stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kontaktilaji

Kontaktilaji on urheilussa laji, jossa urheilija joutuu voimakkaaseen fyysiseen kosketukseen toisen urheilijan tai jonkin urheiluun liittyvän välineen kanssa. Joukkueurheilulajeista sellaisina pidetään esimerkiksi jääkiekkoa ja amerikkalaista jalkapalloa sekä jalkapalloa ja koripalloa joissa säännöt rajaavat hyväksyttävän kosketuksen voimakkuutta. Lisäksi kontaktilajeiksi katsotaan tavallisesti kaikki varsinaiset itsepuolustus-, kamppailu- ja taistelulajit kuten hapkido, nyrkkeily ja taekwondo.
Kontaktilajeissa vammautumisriski on kolminkertainen verrattuna ei-kontaktilajeihin. Kilpailutilanteissa se on suhteessa muihin lajeihin vieläkin suurempi, jopa 4–5-kertainen. Kontaktilajeissa riski kohdistuu erityisesti muun muassa polveen ja pään alueelle kuten hampaisiin. Kontaktilajeissa toipumisaika on tyypillisesti pitempi kuin muissa lajeissa.
Kuntouttava työtoiminta

Kuntouttava työtoiminta on sosiaalihuoltolain mukainen sosiaalipalvelu sekä työttömyysturvalain mukainen työllistymistä edistävä palvelu. Toiminta on tarkoitettu pidempään työttöminä olleille eli ihmisille, jotka ovat pudonneet työmarkkinatuelle tai saavat toimeentulotukea työttömyyden perusteella. Kuntouttava työtoiminta ei ole kuitenkaan tarkoitettu niille työttömille, jotka kykenevät osallistumaan julkisiin työvoimapalveluihin tai palkkatuettuun työhön. Kuntouttavan työtoiminnan tavoitteena on parantaa henkilön elämänhallintaa ja toimintakykyä sekä työ- ja toimintakykyä.
Kuntouttavaa työtoimintaa järjestetään vähintään yhtenä päivänä viikossa ja vähintään neljä tuntia päivässä. Kuntouttavan työtoiminnan toimintapäivien enimmäismäärä väheni viidestä neljään päivään viikossa 1. heinäkuuta 2015.
Kuntouttavaan työtoimintaan osallistuva työttömyysetuutta saava henkilö saa 9,00 euron suuruisen kulukorvaukseen niiltä päiviltä, joina hän osallistuu kuntouttavaan työtoimintaan. Kulukorvaus peritään kuitenkin takaisin, jos kuntouttavaan työtoimintaan osallistunut henkilö saa myöhemmin takautuvan eläkkeen, joka on pienempi kuin kulukorvauksen ja työttömyyskorvauksen yhteismäärä.
Kunnalle tai kuntayhteisölle maksetaan 10,09 euroa päivässä osallistujaa kohti kuntouttavan työtoiminnan järjestämisestä, minkä lisäksi sen saama muu valtionapu voi olla 24 euron luokkaa. Yhdeksän euron ylläpitokorvaus voi muodostaa viidesosan koko kuntouttavan työtoiminnan arvosta kunnalle tai kuntayhteisölle.
Vuonna 2010 kuntouttavan työtoiminnan piirissä oli Kelan tilastojen mukaan keskimäärin 5 000 henkilöä kuukaudessa. Vuonna 2014 määrä oli yli 12 000.  Kuntouttavaan työtoimintaan osallistui 28 % enemmän työmarkkinatukea saavia henkilöitä tammi-helmikuussa 2015, kuin vastaavana ajanjaksona vuonna 2014.
Kuntouttava työtoiminta on Suomen ainoa sosiaalipalvelu, josta kieltäytyminen tietää sanktioita.
| Vuosi | osallistujamäärä |
| --- | --- |
2015: 27 409
2022: 35 000

