stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sirppiyökkönen
Koko ja ulkonäkö

Hennon olemuksensa ja sirppimäisten siivenkärkiensä vuoksi sirppiyökköstä helposti tunnista yökköseksi. Etusiipien pohjaväri on vihertävän harmaa, siiven kärjestä selvästi mustanruskea. Etusiiven poikki kulkee kaksi vaaleankeltaista viirua, jotka tekevät siiven etureunan tuntumassa jyrkän mutkan sisäänpäin. Siiven kärkikaartuu sirppimäisesti ja heti sen takana ulkosyrjässä on syvä, kaareva lovi antaen siivelle hyvin tunnusomaisen muodon. Munuaistäplän kohdalla on kaksi mustaa pistettä. Takasiivet ovat tasaisen harmaat ja niissä on yksi kellertävä poikkiviiru. Siipiväli 21–32 mm.
Hieman samannäköinen laji on sirppisiipiin kuuluva nyhäsirppisiipi (Falcaria lacertinaria).
Levinneisyys ja lentoaika

Suomessa laji on tavattu ensimmäisen kerran vuonna 1916 ja se on levinnyt vähitellen lounaasta käsin itään ja sisämaahan päin. Nykyisin perhosta tavataan likimain Vaasa-Lieksa-linjalle saakka. Lentoaika alkaa kesäkuun lopussa ja viimeiset perhoset tavataan elokuun alkupuoliskolla. Lajilla saattaa olla pieni toinen sukupolvi syyskuussa.
Elinympäristö ja elintavat

Melko harvinainen perhonen, joka saattaa yleistyä muutamaksi vuodeksi huomattavasti kadoten sitten taas lähes täysin. Sirppiyökkönen elää erilaisissa valoisissa metsissä, iäkkäitä puita kasvavissa puistoissa ja kuivissa kallioympäristöissä. Perhoset lentävät yöllä ja tulevat valolle, harvemmin syötille. Keskenkasvuinen toukka talvehtii ja koteloituu seuraavana kesänä maahan.
Ravintokasvi

Toukka syö puiden rungoilla kasvavia jäkäliä.
Aiheesta muualla

Suomen perhostutkijain seura
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Laspeyria flexula:  Wikidata: Q1572283  BioLib: 53302  BOLD: 86431  CoL: 9362X  EoL: 552944  EUNIS: 311115  Fauna Europaea: 446776  Fauna Europaea (new): a4307fcc-2d4a-470f-92d7-5e8e2570a34d  GBIF: 1769103  iNaturalist: 322806  IRMNG: 11149353  LepIndex: 285751  LoB: 4056  MaBENA: LaspeFlexu  NBN: NHMSYS0021144440  NCBI: 938238  Observation.org: 9820  Open Tree of Life: 726892  Laji.fi: MX.62304 
Bombyx flexula:  Wikidata: Q109622551  GBIF: 4532347
Siunattu hulluus (romaani)

Siunattu hulluus on kuopiolaisen kirjailija Simo Puupposen eli Aapelin romaani, joka ilmestyi vuonna 1948. Sitä on luonnehdittu viisaaksi kertomukseksi ”meidän Herramme matkamiehistä ja heidän seikkailuistaan maailmassa, jossa hyviä on vähän, pahoja vielä vähemmän, mutta siunattuja hulluja laskematon määrä”.
Juoni

