stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rapla (kunta)

| Raplan kunta (Rapla vald) |
| --- | --- |
 Valtun kartanon tuulimylly
 lippu:  vaakuna
 Raplan entinen kunta Raplamaalla.
 Koordinaatit: 59°00′00″N, 24°48′00″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Raplamaa
Juurun, Kaiun, Raplan ja Raikkülan yhdistyminen:  21.10.2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  entinen kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  243,39 km²
Väkiluku (2016):  9 170
 – Väestötiheys:  37,7 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 rapla.kovtp.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rapla (vir. Rapla vald) oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi.
Kunta sijaitsi maakunnan keskiosassa Tallinnan eteläpuolella, ja sen hallinnollisena keskuksena toimii Raplan epäitsenäinen kaupunki. Kunnassa oli arviolta 9 170 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 243,39 neliökilometriä.
Kuntaan kuului Raplan epäitsenäisen kaupungin lisäksi kolme pienkauppalaa (alevik) – Alu, Hagudi ja Kuusiku – sekä 38 kylää: Alu-Metsküla, Aranküla, Hagudi, Iira, Juula, Kalevi, Kelba, Kodila, Kodila-Metsküla, Koigi, Kuku, Kuusiku-Nõmme, Kõrgu, Lipstu, Mahlamäe, Mõisaaseme, Mällu, Nõmme, Oela, Ohulepa, Oola, Palamulla, Purila, Raka, Ridaküla, Röa, Seli, Seli-Nurme, Sikeldi, Sulupere, Tapupere, Tuti, Tõrma, Uusküla, Valtu, Väljataguse, Äherdi ja Ülejõe.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Raplan kunnassa (Raplan epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 9 051 asukasta, joista 8 667 (95,8 %) oli virolaisia, 222 (2,5 %) venäläisiä ja 156 (1,7 %) muita kansallisuuksia.
Kuvia

Alun kartanon päärakennus
Hagudin kauppalaa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Raplan kunta Wikimedia Commonsissa
Rautalammin ortodoksinen seurakunta

| Rautalammin ortodoksinen seurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  ortodoksisuus
Kirkkokunta:  Suomen ortodoksinen kirkko
Hiippakunta:  Kuopion ja Karjalan metropoliittakunta
Perustettu:  1950
Liitettiin:  2021 Kuopion ortodoksiseen seurakuntaan
Pääkirkko:  Rautalammin pyhän Nikolaoksen kirkko
Jäseniä:  585 (31.12.2020)
Aiheesta muualla
www.ort.fi/rautalampi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rautalammin ortodoksinen seurakunta on entinen Rautalammin, Suonenjoen, Tervon, Vesannon, Konneveden ja Hankasalmen kuntien alueella toiminut ortodoksinen seurakunta, joka perustettiin vuonna 1950. Seurakunnan jäsenmäärä oli seurakunnan lakkauttamishetkellä vuoden 2020 lopussa 585 henkeä. Rautalammin seurakunnan pääkirkko oli Pyhän Nikolaoksen kirkko, joka on rakennettu vuonna 1960 ja on Ilmari Ahosen suunnittelema. Seurakunnalla oli myös kirkko Suonenjoella sekä rukoushuoneet Vesannolla ja Tervossa.
Rautalammin ortodoksinen seurakunta yhdistyi osaksi laajentunutta Kuopion ortodoksista seurakuntaa vuoden 2021 alusta. Liittymissopimus allekirjoitettiin elokuussa 2020.
Rautalampi kuului yhtenä ns. Kuutosiin eli kuuden yhteistyöseurakunnan muodostamaan yhteistyöryhmään. Tuolloin Rautalammin ortodoksinen seurakunta julkaisi yhdessä näiden viiden muun yhteistyöseurakunnan kanssa omaa tiedotuslehteä nimeltään Solea. Solean lakkauttamisen jälkeen seurakunta julkaisi tiedotuksensa Aamun Koiton läntisessä seurakuntaliitteessä.
Pyhäkköjä

Rautalammin pyhän Nikolaoksen kirkko on ortodoksinen kirkko Rautalammilla.
Suonenjoen Kristuksen kirkastumisen kirkko on ortodoksinen kirkko Suonenjoella.
Tervon pyhän profeetta Elian rukoushuone on ortodoksinen rukoushuone Tervolla.
Vesannon Johannes Kastajan syntymän rukoushuone.
Rekolanmäen koulu

| Rekolanmäen koulu |
| --- | --- |
 Rekolanmäen koulun pääsisäänkäynti.
Sijainti:  Valtimotie 4, 01400 Vantaa
Koordinaatit:  60°20′05″N, 025°03′31″E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Perustettu:  2004
Rehtori:  Niina Saarinen, apulaisrehtori Marju Töyrylä, vararehtori Kasperi Viitanen
Luokat:  1–6 (1–7 erityisopetus)
Oppilaita:  416 (2019)
Verkkosivut
Rekolanmäen koulu on vuonna 2004 perustettu, Vantaan Koivukylän suuralueen Asolan kaupunginosassa sijaitseva noin 420 oppilaan suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Erityisopetusta annetaan luokka-asteilla 1–7 kehitysvammaisille.
Koulussa on oma kirjasto, liikuntasali, joka toimii myös juhlasalina. Koulussa järjestetään muun muassa Suomen Punaisen Ristin järjestämä LäksyHelppi ja Reddiekids-kerho. Koulussa on joka kevät Kykymatinea, jossa koululaiset voivat halutessaan esiintyä. Koulun perinteisiin liittyvät 6. joulukuuta järjestettävät Suomen Itsenäisyyspäiväjuhlat. Juhlassa lauletaan perinteiset kappaleet ”Lippulaulu" ja ”Maamme”. Itsenäisyyspäiväjuhlaan sisältyy ruokatarjoilu ja tanssit.
Koulun eteläpuolella toimii Rekolanmäen päiväkoti (Hansinkatu 4).
Rekolanmäen koulu alarinteen suunnalta.
Rekolanmäen koulu koulupihalta nähtynä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rekolanmäen koulu Wikimedia Commonsissa
Riina Lumme

| Riina Lumme> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. heinäkuuta 1992 (ikä 32)
Poliitikko
Puolue:  Vihreä liitto
Asema:  Kaupunginvaltuutettu
Vaalipiiri:  Varsinais-Suomen vaalipiiri
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Riina Lumme (s. 7. heinäkuuta 1992) on turkulainen vihreitä edustava kaupunginvaltuutettu ja vara-aluevaltuutettu. Lumme on töissä eduskunnassa vihreiden eduskuntaryhmän poliittisena avustajana.
Ura

Lumme valmistui ylioppilaaksi Puolalanmäen lukiosta vuonna 2011. Hän aloitti samana vuonna valtio-opin opinnot Turun yliopistossa. Opintojen ohessa Lumme on tehnyt opettajan sijaisuuksia sekä toiminut Bengtskärissä kausityöntekijänä ja oppaana. Vuonna 2015 Lumme valittiin Turun yliopiston ylioppilaskunnan hallitukseen, jossa hän toimi kulttuurivastaavana ja seuraavana vuonna puheenjohtajana. Lumme toimi vuoden 2017 Suomen ylioppilaskuntien liiton puheenjohtajana. Hän toimi Nuva ry:n osallisuusasiantuntijana vuonna 2018.
Ura > Politiikka

Lumme oli ensimmäistä kertaa ehdolla 24-vuotiaana kunnallisvaaleissa 2017, jolloin hänet valittiin Turussa kaupunginvaltuutetuksi. Lumme valittiin Turun kaupunginvaltuustoon 518 äänellä. Kuntavaaleissa 2021 Lumme sai 507 ääntä ja hänet valittiin näin jatkokaudelle Turussa kaupunginvaltuutetuksi. Aluevaaleissa 2022 Lumme jäi vara-aluevaltuutetun sijalle.
Riina Lumme on profiloitunut etenkin opiskelijapolitiikassa, nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisessä ja koulutuskysymyksissä sekä pyöräilyn, joukkoliikenteen ja kaupungin kestävässä kehittämisessä. Lumme toimi Vihreiden vuonna 2018 hyväksytyn koulutuspoliittisen ohjelman puheenjohtajana yhdessä Inka Hopsun kanssa.
Rakkauden aamu (albumi)

| Rakkauden aamu Juhani Markola |
| --- | --- | --- |

Rakkauden aamu
Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1996
 Formaatti: CD-levy
 Levy-yhtiö: Fazer Musiikki
Juhani Markola muut julkaisut
|   | Rakkauden aamu 1996 |   |
20 suosikkia - Rakkauden aamu on Juhani Markolan vuonna 1996 julkaistu kokoelmalevy.
Kappaleet

Rakkauden aamu – 4.02
Hän (She) – 2.34
Kun tuuli soi (My Friend the Wind) – 3.57
Jos itken, jos nauran – 2.54
Äiti – 2.55
Seireeni – 2.47
Mulle suostuthan, Maria – 3.23
Vain hiukan rakkautta – 3.28
Voitko unohtaa – 3.20
Se maa on kaunis – 3.52
Unohdin elää – 4.50
Maria la o – 3.14
Tule kotiin – 3.17
Vaya con dions – 2.53
Maria Dolores – 3.42
Olen onnellinen (You Belong to My Heart) – 2.57
Kellojen kutsu – 3.36
Maria Elena – 2.50
Cubanacan – 2.58
Sua vailla (Without You) – 2.57
Ro

Ro tarkoittaa seuraavia:
raastuvanoikeus, RO, entinen oikeusistuin, korvattiin vuonna 1993 käräjäoikeudella
Ragnarok Online, RO, Korealainen MMORPG
Red Orchestra: Ostfront 41–45, RO, toiseen maailmansotaan perustuva peli
Ristonahon ratapiha, liikennepaikkalyhenne Ro, lakkautettu rautatieliikennepaikka Suomessa
ro, katakana-merkki ロ ja hiragana-merkki ろ, japanin kielen kana-merkki
Ro, kaupunki Italiassa
Ro, saari Kreikassa
romania, ISO 639-1 -koodi ro, kieli
Romania, ISO 3166-1 -koodi RO, valtio tai muu maantieteellinen alue
Ryhmä Oinonen, RO, suomalainen joukko-osasto jatkosodassa
TAROM, IATA-koodi RO, lentoyhtiö.
Ro, keinotekoinen kieli.
Rautalammin pyhän Nikolaoksen kirkko

| Rautalammin pyhän Nikolaoksen kirkko |
| --- | --- |
 Rautalammin pyhän Nikolaoksen kirkko on ortodoksinen kirkko Rautalammilla.
Sijainti:  Nikolaoksentie 1, Rautalampi
Koordinaatit:  62.6257°N, 26.8278°E
Seurakunta:  Rautalammin ortodoksinen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1959
Suunnittelija:  Ilmari Ahonen
Materiaali:  puu
Tyylisuunta:  funktionalismi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rautalammin ortodoksinen kirkko eli Rautalammin pyhän Nikolaoksen kirkko on Rautalammilla sijaitseva ortodoksinen kirkkorakennus. Kirkko kuuluu Rautalammin ortodoksiseen seurakuntaan.
Historia

Kirkko rakennettiin vuonna 1959 Rautalammin kirkonkylän keskustaan ja sen vihki käyttöön piispa Paavali 12. kesäkuuta 1960. Kirkko on pyhitetty pyhälle Nikolaokselle. Kirkon suunnittelijana toimi arkkitehti Ilmari Ahonen, jonka suunnittelemista keskuskupolikirkoista Rautalammin kirkko on ainoa puusta rakennettu. Keväällä 1960 kirkkoon saatiin taiteilija Veikko Marttisen maalaamat ikonit.
Vuonna 1985 kirkon ikonostaasin ikonit ja kuninkaanovet uusittiin, jolloin uudet ikonit maalasi Margit Lintu. Kirkkosalissa on myös neljä Salmin Orusjärven kirkon entistä ikonia. Kirkossa on tehty sisäremontti vuonna 2003 ja ulko-osat on uudelleenmaalattu kesällä 2006.
Rapti

| Rapti राप्ती, Rāptī |
| --- | --- |
 Raptin vyöhykkeen sijainti Nepalin Keskilännessä.
 Koordinaatit: 28.129°N, 82.296°E 
Valtio:     Nepal
Nepalin kehitysalueet:  Keskilännen kehitysalue
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tulsipur (52 224 as., 2011)
 – suurin kaupunki:  Ghorahi (65 107 as., 2011)
Pinta-ala  ():  10 482 km²
Väkiluku (2011):  1 456 202
 – väestötiheys:  139 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  NP-RA
Rapti (nepaliksi राप्‍ती, Rāptī) on yksi Nepalin neljästätoista vyöhykkeestä ja osa Nepalin Keskilännen kehitysaluetta (Madhya Pashchimanchal). Rapti rajautuu etelässä Intian Uttar Pradeshin osavaltioon. Nepalin vyöhykkeistä naapureita ovat Bheri lännessä, Karnali pohjoisessa sekä Dhawalagiri ja Lumbini idässä.
Vyöhykkeen pinta-ala on 10 482 neliökilometriä. Alueella asui vuonna 2001 yhteensä 1 286 806 ja vuonna 2011 kaikkiaan 1 456 202 ihmistä. Raptin pääkaupunki on 52 224 asukkaan Tulsipur (2011). Hieman tätä suurempi Raptin kaupunki on Ghorahi (65 107 as.).
Piirikunnat

Vyöhyke jakaantuu viiteen piirikuntaan, jotka ovat pohjoisesta etelään:
Rukum
Salyan
Rolpa
Pyuthan
Dang Deukhuri (Dang)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rapti Wikimedia Commonsissa
Nepalin vyöhykkeet
Bagmati
Bheri
Dhawalagiri
Gandaki
Janakpur
Karnali
Kosi
Lumbini
Mahakali
Mechi
Narayani
Rapti
Sagarmatha
Seti
Raptin paikallishallinnollinen piirikuntajako.
Reine Brynolfsson

Reine Brynolfsson, 2012
Reine Brynolfsson (s. 15. tammikuuta 1953 Göteborg) on ruotsalainen näyttelijä.
Brynolfsson on esiintynyt useissa ruotsalaisissa elokuvissa ja televisiosarjoissa 1980-luvulta lähtien. Hän on yksi Ruotsissa töitä tekevän brittiohjaaja Colin Nutleyn luottonäyttelijöistä ja näyttelee muun muassa tämän elokuvissa Enkelten talo (1992), Viimeinen tanssi (1993) ja Uutispommi (2001). Brynolfsson on näytellyt myös kansainvälisissä yhteistuotannoissa, kuten Bille Augustin Victor Hugo -filmatisoinnissa Kurjat (1998) ja islantilaisessa viikinkielokuvassa Korpin varjossa (1988).
Rautalammin museo

| Rautalammin museo |
| --- | --- |
 Rautalammin museo.
Tyyppi:  Kulttuurihistoriallinen museo
Sijainti:  Kuopiontie 26, 77700 Rautalampi
Perustettu:  1938
Ylläpitäjä:  Peuran museosäätiö
Johtaja:  Leni Koukkari
Kotisivut:  rautalamminmuseo.fi
Koordinaatit:  62.6214°N, 26.8337°E
 fiRautalammin museo 
     
Rautalammin museo on Rautalammin kirkonkylän pääraitin varrella sijaitseva kulttuurihistoriallinen museo.
Museon on suunnitellut arkkitehti Toivo Anttila, ja museo valmistui vuonna 1938. Museo sai alkunsa Korholan kartanosta, jonka emäntä, kauppaneuvoksetar Aina Peura (1871-1940) alkoi kerätä esineitä Rautalammin vanhan emäpitäjän alueelta kartanon väentupaan. Korholan kartanon isäntä, kauppaneuvos Heikki Peura lahjoitti tontin ja museon perustamiseen tarvittavat varat sekä metsätilan museon ylläpitoa varten.
Museon kokoelmissa on yli 50 000 tallennetta: talonpoikais- ja säätyläiskulttuurin esineistöä, valokuvia, arkistoaineistoa, pohjoissavolaista taidetta sekä ulkomuseoalue rakennuksineen. Peuran museosäätiö pitää museota yllä.
2020-luvun taitteessa kerättiin rahaa Rautalammin museon kaivattua peruskorjausta varten muun muassa tukikonsertein. Suuren lahjoituksen, puoli miljoonaa euroa, teki helsinkiläinen, Rautalammilla syntynyt Leena Anneli Saarela, o.s. Pakarinen. Näin korjaustyöt päästiin aloittamaan kattoremontilla..
Aiheesta muualla

Rautalammin museo museot.fi. Suomen museoliitto. Arkistoitu 30.12.2014. Viitattu 22.3.2012.
Menneiden aikojen vaalija, Seura, 19.05.1937, nro 20, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Riitta Vartti

| Riitta Vartti> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Riitta Mailis Hellevi Vartti
Syntynyt: 5.8. 1949 Jyväskylä
Ammatti:  vapaa kirjailija
Kirjailija
Pääteokset:  Sun lapsuutes (1990)  Pispalan enkeli (1991)  Nuoruuden yliopistot (1992)  Naaraan aika (1993  Taifuunivuosi (1998)
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Riitta Mailis Hellevi Vartti (s. 5. elokuuta 1949 Jyväskylä) on suomalainen kirjailija. Vartti on opiskellut Taideteollisen korkeakoulun kamerataiteen osastolla elokuvalinjalla vuosina 1969–1972 ja suorittanut filosofian maisterin tutkinnon kehitysmaantieteen alalta Helsingin yliopistossa vuonna 1996.
Vartin romaanit Sun lapsuutes (1990), Pispalan enkeli (1991), Nuoruuden yliopistot (1992) ja Naaraan aika (1993) muodostavat löyhän omaelämäkerrallisista aineksista kostuvan sarjan, jossa kuvataan päähenkilön, Orvokki Dahlin varttumista pikkulapsesta kolmikymmenvuotiaaksi. Sarjan kahdessa viimeisessä romaanissa kuvataan päähenkilön vaiheita taistolaisessa opiskelijaliikkeessä ja liikkeen vähittäistä hiipumista.
Vartti on toimittanut käännösvalikoiman Tulikärpänen – filippiiniläisiä novelleja (2001) ja julkaissut kirjan Pieni filippiiniläinen kasviskeittokirja (5. painos 2006). Hän on myös ollut tekijänä filipinon kielen sana- ja oppikirjoissa ja suomen kielen oppaissa filipinon puhujille.
Romaanit

Sun lapsuutes (1990)
Pispalan enkeli (1991)
Nuoruuden yliopistot (1992)
Naaraan aika (1993)
Taifuunivuosi (1998)
Aiheesta muualla

Tarkka, Pekka: Ah kotiseutua muistoineen Riitta Vartti eläytyy väistyvien ihmisten maailmaan. (Arvio romaanista Pispalan enkeli) Helsingin sanomat, 8.9.1991.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 18.6.2015.
Raplan kunta

| Raplan kunta (Rapla vald) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Rapla sijaitsee Keski-Virossa.
 Koordinaatit: 59°3′N, 24°51′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Raplamaa
Juurun, Kaiun, Raplan ja Raikkülan yhdistyminen:  21.10.2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta  (vir. vald)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  859,46 km²
Väkiluku (1.1.2018):  13 334
 – Väestötiheys:  16 as./km²
 
 rapla.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Raplan kunta sijaitsee Keski-Virossa Raplamaan maakunnassa viitisenkymmentä kilometriä Tallinnasta etelään.
Sijainti

Kunta rajoittuu etelässä Kehtnaan, lännessä Märjamaahan, pohjoisessa Saueen ja Kohilaan sekä idässä Koseen ja Türiin.
Hallinto

Raplan kunta muodostettiin vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistämällä vanha Raplan kunta sekä Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat uudeksi Raplan kunnaksi. Raplassa on 13 334 asukasta (1.1.2018).
Kunta muodostuu Raplan epäitsenäisestä kaupungista (linna, asustusüksus), Alun, Hagudin, Juurun, Kaiun ja Kuusikun pienkauppaloista (alevik) ja 83 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Raplan kaupunki.
Liikenne

Rautatie Tallinnasta Lelleen ja edelleen Viljandiin ja Pärnuun kulkee Raplan kautta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Raplan kunta Wikimedia Commonsissa
Rakkauden ammattilainen

| ”Rakkauden ammattilainen” Juice Leskinen Grand Slam |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Yölento
 A-puoli: ”Vaasankin veri vapisee”
 Julkaistu: 1986
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 03.37
 Levymerkki: Grand Slam
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 14. (12/1986)
Juice Leskinen Grand Slamin muut singlet
| ”Kaksoiselämää / Elämää” 1986 | ”Vaasankin veri vapisee / Rakkauden ammattilainen” 1986 | ”Mikä hätänä / Molla” 1986 |
”Rakkauden ammattilainen” on Juice Leskisen kappale vuodelta 1986, jolloin se julkaistiin ”Vaasankin veri vapisee” -singlen B-puolena. Se sisältyi myös Juice Leskinen Grand Slamin albumiin Yölento. Kappale alkaa sanoilla Hän on opetellut rakastamaan hän on vailla koulutusta / siksi arvostelijoissaan aiheuttaa pahennusta. / Ne häntä piikittelee mutta hän sen kestää kyllä / hän ei rakkautta tee hän pitää sitä yllä.
”Rakkauden ammattilainen” kertoo uhrautuvasta rakkaudesta, ja siinä on viittauksia Jeesukseen, kun kerrotaan miten rakkauden ammattilaisen nilkat ja ranteet naulataan. Toisaalta kappaleen ei voi sanoa kertovan suoraan sen enempää prostituoiduista kuin Jeesuksestakaan. Juice Leskinen kertoi saaneensa idean Kari Peitsamon ”Amatöörirakastaja”-kappaleen nimestä.
Kappaleet

Vaasankin veri vapisee – 3.14
Rakkauden ammattilainen – 3.37
Kokoonpano

Juice Leskinen – laulu
Anssi Tikanmäki – sähköpiano
Ila Loueranta – akustinen kitara
Puntti Valtonen – autoharp
Antti Tammilehto – basso
Jari Yliaho – sähkökitara
Vesa Sytelä – rummut
Toni Lähteenmäki – taustalaulu
Rekord-Magasinet

| Rekord-Magasinet |
| --- | --- |
 IF Elfsborgin jalkapallojoukkue lehden takakannessa vuonna 1942.
Lehtityyppi:  urheilulehti
Perustettu:  1942
Lakkautettu:  1969
Kotikunta:  Göteborg
Kotimaa:  Ruotsi
Kieli:  ruotsi
Rekord-Magasinet oli ruotsalainen vuosina 1942–1969 ilmestynyt erityisesti nuorten suosiossa ollut urheilulehti. Sen päätoimitus oli Göteborgissa. Lehti muutti vuonna 1956 nimensä muotoon Tidningen Rekord ja viimeiset kaksi vuotta se ilmestyi uuden kustantajan alla nimellä Nya Rekord.
Keräilykuvia

Dan Waern (1956)
Richard Dahl (1958)
Bengt Salomonsson (1959)
Lennart Wing (1961)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rekord-Magasinet Wikimedia Commonsissa
Rikin kiertokulku

Rikin kiertokulku on osa biokemiallista kiertoa. Rikki on kasveille tärkeä ravinne, jota ne tarvitsevat kahden aminohapin, metioniinin ja kysteiinin muodostamiseen. Kasveissa muodostuu myös joitakin rikkiyhdisteitä, jotka ovat tarpeen kasveille niiden vastustuskyvyn kannalta tauteja vastaan. Rikkiyhdisteet myös parantavat kasvien rasituksen kestävyyttä. Joidenkin rikkiyhdisteiden on hapetuttava maassa. ennen kuin kasvit voivat ottaa niitä maaperästä. Tämä hapettuminen tapahtuu mikrobien vaikutuksesta. Kun kasvit ottavat juurillaan rikkiä ravinnokseen, rikkiä poistuu maasta ravintoketjuun. Näin ollen rikki kiertää ekosysteemissä, kunnes se palautuu hajottajaeliöiden toiminnan myötä maaperään. Rikkiä poistuu maaperästä myös valumavesien mukana. Maataloudessa käytettäviä erityisiä rikkilannoitteita on saatavana hienojakoisena jauheena ja rakeina. Myös lietelanta sisältää rikkiä. Teollisuuden päästöistä lähtöisin oleva rikkidioksidi lisää maaperän happamuutta sekä on suoraan ilman välityksellä haitallinen metsien puille ja näin puille voi aiheutua neulasvaurioita.
Riki Nakaya

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Riki Nakaya vuonna 2013. |  Riki Nakaya vuonna 2013. |  Riki Nakaya vuonna 2013. |  |
Maa:   Japani
Miesten judo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 | 73 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Pariisi 2011 | 73 kg |  |
|  Kultaa | Tšeljabinsk 2014 | 73 kg |  |
|  Kultaa | Tšeljabinsk 2014 | joukkue |  |
|  Kultaa | Astana 2015 | joukkue |  |
|  Hopeaa | Astana 2015 | 73 kg |  |
| Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  |  |
|  Hopeaa | Abu Dhabi 2011 | 73 kg |  |
Riki Nakaya (jap. 中矢 力, s. 25. heinäkuuta 1989 Matsuyama) on japanilainen judon maailmanmestari ja olympiamitalisti. Hän on saavuttanut kaikki kansainväliset menestyksensä sarjassa alle 73 kg.
Nakaya voitti maailmanmestaruuden Pariisissa 2011 kukistettuaan loppuottelussa alankomaalaisen  Dex Elmontin ja Tšeljabinskissa 2014, jossa voitti finaalissa pohjoiskorealaisen Hong Kuk-hyonin. MM-hopeaa hän saavutti Astanassa 2015 hävittyään loppuottelussa maanmiehelleen Shohei Ōnolle. Rio de Janeiron MM-kilpailuissa 2013 hän oli seitsemäs. Hän on voittanut joukkuekilpailun maailmanmestaruuden 2014, 2015 ja 2017.
Nakaya saavutti hopeaa Lontoon olympialaisissa 2012. Hän voitti välieräottelussa Dex Elmontin tuomariäänestyksellä, mutta hävisi loppuottelussa venäläiselle Mansur Isajeville yukon arvoisella suorituksella.
Nakaya sai Aasian-mestaruuskilpailuissa hopeaa Abu Dhabissa 2011. Hän oli alle 20-vuotiaiden ikäluokassa MM-kilpailuissa kolmas 2008 ja Aasian-mestaruuskilpailuissa toinen 2007.
Nakaya on saavuttanut Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa neljä turnausvoittoa, kolme kakkossijaa ja kaksi kolmossijaa. Maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa hänellä on yksi kakkos- ja yksi kolmossija. Hän on voittanut aikuisten sarjassa kaksi Japanin-mestaruutta.
Raptor (laskettelurinne)

| Raptor |
| --- | --- |
Paikkakunta::  Eagle County, Colorado, Yhdysvallat
Talviurheilukeskus:: Beaver Creek Resort
Vuori:: Beaver Creek Mountain
Rinneluokitus:: Musta
Yläasema:: 3 440 m
Ala-asema:: 2 730 m
Korkeusero:: 710 m
Pituus:: 2 460 m
Maksimijyrkkyys:: 59 %
Keskijyrkkyys:: 28,9 %
Hissi
Hissi:: Birds of Prey Express, Cinch Express
Tyyppi:: 4-hengen tuolihissi, 4-hengen tuolihissi
Kapasiteetti:: 2 600 henkilöä/h, 2 800 henkilöä/h
Ala-asema:: 2 697 m
Väliasema:: 3 355 m–3 109 m
Yläasema:: 3 488 m
Miehet
Syöksylasku
Lähtö:: 3 440 m
Maali:: 2 730 m
Korkeusero:: 710 m
Pituus:: 2 660 m
Keskijyrkkyys:: 26,7 %
1. MC-kilpailu:: 6.12.2013
Super-G
Lähtö:: 3 320 m
Maali:: 2 730 m
Korkeusero:: 590 m
Pituus:: 1 890 m
Keskijyrkkyys:: 31,2 %
1. MC-kilpailu:: 7.12.2013
Naiset
Syöksylasku
Lähtö:: 3 440 m
Maali:: 2 730 m
Korkeusero:: 710 m
Pituus:: 2 530 m
Maksimijyrkkyys:: 57 %
Keskijyrkkyys:: 28,1 %
MM-kilpailu:: 6.2.2015
1. MC-kilpailu:: 29.11.2013
Super-G
Lähtö:: 3 320 m
Maali:: 2 730 m
Korkeusero:: 590 m
Pituus:: 1 840 m
Maksimijyrkkyys:: 57 %
Keskijyrkkyys:: 32,1 %
MM-kilpailu:: 3.2.2015
1. MC-kilpailu:: 30.11.2013
Stadion
Nimi:: Red Tail Stadium
Istumapaikat:: 4 000
Katsojakapasiteetti:: 10 000
Raptor on laskettelurinne Beaver Creek Resortissa Coloradossa Yhdysvalloissa.
Raptor tehtiin vuoden 2015 alppihiihdon MM-kilpailuja varten, joissa naisten vauhtilajit järjestettiin tässä rinteessä.
Birds of Prey sijaitsee Raptorin vasemmalle puolen. Rinteet yhtyvät ennen Redtail Jumpia, loppuliuku ja maalialue ovat samat molemmilla rinteillä. Vuoden 2015 alppihiihdon MM-kilpailut järjestettiin Red Tail Stadiumilla, lukuun ottamatta joukkuekilpailua. Suurin osa rinteistä ja hyppyreistä on nimetty petolintujen mukaan.