stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
SpaceX CRS-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta SpaceX CRS-6 Wikimedia Commonsissa
NASA Commercial Resupply Launch hub
Video laskeutumisesta - Youtube
SpaceX:n Dragon- ja Dragon 2 -lennot()
| --- | --- |
Testilennot:   Dragon test flight  COTS-1  COTS-2  Pad Abort Test  Demo-1  In-Flight Abort Test  Demo-2 
ISS-logistiikka:   CRS-1  CRS-2  CRS-3  CRS-4  CRS-5  CRS-6  CRS-7†  CRS-8  CRS-9  CRS-10  CRS-11  CRS-12  CRS-13  CRS-14  CRS-15  CRS-16  CRS-17  CRS-18  CRS-19  CRS-20  CRS-21  CRS-22  CRS-23  CRS-24  CRS-25  CRS-26  CRS-27  CRS-28  CRS-29  CRS-30  CRS-31 
Miehitetyt lennot:   Demo-2  Crew-1  Crew-2  Inspiration4  Crew-3  Axiom-1  Crew-4  Crew-5  Crew-6  Axiom-2  Crew-7  Axiom-3  Crew-8  Polaris Dawn  Crew-9  Fram2 
Katso myös:   Falcon 9  Falcon 9:n laukaisut  COTS  CRS  Dragon  Dragon 2  Commercial Crew Development  Commercial Crew Program 
Kesken olevat lennot on lihavoitu • kursivoituja lentoja ei ole lennetty • †-merkki tarkoittaa epäonnistunutta laukaisua
Falcon 9:n ensimmäinen vaihe lähestyy ASDS:ää.
Birgitte Hjort Sørensen

| Birgitte Hjort Sørensen |
| --- | --- |
 Hjort Sørensen elokuvan Marie Krøyer julisteessa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. tammikuuta 1982 (ikä 42) Kööpenhamina, Tanska
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2005–
Merkittävät roolit:  Katrine Fønsmark (Vallan linnake)
Aiheesta muualla
www.birgittehjortsorensen.com
IMDb 
Elonet
Birgitte Hjort Sørensen (s. 16. tammikuuta 1982 Kööpenhamina, Tanska), on tanskalainen näyttelijä. Hän on tunnettu muun muassa televisiorooleistaan toimittaja Katrine Fønsmarkina Danmarks Radion draamasarjassa Vallan linnake vuosina 2010-2013 ja Ingridinä sarjassa Vinyl vuonna 2016. Hän myös esiintyi sivuroolissa villinä Game of Thrones -sarjan viidennellä tuotantokaudella vuonna 2015.
Vuonna 2012 Sørensen esitti tanskalaisen taiteilijan Peder Severin Krøyerin vaimoa ja muusaa Marie Krøyeria Bille Augustin ohjaamassa samannimisessä elokuvassa. Vuonna 2015 Sørensen näytteli elokuvassa Pitch Perfect 2.
Sørensenin molemmat vanhemmat ovat lääkäreitä ja hänellä on kaksi vanhempaa sisarta. Hän kasvoi Kööpenhaminassa.
Teatteri

Sørensen esiintyi valmistuttuaan teatterikoulusta vuonna 2008 Roxie Hartin roolissa musikaalissa Chicago ensin Kööpenhaminassa ja sitten Cambridge Theatressa.
Vuonna 2014 hän esiintyi Donmar Warehousen tuotannossa William Shakespearen näytelmässä Coriolanus. Hän esitti näytelmässä Coriolanuksen, jota näytteli Tom Hiddleston, vaimoa Virgiliaa. Näytelmästä tehtiin televisioelokuva, jota esitettiin muun muassa Suomessa Finnkinon elokuvateattereissa National Theatre Live -nimikkeen alla.
Vuonna 2016 Sørensen esiintyy Broadwaylla Donmar Warehousen tuotannossa Christopher Hamptonin näytelmästä Les liaisons dangereuses. Hän esittää Madame de Tourvelia vastanäyttelijöinään Liev Schreiber ja Janet McTeer.
Filmografia > Elokuva

