stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
What If (Dina Garipovan kappale)

| What If |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Dina Garipova
Levy-yhtiö:  Universal Music
Kesto:  3:04
Tyylilaji:  Pop
Säveltäjä(t):  Gabriel Alares, Joakim Björnberg, Leonid Gutkin
Sanoittaja(t):  Gabriel Alares, Joakim Björnberg, Leonid Gutkin
Euroviisutiedot
Vuosi:  2013
Maa:  Venäjä
Kieli:  englanti
Sijoitus:  5.
Pisteet:  174
Sijoitus semifinaalissa:  2.
Pisteet semifinaalissa:  156
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
What If (suom. Entä jos) on Dina Garipovan esittämä kappale, joka edusti Venäjää vuoden 2013 Eurovision laulukilpailussa Ruotsin Malmössä.
Dina Garipova esittämässä kappalettaan Eurovision laulukilpailun harjoituksissa.
Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui toiseksi 156 pisteellä ja selviytyi finaaliin. Finaalissa kappale sai 174 pistettä ja sijoittui 26 maan joukosta viidennelle sijalle.
USS Terrebonne Parish (LST-1156)

| USS Terrebonne Parish |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Bath Iron Works, Bath, Maine
Kölinlasku:  2. tammikuuta 1952
Laskettu vesille:  9. elokuuta 1952
Palveluskäyttöön:  21. marraskuuta 1952
Poistui palveluskäytöstä:  29. lokakuuta 1971
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 800 t (kuormattu)
Pituus:  177,04 m
Leveys:  16,78 m
Syväys:  5,18 m
Nopeus:  14 solmua
Miehistöä:  16 upseeria ja 189 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  6 × 3"/50 tykkiä 5 × 20 mm ilmatorjuntatykkiä
USS Terrebonne Parish (runkonumero LST-1156) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1952 vesillelaskettu Terrebonne Parish -luokan maihinnousualus (engl. Tank Landing Ship, LSD).
Valmistus

Alus tilattiin Bath Iron Worksiltä Bathista Mainesta, missä köli laskettiin 2. tammikuuta 1952. Alus laskettiin vesille 9. elokuuta kumminaan Anne L. McCrea ja otettiin palvelukseen 21. marraskuuta.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 29. lokakuuta 1971 ja se poistettiin alusluettelosta 1. marraskuuta 1976.
Espanjan laivasto

Alus lainattiin 29. lokakuuta 1971 Espanjalle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Velasco (L11). Espanja lunasti aluksen 17. toukokuuta 1978. Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1980, minkä jälkeen se oli koululaivana La Carracassa Cadizissa. Alus romutettiin vuonna 1994.
What Have You Done

| ”What Have You Done” Within Temptation ft>  Keith Caputo |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Heart of Everything
 B-puoli: ”Blue Eyes”
 Julkaistu: 14. helmikuuta 2007
 Formaatti: CD Single, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Daniel Gibson
 Tyylilaji: goottimetalli, alternative metal, sinfoninen metalli
 Kesto: 05.13 (albumiversio) 03.58 (radioversio introlla) 03.24 (U.S Edit/iTunes)
 Levy-yhtiö: Roadrunner
Within Temptationin muut singlet
| ”Angels” 2005 | ”What Have You Done” 2007 | ”Frozen” 2007 |
What Have You Done on alankomaalaisen sinfonista metallia/rockia soittavan Within Temptation -yhtyeen kappale heidän neljänneltä studioalbumiltaan The Heart of Everythingiltä. Kappale sisältää Life of Agony -yhtyeen laulajan Keith Caputon esittämiä sanojaselvennä ja se julkaistiin albumin ensimmäisenä singlenä alkuvuodesta 2007. Siitä tuli Within Temptationin ensimmäinen single, joka pääsi listoille Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Kappaleesta julkaistiin uusi versio Yhdysvalloissa iTunesin kautta 26. kesäkuuta 2007. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo julkaistiin 24. heinäkuuta 2007.
Käännös suomeksi
Viljo Immonen (professori)

Viljo Immonen (14. lokakuuta 1915 Juuka – 14. joulukuuta 1970) oli suomalainen diplomi-insinööri, tekniikan tohtori, professori ja Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun rehtori.
Immonen pääsi ylioppilaaksi 1935 ja hän valmistui diplomi-insinööriksi 1943, tekniikan lisensiaatiksi 1958 ja tekniikan tohtoriksi 1962. Immosen väitöskirjan aiheena oli höyrykattilan valinta lähinnä Suomen kaupunki-voimalaitosten kuormitusolosuhteita silmällä pitäen.
Immonen oli Teknillisen korkeakoulun vt. höyrytekniikan professorina 1962–1963 ja sen jälkeen voimalaitosopin ja energiatalouden professorina 1963–1969. Viimeksi hän toimi Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun ensimmäisenä rehtorina 1969–1970.
Julkaisuja

Katsaus maamme lähitulevaisuuden sähkövoimahuoltoon. Pienpuualan toimikunta, Helsinki 1959
Höyrykattiloista saatuja kokemuksia ja niiden perusteella tehdyt johtopäätökset. Pienpuualan toimikunta, Helsinki 1960
Hakkeen varastointia ja halkojen laatua koskevia tutkimuksia Turengin sokeritehtaalla v. 1958 ja 1959. Pienpuualan toimikunta, Helsinki 1961
Höyrykattilan valinta lähinnä Suomen kaupunkivoimalaitosten kuormitusolosuhteita silmällä pitäen, Teknillisen korkeakoulun väitöskirja. Pienpuualan toimikunta, Helsinki 1961
Orientoivia tietoja uiton ja lastutuksen vaikutuksesta puun kosteuteen. Pienpuualan toimikunta, Helsinki 1961
Wilhelm Aleksanteri Sohlberg

Wilhelm Aleksander (Aleksanteri) Sohlberg (16. heinäkuuta 1876 Helsinki – 4. tammikuuta 1938 Helsinki) oli Oy G. W. Sohlberg Ab:n toimitusjohtaja 1908–1937 ja vuorineuvos. Hän oli Luottopankki Oy:n pääjohtaja 1923–1928.
Sohlbergin vanhemmat olivat tehtailija Gabriel Wilhelm Sohlberg ja Maria Åkerlund. Hän pääsi ylioppilaaksi 1895 Helsingin Suomalaisesta normaalilyseosta ja suoritti insinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa vuonna 1900. Vuorineuvoksen arvon hän sai 1919.
Sohlberg oli naimisissa 1905–1925 Valma Lietzenin kanssa ja vuodesta 1925 Aili Inkeri Hyrylän kanssa.
Viljo Hytönen

Viljo Hytönen (15. lokakuuta 1879 Juva – 26. helmikuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen raittiusaatteen edistäjä ja filosofian tohtori.
Hytösen vanhemmat olivat maanviljelijä Kalle Hytönen ja Kristiina Putkonen. Hän pääsi ylioppilaaksi Mikkelin lyseosta 1901 ja valmistui filosofan kandidaatksi 1907 ja filosofian lisensiaatksi 1913. Hytönen väitteli tohtoriksi 1913, väitöskirjan aiheena oli Suomen valtion paloviinapolitiikka vuosina 1826-1866.
Hytönen toimi Kylväjä-lehden toimittajana 1904–1907 ja Raittiuden ystävien sihteerinä 1911–1915. Hän oli sosiaalihallituksen 1. aktuaari vuodesta 1919 ja toimi 1920–1937 köyhäinhoidon ylitarkastajana.
Hytönen oli Kotimaisen työn liiton johtokunnan puheenjohtajana 1918 ja Raittiuden ystävien keskushallituksen puheenjohtajana 1918.
Julkaisuja

Suomen valtion paloviinapolitiikka 1826–1866, väitöskirja (1912)
Yleinen raittiusliikkeen historia (1912)
Vapaussotamme (1918)
Suomen kieltolakiliikkeen historia (1919, 2. painos 1921)
Talonpoikassäädyn historia Suomen valtiopäivillä 1809–1906 (2 osaa, 19231926)
Oppikoulujen raittiusopetuksen käsikirja (1932)
Suomen kansallisen heräämisen vuosisata (1933) (Kirjan digitoitu versio Internet Archivessa)
Turvallisempi tila

