stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
British Airways
Laivasto > Nykyinen laivasto

Joulukuussa 2024 British Airwaysin laivasto koostuu seuraavista konetyypeistä. Laivaston keski-ikä on 14,2 vuotta.
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Matkustajapaikkoja | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Airbus A319-100 | 27 | — | 143 |  |
| Airbus A319-100 | 27 | — | 144 |  |
| Airbus A320-200 | 64 | — | 177 |  |
| Airbus A320-200 | 64 | — | 180 |  |
| Airbus A320neo | 26 | 5 | 180 |  |
| Airbus A321-200 | 11 | — | 154 |  |
| Airbus A321-200 | 11 | — | 218 |  |
| Airbus A321neo | 15 | 5 | 220 |  |
| Airbus A350-1000 | 18 | — | 331 |  |
| Airbus A380-800 | 12 | — | 469 |  |
| Boeing 777-200ER | 43 | — | 235 | Konetyypin ensimmäinen käyttäjä. |
| Boeing 777-200ER | 43 | — | 236 | Konetyypin ensimmäinen käyttäjä. |
| Boeing 777-200ER | 43 | — | 272 | Konetyypin ensimmäinen käyttäjä. |
| Boeing 777-200ER | 43 | — | 275 | Konetyypin ensimmäinen käyttäjä. |
| Boeing 777-200ER | 43 | — | 332 | Konetyypin ensimmäinen käyttäjä. |
| Boeing 777-200ER | 43 | — | 336 | Konetyypin ensimmäinen käyttäjä. |
| Boeing 777-300ER | 16 | — | 254 |  |
| Boeing 777-300ER | 16 | — | 299 |  |
| Boeing 777-9 | — | 18 | vahv. myöh. | Toimitukset alkavat vuonna 2026. |
| Boeing 787-8 | 12 | — | 214 |  |
| Boeing 787-9 | 18 | — | 216 |  |
| Boeing 787-10 | 11 | 7 | 256 |  |
| Yhteensä | 273 | 35 |  |  |
Laivasto > Historiallinen laivasto

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
British Airwaysin historiallinen laivasto
| Konetyyppi | Koneiden lukumäärä | Käytössä vuosina | Lisätietoja |  |  |  |
| BAC 1-11 Series 500 | 31 | 1974–1998 |  |  |  |  |
| Boeing 747-100 | 19 | 1974–2001 |  |  |  |  |
| Boeing 747-200 | 25 | 1977–2003 | Yksi koneista oli rahtiversio. |  |  |  |
| Boeing 737-200 | 52 | 1978–1995 |  |  |  |  |
| Lockheed L-1011 TriStar | 6 | 1974–1983 |  |  |  |  |
| Concorde | 7 | 1975–2003 |  |  |  |  |
| Boeing 757-200 | 56 | 1983–2010 |  |  |  |  |
| McDonnel Douglas DC-10 | 8 | 1988–1999 |  |  |  |  |
| Airbus A320-100 | 5 | 1988–2007 |  |  |  |  |
| Boeing 737-300 | 20 | 1988–2009 |  |  |  |  |
| British Aerospace BAe ATP | 15 | 1988–1999 |  |  |  |  |
| British Aerospace BAe 146-200 | 4 | 1989–1994 | Yksi koneista oli -300 versio.   |  |  |  |
| Boeing 747-400 | 59 | 1989–2020 |  |  |  |  |
| Boeing 767-300ER | 31 | 1990–2018 |  |  |  |  |
| Boeing 737-400 | 39 | 1991–2015 |  |  |  |  |
| Fokker F100 | 6 | 1993–1997 |  |  |  |  |
| De Havilland Canada DHC-8 Dash 8 | 2 | 1993–1998 |  |  |  |  |
| Boeing 777-200 | 5 | 1995–2020 |  |  |  |  |
| Boeing 737-500 | 13 | 1996–2013 |  |  |  |  |
| Bombardier CRJ-200LR | 2 | 1999–2003 |  |  |  |  |
| Saab 340 | 11 | 1999–2008 |  |  |  |  |
| Airbus A318 | 2 | 2009–2020 |  |  |  |  |
Jussi Raatikainen

Juho (Jussi) Raatikainen (12. lokakuuta 1898 Kivijärvi – 13. syyskuuta 1978 Nurmijärvi) oli suomalainen toimittaja ja sosiaalidemokraattinen kansanedustaja ja ministeri.
Raatikaisen vanhemmat olivat mäkitupalainen Antti Raatikainen ja Sofia Hakkarainen. Käytyään kansakoulun Raatikainen työskenteli rakennustyömiehenä ja kirvesmiehenä Kivijärvellä. Suoritettuaan kansakoulun veistonohjaajan tutkinnon 1916 hän oli veistonohjaajana Kivijärvellä 1916–1925.  Raatikainen kävi Työväen Akatemian 1927 ja opiskeli kolme lukukautta Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Opintojen jälkeen Raatikainen oli Jyväskylässä Työn Voima -lehden toimitussihteerinä 1929–1933 ja päätoimittajana 1930. Kansan Voima -lehden päätoimittajana Raatikainen oli Sortavalassa 1933–1939 ja Joensuussa 1940–1941. Hän oli myös Kansan Voima Oy:n taloudenhoitaja 1934–1936. Raatikainen oli Karjalan liiton toimitsija vuodesta 1941 ja Rintamamiesliiton toiminnanjohtaja.
SDP:n kansanedustajana Raatikainen oli 1936–1945 Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä, 1945–1948 Kymen läänin itäisestä vaalipiiristä ja 1948–1951 Kymen läänin vaalipiiristä. Hän oli II maatalousministeri ja II sisäasiainministeri Fagerholmin I hallituksessa 1948–1950.
Raatikainen oli kunnallispolitiikassa mukana Kivijärven kunnanvaltuuston jäsenenä, Sortavalan kaupunginvaltuuston jäsenenä, hoitokunnan puheenjohtajana ja vt. kaupunginjohtajana.
Raatikainen tuomittiin valtakunnanoikeudessa 1953 sakkoihin osuudestaan ns. salaputkijutussa.
Raatikaisen poika oli mm. Yleisradion pääjohtajana toiminut Erkki Raatikainen.
Arvo Pentti

| Arvo Pentti |
| --- | --- |
 Arvo Pentti rintamalla Nietjärvellä jatkosodan aikana syyskuussa 1944.
Suomen puolustusministeri
 Karjalaisen I hallitus 13.4.1962–18.12.1963 Virolaisen hallitus 12.9.1964–27.5.1966 Auran I hallitus 14.5.1970–15.7.1970 Auran II hallitus 29.10.1971–23.2.1972  
Edeltäjä:  Edvard Björkenheim Kaarlo Leinonen Kaarlo Leinonen Kristian Gestrin
Seuraaja:  Kaarlo Leinonen Sulo Suorttanen Sulo Suorttanen Sulo Hostila 
Suojelupoliisiin päällikkö
 1972–1978  
Edeltäjä:  Armas Alhava
Seuraaja:  Seppo Tiitinen
Kansanedustaja
 22.7.1958–22.3.1970  
Ryhmä/puolue:  Keskustan eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Turun läänin pohjoinen vaalipiiri 
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. helmikuuta 1915 Hämeenkyrö
Kuollut: 1. helmikuuta 1986 (70 vuotta) Hämeenkyrö
Ammatti:  maanviljelijä
Tiedot
Puolue:  ammattiministeri
Muut puolueet:  Maalaisliitto/Keskusta
Sotilaspalvelus
Kunniamerkit:  Mannerheim-ristin ritari
Arvo Veikko Pentti (13. helmikuuta 1915 Hämeenkyrö – 1. helmikuuta 1986 Hämeenkyrö) oli suomalainen keskustalainen poliitikko, everstiluutnantti, ja Mannerheim-ristin ritari numero 29 alkaen 19. lokakuuta 1941. Myöhemmin hän toimi puolustusministerinä ja suojelupoliisin päällikkönä.
Elämä

