stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keski-Karjalan Kehitysyhtiö

Keski-Karjalan Kehitysyhtiö Oy (KETI) on Keski-Karjalan kolmen kunnan (Kitee, Rääkkylä ja Tohmajärvi) omistama seudullinen elinkeinoyhtiö. KETIn päätehtäviä ovat yritysneuvonta, yritysten toimintaympäristön kehittäminen ja seutumarkkinointi. KETIn toiminta päättyi 31.12.2022.
Keila

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Keila voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Keila, kaupunki Virossa
Keila, entinen kunta Virossa
Keila, kunta Thüringenissä Saksassa
keila (Brosme brosme), turskakala
keila, liikenteenohjauskartio
keila, keilailussa käytettävä urheiluväline
keila, voimistelussa käytettävä urheiluväline
M/T Keila, virolainen öljytankkeri
valonheittimen valokeila
suunta-antennin säteilykeila
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keila”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keski-Jaava

| Keski-Jaava Jawa Tengah |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 7°30′S, 110°00′E 
Valtio:   Indonesia
Hallinto:  
 – Pääkaupunki:  Semarang
Pinta-ala:  32 801 km²
Väkiluku (2010):  32,382,657
 – väestötiheys:  1 000 as./km²
Kielet:  Indonesia Jaava
Kansat:  Jaavalaiset (98%) Sundalaiset (1%) Kiinalaiset (0,5%)
Keski-Jaava (indonesiaksi Jawa Tengah) on provinssi Indonesiassa. Se sijaitsee Jaavan saarella Itä-Jaavan ja Länsi-Jaavan provinssien välissä, kaakossa se rajoittuu Yogyakartan erityishallintoalueeseen. Keski-Jaavalla on noin 32 miljoonaa asukasta (vuonna 2010) ja provinssin pinta-ala on 32 801 neliökilometriä. Keski-Jaava on Indonesian kolmanneksi runsasväkisin provinssi. Sen pääkaupunki on Semarang.
Keski-Jaavan alue oli keskeinen osa 700-800 luvuilla kukoistanutta Mataramin kuningaskuntaa. Mataramin kuningaskunnan ajoista on jäljellä Borobudurin temppelialue, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Hävitys (elokuva)

| Hävitys> Annihilation |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Alex Garland
Käsikirjoittaja:  Alex Garland
Perustuu:  Jeff VanderMeerin romaaniin Hävitys
Tuottaja:   Andrew Macdonald  Allon Reich 
Säveltäjä:   Geoff Barrow  Ben Salisbury 
Kuvaaja:  Rob Hardy
Leikkaaja:  Barney Pilling
Erikoistehosteet:   Double Negative  Milk VFX 
Pääosat:   Natalie Portman  Jennifer Jason Leigh  Oscar Isaac  Gina Rodriguez  Tessa Thompson  Tula Novotny 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Yhdistynyt kuningaskunta 
Tuotantoyhtiö:   Skydance Media  DNA Films  Scott Rudin Productions 
Levittäjä:   Paramount Pictures (Yhdysvallat, Kiina)  Netflix (maailmanlaajuisesti) 
Ensi-ilta:   2018-02-2323. helmikuuta 2018 (Yhdysvallat)  
Kesto:  115 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  40–55 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hävitys (engl. Annihilation) on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut brittiläis-yhdysvaltalainen science fiction -jännityselokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Alex Garland. Se perustuu Jeff VanderMeerin samannimiseen romaaniin vuodelta 2014. Elokuvan pääosissa ovat Natalie Portman, Jennifer Jason Leigh, Gina Rodriguez, Tessa Thompson, Tuva Novotny ja Oscar Isaac.
Hävitys sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 23. helmikuuta 2018, ja muualla maailmassa 12. maaliskuuta 2018 Netflixin levittämänä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Natalie Portman  | … |  Lena, biologi   |
|  Jennifer Jason Leigh  | … |  tri Ventress, psykologi   |
|  Gina Rodriguez  | … |  Anya Thorensen, ensihoitaja   |
|  Tessa Thompson  | … |  Josie Radek, fyysikko   |
|  Tuva Novotny  | … |  Cass Sheppard, maanmittaaja ja geologi   |
|  Oscar Isaac  | … |  Kane, Lenan aviomies   |
Vastaanotto

