stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
IFAF Champions League

| IFAF Champions League |
| --- | --- |

Laji:  amerikkalainen jalkapallo
Maa(t):   Eurooppa
Perustettu:  2014
Lopetettu:  2016
Joukkueita:  13 (11 maata)
Eniten mestaruuksia:   Wroclaw Panthers  Carlstad Crusaders  Helsinki Roosters (1)
Sivusto:  ifafeurope.org
IFAF Champions League oli amerikkalaisen jalkapallon mestarien liiga Euroopassa. Liigan järjesti amerikkalaisen jalkapallon maailmanliitto. Sarjaan osallistuivat kansallisten sarjojen parhaat joukkueet, mutta Saksan, Sveitsin ja Itävallan pääsarjat ovat jättäytyneet liigasta ulkopuolelle ja ne pelasivat omaa BIG6-sarjaansa. Kaudella 2016 sarjaan osallistuu 13 joukkuetta 11 maasta.
IFAF Champions League perustettiin vuonna 2014, kun Euroopan lajiliitto yhdisti toimintansa maailmanliiton kanssa ja EFL-sarjan luonne muuttui.
Liigan sarjassa on kaksi vaihetta. Alkusarjassa joukkueet pelaavat alkulohkoissa kaksi ottelua ja lohkojen voittajat jatkavat neljän joukkueen lopputurnaukseen. Kaudella 2014 Ranskan Élancourtissa pelatun lopputurnauksen voitti Helsinki Roosters. Kauden 2015 lopputurnaus pelattiin Belgradissa, Serbiassa. Turnauksen voitti ruotsalainen Carlstad Crusaders joka voitti finaalissa isäntäjoukkue SBB Vukovi Beogradin.
Maailmanliiton kiistojen takia IFAF Champions League lopetettiin kolmen kauden jälkeen. Kaudelle 2017 olisi osallistunut vain viisi seuraa.
Mestarit

2016  Wroclaw Panthers
2015  Carlstad Crusaders
2014  Helsinki Roosters
Juha Viitala

Juha Petteri Viitala (s. 1976) on suomalainen sosialidemokraattinen poliitikko. Viitala toimii Raumalla UPM:n työsuojeluvaltuutettuna. Viitala harrastaa valokuvausta ja Lapin matkailua. Viitala valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
John Guidetti

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: John Alberto Guidetti
Syntymäaika: 15. huhtikuuta 1992 (ikä 32)
Syntymäpaikka: Tukholma, Ruotsi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 185 cm
Paino: 79 kg
Seura
Seura: Alavés
Pelinumero: 9
Junioriseurat
1998–2002: Brommapojkarna
2002–2003: Impala Bromma Boys
2003–2004: Mathare United
2004–2005: Ligi Ndogo
2007–2008: Brommapojkarna
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2008 | Brommapojkarna | 2 | (0) |
| 2008–2015 | Manchester City | 0 | (0) |
| 2010 | → Brommapojkarna (laina) | 8 | (3) |
| 2010–2011 | → Burnley (laina) | 4 | (1) |
| 2011–2012 | → Feyenoord (laina) | 23 | (20) |
| 2014 | → Stoke City (laina) | 6 | (0) |
| 2014–2015 | → Celtic (laina) | 24 | (8) |
| 2015–2018 | Celta | 66 | (11) |
| 2018 | → Alavés (laina) | 17 |  |
| 2018–2022 | Alavés | 46 | (3) |
| 2020– | → Hannover (laina) | 14 | (2) |
| 2022– | AIK | 2 | (1) |
Maajoukkue
| 2012– | Ruotsi | 17 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 25. heinäkuu 2022.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 8. tammikuuta 2017.
John Alberto Guidetti (s. 15. huhtikuuta 1992 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Celta Vigoa ja on pelipaikaltaan on hyökkääjä.
Seurajoukkueura

Guidetti aloitti jalkapalloilu-uransa Brommapojkarnan junioriakatemiasta, josta hän siirtyi myöhemmin perheensä muuton myötä kenialaiseen Ligi Ndogoon. Huhtikuussa 2008 hän teki juniorisopimuksen englantilaisen Manchester Cityn kanssa, joka oli pituudeltaan kolmivuotinen.
Kesällä 2010 Manchester Cityn päävalmentaja Roberto Mancini halusi nähdä Guidettin pelaavan seuran edustusjoukkueessa, minkä ansiosta hän matkasi joukkueen mukana Yhdysvaltoihin harjoitusleirille. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa harjoituskaudella portugalilaista Sporting Lissabonia vastaan. Kaksi kuukautta myöhemmin 22. syyskuuta 2010 hän teki virallisen ensiesiintymisensä englantilaisseurassa liigacupin ottelussa West Bromwich Albionia vastaan.
25. marraskuuta 2010 Guidetti teki kuukauden lainasopimuksen Burnleyn kanssa, jonka jälkeen sitä oli mahdollisuus jatkaa. Ensimmäistä kertaa avauskokoonpanossa hän oli 26. joulukuuta 2010 ottelussa Barnsleytä vastaan, jossa syntyi myös hänen ensimmäinen ja ainoa maalinsa joukkueessa.
Kesän 2011 siirtoikkunan viimeisenä päivänä hän siirtyi kauden kestävällä lainasopimuksella alankomaalaiseen Feyenoordiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
John Guidettin esittely World Football -sivustolla (englanniksi)
Ruotsin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2016
1 Isaksson |
2 Lustig |
3 Johansson |
4 Granqvist |
5 Olsson |
6 Forsberg |
7 Larsson |
8 Ekdal |
9 Källström |
10 Ibrahimović |
11 Berg |
12 Olsen |
13 Jansson |
14 Lindelöf |
15 Hiljemark |
16 Wernbloom |
17 Augustinsson |
18 Lewicki |
19 Kujović |
20 Guidetti |
21 Durmaz |
22 Zengin |
23 Carlgren |
Valmentaja Hamrén
Ruotsin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Olsen |
2 Lustig |
3 Lindelöf |
4 Granqvist |
5 Olsson |
6 Augustinsson |
7 Larsson |
8 Ekdal |
9 Berg |
10 Forsberg |
11 Guidetti |
12 Johnsson |
13 Svensson |
14 Helander |
15 Hiljemark |
16 Krafth |
17 Claesson |
18 Jansson |
19 Rohdén |
20 Toivonen |
21 Durmaz |
22 Kiese Thelin |
23 Nordfeldt |
Valmentaja Andersson
Jouko Saari (säveltäjä)

Jouko Saari (s. 23. marraskuuta 1944 Tukholma) on suomalainen orkesterinjohtaja ja säveltäjä. Hän on toiminut monissa musiikin ammateissa, kuten kanttoriurkurina, musiikinopettajana, korrepetiittorina, kuoronjohtajana sekä kapellimestarina.
Jouko Saari kirjoitti ylioppilaaksi Kallion yhteiskoulusta Helsingistä 1962. Hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa 1962–1968 ja suoritti orkesterinjohdon diplomin 1968. Hänellä on loppututkinnot myös koulu- kirkko- ja yleisen musiikin osastoilta pääaineinaan trumpetti ja urut. Hän opiskeli myös musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa 1965–1967 sekä Indianan yliopistossa 1969–1970 Fulbright-stipendiaattina oopperaa ja orkesterinjohtoa samoin kuin kesäkursseilla Weimarissa, Salzburgissa ja Hilversumissa Jansonsin, Masurin, Madernan ja Fournetin johdolla.
Saari on vieraillut kapellimestarina vuodesta 1968 lähtien Suomen lisäksi useissa maissa Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Hänellä on ollut kiinnityksiä muun muassa Tampereella, Hämeenlinnassa, Lahdessa 1978–1984 sekä Kölnin ja Göteborgin oopperoissa. Saari valittiin 1988 kaupungintaiteilijaksi Lahdessa. Nykyisin hän toimii urkurina ja freelance-kapellimestarina.
Saarella on myös omaa sävellystuotantoa. Orkesteriteokset ovat sävellyksiä puhallinorkesterille vuodesta 1960. Niitä on levyttänyt Töölö Brass –yhtye. Vuodelta 1973 on peräisin Meditaatio jousiorkesterille. Lisäksi Saari on säveltänyt yksinlauluja ja kuoroteoksia, esimerkiksi "Meri ja ranta" lapsikuorolle 1997 ja "Kolme joululaulua" sekakuorolle 2000, hengellisiä lauluja ja pieniä urkusävellyksiä, sarjan kolmelle trumpetille, sarjan uruille ja vaskille sekä kamarimusiikkia muun muassa oboelle. Vuonna 2000 hän voitti Nurmeksen Joululaulujen sävellyskilpailun sävellyksellä "Hetkeksi hiljene maa". Saaren teoksia ovat kustantaneet Sulasol ja Edition Tilli.
Jatkettu jaksollinen järjestelmä

Jatkettu jaksollinen järjestelmä on malli, jota on ehdotettu superraskaiden alkuaineiden luokitteluun. Nykyisessä jaksollisessa järjestelmässä on seitsemän jaksoa, ja se päättyy alkuaineeseen 118 eli oganessoniin. Kuitenkin, mikäli raskaampia alkuaineita on olemassa, ne pitää järjestellä erilaisen mallin mukaan. Tähän malliin lisättäisiin nykyisten s-, p-, d- ja f-lohkojen ohella uusi g-lohko, sillä 6. ja 7. jaksoon kuuluu kumpaankin 32, mutta 8. jaksoon teoreettisesti 50 alkuainetta. Ensimmäisen kerran g-lohkon sisältävää mallia jaksolliselle järjestelmälle ehdotti Glenn Seaborg vuonna 1969.
Toistaiseksi ainuttakaan g-lohkon alkuainetta ei ole valmistettu laboratoriossa eikä löydetty luonnosta. Ensimmäisen g-lohkon alkuaineen järjestysluku on luultavasti 121, ja sen systemaattinen nimi on unbiunium. Tämän lohkon alkuaineet tulevat luultavasti olemaan hyvin epävakaita. Ei tiedetä, onko 8. jakson alkuaineiden valmistaminen mahdollista, ja jos on, kuinka pitkälle. Mikäli on olemassa jakso 9, se tulee luultavasti olemaan viimeinen[lähde? ].
Joona Mourujärvi

| Joona Mourujärvi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. tammikuuta 2002 (ikä 22) Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  170 cm
Paino:  70 kg
Seura
Seura:  ei joukkuetta
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  Kärpät (SML) Hermes (Mestis)
Joona Mourujärvi (s. 7. tammikuuta 2002 Oulu) on suomalainen jääkiekkopuolustaja. Hän laukoo oikealta.
Ura

Mourujärvi on Kiekko-Laserin kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Oulun Kärppiin, jossa Mourujärvi voitti kauden 2017–2018 päätteeksi SM-hopeaa. Kauden 2019–2020 päätteeksi hänet valittiin B-nuorten SM-sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Kaudella 2020–2021 Mourujärvi jakoi pudotuspeleissä Kärppien U20-joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Samu Koskenkorvan kanssa lukemalla +6.
Kaudella 2021–2022 Mourujärvi nousi Kärppien U20-joukkueen varakapteeniksi. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 6+18=24. Mourujärvi debytoi samalla kaudella myös Kärppien SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi seitsemän runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Mourujärvi teki liigadebyyttinsä 16. lokakuuta 2021 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Hänelle avautui paikka Kärppien kokoonpanosta, kun Jaakko Niskala oli loukkaantunut. Mourujärvi merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 5.58 minuuttia ja Mourujärvi keräsi teholukeman +1. Kauden 2022–2023 hän pelasi kokonaan Kärppien U20-joukkueessa.
Mourujärvi siirtyi kaudeksi 2023–2024 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen. Hän ei kuitenkaan pelannut koko kaudella loukkaantumisen vuoksi.
Johan Jakob Chydenius

Johan Jakob Chydenius (17. elokuuta 1836 Helsinki – 4. marraskuuta 1890 Helsinki) oli suomalainen kemisti.
Chydenius oli Helsingin yliopiston professori 1871–1880. Hänen ensi tutkimuksensa käsittelivät toriumia, mutta oltuaan opintomatkalla Pariisissa hän siirtyi orgaaniseen kemiaan. Hän oli innokas opettaja ja oli kiinnostunut ajan uusista orgaanisen kemian teorioista.
Johan Jakob Chydeniuksen vanhemmat olivat Yleisen revisionilaitoksen ylikomissaari Anders Johan Chydenius (1795–1865) ja Margareta Sofia Enbom. Toimittaja Anders Herman Chydenius ja kirjapainon johtaja Emilia Chydenius olivat hänen sisaruksiaan.
Aiheesta muualla

Chydenius 5: Johan Jakob, Nordisk Familjebok, Runeberg.org
Joonianmeren maanjäristys 1953

| Joonianmeren maanjäristys 1953 |
| --- | --- |
 Maanjäristyksen intensiteettikartta.
Päivämäärä:  12. elokuuta 1953
Aika:  11.23.52 (paikallista aikaa) 9.23.52 (UTC)
Magnitudi:  7,2 (Mw)
Intensiteetti:  X
Episentrumin sijainti:  38°17′59″N, 20°48′2″E
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:  Kreikka
Henkilövahingot:  476 kuollutta, n. 2 412 loukkaantunutta
Joonianmeren maanjäristys 1953, myös Kefalonián suuri maanjäristys, oli merenalainen maanjäristys, joka tapahtui Kreikassa 12. elokuuta 1953 kello 11.23 paikallista aikaa (9.23 UTC). Sen keskus sijaitsi Joonianmerellä Kefalonián saaren itäpuolella, ja se vaikutti erityisesti Kefalonián, Zákynthoksen ja Ithakan saarilla. Maanjäristyksen magnitudi oli 7,2 ja intensiteetti X.
Maanjäristyksen tuhoja Kefalonián saarella.
Maanjäristys oli viimeinen ja voimakkain kolmen peräkkäisen, järjestyksessä voimistuneen maanjäristyksen sarjassa. Ensimmäinen, jonka magnitudi oli 6,4, tapahtui 9. elokuuta kello 9.41 paikallista aikaa (7.41 UTC). Sen keskus oli Ithakan Stavróksen kylän lähellä. Toinen järistys, jonka magnitudi oli 6,8, tapahtui 11. elokuuta kello 5.32 paikallista aikaa (3.32 UTC). Sen keskus oli Zákynthoksen luoteispuolella. Jälkijäristyksiä, joista useat nousivat vielä magnitudiin 5, tapahtui lukuisia, ja ne kestivät syyskuun lopulle saakka. Yhteensä järistyksiä oli noin 150.
Näistä kolmesta 12. elokuuta maanjäristys oli yksi nyky-Kreikan historian tuhoisimpia. Se kesti noin 20 sekuntia. Järistyksessä kuoli 476 ja loukkaantui noin 2 412 henkeä. Maanjäristys tuhosi muun muassa Lixoúrin ja Argostólin kaupungit sekä Zákynthoksen kaupungin lähes kokonaan. Argostólissa sanotaan säilyneen pystyssä vain kaksi taloa. Tuhoja lisäsivät maanjäristyksen seurauksena syttyneet laajat tulipalot. Maanjäristykseen sanotaan joskus liittyneen tsunamin, mutta tiedot tästä ovat epäselviä. Kerrotaan, että maanjäristyssarjan järistyksiin liittyi poikkeuksellisen voimakkaita maanalaisia ääniä.
Järistykset muuttivat merkittävästi tuhoja kärsineiden saarten paikkakuntien ulkonäköä, sillä vanhat rakennukset olivat tuhoutuneet. Kaupunkeja ja kyliä rakennettiin uusiksi nykyaikaisilla asemakaavoilla ja tiukemmilla rakennusnormeilla. 1950-luvun lopulle mennessä jälleenrakennushankkeessa oli rakennettu yli 27 000 uutta taloa. Aluksi saarelaisia kiellettiin muuttamasta pois saarilta, sillä Kreikka kamppaili vielä edellisten evakkoaaltojen seurausten kanssa, mutta kiellon päättymisen jälkeen monet muuttivat pois saarilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joonianmeren maanjäristys 1953 Wikimedia Commonsissa
Johannes Raitjoki

Johannes Raitjoki on hämeenkyröläinen artisti. Kevyttä folksävytteistä poppia soittava laulaja-lauluntekijä on ollut mukana niin Idolsissa, X Factorissa kuin Kuorosodassakin. Johannes Raitjoki on julkaissut Konkurssi Recordsin kautta EP:n Oleva, tuleva, mennyt sekä samasta EP:stä instrumentaaliversion. Häntä on mainostettu mm. Suomen uudeksi J. Karjalaiseksi.
Diskografia > Singlet

”Tiet paratiisiin” (2016)
”Musta sade” (2015)
”Ohikiitävä elämä” (2014)
Diskografia > EP:t

Oleva, tuleva, mennyt (2016)
Oleva, tuleva, mennyt (2016,  instrumentaali)
Diskografia > Musiikkivideot

”Tiet paratiisiin” (2016)
”Musta sade” (2015)
”Ohikiitävä elämä” (2014)
Aiheesta muualla

Artistin kotisivut
Jason Kenny

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jason Kenny vuonna 2012  |  Jason Kenny vuonna 2012  |  Jason Kenny vuonna 2012  |  |
Maa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Miesten ratapyöräily
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking 2008 | joukkuesprintti |  |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | joukkuesprintti |  |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | eräajo |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2016 | joukkuesprintti |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2016 | eräajo |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2016 | keirin |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 | keirin |  |
|  Hopeaa | Peking 2008 | eräajo |  |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | joukkuesprintti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Apeldoorn 2011 | eräajo |  |
|  Kultaa | Minsk 2013 | keirin |  |
|  Kultaa | Lontoo 2016 | eräajo |  |
|  Hopeaa | Pruszków 2009 | joukkuesprintti |  |
|  Hopeaa | Apeldoorn 2011 | joukkuesprintti |  |
|  Hopeaa | Melbourne 2012 | eräajo |  |
|  Hopeaa | Apeldoorn 2018 | joukkuesprintti |  |
|  Hopeaa | Berliini 2020 | joukkuesprintti |  |
|  Pronssia | Ballerup 2010 | joukkuesprintti |  |
|  Pronssia | Melbourne 2012 | keirin |  |
| Euroopan kisat  | Euroopan kisat  | Euroopan kisat  |  |
|  Pronssia | Minsk 2019 | joukkuesprintti |  |
| EM-kilpailut   | EM-kilpailut   | EM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Pruszków 2010 | keirin |  |
|  Hopeaa | Apeldoorn 2013 | keirin |  |
|  Hopeaa | Apeldoorn 2019 | joukkuesprintti |  |
|  Pronssia | Pruszków 2010 | eräajo |  |
|  Pronssia | Pruszków 2010 | joukkuesprintti |  |
|  Pronssia | Apeldoorn 2013 | eräajo |  |
Maa:  Englanti
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Hopeaa | Glasgow 2014 | joukkuesprintti |  |
|  Hopeaa | Glasgow 2014 | eräajo |  |
Jason Francis Kenny, OBE (s. 23. maaliskuuta 1988 Bolton, Englanti) on brittiläinen ratapyöräilijä ja olympiavoittaja. 177 senttimetriä pitkä ja 80 kilogrammaa painava Kenny edustaa Sportcity Velo -joukkuetta. Hän kilpailee keirinissä ja eräajossa.
Ura

Kenny on osallistunut neljiin kesäolympialaisiin, vuosina 2008, 2012, 2016 ja 2021. Vuonna 2008 hän saavutti Pekingistä kultaa joukkuesprintistä ja hopeaa eräajosta. Neljä vuotta myöhemmin kotikisoista Lontoosta tuli kaksi kultaa, joukkuesprintistä ja eräajosta. Rio de Janeirosta 2016 hän saavutti kolme kultaa, joukkuesprintistä, eräajosta ja keirinistä. Vuonna 2021 Tokion olympialaisissa Kenny saavutti keirinin kultaa ja joukkuesprintin hopeaa. Kennystä tuli Tokiossa eniten olympiavoittoja (7) ja olympiamitaleja (9) saavuttanut brittiurheilija kautta aikojen.
MM-kilpailuista Kenny on saavuttanut kolme kultaa, viisi hopeaa ja kaksi pronssia. Mitaleista kaikki kullat, yksi hopea ja yksi pronssi ovat tulleet henkilökohtaisista kisoista. EM-kilpailuista Kenny on saavuttanut yhden kullan, kaksi hopeaa ja kolme pronssia. Mitaleista kaikki paitsi yksi hopea ja pronssi ovat tulleet henkilökohtaisilta matkoilta. Euroopan kisoista hän on saanut joukkuesprintissä pronssia. Olympialaiset, MM-kilpailut ja EM-kilpailut mukaan lukien Kenny on saavuttanut 23 arvokisamitalia.
Kenny on edustanut Englantia Kansainyhteisön kisoissa. Vuonna 2014 hän saavutti hopeaa joukkuesprintistä ja eräajosta Kansainyhteisön kisoista Glasgow'sta.
Kenny voitti kaksi nuorten maailmanmestaruutta. Nuorten EM-kilpailuissa hän saavutti kolme kultaa, yhden hopean ja kaksi pronssia.
Muuta

Kenny nimettiin brittiläisen imperiumin jäseneksi (MBE) uutenavuotena 2009. Uutenavuotena 2013 Kenny nousi arvoasteikossa, nyt hänestä tuli brittiläisen imperiumin upseeri (OBE). Hän avioitui ratapyöräilijä Laura Trottin kanssa syyskuussa 2016.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jason Kenny Wikimedia Commonsissa
Juho Kivistö

Juho Armas Kivistö (9. syyskuuta 1906 Helsinki – 10. huhtikuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja ja Helsingin apulaiskaupunginjohtaja.
Juho Kivistön vanhemmat olivat peltiseppä Juho Kivistö ja Amanda Helena Mäkinen ja puoliso vuodesta 1936 Edith Onerva Oksanen. Kivistö teki 1940-luvulla opintomatkoja Keski-Eurooppaan ja Neuvostoliittoon. Hän toimi Suomen kunnantyöntekijäin liiton sihteerinä 1939–1946, liiton puheenjohtaja hänestä tuli 1946.  Tässä tehtävässä Kivistö oli vuoteen 1950. SAK:n työvaliokunnan jäsen hän oli 1939–1951. Helsingin kaupunginhallituksen jäsenenä kahteen otteeseen toiminut Kivistö tuli kaupungin kiinteistötoimen johtajaksi ensin virkaatekevänä, vuodesta 1951 hän oli vakinainen toimenhaltija Väinö Salovaaran jälkeen.
Jatkoaika.com

Kuvakaappaus Jatkoajan Liiga-osion etusivulta 10. kesäkuuta 2018.
Jatkoaika.com on suurin suomalainen jääkiekkoon erikoistunut verkkolehti, jonka yhteydessä toimii myös keskustelupalsta. Sivusto toimii vapaaehtoisvoimin, ja siitä vastaa Jatkoaika ry.
Sivusto perustettiin vuonna 2001. Pääasiassa jääkiekon SM-liigaa, Mestis-liigaa, NHL-liigaa ja maaotteluita seuraava Jatkoaika julkaisee uutisten ohella muun muassa otteluennakoita, otteluraportteja, haastatteluja ja kolumneja. Jatkoajan nykyinen päätoimittaja on Harri-Pekka Pietikäinen. Marraskuussa 2016 Inter­ne­tin liikennettä tilastoivan Alexan mukaan Jatkoaika.com oli Suomen 200. suosituin verkkosivusto.
Verkkolehden yhteydessä toimivalla Jatkoajan keskustelupalstalla on yli 19 000 rekisteröitynyttä käyttäjää. Jatkoajan keskustelupalstalle käyttäjät valitaan tarkkaan. Uusien käyttäjien pitää muun muassa perustella, miksi heille pitäisi suoda kirjoitusoikeudet.
Suomen urheilugaala nimesi Jatkoaika.comin verkkolehden urheilujournalismi-palkinnon ehdokkaaksi vuonna 2010.
Suomen jääkiekkoliitto on palkinnut Jatkoajan vuoden Mestis-mediana kahdesti, vuosina 2010 ja 2018.
Verkkolehden päätoimittajat

Matti Liljaniemi 2001–2002
Janne Heikkilä 2002–2003
Jarmo Korhonen 2004
Juha Hiitelä 2004–2007
Mikael Hoikkala 2007–2009
Kimmo Viitarinne 2009–2010
Emil Elo 2010–2012
Antti Wennström 2012–2017
Antti Pärnänen 2017–2020
Jani Mesikämmen 2020–2022
Antti Pärnänen 2022-2023 (vt.)
Harri-Pekka Pietikäinen 2023-
Aiheesta muualla

Jatkoaika.com
Juho Kirjonen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 8. maaliskuuta 1977 (ikä 47)
Syntymäpaikka: Pöytyä, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 189 cm
Junioriseurat
1984–1988: KaaNa
1989–1994: KaaPo
1995–1996: TPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1997 | KaaPo | 20 | (0) |
| 1998 | FC Inter | 18 | (1) |
| 1998 | → VG-62 | 2 | (0) |
| 1999 | TP-Seinäjoki | 23 | (0) |
| 2000 | MuSa | 24 | (2) |
| 2001 | Jaro | 22 | (1) |
| 2002 | VPS | 17 | (0) |
| 2003 | RoPS | 15 | (0) |
| 2004 | Närpes Kraft | 7 | (0) |
| 2004–2009 | KaaPo | 90 | (1) |
| 2010–2011 | PiPS | 20 | (3) |
| 2011 | PaiHa | 8 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 266 | (8) |
Valmennusura
2006–2009: KaaPo
2011–: PaiHa
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Juho Antti Kirjonen (s. 8. maaliskuuta 1977 Pöytyä) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli keskuspuolustaja.
Kirjonen pelasi Veikkausliigassa 17 ottelua kaudella 2002 edustaen VPS:aa. Ykkösessä hän pelasi 109 ottelua edustaen Interiä (1998), TP-Seinäjokea (1999), MuSaa (2000), Jaroa (2001), RoPS:aa (2003) ja Närpes Kraftia (2004).
Johannes Matthias Sperger

Johannes Matthias Sperger
Johannes Matthias Sperger (23. maaliskuuta 1750 Feldsberg – 13. toukokuuta 1812 Schwerin) oli saksalainen kontrabasisti ja säveltäjä. Hän työskenteli uransa aikana useissa hoveissa, joista pisimpään Mecklenburgissa (1789–1812). Vuosina 1786–1789 hän matkusti laajasti esiintyäkseen Prahassa, Berliinissä, Ludwigslustissa, Ansbachissa, Passaussa, Parmassa, Triestessä ja Bolognassa.
Spergerin omat kirjoitukset ovat olleet tärkeinä lähteinä tiedoille hänen elämästään ja sävellyksistään. Hänen tuotantoonsa kuuluu 45 sinfoniaa, 18 konserttoa kontrabassolle ja lukuisia kamarimusiikkiteoksia.
Aiheesta muualla

IMSLP: Johannes Matthias Sperger: nuotteja
Juho Kilo

Juho Teemu Kristian Kilo (s. 23. kesäkuuta 2002) on suomalainen jalkapalloilija joka edustaa Alankomaiden Eerste divisiessä pelaavaa ADO Den Haagia.
| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Juho Teemu Kristian Kilo
Syntymäaika: 23. kesäkuuta 2002 (ikä 22)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: Keskikenttä
Pituus: 178 cm
Seura
Seura: Den Haag
Pelinumero: 25
Junioriseurat
2012–2018: KäPa
2018–2023: Hamburger SV
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2020–2023 | Hamburger SV II | 64 | (6) |
| 2024 | Haka | 23 | (3) |
| 2024– | Den Haag | 4 | (0) |
Maajoukkue
| 2018–2019 | Suomi U17 | 9 | (0) |
| 2019 | Suomi U18 | 2 | (0) |
| 2021–2024 | Suomi U21 | 9 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 10. syyskuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 20. huhtikuuta 2024.
Joona Rajala

Joona Rajala (s. 20. heinäkuuta 1999) on suomalainen jääpalloilija, joka pelaa Ruotsin Allsvenskanissa Tranås BoIS:ssa.
Ura

Rajala edusti kasvattajaseuraansa Porin Narukerää kevään 2023 Suomen mestaruuteen päättyneen kauden loppuun.
Keväällä 2023 Rajala siirtyi Ruotsin Elitserienissä pelaavaan IFK Motalaan.
Keväällä 2024 IFK Motala ilmoitti ettei se aio osallistua Elitserieniin tulevalla kaudella. Ilmoituksen jälkeen Rajala siirtyi Allsvenskanissa pelaavaan Tranås BoIS:iin.
Saavutukset

Seurajoukkueessa
SM-pronssi (2): 2021, 2022
SM-kulta: 2023