Kuntouttavalla työtoiminnalla ei saa korvata virka- tai työsuhteista työtä eli kuntouttavan työtoiminnan asiakas ei voi esimerkiksi korvata kuntouttavan työtoiminnan toimipaikan työntekijää tai toimia hänen sijaisenaan eikä toimipaikka saa olla riippuvainen kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden työpanoksesta.
Kieltäytymisestä kuntouttavaan työtoimintaan seuraa kolmen kuukauden karenssi työmarkkinatukeen. Toimeentulotuesta voidaan leikata 20 prosentilla tilanteessa, jossa työtön kieltäytyy osallistumasta aktivointisuunnitelman laadintaan tai siinä osoitettuun kuntouttavaan työtoimintaan. Kieltäytymisen ollessa toistuvaa toimeentulotukea voidaan leikata jopa 40 prosentilla.
Vuoden 2015 alusta voimaan astui uudistus, jossa siirrettiin pitkäaikaistyöttömille maksettujen työttömyyskorvausten maksuvastuuta yhä enemmän työttömien kotikunnille. Kun työttömän työttömyys on kestänyt yli 300 päivää, kunnan osuus on 50 % työttömälle maksetusta työmarkkinatuesta. Jos työttömyys on kestänyt yli 1 000 päivää, kunnan osuus on 70 % työmarkkinatuesta. Kun työtön osallistuu kuntouttavaan työtoimintaan, kunta säästyy maksuvelvoitteelta.
Klodiana Shala

| Mitalit> Maa:   Albania.Naisten yleisurheilu.Välimeren kilpailut  | Mitalit> Maa:   Albania.Naisten yleisurheilu.Välimeren kilpailut  | Mitalit> Maa:   Albania.Naisten yleisurheilu.Välimeren kilpailut  | Maa:   Albania> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Almeria 2005 | 400 m |  |
Klodiana Shala (s. 22. elokuuta 1979 Tirana) on albanialainen yleisurheilija. Hän kilpaili urallaan pikajuoksussa ja 400 metrin aitajuoksussa.
Shala kilpaili olympialaisissa kolmesti, vuosina 2000–2008. Shala osallistui 400 metrin matkalle Sydneyssä 2000 ja Pekingissä 2008, jonka lisäksi hän oli mukana 400 metrin aitajuoksussa Ateenan kisoissa 2004. Hän karsiutui joka kerralla ensimmäisellä kierroksella. Lontoon olympialaisiin 2012 hänet oli ilmoitettu 200 metrin juoksuun, johon hän ei kuitenkaan osallistunut loukkaantumisen takia. Lontoossa hän antoi dopingnäytteen, joka osoittautui positiiviseksi uudelleenanalysoinnissa vuonna 2019. Shala sai tapauksesta kahden vuoden kilpailukiellon. Hän oli maansa lipunkantaja vuoden 2004 olympialaisten avajaisissa ja päättäjäisissä.
Välimeren kilpailuissa 2005 Shala sijoittui 400 metrillä kolmanneksi ajalla 53,23 sekuntia ja 400 metrin aitajuoksussa neljänneksi ajalla 56,48. Shalalla on hallussaan maansa ennätys 100, 200 ja 400 metrin juoksuissa sekä 400 metrin aitajuoksussa.
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähde: Tilastopaja
100 m: 11,71 s (2005)
200 m: 23,27 (2012)
400 m: 52,86 (2006)
400 m aidat: 56,48 (2005)
Kljutševski

Kljutševski (ven. Ключе́вский) on kaupunkimainen taajama Taka-Baikalian aluepiirin Mogotšan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Amazarin harjanteen kaakkoisrinteillä 40 kilometriä Mogotšasta lounaaseen. Asukkaita on 1 500 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunta on syntynyt Šilkan sivujoen Želtugan kultaesiintymien yhteyteen. Vuonna 1950 Kljutševski sai kaupunkimaisen taajaman aseman. Vuosina 1947–1948 ja 1950–1953 kaivoksen yhteydessä toimi Gulag-järjestelmään kuulunut Kljutševskin vankileiri.
Tärkein elinkeino on kullankaivuu. Taajamassa on keskikoulu, kerhotalo ja sairaala.
Aiheesta muualla