Maanviljelijä Pentti toimi kansanedustajana 1958–1970 ja hoiti neljästi puolustusministerin tehtäviä. Supon päällikkö hänestä tuli 1972.
Pentti osallistui asekätkentään toimimalla kätkennän johtajana Etelä-Satakunnan suojeluskuntapiirissä asemapaikkanaan Vammala. Hän oli pidätettynä 22 kuukautta, minkä jälkeen hänet tuomittiin kahdeksaksi kuukaudeksi ehdolliseen.
Pentin puoliso oli Margrethe Marie Pentti (o.s. Torp), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1942. Heidän poikansa Klaus Pentti (s. 1943) oli keskustan kansanedustajana 2003–2011. Arvo Pentin muistolaatta on kiinnitetty Hämeenkyrön kunnantalon seinään.
KGB-suhde

KGB:n arkistohoitajan taltioiman Mitrohinin arkiston mukaan peitenimelle ”Mauri” myönnettiin rahasumma, 150 000 markkaa, yhteistyöstä KGB:n kanssa Nato-maiden tiedustelupalvelujen toiminnan paljastamiseksi. On arvioitu, että ”Maurin” liikkeet vastaisivat Pentin liikkeitä hänen toimiessaan Supon päällikkönä. Ei kuitenkaan tiedetä varmasti, että Pentti olisi koskaan vastaanottanut KGB:ltä raportissa mainittua summaa. Supon vastavakoilu näki KGB:n agenttien ja Pentin tapaamisia, jotka tämä myönsikin. Tähän liittyy KGB:tä 20 vuotta avustaneen tullihallituksen yliaktuaarin Olavi Pihlmanin pidätys, jonka jälkeen Pentin ja KGB:n suhteet viilenivät.
Aulis Ranta-Muotio

| Aulis Verneri Ranta-Muotio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. toukokuuta 1946 (ikä 78) Teuva
Poliitikko
Puolue:  Keskusta
Asema:  entinen kansanedustaja, kunnanvaltuuston puheenjohtaja
Vaalipiiri:  Vaasan vaalipiiri
Kotipaikka:  Teuva
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Aulis Verneri Ranta-Muotio (s. 29. toukokuuta 1946 Teuva) on suomalainen maanviljelijä, entinen Suomen Keskustan kansanedustaja ja Teuvan kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Hän toimi kansanedustajana vaaleista 1995 vaaleihin 2007.
Ranta-Muotion puoliso oli Anna Helena Jalkanen (1971–2005), jonka kanssa hänellä on neljä lasta.
Sotilasarvoltaan Ranta-Muotio on kapteeni (2000).
Aiheesta muualla

.aspx Aulis Ranta-Muotio Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Ranta-Muotion kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Keskustan kansanedustajat
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 1995–1999 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (44):  Aho  Aittoniemi  Ala-Nissilä  Alaranta  Anttila (1995–1996)  Aula  Huuhtanen  Hyssälä  Isohookana-Asunmaa  Juhantalo  Jäätteenmäki  Kalli  Karjula  Kemppainen  Kiviniemi  Koistinen  Komi  Korkeaoja  Korteniemi  Koski  Kääriäinen  Lehtosaari  Leppänen  Liikkanen  Lindqvist  Lämsä  Manninen  Myllyniemi  Mölsä (1995–1999)  Pekkarinen  Pesälä  Ranta-Muotio  Rehn  Rehula (1996–1999)  Saapunki  Saari  Salo  Suhola  Takkula  Vanhanen  Vehviläinen  Vihriälä  Vuorensola  Väistö  Väyrynen (1995) 
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (48):  E. Aho  H. Aho  Aittoniemi (1999)  Ala-Nissilä  Anttila  Aula  Huuhtanen (1999–2000)  Hyssälä  Isohookana-Asunmaa  Jäätteenmäki  Kalli  Karjula  Karpela  Kerola  Keränen  Kiviniemi  Komi  Korkeaoja  Korteniemi (1999–2001)  Korva (2001–2003)  Kääriäinen  Lahtela  Laukkanen  Lehtomäki  Leppä  Leppänen  Lintilä  Lämsä  Manninen  Myllyniemi  Mölsä  Neittaanmäki  Nousiainen  Oinonen  Pekkarinen  Puhakka  Ranta-Muotio  Rantakangas  Rehula  Rossi (1999, 2000–2003)  Ryynänen (1999–2003)  Saapunki  Salo  Takkula  Vanhanen  Vehviläinen  Vihriälä  Vilkuna  Väistö  Ylä-Mononen 
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 2003–2007 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (55):  Ahonen  Alatalo  Ala-Nissilä (2003–2006)  Anttila  Haapoja  Hautala  Hoskonen  Hyssälä  Hänninen  Juhantalo  Jäätteenmäki (2003–2004)  Kaikkonen  Kalli  Karjula  Karpela  Karvonen (2004–2007)  Kerola  Kettunen  Kiviniemi  Kiviranta  Komi  Korkeaoja  Markku Koski  Kääriäinen  Lankia  Laukkanen  Lehtomäki  Leppä  Lindqvist  Lintilä  Lämsä  Manninen  Riikka Moilanen-Savolainen  Neittaanmäki  Nousiainen  Oinonen  Paloniemi  Pekkarinen  Peltokorpi (2004–2007)  Pentti  Ranta-Muotio  Rantakangas  Rehula  Reijonen  Rossi  Rundgren  Salo (2006–2007)  Salovaara  Särkiniemi  Takkula (2003–2004)  Tiilikainen  Tölli  Vanhanen  Vihriälä  Vilkuna  Väistö  Ylä-Mononen 
Vaasan vaalipiirin kansanedustajat
| n k Vaasan läänin vaalipiirin kansanedustajat 1995–1999 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (18):  Aaltonen  Aho  Ala-Harja  Jäätteenmäki  Kallis  Kiviniemi  Koskinen  Kukkonen  Löv  Malm  Norrback  Nyby  Ranta-Muotio  Saari  Vehkaoja  Vihriälä  Vistbacka  Wahlström 
| n k Vaasan vaalipiirin kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (17):  Aho  Granvik  Jäätteenmäki  Kallis  Kiviniemi  Lintilä  Löv  Mäki-Hakola  Nordman  Ranta-Muotio  Salo  Urpilainen  Vehkaoja  Vihriälä  Vistbacka  Wallin  Wideroos 
| n k Vaasan vaalipiirin kansanedustajat 2003–2007 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (17):  Ahonen  Granvik  Haapoja  Hautala  Kallis  Kiviniemi  Kumpula  Lintilä  Löv  Ranta-Muotio  Risikko  Salo  Urpilainen  Wallin  Wideroos  Vihriälä  Vistbacka 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Akseli Rodén

Aksel (Akseli) Anselm Rodén (24. toukokuuta 1910 Vaasa – 1. tammikuuta 1998 Vaasa) oli suomalainen poliitikko. Rodén toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1964–1972 sekä 1973–1975 edustaen Vaasan läänin vaalipiiriä. Rodén nousi eduskuntaan vuonna 1964 kesken vaalikauden kuolleen Väinö Tikkaojan tilalle ja vuonna 1973 niin ikään kesken vaalikauden kuolleen Eeli Lepistön tilalle. Kunnallispolitiikassa Rodén toimi Vaasan kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsenenä. Rodén toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1956.
Rodén kävi kansakoulun, kauppa-apulaiskoulun 2-vuotisen iltalinjan ja valmistui Työväen Akatemiasta 1935. Työelämässä Rodén toimi asiapoikana ja konttoriapulaisena Vaasassa 1925–1928, huonekalukiillottajana 1928–1934, Kuopion läänin itäisen vaalipiirin sos.dem. piirisihteerinä Joensuussa 1935–1937, Kirjapaino Oy:n ja sanomalehti Pohjanmaan Kansan toimitusjohtajana Vaasassa 1938–1948, Kansaneläkelaitoksen Vaasan vakuutuspiirin piiriasiamiehenä ja piiritoimiston esimiehenä 1949–1973, Vaasan asevelihuolto ry:n ja Vapaan huollon keskuksen huoltotoimiston johtajana 1941–1944, Vaasan kaupungin puolikunnallisen kiinteistön isännöitsijänä 1951–1960 sekä Syöpäpotilaat ry:n toiminnanjohtajana 1974–1975.
Rodénin vanhemmat olivat varastomies Viktor Rodén ja Josefiina Koskela. Rodénin puoliso vuodesta 1935 oli Sylvi Justiina Niemelä. Rodénille myönnettiin sosiaalineuvoksen arvonimi vuonna 1978.
Heimo Rekonen