Rummukaisen veljekset Ana ja Vilippus pitävät pikkuveljeään Elmeriä omituisena, koska tällä on tapana puhella eläimille, ja päättävät viedä tämän hullujenhuoneeseen. Hevosella kilpaa ajettuaan veljekset tutustuvat Verneriin, jonka kanssa juopotellaan ja tapellaan. Elmeri korjaa sammuneet veljensä rattaille ja matka jatkuu. Maalaistalon piika, Ruusu, herättää veljeksissä, varsinkin Elmerissä, tunteita. Väärinkäsityksen vuoksi miehet joutuvat vankilaan ja sieltä selvittyään he tapaavat muiden muassa vankikarkuri Lempisen ja mökin isäntä Jappo Husson. Tässä vaiheessa Ana ja Vilippus ovat jo kyllästyneet matkantekoon ja toisiinsakin. Lopulta Elmeri ratkaisee asian ilmoittamalla lähtevänsä takaisin kotiin, ja hullujenhuoneesta nähdään vain tienviitta.
Rummukaisen veljesten matkanteossa on samoja elementtejä kuin Maiju Lassilan Tulitikkuja lainaamassa -romaanissa. Yksinkertaiset maalaismiehet joutuvat tyhmyyttään ja väärinkäsitysten vuoksi harmillisiin tilanteisiin, osittain alkoholin myötävaikutuksella. Elmeri on kuvattu kylähulluksi myönteisessä valossa.
Filmatisointi

Rauni Mollberg ohjasi romaanin pohjalta vuonna 1975 samannimisen elokuvan, jonka pääosissa kolmena veljeksenä esiintyivät Mikko Nousiainen, Toivo Tuomainen ja Martti Kuosmanen. Elokuvan käsikirjoittivat Mollberg ja Panu Rajala. Elokuvassa Rummukaisen veljekset tekevät matkaa hevosen sijasta traktorilla filosofissävytteisiä keskusteluja käyden ja ihmisen omaa paikkaa etsien. Osan matkasta veljekset ajavat moottoritietä, jolloin liikennepoliisi pysäyttää heidät. Tutkija Silja Partanen on pitänyt Siunatun hulluuden elokuvasovitusta varhaisena suomalaisena road movie -tyyppisenä elokuvana.
Sivustointi

Sivustointi on shakkitermi, jolla tarkoitetaan lähetin kehittämistä ruutuihin b2/b7 tai g2/g7. Sivustointi on usean hypermodernin shakkiavauksen perusta. Sivustoinnilla annetaan yleensä vastustajan miehittää keskusruudut sotilaillaan, jonka jälkeen se murskataan sivustoiduilla läheteillä ja sotilashyökkäyksillä. Tämä myös antaa mahdollisuuden odottaa e- ja d-sotilaiden siirtämisessä, koska lähettien ei tarvitse päästä keskelle lautaa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Valkea on sivustoinut lähettinsä ruutuun g2, ja musta omansa ruutuun b7.
Sivustointi antaa lähetille kokonaisen diagonaalin hallittavaksi (a1-h8 tai h1-a8). Usein lähetistä tuleekin niin voimakas, että vastustaja yrittää vaihtaa sen pois hinnalla millä hyvänsä tai pelaamalla omat sotilaansa vastustajan lähetin värisille ruuduille rajoittamaan sen kulkua. Sivustoidun lähetin kanssa pitää olla varovainen, sillä jos sen vaihtaa heti tilanteen tultua pois, omat lähetin väriset ruudut voivat heikentyä liikaa.
Sivustointi avauksissa

Kuningas- ja kuningatarintialainen puolustus on nimetty sen mukaan, että musta vastaa valkean d4- ja c4-siirtoihin d5:llä ja toisen lähettinsä sivustoinnilla. Myös Aljechinin puolustus antaa valkealle ison sotilaskeskustan tavoitteena sivustoida lähetit ja sen jälkeen tuhota se. Sisilialaisen puolustuksen lohikäärmemuunnelmassa musta sivustoi f8-lähettinsä, joka vaikeuttaa samalla valkean c1-lähetin kehittämistä, koska lähetin kehittäminen jättäisi b2-ruudun suojattomaksi.
Luettelo Suomen historian sodista

