stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Andreas Hadelöv

| Andreas Hadelöv |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23. heinäkuuta 1975 (ikä 49) Kiiruna, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Hade
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  179 cm
Paino:  82 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1996–2012
Seurat:  Kiruna IF (Ruotsi I) Djurgårdens IF (SEL) Malmö Redhawks (SEL) Skellefteå AIK (Allsv./SEL)
Hadelöv vuonna 2015
Andreas Hadelöv (s. 23. heinäkuuta 1975 Kiiruna, Ruotsi) on ruotsalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän oli perhostyylin maalivahti. Hadelöv on Elitserienin/SHL:n kaikkien aikojen eniten otteluita pelannut maalivahti. Hänellä oli kauden 2011–2012 päättyessä takanaan 529 runkosarjaottelua. Nykyään Hadelöv toimii HockeyAllsvenskan-joukkue Malmö Redhawksin maalivahtivalmentajana.
Ura > Seuraura

Hadelöv on IFK Kirunan kasvatti. Hän kuului Kiruna IF:n miesten joukkueeseen jo 16-vuotiaana kaudella 1991–1992 Ruotsin I-divisioonassa. Hadelöv pelasi sarjaa kevääseen 1996 saakka, jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1996–1997 Elitserien-joukkue Djurgårdens IF:ään. Hadelöv pelasi siellä tulokaskaudellaan 21 runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua. Toisella kaudellaan 1997–1998 hän kävi yhteensä 17 ottelun verran lainalla I-divisioonan Väsby IK:ssa ja Hammarby IF:ssä. Djurgårdenissa Hadelöv voitti kakkosmaalivahtina Elitserien-hopeaa keväällä 1998.
Kaudeksi 1998–1999 Hadelöv siirtyi Malmö Redhawksiin. Hän kantoi runkosarjassa suurimman osan joukkueen torjuntavastuusta, mutta jäi kevään 1999 pudotuspeleissä kakkosmaalivahdiksi Andrew Vernerille. Kaudella 1999–2000 Hadelöv vakiinnutti paikkansa joukkueen ykkösmaalivahtina. Hän pelasi Elitserienin tähdistöottelussa vuosina 2000 ja 2001. Viimeisellä Malmö-kaudellaan 2004–2005 Hadelöv kävi myös yhdeksän ottelun lainalla HockeyAllsvenskanin Växjö Lakersissa. Malmö ajautui keväällä 2005 Elitserienin karsintoihin ja putosi kauden päätteeksi sarjatasoa alemmas.
Malmön pudottua HockeyAllsvenskaniin Hadelöv jatkoi uraansa kaudella 2005–2006 samassa sarjassa, mutta Skellefteå AIK:n joukkueessa. Hän oli nostamassa joukkuetta Elitserieniin kaudeksi 2006–2007. Hadelöv torjui Skellefteålle Elitserien-hopeaa keväällä 2011, mutta kaudella 2011–2012 hän putosi joukkueen kakkosmaalivahdiksi Joacim Erikssonin taakse. Hadelöv voitti kauden päätteeksi taas Elitserien-hopeaa ja päätti ammattilaisuransa kevääseen 2012.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Saksa 2001 | jääkiekko |  |
Hadelöv oli Ruotsin kolmosmaalivahti MM-kilpailuissa vuosina 2000 ja 2001, joista jälkimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon kuitenkin vain kahdessa ottelussa luukkuvahtina vuoden 2000 turnauksessa.
Pelaajauran jälkeen

Kaudesta 2013–2014 Hadelöv on toiminut HockeyAllsvenskan-joukkue Malmö Redhawksin maalivahtivalmentajana.
Archaeological Institute of America

Archaeological Institute of America (AIA, suom. Amerikan arkeologinen instituutti) on pohjoisamerikkalainen yleishyödyllinen yhteisö, jonka tarkoituksena on arkeologian tukeminen ja arkeologisten kohteiden suojelu.
Charles Eliot Norton perusti AIA:n 1879, kun hän kutsui kokoon kollegoitaan ja ystäviään perustamaan arkeologista järjestöä. Ensimmäisessä tapaamisessa oli paikalla 108 henkilöä. Norton valittiin järjestön ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. AIA avustaa ensimmäisen kerran arkeologisia tutkimuksia vuonna 1880, kun se tulee Adolph Bandalieriä, joka tekee kaivauksia Yhdysvaltain luoteisosissa ja Meksikossa.
Vuonna 1882 AIA perustaa Ateenaan arkeologisen instituutin, American School of Classical Studiesin. AIA:n julkaisema American Journal of Archaeology ilmestyy ensimmäisen kerran vuonna 1885. Järjestö pitää ensimmäisen vuosittaisen kokouksensa Connecticutin New Havenissa 1895.
Järjestö perusti vuonna 1907 Santa Fehen tutkimuslaitoksen School for American Archaeologyn. Neljä vuotta myöhemmin AIA muutti päämajansa Washingtoniin, jossa se jakaa American Institute of Architectsin kanssa The Octagon Housen. Vuonna 1948 AIA julkaisi ensimmäisen numeron Archaeology-lehteä. Järjestö aloitti palkinto-ohjelmansa 1965, kun se palkitsi Carl Blegenin työstään arkeologian hyväksi. AIA siirtää vuonna 1983 päämajansa Bostonin yliopistoon.
Toukokuussa 2008 AIA valitsi Indiana Jonesin näyttelijän Harrison Fordin johtokuntaansa.
Aiheesta muualla

Järjestön kotisivut (englanniksi)
Androtion

Androtion (m.kreik. Ἀνδροτίων, Androtiōn) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:
Androtion (300-luku eaa.), ateenalainen puhuja
Androtion (300-luku eaa.), historioitsija
Androtion (300/200-luku eaa.), maanviljelystä kirjoittanut
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Androtion”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Andrus Junolainen

Andrus Junolainen on virolainen liikemies, joka toimii R&M Finlandin toimitusjohtajana sekä Viron kunniakonsulina Turussa ja Varsinais-Suomessa vuoden 2021 alusta lähtien. Kunniakonsulin toimistona toimii Varsinais-Suomen Viro-keskus ry:n konttori. Junolaisen edeltäjä kunniakonsulin tehtävässä oli Keijo Virtanen, joka toimi Viron kunniakonsulina 2001–2020.
Archaeodontosaurus

| Archaeodontosaurus |
| --- | --- |
 Archaeodontosaurus descouensin hammas kolmesta suunnasta katsottuna.
 Keskijurakausi 167.7–164.7 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N  ↓   
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  †Sauropodomorpha
Osalahko::  †Sauropodit Sauropoda
Suku::  †Archaeodontosaurus
Laji::  descouensi
Kaksiosainen nimi
 † Archaeodontosaurus descouensi  Buffetaut, 2005 
Katso myös
   Archaeodontosaurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Archaeodontosaurus (nimen merkitys: "muinaishampainen lisko") oli sauropodeihin kuulunut kasvinsyöjädinosaurussuku. Sen fossiileita on löydetty Madagaskarilta. Archaeodontosaurus eli noin 167–164 miljoonaa vuotta sitten keskijurakaudella.
Archaeodontosauruksen koko on epävarma. Kyseinen dinosaurus tunnetaan osittaisista jäänteistä.
Archaeodontosaurus descouensi
Muuta

Vaikka Archaeodontosaurusta ei tunneta hyvin, se on kiinnostava koska se näyttää olleen sauropodi jolla on ollut prosauropodimaiset hampaat. Tämä ei välttämättä ole epätavallista kun ajatellaan, että sauropodit ovat polveutuneet prosauropodeista, mutta Archaeodontosauruksessa näyttää siltä että vaikka sen keho muuttui, sen ruokavalio oli silti enimmäkseen sama.
Antti Niskanen

Antti Niskanen (s. 10. elokuuta 1986) on suomalainen koripalloilija.
Kaudella 2012–13 Niskanen edusti Korisliigassa pelannutta Lappeenrannan NMKY:tä. Kaudet 2007–2011 Niskanen edusti ToPoa. Kauden 2011–2012 hän oli sivussa polvivamman takia.
Kesäkuussa 2015 Niskanen teki Seagullsin kanssa 1+1-vuotisen jatkosopimuksen. Heinäkuussa 2016 hän teki Seagullsin kanssa yksivuotisen jatkosopimuksen.Niskanen siirtyi kaudella 2018–2019 Karhubaskettiin missä hän voitti Suomenmestaruuden.
Andreas Gursky

Andreas Gursky
Andreas Gursky (15. tammikuuta 1955 Leipzig) on saksalainen valokuvaaja. Hänet tunnetaan digitaalisesti muokatuista valokuvistaan, jotka tarkastelevat kriittisesti kulutusta sekä nykyelämän haittoja.
Historia

Hän syntyi vuonna 1955 Leipzigissa Itä-Saksassa. Hänen perheensä kuitenkin muutti Länsi-Saksaan Esseniin hänen ollessaan pieni. Vuoden 1957 loppupuolella he muuttivat edelleen Düsseldorfiin, missä hän myös vietti nuoruutensa. Hänen vanhemmillaan oli valokuvausstudio, mutta nuori Gursky ei ollut kuitenkaan silloin kiinnostunut alasta. Vuosina 1977 - 1980 hän opiskeli Folkwangin taideyliopistossa (Folkwang Universität der Künste) Essenissä. Tämän jälkeen hän aloitti vuonna 1980 opinnot valokuvaaja Thomas Struthin kannustamana maineekkaassa Düsseldorfin taideakatemiassa, jossa hän opiskeli vuoteen 1987 saakka. Opettajina hänellä oli muun muassa Bernd ja Hilla Becher. Vuosina 2010 – 2018 hänellä oli professuuri samassa oppilaitoksessa.
Valokuvat

Gurskya arvostetaan metodisesta lähestymistavastaan suurikokoisissa värivalokuvissa, joissa kuvataan usein arkkitehtuuria ja maisemaa yläperspektiivistä. Myös hänen räikeä digitaalisen manipulaation käyttö muuttaa katsojan käsitystä todellisuudesta, ja se on mullistanut modernia valokuvausta. Gurskyn teokset tunnetaan suuren koon lisäksi myös kalliista hinnasta. Vuonna 2011 hänen Rhein II -teoksestaan tuli kallein huutokaupassa myyty valokuva, jonka hinta oli yli 4,3 miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Andreas Gurskyn kotisivut
Arvo Mikael Aalto

Arvo Mikael Aalto (6. huhtikuuta 1911 Nauvo – 11. maaliskuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen juristi, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Aallon vanhemmat olivat tilanomistaja Karl Viktor Aalto ja Maria Sofia Lindberg ja puoliso vuodesta 1941 näyttelijä Märta Laurent. Diplomaatti Alec Aalto oli heidän poikansa. Arvo Aalto tuli ylioppilaaksi Åbo svenska lyceumista 1931 ja suoritti ylemmän oikeustutkinon Helsingin yliopistossa 1937. Hän auskultoi Turun hovioikeudessa vuodesta 1937 ja sai varatuomarin arvon 1939. Hän oli Helsingin tuomiokunnan notaari 1937–1939, asianajaja Procopé & Hornborg Asianajotoimistossa 1939–1945, yksityinen asianajaja 1945–1948, Oy Teräskonttorin prokuristi vuodesta 1947, varatoimitusjohtaja 1948–1951, toimitusjohtaja Hans Schlüterin jälkeen 1951–1975, hallituksen jäsen vuodesta 1953 ja hallituksen puheenjohtaja 1974–1978. Aalto oli myös Oy Puikko Ab:n perustajaosakas, hallituksen jäsen ja toimitusjohtaja 1955–1960 ja hänellä oli useita liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Aalto oli reservin vääpeli (1942). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1974.
Anelma Vuorio

| Anelma Vuorio |
| --- | --- |
 Anelma Vuorio vuonna 1973.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Anelma Kaarina Vuorio
Syntynyt: 21. elokuuta 1906 Helsinki
Kuollut: 4. kesäkuuta 1983 (76 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kirjailija
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Anelma Kaarina Vuorio (21. elokuuta 1906 Helsinki – 4. kesäkuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.
Vuorion vanhemmat olivat Lahden kansanopiston johtaja, kansanedustaja ja tietokirjailija Rope Kojonen ja Edla Maria o.s. Tiitinen.
Anelma Vuorio omisti vuosina 1949–1968 yhdessä miehensä Rainer Vuorion (1901–1988) kanssa Hvitträskin ateljee- ja asuinrakennuksen, joka toimi heidän edustuskotinaan. Talo siirtyi 1968 Vuorioiden konkurssin jälkeen ensin Kansallis-Osake-Pankin haltuun ja sen jälkeen Gerda ja Salomon Wuorion säätiön omistukseen. Suomen valtio osti Hvitträskin vuonna 1981.
Teoksia

Vapaus: Romaani. Otava 1940
Tappio: Novelleja. Kansankirja, Helsinki 1946
Illuusioiden saari: Kuvia ja tarinoita Mallorcasta. Kansankirja, Helsinki 1953
Kaksikymmentä vuotta Hvitträskin tähden. Kirjayhtymä 1971
Raatteen pataljoona I/JR 11:n vaiheita jatkosodan ensimmäisen kuukauden aikana. Karisto 1973
Kukaton morsian: Kuvia isovanhempieni sekä vanhempieni Rope ja Edla Maria Kojosen elämäntaipaleelta. Karisto 1975
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Anelma Vuorio on Wikiaineistossa  Luettelo Anelma Vuorion lehtiartikkeleista
Arvo Lintulahti

Arvo Alexander Lintulahti (1. huhtikuuta 1885 Vähäkyrö – 10. syyskuuta 1958 Lahti) oli suomalainen poliitikko. Lintulahti toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1936–1939 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Lintulahti toimi myös Viipurin ja Lahden kaupunginvaltuuston sekä Lahden kaupunginhallituksen jäsenenä. Politiikan ulkopuolella Lintulahti toimi muun muassa Valtionrautateillä, Viipuri-lehden toimittajana ja toimitussihteerinä, Savo-Karjalan osakepankin prokuristina sekä saman pankin johtokunnan jäsenenä Viipurissa, Käsityöläispankin johtajana Viipurissa ja Lahdessa ja Karjalan päätoimittajana Lahdessa. Lintulahti toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1931. Lintulahden vanhemmat olivat kaupanhoitaja Arthur Lindroth ja Maria Spira. Lintulahden puoliso vuodesta 1914 oli Saimi Kaarin Pylkkänen.
Marla Runyan

Marla Runyan (s. 4. tammikuuta 1969) on yhdysvaltalainen kestävyysjuoksija. Hän kilpaili vaikeasta näkövammastaan huolimatta kesäolympialaisissa Sydneyssä 2000 ja kesäolympialaisissa Ateenassa 2004.
Aiemmin seitsenottelijana kilpaillut Runyan voitti vuonna 1999 kultaa naisten 1 500 metrin juoksusta Pan-Amerikan kisoissa.
Runyan on kilpaillut myös useissa maratoneissa. Hän nai 4. elokuuta 2002 miehensä Matt Lonerganin, jonka kanssa hänellä on 2005 syntynyt tytär Anna Lee. Hän on ollut vuodesta 2001 Perkins School for the Blindin lähettiläänä. Hän on opiskellut yliopistossa kuurojen ja kuurosokeiden opetustiedettä.
Näkövamma

Runyan oli yhdeksänvuotias, kun hänellä todettiin näkövamman aiheuttava Stargardtin tauti. Hänen näkönsä on sittemmin heikentynyt siinä määrin, että hänet määritellään virallisesti sokeaksi.
Aiheesta muualla

Wade, Alison: Retired Pro Marla Runyan Continues to Inspire Runner's World.  1.10.2014. (englanniksi)
Anja Similä

Anja Kyllikki Similä (omaa sukuaan Suonio; 18. kesäkuuta 1898 Hiitola – 4. helmikuuta 1938 Valkeakoski) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki uraa muun muassa Helsingin, Viipurin ja Tampereen lavoilla sekä muutamassa elokuvassa.
Elämä ja ura

Anja Similän vanhemmat olivat näyttelijä-laulaja Evert Suonio ja näyttelijä Kirsti Suonio. Hänellä oli kolme sisarta: Ida Kaarina (1895), Aatto Antero (1897) ja Martta Johanna (1899). Hänen vanhempansa erosivat vuonna 1915. Anja Similä kävi Aspin tyttökoulun ja aloitti näyttelijän uransa Viipurin Näyttämöllä vuonna 1917. Suomen Kansallisteatterissa hän näytteli 1919, Tampereen Teatterissa 1922 ja edelleen 1923–1928. Hän opiskeli yhden vuoden Suomen Näyttämöopistossa, lisäksi hän suoritti lauluopintoja Hanna Granfeltin johdolla.
Similän näyttämötaiteellisia tulkintoja olivat muun muassa Eeva (kappaleessa Kihlaus), Agnes (Synti), Pohjolan tytär (Lemmin poika), Anni ja Maija (Tukkijoella) sekä Manta (Olenko minä tullut haaremiin). Victorien Sardoun näytelmässä Rouva Suorasuu hän tulkitsi nimiosan, kuten myös Minna Canthin näytelmässä Anna-Liisa.
Suomen Kansallisteatterissa Similä näytteli muun muassa Henrik Ibsenin klassikkokappaleessa Peer Gynt (ensi-ilta 26. tammikuuta 1916). Myös hänen vanhemmillaan oli roolit samassa esityksessä.
Similällä oli sivurooli kolmessa elokuvassa 1930-luvulla, muun muassa varhaisessa äänielokuvassa Aatamin puvussa ja vähän Eevankin, johon hänen aviopuolisonsa, muusikko Martti Similä sävelsi musiikin.
Viimeksi Anja Similä toimi teatterinjohtajana Valkeakosken näyttämöllä. Hän kuoli helmikuussa 1938 keuhkokuumeeseen.
Filmografia

Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin (1931)
Miehen kylkiluu (1937)
Karmankolon kuningas (1938)
Aiheesta muualla

Anja Suonio-Similä Elonetissä.
Luettelo Kallion peruspiirin suojelluista rakennuksista

| 01 – Eteläinen suurpiiri |
| --- | --- |
 Eira ● Kampinmalmi ● Lauttasaari ● Taka-Töölö ● Ullanlinna ● Vironniemi
02 – Läntinen suurpiiri
 Haaga ● Kaarela ● Munkkiniemi ● Pitäjänmäki ● Reijola
03 – Keskinen suurpiiri
 Alppiharju ● Kallio ● Käpylä ● läntinen Käpylä ● Puu-Käpylä ● Pasila ● Vallila ● Vanhakaupunki
04 – Pohjoinen suurpiiri
 Itä-Pakila ● Länsi-Pakila ● Maunula ● Oulunkylä ● Tuomarinkylä
05 – Koillinen suurpiiri
 Latokartano ● Pukinmäki ● Malmi ● Puistola-Jakomäki ● Suutarila
06 – Kaakkoinen suurpiiri
 Herttoniemi ● Kulosaari ● Laajasalo
07 – Itäinen suurpiiri
 Mellunkylä ● Vartiokylä ja Myllypuro ● Vuosaari
08 – Östersundomin suurpiiri
 Östersundom
n k 
Tämä on luettelo Helsingin Kallion  peruspiirin suojelluista rakennuksista.  Kallion peruspiiriin kuuluu Kallion kaupunginosan lisäksi sen itäpuolella oleva Sörnäinen.
Luettelo

Päivitä lista manuaalisesti | SPARQL |
Tämä lista on luotu Wikidatassa olevaa dataa käyttämällä ja sitä päivittää määräajoin botti.
 Listan sisälle tehdyt muokkaukset poistetaan seuraavassa päivityksessä!
Hakaniementori

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hakaniemen kauppahalli (Hämeentie) | ostoskeskus | Einar Flinckenberg Karl Hård af Segerstad | 1914 1912 | 60.18°N, 24.9512°E | Ratu: 2062  |  | Q3126107 |
Kalasatama

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lautatarhankatu 6 - Tynnyrintekijänkatu 2 - Työpajankatu 5 | toimistorakennus | Wäinö Toivio | 1902 | 60.1893°N, 24.9705°E | Ratu: 1950  |  | Q98418409 |
| Vanha talvitie 11 - Verkkosaarenkatu 2 | rakennus | J. Palkeinen | 1919 1916 1920 | 60.191°N, 24.9769°E | Ratu: 1939  |  | Q98433396 |
| Vanha talvitie 13 | rakennus | Yngve Lagerblad | 1939 1941 1942 | 60.1914°N, 24.9773°E | Ratu: 1940  |  | Q98433399 |
| Vanha talvitie 9 | museo |  | 1939 | 60.1906°N, 24.9766°E | Ratu: 1928  |  | Q98433401 |
Kallio

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torkkelinmäki (Kallio) | naapurusto Helsingin piirijaon osa-alue |  |  | 60.1856°N, 24.9563°E | RKY: 4088  |  | Q2749924 |
Siltasaari

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asunto Oy Helsingin Pitkänsillanranta 11 | kerrostalo | Sigurd Frosterus | 1929 1929 | 60.1776°N, 24.9473°E | Ratu: 2110  |  | Q98409668 |
| Asunto Oy Pitkänsillanranta 13 | kerrostalo | Emil Holm | 1908 1906 | 60.1777°N, 24.9465°E | Ratu: 2119  |  | Q98409831 |
| Asunto-O.Y. Pitkänsillanranta N:o 5 | kerrostalo | Gunnar Aspelin | 1928 1927 | 60.1773°N, 24.9488°E | Ratu: 2104  |  | Q98409476 |
| Asunto-osakeyhtiö Saariniemi | kerrostalo | Heikki Kaartinen | 1912 1911 | 0°N, 0°E | Ratu: 2121  |  | Q98409523 |
| Asunto-osakeyhtiö Saaristo | kerrostalo | Karl Lindahl | 1910 1909 | 60.1786°N, 24.9463°E | Ratu: 2117  |  | Q98409524 |
| Hakaniemen Sokos (Siltasaarenkatu) | ostoskeskus | Onni Tarjanne | 1909 1914 | 60.1781°N, 24.9493°E | Ratu: 2112  |  | Q11861173 |
| Hämeentie 1 | kerrostalo |  | 1906 | 60.1804°N, 24.9522°E | Ratu: 2094  |  | Q98412930 |
| Hämeentie 2a | kerrostalo |  | 1923 | 60.1805°N, 24.9501°E | Ratu: 2132  |  | Q98413051 |
| Hämeentie 2b | kerrostalo |  | 1928 | 60.1805°N, 24.9506°E | Ratu: 2131  |  | Q98413052 |
| Paasitorni | kongressikeskus hotelli | Karl Lindahl | 1908 | 60.1787°N, 24.9477°E | Ratu: 2126  |  | Q5710559 |
| Paasivuorenkatu 8 – Saariniemenkatu 3 | kerrostalo | Martti Välikangas | 1955 1954 | 60.178°N, 24.9474°E | Ratu: 2103  |  | Q98424625 |
| Pitkänsillanranta 15 | kerrostalo |  | 1908 | 60.1779°N, 24.946°E | Ratu: 2120  |  | Q98432041 |
| Pitkänsillanranta 7 | kerrostalo |  | 1927 | 60.1775°N, 24.9481°E | Ratu: 2106  |  | Q98432042 |
| Saariniemenkatu 4 | kerrostalo |  | 1927 | 60.178°N, 24.9466°E | Ratu: 2115  |  | Q98432486 |
| Siltasaarenkatu 1 – John Stenbergin ranta 2 | toimistorakennus | Yngve Lagerblad | 1939 1938 | 60.1771°N, 24.9506°E | Ratu: 2128  |  | Q98432593 |
| Säästöpankinranta 10 | kerrostalo |  | 1910 | 60.1783°N, 24.9455°E | Ratu: 2118  |  | Q98432909 |
| Miina Sillanpään katu 1 (aiemmin Sörnäisten rantatie 1) | kerrostalo |  | 1908 | 60.1801°N, 24.9526°E | Ratu: 2092  |  | Q98432911 |
| Ympyrätalo (Siltasaarenkatu) | toimistorakennus | Heikki Siren Kaija Siren | 1968 | 60.1804°N, 24.949°E | Ratu: 2078  |  | Q3572332 |
Vilhonvuori

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elannon pääkonttori (Hämeentie) | toimistorakennus |  | 1927 | 60.1831°N, 24.9592°E | RKY: 4999 Ratu: 2003  |  | Q11857285 |
| Haapaniemenkatu 5b | toimistorakennus |  | 1978 | 60.1809°N, 24.9581°E | Ratu: 2031  |  | Q98410907 |
| Haapaniemenkatu 6 - Sörnäisten rantatie 17 | rakennus | Albert Nyberg | 1935 |  | Ratu: 2021  |  | Q98410909 |
| Hämeentie 13a | toimistorakennus |  | 1924 | 60.1835°N, 24.9593°E | Ratu: 2004  |  | Q98412932 |
| Hämeentie 19 | toimistorakennus |  | 1938 | 60.1857°N, 24.9621°E | Ratu: 2000  |  | Q98413046 |
| Hämeentie 27 - Vilhonvuorenkuja 10 | kerrostalo | Ragnar Wessman | 1928 1928 | 60.1872°N, 24.9619°E | Ratu: 1891  |  | Q98413049 |
| Hämeentie 35 - Kulmavuorenkatu 2 | kerrostalo | Ragnar Wessman | 1930 1929 | 60.1886°N, 24.9642°E | Ratu: 1978  |  | Q98413054 |
| Hämeentie 37 | kerrostalo |  | 1928 | 60.1889°N, 24.9644°E | Ratu: 1980  |  | Q98413055 |
| Kulmavuorenkatu 6 | kerrostalo | Wilho Lekman | 1910 1910 | 60.1884°N, 24.9652°E | Ratu: 1973  |  | Q98414365 |
| Käenkuja 3b | kerrostalo |  | 1939 | 60.1853°N, 24.9642°E | Ratu: 1993  |  | Q98417389 |
| Lintulahdenkatu 1 (Hämeentie) | rakennus |  | 1972 | 60.184°N, 24.9601°E | Ratu: 2010  |  | Q98419957 |
| Lintulahdenkatu 10 | toimistorakennus |  | 1926 | 60.1841°N, 24.9622°E | Ratu: 1995  |  | Q98419960 |
| Lintulahdenkatu 3a | rakennus |  | 1923 | 60.1834°N, 24.9605°E | Ratu: 2009  |  | Q98419962 |
| Lintulahdenkatu 5 | toimistorakennus |  | 1943 | 60.1838°N, 24.9612°E | Ratu: 2006  |  | Q98419965 |
| Pääskylänrinne 10 - Pääskylänkatu 9 | kerrostalo | V. Jaakkola | 1913 1911 | 60.1885°N, 24.9672°E | Ratu: 1967  |  | Q98432262 |
| Pääskylänrinne 5 - Kulmavuorenkatu 8 | kerrostalo | Oskari Holvikivi | 1912 1912 | 60.1883°N, 24.9658°E | Ratu: 1976  |  | Q98432263 |
| Sörnäisten rantatie 19 - Kaikukatu 5 | rakennus | Elia Heikel | 1898 | 60.1821°N, 24.9602°E | Ratu: 2020  |  | Q98432912 |
| Vilhonvuorenkatu 7 | kerrostalo |  | 1927 | 60.187°N, 24.9651°E | Ratu: 1899  |  | Q98433549 |
Automaattisesti luodun listan loppu.
| --- | --- |
 OtsikkoKohteen nimi Wikidatassa TyyppiKohteen käyttö (P366) tai esiintymä kohteesta (P31) -arvo Wikidatassa ArkkitehtiKohteen arkkitehti (P84) -arvo Wikidatassa RakennettuKohteen luomisajankohta (P571) -arvo Wikidatassa KoordinaatitKohteen koordinaatit (P625) -arvo Wikidatassa :  Tunnisteet RKY: RKY-tunniste (P4009)  MJID: Muinaisjäännösrekisterin tunniste (P4106)  RPID: Rakennusperintörekisterin tunniste (P5310)  RPRID: Rakennusperintörekisterin rakennustunniste (P5313)  Ratu: Helsingin pysyvä rakennustunniste Ratu (P8355) KuvaKohteen  kuva (P18) -arvo Wikidatassa WikidataLinkki kohteen tietoihin Wikidatassa
Amerikanpiiskujänis

| Amerikanpiiskujänis |
| --- | --- |
 Amerikanpiiskujänis.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jäniseläimet Lagomorpha
Heimo::  Piiskujänikset Ochotonidae
Suku::  Piiskujänikset Ochotona
Laji::  princeps
Kaksiosainen nimi
 Ochotona princeps  (Richardson, 1828) 

Alalajit
 O. princeps figginsi  O. princeps princeps  O. princeps saxatilis  O. princeps schisticeps  O. princeps taylori 
Katso myös
   Amerikanpiiskujänis Wikispeciesissä   Amerikanpiiskujänis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Amerikanpiiskujänis eli amerikanpika (Ochotona princeps) on Pohjois-Amerikan vuoristoalueilla elävä pienikokoinen piiskujänislaji.
Koko ja ulkonäkö

Amerikanpiiskujäniksen ruumis on pyöreänmuotoinen ja ruskean karvan peittämä. Sen ruumiin pituus on 16–22 cm ja paino noin 170 g. Sillä on suuret pyöreät korvat mutta ei häntää.