stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lārak
Väestö

Saaren asukkaat puhuvat kumzarin kieltä. Larakin ohella kieltä puhutaan lähinnä Omanissa. Lārakilla puhuttu kumzari muodostaa oman murteensa. Kumzarin ohella useimmat saarelaiset osaavat persiaa, arabiaa tai bandaria.
Lääketieteellinen termistö

Lääketieteellinen termistö tarkoittaa lääketieteen tutkimuksessa ja kliinisessä käytössä tarvittavaa kieltä. Usein käytetään nimitystä lääketieteellinen latina, mutta monetkaan kantasanoista eivät tule latinasta, vaan vähintään rinnakkaisina vanhasta kreikasta, jonka tiedemiehiä, erityisesti Galenosta ja Hippokratesta pidetään modernin lääketieteen perustan laskijoina. Kielioppi pyrkii noudattamaan latinan kielioppia, mutta siihen sovelletaan käyttäjämaan kieltä, koska on alati haettava tasapainoa kansallisen ymmärryksen ja tieteellisen tarkkuuden välillä. Esimerkkinä voi pitää vaikkapa slovakinkielistä František Šimonin oppikirjaa "Latinská lekárska terminológia". Lääkäri ja kansanrunouden kerääjä Elias Lönnrot loi suomen kieleen lääketieteellistä perussanastoa.
Yleistä

Lääketieteellisen termistön eksaktiuden turvaamiseksi on tehty luetteloita, esimerkiksi kansainvälinen diagnoosiluettelo eli lääketieteen tautiluokitus, josta tällä hetkellä (2017) on voimassa versio ICD-10. Lisäksi lääketieteelliseen termistöön kuuluu runsaasti lyhenteitä. Sinänsä lyhentäminen loppuosasta johtuu monesti käytännössä siitä, että lääkäri ei hallitse latinan taivutussääntöjä.
Lääkeaineiden termistöstä

Paitsi tautiluokitusta on myös lääkeaineista oma tiukka termistönsä. Lääkeaineoppi eli farmakologia sekä myrkkyoppi eli toksikologia sisältävät termistössään sekä aineiden kemialliset nimet, jotka ovat käytännössä aivan liian vaikeita muistaa, että geneeriset nimet. Näiden lisäksi kaupalliset nimet ovat yleisimmin käytössä. Aiemmin käytettiin vain luontaisia, vaihtelevasti vaikuttavia uutteita esimerkiksi kasvikunnasta, mutta nämäkin oli määritelty farmakopeassa. Nykyään käytetään koululääketieteen puolella enimmäkseen teollisesti valmistettuja ja dokumentoituja synteettisiä kemiallisia lääkeaineita. Lisäksi reseptien kirjoittamisessa on omat tarkatkin sääntönsä. Professori Ilmari Vartiaisen teos Lääkeaineoppi oli vuosikymmeniä oppikirjana myös termistössä, vastaavasti Armas Vartiaisen Reseptioppi.
Esimerkkejä lääketieteellisten termien muodostamisesta

Esimerkiksi sydämen keskeisen tutkimuksen kansanomainen nimitys "sydänfilmi" kuvaa kyllä reaaliajassa tai rekisteröitynä sydämen toimintaa, mutta vain sen sähköistä ilmenemismuotoa. Sen paljon käytetty lyhenne "ekg" tulee sanasta "elektrokardiogrammi", jossa "elektr" tulee sähköä tarkoittavasta sanasta, "o" on sidevokaali, "kardi" viittaa sydämeen, "o" on jälleen sidevokaali ja "gram" on rekisteröintiin viittaava, loppukirjaimet tekevät sanasta suomen kieleen sopivan. Vastaavasti lääketieteen valtavirtaa edustava englannin kielen termi on electrocardiogram on samantapaista kantaa.
Anatomialla on oma kansainvälinen ja kansallinen termistönsä. Esimerkiksi sisäelin perna on kreikaksi lien, latinaksi splenum ja englanniksi spleen, ja nämä kaikki on syytä alalla työskentelevän tietää.
Myös eri lääketieteellisillä toimenpiteillä on kansainvälisiä nimityksiä, jotta lääketieteellinen käytännöllinen ja tutkimuksellinen yhteistyö olisivat mahdollisia. Myös esimerkiksi kirurgian alueen työvälineiden nimitykset ovat varsin kansainvälisiä.
Toisinaan lääketieteellisillä diagnooseilla ja taudeilla on perinteisiä nimityksiä, jotka juontuvat henkilön nimestä. Näistä tunnetuimpia lienevät neurologinen Parkinsonin tauti, Alzheimerin tauti ja Aspergerin oireyhtymä. Nimitykset tulevat yleensä kunnioituksesta jotakin auktoriteettia kohtaan, esimerkiksi taudin kuvaajan mukaan, ei potilaan mukaan.
Esimerkki monimutkaisesta taudin nimen muodostumisesta on jalkapohjan kiputilalla nimeltä plantaarifaskiitti, latinaksi "fasciitis plantaris".  Sitä nimitetään yhä yleisesti nimellä Calcaneus sporn. "Calcaneus" on kantaluun latinakielinen nimitys, "der Sporn" on saksaa ja tarkoittaa kannusta. Röntgenkuva viittaa "luupiikkiin", mistä ei kuitenkaan ole kysymys, vaan jalkapohjan tukisiteen eli "fascian" sairaudesta. Tilaa on pidetty tulehduksellisena, mistä johtuen nimitykseen on liitetty pääte "-itis". Nyttemmin on tultu päätelmään, että tila ei ole tulehduksellinen vaan rappeutuma eli "degeneraatio", ja nimeä mahdollisesti jälleen muutetaan.
Lääketieteen slangista

Niin lääketieteessä kuin muillakin ammattialoilla muodostuu väistämättä tiettyjä ammatillisia slangisanoja, jotka ovat enemmän tai vähemmän onnistuneita kuvaamaan totuutta. Tämä on omiaan aiheuttamaan joskus käsityksen, että potilaat eivät saisikaan ymmärtää, mistä heidän kohdallaan on kysymys. Esimerkiksi sana luupiikki on erityisen harhaanjohtava.
Röntgenkuva jalkaterästä, jossa näkyy "luupiikki"
Maksim (patriarkka)

Maksim
Patriarkka Maksim (bulg. Патриарх Максим; oik. Marin Minkov) (29. lokakuuta 1914 – 6. marraskuuta 2012) oli ortodoksinen kirkonmies, joka toimi 1971–2012 Bulgarian patriarkaatin johtajana.
Maksim syntyi Orešakin vuoristokylässä vanhempiensa kahdesta lapsesta toiseksi. Hän valmistui 1935 Sofian seminaarista ja opiskeli sen jälkeen teologiaa Sofian yliopistossa. Maksim nousi Bulgarian patriarkaatin arvojärjestyksessä, ja hänet nimettiin 1971 patriarkaksi. Kommunismin kaatumisen jälkeen uusi hallinto halusi erottaa kaikki kommunistien nimittämät kirkolliset johtajat, mutta valtion ja kirkon eron takia valtio ei pysty erottamaan kirkon johtajia. Patriarkaatin sisällä mielipiteet jakautuivat Maksimin kannattajiin ja hänen erotusta vaativiin. Kirkko hajosi kahteen synodiin, mutta pääosa papeista tuki Maksimia. Bulgarian kirkon jakaantuminen päättyi vasta 2010.
Maksim kuoli marraskuussa 2012 sofialaisessa sairaalassa, jossa hän oli ollut jo kuukauden hoidettavana.
Luettelo pääkaupunkiseudun osuuskassoista

Tämä luettelo kattaa osuuskassat, jotka toimivat Helsingin kaupungissa, Helsingin maalaiskunnassa ja Espoossa vuosina 1914–1969.
Helsingin kaupunki
Osuuskassa Runko, toiminut 1915–1924 ilmeisesti jonkin liikelaitoksen keskuudessa
SOK:n Henkilökunnan Osuuskassa, perustettu 1915, nimeksi Osuuskassa Huoltaja 1924
Ylioppilaiden Raittiusyhdistyksen Osuuslainarahasto, toiminut 1915–1930
Suomen Osuuskassa, per. 1916, viimeistä vuotta tilastossa 1923
Helsingfors Fiskargilles Andelskassa, toiminut 1918–1922
Postivaunupiirin Virkamiesten Osuuskassa, per. 1921
Viipurin Käsityöläisten Osuuskassa, per. 1925 Viipurissa, Helsinkiin 1945, nimi Lahden Käsityö- ja Teollisuusosuuskassa ja kotipaikka Lahti 1957, nimi Yrittäjäin Osuuskassa 1962, fuusioitu Lahden Seudun Osuuskassaan 1969
Alkon Huolto-Osuuskunta, per. 1933
Finlands Svenska Studenters Andelskassa, per. 1934
Ammattienharjoittajain Osuuskassa, per. 1935, myöh. Ammattienharjoittajain Osuuspankki ja Helsingin Yrittäjäin Osuuspankki
Suojeluskuntain Yliesikunnan Henkilökunnan Huolto-osuuskunta, per. 1938, Huolto-osuuskunta Kilpi vuodesta 1945, viimeistä vuotta tilastossa 1952
Suomi-yhtiön Toimihenkilöiden Huolto-osuuskunta, per. 1940, myöh. Suomi-Salaman Toimihenkilöiden Huolto-osuuskunta
Suur-Helsingin Osuuskassa, per. 1946, myöh. Suur-Helsingin Osuuspankki, Helsingin OP:n edeltäjä
Osuuskassa Sokeri, per. 1953, toiminut Suomen Sokeri Oy:n henkilökunnan keskuudessa
Hakaniemen Osuuskassa, per. 1962, fuusioitu Osuuskassa Yhteistukeen 1967
Osuuskassa Yhteistuki, per. 1963, ay-liikkeen osuuskassa, fuusioitu Suur-Helsingin Osuuspankkiin 1993
Helsingin Talousosuuskassa, per. 1967, fuusioitu Suur-Helsingin Osuuspankkiin 1990-luvulla
Helsingin sai sotien jälkeen kotipaikakseen myös 19 osuuskassaa luovutetulta alueelta. Niiden viralliseksi kotipaikaksi tuli Helsinki 1945. Ne lopettivat toimintansa tai yhdistyivät muihin osuuspankkeihin muutaman vuoden kuluessa.
Haagan kauppala
Helsingin Lähiseutujen Osuuskassa, lopetettu 1946, varat Leppävaaran Osuuskassalle
Helsingin maalaiskunta
Tikkurilan Osuuskassa, perustettu 1914, fuusioitu Suur-Helsingin Osuuskassaan 1949
Korson Osuuskassa, per. 1921, fuusioitu Keravan Osuuskassaan
Tapanilan Osuuskassa, per. 1925, fuusioitu Suur-Helsingin Osuuskassaan 1961
Espoo
Esbo Norra Andelskassa, per. 1926, toiminta-alue "norrr om Kvarnby by i Esbo socken", lopettanut 1935
Espoon Osuuskassa, per. 1926, fuusioitu Suur-Helsingin Osuuskassaan 1949
Leppävaaran Osuuskassa, per. 1927, siirtynyt Pitäjänmäelle 1936, nimeksi Pitäjänmäen Osuuskassa, fuusioitu Suur-Helsingin Osuuskassaan  1949
Algee Smith

| Algee Smith |
| --- | --- |
 Algee Smith vuonna 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. marraskuuta 1994 (ikä 29) Saginaw, Michigan, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, laulaja, muusikko
Näyttelijä
Aktiivisena:  2012–
Merkittävät roolit:   The New Edition Story  Detroit  Euphoria 
Aiheesta muualla
IMDb 
Algee Smith (s. 7. marraskuuta 1994 Saginaw, Michigan) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hänen tunnetuimpia roolejaan ovat Ralph Tresvant minisarjassa The New Edition Story, Larry Reed rikosdraamassa Detroit ja Chris McKay teinidraamasarjassa Euphoria.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Nimi | Elokuvat> Rooli | Elokuvat> Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Let It Shine | Da Boss | televisioelokuva |
| 2014 | Earth to Echo | Marcus Simms |  |
| 2016 | The Infamous | Dante | televisioelokuva |
| 2017 | Detroit | Larry Reed |  |
| 2018 | The Hate U Give | Khalil Harris |  |
| 2021 | Judas and the Black Messiah | Jake Winters |  |
| 2021 | Mother/Android | Sam | jälkituotannossa |
| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Nimi | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | How to Rock | Spencer | 1 jakso |
| 2012 | Kasarmin naiset | Sam | 1 jakso |
| 2015 | Complications | Theo | 2 jaksoa |
| 2016 | Here We Go Again | Warren | 1 jakso |
| 2016 | Saints & Sinners | E.J. | 1 jakso |
| 2017 | The New Edition Story | Ralph Tresvant | minisarja; päärooli |
| 2018 | Electric Dreams: The World of Philip K. Dick | Kaveh | 1 jakso |
| 2018 | The Bobby Brown Story | Ralph Tresvant | minisarja; 2 jaksoa |
| 2019– | Euphoria | Chris McKay | päärooli |
Diskografia > EP:t

Listen (2017)
24 (2018)
Atl (2019(
Diskografia > Mixtapet

Flight Delayed (2019)
Aiheesta muualla

Algee Smith Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Marcell Jacobs

| Lamont Marcell Jacobs Jr>  |
| --- | --- |
 Lamont Marcell Jacobs vuonna 2020.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. syyskuuta 1994 (ikä 30)
Yleisurheilija
Laji:  pikajuoksu, pituushyppy
Valmentaja:  Rana Reider
| Mitalit> Maa:   Italia.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Italia> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tokio 2020 | 100 m |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 | 4 × 100 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Budapest 2023 | 4 × 100 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | München 2022 | 100 m |  |
|  Kultaa | Rooma 2024 | 100 m |  |
|  Kultaa | Rooma 2024 | 4 x 100 m |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Belgrad 2022 | 60 metriä |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Toruń 2021 | 60 metriä |  |
|  Hopeaa | Istanbul 2023 | 60 metriä |  |
Lamont Marcell Jacobs Jr. (s. 26. syyskuuta 1994) on Yhdysvalloissa syntynyt italialainen yleisurheilija, joka kilpailee pikajuoksuissa ja pituushypyssä. Hän on 100 metrin juoksun ja pikaviestin olympiavoittaja, 100 metrin Euroopan mestari sekä 60 metrin sisäratojen maailman- ja Euroopan-mestari.
Ura

Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 Jacobs sijoittui pituushypyssä 11:nneksi. Berliinin EM-kilpailuissa 2018 ja Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän karsiutui 100 metrin juoksun välierissä. Hän sijoittui Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa 100 metrin juoksussa toiseksi vuonna 2019. Hän voitti 60 metrin sisäratojen Euroopan-mestaruuden Toruńissa 2021 Italian ennätysajalla 6,47. Toukokuussa 2021 Jacobs juoksi 100 metrillä Italian ennätyksen 9,95 s ja paransi Filippo Tortun nimissä ollutta aikaisempaa ennätystä neljällä sekunnin sadasosalla.
Jacobs voitti kultaa vuonna 2021 Tokion olympialaisten 100 metrin juoksussa Euroopan-ennätyksellä 9,80. 4 × 100 metrin viestissä hän juoksi toisen osuuden Italian voittaessa kultaa maan ennätysajalla 37,50. Hän voitti 60 metrin sisäratojen maailmanmestaruuden  Belgradissa 2022 Euroopan ennätysajalla 6,41. Jo välierissä hän oli parantanut Italian ennätystä lukemiin 6,45. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 Jacobs pääsi alkueristä jatkoon, mutta vetäytyi välieristä vammariskin vuoksi. Hän oli kärsinyt vammoista ja sairasteluista aikaisemmin saman kauden aiakana. Samana vuonna hän voitti 100 metrin Euroopan-mestaruuden Münchenin EM-kilpailuissa kisaennätysajalla 9,95. Istanbulin sisäratojen EM-kilpailuissa 2023 hän saavutti 60 metrillä hopeaa ajalla 6,50. Saman vuoden Budapestin MM-kilpailuissa hän karsiutui 100 metrin välierissä ja juoksi toisen osuuden hopeaa saaneessa Italian 4 × 100 metrin viestijoukkueessa. Roomassa 2024 hän voitti Euroopan-mestaruuden ajalla 10,02 ja 4 × 100 metrin viestissä, jossa juoksi toisen osuuden.
Jacobs on voittanut Italian-mestaruuden 100 metrin juoksussa ulkoradoilla vuosina 2018, 2019, 2020, 2021 ja 2022, pituushypyssä ulkoradoilla vuonna 2016 ja sisäradoilla vuonna 2017 sekä 60 metrin juoksussa sisäradoilla 2021 ja 2022.
Pituushypyssä hänen ennätyksensä on sisäradoilla 807 cm helmikuulta 2017 ja ulkoradoilla 795 cm kesäkuulta 2016. Liian kovassa myötätuulessa hän hyppäsi 848 cm kesäkuussa 2016.
Made in Heaven (Jipun albumi)

| Made in Heaven Jippu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 11. marraskuuta 2016
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 50.23
 Levy-yhtiö: Warner
Jipun muut julkaisut
| Rakkauden joulu 2014 | Made in Heaven 2016 | Getsemane 2018 |
Made in Heaven on Jipun viides studioalbumi. Se julkaistiin 11. marraskuuta 2016 levymerkillä Warner Music Finland. Albumi sisältää hengellistä musiikkia. Albumin teemana on laulajan ihmissuhteet sekä hänen suhteensa Jeesukseen. Albumin julkaisukonsertti järjestettiin Helsingin Tavastialla.
Savon Sanomien Aapo Siippainen kehui albumia hyvin tuotetuksi popiksi, sekä piti Kalle Chydeniuksen sovituksia onnistuneina.
Kappaleet

Meidät nostettiin syliin rakkauden – 4.23
Syy mun haavoihin – 5.41
Made in Heaven – 4.44 (feat. Mikaveli)
Kuolemantuomio – 3.32
Enkeli varjoisan maan – 5.01
Vakavana vie – 3.54
Tässä huoneessa – 4.58
Jeesus huudan sun nimesi – 4.57
Kestä vielä hetki – 5.14
Rakkautta vain – 7.59
Arvostelut

Sana:
Savon Sanomat:
Aiheesta muualla

Latvala, Jussi: Jipun ja Jeesuksen fanittaminen ei ole valtavirrassa coolia – kysyimme Jippu-faneilta Tavastialla, miltä se tuntuu. Yle X 16.11.2016.
Österman, Nalle: Poptähdestä evankelistaksi muuttunut Jippu: ”En tiedä, olisinko enää elossa ilman Jumalaa” (Arkistoitu – Internet Archive). Iltamakasiini 12.5.2016.
Anna Kozak

| Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Naisten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Naisten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Naisten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Maa:   Valko-Venäjä> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Budapest 2004 | 4x400 m |  |
|  Hopeaa | Valencia 2008 | 4x400 m |  |
|  Pronssia | Moskova 2006 | 4x400 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Göteborg 2006 | 4x400 m |  |
Anna Kozak (s. 22. kesäkuuta 1974) on valkovenäläinen 400 metrin juoksija.
Kozak karsiutui Edmontonin MM-kisoissa 2001 400 metrin välierissä ajalla 52,13. Kolme vuotta myöhemmin Budapestin sisäratojen MM-kisoissa hän oli mukana Valko-Venäjän joukkueessa, joka voitti 4 x 400 metrin viestijuoksussa MM-hopeaa. Kozak karsiutui Helsingin MM-kisoissa 2005 400 metrin välierissä, mutta oli seuraavana vuonna Moskovan sisäratojen MM-kisoissa mukana voittamassa viestissä MM-pronssia. Myöhemmin samana vuonna Göteborgin EM-kisoissa hän oli mukana Valko-Venäjän 4 x 400 metrin viestihopeaa voittaneessa joukkueessa. Valencian MM-hallikisoissa 2008 hän voitti hopeaa 4×400 metrin viestissä.
Ennätykset

400 metrin juoksu: 51,36 (2005)
Marcella Sembrich

Marcella Sembrich
Marcella Sembrich, oik. Prakseda Marcelina Kochańska, (15. helmikuuta 1858 Wisnewczyk, Galitsia – 11. tammikuuta 1935 New York, Yhdysvallat) oli puolalainen oopperalaulaja, joka oli tunnettu myös pianistina ja viulistina. Hän esiintyi Dresdenin oopperassa 1878–1880, Lontoossa 1880–1883 ja Yhdysvalloissa 1883–1884. Sen jälkeen hän piti tukikohtana Berliiniä, josta hän teki esiintymismatkoja eri tahoille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marcella Sembrich Wikimedia Commonsissa
Maaria Koskiluoma

| Maaria Koskiluoma> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1945
Kuollut: 1. syyskuuta 1991 (46 vuotta)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  näyttelijä, näytelmäkirjailija ja dramaturgi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Maaria Koskiluoma (4. kesäkuuta 1945 – 1. syyskuuta 1991) oli suomalainen näyttelijä, näytelmäkirjailija ja dramaturgi. Hänen tunnetuimpia töitään on Maria Jotunin Huojuvan talon dramatisointi, jonka pohjalta TV2 teki neliosaisen TV-näytelmän vuonna 1990. Koskiluoma on lisäksi ohjannut näytelmiä ja radiokuunnelmia, sekä näytellyt sivuosa roolit elokuvissa Punahilkka (1968) ja Kaivatut (1985) sivuosaroolit. Hän on toimittanut yhdessä Pekka Kyrön kanssa Teatteri-lehden 40-vuotisjuhlajulkaisun Huojuva talo. Romaanista teatteriesitykseksi (1986).
Tuotanto > Käsikirjoitus

Kertomus Fredrika Charlotta Runebergin elämästä, Ryhmäteatteri, 1976
Särkeekö kovasti, –, 1989
Lähde:
Tuotanto > Dramatisoinnit

Maiju Lassila: Liika viisas 1976
Maria Jotuni: Huojuva talo, 1990
Leo Tolstoi: Kreutzer-sonaatti, 1985
Leo Tolstoi: Anna Karenina, 1986
Fjodor Dostojevski: Rikos ja rangaistus (yhdessä Seppo Parkkisen kanssa), 1990
Lähde:
Tuotanto > Näytelmäkäännökset

Ray Bradbury: Tuo ihmeellinen vaniljajäätelön värinen puku (The Wonderful Vanilla Ice-Cream Suit)[lähde? ]
Tennessee Williams: Nuoruuden suloinen lintu (The Sweet Bird of Youth)[lähde? ]
Näyttelijä

Punahilkka, vaaleahko tyttö asuntolassa, 1968
Kaivatut, lentomatkustaja, 1985
Lähde:
Luhanskin kansantasavalta

Luhanskin kansantasavalta (ven. Луганская народная республика, Luganskaja narodnaja respublika, lyhenne LNR) oli Itä-Ukrainan Luhanskin alueen eteläosia Itä-Ukrainan sodan aikana vuosina 2014–2022 hallinnut separatistihallinto, joka katsoi olevansa itsenäinen valtio, kunnes se julistettiin liitetyksi Venäjään. Yhdessä naapurinsa Donetskin kansantasavallan kanssa se muodosti vuoteen 2015 saakka Kansantasavaltojen liitto Novorossijan.
Luhanskin kansantasavaltaa ei pitkään tunnustanut yksikään kansainvälisesti yleisesti tunnustettu valtio, ainoastaan kiistanalainen Etelä-Ossetia, jolla on itsellään vain muutaman valtion tunnustus. 21. helmikuuta 2022 Venäjän presidentti Vladimir Putin kuitenkin ilmoitti tunnustavansa Luhanskin kansantasavallan. Kolme päivää myöhemmin Venäjä hyökkäsi Ukrainaan. Ukraina piti kansantasavaltoja terroristijärjestöinä. Jotkin lähteet luonnehtivat Itä-Ukrainan niin kutsuttuja kansantasavaltoja Venäjän ohjauksessa olleiksi nukkehallinnoiksi. Venäjä liitti sen kolmen muun alueen tavoin osaksi itseään syyskuussa 2022. YK tuomitsi lokakuussa 2022 Venäjän aluevaltaukset laittomiksi.
Historia