Turvallisempi tila eli turvallinen tila on inklusiivinen paikka, joka on tarkoitettu tarjoamaan paikallaolijoille ja osallistujille tunne fyysisestä ja henkisestä turvallisuudesta. Tämä saavutetaan edellyttämällä tulijoilta turvallisemman tilan periaatteiden noudattamista sekä puuttumalla näiden periaatteiden rikkomuksiin.
Turvallisemman tilan periaatteisiin voivat kuulua esimerkiksi avoimuus, ennakkoluulottomuus, kannustavuus, tilan antaminen, osallistaminen, kunnioitus, koskemattomuus sekä oikeus oman identiteetin itsemäärittelyyn. Turvallisempi tila on tarkoitettu vapaaksi ennakkoasenteista ja -oletuksista, konflikteista, syrjinnästä, häirinnästä, arvostelusta tai potentiaalisesti uhkaavista teoista, ideoista tai keskusteluista.
Tarkoitus

Turvallisemman tilan politiikka on lähtöisin ala- ja vaihtoehtokulttuurista, etenkin seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen tapahtumista. Yhdysvalloissa ja Britanniassa turvallisia tiloja on nykyisin monessa yliopistossa. Turvallisten tilojen puolustajien mielestä turvalliset tilat ovat tarpeellisia marginalisoituihin ja haavoittuvaisiin ryhmiin kuuluville ja itsensä uhatuiksi kokeville ihmisille, kuten naisille, seksuaalivähemmistöille ja rotuvähemmistöille.  Sanavalinta ”turvallisempi” sanan ”turvallinen” sijasta viittaa siihen, ettei täysin turvallista tilaa pystytä koskaan luomaan ja lupaamaan.
Periaatteet

Turvallisemman tilan periaatteisiin voivat kuulua esimerkiksi avoimuus ja ennakkoluulottomuus, kannustavuus, tilan antaminen, osallistaminen ja puheenvuoron antaminen kaikille, kunnioitus, koskemattomuus sekä oikeus oman identiteetin itsemäärittelyyn.
Turvallisempi tila on tarkoitettu vapaaksi esimerkiksi ennakkoasenteista, konflikteista, arvostelusta tai potentiaalisesti uhkaavista teoista, ideoista tai keskusteluista. Turvallisemman tilan periaatteissa kiellettyjä asioita voivat olla esimerkiksi syrjintä ja syrjivä puhe, väheksyminen, häirintä, vihamielisyys ja poissulkeminen. Kiellettyä ovat myös henkilöiden ominaisuuksiin liittyvien stereotyyppien toisintaminen sekä ääneen lausutut oletukset toisten osallistujien ominaisuuksista, kuten sukupuolesta, seksuaalisuudesta, uskonnosta tai kansallisuudesta.
Turvallisemman tilan periaatteiden tarkoitus on saada ihmiset ennakoivasti miettimään omaa käytöstään sekä luoda osallisuuden kokemusta sillä, että kaikki ovat mukana ja vastuussa sosiaalisten tilojen luomisesta.
Periaatteet > Esimerkkejä

Feministinen puolue on esittänyt seuraavia periaatteita kunnioittavan ja lempeän turvallisemman tilan säännöiksi.
Tasa-arvon, yhdenvertaisuuden ja ihmisoikeuksien kunnioitus.
Ei rasismia, seksismiä, vihapuhetta, loukkaavia ilmaisuja eikä häirintää.
Älä oleta toisen sukupuolta, alkuperää, terveydentilaa tai muuta vastaavaa. Älä yleistä omaa kokemustasi muihin.
Kunnioita rajoja. Älä koske toista kysymättä lupaa. Käsittele arkoja aiheita sensitiivisesti. Käytä tarvittaessa sisältövaroitusta.
Varo loukkaamasta ketään henkilönä. Pyydä anteeksi, jos olet loukannut tahallisesti tai tahattomasti.
Ilmoita moderaattorille, jos tunnistat häiritsevää käytöstä.
Helsingin yliopisto edellyttää tapahtumiensa osallistujilta sitoutumista avomielisyyteen, hyväntahtoisuuteen, lempeyteen, hyväksyntään, erilaisuuden kunnioittamiseen, ennakko-oletusten välttämiseen, kuuntelemiseen sekä anteeksi pyytämiseen ja antamiseen. Kaikenlainen syrjintä, häirintä, kiusaaminen, pilkkaaminen ja uhkailu on kielletty.
Kritiikki

Arvostelijoiden mielestä turvalliset tilat ovat ylisuojelevia, ja niitä käyttämällä rajoitetaan sananvapautta ja akateemista vapautta, jonka tulisi hyväksyä suuretkin erimielisyydet.
Greg Lukianoffin ja Jonathan Haidtin mukaan nuorten ihmisten kestokyky ja tunteiden hallinta on kärsinyt, kun vallalle on päässyt sosiaalisen oikeudenmukaisuusteorian käsitys siitä, että ihmiset ovat emotionaalisesti hauraita, tunnevaltaisia ja jakautuvat hyviin ja pahoihin. Heidän mukaansa tähän käsitykseen perustuva hyysääminen tuottaa nuorille negatiivisen, paranoidin ja itseä vahingoittavan mielentilan.
Toimittaja Artemis Kelosaari on liittänyt turvallisen tilan vaatimuksen nuorisolle kaikkina aikoina tyypilliseen minäkeskeisyyteen, joka iän myötä kuitenkin väistyy.
Kansanedustaja Anna Kontulan (vas) mukaan tyypillisesti juuri, kun keskustelu käy kiinnostavaksi, joku nuori valittaa turvallisen tilan rikkoutumisesta. Hänen mukaansa ilmiötä voi selittää tarve hallita asioita, vaikka demokratiaan kuuluvatkin konflikti ja epämukavat tilat.
Whamageddon

Whamageddon on internet-meemi tai peli, jossa joulua edeltävänä aikana pyritään välttämään Wham!:n kappaleen ”Last Christmas” kuulemista. Jos meemiin osallistuva kuulee joulukuussa ennen joulua laulun, hän on ulkona pelistä ja yleensä kirjoittaa sosiaaliseen mediaan ”#whamageddon” osoituksena siitä, että on ”hävinnyt” pelin.
Etenkin Brittein saarilla pelistä on versio jossa lahjoitetaan jouluiseen hyväntekeväisyyskohteeseen saman verran rahaa kuin on öitä jouluun.
Yleisesti pelin säännöt ovat helpot:
Pitää olla kuulematta Wham!-yhtyeen Last Christmas -laulua mahdollisimman pitkään.
"Peli" kestää joulukuun alusta, jouluaattoon eli 24.12 klo 23:59.
Coverversioita tai remixejä ei lasketa, vain alkuperäinen Wham-yhtyeen esitys.
Olet hävinnyt pelin heti, kun kuulet kappaleen.
kappaletta ei saa lähettää ilman varoitusta toisille vaan kuulemisen tulee olla " luonnollista".
Yksi ensimmäisistä maininnoista pelistä oli GTPlanet-foorumilla vuonna 2010 nimellä GTPlanet vs. Wham! - Last Christmas.
Suomessa peliä pelataan myös Loirigeddon-versiona, jossa pyritään olemaan kuulematta Vesa-Matti Loirin Sydämeeni joulun teen -esitystä.
Tukki (asetekniikka)

AR-15 peukalonreikätukilla
Taittoperäinen SIG 550
Nicolas Noel Boutetin 1794-1797 valmistama kaksintaistelupistoolipari, joka on varustettu kokotukeilla.
Kiväärin, haulikon tai jalkajousen tukki on yleisemmin valmistettu puusta, nykyään sotilasaseissa, ja lisääntyvästi metsästys- ja urheiluaseissa usein synteettisiä materiaaleja ja metallia yhdistelemällä.
Myös useissa suustaladattavissa pistooleissa käytetään tukkia, johon piippu, lukkomekanismi ja muut osat kiinnitetään.
Tukin materiaali

Suosituin tukkimateriaali on tähän saakka ollut pähkinäpuu sen vääntyilemättömyyden ja helpon työstettävyyden sekä ulkonäön vuoksi. Pähkinäpuu on helposti pintakäsiteltävissä lakalla, vahalla tai öljyllä. Suuren kysynnän vuoksi hyvälaatuinen pähkinäpuu on nykyään kallista ja vaikeasti saatavaa, joten varsinkin halvempien aseitten tukkimateriaalina käytetään mm. koivua ja muita kohtalaisen kovia ja pihkattomia puulaatuja, ja enenevässä määrin synteettisiä materiaaleja.
Pähkinäpuisen tukin arvon määrää pääasiassa puumateriaalin laatuluokka ja työn laatu yleensä. Tässä kaiverrusten laatu ja karhennusten tiheys ovat olleet määrääviä. Mitä tiheämmät kaiverrukset ovat, esimerkiksi 23 linjaa tuumalla, sitä vaativammat ne ovat toteuttaa.
Tukin osat ja rakenne

Tukin osat ovat etutukki, mahdollinen pistooliperä, sen jatkona olkatuki eli perä ( joka yleensä jakaantuu tukin kaulaan ja tukin lapaan ) ja siinä mahdollisesti oleva poskipakka. Taaimmaisena on usein perälevy joko kumista, muovista tai puutukkisissa sotilasaseissa usein teräksestä. Tukki on useimmiten otekohdiltaan karhennettu ja myös kuvioitu esimerkiksi Fleur-de-Lis -kuvioin ym. Joskus tukeissa on myös koristeleikkauksia. Metalliosien koristelun yhteydessä puhutaan kaiverruksista.
Tukit voivat olla tavanomaisen metsästystukin lisäksi taittuvia, katkaistavia, piipunsuuhun yltäviä kokotukkeja, tukin lavan osalta eurooppalaismallisia ns. sianselkätukkeja, peukalonreiällisiä tarkkuustukkeja tai sotilasaseista tuttuja ns. luurankotukkeja. Ilman pistooliperää olevaa suorakaulaista haulikontukkia sanotaan lentoonammuntatukiksi tai englantilaiseksi tukiksi.
Automaatti- tai puoliautomaattiaseissa on usein erillinen pistoolikahva. Suomessa rynnäkkökiväärin etutukkia kutsutaan kädensuojaksi, sillä sen tarkoitus on - sen lisäksi, että se tarjoaa hyvän otteen - suojata kättä kuumaksiammutulta piipulta.
Tukin vaikutus aseeseen

Tukin sovittamista lukkorunkoon ja piippuun kutsutaan petaamiseksi. Vielä 1940-luvulle lähes kaikki kiväärit pedattiin niin, että tukki kosketti koko pituudeltaan lukkopiippuun. Niinpä aseen kohdistus ei pysynyt paikallaan, vaan saattoi vaihdella sääolojen ja piipun lämpenemisen mukaan jopa useita senttejä sadalla metrillä johtuen tukkipuun sinänsä hyvin vähäisestä elämisestä.
Nykyään petaus tehdään puutukkeihin usein erilaisia kovettuvia petausmassoja apuna käyttäen. Muovi- tai polyuretaanitukkia ei tarvitse pedata. Lisäksi metsästysaseiden tukit pedataan nk. vapaastivärähteleväksi, eli piippu ei kosketa tukkia. Tällöin kosteuseläminen ei vaikuta aseen tarkkuuteen.
Nykyisin tukeissa on yhä useammin erilaisia säätömahdollisuuksia: perän harjan korkeutta ja perälaatan vahvuutta voidaan jo usein muuttaa. Muovit syrjäyttänevät puun ainakin edullisempien metsästysaseiden tukeissa hinnallaan, säänkestävyydellään ja lujuudellaan.
Tukkeja valmistavaa ammattilaista kutsutaan tukkisepäksi eroksi puusepästä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tukki (asetekniikka) Wikimedia Commonsissa
Von Albedyl

Suvun alkuperäinen vaakuna teoksessa Baltisches Wappenbuch
Von Albedyl on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu vapaaherrallinen aatelissuku numero 182. Nimellä d'Albedyhll tunnettu suku oli alun perin Italiasta kotoisin, mistä se muutti 1300-luvulla Liivinmaalle. Sukuun kuuluivat:
Krister Henrik d'Albedyhll (1679-1750), Kaarle XII:n uskottu ja vuodesta 1717 ratsuväen kenraalimajuri sekä vuosina 1736-1747 Itä-Göötanmaan maaherra.
Krister Henrik d'Albedyhll (1679-1750), diplomaatti.
Vapaaherrallisen suvun perustaja Henric Otto Albedyl (s. 1666 Liivinmaalla) oli kansainvälinen seikkailija ja palkkasotilas, joka aloitti uransa värväytymällä musketööriksi keisarillisen armeijan palvelukseen 1683. Hän siirtyi 1685 Pohjanmaan prikaatiin ja lähetettiin Bremeniin, missä kahdessa vuodessa kohosi kapteeniksi. Albedyl palveli 1691 Sachen-Gothan prinssin joukoissa, 1692 hän siirtyi englantilaisten palkkalistoille ja seurasi joukkoja Italiaan 1694. Täältä Albedyl siirtyi Plessenburgin komendantiksi Frankeniin ja 1698 hänestä tuli ministeri Puolassa ja 1699 myös Puolan armeijan kenraalimajuri. Vuonna 1707 Albedyl palasi Ruotsin armeijan palkkalistoille (saatuaan sitä ennen takaisin valtion takavarikoiman omaisuutensa) ja 1712 hänestä tuli ratsuväen kenraalimajuri ja 1719 Riian kuvernööri. Loisteliaan uransa ansiosta, jonka aikana hän osallistui useisiin taisteluihin ja aateliskirjan mukaan jäi vangiksi monta kertaa, hänet korotettiin vapaaherraksi vuonna 1720. Von Albedyl kuoli 1738 Hampurissa.
Myös von Adbedyl-suvun muut jäsenet jatkoivat kiertelevää kansainvälistä uraansa eri maiden armeijoissa. Otto von Albedyl liittyi Saksin joukkoihin ja Otto Fritz von Albedyl siirtyi Englantiin, missä hänestä tuli kuninkaan kamariherra.
West Atlanticin lento 294

| West Atlanticin lento 294 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskone vuonna 2014.
Yhteenveto
Päivämäärä:  8. tammikuuta 2016
Tapahtumapaikka:   lähellä Akkajaure-järveä, Jällivaara
 :  67°43′N, 16°54′E
Lähtöpaikka:   Gardermoenin lentoasema, Oslo
Määränpää:   Tromssan lentoasema, Tromssa
Kuolleita:  2
Loukkaantuneita:  0
Eloonjääneitä:  0
Lentokone
Konetyyppi:  Bombardier CRJ200PF
Lentoyhtiö:  West Air Sweden
Rekisteritunnus:  SE-DUX
Miehistöä:  2
West Atlanticin lento 294 oli West Air Swedenin operoima postilento Oslosta Tromssaan, joka syöksyi maahan 8. tammikuuta 2016 lähellä Akkajaure-järveä Ruotsin Jällivaarassa.
Ongelmat alkoivat kello 0.19.20 paikallista aikaa, kun toimintahäiriön vuoksi tietokoneyksikkö lähetti kapteenin näytölle virheellisen tiedon, jonka mukaan kone olisi jyrkässä nousussa. 30 sekuntia myöhemmin perämies lähetti hätäkutsun lennonjohdolle, jolloin lentokone oli jo pudonnut 10 600 metrin korkeudesta 7 300 metriin ja ilmanopeus oli noin 740 km/h. Lentokone törmäsi maahan vain minuutti ja kaksikymmentäsekuntia ongelmien alkamisen jälkeen. Viimeinen tallennettu nopeus oli noin 940 km/h. Onnettomuuspaikka löydettiin kello 3.10, noin kolme tuntia onnettomuuden jälkeen. Maahansyöksyssä lentokone hajosi pieniksi osiksi. Molemmat miehistön jäsenet kuolivat onnettomuudessa.
Onnettomuuskone 11 vuotta ennen onnettomuutta aiemman operaattorinsa Lufthansan väreissä Arlandan lentoasemalla.
Kone oli alun perin ollut CRJ200-mallia ja Lufthansa CityLinen omistuksissa vuosina 1993–2006. Tämän jälkeen se muutettiin CRJ200PF-koneeksi, minkä jälkeen se toimitettiin West Air Swedenille.
What Is Life

| ”What Is Life” Sash! |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Life Is A Beach
 Julkaistu: 2. marraskuuta 2012
 Tyylilaji: Dance, elektroninen
 Kesto: 03.13
 Levy-yhtiö: Tokapi Recordings
Sash!:n muut singlet
| ”Mirror Mirror” 2011 | ”What Is Life” 2012 | ”The Secret” 2013 |
What Is Life on saksalaisyhtye Sash!:n kappale heidän viidenneltä, Life Is A Beach-studioalbumilta. Sen julkaisi Tokapi Recordings albumin ensimmäisenä singlenä 2. marraskuuta 2012. Kappaleelle on tehty myös musiikkivideo, joka julkaistiin videopalvelu YouTubessa 27. syyskuuta 2012.
Kappaleet

Digitaalinen lataus
What Is Life (Original Radio Edit) – 3.13
What Is Life (Al King Radio Edit) – 3.47
What Is Life (Original Extended) – 5.17
What Is Life (Al King Extended) – 6.15
What Is Life (Jay Frog Remix) – 6.08
What Is Life (Maurice Da Vido Remix) – 5.08
What Is Life (Marc Lime & K Bastian Remix) – 6.25
Wendtin talo

| Wendtin talo |
| --- | --- |
 Wendtin talo kuvattuna Siltasaarenkadulta.
Osoite:  Siltasaarenkatu 18
Sijainti:  Hakaniemi
Koordinaatit:  60°10′48″N, 24°56′58″E
Rakennustyyppi:  asuinrakennus
Valmistumisvuosi:  1903
Purkuvuosi:  1960-luvulla
Suunnittelija:  Gustaf Estlander
Kerrosluku:  6
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Wendtin talo oli Gustaf Estlanderin piirtämä rakennus Helsingin Siltasaaressa, Hakaniementorin laidalla. Se valmistui vuonna 1903. Talo sai nimensä isännöitsijänsä Carl Viktor Alexander von Wendtin mukaan. Talossa asui vaurasta väkeä palvelijoineen, vaikka se sijaitsikin työ­väen kaupungin­osassa Pitkänsillan takana. Kansallis-Osake-Pankki osti 1960-luvun alussa kaikki korttelin tontit ja rakennukset. Tontilla oli paljon hyödyntämätöntä rakennusoikeutta, mikä teki alueesta erittäin kiinnostavan sijoitus­kohteen. Tontti­kauppojen jälkeen pankki järjesti korttelin suunnittelusta kutsu­kilpailun, jonka lähtö­kohtana oli kaikkien vanhojen talojen purku. Arkkitehti­kilpailuun kutsuttiin mukaan sen ajan tunnetuimpiin arkkitehteihin kuuluneet Aarne Ervi ja arkkitehti­pariskunta Kaija ja Heikki Siren, jotka myöhemmin voittivat arkkitehti­kilpailun.
Koko kortteli, jolla tuolloin sijaitsi Wendtin talon lisäksi toinen jugendtalo sekä muutama puu­talo, purettiin 1960-luvun alussa. Tontille rakennettiin Ympyrätalo, joka valmistui 1968.
Kuvagalleria

Hakaniementori vuonna 1961. Keskellä näkyy Wendtin talo.
Von Baltzar

Von Baltzar oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1803. Suku on lähtöisin Burgundista, mistä Jacob Balthasar muutti uskonnollisen vakaumuksensa vuoksi Freijenwaldeen. Hänen pojanpoikansa Jacob (k. 1605) oli pastorina Anclamissa ja hänen poikansa ja pojanpoikansa jatkoivat kirkollista uraa Pommerissa ja Stralsundissa. Augustin Balthasar (1632–1688) oli Stralsundin Pyhän jakobin kirkon pastori, Pommerin superintendentti ja Greifswaldin akatemian varakansleri. Hänen poikansa Jacob (1677–1735) aateloitiin vuonna 1726 nimellä von Baltzar. Tätä ennen hän oli toiminut Sondsburgin komendanttina sekä Adlerfeltin rykmentin everstiluutnanttina. Augustin Wolfgang von Baltzar (1715–1795) toimi Porin rykmentin majurina, Hämeenlinnan rykmentin everstiluutnanttina, evrstinä Pohjaanmaan sekä Kalmarin rykmenteissä ja lopulta 1775 kenraalimajurina. Hänet palkittiin urhoollisuudesta Miekkaritarikunnan ritarimerkillä vuonna 1750.