stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Steve Chimombo

Steve Bernard Miles Chimombo (1945 Zomba – joulukuu 2015 Zomba) oli malawilainen runoilija, näytelmäkirjailija, prosaisti, toimittaja ja kirjallisuuskriitikko.
Chimombo sai humanististen tieteiden kandidaatin arvon Malawin yliopistosta sekä humanististen tieteiden maisterin ja filosofian tohtorin arvot Columbian yliopistosta. Hän suoritti opintoja myös Walesin ja Leedsin yliopistoissa. Chimombo työskenteli englannin kielen professorina Malawin yliopistossa. Hän sai Iowan yliopistosta Honorary Fellowship'n kirjoittamisessa.
Chimombon tuotantoon kuuluu runoja, romaaneja, näytelmiä, novelleja ja tieteellinen julkaisu Malawi Oral Literature: The Aesthetics of Indigenous Arts (1988). Chimombo kirjoitti myös lapsille suunnattua kirjallisuutta. Vuonna 1988 hän sai Noma Award for Publishing in Africa -kunniamaininnan.
Chimombo kuoli 70-vuotiaana aivoverenkiertohäiriöön. Hänellä oli vaimo, tytär ja kaksi poikaa.
Teoksia

The Rainmaker (1978), näytelmä
The Basket Girl (1990), romaani
Tell Me a Story (1992), novellikokoelma
Wachiona Ndani? (1992), näytelmä
Napolo and the Python (1994), runokokoelma
The Bird Boy's Song (2002), lastenkirja
Napolo and Other Poems (2009), kootut runot
Chimombon kirjoituksia on myös julkaistu antologioissa The Heinemann Book of Contemporary African Short Stories (1992) ja The Penguin Book of Modern African Poetry (1998).
Routaeriste

Routaeristettä käytetään rakentamisessa estämään maan routimista perustusten ympärillä. Eristeillä estetään pakkasen tunkeutumisen maaperään ja sitä kautta roudan aiheuttamat vauriot rakenteille.
Routiminen

Routiminen on maanpinnan liikkumista tai maan fysikaalisten ominaisuuksien muuttumista routaantumisen tai roudan sulamisen yhteydessä.
Routiminen johtuu maaperässä olevan jäätyvän veden tilavuuden muutoksista. Kun vesi laajenee, liikkuvat maaperässä olevat kiinteät ainekset, mitä kutsutaan routaliikkeeksi. Routaliike voi puolestaan liikuttaa rakenteita ja aiheuttaa vaurioita rakennuksille tai teille.
Routimisen vaikutuksia voi vähentää eristeiden lisäksi myös rakentamalla routimattomalle tai vähän routivalle maapohjalle, esimerkiksi kalliolle. Myös rakenteiden perustaminen routarajan alapuolelle ehkäisee routavaurioita.
Routaeristäminen

Routaeristeillä estetään maaperän jäätyminen halutulla alueella. Maan routaeristäminen alkoi lisääntyä, kun taloudelliset ja kestävät EPS-eristelevy, eli kansanomaisemmin styroksieristeet yleistyivät. Aikaisemmin routaa vastaan käytettiin esimerkiksi talon seinustalle kasattua lunta, mutta sulamisvedet altistivat rakenteita kosteusrasitukselle. 
Routaeristeet mitoitetaan siten, että ne kestävät maassa useita vuosikymmeniä. Eristyskyvyn on oltava rakennusten routaeristyksessä sellainen, että suojattavat rakenteet selviävät pahimmasta 50 vuoden aikajänteellä esiintyvästä routatalvesta. Routaeristeitä käytetään myös teiden ja muiden kulkuväylien routaeristykseen, jolloin ei tarvitse vaihtaa niin paljon routimatonta maa-ainesta (kalliomurska tms.). Teiden eristys mitoitetaan sallitun routanousun mukaan ja vähimmillään pyritään tasaiseen routanousuun, jolloin tien pinnoite ei vaurioidu.
Rakennusten perustusten routaeristyksessä routaeristeet asennetaan talon perustusten reunoille siten, että ne on kallistettu poispäin rakennuksesta. Tämä varmistaa, että levyille mahdollisesti kertyvä vesi valuu pois, eikä imeydy ajan kuluessa levyihin. Levyjen päälle levitetään n. 50 mm sorakerros(tai kalliomurska), jonka päälle tulee sadevesivalumilta suojaava muovi. Muovia ei saa asentaa suoraan eristeen päälle, koska maaperästä muovin alapinnalle tiivistyvä kosteus kastelisi eristeen.. Perustusten routaeristyksen sijasta perustus voidaan upottaa niin syvälle että routa ei pääsen niin syvälle, eristeiden poisjättämisellä maaperän lämpötila myös on alhaisempi joka edesauttaa kellariseinien ja perustusten rakennusfysikaalista toimintaa, kuivattaen seinää/perustusta.
Routaeristemateriaalit

Nykyään routaeristeinä käytetään yleisimmin EPS- ja XPS-eristeitä. EPS-levyjen etuna on edullisempi hinta, kun taas kestävämpi XPS on pitkäikäisempi.
Routaeristemateriaalit > EPS

EPS-levyt ovat solurakenteeltaan harvempia kuin XPS, joten vesi tunkeutuu niihin helpommin. Eräässä tuotetestissä vuodelta 2011 on todettu EPS-levyillä jopa kolmen prosentin vedenimeytyvyyttä. Vedenimeytyvyys on eristeissä merkittävä arvo, sillä vesi pienentää levyn eristyskykyä. EPS-levyjen valmistajia ovat mm. Soklex, Ruukki ja Thermisol.  Osittain testistä nousseen kohun vuoksi EPS-levyjen valmistajat ovat panostaneet tuotekehitykseen ja nykyisin saatavilla onkin myös EPS-routaeristeitä joiden vedenimeytyvyys on alle 1%. Vuodesta 2015 lähtien EPS-levyiltä on vaadittu SFS-7032 -standardin mukaisen sulatus-jäädytystestin tulokset. Testissä levyt jäädytetään ja sulatetaan 300 kertaa, minkä jälkeen niiden vedenimevyys ja puristuslujuus tarkistetaan.
Routaeristemateriaalit > XPS

XPS-routaeristeissä käytetään suulakepuristustekniikkaa, jonka avulla solukoosta saadaan huomattavasti pienempi kuin EPS-materiaalissa. Samalla rakenteesta saadaan täysin yhtenäinen ja pinnasta tiivis. XPS-eristeet jäävät vedenimevyydessä noin 0,5 % luokkaan. XPS-materiaalin puristuslujuus on EPS-levyjä suurempi, minkä ansiosta sitä voidaan käyttää esimerkiksi teiden ja rautateiden routaeristykseen. Hinta XPS-levyillä on korkeampi kuin EPS:llä. Valmistajia ovat muun muassa Finnfoam, Helover, Onninen ja Saint-Gobain.
Routaeristeillä on ollut vuodesta 2001 lähtien VTT-sertifionti, joka on määritellyt niiden ominaisuudet. Jatkossa eristeet sertifioidaan rakennustuotteille pakollisen yleiseurooppalaisen CE-merkinnän vaatimusten mukaisiksi.
Routaeristys tulevaisuudessa

Routaeristyksen merkitys tulee lisääntymään sitä mukaa kun talojen energiatehokkuus paranee. Etenkin passiivi- ja matalaenergiataloissa on kiinnitetty runsaasti huomiota lämmöneristykseen, jolloin maaperään ei karkaa yhtä paljon lämpöä kuin aiemmin. Tämä edellyttää entistä parempaa routaeristystä, jotta maa talon ympärillä pysyisi jäätymättömänä. Myös tuulettuvaa alapohjaa käyttävissä ns. rossipohjataloissa routaeristämiseen on kiinnitettävä huomiota, jotta maaperän kylmyys ei aiheuttaisi kosteuden tiivistymistä alapohjaan.
Aiheesta muualla

TM Rakennusmaailman routaeristelevyjen vertailutesti: Liikaa laatupoikkeamia: Vertailussa routaeristeet, solupolystyreeni, TM Rakennusmaailma 8/2011
Routaeristeiden upotuskoe, EPS vs. XPS
Steve Jackson

Steve Jackson -nimisiä henkilöitä ovat:
Steve Jackson (s. 1951), brittiläinen pelisuunnittelija, kirjoittaja ja peliarvostelija
Steve Jackson (s. noin 1952), yhdysvaltalainen roolipelien suunnittelija, Steve Jackson Games -yhtiön perustaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Steve Jackson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sohon Torwet

Sohon Torwet ry on Turun yliopistossa toimiva opiskelijapuhallinorkesteri.
Orkesteri perustettiin vuonna 1951 Turun yliopiston Satakuntalais-Hämäläisen Osakunnan torviseitsikoksi. Vuosien varrella se on laajentunut varsinaiseksi puhallinorkesteriksi, joka esiintyy aktiivisesti niin opiskelijayhdistysten kuin yksityisten tilaajienkin erilaisissa tilaisuuksissa. Orkesteri harjoittelee aktiivisesti Yo-talo B:n Osakuntasalissa.
Sohon Torwien ohjelmisto koostuu enimmäkseen  tanssimusiikista eri vuosikymmeniltä, joka kattaa tyylilajeja perinteisistä lavatansseista nykymusiikin hitteihin saakka. Orkesterin vuosi huipentuu kevätkonserttiin, joka sisältää sekä klassista että kevyempää musiikkia.
Sohon Torwien laulusolistina on esiintynyt muun muassa M. A. Numminen, ja orkesteri on ollut mukana monilla Nummisen levytyksillä.
Diskografia

1991: 40-vuotisjuhlalevy
1995: Suuri solistilevy
1999: Ruusutarha
2003: Yön ääniä
Kirjallisuutta

Niinikoski, Matti: Torwien väkevä henki  : Opus iv, 2001–2011. Turku 2011.
Aiheesta muualla

Sohon Torwien kotisivut
Stade de Marrakech

| Stade de Marrakech |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Marrakech, Marokko
Avattu:  5. tammikuuta 2011
Kenttä:  luonnonnurmi
Arkkitehti:  Gregotti Associati International
Käyttäjät
 Kawkab Marrakech 
Katsojakapasiteetti
 45 240 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Stade de Marrakech on monikäyttöstadion, joka sijaitsee Marrakechissä Marokossa. Stadion otettiin käyttöön 5. tammikuuta 2011 ja sen nykyinen kapasiteetti on 45 240. Se toimii jalkapalloseura Kawkab Marrakech kotikenttänä.
Aiheesta muualla

Stadion Stadium Guide -sivustolla (englanniksi)
Suomen vesilaki (2011)

Vuoden 2011 vesilaki (SDK 587/2011, ruots. vattenlag) on Suomessa 1. tammikuuta 2012 voimaan tullut laki, jonka tavoitteita ovat vesivarojen ja vesiympäristön käytön edistäminen ja järjestäminen, vesiympäristön käytöstä aiheutuvien haittojen ehkäiseminen ja vähentäminen sekä vesivarojen ja vesiympäristön tilan parantaminen. Lailla kumottiin vuoden 1961 vesilaki, joka oli voimassa vuoden 2011 loppuun saakka.
Soukkanen (järvi)

| Soukkanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°26′36″N, 27°09′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pieksäjärven valuma-alue (14.79)
Laskujoki:  oja Haapajokeen 
Järvinumero:  14.792.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111 m  
Pituus:  740 m  
Leveys:  580 m  
Rantaviiva:  2,175 km  
Pinta-ala:  20,64 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSoukkanen 
Soukkanen  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Haapakosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 740 metriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 21 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Haapajoen alueeseen (14.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111 metriä mpy.
Stendal (piirikunta)

Stendal on piirikunta Saksi-Anhaltin osavaltiossa, Saksassa. Piirikunnan aluehallinto sijaitsee Stendalin kaupungissa.
Stendalin naapuripiirikunnat ovat pohjoisesta myötäpäivään lueteltuna Brandenburgin osavaltiossa Prignitz, Ostprignitz-Ruppin ja Havelland, Saksi-Anhaltin osavaltiossa Jerichower Land, Börde ja Altmarkkreis Salzwedel sekä Ala-Saksin osavaltiossa Lüchow-Dannenberg.
Stendalin sijainti Saksi-Anhaltin osavaltiossa.
Hansaliitto

Saksi-Anhaltin pohjoisosan Altmarkissa on pitkät perinteet Hansaliitosta, mihin on vaikuttanut alueen läpi virtaava tärkeä kauppareitti Elbe, sekä sen sivujoki Havel. Siellä on enemmän Hansaliiton jäsenkaupunkeja kuin missään muulla Euroopassa. Kaupungeista kuusi sijaitsee Stendalin piirikunnassa. Vuodesta 1358 alkaen liittoon ovat kuuluneet Stendal, Havelberg, Werben ja Seehausen (Altmark), vuodesta 1368 Tangermünde ja vuodesta 1436 Osterburg. Hansaliitto toi alueelle vaurautta, mikä näkyy mahtavissa kaupungintaloissa ja kirkoissa. Altmarkin länsiosassa olevassa Altmarkkreis Salzwedelin piirikunnassa on vielä lisäksi kaksi hansaliittoon kuulunutta kaupunkia Salzwedel (1263) ja Gardelegen (1358).
Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen vuonna 1990 entisen Itä-Saksan hansakaupungit alkoivat ottaa uudelleen käyttöön hansakaupunkistatuksia. Altmarkissa ensimmäisenä tämän otti käyttöön Salzwedel vuonna 2008.
Vaakuna

Stendalin piirikunta muodostettiin vuonna 1994 kolmesta vanhasta piiristä: Stendalista (Kreis Stendal), Osterburgista (Kreis Osterburg) ja Havelbergistä (Kreis Havelberg). Nykyinen vaakuna koostuu näiden kolmen entisen piirin historiasta. Vasemmalla oleva punainen kotka on peruja Brandenburgin markkreivikunnan vaakunasta, johon entinen Havelbergin piiri kuului. Bismarckin suvun vaakunan hopeisilla tammenlehvillä oleva kultainen apilanlehti symboloi entistä Stendalin piiriä, sekä kolme kultaista ruutua entistä Osterburgin piiriä.
Kunnat

Piirikuntaan kuuluu 25 kuntaa.
Aland
Altmärkische Höhe
Altmärkische Wische
Arneburg (kaupunki)
Bismark (Altmark) (kaupunki)
Eichstedt
Goldbeck
Hassel (Altmark)
Havelberg (hansakaupunki)
Hohenberg-Krusemark
Iden
Kamern
Klietz
Osterburg (hansakaupunki)
Rochau
Sandau (kaupunki)
Schollene
Schönhausen
Seehausen (Altmark) (hansakaupunki)
Stendal (hansakaupunki)
Tangerhütte (kaupunki)
Tangermünde (kaupunki)
Werben (hansakaupunki)
Wust-Fischbeck
Zehrental
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stendal (piirikunta) Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan verkkosivut landkreis-stendal.de (saksaksi)
Saksi-Anhaltin piirikunnat ja kaupunkipiirit
Altmarkkreis Salzwedel
Anhalt-Bitterfeld
Börde
Burgenlandkreis
Dessau-Roßlau
Halle
Harz
Jerichower Land
Magdeburg
Mansfeld-Südharz
Saalekreis
Salzlandkreis
Stendal
Wittenbergin piirikunta
Sodankylä (albumi)

| Sodankylä Maj Karma |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 6. lokakuuta 2004
 Tuottaja(t): Gabi Hakanen, Janne Halmkrona
 Tyylilaji: vaihtoehtorock, hard rock, poprock
 Kesto: 36.08
 Levy-yhtiö: Megamania
Listasijoitukset
  7.
Maj Karman muut julkaisut
| Musta Paraati (EP) 2004 | Sodankylä 2004 | Ukkonen 2006 |
Singlet albumilta Sodankylä
 ”Kyynel” Julkaistu: 2004  ”Pohjola” Julkaistu: 2004 (nettisingle)  ”Sodankylä” Julkaistu: 19. tammikuuta 2005  ”Sarvia ja hampaita” Julkaistu: 15. kesäkuuta 2005
Sodankylä on Maj Karman kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 6. lokakuuta 2004. Se on ensimmäinen yhtyeen nykyisellä nimellä ilmestynyt täyspitkä albumi. Nimikappale "Sodankylä" on uudelleensanoitettu versio yhtyeen Kaukana puhelimista -debyyttialbumin kappaleesta "Don Säilän hyväksyntä". Albumi on yhtyeen viimeinen levy, jossa soittaa basisti V.V.V..
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Maj Karma.
Avaus – 1.15
Pohjola – 4.00
Kyynel – 2.49
Sodankylä – 3.59
Pää – 2.41
Kello 18.00 – 3.33
Sarvia ja hampaita – 3.28
Pakko – 3.35
Katala kamara – 3.18
Turpaan vaan – 2.46
Aaverakastajat – 4.39
Kokoonpano

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Yhtye Herra Ylppö – laulu  Häiriö – kitara, taustalaulu  J. Savolainen – rummut  V.V.V. – basso  |  Vierailevat muusikot Ann Bell Fell – taustalaulu  Tuomo Saikkonen – taustalaulu  King Alcohol – kosketinsoittimet  |  Tuotanto Gabi Hakanen – tuottaja, miksaaja  Janne Halmkrona – tuottaja  Pauli Saastamoinen – masteroija  |
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net:
Soundi:
Aiheesta muualla

Sodankylä discogs.com -sivustolla
Maj Karma
| --- | --- |
Studioalbumit:   Kaukana puhelimista  Kaakao  Ääri  Rautaneito  Metallisydän  Sodankylä  Ukkonen  Salama  Peltisydän  101 tapaa olla vapaa 
Muuta:  Diskografia
Steve Hogarth

Steve Hogarth
Steve Hogarth (s. 14. toukokuuta 1956 Kendal, Englanti) on Marillion-yhtyeen nykyinen laulaja. Hän liittyi yhtyeeseen Fishin lähdettyä siitä 1980-luvun viimeisinä vuosina. Hän oli aiemmin toiminut yhtyeissä The Europeans ja How We Live. Hänellä on ollut sivuprojekteja myös Marillionin aikana.
Sungei Bulohin kosteikonsuojelualue

| --- | --- |
Sijainti:  Lim Chu Kang (d) (käännä suomeksi) Singapore
Pinta-ala:  1,3 km2 
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  双溪布洛湿地保护区, Paya Simpanan Sungei Buloh, Sungei Buloh Wetland Reserve 
Tyyppi:  Luonnonpuisto 
Perustettu:  2002 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kosteikonsuojelualueen tunnus.
Sungei Bulohin kosteikonsuojelualue on luonnonsuojelualue Singaporessa.  Se perustettiin lintuharrastajien vuonna 1986 tekemän aloitteen pohjalta. Siellä tavataan ympäri vuoden mangrovesoiden tyypillisiä lajeja kuten taskurapuja ja vesikäärmeitä, ja syyskuun ja maaliskuun väisenä aikana lisäksi muuttolintuja, etenkin vesilintuja ja kahlaajia.
Puisto sijaitsee Singaporen luoteisosassa katkarapukasvattamoiden keskellä. Se on tärkeä muuttolintujen levähdyspaikka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sungei Bulohin kosteikonsuojelualue Wikimedia Commonsissa
Sveitsinranska

| Sveitsinranska |
| --- | --- |
Oma nimi:  français de Suisse
Tiedot
Alue:   Sveitsi
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  romaaniset kielet
 Ohje 
Sveitsinranska (ransk. français de Suisse) viittaa Sveitsin ranskankielisellä Romandien alueella puhuttavaan ranskan kieleen. Ranska on yksi Sveitsin virallisista kielistä saksan, italian ja retoromaanin ohella.
Vuoden 2015 arvion mukaan noin 22,7 prosenttia sveitsiläisistä puhuu ranskaa äidinkielenään.
Svekonorjalainen orogenia

Svekonorjalainen orogenia oli mesoproterotsooisella maailmankaudella ilmennyt orogeeninen mannerliikuntoprosessi, joka tapahtui eteläisen Norjan törmättyä Balticaan. Orogenian pääasiallinen aikakausi oli noin 1050-920 miljoonaa vuotta sitten. Tällöin syntyi laajalla eteläisen Norjan alueella rautaa sisältäviä magmakivilajeja. Orogenian myöhäisvaiheessa, noin 1200-850 miljoonaa vuotta sitten muodostui pohjois-eteläsuuntainen orogeninen vyöhyke, joka ulottui Oslon alueelta Göteborgin alueelle. Svekonorjalainen orogenia ilmeni jättiläismantereen Rodinian aikakaudella. Samoihin aikoihin tapahtui nykyisen Pohjois-Amerikan alueella Greenville-orogenia, joka oli yhteydessä Svekonorjalaiseen orogeniaan. Eteläisen Norjan törmätessä Balticaan syntyi alityöntöprosessi, jolloin Baltican reuna työntyi eteläisen Norjan alle. Orogenian aikana ilmeni metamorfoosista kivilajien syntymistä, joka voidaan jakaa neljään osaan. Noin 1140-1080 miljoonaa vuotta sitten syntyi korkeassa lämpötilassa granuliittisia kivilajeja ja 1050-990 miljoonaa vuotta sitten syntyi amfiboliittisia kivilajeja. 1050-1020 miljoonaa vuotta sitten syntyi korkeassa paineessa Idefjordenin alueella myloniittia. Noin 990-940 miljoonaa vuotta sitten korkeapaine vaikutti orogenisen alueen itäisessä osassa, jolloin ilmeni vaikutusta granuliittisiin ja eklogiittisiin kivilajeihin.
Suora Broadcast

| Suora Broadcast |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Live Broadcasting Like Never Seen Before
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2006 (nimellä Streamteam Nordic)
Toimitusjohtaja:  Johanna Koskela
Puheenjohtaja:  Johan Hedblom
Kotipaikka:  Ylivieska (postiosoite) Helsinki (käyntiosoite)
Toimiala:  televisiotuotanto
Liikevaihto:   10,49 milj. EUR (2022)
Liikevoitto:   –258 000 EUR (2022)
Henkilöstö:  48 (2022)
Omistaja:  DMC Production
Kotisivu:  suorabroadcast.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suora Broadcast (vuoteen 2021 asti Streamteam Nordic) on suomalainen televisiotuotantoyhtiö, joka keskittyy urheilulähetysten monikameratuotantoihin. Suora on ylivieskalaislähtöinen perheyritys, ja sen päätoimipisteet sijaitsevat Helsingin Länsi-Pasilassa ja Vallilassa.
Historia

Yritys perustettiin vuonna 2006 nimellä Streamteam Nordic aluksi raviurheilun nettistriimaukseen. Vuonna 2012 yritys perusti ravituotantojen etäohjauskeskuksen Ouluun. Vuonna 2016 Streamteam osti Tuotantotalo Wernen koko osakekannan ja aloitti jääkiekkolähetysten tuotannon. Kaksi vuotta myöhemmin Streamteam perusti Iso Pajan tiloihin Jääkiekon SM-liigan etätuotantokeskuksen, jossa sijaitsee myös videotuomarien tilat. Vuonna 2021 yrityksen uudeksi nimeksi tuli Suora Broadcast, ja se laajensi tuotantoaan koripallo-otteluihin. Vuonna 2022 Suora sai uudet toimitilat Helsingin Vallilasta Fredriksberg-toimistotalosta. Samana vuonna Suora siirtyi yrityskaupassa ruotsalaisen DMC Productionin omistukseen.
Kritiikki

Syksyllä 2022 uutisoitiin Suoran leikanneen rajusti henkilöstökulujaan, mikä oli johtanut kokemattomien työntekijöiden palkkaamiseen ja heikkoon laatuun Jääkiekon SM-liigan lähetyksissä. Kritiikkiä saivat etenkin ohjaus- ja äänityö sekä hidastukset. Yritykselle työskentelyn lopettanut ohjaaja kertoi Suoran laskeneen lähetyskohtaisia palkkioita yli 40 prosenttia. Suoran toimitusjohtaja Johanna Koskela ei vastannut tiedotusvälineiden kysymyksiin puhelimitse, mutta totesi sähköpostilla muun muassa ”korona-ajan epävarmuuden näkyneen osaajapulana”.
Suomen vesiliikenteen historia

Tämä artikkeli käsittelee vesillä liikkumisen historiaa alueella, jolla nykyisin sijaitsee Suomen valtio. Veiksel-jääkauden jälkeen Etelässä ja lännessä alue rajoittuu Itämereen. Lisäksi sisämaassa on runsaasti vesistöjä.
Vesillä liikkuminen on ollut vuosituhansia tärkeää suomalaisten esivanhemmille. Vesistöt ovat aina olleet osa suomalais-ugrilaisten elämää. Suomalais-ugrilaisten kielten alkukodin sijainti on kiistanalainen, mutta varmuudella ainakin kantasuomalaisen kielimuodon puhujat olivat kiinteästi merten piirissä ja myös liikkuivat merillä. Itämerensuomalaiset kehittyivät Itämeren piirissä, ja tunsivat myös varhain Vienanmeren. Saamelaiset ovat olleet yhteydessä Jäämereen ja Norjanmereen.
Vesireitit ovat olleet kautta historian, 1800-luvulle asti, tärkein liikenneväylä Suomessa ja monin paikoin muualla Itämeren piirissä.
Kalastus on ollut tärkeä elinkeino kivikaudelta teollistuneeseen aikaan saakka, eikä jo varhain omaksuttu maanviljely syrjäyttänyt sitä.
Veneiden ja laivojen kehitys

Aivan ensimmäinen vesillä liikkumisen keino on ollut kopukka, sopivista puista kokoon kyhätty lautta. Kivikaudella käytettiin ruuhia, puunrungosta koverrettuja veneitä. Ruuhi ei sopinut avomerimatkoihin, sillä sen laidat olivat erittäin matalat. Ruuhilla luultavasti kalasteltiin järvillä ja rannikon lähellä.
Jo kivikauden lopulla ruuhi alkoi syrjäytyä, kun Itämeren ja luultavasti Suomenkin vesistöissä tulivat käyttöön nahkapohjaiset veneet. Nahkapohjaista venettä piti koossa puukehikko. Veneen pohjassa oli suksen muotoinen puuesine, joka suojasi herkkää nahkapohjaa vaurioilta, kun vene osui pohjaan, kiville tai rantaan. Joistain hyvin vanhoista sukseksi nimetyistä löydöistä onkin arveltu, että ne voisivatkin olla näitä veneen osia. Rautakaudella tulivat käyttöön varsinaiset puuveneet, jotka mahdollistivat pitkätkin merimatkat. Puuveneissä on puukehikko, jonka varaan laidat on tehty lankuista. Kiinnikkeinä käytettiin nauloja tai niittejä. Puuveneitä oli erikokoisia, pienimmät yhden soudettavia pienille järville, isoimmat suuria "pitkäveneitä" merimatkoihin. Ruuhia on silti satunnaisesti käytetty sisävesistöissä vielä historiallisellakin ajalla. Lautarakenteisia ruuhia on käytetty vielä 1960-luvulla Hämeen pienillä järvillä. Niitä melottiin yksilapaisilla meloilla, vain harvassa ruuhessa oli airot.
Suomen ensimmäinen lujitemuovivene valmistettiin vuonna 1955. Tämän "lasimuoviveneen" suunnitteli ja sen valmistusta johti Merivoimien Esikunnan laivanrakennustoimiston päällikkö insinöörikomentajakapteeni Teuvo Ilmari Riki. Tämän 4,27 metriä pitkän 60-kilogrammaisen veneen laidat olivat 3–4 millimetriä paksut. Veneeseen voitiin asentaa 1,1–2,2 kilowattinen (1,5–3 hevosvoimaa) perämoottori, joka antoi sille 11 km/h:n (6 solmun) nopeuden.
Stångebron taistelu

Stångebron taistelu oli Sigismundin ja Kaarlen valtataistelun ratkaiseva taistelu, joka käytiin 25. syyskuuta 1598 lähellä Linköpingiä Ruotsissa. Kuningas Sigismund hävisi taistelun vallantavoittelija Kaarle-herttualle ja joutui käytännössä luopumaan vallastaan Ruotsissa.
Tausta

Katolilaisen kuningas Sigismundin oleskellessa Puolassa hänen setänsä Kaarle-herttua oli vuonna 1597 kutsunut koolle Arbogan valtiopäivät, jotka olivat nimittäneet Kaarlen Ruotsin valtionhoitajaksi. Sen jälkeen Kaarle oli kukistanut Sigismundille uskolliset käskynhaltijat ja saanut valtaansa koko manner-Ruotsin. Heinäkuun lopussa 1598 Sigismund purjehti Danzigista sotajoukkojensa kanssa Ruotsiin palauttamaan valtaansa. Sigismundin ja Kaarlen armeijat olivat suunnilleen samanvahvuiset, mutta Kaarlella oli vahvempi laivasto. Aluksi kuitenkin linnoitus toisensa jälkeen antautui Sigismundin puolalaisjoukoille, hän sai nopeasti valtaansa Etelä-Ruotsin ja häntä palvellut puolalainen diplomaatti Samuel Laski onnistui valtaamaan Tukholman ilman taistelua. Pääarmeijat kohtasivat ensi kerran 8. syyskuuta Stegeborgin taistelussa, jossa vahvemmilla ollut Sigismund keskeytti taistelun rauhanneuvotteluiden käymiseksi. Joakim Scheelin komentaman laivaston tullessa Kaarlen avuksi Sigismund lopetti neuvottelut ja perääntyi Linköpingiin.