stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maailman ilmatieteen päivä
Päivän teemoja vuosittain

Maailman ilmatieteen päivän teemoja vuosina 1961-2025:
2025 Closing the early warning gap together
2024 At the Frontline of Climate Action
2023 The future of weather, climate and water across generations
2022 Early Warning and Early Action
2021 The Ocean, Our Climate and Weather
2020 Climate and water
2019 The Sun, the Earth and the Weather
2018 Weather-ready, climate-smart
2017 Understanding Clouds
2016 Hotter, drier, wetter. Face the Future.
2015 Climate knowledge for climate action
2014 Weather and Climate: Engaging Youth
2013 Watching the weather to protect life and property: Celebrating 50 years of World Weather Watch
2012 Powering our future with weather, climate and water
2011 Climate for you
2010 60 years of service for your safety and well-being
2009 Weather, climate and the air we breathe
2008 Observing our planet for a better future
2007 Polar meteorology
2006 Preventing and mitigating natural disasters
2005 Weather, Climate, Water and Sustainable Development
2004 Weather, Climate and Water in the Information Age
2003 Our Future Climate
2002 Reducing Vulnerability to Weather and Climate Extremes
2001 Volunteers for Weather, Climate and Water
2000 The World Meteorological Organization - 50 years of service
1999 Weather, climate and health
1998 Weather, oceans and human activity
1997 Weather and water in cities
1996 Meteorology in the service of sports
1995 Public weather services
1994 Observing the weather and climate
1993 Meteorology and the transfer of technology
1992 Weather and climate services for sustainable development
1991 The atmosphere of the living planet Earth
1990 Natural disaster reduction: how Meteorological and Hydrological Services can help
1989 Meteorology in the service of aviation
1988 Meteorology and the media
1987 Meteorology: a model of international cooperation
1986 Climate variations, drought and desertification
1985 Meteorology and public safety
1984 Meteorology aids food production
1983 The Weather observer
1982 Observing the weather from space
1981 World Weather Watch as a tool for development
1980 Man and climatic variability
1979 Meteorology and energy
1978 Meteorology and research for the future
1977 Weather and water
1976 Weather and food
1975 Meteorology and telecommunications
1974 Meteorology and tourism
1973 One hundred years of international cooperation in meteorology
1972 Meteorology and human environment
1971 Meteorology and human environment
1970 Meteorological education and training
1969 The economic value of meteorological services
1968 Meteorology and agriculture
1967 Weather and water
1966 World Weather Watch
1965 International cooperation in meteorology
1964 Meteorology as a factor of economic development
1963 Transport and meteorology (in particular, application of meteorology to aviation)
1962 Contribution of meteorology to agriculture and food production
1961 Meteorology - general themes
Aiheesta muualla

World Meteorological Day (Arkistoitu – Internet Archive) WMO
Messerschmitt P.1104

| P> 1104 |
| --- | --- |
 Messerschmitt P.1104
Tyyppi:  Torjuntahävittäjä
Alkuperämaa:   Saksa
Valmistaja:  Messerschmitt
Esitelty:  8.1944
Tila:  peruttu
Valmistusmäärä:  0 kpl
Messerschmitt P.1104 oli saksalaisen Messerschmitt AG:n suunnittelema toisen maailmansodan aikainen kevyt rakettimoottoroitu torjuntahävittäjä. Se suunniteltiin täyttämään RLM:n asettamat vaatimukset uutta torjuntahävittäjää varten, ja kilpaili muiden lentokonevalmistajien ehdotelmia vastaan, mutta ei lopulta osoittanut suosiota ja hävisi kilpailevia ehdotelmia vastaan. Projekti ei täten koskaan edennyt suunnitteluvaihetta pidemmälle.
Suunnittelu ja kehitys

Vuoden 1944 alussa kaivattiin Saksassa kipeästi uutta ja tehokasta torjuntahävittäjää vastaamaan liittoutuneiden jatkuviin pommituksiin, jotka aiheuttivat suurta tuhoa saksan teollisuudelle sekä infrastruktuurille. Pommikoneiden torjumiseen kehitetty Messerschmitt Me 163 ei osoittautunut tarpeeksi tehokkaaksi ja oli sen lisäksi kallis valmistaa, joten vuoden 1944 keväänä Saksan ilmailuministeriö (RLM) laati vaatimukset uutta torjuntahävittäjää varten.
Vastauksena vaatimuksiin laadittiin Messerschmittillä piirrokset uutta kevyttä ja halpaa rakettimoottoroitua hävittäjää varten, jotka lähetettiin näiden valmistuttua RLM:lle arvioitavaksi. Alustavista suunnittelutöistä oli vastuussa Messerschmittin Oberammergaun yksikkö, joka sai piirrokset valmiiksi elo- syyskuun aikana. Pirroksille annettiin nimeksi P.1104, ja nämä joutuivat kilpailemaan mm. Heinkelin, Junkersin ja Bachemin ehdotelmia vastaan. Ensimmäinen kirjattu tapaaminen Saksan kehityslautakunnassa koskien ehdotelmia uudesta torjuntahävittäjästä pidettiin elokuussa vuonna 1944. Tapaamisen päätteeksi ehdotelmista ei löydetty selkeää voittajaa, mutta marraskuuhun mennessä oli näiden joukosta valikoitu neljä, joiden kehitystöitä määrättiin jatkettavaksi. Marraskuun tapaamiseen listattujen ehdotelmien joukosta ei löytynyt enää Messerschmittin P.1104:ää, jonka vuoksi on hyväksyttyä olettaa että kyseinen ehdotelma hylättiin osallistujien joukosta joskus elokuun ja marraskuun välillä. Mahdollinen tekijä hylkäämiseen on Messerschmittin kaksi muuta suurta suosiota kerännyttä projektia jotka olivat myös asetettuna ehdolle, näiden ollen rakettimoottoriavusteinen Me 262, sekä rakettimoottoroitu Me 263, jolloin P.1104:n kehitystöihin kulutettu työvoima oltaisiin nähty hyödyllisemmäksi käyttää näiden projektien parissa. Toisena hylkäämiseen vaikuttaneista tekijöistä voidaan pitää samana vuonna asetettua kieltoa pitkän kantaman pommikoneiden kehittämisestä, sillä yksi mahdollinen käyttötarkoitus P.1104:llä olisi ollut toimia sen pienen kokonsa ansiosta parasiittihävittäjänä suuremman pommikoneen kyydissä.
Kilpailu parhaimman torjuntahävittäjän löytämiseksi sai ratkaisevan päätöksen joulukuussa 1944, kun kehityslautakunnassa päätettiin rakettimoottoriavusteisen Me 262:n kehitystöiden jatkettavan kaikista lupaavimpana projektina, Me 263:n toisena heti perässä ja kaikkien muiden ehdolle asetettujen mallien kehitystöiden keskeytettävän kunnes edellä mainituista projekteista saadaan uusia tuloksia lopullisen päätöksen tekemiseksi. Bachemin ehdolle asettaman Ba 349:n kehitystöiden annettiin kuitenkin jatkua, sillä konetyypin ensilento luvattiin tapahtuvan hyvin pian. P.1104:n osalta nämä päätökset kuitenkin tarkoittivat viimeistään tässä vaiheessa projektin lopullista keskeyttämistä, eikä kyseinen lentokonetyyppi koskaan edennyt pelkkää suunnitteluvaihetta pidemmälle. Siihen ei myöskään palattu enää jälkikäteen.
Rakenne

