stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuomi
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Lehtotuomi (Prunus padus)
Pohjolan kasvien pauloissa: Prunus padus subsp. padus – lehtotuomi subsp. etelänlehtotuomi
Puutarha.net: Tuomi (Prunus padus)
ITIS: Prunus padus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Prunus padus (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Prunus padus (bird cherry) (englanniksi)
Suomalaiset lehtipuut
euroopanpähkinäpensas
halava
harmaaleppä
hieskoivu
jokipaju
korpipaatsama
kotipihlaja
kynäjalava
metsähaapa
metsälehmus
metsäomenapuu
metsätammi
metsävaahtera
mustuvapaju
orapaatsama
outapaju
raita
rauduskoivu
ruotsinpihlaja
saarni
suippuorapihlaja
suomenpihlaja
talvikkipaju
tervaleppä
tunturikoivu
tuomi
tylppöorapihlaja
vuorijalava
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q165424  Wikispecies: Prunus padus  APDB: 152763  APNI: 439363  BioLib: 39521  BOLD: 291921  CoL: 4N93X  EoL: 632532  EPPO: PRNPA  EUNIS: 180306  FNA: 242341600  GBIF: 3021037  GRIN: 30057  iNaturalist: 143793  IPA: 11575  IPNI: 730076-1  ITIS: 24798  IUCN: 172090  MoBotPF: 286450  NatureServe: 2.136816  NBN: NBNSYS0000003419  NCBI: 97307  NZOR: 4c925c4c-a157-42b2-8931-095ff527afa5  Observation.org: 7267  Open Tree of Life: 1004570  PalDat: Prunus_padus  PFI: 2233  Plant List: rjp-45  PLANTS: PRPA5  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:730076-1  RHS: 14012  Tropicos: 27801114  VASCAN: 8870  WFO: wfo-0001008273  Laji.fi: MX.38939 
Tarhamehiläinen (Apis mellifera) laskeutumassa tuomenkukkaan
Tuomen marjoja
Tunnustukset

| Tunnustukset> Confessiones |
| --- | --- |
 Augustinuksen Tunnustusten keskiaikainen käsikirjoitus.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Augustinus
Kieli:  latina
Genre:  omaelämäkerta
Julkaistu:  397–398
Suomennos
Suomentaja:  Otto Lakka
Kustantaja:  SLEY-kirjat
Julkaistu:  1947, 1981
Ulkoasu:  sidottu (2. painos)
Sivumäärä:  394 (1. painos), 457 (2. painos)
ISBN:  951-617-486-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tunnustukset (lat. Confessiones) on kirkkoisä Augustinuksen omaelämäkerrallinen teos, joka koostuu kolmestatoista kirjasta. Sitä pidetään yleisesti maailmankirjallisuuden ensimmäisenä omaelämäkertana.
Historia

Augustinus eli ja kirjoitti 300-luvun lopussa ja 400-luvun alussa. Teoksen Tunnustukset hän kirjoitti noin vuosina 397–398. Tuolloin Augustinus oli noin 40-vuotias. Näin kirja ei ole Augustinuksen elämän täydellinen elämäkerta; kirjan kirjoittamisen jälkeen hän eli vielä pitkään ja kirjoitti muun muassa merkittävimmän teoksensa Jumalan valtio.
Kirjaa pidetään yleisesti ensimmäisenä länsimaisena omaelämäkertana, ja se antoi vaikutteita kristillisille kirjoittajille seuraavaksi tuhanneksi vuodeksi, koko keskiajalle. Teos on merkittävä myös teologisesti ja filosofisesti, sillä Augustinus mietiskelee siinä oman elämänsä lisäksi Jumalaa, maailmaa, luomista, ikuisuuden ja ajan olemusta sekä muun muassa muistin toimintaa. Kirjan useimmat suomennokset (ja muut käännökset) ovat lyhennelmiä, joista on poistettu filosofista aineistoa.
Sisältö

Augustinus kertoo kirjassa omasta syntisenä kuvaamastaan nuoruudesta ja kääntymyksestään kristinuskoon. Teos sisältää yhtenäisen selonteon hänen ajattelunsa kehityksestä, ja se on laajamittaisin yhden henkilön elämää kuvaava kertomus neljänneltä ja viidenneltä vuosisadalta.
Sisältö > Kirjan lukujen teemat

