stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Myasthenia gravis
Oireet

Sairauden tarkka kulku vaihtelee, mutta se alkaa usein silmälihasoireilla: kaksoiskuvina ja silmäluomen roikkumisena. On tavallista, että oireet ovat aamulla lievemmät. Sairaus voi rajoittua silmälihaksiin (noin 15 % potilaista) tai yleistyä muille alueille. Infektiot voivat aiheuttaa myasthenia gravis -oireiden äkillisen pahenemisen, myasteenisen kriisin. Myasthenia graviksesta kärsiville voi ilmaantua tymoomia eli kateenkorvasta lähtöisin olevia kasvaimia. Ne ovat yleensä hyvänlaatuisia.
Syyt

Hermo-lihasliitoksen välittäjäaineena toimii normaalisti asetyylikoliini. Myasthenia gravista potilailla postsynaptiset asetyliilikoliinireseptorit vaurioituvat autoimmuunireaktion vaikutuksesta ja niiden lukumäärä vähenee. Syytä autoimmuunireaktion käynnistymiseen heillä ei tunneta.
Hoito

Tyypillisesti käytetään lääkkeitä, jotka lisäävät asetyylikoliinin tehoa hermo-lihasliitoksessa. Tällainen on esimerkiksi neostigmiini, joka vaikuttaa inhiboimalla asetyylikoliinia pilkkovaa asetyylikoliiniesteraasia. Lisänä voidaan käyttää autoimmuunireaktiota vaimentavaa lääkitystä. Joissain tapauksissa saatetaan turvautua myös tymektomiaan eli kateenkorvan poistoleikkaukseen.
Epidemiologia

Myasthenia graviksen esiintyvyys on noin 1 henkilö 200 000:sta. Suomessa sitä sairastaa 600–700 henkeä. Oireet ilmaantuvat yleensä 20–30-vuotiaana (enimmäkseen naisilla) tai 60–70-vuotiaana (enimmäkseen miehillä).
Aiheesta muualla

Suomen MG-yhdistys ry
Therapia Fennica: Kiti Müller: Myasthenia gravis
The Myasthenia Gravis Foundation of America (MGFA): Kotisivut (englanniksi)
Matsusaka

| Matsusaka (松阪市) |
| --- | --- |
 Näkymä Matsusakaan
 lippu:  Symboli
 Matsusakan sijainti Mien prefektuurissa
 Matsusaka
 Koordinaatit: 34°34′41″N, 136°31′39″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Mien prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  623,58 km²
Väkiluku (03/2020):  159 407
 – Väestötiheys:  255,6 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Mänty
 – Kukka:  Kultanauhalilja
 – Lintu:  Idänsilkkikerttunen
 
