stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paatos
Schillerin estetiikka

Friedrich Schillerin monissa teoksissa esiintyy esteettisenä käsitteenä ilmaisu “ylevä paatos“ (saks. das Pathetisch-Erhabene). Schillerin mukaan ylevä paatos viittaa taiteen kontekstissa inhimilliseen vapauteen ja voittoon taistelussa kärsimystä vastaan. Näin paatos ei viittaa enää kärsimiseen itseensä, vaan seuraukseen, jonka kärsimyksen voittaminen tuottaa. Schiller liittää kärsimisen kokemuksen suuriin ajatuksiin ja aatteisiin, kuten vapauden ideaan. Schillerin kuvaus paatoksesta on vaikuttanut sanan nykyiseen käyttöön, jossa kärsimyksen ja muiden negatiivisten tilanteiden voittaminen nähdään paatoksen ilmentymänä.
Käännös suomeksi
Paralaubuca

| Paralaubuca> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Aasiankarpit Xenocyprididae
Suku::  Paralaubuca  Bleeker, 1864
Katso myös
   Paralaubuca Wikispeciesissä   Paralaubuca Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paralaubuca on aasiankarppien heimoon (Xenocyprididae) kuuluva itäaasialainen, makeissa vesissä elävä särkikalojen suku. Siihen luetaan seuraavat viisi lajia:
Paralaubuca barroni (Fowler, 1934)
Paralaubuca harmandi Sauvage, 1883
Paralaubuca riveroi (Fowler, 1935)
Paralaubuca stigmabrachium (Fowler, 1934)
Paralaubuca typus Bleeker, 1864
Pan-Eurooppa Instituutti

Pan-Eurooppa Instituutti (PEI) (englanniksi Pan-European Institute) on Turun yliopiston kauppakorkeakoulussa toimiva tutkimusinstituutti. PEI keskittyy talouden ja yhteiskunnan muutosten tutkimiseen sekä seurantaan erityisesti Itämeren talousalueella ja EU:n itäisissä rajanaapureissa.
Organisaatio

PEI on hallinnollisesti osa Turun kauppakorkeakoulun Markkinoinnin ja kansainvälisen liiketoiminnan laitosta. Instituutissa työskentelee noin 10 tutkijaa, joista pääosa toimii projektirahoituksella. Yksikköä johtaa Turun yliopiston kauppakorkeakoulun professori Kari Liuhto.
Organisaatio > Neuvoa-antava elin

Pan-Eurooppa Instituutin toimintaa tukee neuvoa-antava elin, joka koostuu puheenjohtajasta ja yhdeksästä jäsenestä. Instituutin neuvoa-antava elin koostui maaliskuussa 2024 seuraavista henkilöistä:
Puheenjohtaja:
Juhani Wihanto, toimitusjohtaja, Wihanto Group
Jäsenet:
Matti Anttonen, valtiosihteeri, Ulkoministeriö
Erik Helin, toimitusjohtaja, Specta
Urpo Kivikari, professori (emeritus), Turun kauppakorkeakoulu
Henrik Lax, MEP 2004-2009
Paula Lehtomäki, pääsihteeri, Pohjoismaiden ministerineuvosto
Maarit Lindström, johtaja ja pääekonomisti, Metsäteollisuus ry
Olli Pohjanvirta, hallituksen puheenjohtaja, Nurminen Logistics
Aleksi Randell, toimitusjohtaja, Rakennusteollisuus RT ry
Seppo Remes, työelämäprofessori, Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu
Historia

PEI aloitti toimintansa yksityisen aloitteen ja varainkeruun pohjalta vuoden 1987 syksyllä. Yksikön toiminta alkoi nimellä Itäkaupan tutkimus- ja koulutusyksikkö.
Itäkaupan tutkimus- ja koulutusyksikön tutkimuksen ja opetuksen kohteina olivat Euroopan sosialistiset taloudet ja sen aikainen Neuvostoliitto. Yksikön perustamisesta lähtien tutkimuksen ja opetuksen keskeisenä kohteena on ollut myös Itämeren alueen talous. Ensimmäiset luennot aihepiiristä pidettiin lukuvuonna 1986-1987, jolloin myös käynnistyi yksikön tutkimustoiminta.
Hieman Itäkaupan tutkimus- ja koulutusyksikön perustamisen jälkeen syntyi Eurooppa-instituutti. Kahden yksikön yhdistäminen alkoi näyttää järkevältä sosialismin jäätyä historiaan Euroopassa. Itäkaupan tutkimus- ja koulutusyksikkö ja Eurooppa-instituutti yhdistyivät Pan-Eurooppa Instituutiksi 1990-luvun lopulla.
Vuosina 1987-2003 yksikön johtajana toimi professori Urpo Kivikari. Professori Kivikarin eläköidyttyä professori Kari Liuhto kutsuttiin Pan-Eurooppa Instituutin johtajaksi Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta syksyllä 2003.
Vuonna 2015 Pan-Eurooppa Instituutti palkittiin Eurooppa-palkinnolla, jonka myönsi Eurooppasäätiö (nykyisin osa Turun Yliopistosäätiötä).
Pan-Eurooppa Instituutti juhlisti 30. juhlavuottaan vuonna 2017 järjestämällä korkeatasoisen seminaarin nimeltä ”Russian enigma – Decoding mysteries and turning them into business opportunities”.
Opetus

PEI:n tekemä tutkimus on perustana yksikön tarjoamalle opetukselle Turun yliopiston kauppakorkeakoulussa. PEI tarjoaa kolme luentokurssia, jotka ovat osa kansainvälisen liiketoiminnan aineen opetustarjontaa:
Business in the Baltic Sea Region: kurssilla käydään läpi Itämeren talousalueen ja alueen liiketoimintaympäristön kehitystä. Kurssi luennoidaan englanniksi.
Doing Business in Wider Europe: kurssilla tutustutaan liiketoimintaan Laajemmassa Euroopassa eli Euroopassa ja sen lähinaapurustossa. Kurssi on englanninkielinen.
Kauppapolitiikka kansainvälisessä liiketoiminnassa: tällä suomenkielisellä kurssilla käsitellään kauppapolitiikan murrosta ja sen vaikutuksia liiketoimintaan.
Itämeren alueen keskustelun aktivoiminen

Vuodesta 2004 lähtien PEI on julkaissut Itämeren alueeseen keskittyvää lehteä ”Baltic Rim Economies”. Lehteä jaetaan kymmenille tuhansille lukijoille yli 80 maassa. Lehteen on kirjoittanut noin 3000 asiantuntijaa. Asiantuntijoiden joukossa on muun muassa EU-komissaareja (ml. Jean-Claude Juncker, José Manuel Barroso), ministereitä, diplomaatteja, kaupunginjohtajia, liikemiehiä, toimittajia ja tutkimusmaailman edustajia. Lehti on lukijoilleen ilmainen ja lehden jakelulistalle voi liittyä Baltic Rim Economies -lehden sivuilta.
Parempi myöhään… (kirja)

| Parempi myöhään… |
| --- | --- |

Kirjailija:  Seppo Ahti Neil Hardwick
Kuvittaja:  Timo Ripatti (valokuvat)
Kansitaiteilija:  Paula Hietaranta
Kieli:  suomi
Genre:  huumori, sketsit
Kustantaja:  Kustannusosakeyhtiö Tammi
Julkaistu:  1979
Sivumäärä:  145
ISBN:  951-30-4994-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Parempi myöhään… on Seppo Ahdin ja Neil Hardwickin kirjoittama vuonna 1979 julkaistu kirja. Kirja perustuu Mainostelevision tuottamaan samana vuonna valmistuneeseen viihdesarjaan Parempi myöhään….
Kirja sisältää sarjassa esitettyjen sketsien käsikirjoituksia ja valokuvia.
Pappjärv

