stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Universitetsgata
Kuvia

Universitetsgata 11: Savoy Hotel (Rudolf Jacobsen, 1916)
Universitetsgata 22–24: Norlin kirjakauppa on toiminut samassa osoitteessa vuodesta 1890.
Universitetsgata 26: Alun perin Det Norske Studentersamfundet -opiskelijaliitolle valmistunut Emil Victor Langletin suunnittelema rakennus, jossa on myöhemmin ollut muun muassa kirjasto-, teatteri- ja hotellitoimintaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Universitetsgata Wikimedia Commonsissa
Vaeltava kuva

| Vaeltava kuva> Das Wandernde Bild |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Fritz Lang
Käsikirjoittaja:   Fritz Lang  Thea von Harbou 
Tuottaja:  Joe May
Kuvaaja:  Guido Seeber
Tuotantosuunnittelija:  Otto Hunte
Pääosat:   Mia May  Mans Harr  Rudolf Klein-Rogge 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Saksa
Tuotantoyhtiö:  May-Film
Levittäjä:  Universum Film AG
Ensi-ilta:  joulukuu 1920
Kesto:  89 min
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vaeltava kuva (Das Wandernde Bild) on Fritz Langin ohjaama saksalainen mykkäelokuva vuodelta 1920. Elokuvan käsikirjoitti Thea von Harbou ja sen tuotti Joe Mayn May-Film-yhtiö.
Vaeltava kuva oli ensimmäinen elokuva, joka syntyi Harboun ja Langin yhteistyönä. Sitä kuvattiin vuoristoisella alueella Baijerin Alpeilla Königsseen rannalla lähellä Berchtesgadenin kaupunkia. Elokuva oli viimeinen, jonka Lang ohjasi Joe Maylle. Lang jätti Mayn yhtiön, kun hän koki itsensä petetyksi, kun ei ollut saanut ohjata Unelmien temppeliä.
Vaeltavaa kuvaa pidettiin pitkään kadonneena elokuvana. Se löydettiin kuinkin São Paulosta 1986. Restauroidusta versiosta puuttuu kuitenkin osa elokuvasta, eikä juonesta saa aivan täyttä selvyyttä.
Aiheesta muualla

Vaeltava kuva Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Vaeltava kuva Elonet.
Täpläripsimonni

| Täpläripsimonni |
| --- | --- |
 harvinaisempi, neljätäpläinen muoto
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Ripsimonnit Mochokidae
Suku::  Synodontis
Laji::  notatus
Kaksiosainen nimi
 Synodontis notatus  Boulenger, 1901 
Katso myös
   Täpläripsimonni Wikispeciesissä   Täpläripsimonni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläripsimonni (Synodontis notatus) on ripsimonnien heimoon kuuluva kala, jota pidetään myös akvaarioissa.
Ulkonäkö ja koko

Täpläripsimonnin pohjaväri on harmaanruskea tai oliivinsävyinen, ja siinä on selkäpuolella kullanhohdetta. Vatsapuoli on valkea. Kyljessä, suunnilleen selkäevän takareunan kohdalla, on yksi, noin kalan silmän kokoinen tumma täplä. Joskus täpliä on kaksi. Nuoren yksilön täplä on suurempi suhteessa kalan kokoon. Täpläripsimonnin rasvaevä on pieni ja sijaitsee lähellä pyrstöä. Aikuisen kalan tyypillinen pituus on noin 23 cm.
Vaikka kalasta käytetään englanniksi nimeä "one-spot squeaker", siitä esiintyy muotoja, joissa on kolme tai neljä täplää. Pariripsimonni (Synodontis nummifer) ja kongonripsimonni (Synodontis congicus) muistuttavat paljon täpläripsimonnia, ja niitä myydään akvaariokaupassa sen nimellä. Näiden kolmen lajin erottaminen käy parhaiten kalan viiksiä ja rasvaevän muotoa tarkastelemalla.
Elinympäristö