Kljutševski Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Klobukki

Moskovan patriarkka Tihon (1865–1925) valkoisessa klobukissaan.
Klobukki on päähine, joka muodostuu kamilavkasta eli tasalakkisesta päähineestä ja siihen kiinni ommellusta hunnusta. Klobukkia käyttävät ortodoksiset piispat ja munkit.
Itsenäisen (autonomisen tai autokefalisen) kirkkokunnan päämies, kuten esimerkiksi Suomen ortodoksisen kirkkokunnan arkkipiispa Leo, käyttää klobukissaan valkoista huntua. Tällöin päähineeseen kuuluu myös etuosassa kannettava briljanttiristi.
Aivan alun perin, vielä vuonna 1898, valkoinen klobukki briljanttiristein oli piispan ansiomerkki: sellaisen sai Suomen hiippakunnan ensimmäinen arkkipiispa Antoni silloin, kun hänet ylennettiin ja hän lähti Suomesta. Suomen itsenäisyyden aikana ansiomerkistä tuli itsenäisen kirkon päämiehen tunnus, kun isä arkkipiispa Herman sai sellaisen heti arkkipiispakautensa aluksi.
Venäjällä valkea klobukki briljanttiristein on edelleen ansiomerkki. Moskovan patriarkan valkea klobukki on hieman erimallinen kuin muut: sen päähineosa on kypärän mallinen ja valkoiseen huntuun liittyy otsassa ja molemmin puolin olkapäille ulottuvissa kaistoissa olevat ikonit. Ikonit vaihtelevat kunkin patriarkan mukana, esimerkiksi nykyisellä patriarkalla on ikoneinaan kerubeja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Klobukki / Ortodoksi.net
Klockriketeatern

Klockriketeatern on Helsingissä toimiva ruotsinkielinen teatteri, joka perustettiin vuonna 1994.
Teatterin toiminnan alkusysäyksenä oli Kristin Olsonin vuonna 1991 ohjaama ja dramatisoima, ruotsalaisen nobelkirjailijan Harry Martinsonin romaaniin Vägen till Klockrike eli Kulkijan pilvilinnat pohjautuva näytelmä. Teatteria ylläpitävä Klockriketeatern ry perustettiin 1994.
Teatteri on esittänyt muun muassa pohjoismaisten nykykirjailijoiden, kuten Halldór Laxnessin, Knut Hamsunin, Eyvind Johnsonin, Frans Emil Sillanpään ja Jon Fossen, teoksia ja myös esimerkiksi Pablo Nerudan ja Juan Ramón Jiménezin teoksia.
Vuonna 2019–2021 Klockriketeatern esitti suurimman tuotantonsa, Harry Martinsonn avaruuseepokseen perustuvan näyttämöllisen musiikkiteoksen Aniara: Fragments of time and space yhdessä yhdysvaltalaisen Grammy-palkitun kamarikuoron The Crossingin kanssa.
Klockriketeatern toimii nykyään kiertueteatterina, ilman omaa näyttämöä. Teatteri tekee paljon yhteistuotantoja muiden taiteilijoiden, ryhmien ja teattereiden kanssa, sekä Suomessa että kansainvälisesti.
Teatteri on erikoistunut monikielisen teatterin tekemiseen ja tuottamiseen.
Klockriketeaternin johtaja on Dan Henriksson (vuodesta 2005).
Kirjallisuutta

Olsoni, Kristin ym.: Vägen till Klockriketeatern: De tio första åren.  Helsingfors:  Klockriketeatern, 2004.  ISBN 952-91-6975-2.
Kirveskoski (täsmennyssivu)

Kirveskoski voi tarkoittaa muun muassa:
Maantiede

Kirveskoski, taajama Pornaisissa ja kunnan hallinnollinen keskus
Sukunimi

Tobias Kirveskoski (1826–1887), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies, Tobias Kirveskoski nuoremman isä
Tobias Kirveskoski (1859–1931), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies, Vilho Kirveskosken isä
Vilho Kirveskoski (1890–1949), suomalainen poliitikko, kansanedustaja (Maalaisliitto) ja pankinjohtaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kirveskoski”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kolmipäinen olkalihas

Ojentajat
Ojentajalihas (lat. musculus triceps brachii) eli kolmipäinen olkalihas ojentaa kyynärniveltä. Sen vasta­vaikuttaja­lihas on hauis. Ojentajalihaksella on kolme osaa, joista kaksi lähtee olkaluusta ja yksi lapaluusta. Kaikki kolme osaa yhdistyvät ja kiinnittyvät kyynärluun päähän. Ojentajalihasta hermottaa värttinähermo.
Kuntosalilla ojentajaa voidaan harjoittaa erilaisilla ojentajapunnerruksilla ja muun muassa dipillä ja kapealla penkkipunnerruksella. Ojentaja kuuluu hauiksen kanssa ns. "kaksoislihaksiin". Tämä tarkoittaa sitä, että esim. hauiksen voi harjoittaa tiettyyn pisteeseen asti ilman että ojentajaa harjoittaa tai päinvastoin. Jos esimerkiksi hauista ei harjoita niin ojentajakaan ei kasva tässä tapauksessa.
Hauislihas toimii käsivarren koukistajana. Samalla luun vastakkaisella puolella taas vastavaikuttajalihas rentoutuu, jotta supistunut lihas saa luun liikkeelle. Tämä vastakkainen suunta merkitsee ojentajalihasta.
Korintin teatteri

