stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Schwabach
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Schwabach Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivusto (saksaksi)
Baijerin piirikunnat ja kaupunkipiirit
Aichach-Friedberg
Altötting
Amberg
Amberg-Sulzbach
Ansbachin piirikunta
Ansbach
Aschaffenburgin piirikunta
Aschaffenburg
Augsburgin piirikunta
Augsburg
Bad Kissingen
Bad Tölz-Wolfratshausen
Bambergin piirikunta
Bamberg
Bayreuthin piirikunta
Bayreuth
Berchtesgadener Land
Cham
Coburgin piirikunta
Coburg
Dachau
Deggendorf
Dillingen an der Donau
Dingolfing-Landau
Donau-Ries
Ebersberg
Eichtätt
Erding
Erlangen
Erlangen-Höchstadt
Forchheim
Freising
Freyung-Grafenau
Fürstenfeldbruck
Fürthin piirikunta
Fürth
Garmisch-Partenkirchenin piirikunta
Günzburg
Haßberge
Hofin piirikunta
Hof
Ingolstadt
Kaufbeuren
Kelheim
Kempten
Kitzingen
Kronach
Kulmbach
Landsberg am Lech
Landshutin piirikunta
Landshut
Lichtenfels
Lindau
Main-Spessart
Memmingen
Miesbach
Miltenberg
Mühldorf am Inn
Münchenin piirikunta
München
Neuburg-Schrobenhausen
Neumarkt in der Oberpfalz
Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim
Neustadt an der Waldnaabin piirikunta
Neu-Ulm
Nürnberg
Nürnberger Land
Oberallgäu
Ostallgäu
Passaun piirikunta
Passau
Pfaffenhofen an der Ilm
Regen
Regensburgin piirikunta
Regensburg
Rhön-Grabfeld
Rosenheimin piirikunta
Rosenheim
Roth
Rottal-Inn
Schwabach
Schwandorf
Schweinfurtin piirikunta
Schweinfurt
Starnberg
Straubing
Straubing-Bogen
Tirschenreuth
Traunstein
Unterallgäu
Weiden in der Oberpfalz
Weilhelm-Schongau
Weißenburg-Gunzenhausen
Wunsiedel im Fichtelgebirge
Würzburgin piirikunta
Würzburg
Dalenin kirkko (Folldal)

| Dalenin kirkko Dalen kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Folldal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1933
Suunnittelija:  Einar Landmark
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  252
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Dalenin kirkko (norj. Dalen kyrkje) on Folldalin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1933.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dalenin kirkko (Folldal) Wikimedia Commonsissa
Frognerin kirkko (Lier)

| Frognerin kirkko Frogner kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Lier, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1694
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  350
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Frognerin kirkko (norj. Frogner kirke) on Lierin kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen ristikirkko vuodelta 1694.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frognerin kirkko (Lier) Wikimedia Commonsissa
Blakerin kirkko

| Blakerin kirkko Blaker kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Lillestrøm, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1881
Suunnittelija:  O. Schönheyder
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  340
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Blakerin kirkko (norj. Blaker kirke) on Lillestrømin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1881.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Blakerin kirkko Wikimedia Commonsissa
Blaker

| Blaker |
| --- | --- |
 Blakerin kirkko
 Blaker
 Koordinaatit: 60°00′14″N, 11°18′06″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Akershus
Kunta:  Lillestrøm
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,4 km²
Väkiluku (2023):  484
 – Väestötiheys:  1 210 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Blaker on taajama Lillestrømin kunnassa Akershusin läänissä Norjassa. Taajamassa oli 484 asukasta vuonna 2023. Blaker oli itsenäinen kunta vuosina 1919–1962.
Tunnettuja henkilöitä

Olav Djupvik, kristillisen kansanpuolueen poliitikko
Christian Birch-Reichenwald, poliitikko
MC Oran

Mouloudia Club Oran (arab. نادي مولودية وهران‎) on algerialainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1917 ja uudelleen toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1946. Sen kotistadionina toimii Stade Ahmed Zabana, joka sijaitsee Oranissa. Joukkue on voittanut neljästi Algerian mestaruuden, joista viimeisin on vuodelta 1993. Se ylsi myös kerran Afrikan Mestarien liigan loppuotteluun vuonna 1989, jossa se hävisi marokkolaiselle Raja Casablancalle.
Saavutukset > Kansalliset

