Delhin sulttaanikunta

| Etelä-Aasian historia ja Intian historia          | Etelä-Aasian historia ja Intian historia          |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kivikausi | 70 000–3300 eaa. |  |  |  |  |
| • Mehrgarh-kulttuuri | • 7000–3300 eaa. |  |  |  |  |
| Indus-jokilaakson kulttuuri | 3300–1700 eaa. |  |  |  |  |
| Myöhäinen Harappan-kulttuuri | 1700–1300 eaa. |  |  |  |  |
| Veda-kausi | 1500–500 eaa. |  |  |  |  |
| • rautakausi | • 1200–500 eaa. |  |  |  |  |
| Mahajanapadat | 700–300 eaa. |  |  |  |  |
| Magadha-valtakunta | 684–320 eaa. |  |  |  |  |
| • Maurya-valtakunta | • 321–184 eaa. |  |  |  |  |
| Keskiaikaiset kuningaskunnat | 230 eaa.–1279 |  |  |  |  |
| • Sātavāhana | • 230 eaa.–199 |  |  |  |  |
| • Kušana | • 60–240 |  |  |  |  |
| • Gupta | • 300–550 |  |  |  |  |
| • Pala | • 750–1174 |  |  |  |  |
| • Chola | • 250 eaa.–1279 |  |  |  |  |
| islamilaiset sulttaanikunnat | 1206–1596 |  |  |  |  |
| • Delhin sulttaanikunta | • 1206–1526 |  |  |  |  |
| • Deccanin sulttaanikunnat | • 1490–1596 |  |  |  |  |
| Hoysala | 1040–1346 |  |  |  |  |
| Kakatiya | 1083–1323 |  |  |  |  |
| Vijayanagara | 1336–1565 |  |  |  |  |
| Suurmogulien valtakunta | 1526–1707 |  |  |  |  |
| Sikhivaltio | 1801-1849 |  |  |  |  |
| Marathivaltakunta | 1674–1818 |  |  |  |  |
| Siirtomaakausi | 1757–1947 |  |  |  |  |
| Itsenäinen Intia | 1947 eteenpäin |  |  |  |  |

| Valtioiden historiat Bangladesh • Bhutan • Intia Malediivit • Nepal • Pakistan • Sri Lanka | Valtioiden historiat Bangladesh • Bhutan • Intia Malediivit • Nepal • Pakistan • Sri Lanka |  |  |  |  |
Alueelliset historiat Bengal • Himachal Pradesh • Orissa   Pakistanin historialliset alueet • Pohjois-Intia   Etelä-Intian historia • Tiibet
Erityisalojen historiat Dynastiat • Talous • Indologia • Kielet • Kirjallisuus   Merenkulku • Armeija • Tiede ja tekniikka • Aikajana
| malline: näytä • keskustele •  | malline: näytä • keskustele •  |  |  |  |  |
Delhin sulttaanikunta tarkoittaa niitä viittä islaminuskoista dynastiaa, jotka hallitsivat Pohjois-Intiassa yleensä Delhi pääkaupunkinaan vuosina 1206–1526. Niitä olivat  mamelukit eli orjadynastia (1206–1290), Khalji-dynastia (1290–1320), Tughluq-dynastia (1320–1413), Sayyid-dynastia (1414–1451), ja Lodi-dynastia (1451–1526).
Delhin sulttaanikunnan vaiheita vuosina 1206–1526.
Arabit olivat jo 700-luvun alussa valloittaneet alueita Induksen suulta. Myöhemmin turkinsukuiset muslimit työntyivät syvemmälle Intiaan ja seldzukkipäällikkö Muhammad Ghurin valloitti 1100-luvun lopussa läntisen Pohjois-Intian. Hänen kenraalinsa, orjataustainen mamelukki Qutb-ud-din Aybak julistautui sulttaaniksi ja perusti Delhin sulttaanikunnan 1206. Sen valta keskittyi varuskuntakaupunkeihin ja talous perustui verojenkeruuseen ja ryöstösaaliin kokoamiseen. Sulttaanikunnan hallinto nojautui alempiin yhteiskuntaluokkiin sekä orjiin, joita käytettiin korkeissakin asemissa hallinnossa ja armeijassa. Myös myöhemmät sulttaanikunnat turvautuivat samaan keinoon, jonka avulla pyrittiin lisäämään hallinnon vakautta.
Sulttaanikunnan pohjalta alkoi kehittyä erityinen intialainen islam, mutta hindulaisuus ei kadonnut sen rinnalta. Timur Lenk hävitti sulttaanikuntaa  vuonna 1398 aiheuttaen hajaannusta. Vuosina 1350–1550 sulttaanikunta oli vajonnut taantumaan. 1400-luvun lopulla Lodi-dynastia nosti Delhin uudelleen Pohjois-Intian hallitsevaksi voimaksi. Valtakunnan hävitti lopullisesti Mogulivaltakunnan perustaja Babur vuonna 1526.
Intiassa asuu nykyään maailman toiseksi suurin muslimiväestö, 172 miljoonaa vuonna 2016, mutta se on silti vain 15% Intian koko väkiluvusta.