| Pappjärv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Võrun kunta
Koordinaatit:  57°48′59″N, 27°01′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Koreli ojan valuma-alue
Taajamat:  Kose
Järvinumero:  VEE2137900
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,5 m  mpy. 
Pituus:  0,37 km  
Leveys:  0,225 km  
Rantaviiva:  0,955 km  
Pinta-ala:  5,2 ha  
Suurin syvyys:  16 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPappjärv 
Järvi vuonna 2017.
Pappjärv on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Kosen kauppalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 370 metriä pitkä, 225 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,2 hehtaaria. Se sijaitsee Kosen taajama-alueella Vatseliinasta ja Haanjasta Võruun tulevien teiden risteyksessä. Järven itäpuolella ulottuu omakotitaloalue rantaan asti. Pohjoispuolella on tehdas ja muutama talo. Eteläpuoli on maanteiden reunustamaa aluetta. Vain järven eteläpuolen rannoilla on jyrkät rinteen.
Luontoarvoja ja luokittelu

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. keskmise karedusega kihistunud veega järv). Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (vir. hüpertroofne tai liigtoiteline, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.
Vesistösuhteita

Pappjärv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen lasku-uoma Koreli oja on Vanajõgen sivuhaara. Järveen ei tule ojia ja sen laskuoja alkaa järven länsipäästä ja se laskee suoraksi kaivettuna ojana Koreli ojaan asuinalueen pohjoispuolella. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Paysafecard

Paysafecardin logo
Paysafecard on sähköinen maksujenvälityspalvelu, jota käytetään pääasiassa verkkokaupassa. Se perustuu etukäteismaksuun, eli ostettaviin PIN-numeroihin ja niiden syöttämiseen verkkokauppaan. Koodissa on tietty saldo, jonka ostaja on itse valinnut sitä ostaessa. Samaa koodia voi käyttää useamman kerran ja kerralla voi ostaa useamman koodin.
Paysafecard toimii Wienistä käsin ja on perustettu vuonna 2000. Järjestelmä toimii monissa maissa.
Paysafecard on myös yleisesti käytetty maksutapa mm. Postin nimissä lähetetyissä huijausviesteissä.
Aiheesta muualla

Paysafecard group -yhtiön kotisivut
Parenteeliperiaate

Parenteeliperiaate on peräisin roomalaisesta oikeudesta. Suomessa perinnöstä säännellään pääasiassa perintökaaressa, jossa on säännökset myös parenteeliperiaatteesta. Periaatteessa on kolme parenteelia (parenteelilla tarkoitetaan suvun henkilöitä, jotka polveutuvat samasta kannasta, esimerkiksi perittävän lapset ja hänen jälkeläisensä): ensimmäisen parenteelin muodostavat perittävän lapset jälkeläisineen, toisen parenteelin muodostavat perittävän vanhemmat jälkeläisineen ja kolmannen, perittävän isovanhemmat lapsineen. Kuolleen isovanhemman tilalle tulevat tällöin siis perittävän tädit, sedät ja enot. Serkut eivät enää kuitenkaan voi periä. Lesken asema perimisjärjestyksessä sijoittuu ensimmäisen ja toisen parenteelin välille. Jos perittävällä ei ole rintaperillisiä, perintö menee kokonaisuudessaan leskelle.
Järjestelmä on yksinkertainen: perintö menee ensisijaisesti ensimmäiselle parenteelille. Jos sen joukoissa ei kuitenkaan ole enää eläviä, perintö menee toiselle. Jos ei siinä tai kolmannessakaan parenteelissa ole eläviä jälkeläisiä eikä testamenttia ole tehty, perintö menee valtiolle.
Oui Avant-Garde Á Chance

| Oui Avant-Garde Á Chance Skyclad |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1996
 Tuottaja(t): Kevin Ridley
 Tyylilaji: Folk metal
 Kesto: 53.46
 Levy-yhtiö: Massacre Records
Skycladin muut julkaisut
| Irrational Anthems 1996 | Oui Avant-Garde Á Chance 1996 | Old Rope 1997 |
Oui Avant-Garde Á Chance on Skycladin seitsemäs studioalbumi. Albumi julkaistiin nopeasti edellisen Irrational Anthems albumin jälkeen.
Albumin nimi on sanaleikki, englanniksi lausuttuna; We haven't got a chance.
Kappaleet

"If I Die Laughing, It'll Be an Act of God" - 3:48
"Great Blow for a Day Job" - 4:19
"Constance Eternal" - 5:52
"Postcard from Planet Earth" - 5:10
"Jumping My Shadow" - 5:26
"Bombjour!" - 4:02
"History Lessens (The Final Examination)" - 4:20
"A Badtime Story" - 5:35
"Come on Eileen" - 3:54
"Master Race" - 4:06
"Bombed Out (Instru-mental)" - 4:05
"Penny Dreadful" (Full Shilling Mix) - 3:09
Kokoonpano

Martin Walkyier - Laulu
Graeme English - Basso, Akustinen kitara, Mandoliini, Kosketinsoitin ja taustalaulu
Steve Ramsey - Kitara, Kosketinsoitin ja taustalaulu
George Biddle - Fiddle, Kosketinsoitin, Piano ja taustalaulu
Kokoonpano > Esiintyvät muusikot

Paul Smith - Rummut (3,6,7,8,10,11,12)
Paul A.T. Kinson - Rummut (1,2,4,5,9)
Kokoonpano > Vierailijat yhtyeestä Subway to Sally

Eric Hecht
Frau Schmidt
Bodenski
Paatsamakasvit

| Paatsamakasvit |
| --- | --- |
 Korpipaatsama (Frangula alnus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Rosales
Heimo::  Paatsamakasvit Rhamnaceae  Durande
Katso myös
   Paatsamakasvit Wikispeciesissä   Paatsamakasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paatsamakasvit (Rhamnaceae) on aitokaksisirkkaisten kasvien heimo. Siihen kuuluu 870–900 lajia, jotka jaetaan 50–55 sukuun. Useimmat ovat pensaita, pieniä puita ja joitakin melko jäykkävartisia köynnöksiä.
Vanhimmat paatsamakasveihin sijoitetut fossiilit tunnetaan liitukauden Cenomanium-vaiheen ajalta 94 miljoonaa vuotta sitten.
Paatsamakasvien lehdet ovat yksinkertaisia, suora- tai sahalaitaisia. Kukat ovat pieniä ja sijaitsevat lehtihangoissa.
Paatsamakasveja on kaikkialla maapallolla, mutta eniten subtrooppisilla ja trooppisilla alueilla. Suomessa kasvavat lajit ovat korpipaatsama ja orapaatsama.
Sukuja

Adolphia
Alphitonia
Auerodendron
Berchemia – panrosat
Ceanothus – tuoksiot
Colletia – kolletiat
Colubrina
Condalia
Frangula – haprapaatsamat
Gouania – kolmikolkat
Hovenia
Karwinskia
Krugiodendron
Maesopsis – korpinmarjapuut
Nesiota (sukupuuttoon kuollut)
Paliurus – kärsimyskruunut
Pomaderris – tainuit
Reynosia
Rhamnus – ristipaatsamat eli paatsamat
Sageretia – sageretiat
Smythea
Ziziphus – jujubat
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Paatsamakasvit (Rhamnaceae)
ITIS: Rhamnaceae (englanniksi)
Flora of China: Rhamnaceae (englanniksi)
Out of Darkness

