stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Atsushi Yanagisawa

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 27. toukokuuta 1977 (ikä 47)
Syntymäpaikka: Toyama, Japani
Pelipaikka: Hyökkääjät
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1996-2003 2003-2004 2004-2005 2006-2007 2008-2010 2011- | Kashima Antlers →Sampdoria Messina Peloro Kashima Antlers Kyoto Sanga FC Vegalta Sendai |  |
Maajoukkue
| 1998–2006 | Japani | 58 (17) |
Atsushi Yanagisawa (s. 27. toukokuuta 1977 Kosugi Japani) on japanilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan Yanagisawa oli hyökkääjä. Hän edusti Kashima Antlersia kahdesti (yhteensä 220 ottelua, 80 maalia), UC Sampdoriaa (15 ottelua), ACR Messinaa (29 ottelua), Kyoto Sanga FC:tä (85 ottelua, 21 maalia) sekä vuodesta 2011 Vegalta Sendaita.
Japanin jalkapallomaajoukkueessa Yanagisawa pelasi vuosina 1998–2006 ja kuului Japanin joukkueeseen Sydneyn olympialaisissa 2000 sekä vuoden 2002 MM-kisoissa ja vuoden 2006 MM-kisoissa (kaksi ottelua).
Tilastot

| Japanin maajoukkueessa> Vuodet | Japanin maajoukkueessa> ottelut | Japanin maajoukkueessa> maalit |
| --- | --- | --- |
| 1998 | 2 | 0 |
| 1999 | 4 | 0 |
| 2000 | 10 | 4 |
| 2001 | 6 | 5 |
| 2002 | 9 | 0 |
| 2003 | 5 | 2 |
| 2004 | 8 | 2 |
| 2005 | 10 | 4 |
| 2006 | 4 | 0 |
| Yhteensä | 58 | 17 |
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japan National Football Team Database
Japanin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2002
1 Kawaguchi |
2 Akita |
3 Matsuda |
4 Morioka |
5 Inamoto |
6 Hattori |
7 H. Nakata |
8 Morishima |
9 Nishizawa |
10 Nakayama |
11 Suzuki |
12 Narazaki |
13 Yanagisawa |
14 Santos |
15 Fukunishi |
16 K. Nakata |
17 Miyamoto |
18 Ono |
19 Ogasawara |
20 Myōjin |
21 Toda |
22 Ichikawa |
23 Sogahata |
Valmentaja Troussier
Japanin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Narazaki |
2 Moniwa |
3 Komano |
4 Endō |
5 Miyamoto |
6 K. Nakata |
7 H. Nakata |
8 Ogasawara |
9 Takahara |
10 Nakamura |
11 Maki |
12 Doi |
13 Yanagisawa |
14 Santos |
15 Fukunishi |
16 Ōguro |
17 Inamoto |
18 Ono |
19 Tsuboi |
20 Tamada |
21 Kaji |
22 Nakazawa |
23 Kawaguchi |
Valmentaja Zico
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Japani 
Tieteilijät:  CiNii 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Atsushi Yanagisawa
Käännös suomeksi
Yhdystie 8390

Yhdystie 8390 on Pudasjärven Siivikon kylästä Puhoksen kautta Suomussalmen Näljängän kylälle johtava yhdystie. Tie lähtee kantatieltä 78 ja päättyy seututielle 800.
Historia

Puhoksen ja Näljängän välisen tieosuuden ensimmäinen suunnitelma valmistui vuonna 1902.
Vuonna 1959 Siivikon ja Puhoksen välinen kylätie parannettiin maantieksi, joka rakennettiin Kainuun työmaasiirtolarahoilla. Siihen aikaan Kainuussa työmaasiirtolarahoilla rakennettuja teitä kutsuttiin niin sanotusti Kekkosteiksi.
Seppo Suokko

