stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korpelalaisuus
Kirjallisuutta

Kullervo Hulkko: Minä lähetän teidät, Lahti 1956
Lennart Lundmark: Protest och Profetia, Lund 1985
Bengt Pohjanen: Kristalliarkki - 1987, Kolmen kyynärän Jumalat - 1988, Korpelan enkelit - 1989, Dagning; röd! - 1988, Kristallarken - 1998, Väylävarren trilogia: Mettäperän pyhät, Meänmaan manalaiset - 2003; Jerusalemin tanssit, Kaanaan häät - 2003. Kiveliön röykyttäjät, korpien kolkuttajat - 2003.
Bengt Pohjanen: Korpelalaisuus, Elib, Barents E-Books, 2014
Ilpo Tuomarila: Mäntyranta se oli, Helsinki 1999
Otto Karl-Oskarsson: Nådens höst, Stockholm 1963
Henning & Ernst Sjöström: Silverarken, Uddevalla 1969
Heikki Toppila: Ja niin tuli kevät taas, Porvoo 1945
Jeffrey Kaplan (ed.): Beyond Mainstream, Helsinki 2000
Sulevi Riukulehto (toim.): Perinnettä vai bisnestä, Saarijärvi 2001
Extremt Österbotten, vol. 14, Vanda 2000
Pohjoisen identiteetit ja mentaliteetit, osa 2: Tunturista tupaan. Lapin yliopiston taiteiden tiedekunnan julkaisuja C. Jyväskylä 1999.
Aiheesta muualla

Yle Elävä historia: Seksiä, viinaa ja alapään kampaamista hurmosliikkeessä – korpelalaisuuden nousu ja tuho
Kirkkoherra Wäinö Havas : Miten Korpelan hurmosliike on ymmärrettävissä?, Kotimaa, 26.04.1935, nro 30, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
"Korpelalaisuuden" todelliset syyt, Suomen Kuvalehti, 27.04.1935, nro 17, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Heikki Ihantola

Heikki Kaarlo Juhani Ihantola (12. joulukuuta 1933 Viljakkala – 5. heinäkuuta 2019 Salo) oli suomalainen tekniikantutkija, tekninen johtaja ja professori. Hän väitteli tekniikan tohtoriksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1969 oltuaan mm. Asla-Fulbright stipendiaattina USA:ssa 1960-1961. Hän oli myös vierailevana tutkijana Italiassa puolijohdevalmistaja SGS:llä kolmen vuoden ajan ja työskenteli useissa teollisuuden elektroniikan tutkimus- ja kehitystehtävissä Suomessa (Oy Fiskars Ab:n Elektroniikkaosasto, Upo Oy, Salora Oy, Salcomp Oy) sekä Micronas Oy:n teknisenä johtajana. Hän oli mukana useissa suomalaisen elektroniikan komponentti- ja puolijohdeteollisuuden rakentamis- ja kehittämisvaiheissa., ,
Hän toimi Turun yliopiston elektroniikan ja tietotekniikan professorina vuodesta 1986 ja jäi virasta eläkkeelle vuonna 1997. Hän tutki puolijohdetekniikkaa ja -fysiikkaa.
Hän on tunnettu, osallisuudestaan integroitujen piirien suunnittelussa tarvittavan MOS-transistorimallin kehitysaskeleesta, jossa malliin on lisätty substraattivaraus, tulo- ja lähtökapasitanssit.,
Aiheesta muualla

Heikki Ihantola: Mikroseurapiirejä, 244 s. (oma elämäkerta).  Loimaa:  Ooli Oy, 2005.  ISBN 952-5278-58-1
Heikki Ihantolan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Brice Clotaire Oligui Nguema

| Brice Clotaire Oligui Nguema |
| --- | --- |

Gabonin valtionpäämies
 4. syyskuuta 2023 alkaen  
Edeltäjä:  Ali Bongo Ondimba
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1975 (ikä 50) Haut Ogooué
Tiedot
Tutkinnot:  Omar Bongo-yliopisto, Gabon Meknesin sotilasakatemia, Marokko
Sotilaspalvelus
Palvelusmaa(t):  Gabon
Sotilasarvo:  prikaatinkenraali
Brice Clotaire Oligui Nguema (s. 3. maaliskuuta 1975) on gabonilainen upseeri ja liikemies. Hän toimii syyskuusta 2023 alkaen maansa presidenttinä 30. elokuuta vuonna 2023 maassa tapahtuneen vallankaappauksen jälkeen. Vallankaappaus syrjäytti presidentti Ali Bongo Ondimban. Hän toimii puheenjohtajana "Siirtymäajan ja instituutioiden palauttamisen komiteassa." Hän on myös maan tasavaltalaiskaartin komentaja ja kaartin uskotaan olleen kaappauksen keskeinen toimija.
Elämä