Rakenteeltaan P.1104:n oli tarkoitus olla mahdollisimman kevyt, halpa ja yksinkertainen, ollen lähes kokonaan puusta valmistettu. Siivet olivat itsekantavat suorat olkasiivet, jotka pohjautuivat vahvasti V1 -ohjuksen rakenteeseen, ollen täten ulkonäöltään hyvin neliskanttiset. Sama pätee myös pyrstöön, jonka vakaimet muistuttivat V1:n pyrstöosia. Runko oli kooltaan hyvin pieni, ja poikkileikkaukseltaan pyöreän muotoinen. Koneen miehistö koostui yhdestä lentäjästä, ja tämä oli paikoitettuna kapeaan ohjaamoon, joka sijaitsi suunnilleen rungon keskiosassa siipien etupuolella. Ohjaamosta oli myös karsittu pois kaikki paitsi välttämättömimmät mittarit sekä varusteet, jotta kone voitiin pitää mahdollisimman yksinkertaisena. Ohjaamon taka- ja etupuolilla sijaitsivat polttoainesäiliöt, jotka syöttivät koneen voimanlähteenä toimivaa Walter HWK 109-509 A-2 rakettimoottoria, joka olisi kyennyt tuottamaan 1 700 kp työntövoimaa pääsuuttimesta, ja 300 kp työntövoimaa matkalentosuuttimesta. Moottorin tuli olla asennettuna rungon sisälle ohjaamon taakse polttoainesäiliön ympäröimänä, ja sen suuttimet sijaitsivat rungon ääripäässä pyrstön alapuolella.
Laskeutumista varten oli koneeseen asennettu rungon perälle yksi kannuspyörä, sekä rungon pohjalle sen keskelle päälaskutelineenä toimiva vetäytyvä jalas, ollen toimintaperiaatteeltaan samanlainen kuin Me 163:ssa. Epätavallisen laskutelineratkaisun vuoksi ei lentoonlähtö olisi onnistunut tavanomaisen lentokoneen tavoin, vaan olisi kyseinen kone joko hinattu toisen lentokoneen perässä tai kuljetettu pommikoneeseen ripustettuna parasiittihävittäjän tavoin toiminta-alueelle. Toiminta-alueelta olisi kyseisellä koneella ollut erittäin rajattu kantama, joka olisi ulottunut vain 85 kilometrin säteelle rakettimoottorin erittäin suuren polttoaineenkulutuksen ja polttoainesäiliöiden niukan tilavuuden vuoksi.
Torjuntatehtäviä varten olisi koneeseen asennettu yksi 30 mm MK 108 konetykki sadan patruunan lippaalla rungon keulaan ohjaamon alapuolelle. Mahdollisia versioita oltaisiin myös voitu kehittää, joita oltaisiin kyetty käyttämään alustoina rakettien tai lentopommien lähettämiseen, taikka "murtajina" viholliskoneiden tuhoamiseen törmäysvaikutuksen avulla.
Suoritusarvoista ja mitoista ei konetyypille ole saatavilla tarkkoja laskelmia, mutta arvioita on annettu joillekin näistä tiedoista. Siipien kärkiväliksi on arvioitu noin 5,38 metriä, pituudeksi noin 5 metriä ja korkeudeksi noin 1,75 metriä. Painoa lopulliselle yksilölle tulisi noin 1 110 kilogrammaa, ja suurin nopeus olisi 840 - 930 km/h väliltä.
Tekniset tiedot

Lähde:
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 1
Pituus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”≈”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”≈”.≈5 m
Kärkiväli: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”≈”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”≈”.≈5,38 m
Korkeus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”≈”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”≈”.≈1,75 m
Lentopaino: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”≈”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”≈”.≈1 110 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Walter HWK 109-509 A-2 rakettimoottori; 1 700 kp (16,67 kN) pääsuuttimella, 300 kp (2,94 kN) matkalentosuuttimella
Suoritusarvot
Suurin nopeus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”km”.0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”km”840 km/h – 930 km/h
Lentomatka: &&&&&&&&&&&&&085.&&&&0085 km
Aseistus
1 × MK 108 30 mm konetykki
V1 -ohjus, jonka siipien ja pyrstöosien yksinkertaista rakennetta käytettiin hyödyksi P.1104:n suunnittelussa.
Laskeutumiseen tarkoitettu jalas Me 163 torjuntahävittäjässä, jollaista kaavailtiin käytettävän myös P.1104:ssä. Kuvan esimerkissä on myös apupyörät lentoonlähtöä varten, jotka irtoavat noustessa.
Esa Åkerlund

| Esa Åkerlund> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. heinäkuuta 1969 (ikä 55)
Kansalaisuus:  Suomi
Muut tiedot
Rikokset:  1 murha, 3 tappoa, 1 ampuma-aserikos
Uhrit:  4
Rangaistus:  elinkautinen vankeus, 15 vuotta vankeutta
Esa Kalle Vihtori Åkerlund (s. 5. heinäkuuta 1969) on suomalainen hevosmies, joka on tuomittu useista henkirikoksista.
Åkerlund murhasi entisen vaimonsa syyskuussa 1995 Pernajan Isnäsissä. Samalla hän haavoitti vaimonsa veljeä ja tämän naisystävää. Vuonna 1996 hänet tuomittiin murhasta, kahdesta tapon yrityksestä, ampuma-aserikoksesta, uhkauksista, törkeästä pahoinpitelystä ja vapaudenriistosta elinkautiseen vankeuteen, josta hän vapautui joulukuussa 2009.
Jo ennen vaimonsa murhaa Åkerlund oli tuomittu taposta käräjäoikeudessa. Hovioikeus kuitenkin vapautti hänet syytteestä. Puukotuksen uhriksi oli joutunut lokakuussa 1993 Askolassa 28-vuotias ravintolan järjestyksenvalvojana toiminut mies. Teko oli tehty Åkerlundin puukolla.
Åkerlund surmasi heinäkuussa 2010 ampumalla kolme ihmistä. Videokuvissa tekijä Åkerlund näkyi selvästi, ja ensin pitkään kiistettyään syyllisyytensä Åkerlund lopulta myönsi teon.
Porvoon joukkoampuminen

Porvoon joukkoampuminen tapahtui Porvoon McDonald'sin autokaistalla 6. heinäkuuta 2010. Ampumavälikohtauksessa kuoli kolme miestä, joista kaksi kuoli heti ja yksi sairaalassa. Välikohtaus sattui noin kello kahden aikaan aamuyöllä, ja tapahtumat alkoivat ilmeisesti sanaharkasta. Ampujalla ei ollut lupaa aseen hallussapitoon, mutta aseen luvallinen hallussapitäjä oli pari kuukautta ennen ammuskelua myynyt aseen ja noin 50 patruunaa ilman ostolupaa kahdelle tuntemattomalle miehelle.
Åkerlundia syytettiin lokakuussa 2010 alkaneessa oikeudenkäynnissä Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa kolmesta taposta ja ampuma-aserikoksesta. Syyttäjä vaati tälle 15 vuoden rangaistusta, joka pitäisi istua ns. päivästä päivään eli ilman mahdollisuutta päästä ehdonalaiseen. Oikeus määräsi videon, jolle ampuminen tallentui, uhrien omaisten pyynnöstä salaiseksi 25 vuodeksi.
Itä-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi 16. helmikuuta 2011 Åkerlundin 15 vuodeksi vankeuteen kolmesta taposta ja ampuma-aserikoksesta. Oikeus määräsi hänet suorittamaan koko rangaistusaikansa vankilassa. Mielentilatutkimuksen mukaan Åkerlund toimi tekohetkellä täydessä ymmärryksessä. Vaarallisuusarviossa hänen todettiin olevan erityisen vaarallinen toisen hengelle ja terveydelle.
Åkerlund valitti tuomiostaan. Helsingin hovioikeus piti päätöksessään 8. syyskuuta 2011 käräjäoikeuden päätöksen ennallaan. Åkerlund haki valituslupaa myös korkeimmasta oikeudesta, mutta tuloksetta.
Tapaus herätti huomiota myös Yhdysvalloissa, jossa ihmeteltiin Suomen elinkautistuomion lyhyyttä.
Åkerlundia puolusti alussa Heikki Lampela, joka luopui toimeksiannosta Åkerlundin valitettua tuomiosta.
Åkerlund vapautuu heinäkuussa 2025.
Yksityiselämä

Åkerlund on taustaltaan Suomen romani.
Aleksei Jašin

| Aleksei Jašin |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. marraskuuta 1973 (ikä 51) Sverdlovsk, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Yash
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  192 cm
Paino:  98 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1990–2012
Seurat:  HK Dynamo Moskova (IVY) Ottawa Senators (NHL) New York Islanders (NHL) Lokomotiv Jaroslavl (KHL) SKA Pietari (KHL) TsSKA Moskova (KHL)
NHL-varaus:  2. varaus, 1992 Ottawa Senators
Aleksei Valerjevitš Jašin (translitteroidaan usein myös Jashin tai Yashin, ven. Алексей Валерьевич Яшин, s. 5. marraskuuta 1973 Sverdlovsk, Neuvostoliitto) on venäläinen pelaajauransa lopettanut, keskushyökkääjänä pelannut jääkiekkoilija.
Ura > Uran alku

Ottawa Senators varasi Jašinin NHL:ään numerolla kaksi vuoden 1992 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella. Hän oli nykyisen Senatorsin historian ensimmäinen varaus. Jašin pelasi vielä kauden 1992–1993 Moskovan Dynamossa, jossa oli pelannut myös kauden 1991–1992. Hän oli voittamassa vuonna 1992 IVY:n mestaruussarjan ja vuonna 1993 Kansainvälisen liigan mestaruutta. Hän aloitti NHL-uransa kaudella 1993–1994 samaan aikaan Senatorsin toisen nuoren lupauksen Alexandre Daiglen kanssa. Hän teki tulokaskaudellaan 79 tehopistettä (30 maalia ja 49 syöttöä), eniten joukkueensa pelaajista.
Jašin oli seuraavinakin vuosina joukkueensa johtava pelaaja. Hän oli Senatorsin paras pistemies tulokaskautensa lisäksi kausina 1994–1995, 1996–1997, 1997–1998, 1998–1999 ja 2000–2001. Kaudella 1995–1996 hän kävi läpi ensimmäisen sopimuskiistansa Senatorsin kanssa. Hän oli sivussa NHL:stä alkukauden ja pelasi muutaman ottelun TsSKA Moskovassa Venäjällä. Kiista ratkesi vuoden 1995 lopussa.
Jašin oli tärkeässä roolissa vuonna 1997, kun Senators pääsi ensimmäistä kertaa NHL:n pudotuspeleihin, ja vuonna 1998, kun seura pääsi pudotuspelien toiselle kierrokselle voitettuaan ensimmäisellä kierroksella itäisen konferenssin runkosarjavoittajan New Jersey Devilsin. Hän teki Devilsiä vastaan pelatussa pudotuspelisarjassa muun muassa sarjan kolmannen ottelun ratkaisseen 2–1-jatkoaikamaalin ja 1–0-maalin sarjan voiton ratkaisseessa, lukemin 3–1 päättyneessä seitsemännessä ottelussa.
Jašinista tuli vuonna 1998 ensimmäinen vakituisesti NHL-joukkueen kapteenina toiminut venäläinen, kun hänestä tuli Senatorsin kapteeni Randy Cunneyworthin siirryttyä Buffalo Sabresiin. Ensimmäinen, ja loppujen lopuksi ainoa kausi Senatorsin kapteenina, kausi 1998–1999, oli pisteiden valossa hänen NHL-uransa paras, kun hän teki 94 tehopistettä, 44 maalia ja 50 syöttöpistettä 82 runkosarjaottelussa. Hän jakoi NHL:n maalipörssin toisen sijan Tony Amonten ja Jaromír Jágrin kanssa ja sijoittui toiseksi äänestyksessä NHL:n arvokkaimmalle pelaajalle jaettavan Hart Memorial Trophyn saajasta.
Ura > Ottawasta New York Islandersiin

Jašin kävi läpi toisen vaikean sopimuskiistansa NHL-kaudella 1999–2000. Hän oli pelaamatta koko kauden, vaikka hänen aiemmin solmimaansa sopimusta oli jäljellä vielä vuosi. Kiista päättyi lopulta Senatorsin eduksi ja Jašin joutui pelaamaan Senatorsissa vielä kauden 2000–2001. Vuonna 1998 Jašin oli luvannut lahjoittaa miljoona dollaria Ottawassa sijaitsevalle National Arts Centrelle, mikä olisi ollut sen historian suurin lahjoitus. Hän kuitenkin pyörsi myöhemmin lupauksensa.
Kesäkuussa 2001 Senators myi Jašinin pelaajaoikeudet New York Islandersille vaihdossa Zdeno Cháraan, Bill Muckaltiin ja saman vuoden varaustilaisuuden ensimmäisen kierroksen toiseen varausvuoroon, jonka Senators käytti Jason Spezzaan. Islanders teki Jašinin kanssa kymmenvuotisen, 87,5 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen. Vuonna 2005, NHL:n uuden työehtosopimuksen myötä, hänen palkastaan leikattiin 24 prosenttia.
Jašin edusti Islandersia lopulta viiden kauden ajan, kaudesta 2001–2002 kauteen 2006–2007. Kaudella 2004–2005, NHL:n työsulun aikana, hän pelasi Lokomotiv Jaroslavlissa Venäjän jääkiekon superliigassa. Jašin oli kausina 2001–2002 ja 2002–2003 Islandersin paras pisteidentekijä ja kaudella 2005–2006 hän ja Miroslav Šatan tekivät yhtä monta tehopistettä. Vuonna 2005, kun Michael Peca siirtyi Edmonton Oilersiin, Jašin nimettiin Islandersin uudeksi kapteeniksi.
Kesäkuussa 2007 Islanders purki Jašinin sopimuksen neljä vuotta ennen sen päättymistä. Korvauksena purkamisesta seura maksoi hänelle 17,63 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Jašin pelasi NHL-urallaan 850 runkosarjaottelua, joissa hän teki 781 tehopistettä, 337 maalia ja 444 syöttöpistettä, ja 48 pudotuspeliottelua, joissa hän teki 27 tehopistettä, 11 maalia ja 16 syöttöpistettä. Hänet nimettiin kerran, vuonna 1999, NHL:n toiseen tähdistökentälliseen ja hän pelasi kolmesti, vuosina 1994, 1999 ja 2002, NHL:n tähdistöottelussa.
Ura > Paluu Venäjälle

Jašin allekirjoitti heinäkuussa 2007 sopimuksen venäläisseura Lokomotiv Jaroslavliin. Hän oli voittamassa vuonna 2008 superliigan hopeaa. Kausi 2008–2009 oli ensimmäinen KHL-kausi. Jašin pelasi kauden aikana KHL:n tähdistöottelussa. Jaroslavl eteni kauden aikana myös KHL:n finaaleihin, mutta hävisi niissä Ak Bars Kazanille. Hän oli molempina kausina joukkueensa paras pistemies.
Jašin siirtyi kaudeksi 2009–2010 SKA Pietariin. Hän teki kaudella 2009–2010 64 tehopistettä, 18 maalia ja 46 syöttöpistettä, 56 ottelussa ja sijoittui KHL:n pistepörssissä kolmanneksi Sergei Mozjakinin ja joukkuetoveri Maksim Sušinskin jälkeen. Seuraavalla kaudella hän pelasi 52 ottelua tehopistein 15+18=33.
Kauden 2011–2012 alussa Jašin siirtyi TsSKA Moskovaan. Kausi jäi hänen pelaajauransa viimeiseksi. Joulukuussa 2012 hänet nimitettiin Venäjän naisten jääkiekkomaajoukkueen general manageriksi.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Venäjä. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä. Olympialaiset  | Maa:   Venäjä>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Nagano 1998 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Salt Lake City 2002 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Saksa 1993 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Itävalta 2005 | jääkiekko |  |
Maa:   IVY
| Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Saksa 1992 | jääkiekko |  |
Jašin edusti Venäjää vuosien 1996 ja 2004 jääkiekon maailmancupeissa, kolmissa talviolympialaisissa, Naganossa 1998, Salt Lake Cityssä 2002 ja Torinossa 2006, ja yhdeksissä jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän sai kaksi olympiamitalia, hopeaa 1998 ja pronssia 2002, ja kaksi MM-mitalia, kultaa 1993 ja pronssia 2005.
Perhe

Jašin on seurustellut pitkään supermalli Carol Altin kanssa. Heillä ei ole yhteisiä lapsia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aleksei Jašin The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Aleksei Jašin KHL:n verkkosivuilla (venäjäksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Paradox Interactive

| Paradox Interactive AB |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Julkinen osakeyhtiö
ISIN:  SE0008294953
Perustettu:  1999
Toimitusjohtaja:  Fred Wester
Avainhenkilöt:  Johan Andersson
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Toimiala:  videopeliteollisuus
Tuotteet:  videopelit
Henkilöstö:  yli 250
Tytäryhtiöt:  Paradox Development Studio
Kotisivu:  paradoxplaza.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Paradox Interactive on vuonna 1999 perustettu ruotsalainen pelitalo. Yritys julkaisee muiden yritysten kehittämiä pelejä.
Tytäryhtiö Paradox Development Studio on vuonna 1995 perustettu pelejä kehittävä yritys, joka tunnetaan historiallisista suurstrategiapeleistään.
Yrityksen johtava peliohjelmoija on Johan Andersson. Toimitusjohtaja on Fred Wester, joka ohjasi studion digitaaliseen jakeluun.
Hearts of Iron IV on myynyt yli puoli miljoonaa kappaletta, ja myyntimenestyksiä ovat niin ikään olleet Hearts of Iron III, Europa Universalis IV, Crusader Kings II, Victoria II ja Stellaris.
Helmikuussa 2025 kerrottiin Paradoxin ostavan Haemimont Gamesin.
Pelit

Crusader Kings: Keskiaikaan (1066–1453) sijoittuva, lähes roolipelimäinen strategiapeli, jossa pelaaja ohjaa valtion sijaan ruhtinasdynastiaa ja tavoittelee feodaalijärjestelmän puitteissa mainetta ja kunniaa vuorovaikutuksessa tuhansien muiden ruhtinaiden ja näiden hoviseurueiden kanssa. Tärkeää osaa näyttelevät, kuten nimi paljastaa, ristiretket ja pakanoiden käännyttäminen.
Europa Universalis: Löytöretkiin, diplomatiaan, kaupankäyntiin, uskontoon ja sotimiseen keskittyvä pelisarja, jossa pelaaja pyrkii johtamaan valtionsa maailman mahtavimmaksi. Sarjan viimeisin osa käsittää vuodet 1444–1821, ja merkittäviä tapahtumia ovat muun muassa Konstantinopolin valtaus vuonna 1453, Espanjan perimyssota vuonna 1701, Ranskan suuri vallankumous vuonna 1789 ja Napoleonin sodat vuosina 1803–1815.
Victoria: Viktoriaaniseen aikakauteen 1800-luvun puolivälistä 1900-luvun alkuun sijoittuva peli, jossa sotilaallisin, diplomaattisin, taloudellisin ja poliittisin keinoin pelaaja pyrkii teollistamaan valtionsa ja etsimään paikkaa auringossa.
Hearts of Iron: Toiseen maailmansotaan sijoittuva, sotapainotteinen ja erittäin raskas strategiapeli. Lisäosa Hearts of Iron II: Doomsday lisää peliin myös epähistoriallisen, länsiliittoutuneiden ja itäblokin välisen maailmansodan natsi-Saksan kukistumisen jälkimainingeissa.
Diplomacy: Klassisen lautapelin tietokonekäännös.
Pelit > Julkaisut

Paradox Interactive on julkaissut myös muiden studioiden kehittämiä pelejä:
Cities: Skylines: Colossal Orderin kaupunginrakennuspeli
East India Company: Nitro Gamesin strategiapeli
Mount&Blade: TaleWorldsin Keskiaikaan sijoittuva toimintaroolipeli.
Aiheesta muualla

Profiili MobyGamesissä (englanniksi)
Paradox Interactive
Sotāpanna

Buddhan jalanjäljet. Yksi ensimmäisistä buddhalaisista symboleista.
Sotāpanna (paali) buddhalaisuudessa on käännettynä "virtaan saapuva" tai "virran voittaja", joka on saavuttanut ensimmäisen neljästä valaistumisen asteesta. Sotāpannaa seuraa Buddhan opetuksen mukaan kolme valaistumisen vaihetta: Sakadāgāmi (kerran palaava), Anāgāmi (ei-palaava), ja Arahant (täysin vapautunut).
Jäknabackenin jätinkirkko

| Jäknabackenin jätinkirkko> Sijainti |
| --- | --- |
 Jäknabackenin jätinkirkko
Koordinaatit:  63.47382895°N, 23.11416970°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Pedersöre (Purmo)
Historia
Tyyppi:  Jätinkirkko
Ajanjakso:  kivikausi, pronssikausi
Korkeus:  55,0 m
Pinta-ala:  alle 2 300 (65×35) m²
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jäknabackenin jätinkirkko on Pohjanmaalla Pedersören Purmossa sijaitseva jätinkirkko. Jätinkirkon ympäristössä on asuinpaikka ja muita myöhemmin rakennettuja kiviröykkiöitä. Tutkimuksissa ei ole löytynyt ajoittavia löytöjä, joten se ajoitetaan maankohoamisen nopeuden avulla väljästi vuosiin 3000–2400 eaa. eli kivikauden loppupuolelle.