stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ulkovaltojen interventio Venäjän sisällissodassa
Itsenäisyystaistelijat korvaavat Saksan

Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan marraskuussa 1918 Neuvosto-Venäjä vapautui Saksan sotilaallisesta paineesta, jolloin Saksan paikan Itä-Euroopassa pyrkivät ottamaan haltuunsa Puolan, Viron, Liettuan, Latvian ja Ukrainan itsenäisyystaistelijat. Ympärysvaltojen päämäärä vaihtui Saksan vastustamisesta bolševismin vastustamiseen. Tätä ne eivät kuitenkaan halunneet tehdä voimakkaasti tai pitkäaikaisesti vaan lähinnä tukemalla Venäjän reuna-alueilla olevia niin kansallismielisiä ja toisaalta keisarillisen Venäjän alueen jakamattomuudesta kiinni pitäviä venäläisiä joukkoja, jotka käytännössä vuoteen 1919 mennessä ajautuivat yhteistyöhön Baltiassa myös kansallismielisten kanssa. Ukrainassa sen sijaan Etelä-Venäjän armeija ja itsenäisyydestään taistelevat puolalaiset sotivat myös ukrainalaisia itsenäisyysmielisiä vastaan.
Interventio ja sen neljä rintamaa

Britannia, Ranska, Yhdysvallat ja 19 muuta maata (myös Saksa ja Suomi) tukivat lokakuun vallankumouksessa syrjäytettyjä porvarillisia. Hyökkäystä kutsuttiin interventioksi, joka oli tällaisista operaatioista käytetty nimitys. Sotatoimet suunnattiin kommunistista Venäjää vastaan, koska haluttiin palauttaa keisariaikainen järjestelmä tai jokin sen kaltainen ja toisaalta jossain määrin pelättiin vallankumouksen leviävän muihin maihin etenkin, kun Saksassa nousi esille voimakas kommunistinen liike.
Interventio jakautui neljään eri rintamaan, pohjoiseen (Murmansk), itäiseen (Siperia), eteläiseen (Mustameri) ja luoteiseen (Baltia). Etelässä oli pääjoukkona Donin alueen vapaaehtoisarmeija, johon liittyi idässä Tšekkoslovakian legioona. Idässä oli myös kaksi muuta bolševikkivastaista aluetta, Komutš Samarassa ja Siperian kansallismielinen hallitus Omskissa. Taistelut alkoivat valkoisten tšekkoslovakialaisten ja punaisten latvialaisten välillä 14.5.1918 Tšeljabinskissa, jonka valkoiset voittivat. Tästä alkoi tšekkilegioonan rautatiesota, jota he kävivät Siperian radan junista käsin.
Interventio ja sen neljä rintamaa > Pohjois-Venäjän interventio 1918

