stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Itäisen Suomenlahden kansallispuisto
Luonto

Kansallispuistoon kuuluu vain pieniä, alle yhden neliökilometrin kokoisia saaria ja luotoja. Suurimmat saaret ovat Kilpisaari, Ristisaari, Ulko-Tammio, Mustaviiri ja Pitkäviiri. Itäisin saari on Huovari.
Useimmat saaret ovat puuttomia kalliosaaria, mutta alueella on myös harjusaaria, kuten Pitkäviiri. Metsäisillä saarilla puusto on pääosin männikköä. Joidenkin suurimpien saarten, kuten Ulko-Tammion ja Ristisaaren, sisäosissa on myös lehtoja. Ulko-Tammiolla on myös esimerkiksi autiotupa, telttailualue ja kolme kilometriä pitkä luontopolku.
Kansallispuiston alue on merkittävä saaristolinnuston pesimäalue. Linnustoon kuuluvat muun muassa Suomen suurimmat selkälokkiyhdyskunnat ja merkittäviä kala- ja lapintiirayhdyskuntia.
Itäisen Suomenlahden kansallispuisto kuuluu Natura 2000 -hankkeen luontodirektiivin mukaisiin SCI- ja lintudirektiivin mukaisiin SPA-alueisiin. Natura-alueisiin kuuluu lisäksi kansallispuiston ulkopuolelta joitakin saaria ja luotoja sekä Kuorsalon Vanhankylänlahti.
Itäisen Suomenlahden kansallispuistoa käytetään Suomen Radioamatööriliitto ry:n kansallispuistotyöskentelytodistuksen yhtenä amatööriadioasemakohteena. Sen tunnus on OHFF-001.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itäisen Suomenlahden kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Metsähallitus – Itäisen Suomenlahden kansallispuisto virtuaalisesti (Arkistoitu – Internet Archive)
Ulko-Tammio
Johanneksen evankeliumin 4. luku

Johannes 4 on Johanneksen Evankeliumin neljäs luku kristittyjen Raamatun Uudessa testamentissa.
Jeesus lähtee Juudeasta

Fariseukset huomaavat, että Jeesus kastaa enemmän ihmisiä kuin Johannes Kastaja. Evankeliumi Johanneksen mukaan 4:2 toteaa, että "... tosin hän ei itse kastanut, vaan hänen opetuslapsensa", vaikka Evankeliumi Johanneksen mukaan 3:26 viittaa selvästi siihen, että Jeesus itse kastoi - "se mies, joka oli kanssasi (Johannes Kastaja) Jordanin toisella puolella". Jeesus huomioi tämän, lähtee Juudeasta, ja lähtee palaamaan Galileaan. Evankeliumi Johanneksen mukaan 4:4 kirjaa, että päästäkseen Galileaan oli tarpeen mennä Samarian läpi, vaikka vaihtoehtoisen reitti oli olemassa Peraian kautta Jordanin itäpuolella. Josephus kirjoitti, että tämä on tavallinen tapa, kun galilealaiset olivat menossa Jerusalemiin juhlille. 1800-luvulla anglikaaninen piispa Charles Ellicott toteaa, että fariseukset "valitsivat pidemmän tien Perean kautta, välttääkseen kosketusta Samarian maan ja kansan kanssa". Ellicott viittaa siihen, että tarve kulkea Samarian kautta ei ollut maantieteellinen välttämättömyys, mutta se tuli Jeesuksen tarkoituksesta julistaa "oikean uskonnon ja jumalanpalveluksen periaatteita... kaikille kansoille".
Sitten Jeesus menee samarialaiseen Sykarin kaupunkiin, ja lepää matkansa jälkeen Jaakobin kaivolla, kun taas Hänen opetuslapsensa menevät kaupunkiin hakemaan ruokaa. Evankeliumi toteaa, että oli "noin kuudes tunti" eli puoliltapäivin (juutalaisen laskun mukaan) tai illalla (roomalaisen laskun mukaan); kuvatut tapahtumat ovat johdonmukaisia jälkimmäisen vaihtoehdon kanssa, koska keskipäivällä ei ollut luonnollinen aika lepäämiseen matkan jälkeen eikä veden nostamiseen.
Samarialainen nainen