Ukrainan Euromaidan-vallankumouksen ja Ukrainan presidentin Viktor Janukovytšin syrjäyttämisen yhteydessä keväällä 2014 vallankumousta vastustavat ja Venäjä-mieliset protestit Itä-Ukrainassa vahvistuivat, mikä johti separatistien johtaman ”Luhanskin kansantasavallan” perustamiseen 27. huhtikuuta 2014. Itä-Ukrainan sotatoimien käynnistäjäksi julistautunut entinen Venäjän armeijan sotilastiedustelun eversti Igor Girkin (alias Strelkov) toimi sotilasjohtajana myös Luhanskin alueella.
Luhanskin kansantasavallassa järjestettiin kiistanalainen kansanäänestys itsenäistymisestä 11. toukokuuta. Separatistijoukkojen järjestämän äänestyksen perusteella annettiin itsenäisyysjulistus 12. toukokuuta 2014. Jo 24. huhtikuuta 2014 kansantasavallan hallitus sopi yhdistymisestä samoin yksipuolisesti itsenäiseksi julistautuneen Donetskin kansantasavallan kanssa ”Novorossijan liittovaltioksi”.
Vain vajaa puolet Ukrainan Luhanskin aluetta on kansantasavallan hallinnassa; alueen pohjoisosa, joka on pääosin ukrainankielistä seutua, on pysynyt Ukrainan hallinnassa. Noin kaksi kolmannesta Luhanskin alueen väestöstä on kuitenkin separatistialueella, jossa sijaitsevat suurimmat kaupungit, joihin neuvostovuosina muutti paljon venäjänkielistä työvoimaa. Syksyllä 2014 kansantasavallan alueella eli noin 1,2 miljoonaa ihmistä.
Marraskuun alussa 2014 Luhanskin kansantasavalta järjesti parlamentti- ja johtajanvaalit. Kansainvälinen yhteisö piti vaaleja laittomana, mutta ennen vaaleja Venäjä ilmoitti kunnioittavansa vaalitulosta. Sittemmin Venäjä kuitenkin pidättäytyi vahvistamasta tukeaan vaalituloksille. Valtionpäämieheksi valittiin Igor Plotnitski.
Marraskuussa 2017 Plotnitski erotti sisäministeri Igor Kornetin, minkä seurauksena tunnuksettomia vihreitä miehiä saapui Luhanskiin Donetskin kansantasavallasta. Ukrainan hallituksen mukaan Plotnitski olisi paennut Venäjälle.
Luhanskissa arvioitiin vuonna 2017 olevan meneillään sisäinen valtataistelu, jonka seurauksena Plotnitski erosi ja siirtyi Venäjälle. Tehtävän sai vastuulleen vaaleihin asti väliaikaisena turvallisuusministeri Leonid Pasetšnik. Hänen asemansa Luhanskin kansantasavallan johtajana vahvistettiin vuonna 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luhanskin kansantasavalta Wikimedia Commonsissa
Alphaville

Alphaville voi viitata:
Alphaville (ransk. Alphaville, une étrange aventure de Lemmy Caution), Jean-Luc Godardin ohjaama elokuva vuodelta 1965
Alphaville, saksalainen yhtye
Alphaville (São Paulo), kaupunginosa São Paulossa Brasiliassa, myös kaupunkikehityskonsepti
Alphaville, Kuvitteellinen kaupunki pelissä The Sims Online
Alphaville, yhdysvaltalainen, James Jacksin  ja Sean Danielin 1990-luvun alussa perustama elokuvien tuotantoyhtiö
FT Alphaville, Financial Timesin blogi
MTV 3

MTV3 tai MTV 3 voi tarkoittaa seuraavia:
MTV3, suomalainen televisiokanava
MTV 3, Moottoritorpedovene Isku.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”MTV 3”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Anna Kravtšenko

Anna (Aleksandra) Grigorjevna Kravtšenko (ven. Анна [Александра] Григорьевна Кравченко, os. Selivanova, Селиванова; 6. helmikuuta 1890 Pietari tai Jeisk – tammikuu 1984 Moskova) oli venäläinen bolševikki, valistustyöntekijä ja lastenkirjailija.
Kravtšenko syntyi opettajan perheeseen. Hän valmistui Bestuževin naisten korkeakoulusta vuonna 1916 ja työskenteli opettajana ja kirjastonhoitajana. Kravtšenko liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen vuonna 1907, teki puoluetyötä eri kaupungeissa ja joutui moneen kertaan pidätetyksi. Vuonna 1917 hän toimi bolševikkien Permin kaupunkikomitean sihteerinä ja työskenteli sen jälkeen valistustehtävissä Siperiassa.
Kravtšenko työskenteli valistusasiain kansankomissariaatissa vuodesta 1921 ja Lenin-kirjaston tutkijana vuosina 1943–1959. Hän toimi Nadežda Krupskajan avustajana ja osallistui tämän teosten julkaisemiseen. Kravtšenko on laatinut lukuisia valistustyötä käsitteleviä teoksia ja julkaissut joukon lastenkirjoja.
Suomennettu teos

Kuinka Santerista tuli puna-armeijalainen: kertomus (Kak Saša stal krasnoarmeitsem). Suom. M. A. Airola. Leningrad: Kirja, 1930.