stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keskiviikko… 40 ensimmäistä hittiä
Kappaleet

Kappaleet on säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Gösta Sundqvist.
| --- | --- |
 CD 1 Laura Jenna Ellinoora Alexandra Camilla Jurvanen – 2.55  Onnelliset – 2.47  Sopivasti lihava – 3.42  Vakosamettihousuinen mies – 4.42  Matkamuistoja – 2.15  Poika nimeltä Päivi – 3.04  Elämä ikkunan takana – 3.15  Rin Tin Tin – 4.11  Rakkauden työkalu – 5.17  Pohjoisen taivaan alla – 3.51  Vasara ja nauloja – 4.42  Toteemipaalu – 4.08  Mitä kuuluu, Marja-Leena? – 3.42  Matkalla Motowniin – 4.15  Kyykyssä – 4.21  Rock on, Rudy – 2.32  Mieletön Melinda – 3.14  Kiinalaisessa pesulassa – 3.22  Nainen toiselta planeetalta – 2.39  Jouluaattona kännissä – 3.00 :  CD 2 Itkisitkö onnesta? – 4.43  Muotitietoinen – 1.50  Pohjois-Karjala – 5.00  Lähtölaskenta pieneen sydämeen – 2.24  Unelmia ja toimistohommia – 4.32  Teuvo, maanteiden kuningas – 4.10  En tahdo sinua enää – 4.11  Sunnuntaiksi San Franciscoon – 2.29  Pojat tanssimaan – 3.41  Kyyhkynen ja kyykäärme – 3.16  Kyllikki – 4.26  Turkmenialainen tyttöystävä – 4.06  Tuhannen markan seteli – 3.17  Kerro terveiset lapsille – 3.02  Raparperitaivas – 4.46  Koko talvi kesämökillä – 3.23  Jos Helsinki on kaunis – 3.02  Tuhkimo Titanicin kannella – 3.44  Elämänmeno – 2.52  Jossain on kai vielä joulu – 3.35
Kargat

| Kargat |
| --- | --- |

 fiKargat 
 55°12′00″N, 80°16′59″E 
Aikavyöhyke:  Krasnojarskin aika
Väkiluku 1959, 1970, 1979, 1989, 1996, 1998, 2000, 2001, 2002, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020 ja 2021:  12 760 , 12 896 , 12 585 , 12 561 , 13 100 , 12 700 , 12 300 , 12 100 , 11 184 , 11 000 , 10 900 , 10 934 , 10 800 , 10 763 , 10 042 , 10 000 , 9 984 , 9 807 , 9 720 , 9 656 , 9 584 , 9 519 , 9 370 , 9 163 , 9 029  ja 8 316 
 www.kargat.sibmail.ru 
Kargat (ven. Карга́т) on kaupunki Novosibirskin alueella Venäjällä. Vuonna 2020 Kargatissa oli noin 9 000 asukasta. Kargat sijaitsee 177 kilometrin päässä Novosibirskistä. Kaupunki on Kargatin alueen hallintokeskus. Kargat on perustettu vuonna 1746.
Lähteitä

Описание герба Каргата
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kargat Wikimedia Commonsissa
Kelly Santos

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kelly Santos |  Kelly Santos |  Kelly Santos |  |
Maa:   Brasilia
Naisten koripallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Sydney 2000 | Koripallo |  |
Kelly da Silva Santos (s. 10. marraskuuta 1979) on brasilialainen koripalloilija. Hän oli mukana Brasilian pronssia voittaneessa joukkueessa Sydneyn olympialaisissa 2000.
Seuratasolla Santos edustaa Seattle Stormia.
Kajovo

