stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolibrikukkakasvit
Tuntomerkit

Kolibrikukkakasvit ovat tavallisesti kookkaita ruohoja, joskus puumaisia. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä ja ovat pitkäruotisia; ruodeissa on useita ilmakanavia. Kukintohaarat sijaitsevat kahdessa rivissä, ja kukinnossa on kovat, venemäiset ja vihreät suojuslehdet. Kukassa sisemmän kehäkiehkuran kaksi lehteä on enemmän tai vähemmän yhteenkasvaneita ja kookkaita. Heteistä yksi on toimimaton joutohede. Hedelmä on puutunut kota. Siemenissä on kirkasväriset ja rimpsumaiset siemenvaipat.
Levinneisyys

Kolibrikukkakasvit ovat kotoisin trooppisesta Etelä-Amerikasta, eteläisen Afrikan itäosasta ja Madagaskarilta.
Luokittelu

Heimossa on kolme sukua ja seitsemän lajia.
Luokittelu > Suvut

Suvut ovat:
Phenakospermum, laji Phenakospermum guyannense
Ravenala – matkustajainpuut
Strelitzia – kolibrikukat
Kuvia

Phenakospermum guyannense
Matkustajainpuita (Ravenala madagaskariensis)
KTVU

| KTVU |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  3. maaliskuuta 1958
Omistaja:  Fox Broadcasting Company
Maa:  Yhdysvallat
Näkyvyysalue:  San Francisco Bay Area
Infobox OKNimi-testi OK: 
KTVU on Foxin omistama ja operoima televisiokanava, jonka näkyvyysalueena toimii San Franciscon lahden ympäristö Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. KTVU on rekisteröity Alamedan piirikunnan pääkaupunkiin Oaklandiin.
Käännös suomeksi
Juvani

| Juvani |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°07′44″N, 26°47′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Härkäjärven valuma-alue (14.96)
Laskujoki:  Hännilänjoki Härkäjärveen 
Järvinumero:  14.961.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,7 m  
Pituus:  560 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,301 km  
Pinta-ala:  7,275 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJuvani 
Juvani  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Alajoen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 560 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Härkäjärven lähi-alueeseen (14.961) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,7 metriä mpy.
Korpijärvi (Jyväskylä)

| Korpijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°56′03″N, 25°54′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rutajoen valuma-alue (14.236)
Laskuoja:  oja Pieneen Suojärveen 
Järvinumero:  14.236.1.060
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  160,3 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,901 km  
Pinta-ala:  4,048 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorpijärvi 
Korpijärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Ylä-Sydänmaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 160,3 metriä mpy.
LATAM Argentina

| LATAM Argentina |
| --- | --- |
 IATA: 4M  –  ICAO: DSM 
Kutsukoodi:  LANAR
Laivaston koko:  12 (2010)
Emoyhtiö:  LATAM Airlines Group
Kotipaikka:   Buenos Aires, Argentiina
Kanta-asiakasohjelma:  LATAM Pass
Allianssi:  Oneworld (2013–2020)
LAN Argentinan Airbus A320-200.
LATAM Argentina (IATA: 4M, ICAO: DSM, kutsukoodi: LANAR) (aikaisemmin LAN Argentina) on argentiinalainen lentoyhtiö, jonka kotipaikka on Buenos Aires. Yhtiön tunnetaan myös aikaisemmalla nimellä Aero 2000. Yhtiö lentää Argentiinan sisäisiä reittilentoja sekä ulkomaanlentoja muun muassa Miamiin ja Santiagoon. LATAM Argentina kuului Oneworld-allianssiin, ja sen omistaa LATAM Chile, aikaisemmin LAN Airlines.[lähde? ]
Laivasto

LAN Argentinan laivasto heinäkuussa 2010:
10 Airbus A320
2 Boeing 767-300
Aiheesta muualla

