stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääpallon Allsvenskan-kausi 2009–2010

| Allsvenskan 2009-2010 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  24
Mestari:  Tillberga Bandy Västerås (Pohjoislohkoa) ja   IF Boltic, Karlstad (Etelälohko)
Nousseet joukkueet:  Tillberga Bandy Västerås   IF Boltic, Karlstad
Pudonneet joukkueet:  Söderfors GoIF   Selånger SK   IF Stjärnan Bandy   Frillesås BK
Ylempi sarjataso:  Elitserien
Alempi sarjataso:  1.Division
  ← 2009 :  2011 → 
Ruotsin jääpallon Allsvenskan pelattiin kaudella 2010–2011 kahdessa kahdentoista joukkueen lohkossa, joissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen kaksi parasta joukkuetta selviytyivät Elitserienin karsintoihin, kaksi heikointa putosi 1. divisioonaan ja sijoille 9.–10. sijoittuneet joutuivat karsimaan Allsvenskanin sarjapaikastaan. Vain muutama päivä ennen sarjakauden alkua Selånger SK ilmoitti vetäytymisestään Allsvenskanista pelaajavaikeuksien vuoksi eikä sarjaa saatu näin täydennettyä, vaan Pohjoislohko pelattiin 11 joukkueisena.
Elitserien-karsinnat

| Joukkue #1 | Maalit | Joukkue #2 | Ottelu 1 | Ottelu 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GAIS Bandy, Göteborg | 4-12 | IFK Kungälv | 3-5 | 2-7 |
| Örebro SK | 5-13 | IFK Vänersborg | 1-7 | 6-12 |
GAIS Bandy ja Örebro eivät onnistuneet Elutserieniin nousussa. IFK Kungälv ja IFK Vänersborg säilyttivät Elitserien-paikkansa.
Allsvenskan-karsinnat

| Joukkue #1 | Maalit | Joukkue #2 | Ottelu 1 | Ottelu 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sunvärä SK | 4-17 | Nässjö IF | 1-8 | 3-9 |
| UNIK, Uppsala | 3-12 | IFK Rättvik | 2-9 | 1-3 |
| Djurgården IF, Tukholma | 3-11 | Gustavsbergs IF | 4-6 | 5-4 |
| Kareby IS | 7-8 | Otterbäckens BK | 4-6 | 3-1 |
Nässjö, Rättvik, Gustavsberg ja Otterbäcken säilyttivät Allsvenskan-paikkansa.
Jääpallon Allsvenskan-kausi 2011–2012

| Allsvenskan 2011-2012 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  24
Mestari:  Ljusdals BK (Pohjoislohko) ja   Gripen Trollhättan BK (Etelälohko)
Nousseet joukkueet:  Ljusdals BK   IFK Motala
Pudonneet joukkueet:  UNIK Bandy   Västanfors IF   Frillesås BK   IF Stjärnan Bandy   Skutskärs IF
Ylempi sarjataso:  Elitserien
Alempi sarjataso:  1.Division
  ← 2011 :  2013 → 
Ruotsin jääpallon Allsvenskan pelattiin kaudella 2011-2012 kahdessa kahdentoista joukkueen lohkossa, joissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen parhaat nousivat suoraan Elitserieniin ja lohkojen kakkoset karsivat Elitseienin kolmanneksi ja neljänneksi heikointa selviytyivät vastaan, lohkojen kaksi heikointa putosi 1. divisioonaan ja lohkojen sijoille 9.-10. sijoittuneet joutuivat karsimaan Allsvenskanin sarjapaikastaan.
Karsinnat

Karsinnat pelattiin kaksiosaisina, ja ne aloitettiin Allsvenskan-seuran kotikentällä.
| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 | Ottelu 1 | Ottelu 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Örebro SK | 8-13 | IK Sirius | 3-6 | 5-7 |
| Gripen Trollhättan BK | 5-11 | Vetlanda BK | 2-5 | 3-6 |
Sirius ja Vetlanda säilyivät Elitserienissä.
Allsvenskan-karsinnat

| Joukkue #1 | Maalit | Joukkue #2 | Ottelu 1 | Ottelu 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BK Derby Bandy | 9-21 | Frillesås BK | 5-7 | 4-14 |
| Otterbäckens BK | 5-14 | IF Boltic | 4-4 | 1-10 |
| Djurgården IF | 3-11 | Finspångs AIK | 3-3 | 0-8 |
| Nyborgs SK | 9-8 | Skutskärs IF | 5-4 | 4-4 |
Frillesås, IF Boltic ja Finspång säilyivät Allsvenskanissa sekä Nyborg nousi uutena Allsvenskaniin.
Kaliumsyanidi

| Kaliumsyanidi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  151-50-8
PubChem CID:  9032
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  KCN
Moolimassa:  65,1 g/mol
Ulkomuoto:  Valkoinen jauhe
Sulamispiste:  634 °C
Kiehumispiste:  1 625 °C
Tiheys:  1,52 g/cm3
Liukoisuus veteen:  71,6 g/100 ml
  T+ N 
Kaliumsyanidi syankalium (KCN), syaanivetyhapon (HCN) kaliumsuola, on voimakas myrkky.
Kaliumsyanidin moolimassa on 65,1 g/mol, sulamispiste 634 °C, kiehumispiste 1 625 °C, tiheys 1,52 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3) ja CAS-numero 151-50-8. Kaliumsyanidin liukoisuus veteen on 71,6 g/100 ml.
Kaliumsyanidia käytetään kullan ja hopean erottamisessa malmista, hopeoinnissa, desinfiointiaineena, hyönteismyrkkynä, filminkehityksessä, väriaineiden valmistuksessa ja laboratoriokemikaalina. Kullan erottaminen veden ja hapen avulla kaliumdisyanoauraatiksi(I):
Reagoidessaan happojen ja kosteuden kanssa muodostuu syaanivetyä (sinihappoa).
Aine myrkkynä

Kaliumsyanidi on ollut murhaajien suosima myrkky. Myrkkynä kaliumsyanidi on valkoisena jauheena, joka maistuu karvasmantelilta. Puoli grammaa ainetta nieltynä riittää tappamaan ihmisen. Vatsaan joutuessaan kaliumsyanidi reagoi vatsassa olevan suolahapon kanssa, jolloin muodostuu sinihappoa. Kaliumsyanidista vapautuva syanidi-ioni salpaa soluhengityksen estämällä sytokromioksidaasin toiminnan. Se vahingoittaa erityisesti sydäntä ja keskushermostoa. Uhri kuolee nopeasti; syanidi voi johtaa kuolemaan noin 3-8 minuutin kuluessa. Kaliumsyanidimyrkytyksen vastamyrkkynä toimii esimerkiksi siitä B12-vitamiinia muodostava hydroksikobalamiini (C62H89CoN13O15P). Vetyperoksidi hapettaa kaliumsyanidin erittäin tehokkaasti vähemmän myrkylliseksi kaliumsyanaatiksi:
Aineen makua on kuvailtu karvaana ja polttavan tuntuisena. Hindustan Timesin mukaan intialainen mies joka kuoli syötyään vahingossa kaliumsyanidia ehti hätäisesti kirjoittaa muistilapun jossa luki:
Lääkärit, kaliumsyanidi. Olen maistanut sitä. Se polttaa kieltä ja maistuu karvaalta.
Aiheesta muualla

Kaliumsyanidin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: Potassium cyanide (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Potassium cyanide (englanniksi)
ChemBlink: Potassium cyanide (englanniksi)
Jääpallon Allsvenskan-kausi 2010–2011

| Allsvenskan 2010-2011 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  24
Mestari:  Kalix Bandy (Pohjoislohko) ja  GAIS Bandy, Göteborg (Etelälohko)
Nousseet joukkueet:  Kalix Bandy   GAIS Bandy
Pudonneet joukkueet:  Otterbäckens BK   Åtvidabergs BK   Mosseruds GF   Gustavsbergs IF   Borlänge/Stora Tuna BK
Ylempi sarjataso:  Elitserien
Alempi sarjataso:  1.Division
  ← 2010 :  2012 → 
Ruotsin jääpallon Allsvenskan pelattiin kaudella 2010-2011 kahdessa kahdentoista joukkueen lohkossa, joissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen kaksi parasta joukkuetta selviytyivät Elitserienin karsintoihin, kaksi heikointa putosi 1. divisioonaan ja sijoille 9.-10. sijoittuneet joutuivat karsimaan Allsvenskanin sarjapaikastaan.
Elitserien-karsinnat

Karsinnoissa pelasivat Allsvenskanin lohkojen kakkoset eli Ale-Surte BK ja Örebro SK Elitserienin kahta
viimeistä eli Tillberga Bandy Västerås ja IFK Vänersborgia vastaan. Vastustajat luotiin maantieteellisesti eli Örebro-Tillberga
ja Ale-Surte - IFK Vänersborg.
| Joukkue #1 | Maalit | Joukkue #2 | Ottelu 1 | Ottelu 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Örebro SK | 4-12 | Tillberga Bandy Västerås | 2-3 | 2-9 |
| Ale-Surte BK | 5-13 | IFK Vänersborg | 5-7 | 0-6 |
Allsvenskan-karsinnat

| Joukkue #1 | Maalit | Joukkue #2 | Ottelu 1 | Ottelu 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Frillesås BK | 12-8 | Otterbäckens BK | 6-5 | 6-3 |
| Skirö/Nävelsjö | 4-12 | Jönköping Bandy | 1-4 | 3-8 |
| Djurgården IF | 3-11 | Köpings IS BK | 2-3 | 1-8 |
| Karlsborgs BK | 7-8 | Västanfors IF | 4-4 | 3-4 |
Jönköping, Köping ja Västanfors säilyivät Allsvenskanissa sekä Frillesås nousi uutena Allsvenskaniin.
Karheapillike

| Karheapillike |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Pillikkeet Galeopsis
Laji::  tetrahit
Kaksiosainen nimi
 Galeopsis tetrahit  L. 
Katso myös
   Karheapillike Wikispeciesissä   Karheapillike Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karheapillike (Galeopsis tetrahit) on yksivuotinen pillikelaji, joka kasvaa 20:stä 70:een senttimetriä korkeaksi. Sen varsi on vankka, nivelten alapuolilta paksuuntunut, runsaasti sukasellinen ja tavallisesti nystykarvainen. Varren sukaset ovat alaspäin siirottavia, pitkiä, karkeita ja kellertäviä. Lehdet ovat puikeita, isohampaisia ja suippukärkisiä. Kukan tavallisesti punainen teriö on 1,5–2 senttimetriä pitkä. Teriön alahuulen keskiliuska on toisinaan hyvin samannäköisestä lajista peltopillikkeestä (Galeopsis bifida) eroten lähes neliömäinen ja kärjestään tylppä tai pyöreä.
Karheapillikkeen luonnollinen levinneisyysalue kattaa koko Euroopan ja Siperian lounaisosat. Se on levinnyt ihmisen mukana Pohjois-Amerikkaan.
Karheapillike on ravintokasvina ainakin seuraaville perhosille eli gammayökkösille (Autographa gamma), vyömessinkiyökkösille (Diachrysia chrysitis) ja pillikemittareille (Perizoma alchemillatum).
Aiheesta muualla

Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Karheapillike (Galeopsis tetrahit)
Luontoportti: Karheapillike (Galeopsis tetrahit)
Pohjolan kasvien pauloissa: Galeopsis tetrahit – karheapillike
Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Karheapillike (Galeopsis tetrahit)
Funet:  Karheapillike (Galeopsis tetrahit)
ITIS: Galeopsis tetrahit (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Galeopsis tetrahit (englanniksi)
Kaleton (Jämsä)

| Kaleton |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°57′03″N, 24°36′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  oja Tervajärveen 
Järvinumero:  35.614.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,4 m  
Rantaviiva:  1,013 km  
Pinta-ala:  3,971 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaleton 
Kaleton  on Keski-Suomessa Jämsässä Vessarinkulman kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Tervajärven valuma-alueeseen (35.614) se kuuluu.
Kansainvälinen filosofian päivä

Kansainvälinen filosofian päivä on Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö Unescon filosofialle omistama vuosipäivä, jota vietetään aina marraskuun kolmantena torstaina. Unesco aloitti perinteen 21. marraskuuta 2002, jolloin päivää vietettiin ensimmäisen kerran.
Filosofian päivää on vietetty sekä Unescon päämajassa Pariisissa että eri jäsenmaissa.
Suomessa Unesco-kouluverkko, Filosofian ja elämänkatsomustiedon opettajat ry (FETO) ja Suomen filosofinen yhdistys (SFY) ovat järjestäneet filosofian päivänä esseekilpailun.
Aiheesta muualla

Unescon kansainvälinen filosofiapäivä (Arkistoitu – Internet Archive), Filosofian ja elämänkatsomustiedon opettajat ry
Philosophy Day at UNESCO (2002) (englanniksi)
Message from the Director-General on the occasion of Philosophy Day at UNESCO (21 November 2002) (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:International Philosophy Day
Käännös suomeksi
Kaleton (Ikaalinen)

| Kaleton |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°51′06″N, 23°30′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jakaman valuma-alue (35.34)
Laskuoja:  oja Sydänlammiin 
Järvinumero:  35.343.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  156,9 m  
Rantaviiva:  0,85 km  
Pinta-ala:  4,736 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaleton 
Kaleton  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Juhtimäen kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen yläosan valuma-alueeseen (35.343) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 156,9 metriä mpy.
Kaisla (nimi)

Kaisla esiintyy suomen kielessä sekä etu- että sukunimenä. Nimi on luontoaiheinen ja johtuu vesikasvisuvun nimestä kaislat (Scirpus).
| Kaisla |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  28. marraskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  kaislat
Infobox OKNimi-testi OK:
Etunimi

Kaisla on naisen etunimi. Almanakassa nimi on ollut vuodesta 2010 lähtien. Kaislan nimipäivä on 28. marraskuuta, joka on myös Heinin nimipäivä.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Kaisla on annettu etunimeksi noin 1760 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuoden 1980 jälkeen.
Tunnettuja Kaisla-nimisiä

Etunimen Kaisla tunnettuja kantajia ovat:
Kaisla Löyttyjärvi (s. 1972), näyttelijä
Kaisla Saarinen, televisiotoimittaja
Sukunimi

Kaisla on myös sukunimi. Nimen kantajia oli Suomessa helmikuussa 2015 yhteensä 236. Tunnettuja nimenkantajia ovat:
Eila Kaisla, henkilöstöpalveluyhtiö Eilakaislan perustaja
Hille Kaisla (1914–1940), miekkailija ja talvisodan aikainen joukkueenjohtaja
Jan-Erik Kaisla (s. 1986), jääkiekkomaalivahti
Karl-Gustav Kaisla (1943–2012), jääkiekkoerotuomari
Väinö Kaisla (1890–1964), jääkärieläinlääkintäeversti ja eläinlääketieteen tohtori
Kuvitteellisia Kaisloja

Kaisla, televisiosarjassa Salatut elämät
Kaisla Helminen, televisiosarjassa Uusi päivä
Kaisla Sose, Mikko Töyssyn esittämä Vuoden sketsihahmo -kilpailun voittaja televisiosarjassa Putous
Kansan mies

Kansan mies voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kansan mies (The Crowd), yhdysvaltalaisen King Vidorin ohjaama mykkäelokuva vuodelta 1928
Kansan mies (A Man of the People), nigerialaisen Chinua Acheben kirjoittama romaani vuodelta 1966
Kansan mies, suomalainen televisiosarja vuodelta 2013
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kansan mies”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kadotettujen sielujen kaupunki

| Kadotettujen sielujen kaupunki> City of Lost Souls |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Cassandra Clare
Kieli:  Suomi
Genre:  Fantasia
Kustantaja:  Walker Books (USA)
Julkaistu:  2012
Ulkoasu:  sidottu
Suomennos
Suomentaja:  Terhi Leskinen
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  15. heinäkuuta 2013
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  540
ISBN:  9789511271994
Sarja: Varjojen kaupungit
Edeltävä:  Langenneiden enkelten kaupunki
Seuraava:  City of Heavenly Fire
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kadotettujen sielujen kaupunki (engl. City of Lost Souls) on viides osa kuusiosaisesta kirjasarjasta Varjojen kaupungit, jonka on kirjoittanut Cassandra Clare. Kirja julkaistiin englanniksi vuonna 2012 ja se suomennettiin vuonna 2013.
Kansainvälinen geodeettis-geofysikaalinen unioni

Kansainvälinen geodeettis-geofysikaalinen unioni (lyh. IUGG, engl. International Union of Geodesy and Geophysics) on kansainvälinen geofysiikan ja geodesian alojen yhteistyöjärjestö. Sen tavoite on edistää Maan ja lähiavaruuden tutkimusta. IUGG on perustettu vuonna 1919, mutta jotkin siihen kuuluvista järjestöistä ovat vanhempia. Se koostuu kahdeksasta alajärjestöstä:
(suluissa pääasiallinen tieteen ala ja perustamisvuosi)
International Association of Cryospheric Sciences (IACS) (glasiologia, eli lumi-, jää- ja ilmastotutkimus, 2007)
International Association of Geodesy (IAG) (geodesia, 1862)
International Association of Geomagnetism and Aeronomy (IAGA) (avaruustutkimus ja geomagnetismi, 1922)
International Association of Hydrological Sciences (IAHS) (hydrologia eli vesitiede, 1922)
International Association of Meteorology and Atmospheric Sciences (IAMAS) (meteorologia ja ilmastotiede, 1922)
International Association for the Physical Sciences of the Oceans (IAPSO) (fysikaalinen meritiede, 1922)
International Association of Seismology and Physics of the Earth's Interior (IASPEI) (seismologia ja geologia, 1903)
International Association of Volcanology and Chemistry of the Earth's Interior (IAVCEI) (vulkanologia, 1922)
Sekä vuonna 2024 viidestä aktiivisesta komissiosta:
Geophysical Risk and Sustainability (GRC)
Mathematical Geophysics (CMG)
Study of Earth's Deep Interior (SEDI)
Climatic and Environmental Changes (CCEC)
Planetary Sciences (UCPS)
Suomi

Suomea IUGG:ssä edustaa Suomen geodeettis-geofysikaalinen kansallinen komitea, jonka puheenjohtajana kaudella 2023-2026 toimi professori Tapani Rämö Helsingin yliopiston Geotieteiden ja maantieteen osastolta. Komiteassa on kahdeksan jäsentä edustamassa IUGG:n alajärjestöjä, sekä yhdeksäntenä äänioikeutettuna jäsenenä Suomen Geofysiikan seuran puheenjohtaja.
Kabuto (elokuva)

| Kabuto |
| --- | --- |
 Kabuton saksalainen elokuvajuliste
Ohjaaja:  Gordon Hessler
Käsikirjoittaja:  Shō Kosugi Nelson Gidding
Tuottaja:  Shō Kosugi Ken Fujiyama
Säveltäjä:  John Scott
Leikkaaja:  Bill Butler
Pääosat:  Shō Kosugi David Essex Christopher Lee
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani  Yhdysvallat  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Mayeda Productions Inc. Sanyo Finance Sho Kosugi Corporation Sho Productions
Ensi-ilta:   27. huhtikuuta 1991 (Tokio)
Kesto:  107 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  10 000 000 USD (arvioitu)
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kabuto (myös nimillä Journey of Honor ja Shogun Warrior) on Gordon Hesslerin ohjaama japanilais-yhdysvaltalais-brittiläinen toiminta-/seikkailuelokuva vuodelta 1991. Toimintaseikkailun pääosissa ovat Shō Kosugi, David Essex ja Christopher Lee.
Juoni

Kabuto sijoittuu 1600-luvun Japaniin, jossa Tokugawa Ieyasu (Toshirō Mifune) lähettää luotettavimman samurainsa Daigoro Mayedan (Shō Kosugi) ja hänen poikansa Yourimunen Espanjaan. Heidän olisi tarkoitus hankkia 5 000 muskettia, mutta matka on vaarallinen ja on monia, jotka juonittelevat heitä vastaan. Kun Mayedat saapuvat Espanjaan, mikään ei mene odotetulla tavalla...
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Shō Kosugi  | … |  Daigoro Mayeda   |
|  David Essex  | … |  Don Pedro   |
|  Christopher Lee  | … |  Kuningas Philip   |
|  Kane Kosugi  | … |  Yorimune   |
|  Norman Lloyd  | … |  Isä Vasco   |
|  Ronald Pickup  | … |  Kapteeni Crawford   |
|  John Rhys-Davies  | … |  El Zaidan   |
|  Polly Walker  | … |  Cecilia   |
|  Dylan Kussman  | … |  Smitty   |
|  Miwa Takada  | … |  Yadogimi   |
|  Nijiko Kiyokawa  | … |  Asianajaja   |
|  Toshirō Mifune  | … |  Lordi Tokugawa Ieyasu   |
|  Yuki Sugimura  | … |  Chiyo Mayeda   |
|  Ken Sekiguchi  | … |  Ishikawa   |
|  Naoto Shigemizu  | … |  Nakamura   |
|  Shinsuke Shirakura  | … |  Daisuke Mayeda 13-14-vuotiaana   |
|  Dusko Yujnnovic  | … |  Ibrahim   |
|  Stevan Minja  | … |  Salim   |
Tuotanto

Elokuvan pääosaa esittävä Kosugi toimi myös elokuvan käsikirjoittajana Nelson Giddingin kanssa ja tuottajana Ken Fujiyaman kanssa.
Kabuto kuvattiin Japanissa ja silloisessa Jugoslaviassa 10 miljoonan dollarin budjetilla.
David Essex sai kuvausten aikana vakavan silmävaurion kuvatessaan toimintakohtausta.
Julkaisu

Kabuto sai ensi-iltansa Japanissa, Tokiossa 27. huhtikuuta vuonna 1991. Elokuvan maanlaajuinen ensi-ilta Japanissa oli vuonna 1992. Yhdysvalloissa elokuva ei päässyt teatterilevitykseen, mutta se julkaistiin videolle 27. elokuuta vuonna 1992.
Elokuva on julkaistu myös DVD:lle.
Aiheesta muualla

Kabuto Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kabuto AllMoviessa. (englanniksi)
Kalevan poika

| Kalevan poika SP |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: kesäkuu 2007
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Sere, Joniveli, Tiedemies, Ruckit Entertainment
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 40.02
 Levy-yhtiö: omakustanne
SP:n muut julkaisut
| Perusasioiden äärellä 2005 | Kalevan poika 2007 | Mun Beverly Hills 2013 |
Kalevan poika on tamperelaisen rap-artisti SP:n kesäkuussa 2007 julkaistu studioalbumi.
Kappaleet

Nälkänen – 2.29
Hyvää – 4.19 (mukana Mariska)
Miksei nyt? – 4.25
Housut roikkuu – 3.23
Mikä on elämää – 4.31
Sinkkuelämien Carrie – 3.04
Takas Kalevaan – 3.32
Ei pysty ymmärtään – 3.16
Ei jaksa ny – 3.50 (mukana Kivenkova)
Eskapisti – 3.27
Lennän etelään – 3.44 (mukana Idän Ihme & Sere)
Biitit

Sere: 1, 2, 3, 6, 7, 9, 10, 11
Joniveli: 4
Tiedemies: 5
Ruckit Entertainment: 8
Arvostelut

Tuoreet Platat:
Karhelammi (Ylöjärvi, Myllykulma)

| Karhelammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°41′37″N, 23°24′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Lavajärven valuma-alue (35.59)
Laskujoki:  oja Ruonanjokeen 
Järvinumero:  35.592.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,8 m 
Rantaviiva:  0,778 km 
Pinta-ala:  0,03444 km² 
 fiKarhelammi 
Karhelammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Karhelammi on osa Lavajärven aluetta.
Maantieto

Lampi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Se sijaitsee metsän ja pellon välisellä suolla ja sen rantoja kiertää umpeenkasvun muodostava avosuovyöhyke. Lampeen laskee neljä ojaa, joista kolme tuo siihen suo-vettä. Neljäs oja on Virojärven laskuoja, joka virtaa peltojen läpi. Muiden ojien kautta muiden lähisoiden vesiä. Karhelammin laskuoja alkaa 250 metriä pitkänä ja 10-20 metriä leveänä kapeikkona, joka muuttuu lopulta Ruonanjokeen laskevaksi ojaksi. Lammen rannat ovat rakentamattomia eikä rannoille johda teitä. Lamme lähelle pääsee Myllykulman ohittavalta tieltä.
Tubuain kieli

| Tubuai |
| --- | --- |
Muu nimi:  Austral
Tiedot
Alue:   Ranskan Polynesia
Puhujia:  8000 (1987)
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  ei kirjakieltä
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet polynesialaiset kielet tahitilaiset kielet
ISO 639-3:  aut
 Ohje 
Tubuai (myös austral) on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan Ranskan Polynesiassa sijaitsevilla Australsaarten eli Tubuaisaarten saariryhmällä. Vuonna 1987 tubuailla arvioitiin olevan 8000 puhujaa. Kielen katsotaan olevan uhanalainen.
Kielellä ei ole kirjallista standardia.
Murteet ja tahitin kielen vaikutus

Austral jaetaan neljään päämurteeseen:
Raivavae
Rimatara
Rurutu
Tubuai
Merkittävä osa tubuain puhujista puhuu myös tahitia. Myös kielisiirtymää tahitia kohti on havaittavissa. Aktiivisesti australia käyttävät yhteisöt painottuvat syrjäisemmille saarille. Tahiti on lisäksi tubuain lähin sukukieli. Tubuai on saanut merkittävästi vaikutteita tahitin kielestä (ns. tahitisaatio). Raivavaen murteessa tahitisaatio on ollut muita kielen murteita vähäisempää.
Fonologia

Fonologia esitetty rurutun murteen mukaan.
Fonologia > Konsonantit

|  | Labiaali | Alveolaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m | n |  |
| Klusiili | p | t | ʔ |
| Frikatiivi | f | v |  |  |
| Tremulantti |  | r |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde: