stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Duke Kahanamoku
Yksityiselämä

Vuonna 1940 hän meni naimisiin tanssiopettaja Nadine Alexanderin kanssa. Heillä ei ollut lapsia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Duke Kahanamoku Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Miesten 100 metrin vapaauinnin olympiavoittajat
Miesten 4 × 200 metrin vapaauintiviestin olympiavoittajat
Ella Andberg

Ella Andberg (s. 1994) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän siirtyi Pohjois-Haagan Urheilijoista kaudeksi 2015 Kakkosessa pelanneeseen Helsingin Palloseuraan. Kausina 2017–2020 HPS pelasi Ykkösessä, jossa Andbergille kertyi 83 ottelua ja 56 tehtyä maalia. Hän oli sarjan paras maalintekijä 18 maalillaan kaudella 2017 ja 21 maalillaan kaudella 2018. Kaudella 2021 HPS pelasi Kansallisessa liigassa, jossa Andberg pelasi ensimmäisen ottelunsa huhtikuussa 2021 Kuopion Palloseuraa vastaan. Andberg lopetti uransa HPS:n edustusjoukkueessa kauden 2022 jälkeen. Seuraavalla kaudella hän pelasi HPS:n kakkosjoukkueessa Kakkosta ja teki 13 sarjaottelussa 13 maalia.
Andberg aloitti marraskuussa 2019 työt Helsingin Palloseuran seurasihteerinä. Hän on työskennellyt HPS:ssa myös toimistopäällikkönä.
Arvidsjaurin kunta

| Arvidsjaurin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Lappi
Keskustaajama:  Arvidsjaur
Kuntakoodi:  2505
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  5 655,59 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  6 145
 – Väestötiheys:  1,1 as./km²
 
 www.arvidsjaur.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Trollforsen Piitimenjoessa.
Benbryteforsen.
Arvidsjaurin kunta (ruots. Arvidsjaurs kommun) on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Arvidsjaur.
Kunnan maapinta-ala on 5 655,59 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 145 henkeä (31.12.2020).
Alkujaan saamelaisten kohtauspaikkana tunnettu Arvidsjaur on nykyisin kauppa- ja puuteollisuuspaikkakunta. Yhtenä nähtävyytenä onkin saamelaiskylä 1700-luvun lopulta. Lisäksi nähtävänä on kivikautisia asuinpaikkana. Paikallinen G. Hermanssonin suunnittelema kirkko vuodelta 1902 on myös nähtävyys. Arvidsjaurissa sijaitsee myös Ruotsin suurin luonnonsuojelualue Reivon.
Vuonna 2007 kunnassa oli 6,45 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Ruotsin pohjoisosassa pitäjiä perustettiin hitaammin kuin eteläosissa. Arvidsjaurin pitäjä erotettiin Piitimen pitäjästä vuonna 1606. Arvidsjaurista puolestaan erotettiin Arjeplogin pitäjä vuonna 1640. Vuonna 1862 Malån pitäjä erotettiin Arvidsjaurista ja siirrettiin Västerbottenin lääniin. Samana vuonna pitäjistä tuli maalaiskuntia. Tämän jälkeen kunnan rajoja ei ole muutettu vuosien 1952 ja 1971 suurista kuntauudistuksista huolimatta. Vuosina 1895–1962 Arvidsjaurin taajama oli taajaväkinen yhdyskunta.
Väestönkehitys