Augustinuksen lapsuus ja nuoruus 15-vuotiaaksi saakka.
Hänen joutumisensa huonoon seuraan, mikä sai hänet varastamaan ja antamaan myöten himoille.
Hänen opintonsa Karthagossa, hänen kääntymyksensä manikealaisuuteen ja yhä jatkunut himoissa eläminen 16–19-vuotiaana.
Ystävän menettäminen, Aristoteleen teosten opiskelu ja muu elämä 20–29-vuotiaana.
Luopuminen manikealaisuudesta piispa Ambrosiuksen vaikutuksesta Mediolanumissa 29-vuotiaana.
Siirtyminen kirkkoa kohti 30-vuotiaana edelleen Ambrosiuksen vaikutuksesta.
Siirtyminen Jumalan suurempaan tuntemiseen 31-vuotiaana.
Kääntyminen kristinuskoon 32-vuotiaana, Simplicianuksen neuvot muiden käännyttämiseksi.
Kaste 33-vuotiaana, Monica-äidin kuolema, ystävien Nebridiuksen ja Vecunduksen kuolema, retoriikan opintojen hylkääminen.
Tunnustamisen arvon mietiskelyä, muistin toiminnan pohdiskelua.
Mietelmiä Ensimmäisestä Mooseksen kirjasta ja luomisesta.
Lisää mietelmiä Ensimmäisestä Mooseksen kirjasta.
Ensimmäisen Mooseksen kirjan merkityksen ja Pyhän Kolminaisuuden pohdiskelu.
Suomennos

Kirjan suomennosta ei ole pidetty kaikin puolin tyydyttävänä.
Kirjallisuutta > Suomennokset

Augustinus: Kirkkoisä Augustinuksen tunnustukset.  (Latinankielestä lyhennellen suomentanut ja selityksillä varustanut Osv. Stenroth. Alkulause Herman Råbergh)  Porvoo:  Werner Söderström Osakeyhtiö, 1905.
Augustinus: Tunnustukset.  (Latinasta suomentanut Otto Lakka. Suomennoksen tarkistanut Yrjö-Otto Lakka. Kristikunnan klassikkoja 1. Ilmestynyt aiemmin 1947)  Helsinki:  SLEY-kirjat, 1981 (2. painos 2003).  ISBN 951-617-486-8
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Kosonen, Päivi: Isokrateesta Augustinukseen: Johdatus antiikin omaelämäkerralliseen kirjallisuuteen.  Jyväskylä:  Atena, 2007.  ISBN 978-951-796-474-6
Aiheesta muualla > Teos

Augustinus: Confessiones (Arkistoitu – Internet Archive). The Stoa Consortium. (latinaksi)
Augustine: The Confessions. Christian Classics Ethereal Library. (englanniksi)
Aiheesta muualla > Muuta

Pilkington, J. G.: Confessions: Explanations. New Advent. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Confessions (St. Augustine)
Käännös suomeksi
Blayre Turnbull

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Turnbull Wisconsinin yliopiston pelaajana 2013. |  Turnbull Wisconsinin yliopiston pelaajana 2013. |  Turnbull Wisconsinin yliopiston pelaajana 2013. |  |
Maa:  Kanada
Naisten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking 2022 |  |  |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kanada 2021 |  |  |
|  Kultaa | Tanska 2022 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2016 |  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 2017 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2023 |  |  |
|  Pronssia | Suomi 2019 |  |  |
Blayre Turnbull (s. 15. heinäkuuta 1993 New Glasgow, Nova Scotia) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa hyökkääjänä. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana voittanut olympialaisissa kultaa ja saavuttanut yhden hopeamitalin. MM-kilpailuista hänellä on kaksi kultaa, kolme hopeaa ja yksi pronssi. Seuratasolla hän edustaa CWHL-seura Calgary Infernoa.
Turnbull sai olympiahopeaa Pyeongchangissa 2018. Pekingin olympialaisissa 2022 hän saavutti uransa ensimmäisen olympiakullan. Hän voitti maailmanmestaruuden vuosina 2021 ja 2022 ja saavutti MM-hopeaa vuosina 2016, 2017 ja 2023 sekä MM-pronssia vuonna 2019.
Turnbull on seuratasolla edustanut Wisconsinin yliopistoa vuosina 2011–2015 sekä Calgary Infernoa vuodesta 2015. Hän voitti CWHL:n mestaruuden eli Clarkson Cupin vuonna 2016.
Tuomas Kilvoittelijan kirja