| Kajovo Каёво |
| --- | --- |
 Kajovo
 Koordinaatit: 58°37′49″N, 33°9′13″E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Novgorodin alue
Piiri:  Okulovkan piiri
Kunta:  Borovjonka
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2010):  10
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kajovo (ven. Каёво) on kylä Novgorodin alueen Okulovkan piirin Borovjonkan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Vislenev Ostroviin johtavan maantien varrella 25 kilometriä Borovjonkasta pohjoiseen. Kylässä on 10 asukasta (vuonna 2010).
Seudulla on ollut 1600-luvulla syntynyttä karjalaisasutusta. Vielä 1900-luvun alussa karjalaa puhuttiin Kajovon (Kojovan) kylän lisäksi myös Divuštšinon, Gorbovon, Kuznetsovon (Šepänkylän), Mošonkan (Mošn’an), Pamozovon (Pamol’an), Pestšankan, Poddubjen, Šarovon, Suhovon ja Vislenev Ostrovin (Ostrovan) kylissä. Kielentutkija Juho Kujola keräsi karjalan kielen sanastoa Kajovossa vuonna 1910.
1800-luvulta lähtien Kajovo oli Novgorodin läänin Kresttsyn kihlakuntaan kuuluneen volostin keskus. Vuonna 1908 volostiin kuului 103 asutusta, joissa oli yhteensä 6 500 asukasta. Kajovon kylässä asui 220 henkeä, jotka harjoittivat pääelinkeinonaan maanviljelyä. Kunnanhallinnon lisäksi kylässä oli kyytiasema, viljavarasto, kaksi kauppapuotia, sairaala ja tsasouna.
Vuonna 1918 Kajovon volosti liitettiin Malaja Višeran kihlakuntaan. Vuodesta 1927 lähtien kylä oli aluksi Torbinon ja myöhemmin Okulovkan piireihin kuuluneen kyläneuvostoalueen keskus. Vuonna 2005 se liitettiin Borovjonkan kuntaan.
Nykyään kylässä toimii postikonttori ja lääkintäasema. Sen nähtävyys on 1800-luvun loppupuolella rakennettu Savitšin kartano puistoalueineen.
Kadonneen arkin metsästäjät

Kadonneen arkin metsästäjät (engl. Ooops! Noah is Gone) on belgialais-saksalais-irlantilais-luxemburgialainen tietokoneanimaatiolla toteutettu seikkailuelokuva siitä, mitä tapahtui olennoille, jotka jäivät raamatussa kerrotusta Nooan arkista.
Englanninkielinen ääni

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Callum Maloney  | … |  Finny   |
|  Douglas Booth  | … |  Dave (Finnyn isä)   |
|  Elle Fanning  | … |  Leah   |
|  Tara Flynn  | … |  Hazel (Leahin äiti)   |
|  Paul Tylak  | … |  Pyylevi   |
|  Douglas Booth  | … |  Jähmy   |
|  Martin Sheen  | … |  Leijona   |
Suomenkielinen ääni

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Riku Leskinen  | … |  Finny   |
|  Jenna Hukkinen  | … |  Leah   |
|  Joonathan Kettunen  | … |  Dave (Finnyn isä)   |
|  Kristina Vahvaselkä  | … |  Hazel (Leahin äiti) & Margaret   |
|  Bruno Lähteenmäki  | … |  Pyylevi   |
|  Markus Blom  | … |  Jähmy   |
Muissa rooleissa: Jarmo Mäkinen, Katja Aakkula & Sasu Moilanen.
Kääntäjä: Jari Siltakoski
Ohjaaja: Joonathan Kettunen
Tuotanto: Scanboxin versio 2015
Aiheesta muualla

Kadonneen arkin metsästäjät Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kadonneen arkin metsästäjät Elonet.
Kadonneen arkin metsästäjät AllMoviessa. (englanniksi)
Kadoma

| Kadoma (門真市) |
| --- | --- |
 Shōjichōn kaupunginosaa
 lippu:  Symboli
 Kadoman sijainti Osakan prefektuurissa
 Kadoma
 Koordinaatit: 34°44′21″N, 135°35′13″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Osakan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,30 km²
Väkiluku (03/2020):  121 429
 – Väestötiheys:  9 872,3 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kamferipuu
 – Kukka:  Intianalppiruusu
 
 https://www.city.kadoma.osaka.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kadoma (jap. 門真市, Kadoma-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Osakan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin pohjoisosassa aivan Osakan koillispuolella. Kaupungin alue on hyvin alavaa Yodojoen alluviaalitasankoa. Kadomassa on 121 429 asukasta (maaliskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 12,30 neliökilometriä.
Kadoma oli pitkään maanviljelysaluetta. Taishō-kaudelta lähtien se tunnettiin etenkin lootuksenjuuren tuotannosta. Myöhemmin se on kuitenkin kaupungistunut voimakkaasti, eikä viljelyalueita ole juurikaan jäljellä. Vuonna 1933 sinne sijoittui Matsushita denkisangyō, nykyinen Panasonic, ja siitä kasvoi Japanin merkittävin viihde-elektroniikan valmistuskeskus. Kaupunkioikeudet Kadomalle myönnettiin vuonna 1963.
Kadoman nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Mitsushima-jinjan šintolainen pyhäkkö, jonka valtava, tuhatvuotiaaksi sanottu kamferipuu on nimetty luonnonmuistomerkiksi. Kadomaa palvelevat Keihan-rautateiden Keihan-päälinja, Osakan monorail ja Osakan metron Nagahori–Tsurumi-ryokuchi-linja.
Kuvia

Osakan monorail Kadoma-shin asemalla
Furukawabashin rautatieaseman edustaa
Kadoma-jinja
Osakan prefektuurin Kadoman urheilukeskus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kadoma Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Kamov Ka-27

Laivaston Ka-27
Heliswissin Ka-32
Kamov Ka-27 on Neuvostoliiton laivastolle kehitetty sukellusveneentorjuntaan tarkoitettu helikopteri.
Helikopterin kehitystyö aloitettiin 1970 korvaamaan edeltäjäänsä Kamov Ka-25:ia. Kopterien ulkonäkö on samanlainen, mikä johtuu tarpeesta mahduttaa kopteri samaan hangaaritilaan laivoilla kuin edeltäjänsä. Prototyyppi lensi joulukuussa 1974 ja otettiin käyttöön 1982.
Kopterin muunnoksia ovat Ka-29 joukkojen kuljetukseen, vientiversio Ka-28 ja siviiliversio Ka-32.
Laivastokäytössä varustuksena ovat mereen pudotettavat kuuntelulaitteet ja aseistuksena yksi kevyt torpedo.
Keskuskenttä

Keskuskenttä on useiden Suomessa sijaitsevien urheilukenttien nimi.
Joensuun keskuskenttä
Karhulan keskuskenttä
Kokkolan keskuskenttä
Kuopion keskuskenttä
Pietarsaaren keskuskenttä
Porvoon keskuskenttä
Rovaniemen keskuskenttä
Seinäjoen keskuskenttä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keskuskenttä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keskuskoulu (Raahe)

| Raahen Keskuskoulu |
| --- | --- |
 Raahen keskuskoulu toukokuussa 2015.
Sijainti:  Raahe
Koordinaatit:  64°41′12″N, 024°29′04″E
Tyyppi:  peruskoulu
Rehtori:  Anita Paani (koulunjohtaja)
Luokat:  1–6
Oppilaita:  239 (2018)
Verkkosivut
Keskuskoulu on Raahen keskustassa sijaitseva peruskoulun alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulu on taide- ja kulttuuripainotteinen.
Raahen keskuskoulu tammikuussa 2024.
Keskuskoulun koulurakennuksen suunnitteli arkkitehti Johan Jacob Ahrenberg, ja se valmistui vuonna 1912. Rakennuksessa on yhdistelty muun uusrenessanssia ja klassismia sekä doorilaisia ja joonialaisia pylväitä.
Kameruninruostegueretsa

| Kameruninruostegueretsa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini
Osalahko::  Apinat Simiiformis
Yläheimo::  Vanhan maailman häntäapinat Ceropithecoidea
Heimo::  Häntäapinat Ceropithecidae
Alaheimo::  Lehtiapinat Colubinae
Tribus::  Colobini
Suku::  Piliocolobus
Laji::  preussi  Matschie 1900
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kameruninruostegueretsa (Piliocolobus preussi) on Piliocolobus-sukuun kuuluva laji. Sitä tavataan Länsi-Kamerunissa ja pienessä osassa Kaakkois-Nigeriaa. Lajin kanta on vähentynyt viime aikoina pääasiassa laittoman metsästyksen vuoksi sekä elinympäristöjen häviämisen takia. Laji on äärimmäisen uhanalainen. Se on uhanalaisin afrikkalainen apina, ja niiden määrä on vähentynyt 80 prosenttia viimeisen 30 vuoden aikana.
Koko ja väritys

