stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruotsi yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa 2008
Joukkue > Miehet

400 metrin juoksu: Johan Wissman
800 metrin juoksu: Mattias Claesson
60 metrin aitajuoksu: Robert Kronberg
Korkeushyppy: Stefan Holm, Linus Thörnblad
Seiväshyppy: Alhaji Jeng, Jesper Fritz
Joukkue > Naiset

60 metrin juoksu: Lena Berntsson
1 500 metrin juoksu: Kajsa Haglund
60 metrin aitajuoksu: Susanna Kallur
Korkeushyppy: Emma Green
Kuulantyöntö: Helena Engman
Tulokset > Miehet

| laji | urheilija | kilpailu | sijoitus | tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 400 m | Johan Wissman | alkuerät | 1. | 46,12 PB |
| 400 m | Johan Wissman | välierät | 2. | 46,86 |
| 400 m | Johan Wissman | loppukilpailu | 2. | 46,04 PB |
| 800 m | Mattias Claesson | alkuerät | 4. | 1.49,12 |
| 800 m | Mattias Claesson | välierät | 5. | 1.48,50 |
| 60 m aidat | Robert Kronberg | alkuerät | 2. | 7,73 |
| 60 m aidat | Robert Kronberg | välierät | 4. | 7,75 |
| Korkeushyppy | Stefan Holm | karsinta | 1. | 227 |
| Korkeushyppy | Stefan Holm | loppukilpailu | 1. | 236 |
| Seiväshyppy | Alhaji Jeng | karsinta | 8. | 565 |
| Seiväshyppy | Alhaji Jeng | loppukilpailu | 7. | 570 |
| Seiväshyppy | Jesper Fritz | karsinta | NM | ei tulosta |
Tulokset > Naiset

| laji | urheilija | kilpailu | sijoitus | tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Lena Berntsson | alkuerät | 4. | 7,45 |
| 60 m | Lena Berntsson | välierät | 4. | 7,26 PB |
| 1 500 m | Kajsa Haglund | alkuerät | 8. | 4.14,82 PB |
| 60 m aidat | Susanna Kallur | alkuerät | 1. | 7,87 |
| 60 m aidat | Susanna Kallur | välierät | DNS | vetäytyi |
| Korkeushyppy | Emma Green | karsinta | 12. | 186 |
| Kuulantyöntö | Helena Engman | karsinta | 15. | 16,79 |
Maissitärkkelys

Maissitärkkelys on maissista valmistettua tärkkelystä. Maissitärkkelystä käytetään sakeuttamisaineena nestemäisissä ruuissa, kuten kastikkeissa, mehuissa ja kiisseleissä sekä myös sidosaineina lääkkeissä. Sitä käytetään joskus jauhojen sijaan, koska se muodostaa läpinäkyvän sekoituksen samean sijaan. Maissitärkkelyksen keksijänä pidetään Thomas Kingsfordia, joka kehitti aineen 1840-luvulla ja perusti sittemmin suureksi kasvaneen tärkkelystehtaan.
Myös kauppanimillä maizena ja maisena tunnettu maissitärkkelys on maissinjyvistä saadusta ydinjauhosta erotettua, tummaa tai vaaleaa tärkkelysjauhoa. Se sekoitetaan ruokaan samalla tavoin kuin perunajauho eli ensin pieneen määrään kylmää vettä ja sitten tämä seos varovasti ja koko ajan sekoittaen kuuman ruoan sekaan.
Aiheesta muualla

Fineli: Maissitärkkelys (Arkistoitu – Internet Archive)
MSC Opera

| MSC Opera |
| --- | --- |
 MSC Opera
Tyyppi:  risteilyalus
Lippuvaltio:   Panama
IMO-numero:  9250464
Omistaja:  Newco Opera SA, Napoli, Italia (Mediterranean Shipping Co)
Rakennustelakka:  Alstom Chantiers de l'Atlantique, St. Nazaire, Ranska
Rakennusnumero:  L32
Kölinlasku:  12. joulukuuta 2002
Vesillelasku:  11. syyskuuta 2003
Luovutettu:  23. toukokuuta 2004
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  9
Pituus:  251,30 m
Leveys:  32,00 m
Syväys:  6,60 m
Bruttovetoisuus (GT):  59 058
Koneisto:  4 x Wärtsilä 12V38A -dieselmoottoria
Koneteho:  30 600 kW
Nopeus:  21,7 kn
Hyttipaikkoja:  2 200
Matkustajia:  2 200
Miehistö:  740
Sisaralukset:  MSC Lirica
Lähteet:  
MSC Opera on MSC Cruisesin hallinnoima Ranskassa vuonna 2004 valmistunut Mistral-luokan risteilyalus.
Rakentaminen

Alus tilattiin Alstom Chantiers de l'Atlantiquelta St. Nazairesta Ranskasta. Sen köli laskettiin 12. joulukuuta 2003 telakkanumerolla L32 ja alus laskettiin vesille 11. syyskuuta 2003. Alus luovutettiin 23. toukokuuta 2004 napolilaiselle Newco Opera SA:lle. Alusta hallinnoi Mediterranean Shipping Co. ja se on liputettu Panamaan.
Käyttöhistoria

Alus aloitti toukokuussa 2004 risteilyt Välimerellä. Sen ollessa 14. toukokuuta 2011 Visbyn tasalla Gotlannin edustalla matkalla Pietarista Kööpenhaminaan aluksen koneet sammuivat. Seuraavana iltana saapui Tvitzer Trym hinasi aluksen Nynäshamniin, jonne alukset saapuivat 16. toukokuuta. Aluksen matkustajat siirrettiin satamassa M/S Södertörniin ja M/S Utö Expressiin. Päivän kuluessa aluksen koneet saatiin jälleen toimimaan ja alus lähti 17. toukokuuta kohti Oskarshamnia hinaajan saattamana. Matkalla alukselle annettiin ohjeet suunnata telakalle Gdanskiin, jonne se saapui 19. toukokuuta. Alus poistui 22. toukokuuta telakalta kohti Southamptonia ja se palasi risteilyille 27. toukokuuta.
Maissivyöhyke

Maissintuotantoalue Yhdysvalloissa 2010.
Maissivyöhyke (engl. Corn Belt) on alue Yhdysvaltain Keskilännessä ja Kanadassa Ontarion provinssissa. 1850-luvulta saakka alueella on viljelty runsaasti maissia ja myös muun muassa soijapapuja. Alueella on erityisen suotuisat viljelyolosuhteet.
Maantiede

Maissivyöhykkeeseen lasketaan Yhdysvalloissa yleensä kuuluvan Ohio, osa Kansasista, Nebraska, Etelä- ja Pohjois-Dakota. Pohjoisessa vyöhyke käsittää myös osan Minnesotasta ja etelässä osan Missourista ja Kentuckystä. Maissivyöhyke yltää Yhdysvalloista Kanadan Ontarion provinssin lounaisosaan. Vyöhykkeeseen kuuluvat Iowa ja Illinois tuottavat noin kolmasosan koko Yhdysvaltojen maissista.
Maaperä on syvää ja hedelmällistä. Se sisältää paljon orgaanista ainetta ja typpeä. Se on myös varsin tasaista. Alue on kasvukauden aikaisten lämpimien öiden, kuumien päivien ja sateisuuden ansiosta maissintuotannon kannalta ihanteellinen.
Käännös suomeksi
Luettelo Suomessa uhanalaisista sahapistiäisistä