Riimukivi Gs 13 Ruotsin Gävlessä kertoo 1000-luvulla Hämeessä surmansa saaneesta viikingistä.
Pekka Halosen maalaus Vainolaista vastaan vuodelta 1896 kuvaa kansallisromanttisesti muinaisten suomalaisten sodankäyntiä. Metsän rajassa palavat vainovalkeat.
Suomesta löytyneitä miekkoja rautakauden lopulta viikinkiajalta 800-1050-luvuilta.
Maalaus tappion Herdalerin taistelussa vuonna 1008 kärsineen Olavi Pyhän kuolemasta vuonna 1030 Stiklestadin taistelussa.
Suomen alueelle vuonna 1227 hyökännyt Jaroslav II kuvattuna Boris Chorikovin teoksessa vuodelta 1836.
Maskusta Varsinais-Suomesta löytynyt ristiretkiaikainen hopeakoristeltu tapparan terä.
Suomen alueelle ristiretken vuonna 1202 tehnyt Anders Sunesen kuvattuna vuoden 1219 Lindanisen taistelussa. Itse teos on vuodelta 1885.
Liedon Vanhalinnan seuraaja, 1280-luvulla perustettu Turun linna, kuvattuna maaliskuussa 2013
Luettelo Suomen historian sodista pitää sisällään Suomen alueella käydyt aseelliset konfliktit, sodat ja vakavat sisäiset levottomuudet, sekä sellaiset Suomen ulkopuolella käydyt konfliktit joihin Suomen valtio tai merkittävä joukko Suomen alueen asukkaita on ottanut osaa. Luettelossa mainittujen konfliktien ohella pienehköjä määriä suomalaisia ammattisotilaita, vapaaehtoisia tai seikkailijoita on osallistunut moniin muihinkin aseellisiin yhteenottoihin, kuten Venäjän 1800-luvulla käymiin sotiin Euroopassa ja Aasiassa, buurisotiin, Venäjän–Japanin sotaan, Venäjän sisällissotaan, Espanjan sisällissotaan ja Vietnamin sotaan.
Varhaisten lähteiden luotettavuus on kyseenalainen. Monet lähteet on kirjoitettu satoja vuosia väitettyjen tapahtumien jälkeen ja niissä mytologiat, sepitteet ja todelliset tapahtumat sekoittuvat usein toisiinsa. Vanhoissa historiallisissa lähteissä Suomella tarkoitettiin nykyisen Varsinais-Suomen aluetta.
Ennen 1000-lukua