LAN Airlines
Kaakkojärvi (Ruovesi, Jouttenus)

| Kaakkojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°48′52″N, 24°02′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Jouttenukseen 
Järvinumero:  35.329.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162,4 m  
Rantaviiva:  0,744 km  
Pinta-ala:  2,959 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkojärvi 
Kaakkojärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Murolen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Rikalanjärven–Jouttenuksen valuma-alueeseen (35.329) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162,4 metriä mpy.
Kuoleman syleily

| Kuoleman syleily> The Las Vegas Story |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Robert Stevenson
Käsikirjoittaja:  Earl Felton Harry Essex Paul Jarrico
Perustuu:  Jay Dratlerin novelliin
Tuottaja:  Robert Sparks Howard Hughes
Säveltäjä:  Leigh Harline
Kuvaaja:  Harry J. Wild
Tuotantosuunnittelija:  Albert S. D'Agostino
Pukusuunnittelija:  Howard Greer
Pääosat:  Jane Russell Victor Mature
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  RKO Radio Pictures
Levittäjä:  RKO Pictures
Ensi-ilta:   1. tammikuuta 1952  19. syyskuuta 1952
Kesto:  88 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuoleman syleily (engl. The Las Vegas Story) on vuonna 1952 ensi-iltansa saanut Robert Stevensonin ohjaama yhdysvaltalainen film noir -elokuva, jonka pääosissa ovat Jane Russell ja Victor Mature. Elokuva perustuu Jay Dratlerin novelliin, jonka pohjalta Earl Felton, Harry Essex ja Paul Jarrico laativat elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottivat Robert Sparks ja Howard Hughes. RKO Radio Pictures oli elokuvan tuotanto- ja levittäjäyhtiönä.
Juoni

Laulajana työskentelevä Linda (Jane Russell) luulee, että hänen rakastettunsa Dave Andrews (Victor Mature) on unohtanut hänet ja avioituu lennosta varakkaan liikemies Lloyd Rollinsin (Vincent Price) kanssa. Vastanaineiden Las Vegas -matka johtaa ryöstöön ja murhaan. Poliisina työskentelevä Dave alkaa tutkia tapausta, joka tuo Daven, Lindan ja Lloydin yhteen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jane Russell  | … |  Linda Rollins   |
|  Victor Mature  | … |  Dave Andrews   |
|  Vincent Price  | … |  Lloyd Rollins   |
|  Hoagy Carmichael  | … |  Happy   |
|  Brad Dexter  | … |  Tom Hubler   |
|  Gordon Oliver  | … |  herra Drucker   |
|  Jay C. Flippen  | … |  kapteeni H. A. Harris   |
|  Will Wright  | … |  Mike Fogarty   |
|  Bill Welsh  | … |  herra Martin   |
|  Colleen Miller  | … |  Mary   |
|  Robert J. Wilke  | … |  Clayton   |
Tuotanto

Joulukuussa 1948 Warner Bros. osti Jay Dratlerin novellin elokuvaoikeudet ja palkkasi Dratlerin elokuvan tuottajaksi. Huhtikuussa 1949 Burt Lancasterin ilmoitettiin olevan elokuvan miespääosassa. RKO osti Warner Brothersilta Dratlerin novellin elokuvaoikeudet tammikuussa 1950 ja palkkasi Dratlerin elokuvan tuottajaksi, käsikirjoittajaksi ja ohjaajaksi. Tammikuussa 1950 Robert Mitchumin ja Robert Ryanin ilmoitettiin olevan elokuvan mahdollisia pääosanesittäjiä. Marraskuussa 1950 Samuel Bischoff tuli elokuvan tuottajaksi ja Victor Mature kiinnitettiin miespääosaan. RKO lainasi Maturea 20th Century Foxilta. Fox-sopimuksensa mukaan Maturen oli näyteltävä vuoden aikana yhdessä RKO:n elokuvassa. Robert Stevenson palkattiin ohjaajaksi joulukuun puolessa välissä 1950. Toukokuussa 1951 Ed Begleyn ilmoitettiin esiintyvän elokuvassa, mutta hän vetäytyi elokuvasta.
Kuoleman syleilyn kuvaukset alkoivat 19. huhtikuuta 1951. Elokuvaa kuvattiin RKO:n studioilla, Nevadan Las Vegasissa ja Kalifornian Mojaven aavikolla. Kuvaukset saatiin päätökseen kesäkuun lopulla 1951. Alun perin elokuvan nimeksi piti tulla The Miami Story, mutta RKO päätti siirtää elokuvan tarinan Miamista Las Vegasiin. Käsikirjoittaja Paul Jarricon nimi poistettiin elokuvan alkuteksteistä hänen jouduttuaan Hollywoodin mustalle listalle vuonna 1947.
Julkaisu ja vastaanotto

Kuoleman syleily sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 1. tammikuuta 1952. New Yorkin ensi-ilta oli 30. tammikuuta 1952, Las Vegasin 12. helmikuuta 1952 ja Los Angelesin 16. helmikuuta 1952. Suomen ensi-ilta oli 19. syyskuuta 1952. Kuoleman syleily tuotti ilmestymisvuonnaan Yhdysvalloissa 1,2 miljoonaa dollaria. Elokuva oli taloudellinen floppi; Kuoleman syleily jäi tappiolle 600 000 dollarin verran. Warner Bros. Digital Distribution julkaisi elokuvan DVD:nä 21. elokuuta 2012.
Aiheesta muualla

Kuoleman syleily Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kuoleman syleily Elonet.
Kuoleman syleily AllMoviessa. (englanniksi)
Kuoleman syleily TCM Movie Databasessa (englanniksi)
Kaakkolampi (Ylöjärvi)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi (Kuru)
Koordinaatit:  62°08′19″N, 23°23′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  oja Tervajokeen 
Järvinumero:  35.577.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,9 m 
Rantaviiva:  0,469 km 
Pinta-ala:  0,01343 km² 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Kiviperällä Kurussa Ylöjärvellä Pirkanmaalla sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Kaakkolampi on osa Iso-Tervajärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 150 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Se sijaitsee Kaakkonevan keskellä aivan Kaakkoviidan pohjoispuolella. Siihen laskee kuusi suo-ojaa ja sen laskuoja lähtee luoteisrannasta lounaaseen. Laskuoja on noin 1,5 kilometriä pitkä kaivettu oja ja se yhtyy Tervajokeen hieman Ruuppalammen yläpuolella. Rantaviivan pituus on 450 metriä. Sen rannat ovat avosuota. Lammen pohjoispuolella sijaitsee kaksi maatilaa, mutta lampi on autio. Lammelle ei myöskään johda teitä.
Koiteli elää

Koiteli elää on vuotuinen musiikkitapahtuma Oulun Kiimingissä. Koiteli ja Koitelinkosket tunnetaan Oulun alueen nähtävyytenä ja vapaana virtaavan Kiiminkijoen virkistysalueena. Tapahtuman alkuperäinen nimi oli Koiteli Elää Acoustic Music Festival. Tapahtuman päälava sijaitsee Koitelinkoskien Sahasaaressa kahden kosken välissä.  Koiteli elää -festivaali on osa Oulun Juhlaviikkoja.
Taustayhdistys

Tapahtumaa järjestävä voittoa tavoittelematon Koiteli elää ry perustettiin vuonna 2010 Kiimingissä Koitelin koskialueen kulttuurielämän elävöittämiseksi. Yhdistyksellä on noin 30 jäsentä, joista suurin osa osallistuu vuotuiseen talkootyöskentelyyn festivaalin ja muiden tapahtumien aikaansaamiseksi. Yhdistyksen perustivat aikanaan Lauri Tuohimaa, Sirpa Eskola, Markku Ojala ja Kirsi Eskola.
Yhdistyksen muut vuotuiset tapahtumat ovat kesäiset lauluillat kesä- ja heinäkuussa, Koiteli elää lapsille -tapahtuma elokuussa ja Valoa Koiteli -tapahtuma marraskuussa.
Esiintyjät vuosittain > Koiteli elää 2017

Koskilavalla: Egotrippi, Erin, Mokoma Acoustic, Suvi Teräsniska, Kalle Ahola
Trubaduuri Terassi: Samae Koskinen ja lisäksi kolme artistihaun (keväällä 2017) kautta valittavaa oululaista artistia
Esiintyjät vuosittain > Koiteli elää 2016

Koskilavalla: J.Karjalainen, Raappana, Anna Puu, Club for Five, Pave Maijanen
Klubilavalla: Sola, Juuni & Olkimaa, Mela
Vuoden 2016 pääsyliput myytiin loppuun ennätyksellisessä kuudessa päivässä
Esiintyjät vuosittain > Koiteli elää 2015

Koskilavalla: CMX, Atomirotta, Tuohimaa, Anssi Kela, Heikki Silvennoinen Band, Esa Eloranta
Klubilavalla: Aurora, Vuoksi, Marko Siekkinen Band, Rommakko, Laura Ainali
Esiintyjät vuosittain > Koiteli elää 2014

Koskilavalla: Samuli Putro Band, Redrama, Sir Elwood Duo, Kotipelto&Liimatainen Duo, Kaija Kärkinen ja Ile Kallio, Aki Louhela, Stache, Dimi Band
Klubilava: Muistijälki, Lauri Tuohimaa, Tiia Erämeri, Dimi soolo, Julia Väyrynen
Esiintyjät vuosittain > Koiteli elää 2013

Koskilavalla: 22 Pistepirkko, Freud, Marx, Engel & Jung, Pauli Hanhiniemi & Ville Rauhala Duo, Eva&Manu, Samae Koskinen, Maarit ja Sami Hurmerinta
Esiintyjät vuosittain > Koiteli elää 2012

Koskilavalla: Jonna Tervomaa ja Jussi Jaakonaho Sähköduo, Pelle MIljoona, Timo Rautiainen, Kauko Röyhkä, Timo Stenfors, Mutafunkers, Lotta, Väinö Tuonela & Kerettiläiset
Esiintyjät vuosittain > Koiteli elää 2011

Koskilavalla: Mariska ja Pahat Sudet, Mikko Alatalo, Jarkko Martikainen, Jukka Takalo, Mirel Wagner, Trio TKO, Lotta
Aiheesta muualla

Tapahtuman verkkosivut
Taustayhdistys Facebookissa
Kabadougoun alue

| Kabadougoun alue région du Kabadougou |
| --- | --- |
 Kabadougoun alue Norsunluurannikon kartalla.
Valtio:  Norsunluurannikko
Piirikunta:  Denguélé
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Odienné
Pinta-ala:  14 000 km²
Väkiluku (2014):  193 400
Kabadougoun alue (ransk. région du Kabadougou) on Denguélén piirikuntaan kuuluva hallintoalue Norsunluurannikon luoteisosassa. Sen pinta-ala on 14 000 neliökilometriä. Alueen hallinnollinen keskus on Odienné. Asukkaita on 193 400 henkeä (vuonna 2014).
Kabadougoun alue rajoittuu pohjoisessa Folonin, idässä Bagouén ja etelässä Worodougoun ja Bafingin alueisiin sekä lännessä Guineaan. Pinnanmuodostusta hallitsevat vuoret, joista korkein on 806 metriä korkea Mont Denguélé. Vesistöjä ovat Baoulé, Sassandra ja Bandama. Ilmasto on sudanilais-guinealainen. Hyötykaivannaisia ovat mangaani, timantit ja kulta.
2010-luvun alussa perustettu alue jakautuu Gbélébanin, Madinanin, Odiennén, Samatiguilan ja Séguélonin departementteihin. Kuntia ovat Bako, Dioulatièdougou, Madinani, Odienné, Samatiguila, Séguélon, Seydougou ja Tiémé. Aliprefektuureja on 15. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, keräily, käsityöammatit, kaupankäynti ja kaivosteollisuus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, jamssi, maissi, hirssi, durra, fonio, bataatti, maniokki, maapähkinä, vihannekset ja hedelmäpuut. Myytäväksi tuotetaan varsinkin puuvillaa ja cashewpähkinöitä. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Zévassossa toimii kultakaivos.
Seudun historiaan kuuluvat Kabadougoun kuningaskunta, Samori Tourén mandinkavaltakunta ja René Caillién tutkimusmatka.
LV 305

LV-306 kenttäradio, LV-305 (vasemmalla) UM-2 vahvistimen kanssa.
LV 305 on Suomen puolustusvoimien tykistön käyttöön otettu neuvostoliittolainen tykistöradio R-105M. LV 305 ja LV 306 otettiin käyttöön 1960-luvulla käynnistyneiden puolustusvoimien Neuvostoliitosta suuntautuneiden hankintojen yhteydessä 1969, kun VR-3B:n (Tyko) virtalähdeongelmat oli laajasti todettu kenttätykistön ja raskaan kranaatinheittimistön käytössä. Radiota kutsuttiin puhekielessä Hannekseksi.
LV 305- ja LV 306 -radioita toimitettiin Suomeen vuosina 1969–1972 yhteensä 4 500 kappaletta. Radio oli toimintavarma, mutta sen kalibrointi ei ollut helppoa kenttäolosuhteissa.
Tekniset ominaisuudet

Massa 14 kg
Kantama 7–25 km
Lipeäakut
Lapinlahti (täsmennyssivu)

Lapinlahti voi tarkoittaa seuraavia:
Lapinlahti, kunta Pohjois-Savossa
Lapinlahti, merenlahti ja sitä ympäröivä osa-alue Helsingissä
Lapinlahden sairaala, Helsingin Lapinlahdessa vuosina 1841–2008 toiminut mielisairaala
Lapinlahti, kylä Savonlinnassa
Lapinlahti, kylä Sakkolassa luovutetulla alueella.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lapinlahti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
KV33

| KV33> Sijainti |
| --- | --- |
Korkeus merenpinnasta:  ? m
Mitat
Korkein kohta:  ? m
Kapein kohta:  ? m
Levein kohta:  ? m
Kokonaispituus:  ? m
Pinta-ala yhteensä:  ? m2
Tilavuus yhteensä:  ? m3
Muita tietoja
Omistaja:  ei tietoa
Sisäänkäynnin tyyppi:  portaat
Akseli:  ?
Koristelu:  ?
KV33 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Hauta on ajoitettu Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi. Sitä ei ehkä koskaan käytetty.
Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Victor Loret vuonna 1898. Se koostuu kahdesta hautakammiosta, jotka on molemmat jätetty koristelematta. Haudan sisäänkäynnin päälle on rakennettu penkki, joten hautaan ei pääse eikä siitä ole tarkkaa pohjapiirrosta.
Kova laki: Los Angeles