Algerian mestaruus (4): 1971, 1988, 1992, 1993
Algerian cup (4): 1975, 1984, 1985, 1996
Algerian liigacup (1): 1996
Saavutukset > Kansainväliset

Arabian Cup voittajien cup: 1997, 1998
Arabian supercup: 1999
Entisiä pelaajia

Tedj Bensaoula (1977–1983)
Lakhdar Belloumi (1977-1979), (1986-1990), (1993–1994)
Karim Maroc (1987–1989)
Abdelhafid Tasfaout (1990–1995)
Slimane Raho (1996–1997)
Sofiane Daoud (2002–2007)
Päävalmentajat

| Kausi | Valmentaja |
| --- | --- |
1963–1964:  Habib Draoua
2001–2002:  Lakhdar Belloumi
2003–2004:  Nasser Drid
2011:  Alain Michel
Aiheesta muualla

mouloudia.com (ranskaksi)
Heikki Valkama

Heikki Valkama (s. 1975) on suomalainen toimittaja, kirjailija ja suomentaja, joka työskentelee Yle Uutisten sisältöpäällikkönä. Japanin kulttuuriin erikoistunut Valkama on kirjoittanut Japania käsitteleviä romaaneja ja tietokirjoja sekä suomentanut japanilaisia sarjakuvia. Hän on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri.
Toimittajana

Valkama aloitti yliopisto-opinnot vuonna 1997. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa talous- ja sosiaalihistoriaa ja yleistä kirjallisuustiedettä.
Valkama toimi Image-lehden päätoimittajana elokuun 2017 loppuun. Syyskuun alusta hän siirtyi Yle Uutisten Hyöty ja tiede -tiimin esimieheksi. Nykyisin Valkama on Ylen uutisten ja ajankohtaisohjelmien sisältöpäällikkö. Aiemmin hän on työskennellyt Apu-lehden toimituspäällikkönä, matkailulehti Mondon päätoimittajana, Ylioppilaslehden päätoimittajana ja muun muassa Helsingin Sanomien taloustoimituksessa. Valkama oli aikakauslehtien päätoimittajayhdistys APY ry:n puheenjohtaja 2011–2015.
Valkama perusti vuonna 2002 Image Kustannus Oy:n Mondo-matkailulehden. Hän on myös Mondon matkaopaskirjasarjan perustaja ja vetäjä. Valkama päätoimitti myös Ruoka & Matka -lehteä, kunnes siirtyi Apu-lehteen toimituspäälliköksi.
Valkama on myös luennoinut journalismista ja vetänyt editointi- ja kirjoittajakoulutuksia. Lisäksi hän on luennoinut japanilaisesta kulttuurista, vetänyt haastatteluja ja juontanut sekä järjestänyt erilaisia tapahtumia. 1990-luvun lopulla hänet tunnettiin dj Salarymanina.[lähde? ] Vuonna 2010 Valkama oli yksi Lomaräätälit-televisio-ohjelman tekijöistä. Valkama kuuluu Elo-säätiön hallitukseen.
Valkama raportoi Ylelle kesällä 2021 Tokion kesäolympialaisista.
Kirjailijana

Valkama on japanilaisen kulttuurin tuntija. Hän on kirjoittanut ja luennoinut aiheesta monissa eri yhteyksissä. Hän on asunut vuosia Japanissa ja kääntänyt japanilaisia sarjakuvia. Lisäksi Valkama on käsikirjoittanut sarjakuvia ja julkaissut Japaniin liittyviä tieto- ja kaunokirjoja.
Valkama julkaisi keväällä 2008 yhdessä Elli Puukankaan kanssa Vartijat-sarjakuvan. Sarjan toinen kirja julkaistiin 2009 ja kolmas osa 2011. Valkaman suomentamia sarjoja ovat muun muassa Dragon Ball, Kajika, One Piece ja Sandland. Hän on kääntänyt myös kirjan J-Rock sekä kirjoittanut kirjaan esipuheen japanilaisen rockin historiasta. Valkaman tuorein suomennos on Hayao Miyazakin Tuulen laakson Nausicaä -sarjakuvakirjasarja. Käännös valittiin vuoden 2009 parhaaksi käännössarjakuvaksi.
Romaanikirjailijana Valkama tunnetaan Riku Mäki -dekkarisarjastaan, joka sijoittuu Japaniin. Tammi julkaisi romaanisarjan ensimmäisen osan vuonna 2017. Vuoteen 2021 mennessä Riku Mäki -romaaneja on julkaistu yhteensä neljä.
Kirjailijana > Julkaisut

Bileet Tornissa, keskustelukirja (toim. WSOY, 2002)
Mallioppilas (Edita, 2003)
Sukelluskirja (Image Kustannus, 2006)
Vartijat (sarjakuva, Tammi 2008, 2. osa 2009, 3. osa 2011)
Umami - Japanilainen ruokakulttuuri (Miika Pölkin kanssa, Teos, 2007)
Tokio, Mondo matkaopas (Siru Vallealan ja Eija Niskasen kanssa, Image, 2010)
Sushikirja - Supisuomalaisesta perijapanilaiseen (Teos, 2011)
Pallokala (Riku Mäki -dekkari, Tammi, 2017)
Laserjuuri (Riku Mäki -dekkari, Tammi, 2018)
Tulikukka (Riku Mäki -dekkari, Tammi, 2019)
Okazu - Japanilaista kasvisruokaa (Teos 2021)
Yakuzan kosto (Riku Mäki -dekkari, Tammi 2021)
Okashi - japanilaisia herkkuja (Teos 2022)
Ninja keittiössä - matka japanilaisen ruoan mestariksi (Tammi 2022)
Oishii - japanilaista kotiruokaa (Teos 2024)
Guillain–Barrén oireyhtymä

Sairauteen liittyvä hermovaurio
Guillain–Barrén oireyhtymä on harvinainen potilaan ääreishermostoa vaurioittava äkillinen autoimmuunisairaus, akuutti polyradikuliitti. Sen kuvasi Jean Landry vuonna 1859, mutta nimensä syndroomalle antoivat myöhemmin Georges Guillain ja Jean Alexandre Barré.
Syntymekanismi

Guillain–Barrén oireyhtymä (GBO) on hermojuuren tulehdus, jossa tapahtuu elimistön puolustusmekanismin ohjautuminen omia kudoksia (hermoratoja) vastaan. Se syntyy kehon oman puolustusjärjestelmän ja ulkopuolisen tekijän yhteisvaikutuksesta. Ulkopuolisena laukaisevana tekijänä voi toimia virus, bakteeri tai muu puolustusreaktion laukaiseva tekijä kuten koronavirus. Täsmällistä syntymekanismia ei kuitenkaan tunneta.
Huomattava osa potilaista on hieman aiemmin sairastanut jonkin virus- tai bakteeri-infektion. Suomessa todetaan vuosittain noin 50–100 tapausta. GBO:ta aiheuttavia viruksia ovat useat hengitystietulehduksia aiheuttavat virukset sekä sytomegalovirus (CMV), Ebstein–Barr-virus (EBV), influenssa A -virus, HIV ja vesirokkovirus (VZV). Yleisin aiheuttaja on kampylobakteeri. Myös zikaviruksen yhteyttä oireyhtymään tutkitaan. Italiassa 48 henkilöä 100 000:sta COVID-19:n sairastaneesta potilaasta sairastui Guillain–Barréen. Myös SARS-CoV-2-infektio voi aiheuttaa aiheuttaa GBO:n.
Oireet

Oireyhtymässä elimistön immuunipuolustus alkaa hyökätä hermojärjestelmän lihasvoimaa säätelevää osaa vastaan. Tyypillisiä oireita ovat raajojen puutuminen ja lihastoiminnan heikkeneminen. Oireita ovat myös kipu, verenpaineen ja sydämensykkeen muutokset sekä virtsaamis- ja ulostamishäiriöt. Oireyhtymä saattaa johtaa jonkinasteiseen väliaikaiseen halvaantumiseen. Vaikeimmissa tapauksissa potilas päätyy tilapäiseen hengityslaitehoitoon. Taudinmäärityksessä keskeistä on oirekuva, joka sisältää etenevää lihasheikkoutta, tunto-oiretta, kipua ja jännevenytysheijasteiden vaimenemista.
Ennaltaehkäisy ja hoito

Ennaltaehkäisyssä tärkeintä on infektioiden vähentäminen. Taudinkulkuun vaikuttavia hoitoja ovat laskimonsisäinen vasta-ainehoito (IVIG) ja plasmanvaihto, jos taudinkuva on etenevä ja potilas ei pysty liikkumaan itsenäisesti tai itsenäinen liikuntakyky on vakavasti uhattuna. Lieväoireisessa taudinkuvassa hoidosta ei ole osoitettu olevan hyötyä.
Ennuste

Noin 80–90 prosenttia sairastuneista paranee täysin noin vuoden kuluessa. 5–10 prosentille jää pysyvä haitta, ja hoitomenetelmien kehittymisestä huolimatta edelleen nelisen prosenttia menehtyy sairauteen.
Kemianluokka Gadolin

Kemianluokka Gadolinin logo
Kemianluokka Gadolin on  Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan Kemian aineenopettajankoulutusyksikön alaisuudessa toimiva oppimisympäristö, jonka tavoitteena on innostaa ja tukea opettajien sekä oppijan (oppilaan tai opiskelijan) kiinnostusta luonnontieteitä kohtaan monipuolisessa laboratorioympäristössä. Laboratoriotyöskentelyn lisäksi Gadolinin painopistealueita ovat tietokoneilla tehtävä molekyylimallinnus ja ruoan kemiaa tutkiva molekyyligastronomia.
Kemianluokka Gadolinin logon symboliikka perustuu vesipisaraan, jonka sisällä oleva vesimolekyyli kuvaa pisaran kemiallista koostumusta.[lähde? ]
Historia

Kemianluokka Gadolin perustettiin  Helsingin yliopiston Kumpulan kampuksella sijaitsevalle Kemian laitokselle laitoksen henkilökunnan, Kemian aineenopettajankoulutusyksikön professorin Maija Akselan sekä muiden yritysyhteistyötahojen toimesta. Gadolin-oppimisympäristön avajaisia vietettiin 19.9.2008 ja on siitä lähtien tarjonnut palveluja opettajille ja oppijoille sekä edistänyt elämyksellistä luonnontieteiden opetusta kaikille koulutusasteille.
Vuodesta 2011 lähtien Kemianluokka Gadolinin toiminta vakiinnutettiin, ja vuonna 2013 oppimisympäristö juhli viisivuotista taivaltaan luonnontieteiden opetuksen sekä yritysyhteistyön edistäjänä. Samana vuonna Gadolin sai LUMA-keskuksen (nyk. LUMA-Keskus Suomen Helsingin yksikön) toiminnan kautta sisaroppimisympäristön LUMARTS:in Espoon Otaniemen Aalto-yliopiston tiloihin.. Nykyään Kemianluokka Gadolinin yritysyhteistyökumppaneita ovat muun muassa Kemira, UPM, BASF, AGA, Borealis ja Neste Oil.
Kemianluokka Gadolinin aloittaessa toimintansa vuonna 2008 sen kokeellisten töiden teemat liittyivät veteen, maaperään ja arkikemiaan, mutta teemat ovat vaihdelleet vuosittain vuoden 2010 tulevaisuuden polttoaineista aina 2015 Kansainväliseen valon vuoteen. Lisäksi Kemianluokka Gadolin pyrkii kehittämään uusia kokeellisia työohjeita yhteistyötahojensa kanssa. Nykyisiä työohjeiden kehityksen painopistealueita ovat mittausautomaatiotekniikka, muun muassa Comblab, sekä tutkimuksellisen opetuksen ja oppimisen lisääminen kokeellisuuteen Vuonna 2014 Kemianluokka Gadolin sai kansainvälisen Global Best Awards -tunnustuspalkinnon toiminnastaan nonformaalina oppimisympäristönä.
Kemianluokka Gadolinissa vuoden 2015 puolivälissä alkaneen remontin vuoksi oppimisympäristö vieraili väliaikaisesti vuoden 2015 loppuun asti koulujen omissa tiloissa, kunnes sai uudet remontoidut tilat tammikuussa 2016. Oppimisympäristö vietti 10-vuotisjuhlaansa syyskuussa 2018. Samana vuonna otettiin käyttöön vuosille 2018–2020 tarkoitetut uudet painotukset arkipäivän kemiaan (muun muassa taidetta kemian keinoin), kestävään kemiaan ja kehitykseen (muun muassa vesitutkimuksia) sekä moderniin teknologiaan (kuten 3D-tulostamisen käyttöönotto opetuksessa ja molekyylimallinnusohjelma MarvinSketch).
Nimen taustaa

Kemianluokka Gadolin on nimetty suomalaisen kemistin Johan Gadolinin mukaan. Nimen valitsemiseen vaikuttivat Gadolinin yttriumin ja sitä kautta harvinaisempien alkuaineiden lantanidien löytäminen sekä maaperään liittyvät kokeelliset geologiset mittaukset, joiden ansiosta alkuaine gadolinium nimettiin myöhemmin hänen mukaansa. Kemistin työn ohessa Gadolin toimi myös yrittäjänä sekä opettajana, minkä ansiosta hän toi kokeellisuuden osaksi luonnontieteiden kouluopetusta.
Aiheesta muualla

Kemianluokka Gadolin Helsingin yliopiston Tiedekasvatuksen kotisivuilla, viitattu 21.12.2018.
Tanssii tähtien kanssa (15. tuotantokausi)

| Tanssii tähtien kanssa (15>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  MTV3 MTV Katsomo / C More
Ensimmäinen esitys:  2022-08-2828. elokuuta 2022
Viimeinen esitys:  2022-11-2020. marraskuuta 2022
Kaudet
 ← Edellinen 14. tuotantokausi Seuraava → 16. tuotantokausi
 Luettelo kilpailijoista
Tanssii tähtien kanssa 15. kauden esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 28. elokuuta 2022. Ohjelma perustuu formaattiin Dancing with the Stars. Ensimmäinen suora lähetys esitettiin 4. syyskuuta 2022 ja kausi päättyi finaaliin 20. marraskuuta 2022.
Ohjelman juontajana jatkoi Vappu Pimiä. Uutena juontajana aloitti Ernest Lawson. Aikaisemmista kausista poiketen Pimiä juonsi parketin puolella ja Lawson haastatteli pareja takahuoneessa. Ohjelman tuomareina jatkoivat Jukka Haapalainen, Helena Ahti-Hallberg ja Jorma Uotinen.
Kilpailijat

| Julkisuuden henkilö | Ammatti | Tanssinopettaja | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Benjamin Peltonen | artisti | Saana Akiola | Voittaja 20. marraskuuta 2022 |
| Sonja Kailassaari | toimittaja | Matti Puro | 2. sija 20. marraskuuta 2022 |
| Jaakko Loikkanen | uutisankkuri | Anna-Liisa Bergström | 3. sija 20. marraskuuta 2022 |
| Signmark | artisti | Anniina Koivuniemi / Katri Mäkinen | 8. pudonnut  13. marraskuuta 2022 |
| Mikko Nousiainen | näyttelijä | Kerttu Nieminen | 7. pudonnut  6. marraskuuta 2022 |
| Maaret Kallio | psykoterapeutti | Sami Helenius | 6. pudonnut  23. lokakuuta 2022 |
| Siim Liivik | entinen jääkiekkoilija | Katri Mäkinen | 5. pudonnut  16. lokakuuta 2022 |
| Alma Hätönen | juontaja | Aleksi Seppänen | 4. pudonnut  2. lokakuuta 2022 |
| Joel Harkimo | yrittäjä | Tiia Elg | 3. pudonnut  25. syyskuuta 2022 |
| Katariina Kaitue | näyttelijä | Anssi Heikkilä | 2. pudonnut  18. syyskuuta 2022 |
| Evelina | artisti | Marko Keränen | 1. pudonnut  11. syyskuuta 2022 |
Signmarkin alkuperäinen tanssinopettaja oli Anniina Koivuniemi. Roosa nauha -erikoisjaksosta alkaen hänen tanssinopettajakseen tuli Katri Mäkinen.
Jaksot

| Jakso | Esityspäivä | Katsojaluvut | Sisältö |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 28. elokuuta 2022 | 519 000 | esittelyjakso |
| 2 | 4. syyskuuta 2022 | 821 000 | 1. suora lähetys |
| 3 | 11. syyskuuta 2022 | 913 000 | 2. suora lähetys |
| 4 | 18. syyskuuta 2022 | 873 000 | 3. suora lähetys |
| 5 | 25. syyskuuta 2022 | 854 000 | 4. suora lähetys |
| 6 | 2. lokakuuta 2022 | 861 000 | 5. suora lähetys |
| 7 | 9. lokakuuta 2022 | 840 000 | 6. suora lähetys |
| 8 | 16. lokakuuta 2022 | 915 000 | 7. suora lähetys |
| 9 | 23. lokakuuta 2022 | 880 000 | 8. suora lähetys |
| 10 | 30. lokakuuta 2022 | 788 000 | 9. suora lähetys, Roosa nauha -erikoisjakso |
| 11 | 6. marraskuuta 2022 | 848 000 | 10. suora lähetys |
| 12 | 13. marraskuuta 2022 | 836 000 | 11. suora lähetys |
| 13 | 20. marraskuuta 2022 | 984 000 | 12. suora lähetys |
↑  Keskikatsojamäärä televisiossa jakson ensiesityspäivänä.
Pisteet

Taustavärit:
| Pari | Sijoitus | 1 | 2 | 1 + 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 6 + 7 | 8 | 9 | 10 | 9 + 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Benjamin & Saana | 1. |  22 | 20 |  42 |  25 | 24 | 26 |  48 |  30 |  78 |  27 + 9 = 36 | 24 |  |  64 |  30 +  30 =  60 |  30 +  30 +  30 =  90 |
| Sonja & Matti | 2. | 17 | 20 | 37 | 22 | 25 |  28 | 37 | 26 | 63 |  21 +  10 = 31 |  |  | 53 | 28 + 23 = 51 |  30 +  27 +  30 = 87 |
| Jaakko & Ansku | 3. | 15 | 18 | 33 | 17 |  27 | 25 | 41 |  30 | 71 | 24 +  10 = 34 |  |  | 59 | 22 + 26 = 48 |  25 + 28 +  27 =  80 |
| Signmark & Anniina/Katri | 4. | 18 | 20 | 38 | 24 | 19 | 26 | 33 | 21 | 54 | 22 +  8 =  30 |  |  21 |  46 |  21 +  22 =  43 |  |
| Mikko & Kerttu | 5. | 20 | — | — | 21 | 21 | 24 | 28 | 23 | 51 |  27 +  10 =  37 |  30 | 22 | 52 |  |  |
| Maaret & Sami | 6. | 14 |  15 | 29 | 21 | 14 | 21 |  25 | 18 |  43 | 23 +  8 = 31 |  |  |  |  |  |
| Siim & Katri | 7. | 12 |  24 | 36 |  9 |  27 | 24 | 30 |  14 | 44 |  |  |  |  |  |  |
| Alma & Aleksi | 8. | 12 | 21 | 33 | 18 | 20 |  18 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Joel & Tiia | 9. |  9 | 17 |  26 | 16 |  13 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Katariina & Anssi | 10. | 20 | 16 | 36 | 18 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Evelina & Marko | 11. | 13 | 17 | 30 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Tanssii Tähtien Kanssa MTV Katsomo
Tanssii Tähtien Kanssa C More
Tanssii Tähtien Kanssa Instagram
Tanssii Tähtien Kanssa TikTok
Tanssii Tähtien Kanssa X
Tanssikupla MTV Katsomo
Tanssii tähtien kanssa
Djäkn (suku)

Suvun vaakuna
Djäkn, Jakob Abrahamssonin suku on keskiaikainen rälssisuku, joka luultavasti on tullut Suomeen Baltiasta. Ensimmäinen kirjallinen maininta on Tallinnassa vuonna 1344 mainittu ”Domherr Abraham”, joka on mahdollisesti suvun kantaisä Abraham. Suomessa mainitaan 1300-luvun loppupuolella Abrahamin pojat Jakob ja Mårten.
Suvun edustajia

Jakob Abrahamsson eli Jeppe Djäkn mainitaan ensimmäistä kertaa vuonna 1377, jolloin hän oli voutina Turun linnassa. Hänet nimitettiin 29. elokuuta 1386 Suomen laamanniksi. Kuningas Albrekt antoi 21. kesäkuuta 1387 hänelle tehtäväksi huolehtia Bo Joninpoika Gripin aikaisemmista lääneistä. Djäkn piti läänit Suomessa ja hallitsi myöhemmin myös Östhammarin linnaa ja lääniä. Hänet mainitaan 17. kesäkuuta 1395 yhtenä kuningattaren miehistä kuningas Albrektin vapautumisenselvennä yhteydessä. Hän asui vuonna 1398 ilmeisesti Lyypekissä, missä hän laati testamenttinsa.
Mårten Abrahamsson mainitaan vuonna 1379 Kemiön pitäjässä Varsinais-Suomessa. Hän oli voutina Satakunnassa vuonna 1391. Hän oli hengissä vielä vuonna 1423, ja hänen mainitaan olleen silloin asemies. Abrahamsson oli naimisissa Ragnhild Olofsdotterin kanssa, joka oli Olof Jönssonin eli Olof Tawastin tytär. Abrahamssonilla oli kolme tytärtä ja kaksi poikaa.
Käännös suomeksi
Onlyfans

| Onlyfans |
| --- | --- |


Kotipaikka:  Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Kaupallinen:  kyllä
Tyyppi:  sosiaalinen media
Rekisteröinti:  pakollinen
Kielet:  englanti
Omistaja:  Fenix International Limited
Luonut:  Tim Stokely
Avattu:  syyskuu 2016
Similarweb-sija:  134. (kesäkuu 2022)
Onlyfans (tyyliteltynä OnlyFans) on tilauspohjainen sosiaalisen median palvelu, jossa sisällöntuottajat tarjoavat useimmiten maksua vastaan tilaajilleen (”fans”, suom. kannattaja, ihailija) kuvia, videoita, kahdenkeskeisiä keskusteluita ja/tai muita palveluita.
Onlyfansissa pornografia ei ole kiellettyä ja palvelu onkin tullut tunnetuksi eroottisesta sisällöstään.
Hinnoittelu

Sisällöntuottajat voivat tehdä tilistään joko maksulliseen kuukausitilauksen perustuvan tai ilmaiseksi saatavilla olevan. Jos sisällöntuottajalla ei ole käytössä maksullista tilausta, hän voi määrittää yksittäisille julkaisuille kertamaksun ja järjestää maksullisia suoralähetyksiä, joiden katsomisen vähimmäishinta on viisi dollaria. Maksullisen tilauksen kuukausihinta on 4,99–49,99 dollaria. Lisäksi sisällöntuottaja voi lähettää tilaajilleen yksityisviestejä, joiden avaaminen maksaa (engl. pay-per-view message), ja sisällöntuottajalle voi maksaa tippiä. Onlyfans pidättää itselleen kaikista tuotoista 20 prosenttia.
Hinnoittelu > Tyypilliset ansiot

University College Londonissa opiskellut Thomas Hollands on laskenut, että Onlyfansissa sisällöntuottajan mediaaniansio kuukaudessa on 180 dollaria, komission jälkeen 136 dollaria, mutta tämä ei sisällä tippejä. Hollands toteaa huhtikuussa 2020 julkaisemassaan kirjoituksessa, että pieni joukko sisällöntuottajia saa suurimman osan kaikista tuotoista: parhaiten tienaava prosentti saa 33 prosenttia tuotoista ja parhaiten tienaavat 10 prosenttia saavat 73 prosenttia tuotoista. Hollandsin laskelmien mukaan suurin osa tuottajista ei saa palvelusta lainkaan kuukausituloja ja seuraavaksi yleisin kuukausiansio on 4,99 dollaria. Koska Onlyfans-tilin pitäminen vaatii paljon työtä, Hollands väittää, että iso osa sisällöntuottajista jää käytännössä tappiolle palvelusta. Hänen mukaansa suuren yleisön ja siten helposti vähintään kohtalaisten tuottojen saaminen on helpointa jo ennestään tunnetuille henkilöille.