stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kayes
Historia

Kaupunki on saanut alkunsa pienestä khasonkakylästä. Ranskalaiset siirtomaavalloittajat rakensivat vuonna 1855 sen lähistölle Médinen linnoituksen. Laivaliikenne Senegaljoella oli koskien takia mahdollista vain Kayesiin saakka, joten siitä tuli alueen tärkein kauppapaikka. Vuodesta 1892 lähtien se oli myös Ranskan Sudanin hallinnollinen keskus. Kayesissa toimi ranskalaisia kauppahuoneita sekä libanonilaisia, marokkolaisia ja senegalilaisia kauppiaita, jotka ostivat varsinkin arabikumia.
Kayesin ja Koulikoron välisen rautatien valmistuttua siirtomaan pääkaupunki siirrettiin vuonna 1908 Bamakoon. Rautatieyhteys Senegalin Thièsiin valmistui vuonna 1923. Kayes sai osittaisen itsehallinnon vuonna 1919 ja täydet kaupunginoikeudet vuonna 1956. Vuonna 1960 siitä tuli Kayesin alueen keskus. Kaupungin merkitys liikennesolmuna kasvoi 2000-luvun alussa, jolloin Malin ulkomaankauppa siirtyi Norsunluurannikon sisällissodan takia Abidjanista Dakarin satamaan. Bamakon, Kayesin ja Dakarin välinen päällystetty maantie valmistui vuonna 2004.
Liikenne, talous ja palvelut

Kayesin kautta kulkevat Dakarin–Nigerin rautatie ja Senegalin rajalle johtava maantie RN1. Matkaa Bamakoon on rautateitse 496 ja maanteitse 610 kilometriä. Dag Dagin kansainväliseltä lentokentältä on säännölliset lennot pääkaupunkiin.
Kayes on maatalousalueen kaupallinen keskus. Maataloutta harjoitetaan kaupungin laitamilla ja naapurikuntien alueella. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maissi ja maapähkinä. Lisäksi kasvatetaan vihanneksia ja hedelmiä. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit ja siipikarja. Kotimainen kaupankäynti keskittyy maataloustuotteisiin ja tehdastavaroihin. Vientin menee karjaa, nahkaa, viljaa sekä apinanleipäpuun hedelmien ja arabikumin kaltaisia keräilytuotteita. Muita elinkeinoja ovat hallinto ja palvelut, liikenne, käsityöammatit ja kalastus. Kaupungissa ei juurikaan ole teollisuutta.
Kayesissa toimii julkisia ja yksityisiä ala- ja yläkouluja, koraanikouluja, lyseoita ja ammattiopistoja. Terveyspalveluihin kuuluu neljä terveyskeskusta, poliklinikka ja aluesairaala. Kaupungissa on vesijohto- ja sähköverkot. Yhden suurimmista ongelmista muodostaa puutteellinen jätehuolto.
Matkailu ja nähtävyydet

Kayesissa on kymmenkunta hotellia, joissa on 250 vuodepaikkaa. Kaupungissa käy vuosittain noin 2 000 matkailijaa. Nähtävyyksiä ovat siirtomaa-ajan hallintorakennukset. Lähistöllä sijaitsevat Médinen linnoitus sekä Paparahin ja Féloun putoukset.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kayes Wikimedia Commonsissa
Luettelo pikkuplaneetoista: 292001–293000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
292001:stä ja päättyen 293000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 288001–289000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
288001:stä ja päättyen 289000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 298001–299000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
298001:stä ja päättyen 299000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 293001–294000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
293001:stä ja päättyen 294000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 273001–274000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
273001:stä ja päättyen 274000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 278001–279000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
278001:stä ja päättyen 279000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Javad Kazemian

Javad Kazemian
Javad Kazemian (s. 23. huhtikuuta 1981 Kashan, Iran) on iranilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Kazemian on pelannut seuratasolla muun muassa Ajman Clubissa Arabiemiraateissa. Iranin jalkapallomaajoukkueessa hän on tehnyt yhden maalin pelaamissaan 36 ottelussa. Hän kuului Iranin joukkueeseen Saksan MM-kisoissa 2006 mutta ei päässyt siellä pelaamaan.
Javad Kazemianin veli kuoli vuonna 2004. Tehdessään maalin Kazemian ottaa paitansa pois ja näyttää T-paidassaan olevan veljensä kuvan. Kazemian on todennut: "Minä en koskaan jätä hänen muistojaan pois".
Luettelo pikkuplaneetoista: 299001–300000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
299001:stä ja päättyen 300000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Colin Kazim-Richards

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Colin Kazim-Richards
Syntymäaika: 26. elokuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Leytonstone, Englanti
Pelipaikka: hyökkääjä, laituri
Pituus: 182 senttimetriä
Seura
Seura:  Veracruz
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2004–2005 2005–2006 2006–2007 2007– 2010– |  Bury FC  Brighton & Hove Albion  Sheffield United  Fenerbahçe SK → Toulouse FC (laina) | 30 (3) 43 (6) 27 (1) 61 (5) |
Maajoukkue
| 2007 2007–2015 |  Turkki U21  Turkki | 5 (1) 36 (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 5. tammikuuta 2010.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 10. tammikuuta 2019.
Colin Kazim-Richards, tunnetaan myös nimellä Colin Kâzım tai Kâzım Kâzım (s. 26. elokuuta 1986 Leytonstone, Englanti) on turkkilainen jalkapalloilija, joka Englannin ja Turkin lisäksi on pelannut Ranskan, Kreikan, Alankomaiden, Skotlannin, Brasilian ja Meksikon sarjoissa. Pelipaikaltaan Kazim on hyökkääjä mutta pystyy pelaamaan myös laiturina. Sukunimi Kazim-Richards on seurausta viranomaisvirheestä, sillä miehen etunimen oli määrä olla Colin-Kazim ja sukunimen vanhempiensa tapaan Richards.
Kazim-Richards aloitti uransa Englannissa Buryn joukkueessa. Aluksi juniorijoukkueessa pelannut turkkilainen murtautui edustukseen kaudella 2004-05. 19-vuotiaana hän Kazim-Richards siirtyi Brighton & Hove Albioniin 250 000 punnalla. Kazim-Richards ehti pelata seurassa 43 ottelua ja tehdä 6 liigamaalia ennen kuin siirtyi Sheffield Unitediin elokuussa 2006.
15. kesäkuuta 2007 Kazim-Richards siirtyi Turkin liigaan Fenerbahçeen. Kâzım Kâzım teki uransa ensimmäisen mestarien liigan maalinsa, kun hän onnistui puolivälieräottelussa Chelseaa vastaan 2. huhtikuuta 2008.
Tammikuussa 2010 Kazim-Richards siirtyi kuuden kuukauden lainasopimuksella Ranskan Ligue 1:ssä pelaavaan Toulouseen. Sopimukseen sisältyi osto-optio.
Kazim-Richards debytoi Turkin maajoukkueessa 5. kesäkuuta 2007 maalittomaan tasapeliin päättyneessä ottelussa Brasiliaa vastaan. Hänet valittiin Turkin joukkueeseen vuoden 2008 EM-kisoihin, joissa hän pelasi avauskokoonpanossa kolme kertaa ja tuli vaihtopelaajana kentälle kahdesti. Kaikkiaan hän on pelannut 36 A-maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia vuosina 2007–2015.
Kažma

| Kažma Кажма |
| --- | --- |
 Kažman kulttuuritalo.
 Kažma
 Koordinaatit: 62°32′59″N, 34°50′23″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Karhumäen piiri
Kunta:  Sunku
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2013):  104
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kažma (ven. Ка́жма, suomeksi myös Kaisma) on kylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Sungun kunnassa. Se sijaitsee Äänisjärven lahtien välisellä kapealla kannaksella 14 kilometriä Sungusta maanteitse lounaaseen. Kylässä on 104 asukasta (vuonna 2013).
Sungun pogostaan kuulunut Kažman kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuoden 1496 verokirjassa. Myöhemmin kylään rakennettiin kirkko. 1900-luvun alussa Kažma lähikylineen muodosti Sungun volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1905 kyläkunnassa oli 63 kylää ja yli 3 000 asukasta. Kažmassa asukkaita oli 182. Neuvostoaikana perustettiin Äänisentauksen piirin kuulunut Kažman kyläneuvosto. Vuonna 1933 sen 45 asutuksessa oli yli 2 000 asukasta, jotka kolmea karjalaista lukuun ottamatta olivat kaikki venäläisiä. Vuonna 1959 Kažman kyläneuvosto liitettiin Suurlahden kyläneuvostoon.
Kylän kautta kulkee Plavnikin ja Terehovon välinen maantie. Palveluihin kuuluvat kulttuuritalo, kirjasto ja kauppa.
Kazbek

Kazbekin (5034 m) huippu Georgian ja Venäjän Pohjois-Ossetia-Alanian rajalla.
Kaukasuksen 7. korkeimman vuoren, Kazbekin (5034 m) sijainti Georgian ja Venäjän Pohjois-Ossetia-Alanian rajalla.
Kazbek (georg. ყაზბეგის მყინვარწვერი, ven. Казбе́к) on Georgian kolmanneksi korkein ja Kaukasuksen seitsemänneksi korkein huippu, 5 034 metriä. Se sijaitsee Georgia ja Venäjän Pohjois-Ossetia-Alanian rajalla. Vuoren itäpuolelta kulkee pohjois-eteläsuuntainen tieyhteys (eurooppatie E117). Noin 12 kilometrin päässä kaakossa on Georgian Stepantsmindan kylä (ven. Казбеки, Kazbeki).  Vuoren ympäristö Georgiassa on luonnonsuojelualuetta, joka koostuu alppiniityistä ja pyökkimetsistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kazbek Wikimedia Commonsissa
Mount Kazbek (englanniksi) (britannica.com)
Neuvostoliiton aikainen topografiakartta 1:100 000 alueesta (Käytössä 1942 vuoden koordinaattijärjestelmä (huom), ja sen mukaan korkeus 5033,8 m (huippu sijaitsee lähellä kartan vasenta alanurkkaa) (venäjäksi)
Mountaineering (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (georgia.travel)
Kazbegi National Park (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (georgia.travel)
Luettelo pikkuplaneetoista: 300001–301000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
300001:stä ja päättyen 301000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Kauri (kasvi)

| Kauri |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Paljassiemeniset Pinophyta
Lahko::  Cupressales
Heimo::  Araukariakasvit Araucariaceae
Suku::  Kaurit Agathis
Laji::  australis
Kaksiosainen nimi
 Agathis australis  (D. Don) Lindl., 1829 
Synonyymit
 Dammara australis D. Don, 1824  Podocarpus zamiifolius A. Rich., 1832  Salisburyodendron australis (D. Don) A. V. Bobrov & Melikyan, 2006 

Katso myös
   Kauri (kasvi) Wikispeciesissä   Kauri (kasvi) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kauri (Agathis australis) on araukariakasvien heimon kaurien sukuun kuuluva havupuulaji. Se on Uudessa-Seelannissa tavattava ainavihanta puu. Lajin piirteitä ovat leveä latvus, suhteellisen leveät jäykät lehdet sekä suurehkot pyöreät kävyt. Aiemmin kotimaansa tärkeimpänä metsätalouspuuna pidetty kasvi on harvinaistunut siinä määrin, ettei sillä enää ole huomattavaa taloudellista merkitystä.
Nimet

Myös koko kasvisuvun suomenkielisenä nimenä käytetty ”kauri” on alun perin tämän lajin maorinkielinen nimi. Tieteellisen nimen lajimääre australis tarkoittaa eteläistä, ja uusiseelantilainen laji onkin sukunsa eteläisimpänä esiintyvä edustaja. Puuta kutsutaan yleensä sen kotiseudulla Uudessa-Seelannissa myös englanniksi nimellä kauri tai kauri pine.
Kuvaus

Kauri on suurikokoinen ainavihanta puu. Se kasvaa noin 55 metriä korkeaksi ja rungon rinnankorkeusläpimitaltaan noin viisi metriä paksuksi. Jotkin erittäin vanhat yksilöt ovat tätäkin suurempia.
Kuvaus > Varsi

Kaurin runko on tyypillisesti pysty ja varsin tasaisen liereä sekä vanhemmiten korkealle haaraton. Rungon sileä kuori hilseilee epäsäännöllisen muotoisina liuskoina: niiden irrotessa alta paljastuva kuori on aluksi erisävyistä, jolloin saman puun kuoren eri osien väri usein vaihtelee lohenpunaisesta harmaaseen.
Puun latvus on nuorella puulla kartiomainen, mutta vanhemmiten leveän kupumainen. Rungosta lähtevät haarat kehittyvät aluksi säännöllisin välein lähes kiehkuramaisesti. Nuoren puun haarat ovat vaakasuuntaisesti siirottavia, mutta vanhalla puulla kohenevat haarat nousevat selvästi rungon yläpuolelle. Versojen rangat ovat sileitä ja sinertävähärmäisiä. Silmut ovat pyöristyneitä, ja niitä peittävät limittäiset silmusuomut.
Kuvaus > Lehdet

Lehtien muoto vaihtelee suikeasta puikeaan, ja lehdet asettuvat versoihin yleensä lähes vastakkaisesti. Taimille ja nuorille puille tyypilliset varhaislehdet ja vanhempien puiden varjossa kasvavat lehdet ovat usein suikeita ja kärjeltään teräviä. Tämäntyyppinen lehti on yleensä 3,5–6 senttimetriä pitkä ja kuudesta kymmeneen millimetriä leveä, mutta saattaa toisinaan olla yhdeksänkin senttimetriä pitkä ja yli kolme senttimetriä leveä. Vanhemman puun myöhäislehdet ovat keskimäärin lyhyempiä, usein muodoltaan puikeita ja kärjeltään typäköitä. Tämäntyyppinen lehti on tavallisesti 2,3–4 senttimetriä pitkä ja 9–15 millimetriä leveä. Lehdet ovat paksuja, kaljun nahkeapintaisia ja usein aluksi varsinkin alapinnaltaan härmäisiä tai jauheisia. Lehdet ovat monisuonisia, ja myöhäislehdessä on yleensä noin 15 rinnakkaista suonta.
Kuvaus > Kukinnot

Kauri on yksikotinen kasvi, ja erilliset hede- ja emikukinnot kehittyvät samaan puuhun. Hedekukinnot eli hedekävyt kehittyvät yksittäin lehtihankoihin. Hedekäpy on muodoltaan lieriömäinen, kolmesta viiteen senttimetriä pitkä ja seitsemästä kymmeneen millimetriä paksu. Hedekävyn ja sen 5–15 millimetriä pitkän perän välillä on kolmesta vastakkaisesta parista pyöristyneitä tukilehtiä muodostuva itse hedekäpyä leveämpi lehtirypäs. Limittäin asettuneet hedelehdet ovat usein kärjeltään lovipäisiä. Hedelehden lapa on 2,1–2,7 millimetriä pitkä ja 1,8–2,5 millimetriä leveä sekä sen ruoti 2,2–2,6 millimetriä pitkä. Aluksi keltavihreä hedekäpy tulee kehittyessään ruskeaksi.
Emikukinnot eli kävyt kasvavat yksittäin paksun kukintoperän päässä, mutta samalla versolla saattaa olla kahdesta neljäänkin käpyä lähekkäin. Suunnilleen pallomaisen kävyn halkaisija on yleensä 5–7,5 senttimetriä.  Käpysuomut ovat limittäisiä, muodoltaan yleensä kärkinipukallisen vinoneliömäisiä, noin kaksi senttimetriä pitkiä ja kolme senttimetriä leveitä. Pihkainen käpy on kehittyessään vihertävä ja tulee kypsyessään lopulta ruskeaksi.
Siemenet ovat kahdeksasta kymmeneen millimetriä pitkiä ja noin viisi millimetriä leveitä. Kiilatyvisen munanmuotoisella siemenellä on kaksi keskenään hyvin erikokoista lenninsiipeä, joista suurempi nelikulmainen on noin 12 millimetriä pitkä ja noin kahdeksan millimetriä leveä, ja pienempi surkastunut.
Rungon kuori hilseilee liuskoina.
Lehdet ovat usein suikeita.
Liereän hedekävyn tyvellä on kolme paria tukilehtiä.
Kävyt ovat pyöreitä ja käpysuomut vinoneliömäisiä.
Levinneisyys

Kauria esiintyy luonnonvaraisena ainoastaan Uuden-Seelannin Pohjoissaarella ja sen rannikon pienemmillä saarilla. Yleisimmillään laji on saaren pohjoiskärjessä Northlandin alueella, mutta sitä esiintyy myös Aucklandin, Waikaton ja Bay of Plentyn alueilla länsirannikolla etelään Kawhia Harbouriin asti sekä itärannikolla Maketuun asti. Istutettuna puu menestyy myös etelämpänä Uudessa-Seelannissa.
Elinympäristö ja ekologia

Kauri on subtrooppisen alavan sekametsän puu, joka kasvaa usein ylispuuna metsän latvuskerroksen yllä. Lajia esiintyy luonnossa yleisimmin merenpinnantasolta noin 375 metrin korkeuteen, joskus noin 600 metriin asti.
Kaurin luontainen uusiutuminen on riippuvaista häiriöistä, kuten metsäpaloista ja myrskyistä: kaurin taimet eivät pysty kehittymään, ellei jokin häiriö kaada suuria varjostavia puita niiden tieltä. Siten luonnontilaiselle kaurivaltaiselle metsälle ovat ominaisia jonkin häiriön jälkeen kehittyneiden keskenään samanikäisten kaurien metsiköt sekä satunnaiset suuret vanhemmat puut. Ilman häiriöitä metsä muuttuu ekologisen sukkession myötä lopulta lehtipuuvaltaiseksi; kaurit voivat kuitenkin elää yli tuhat vuotta vanhoiksi, ja voivat siten odottaa sopivaa häiriötä useita satoja vuosia päästäkseen lisääntymään.
Kypsän kaurivaltaisen sekametsän muita tyypillisiä puulajeja ovat havupuista maorinpodokarpus (Podocarpus totara), maorinpihkatippio (Dacrydium cupressinum), Dacrycarpus dacrydioides, Prumnopitys ferruginea ja Prumnopitys taxifolia sekä lehtipuista Metrosideros umbellata, Weinmannia racemosa ja useat suvun Beilschmiedia lajit. Häiriön jälkeen tämäntyyppisen metsän ensimmäisiä pioneeripuita ovat ruusumyrtti (Leptospermum scoparium) ja Kunzea ericoides sekä niiden jälkeen saapuva Phyllocladus trichomanoides, joiden ylle hitaammin kehittyvät nuoret kaurit sitten kohoavat. Kauritiheikön vanhetessa useimmat kaureista kuolevat, jolloin jäljelle jäävien harvassa kasvavien puiden latvukset pääsevät kehittymään hyvinkin leveiksi.
Uhat ja suojelu

Uuden-Seelannin kansallisessa NZTCS-uhanalaisuusluokittelujärjestelmässä laji on vuonna 2017 luokiteltu vaarantuneeksi (engl. Nationally Vulnerable). Eurooppalaisten saavuttua Uuteen-Seelantiin alun perin noin 12 000 neliökilometrin laajuisiksi arvioidut kaurimetsät supistuivat noin 75 neliökilometriin.
Nykyisin kaurivaltaiset metsät ovat suojeltuja: monet näistä metsistä sijaitsevat vuorten ja mäkien rinteillä, koska näitä metsiä on ollut hankalampi kaataa. Laajin jäljellä oleva luonnontilainen metsä on Northlandin länsirannikolla sijaitseva Waipoua Forest, jossa kasvaa useita yli tuhatvuotiaita kaureja.
Merkitys ihmiselle

Kauri on historiallisesti ollut Uuden-Seelannin tärkein metsätalouspuu: lajin puuaines soveltuu hyvin puurakentamiseen, laivanrakennukseen ja puuliitosten valmistamiseen. Valtaosa suurikokoisista puista on kuitenkin jo kaadettu, ja jäljellä olevia metsiä on suojeltu, eikä puulla enää ole suurta taloudellista merkitystä. Nykyisin lajia viljellään jonkin verran sekä metsänistutuspuuna että koristepuuna.
Kun suuria puita vielä säännöllisesti kaadettiin, runsaasti saatavilla olevaa halpaa puuta käytettiin talon- ja laivanrakennuksen lisäksi myös muun muassa tunnelikaivosten tukipylväinä ja rautateiden ratapölkkyinä. Erityisen arvostettua on ollut puun pahkoista saatu huonekaluihin ja sisustukseen käytetty koristeellisen kuviollinen puuaines sekä turvesuohon uponneista rungoista saatu erittäin kestävänä pidetty tumma puuaines (engl. black kauri).
Kaurin pihkaa on käytetty maalien, lakkojen ja linoleumin valmistuksessa. Myös kopaaliksi (engl. copal) nimitettyä pihkaa on kerätty kaivamalla sitä maasta puiden ympäriltä: vanhojen kaurimetsien maaperään on usein kertynyt runsaasti vanhaa ja subfossiilista pihkaa.
Kauri soveltuu myös käytettäväksi vuosilustoajoituksessa. Elävien ja äskettäin kuolleiden puiden lisäksi lajin luontaisen elinympäristön turvesoissa on säilynyt suuret määrät runkoja kymmenientuhansienkin vuosien takaa: näiden avulla on tutkittu muutoksia alueen ilmastossa ja Maan magneettikentässä.
Yli tuhat vuotta vanhana pidetty kauriyksilö Tāne Mahuta
Kaurimetsiä kaadettiin laajamittaisesti 1900-luvun alkupuolella.
Kazakstan yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

| Sija |        |        |        | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60. | 1 | 3 | 5 | 9 |
Kazakstan on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen maailmanmestaruuskilpailuihin vuodesta 1993 lähtien. Sitä ennen maan urheilijat edustivat Neuvostoliittoa. Kazakstan on saavuttanut MM-kilpailuissa yhteensä yhdeksän mitalia ja kymmenen muuta pistesijaa.
Kazakstanin ensimmäinen MM-mitalisti oli Grigori Jegorov, joka saavutti seiväshypyssä hopeaa Stuttgartissa 1993. Olga Šišigina saavutti 100 metrin aitajuoksussa hopeaa Göteborgissa 1995 ja pronssia Edmontonissa 2001. Dmitri Karpov saavutti kymmenottelussa pronssia Pariisissa 2003 ja Osakassa 2007. Olga Rypakova saavutti kolmiloikassa hopeaa Daegussa 2011 ja pronssia Pekingissä 2015 ja Lontoossa 2017. Kazakstanin ensimmäinen MM-kultamitalisti oli kenialaissyntyinen Norah Jeruto, joka voitti 3 000 metrin estejuoksun Eugenessa 2022. Pistesijoille ovat yltäneet Natalia Toršina kahdeksanneksi 400 metrin aitajuoksussa 1993 ja 1995, Šišigina neljänneksi 100 metrin aitajuoksussa, Igor Potapovitš seitsemänneksi seiväshypyssä, Maja Sazonova kahdeksanneksi 20 kilometrin kävelyssä ja Svetlana Zalevskaja kahdeksanneksi korkeushypyssä Sevillassa 1999, Marina Aitova seitsemänneksi korkeushypyssä 2007, Caroline Chepkoech Kipkirui seitsemänneksi 5 000 ja 10 000 metrin juoksuissa ja Nadezhda Dubovitskaya kahdeksanneksi korkeushypyssä Eugenessa 2022.
Kazakstanin MM-mitalit kisoittain

| Kisavuosi ja -paikka>  | Miehet> Kulta | Miehet> Hopea | Miehet> Pronssi | Naiset> Kulta | Naiset> Hopea | Naiset> Pronssi | Yhteensä> Kulta | Yhteensä> Hopea | Yhteensä> Pronssi | Yhteensä | Yhteensä> Sijoitus mitalitilastossa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1993 Stuttgart | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 23. |
| 1995 Göteborg | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 29. |
| 1997 Ateena | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1999 Sevilla | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2001 Edmonton | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 36. |
| 2003 Pariisi | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 40. |
| 2005 Helsinki | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2007 Osaka | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 36. |
| 2009 Berliini | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2011 Daegu | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 24. |
| 2013 Moskova | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2015 Peking | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 32. |
| 2017 Lontoo | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 37. |
| 2019 Doha | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2022 Eugene | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 22. |
| 2023 Budapest | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| Yhteensä | 0 | 1 | 2 | 1 | 2 | 3 | 1 | 3 | 5 | 9 | 60. |
Kazakstanin MM-mitalit lajeittain > Miehet

| Laji | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Seiväshyppy | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Kymmenottelu | 0 | 0 | 2 | 2 |
Kazakstanin MM-mitalit lajeittain > Naiset

| Laji | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 000 metrin estejuoksu | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 100 metrin aitajuoksu | 0 | 1 | 1 | 2 |
| Kolmiloikka | 0 | 1 | 2 | 3 |
Kazakstanin MM-mitaliurheilijat

| Urheilija | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Vuodet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norah Jeruto | 1 | 0 | 0 | 1 | 2022 |
| Olga Rypakova | 0 | 1 | 2 | 3 | 2011–2017 |
| Olga Šišigina | 0 | 1 | 1 | 2 | 1995–2001 |
| Grigori Jegorov | 0 | 1 | 0 | 1 | 1993 |
| Dmitri Karpov | 0 | 0 | 2 | 2 | 2003–2007 |
Luettelo pikkuplaneetoista: 304001–305000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
304001:stä ja päättyen 305000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 311001–312000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
311001:stä ja päättyen 312000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.