| Arvidsjaurin kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 11 096 | 11 096 |
| 1955 | 1955 |    | 10 754 | 10 754 |
| 1960 | 1960 |    | 10 317 | 10 317 |
| 1965 | 1965 |    | 9 374 | 9 374 |
| 1970 | 1970 |    | 8 311 | 8 311 |
| 1975 | 1975 |    | 8 050 | 8 050 |
| 1980 | 1980 |    | 8 392 | 8 392 |
| 1985 | 1985 |    | 8 185 | 8 185 |
| 1990 | 1990 |    | 8 081 | 8 081 |
| 1995 | 1995 |    | 7 788 | 7 788 |
| 2000 | 2000 |    | 7 148 | 7 148 |
| 2005 | 2005 |    | 6 814 | 6 814 |
| 2010 | 2010 |    | 6 529 | 6 529 |
| 2015 | 2015 |    | 6 471 | 6 471 |
| 2020 | 2020 |    | 6 145 | 6 145 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 528 | 8,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 50 | 0,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 271 | 4,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 5 622 | 86,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 38 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 43 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 178 209 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 77 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,8 %
18–64-vuotiaat: 55,8 %
65 vuotta täyttäneet: 26,5 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,0 | 4,8 |
|   | jalostus | 17,0 | 19,6 |
|   | palvelut | 76,8 | 73,3 |
|   | tuntematon | 2,2 | 2,2 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 927 | 2 978 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 98,3 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 78,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 390 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Arvidsjaur | 4 635 |
| 2 | Glommersträsk | 272 |
| 3 | Moskosel | 232 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Abborrträsk
Lauker
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Abborrträsk
Auktsjaur
Lauker
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Järvträsk
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Arvidsjaurin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 1 | 1 | 3 | 3 | 3 | 5 | 3 | 4 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 7 | 9 | 7 | 6 | 5 | 4 | 5 | 4 | 4 | 4 | 3 | 8 | 9 | 10 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 21 | 21 | 23 | 25 | 24 | 25 | 21 | 24 | 22 | 17 | 20 | 15 | 12 | 11 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 7 | 6 | 5 | 4 | 5 | 5 | 5 | 5 | 8 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 1 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 31 | 31 | 31 | 29 | 29 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Arvidsjaurin piiri.
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Arvidsjaur
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Arvidsjaur
Arvidsjaurs kbfd
Glommersträsks kbfd
Seurakunnat > Kirkot

Arvidsjaurin kirkko
Glommersträskin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Arvidsjaurin kunnan kotisivut
Paikallisen hiihtoseuran kotisivut
Ratsastusyhdistyksen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Arvidsjaurs kommun – Kunta- ja pitäjäjaon kehitys on käännöstä kuntaa ja pitäjää koskevista artikkeleista.
Norrbottenin läänin kunnat
Käännös suomeksi
Erik af Wetterstedt

Erik af Wetterstedt.
Erik af Wetterstedt (1736–1822) oli ruotsalainen virkamies. Hänet nimitettiin Suomen maanmittauskonttorin johtajaksi 1771, ja vuodesta 1777 hän oli koko Ruotsin maanmittauskonttorin ylijohtaja. Hän oli Kustaa III:n mukana tämän Suomen-matkalla, oli mukana laatimassa suunnitelmia Suomen hallinnolliseksi jaoksi ja osallistui Suomen maatalouden kehittämiseen. Uppsalan läänin maaherra hänestä tuli 1794 ja yleisten asiain valmistelukunnan jäsen. Hänestä tuli kreivi 1806, ja presidentin arvonimen hän sai 1817.
Hänen poikansa oli hovikansleri, ulkoministeri Gustaf af Wetterstedt.
Eijsden

| Eijsden Èèsjde |
| --- | --- |
 Eijsdenin linna.
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 50°47′N, 5°43′E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Limburg
Yhdistetty Eijsden-Margratenin kunnaksi:  2011
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Manon Pelzer
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  20,76 km²
 – Maa:  19,76 km²
 – Josta vettä:  1 km² 
Väkiluku (31.12.2008):  11 427
 – Väestötiheys:  578 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.eijsden.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eijsden (limburgiksi Èèsjde) oli kunta Limburgin provinssissa Alankomaissa. Asukkaita kunnassa oli 11 427 vuoden 2008 lopulla ja väestötiheys on 578 as./km². Kunnan pinta-ala oli 20,76 neliökilometriä, josta vettä oli 1 km². Kunnan keskuspaikkakunta oli samanniminen kuin kuntakin.
Eijsdenin naapurikunnat olivat Maastricht pohjoisessa, Margraten idässä, Voeren etelässä ja Wezet lännessä. Kaksi viimeisenä mainittua kuuluvat Belgiaan.
Eijsdenin kylä sijaitsee Maasjoen itärannalla. Kunnan läpi kulki rautatie ja A2-moottoritie Maastrichtistä Belgian Liègeen.
Eijsden ja naapurikunta Margraten yhdistyivät Eijsden-Margrateniksi vuoden 2011 alussa.
Asutuskeskukset

Eijsdenin asutuskeskukset ja niiden väkiluvut vuonna 2005:
Tunnettuja asukkaita

Eugène Dubois, antropologi ja geologi
Giel Haenen, jalkapalloilija
Jo Maas, pyöräilijä
Jef Pleumeekers, poliitikko
Betsie Smeets, näyttelijä
Jacques Vrancken, pyöräilijä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eijsden Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Erik af Hällström