| Korintin teatteri |
| --- | --- |
 Korintin teatteri.
Sijainti:  Archaía Kórinthos, Kórinthos, Korinthia, Peloponnesos, Kreikka
Koordinaatit:  37°54′25″N, 22°52′37″E
Rakennustyyppi:  kreikkalainen teatteri
Valmistumisvuosi:  noin 400-luku eaa.
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korintin teatteri oli antiikin aikainen kreikkalainen teatteri Korintin kaupungissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat antiikin Korintin arkeologisella alueella nykyisessä Archaía Kórinthoksen kylässä Kórinthoksen kunnassa.
Korintin teatterin rauniot.
Teatteri oli rakennettu vuorenrinteeseen Korintin keskustan eli agoraa ympäröineen alueen luoteispuolelle. Ensimmäinen kiintein penkein ja näyttämörakennuksin varustettu teatteri rakennettiin paikalle 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla. Sen rakenteet olivat puiset. Hellenistisellä ajalla rakennus uusittiin. Se todennäköisesti tuhoutui suurelta osin roomalaisten tuhottua kaupungin vuonna 146 eaa. Teatteri rakennettiin uudestaan kahdessa vaiheessa ensimmäisellä vuosisadalla jaa. sekä 100-luvulla jaa. Tuolloin rakennettiin kolmikerroksinen, pylväin ja kuvapatsain koristeltu näyttämörakennus. Puolikaarenmuotoisen teatterin halkaisija oli noin 130 metriä.
Keisari Caracallan aikana noin 211–217 jaa. rakennus muutettiin gladiaattorinäytäntöihin sopivaksi. Tuolloin kymmenen alinta penkkiriviä poistettiin, kun katsomo erotettiin taistelijoista noin 3,5 metriä korkealla muurilla. Teatterirakennusta käytettiin vielä bysanttilaisella ajalla.
Teatterin eteläpuolella sijaitsi pienempi Odeion eli musiikkiteatteri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korintin teatteri Wikimedia Commonsissa
Kultasuikerosammal

| Kultasuikerosammal> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Elinvoimainen
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Hiirensammalet Bryidae
Lahko::  Palmikkosammalet Hypnales
Heimo::  Suikerosammalet Brachytheciaceae
Suku::  Suikerosammalet Brachythecium
Laji::  turgidum
Kaksiosainen nimi
 Brachythecium turgidum  (Hartm.) Kindb. 
Katso myös
   Kultasuikerosammal Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultasuikerosammal (Brachythecium turgidum) on suikerosammalten sukuun kuuluva laji. Versot ovat pitkiä, suoria ja ne ovat muodoltaan liereitä. Lehdet ovat melko kapeita, niissä on poimuja ja niiden kärjet ovat karvamaisia. Kultasuikerosammal on väriltään kullankeltainen tai kullanvihreä. Sitä tavataan enimmäkseen Pohjois-Suomessa ja sitä esiintyy letoilla, tuoreissa korpimetsissä, hetteiköissä ja lähdepuroilla.
Aiheesta muualla

Luopioisten kasvisto: Kultasuikerosammal (Brachythecium turgidum)
Luomus: Kultasuikerosammal (Brachythecium turgidum) (Arkistoitu – Internet Archive)
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kultasuikerosammal (Brachythecium turgidum) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Brachythecium turgidum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Brachythecium turgidum (englanniksi)
Korintinlahti