Heimo Nestori Rekonen (8. elokuuta 1920 Lestijärvi – 24. marraskuuta 1997 Ylöjärvi) oli suomalainen osastosihteeri, kunnallisneuvos ja Suomen Kansan Demokraattisen Liiton kansanedustaja.
Rekosen vanhemmat olivat työmies Juho Nestori Rekonen ja Helmi Lyydia Varvikko. Hän kävi kansakoulun ja yhden vuosikurssin maanviljelyskoulua. Rekonen teki metsätöitä Lestijärvellä vuoteen 1950 saakka. Rekonen oli sitten Ylöjärven kunnan maatilanhoitajana 1950–1956 ja Suomen kansan demokraattisen liiton Pohjois-Hämeen piirijärjestön valistussihteerinä 1957–1966. Tämän jälkeen Rekonen oli Ylöjärven kunnan palveluksessa rakennustoimiston toimistosihteerinä 1967–1979 ja vuodesta 1979 alkaen teknillisen toimiston osastosihteerinä ja vt. apulaiskunnanjohtajana. Rekonen sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1994.
Rekonen oli kansanedustajana 1970–1979 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1978 presidentinvaalissa. Rekonen oli Lestijärven kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja Ylöjärvellä kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnanhallituksen jäsenenä. Rekonen toimi Suomen kansan demokraattisen liiton liittoneuvoston varapuheenjohtajana ja Pohjois-Hämeen piirijärjestön puheenjohtajana sekä oli Suomen kansan demokraattisen liiton liittohallituksen jäsen. Hän oli myös muun muassa Pirkanmaan maakuntaliiton liittovaltuuston ja Tampereen seutukaavaliiton hallituksen jäsenenä.
Rekonen oli naimisissa vuodesta 1944 Vieno Unelma Kurosen (ent. Liljequist) kanssa.
Aiheesta muualla

Heimo Rekonen Nokian kumitehtaalla vuonna 1979 (Kansan Arkisto, Finna)
Kansandemokraattien kansanedustajat
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1970–1972 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (36):  Aitio  Alenius  Hjerppe  Honkonen  Jokinen  Juvela  Järvenpää  Kantola  Koivunen  Koskenniemi  Koskinen  Kuusinen  Laine  Lehmonen  Liedes  Mustonen  Männistö  Nieminen  Niskanen  Puhakka  Pursiainen  Rekonen  Rosnell  Rytkönen  Räsänen  Saarto  Salla  Salmi  Sinisalo  Suomi  Tamminen  Tiekso  Tuominen  Weckman  R. Virtanen  Åsvik 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1972–1975 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (37):  Aitio  Alenius  Björklund  Ekorre (1974–1975)  Haapanen (1974–1975)  Honkonen  Hyvönen  Jokinen  Juvela  Järvenpää  Kantola  Kivistö  Kock (1972–1974)  Korpinen  Koskenniemi  Koskinen  Laine  Lehmonen  Liedes  Mustonen  Männistö  Nieminen  Niskanen  Puhakka  Pulkkinen  Rekonen  Rosnell  Rytkönen  Räsänen  Saarinen  Saarto  Salla  Salmi  Sinisalo  Tamminen  Tiekso (1972–1974)  Tuominen  Weckman  Åsvik 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1975–1979 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (40):  Aitio (1975–1977)  Alenius (1975–1977)  Alppi (1976–1979)  Björklund  Ekorre  Hjerppe (1975–1978)  Hongisto (1978–1979)  Honkonen  Hyvönen  Jokinen  Jokiniemi  Juvela  Järvenpää  Kainulainen  Kivistö  Koskenniemi  Koskinen  Laine  Lehmonen  Liedes  Merisaari (1975–1978†)  Mustonen  Männistö  Niskanen  Peltola (1977–1979)  Puhakka  Pulkkinen (1975–1977†)  Rekonen  Rosnell  Ruotsalainen  Rytkönen (1978–1979)  Räsänen  Saarinen  Saarto  Sinisalo  Stenius  Suomi (1977–1979)  Talvitie  Tamminen  Tennilä  Tuominen  Uitto  Wahlström  Weckman (1975–1976)  Vepsäläinen  Vähäkangas (1978–1979) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Jukka Pohjola

