stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fermat’n pisteet
Muita ominaisuuksia

Ensimmäinen Fermat’n piste ( \scriptstyle F_{1}=X_{13}) on isogonaalinen konjugaatti ensimmäisen isodynaamisen pisteen ( \scriptstyle X_{15}) kanssa. Se on isotominen konjugaatti merkillisen pisteen  \scriptstyle X_{298} kanssa.
Toinen Fermat’n piste ( \scriptstyle F_{2}=X_{14}) on isogonaalinen konjugaatti toisen isodynaamisen pisteen ( \scriptstyle X_{16}) kanssa. Se on isotominen konjugaatti merkillisen pisteen  \scriptstyle X_{299} kanssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
PlanetMath: Fermat−Torricelli theorem
PlanetMath: Triangle center
Ballew, Pat: The Fermat Point (Arkistoitu – Internet Archive)
Royster, David C.: MA 341 – Topics in Geometry Lecture 17, University of Kentucky
Bogdan Konjuškov

| Bogdan Konjuškov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. joulukuuta 2002 (ikä 22) Penza, Venäjä
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  78 kg
Seura
Seura:  Torpedo Nižni Novgorod
Sarja:  KHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
Aik. seurat:  Dizel Penza (VHL)
NHL-varaus:  110. varaus, 2023 Montreal Canadiens
Bogdan Konjuškov (s. 20. joulukuuta 2002 Penza, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on puolustaja ja hän laukoo oikealta. Konjuškov edustaa KHL-joukkue Torpedo Nižni Novgorodia. Hänellä on sopimus joukkueen kanssa kauden 2025–2026 loppuun saakka.
Konjuškovin kasvattajaseura on Dizel Penza. NHL-joukkue Montreal Canadiens varasi hänet neljännellä kierroksella 110. varausvuorolla vuoden 2023 NHL:n varaustilaisuudessa. Konjuškov on pelannut 150 KHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt yhdeksän maalia ja 52 syöttöä eli yhteensä 61 tehopistettä. Konjuškov on pelannut 15 KHL:n pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on syöttänyt kuusi maalia.  Tilastot päivitetty 27. marraskuuta 2024.
Fjodor Svetškov

| Fjodor Svetškov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. huhtikuuta 2003 (ikä 21) Toljatti, Venäjä
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  Nashville Predators
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  Lada Toljatti (VHL)   SKA Pietari (KHL)   SKA-Neva (VHL)   Spartak Moskova (KHL)   Himik Voskresensk (VHL)
NHL-varaus:  19. varaus, 2021 Nashville Predators
Fjodor Svetškov (s. 5. huhtikuuta 2003 Toljatti, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on keskushyökkääjä tai vasen laitahyökkääjä ja häne laukoo vasemmalta. Svetškov edustaa NHL-joukkue Nashville Predatorsia. Hänellä on sopimus joukkueen kanssa kauden 2025–2026 loppuun saakka.
Svetškovin kasvattajaseura on Lada Toljatti. Nashville Predators varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 19. varausvuorolla vuoden 2021 NHL:n varaustilaisuudessa. Ennen Pohjois-Amerikkaan siirtymistä Svetškov pelasi KHL:ssä SKA Pietarin ja HK Spartak Moskovan joukkueissa. Svetškov on pelannut kaksi NHL:n runkosarjan ottelua ilman tehopisteitä. Svetškov on pelannut 31 KHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kaksi maalia ja kaksi syöttöä eli yhteensä neljä tehopistettä. Kaikki uran tilastot päivitetty 27. marraskuuta 2024.
Taskurotat

| Taskurotat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Castorimorpha
Heimo::  Taskurotat Geomyidae  Bonaparte, 1845
Katso myös
   Taskurotat Wikispeciesissä   Taskurotat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Taskurotat (Geomyidae) on jyrsijöihin kuuluva heimo. Taskurottia esiintyy läntisessä Pohjois-Amerikassa ja Väli-Amerikassa. Ne kaivavat maanalaisia käytäviä. Heimon lajit elävät eri alueilla ja siksi heimon lajittuminen ja alalajien määrä on runsas. Taskurotat ovat 10-30 cm pitkiä, koiraat saattavat olla kaksi kertaa naaraiden pituisia. Eläinten raajat ovat lyhyet, mutta ne ovat voimakkaat. Niiden häntä on karvaton ja tämä seikka säätää eläinten ruumiin lämpöä.
Sukuja