| Vuosi | Konflikti | Selite |
| --- | --- | --- |
| 300-luku | Kuningas Agnin sotaretki Suomeen | Snorri Sturulsonin arviolta vuonna 1225 kirjoittamassa myyttisessä Ynglingien saagassa kuvataan kuningas Agnin kesällä tekemää sotaretkeä Suomeen. Suomalaisten joukkoja johti Frosti. Myyttisen velho Frostin on tulkittu olleen pakkasen henkilöitymä. On kiistanalaista miten Suomi ja suomalaiset ymmärrettiin saagan kirjoittamisajankohtana. Termillä on voitu tarkoittaa myös saamelaisia. |
| 400- ja 500-luvut | Suomalaisia palkkasotureina Manner-Euroopassa | Lounais-Suomen miekka- ja kilpihautauksista on päätelty, että suomalaisia liikkui palkkasotureina Manner-Euroopassa. |
| noin 470 | Kuningas Vanlandin sotaretki Suomeen | Johannes Messeniuksen 1600-luvulla kirjoittaman Scondia illustratan mukaan kuningas Vanlandi hyökkäsi Suomeen. Vuonna 1225 kirjoitettu varhaisempi Ynglingien saaga puolestaan kertoo Vanlandin viettäneen talvea Suomessa rauhanomaisesti. |
| 600-luku | Suomalaisia palkkasotureita Skandinaviassa | Suomalaisia sotureita palveli Tanskan tai Keski-Ruotsin kuninkaiden hoveissa. |
| 800-luku | Saagojen kuvaus sotaretkestä Karjalanpohjaan | Arviolta 1300-luvulla kirjoitettu Hálfdanar Eysteinssonarin saagan mukaan Ulfkell ja Bjarmian kuningas Harek tekivät sotaretken Karjalanpohjaan Grímr nimiseksi esitettyä Karjalan kuningasta vastaan yhdessä kahden suomalaisen kuninkaan, "Fidrin" ja "Flokin" kanssa, joiden kerrottiin olevan velhoja. |
| 800-luku | Bjarmian perilliset valloittivat Karjalanpohjan | Arviolta 1300-luvulla kirjoitetun Hálfdanar Eysteinssonarin saagan mukaan Bjarmian kuningas Harekin veljenpoika Val valloitti Karjalanpohjan. |
| 800-luku | Kveenit tekivät sotaretkiä Ruotsiin ja Norjaan | Noin vuonna 1300-kirjoitettu Norna-Gestin tarina kertoo kveenien tehneet sotaretkiä Ruotsiin 800-luvun puolivälissä. Ottar Haalogalantilainen kertoo kveenien ja norjalaisten ahdistelevan toisiaan silloin tällöin. |
| 800-luku | Eric Anundssonin sotaretket itään | Arviolta 1230-luvulla kirjoitettu Heimskringla kertoo myyttisen ruotsalaisten kuninkaan Eric Anundssonin (Eymundsson) valloittaneen kaikki itäisen maat mukaan lukien Suomen, Karjalan, Kuurinmaan ja Viron. |
| Ennen 900-lukua | Tanskan kuningas Gram julistaa sodan Suomen kuninkaalle Sumblumille. | Saxo Grammaticus kertoo pääteoksessaan Gesta Danorum kuinka Tanskan myyttinen kuningas Gram julistaa sodan Suomen kuningas Sumblumille. Hän kuitenkin luopuu sotaretkestä tavoitellakseen Sumblumin tytärtä Signeä. |
| noin 818 | Tanskalaiset ja bjarmit sotivat | Suomen kuningas Matul toi apua bjarmeille Tanskan kuningas Ragnaria vastaan. Aluksi hän oli voitolla, mutta kärsi sitten tappion ja pelastautui pakenemalla. |
| 900-luku | Suomalaisia Viikinkien idäntiellä ja palkkasotureina | Euraan haudatut lukuisat miekkamiehet on tulkittu Viikinkien idäntien kävijöiksi. Mynämäeltä löytynyt miekka on kuulunut Konstantinos VIII:n henkivartiokaartin miehelle. Arkeologiset löytöjen perusteella suomalaisia on mahdollisesti liikkunut myös Mustanmeren seuduilla. |
1000-luku