 https://www.city.matsusaka.mie.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Matsusaka (jap. 松阪市, Matsusaka-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Mien prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren Isenlahden rannikolla prefektuurin keskiosassa. Kaupungin keskusta on rakentunut Isen tasangolle lähelle Kushidajoen suuta. Lännessä muodoltaan pitkänomainen kaupunki käsittää laajoja alueita Daikō- ja Takamivuorilta ja ulottuu Naran prefektuurin rajalle saakka. Matsusakassa on 159 407 asukasta (maaliskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 623,58 neliökilometriä.
Matsusaka perustettiin 1580-luvulla linnanaluskaupungiksi, kun Gamō Ujisato sai sieltä 120 000 kokun arvoisen läänityksen. Iseen, Kumanoon ja Wakayamaan johtaneet tiet linjattiin kulkemaan kaupungin kautta ja sinne tuotiin kauppiaita Hinosta, jota Ujisato oli aiemmin hallinnut. Edo-kaudella Matsusaka kehittyi Wakayaman daimiokunnan paikallisena hallintokeskuksena sekä kauppa- ja satamakaupunkina, jossa kaupattiin etenkin puuvillaa ja kasvopuuteria (oshiroi). Kaupungista on lähtöisin esimerkiksi vaikutusvaltainen Mitsui-suku. Sittemmin kaupunkiin on sijoittunut tekstiili-, metalli-, lasi- ja elektroniikkateollisuutta. Maaseutualueilla viljellään muun muassa riisiä, teetä, shimeji-sieniä ja intianjuuttia, rannikolla nori-merilevää. Erityisesti kaupunki tunnetaan naudanlihan tuotannosta (Matsusaka-ushi). Kaupunkioikeudet osana Japanin nykyistä kunnallishallintoa Matsusakalle myönnettiin vuonna 1933. Kaupungin hallinto järjesteltiin uudelleen ja se laajeni huomattavasti vuonna 2005, kun siihen liitettiin Iinanin, Iitakan, Mikumon ja Ureshinon maaseutukaupungit.
Edo-kaudella Matsusakassa vaikutti kokugaku-oppinut Motoori Norinaga, jonka kotitalo on suojeltu ja siirretty Matsusakan linnan puistoon. Kaupungin rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat myös esimerkiksi Takarazukan kofun-hautakumpu sekä muut historialliset linnanrauniot ja muistomerkit. Osa kaupungin länsiosien vuoristoalueista kuuluu Murō-Akame-Aoyaman puolikansallispuistoon. Matsusakaa palvelevat JR Tōkain Kisei-päälinja ja Meishō-linja sekä Kintetsu-rautateiden Nagoya-linja, Osaka-linja ja Yamada-linja.
Kuvia

Yakumo-jinja
Matsusakan linnan raunioita
Matsusakan rautatieasema
Matsusaka vuoden 1983 ilmakuvassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Matsusaka Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Meksikon ralli 2012

|  Meksikon ralli 2012 |
| --- | --- |
 3. osakilpailu 13 osakilpailusta kaudella 2012. 


Palkintokoroke
Voittaja:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Citroën)
Toinen:   Mikko Hirvonen  Jarmo Lehtinen  (Citroën)
Kolmas:   Petter Solberg  Chris Patterson  (Ford)
Meksikon ralli 2012 (virallisesti 9. Rally Guanajuato Mexico 2012) oli Rallin MM-sarjan kauden 2012 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 8–11. maaliskuuta.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën DS3 WRC | 4:15.32,7 |  | 25+2 |
| 2. |  Mikko Hirvonen |  Jarmo Lehtinen | Citroën DS3 WRC | 4:16.15,1 | +42,4 | 18 |
| 3. |  Petter Solberg |  Chris Patterson | Ford Fiesta RS WRC | 4:17.44,1 | +2.11,4 | 15+3 |
| 4. |  Mads Østberg |  Jonas Andersson | Ford Fiesta RS WRC | 4:20.24,2 | +4.51,5 | 12+1 |
| 5. |  Ott Tänak |  Kuldar Sikk | Ford Fiesta RS WRC | 4:20.35,3 | +5.02,6 | 10 |
| 6. |  Nasser Al-Attiyah |  Giovanni Bernacchini | Citroën DS3 WRC | 4:22.14,1 | +6.41,4 | 8 |
| 7. |  Armindo Araújo |  Miguel Ramalho | Mini John Cooper Works WRC | 4:28.19,6 | +12.46,9 | 6 |
| 8. |  Sébastien Ogier |  Julien Ingrassia | Skoda Fabia S2000 | 4:30.30,5 | +14.57,8 | 4 |
| 9. |  Ken Block |  Alex Gelsomino | Ford Fiesta RS WRC | 4:37.59,5 | +22.26,8 | 2 |
| 10. |  Ricardo Triviño |  Álex Haro | Ford Fiesta RS WRC | 4:39.03,4 | +23.30,7 | 1 |
Lähde:
Martinsyde F.4 Buzzard