Täpläripsimonnit elävät Afrikassa Kongo-joen  sekä sen sivujokien Kasain ja Ubangin vesistöissä, sekä Stanley Poolin alueella, mutta ei Mweru-järvessä tai Luapulassa.
Käyttäytyminen

Täpläripsimonnit kutevat tulvaniityille, missä on paljon mikro-organismeja poikasten syötäväksi. Ne sirottelevat mädin hajalleen eivätkä hoida kehittyviä poikasia.
Täpläripsimonnit ovat varsin kaikkiruokaisia. Akvaarioissa ne ovat suosittuja, koska ne liikkuvat valoisaan aikaan enemmän kuin monet muut ripsimonnilajit. Niiden kanssa yhdessä ei kuitenkaan voi pitää kovin pieniä kaloja, joita täpläripsimonni kohtelisi ravintoeläiminä. Aikuistuessaan kalasta tulee reviiritietoinen, se tappelee oman lajinsa edustajien kanssa ja ärhentelee muillekin ripsimonneille. Siksi samassa akvaariossa voi yleensä pitää vain yhtä yksilöä.
Ukkometso (kappale)

| Ukkometso Pate Mustajärvi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : kevät 2000
 Julkaistu: 27. marraskuuta 2000
 Tyylilaji: Suomirock
 Kesto: 03.14
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Pate Mustajärven muut singlet
| Kannu Vaakunaa / Taivaan lintu 2000 | Ukkometso 2000 | Kärmesmiehet 2002 |
Ukkometso (PSCD 164) on Pate Mustajärven kappale ja single vuodelta 2000. Sen on säveltänyt J. Karjalainen ja sanoittanut Timo Kiiskinen. Kappaleesta tuli Mustajärven suosituimpia hittejä. Se oli mukana samannimisellä albumilla, joka julkaistiin 27. marraskuuta 2000.
Kappaleen aihe on saatu J. Karjalaisen mukaan Ilta-Sanomissa olleesta uutisesta, jonka mukaan ukkometso oli hyökännyt miehen kimppuun raadellen hänet.
Kappaleet

Ukkometso – 3.14 (säv. J. Karjalainen, san. Timo Kiiskinen)
Aiheesta muualla

Ukkometso discogs.com -sivustolla
Tølløse

| Tølløse |
| --- | --- |
 Yksityiskoulu
 Tølløse
 Koordinaatit: 55°36′42″N, 11°46′25″E 
Valtio:  Tanska
Alue:  Sjælland
Kunta:  Holbæk
Väkiluku (2017):  3 759
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tølløse on taajama Holbækin kunnassa Sjællandin alueella Tanskassa. Siellä oli 3 759 asukasta vuonna 2017. Ennen vuotta 2007 Tølløse oli samannimisen kunnan keskustaajama.
Kuvia

Rautatieasema
Tølløsen kirkko
Tunnettuja henkilöitä

Michael Rasmussen (s. 1974), kilpapyöräilijä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tølløse Wikimedia Commonsissa
Ukonjärvi (Sotkamo)

| Ukonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Sotkamo
Koordinaatit:  63°45′45″N, 28°13′00″E
Järvinumero:  04.647.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  195,2 m 
Rantaviiva:  13,69 km 
Pinta-ala:  2,38 km² 
Tilavuus:  0,0104 km³ 
Keskisyvyys:  4,4 m 
Suurin syvyys:  13 m 
 fiUkonjärvi 
Ukonjärvi on runsassaarinen metsäjärvi Sotkamon eteläosassa Kainuun eteläkolkassa. Sen pinta-ala on 2,4 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 55 kilometriä eteläkaakkoon. Kainuun, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan maakuntarajat kohtaavat viitisen kilometriä Ukonjärveltä itään.
Maantiede