| Vuosi | Konflikti | Selite |
| --- | --- | --- |
| 1008 | Herdalerin taistelu | Myöhemmin Norjan kuninkaaksi noussut Olavi pyhä teki viikinkiretken Suomeen ja kärsi tappion. |
| 1030–1050 | Viikinkiretki Hämeeseen | Riimukivi Gs 13 Ruotsin Gävlessä kertoo Egil-nimisen henkilön kuolleen Hämeeseen tehdyllä ryöstöretkellä joskus 1000-luvun ensimmäisen vuosisadan alkupuoliskolla. Unto Salon mukaan retki tehtiin 1030-1050 välisenä aikana, ja se saattoi olla suuri, kuninkaan hyväksymä hyökkäys. Retkeä johti Freygeirr-niminen päällikkö. |
| noin 1030 | Mahdollinen viikinkiretki Varsinais-Suomeen | Riimukivi U 582 kertoo Björnin ja Ingulfridin pojan Ottrygin tulleen surmatuksi (Unto Salon mukaan) Varsinais-Suomessa. Kivi on noin vuodelta 1030. Hänet tapettiin väkivaltaisesti, mutta sitä ei kerrota, surmattiinko hänet taistelussa tai jotenkin muuten. Tavallisesti riimukivet pystytettiin juuri viikinkiretkillä kuolleille. |
| 1042 | Novgorodin ruhtinas Vladimir Jaroslavitš teki ensimmäisen historiallisissa lähteissä mainitun sotaretken Suomeen | Novgorodin ensimmäinen kronikka: "Vuonna 1042 Vladimir, Jaroslavin poika, meni jäämejä vastaan ja voitti heidät. Ja hevoset kuolivat Vladimirin sotilailta, niin että niiden vielä hengittäessä niiltä nyljettiin nahkat. Niin kova oli rutto hevosissa." |
| 1050-luku | Ruotsin kuningas Anund Jakobin sotaretki Suomeen | Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum eli Hampurin piispan teot kertoo mahdollisesta Ruotsin kuninkaan Anund Jakobin sotaretkestä Terra Feminarumiin eli naisten maahan, joka on mahdollisesti tarkoittanut Suomen aluetta. Nimen taustalla voi olla Adam Bremeniläisen väärin tulkinta nimestä Kvenland, mikä johti kuvitelmiin pohjoisesta amatsonien asuttamasta maasta. |
| noin 1053 | Ruotsin kuningas Emund Vanhan sotaretki Suomeen | Johannes Messenius kertoo Adam Bremeniläistä lainaten ruotsalaisten kuningas Emundin "...ahdistelleen ankarasti Kvenlandin amatsoneja, mutta nämä myrkyttivät hänen poikansa, että koko ruotsalaisen sotajoukon hengiltä. Sen jälkeen ruotsalaiset eivät 80 vuoteen lopettaneet taistelua heitä eivätkä muitakaan suomalaisia vastaan ennen kuin olivat hävittäneet amatsonit sukupuuttoon ja saanee koko alueen haltuunsa ja Kristuksen valtaan." |
| 1060–1080 | Liettualaiset hyökkäsivät karjalaisia vastaan | Novgorodista löydetty Tuohikirje 590 kertoo liettualaisten hyökänneen karjalaisia vastaan. |
1400-luku

| Vuosi | Konflikti | Selite |
| --- | --- | --- |
| 1411 | Novgorodilaiset polttivat Viipurin | Novgorodilaiset polttivat Viipurin esikaupungin 26.3. kostoksi hieman aiemmin tapahtuneesta Tiurinlinnan hävityksestä, josta he syyttivät ruotsalaisia. |
| 1438–1439 | Davidin kapina | Talonpoikien kapina veronkantoa kohtaan Satakunnassa, Hämeessä ja Karjalassa. |
| 1446 | Hämäläiset ja Savolaiset kahakoivat erämaiden omistuksesta | Kaarle Knuutinpoika vahvisti rajan hämäläisten ja savolaisten erämaiden välille. Rajanvetoa olivat tiettävästi edeltäneet väkivaltaiset kahakat erämailla sijaitsevien riistamaiden ja kalavesien käyttöoikeuksista. Savolaiset väittivät hämäläisten erämiesten murhanneen savolaisia ja syöttäneen näiden ruumiit koirille. |
| 1456 | Tanskalaiset piirittivät Viipurin linnaa | Tanskan kuningas Kristian I pyrki valloittamaan Suomen ja piiritti Viipurin linnaa. |
| 1479 | Novgorod teki sotaretken Savoon | Novgorodilaiset tekivät hävitysretken Savoon. |
| 1480 | Ruotsalaisten sotaretki Karjalaan | Eerik Akselinpoika Tott teki kostoretken Karjalaan ja sai kronikkatietojen mukaan suuren voiton. |
| 1495–1497 | Vanha viha | Ruotsin ja Venäjän välinen sota, jossa Suomea hävitettiin pahasti. Iivana III Suuri oli ensimmäinen koko Venäjän suuriruhtinas. Viipurin linnan ja Olavinlinnan piiritykset: Viipurin pamaus vuonna 1495. |
1500-luku

| Vuosi | Konflikti | Selite |
| --- | --- | --- |
| 1506–1509 | Juuttiviha | Tanskan kuninkaan Hannu I:n joukot pyrkivät Otto Rudin johdolla valloittamaan Suomen. Tanskalaiset ryöstelivät rannikkoa ja polttivat Turun vuonna 1509. |
| 1516 | Venäläiset hyökkäsivät Suomeen | Venäläiset hyökkäsivät Suomeen rikkoen aseleposopimuksen. |
| 1521–1523 | Kristian II hyökkäsi Ruotsiin ja Suomeen | Tanskan kuningas Kristian II valloitti Ruotsin ja Suomen. Kustaa Erikinpojan (Kustaa Vaasa) johtama kapinaliike karkotti kuitenkin hänet Lyypekin tuella. Suomessa taisteluita käytiin muun muassa Turun, Viipurin ja Raaseporin linnojen omistuksesta. |
| 1534–1537 | Kreivisota | Tanskan kanssa liittoutunut Ruotsi irrottautuu Lyypekin holhouksesta. Suomessa sotatoimet rajoittuivat Viipurin linnan ja Olavinlinnan piirityksiin linnanpäälliköiden asettauduttua Lyypekin puolelle. |
| 1542 | Dacken sota | Nils Dacken johtama laaja talonpoikaiskapina Ruotsissa. Kapinan kukistamiseen osallistui suomalaisia joukkoja. |
| 1555–1557 | Suuri Venäjän sota | Venäjän ensimmäisenä tsaarina Iivana Julma. Joutselän taistelussa Karjalankannaksella lyötiin venäläinen hyökkäysosasto. Rauhanneuvottelijana toiminut Mikael Agricola kuoli matkalla neuvotteluista Kuolemajärven Kyröniemen kylässä 9. huhtikuuta 1557. |
| 1563 | Erik XIV:n ja Suomen herttua Juhana konflikti | Ruotsin kuningas Erik XIV ja Suomen herttua Juhana ajautuivat aseelliseen välienselvittelyyn: Turun linna valloitettiin ja herttua vietiin vankina Ruotsiin. |
| 1563–1570 | Seitsenvuotinen sota | Tanska-Norjan, Puola-Liettuan ja Lyypekin muodostaman liittouman ja Ruotsin välisessä sodassa suomalaisia joukkoja sotatoimissa Blekingen ja Hallannin alueilla. Suomalaiset osallistuivat verilöylyyn Ronnebyn kaupungissa. |
| 1570–1595 | Pitkäviha | Ruotsin 25-vuotinen sota Venäjää vastaan, joka päättyi Täyssinän rauhaan. Sota näännytti pahoin Suomen väestöä. Oulujärven alueen uudisasutus kärsi vakavaa tuhoa. Helsinki ja Porvoo hävittiin. 1580-luvulla raivosi rappasota ja aselevosta huolimatta pohjalaiset ja vienalaiset talonpojat tekivät julmia hävitysretkiä toistensa kimppuun. Yksi tällaisten sissiretkien johtana toimi Pekka Vesainen. |
| 1592 | Rautalammin ensimmäinen kapina | Nuijasotaa edeltäneissä levottomuuksissa Rautalammin talonpojat hyökkäsivät joulukuun yönä Uplannin lipustoon kuuluneen ratsumies Hannu Niilonpojan kimppuun ja surmasivat hänet ja hänen palvelijansa. Muita huoveja otettiin kiinni ja heitä mestattiin. Kapinapurkaus kuitenkin tukahdutettiin nopeasti, jolloin talonpoikia pakeni metsiin ja osa heistä surmattiin. |
| 1596–1597 | Nuijasota | Ruotsin sisäisen valtataistelun yhteydessä pohjalaiset, hämäläiset ja savolaiset talonpojat nousevat kapinaan verotusta, riistoa ja sotilasterroria vastaan. Suuri määrä talonpoikia tapettiin ja kapinajohtaja Jaakko Ilkka mestattiin sodan päätteeksi. |
| 1599 | Marttilan taistelu | Ruotsin valtionhoitaja, Kaarle-herttua, kukisti syrjäytettyä Sigismund-kuningasta kannattaneen Suomen aatelin aseellisen vastarinnan Marttilan taistelussa. Taistelun jälkeen Suomen aateliset taltutettiin Turun verilöylyssä. |
1700-luku