Luettelo Suomessa uhanalaisista sahapistiäisistä sisältää ne Suomessa esiintyvät sahapistiäislajit (Symphyta), joiden uhanalaisuusluokka vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa on äärimmäisen uhanalainen (CR), erittäin uhanalainen (EN) tai vaarantunut (VU). Silmälläpidettäviä, puutteellisesti tunnettuja tai jo hävinneitä lajeja luettelo ei sisällä.
Suomen arviolta noin 790 sahapistiäislajista 42 on luokiteltu uhanalaiseksi, joskin osa kaikkein uhanalaisimmista lajeista on saattanut jo hävitä. Arviointi ei kuitenkaan ole kattava, sillä peräti 58,3 % Suomen sahapistiäislajistosta jäi arvioinnin ulkopuolelle puutteellisen tiedon vuoksi. Lisäksi neljä lajia on tavattu ensimmäisen kerran liian vastikään arvioinnin tekemiseksi ja yksi laji elää ainoastaan koristekasveilla. Kaikkiaan uhanalaisarviointi on tehty 325 sahapistiäislajille.
Athalia liberta VU
Athalia lugens VU
Athalia scutellariae VU
Birka annulitarsis VU
Claremontia brevicornis VU
Dolerus pachycerus EN
Dolerus triplicatus VU
Dolerus zhelochovtsevi EN
Fenella nigrita EN
Fenusa ulmi VU
Halidamia affinis VU
hiisipuupistiäinen Urocerus fantoma VU
jalolehtiäinen Ussurinus nobilis VU
kaunoisolehtiäinen Tenthredo eburata VU
kaunomailapistiäinen Arge pagana VU
ketokudospistiäinen Pamphilius jucundus VU
kerinuijapistiäinen Corynis amoena VU
kirjojunki Xiphydria picta VU
korunuijapistiäinen Abia sericea CR
kuusamankudospistiäinen Pamphilius thorwaldi EN
lapinpuupistiäinen Sirex atricornis VU
laukkikuusipistiäinen Gilpinia sp. cf. excisa VU
Macrophya albicincta VU
Neurtoma iridescens EN
Pamphilius inanitus VU
Pamphilius latifrons VU
Paracharactus gracilicornis VU
Parna apicalis VU
Parna tenella EN
Periclista lineolata VU
pikkujunki Konowia megapolitana VU
pulskamailapistiäinen Arge pullata VU
pumpurinuijapistiäinen Pseudoclavellaria amerinae EN
Selandria melanosterna VU
suomenkuusipistiäinen Gilpinia fennica VU
tammietanainen Caliroa cinxia EN
Tenthredopsis stigma EN
Thrinax contigua VU
Tomostethus nigritus VU
täpläisolehtiäinen Tenthredo fagi EN
täpläkorsiainen Cephus brachycercus VU
verijuurivarsiainen Hartigia linearis VU
Manganaatti

Manganaatti-ionin rakenne.
Liuosta, jossa näkyy manganaatti-ionin tunnusomainen vihreä väri.
Manganaatti (MnO42-) eli manganaatti(VI) on yksi mangaanin oksianioneista. Ionissa mangaanin hapetusluku on +VI. Suoloja, joissa on manganaatti-ioni anionina kutsutaan manganaateiksi.
Manganaatti-ioni on tummanvihreä. Manganaatteja valmistetaan kuumentamalla mangaanidioksidia hapettimien kanssa emäksisissä oloissa tai permanganaattien ja voimakkaiden emästen reaktiolla. Manganaatit ovat stabiileja vain kiinteinä tai erittäin emäksisissä liuoksissa. Muulloin liuos disproportioituu permanganaatti-ioniksi ja mangaanidioksidiksi.
Manganaatit ovat vahvoja hapettimia.
Ryysyranta meni

| ”Ryysyranta meni” Irwin Goodman |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: St. Pauli ja Reeperbahn
 B-puoli: ”Balladi voivuoresta”
 Äänitetty : 1970
 Julkaistu: 1970
 Tyylilaji: folk
 Kesto: 02.56
 Levy-yhtiö: Fazer Finnlevy
Irwin Goodmanin muut singlet
| ”St. Pauli ja Reeperbahn” 1970 | ”Ryysyranta meni” 1970 | ”Tositarkoituksin” 1970 |
Ryysyranta meni on Irwin Goodmanin vuonna 1970 julkaistu musiikkikappale, joka on mukana albumilla St. Pauli ja Reeperbahn.
Kappale perustuu Goodmanin asunnon, Ryysyrannan, pakkohuutokauppaan. Levy-yhtiö Musiikki-Fazer sai myöhemmin kolmensadan markan laskun siitä, että kappaleessa kuullaan Ryysyrannan huutokauppaajan puhetta.
Manganiini

Manganiini on metalliseos, joka koostuu kuparista, mangaanista ja nikkelistä. Seoksen sekoitussuhteet ovat yleensä noin 86 % kuparia, 12 % mangaania ja 2 % nikkeliä.
Manganiinia käytetään sähkötekniikassa vastuksissa sen matalan ominaisvastuksen lämpötilakertoimen ja kestävyyden vuoksi. Sitä käytetään myös muun muassa räjähdysten aiheuttamien paineaaltojen tutkimuksessa.
Robotiikan kolme pääsääntöä

Robotiikan kolme pääsääntöä (myös Kolme pääsääntöä ja Asimovin lait) ovat tieteiskirjailija Isaac Asimovin luoma moraalisäännöstö roboteille. Säännöt esiteltiin vuonna 1942 Asimovin novellissa ”Runaround”, vaikkakin niitä oli enteilty jo aiemmissa tarinoissa. ”Robotiikan käsikirjan (56. laitos, 2058 jaa)” mukaan Kolme pääsääntöä ovat:
Robotti ei saa vahingoittaa ihmisolentoa tai laiminlyönnein saattaa tätä vahingoittumaan.
Robotin on noudatettava ihmisolentojen sille antamia määräyksiä, paitsi jos ne ovat ristiriidassa Ensimmäisen pääsäännön kanssa.
Robotin on suojeltava omaa olemassaoloaan, kuitenkin siten, että sen toimet eivät ole ristiriidassa Ensimmäisen ja Toisen pääsäännön kanssa.
Säännöt on suomentanut Matti Kannosto. Kaikki kolme pääsääntöä esiintyvät ensi kertaa Asimovin novellissa Runaround (1941). Nämä säännöt jäsentävät ja tarjoavat yhteisen teeman Asimovin robotiikkaa käsittelevälle fiktiiviselle kirjallisuudelle. Säännöt esiintyvät Asimovin Robotti -sarjassa ja siihen liittyvässä tarinastossa sekä nuorille aikuisille suunnatussa fiktiivisessä Lucky Starr -sarjassa. Säännöt esiintyivät myös löyhästi Asimovin Robotti-sarjaan perustuvassa elokuvassa I, Robot (2004).
Säännöt on sisäänrakennettu kaikkiin tarinoissa esiintyviin positronirobotteihin, eikä niitä voi turvallisuussyistä kiertää. Monet Asimovin kirjoittamista robotteihin keskittyvistä tarinoista sisältävät ennakoimattomasti toimivia robotteja, jotka pyrkivät tulkitsemaan Kolmea pääsääntöä odottamattomin tavoin. Toiset kirjailijat, joiden teokset sijoittuvat Asimovin fiktiiviseen universumiin, ovat ottaneet Kolme pääsääntöä käyttöön. Sääntöihin viitataan ja niitä parodioidaan ahkerasti kautta tieteiskirjallisuuden ja muiden kirjallisuuden alojen kentän.
Asimov ja muut kirjailijat ovat muuttaneet ja tarkentaneet sääntöjä. Asimov teki itse pieniä muutoksia kolmeen ensimmäiseen sääntöön kehittääkseen robottien, ihmisten ja toisten robottien välistä vuorovaikutusta. Myöhemmissä tarinoissa, joissa robotit olivat ottaneet hallinnollisen vastuun kokonaisista planeetoista ja sivilisaatioista, Asimov lisäsi neljännen – tai nollannen – säännön edeltämään kaikkia muita:
Kolme pääsääntöä, mukaan lukien nollannes, ovat läpäisseet tieteiskirjallisuuden ja niihin viitataan monissa kirjoissa, elokuvissa ja muussa mediassa.
Luominen