| Jukka Pohjola |
| --- | --- |
 Jukka Pohjola vuonna 1909.
Kansanedustaja
 1.6.1909–1.2.1914, 4.4.1917–31.10.1917  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Hämeen pohjoinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. marraskuuta 1878 Kangasala
Kuollut: 8. marraskuuta 1948 (69 vuotta) Ylöjärvi
Ammatti:  piirisihteeri, palstatilallinen
Johan Gustaf (Juho Kustaa, Jukka) Pohjola (synt. Kontio, 19. marraskuuta 1878 Kangasala – 8. marraskuuta 1948 Ylöjärvi) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1909–1914 ja 1917. Hänet tunnettiin myös runoilijana ja näytelmäkirjailijana.
Elämä

Jukka Pohjolan vanhemmat olivat itsellinen Johan Kontio ja Maria Annantytär. Kansakoulun ja kansanopiston käytyään hän työskenteli puutarhurina Kangasalla ja pellavatehtaalla Tampereella. Pohjola liittyi Kangasalan työväenyhdistyksen jäseneksi vuonna 1903. Suurlakon jälkeen hän oli SDP:n Pohjois-Hämeen piirisihteerinä ja kiertävänä puhujana sekä Hämeenlinnassa ilmestyneen Hämeen Voiman toimittajana. Vuonna 1909 Pohjola valittiin kansanedustajaksi. Vuodesta 1912 lähtien hän viljeli päätoimenaan Ylöjärven Lielahdesta hankkimaansa palstatilaa.
Pohjola oli kansanedustajana vuoteen 1914, jonka jälkeen hänet valittiin jälleen eduskuntaan kevään 1917 vaaleissa. Myöhemmin samana vuonna Pohjola valittiin vastaperustetun Suomen Maatyöväen Liiton liittoneuvostoon. Hän kuului myös yleislakon alla muodostetun Ylöjärven työväen järjestyskaartin johtoon. Sisällissodan käynnistyttyä Pohjola toimi nimismiehen virkaa vastanneessa tehtävässä Ylöjärven järjestyksenvalvojana, kunnes hänet nimitettiin maaliskuussa kansanvaltuuskunnan maatalousasiainosaston sihteeriksi. Huhtikuun puolivälissä Pohjola valittiin osaston virkailijoista koottuun ryhmään, joka matkusti Neuvosto-Venäjälle tutkimaan punapakolaisille suunnitellun siirtolan paikkaa. Pohjola kiersi muun muassa Vjatkassa ja Aunuksen Karjalassa, josta hän palasi syyskuun alussa Suomeen ja ilmoittautui viranomaisille Suojärvessä. Pohjola päätyi lopulta Viipurin vankileirille ja marraskuussa hän sai kahdeksan vuoden kuritustuomion valtiopetoksesta.
Pohjola armahdettiin jo 1919, jonka jälkeen hän jatkoi tilansa viljelyä. Vuonna 1921 Pohjola valittiin Ylöjärven kunnanvaltuustoon. Hän toimi myös sen puheenjohtajana. Pohjolan kirjallinen tuotanto käsittää poliittisten pamflettien ohella työväenlehdissä julkaistuja kertomuksia ja runoja. Hänet tunnettiin erityisesti runoistaan. Lisäksi Pohjola kirjoitti ainakin kolme näytelmää.
Perhe