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Anja & Viktor - I medgang og modgang | Anja & Viktor - I medgang og modgang | Regitze |
| 2008 | Kandidaatti | Kandidaten | Sarah |
| 2009 | Ved verdens ende | Ved verdens ende | Beate |
| 2010 | Sandheden om mænd | Sandheden om mænd | Isännän pojan tyttöystävä |
2011: Julie
| 2011 | Magi i luften | Magi i luften | Niklas Ravnin tyttöystävä |
2012: Marie Krøyer
| 2014 | En du elsker | En du elsker | Julie |
| 2014 | Lumiauramies | Kraftidioten | Marit |
| 2014 | Automata | Automata | Rachel Vaucan |
| 2015 | Sommeren ’92 | Sommeren ’92 | Minna Vilfort |
| 2015 | Pitch Perfect 2 | Pitch Perfect 2 | Kommissar |
| 2017 | 3 Things | 3 Things | Camilla |
Filmografia > Televisio

| Televisio> Vuosi | Televisio> Suomenkielinen nimi | Televisio> Alkuperäinen nimi | Televisio> Rooli | Televisio> Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | Ørnen: En krimi-odyssé | Ørnen: En krimi-odyssé | Vastaanottovirkailija | 1 jakso |
| 2008 | Maj & Charlie | Maj & Charlie | Sidse | 1 jakso |
| 2010–2013 | Vallan linnake | Borgen | Katrine Fønsmark | 30 jaksoa |
| 2013 | Neiti Marple | Agatha Christie’s Marple | Greta | jakso "Ikiyö" |
| 2013 | Bluestone 42 | Bluestone 42 | Astrid | 1 jakso |
| 2014 | Midsomerin murhat | Midsomer Murders | Anna Degn | 1 jakso |
| 2015 | Game of Thrones | Game of Thrones | Karsi | jakso "Hardhome" |
| 2016 | Vinyl | Vinyl | Ingrid | 10 jaksoa |
| 2018 | Greyzone | Greyzone | Victoria Rahbek | 10 jaksoa |
Aiheesta muualla

Birgitte Hjort Sørensen Elonetissä.
Birgitte Hjort Sørensen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Sukulaissielut

Sukulassielut, Jass Kaselaan 2024
Sukulaissielut on Tartosta kotoisin olevan Jass Kaselaanin lokakuussa vuonna 2024 julkistettu taideteos Tampereella Tarton puistossa Hakametsän jäähallin pohjoispuolella. Teos on tehty juhlistamaan Tarton kulttuuripääkaupunkivuotta 2024 sekä ystävyyskaupunkitoimintaa Tampereen ja Tarton välillä. Leikkisässä veistoksessa on betonisia hahmoja: muun muassa kirahvi, jänis ja elefantti. Hahmojen päällä on pronssista tehtyjä ankkoja.
Janne Haukkala

| Janne Haukkala |
| --- | --- |
 Janne Haukkala syksyllä 2017 esitetyssä jaksossa.
Näyttelijä(t):  Hemmo Karja
Kesto:  2011–2019, 2020
Ensi- esiintyminen:  Osa 2084: Niko aukaisee Saraisen arkkunsa  (31. maaliskuuta 2011)
Viimeinen esiintyminen:  Osa 3804: Laulu ikävästä (12. elokuuta 2020)
Henkilötiedot
Ammatti:  kokki, yrittäjä
Sukupuoli:  mies
Kotipaikka:  Helsinki
Asuinpaikka:  Kanariansaaret
Suhteet
Vanhemmat:  Asuvat Kanariansaarilla
Sisarukset:  Pietari Haukkala Aleksandra Haukkala
Tutut:  Tale Taalasmaa (kuollut) Sanni Pohjonen (kuollut) Elias Vikstedt (kuollut) Lari Väänänen  Iida Mustonen
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Janne Haukkala on Hemmo Karjan esittämä kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa Salatuissa elämissä. Hahmo oli mukana sarjassa vuodesta 2011 vuoteen 2019, mutta palasi keväällä 2020. Jääkiekkoa pelaava Janne opiskeli samassa koulussa Tale Taalasmaan, Iida Mustosen, Lari Väänäsen, Siru Honkasen ja Elias Vikstedtin kanssa.
Perhe

