stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Louise Brooks
Filmografia

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Muuta |
| 1925 | - | Street of Forgotten Men | A Moll | osa elokuvasta kadonnut |
| 1926 | Miehen ihanne | The American Venus | Miss Bayport | kadonnut |
| 1926 | Rakasta heitä ja jätä heidät | Love 'Em and Leave 'Em | Janie Walsh |  |
| 1926 | Frakkipukuinen parturi | A Social Celebrity | Kitty Laverne | kadonnut |
| 1926 | - | It's the Old Army Game | Mildred Marshall | osa elokuvasta kadonnut |
| 1926 | - | The Show-Off | Clara, Joen tyttöystävä |  |
| 1926 | - | Just Another Blonde | Diana O'Sullivan | osa elokuvasta kadonnut |
| 1927 | Pariisin yökahviloissa | Evening Clothes | Fox Trot | kadonnut |
| 1927 | - | Rolled Stockings | Carol Fleming | kadonnut |
| 1927 | Sankareita ilmassa | Now We're in the Air | Griselle/Grisette | kadonnut |
| 1927 | - | The City Gone Wild | Snuggles Joy | kadonnut |
| 1928 | A Girl in Every Port | A Girl in Every Port | Marie, tyttö Ranskassa |  |
| 1928 | - | Beggars of Life | Tyttö |  |
| 1929 | Salaperäinen rikos | The Canary Murder Case | "The Canary" – Margaret O'Dell | Kuvattiin aluksi mykkäelokuvana, mutta muutettiin äänielokuvaksi ennen julkaisua. Brooksin äänenä näyttelijä Margaret Livingston. |
| 1929 | Pandoran lipas | Die Büchse der Pandora | Lulu |  |
| 1929 | Kadotetun päiväkirja | Das Tagebuch einer Verlorenen | Thymian |  |
| 1930 | Miss Europa | Prix de Beauté | Lucienne Garnier |  |
| 1931 | - | It Pays to Advertise | Thelma Temple |  |
| 1931 | - | God's Gift to Women | Florine |  |
| 1931 | - | Windy Riley Goes Hollywood | Betty Grey | lyhytelokuva |
| 1936 | - | Empty Saddles | "Boots" Boone |  |
| 1937 | Rakastuessa | When You're in Love | balettitanssija | ei mainintaa elokuvan tekijäluettelossa |
| 1937 | - | King of Gamblers | Joyce Beaton | kohtaukset leikattu elokuvan lopullisesta versiosta |
| 1938 | - | Overland Stage Riders | Beth Hoyt |  |
Kirjallisuutta

Brooks, Louise: Lulu in Hollywood (Alfred A. Knopf, 1982)
Cowie, Peter ja Garner, Jack: Louise Brooks: Lulu Forever (Rizzoli, 2006)
Paris, Barry: Louise Brooks: A Biography (Knopf, 1989)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kenneth Tynanin artikkeli The Girl with the Black Helmet (The New Yorker, 1979)
Artikkeli Brooksista ja hänen merkityksestään elokuvahistoriassa
Brooks Richard Leacockin haastattelemana vuonna 1973
Louise Brooks Society
Brooks SilentEra.comissa
Karen Allen

| Karen Allen |
| --- | --- |
 Karen Allen Toronton elokuvajuhlilla vuonna 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. lokakuuta 1951 (ikä 73) Carrollton, Illinois, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Kale Browne (1988–1998)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1978–
Merkittävät roolit:  Starman Delta-jengi Kadonneen aarteen metsästäjät Indiana Jones ja kristallikallon valtakunta
Aiheesta muualla
karenallen-actor-director.com
IMDb 
Elonet
Karen Allen Dallasin Comic Conissa vuonna 2006.
Karen Jane Allen (s. 5. lokakuuta 1951 Carrollton, Illinois) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen isänsä Thompson Allen oli ammatiltaan FBI-agentti ja äiti Patricia A. Howell opettaja.
Vuonna 1981 Allen esitti Marion Ravenwoodia elokuvassa Kadonneen aarteen metsästäjät. Hän esiintyi samassa roolissa uudestaan vuoden 2008 elokuvassa Indiana Jones ja kristallikallon valtakunta. John Carpenterin ohjaamassa Starmanissa Allenin vastanäyttelijänä on Jeff Bridges. Allen on tunnettu myös elokuvasta Delta-jengi.
Allen on näytellyt myös teatterissa ja televisiossa. Hän esitti Christa McAuliffea vuonna 1990 valmistuneessa televisioelokuvassa Challenger.
Yksityiselämä

Vuonna 1988 Allen avioitui näyttelijä Kale Brownen kanssa ja heille syntyi poika vuonna 1990. Pari erosi vuonna 1998.lähde?
Filmografia

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| 1978 | Delta-jengi | Animal House | Katy |
| 1978 | Lovey: A Circle of Children, Part II | Lovey: A Circle of Children, Part II | Elizabeth |
| 1979 | Vaeltajat – suurkaupungin jengi | The Wanderers | Nina |
| 1980 | Yön kuningas | Cruising | Nancy |
| 1980 | Läheiset ystävät | A Small Circle of Friends | Jessica Bloom |
| 1981 | Kadonneen aarteen metsästäjät | Raiders of the Lost Ark | Marion Ravenwood |
| 1982 | Myrskyävä sydän | Shoot the Moon | Sandy |
| 1982 | Ansassa | Trapped | Rebecca/Amy |
| 1984 | Ranskalainen päiväkirja | Until September | Mo Alexander |
| 1984 | Starman | Starman | Jenny Hayden |
| 1987 | Terminus – matka tulevaisuuteen  | Terminus | Gus |
| 1987 | Lasinen eläintarha | The Glass Menagerie | Laura Wingfield |
| 1988 | Backfire | Backfire | Mara McAndrew |
| 1988 | Haamujen kosto | Scrooged | Claire Phillips |
| 1989 | Animal Behavior | Animal Behavior | Alex Bristow |
| 1990 | Challenger | Challenger | Christa McAuliffe |
| 1990 | Secret Weapon | Secret Weapon | Ruth |
| 1991 | Dollarijahti | Sweet Talker | Julie Maguire |
| 1992 | The Turning | The Turning | Glory Lawson |
| 1992 | Malcolm X | Malcolm X | Dunne |
| 1993 | Rapture | Rapture | Georgianne Corcoran |
| 1993 | Pelikentän taika | The Sandlot | äiti |
| 1993 | Pelon matka | Voyage | Catherine ”Kit” Norvell |
| 1993 | Kukkulan kuningas | King of the Hill | Mathey |
| 1993 | Tappaja tuntemattomasta | Ghost in the Machine | Terry Munroe |
| 1996 | Hostile Advances: The Kerry Ellison Story | Hostile Advances: The Kerry Ellison Story | Margaret |
| 1997 | ’Til There Was You | ’Til There Was You | Betty Dawkan |
| 1997 | All the Winters That Have Been | All the Winters That Have Been | Hannah Raven |
| 1999 | The Basket | The Basket | Bessie Emery |
| 1999 | Kaukana taivaasta | Falling Sky | Resse Nicholson |
| 2000 | Wind River | Wind River | Martha (Wilson) |
| 2000 | Meren raivo | The Perfect Storm | Melissa Brown |
| 2001 | Satimessa | In the Bedroom | Marla Keyes |
| 2001 | Yllätysjuhlat | My Horrible Year! | Belinda Faulkner |
| 2001 | World Traveler | World Traveler | Delores |
| 2001 | Shaka Zulu: The Citadel | Shaka Zulu: The Citadel | Katherine Farewell |
| 2003 | Briar Patch | Briar Patch | Butcher Lee |
| 2004 | Poster Boy | Poster Boy | Eunice Kray |
| 2004 | When Will I Be Loved | When Will I Be Loved | Alexandra Barrie |
| 2008 | Indiana Jones ja kristallikallon valtakunta | Indiana Jones and the Kingdom of the Crystal Skull | Marion Ravenwood |
| 2009 | A Dog Year | A Dog Year | Paula (äänirooli) |
| 2010 | White Irish Drinkers | White Irish Drinkers | Margaret |
| 2010 | November Christmas | November Christmas | Claire Sanford |
| 2012 | The Tin Star | The Tin Star | Eliza Flynn |
Filmografia > Televisio

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Nimi | Rooli | Jaksot |
| 1979 | Knots Landing | Annie | ”Pilot” |
| 1981 | Eedenistä itään | Abra | 3 jaksoa |
| 1986 | Alfred Hitchcock esittää | Jackie Foster | ”The Creeper” |
| 1994 | The Road Home | Alison Matson | 6 jaksoa |
| 1996 | Kova laki | Judith Sandler | ”Survivor” |
| 2001 | Kova laki: Erikoisyksikkö | Paula Varney | ”Scourge” |
New Hampshire

New Hampshire on Yhdysvaltain koilliskulmassa sijaitseva osavaltio, yksi 13 alkuperäisestä siirtokunnasta. Osavaltion pääkaupunki on Concord ja pinta-ala 24 239 km². Asukkaita on 1 316 470 (v. 2014). New Hampshire sai osavaltion aseman yhdeksäntenä osavaltiona 21. kesäkuuta 1788. Osavaltion rajanaapureita ovat Vermont, Massachusetts ja Maine ja pohjoisessa Kanada.
Maantiede

New Hampshire kuuluu Yhdysvaltojen pienimpiin osavaltioihin. Sen maisema on monipuolinen järvineen, vuorineen ja merenrantoineen. Se kuuluu Appalakkien alueeseen.
Osavaltion rajanaapureina ovat Vermont lännessä, Massachusetts etelässä ja Maine idässä. Pohjoispuolella on Kanada.
Concordissa on kuuminta heinäkuussa, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 27,9 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella marraskuusta maaliskuuhun, alimmillaan tammikuussa −12 astetta.
New Hampshiren kartta.
Osavaltion luonto syksyllä.
Lake Winnipesaukee.
Historia

Englantilaiset uudisasukkaat asuttivat New Hampshiren aluetta Kuningas Jaakko I:n käskystä vuodesta 1623 alkaen. New Hampshire oli ensimmäinen siirtokunta joka julistautui itsenäiseksi ja kirjoitti oman perustuslakinsa, ja osavaltioista yhdeksäntenä hyväksymässä Yhdysvaltojen perustuslain.
Hallinto

Lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 24 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on peräti 400 jäsentä – kukin heistä edustaa noin 3 000 asukasta.
Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.
Talous

New Hampshiren maatalouden tärkeimpiä tuotteita ovat kasvihuoneiden ja taimitarhojen tuotteet. Myös maitotuotteita, munia, vaahterasiirappia ja maissia tuotetaan alueella. Teollisuuden puolella tärkeimpiä tuotteita ovat tietokoneet ja elektroniikka.
New Hampshire on Yhdysvaltojen ainoa osavaltio, jossa ei ole arvonlisä- eikä tuloveroa palkkatuloille. Osavaltion perustuslaki takaa kansalaisilleen oikeuden vallankumoukseen tilanteessa, jossa heidän vapautensa on vaarantunut.
Liikenne

New Hampshiressä on 12 lentoasemaa, joista kahdeksalla oli kaupallista liikennettä vuonna 2015. Niistä vilkkain oli Manchester-Bostonin lentoasema, jolta lähti noin 1 026 000 matkustajaa vuonna 2015. Muut suurimmat olivat Portsmouthin lentoasema (46 000) ja Lebanonin lentoasema (10 100).
New Hampshiressa on 739 kilometriä aktiivista rautatietä. Suurin yksittäinen rautatien omistaja on osavaltio, jonka hallinnassa on 322 ratakilometriä. Amtrakin matkustajajunista New Hampshiren halki kulkevat Downeaster ja Vermonter. Rahtia New Hampshiressä kuljettaa yhdeksän rautatieyhtiötä, niiden joukossa Green Mountain Railroad, Guilford Rail Service, New England Central Railroad ja St. Lawrence & Atlantic Railroad.
Osavaltion ainoa satama on Portsmouthin satama.
Väestö

New Hampshiren 1,3 miljoonasta asukkaasta 94,4 % on Yhdysvaltojen väestönlaskennassa valkoisiksi luokiteltuja. Osuus on suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin.
New Hamphsiren suurimmat kaupungit ovat  Manchester (110 000 asukasta vuonna 2012) , Nashua (87 000 asukasta) ja Concord (43 000 asukasta).
Kulttuuri ja urheilu

New Hampshiressa on noin 30 hiihtokeskusta, joista monien hissit kuljettavat matkailijoita kesälläkin. Tuhannet nuoret viettävät aikaansa osavaltion metsissä kesäleireillä.
Syksyisin järjestetään New Hampshiren omat Ylämaan kisat. osavaltiolla on myös oma virallinen tartaani-kankaansa.
New Hampshire Fisher Cats pelaa baseballin itäisessä liigassa. Manchester Monarchs pelaa jääkiekkoa AHL:ssä.
Maissipelto New Hampshiressa.
Kirkko Dorchesterissa.
Pan (täsmennyssivu)

Pan tai PAN voi viitata seuraaviin asioihin:
Pan, kreikkalaisen mytologian jumala
Pan, Saturnuksen kuu
Pan, kylä Gortynían kunnassa Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella Kreikassa
Pan, simpanssien suvun tieteellinen nimi
Pan, Aarre Merikannon orkesteriteos (1924)
Pan, Joe Wrightin ohjaama fantasiaelokuva vuodelta 2015
panhuilu, puhallinsoitin
Pan Sonic, suomalainen yhtye
Pan, saksalainen taide- ja kirjallisuuslehti
PAN, likiverkko (engl. Personal Area Network, henkilökohtainen tiedonsiirtoverkko)
PAN, Panaman maakoodi
PAN, Partido Acción Nacional, meksikolainen meksikolainen keskusta-oikeistolainen puolue.
PAN, polyakryylinitriili, polymeeri
PAN Vision, pohjoismainen videopelejä ja ohjelmistoja levittävä yritys
Pan-nimisiä henkilöitä:
Pan-maalari (n. 500–450 eKr), kreikkalainen maljakkomaalari
Pan Cheng-tsung (s. 1991), taiwanilainen golfaaja
Jennifer Pan (s. 1986), kanadalainen murhaaja
kuvitteellisia henkilöitä:
Pan, Dragon Ball-animesarjojen henkilö
Peter Pan, J. M. Barrien satuhahmo.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pan”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Rautatieliikenne

Juna ylittää rautatiesiltaa Saltan provinssissa, Argentiinassa.
Luas-pikaraitiotievaunu Dublinissa.
BNSF Railway -yhtiön tavarajuna
CRH380A-suurnopeusjunayksikkö Shanghaissa.
Rautatieliikenne on maaliikenteen kiskoilla kulkeva muoto, joka on suunniteltu kuljettamaan junilla matkustajia ja rahtia.
Yleistä

Rautatieliikenteessä rautatie tarkoittaa raideliikenneväylää kaikkine varusteineen (sähköistys, opastimet, turvalaitteet). Junien käyttämä kulkuväylä eli raide koostuu kahdesta rinnakkaisesta kiskosta, jotka on nykyisin valssattu teräksestä. Kiskoja tukee puinen tai betoninen ratapölkkyrakenne, joka pitää raiteet tarkalleen oikealla etäisyydellä toisistaan. Raide tuetaan lujasti tukikerrokseen, joka on tehty sepelistä tai sorasta. Viime vuosina betoniset ratapölkyt ovat korvanneet monissa maissa puiset ratapölkyt varsinkin nopeille junille suunnitelluilla rataosuuksilla johtuen betonisten ratapölkkyjen paremmista kiskontuentaominaisuuksista.
Rautatieliikenne on yksi energiatehokkaimmista tavoista siirtää mekaanisesti tavaraa maalla. Rautatie tarjoaa erittäin tasaisen ja kovan pinnan, jolla junan pyöräkerrat voivat rullata erittäin pienellä kitkalla. Tämä on matkustajille mukavampaakenen mukaan? ja säästää energiaa. Junat ovat myös kapeita selvennä ja matalia selvennä sekä pitkiä,selvennä jolloin ilmanvastus on alhainen. Kaiken kaikkiaan sopivien olosuhteiden vallitessa juna tarvitsee 50–70 % vähemmän energiaa kuljettaakseen tietyn määrän rahtia (tai tietyn määrän matkustajia) kuin tiellä;[lähde? ] Ratapölkkyjen avulla raiteet jakavat junan painon tasaisesti ratapengertä ja maata vasten, mikä mahdollistaa huomattavasti suuremmat lastit kuin on mahdollista tiekuljetuksissa.
Junaliikenne on yksi turvallisimmista liikennemuodoista ja käyttää myös erittäin tehokkaasti tilaa: kaksiraiteinen ratalinja voi kuljettaa enemmän matkustajia tai rahtia tietyssä ajassa kuin nelikaistainen moottoritie.[lähde? ]
Historia

Varhaisimmat todisteet eräänlaisesta raideliikenteestä ovat Mesopotamiasta 2900-luvulta ekr. Varhaista raideliikennettä oli myös Kreikassa Korintin kannaksella 6. vuosisadalla eaa., jolloin orjat työnsivät veneitä kalkkikiviuralla ns. Diolkosin vaunutietä.
Myöhempi raideliikenteen historia alkaa 500 vuoden takaa, jolloin raiteet olivat puusta tai kivestä ja voimanlähteenä käytettiin ihmis- tai hevosvoimaa. Ensimmäiset jyrkkiin rinteisiin rakennetut funikulaarit tulivat myös käyttöön 1500-luvulla. Nykyaikainen rautatieliikenne sai alkunsa James Wattin keksimästä höyrykoneesta  1820-luvulla Englannissa. Siinä hyödynnettiin höyryveturia, joka oli ensimmäinen käytännöllinen mekanisoidun maaliikenteen muoto, ja pysyi sellaisena seuraavat sata vuotta. Maanalaisia rautateitä alettiin rakentamaan 1800-luvun puolivälin jälkeen. Ensimmäinen dieselsähköllä toiminut veturi kehitettiin sveitsiläisten ja saksalaisten toimesta 1914. Rautateiden tarkastuksessa välineenä olivat resinat, kunnes 1910 otettiin käyttöön tarkoitukseen tehty veturi.
Voimanlähde > Höyryveturi

Höyryveturi on höyrykoneen voimalla kulkeva junan veturi. Suomessa rautaliikenne alkoi höyryvetureilla 1800-luvun loppupuolella. Niitä käytettiin Suomessa vakituisessa liikenteessä 1975 asti.
Voimanlähde > Dieselveturi

Dieselveturi on veturi, joka käyttää polttoaineenaan dieselöljyä. Moottorilta saatu voima välitetään akseleille joko mekaanisella vaihteistolla, hydraulisesti (diesel-hydraulinen, esimerkiksi Dv12) tai sähköisesti (diesel-sähköinen, esimerkiksi Dr16). Dieselveturit yleistyivät Suomessa sotien jälkeen 1940-luvulla.
Voimanlähde > Sähköveturi

Sähköveturi saa käyttöenergiansa rautatien yläpuolella olevasta ajojohtimesta tai raiteiden vierestä ja/tai välistä virtakiskosta virroittimella, jota kautta saatu sähkövirta muutetaan veturin sähkömoottorissa liike-energiaksi, joka siirretään voimansiirtolaitteiden eli yleensä ajomoottorikäyttölaitteen kautta veturin pyöriin. Suomessa käytetyt sähköveturimallit ovat neuvostovalmisteinen Sr1, sveitsiläisvalmisteinen Sr2 ja saksalaisvalmisteinen Sr3.
Suomessa sähköveturit alkoivat liikennöidä ensimmäisen kerran vuonna 1973. Rautateiden sähköistystyöt olivat alkaneet 13. joulukuuta 1965 Helsingin ja Kirkkonummen välisellä rataosuudella. Useimpien ratojen sähköistystyöt kestivät  1990-luvulle.
Voimanlähde > Sähkömagneettijuna

Sähkömagneettijunia on kehitetty ennen kaikkea Saksassa, mutta ainoa nykyisin käytössä oleva järjestelmä toimii Shanghaissa, Kiinassa. Nykyinen linja on 30 km pitkä, mutta 175 pitkä laajennusosa aukeaa suunnitelmien mukaan 2010.
Rautatie

Rautatie on liikenneväylä, jonka kulkualustana on kahden rinnakkaisen teräskiskon ja niitä altapäin tukevien ratapölkkyjen muodostama, ratapengerryksen päällä lepäävä raide. Rautatieliikenne toimii kiskoilla, ja liikenne on yleensä aikataulunmukaista.
Rautatie tarkoittaa koko raideliikenneväylää kaikkine siihen kuuluvine raiteineen, laitteineen ja järjestelmineen, kuten asemat, ratapihat, opastimet, sähköistys ja turvalaitteet.
Rautatieliikenteen harjoittaminen > Rautatieasema

Rautatieasema on junaliikenteen henkilö- ja tavaraliikenteen terminointialue mahdollisine lipunmyynti- ja oheispalvelupisteineen. 
Junien nopeuden nostaminen pakottaisi harventamaan asematiheyttä.
Rautatieliikenteen harjoittaminen > Aikataulut

Aikataulut muodostavat rautatieliikenteen rungon turvallisuudelle. Yksiraiteisella rautatieosuudella junat odottavat toisiaan kohtaamistilanteessa, asemilla, seisakkeilla ennen kuin saavat jatkaa matkaa.
Rautatieliikenteen harjoittaminen > Opastin- ja merkinantojärjestelmä

Opastimet osoittavat kunkin junan kulkuvuoron. Opastimien toimintaan tarvitaan kytkimiä ja merkinantovälineitä, joita on sijoitettu rataosuuden varteen. Ohjauskeskukset ja liikenteen valvomot hoitavat rautatieliikennettä.
Rautatieliikenteen harjoittaminen > Turvallisuus

Tasoristeyksissä tapahtuu eniten onnettomuuksia junaliikenteessä. Kehittyneet opastin- ja turvapuomijärjestelyt ehkäisevät onnettomuuksia tasorisreyksissä. Kuitenkin autoilijoiden riskinotto aiheuttaa vaaratilanteita.
Euroopan unionissa tapahtuu keskimäärin yksi merkittävä onnettomuus vuodessa sataa tasoristeystä kohti. Suomessa tasoristeysonnettomuuksia on vuosittain noin 50 ja kuolleita keskimäärin 8. Vaikka tasoristeysten määrä on vähentynyt, liikenteen määrä on lisääntynyt ja onnettomuuksien määrä on pysynyt samana.
Väitteitä rautatieliikenteestä > Hyödyt

tarjoaa hyvän logistiikan yrityksille
hyvät junayhteydet luovat vetovoimaa alueelle; houkuttelevat yrityksiä ja asukkaita
mahdollistaa pendelöinnin eli kaukotyömatkailun
rautateitse on nopeaa matkustaa, suurin nopeus Suomessa 220 km/h
(täydet) junat ovat ympäristöystävällinen tapa kuljettaa
käytännön havaintojen mukaan busseja houkuttelevampi kulkuväline
turvallinen liikkumismuoto verrattuna maantieliikenteeseen
kulkeminen hiljaista ja tasaista
pitkä käyttöikä (noin 30 vuotta, sähköveturi kestää yli 40 vuotta)
suuret kuljetuskapasiteetit (esim. 5-vaunuiseen IC2-junaan 565 matkustajaa vs. bussin 40–60 matkustajaa)
suurilla kuljetusmäärillä juna on edullinen kuljetusmuoto
kiskojen välityskyky on teitä parempi, ja vievät vähemmän tilaa
kuljetuskapasiteettia on helppo säädellä vuorotiheyden muuttumatta lisäämällä tai vähentämällä vaunuja
meluhaitat tieliikennettä pienempiä ja vähemmän häiritseviä (melu korkeataajuista ja lyhytkestoista)
Väitteitä rautatieliikenteestä > Haitat

radan rakentaminen on kallista (kustannukset moottoritien hintaluokassa, eli 3-5 milj. euroa/km)
junat ovat kalliita (esimerkiksi 307-paikkainen Pendolino-juna maksaa 13,5 miljoonaa euroa, uusi 50-paikkainen bussi noin 300 000–500 000 euroa)
vaatii suuren liikennevolyymin ollakseen itsensä kannattava, muutoin liikenne vaatii subventiota
yllä mainituista seikoista johtuen ainakaan raskas kiskoliikenne ei voi ulottua joka paikkaan, tilanne voi olla eri pikaraitiotiellä
Rautatieliikenne Suomessa

Suomessa junaliikennettä hoitaa valtion omistama VR Group ja rataverkkoa ylläpitää liikenne- ja viestintäministeriön alainen Väylävirasto (edeltäjä Ratahallintokeskus). Rautatieliikenteen lainsäädännön valmistelusta sekä kotimaassa että Euroopan unionissa vastaa Liikenne- ja viestintäministeriö.
Suomi avasi EU-vaatimusten mukaisesti rautateiden kansallisen tavaraliikenteen kilpailulle vuoden 2007 alussa. Myös EU:n sisäinen kansainvälinen matkustajaliikenne on avattu kilpailulle vuonna 2010. Muutoksilla ei ole välittömiä vaikutuksia Suomessa, koska Suomesta ei ole suoraa henkilöliikenneyhteyttä muihin EU-maihin rautateitse. Yleiseurooppalaisella normaalileveydellä toteutettu rataverkko ulottuu Ruotsin puolelta Tornion rautatieasemalle, mutta sen jatkamisesta eteenpäin ei ole tehty poliittista päätöstä.
Rautateiden rakentaminen alkoi Suomessa 1860-luvulla. VR:n kaukoliikenteessä kulkee päivittäin noin 260 junavuoroa edestakaisin. Nykyään suurin osa Suomen henkilöjunakalustosta on sähkövetoista. Monilla vähemmän liikennöidyillä rataosuuksilla hoidetaan henkilöliikennettä yhä dieselkalustolla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rautatieliikenne Wikimedia Commonsissa
Raideliikenne
| --- | --- |
Rautatieliikenne:   rautatie  juna  rautatieasema  rautatieliikennepaikka  rautatiekalusto 
Metroliikenne:   metro  metroasema 
Raitioliikenne:   raitiovaunu  duoraitiovaunu  pikaraitiotie  museoraitiotie 
Turvalaitteet:   asetinlaite  kampiasetinlaite  kankiasetinlaite  opastin  releasetinlaite  tietokoneasetinlaite  varmistuslukko- ja opastinturvalaitos 
Raideleveys:   kapea  normaali  leveä 
Suomessa:   rautatieliikenne  rataverkko  raitioliikenne  lähijunaliikenne  metroliikenne  kapearaiteiset rautatiet  yritykset: VR  Fenniarail  Operail 
Amerikkalainen rautatiesilta 1860-luvulla.
2000-luvulla rakennettu brittiläinen höyryveturi 60163 Tornado
Itävaltalainen GKB DH 1500.4 -dieselveturi
EG 3104 -sähköveturi Tanskassa
Japanilainen JR-Maglev
Rautatieaseman ympäristössä sijaitsee usein useita rinnakkaisia raiteita käsittävä ratapiha, jossa vaunut ja veturit voivat seistä, ja jossa junat voivat kohdata toisensa.
Ari Vatanen

| Ari Vatanen |
| --- | --- |
 Ari Vatanen heinäkuussa 2012.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ari Pieti Uolevi Vatanen
Syntynyt: 27. huhtikuuta 1952 (ikä 72) Tuupovaara
Kansalaisuus:   Suomi
WRC-ura
Aktiivivuodet:  1974–1998, 2003
Kartanlukija(t):   Fabrizia Pons  Fred Gallagher  Bruno Berglund  Terry Harryman  David Richards
Entiset tallit:  Ford, Opel, Subaru  Peugeot, BMW, Mitsubishi
Kilpailuja:  101
Maailmanmestaruuksia:  1 (1981)
Voittoja:  10
Palkintosijoja:  27
Erikoiskoevoittoja:  590
MM-pisteitä:  518
Ensimmäinen kilpailu:  1000 Lakes Rally 1974
Ensimmäinen voitto:  Akropolis-ralli 1980
Viimeinen voitto:  Ruotsin ralli 1985
Viimeinen kilpailu:  Suomen ralli 2003
Aiheesta muualla
www.arivatanen.com
Ari Pieti Uolevi Vatanen (s. 27. huhtikuuta 1952 Tuupovaara) on suomalainen poliitikko, maailmanmestaruuden saavuttanut ralliautoilija, autoteknikko ja maanviljelijä. Hän toimi Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 1999–2009.
Vatanen syntyi ja vietti lapsuutensa Tuupovaarassa. Nykyään hän asuu Etelä-Ranskassa. Hän aloitti ralliautoilun vuonna 1971 ja voitti ensimmäisenä suomalaisena rallin maailmanmestaruuden Ford Escort RS1800:lla vuonna 1981, lukuun ottamatta Markku Alénin vuonna 1978 voittamaa FIA Cupia.
Ranskalaisen Metro-lehden kyselyssä vuonna 2006 Ari Vatanen oli kymmenenneksi suosituin eurooppalainen ranskalaisten keskuudessa. Arvostetun Le Monde -lehden mukaan Vatanen oli 2004 ”äärimmäisen suosittu” europarlamentaarikkojen keskuudessa.