Erik Mikael af Hällström (11. tammikuuta 1897 Ulvila – 21. helmikuuta 1951 Helsinki) oli suomenruotsalainen juristi. Hän oli Helsingin yliopiston siviilioikeuden (ruotsinkielinen) professori vuodesta 1940.
Af Hällström oli yhteiskunnallisesti ja kulttuurisesti aktiivinen. Hän oli muun muassa suomenruotsalaisten kansankäräjien keskushahmoja.
Hän oli suomalaisen aatelissuvun af Hällström jäsen.
Dravuni

Dravuni
| --- | --- |
Sijainti:  Ba (d) (käännä suomeksi) Fidži
Saariryhmä:  Kadavusaaret
Merialue:  Tyyni valtameri
Korkein kohta:  40 m
Pinta-ala:  0,8 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  125
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Dravuni on atolli Fidžillä. Se kuuluu Kadavusaarten saariryhmään ja sen pinta-ala on 0,8 neliökilometriä. Saarella on yksi kylä, jossa sen kaikki noin 125 asukasta asuvat.
Tunnettuja asukkaita

Kaliopate Tavola, Fidžin ulkoministeri
Aiheesta muualla

Dravuni Island (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Emma Livry

Emma Livry
Emma Livry (24. syyskuuta 1842 – 26. heinäkuuta 1863) oli romantiikan ajan ranskalainen balettitanssija. Hän opiskeli Marie Taglionin johdolla.
Livry teki 16-vuotiaana debyyttinsä Théâtre de l'Académie Royale de Musiquessa roolilla baletissa La Sylphide. Marie Taglioni teki oppilastaan varten koreografian Jacques Offenbachin balettiin Le Papillon, joka sai kantaesityksensä Pariisissa 26. marraskuuta 1861.
Livry sai marraskuussa 1862 vakavat palovammat Auberin oopperan La muette de Portici harjoituksissa. Hän ei toipunut koskaan, vaan kuoli noin kahdeksan kuukautta myöhemmin ja tuli haudatuksi Cimetière de Montmartreen. Hän oli menehtyessään vain 20 vuoden ikäinen.
Dravidakielet

Dravidakielet ja niiden luokittelu
Dravidakielet ovat nykyään lähinnä Etelä-Intiassa ja Sri Lankassa, mutta myös Pakistanin, Nepalin sekä Itä- ja Keski-Intian alueella puhuttavia kieliä. Dravidakieliä on noin 26 ja niitä puhuu yhteensä yli 215 miljoonaa ihmistä. Puhutuimmat näistä kielistä ovat tamili, malajalam, telugu ja kannada. Tutkimuksen kannalta merkittävänä dravidakielenä on huomioitava myös Pakistanin alueella puhuttava brahui.
Dravidakielet ovat sukua keskenään, mutta niiden ei ole osoitettu olevan sukua minkään toisen kieliperheen kanssa. Jotkut ovat yhdistäneet ne muinaiseen elamien isolaattikieleen, kuten esimerkiksi McAlpin 1970-luvulla.
Indus-kulttuurin kielen arvellaan myös olleen dravidalainen. Kielestä on säilynyt sinetti- ja piirtokirjoitustekstejä, joissa on käytetty paljon kuva-aineksiin pohjautuvaa kirjoitusjärjestelmää. Vaikka kielestä ei ole pystytty tulkitsemaan kuin muutamia kymmeniä merkkejä, dravidakielille tyypillisiä homonymiatapauksia esiintyy myös Indus-kulttuurin kielessä. Samoin kielen rakenteessa on paljon samankaltaisuuksia nykyisten dravidakielten kanssa. Sanalla "dravida" on alun perin viitattu vain tamilien kieleen ja kansaan.
Luokittelu

Dravidakieliä on noin 26 ja ne jakautuvat neljään ryhmään.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Etelädravidalaiset kielet | Eteläiset keskidravidalaiset kielet | Keskidravidalaiset kielet | Pohjoisdravidalaiset kielet |
| allar, arwi, bellery, tamili, malayalam, kannada, tulu, badaga, kanikkara, kodagu, irula, kota, toda | abujmaria, gondi, telugu, kui, kuvi, manda, pengo | kolami, gadaba, naiki, ollari, parji | kurukh, malto, brahui |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dravidakielet Wikimedia Commonsissa
Destination Films

Destination Films on Sony Pictures Entertainmentin omistama tuotantoyhtiö. Yhtiö keskittyy tuottamaan pääasiassa toiminta-, trilleri-, scifi- ja kauhuelokuvia.
Alkuperäisen Destination Filmsin perustivat vuonna 1998 elokuvatuottajat Brent Baum ja Steve Stabler. Yhtiö lopetti toimintansa kannattamattomana vuonna 2001. Sen toiminta käynnistyi uudelleen heti seuraavana vuonna, kun siitä tuli osa Columbia TriStar Home Entertainmentia. Vuonna 2007 yhtiö siirtyi Sony Pictures Worldwide Acquisitionsin alaisuuteen, joka on julkaissut osan tuottamistaan elokuvista Destination Filmsin kautta.
Destination Filmsin tuottamia elokuvia ovat muun muassa Operaatio Kashmir, Shiri, Metropolis, Cowboy Bebop: The Movie, A Love Song for Bobby Long, Into the Sun, Vampires: The Turning, Steamboy, The Squid and the Whale, Tiedän mitä teit viime kesänä 3, Thomas and the Magic Railroad (TATMR), The Good Night, Revolver, Harry Brown ja Welcome to the Rileys.
Aiheesta muualla

Destination Films Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Destination Filmsin sivut arkistoituna. Web Archive 2006. Edellyttää Flash Playeria.
Erik ja Alrik

Erik ja Alrik taistelevat suitsillaan. Piirros 1800-luvulta.
Erik ja Alrik olivat islantilaisen Ynglingien saagan mukaan Ynglinga-sukuun kuuluneita Ruotsin kuninkaita. Kronikoitsija Snorri Sturluson kertoo Erikin ja Alrikin olleen kuningas Agnen poikia ja hallinneen yhdessä. He olivat muita taitavampia ratsastajia, ja kerran, kun he olivat ratsastaneet pois parhailla hevosillaan, he eivät palanneetkaan, vaan heidät löydettiin kuolleina. Koska he olivat aseettomia, heidän uskottiin tappaneen toisensa suitsillaan.
Erikiä ja Alrikia pidetään taruhenkilöinä.
Dejan Tomašević

| Dejan Tomašević |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Dejan Tomašević
Syntynyt: 6. toukokuuta 1973 (ikä 51) Belgrad, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
Kansalaisuus:   Serbia
Koripalloilija
Pelipaikka:  Sentteri
Pituus:  208 cm
Paino:  105 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1990–1991 1991–1995 1995–1999 1999–2001 2001–2002 2002–2005 2005–2008 2008–2009:   KK Borac Čačak  KK Crvena zvezda  KK Partizan  KK Budućnost Podgorica  TAU Cerámica  Pamesa Valencia  Panathinaikos BC  PAOK Thessaloniki BC
Maajoukkueet
1995–2003 2003–2005:   Jugoslavia  Serbia ja Montenegro
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Jugoslavian liittotasavalta.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Jugoslavian liittotasavalta.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Jugoslavian liittotasavalta.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Jugoslavian liittotasavalta> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kreikka 1998 |  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2002 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kreikka 1995 |  |  |
|  Kultaa | Espanja 1997 |  |  |
|  Kultaa | Turkki 2001 |  |  |
|  Pronssia | Ranska 1999 |  |  |
Dejan Tomašević (serb. Дејан Томашевић; s. 6. toukokuuta 1973 Belgrad) on serbialainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Ura > Seurajoukkueet

Tomašević pelasi koripalloa KK Borac Čačakin juniorijoukkueissa, joista hän nousi edustusjoukkueeseen kaudeksi 1990–1991. Kauden päätteeksi hän siirtyi KK Crvena zvezdaan, jossa hän pelasi vuoteen 1995 asti. Seuran paidassa Tomašević voitti Serbia ja Montenegron-mestaruuden vuosina 1993 ja 1994. Vuodet 1995–1999 hän pelasi KK Partizanissa, jossa hän voitti niin ikään kaksi maan mestaruutta. Lisäksi hänet valittiin kaudella 1997–1998 sarjan arvokkaimmaksi pelaajaksi ja hän voitti Euroliigan levypallotilaston. Vuosiksi 1999–2001 Tomašević siirtyi KK Budućnost Podgoricaan, jossa hän voitti jälleen kaksi kertaa Serbia ja Montenegro-mestaruuden. Hänet valittiin myös kauden 2000–2001 arvokkaimmaksi pelaajaksi Euroliigassa.
Vuonna 2001 hän siirtyi ensimmäistä kertaa ulkomaille, TAU Cerámicaan. Kausi päättyi Espanjan-mestaruuteen ja Tomašević siirtyi kolmeksi kaudeksi Pamesa Valenciaan. Seuran paidassa hän voitti Eurocupin. Vuonna 2005 Tomašević siirtyi Panathinaikosiin, jossa hän voitti ainoan Euroliiga-mestaruutensa kaudella 2006–2007. Kauden 2008–2009 Tomašević pelasi PAOK Thessalonikissa ja lopetti ammattilaiskoripallon tämän jälkeen.
Ura > Maajoukkue

Maajoukkuetasolla Tomašević edusti Jugoslaviaa ja myöhemmin Serbia ja Montenegroa. Hän voitti Euroopan-mestaruuden vuosina 1995, 1997 ja 2001. Lisäksi hän voitti EM-pronssia vuonna 1999. MM-tasolla Tomašević juhli kaksi kertaa maailmanmestaruutta vuosina 1998 sekä 2002. Olympialaisista hän voitti hopeaa vuonna 1996. Tomašević edusti maataan myös vuosien 2000 ja 2004 olympialaisissa.
Aiheesta muualla

Euroliigan pelaajaprofiili (englanniksi)
Sports-Reference (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Jugoslavian joukkue – Kesäolympialaiset 1996
4 Bodiroga |
5 Danilović |
6 S. Obradović |
7 Lončar |
8 Paspalj |
9 Berić |
10 Đorđević |
11 Rebrača |
12 Divac |
13 Savić |
14 Tomašević |
15 Topić |
Valmentaja Z. Obradović
Draw the Line

| Draw the Line Aerosmith |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesä-lokakuu 1977
 Julkaistu: joulukuu 1977
 Tuottaja(t): Jack Douglas, Aerosmith, David Krebs, Steve Leber
 Tyylilaji: hard rock, bluerock
 Kesto: 35.14
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Aerosmithin muut julkaisut
| Rocks 1976 | Draw the Line 1977 | Night in the Ruts 1979 |
Singlet albumilta Draw the Line
 ”Draw the Line” Julkaistu: 6. lokakuuta 1977  ”Kings and Queens” Julkaistu: 21. helmikuuta 1978  ”Get it Up” Julkaistu: 6. huhtikuuta 1978
Draw the Line on yhdysvaltalaisyhtye Aerosmithin viides, vuonna 1977 julkaistu albumi. Ilmestyttyään levyltä ei noussut hittikappaleita ja se herätti vain vähän kiinnostusta.
Kappaleluettelo

Draw the Line – 3.23
I Wanna Know Why – 3.09
Critical Mass – 4.53
Get it Up – 4.02
Bright Light Fright – 2.19
Kings and Queens – 4.55
The Hand That Feeds – 4.23
Sight for Sore Eyes – 3.56
Milk Cow Blues – 3.23
Kokoonpano

Steven Tyler – laulu, huuliharppu, piano kappaleessa "Kings and Queens", taustalaulu
Joe Perry – kitara, slide-kitara, taustalaulu, laulu kappaleessa "Bright Light Fright"
Brad Whitford – Kitarat kappaleissa "Kings and Queens", "I Wanna Know Why", "The Hand That Feeds" ja "Milk Cow Blues"
Tom Hamilton – basso
Joey Kramer – rummut
Stan Bronstein – saksofoni kappaleessa "I Wanna Know Why" and "Bright Light Fright"
Scott Cushnie – piano kappaleissa "I Wanna Know Why" and "Critical Mass"
Karen Lawrence – taustalaulu kappaleessa "Get It Up"
Jack Douglas – mandoliini kappaleessa "Kings and Queens"
Paul Prestopino – akustinen kitara, banjo kappaleessa "Kings and Queens"
Eeva Sassi-Korhonen

Eeva (Eva-Stina) Sassi-Korhonen (o.s. Laurikkala 5. huhtikuuta 1895 Heinjoki – 7. joulukuuta 1937 Leningrad) oli suomalainen Suomen Kommunistisen Puolueen organisaattori joka teloitettiin Stalinin puhdistusten aikana. Hän tuli tunnetuksi 1920-luvulla Suomessa niin sanotun Eeva Korhos-jutun yhteydessä. Sassi-Korhonen käytti 1920-luvulla myös puoluenimiä ”Aino Keihänen” ja ”Hilja Hiltunen”.