Kun Jeesus odottaa, että hänen opetuslapsensa palaavat, samarialainen nainen tulee kaivolle, ja Jeesus pyytää häneltä juotavaa. Nainen on yllättynyt ja sanoo, että samarialaiset ja juutalaiset eivät ole tekemisissä keskenään. Jeesus vastaa, että jos nainen todella olisi tiennyt, kuka hän oli, nainen olisi pyytänyt ja hän olisi antanut naiselle "elävää vettä". "Joka juo tätä vettä, sen tulee uudelleen jano, mutta joka juo minun antamaani vettä, ei enää koskaan ole janoissaan. Siitä vedestä, jota minä annan, tulee hänessä lähde, joka kumpuaa ikuisen elämän vettä." Nainen kysyy tätä "vettä" ja Jeesus käskee hänen mennä hakemaan miehensä. Nainen toteaa, että hänellä ei ole miestä, ja Jeesus sanoo, että naisella on ollut viisi aviomiestä, ja nyt hän elää miehen kanssa, joka ei ole hänen miehensä. Silloin nainen havaitsee, että Jeesus on profeetta. Sitten Jeesus opettaa hänelle Jumalan palvelemisesta, kuinka se on tehty aiemmin, tietyissä paikoissa, ja miten se tehdään oikein tulevaisuudessa. "Tulee aika - ja se on jo nyt - jolloin kaikki oikeat rukoilijat rukoilevat Isää hengessä ja totuudessa. Sellaisia rukoilijoita Isä tahtoo. Jumala on henki, ja siksi niiden, jotka häntä rukoilevat, tulee rukoilla hengessä ja totuudessa." Sitten nainen sanoo, että Messias tulee ja selittää kaiken. Jeesus julistaa, että hän on Messias: "Minä se olen, minä, joka tässä puhun kanssasi" (Joh. 4:26).
Useat kommentaattorit ovat todenneet Jeesuksen avoimuuden samarialaiselle naiselle, kontrastina hänen varautuneemmalle viestinnälleen juutalaisten kanssa: juutalaisille "Messias oli valloittava kuningas, joka auttaisi heitä ratsastamaan heidän vihollistensa niskaan, ja kostamaan heidän vainonsa ja sortonsa", ja siksi Jeesuksen väite, että hän olisi Messias, välttämättä vaaransi poliittisen tulkinnan. Evankeliumissa Johanneksen mukaan 6:15: "Mutta Jeesus tiesi, että ihmiset aikoivat väkisin tehdä hänestä kuninkaan, ja siksi hän vetäytyi taas vuorelle. Hän meni sinne yksin". Mutta tälle samarialaiselle naiselle Messias oli yksi, joka oli tuleva "ilmoittamaan meille kaiken" Jumalan rukoilemisesta.
Samarialaisten evankeliointi

Jeesuksen opetuslapset palaavat tapaamaan häntä kaivolle, ja nainen palaa kaupunkiin, kertoo ihmisille, että Jeesus tiesi hänestä kaiken, ja ihmettelee, onko hän Messias. Ihmiset päättävät mennä itse katsomaan. Opetuslapset samaan aikaan yrittävät antaa Jeesukselle ruokaa, mutta hän kieltäytyy sanomalla: "Minun ruokani on se, että täytän lähettäjäni tahdon ja vien hänen työnsä päätökseen".
Jeesus kommentoi kahta sanontaa, jotka hänen kuulijansa tunsivat: "neljä kuuta kylvöstä korjuuseen" (Joh. 4:35) ja "toinen kylvää, toinen korjaa" (Joh. 4:37). Monet samarialaiset tulivat kaupungista. Jeesus puhuu heille, ja he suostuttelevat häntä jäämään kahdeksi päiväksi opettamaan heitä. Hänen sanansa vakuuttavat heidät, että hän on "Messias, maailman Vapahtaja". Luterilainen teologi Hermann Olshausen kuvasi tätä tapausta "merkittävänä, harvinaisena esiintymänä Herran pappeudesta, joka tuottaa heräämisen suuressa mittakaavassa".
Apostolien Tekojen kirjoittaja huomautti, että Jeesuksen apostoleille antamaan tehtävään kuului saarnata evankeliumia Samariassa (Apt. 1:8) ja Filippos nähdään saarnaamassa Kristusta (tai Messiasta) sillä alueella (Apt. 8:5). Kerronta jatkuu edelleen: "Kun Jerusalemissa olevat apostolit kuulivat samarialaisten ottaneen vastaan Jumalan sanan, he lähettivät Pietarin ja Johanneksen heidän luokseen. Perille tultuaan nämä rukoilivat Samarian uskovien puolesta, että he saisivat Pyhän Hengen" (Apt. 8:14-15).
Jeesus palaa Galileaan

Sitten Jeesus lähtee takaisin Galileaan, jossa ihmiset "toivottavat hänet tervetulleeksi" tai "vastaanottavat" (kreik. ἐδέξαντο) hänet "ystävällisesti". Evankeliumissa Johanneksen mukaan 4:45 todetaan, että monet galilealaiset olivat myös viime aikoina olleet Jerusalemissa pääsiäisen vuoksi ja olivat nähneet, mitä Jeesus siellä teki.
Kuninkaan virkamiehen poika

Galileassa, Jeesus palaa Kaanaan, jossa tietty aatelinen tai kuninkaallinen virkamies (kreik. τις βασιλικὸς) Kapernaumista pyytää häntä parantamaan sairaan poikansa. Kuningas Jaakon Raamattu kuvailee miehen "aatelismieheksi"; Geneven Raamatussa on "tietty hallitsija" ja viittaa Herodeksen oikeuteen, New Century Version-raamatunkäännöksessä on "yksi kuninkaan tärkeistä upseereista"; ja Aramaic Bible in Plain English-raamattu kuvaa miehen "tietyn kuninkaan palvelijaksi". Cambridge Bible for Schools and Colleges-raamatunkäännös hylkää termin "aatelismies" "epätarkkana - sanalla ei ole mitään tekemistä syntyperän kanssa". Kuusas, Kuningas Herodeksen taloudenhoitaja (jonka vaimo oli Johanna, yksi Jeesuksen opetuslapsista, joka mainitaan Luuk. 8:3:ssa ja 24:10:ssä) ja Menahem (joka oli opettaja ja profeetta Antiokiassa ja joka oli ollut Herodeksen kasvinkumppani, mainitaan Apt. 13:1:ssä) on molemmat tunnistettu henkilöinä, joihin tässä osiossa on mahdollisesti viitattu.
Jeesus vaikuttaa olevan harmissaan, koska ihmiset näyttävät uskovan häneen vain, jos hän tekee ihmeitä. Kuitenkin Jeesus sanoo, että poika paranee. Virkamies menee takaisin kotiinsa ja löytää hänen poikansa parantuneena. Johanneksen mukaan tämä on Jeesuksen toinen merkki tai ihme (Kaanaan häiden jälkeen).
Kristus ja Samarialainen Nainen kaivolla, jonka on maalannut Angelica Kauffman, 1796.
Käännös suomeksi
Ivan Turina