Seppo Lauri Leonard Suokko (s. 21. joulukuuta 1939 Lohtaja) on suomalainen ekonomisti.
Suokko kirjoitti ylioppilaaksi 1961 ja valmistui Helsingin yliopistosta valtiotieteen kandidaatiksi 1968 ja valtiotieteen lisensiaatiksi 1972. Hänen työuransa alkoi Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen tutkijana 1967–1973, josta hän jatkoi asuntohallituksen tutkijana ja viransijaisena toimistopäällikkönä 1973–1975. Taloudellisen suunnittelukeskuksen toimistopäällikkönä hän työskenteli 1975–1979, Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen toimitusjohtajana 1979–1982 ja valtiovarainministeriön kansantalousosaston apulaisosastopäällikkönä (finanssineuvoksena) 1982–2002. Lisäksi Suokko toimi Pohjoismaiden ministerineuvoston sihteeristön osastopäällikkönä 1985–1988 ja erityisasiantuntijana Suomen OECD-edustustossa Pariisissa 1992–1994.
Päätyönsä ohessa Suokko toimi Yhteiskunnallisen suunnitteluseuran puheenjohtajana 1979–1980, Kansantaloudellisen yhdistyksen johtokunnan jäsenenä 1982–1984, Euroopan neuvoston kehityspankin hallituksessa 1994–?, Pohjoismaiden investointipankin hallituksessa 1996–? ja Teollisen yhteistyön rahasto oy Finnfundin johtokunnassa 1998–?.
Sumatra

Sumatra
Sumatran sijainti
| --- | --- |
Sijainti:  00°N, 102°E  Indonesia
Saariryhmä:  Isot Sundasaaret
Vesialue:  Intian valtameri 
Korkein kohta:  Gunung Kerinci, 3 805 m
Pinta-ala:  473 481 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  50 365 538
Suurin kaupunki:  Medan
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Sumatra on Indonesiassa sijaitseva saari. Se muodostaa Jaavan, Borneon ja Sulawesin saarten kanssa Isojen Sundasaarten saariston. Sumatra on Borneon jälkeen saariston toiseksi suurin, ja koko maailman kuudenneksi suurin saari. Saaren pinta-ala on noin 470 000 km². Sumatralla on noin 50 miljoonaa asukasta. Saaren suurin kaupunki on 2 miljoonan asukkaan Medan.
Sumatran saari on tuliperäinen ja saarella on useita toimivia tulivuoria. Sumatralla vallitsee trooppinen ilmasto ja saarella on kuumaa ja kosteaa ympäri vuoden. Saarella kasvaa luontaisesti trooppista sademetsää. Sumatran sademetsissä elää useita uhanalaisia eläinlajeja, joista monia tavataan vain Sumatralla.
Maantiede > Sijainti

Sumatra sijaitsee Isojen sundasaarten saaristossa. Se on saariston läntisin ja toiseksi suurin saari. Sumatra rajoittuu etelässä ja lännessä Intian valtamereen. Pohjoisessa sen erottaa Malakan niemimaasta ja samalla Aasian mantereesta Malakansalmi, idässä Jaavasta Sundasalmi. Päiväntasaaja kulkee Sumatran poikki.
Maantiede > Kallioperä ja pinnanmuodot

Sumatra on osa Tyynenmeren tulirengasta, jossa esiintyy voimakasta laattatektonista ja vulkaanista toimintaa. Sumatran kohdalla Intian laatta liukuu Sumatran saaren alle, joka aiheuttaa maanjäristyksiä, maanvyörymiä ja tulivuorenpurkauksia. Sumatran saarta halkoo kaakosta luoteeseen kulkevat Barisanvuoret. Vuorijono sijoittuu saaren länsiosaan. Saaren korkein vuori on 3800 metriä korkea Gunung Kerinci.
Vuoden 2004 joulukuun maanjäristyksen keskus oli Sumatran ja Andamaanien alueella ja sen voimakkuus voimakkuus 9.1 magnitudia. Järistyksen aiheuttama tsunami aiheutti valtavia tuhoja muun muassa Acehissa ja Thaimaan rannikolla. Toinen viime vuosikymmenien tuhoisa maanjäristys tapahtui vuonna 2000, jolloin järistys teki tuhojaan Bengkulun kaupungissa surmaten satoja.
Vuorijonosta itään maasto on tasankoisempaa ja rannikkoa kohti mentäessä soista maastoa halkovat hitaasti virtaavat joet. Tasankoiset maat ja jokivarret mahdollistavat maatalouskäytön. Sumatran pisin joki on saaren etelä osassa Etelä-Sumatralla virtaava Musijoki, joka virtaa Palembangin kaupungin läpi. Leveimmillään Musi on 600 metriä leveä.
Sumatran ja koko Kaakkois-Aasian suurin koko vuoden vetisenä pysyvä järvi on Pohjois-Sumatralla sijaitseva Tobajärvi. Se on maailman suurin vulkaaninen järvi, ja se sijaitsee supertulivuoren kalderassa. Tobajärven pinta-ala on 1146 km² ja se on yli 500 metriä syvä. Tobajärvi syntyi noin 100 000 vuotta sitten tulivuoren purkautuessa. Purkauksen seurauksena vuori romahti ja paikalle syntyi maailman suurin kaldera, johon järvi syntyi. Toban purkaus on suurin tiedossa oleva tulivuorenpurkaus. 100 000 vuotta sitten Sumatran saari oli todennäköisesti jo asuttu.
Maantiede > Ilmasto

Sumatralla vallitsee kostea ja kuuma trooppinen ilmasto. Päivän ylimmät lämpötilat ovat 22 °C - 30 °C. Alankoalueilla ilman kosteus on suuri ja sateissa on suuria alueellisia eroja. Saaren länsiosa on itäosaa kosteampi. Useimmissa paikoissa Sumatralla saadaan sadetta 4000 mm vuodessa. Kosteimpia alueita ovat Länsi-Sumatra ja Bengkulu, joissa sadetta saadaan 5000–6000 mm vuodessa. Kuivimmilla alueilla saaren keskiosan laaksoissa sademäärä on 2000 mm vuodessa.
Kuivan ja kostean kauden sademäärissä ei ole suuria eroja. Kuiva kausi on vuoden alussa ja kesä-heinäkuussa. Näinä aikoina pensaspalot ovat yleisiä, jotka saavat alkunsa usein viljelijöiden kaskenpoltosta, heidän kulottaessaan lisää viljelymaata. Tämä aiheuttaa kasvavia ongelmia, sillä ilmaston muuttuessa kuivan kausi pitenee. Sumatran maastopalot aiheuttavat toisinaan merkittävää haittaa Singaporen lentoliikenteelle.
Sumatralla puhaltaa tuuli pohjoisen suunnasta joulu-maaliskuussa ja etelästä touko-syyskuussa. Monet kausittaiset tuulet ovat voimakkaita ja ne saattavat yltyä hirmumyrskyksi asti.
Maantiede > Luonto

Trooppisella vyöhykkeellä sijaitsevalla Sumatralla kasvaa luontaisesti trooppista sademetsää. Suurin osa Sumatran sademetsistä on raivattu maatalouteen, mutta kansallispuistoissa on suojeltuja sademetsiä, jotka tarjoavat elinympäristön monille uhanalaisille eläinlajeille. Unesco on hyväksynyt Sumatran trooppisen sademetsän maailmanperintökohteekseen, johon kuuluvat Sumatralla sijaitsevat Gunung Leuserin kansallispuisto, Kerinci Seblatin kansallispuisto ja Bukit Barisan Selatanin kansallispuisto.
Saaren alkuperäisluonto on monimuotoista ja saarella on arvioitu elävän noin 10 000 kasvilajia, 200 nisäkäslajia ja 600 lintulajia. Monet lajit ovat endeemisiä ja niitä tavataan vain Sumatralla. Sumatran sademetsissä eläviä nisäkkäitä ovat muun muassa sumatrannorsu, sumatransarvikuono, sumatrantiikeri, malaijikarhu, binturonki, intiantapiiri, pikkusaukko, kalastajakissa ja vuorisusi. Kädellislajeista saarella elää sumatranoranki, sekä useat gibbonilajit. Monet Sumatralla elävät eläinlajit ovat erittäin uhanalaisia. Saarella kasvaa myös maailman suurin kukka rafflesia.
Ihmisen toiminta on vakava uhka Sumatran alkuperäisluonnolle ja eläinlajeille. Unesco on asettanut maailmanperintökohteena olevat kansallispuistot vaarantuneiksi salametsästyksen, laittomien hakkuiden, metsien raivaamisen pelloiksi ja tienrakennussuunnitelmien vuoksi.
Historia > Varhaiset kuningaskunnat

Vanhimmat tunnetut intialaiset maininnat Sumatrasta ovat intialaisissa Ramajana-kertomuksissa kolmannelta vuosisadalta eaa.
Maineikkain Sumatralla sijainneista kuningaskunnista oli Srivijaya. 600-luvun lopulla se laajensi vaikutuspiiriään muinaisesta Palembangista koko Kaakkois-Sumatralle ja lopulta Sumatran itärannikolla oleville saarille Malakan niemimaata myöten. Srivijayasta ja sen pääkaupungista Palembangista kehittyi buddhalainen kauppa- ja sivistyskeskus. Kiinalaiset ja myöhemmin arabialaiset lähteet kuvasivat Srivijayan vauraaksi ja voimakkaaksi kuningaskunnaksi, joka yritti ylläpitää ylellisyystuotteiden monopolia. Sumatran sisämaan ydinalueet eivät kuitenkaan koskaan joutuneet Srivijayan suoraan hallintaan, vaan tämän valta keskittyi rannikoille. Srivijayan kukoistus saavutti huipentumansa 1000-luvulla. Kuningaskunnan menestys perustui maan keskeiseen sijaintiin tärkeän merireitin varrella ja menestyksekkääseen ulkomaankauppaan.
Vuonna 1025 eteläintialainen Cholan kuningaskunta hyökkäsi Srivijayaan. Srivijayaa heikensivät lisäksi Jaavan suunnalta tulleet hyökkäykset ja kauppavallan siirtyminen alueen muille satamille. Srivijayan heikennyttyä saarella kasvatti valtaansa Jambi, joka irtautui Srivijayasta kuningaskunnan heikennyttyä.
Vuonna 1278 itäjaavalainen Singhasarin kuningaskunta hyökkäsi Sumatralle ja saari joutui jaavalaisten valtaan. 1300-luvulla Singhasarin seuraajavaltio Majapahit valloitti Sumatran ja Palembangin valtansa alle.
Historia > Islamin leviäminen

1300-luvulla alkoi islam vaikuttaa Pohjois-Sumatralla. Pieniä islamilaisia kuningaskuntia alkaa muodostua Malakan salmille ja nopeasti virtaavien lyhyiden jokien varsille. Alkoi muodostua kulttuuri, jonka kieli oli malaiji arabialaisilla kirjaimilla kirjoitettuna, ja islamista tuli yleinen uskonto. Intialaiset ja Keski-Aasiasta tulevat laivat alkoivat käyttää Pohjois-Sumatralle syntyneen Samudera Pasain satamaa levähdyspaikkanaan.
Myöhemmin kehittyneet Sumatran ja Malakan niemimaan sulttaanikunnat Malaka, Patani, Aceh ja Johor pitivät Samudera Pasaita mallinaan islamissa ja kulttuurissa. Samudera Pasaista islamilaisuus alkoi levitä pohjoiseen Malakan niemimaalle ja etelään pitkin Sumatran länsirannikkoa. Portugalilaiset valloittivat Samudera Pasain 1500-luvun alussa, ja valtakunnan rippeet joutuivat Acehin alaisuuteen.
Historia > Siirtomaa-aika

Alankomaiden Itä-Intian kauppakomppania valloitti Sumatran kuten muutkin Indonesian saaret vähitellen 1600-luvulta alkaen. Sumatra pysyi osana Alankomaiden Itä-Intiaa toiseen maailmansotaan saakka, jolloin Japani valloitti saaren.
Sumatran ja Jaavan välissä sijaitseva Krakataun tulivuori purkautui vuonna 1883 aiheuttaen laajaa tuhoa.
Historia > Indonesian osana

Toisen maailmansodan loppuvaiheessa, elokuussa 1945 Japanin kukistuttua, Indonesia julistautui itsenäiseksi, ja siihen tuli kuulumaan myös Sumatra.
Sumatran luoteiskärjessä, Acehissa on vaadittu itsenäisyyttä tai laajempaa itsehallintoa. Vuonna 2005 saatiin Martti Ahtisaaren välityksellä aikaan rauhansopimus, jonka jälkeen väkivaltaisuuksia ei ole enää sanottavasti esiintynyt.
Saaren aluejako

Sumatran saarella sijaitsee kahdeksan Indonesian provinssia, mukaan lukien Acehin erityishallintoalue. Provinssit ovat Aceh, Bengkulu, Jambi, Lampung, Riau, Länsi-Sumatra, Etelä-Sumatra ja Pohjois-Sumatra. Lisäksi Sumatran itäpuolella sijaitsevat Riausaaret muodostavat oman provinssinsa, kuin myös Bangkan ja Belitungin saaret, jotka muodostavat oman Bangka-Belitungin provinssinsa.
Sumatran väkirikkain provinssi on Pohjois-Sumatra, siellä asuu 13,9 miljoonaa ihmistä (2015). Pinta-alaltaan suurin provinssi on Etelä-Sumatra, joka on hieman Riauta suurempi.
Talous

Sumatralla on rikkaat luonnonvarat, noin 70% Indonesian tuloista tulee sieltä. Saarella on joitakin Indonesian rikkaimmista öljykentistä ja hiilikaivosalueista, sekä kulta- ja hopeakaivoksia. Sumatran lähisaarilta saadaan tinaa ja bauksiittia. Suurin osa maan kumista ja kahvista viljellän Sumatralla. Saaren plantaaseilla kasvatetaan lisäksi vientituotteiksi öljypalmua, pippuria, teetä, sokeriruokoa ja tupakkaa. Kotimaiseen kulutukseen viljellään riisiä ja maissia. Sademetsistä saadaan kamferia ja eebenpuuta.
Väestö

Sumatralla asuu noin 50 miljoonaa asukasta. Sumatra on Jaavan jälkeen Indonesian toiseksi väkirikkain ja toiseksi tiheimmin asutettu.
Saarella elää useita etnisiä ryhmiä, joilla on oma kielensä, kulttuurinsa ja historiansa. Sumatran runsaslukuisimmat väestönosat muodostavat malaijit, acehilaiset, batakit ja minangkabaut. Saarelle on muuttanut myös uudisasukkaita siirtomaa-ajoista lähtien, jolloin Indonesia oli Alankomaiden hallinnassa. Siirtomaa-aikana Indonesiaan muutti runsaasti kiinalaisia. Muuttoliike on jatkunut myös Indonesian itsenäistymisen jälkeen, kun hallituksen transmigrasi -ohjelman myötä väestöä on siirretty ylikansoittuneelta Jaavalta Indonesian muihin osiin, muun muassa Sumatralle. Monissa Sumatran provinsseissa jaavalaiset muodostavat vähemmistön.
Malaijit muodostavat Sumatran suurimman etnisen ryhmän, heitä on saarella noin 11 miljoonaa. He ovat enemmistönä saaren itä- ja etelärannikon provinsseissa. Sumatran koillispuolella sijaitsevan Malesian malaijeista suurin osa on Sumatran malaijien ja minangkabauiden jälkeläisiä. Minangkabaut ovat enemmistönä saaren länsiosassa, ja suurimman väestönosan he muodostavat Länsi-Sumatran provinssissa. Minangkabaut ovat kielellisesti ja kulttuurillisesti lähinnä malaijeja, heitä asuu Sumatralla noin viisi miljoonaa. Pääuskontona malaijeilla ja minangabauilla on islam, mutta minangkabau-kulttuurissa naiset ovat hyvin kunnioitetussa asemassa. Heidän kulttuurinsa erityispiirteet ovat perua ajalta, jolloin islam ei vielä ollut saapunut Sumatralle.
Acehilaiset ovat myös merkittävä islamilainen väestönosa. He elävät pääasiassa Acehissa, saaren pohjoiskärjessä. Acehilaisia Sumatralla on noin kaksi miljoonaa. Batakit ovat enemmistönä Pohjois-Sumatran provinssissa. He ovat pääosin kristittyjä. Heitä elää Sumatralla noin neljä miljoonaa.
Muita merkittäviä etnisiä ryhmiä ovat lampungit, jotka ovat enemmistönä Lampungissa, Sumatran eteläkärjessä, sekä länsirannikon Bengkulussa enemmistönä olevat rejangit. Jambin provinssissa merkittävän vähemmistön muodostavat kerinciläiset. Alkuperäiskansojen lisäksi Sumatralla asuu maahanmuuttajina vähemmistö jaavalaisia, sundalaisia, kiinalaisia ja bugiseja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sumatra Wikimedia Commonsissa
Sumatran pinnanmuodot
Sumatran tulivuoret
Nuori oranki kansallispuistossa.
Sumatralla sijaitsevat Indonesian provinssit.
Suolakapina

Suolakapina Moskovassa 1648.
Suolakapina oli Moskovassa kesäkuussa 1648 tapahtunut kapina korkeaa suolaveroa vastaan. Sen aikana kapinalliset pitivät kaupunkia hallussaan kahden päivän ajan.
Kapina kohdistui hallituksen politiikkaa vastaan. Alemmat streltsit ja tykkimiehet joutuivat tyytymään entistä pienempään palkkaan, kun tsaari Aleksei Mihailovitšin suosikki Boris Morozov uudisti maan taloutta. Tyytymättömyys kohdistui näihin muutoksiin, ennen kaikkea suolaveron korotukseen ja hovin oletettuihin väärinkäytöksiin.
Kapina kukistettiin asevoimin. Sen jälkeen tsaari Aleksei karkotti Morozovin Belozerskin luostariin, josta tämä jo saman vuoden lokakuussa palasi Moskovaan ja maan hallituksen johtoon. Samanlaisia kapinoita syntyi seuraavina vuosina Pihkovassa ja Novgorodissa.
Jouko Suomalainen

Jouko Suomalainen (s. 8. huhtikuuta 1949 Kuopio) on suomalainen jalkapalloilija.
Keskikenttäpelaajana jalkapalloa pelannut Suomalainen edusti Suomen maajoukkuetta 54 A-maaottelussa ja teki niissä kaksi maalia.
Kotimaassaan Suomalainen edusti kaikkia kolmea aikansa merkittävää kuopiolaisseuraa: Palloseuraa vuosina 1967–1970, Pallotovereita vuosina 1971–1980 ja 1984 sekä Eloa vuosina 1982–1983. SM-sarjassa hän pelasi yhteensä 233 ottelua ja teki niissä 35 maalia. Hän saavutti SM-hopeaa vuosina 1967, 1969 ja 1978 sekä voitti Suomen Cupin vuonna 1968.
Suomen Palloliitto ja Urheilutoimittajain liitto valitsivat Suomalaisen vuoden jalkapalloilijaksi Suomessa vuonna 1973.
Suolahden kirkko

| Suolahden kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko toukokuussa 2008
Sijainti:  Katvelankatu 1, Suolahti, Äänekoski
Seurakunta:  Äänekosken seurakunta
Rakentamisvuosi:  1940
Suunnittelija:  Georg Henriksson
Materiaali:  tiili
Istumapaikkoja:  350
Tyylisuunta:  myöhäinen funktionalismi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suolahden kirkko on Äänekosken Suolahdessa sijaitseva arkkitehti Georg Henrikssonin suunnittelema 1940 rapatusta tiilestä rakennettu päätytornillinen pitkäkirkko.
Kirkon torni on sijoitettu poikkeuksellisesti runkohuoneen toisen pitkän sivun kulmaukseen, kellot ovat kirkon rakentamisvuodelta 1940. Kirkon pinta-ala on 322 neliötä ja sinne mahtuu noin 350 henkeä. 14-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1949. Alttaritaulu Tulkaa minun tyköni kaikki työtätekevät ja raskautetut, niin minä annan teille levon on Alf Danningin 1954 maalaama. Taiteilija menehtyi kesken maalaustyönsä, hänen oppilaansa viimeisteli taulun. Taulussa Jeesus on kuvattu suolahtelaiseen maisemaan.
Janne Suokonautio

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 20. toukokuuta 1968 (ikä 56)
Syntymäpaikka: Outokumpu, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 177 cm
Junioriseurat
: Honka
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1985–1986 | Honka | – | (5) |
| 1987–1990 | HJK | 32 | (4) |
| 1988 | → PPT (laina) | 7 | (1) |
| 1990 | → Kumu (laina) | 4 | (0) |
| 1991 | Eendracht Aalst | – | (–) |
| 1991–1995 | HJK | 68 | (12) |
| 1991 | → Haka (laina) | 10 | (0) |
| 1993 | → VanPa (laina) | 2 | (0) |
| 1996 | FinnPa | 15 | (2) |
| 1997 | Hvidovre IF | 4 | (0) |
| 1997 | FinnPa | 10 | (1) |
| 1998 | Maccabi Ironi-Ashdod | 12 | (0) |
| 1998 | PK-35 | 16 | (0) |
| 1999 | Atlantis | 9 | (2) |
| 1999 | → VJS (laina) | 1 | (1) |
| 2002 | AC Vantaa | 6 | (0) |
| 2004 | IFFK | – | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 196 | (23) |
Maajoukkue
| 1984 | Suomi U16 | 4 | (0) |
| 1985 | Suomi U17 | 7 | (0) |
| 1988–1989 | Suomi U21 | 4 | (0) |
| 1993–1994 | Suomi | 4 | (0) |
Valmennusura
2009: Honka (C-jun.)
2010–2011: Allianssi Vantaa
2012: FC Espoo (C-jun.)
2014: Honka (A-jun.)
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Juha Petri “Janne” Suokonautio (s. 20. toukokuuta 1968 Outokumpu) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija.
Keskikentällä pelannut Suokonautio edusti uransa aikana Suomessa pääsarjatasolla muun muassa Helsingin Jalkapalloklubia, Valkeakosken Hakaa ja Finnairin Palloilijoita. Lisäksi hän pelasi ammattilaisena myös belgialaisessa Eendracht Aalstissa, tanskalaisessa Hvidovressa ja israelilaisessa Maccabi Ironi Ashdodissa. Suokonautio voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1987, 1988, 1990 ja 1992. Kaikkiaan Suokonautio pelasi 13 kauden aikana 162 mestaruussarjan ja Veikkausliigan ottelua, joissa hän teki 19 maalia.
Suokonautio pelasi maajoukkueessa vuosina 1993–1994 neljä maaottelua.
Pelaajauran jälkeen Suokonautio on toiminut myös jalkapallovalmentajana. Hän on valmentanut muun muassa Allianssi Vantaata.
Yerma

| Yerma |
| --- | --- |

Kirjoittaja:  Federico García Lorca
Kirjoitettu:  1934
Alkuperäiskieli:  espanja
Tyylilaji:  tragedia
Tapahtumapaikka ja -aika:  Andalusia
Kantaesitys:  1934
Kantaesityspaikka:  Madrid
Yerma on espanjalaisen Federico García Lorcan tragedianäytelmä, joka valmistui 1934 ja kantaesitettiin samana vuonna Madridissa. Sen tarina sijoittuu Andalusiaan, ja näytelmän ja sen lapsettomuudesta kärsivän päähenkilön nimi tarkoittaa suomeksi autiomaata.
Juoni

Nuori ja terve Yerma uskoo, että jos nainen ei synnytä lapsia, veri muuttuu myrkyksi. Lapsettomaksi jääminen vuosien yrittämisen jälkeen vaikuttaa kuitenkin olevan hänen ja aviomies Juanin yhteinen kohtalo.  Lorca antaa ymmärtää, että syynä on se, ettei Yerma osaa nauttia seksistä, mutta onko syynä sittenkin Juanin hedelmättömyys? Eräs toinen lapseton nainen ei valita, vaan antaa arvoa itselleen ja iloitsee elämästä.
Yerma menee vuorille rukoilemaan muistomerkille, jonka uskotaan auttavan lapsettomia. Vanha nainen lähestyy siellä Yermaa ja houkuttelee tätä lähtemään oman poikansa naiseksi. Heitä vakoileva Juan uskoo, että kieltäytymisellään Yerma olisi lopultakin hyväksynyt heidän lapsettoman liittonsa. Hän ja Yerma palaavat yhteen, mutta Yerma kuristaa Juanin kuoliaaksi.
Elokuvaversio

Vuonna 1984 näytelmän pohjalta tehtiin Unkarissa samanniminen elokuva, jonka ohjasivat Imre Gyöngyössy ja Barna Kabay.
Käännös suomeksi
Suolahokka

| Suolahokka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Helttasienet Agaricales
Heimo::  Strophariaceae
Suku::  Lahokat Hypholoma
Laji::  myosotis
Kaksiosainen nimi
 Hypholoma myosotis  (Fr.) M. Lange 
Katso myös
   Suolahokka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suolahokka (Hypholoma myosotis) on kupera tai laakealakkinen oliivinruskea lahokkalaji. Sienen heltat ovat oliivinväriset. Jalka on valkea ja latvasta jauheinen. Suolahokka kasvaa soilla rahkasammaleen ja suosammaleiden seassa, tyvi syvällä maassa. Sieni on Suomessa melko yleinen.
Nils Suomalainen

Nils Suomalainen (s. 26. toukokuuta 1949) on entinen suomalainen jalkapallovalmentaja ja jalkapalloilija.
Suomalainen pelasi uransa aikana vuosina 1970–1980 1. divisioonassa ja alemmissa sarjoissa Puotinkylän Valtissa, Hermannin Pallossa ja Helsingin Ponnistuksessa. Lisäksi hänen tilillään on yksi mestaruussarjan ottelu Helsingin Jalkapalloklubissa kaudelta 1969.
Pelaajauran jälkeen Suomalainen ryhtyi valmentajaksi. Hän valmensi muun muassa Helsinki Unitedin ja sen edeltäjän, PP-Futiksen, naisten Suomen mestareiksi 1989 ja 1990. Suomalainen toimi myös naisten maajoukkueen päävalmentajana vuosina 1993–1996.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Jyrki Nieminen | Suomen naisten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana 1993–1996 | Seuraaja: Reima Kokko |