Ennen kuin Asimov loi kolme sääntöä, tyypilliset robotti-tarinat noudattivat kaavaa, jota Asimov kutsui Frankenstein-syndroomaksi. Sen mukaan robotti tultuaan luoduksi aina ensi töikseen tappaa luojansa. Poikkeuksiakin löytyy, sillä Lester del Rey ja Otto Binder olivat julkaisseet jo ennen Asimovia tarinoita sympaattisista, ihmisten näköisistä ja tunteellisista roboteista. Binderin romaanissa Adam Links Vengeance esitettiin jopa robotti rakentamassa itselleen moraalisäännöstöä, jonka mukaan robotin ei ikinä pitäisi tappaa ihmistä omasta tahdostaan.
7. maaliskuuta 1939 Asimov matkusti Queensiin, jossa järjestettiin tieteiskirjailijoiden tapaaminen, ja tutustui Binderiin, jonka robottitarinoita hän ihaili. Kolme päivää myöhemmin hän alkoi kirjoittaa omaa tarinaansa sympaattisesta ja jalosta robotista. Tarinan nimi oli Robbie, mutta kun hän vihdoin vei sen kustantajalle, tämä kieltäytyi julkaisemasta sitä, koska se hänen mukaansa muistutti liikaa Reyn Helen O'Loy -nimistä romaania.
Sääntöihin viitataan myös tieteissarjassa Babylon 5: umpikiero psykopoliisi Bester asettaa nimellä Asimov kutsumansa psyykkisen sulun törkeällä tavoin hyväksikäyttämänsä Michael Garibaldin aivoihin: tämä voi vihata ja raivota vapaasti mutta ei pysty vahingoittamaan Besteriä mitenkään.  Tosin periksiantamaton Garibaldi alkaa heti etsiä keinoa vapautua lukosta ja saakin itse sarjassa auki jäävän lupauksen Lyta Aleksander -nimiseltä voimatelepaatilta - tosin avun hinta on kova.
Käännös suomeksi
Luettelo Suomessa uhanalaisista sääskistä

Luettelo Suomessa uhanalaisista sääskistä sisältää ne Suomessa esiintyvät sääskilajit (Nematocera), joiden uhanalaisuusluokka vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa on äärimmäisen uhanalainen (CR), erittäin uhanalainen (EN) tai vaarantunut (VU). Silmälläpidettäviä, puutteellisesti tunnettuja tai jo hävinneitä lajeja luettelo ei sisällä.
Suomen arviolta noin 2700 sääskilajista uhanalaisarviointi on voitu tehdä 1741 lajille, joista 40 katsottiin arviointiin soveltumattomiksi. Vuoden 2000 uhanalaisarvioinnissa arvioituna oli vain kaksi lajia. Monien lajien osalta tiedot ovat edelleen liian puutteellisia arvioinnin tekemiseksi, eikä vuoden 2010 arvioinnissakaan ole arvioitu kaikkia Suomessa tavattavia sääskiheimoja. Punaisen listan lajeja on kaikkiaan 192, joista erittäin uhanalaisiksi on katsottu kuusi ja vaarantuneiksi 64 lajia. Loput ovat silmälläpidettäviä, puutteellisesti tunnettuja tai hävinneitä. Äärimmäisen uhanalaiseksi ei ole luokiteltu yhtään sääskilajia. Aiemmin uhanalaiseksi luokiteltu aarnisääski (Pachyneura fasciata) katsotaan nykyisin elinvoimaiseksi.
aarnikirjokirsikäs Tipula stenostyla VU
aarninokikirsikäs Gnophomyia viridipennis VU
Anaclileia dziedzickii VU
Boletina kivachiana VU
Brevicornu fissicauda VU
Brevicornu occidentale VU
Cerotelion striatum EN
Chaetocladius binotatus VU
Cladopelma goethebueri VU
Cricotopus cumulatus VU
Diamesa permacra VU
Eudicrana nigriceps VU
Gnoriste apicalis VU
Greenomyia baikalica VU
haapanokikirsikäs Gnophomyia acheron VU
hietakirsikäs Tipula nodicornis VU
Hyperoscelis eximia VU
immenköyrykäs Rhabdomastix parva VU
kaislahattara Diacranomyia melleicauda EN
kalkkilähdekirsikäs Scleroprocta pentagonalis VU
kalkkipahlakirsikäs Adelphomyia punctum VU
kalkkisarakka Orimarga juvenilis EN
käpykirsikäs Ormosia loxia VU
lehtojalokirsikäs Ctenophora pectinicornis VU, mahdollisesti hävinnyt
lähdemutakirsikäs Molophilus bifidus EN
lähdeparvikirsikäs Erioptera pederi VU
Macrocera crassicornis VU
Macrorrhyncha rostrata VU
Manota unifurcata VU
Metacnephia tredecimata VU
Mycetophila cingulum VU
Mycetophila nigrofusca VU
Mycetophila ostentanea VU
Mycetophila pecinai VU
Mycetophila sigmoides VU
Mycetophila triangulata VU
Mycomya branderi VU
Mycomya collini VU
Mycomya parva VU
näkinhitukirsikäs Tasiocera fuscescens VU
Orthocladius abiskoensis VU
Parapsectra styriaca VU
Paratanytarsus abiskoensis VU
Phronia maculata VU
Phronia signata VU
Ptychoptera lacustris VU
puroliekokirsikäs Lipsothrix errans EN
rivikirjokirsikäs Tipula matsumuriana VU
Rocetelion humerale VU
salokärsäkirsikäs Elephantomyia edwardsi VU
Sciophila antiqua VU
Sciophila limbatella VU
Sciophila salassea EN
Sciophila setosa VU
Stigmatomeria crassicornis VU
sutihattara Diacranomyia moniliformis VU
Sycorax silacea VU
Symmerus annulatus VU
Symmerus nobilis VU
Sympotthastia fulva VU
Synplasta bayardi VU
Syntemna oulankaensis VU
Syntemna penicilla VU
Tanytarsus gibbosiceps VU
Trichotanypus mariae VU
tundrasahakainen Prionocera abscondita VU
ujonorokirsikäs Neolimnomyia batava VU
Ulomyia cognata VU
Vivacricotopus ablusus VU
Roger Fenton

Roger Fenton: Balaklavan taistelusta hengissä selvinneitä
Roger Fenton (20. maaliskuuta 1819 Bury – 18. elokuuta 1869) oli brittiläinen valokuvaaja, joka tuli kuuluisaksi Krimin sotaa koskevista kuvistaan ollen eräänlainen rintamavalokuvaamisen edelläkävijä. Fentonin kuvia julkaistiin The Illustrated London News -aikakauslehdessä, joka oli myönteisempiselvennä brittien osallistumiselle ranskalaisten ja turkkilaisten kanssa sotaan Krimillä venäläisiä vastaan.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Risteilyalus

Suomessa vuonna 2006 rakennettu loistoristeilijä M/S Freedom of the Seas.
Risteilyalus (puhekielessä myös risteilijä) on suuri matkustajalaiva, jota käytetään pääasiassa virkistysmatkailua varten. Toisin kuin linjalaivat joita käytetään matkustamiseen merten yli, risteilyalukset tyypillisesti tekevät meno-paluu matkan pysähtyen välillä satamissa, joissa matkustajat voivat käydä maissa retkillä tai opastetuilla kierroksilla. Vaihtoehtona on myös matkat ilman määränpäätä, jolloin laiva viettää muutaman päivän merellä käymättä satamissa.
Nykypäivän risteilyalukset ovat kömpelömpiä ja hitaampia kuin entisajan linjalaivat. Risteilyalusten rungot eivät ole yhtä jäykkiä, eivätkä ne kestä yhtä hyvin kovaa merenkäyntiä kuin merten ylitykseen suunnitellut linjalaivat. Lisätyt mukavuudet tekevät risteilyaluksista käytännössä kelluvia hotelleja, jotka ovat suunnattu merimatkailusta kiinnostuinelle turisteille.
Vuoteen 2021 mennessä maailmanlaajuisesti käytössä on 324 risteilyalusta, joihin mahtuu yhteensä 581 200 matkustajaa. Risteilymatkailusta on vuosien saatossa muodostunut suuri turismikohde. Alan arvioitu arvo on noin 23,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja matkustajia on noin 13,9 miljoonaa vuonna 2021
Vuoteen 2023 asti maailman suurin risteilyalus on Royal Caribbean -varustamon M/S Wonder of the Seas, kunnes M/S Icon of the Seas ohittaa sen.
Historia > Syntyperä

Italiassa, perinteisessä Grand Tourin kohdemaassa, tarjottiin ensimmäinen risteilykokemus Francesco I laivan kyydissä, joka seilasi Molempain Sisiliain kuningaskunnan lipun alla. Laiva valmistui vuonna 1831, ja teki ensimmäisen matkansa Napolista vuonna 1833 suuren mainoskampanijan jälkeen. Laivalla oli kyydissä ylintä luokkaa kaikkialta Euroopasta kun laiva vietti merellä hieman yli kolme kuukautta käyden Taorminassa, Cataniassa, Syrakusassa, Maltalla, Korfussa, Patrassa, Delfoissa, Zákynthosissa, Ateenassa, Smyrnassa ja Konstantinopolissa, viihdyttäen matkustajia tarjoamalla mm. satamissa retkiä ja ohjattuja kierroksia, tanssia, korttipelejä ulkokansilla sekä juhlia. Laiva oli kuitenkin vain Euroopan aristokratian käytössä eikä sitä käytetty kaupallisesti.[lähde? ]
P&O esitteli ensimmäisen kerran matkustajaristeilypalveluita vuonna 1844, mainostaessaan merimatkoja mm. Gibraltarille, Maltalle ja Ateenaan. Nykyisten risteilylomien edeltäjänä, nämä matkat olivat ensimmäisiä laatuaan. P&O Cruises on maailman vanhin risteily-yhtiö. Myöhemmin yhtiö ryhtyi tarjoamaan matkoja myös mm. Aleksandriaan ja Konstantinopoliin. 1800-luvun loppupuolella yhtiö koki voimakasta kasvua, jonka aikana yhtiö otti käyttöön jatkuvasti suurempia ja ylellisempiä laivoja, jotka palvelivat paremmin kasvavia markkinoita. Aikakauden huomionarvoisia laivoja olivat esimerkiksi vuonna 1880 rakennettu SS Ravenna, joka oli ensimmäinen laiva jossa oli täysin teräksinen kansirakenne, ja vuonna 1889 rakennettu SS Valetta, joka oli ensimmäinen sähkövalaistuksella varustettu laiva.
Prinzessin Victoria Luise oli ensimmäinen yksinomaan risteilytarkoitukseen rakennettu laiva. Laivan suunnitteli Albet Ballin, joka oli Hampurin-Amerikan linjan pääjohtaja. Laiva valmistui vuonna 1900.
Luksusristeilyjen harjoittaminen tunkeutui vähitellen mukaan jo vakiintuneeseen Atlantin ylittävään linjaliikenteeseen. Eri yhtiöiden kilpaillessa matkustajista, myös linjalaivoihin, tunnetuimpana RMS Titanic, ruvettiin lisäämään ylellisyyksiä, kuten fine dining ravintoloita, ylellisiä palveluita ja korkean luokan hyttejä. 1800-luvun lopussa Albert Ballin, Hampuri-Amerikka linjan johtaja, oli ensimmäinen, joka siirsi linjalaivansa risteilemään etelän lämpöön pahimpien Atlantin talvien ajaksi. Muut yhtiöt olivat nopeita seuraamaan perässä. Jotkin yhtiöt jopa rakensivat laivoja, jotka oli suunniteltu helposti siirrettäväksi kesän linjaliikenteestä talven risteilytoimintaan.
Vuonna 1897 kolme laivaa operoi matkoja Euroopan ja Pohjois Amerikan välillä. Vuoteen 1906 mennessä laivojen määrä oli kasvanut jo seitsemään.
Brittiläiset Inman Line operoi City of Paris -laivaa ja Cunard Line operoi Campania ja Lucania -laivoja. White Star Line operoi Majestic ja Teutonic-laivoja. La Lorraine ja La Savoie laivoja operoi Ranskalainen Compagnie Générale Transatlantique
Laivayhtiöt

Matkustaja-aluksen omistaa ja sitä operoi yleensä laivayhtiö, joka myy risteilymatkoja kuluttajille. Laivayhtiöt toimivat kahdella alalla; ne ovat liikenneyhtiöitä ja viihdeyhtiöitä samanaikaisesti, mikä näkyy laivalla miehistönä, jota johtaa kapteeni sekä vieraanvaraisuushenkilökuntana, jota johtaa "hotellinjohtajaan" verrattava henkilö. Jotkin laivayhtiöt ovat suoria linjalaivayhtiöiden jälkeläisiä kuten esimerkiksi Cunard Line, mutta monet yhtiöt ovat perustettu 1960-luvulla puhtaasti risteilytoimintaa varten.
Risteilyalustoiminta on historiallisesti ollut epävaakaata. Laivat ovat kalliita sijotuksia, joissa on korkeat ylläpitokulut, jonka seurauksena varausten määrän lasku voi asettaa laivaytiön nopeasti taloudelliseen ahdinkoon. Laivayhtiöt ovat myyneet, remontoineet ja uudelleennimenneet laivoja pysyäkseen jatkuvasti muuttuvien matkailutrendien perässä. Laivat ovat ympärivuorokautisessa käytössä, joten yllättävästä huoltotoimenpiteestä saattaa seurata tuhanisa pettyneitä asiakkaita.
Epäonnistumisien ja yhdistymisien aalto 1990-luvulla johti siihen, että suuret holdingyhtiöt ostivat monia pienempiä laivayhtiöitä, jotka nykyään toimivat tytäryhtiöinä ja brändeinä suurille yhtiöille. Vanhoja brändejä pidetään yllä osittain brändiuskollisuuden vuoksi, mutta näin myös pystytään tarjoamaan eri tasoisia risteilyjä eri brändien alla. Esimerkiksi Carnival Corporation & plc omistaa molemmat Carnival Cruise Linen, joka nähdään enemmän nuoremmille suunnattuina bilelaivoina, sekä Holland America Linen, jonka laivat viljelevät enemmän klassista eleganssia. Vuonna 2004 Carnival yhdisti Cunard Linen pääkonttorin Princess Linen pääkonttoriin Santa Claritaan Californiaan, jotta yhtiöiden hallinto-, rahoitus- ja teknologiapalvelut voitaisiin yhdistää, päättäen Cunardin historian omana (tytär)yhtiönään emoyhtiöstä riippumatta. Cunard kuitenkin sai hieman itsenäisyyttä takaisin vuonna 2009, kun yhtiön pääkonttori siirrettiin Carnival Houseen Southamptoniin.
Yleinen käytäntö risteilyalalla luetteloida siirtojen, kauppojen ja uusien tilausten toteuttajaksi pienempi tytäryhtiö eikä suurta holdingyhtiötä. Eli toisin sanoen esimerkiksi Carnival Cruises ja Holland America Line nähdään laivayhtiöinä, kun taas esimerkiksi Carnival Corporation & plc, joka omistaa edellä mainitut, nähdään vain laivayhtiöt omistavana holdingyhtiönä.
Joitkin laivayhtiöt ovat erikoistuneet vain tietynlaisiin risteilyihin, esimerkiksi Saga Cruisesin risteilyille pääseen vain yli 50 vuotta täyttäneet. Useat yhtiöt tarjoavat "tutkimusmatkoja" esimerkiksi Antarktikselle tai Galápagossaarille.
Tällä hetkellä kolme suurinta laivaholdingyhtiötä ovat Carnival Corporation & plc, Royal Caribbean Cruises Ltd. ja Norwegian Cruise Line Holdings.
Kaikkien maailman risteilyalusten hyttien määrä on alle 2 % maailman hotellihuoneista.
Organisointi

Riseilyalukset ovat organisoitu lähes samalla tavalla kuin hotellit; täydellä vieraanvaraisuushenkilökunnalla sekä tämän lisäksi mukana on myös normaali laivan miehistö. Kaikkein ylellisimmillä laivoilla ei ole epätavallista nähdä enemmän henkilökuntaa kuin matkustajia.