Kameruninruostegueretsa painaa noin 5–11 kilogrammaa, ja keskipituus on noin 56–63 senttimetriä, ja niiden häntä lisää pituutta noin 75 senttimetriä. Niiden turkin värityksessä vaihtelevat punaruskeat sävyt, joita on niiden vartalossa ja hännässä, rinta, vatsa ja raajat sisäpuolelta ovat vaaleita, selkä on punertavanruskea tai harmaanmusta. Naama on tummasävyinen, ja poskissa on punertavaa karvaa. Poikasten väritys on tumma, mutta vatsan puolelta ne ovat harmaita.
Ravinto

Kameruninruostegueretsat viettävät suurimman osan ajasta sademetsän puiden latvoissa, ja ne käyvät maan pinnalla harvoin. Ne saavat pääasiallisen ravintonsa myös puista, ja se koostuu puiden lehdistä, joiden lisäksi ne syövät jonkin verran kukkia ja silmuja. Koska puiden lehdissä ei ole paljon ravinteita, niiden on syötävä paljon, jotta ne saisivat niistä riittävästi energiaa.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Kameruninruostegueretsat elävät 20–60 yksilon laumoissa, joskus lauman koko saattaa olla suurempi, noin 100 yksilöä. Laumoissa on tavallisesti useita uroksia, naaraita ja niiden poikasia. Naaraat synnyttävät yhden poikasen joka toinen vuosi, 5–6 kuukautta kestäneen tiineysajan jälkeen. Parittelua tapahtuu ympäri vuoden, mutta sadekautena eniten. Ennen parittelua niiden sukupuolielimiin ilmaantuu turvotusta ja punotusta ja ne yrittävät myös herättää urosten huomion.
Aiheesta muualla

Ruostegueretsa (kameruninruostegueretsa) – Procolobus preussi Laji.fi. Viitattu 23.10.2023.
Red colobus (Piliocolobus) conservation action plan 2021-2026 International Union for Conservation of Nature, IUCN. Viitattu 23.10.2023. (englanniksi)
Hofner et al.: Partners for Red Colobus: Protecting Preuss’s Red Colobus (Piliocolobus preussi) in Cameroon Speciesconservation.org. Viitattu 23.10.2023. (englanniksi)
Imong, Inayom: On the Frontlines: Protecting Preuss's Red Colobus Monkey in Nigeria The North Carolina Zoo.  30.6.2020. Viitattu 23.10.2023. (englanniksi)
Katumuoti

Katumuoti tarkoittaa tilanneyhteydestä riippuen hieman toisistaan poikkeavia asioita. Joidenkin mukaan katumuoti on muotitalojen ulkopuolella kehittynyttä, alati muuttuvaa ja uutta muotia, jota massat jäljittelevät. Toinen tulkinta luonnehtii katumuotia antimuodiksi, tyypillisesti vuodesta toiseen vakaana säilyväksi tyyliksi, joka toimii valtamuodin vastavoimana eikä niinkään jäljittelyn esikuvana.
Katumuoti yhdistetään suuriin kaupunkeihin ja nuorisokulttuuriin.  Erilaisiin alakulttuureihin kytkeytyy toisistaan eroavia katumuodin tyylejä, kuten hippimuoti, punk-muoti, goottilainen tyyli ja hip hop -muoti. Myös maantieteellisiä eroja on. Esimerkiksi Japanissa on useita omia katumuodin tyylejä, joista osa muistuttaa länsimaisia vastineitaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katumuoti Wikimedia Commonsissa
Katumajärvi (kaupunginosa)

Katumajärven sijainti Hämeenlinnassa.
Katumajärvi (usein lyhyesti Katuma) on Hämeenlinnan 18. kaupunginosa.  Se sijaitsee Katumajärven länsirannalla, noin kolmen kilometrin päässä kaupungin keskustan eteläpuolella. Kaupunginosa rajoittuu idässä Katumajärveen ja lännessä Riihimäki–Tampere-rautatiehen.
Katuma on kerrostalovaltaista asuinaluetta, jossa asuu vajaat 1000 asukasta. Ensimmäiset kerrostalot rakennettiin Katumalle 1950-luvun alussa. Lähiön varsinainen muodostuminen alkoi, kun seuraavat asuintalot valmistuivat vuosina 1971 ja 1972 lähelle Katumajärven lounaisrantaa. Suurin osa kerrostaloista rakennettiin 1980-luvulla ja seuraavan vuosikymmenen alussa.
Katumalla on päiväkoti ja neuvola, mutta ala-aste on lakkautettu. Yksityiset palvelut Katumalla ovat lähiöravintola, sekä elintarvikekioski. Katuman kaupunginosaa ei ole vuosiin kehitetty, vaikka monia suunnitelmia alueen kehittämiseksi on tehtykin. Lähiöalueella on lukuisia kerrostaloja, joista osa on kaupungin vuokrataloja, mutta niitä on viime vuosina myyty. Uusia rivitaloja on rakennettu alueen itäkolkkaan vuosina 2010-2011 lähelle Katumajärven rantaa. Osasta kerrostaloja on näkymä Katumajärvelle.
Katumalla on toinen Hämeenlinnan kaupungin lähiökeskuksista. Lähiötyö tukee varsinkin maahanmuuttajataustaisten asukkaiden elämää ja helpottaa heidän asioimistaan viranomaisten kanssa.
Historiaa

Katuman kaupunginosa sijaitsee Vanajaveden ja Katumajärven välisellä Vanajan kannaksella, joka ei kuulu valtakunnallisesti arvokkaaseen osaan Vanajaveden maisemakokonaisuutta. Mutta vuonna 2001 kannas on ollut mukana laaksoa koskeneissa selvityksissä, joissa on syvennetty tietämystä alueesta sekä sen liittymisestä osaksi laajempaa Vanajaveden laaksomaisemaa. Kannasalue kahden järven välissä on rantamaisemien takia arvokas. Alueelta löydetyt runsaat muinaisjäännökset kertovat vanhasta asutushistoriasta. Katuman eteläpuolella on koko Katumajärven maisemaan vaikuttava Mantereenvuoren linnavuori, joka on lailla suojeltua virkistyaluetta. Vastapäätä järven itärannalla on 17 m korkeampi Kappolanvuori. Katumalla on myös 117 m korkea Lammaskallio. Kirkonkulman koulun mäki, Kirkkokallio ja Tarvasmäki ovat lähellä Katumaa, samoin kuin Vanajan vanha kivikirkko muinaislöytöineen.
Ensimmäinen kaava alueelle tehtiin vuonna 1948, kun OTK:n Puuosakeyhtiö tarvitsi työntekijöilleen asuntoja. Rakennustyöt aloitettiin pian, ja puolet neljä porraskäytävää käsittävästä Katumantie 25:n kerrostalosta valmistui 1950. Loput asunnoista saatiin valmiiksi seuraavana vuonna. OTK tarvitsi toiminnan laajentuessa lisää työsuhdeasuntoja, mutta mahdollisuuksia lisärakentamiseen ei ollut. Tämän vuoksi OTK myi loppuosan tontista VVO:lle 70-luvun alussa. Tämän jälkeen alkoi Katumajärven rakentuminen nykyisenlaisekseen lähiöksi.
Kastad kulle torräng

| --- | --- |
Sijainti:  Örberga (Vadstena, Ruotsi)
Lähin kaupunki:  Vadstena
Pinta-ala:  3,5 ha
| --- | --- |
Tyyppi:  Luonnonpuisto 
Perustettu:  31. heinäkuuta 2001 
Hallinto:  Ruotsin valtio
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa

Kastad kulle torräng on 3,5 hehtaarin kokoinen luonnonpuisto Örbergan taajaman alueella Vadstenassa Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Kastad kulle torräng on kalkkipitoisesta moreenista koostuva drumliini, jolla on epätavallista kasvistoa. Drumliini erottuu selvästi sitä ympäröivästä alavasta viljelysmaasta. Luonnonsuojelualueen eteläosassa kasvaa erittäin harvinaista Astragalus inflexus -kurjenhernelajia. Kasvia esiintyy Manner-Ruotsissa ainoastaan viidessä paikassa läntisellä Itä-Göötanmaalla. Muita kasveja ovat muun muassa tupsulinnunruoho, kivikkotörmäkukka ja pikkuluppio. Linnuista alueella elävät muun muassa pikkulepinkäinen, pensaskerttu ja mustarastas. Lisäksi alueella tavataan metsäkauriita ja jäniksiä.
Kastad kulle torräng sijaitsee neljä kilometriä lounaaseen Vadstenan taajamasta, ja on Ruotsin valtion omistuksessa.
Kastad kullen lähistöllä on kolme pystyssä olevien kivien ryhmää. Kivet ovat ympyränmuotoisessa asetelmassa. Ne ovat osa rautakautista hautausmaata. Mahdollisesti kivet ovat peräisin vuosilta 600 eaa.–1000 jaa. Kastad kullella on aikoinaan laidunnettu, ja siellä on ollut soranottopaikka.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Naturreservatet Kastad kulle torräng (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Katuojalaulaja

| Katuojalaulaja Jaakko Teppo |
| --- | --- | --- |

Albumin kansikuva.
Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1981
 Julkaistu: 1981
 Formaatti: LP, c-kasetti, CD
 Tuottaja(t): Jarmo Jylhä
 Tyylilaji: kupletti
 Kesto: 33.12
Jaakko Teppo muut julkaisut
| Ruikonperän multakurkku 1980 | Katuojalaulaja 1981 | Onnen kerjäläinen 1984 |
Katuojalaulaja on kuplettilaulaja Jaakko Tepon toinen studioalbumi vuodelta 1981.
Kappaleet

Merkonomi Blomqvist – 2.58
Rekkakuskin tilitys – 3.03
Klasu ja Pirkko – 2.42
Salakaato – 2.30
Yksinäinen ahven – 2.02
Kurssikeskuksen oppilas – 3.42
Rapparityynen humppa – 2.45
Viinurin ylistys – 2.32
Katuojalaulaja – 2.17
Rakkaus ja metsärahat – 3.28
Kuulkees neiti – 1.31
Vihoviimene valssi – 3.36
Jaakko Teppo
| --- | --- |
Studioalbumit:   Ruikonperän multakurkku  Katuojalaulaja  Onnen kerjäläinen  Uutisraivooja  Pers’aukisten piiritarkastaja 
Kokoelmat:   Nevergreens  Parhaat / 20 parasta  Ruikonperän multakurkku  Parhaat  Ruikonperän suosikit A-P  Ruikonperän suosikit R-Y  Jälkitauti – Kaikki levytykset 1980–1986  Sammakkoprinssi – Kaikki levytykset 1987–1993  Ruikonperän sanaseppo  Rakkaus ja metsärahat – Kaikki laulut 1980–1995 
Livealbumit:   Parhaat vitsit  Karjalan kunnailla 1984 
Singlet:   ”Hilma & Onni” / ”Haiseva henki”  ”Työttömän laulu” / ”Rakkaus & metsärahat”  ”Pilkillä” / ”Tuupovaaran yössä”  ”Pamela” / ”Onnen kerjäläinen”  ”Mikko sika Mallorcalla” / ”Rötösrock”  ”Ryynäsen Vartti” / ”Rantaleijona”  ”Sammakkoprinssi” / ”Lenita” 
DVD:t:   Onnen kerjäläiset
Kaislaleikkuri

Kaislaleikkuri on eräänlainen niittokoneesta tehty vesille sopiva muunnelma, jonka toimintaideana on katkoa vedessä kasvavaa rehevää heinä- ja vihviläkasvillisuutta, kuten järviruokoa. Sen ensisijaiseksi käyttöindikaatioksi lienee ajatellun vesistöjen rehevöitymisen estäminen. Kaislaleikkureissa on ainakin polttomoottorilla toimivia veneestä käytettäviä tyyppejä ja yksinkertaisempia moottorittomia soutuveneen perässä vedettäviä malleja.
Ruoppaus lienee kaislaleikkuria tehokkaampi keino rehevöitymistä vastaan.
Kelly Rowan

Kelly Rowan
Kelly Jill Emily Rowan (s. 26. lokakuuta 1965 Ottawa, Kanada) on kanadalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa mallina. Hänet tunnetaan muun muassa yhdysvaltalaisesta televisiosarjasta O.C., jossa hän näyttelee Sethin äitiä, Kirsten Cohenia. Tehtyään O.C:tä neljä vuotta Rowan palasi elokuvien näyttelijäksi.
Aiheesta muualla

Kelly Rowan Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Katekeetta

Katekeetta on nimitys kristinuskon alkeiden opettajalle, erityisesti mikäli tämä työskentelee lähetystyössä. Suomen Lapissa ja Kuusamossa katekeetat kiersivät opettamassa lapsia, jotka asuivat syrjäseuduilla. Merkittävin ero kiertokoulun opettajan ja katekeetan välillä oli se, että kiertokoulun opettajan palkan maksoi seurakunta, jonka alueella kiertokoulun opettaja toimi, kun taas katekeetan palkan maksoi valtio. Lapin saamelaisalueella katekeetat olivat saamenkielisiä ja usein itse myös saamelaisia, kun taas katekeetat saamelaisalueen ulkopuolella olivat suomenkielisiä.
Kaislamerimetso

| Kaislamerimetso |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Suliformes
Heimo::  Merimetsot Phalacrocoracidae
Suku::  Pikkumerimetsot Microcarbo
Laji::  africanus
Kaksiosainen nimi
 Microcarbo africanus  (Gmelin, 1789) 
Alalajit
 M. a. africanus   M. a. pictilis  
Katso myös
   Kaislamerimetso Wikispeciesissä   Kaislamerimetso Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Microcarbo africanus
Kaislamerimetso (Microcarbo africanus) on merimetson (Phalacrocorax carbo) pienempi sukulainen, jota tavataan Afrikassa vesistöjen lähellä. Monista muista merimetsolajeista poiketen kaislamerimetsot elävät lähinnä makean veden äärellä. Myös se on erikoistunut saalistamaan kaloja, ynnä muita pieniä vesieläimiä sukeltamalla.
Keskiyö hyvän ja pahan puutarhassa

| Keskiyö hyvän ja pahan puutarhassa> Midnight in the Garden of Good and Evil.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  John Berendt
Kieli:  englanti
Genre:  dokumenttiromaani jännitys
Julkaistu:  1994
Suomennos
Suomentaja:  Seppo Loponen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1997
Sivumäärä:  434
ISBN:  951-0-22042-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Keskiyö hyvän ja pahan puutarhassa (engl. Midnight in the Garden of Good and Evil) on yhdysvaltalaisen toimittaja John Berendtin vuonna 1994 julkaistu dokumenttiromaani. Teoksen suomensi WSOY:lle 1997 Seppo Loponen. Siitä muodostui bestseller, joka pysyi esimerkiksi The New York Timesin bestseller-listalla yli neljän vuoden ajan. Clint Eastwood ohjasi romaanin pohjalta samannimisen elokuvan vuonna 1997.
Elokuvasovitus

Bestseller sovitettiin Hollywoodissa elokuvaksi kolme vuotta ilmestymisensä jälkeen. Clint Eastwood ja käsikirjoittaja John Lee Hancock muokkasivat vuoden 1997 elokuvaansa varten Berendtin romaania rajusti. Esimerkiksi neljä oikeudenkäyntiä supistettiin yhdeksi. Muutamien omalla nimellään romaanissa esiintyneiden henkilöiden nimiä muunnettiin.
Aiheesta muualla

New Georgia Encyclopedia (Arkistoitu – Internet Archive).
kirjasampo.fi.
Kadonneen Louhikäärmeen arvoitus

| Kadonneen Louhikäärmeen arvoitus Hevisaurus |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2012
 Tyylilaji: lastenmusiikki, heavy metal
 Kesto: 48.01
 Levy-yhtiö: Sony Music
Listasijoitukset
  1. (37–38/2012) 2. (Midprice)
Hevisauruksen muut julkaisut
| Räyhällistä joulua 2011 | Kadonneen Louhikäärmeen arvoitus 2012 | Vihreä vallankumous 2013 |
Kadonneen Louhikäärmeen arvoitus on lapsille suunnatun heavy metal -yhtye Hevisauruksen konseptialbumi. Se julkaistiin 7. syyskuuta 2012 Sony Musicin kautta.
Kappaleet

Alkutarina – 1.21
Pelastuspartio – 4.24
Ugala Bugala – 2.44
Avaruuden autokorjaamo – 3.28
Eksynyt metsään – 4.23
Ihmeainetta kaljuun – 3.27
Naurava portinvartija – 5.43
Uudet tuulet – 4.20
Zing Zang Zong – 3.18
Pingviini vilkuttaa – 3.59
Nakkimakkaraa – 3.11
Teksasin jättiläinen – 4.29
Bassolaukulla maailman ympäri – 3.14
Arvostelut

Imperiumi.net:
Inferno: positiivinen
Listasijoitukset

Suomen virallinen albumilista: 1. (37–38/2012)
Aiheesta muualla

Kadonneen Louhikäärmeen arvoitus Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Kadonneen Louhikäärmeen arvoitus Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)