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 3. lokakuuta 1980
Syntymäpaikka:  Zagreb, Jugoslavia
Kuolinaika: 2. toukokuuta 2013 (32 vuotta)
Kuolinpaikka:  Solna, Ruotsi
Pelipaikka: Maalivahti
Pituus: 197 senttimetriä 
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1998–2007   1999–2000   2001–2002   2002–2003   2007–2008   2008–2009   2010   2010–2013 |  NK Dinamo Zagreb   →  NK Croatia Sesvete (laina)   →  NK Kamen Ingrad (laina)   →  NK Osijek (laina)    Skoda Xanthi FC    KKS Lech Poznań    NK Dinamo Zagreb    AIK Fotboll | 73 (0)   0 (0)   11 (0)   15 (0)   8 (0)   12 (0)   1 (0)   65 (0) |
Maajoukkue
| 1996   1998–1999   2000   2006 |  Kroatian alle 17-vuotiaat    Kroatian alle 19-vuotiaat    Kroatian alle 21-vuotiaat    Kroatia | 2 (0)   4 (0)   4 (0)   1 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 2. toukokuuta 2013.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 28. elokuuta 2010.
Ivan Turina (3. lokakuuta 1980 Zagreb, Jugoslavia – 2. toukokuuta 2013 Solna, Ruotsi) oli kroatialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edusti ennen kuolemaansa ruotsalaista AIK:ta, jota ennen hän pelasi muun muassa Dinamo Zagrebissa ja Lech Poznańissa. Turina pelasi maansa aikuisten maajoukkueessa yhdessä ottelussa, kun hän pelasi toisen puoliajan Hongkongia vastaan vuonna 2006. Hän pelasi Kroatian juniorimaajoukkueissa yhteensä kymmenen ottelua.
Turina kuoli 2. toukokuuta 2013 kotonaan saatuaan sairaskohtauksen.
Saavutukset

Lähde:
Kroatian liiga: 2006, 2007 ja 2010
Kroatian cup: 2004 ja 2007
Infest (albumi)

| Infest Papa Roach |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : lokakuu 1999–tammikuu 2000, NRG Studios, Hollywood, Kalifornia
 Julkaistu: 25. huhtikuuta 2000
 Tuottaja(t): Jay Baumgardner
 Tyylilaji: nu metal, rap metal
 Kesto: 45.53
 Levy-yhtiö: DreamWorks Records
Listasijoitukset
  9.
Papa Roachin muut julkaisut
| Old Friends from Young Years 1997 | Infest 2000 | Lovehatetragedy 2002 |
Singlet albumilta Infest
 ”Last Resort” Julkaistu: syyskuu 2000  ”Broken Home” Julkaistu: 14. joulukuuta 2000  ”Between Angels and Insects” Julkaistu: 22. toukokuuta 2001  ”Dead Cell” Julkaistu: 21. marraskuuta 2001
Infest on yhdysvaltalaisen nu metal -yhtye Papa Roachin toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2000 levymerkillä DreamWorks Records.
Singlenä julkaistu "Last Resort" on rikkonut Spotifyssa miljardin kuuntelukerran rajan.
Kappaleet

Infest – 4.09
Last Resort – 3.20
Broken Home – 3.41
Dead Cell – 3.06
Between Angels and Insects – 3.54
Blood Brothers – 3.34
Revenge – 3.42
Snakes – 3.29
Never Enough – 3.35
Binge – 3.47
Thrown Away – 9.36 (sisältää piilokappaleen "Tightrope")
Kokoonpano

Jacoby Shaddix – laulu
Jerry Horton – kitara, taustalaulu
Tobin Esperance – bassokitara, taustalaulu
Dave Buckner – rummut, lyömäsoittimet
Arvostelut

Soundi:
Aiheesta muualla

Infest discogs.com -sivustolla
Papa Roach
| --- | --- |
Studioalbumit:   Old Friends from Young Years (1997)  Infest (2000)  Lovehatetragedy (2002)  Getting Away With Murder (2004)  Paramour Sessions (2006)  Metamorphosis (2009)  The Connection (2012)  F.E.A.R (2015)  Crooked Teeth (2017)  Who Do You Trust? (2019)  Ego Trip (2022) 
Livealbumit:   Time for Annihilation (2010) 
Kokoelmat:   ...To Be Loved: The Best of Papa Roach (2010)  Greatest Hits Vol. 2: The Better Noise Years (2021) 
EP:t:   Potatoes for Christmas (1994)  Caca Bonita (1995)  5 Tracks Deep (1998)  Let 'Em Know (1999)  The Rolling Stone Live (2004)  Live Session (2007)  Hit 3 Pack: Forever (2007)  Lifeline EP (2009)  Naked and Fearless: Acoustic EP (2009) 
Singlet:   Last Resort (2000)  Between Angels & Insects (2001)  Broken Home (2001)  She Loves Me Not (2002)  Time and Time Again (2002)  Getting Away with Murder (2004)  Scars (2004)  Take Me (2005)  ...To Be Loved (2006)  Forever (2007)  Time Is Running Out (2007)  Reckless (2008)  Hollywood Whore (2008)  Lifeline (2009)  I Almost Told You That I Loved You (2009)  Kick in the Teeth ([2010)  Burn (2010)  No Matter What (2011)  Still Swingin (2012)  Where Did the Angels Go? (2012)  Leader of the Broken Hearts (2013)  Face Everything and Rise (2014)  Broken as Me (2014)  Never Have to Say Goodbye (2014)  Gravity (2014)  Help (2017)  Periscope" (feat. Skylar Grey) (2017)  American Dreams (2017)  Born for Greatness (2017)  Who Do You Trust? (2018)  Elevate (2018)  Come Around (2019)  The Ending (2020)  Domination (Kayzon & Sullivan Kingin kanssa) (2021)  Swerve (feat. Fever 333 & Sueco) (2021)  Kill the Noise (2021)  Dying to Believe (2021) 
Promosinglet:   Dead Cell (2001)  Had Enough (2009)  One Track Mind (2011)  Before I Die (2013)  Warriors (2014)  Broken as Me (2015)  Never Have to Say Goodbye (2015)  Devil (2015)  Crooked Teeth (2016)  Periscope (feat. Skylar Grey) (2017)  Traumatic (2017)  Renegade Music (2018)  Not the Only One (2018) 
Videografia:   Papa Roach: Live & Murderous in Chicago (2005)
J. Jyrä

J. Jyrä eli Jukka-Pekka Isokangas (ent. Jyrä; s. 23. kesäkuuta 1965 Vaasa) on Seinäjoella varttunut gospel-artisti. Hän on julkaissut kolme  äänitettä: "Viimeisen jälkeen", "Kumma maailma" ja "Kaunis maa, köyhän ikävä". J. Jyrä keikkailee säännöllisesti joko yksin kitaroineen tai yhtyeensä kanssa nimellä J. Jyrä band.  J. Jyrän kappaleet käsittelevät uskonasioita, mutta myös maallisempia teemoja on.
J. Jyrä on esiintynyt vuonna 1997 ilmestyneessä elokuvassa Kummeli Kultakuume.
Aiheesta muualla

Artistin kotisivut
Litostroton-yhtyeen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Jean Bolland

