stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eskola (Kannus)
Eskola nykyään

Eskola on säilynyt elinvoimaisena vielä näihinkin päiviin saakka. Kylällä järjestetään kotikoulua ja -päiväkotia, jonka läheisyydessä toimii lounasravintola. Eskolassa oli myös kyläkauppa, joka tarjosi myös myymäläautopalveluja, jotka lopetettiin vähäisen käytön myötä. Kylältä löytyy myös kahvila ja muita palveluja. Vuonna 2013 lakkautetun Hanhinevan koulun tiloissa järjestetään satunnaisia tapahtumia. Suurimmat työllistäjät kylällä ovat Eskolan monipuolinen teollisuus (mm. ovi- ja ikkunatehdas Eskopuu Oy) ja maatalous.
Koulutoimen erikoisuus on, että Eskolassa ylläpitää paikallisten vapaaehtoisten ja Uudenmaan maakunnan alueella sijaitsevan Lapinjärven Porlammin koulun yhteistyönä koulu-opetusta Kannuksen kaupungin toimiessa vastuullisena alkaen vuodesta 2017.
Eskolassa on myös Eskola-talo, monipuolista toimintaa tarjoava kylätalo, jossa on myös palkallisia työntekijöitä.
Eskola rautatieasema oli isossa osassa Eskolan rataliikennettä kymmenien vuosien ajan.
Taidelajit kesäolympialaisissa 1936

Berliinin kesäolympialaisissa 1936 kilpailtiin urheilun lisäksi myös taidelajeissa. Berliinin taidekilpailuissa jaettiin mitaleja viidessä eri kategoriassa: arkkitehtuurissa, kirjallisuudessa, musiikissa, maalaustaiteessa ja kuvanveistossa. Töiden oli tarkoitus olla urheilun innoittamia. Isäntämaa Saksa voitti näiden olympialaisten taidelajien mitalitaulukon ylivoimaisesti.
Kilpailijoiden töistä koostunut taidenäyttely pidettiin Berliinin messukeskuksen salissa 15. heinäkuuta - 16. elokuuta. Esillä oli 667 taideteosta 22 eri maasta. Lisäksi kirjallisuuskilpailu keräsi 40 jätettyä työtä 12 eri maasta ja musiikkikilpailu 33 työtä yhdeksästä maasta.
Berliinin olympialaisten taidekilpailut olivat kaavaltaan samanlaiset kuin kaksien edellisten olympiakisojenkin aikana, ja mitaleilla palkittiin useiden viiden pääluokan alaluokkien teoksia. Tuomarit kieltäytyivät palkitsemasta voittajaa kolmessa eri kategoriassa ja kolmessa kategoriassa ei mitaleja jaettu laisinkaan.
Näiden olympialaisten jälkeen taidekilpailuissa kilpailtiin enää kerran, 12 vuotta myöhemmin Lontoon kesäolympialaisissa 1948.
Palkitut > Arkkitehtuuri

| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Arkkitehtuuri |  Hermann Kutschera   Skistadion |  Werner March   Reichssportfeld |  Hermann Stiegholzer ja   Herbert Kastinger   Kampfstätte in Wien |
| Kaupunkisuunnittelu |  Werner March ja   Walter March   Reichssportfeld |  Charles Downing Lay   Marine Park, Brooklyn |  Theo Nußbaum   Kölner Stadtplan und Sportanlagen |
Palkitut > Kirjallisuus

| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Lyriikkakirjallisuus |  Felix Dhünen-Sondinger   "Der Läufer" |  Bruno Fattori   "Profili Azzurri" |  Hans Stoiber   "Der Diskus" |
Draamakirjallisuus: ei jaettu
| Epiikkakirjallisuus |  Urho Karhumäki   "Avoveteen" |  Wilhelm Ehmer   "Um den Gipfel der Welt" |  Jan Parandowski   "Dysk Olimijski" |
Palkitut > Musiikki

| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Soolo- ja kuoromusiikki |  Paul Höffer   "Olympischer Schwur" |  Kurt Thomas   "Kantate zur Olympiade 1936" |  Harald Genzmer   "Der Läufer" |
Instrumentaalimusiikki: ei jaettu
| Orkesterimusiikki |  Werner Egk   "Olympische Festmusik" |  Lino Liviabella   "La Vittoria" |  Jaroslav Křička   "Bergsuite" |
Palkitut > Maalaustaide

| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Maalaukset | ei jaettu |  Rudolf Eisenmenger   "Juoksijat maaliviivalla" |  Ryuji Fujita   "Ice Hockey" |
| Piirustukset/vesivärit | ei jaettu |  Romano Dazzi   "Four Sketches for Frescoes" |  Sujaku Suzuki   "Classical Horse Racing in Japan" |
Taidegrafiikka: ei jaettu
| Kaupallinen graafinen suunnittelu |  Alex Diggelmann   "Arosa I Placard" |  Alfred Hierl   "Internationales Avusrennen" |  Stanisław Ostoja-Chrostowski   "Yachting Club Certificate" |
Palkitut > Kuvanveisto

| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Veistokset |  Farpi Vignoli   "Hevosraviohjastaja" |  Arno Breker   "Zehnkämpfer" |  Stig Blomberg   "Wrestling Youths" |
| Reliefit |  Emil Sutor   "Hürdenläufer" |  Józef Klukowski   "Ball" | ei jaettu |
| Mitalit | ei jaettu |  Luciano Mercante   "Mitalit" |  Josue Dupon   "Equestrian Medals" |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 5 | 5 | 2 | 12 |
| 2 |  Italia | 1 | 4 | 0 | 5 |
| 3 |  Itävalta | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 4 |  Suomi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4 |  Sveitsi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6 |  Puola | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 7 |  Yhdysvallat | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8 |  Japani | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 9 |  Belgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 9 |  Ruotsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 9 |  Tšekkoslovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Salibandyn SM-sarja 1991–1992

Kausi 1991–1992 oli salibandyliigan historian kuudes kausi. Sarjasta käytettiin tuolloin nimitystä SM-sarja.
Miesten mestaruuden voitti Joensuulainen Josba, joka voitti finaaleissa Helsinkiläisen SSV:n. Pronssia saavutti Happee Jyväskylästä. RuRu putosi suoraan I-divisioonaan. Sekä Liffe että SU säilyttivät paikkansa SM-sarjassa karsintojen jälkeen.
Naisten mestaruuden voitti sarjanousija Tapanilan Erä Helsingistä. Erän joukkue oli muodostunut fuusiossa, jossa oli yhdistynyt edelliskauden mestari S.C. Dalmac ja Synkkä Uhma. Joukkue oli runkosarjassa lopulta ylivoimainen ja menetti ainoastaan kaksi pistettä kahdessa tasapeliin päättyneessä ottelussa. Hopeaa saavutti jyväskyläläinen BET ja pronssia helsinkiläinen SAPA.
Sarjajärjestelmä

