stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Japanin perustuslaillinen demokraattinen puolue
Vaalimenestys

| Vaalivuosi | Puheenjohtaja | Ehdokkaita | Paikkoja | Äänet | Äänisosuus | Blokin äänimäärä | Blokin ääniosuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Yukio Edano | 78 | 55 / 465 | 4 852 097 | 8,75 % | 11 084 890 | 19,88 % |
Aiheesta muualla

Puolueen Facebook-tili
Puolueen Twitter-tili
| n k  Japanin puolueet |
| --- | --- |
Parlamentissa edustetut:  Liberaalidemokraattinen puolue  Kōmeitō  Perustuslaillinen demokraattinen puolue  Kommunistinen puolue  Sosiaalidemokraattinen puolue  Nippon Ishin no Kai  Minshintō  NHK-puolue  Reiwa shinsengumi 
Toimintansa lopettaneet:  Rikken seiyūkai (1900–1940)  Kenseikai (1916–1927)  Kokumin doshikai (1924–1932)  Rikken minseitō (1927–1940)  Kokumin dōmei (1932–1940)  Shakai taishūtō (1932–1940)  Tōhōkai (1936–1944)  Taisei yokusankai (1940–1945)  Demokraattinen sosialistinen puolue (1960–1994)  Demokraattinen puolue (1998–2016)  Taiyō no tō (2010–2012)  Nippon Ishin no Kai (2012–2014)
Eezy

| Eezy Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: EEZY
Perustettu:  2017
Toimitusjohtaja:  Siina Saksi
Puheenjohtaja:  Tapio Pajuharju
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  henkilöstöpalvelut, työvoiman välittäminen
Liikevaihto:  247,6 milj. € (2022)
Henkilöstö:  4 364 (2022)
Omistaja:  mm. Sentica Buyout V Ky ja Savolaisen perhe (2024)
Kotisivu:  eezy.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eezy Oyj (vuoteen 2019 asti VMP-konserni, VMP Oyj ja VMP Group) on suomalainen työelämän asiantuntijayhtiö, joka tarjoaa erilaisia henkilöstöalan palveluita. Henkilöstövuokrauspalveluita tarjoaa Eezy Henkilöstöpalvelut. Eezy Flow tarjoaa organisaatioiden kehittämispalveluita. Eezy Kevytyrittäjät tarjoaa palveluita kevytyrittäjille.  Loppuvuonna 2019 VMP Oyj yhdisti omistamansa brändit ja otti käyttöönsä uuden Eezy-nimen. Nimi oli ollut käytössä konserniin kuuluvalla Eezy Kevytyrittäjillä vuodesta 2008 lähtien.
Vuonna 2022 Eezy työllisti noin 32 000 ihmistä Suomessa. Eezy siirtyi Helsingin pörssin päälistalle syyskuussa 2020.
Historia

Mauno Savolainen ja hänen vaimonsa Riitta Savolainen perustivat vuonna 1988 Varsinais-Suomen Varamiespalvelu Oy:n. Vuoteen 2010 asti yritys käytti nimeä Varamiespalvelu-Yhtiöt.
Historia > Eezy (2020–)

Marraskuussa 2019 VMP ilmoitti vaihtavansa nimensä Eezyksi. Eezy-nimeä oli aiemmin käyttänyt Eezy-kevytyrittäjäpalvelut, joka on toiminut vuodesta 2008 lähtien.  Eezyn liikevaihto mukaan lukien sekä VMP:n että Smilen liikevaihdon oli noin 270 miljoonaa euroa.
Helmikuussa 2020 Eezy kertoi harkitsevansa Helsingin pörssin päälistalle siirtymistä vuonna 2020. Keväällä 2020 kolme entistä jääkiekkoilijaa, Jarkko Ruutu, Antti-Jussi Niemi ja Eezyllä työskennellyt Toni Dahlman ideoivat yhteisen yrityksen, jonka tarkoitus oli auttaa entisiä ja nykyisiä aktiiviurheilijoita työllistymään.  Dahlman ja Niemi työskentelivät Eezy United
-yrityksessä, kun taas Ruutu toimi sen hallituksessa. Syyskuussa Eezy siirtyi Helsingin pörssin päälistalle. 
Syksyllä Eezy Spirit osti muutosjohtamiseen keskittyneen Flow Consultingin ja Eezy Personnel taas suorahakuyhtiö Jaakko Lehto Executive ­Searchin sekä ProMotiven, joka oli keskittynyt uudelleensijoituspalveluihin. Joulukuussa Eezy kertoi myyvänsä ruotsalaisen tytäryhtiönsä.
Organisaatio ja liiketoiminta

Eezy-palveluiden kautta työllistetään vuosittain noin 30 000 henkilöä esimerkiksi kaupoissa, hotelleissa, ravintoloissa, lääkäriasemilla ja rakennustyömailla. Syksyllä 2020 yhtiöllä oli 60 yksikköä Suomessa, joista osaa johtivat franchise-yrittäjät. Eteläisimmät työpaikat sijaitsevat Hangossa, pohjoisimmat Utsjoella.
Vuonna 2021 konserniin kuuluivat seuraavat yritykset/liiketoiminta-alueet:
Doctors by Eezy välittää lääkäreitä valtakunnallisesti
Eezy Flow (aiemmin Eezy Spirit) tarjoaa henkilöstö- ja asiakaskokemuksen kehittämistä tiedon ja tutkimuksen avulla
Eezy Henkilöstöpalvelut tarjoaa henkilöstöpalveluratkaisuja
Eezy Kevytyrittäjät on laskutuspalvelu toimijoille, joilla ei ole omaa yritystä.
Eezy Personnel tarjoaa rekrytoinnin ja suorahaun palveluita
Eezy United välittää töitä entisille urheilijoille.
Yhteiskuntavastuu

Eezy on mukana työvoimaviranomaisten työllistämishankkeissa, joissa keskitytään nuoriin ja vaikeasti työllistettäviin.
Tunnustuksia

VMP sai Ernst & Youngin Länsi- ja Etelä-Suomen kasvuyrittäjäpalkinnon vuonna 2004
VMP oli Suomen paras franchiseketju vuonna 2005
VMP:n perustaja Savolainen sai Varsinais-Suomen yrittäjien yrittäjäpalkinnon vuonna 2007
Varsinais-Suomen Vuoden 2016 työyhteisöliikuttaja -palkinto
Eteran työkykypalkinto 2017
Aiheesta muualla

Verkkosivusto
Yhtiön vanha logo
Kaija Kontulainen

Kaija Kontulainen (o.s. Pekkarinen, s. 1966 Kälviä) on suomalainen kuvanveistäjä. Hänen pääasiallisin työstömateriaalinsa on puu, mutta hän käyttää myös muun muassa savea, kipsiä ja pronssia.
Kontulainen opiskeli kuvanveistoa Pohjoismaisessa taidekoulussa vuosina 1991–1993 ja sen jälkeen vuoteen 1999 saakka Kuvataideakatemian veisto-osastolla. Kontulainen valmistui kuvataiteen maisteriksi. Hän työskenteli vuosina 1998–2002 kuvanveistäjä Kain Tapperin ”oppipoikana”. Hän on pitänyt yksityisnäyttelyitä ja osallistunut ryhmänäyttelyihin. Kontulaisen suosikkiaiheita ovat ihmiset ja eläimet. Kontulaisen teoksia on useissa kokoelmissa.
Julkisia veistoksia

Arabian hevoset, pronssi, 2003, Helsinki
Wladimir Froloffin patsas, pronssi, 2017, Kokkola
Siina (Lucina Hagmanin muistomerkki), teräslanka, 2023, Kälviä
Arabian hevoset, 2003, Helsinki
Wladimir Froloffin patsas, 2017, Kokkola
Siina, Lucina Hagman -veistos, 2023, Kokkola.
Masayoshi Son

Masayoshi Son
Masayoshi Son (jap. 孫正義, Son Masayoshi) tunnetaan parhaiten japanilaisen hallintayhtiön Softbankin perustajana ja toimitusjohtajana. Hän on syntynyt vuonna 1957. Hän on Forbes-lehden mukaan Japanin rikkain mies 23 miljardin dollarin omaisuudellaan. Hän on myös menettänyt kaikkein suurimman määrän rahaa (70 miljardia) vuoden 2000 dotcom-kuplassa. Hänet tunnetaan hyväntekeväisyydestä.lähde?
Lappeenrannan valtakunnalliset laulukilpailut