Hävitys sai ilmestyessään pääosin myönteisen vastaanoton. Helsingin Sanomien kriitikko Juho Typpö antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä; hänen mukaansa "on ilo katsoa elokuvaa, joka ei aliarvioi yleisöä tippaakaan". Typpö kehui "tavallisesta tieteiskauhufilmien kuvastosta" rohkeasti poikkeavia eläin- ja kasvimutaatioita sekä etenkin Natalie Portmanin ja Jennifer Jason Leighin näyttelijäsuorituksia. Elokuvalehti Episodin mukaan Hävitys puolestaan "aliarvioi yleisöään ja yrittää peittää omat elokuvalliset ongelmansa näennäistieteellisellä oksennuksella". Lehden kriitikko Jani Svensk antoi elokuvalle yhden tähden viidestä.
Rotten Tomatoes -elokuvasivustolla 88 prosenttia kriitikoista on antanut Hävitykselle positiivisen arvion. Sivuston yleisen mielipiteen mukaan elokuvan upea kuvasto ja kunnianhimoinen haastavien teemojen käsittely antavat katsojalle paljon pohdittavaa vielä elokuvan loputtuakin.
Aiheesta muualla

Hävitys Internet Movie Databasessa (englanniksi)
James Stewart (Morayn 1. jaarli)

James Stewart, Morayn jaarli, Hans Eworthin maalaama muotokuva vuodelta 1561.
James Stewart (Stuart), Morayn 1. jaarli (n. 1531 – 21. tammikuuta 1570 Linlithgow, Länsi-Lothian, Skotlanti) oli Skotlannin kuningattaren Maria Stuartin velipuoli ja Skotlannin sijaishallitsija kuningas Jaakko VI:n alaikäisyyden aikana vuosina 1567–1570. Hänet murhattiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta James Stewart (Morayn 1. jaarli) Wikimedia Commonsissa
In the City

| ”In The City” Lauri Ylönen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: New World
 Julkaistu: 17. kesäkuuta 2011
 Tuottaja(t): Lauri Ylönen
 Tyylilaji: electropop
 Kesto: 04.29
 Levy-yhtiö: Dynasty
Lauri Ylönen muut singlet
| ”Heavy” 2011 | ”In The City” 2011 | ”What Are You Waiting For?” 2011 |
”In The City” on Lauri Ylösen musiikkikappale hänen keväällä 2011 julkaistulta sooloalbumiltaan New World. ”In The City” julkaistiin 17. kesäkuuta 2011 singlenä. Se oli albumilta poimituista singleistä toinen ”Heavyn” jälkeen. Kappale pääsi Airplay-listan 6. sijalle ja Suomen virallisen latauslistan 29. sijalle.
Musiikkivideo

Singlen musiikkivideo on kuvattu pääosin Yhdysvalloissa, Los Angelesin ja Las Vegasin kaupungeissa, mutta muutaman kohtauksen on sanottu olevan kuvattu myös Helsingissä. Videossa seurataan pääosin Amanda-nimisen käsinuken seikkailuja ympäri Amerikkaa. Nukke oli pääosassa myös ”Heavy”-singlen musiikkivideossa. ”In The Cityn” videossa Amanda esimerkiksi juhlii alkoholinhuuruisessa strippibaarissa.
Listasijoitukset

