stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katumaasturi

Ford Expedition, tyypillinen yhdysvaltalainen SUV-luokan auto.
Katumaasturi tarkoittaa maastoautolle tyypillisellä korilla varusteltuja ajoneuvoja, jotka on kuitenkin suunniteltu käytettäväksi kaupungissa ja vilkasliikenteisillä teillä, eikä välittämättä omaa maastoautolle tyypillistä rakennetta tai ominaisuuksia.
Käsitteen merkitys on monitahoinen. Englanninkielisellä SUV-nimityksellä, joka tulee sanoista sport utility vehicle (tai aikaisemmin myös suburban vehicle), viitataan useisiin erilaisiin autotyyppeihin, joita voivat olla katumaasturit, maastoautot ja tila-autot. Englanninkielisessä terminologiassa on kuitenkin olemassa myös toinen katumaasturien alaluokka, Crossover Utility Vehicle (CUV), joka on risteytys katumaasturista ja tavallisesta henkilöautosta. Arkikielessä puhutaan myös kaupunki- tai city-maastureista, joilla tarkoitetaan pienen kokoluokan CUV-ajoneuvoja. Katumaasturit sen sijaan luokitellaan tavallisesti SUV-luokan ajoneuvoiksi. Suomalaisessa mediassa katu- ja kaupunkimaasturit kuitenkin monesti sekoitetaan toisiinsa. Kaupunkimaasturit valittiin vuoden turhakkeeksi 2005.
Yhdysvalloissa katumaasturit nousivat suureen suosioon yhdessä lava-autojen (esimerkiksi Ford F150 ja Chevrolet Silverado) kanssa. Tämä johtui lähinnä siitä, että autojen verotusta muutettiin ja SUV:t laskettiin hyötyajoneuvoksi. Nykyisin miltei jokaisella automerkillä Yhdysvalloissa on tarjolla oma SUV-malli, isoimmilla monia. SUV:t tulivat muotiin myös Euroopassa. Vuoden 2005 lopulla öljyn hinnan noustessa reippaasti näiden autojen myynti Yhdysvalloissa on laskenut rajusti. Vuoden 2008 talouskriisin myötä kiinnostus niitä kohtaan on vähentynyt kaikkialla maailmassa.
Käyttötarkoitus

Alkujaan termillä SUV tarkoitettiin maastoajoon tarkoitettuja suurikokoisia nelivetoisia autoja. SUV:illa on kuitenkin myös muita käyttötarkoituksia, kuten erilaisten perävaunujen hinaaminen (kuten asuntovaunu tai hevosvaunu) tai yli viiden hengen kuljettaminen. Suuren ihmisjoukon kuljettamiseen SUV:t sopivat huonommin kuin tila-autot. Suomen kielessä käytetty termi kaupunkimaasturi tai joskus myös katumaasturi vastaa crossover-SUV:tä, joka on henkilöautomainen tyypillisesti nelivedolla varustettu korkea auto. Nämä autot eivät ole varsinaiseen maastoajoon tarkoitettuja.
Maastoautot

Maastoautot eli maasturit ovat autoja, joilla voidaan liikkua muuallakin kuin tasaisella tiellä. Yleensä maastureissa on neliveto, alennusvaihteet, tasauspyörästön lukot sekä muita maastossa liikkumista parantavia varusteita. Tällaiset autot ovat välttämättömiä monissa kehitysmaissa, joissa monet tiet ovat huonokuntoisia. Teollisuusmaissa monet maasturit ovat ylellisesti varusteltuja niin kutsuttuja herrasmiesmaastureita. Niiden maastokelpoisuudesta huolimatta niillä ajetaan enimmäkseen hyvin pinnoitetuilla teillä. Oma ääripäänsä on Hummer H1. Tämä kulkuneuvo kehitettiin armeijan käyttöön suunnitellusta HMMWV-ajoneuvosta.
Nimitystä SUV käytetään Yhdysvalloissa yleensä vain varsinaisista maastoautoista. Henkilöautotekniikkaan perustuvia kaupunkimaastureita kutsutaan crossovereiksi. Vitsikästä ”cutie-utie” tai CUV-nimitystä saatetaan myös käyttää.
Maastoautot > Esimerkkejä maastoautoista

Hummer H1
Isuzu Trooper
Jeep Wrangler,Jeep Cherokee
Land Rover Discovery 1-3 / Defender
Mercedes Benz G-sarja
Mitsubishi Pajero
Nissan Pathfinder, Nissan Terrano
Suzuki SJ Samurai / Vitara
Subaru Forester
Toyota Land Cruiser
Kritiikki

SUV-luokan ajoneuvot ovat saaneet kritiikkiä muun muassa ympäristöjärjestöiltä.
Kritiikki > Päästöt ja polttoaineenkulutus

SUV-mallit kuluttavat enemmän polttoainetta ja ovat siten ikäisiään tavanomaisia henkilöautoja saastuttavampia. Monet eurooppalaiset kaupungit ovat pohtineet SUV:ien kieltämistä keskusta-alueella, jossa niille ei ole juurikaan käyttötarvetta. Isot SUV:t vievät myös melkoisesti tilaa, joka on varsinkin suurkaupungeissa jo nyt iso ongelma.
Kritiikki > Turvallisuus

Yksi yleisimmistä syistä SUV:n ostamiseen on sen mainostettu turvallisuus, vaikka todellisuudessa näin ei välttämättä ole; Yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan SUV:n ajajat kuolevat auto-onnettomuudessa 11 prosenttia todennäköisemmin kuin normaalin henkilöauton ajajat, joskin tutkimuksessa otettiin huomioon myös se, että SUV:ita ajetaan yleensä varomattomammin, SUV:n ajajat syyllistyvät todennäköisemmin rattijuopumukseen ja että SUV:n ajajat pitävät vähemmän todennäköisesti turvavyötä.
Kritiikki > Turvallisuus > Turvallisuus muille

SUV:itä pidetään turvallisuusriskeinä myös muille käyttäjille, mutta pääasiassa tästä kritisoidaan isompia SUV-malleja. Jos iso SUV ja normaalikokoinen tai pieni henkilöauto törmäävät toisiinsa, on varsin todennäköistä, että pienempi auto selviytyy heikommin törmäyksestä.
Tulevaisuus

Öljyn hinnan jyrkkä kallistuminen ja vuonna 2008 iskenyt talouskriisi romahdutti jättikokoisten SUV-mallien kysynnän Yhdysvalloissa. Näihin malleihin voidaan lukea esimerkiksi Chevrolet Suburban ja Ford Excursion. Euroopassa SUV:t olivat niitä harvoja autoluokkia, joiden kysyntä kasvoi koko 2000-vuosikymmenen ajan aina kevääseen 2008 saakka. Talouskriisin seurauksena SUV:ien myynti sukelsi myös Euroopassa. Hybridimallien suosio kasvaa melko varmasti, mutta kasvu koskee luultavasti vain kompakteja malleja, esimerkiksi BMW X3 ja Toyota RAV4, sillä vaikkapa Chevrolet Suburbanin muuttaminen hybridiversioksi parantaisi polttoaineenkulutusta vain kompaktin tai pienikulutuksisen keskikokoisen SUV:n tasolle. Tammikuussa 2007 presidentti George W. Bush vaati kansakunnan tilaa käsittelevässä puheessaan autojen polttoaineenkulutuksen pudottamista 20 prosenttia vuoteen 2012 mennessä. Yhdysvaltain autoteollisuuden kamppaillessa vuosikymmenen lopulla jo pelkästään olemassaolostaan, on tilanne kaikin puolin epäselvä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
SUVs actually illegal on many residential roads (englanniksi)
SUVs and oil dependency (englanniksi)
The psychology of SUV purchasing. Includes a comparison of vehicles and their 'deaths inside vehicle' and 'deaths caused/outside of vehicle' rates. (englanniksi)
Information on hybrid SUV's (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Pałac Prezydencki

Pałac Prezydencki vuonna 2011
Pałac Prezydencki (suom. presidentin palatsi) on ollut vuodesta 1994 lähtien Puolan tasavallan presidentin virallinen virka-asunto. Palatsi sijaitsee Varsovassa osoitteessa Krakowskie Przedmieście 46/48. Nykyään rakennus on isoin palatsi Varsovassa.
Palatsin arkkitehtuuri

Palatsi sai nykyisen ulkonäkön vuosina 1818-1819, kun Chrystian Piotr Aigner rekonstruoi sitä. Rakennuksen julkisivu on klassistinen.
Palatsin arkkitehtuuri > Tärkeimmät huoneet

kirjasto
Presidentin toimisto
Kaplica Zwiastowania Pańskiego
puutarha
Valkoinen sali
Sininen sali
Talven sali
Presidentin virkistyshuone
Luettelo sosiologian käsitteistä