| Out of Darkness Pharaoh Overlord |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Musiikkihuone ja Hellkitchen Studio, Pori; Toneduff Studio, Hollywood
 Julkaistu: huhtikuu 2011
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: hard rock, heavy metal
 Kesto: 45.18
 Levy-yhtiö: Ektro Records
Pharaoh Overlordin muut julkaisut
| Siluurikaudella 2010 | Out of Darkness 2011 | Horn 2011 |
Out of Darkness on vuonna 2011 ilmestynyt Pharaoh Overlordin kuudes studioalbumi. Edellisen jazzlevynsä jälkeen yhtye siirtyi nyt 1980-luvun heavy rockin pariin. Pharaoh Overlordin vakiokitaristin Janne Westerlundin on levyllä korvannut Jussi Kangas. Vierailevina laulajina sillä toimivat Jesters of Destinystä tunnettu Bruce Duff sekä Frank Meyer (Angus Khan) ja Sam Velde (Night Horse). Duff on aikaisemmin vieraillut myös Pharaoh Overlordin "emoyhtyeen" Circlen levyillä Earthworm (2006) ja Hollywood (2007). Svart Records julkaisi albumin vinyylinä elokuussa 2011.
Kappaleet

The Eyes of Pharaoh – 0.43
Out of Darkness – 4.22
Devastator – 9.32
Doomsday Mourning – 7.47
Transylvanian Afternoon – 4.45
We Came to Rock – 4.32
No Speed Limit – 4.02
Unseen Eye – 3.40
I Am the Light – 5.55
Muusikot

Jussi Kangas – kitara, laulu (4, 8)
Jussi Lehtisalo – basso
Tomi Leppänen – rummut
Bruce Duff – laulu (5, 7), kitara (5, 6, 7)
Frank Meyer – laulu (3, 6), kitara (9)
Sam Velde – laulu (2, 9)
Arviot

Soundi:
Helsingin Sanomat:
Imperiumi.net:
Papercut

| ”Papercut” Linkin Park |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Hybrid Theory
 Julkaistu: 25. syyskuuta 2001
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Don Gilmore
 Tyylilaji: Nu metal Rap rock
 Kesto: 03.04
 Levy-yhtiö: Warner Brothers Records
Linkin Parkin muut singlet
| ”Crawling” 2001 | ”Papercut” 2001 | ”In the End” 2001 |
Papercut on Linkin Parkin kolmas single vuonna 2000 julkaistulta studioalbumilta, Hybrid Theorylta. Single julkaistiin 25. syyskuuta 2001.
Yhtyeen laulaja Chester Bennington on kertonut, että "Papercut" on hänen suosikkikappaleensa Hybrid Theorylta. Live-esiintymissä kohta "something in here's not right today" on vaihdettu "something inside's not right today":ksi. Kappale löytyy The One-elokuvan soundtrackilta. Linkin Parkin remix-albumi Reanimation (2002) sisältää remix-version tästä kappaleesta nimellä "Ppr:Kut", jonka on remixannut Cheapshot.
Musiikkivideon ovat ohjanneet Nathan Cox ja Linkin Parkin jäsen, Joe Hahn.
Listasijoitukset

"Papercut"-kappaleesta ei julkaistu virallista singleä ollenkaan Yhdysvalloissa. Kappale sijoittui sijalle 14 Britannian singlelistalla vuonna 2001 ja se oli listalla kuusi viikkoa.. Modern Rock Tracks -listalla se oli parhaimmillaan 32:s vuonna 2002.
Paysandú

| Paysandú |
| --- | --- |

 Paysandú
 Koordinaatit: 32°19′17″S, 58°4′32″W 
Valtio:  Uruguay
Departementti:  Paysandú
Väkiluku (2011):  76 412
 
 www.paysandu.gub.uy 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Paysandú on kaupunki Uruguayssa. Se on samananimisen departementin pääkaupunki ja vuonna 2011 siellä oli 76 412 asukasta.  Kaupunki sijaitsee Uruguayjoen itärannalla vastapäätä Argentiinan Colónia. Kaupungit yhdistää vuonna 1975 käyttöön otettu 2 350-metrinen General Artigasin silta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paysandú Wikimedia Commonsissa
Parempia aikoja odotellessa

| Parempia aikoja odotellessa> I väntan på bättre tider |
| --- | --- |
Kehittäjä(t):  Cay Idström
Pääosissa:  Lasse Pöysti Birgitta Ulfsson Tom Pöysti
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Esitetty:  13.11.1979 –
Jaksoja:  9
Tuotanto
Tuottaja(t):  Leena Vihtonen
Ohjaaja(t):  Anneli Sjöstedt 
Käsikirjoittaja(t):  Cay Idström Knud Möller Erkki Vihtonen Leif Salmén
Lavastaja(t):  Georg Sikow Julia Tallgren
Kuvaaja(t):  Matti Virtanen
Tuotantoyhtiö(t):  Yleisradio
Palkinnot
Voitetut:  Venla 1990 ja 2000
Parempia aikoja odotellessa (I väntan på bättre tider) on Yleisradion ruotsinkielisen toimituksen vuosina 1979–1990 tuottama 9-osainen televisiosarja. Se kertoo Suomen lähihistoriasta kullekin ajankohdalle tyypillisten musiikkiesitysten myötäilemänä. Alun perin sarjaan tehtiin kuusi jaksoa, jotka ulottuivat 1920-luvulta 1970-luvulle. Ne esitettiin ensi kertaa syksyllä 1979 ja uusittiin syksyllä 1981. Myöhemmin tehtiin kolme lisäjaksoa, jotka kattoivat 1980-luvun, ja niiden valmistuttua koko sarja lähetettiin jälleen uusintana syksyllä 1990. Sarja uusittiin myös keväällä 2000. Ohjelma palkittiin vuoden 1990 parhaan puheviihdeohjelman Venlalla ja vuonna 2000 parhaan viihdeohjelman Venlalla (sarjan ensiesityksen aikaan Venla-palkintoja ei vielä ollut).
Sarjan luoja ja käsikirjoittaja oli Cay Idström, juontajina toimivat Lasse Pöysti, Birgitta Ulfsson ja Tom Pöysti, ja muita keskeisiä tekijöitä olivat muun muassa Leif Salmén, Knud Möller ja Erkki Vihtonen sekä tuottaja Leena Vihtonen. Musiikin suunnittelijana ja kapellimestarina toimi Antti Hyvärinen, ja esityksissä olivat eri jaksoissa mukana muun muassa Mikko Alatalo, Ami Aspelund, Georg Dolivo, Greger, Heidi Herala, Maria Kalaniemi, Nicke Lignell, Kai Lind, Ragni Malmstén, Pirkko Mannola, Martti Metsäketo, Annika Miiros, Irina Milan, Håkan Pörtfors, Martina Roos, Marion Rung, Arja Saijonmaa, Håkan Streng ja Leif Wager.
Helsingin Sanomien tv-kriitikko Jukka Kajava kehui sarjaa vuolaasti sekä tuoreeltaan että uusintaesitysten aikoihin. Hänen mielestään Ylen ruotsinkielinen toimitus onnistui miltei mahdottomassa keksittyään yhdistää vuosikymmenten viihdemusiikin ja todellisuuden samaan ohjelmakonseptiin.
Ylen tallennepalvelu julkaisi sarjan 1990-luvun taitteessa VHS-kasetteina ja vuonna 1999 DVD-levyinä.
Pappiskvintetti

Pappiskvintetti on R. A. Salvatoren viisiosainen kirjasarja, joka kertoo nuoresta Deneir-jumalan papista, Cadderly Bonaducesta. Tarina sijoittuu Forgotten Realms fantasiamaailmaan. Cadderly ystävineen esiintyy myös muutamissa Drizzt Do'Urdenista kertovissa Salvatoren romaaneissa.
Ylistyslaulu

Cadderly on nuori Deneirin pappi, joka on suurimman osan elämästään kasvanut Mielenylennyksen kirjastossa. Hänen parhaita ystäviään ovat Ivan ja Pikel Kolkkaolka, kääpiöveljekset, jotka toimivat kirjaston kokkeina. Cadderly on myös rakastunut kirjastossa opiskelevaan nuoreen munkkinaiseen Danicaan samoin kuin ystävänsä Rufo.
Myrkkyjen jumalatarta palvovat papit ja velhot koettavat vallata haltuunsa koko ympäröivän alueen. He päättävät aloittaa tuhoamalla Mielenylennyksen kirjaston Kaaoskiroukseksi kutsutulla aineella, joka saa sen savua hengittävät täydellisesti syvimpien halujensa valtaan. Yritys kuitenkin epäonnistuu Cadderlyn ja hänen ystäviensä ansiosta.
Metsän varjoissa