Jean Bolland (1596-1665).
Jean Bolland (muita nimimuotoja Jean de Bolland, Johannes Bollandus) (18. elokuuta 1596 Julémont (nyk. osa Herveä) – 12. syyskuuta 1665 Antwerp) oli jesuiittapappi ja Espanjan Alankomaista kotoisin ollut merkittävä hagiografi.
Bolland opiskeli Maastrichtin ja Antwerpenin jesuiittakouluissa ja opetti sen jälkeen humanistisia tieteitä Roermondissa, Den Boschissa, Brysselissä ja Antwerpenissa. 1620 hän aloitti teologian opinnot Louvainin yliopistossa. 1662 hän sai papiksivihkimyksen ja hänestä tuli  Mechlinin jesuiittakoulun prefekti.
Jesuiittojen Espanjan Alankomaiden maakunnan priori kutsui hänet vuonna 1630 Antwerpeniin tutkimaan vastikään kuolleen hagiografin Heribert Rosweyden jäämistöä. Bolland asetti tehtävän vastaanottamiselle kaksi ehtoa: että hän saisi vapaasti muokata Rosweyden suunnitelmaa siten kuin hän itse sen ymmärsi ja että Rosweyden aineisto pitäisi varata hänen yksinomaiseen käyttöönsä. Priori Jacques van Straten hyväksyi ehdot, ja Bolland siirtyi Mechlinin koulusta Antwerpeniin, missä hänestä tuli Latinalaisen seurakunnan johtaja, ja hän vastasi Acta Sanctorumin saattamisesta julki.
Bolland aloitti laatimalla kunnianhimoisen suunnitelman. Rosweyde oli rajoittanut hänen alkuperäisten tekstien pyyntöntsä Espanjan Alankomaiden ja lähiseutujen kirjastoihin. Bolland esitti pyynnöt yhteistyökumppaneille kaikkialla Euroopassa. Rosweyde oli ehdottanut ainoastaan alkuperäisten tekstien julkaisemista, ilman kommentaareja ja selityksiä, mutta Bolland päätti julkaista kaiken tiedon, mitä hän löytäisi jokaisesta pyhimyksestä ja tämän kultista, aloittaa kunkin tekstin selvityksellä sen kirjoittajasta ja historiallisesta arvosta ja liittää mukaan selitykset.
Bolland oli jo pian Antwerpeniin saapumisensa jälkeen onnistunut saamaan hyvään järjestykseen tammikuun pyhimyksiin liittyvät asiakirjat, ja oli löytänyt niille julkaisijaksi Jan van Meursin. Hänen työskenneltyään Antwerpenissa viisi vuotta tuli ilmeiseksi, että tehtävä oli yhdelle ihmiselle liian suuri. Bolland pyysi apulaisia, ja pyyntöä tuki Liessiesin luostariin apotti Antoine de Wynghe. Godfrey Henschen määrättiin 1635  aloittamaan työ helmikuun pyhimysten parissa, ja Bolland itse keskittyi tammikuun pyhimyksiä käsittelevien teosten painotyöhön. Henschen teki työtä Acta Sanctorumin julkaisemisen parissa kuolemaansa saakka, vuoteen 1681.
Vuonna 1659 Bolland sai avukseen kolmannen jesuiitan, Daniel van Papenbroekin, joka loppujen lopuksi teki suurimman työn 18-osaisen Acta Sanctorumin hyväksi. Van Papenbroek ja Henschen kiertelivät 1660-1662 Saksassa, Ranskassa ja Italissa etsimässä asiakirjoja luostareista ja kirjastoista.
Pyhimyskultin tutkimusta harjoittavan belgialaisen Bollandistien seuran nimi juontuu Bollandista.
Käännös suomeksi
J. Braid

J. Braid oli ranskalainen kriketinpelaaja. Hän oli Ranskan krikettijoukkueen mukana voittamassa hopeaa vuoden 1900 kesäolympialaisissa.
Jalkapallon T18 SM-sarja

Tämä artikkeli kertoo 16-18 -vuotiaiden tyttöjen jalkapallon korkeimmasta sarjatasosta Suomessa.
| SPL T18 SM-sarja |
| --- | --- |
Laji:  Jalkapallo
Maa(t):   Suomi
Joukkueita:  10 (2021: 19)
Hallitseva mestari:  HJK
Alempi taso:  T18 Ykkönen
Sivusto:  https://tulospalvelu.palloliitto.fi/category/T18SM!spljp21/group/1
Sarjajärjestelmä

Valtakunnallisessa sarjassa pelataan alle 19 vuotiaiden (U19) Suomen mestaruudesta.
T18 SM-sarja pelataan kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Kaudella 2021 ei karsintoja pystytty pelaamaan yhteiskunnan asettamien koronapandemian rajoitustoimenpiteiden takia, joten sarja pelattiin valtakunnallisena 19 joukkueen yksinkertaisena sarjana.
T18 SM-sarjaan karsitaan vuosittain. Kaudella 2022 edelliskaudella sijoille 1-5 sijoittuneet joukkueet sekä HFA Märsky muodostavat A-lohkon. Edellisvuonna sarjassa sijoille 6-9 sijoittuneet joukkueet sekä kaksi joukkuetta edellisvuonna 10. sijoittuneen ja Ykkösen kolmen lohkovottajan keskinäisen karsinnan perusteella muodostavat lohkon B. Kummankin karsintalohkon viisi parasta joukkuetta jatkavat SM-sarjaan. HFA Märsky ei osallistu varsinaiseen SM-sarjaan kaudella 2022.
Sarja pelataan 11v11, peliaika 2x 45min ja sallitut pelaajavaihdot 7 (ei edestakaiset, vaihtotapahtumien määrä rajoitettu)
SM-karsinnan joukkueet kaudella 2024

| Lohko | Joukkue | Kunta | Kotikenttä | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Valtti | Helsinki | Puotila | Alen Besic |
| A | FC Honka | Espoo |  Tapiolan urheilupuisto | Antoni Dagaa |
| A | HJK | Helsinki |  Bolt Arena | Joonas Sarelius |
| A | ONS | Oulu |  Heinäpää | Toni Koskinen |
| A | FC Espoo | Espoo | Säterinniitty | Pekka Rinta-Kokko |
| B | FC Kuusysi | Lahti |  Kisapuisto | Teemu Virtanen |
| B | PKKU | Kerava/Tuusula | Keravan UP | Matias Ravi |
| B | HJS | Hämeenlinna | Pulleri | Juhana Peltomaa |
| B | Ilves | Tampere | Kauppi | Sinikka Itälinna |
| B | KuPS | Kuopio | Väre Areena | Ali Al-Musawi |
| B | EPS | Espoo | Espoonlahden urheilupuisto | Linda Ruutu |
Tilastoja > Tulokset kausi 2023

| # | Joukkue | O | V | T | H | M | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | HJK | 18 | 14 | 1 | 3 | 82-17 | 43 |
| 2 | ONS | 18 | 14 | 1 | 3 | 50-22 | 43 |
| 3 | FC Espoo | 18 | 11 | 2 | 5 | 32-14 | 35 |
| 4 | FC Honka | 18 | 7 | 4 | 7 | 31-27 | 25 |
| 5 | Valtti/YJ | 18 | 7 | 3 | 8 | 25-34 | 24 |
| 6 | PKKU | 18 | 7 | 1 | 10 | 17-33 | 22 |
| 7 | EPS | 18 | 6 | 3 | 9 | 20-26 | 21 |
| 8 | HJS | 18 | 4 | 6 | 8 | 17-37 | 18 |
| 9 | Ilves | 18 | 4 | 5 | 9 | 24-42 | 17 |
| 10 | KuPS | 18 | 1 | 4 | 13 | 15-61 | 7 |
Tilastoja > Mitalistit

| Vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssi |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | FC Honka | PK-35 | TiPS |
| 2018 | HJK | JyPK | Ilves/YJ |
| 2019 | JyPK | P-Iirot/YJ | PK-35 |
| 2020 | HJK | FC Honka | JyPK |
| 2021 | EPS | FC Honka | HJK |
| 2022 | HJK | EPS | Valtti |
| 2023 | HJK | ONS | FC Espoo |
Tilastoja > Parhaat maalintekijät kausittain

| Vuosi | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Aino Bergqvist | FC Honka | 16 | 13 |
| 2018 | Aino Vuorinen Heta Olmala | FC Honka ONS | 9 16 | 16 16 |
| 2019 | Viivi Ollonqvist | P-Iirot/YJ | 17 | 21 |
| 2020 | Inka Sarjanoja | ONS | 10 | 11 |
| 2021 |  Lotta Kalske | EPS | 18 | 24 |
| 2022 | Kerttu Sarelius | HJK | 14 | 15 |
| 2023 | Aada Mäkelä | HJK | 18 | 14 |
Tilastoja > Eniten tehtyjä maaleja - vähiten päästettyjä maaleja - paras maaliero

|  | Pelejä  kaudella | Eniten tehtyjä | Seura* |  | Vähiten päästettyjä | Seura* |  | Paras maaliero | Seura* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | 18 | 63 | FC Honka |  | 15 | FC Honka PK-35 |  | 48 | FC Honka |
| 2018 | 18 | 57 | Ilves/YJ |  | 14 | HJK |  | 38 | Ilves/YJ |
| 2019 | 18 | 63 | HJK |  | 26 | PK-35 |  | 28 | HJK |
| 2020 | 11 | 29 | HJK P-Iirot |  | 3 | HJK |  | 26 | HJK |
| 2021 | 18 | 81 | EPS |  | 9 | EPS |  | 72 | EPS |
| 2022 | 18 | 73 | HJK |  | 19 | Valtti |  | 51 | HJK |
| 2023 | 18 | 82 | HJK |  | 14 | FC Espoo |  | 65 | HJK |
*Mestari lihavoitu
Jacques Rivette

| Jacques Rivette |
| --- | --- |
 Jacques Rivette vuonna 2006.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. maaliskuuta 1928 Rouen, Ranska
Kuollut: 29. tammikuuta 2016 (87 vuotta) Pariisi, Ranska
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Jacques Rivette (1. maaliskuuta 1928 Rouen – 29. tammikuuta 2016 Pariisi) oli ranskalainen elokuvaohjaaja. Hän kuului Jean-Luc Godardin kanssa ranskalaisen elokuvan uuden aallon kokeellisempiin edustajiin.
Rivette syntyi Rouenissa ja toimi ohjaajantyönsä ohella elokuva-arvostelijana muun muassa Cahiers du cinémalle. Hänen tunnetuimpien töidensä joukkoon lukeutuvat Céline et Julie vont en bateau (1974) ja La belle noiseuse – tuntematon mestariteos (1991).
Mysteeritarina Pariisi kuuluu meille (1960) oli Rivetten ensimmäinen pitkä elokuva. Siinä näkyvät monet hänen myöhempienkin töidensä piirteet: näyttelemisen ja improvisaation vuorottelu, eloisa kerronta ja näytelmäharjoitusten käyttäminen taiteellisen luomistyön yleisenä vertauskuvana.
Rivette oli ehdolla muun muassa Berliinin kansainvälisten elokuvajuhlien Kultaisen karhun ja Cannesin elokuvajuhlien Kultaisen palmun sekä César-palkinnon saajaksi. Hänelle myönnettiin vuonna 1991 Locarnon elokuvajuhlien Leopard of Honor elinikäisistä saavutuksista elokuvan alalla.
Peter von Bagh kirjoitti: ”Kaikki Rivetten työt liittyvät tavalla tai toisella taiteiden riitteihin, ’elämän’ ja ’taiteen’, ’todellisuuden’ ja ’näyttelemisen’ rajamaastoon, mutta yhtä luonteenomaista niille on harras etsintä, viaton ilo yksinkertaisista asioista – tai sadunomainen onnen tunne[--].”
Elokuvia

Paris nous appartient (Pariisi kuuluu meille) (1960; 140 minuuttia)
La Religieuse (Nunna) (1965; 140 minuuttia)
L'amour fou (1968; 252 minuuttia)
Out 1 (Out 1: Noli me tangere / Out 1: Don't Touch Me) (1971; 750 minuuttia)
Out 1: Spectre (1972; 260 minuuttia)
Céline et Julie vont en bateau (1974; 192 minuuttia)
Scènes de la vie parallèle: 2: Duelle (une quarantaine) (1976; 121 minuuttia)
Scènes de la vie parallèle: 3: Noroît (une vengeance) (Nor'wester) (1976; 145 minuuttia)
Merry-Go-Round (1981; 157 minuuttia)
Le Pont du Nord (1981; 131 minuuttia)
L’Amour par terre (1984; 170 minutes -- unapproved cut 127 minuuttia)
Hurlevent (1985; 130 minuuttia)
La Bande des quatre  (1988; 140 minuuttia)
La Belle Noiseuse (La belle noiseuse - tuntematon mestariteos) (1991; 240 minuuttia)
La Belle Noiseuse: Divertimento (1991; 120 minutes)
Jeanne la pucelle: 1. Les batailles (1994; 160 minuuttia)
Jeanne la pucelle: 2. Les prisons (1994; 176 minuuttia)
Haut/bas/fragile (1995; 169 minuuttia)
Secret défense (1998; 173 minuuttia)
Va savoir (2001; 154 minuuttia)
Va savoir+ (Mene, tiedä) (2002; 225 minuuttia) - preferred cut
Histoire de Marie et Julien (2003; 151 minuuttia)
Ne touchez pas la hache (2007; 137 minuuttia)
36 vues du Pic Saint-Loup (2009; 84 minuuttia)