stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Syöttösolu
Syöttösolujen merkitys sairauksissa > Allergia

Syöttösolujen vapauttama histamiini aiheuttaa muun muassa hyttysen pistoa seuraavan punoittavan ja kutisevan paukaman muodostumisen. Tässä tilanteessa syöttösolujen aktivoituminen on kutinan takia kiusallinen, mutta toisaalta tarkoituksenmukainen reaktio immuunipuolustuksen kannalta. Syöttösolujen histamiini aiheuttaa myös nokkosrokossa ilmaantuvien paukamien synnyn. Syöttösolujen on osoitettu olevan tärkeitä myös allergisen sidekalvotulehduksen, allergisen nuhan ja astmaoireiden synnyssä. Syöttösolujen aiheuttamien vaivojen hoitoon käytetään useita erilaisia lääkkeitä. Antihistamiineilla voidaan estää histamiinin sitoutuminen reseptoriinsa, jolloin sen vaikutus estyy. Natriumkromoglikaattia ja muita syöttösolujen aktivoitumista estäviä lääkeaineita käytetään erityisesti silmäallergioiden hoidossa. Leukotrieenireseptorien salpaajilla voidaan estää leukotrieenien sitoutuminen reseptoreihin, jolloin niiden vaikutus estyy. Leukotrieenireseptorien salpaajia käytetään erityisesti astmassa ja allergisessa nuhassa.
Syöttösolujen merkitys sairauksissa > Anafylaksia

Anafylaksiassa elimistöön joutunut allergeeni (esimerkiksi ampiaisen myrkky tai ruoka-aine) saa IgE-välitteisellä mekanismilla suuren määrän syöttösoluja vapauttamaan välittäjäaineensa samanaikaisesti. Seurauksena on huomattavan suuren histamiinimäärän vapautuminen verenkiertoon. Yleisiä oireita ovat verenpaineen romahtaminen (šokki), hengenahdistus, hengitysteiden turpoaminen ja vatsakivut. Anafylaksia on henkeä uhkaava tila, ja nopea hoito on tarpeen.
Syöttösolujen merkitys sairauksissa > Syöttösolukasvaimet

Mastosytoosi on harvinainen sairaus, jossa syöttösolujen jakautuminen on lisääntynyt. Useimmiten mastosytoosin syynä on kantasolukasvutekijän (SCF) reseptorin eli c-kit-reseptorin (CD117) mutaatio, jonka seurauksena tämä tyrosiinikinaasireseptori on jatkuvasti aktivoituneena.
Syöttösolujen merkitys sairauksissa > Iskemia

Iskemia tarkoittaa verenkiertohäiriön aiheuttamaa hapen puutetta. Rypälesokerin ja hapen puute saavat aikaan syöttösolujen degranulaatiota ja histamiinin vapautumista.
Susana Trimarco

| Susana Trimarco |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Aiheesta muualla
Kotisivu
Sara Susana del Valle Trimarco de Veron, tai Susana Trimarco (s. 1954) on argentiinalainen ihmisoikeusaktivisti, joka on toiminut ihmiskaupan torjumiseksi. Vuonna 2002 hänen tyttärensä katosi, ja uskottiin että tytär on joutunut kidnapatuksi ja ihmiskaupan uhriksi. Susana vietti monta vuotta etsien hänen tytärtään ja perusti myös säätiön tukemaan seksikaupan uhreja. Osaksi hänen ansiostaan Argentiinan lakiin tuli muutos 2011 jonka mukaan seksuaalisten palveluiden mainostamisen sanomalehdissä ja aikakauslehdissä on kiellettyä.
Elämä

Susana Trimarcon tytär Marita (syntynyt María de los Ángelesissa) siepattiin pääkaupunki Tucumán maakunnassa 3. huhtikuuta 2002. Uskotaan, että hänet oli pakotettu prostituutioon.
Susana yrittää etsiä tytärtään esimerkiksi esittämällä prostituoitua. Hän onnistuu vapauttamaan muita naisia joilta vapaus on riistetty, mutta tytärtään hän ei onnistu löytämään.
Joulukuussa 2012, seitsemää miestä ja kuutta naista syytettiin Maritan kidnappauksesta, mutta heidät vapautettiin. 10 henkilöä pidätettiin Maritan kidnappaamisesta joulukuussa 2013.
Käännös suomeksi
Suoramanjärvi

| Suoramanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°27′38″N, 24°00′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71)
Laskujoki:  Supanoja 
Järvinumero:  35.713.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,2 m  
Rantaviiva:  2,105 km  
Pinta-ala:  14,01 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuoramanjärvi 
Suoramanjärvi  on Pirkanmaalla Kangasalan keskutaajaman lähellä Ranta-Koiviston länsipuolella ja Suoraman eteläpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 14,0 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on muodostunut itä-länsi suuntaiseen muinaiseen lasku-uomaan, jossa sijaitsevat myös Pitkäjärvi ja Kaukajärvi. Varsinkin järven lounaisrannat ja itäpään rannat viettävät jyrkemmin kuin muut rannat. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, mutta sen rannat ovat asuttuja. Rannoilla on ollut viisi maatilaa, mutta sinne on rakennettu lisää rakennuksia. Niille tulee tiet Ranta-Koivistosta. Pohjoisrannassa on yleinen uimaranta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy.
Struerin kunta

| Struerin kunta |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Keski-Jyllannin alue
Keskustaajama:  Struer
Hallinto:  
 – Pormestari:  Niels Viggo Lynghøj
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  246,2 km²
Väkiluku:  20 990
 – Väestötiheys:  85,3 as./km²
 
 www.struer.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Struer on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 20 990 asukasta, ja sen pinta-ala oli 246,2 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Struer.
Kuntauudistuksessa 2007 kuntaan liitettiin Thyholmin kunta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Struerin kunnan kotisivut (tanskaksi)
Syvävesi

Syvävesi (engl. Waterdeep) on kuvitteellinen kaupunkivaltio Forgotten Realms -roolipelin maailmassa. Kaupungissa on yli miljoona asukasta, ja se kuuluu Faerûn-mantereen tärkeimpien poliittisten ja taloudellisten keskusten joukkoon.
Kaupunkia johtavat salaperäiset Syväveden herrat (Lords of Waterdeep), joiden henkilöllisyyttä ei paljasteta, ei edes toisille herroille. He kokoontuvat yhteen ja esiintyvät julkisissa tilaisuuksissa naamioituna. Ainoa heistä, jonka henkilöllisyys tunnetaan laajemmalti, on "naamioton herra" Piergeiron Paladinson, kaupunginvartioston komentaja. Monen muun henkilöllisyydestä on myös saatu vihjeitä, mutta heidän arvoaan toistensa joukossa ei tiedetä. Muiden muassa kaupungin kuuluisin velho Khelben Arunsun on yksi kaupungin johtajista.
Sven-Erik Rosenlew

Sven-Erik Theodor Wilhelm Rosenlew (28. joulukuuta 1902 Helsinki – 30. heinäkuuta 1963 Helsinki) oli Oy Rosenlew Ab:n toimitusjohtaja. Koulutukseltaan hän oli filosofian maisteri.  Sven-Erik Rosenlew kuoli leukemiaan Eiran sairaalassa.
Elämä

