stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Norbert Keßlau

| Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Länsi-Saksa> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Soul 1988 | Perämiehetön nelikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Duisburg 1983 | Perämiehetön nelikko |  |
|  Kultaa | Mechelen 1985 | Perämiehetön nelikko |  |
|  Kultaa | Bled 1989 | Kahdeksikko |  |
|  Hopeaa | Nottingham 1986 | Perämiehetön nelikko |  |
Norbert Keßlau (s. 13. heinäkuuta 1962 Dortmund) on saksalainen entinen soutaja ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla dortmundilaista Ruderklub Hansaa.
Keßlau oli vuonna 1979 nuorten MM-kilpailuissa mukana maansa pronssia voittaneessa perämiehellisten nelikkojen joukkueessa ja sai samasta lajista hopeaa 1980. Hän voitti perämiehettömissä nelikoissa aikuisten maailmanmestaruuden Duisburgissa 1983 ja sousi maansa joukkueessa myös Los Angelesin olympiakisoissa 1984, joissa Länsi-Saksa sijoittui neljänneksi. Keßlau voitti MM-kisoissa kultaa 1985 ja hopeaa 1986, mutta vuonna 1987 joukkue jäi seitsemänneksi. Hän oli mukana voittamassa pronssia vuoden 1988 olympialaisista, ja MM-kisoissa 1989 Keßlau kilpaili kahdeksikoissa, joissa Länsi-Saksa sai kultaa.
Keßlau voitti maansa mestaruuskilpailuissa viisi kultaista ja yhden hopeisen mitalin perämiehettömistä nelikoista, jonka lisäksi hän sai kahdeksikoista kolme kultaa ja yhden hopean.
Nismo

| Nismo |
| --- | --- |

Perustettu:  syyskuu 1984
Toimiala:  autoteollisuus
Emoyhtiö:  Nissan
Kotisivu:  www.nismo.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nismo (Nissan Motorsport) on Nissanin moottoriurheiluosasto, joka kilpailee Formula E- ja Super GT-sarjoissa.
Nismo on osallistunut Span 24 tunnin ajoihin ja Le Mansin 24 tunnin ajoihin. Vuonna 1998 Nissan R390 GT1 sijoittui kolmanneksi Le Mansin ajoissa. Nismo on kilpaillut myös FIA GT Championship -sarjassa. Nissan Motorsport International on perustettu syyskuussa 1984.
Nykyisin Nismo-merkkiä käytetään myös urheilullisten autojen brändinä.
Nissan Motorsports Europe

Nissan Motorsports Europe oli Nissanin talli, joka osallistui rallin MM-sarjaan kausilla 1991-1992 ja 1997-1998. Autona oli kahtena ensimmäisenä vuotena Nissan Sunny GTI-R, jolla paras tulos oli kolmas sija Ruotsin rallista. Kahtena jälkimmäisenä vuotena tallilla oli Nissan Almera Kit Car ja Nissan Micra Kit Car.
Neliö-kuutiolaki

Neliö-kuutiolaki (tai kuutio-neliölaki) on geometriasta nouseva periaate, jonka mukaan kolmiulotteisen kappaleen kasvaessa sen tilavuus kasvaa pinta-alaa nopeammin, mikäli kappaleen mittasuhteet säilyvät samana. Tämän seurauksena tilavuuden suhde pinta-alaan kasvaa kappaleen koon myötä, ja pinta-alan suhde tilavuuteen puolestaan pienenee.
Asian havainnollistamiseksi voimme kuvitella kolme kuutiota, joista ensimmäisen särmät ovat pituudeltaan yhden senttimetrin, toisen kymmenen senttimetriä ja kolmannen sata senttimetriä. Ensimmäisellä kuutiolla on pinta-alaa kuusi neliösenttimetriä ja tilavuutta yksi kuutiosenttimetri. Pinta-alan suhde tilavuuteen on siis 6:1 eli kuusi neiösenttimetriä yhtä kuutiosenttimetriä kohti. Toisella kuutiolla on pinta-alaa kuusisataa neliösenttimetriä ja tilavuutta tuhat kuutiosenttimetriä, joten pinta-alan suhde tilavuuteen on 600:1 000 eli 6:10 tai 0,6 neliösenttimetriä yhtä kuutiosenttimetriä kohti. Kolmannella kuutiolla on pinta-alaa kuusikymmentä tuhatta neliösenttimetriä ja tilavuutta miljoona kuutiosenttimetriä, joten pinta-alan suhde tilavuuteen on 60 000:1 000 000 eli 6:100 tai 0,06 neliösenttimetriä yhtä kuutiosenttimetriä kohti.
Neliö-kuutiolaki selittää osaltaan esimerkiksi, miksi pienet eläinlajit voivat kantaa moninkertaisia kuormia ja miksi ne voivat selvitä vahingoittumatta suuristakin pudotuksista, kun taas hevosen tai norsun kaltaiset suuret eläimet rikkovat herkästi luitaan jo parin metrin pudotuksissa. Lihaksen voimakkuus ja luun lujuus ovat pääasiassa verrannollisia niiden poikkipinta-alaan, mutta niiden massat ovat puolestaan verrannollisia tilavuuteen. Mittasuhteiltaan samanlainen mutta kooltaan kaksinkertainen eläin voi kyetä tuottamaan lihaksillaan nelinkertaisen voiman, mutta sen on kannettava kahdeksankertaista ruumiinmassaa. Massan myötä kasvaa myös vaadittavan liike-energian määrä, minkä vuoksi suurten eläinten kiihtyvyys on useimmiten pienempi kuin pienten, ja minkä vuoksi suuret eläimet voivat törmäystilanteissa kärsiä suurempia vammoja.
Neliö-kuutiolain on arveltu myötävaikuttaneen myös jääkauden jättiläisten kehittymiseen resurssien rajallisuudesta huolimatta; suuret eläimet hukkasivat vähemmän ruumiinlämpöä lämmöntuotantoon nähden, koska niillä oli vähemmän ihopinta-alaa suhteessa kokoonsa.
Neppis

Hiekkaan tehty neppisrata ja muovisia neppisautoja.
Neppis tai neppaus on pienillä leikkiautoilla hiekalla pelattava kilpa-ajopeli. Neppiksen säännöt ovat yksinkertaiset: omalla vuorollaan kukin kilpailija neppaa eli tuuppaa koukistetulla etusormella autoaan eteenpäin kilparadalla. Jos auto kellahtaa tai putoaa radalta, se palautetaan takaisin kulloisenkin neppauksen alkupisteeseen. Nopeiten radan kiertänyt voittaa.
Suosituimmillaan neppis oli 1970-luvun loppupuolella, mutta se on kasvattanut suosiotaan 2000-luvun alusta lähtien. ”Virallinen” neppisauto on muovirunkoinen, 1950-luvun kilpa-auton muotoinen leikkiauto, jossa on metalliset akselit ja tukevat mustat muoviset pyörät.
Säännöt

Neppiksillä kilpaillaan hiekkaan rakennetulla radalla, joka on noin 15 senttimetriä leveä. Rataan voi tehdä myös hyppyreitä ja kuoppia. Radan voi tehdä mistä materiaalista vain, mutta suosituinta on tehdä se hieman märästä, hienojakoisesta hiekasta. Itse kilpa-ajon säännöt voivat vaihdella kisajärjestäjän mukaan.
Kilpailijat neppaavat vuorollaan autoaan eteenpäin eli tuuppaavat sitä koukistetulla etusormen syrjällä. Useimmiten autoa nepataan kolme kertaa omalla vuorolla. Auton voi asettaa leveyssuunnassa haluamaansa kohtaan ennen neppauksen aloittamista, ja keulaa voi kääntää koska tahansa kilpailun aikana. Nopeimmin radan kiertänyt voittaa. Jos pelaajan neppisauto lentää radalta ulos tai jos auto kääntyy väärin päin (menee kelliin), pelaaja joutuu palaamaan neppauksen alkupisteeseen, tai jos auto jää kyljelleen (puolikelli), auto pitää sijoittaa neppauksen puoliväliin. Radan manipulointi kilpailun aikana on kiellettyä.
Neppikseen on kehitetty myös vaikeutettuja sääntöjä.
Harrastus

Neppistä harrastettiin jo 1960-luvulla Helsingissä Eläintarhanajojen innoittamana. Suosituinta neppis oli 1970- ja 1980-luvuilla, mutta 1990-luvulla lajin suosio romahti. Sen harrastusta pitivät yllä työporukat ja teekkarit. 2000-luvulta lähtien suosio on noussut. Alun perin harrastus oli lasten suosiossa, mutta sittemmin sen pariin ovat palanneet myös aikuiset.
Neppiksen virallinen kisa-auto on suomalaisen Hot-Toysin valmistama Formula-Neppis. Egma Oy lanseerasi jo 1960-luvulla muovisen leluauton, joka muistutti 1950-luvun kilpa-autoa. Pelaaja voi parannella eli virittää neppistään leikkaamalla korista osia pois tai lisäämällä painoa pohjaan. Toisinaan paikallissäännöt kuitenkin kieltävät tällaisen virittelyn. Neppistä on ajettu myös metallisilla leikkiautoilla.
Kilpailutoiminta

Suomalaisia neppisliigoja ovat muun muassa Superneppis, Spedeneppis ja Neppisweekly. Harrastajia on Suomessa satoja ja lajia on viety myös ulkomaille. Simo Pihkala on tuomaroinut kolmen mainitun liigan yhteistä Helsinki Neppis Champion -kilpailua vuodesta 2012.
Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan opiskelijajärjestö Kannunvalajat järjestää vuosittain toukokuun lopussa Valtsikan Neppis Grand Prix -kilpailun Suomelinnassa. Ajot on järjestetty joka vuosi vuodesta 1996 alkaen (poisluettuna koronavuodet).  Keskeisenä organisaattorina sekä päätuomarina toimi pitkään Arto Aniluoto.
Kulttuurissa

Vuonna 2014 julkaistiin oululaisen Frozen Visionin kehittämä neppis-mobiilipeli Nepcar Racing. Pelin kehitys aloitettiin kesällä 2013, ja sitä rahoitti muun muassa Microsoft.
Aiheesta muualla

Helsinki Neppis Champion. Kolmen helsinkiläisliigan Facebook-sivu kilpailulle.
Vanhoja neppisautoja, Finna.fi
Neppisauto.
Kannunvalajien neppiskilpailu Suomenlinna Grand Prix
Asser Stenbäck

| Asser Stenbäck |
| --- | --- |
 Asser Stenbäck vuonna 1979
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. huhtikuuta 1913 Kälviä
Kuollut: 5. helmikuuta 2006 (92 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  psykiatrian erikoislääkäri ja professori
Poliitikko
Puolue:  Suomen Kristillinen Liitto
Asema:  Kansanedustaja (1979-1983)
Vaalipiiri:  Helsingin kaupungin vaalipiiri
Kotipaikka:  Helsinki
Koulutus:  lääketieteen lisensiaatti (1947) filosofian kandidaatti (1949)
Puoliso:  Maggie Lindholm (1945)
Vanhemmat:  Paul Stenbäck Hulda Isaksson
Asser Immanuel Stenbäck (vuoteen 1914 Liukku, 10. huhtikuuta 1913 Kälviä – 5. helmikuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen teologi, psykiatrian erikoislääkäri ja professori. Hän toimi Suomen Kristillisen liiton kansanedustajana 1970- ja 1980-luvun vaihteessa. Stenbäck muistetaan kielteisesti homoseksuaalisuuteen suhtautuneista seksuaaliteorioistaan.
Varhaisvuodet ja opinnot

Stenbäckin vanhemmat olivat pastori Paul Sivard Stenbäck ja Hulda Cecilia Sofia Isaksson. Hän pääsi ylioppilaaksi 1929 Ålands Lyceumista ja suoritti teologisen erotutkinnon Helsingin yliopistossa 1934. Stenbäck vihittiin papiksi 1935 ja hän suoritti vielä pastoraalitutkinnon 1952. Aloitettuaan lääketieteen opinnot Stenbäck valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1941, lisensiaatiksi 1947 ja lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1954. Stenbäck suoritti myös filosofian kandidaatin tutkinnon 1948.
Työura ja perhe

Papin uralla Stenbäck toimi Merimieslähetysaseman johtajana Ykspihlajassa 1934, Suomen lähetysseuran matkasihteerinä 1934–1935, Jomalan vt. kirkkoherrana 1935–1937, Pietarsaaren seurakunnan virallisena apulaisena 1937–1938, vt. kappalaisena Sipoossa 1939 sekä sodan jälkeen Helsingin pohjoisen ruotsalaisen seurakunnan apulaisena 1945–1947. Hän oli myös uskonnon opettajana Pietarsaaren suomalaisessa yhteiskoulussa 1937–1938 ja Laguksen koulussa Helsingissä 1946–1947.
Jatkosodan aikana Stenbäck lähetti rintamalta kirjeitä Suomen Kristillinen Ylioppilasliiton julkaisemaan Ad Lucem -lehteen. Niissä hän muun muassa kehotti kansalaisia taistelemaan Suur-Suomen rajojen levittämiseksi ja kunnioittamaan natsi-Saksan apua Suomen "perivihollisen" tuhoamiseksi.
Lääkäriksi valmistuttuaan Stenbäck oli Kivelän sairaalassa hermotautien osaston apulaislääkärinä 1949–1952 ja alilääkärinä 1953–1954, Lapinlahden sairaalassa apulaislääkärinä 1952–1953 ja apulaisylilääkärinä 1954–1957 sekä Hesperian sairaalan johtavana ylilääkärinä 1957–1965. Stenbäck toimi Helsingin yliopiston psykiatrian dosenttina 1957–1967 sekä Turun yliopiston psykiatrian professorina 1965–1967 ja Helsingin yliopiston psykiatrian apulaisprofessorina 1967–1976.
Stenbäck oli Suomen Kristillisen Liiton kansanedustajana 1979–1983 edustaen Helsingin kaupungin vaalipiiriä. Hän toimi myös presidentin valitsijamiehenä vuoden 1978 presidentinvaaleissa ja oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1981–1984. Stenbäck oli Suomen psykiatriyhdistyksen puheenjohtajana 1958–1964, Suomen ruotsalaisen kristillisen ylioppilasliiton hallituksen puheenjohtajana 1940–1953 ja Suomen kristillisen ylioppilasliiton hallituksen puheenjohtajana 1957–1961 sekä Pohjoismaisen psykiatrisen yhteistyövaliokunnan puheenjohtajana 1965–1969.
Stenbäck oli naimisissa vuosina 1945–1999 farmaseutti Margit Viola Lindholmin kanssa. Perheessä oli neljä tytärtä ja yksi poika.
Bodom-järven murhat

Stenbäck puhutteli Bodominjärven murhista myöhemmin syytettyä ja syytteistä vapautettua Nils Gustafssonia hypnotisoituaan hänet. Stenbäck piti Gustafssonia syyttömänä rikoksiin. Poliisi puhutteli Stenbäckiä helmikuussa 2005 Bodomin tapahtumista. Stenbäck ei edelleenkään uskonut Gustafssonin syyllisyyteen. Oikeudenkäynnissä Stenbäckin ei tarvinnut todistaa korkean ikänsä vuoksi.
Seksuaaliteoriat

Stenbäckin pääteoksena voidaan pitää yhdessä Lauri Pautolan kanssa vuonna 1952 kirjoitettua teosta Lapsuus- ja nuoruusiän sukupuolinen kehitys ja kasvatus. Se oli piispa Eelis Gulinin johtaman sukupuoli- ja siveellisyyskasvatustoimikunnan tilaama opas, joka oli tarkoitettu muun muassa opettajien, kunnanlääkärien, kirkkoherranvirastojen ja erilaisten nuorisojärjestöjen käyttöön. Stenbäckin sukupuoliteorioiden mukaan mies oli "aktiivinen etsiessään kohdettaan", naisen aktiivisuus puolestaan ilmeni "passiivisena antautumishaluna". Stenbäck piti itsetyydytystä ja homoseksuaalisuutta luonnonvastaisina häiriöinä, koska ne eivät palvelleet seksuaalisuuden päätehtäviä, jotka olivat lapsen siittäminen ja synnyttäminen. Hän myös väitti itsetyydytyksen olevan "oire ihmisen sielunrakenteessa piilevästä viasta tai sairaudesta", joka rasittaa sukupuolielimiä ja hermostoa, heikentää luonnetta ja vaarantaa ihmisen koko persoonallisuuden kehittymisen.
Homoseksuaalisuutta Stenbäck piti perverssinä fiksaationa, jossa sukuelimiä ei käytetä luonnon määräämään tarkoitukseen. Hänen mukaansa muun muassa lapsen hemmotteleva kasvatus saattaa aiheuttaa elinikäisen homoseksuaalisuuden. Heiltä Stenbäck vaati pidättyvyyttä ja ehdotti ennaltaehkäisynä homoseksuaalien siirtoa pois paikkakunnalta sekä nuorten kerhojen, uimarantojen ja yleisten käymälöiden valvontaa. Hän suositteli myös homoseksuaalien kastrointia, jota tehtiinkin Suomessa 1950-luvulla. Stenbäckin mukaan moni taipumus ja ominaisuus, joka ei homoseksuaalisuuden vuoksi ole ihmisellä päässyt kehittymään, tulee esille ja pääsee kastraation johdosta oikeuksiinsa.
Seksuaaliteoriat > Kritiikki

Stenbäckin ja Pautolan vuonna 1952 julkaisema teos ei sisältänyt yhtään lähdeviitettä, joten se ei ilmeisesti perustunut mihinkään tieteelliseen tutkimukseen vaan sisälsi ainoastaan Stenbäckin omia henkilökohtaisia käsityksiä. Kirjan sisältö säilyi kuitenkin vallitsevana homoseksuaalisuutta käsittelevänä psykiatrisena tietona Suomessa aina 1970-luvulle saakka. Sen korvasivat vuosikymmenen alkupuolella Kalle Achtén julkisuuteen tuomat näkemykset, jotka perustuivat muun muassa amerikkalaisen psykoanalyytikon Irving Bieberin 1960-luvun alussa tekemiin tutkimuksiin.
Asser Stenbäckin vaikutusta pidetään yleisesti merkittävimpänä seksuaalivähemmistöjen oikeuksien jarruttajana 1960- ja 1970-luvun Suomessa. 1960-luvulla Stenbäck toimi kirkon psykiatrisena asiantuntijana, ja hänen ajatuksensa pääsivät sellaisenaan vuonna 1966 julkaistuun piispojen ohjekirjaan. Kun homoseksuaalisuuden kriminalisoinnista luovuttiin Suomessa vuonna 1971, jäi Stenbäckin ansiosta lakiin vielä ns. "kehotuspykälä", joka kielsi homoseksuaalisuuteen yllyttämisen. Virallisesti se poistui vasta rikoslain uudistuksen yhteydessä vuonna 1999. Stenbäck itse teki 1970-luvulla lain perusteella ainakin kaksi rikosilmoitusta Yleisradion ohjelmista. Vielä 1990-luvun alussa hän toimi aktiivisesti homoseksuaalisuutta vastaan tuomalla Suomeen kiistellyn eheytysliikkeen, jota hän esitteli vuonna 1993 julkaistussa kirjassaan Mitä homoseksuaalisuus on?
Vuonna 1986 Freud Marx Engels & Jung -yhtye levytti Stenbäckistä kertovan pilkkalaulun Asseri (Vedä käteen Asser Stenbäck), jossa arvosteltiin Stenbäckin näkemyksiä homoseksuaalisuudesta.
Teokset

Jul för alla.  Tuntematon, 1946.
Psykologisk frigörelse och kristen frälsning.  Vi trors förlag, 1952.
Azotemia and psychosis.  Munksgaard, 1967.
Vad är homosexualitet?.  Bokförlaget Pro Veritate, 1992.
Aiheesta muualla

Asser Stenbäckin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Stenbäck, Asser hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Norrbyholmen

Norrbyholmen
| --- | --- |
Sijainti:  Parainen Varsinais-Suomi Suomi
Saariryhmä:  Turun saaristo
Vesialue:  Vappari
Merialue:  Itämeri
Korkein kohta:  9  m 
Pinta-ala:  0,08 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Norrbyholmen on rakentamaton noin 250 × 330 metrin kokoinen saari Paraisten keskustan pohjoispuolella Ålön- ja Kirjalansaaren välissä.
Nurminen (Laukaa)

| Nurminen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°29′04″N, 26°04′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuusveden–Kynsiveden alue (14.35)
Laskujoki:  Kuusijoki Leiniöön 
Järvinumero:  14.355.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,4 m  
Pituus:  3,6 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  13,4622 km  
Pinta-ala:  2,1536 km²   
Tilavuus:  0,00562878 km³ 
Keskisyvyys:  2,61 m  
Suurin syvyys:  10,52 m  
Saaria:  3 
 fiNurminen 
Nurminen  on Keski-Suomessa Laukaassa Isolahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 215 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä, se on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sillä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,97 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 5,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0056 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 10,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 13,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuusveden–Kynsiveden alueella (14.35), jonka Nurmisen alueeseen (14.355) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy.
Neproidi

Neproidi on punainen käyrä
Puolikas neproidi tai kardioidi kahvikupissa [lähde? ]
Neproidi on tasokäyrä, joka on samalla episykloidin erikoistapaus.
Yhtälöt > Parametriesitys

Parametriesitys neproidille, kun kulmat ovat x-akselilla:
Tai jos kulmat halutaan y-akselille:
Yhtälöt > Suorakulmakoordinaattiset yhtälöt

Suorakulmaisessa koordinaatistossa neproidin yhtälö on:
(x^{2}+y^{2}-4a^{2})^{3}=108a^{4}y^{2}\quad
Neproidin mittasuhteet

Neproidin kaaren pituus ja pinta-ala ovat:
Säteen kaarevuus on:
Kirjallisuutta

Lockwood, E. H., A Book of Curves, Cambridge University Press, 1961.
Wells D: The Penguin Dictionary of Curious and Interesting Geometry, s. 158.  New York:  Penguin Books, 1991.  ISBN 0-14-011813-6.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
MathWorld: Nephroid (englanniksi)
Oleksandr Bjeljavskyi

| Oleksandr Bjeljavskyi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Oleksandr Beljavsky
Syntynyt: 17. joulukuuta 1953 (ikä 70)
Kansalaisuus:   ukrainalainen    slovenialainen
Shakinpelaaja
Titteli:  suurmestari
Elo-luku:  2 643 (tammikuussa 2014) FIDE:n listan sijoitus 119.
Korkein Elo:  2 710 (heinäkuussa 1997)
Oleksandr Henrih’ovytš Bjeljavskyi (ukr. Олександр Генріхович Бєлявський, ven. Александр Генрихович Белявский, Aleksandr Genrihovitš Beljavski, s. 17. joulukuuta 1953) on ukrainalainen shakin suurmestari. Bjeljavskyi syntyi Lvivissä. Hän asuu nykyisin Sloveniassa ja pelaa maan shakkiolympialaisjoukkueessa. Hänet tunnetaan kompromissittomasta pelityylistään ja klassisesta avausrepertuaaristaan, johon kuuluu avauksia kuten kuningatargambiitti, espanjalainen peli ja ranskalainen puolustus.
Bjeljavskyi voitti nuorten maailmanmestaruuden vuonna 1973 ja Neuvostoliiton mestaruuden 1974 ja 1990. 1980-luvun alussa Bjeljavskyitä pidettiin mahdollisena tulevana maailmanmestarina, mutta hän pääsi ehdokasotteluihin vain kerran ja hävisi neljännesfinaalissa Garri Kasparoville vuonna 1983.
Bjeljavskyi on myös ensiluokkainen shakin loppupelitehtävien laatija. Kolme hänen tehtäväänsä, jotka hän oli laatinut yhdessä Leopold Mitrofanovin kanssa, voittivat ensimmäisen palkinnon tehtäväturnauksissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
FIDE-kortti: Oleksandr Bjeljavskyi (englanniksi)
Oleksandr Bjeljavskyi ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
Näyttö

Näyttö voi tarkoittaa
näyttölaitetta esimerkiksi tietokoneessa tai puhelimessa,
asuntoesittelyä huoneistovälityksessä,
oikeudenkäyntiin liittyvää todistelua
ammattiosaamisen osoittamista esimerkiksi näyttötutkinnossa tai auskultoinnissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Näyttö”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mustijärvi (Kangasala, Säynäjärvi)

| Mustijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°35′26″N, 24°05′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (35.73)
Laskujoki:  oja Saapasjärveen 
Järvinumero:  35.733.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  158,7 m  
Rantaviiva:  0,649 km  
Pinta-ala:  1,552 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustijärvi 
Mustijärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla Säynäjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee kapeassa maaston painanteessa, ja sen luoteispuolella kohoaa kallioinen mäki, jonka rinne putoaa järveen jyrkästi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle ei tule tietä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,7 metriä mpy. Siihen on johdettu Palasjärveltä laskuoja. Järven vedet lähtevät eteenpäin Saapasjärveen ja siitä edelleen Joutsenenperään suo-ojia myöten.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se esiintyy karttanimellä ”Mustajärvi”. Järvestä on laskuoja Joutsenenpesän järveen . Vuosien 1954 ja 1964 peruskartoissa järveen ei oltu johdettu kaivettuja suo-ojia ja sen karttanimi oli Mustajärvi. Vuonna 1975 vaihtui nimi ja sen ympäristön oja ojitettiin. Tässä yhteydessä Palasjärven laskuoja vaihtui Mustijärveen.
Odo Fusi Pecci

Odo Fusi Peccin piispanvaakuna
Odo Fusi Pecci (29. kesäkuuta 1920 Cingoli – 20. maaliskuuta 2016) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 19. joulukuuta 1942 ja nimitettiin Senigallian hiippakunnan piispaksi 15. heinäkuuta 1971. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Ersilio Tonini, jota avustivat Aurelio Sabattani ja Costanzo Micci.
Fusi Pecci jäi eläkkeelle 21. tammikuuta 1997.
Odo

Odo voi tarkoittaa seuraavia:
Odo, Eudes (k. 735), Akvitanian herttua
Odo, roolihahmo TV-sarjassa Star Trek: Deep Space Nine
Odo I, Eudes I (n. 860-898), Pariisin, Ranskan ja Troyesin kreivi, frankkien kuningas
Odo Clunylainen (878–942), ranskalainen munkki, säveltäjä, musiikkiteoreetikko
Odo Fusi Pecci (1920–2016), italialainen katolinen piispa
Odo Reuter (1850–1913), suomenruotsalainen eläintieteen professori ja runoilija
Odo Tournailainen, Odo Cambrailainen (1063–1113), ranskalainen benediktiinimunkki, skolastinen filosofi ja teologi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Odo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.