Jannen perheeseen kuuluvat vanhemmat jotka asuvat Kanariansaarella, isoveli Pietari ja pikkusisko Aleksandra (nähty Young Girl, Dream Girl -spin-off-sarjassa).
Välit veljeen Pietariin olivat tosi huonot, koska Pietari ei ottanut häneen moneen vuoteen yhteyttä, mutta nyt he ovat sopineet ja ovat väleissä.
Suhteet > Iida Mustonen

Janne oli koulussa suosittu ja seurusteli Iidan kanssa, jota pidettiin koulun kauneimpana tyttönä. Aluksi Janne kiusasi lätkäjengin kanssa Talea ja tämän kavereita, mutta ystävystyi näiden kanssa Iidan tutustuttua porukkaan. Jannea ja Iidaa pidettiin unelmaparina, mutta onnea varjosti Iidan anoreksia ja Jannen yhden illan juttu Heidi Aaltosen kanssa. Lopulta pari erosi. He palasivat myöhemmin yhteen, mutta pysyttelivät sitten kavereina. Kun Iida palasi Helsinkiin hänen ja Joonatanin pakomatkalta, hän joutui asumaan autokorjaamossa. Janne toi Iidalle teltan, jossa he päätyivät harrastamaan seksiä. He palasivat jälleen yhteen, mutta erosivat lopullisesti Iidan ihastuttua Antoniin ja alettua seurustella Antonin kanssa. Janne yritti sabotoida suhdetta, sillä oli kovin mustasukkainen. Sitten hän luovutti ja jäi yksin. Myöhemmin Iida lähti Pihlajakadulta.
Suhteet > Heidi Aaltonen

Janne valehteli aikuiselle Heidille olevansa täysi-ikäinen, ja kaksikko harrasti seksiä. Asian paljastattua Iidalle Heidi sai syytteen alaikäiseen sekaantumisesta, mutta Janne puolusti Heidiä oikeudessa ja syytteet kumottiin. Myöhemmin kun Janne oli täyttänyt 18, hän huomasi olevansa ihastunut Heidiin ja suhde alkoi lämmetä, kunnes Marianna Kurki sieppasi sekä Jannen ja Heidin että Eliaksen ja Lari Väänäsen. Mariannasta päästyä Heidi oli alkanut seurustella jälleen Jiri Viitamäen kanssa. Myöhemmin Heidi ja Janne suutelivat kahvila Moosen takahuoneessa. Jiri tuli paikalle eikä pitänyt näkemästään. Lopulta Heidi ja Jiri erosivat ja Heidi muutti pois Pihlajakadulta.
Suhteet > Matleena Rintala

Matleena suuteli humalapäissään Jannea ja Iida luuli, että he ovat yhdessä.
Suhteet > Sanni Pohjonen

Janne päätyi harrastamaan seksiä Sanni Pohjosen kanssa. Jannen hyvä ystävä Tale oli kuitenkin ihastunut Sanniin ja Sannikin Taleen. Janne ja Sanni sopivat etteivät kerro vahingosta kenellekään. Sanni huomasi pian olevansa raskaana ja luuli Jannen olevan lapsen isä. Janne ei halunnut olla tekemisissä lapsen kanssa ja antoi Sannin kanssa seurustelevalle Talelle luvan olla lapsen isä. Sanni synnytti terveen poikalapsen, joka kuitenkin alkoi kiinnostaa Jannea. Lopulta selvisi, että Lari on lapsen isä. Vuonna 2017 Janne alkoi vähitellen ihastumaan Sanniin ja lopulta he suutelivat.
Suhteet > Aino Kaukovaara