Lappeenrannan valtakunnalliset laulukilpailut ovat Lappeenrannan kaupungin järjestämät kansalliset yksinlaulukilpailut Suomen kansalaisille. Kilpailut järjestetään tammikuussa uudenvuodenpäivän ja loppiaisen välillä.
Ensimmäiset laulukilpailut vuonna 1969 järjestivät Lappeenrannan kaupunki ja Klemetti-opisto. Kilpailut olivat kahden vuoden välein vuosina 1987–1989 ja 2002–2010 sekä neljän vuoden välein 1992–1996. Kilpailut on järjestetty kolmen vuoden välein vuosina 1969–1987, 1989–1992 ja 1996–2002 sekä vuodesta 2010 alkaen. Vuoden 2022 kilpailu siirrettiin vuoteen 2023 koronaviruspandemian vuoksi.
Kuudensista eli vuoden 1984 kilpailuista lähtien enimmäisikä naisten sarjassa on 30 vuotta ja miesten sarjassa 32 vuotta.
Laulukilpailut vuosina 1960–1966

Lappeenrannan laulukilpailut ovat jatkoa Klemetti-opiston yksinlaulukilpailuille vuosilta 1960–1966.
| v>  | naiset | miehet | huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1960 | 1. Tuulikki Tunkkari, sopraano | 1. Martti Talvela, basso | Kilpailut järjestettiin Klemetti-opiston talvipäivillä Vaasassa, jossa oli samalla musiikkipäivät. Miesten sarjan voittaja Martti Talvelan palkintona oli kiinnitys Vaasan kaupunginorkesterin solistiksi ja kokeilu Rigoletton Sparafucilena Suomen kansallisoopperassa. |
| 1960 | 2. Birgit Labbart | 2. Esa Uusitalo, tenori | Kilpailut järjestettiin Klemetti-opiston talvipäivillä Vaasassa, jossa oli samalla musiikkipäivät. Miesten sarjan voittaja Martti Talvelan palkintona oli kiinnitys Vaasan kaupunginorkesterin solistiksi ja kokeilu Rigoletton Sparafucilena Suomen kansallisoopperassa. |
| 1960 | 3. Aino Lähteenmäki | 3. Eino S. Rahikainen | Kilpailut järjestettiin Klemetti-opiston talvipäivillä Vaasassa, jossa oli samalla musiikkipäivät. Miesten sarjan voittaja Martti Talvelan palkintona oli kiinnitys Vaasan kaupunginorkesterin solistiksi ja kokeilu Rigoletton Sparafucilena Suomen kansallisoopperassa. |
| 1962 | 1. Anna-Liisa Jussila | 1. Antti Kaleva | Kilpailut olivat Klemetti-opiston ja Lappeenrannan musiikkipäivien järjestämät. |
| 1962 | 2. Mirjam Saarinen | 2. Martti Miettinen | Kilpailut olivat Klemetti-opiston ja Lappeenrannan musiikkipäivien järjestämät. |
| 1962 | 3. Helena Kujala | 3. Reino Airio ja Paavo Laaksonen | Kilpailut olivat Klemetti-opiston ja Lappeenrannan musiikkipäivien järjestämät. |
| 1964 | 1. Vieno Roine ja Maire Taalikainen, sopraanot       | 1. Caj Ehrstedt, tenori | Kilpailut järjestettiin Klemetti-opiston talvipäivillä Turussa. Laulusarjojen välissä olivat alle 20-vuotiaiden nuorten kansalliset trumpetinsoittokilpailut, joiden voitto jaettiin Hannu Sopasen ja Markku Kaukoniemen kesken. |
| 1964 | 1. Vieno Roine ja Maire Taalikainen, sopraanot       | 2. Reino Toivokoski, basso | Kilpailut järjestettiin Klemetti-opiston talvipäivillä Turussa. Laulusarjojen välissä olivat alle 20-vuotiaiden nuorten kansalliset trumpetinsoittokilpailut, joiden voitto jaettiin Hannu Sopasen ja Markku Kaukoniemen kesken. |
| 1966 | ei jaettu | 1. Matti Nikunen | Kilpailut olivat Klemetti-opiston järjestämät Kouvolassa. |
| 1966 | ei jaettu | 2. Kari Wilenius, baritoni | Kilpailut olivat Klemetti-opiston järjestämät Kouvolassa. |
| 1966 | 3. Leena Jokela | 3. Håkan Riska | Kilpailut olivat Klemetti-opiston järjestämät Kouvolassa. |
| 1966 | 4. Raili Vornanen | 4. Antti Salmén, tenori | Kilpailut olivat Klemetti-opiston järjestämät Kouvolassa. |
| 1966 | 5. Kerttu Rautio   | 5. Arto Vuorjoki | Kilpailut olivat Klemetti-opiston järjestämät Kouvolassa. |
| 1966 | 5. Kerttu Rautio   | 6. Juhani Hirviniemi | Kilpailut olivat Klemetti-opiston järjestämät Kouvolassa. |
Satakunnan tykistörykmentti

| Satakunnan tykistörykmentti |
| --- | --- |
 Satakunnan Tykistörykmentin perinnelippu
Toiminnassa:  Kenttätykistörykmentti 1 (1918–1952) Kenttätykistörykmentti 2 (1952–1956) Satakunnan tykistörykmentti (1957–)
Aselajit:  kenttätykistö
Koko:  joukkoyksikkö
Tukikohta:  Niinisalo
Marssi:  Satakunnan marssi
Vuosipäivät:  perinnepäivä 26.5.
Satakunnan tykistörykmentti (lyhenne SATTR, aiemmin SatTR) on Kankaanpäässä toimiva Porin prikaatin joukkoyksikkö. Rykmenttiin kuuluu nykyisin neljä komppaniakoon perusyksikköä.
Rykmentin historian voidaan katsoa alkavan jo Ruotsin vallan ajoilta Suomen tykistörykmentistä. Nykyisen yksikön voidaan katsoa saaneen alkunsa vuonna 1918, kun Kenttätykistörykmentti 1 perustettiin.
Rykmentti sai nykyisen nimensä vuonna 1957, kun Kenttätykistörykmentti 2 nimettiin kotimaakuntansa mukaan. Rykmentti oli vuosina 1957–1992 itsenäinen joukko-osasto, joka liitettiin vuonna 1992 perustettuun Tykistöprikaatiin. Vuoden 2015 alusta rykmentin toiminnot yhdistettiin osaksi Porin prikaatia osana puolustusvoimauudistusta. Uudistuksen yhteydessä Satakunnan tykistörykmenttiin liitettiin Säkylästä siirretty kranaatinheitinkomppania.
Organisaatio

Satakunnan Tykistörykmentin organisaatio on 1.1.2015 lähtien:
1. patteri (1PTRI)
2. patteri (2PTRI)
Kranaatinheitinkomppania (KRHK)
Raketinheitinpatteri (RAKHPTRI).
1. patteri antaa koulutusta erilaisiin tykkimiehen tehtäviin tykki-, raketinheitin sekä komentopaikkakalustolla. Tärkeintä koulutuskalustoa ovat 155 millimetrin kanuunat, 122 millimetrin kevyt raketinheitin sekä komentopaikkojen erilaiset laitteet. Miehistötehtävien palvelusaika on pääsääntöisesti 165 ja johtajatehtävien aina 347 vuorokautta. Miehistötehtäviä on useita mm. 155K83-97-tykkiryhmän eri tehtävät, tuliasemamies, taistelulähetti, kuljettaja ja viestimies. Johtajatehtäviä on useita mm. jaosjohtaja, patteriupseeri, tulitoimintaupseeri, tykkiryhmän johtaja, viestiryhmän johtaja sekä tulitoiminta-aliupseeri.
2. patteri antaa koulutusta tykkimiehille monipuolisesti komentopaikkojen ja huollon eri tehtäviin. Tärkeintä koulutuskalustoa ovat johtamiskontit, erilaiset ajoneuvot, materiaalin siirtoon, käsittelyyn ja kunnossapitoon liittyvä kalusto ja lääkintäalan materiaali. Miehistötehtävissä palvelusaika on pääsääntöisesti 165 tai 255 (lääkintämiehet) vuorokautta ja johtajatehtävissä 347 vuorokautta. Miehistötehtäviä ovat mm. viestimies, mittausmies, keittäjä, kuljettaja, taistelulähetti, täydennysmies ja lääkintämies. Johtajatehtäviä ovat mm. viestiupseeri, tulitoimintaupseeri, mittausupseeri jaosjohtaja, viestimestari, lääkintäaliupseeri sekä viesti- ja huoltoryhmien johtajat.
Kranaatinheitinkomppania antaa koulutusta jääkäreille kranaatinheittimistön ja tulenjohdon eri tehtäviin. Tärkeintä koulutuskalustoa ovat 120 millimetrin vedettävä kranaatinheitin ja AMOS-kranaatinheitin ja komentopaikka-ajoneuvot. Miehistötehtävien palvelusaika on pääsääntöisesti 165 ja johtajatehtävien aina 347 vuorokautta. Miehistötehtäviä ovat mm. kranaatinheitinmies, tulenjohtomies, kuljettaja, viestimies, taistelulähetti ja tuliasemamies. Johtajatehtäviä ovat mm. tulenjohtaja, tulitoimintaupseeri, mittausupseeri joukkueen johtaja, tulenjohtoaliupseeri ja heitinryhmien johtajat.
Raketinheitinpatteri vastaa valtakunnallisesti ainoana yksikkönä raskaan raketinheittimen sekä sääalan koulutuksesta. Tykkimiehille koulutettava tärkein kalusto on raskas raketinheitin (298RSRAKH06), komentopaikkakalusto sekä kevyt sääluotauskalusto. Miehistötehtävät sisältävät vaunumiehistön ja komentopaikka- ja tukihenkilöstön sekä säämiehet. Johtajatehtäviin sisältyy monipuolisesti kaikkia raketinheitinpatterin tehtäviä sekä sääalan tehtäviä.
Perinteet

Satakunnan tykistörykmentti vaalii Kuninkaallisen Suomen Tykistörykmentin ja Kenttätykistörykmentti 1:n perinteitä.
Rykmentin perinnepäivä on 26.5, joka on ensimmäisen suomalaisen tykistörykmentin - Kuninkaallisen Suomen Tykistörykmentin - perustamispäivä vuonna 1794. Kenttätykistörykmentti 1 perustettiin vuonna 1918 sisällissodan jälkeen.
Tykistörykmentin lipun suunnitteli heraldikko Gustaf von Numers ja se vihittiin käyttöön puolustusvoimain lippujuhlan päivänä 4. kesäkuuta 1958 Helsingin Senaatintorilla. Rykmentin lipun värit ovat Satakunnan maakunnan värit, koboltinsininen ja viljapeltojen keltainen. Keskuskuviossa Satakunnan karhu kantaa liekehtivää pommia, tykistön perinteistä tunnusta. Vasemmassa ylänurkassa on tunnus, mikä viittaa perinteisiin myös Ruotsin vallan ajalta: kaksi tykinputkea ristikkäin sekä tykinkuulat. Lipputangon kärjessä on IV luokan vapaudenristi, jonka Suomen valtionhoitaja ja sotaväen ylipäällikkö, kenraali Gustaf Mannerheim luovutti Kenttätykistörykmentti 1:lle sisällissodan jälkeen. Vapaudenristin punavalkoisiin nauhoihin on kirjoitettu kahden taistelupaikan nimet: Tampere ja Viipuri. Näissä taisteluissa silloinen tykistö erityisesti kunnostautui.
Rykmentin kunniamarssi on Allan Palmgrenin säveltämä ja Hjalmar Nortamon sanoittama Satakunnan marssi. Rykmentin perinneristinä on Satakunnan Tykistöristi, joka on Yrjönristi Satakunnan karhua kuvaavalla tunnuksella. Rykmentin perinnetykkinä on 122 H 09. Kyseessä on sama tykki, jonka kilpeen oli kiinnitetty KTR 1:lle myönnetty vapaudenristi.
Historia > Ruotsin vallan aika

