stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
TotoTV

| TotoTV |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  2003 
Omistaja:  Veikkaus Oy
Kuvaformaatti:  16:9
Tunnuslause:  Vain hevoskanava
Maa:  Suomi
Näkyvyysalue:  Suomi
Pääkonttori:  Espoo
Aiemmin:  Totoline
Saatavuus
Kaapeliverkko
DNA Welho:  Kanava 182
Telia:  Kanava 280
Elisa:  Kanava 117
Internet
Veikkaus.fi:  www.veikkaus.fi/fi/veikkaustv/tototv
Infobox OKNimi-testi OK: 
TotoTV on Veikkaus Oy:n (alun perin Fintoto Oy:n) omistama satelliitin, kaapeliverkon ja laajakaistan välityksellä näkyvä maksutelevisiokanava. Se lähettää ohjelmaa klo 11.30 - 24.00.
TotoTV:n tarjonta koostuu ravikilpailuista, joita se näyttää suorana n. 600 vuodessa. Kanavalla näkyvät kaikki Suomessa järjestettävät totoravit, lukuun ottamatta joitakin päällekkäin osuvia kilpailuja. Lisäksi TotoTV:stä on katsottavissa ulkomaisia ravilähtöjä, pääosin Ruotsista ja Ranskasta. Suorien lähetysten ohella kanava näyttää uusintoja edellisen päivän kilpailuista.
Suomen Hippos alkoi tarjoamaan raveja satelliitin välityksellä totopelipisteisiin jo 1990-luvun alkupuolella. TotoTV korvasi Totoline-nimellä tunnetut lähetykset vuonna 2006, jolloin sen hankkiminen tuli mahdolliseksi myös kotitalouksille.
TotoTV:n jakelusta vastaa Maxisat Oy.
Toteutettavuustutkimus

Toteutettavuustutkimus tai kannattavuustutkimus on arvio hankkeen tai järjestelmän käytännöllisyydestä. Toteutettavuustutkimuksien tarkoituksina ovat objektiivisesti ja suunnitelmallisesti selvittää olemassa olevan yrityksen tai ehdotetun hankkeen vahvuudet ja heikkoudet sekä reaalimaailmassa olevat mahdollisuudet ja uhat, läpiviemiseen tarvittavat resurssit ja viime kädessä menestymismahdollisuudet. Yksinkertaisimmillaan toteutettavuuden arvioinnissa käytetään kahta kriteeriä, jotka ovat kustannukset ja saavutettava arvo.
Hyvin suunnitellussa toteutettavuustutkimuksessa olisi esitettävä yrityksen tai hankkeen historiallinen tausta, kuvaus tuotteesta tai palvelusta, kirjanpitotiedot, yksityiskohtaiset tiedot toiminnasta ja hallinnosta, markkinointitutkimukset  ja -käytännöt, taloudelliset tiedot, lakisääteiset vaatimukset ja tietoa verovelvollisuuksista. Yleensä toteutettavuustutkimukset edeltävät teknistä kehitystyötä ja projektin toteutusta.
Hankkeen toteutettavuustutkimus on kattava raportti, jossa tarkastellaan yksityiskohtaisesti tietyn hankkeen eri näkökantoja. Siinä otetaan huomioon monia asioita  muun muassa riskejä ja rajoituksia (aika, kustannukset ja laatuvaatimukset). Tavoitteena on selvittää, pitäisikö hanke toteuttaa, suunnitella uudelleen vai hylätäänkö se kokonaan.
Trans World Airlines

| Trans World Airlines |
| --- | --- |

 Trans World Airlinesin Boeing 747-200
 IATA: TW  –  ICAO: TWA 
Kutsukoodi:  TWA
Perustettu:  1925 (Western Air Express)
Lakkautettu:  2001
Laivaston koko:  190 (2000)
Kohteiden määrä:  132 (2000)
Tunnuslause:  One Mission: Yours!
Solmukohdat:   Lista solmukohdista Atlantan kansainvälinen lentoasema Hartsfield-Jackson  John F. Kennedyn kansainvälinen lentoasema  Lambert-St. Louisin kansainvälinen lentoasema  Luis Muñoz Marínin kansainvälinen lentoasema  Stapletonin kansainvälinen lentoasema 
Kotipaikka:   St. Louis, Missouri, USA
Allianssi:  Oneworld (huhtikuu-joulukuu 2001)
Avainhenkilö(t):   Lista avainhenkilöistä Dick Robbins (1930–1934)  Jack Frye & Paul Richter (1931–1947)  Howard Hughes (1939–1965)  Ralph Damon (1949–1956)  Carter Burgess (1956–1957)  Charles Thomas (1958–1960)  Charles Tillinghast (1961–1976)  L.E. Smart (since 1976)  C.E. Meyer Jr. (1976–1985)  Carl Icahn (1985–1993)  William R. Howard (1993–1994)  Jeffrey H. Erickson (1994–1997)  Gerald L. Gitner (1997–1999)  William Compton (1999–2001)  Donald J. Carty (2001)  Robert W. Baker (2001) 
Trans World Airlines (TWA), alkujaan Transcontinental and Western Air, oli vuonna 1930 perustettu yhdysvaltalainen lentoyhtiö. Yhtiön solmukohtia olivat St. Louis, jossa yhtiön pääkonttori sijaitsi, New York, Kansas City sekä Denver. Vuonna 2001 se sulautui American Airlinesiin lopettaen toimintansa 1. joulukuuta. Toimintansa loppuvaiheessa TWA oli merkittävimpiä yhtiöitä Yhdysvaltain sisäisillä reiteillä ja lensi myös lukuisiin kansainvälisiin kohteisiin Euroopassa ja Lähi-idässä. Howard Hughes omisti aikoinaan enemmistön TWA:n osakkeista.
Onnettomuuksia

Vuonna 1942 tapahtui onnettomuus TWA:n lennolla 3 (DC-3), jolla kuoli kuuluisa Hollywood-näyttelijä Carole Lombard, hänen äitinsä ja 20 muuta ihmistä.
Toinen onnettomuus muutti USAn lentoturvallisuutta. TWA:n Lockheed L-1049 Super Constellation törmäsi kesällä 1956 United Airlinesin Douglas DC-7 -koneen kanssa, jolloin tapahtui Grand Canyonin lento-onnettomuus. Molemmat koneet putosivat Grand Canyoniin. Onnettomuudessa kuoli 128 ihmistä, ja tämä johti uraauurtaviin muutoksiin Yhdysvaltain lentoturvallisuudessa.
Samankaltainen onnettomuus tapahtui New Yorkissa joulun alla vuonna 1960, kun samanlainen Lockheed L-1049 Super Constellation -kone törmäsi United Airlinesin Douglas DC-8 -koneeseen New Yorkin yläpuolella ja molemmat koneet syöksyivät kaupunkialueelle. 134 henkilöä kuoli: 84 Unitedin koneessa, 44 TWA:n koneessa ja 6 henkilöä maassa.
Yhtiön pahin onnettomuus tapahtui kesällä 1996, kun TWA:n lento 800 räjähti noin 12 minuuttia nousun jälkeen. Kone oli Boeing 747. Onnettomuuden syyksi paljastui oikosulku, joka sytytti tankissa olleen helposti syttyvän polttoainehöyryn, koneen keskimmäisessä polttoainetankissa. Kaikki koneessa olleet 230 ihmistä kuolivat.
Laivasto vuonna 2001

Hieman ennen kuin TWA sulautui American Airlinesiin, laivasto oli seuraavanlainen:
| Koneen tyyppi | Yhteensä | Tilaukset | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| Airbus A318-100 | — | 50 | Tilaukset peruttiin myöhemmin. |
| Boeing 757-200 | 27 | — |  |
| Boeing 767-200ER | 12 | — |  |
| Boeing 767-300ER | 10 | — |  |
| McDonnell Douglas MD-81 | 8 | — |  |
| McDonnell Douglas MD-82 | 38 | — | 21 edelleen käytössä American Airlinesilla. |
| McDonnell Douglas MD-83 | 65 | — | 57 edelleen käytössä American Airlinesilla. |
| Boeing 747-200B | 2 | — |  |
| Boeing 717 | 30 | 20 | Tilaukset peruttiin myöhemmin. |
| Yhteensä | 192 | 70 |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trans World Airlines Wikimedia Commonsissa
Trevante Rhodes

| Trevante Rhodes |
| --- | --- |
 Trevante Rhodes San Diegon Comic-Conissa vuonna 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Trevante Nemour Rhodes
Syntynyt: 10. helmikuuta 1990 (ikä 34) Ponchatoula, Louisiana, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2012–
Merkittävät roolit:  Moonlight
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Trevante Nemour Rhodes (s. 10. helmikuuta 1990 Ponchatoula, Louisiana) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Barry Jenkinsin elokuvassa Moonlight. Hän on myös näytellyt elokuvissa The Predator ja Bird Box.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Nimi | Elokuvat> Rooli | Elokuvat> Muuta | Elokuvat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | I Came Back | tri Peter Montgomery | lyhytelokuva |  |
| 2014 | Open Windows | Brian |  |  |
| 2015 | The Night Is Young | George |  |  |
| 2016 | Lady Luck | Daryl |  |  |
| 2016 | Kill the King (Shangri-La Suite) | Mike |  |  |
| 2016 | Moonlight | Chiron / "Black" |  |  |
| 2017 | Burning Sands | Fernander |  |  |
| 2017 | Smartass | Mike C |  |  |
| 2018 | 12 Strong | Ben Milo |  |  |
| 2018 | The Predator | Nebraska Williams |  |  |
| 2018 | Bird Box | Tom |  |  |
| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Nimi | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Muuta | Televisiosarjat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Katujen kasvatti | Young Lord #1 | Jakso: "Pecados del Padre" |  |
| 2015–2016 | If Loving You Is Wrong | Ramsey Walters | 12 jaksoa |  |
| 2016 | Westworld | Bachelor | Jakso: "The Original" |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trevante Rhodes Wikimedia Commonsissa
Trevante Rhodes Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tero (muusikko)

| Tero> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1976
Muusikko
Taiteilijanimi:  Tero, Deetsay, Pekka Pou
Aktiivisena:  1996-
Tyylilajit:  tekno, elektro
Soittimet:  Commodore 64, Amiga, Game Boy, Roland CMU-800R
Yhtyeet:  .jRM
Levy-yhtiöt:  Rikos Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tero Mäyränen (s. 1976) on suomalainen elektronisen musiikin säveltäjä ja esittäjä. Hänet tunnetaan parhaiten taiteilijanimellä Tero, jolla hän on julkaissut useita levyjä käyttäen Commodore 64 -kotitietokonetta syntetisaattorina.
Demomuusikko

Ennen sooloprojektiaan Mäyränen on ollut osana .jRM-ryhmää ja tuottanut musiikkia ja ohjelmoinut Amiga-tietokoneella ja C64:llä dA JoRMaS -demoryhmälle (nimellä Pekka Pou) sekä Panic-, Dual Crew Shining- ja Orange -demoryhmille (nimellä Deetsay).
Sooloura

Vuodesta 2000 lähtien Tero on esiintynyt demopartyilla, teknojuhlissa sekä tietotekniikka-alan tapahtumissa – myös Commodore 64:n nostalgia-arvon takia. Rikos Records on julkaissut kaksi Teron albumia sekä yhden EP:n. Näiden lisäksi Tero on uudelleenmiksannut eri muusikoiden kappaleita, esiintynyt eri kokoelmilla ja myös soittanut levyjä nimellä DJ Lupaus.
Huolimatta Commodore 64:n vahvasta maineesta pelikoneena, Teron musiikki muistuttaa enemmän 1990-luvun elektroa acid-vaikutteilla ja se on esimerkiksi pelimusiikkiin verrattuna huomattavan monotonista ja kokeilevaa. Se on myös suunniteltu tanssittavaksi ja hän onkin ollut suosittu live-esiintyjä teknojuhlissa, joita hän on myös .jRM-ryhmän kanssa kiertänyt.
Mäyränen on elektroniikan harrastaja ja keräilee Commodore 64 -tietokoneita, joita hänellä on kymmenen kappaletta.
Julkaisut nimellä Tero > Singlet/EP:t

Pako (omakustanne,  1999)
Bombs Away (Rikos Records,  2001)
Suodatinjauhatus EP (Sewer Leak,  2012)
Julkaisut nimellä Tero > Albumit

First Blood (Rikos Records,  2000)
Cracker's Revenge (Rikos Records,  2003)
Julkaisut nimellä Tero > Remixit

Paleface: Back to Square One (Tero C64 Remix) (2000)
Dr. Robotnik: Retro Electro (Retroteroremix) (2000)
Little Computer People: Little Computer People (Tero's C64 Remix) (2002)
Aiheesta muualla

Teron kotisivu
.jRM (Arkistoitu – Internet Archive)
dA JoRMaS -musiikkiarkisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Desibeli.net - Cracker's Revenge -albumin arvostelu
Kahden markan lankku - Tero Mäyräsen haastattelu Turun Sanomissa 8.11.2005 (Arkistoitu – Internet Archive)
Discogs.com - Tero
pixelACHE2003 - Tero (Arkistoitu – Internet Archive)
Tukholman historia

Tukholman historia käsittää Tukholman kaupungin historian sen perustamisesta 1250-luvulla nykypäivään asti.
Keskiaika

Perimätiedon mukaan Tukholman perusti Birger-jaarli, joka halusi estää vihollisten pääsyn Itämereltä Mälarenin järvelle. Ensimmäiset rakennukset Tukholmassa olivatkin linnoituksia, joiden tarkoituksena oli rajoittaa liikennettä näiden vesistöjen välillä. Tukholma mainitaan historiallisissa dokumenteissa vuonna 1252 ja samoihin aikoihin se sai myös kaupunkioikeudet. Kuningas Valdemar Birgerinpoika solmi Hansaliiton kanssa kauppasopimuksen Tukholmassa. Arkeologiset kaivaukset osoittavat, että Tukholmassa oli asutusta jo 1000-luvulla. 1100-luvulla nykyisen kuninkaallisen linnan mäelle rakennettiin linnoitus. 1270-luvulla fransiskaanit perustivat luostarin nykyiselle Riddarholmenille.
1300-luvulla Tukholmasta oli tullut alueen tärkein kaupunki, ja sen suojaksi rakennettiin tuolloin muurit. Tukholman kautta vietiin etupäässä rautaa Bergslagenista Saksaan. Aluksi Tukholma sijaitsi vain Stadsholmenin saarella, joka kahden muun pienemmän saaren kanssa tunnetaan nykyään nimellä "Vanha kaupunki", ruots. Gamla Stan. Stadsholmenin nykyinen pinta-ala on kaksinkertainen  alkuperäiseen saareen verrattuna.
1400-luvulla Tukholmassa asui noin 5000 ihmistä, joista suuri osa oli saksalaisia kauppiaita.  Saksalaisten asemasta kaupungissa kertoo se, että puolet kaupungin kuusihenkisestä raadista tuli olla saksalaisia.   Tukholma mainitaan Ruotsin pääkaupunkina virallisissa asiakirjoissa vuonna 1436.
1430-luvulta lähtien osassa Ruotsia alkoi esiintyä pyrkimyksiä irtautua Kalmarin unionista. 10. lokakuuta vuonna 1471 Sten Sture vanhemman johtamat ruotsalaiset kukistivat tanskalaiset ja näiden ruotsalaiset liittolaiset Brunkebergin taistelussa Tukholman ulkopuolella.
Uusi aika

Kun Sten Sture kuoli vuonna 1520, Kalmarin unionin kuningas Kristian II yritti saada Ruotsin takaisin valtaansa. Kristian valtasi Tukholman ja yritti tukahduttaa  vastarinnan ruotsalaisten keskuudessa Tukholman verilöylyllä. Syntyi laaja kapinaliike, ja juhannuksena 1522 Kustaa Vaasa valtasi Tukholman. Kustaa Vaasan aikana Tukholman asema maan pääkaupunkina vahvistui ja sen rooli kaupankäynnin keskuspaikkana kasvoi.
1600-luvulla kaupunki kasvoi Stadsholmenin ulkopuolella oleville alueille, joita kutsuttiin malmeiksi: Östermalm, Södermalm, Norrmalm. Ruotsin suurvalta-ajalla rikkaat aateliset, jotka eivät halunneet asua epähygieenisessä ja ahtaassa kaupungissa, rakennuttivat palatsinsa juuri kaupungin ulkopuolelle. Kaupungin asukasluku kasvoi räjähdysmäisesti 1610-luvun 10 000 asukkaasta 60 000 asukkaaseen 1660-luvulla. Tukholmasta tuli lyhyen ajan sisällä kansainvälinen metropoli.
Vuonna 1697 Tukholman vanha linna, Tre Kronor, paloi maan tasalle. Linnan jälleenrakennus aloitettiin heti palon jälkeen. Vanhan linnan tilalle valmistui Nicodemus Tessin nuoremman suunnittelema kuninkaanlinna vuonna 1754.
Ruotsin suurvalta-ajan lopulla kaupungin väkiluvun kasvu pysähtyi. 1600-luvun lopun huonot sadot ja 1710 kaupunkiin iskenyt rutto rasittivat kaupungissa asuvia entisestään. Vasta 1720-luvulla kaupungin taloudellinen kasvu lähti taas vauhtiin. Väkiluku oli vielä vuonna 1800 vain noin 75 000.
1800-luku

1800-luvun alun aikana Tukholman menetti asemansa maan tärkeimpänä vientikeskuksena Göteborgille. Samoin Norrköpingistä tuli lyhyeksi aikaa maan suurin teollisuuskeskus. Teollistumisen myötä Tukholma sai kuitenkin takaisin asemansa maan tärkeimpänä teollisuuskaupunkina 1870-luvun aikana. 1800-luvun lopun aikana kaupungin väkiluku kasvoi ennennäkemättömän paljon. 35 vuoden aikana väkiluku nousi 300 000 henkilöön.  Kaupungin laajetessa otettiin käyttöön uusi asemakaava, jonka inspiraationa oli ollut suorista ja leveistä kaduistaan tunnettu Pariisin asemakaava.
1900-luku

1900-luvun alussa Tukholman asutus alkoi levitä kaupungin tullimuurien ulkopuolelle. Kaupungin laajetessa siihen liitettiin useita lähistön pitäjistä. Vuonna 1903 aloitettiin kaupungin raitiotieverkon sähköistäminen ja ensimmäiset sähkökäyttöiset raitiovaunut otettiin käyttöön vuoden 1904 helmikuussa. Vuonna 1936 otettiin käyttöön Bromman lentoasema, joka oli kaupungin ensimmäinen lentoasema. 1950- ja 60-lukujen noususuhdanteen aikana toteutettiin Norrmalmin uudelleenjärjestely, jossa monet Tukholman keskustan vanhat asuin- ja liikerakennukset purettiin ja niiden tilalle rakennettiin uusi uudenaikainen keskusta, niin sanottu Stockholms City.
1. lokakuuta 1950 otettiin käyttöön Slussenin ja Bandhagenin välillä Tukholman maanalainen Tunnelbanan, joka nykyäänkin on pääosin tuolloisen vasemmanpuoleisen liikenteen mukaisesti rakennettu. Oikeanpuoleinen liikenne otettiin Ruotsissa käyttöön syyskuussa 1967. Uudistuksen yhteydessä raitiovaunuliikenne hävisi Tukholman kaduilta.
Asutus levisi 50-luvulla maanalaisen varrelle rakennettuihin ABC-lähiöihin, joista Vällingby oli ensimmäinen. 1960- ja 70-luvuilla aloitettiin niin sanottu miljoonaohjelma, jonka aikana Tukholman lähelle rakennettiin useita uusia lähiöitä. Tukholman keskustan uudelleenrakennuksen alta väestöä muutti pois kaupungin keskustasta uusiin lähiöihin. Tukholman kaupungin asukasluku oli korkeimmillaan 810 000, vuonna 1961. Tämän jälkeen asukasluku on laskenut hieman, samalla kun Tukholman naapurikuntien asukkaiden määrä on noussut.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tukholman historia Wikimedia Commonsissa
Riddarholmskyrkan on Tukholman vanhin rakennus. Se perustettiin vuonna 1270 fransiskaaniluostariksi. Kirkko on toiminut Ruotsin kuninkaallisten hautauskirkkona, ja sinne on haudattu muun muassa Kustaa II Aadolf ja Kustaa V.
Stockholmsområdet vid 3 000 f.kr.
Illustration av olika historiska vattenstånd i Stockholmstrakten med hjälp av Västerbron
Tukholman kartta n. vuodelta 1888
Nicodemus Tessin nuoremman suunnittelema Tukholman kuninkaallinen linna valmistui vuonna 1754. Tukholman vanhassakaupungissa sijaitseva linna toimii Ruotsin kuninkaan virka-asuntona.
Tukholman kartta 1910-luvulta.
Trinità d'Agultu e Vignola

| Trinità d'Agultu e Vignola (La Trinitàie Vignòla) |
| --- | --- |

 Sijainti Sassarin maakunnassa
 Trinità d'Agultu e Vignola
 Koordinaatit: 40.985°0′0″N, 8.914°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Sassari
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  134 km²
Korkeus:  365 m
Väkiluku:  2 245
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  07038
Suuntanumero(t):    079
Rekisterikilpi:  SS
 
 http://www.comuneditrinita.it/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Trinità d'Agultu e Vignola (galluuriksi La Trinitài e Vignòla) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Sassarin maakunnassa. Kunnassa on arviolta 2 245 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 134 neliökilometriä. Se sijaitsee 365 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trinità d'Agultu e Vignola Wikimedia Commonsissa
Sassarin maakunta
Aggius | Aglientu | Alà dei Sardi | Alghero | Anela | Ardara | Arzachena | Badesi | Banari | Benetutti | Berchidda | Bessude | Bonnanaro | Bono | Bonorva | Bortigiadas | Borutta | Bottidda | Buddusò | Budoni | Bultei | Bulzi | Burgos | Calangianus | Cargeghe | Castelsardo | Cheremule | Chiaramonti | Codrongianos | Cossoine | Erula | Esporlatu | Florinas | Giave | Golfo Aranci | Illorai | Ittireddu | Ittiri | La Maddalena | Laerru | Loiri Porto San Paolo | Luogosanto | Luras | Mara | Martis | Monteleone Rocca Doria | Monti | Mores | Muros | Nughedu San Nicolò | Nule | Nulvi | Olbia | Olmedo | Oschiri | Osilo | Ossi | Ozieri | Padria | Padru | Palau | Pattada | Perfugas | Ploaghe | Porto Torres | Pozzomaggiore | Putifigari | Romana | San Teodoro | Sant’Antonio di Gallura | Santa Maria Coghinas | Santa Teresa Gallura | Sassari | Sedini | Semestene | Sennori | Siligo | Sorso | Stintino | Telti | Tempio Pausania | Tergu | Thiesi | Tissi | Torralba | Trinità d'Agultu e Vignola | Tula | Uri | Usini | Valledoria | Viddalba | Villanova Monteleone
Ultimate

| Ultimate |
| --- | --- |

Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Piirteet
Joukkueen koko:  ruoholla 7, sisällä 5, hiekalla 5
Varusteet:  liitokiekko
Pelikenttä:  jalkapallokenttä
Pelialue:  100 × 37 m
Peliaika:  15 pistettä tai korkeintaan 100 minuuttia
Kilpailutoiminta
Kansainvälinen kattojärjestö:  World Flying Disc Federation
Jäsenliittoja:  Suomen Liitokiekkoliitto (SLKL)
Olympialaisissa:  Ei, mutta kuuluu World Games -turnaukseen ja on Kansainvälisen olympiakomitean tunnustama laji.
MM-kilpailut:  Ultimaten MM-kilpailut (WUGC)
Tärkeimmät kilpailut:  Seurojen MM-kilpailut (WUCC), EM-kilpailut (EUC), Seurojen EM-kilpailut (EUCF)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ultimate (myös ultimate frisbee) on liitokiekolla pelattava joukkuelaji, joka on alun perin kotoisin Yhdysvalloista. Pelin tavoitteena on tehdä ennalta määrätty määrä maaleja eli pisteitä nopeammin kuin vastajoukkue. Maali syntyy, kun pelaaja vastaanottaa syötön joukkuetoveriltaan maalialueella. Molemmista joukkueista on kentällä kerrallaan seitsemän pelaajaa.
Pelialueena on noin jalkapallokentän pituinen, mutta kapeampi, 100 x 37 metrin kokoinen nurmikenttä. Kenttä jakautuu kolmeen osaan vastaavasti kuin amerikkalaisessa jalkapallossa: Kentän molemmissa päissä on 18 metriä pitkät maalialueet.
Ultimate on vauhdikas laji, jonka tunnuspiirteisiin kuuluvat muun muassa kontaktittomuus ja tuomarittomuus. Ultimate vaatii pelaajilta monenlaisia taitoja, tärkeinä osa-alueina heittotaito, pelisilmä ja taktinen ymmärrys sekä hyvä ja monipuolinen fyysinen kunto. Ultimatessa on sekä jaksettava koko 100 minuutin mittainen peliaika että pystyttävä nopeisiin lähtöihin.
Pelin säännöt

Pelin voittaa joukkue, joka on tehnyt nopeammin aiemmin määrätyn määrän maaleja. Tasapeliin peli ei voi päättyä. Maali tehdään vastaanottamalla joukkuetoverin syöttämä kiekko maalialueella.
Yhdessä pelissä tehdään useimmiten 20–40 pistettä, ottelussa pelataan vastaava määrä draiveja. Jokainen draivi on samanlainen, koska ne kaikki alkavat aloitusheitosta ja päättyvät varsinaisen pisteen syntymiseen. Pelaajien vaihtaminen on mahdollista vain pisteiden välillä, ainoastaan loukkaantumistapauksissa pelaajia saa vaihtaa kesken draivin.
Aloitusheitto

Aloitusheitto (pull, throw-off) käynnistää jokaisen draivin (aloitusheiton ja maalin välisestä ajasta puhutaan myös yhtenä pisteenä). Pelin alussa, puoliajan sekä jokaisen maalin jälkeen joukkueet asettavat kentällä olevat 7 pelaajaansa sen maalialueen sisään, jota ne draivin aikana tulevat puolustamaan. Maalin syntymisen jälkeen joukkue puolustaa sitä maalia, johon se viimeksi teki maalin. Tämä sääntö tasoittaa sää- tai kenttäolosuhteista johtuvat olosuhde-erot, jotka paikoitellen vaikuttavat pelin kulkuun varsin merkittävästi. Pelin alussa puolustettava pääty määrätään arpomalla. Aloitusheiton heittää aina puolustamaan lähtevä joukkue eli se, joka viimeksi teki maalin.
Kun joukkueet ovat ”omilla” maalialueillaan, puolustuksen heittävä pelaaja kysyy usein kättä nostamalla heittolupaa hyökkäävältä joukkueelta. Hyökkäävällä joukkueella on maalin syntymisestä lukien 60 sekuntia aikaa ilmoittaa valmiudestaan, yleensä jonkun pelaajan käden nostolla. Tämän jälkeen puolustus heittää kiekon ollessaan valmis, kuitenkin niin, että maalin syntymisestä aloitusheiton lähtemiseen saa kulua enintään 75 sekuntia.
Aloitusheiton tavoitteena on lentää mahdollisimman kauas niin, että se toisaalta pysyy kentän sisäpuolella ja toisaalta leijuu ilmassa niin kauan, että puolustus ehtii mahdollisimman hyvin asettua asemiinsa. Aloitusheiton saa ottaa kiinni ilmasta tai antaa sen pudota vapaasti maahan. Kummassakin tapauksessa hyökkäys saa kiekon haltuun saatuaan lähteä välittömästi hyökkäämään kohti vastustajan maalia. Kuitenkin, jos hyökkäävä pelaaja koskee kiekkoon ja se tämän jälkeen putoaa maahan, menettää hyökkäävä joukkue hyökkäysvuoronsa ja puolustava joukkue saa kiekon haltuunsa siitä kohtaa, missä kiekko putosi maahan.
Jos kiekko joutuu aloitusheitosta suoraan ulos pelikentältä koskematta kentän sisään, saa hyökkäävä joukkue tuoda kiekon suoraan brick-pisteelle, joka sijaitsee leveyssuunnassa keskellä kenttää 20 metrin päässä maaliviivasta. Mikäli kiekko osuu kenttään ja sitten menee sivurajasta ulos, tulee kiekko laittaa peliin kohdasta, jossa kiekko ylitti sivurajan; mikäli kiekko osuu kenttään ja sitten menee päädystä ulos, saa kiekon tuoda omalle maaliviivalleen kiekon ulosmenokohtaan. Jos kiekko menee ulos ennen brick-pistettä, saa kiekon tuoda ulosmenokohtaan keskelle kenttää.