| Vuosi | Konflikti | Selite |
| --- | --- | --- |
| 1700–1721 | Suuri Pohjan sota | Saksin, Tanskan ja Venäjän yhteinen hyökkäys Ruotsin kimppuun. Aluksi Ruotsi tyrmäsi kaikki hyökkääjät yksi kerrallaan (esim. Narvan taistelu), mutta Kaarle XII:n johtama armeija kohtasi lopulta tuhonsa Ukrainassa Pultavan taistelussa Moskovaan pyrkiessään. Pietari Suuren Venäjä miehitti Suomen vuosina 1713–1714 nousten Itämeren hallitsevaksi suurvallaksi. Napuen taistelu. Kajaanin linnan piiritys. Isoviha. Uudenkaupungin rauha vuonna 1721 lopetti Ruotsin suurvalta-aseman, ja luovutti Venäjälle muun muassa Liivinmaan ja Viron, Inkerinmaan ja suuren osan Viipurin lääniä. Suomi oli sodan ja miehityksen jäljiltä köyhtynyt ja ränsistynyt, ja Ruotsin menettämistä Viipurin läänin alueista tuli Venäjän hallitsema ns. Vanha Suomi. |
| 1741–1743 | Hattujen sota Pikkuviha | Hattupuolueen epäonnistunut revanssisota Venäjää vastaan. Lappeenrannan taistelu. Suomi miehitettynä. Venäjän keisarinna Elisabet kannusti suomalaisia itsenäistymään Ruotsista. Turun rauhassa Venäjä sai lisää alueita Suomen kaakkoisosasta (ns. Vanha Suomen loppuosa). |
| 1756–1763 | Seitsenvuotinen sota | Iso-Britannia ja Preussi vastassaan Ranska, Saksa, Itävalta, Venäjä, Ruotsi ja Espanja. Ruotsin osalta Pommerin sota. |
| 1788–1790 | Kustaa III:n sota | Ruotsin Kustaa III:n aloittama sota Venäjää vastaan. Ruotsi sai vastaansa myös Tanskan. Rintamalinjat kulkivat Kymenlaaksossa ja Etelä-Savossa. Kiivasta merisotaa Suomenlahdella. Anjalan liitto. Porrassalmen, Parkumäen ja Ruotsinsalmen voitoista huolimatta Ruotsi ei saanut Värälän rauhassa lisäalueita. |
1800-luku