| Tuomas Kilvoittelijan kirja |
| --- | --- |
Kirjailija:  tuntematon
Kieli:  muinaiskreikka, kopti
Genre:  teologia
Julkaistu:  n. 150–225
Suomennos
Suomentaja:  Risto Uro, Ismo Dunderberg ja Antti Marjanen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2005
ISBN:  951-0-30859-5
Sarja: Nag Hammadin kirjasto
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tuomas Kilvoittelijan kirja tai Tuomaan kirja on Uuden testamentin apokryfisiin kirjoihin kuuluva kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi II, kirja 7). Sitä ei tule sekoittaa Tuomaan evankeliumiin.
Historia

Tuomas Kilvoittelijan kirja on ajoitettu noin vuosiin 150–225. Kirjoituksen ainoa tunnettu koptinkielinen käsikirjoitus perustuu mitä todennäköisimmin kreikankieliseen alkutekstiin. Kirjoituksen muodostumisesta on useita teorioita. Koska kirjoituksesta vain noin kolme viidesosaa muodostaa dialogin ja loppuosa on Jeesuksen monologia, kirjoitus on alun perin saattanut muodostua kahdesta erillisestä kirjoituksesta. Koska kirjoituksella on kaksi nimeä, jotkut ovat arvelleet sen olleen alun perin kirje, ”Kilvoittelijan kirje”, jonka on kirjoittanut hellenistisen filosofian omaksunut juutalainen. Myöhemmin kirjoitukselle olisi annettu kristillinen asetelma ja se olisi muutettu dialogiksi.
Lisäksi koska kirjoittajaksi on nimetty ”Mattaias”, jotkut ovat arvelleet sen olevan kadonnut Mattiaan evankeliumi.
Sisältö

Kirjoituksen alku on hyvin samanlainen kuin Tuomaan evankeliumissa – kirjoitus esittää olevansa Jeesuksen salattua opetusta apostoli Tuomaalle. Näiden kirjoitusten välillä on myös muita yhteyksiä muun muassa pelastusta koskevissa käsityksissä.
Kirjoituksen sisältö on tyyliltään melko gnostilainen siinä, että se painottaa yksityistä, salattua tietoa. Kirjoituksesta kuitenkin puuttuvat kaikki viittaukset gnostilaiseen kosmologiaan, jotka ovat tyypilliä useille muille erityisesti setiläisen gnostilaisuuden kirjoituksille. Näin teksti on todennäköisemmin tulosta juutalaisen ja hellenistisen ajattelun yhteensulautumasta, joka on osoitettu kristilliselle yleisölle.
Jeesus puhuu Tuomaalle ”kaksoisveljenään” ja ”tosi ystävänään” ja kertoo hänelle kuolevaisuudesta ja erityisesti seksuaalisuudesta. Kirjoitus käsittelee muun muassa seksuaalisuuden pahuutta ja selibaatin hyötyjä. Jeesus selittää, kuinka selibaatti tarjoaa tien pelastukseen, ja kuinka seksuaalinen halu on tuli, joka juovuttaa mielet ja saa sielut suunniltaan. Viisas kuitenkin pakenee himoa ja totuuden etsijä voi löytää levon. Lopussa Jeesus kuvaa, minkä rangaistuksen selibaatin pilkkaajat saavat, ja lausuu kaksitoista valitusta himosta, joka polttaa Tuomasta.
Sisältö > Lainauksia

”Voi teitä, jotka panette toivonne lihaan, tuhoutuvaan vankilaan. Kuinka kauan olette unohduksen vallassa ja kuinka kauan luulette, että katoamattomatkin tuhoutuvat. Teidän toivonne perustuu tähän maailmaan, ja tämä elämä on teidän jumalanne. Te turmelette sielunne!” (s. 143, suomennos Ismo Dunderberg, Antti Marjanen ja Risto Uro)
”Voi teitä, jotka himoitsette naisväen läheisyyttä, saastaista yhteiselämää naisen kanssa!” (s. 144)
Kirjallisuutta > Suomennos

Tuomas Kilvoittelijan kirja. Johdanto Risto Uro, suomennos ja selitykset Ismo Dunderberg, Antti Marjanen ja Risto Uro. Teoksessa Dunderberg, Ismo & Marjanen, Antti (toim.): Nag Hammadin kätketty viisaus – gnostilaisia ja muita varhaiskristillisiä tekstejä, s. 323–338.  (2. täydennetty painos)  Helsinki:  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-30859-5
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

The Book of Thomas the Contender. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Coptic Gnostic Library.  (Volume 2. A Complete Edition of the Nag Hammadi Codices (5 vols.))  Brill, 2002.  ISBN 978-90-04-11702-0  Koptinkielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
The Book of Thomas the Contender. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Nag Hammadi Library in English, s. 199–207.  (The Definitive Translation of the Gnostic Scriptures Complete in One Volume. Composition by E. J. Brill, The Netherlands. 3rd revised edition)  HarperSanFrancisco, 1990.  ISBN 0-06-066935-7  Englanninkielinen käännös.
Aiheesta muualla

Book of Thomas the Contender. The Gnostic Society Library. (englanniksi)
The Book of Thomas the Contender. Early Christian Writings. (englanniksi)
| n k Nag Hammadin kirjasto |
| --- | --- |
Koodeksi I:  Apostoli Paavalin rukous  Jaakobin salainen kirja  Totuuden evankeliumi  Tutkielma ylösnousemuksesta  Kolmiosainen tutkielma 
Koodeksi II:  Johanneksen salainen kirja  Tuomaan evankeliumi  Filippuksen evankeliumi  Hallitsijoiden olemus  Maailman alkuperästä  Kertomus sielusta  Tuomas Kilvoittelijan kirja 
Koodeksi III:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi  Eugnostos Siunattu  Jeesuksen Kristuksen viisaus  Keskustelu Vapahtajan kanssa 
Koodeksi IV:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi 
Koodeksi V:  Eugnostos Siunattu  Koptilainen Paavalin ilmestys  Ensimmäinen Jaakobin ilmestys  Toinen Jaakobin ilmestys  Aadamin ilmestys 
Koodeksi VI:  Pietarin ja kahdentoista apostolin teot  Ukkonen, täydellinen järki  Arvovaltainen opetus  Suuren voimamme tunteminen  Platonin Valtio 588a–589b  Tutkielma kahdeksannesta ja yhdeksännestä  Kiitosrukous  Asklepios 21–29 
Koodeksi VII:  Semin selitys  Suuren Setin toinen opetus  Gnostilainen Pietarin ilmestys  Silvanoksen opetukset  Setin kolme kivitaulua 
Koodeksi VIII:  Zostrianos  Pietarin kirje Filippukselle 
Koodeksi IX:  Melkisedek  Norean ajatus  Tutkielma totuudesta 
Koodeksi X:  Marsanes 
Koodeksi XI:  Tulkinta tiedosta  Valentinoksen teosten katkelmia  Allogenes  Hypsifrone 
Koodeksi XII:  Sekstoksen lauseet  Totuuden evankeliumi  Katkelmia tunnistamattomasta teoksesta 
Koodeksi XIII:  Kolmimuotoinen Protennoia  Maailman alkuperästä
Turkki olympialaisissa

| Sija |        |        |        | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 32. | 41 | 26 | 36 | 103 |
Turkki osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Lontoon 1908 kesäolympialaisissa. Se on saavuttanut kaikkiaan 103 olympiamitalia ja on olympialaisten mitalitilastossa sijalla 32.
Turkki on saavuttanut olympiamitaleja yhdeksessä eri urheilumuodossa (kymmenessä, jos kreikkalais-roomalainen paini ja vapaapaini lasketaan erikseen). Suurimmat menestyksensä se on saavuttanut painissa ja painonnostossa. Maan ensimmäinen olympiavoittaja oli painija Yaşar Erkan, joka voitti kultaa Berliinin 1936 olympialaisten kreikkalais-roomalaisen painin höyhensarjassa (alle 61 kg). Kolmeen olympiavoittoon ovat yltäneet painonnostajat Naim Süleymanoğlu ja Halil Mutlu.
Turkin olympiamitalit urheilumuodoittain

| Urheilumuoto | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vapaapaini | 18 | 12 | 11 | 41 |
| Kreikkalais-roomalainen paini | 11 | 6 | 8 | 25 |
| Painonnosto | 8 | 1 | 2 | 11 |
| Taekwondo | 1 | 3 | 5 | 9 |
| Nyrkkeily | 1 | 3 | 3 | 7 |
| Judo | 1 | 0 | 1 | 2 |
| Jousiammunta | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Karate | 0 | 1 | 3 | 4 |
| Yleisurheilu | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Rytminen voimistelu | 0 | 0 | 1 | 1 |
Turkkilaisia makeisia

| Turkkilaisia makeisia> Turks fruit |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Paul Verhoeven
Käsikirjoittaja:  Gerard Soeteman
Perustuu:  Jan Volkersin romaani
Tuottaja:  Rob Houwer
Säveltäjä:  Rogier van Otterloo
Kuvaaja:  Jan de Bont
Leikkaaja:  Jan Bosdriesz
Pääosat:   Rutger Hauer  Monique van de Ven  Tony Huurdeman  Wim van den Brink 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Hollanti
Tuotantoyhtiö:  Rob Houwer Film
Ensi-ilta:  1973
Kesto:  112 min
Alkuperäiskieli:  hollanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turkkilaisia makeisia (Turks fruit) on Paul Verhoevenin ohjaama elokuva vuodelta 1973. Elokuva on rakkaustarina ja äänestetty kaikkien aikojen parhaaksi hollantilaiselokuvaksi.
Elokuvan ansiosta Hollywood kiinnitti huomionsa sekä ohjaaja Verhoeveniin että pääosan näyttelijään Rutger Hauerin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Monique van de Ven  | … |   Olga Stapels   |
|  Rutger Hauer  | … |   Eric Vonk, kuvanveistäjä   |
|  Tonny Huurdeman  | … |   Olgan äiti   |
|  Wim van den Brink  | … |   Olgan isä   |
|  Hans Boskamp  | … |   Winkelchef   |
|  Dolf de Vries  | … |   Paul   |
|  Manfred de Graaf  | … |   Henny   |
|  Dick Scheffer  | … |   tilintarkastaja   |
|  Marjol Flore  | … |   Tineke   |
|  Bert Dijkstra  | … |   virkamies   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano sanoo elokuvaa villiksi, tuoreen tuntuiseksi ja rohkeaksi ihmissuhteiden kuvaukseksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Turkka

Turkka on suomenkielinen nimi. Se voi esiintyä sekä etu- että sukunimenä.
Etunimi

| Turkka |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  8. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Turo
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Tor -alkuiset nimet tai Tuure
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turkka on suomalainen miehen etunimi. Turkan nimipäivä on 8. heinäkuuta jolloin on myös Turon nimipäivä. Nimi on ollut käytössä jo 1400-luvulla ja on syntynyt muunnoksena joko ruotsalaisista Tor -alkuisista nimistä tai mahdollisesti nimestä Tuure, mutta sekä Tor-alkuiset nimet että Tuure johtuvat muinaisskandinaavisesta jumalan nimestä Thor.
Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Turkka on Suomessa annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 550 henkilölle.
Etunimi > Tunnettuja Turkka-nimisiä

Turkka Aaltonen (s. 1952), kokki, evankelista ja kirjailija
Turkka Hautala (s. 1981), suomalainen kirjailija
Turkka Kuusisto (s. 1979), diplomi-insinööri ja Posti Group Oyj:n toimitusjohtaja 2020–
Turkka Lehtinen (s. 1981), suomalainen salibandynpelaaja
Turkka Mali (1956–2023), suomalainen muusikko ja sanoittaja
Turkka Manninen (1966–2019), oopperalaulaja
Turkka Mastomäki (s. 1970), suomalainen näyttelijä
Turkka Myllykylä, historiantutkija ja kirjailija
Turkka Sundbäck (1931–2016), suomalainen jalkapalloilija
Turkka Tamminen (1931–2022), suomalainen jalkapalloilija
Turkka Tunturi, TYKSin johtajaylilääkäri
Sukunimi