Miesten runkosarja pelattiin kaksinkertaisena kuudessa osaturnauksessa järjestyksessä Jyväskylä, Joensuu, Hämeenlinna, Jyväskylä, Tampere ja Helsinki. Uudistuksena edelliskauteen verrattuna oli pudotuspelit, joihin pääsivät runkosarjan neljä parasta.
Naiset pelasivat ensi kertaa kaksinkertaisen sarjan. Runkosarja järjestettiin kuudessa osaturnauksessa järjestyksessä Jyväskylä, Joensuu, Helsinki, Tampere, Lohja ja Hämeenlinna.
Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miesten runkosarja 1991–1992
| # | Joukkue | O | V | T | H | + | - | +/- | P |
| 1 | Josba | 18 | 11 | 5 | 2 | 69 | 40 | 29 | 27 |
| 2 | S.C. Dalmac | 18 | 10 | 6 | 2 | 83 | 44 | 39 | 26 |
| 3 | SSV | 18 | 10 | 4 | 4 | 68 | 43 | 25 | 24 |
| 4 | Happee | 18 | 10 | 2 | 6 | 68 | 64 | 4 | 22 |
| 5 | Viikingit | 18 | 8 | 2 | 8 | 46 | 50 | -4 | 18 |
| 6 | BET | 18 | 6 | 3 | 9 | 54 | 73 | -19 | 15 |
| 7 | Turbo | 18 | 6 | 3 | 9 | 66 | 73 | -7 | 15 |
| 8 | Liffe | 18 | 5 | 3 | 10 | 56 | 71 | -15 | 13 |
| 9 | SU | 18 | 4 | 3 | 11 | 58 | 81 | -23 | 11 |
| 10 | RuRu | 18 | 3 | 3 | 12 | 45 | 74 | -29 | 9 |
O = ottelut, V = voitot, T = tasapelit, H = häviöt, + = tehdyt maalit, - = päästetyt maalit, P = pisteet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miesten SM-sarjan pistepörssi 1991–1992
| # | Pelaaja | Joukkue | O | M | S | P |
| 1 | Jarmo Perttilä | S.C. Dalmac |  | 36 | 13 | 49 |
| 2 | Heikki Vienola | S.C. Dalmac |  | 22 | 15 | 37 |
| 3 | Kari Honni | SSV |  | 18 | 8 | 26 |
| 4 | Vesa Harjunpää | SU |  | 13 | 10 | 23 |
| 5 | Marko Lintu | SSV |  | 13 | 8 | 21 |
| 6 | Orjo Kolu | Turbo |  | 13 | 8 | 21 |
| 7 | Kari Jussila | Turbo |  | 13 | 7 | 20 |
| 8 | Pete Heinonen | Happee |  | 10 | 10 | 20 |
| 9 | Juha-Pekka Nuutinen | BET |  | 10 | 9 | 19 |
| 10 | Petri Kettunen | Josba |  | 10 | 8 | 18 |
O = ottelut, M = maalit, S = syötöt, P = pisteet
Lampíri

| Lampíri Λαμπίρι |
| --- | --- |
 Lampíri
 Koordinaatit: 38°19′30″N, 21°53′8″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Akhaia
Kunta:  Aigiáleia
Kunnallisyksikkö:  Erineós
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3702050103
Väkiluku (2021):  177
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.lambiri.gr 
Lampíri (kreik. Λαμπίρι, kath.kreik. Λαμπίριον, Lampírion) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Aigiáleian kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 177 (2021).
Lampírin kylä sijaitsee Korintinlahden rannalla noin 18 kilometriä itäkoilliseen Patraksesta. Se on osa Zírian kyläyhdyskuntaa. Antiikin ajan Erineoksen kaupunki sijaitsi kylän lähellä. Nykyisen kylän nimi tulee alueen maat 1300-luvulla omistaneesta Gerardino de Lambrista.
Aiheesta muualla

Λαμπίρι. Kylän verkkosivusto. (englanniksi)
Rizómylos

| Rizómylos Ριζόμυλος |
| --- | --- |
 Rizómylos
 Koordinaatit: 38°12′38″N, 22°7′53″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Akhaia
Kunta:  Aigiáleia
Kunnallisyksikkö:  Diakoptó
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3702041001
Korkeus:  17 m
Väkiluku (2021):  346
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rizómylos (kreik. Ριζόμυλος) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Aigiáleian kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 346 (2021).
Rizómyloksen Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen (Koímisi tis Theotókou) kirkko.
Rizómyloksen kylä sijaitsee noin kahdeksan kilometriä kaakkoon Aígiosta, noin 46 kilometriä itään Patraksesta ja noin 1,5 kilometriä sisämaahan Korintinlahden etelärannasta. Se on rakennettu noin 17 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Rizómylos muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Ριζομύλου, Dimotikí Koinótita Rizomýlou), johon ei kuulu muita asutuksia. Antiikin ajan Heliken kaupunki sijaitsi nykyisen kylän lähellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rizómylos Wikimedia Commonsissa
Stahlhelm