Rosenlew kirjoitti ylioppilaaksi Porin ruotsalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1920, jonka jälkeen hän aloitti opinnot Helsingin yliopiston maanviljelys-taloudellisessa tiedekunnassa. Vuosina 1924–1926 Rosenlew teki opintomatkoja Ruotsiin ja Englantiin.
Valmistuttuaan hän työskenteli aluksi Tyrvännössä sijainneen Suontaan kartanon tilanhoitajana vuoteen 1939 saakka. Vuosina 1936–1939 Rosenlew toimi myös Oy Rosenlew Ab:n maanviljelysosaston päällikkönä. Yhtiön johtajaksi isänsä Erik Rosenlewin rinnalle hänet nimitettiin 1940 vastuualueenaan paperi- ja selluloosateollisuus.
Vuonna 1950 Rosenlew nimitettiin koko konsernin toimitusjohtajaksi, jossa tehtävässä työskenteli aina kuolemaansa vuoteen 1963 saakka. Sen jälkeen toimitusjohtajana toimi varatoimitusjohtaja Marcus Nykopp, jonka jälkeen vuonna 1969 Sven-Erikin pojasta Gustav Rosenlewista tuli yrityksen toimitusjohtaja.
Vuorineuvoksen arvonimi Roselewille myönnettiin vuonna 1953. Samana vuonna hän peri omistukseensa Suontaan kartanon.
Sven-Erik Rosenlew oli myös innokas urheilumies. Hän harrasti haulikkoammuntaa ja edusti Suomea Helsingin olympialaisissa. Rosenlew toimi myös yhtiön Porin tehtaiden urheiluseuran RU-38:n puheenjohtajana. Hänellä oli tapana kannustaa lapsia urheilukatsomoon, ja usein lapset odottelivat urheilukentän reunalla että hän tulee otteluun ja sisään tullessaan Sven Erik totesi lasten olevan "omia  lapsiani" ja kaikki päästettiin ilmaiseksi sisälle.
Syväveto

Syväveto on menetelmä, jolla tasomainen metalli- tai muovilevy muovataan kuppimaiseksi. Syvävedolla tarkoitetaan levyn muovaustapaa, jossa levyn tasossa toisessa suunnassa on venytystä ja tätä suuntaa kohtisuorassa suunnassa on tyssäystä. Jos venytys ja tyssäys ovat yhtä suuria, levyn paksuus pysyy muovauksessa vakiona. Jos tyssäys on venytystä suurempi, levy tulee paksummaksi.
Syvävetotilanne saadaan aikaan, kun pyöreä levyaihio työnnetään tuurnalla eli painimella vetorenkaan läpi pienellä välyksellä. Syntyneen kupin kyljissä on syvävetotilanne ja seinämä pysyy vakiopaksuna. Näin valmistetaan esimerkiksi kattila ruostumattomasta teräksestä.
Syretsin metroasema

| Syrets (Сирець) |
| --- | --- |

 Kiovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Syretsko-Petšerska-linja
Sijainti:  50°28′35″N, 30°25′51″E
Paikkakunta:  Kiova, Ukraina
Avattu:  14. lokakuuta 2004
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Syrets (ukr. Сирець) on yksi Kiovan metron asemista. Se avattiin 14. lokakuuta 2004.
Galleria

Lippuhalli
Aseman sisäänkäynti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Syretsin metroasema Wikimedia Commonsissa
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mostytska (Kyiv metro) (en) (käännä suomeksi) |  |  päätepiste |  |  |
|  |  |  Syretsko-Petšerska-linja päätepiste |  | Dorohožytšin metroasema ▷ Tšervonyi h’utir |
muokkaa wikidataa
Stratonikeia

Stratonikeia (m.kreik. Στρατoνίκεια, lat. Stratoniceia, Stratonicea, Stratonicaea) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin paikkoihin:
Stratonikeia eli Stratonike, kaupunki Kaariassa
Stratonikeia eli Stratonike, kaupunki Lyydiassa
Stratonike eli Stratonikeia, kaupunki Akten niemellä nykyisellä Chalkidikílla Kreikassa
Sonkajärven tsasouna

| Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen tsasouna Sonkajärven tsasouna |
| --- | --- |
 Sonkajärven tsasouna elokuussa 2020.
Sijainti:  Lepokankaantie 6, 74300 Sonkajärvi
Koordinaatit:  63.66982°N, 27.52518°E
Seurakunta:  Iisalmen ortodoksinen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1961
Suunnittelija:  arkkitehti Ilmari Ahonen
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sonkajärven Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen tsasouna, eli Sonkajärven tsasouna on Sonkajärven keskustassa, kunnantalon vieressä sijaitseva ortodoksinen rukoushuone. Puisen tsasounan suunnitteli arkkitehti Ilmari Ahonen ja sen vihki 1. lokakuuta 1961 arkkipiispa Paavali. Rukoushuoneen sisätilat kunnostettiin talkootyöllä ja lahjoitusvaroin vuonna 2004. Tällöin pyhäkkö sai uuden, arkkitehti Sakari Siitosen suunnitteleman ikonostaasin ja Oulunseudun Ikonimaalarit maalasivat sen uudet ikonit.
Vuosien 1939–1944 sotien seurauksena 70 prosenttia Suomen ortodokseista joutui jättämään aiemman kotipaikkansa Suomessa. Heille rakennettiin 13 kirkkoa ja 41 tai 42 rukoushuonetta. Sonkajärven tsasouna lukeutuu näihin rakennuksiin, ja on rakennettu Suomen kreikkalaiskatolisen kirkkokunnan jälleenrakentamista koskevan lain (1950) ja asetuksen turvin.
Nykyään tsanouna toimii ortodoksisen kirkon Kuopion ja Karjalan hiippakunnan, Iisalmen ortodoksisen seurakunnan Sonkajärven alueen pyhäkkönä. Tsasounan temppelijuhlaa eli praasniekkaa vietetään 15. elokuuta.
Aiheesta muualla

Jumalanäidin kuolonuneen nukkumisen rukoushuone, Sonkajärvi (ikonimaalarit.fi)
Sonkakosken voimalaitos

Sonkakosken vesivoimalaitos on Sonkajärven kunnan Sonkakosken kylässä sijaitseva pieni vesivoimalaitos, joka toimii Sonkakosken myllyn yhteydessä. Vuonna 1941 Kalle Edvard Mustonen (s. 1900) rakennutti myllyn viereen sähkögeneraattorin ja samalla sähköisti myllyn. Alkuperäisenä voimanlähteenä oli 75 hevosvoiman vesiturbiini. Turbiinin teho riitti seitsemän talon tarpeisiin. Lisäksi voimalaitos antoi käyttövoiman sirkkelisahalle ja myllylle sekä puimakoneelle. Myllyn toiminta lopetettiin vuonna 1969.
1980-luvun lopulla nykyinen omistaja kunnalispoliitikko Mikko Mustonen aloitti myllyn turbiinin ja konehuoneen kunnostuksen. Itä-Suomen vesioikeus myönsi luvan voimalaitoksen perustamiselle uudelleen vuonna 1988. Mylly ja voimalaitos käynnistyivät 20 vuoden tauon jälkeen 2.10.1989. Nykyisin myllyn voimanlähteenä on turbiini, joka tuottaa sähköä myllyn toimintaan ja Mustosen tilalle. Ylijäämäsähkö myydään Savon Voimalle.
Myllyn pohjoispuolella on ollut 1940-luvulla rakennettu myllytupa piharakennuksineen, mutta se on purettu 1970-luvun puolivälissä.
Tekniset tiedot

Toiminnassa: 1941–1969, otettu uudelleen käyttöön vuonna 1989
Putouskorkeus: 4,5 m
Teho: n. 30 kW
Somebody Someone

| ”Somebody Someone” Korn |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Issues
 Julkaistu: 2000
 Tuottaja(t): Brendan O’Brien
 Tyylilaji: alternative metal
 Kesto: 03.47
 Levy-yhtiö: Epic
Kornin muut singlet
| ”Make Me Bad” 2000 | ”Somebody Someone” 2000 | ”Here to Stay” 2002 |
Somebody Someone on Amerikkalais-yhtye Kornin julkaisema (1999) Issues albumin viimeinen single. Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo.
Korn
| --- | --- |
Studioalbumit:   Korn  Life Is Peachy  Follow the Leader  Issues  Untouchables  Take a Look in the Mirror  See You on the Other Side  Untitled  Korn III: Remember Who You Are  The Path of Totality  The Paradigm Shift  The Serenity of Suffering  The Nothing  Requiem 
Kokoelmat ja livealbumit:   Greatest Hits, Volume 1  Live & Rare  MTV Unplugged: Korn  Korn Kovers 
EP:t:   Neidermeyer's Mind  Live at the Palace  All Mixed Up 
Singlet:   Blind  Shoots and Ladders  Need To  Clown  No Place to Hide  A.D.I.D.A.S.  Good God  Got the Life  Freak on a Leash  Children of the Korn  Falling Away from Me  Make Me Bad  Somebody Someone  Here to Stay  Thoughtless  Alone I Break  Did My Time  Right Now  Y'all Want a Single  Everything I've Known  Word Up!  Another Brick in the Wall  Twisted Transistor  Coming Undone  Politics  Freak on a Leash (MTV Unplugged)  Evolution  Hold On  Kiss  Haze  Oildale (Leave Me Alone)''  Let The Guilt Go  Get up!  Narcissistic Cannibal  Never Never  Spike In My Vains  Hater  Rotting In Vain  Take Me  Black Is the Soul  You'll Never Find Me  Can You Hear Me  Start The Healing  Forgotten  Lost in the Grandeur 
Singlet:   Christmas Song  I Can Remember  Fuck Dying  Jingle Balls  Hypocrites  Creep  Haze  Chaos Lives in Everything  Love & Meth  Insane  A Different World  Cold 
DVD:t:   Who Then Now?  Deuce  Korn Live  Live on the Other Side  Chopped, Screwed, Live and Unglued  Korn: Live in Montreux 2004
Sven-Erik Hansén

Sven-Erik Hansén (s. 23. huhtikuuta 1943 Alaveteli) on Åbo Akademin vararehtori ja Vaasan yksikön rehtori. Hän on toiminut Åbo Akademin kasvatustieteen professorina vuodesta 1996. Hän on julkaissut useita tieteellisiä artikkeleita ja tutkimusraportteja. Hansénin erityisala on äidinkielen didaktiikka, mutta hän on tutkinut myös muun muassa teorian ja käytännön yhdistämisen ongelmia opettajankoulutuksessa.
Aiheesta muualla

Sven-Erik Hansén Åbo Akademin sivustolla
Stratos

Stratos tai Strátos voi viitata seuraaviin:
Stratos, antiikin aikainen kaupunki Akarnaniassa Kreikassa
Strátos, kylä ja Agrínion kunnan kunnallisyksikkö Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella
Strátos, tekojärvi Achelóos-joessa Strátoksen kylän lähellä
Stratos, norjalainen suklaamerkki
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Stratos”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Stratonike (mytologia)

Stratonike (m.kreik. Στρατoνίκη, Stratonikē, lat. Stratonice) oli kreikkalaisessa mytologiassa usean hahmon nimi:
Stratonike, Eurytoksen äiti
Stratonike, Thespioksen ja Megameden tytär
Stratonike, Pleuronin ja Ksanthippen tytär
Stratonike, Pomandroksen äiti.
Taidekeskus Järvilinna

Järvilinna
Taidekeskus Järvilinna on Jyväskylän lähellä toimiva kuvataiteen keskus. Se sijaitsee Laukaassa Leppäveden pohjoisrannalla, ja sitä ylläpitää Kauko Sorjosen säätiö. Järvilinnan pihapiirin tiloissa työskentelee useiden eri taiteenalojen taiteilijoita. Yleisö voi tutustua kuvataiteilijoiden, muotoilijoiden ja taidekäsityöläisten toimintaan, ostaa heidän teoksiaan ja osallistua heidän vetämilleen kursseille. Alueelle on vapaa pääsy. Järvilinnassa työskentelee kymmenkunta taiteilijaa.
Kulttuuritapahtumat

Järvilinnassa on ympärivuotisesti tapahtumia ja näyttelytoimintaa, ja vuosittainen kesänäyttely on sen huomattavin näyttelytapahtuma. Päijänteen vahimman laivan S/S Lahtis-siipiratasaluksen kunnostusprojekti siirtyi keväällä 2014 Järvilinnaan, jossa alus on tarkoitus kunnostaa vesillelaskukuntoon.
Kiinteistön vaiheita

Järvilinnan päärakennus on valmistunut vuonna 1891. Sen rakennutti Viitasaaren tuomiokunnan tuomari Karl Hjelt (1843–1909) omaan käyttöönsä. Kouluhallitus osti tilan vuonna 1920 poikien vastaanottolaitosta varten. Tällaisessa valtion erityiskasvatuskäytössä alue oli vuoteen 1969. Lyhyen välivaiheen jälkeen päärakennus palasi erityiskasvatukseen 1980-luvulla Kuhankosken opetuskotina. Vuoden 2008 lopussa kiinteistö siirtyi valtiolta Kauko Sorjosen säätiön omistukseen.
Järvilinna on erityisammattikoulun aikana 1993 luokiteltu Valtakunnallisesti merkittäväksi kulttuuriympäristöksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taidekeskus Järvilinna Wikimedia Commonsissa
Suuri filtteri

Suuri filtteri on Peter Wardin esittämä ajatus, että kaikkia maailmankaikkeuden teknisiä sivilisaatioita kohtaa ennemmin tai myöhemmin jokin ylitsepääsemätön este, jonka takia ne eivät voi kehittyä eteenpäin. Tämän ajatuksen mukaan maailmankaikkeuteen on ikään kuin sisäänrakennettu väistämätön mekanismi, joka estää eliöitä kehittymästä tasolle, jossa ne voisivat viestiä tai matkustaa läpi tähtienvälisen avaruuden. Este eli filtteri on todennäköisesti se, että pitkälle kehittyneet lajit tuhoavat vääjäämättä lopulta itsensä.
Suuri filtteri on yksi vastaus Fermin paradoksiin eli siihen, miksi emme ole toistuvista yrityksistämme huolimatta havainneet maapallon ulkopuolista älyllistä elämää.
Sjarhei Tsih’anouski

| Sjarhei Tsih'anouski Сяргей Ціханоўскі |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. elokuuta 1978 (ikä 46)  Horki, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto
Ammatti:  tubettaja, demokratia-aktivisti
Puoliso:  Svjatlana Tsih’anouskaja (vih. 2004)
Lapset:  2
Sjarhei Leanidavitš Tsih’anouski (valkoven.  Сяргей Леанідавіч Ціханоўскі; s. 18. elokuuta 1978 Horki, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen YouTube-videobloggaaja ja demokratia-aktivisti. Hänet tunnetaan erityisesti Aljaksandr Lukašenkan hallintoa vastustavasta aktivismistaan.
Poliittinen ura ja vangitseminen

Tsih'anouski perusti vuonna 2019 YouTube-kanavan nimeltä Страна для жизни (suom. "Maa elämälle"), jossa hän käsitteli mm. maan vilpillisiä vaaleja. Kesällä 2020 kanavalla oli 12 enemmän tilaajia kuin Valko-Venäjän hallinnon alaisella Belarus 24 -kanavalla.
Toukokuussa 2020 Tsih’anouski ilmoitti aikeestaan osallistua vuoden 2020 presidentinvaaleihin, mutta hänet pidätettiin syytettynä yleisen järjestyksen häiritsemisestä. Amnesty International on luokitellut Tsih’anouskin mielipidevangiksi. Tsih’anouskin pidättämisen seurauksena hänen vaimonsa, Svjatlana, osallistui vaaleihin 9. elokuuta 2020.
Joulukuussa 2021 Valko-Venäjän viranomaiset tuomitsivat Tsih'anouskin 18 vuodeksi vankeuteen väkivaltaisen vallankumouksen suunnittelusta.
Yksityiselämä

Tsih'anouski tapasi tulevan vaimonsa Svjatlanan diskossa. Pari meni naimisiin vuonna 2004 ja heillä on kaksi lasta, joista vanhemmalla on synnynnäinen kuulovamma, minkä vuoksi alkujaan englanninopettajana työskentelevä Svjatlana on hoitanut lasta kotona.
Aiheesta muualla

Tsih'anouskin YouTube-kanava
Sonkajärvi (järvi Sonkajärvellä)

| Sonkajärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Sonkajärvi
Koordinaatit:  63°42′05″N, 27°30′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järveen tulevat joet:  Matkusjoki
Laskujoki:  Matkusjoki
Järvinumero:  04.583.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,1 m 
Rantaviiva:  46,645 km 
Pinta-ala:  5,4 km² 
Tilavuus:  0,0165 km³ 
Keskisyvyys:  3,05 m 
Suurin syvyys:  14,3 m 
Keskiylivirtaama:  87 m³/s (MHQ)
Keskialivirtaama:  1,4 m³/s (MNQ)
Saaria:  10
:  Pihlajasaari Savonsaari Tyrrinsaari
 fiSonkajärvi 
Sonkajärvi on suurelta osin kulttuurimaiseman reunustama sokkeloinen järvi Sonkajärven kirkonkylän pohjoispuolella Pohjois-Savon maakunnassa. Matkusjoen reitillä sijaitsevan järven pinta-ala on 5,4 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 88 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Sonkajärven rantaviivan pituus on 46 645 metriä. Etäisyys järven eteläosan Sonkalahden rannalta järven pohjoisimman osan Pohjinlahden rannalle on noin 7,35 kilometriä. Järven kaakkoisosan Paasolahden rannalta Kumpuslahden luoteisrantaan on noin 5,05 kilometriä. Saviniemi erottaa Sonkajärven keskiosaa itäosasta. Saviniemestä haarautuva Kumpusniemi ja sen eteläpuolinen Heinäniemi puolestaan erottavat keskiosaa länsiosan Kumpusselästä. Sonkajärvi on keskimäärin matala ja syvyysprofiililtaan epäyhtenäinen. Noin 60 prosenttia järvestä on enintään kolme metriä syvä. Vähintään kymmenen metriä syvien alueiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 14 hehtaaria.
Järviwikissä Sonkajärveen on laskettu järven pohjoisosan lähes kaksi neliökilometriä laaja Hirvolansaari. Saarta erottavat mantereesta idässä ja pohjoisessa vesialueet, joiden korkeustaso on jonkin verran Sonkajärveä ylempänä. Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertan mukaan Sonkajärven saariluku on kymmenen. Laajin saari on järven itäosan noin 12-hehtaarinen Pihlajasaari. Sen ohella järvessä on kolme vähintään hehtaarin laajuista saarta. Kuuden saaren pinta-ala on vähintään yksi aari ja enintään hehtaari.
Sonkajärven kirkonkylän asutus ulottuu Sonkalahden rannalle. Lahti on noin 2,5 kilometriä pitkä. Se on myös kapea ja matala. Pohjoisempana järven rantoja reunustavat peltoalueet ja metsät.
Sonkajärven tulouoma on pohjoisesta virtaava Matkusjoki. Joki saa alkunsa Sukevanjärveltä (124,9 metriä mpy). Sonkajärven itäpuolella sijaitsee Iso-Paasonen (100,6 metriä mpy), joka laskee Paasolahteen Paasokoskea myöten. Matkusjoen reitti jatkuu etelään Kumpusselän länsirannalta, josta virta vie useiden pienten järvien kautta Hernejärveen (91,2 metriä mpy).
Sonkajärven vesitilavuus on 16 488 000 kuutiometriä.
Sonkajärvi (04.583.1.001) kuuluu Matkusjoen yläosan alueeseen (04.583), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sonkajärven reitin valuma-alue (04.58) ja ensimmäinen jakovaihe on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Matkusjoen yläosan alueeseen kuuluu 30 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Sonkajärvi on niistä selkeästi laajin. Sitä seuraa noin neliökilometrin laajuinen Oravijärvi.