Osana Ruotsia tykistöä on ollut Suomessa keskiajalta alkaen. Tykistöyksiköitä on sijainnut 1700 -luvulla ainakin Viipurissa, Turussa, Haminassa, Lappeenrannassa ja Savonlinnassa. Satakunnan Tykistörykmentin historian voidaan katsoa alkaneen Kuninkaallisen Suomen Tykistörykmentin perustamisesta 1794.  Tuolloin Ruotsin tykistö organisoitiin neljäksi rykmentiksi, jotka saivat nimeksi Svean, Götan, Venden ja Suomen Tykistörykmentit. Perustamiskäsky annettiin 26.5, joka on nykyään Satakunnan Tykistörykmentin perinnepäivä.
Kuninkaallinen Suomen Tykistörykmentti oli sijoitettuna Helsinkiin, Viaporiin, Hämeenlinnaan, Loviisaan, Varkauteen, Svartholmaan ja Tammisaareen. Helsingissä sijaitsivat rykmentin kasarmit Ullanlinnan lähellä. Rykmentillä oli siniset sotilaspuvut punaisella kauluksella. Hattusolki oli messingistä ja upseerien olkaimet kullatusta messingistä. Rykmentti oli hyvin varustettu tykkikalustolla. Rykmentin päävarastossa oli 1808 163 käyttökelpoista kenttätykkiä, joista 24 kuuluisia Helvigin suunnittelemia kanuunoita. Muut 215 tykkiä olivat linnoituksissa ja muissa varastoissa. Merkittävin sota, johon rykmentti osallistui, oli Suomen sota 1808 - 1809. Tykistö näytteli merkittävää osaa muun muassa Koljonvirran taistelussa. Sodan jälkeen 1811 päätettiin, että Kuninkaallinen Suomen Tykistörykmentti hajotetaan ja osia siitä liitettiin muihin Ruotsin rykmentteihin. Valloitetun maan ei sallittu pitää yllä tykistöä.
Historia > Itsenäisen Suomen alkuaika

Kenttätykistörykmentti 1 perustettiin ensimmäisenä rykmenttinä Vapaussodan jälkeen, kun itsenäisen Suomen tykistöä alettiin muodostamaan. Sen komentajaksi määrättiin jääkärieverstiluutnantti Lauri Malmberg. Rykmentti toimi hetken Hämeen Kenttätykistörykmentti N:o 1 nimisenä 11.11.1918 alkaen, saaden nimeksi Kenttätykistörykmentti 1 toukokuun 7. päivä 1919. Rykmentti oli alkuaikoina sijoitettuna pääosiltaan Tuusulassa, mutta vuodesta 1934 eteenpäin se sijaitsi kokonaisuudessaan Hämeenlinnassa. Rykmentti harjoitteli Lappeenrannassa ja Perkjärvellä, josta muodostui pääasiallinen leirialue vuodesta 1920 eteenpäin.
Komentajat

Rykmentin komentajana on toiminut 1.7.2022 alkaen everstiluutnantti Pekka Kinnunen. Hänen edeltäjänään ovat toimineet mm.:
everstiluutnantti Nikolai Votshenko 1.1.2020-30.6.2022
everstiluutnantti Antti Pirinen 1.1.2018 – 31.12.2019
everstiluutnantti Jarmo Kiikka 1.11.2015 – 31.12.2017
everstiluutnantti Paavo Keskiruusi 1.9.2012 – 31.10.2015
everstiluutnantti Pertti Holma 1.2.2010 – 31.8.2012
everstiluutnantti Heikki Roitto 1.8.2007 – 31.1.2010
everstiluutnantti Jari Rankila 1.6.2004 – 31.7.2007
everstiluutnantti Aki Sihvonen 1.4.2001 – 31.5.2004
everstiluutnantti Tapio Luukkainen 1.9.1997 – 31.3.2001
everstiluutnantti Raimo Koskela 1.3.1993 – 31.8.1997
everstiluutnantti Osmo Olkkonen 1.3.1992 – 28.2.1993, SatTR/TykPr:n komentaja
eversti Raimo Kaukonen (s.1938) 1990 – 29.2.1992, SatTR:n komentaja
eversti Pertti Rairama (s.1936) 5.5.1988 – 1990
eversti Ilkka Ranta (s.1938) 1985 – 4.5.1988
eversti Reijo Kuusisto (1934–2019) 23.6.1980 – 1985
eversti Pertti Ylätupa (s.1931) 13.9.1978 – 22.6.1980
eversti Matti Vanonen (1928–2010) 1975 – 12.9.1978
eversti Arvo Räisänen (1919–2011) 1966–1975
eversti Martti Rintanen (1917–2000) 1964–1966
eversti Aimo Mattila (1906–83) 1959–1964
eversti Heimo Hukki (1909–59) 1955–1959
eversti Paavo Palletvuori (1897–1979) 1952–1955, KTR 2:n komentaja
J. V. Snellmanin muistomerkki (Kokkola)