| Stahlhelm, Bund der Frontsoldaten |
| --- | --- |
 Järjestön tunnus
Perustettu:  1918
Lakkautettu:  1934
Tyyppi:  veteraanijärjestö
Toiminta-alue:  Saksa
Johtaja:  Franz Seldte Theodor Duesterberg
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stahlhelm, Bund der Frontsoldaten (suom. Teräskypärä, rintamamiesten liitto) eli Stahlhelm oli ensimmäisen maailmansodan jälkeen perustettu saksalainen veteraanijärjestö. Järjestö politisoitui, ja siitä tuli oikeistoradikaali vaikuttaja Weimarin tasavallassa. Adolf Hitler lakkautti järjestön vuonna 1934.
Stahlhelmin perusti Franz Seldte joulupäivänä 1918. Sen alkuperäisinä kolmena periaatteena oli veljeys, lain ylläpito ja jälleenrakennus. Se ei varsinaisesti ollut tasavallan puolella tai sitä vastaan. Jäseniksi saattoivat liittyä myös sosialistit ja juutalaiset, kunhan he olivat palvelleet rintamalla vähintään puoli vuotta. Tasavallan rauhattomat olot ja Freikorps-joukkojen hajaantuminen ja liittyminen järjestöön radikalisoivat kuitenkin Stahlhelmin, ja seurauksena oli jäsenmäärän kasvu. Alkuperäinen ajatus puhtaasta veteraanijärjestöstä hävisi sen politisoituessa. Maaliskuussa 1920 järjestöllä oli vain 30 paikallisosastoa, mutta vuoden 1921 lopussa paikallisosastoja oli jo yli 300. Vuonna 1924 järjestöllä oli noin 100 000 jäsentä. Vuonna 1927 järjestön johtoon nousivat Seldte ja Theodor Duesterberg. Jäsenmäärä jatkoi kasvuaan, ja vuonna 1928 jäseniä oli 450 000–500 000. Tasavallan loppuvuosina Stahlhelmin rinnalle nousi SA, joka kuitenkin vasta aivan loppuaikoina saavutti Stahlhelmin jäsenmäärän. Stahlhelmin perustaja ja johtaja Franz Seldte ilmoitti tammikuussa tukevansa Hitleriä valtakunnankansleriksi. Tämän jälkeen Franz von Papen suostui nimittämään Hitlerin kansleriksi.
Franz Seldtestä tuli Hitlerin hallituksen työministeri, ja järjestön miehet siirrettiin Sturmabteilungin eli SA:n alaisuuteen. Stahlhelm lakkautettiin virallisesti alkuvuodesta 1934. Viralliseksi syyksi lakkauttamiseen mainittiin järjestön "marxilaisuus".
Stahlhelm perustettiin uudelleen 1951, mutta toiminta on ollut vähäistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stahlhelm Wikimedia Commonsissa
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1993–1994

Kausi 1993–1994 oli 54. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Kotkan Työväen Palloilijat. Torpan Pojat voitti hopeaa ja Forssan Koripojat pronssia. Runkosarjan voitti KTP.
Runkosarja > Sarjataulukko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 39 | 30 | 9 | 3830 | 3410 | 69 |
| Forssan Koripojat | 39 | 30 | 9 | 4084 | 3641 | 69 |
| Torpan Pojat | 39 | 29 | 10 | 3949 | 3543 | 68 |
| Lahden NMKY | 39 | 24 | 15 | 3593 | 3411 | 63 |
| Forssan Alku | 39 | 25 | 14 | 3931 | 3821 | 63 |
| Pantterit | 39 | 18 | 21 | 3480 | 3584 | 57 |
| Helsingin NMKY | 39 | 16 | 23 | 3400 | 3451 | 55 |
| Kouvot | 39 | 16 | 23 | 3165 | 3256 | 55 |
| HoNsU | 39 | 15 | 24 | 3332 | 3532 | 54 |
| Espoon Honka | 39 | 12 | 27 | 3233 | 3683 | 51 |
| UU-Korihait | 39 | 12 | 27 | 3580 | 3967 | 51 |
| Turun NMKY | 39 | 7 | 32 | 3528 | 4076 | 46 |
Forssan Alku menetti yhden pisteen sääntörikkomuksen takia.
Palkitut

