stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viillokki

Kanaviilokkia punakaalikastikkeella.
Viillokki (ransk. fricassée) on keitetystä lihasta leikattuja viipaleita, jotka tarjotaan lihan keitinliemestä munankeltuaisella suurustamalla valmistetussa kastikkeessa.
Vesilintu

Sinisorsanaaraita.
Vesilintu on usein metsästykseen liittyvässä sekä yleisessä sanankäytössä esiintyvä nimitys, joka ryhmittää joitakin lintuja, jotka elävät makeassa vedessä tai lähellä sitä. Nimitys viittaa täten lähinnä linnun elintapoihin ja liittyy hyvin vähän eläinten taksonomiaan.
Tyypillisiä vesilintuja ovat sorsalintujen lahkoon kuuluvat lajit, kuten Suomessa metsästettävät sinisorsa, tavi, telkkä, metsähanhi, merihanhi, haapana, jouhisorsa, heinätavi, lapasorsa, tukkasotka, haahka, alli, isokoskelo sekä tukkakoskelo.  Suomessa yli puolet vesilintulajeista on luokiteltu kansallisesti uhanalaiseksi ja jotkut ovat myös maailmanlaajuisesti uhanalaisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vesilintu Wikimedia Commonsissa
Vesilintujen metsästys riistainfo
Viitasaaren reitti

Viitasaaren reitti on Kymijoen vesistön pohjoinen vesistöreitti, jonka keskusjärvi on Keitele. Keitele on yhdistetty kanavilla Leppäveteen, ja Leppävesi on yhdistetty Vaajakosken kanavalla Päijänteeseen Vaajakosken kohdalla.
National Democratic Institute

| National Democratic Institute |
| --- | --- |
Perustettu:  1983
Tyyppi:  voittoatavoittelematon järjestö
Toimiala:  demokratian kehittäminen
Kotipaikka:   Washington DC, USA
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Puheenjohtaja:  Derek Mitchell
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
National Democratic Institute (NDI) on Yhdysvaltain demokraatteja lähellä oleva yhdysvaltalainen järjestö, joka pyrkii hankkeillaan demokratisoimiseen. Se tukee demokraattisten instituutioiden vahvistamista 50 maassa. NDI:n mukaan se perustaa ja vahvistaa poliittisia ja kansalaisjärjestöjä, turvaa vaaleja, edistää kansalaisten osallistumista sekä avoimuutta ja vastuullisuutta hallinnossa. Järjestö on Liberal Internationalin yhteistyöjärjestö.
Vuonna 2018 järjestön puheenjohtajana aloitti Derek Mitchell, joka on aikaisemmin toiminut Yhdysvaltain Myanmarin suurlähettiläänä. Hän ilmoitti jättävänsä NDI:n puheenjohtajuuden syyskuussa 2023.
Historia

NDI on perustettu vuonna 1983. Hieman ennen tätä Yhdysvaltain liittovaltio perusti National Endowment for Democracy -säätiön, jonka kautta rahoitetaan demokratian ja itsehallinnon puolesta toimivia tahoja sekä sellaista demokratian kehitystä, jonka tavoitteet ovat yhteneväisiä Yhdysvaltain politiikan kanssa. Vastaavaa toimintaa Yhdysvallat oli harjoittanut jo toisen maailmansodan päättymisen jälkeen varsmistaakseen, etteivät demokratian puolesta sodanjälkeisessä Euroopassa kamppailevat tahot jäisi yksin. Tätä tehtiin mm. lähettämällä poliittisia neuvonantajia sekä tukemalla lehdistöä.
23. elokuuta 2017 Kambodžan ulkoministeri Prak Sokhonn ilmoitti ilman etukäteisvaroitusta, että kaikkien NDI:n palveluksessa olevien ulkomaalaisten on poistuttava maasta, koska järjestön toiminta lopetetaan Kambodžassa. Kambodžan hallinnon mukaan järjestö toimii laittomasti, koska sitä ei ole rekisteröity. Hallitus on alkanut vaikeuttaa muidenkin toimintaansa kyseenalaistavien viestimien ja kansalaisjärjestöjen toimintaa ennen vuoden 2018 eduskuntavaaleja.
Toimintamaat