Teke-äidin ja Fang-sotilaallisen upseerin poika, Oligui syntyi Haut Ogoouén maakunnassa Gabonissa, jota pidettiin hallitsevan Bongo-suvun tukialueena. Äitinsä kautta hän on entisen presidentin Ali Bongon serkku
Oligui opiskeli aluksi kotimaassaan Omar Bongo -yliopistossa, mutta päätti ryhtyä sotilasuralle. Upseeriksi hän on opiskellut Marokossa Meknesin sotilasakatemiassa. Sotilasuransa aikana hän toiminut sotilasattaseana maansa lähetystöissä Marokossa ja Senegalissa.
Gabonin tasavaltalaiskaartin johtajaksi Oligui nimitettiin vuonna 2019. Tasavaltalaiskaarti on eliittijoukko, joka huolehtii presidentin ja hänen lähipiirinsä turvallisuudesta. Sotilasuransa ohella Oligui on liikemies. Hänellä huhutaan olevan miljoonaomaisuus. Vuonna 2020 ilmestyneen korruptiota käsittelevän raportin mukaan Oligui olisi ostanut Yhdysvalloista Marylandista useita asuntoja ja maksaneen kaiken käteisellä. Kauppasummat olisivat olleet  yhteensä miljoona Yhdysvaltain dollaria. Raportin väitteisiin Oligui oli vastannut, että ei kommentoi yksityisasioitaan.
Kaappauksen jälkeisessä lehdistötilaisuudessa Oligui kertoi syitä kaappaukselle. Ensimmäinen syy oli, että vuonna 2018 presidentti Ali Bongo Ondimba sai vakavan sairauskohtauksen. Sen jälkeen presidentin kyky hoitaa virkavelvollisuuksiaan on merkittävästi heikentynyt. Asiasta on puhuttu, mutta sille ei ole tehty mitään. Toiseksi Gabonin perustuslakia on loukattu järjestämällä kyseenalaiset vaalit jolla presidentti sai kolmannen virkakauden. Armeijan oli tässä tilanteessa puolustettava laillisuutta, hän jatkoi. Syrjäytettyä presidenttiä ei aseteta syytteeseen, vaan hänet laitetaan eläkkeelle.
Monet gabonilaiset ovat olleet kaappaukseen tyytyväisiä ja näkevät siinä uuden mahdollisuuden. Toisaalta monet pitävät sitä Bongojen klaanin sisäisenä valtakamppailuna. Oligui ilmoitti maan palaavan siviilivaltaan, mutta ei kertonut milloin. Pääministeriksi Oligui nimitti Raymond Ndong Siman, entisen Bongojen liittolaisen ja nykyisen vastustajan ja kehotti tätä nimittämään ministereiksi henkilöitä läpi poliittisen kentän.
Oliguin tavanneet ovat kertoneet, että juntan johtaja on älykäs mies, jonka kanssa keskusteleminen on helppoa. Hänen sanotaan pyrkivän konsensukseen ja olevan alaistensa kunnioittama johtaja.
Veronica Mars

| Veronica Mars |
| --- | --- |

Tyyli:  Draama Film noir
Kestoaika:  42 minuuttia
Luoja(t):  Rob Thomas
Pääosissa:   Kristen Bell  Percy Daggs III  Teddy Dunn  Jason Dohring  Sydney Tamiia Pointer  Francis Capra  Enrico Colantoni  Ryan Hansen  Kyle Gallner  Tessa Thompson  Julia Gonzalo  Chris Lowell  Tina Majorino  Michael Muhney 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti Yhdysvallat
Verkko:   Subtv  UPN (kaudet 1-2)  The WB (kausi 3)
Esitetty:  22. syyskuuta 2004 – 22. toukokuuta 2007 (Yhdysvallat)
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  72
Tunnuskappale:  "We Used to Be Friends" esittä ja The Dandy Warhols
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):   Joel Silver  Rob Thomas  Diane Ruggiero  Jennifer Gwartz  Danielle Stokdyk  Kristen Bell 
Tuotantoyhtiö(t):   Stu Segal Productions  Silver Pictures Television (kaudet 1-3)  Rob Thomas Productions (kaudet 1-3) 
Levittäjä:  Warner Bros. Television Distribution
Palkinnot
Voitetut:  Saturn (2006)
Ehdokkuudet:  Saturn (2005, 2006, 2007) Satellite Award (2005, 2006) Teen Choice 2005, 2006) TCA Award (2005) WGA Award (2006)
Aiheesta muualla
IMDb 
Veronica Mars on yhdysvaltalainen Rob Thomasin luoma televisiosarja.
Yhdysvalloissa sarja sai ensi-iltansa 22. syyskuuta 2004, ja sitä esitettiin kahden tuotantokauden ajan UPN-kanavalla. Kolmas ja viimeinen tuotantokausi alkoi syyskuussa 2006 The CW -kanavalla. Se jäi sarjan viimeiseksi. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin Suomessa syksyllä 2005.
Sarja sijoittuu kuvitteelliseen Neptunen kaupunkiin Kaliforniassa. Tarina alkaa, kun päähenkilö, high schoolia käyvä Veronica Mars alkaa selvittää vuotta aiemmin tapahtunutta parhaan ystävänsä ja entisen poikaystävänsä siskon Lilly Kanen murhaa. Veronican isä Keith menetti murhatutkimustensa vuoksi seriffin virkansa ja toimii yksityisetsivänä. Veronica auttaa isäänsä muidenkin tapausten selvittämisessä ja ratkoo myös itse ongelmia lukiossaan.
Tunnuskappaleen We Used to Be Friends loi The Dandy Warhols.
Sarjassa vieraili paljon julkisuudesta tuttuja henkilöitä, esimerkiksi Paris Hilton ja useita Huippumalli haussa -sarjan mallikokelaita.
Juoni

Sarjan alussa Veronica on 17-vuotias lukio-opiskelija, joka työskentelee isänsä Keith Marsin yksityisetsivätoimistossa. Veronican äiti jätti perheensä kun Veronican isä, Keith menetti työnsä kaupungin sheriffinä. Veronicalla ei ole ollenkaan ystäviä, ennen kuin hän auttaa uutta opiskelijaa, Wallace Fennelliä, ja heistä tulee parhaat ystävät.
Lukion alussa Veronica seurusteli parhaan ystävänsä Lilly Kanen veljen Duncanin kanssa, ja oli osa lukion suosittujen porukkaa. Kaikki muuttui kun Duncan jätti Veronican ja Lilly löydettiin kuolleena. Ensimmäinen tuotantokausi keskittyy Veronican ponnisteluihin selvittää totuus Lillyn murhasta.
Veronica rakastaa eläimiä, ja hänellä on pitbull nimeltä Back-up.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kristen Bell  | … |  (Veronica Mars)   |
|  Enrico Colantoni  | … |  Keith Mars)   |
|  Percy Daggs III  | … |  Wallace Fennel)   |
|  Teddy Dunn  | … |  Duncan Kane)   |
|  Jason Dohring  | … |  Logan Echolls)   |
|  Francis Capra  | … |  Eli ”Weevil” Navarro)   |
|  Tina Majorino  | … |  Cindy ”Mac” Mackenzie)   |
|  Amanda Seyfried  | … |  Lilly Kane)   |
|  Ryan Hansen  | … |  Richard ”Dick” Casablancas Jr.)   |
|  Kyle Gallner  | … |  Cassidy ”Beaver” Casablancas)   |
|  Chris Lowell  | … |  Stosh ”Piz” Piznarski)   |
|  Julie Gonzalo  | … |  Parker Lee)   |
Aiheesta muualla

CW:n Veronica Mars-sivut. (englanniksi)
UPN:n Veronica Mars-sivut (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Kyösti Niemelä: Veronica Mars, noir-etsivä ja lukiolainen. Kommentti.fi 9.12.2010.
50 kilometrin maastohiihto

50 kilometrin maastohiihto on yksi kilpahiihdon lajeista. 50 kilometriä on ainoa hiihtomatka, jolla on kilpailtu kaikissa talviolympialaisissa. Laji oli pitkään lähinnä vain miehille, mutta viime vuosina se on ollut naisillekin virallisena lajina. Karjalaisessa, MTV Uutisissa ja Aamulehdessä 50 kilometriä on kutsuttu hiihdon kuninkuusmatkaksi. Olympiakisat päättyivät maastohiihdon osalta miesten 50 kilometrin kilpailuun aina vuoteen 2014 saakka. Naiset hiihtivät 50 kilometriä ensimmäisen kerran arvokisoissa vuonna 2025.
Luettelo Vietnamin kaupungeista

Vuoden 2019 väestönlaskennan mukaan Vietnamissa sijaitsevista kaupungeista suurimmat olivat:
Hồ Chí Minhin kaupunki (7 004 921 asukasta)
Hanoi	 3 605 364
Đà Nẵng	988 561
Hải Phòng	841 520
Biên Hòa	830 829
Cần Thơ	812 088
Thuận An	588 616
Dĩ An	474 681
Huế	351 456
Vũng Tàu	341 552
Osittainen aakkosellinen luettelo

Ba Đồn
Bà Rịa
Bắc Kạn
Bắc Giang
Bạc Liêu
Bắc Ninh
Bảo Lộc
Bến Tre
Biên Hòa
Buôn Ma Thuột
Cà Mau
Cẩm Phả
Cam Ranh
Cần Thơ
Cao Bằng
Cao Lãnh
Châu Đốc
Chu Lai
Côn Đảo
Đà Lạt
Đà Nẵng
Điện Biên Phủ
Đông Hà
Đồng Hới
Hạ Long
Hà Tĩnh
Hải Dương
Hải Phòng
Hanoi
Hồ Chí Minhin kaupunki
Hòa Bình
Hoa Lư
Hoang Sa
Hội An
Huế
Hưng Yên
Khe Sanh
Kon Tum
Lai Châu
Lạng Sơn
Lào Cai
Long Xuyên
Móng Cái
Mỹ Tho
Nam Định
Nha Trang
Phan Rang–Tháp Chàm
Phan Thiết
Phu Lien
Phủ Lý
Pleiku
Quảng Ngãi
Quy Nhơn
Rạch Giá
Sa Đéc
Sóc Trăng
Sơn La
Tam Kỳ
Tân An
Thái Bình
Thái Nguyên
Thanh Hóa
Tho Chu
Trà Vinh
Truong Sa
Tuy Hòa
Tuyên Quang
Uông Bí
Việt Trì
Vinh
Vĩnh Yên
Vĩnh Long
Vũng Tàu
Yên Bái
Askola

| Askola |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Kunnanvirasto.
Sijainti:  60°31′40″N, 025°36′00″E
Maakunta:  Uudenmaan maakunta
Seutukunta:  Porvoon seutukunta
Kuntanumero:  018
Hallinnollinen keskus:  Askolan kirkonkylä
Perustettu:  1896 (erottamalla Porvoosta)
Kokonaispinta-ala:  218,03 km² 276:nneksi suurin 2022 
– maa:  212,44 km²
– sisävesi:  5,59 km²
Väkiluku:  4 649 175:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  21,88 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  18,7 %
– 15–64-v.:  61,0 %
– yli 64-v.:  20,2 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  92,3 %
– ruotsinkielisiä:  3,8 %
– muut:  3,9 %
Kunnallisvero:  9,2 % 117:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Annu Räsänen
Kunnanvaltuusto:  27 paikkaa
  2021–2025   • Kok.   • Kesk.   • SDP   • PS   • Vihr.   • RKP:   9 6 5 5 1 1
askola.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Porvoonjokilaaksoa Askolan Kirnukalliolta katsottuna.
Askola, aikaisemmin Askula, on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Kunnassa asuu 4 649 ihmistä ja sen pinta-ala on 218,03 km², josta 212,44 km² on maata ja loput 5,59 km² sisävesialueita.
Askolan alue edustaa Porvoonjokilaakson vanhaa kulttuuria. Jokilaakson asutus on eteläisen viljelyseudun varhaisina ja Askolan alueella on kumpuilevia ja laajoja viljapeltoja. Askolan alueella on asuttu yhtäjaksoisesti ainakin 10 000 vuoden ajan ja muinaisjäännöksiä on löydetty runsaasti.
Vakkolankosken kulttuurimaisemassa sijaitsee vanha mylly ja alue on myös kirjailija Johannes Linnankosken nuoruudenseutua.
Askolan naapurikunnat ovat Myrskylä, Mäntsälä, Pornainen, Porvoo ja Pukkila.
Historia

Muinaisjäännösrekisterissä on 235 löytöä Askolan alueelta. Kopinkallion kvartsilouhos on valtakunnallisesti merkittävä muinaisjäännös. Maanviljelys on aina ollut tärkeää, ja alue on ollut tiheästi asuttu jo kivikaudella. Aluksi Askolassa harjoitettiin kaskiviljelyä, 1700-luvun kuluessa siirryttiin peltoviljelyyn.
Vaikka Askola sijaitsee lähellä Uudenmaan rannikkoa, 1200-luvulla alkanut ruotsalaisasutus ei juurikaan levinnyt Askolan alueelle aivan kaakkoisimpia kyliä lukuun ottamatta. Keskiajalta lähtien Askola kuului laajaan Porvoon hallintopitäjään.
Askolan seurakunta oli osa Porvoota vuoteen 1639, jolloin siitä tuli kappeliseurakunta. Se itsenäistyi lopullisesti vuonna 1896. Askolan kirkko valmistui vuonna 1799.
Maantiede

Askolan vesialueita ovat Porvoonjoki ja 11 järveä kunnan itäosassa. Järvistä pinta-alaltaan suurin on Tiiläänjärvi.
Askolassa ei ole Natura-alueita, mutta viisi kallioaluetta on luokiteltu valtakunnallisesti arvokkaiksi. Yhdessä niistä, Kirnukalliossa ovat tunnetut Askolan hiidenkirnut. Porvoonjokilaakson valtakunnallisesti arvokas maisema-alue ulottuu myös Askolan puolelle. Kulttuurimaisemana on suojeltu myös Prestbackan kartano ja Pappilanharjun luonnonsuojelualue.
Maantiede > Kylät ja kulmakunnat

Askolassa on 12 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):
Askolan kylä
Huuvari
Juornaankylä
Korttia
Monninkylä
Nalkkila
Nieto
Puharonkimaa
Särkijärvi
Tiilää
Vahijärvi
Vakkola
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2020 lopussa Askolassa oli 4 878 asukasta, joista 2 588 asui taajamissa, 2 232 haja-asutusalueilla ja 58:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Askolan taajama-aste on 53,7 %. Askolan taajamaväestö jakaantuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2020) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Askolan kirkonkylä | 1 297 |
| 2 | Monninkylä | 1 291 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Talous

Askolan työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (7.6%)
Jalostus (34.6%)
Palvelusektori (55.4%)
Muut sektorit (2.4%)
Talousalueena Askola kuuluu Porvoon seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 79 428 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa korkeampi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa toiseksi suurin.
Askolassa oli vuonna 2022 yhteensä 1 359 työpaikkaa ja kunnassa asui 2 222 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 33,4 prosenttia. Askolan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 55,4 prosenttia, jalostuksen 34,6 prosenttia ja alkutuotannon 7,6 prosenttia.
Askolan työpaikkaomavaraisuus on 61,2 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 81,8 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,7 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Askolassa on 114,4 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet olivat Konevuori Oy, Askolan Kiinteistöt ja Kallionporaus Arto Soininen.
Pohjoismaiden suurin kanisterintekijä Muovi-Heljanko toimii Askolassa. Se valmistaa suurimman osan Suomessa myydyistä muovisista viinapulloista ja salaattikastikepulloista.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Askolassa toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Askolan seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Askolan alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Väestö > Väestörakenne

Askola on asukasluvultaan Suomen 175. suurin kunta. Askolan asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 4 703 asukasta, mikä on 0,3 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Askolan väkiluku kasvoi 1990-luvun puolivälistä aina 2010-luvun puoliväliin saakka, minkä jälkeen väkiluku on laskenut. Askolan väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 64,9 prosenttia, mikä on noin 13 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Askolan väestöstä on 16,1 prosenttia. Työikäisiä Askolassa on 65,7 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 18,1 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Askolassa oli vuonna 2021 yhteensä 154 eli 3,2 prosenttia kunnan asukkaista.
Väestö > Väestökehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Askolan väestönkehitys 1980–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 4 058 | 4 058 |
| 1985 | 1985 |    | 4 130 | 4 130 |
| 1990 | 1990 |    | 4 248 | 4 248 |
| 1995 | 1995 |    | 4 269 | 4 269 |
| 2000 | 2000 |    | 4 389 | 4 389 |
| 2005 | 2005 |    | 4 555 | 4 555 |
| 2010 | 2010 |    | 4 864 | 4 864 |
| 2015 | 2015 |    | 5 104 | 5 104 |
Lähde: Tilastokeskus.
Palvelut

Askolassa on neljä alakoulua (Juornaankylän koulu, Kirkokylän koulu, Monninkylän koulu, Särkijärven koulu), yksi yläkoulu (Askolan koulu) ja yksi lukio (Askolan lukio) sekä yksi ammattikoulu (Careeria, Askolan toimipiste). Yläkoulu ja lukio saa oppilaita myös naapurikunta Pukkilasta, jossa ei ole omaa alakoulun jälkeistä kouluopetusta.
Askolan kirjasto toimii kuudessa paikassa: kirkonkylässä, Monninkylässä ja neljällä koululla.
Julkista terveydenhoitoa tarjotaan muun muassa Askolan terveyskeskuksessa.
Askolassa on vain kaksi Sale -ruokakauppaa, joista toinen sijaitsee kirkonkylässä ja toinen Monninkylässä. Paikalliset ovat myös toivoneet kuntaan kolmatta ruokakauppaa joltakin kilpailevalta ketjulta.
Liikenne

Askolan kautta kulkee Porvoon ja Mäntsälän välinen kantatie 55.
Liikenne > Etäisyyksiä Askolasta

Helsinki 70 km
Hyvinkää 45 km
Järvenpää 30 km
Lahti 65 km
Porvoo 20 km
Kulttuuri > Murre

Askolan alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Askolan murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Porvoon ryhmään. Askolan murteessa on tyypillisten hämäläispiirteiden lisäksi vaikutteita lounais- ja kaakkoismurteista. Puheen nopeassa rytmissä on vaikutteita läheisten ruotsin murteiden ja satamakaupungissa kuultujen muiden kielten rytmistä.
Kulttuuri > Nähtävyyksiä

Askolan hiidenkirnut
Johannes Linnankosken nuoruudenkoti
Ala-Koskipää 1750-luvulta
Askolan kotiseutumuseo
Askolan kirkko
Prestbackan maatila- ja apteekkikokoelma, Prästbackan kartano
Byändan (Kylänpään) kartano
Dampbackan (Tampin) kartano
Korttian hiidenkirnut
Käpykylän kartano
Vanhakartano Korttialla
Uusikartano Korttialla
Tiilään kartano
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Askola kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Askolan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa, veskunakräämi eli luumukreemi sekä kuoritusta maidosta tehty kattilajuusto.
Virkistys

Askolan alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Askolan alueen kohteita ovat muun muassa Askolan hiidenkirnut sekä Kylänpäänjärven lintutorni.
Hallinto ja politiikka

Askola kuuluu Uudenmaan vaalipiiriin ja sen kunnanvaltuustossa on 27 kunnanvaltuutettua. Kaudella 2021–2025 kokoomuksella on yhdeksän paikkaa, keskustalla kuusi, SDP:llä viisi, perussuomalaisilla viisi, vihreillä yksi ja RKP:llä yksi.
Askolan kunnanjohtaja 2020–2021 oli Teemu Kejonen. Hän kuoli tammikuussa 2021. Maaliskuussa 2021 hänen seuraajakseen valittiin Ilari Soosalu. Soosalu valittiin Haminan kaupunginjohtajaksi joulukuussa 2022. Kesäkuussa 2023 Askolan kunnanjohtajaksi valittiin Annu Räsänen.
Tunnettuja asukkaita

Hjalmar Kahrila (ent. Karlsson) (1907–1981), kuvataiteilija
Katri Helena (s. 1945), iskelmälaulaja
Johannes Linnankoski (1869–1913), kirjailija
Olli-Matti Oinonen (s. 1953), ohjaaja-näyttelijä
Alli Saarentaus-Salo (1907–1994), opettaja ja kirjailija
Aatu Kangasniemi (s. 2006), moukarinheittäjä ja kuulantyöntäjä
Oskari Kumpu (1889–1935), painija ja puna-armeijan upseeri
Christian Heljanko (s. 1997), jääkiekkomaalivahti
Juho Laakso (1854–1915), kansanedustaja (SDP)
Kirjallisuutta

Heikki Laurinmäki: Askolan historia 1, Askolan kunta, 1957
Leevi Mäittälä: Askolan historia 2, Askolan kunta, 1986 ISBN 951-99790-6-9
Pekka Peltola: Tavallisia ihmisiä, Helsinki Tammi, 1970
R. Hausen, Anteckningar om Askola kapellkyrka (Finska Vetenskaps-Societetens Bidrag 44)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Askola Wikimedia Commonsissa
Askolan kunnan verkkosivut
Tilastokeskus – Askolan avainluvut
Suomen Sukututkimusseura: Tietoja seurakunnista (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Uudenmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Askola  Espoo  Hanko  Helsinki  Hyvinkää  Inkoo  Järvenpää  Karkkila  Kauniainen  Kerava  Kirkkonummi  Lapinjärvi  Lohja  Loviisa  Myrskylä  Mäntsälä  Nurmijärvi  Pornainen  Porvoo  Pukkila  Raasepori  Sipoo  Siuntio  Tuusula  Vantaa  Vihti 
Entiset kunnat:  Bromarv  Degerby  Haagan kauppala  Huopalahti  Hyvinkään maalaiskunta  Karjaa  Karjaan maalaiskunta  Karjalohja  Kulosaari  Liljendal  Lohjan kunta  Nummi  Nummi-Pusula  Oulunkylä  Pernaja  Pohja  Porvoon maalaiskunta  Pusula  Pyhäjärvi Ul  Ruotsinpyhtää  Sammatti  Snappertuna  Tammisaaren maalaiskunta  Tammisaari  Tenhola 
| n k Askola |
| --- | --- | --- |
 Uusimaa  Porvoon seutu 
| Historia |  Askolan kulttuuri  Johannes Linnankoski  Kottian kylän hiidenkirnualue  |  |
| Kylät ja  kunnanosat |  Huuvari  Juornaankylä  Kirkonkylä  Korttia  Monninkylä  Nalkkila  Nietoo  Puhar-Onkimaa  Särkijärvi  Tiilää  Vahijärvi  Vakkola  |  |
| Luonto |  Askolan hiidenkirnut  Ilolanjoen vesistö Ilolanjoki  Porvoonjoki Linnankoski  Vakkolankoski  Etujärvi  Koukjärvi  Kylänpäänjärvi  Takajärvi  Tiiläänjärvi  Vahijärvi  Valkjärvi  |  |
| Talous |  Posintra  |  |
| Kulttuuri |  Askola-seura  Askolapäivä  Askolan kotiseutumuseo  Askolan pääkirjasto  Huuvarin-Särkijärven nuorisoseura  Johannes Linnankosken nuoruudenkoti  Juornaankylän nuorisoseura  Laulu tulipunaisesta kukasta  Monninkylän nuorisoseura  Tuomiranta  Vahijärven nuorioseura  Luettelo taideteoksista  |  |
| Seurakunnat |  Askolan seurakunta Askolan seurakuntakoti  Askolan siunauskappeli  Askolan kirkko  Juornaankylän rukoushuone  |  |
| Urheilu ja liikunta |  Askolan Urheilijat  Askola-Areena  Askolan liikuntakeskus Askolan yleisurheilukenttä  Askolan pesäpallokenttä  Inkilän lenkki  |  |
| Koulutus |  Askola-Instituutti – Ammattiopisto  Monninkylän koulu  |  |
| Liikenne |  Kantatie 55  Seututie 151  Seututie 167  |  |
| Muuta |  Askolan kunnanvaltuusto  Askolan vaakuna  Askolan terveyskeskus  Mäntsälä-lehti  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Askolan kirkko.
Askolan kotiseutumuseo sijaitsee entisen lainajyvästön rakennuksessa.
Askolan lukio Monninkylässä.