Museoitu Martinsyde F.4 Buzzard näytteillä Keski-Suomen ilmailumuseossa.
Martinsyde F.4 Buzzard oli ensimmäisen maailmansodan lopun englantilainen hävittäjälentokone.
Koneen suunnittelivat H. Martin ja G. H. Handasyde perustuen R.G.-hävittäjään ja siitä kehitettyyn F.2-prototyyppiin. Toimivan prototyypin F.3:n ensilento tapahtui syyskuussa 1917. Siitä kehitetyn F.4:n sarjavalmistus alkoi keväällä 1918. Kaikkiaan 333 konetta valmistui, joista yksikään ei ehtinyt mukaan ensimmäiseen maailmansotaan. Tarkoitus oli ollut valmistaa yli 2 000 konetta myös muissa tehtaissa. Martinsyde-yhtiö meni konkurssiin 1921. Vuoteen 1930 asti koneita myi ylijäämäkauppias Aircraft Disposal Company. Koneiden ostajia olivat muun muassa Irlanti, Latvia, Portugali, Espanja, Japani ja Suomi.
Käyttö Suomessa

Suomen ilmavoimat hankki yhden koneen vertailukäyttöön tunnuksella 8E 1 (myöhemmin MA-23) huhtikuussa 1923. Vuonna 1927 ostettiin 14 lisäkonetta, tunnuksilla MA-24–MA-37. Koneet palvelivat aluksi Maalentoeskadeerissa Utissa ja vuodesta 1929 lähtien Ilmailukoulussa Kauhavalla. Niitä käytettiin vuoteen 1939 asti. Keski-Suomen ilmailumuseossa on entisöitynä näytteillä MA-24, joka on tyypin ainoa säilynyt yksilö koko maailmassa. Konetyyppi tunnettiin Ilmavoimissa nimellä Martinsaikkari.
Tekniset tiedot

Lähde: [lähde? ]
Yleiset ominaisuudet
Pituus: &&&&&&&&&&&&&&07.09100007,91 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&&09.09800009,98 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&03.01500003,15 m
Lentopaino: &&&&&&&&&&&01130.&&&&001 130 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Hispano-Suizan valmistama vesijäähdytteinen V-rivimoottori; &&&&&&&&&&&&0224.&&&&00224 kW (&&&&&&&&&&&&0300.&&&&00300 hv)
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0230.&&&&00230 km/h
Lakikorkeus: &&&&&&&&&&&07300.&&&&007 300 m
Aseistus
2 × tahdistettua 7,7 mm Vickers-konekivääriä eturungossa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Martinsyde Buzzard Wikimedia Commonsissa
MA-24 Keski-Suomen ilmailumuseossa
Megatiede

Megatiede (engl. Big Science, suuri tiede) on termi, jolla viitataan tieteenhistoriassa toisen maailmansodan aikaan ja sen jälkeen tapahtuneeseen muutokseen, jossa tieteen tekemiseen tarvittavat ja käytettävät resurssit kasvoivat.
Termin ensimmäisenä esittäjänä pidetään Alvin M. Weinberg, joka Science-lehden artikkelissaan vuonna 1961 vertasi tieteen 1900-luvun saavutuksia aikaisempiin ihmisen saavutuksiin kuten pyramidit ja Versailles. Hän esitti myös että keskiaikainen uskonnollisen totuuden etsintä olisi korvautunut tieteellisen totuuden etsinnällä ja keskiajan monumentit kuten Notre Dame olisi korvautunut suurilla raketeilla, suurienergiaisilla kiihdyttimillä ja muilla uusilla monumenteilla.
Historia

Toinen maailmansota toi tieteeseen suuret valtioiden rahoittamat tutkimushankkeet ja -laitokset. Näistä, usein sotilaallisista, hankkeista tunnetuin oli Yhdysvaltain Manhattan-projekti, jonka tuloksena syntyi ydinase. Rakennetuissa tutkimuslaitoksissa työskenteli tuhansia tieteilijöitä ja insinöörejä ja valtioista tuli tieteilijöiden ensisijainen tukija. Aiemmin keskeinen mesenaattien rahoittama sekä omakustanteinen tieteen tekeminen jäi suhteellisesti volyymiltaan marginaaliseksi.
Määritelmiä