Aasia
Afganistan, Bangladesh, Indonesia, Itä-Timor, Myanmar, Kambodža, Kiina (Hongkong), Nepal, Pakistan, Pohjois-Korea, Thaimaa
Afrikka
Algeria, Bahrain, Egypti, Irak, Iran, Jemen, Jordania, Libanon, Libya, Marokko, Mauritania, Palestiina, Saudi-Arabia, Syyria, Tunisia
Amerikka
Guatemala, Haiti, Honduras, Kolumbia, Kuuba, Meksiko, Nicaragua, Venezuela
Eurooppa
Albania, Armenia, Azerbaidžan, Bosnia, Bulgaria, Georgia, Kirgisia, Kosovo, Kroatia, Moldova, Montenegro, Pohjois-Makedonia, Puola, Romania, Serbia, Slovakia, Turkki, Ukraina, Unkari, Valko-Venäjä, Venäjä
Lähde:
Rahoittajat

Yhdysvallat rahoittaa NDI:tä kehitysapuun korvamerkityillä rahoillaan. Yksityisten lahjoitusten lisäksi rahoitus tulee seuraavista lähteistä:
Rahoittajat > Yhdysvaltain hallinto

The National Endowment for Democracy, Ulkoministeriö: Demokratia-, ihmisoikeus- ja työosasto (Bureau of Democracy, Human Rights and Labor), Koulutus- ja kulttuuriasioiden osasto (Bureau of Educational and Cultural Affairs) ja Lähi-itä-yhteistyön aloite (The Middle East Partnership Initiative)
Yhdysvaltain kehitysyhteistyövirasto (USAID)
Rahoittajat > Muut hallitukset

Aasia
Australia, Bahrain, Japani, Jemen
Afrikka
Namibia
Amerikka
Kanada
Eurooppa
Alankomaat, Belgia, Irlanti, Iso-Britannia, Norja, Ruotsi, Saksa, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekki
Rahoittajat > Valtioiden väliset yhteistyöelimet

Amerikan valtioiden järjestö (OAS), Euroopan komissio (EC), Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (OSCE), Maailmanpankkiryhmä, Maailman ruokaohjelma, YK:n demokratiarahasto (UNDEF), YK:n kehitysohjelma (UNDP).
Rahoittajat > Säätiöt ja muut järjestöt

Charles Stewart Mott Foundation, Citigroup Foundation, Bill & Melinda Gatesin säätiö, The Chrysler Foundation, Donner Foundation, Ford Foundation, The German Marshall Fund of the United States, Howard G. Buffett Foundation, Humanity United, International IDEA, Liz Claiborne Foundation, MacArthur Foundation, Netherlands Institute for Multiparty Democracy (NIMD), Omidyar Network Fund, Open Society Institute (OSI), United States Institute of Peace (USIP), Westminster Foundation for Democracy (WFD)
Aiheesta muualla

National Democratic Institute (englanniksi)
Instituutin ohjelmia Euroopassa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Viitasaaren terveysasema