| Korintinlahti> Κορινθιακός Κόλπος |
| --- | --- |
 Korintinlahti satelliittikuvassa.
  Korintinlahti 
Koordinaatit:  38°12′N, 22°32′E
Valtio:   Kreikka
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Pituus:  130 km
Leveys:  8,4–32 km
Suurin syvyys:  935 m
Korintinlahti (kreik. Κορινθιακός Κόλπος, Korinthiakós Kólpos; myös Kórinthoksenlahti) on Joonianmeren lahti, joka erottaa Peloponnesoksen niemimaan Keski-Kreikasta. Lahti yhdistyy Joonianmereen lännessä Patraksenlahden kautta. Idässä Korintinlahden pohjukassa on Korintin kannas, joka erottaa sen Saroninlahdesta. Kannaksen läpi on rakennettu Korintin kanava.
Näkymä Náfpaktoksesta Korintinlahden yli kohti Peloponnesosta.
Lahden pituus on noin 130 kilometriä ja sen leveys vaihtelee 8,4 ja 32 kilometrin välillä. Suurin syvyys on 935 metriä. Hallinnollisesti lahden pohjoisrannikko jakautuu Keski-Kreikan alueeseen kuuluvien Boiotian ja Fokiin kesken, ja etelärannikko Peloponnesoksen alueen Korinthian sekä Länsi-Kreikan alueen Akhaian kesken. Korintinlahden pohjoisrannalla sijaitsee Náfpaktoksen kaupunki (entinen Lepanto) ja kaakkoisrannalla Kórinthos (Korintti).
Pohjoisrannikon lahtiin kuuluvat Itéanlahti, Antíkyranlahti ja Domvraínanlahti. Lahden itäpäässä sijaitsevat Alkyonidiensaaret eli Alkyonídes ja Domvraínanlahden suulla saaret Makrónisos (Díporta) ja Foniás. Länsipäässä Korintinlahden ylittää vuonna 2004 valmistunut Ríon–Antírrion silta.
Keskiajalla lahti tunnettiin myös nimellä Lepantonlahti, mikä tulee Náfpaktoksen italialaisesta nimestä. Lahdessa käytiin vuonna 1571 Lepanton taistelu, jossa Osmanien valtakunnan laivasto tuhoutui.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korintinlahti Wikimedia Commonsissa
Kreikan merialueet
| --- | --- |
Egeanmeri:   Almyróksenlahti  Argoliinlahti  Chaniánlahti  Elefsínanlahti  Epídavroksenlahti  Epídavros Limirán lahti  Eteläinen Euboianlahti  Fálironlahti  Gérakaksenlahti  Géranlahti  Ierissóksenlahti  Ikaríanmeri  Iraklioninlahti  Kallonínlahti  Kassándranlahti  Kaválanlahti  Kíssamoksenlahti  Kreetanmeri  Maliakóslahti  Málianlahti  Mégaranlahti  Mirampéllonlahti  Moúdroksenlahti  Myrtóonmeri  Pagasitikóslahti  Petaliónlahti  Pohjoinen Euboianlahti  Saroninlahti  Singitikóslahti  Siteíanlahti  Soúdanlahti  Strymonikóslahti  Thermaïkóslahti  Traakianmeri 
Joonianmeri:   Amvrakikóslahti  Antíkyranlahti  Argostólinlahti  Domvraínanlahti  Itéanlahti  Korintinlahti  Kyparissiakóslahti  Laganáksenlahti  Lakonianlahti  Messenianlahti  Mýrtoksenlahti  Patraksenlahti 
Libyanmeri:  Messaránlahti
Uuden-Kaledonian jalkapallomaajoukkue

Uuden-Kaledonian jalkapallomaajoukkue edustaa Uutta-Kaledoniaa kansainvälisissä maajoukkuekilpailuissa. Uuden-Kaledonian jalkapalloliitto on FIFAn Oseanian maanosaliiton OFC:n jäsen. Maajoukkueesta tuli FIFAn jäsen vasta 2004, mutta se on osallistunut OFC Nations Cupiin jo vuodesta 1973 sijoittuen toiseksi vuonna 2008 ja kolmanneksi vuosina 1973 ja 1980. Joukkue on myös voittanut Etelä-Tyynenmeren kisat viidesti.
Arvokilpailut > Maailmanmestaruuskilpailut

1930–2002 – Ei osallistunut
2006 – Ei selviytynyt karsinnoista
2010 – Ei selviytynyt karsinnoista
2014 – Ei selviytynyt karsinnoista
Arvokilpailut > OFC Nations Cup

1973 – 3. sija
1980 – 3. sija
1996 – Ei selviytynyt karsinnoista
1998 – Ei selviytynyt karsinnoista
2000 – Ei selviytynyt karsinnoista
2002 – 1. kierros
2004 – Ei selviytynyt karsinnoista
2008 – 2. sija
2012 – 2. sija
2016 – 3. sija
Arvokilpailut > Etelä-Tyynenmeren kisat