Ukonjärven pituus kaakosta luoteeseen on 4,2 kilometriä. Järvi kapenee luodetta kohden. Puolentoista metrin syvyyskäyrä kulkee varsin lähellä rantaviivaa. Runsaat kaksi prosenttia järvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin kohta, 13 metriä, sijaitsee pohjoisessa Lehtosaaren itäpuolella.
Ukonjärven saariluku on 13. Saarista 4 on alle aarin laajuisia luotoja. Nimettyjä saaria on etelästä lukien Rantasaari, Kirkkosaari, Selkäsaari, Lehtosaari ja Niskasaaret.
Ukonjärveen virtaa Tuohenjoki idästä. Ukonjärven luusua sijaitsee pohjoisrannalla, josta lähtee luoteeseen Pieni-Petäisen ja Suuri-Petäisen kautta Laakajärveen (164,4 metriä mpy) virtaava vesiväylä. Noin puolitoista kilometriä Ukonjärveltä etelään sijaitsee Älänne.
Ukonjärven vesitilavuus on 10 440 000 kuutiometriä.
Ukonjärvi (04.647.1.022) kuuluu Suuri-Petäisen valuma-alueeseen (04.647), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Nurmijoen alue (04.64) ja ensimmäinen Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Ukonjärvi on toiseksi laajin Suuri-Petäisen valuma-alueen 36:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Suuri-Petäinen ja kolmanneksi laajin on Hiidenjärvi. Ukonjärvi on tilavuudeltaan Suuri-Petäistä isompi.
Sotkamon Ukonjärvi on laajin Suomen kahdeksasta Ukonjärvestä, ja ainoa jonka pinta-ala on yli neliökilometrin.
Uusiutumattomat luonnonvarat

Öljynporauslautta ja kaasusoihdun kajo Pohjanmerellä. Öljy ja kaasu ovat eräitä merkittävimmistä uusiutumattomista luonnonvaroista.
Uusiutumattomat luonnonvarat ovat luonnonvaroja, joita on käytettävissä vain jokin rajallinen, uusiutumaton varasto päinvastoin kuin uusiutuvia luonnonvaroja, joita luonnon prosessit synnyttävät jatkuvasti lisää. Merkittävimpiä uusiutumattomia luonnonvaroja ovat esimerkiksi fossiiliset polttoaineet.
Luonnonvarojen uusiutumattomuudella on erityisen suurta merkitystä silloin jos luonnonvara käytön seurauksena muuttuu käyttökelvottomaksi. Näin käy esimerkiksi kun hiilivetyjä (mm. bensiini) poltetaan. Tällöin kulutetaan rajallista varantoa, joka lopulta ehtyy. Lisäksi käytöllä voi esimerkiksi saastepäästöjen kautta olla haitallisia vaikutuksia ympäristölle, joskaan tämä ei suoranaisesti liity luonnonvaran uusiutumattomuuteen, sillä myös uusiutuvien luonnonvarojen käytöllä voi olla haittavaikutuksia.
Eräät luonnonvarat ovat sinänsä uusiutumattomia, mutta niitä on saatavilla niin suunnattomia määriä, ettei ihmisen kulutuksella ole näköpiirissä olevalla aikajänteellä suurtakaan merkitystä kokonaisvarannon suhteen. Tällaisia luonnonvaroja ovat muun muassa sora, joka on määrällisesti maailman ylivoimaisesti merkittävin kaivosteollisuuden tuote, sekä monet metallit ja esimerkiksi pii, jota käytetään puolijohdeteollisuuden raaka-aineena. Maapallon energiavaroista tämäntapaisia ovat ydinpolttoaineet, uraani ja torium sekä fuusiopolttoaineet.[lähde? ]
Uusiutumattomat luonnonvarat talousteoriassa

Harold Hotellingin teorian rajallisten luonnonvarojen hintakehityksestä mukaan rajallisen luonnonvaran hinta kehittyy täydellisillä markkinoilla yksinomaan markkinakoroista riippuvaisesti. Teorian mukaan jos hinta (Pt) kasvaisi yleistä korkotasoa (r) nopeammin, markkinoille tulisi uusia tuottajia kunnes tuotannon lisääminen ei kannata, ja jos hinta kasvaisi hitaammin, investoijat siirtäisivät pääomaa tuotannosta paremmin tuottaviin kohteisiin kunnes hinta saavuttaisi markkinakorkojen mukaisen tason. Täten, kun P0 on hinta nykyhetkellä ja t vuodet nykyhetkestä, myyjän saamaa voittoa C kuvaa kaava
jonka mukaan voitto pysyy vakiona vuodesta riippumatta. Kaavasta käytetään myös nimeä Hotellingin sääntö.
Resurssiniukkuus konfliktien syynä

Uusiutumattomien luonnonvarojen kulutuksen kasvusta seuraa nykyisten kehitystrendien mukaan tulevaisuudesta lisääntyvää niukkuutta. Niukkuus kiristää kilpailua resursseista, mikä tarkoittaa, ettei kaikille riitä uusiutumattomia resursseja niiden haluamaa tai tarvitsemaa määrää. Uusiutumattomien luonnonvarojen niukkuuden tiedetään näytelleen osaa monissa konflikteissa kautta historian, kuten tutkija Thomas Homer-Dixon toteaa kirjassaan Environment, scarcity, and violence. Tulevina vuosikymmeninä tullaan Homer-Dixonin mukaan näkemään todennäköisesti osin uusiutumattomien luonnonvarojen niukkuudesta johtuvia väkivaltaisia konflikteja.
Yhteiskuntateoreetikot ovat ainakin 1600-luvulta (Hobbes: Leviathan) tienneet kilpailun olevan eräs sotien perussyistä. Luonnonvarojen niukentuminen voi johtaa myös ahneuden kasvuun niiden sovussa jakamisen sijaan, mikä on tiedetty puolestaan jo antiikin ajoista Platon keskeiseksi sotien syistä.
Resurssiniukkuus moraalisena ongelmana

Rooman klubin Kasvun rajat -raportin päivitysversion tehneet tutkijat toteavat, että monet ihmiset kieltävät niukkuusongelman olemassaolon, mukaan lukien monet johtavat tiedemiehet ja poliitikot. Tämä voi johtua esimerkiksi haluttomuudesta muuttaa omia kulutustottumuksia tai jakaa tasa-arvoisemmin niukentuvia luonnonvaroja tai psyykkisestä puolustusmekanismista.
Resurssiniukkuudesta seuraa keskeinen moraalinen ongelma, joka koskee luonnonvarojen distribuutiota ja allokaatiota. Kilpailu tarkoittaa sitä, että etevimmät saavat eniten resursseja, mikä tarkoittaa usein kehittynyttä länttä. Ongelmallista tässä on, että lännen kehitys on tapahtunut osaltaan kolonialistisen orjatyövoiman ja väkivallan sekä toisaalta protektionistisen politiikan avulla, mitkä yhdessä ovat saattaneet monet valtiot alikehittyneisyyden tilaan. Moraalinen ongelma on, voiko tällaisen historian valossa, joka on tehnyt eri valtioista eri tavalla kehittyneitä ja kilpailukykyisiä, katsoa, että kilpailu jakaisi resurssit reilulla ja tasapuolisella tavalla?
Tulevaisuudessa kansainvälinen yhteistyö niukkojen resurssien jakamisessa tulee yhä tärkeämmäksi. Silloin, kun niukkuus kohdistuu sellaisiin uusiutumattomiin resursseihin, jotka ovat tarpeentyydytyksen kannalta keskeisimmässä osassa, on myös ihmisoikeuksien toteutumisen kannalta olennaisinta niukkuuden riittävän tasa-arvoinen allokaatio. Eriarvoisuus aiheuttaa äärimmilleen vietynä voimakasta tyytymättömyyttä, josta voi seurata yhteiskunnallista levottomuutta ja myös aseellisia konflikteja. Monet asiantuntijat uskovat, että tasa-arvoisen kehityksen takaaminen on ainoa varma tie rauhaisaan niukkuuden jakamiseen.
Undheim

| Undheim |
| --- | --- |

 Undheim
 Koordinaatit: 58°41′00″N, 5°47′00″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Rogaland
Kunta:  Time
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,4 km²
Väkiluku (2023):  588
 – Väestötiheys:  1 470 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Undheim on taajama Timen kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 588 vuonna 2023.
Undheimin kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Undheim Wikimedia Commonsissa
Ukonkaura

| Ukonkaura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Kaurat Avena
Laji::  strigosa
Kaksiosainen nimi
 Avena strigosa  Schreb. 
Katso myös
   Ukonkaura Wikispeciesissä   Ukonkaura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ukonkaura (Avena strigosa) on heinälaji kaurojen (Avena) suvussa. Se on yksivuotinen ja kasvaa suurimpana yhden metrin korkeaksi. Röyhy on 10–25 senttimetriä pitkä ja viisi senttimetriä leveä, peltokauraan (Avena sativa) verrattuna muodoltaan suppea. Tähkylöiden helpeiden kärkihampaat ovat enintään usean millimetrin pituisia.
Ukonkauraa on kasvanut aiemmin rikkakasvina viljapelloissa. Se on hävinnyt Suomesta muutamia vuosikymmeniä sitten kokonaan.
Skotlannin pohjoisilla Shetlandinsaarilla ukonkauran eli "shetlanninkauran" (Shetland aets) jyvät olivat perusruokaa 1900-luvulle saakka. Sen oljet hyödynnettiin erilaisten käyttötekstiilien ja korien sekä muiden punonnaisten raaka-aineena. Ukonkauran korret ovat ohuet ja pysyvät taipuisina pidempään kuin moderneilla rotevilla viljalajikkeilla ja sopivat siksi paremmin käsitöiden materiaaliksi.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Ukonkaura (Avena strigosa)
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Ukonkaura (Avena strigosa)
Kasviatlas: Ukonkaura (Avena strigosa)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Avena strigosa (englanniksi)
iNaturalist: Ukonkaura (Avena strigosa)
ITIS: Avena strigosa (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Avena strigosa (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Avena strigosa (black oat) (englanniksi)
Unionin tila -puhe

Ursula von der Leyen pitämässä vuoden 2021 Unionin tila -puhettaan Strasbourgissa.
Unionin tila -puhe (engl. State of the Union address, lyhenne SOTEU) on Euroopan komission puheenjohtajan vuosittainen pitämä puhe Euroopan parlamentin täysistunnossa. Syyskuisin pidettävä puhe tarkastelee kuluvaa vuotta ja käsittelee Euroopan komission seuraavien vuosien painopisteitä. Puheen jälkeen parlamentissa käydään täysistuntokeskustelu Unionin poliittisesta tilanteesta.
Unionin tila -puheen tavoitteena on ollut tehdä Euroopan unionin politiikasta demokraattisempaa ja avoimempaa kansalaisille. Vuosittainen puhe otettiin käyttöön Lissabonin sopimuksen jälkeisellä Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä puitesopimuksella vuonna 2010.
Puitesopimuksessa määrätään myös, että vuosittaisen puheen yhteydessä komission puheenjohtaja lähettää parlamentin puhemiehelle ja neuvoston puheenjohtajavaltiolle aiekirjeen, jossa esitellään kirjallisesti päälinjat niistä toimista, joihin komissio aikoo työohjelmassaan ryhtyä seuraavan vuoden aikana.
Historia > José Manuel Barroso

Puheenjohtaja José Manuel Barroso piti ensimmäisen Unionin tila -puheen 7. syyskuuta 2010. Puheessaan hän käsitteli pääasiassa taloudellista tilannetta ja työttömyyttä.
»Taloudelliset näkymät Euroopan unionissa ovat tänään paremmat kuin vuosi sitten, mikä on paljolti seurausta päättäväisestä toiminnastamme. Elpyminen on pääsemässä vauhtiin, vaikka se eteneekin eri tahdissa eri puolilla unionia. Kasvu tulee tänä vuonna olemaan nopeampaa kuin alun perin ennustettiin. Työttömyysaste on edelleen aivan liian suuri, mutta ei kasva enää. Epävarmuustekijöitä ja riskejä on epäilemättä edelleen olemassa, eikä vähiten Euroopan unionin ulkopuolella.»
Barroson toisessa puheessa 28. syyskuuta 2011 hän peräänkuulutti eurobondeja ja finanssitransaktioveroa eurokriisin hillitsemiseksi. Hän myös vastusti Ranskan ja Saksan ehdotusta hallitustenvälisestä euroalueen taloushallinnosta todeten, että tämä rooli kuuluu komissiolle.
»Jotta euroalue olisi uskottava – ja tämä ei ole vain federalistien viesti, vaan myös markkinoiden viesti – tarvitsemme todellista yhteisölähestymistapaa. Meidän on tosiasiallisesti yhdennettävä euroalue. Meidän on täydennettävä rahaliitto todellisella talousliitolla.»
Kolmannessa puheessaan 12. syyskuuta 2012 Barroso vaati ”käänteentekevän uudistusohjelmaa talous- ja rahaliiton täydentämiseksi” ja uutta perussopimusta, joka veisi EU:ta kohti ”kansallisvaltioiden liittoa” vielä ennen vuoden 2014 Europarlamenttivaaleja.
Hän myönsi myös, että EU tarvitsee ”vakavaa Euroopan kansalaisten välistä keskustelua etenemisestämme” ja kehotti kaikkia EU-myönteisiä voimia mobilisoitumaan ”populistien ja nationalistien” EU-kriittistä agendaa vastaan.
Historia > Jean-Claude Juncker

Komission puheenjohtaja Jean-Claude Junckerin ensimmäinen puhe pidettiin 9. syyskuuta 2015. Puheen otsikkona oli ”Rehellisyyden, yhtenäisyyden ja solidaarisuuden aika”, ja se keskittyi etenkin Euroopan pakolaiskriisin ratkaisemiseen.
»On aika puhua suoraan Euroopan unionin suurista kysymyksistä. Euroopan unionilla ei mene hyvin. Tässä unionissa ei ole tarpeeksi Eurooppaa, eikä tässä unionissa ole tarpeeksi unionia.»
Juncker käytti vuoden 2017 Unionin tila -puhettaan vaatiakseen ”vahvempia sisämarkkinoita”.
Historia > Ursula von der Leyen

Vuonna 2020 puheenjohtaja Ursula von der Leyenin puhe keskittyi Euroopan nousuun koronaviruspandemiasta, korostaen etenkin vihreän ja digitaalisen siirtymän merkitystä talouden elpymisessä. Puheessaan hän myös esitteli uuden 55 % päästövähennystavoitteen ja korosti, että Iso-Britannia ei voi yksipuolisesti muuttaa brexit-erosopimustaan.
»On Euroopan aika näyttää tietä haavoittuvuudesta uuteen elinvoimaisuuteen.»
Von der Leyen piti vuoden 2021 Unionin tila -puheensa 15. syyskuuta otsikolla ”Unionin sielun vahvistaminen”. Hän sanoi Euroopan olevan maailman kärjessä koronarokotteiden tuotannossa ja jakamisessa, mutta totesi samalla, että ”pandemia ei ole pikamatka vaan maraton”, sillä rokottamista on tehtävä maailmanlaajuisesti.
Puheessaan hän korosti Euroopan toimia ilmastonmuutoksen ja biodiversiteettikriisin torjumiseksi ja vaati kaikilta maailman valtioilta toimia niiden eteen. Von der Leyen kutsui Glasgow’n ilmastokokousta ”totuuden hetkeksi globaalille yhteisölle”.
University Park (Texas)

| University Park |
| --- | --- |
 Dallas Hallin rakennus Southern Methodist Universityn kampusalueella.

 Koordinaatit: 32°50′58″N, 96°47′31″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Texas
Piirikunta:  Dallas
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,57 km²
 – Josta vettä:  0,02 km² 
Korkeus:  167 m
Väkiluku (2020):  25 278
 – Väestötiheys:  2 617.30 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
 
 uptexas.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
University Park on kaupunki Dallasin piirikunnassa, Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2020 väestönlaskennassa 25 278. Kaupunki perustettiin vuonna 1924 järjestetyn kansanäänestyksen jälkeen. Southern Methodist University -yliopisto sijaitsee kaupungissa.
University Parkin pormestarina toimii Olin Burnett Lane, Jr. .
Väestö

Kaupungin asukkaista 88,29 prosenttia on valkoisia, 6,65 prosenttia aasialaisia, 1,50 prosenttia afroamerikkalaisia ja 0,16 prosenttia intiaaneja.3,23 prosenttia asukkaista eivät ole Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 35,1 vuotta.
Kuvia kaupungista

Kaupungintalo.
Highlander Stadium.
George W. Bush Presidential Center.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta University Park (Texas) Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Täpläsalamanteri

| Täpläsalamanteri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Pyrstösammakot Caudata
Alalahko::  Salamanterimaiset Salamandroidea
Heimo::  Aksolotlit Ambystomatidae
Suku::  Ambystoma
Laji::  maculatum
Kaksiosainen nimi
 Ambystoma maculatum  (Shaw, 1802) 
Synonyymit
 Salamandra punctata Lacépède, 1788 

Katso myös
   Täpläsalamanteri Wikispeciesissä   Täpläsalamanteri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläsalamanteri (Ambystoma maculatum) on Ambystoma-sukuun kuuluva pyrstösammakkolaji. Se liikkuu enimmäkseen öisin ja oleskelee päivisin maan alla.
Ulkonäkö ja koko

Aikuisen yksilön pituus on noin 15–25 senttiä. Keskiruumis on tukeva. Väriltään se on joko musta, sinertävän musta, tummanharmaa tai tummanruskea. Sen ihossa olevat keltaisen tai oranssin väriset pilkut jatkuvat aina hännäntyveen saakka. Pään lähellä sijaitsevat pilkut ovat, joillakin populaatioilla, tummemman sävyisempiä verrattuna muualla ruumista sijaitseviin pilkkuihin. Raajat ovat lyhyet.
Levinneisyys ja elinympäristö

Täpläsalamanteria tavataan Pohjois-Amerikan itäosassa ja eteläisessä Kanadassa. Sitä esiintyy metsissä.
Lisääntyminen

Naaras munii veteen, oksien päälle keväällä. Yksilöt palaavat parittelemaan aina samaan paikkaan.
Ravinto

Täpläsalamanterin ruokavalio koostuu pääosin hyönteisistä, madoista, etanoista, hämähäkeistä, tuhatjalkaisista, sekä muista sammakkoeläimistä.
Vantaan Lentopallo

| Vantaan Lentopallo |
| --- | --- |
Perustettu:  1987
Paikkakunta:  Vantaa, Suomi
Lajit:  lentopallo
Vantaan Lentopallo, lyhenne VanLe, on vantaalainen lentopalloseura. Se perustettiin vuonna 1987 jatkamaan Etelä-Vantaan Urheilijoiden viitoittamalla tiellä lentopallon parissa. Seura tunnetaan aktiivisesta junorioritoiminnastaan ja VanLe onkin pääjärjestäjänä kansainvälisessä Baltic Sea Junior-turnauksessa. Vaikka junoioritoiminta onkin VanLe:n päätoimialaa, on sillä silti myös miehissä neljä joukkuetta ja naisissa yksi. Miesten joukkueet pelaavat 2-sarjassa, 3-sarjassa, 5-sarjassa ja kuntosarjassa ja naisten edustusjoukkue pelaa 3-sarjassa.
Seuralla on joukkue myös istumalentopallossa, josta parhaat saavutukset ovat naisten puolelta kaksi SM-pronssia ja miehissä 1-sarjan voitto.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut