stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sten (konepistooli)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomalainen asekeräily: Sten konepistooli
world.guns.ru
canuck.freehosting.net (Arkistoitu – Internet Archive)
www.rt66.com/~korteng/SmallArms/sten (Arkistoitu – Internet Archive)
members.shaw.ca/cronhelm/StenGuns
gotavapen.se/gota/artiklar/kpist/stengun
wilk.wpk.p.lodz.pl/~whatfor/sten (Arkistoitu – Internet Archive)
Gerät Potsdam ja MP 3008 (Arkistoitu – Internet Archive)
stengun.dk
Polish Underground Sten Gun Production During World War Two
Springfield Armory Museum: Sten MkIIS
Sten Mk. II -konepistoolilla aseistautunut ranskalainen vastarintamies.
Sten Mk.II:n reikähahlo.
Sten Mk.V:llä aseistautuneita brittilaskuvarjojääkäreitä Normandiassa 1944
Sten-konepistooli, äänenvaimennettu malli Mk. II S
Błyskawica-konepistoolilla aseistettu Armia Krajowan sotilas Varsovan kansannousun aikaan syksyllä 1944.
Kone-Suomi

| Kone-Suomi |
| --- | --- |

Kirjailija:  Kalle Kinnunen
Kansitaiteilija:  Antti Grundstén
Kieli:  suomi
Genre:  musiikkikirja
Kustantaja:  Khaos Publishing
Julkaistu:  2017
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  320
ISBN:  978-952-68478-4-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kone-Suomi on historiateos, joka käsittelee suomalaisia tekno-, house- ja elektromusiikin alakulttuureja. Se on ensimmäinen näitä musiikinlajeja käsittelevä suomalainen kirja, joka on ilmestynyt Sam Inkisen teoksen Tekno: digitaalisen tanssimusiikin historia, filosofia ja tulevaisuus jälkeen. Kirja piirtää alakulttuurien kuvaa osana laajempia yhteiskunnallisia mullistuksia.
Kirja on muodoltaan artikkelikokoelma, jossa on 21 erillistä artikkelia. Niitä ovat kirjoittaneet teoksen myös toimittanut Kalle Kinnunen sekä muiden muassa Iida Sofia Hirvonen, Perttu Häkkinen, Minna Kontkanen, Mikko Mattlar, Oskari Onninen ja Janne Siironen.
Artikkelien aiheina ovat muiden muassa teknotapahtumat ja niiden järjestäjät kuten Hyperdelic Housers, konemusiikin vastaanotto suomalaisessa musiikkijournalismissa, useat eri DJ:t, Flow-festivaali, Weekend-festivaali ja yhtye Huoratron. Kirjaan on haastateltu yli viittäkymmentä alakulttuurin vaikuttajaa, esimerkiksi Mika Vainiota, Jori Hulkkosta, DJ Orkideaa, Hannu Niemistä, Leena Lehtistä, Mikko Viljakaista ja Toni Rantasta.
Tausta

Kinnunen lähti suunnittelemaan kirjaa kustantaja Iina Eskon pyynnöstä yhdessä Perttu Häkkisen kanssa vuonna 2014. Kinnunen kertoi YleX:n haastattelussa kirjan tekemisen motiiveista: ”Tämä on ollut meille rakas alakulttuuri ja olemisen tila. Musiikki yhdistää ihmisiä ja tuo heidät tiettyihin tilanteisiin. Sitä kuunnellaan yhdessä, mutta olennaisempaa on sosiaalisuus ja sen monimuotoisuus: voit olla bileissä yksinkin. Introvertti ihminen voi nauttia teknobileistä, joissa ei ole pakko olla toisten kanssa.” Artikkelien aihevalintoja Kinnunen kuvaili näin: ”On heimoja, joita yhdistää tämä musiikki, mutta todelliset syyt, jotka yhdistävät tyyppejä voivat olla myös ideologisia, esteettisiä, seksuaalisia tai kemiallisia. Kaikki kiinnostava populaarimusiikista kirjoittaminen on lopulta kirjoittamista identiteeteistä, siitä millaisia ihmiset oikeastaan ovat.”
Arvostelut

Soundi-lehden päätoimittajan Mikko Meriläisen mukaan Kone-Suomi on ”parhaita suomalaisia musiikkikirjoja koskaan”. Meriläisen mukaan näkemyksellistä ja taitavasti kirjoitettua kirjaa lukee ahmien. ”Kone-Suomi myös tallentaa kiinnostavaa aikalais- ja paikalliskulttuuria muualtakin kuin vain pääkaupunkiseudulta. Ja lisäksi kirja on poikkeuksellisen kaunis esine.”
”Tiukan historiallisen kronikoinnin sijaan kirjan artikkeleista välittyy halu ymmärtää sitä, mitä konemusiikki tarkoittaa ja miltä se on meistä kansakuntana tuntunut”, kirjoittaa Jantso Jokelin Aamulehdessä. ”Konemusiikin rantautumista Suomeen voisikin pitää teeman variaationa siitä, kuinka Suomi löysi tiensä ulos metsästä.”
Helsingin Sanomien Ilkka Mattilan mukaan teos on ”värikäs ja huojuva, mutta viihdyttävä”.
”Konemusiikki jakautuu lukuisiin alanimikkeisiin teknosta acidiin ja housesta tranceen. Kirja käsittelee erot ja yhtäläisyydet sekä miltei kaiken aiheeseen liittyvän hippireivaajista gay-elementteihin. Painopisteinä voi pitää laitekeskeisyyttä, intoa uudesta musiikinlajista sekä huolta valtavirtaistumisesta”, kuvailee Suomen Kuvalehden Herman Raivio. ”Konemusiikkia katsotaan kirjassa sisältäpäin, mikä on sekä etu että haitta.”
Kesäuniversiadit 2007

XXIV kesäuniversiadit järjestettiin Bangkokissa Thaimaassa 8. elokuuta–18. elokuuta. Kilpailuihin osallistui noin 170 maata ja yhteensä noin 10 000 urheilijaa kilpaili kaikkiaan 15 lajissa.
Lajit > Päälajit

Yleisurheilu
Koripallo
Uimahypyt
Voimistelu
Miekkailu
Jalkapallo
Uinti
Tennis
Lentopallo
Vesipallo
Lajit > Valinnaiset lajit

Jousiammunta
Purjehdus
Softball
Taekwondo
Wrestling
Mitalitaulukko

| Sijoitus | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kiina | 32 | 29 | 26 | 87 |
| 2. |  Venäjä | 28 | 27 | 37 | 92 |
| 3. |  Ukraina | 28 | 20 | 18 | 66 |
| 4. |  Japani | 19 | 15 | 22 | 56 |
| 5. |  Etelä-Korea | 15 | 18 | 18 | 51 |
| 6. |  Thaimaa | 13 | 7 | 9 | 29 |
| 7. |  Saksa | 11 | 5 | 9 | 25 |
| 8. |  Yhdysvallat | 10 | 10 | 14 | 34 |
| 9. |  Taipei | 7 | 9 | 12 | 28 |
| 10. |  Italia | 6 | 6 | 9 | 21 |
| 11. |  Kazakstan | 5 | 4 | 5 | 14 |
| 12. |  Kanada | 5 | 3 | 8 | 16 |
| 13. |  Iran | 4 | 1 | 4 | 9 |
| 14. |  Australia | 3 | 5 | 3 | 11 |
| 15. |  Valko-Venäjä | 3 | 3 | 5 | 13 |
| 16. |  Meksiko | 3 | 3 | 5 | 11 |
| 17. |  Turkki | 3 | 3 | 4 | 10 |
| 18. |  Itävalta | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 19. |  Puola | 2 | 5 | 9 | 16 |
| 20. |  Unkari | 2 | 3 | 1 | 6 |
| 21. |  Pohjois-Korea | 2 | 1 | 4 | 7 |
| 22. |  Tšekki | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 23. |  Marokko | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 24. |  Liettua | 2 | 0 | 3 | 5 |
| 25. |  Sveitsi | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 26. |  Suomi | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 27. |  Ranska | 1 | 6 | 7 | 14 |
| 28. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 1 | 4 | 5 | 10 |
| 29. |  Brasilia | 1 | 3 | 6 | 10 |
| 30. |  Romania | 1 | 2 | 2 | 5 |
|  |  Slovakia | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 32. |  Etelä-Afrikka | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 33. |  Kypros | 1 | 2 | 0 | 3 |
|  |  Irlanti | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 35. |  Latvia | 1 | 1 | 1 | 3 |
|  |  Slovenia | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 37. |  Egypti | 1 | 1 | 0 | 2 |
|  |  Mongolia | 1 | 1 | 0 | 2 |
|  |  Portugali | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 40. |  Algeria | 1 | 0 | 1 | 2 |
|  |  Georgia | 1 | 0 | 1 | 2 |
|  |  Intia | 1 | 0 | 1 | 2 |
|  |  Kuuba | 1 | 0 | 1 | 2 |
|  |  Uzbekistan | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 45. |  Azerbaidžan | 1 | 0 | 0 | 1 |
|  |  Bulgaria | 1 | 0 | 0 | 1 |
|  |  Montenegro | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 48. |  Espanja | 0 | 4 | 2 | 6 |
| 49. |  Serbia | 0 | 4 | 1 | 5 |
| 50. |  Kroatia | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 51. |  Belgia | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 52. |  Uganda | 0 | 1 | 1 | 2 |
|  |  Viro | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 54. |  Israel | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  |  Kamerun | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  |  Kenia | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  |  Malesia | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  |  Mosambik | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  |  Uusi-Seelanti | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 60. |  Armenia | 0 | 0 | 3 | 3 |
|  |  Indonesia | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 62. |  Moldova | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 63. |  Alankomaat | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  |  Filippiinit | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  |  Kreikka | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  |  Puerto Rico | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  |  Vietnam | 0 | 0 | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

Kilpailujen virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:2007 Summer Universiade
Käännös suomeksi
Koyamankuusi

| Koyamankuusi |
| --- | --- |
 Kuollut koyamankuusi Chèvreloupin arboretumissa Rocquencourtissa Ranskassa
Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Alaheimo::  Piceoideae
Suku::  Kuuset Picea
Laji::  koyamae
Kaksiosainen nimi
 Picea koyamae  Shiras. 
Synonyymit
 Picea koyamai 
Katso myös
   Koyamankuusi Wikispeciesissä   Koyamankuusi Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Koyamankuusen oksia ja neulasia
Koyamankuusi (Picea koyamae) on mäntykasvien (Pinaceae) heimoon, kuusien (Picea) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta havupuu, joka voi kasvaa luontaisessa ympäristössään noin 20 metriä korkeaksi. Latvus on kapean kartiomainen, mutta tuuhea, ja oksien kärjet ovat ylöspäin siirottavia. Neulaset ovat oksissa hyvin tiiviisti ja ne ovat nelisärmäisiä, 7–12 mm pitkiä sekä halkaisijaltaan noin 1,5 mm. Neulasten yläpinnoilla on kahdesta neljään heikosti erottuvaa ilmarakojuovaa, mutta alapinnoilla on viidestä kahdeksaan selvästi erottuvaa ilmarakojuovaa. Kävyt ovat lieriömäisiä tai soikeita, 4–10 cm pitkiä ja aluksi vaaleanvihreitä, mutta muuttuvat kypsyessään kiiltävänruskeiksi.
Koyamankuusi kasvaa luontaisena Japanissa, jossa se on harvinainen puulaji. Puita on jäljellä vain muutama sata yksilöä Yatsuga-taken vuoristossa, missä niitä kasvaa 10–20 puun pieninä metsiköinä tai muiden puiden seassa pohjoista kohti olevilla rinteillä 1500–2000 metrin korkeudessa.
Koyamankuusi on nimetty japanilaisen kasvitieteilijän Mitsuo Koyaman mukaan. Hän löysi lajin vuonna 1911.
Aiheesta muualla

iNaturalist: Picea koyamae
Trees and Shrubs Online: Picea koyamae (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Picea koyamae (englanniksi)
Korkean taivaan alla

| Korkean taivaan alla> The Big Sky |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Howard Hawks
Käsikirjoittaja:  Dudley Nichols
Perustuu:  A. B. Guthrie Jr:n romaaniin
Tuottaja:  Howard Hawks
Säveltäjä:  Dimitri Tiomkin
Kuvaaja:  Russell Harlan
Leikkaaja:  Christian Nyby
Tuotantosuunnittelija:  Albert S. D'Agostino
Pukusuunnittelija:  Dorothy Jeakins
Pääosat:   Kirk Douglas  Dewey Martin  Elizabeth Threatt 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  RKO Radio Pictures Incorporation
Levittäjä:  RKO Pictures
Ensi-ilta:  1952, Suomessa 1953
Kesto:  104 min
Alkuperäiskieli:  englanti ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korkean taivaan alla (The Big Sky) on Howard Hawksin ohjaama lännenelokuva vuodelta 1952. Sen pääosia näyttelevät Kirk Douglas, Dewey Martin ja Elizabeth Threatt.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Mikael Fränti kirjoitti elokuvan tv-esityksen alla 1988, ettei Korkean taivaan alla kuulu Hawksin parhaisiin ohjaustöihin mutta on silti kiinnostava, pikemminkin poikakirjamainen seikkailu- tai vaellustarina kuin perinteinen western. Fränti kertoo Hawksin katuneen jälkeenpäin Kirk Douglasin valitsemista päärooliin näyttelemään sävyisää ja kilttiä hahmoa.
The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Aiheesta muualla

Korkean taivaan alla Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kleive

| Kleive |
| --- | --- |
 Kleiven kirkko
 Kleive
 Koordinaatit: 62°47′42″N, 7°38′02″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Møre ja Romsdal
Kunta:  Molde
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,5 km²
Väkiluku (2023):  456
 – Väestötiheys:  912 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kleive on taajama Molden kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 456 vuonna 2023.
Kirjallisuusvuosi 1921

Kirjallisuusvuosi 1921 käsittelee vuoden 1921 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Tŝekkiläisen kirjailijan Karel Čapekin näytelmässä R.U.R. käytettiin ensimmäisen kerran sanaa robotti (tšek. robota 'pakkotyö'). Näytelmän ensi-ilta oli 25. tammikuuta 1921.
Sveitsissä standardoitiin paperikoot ja standardi alkoi yleistyä nopeasti. Suomen standardisoimisliitto SFS vakioi A- ja B-sarjojen paperikoot vuonna 1927. Paperikoot olivat tämän neljä vuotta aiemmin perustetun järjestön ensimmäisiä standardeja.
Kauhukirjailija H. P. Lovecraft loi kuvitteellisen grimoire-loitsukirjan nimeltä Necronomicon. Vuonna 1921 kirjoitetussa ja julkaistussa novellissa ”Nimetön kaupunki” Lovecraft viittasi siihen ensimmäisen kerran kertoessaan kuvitteellisesta arabimystikko Abdul Alhazredista, joka olisi kirjoittanut ”selittämättömän säeparin”. Myöhemmissä teksteissään Lovecraft kuvasi teosta tarkemmin. Lovecraft ei kuitenkaan koskaan kirjoittanut Necronomiconia, vaikkakin muut kirjailijat ovat julkaisseet sen nimisiä kirjoja ja väittäneet niiden olevan Lovecraftin kynästä.
Ranskalainen kirjailija René Maran voitti romaanillaan Batouala Goncourt-kirjallisuuspalkinnon ensimmäisenä mustaihoisena kirjailijana.
Julkaisuja

Sigmund Freud – Joukkopsykologia ja egoanalyysi
Maria Jotuni – Jussi ja Lassi
Arvi Järventaus – Tunturikertomuksia
Eino Leino – Vanha pappi
Lu Xun – The True Story of Ah Q ( 阿Q正傳 , episodikertomus)
Olli – Mustapartainen mies herättää pahennusta
René Maran – Batouala
Luigi Pirandello – Sei personaggi in cerca d'autore (näytelmä, suom. Kuusi hahmoa etsimässä tekijää, 2016)
Samuli Paulaharju – Kolttain mailta
Ludwig Wittgenstein – Tractatus logico-philosophicus (Suom. Loogis-filosofinen tutkielma, 1984)
Jevgeni Zamjatin – Мы (suom. Me, 1959)
Marguerite Yourcenar – Le Jardin des chimères (esikoisteos)
Palkintoja

Anatole France
Edith Wharton
Sprengtportenin perustuslakiehdotus

Georg Magnus (Yrjö Maunu) Sprengtporten. Itsenäisen Suomen tasavallan ensimmäisen perustuslakiehdotuksen laatija.
Sprengtportenin perustuslakiehdotus on Georg Magnus (Yrjö Maunu) Sprengportenin vuonna 1786 laatima perustuslakiehdotus itsenäiselle Suomen tasavallalle, joka olisi irtautunut Ruotsista 1780-luvun lopussa. Perustuslakiehdotus on ensimmäinen ehdotus itsenäisen Suomen perustuslaiksi. Sprengtportenin perustuslakiehdotus sisältää valistusajan hengen mukaisia vaikutteita Yhdysvalloista ja  Yhdistyneestä Alankomaista. Suomen tasavalta olisi ollut neljästä autonomisesta maakunnasta koostunut liittovaltio. Sprengtportenin itsenäisyyssuunnitelmat nauttivat jonkinasteista kannatusta upseeripiireissä.
Vastoin Sprengtportenin suunnitelmia, Suomessa ei syntynyt kapinaa Ruotsia vastaan, minkä johdosta Sprengtportenin perustuslakiehdotusta ei koskaan päästy esittämään säätyvaltiopäiville, joka olisi julistanut Suomen itsenäiseksi tasavallaksi.
Tekstistä on löydetty ranskan- ja venäjänkieliset versiot. Ruotsinkielistä kappaletta tekstistä ei ole löytynyt, vaikka sellainen on kuitenkin ollut olemassa. Ranskankielinen käännös on suppeampi ja enemmänkin yhteenveto perustuslakiehdotuksen sisällöstä, kun taas venäjänkielinen käännös on laajempi. Venäjänkielinen käännös löytyi postihallituksen arkistosta, jonne se joutui Suomen ensimmäisen postitirehtörin Gustaf Wilhelm Ladaun mukana. Venäjänkielisen käännöksen ei kuitenkaan epäillä olevan Ladaun itsensä laatima. Vuonna 1909 suomenkielisen käännöksen julkaisi Karl William Rauhala, joka tutkimuksessaan vertaili keskenään käännösten sisältöä. Käännöksestä vastasivat ylioppilas A. M. Kilpeläinen ja maisteri J. Koivistoinen.
Perustuslakiehdotuksen historiallinen tausta > Poliittinen tilanne Pohjolassa

Jo 1700-luvulla Suomen poliittisesta asemasta käytiin keskustelua. Suomessa oli jo kehittynyt provinssi-identiteetti osana Ruotsin valtakuntaa.
Pikkuvihan aikana vuonna 1742 Venäjän keisarinna Elisabet julkaisi manifestin, jossa lupasi suomalaisille itsenäisyyden, jos luopuisivat taistelusta. Pikkuvihan rauhanneuvotteluissa vuonna 1743 venäläisten keskuudessa ehdotettiin keisarinna Elisabetille, että Suomesta pitäisi tehdä itsenäinen valtio, jotta eripuraisuudet Ruotsin ja Venäjän välillä saataisiin loppumaan. Nämä suunnitelmat eivät kuitenkaan toteutuneet.
Kustaa III nousi vallankaappauksen myötä Ruotsin kuninkaaksi vuonna 1772. 1700-luvun loppupuolella Suomessa oli kuningasvastaisia "perustuslaillisia patriootteja" ja kruunulle uskollisia "rojalisteja". Kustaa III:n itsevaltaiset toimet olivat nostattaneet Suomessa aatelisrepublikaanista henkeä, joka oli saanut inspiraatiota muun muassa Voltairen, Helvétiuksen, de la Mettrien, Raynalin ja Rousseaun ajatuksista.
Perustuslakiehdotuksen historiallinen tausta > Sprengtporten riitautuu Kustaa III:n kanssa

Ruotsin armeijan upseeri Sprengtporten riitautui vähitellen vallankaappauksen myötä Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n kanssa. Sprengtporten oli esimerkiksi jätetty kutsumatta vuoden 1778 valtiopäiville, jonne sotilasjohtajat tavalliseen tapaan oli kutsuttu. Sprengtporten lähti ulkomaanmatkalle Euroopan maihin oppiakseen sotataitoa, mutta oli tyytymätön matkarahojen riittämättömyyteen. Vuosien 1779–1781 aikana tehty matka kohdistui Pietarin kautta Berliiniin ja lopulta Pariisiin. Pariisissa ollessaan Sprengtporten tutustui Yhdysvaltain Pariisin-lähettilääseen Benjamin Frankliniin ja valistusajan aatteisiin. Syksyllä 1781 Sprengtporten palasi Ruotsiin.
Sprengtporten suunnitteli myös osallistuvansa Ranskan joukoissa Yhdysvaltain vapaussotaan Englantia vastaan. Pyrkimyksistä huolimatta Sprengtporten ei päässyt osallistumaan sotaan. Yhdeksi syyksi on epäilty sitä, että Sprengtporten haavoitti vasemman kätensä luodista, kun hän oli varomattomasti käsitellyt pistooliaan.
Suomeen Sprengtporten palasi 1782, ja näihin aikoihin Sprengtporten alkoi todennäköisesti työstää ajatusta Suomen itsenäistymisestä. Sprengtporten alkoi väittää Ruotsin sortaneen Suomea samaan tapaan kuin Englanti sorti Amerikan siirtokuntia. Sprengtporten lähti vuonna 1785 Hollantiin osallistuakseen maassa alkaviin sotatoimiin, jotka kuitenkin jäivät syttymättä. Hollannissa ollessaan hän tutustui Venäjän Hollannin-lähettilääseen, jonka kanssa kävi keskusteluja Suomen itsenäistymisestä. Sprengtporten jätti Haagissa Venäjän lähettiläs Kalitsheville tarkan suunnitelman, jolla Suomi tulisi irtautumaan Ruotsin vallasta. Tieto välitettiin myös Venäjän keisarinna Katariinan tietoon.
Sprengtportenin suunnitelmana oli, että Suomen vapautumiskapina alkaisi eri puolilla Suomea, ensin Savossa, koska sen maakunnan sotaväkeen Sprengtportenilla oli suurin vaikutusvalta, ja tämä joukko suojaisi koollekutsuttuja valtiopäiviä, jotka hyväksyisivät Sprengtportenin kirjoittaman perustuslain. Tämän jälkeen kapinan olisi tullut syttyä Hämeenlinnassa ja Viaporissa. Sprengtporten arveli, ettei Ruotsin puolustuskyky ollut kovin hyvä, mutta tarvittaessa Venäjä olisi voinut antaa tukea sodankäyntiin. Sprengtportenin suunnitelmana oli, että Venäjä olisi tunnustanut välittömästi Suomen itsenäisyyden ja sitoutunut sen puolustamiseen.
Vuoden 1786 valtiopäivillä Sprengtporten liittyi kuninkaanvastaiseen oppositioon. Samana vuonna Sprengtporten siirtyi Venäjän palvelukseen. Pietariin Sprengtporten saapui syyskuussa 1786.
Perustuslakiehdotuksen sisältö

Sprengtportenin laatiman Suomen tasavallan valtiosääntö olisi koostunut seuraavista keskeisistä instituutioista:
Maakunnat: neljä itsehallintoaluetta, jotka valitsevat maakuntakokouksissa edustajansa kongressiin.
Valtiopäivät: valtiosäädyistä koostuva toimielin, joka säätää lait ja valvoo kongressin päätöksiä.
Kongressi: Lainsäädäntöelimen ja hallituksen yhdistelmä, joka nauttii valtiosäätyjen luottamusta.
Neuvosto: toimeenpanee päätöksiä kongressin päätösten mukaisesti
Perustuslakiehdotuksen sisältö > Johdanto

Perustuslakiehdotus alkaa johdannolla, jossa kerrotaan syyt ja taustat, miksi Suomen tulee itsenäistyä. Syiksi mainitaan muun muassa Kustaa III:n toimet, joilla oltiin rikottu ”kansalaisten lakeihin perustuvia vapauksia ja etuuksia”. Samalla kritisoidaan maan velkaantumista ja kuninkaan tuhlailevaa elämäntapaa. Johdannon päätteeksi todetaan, että ainoana ratkaisuna on irtautua Ruotsista ja perustaa uusi itsenäinen ja riippumaton tasavalta.
”-- me kaikesta tästä päätimme, että ainoa keino rakkaan isänmaamme pelastukseksi on siinä, että me hyväksemme käytämme onnellista tilaisuutta, jonka muutamien jalosukuisten ja rehellisten Suomen kansalaisten miehuus, varovaisuus ja rakkaus meidän yhteiseen isänmaahamme meille valmistavat melkein yleisellä kapinalla Ruotsin Hallitusta vastaan, jotta taivaan ja luonnon meille vapaana kansana lahjoittamalla oikeudelle emme ainoastaan kieltäytyisi kaikesta kuuliaisuudesta ja uskollisuudesta Ruotsin Kuningasta kohtaan sekä kokonaan ja ikuisiksi ajoiksi loisi päätämme ruotsalaista iestä, vaan myös Kaikkivaltiaan Jumalan armolla ja Hänen Majesteettinsa Venäjän Keisarinnan Katariina Aleksejewnan suojeluksella perustaisimme Suomesta vapaan ja riippumattoman tasavallan, jota vast’edes hallittaisiin ja joka olisi olemassa omien lakiensa ja asetustensa voimasta.”
Huomioita perustuslakiehdotuksesta

Alkuperäinen perustuslakiehdotus sisälsi kirjaukset pankista, rahasta ja valtion raha-asioista koskevista säännöksistä. Lähteiden mukaan Sprengtportenin suunnitelmissa oli myös perustaa valtionpankki. Vaikka Sprengtportenin perustuslakiehdotus sisälsi huomattavasti vaikutteita Alankomaista ja Yhdysvalloista, Suomen maakuntien itsehallinto on näihin verrattuna huomattavasti kapeampi. Valtiosäätyrakenne on kuitenkin ruotsalaista alkuperää. Sprengtportenin omaa rakennetta on asettaa kaksi lainsäädäntöelintä rinnan: kongressi ja säätyvaltiopäivät, joista ensimmäinen on vastuunalainen jälkimmäiselle. Samalla kongressi toimii sekä hallituksena että eduskuntana, joskin valtaa on edelleen delegoitu kongressin valitsemalle neuvostolle. Ranskasta ja valistusihanteista on selkeästi lainattu kirjaus vallan kuulumisesta kansalle. Sprengtportenin ajatus Suomen valtionpankista kuitenkin toteutui vuonna 1811, kun Suomen Pankki perustettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan.
Jan Hecker-Stampehlin mukaan Sprengtportenin perustuslakiehdotus edustaa ruotsalaista aristokraattista perustuslaillisuutta ja kyse oli liittovaltiosta. Tekstistä puuttuvat Hecker-Stampelin mukaan muun enemmistöperiaate ja yksilöiden luonnolliset vapaudet.
Maakuntien asemasta olisi säädetty tasavallan valtiopäiväjärjestyksessä, mikä viittaa maakuntien kapeampaan itsehallintoon. Myös viittaukset tasavallan valtionpankista ja raha-asioista viittaavat siihen, että neljän maakunnan liitto olisi muistuttanut enemmän liittovaltiota kuin ohuempaa valtioliittoa (konfederaatiota).