stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aarne Ervi
Suunnittelutöitä > Muualla

Heinolan Liike Oy:n talo, Heinola (1939, purettu)
Kurikan Lakkitehdas ja omistajien yksityiskodit (1938–1941)
Kurikan yläkoulu (1945 ja 1955)
Lohjan seurakuntakeskus (1950)
Villa Iloniemi, Tuusula, muutostyöt (1952)
Lohjan Yhteislyseon lukio (1954)
Pieksämäen vesitorni (1956)
Turun yliopisto, Yliopistomäen kampuksen rakennukset (1956–1959)
Someron yhteiskoulu (1957)
Naantalin voimalaitos ja asuinalue (1959–1960)
KOP:n (nyk. Nordea) konttori, Oulu (1962)
Kemin kaupungintalon laajennus (1967)
Kemin uimahalli (1967)
Vantaanpuiston ostoskeskus (1967)
Mäntytorni Tapiolassa
Kemin kaupungintalo
Pieksämäen vesitorni
Kirjallisuutta

Johansson, Eriika & Lahti, Juhana & Paatero, Kristiina (toim.): Aarne Ervi – tilaa ihmiselle.  (Näyttely 1.12.2010–20.2.2011, Suomen rakennustaiteen museo)  Helsinki:  Suomen rakennustaiteen museo, 2010.  ISBN 978-952-5195-35-4
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aarne Ervi Wikimedia Commonsissa
Tuomi, Timo: / Ervi, Aarne (1910–1977) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 6.6.2003. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Rytsä, Paavo: Elementtirakentamisen esiinmarssi 1961 Yle Elävä arkisto. 23.10.2007.
Sommar, Heidi: Arkkitehtien lauteilla Yle Elävä arkisto. 9.12.2010.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  DDB  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef 
Kino Tapiola
Tapiolan uimahalli
Heikintori
Töölön kirjasto
Pyhäkosken vesivoimalaitos Muhoksella
Tampereen kaupungintalo
Turun yliopiston keskusaukio
1828

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

Nikotiini eristettiin ensimmäisen kerran.
Bahía Blancan kaupunki perustettiin Argentiinassa.
Keisarillinen Turun Akatemia siirretään Turun palon jälkeen Helsinkiin ja se saa nimekseen Keisarillinen Aleksanterin Yliopisto (nykyinen Helsingin yliopisto)
29. helmikuuta – Ranskalaisen säveltäjän Daniel-François-Esprit Auberin ooppera La Muette da Portici (Porticin mykkä) sai ensiesityksensä Pariisissa. Teos saavutti myös poliittista kantavuutta, koska se vaikutti osaltaan heinäkuun vallankumoukseen vuonna 1830 sekä Brysselissä hollantilaisten ylivaltaa vastaan elokuussa 1830 suuntautuneeseen kapinaan, joka johti lopulta Belgian itsenäistymiseen.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

3. tammikuuta – Karl Collan, suomalainen kirjailija, kirjallisuudentutkija ja säveltäjä (k. 1871)
5. tammikuuta – Gabriel Jussilainen, suomalainen kansanrunoilija (k. 1884)
6. tammikuuta – Jean Louis Émile Boudier, ranskalainen apteekkari ja sienitieteilijä (k. 1920)
21. tammikuuta – Clémence de Grandval, ranskalainen säveltäjä (k. 1907)
24. tammikuuta – Paavo Nyrönen, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (k. 1898)
30. tammikuuta – Rainilaiarivony, Madagaskarin kuningaskunnan pääministeri 1865–1895 (k. 1896)
31. tammikuuta – Oskar Toppelius, suomalainen lehtori ja kirjallisuudentutkija (k. 1904)
1. helmikuuta – Meyer Guggenheim, yhdysvaltalainen kaivosmagnaatti, Guggenheim-suvun kantaisä (k. 1905)
4. helmikuuta – John Westlake, brittiläinen lakimies ja kansainvälisen oikeuden tutkija (k. 1913)
8. helmikuuta – Antonio Cánovas del Castillo, espanjalainen poliitikko ja pääministeri (k. 1897)
8. helmikuuta – Jules Verne, ranskalainen kirjailija (k. 1905)
12. helmikuuta – George Meredith, englantilainen kirjailija (k. 1909)
13. helmikuuta – Morten Müller, norjalainen taidemaalari (k. 1911)
20. helmikuuta – Charles Ferdinand Wimar, saksalais-yhdysvaltalainen taidemaalari (k. 1862)
28. helmikuuta – Fredrik Lerche, suomalainen senaattori, todellinen valtioneuvos ja Suomen kenraalikuvernööri (k. 1899)
2. maaliskuuta – Frans Teodor Hedberg, ruotsalainen näytelmäkirjailija (k. 1908)
5. maaliskuuta – Carl Johan Andersson, ruotsalainen tutkimusmatkailija (k. 1867)
18. maaliskuuta – William Randal Cremer, vuoden 1903 Nobelin rauhanpalkinnon saanut brittiläinen poliitikko ja pasifisti (k. 1908)
20. maaliskuuta – Fredrik Kaarle, preussilainen prinssi ja sotamarsalkka (k. 1885)
20. maaliskuuta – Henrik Ibsen, norjalainen kirjailija (k. 1906)
21. maaliskuuta – Benito Sanz y Forés, espanjalainen katolisen kirkon kardinaali (k. 1895)
27. maaliskuuta – Isak Wilhelm Fellman, suomalainen kauppias, laivanvarustaja ja teollisuudenharjoittaja (k. 1900)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

4. huhtikuuta – Antti Rannanjärvi, suomalainen puukkojunkkari (k. 1882)
10. huhtikuuta – Elise Melander, suomalainen kirjailija (k. 1918)
12. huhtikuuta – Charles Foster, yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri (k. 1904)
13. huhtikuuta – Gustaf Adolf Lindblom, suomalainen laivanvarustaja ja lahjoittaja (k. 1899)
13. huhtikuuta – Bernhard Kristfrid Sarlin, suomalainen pappi ja pyhäkoulutoiminnan kehittäjä (k. 1906)
21. huhtikuuta – Hippolyte Taine, ranskalainen kriitikko ja historioitsija (k. 1893)
28. huhtikuuta – Albert, Saksin kuningas 1873–1902 (k. 1902)
5. toukokuuta – Adolf Grotenfelt, suomalainen hovioikeudenneuvos ja vankeinhoitolaitoksen ylijohtaja (k. 1892)
8. toukokuuta – Henri Dunant, vuonna 1901 ensimmäisen Nobelin rauhanpalkinnon saanut sveitsiläinen liikemies, filantrooppi ja humanitääri, Punaisen Ristin perustaja (k. 1910)
12. toukokuuta – Johannes Baptista Rietstap, alankomaalainen heraldikko, sukututkija ja pikakirjoittaja (k. 1891)
12. toukokuuta – Dante Gabriel Rossetti, englantilainen taidemaalari ja runoilija (k. 1882)
29. toukokuuta – Frans Jakob Chydenius, suomalainen pappi ja runoilija (k. 1866)
29. toukokuuta – Gerald Massey, brittiläinen runoilija ja harrastajaegyptologi (k. 1907)
30. toukokuuta – Adolf Waldemar Wallensköld, suomalainen senaattori, valtiopäivämies ja valtioneuvos (k. 1873)
3. kesäkuuta – August Förster, saksalainen näyttelijä (k. 1889)
6. kesäkuuta – Johan Adolf Frey, suomalainen kenraali, opettaja ja raittiusmies (k. 1891)
8. kesäkuuta – Julius Mankell, ruotsalainen sotahistorioitsija (k. 1897)
16. kesäkuuta – Lev Lagorio, venäläinen taidemaalari (k. 1905)
24. kesäkuuta – Axel Gadolin, suomalainen mineralogi ja tykistönkenraali (k. 1892)
30. kesäkuuta – Frederick Low, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (k. 1894)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