Geomys
Isotaskurotat (Orthogeomys)
Meksikontaskurotat (Pappogeomys)
Lännentaskurotat (Thomomys)
Mitsoakantaskurotat (Zygogeomys)
Aiheesta muualla

UniProt: Taxonomy - Geomyidae (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Geomyidae (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Geomyidae, pocket gophers (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q756901  Wikispecies: Geomyidae  ADW: Geomyidae  BOLD: 1022  CoL: 6247K  EoL: 8692  EPPO: 1GEMYF  GBIF: 9437  iNaturalist: 44027  IRMNG: 104890  ITIS: 180213  MSW: 12800001  NCBI: 10010  Open Tree of Life: 342244  Paleobiology Database: 41651  Paleobiology Database: 41651
Ruuhikosken golfkenttä

Ruuhikosken golfkenttä sijaitsee Ruuhikoskella Seinäjoen Nurmossa entisen Knuuttilan koulun vieressä. Se on Robert Trent Jones Jr:n eteläpohjalaiseen jokimaisemaan suunnittelema 18-reikäinen golfkenttä, joka avattiin vuonna 1992. Kenttää ylläpitävä seura Etelä-Pohjanmaan Golf on perustettu vuonna 1986.
Kentällä on järjestetty kaikki kansalliset arvokisat ja yhdet EM-kisat.
Aiheesta muualla

Ruuhikoskigolfin kotisivut
| n k Perustiedot Wikidatassa: Ruuhikosken golfkenttä (Q11891494)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: golfkenttä
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Seinäjoki
sijainti: Ruuhikoski
koordinaatit: 62°47′N 22°59′E﻿ / ﻿62.79°N 22.98°E﻿ / 62.79; 22.98
Pirkankatu

Puutaloja Pirkankadun länsiosassa.
Pirkankatu on Tampereella sijaitseva vilkasliikenteinen, itä-länsisuuntainen katu, joka muodostaa Amurin kaupunginosan eteläisen rajan. Kadun eteläpuolelle sijoittuvat Kaakinmaan ja Pyynikinrinteen kaupunginosat. Idässä Pirkankadun päätteenä on Hämeenpuisto, jonka keskivaiheilla se yhdistyy Hämeenkatuun. Lännessä, Pispalan rajalla, Pirkankatu muuttuu Pispalan valtatieksi.
Pirkankatu on yksi kaupungin keskustaan johtavista sisäänajoväylistä, ja se kuuluu Tampereen joukkoliikenteen käyttämiin pääreitteihin. Vuonna 2021 Pirkankadulle, Pyynikintorin edustalle, valmistui kuvanveistäjä Jaakko Himasen suunnittelema Tampereen raitiotien taidepysäkki.
Hervannasta saapuva raitiovaunu Pirkankadulla ohittamassa Pyynikin kirkkopuistoa joulukuussa 2021.
Historia

Pirkankadun ja sen kanssa samassa linjassa sijaitsevan Kauppakadun paikkeilla sijaitsi keskiajalla maantie, joka kulki Hämeenlinnasta Kokemäenjoen suulle. Ruotsalaissyntyinen maanmittari ja kartoittaja Olof Mört piirsi vuonna 1669 Tammerkosken alueesta kartan, jossa ensimmäisen kerran näkyi nykyistä Pirkankadun–Kauppakadun linjaa osittain noudatteleva tie. Kun kosken länsirannalle perustettiin kaupunki vuonna 1779, sen pääväyläksi muodostui Köpemans gatan eli Kauppakatu. Vähitellen katu kasvoi pituutta länteen, ja vuoden 1896 asemakaavassa se ulottui Mariankadun risteykseen asti. Nykyisen Pirkankadun itäisin osuus oli siis ensin osa Kauppakatua.
Vielä 1900-luvun vaihteessa Tampereen asemakaavoitettu alue päättyi lännessä Aleksanterintorin eli nykyisen Pyynikintorin ympäristöön. Sen länsipuolella Kauppakadun katulinja jatkui tavallisena maantienä, joka johti Pirkkalan pitäjään. Vuonna 1908 alueelle tehtiin uusi asemakaava, jossa maantien tilalla kulki Pirkkalan valtatie. Se ulottui kaupungin silloiselle länsilaidalle eli nykyiselle Pispalan rajalle. Kauppakatu puolestaan jatkui Aleksanterintorin edustalle, valtatien ja Sotkankadun risteykseen asti.
Kauppakatu kutistui nykyiseen mittaansa 1930-luvulla, kun Tampereen kadunnimiä uudistettiin. Pirkkalan valtatie -nimistä katua laajennettiin niin, että se alkoi jo Hämeenpuistosta. Lisäksi tie yhdistettiin mutkan kautta Hämeenkatuun, josta oli kehittynyt keskustan uusi pääkatu. Nimestä Pirkkalan valtatie luovuttiin 1950-luvulla, koska Nokian irtauduttua Pirkkalasta omaksi kunnakseen tie ei enää johtanut Pirkkalaan vaan Nokialle. Katu nimettiin vuonna 1956 Pirkankaduksi, sillä nimessä haluttiin historiallisista syistä säilyttää jokin yhteys Pirkkalaan. Pispalasta oli tullut osa Tamperetta vuonna 1937, ja siellä sijaitseva kadun jatko-osa oli vuoden 1945 asemakaavassa saanut nimen Pispalan valtatie.
Rakennuskanta

Pirkankadun itäpäässä sijaitsee kaupunkikuvallisesti ja historiallisesti merkittävä Pyynikin kirkkopuisto, jossa maisemaa hallitsee Aleksanterin kirkko (1881). Kadun toisella puolella on arkkitehtipari Raili ja Reima Pietilän suunnittelema, valtakunnallisesti merkittävä Pääkirjasto Metso (1986). Muita Pirkankadun itäosan arvorakennuksia ovat Hiekan taidemuseo (1928), VPK:n talo (1910) ja Pyynikin uimahalli (1956). Pirkankadun länsiosassa sijaitsee puolestaan Suomen ensimmäinen ammattikouluksi suunniteltu rakennus, Pyynikin ammattikoulu (1940). Siellä on myös Tampereen liikennehistoriasta kertova Rollikkahalli (1950), joka toimi alun perin johdinautojen varikkona. Rollikkahallia vastapäätä on jyrkkään rinteeseen rakennettu Tipotien sosiaali- ja terveysasema (2013).
Pirkankadun asuintaloista suuri osa on 1920-luvulla rakennettuja puutaloja. Sellainen on esimerkiksi 138 metriä pitkä Kilometritalo (1923). Kivisistä asuinkerrostaloista huomattavimpiin lukeutuu Veljeslinna (1952), joka on osa suurta, tamperelaisittain harvinaista umpikorttelia.
Pirkanmaan maakuntakaavassa (2040) Pirkankadun länsiosa on määritelty maakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Lisäksi kadun itäpäässä maakunnallisesti arvokkaaksi on merkitty kaistale, johon kuuluvat Hiekan taidemuseon, VPK:n talon ja Pyynikin uimahallin lisäksi hiukan kauempana Pirkankadusta sijaitsevat Tampereen taidemuseo ja Amurin työläismuseokortteli.
Pääkirjasto Metson paikalla sijaitsi aiemmin F. L. Caloniuksen suunnittelema Kaipion talo, jossa toimi Tampereen luonnontieteellinen museo vuosina 1961–1982.
Kuvia

Kirkkopuisto.
Pääkirjasto Metso.
Tampereen VPK:n talo.
Veljeslinna.
Rollikkahalli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pirkankatu Wikimedia Commonsissa
Pirkkalan valtatietä 1920-luvulla.
Katalonialainen avaus

Katalonialainen avaus on shakkiavaus, jossa valkea yhdistelee kuningatargambiitin ja Rétin avauksen piirteitä. Se alkaa tyypillisesti siirroilla:
Avaus sai nimensä Katalonian mukaan, kun 1929 Barcelonan turnauksen järjestäjät pyysivät Saviely Tartakoweria luomaan uuden shakkiavauksen kunnianosoitukseksi alueen shakkihistorialle. Sitä oli kuitenkin pelattu muutamia kertoja ennen Tartakoweria.
Avauksen merkittävimpiä käyttökertoja huipputasolla oli, kun sekä Garri Kasparov että Viktor Kortšnoi käyttivät sitä kandidaattiottelussaan Lontoossa 1983: viisi peliä yhdestätoista oli katalonialaisia. Vladimir Kramnik harjoittaa avausta menestyksekkäästi ja pelasi sitä kolme kertaa shakin maailmanmestaruusottelussa 2006.
Rotherhamin lasten hyväksikäyttöskandaali

Rotherhamin lasten hyväksikäyttöskandaali koostui järjestelmällisestä lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä pohjoisenglantilaisessa Rotherhamin kaupungissa South Yorkshiressa 1990-luvun alkupuolelta 2010-luvulle asti ja siihen liittyvästä paikallisviranomaisten haluttomuudesta reagoida tapauksiin. Enimmäkseen pakistanilaistaustaisten miesten uhreiksi joutui arviolta ainakin 1 400 lasta.
Vaikka muun muassa nuorisotyöntekijät raportoivat tapauksista, vähätteli lastensuojelun johto ongelmia, eivätkä poliisit priorisoineet lasten seksuaalisen hyväksikäytön tutkintaa, vaan sen sijaan heillä oli halveksiva asenne uhreja kohtaan. Lisäksi tekijöiden etninen tausta haluttiin salata rasismisyytösten pelossa.
Vuonna 2002 sisäministeriön teettämässä raportissa kritisoitiin Rotherhamin viranomaisia välinpitämättömyydestä lasten hyväksikäyttöä kohtaan, mutta virkamiehet eivät reagoineet siihen, vaan väittivät ongelmien olevan liioiteltuja ja raportin olevan asenteellinen. Vasta vuonna 2010 annettiin ensimmäiset tuomiot, kun tuomion sai viisi pakistanilaistaustaista miestä, joiden uhrit olivat 12–16-vuotiaita tyttöjä.
Elokuussa 2014 julkaistiin raportti, joka arvioi, että noin 1 400 lasta, heistä suurin osa valkoihoisia tyttöjä, oli joutunut seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi Rotherhamissa vuosina 1997–2013, ja että tekijät olivat enimmäkseen pakistanilaistaustaisia miehiä. Uhreja raiskasivat useat henkilöt, ja tyttöjä myös kuljetettiin muille paikkakunnille. Heitä myös pakotettiin katsomaan raiskauksia, uhattiin aseilla ja pahoinpideltiin. Joidenkin päälle kaadettiin bensiiniä ja uhattiin sytyttää se. Osa tytöistä tuli raskaaksi. Jotkut uhreista alkoivat vahingoittaa itseään, tekivät itsemurhan tai joutuivat huumekoukkuun.
Lopulta rikoksia tutkimaan perustettiin tutkintaryhmiä, jotka ovat saaneet aikaan useita tuomiota. Esimerkiksi helmikuussa 2016 kolme veljestä ja heidän sukulaisensa tuomittiin lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista 10–35 vuoden rangaistuksiin. Myös kaksi brittiläistä naista sai tuomion, toinen ehdollista ja toinen 13 vuotta vankeutta. Lokakuussa 2016 tuomittiin kahdeksan miestä: heidän tuomionsa olivat 5–19 vuotta. Helmikuussa 2017 kuusi miestä sai 10–20 vuoden tuomiot. Kaksi miehistä huusi "Allahu akbar", kun heitä vietiin pois oikeussalista. Lokakuussa 2018 tuomion sai seitsemän miestä ja vuonna 2014 perustetulla Operation Stovewoodilla oli meneillään 22 tutkintaa, joissa oli noin 300 epäiltyä uhria ja 150 tekijää.
Aiheesta muualla

Skandaaliin liittyviä uutisia BBC:llä
Hyvinvointiala Hali

| Hyvinvointiala HALI ry |
| --- | --- |

Perustettu:  2017
Kotipaikka:  Helsinki
Aiheesta muualla
Sivusto
Hyvinvointiala Hali ry (ruots. Välmående branchen HALI) edustaa sosiaali- ja terveysalan yrityksiä ja järjestöjä. Halin jäseninä ovat noin 1500 yritystä ja järjestöä, jotka työllistävät yhteensä yli 100 000 sosiaali- ja terveysalan ammattilaista. Hali neuvottelee alan yleissitovat työehtosopimukset, neuvoo jäsenistöään ja tekee edunvalvontaa. Se on Elinkeinoelämän keskusliiton jäsen.
Historia

