsitystä. Yöllä isoäiti yhyttää Paulin nukkumasta salin sohvalla, eikä ymmärrä miksi tämä ei ole makuuhuoneessa Helenansa kanssa. Helena ja Paul sotkeutuvat alati pahemmin valheidensa verkkoon, kunnes tulee hetki jolloin isoäiti saa totuuden selville. Myös kamreeri Pedantzius, Anders ja Gisela saapuvat selvittämään tilannetta. Giselan juonittelut paljastuvat ja hän poistuu paikalta. Helena ja Paul lähtevät vihdoin oikealle häämatkalleen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pirkko Mannola  | … |  Helena Ehrenheim   |
|  Stig Fransman  | … |  Paul von Holden   |
|  Ruth Snellman  | … |  paronitar Louise Ehrenheim   |
|  Rauha Rentola  | … |  Gisela von Holden   |
|  Rose-Marie Precht  | … |  Betty Wahl   |
|  Esko Mannermaa  | … |  kamreeri Brynolf Pedantzius   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  Loviisa   |
|  Kauko Helovirta  | … |  vuori-insinööri Anders von Holden   |
|  Esa Saario  | … |  maisteri Henrik Södersvans   |
|  Kaarlo Halttunen  | … |  tohtori   |
|  Kaisu Leppänen  | … |  Alma Wahl   |
|  Hilkka Helinä  | … |  neiti Ström   |
|  Pirkko Karppi  | … |  vanhapiika junassa   |
|  Elin Aaltonen  | … |  ompelija   |
|  Leo Sarri  | … |  postinkantaja   |
|  Hannes Veivo  | … |  1. kuski   |
|  Anita Saarikallio  | … |  Lempi, sisäkkö   |
|  Sirkka Breider  | … |  häävieras   |
|  Irja Rannikko  | … |  häävieras   |
|  Aatu Talanne  | … |  rovasti   |
|  Annie Sundman  | … |  ruustinna   |
|  Kaarlo Wilska  | … |  häävieras   |
|  Ulla Aaltonen  | … |  sisäpiika   |
|  Veikko Linna  | … |  2. kuski   |
|  Vilho Ruuskanen  | … |  renki   |
|  Kalle Sulkunen  | … |  konduktööri   |
Tuotanto

1900-luvun alun ranskalaisella näytelmäkomedialla oli niin Ruotsissa kuin Suomessakin jo pitkä historia takanaan, kun Laine ohjasi siitä oman versionsa. Esimerkiksi Mauritz Stiller on ohjannut siitä Ruotsissa elokuvan Hans bröllopsnatt jo vuonna 1916. Serp muokkasi Laineelle käsikirjoituksen suomalaiseen ympäristöön. Isoäitinä näyttelee Ruth Snellman, joka teki samaa roolia Kansallisteatterissa ja oli jo 1919 näytellyt siellä nuorta Hélèneä. Heikki Eteläpään kriittisistä arvosteluista ärsyyntynyt Särkkä nimesi sievistelevän Selim Selinin uudelleen Henryk Södersvansiksi.
Sekä käsikirjoittaja Serp että ohjaaja Särkkä päättivät uransa tässä elokuvassa.
Vastaanotto

Ruth Snellman sai vuoden parhaasta naispääosasta Jussi-palkinnon. Palkintohaastattelussa hän kommentoi: ”Ajatella että minä sain oikein pääosa-Jussin. Kun minä aikoinaan neuvottelin maisteri Särkän kanssa palkkiostani, Särkkä koko ajan korosti sitä, että kysymys oli sivuosasta!”
Vastaanotto > Arviot

Elokuva sai kritiikeissä moitteita raskassoutuisuudesta, vanhanaikaisuudesta ja yleisestä epäonnistumisesta. Esimerkiksi Ilkka Juonala (Aamulehti) kirjoitti: elokuvasta ”puuttuu pikanttisuus, mikä olisi tällaisen komedian voitollisen toteuttamisen tärkein edellytys” ja Heikki Eteläpää (Uusi Suomi): ”Ihana seikkailu on raskas ja hidas, väliin ihan unettavakin”. Poikkeuksiakin oli, ja Helmi Neva (Satakunnan Kansa) totesi näin: ”Kevyt ja iloinen filmi!” Näyttelijöistä Ruth Snellman nähtiin tilanteen pelastajana, kuten Eteläpää huomautti: ”Isoäidin takia Ihanalle seikkailulle antaa paljon anteeksi ja sivuuttaa monia asioita vaitiololla.”
Televisioesityksen aikaan vuonna 1975 Rauno Harju (Helsingin Sanomat) haistoi elokuvassa jo homeen hajua, ja Harri Römpötti (Katso-lehti) luonnehti sitä vuonna 1991 pannukakuksi. Vuoden 2014 arviossa Henri Waltter Rehnström arvioi lempeästi elokuva vanhahtavaksi ja lapselliseksi.
Julkaisut

VLMedia Oy julkaisi Ihanan seikkailun DVD:nä vuonna 2017.
Lähdejärvi (Hämeenlinna)

| Lähdejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°16′44″N, 24°31′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  oja Sorvajärveen 
Järvinumero:  35.773.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,2 m  
Rantaviiva:  1,004 km  
Pinta-ala:  2,936 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLähdejärvi 
Lähdejärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,2 metriä mpy.
Innertkirchen

| Innertkirchen |
| --- | --- |
 Innertkirchen sijaitsee Haslitalissa, Aarejoen laaksossa.
 vaakuna

 Innertkirchen
 Koordinaatit: 46°42′21″N, 8°13′44″E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Bernin kantoni
Hallintoalue (Verwaltungskreis):  Interlaken-Oberhasli
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  236,54 km²
Korkeus:  619–3 704 m
Väkiluku (2015):  1 047
 – Väestötiheys:  4,4 as./km²
 
 www.innertkirchen.ch/  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Innertkirchen on kunta Sveitsissä, Bernin kantonin kaakkoisnurkassa. Vuoden 2015 lopussa kunnassa oli 1 047 vakinaista asukasta. Kunnan pinta-ala on 237 neliökilometriä, ja se on Bernin kantonin pinta-alaltaan suurin kunta.
Gadmenin kunta yhdistettiin Innertkircheniin vuoden 2014 alussa.
Maantiede

Maantieteellisesti kunta sijaitsee Bernin ja Urin Alpeilla sekä Aarejoen varrella. Asutus on keskittynyt Haslitalin ja Gadmentalin laaksoihin. Kunnan korkein vuori on Mittelhorn (3 702 m mpy.). Muita korkeita vuoria ovat muun muassa Titlis (3 238 m) ja Sustenhorn 3 502 m)
Talous

Matkailu on alueen pääelinkeinoja: luontomatkailu on alueella mahdollista monessa muodossa. Innertkirchenissä on yhdeksän hotellia, viisi leirintäaluetta, neljä vuoristomajaa ja kolme muuta yöpymispaikkaa. Aareschlucht sijaitsee pari kilometriä Innertkirchenin kylästä pohjoiseen. Vesivoiman tuotanto on merkittävä elinkeino: Innertkirchenissa on Kraftwerke Oberhasli AG:n voimalaitos ja pääkonttori.
Liikenne

Päätie 6 pohjoisesta, Meiringenistä Haslitalia pitkin etelään, Guttanneniin ja Grimselsolan yli Rhônen laaksoon, Valais’hin kulkee Innertkirchenin kautta. Päätie 11 itään kulkee Gadmentalia pitkin Susteninsolan yli Meientaliin Reussin laaksoon, Wasseniin ja Uriin.
Aiheesta muualla