Britit ja heidän pyynnöstään myös ranskalaiset, nousivat maihin Murmanskissa maaliskuussa 1918 suojellakseen Entente cordialen eli itsensä Venäjälle toimittamia sotatarvikkeita mahdolliselta saksalaishyökkäykseltä, joka voisi olla Suomen valkoisen armeijan tukema. Britannian laivasto oli sekä toimittanut sotatarvikkeita Pohjoisen jäämeren kautta ympäri vuoden sulana pysyvään Murmanskin satamaan, jonne toimitetut varusteet lähetettiin Muurmannin rataa pitkin etelään.
Hanke sai alkunsa, kun Murmanskin neuvosto tiedusteli kansankomissaarien neuvostolta 1.3.1918, miten heidän tulisi suhtautua brittiläisen kontra-amiraali Kempin tarjoukseen suojata brittiläisin joukoin Muurmannin rataa saksalaisilta ja valkosuomalaisilta. Ulkoasiainkansankomissaari Lev Trotskin vastauksen mukaan tätä tuli tukea.
Kaksi brittiläistä merijalkaväen osastoa, yhteisvahvuudeltaan 150 sotilasta, nousi 6.3.1918 maihin Murmanskissa. Brittien tukena Pohjois-Venäjän interventioon osallistuivat myös yhdysvaltalaiset joukot ja suomalaisista koottu Muurmannin legioona. Tällä välin Neuvosto-Venäjä oli solminut 3. maaliskuuta 1918 Saksan kanssa Brest-Litovskin rauhan, jolloin Neuvosto-Venäjästä tuli vastentahtoinen Saksan liittolainen, joka joutui luovuttamaan keisarilliselle Venäjälle kuuluneita alueita Saksan sotilaalliseen suojelukseen.
Kesään 1918 mennessä ympärysvaltojen ja Neuvosto-Venäjän suhteet kiristyivät ja katkesivat, koska Venäjään nähden sotilaallisesti vahva Saksa edellytti Brest-Litovskin rauhassa, että sen vihollinen lähtee Venäjältä. Saksalaiset olivat nousseet maihin Suomeen huhtikuussa 1918 ja nopeuttivat Suomen sisällissodan loppua jääden maahan useiksi kuukausiksi aina Saksan suursodan häviöön asti. Näin ollen muodostui kesään 1918 mennessä tilanne, missä entente oli valmis ensimmäisen maailmansodan voittamisen tarkoituksessa vastustamaan saksalaisten vaikutusta Venäjällä Neuvosto-Venäjän hallituksen mielipiteestä riippumatta. Tämä johti sotatilaan loppukesästä 1918 brittien, ranskalaisten sekä yhdysvaltalaisten ja Neuvosto-Venäjän kesken.
Valkoisten ja interventiojoukkojen hyökkäys 1919

Sota puhkesi käyntiin maaliskuussa 1919, ja valkoiset armeijat etenivät etelästä Anton Denikinin johdolla, Baltiassa Nikolai Judenitšin johdolla ja idässä Aleksandr Koltšakin johdolla kohti Petrogradia ja Moskovaa. Lev Trotskin muodostama Puna-armeija sai kuitenkin torjuttua Koltšakin joukot kesäkuussa, Judenitšin johtama armeija ei saanut kaipaamansa tukea Suomen valkoiselta hallitukselta, ja se lyötiin lokakuussa. Puna-armeijan vastahyökkäyksen lähestyessä Viron rajaa, Viron hallitus julisti Luoteis-Venäjän hallituksen oleskelun Viron alueella ei-toivotuksi 11. marraskuuta ja Judenitšin joukot internoitiin Viroon. Koltšakin alaiset tšekkijoukot luovuttivat Koltšakin bolševikeille, jotka ampuivat hänet 7. helmikuuta 1920 Irkutskissa. Viimevaiheessa sota huipentui viimeisten valkoisten joukkojen piiritykseen Krimillä. Pjotr Wrangel oli koonnut Denikin armeijoiden jäänteet ja linnoittautunut Krimille, jossa ne pitivät asemansa kunnes Puna-armeija palasi Puolasta, jossa se oli taistellut Puolan–Neuvosto-Venäjän sodan 1920. Puna-armeijan käännettyä koko voimansa viimeisiä valkoisia vastaan, he murtuivat, ja viimeiset joukot evakuoitiin Konstantinopoliin marraskuussa 1920.
Puolan ja Ukrainan interventio

Kiovan seudulla perustettiin syksyllä 1918 Länsi-Ukrainan kansantasavalta ajamaan maan itsenäisyyttä sekä Puolaa että Venäjää vastaan. Sitä aikaisempi Ukrainan valtakunta oli sortunut, kun se ei enää saanut tukea Saksalta. Valtakunnan Fedir Lyzohubin hallitus joutui eroamaan 14. marraskuuta 1918, kun hänen kuultiin luvanneen Ukrainan liittyvän Neuvosto-Venäjään. Valtakunnan hallituksen ministeri Sergei Mykolajevitš siirtyi helmikuussa 1919 Odessassa kenraali Anton Denikinin palvelukseen vastaamaan elintarvikkeiden hankinnasta Krimiltä toimivalle Etelä-Venäjän armeijalle. Denikin ja hänen seuraajansa Pjotr Wrangel taistelivat etelästä käsin sekä neuvostotasavaltaa että kansantasavaltaa vastaan. Ranska tuki Puolaa, joka myös taisteli Länsi-Ukrainan kansantasavaltaa ja bolševikkeja vastaan. Samalla se tuki myös Etelä-Venäjän armeijaa Mustallamerellä.
Venäjän Kaukoidän interventio