Tämä on luettelo sosiologian käsitteistä. Monet sosiologian käsitteistä ovat kiistanalaisia, eikä niistä olla yksimielisiä.
A

Aate
Abilenen paradoksi
AGIL
Aikalaisdiagnoosi
Aineistolähtöinen teoria
Alakulttuuri
Altruismi
Animismi
Anomia
Antipositivismi
Antisemitismi
Antropologia
Arkitieto
Artikulaatiotyö
Arviointitutkimus
Arvo
Asenne
Assimilaatio (sosiologia)
Autoritaarinen persoonallisuus
B

Backlash (sosiologia)
Behaviorismi
Byrokratia
C

Chicagon sosiologinen koulukunta
D

Dekonstruktio
Demografia
Demokratia
Diskurssi
Diskurssianalyysi
Distinktio
Dramaturginen sosiologia
Dystopia
E

Eksogamia
Elitismi
Elämismaailma
Elämäntapa
Emergenssi
Empiirinen tutkimus
Enkulturisoituminen
Ennakkoluulo
Erityisestävyys
Etninen ryhmä
Etnografia
Etnometodologia
Etnosentrismi
Evoluutiopsykologia
Exurb
F

Feminismi
Fenomenologinen sosiologia
Feodalismi
Fetisismi
Funktionalismi
G

Gemeinschaft-yhteisö
Gender
Gesellschaft-yhteisö
Getto
Globalisaatio
H

Haaremi
Habitus
Hegemonia
Heimo (kansatiede)
Henkilöpalvonta (sosiologia)
Henkimaailma
Hermeneutiikka
Heuristiikka
Hierarkia
Historia
Homofobia
Homoseksuaalisuus
Hypoteesi
I

identiteetti
ideologia
ikärakenne
instituutio
integraatio
itsemurha
J

joukkoitsemurha
joukkoliike
joukkotiedotusväline
K

kansalaisuskonto
kansalaisuus
kansalaisyhteiskunta
kansallisvaltio
kapitalismi
karismaattinen johtajuus
kaupungistuminen
kausaliteetti
keskustelunanalyysi
kieliasenne
koe
kollektiivinen representaatio
kommunitarismi
konflikti
konsensus
konservatismi
koulutusjärjestelmä
kriittinen realismi
ksenofobia
kulttuuri
kulttuurinen pääoma
kulttuurintutkimus
kulttuurirelativismi
kysely
L

laadullinen tutkimus
lahjatalous
lahko
liberalismi
luottamus
lääketieteellinen malli
M

maaltamuutto
maatalousyhteiskunta
maine (yhteiskunta)
makrososiologia
marginalisaatio
marxilaisuus
materialistinen historiankäsitys
medikalisaatio
metodologinen holismi
mikrososiologia
modernisaatio
monikulttuurisuus
myöhäismoderni
N

nationalismi
normaalibiografia
normi (sosiologia)
O

oikeudenmukaisuus
oikeussosiologia
organisaatio
P

palveluyhteiskunta
paradigma
patriarkaatti
perhe
perinne
piilo-opetussuunnitelma
Pluralismi
poikkeavuus
poliittinen taloustiede
politiikka
positivismi
postmoderni
poststrukturalismi
pragmatismi
pääoma
R

radikaali sosiologia
rakenne
rasismi
reduktionismi
relativismi
riskiyhteiskunta
ristipaine
rituaali
rooli
rotu
ryhmä
S

sanktio
Sapirin–Whorfin hypoteesi
seksismi
semiotiikka
separaatio
sopimusyhteiskunta
sosiaalinen fakta
sosiaalinen järjestys
sosiaalinen konstruktionismi
sosiaalinen liikkuvuus
sosiaalinen pääoma
sosiaalinen rakenne
sosiaalinen status
Status
sosiaalinen toiminta
sosiaalinen verkostoanalyysi
sosiaalinen vieraantuminen
sosiaalipsykologia
sosialisaatio
sosialismi
sosiobiologia
sosiogrammi
sosiokulttuurinen innostaminen
sosiologia
sosiologinen mielikuvitus
sosiologinen perspektiivi
sotilassosiologia
stereotyyppi
stigma-ilmiö
stratifikaatio
sukulaisuus
sukupolvi
sukupuolirooli
symbolijärjestelmä
symbolinen interaktionismi
symbolinen pääoma
syrjäytyminen
systeemiteoria
T

tabu
talous
taloussosiologia
taloustiede
tapaustutkimus
tasa-arvo
taylorismi
teollistuminen
teollisuusyhteiskunta
teoria
tiede
tiedonsosiologia
tieteellinen realismi
tieteensosiologia
tietoteoria
tietoyhteiskunta
toimijuus
toiminta
toimintateoria
toimintatutkimus
toinen moderni
totaalinen instituutio
totalitarismi
toteemi
totemismi
tutkimus
työ
työnjako
työttömyys
työvoima
U