1963 – 1. sija
1966 – 2. sija
1969 – 1. sija
1971 – 1. sija
1975 – 2. sija
1979 – 4. sija
1983 – 3. sija
1987 – 1. sija
1991 – 3. sija
1995 – 1. kierros
2003 – 2. sija
2007 – 1. sija
2011 – 1. sija
2015 – 1. sija
Kyle Swann

Kyle Swann (s. 6. huhtikuuta 1990 Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan koulukiusaajan roolista Nickelodeonin Ned's Declassified -sarjassa.
Swann on kotoisin Kalifornian osavaltiosta.
Aiheesta muualla

Kyle Swann Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Vaasan suuralueet

Vaasan suuralueet (ruots. storområde) muodostavat Vaasan kaupungin kaksitoista tilastoaluetta, mitkä jakautuvat edelleen 60 pienalueeseen. Vähänkyrön suuralue, entinen Vähänkyrön kunta, sijaitsee erillään muista suuralueista ja muodostaa näin ollen Vaasan eksklaavin.
Suuraluet ja väkiluvun kehitys

| Suomenkielinen nimi | Ruotsinkielinen nimi | Väkiluku 31> 12.2015 | Väkiluku 31> 12.2017 |
| --- | --- | --- | --- |
| Keskusta | Centrum | 14 474 | 14 603 ↑ |
| Gerby | Gerby | 10 918 | 10 961 ↑ |
| Huutoniemi | Roparnäs | 8 961 | 8 764 ↓ |
| Ristinummi | Korsnäståget | 7 467 | 7 184 ↓ |
| Palosaari | Brändö | 5 861 | 5 758 ↓ |
| Kotiranta | Hemstrand | 4 531 | 4 623 ↑ |
| Vähäkyrö | Lillkyro | 4 620 | 4 526 ↓ |
| Suvilahti | Sunnanvik | 3 879 | 3 779 ↓ |
| Vöyrinkaupunki | Vöråstan | 3 340 | 3 468 ↑ |
| Sundom | Sundom | 2 458 | 2 530 ↑ |
| Höstvesi | Höstves | 411 | 394 ↓ |
| Vaskiluoto | Vasklot | 358 | 338 ↓ |
Konstantinopolin ekumeeninen patriarkaatti

| Konstatinopolin ekumeeninen patriarkaatti |
| --- | --- |
   Ekumeenisen patriarkaatin tunnus 
Perustaja:   apostoli Andreas
Itsenäisyys:  autokefalinen
Tunnustaminen:  ensimmäiset ekumeeniset kirkolliskokoukset
Päämies:  ekumeeninen patriarkka Bartolomeos I
Keskuspaikka:  Konstantinopoli (nyk. Istanbul)
Toiminta-alue:  Konstantinopoli, suurin osa Turkkia, Athos, Korean niemimaa, Kreeta, osa Pohjois-Kreikasta ja Dodekanesia
Hallinta-alueita:  Yhdysvallat, Kanada, Iso-Britannia, Länsi-Eurooppa, Etelä-Amerikka, Australia, Korean tasavalta, Etelä-Aasia
Kieli:  kreikka, turkki, englanti
Jäsenistön määrä:  3 500 000
Kotisivu:  http://www.patriarchate.org/index
Ekumeenisen patriarkaatin pääkirkko, Pyhän Georgioksen katedraali Istanbulissa.
Konstantinopolin ekumeeninen patriarkaatti (kreik. Οἰκουμενικὸν Πατριαρχεῖον Κωνσταντινουπόλεως, turk. Rum Ortodoks Patrikhanesi, tunnetaan myös nimellä Kristuksen Suuri Kirkko) [lähde? ] on yksi neljästätoista autokefalisesta paikalliskirkosta ortodoksisen kirkon piirissä. Vaikka Konstantinopolin patriarkaatti ei kuulu suurimpiin ortodoksikirkkoihin (jäsenmäärä noin 3,5 miljoonaa), sillä on kanonisen oikeuden sekä historian vuoksi yhä johtava hengellinen asema niiden keskuudessa.
Tämähetkinen patriarkka, Bartolomeos I
Konstantinopolin ekumeenista patriarkaattia johtaa Konstantinopolin, Uuden Rooman, arkkipiispa ja ekumeeninen patriarkka, Bartolomeos I. Kirkon pääpaikka on Turkin Istanbulissa (ent. Konstantinopoli). Sen päätoiminta-alue on kuitenkin Kreikan reunaosissa - Kreetalla, Dodekanesian saaristossa ja osissa Pohjois-Kreikkaa. Myös Athosvuori ja sen luostarikeskittymä kuuluu patriarkaatin piiriin. Suurin osa kreikkalaisista kuuluu kuitenkin erilliseen Kreikan ortodoksiseen kirkkoon, jonka autokefalia tunnustettiin 1850-luvulla. Toisaalta Konstantinopolin patriarkaatilla on myös hiippakuntia ympäri maailmaa siirtolaisten keskuudessa.
Suomen ortodoksinen kirkko kuuluu Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin yhteyteen autonomisena kirkkona vuodesta 1923. Vastaava asema on Viron apostolisella ortodoksisella kirkolla. Kreetan kirkolla on puoliautonominen asema.
Historiaa