| Lista | Sijoitus |
| --- | --- |
Suomi (Latauslista): 29
Ithkuil

| Ithkuil |
| --- | --- |

Oma nimi:  Iţkuîl
Tiedot
Virallinen kieli:  ei virallista asemaa
Puhujia:  oletettavasti ei yhtään puhujaa
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  bustrofedonia käyttävä içtaîl niminen kirjoitusjärjestelmä + latinisaatio
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  keinotekoiset kielet
Kieliryhmä:  suunnitelmakielet
 Ohje 
Ithkuil (IPA-merkintänä [ɪθˈkʊ.il]) on keinokieli, joka tunnetaan merkittävästä kieliopillisesta monimutkaisuudestaan, lukuisista foneemeistaan ja ainutlaatuisesta kirjoitusjärjestelmästään. Kielen tekijä, yhdysvaltalainen John Quijada, luonnehtii kieltä filosofisen ja loogisen suunnitelmakielen risteymäksi. Quijada väittää kielen tarkoituksen olevan ilmaista avoimesti, selkeästi ja lyhyesti ihmiskognition syvempiä tasoja sekä vähätellä luonnollisissa kielissä esiintyviä epäselvyyksiä ja semanttisia epämääräisyyksiä.
Quijadan tekemässä alkuperäisessä kielioppikirjassa näkyy selvästi, että ithkuilin kielessä lause tai lauseke voidaan lausua yleensä vähemmillä leksikaalisesti erottuvilla puheen elementeillä kuin luonnollisissa kielissä. Quijada myöntää, että ithkuil on liian vaikea kieli ollakseen "luonnollisesti" kehittynyt kieleksi, mutta soveltuu silti ihmisten keskustelulle. Quijada ei itse puhu ithkuilia sujuvasti eikä kenenkään muun uskota kykenevän siihen.
Vuonna 2004 ithkuilin kielestä kirjoitettiin venäjänkielisessä tiedelehdessä Computerra.
Kielioppi

Ithkuilin sanasto koostuu mahdollisesti peräti 3 600 eri sanajuuresta, joista vasta 900 on käännetty. Joka sanajuuri koostuu kahdesta radikaalista, joista voidaan derivoida tuhansia uusia lekseemejä ithkuilin monimutkaisten morfofonologian sääntöjen mukaan. Kielessä esiintyy myös mm. 3 sanavartaloa, 14 valenssia, 30 modaliteettia, 32 aspektia, 8 tapaluokkaa ja 81 sijamuotoa (suomen kielessä taas on vain 15 sijamuotoa). Formatiivisten sanaluokkien sanojen runkoihin voidaan lisätä peräti 153 affiksia. Ithkuilin eri sijamuotoja ovat mm. datiivi, ergatiivi, instrumentaali, genetiivi, essiivi, abessiivi, komitatiivi jne. Kielessä esiintyy myös paljon harvinaisia sijamuotoja kuten postulatiivi (viittaa hypoteettiseen substantiiviin tai tilanteeseen joka käydessä toteen aiheuttaa päälauseen kuvaamansa seurauksen, esim. "Jos sataa lunta, niin en mene ulos") sekä jopa partitiivi, joka esiintyy paitsi suomessa vain virossa, saamelaiskielissä ja harvassa muussa.
Kielioppi > Sijamuotoja sisältävät mallilauseet

Absolutiivi, datiivi, obliikvi:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kšoul | hë'n | tâlxai | akéz. |  |
| klovni-ABS | äiti-DAT | dokumentti-OBL.SIZ₂/6 | antaa-taipumaton |  |
Klovni antoi äidille kirjeen.
Ergatiivi, absolutiivi, instrumentaali:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ro'wïņ | skaipʰ | ra'wën | uqačoiçômšëţ. |  |
| setä-ERG | ampiainen-ABS | käsi-INS | kosketus-ASO.PUN.SUD₂/8.FRC₂/8 |  |
Setä lyö ampiaista kädellään.
Äänneoppi

Ithkuilin kielessä on 65 konsonanttia, 17 vokaalia ja 5 toonia. Konsonantit ovat:
|  |  | Labiaali | Dentaali | Alveolaari> Keskinen | Alveolaari> Lateraali | Retrofleksi | Postalveolaari | Palataali> Keskinen | Palataali> Lateraali | Velaari | Uvulaari | Faryngaali | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Nasaali | m | n̪ |  |  |  |  |  |  | ŋ |  |  |  |
| Plosiivi | soinnillinen | b | d̪ |  |  |  |  | ɟ |  | ɡ | ɢ |  |  |
| Plosiivi | soinniton | p | t̪ |  |  |  |  | c |  | k | q |  | ʔ |
| Plosiivi | aspiraatta | pʰ | t̪ʰ |  |  |  |  | cʰ |  | kʰ | qʰ |  |  |
| Plosiivi | ejektiivi | pʼ | t̪ʼ |  |  |  |  | cʼ |  | kʼ | qʼ |  |  |
| affrikaatta | soinnillinen |  |  | d͡z |  | d͡ʐ | d͡ʒ |  |  |  |  |  |  |
| affrikaatta | soinniton |  |  | t͡s |  | t͡ʂ | t͡ʃ |  |  |  |  |  |  |
| affrikaatta | aspiraatta |  |  | t͡sʰ |  | t͡ʂʰ | t͡ʃʰ |  | cʎ̥˔ʰ |  |  |  |  |
| affrikaatta | ejektiivi |  |  | t͡sʼ |  | t͡ʂʼ | t͡ʃʼ | c͡çʼ |  | k͡xʼ | q͡χʼ |  |  |
| Frikatiivi | soinnillinen | v | ð | z |  | ʐ | ʒ | ʝ |  | ɣ |  |  |  |
| Frikatiivi | soinniton | f | θ | s | ɬ | ʂ | ʃ | ç |  | x | χ | ħ | h |
| Approksimantti | Approksimantti |  | l̪, ɫ̪ |  |  | ɭ |  | j |  | w | ʁ̞ |  |  |
| Yksitäryinen tremulantti | Yksitäryinen tremulantti |  |  |  |  | ɽ |  |  |  |  |  |  |  |
Vokaaleja on ithkuilissa 17:
|  | etinen | keskinen | takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i y | ʉ | ɯ u |
| Puolisuppea | ɪ e ø |  | ʊ ɤ o |
| Puoliväljä | ɛ œ æ |  | ɔ |
| Väljä |  | a | ɑ |
Diftongeja on yhteensä 24: /ai̯ æi̯ ei̯ ɤi̯ øi̯ oi̯ ʊi̯ au̯ æu̯ eu̯ ɤu̯ ɪu̯ ou̯ øu̯ aɯ̯ eɯ̯ ɤɯ̯ ʊɯ̯ oɯ̯ ɪɯ̯ æɯ̯ øɯ̯ ʉɯ̯ ae̯/.
Lisäksi ithkuilissa on 5 toonia eli sävelkulkua: keskimatala, laskeva, korkea, rikki (keski→matala→keskimatala) ja nouseva. Keskimatala tooni on neutraalinen.
keskimatala
laskeva tûz (asukas)
korkea tûz- (kodissa asuva)
rikki tûz\ (asukas (lain tai yhteissopimuksen ansiosta))
nouseva tûz/ (hypoteettinen tai metaforinen asukas)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ithkuil Wikimedia Commonsissa
Keinotekoiset kielet
afrihili
babm
basic english
borduuri
budinos
dothraki
dunia
ekspreso
esperanto
esperanto II
europanto
fasala
gestuno
glosa
hutt
ido
interlingua
interlingue
interslaavi
ithkuil
klingon
kotava
latino sine flexione
lingua franca nova
loglan
lojban
loxian
mondlango
neo
novial
pandunia
quenya
sindar
slovio
solresol
sona
syldaavi
talossa
toki pona
uuskieli
volapük
kansainvälinen apukieli
taidekieli
suunnitelmakieli
luettelo keinotekoisista kielistä
In the Beginning – Johanna Years 1979–1984

| In the Beginning – Johanna Years 1979–1984 Agents |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1979–1984
 Julkaistu: 2003
 Formaatti: CD-levy
 Kesto: 141.30
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
In the Beginning – Johanna Years 1979–1984 on suomalaisen Agents-yhtyeen kokoelma-albumi. Se julkaistiin vuonna 2003.
Kappaleet > Agents – In The Beginning (CD 1) 67:51

That’s All Right – 2.27
Blue Suede Shoes – 2.26
Can’t Help Falling In Love – 3.21
Kitara Twist – 2.06
Snake Shake – 2.30
Kitara Twist – 2.22
Huuliharppupoika – 2.25
Agents Boogie – 1.51
Green Onions – 3.13
Agents hyökkää – 1.56
Hully Gully – 2.50
Sydänsuruja – 2.10
Snake Shake – 2.41
Jätkän Twist – 2.26
Surujen kitara – 3.11
Aaveratsastajat – 2.16
Tunnista toiseen – 2.43
Neljäs mies – 2.08
Se jokin sinulla on – 2.17
Itämaista rakkautta – 2.50  (Topi Sorsakoski ja Agents)
Tyttö metsässä – 3.00  (Topi Sorsakoski ja Agents)
7Ender (live) – 2.14  (Tuomari Nurmio ja Köyhien Ystävät)
Saat kaiken itsestään – 1.52  (Kari Peitsamo ja Agents)
Ilmakuvia – 2.51  (Kari Peitsamo ja Agents)
En tiedä mitä teen – 1.45  (Kari Peitsamo ja Agents)
Harry Hevonen – 1.47  (Kari Peitsamo ja Agents)
Lihakirves – 2.04  (Kari Peitsamo ja Agents)
Se jokin sinulla on (dubbaamaton versio) – 2.09
Kappaleet > Agents – In The Beginning (CD 2) 73:39

Aamuöiseen sateeseen – 3.22  (Rauli "Badding" Somerjoki ja Agents)
Dear One – 3.31  (Rauli "Badding" Somerjoki ja Agents)
Edistyksen voima – 2.11  (Rauli "Badding" Somerjoki ja Agents)
Itämaista rakkautta – 3.14  (Rauli "Badding" Somerjoki ja Agents)
Tiikerihai – 3.58  (Eki-setä ja Agents)
Kuningaskobra – 3.25  (Eki-setä ja Agents)
Valot – 2.52
Moonlight Walk – 1.58
Canyon – 2.43
Agents Arabiassa – 2.37
Django – 2.27
Midnight – 2.41
Metsäkukkia – 3.02
Henriks polka – 2.05
Vihreät niityt – 2.53
Ajomies – 2.27
Muistatko Monrepos’n – 2.12
Se jokin sinulla on (live) – 2.20  (Jussi Raittinen ja Agents)
Mystery Train (live) – 3.23  (Jussi Raittinen ja Agents)
Apache (live) – 2.47
Perfidia (live) – 2.22
Heartbreak Hotel (live) – 2.46
El Cumbanchero (live) – 4.13
East Virginia (live) – 2.54  (Topi Sorsakoski ja Agents)
Muista minua – 2.09  (Topi Sorsakoski ja Agents)
Tyttö metsässä – 3.04  (Topi Sorsakoski ja Agents)
Keski-Kalimantan

| Keski-Kalimantan Kalimantan Tengah |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 2°13′S, 113°55′E 
Valtio:   Indonesia
Hallinto:  
 – Pääkaupunki:  Palangkaraya
Pinta-ala:  153 565 km²
Väkiluku (2015):  2 490 178
 – väestötiheys:  16,2 as./km²
Kielet:  Indonesia Malaiji Bugi Dajakki
Kansat:  Banjarit (24%) Jaavalaiset (18%) Njagut (18%) Dajakit (10%) Bakumpait (8%) Sundalaiset (1%)
Keski-Kalimantan (indonesiaksi Kalimantan Tengah) on Borneon saarella sijaitseva Indonesian provinssi. Provinssin pääkaupunki on Palangkaraya. Provinssin pinta-ala on 153 565 neliökilometriä ja asukasluku oli vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan 2 490 178. Provinssin väkiluku kasvoi vuosina 2010–2015 12,6 prosenttia.
Keski-Kalimantanilla asuu paljon dajakkeja, jotka ovat saaren alkuperäisasukkaita. Provinssi syntyi 1950-luvulla kun Etelä-Kalimantan jaettiin pienemmiksi osiksi. Jako tehtiin osittain jotta dajakit saisivat laajemman itsehallinnon alueella.
Katriina Tavi

Katriina Tavi (s. 1993 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, joka näytteli pääosaa eli Heinähattua Kaisa Rastimon vuonna 2002 ohjaamassa  elokuvassa Heinähattu ja Vilttitossu. Tavi oli 8-vuotias näytellessään elokuvassa.
Tavi valittiin Heinähatun rooliin neljä kuukautta kestäneiden koekuvausten jälkeen viidensadan tytön joukosta. Ohjaaja Kaisa Rastimon mukaan Tavin vahvuus oli siinä millä intensiteetillä hän oli läsnä kohtauksissa.
MTV3:n elokuvakriitikko Minna Karilan mukaan Tavi on sielukas ja läsnä oleva lapsinäyttelijä, joka tekee roolihahmostaan henkevän, hauskan ja suruineen sydäntäsärkevän. Kalevan kriitikko Anssi Juntto piti Tavia aivan mainiona ja Helsingin Sanomien Helena Ylänen näki Tavin ja Vilttitossun esittäjä Tilda Kiianlehdon suorastaan syntyneen filmitähdiksi.
Vuonna 2005 katsojaennätykset Suomessa rikkonut elokuva markkinoitiin Japaniin ja Tavi vieraili Tokiossa kertomassa lehdistölle elokuvasta ja kokemuksistaan sen teossa.
Tavi näytteli Kotikadussa Linda Maasalmea.
Aiheesta muualla

Katriina Tavi Elonetissä.
Katriina Tavi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Maarit Piipon artikkeli Katriina Tavi: Lapsinäyttelijä ja elokuvafani YLEn sivuilla
Istros (historioitsija)

| Istros> Ἴστρος.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 200-luku eaa. Kyrene?
Ammatti:  historioitsija, grammaatikko
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka
Aikakausi:  antiikki
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Istros (m.kreik. Ἴστρος, lat. Ister, Istrus; 200-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen historioitsija ja grammaatikko.
Elämä

Istroksen kotipaikkaa ei tunneta varmuudella; joskus kotipaikaksi mainitaan Kyrene, joskus Makedonia ja joskus Pafos Kyproksella. Plutarkhos taas kutsuu häntä aleksandrialaiseksi. Näitä ristiriitaisia versioita on soviteltu yhteen niin, että hän olisi saattanut syntyä Kyrenessä, siirtynyt grammaatikko ja runoilija Kallimakhoksen kanssa Egyptin Aleksandriaan, ja elänyt myöhemmin Pafoksessa, joka oli Egyptin ptolemaiosten vallassa.
Istroksen sanotaan olleen ensin Kallimakhoksen orja ja myöhemmin tämän ystävä. Näin hän olisi toiminut Ptolemaios III:n aikana noin vuosina 250–220 eaa. Polemon, joka oli hänen aikalaisensa tai eli hieman myöhemmin, kirjoitti häntä vastaan.
Teokset

Istros kirjoitti suuren määrän teoksia, joista kaikki ovat kadonneet, lukuun ottamatta joitakin katkelmia. Teoksista tärkeimpiä olivat:
Atthis (Ἀτθίς）– teoksesta esiintyy myös lukuisia muita nimiä, kuten Attika (Ἀττικά) Ta tēs synagōgēs (Τὰ τῆς συναγωγῆς), Attikai synagōgai (Ἀττικαὶ συναγωγαί) ja Synagōgē (Συναγωγή) sekä Atakta (Ἄτακτα); viimeksi mainittu voi olla myös erillinen teos. Harpokration mainitsee teoksen 16. kirjan.
Argolika (Ἀργολικά) – teos Argoksen historiasta.
Ēliaka (Ἠλιακά) – teos Eliksen historiasta.
Egyptiläisten siirtokunnat (Αἰγυπτίων ἀποικίαι, Aigyptiōn apoikiai)
Ptolemais (Πτολεμαΐς) eli Ptolemaisista (Περὶ Πτολεμαΐδος, Peri Ptolemaidos) – teos egyptiläisestä Ptolemaisin kaupungista. Joidenkin mukaan se olisi voinut olla kirjoitettu runomuodossa.
Apollonin ilmestymiset (Αἱ Ἀπόλλωνος ἐπιφανείαι, Hai Apollōnos epifaneiai) – teos, joka käsitteli erilaisia uskonnollisia kultteja.
Herakleen ilmestymiset (Ἡρακλέους ἐπιφάνειαι, Hērakleūs epifaneiai)
Yhteenveto kreetalaisista uhreista (Συναγωγὴ τῶν Κρητικῶν θυσιῶν, Synagōgē tōn Krētikōn thysiōn)
Helioksen kamppailuista (Περὶ τῶν Ἡλίου ἀγώνων, Peri tōn Heliū agōnōn)
Lyyrisistä runoilijoista (Περὶ μελοποιῶν, Peri melopoiōn, myös Μελοποιοί, Melopoioi)
Peri idiotētos athlōn (Περὶ ἰδιότητος ἄθλων)
Attikalaisia sanoja (Ἀττικαὶ λέξεις, Attikai lekseis) – teos grammatiikasta
Kommentaarit (Ὑπομνήματα, Hypomnēmata) – teos grammatiikasta
Sekalaisia (Σύμμικτα, Symmikta) – teos grammatiikasta
Vastauksia Timaiokselle (Πρὸς Τίμαιον ἀντιγραφαί, Pros Timaion antigrafai)
Anonyymi Sofokleen elämäkerran kirjoittaja mainitsee ”Istroksen” yhtenä niistä, jotka olivat kirjoittaneet Sofokleen elämäkerran. Tässä voi olla kyseessä sama Istros tai sitten toinen grammaatikko Istros.
Kensington (fregatti)

Kensington oli suomalainen kolmimastoinen teräsfregatti, joka oli rakennettu 1891. Fregatti oli uusikaupunkilaisten laivanvarustajien omistuksessa 1912-1924. Laiva myytiin 1924 romutettavaksi joko Saksaan tai Uuteen Seelantiin.
Fregatti Kensingtonin rakensi Russell & Co. Greenockissa Skotlannissa vuonna 1891 greenockilaiselle Campbell, Finlay & Co.-varustamolle. Laivan vetoisuus oli 1 707 bruttorekisteritonnia ja kantavuus 2 850 kuollutpainotonnia. Laivan pituus oli 79,00 metriä, leveys 11,60 metriä ja syväys 7,02 metriä.
Suomeen fregatti ostettiin Campbell, Finlay & Co.-varustamolta Greenockista vuonna 1912. Espanjalainen laiva ajoi fregatti Kensingtonin päälle Englannin kanaalissa 5. marraskuuta 1912 jolloin laivan riki tuhoutui osittain. Fregatti hinattiin Portlandiin ja sieltä edelleen Southamptoniin korjattavaksi. Viimeisen rahtimatkansa fregatti teki Brasilian Macapásta Gravesendiin syyskuun 1923 ja tammikuun 1924 välillä. Laiva myytiin sen jälkeen maaliskuussa 1924 romutettavaksi Saksaan tai toisen lähteen mukaan Uuteen Seelantiin. Laivan sisaralus oli fregatti King Edward.
Itäblokki

Itäblokkiin kuuluneet valtiot kartalla: vaaleanpunaiset olivat Neuvostoliiton vaikutusvallan alla, siitä irtautuneet Jugoslavia ja Albania on merkitty eri värein
Itäblokki tai itäryhmä tai kommunistiblokki viittaa Neuvostoliittoon ja sen määräysvallassa olleisiin Etelä- ja Keski-Euroopan sosialistisiin maihin kylmän sodan aikana. Useimmat itäblokin maat olivat kylmässä sodassa Neuvostoliiton liittolaisia eli kuuluivat Varsovan liittoon. Lisäksi maat kuuluivat Keskinäisen taloudellisen avun neuvostoon (SEV).
Itäblokin maat olivat informaatiovallankumoukseen suuntautuneita sivilisaation tienhaaran maita, jotka pitivät itseään turvallisena kotina tulevalle tieteelliselle ja tekniselle mullistukselle. Tämän sosialismin ja tulevan mullistuksen yhteensopivuuden tunnetuin kirjoittaja oli tšekkiläinen filosofi Radovan Richta. Richtan mielestä se johtaa sosialismiin, kun taas yhdysvaltalainen Daniel Bell uskoi palvelutalouteen. Itäblokin maat eivät lainkaan suuntautuneet tähän amerikkalaiseen ideaan palvelutaloudesta.
Itäblokki lakkasi olemasta 1990-luvun alussa Euroopan sosialististen järjestelmien romahtaessa. Sen jatkajaksi perustettu Itsenäisten valtioiden yhteisö (IVY) ei Euroopan puoleiselta osaltaan saanut moniakaan jäseniä.
Itäblokin maat

Itäblokin maat olivat: Neuvostoliitto ja sen miehittämät Viro, Latvia ja Liettua sekä Bulgaria, Itä-Saksa, Puola, Romania, Tšekkoslovakia ja Unkari. Nämä kommunistien yksinvaltaisesti hallitsemat maat kuuluivat sekä sotilasliitto Varsovan sopimukseen ystävyydestä, yhteistyöstä ja keskinäisestä avunannosta että talousliitto Keskinäisen talousavun neuvostoon (SEV). Sosialistisia maita Euroopassa olivat lisäksi Albania ja Jugoslavia, mutta ne eivät kuuluneet näihin järjestöihin tai erosivat niistä varhain. Laajemmin Itäblokkiin voidaan laskea kuuluvaksi kaikki kommunistiset Neuvostoliiton liittolaisvaltiot, esimerkiksi Kuuba.
Rakenne

Itäblokin maiden talous järjestettiin Neuvostoliitossa käytetyn suunnitelmatalouden mukaan. SEV-maissa tuotettiin tiettyjä tuotteita massatuotantona, esimerkiksi Itä-Saksassa valmistettiin lääkkeitä ja kemikaaleja, Puolassa laivoja ja tuotettiin hiiltä sekä Tšekkoslovakiassa autoja. Tuotantovälineiden yksityisomistusta ei ollut joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta (Puolassa pienet maatilat säilyivät yksityisinä).[lähde? ]
Sisäiset konfliktit

Neuvostoliiton asevoimat kukisti Unkarin kansannousun 1956 ja Varsovan sopimuksen maat suorittivat Tšekkoslovakian miehityksen 1968, lukuun ottamatta itsenäistä politiikkaa jo aiemmin harjoittanutta Romaniaa. Miehityksen seurauksena Albania vetäytyi lopullisesti Varsovan sopimuksesta, vaikka ei ollutkaan enää vuodesta 1960 käytännössä osallistunut liiton toimintaan.
Jugoslavia

Jugoslavia irtautui itäblokista pian toisen maailmansodan päättymisen jälkeen sosialistisesta yhteiskuntajärjestelmästään huolimatta. Titon johtamat kommunistiset partisaanit nousivat maassa valtaan ilman merkittävää Neuvostoliiton puna-armeijan sotilaallista apua, eivätkä neuvostojoukot siten myöskään jääneet miehittämään Jugoslaviaa, mikä osaltaan lisäsi maan poliittista liikkumavaraa.
Albania

Albania siirtyi Jugoslavian ja Neuvostoliiton välirikon jälkeen johtajansa Enver Hoxhan johdolla hakemaan tukea Neuvostoliitosta. Josif Stalinin kuoleman jälkeen välit Neuvostoliittoon kuitenkin viilenivät ja vuodesta 1962 alkaen Albania haki tukea Mao Zedongin johtamasta Kiinasta.