| Viitasaaren terveysasema |
| --- | --- |
 Viitasaaren terveysasema sijaitsee Keiteleessä sijaitsevassa Haapasaaressa lähellä Viitasaaren keskustaa.
Osoite:  Sairaalantie 4 44500 Viitasaari
Sijainti:  Viitasaari
Käyttäjä:  Keski-Suomen hyvinvointialue
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keski-Suomen hyvinvointialueen Viitasaaren terveysasema toimii Viitasaarella osoitteessa Sairaalantie 4.
Terveysasemalla toimii lääkärien ja hoitajien vastaanotot, kiirevastaanotto, hoitotarvikejakelu, suun terveydenhuolto, mielenterveys- ja päihdepalvelut, kuntoutus ja neuvola. Terveysasemalla on mahdollisuus röntgentutkimuksiin. Terveysasemalla toimii myös Fimlabin näytteenotto ajanvarauksella. Siellä toimii myös keinomunuaishoitoa tarjoava satelliittidialyysiyksikkö munuaisten vajaatoimintaa sairastaville potilaille.
Terveysasemalla on hoivaosasto pitkäaikaisille potilaille. Elokuussa 2023 Keski-Suomen hyvinvointialue joutui sulkemaan Viitasaaren terveysaseman akuuttiosaston hoitohenkilöstöpulasta johtuen.
Lääketieteen opiskelijayhdistyksiä edustava Suomen Medisiinariliitto palkitsi Viitasaaren terveysaseman vuosina 2020 ja 2022 ”Kandiystävällinen terveyskeskus” -tunnustuksilla.
Valgjärv (Kasaritsa)

| Valgjärv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Võrun kunta
Koordinaatit:  57°48′43″N, 27°02′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Koreli ojan valuma-alue
Laskuoja:  oja Koreli ojaan
Järvinumero:  VEE2138000
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89 m  mpy. 
Pituus:  0,415 km  
Leveys:  0,1 km  
Rantaviiva:  0,938 km  
Pinta-ala:  3,6 ha  
Tilavuus:  0,0001296 km³  
Keskisyvyys:  3,6 m  
Suurin syvyys:  9,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiValgjärv 
Valgjärv (myös Võru Valgjärv, Jaani järv) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Kosen kauppalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 415 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Se sijaitsee Kosen kauppalassa puoli kilometriä Võrusta kaakkoon ja kauppalan asuinalueita sijaitsee järven pohjois-, itä- ja eteläpuolella. Järven lounaispuolella on sen sijaan peltomaata. Järviallas on muodostunut jyrkkärinteiseen laaksoon, joka aukeaa kaakossa Koreli ojan laaksoon päin. Järven syvyys on 9,3 metriä, mutta sen keskisyvyys on 3,6 metriä. Syvin kohta sijaitsee keskikohdasta hieman kaakkoon päin. Laakson koillispuoli on alavaa maata, jossa asuinalue ulottuu rantaan asti. Järven rantaviivan pituus on 940 metriä.
Luontoarvoja

Jos verrataan Valgjärv viereiseen Verijärveen, on Valgjärven vesi selvästi kirkkaampaa. Järvessä elää ainakin hauki, särki, sorva, ahven, lahna, suutari ja made.
Vesistösuhteita

Valgjärv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen lasku-uoma Koreli oja on Vanajõen sivuhaara. Järveen ei ole karttojen mukaan merkkitty tulevia ojia, joten järven valuma-alue on pieni. Sen vesi on peräisin sadannasta sekä rinteiden ja järvenpohjan lähteistä. Sen laskuoja alkaa järven kaakkoispäästä ja seuraa laakson pohjaa Koreli ojaan asti. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Veren hyytyminen

Veren hyytyminen eli koagulaatio on eliöiden veressä tapahtuva reaktio, jossa veri jähmettyy fibriinin avulla. Laajempana käsitteenä puhutaan hemostaasista, jonka osa veren hyytyminen on. Hemostaasissa pyrkimyksenä on pysäyttää vaurioituneen verisuonen verenvuoto tuottamalla vuotokohtaan tulppa. Tämä tapahtuu muun muassa hyytymisen avulla ja tukkimalla vuotokohtaa verihiutaleiden avulla. Tulpan muodostumista seuraavat hemostaasista erillinen hyytymän hajoaminen eli fibrinolyysi ja suonen korjaavat tapahtumat.
Hyytyminen voi olla haitallista, jolloin kyse on usein veritulpan muodostumisesta. Siksi hyytymistä saatetaan estää antikoagulanttilääkkeiden avulla. Hyytyminen voi olla myös liian tehotonta kuten antikoagulanttien yliannostuksessa, perinnöllisissä verenvuototaudeissa ja K-vitamiinipuutoksessa. Ihmisillä jälkimmäistä ilmenee lähinnä vain vastasyntyneillä. Ihmisillä maksa tuottaa pääosan fibriinin esiasteena toimivasta fibrinogeenistä ja muistakin hyytymisen kannalta pakollisista hyytymistekijöistä. Siksi maksan vajaatoiminta voi lisätä verenvuototaipumusta, muttei välttämättä, eivätkä veritulpat ole harvinaisia vakavaa vajaatoimintaa potevilla.
Mekanismi > Pysähtyminen