Konstantinopolin patriarkaatti on  yksi koko kristillisen kirkon viidestä alkuperäisestä ns. vanhasta patriarkaatista, jotka olivat olemassa jo Rooman ja Bysantin valtakunnan aikana. Neljä muuta ovat Rooman, Aleksandrian, Antiokian ja Jerusalemin patriarkaatit, joista Rooman päämies paavi johtaa katolista kirkkoa.
Alkuperäisestä Konstantinopolin patriarkaatista omiksi autokefalisiksi kirkoiksi ovat aikojen kuluessa eronneet:
Moskovan ja koko Venäjän patriarkaatti (1589)
Kreikan ortodoksinen kirkko (1850)
Serbian patriarkaatti (1879)
Romanian patriarkaatti (1885)
Puolan ortodoksinen kirkko (1924 / 1948)
Bulgarian patriarkaatti (1945)
Albanian autokefalinen ortodoksinen kirkko (1937)
Tšekin ja Slovakian ortodoksinen kirkko (1959 / 1998)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Prof. Jaakko Husa: Ekumeenisen patriarkaatin oikeudellinen asema Turkissa / Ortodoksi.net
Ortodoksi.net / Konstantinopolin ekumeeninen patriarkaatti
Virallinen sivusto
Kristinusko Madagaskarilla

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Madagaskarilla. Kristinusko on Madagaskarin suurin uskonto. Suurimpia kristillisiä kirkkoja ovat luterilais-anglikaaninen kirkko 34 prosentilla väestöstä, roomalaiskatolinen kirkko 32,3 prosentilla väestöllä sekä muut kristilliset kirkot 8,1 prosentilla väestöstä.
Historia

Kristillisillä kirkoilla on ollut merkittävä rooli Madagaskarin kansallisen identiteetin muodostumisessa. Kristinuskolla ollut tärkeä rooli maan poliittiseen tilanteeseen ja kehitykseen. Protestantit, katoliset ja anglikaanit toimivat yhdessä kristillisessä neuvostossa. 1990-luvulta lähtien helluntalaisten, karismaattisten ja itsenäisten kirkkojen rooli on ollut jatkuvasti kasvava..
Kirveslammi (Akaa)

| Kirveslammi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Akaa (Viiala)
Koordinaatit:  61°11′35″N, 23°38′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Koskenjoen valuma-alue (35.29)
Laskujoki:  lyhyt oja Vähä Arajärveen 
Järvinumero:  35.290.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128 m 
Rantaviiva:  0,503 km 
Pinta-ala:  0,01395 km² 
 fiKirveslammi 
Kirveslammi  on Pirkanmaalla Akaassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Se sijaitsee Akaan pohjoisosissa Vähä Arajärven vieressä. Siihen laskee suo-oja ja toinen oja vie ylimääräisiä vesiä suolta ja laskee ne Vähä Arajärveen. Lammen rantaviivan pituus on 500 metriä ja rannat ovat suota. Lampi on autio ja sen vierestä kulkee metsäautotie, johon pääseen Viialasta tulevalta tielle.
Historiaa

Vuoden 1959 peruskartatssa suo-ojat oli jo kaivettu lammen rantaan. Vuonna 1976 oli Rimminsuon ojitus aloitettu ja sen tiheys kasvanut vuoden 1992 kartassa.