Lähellä Mielenylennyksen kirjastoa on haltioiden hallitsema metsäalue, joka joutuu vuoriston hirviöiden hyökkäyksen kohteeksi sen jälkeen, kun näitä hallitsevat papit ja velhot ovat epäonnistuneet Mielenylennyksen kirjaston tuhoamisessa. Cadderly ystävineen lähetetään haltioiden avuksi taistelemaan myrkyn jumalattaren joukkoja vastaan.
Yönaamiot

Epäonnistuttuaan jo kahdesti pyrkimyksissään valloittaa Mielenylennyksen kirjastoa ympäröivä alue, myrkyn jumalattaren palvelijat päättävät käydä suoraan pahimmaksi vihollisekseen osoittautunutta Cadderlya vastaan ja lähettävät pelätyt, Yönaamioiksi kutsutut, salamurhaajat nuorukaisen jäljille. Raskaista tappioista huolimatta Cadderly ystävineen onnistuu jälleen pilaamaan vihollistensa suunnitelmat.
Kukistunut linnoitus

Saadessaan tietää myrkyn jumalattaren palvojien piilopaikan Cadderly ystävineen lähtee suoraan hyökkäykseen vihollisiaan vastaan. Kohdatessaan vihollisensa lopulta silmästä silmään Cadderly saa tietää, että kyse on hänen omasta isästään, joka on johtanut vihollisten toimintaa. Lopulta ystävykset kuitenkin perivät voiton taistelussa.
Kaaoskirous

Rufon petettyä Cadderlyn useita kertoja nuori pappi on saanut tarpeekseen ja lopulta laittanut entisen ystävänsä ylle Deneirin kirouksen. Kiero pikkupaholainen Druzil kuitenkin vakuuttaa Rufolle, että jos tämä löytää Kaaoskiroukseksi kutsutun aineen, tämä vapautuu Cadderlyn langettamasta kirouksesta. Ennen kuin Druzil ehtii estää asian väärinymmärtänyt Rufo juo maagisen sekoituksen, minkä seurauksena hän muuttuu kaiken elollisen vääristymäksi: vampyyriksi.
Mielenylennyksen kirjasto kohtaa lopullisen tuhonsa Rufon alkaessa levittää vampirismin kirousta kaikkiin siellä oleviin. Lopulta Cadderly kuitenkin suurella vaivalla onnistuu tuhoamaan vampyyrit, mutta kirjasto on saastunut, eikä Deneirin henki enää asu siinä. Cadderly tuhoaa koko rakennuksen perustuksia myöten ja ryhtyy rakentamaan sen tilalle uutta katedraalia, Korkealentoista henkeä.
Douglas Robinson (tutkija)

Douglas Robinson (s. 30. syyskuuta 1954) on yhdysvaltalainen akateeminen tutkija, kääntäjä ja kirjailija, joka parhaiten tunnetaan käännöstieteilijänä, mutta joka on julkaissut tutkielmia inhimillisen viestinnän ja sosiaalisen interaktion erinäisistä aspekteista (amerikkalainen kirjallisuus, kirjallisuusteoria, kieliteoria, sukupuoliteoria, kirjoitusteoria, retoriikka). Hän on kirjoittanut Ilkka Rekiaron kanssa Suomi/englanti/suomi-sanakirjan ja englannintanut suomesta romaaneja, näytelmiä ja akateemisia monografioita, ja kirjoitti oman Saarikoski-romaaninsa englanniksi mutta julkaisi sen Suomessa Kimmo Liljan suomentamana.
Robinson on Shenzhenin kiinalaisen yliopiston kääntämisen ja tulkkaamisen professori ja Hong Kong Baptist Universityn kääntämisen emeritus-professori.