Janne ja Tale tapasivat Aino Kaukovaaran Jiri Viitamäen kesäkahvilassa saarella (Nightmare 2 – Painajainen jatkuu -elokuvassa). Aino vietti siellä Jannen ja Talen kanssa yhden yön. Sittemmin he tapaasivat Satula-nimisessä kylässä (Satula -sarjassa), missä asuu Talen isoäidin Ullan serkku Ulpu. Janne oli aikeaissa lähteä Satulasta, kunnes he törmäsivät sattumalta Ainoon. Janne päätti jäädä Ainon takia Satulaan lomailemaan, koska hän oli ihastunut Ainoon, niin välit lähenivät. Janne yritti iskeä Ainoa ja Aino pyysi Jannelta ja Talelta apua selvittääkseen Ainon veljen Oton kuolemaa. Suhde jäi kuitenkin lyhyeksi. Ainon palattua sarjaan vuonna 2019 hän flirttaili Jannen veljelle Pietarille, mutta ei saanut vastakaikua. Lopulta Aino ja Janne päätyivät sänkyyn.
Suhteet > Marianna Kurki

Janne ja Mariannalla oli yhden illan juttu, kun Marianna esitti Heidiä päästääkseen Jannen kanssa sänkyyn.
Suhteet > Alissa Nikkinen

Janne on yrittänyt monta kertaa iskeä Alissan, kun Jiri ja Alissa eivät olleet yhdessä.
Työelämä

Janne on ammatiltaan kokki ja työskenteli Majatalo Amandassa tarjoilijana, mutta irtisanoi sieltä itsensä. Hän haaveili pitkään huippukokiksi tulemisesta ja oman firman perustamiesta. Maaliskuussa 2017 hän perusti HaukkaPala-streetfoodyrityksen, jonka avajaisissa olivat hänen veli Pietari ja Iida Mustonen. Tale Taalasmaa rahoitti Jannen HaukkaPala yrityksen. Janne lopetti yrityksen kannattamattomana helmikuussa 2018, jonka jälkeen hän sai töitä taas majatalo Amandasta. Janne irtisanottiin lokakuussa 2019, kun hän kiristi esimiestään Camilla Mustavaaraa ja Aki Nikkistä. Janne muutti tapahtuneen jälkeen vanhempiensa luokse Kanariansaarille ja perusti HaukkaPalan uudelleen sinne. Palattuaan Suomeen Janne aloittaa työt rantabaari Trissassa, mutta muutti myöhemmin Yhdysvaltoihin saatuaan töitä hienosta ravintolasta.
Paluu Pihlajakadulle ja parhaan kaverin perheen kuolema

Janne oli parhaan kaverinsa Tale Taalasmaan kanssa suunnitellut Talen perheelle yllätyslomaa Kanarialle. Talen tyttöystävä Sanni Pohjonen sattui kuulemaan, kun Tale puhui puhelimessa Jannen kanssa. Tale ja Janne sopivat tapaavansa majatalo Amandassa. Sanni luuli, että Tale pettää häntä, joten Sanni päätti lähteä velipuolensa Kalle Laitelan kanssa majatalo Amandaan, johon Tale suunnitteli menevänsä. Kun Tale avasi majatalon huoneensa oven, Sannille selvisikin, että Tale ei pettänytkään häntä, vaan oli majatalossa parhaan kaverinsa Jannen kanssa, ja Sanni sai tietää yllätyslomasta.
Kun Janne ja Talen perhe alkoivat pakkaamaan matkatavaroita, selvisi, että Talen passi oli unohtunut hänen isoäitinsä Ulla Taalasmaan asuntoon. Janne lähti hakemaan passin Talelle. Kun Janne, Tale, Sanni ja Ilja lähtivät autolla kohti lentokenttää, Sanni huomasi, että Janne olikin pakannut Talelle Ullan passin. Tale käänsi autonsa ympäri ja lähti ajamaan kovaa vauhtia kohti Pihlajakatua, jotta hän saisi oikean passin mukaan ja he ehtisivät lennolle.
Samaan aikaan helikopterilla häämatkalle lähteneet Aki ja Camilla pyysivät kopterin lentäjää lentämään Pihlajakadun kautta, niin he näkisivät kotinsa vielä häämatkan alussa, ennen kuin lentävät kauemmas. Juuri kun kopteri oli Pihlajakadun yläpuolella, siihen tuli jokin toimintahäiriö ja se syttyi tuleen. Kopteri lähti putoamaan Pihlajakatua päin.
Kun Tale ajoi Pihlajakadulle ja lähti hakemaan passia, Janne näki kopterin putoavan. Noustuaan autosta Jannen kädessä olleet lentoliput lähtivät tuulen mukana lentämään ja hän lähti niiden perään. Tale ja Sanni yrittivät pelastaa autossa ollen Iljan, mutta kopteri putosi heidän autonsa päälle. Kun ambulanssi saatiin paikalle, Aki, Camilla ja kopterin lentäjä vietiin sairaalaan, mutta Tale, Sanni ja Ilja todettiin kuolleiksi, eikä heitä voitu enää pelastaa. Sen jälkeen Janne lähti takaisin Kanarialle. Hän muutti jonkin ajan kuluttua takaisin Suomeen hahmon siirryttyä sisarsarjaan Rantabaari.
Saunakylä (Jämsä)

| Saunakylä |
| --- | --- |
Tyyppi:  yleinen sauna, ulkomuseo
Osoite:  Pataniemi 420
Sijainti:  Jämsä
Perustettu:  2017 (1983)
Ylläpitäjä:  Suomen Saunakulttuuri ry
Koordinaatit:  61°55′44″N, 25°21′11″E
 fiSaunakylä 
     
Saunakylä on Jämsässä sijaitseva yleinen sauna ja ulkomuseo, jossa on savusaunoja.
Saunakylä sijaitsee valtatie 9:n itäpuolella noin seitsemän kilometriä Himoksesta koilliseen ja 13 kilometriä Jämsän keskustasta koilliseen. Etäisyys Jyväskylän keskustaan on 44 kilometriä ja Tampereelle runsaat sata kilometriä.
Historia > Muuramen Saunakylä

Saunakylän edeltäjä Muuramen Saunakylä perustettiin Muurameen vuonna 1983 ja sen vihki käyttöön silloinen tasavallan presidentti Mauno Koivisto. Muuramen Saunakylässä oli enimmillään noin 30 saunaa. Saunakylä oli Muuramen kunnan omistuksessa vuodesta 1985. Toiminta Muuramessa loppui vuonna 2010 ja saunakylälle alettiin etsiä uutta paikkaa seuraavana vuonna.
Historia > Saunojen siirtäminen

Muuramen kunta etsi saunakylälle vielä keväällä 2011 uutta yrittäjää yhteistyössä Jyväskylän seudun kehittämisyhtiö Jykesin, Jyväskylän kaupungin ja Sauna from Finland -hankkeen kanssa ja Muuramen kunnanjohtaja Ari Ranta-aho uskoi, että Saunakylä avattaisiin kesän aikana. Muurame halusi irtautua omistuksistaan pääosin kustannussyistä. Muurame kävi neuvotteluja Jyväskylässä sijaitsevan Savutuvan apajan kanssa, mutta Jämsän kaupungin otettua yhteyttä marraskuussa neuvottelut aloitettiin uudelleen. Jämsä halusi Muuramen saunakylän alueelleen matkailukohteeksi Himoksen läheisyyteen, ja toivoi saavansa hankkeeseen valtiolta rahoitusta.
Uudeksi sijainniksi kaavailtiin alkuun Kukkaismäkeä, jonne saunat oli tarkoitus siirtää kesällä 2012. Kylän hallintaa varten oli tarkoitus perustaa Suomen Saunamuseoyhdistys, mutta yhdistyksen rekisteröinnin hitauden takia saunojen siirtoa ei saatu aloitettua ajallaan. Kaupunginjohtaja Ranta-ahon mukaan tavoitteena oli, että saunoja voisi alkaa siirtää yhdistyksen rekisteröimisen jälkeen esisopimuksella heinä–elokuussa. Sijainnin muuttumisesta huolimatta Muuramen kunnan nimen oli tarkoitus pysyä saunakylän nimessä.
Siirto Kukkaismäkeen ei toteutunut, vaan maaliskuussa 2013 kerrottiin, että saunat siirretään Patapirtin yhteyteen. Suomen Saunakultuuri ry:n varapuheenjohtaja Marko Simonen perusteli paikkaa Himoksen läheisyydellä ja saunojen sopimisella Patapirtin kokonaisuuteen: ”Sijainti Himoksen välittömässä läheisyydessä on parempi Jämsän matkailua ajatellen tulevaisuudessa. Kylä sopii siihen idylliin ja kokonaisuuteen todella hienosti. Himoksen läheisyys on myös hyvä siinä.” Saunoja oli tarkoitus alkaa siirtää tulevana kesänä.
Historia > Jämsän Saunakylä

Marraskuussa 2014 Suomen Saunakulttuuri ry osti Kukkaismäen Matkailutilan yrittäjältä noin kolmen hehtaarin suuruisen tontin Jämsän Juokslahdelta Päijänteen rannalta. Jämsän Saunakylää varten perustettiin Suomen Saunakulttuuri ry. Noin kolmen hehtaarin laajuista aluetta oli suunnittelemassa myös arkkitehti Yoshimasa Yamada. Saunakylässä on 23 savusaunaamilloin?, joista vanhin on 1700-luvulta. Osa saunoista on aktiivikäytössä, osa on museoitu.
Saunakylä avattiin suomalaisen saunan päivänä 10. kesäkuuta 2017.
Aiheesta muualla

Maaseutu.fi: Saunakylä - ikimuistoiset löylyt savusaunassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle: Jämsään siirretty Saunakylä valmis ehkä viiden vuoden päästä (1.8.2018)
Boris Novković

| Boris Novković |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. joulukuuta 1967 (ikä 56) Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovinan sosialistinen tasavalta, Jugoslavia
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Laulukielet:  kroatia
Aktiivisena:  1986–
Tyylilajit:  pop rock
Soittimet:  laulu, kitara
Levy-yhtiöt:  Hayat Production 
Aiheesta muualla
www.borisnovkovic-official.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Boris Novković (s. 25. joulukuuta 1967) on kroatialainen laulaja. Hän julkaisi ensimmäisen albuminsa Kuda idu izgubljene djevojke vuonna 1986 ja se myi 160 000 kappaletta. Tätä seurasivat menestyneet albumit Jači od sudbine (1987), Dok svira radio (1988) ja Obojeni snovi (1989). Vuonna 1990 hän sijoittui toiseksi Jugoslavian euroviisukarsinnassa kappaleella Dajana. Tätä seurasi seitsemän muuta albumia ja vuonna 2003 The best of 1995-2003-kokoelmalevy.
Vuonna 2005 Novković edusti Kroatiaa Eurovision laulukilpailussa kappaleella Vukovi umiru sami yhdessä Lado members-yhtyeen kanssa. Kappale sijoittui semifinaalissa neljänneksi 169 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa sijoitus oli 11. 115 pisteellä.
Diskografia

Kuda idu izgubljene djevojke... (1986)
Jači od sudbine (1987)
Dok svira radio (1988)
Obojeni snovi (1989)
100X – (1991)
Struji struja (1993)
U dobru i u zlu (1995)
The Best of Boris (1995)
Sve gubi sjaj bez ljubavi (1997)
Branim se (1999)
Direkt (2000)
'Ko je kriv (2002)
The best of 1995-2003 (2003)
Ostvaren san (2004)
Zapisan u tebi (2008)
Via ljubav (2011)
Aiheesta muualla

Artistin kotisivut
Mestarikiltaneuvosto

Mestarikiltaneuvosto ry on mestarikiltojen valtakunnallinen edunvalvonta- ja yhteistyöelin, joka myöntää mestarien ja kisällien arvonimet. Sen tarkoituksena on edistää korkeaa ammatillista osaamista, pitää yllä mestarien ja kisällien arvostusta sekä edistää kädentaitoja ja niihin liittyvän yrittäjyyden arvostusta. Mestarikiltaneuvosto on Suomen Yrittäjien jäsen.
Mestarikiltaneuvosto myöntää mestarin- ja kisällinkirjoja asianomaisen erikoisammatti- ja ammattitutkinnon suorittaneille, ja ylläpitää valtakunnallista mestari- ja kisällirekisteriä. Kerran vuodessa Mestarikiltaneuvosto järjestää valtakunnallisen juhlatapaamisen, Mestarimöötin.
Mestarikiltaneuvoston ylioltermannina toimii tällä hetkellä Pirjo Savolainen.
Mestarikiltaneuvoston yhteydessä toimii Viktor Julius von Wright -ritaristo. Ritariston jäsenyys on korkein mahdollinen tunnustus käsityö- ja pienteollisuusalalla toimineelle Suomen kansalaiselle. Ritariston jäsenenä voi olla vain 12 henkilöä kerrallaan, ja sen puheenjohtajaa kutsutaan valtakunnan oltermanniksi.
Mestarintutkinnon historiaa

Käsityömestari- ja kisälliperinteen juuret ovat ammattikuntalaitoksessa, joka kukoisti useissa maissa jo 1300- ja 1400-luvuilla ja tuli saksalaisten käsityöläisten ja kauppiaiden mukana myös Ruotsiin.
Suomessa ammattikuntien historia alkaa varsinaisesti vasta 1620-luvulla. Suutarien ammattikunta syntyi Turkuun vuonna 1624. Ammattikuntalaitoksen suurin kukoistusaika oli Suomessa kuitenkin vasta 1800-luvun alkupuolella.
Ammattikunta muodostui tietyn käsityöalan mestareista sekä heidän palveluksessaan olleista kisälleistä ja oppipojista. Itsenäisinä yrittäjinä saivat toimia vain mestarit. Ammattikuntalaitoksen aikana oppipoika pääsi tavallisimmin kisälliksi 3–5 vuodessa ja sen jälkeen mestariksi noin 3 vuodessa. Ammattikunnat pyrkivät vaalimaan jäsentensä taloudellisia etuja sekä takaamaan tuotteiden laadun ja kohtuulliset hinnat.
Ammattikuntalaitos lakkautettiin Suomessa 1868, kun keisarillinen asetus kaupasta ja elinkeinosta tuli voimaan. "Kauppiasten, vapriikinpitäjäin ja hantvärkkareiden tuli kussakin kaupungissa perustaa yhdistyksiä, joiden tehtävänä oli mm. ulosantaa kisällintodistuksia ja mestarikirjoja." Myöhemmin tämä tehtävä siirtyi vuosikymmeniksi Pienteollisuuden Keskusliitolle ja vuodesta 1996 lukien Mestarikiltaneuvostolle.
Mestarintutkinnon historiaa > Mestarintutkinto tänään

Nykyään mestariksi tullaan useimmiten siten, että ensiksi suoritetaan ammattitutkinto ja sen jälkeen asianomainen erikoisammattitutkinto. Ammattitutkintoon (eli kisällitutkintoon) edellyttävä ammattitaito osoitetaan käytännön työtilanteissa näyttökokeissa. Erikoisammattitutkinnon (eli mestarintutkinnon) suorittaneilta edellytetään alan vaativimpien työtehtävien hallintaa, talous- ja yritystietoutta kuten kustannuslaskentaa sekä asiakaspalvelua.
Mestarikiltaneuvoston jäsenkillat

Etelä-Pohjanmaan Mestari- ja Kisällikilta
Savon Mestarikilta
Helsingin Mestarikilta
Keski-Suomen Mestarikilta
Kymenlaakson Mestarikilta
Lahden Mestarikilta
Oulun Mestarikilta
Pohjois-Karjalan Mestarikilta
Rauman Mestari- ja Kisällikilta
Restaurointikilta
Tampereen Mestarikilta
Turun Mestari- ja Kisällikilta
Aiheesta muualla

Mestarikiltaneuvoston kotisivut
Carnegie-palkinto

Carnegie-palkinto tai Carnegie-mitali voi tarkoittaa seuraavia:
Carnegie-mitali (engl. Carnegie Medal), brittiläinen lastenkirjallisuuspalkinto
Carnegie-mitali (engl. Carnegie Medal), Carnegie Hero Fundin jakama urhoollisuuspalkinto
Carnegie Art Award, pohjoismainen kuvataidepalkinto
Carnegie Prize, yhdysvaltalaisen Carnegie Museum of Artin jakama taidepalkinto
The Andrew Carnegie Medals for Excellence in Fiction and Nonfiction, yhdysvaltalainen kirjallisuuspalkinto.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Carnegie-palkinto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Böömin hallitsijoista

Tämä on luettelo Böömin kuningaskunnan hallitsijoista.
Vuosiluvut ovat vuoteen 972 summittaisia.
Ruhtinaat > Přemysl-suku

Bořivoj I (870–895), perinteen mukaan Přemyslistä kahdeksatta sukupolvea, kastettiin n. vuonna 870. Nai pyhän Ludmilan.
Spytihněv I, 895–912, poika
Vratislav I 912–921, veli
Venceslaus Pyhä (Václav I.), 921–929, poika, kuoli 929 tai 935
Boleslav I "Julma", 929–972, veli, kuoli 967 ja 972 välillä
Boleslav II "Harras", 972–999, poika
Boleslav III "Punainen", 999–1002, poika, syrjäytetty
Vladivoj, 1002–1003, (Boleslav I:n tyttären ja Puolan Mieszko I:n poika)
Jaromír, 1003, Boleslav II:n poika, syrjäytetty
Boleslav III, 1003, palasi valtaan, syrjäytetty, kuoli 1037
Bolesław I, 1003–1004, Puolan ruhtinas, syrjäytetty
Jaromír, 1004–1012, palasi valtaan, syrjäytetty
Oldřich, 1012–1033, veli, syrjäytetty, kuoli 1034
Jaromír, 1033–1034, palasi valtaan, syrjäytetty, kuoli 1035
Břetislav I, 1034–1055, Ulrichin poika
Spytihněv II, 1055–1061, poika
Vratislav II (I), 1061–1092, veli, kruunattiin kuninkaaksi 1085
Konrád 1092, veli
Břetislav II, 1092–1100, Vratislav II:n poika
Bořivoj II, 1100–1107, veli, syrjäytetty, kuoli 1124
Svatopluk, 1107–1109, Bretislav I:n pojanpoika
Vladislav I, 1109–1125, Vratislav II:n poika, luopui kruunusta Borivoj II:n hyväksi 1117–1120)
Soběslav I, 1125–1140, veli
Vladislav II (I), 1140–1173, Vladislav I:n poika, kruunattiin kuninkaaksi 1158; luopui, kuoli 1174
Frederick, 1173, poika, syrjäytettiin
Soběslav II, 1173–1178, Soběslav I:n poika, syrjäytettiin, kuoli 1180
Frederick, 1178–1189, palasi valtaan
Konrad Otto, 1189–1191, Konradin pojan-pojanpoika
Venceslaus II (Václav II.), 1191–1192, Soběslav I:n poika
Ottokar I Přemysl, 1192–1193, Vladislav II:n poika, syrjäytetty
Henrik Bretislav, 1193–1197, Vladislav I:n pojanpoika
Vladislav III Henrik, 1197, Vladislav II:n poika, luopui kruunusta, kuoli 1222
Böömin kuninkaat > Přemysl-dynastia

Ottokar I Přemysl (1198–1230), kruunattiin kuninkaaksi 1198
Venceslaus I (1230–1253), poika, kanssahallitsija 1228
Ottokar II Přemysl "Suuri" (1253–1278), poika
Venceslaus II (1278–1305), poika, Puolan kuningas 1300
Venceslaus III (1305–1306), poika
Böömin kuninkaat > Hajaannus

Henrik Kärnteniläinen (1306), nai Venceslaus II:n tyttären Annan, kuoli 1335
Rudolf I Habsburgilainen (1306–1307), nai Venceslaus II:n lesken Elisabetin
Henrik Kärnteniläinen (1307–1310)