stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
James Dean Bradfield
Manic Street Preachers

Bradfield tutustui The Clashiin jo varhain ja päätti ryhtyä rocktähdeksi. Hän oli nuorena lahjakas juoksija mutta hylkäsi urheilun musiikin viedessä mukanaan. Hän opetteli soittamaan kitaraa Guns N' Rosesin Appetite for Destructionin avulla ja pian hän jo toimi katusoittajana Cardiffin kaduilla. Tuolta ajalta on peräisin myös yhtyeen nimi; satunnainen koditon kutsui häntä "hulluksi katusaarnaajaksi" (manic street preacher). Pian myös Nicky Wire liittyi Bradfieldin seuraan soittamaan kaduilla. Yhtye alkoi muodostua kun Sean Moore taivuteltiin liittymään siihen ja basistiksi saatiin Miles "Flicker" Woodward. Richey James toimi tuohon aikaan yhtyeen keikkakuskina. Useiden eri nimikokeilujen ja Flickerin bändistä eroamisen jälkeen Richey astui kuvioihin ja nimi vakiintui Manic Street Preachersiksi. Yhtye alkoi soittaa rauhattomia keikkoja epämääräisissä paikoissa ympäri maata. Noina aikoina James mursi myös leukansa yritettyään puolustaa Richeytä McDonald'sissa tämän syntymäpäivänä eikä kyennyt laulamaan kahteen kuukauteen.
Yhtye alkoi levyttää ensimmäistä albumiaan 1990-luvun alkupuolella. Kolmannen julkaisun (The Holy Bible) aikoihin vuonna 1994 Bradfield alkoi kärsiä alkoholismista, joka paheni yhtyetoveri Richey Jamesin mystisen katoamisen myötä. Bradfield muutti Lontooseen ja yhtye päätti jatkaa ilman Richeyä. He äänittivät neljännen levynsä, Everything Must Go, joka menestyi ja nosti 'Manicsit' ensimmäistä kertaa suuren yleisön suosioon. Tämän jälkeen yhtye on julkaissut neljä studioalbumia ja jatkaa toimintaansa edelleen.
Bradfield on työskennellyt useiden artistien kanssa. Hän teki yhteistyötä Tom Jonesin kanssa tämän Reload-albumilla, Kylie Minoguen kanssa Impossible Princess -albumilla, Nicky Wiren veljen Patrick Jonesin kanssa levyllä Commemoration & Amnesia ja on remixannut kappaleen Inertia Creeps Massive Attackille. Vuonna 2003 Bradfield kirjoitti musiikin Patrick Jonesin näytelmään The War Is Dead, Long Live the War.
Sooloura

Manic Street Preachersin pitäessä pidempää taukoa musiikinteosta Bradfield julkaisi 24. heinäkuuta 2006 ensimmäisen soololevynsä nimeltään The Great Western. Se menestyi melko hyvin vähäisestä mediahuomiosta huolimatta ja oli ensimmäisellä myyntiviikollaan Britannian albumilistan sijalla 22. Suomessa levy ylsi virallisen listan 19. sijalle (vko 31/2006). Levyltä julkaistiin kaksi singleä. Ensimmäinen oli That's No Way to Tell a Lie, joka oli Britanniassa julkaisuviikollaan singlelistan 18, ja toinen An English Gentleman, joka nousi Britannian singlelistalla sijalle 31.
Yksityiselämä

Bradfield asuu nykyisin Lontoossa, mutta omistaa talon myös Cardiffin satama-alueella. Hän avioitui Mylene Halsallin kanssa Firenzessä, Italiassa 11. heinäkuuta 2004. 1990-luvun alussa Bradfield oli kihloissa lähes kaksi vuotta mutta suhde päättyi eroon vuonna 1993. Politiikassa Bradfield kannattaa sosialismia.
Tuotanto > Albumit

The Great Western (24. heinäkuuta 2006)
The Chamber: Original Motion Picture Soundtrack (2017)
Even in Exile (2020)
Tuotanto > Singlet

That's No Way to Tell a Lie (10. heinäkuuta 2006)
An English Gentleman (25. syyskuuta 2006)
The Boy From the Plantation (2.heinäkuuta 2020)
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Kakinada

| Kakinada (Cocanada) కాకినాడ |
| --- | --- |
 Kakinada
 Koordinaatit: 16°56′44.92″N, 82°14′17.99″E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Andhra Pradesh
Piirikunta:  Itä-Godavari
Väkiluku (2011):  312 255
 – Metropolialue:  442 936
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kakinada (aiemmin Cocanada) on kaupunki Andhra Pradeshin osavaltiossa Intiassa. Se on Itä-Godavarin piirikunnan pääkaupunki. Vuonna 2011 kaupungissa oli 312 255 asukasta, ja sen suurkaupunkialueella 442 936 asukasta.
Kakinada sijaitsee rannikolla, ja sillä on pienen Hope Island -saaren suojaama luonnonsatama, joka houkutteli eurooppalaisia asettumaan alueelle. Myöhemmin kaupungille on rakennettu myös syväsatama.
Kakinadassa on runsaasti teollisuutta, esimerkiksi lannoite-, auto-, sokeri- ja terästeollisuutta, sekä öljynjalostamo. Kakinadaan suunnitellaan biodieselin tuotantolaitosta.
Kakinadaan suunniteltiin laivojen purkulaitosta vuonna 2005. Luonnonsuojelijat vastustivat suunnitelmaa, sillä vesi on matalaa, kalastus tärkeää ja laivanpurku vaarantaisi mangrovemetsät ja kilpikonnat.
Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2021

Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2021 peruutettiin koronaviruspandemian vuoksi. Kilpailuissa olisi pelannut kuusi joukkuetta.
Joukkueet

Pohjois-Korea
Turkki
Turkmenistan
Luxemburg
Kiinan Taipei
Etelä-Afrikka
Kaitagin piiri

Kaitagin piiri Dagestanin kartalla.
Kaitagin piiri (ven. Кайтагский район, Kaitagski raion; dargiksi Хайдакьла район, Haidakla raion; kumykiksi Гьайдакъ район, Ğaidaq raion) on kunnallinen itsehallintoalue Dagestanin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 678,24 neliökilometriä. Asukkaita on 34 600 henkeä (vuonna 2010).
Kaitagin piiri sijaitsee Dagestanin kaakkoisosassa vuoriston reuna-alueella. Se rajoittuu pohjoisessa Sergokalan ja Kajakentin, idässä Derbentin, etelässä Tabasaranin ja Agulin sekä lännessä Dahadajevin piireihin. Seudulla on runsaasti metsiä. Hyötykaivannaisiin kuuluu kalkkikivi, savi ja rakennuskivi.
Piiriin kuuluu 16 maalaiskuntaa: Ahmedkent, Baršamai, Džavgat, Džibahni, Džinabi, Džirabatši, Gulli, Jangikent, Karatsan, Kirki, Kirtsik, Madžalis, Santši, Šiljagi, Tšumli ja Varsit. Hallinnollinen keskus on Madžalisin kylä, josta on 121 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Mahatškalaan. Asutuskeskuksia on yhteensä 45. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 90,4 % piirin asukkaista on dargeja ja 8,9 % kumykkeja. Suurin osa väestöstä on kaitageja, jotka puhuvat erityistä kaitagin kielimuotoa. Kaitagien, varsinaisten dargien ja kumykkien lisäksi seudulla on asunut myös vuoristojuutalaisia. Kaupunkiväestöä ei ole.
Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viinirypäleiden, hedelmien, viljan, vihannesten ja perunan viljelyyn. Teollisuus tuottaa viiniä ja hedelmäsäilykkeitä. Lisäksi on rakennustarvike- ja puunjalostusteollisuutta.
Piirissä toimii neljä lastentarhaa ja 40 koulua. Kulttuurilaitoksia ovat musiikkikoulu, 27 kulttuuri- ja vapaa-ajankeskusta sekä 36 kirjastoa. Paikallislehtenä ilmestyy darginkielinen Haidakla zjahmatši (”Kaitagin ahertaja”).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaitagin piirin sivusto (venäjäksi)
Kaitagin piiri Dagestanin presidentin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kaitagin piiri Dagestanin hallituksen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Agul | 
Ahty | 
Ahvah | 
Akuša | 
Babajurt | 
Bežtan osa-alue | 
Bolith | 
Buinaksk | 
Buinaksk | 
Dagestanskije Ogni | 
Dahadajev | 
Derbent | 
Derbent | 
Dokuzpara | 
Gergebil | 
Gumbet | 
Gunib | 
Hasavjurt | 
Hasavjurt |
Hiv | 
Hunzah | 
Izberbaš | 
Južno-Suhokumsk | 
Kaitag | 
Kajakent | 
Karabudahkent | 
Kaspijsk | 
Kazbek | 
Kiziljurt | 
Kiziljurt | 
Kizljar | 
Kizljar | 
Kul | 
Kumtorkala | 
Kurah | 
Lak | 
Levaši | 
Magaramkent | 
Mahatškala | 
Nogai | 
Novolak | 
Rutul | 
Šamil | 
Sergokala | 
Suleiman Stalski | 
Tabasaran | 
Tarumovka | 
Tljarata | 
Tšaroda | 
Tsumada | 
Tsunta | 
Untsukul
Jänisjärvi (Kihniö)

| Jänisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kihniö
Koordinaatit:  62°08′33″N, 23°15′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Parkanonjärven alue (35.53)
Laskujoki:  oja Nerkoonjärveen 
Järvinumero:  35.538.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152,6 m 
Rantaviiva:  1,001 km 
Pinta-ala:  0,03861 km² 
 fiJänisjärvi 
Jänisjärvi  on Pirkanmaalla Kihniössä Mäkikylällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Jänisjärvi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 450 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa Jänisnevan ja Välivuoren välissä. Rannat ovat suomaata lukuun ottamatta kahta pientä rantaosuutta. Järveen laskee vajaa kymmenen suo-ojaa ja laskuoja on kaivettu alkamaan järven luoteispäästä. Laskuoja on 900 metriä pitkä ja se laskee Nerkoonjärven etelärantaan Korpiniemen viereisen lahdenpohjukkaan. Rantaviivan pituus on 1 kilometri ja sen rannalle on rakennettu yksi loma-asunto. Sille johtaa tie, jolle pääsee yhdystieltä 13359. Lakkautettu Haapamäki–Pori-rata ohittaa järven pohjoisrantaa myöten.
Jalkapallon I divisioonan kausi 1993

| I divisioonan kausi 1993 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Ylempi sarjataso:  Veikkausliiga
Alempi sarjataso:  II divisioona
  ← 1992 :  1994 → 
Jalkapallon I divisioonan kausi 1993 oli Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason kausi. Kausi pelattiin 12 joukkueen kaksinkertaisena runkosarjana, jonka jälkeen neljä parasta joukkuetta pelasivat yksinkertaisen sarjan Veikkausliigan neljän viimeisen joukkueen kanssa. Karsintasarjasta selvisi kuusi parasta joukkuetta Veikkausliigaan, koska liigan joukkuemäärää kasvatettiin kahdestatoista neljääntoista kaudeksi 1994. Runkosarjan kahdeksan viimeistä joukkuetta pelasivat keskenään yksinkertaisen loppusarjan, jossa alkusarjan tulokset otettiin huomioon. Kaksi viimeistä joukkuetta putosivat suoraan Kakkoseen.
Edelliskaudella I divisioonassa pelannut Kuusankosken Kumu jätti kahden miljoonan markan velkojensa vuoksi konkurssihakemuksen. Seuran jatkajaksi perustettiin uusi seura FC Kumu, joka aikoi anoa Kumun sarjapaikan siirtämistä itselleen. SPL:n liittohallitus päätti 14.1.1993, että FC Kumun on aloitettava alimmalta sarjatasolta ja Kumulta vapautuvasta sarjapaikasta karsivat 1992 Kakkosen lohkokakkoset KontU, BK-IFK ja KaaPo. Kolmen joukkueen yksinkertaisen sarjan voitti KontU.
Runkosarja

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KuPS | 22 | 13 | 4 | 5 | 42 | 20 | +22 | 43  |
| 2 | KontU | 22 | 13 | 2 | 7 | 29 | 20 | +9 | 41  |
| 3 | KajHa | 22 | 12 | 4 | 6 | 32 | 25 | +7 | 40  |
| 4 | FC Oulu | 22 | 10 | 8 | 4 | 31 | 24 | +7 | 38  |
| 5 | Kultsu | 22 | 10 | 5 | 7 | 37 | 32 | +5 | 35  |
| 6 | KePS | 22 | 10 | 2 | 10 | 34 | 38 | −4 | 32  |
| 7 | Ponnistus | 22 | 8 | 6 | 8 | 31 | 25 | +6 | 30  |
| 8 | VPS | 22 | 8 | 5 | 9 | 32 | 21 | +11 | 29  |
| 9 | KPV | 22 | 8 | 4 | 10 | 27 | 35 | −8 | 28  |
| 10 | RP-Iirot (1 | 22 | 4 | 9 | 9 | 21 | 36 | −15 | 21  |
| 11 | PK-37 | 22 | 3 | 7 | 12 | 15 | 29 | −14 | 16  |
| 12 | TP-55 | 22 | 1 | 8 | 13 | 15 | 41 | −26 | 11  |
1) RSSSF-lähteessä nimi esitetään muodossa P-Iirot, mutta kilpailun järjestäjän julkaisussa esitetään, että ko. seuran/joukkueen lyhytnimi on RP-Iirot (Rauman Pallo-Iirot). Se on perustettu 1992. Kyse oli Pallo-Iirojen ja Rauman Pallon voimien yhdistämisestä (27.3.1992).
Karsintasarja liigaan

Kaikki neljä liigajoukkuetta säilyttivät liigapaikkansa. I divisioonasta liigaan nousivat Kuopion Palloseura ja FC Oulu.
| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | MP | 7 | 4 | 3 | 0 | 19 | 7 | +12 | 15  |
| 2 | Jaro | 7 | 4 | 2 | 1 | 9 | 5 | +4 | 14  |
| 3 | KuPS | 7 | 3 | 2 | 2 | 15 | 10 | +5 | 11  |
| 4 | Haka | 7 | 3 | 1 | 3 | 13 | 11 | +2 | 10  |
| 5 | FC Oulu | 7 | 3 | 1 | 3 | 10 | 10 | 0 | 10  |
| 6 | Ilves | 7 | 2 | 3 | 2 | 5 | 7 | −2 | 9  |
| 7 | KajHa | 7 | 2 | 1 | 4 | 7 | 12 | −5 | 7  |
| 8 | KontU | 7 | 0 | 1 | 6 | 4 | 20 | −16 | 1  |
I divisioonan loppusarja

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 | Ponnistus | 29 | 13 | 6 | 10 | 51 | 36 | +15 | 45  |
| 6 | Kultsu | 29 | 12 | 8 | 9 | 51 | 45 | +6 | 44  |
| 7 | KPV | 29 | 11 | 6 | 12 | 41 | 52 | −11 | 39  |
| 8 | KePS | 29 | 11 | 5 | 13 | 48 | 53 | −5 | 38  |
| 9 | RP-Iirot | 29 | 9 | 11 | 9 | 33 | 41 | −8 | 38  |
| 10 | VPS | 29 | 9 | 6 | 14 | 44 | 36 | +8 | 33  |
| 11 | PK-37 | 29 | 6 | 8 | 15 | 27 | 41 | −14 | 26  |
| 12 | TP-55 | 29 | 2 | 10 | 17 | 23 | 59 | −36 | 16  |
Yleisömäärät

Yleisömääriin on laskettu I divisioonan ottelut (runkosarja ja loppusarja) . Lähteessä esitetään 2 erilaista lukua KPV:lle. Esitetyt yksittäisten otteluiden yleisömäärät yhteen laskien KPV:n kokonaissumma on 7483 (s. 216-217) ja jos käytetään julkaisijan laskemaa yhteissummaa, se on 8683 (s. 241) Jälkimmäistä lukua on käytetty taulukossa KPV:n ja sarjan kokonaisyleisömäärän ja yleisökeskiarvon laskennassa.
| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| KuPS | 11 | 13 083 | 1189 |
| KajHa | 11 | 9 402 | 855 |
| VPS | 15 | 12 430 | 829 |
| FC Oulu | 11 | 8 463 | 769 |
| KPV | 14 | 8 683 | 620 |
| KontU | 11 | 6 776 | 616 |
| PK-37 | 14 | 8 093 | 578 |
| Kultsu | 15 | 8 127 | 542 |
| KePS | 15 | 7 468 | 498 |
| RP-Iirot | 14 | 6 160 | 440 |
| Ponnistus | 15 | 6 198 | 413 |
| TP-55 | 14 | 5 628 | 402 |
| Yhteensä | 160 | 100 511 | 628 |
Kandi

Kandi tarkoittaa seuraavia asioita:
kandidaatti, puhekielessä kandi, Suomen yliopistojen alempi korkeakoulututkinto
Kandi, kaupunki Beninissä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kandi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020

Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020 peruttiin koronaviruksen pandemian takia.
Joukkueet

Pohjois-Korea
Turkki
Turkmenistan
Luxemburg
Kiinan Taipei
Etelä-Afrikka
Katsumi Shibata

| Mitalit> Maa:   Japani.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Japani> Miesten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Los Angeles 1932 |  |  |
Katsumi Shibata (jap. 柴田 勝巳; 1909 Tokio – 1940–1945) oli japanilainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti. Hän kilpaili Los Angelesin kesäolympialaisissa 1932 ja kuului siellä lajissa hopeaa saavuttaneeseen joukkueeseen.
Jääkiekon 4. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut

| Jääkiekon 4> divisioonan maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi jääkiekon 4. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2024 
Laji:  Jääkiekko
Maa(t):  Kansainvälinen
Perustettu:  2020
Joukkueita:  6
Hallitseva mestari:   Filippiinit
Eniten mestaruuksia:  Kirgisia, Filippiinit (1)
Ylempi taso:  Pääsarja   1. divisioona   2. divisioona   3. divisioona  
Jääkiekon 4. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut on vuosittain järjestettävä jääkiekkoturnaus, joka on Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n järjestämien maailmanmestaruuskilpailujen alin sarjataso. Kisojen voittaja nousee 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailuihin seuraavaksi kaudeksi, ja 3. divisioonan maailmanmestaruuskisojen B-lohkon viimeinen joukkue puolestaan putoaa 4. divisioonaan. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2022 Kirgisiassa. Koska sekä vuoden 2020 että 2021 maailmanmestaruuskisat peruttiin koronaviruspandemian vuoksi, olivat vuoden 2022 kisat ensimmäiset 4. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut.
Historiaa

Vuoden 2022 kisoihin osallistuivat Iran, Kirgisia, Kuwait, Malesia ja Singapore. Mestaruuden voitti Kirgisian joukkue. Vuonna 2023 mukana oli vain neljä joukkuetta, jotka olivat Filippiinit, Mongolia, Kuwait ja Indonesia, ja mestaruuden voitti ensi kertaa kisoihin osallistunut Filippiinit, joka nousi voiton myötä 3. divisioonan B-lohkoon.
Kaarlo Tarkka

| Kaarlo Tarkka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kaarlo Johannes ”Kalle” Tarkka
Syntynyt: 27. maaliskuuta 1937 Pohjois-Pirkkala, Suomi
Kuollut: 27. syyskuuta 2020 (83 vuotta) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pituus:  194 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1957 1961 1963–1964 1964–1966:  Tampereen Kiertäjät Tampereen Kiertäjät Tampereen Kiertäjät Tampereen Pyrintö
Kaarlo Johannes ”Kalle” Tarkka (27. maaliskuuta 1937 Pohjois-Pirkkala – 27. syyskuuta 2020 Tampere) oli suomalainen koripalloilija. Tarkka pelasi miesten SM-sarjassa viisi kautta, kolme Tampereen Kiertäjissä ja kaksi Tampereen Pyrinnössä.
Elämä ja urheilu-ura

Tampereen Kiertäjien kasvatti Tarkka pelasi kasvattajaseurassaan yhteensä kolmella SM-sarjakaudella vuosien 1957–1964 välillä. Vuosina 1964–1966 hän pelasi kaksi kautta SM-sarjaa Tampereen Pyrinnössä. Kauden 1964–1965 Tarkka pelasi uransa parhaalla, 11,6 pisteen keskiarvolla.
Nuorempana Tarkka harrasti myös jalkapalloa ja jääkiekkoa. Hän työskenteli liikkeenharjoittajana. Tarkka kuoli Tampereella 83-vuotiaana 27. syyskuuta 2020.
Tilastot

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1957 | Tampereen Kiertäjät | SM-sarja | 14 | 2,9 | 41 |
| 1961 | Tampereen Kiertäjät | SM-sarja | 22 | 10,6 | 223 |
| 1963–1964 | Tampereen Kiertäjät | SM-sarja | 22 | 10,3 | 226 |
| 1964–1965 | Tampereen Pyrintö | SM-sarja | 18 | 11,6 | 208 |
| 1965–1966 | Tampereen Pyrintö | SM-sarja | 17 | 8,5 | 144 |
| Yhteensä | Yhteensä | SM-sarja | 93 | 9,2 | 852 |
O = ottelut, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä
Kaarlo Teräsvuori

Kaarlo Kustaa Teräsvuori (vuoteen 1906 Ståhlberg; 5. toukokuuta 1884 Kuopio – 18. huhtikuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen maataloustieteilijä ja sukututkija. Hän oli Tarton yliopiston kasvinviljelyn ja -jalostuksen professori 1920–1922 ja Helsingin yliopiston maanviljelyskasvitieteen ylimääräinen professori 1935–1951.
Kaarlo Teräsvuoren vanhemmat olivat tullitarkastaja Henrik Gabriel Ståhlberg ja Beda Josefina Jack. Hän pääsi ylioppilaaksi 1903 Kuopion lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1909, filosofian maisteriksi 1914, filosofian lisensiaatiksi 1916 ja filosofian tohtoriksi 1919. Teräsvuori teki opintomatkoja Ruotsiin ja Itävaltaan 1913 sekä Norjaan 1926.
Teräsvuori oli Suomen maatalousseurojen keskusliiton apulaissihteerinä 1912–1913, Suomen kylvösiemenyhdistyksen sihteerinä 1916–1918 ja Helsingin yliopiston dosenttina 1920–1935. Hän oli Tarton yliopistossa kasvinviljelyksen ja kasvinjalostuksen professorina 1920–1922 ja toimi Tarton yliopiston kasvibiologisen koelaitoksen johtajana 1921–1922. Helsingin yliopiston maanviljelysopin vt. professorina Teräsvuori oli 1922–1924 ja maanviljelyskasvitieteen ylimääräisenä professorina 1935–1951.
Teräsvuori oli Agronomiyhdistyksen johtokunnan jäsenenä 1911–1914, Suomen Sukututkimusseuran johtokunnan jäsenenä 1938–1944, Suomen Maataloustieteellisen Seuran johtokunnan jäsenenä 1924–1928, Savon seuran johtokunnan jäsenenä 1919–1920 ja uudelleen vuodesta 1923 lähtien sekä Pohjoismaiden maanviljelystutkijain yhdistyksen Suomen osaston kasvinviljelyn ja kasvibiologian alajaoston varapuheenjohtajana 1923–1924 ja puheenjohtajana 1925–1929. Hän oli Maatalouden tietosanakirjan toimittajana 1928–1930, Suomen Sukutukimusseuran julkaiseman aikakauskirja Genoksen toimittajana vuodesta 1930 ja Ison Tietosanakirjan maatalousosaston toimittajana 1931–1938. Suomalaisen Tiedeakatemian apujäseneksi Terävuori tuli 1929, Suomen Maantieteellisen Seuran työjäseneksi 1931 ja Suomen Sukututkimusseuran tutkijajäseneksi 1948.
Kaarlo Teräsvuori oli naimisissa vuodesta 1934 sairaanhoitaja Mirja Aino Kaarina Willstedtin kanssa. Teräsvuoren nuorempi veli oli maatalous- ja metsätieteiden tohtori ja Helsingin yliopiston yliassistentti Armo Teräsvuori (s. 1895).
Julkaisuja

Mikkelin läänin maanviljelysseuran toiminta ja vaiheet vuosina 1861-1911. Mikkelin läänin maanviljelysseura, Kuopio 1911
Ståhlbergin suku. Tekijä, Turku 1913
Über in Finnland feldmässig gebaute Erbsenformen: experimentelle Vererbungsuntersuchungen mit besonderer Berücksichtigung der Anzahl der Samenanlagen und Samen in den Hülsen, Helsingin yliopiston väitöskirja. Acta Societatis pro fauna et flora Fennica, 40, 9. Kuopio 1915
Muistiinpanoja Pohjois-Savon "luonnonniityistä". Suomen maataloustieteellisen seuran julkaisuja 4. Helsinki 1920
Pelson suon kanavoiminen v. 1857-1866 ynnä katsaus suonkuivatusten aikaisempiin vaiheisiin Suomessa: maataloushistoriallinen tutkimus. Suomen suoviljelysyhdistys, Helsinki 1923
Wiesenuntersuchungen. 1-2. Suomalainen eläin- ja kasvitieteellinen seura Vanamo, Helsinki 1926-1927
Katsaus Savon asuttamiseen ja Savon maatalouden kehitykseen. Suomen maataloustieteellisen seuran julkaisuja 18,1. Helsinki 1928, englanniksi nimellä A general review of the development of the early settlements and agriculture in Savo. Suomen maataloustieteellinen seura, Helsinki 1928
Pelson suon kanavoiminen vv. 1857-1866. Suomen maataloustieteellisen seuran julkaisuja 18,7. Helsinki 1928
Rautatiet rikkaruohojen levittäjinä: Suomalaisen tiedeakatemian kokouksessa 8. XI. 1930 pidetty esitelmä. Helsinki 1930
Basilier suku. Helsinki 1943
Uusi sukukirja. 1, 1 vihko, toim. Kaarlo Teräsvuori. Suomen sukututkimusseuran julkaisuja 16. Otava 1943
Savon seura 1919-1959. Helsinki 1967
Suomennoksia

W. Johanssen : Perinnöllisyys kokeiden valossa: katsaus perinnöllisyystutkimuksen historiaan ja tärkeimpiin tuloksiin. WSOY 1920
Indonesian hallintoalueet

Indonesian kartta, josta maakuntien ja maan keskeisimpien kaupunkien sijainti käy ilmi.
Indonesian hallintoalueet ja kaupungit on lueteltu seuraavissa taulukoissa. Hallintoalue eli indonesiaksi kabupaten on maakuntaa askelta alempi Indonesian hallinnollinen yksikkö. Hallintoalue ja kaupunki ovat hallinnollisesti samaa tasoa, ja niillä on oma paikallinen hallitus ja lainsäädäntöelin. Kaupungin ja hallintoalueen ero on väkiluvussa, alueen koossa ja sen taloudessa. Hallintoalueen pinta-ala on yleensä suurempi kuin kaupungin. Kaupungin elinkeinoihin taas ei yleensä kuulu maatalous.
Hallintoaluetta johtaa hallintoaluejohtaja, indonesiaksi bupati, kaupunkia johtaa pormestari (walikota). Hallintoalueiden ja kaupunkien johtajat sekä edustuksellisten elimien jäsenet valitaan suorilla kansanvaaleilla viiden vuoden välein. Jakartan erityisalueen pormestarit ja hallintoaluejohtajat valitsee kuitenkin kuvernööri. Kukin hallintoalue ja kaupunki jakautuu edelleen osa-alueisiin.
Seuraavassa on lueteltu hallintoalueet ja kaupungit maakunnittain. Maakunnassa on aina pääkaupunki.
Aceh

| No>  | Hallintoalue | Hallintokeskus |
| --- | --- | --- |
| 1. | Länsi-Acehin hallintoalue | Meulaboh |
| 2. | Lounais-Acehin hallintoalue | Blangpidie |
| 3. | Aceh Besarin hallintoalue | Jantho |
| 4. | Aceh Jayan hallintoalue | Calang |
| 5. | Etelä-Acehin hallintoalue | Tapaktuan |
| 6. | Aceh Singkilin hallintoalue | Singkil |
| 7. | Aceh Tamiangin hallintoalue | Karang Baru |
| 8. | Keski-Acehin hallintoalue | Takengon |
| 9. | Kaakkois-Acehin hallintoalue | Kutacane |
| 10. | Itä-Acehin hallintoalue | Langsa |
| 11. | Pohjois-Acehin hallintoalue | Lhokseumawe |
| 12. | Bener Meriahin hallintoalue | Simpang Tiga Redelong |
| 13. | Bireuenin hallintoalue | Bireuen |
| 14. | Gayo Luesin hallintoalue | Blangkejeren |
| 15. | Nagan Rayan hallintoalue | Suka Makmue |
| 16. | Pidien hallintoalue | Sigli |
| 17. | Pidie Jayan hallintoalue | Meureudu |
| 18. | Simeuluen hallintoalue | Sinabang |
| 19. | Banda Aceh (kaupunki) | - |
| 20. | Langsa (kaupunki) | - |
| 21. | Lhokseumawe (kaupunki) | - |
| 22. | Sabang (kaupunki) | - |
| 23. | Subulussalam (kaupunki) | - |