stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hagiografia

Pyhän Yrjänän tarina on esimerkki hagiografiasta.
Hagiografia (myös hagiologia) tarkoittaa pyhimysten elämistä kertovaa kirjallisuutta (pyhimyselämäkerrat) tai sellaisen kirjallisuuden kirjoittamista. Hagiografisen kirjallisuuden tarkoitus oli kirjata kirkon tärkeiden jäsenten elämää mallina tuleville sukupolville, jolloin historialliset tosiasiat jäivät usein toissijaisiksi henkilöiden esimerkillisyyden esittelyyn verrattuna. Hagiografiat yhdistävätkin historiaa, inspiroivia tarinoita sekä legendoja.
Hagiografian historia sai alkunsa 100-luvulla kirkon marttyyrien, askeettien ja munkkien marttyyritarinoina. Hagiografioiden kulta-aika oli keskiajalla, jolloin lähes kaikista kirkon pyhistä henkilöistä tuotettiin ylistäviä elämäkertoja. Hagiografiat sisälsivät kuitenkin myös historiallisia tapahtumia ja keskiajalla hagiografit olivat tärkeässä asemassa historian tutkijoina. Nykyisinkin hagiografiat ovat arvokas historiallisen tiedon lähde ja kuvastavat eri aikakausien elämänkatsomuksia ja esteettisiä käsitteitä.
Esimerkiksi Athanasios Suuren Antonios Suuren elämä on yksi kuuluisimmista ja luetuimmista hagiografisista teoksista.
Termiä hagiografia on alettu käyttää myös halventavana terminä tavallisia elämäkertoja kohtaan, jos kritisoija kokee kirjoitusten olevan liian epäkriittisiä tai tarpeettoman ylistäviä ja nostavan kohteensa pyhimysten tasolle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hagiografia Wikimedia Commonsissa
Simo Heininen: Luterilaisen hagiografian synty. STKS 159, 1988
Mekkielet

Mekkielten puhuma-alue merkitty punaisella.
Mekkielet ovat yleisuusiguinealaisiin kieliin kuuluva kieliperhe, jota puhuvat mekit. Kieliperhe sijoittuu Uuden-Guinean keskiosaan, Indonesiassa, lähellä Papua-Uuden-Guinean rajaa.
Kieliperheeseen lasketaan kuuluvan kahdeksan kieltä:
Itäiset mekkielet
Eipomek
Ketengban
Una
Läntiset mekkielet
Korapun-bromley
Korapun-sela
Kosarek yale
Nalca
Nipsan
Toisinaan myös momunan kieli lasketaan kuuluvaksi kieliperheeseen (Momuna-mekkielet).
Mastère Spécialisé

Mastère Spécialisé (MS) tai Specialized Master tai Advanced Master ovat täydennyskoulutusohjelmia, joiden suorittajilta edellytetään soveltuvaa, yleisimmin yliopistollista pohjakoulutusta. MS on tyypillisimmin täysipäiväinen, lukuvuoden mittainen ja sisältää vähintään neljän kuukauden työharjoittelun. Tämän ohjelman loi vuonna 1986 Conférence des Grandes Écoles, ja se opetetaan ranskan tai englannin kielellä.
Aiheesta muualla

Mastère Spécialisé (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Conférence des Grandes Écoles (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Haglöfs

| Haglöfs AB |
| --- | --- |

Perustettu:  1914
Perustaja:  Wiktor Haglöf
Kotipaikka:  Ruotsi
Kotisivu:  haglofs.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haglöfs Tight -reppu
Haglöfs AB on ruotsalainen yritys, joka valmistaa ulkoiluvaatteita, jalkineita, reppuja ja makuupusseja.
Haglöfs perustettiin Wiktor Haglöfin toimesta Torsångissa, Dalarnassa, vuonna 1914. Nykyään Haglöfsia myydään 28 markkinalla tukkumyynnin kautta (suorat tilit sekä jakelijoiden kautta), sillä on verkkokauppa 13 maassa ja 12 omaa myymälää.
Haglöfs toimii tytäryhtiöiden kautta Ruotsissa, Norjassa, Suomessa, Tanskassa, Saksassa, Isossa-Britanniassa ja sillä on omia toimintoja Ranskassa.
Haglöfs suunnittelee, kehittää ja markkinoi ulkokäyttöön tarkoitettuja vaatteita, kenkiä ja laitteita pääkonttoriltaan Alvikissa, Tukholmassa, Ruotsissa. Haglöfs ei omista omia tehtaita, mutta tekee yhteistyötä yli 90 materiaalitoimittajan ja valmistajan kanssa vaatteiden, kenkien ja laitteiden osalta 17 maassa. Suurin osa Haglöfsin tuotteista lähetetään heidän varastoonsa Eskilstunaan, Ruotsiin, josta ne jaetaan eri myyntikanaviin.
Vuonna 2022 yritys myi tuotteita 976 miljoonalla Ruotsin kruunulla ja sillä oli 238 työntekijää maailmanlaajuisesti, joista 190 oli Ruotsissa. LionRock Capital Limited osti 18. joulukuuta 2023 Asicsilta 100 prosentin osuuden Haglöfsistä.
Aiheesta muualla

Haglöfsin kotisivut
Meilahden pesäpallokenttä

Meilahden pesäpallostadion Helsingin Meilahdessa.
Meilahden pesäpallokenttä on Helsingin Meilahden liikuntapuistossa sijaitseva pesäpallokenttä. Kenttä on valmistunut vuonna 1968. Valmistumisvuodestaan asti kenttä on toiminut nykyään Ykköspesiksessä pelaavan Puna-Mustien kotikenttänä.
Kentällä on pelattu Itä-Länsi-ottelu yhteensä 12 kertaa. Miesten Itä-Länsi on pelattu vuosina 1968, 1969, 1970, 1971, 1972, 1974 ja 1983. Naisten Itä-Länsi on pelattu vuosina 1970, 1971, 1972, 1984 ja 1985.
Lisäksi kentällä on pelattu myös yksi Superpesiksen ottelu.
Hannu Tillonen

| Hannu Tillonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Hannu Tillonen
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1973–1975 1978–1980:   Pispalan Tarmo  Tampereen Pyrintö
Hannu Tillonen on aktiiviuransa lopettanut suomalainen koripalloilija.
Tillonen pelasi miesten SM-sarjaa Pispalan Tarmossa vuosina 1973–1975 ja Tampereen Pyrinnössä vuosina 1978–1980. Kauden 1978–1979 Tillonen pelasi uransa parhaalla, 2,5 pisteen, keskiarvolla. Viimeisellä pääsarjakaudellaan 1979–1980 Pyrintö ja Tillonen saavuttivat SM-hopeaa.
Hagman

Hagman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Almus Hagman (1877–1941), suomalainen lääninagronomi ja Venäjän Karjalan maatalouden ja karjanhoidon kehittäjä
Anna Hagman (1895–2006), yksi vanhimmiksi eläneistä suomalaisista
August Hagman (1841–1885), suomalainen toimittaja
Caroline Hagman (s. 1987), suomalainen pikajuoksija
E. Gunnar Hagman (1889–1958), suomalainen opettaja ja rehtori, maanviljelysneuvos
Einar Hagman (1887–1963), suomalainen toimittaja ja pakinoitsija
Gerd Hagman (1919–2011), ruotsalainen näyttelijä
Herman Hagman (1855–1934), suomalainen valtioneuvos, rautatiehallituksen liikennejohtaja ja muistelmakirjailija, Karl Henrik Hagmanin poika
Herman Hagman (1881–1944), suomalainen liikennetarkastaja ja koulumatkailutoimiston johtaja
Kaj Hagman (1916–2003), suomenruotsalainen toimittaja ja kirjailija
Karl Henrik Hagman (1825–1898), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
Larry Hagman (1931–2012), yhdysvaltalainen näyttelijä
Lisa Hagman (1882–1950), suomalainen opettaja ja koulunjohtaja
Lucina Hagman (1853–1946), suomalainen kirjailija, Marttaliiton perustaja ja kansanedustaja
Matti Hagman (1955–2016), suomalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
Martti Hagman (s. 1941), järjestö- ja yritysjohtaja, matkailuneuvos
Max Hagman (1923–2008), suomalainen metsätieteilijä
Mia Hagman (s. 1979), suomalainen uimari
Nelli Hagman, suomalainen taitoluisteluvalmentaja ja koreografi
Niklas Hagman (s. 1979), suomalainen jääkiekkoilija
Nils Hagman (1924–2014), suomalainen palloilija ja yleisurheilija sekä urheilujärjestömies. Matti ja Riitta Hagmanin isä.
Nils Hagman (1880–1953), suomalainen kirjailija
Piritta Hagman (s. 1979), Miss Skandinavia 2004
Rauni Hagman (s. 1953), suomalainen varatuomari, Patentti- ja Rekisterihallituksen pääjohtaja
Sandra Hagman (s. 1982), suomalainen historioitsija, yhteiskuntatieteilijä, sosiaalityöntekijä, opettaja ja kunnallispoliitikko
Sofia Hagman (1842–1900), suomalainen kansakoulunopettaja, Suomen ensimmäisen kansanopiston perustaja ja johtaja
Toivo Hagman (1904–1965), suomenruotsalainen kirjailija
Tyko Hagman (1849–1914), suomalainen toimittaja ja kirjailija
Entisenä sukunimenä:
Helge Halsti, vuoteen 1944 Hagman (1912–1992), suomalainen poliitikko, sotainvalidijärjestöjen vaikuttaja
Wolf H. Halsti, vuoteen 1936 Hagman (1905–1985), suomalainen eversti, Mannerheim-ristin ritari, kirjailija
Riitta Salin, o.s. Hagman (s. 1950), suomalainen pikajuoksija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Mersey-luokka

Mersey-luokka tarkoittaa ainakin seuraavia alusluokkia:
Mersey-luokan panssarikansiristeilijät, jotka palvelivat Britannian kuninkaallisessa laivastossa 1800-luvun lopulla
Mersey-luokan aseistetut troolarit, jotka tilattiin Britannian kuninkaalliselle laivastolle ensimmäisen maailmansodan lopulla
Mersey-luokan pelastusalukset ovat 1987-1993 valmistuneen 38 aluksen luokka keveitä pelastusaluksia Britannian Royal National Lifeboat Institutionille.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mersey-luokka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Henriksen

Henriksen tai Henriksén on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Christina Henriksen (s. 1983), norjansaamelainen poliitikko, opettaja ja Saamelaisneuvoston puheenjohtaja
Eivind Henriksen (s. 1990), norjalainen moukarinheittäjä
Henriette Henriksen(-Løge) (s. 1970), norjalainen käsipalloilija
Lance James Henriksen (s. 1940), yhdysvaltalainen näyttelijä
Lauri Henriksén (s. 1982), suomalainen freestyle rap -artisti
Levi Henriksen (s. 1964), norjalainen kirjailija ja muusikko
Martin Henriksen (s. 1979), norjalainen poliitikko
Olaf Henriksen (1888–1962), tanskalainen baseballpelaaja
Tage Henriksen (1925–2016), tanskalainen soutaja ja olympiavoittaja
Trond Henriksen (s. 1964), norjalainen jalkapallovalmentaja
Vera Henriksen (1927–2016), norjalainen kirjailija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Meir Aaron Goldschmidt

| Meir Aaron Goldschmidt |
| --- | --- |
 Meïr Aron Goldschmidt
Henkilötiedot
Syntynyt: 1819
Kuollut: 1887
Kansalaisuus:  Tanska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: tanska
Tuotannon kieli: tanska
Tyylilajit:  mystiikka, realismi
Esikoisteos:  En jøde 1845
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Meir Aaron Goldschmidt (1819–1887) oli tanskalainen kirjailija, taustaltaan juutalainen. Hän aloitti uransa toimittajana 1837, mutta joutui radikaalin poliittisen ja kirjallisen pilalehtensä Corsarenin takia erimielisyyksiin Sören Kierkegaardin kanssa. Hän siirtyi syrjään lehdestä ja oli ulkomailla 1846–1847. Palattuaan kotimaahan hän ryhtyi Nord og sydin (1847–1859) ja Hjemme og uden (1861) -viikkolehtien toimittajaksi. Hänen linjansa oli maltillinen liberalismi.
Puuleikkaus vuodelta 1887.
Goldschmidtin kaunokirjallinen esikoisteos on 1845 ilmestynyt En jøde, jota pidetään parhaana ja vaikuttavimpana. Se oli ajankohtaan nähden aiheeltaan uusi. Hän käsitteli siinä juutalaisten suhdetta yhteiskunnallisiin ja sivistyksellisiin oloihin. Kiehtovassa teoksessa hän osoittautuu tyylitaituriksi. Sitä seurasivat Fortællinger (1846) sekä laaja, viisiosainen teos Hjemløs (1852–1857), jossa hän pyrki osoittamaan esteettisen maailmankatsomuksen tyhjyyden. Kiinnostavuudesta huolimatta sen ongelmana on liiallinen laajuus ja hajanaisuus.
Goldschmidtin pienimuotoisesta tuotannosta merkittäviä ovat kriittiset ajankuvat Arvingen (1863–1865) ja Ravnen (1867). Sen jälkeen tulivat Kærlighedshistorier fra månge lande (1868), Smaa fortællinger (1868–1869) sekä juutalaisaiheinen Avrohmche nattergal (1873).
Näytelmäkirjailijanakin Goldschmidt sai mainetta, esimerkkeinä En skavank (1860), Rabbi Eliezer (1861), I den anden verden (1862) ja Svedenborgs ungdom (1863). Niiden juonteena on pääasiassa nemesisaate, jota hän piti kaikkien uskontojen perustana. Kokoelma Fortællinger og virkeligheds billeder (1877') sekä muistelmat Livserindringer og resultater (1877) kuvastavat vielä selvemmin hänen maailmankatsomustaan, jossa itämainen mystiikka on yhtynyt länsimaiseen realismiin.
Valikoima Goldschmidtin teoksia Poetiske skrifter ilmestyi 1896–1898.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meir Aaron Goldschmidt Wikimedia Commonsissa
Meir Aaron Goldschmidt, Nordisk familjebok (ruotsiksi)
Henriksdal

Henriksdal voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Henriksdal (suom. Heikinlaakso), Helsingin Suurmetsän kaupunginosaan kuuluvan osa-alueen ruotsinkielinen nimi
Henriksdal, kulmakunta Siipyyssä Kristiinankaupungissa
Henriksdal, asuinalue Nackan kunnassa Ruotsissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Henriksdal”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Henriksdalin manufaktuuripaja

Henriksdalin manufaktuuripaja sijaitsi Hämeenkoskella Teuronjoen etelärannalla. Se oli toiminnassa vuosina 1864–1888 (virallinen privilegio saatiin 1867).
Manufaktuuripajan perusti seppä Henrik Johan Jufva omistamansa Aakalan tilan maille. Pajassa oli yksi nippuvasara ja kaksi naulavasaraa. Pajan raaka-aine saatiin Padasjoella sijainneelta Vierun ruukilta ja lisäksi hankittiin romurautaa eri puolilta Suomea. Paja valmisti pääasiassa manufaktuurituotteita, mutta lisäksi myös nauloja sekä nippu- ja pulttirautaa. Pajan tuotanto supistui 1880-luvun alussa ja se myytiin 1884 Kosken verkatehtaan omistaneelle Antti Korhoselle. Paja lakkautettiin 1888 mutta vasarapajarakennus säilyi osana Kosken verkatehtaan kutomoa.
Pajasta on nykyisin jäljellä lähinnä parin rakennuksen kiviset perustukset.
Hedelmäleipä

Hedelmäleipä on hiivalla kohotettu sekaleipä, jonka taikinaan on sekoitettu kuivattujen hedelmien paloja, jotka ovat tämän leipätyypin olennaisin asia. Ananaskuutiot, aprikoosi(rouhe), karpalot, luumut, omena, papaijakuutiot, päärynä, rusinat, viikunat tai muunlaiset kuivahedelmät pilkotaan pieniksi paloiksi ja sekoitetaan nesteen ja jauhojen kanssa taikinaksi. Pääosa jauhoista on vehnäjauhoja, joiden lisänä käytetään muun muassa grahamjauhoja, kauraleseitä tai ruisjauhoja. Neste koostuu vedestä, jogurtista, maidosta tai piimästä tai näiden seoksesta. Taikinaan käytetään myös hiivaa, juoksevaa margariinia tai kasviöljyä sekä maustamiseen esimerkiksi jauhettua pomeranssinkuorta, pähkinärouhetta ja siirappia sekä suolaa. Taikinan voi muotoilla sämpylöiksi, pyöreiksi tai pitkänomaiseksi leiviksi tai vuokaleiviksi, ja paistaa uunissa.
Henrikstinden

Henrikstinden
Henrikstinden nähtynä Lavangdalenista E8-tieltä pilvisenä päivänä toukokuussa 2009.
| --- | --- |
Sijainti:  Tromssan lääni,  Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 270 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Henrikstinden on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Tromssan kunnassa, Pohjois-Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 270 metriä.
Metallin kylmämuokkaus

Kylmämuokkauksella tarkoitetaan pysyvää muodonmuutosta, joka tehdään materiaalille lämpötilassa, joka on sen rekristallisaatiolämpötilaa matalampi.
Kylmämuokkausaste, eli reduktio, ilmaisee kuinka paljon metallia on muokattu rekristallisaation jälkeen. Maksimaalinen kylmämuokkausaste, esimerkiksi pehmeäksihehkutetulla kuparille, yhdellä muokkauspistolla on noin 25%. Useilla perättäisillä kylmämuokkauspistoilla voidaan metallia muokata jopa 90%.
Erotukseksi kylmämuokkauksesta, sanotaan kylmämuovaukseksi sellaista prosessia, jossa metallilevystä kylmänä (yleensä huoneenlämpötila) eri menetelmillä muotoa antamalla tehdään kolmiulotteisia kappaleita.
Metalleja kylmämuokataan:
Raerakenteen hienontamiseksi
Tarkempien mittatoleranssien saavuttamiseksi
Kappaleen muokkauslujittamiseksi
Metallin kylmämuokkausprosesseja ovat esimerkiksi
Kylmäveto
Kylmävalssaus
Tyssäys
Kylmätaonta
Rullamuovaus
Rahan lyönti
Syväveto
Meille vai teille

| Meille vai teille Mamba |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2002
 Tuottaja(t): iskelmä, pop
 Kesto: 35.05
 Levy-yhtiö: Warner Music
Listasijoitukset
  1. (34/2002)
Mamban muut julkaisut
| Sodassa ja rakkaudessa 2000 | Meille vai teille 2002 | Joulualbumi 2003 |
Meille vai teille on Mamban yhdestoista studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2002 levymerkillä Warner Music. Albumin tunnetuimmat kappaleet ovat "Meille vai teille" ja "Vielä on kesää jäljellä".
Albumi on myynyt platinaa.
Kappaleet

Meille vai teille – 4.02
Vielä voisin – 3.27
Vielä on kesää jäljellä – 3.19
Apinoiden planeetta – 3.24
Laura – 2.59
Se on kätkettynä kaikkeen – 3.27
Kun eron hetki on – 3.13
Helsinki ei kuulu kellekään – 2.32
Kovat ajat – 3.55
Pientä säätöä – 2.39
Uskoo ken tahtoo – 3.18
Hedelmäkakku

Hedelmäkakku on kahvileipänä käytetty kakku. Se valmistetaan laittamalla taikinan sekaan hedelmälohkoja tai -paloja, joskus myös kuivahedelmiä ja pähkinöitä.
Hedelmäkakku.
Hedelmäkakku on suosittu leivonnainen joulun aikaan. Englantilainen hedelmäkakku kuorrutetaan tomusokerilla. Siihen käytetään konjakkia tai likööriä ja joskus hedelmäpalojen lisäksi käytetään hillottua appelsiininkuorta. Irlannissa tunnetaan barmbrack-niminen makea leipä, johon tulee hedelmää sekä teetä ja viskiä. Italiassa perinteinen panettone on pitkän valmistusprosessin leivonnainen, jossa on rusinoita ja kandeerattua sitruunan ja appelsiinin kuorta. Saksalainen stollen on rasvainen ja makea pullamainen hedelmäkakku, johon tulee kuivattua hedelmää, rusinoita, kandeerattua sitruunan ja appelsiinin kuorta sekä mantelia tai muita täytteitä, kuten marsipaania.
Hannu Lehtonen

Hannu Lehtonen (s. 19. helmikuuta 1963 Kalvola) on suomalainen laulaja ja saksofonisti, joka on esiintynyt useiden suomalaisten  sinfoniaorkestereiden solistina sekä saavuttanut palkintoja laulukilpailuissa niin  kevyen kuin  klassisenkin musiikin alalla.
Lehtonen on suorittanut saksofoninsoiton diplomityön Sibelius-Akatemiassa täydentänyt opintojaan useilla mestarikursseilla sekä kotimaassa että ulkomailla.
Lehtonen on myös vuoden 1992  Seinäjoen Tangomarkkinoiden tangoprinssi.
Meilahden leijonat
Aiheesta muualla

Valokuva Maria Åkerblomista ja leijonasta Villa Toivolan portailla.
Lyhyt video Maria Åkerblomista ja leijonasta.
Milonoff

Milonoff on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Aamu Milonoff (s. 2000), näyttelijä, Juho Milonoffin tytär
Aleksi Milonoff (s. 1976), suomentaja ja muusikko, Pekka Milonoffin poika
Eero Milonoff (s. 1980), näyttelijä, Pekka Milonoffin poika
Juho Milonoff (s. 1974), näyttelijä, Pekka Milonoffin poika
Pekka Milonoff (oik Petr Milonoff, s. 1947), teatteri- ja elokuvaohjaaja ja näyttelijä, KOM-teatterin taiteellinen johtaja
Tuomas Milonoff (s. 1974), televisio-ohjaaja, juontaja ja matkakirjailija, Pekka Milonoffin poika
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Mersey Docks and Harbour Company

| Mersey Docks and Harbour Company |
| --- | --- |
Kotipaikka:  Yhdistynyt kuningaskunta
Toimiala:  laivanrakennus ja satamaoperointi
Kotisivu:  www.merseydocks.co.uk
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mersey Docks and Harbour Company (MDHC) on brittiläinen yritys, joka toimii satamaoperaattorina ja laivanrakennusteollisuudessa. Yritys esimerkiksi omistaa Cammell Lairdin telakan Birkenheadissa, joka on nykyisin vuokralla Northwestern Shiprepairers & Shipbuildersille.
Mersey Docks and Harbour Companyn historia ulottuu vuoteen 1780 saakka, jolloin Liverpool Dock Trustees operoi telakoita. Myöhemmin Mersey Docks and Harbour Board korvasi Liverpool Dock Trusteesin liiketoiminnan ja nykyisin yritys toimii nimellä 
Mersey Docks and Harbour Company.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Luettelo Cammell Lairdin telakalla rakennetuista aluksista (englanniksi)
Matleena Fofonoff

Matleena Fofonoff tai koltansaameksi Maadrân Evvan nijdd Matleena (o.s. Gauriloff, s. 1949 Rautaperäjärvi, Inari) on koltansaamelainen käsityömestari, joka tunnetaan koltansaamelaisten perinteisistä käsitöistä, esimerkiksi juurityöstään ja helmikirjonnastaan. Käsityön lisäksi hän on mm. kuvittanut Õhtt eeʹǩǩ Oʹlssee da Såålla mieʹldd (Yksi vuosi Aleksin ja Sallin kanssa).
Palkinnot

Vuonna 2009 Matleena Fofonoff valittiin vuoden koltaksi siitä syystä, että hän on "kolttanaisen taidon ja tiedon kiteytymä"
Teokset > Kirjailijana

Fofonoff, Matleena ym: Suomen saamelaispuvut = Suomâ sämimáccuheh = Lääʹddjânnam sääʹmpihttâz = Suoma sámegávttit.  Sámi Duodji Ry, 2010.  ISBN 952-927-043-7.  (suomeksi), (inarinsaameksi), (koltansaameksi), (pohjoissaameksi)
Teokset > Kuvittajana

Fofonoff, Katri ja Matleena Fofonoff: Õhtt eeʹǩǩ Oʹlssee da Såålla mieʹldd.  Aanar:  Säämʹteʹǧǧ, 2000.  ISBN 952-441-037-0.  (koltansaameksi)
Aiheesta muualla

Juurityöt (Arkistoitu – Internet Archive)
Hanhijärvi (Hämeenlinna)

| Hanhijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°05′54″N, 24°32′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  Haarajoki 
Järvinumero:  35.775.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,5 m  
Rantaviiva:  1,287 km  
Pinta-ala:  9,967 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHanhijärvi 
Hanhijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,0 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,5 metriä mpy.
Metope

Metope (m.kreik. Μετώπη, Metōpē) oli kreikkalaisessa mytologiassa arkadialaisen jokijumalan tytär, najadi, jonka asuinpaikka oli lähellä Stymfaloksen kaupunkia. Hän meni naimisiin Asopoksen kanssa, ja synnytti tälle useita tyttäriä kuten Aiginan, Salamiin, Sinopen, Euboian, Tanagran, Thespian, Theben, Korkyran, Ismenen ja Harpinan.
Metra

Metra voi tarkoittaa:
Metra Oy, vuosina 1939–1963 toiminut ruuvitehdas
Metra (paikallisliikenneyhtiö), Chicagon paikallisjunaliikennettä hoitava yhtiö
Bronto Skylift, toiminut nimellä Metra vuosina 1987–1990
Metra Oy, vuosina 1990–2000 toiminut monialayritys, myöhemmin Wärtsilä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Metra”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hedelmäpuu

Muotoiltuja hedelmäpuita.
Hedelmäpuu tarkoittaa puuta, joka tuottaa hedelmiä ihmisten ja eläinten syötäväksi. Hortonomiassa hedelmäpuiksi sanotaan vain niitä puita, joiden hedelmiä ihmiset syövät. Hedelmien tieteellistä tutkimusta ja viljelyä kutsutaan pomologiaksi.
Esimerkiksi sitrushedelmät ovat puussa kasvavia, mutta ne eivät menesty Suomessa avomaalla. Suomessa menestyviä hedelmäpuita ovat esimerkiksi:
omenapuu
päärynä
luumupuu
kirsikat
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hedelmäpuu Wikimedia Commonsissa
Kaupunkiviljely.fi: Hedelmäpuita kerrostalopihoille (pdf)
Taloyhtiö.net: Hedelmäpuut (Arkistoitu – Internet Archive)
Henry H. Arnold

| Henry H>  Arnold |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. kesäkuuta 1886 Gladwyne, Pennsylvania, Yhdysvallat
Kuollut: 15. tammikuuta 1950 (63 vuotta) Sonoma, Kalifornia
Ammatti:  sotilas
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Yhdysvallat
Sotilasarvo:  General of the Army General of the Air Force
Henry Harley "Hap" Arnold (25. kesäkuuta 1886 Gladwyne, Pennsylvania – 15. tammikuuta 1950 Sonoma, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen kenraali. General of the Army hänestä tuli vuonna 1944 ja General of the Air Force 1949, ja hän on toistaiseksi ainoa jälkimmäisen arvon saanut.
Arnold valmistui West Pointista 1907. Hän oppi lentämään Wrightin veljesten opettamana ja kesäkuussa 1911 hänestä tuli eräs ensimmäisistä sotilaslentäjistä. Arnold ylennettiin prikaatikenraaliksi 1935 ja Yhdysvaltain armeijan ilmavoimien komentaja hänestä tuli maaliskuussa 1942. Hän jäi eläkkeelle 30. kesäkuuta 1946.