Turkka on myös suomalainen sukunimi. Vuonna 2020 tämän nimisiä henkilöitä oli Suomessa 262. Tunnettuja nimenkantajia ovat:
Aarne Turkka (1906–1973), pappi, opettaja ja kirkkohistorioitsija
Arvi Turkka (1894–1965), kansanedustaja
Jouko Turkka (1942–2016), suomalainen teatteriohjaaja ja kirjailija
Juha Turkka (s. 1970), suomalainen kirjailija
Kauno Turkka (1898–1944), suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari
Rolf Turkka (e. Durchman, 1915–1989), suomalainen kilpapurjehduksen olympiamitalisti
Sirkka Turkka (1939–2021), suomalainen runoilija
Tellu Turkka (e. Paulasto, e. Virkkala, s. 1969), suomalainen viulisti ja laulaja.
Tuomaan teot

| Tuomaan teot |
| --- | --- |
Kirjailija:  tuntematon
Kieli:  syyria, muinaiskreikka (koinee)
Genre:  apostolien teot
Julkaistu:  200-luku
Suomennos
Suomentaja:  Munkki Serafim
Kustantaja:  Suomen eksegeettinen seura
Julkaistu:  2006
ISBN:  978-951-9217-46-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tuomaan teot (lat. Acta Thomae) on Uuden testamentin apokryfisiin kirjoituksiin kuuluva gnostilainen kirjoitus, joka kertoo apostoli Tuomaan lähestysmatkoista Intiassa ja päättyy hänen marttyyrikuolemaansa. Kirjoituksen tunnetuimpia osia on Helmihymni, joka on usein erotettu erilliseksi tekstiksi.
Historia

Tuomaan teot on kirjoitettu 200-luvulla oletettavasti Edessassa. Se on osa laajaa apostolien teoista kertovaa kirjallisuutta eli acta-kirjallisuutta, jota syntyi ensimmäisinä kristillisinä vuosisatoina. Lajityypin teokset yhdistelevät erilaisia legendoja ja kirjoitusajan tilanteeseen sovitettuja opetuksia. Tuomaan tekojen teksti itse esittää kirjoittajaksi apostoli Juudas Tuomaan. Aiemmin kirjoittajana on pidetty usein Leukiosta, joka oli Epifanioksen mukaan Johanneksen kumppani, ja jonka nimiin on laitettu useita apokryfisiä tekoja. Nykyisin tätä näkemystä ei kuitenkaan hyväksytä.
Tuomaan teot on viidestä tärkeimmästä acta-kirjallisuuden edustajasta ainoa kokonaisena säilynyt. Se luetaan tutkimuksessa usein niin kutsuttuun Tuomas-kirjallisuuteen, johon kuuluvat myös Tuomaan evankeliumi, Tuomas Kilvoittelijan kirja ja Keskustelu Vapahtajan kanssa.
Epifanios antaa ymmärtää, että Tuomaan tekoja luettiin laajalti 300-luvulla. Hänen lisäkseeen kirjoituksen mainitsee myös Augustinus. Kumpikin varoittaa teoksen harhaoppisuudesta: Epifanioksen mukaan se edusti enkratismia ja Augustinuksen mukaan manikealaisuutta. Nykyisin kirjoitus on luettu löyhästi gnostilaisiin kirjoituksiin. Vaikka osa tekojen sisällöstä onkin harhaoppista tai sen rajoilla, sitä on käytetty vuosisatojen aikana paljon ortodoksisissa luostareissa. Se on vaikuttanut varsinkin perinteiseen käsitykseen Tuomaasta Intian apostolina.
Kirjoitus on säilynyt kokonaisena syyrian ja kreikan kielillä, sen lisäksi siitä on säilynyt useita katkelmia. Tutkijoiden yleisimmän käsityksen mukaan teot kirjoitettiin alun perin syyriaksi ja käännettiin myöhemmin kreikaksi. Toisen vaihtoehton mukaan teot olisi kirjoitettu alun perin kreikaksi ja käännetty sitten syyriaksi. Tämän jälkeen alkuperäinen kreikankielinen teksti olisi hävinnyt, ja jäljellä on syyriankielisen tekstin lisäksi siitä takaisin kreikkaan käännetty teksti.
Kreikankielisiä käsikirjoituksia on säilynyt 85, joista vanhin on 800-luvulta. Säilynyt kreikankielinen teksti sisältää enemmän gnostilaistyyppisiä ajatuksia, ja siksi ne, jotka pitävät syyriankielistä tekstiä varhaisempana, katsovat, että syyriankielistä tekstiä olisi siivottu gnostilaisuudesta, ja kreikankielinen teksti edustaisi tältä osin alkuperäisempää sisältöä. Helmihymnin uskotaan olleen olemassa jo ennen muita Tuomaan tekoja. Se tunnetaan vain yhdestä syyriankielisestä käsikirjoituksesta 900-luvulta ja yhdestä kreikankielisestä käsikirjoituksesta 1000-luvulta. Se oli suosittu varhaiskristittyjen parissa omana tekstinäänkin.
Ajoitus tekee Tuomaan teoista syyriankielisen kirkon varhaisimman säilyneen Raamatun ulkopuolisen tekstin. Syyrian ja kreikan lisäksi Tuomaan teoista tai sen osista on ollut olemassa käännökset ainakin arabian, armenian, georgian, koptin, latinan ja etiopian kielille.
Kirjallisuutta > Suomennokset

Tuomaan teot.  (Johdanto ja käännös munkki Serafim. Suomen eksegeettisen seuran julkaisuja 91)  Helsinki:  Suomen eksegeettinen seura, 2006.  ISBN 978-951-9217-46-8
Tuomaan tekojen Helmihymni. Johdanto, käännös ja selitykset Tapani Harviainen. Teoksessa Dunderberg, Ismo & Marjanen, Antti (toim.): Nag Hammadin kätketty viisaus – gnostilaisia ja muita varhaiskristillisiä tekstejä, s. 339–351.  (2. täydennetty painos)  Helsinki:  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-30859-5
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

The Acts of Thomas. Teoksessa Elliott, J. K.: The Apocryphal New Testament: A Collection of Apocryphal Christian Literature in an English Translation.  OUP Oxford, 2005.  ISBN 9780198261810
The Acts of Thomas.  (Introduction, Text, and Commentary by A. F. J. Klijn. Novum Testamentum Supplements Series, nide 108)  Brill, 2003.  ISBN 9789004129375
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Bremmer, Jan N. (toim.): The Apocryphal Acts of Thomas.  (Studies on early Christian apocrypha, nide 6)  Peeters Publishers, 2001.  ISBN 9789042910706
Aiheesta muualla

Tuomaan teot. Ortodoksi.net.
Kaj Färm

Kaj Färm (20. heinäkuuta 1956 Espoo – 15. maaliskuuta 2024 Espoo) oli suomalainen radiotoimittaja.
Färm oli mukana perustamassa Yöradio-lähetystä vuonna 1987. 1990-luvulla hän oli toimittajana Radiomafiassa. Färm oli Yle Radio 1:n kanavapäällikkö kymmenen vuoden ajan, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2021. Hän oli Muistojen bulevardi -radio-ohjelman ideoija. Hän seurasi toimittajana varsinkin klassista musiikkia, elokuvaa ja kirjallisuutta. Färm oli erityisen kiinnostunut historiasta.
Färm kuoli maaliskuussa 2024 sairastettuaan keuhkokuumetta.
Kalevi Tuominen

| Kalevi Tuominen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kalevi Vilho Tapio Tuominen
Syntynyt: 9. elokuuta 1927 Vesilahti, Suomi
Kuollut: 23. tammikuuta 2020 (92 vuotta) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Kallu
Pituus:  174 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1952–1963:  Tampereen Pyrintö
Maajoukkueet
1953–1955:   Suomi
Ottelut (pisteet):  11 (19)
Valmennusura
1961–1963  1955–1969 1956 1959–1960:  Tampereen Pyrintö   Suomi  Suomi  Suomi
Aiheesta muualla
FIBA
Kalevi Vilho Tapio ”Kallu” Tuominen (9. elokuuta 1927 Vesilahti – 23. tammikuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen koripalloilija, koripallovalmentaja ja -tuomari, valmennuspäällikkö ja keskeinen urheiluvaikuttaja.
Tuomisen kasvattajaseura koripallossa oli Tampereen Pyrintö, jossa hän pelasi koko uransa ja jota hän myös valmensi SM-sarjassa. Tuominen valmensi myös Suomen miesten ja naisten maajoukkueita yhteensä yhdeksässä arvokisojen lopputurnauksessa, muun muassa Tokion olympiakisoissa 1964 ja koti-EM-kilpailuissa 1967. Hän oli pelaajana koripallon ja käsipallon SM-mitalisti, ja näiden kahden lisäksi jalkapallon pääsarjapelaaja. Vuosina 1969–1992 Tuominen toimi Suomen olympiakomitean valmennuspäällikkönä.