stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Steven Culp
Ura

Culp tunnetaan parhaiten väliaikaisista rooleistaan CIA-agentti Clayton Webbina Kunnian miehissä (1997–2004) ja Major Hayesina Star Trek: Enterprisessa (2003–2004). Saman vuoden aikana hänestä tuli ensimmäinen näyttelijä, joka oli väliaikaisesti mukana neljässä sarjassa samaan aikaan: West Wing, Star Trek: Enterprise, Kunnian miehet ja Teho-osasto. Täydellisissä naisissa hän oli mukana ensimmäisen kauden ajan.
Culp esitti Robert F. Kennedyä elokuvassa Kolmetoista päivää (2000). Hän oli esittänyt Kennedyä aikaisemminkin, TV-elokuvassa  Norma Jean & Marilyn (1996). Culp esitti komentaja Martin Maddenia elokuvassa Star Trek: Nemesis (2002), mutta sen venyttyä liian pitkäksi hänen osuutensa leikattiin kokonaan pois. Ne ovat kuitenkin nähtävissä DVD:llä.
Harveyn perheen murha

1. tammikuuta 2006 Culpin siskopuoli Kathryn Harvey murhattiin kuten myös hänen miehensä ja heidän kaksi lastaan. Murhasta syytetty Ricky Jovan Gray sai kuolemantuomion.
Aiheesta muualla

Steven Culp Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
TIG-hitsaus

TIG-hitsauspoltin ja siihen liittyviä tarvikkeita.
TIG-hitsaus (engl. Tungsten Inert Gas Arc Welding) on kaasukaarihitsausprosessi, jossa valokaari palaa sulamattoman volframielektrodin ja työkappaleen välissä suojakaasun ympäröimänä. Suojakaasuna käytetään aina inerttiä kaasua, joka ei vaikuta hitsausprosessiin. Monesti käytetään argonia, joka ei reagoi sulan kanssa. TIG-hitsausta voidaan tehdä lisäainetta syöttäen tai ilman lisäainetta. Lisäaine on yleensä 1–3,5 mm paksu noin metrin mittainen paljas lanka, jonka koostumus vastaa hitsattavaa materiaalia. Käsinhitsauksessa lisäaine syötetään hitsisulaan käsin. Lisäaine voidaan syöttää myös koneellisesti, jolloin puhutaan mekanisoidusta TIG-hitsauksesta.
TIG-hitsausta käytetään yleisesti vaativien putkistojen hitsauksiin, ruostumattomien putkien ja putkipalkkien hitsaukseen ja valmistukseen, ohuiden aineiden hitsaukseen, alumiinien ja erikoismetallien hitsaukseen sekä pieniin korjaushitsauksiin. Käyttöalue alkaa noin 0,1 mm:n ainepaksuudesta. TIG-hitsaus sopii sekä käsin tehtyyn- mekanisoituun- että robotilla suoritettavaan hitsaukseen.
Hitsausprosessin etuja ovat muun muassa hyvä sulan ja tunkeuman hallinta, tarkasti säädeltävä lämmöntuonti ja hitsin puhtaus. Hitsaus on mahdollista ilman lisäainetta, hitsin päälle ei muodostu kuonakerrosta, ja hitsistä saadaan helpommin halutun muotoinen kuin muilla hitsausprosesseilla. Huonoja puolia ovat hitsaamisen hitaus sekä useissa tapauksissa laitteiston kallis hinta. Hitsaus on suoritettava suojassa tuulelta. TIG-hitsausta pidetään yleensä vaativampana kuin muita kaarihitsausmenetelmiä, koska hitsaaja joutuu käyttämään poltinta toisella kädellä ja syöttämään lisäainetta toisella.
Laitteisto

TIG-hitsauslaitteisto muodostuu virtalähteestä, hitsauspolttimesta ja poltinkaapelista, maadoituskaapelista ja suojakaasulaitteistosta. Suojakaasuvirtauksen ohjaus on lähes aina integroitu virtalähteen yhteyteen. Suojakaasun lähteenä toimivaan kaasupulloon asennetaan paineen alennin ja alennettu kaasunpaine johdetaan hitsausvirtalähteeseen integroiduille suojakaasulaitteille. Tämän jälkeen kaasuvirtaus johdetaan poltinkaapelin suojakaasuletkuja pitkin hitsauspolttimelle ja polttimenkaasuhylsyn lävitse suojaamaan hitsaustapahtumaa. Virtalähde tuottaa ja ohjaa hitsausvirtaa, joka syötetään poltinkaapelia pitkin hitsauspolttimen elektrodille. Kuljettuaan elektrodin ja työkappaleen välille syntyvän valokaaren kautta, virta kytkeytyy maadoituskaapelin kautta virtalähteen toiseen napaan.
Laitteisto > Virtalähde

Virtalähteenä käytetään vakiovirtalähdettä, jonka jännite muuttuu hitsausvirtapiirin vastuksen mukaan, mutta virta pysyy likimain samana hitsaustilanteesta riippumatta. Sama virtalähde soveltuu käytettäväksi niin puikko- kuin TIG-hitsauksessakin. Virtalähde voi kyetä syöttämään ainoastaan tasavirtaa tai tasavirran lisäksi vaihtovirtaa. Rautametalleja hitsataan yleensä tasavirralla ja ei rautametalleja vaihtovirralla. TIG-hitsauksessa käytettävät virtalähteet ovat olleet yleisesti muuntajia, joiden tuottama virta on tasavirtahitsausta varten tasasuunnattu tai vaihtovirtahitsausta varten jätetty tasasuuntaamatta. Nykyisin yleisimpiä ovat invertterit, jotka kykenevät tuottamaan pelkkää tasavirtaa tai myös vaihtovirtaa. Useimmissa inverttereissä vaihtovirran puolijaksojen suhde ja jopa taajuus on useimmiten säädettävissä, mikä ei ollut yleensä mahdollista hitsausmuuntajien aikakaudella.
Virtalähde voi kyetä vaihtelemaan hitsausvirtaa eli tuottamaan pulsseja, joiden aikana on käytössä pohjavirtaa suurempi pulssivirta. Pulssien taajuus voi vaihdella muutamista hertseistä satoihin hertseihin. Kehittyneissä laitteissa pulssien taajuuta, pituutta ja suuruutta voi säätää. Virran pulssituksen avulla saavutetaan kapeampi ja syvempi tunkeuma sekä pienempi lämmöntuonti, mikä auttaa hitsin laadun parantamisessa. Pulssitusta käytetään erityisesti ohuiden aineiden hitsauksessa.
Virtalähteessä voi olla jokin sytytystoiminto, kuten liftarc tai HF-sytytys. HF-toiminto on käytännössä välttämätön vaihtovirtahitsauksessa. Jos näitä valokaaren sytyttämistä helpottavia toimintoja ei ole, valokaari sytytetään raapaisemalla elektrodia hitsattavan kappaleen pintaan hitsausvirran ollessa kytkettynä.
Virtalähteen tärkeimpiä suoritusarvoja ovat maksimivirta, minimivirta, tyhjäkäyntijännite ja paloaikasuhteet. Usein tärkeä valintakriteeri on myös se, millaisen verkkoliitännän ja kuinka suuren verkkosulakkeen kone vaatii. Kolmivaihevirtaa on yleensä hankalammin saatavilla, ja tavanomaista käyttöä varten valitut sulakkeet kestävät yleensä korkeintaan 16 A:n kuorman, mikä voi rajoittaa hitsauslaitteen valintaa.
Laitteisto > Hitsauspoltin

Hitsauspoltin on hitsauslaitteiston osa, jonka elektrodin ja työkappaleen välissä palaa valokaari, ja joka syöttää suojakaasua hitsauskohtaan. Hitsaaja pitää hitsausta suorittaessaan hitsauspoltinta kädessään. Hitsauspolttimessa on kytkin tai kytkimiä, joilla hitsaustapahtumaa hallitaan. Hitsauspolttimessa on paikat kaasusuuttimelle ja elektrodille. Elektrodi asennetaan polttimeen elektrodikoon mukaan valittavalla poltinkohtaisella kiristysholkilla. Suojakaasuvirtauksen parantamiseksi polttimeen voidaan asentaa kaasulinssi.
Hitsauspoltin on kytketty virtalähteeseen poltinkaapelilla. Poltinkaapelin sisällä kulkevat virtalähteen ohjaukseen tarvittavat signaalijohtimet, virtajohdin ja kaasuletku ja vesijäähdytetyn polttimen tapauksessa myös jäähdytysnesteletkut.
Laitteisto > Elektrodit

Elektrodien perusaine on poikkeuksetta volframi. Alumiinia hitsatessa voidaan käyttää puhdasta volframielektrodia, muita aineita hitsattaessa käytetään aina seostettuja elektrodeja. Elektrodeja lisäaineistetaan toriumilla, zirkoniumilla, ceriumilla ja lantaanilla. Useimmiten elektrodin kärki tulee teroittaa määrättyyn hitsaustilanteesta riippuvaan muotoon. Elektrodi on asetettava polttimeen siten, että sen ulkonema on sopiva.
Laitteisto > Kauko-ohjaimet

Hitsauslaitteen parametreja voidaan muuttaa kauko-ohjaimilla hitsauspaikalla käymättä virtalähteen luona. Kauko-ohjaimilla voidaan säätää esimerkiksi hitsausvirtaa tai valita esiasetettuja asetuksia hitsauskoneen muistista. Tyypillinen kauko-ohjain on jalkapoljin jolla hitsaaja voi vaikuttaa hitsausvirtaan hitsauksen jatkuessa.
Suojakaasu

Suojakaasun tehtävänä on suojata hitsiä ja elektrodia ilman vaikutukselta ja jäähdyttää hitsauslaitteita. TIG-hitsauksessa suojakaasuna käytetään lähes aina puhdasta argonia, mutta toisinaan myös heliumia ja näiden kaasujen seoksia. Argonia käyttäen voidaan hitsata kaikkia metalleja mitä TIG-prosessilla voi hitsata. Heliumia käytetään tavoiteltaessa parempaa tunkeumaa ja suurempaa hitsausnopeutta.
Varsinaisen suojakaasun lisäksi voidaan käyttää juurikaasua. Juurikaasu johdetaan hitsisauman takapuolelle, jotta vältetään sauman taustan hapettuminen ja saavutetaan siistimpi sauma. Juurikaasuna TIG-hitsauksessa käytetään yleensä typen ja vedyn seoskaasua (esim. Formier 10) tai puhdasta argonia. Juurikaasun käyttö on tavanomaista etenkin ruostumattomien ja haponkestävien putkistojen hitsauksissa.
Titaania ja muita reaktiivisia metalleja hitsattaessa hitsisaumaa on suojattava myös kauempaa kuin valokaaren läheisyydestä. Tällöin voidaan käyttää kaasulaatikkoa, joka suojaa valmista jäähtyvää hitsiä pidemmälle taaksepäin kuin polttimesta tuleva suojakaasuvirtaus.
Laitteiston valmistelu

Hitsaajan on valittava hitsauksessa käytettävä elektrodi, kaasuhylsy, suojakaasu ja hitsausarvot. Virtalaji valitaan hitsattavan aineen mukaan. Yleensä alumiinia hitsattaessa käytetään vaihtovirtaa ja rautametalleja hitsattaessa tasavirtaa. Hitsausvirta valitaan pääasiassa kappaleen ainevahvuuden, mutta myös virtalajin mukaan. Elektrodi ja kaasuhylsy valitaan hitsattavien aineiden, hitsausasennon, virtalajin ja virran suuruuden mukaan. Elektrodi on mahdollisesti teroitettava oikeaan muotoon hitsausta varten. Suojakaasuna käytetään useimmiten argonia, mutta joskus myös heliumia tai argonin ja heliumin seosta. Myös kaasunvirtaus on asetettava hitsaustilanteeseen sopivaksi.
Hitsattavien kappaleiden valmistelu

Hitsattavat kappaleet on puhdistettava maalista, rasvasta, hapettumista ja muusta liasta. Usein kappaleisiin on tehtävä sopiva railo. Joskus kappaleita esilämmitetään.
Hitsauksen suorittaminen

Hitsaus aloitetaan sytyttämällä valokaari. Valokaaren sytyttäminen voi tapahtua useilla eri tavoilla käytettävästä laitteistosta riippuen. Kun valokaari on sytytetty valokaarella sulatetaan hitsin aloituskohtaan sula piste. Sulan muodostuttua voidaan sulaan lisätä lisäainetta. Tämän jälkeen siirretään hitsauspoltinta eteenpäin, sulatetaan hitsirailoa hieman ja lisätään taas lisäainetta. Näitä vaiheita toistetaan kunnes koko hitsi on hitsattu. Hitsaus lopetetaan kuljettamalla valokaarta hieman taaksepäin ja sammuttamalla kaari. Hitsaus voidaan suorittaa myös siten, että valokaarta kuljetetaan ja lisäainetta syötetään jatkuvasti. Hitsaus voidaan suorittaa myös ilman lisäainetta ainoastaan sulattamalla kappaleet yhteen.
Hitsin jälkikäsittely

Hitsi kappale voidaan hioa, puhdistaa teräsharjalla tai peitata. Hitsi saatetaan myös tarkastaa silmämääräisesti tai jollakin muulla tarkastusmenetelmällä.
Tig-hitsausvirtalähde.
Hitsauspoltin purettuna.
Suakoko

| Suakoko |
| --- | --- |

 Suakoko
 Koordinaatit: 6°59′20″N, 9°34′50″W 
Valtio:   Liberia
Piirikunta:  Bong
Piiri:  Suakoko
Väkiluku (2008):  29 180
Aikavyöhyke:  UTC0
Suakoko eli Suakokota on pikkukaupunki keskisessä Liberiassa. Kaupungin väkiluku vuonna 2008 oli vajaat 30000 asukasta.
Suakokossa sijaitsee hallinnon maatalouden tutkimusasema, joka on perustettu vuonna 1946. Liberian ensimmäinen maatalouden alalta tutkintoja tarjoava korkeakoulu, Cuttingtonin yliopisto, sijaitsee noin 5 km päässä koillisessa. Yliopiston museossa on myös huomattava kokoelma afrikkalaista taidetta. Lähistöllä sijaitsevat myös sairaanhoitajia kouluttava Pheben sairaala sekä Suakokon lepraparantola.
Paikalliset kpellet saavat elantonsa pääasiassa riisinviljelystä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suakoko Wikimedia Commonsissa
Surface-lävistys

Madison-lävistys
Surface-lävistys tarkoittaa lävistystä tasaisella ihoalueella, jossa ei ole normaalin lävistyksen mahdollistavaa ulkonemaa. Surface-lävistykset on aina tehtävä oikeanmallisella surface-korulla, ja tekijän on oltava kokenut lävistäjä. Surface-lävistykset paranevat normaaleja lävistyksiä huonommin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
BME Encyclopedia: Surface piercing (Arkistoitu – Internet Archive) (saattaa sisältää järkyttävää kuvamateriaalia) (englanniksi)
Suakin

|  (سواكن Sawākin) |
| --- | --- |
 El Geyfin moskeija Suakinissa.
Valtio:   Sudan
Väkiluku:  43 337[lähde? ]
Aikavyöhyke:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suakinia vuonna 1928
Suakin (arab. سواكن‎, Sawākin) on kaupunki koillis-Sudanissa. Suakin on alueen tärkein satama.
Väestö

Suakin väkiluku oli vuonna 2012 noin 38 311 henkilöä. Aikaisempien väestönlaskentojen mukaan siellä oli 5 895 asukasta vuonna 1973 ja 18 030 asukasta vuonna 1983.
Sua vasten aina painautuisin

| ”Sua vasten aina painautuisin” Paula Koivuniemi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Sinulle vain
 A-puoli: ”Sua vasten aina painautuisin”
 Julkaistu: 1978
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 02.57
 Levy-yhtiö: Fazer
muut singlet
|   | ”Sua vasten aina painautuisin”  |   |
Sua vasten aina painautuisin on suomalaisen iskelmätaiteilija Paula Koivuniemen single vuodelta 1978. Sen sävelsi ja sovitti Jori Sivonen, sanoituksen teki Pertti Reponen. Singlen b-puolena on "Paras", joka on Reposen sanoittama käännös Tony Hillerin, Lee Sheridenin ja Martin Leen alkuperäiskappaleesta "Beautiful Lover". Singlen molemmat puolet julkaistiin studioalbumilla Sinulle vain (1978). "Paras" on albumin avausraita ja "Sua vasten aina painautuisin" on b-puolen avausraita.
"Sua vasten aina painautuisin" etenee introsta säkeistöön, josta noustaan sillan kautta kertosäkeistöön. Toisen säkeistön jälkeen kertosäkeistöä toistetaan loppuhäivytykseen asti.
Diskopoljentoinen "Sua vasten aina painautuisin" oli Suomen 32:nneksi suurin hitti vuonna 1978. Singlemyyntilistalla se nousi sijalle yhdeksän marraskuussa 1978. Kappale sijoittui kolmanneksi Syksyn sävel -kilpailussa.
Aiheesta muualla

Chordify: Paula Koivuniemi - Sua vasten aina painautuisin
Slagsmålsklubben

| Slagsmålsklubben |
| --- | --- |
 Slagsmålsklubben syyskuussa 2006.
Tiedot
Toiminnassa:  2000–
Tyylilaji:  bitpop, chiptune, elektroninen musiikki
Kotipaikka:   Norrköping, Ruotsi
Jäsenet:  Frej Larsson   Joakim "Beebop" Nybom   Joni Mälkki   Kim Nilsson   Björn Nilsson   Hannes Stenström  
Levy-yhtiö:  Beat That! Records   EMI   Djur and Mir  
Aiheesta muualla
www.smk.just.nu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Slagsmålsklubben eli SMK on ruotsalainen bitpop-yhtye Norrköpingistä.
Taustatietoa

Yhtyeen jäsenet ovat Frej Larsson, Joakim "Beebop" Nybom, Joni Mälkki, Kim Nilsson, Björn Nilsson ja Hannes Stenström. Osalla heistä on sivuprojekteja, kuten 50 Hertz, johon kuuluu moni yhtyeen jäsen. Lisäksi Hannesilla on Din Stalker ja Frejllä Offerprästers orkester -sooloprojektit.
Slagsmålsklubben on esiintynyt Suomessa 27.3.2010 Vanhalla Ylioppilastalolla.
Diskografia > Singlet

Hit me hard - maxi single (2004)
Den officiella OS-låten - maxi single (2004)
His Morning Promenade - maxi single (2005)
Malmö Beach Night Party - maxi single (2007)
Diskografia > Muut albumit

Fest I Valen
Live In Rødby
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
MySpace-sivusto
Statoil-Havnen

Statoil-Havnen - sijainti Tanskan Kalundborgissa
Statoil-Havnen (LOCODE:  DK STT) on Tanskan Sjællandin saaren Kalundborgin lahden (vuonon) rannalla sijaitsevan Kalundborgin kaupunginsataman yhteydessä oleva yksityinen, Statoilin Tanskan öljynjalostamon öljy- ja öljytuotelaituri. Tämä laituri luokitellaan omistuspohjansa takia usein omaksi satamakseen;  se kuuluu rahtimääränsä puolesta Tanskan suurimpiin.
Statoilin Kalundborgin öljynjalostamo on Tanskan suurin öljynjalostamo 5,5 miljoonan raakaöljytonnin vuosikapasiteetillaan. Jalostamon tuotanto palvelee Itämeren alueen markkinoita, esimerkiksi Statoilin huoltamoita Skandinaviassa ja Baltian maissa.
Tankkialus Kalundborgin kaupunginsatamassa
Rahdin määrä

Satamaan tuodaan tyypillisesti 4–5 miljoonaa tonnia raakaöljyä ja sieltä laivataan poisvietäväksi 2,5–3 miljoonaa tonnia öljynjalostustuotteita vuosittain. Satamassa käy suuruusluokkaa 500–800 alusta vuosittain, joista vähemmistö on raakaöljyä tuovia öljytankkereita (kooltaan suurempia) ja enemmistö pienempiä öljynjalostustuotteita kuljettavia tankkialuksia.
| vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 1–9/2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahtimäärä  yht. (milj. t.) | 8,3 | 8,8 | 7,8 | 7,6 | 7,3 | 7,7 | 7,7 | 7,0 | 6,8 | 5,7 |
Aiheesta muualla

Plan for nødområderne: Kalundborg Fjord, Kalundborg Havn[vanhentunut linkki] (tanskaksi) (naturstyrelsen.dk)
Stefano Oldani

| Stefano Oldani |
| --- | --- |
 Stefano Oldani nuorten Pariisi–Roubaix'ssa 2016.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Stefano Oldani
Syntynyt: 10. tammikuuta 1998 (ikä 26)
Kansalaisuus:   Italia
Pyöräilijä
Pituus:  178 cm
Paino:  65 kg
Joukkue:  Cofidis
Laji:  maantiepyöräily
Rooli:  ajaja
Ura
Amatöörijoukkue(et)
2017–2018:  Colpack - Marchiol
Ammattilaisjoukkue(et)
2018 2019 2020–2021 2022–2023  2024–:  Polartec-Kometa (harjoittelija) Kometa-Uvet Lotto Soudal Alpecin–Fenix / Alpecin-Deceuninck Cofidis
Suurimmat voitot
 Italian ympäriajo, etappi 
 Tiedot päivitetty: 2. tammikuuta 2024 
Stefano Oldani (s. 10. tammikuuta 1998 Milano) on italialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Polartec-Kometa / Kometa-Uvet -joukkueessa vuosina 2018–2019, edusti Lotto Soudalia 2020–2021, Alpecin-Fenix / Alpecin-Deceuninck-tallia 2022–2023 ja on vuodesta 2024 ajanut Cofidis-joukkueessa.
Oldani voitti Genovaan päättyneen 12. etapin Italian ympäriajossa 2022.
Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
Stefano Lilipaly

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Stefano Lilipaly
Syntymäaika: 10. tammikuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Amsterdam, Alankomaat
Kansalaisuus:  Indonesia
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 175 cm
Seura
Seura: Bali United FC
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2010–2012 2012–2014 2014 2015–2017 2017 2017– | FC Utrecht Almere City FC Consadole Sapporo SC Telstar SC Cambuur Bali United FC | 17 (5) 42 (8) 8 (1) 44 (9) 17 (8) 64 (21) |
Maajoukkue
| 2013– | Indonesia | 23 (3) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Stefano Lilipaly (s. 10. tammikuuta 1990 Amsterdam) on indonesialainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Lilipaly debytoi Indonesian A-maajoukkueessa 2013. Hän on pelannut 23 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia.
Stefano Mei

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Stefano Mei vuonna 2024. |  Stefano Mei vuonna 2024. |  Stefano Mei vuonna 2024. |  |
Maa:   Italia
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Stuttgart 1986 | 10 000 m |  |
|  Hopeaa | Stuttgart 1986 | 5 000 m |  |
|  Pronssia | Split 1990 | 10 000 m |  |
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Kultaa | Duisburg 1989 | 5 000 m |  |
Stefano Mei (s. 3. helmikuuta 1963 La Spezia) on italialainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili keski- ja pitkien matkojen juoksussa. Hän voitti EM-kisoissa yhden kultaisen, yhden hopeisen ja yhden pronssisen mitalin. Mei osallistui olympialaisiin vuosina 1984 ja 1988. Hänen paras sijoituksensa olympialaisissa on seitsemäs tila 5 000 metrin juoksusta vuodelta 1988.
Ennätykset

1 500 m: 3.37,96 (1984)
3 000 m (hallissa): 7.51,48 (1989)
5 000 m: 13.54,35 (1991)
10 000 m: 27.43,97 (1986)
Three Percenters

Three Percenters -lippu
Three Percenters on yhdysvaltalainen samankaltaisen ideologian yhdistämä epävirallinen puolisotilaallinen liike, jonka nimen alla toimii monia järjestäytyneitä ryhmiä. Three Percenterin ideologinen isä oli Mike Vanderboegh (k. 2016), joka aloitti radikaalien ajatustensa mainostamisen Sipsey Street Irregulars -blogissaan vuonna 2008. Muut ääriajattelijat alkoivat julistautua "Three Percentereiksi" tutustuttuaan Vanderboeghiin ajatuksiin tämän blogista. Three Percentersiin kuuluminen perustuukin itseidentifikaatioon. Sen kannattajat muodostavat suuren osan Yhdysvaltain militialiikkeestä.
Aate

Three Percentersin perusväitteisiin kuuluu käsitys siitä, että vain kolme prosenttia Yhdysvaltoihin asettuneista taisteli Isoa-Britanniaa vastaan Amerikan vallankumouksessa. Historioitsijoiden mukaan väite näin pienestä osuudesta on virheellinen. Three Percenters tekee väitteestään sen johtopäätöksen, että pieni ryhmä nykyaikaisia patriootteja voi vapauttaa Yhdysvaltain myös sen nykyisestä koetusta tyranniasta.
Monet Three Percentersin jäsenet ovat muodostaneet aseistautuneita ryhmittymiä ja osallistuneet puolisotilaalliseen valmistautumiseen. Southern Poverty Law Centerin mukaan liikkeen ajatusmaailma kumpuaa radikaaleista salaliittoteorioista ja vainoharhaisuudesta, joiden juuret ovat vanhassa Yhdysvaltain hallinnon vastaisessa ääriliikehdinnässä.
Toiminta

Three Percenters pitää hallinnon haastamisen keinona aseellista vastarintaa, jota se on väitteensä mukaan valmis toteuttamaan. Monet jäsenistä ovatkin saaneet tuomioita rikoksista, jotka ovat vaihdelleet ampuma-aserikoksista terrorismiin. Liikkeen nimissä toimivat ryhmät ovat muun muassa kannattaneet uutta sisällissotaa, ilmaantuneet aseistautuneina mielenosoituksiin ja harjoittaneet partiointia leiriytyneinä Yhdysvaltain ja Meksikon rajalle.
Kaikki Three Percentersin nimissä toimivat eivät osallistu puolisotilaalliseen toimintaan. Osa heistä liittyy aseettomiin ryhmiin tai verkostoituu netissä. Yksityishenkilöt saattavat myös jakaa Three Percenters -ideologian sitoutumatta mihinkään ryhmään. Osa Three Percentersin kannattajista on osallistunut valkoista ylivaltaa ajavien tahojen toimintaan, mutta tämä suurimmilta osin lakkasi Unite the Right Rallyn jälkeen. Yhteistoimintaa on ollut muun muassa Proud Boysin ja Patriot Prayerin kanssa.
Historia

Three Percenters perustettiin vuonna 2008, jolloin militantit asenteet alkoivat voimistua subprime-kriisin ja taantuman myötä. Kehitykseen vaikutti myös Barack Obaman valinta Yhdysvaltain presidentiksi. Mike Vanderboegh julkaisi Three Percentersin virallisen doktriinin 29. kesäkuuta 2014.
Monet Three Percentersin jäsenet ovat olleet vahvoja Donald Trumpin tukijoita. Trumpin tultua valittua presidentiksi vuonna 2016 Three Percentersin suoraan hallitukseen kohdistuva vastustus vähenikin. Toiminta kuitenkin jatkui varsinkin vasemmistolaisia, Antifaa, muslimeja ja maahanmuuttajia vastaan suunnattuna. Three Percentersin jäsenet alkoivat usein ilmaantua Trumpin ja hänen kannattajiensa tapahtumiin aseistautuneina suojatakseen osallistujia vastamielenosoittajilta. Vuosina 2019–2020 Three Percentersin merkittäviä vastustuksen aiheita olivat osavaltiotason rajoitukset aseenkanto-oikeuteen, koronatoimet ja George Floydin kuolemaa seuranneet mielenosoitukset.
Heinäkuussa 2021 Kanadan hallitus määritteli Three Percentersin terroristijärjestöksi.
Historia > Rikostapauksia

Vuonna 2014 Three Percentersin jäsenet osallistuivat karjatilallisen Cliven Bundyn puolustamiseen ja ajautuivat pattitilanteeseen viranomaisten kanssa. Joulukuussa 2015 järjestön jäsen Jeremy Doss Hardy ammuskeli Interstate 40 -valtatiellä kohti autoja ja murhasi kaksi ihmistä. Three Percentersin jäseniä oli mukana Malheurin kapinassa vuonna 2016. Lokakuussa 2016 yhdestä Three Percenters -ryhmästä irtautuneen The Crusaders -militian kolme jäsentä pidätettiin somaliyhteisöä vastaan suunnatun pommi-iskun suunnittelusta. Aiotun räjähdeiskun tarkoitus oli ollut vallankumouksen käynnistäminen. Elokuussa 2017 Oklahoma Cityssa pidätettiin Three Percentersin jäsen Jerry Drake Varnell yrityksestä räjäyttää pommi pankin edessä.
Vuonna 2020 Three Percentersin jäseniä osallistui suunnitelmaan Gretchen Whitmerin sieppauksesta. Toukokuussa 2020 Michael Hari ja muita Three Percentersiin kytkeytyviä militantteja pidätettiin osuuksistaan moskeijan pommitukseen Minnesotassa elokuussa 2017 sekä epäonnistuneeseen aborttiklinikan pommitukseen Illinoisissa marraskuussa 2017.
Yhdysvaltain kongressitalon valtaukseen 2021 osallistuneista useat kuuluivat Three Percentersiin.
Aiheesta muualla

Sipsey Street Irregulars (Mike Vanderboeghin blogi) sipseystreetirregulars.blogspot.com. (englanniksi)