Megatieteen tunnusmerkkeinä pidetään tavallisesti seuraavia:
Suuret budjetit: Tieteilijöiden ei tarvinnut enää turvautua hyväntekijöiden ja teollisuuden tukeen vaan valtiot tukivat varsinkin sotilaallisia sovelluksia omaavia tutkimuksi ennen kokemattomilla resurseilla.
Suuret henkilöstöt: Tutkimushankkeiden kasvaessa yhdessä hankkeessa toimivien tieteilijöiden määrä kasvoi jopa tuhansiin. Tämä aiheuttaa ongelmia tieteellisten saavutusten tunnustusten jakamiseen. Esimerkiksi Nobel-palkinto, jaetaan korkeintaan kolmelle tieteilijälle, mikä perustuu 1800-luvun tieteen harjoittamisen tapaan, jossa yhdessä hankkeessa oli tavallisesti korkeintaan muutama tieteilijä.
Suuret koneet: Ernest Lawrencen syklotronista alkaen suuret laitteet ovat olleet tyypillinen suuren tieteen tunnusmerkki.
Suuret laboratoriot: Suurien koneiden myötä myös laboratoriot ovat kasvaneet suurimmillaan tuhansia ihmisiä työllistäviksi komplekseiksi kuten Lawrence Berkeley National Laboratory tai CERN.
1900- ja 2000-luvun vaihteessa perinteisten "suurten tieteiden", fysiikan ja tähtitieteen, rinnalle on noussut esimerkiksi biologia, ilmeisimpänä hankeenaan Human Genome Project.
Kansainvälinen Megatiedefoorumi

Kansainvälinen Megatiedefoorumi (engl. Megascience Forum) perustettiin 1992 antamaan konsultaatiota virkamiehille suurten tiedeprojektien politiikasta. Megatiedefoorumiin kuuluu OECD-maita ja Euroopan komissio.
Suuret kilometrejä halkaisijaltaan olevat syklotronihiukkaskiihdyttimetit ovat tyypillisiä esimerkkejä suuresta tieteestä. Kuvassa Fermilabin Tevatron.
Man’s World

| Man's World Mountain |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1995-1996
 Julkaistu: 2. huhtikuuta 1996
 Tuottaja(t): Mountain
 Tyylilaji: hard rock
 Levy-yhtiö: Viceroy Architect
Mountain muut julkaisut
| Go For Your Life 1985 | Man's World 1996 | Mystic Fire 2002 |
Man's World on Mountainin albumi vuodelta 1996. Se oli yhtyeen ensimmäinen studioalbumi sitten vuoden 1985 Go For Your Life-albumin.
Kappaleet

In Your Face – 4.19 (säv. Black/Laing/West)
Nobody Gonna Steal My Thunder – 3.50 (säv. Black/Laing/West)
This Is a Man's World – 3.58 (säv. Brown/Newsome)
So Fine – 3.03 (säv. Black/Laing)
Hotel Happiness – 5.21 (säv. Black/Laing/West)
I'm Sorry – 3.32 (säv. Black/Laing/West)
I Look – 3.37 (Power Mix, säv. Black/Laing)
Is That Okay? – 3.48 (säv. Black/Laing)
Crest of a Slump – 3.32 (säv. Black/Laing/West)
You'll Never Be Alone – 2.11 (säv. Black/Laing/West)
I Look – 3.38 (Hit Mix, säv. Black/Laing)
Muusikot

Leslie West: kitara, laulu
Corky Laing: rummut, laulu
Mark Clarke: basso, laulu
Eddie Black: kitara, laulu
Luettelo Spede Pasasen sketsisarjojen jaksoista
1964

