Itä-Ukrainan sota
Sodan vaiheet > Asemasotavaihe

Taistelut kiihtyivät jälleen tammikuun puolivälissä 2015, kun niskan päälle päässeet kapinalliset hyökkäsivät useilla alueilla. Kriisin osapuolet ja Euroopan suurvallat sopivat Minskissä 12. helmikuuta 2015 uudesta tulitauosta, mutta muun muassa rajakysymys jäi ratkaisematta. Venäjä toimitti rauhanneuvotteluiden aikana noin 50 panssarivaunua sekä kymmeniä raketinheitinjärjestelmiä ja panssaroituja ajoneuvoja Ukrainaan. Hauras tulitauko hiljensi taisteluja, mutta ne kiihtyivät toukokuussa uudelleen monissa paikoissa. Toukokuussa Yhdysvalloista saapui kouluttajia Länsi-Ukrainaan.
Kapinalliset valmistautuivat uusiin hyökkäyksiin toukokuussa 2015, kuten Ukrainan joukotkin. Taistelut kiihtyivät kesällä 2015. Taistelut kiihtyivät kapinallisten hyökättyä.. Kapinalliset vaativat itselleen koko Donetskin ja Luhanskin alueita Venäjän puolella Ukrainan vastaisella rajalla oli suurin kriisin aikainen joukkojen keskitys. Taistelut hiljenivät syyskuussa, jolloin uusi tulitauko piti melko hyvin. Molemmat osapuolet vetivät lokakuussa raskaita aseitaan rintamalta. Mutta kauppasota Venäjän ja Ukrainan välillä kiihtyi. Yksittäisiä välikohtauksia oli silti.
Vuosina 2016–2017 sota aaltoili molemmilla rintamilla uusista tulitauoista huolimatta. Separatistit pyrkivät valtaamaan stategisia kohteita. Näitä olivat muun muassa Mariupol ja Avdijivkan läheinen maantie. Ukrainalaiset kykenivät torjumaan kapinallisten etenemisen.. Heinäkuussa 2017 länsi salli aseavun Ukrainalle. Tarkkailijoiden mukaan Venäjä pyrki Ukrainassa nopeisiin aluelaajennuksiin. Ukrainassa tapahtui noin yhdeksän salamurhaa, joista Ukrainan hallinto syytti Venäjää.
Syksyllä 2017 Venäjä ehdotti rajattua etujensa mukaista rauhanturvaoperaatiota Ukrainaan.
Donetskin kansantasavallan separatistijohtaja Aleksandr Zahartšenko murhattiin pommilla elokuun 31. päivänä. Venäjän hallinnon mukaan syyllinen oli Ukraina. Mutta venäläinen oppositiolehti Novaja gazetassa syyksi epäiltiin sitä, että Zahartsenko vaati liian suuria osuuksia Donbassin viennistä, eikä Kremlissä pidetty siitä.
Venäjä valtasi 25. marraskuuta kolme ukrainalaista sotalaivaa, jotka kulkivat Krimin sillan ali. Venäjän mielestä Ukrainan sotalaivat kulkivat sen aluevesillä. Venäjä ja Ukraina syyttivät välikohtauksesta toisiaan. Läntisten tahojen mielestä Venäjä pyrki rajoittamaan Ukrainan Asovanmeren satamista käymää merikauppaa. Tämä merkitsi konfliktin laajentumista yhä suoremmin Ukrainan ja Venäjän väliseksi.
Syksyllä 2018 Ukrainaan loikannut separatistipäällikkö Sveltana Driuk kertoi maaliskuussa 2019, että separatistijoukkoihin istutetaan venäläisiä joukkoja. Driukin mukaan venäläiset myös johtavat separatisteja. Joukko-osastoilla on valmiit tietokannat peitehenkilöllisyyksistä, joita Venäjän armeijan sotilaille voidaan antaa kun heitä lähetetään Itä-Ukrainaan, jolloin venäläiset sotilaat voivat esiintyä virallisesti itäukrainalaisina. Täysimittaisessa hyökkäyksessä Venäjä saattaisi siirtää separatisteiksi jopa 100 000 sotilasta.
Maalis-huhtikuussa 2019 Ukrainassa järjestettiin presidentinvaalit, joissa uudeksi presidentiksi valittiin politiikan ulkopuolelta lähtöisin ollut Volodymyr Zelenskyi. Venäjän presidentti Vladimir Putin ja Ukrainan uusi presidentti Zelenskyi tapasivat joulukuussa 2019 ensi kerran Pariisissa, ja he sopivat muun muassa kattavasta tulitauosta, vankien vaihdosta ja uusien rajanylityspaikkojen luomisesta.Suuret poliittiset kysymykset jäivät pöydälle. Näitä ovat Venäjän ja sen tukemien joukkojen vetäminen pois Itä-Ukrainasta ja vaalien järjestäminen. Kokous oli silti merkittävä, koska rauhanprosessi oli ollut täydellisesti pysähdyksissä yli kolme vuotta.
27. heinäkuuta 2020 Itä-Ukrainassa solmittu tulitauko rikkoutui heti. Toisaalta Ukraina ei kärsinyt tulitauon ansiosta miestappioita melkein kuukauteen.