stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Länsivaltojen ja Venäjän välinen kriisi 2014–
Tausta > Naton ohjuskilpi

Nato päätti rakentaa ohjuskilven Itä-Eurooppaan lähinnä Iranin ja Pohjois-Korean uhan takia.[lähde? ] Venäläisten mielestä pelote tekisi tyhjäksi heidän ydinpelotteensa, ja rikkoisi kauhun tasapainon. Tämän takia Venäjän asevoimat uhkasivat mm. Tanskaa ydinaseilla.
Naton mukaan ohjuskilpi ei missään tapauksessa suojaisi suurvaltojen tekemältä isolta ydinhyökkäykseltä, koska pystyisi torjumaan vain vähän ohjuksia.
Venäläiset poliitikot raivostuivat, kun Nato sijoitti
Romaniaan ohjuskilpeen kuuluvan SM3-ohjuspuolustuspatterin. Iranin ohjukset kantoivat kehittelyherkenä noin 2000 km, vain Euroopan reunalle. Järjestelmä on suunniteltu torjumaan alle 6000 km kantavia ohjuksia.
Venäjän presidentti Putin sanoi ohjuspuolustushankkeen olevan askel kohti uutta varustelukilpaa.
Putin sanoi, ettei Venäjä lähde varustelukilpaan mukaan, mutta muokkaa
armeijansa hankkeita. Putin katsoi Iranin ydinuhan väistyneen, koska maa allekirjoitti sopimuksen, jossa kieltäytyi hankkimasta ydinaseita.
Ukrainan sisällissota

Suurvaltojen välit kiristyivät pahoin ja keskinäinen epäluulo lisääntyi vuonna 2014 Ukrainan vallankumouksen, Krimin ja Itä-Ukrainan kriisien takia. Kun Venäjä keväällä 2014 kaappasi Krimin itselleen, länsi vastasi talouspakotteilla. Venäjä katsoi Ukrainan vallankumouksen olevan lännen juoni, jonka tavoitteena oli kääntää Ukraina pois Venäjän johtamasta talousliitosta.kenen mukaan? Se katsoi myös vallankumouksen olevan osa Venäjää vastaan suunnattua Yhdysvaltojen, Naton ja EU:n harjoittamaa geopoliittista peliä. Länsimaat puolestaan katsoivat Venäjän liittäneen Krimin niemimaan alueeseensa laittomasti ja käyvän peitettyä sotaa Itä-Ukrainassa maan laillista keskushallitusta vastaan. Yhdysvaltain presidentti Obama luokitteli Venäjän ebolan ja Isisin kaltaiseksi uhaksi. Venäjän valtaeliitti pelkäsi myös lännen ajavan maata kohti vallankumousta.
Putin sanoi 27. syyskuuta 2015 CBS-televisioyhtiön haastattelussa Yhdysvaltojen aiheuttaneen Ukrainan vallankumouksen. Hän myös sanoi Venäjän ja Yhdysvaltojen välien olevan melko huonot, ja piti tätä Yhdysvaltojen syynä.
Syyrian sisällissota

Venäjä on tukenut perinteisesti Syyrian hallitusta. Maassa vuonna 2011 puhjenneessa sisällissodassa Venäjä on YK:ssa pyrkinyt tukemaan Assadin hallitusta. Länsi on tukenut maltillisiksi katsomiaan kapinallisryhmiä, mutta näiden ja ääri-islamilaisten raja Syyriassa on liukuva. Lännen aseapua maltillisille kapinallisille on päätynyt myös jyrkän linjan islamisteille. Venäjä on syyttänyt länttä yhteistyöhaluttomuudesta "taistelussa terrorismia vastaan". Venäjä siirsi syksyllä ilmatorjuntaohjuksia Syyriaan. Länsi tuomitsi Venäjän asevoimien sotatoimet Syyriassa, koska ne aiheuttivat myös siviiliuhreja. Venäjä ja Kiina estivät turvallisuusneuvoston lausunnon, jossa tuomittiin Syyrian hallituksen tekemät Aleppon pommitukset.
Venäjä tuomitsi huhtikuussa 2017 Yhdysvaltain risteilyohjusiskun syyrialaiseen lentotukikohtaan, vaikka iskun vaiheuttamat vauriot olivat loppujen lopuksi melko vähäiset. Yhdysvallat ja Yhdistyneet kansakunnat perustelivat iskun sillä, että Syyria olisi käyttänyt kapinallisiin kiellettyä hermokaasua, tappaen muiden muassa kymmeniä naisia ja lapsia. Venäjä katkaisi vähäksi aikaa yhteistyön ilmatörmäysten välttämiseksi Syyriassa. Venäjä myös esti päätöslauselman, jossa olisi vaadittu Syyrian hallitusta yhteistyöhön kemikaali-iskun tutkimuksessa. Helmikuussa 2018 kävi ilmi, että amerikkalaiset olivat ilmaiskuilla tappaneet jopa kymmeniä Wagner-yrityksen venäläisiä palkkasotilaita Syyriassa.
Syyrian sisällissota > Venezuelan kriisi

Venäjä tuki Venezuelan opposition ja hallituksen välisessä kamppailussa presidentti Maduroa. Länsi puolestaan katsoi Maduron valaln Venezuelassa pohjautuvan väärennettyihin vaalituloksiin.
Ukrainan sota

Venäjä vastusti Naton itälaajenemista. Ukraina uhkasi liittyä Natoon. Venäjä halusi myös auttaa venäläismielisiä Donetskin ja Luhanskin tasavaltojen kapinallisia. Niinpä Venäjä hyökkäsi Ukrainaan 24. helmikuuta 2022. Venäjän armeija eteni parissa viikossa Kiovan lähelle. Ukrainalaisten kova vastarinta hidasti hyökkäystä huomattavasti. Länsi antoi Ukrainalle muun muassa panssarintorjunta-ohjuksia. Länsi asetti Venäjälle raskaat talouspakotteet. Monet länsimaiset yritykset lähtivät Venäjältä. Venäjä taas pyrki heikentämään pakotteiden vaikutusta. Venäjä vastasi omilla pakotteillaan. Kriisi pahensi idän ja lännen välit käytännössä kylmän sodan asteelle.
Joitain Venäjän ja lännen toimia > Talouspakotteet

Länsimaat vastasivat maaliskuusta 2014 alkaen talouspakottein Venäjän tekemään Krimin kaappaukseen ja siihen, että Venäjältä tuli tukea Itä-Ukrainan kapinallisille. Venäjä vastasi heinäkuusta 2014 alkaen omilla vastapakotteilla kieltämällä elintarvikkeiden tuontia länsimaista. Vuonna 2022 sytyneen sodan takia länsi asetti kovat pakoteet Venäjälle, mihin Venäjä vastasi. [lähde? ]
Joitain Venäjän ja lännen toimia > Sotaharjoitukset

Sekä Venäjä että Nato järjestivät sotaharjoituksia ja kiristivät osaltaan turvallisuuspoliittista tilannetta Euroopassa.
Venäjän armeijan lisääntynyt liikuttelu > Ydinasevoimien partiointi kylmän sodan tasolle

Nato sijoitti asevoimiaan Baltian maihin Ukrainan kriisin takia. Ilmeisesti vastauksena tähän
Venäjän lentokoneet alkoivat lentää aktiivisemmin. 
Venäjä ilmoitti että sen pommikoneet alkavat partioida lähellä Yhdysvaltoja.
Ilmavoimien aktiivisuus lisääntyi myös Japanin seuduilla. Maan sukellusveneet alkoivat vuonna 2014 taajemmin partioida Jäämerellä.
Venäjän armeijan lisääntynyt liikuttelu > Ilmatilaloukkaukset

Venäjän lentokoneet loukkasivat useasti Euroopan maiden, mm Suomen ilmatilaa. Ne tekivät muutenkin länsimaisten kohteiden lähellä uhkaaviksi tulkittavia liikkeitä. Joulukuussa 2014 venäläiset sotilaskoneet ruuhkauttivat Itämeren yllä olevan ilmatilan jopa aiheuttaen vaaraa siviilikoneille.
Toisaalta venäläiset olivat tehneet näitä kaupunkien lähestymisiä aiemminkin. Venäjän puolustusministeriö kiisti väitetyt ja todetut ilmatilan loukkaukset.
Venäjän armeijan lisääntynyt liikuttelu > Uhkaaminen ydinaseilla, uusi varustelukierre

Venäjä sijoitti jo ennen Ukrainan kriisiä Kaliningradiin lyhyen kantaman Iskander-ohjuksia.Tämä oli vastaus siihen, ettei länsi kuunnellut Venäjää turvallisuuspoliittisissa kysymyksissä. Venäläiset uhkasivat toistuvasti ydinaseiden käytöllä Ukrainan kriisin aikana, mm. jos Krimia yritetään palauttaa Ukrainalle tai Nato tuo joukkoja Baltiaan. Venäjä ilmoitti vastauksena Naton raskaan kaluston siirtoon Itä-Euroopassa kasvattavansa asearsenaaliaan kymmenillä mannertenvälisillä ohjuksilla. Maa päätti ottaa uudelleen käyttöön ydinasein lastatut junat, joiden tarkoitus
oli estää tai vaikeuttaa ohjusten tuhoamista laukaisupaikoilleen mahdollisessa ydinsodassa. Vuoden 2018 alussa Venäjä siirsi lisää Iskandereita Kaliningradiin. Näitten tarkoitus oli Nato-kohteiden nopea tuhoaminen mahdollisen sodan syttyessä. Vuoden 2018 vaalipuheessaan Putin ilmaisi Venäjän kehittävän uusia, torjumattomia ydinaseita. Vuoden 2019 alussa Yhdysvallat vetäytyi keskimatkan ohjussopimuksesta. Se syytti Venäjää ohjustyypeistä, jotka rikkovat sopimusta, jo vuonna 2014. Putin oli ilmaissut jo vuonna 2017, ettei INF-sopimus palvele Venäjän etuja. Venäjän mukaan Yhdysvaltain torjuntaohjukset Euroopassa rikkoivat sopimusta. Yhdysvaltain mukaan Venäjän uudet risteilyohjuksen olivat sopimuksen vastaisia. Näin INF kaatui molemminpuoliseen syytelyyn, osapuolten ilmaisemasta neuvotteluhalusta huolimatta.
Venäjän armeijan lisääntynyt liikuttelu > Uusi sotajoukko

Venäjän armeija varautui Ukrainan ja Baltian maiden suunnasta tulevaan uhkaan
perustamalla 1. panssariarmeijan, joka oli määrä varustaa uudella kalustolla.
Venäjän armeijan lisääntynyt liikuttelu > Informaatiovaikuttaminen ja teknologiset hyökkäykset

Venäjällä Pietarissa toimi trollitehdas, joka sulki ovensa. Venäläiset hakkerit joko valtion käskystä tai vapaaehtoisesti tekivät erilaisia kyberhyökkäyksiä länsimaihin. Putinin mukaan Yhdysvaltain marraskuun 2016 vaaleihin sotkeutunet hakkerit voivat olla mistä vain. Putin kertoi yksitysten venäläisten hakkerien ehkä tehneen ja aikovan tehdä kyberhyökkäyksiä länteen, mutta sanoi ettei Venäjän hallitus tee sellaista. Ukrainalaiset hakkerit hakkeroivat joitain Venäjän viranomaisia.
Venäjän armeijan lisääntynyt liikuttelu > Venäjän sotilastiedustelu

Venäjän sotilastiedustelu GRU:n alkoi toimia Euroopassa kylmän sodan malliin.
Venäjän armeijan lisääntynyt liikuttelu > Britannian epäily ihmisten myrkyttämisestä

Entinen kaksoisagentti Sergei Skripal ja hänen tyttärensä lyyhistyivät maaliskuussa 2018 ulkona istuessaan penkille.
He joutuivat tehohoitoon ja olivat sairaalassa kuoleman kielissä. Oireet aiheuttanut aine oli harvinaista, erittäin tehokasta novitšok-myrkkyä, joka oli kehitetty Neuvostoliitossa. Hyökkäyksen syyksi epäiltiin muun muassa kostoa siitä että Skripal paljasti monia työtovereitaan. Venäjä kiisti myrkyttäneensä Skripalit. Britannia vastasi venäläisten diplomaattien ja yrittäjien karkotuksin.
Sotilasliitto Naton ja Pohjoismaiden reaktio Venäjän sotatoimiin > Nato sijoitti joukkoja Baltiaan

Nato ei ollut aiemmin sijoittanut joukkojaan Saksan itäpuolelle, mistä oli sovittu Venäjän kanssa. Ukrainan kriisi muutti 
Natonkin mielestä tilanteen.
Nato sijoitti tilapäisiä joukkoja Baltian maihin, joissa oli suuria venäläisvähemmistöjä. Nämä maat pelkäsivät Venäjän 
lietsovan siellä levottomuuksia, tai mahdollista Venäjän suoraa aggressiota. Kaikki Baltian maat pyysivät pysyvää alle 1 000 sotilaan Nato-joukkojen sijoitusta kuhunkin maahan.
Sotilasliitto Naton ja Pohjoismaiden reaktio Venäjän sotatoimiin > Valmiuden nosto

Nato irtautui huhtikuussa 2014 rauhankumppanuudesta Venäjän kanssa. Nato vahvisti valmiusjoukkojaan ja loi syksyllä 2014 uudet muutaman tuhannen sotilaan "keihäänkärkijoukot".
Sotilasliitto Naton ja Pohjoismaiden reaktio Venäjän sotatoimiin > Naton sotilasapu Ukrainalle

Nato lähetti keväällä 2015 kouluttajia Ukrainaan, mitä Venäjä paheksui. Nato päätti varastoida raskasta aseistusta Baltiaan kesäkuun puolivälissä.
Sotilasliitto Naton ja Pohjoismaiden reaktio Venäjän sotatoimiin > Pohjoismaiden reaktio

Pohjoismaat tiivistivät sotilasyhteistyötään, julistaen kuitenkin, ettei tarkoituksena ollut reagoida Venäjän uhkaan.
Suomen hallituksen reaktio

Suomi tuomitsi Krimin liittämisen Venäjään. Suomi ajautui epämääräiseen poliittiseen ja turvallisuuspoliittiseen tilanteeseen, koska oli EU:n pakoterintamassa, muttei halunnut oman taloudellisen etunsa vuoksi niin jyrkkiä pakotteita kuin muut länsimaat. Venäjä ilmoitti, ettei Suomen tule liittyä Natoon.
Alexander Stubbin hallitus koki Venäjän uhkaavan Suomen turvallisuutta, jos lännen ja Venäjän jännitys kiristyisi edelleen. Suomen hallitus lähetti keväällä 2015 sotilaille kirjeen, jossa neuvottiin sodan ajan sijoituspaikka. Jotkut ulkomaiset asiantuntijat tulkitsivat reaktioksi Ukrainan kriisin ja sen mahdolliseen laajenemiseen ja kasvaneeseen jännitteeseen. Suomen armeijan mukaan reserviläiskirje perustui vuoden 2013 uudistukseen, ei Ukrainan kriisin luomaan jännitteeseen.
Putin sanoi Suomen presidentti Sauli Niinistölle (kok.), että Suomen ei pidä liittyä Natoon. Juha Sipilän hallitus pyrki vuonna 2017 kasvattamaan sodanajan vahvuuttaan.
Venäläisvastaisuus

Venäläiset tahot pitivät monia ukrainalaisia ja läntisiä reaktioita Venäjää kohtaan venäläisvastaisina.
Monia Itä-Euroopan maita liittyi natoon kylmän sodan päätyttyä. Venäjän mielestä länsi lähestyi sen rajoja uhkaavasti.
Wolfgang Přiklopil

Wolfgang Přiklopil (14. toukokuuta 1962 Wien, Itävalta – 23. elokuuta 2006 Wien, Itävalta) oli itävaltalainen tietoliikenneteknikko, joka tuli kuuluisaksi paljastuttuaan 10-vuotiaana kidnapatun Natascha Kampuschin sieppaajaksi. Kampusch pakeni yli kahdeksan vuoden vankeuden jälkeen 23. elokuuta 2006 Wienin esikaupunkialueelta. Huomattuaan tytön paenneen Přiklopil alkoi etsiä häntä. Myöhemmin samana päivänä, paettuaan poliiseja, mies teki itsemurhan hyppäämällä yöpikajunan alle. Nataschan mukaan Přiklopil ei tavallisesti käynyt töissä.
Přiklopil luotti vain Commodore 64 -tietokoneeseen. Kidnappausdraaman selvitystyössä tutkittiin Přiklopilin kotoa löytynyttä kyseisen merkkistä tietokonetta johtolankojen löytymisen toivossa.
Itävallan poliisi tutki Přiklopilin talon ja sen pihamaan mahdollisten toisien tyrmien löytämiseksi. DNA-testeissä Přiklopililtä ei ole löytynyt yhteyksiä muihin rikoksiin, myöskään katoamistapauksiin.
Hänet haudattiin 8. syyskuuta 2006 julkisuudesta piilossa salanimen alle.
Willibald Alexis

Willibald Alexis
Willibald Alexis oli saksalaisen kirjailija Georg Wilhelm Heinrich Häringin (29. kesäkuuta 1798 – 16. joulukuuta 1871) käyttämä kirjailijanimi.[lähde? ]
Häring syntyi Breslaussa ja opiskeli lakia Berliinin ja Breslaun yliopistoissa. Vuonna 1828 hänestä tuli filosofian tohtori Hallen yliopistossa. Hän lopetti työt 1852 ja vetäytyi Arnstadtiin, jossa hän kuoli vuonna 1871. [lähde? ]
Häring kirjoitti muun muassa runoeepoksen Die Treibjagd (1820), useita lyhyitä kertomuksia ja Walladmorin (1823).
Häring kirjoitti esikoisromaaninsa Walladmor (1823) sekä romaanin Schloss Avalon (1827) Walter Scottin tyyliin. Hän kehittyi itsenäiseksi ja eteväksi historiallisen romaanin edustajaksi seuraavissa teoksissaan, joita olivat Cabanis (1832), Der Roland von Berlin (1840), Der falsche Woldemar (1842), Die Hosen des Herrn von Bredow (1846), Ruhe ist die erste Bürgerpflicht (1852), Isegrim (1854) ja Dorothe (1856). Vähemmän huomattavia ovat Häringin aikalaisaiheiset romaanit. Kootut teokset ilmestyivät 1874.
Aiheesta muualla

Kaija Sihvonen, Willibald Alexis romaanikirjailijana, Pro gradu, Helsinki : Helsingin yliopisto 1956
Muhosjoki

| Muhosjoki |
| --- | --- |
 Muhosjokea valtatie 22:n sillalta alavirran suuntaan.
Alkulähde:  Pelsonsuon latvapurot
Laskupaikka:  Oulujoki, Muhos
Maat:  Suomi
Pituus:  55 km
Muhosjoki on Oulujoen vesistöalueeseen kuuluva Oulujoen sivujoki Muhoksen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla niin sanotun Muhoksen muodostuman alueella.
Joen kulku

Joki alkaa Pelsonsuon alueen latvapuroista Kylmälänkylän eteläpuolella ja virtaa koilliseen, laskien Oulujokeen Muhoksen keskustaajamassa. Joen sivujoki, Poikajoki, yhtyy pääuomaan noin 15 kilometriä joen suulta ylävirtaan. Muhosjoen pituus on noin 55 kilometriä. Joki virtaa koko pituudeltaan Muhoksen kunnan alueella, mutta sen valuma-alue ulottuu myös Tyrnävän, Utajärven sekä Vaalan kuntien alueelle. Ponkilan museosilta ylittää joen Muhoksella.
Jokimaisema

Muhosjoen alajuoksu on voimakkaasti meanderoiva. Jokimaisema laajoine eroosiolaaksoineen on maisemallisesti erittäin arvokasta aluetta sekä geologisesti ja geomorfologisesti ainutlaatuisia. Joki on paikoin erittäin jyrkkätörmäinen, ts. syöpynyt eroosion takia syvälle. Tämä näkyy yhtäältä mm. rantatörmiltä jokeen kaatuneina puina, toisaalta esimerkiksi siltojen vähyytenä joen varrella.
Aiheesta muualla

www.ymparisto.fi: Muhos- ja Poikajokien alueet
www.ymparisto.fi: Muhosjoen valuma-alueen kartta (PDF)
Wolfgang Overath

Wolfgang Overath postimerkissä vuonna 1971.
Wolfgang Overath (s. 29. syyskuuta 1943 Siegburg, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Hän edusti Saksan liittotasavaltaa kolmasti MM-kisoissa huipentaen uransa kotikentällä saavutettuun maailmanmestaruuteen 1974.
Maajoukkueen kapteenina Overath oli vuodet 1970–1972. Hän pelasi kaikkiaan 81 maaottelua ja teki niissä 17 maalia vuosina 1963–1974.
Keskikentän pelintekijänä kunnostautunut Overath aloitti uransa SSV Siegburg -seurassa, mutta edusti parhaat vuotensa 1. FC Kölniä, jota edusti 765 ottelussa vuosien 1962 ja 1977 välillä: maaleja hän teki Kölnin paidassa 287 kappaletta.
Wolfgang Overath voitti Bundesliigan mestaruuden Kölnin mukana 1964 ja Saksan cupin 1968.
Kultaan huipentuneissa MM-kotikisoissa 1974 hän pelasi Saksan keskikentän keskustassa. Vuoden 1966 kisoissa hän tuli hopealle ja vuoden 1970 kisoissa pronssille. Hän onkin yksi harvoista pelaajista, joilla on kaikenvärisiä mitaleita maailmanmestaruuskisoista.
Overath tunnettiin oivallisena syöttäjänä, erityisesti vasemmalla jalallaan. Maaotteluita hänelle olisi voinut kertyä enemmänkin, ellei Günter Netzer olisi syrjäyttänyt häntä joksikin aikaa Saksan ykköspelintekijänä 1970-luvun alussa.
Vuonna 2004 hänet valittiin 1. FC Kölnin puheenjohtajaksi. Köln purki sopimuksen Overathin kanssa marraskuussa 2011, vaikka hänet oli valittu tehtävään vuoteen 2013 saakka.
Yahhh!

| ”Yahhh!” Soulja Boy |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: souljaboytellem.com
 Julkaistu: 31. joulukuuta 2007
 Tekijä(t): DeAndre Way, Abrahim Mustafa
 Tuottaja(t): DeAndre Way, Savon Jacobs
 Tyylilaji: snap
 Kesto: 03.11
 Levy-yhtiö: Collipark, Interscope
Soulja Boyn muut singlet
| ”Soulja Girl” 2007 | ”Yahhh!” 2007 | ”Swing (Remix)” 2008 |
Yahhh! on Soulja Boyn kolmas single hänen ensimmäiseltä studioalbumiltaan Souljaboytellem.comilta. Singlellä vierailee Soulja Boyn paras kaveri Arab. Single julkaistiin 31. joulukuuta 2007 ja siitä on julkaistu myös musiikkivideo.
Yahia Attiyat Allah

Yahia Attiyat Allah (arab. يحيى عطية الله‎, Yaḥyā ‘Aṭiyya Allāh; s. 2. maaliskuuta 1995 Safi) on marokkolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän on pituudeltaan 176-senttimetrinen. Hän edustaa kotimaassaan Wydadia. Hän on pelannut Marokon maajoukkueessa maaliskuusta 2022 alkaen.
Attiyat Allah edusti liigauransa alussa Olympic Safia. Vuoden 2019 jälkipuoliskon hän pelasi Kreikan Superliigassa Volosin joukkueessa. Hän teki kahdeksassa Kreikan liigan ottelussaan yhden maalin. Vuoden 2020 alussa hän siirtyi casablancalaisseura Wydadiin, jossa hän on voittanut Marokon liigamestaruuden vuosina 2021 ja 2022 sekä Afrikan Mestarien liigan vuonna 2022.
Attiyat Allah pelasi Marokon A-maajoukkueessa ensimmäisen ottelunsa maaliskuussa 2022 MM-karsinnassa Kongon demokraattista tasavaltaa vastaan. Ennen marras-joulukuussa 2022 pelattuja MM-kilpailuja hän oli pelannut neljä maaottelua, joissa kaksi kertaa avauskokoonpanossa. MM-kilpailuissa Marokko eteni kaikkien aikojen ensimmäisenä afrikkalaismaana välieriin, ja Attiyat Allah pelasi joukkueensa seitsemästä ottelusta kuusi. Hän tuli vaihdosta kentälle alkulohko-otteluissa Kroatiaa ja Belgiaa, neljännesvälieräottelussa Espanjaa sekä välieräottelussa Ranskaa vastaan. Puolivälieräottelussa Portugalia vastaan hän pelasi täydet minuutit ja syötti ottelun ainoan maalin. Myös pronssiottelun Kroatiaa vastaan Attiyat Allah pelasi alusta loppuun.
Viro talviolympialaisissa 2006

Viro osallistui Torinon talviolympialaisiin 2006 saavuttaen kolme kultaista mitalia. Mitalitilastossa Viro oli kahdestoista. Avajaisissa lippua kantoi Eveli Saue ja päättäjäisissä Kristina Šmigun.
Mitalistit > Kultaa

Andrus Veerpalu – maastohiihto, miesten 15 km
Kristina Šmigun – maastohiihto, naisten yhdistelmäkilpailu
Kristina Šmigun – maastohiihto, naisten perinteisen 10 km
Warangal

| Warangal Orugallu, Ekasila Nagaram |
| --- | --- |

 Warangal
 Koordinaatit: 18°0′0″N, 79°34′48″E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Telangana
Väkiluku (2011):  620 116
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Warangal (teluguksi వరంగల్), tunnetaan myös nimillä Orugallu ja Ekasila Nagaram, on kaupunki Telanganan osavaltiossa Intiassa. Se on Warangalin piirikunnan pääkaupunki. Kaupungissa asui 620 116 ihmistä vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan. Lähin kansainvälinen lentoasema on Rajiv Gandhin kansainvälinen lentoasema Hyderabadin lähistöllä.
Warangalin linnakkeen rauniot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Warangal Wikimedia Commonsissa
Virmajuurikasvit

| Virmajuurikasvit |
| --- | --- |
 Rohtovirmajuuri (Valeriana officinalis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Dipsacales
Heimo::  Virmajuurikasvit Valerianaceae  Batsch
Sukuja
 Virmat (Centranthus)  Virmakat (Fedia)  Nardusjuuret (Nardostachys)  Keltavirmat (Patrinia)  Plectritis  Virmajuuret (Valeriana)  Vuonankaalit (Valerianella) 
Katso myös
   Virmajuurikasvit Wikispeciesissä   Virmajuurikasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Virmajuurikasvit (Valerianaceae) on Cronquistin luokittelujärjestelmässä Dipsacales-lahkoon kuuluva kaksisirkkaisten kasvien heimo. Siihen kuuluu noin 350 lajia, jotka jaetaan 14 sukuun. Ne kasvavat luonnonvaraisina pohjoisen pallonpuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä sekä Etelä-Amerikassa Andeilla. Suvun kasveja käytetään koristekasveina sekä lääkekasvina – ”valeriaana” on perinteinen unilääke. Myös salaatteihin käytetty vuonankaali (Valerianella locusta) kuuluu tähän heimoon.
Lajeja

Punavirma (Centranthus ruber)
Salaattivirmakka (Fedia cornucopiae)
Kuolanvirmajuuri (Valeriana capitata)
Lehtovirmajuuri (Valeriana sambucifolia)
Rohtovirmajuuri (Valeriana officinalis)
Rantavuonankaali (Valerianella locusta)
Rikkavuonankaali (Valerianella dentata)
Talkavuonankaali (Valerianella carinata)
Uurrevuonankaali (Valerianella rimosa)
Aiheesta muualla

ITIS: Valerianaceae (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Valerianaceae (englanniksi)
Virmat

| Virmat |
| --- | --- |
 Punavirma (Centranthus ruber)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Dipsacales
Heimo::  Kuusamakasvit Caprifoliaceae
Alaheimo::  Valerianoideae
Suku::  Virmat Centranthus  Neck. ex Lam. & DC.
Katso myös
   Virmat Wikispeciesissä   Virmat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Virmat eli punavirmat (Centranthus) on kuusamakasvien (Caprifoliaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 10–15 lajia.
Suvun lajeista ainakin punavirmaa (Centranthus ruber) käytetään koristekasvina.
Lajeja ja lajiristeymiä

Centranthus amazonum
Centranthus angustifolius
Centranthus calcitrapae (tai C. calcitrapa) – kesävirma
Centranthus lecoqii
Centranthus longiflorus
Centranthus macrosiphon – kesävirma
Centranthus nevadensis
Centranthus ruber – punavirma
Centranthus trinervis
Centranthus × aurigeranus
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Virmat (Centranthus)
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Virmat (Centranthus)
ITIS: Centranthus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Centranthus (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Genus Centranthus (englanniksi)
Wolin

Wolin voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Wolin (saks. Wollin), saari Luoteis-Puolassa
Wolin (saks. Wollin), kaupunki samannimisellä saarella Luoteis-Puolassa
Wolinin kansallispuisto, kansallispuisto Wolinin saarella
M/S Wolin (ro-ro/matkustaja-alus)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Wolin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.