stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jasper Lattu
Muuta

Latun isoveli Niklas pelaa hyökkääjänä Suomi-sarjajoukkue Lempäälän Kisassa. Veljesten jo edesmennyt isä Ari-Pekka Lattu oli aitajuoksija, joka sijoittui vuoden 2005 yleisurheilun MM-kilpailuissa 400 metrin aitajuoksussa sijalle 19.
Jasper Lattu valmistui ylioppilaaksi Lahden lyseosta keväällä 2024. Hän on maininnut esikuvakseen Juuse Saroksen, johon Lattu on myös verranut pelityyliään.
Koreanvaahtera

| Koreanvaahtera |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Saippuamarjakasvit Sapindaceae
Suku::  Vaahterat Acer
Laji::  pseudosieboldianum
Kaksiosainen nimi
 Acer pseudosieboldianum  (Pax) Kom. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Koreanvaahtera (Acer pseudosieboldianum) on keskikokoinen lehtipuu, joka kuuluu vaahteroiden (Acer) sukuun. Se on peräisin Korean niemimaalta ja Pohjois-Kiinasta. Koreanvaahtera tunnetaan kauniista, syvänvihreistä lehdistään ja herkästä lehtien muodosta, jotka muistuttavat japaninvaahteran lehtiä. Lajin erottaminen lähisukulaisestaan sirovaahterasta onnistuu parhaiten kukkien avulla, koreanvaahterralla on punaiset ja sirovaahteralla vihreän keltaiset kukat.
Koreanvaahtera kasvaa luontaisesti Korean niemimaalla ja Pohjois-Kiinan vuoristoalueilla. Koreanvaahtera kasvaa yleensä noin 6–9 metrin korkeuteen, mutta se voi saavuttaa jopa 12 metrin korkeuden optimaalisissa kasvuolosuhteissa.
Kasvatus

Koreanvaahtera pärjää kasvuvyöhykkeillä I–III (–V riippuen alkuperästä). Se viihtyy kosteassa ja hyvin vettä läpäisevässä maassa sekä puolivarjoisilla tai aurinkoisilla paikoilla. Koreanvaahtera on yleensä kestävä pakkaselle ja se sopii hyvin monenlaisiin ilmasto-olosuhteisiin.
Koreanvaahtera on suhteellisen helppo kasvattaa puutarhoissa ja puistoissa. Se tarvitsee säännöllistä kastelua ja vettä läpäisevän maaperän, mutta se sietää myös kuivempia jaksoja. Puu kehittää kauniin, pyöreän kruunun (latvuksen) ja se on yleensä kohtalaisen hitaasti kasvava..
Pramipeksoli

| --- | --- |


Pramipeksoli
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(6S)-6-N-propyyli-4,5,6,7-tetrahydro-1,3-bentsotiatsoli-2,6-diamiini
Tunnisteet
CAS-numero: 104632-26-0
ATC-koodi: N04BC05
PubChem CID: 119570
DrugBank: DB00413
Kemialliset tiedot
Kaava: C10H17N3S 
Moolimassa: 211.33 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: yli 90% 
Proteiinisitoutuminen: 15% plasman proteiineihin 
Metabolia: merkitys pieni 
Puoliintumisaika: 8,5 - 12 tuntia 
Ekskreetio: enimmäkseen virtsan mukana muuttumattomana lääkkeenä 
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  B3(AU) 
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste
Antotapa: oraalinen
Pramipeksoli, jota myydään muun muassa nimellä Sifrol, on lääke, jota käytetään Parkinsonin taudin (PD) ja levottomat jalat -oireyhtymän (RLS) hoitoon. Parkinsonin taudissa sitä voidaan käyttää yksinään tai yhdessä levodopan kanssa. Se otetaan suun kautta. Pramipeksoli on ei-ergoliiniluokan dopamiiniagonisti.
Niche

Niche on sivistyssana, joka tarkoittaa erityisen sopivaa toiminta-aluetta, paikkaa tai lokeroa jollekin asialle, olennolle tai ihmiselle tai markkinan osa-aluetta. Suomen kielessä samaa perua on rakennustekniikan termi "nissi".
Sanan alkuperä

Niche-sana on englanninkielinen lainasana. Sanan alkuperä on latinan sanassa nidus, 'pesä'.
Biologiassa

Biologiassa tietyn lajin niche on sen ekologinen lokero eli sille sopiva elinympäristö, johon laji on erikoistunut.
Liiketaloudessa

Liiketaloudessa erityisesti markkinoinnissa puhutaan nicheistä erotuksena laajemmasta markkinasegmentin käsitteestä. Niche viittaa kapeammin määriteltyyn ryhmään markkinasegmentin sisällä, jonka tarpeita ei ole riittävästi tyydytetty. Se voi myös viitata tietyn segmentin alasegmenttiin.
Niche on yleensä pieni markkina-alue, joka ei kiinnosta kilpailumielessä monia yrityksiä. Siksi niche-markkinoilla toimivat yleensä pienet yritykset, joiden asiakkaat ovat valmiita maksamaan korkeampaa hintaa erikoistuneemmista tuotteista ja palveluista.
Gopher

Gopher on Internetissä toimiva hajautettu informaationjakoverkko, jonka World Wide Web pääosin syrjäytti 1990-luvulla. Gopher käyttää saman nimistä verkkoprotokollaa tiedostojen siirtoon.
Verrattuna WWW:hen Gopher on hierarkkisempi. Gopher käyttää yksinkertaista muotoilematonta tekstitiedostomuotoa, joka voi sisältää hyperlinkkejä muihin dokumentteihin. Gopher-palvelimen valikko voi sisältää linkkejä tiedostoihin, linkkejä alihakemistoihin tai muille palvelimille ja navigointi muistuttaa lähinnä hakemiston selaamista. Tiedostot Gopher-palvelimilla ovat usein tekstimuotoisia. Toisaalta gopherilla voi jakaa millaisia tiedostoja vain, jos asiakasohjelma niitä osaa käsitellä.
Gopher on rajoittuneempi kuin HTTP:n ja HTML:n yhdistelmä, mutta myös kevyempi toteuttaa.
Vuonna 1993 Minnesotan yliopisto muutti ohjelmiston lisensointia, jonka jälkeen sen suosio oli laskusuunnassa.
Gopher-palvelimia indeksoi Nevadan yliopiston Veronica-niminen hakukone (Very Easy Rodent-Oriented Net-wide Index to Computer Archives).
Vuonna 2007 Gopher-palvelimia oli jäljellä 86.
2020-luvulla Gopherin suosio lähti uuteen nousuun ja palvelimiä oli vuonna 2020 lähes 400.
Tekniikka

Gopherin kehitti Mark P. McCahillin johtama tiimi Minnesotan yliopistossa.
Ensimmäinen versio protokollasta ilmestyi vuonna 1991 ja vuonna 1993 sille julkaistiin RFC-dokumentti (RFC 1436). Gopher on suunniteltu asiakas-palvelin-arkkitehtuurille.
Gopherin URL on muotoa gopher://palvelin/hakupolku (vertaa HTTP:n http://palvelin/hakupolku). URL:t on tosin määritelty Gopherin jälkeen, eikä se näytä niitä sisäisesti.
IANA on varannut portin numero 70 gopher-protokollalle.
Tekniikka > Gopherin hyperteksti

Gopherin valikoissa käytetään tekstitiedostoa, josta käytetään epävirallista nimeä gophermap.
Normaali teksti näytetään sellaisenaan. Tekstirivit (selector line), jotka sisältävät tabulaattori-merkkejä muodostavat linkkejä. Rivi alkaa yhdellä merkillä, joka kuvaa linkitettävän tiedoston tyyppiä. Heti sen perään kirjoitetaan linkin käyttäjälle näkyvä nimi, ja tabulaattorilla erotettuna polku, johon linkki viittaa. Lisäkenttiä käytetään toisille palvelimille linkitettäessä, jolloin niihin lisätään palvelimen isäntänimi ja portti.
Gopherin alkuperäinen määritelmä sisältää 14 linkin tyyppiä. Määriteltyjen tiedostojen joukko on erittäin rajoitettu sisältäen gophermap menun (linkin toiseen menuun), tekstitiedosto, BinHex (Mac), "binäärinen MS-DOS-tiedosto", uuencode-tiedosto, binäärinen tiedosto, GIF, muu kuvatiedosto. Lisäksi gopher voi linkittää telnet-palvelimelle, CCSO-hakepalveluun tai gopherin tekstihakuun (WAIS).
Eräät asiakasohjelmat saattavat tukea lisätyyppejä kuten ääni- tai videotiedosto, WAV, PDF, XML, RTF, "dokumentti". Gopher ei sisällä tukea linkitykselle WWW-palvelimelle,
Gopherin tiedostonsiirto palauttaa tiedoston sellaisenaan, eikä sisällä mitään metadataa tiedostoista, joten niiden nimen ja tyypin päättely jää asiakasohjelman vastuulle.
Aiheesta muualla

Floodgap Systemsin gopher-palvelin, nykyinen Gopherin "etusivu"
Gopher-palvelin qoox.org (englanniksi)
Bob McKenzie (toimittaja)

Bob McKenzie on brittiläinen toimittaja. McKenzie työskenteli Daily Expressissä vuosina 1979–2014.
Ralli

McKenzie on kilpaillut kartanlukijana Rallin MM-sarjassa. Hän on osallistunut muutaman kerran Walesin ralliin.
Muuta

Vuoden 2005 Britannian GP:ssä McKenzie kunnioitti lupausta juoksemalla alasti Silverstonen radalla, jos McLaren voittaa kilpailun vuonna 2004. McLarenin tallipäällikkö Ron Dennis lähetti McKenzien matkaan kaksi tuntia ennen kilpailun alkua, ja hän saapui maaliin 36 minuuttia myöhemmin lunastamalla lupauksensa yllään vain hopeanvärinen vartalomaali ja turkiskukkaro. McKenzien juoksu keräsi rahaa hyväntekeväisyyteen.
Yksityiselämä

McKenzien tytär on toimittaja ja juontaja Lee McKenzie.
Alexander Fesshaie

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Alexander Fesshaie Beraki
Syntymäaika: 29. helmikuuta 2004 (ikä 20)
Syntymäpaikka: Solna, Ruotsi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 179 cm
Paino: 67 kg
Seura
Seura: AIK
Pelinumero: 47
Junioriseurat
-2022: AIK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2022- | AIK | 9 | (2) |
| Yhteensä | Yhteensä | 9 | (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Alexander Fesshaie Beraki (s. 29. helmikuuta 2004, Solna, Ruotsi) on ruotsalais-eritrealainen jalkapalloilija, joka edustaa AIK Fotbollia ja Ruotsin alle 18-vuotiaiden jalkapallomaajoukkuetta oikeana laita- ja keskushyökkääjänä. Fesshaie on 179 senttimetriä pitkä, hän painaa 67 kg ja AIK:n kasvatti. AIK:ssa Fesshaiella on sopimus vuosien 2027 ja 2028 vaihteeseen saakka. Fesshaie on pelannut AIK:n edustusjoukkueessa yhdeksän ottelua, joissa hän on tehnyt kaksi maalia. Ruotsin alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa Fesshaie on pelannut ottelun Itävaltaa vastaan. Joulukuussa 2022 Transfermarkt arvioi Fesshaien arvon olleen 50 tuhatta euroa.
Aiheesta muualla

Fesshaie AIK Fotbollin sivuilla
Annabeth Chase

| Annabeth Chase |
| --- | --- |
Luoja(t):  Rick Riordan
Näyttelijä(t):  Alexandra Daddario Kristin Stokes Leah Jeffries
Ensi- esiintyminen:  Salamavaras
Henkilötiedot
Status:  elossa
Sukupuoli:  nainen
Ikä:  18 tai 19
Luonteenpiirteet:  puolijumala
Suhteet
Vanhemmat:  Frederick Chase (isä) Athene (äiti)
Sisarukset:  kaksi kuolevaista velipuolta ja muut Athenen lapset
Serkut:  Magnus Chase
Tutut:  Percy Jackson Jason Grace
Infobox OKNimi-testi OK: 
Annabeth Chase on Rick Riordanin luoma kuvitteellinen hahmo, joka on yksi päähenkilöistä sekä Percy Jackson että Olympoksen sankarit -nuortenkirjasarjoissa. Annabeth on puolijumala. Hänen äitinsä on kreikkalainen viisauden ja sotataidon jumalatar Athene. Annabethin isä on ilmatieteen professori Frederick Chase.
Annabethilla on vaaleat hiukset ja myrskynharmaat silmät. Athenen tyttärenä hän on luonnostaan älykäs ja hänellä on erityisiä lahjoja arkkitehtuuriin sekä strategiaan. Salamavarkaassa paljastettiin, että Annabeth kammoksuu hämähäkkejä, koska hänen äitinsä Athene muutti Arakhnen hämähäkiksi tämän hävittyä kutomiskilpailun Athenelle.
Annabethin parhaisiin ystäviin kuuluvat Percy Jackson, Grover Underwood, Thaleia Grace ja Luke Castellan. Hänen serkkunsa Magnus Chase on Rick Riordanin skandinaavisesta mytologiasta kertovan kirjasarjan Magnus Chasen päähenkilö. Annabethista tulee myöhemmin Percy Jacksonin tyttöystävä.
Annabeth esiintyy kirjoissa Salamavaras, Hirviöidenmeri, Titaanien kirous, Labyrinttitaistelu, Jumalten sota, Eksynyt sankari, Athenen merkki, Haadeksen talo jaOlympoksen veri. Hän esiintyy myös lyhyesti Magnus Chase -kirjasarjan kirjoissa Kesän miekka, Thorin vasara ja Kuolleiden laiva sekä Apollo-kirjasarjan kirjoissa Neron torni. Hänet mainitaan myös Vaiennut oraakkeli -kirjassa.
Percy Jackson -kirjasarjaan perustuvissa elokuvissa Percy Jackson: Salamavaras ja Percy Jackson: Hirviöidenmeri Annabethia näyttelee Alexandra Daddario. The Lightning Thief -musikaalissa häntä esittää Kristin Stokes.
Ikaalisten Matkatoimisto

| IMT> fi |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1991
Perustaja:  Airi ja Jyrki Talonen
Toimitusjohtaja:  Esa Talonen
Kotipaikka:  Ikaalinen
Toimiala:  matkatoimisto
Liikevaihto:  10 426 000 (2023)
Liikevoitto:  -432 000 (2023)
Tilikauden tulos:  -540 000 (2023)
Henkilöstö:  29 (2023)
Kotisivu:  www.imt.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ikaalisten Matkatoimisto Oy on suomalainen matkatoimisto, joka käyttää nimeä IMT.fi. IMT.fi tarjoaa lomamatkoja vapaa-ajan matkustamiseen. Yrityksen valikoimassa ovat kylpylälomat, risteilyt, hotellimatkat, kiertomatkat sekä erilaisia teemamatkoja, kuten golf-, hyvinvointi-, terveysmatkat, pikkujoulut konserttimatkat tai perhelomat. IMT.fi järjestää valmismatkoja yli 20 Euroopan maahan. Yhtiön liikevaihto on noin 10 miljoonaa (2023). Ikaalisten Matkatoimistolla on toimisto Ikaalisissa.
IMT.fi on perustettu vuonna 1991 Airi ja Jyrki Talosen toimesta Ikaalisiin. Yhtiö tekee matkoja koko Euroopan alueella, erityisenä osaamisena Baltian alue. Ikaalisten matkatoimisto alkoi järjestää matkoja Viroon heti, kun matkailu siellä vapautui.
IMT.fi:n logo
Nykyään IMT:n omistavat Karoliina Selin, Pauliina Talonen-Selin sekä Esa Talonen. Yrityksen toimitusjohtaja on Esa Talonen sekä varatoimitusjohtaja Karoliina Selin.
Palkinnot

Ikaalisten Matkatoimisto on saanut lukuisia palkintoja sekä tunnustuksia:
Ikaalisten Vuoden Yrittäjä. Vuonna 1997.
Pirkanmaan maakunnallinen yrittäjäpalkinto. Vuonna 2009.
Tunnustus Viron kylpyläliitolta parhaana yhteystyökumppanina. Vuonna 2011.
Suomen suurimmassa digitaalisen markkinoinnin kilpailussa Grand Onessa Ikaalisten Matkatoimisto saavutti kunniamaininnat kategorioissa Paras kuluttajille suunnattu verkkopalvelu sekä Tuloksellisin verkkopalvelu. Vuonna 2017.
Aiheesta muualla

IMT.fi
Nuno Tavares

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Nuno Albertino Varela Tavares
Syntymäaika: 26. tammikuuta 2000 (ikä 24)
Syntymäpaikka: Lissabon, Portugali
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 183 cm
Seura
Seura: Lazio (lainassa Arsenalista)
Junioriseurat
2009–2010: Casa Pia
2010–2013: Sporting CP
2013–2015: Casa Pia
2015–2018: SL Benfica
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2018–2021 | SL Benfica | 60 | (1) |
| 2021– | Arsenal FC | 28 | (1) |
| 2022–2023 | → Olympique de Marseille | 39 | (6) |
| 2023–2024 | → Nottingham Forest |  |  |
| 2024– | → Lazio |  |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Nuno Albertino Varela Tavares (s. 26. tammikuuta 2000 Lissabon) on portugalilainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie A:n Laziota lainalla englantilaisseura Arsenalista. Hän on pelannut Portugalin alle 18-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Pelipaikaltaan hän on vasen laitapuolustaja. Hän on vasenjalkainen ja pituudeltaan 183 senttimetriä. Tavaresila on myös Kap Verden kansalaisuus.
Tavares pelasi ranskalaisessa Olympique Marseillessa kaudella 2022–2023 kaikki sarjat ja cupit mukaan laskien 39 ottelua, joissa hän teki kuusi maalia. Marraskuussa 2022 Transfermarkt arvioi Tavaresin arvon olleen 18 miljoonaa euroa.
Saavutukset

Päivitetty 11. kesäkuuta 2023.
Portugalin Supercupin voittaja 2020
Suomen Moskovan-suurlähetystö

Suurlähetystön pääsisäänkäynti
Suurlähetystö on osoitteessa Kropotkinski pereulok 15-17
Suomen Venäjän-suurlähetystö (ven. Посольство Финляндии в России, Posolstvo Finljandii v Rossii) sijaitsee Venäjän pääkaupungissa Moskovassa. Suurlähettiläänä on toiminut Marja Liivala 1. syyskuuta 2024 alkaen.
Lähetystössä on henkilökuntaa 34 (vuonna 2023).
Suurlähetystörakennus

Suurlähetystön nykyinen rakennus vihittiin käyttöön Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1938 ja on Suomen ensimmäinen nimenomaan diplomaattiseksi edustustoksi rakentama talo. Samalla se oli ensimmäinen Neuvostoliiton pääkaupunkiin Moskovaan rakennettu ulkovaltojen edustusto ja on yksi harvoista funktionalismin tyylisuunnan rakennuksista Moskovassa toimien edelleen paljolti sellaisena kuin sen suunnittelija, arkkitehti Hilding Ekelund sen piirsi.
Talon suurta parveketta kutsutaan "Paasikiven komentosillaksi". Sisätiloissa koristeellisessa salissa ruokasalin ja ison salin välissä on kaksi Ilja Repinin maalausta ja kullatut 1900-luvun alun huonekalut. Huonekalut ovat tarinan mukaan peräisin Suomen suuriruhtinaskunnan aikaisesta ministerivaltiosihteerin residenssistä. Isossa salissa on nykyaikainen kalustus ja ruokasalissa on alkuperäinen arkkitehti Elli Ruuthin suunnittelema kalustus.
Talon valmistuttua henkilökunta asui lähetystöalueella. Talvisodan aikana rakennus oli tyhjillään ja Ruotsin valvonnassa, jatkosodan aikana siinä asui ruotsalaisia diplomaatteja ja sodan päätyttyä yhdysvaltalainen diplomaatti George F. Kennan.
Lähetystön pihalla oli viljelypalstoja sekä kanoja ja sikoja 1940-luvun loppupuolelta 1960-luvulle, jolloin henkilökunnalle alettiin vuokrata asuntoja muualta kaupungista.
Suurlähetystön lisärakennuksen rakentaminen alkoi Neuvostoliiton hajoamisen myötä ja vihittiin käyttöönsä keväällä 1996.
Kirjallisuutta

Jyrki Paloposki, Jussi Pekkarinen: Kolhoosi ja keidas. Moskovan suurlähetystörakennus 60 vuotta. Otava 1998. (Julkaistu venäjäksi 2005.)
Mansala, Arto: Kohti kaaoksen pitkää yötä. Kolme kautta Moskovassa.  WSOY, 2015.  ISBN 978-951-0-40966-4
Aiheesta muualla

Suomen Venäjän-suurlähetystö
Kimmo Elo: Diplomaatti muistelee ja pohtii Venäjää. Kirja-arvostelu teoksesta Mansala, Arto: Kohti kaaoksen pitkää yötä. Kolme kautta Moskovassa. WSOY, 2015. (Agricolan kirja-arvostelut, 29.4.2015)
Hannu Häkkinen

| Hannu Häkkinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1962
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  laskennallisen nanotieteen professori, akatemiaprofessori (2016–2020)
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Jyväskylän yliopisto, väitöskirja (1991)
Instituutti:  Jyväskylän yliopisto
Tutkimusalue:  nanorakenteisten metalli-molekyyli -rajapintojen fysikaaliset, kemialliset ja biologiset ominaisuudet  (näitä tutkitaan teoreettisten ja laskennallisten menetelmien avulla)
Palkinnot:  Emil Aaltonen säätiön nuoren tutkijan palkinto (väitöskirjatyö, 1989-1991), Nyyssonen säätiön palkinto Jyväskylän yliopiston tiedepalkinto (2011), Jyväskylän yliopiston rehtorin julkaisupalkinto (2012 & 2013), Suomalainen Tiedeakatemia (jäsen 2015)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Hannu Häkkinen (s. 1962) on laskennallisen nanotieteen professori Jyväskylän yliopistossa (2007-). Hän on akatemiaprofessori kaudella 1.1.2016–31.12.2020.
Ura

Hannu Häkkinen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1981. Filosofian maisteri (fysiikka) vuonna 1988 ja filosofian tohtori (fysiikka) Jyväskylän yliopistosta vuonna 1991. Väitöskirjan aiheena oli “Effective-Medium Studies of Dislocations and Surfaces in FCC Metals”. Dosentin arvo (Jyväskylän yliopisto) 1997. Vuosina 1998–2003 tutkijana Georgia Institute of Technologyssä Yhdysvalloissa. Nimitettiin Jyväskylän yliopiston laskennallisen nanotieteen professoriksi 2007. Vuodesta 2012 lähtien Jyväskylän yliopiston Nanotiedekeskuksen (NSC) tutkimusjohtaja. Vuodesta 2016 alkaen akatemiaprofessori.
Professori Häkkinen tekee tutkimusta Jyväskylän yliopistossa, sen Nanotiedekeskuksen ja useiden ulkomaisten tutkimusryhmien kanssa. Hänellä on laaja kansainvälisten  huippututkimusryhmien yhteistyöverkosto. Professori Häkkisen yhteistyökumppanina on muun muassa kemian nobelisti Roger D. Kornberg Stanfordin yliopistosta.
Huhtikuussa 2024 Häkkisen johtama tutkimushanke sai Euroopan tiedeneuvoston arvostetun ERC Advanced Grant -hankerahoituksen. Tämä kokeneille tutkijoille myönnettävä viisivuotinen, 2,5 miljoonan euron suuruinen apuraha tuli Dynamic nanocluster – biomolecule interfaces -hankkeelle. Hankkeessa kehitetään laskentamenetelmiä, joita voidaan soveltaa esimerkiksi  nanolääketieteessä.
Aiheesta muualla

Author:Hannu Häkkinen (englanniksi) (nature.com)
PubMed: Hannu Hakkinen(author) (englanniksi) (nih.gov)
Armor King (Tekken)

Armor King on kahden eri fiktiivisen Tekken-hahmon nimi. Armor King I oli mukana ensimmäisestä Tekkenistä lähtien ja Armor King II esiteltiin Tekken 5: Dark Resurrectionissa.
Armor King I

| Armor King I |
| --- | --- |
Luoja(t):  Namco
Ensi- esiintyminen:  Tekken 1
Henkilötiedot
Koko nimi:  Armor King (Taiteilija nimi)
Status:  Kuollut
Ammatti:  Ammattipainija
Sukupuoli:  Mies
Ikä:  Tuntematon
Kotipaikka:   Meksiko
Luonteenpiirteet:  Ei yliluonnollisia kykyjä. Käyttää tehokkaita painijan liikkeitä.
Suhteet
Tutut:  King,ystävä, Armor King II, veli
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Armor King oli osallistunut The King Of Iron Fist -turnaukseen tasatakseen tilit King -nimisen ammattilaispainijan kanssa, jonka kanssa oli menettänyt toisen silmänsä painikehässä. Armor King kantoi syvää kaunaa tästä ja otti osaa turnaukseen ja toden totta voittikin Kingin. Kaksi vuotta sitten käydyn ”ystävyysottelun” jälkeen kahdelle painijalle oli kehittynyt luja ystävyys-suhde. Ennen neljättä turnausta, Armor Kingin surmasi baaritappelussa australialainen humaltunut Craig Marduk. King maksoi myöhemmin miehen takuut tasatakseen tilit.
Armor King II

| Armor King II |
| --- | --- |
 Armor King Tekken 7 -pelissä.
Luoja(t):  Namco
Ensi- esiintyminen:  Tekken 5:DR
Henkilötiedot
Koko nimi:  Armor King II(Taiteilija nimi)
Status:  Aktiivinen
Ammatti:  Ammattipainija
Sukupuoli:  Mies
Ikä:  Tuntematon
Kotipaikka:   Meksiko (ehkä)
Luonteenpiirteet:  Ei yliluonnollisia kykyjä. Käyttää tehokkaita painijan liikkeitä.
Suhteet
Tutut:  Armor King I, veli, King II, Craig Marduk
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Viidennellä turnauksella itseään Armor Kingiksi nimittävä tuntematon henkilö osallistui turnaukseen. Tämä antoi Mardukille kunnon selkäsaunan ja jatkoi pidemmälle. King vakuuttui miehen ilmiömäisestä painitaidoista ja alkoi pikkuhiljaa miettiä, että oliko kyseessä Armor Kingin paluu. Mies vain ei ollut tuntevinaankaan Kingiä. Kingin ja Mardukin ystävystyttyä he halusivat selvittää Armor Kingin todellisen minän, ja miksi hän runteli Kingiä ja Mardukia niin armotta. Loppuvideoissa Armor King saapuu hautausmaalle, jossa Marduk kaivaa Armor Kingin hautaa esiin, mutta Armor King makaa yhä arkussa kuolleena. Armor King (II) saapuu haudalle ja sanoo Mardukille olevansa alkuperäisen veli.
Ylin oikeusaste

Ylin oikeusaste eli korkein oikeusaste tai viimeinen oikeusaste on useimmissa valtioissa ja toimialueissa oikeusaste, jonka ratkaisu on lopullinen ja jonka tuomioista tai päätöksistä ei voi valittaa tai niihin ei voi hakea muutosta miltään toimielimeltä tai tuomioistuimelta.
Ylimmän oikeusasteen kehitys ja muodot

Ylimmän oikeusasteen kehityksen alkuna on ollut useimpiin yhteiskuntiin sisältynyt ajatus lopullisesta tuomiovallasta. Itsevaltiuden aikana se kuului hallitsijalle, jolla oli oikeus muuttaa tuomioistuinten päätöksiä hänelle tehtyjen valitusten perusteella. Valistuksen aikana syntyneen vallan kolmijako-opin mukaan tuomiovalta eriytettiin hallitsijan ja lainsäätäjän vallasta. Myös tähän uuteen järjestelmään luotiin ylin tuomiovalta, joka saattoi kumota alempien tuomioistuinten päätökset.
Anglosaksisissa maissa ylin oikeusaste kehittyi Ison-Britannian parlamentin ylähuoneen oikeudesta ottaa käsiteltäväksi tuomioistuinten ratkaisuja. Lainsäädäntöä kehitettiin pitkälti ylähuoneen ns. lakilordien tekemien ennakkoratkaisujen perusteella. Nykyään tämä kehityssuunta näkyy voimakkaasti esimerkiksi Yhdysvaltain korkeimman oikeuden itsenäisessä toimivallassa.
Useimmissa Euroopan maissa on yleensä kaksi korkeinta oikeusasteen tuomioistuinta. Hyvin tyypillinen on jako siviili- ja rikosasioiden sekä hallintoasioiden ylimpään oikeusasteeseen. Tällainen jako on voimassa myös Suomessa. Monissa maissa on myös erillinen perustuslakituomioistuin, joka ratkaisee lainsäätämiseen ja perustuslain tulkintaan liittyviä kysymyksiä.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen suhde jäsenmaiden korkeimpiin oikeusasteisiin

Euroopan unionin jäsenmaiden korkeimpien tuomioistuinten toimivaltaa rajoittaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin. EU:n jäsenmaiden tuomioistuimilla on velvollisuus pyytää EY-tuomioistuimelta lausuntoa tietyn EU:n asetuksen tai direktiivin tulkinnasta ja soveltuvuudesta oikeudenkäynnin kohteena olevaan asiaan. Jäsenmaan tuomioistuin on velvollinen noudattamaan EY-tuomioistuimen asiassa antamaa ratkaisua.
Korkeimmat oikeusasteet Suomessa

Suomessa on kaksi pysyvää korkeinta oikeusastetta:
korkein oikeus siviili- ja rikosasioiden oikeudenkäynneissä ja
korkein hallinto-oikeus hallintolainkäyttöön liittyvissä oikeudenkäynneissä.
Ylimpien virkamiesten ja valtioneuvoston jäsenten virkarikossyytteitä käsittelevä valtakunnanoikeus on tarvittaessa kokoontuva erityistuomioistuin, joka toimialallaan on ainoa ja siten myös korkein oikeusaste.