stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stam1nan diskografia
Demot > Brainrape

Julkaistiin vuonna 1997.
Sick Moment – 03:44
Wake Up – 02:46
Rare Feeling – 04:34
Meet Your Fate – 02:58
Widow’s Speak – 03:03
Brainrape – 04:09
Demot > Moulted Image

Julkaistiin vuonna 1998.
My Blood Rain
Flashback
Defend
Exhausted (What Hurts Inside)
Uneraseable Trepanation
Demot > Passion Sessions

Julkaistiin vuonna 1999.
She Wrote the Stars
Terms of the World Unknown
Demot > Vihaa

Julkaistiin vuonna 2001.
Vihaa – 03:04
Eudaimonia – 03:05
Demot > Promo 2002

Julkaistiin vuonna 2002. Kappale ”Koe murha!” julkaistiin uudelleen Stam1na-albumilla.
Koe murha! – 02:45
Eivät ikinä saa – 04:14
Arjen sankari – 03:57
Demot > Väkivaltakunta

Julkaistiin vuonna 2003. Kappaleet ”Erilaisen rakkauden todistaja” ja ”Väkivaltakunta” julkaistiin uudelleen Stam1na-albumilla.
Elämäsi repliikki – 03:22
Miekannielijä – 03:40
Erilaisen rakkauden todistaja – 03:32
Älä puhu poika – 03:52
Väkivaltakunta – 03:06
Joutsen – 04:13
Demot > Arkkitehti

Julkaistiin vuonna 2004. Kaikki kappaleet julkaistiin uudelleen Stam1na-albumilla.
Paha arkkitehti – 04:01
Koirapoika – 03:48
Peto rakasti sinua – 03:26
Demot > Lihaa

Julkaistiin vuonna 2004. Kappale ”Sananen lihasta” julkaistiin Stam1na-albumilla ja kappale ”Pyhä yksinkertaisuus” Kadonneet kolme sanaa -singlen B-puolena.
Sananen lihasta – 03:38
Pyhä yksinkertaisuus – 03:45
Muuta > Sakara Tour 2006

Mokoman, Rytmihäiriön ja Stam1nan marraskuussa 2006 järjestetyltä Sakara Tour 2006 -yhteiskiertueelta julkaistiin DVD:
| Vuosi | Nimi | Listasijoitus |
| --- | --- | --- |
| 2007 | Sakara Tour 2006 | 1. |
Ja singlet:
| Vuosi | Nimi | Listasijoitus |
| --- | --- | --- |
| 2007 | Sakara Tour 2006: Nosturi, Helsinki | 7. |
| 2007 | Sakara Tour 2006: Lutakko, Jyväskylä | 14. |
| 2007 | Sakara Tour 2006: Rytmikorjaamo, Seinäjoki | 9. |
| 2007 | Sakara Tour 2006: Sibeliustalo, Lahti | 16. |
| 2007 | Sakara Tour 2006: Työnkulma, Kuopio | 8. |
| 2007 | Sakara Tour 2006: Club Teatria, Oulu | 12. |
| 2007 | Sakara Tour 2006: Cafe Tivoli, Rovaniemi | 11. |
Muuta > Lätkä lentää

Anal Thunderin, Kotiteollisuuden, Mokoman ja Stam1nan jäsenten sekä Laineen Kasperin muodostama Hockey Club Lepran Sonnit eli HC LeSo teki vuonna 2015 uuden version Saimaan Pallon ”Lätkä lentää” -kannatuslaulusta. Se julkaistiin myös singlenä:
| Vuosi | Nimi | Listasijoitus> Single | Listasijoitus> Lataus |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | ”Lätkä lentää” | – | 3. |
Muuta > Amnesty

Stam1nan aiemmin julkaisematon kappale ”Karhunraudat” (säv. Antti Hyyrynen ja Kai-Pekka Kangasmäki, san. Hyyrynen, sov. Stam1na) on mukana Amnestyn 50-vuotisjuhlavuoden kunniaksi toukokuussa 2011 julkaistulla Mitä vapaus on -albumilla.
Aiheesta muualla

Julkaisut Stam1nan sivustolla
Stam1na Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Otsavalo

Otsavalo
Otsavalo eli otsalamppu tai otsavalaisin on pään ympäri olevaan pantaan kiinnitetty valaisin, jonka avulla on helppo toimia pimeässä kädet vapaina. Otsalamppujen kaksi yleisintä tyyppiä ovat halogeenivalaisin ja LED-valaisin. Otsalamppuja käytetään erityisesti yösuunnistuksessa.
Halogeenivalaisin

Perinteiseen hehkulamppuun verrattuna halogeenivalaisimen etuja ovat kirkkaampi valo, pidempi akkukesto, pidempi kantama ja monipuolisemmat säädöt. Haittana on kuitenkin suurehko valaisimen koko ja suuresta virrankulutuksesta johtuva akkujen suuri koko.
LED-valaisin

LED-valaisimet ovat syrjäyttämässä halogeenivalaimet. Nykyaikaiset LED-valaisimet ovat halogeenivalaisimia valovoimaisempia ja kuluttavat vähemmän virtaa. Pieni LED-valaisin ei tarvitse erillistä akkua ja suuritehoistenkin LED-valaisimien akut ovat huomattavasti halogeenivalaisimien akkuja kevyempiä.
Muut valaisimet

Voimakastehoisina otsalamppuina on tarjolla myös Xenon-teknologiaan perustuvia valaisimia.
Tanskan jalkapalloliitto

| Tanskan jalkapalloliitto> Dansdk Boldspil-Union |
| --- | --- |

Perustettu:  1889
Tyyppi:  urheilujärjestö
Toimiala:  jalkapallo
Päämaja:  DBU Allé 1 Brøndby, Tanska
Toiminta-alue:   Tanska
Toimitusjohtaja:  Jakob Jensen
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tanskan jalkapalloliitto (tansk. Dansdk Boldspil-Union, lyh. DBU) on tanskalaista jalkapalloa hallinnoiva järjestö. DBU on perustettu vuonna 1889. Vuonna 2021 DBU:hun kuului 1577 seuraa ja yli 344 000 pelaajaa. Järjestön toimitusjohtaja on Jakob Jensen ja hallituksen puheenjohtaja on vuodesta 2014 ollut Jesper Møller
Piirit

DBU:n toiminta on jaettu kuuteen piiriin:
DBU Bornholm
DBU Fyn
DBU Jylland
DBU København
DBU Lolland-Falster
DBU Sjælland
Puheenjohtajat

Seuraavat henkilöt ovat toimineet DBU:n puheenjohtajina:
1889-1890: F. I. A. Markmann
1890-1894: H. Hilarius Kalkau
1894-1897: Johs. Forchhammer
1897-1911: A. Albertsen
1911-1918: Ludvig Sylow
1918-1935: Louis Østrup
1935-1940: Kristian Middelboe
1940-1948: Leo Frederiksen
1948-1950: Kristian Middelboe
1950-1964: Ebbe Schwartz
1965-1977: Vilhelm Skousen
1977-1990: Carl Nielsen
1990-1991: Hans Erik Jensen
1991-2002: Poul Hyldgaard
2002-2014: Allan Hansen
2014→ Jesper Møller
Teféli

| Teféli Τεφέλι |
| --- | --- |
 Tefélin kylää.
 Teféli
 Koordinaatit: 35°5′34″N, 25°9′47″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Kunta:  Archánes-Asteroúsia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7102030901
Väkiluku (2011):  550
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Teféli (kreik. Τεφέλι) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Archánes-Asteroúsian kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 550 (vuonna 2011).
Tefélin kylä sijaitsee noin 33 kilometriä etelään Iraklionin kaupungista. Kylä mainitaan ensimmäisen kerran venetsialaisvallan aikaisissa lähteissä vuonna 1363. Tefélin tärkein kirkko on omistettu sen suojeluspyhälle, Pyhälle Johannekselle (Ágios Ioánnis).
Teféli muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Τεφελίου, Topikí Koinótita Tefelíou), johon kuuluvat varsinaisen Tefélin kylän lisäksi kylät Aposelémi ja Pyráthi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 668. Aiemmin Teféli kuului Asteroúsian kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Archánes-Asteroúsian kunnan Asteroúsian kunnallisyksikköön.
Sunnen kunta

| Sunnen kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlannin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Keskustaajama:  Sunne
Kuntakoodi:  1766
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 288,02 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  13 355
 – Väestötiheys:  10,4 as./km²
 
 www.sunne.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sunnen kunnan alueella sijainneet pitäjät. Kartassa ovat myös vanhat kuntarajat vuodelta 1970.
Sunnen kunta (ruots. Sunne kommun) on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin. Kunnan keskustaajama on Sunne.
Kunnan maapinta-ala on 1 288,02 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 13 355 henkeä (31.12.2021).
Kirjailija Selma Lagerlöfin syntymäkoti Mårbacka sijaitsee kuntaan kuuluvassa Östra Ämtervikissä.
Vuonna 2007 kunnassa oli 111,02 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Sunnen maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1904 Sunnen taajaväkinen yhdyskunta. Taajama-alue erotettiin vuonna 1920 Sunnen kauppalaksi, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuonna 1936 kauppalaa laajennettiin liittämällä siihen Skäggebergin ja Åmbergin alueet. Vuonna 1940 liitettiin vielä Leranin ja Sundsbergin laueet.
Vuoden 1952 kuntauudistuksesa alueelle muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Stora Sunne (Sunnen maalaiskunta, Västra Ämtervik, Östra Ämtervik)
Gräsmark (ei muutosta)
Lysvik (ei muutosta)
Myöskään Sunnen kauppalaan uudistus ei vaikuttanut.
Jo vuonna 1963 Stora Sunnen maalaiskunta liitettiin kauppalaan. Nykyinen Sunnen kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kauppala sekä Gräsmarkin ja Lysvikin maalaiskunnat.
Vaakuna

Nykyinen kuntavaakuna on alun perin ollut Sunnen maalaiskunnan vaakuna. Sen jälkeen sitä käytti Stora Sunnen maalaiskunta ja Sunnen kauppala, kunnes vaakuna päätyi nykyisen Sunnen kunnan käyttöön.
Väestönkehitys

| Sunnen kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 18 201 | 18 201 |
| 1955 | 1955 |    | 17 801 | 17 801 |
| 1960 | 1960 |    | 16 598 | 16 598 |
| 1965 | 1965 |    | 15 121 | 15 121 |
| 1970 | 1970 |    | 14 044 | 14 044 |
| 1975 | 1975 |    | 13 618 | 13 618 |
| 1980 | 1980 |    | 13 344 | 13 344 |
| 1985 | 1985 |    | 13 112 | 13 112 |
| 1990 | 1990 |    | 13 564 | 13 564 |
| 1995 | 1995 |    | 13 971 | 13 971 |
| 2000 | 2000 |    | 13 619 | 13 619 |
| 2005 | 2005 |    | 13 586 | 13 586 |
| 2010 | 2010 |    | 13 255 | 13 255 |
| 2015 | 2015 |    | 13 208 | 13 208 |
| 2020 | 2020 |    | 13 335 | 13 335 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 158 | 8,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 131 | 1,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 680 | 5,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 11 239 | 85,1 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 58 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 43 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 169 647 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 113 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,7 %
18–64-vuotiaat: 58,5 %
65 vuotta täyttäneet: 22,8 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,9 | 5,9 |
|   | jalostus | 28,4 | 26,9 |
|   | palvelut | 62,9 | 64,6 |
|   | tuntematon | 2,8 | 2,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 5 486 | 6 066 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 90,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 47,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 911 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sunne | 4 931 |
| 2 | Rottneros | 448 |
| 3 | Västra Ämtervik | 366 |
| 4 | Lysvik | 341 |
| 5 | Uddheden | 258 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bjälverud
Brandsbol + Forsnäs + Norra Bråne
Bäckalund
Gettjärn
Gjutaregården
Gullsby
Gunnarsby + Ingmår
Gunneryd och Hälseryd
Lövstaholm
Södra Borgeby + Gullsby
Södra Såneby
Östanbjörke
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Granbäckstorp
Häljeby + Gylleby
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sunnen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 6 | 7 | 7 | 7 | 6 | 10 | 8 | 7 | 5 | 7 | 7 | 6 | 5 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 17 | 17 | 16 | 15 | 13 | 14 | 11 | 11 | 10 | 13 | 15 | 14 | 9 | 11 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 4 | 3 | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 4 | 2 | 2 | 2 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 15 | 14 | 14 | 15 | 15 | 15 | 13 | 15 | 14 | 12 | 12 | 12 | 12 | 10 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 3 | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 4 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Gräsmarkin piiri
Lysvikin piiri
Sunnen piiri (Värmlanti)
Västra Ämtervikin piiri
Östra Ämtervikin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Sunne
Västra Ämtervik
Östra Ämtervik
Gräsmark
Lysvik
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Gräsmark
Lysvik
Sunne
Västra Ämtervik
Östra Ämtervik (Ämtervik)
Seurakunnat > Kirkot

Gräsmarkin kirkko
Lysvikin kirkko
Sunnen kirkko
Ystävyyskunnat

Elverum, Norja
Siilinjärvi, Suomi
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sunnen kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sunne kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Värmlannin läänin kunnat
Kartta Sunnen kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Tapparan SM-sarjakausi 1961–1962

Kaudella 1961–1962 Tappara voitti pronssia. Kausi oli Tamperelaisten säveltämä, sillä Ilves voitti mestaruuden neljän pisteen erolla Tapparaan ja TK-V (nyk. KooVee) voitti hopean itselleen maalierolla Tapparaan. Tapparan Timo Ahlqvist voitti toisena vuotena peräkkäin pistepörssin, tehtyään 20 tehopistettä.
Sarjataulukko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilves, Tampere | 18 | 15 | 1 | 2 | 95 | 33 | +62 | 31 |
| TK-V, Tampere | 18 | 13 | 1 | 4 | 111 | 53 | +58 | 27 |
| Tappara, Tampere | 18 | 12 | 3 | 3 | 81 | 52 | +29 | 27 |
| Lukko, Rauma | 18 | 10 | 1 | 7 | 77 | 75 | +2 | 21 |
| Karhut, Pori | 18 | 9 | 2 | 7 | 76 | 74 | +2 | 20 |
| HJK, Helsinki | 18 | 9 | 1 | 8 | 90 | 60 | +30 | 19 |
| HIFK, Helsinki | 18 | 5 | 2 | 11 | 47 | 102 | -55 | 12 |
| TPS, Turku | 18 | 5 | 1 | 12 | 52 | 63 | -11 | 11 |
| SaiPa, Lauritsala | 18 | 5 | 1 | 12 | 53 | 75 | -22 | 11 |
| KalPa, Kuopio | 18 | 0 | 1 | 17 | 35 | 118 | -83 | 1 |
Tapparan ottelut

1. Lukko-Tappara2-4
2. Tappara-HJK6-5
3. HIFK-Tappara1-8
4. Tappara-Ilves1-5
5. Tappara-TPS6-2
6. Karhut-Tappara2-7
7. TK-V-Tappara4-4
8. KalPa-Tappara2-8
9. Tappara-SaiPa5-1
10. HJK-Tappara2-3
11. Tappara-KalPa6-3
12. Tappara-HIFK1-1
13. Tappara-Karhut7-2
14. SaiPa-Tappara4-4
15. Tappara-TK-V5-3
16. TPS-Tappara4-2
17. Ilves-Tappara2-3
18. Tappara-Lukko1-7
Syväjärvi (Sodankylä, Syväjärvi)

| Syväjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Sodankylä
Koordinaatit:  67°16′56″N, 25°55′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kemijoen vesistö (65)
Järveen tulevat joet:  Markkajoki
Laskujoki:  Välijoki
Järvinumero:  65.598.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  203,6 m 
Rantaviiva:  9,45 km 
Pinta-ala:  2,95 km² 
Tilavuus:  0,01 km³ 
Keskisyvyys:  3,38 m 
Suurin syvyys:  9 m 
 fiSyväjärvi 
Syväjärvi on saareton ylänköjärvi Sodankylän lounaisosassa Lapin maakunnassa. Järvi sijaitsee saman nimisen kylän lounaispuolella ja sen pinta-ala on kolme neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 85 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Syväjärvi on kaakkois–luoteissuuntainen ja suurelta osin noin kilometrin leveä. Noin seitsemäsosa järvestä on vähintään kuusi metriä syvä.
Syväjärven kaakkoisrannalla kohoavan Syvävaaran laki on noin 90 metriä järvenpintaa korkeammalla. Järven itärantaan Syvävaaran pohjoispuolelle virtaa Markkajoki pohjoisesta. Syväjärven lounaispuolella sijaitsee Sassalinjärvi (201,4 mpy), joka vastaanottaa Syväjärven vedet Välijoen välityksellä. Järviä erottaa runsaan kilometrin levyinen kannas.
Syväjärven vesitilavuus on 10 009 000 kuutiometriä.
Syväjärvi (65.598.1.004) kuuluu Ulingasjoen valuma-alueeseen (65.598), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Meltausjoen valuma-alue (65.59) ja ensimmäinen jakovaihe on Ala-Ounasjoen alue (65.5). Ulingasjoen valuma-alueella on yhdeksäntoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Syväjärvi on toiseksi laajin. Sassalinjärvi on laajin ja Matala Vuontisjärvi on kolmanneksi laajin.
Stena Line

| Stena Line |
| --- | --- |
Perustettu:  1962
Toimitusjohtaja:  Gunnar Blomdahl
Kotipaikka:  Göteborg, Ruotsi
Toiminta-alue:  Eurooppa
Liikevaihto:  9,5 miljardia SEK (2006)
Henkilöstö:  5 700 (2006)
Kotisivu:  stenaline.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Stena Scandinavica (nyk. Stena Spirit) Kielin satamassa.
Stena Line on ruotsalainen varustamo, joka liikennöi koko Pohjois-Euroopassa. Stena Line omistaa myös ruotsalaisen osan Scandlines-varustamosta.
Linjat > Ruotsi-Suomi

Nynäshamn-Hanko (1.2.2022-; M/S Urd 1.2.2022- ja M/S Stena Gothica 1.5.2022-)
Linjat > Ruotsi–Tanska

Göteborg–Frederikshavn (M/S Stena Danica, M/S Stena Jutlandica, M/S Stena Scanrail)
Varberg–Grenå (M/S Stena Nautica)
Helsingborg–Helsingør (Scandlines)
Linjat > Ruotsi–Saksa

Göteborg–Kiel (M/S Stena Germanica, M/S Stena Scandinavica)
Göteborg–Travemünde (M/S Stena Carrier, M/S Stena Freighter)
Trelleborg–Sassnitz (M/S Sassnitz)
Trelleborg–Rostock (M/S Mecklenburg-Vorpommern, M/S Skåne)
Linjat > Ruotsi–Puola

Karlskrona–Gdynia (M/S Stena Vision, M/S Stena Spirit)
Linjat > Alankomaat–Iso-Britannia

Hoek van Holland–Harwich (M/S Stena Britannica, M/S Stena Hollandica)
Hoek van Holland–Killingholme (M/S Stena Searider, M/S Stena Trader, M/S Stena Traveller)
Rotterdam–Harwich (M/S Stena Partner, M/S Stena Transfer, M/S Stena Transporter)
Linjat > Iso-Britannia–Irlanti

Fishguard-Rosslare (M/S Stena Europe)
Holyhead-Dublin (M/S Stena Adventurer, M/S Stena Nordica
Liverpool-Belfast (M/S Stena Lagan, M/S Stena Mersey)
Cairnryan–Belfast (M/S Stena Superfast VII, M/S Stena Superfast VIII)
Linjat > Norja–Tanska

Oslo–Frederikshavn (M/S Stena Saga)
Linjat > Latvia–Saksa

Liepāja–Travemünde (M/S Stena Gothica, M/S Urd)
Linjat > Latvia-Ruotsi

Ventspils–Nynäshamn (M/S Stena Flavia, M/S Scottish Viking)
Laivat

M/S Aurora af Helsingborg (Helsingborg–Helsingør), ropax (Scandlines)
M/S Finnarrow (Karlskrona–Gdynia), ropax
M/S Götaland (Trelleborg–Travemünde), ropax (Scandlines)
M/S Hamlet (Helsingborg–Helsingør), ropax (Scandlines)
M/S Skåne (Trelleborg–Rostock), ropax (Scandlines)
M/S Stena Adventurer (Holyhead–Dublin), ropax
M/S Stena Baltica (Karlskrona–Gdynia), ropax
M/S Stena Britannica (Hoek van Holland–Harwich), ropax
M/S Stena Caledonia (Stranraer–Belfast), ropax
M/S Stena Carisma (Göteborg–Frederikshavn)
M/S Stena Carrier (Göteborg–Travemünde), roro-rahtilaiva
M/S Stena Danica (Göteborg–Frederikshavn), autolautta
HSS Stena Discovery (Hoek van Holland–Harwich) (poissa liikenteestä)
M/S Stena Europe (Fishguard–Rosslare), autolautta
HSS Stena Explorer (Holyhead–Dun Laoghaire)
M/S Stena Freighter (Göteborg–Travemünde), rahtilaiva
M/S Stena Germanica (Göteborg–Kiel), autolautta
M/S Stena Gothica (Nynäshamn-Hanko 1.5.2022-)
M/S Stena Hollandica (Hoek van Holland–Harwich), ropax
M/S Stena Jutlandica (Göteborg–Frederikshavn), ropax
M/S Stena Leader (Fleetwood–Larne), ropax
HSC Stena Lynx III (Fishguard–Rosslare), pika-alus
M/S Stena Nautica (Varberg–Grenå), ropax
M/S Stena Nordica (Karlskrona–Gdynia), ropax
M/S Stena Partner (Rotterdam–Harwich), ropax
M/S Stena Pioneer (Fleetwood–Larne), ropax
M/S Stena Saga (Oslo–Frederikshavn), autolautta
M/S Stena Scandinavica (Göteborg–Kiel), autolautta
M/S Stena Scanrail (Göteborg–Frederikshavn), ropax
M/S Stena Seafarer (Fleetwood–Larne), ropax
M/S Stena Searider (Hoek van Holland–Killingholme), ropax
M/S Stena Seatrader (Holyhead-Dublin), ropax
M/S Stena Trader (Hoek van Holland–Killingholme), roro
M/S Stena Transfer (Rotterdam–Harwich), ropax
M/S Stena Transporter (Rotterdam–Harwich), ropax
M/S Stena Traveller (Hoek van Holland–Killingholme), ropax
HSS Stena Voyager (Stranraer–Belfast)
M/S Trelleborg (Trelleborg–Sassnitz), ropax (Scandlines)
M/S Urd (Nynäshamn-Hanko 1.2.2022-)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stena Line Wikimedia Commonsissa
Taitoluistelu talviolympialaisissa 2010

Shen Xue ja Zhao Hongbo
Kim Yu-Na
Anabelle Langlois ja Cody Hay
Vancouverin talviolympialaisissa 2010 kilpailtiin taitoluistelussa 23. kerran olympiatasolla ja 21. kerran talviolympialaisissa. Vancouverissa taitoluisteltiin neljässä eri lajissa (naisten- ja miesten yksinluistelu, pariluistelu ja jäätanssi) 14.–25. helmikuuta. Kilpailupaikkana toimii Pacific Coliseum, joka isännöi myös kisojen kaukalopikaluistelukilpailuja.
Aikataulu

14. helmikuuta – Pariluistelu, lyhytohjelma
15. helmikuuta – Pariluistelu, vapaaohjelma
16. helmikuuta – Miesten yksinluistelu, lyhytohjelma
18. helmikuuta – Miesten yksinluistelu, vapaaohjelma
19. helmikuuta – Jäätanssi, pakollinen tanssi
21. helmikuuta – Jäätanssi, rytmitanssi
22. helmikuuta – Jäätanssi, vapaatanssi
23. helmikuuta – Naisten yksinluistelu, lyhytohjelma
25. helmikuuta – Naisten yksinluistelu, vapaaohjelma
27. helmikuuta – Näytösgaala
Aikataulu > Pariluistelu

15. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Shen Xue ja Zhao Hongbo | 216,57 |
| 2 |  | Pang Qing ja Tong Jian | 213,31 |
| 3 |  | Aljona Savchenko ja Robin Szolkowy | 210,60 |
Aikataulu > Miesten yksinluistelu

18. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Evan Lysacek | 257,67 |
| 2 |  | Jevgeni Pljuštšenko | 256,36 |
| 3 |  | Daisuke Takahashi | 247,23 |