Uhriton rikos
Uskonto
Utopia
V

Vallankumous
Valta
Valtio
Verkosto
Westermarck-efekti
Westermarck-seura
Voimaantuminen
Vähemmistö
Vähemmistöryhmät
Väärä tietoisuus
Y

Ydinperhe
Yhteiskunta
Yhteiskuntaluokka
Yhteiskuntateoria
Yhteisö
Yleisestävyys
Zoë Saldaña

| Zoë Saldaña |
| --- | --- |
 Zoë Saldãna vuonna 2024.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Zoë Saldaña-Perego
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1978 (ikä 46) Passaic, New Jersey, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Marco Perego (vih. 2013)
Lapset:  3
Näyttelijä
Aktiivisena:  1999–
Merkittävät roolit:   Avatar-elokuvat  Star Trek -elokuvat  Marvel-elokuvat  Emilia Pérez 
Palkinnot
  Parhaan naissivuosan Oscar  2024 Emilia Pérez   Parhaan naissivuosan Golden Globe  2024 Emilia Pérez  
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Zoë Saldaña Cannesin elo­kuva­juhlilla 2014.
Zoë Yadira Saldaña Nazario (s. 19. kesäkuuta 1978 Passaic, New Jersey) on yhdys­valtalainen näyttelijä. Hän on näytellyt monissa suosituissa elokuvasarjoissa, muun muassa Avatarissa, Star Trekissa ja Guardians of the Galaxyssa ja niiden jatko-osissa.
Vuonna 2025 Saldaña palkittiin parhaan naissivuosan Oscarilla, Golden Globella ja Baftalla elokuvasta Emilia Pérez (2024).
Varhainen elämä

Zoë Saldaña syntyi New Jerseyssä, ja hän on vanhempiensa kolmesta tyttärestä keskimmäinen. Hänen isänsä Aridio Saldaña oli kotoisin Dominikaanisesta tasa­vallasta ja äitinsä Asalia Nazario taas Puerto Ricosta. Hänellä on myös haitilaisia ja libanonilaisia suku­juuria. Saldaña asui suurimman osan lapsuudestaan New Yorkissa Queensin Jackson Heightsissa. Hänen siskonsa ovat nimeltään Mariel ja Cisely. Zoën oli yhdeksänvuotias, kun hänen isänsä kuoli auto-onnettomuudessa. Tämän jälkeen hänen äitinsä muutti Dominikaaniseen tasa­valtaan tyttäriensä kanssa. Siellä Saldaña alkoi opiskella tanssia ECOS Espacio de Danza Academyssa. Hän opiskeli useita eri tanssin muotoja ja lajeja, mutta kutsui balettia suurimmaksi intohimokseen. Saldaña ei kuitenkaan jalkojensa rakenteesta johtuen soveltunut balettitanssijaksi, ja hän oli myös ”liian ylpeä ja kunnianhimoinen balettikuoroon”.
Saldaña muutti 17-vuotiaana takaisin New Yorkiin, missä jatkoi tanssijana ja esiintyjänä. Hän liittyi muun muassa Faces-teatteriryhmään sekä New Yorkin nuorisoteatteriin. Brooklynissa toimineen Faces-teatteriryhmän näytelmien tarkoitus oli välittää nuorisolle myönteisiä viestejä liittyen muun muassa päihteiden­käyttöön ja seksuaalisuuteen.lähde? Saldaña löydettiin nuorisoteatterista kykyjenetsijän toimesta.
Yksityiselämä

Saldaña seurusteli vuosia muoti­alan yrittäjän Keith Brittonin kanssa, mutta he erosivat vuonna 2011. Kesällä 2013 Saldaña meni naimisiin italialaisen taiteilijan Marco Peregon kanssa. Paris­kunnalla on kolme lasta, marras­kuussa 2014 syntyneet kaksos­pojat ja helmi­kuussa 2017 syntynyt poika.
Heinä­kuussa 2016 Saldaña paljasti sairastavansa suvussa kulkevaa auto­immuuni­tautia, Hashimoton tyreoidiittia.
Valikoitu filmografia

| Televisio> Vuosi | Televisio> Sarja | Televisio> Rooli | Televisio>  | Televisio>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | Kova laki | Belinca |  |  |
| 2004 | Kova laki: Erikoisyksikkö | Gabrielle Vega |  |  |
| 2006–2007 | Kuuden ketju | Regina |  |  |
| 2014 | Rose­mary’s Baby | Rosemary Wood­house |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zoë Saldaña Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove  Elonet 
Muut:  IdRef
Ukkonen

Salama
Ukkonen eli ukonilma on voimakas sääilmiö, jossa pilviin syntyneet negatiiviset ja positiiviset staattiset sähkövaraukset purkautuvat salamaniskuina. Salaman valokaari kuumentaa ilmaa, joka laajenee ääntä nopeammin. Ilman nopea kuumeneminen aiheuttaa shokkiaallon, jonka ihminen havaitsee lähellä iskua paukauksena ja kauempana jyrinänä. Ukkospilvi varautuu, kun rakeet törmäilevät toisiinsa ja synnyttävät hankaussähköä.
Ukkosella yleensä tuulee kovasti ja sataa rankasti. Ukkonen on potentiaalisesti vaarallinen ilmiö ihmiselle. Salamat kuitenkin iskevät ihmisiin vain harvoin. Useammin ukkonen vaurioittaa tele- ja sähköverkkoihin kytkettyjä laitteita. Salamat iskevät useammin korkeisiin paikkoihin ja rakennelmiin.
Ukkosen aikana ilma voi tuoksua otsonipitoiselta, sillä salamanisku tuottaa hapesta otsonia. Otsoni hajottaa epäpuhtaudet ilmakehästä, joten ilma on raikasta ukkosen jälkeen.
Ihmisten lisäksi myös eläimet (esim. koirat) saattavat pelätä ukkosta.
Ukkosen syntyminen

Ukkonen syntyy korkeaksi kasvaneissa ukkospilvissä. Niissä on muun muassa lumirakeita, rakeita ja jääneulasia, jotka hankaavat toisiaan törmäillessään pilven sisällä vallitsevissa ilmavirtauksissa. Syntyy hankaussähköä. Esimerkiksi törmäävä rae ja pieni lumirae varautuvat eri tavoin. Koska ukkospilvessä on alkuvaiheessa nouseva pyörteinen ilmavirtaus, jääkiteet ja lumirakeet törmäilevät toisiinsa ja lopulta asettuvat eri korkeuksille. Näin syntyy pilven eri osien välille, pilvien välille ja pilven ja maan välillä lopulta suuria sähkövarauksia, jotka purkautuvat salamoina.lähde?
Kehittyvän ukkospilven sisällä tapahtuu ennen ensimmäistä salamaniskua pienempiä sähköpurkauksia, jotka kertovat salamoinnin alkamisen olevan mahdollista. Yleensä ensimmäiset salamat ovat pilvisalamoita, ja aikaisintaan muutamien minuuttien kuluttua kasvava ukkospilvi alkaa tuottaa maasalamoita. Pilven alaosan negatiivinen varaus luo positiivisen varauksen alleen maanpinnalle. Kun purkauskanava kuumenee yhtäkkiä 30 000 asteeseen, ilma laajenee räjähtäen ja lähettää paineaallon. Salamanisku on yleensä monikertainen eli samaa tai osittain samaa purkauskanavaa pitkin tapahtuu sekunnin murto-osassa useita salamapurkauksia. Pilven varaustilojen äkillinen muutos synnyttää lähialueella usein lisää salamanlyöntejä, joiden jälkeen seuraa tauko, kunnes jännite pilvessä on jälleen kasvanut riittävästi uuden salaman muodostumiseksi.lähde?
Usein salaman lähiosumasta kuuluu vain paukahdus, mutta jos esimerkiksi pilvisalama on useita kilometrejä pitkä, sen eri osista lähteneet paineaallot saapuvat kuulijan korviin eri aikaan ja jyrinä kestää pitkään. Ukkosesta iskee maahan tavallisemmin positiivisia salamoita. Noin kuudesosa maasalamista on pitempiä, voimakkaampia, pidemmälle ukkospilven keskustasta ulottuvia positiivisia salamia. Positiivinen salama iskee helpommin maahan ennen ukkossateen alkamista. Pidempään kestävät salamat sytyttävät helpommin tulipaloja.lähde?
Ukkonen voi olla noin puoli tuntia kestävä yksisoluinen ukkonen tai 2–6 tuntia kestävä monisoluinen ukkonen. Suomessa ovat harvinaisia Yhdysvaltain Keskilännessä tornadoja aiheuttavat voimakkaat, pitkäikäiset supersolu-ukkoset.lähde?
Yleisyys

Ukonilmoja esiintyy kaikkialla maapallolla napaseutuja myöten, mutta yleisimpiä ne ovat trooppisten sademetsien alueella, jossa niitä eräillä seuduilla esiintyy lähes päivittäin. Joka hetki eri puolilla maapalloa on meneillään noin 2 000 ukonilmaa. Kampala ja Tororo Ugandassa on kumpikin toisinaan mainittu paikaksi, jossa ukkosta esiintyy eniten, mutta samaa on väitetty myös Indonesian Bogorista ja Singaporesta. Myös muun muassa Australian Darwin, Caracas, Manila ja Mumbai ovat tulleet tunnetuiksi usein toistuvista ukonilmoistaan. Runsaasti ukkosia esiintyy eräillä seuduilla tiettyinä vuodenaikoina monsuunituulten yhteydessä sekä trooppisia sykloneja ympäriöivillä sadealueilla.
Lauhkeassa vyöhykkeessä ukonilmoja on enimmäkseen keväällä ja kesällä, joskin sellainen saattaa joskus kylmän rintaman alueella tai sen edellä esiintyä kaikkina vuodenaikoina. Niitä saattaa esiintyä myös kylmässä ilmamassassa, joka kulkee kylmän rintaman jäljessä niitä lämpimämpien vesien yli. Napaseuduilla ukkoset ovat maanpinnan matalien lämpötilojen vuoksi harvinaisia.lähde?
Yhdysvalloissa monet voimakkaimmista ukkosista esiintyvät keskilännessä ja Etelävaltioiden alueella. Niihin saattaa liittyä raekuuroja ja voimakkaita tornadoja. Yhdysvaltain länsirannikolla ukkoset ovat melko harvinaisia, mutta sisämaassa kuten Sacramenton ja San Joaquinin laaksoissa Kaliforniassa ne ovat jo selvästi yleisempiä. Keväällä ja kesällä niitä esiintyy eräillä alueilla Kalliovuorilla lähes päivittäin, samoin kuin kesällä Floridan keski- ja eteläosissa.lähde?
Suomessa esiintyy ukkosta eniten kesäkuun puolivälistä elokuun puoliväliin, ja erityisen voimakkaita ukkoset ovat heinäkuun loppupuolella kello 16:n jälkeen. Kullakin paikkakunnalla Suomessa ukkostaa keskimäärin 12 päivänä vuodessa. Toisinaan Etelä-Suomessa kuitenkin ukkostaa vain neljänä, toisinaan jopa 20 päivänä vuodessa.. Kaikkiaan jossakin päin Suomea ukkostaa keskimäärin 100 päivänä vuodessa.. Eniten ukkostaa Pohjanmaan maakunnissa, Keski-Suomessa, Pirkanmaalla, Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa., vähemmän Lapissa ja Itä-Suomessa.. Vuodessa Suomen alueelle iskee keskimäärin noin 150 000 salamaa, vähäukkosisena kesänä tästä puolet ja runsasukkosisina kaksi kertaa enemmän.
Ukkostyyppejä > Rintamaukkonen

Rintamaukkonen syntyy kylmän tai lämpimän rintaman yhteyteen lämpimän ja kostean ilman kiivetessä pakotetusti rintamapintaa pitkin ylöspäin. Tällöin virtauksen ja nousuliikkeen pakottavana tekijänä on ilmamassojen ero eikä esimerkiksi auringon maata lämmittävä vaikutus tai vuorokaudenaika. Rintamaukkosessa ei ole vuorokausivaihtelua. Rintamaukkoset voivat olla todella kovia, ja kovimmat ukkoset ovat yleensä rintamaukkosia.lähde?
Ukkostyyppejä > Ilmamassaukkonen

Ilmamassaukkonen eli lämpöukkonen syntyy kostean, lämpimän ilmamassan sekä lämpimän maanpinnan vaikutuksesta. Tavallisimmin auringon suoraan lämmittämä lämmin kostea ilma kohoaa, tiivistyy pilveksi, joka kasvaa valtavan suureksi kukkakaalia muistuttavaksi möykyksi. Tämä pilvi alkaa sataa, ja pian myös ukkostaa. Jos ilma on hiostava ja kuuma, ja aamulla näkyy kohoavia kumpupilviä, syntyy todennäköisesti ilmamassaukkonen. Ensin syntyy vain pieni kumpupilvi (Cumulus), jonka jälkeen pilvestä kehittyy satava kuuropilvi ja lopulta ukkonen. Lämpöukkosen ilmaa raikastava vaikutus on lyhytkestoinen. Lämpöukkosta voi esiintyä korkeapaineen aikana, jos alailmakehän kosteus ja muut olot ovat sopivia. Heikkotuulisuus suosii hidasliikkeisiä lämpöukkosia. Lämpöukkonen liittyy rauhattomaan, epävakaaseen ilmakehään, jossa korkea ukkospilvi syntyy helposti voimakkaiden nousuvirtausten takia. Lyhytikäisten, paikallisten lämpöukkosten tarkkaa paikkaa ei osata sääennustuksessa ennustaa, voidaan vain sanoa, että mahdollisesti ukkosta.
Lämpöukkosen mahdollisuudesta vuorokauden sisään kertovat vallinharjapilvi ja kokkarepilvi, taivaan suhteellisen vaalea sini sekä se, että kaukana olevat pilvet näkyvät vain hämärästi. Lämpöukkosta enteilee taivaalla näkyvien kumpupilvien kasvu leveyttään suuremmiksi, tornimaisiksi, ja valtavan suuret kumpupilvet (Cumulus congestus) ennakoivat mahdollista ukkosta parin tunnin kuluessa, varsinkin jos niitä näkyy kuumana kesäisenä iltapäivänä tai kesäiltana. Viimeistään Cumulonimbuksen ilmestyminen jonnekin taivaan osaan voi merkitä pikaista ukkosta, mutta vain siinä tapauksessa, että pilvi tulee kohti. Pikaista ukkosta voi myös ennustaa tummapohjaisen tai tumman, satavan pilven tuleminen kohti. Lämpöukkosta voi ennakoida monet taivaalla näkyvät alasinpilvet ja/tai kukkakaalin muotoiset valtavat vuorimaiset pilvimöykyt. Kaukainen sade joka näkyy pilven alla tummina pystysuorina tai vinoina maahan ulottuvina viiruina tai ohi mennyt sadekuuro voi ennustaa lämpöukkosta, varsinkin jos siihen liittyy ilman viileneminen ja kostuminen.
Ukkosen voimakkuudesta

Heikko ukkonen iskee 1–10 maasalamaa, keskinkertainen 11–32 maasalamaa 100 km² ruutuun. Kova ukkonen räpsii 33–100 salamaa, raju 101–320 salamaa ja poikkeuksellisen raju yli 320 salamaa 100 km² ruutuun.selvennä Raju ukkonen räiskii 10 sekunnin välein, ja kovakin minuutin välein. Poikkeuksellisen raju ukkonen lyö salamoita maahan yli 80 kertaa 100 neliökilometrin alueella alle 10 sekunnin välein. Suurin osa Suomen salamoista iskee rajuista ukkosista, ja yleensä ukkoset ovat heikkoja. Heikossa ilmamassaukkosessa on 1–3 ukkossolua, mutta voimakkaissa rintamaukkosissa jopa 20. Merkittävä ukkonen iskee päivässä yli 1 000 salamaa Suomen kamaralle, ja näitä esiintyy 10 kesässä. Voimakas ukkonen taas räiskii yli 5 000–10 000 salamaa Suomeen päivässä. Yli 5 000 salaman ukkosia on vain 1–3 kesässä. Nämä tuottavat suurimman osan vuoden salamoinnista. Useimmiten salamoi vain vähän ja paikallisesti. Voimakas ukkonen iskee Etelä- ja Keski-Suomeen yli 2 000 salamaa päivässä. Pahimmilla alueilla on Suomessa 20 ukkospäivää vuodessa, ja niillä iskee korkeintaan 65–100 salamaa sadalle neliökilometrille.