Sosiaalialan Työnantajien ja Terveyspalvelualan Liiton jäsenet perustivat 3. kesäkuuta 2016 uuden sosiaali- ja terveyspalvelualan liiton, Hyvinvointialan liitto ry:n. Perustettu liitto aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2017. Ensimmäiset kaksi vuotta liitto kulki nimellä Hyvinvointialan liitto. Sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Helsingin Diakonissalaitoksen säätiön toimitusjohtaja Olli Holmström. Varapuheenjohtajiksi valittiin Terveystalo Oy:n toimitusjohtaja Yrjö Närhinen ja Attendo Oy:n viestintä- ja yhteiskuntasuhdejohtaja Lauri Korkeaoja.
Toimitusjohtajana aloitti 1. joulukuuta 2016 Ulla-Maija Rajakangas.
Vuodesta 2019 alkaen liitto on toiminut nimellä Hyvinvointiala Hali ry.
Toiminta

Hali neuvottelee alan yleissitovat työehtosopimukset, kuten yksityisen sosiaalipalvelualan, terveyspalvelualan ja sosiaalialan järjestötyön työehtosopimukset. Hali valvoo jäsentensä yhteisiä etuja ja neuvoo jäsenistöään työoikeudellisissa ja elinkeinopoliittisissa kysymyksissä.
Halin hallituksen puheenjohtaja vuonna 2024 on Mehiläisen toimitusjohtaja Janne-Olli Järvenpää. Toimitusjohtajana toimii Sanna Aunesluoma.
Halissa työskentelee noin 20 työmarkkinoiden, elinkeinopolitiikan, tiedontuotannon ja viestinnän ammattilaista. Yhdistyksen toimisto sijaitsee Helsingissä osoitteessa Eteläranta 10.
Jäsenet

Halin jäseniä voivat olla sosiaali- ja terveyspalveluja tarjoavat työnantajat sekä työnantajina toimivat sosiaali- ja terveysjärjestöt. Sen jäsenistöön kuuluu noin 1500 sote-alan yritystä ja järjestöä. Yhteensä ne työllistävät yli 100 000 alan työntekijää.
Yhdistyksen jäsenet tuottavat muun muassa vanhuspalveluita, lasten ja nuorten palveluita, lääkäripalveluita, työterveyshuollon palveluita, kuntoutusta, suun terveydenhuoltoa, päihde- ja mielenterveyspalveluita ja ensihoidon palveluita.
Halin suurimmat jäsenet ovat Mehiläinen, Attendo, Suomen Terveystalo Oy, Pihlajalinna, Esperi, Helsingin Diakonissalaitos, Humana, KVPS Tukena Oy ja Med Group Oy.
Puheenjohtajat ja toimitusjohtajat

Puheenjohtajat
Olli Holmström, toimitusjohtaja, Helsingin Diakonissalaitoksen säätiö (1.1.2017−31.12.2017)
Janne-Olli Järvenpää, toimitusjohtaja, Mehiläinen Oy (1.1.2018−31.12.2018)
Yrjö Närhinen, toimitusjohtaja, Terveystalo Oy (1.1.2019−31.12.2019)
Joni Aaltonen, toimitusjohtaja, Pihlajalinna Oyj (1.1.2020−31.12.2020)
Ville Iho, toimitusjohtaja, Terveystalo Oy (1.1.2021−31.12.2022)
Janne-Olli Järvenpää, toimitusjohtaja, Mehiläinen Oy (1.1.2023−)
Toimitusjohtajat
Ulla-Maija Rajakangas (1.12.2016−30.9.2023)
Sanna Aunesluoma (17.4.2024−)
Aiheesta muualla

Hyvinvointialan kotisivut
| n k Elinkeinoelämän keskusliitto |
| --- | --- |
Jäsenliitot:  Elintarviketeollisuusliitto  Energiateollisuus  Finanssiala  Henkilöstöpalveluyritysten liitto  Hyvinvointiala HALI  Kaupan liitto  Kemianteollisuus  Kiinteistötyönantajat  Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa  Medialiitto  Palvelualojen työnantajat Palta  Puusepänteollisuus  Rakennusteollisuus RT  Rannikko- ja Sisävesiliikenteen Työnantajaliitto RASILA  Satamaoperaattorit  Sivistystyönantajat  Suomen Tekstiili & Muoti  Teknologiateollisuus  Yhteinen Toimialaliitto 
Yritykset:  EK Tieto  Työsuhdejuristit  Julkaisumonistamo Eteläranta
Puolisuljetut pelit

Puolisuljetut pelit ovat avauksia, joissa valkea pelaa siirron 1.d4, mutta musta ei siirtoa ...d5. Puolisuljetut pelit erotetaan suljetuista juuri mustan vastauksen perusteella. Puolisuljettujen pelien tärkein alaluokka on intialaiset puolustukset, joita luonnehtivat siirrot 1.d4 Rf6. Muita merkittäviä avauksia ovat hollantilainen puolustus ja Benoni-puolustus.
Suljetut pelit

Suljetut pelit ovat avauksia, jotka alkavat siirroilla 1.d4 d5. Tällä ei tarkoiteta sitä, ettei asemat voisi avautua, vaan sitä, että ne usein pysyvät suljettuina. Suljetut pelit painottavat syvällistä strategiaa, eivät niinkään loisteliasta taktiikkaa.
Joskus suljetuiksi peleiksi sanotaan kaikkia siirrolla 1.d4 alkavia pelejä. Toisinaan suljetuiksi peleiksi sanotaan vasta kaksois-kuningatarsotilasavauksia (1.d4 d5) ja tällöin pelejä, joissa musta vastaa valkean siirtoon 1.d4 muulla siirrolla kuin 1.d5, sanotaan puolisuljetuiksi peleiksi.
Suljetut pelit jaetaan edelleen eri avauksiin. Näitä ovat esimerkiksi torjuttu kuningatargambiitti, hyväksytty kuningatargambiitti, slaavilainen ja semi-slaavilainen puolustus.
Aili Palmén

Aili Inkeri Palmén (18. lokakuuta 1917 Jyväskylä – 31. joulukuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen kustannustoimittaja, kirjailija ja kääntäjä.
Aili Palménin vanhemmat olivat Ruoveden kunnanlääkäri Einar Filip Palmén (1886–1971) ja Anna Maria Becker (1887–1933). Hän oli naimisissa 1940–1947 Eino E. Suolahden kanssa, liitto päättyi avioeroon.
Aili Palmén valmistui filosofian kandidaatiksi 1941. Hän työskenteli kustannustoimittajana Otavan palveluksessa.
Palmén suomensi muun muassa useita Georges Simenonin teoksia.
Teoksia

Marjatta etsii säveltään : romaani. Otava 1944 (nimellä Aili Suolahti)
Syksyä kohti : romaani. Otava 1946 (nimellä Aili Suolahti)
Maija Suova : Rakastavaiset taiteen valossa; tekstit Aili Palmén-Suolahti. Otava 1947
Ystäväni, miehet, naiset : muistelmia. Otava 1978
Kirjeitä, kohtaloita : elämänkuvia viime vuosisadalta ja nykyiseltä. Otava 1980
Se toivon tähti sammumaton : ihmisiä, kirjoja, ilmiöitä. Otava 1983
Toimitustöitä

Kuninkaallisia ja romantiikkaa kuvin ja sanoin ; toim. Aili Palmén ja Kirsti Korpi. Otava 1961
Kiitos, rakas äiti : kuvia äidin maailmasta ; toim. Aili Palmén ja Kirsti Korpi. Otava 1963
Kuninkaallista nuorisoa Euroopasta Kaukoitään ; toim. Aili Palmén ja Kirsti Korpi. Otava 1963
Jacqueline Kennedy ; toim. Aili Palmén, Kirsti Korpi. Otava 1964, 5. painos 1965
Kuninkaallista perheonnea : Ruhtinashovien tapahtumia 1963-1967 ; toim. Aili Palmén ja Kirsti Korpi. Otava 1967
Kennedyt : Kuvia erään perheen kohtaloista ; toim. Aili Palmén. Otava 1968
Sitä koiraa en unohda koskaan ; kirj. Sylvi Kekkonen ym. ; kuv. Seppo Polameri ; toim. Aili Palmén. Otava 1969
Kuninkaallisten elämää : Ruhtinashovien tapahtumia 1967-1970 ; toim. Aili Palmén. Otava 1970
Sylvi Kekkosen muisto ; toim. Aili Palmén. Otava 1975
Kuin palava pensas : Ella Erosen runomaailma  ; toim. Aili Palmén. Otava 1980, 2. painos 1990
Lapsuudenkotini oli pappila ; toim. Aili Palmén. Otava 1980
Suomennoksia

Ludvig Munsterhjelm : Rihlalla ja haulikolla. Söderström, Helsingfors 1949, näköispainos Otava 2006 (alkuteos Med hagelbössa och kulgevär)
Eva Mannerheim Sparre : Taiteilijaelämää. Otava 1951, 2. painos 1994 (alkuteos Konstnärsliv)
Georges Simenon : Maigret erehtyy : komissaario Maigret'n tutkimuksia. Otava 1956 (alkuteos Maigret se trompe)
Georges Simenon : Maigret ja matkalaukku : komissaario Maigret'n tutkimuksia. Otava 1957 (alkuteos Le pendu de Saint-Pholien)
Georges Simenon : Rikostoverit : romaani. Otava 1959, 1973, 1982 (alkuteos Les complices)
Georges Simenon : Maigret'n revolveri : komisario Maigret'n tutkimuksia. Otava 1960 (alkuteos Le revolver de Maigret)
Samuel Beckett : Leikin loppu. Otava 1963 (alkuteos Fin de partie)
Samuel Beckett : Huomenna hän tulee : 2-näytöksinen näytelmä. Otava 1964 (alkuteos En attendant Godot)
Georges Simenon : Maigret kansainvälisessä seurassa : komisario Maigret'n tutkimuksia. Otava 1969 (alkuteos Maigret et l'affaire Nahour)
Georges Simenon : Maigret ja varjokuva ikkunassa : komisario Maigret'n tutkimuksia. Otava 1977 (alkuteos L'ombre chinoise)
C. G. E. Mannerheim : Päiväkirja Japanin sodasta 1904-1905 sekä rintamakirjeitä omaisille ; ruots. käsikirjoituksesta suom. Heikki Eskelinen ; kirjesuom. Aili Palmén ja Sirkka Rapola. Otava 1982, 2. painos 2005
C. G. E. Mannerheim : Kirjeitä seitsemän vuosikymmenen ajalta : Gustaf Mannerheimin kirjeitä vuosilta 1881-1951 ; valik. Stig Jägerskiöld ; ruots. ja ransk. alkuperäiskirjeistä suom. Aili Palmén. Otava 1983
Georges Simenon : Maigret ja tappaja : komisario Maigret'n tutkimuksia. Otava 1983 (alkuteos Maigret et le tueur)
Georges Simenon : Todistaja. Otava 1985 (alkuteos Le confessionnal)
Palkinnot

P. E. Svinhufvudin muistosäätiön kirjallisuuspalkinto 1978
Jim (nimi)

| Jim |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  25. heinäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Jimmy, Jimi
Vastineita eri kielissä:  Jacques, Jaak
Nimen alkuperä:  Jakob, James
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jim on englantilainen miehen etunimi, jo keskiajalla käytössä ollut muunnos Jakob-nimen englanninkielisestä vastineesta James.
Suomessa nimi Jim on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2024 loppuun mennessä noin 948 henkilölle. Jimin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 25. heinäkuuta, joka on myös Jakobin, suomenkielisessä kalenterissa Jaakon nimipäivä.
Kuvitteellisia Jimejä

Jim, paennut orja Mark Twainin teoksessa Huckleberry Finnin seikkailut
Jim Crow, Thomas D. Dicen laulussa Jump Jim Crow, jonka mukaan Jim Crow -lait saivat yleisesti käytetyt nimensä
Jim Possible, tv-sarjassa Kim Possible
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jim (nimi) Wikimedia Commonsissa
Wieniläinen peli

Wieniläinen peli on shakkiavaus, joka alkaa yleensä siirroilla:
Valkean toinen siirto on harvinaisempi kuin 2.Rf3, joka voi johtaa espanjalaiseen peliin, lähettipeliin, skotlantilaiseen peliin ja muihin avauksiin. Siirtämällä kuningatarratsua valkea säilyttää mahdollisuuden f-sotilaan etenemiseen. Mustan vastauksen 2...Rf6 jälkeen valkean yleisin siirto onkin 3.f4.
Wieniläisen peli jatko 1.e4 e5 2.Rc3 Rf6 3.f4 d5?! on Wienin gambiitti.