Jukka Pohjolan puoliso oli Kuorevedeltä kotoisin ollut Aina Olga Elimäki (s. 1886), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1908. Pariskunnalla oli kolme lasta.
Teoksia

Taistelua ja epätoivoa : kolmiosainen näytelmä.  (2. painos 1907)  Hämeenlinna:  Karisto, 1906.
Vapaaksi vuosiorjuudesta! : palkkaussäännön poistamisesta.  (Puoluetoimikunnan lentokirjasia n:o 11)  Helsinki:  Suomen Sosialidemokratinen Puolue, 1906.
Lain ja oikeuden nimessä : kaksinäytöksinen näytelmä.  Pori:  M. V. Vuolukka, 1909.
Miksi vuosiorjuus on poistettava : selostusta palkkaussäännön pahimmista kiristysmääräyksistä.  Helsinki:  Työväen Sanomalehti Oy, 1909.
Vainoa : näytelmä yhdessä näytöksessä.  (Nimimerkillä J. P.)  Tampere:  Kansan Lehti, 1909.
Emil Roos

Emil Alfred Roos (1. heinäkuuta 1879 Dragsfjärd – 25. tammikuuta 1956 Dragsfjärd) oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Ruotsalainen kansanpuolue.
Turun läänin eteläistä vaalipiiriä edustanut Roos valittiin eduskuntaan kaksissa vaaleissa, 1916 ja 1930, ja hän toimi kansanedustajana huhtikuusta 1917 lokakuuhun 1917 ja lokakuusta 1930 elokuuhun 1933. Eduskunnan valiokunnista hän vaikutti kulkulaitosvaliokunnassa, sivistysvaliokunnassa ja talousvaliokunnassa. Hän toimi poliittisella urallaan myös Dragsfjärdin kunnallispolitiikassa, muun muassa sekä kunnallislautakunnan että kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Hän oli 1925 presidentin valitsijamiehenä. Roosille myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1931.
Roos syntyi viljelijäperheeseen ja oli itsekin ammatiltaan maanviljelijä. Hän työskenteli myös Dragsfjärdin säästöpankin kamreerina. Koulutustaustana hänellä oli kansakoulu.
Roos avioitui Ellen Ginströmin kanssa vuonna 1902. Roos kuoli 76 vuoden iässä tammikuussa 1956.
Eero Reijonen

Eero Juhani Reijonen (s. 10. syyskuutalähde? 1947 Polvijärvi) on suomalainen poliitikko. Hän oli Suomen Keskustan kansanedustaja ja on saanut rakennusneuvoksen arvonimen.
Reijonen toimi kansanedustajana vuosina 2003–2015 ja Elsi Katainen siirryttyä Euroopan parlamenttiin uudelleen 1.3.2018 alkaen vuoteen 2019. Hän oli eduskunnassa useiden valiokuntien ja jaostojen jäsen. Hän on ollut Liperin kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1985 ja kunnanhallituksen jäsen vuosina 1992–1996, valtuuston puheenjohtajana vuodesta 2001. Lisäksi hänellä on muitakin yhteiskunnallisia luottamustoimia. Reijonen oli ehdolla eduskuntavaaleissa 2019 mutta ei tullut valituksi.
Reijonen on koulutukseltaan rakennusmestari ja on työskennellyt aikaisemmin parissa rakennusyrityksessä. Hän on naimisissa, ja perheessä on neljä lasta.
Aiheesta muualla

Eero Reijosen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Keskustan kansanedustajat
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 2003–2007 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (55):  Ahonen  Alatalo  Ala-Nissilä (2003–2006)  Anttila  Haapoja  Hautala  Hoskonen  Hyssälä  Hänninen  Juhantalo  Jäätteenmäki (2003–2004)  Kaikkonen  Kalli  Karjula  Karpela  Karvonen (2004–2007)  Kerola  Kettunen  Kiviniemi  Kiviranta  Komi  Korkeaoja  Markku Koski  Kääriäinen  Lankia  Laukkanen  Lehtomäki  Leppä  Lindqvist  Lintilä  Lämsä  Manninen  Riikka Moilanen-Savolainen  Neittaanmäki  Nousiainen  Oinonen  Paloniemi  Pekkarinen  Peltokorpi (2004–2007)  Pentti  Ranta-Muotio  Rantakangas  Rehula  Reijonen  Rossi  Rundgren  Salo (2006–2007)  Salovaara  Särkiniemi  Takkula (2003–2004)  Tiilikainen  Tölli  Vanhanen  Vihriälä  Vilkuna  Väistö  Ylä-Mononen 
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 2007–2011 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (51):  Ahonen  Alatalo  Anttila  Autio  Haapoja (2007–2009†)  Hautala (2009–2011)  Heikkinen  Hoskonen  Hyssälä  Hänninen  Kaikkonen  Kalli  Kalmari  Kaltiokumpu  Karjula  Karpela  Katainen  Kaunisto  Kerola  Kiviniemi  Kiviranta  Komi  Korhonen  Korkeaoja  Kääriäinen  Laukkanen  Lehtomäki  Leppä  Lintilä  Manninen  Mieto  Oinonen  Pakkanen  Paloniemi  Pekkarinen  Pentti  Puumala  Rantakangas  Rehula  Reijonen  Rossi  Salovaara  Seurujärvi  Sihto  Särkiniemi (2010–2011)  Tiilikainen  Tölli  Markku Uusipaavalniemi (2007–2010)  Vanhanen (2007–2010)  Vehkaperä  Vehviläinen  Vilkuna  Väyrynen 
1Susanna Haapoja kuoli 30. toukokuuta 2009, hänen tilalleen eduskuntaan nousi Lasse Hautala. 2Matti Vanhanen luopui kansanedustajuudesta ja siirtyi Perheyritysten liiton toimitusjohtajaksi 2010. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi Seppo Särkiniemi. 2Markku Uusipaavalniemi erosi keskustan eduskuntaryhmästä 2010 ja liittyi perussuomalaisiin.
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 2011–2015 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (35):  Alatalo  Anttila  Hautala  Kaikkonen  Kalli  Kalmari  Katainen  Kerola  Kiviniemi (2011–2014)  Kiviranta  Komi  Korhonen  Koskela (2014–2015)  Kääriäinen  Lehtomäki  Leppä  Lintilä  Lohi  Maijala  Paloniemi  Pekkarinen  Peltokorpi (2014–2015)  Pirttilahti  Puumala  Rantakangas  Rehula  Reijonen  Rossi  Rundgren  Saarikko  Savola  Sipilä  Tiilikainen  Torniainen  Tölli  Vehkaperä  Vehviläinen 
1Mari Kiviniemi valittiin OECD:n apulaispääsihteeriksi heinäkuussa 2014, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Terhi Peltokorpi. 2Laila Koskela erosi perussuomalaisista marraskuussa 2014 ja liittyi keskustan eduskuntaryhmään.
Pohjois-Karjalan vaalipiirin kansanedustajat 2007–2011
Hannu Hoskonen
Lauri Kähkönen
Esa Lahtela
Pekka Ravi
Eero Reijonen
Anu Vehviläinen
Pohjois-Karjalan vaalipiirin kansanedustajat 2011–2015
Osmo Kokko
Riitta Myller
Merja Mäkisalo-Ropponen
Pekka Ravi
Eero Reijonen
Anu Vehviläinen
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta