stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mercedes-AMG F1 W15 E Performance
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | Moottori | Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | Mercedes | Mercedes | P |  | BHR | SAU | AUS | JPN | CHN | MIA | EMI | MON | CAN | ESP | AUT | GBR | HUN | BEL | NED | ITA | AZE | SIN | USA | MXC | SÃP | LVG | QAT | ABU | 468 | 4. |
| 2024 | Mercedes | Mercedes | P |  Lewis Hamilton | 7 | 9 | Kesk. | 9 | 92 | 6 | 6 | 7 | 4 | 3 | 46 | 1 | 3 | 1 | 8 | 5 | 9 | 6 | Kesk.6 | 4 | 10 | 2 | 126 | 4 | 468 | 4. |
| 2024 | Mercedes | Mercedes | P |  George Russell | 5 | 6 | 17† | 7 | 68 | 8 | 7 | 5 | 3 | 4 | 14 | Kesk. | 8 | DSQ | 7 | 7 | 3 | 4 | 65 | 5 | 46 | 1 | 43 | 5 | 468 | 4. |
| 2024 | Mercedes | Mercedes | P |  Andrea Kimi Antonelli |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | TD |  |  |  | TD |  |  |  |  | 468 | 4. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mercedes-AMG F1 W15 E Performance Wikimedia Commonsissa
Mercedes-AMG Petronas Formula One Team
Tallipäällikkö:
 Toto Wolff


Kilpakuljettajat:
44.  Lewis Hamilton ·  63.  George Russell


Testikuljettajat:
47.  Mick Schumacher · 42.  Frederik Vesti


Formula 1 -autot:
W166 ·  MGP W01 ·  MGP W02 ·  F1 W03 ·  F1 W04 ·  F1 W05 Hybrid ·  F1 W06 Hybrid ·  F1 W07 Hybrid ·  F1 W08 EQ Power+ ·  F1 W09 EQ Power+ ·  F1 W10 EQ Power+ ·  F1 W11 EQ Performance ·  F1 W12 E Performance ·  F1 W13 E Performance ·  F1 W14 E Performance ·  F1 W15 E Performance
Mannasaarni

| Mannasaarni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Oliivipuukasvit Oleaceae
Suku::  Saarnet Fraxinus
Laji::  ornus
Kaksiosainen nimi
 Fraxinus ornus  L. 
 levinneisyys
Katso myös
   Mannasaarni Wikispeciesissä   Mannasaarni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mannasaarni (Fraxinus ornus) on saarnien sukuun kuuluva puu.
Mannasaarni kukkii lehtien puhjetessa. Sen kukissa on kermanvalkoiset terälehdet ja ne tuoksuvat voimakkaasti makeahkolle. Laji muistuttaa lehtosaarnea (Fraxinus excelsior). Siihen verrattuna mannasaarnen lehden lehdykät ovat alta valko- tai ruskeanukkaiset, talvisilmut ovat vaaleamman väriset ja runko on lähes sileä.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Mannasaarni (Fraxinus ornus)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Fraxinus ornus (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Fraxinus ornus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q161421  Wikispecies: Fraxinus ornus  APDB: 227524  APNI: 124648  BioLib: 40412  CoL: 6JMH8  EoL: 483953  EPPO: FRXOR  EUNIS: 176396  GBIF: 3172347  GRIN: 302  iNaturalist: 319281  IPNI: 609128-1  IRMNG: 11232425  ITIS: 505982  IUCN: 61918784  MoBotPF: 282970  NBN: NBNSYS0000014519  NCBI: 38874  NZOR: 8dfef150-e4f0-4277-bb50-d40bafcbc446  NZPCN: 3948  Observation.org: 136873  Open Tree of Life: 671798  PalDat: Fraxinus_ornus  PfaF: Fraxinus ornus  Plant List: kew-369914  PLANTS: FROR2  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:609128-1  RHS: 7316  Tropicos: 23000369  VicFlora: 6b22c210-872c-4087-a216-d5f041867ffd  WFO: wfo-0000832712
Vargar och Måsar -radioverkko

Vargar och Måsar -radioverkko oli Ruotsin radiotiedustelu FRA:n ja C-Byrån-tiedusteluelimen yhdessä Suomen sotilastiedustelun kanssa Suomen ja Ruotsin välille vuodesta 1943 lähtien suunnittelema sotilastiedustelun käyttöön tarkoitettu viestiverkko, agenttiradioverkko, Suomen neuvostomiehityksen varalta. Verkon johtoasemat suunniteltiin Ruotsin, alemmat pääasemat sekä partioasemat Suomen puolelle.
Vargar och Måsar -operaation neuvottelijoita: vasemmalta Johannes Vehniäinen, Juho Iivari Kallioinen, Reino Hallamaa ja Stig Axelson.
Verkon tarkoitus ja suunnittelu

Ruotsin tiedusteluorganisaatio, joulukuussa 1939 perustettu C-Byrån kehitti toisen maailmansodan aikana sille merkittäviin maihin agenttiverkostoja, joiden yhteysvälineiksi luotiin radioverkkoja. Vuonna 1942 C-Byrån sai oman radio-organisaation. Suomen agenttiradioverkkoa alettiin suunnitella kesällä 1943 Ruotsin ja Suomen tiedustelun edustajien tapaamisessa, jossa keskusteltiin Suomen uhasta joutua Neuvostoliiton miehittämäksi. Ruotsalaisten ensimmäinen suunnitelma koski Pohjois-Suomessa ja muualla kalottialueella toimivaa kymmenen radiopartion verkostoa. Verkon nimen, suomeksi Sudet ja lokit, keksi Suomen agenttitiedustelusta vastanneen S-toimiston päällikkö Martti Santavuori.
Suomesta verkon suunnittelussa tiedetään olleen Santavuoren ohella mukana ainakin Aladar Paasosen, Reino Hallamaan, Harri Paatsalon, Ragnvald Lautkarin sekä Juho Iivari Kallioisen. Ruotsista keskeisiä henkilöitä olivat FRA:n toimistopäälliköt Åke Rossby ja Olof Kempe sekä radiotiedustelu-upseeri Stig Axelson.
Verkon tekniikka ja organisaatio

Verkon teknisiä osia Suomessa olivat 13 pääasemaa, niiden 13 vara-asemaa sekä 180 partioasemaa, joita oli kahta tyyppiä. Pääasemien lähetysteho oli 20 wattia, vara-asemien 10 wattia, pitkän matkan partioasemien 3-4 wattia ja muiden partioasemien 1 watti. Partioasemien kalustona oli tarkoitus käyttää Suomessa kehitettyä Kyynel-radiota. Ruotsissa oli kaksi johtoasemaa. Pitempiin yhteyksiin (kuten Itä-Suomesta Ruotsin johtoasemille) suunniteltiin Kyynel-radiosta tehokkaampaa, 3-4 watin versiota, jollaisia ei kuitenkaan rakennettu.
Verkon henkilöstö, 180 miestä, ajateltiin saatavan Päämajan radiopataljoonasta: jos Suomi olisi miehitetty, olisi radiotiedustelu silloisella organisaatiolla käynyt mahdottomaksi. Ruotsalaiset suunnittelivat verkon henkilöstölle yksityiskohtaiset varusteluettelot. Radiopartiot olisi sijoitettu esimerkiksi 
maatalojen rengeiksi eri puolille Suomea.
Eteläinen verkko Lokit

Lokit-verkon (Måsar) johtoasema sijaitsi Lovön saarella Tukholman saaristossa. Johtoasemana palveli Zäta-niminen vuonna 1943 rakennettu FRA:n entinen pääradioasema.
Pohjoinen verkko Sudet

Sudet-verkon (Vargar) johtoasemina toimivat Korpilompolossa ja Haaparannalla sijainneet Kobo ja Habo. Siihen kuului viisi nimettyä pääasemaa: Georg, Alexis, Ivan, Josef ja Karl, joista vain ensimmäisellä ehti olla varsinaista toimintaa.
Verkoissa ehdittiin ottaa lähinnä koeyhteyksiä sekä hoitaa Operaatio Stella Polariksen liikennettä ennen järjestelyn purkamista, kun Suomen miehitysuhka oli laantunut.
Kirjallisuutta

Kotakallio, Juho: Ohto Manninen & Lauri Lehtonen, Stella Polariksen perintö – tiedusteluhistoriaa 1944–1950. Historisk Tidskrift för Finland, 2020, 105. vsk, nro 1.
Nilsson, Sam: Vargar och Måsar: FRA:s stöd till finländsk agentradio.  Bromma:  FRA, 2012.  (ruotsiksi)
Nilsson, Sam: T-kontoret: Underrättelsetjänst och västsamarbete.  (Medström i samarbete med forskningsprojektet Försvaret och det kalla kriget)  Stockholm:  Medström, 2013.  (ruotsiksi)
Partioradio Kyynel
Lovön kirkko, yksityiskohta
Hotelli Helka

Hotelli Helka
Hotelli Helka on helsinkiläinen hotelli, joka sijaitsee Etu-Töölössä lähellä Kampin keskusta. Helkan omistaa Nuorten Naisten Kristillinen Yhdistys. Huoneita on hotellissa 151. Hotellin alakerrassa sijaitsee Helkan baari.
Historia

Hotelli Helkan suunnittelivat arkkitehdit Wivi Lönn ja Aili-Salli Ahde-Kjäldman vuonna 1927. Rakennus valmistui vuonna 1928. Lönn asui talossa vuodesta 1928 vuoteen 1966. Lönn sai muistolaatan Helkan seinään vuonna 2016. Hotelli Helka aukesi vuonna 1969. Tätä ennen rakennus oli toiminut muun muassa naisten opiskelijakotina, virkanaisten kotina ja Hotel Hospizina. Tilassa on toiminut myös NNKY:n keskustoimisto, leipomo, leipomon myymälä, kahvila, pesula ja päiväkoti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hotelli Helka Wikimedia Commonsissa
Hotelli Helkan viralliset sivut
Oy NNKY:n Koti -yhtiön (Hotelli Helka) historiaa Pörssitiedossa
Metyylioleaatti

| Metyylioleaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Metyyli-(Z)-oktadek-9-enoaatti
CAS-numero:  112-62-9
PubChem CID:  5364509
SMILES:  CCCCCCCC/C=C\CCCCCCCC(=O)OC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C19H36O2
Moolimassa:  296,478 g/mol
Sulamispiste:  -19,9 °C
Kiehumispiste:  218,5 °C (20 mmHg)
Tiheys:  0,8739 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Metyylioleaatti (C19H36O2) on tyydyttymättömiin estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa voiteluaineena, tekstiilikemikaalina ja pinta-aktiivisten aineiden valmistamiseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa metyylioleaatti on kellertävää tai oranssia öljymäistä nestettä. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin.
Metyylioleaattia valmistetaan metanolin ja oleiinihapon esteröintireaktiolla. Myös trioleiinin ja metanolin vaihtoesteröintiä voidaan käyttää.
Metyylioleaattia käytetään muun muassa voiteluaineena, emulgaattorina, vaahdonestoaineena, tekstiilienkäsittelyyn, kumienpehmentimenä sekä puhdistusaineiden, kiillotteiden ja muiden pinta-aktiivisten aineiden valmistamiseen.
Milja Köpsi

Milja Köpsi (s. 23. syyskuuta 1976) on suomalainen teknologia-alan vaikuttaja ja Software Finland ry:n Mimmit koodaa -ohjelman vetäjä.
Vuonna 2018 käynnistetty Mimmit koodaa järjestää ohjelmisto- ja teknologia-alasta kiinnostuneille naisille koulutusta ja työpajoja, joiden avulla naisia kannustetaan IT- ja teknologia-alan urille tuomaan toimialalle lisää diversiteettiä ja osaamista. Ohjelma sai vuonna 2019 EU:n tasa-arvopalkinnon, minkä lisäksi se valittiin Euroopan unionin Erasmus-ohjelmassa benchmark-esikuvaksi siitä, miten naisten suuntautumista teknologia-aloille voidaan edistää konkreettisesti.
Euroopan sosiaalirahasto (ESR) myönsi maaliskuussa 2021 Mimmit koodaa -ohjelmalle hankerahoituksen Pohjois-Karjalaan. Hankkeen tarkoituksena oli tuottaa paikallisesti räätälöityjä toimintoja kohderyhmälle yhdessä paikallisten yritysten ja toimijoiden kanssa. Hanke toteutti Pohjois-Karjalan maakuntaohjelmaa (POKAT 2021, painopisteenä koulutus ja osaaminen) tukemalla naisten kouluttautumista ja lisäämällä osaamista tulevaisuuden työtehtävissä. Hanke päättyi vuonna 2023.
Köpsin työ Mimmit koodaa-ohjelman parissa palkittiin vuonna 2020 Nordic Women In Tech -kilpailun ”Diversity Leader of the Year” -sarjassa.  Vuonna 2021 Köpsi valittiin vuoden Tivi-vaikuttajaksi sekä vuoden bisnesvaikuttajaksi.
Vuonna 2024 Plan international luovutti vuoden tyttöpalkinnon Köpsille hänen pitkään jatkuneesta työstään tasa-arvon parissa teknologia-alalla. Kyseessä oli Suomen historian ensimmäinen Planin tyttöpalkinto.
Työelämä

Köpsi työskentelee Software Finland ry:ssä Mimmit koodaa -hankkeen vetäjänä. Köpsi kuuluu Pohjois-Karjalan Kauppakamarin digivaliokuntaan ja työ- ja elinkeinoministeriön Tekoäly 4.0 -ohjausryhmään. Köpsi on ollut vuosina 2019–2021 Tivin sadan ICT-vaikuttajan listalla.
Köpsi on kirjoittanut ja julkaissut verkossa toimivan Rooma-oppaan ja toiminut Iltalehden matkabloggaajana vuosina 2014–2019.
Palkinnot ja tunnustukset

Vuoden 100 IT-vaikuttajaa, 2024
Plan Internationalin Tyttöpalkinto 2024
Vuoden 100 IT-vaikuttajaa, 2023
Tivia ry:n palkinto (tunnustus työstä Suomen ICT-yhteisöjen rakentajana, kouluttajana ja edistäjänä)
Diversify - Blaze Inclusion Awards - Catalyst / Finland 2022 - Mimmit koodaa
Vuoden IT-vaikuttaja 2021
Bonfire, Vuoden Business Vaikuttaja 2021
Nordic Women in Tech "Diversity Leader of the Year" 2020
EU:n tasa-arvopalkinto, Euroopan Talous- ja sosiaalikomitea, 2019 - Mimmit koodaa.
Vuoden Mesoaja 2019 - Mimmit koodaa
Vuosina 2019–2022 Tivin sadan ICT-vaikuttajan listalla.
L'Ordine della Stella d'Italia ritariarvo työstä Rooman ja Italian kulttuurin ja matkailun hyväksi.
Yksityiselämä

Köpsi  asuu Joensuussa. Aikaisemmin hän on asunut Vantaalla miniyksiössä. Köpsi on myös kertonut avoimesti kokemastaan lähisuhdeväkivallasta
Badiucao

Badiucaon teos, joka kuvaa Lennon-muuria. Lennon-muureilla tarkoitetaan muureja, joihin Hongkongin demokratiamyönteisten mielenosoitusten aikaan kiinnitettiin tarralappuja, joihin oli kirjoitettu mielenosoittajien tavoitteita kannattavia viestejä.
Badiucao (kiin.: 巴丢草; pinyin: Bādiūcǎo; s. 1986) on kiinalainen taiteilija ja ihmisoikeusaktivisti, joka asuu Australiassa. Häntä pidetään yhtenä tunnetuimmista kiinalaisista poliittisista piirtäjistä.
Badiucao on kotoisin Shanghaista. Hänen isoisänsä oli elokuvantekijä, joka joutui vainojen kohteeksi kommunistien noustua valtaan; hänet lähetettiin oikeiston vastaisen kampanjan aikana laogai-pakkotyöhön Qinghaihin, jossa hän nääntyi kuoliaaksi. Isoisän vaimo kuoli muutamaa vuotta myöhemmin kiinalaisen uudenvuoden aattona, ja Badiucaon isä jäi orvoksi. Perhesiteidensä vuoksi hän ei päässyt yliopistoon.
Badiucao opiskeli lakia Itä-Kiinan poliittis- ja oikeustieteellisessä yliopistossa Shanghaissa. Nähtyään Taivaallisen rauhan aukion verilöylystä kertovan dokumenttielokuvan hän muutti vuonna 2009 Australiaan, jossa hän opiskeli ja työskenteli lastentarhanopettajana. Ensimmäisen poliittisen piirroksensa hän teki vuonna 2011 Wenzhoun junaturmasta, jossa kaksi luotijunaa törmäsi ja suistui sillalta; 40 ihmistä kuoli ja 192 loukkaantui.
Badiucao hyödyntää teoksissaan satiiria sekä viittauksia populaarikulttuuriin. Hän muokkaa Kiinan kommunistiselle puolueelle tyypillistä kuvastoa tehdäkseen poliittisia kannanottoja.
Badiucao toimi pitkään täysin anonyymisti varoen paljastamasta kasvojaan tai mitään, mistä hänet olisi voitu tunnistaa. Vuonna 2019 Taivaallisen rauhan aukion verilöylyn 30. vuosipäivänä australialaisella ABC-televisiokanavalla näytetyssä dokumentissa hän kuitenkin paljasti kasvonsa ensimmäistä kertaa julkisesti.
Teoksia

Vuonna 2013 Badiucao tuki Sun Yat-senin yliopiston professoria Ai Xiaomingia, joka oli julkaissut itsestään yläosattoman kuvan Twitterissä vastalauseena tapaukselle, jossa hainanilaisen koulun rehtori ja paikallinen viranomainen olivat raiskanneet kuusi koulun oppilasta.
Vuonna 2016 hän julkaisi sarjan teoksia tukeakseen Sydneyn yliopistosta irtisanoutunutta opettajaa Wu Weitä, joka oli kutsunut eräitä mannerkiinalaisia opiskelijoita sioiksi. Wu oli käyttänyt sanaa tún (豚) yleisemmän sanan zhū (猪) sijasta. Kiinalaiset toisinajattelijat ovat omaksuneet sanan tún tarkoittamaan Kiinan kommunistisen puolueen virkailijoiden lapsia.
Vuonna 2016 Kiinan asevoimia lähellä oleva tutkija Wang Weixing kritisoi Taiwanin presidentiksi valitun Tsai Ing-wenin naimattomuutta. Badiucao julkaisi teoksen, jossa hän vertasi Tsain siviilisäätyä Xi Jinpingin siviilisäätyyn.
Vuonna 2016 Xi Jinpingin puhuttua Kiinan valtionomisteiselle medialle Badiucao julkaisi teoksen, jossa Xi on kuvattuna apinoiden ja käärmeiden keskellä; mandariinikiinassa äänitorvea tarkoittava sana hóushé (喉舌) äännetään samalla tavalla kuin apinaa ja käärmettä tarkoittavat sanat (猴蛇).
Vuonna 2018 Hongkongiin suunniteltiin näyttelyä Badiucaon teoksista. Näyttely kuitenkin peruttiin ”turvallisuussyistä”. Vuonna 2019 Australian Melbournessa pidettäväksi suunniteltu keskustelu honkongilaisen muusikon ja aktivistin Denise Hon kanssa peruttiin niin ikään ”turvallisuussyistä”.
Meleagridit

Meleagridit olivat kreikkalaisessa mytologiassa Althaian ja Oineuksen tyttäriä. Kun heidän veljensä Meleagros kuoli Kalydonin metsäkarjun metsästyksen jälkimainingeissa, Artemis viimeisteli vielä kostonsa muuttamalla meleagridit helmikanoiksi.
Osa helmikanojen suvusta viittaakin latinankielisessä nimessään meleagrideihin (meleagris, meleagrides). Myös kalkkunan suku on latinaksi Meleagris.
Meleagrideista nimetään ainoastaan Melanippe. Vaikka myös Deianeira ja Gorge olivat Meleagrosin sisaria, Artemiin kosto ei ulottunut heihin heidän suremisensa tähden, eikä heitä lasketa kuuluvaksi meleagrideihin.
Kannabiksen kasvatus

Kukkiva kannabiskasvi sisätiloissa.
Kannabiksen kasvatus tarkoittaa hampun (Cannabis sativa) päihdyttävän lajikkeen kasvattamista siitä saatavien kannabistuotteiden saamiseksi.
Ulkokasvatus

Kannabista voidaan kasvattaa kesäaikaan ulkona luontoon kylvettynä tai istutettuna sekä esimerkiksi parvekkeilla tai kattotasanteilla. Kannabis ei ole Suomen luonnossa kovin satoisa, sillä kasvukausi on lyhyt ja vain lyhytkasvuiset nopeasti valmistuvat lajikkeet ovat soveltuvia.
Sisäkasvatus

Kannabista voidaan kasvattaa ympäri vuoden sisätiloissa käyttäen keinovaloja. Poliisin mukaan sisäkasvatukset ovat selvä turvallisuusriski, sillä omatekoiset valaistusjärjestelmät sisältävät tulipalon vaaran. Myös muut vahingot ovat mahdollisia.
Kasvatus myyntiä varten tai omaan käyttöön

Kannabiksen kasvatus tapahtuu myyntiä varten, jolloin kasveja on useita, tai omaan käyttöön. Kotona tapahtuvaa (pienimuotoista) kannabiksen kasvatusta kutsutaan kannabiksen kotikasvatukseksi. Kannabiskasvin kukinnot ovat arvokkainta osaa ja lehdet vähemmän arvokasta osaa. Kannabiskasvin varsia ei käytetä eikä myydä. Myyntiä varten kasvattavat antavat sadon kuivua ja punnitsevat kuivina kukinnot ja mahdollisesti lehdet (sadot ja niiden arvo lasketaan kuivapainosta). Poliisilla on ollut tapana punnita löytyneet kasvit tuoreina ("märkinä"), jolloin niiden painot ovat olleet huomattavasti suurempia kuin kuivina. Pääkaupunkiseudulla gramma kannabista maksaa katukaupassa poliisin arvion mukaan 15-20 euroa. Kannabiskasvin sato kuivana vaihtelee riippuen monista tekijöistä, (lajikkeesta, valosta, ravinnosta, lämmöstä yms.) mutta yksi kannabiskasvi voi tuottaa jopa 200 grammaa satoa kuivana. Yhden kasvin keskituotoksi on arvioitu 25 grammaa.
Suomessa

Suomessa kannabiksen kasvatus huumausaineeksi on huumausainerikos ja siihen syyllistynyt voidaan tuomita sakkoon tai enintään kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Koristekasvatukseen kannabiksen kasvatus sen sijaan ei ole rikos. Suomen rikoslain 50. luvun mukaan kannabiksen siementen myynti ja ostaminen huumausainetarkoitukseen on kielletty. Jos kannabista kasvattaa suuren määrän, voi kyseessä olla törkeä huumausainerikos, josta tuomitaan vankeuteen vähintään yhdeksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi. Vankeusrangaistuksesta tulee myös merkintä rikosrekisteriin.
Huumausainerikoksista säädettäessä nykyisenkaltaista kotikasvatusilmiötä ei vielä ollut Suomessa. Ankarat rangaistukset ja huumausainerikollisen leima lisäävät syrjäytymisen vaaraa ja mm. entinen sosiaali- ja terveysministeriön sosiaalineuvos Tapani Sarvanti on ehdottanut, että pienimuotoisen kasvattamisen rinnastamista käyttörikokseen tulisi harkita. Poliisiammattikorkeakoulun vuonna 2012 tekemässä ennakointitutkimuksessa asiantuntijat arvioivat että vuoteen 2020 mennessä kannabiksen käyttö ja kotikasvatus saattavat lisääntyä niin paljon, että yhteiskunnan arvellaan sopeutuvan pakon edessä rangaistuskäytäntöjen lieventämiseen. Tutkimuksen asiantuntijoina toimivat Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa toimivan kansallisen huumeseurantakeskuksen yhteistyöverkoston jäsenet mm. keskusrikospoliisista, tullista, A-klinikkasäätiöstä, oikeusministeriöstä sekä tilastokeskuksesta. Joissain Euroopan maissa, kuten Alankomaissa, Espanjassa, Sveitsissä ja Tšekissä, muutamien kannabiskasvien kasvatus omaan käyttöön ei ole enää rangaistavaa.
Keskusrikospoliisin vuoden 2009 arvion mukaan Suomessa on ainakin tuhat laitonta hamppuviljelmää. Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen Huumetilanne Suomessa 2012 -raportin arvion mukaan aktiivikasvattajia on 10 000. Suurin osa (72 %) kotikasvattajista kasvattaa 1–5 kannabiskasvia kerrallaan. Kasvatuksen takia kannabiksen kukinto on syrjäyttänyt laittomilla markkinoilla ulkomailta salakuljetettua hasista ja järjestäytyneen rikollisuuden osuus jakelussa on laskenut. Vuodesta 2016 lähtien takavarikoitujen kasvien määrä on vähentynyt merkittävästi. Keskusrikospoliisi epäilee, että verkossa käytävä huumekauppa on lisännyt huumeiden saatavuutta ja siten vähentänyt tarvetta kasvattaa kannabista itse. Lisäksi takavarikoidun hasiksen määrä on lisääntynyt vuodesta 2014 asti.
Ulkoviljely metsän keskellä ja muualla maastossa on yleistynyt Suomessa 2010-luvulla. Erityisesti aurinkoisilla kesäsäillä ulkokasvatus lisääntyy, kun kasveihin muodostuu korkeampia THC-pitoisuuksia.
| Vuosi | Kasvit (kpl) |
| --- | --- |
2001: 4 875
2002: 6 385
2003: 8 801
2004: 7 840
2005: 9 460
2006: 7 510
2007: 7 600
2008: 14 000
2009: 12 500
2010: 15 000
2011: 16 400
2012: 18 150
2013: 23 000
2014: 21 800
2015: 23 000
2016: 18 900
2017: 15 200
2018: 13 100
2019: 15 900
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kukkaa pukkaa – kannabiksen kotikasvatus Suomessa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos 2011.
https://thl.fi/aiheet/alkoholi-tupakka-ja-riippuvuudet/huumeet/kannabis/kannabiksen-kotikasvatus Terveyden ja hyvinvoinnin laitos 2024.
Antti Ketonen

| Antti Ketonen |
| --- | --- |
 Antti Ketonen vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. heinäkuuta 1978 (ikä 46) Lohja
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1998–
Tyylilajit:  iskelmä, pop
Yhtyeet:  Neljänsuora
Levy-yhtiöt:   Warner Music Finland  Isolla Music / Universal 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Antti Tapani Ketonen (s. 5. heinäkuuta 1978 Lohja) on suomalainen laulaja, joka on tullut tunnetuksi iskelmäyhtye Neljänsuoran solistina. Hän on julkaissut musiikkia myös ilman yhtyettään.
Vuosina 2008–2014 Antti Ketonen julkaisi neljä joulusingleä, jotka myöhemmin sisältyivät marraskuussa 2015 julkaistulle joulualbumille Joulu valtaa sydämen.
Ketosen varsinainen ensimmäinen soolosingle, ”Olisitpa sylissäni”, julkaistiin elokuussa 2017. Kappaleella oli nimekäs tekijätiimi: kappaleen on säveltänyt Lauri Tähkä, joka on myös sanoittanut kappaleen yhdessä Sinikka Svärdin kanssa. Tuotannosta vastasi Samuli Sirviö. Kappaleesta muodostui iso radiohitti, se oli 11 viikon ajan radiolistan ensimmäisellä sijalla ja se striimasi platinaa. Kappale oli vuoden 2018 soitetuin kappale suomalaisissa radioissa, sillä se soi vuoden aikana yli 9000 kertaa. Se myös palkittiin vuoden iskelmänä Iskelmä Gaalassa 2018. Olisitpa sylissäni -niminen albumi julkaistiin toukokuussa 2019.
Syksyllä 2016 Ketonen osallistui Tähdet, tähdet -ohjelman kolmannelle kaudelle, jossa hän sijoittui viidenneksi.
Ketonen toimii myös ravintola-alan yrittäjänä. Hänellä on yhdessä liikekumppaninsa Jaime Ysernin kanssa vuonna 2020 avattu tapas- ja viiniravintola La Taperia Helsingin keskustassa. Ketonen omistaa yrityksestä 49 %.
Diskografia > Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Joulu valtaa sydämen |  Julkaistu: 6. marraskuuta 2015  Formaatti: CD / digitaalinen  Levy-yhtiö: Warner Music Finland | 38  |  |
| Olisitpa sylissäni |  Julkaistu: 3. toukokuuta 2019  Formaatti: CD / LP / digitaalinen  Levy-yhtiö: Warner Music Finland | 2  |  |
| Ainoo tie |  Julkaistaan: 11. marraskuuta 2022  Formaatti: CD / digitaalinen  Levy-yhtiö: Warner Music Finland | 4  |  |