Ei yhtään säilynyttä jaksoa. Ohjelman alku- ja lopputunnuksesta klippejä elokuvassa Millipilleri (1966).
| Lähetyspvm>  | Ohjelman nimi |
| --- | --- |
10.1.1964: Spede-Show
24.1.1964: Spede-Show
7.2.1964: Spede-Show
21.2.1964: Spede-Show
6.3.1964: Spede-Show
20.3.1964: Spede-Show
3.4.1964: Spede-Show
17.4.1964: Spede-Show
1.5.1964: Spede-Show
15.5.1964: Spede-Show
29.5.1964: Spede-Show
7.8.1964: Spede-Show
21.8.1964: Spede-Show
4.9.1964: Spede-Show
18.9.1964: Spede-Show
2.10.1964: Spede-Show
16.10.1964: Spede-Show
30.10.1964: Spede-Show
13.11.1964: Spede-Show
27.11.1964: Spede-Show
11.12.1964: Spede-Show
1965

Ei yhtään kokonaista säilynyttä jaksoa. Yksittäisiä sketsejä tältä vuodelta säilynyt myöhempien Spede-ohjelmien koostejaksoissa. Speden Saluunasta muutama sketsi myös Kavin filmiarkistossa sekä yksi sketsi ohjelmassa Heilläkin hyvä tahto (1966) *.
| Lähetyspvm>  | Ohjelman nimi | Muuta |
| --- | --- | --- |
| 6.1.1965 | Speden saluuna |  |
| 20.1.1965 | Speden saluuna |  |
| 3.2.1965 | Speden saluuna |  |
| 17.2.1965 | Speden saluuna |  |
| 3.3.1965 | Speden saluuna |  |
| 17.3.1965 | Speden saluuna |  |
| 31.3.1965 | Speden saluuna |  |
| 14.4.1965 | Speden saluuna |  |
| 28.4.1965 | Speden saluuna |  |
| 12.5.1965 | Speden saluuna | Muutama filmille kuvattu klippi säilynyt Kavin arkistossa * |
| 26.5.1965 | Speden saluuna |  |
| 9.6.1965 | Speden saluuna |  |
| 22.6.1965 | Speden saluuna |  |
| 6.7.1965 | Speden saluuna |  |
| 3.8.1965 | Speden saluuna |  |
| 1.9.1965 | Speden saluuna |  |
| 1.9.1965 | Spede Pasanen esittää (Spedevisio) |  |
| 15.9.1965 | Spedevisio |  |
| 29.9.1965 | Spedevisio |  |
| 13.10.1965 | Spedevisio |  |
| 27.10.1965 | Spedevisio |  |
| 10.11.1965 | Spedevisio | Pätkiä säilynyt Ylen ohjelmassa TV-ilta maalaistuvassa Himangalla (1965) * |
| 24.11.1965 | Spedevisio |  |
| 8.12.1965 | Spedevisio |  |
| 22.12.1965 | Spedevisio |  |
(*) Ei julkaistu DVD:llä
1966

Ei yhtään säilynyttä jaksoa.
| Lähetyspvm>  | Ohjelman nimi | Muuta |
| --- | --- | --- |
| 12.1.1966 | Spedevisio |  |
| 26.1.1966 | Spedevisio |  |
| 9.2.1966 | Spedevisio |  |
| 23.2.1966 | Spedevisio |  |
| 9.3.1966 | Spedevisio |  |
| 23.3.1966 | Spedevisio |  |
| 6.4.1966 | Spedevisio |  |
| 20.4.1966 | Spedevisio |  |
| 4.5.1966 | Spedevisio |  |
| 18.5.1966 | Spedevisio |  |
| 1.6.1966 | SpedeVisio |  |
| 22.6.1966 | Spedevisio |  |
| 17.8.1966 | Spedevisio | KAVI:n arkistossa pätkä ohjelmasta (*) |
| 31.8.1966 | Spedevisio |  |
| 14.9.1966 | Spedevisio |  |
| 28.9.1966 | Spedevisio |  |
| 12.10.1966 | Spedevisio |  |
| 26.10.1966 | Spedevisio |  |
| 9.11.1966 | Spedevisio |  |
| 23.11.1966 | Spedevisio |  |
| 7.12.1966 | Spedevisio |  |
| 21.12.1966 | Spedevisio |  |
(*) Ei julkaistu DVD:llä. Musiikkinumero "Seitsemän veljestä", esiintyjinä Spede, Pertti Metsärinteen yhtye ja Per-Ole Nyholm. Säilynyt pätkä löytyy Kavin arkistosta Spedevisioksi nimetyn, päiväämättömän koostenauhan keskeltä ja se on kyetty valokuvan perusteella yhdistämään kyseiseen jaksoon.
1967