| Palkinto | Voittaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pelaaja | Petri Niiranen | Helsingin NMKY |
| Vuoden puolustuspelaaja | Aleksi Wuorenjuuri | Torpan Pojat |
| Vuoden tulokas | Mikko Sydänmaanlakka | Kouvot |
| Vuoden kehittynein pelaaja | Roope Mäkelä | Kotkan Työväen Palloilijat |
| Paras kuudes pelaaja | Kari Hautala | Torpan Pojat |
| Vuoden valmentaja | Timo Nieminen | Forssan Koripojat |
| Vuoden erotuomari | Mika Moberg | - |
Suomen hallituksen ilmasto- ja energiastrategia 2008

Suomen hallituksen ilmasto- ja energiastrategia 2008 kuvaa marraskuussa 2008 Vanhasen II hallitus julkaisemaa ilmastostrategiaa ja energiastrategiaa. Strategia on kolmas. Aiemmat on julkaistu vuonna 2001 ja 2005. Strategian laativat hallituksen ministerit Mauri Pekkarinen, Sirkka-Liisa Anttila, Tarja Cronberg, Jyri Häkämies, Jyrki Katainen, Paula Lehtomäki, Jan Vapaavuori ja Stefan Wallin.
Valtioneuvosto asetti strategiassa Suomen tavoitteeksi energian loppukulutuksen kasvun pysäyttämisen ja kääntämisen laskuun niin, että energian loppukulutus vuonna 2020 olisi noin 310 TWh eli likimain nykyisen suuruinen. Energiankulutus olisi vuonna 2020 likimain 10 % pienempi kuin mihin kehitys näyttää johtavan ilman uusia toimenpiteitä.
Ympäristöjärjestöjen mukaan hallitus ei kuullut heitä, energiatehokkuuden toimijoita eikä uusiutuvaa energiaa edistäviä toimijoita.
Sähkön tuonti ja hiilipäästöt

Sähkön tuonti oli vuonna 1990 10,7 TWh (17,2 %) ja vuonna 2005 17 TWh (20,1 %). Hallituksen strategiassa sähkön tuonti on -1 TWh vuosina 2020 ja 2050 (s.118). Uusiutuvalla energialähteillä tuotettu energia ei aiheuta päästöjä. Esimerkiksi bensiininä 17 TWh vastaisi 4,5 Mt hiilidioksidia (17*0,262). Suomen hiilidioksidipäästöissä oli vuosien välillä 2005 ja 2006 11,3 Mt ero. Ero aiheutuu hiilen tuonnista 7,9 Mt, turpeen polton kasvusta 2,6 Mt ja muusta 0,8 Mt. Sähkön tuonti oli vuonna 2006 12, 7 %. Sähkön tuontiero 5,6 TWh v. 2005-6 vastaa epäedullisena kivihiilenäkin vain 1,9 Mt hiiltä. Siten syy päästökasvuun vuosien 2005 2006 välillä 11,3 Mt oli fossiilisen energiankulutuksen kasvukenen mukaan? 27,4 TWh, josta energiantuotannon kivihiilen päästöt kasvoivat 7,9 Mt ja turpeen 2,6 Mt.
Turve

Tilastokeskuksen mukaanlähde? Suomessa turpeen energiakäyttö vastasi 15 % Suomen kasvihuonepäästöistä vuonna 2003 ja vuonna 2007 sen käyttö kasvoi. U.S. Geological Survey mukaan vuonna 2005 turvetta käytti maailmassa energiaksi vain Suomi 51 %, Irlanti 31 % ja Valko-Venäjä 11 %selvennä. Suomessa ympäristönsuojelijoiden vähennysvaatimukset ovat kohdistuneet ydinvoimaan, hiileen ja turpeeseen, koska turpeen kasvihuonekaasupäästöt ylittävät kivihiilen päästöt.
Hallituksen selvityksen mukaan (s.42): Turpeen koko elinkaaren huomioon ottava tieteellinen tutkimus on tuottanut uutta tietoa turpeen päästökertoimesta. Lause perustuu KTM:n tilaamaan ja maksamaan tutkimukseen vuodelta 2000. Tällä perusteella tutkimuksen riippumattomuus on kyseenalainen.kenen mukaan? Tutkimusta ei voi pitää enää yhdeksän vuoden jälkeen uutena.kenen mukaan? Kotimaiset ja ulkomaiset tutkijat ovat kritisoineet raporttia voimakkaasti. VTT on julkaissut myös tutkimuksen, jonka mukaan turpeen käytön kasvihuonevaikutus on kivihiiltä pahempi riippumatta siitä onko turve peräisin luonnonsuolta vai metsäojitetulta suolta. EU-komission ympäristöasioiden pääosaston johtaja Timo Mäkelän mukaan turpeen määritelmästä väännettiin kättä EU:ssa aikanaan kauan...Sternin raporttiselvennä Turpeen uusiutuminen kestää lähteestä riippuen 2 000-10 000 vuotta. Hallituksen esitykset eivät perustu suon palauttamiseen takaisin soitumaan, vaan suon maatalouskäyttöön. Soiden maatalouskäyttöön otto on maailmanlaajuisesti yksi merkittäviä soiden häviämisen syistä.
Euroopan unioni on luokitellut turpeen fossiiliseksi polttoaineeksi, josta maksetaan päästömaksuja Kioton pöytäkirjan mukaisesti hiilidioksidipäästöjen rajoittamiseksi.
IEA:n 26.3.2008 julkaiseman Suomen energiapolitiikan arvioinnin  mukaan Suomen turpeen energiakäyttö on ristiriidassa Suomen ympäristönsuojelun kestävyyden kanssa. IEA:n mukaan Suomen bonustariffi turpeelle on suunniteltu tekemään EU:n päästökauppa tehottomaksi. Bonustariffi poistaa Suomen kannusteen vaihtaa runsas hiilipäästöinen turve vähäpäästöisemmäksi energiaksi. Raportti kehuu Suomea siitä, että turpeen bonustariffi on onneksi vain väliaikainen, vuoteen 2010, ja kehottaa varmistamaan, ettei sitä jatketa.
Hallituksen strategian kritiikkiä > Suomen luonnonsuojeluliitto

Suomen luonnonsuojeluliiton ilmastovastaava Leo Stranius kokee hallituksen strategiaesityksen vahvuuksina tuulivoiman ja biokaasun syöttötariffin, rakennusten energianormien kiristämisen ja ruuhkamaksut. Straniuksen mukaan laskelmien perustana oleva tavanomainen kehitysskenario on ylimitoitettu, hallituksen energian- ja sähkönkulutuksen tavoite-ennusteet ovat epärealistisen korkeita, energiatehokkuuden parannus on vain 5 %, turpeen tuki on perusteetonta ja strategia ei sisällä sitovia lainsäädäntökeinoja päästöjen vähentämiseksi kuten esimerkiksi Britanniassa. Energiantuotannon hiilidioksidipäästöt vähenisivät 20 % korvaamalla turve uusiutuvalla energialla. Stranius ehdottaa windfall-voittojen keräämistä uusiutuvan energian investoinneille. Hallituksen tavoite perustuu 20 %:n tavoitteeseen. Euroopan unioni on valmis nostamaan tavoitteen 20 %:sta 30 %:iin yhteisymmärryksessä kansainvälissä ilmastosopimuksissa.
Suomen luonnonsuojeluliiton Uudenmaan piirin mielestä Työ- ja elinkeinoministeriö käyttää väärin uusiutuvan energian tukirahoja myöntäessään niitä jätteenpolttolaitoksen rakentamiseen.
Metsäteollisuus

Thomas Wahlgrenin mukaan Suomen ilmastopolitiikan kannalta tärkein kysymys on globaali metsäpolitiikka, maankäytön suunnittelu ja vastuullinen tuotanto Etelässä. Vastuullisessa toiminnassa huomioidaan paikallinen tieto ja lisätä vuorovaikutusta ympäristön ja sosiaalisten kysymysten hallitsemiseksi. Marko Ulvilan mukaan paperiteollisuuden haittoja voi ehkäistä vähentämällä paperinkulutusta. Mika Rönkön mukaan valtion omistuspolitiikan kuuluisi olla vastuullisempaa. Markus Krögerin mukaan veronmaksajien rahoja tulisi säästää ja karsia valtion tuet. Metsäteollisuuden tulisi pärjätä omillaan ilman tukia ja kartelleja. Markus Krögerin mukaan selluteollisuus tarvitsee demokratiaa: pienempiä yksiköitä. paikallista päätöksentekoa, luonnon ja ihmisoikeuksien kunnioitusta ja rehellistä liiketoimintaa.
Metsäteollisuus > Climate Change Performance Index

Ympäristöjärjestöt Germanwatch ja Climate Action Network Europe arvioivat vuosittain valtioiden ilmastopolitiikkaa. Climate Change Performance Index maat vastaavat yli 90 % kasvihuonekaasupäästöistä. Mittarit ovat ilmastopäästöjen muutos (50 %), päästömäärä (30 %) ja ilmastopolitiikka (20 %). Suomen oli Climate Change Performance Index 2008 arviossa sijalla 48 Ukrainan ja Kiinan välissä kaikista 57 arvioidusta maasta. Asteikolla 1-5 Suomi sai toiseksi heikomman arvosanan. Suomea moitittiin päästömäärän kehityksestä. Suomi on onnistunut päästöjen vähentämisessä huonosti. Ilmastopolitiikaltaan parhaimmiksi maiksi arvioitiin Ruotsi ja Saksa. Huonoimmat maat olivat Saudi-Arabia, Kanada ja Yhdysvallat. Kolmea ensimmäistä sijaa ei jaettu, koska kaikilla mailla oli parantamisen varaa politiikassaan.
Suomen Luonnonsuojeluliiton Simo Kyllösen mukaan Suomen jo edellinen sijoitus, josta tulos on heikentynyt, osoitti, että Suomen ilmastopolitiikka vaatii huomattavaa terävöittämistä ja uutta otetta. Ilmastopäivänä joulukuussa 2007 Helsingin Aleksanterinkadulla vihaiset hiihtäjät vaativat Suomelta tehokkaampaa ilmastopolitiikkaa ja lumisia talvia takaisin.
Metsäteollisuus > IEA:n arviointi

IEA arvioi Suomen energiatuotannon vuonna 2007. IEA:n mukaan Suomen suurin haaste on energiavarmuus eli tuontiriippuvuus yhdestä tuontimaasta. Arvioinnin mukaan Suomi on pragmaattisesti ratkaissut kasvihuonepäästöjensä kasvun päästökaupalla. Ydinvoiman suhteen IEA kehuu Suomea. Vastaavassa Ruotsin arviointiraportissa IEA ihmettelee sitä, että Ruotsi on päättänyt luopua ydinvoiman käytöstä. IEA kehottaa Suomea pidempiaikaisiin toimintatapoihin ja energiavarmuuden lisäämiseen monipuolistamalla energialähteitä. IEA:n mukaan Suomen tulisi olla realistinen perinteisesti käytetyn uusiutuvan energialähteen, biomassan, lisäämispotentiaalin suhteen. IEA:n mukaan uusi tutkimus osoittaa, että uudet uusiutuvat energialähteet, kuten tuulivoima, ovat taloudellisia. IEA kehottaa Suomea kehittämään tuet, joilla se varmistaa pitkäaikaisen tuulivoiman ja muiden uusien uusiutuvien energiamuotojen avustuksen laajentaen Suomen energiapalettia ja lisäten energiaturvallisuutta. Tuulivoimateollisuuden ennusteet merkittävästi ylittävät IEA:n ennusteet. Global Wind Energy Council GWEC:n mukaan (2007) maailman tuulivoiman määrä ylittää ydinvoimamäärän vuonna 2030. GWEC:n ennusteen mukaan 11-29 % maailman sähköstä tuotetaan tuulivoimalla vuonna 2030.
IEA suositteli energiatehokkuuden lisäystä. Rakennusten energiamääräyksissä IEA mainosti Ruotsin malliin, jossa yritykset valitsevat keinot. Lisäksi IEA:n mukaan passiivitalot vähentävät päästöjä 50-70 % asumismukavuudesta tinkimättä.
IEA:n mukaan Suomen turpeen energiakäyttö on ristiriidassa ympäristön kestävyyden kanssa. Suomen turpeen bonustariffi pyrkii kumoamaan Euroopan unionin päästökaupan tavoitteen hinnoitella hiili. Bonustariffi poistaa päästökaupan tavoitteleman kannusteen luopumaan runsashiilisestä turpeesta. Huomioiden tariffin negatiiviset vaikutukset, IEA vaati Suomea varmistamaan ettei sitä jatketa.
Jurmo-luokan joukkojenkuljetusvene

| Jurmo |
| --- | --- |
 Jurmo-luokan joukkojenkuljetusvene Hangossa 9.6.2017.

Tekniset tiedot
Uppouma:  14 t
Pituus:  14,2 m
Leveys:  3,65 m
Syväys:  0,75 m
Koneteho:  2 x 331 kW
Nopeus:  35+ solmua
Miehistöä:  2
Aseistus
Ilmatorjunta:  1 x 12,7 mm ilmatorjuntakonekivääri
Jurmo-luokan joukkojenkuljetusvene Kustaanmiekan salmessa Helsingissä
Sisäkuva Jurmo-luokan veneestä Itämerellä 9.6.2017
Jurmo-luokan joukkojenkuljetusvene eli Uisko 600 on Suomen merivoimien käyttämä Marine Alutechin valmistama joukkojenkuljetusvene. Alukset palvelevat rannikkojääkäreitä ja meritiedustelijoita mahdollistaen nopean maihinnousun.
Suunnittelu

Alusten uppouma on 14,2 tonnia, nopeus 35 solmua, pituus 14,2 metriä, leveys 3,65 metriä ja ne kykenevät kuljettamaan 20 henkeä tai 2,5 tonnia materiaalia. Moottoreina on kaksi Caterpillar 3126 -dieselmoottoria, joiden kummankin teho on 331 kilowattia. Propulsiojärjestelmänä on Rolls-Royce FF 375 -vesisuihkulaitteistot.
Alusten omasuojana on 12,7 millimetrin ilmatorjuntakonekivääri.
Alukset

Puolustusministeri Antti Häkkänen valtuutti puolustusvoimat tilaamaan kesäkuussa 2023 teijolaiselta Marine Alutechilta 17 Jurmoa. Tilauksen kokonaisarvo on noin 25,5 miljoonaa euroa. Arvion mukaan tilaus on toimitettu vuoteen 2026 mennessä.
Alusluokkaan kuuluu kaikkiaan 38 Marine Alutechin valmistamaa venettä.