Toisessa vaiheessa Japani ja Yhdysvallat tekivät intervention Venäjän Kaukoitään Habarovskin ja Vladivostokin seuduille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ulkovaltojen interventio Venäjän sisällissodassa Wikimedia Commonsissa
The US army in Russia 1918-1920 1(2)
The US army in Russia 1918-1920 2(2)
27th US Infantry regiment (Arkistoitu – Internet Archive)
Interventiojoukkojen vangiksi ottamia neuvostovenäläisiä sotilaita Arkangelissa.
Hangaslammi (Ruovesi)

| Hangaslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°55′03″N, 24°13′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  oja Väärinjärveen 
Järvinumero:  35.339.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,4 m  
Rantaviiva:  1,047 km  
Pinta-ala:  2,525 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHangaslammi 
Hangaslammi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Hyyrylän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149,4 metriä mpy.
Helsingin Tabor-seurakunta

| Helsingin Tabor-seurakunta> Taborförsamlingen i Helsingfors |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Perustettu:  1930
Lakkautettu:  1934
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helsingin Tabor-seurakunta (ruots. Taborförsamlingen i Helsingfors) oli vuosina 1930–1934 toiminut helsinkiläinen ruotsinkielinen helluntaiseurakunta. Tabor perustettiin 2. syyskuuta 1930 erityisesti kielellisten syiden vuoksi, sillä Helsingin Filadelfia-seurakunta oli Saalemin perustamisesta huolimatta kaksikielinen. Seurakunnan perustamisen taustalla vaikutti myös jotkin opilliset erot.
Tabor-seurakunnan kantavia voimia olivat ruotsalaiset Ivar H. Lindgren, Josef Svenhard ja Carl Forsberg. Nelivuotisen toimikautensa aikana Tabor-seurakunta aloitti muun muassa Herren Kommer -lehden julkaisemisen, joka laajeni nopeasti seurakuntalehdestä maanlaajuiseksi. Vuonna 1931 perustettiin kirjakustantamo Taborförlaget, joka osti lastenlehti Den Gode Herdenin perustajaltaan, norrskatalaiselta Laura Gustafssonilta. Vuonna 1934 Tabor ja Filadelfia yhdistyivät Filadelfia-seurakunnaksi. Vastaavasti kirjakustantamon nimi säilyi Taborförlagetina. Yhdistymisen hetkellä Tabor-seurakunnan jäsenmäärä oli 340. Herren Kommer -lehti lopetti julkaisun ja uudeksi liikkeen äänenkannattajaksi tuli Korsets Budskap.
Hanno Suuri

Hanno Suuri oli karthagolainen valtiomies, sotapäällikkö ja roomalaisiin myönteisesti suhtautuneen rauhanpuolueen johtaja toisen puunilaissodan aikoihin. Hän oli Hamilkar Barkan ja tämän pojan Hannibalin poliittinen vastustaja.
Hanno toimi Karthagon joukkojen komentajana Palkkasoturien sodassa, mutta hänen heikko menestyksensä sotapäällikkönä pakotti hänet jakamaan päällikkyyden Hamilkar Barkan kanssa. Yhdessä he löivät kapinalliset. Myöhemmin Hanno vastusti Hamilkarin ja tämän pojan Hannibalin valloituspolitiikkaa.
Haybes

Haybes
Haybes on kunta Ardennesin departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 2 092 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Haybesin pinta-ala on 28 neliökilometriä.
Hassan Sardar

| Mitalit> Maa:   Pakistan.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Pakistan.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Pakistan.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Pakistan> Miesten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Mumbai 1982 |  |  |
Hassan Sardar (s. 22. lokakuuta 1957 Karachi) on pakistanilainen maahockeypelaaja. Hän oli mukana Los Angelesin olympialaisissa 1984 Pakistanin kultaa voittaneessa joukkueessa. Eräiden mielestä Sardar on kaikkien aikojen paras pakistanilainen keskushyökkääjä maahockeyssa.
Hassan Sardar aloitti kansainvälisen uransa 1980-luvun alussa ja hän pelasi ensimmäistä kertaa maahockeyn MM-kisoissa vuonna 1982. Turnauksessa hän teki 11 maalia, ennätys joka on yhä voimassa. Pakistan voitti kisoissa kultaa.
Vuoden 1984 olympialaisissa hän oli tärkeä pelaaja kultaa voittaneessa Pakistanin joukkueessa.
Aiheesta muualla

Hassan Sardarin henkilökuva Pakistanin maahockeyliiton sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Hatsola

Hatsolan kylänraittia
Hatsola on kylä Juvalla Etelä-Savon maakunnassa. Se sijaitsee 7 kilometriä Juvan keskustasta lounaaseen valtatie 5:n läheisyydessä. Hatsola on tunnettu Juvan Luomu Oy meijeristä ja Pennan Liha Oy:n tilateurastamosta ja lihapalvaamosta, mutta nykyään ne eivät toimi enää. Kylällä toimii myös Hatsolan koulu (alakoulu). Hatsola rajoittuu etelässä Maivalan ja Ollikkalan kylään, lännessä Näärinkiin ja pohjoisessa Vehmaaseen.
Hatsolan koulu

| Hatsolan koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Vanha-Juvantie 267, 52820 Hatsola (Juva)
Koordinaatit:  61.86147°N, 27.75936°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu, kyläkoulu
Rehtori:  koulunjohtaja Velimatti Salmi
Oppilaita:  47
Hatsolan koulu on eteläsavolaisen Juvan kunnan Hatsolan kylässä toimiva alakoulu (luokka-asteet 1-6 ja esikoulu). Kyläkoulua kävi lukuvuonna 2018-2019 kaikkiaan 47 oppilasta.
Vuoden 2021 alkuun mennessä Juvan keskustaajamaan rakennetaan uusi koulukampusalue 100-paikkaiselle päiväkodille, yhtenäiskouluksi muuttuvalle peruskoululle, lukiolle ja liikuntakeskukselle. Nykyisen koulukeskuksen tontille nouseva rakennushanke tunnetaan nimellä Martti Talvela -kampus. Kahden juvalaisen kyläkoulun - Koikkalan ja Kuosmalan koulujen - oppilaat ohjataan uuteen yhtenäiskouluun, ja näiden kyläkoulujen toiminta loppuu. Hatsolan koulun toiminta jatkuu 2021 jälkeenkin.
Heikki Välivehmas

| Heikki Välivehmas> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. maaliskuuta 1962 (ikä 62) Lammi
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  Puolustusministeriön suunnitteluyksikön johtaja
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):  Suomi
Palvelusvuodet:  1982–
Komentajuudet:  Utin jääkärirykmentti 2012–2013
Sotilasarvo:  prikaatikenraali
Kunniamerkit:  Maanpuolustusmitali, Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki, Meritorious Service Medal (USA), Sotilasansiomitali, Jalkaväen ansioristi soljen kera (M), Karjalan Kaartin ansiomitali, Kymenjääkäripataljoonan ansiomitali, Suomen Leijonan komentajamerkki, Kotkanristin III luokan kunniamerkki (Viro)
Heikki Ilmari Välivehmas (s. 7. maaliskuuta 1962) on suomalainen prikaatikenraali. Välivehmas jäi reserviin Puolustusministeriön suunnitteluyksikön johtajan tehtävästä.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Vänrikki 1983  Luutnantti 1986  Yliluutnantti 1988  Kapteeni 1991  Majuri 1995  Everstiluutnantti 2003  Eversti 2009  Prikaatikenraali 2015 |   |  Maanpuolustusmitali  Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki  Meritorious Service Medal (USA)  Sotilasansiomitali  Jalkaväen ansioristi soljen kera (M)  Karjalan Kaartin ansiomitali  Kymenjääkäripataljoonan ansiomitali  Suomen Leijonan komentajamerkki  Kotkanristin III luokan kunniamerkki (Viro) |
Hangaslahti (Kangasala, Sahalahti)

| Hangaslahti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°28′21″N, 24°17′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  Myllyoja 
Järvinumero:  35.729.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,6 m  
Rantaviiva:  0,965 km  
Pinta-ala:  2,765 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHangaslahti 
Hangaslahti  on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden taajaman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kirkkojärven ja Längelmäveden välissä ja se on Myllyojan läpivirtausjärvi. Kummallakin puolella lampea on pienet mäet. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat autiot. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoiset ja koillispuolelta peltojen reunustamat. Sen lähialueella sijaitsee kaksi maatilaa. Lammelle tulee vain peltotie.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy. Se on sama korkeus kuin on Kirkkojärvellä ja Längelmävedelläkin. Lampeen laskee pohjoisesta Perälahden lampi. Hangaslahden lasku-uoma on Myllyoja, joka virtaa sen läpi ja laskee Längelmäveden Isoniemenselälle.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on Längelmäveden tilanne piirretty huomattavasti korkeammalla vedenpinnan korkeudella kuin nykyään. Myllyojan valuma-alueen suistoalue oli täysin erilainen kuin nykyään. Nykyään erilliset järvet Perälahti, Iso-Jauksa ja Hangaslahti olivat samaa salmea tai järven osaa Kirkkojärven ja Längelmäveden välissä. Silloin oli vielä olemassa näiden koillispuolella Mertajärvi, joka on järvenlaskun jälkeen voitu menestyksekkäästi kuivata peltomaaksi. Vuoden 1830 Kaivannon kanavan romahtamisesta  johtuneessa järvenlaskussa edellä mainitut lammet kuroutuivat erillisisksi lammiksi ja kuivatusyhtiön osallistujat kaivoivat Myllyojan uoman nykyiselle paikalleen. Vuoden 1957 peruskartassa näkyy vielä, kuinka Mertajärven kuivattaminen peltomaaksi on vielä kesken, kun se vuoden 1975 kartassa näyttäisi olevan valmis.
Harri (sukunimi)

Harri on Suomessa esiintyvä sukunimi. Tammikuussa 2022 Harri oli nykyisenä sukunimenä 358 suomalaisella.
Tunnettuja Harri-nimisiä

Inkeri Harri, kampaamonomistaja
Juhani Harri (oik. Juhani Sakari Wirtanen, 1939–2003), kuvataiteilija
Matti Harri (1940–1977), pika-aitajuoksija
Hatlon

| Hatlonin maakunta вилояти Хатлон, vilojati Hatlon  ختلان‎, Xatlân |
| --- | --- |
 Sijainti
 Koordinaatit: 37.833°N, 68.784°E 
Valtio:  Tadžikistan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Qurgonteppa (105 400 as., 2016)
Pinta-ala  ():  24 600 km² (4.)
Väkiluku (1.1.2016)  ():  3 047 800 (1.)
 – väestötiheys:  123,9 as./km²
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  03РТ
 – ISO 3166:  TJ-KT
 
khatlon.tj (tadžikiksi)
 aikavyöhyke UTC+5 
Hatlonin maakunta (tadžikiksi  вилояти Хатлон,  vilojati Hatlon; pers. ‏ختلان‎‎‎, Xatlân) on ylimmän tason hallinnollinen alue Tadžikistanin lounaisosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu etelässä  Afganistaniin ja lännessä Uzbekistaniin. Pohjoisessa naapurina Hatlonin naapurina on Tadžikistanin  erityisalue (keskushallinnon suoraan ohjaamat piirit) ja idässä Vuoristo-Badahšanin autonominen alue.
Hatlonin pääkaupunki on Qurgonteppa. Maakunnan pinta-ala on 24 600 neliökilometriä, mikä on 17,3 prosenttia koko Tadžikistanin pinta-alasta. Maan tilastokeskus arvioi maakunnan väkiluvuksi 3,048 miljoonaa (2016). Tämä on 35,6 prosenttia koko tasavallan väestöstä.
Hatlonin maakunta jakautuu 4 kaupunkialueeseen ja 24 piiriin (tadžikiksi ноҳия, nohija; ven. район, raion). Maakunnassa oli myös 21 taajamaa ja 133 kylää.
Maakunnan asutuskeskuksista väkirikkaimmat ovat Qurgonteppa (105 400 as., 2016), Kulob (102 400 as.), Jovon (kaupunkimainen taajama, 34 200 as.) ja Norak (29 100 as.).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hatlon Wikimedia Commonsissa
Regiony Respubliki Tadžikistan (pdf) (Tilastokirja Tadžikistanin alueista)  2014. Tajstat, stat.tj. Viitattu 11.9.2016. (tadžikiksi), (venäjäksi)
ШИНОСНОМАИ ВИЛОЯТИ ХАТЛОН (pdf) (Joukko perustietoja Hatlonin maakunnasta) Hatlonin maakunta, khatlon.tj. Viitattu 11.9.2016. (tadžikiksi)
Tadžikistanin aluejako
Dušanbe
Hallinnon alaiset piirit
Hatlon
Sugd
Vuoristo-Badahšan
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: []
Käännös suomeksi
Hassan Nader

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 8. heinäkuuta 1965 (ikä 59)
Syntymäpaikka: Casablanca, Marokko
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 183 senttimetriä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1983–1990 1990–1992 1992–1995 1995–1997 1997–2004 |  Wydad Casablanca  Mallorca  Farense  Benfica  Farense | 92 (47) 44 (7) 78 (45) 17 (7) 174 (56) |
Maajoukkue
| 1987–2001 |  Marokko | 13 (5) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Hassan Nader (s. 8. heinäkuuta 1965 Casablanca, Marokko) on marokkolainen entinen jalkapalloilija. Hyökkääjänä pelannut Nader vietti suurimman osan urastaan Portugalissa, jossa hän voitti muun muassa Portugalin maalikuninkuuden Farensen riveissä kaudella 1994–1995. Nader edusti myös Marokkoa vuoden 1994 MM-kisoissa, jossa hän teki yhden maalin.
Aiheesta muualla

National Football Teams (englanniksi)
Marokon joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1994
1 Azmi |
2 Abdellah |
3 el-Hadrioui |
4 el-Khalej |
5 Triki |
6 Naybet |
7 Hadji |
8 Azzouzi |
9 Chaouch |
10 el-Haddaoui |
11 Daoudi |
12 Dghay |
13 Bahja |
14 Masbahi |
15 Hababi |
16 Nader |
17 El Ghrissi |
18 Neqrouz |
19 Bouyboud |
20 Kachloul |
21 Samadi |
22 Alaoui |
Valmentaja Blinda
Hamza Hamry

| Hamza Hamry |
| --- | --- |
 Hamry vuonna 2021.
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. tammikuuta 1995 (ikä 29) Kairouan, Tunisia
Kansalaisuus:   Tunisia
Vapaaottelija
Lempinimi:  The Joker
Aktiivisena:  2014–
Pituus:  170 cm
Paino:  70 kg
Taistelutyyli:  Judo
Tilastot
Ottelut:  4
Voitot:  4
– tyrmäyksellä:  3
– luovutuksella:  1
Hamza Hamry (arab. حمزة حمري‎; s. 12. tammikuuta 1995 Kairouan) on tunisialainen entinen judoka ja sekataistelulaji, joka kilpailee kevytsarjassa. Ammattimainen sekataistelija vuodesta 2017. Hän oli myös ADCC:n Afrikan mestari.
Vapaaottelu

Hamry teki MMA-debyyttinsä 2017 BFC Algeriassa, ja hänen oli määrä taistella Mourad Zaidia vastaan. Hän voitti taistelun TKO:lla ensimmäisellä kierroksella.
Seuraavaksi hänen oli määrä taistella Firas Atigia vastaan Tataouinen mestaruuskilpailuissa viiden vuoden ammattilaisdebyyttinsä jälkeen. Hän voitti taistelun TKO:lla ensimmäisellä kierroksella.
Hamry kohtasi Read El Zanatin 1. huhtikuuta 2022 Libya Combat Organizationissa. Hän voitti taistelun ensimmäisen kierroksen TKO:lla.
Saavutukset

Libya Combat Mestaruus
LBA Combat Kevyt Mestaruus (Kerran)
3. Tunisialainen judon mestaruuskilpailut 2013 (-66 kg)
Tunisialainen judon mestari 2014 (-66 kg)
Vic Fight Grappling Beach mestari (-70 kg)
ADCC Afrikan mestari (-70kg)
Ottelut

| Tulos | Tilasto | Vastustaja | Tyyli | Tapahtuma | Päivämäärä | Erä | Aika | Paikka | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Voitto | 4–0 |  Dorthy Lucas | Submission (takana alasti tukehtuva) | Libya Combat 3 | 15. kesäkuuta 2022 | 1 | 3:09 |  Libya Al-Ittihad | Voitti Libya Combat Lightweight -mestaruuden. |
| Voitto | 3–0 |  Read El Zanati | TKO (jalkavamma) | Libya Combat 1 | 1. huhtikuuta 2022 | 1 | 1:14 |  Libya Tripoli |  |
| Voitto | 2–0 |  Firas Atig | TKO (jalkapotkut) | Tataouine Championships | 12. maaliskuuta 2022 | 1 | 2:21 |  Tunisia Tataouine |  |
| Voitto | 1–0 |  Mourad Zaidi | TKO (lyöntejä) | BFC Algerie | 16. huhtikuuta 2017 | 1 | 1:45 |  Tunisia Tunis |  |
Filmografia > emissio

2020 : Enjah Tuniscopessa : vieras
2021: 90 minuuttia Hedi Zaiem kanssa elokuvassa El Hiwar El Tounsi: kausi 3, jakso 22 vieras
360 astetta Nawel Bizid kanssa Carthage Plus TV:ssä: kausi 1, jakso 4, vieras
Filmografia > Radio

2020 : seuraa unelmaasi Dream Fm : vieras
Radio Sabra Fm: vieras
2021 : Mi Temps Express FM:ssä : vieras
Sportag Diwan Fm:ssä: vieras
tunti tunnilta Mosaïque FM:ssä: vieras
Tranquilla Radio Med:ssä: vieras
Cap Fm: vieras
Radio RM Fm: vieras
Jawahra Fm: vieras
Expresso-viikonloppu Express FM:ssä: vieras
Fet El Foot Shems FM:ssä: vieras
2022 : Viikonloppu Radio Medissä : vieras
HD 40307 g

| HD 40307 g> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä(t):  Mikko Tuomi, Guillem Anglada-Escude
Löytöpäivä:  28.10.2012
Havaintomenetelmä(t):  Säteisnopeus, HARPS
Tähden ominaisuudet
Tähden nimi:  HD 40307
Tähden massa:  0,77 ± 0,05 Auringon massaa
Tähden spektriluokka:  K2.5 V
Tähden metallisuus:  −0,31 ± 0,03
Kiertoradan ominaisuudet
Kiertoaika:  197,8 vrk
Massa:  7,1 ME
HD 40307 g on tähteä HD 40307 kiertävä eksoplaneetta. Se sijaitsee keskustähtensä elinkelpoisella vyöhykkeellä. Planeetan löysi suomalaisen Mikko Tuomen johtama tutkimusryhmä.
Löytäminen

HD 40307 g:n löysi kansainvälinen tutkimusryhmä, jota johtivat Mikko Tuomi ja Guillem Anglada-Escude. Planeetta löydettiin säteisnopeusmenetelmä avulla ESO:n HARPS-laitetta käyttäen.
Ominaisuudet

HD 40307 g kiertää tähteä HD 40307 Maalarin tähdistössä 42 valovuoden päässä Maasta. Samassa aurinkokunnassa tiedetään olevan ainakin viisi muuta planeettaa. Massaltaan HD 40307 on 7,1 kertaa Maan suuruinen. Sen etäisyys keskustähdestään on 90 miljoonaa kilometriä ja kiertoaika 197,8 Maan vuorokautta.
Ominaisuudet > Elinkelpoisuus

HD 40307 g kiertää keskustähteään etäisyydellä, jolla nestemäisen veden esiintyminen on mahdollista. Lisäksi sillä on samankaltainen yön ja päivän vaihtelu kuin Maalla. Jos HD 40307 on kiviplaneetta, siellä voi esiintyä elämää.