Kaksi säilynyttä koostejaksoa, sekä klippejä kolmannesta.
| Lähetyspvm>  | Ohjelman nimi | Muuta |
| --- | --- | --- |
| 18.1.1967 | Spedevisio |  |
| 15.2.1967 | Spedevisio |  |
| 15.3.1967 | Spedevisio |  |
| 12.4.1967 | Spedevisio |  |
| 30.4.1967 | Speden toiseksi parhaat / Spedevisio | julkaistu DVD:llä, koostejakso |
| 10.5.1967 | Spedevisio |  |
| 7.6.1967 | Spedevisio |  |
| 2.8.1967 | Spedevisio | julkaistu DVD:llä, koostejakso |
| 30.8.1967 | Spedevisio |  |
| 27.9.1967 | Spedevisio |  |
| 8.10.1967 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 25.10.1967 | Spedevisio |  |
| 5.11.1967 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 22.11.1967 | Spedevisio |  |
| 3.12.1967 | Spede Show / 50 pientä minuuttia | KAVI:n arkistossa tallella pätkiä ohjelmasta * |
| 20.12.1967 | Spedevisio |  |
| 31.12.1967 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
(*) Ei julkaistu DVD:llä. Vierailevia esiintyjiä ja yksi sketsi. Vierailijoina Korpraali Möttönen (Einari Ketola), Retuperän WBK ja Pertti Purhonen. Sketsissä "Puhemies", Spede ja Simo Pohjalaisina kosiomatkalla, muissa rooleissa Päivi Paunu ja Einari Ketola.
Säilynyt pätkä löytyy Kavin arkistosta Spedevisioksi nimetyn, päiväämättömän koostenauhan loppupuolelta ja ne on kyetty yhdistämään kyseiseen jaksoon vertailemalla säilyneitä ajolistoja ja ohjelmatietoja. Koostenauhassa on myös muita klippejä Speden ohjelmista, joita ei toistaiseksi ole saatu yhdistettyä mihinkään tietyn päivämäärän ohjelmaan.
1968

Ei yhtään säilynyttä jaksoa.
| Lähetyspvm>  | Ohjelman nimi |
| --- | --- |
28.1.1968: Spede Show / 50 pientä minuuttia
14.2.1968: Spedevisio
25.2.1968: Spede Show / 50 pientä minuuttia
13.3.1968: Spedevisio
24.3.1968: Spede Show / 50 pientä minuuttia
10.4.1968: Spedevisio
21.4.1968: Spede Show / 50 pientä minuuttia
8.5.1968: Spedevisio
19.5.1968: Spede Show / 50 pientä minuuttia
5.6.1968: Spedevisio
21.7.1968: Speden kesävisio
21.8.1968: Spedevisio
1.9.1968: Spede Show / 50 pientä minuuttia
18.9.1968: Spedevisio
29.9.1968: Spede Show / 50 pientä minuuttia
16.10.1968: Spedevisio
27.10.1968: Spede Show / 50 pientä minuuttia
13.11.1968: Spedevisio
24.11.1968: Spede Show / 50 pientä minuuttia
11.12.1968: Spedevisio
22.12.1968: Spede Show / 50 pientä minuuttia
1969

Vakioesiintyjiä vuonna 1969 olivat Spede Pasanen, Simo Salminen, Risto Aaltonen ja Marjatta Raita. Käsikirjoituksesta vastasi Pasasen lisäksi Ere Kokkonen ja Jukka Virtanen, jotka myös toimivat ohjelmien ohjaajina.
50 pientä minuuttia lopetettiin kesäkuussa, mutta ohjelma palasi ohjelmistoon vuoden kuluttua, syksyllä 1970.
1969 > Jaksot

Kaksi säilynyttä jaksoa ja sketsejä kolmannesta.
| Lähetyspvm>  | Ohjelman nimi | Muuta |
| --- | --- | --- |
| 8.1.1969 | Spedevisio |  |
| 19.1.1969 | Spede Show / 50 pientä minuuttia | julkaistu DVD:llä, koostejakso |
| 5.2.1969 | Spedevisio |  |
| 16.2.1969 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 5.3.1969 | Spedevisio |  |
| 16.3.1969 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 2.4.1969 | Spedevisio |  |
| 13.4.1969 | Spede Show / 50 pientä minuuttia | KAVIn arkistossa tallella kahden sketsin montteeraamaton videonauha * |
| 30.4.1969 | Spedevisio |  |
| 11.5.1969 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 28.5.1969 | Spedevisio |  |
| 8.6.1969 | Spede Show / 50 pientä minuuttia | julkaistu DVD:llä |
| 17.9.1969 | Spedevisio |  |
| 15.10.1969 | Spedevisio |  |
| 12.11.1969 | Spedevisio |  |
| 10.12.1969 | Spedevisio |  |
(*) Ei julkaistu DVD:llä. Videonauhalla montteeraamattomana kaksi erillistä sketsiä; Matkatoimisto-sketsi, esiintyjinä Risto Aaltonen ja Simo Salminen, sekä Pohjalaiset-sketsi, esiintyjinä Risto Aaltonen, Spede ja Simo Salminen. "Pohjalaisista" lyhyt ote myös jaksossa 8.6.1969, Kavin nauhalla sketsi on kokonaisena.
1969 > Speden sairausloma

Spede Pasanen itse ei osallistunut ohjelmien 5.2. ja 16.2. tekoon, sillä hän oli sairauslomalla olkapääleikkauksen vuoksi. Ohjelmien juonnoista vastasi Simo Salminen.  Myös tammikuun Spede Show oli ollut koostejakso.
Pasanen oli satuttanut olkapäänsä vuonna 1966 lasketteluonnettomuudessa, jonka jälkioireena olkapää oli alkanut luiskahdella sijoiltaan. Vuosien saatossa vaiva paheni niin, että tammikuussa 1968 olkapää petti kesken 50 pientä minuuttia -ohjelman nauhoitusten, akrobatia-esityksen aikana. Yleisö luuli aluksi Pasasen tuskaisen irvistelyn kuuluvan esitykseen. Ere Kokkosen mukaan hän ja Jukka Virtanen käsikirjoittivat Pasaselta salaa SpedeVisioon jakson jonka nauhoituksissa ei Pasasta tarvittu, jotta tämä saatiin pakotettua leikkaukseen.
1970

Kaksi säilynyttä jaksoa.
| Lähetyspvm>  | Ohjelman nimi | Muuta |
| --- | --- | --- |
| 7.1.1970 | Spedevisio |  |
| 4.2.1970 | Spedevisio |  |
| 4.3.1970 | Spedevisio |  |
| 1.4.1970 | Spedevisio |  |
| 29.4.1970 | Spedevisio |  |
| 19.6.1970 | Spede, solisti | julkaistu DVD:llä, koostejakso |
| 25.7.1970 | Spedevisio |  |
| 16.8.1970 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 13.9.1970 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 11.10.1970 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 8.11.1970 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 6.12.1970 | Spede Show / 50 pientä minuuttia | julkaistu DVD:llä |
1971

Vakioesiintyjiä vuonna 1971 olivat Spede Pasanen, Simo Salminen, Vesa-Matti Loiri ja Marjatta Raita.
Jukka Virtanen ohjasi kevätkauden. Syksyllä ohjaajaksi vaihtui Inkeri Pilkama, joka oli aiemmin toiminut ohjelman kuvaussihteerinä. Pilkama ohjasi Spede Show'ta aina sen lopettamiseen saakka 1987 ja jatkoi vielä sitä seuranneen Vesku Show'n ohjaajana.
1971 > Jaksot