Ihmisillä hyytymisen pysähtymisestä vastaavat lähinnä aktivoitu proteiini C, kudostekijätien estäjä (TFPI) ja antitrombiini (AT).
Trombiinin (IIa) liitos trombomoduliiniin (TM) muuntaa trombiinin konformaation, jolloin se lakkaa aktivoimasta verihiutaleita ja pilkkomasta fibrinogeeniä. IIa-TM-kompleksi aktivoi proteiini C:tä. IIa-TM aktivoi myös trombiinista riippuvan fibrinolyysin säätelijän (TAFI), joka estää hyytymää hajoamasta plasmiinin vaikutuksesta. Aktiivisen proteiini C:n kofaktori on proteiini S, jonka avulla se inaktivoi Va:ta ja VIIIa:ta.
Kudostekijätien estäjä (TFPI) estää TF-VIIa-kompleksia muodostamalla sen ja Xa:n kanssa kvaternäärisen kompleksin (TFPI-TF-VIIa-Xa).
Antitrombiini (AT) hidastaa hyytymistä estämällä useimpia hyytymistekijöitä, kuten tekijöitä IXa, Xa, XIa ja XIIa. Se kuitenkin vaikuttaa pääosin estämällä trombiinia ja Xa:ta. Kehon sisäinen hepariini ja sen kaltaiset ulkoiset hepariinijohdannaiset lisäävät AT:n tehoa. Fraktioimaton hepariini lisää lähinnä AT-välitteistä trombiinin inaktivaatiota. Pienimolekyyliset hepariinit (lääkkeitä) eli LMW-hepariinit (eng. low molecular weight) taas AT-välitteistä Xa:n inaktivaatiota. Fondaparinuuksi (lääke) estää myös Xa:ta AT-välitteisesti.
Edeltävien pääasiallisten reittien lisäksi on myös olemassa maksan vereen erittämä hepariinikofaktori II (HCII) ja proteiini Z (PZ). HCII liittyy kompleksiksi vaurioituneista suonissa niissä paljastuneeseen dermataanisulfaattiin. Kompleksissa HCII inaktivoi trombiinia. PZ on veressä kiinni proteiini Z riippuvaisen proteaasin estäjässä (ZPI) kofaktorina. PZ:n kautta PZ-ZPI-kompleksi yhtyy solujen ulkopinnan anionisiin fosfolipidikalvoihin, joissa kompleksin ZPI alkaa estää kalvojen Xa:ta. ZPI estää myös XIa:ta ja IXa:ta, mutta PZ-ZPI-kompleksissa se estää niitä tehokkaammin.
Mekanismi > Hyytymän hajoaminen

Kun verenvuoto on tyrehtynyt, tulee hyytymä hajottaa (fibrinolyysi), jotta suonten verenkierto normalisoituu ja haava paranee. Ihmisillä plasminogeenin kudosaktivaattori (tPA) muuntaa hyytymän fibriiniin sitoutunutta plasminogeeniä plasmiiniksi. Plasmiini pilkkoo fibriiniä lähinnä suonten sisällä. Suonten ulkoisesti fibriiniä pilkkoo lähinnä plasminogeenin urokinaasiaktivaattori (uPA), jota esimerkiksi paljon virtsassa. Fibriinin hajotus on säädeltyä ja teholtaan kudoskohtaista. Hajotus on tehokasta esimerkiksi suun limakalvoissa ja virtsateissä. Liian voimakasta hajotusta kutsutaan hyperfibrinolyysiksi.
Hyytymän ennenaikaisen hajoamisen estämiseksi plasminogeenin aktivaattorin estäjät PAI-1 ja PAI-2 estävät tPA:n sekä uPA:n toimintaa. Lisäksi trombiini, plasmiini tai IIa-TM (trombiini-TM) voivat aktivoida trombiinista riippuvan fibrinolyysin säätelijän (TAFI) muuntaen sen TAFIa:ksi. TAFIa estää fibriinin hajoamista pilkkomalla plasmiinia.
Lisäksi veressä on maksan erittämää α2-antiplasmiinia, joka estää spesifisesti plasmiinia sitoutumalla siihen kovalenttisesti, sekä suurta (725 kDa) tetrameeristä α2-makroglobuliinia, joka sieppaa epäspesifisesti sisälleen monia proteaaseja kuten plasmiinia.
Mekanismi > Verihiutaleet

Ihmisillä verihiutaleet liittyvät vauriokohtaan pyrkien muodostamaan verenvuotoa estävän tulpan. Sitten hiutaleet aktivoituvat, jolloin ne vapauttavat kalvorakkuloidensa ("jyvästensä", eng. granules) sisältöä vaurioalueelle. Lopuksi alueen hiutaleet alkavat liittyä toinen toisiinsa eli aggregoitua. Hiutaleiden toiminnassa on hyytymisen edistämisessä monia positiivisia takaisinkytkentämekanismeja ja samatoimisia mekanismeja.
Hiutaleissa on alfa-kalvorakkuloita ja raskaita kalvorakkuloita. Raskaissa kalvorakkuloissa on ATP:tä, ADP:tä, serotoniinia, histamiinia ja kationeja kuten Ca2+ ja Mg2+. Monimutkaisemmissa alfa-kalvorakkuloissa on proteoglykaaneja kuten trombosyyttitekijä 4:ää; glykoproteiineja kuten von Willebrand-tekijää (vWF); hyytymistekijöitä kuten V, VII, XI, XIII ja proteiini S; mitogeenejä kuten verihiutaleiden kasvutekijää (PDGF); proteaasin estäjiä kuten plasminogeenin aktivaattorin estäjää 1 (PAI-1); muita aineita kuten vasta-aineita ja albumiinia. Lisäksi hiutaleiden toiminnan kannalta tärkeä on niiden ulkomuodon tuottava ja sitä muuntava solun tukiranka, sekä solukalvon eri adheesiomolekyylit, reseptorit ja antigeenit.
Hiutaleiden pinnalla on GPIb-IX-V-kompleksi (glykoproteiini Ib, glykoproteiini IX, glykoproteiini V). Liitos vauriokohtaan tapahtuu aluksi tämän kompleksin ja endoteelisolujen erittämän vWF:n välille. Sidos on heikko. Sitoutuminen saa hiutaleen vapauttamaan muiden hiutaleiden aktivoitumista edistäviä kalsiumioneita. Sitten vauriokohdan kollageeni sitoutuu hiutaleen pinnan kollageenireseptoreihin muodostaen vahvemman sidoksen kuin vWF. Kollageeni sitoutuu myös hiutaleiden GPVI-FcγR-kompleksiin (glykoproteiini VI, Fcγ-reseptori), joka lisää hiutaleiden aktivoitumista. vWF:n ja kollageenin lisäksi on muita hiutaleiden aktivoitumista lisääviä mekanismeja kuten trombiini-, epinefriini- ja ADP-välitteinen aktivaatio.
ADP:n sitoutuminen suuren ADP-affiniteetin P2Y1-reseptoreihin saa hiutaleen muuntamaan muotoaan, vapauttamaan solulimansa kalsiumia ja aiheuttaa ensimmäisen hiutaleiden välisen aggregaation "aallon". Täysi aggregaatio tapahtuu pienen ADP-affiniteetin omaavien P2Y12-reseptorien kautta, johon tienopyridiinilääkkeet kuten klopidogreeli ja prasugreeli liittyvät antagonisteina.
Aktivoiduttuaan hiutaleet muuttavat muotoaan litistyen ja pinta-alaansa lisäten. Samalla niiden solukalvon molekyylikoostumus muuttuu. Aktivaatiossa hiutaleen pinnan inaktiivinen GPIIb-IIIa-kompleksi (glykoproteiini IIb, glykoproteiini IIIa) muuntaa konformaatiota, jolloin se voi toimia fibrinogeenireseptorina ja sitoa fibrinogeeniä. Tämä lisää hiutaleiden aggregaatiota fibrinogeenisiltojen kautta. Sidokset ovat vahvuutensa takia tärkeitä hyytymisessä. Siksi on tehty hyytymistä estäviä GPIIb-IIIa-antagonisteja kuten absiksimabi (lääke).
Hiutaleiden syklo-oksigenaasireitillä sivutuotteena muodostuva tromboksaani A2 lisää hiutaleiden aktivaatiota. Asetyylisalisyylihappo (lääke) estää syklo-oksigenaaseja toimien hyytymisen estäjänä.
Klassinen mekanismi

Klassinen hyytymismekanismi on vanhentunut malli veren hyytymisen alkamiselle. Mallin reaktiot ovat suoraviivaisia eikä malli vastaa ihmisissä tapahtuvaa (in vivo) monitahoisempia ja laajempia vuorovaikutuksia sisältävää mekanismia, mutta vanhan mallin ymmärtämisestä voi olla hyötyä erilaisissa in vitro-kokeissa.
Klassinen mekanismi jaetaan kuvassa olevaan sisäiseen (eng. intrinsic) ja ulkoiseen (eng. extrinsic) aktivaatiotiehen, jotka jatkuvat yhteisenä hyytymistekijän X jälkeen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Veren hyytyminen. Mustat nuolet: aktivoivia vaikutuksia. Vihreät: aktivoivia takaisinkytkentäisiä vaikutuksia. Punaiset: estäviä vaikutuksia.
Fibrinolyysi. Siniset nuolet: aktivoivia vaikutuksia. Punaiset: estäviä vaikutuksia.
Klassinen hyytymismekanismi.
Vesilinssit

| Vesilinssit |
| --- | --- |
 Vesilinssi (Wolffia arrhiza)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Vehkakasvit Araceae
Alaheimo::  Lemnoideae
Suku::  Vesilinssit Wolffia  Horkel ex Schleid.
Katso myös
   Vesilinssit Wikispeciesissä   Vesilinssit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vesilinssit (Wolffia) on vehkakasveihin (aiemmin entiseen limaskakasvien heimoon) kuuluva kasvisuku. Suvussa on 11 lajia, joita esiintyy ympäri maailman. Vesilinsseihin kuuluvat maailman pienimmät kukkivat kasvit. Ne ovat soikeita juurettomia vesikasveja, jotka kelluvat veden pinnalla. Kasvi lisääntyy yleensä suvuttomasti jakautumalla, mutta toisinaan sen kyljessä olevaan kukkaonteloon puhkeaa yksi ainoa kukka.
Vesilinssilajeista ainakin Wolffia globosaa kasvatetaan ja käytetään ihmisravinnoksi esimerkiksi thaimaalaisessa keittiössä. Wolffia globosasta on kehitetty myös rekisteröityjä, kaupallisen kasvatuksen vesilinssikantoja. Vesilissejä sisältävän ruokavalion terveysvaikutuksia on myös tutkittu. Esimerkiksi  brittiläisessä lääketieteellisessä BMJ Heart -julkaisussa julkaistiin loppuvuonna 2020 satunnaistettu tutkimus vihreän välimerellisesen ruokavalion vaikutuksista sydänterveyteen; tulokset kuuden kuukauden kestoisesta kokeesta olivat sydänterveyden kannalta edullisia. Tässä Israelissa toteutetussa kokeessa vihreän välimerelliseen ruokavalioon sisältyi keskimäärin 100 grammaa proteiinipitoista Wolffia globulosaa päivittäin.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Vesilinssit (Wolffia) (Suomenkielinen nimi)
United States Department of Agriculture (USDA): Wolffia (englanniksi)
Vennajärvi (Kangasala)

| Vennajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°27′30″N, 24°17′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.721.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127 m  
Rantaviiva:  0,598 km  
Pinta-ala:  0,817 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVennajärvi 
Vennajärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 0,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Puharinsuon länsiosassa sen ojitetulla osalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat suota.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,0 metriä mpy. Vaikka suo on ojitettu, ei yhtään osaa ole ohjattu järveen. Se on siinä mielessä umpijärvi.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi näkyy nimettömänä metsäjärvenä suolla, johon on jo merkitty heinäniittyä.
Vuoden 1957 peruskartassa järven kautta on merkitty talvitie, mutta muuten järvi ja sen suo olivat koskemattomia. Saman suon itäpäässä oli nostettu pehkua. Tilanne jatkui samana vuoden 1980 kartassa, mutta kartassa on merkitty jälkipainoksena tulevan metsäautotien linjaus järven lähelle. Tie on rakennettu vuoden 1987 kartassa, mutta soiden nykyistä ojitusta ei silloinkaan vielä ollut aloitettu.
Valkeajärvi (Padasjoki, Arrakoski)

| Valkeajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°23′56″N, 25°12′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Yliseen Alijärveen 
Järvinumero:  14.221.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,01 km  
Pinta-ala:  3,871 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkeajärvi 
Valkeajärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Arrakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy.
Vanhakatolinen kirkko

Pyhän Gertruden katedraali Utrechtissa on Alankomaiden vanhakatolisen arkkipiispan kotikirkko ja toimii vanhakatolisten kirkkojen keskuspaikkana.
Vanhakatoliset kirkot ovat ryhmä pieniä kansallisia kirkkokuntia, jotka ovat eri aikoina irtautuneet roomalaiskatolisesta kirkosta. Vanhakatoliset ovat liittyneet yhteen Utrechtin unionina, ja vuodesta 1932 ovat olleet täydessä kirkollisessa yhteydessä anglikaaniseen kirkkoon.
Vanhakatoliset kirkot voidaan jakaa kolmeen ryhmään:
Alankomaitten vanhakatolinen kirkko, joka erosi Rooman kirkosta jansenismin yhteydessä 1724.
Saksan, Itävallan ja Sveitsin vanhakatoliset kirkot, jotka eivät hyväksyneet Vatikaanin ensimmäisen kirkolliskokouksen määrittelyjä paavin erehtymättömyydestä. Tämän liikkeen johtohahmo oli saksalainen professori Ignaz von Döllinger.
jotkut slaavilaistaustaiset vanhakatoliset kirkot, kuten Polish National Catholic Church Yhdysvalloissa.
Jotkut pienet itsenäiset katolistaustaiset tai -mieliset kirkot kutsuvat itseään vanhakatolisiksi, mutta eivät ole Utrechtin unionin tunnustamia. Tällaiset ryhmät saattavat vaihdella konservatiivisista synkretistisiin.
Oppi

Vanhakatolisten kirkkojen opillinen pohja on Utrechtin julistus. Samoin kuin ortodoksinen kirkko, ne tunnustavat seitsemän ekumeenista kirkolliskokousta ja jakamattoman kirkon opin. Sekä piispat että papit ovat vapaita solmimaan avioliiton. Jumalanpalvelus tapahtuu kansankielellä ja yksityisrippi on vapaaehtoinen.
Myöhemmin Utrechtin unionin kirkot ovat hyväksyneet naisten vihkimisen papeiksi, mikä on johtanut Polish National Catholic Churchin irtautumiseen unionista. Italiassa vihittiin toukokuussa 2010 naimisissa oleva Maria Longhitano Italian ensimmäiseksi naispapiksi Nykyään useat jäsenkirkot siunaavat samaa sukupuolta olevien suhteita. Monet vanhakatolisista papeista ovat entisiä roomalaiskatolisia pappeja.