| Vuosi | Konflikti | Selite |
| --- | --- | --- |
| 1808–1809 | Suomen sota | Venäjä valloitti Suomen Ruotsilta tarkoituksenaan taivuttaa Ruotsi mukaan Englannin mannermaansulkemukseen. Viaporin antautuminen romahdutti Ruotsin puolustusstrategian. Taistelut keskittyivät Pohjanmaalle ja Savoon. Meritaisteluita Turunmaan saaristossa. Oravaisten taistelu. Koljonvirran taistelu. Haminan rauha. |
| 1830–1831 | Puolan kapina | Suomen Kaarti oli mukana kukistamassa puolalaisten kansannousua Venäjän valtaa vastaan. Kiivas taistelu Varsovassa. Raskaat tappiot kärsinyt kaarti sai tunnustuksena Pyhän Yrjön ritarikunnan lipun. |
| 1853–1856 | Krimin sota | Suomi oli Krimin sodan sivunäyttämönä. Oolannin sodassa Englannin ja Ranskan laivastot hyökkäilivät Suomen rannikoille tuottaen suurta tuhoa. Bomarsundin taistelu ja Viaporin pommitus. Kokkolassa englantilainen maihinnousu torjuttiin (Halkokarin kahakka). |
| 1877–1878 | Turkin sota | Venäjä hyökkäsi Turkkia vastaan tavoitellessaan Välimerelle johtavia salmia ja panslavismin hengessä Balkanin slaavikansojen suojelijan asemaa. Suomen Kaarti pantiin liikekannalle, vapaaehtoisia ilmoittautui yli tarpeen. 900-miehinen kaarti kärsi laulun sanoin "vilua ja nälkää Balkanin vuorilla taistellessa". Neljäsosa miehistä kuoli tauteihin tai kaatui taistelussa. Kunnostautunut kaarti sai vanhan kaartin arvonimen. Voitoistaan huolimatta Venäjä pakotettiin Berliinin kongressissa luovuttamaan valloittamansa alueet. |
2000-luku

| Vuosi | Konflikti | Selite |
| --- | --- | --- |
| 2002–2021 | Afganistanin sota | Suomi ISAF-kriisinhallintaoperaatiossa Afganistanissa: Suomi on osallistunut noin 200 sotilaan voimin ISAF-kriisinhallintaturvaoperaatioon Afganistanin sisällissodassa vuodesta 2002. Vuodesta 2003 operaatio on ollut Naton johtama ja YK:n turvallisuusneuvoston laajentamana mandaatti on koskenut koko Afganistania. Vuonna 2006 Isaf yhdistettiin Yhdysvaltojen operaatio Enduring Freedomin kanssa, jonka tavoitteena on tuhota islamistien valta Afganistanissa ja Pohjois-Pakistanissa. Keväällä ja kesällä 2009 Suomessa virisi keskustelua siitä, onko rauhanturvaoperaatioon osallistuminen johtanut siihen, että Suomesta on tosiasiallisesti tullut sisällissodan osapuoli.   Vuonna 2010 Suomi suunnitteli liittyvänsä uuden kansainvälisen taisteluosaston perustamiseen Afganistanin sodassa. Taisteluosaston tehtävänä olisi joustavasti puuttua afganistanilaisten vihollistaistelijoiden liikkeisiin ja solutukseen Pohjois-Afganistanissa, torjua iskuja ja järjestää afgaaniarmeijan koulutusta. Vuonna 2021 Yhdysvallat, ja sen myötä kaikki sen liittolaiset, mukaan lukien Suomi, vetivät sotavoimansa pois Afganistanista. |
Ajoittamattomia

| Vuosi | Konflikti | Selite |
| --- | --- | --- |
| 1500-luvulla tai myöhemmin | Taisteluja Vienan Lapissa | Vienan ja Aunuksen Karjalan kansanperinne kertoo Vienan pohjoisosissa muinaisaikoina käydystä "lapinsodasta".  Tarinoissa lappalaiset puolustautuivat seudulle asettuvia karjalaisia uudisasukkaita vastaan. Pohjois-Vienan karjalaisasutus vakiintui 1500-luvulla. Uhtuan Luusalmen kylässä kerrotaan, että kylän omistajuudesta taistellessa kuoli monta miestä kummaltakin puolelta. Kuitenkin perinteen mukaan kylän myöhempi asutus on sekä lappalaista, että karjalaista alkuperää, eli mahdollinen taistelu ei syrjäyttänyt lappalaisia kokonaan, vaan nämä sulautuivat karjalaisiin. Pohjois-Vienan lappalaisasutus on sittemmin kadonnut. Alueelta tunnetaan vielä 1700-luvulta asiakirjamerkintöjä lappalaisista, jotka olivat äskettäin alkaneet viljellä maata, ja siten olivat karjalaistumassa.   |