stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Poosjärvi (järvi Porissa)
Historiaa > Järvenlasku

Järvelle on 1800-luvulla toimitettu järvenlasku. Hakemuksen siitä on viranomaisille toimittanut järvenlaskuyhtiön puolesta Johan C. Kihlholm vuonna 1845. Siitä saatiin myönteinen päätös vuonna 1849, mutta ennen sitä oli salaneuvos A. Mellin hakenut lupaa päästä järvenlaskuyhtiöön mukaan vuonna 1851. Tähän tulikin päätös vuonna 1852. Samana vuonna jätti järvellä käynyt tarkastaja C. A. Bäckström oman näkemyksensä viraston arvioitavaksi ja tämän jälkeen on järvenlaskua alettu toteuttamaan. Järvenlaskut etenivät yleensä verkkaisesti. Ensin sovittiin osuudet, joilla sekä hyödyt että kulut jaettiin. Merkittävä asema sopimisessa oli kunkin osakkaan työmäärällä, sillä työt tehtiin usein itse. Kun laskuoja oli perattu ja vedenpinta laskenut, alettiin paljastuneelle maalle kaivamaan kuivatusojia, jotta maa kuivuisi ja maat saataisiin ensin niityiksi ja myöhemmin viljelymaaksi. Tähän kului usein vuosikymmeniä. Poosjärven tapauksessa järven vesijättömaat ovat toimineet niittyinä, joista korjattiin talteen heinää. Vuonna 1892 on järvenlaskun lopputuloksesta todennäköisesti kerrottu jälkitarkastuksessa havaitut  toteutumat ja vesijättömaiden jaosta laskelmat ja piirrokset. Raportin jättäminen oli annettu torpparin Henrik Mäkelän tehtäväksi. Yllättäin myös A. Ahlström on jättänyt järvenlaskuun liittyvän hakemuksen vielä vuonna 1897. Sen kohtalosta ei ole toistaiseksi dokumenttia. Järven tulvaherkkyyden vuoksi vesijättömaat ovat nykyään kosteikkona eikä vesijättömaita ole otettu viljelyyn.
Kun järven maanomistussuhteita tarkastelee Kansalaisen karttapaikan kiinteistörajoilla, voi silmämääräisesti todeta järven kutistuneen arviolta puoleen siitä, mikä se on aikoinaan ollut. Samoin voi arvioida järvenlaskun suuruutta. Tontinrajat näyttävät seuraavan 32,5 metrin korkeuskäyrää.
Historiaa > Puuteollisuus

Isojärven ja Poosjärven välissä virtaa Salmusoja, jonka hyötykäyttöä Johan Kihlholm havitteli hakemuksellaan vuonna 1842. Hän anoi silloin lupaa perustan jokeen sahan, joka olisi ottanut voimansa ojan virtauksesta. Hakemus oli käsitelty vuonna 1845, jolloin sahaa voitiin rakentaa. Kuitenkin jo parin vuoden kuluttua hakija pyysi lupaa laajentaa kotitarvesahaustaan kaupalliseksi toiminnaksi, johon tuli lupa vuonna 1854. Sitten hän haki vielä lupaa laajentaa sahaansa vuoden 1863 hakemuksella, johon hän sai päätöksen vuonna 1866. Ilmeisesti metsäteollisuudella saattoi täälläkin menestyä.
Järvenlasku haittaa usein puunuittoa ja kun ne toteutetaan samalla järvellä nousee ja laskee järven vesi eri syistä. Aktiivisia osapuolia oli ainakin kolme. Maanviljelijä C. F. Lönegren pyysi vuonna 1887 lupaa padota Poosjärven luusua. Näin tehtiin matalissa järvissä ja varsinkin matalissa joissa muuallakin. Kun järvessä oli paljon vettä, oli uitto järvellä helpompaa ja jokeen voitiin johtaa järvestä ylimääräistä vettä uiton helpottamiseksi joessa. Lönegren haki seuraavana vuonna myös itselleen uittolupaa, jotta puut saataisiin uitettua Lamminjokea (nykyinen Poosjoki ja Lampinjoki) myöten merenrantaan. Samaa olivat hakeneet yritys Pihl & C:O ja kauppaneuvos A. Ahlström jo edellisenä vuonna. Kaikki saivat hakemukseensa päätökset viimeistään vuonna 1889.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Järvenlasku on vaikuttanut heikentävästi järven kykyyn toipua luontaisesti ihmistoiminnasta syntyvistä rasitteista. Järven mataluus heikentää happitilannetta ja korkeat ravinnepitoisuudet kuluttavat erityisesti talvella järven happivarastoja. Ravinteita saapuu Isojärvestä, joka on itsekin rehevöitynyt järvi, ja lähes 150 vuotta sitten aloitetusta puunuitosta on jäänyt järveen runsaasti kuorta ja puuta. Järveltä puuttuu täysin säännöstelytoimet, jolloin tulvaherkkä järvi nostaa yli metrin tulvillaan tulva-alueilta ravinteita järven avovesialueelle. Matala järvi onkin vahvasti vesikasvillisuuden vallassa. Järven pääasialliset ongelmat ovat sen rehevöityminen, umpeenkasvu ja sen mataluus. Nykyään järven tilan on kuitenkin kohentunut aiemmasta viime vuosituhannen tilanteestaan.
Luontoarvoja > Natura-alue

Järven ympäristöä on osa kerrallaan otettu suojelualueiksi. Eri suojelualueet on yhdistetty Natura-2000- hankkeessa Poosjärven nimellä (FI0200034, 794 hehtaaria). Suojelualueeseen kuuluvat itse Poosjärvi, joitakin rantametsiä ja sen laajat kosteikkoalueet.
Järven luusuaan rakennettiin vuonna 1989 pohjapato, jolla järven vedenpintaa nostettiin. Toimenpiteellä yritetään lisätä järven tilavuutta, jotta sen happitalous paranisi. Toinen syy on umpeenkasvun hillitseminen. Kolmas syy on lintujärven tilan paraneminen ja säilyttäminen pitkälle tulevaisuuteen. Järvelle ollaan valmistelemassa käyttö- ja hoitosuunnitelmaa.
Järvi on saaririkas. Saaret ovat lehtoja tai lintujen pesimäsaaria. Rannoilla on laajoja luhtavyöhykkeitä, jotka paljastuvat aina kevään jälkeen sen kevättulvan alta. Tulva nostaa vedenpintaa yli metrillä. Avovedenalueet täyttyvät pian kasvillisuudella, jota kortteikot, kelluvalehtiset kasvit ja vesiruohot pääasiassa edustavat. Ympäröivät metsät ovat sekametsää, jossa mänty, kuusi, koivu ja haapa dominoivat. Metsien aluskasvillisuutta ovat esimerkiksi koiranheisi, taikinanmarja, lillukka, pikkutalvikki, nuokkuhelmikkä, metsäkastikka ja kielo. Metsän saraikon rajalla esiintyy viitakastikka ja monet pajut. Onnekas voi tavata pussikämmekän. Luhdan sarat ovat pääasiassa viiltosara ja vesisara. Muita märän liejun kasvilajeja ovat ranta-alpi, rantakukka ja myrkkykeiso, sekä rahkasammalalueilla terttualpi, kurjenjalka, suoputki ja järvikorte. Vedessä on laajoja kortteikkoja, missä viihtyy myös kilpukka sekä kortteen kasvualueen reunoilla sarjarimpi ja jokileinikki. Avovedessä viihtyvät pystykeiholehti, suorapalpakko, uistinvita ja ahvenvita sekä isoulpukka, pohjanlumme, isovesiherne ja kiehkuraärviä.
Järven lintumaailma on muutostilassa, koska kasvillisuuden suhteissa on tapahtunut muutoksia. Vesilinnuista telkkä, sinisorsa ja tavi ovat parhaiten säilyttäneet pesintämääränsä ja haapanakin on suhteellisen yleinen. Kuitenkin härkälintu, lapasorsa ja heinätavi ovat taantuneet. Naurulokkiyhdyskunnan joukossa pesii joitakin pikkulokkeja, kalalokkeja ja kalatiiroja. Kahlaajia edustavat taivaanvuohi ja rantasipi. Järvi houkuttelee paikalle petolintuja, jotka ruokailevat järvellä. Niitä ovat ainakin nuolihaukka, mehiläishaukka ja ruskosuohaukka. Muista linnuista voidaan vielä mainita kuikka, kaakkuri, kurki, keltavästäräkki, niittykirvinen, ruokokerttunen, pajusirkku ja pensastasku. Monia kiinnostavat myös saukon metkut.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Karvianjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 36) Merikarvianjoen alaosan alueella (36.01), jonka Poosjärven alueeseen (36.013) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 30,5 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään Salmusojasta, joka on Isojärven laskuoja. Järveen tulee muitakin oman alueen ojia, joista huomattavimmat ovat eteläosaan idästä laskevat Keskijoki, Myllykorvenoja ja Jalosenoja sekä pohjoisesta laskeva Pitkälahden nimetön oja. Järven alueella ei esiinny montaa järveä. Niistä voisi mainita Kalatonlammi (6 hehtaaria), Ludelammi (2 hehtaaria) ja pieni Juonilammi.
Järven laskujoki on Poosjoki, joka alkaa eteläosan länsirannasta ja se virtaa Kivijärven ja Lampinjärven kautta Lampinjokeen eli Pohjajokeen, joka laskee pian Itämereen Selkämeren Keikveden lahdessa.
Unix-filosofia

Ken Thompson ja Dennis Ritchie, Unix-käyttöjärjestelmän tärkeimmät kehittäjät.
Unix-filosofia on tapa tehdä asioita, joka liitetään Unix-käyttöjärjestelmään.
Pääpiirteet

Unix-käyttöjärjestelmä ei noudata yhtä tiettyä tapaa tehdä asioita, mutta sitä on kuvailtu minimalistiseksi ja modulaariseksi periaatteeksi, jota Malcolm Douglas McIlroy on kuvannut seuraavasti:
Tee yksi ohjelma suorittamaan yksi asia hyvin. Uutta asiaa varten tee uusi ohjelma sen sijaan että monimutkaistat vanhaa ohjelmaa uusilla ominaisuuksilla.
Odota ohjelman tulosteen olevan syöte toiselle vielä tuntemattomalle ohjelmalle. Älä sotke tulostetta tarpeettomalla tiedolla. Vältä tiukasti sarakkeistettua tai binäärimuotoista tulostetta. Älä odota interaktiivista syötettä.
Suunnittele ohjelmat, jopa käyttöjärjestelmät, kokeiltavaksi varhain, ideaalisesti viikoissa. Älä epäröi heittää pois kömpelöitä osia ja toteuttaa ne uudelleen.
Käytä työkaluja mieluummin kuin kokemattomia apulaisia ohjelmointityön helpottamisessa, edes jos tarvitset kiertotietä ja odotat heittävästi pois osan niistä lopuksi.
McIlroy on myöhemmin tiivistänyt asiaa Peter H. Salusin kirjassa A Quarter Century of Unix:
Brian Kernighan vaikutti filosofian popularisointiin kehittämällä useita erikoistuneita apukieliä: ratfor, eqn, awk ja pic.
Tähän kontrastina on tekniikan muuttuminen: käyttöjärjestelmän kehitysaikana ohjelmia kohdeltiin kuten tieteellistä ja matemaattista tietoa toisin kuin kaupallisia tuotteita.
Eric Raymond avaa filosofiaa vielä lisää luetteloimalla 17 viitteellistä ohjenuoraa kirjan The Art of Unix Programming alaluvussa Basics of the Unix Philosophy.
Kritiikki > The UNIX-haters handbook

Unix-filosofiaa kritisoitiin 1990-luvun alussa julkaistussa The UNIX-haters handbook -teoksessa (suom. Unix-vihaajien käsikirja):
Kirjan toimittajien mukaan Unix-lähestymistapa johtaa ratkaisuihin, jotka tehdään hätäisesti ilman kunnollista arkkitehtuuriajattelua, ja sitten nämä ratkaisut kanonisoidaan eli julistetaan ajattomiksi klassikoiksi. Esimerkiksi heidän mielestään tällainen ratkaisu on lukitustiedostot - väliaikaiset tiedostot ilman sisältöä, jotka on luotu merkkinä siitä, että jokin ohjelma on suoritusvaiheessa.
X Window System ikkunointijärjestelmää on arvosteltu ohjelmistoalustan erottamisesta käytännöstä, mikä on johtanut UNIX-standardin puuttumiseen käyttöliittymäkäytäntöjä varten ja suuriin vaikeuksiin graafista käyttöliittymää hyödyntävien sovellusten kehittämisessä.
NFS:ää on kritisoitu sen luonnostaan virheellisestä lähestymistavasta arkkitehtuuriin - pyrkimyksestä luoda tilaton tiedostopalvelin, vaikka se on pohjimmiltaan mahdotonta. Kun kävi ilmeiseksi, että joitakin tärkeitä asioita ei voitu tukea, NFS:ään liitettiin ”kainalosauva” nimeltä lockd-prosessi.
Samaan aikaan tässä kirjassa kritisoidut lähestymistavat, jotka aloitettiin Unixista, ovat vakiintuneet sujuvasti Microsoft Windowsissa ja Applen Mac OS:ssä.
Kritiikki > Unix-työkaluohjelmien ylityöstäminen

On kiistaa siitä, missä määrin Free Software Foundationin GNU-projektin ohjelmat noudattavat Unix-filosofian periaatteita. Monet sanoisivat ei, koska GNU-työkalut ovat suurempia ja sisältävät enemmän ominaisuuksia kuin Unix-vastineensa. Vuonna 1983 Rob Pike kirjoitti artikkelin, jossa hän kritisoi BSD-järjestelmissä toteutettujen Unix-perusominaisuuksien laajentamista, kuten cat-komennon tapauksessa.
Kritiikki > Käyttöliittymä

Datamation-lehdessä vuonna 1981 julkaistussa artikkelissa ”The truth about Unix: The user interface is horrid” (Totuus Unixista: käyttöliittymä on kauhea) Don Norman kritisoi Unixin suunnittelufilosofiaa siitä, ettei se ollut kiinnostunut käyttöliittymästä. Norman kirjoitti asiasta kognitiotieteen taustansa ja silloisen kognitiivisen suunnittelun näkökulmasta. Hän keskittyi siihen, miten loppukäyttäjät ymmärtävät ja muodostavat tai eivät muodosta  henkilökohtaista kognitiivista mallia järjestelmistä.  Unixin tapauksessa väärinymmärryksen seurauksena virheet, kuten tunnin työajan menettäminen ovat aivan liian helppoja.
Kritiikki > Tehottomat ohjelmat

Vuonna 2020 On podcast On the Metal -puheohjelmassa Jonathan Blow kritisoi Unix-filosofiaa vanhentuneeksi. Hän väitti, että modulaaristen työkalujen sitominen toisiinsa johtaa hyvin tehottomiin ohjelmiin. Hänen mukaansa Unix-filosofia kärsii samankaltaisista ongelmista kuin mikropalvelut: ilman kokonaisvaltaista valvontaa suuret arkkitehtuurit päätyvät hyvin tehottomiin lopputuloksiin.
Kirjallisuutta

Schroeder, M. D.; Clark, D. D.; Saltzer, J. H.; Wells, D. H: Final Report of the Multics Kernel Design Project.  Cambridge:  Massachusetts Institute of Technology, 1977.  Finna:vaari.371086  (englanniksi)
Kernighan, Brian W. & Pike, Rob: The UNIX programming environment.  Prentice-Hall, 1984.  ISBN 0-13-937681-X  Finna:aalto.99146904406526  (englanniksi)
Salus, Peter H.: A Quarter Century of Unix.  Addison-Wesley, 1994.  ISBN 0-201-54777-5  Libris-tietokanta. (englanniksi)
Gancarz, Mike: The Unix Philosophy.  Digital Press, 1995.  ISBN 1-55558-123-4  Finna:vaari.2683289  (englanniksi)
Gancarz, Mike: Linux and the Unix philosophy.  Digital Press, 2003.  ISBN 9781555582739  Finna:jamk.993722623906251  (englanniksi)
Raymond, Eric Steven: The Art of Unix Programming.  Addison-Wesley, 2004.  ISBN 0131429019  Libris-tietokanta. (englanniksi)
Aiheesta muualla

Schnalke, Markus: Why the Unix Philosophy still matters (PDF) marmaro.de.  2010. Arkistoitu 10.1.2024. Viitattu 27.3.2024. (englanniksi)
Blair, Gordon S.; Malone, Jon R.; Mariani, John A.: A Critique of UNIX. Software: Practice and Experience, 1985, 15. vsk, nro 12, s. 1125-1139.  John Wiley & Sons. doi:10.1002/spe.4380151202   Artikkelin verkkoversio. (PDF) Viitattu 31.3.2024. (englanniksi)
Josua Järvinen

| Josua Järvinen |
| --- | --- |
 Josua Järvinen vuonna 1907.
Kansanedustaja
 22.5.1907–31.1.1911  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Mikkelin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. helmikuuta 1871 Orivesi
Kuollut: 28. helmikuuta 1948 (77 vuotta) Pori
Ammatti:  kansakoulunopettaja
Josua Järvinen (synt. Lauttajärvi, 4. helmikuuta 1871 Orivesi – 28. helmikuuta 1948 Pori) oli suomalainen poliitikko ja kansakoulunopettaja, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1907–1911. Hän erosi puolueesta kesken eduskuntakautensa lokakuussa 1910.
Elämä

Oriveden Lauttakulmassa syntyneen Järvisen vanhemmat olivat torppari Eleasar Lauttajärvi (1844−1883) ja Annastiina Joensuu (1849−1936). Syrjäisessä kylässä ei ollut koulua, jonka vuoksi hän suoritti 17-vuotiaana yksityisen kansakoulukurssin ja valmistui opettajaksi Jyväskylän seminaarista 1895. Järvinen työskenteli kansakoulunopettajana Kullaalla 1895–1896, Karijoella 1896–1899, Laukaassa 1900–1905 ja Joroisissa 1905–1908 sekä vielä kansanedustajakautensa jälkeen Helsingissä 1913–1914. Vuosina 1915-1938 Järvinen työskenteli kansakouluntarkastajana Porissa. Järvinen suoritti työnsä lomassa ylioppilastutkinnon vuonna 1901. Hän jatkoi 1910-luvulla opintojaan Helsingin yliopistossa, jossa hän luki taloustiedettä, historiaa ja esteriikkaa valmistuen filosofian maisteriksi vuonna 1920. Järvinen oli kiinnostunut muun muassa tähtitieteestä ja julkaisi aiheesta kirjan vuonna 1910.
Järvinen lähti työväenliikkeeseen vuoden 1905 suurlakon jälkeen. Vuonna 1907 hänet valittiin kansanedustajaksi Suomen ensimmäisissä yksikamarisen eduskunnan vaaleissa. Järvinen kuitenkin erosi kesken kansanedustajankautensa sosialidemokraattisesta puolueesta kohun saattelemana lokakuussa 1910. Syyksi Järvinen mainitsi sisäisten erimielisyyksien ja tiukan puoluekurin ohella sosialistien omaksuman materialistisen historiakäsityksen, johon hän ei voinut yhtyä. Eronsa jälkeen Järvinen arvosteli sosialidemokraatteja kiivaasti porvarilehdissä sekä pitämissään esitelmissä ja toimi myös vanhasuomalaisten julkaiseman Työväenliiton vakituisena avustajana. Työväenlehdet puolestaan kutsuivat Järvistä muun muassa ”petturiksi”, ”luopioksi” ja ”mätäpaiseeksi”. Myöhemmin Järvinen oli mukana Suomen Kristillisen Työväen Liiton sekä nuorsuomalaisten toiminnassa. Eteenpäin-lehden tietojen mukaan Järvinen olisi sisällissodan aikana liittynyt valkoisten joukkoihin. 1930-luvulla Järvisen kerrottiin olleen kokoomuksen jäsen.
Järvinen kuoli Porissa 77-vuotiaana helmikuussa 1948. Hänet on haudattu perhehautaan Kuopion isolle hautausmaalle.
Perhe

Järvisen puoliso oli Tammelasta kotoisin ollut käsityönopettaja Aino Holmberg (1872−1960), jonka kanssa hän avioitui vuonna. Heillä oli kaksi tytärtä. Raumalla opiskellut pariskunnan vanhempi tytär Aino Helmi (s. 1896) teki maaliskuussa 1917 itsemurhan ampumalla itsensä asunnossaan.
Josua Järvisen veljiä olivat opettaja, maanviljelijä ja toimittaja Apsa Lauttajärvi ja opettaja ja kotiseuturunoilija Väinämö Lauttajärvi.
Teokset

Pyrstötähdistä ja tähdenlennoista.  Helsinki:  Akseli Oinola, 1910.
Morten Madsen

| Morten Madsen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. tammikuuta 1987 (ikä 37) Rødovre, Tanska
Kansalaisuus:   Tanska
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  91 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2002–2022
Aik. seurat:  Rødovre Mighty Bulls (Tanska) Frölunda HC (SEL) Houston Aeros (AHL) Texas Wildcatters (ECHL) Modo Hockey (SEL) Hamburg Freezers (DEL) Karlskrona HK (SHL) Timrå IK (SHL/Allsv.)
NHL-varaus:  122. varaus, 2005 Minnesota Wild
Morten Madsen (s. 16. tammikuuta 1987 Rødovre, Tanska) on tanskalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija.
Ura

Madsenin kasvattajaseura on Rødovre Mighty Bulls. Hän pelasi joukkueessa kaksi ensimmäistä AL-Bank Ligaenin otteluaan vain 15-vuotiaana kaudella 2002–2003. Madsen siirtyi seuraavaksi kaudeksi Ruotsiin ja Frölunda HC:n junioreihin. Hän voitti J18 Allsvenskanin mestaruuden vuosina 2004 ja 2005, J20 SuperElitin mestaruuden vuonna 2005 sekä hopeaa 2006. NHL-joukkue Minnesota Wild varasi Madsenin neljännellä kierroksella numerolla #122 kesällä 2005. Kaudella 2005–2006 hän oli Frölundan J20-joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 10+32=42. Madsen oli J20 SuperElitin pistepörssin kymmenes Timrå IK:n Henrik Österholmin kanssa. Hän pelasi kauden aikana myös viisi Elitserien-ottelua Frölundassa sekä kaksi ottelua Euroopan seurajoukkueiden mestaruusturnauksessa.
QMJHL-joukkue Victoriaville Tigres varasi Madsenin CHL Import Draftin kymmenentenä pelaajana vuonna 2006. Hän siirtyi Tigresiin kaudeksi 2006–2007. Madsen teki runkosarjassa tehot 32+68=100, joilla hän oli Benoit Doucetin kanssa joukkueensa paras pistemies ja QMJHL:n pistepörssin kahdeksas. Madsen teki tehokkaan kauden jälkeen kolmivuotisen tulokassopimuksen Minnesota Wildin kanssa kesäkuussa 2007. Hän pelasi kaudella 2007–2008 50 ottelua AHL-joukkue Houston Aerosissa ja viisi ottelua ECHL:n Texas Wildcattersissa. Kaudella 2008–2009 Madsen pelasi vain Aerosissa ja teki 56 ottelussa tehot 6+16=22.
Madsen pelasi kolmannen Wildin sopimuskautensa Elitserienin MODOssa. Hän teki lokakuussa 2009 16. tammikuuta asti kestävän try-out/laina -sopimuksen joukkueen kanssa. Madsen teki jo joulukuussa 2009 kaksivuotisen jatkosopimuksen MODOn kanssa. Hän teki 45 ottelussa tehot 11+9=20.
Maajoukkueessa

Madsen on edustanut Tanskan maajoukkuetta vuosien 2006, 2007, 2008 ja 2009 maailmanmestaruuskilpailuissa.
Vuosina 2005, 2006 ja 2007 Madsen pelasi alle 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa sekä vuosina 2004 ja 2005 alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa.
Stepan Tudor

| Stepan Tudor> Stepan Oleksjuk |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. elokuuta 1892 Ponykva, Brodyn piiri, Galicia
Kuollut: 22. kesäkuuta 1941 (48 vuotta) Lviv, Ukrainan SNT
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: ukraina
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Stepan Tudor, ukr. Степан Тудор, oikea sukunimi: Олексюк; Oleksjuk, (25. elokuuta 1892 Ponykva, Brodyn piiri, Galicia – 22. kesäkuuta 1941 Lviv) oli ukrainalainen kirjailija.
Tudor valmistui Lvivin yliopistosta 1926. Hän aloitti kirjoitustensa julkaisemisen 1925. Puolalaiset viranomaiset vainosivat häntä hänen harjoittamansa kommunistiagitaation vuoksi. Hän oli Länsi-Ukrainan vallankumouskirjailijoiden liiton Hornon perustajia. Hän alkoi julkaista ja toimittaa 1930 liiton äänitorvea Viknaa. Hän julkaisi muutaman kertomuskokoelman ja myös romaaneja. Hän kuoli Lvivissä ilmapommituksessa Saksan ja Neuvostoliiton välisen konfliktin ensimmäisenä päivänä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stepan Tudor Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola
Selviytyjät Suomi (2. tuotantokausi)

| Selviytyjät Suomi (2>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
 

 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  Nelonen Ruutu
Ensimmäinen esitys:  4. helmikuuta 2018
Viimeinen esitys:  13. toukokuuta 2018
Esitysten määrä:  15
Kaudet
 ← Edellinen 1. tuotantokausi Seuraava → 3. tuotantokausi
Selviytyjät Suomen toinen tuotantokausi esitettiin keväällä 2018 Nelosella. Kausi kuvattiin Filippiineillä kesä–heinäkuussa 2017. Kaudelle osallistui 16 kilpailijaa. Kausi oli ensimmäinen sitten vuonna 2013 MTV3:lla esitetyn kauden jälkeen. Kauden juonsi Juuso Mäkilähde. Sarjan toinen tuotantokausi oli ensimmäinen, jonka kilpailijat olivat julkisuuden henkilöitä. Kilpailu kesti 33 vuorokautta ja voittaja sai 30 000 euroa. Kilpailun voitti Sampo Kaulanen äänin 6–1.
Kilpailijat

| Kilpailija | Ikä | Heimo> Alkuperäinen | Heimo> Sekoitettu | Heimo> Yhdistetty | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ville Lång | 33 | Tugawe |  |  | 1. Ulosäänestetty Päivä 3 |
| Maria "Jekku" Berglund | 29 | Tugawe |  |  | 2. Ulosäänestetty Päivä 6 |
| Noora Karma | 42 | Sabitan |  |  | 3. Ulosäänestetty Päivä 8 |
| Mari "Mariko" Pajalahti | 38 | Sabitan |  |  | 4. Ulosäänestetty Päivä 11 |
| Cristal Snow | 41 | Tugawe | Tugawe |  | 5. Ulosäänestetty Päivä 14 |
| Kalle Palander | 40 | Sabitan | Sabitan |  | 6. Ulosäänestetty Päivä 17 |
| Kai Vaine | 39 | Sabitan | Tugawe |  | 7. Ulosäänestetty Päivä 18 |
| Sara Chafak | 26 | Sabitan | Sabitan | Gota | 8. Ulosäänestetty 1. Tuomariston jäsen Päivä 20 |
| James Nikander | 26 | Tugawe | Sabitan | Gota | 9. Ulosäänestetty 2. Tuomariston jäsen Päivä 23 |
| Helena Ahti-Hallberg | 49 | Tugawe | Tugawe | Gota | 10. Ulosäänestetty 3. Tuomariston jäsen Päivä 25 |
| Juhana Helmenkalastaja | 43 | Sabitan | Sabitan | Gota | 11. Ulosäänestetty 4. Tuomariston jäsen Päivä 27 |
| Katja Ståhl | 48 | Sabitan | Tugawe | Gota | 12. Ulosäänestetty 5. Tuomariston jäsen Päivä 30 |
| Ilari Sahamies | 34 | Sabitan | Sabitan | Gota | 13. Ulosäänestetty 6. Tuomariston jäsen Päivä 32 |
| Kimmo Vehviläinen | 45 | Tugawe | Sabitan | Gota | 14. Ulosäänestetty 7. Tuomariston jäsen Päivä 33 |
| Janni Hussi | 26 | Tugawe | Tugawe | Gota | Toiseksi sijoittunut Päivä 33 |
| Sampo Kaulanen | 39 | Tugawe | Tugawe | Gota | Voittaja Päivä 33 |
↑  Heimot sekoitettiin viidennessä jaksossa, päivänä 12. Juhana ja Sampo pääsivät valitsemaan uudet heimot. Heimosekoituksen yhteydessä käytiin myös kaksintaistelu Ilarin ja Cristalin välillä, jotka jäivät ainoina ilman valintaa. Kaksintaistelun voittanut Ilari pääsi valitsemaan itselleen heimon, johon siirtyy.
↑  Heimojen yhdistyminen tapahtui seitsemännessä jaksossa, päivänä 18.