stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henriod et Cie
Historia

Vuonna 1890 sveitsiläinen 24-vuotias Charles Edouard Henriod avioitui Marie-Louise Baehnin kanssa. Marie-Louise tuli perheestä joka omisti hiusjousia valmistavan tehtaan. Henriod'n perhe taasen oli touhunnut sekä höyrykoneisten että nestemäisiä polttoaineita käyttävien ajoneuvojen ja moottoreiden parissa jo vuosia. Nestemäisillä polttoaineilla tarkoitetaan, että Henriod'n moottorit kykenivät käyttämään polttoaineenaan bensiinin lisäksi alkoholia. Vuonna 1896 Charles perusti vanhemman veljensä Fritzin kanssa Sveitsin Biel/Biennen kaupunkiin moottoroituja ajoneuvoja valmistaneen yrityksen nimeltä Henriod Frères.
Yritys toimi Sveitsissä ainoastaan parin vuoden ajan. Vuonna 1898 Charles Henriod siirtyi Ranskaan ja perusti Henriod-autoja valmistavan yrityksen Pariisin esikaupunki Neuilly-sur-Seinen alueelle.
Yritys valmisti autoja Neuillyssa vuoteen 1908 asti, mutta Charles muutoin jatkoi työtään ajoneuvotekniikan parissa. Hän patentoi ensimmäisen automaattivaihteiston vuonna 1909. Lisäksi hän suunnitteli rotaatioventtiilijärjestelmän ensimmäisen version. Ranskan aloittaessa sotatoimet Ranskaa vastaan vuonna 1914, Charles palasi takaisin Sveitsiin.
Mallit

Ensimmäinen malli oli 4 CV. Vuonna 1902 sitä seurasivat yksisylinterinen 6 CV Simplon ja kaksisylinterinen 12 CV. Vuonna 1903 myyntiin saatiin jo nelisylinterinen 24 CV. Vuonna 1903 kolme Henriod 12 CV- ja 24 CV -autoa osallistui Pariisi-Madrid-autokilpailuun. Vimmeiseksi malliksi jäi vuoden 1906 32 CV, joka oli varustettu ilmajäähdytteisellä nelisylinterisellä moottorilla.
Halkileikkaus Henriod-rotaatioventtiilijärjestelmästä
Human (kappale)

| ”Human” The Killers |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Day & Age
 Julkaistu: 22. syyskuuta 2008
 Tuottaja(t): Stuart Price
 Tyylilaji: vaihtoehtorock, new wave
 Levy-yhtiö: Island Records
The Killersin muut singlet
| ”For Reasons Unknown” 2007 | ”Human” 2008 | ”Spaceman” 2008 |
Human on The Killers -yhtyeen ensimmäinen julkaistu single heidän kolmannelta studioalbumiltaan Day & Age.
Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet yhtyeen jäsenet Brandon Flowers, Dave Keuning, Ronnie Vannucci Jr. ja Mark Stoermer. Flowers kuvailee kappaleen tyyliä yhdistelmäksi Pet Shop Boysia ja Johnny Cashia. Musiikkivideon ohjasi Danny Drysdale ja se kuvattiin Goblin Valley State Parkissa Utahissa.
Kappale valittiin vuoden 2008 parhaaksi Rolling Stonen lukijaäänestyksessä.
Aiheesta muualla

Island Def Jam: Musiikkivideo
Sanoitukset (Arkistoitu – Internet Archive)
Hyvinkään opisto

Hyvinkään opisto (entiseltä nimeltään Hyvinkään kansalaisopisto) on vuonna 1927 perustettu kansalaisopisto Hyvinkäällä. Opistossa on vuosittain tarjolla yli 500 kurssia muun muassa kielissä, kädentaidoissa, musiikissa, taiteessa ja liikunnassa. Lukuvuoden aikana kurssilaisia on yli 7 500. Opistoa ylläpitää Hyvinkään kaupunki, mutta se on avoin myös lähiseutujen asukkaille. Opiston rehtori on terveystieteiden maisteri Johanna Taruma.
Hyvinkään opisto on toiminut alkuvuodesta 2021 alkaen Kipinä-talossa Hangonsillassa. Samassa rakennuksessa toimii Hyvinkään lukio. Aiemmin opisto on toiminut Aseman koulussa sekä Laurea-ammattikorkeakoulun kanssa yhteisessä kiinteistössä Helenenkadulla.
Aiheesta muualla

Opiston verkkosivut
Hetteenlampi (Pieksämäki)

| Hetteenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°19′27″N, 27°00′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Ala-Siiliin 
Järvinumero:  14.935.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113 m  
Pituus:  520 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,178 km  
Pinta-ala:  5,942 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHetteenlampi 
Hetteenlampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Vilhulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 520 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Naarajärven valuma-alueeseen (14.935) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy.
Homoseksuaalisuus jalkapallossa

Homoseksuaalisuus jalkapallossa on vieläkin laajalti tabu miesten jalkapallossa. Miesten jalkapalloa on jopa kutsuttu homofobian viimeiseksi linnakkeeksi.
Luettelo avoimesti homoseksuaaleista jalkapalloilijoista

| Nimi | Kansallisuus | Ura | Ulostulon vuosi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fashanu, JustinJustin Fashanu |  Englanti | 1978–1997 | 1990 |  |
| Berling, ThomasThomas Berling |  Norja | 1999–2000 | 2001 |  |
| Hitzlsperger, ThomasThomas Hitzlsperger |  Saksa | 2001–2013 | 2014 |  |
| Liam Davis |  Englanti | 2009– | 2014 |  |
| Lekoloane, PhutiPhuti Lekoloane |  Etelä-Afrikka | 2010– | 2015 |  |
| Hysén, AntonAnton Hysén |  Ruotsi | 2008– | 2011 |  |
| Rogers, RobbieRobbie Rogers |  Yhdysvallat | 2005–2017 | 2013 |  |
| Rouyer, OlivierOlivier Rouyer |  Ranska | 1973–1990 | 2008 |  |
| Testo, DavidDavid Testo |  Yhdysvallat | 2003–2011 | 2011 |  |
| Pacifici, MattMatt Pacifici |  Yhdysvallat | 2016 | 2019 |  |
| Martin, CollinCollin Martin |  Yhdysvallat | 2013– | 2018 |  |
| Jankto, JakubJakub Jankto |  Tšekki | 2015– | 2023 |  |
| Andy Brennan |  Australia | 2010– | 2019 |  |
| Beattie, ThomasThomas Beattie |  Englanti | 2008–2015 | 2020 |  |

Thomas Hitzlsperger
Käännös suomeksi
Hermopeli

Hermopeli oli visailuohjelma, jota esitettiin Nelosella vuosina 2003–2004. Se perustuu Endemolin Heartbeat-ohjelmaformaattiin. Pelissä ei ole juontajaa.
Vuonna 2015 Britanniassa alettiin esittää samantapaista visailuohjelmaa 1000 Heartbeats.
Pelin idea

Kilpailijan seurana ei ollut juontajaa, yleisöä eikä teknistä kuvausryhmää. Kilpailija joutui olemaan yksin modernissa ja ääni- ja näköeristetyssä tilassa, jossa hänen oli vastattava tietokoneen hänelle esittämiin monivalintakysymyksiin. Vastausaikaa kuhunkin kysymykseen oli 400 sydämenlyöntiä. Mitä levollisempi kilpailija oli, sitä alhaisempi oli syke- ja vastausaika.
Apuvälineinä kilpailijalla oli puhelimia, joilla hän pystyi soittamaan kenelle tahansa henkilölle ja pyytämään apua oikeiden vastausten löytämiseksi. Mitä useampaan kysymykseen kilpailija ehti vastata, sitä suuremman voittopotin hän pystyi keräämään itselleen. Palkintona oli kymmenia tuhansia euroja.
Hydraulinen kiilaaminen

Hydraulinen kiilaus on menetelmä, jossa hydraulipaineen ja perinteisen kiilamuodon aiheuttaman voiman avulla kiilataan kivi, kallio tai betoni rikki. Hydraulikiila on louhintatyökalu jolla tehdään kiven, kallion tai betonin kiilausta tavoitteena rikkoa  materiaali poiskuljetusta tai jatkojalostusta. Hydraulisylinteri ja kiilat on liitetty yhteen työkaluksi, joista pienimpiä voidaan käyttää käsikäyttöisesti   ja suuremmat  kiilat liitetään erilaisilla kiinnitystavoilla kaivukoneeseen, nosturiin tai vastaavaan laitteeseen. Kiilassa on sisäkiila ja ulkokiilat, jotka laajenevat sisäkiilan työntöliikkeestä ja rikkovat kiven, kallion tai betonin. 
Nestepaine ja -virtaus tehdään erillisellä hydraulikoneikolla, tai otetaan suoraan kaivurin tai nosturin hydraulijärjestelmästä. Kiilaus edellyttää aina porareiän, joka on mitoitettu vastaavalle kiilakoolle. Reikä tulee porata riittävän syväksi, jotta ulostuleva kiilan kärki ei tavoita reiän pohjaa.
Hydraulista kiilausta käytetään ns. tarvekivien louhinnassa vaihtoehtona perinteiselle käsin kiilaukselle, jossa käsi-, tai hydraulivasaralla lyödään kiiloja halkeamisen aikaan saamiseksi. Tarvekiven kiilauksessa tavoitteena on mahdollisimman suora leikkuupinta. Tuottavuuden ja turvallisuuden lisäämiseksi tarvekiven louhintaan on kehitetty hydraulinen rivikiila, jossa on useampia kiiloja ripustettu niitä kannattelevaan palkkiin. Kiilat on varustettu keventäjillä niiden paikoittamisen helpottamiseksi. Koko kiilalaite on usein varustettu kauko-ohjauksella, jolloin laitteen käyttäjä voi pysytellä vaara-alueen ulkopuolella.
Muussa kuin tarvekivien louhinnassa tavoitteena on materiaalin rikkominen pienemmäksi pois kuljettamista ja jatkokäsittelyä varten.
Hydraulinen kiilaus sopii moneen louhintakohteeseen ja on tehokas, turvallinen, tärinätön, pölytön, lähes kemikaaliton eikä aiheuta erityistoimia kuten louhintakohteen peittämistä tai liikenteen pysäyttämistä lentävien irtokappaleiden varalta.
Parhaiten hydraulinen kiilaus toimii erittäin kovilla materiaaleilla kuten graniitti. Hydraulisen kiilauksen edut ovat parhaimmillaan louhintakohteissa, joissa räjähdysaineiden tai kemikaalien käyttö on haasteellista tai kokonaan kielletty.
Hongkongilainen viittomakieli

| Hongkongilainen viittomakieli |
| --- | --- |
Muu nimi:  Hong Kong Sign Language 香港手語
Tiedot
Alue:   Hongkong
Puhujia:  7700
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Viittomakielet
Kieliryhmä:  Kiinalainen viittomakieli
ISO 639-3:  hks
 Ohje 
Hongkongilainen viittomakieli (kiin.: 香港手語; Jyutping: hoeng1 gong2 sau2 jyu5, engl. Hong Kong Sign Language) on pääsääntöisesti Hongkongissa kuurojen yhteisön käyttämä viittomakieli. Se kehittyi kiinalaisen viittomakielen eteläisestä murteesta, mutta on nykyään eriytynyt täysin omaksi kielekseen.
Vuonna 2018 kaupungissa arvioitiin olevan noin 155 000 kuulovammaista, joista tosin vain 5 prosenttia osasi viittomakieltä. Kielen katsotaan olevan uhanalainen. Kieltä voi opiskella mm. Hongkongin kiinalaisessa yliopistossa.
Herve (juusto)

Herve-juustoa.
Herve on Pays de Herven alueelta Belgian Valloniasta peräisin oleva lehmänmaitojuusto.
Pays de Herven alueella on valmistettu juustoja historiallisten lähteiden mukaan jo 1200-luvulta lähtien. Nykyisen kaltainen juusto sai kuitenkin alkunsa 1500-luvulla keisari Kaarle V:n kaudella. Viljan vientimyynti oli kielletty annetulla asetuksella, jolloin monet alueen talonpojista muuttivat peltonsa laidunmaaksi. He valmistivat uutena vientituotteena juustoa, joka säilyi hyvin pitkiäkin aikoja, jolloin sitä voitiin myydä huonojen ja hitaiden kulkuyhteyksien kautta. Juustoja käytettiin jopa maksuvälineinä ja juustolla saattoi esimerkiksi ostaa talon tai maksaa vuokraa. Rasvaisemmasta maidosta valmistettavaa hervejuuston Remoudou-tyyppiä alettiin valmistaa 1800-luvulla. Perinteisen tavan mukainen juuston valmistus maatiloilla ajautui vaikeuksiin 1900-luvulla. Vielä 1960-luvulla juustoa valmistettiin noin 500:lla tilalla, mutta heidän määränsä lähti useista syistä maatalouden murroksessa laskuun. Juusto sai kuitenkin EU:n suojatun alkuperänimityksen vuonna 1996 ja sen valmistus perinteiseen tapaan jatkuu muutamilla tiloilla.
Suojatulla alkuperänimityksellä määritellään juuston valmistustapa. Juusto valmistetaan lehmänmaidosta, joho sen lämmittämisen jälkeen lisätään juoksute. Valmistuva juustomassa leikellään pieniksi paloiksi ja muotitetaan. Historiallisesti käytettiin puisia muotteja (filières en bois). Juustojen kuivuttua yön yli ne suolataan suolalla tai suolaliemessä. Suolaamisen jälkeen seuraa kypsyttäminen. Juustoa valmistetaan kolmeen kypsyysasteeseen, nuorinta kypsytetään neljä viikkoa, toista stetta kuusi viikkoa ja Remoudou-tyyppiä kaksi kuukautta. Ominainen piirre herve-juustolle kypsymisen aikana on Brevibacterium linens-bakteeri, joka tuottaa sen hajun ja maun.
Valmis juusto muistuttaa hieman Limburger-juustoa. Kuorta peittää oranssin ruskea kerros hometta. Sisältä juusto on vaalean keltaista. Juustoa syödään esimerkiksi aterian jälkeen viinin tai tumman oluen kera. Perinteisesti on käytetty juuston kanssa sirop de Liège-hilloa ja kahvia.
Hurrikaani Alex (2016)

| Hurrikaani Alex |
| --- | --- |
 Alex 14.1.
Nimettiin::  13.1.2016
Rantautui::  14.1.2016
Laantui::  17.1.2016
Alin paine::  981 hPa
Kovin tuuli::  44 m/s
 Alexin reitti ja voimakkuus.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Aiheesta muualla
  Hurrikaani Alex (2016) Commonsissa 
Hurrikaani Alex oli vuoden 2016 ensimmäinen nimetty trooppinen myrsky Atlantin hurrikaanikaudella. Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla se luokiteltiin tasolle yksi.
Alex oli ensimmäinen tammikuussa muodostunut hurrikaani sitten vuoden 1938, ja ensimmäinen Atlantilla tammikuussa ollut hurrikaani sitten vuoden 1955 Alicen. Se kehittyi Floridassa havaitusta keskileveysasteiden matalapaineesta, joka sai vaiheittain trooppisia piirteitä.
Alex aiheutti kovia tuulia ja sateita Bermudalla ja Azoreilla. Rantautuessaan Azoreille se oli heikentynyt trooppiseksi myrskyksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Harvinainen hurrikaani muodostui Atlantilla Yle. Viitattu 10.1.2017.
Hefei

| Hefei (合肥市, Héféi Shì) Ho-fei, Luzhou, Luchow |
| --- | --- |

 Hefein sijainti Kiinan Anhuin maakunnassa
 Hefei
 Koordinaatit: 31.8211°N, 117.2218°E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Anhui
Perustettu:  1. helmikuuta 1949
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
 – Pormestari:  Zhang Qingjun (张庆军)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11 445,1 km²
Korkeus:  37 m
Väkiluku (2016)  (Arvio):  7 869 000
Postinumero:  230000
Suuntanumero(t):  0551 
Rekisterikilpi:  皖A
 
 www.hefei.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hefei (kiin. 合肥市, pinyin: Héféi Shì) on Anhuin maakunnan pääkaupunki Kiinassa. Kaupunki on maakunnan politiikan, talouden ja kulttuurin keskus. Prefektuuritason kaupungin pinta-ala on 11 445,1 neliökilometriä ja väkiluku oli 7,869 miljoonaa vuoden 2016 arvioiden mukaan, kun vuoden 2010 väestönlaskennassa asukkaita oli 7,457 miljoonaa.
Maantiede

Hefei sijaitsee Chao-järven vieressä Anhuin maakunnassa Kiinan itäosissa. Kaupunki sijaitsee maakunnan keskiosissa, 89 kilometriä Huainanista etelään ja Wuhusta 118 kilometriä luoteeseen. Dabievuoret sijaitsevat kaupungista lounaaseen.
Maantiede > Ilmasto

Hefeissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Vuodenaikojen erot ovat selkeät, kesällä on lämmintä ja sateista, kun taas syksyllä on aurinkoista ja viileää. Vuoden keskilämpötila on noin 16 °C ja keskimääräinen sademäärä 950 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 28 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 3 °C. Sateisin kuukausi on heinäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 140 millimetriä. Joulukuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 29 millimetriä.
Historia

Ennen ajanlaskun alkua Hefei oli osa Chun valtiota. Kaupunki sai nykyisen nimensä Han-dynastian aikana 100-luvulla eaa. Kaupunki vaihtoi omistajaa useaan kertaan 300–500-luvuilla, ja sen nimi sekä hallintoasema vaihtuivat niin ikään. 500-luvun lopulta 1400-luvulle asti kaupunki oli Lun prefektuurin hallinnon istuntopaikkana. Hefei tunnettiin nimellä Fuzhou vuoteen 1912 asti. Ennen ensimmäistä maailmansotaa kaupunki oli lähinnä maanviljelyn ja käsityön keskus. Vuonna 1952 kaupungista tuli Anhuin maakunnan pääkaupunki.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla kaupunki jakautuu neljään kaupunkipiiriin, neljään piirikuntaan ja yhteen piirikuntatason kaupunkiin.
| --- | --- |
 Kaupunkipiirit (4) Baohe (包河区)  Luyang (庐阳区)  Shushan (蜀山区)  Yaohai (瑶海区) :  Piirikunnat (4) Changfeng (长丰县)  Feidong (肥东县)  Feixi (肥西县)  Lujiang (庐江县) Piirikuntatason kaupunki (1) Chaohu (巢湖市)
Talous

Hefeissa on monipuolista teollisuutta. Kaupungin tehtaat tuottavat esimerkiksi lannoitteita, teollisuuskemikaaleja, laitteita, elektroniikkaa ja alumiinia. Hefei on maakuntansa talouden keskus.
Talous > Liikenne

Valtatiet 206 ja 312 kulkevat Hefein kautta. 206 kulkee kaupungista pohjoiseen ja etelään, kun taas 312 kulkee länteen ja itään. Kaupungista on myös rautatieyhteydet viiteen eri suuntaan.
Hefei Xinqiaon kansainvälinen lentoasema palvelee kaupunkia ja sen ympäristöä. Se sijaitsee Feixin piirikunnassa, 31,8 kilometriä kaupungin keskustasta. Lentoaseman rakentaminen alkoi vuoden 2008 lopussa. Lentoasema otettiin käyttöön 30. toukokuuta 2013. Samalla vanha Hefei Luogangin kansainvälinen lentoasema otettiin pois käytöstä.
Galleria

Kaupunkinäkymää.
Baogong ci Luyangin kaupunkipiiristä.
Anhuin maakunnan kirjasto.
Jianghuai-teatteri.
Hefein rautatieasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hefei Wikimedia Commonsissa
Hefein kaupungin virallinen verkkosivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
TravelChinaGuide.com: Hefei Travel Guide (englanniksi)
Hyvinkään ortodoksinen kirkko

| Karjalan valistajien kirkko |
| --- | --- |
 Hyvinkään ortodoksinen kirkko toukokuussa 2013.
Sijainti:  Tsasounankuja 1 Hyvinkää
Seurakunta:  Lahden ortodoksinen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1963, 1996
Suunnittelija:  Laura Järvi-Larkas Sakari Siitonen
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hyvinkään ortodoksinen kirkko eli Karjalan valistajien kirkko on yksi Lahden ortodoksisen seurakunnan kirkoista ja se sijaitsee Hyvinkäällä osoitteessa Tsasounankuja 1. Se vihittiin alun perin tsasounaksi vuonna 1963 ja vuonna 1995 tehdyn laajennuksen jälkeen vuonna 1996 kirkoksi. Rakennuksen on suunnitellut Laura Järvi-Larkas, laajennuksen ja seurakuntakeskuksen Sakari Siitonen. Kirkko sai uuden Anatoli Dofgij’n maalaaman ikonostaasin kesällä 2005. Kirkko toimii kotikirkkona noin 700 hengelle, joista hieman yli puolet asuu Hyvinkäällä.
Aiheesta muualla

Lahden ortodoksisen seurakunnan kirkot[vanhentunut linkki]
Uudenmaan kirkot (pois lukien Espoo, Helsinki ja Vantaa)
Askola –
Bromarv –
Capella (Siuntio) –
Degerby –
Fagervik –
Haapajärvi –
Hanko –
Hyvinkää (ev.lut.) –
Hyvinkää (ortod.) -
Hyvinkää (vanha) –
Inkoo –
Järvenpää (ev.lut.) –
Järvenpää (ortod.) –
Karjaa –
Karkkila –
Karjalohja –
Kauniainen –
Kellokoski –
Kerava –
Kirkkonummi –
Klaukkala (ev.lut.) –
Klaukkala (ortod.) –
Kytäjä –
Kärkölä –
Lapinjärvi –
Lapinjärvi (pikku kirkko) –
Lappohja –
Liljendal –
Lohja –
Lohja (tsasouna) –
Loviisa –
Masala –
Merikappeli (Upinniemi) –
Mustio –
Myrskylä –
Mäntsälä –
Nummi –
Nurmijärvi –
Pernaja –
Pohja –
Porvoo –
Porvoon Kristuksen kirkastumisen kirkko –
Pornainen –
Pukkila –
Pusula -
Rajamäki –
Ruotsinpyhtää –
Sammatti –
Sipoo (uusi) –
Sipoo (vanha) –
Siuntio –
Snappertuna –
Söderkulla –
Tammisaari –
Tenhola –
Tuusula –
Täktom (kappeli) –
Vihti
Haloilmiö

22 asteen rengas on tyypillinen halo Suomen taivaalla.
Haloilmiö (tai lyhyesti halo) on ilmakehän optinen ilmiö, joka ilmenee taivaalla näkyvinä erilaisina renkaina, kaarina ja kirkastumina. Halot syntyvät, kun Auringon tai Kuun valo taittuu tai heijastuu ilmassa leijuvista jääkiteistä. Tavallisesti halot esiintyvät Auringon, Kuun tai keinovalojen lähettyvillä, mutta suotuisissa olosuhteissa erilaisia halomuotoja voi näkyä koko taivaan alueella.
Toisinaan halot ovat väriltään lähinnä valkoisia, kun taas joissakin on selvästi havaittavissa kaikkia spektrin värejä, minkä takia värikkään halon voi sekoittaa sateenkaareen. Kiteiden rakenne, niiden asento leijaillessa kohti maata sekä Auringon tai vastaavan valonlähteen korkeus vaikuttavat siihen, millaisia haloja taivaalle muodostuu.
Erilaisten halomuotojen yleisyydet vaihtelevat paljon. Tavallisimpia haloja havaitaan keskimäärin yli satana päivänä vuodessa, kun harvinaisimmista tunnetaan koko maailmasta vain muutamia yksittäisiä havaintoja. Harvinaisten halomuotojen esiintyminen vaatii yleensä tarkalleen tietynmuotoisia jääkiteitä, kiteiden on oltava optisesti riittävän virheettömiä ja leijuttava ilmassa tietyssä asennossa. Suurikokoisten halojen harvinaisuutta selittää myös niiden himmeys.
Jääkiteet ja halomuodot > Kiteet

Prismaattiset kiteet ovat tavallisesti kuusikulmaisen särmiön muotoisia, ja niissä on päätypintoja ja prismapintoja. Täysin säännöliset kuusikulmiot ovat harvassa, ja tavallisesti kiteiden prismapinnat ovat eri kokoisia.
Pyramidikiteet ovat rakenteeltaan vaihtelevia. Yleensä joko niiden molemmissa tai pelkästään toisessa päässä on nimen mukainen katkaistu pyramidin muotoinen kärki, jonka huippukulma on 56 astetta. Pyramidikiteet ovat harvinaisempia kuin prismaattiset, minkä vuoksi myös niiden aiheuttamat halot ovat harvinaisempia. Yleisin pyramidikiteistä aiheutuva halo on 9 asteen rengas, joka tunnetaan myös Van Buijsenin halona.
Laattakiteet ovat rakenteeltaan litteitä jääkiteitä, jotka ovat kuusikulmaisen särmiön muotoisia. Ne muistuttavatkin esimerkiksi kylpyhuoneissa käytettyä kuusikulmaista lattialaattaa. Laattakiteet leijailevat ilmassa tavallisesti niin, että laattapinta on horisonttiin nähden kutakuinkin vaakasuorassa. Laattakiteistä aiheutuvia haloja ovat sivuauringot, zeniitinympäristön kaari ja 120 asteen sivuauringot.
Pylväskiteet ovat hieman katkaistujen lyijykynänpätkien muotoisia. Niiden rakenne muistuttaa särmiötä, jonka päässä on suorakulmainen kartio. Kiteet leijuvat ilmassa tavallisesti niin, että pitempi akseli on horisonttiin nähden vaakasuorassa asennossa. Pylväskiteet aiheuttavat 22 asteen sivuavia kaaria ja 46 asteen sivuavia kaaria.
Kaikkia havaittuja haloja ei voida selittää näillä kiteillä, vaan muunkinlaisia kiteitä on oltava olemassa, mutta niistä ei tiedetä paljoa. Halot voivat myös syntyä useammista kuin yhdenlaisista kiteistä, tällaisia haloja ovat auringonpilari ja horisonttirengas.
Jääkiteet ja halomuodot > Leijailuasennot

Satunnaisessa asennossa leijailevien kiteiden synnyttämä halo on muodoltaan symmetrinen. Tyypillisimpiä satunnaisissa asennoissa leijailevien jääkiteiden aiheuttamia haloja ovat 22 ja 46 asteen renkaat, joista ensimmäistä voi Suomessa havaita jopa noin 130 kertaa vuoden aikana. Jääkiteen satunnainen leijailuasento johtunee sen epätäydellisestä muodosta. Tällaisen kiteen pinnalla on mahdollisesti syvennyksiä, ja sen sisällä voi olla ilmataskuja. On myös mahdollista, että kiteet esiintyvät epämääräisinä ryppäinä, joissa useita kiteitä on kiinnittynyt toisiinsa.
Parry-asento on harvinainen asento, jossa kiteen pitempi akseli ja kaksi prismapintaa ovat horisonttiin nähden vaakasuorassa. Kiteet muodostavat muun muassa Parryn ja Tapen kaaren.
Lowitz-asento on harvinainen leijailuasento, jossa kiteet heilahtelevat vastakkaisten prismapintasärmien välisen vaakatasossa olevan akselin suhteen. Lowitz-asentoiset kiteet aikaansaavat muun muassa Lowitzin kaaren ja 46 asteen kontaktikaaren.
Halon väri > Halojen värityksestä yleisesti

Halojen värit vaihtelevat olosuhteiden mukaan värittömän valkoisesta koko spektrin värikirjoon eli violetin sävyistä vihreään, keltaiseen ja punaiseen. Eri värit johtuvat, siitä miten haloja aiheuttavat kiteet taittavat valonsäteitä. Säde, joka on samalla monen valon eri aallonpituuden kimppu, kulkee taittuen kiteen läpi, jolloin säde hajoaa spektrin eri väreihin. Valon heijastuessa jakautuneisiin väreihin hajoamista ei kuitenkaan tapahdu. Näin ollen värikkäästä halosta voi havaitsija päätellä valon kulkeneen jääkiteen lävitse.
Värikkäin tunnetuista haloista on zeniitinympäristön kaari, jota nimensä mukaisesti esiintyy taivaanlaen, eli zeniitin lähellä. Se sijaitsee samalla puolella taivaanlakea kuin Aurinko, ja tavallisesti sen kanssa samaan aikaan näkyvät myös sivuauringot. Sopivissa oloissa myös sivuauringot saattavat olla hyvin värikkäitä. Vaikka sekä zeniitinympäristön kaari että sivuauringot ovat molemmat tavallisia haloja, ei zeniitinympäristön kaari tule välttämättä useinkaan huomatuksi monien katsoessa hyvin harvoin suoraan ylös taivaanlaelle. Siihen verrattuna kirkkaat sivuauringot tulevat auringon ympäristössä huomatuksi melko helposti.
Halon väri > Punertavat halot

Kun Aurinko on matalalla, halot ovat väriltään punertavampia. Syy tähän on sama kuin itse Auringonkin punertavuuteen tällaisena ajankohtana. Auringon valo joutuu horisontista käsin kulkemaan pitemmän matkan ilmakehässä kuin, jos se paistaisi suoraan ylhäältä. Ilmakehä suodattaa Auringosta lähtöisin olevan valon aallonpituuksia, minkä jälkeen pitkäaaltoinen punainen väri jää näkyviin viimeisimpänä. Jos halon valonlähde on Aurinko, myös nekin muuttuvat siis punertaviksi. Tästä syystä esimerkiksi muutoin valkoisen värinen auringonpilari värjäytyy punaiseksi, kun Aurinko on hyvin matalalla ja lähellä horisonttia.