stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinalainen astrologia
Astrologiset menetelmät > Kolmen sukupolven kirja

Kolmen sukupolven kirja on kokoelma sekalaisia ennusteita, jotka perustuvat syntymäaikaan eri menetelmien mukaan.  Kolme sukupolvea tarkoittaa, että ennusteissa kerrotaan elämästä kolmen sukupolven ajalta.  Entisestä elämästä kerrotaan mm. mitä velkaa on tuonut mukanaan tähän elämään (esim. 172 mittaa seesamöljyä ja 15 kuparikolikkoa) tai mihin sukuun on silloin kuulunut.  Tästä elämästä kerrotaan työhon, avioliittoon, terveyteen ja jopa kuolemaan ja hautajaisiin liittyviä asioita kuten millainen sää on hautajaispäivänä ja ketkä ovat läsnä hautajaisissa.  Seuraavaan elämään liittyvät lähinnä lapset ja heidän menestyksensä, koska ihminen jatkaa elämäänsä lapsissaan.
Astrologiset menetelmät > Yhdeksän tähden kohtalon analyysi

Yhdeksän tähteä ovat Otavan yhdeksän tähteä, joita kutsutaan eri nimin.  Nämä tähdet liitetään Luoshu-kuvion yhdeksään numeroon.
Yhdeksän tähden astrologiassa määritellään numerot ihmisen syntymävuodelle, -kuukaudelle ja -päivälle.  Niistä luetaan ihmisen luonne ja onnen vaihtelut.  Myös syntymätunnille voidaan laskea numero, mutta niin yksityiskohtaisesti ei ole perinteisessä yhdeksän tähden astrologiassa tehty tulkintoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kiinalainen astrologia Wikimedia Commonsissa
Kiinalainen ajanlasku ja astrologia
Raimo A. Nikula: Kiinalainen astrologia (Arkistoitu – Internet Archive)
Radio86.fi: Kiinalaisen astrologian perusteita
Pronssipeili, Sui-dynastia
Vesi

| Vesi |
| --- | --- |


Tunnisteet
Muut nimet:  Divetymonoksidi, oksidaani, divetyoksidi
CAS-numero:  7732-18-5
PubChem CID:  962 ja 22247451
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  H2O
Moolimassa:  18,015268 ±0,000002 g/mol
Ulkomuoto:  Lähes väritön, mauton ja hajuton neste
Sulamispiste:  0 °C  (273,15 K)
Kiehumispiste:  99,974 °C (373,15 K)
Tiheys:  1,000 g/cm3 (neste) 0,917 g/cm3 (kiinteä)
Vesi (kemiallinen kaava H2O, kemiallisena yhdisteenä voidaan käyttää myös systemaattisia nimiä; oksidaani, divetymonoksidi tai divetyoksidi) on huoneenlämmössä nesteenä esiintyvä vedyn ja hapen muodostama epäorgaaninen kemiallinen yhdiste ja vedyn palamistuote.
Kaikki maapallon vesi, eli vety ja happi (myös jäänä) on peräisin samasta lähteestä kuin muukin maapallon materia, eli Aurinkoa kiertäneistä kaasuista, jäästä ja pölystä koostuneesta kertymäkiekosta. Vettä on tullut maapallolle sen muodostumisen jälkeenkin siihen törmänneiden asteroidien ja komeettojen mukana.
Vettä on saatavilla lähes kaikkialla maapallolla, ja se on yksi kaiken tunnetun elämän perusehdoista.
Vesi on puhtaana hajutonta, mautonta ja läpinäkyvää. Veteen liuenneet yhdisteet kuitenkin voivat muuttaa näitä ominaisuuksia. Ihmisen hajuaisti ei ole kehittynyt haistamaan vettä, koska sille ei ole biologista tarvetta, mutta sen sijaan aistit kykenevät tunnistamaan juomaveden mahdolliset epäpuhtaudet jossain määrin. Vesi toimii maapallolla universaalina liuottimena ja veteen on lähes poikkeuksetta aina liuenneena jotain yhdisteitä. Myös tislattu vesi, josta on poistettu suoloja tislaamalla, voi sisältää liuenneita kaasuja.
Kemiallisena yhdisteenä veden systemaattinen nimi on divetymonoksidi. Siitä voitaisiin hydridinä käyttää myös nimeä oksidaani. Käytännössä näitä nimiä ei kuitenkaan juuri käytetä edes tieteellisissä yhteyksissä. Sanaa divetymonoksidi on kuitenkin käytetty huijaus- ja pelottelutarkoituksessa.
Fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet

Kiinteässä olomuodossa vesi on jäätä ja kaasuna vesihöyryä. Vesi voi esiintyä kolmessa olomuodossaan erityisessä kolmoispisteessä (273,16 K; 6 mbar), joka toimii myös celsius- ja kelvin-asteikkojen määritelmänä. Vesi on myös ainoa aine, joka esiintyy Maan luonnonoloissa kolmessa olomuodossa.
Vesimolekyyli on poolinen, koska molekyylin happiatomilla on suurempi elektronegatiivisuus, sen puoli molekyylistä saa negatiivisen osittaisvarauksen. Tämä johtaa molekyylien välisiin vetysidoksiin, jotka aiheuttavat vedelle sen suhteellisen korkeat sulamis- ja kiehumispisteet. Vedessä vetysidoksen vastaanottajana ja luovuttajana on happi. Vesimolekyyli pystyy muodostamaan happiatomista neljä tetraedrisesti suuntautuvaa vetysidosta. Huoneenlämpöinen ja normaalissa paineessa nestemäinen vesi on kuitenkin jatkuvassa liikkeessä ja muodostaa muiden vesimolekyylien kanssa keskimäärin vain 3,4 vetysidosta. Jäässä molekyylit ovat paikallaan ja muodostavat täydet neljä vetysidosta. Vedelle on vastikään löydetty uusi, neljäs olomuoto. Hyvin ahtaissa oloissa vesi ottaa kuusikulmaisen muodon, jossa vetyatomit ympäröivät happea kuudelta eri suunnalta. Tämän ''kuusikulmaisen veden'' kuvaillaan muistuttavan kaasua, muttei sitä kuitenkaan täysin ole. Puhdas vesi ei johda sähköä mainittavasti, mutta veteen liuenneet aineet (erityisesti metalli-ionit) parantavat veden johtavuutta huomattavasti. Valo läpäisee veden hyvin.
Vedellä on suhteellisen suuri lämmönvarauskyky. Siksi sitä käytetään mm. lämpöä kuljettavana nesteenä erilaisissa lämmitys- ja lämmönvarausjärjestelmissä.
ominaislämpökapasiteetti: neste 4 186 J/(K·kg), kiinteä (jää 0 °C) 2 060 J/(K·kg)
ominaissulamislämpö: 333 kJ/kg (0 °C)
ominaishöyrystymislämpö: 2 260 kJ/kg (100 °C)
tiheys: 4 °C 1 000 kg/m3 = 1,000 kg/l = 1,000 g/cm3, muissa lämpötiloissa veden tiheys on pienempi
kolmoispiste: lämpötila: 273,16 K (0,01 °C), paine: 611,73 Pa (noin 0,006 bar).
Vesi luonnonvarana

Nimenomaan makea vesi eli suolaa sisältämätön vesi on elämän elinehto. Maapallon vesivaroista 97 prosenttia on suolaista merivettä. Jäljelle jäävää kolmea prosenttia edustavasta makeasta vedestä puolestaan suurin osa on vaikeasti käytettävissä jäätiköissä (77 %) tai maa- ja kallioperässä (22 %). Vain noin 1 % maailman makeasta vedestä on helposti hyödynnettävissä järvissä, joissa ja tekoaltaissa: se tarkoittaa minimaalista 0,036 prosentin osuutta maapallon kaikesta vedestä. Vain 0,001 % vedestämme leijuu vesihöyrynä pilvissä.
Teollisuusmaiden kotitalouksissa vettä käytetään keskimäärin 250 litraa/henkilö/päivä, kun taas teollisuudessa vettä käytetään keskimäärin 1 500 litraa/henkilö/päivä. Kuivilla ja kuumilla alueilla vettä käytetään maanviljelyyn päivässä useita tuhansia litroja per henkilö.
Keskimäärin 74 % vesivaroista käytetään kasteluun – kehitysmaissa kastelun osuus saattaa olla kuitenkin jopa noin 90 % vedenkäytöstä. Vesivoiman tuotanto nielee maailmassa 18 % ja kotitalouskäyttö 8 % varannoista.
Suomessa on paljon järviä, joten juomakelpoista vettä käytetään moniin muihinkin tarkoituksiin. Suomessa on myös poikkeuksellisen paljon luonnonvaraisia lähteitä, joita voidaan hyödyntää myös juomavetenä.
Vesi on joillakin alueilla maapallolla rajallinen luonnonvara ja voi johtaa jopa sotiin kyseisillä alueilla. Eräs tunnettu vesikiista on Turkin ja Syyrian välillä.
Vesi ja ihminen > Fysiologinen merkitys

Ihminen on noin 62-prosenttisesti vettä, ja jo muutaman prosentin nestehukka heikentää työkykyä merkittävästi. Kahdenkymmenen prosentin vajaus johtaa kuolemaan. Koska vettä poistuu ihmisestä monella tavalla, elääkseen ihminen tarvitsee vettä jatkuvasti.
Ihminen kuolee hapenpuutteeseen minuuteissa, vedenpuutteeseen vuorokausissa ja ravinnonpuutteeseen vasta viikkojen tai kuukausien jälkeen.
Veden haihtuminen vaatii paljon energiaa, ja vesi käytännössä viilentää ihmisen ruumista.
Vesi ja ihminen > Kulttuurimerkitys

Maanviljelyssä vesi tuli erityisen tärkeään asemaan, sitä tarvittiin juomiseen ja ruoanlaittoon verrattuna valtavia määriä. Makeaa vettä on saatavilla suuria määriä suurien jokien alueilla (Niili, Eufrat, Huanghe eli Keltainenjoki). Ne synnyttivät ensimmäiset suuret kulttuurit.
Myös veden kyky sammuttaa tuli on tehnyt vedestä tärkeän.
Vettä pidettiin vuosisatojen ajan yhtenä klassisista alkuaineista. Vasta 1700-luvulla Henry Cavendish havaitsi, että vedyn palaessa syntyy vettä. Tämä osoitti että vesi ei ole alkuaine vaan vedyn ja hapen kemiallinen yhdiste.
Vesi ja ihminen > Energiakäyttö

Virtaavia vesiä on pitkään valjastettu voimantuotantoon. Kuitenkin vasta teollisena aikana tämä energiantuottotapa nousi merkittävään asemaan patojen ja vesivoimaloiden rakentamisen myötä.
Kirjallisuutta

Balanyá, Bélen ym. (toim.): Vettä kaikille: Yksityistämisen oikeudenmukaisia vaihtoehtoja.  (Toimittaen suomentanut Olli-Pekka Haavisto)  Helsinki:  Like: Suomen rauhanpuolustajat, 2006.  ISBN 952-471-765-4
Barlow, Maude (toim.): Veden varassa: Globaali kamppailu oikeudesta veteen.  ((Blue covenant: The global water crisis and the coming battle for the right to water, 2007.) Suomentanut Olli-Pekka Haavisto. Pystykorvakirja)  Helsinki:  Like, 2011.  ISBN 978-952-01-0513-6
Caldecott, Julian: Vesi: Maailmanlaajuisen kriisin syyt, seuraukset ja kustannukset.  ((Water: The causes, costs and future of a global crisis, 2008.) Suomennos: Markus Myllyoja)  Helsinki:  HS kirjat, 2009.  ISBN 978-952-5557-33-6
Krämer, Tanja: Välttämätön vesi: Hyvinvointi, luonto, tulevaisuus.  ((Kampf ums Wasser: Wissen was stimmt, 2008.) Kääntänyt Anne Mäkelä)  Helsinki Jyväskylä:  Minerva, 2009.  ISBN 978-952-492-272-2
Portin, Anja (toim.): Kirja vedestä.  Helsinki:  Siemenpuu-säätiö, 2010.  ISBN 978-952-99988-4-5
Pursiainen, Jouni: Kaiken takana onkin vesi: Tietokirja vedestä.  Jyväskylä:  Docendo, 2014.  ISBN 978-952-291-085-1
Shiva, Vandana: Taistelu vedestä.  ((Water wars: Privatization, pollution and profit, 2002.) Suomentanut Natasha Vilokkinen)  Tampere:  Vastapaino, 2003.  ISBN 951-768-112-7
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Anniina Wallius: Elämä vaatii vettä (YLE Uutiset, 24.08.2007)
PubChem: Water (englanniksi)
Human Metabolome Database: Water (englanniksi)
KEGG: Water (englanniksi)
Vesi esiintyy luonnossa kolmessa olomuodossa: nesteenä (vesi), kiinteänä (jää) ja kaasuna (vesihöyry).
Koheesio pitää veden pisaroina, adheesio pitää pisarat paikallaan.
Nestemäisen veden absorptiospektri. Vain näkyvä valo läpäisee veden hyvin.
Vesilähde
Lasillinen mineraalivettä.
Jyri Junnila

| Jyri Junnila |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1984 (ikä 40) Raahe, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jykä, Jumala
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  173 cm
Paino:  78 kg
Seura
Seura:  RJK
Tehtävä:  valmennuspäällikkö
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–2019
Seurat:  Kärpät (SML) Hokki (Mestis) KalPa (SML) Tappara (SML) Kiekko-Laser (Mestis) SaiPa (SML)
Jyri Junnila (s. 7. huhtikuuta 1984 Raahe) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Junnila pelasi urallaan SM-liigaa Oulun Kärpissä, Kalevan Pallossa, Tapparassa ja Saimaan Pallossa yhteensä 661 runkosarjaottelua tehopistein 71+95=166 ja 72 playoff-ottelua tehopistein 7+7=14. Hän voitti Kärpissä Suomenmestaruuden vuosina 2004, 2007 ja 2018. Junnila voitti Kärpissä myös SM-hopeaa vuonna 2003 ja SM-pronssia vuonna 2006 sekä KalPassa SM-hopeaa vuonna 2017 ja SM-pronssia vuonna 2009. Hän oli voittamassa myös alle 20-vuotiaiden MM-pronssia vuonna 2004. Junnila tunnettiin SM-liigassa pääasiassa työteliäänä alempien ketjujen hyökkääjänä. Hän laukoi oikealta. Junnila toimii nykyään Raahen Jääkiekkoklubin valmennuspäällikkönä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Suomi 2004 | jääkiekko |  |
Junnila kuului alle 20-vuotiaiden MM-pronssia voittaneeseen joukkueeseen vuonna 2004. Yhteensä hän pelasi 20 nuorten ja 17 poikien maaottelua.
Junnila valittiin Pohjola-leirin tähdistökentälliseen vuonna 2001.
Weavings

| Weavings Charles Lloyd |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1978
 Formaatti: LP-levy
 Tuottaja(t): Charles Lloyd ja Ron Altbach
 Tyylilaji: pop jazz
 Kesto: 47.10
 Levy-yhtiö: Stern Records
Weavings on yhdysvaltalaisen jazz-saksofonisti ja -huilisti Charles Lloydin studioalbumi vuodelta 1978.
Lloyd on tuottanut albumin yhdessä taustayhtyeensä pianisti Ron Altbachin kanssa. Levy-yhtiö on Stern Records.
Kappaleet

Charles Lloyd on säveltänyt kaikki kappaleet. Musiikkikustantaja on Challove Music (BMI).
| Sivu 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Island Girl | 7.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Walk in Beauty | 3.48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | You Know I Love You | 3.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Ken Katta Ma Oom (Bright Sun Upon You)  | 8.16 |  |  |  |  |  |  |  |
| Sivu 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Your Heart Never Lies | 5.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Weavings | 9.13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Life Worth Living | 4.34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Sailin' | 4.27 |  |  |  |  |  |  |  |
Muusikot

Charles Lloyd – tenori- ja sopraanosaksofoni, huilu
Ron Altbach – piano
Wells Kelly – basso, lyömäsoittimet
Ed Carter – kitara
Mike Kowalski – rummut, lyömäsoittimet
Gary Griffin – sähköpiano
Puhallinsoittimet on sovittanut Michael Andreas ja jousisoittimet Gary Griffin.
Tuotantotietoja

Tuottajat: Charles Lloyd ja Ron Altbach
Äänittäjä: Jeff Peters
Äänityspaikat:
Maharishi International University (M.I.U.)
Filmways / Heider
Condor Ridge Studio
Western Audio & Lovesongs
Santa Barbara Sound
Kansitaiteen suunnittelu: Dean O. Torrence
Kansikuva: Dorothy Darr
LP-levyn takakannen valokuva kasvomaalatusta Charles Lloydista: Walter Karpynka
Tuotantoyhtiö on Lovesongs Productions, Inc. ja levy-yhtiö Stern Records, Inc. Valmistaja ja jakelija on Pacific Arts Records, joka on osa yhtiötä Pacific Arts Corp., Inc., Carmel, Kalifornia. Valmistuspaikkakunta on Surf City, Yhdysvallat.
Robert Koch -instituutin asiakirjat

Robert Koch -instituutin asiakirjat tai RKI-asiakirjat ovat sarja sisäisiä asiakirjoja, pääasiassa kokouspöytäkirjoja Robert Koch Instituutin (RKI) COVID-19-kriisinhallintatiimistä. Ensimmäisen erän asiakirjoja, jotka ulottuivat tammikuusta 2020 huhtikuuhun 2021, RKI julkaisi osin mustattuna maaliskuussa 2024 toimittaja Paul Schreyerin vaatimuksesta. Heinäkuussa 2024 berliiniläinen toimittaja Aya Velázquez julkaisi täysin mustaamattomat asiakirjat (noin 10Gt) vuosilta 2020–2023, jotka RKI:n työntekijä oli vuotanut hänelle. Asiakirjat sisältävät Saksan COVID-19-pandemiaan liittyvistä kriisitoimista vastaavan RKI-tiimin pohdintoja. Asiakirjat esiteltiin lehdistötilaisuudessa joka suoratoistettiin X:llä, yhteistyössä muiden toimittajien, kuten Schwäbische Zeitung -lehden Philippe Debionnen kanssa, jolla oli jo aiemmin pääsy materiaaliin.
Alkuperäinen julkaisu käsitti 456 PDF-tiedostoa, joissa on 2065 sivua ja jotka kattavat ajan tammikuusta 2020 huhtikuuhun 2021, ja jotka on alun perin luokiteltu salaiseksi. Osittain mustatut asiakirjat ​​julkaistiin kokonaisuudessaan maaliskuussa 2024 vaihtoehtomediaan kuuluvan verkkolehti Multipolarin toimesta. RKI julkaisi suurelta osin mustaamattomat pöytäkirjat yleisön saataville 30. toukokuuta 2024.
Saksassa asiakirjojen julkaisu on aiheuttanut keskustelua siitä, onko riippumattomana pidetty Robert Koch -instituutti ollut poliittisen ohjauksen alaisena, ja missä määrin hallituksen pandemiatoimet perustuivat tieteeseen tai politiikkaan.
Sisältö

Asiakirjat kattavat Robert Koch Instituutin COVID-19-kriisiryhmän keskustelut useista aiheista, jotka liittyvät Saksan hallituksen toimiin COVID-19-pandemian aikana. Saksalaismedian korostamia asioita ovat rokotuskäytännöt, lukitukset ja maskipakko. Lisäksi keskusteluissa on käsitelty rokotteiden haittavaikutuksia.
Julkinen keskustelu > Ennen mustanpoistoa > Ensimmäiset reaktiot

23. maaliskuuta 2024  Nordrhein-Westfalenin osavaltion pääministeri Armin Laschet vaati Heutessa täydellistä paljastamista ja kriittistä analyysia. Hän vaati lehdistöltä lisää itsekritiikkiä. Se, että RKI-asiakirjat ​​haastoi pieni verkkolehti Multipolar eikä suuret tiedotusvälineet, osoittaa laadukkaan median passiivisuuden sisäisten hallintoprosessien selkiyttämisessä. Pöytäkirjat osoittavat myös, kuinka "eriytyneitä" keskustelut RKI:ssä olivat "ja kuinka vähän tästä mielipiteiden moninaisuudesta johti lopulta konkreettiseen politiikkaan". Poliitikkojen on mietittävä, miten he toimivat kriisissä, kritisoi Laschet. Muut tieteelliset kannat olisi pitänyt ottaa paljon enemmän mukaan poliittiseen keskusteluun. RKI:n on tultava "riippumattomammaksi joka tapauksessa". Sisäiset keskustelut olisi pitänyt tuoda esiin. Sen sijaan oli vain yksi mielipide, joka tunnustettiin julkisesti oikeaksi. Tarvitaan "uutta dialogikulttuuria", joka myöntää virheet. Keskusteluja käydään usein "liian aggressiivisesti kunnioittamatta muita mielipiteitä".
Toimittaja Georg Restle antoi samanlaisen lausunnon samana päivänä viitaten ZDF:n artikkeliin. Medialla "on vielä paljon itsekriittistä työtä tehtävänä". Virologi Hendrik Streeck syytti 27.3.2024 myös puolueita siitä, että he eivät olleet tarpeeksi kiinnostuneita koronapandemian yhteydessä tehtyjen poliittisten päätösten tarkistamisesta. Politiikka oli piiloutunut tieteen taakse. Tarvittavan asiantuntemuksen monipuolisuutta ei ollut esitelty ja kerrottu.
23. maaliskuuta 2024 toimittaja Britta Spiekermann (ZDF) kuvaili pöytäkirjaa räjähdysalttiiksi, ja kirjoitti että yksittäisissä kohdissa voi olla "poliittista räjähtävyyttä". 24.-25. maaliskuuta ZDF päivitti Spiekermannin artikkelin ja linkitti RKI:n kieltoon 25. maaliskuuta 2024. Huomautuksena lisättiin, että pöytäkirjojen mukaan "RKI teki itse riskiarvioinnin ja luokitteli riskin korkeaksi sen perusteella. Vain riskiarvion julkaiseminen riippui nimettömän henkilön hyväksynnästä."
Pascal Siggelkow uutisohjelma Tagesschaun faktantarkistajasta hylkäsi alkuperäisen ZDF:n esityksen 25. maaliskuuta. Liittovaltion terveysministeriön (BMG) mukaan mustaaminen tehtiin "RKI:n sisäisen työntekijän toimesta". RKI oli siis Tagesschaun mukaan jo tehnyt uuden riskiarvioinnin, mutta sitä ei oltu vielä julkaistu. Puuttui vain tietyn henkilön suostumus, joka tarvittiin julkaisemiseen. Tapausten määrän kasvulle oli hyvät syyt, minkä vahvistivat Bremenin yliopiston epidemiologian professori Hajo Zeeb ja Max Delbrück -keskuksen molekyylilääketieteen biologi Emanuel Wyler. Viimeisenä, mutta ei vähäisimpänä, Maailman terveysjärjestö oli julistanut pandemian jo 11. maaliskuuta 2020. Kuten Zeeb sanoi, hän ei olisi yllättynyt "jos poliitikko olisi viime kädessä päättänyt julkaisusta", koska loppujen lopuksi pandemian aikaiset päätökset tehtiin ja tiedotettiin tieteen ja politiikan yhteistyönä.
Julkinen keskustelu > Ennen mustanpoistoa > Median vastaanotto

Ulrike Mix (SWR aktuell) esitti 27.3.2024 julkaistussa artikkelissaan Corona-Impfung: Für Ärzte in Tübingen noch viele Fragen offen kritiikkiä RKI:tä, STIKOa ja poliitikkoja kohtaan, sekä Tübingenin lääkäreiden, kardiologi Christian Eickin, Tübingenin pandemiasta vastaavan komissaarin Lisa Federlen ja Tübingenin kemian professorin Andreas Schnepfin näkemyksistä.
Taz puolestaan ​​huomautti, että jotkin pöytäkirjoista otetut lausunnot koskivat keskusteluja, jotka olivat jo tiedossa ja joita oli käyty jo pandemian aikana, kuten FFP2-maskien suosituksen tieteellinen peruste, tai AstraZeneca-rokotteen heikompi teho verrattuna mRNA-rokotteisiin.
Julkinen keskustelu > Ennen mustanpoistoa > Asiantuntijoiden mielipiteet

Christoph Lütge, joka kutsuttiin pois Baijerin eettisestä neuvostosta vuonna 2021, kun hän oli ilmaissut kritiikkiä koronatoimia kohtaan, kertoi Neue Zürcher Zeitung-lehdelle, että julkaistut pöytäkirjat paljastivat viranomaisen ajatuksia, joita aiemmin oli väitetty salaliittoteorioiksi. "Nyt tiedämme, että jopa RKI:llä oli epäilyksiä rokotteista, rajoituksista ja maskien käyttövelvollisuudesta".
Epidemiologi ja entinen WHO-koordinaattori Klaus Stöhr kuvaili RKI:tä "poliittisten virhearviointien apuriksi" Die Welt -päivälehden haastattelussa 26. huhtikuuta 2024. "RKI:n silloista johtoa" on syytettävä siitä, ettei se ollut julkisesti 'irtautunut' joistakin näistä toimenpiteistä" korona-aikana.
Protestitutkija Daniel Saldivia Gonzatti (Berliinin yhteiskuntatieteiden tutkimuskeskus) suhtautui epäilevästi siihen, tavoittaisiko tutkimus edelleen lateraalisen ajattelijaliikkeen. He ovat pohjimmiltaan menettäneet luottamuksensa poliittiseen järjestelmään ja keskustelevat parhaillaan RKI-asiakirjoista "paljon skandaalimaisemmalla tavalla kuin hillitympi tarkkailija tekisi."
Julkinen keskustelu > Ennen mustanpoistoa > Kysymys riskien arvioinnista

Keskustelujen keskiössä oli aluksi COVID-19-pandemian riskiarviointi, erityisesti päätös muuttaa riskiarviointi 'kohtalaisesta' 'korkeaksi' 17.3.2020: "Riskiarviointi julkaistaan ​​heti, kun (henkilön nimi mustattu) antaa signaalin.” Mustanpoiston jälkeen tuli näkyviin silloisen RKI:n varapresidentin Lars Schaaden nimi.
Toimittaja Martin Rücker osoitti tutkimuksessa, joka ilmestyi alun perin RiffReporterissa 30.3.2024 ja myöhemmin Berliner Zeitungissa 20.4.2024, että Multipolarin toimittaja Schreyer oli jo saanut tiedon berliiniläisen asianajotoimisto Rauen kirjeestä (päivätty 5.4.2023), että RKI-asiakirjassa mainittu "signaali" riskiarvioinnin päivityksestä tuli kriisiryhmän kokouksen osallistujalta. Pöytäkirjaan merkitty osallistujaluettelo ei sisältänyt Spahnia tai muita poliitikkoja. Schreyer myönsi sitten, että hän oli "väistänyt" tämän vihjeen. Hän pysyi kuitenkin kannassaan, että kyseessä oli poliittinen toimija. Lehti oli alun perin spekuloinut, että se olisi voinut "ehkä" olla silloinen liittovaltion terveysministeri Jens Spahn.
Julkinen keskustelu > Mustanpoiston jälkeen > Median vastaanotto > Suomessa

Suomessa aiheesta ovat uutisoineet Uusi verkkomedia ja koronatiedotukseen keskittynyt MKR-sivusto.
Julkinen keskustelu > Mustanpoiston jälkeen > Poliittiset lausunnot

Vihreiden terveysasiantuntija Janosch Dahmen sanoi, että mustaamaton julkaisu loukkasi RKI:n työntekijöiden henkilöoikeuksia ja vaaransi siten merkittävästi heidän turvallisuutensa. Hän vaati, että niille, jotka olivat tehneet "poikkeuksellista työtä tämän [...] terveyskriisin ratkaisemiseksi", tulisi antaa "tarvittava suojelu", joka on nyt tullut tarpeelliseksi.
Julkinen keskustelu > Mustanpoiston jälkeen > Asiantuntijoiden mielipiteet

Virologi Alexander Kekulé päätteli, että poliitikot olivat pyytäneet luottamuksellisia neuvoja yksittäisiltä "asiantuntijoilta" takahuoneissa ja tehneet sitten vesitetyn päätöksen. "50:n kynnys oli yhdistelmä poliitikkojen karkeita arvioita, nimeämättömiä neuvonantajia ja asiantuntijaluottamuksen heikentymistä."
Julkinen keskustelu > Vuodon jälkeen

Tohtori Stefan Homburg esitteli 2. marraskuuta 2024 Berliinin valtiopäivätalossa järjestetyssä korona-symposiumissa Multipolarin toimittajien tekemiä havaintoja heinäkuussa vuodetusta materiaalista. Homburg on taloustieteen emeritusprofessori, joka on toiminut Hannoverin Gottfried Wilhelm Leibniz -yliopiston julkisen talouden osastonjohtajana, ja josta on tullut yksi tunnetuimmista pandemiakriitikoista Saksassa. Esitellyt asiakirjat ovat vuosilta 2020 ja 2021. Useista kohdista voi päätellä, että hallituksen pandemiatoimet eivät olleet linjassa RKI:n kriisiryhmän näkemysten kanssa. Homburgin mukaan Saksan paljastukset ovat merkittäviä koko maailmalle, koska pandemiatoimet olivat kansainvälisesti koordinoituja.
Lakisääteisten sairausvakuutuslääkäreiden liiton puheenjohtaja Andreas Gassen esitti vakavia syytöksiä siitä, miten rokottamattomia kohdeltiin pandemian aikana, ja kannatti tutkintakomission perustamista.