4. heinäkuuta – J. Johnston Pettigrew, yhdysvaltalainen kielitieteilijä, diplomaatti ja Etelävaltioiden prikaatikenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (k. 1863)
10. heinäkuuta – Sofia Zweygberg, suomalainen kangastukkukaupan perustaja (k. 1883)
18. heinäkuuta – Carl Georg Starbäck, ruotsalainen historioitsija ja kirjailija (k. 1885)
23. heinäkuuta – Jonathan Hutchinson, brittiläinen lääkäri, progerian tutkija (k. 1913)
24. heinäkuuta – Nikolai Tšernyševski, venäläinen kirjailija (k. 1889)
28. heinäkuuta – Karl Johan Forsberg, suomalainen maatalouden kehittäjä ja valtionagronomi (k. 1901)
28. heinäkuuta – Josif Gurko, venäläinen sotamarsalkka (k. 1901)
30. heinäkuuta – William Edwin Brooks, brittiläinen lintutieteilijä ja insinööri (k. 1899)
31. heinäkuuta – Ignacio de Veintemilla, Ecuadorin presidentti 1876–1883 (k. 1908)
5. elokuuta – Lovisa, Ruotsin ja Norjan kuningatar kuningas Kaarle XV:n puoliso (k. 1871)
24. elokuuta – George H. Steuart, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (k. 1903)
8. syyskuuta – Joshua Chamberlain, yhdysvaltalainen professori ja prikaatinkenraali (k. 1914)
9. syyskuuta – Leo Tolstoi, venäläinen kirjailija (k. 1910)
11. syyskuuta – Carl Eneas Sjöstrand, ruotsalais-suomalainen kuvanveistäjä (k. 1906)
22. syyskuuta – Heinrich Agathon Bernstein, saksalainen tutkimusmatkailija ja luonnontieteilijä (k. 1865)
23. syyskuuta – George Crook, yhdysvaltalainen kenraali (k. 1890)
26. syyskuuta – René Goblet, Ranskan pääministeri 1886–1887 (k. 1905)
26. syyskuuta – Nils Fredrik Sander, ruotsalainen runoilija ja taidehistorioitsija (k. 1900)
28. syyskuuta – John Gregg, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (k. 1864)
28. syyskuuta – Friedrich Albert Lange, saksalainen filosofi ja sosiologi (k. 1875)
29. syyskuuta – Nikolai August Zilliacus, suomalainen sanomalehtimies ja kirjanpainaja (k. 1893)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Matts Alanko, suomalainen kelloseppä ja valaja (k. 1921)
2. lokakuuta – Charles Floquet, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (k. 1896)
10. lokakuuta – Samuel Jackson Randall, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (k. 1890)
23. lokakuuta – Turner Ashby, Etelävaltioiden prikaatikenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (k. 1862)
26. lokakuuta – Georg von Alfthan, suomalainen Venäjän armeijan kenraaliluutnantti ja kuvernööri (k. 1896)
26. lokakuuta – Antti Toikkonen, suomalainen maakauppias ja liikemies (k. 1898
27. lokakuuta – Jacob Dolson Cox, yhdysvaltalainen lakimies, kenraali ja republikaanipoliitikko (k. 1900)
29. lokakuuta – Thomas F. Bayard, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (k. 1898)
31. lokakuuta – Joseph Swan, brittiläinen fyysikko, kemisti ja keksijä (k. 1914)
9. marraskuuta – Dragan Tsankov, Bulgarian pääministeri 1880 ja 1883–1884 (k. 1911)
14. marraskuuta – Charles de Freycinet, ranskalainen insinööri, poliitikko ja pääministeri (k. 1923)
15. marraskuuta – Johannes Nilsson Skaar, norjalainen piispa (k. 1904)
18. marraskuuta – John Langdon Down, englantilainen lääkäri (Downin oireyhtymä) (k. 1896)
7. joulukuuta – Heinrich von Haymerle, itävaltalainen paroni, diplomaatti ja ministeri (k. 1881)
15. joulukuuta – Johan Isak Björkstén, suomalainen lääkäri ja arkkiatri (k. 1912)
18. joulukuuta – Viktor Rydberg, ruotsalainen kirjailija, lehtimies ja runoilija (k. 1895)
19. joulukuuta – Hans Gustaf Boije, suomalainen varatuomari ja valtiopäivämies (k. 1903)
24. joulukuuta – Maria Andersson, väitetysti pisimpään elänyt suomalainen (k. 1946)
26. joulukuuta – Henrik Liljeroos, suomalainen tehtailija (k. 1873)
Thomas Ayres, brittiläis-eteläafrikkalainen lintutieteilijä (k. 1913)
Albert Delaunay, ranskalainen pikakirjoittaja ja pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä (k. 1892)
Eskiminzin, yhdysvaltalainen apassien leirikuntapäällikkö (k. 1895)
Petter Lyytikäinen, suomalainen maakauppias, teollisuuden ja liikenteen kehittäjä (k. 1914)
Ely S. Parker, yhdysvaltalainen upseeri ja intiaaniasiain komissaari (k. 1895)
Józef Poliński, puolalainen pikakirjoittaja (k. 1901)
Nikolai Sittkoff, ahvenanmaalainen laivanvarustaja (k. 1887)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

4. tammikuuta – Jonas Adolf Niska, suomalainen laivanvarustaja, kauppias ja sahanomistaja (s. 1771)
10. tammikuuta – Nicolas-Louis François de Neufchâteau, ranskalainen agronomi, poliitikko ja Ranskan akatemian jäsen (s. 1750)
11. tammikuuta – DeWitt Clinton, yhdysvaltalainen poliitikko ja kuvernööri (s. 1769)
16. tammikuuta – Johan Magnus Krook, suomalainen laamanni, valtioneuvos ja senaatin oikeusosaston jäsen (s. 1760)
16. helmikuuta – Enok Furuhjelm, suomalainen eversti (s. 1754)
3. maaliskuuta – Hongi Hika, maorien Ngāpuhi-heimon päällikkö (s. 1772)
4. maaliskuuta – Erik Sjoberg (”Vitalis”), ruotsalainen runoilija ja kirjailija (s. 1794)
31. maaliskuuta – Lorentz Svensson Sparrgren, ruotsalainen miniatyyrimaalari (s. 1763)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

16. huhtikuuta – Francisco de Goya, espanjalainen taiteilija (s. 1746)
20. toukokuuta – Pehr Granstedt, suomalainen linnoitusupseeri ja arkkitehti (s. 1764)
2. kesäkuuta – Leandro Fernández de Moratín, espanjalainen näytelmäkirjailija ja runoilija (s. 1760)
14. kesäkuuta – Kaarle August, Weimarin herttua ja Sachsen-Weimar-Eisenachin suurherttua (s. 1757)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

10. heinäkuuta – Louis Augustin Guillaume Bosc, ranskalainen kasvi- ja eläintieteilijä (s. 1759)
30. heinäkuuta – Isaac de Rivaz, sveitsiläinen keksijä (s. 1742)
6. elokuuta – Konstantin von Benckendorff, venäläinen kenraali ja diplomaatti (s. 1785)
8. elokuuta – Carl Peter Thunberg, ruotsalainen kasvitieteilijä (s. 1743)
19. elokuuta – Carl F. Junnelius, suomalainen raatimies, laivanvarustaja, kauppias ja merikapteeni (s. 1775)
22. elokuuta – Franz Joseph Gall, saksalainen fysiologi (s. 1758)
22. elokuuta – Johann Wilhelm Krause, saksalainen arkkitehti (s. 1757)
2. syyskuuta – Ulrik Thersner, suomalainen sotilas, piirtäjä ja taidegraafikko (s. 1779)
12. syyskuuta – Sven Ingemar Ljungh, ruotsalainen luonnontutkija, virkamies ja keräilijä (s. 1757)
22. syyskuuta – Shaka Zulu, zulukuningas ja Zuluvaltion perustaja (s. 1787)
23. syyskuuta – Richard Parkes Bonington, brittiläinen taidemaalari (s. 1802)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

2. marraskuuta – Jean-Joseph Dessolles, ranskalainen kenraali, poliitikko ja pääministeri (s. 1767)
5. marraskuuta – Maria Fjodorovna (Sofia Dorotea), Venäjän keisarinna, keisari Paavali I:n puoliso, Aleksanteri I:n äiti (s. 1759)
7. marraskuuta – Thomas Bewick, englantilainen kaivertaja ja lintutieteilijä (s. 1753)
19. marraskuuta – Franz Schubert, itävaltalainen säveltäjä (s. 1797)
4. joulukuuta – Robert Jenkinson, brittiläinen poliitikko, pääministeri 1812–1827 (s. 1770)
4. joulukuuta – Anders Gustav Thitz, ruotsalais-suomalainen taidemaalari (s. 1767)
16. joulukuuta – Maria Rundell, englantilainen kirjailija (s. 1745)
22. joulukuuta – Rachel Jackson, Yhdysvaltain presidentti Andrew Jacksonin puoliso (s. 1767)
22. joulukuuta – William Hyde Wollaston, brittiläinen kemisti ja tähtitieteilijä (s. 1766)
Charlotte Eustace Sophie de Fuligny-Damas, ranskalainen taidemaalari (s. 1741)
Catharina Charlotta Ross, suomenruotsalainen runoilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1828 Wikimedia Commonsissa
All Summer Long

| All Summer Long The Beach Boys |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2. huhtikuuta – 19. toukokuuta 1964 paitsi ”Drive-In” 18. lokakuuta 1963
 Julkaistu: 13. heinäkuuta 1964
 Tuottaja(t): Brian Wilson
 Tyylilaji: surf pop
 Kesto: 25.06
 Levy-yhtiö: Capitol
The Beach Boysin muut julkaisut
| Shut Down Volume 2 1964 | All Summer Long 1964 | Beach Boys Concert 1964 |
All Summer Long on The Beach Boysin kuudes studioalbumi ja yhtyeen toinen vuonna 1964 ilmestynyt albumi. The Beatlesin johtaman britti-invaasion jälkimainingeissa nauhoitettu levy merkitsi käännekohtaa The Beach Boysin ja lauluntekijä Brian Wilsonin uralla. All Summer Long nousi Yhdysvaltain listaneloseksi. Neljä albumin kappaleista julkaistiin myös EP-levynä Four by The Beach Boys.
Albumin historiaa

Helmikuun alussa 1964 Brian Wilsonin intensiivisen sävellyskauden tuloksena syntyivät muun muassa kappaleet ”I Get Around”, ”All Summer Long”, ”Wendy” ja ”Girls on the Beach”. Beach Boysit äänittivät lauluosuutensa 21-vuotiaan Brian Wilsonin tuottamien, sessiomuusikoiden soittamien instrumentaalipohjien päälle.
”I Get Around” julkaistiin pari kuukautta ennen albumia singlenä ja siitä tuli yhtyeen ensimmäinen listaykkönen Yhdysvalloissa. Se oli myös yhtyeen ensimmäinen Top10-hitti Britanniassa (listaseitsemäs). Albumi julkaistiin heinäkuussa 1964 ja se nousi listaneloseksi Yhdysvalloissa.
All Summer Long merkitsi myös muutosta yhtyeen sisäisissä suhteissa. Wilsonien isä ja yhtyeen manageri Murry Wilson oli dominoinut vuosia veljeksiä ja heidän tekemisiään, mutta tämä albumi merkitsi käännekohtaa suhteessa. ”I Get Aroundin” äänitysten aikaan yhtye erotti hänet managerin tehtävistä.
Albumin kansi

Kesäisessä levynkannessa on värikkäiden valokuvien muodostama fotomontaasi. Valokuvien ottajiksi on merkitty aiempia kansikuvia ottaneet Kenneth Veeder ja George Jerman, mutta on jäänyt epäselväksi kuka otti etukannen värikuvat ja takakannen mustavalkoiset studiokuvat. Kuvat on otettu samalla Malibun pohjoispuolisella Paradise Cove -rannalla kuin Surfin’ Safarinkin kansi. Hiekalla on kuvattu vain neljää yhtyeen jäsentä (Brian, Carl, Dennis ja Mike) yhdessä kahden tytön kanssa. Al Jardine oli kuvauspäivänä flunssassa ja hänen kuvansa ovat myöhemmältä päivältä.
Albumin ensimmäisessä painoksessa kappale ”Don't Back Down” oli kannessa väärinkirjoitettuna ”Don't Break Down”.
Kappaleet

| Ykköspuoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Laulu | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | I Get Around | Brian Wilson / Mike Love | Brian Wilson / Mike Love | 2.12 |  |  |  |  |  |
| 2. | All Summer Long | B. Wilson / Love | Love / yhtye | 2.06 |  |  |  |  |  |
| 3. | Hushabye | Doc Pomus / Mort Shuman | B. Wilson / Love | 2.40 |  |  |  |  |  |
| 4. | Little Honda | B. Wilson / Love | Love | 1.52 |  |  |  |  |  |
| 5. | We’ll Run Away | B. Wilson / Gary Usher | B. Wilson | 2.00 |  |  |  |  |  |
| 6. | Carl’s Big Chance | B. Wilson / Carl Wilson | instrumentaali | 2.25 |  |  |  |  |  |
| Kakkospuoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Laulu | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Wendy | B. Wilson / Love | yhtye / Love | 2.19 |  |  |  |  |  |
| 2. | Do You Remember? | B. Wilson / Love | Love / B. Wilson | 1.40 |  |  |  |  |  |
| 3. | Girls on the Beach | B. Wilson | B. Wilson / Dennis Wilson | 2.24 |  |  |  |  |  |
| 4. | Drive-In | B. Wilson / Love | Love | 1.51 |  |  |  |  |  |
| 5. | Our Favorite Recording Sessions | B. Wilson / Dennis Wilson / C. Wilson / Love / Al Jardine | puhe | 1.59 |  |  |  |  |  |
| 6. | Don’t Back Down | B. Wilson / Love | Love / B. Wilson | 1.44 |  |  |  |  |  |
Kappaleet > Vuoden 2001 uudelleenjulkaisu

All Summer Long julkaistiin uudelleenmasteroituna CD-levynä yhdessä Little Deuce Coupen kanssa vuonna 2001. CD sisältää ylimääräiset kappaleet ”Be True To Your School” (single-versio), ”All Dressed Up for School”, ”Little Honda” (vaihtoehtoinen versio) ja ”Don’t Back Down” (vaihtoehtoinen versio).
Single

”I Get Around” / ”Don’t Worry Baby” (jälkimmäinen albumilta Shut Down Volume 2) (Capitol 5174). ”Don’t Worry Baby” nousi toukokuussa 1964 Yhdysvaltain listoilla sijalle 24.
H. K. Corander

Henrik Konstantin Corander (käytti sukunimestään myös muotoa Korander tai Koranteri; 21. syyskuuta 1814 Mikkeli – 16. tammikuuta 1878 Antrea) oli suomalainen kirkkoherra, opettaja, sanomalehtimies ja suomen kielen tutkija.
Elämäkerta

Coranderin vanhemmat olivat Mikkelin nimismies, toimitusvouti Karl Fredrik Corander ja Lovisa Charlotta Nass. Axel Gabriel Corander (23. maaliskuuta 1827 Mikkelin pitäjä – 29. syyskuuta 1877 Viipuri) oli suomalainen opettaja, kirjailija ja toimittaja. Axel Gabriel Corander (1827–1877) ja Claes Fredrik Corander (1822–1872), molemmat opettajia ja toimittajia, olivat hänen veljiään. Corander kävi Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1833. Corander valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1836. Hänet vihittiin papiksi 1837. Myöhemmin Corander valmistui vielä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1857.
Corander toimi pappina Mikkelissä, Valkjärvellä, Ristiinassa, Tohmajärvellä, Pukkilassa, Juuassa ja Pielisjärvellä. Hän oli Viipurin lukion 2. matematiikan lehtori vuodesta 1843, Käkisalmen ala-alkeiskoulun rehtori vuodesta 1851 ja Viipurin lukion 2. teologian lehtori vuodesta 1852 sekä lukion apulainen 1858–1862. Corander oli myös Helsingin yliopiston suomen kielen dosenttina 1860–1862 sekä toimi sanomalehtimiehenä vuodesta 1856. Viimeksi hän oli Antrean kirkkoherrana vuodesta 1867.
Corander suomensi 1845 J. L. Runebergin Hirvenhiihtäjät-runoelman. Samana vuonna hän julkaisi ensimmäisen suomenkielellä kirjoitetun suomen kielen kieliopin kouluja varten Suomalajnen Kieli-Oppi Kowlujen tarpe'eksi ja oli mukana perustamassa Viipurin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuraa.
Corander oli naimisissa vuodesta 1840 Sofia Ottiliana Ingellin kanssa. Heillä oli 11 lasta.
Teoksia

Suomalajnen kieli-oppi kovlujen tarpe'eksi : ruotsalajsen esi-puheen kanssa opettajalle1 osa, tojmittana on H. K. Koranteri. Johanna Cedervaller ja poika, Wiipuri 1845
Dissertatio academica originem indolemque genuinum formarum linguæ Fennicæ verbalium enucleare periclitatura, väitöskirja. 1853
Suomalaisten nimukka- ja lausukka- (eli tehdikkö-) sanojen jakauntumisesta taivutuksen suhteen, väitöskirja. Helsinki 1859
Praktisk lärobok i finska språket : Förra delen, N. A. Zilliacus, Wiborg 1866
Suomennoksia

Publius Virgilius Maro : Laulu Aineiaasta 1, suomentanut alku-teoksen runo-mitalla H. K. Korander.Tekijä, Viipuri 1874
Aiheesta muualla

| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  DDB  Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852
Taierzhuangin taistelu

Taierzhuangin taistelu oli 24. maaliskuuta – 7. huhtikuuta 1938 Kiinan–Japanin sodan aikana käyty taistelu kiinalaisten ja japanilaisten joukkojen välillä Taierzhuangin kaupungin hallinnasta Jiangsun maakunnassa. Taistelu oli lopputulokseltaan kiinalaisten ensimmäinen suuri voitto japanilaisista sodan aikana.
Tausta

Taierzhuang on pikkukaupunki Xuzhoun pohjoispuolella Jiangsun maakunnassa Keisarinkanavan pohjoisrannalla. Sen sijainti oli strateginen etenkin Xuzhoun puolustuksen kannalta. Japanilaiset 2. armeijan joukot olivat ylittäneet Keltaisenjoen pohjoisessa helmikuussa 1938 edeten kohti Xuzhouta.
Japanilaisten puolelta Taierzhuangiin saapui ensin maaliskuussa ltagaki Seishiron 5. divisioona. Seuraavan kuun puolella heitä tukemaan saapui vielä Isogai Rensuken komentama 10. divisioona. Yhteensä japanilaisia joukkoja oli taistelussa 30 000–50 000. Kiinalaisia puolustajia komensi viidennen sota-alueen komentaja Li Zongren. Hänen alaisinaan palvelivat Zhang Zizhong, Tang Enbo, Sun Lianzhong ja Chi Fengcheng. Puolustajillaan oli käytössään 100 000-300 000 sotilasta.
Taistelu

Taistelut Taierzhuangissa alkoivat 24. maaliskuuta. Huhtikuun puolella japanilaiset tekivät puolustajia pienemmillä joukoillaan useita panssarivaunujen ja tykistön tukemia hyökkäyksiä. Japanilaisten pommikoneet tekivät myös ilmaiskuja kaupunkiin. Aikaisemmin Jangtsen alajuoksun seudulla saadut helpot voitot olivat saaneet heidät aliarvioimaan vastustajansa. Kiinalaisia oli huomattavasti enemmän, mutta heidän aseistuksensa oli yksinkertaisempaa. Kiinalaiset olivat tehokkaimmillaan yötaisteluissa, jossa heidän oli helpointa käyttää hyödykseen määrällistä ylivoimaansa. Taierzhuangin kaupunkitaistelujen aikana osapuolet kävivätt usein yhteenottoja pistimin. Japanilaisten onnistui vallata Taierzhuang, mutta 5. huhtikuuta Li Zongren määräsi vastahyökkäyksen, jonka aikana japanilaiset ajettiin kaupungista ja heidän joukkonsa olivat tulla piiritetyiksi. Kiinalaiset eivät kuitenkaan huonomman liikkuvuutensa takia voineet täysin hyödyntää japanilaisten tukalaa tilannetta. Taistelut olivat päättyneet 7. huhtikuuta.
Seuraukset

Japanilaiset olivat menettäneet taistelun aikana 11 000 sotilasta kaatuneina. Kiinalaisten tappiot olivat noin 20 000 kaatunutta, joiden lisäksi noin 30 000 oli haavoittunut. Taierzhuang oli tuhoutunut lähes tyystin etenkin ilmapommitusten takia. Monet sen asukkaista olivat paenneet ennen taistelua, mutta monet muut saivat surmansa. Kiinalaisille Taierzhuangin taistelu oli heidän ensimmäinen saavuttamansa suuri voitto japanilaisista. Useiden tappioiden putken jälkeen voitto mursi myytin japanilaisten voittamattomuudesta ja oli koko sodan kannalta merkittävä taistelutahtoa nostattanut tekijä.
Kiinalainen sotilas valmistelee käsikranaateista tehtyä itsemurhavyötä, jota oli tarkoitus käyttää panssarivaunuja vastaan.