Kolme säilynyttä jaksoa ja yksi käsikirjoitus.
| Lähetyspvm>  | Ohjelman nimi | Muuta |
| --- | --- | --- |
| 3.1.1971 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 31.1.1971 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 28.2.1971 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 28.3.1971 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 25.4.1971 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 23.5.1971 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
| 15.8.1971 | Spede Show / 50 pientä minuuttia | julkaistu DVD:llä, koostejakso |
| 12.9.1971 | Spede Show / 50 pientä minuuttia | julkaistu DVD:llä, koostejakso |
| 10.10.1971 | Spede Show / 50 pientä minuuttia | julkaistu DVD:llä |
| 7.11.1971 | Spede Show / 50 pientä minuuttia | käsikirjoitus tallessa (ja julkaistu DVD:llä) |
| 5.12.1971 | Spede Show / 50 pientä minuuttia |  |
1971 > Uuno Turhapuron synty

Keväällä 1971 Spede Show'hun tehtiin sketsi, jossa Vesa-Matti Loirin ja Marjatta Raidan esittämä aviopari riitelee kuvitteellisesta lottovoitosta. Sketsi on säilynyt koosteohjelmassa 12.9.1971, mutta säästyneen sisältöluettelon perusteella se olisi ollut mukana jo Spede Showssa 23.5.1971.
Loirin kertoman mukaan lottovoittosketsi loi pohjan Uuno Turhapuron hahmolle, vaikka aviomiehen nimi olikin ensimmäisessä sketsissä Usko. Syksyn mittaa pariskunta jatkoi esiintymistään Spede Showssa eri nimillä. 10.10.1971 esitetyssä Puhelinlasku-sketsissä mies kertoi nimekseen Mönkkönen, 7.11.1971 Kotiesiintyjä-sketsissä puolestaan Juutas Nyhtänger. Alkuun aviopari olikin melko tavanomainen, mutta jokainen uusi sketsi toi mukaan jonkin Turhapurojen maailmasta tutun elementin, kuten pariskunnan rahahuolet tai miehen omituiset selittelytaidot. Sketsi sketsiltä Loiri myös alkoi maskeerata hahmoaan sotkuisemmaksi ja lispata puhettaan. Hahmon nimi ja ulkonäkö vakiintuivat kuitenkin vasta vuoden 1972 puolella.
1972

Vakioesiintyjiä olivat kevätkaudella Vesa-Matti Loiri, Spede Pasanen, Simo Salminen ja Marjatta Raita. Syyskaudella Pentti Siimes liittyi Loirin tilalle.
1972 > Kevätkausi - Uuno vakiintuu

Kevätkaudelle tultaessa Loirin esittämä Uuno Turhapuro oli löytänyt nimensä ja rähjäisen ulkonäkönsä. Uunosta oli tullut jokaisessa jaksossa esiintyvä vakiohahmo, joka sai katsojilta niin kiitosta kuin kritiikkiäkin. Sketsit liioittelivat entisestään edellisvuoden prototyyppi-Uunon piirteitä, kuten omintakeisesti äännettyjä sivistyssanoja (espanja = "epsanja", adonis = "adenius") tai työtä vieroksuvaa ja teatraalisesti uhriutuvaa luonteenlaatua. Sketsien myötä syntyi muitakin, myöhemmin Uuno-elokuvissa toistuneita elementtejä kuten erikoiset kirjekurssit, magnetofonitemput tai Uunon uhkaileminen haulikolla vaimon toimesta. 28.5.1972 esitetyssä viimeisessä Uuno-sketsissä "Äitienpäivä" Uunon käsivarteen oli ilmestynyt ankkuritatuointi. Verkkopaitaa Uuno ei tiettävästi koskaan käyttänyt Spede Shown sketseissään, vaan esiintyi enimmäkseen paidatta.