| Kova laki: Los Angeles> Law & Order: LA |
| --- | --- |

Tyyli:  rikosdraama
Kestoaika:  60 min
Luoja(t):  Dick Wolf
Pääosissa:  Corey Stoll   Rachel Ticotin   Alfred Molina
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  NBC (Yhdysvallat)   Yle TV2 (Suomi)
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  22
Aiheesta muualla
IMDb 
Kova laki: Los Angeles (engl. Law & Order: Los Angeles) on kaikkiaan neljäs alkuperäisen Kova laki -televisiosarjan pohjalta tuotettu spin-off. Sarjan tapahtumat sijoittuvat Yhdysvaltain länsirannikolle, Los Angelesin kaupunkiin. Muiden Kova laki -sarjojen tapaan tuotannosta vastasi Dick Wolf.
Sarjaa tehtiin vain yksi tuotantokausi, kaikkiaan 22 jaksoa. Jaksot esitettiin Yhdysvalloissa kerran viikossa 28. maaliskuuta – 11. heinäkuuta 2011.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Corey Stoll   | … |   etsivä Tomas ”TJ” Jaruszalski   |
|   Rachel Ticotin   | … |   luutnantti Arleen Gonzales   |
|   Alfred Molina   | … |   apulaissyyttäjä Ricardo Morales   |
|   Terrence Howard   | … |   apulaissyyttäjä Jonah Dekker   |
|   Skeet Ulrich   | … |   etsivä Rex Winters   |
|   Tamlyn Tomita   | … |   Miwako Nishizawa   |
Kaba-luokka

| Kaba / 樺型駆逐艦 |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  665 t (normaali) 850 t (kuormattu)
Pituus:  83,6 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,3 m
Syväys:  2,3 m
Koneteho:  9 500 ihp
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  92
Aseistus
Meritorjunta:  1 × 120 mm/40 -tykkiä 4 × 8 cm/40 -tykkiä 4 × 45 cm torpedoputkea
Kaba-luokka (jap. 樺型駆逐艦, kaba-gata kuchikukan) oli keisarillisen Japanin laivaston kymmenen hävittäjän muodostama alusluokka.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaba | Yokosukan laivastoarsenaali | 1. joulukuuta 1914 | 6. helmikuuta 1915 | 5. maaliskuuta 1915 | poistettu 1. huhtikuuta 1932 |
| Matsu | Mitsubishi, Nagasaki | 3. marraskuuta 1914 | 5. maaliskuuta 1915 | 6. huhtikuuta 1915 | poistettu 1. huhtikuuta 1932 |
| Kashiwa | Mitsubishi | 3. marraskuuta 1914 | 14. helmikuuta 1915 | 4. huhtikuuta 1915 | poistettu 1. huhtikuuta 1932 |
| Katsura | Kuren laivastoarsenaali | 1. joulukuuta 1914 | 4. maaliskuuta 1915 | 31. maaliskuuta 1915 | poistettu 1. huhtikuuta 1932 |
| Kaede | Maizurun laivastoarsenaali | 25. lokakuuta 1914 | 20. helmikuuta 1915 | 25. maaliskuuta 1915 | poistettu 1. huhtikuuta 1932 miehistönsä upottama 11. maaliskuuta 1934 |
| Kiri | Uraga Dock Company | 24. marraskuuta 1914 | 28. helmikuuta 1915 | 22. huhtikuuta 1915 | poistettu 1. huhtikuuta 1932 |
| Kusunoki | Kawasaki | 10. marraskuuta 1914 | 5. maaliskuuta 1915 | 31. maaliskuuta 1915 | poistettu 1. huhtikuuta 1932 |
| Ume | Kawasaki | 10. marraskuuta 1914 | 27. helmikuuta 1915 | 31. maaliskuuta 1915 | poistettu 1. huhtikuuta 1932 |
| Sakaki | Sasebon laivastoarsenaali | 5. marraskuuta 1914 | 15. helmikuuta 1915 | 26. maaliskuuta 1915 | poistettu 1. huhtikuuta 1932 |
| Sugi | Osaka Iron Works | 24. marraskuuta 1914 | 16. helmikuuta 1915 | 7. huhtikuuta 1915 | poistettu 1. huhtikuuta 1932 |
KV41

| KV41> Sijainti |
| --- | --- |
Korkeus merenpinnasta:  ? m
Mitat
Korkein kohta:  11,23 m
Kapein kohta:  1,82 m
Levein kohta:  1,82 m
Kokonaispituus:  1,62 m
Pinta-ala yhteensä:  2,96 m2
Tilavuus yhteensä:  33,13 m3
Muita tietoja
Omistaja:  ei tietoa
Sisäänkäynnin tyyppi:  kuilu
Akseli:  ?
Koristelu:  ei koristelua
KV41 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Hauta ei koskaan valmistunut.
Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Victor Loret vuonna 1899. Haudalla vierailivat lisäksi Georges Aaron Bénédite vuonna 1900 ja Georg Steindorff vuonna 1902, ja Institut français d’archéologie orientale suoritti siellä kaivauksia vuonna 1991. Sieltä ei ole löydetty esineitä.
Kriketin Euroopan-liiga 2005

Kriketin Euroopan-liigassa pelattiin kaudella 2005 3. divisioonan ottelut Antwerpenissä, Belgiassa. Turnauksen virallinen nimitys oli vielä Affiliates Championship. Turnauksen voittaja, Norja, nousi joka tapauksessa Euroopan-liigan 2. divisioonaan yhdessä kakkoseksi sijoittuneen Kreikan kanssa. Viimeiseksi jäänyt Suomi putosi 4. divisioonaan.
Loppusarjat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Kriketin Euroopan-liiga 2004 | Kriketin Euroopan-liiga | Seuraaja: Kriketin Euroopan-liiga 2006 |
Jänikset (suku)

| Jänikset |
| --- | --- |
 Rusakko
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Jäniseläimet Lagomorpha
Heimo::  Jänikset Leporidae
Suku::  Jänikset Lepus  Linnaeus, 1758
Katso myös
   Jänikset (suku) Wikispeciesissä   Jänikset (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jänikset (Lepus) on jäniseläinten suku, johon kuuluu noin 30 lajia. Lajien esiintymisalue on laaja ja taksonomia kiistanalainen, sillä ei ole selvää mitkä ovat alalajeja, mitkä varsinaisia lajeja. Niitä on aiemmin jaettu kahdeksaan alasukuun, mutta jaosta on nyttemmin luovuttu.
Ulkonäkö ja koko

Jäniksillä on yleisesti ottaen pidemmät korvat, pidemmät takajalat ja hiukan pidempi häntä kuin muilla jäniseläimillä. Suvussa on kaksi mustaa lajia, muiden väritys on tyypillisesti ”agouti”, eli selästä harmaanruskea ja vatsapuolelta hyvin vaalea. Pohjoisen ja vuoristoalueiden lajit vaihtavat väriä talvisin valkoiseksi.
Tyypillisesti jänikset ovat suurempia kylmemmässä ilmastossa siten, että pohjoiset lajit painavat noin viisi kilogrammaa, lauhkean ilmaston jänikset noin kolme kilogrammaa ja päiväntasaajan seudun jänikset noin kaksi kilogrammaa. Suvun pienin laji on kuitenkin lumikenkäjänis, joka on 36–52 senttimetriä pitkä ja painaa noin 1,3 kilogrammaa. Suurimpiin lajeihin kuuluu napajänis, joka voi kasvaa 68 senttimetriä pitkäksi ja painaa jopa seitsemän kilogrammaa.
Levinneisyys ja elinympäristö

Jäniksiä tavataan kaikkialla Euroopassa, Aasiassa, Afrikassa, Grönlannissa ja Pohjois-Amerikassa. Useimmat lajit viihtyvät aukeissa maisemissa. Perinteisen maanviljelyn aukeat maisemat ovat sopineet niille hyvin, mutta tehomaaviljelyn käyttämät aineet ovat haitaksi.
Ravinto ja käyttäytyminen

Jänikset ovat lähes poikkeuksetta kasvinsyöjiä. Ne nöpöttävät päiväsaikaan piilossa pensaikossa ja juoksevat pakoon avoimelle alueelle vaaran uhatessa, toisin kuin kanit, jotka pakenevat koloihin. Useimmat jänisnaaraat saavat vuodessa noin kymmenen poikasta, mutta pohjoisessa on tyypillisempää, että syntyy muutamia suurehkoja poikueita, kun taas etelässä poikaset syntyvät yksi tai kaksi kerrallaan.