Dubler, Anne-Marie: Innertkirchen (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan web-sivut) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  15.9.2016. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Dubler, Anne-Marie: Gadmen (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan web-sivut) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  15.9.2016. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Innertkirchen Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gadmen Wikimedia Commonsissa
Léon Delsarte

| Mitalit> Maa:   Ranska. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Mitalit> Maa:   Ranska. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Mitalit> Maa:   Ranska. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Maa:   Ranska> .Miesten voimistelu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pariisi 1924 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Antwerpen 1920 | joukkuekilpailu |  |
Léon Delsarte (19. marraskuuta 1893 Valenciennes – 24. tammikuuta 1963 Valenciennes) oli ranskalainen voimistelija. Hän kuului vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä pronssia ja vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa hopeaa saaneeseen joukkueeseen.
Luettelo Oulun saarista

Tämä artikkeli on luettelo Oulun saarista.
E
Elba
H
Heinäsaaret
Hermanni
Hevossaari
Hietasaari
K
Kiikeli
Kiramosaari
Kuusisaari
L
Lammassaari
P
Pikisaari
Pöllisaari
S
Sonnisaari
Sorsasaari
T
Tukkisaaret
V
Varsasaari
Virheäsaari
Virransaari
Ö
Öljysaari
Léon Darrien

| Mitalit> Maa:   Belgia. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Mitalit> Maa:   Belgia. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Mitalit> Maa:   Belgia. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Maa:   Belgia> .Miesten voimistelu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Antwerpen 1920 | joukkuekilpailu, ruotsalaissysteemi |  |
Léon Darrien (25. lokakuuta 1887 – 19. helmikuuta 1973) oli belgialainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja oli siellä mukana saamassa pronssia ruotsalaisen järjestelmän joukkuevoimistelussa.
Iródou Attikoú

| Iródou Attikoú Οδός Ηρώδου Αττικού |
| --- | --- |
 Iródou Attikoú -katua.
Maa:  Kreikka
Kaupunki:  Ateena
Tieluokka:  katu
Pituus:  630 m
Alkupiste:  Vasilíssis Sofías
Päätepiste:  Vasiléos Konstantínou (630 m)
Iródou Attikoú (kreik. Οδός Ηρώδου Αττικού, Odós Iródou Attikoú, ”Herodes Atticuksen katu”) on katu Ateenan keskustassa Kreikassa. Se on nimetty Herodes Atticuksen mukaan.
Presidentinpalatsi
Iródou Attikoú -katu kulkee pohjois-eteläsuunnassa Kansallispuutarhan itäpuolella. Sen pituus on noin 630 metriä, ja se saa alkunsa Vasilíssis Sofías -valtakadulta ja päättyy Vasiléos Konstantínou -valtakadulle.
Kadun kiinteistöjen hinnat ovat Kreikan kalleimmat ja myös koko Euroopan kalleimpien joukossa. Neliöstä on (vuonna 2008) maksettu noin 10 000–25 000 euroa, mikä on samaa tasoa Lontoon arvoalueiden kanssa. Kadun varrella sen itäpuolella sijaitsevat muun muassa Kreikan presidentin virka-asunto presidentinpalatsi puutarhoineen sekä pääministerin virka-asunto eli Máximoksen palatsi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iródou Attikoú Wikimedia Commonsissa
Ateenan merkittävimmät kadut ja tiet
| --- | --- |
Moottoritiet:   A1 (PATHE)  A6 (Attikí Odós) 
Valtakadut:   Alexándras  Andréa Syngroú  Athinón  Kifisías  Konstantinoupóleos  Mesogeíon  Vasiléos Konstantínou  Vasilíssis Amalías  Vasilíssis Ólgas  Vasilíssis Sofías  Vouliagménis 
Kadut:   Aiólou  Akadimías  Athinás  Dionysíou Areopagítou  Ermoú  Filellínon  Ierá Odós  Iródou Attikoú  Mitropóleos  Óthonos  Panepistimíou  Patisíon (28is Oktovríou)  Peiraiós (Panagí Tsaldári)  Sólonos  Stadíou  Tripódon  Vasiléos Georgíou A'  Voukourestíou
Innerspacemen

Innerspacemen on suomalainen alternative rock -yhtye, jonka perustamisessa oli mukana Jyri Honkavaara, mutta hänet erotettiin ennen kuin yhtye ehti levyttää..
Frej Stenforsin isoveli on Jan Stenfors eli Nasty Suicide, mm. Hanoi Rocksin kitaristi.
Jäsenet > Alkuperäinen kokoonpano

Kimmo Candelin - kitara
Kari Starck - basso
Frej Stenfors - laulu, rummut
Jäsenet > Myöhempi kokoonpano

Kari Starck - basso
Frej Stenfors - laulu, kitara
Tommi Micklin - rummut
Ilkka Isotupa - kitara
Diskografia > Studioalbumit

Uncle God (1993,  Strawberry Records)
Diskografia > Singlet

Reason (1989,  omakustanne)
Another Day (1990,  omakustanne)
Time (1991,  omakustanne)
Tall Grass II (1991,  omakustanne)
Aiheesta muualla

Innerspacemenin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Innerspacemen discogs.com -sivustolla
Léon Flameng

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Paul Masson ja Léon Flameng (oikealla). |  Paul Masson ja Léon Flameng (oikealla). |  Paul Masson ja Léon Flameng (oikealla). |  |
Maa:   Ranska
Miesten ratapyöräily
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Ateena 1896 | 100 km |  |
|  Hopeaa | Ateena 1896 | 10 km |  |
|  Pronssia | Ateena 1896 | Sprintti |  |
Léon Flameng (30. huhtikuuta 1877 Pariisi – 2. tammikuuta 1917 Ève) oli ranskalainen ratapyöräilijä ja olympiavoittaja. Hän osallistui Ateenan olympialaisiin 1896, joissa hän voitti kolme mitalia: kultaa 100 kilometrin kilpailusta, hopeaa 10 kilometriltä ja pronssia sprintistä. Flameng kilpaili myös aika-ajossa, jossa hän oli jaetulla viidennellä sijalla.
Itä–Länsi-ottelu 2005

Vuoden 2005 Itä–Länsi-ottelu pelattiin Oulussa 23. heinäkuuta-24. heinäkuuta.
Miehet

Miesten ottelun voitti Itä 1-0 (1-1, 2-1). Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestykseksessä kakkosvahti Sami Haapakoski, kolmospolttaja Saku Kapanen, kolmosvahti Jani Komulainen, lukkari Toni Kohonen, kolmoskoppari Markku Hylkilä, kakkoskoppari Roope Korhonen, sieppari Jimi Heikkinen, kakkospolttaja Teemu Haataja, ykkösvahti Sami Partanen, jokeripelaaja Sami Joukainen, jokeripelaaja Jarmo Heikkinen, jokeripelaaja Jarkko Perttula ja jokeripelaaja Sami Karjala. Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kakkosvahti Teijo Kankaanpää, kolmosvahti Tommi Murto, kolmospolttaja Markus Meriläinen, kakkospolttaja Jarkko Kokko, sieppari Mikko Vainionpää, kakkoskoppari Henri Puputti, ykkösvahti Antti Kuusisto, kolmoskoppari Juha Suorauha, lukkari Antti Tokkari, jokeripelaaja Jere Dahlström, jokeripelaaja Tuomas Tervonen, jokeripelaaja Valtteri Ketonen ja jokeripelaaja Antti Vihtkari. Kentän parhaana palkittiin Idän Jani Komulainen.
Naiset

Naisten ottelun voitti Länsi 1-2 (4-3, 5-6, 0-0, 1-2). Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kolmoskoppari Maaru Seppä, kakkosvahti Paula Järvi, sieppari Niina Rinkinen, lukkari Katja Saari, ykkösvahti Johanna Vikman, kakkoskoppari Mervi Koistinen, kolmosvahti Sonja Koskinen, kakkospolttaja Tiina Tolonen, kolmospolttaja Riina Surakka, jokeripelaaja Henna Kytösalmi, jokeripelaaja Terhi Laakkonen, jokeripelaaja Silja Rehunen ja jokeripelaaja Elina Mikkola. Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kolmosvahti Jenni Tolonen, kolmoskoppari Sari Lemponen, ykkösvahti Jonna Salminen, sieppari Kirsi Hänninen, kakkospolttaja Tiia Pöntinen, kakkosvahti Marjo Keskinen, kakkoskoppari Niina Jokinen, kolmospolttaja Johanna Pentilä, lukkari Sirpa Pollari, jokeripelaaja Tytti Lamppu-Nurminen, jokeripelaaja Annukka Issakainen, jokeripelaaja Hanna Mattia ja jokeripelaaja Kaisa Salmela. Kentän parhaana palkittiin Lännen Tiia Pöntinen.
Iršava

| Iršava (Іршава) |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin (2009).
 vaakuna
 Iršava
 Koordinaatit: 48.3117°N, 23.0400°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Taka-Karpatian alue
Piiri:  H’ustin piiri
Historiallinen maininta:  1341
Kaupungiksi:  1982
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  5,5 km²
Väkiluku (2022):  9 163
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Iršava (ukr. Іршава) on kaupunki Taka-Karpatian alueella Länsi-Ukrainassa,Tonavan vesistöön kuuluvan Iršavajoen varrella, 83 kilometriä aluekeskus Užhorodista kaakkoon.
Tammikuun keskilämpötila on -4,2 °C, heinäkuun +19 °C. Keskimääräinen vuosisademäärä 893 millimetriä. Kaupungin pohjoispuolella sijaitsee Zatšarovanyi krain kansallispuisto.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Iršavan väkiluvuksi 9 163 asukasta (2022). Väestönlaskennan 2001 aikaan asukkaita oli 9 512, joista pääosa oli etnisesti ukrainalaisia. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 9 873 asukasta.
Ensimmäinen historiallinen maininta paikkakunnasta on vuodelta 1341. Kaupunkityyppisen taajaman aseman Iršava sai 1947, kaupungiksi se tuli 1982.
Ukrainan vuonna 2020 laatiman aluejaon mukaan kaupunki on osa H’ustin piiriä. Tätä ennen se oli vuosina 1953–1962 ja 1965–2020 Iršavan piirin keskus.
Iršavan rautatieasema ja eräs kirkoista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iršava Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Iršava
Käännös suomeksi
Lähde autoiluretkelle suureen etelän kanjoniin

| Lähde autoiluretkelle suureen etelän kanjoniin Kari Peitsamo |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 21. helmikuuta 2003
 Tyylilaji: Rock
 Kesto: 02.35.07
 Levy-yhtiö: Pyramid
Kari Peitsamon muut julkaisut
| Pelle Show 2001 | Lähde autoiluretkelle suureen etelän kanjoniin 2003 | Taistelujen tiellä 2004 |
Lähde autoiluretkelle suureen etelän kanjoniin – Kaikkien aikojen parhaat on suomalaismuusikko Kari Peitsamon toistaiseksi kattavin kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 2003.
Kappaleet > CD1

"Kauppaopiston naiset"
"Uskon Beatleksiin"
"Jaana S." (säv. Larry Williams)
"Lähde autoiluretkelle suureen etelän kanjoniin"
"Country-hai"
"Miss universum"
"Stop, shake, honey, go"
"Termiitti blues"
"Sanghaista Siuroon"
"Sunnuntai"
"Lähde länteen" (säv. Kari Peitsamo & Harri Siirtola, sov. Kari Peitsamo, Harri Siirtola & Yrjö Majamaa)
"Vedestä nousee kasvi"
"Pallo"
"Setä Ben ja hänen lentävät syntetisaattorinsa: Minut lukittiin vahingossa galleriaan"
"Mekaaninen susi"
"Blup, blump, molskis" (säv. san. & sov. Kari Peitsamo & Heikki Peitsamo)
"Kiinalaisten kiitosjuhla"
"Kultakuoriainen"
"Rokkibändi yllättää"
"Napatanssija"
"Kari vanhana"
"Let´s boogie"
"Ravistele sitä kunnolla" (sov. Kari Peitsamo, Simopekka Savisaari & Paavo Salo)
"Näinkö se käy"
"Hesan telkkariin"
"Koottava lasinen muurahaispesä"
"Eno"
"Oliivinvihreä Dodge Dart vm. -75" (sov. Kari Peitsamo, Kimmo Pekari & Paavo Salo)
"Kun tukka lähtee" (sov. Kari Peitsamo, Simopekka Savisaari & Paavo Salo)
"Kuu"
"Lato"
"Perseitä, perseitä, perseitä"
"Ota iisisti"
"Aurinko"
"Nuorena tansseihin"
"Kuolleiden kaupunki"
"Pieni iloinen koira"
"Takaisin Ivaloon"
"On pakko vatkaa"
"Kirjoitan modernia runoa"
Kappaleet > CD 2

"Lennon elää" (Aku Ankkuli) (säv. Simo Koivunen, sov. Aku Ankkuli)
"Balladi Keith Richardsista"
"Elämää laineilla"
"Tekokuu"
"Nuo kolme"
"Crawling king snake ballad blues"
"Pakko päästä Helsinkiin" (sov.Kari Peitsamo, Kimmo Pekari & Paavo Salo)
"Vi skall spela rock"
"Att vara indian"
"Please say no to whiskey"
"Elämää avaruusaluksella"
"3-päinen ystävä"
"Täytyy mennä Viikiin"
"Postikortti"
"Mystiikkaa"
"Puinen koira"
"Voima"
"Positiivinen ponteva"
"Koira"
"Rockin´ Ol´ Galway" (säv. san. & sov. Jim Pembroke)
"Puoliksi palanut pikkusikari"
"Natural boogie"
"Älä usko rock´n´rolliin" (säv. san. & sov. Kari Peitsamo & Brono Starr)
"Liityn SKP:hen"
"Taistelu on alkanut"
"On uuden vasemmiston aika"
"Ämy 25 v." (Retkibanaani feat. Kari Peitsamo) (sov. Retkibanaani)
"Lootus"
Kaikki sävellykset, sanoitukset ja sovitukset Kari Peitsamo, ellei toisin mainita.
Kari Peitsamo
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Kari Peitsamo ja Ankkuli | Kari Peitsamo Revival | Kari Peitsamon Skootteri | Kari Peitsamo & Hirttämättömät
Studioalbumit: Jatsin syvin olemus | Vedestä nousee kasvi | Kari Kolmas | Kari Peitsamo ja Ankkuli | Pölypilleri | Levylaulaja | Greatest Hits | Gulliverin retket | Vallankumous | Jokivarren jytäorkesteri | Pieni suuri show | Rokkiletti | Älä koskaan laula kantria | Kari Peitsamon Skootteri | Amatöörirakastaja | The 10th Anniversary Album | Vedestä nousee hai | Hämeen nopein | Rankat ankat | Kadonnutta aikaa etsimässä | Hellsinkin' | Groovers' Paradise | Plays Wigwam | Sergeant Rocker Rides Again | The Fool | Natural Boogie | Vi skall spela rock | I'm Down | How I Won the War | Dr. Rockfinger & Outlaws Boys | Before They Make Me Run | Good Vibrations – the 20th Anniversary Album | Peace, Love & Understanding – the Xmas Album | Bubblegum Warriors in Faded Jeans | Hoodoo | Brono Starr's Rock'n'roll Roadside Attraction | Blitzkrieg Boogie – Highway 61 Revisited | Pelle Show | Taistelujen tiellä | Amerikkalaisia unelmia | No Mercy | Für Elise | The 30th Anniversary Album | The Second Coming of Mr. Jesus H. Christ | Liskon laki
EP:t: Kari Peitsamo ja Ankkuli | Peitsamon jälkeenjääneet nauhat | Puinen levy | Sian raato kääntää hitaasti kasvonsa valoon päin | Kari Peitsamon Skootteri EP | Poko-klassikko | Gotta Build a Railroad, Gotta Build a Train
Livealbumi: From Toijala with Love
Kokoelmat: Kari Peitsamo 1977–1981 | Are You Experienced? The Voodoo Collection | Memories | Jytäorkesteri tulee taas | Lähde autoiluretkelle suureen etelän kanjoniin | On pakko vatkaa
Muuta: Kauppaopiston naiset | Luettelo Kari Peitsamon kappaleista | Aku Ankkuli | Retkibanaani | Freud Marx Engels & Jung | Risto
Irish Ice Hockey League

| Irish Ice Hockey League |
| --- | --- |

Laji:  Jääkiekko
Maa(t):   Irlanti  Pohjois-Irlanti
Perustettu:  2007
Joukkueita:  5
Hallitseva mestari:  Dundalk Bulls
Sivusto:  Irish Ice Hockey Association
Irish Ice Hockey League on Irlannin jääkiekon korkein sarjataso. Virallinen liiga on perustettu vuonna 2007, mutta Irlannissa on ollut amatööriliigatoimintaa jo 1980-luvun alkupuolelta lähtien.
Joukkueet > Nykyiset joukkueet

Castlereagh Spartans
Dublin Rams
Dundalk Bulls
Flyers IHC
Joukkueet > Entisiä joukkueita

Belfast City Bruins
Dublin Flyers
Dublin Druids
Dublin Stags
Dundonald Redwings
The Halifax Hockey Club
IceBreakers
Junior Belfast Giants
Dublin Wolves
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Irish Ice Hockey League
Käännös suomeksi
Irish coffee

Irish coffee.
Irish coffee (iiriksi Caife Gaelach, suom. irlantilainen kahvi) on kahvijuoma, jonka aineksia ovat kahvi, irlantilainen viski, fariinisokeri ja kerma. Irish coffeesta voi tehdä alkoholittoman version kiehauttamalla viskiä niin että alkoholi haihtuu siitä. Kahvista voi tehdä sopivan lämpöistä oman mieltymyksen mukaan.
Historia

Ensimmäinen irish coffee valmistettiin talvella 1943 Foynesin sataman lentoterminaalissa lähellä Limerickiä, Irlannissa. Sen valmisti baarimikko ja kokki Joe Sheridan. Tuolloin Pan Amin lentovene, joka oli lennolla New Yorkiin, kääntyi takaisin Foynesiin, koska sää oli niin huono. Sheridania pyydettiin tekemään matkustajille ruokaa ja lämpimiä juomia. Hän teki silloin ensimmäiset irish coffeet, ja kun häneltä kysyttiin, että oliko hän käyttänyt brasilialaista kahvia, hän vastasi että: ”Ei, se oli irlantilaista kahvia.” (No, it was Irish coffee.)
Irlantilaiset viettävät 25. tammikuuta kansallista irish coffee -päivää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Irish coffee Wikimedia Commonsissa
Irish coffee kahvijuoma, 8 til% – Perusravintoaineet Fineli. Viitattu 19.7.2020.
Into Another

| ”Into Another” Skid Row |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Subhuman Race
 Julkaistu: 1995
 Tuottaja(t): Bob Rock
 Tyylilaji: glam metal
 Kesto: 04.02
 Levy-yhtiö: Atlantic
Skid Row’n muut singlet
| ”Breakin’ Down” 1995 | ”Into Another” 1995 | ”Ghost” 2003 |
Into Another on yhdysvaltalaisen glam metal -yhtyeen, Skid Row'n singlejulkaisu vuodelta 1995. Kappale on kolmas singlejulkaisu yhtyeen kolmannelta studioalbumilta, Subhuman Racelta. Kappale oli yhtyeen viimeinen singlejulkaisu ennen yhtyeen hajoamista vuonna 1996. Vuonna 1999 uudelleenkasattu yhtye on julkaissut vain kaksi singleä. Tämä single on myös viimeinen, jolla laulaa Sebastian Bach.
Kappaleet

Into Another – 4.02 (säv. sov. Rachel Bolan, san. Dave Sabo)
My Enemy – 3.38 (säv. Rachel Bolan, sov. Rob Affuso, san. Scotti Hill)
Firesing – 4.54 (säv. Rachel Bolan, sov. Scotti Hill, san. Dave Sabo & Sebastian Bach)