J. V. Snellmanin muistomerkki
J. V. Snellmanin muistomerkki sijaitsee kaupungin keskustassa. Pekka Jylhän suunnittelema, vuonna 2006 paljastettu teoskokonaisuus kuvaa kivellä istuvaa, lukevaa poikaa. Teos sijaitsee jääkauden aikaisella siirtolohkareella, joka tunnetaan Kokkokivenä. Lapsuutensa Kokkolassa viettäneellä Snellmanilla oli tapana kiivetä kirjat mukanaan lukemaan.
Teos koostuu omenapuusta, jonka varjossa istuu lukeva poika. Teoksen erikoisuus ovat poikkeavan kirkkaat värit. Poika, kirja ja omena ovat terästä. Omenapuun rungon muottina on käytetty oikeaa omenapuuta. Teos on valettu Taidevalimo P. Venäläisellä Lapinlahdella ja maalaustyö tehty yhdessä Lainosalo Oy:n kanssa. Teoksen pohja- ja pintamaali sekä pintalakka ovat Tikkurila Oy:n tuotantoa.
Kallion seinässä on metallisin gemenakirjaimin: ”nuori sielu avoimena / ung själ öppet sinne”.
Pihtiputaan poliisisurmat 1969

Pihtiputaan poliisisurmat on Suomen kuuluisimpia rikostapauksia. Sekatyömies ja tilallinen Tauno Veikko Pasanen ampui metsästysaseellaan kuoliaaksi neljä häntä rauhoittamaan tullutta poliisimiestä Pihtiputaalla Keski-Suomessa perjantaina 7. maaliskuuta 1969. Ennen ampumisia tilanne oli kärjistynyt siten, että Pasanen oli pitkän juopottelun ja muiden murheidensa seurauksena ryhtynyt uhkailemaan aseistettuna perheenjäseniään. Neljästä murhasta syytteen saanut Pasanen tuomittiin käräjäoikeudessa neljästä tahallisesta taposta kustakin elinkaudeksi kuritushuoneeseen. Suomen tasavallan presidentti Mauno Koivisto armahti Pasasen vuonna 1982. Elokuvaohjaaja Mikko Niskanen teki murhenäytelmästä huomiota herättäneen elokuvansa Kahdeksan surmanluotia.
Taustaa

Tauno Pasanen syntyi Pihtiputaalla 19. huhtikuuta 1934. Hän asui vaimonsa Liisan ja neljän lapsensa kanssa Pihtiputaan kunnan Korppisten kylässä parinkymmenen kilometrin päässä kirkonkylästä. Pasasten 34 hehtaarin laajuisesta Tienhaara-nimisestä tilasta oli viljeltynä vain 2,5 hehtaaria. Tilan päärakennus oli harmaa ja rapistunut mökki. Pasasen vaimo kertoi surmien jälkeen, että hänen miehellään oli ollut ongelmia työnsaannissa: jossain vaiheessa mies oli tehnyt hakkuutöitä, kesäaikaan hän oli auttanut naapuriaan peltotöissä ja talvella hän oli kaivanut ojia routaiseen maahan kovalla pakkasella. Vaimonsa mukaan Pasanen oli katkeroitunut pyrittyään tuloksetta työttömyyskortistoon. Pasasella oli ajoittain ongelmia alkoholin kanssa, ja hänet oli irtisanottu työpaikastaan Kymi-yhtiöltä juuri alkoholinkäyttönsä vuoksi. Pasasen vaimon mukaan heidän rahapulasta kärsineellä perheellään oli velkaa tuhansia markkoja.
Ennen poliisisurmia Pasanen oli ollut useita kertoja syytteessä juopumuksesta, alkoholijuomien luvattomasta hallussapidosta ja valmistuksesta. Poliisit olivat käyneet monesti rauhoittamassa riehuvaa Pasasta, ja kerran tämä oli pidätetty kotitilansa saunassa.
9. huhtikuuta

9. huhtikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 99. päivä (sadas päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 266 päivää.
9. huhtikuuta vietetään Suomessa Mikael Agricolan ja suomen kielen päivää. Päivä on liputuspäivä.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Elias, Eeli, Eelis, Eliel, Elia, Eljas, Ilja
suomenruotsalainen kalenteri: Elias, Elis, Eliel, Elliot
ortodoksinen kalenteri: Aulis, Uoti, Risto, Anastasia
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Elejas, Elias, Eles
vanhemmissa kalentereissa: Bogislaus, Hiob, Otto, Oulas, Prochorus
Tapahtumia

193 – Armeija julisti Septimius Severuksen Rooman keisariksi Illyriassa (Balkanilla).
1241 – Legnican taistelu (tai Liegnitzin): mongolien joukot voittivat Puolan ja Saksan armeijat.
1682 – Robert de LaSalle löysi Mississippi-joen alkulähteen, vaati sitä Ranskalle ja antoi sille nimen Louisiana.
1731 – Kapteeni Juan de León Fandiñon Espanjan rannikkovartioston alus nousi Robert Jenkinsin Rebecca-prikiin lähellä Havannaa syyttäen brittiä merirosvouksesta ja salakuljetuksesta. Välikohtauksen aikana Fandiño leikkasi irti Jenkinsin korvan. Tapaus antoi nimen seuranneelle sodalle Jenkinsin korvasta.
1865 – Yhdysvaltojen sisällissota: Robert E. Lee antautui Pohjois-Virginian joukkojen (26 765 sotilasta) kanssa Ulysses S. Grantille Appomattoxin oikeustalolla Virginiassa, mikä käytännössä päätti sisällissodan.
1867 – Alaskan osto: Yhdysvaltain senaatti ratifioi yhden äänen enemmistöllä William H. Sewardin johdolla Venäjän kanssa tehdyn sopimuksen Alaskan hankinnasta.
1940 – Toinen maailmansota: Saksa hyökkäsi Tanskaan ja Norjaan.
1942 – Toinen maailmansota: Yhdysvaltain joukot antautuivat Bataanin niemimaalla, mitä seurasi Bataanin kuolemanmarssi.
1948 – Palestiinan mandaattialueen sisällissota: Deir Yassinin verilöyly.
1953 – Warner Brothers esitti ensimmäisen kolmiulotteisen elokuvan, Vahakabinetin.
1959 – Mercury-avaruusohjelma: Nasa ilmoitti seitsemän astronautin valinnasta, jotka tiedotusvälineet nimesivät pian "Mercury Seveniksi".
1967 – Boeing 737 (100-sarja) neitsytlennolla.
1989 – Huhtikuun 9. päivän tragedia Tbilisissä Georgiassa.
1991 – Georgia julistautui itsenäiseksi Neuvostoliitosta.
1992 – Manuel Noriega tuomittiin kahdeksasta rikoksesta.
1992 – John Major voitti Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttivaalit.
2002 – Elizabeth Bowes-Lyonin, Yhdistyneen kuningaskunnan kuningataräidin hautajaiset pidettiin Westminster Abbeyssa.
2003 – Irakin sota: Saddam Husseinin Baath-hallinto kaatui Irakissa.
2005 – Prinssi Charles meni naimisiin Camilla Parker Bowlesin kanssa.
2017 – Suomessa järjestettiin kuntavaalit.