stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
No niin

| No niin Suurlähettiläät |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1993
 Tuottaja(t): Kari Hurri & Pekka Witikka
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 46.15
 Levy-yhtiö: Reel Art
Suurlähettiläiden muut julkaisut
| Lämmittäkää vettä ja tuokaa pyyhkeitä 1992 | No niin 1993 | Pientä puhetta 1995 |
No niin on Suurlähettiläiden vuonna 1993 julkaistu kolmas albumi. Tunnetuimpia kappaleita albumilta ovat "Jos huominen tuo jotain uutta", "Sinä", ja "Kun tänään lähden".
Kappaleet

Päässä pyörii taas – 3.23
Jos huominen tuo jotain uutta – 4.01
Samaan uneen – 3.51
Sinä – 4.42
Kun tänään lähden – 3.47
Valot ja varjot – 3.56
Hei, hyvää päivää – 4.53
Heiluttaa – 4.25
Saippuaa – 3.48
Alakertaan – 4.46
Kaupunki nukkuu – 4.43
Aiheesta muualla

No niin discogs.com -sivustolla
Natriumklooriasetaatti

| Natriumklooriasetaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  3926-62-3
PubChem CID:  23665759
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C2H2ClO2Na
Moolimassa:  116,476
Ulkomuoto:  Väritön tai valkoinen kiteinen aine
Sulamispiste:  Hajoaa
Liukoisuus veteen:  85 g/100 ml (25 °C)
Natriumklooriasetaatti (C2H2ClO2Na) on kloorietikkahapon natriumsuola. Yhdistettä käytetään orgaanisessa synteesissä valmistettaessa muita tuotteita.
Ominaisuudet

Natriumklooriasetaatti on huoneenlämpötilassa kiteistä väritöntä tai valkoista ainetta. Se liukenee hyvin veteen neutraaliksi liuokseksi, mutta vain huonosti orgaanisiin liuottimiin. Vesiliuoksessa se hydrolysoituu hitaasti natriumkloridiksi ja glykolihapoksi. Hydrolyysinopeus riippuu lämpötilasta ja pH:sta.
Valmistus ja käyttö

Natriumklooriasetaattia valmistetaan joko panos- tai jatkuvatoimisella prosessilla neutraloimalla kloorietikkahappoa joko natriumhydroksidilla tai natriumkarbonaatilla.
Natriumklooriasetaatin käyttökohteet ovat pitkälti samoja kuin kloorietikkahapon. Siitä valmistetaan muun muassa karboksimetyyliselluloosaa, pinta-aktiivisia aineita ja lääkkeitä.
Neuvostoliiton kielipolitiikka

Komipermjakin kieliopin oppikirjan etusivu.
Neuvostoliiton kielipolitiikalla viitataan Neuvostoliiton suhtautumiseen eri kansallisuuksien kieliin. Vaikka virallista kieltä ei ollut, Neuvostoliitossa venäjällä oli yleisliittolaisen kielen asema. Venäjän kieltä opiskeltiin kaikissa Neuvostoliiton tasavalloissa ja virastoissa oli osattava venäjää.
Venäjän ohella Neuvostoliitossa oli eri kansallisuuksien pienempiä kieliryhmiä, jotka ajoittain joutuivat syrjittyyn asemaan. Eri tasavalloissa myös kansan oma kieli oli alueesta riippuen merkittävässä asemassa.
Lainsäädäntö

Bolševikkijohtaja Vladimir Lenin vastusti venäjän kielen pakolla opettamista ja venäjän määräämistä valtakunnalliseksi kieleksi, joten Neuvostoliiton perustuslaissa ei kieliasiaa mainittu. Myös neuvostotasavaltojen perustuslaeista kielipykälä puuttui lukuun ottamatta Azerbaidžania, Gruusiaa ja Armeniaa, joiden paikallisilla kielillä oli tasavallan perustuslaissa vahvistettu asema.
Neuvostoliiton perustuslaissa säädettiin kuitenkin kansalaisten oikeudesta äidinkieliseen kouluun (45 §), oikeudesta äidinkieliseen oikeudenkäyntiin (159 §) sekä siitä, että Neuvostoliiton Korkeimman neuvoston päätökset ja muut asiakirjat julkaistiin neuvostotasavaltojen kielillä (116 §).
Venäläistämisohjelma

NKP:n keskuskomitea teki syksyllä 1978 venäjän kielen opetuksen tehostamista koskevan salaisen päätöksen, joka oli otsikoitu Venäjän kielen omaksumisen ja opettamisen edistämisestä kaikissa neuvostotasavalloissa. Tavoitteena Neuvostoliiton kielipolitiikassa oli täydellinen kaksikielisyys ei-venäläisissä neuvostotasavalloissa. Venäjän neuvostotasavaltaa kaksikielisyyden tavoite ei koskenut.
Niilo Tammilehto

Niilo Sigfrid Tammilehto (ent. Eklund; 17. heinäkuuta 1908 Pirkkala – 30. kesäkuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen teknikko ja autoalalla toiminut yritysjohtaja ja yrittäjä, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen vuonna 1971.
Tammilehdon vanhemmat olivat puuseppä Karl David Eklund ja Anna Maria Velander ja puoliso vuodesta 1943 Svea Cecilia Maria Österberg. Tammilehto opiskeli Tampereen teknillisessä oppilaitoksessa autoteknikoksi. Hän työskenteli vuodesta 1926 Tampereen Autotuonti Oy:ssä ja siirtyi sitten Oulun Auto ja Kumi Oy:n isännöitsijäksi. Sitten hän toimi myyntipäällikkönä sekä autokorjaamoiden johtajana useissa yrityksissä. Talvisodan aikana hän toimi puolustusministeriön tarkastustoimistossa ja jatkosodassa autokorjaamon päällikkönä. Sodan aikana Tammilehdon perustama yritys Metsätalous Oy valmisti häkäpönttöautojen polttoainetta. Sotien jälkeen Tammilehdolla oli autokorjaamo Taka-Töölössä. Töölön Autoliike Oy:n toimitusjohtajana hän oli vuodesta 1948 alkaen, vuodesta 1954 Niilo Tammilehto Oy:n toimitusjohtaja ja vuodesta 1967 Metallitalossa toimineen Hakaniemen Auto Ky:n toimitusjohtaja. Hänen myymiään automerkkejä olivat muun muassa Simca ja Fiat. Tammilehdon Autokorjaamo Oy toimi Pitäjänmäessä itsenäisenä yhtiönä.
Tammilehto vaikutti Autokauppiaat ry:n hallituksessa ja sen puheenjohtajana, Pienteollisuuden Keskusliiton hallituksessa, Autokorjaamoiden Liiton puheenjohtajana, Autoalan Työnantajaliiton varapuheenjohtaja sekä Autoalan Keskusliiton hallituksen jäsenenä ja puheenjohtajana.
Nonakosaani

Nonakosaanin rakenne
Nonakosaani eli n-nonakosaani (C29H60) on 29-hiilinen suoraketjuinen alkaani, jossa kaikki hiilet ovat sitoutuneet toisiinsa yksinkertaisella sidoksella. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan  kiinteää ainetta. Nonakosaanin rakennekaava on CH3(CH2)27CH3, moolimassa 408,799 g/mol, sulamispiste 63,7 °C, kiehumispiste 443 °C, tiheys 0,8083 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), taitekerroin 1,4529 ja CAS-numero 630-03-5. Nonakosaani ei käytännössä liukene veteen, mutta liukenee bentseeniin ja erittäin hyvin etanoliin, dietyylieetteriin ja asetoniin  sekä hieman kloroformiin.
Yhdistettä esiintyy kasveissa ja kukkien tuoksuissa sekä semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
| C28 | C29 | C30 |
| --- | --- | --- |
| Oktakosaani | Nonakosaani | Triakontaani |
Aiheesta muualla

PubChem: Nonacosane (englanniksi)
ChemBlink: Nonacosane (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Nonacosane (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Nonacosane (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Nonacosane (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound - 29Hy (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - 29Hy (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Nonacosane (englanniksi)
Niilo Söyrinki

Niilo Söyrinki rehtorivuosinaan 1964.
Niilo Söyrinki (5. joulukuuta 1907 Vesilahti – 23. huhtikuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä.
Söyrinki kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen klassillisesta lukiosta 1926. Seuraavana vuonna hän kirjoittautui Helsingin yliopistoon, jossa opiskeli ensin biologiaa myöhemmin kasvitiedettä. Filosofian kandidaatiksi Söyrinki valmistui 1934 ja tohtoriksi 1938.
Söyrinki toimi Helsingin yliopiston kasvitieteen apulaisprofessorina 1945–1960. Hän siirtyi vasta perustetun Oulun yliopiston kasvitieteen professoriksi 1960 ja toimi virassa aina eläkkeelle siirtymiseensä vuoteen 1971 saakka. Vuosina 1963–1965 Söyrinki toimi myös Oulun yliopiston rehtorina.
Söyrinki oli luonnonsuojelun edelläkävijöitä Suomessa. Hän oli perustamassa Suomen luonnonsuojeluliiton edeltäjää Suomen luonnonsuojeluyhdistystä 1938.
Niilo Söyringin veli oli pastori, kansanopiston johtaja Sulo Iivari Söyrinki.
Nonadekaani

| Nonadekaani |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  629-92-5
PubChem CID:  12401
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C19H40
Moolimassa:  268,53 g/mol
Sulamispiste:  31,5 °C
Kiehumispiste:  330 °C
Tiheys:  0,7855 g/cm3 (20 °C)
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Nonadekaani eli n-nonadekaani (C19H40) on 19-hiilinen suoraketjuinen alkaani. Se on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan kiinteää vahamaista ainetta, joka ei käytännössä liukene veteen. Liukenee hieman etanoliin ja on liukoinen hiilitetrakloridiin, dietyylieetteriin ja asetoniin. Nonadekaanin rakennekaava on CH3(CH2)17CH3, moolimassa 268,53 g/mol, sulamispiste 31,5 °C,  kiehumispiste 330 °C (760 mmHg paineessa), tiheys 0,7855 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), leimahduspiste 100 °C (c.c.), itsesyttymislämpötila 230 °C, taitekerroin 1,4409 (20 °C) ja CAS-numero 629-92-5.
Nonadekaania esiintyy useissa kasveissa, niiden tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
| C18 | C19 | C20 |
| --- | --- | --- |
| Oktadekaani | Nonadekaani | Eikosaani |
Aiheesta muualla

PubChem: Nonadecane (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Nonadecane (englanniksi)
Food Component Database(FooDB): Nonadecane (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Nonadecane (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound - 19Hy (englanniksi)
Pherobase:  Semiochemical - 19Hy (englanniksi)
Yksinkertaisimmat hiilivedyt
Nonatriakontaani

Nonatriakontaanin rakenne
Nonatriakontaani eli n-nonatriakontaani (C39H80) on 39-hiilinen suoraketjuinen alkaani, jossa kaikki hiilet ovat sitoutuneet toisiinsa yksinkertaisella sidoksella. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan kiinteää. Nonatriakontaanin rakennekaava on CH3(CH2)37CH3, moolimassa 549,069 g/mol, sulamispiste 78-82 °C, kiehumispiste 517,5 °C, leimahduspiste 397,5 °C, tiheys 0,816 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), taitekerroin 1,455 ja CAS-numero 7194-86-7.
Yhdistettä esiintyy luonnossa eliöiden semiokemikaalina.
| C38 | C39 | C40 |
| --- | --- | --- |
| Oktatriakontaani | Nonatriakontaani | Tetrakontaani |
Aiheesta muualla

PubChem: Nonatriacontane (englanniksi)
ChemBlink: Nonatriacontane (englanniksi)
GuideChem: Nonatriacontane (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - 39Hy (englanniksi)
Niterói

| Niterói |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 22°52′58″S, 43°06′14″W 
Valtio:  Brasilia
Osavaltio:  Rio de Janeiro
Alue:  Kaakkoinen alue
Perustettu:  22. marraskuuta 1573
Hallinto:  
 – Pormestari:  
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  129.375 km²
Väkiluku (2006)  ():  476 669
 – Väestötiheys:  3684.4 as./km²
 – Metropolialue:  11 620 000
Aikavyöhyke:  UTC-3
 – Kesäaika:  UTC-2
 
 www.niteroi.rj.gov.br 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Niterói on kaupunki Rio de Janeiron osavaltiossa Kaakkois-Brasiliassa. Kaupungin asukasluku on 487 562 (2010) ja pinta-ala 407,1 km².
Hallinnollinen jako

Niterói on jaettu kahteentoista alueeseen. Alueet jakautuu vielä 48 kaupunginosaan.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Badu  Baldeador  Barreto  Boa Viagem  Cachoeiras  Cafubá  Camboinhas  Cantagalo  Caramujo  Centro  Charitas  Cubango  Engenhoca  Engenho do Mato  Fátima  Fonseca  |  Gragoatá  Icaraí  Ilha da Conceição  Ingá  Itacoatiara  Itaipu  Ititioca  Jacaré  Jurujuba  Largo da Batalha  Maceió  Maria Paula  Matapaca  Morro do Estado  Muriqui  Pé Pequeno  |  Piratininga  Ponta d'Areia  Rio do Ouro  Santa Bárbara  Santana  Santa Rosa  São Domingos  São Francisco  São Lourenço  Sapê  Tenente Jardim  Várzea das Moças  Viçoso Jardim  Vila Progresso  Viradouro  Vital Brazil  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Niterói Wikimedia Commonsissa
Niterói
Nonatetrakontaani

Nonatetrakontaani eli n-nonatetrakontaani (C49H100) on 49-hiilinen suoraketjuinen alkaani, jossa kaikki hiilet ovat sitoutuneet toisiinsa yksinkertaisella sidoksella. Nonatetrakontaanin rakennekaava on CH3(CH2)47CH3, moolimassa 689,32 g/mol, kiehumispiste 573,6 °C, leimahduspiste 497,7 °C, tiheys 0,823 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), taitekerroin 1,459 ja CAS-numero 7098-27-3.
| C48 | C49 | C50 |
| --- | --- | --- |
| Oktatetrakontaani | Nonatetrakontaani | Pentakontaani |
Aiheesta muualla

PubChem: Nonatetracontane (englanniksi)
GuideChem: Nonatetracontane (englanniksi)
Royal Society of Chemistry, ChemSpider: Nonatetracontane (englanniksi)
Niilo Teeri

Niilo "Nikke" Heikki Teeri, sukunimi vuoteen 1954 Heinonen (23. toukokuuta 1924 Espoo – 6. syyskuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri, toimitusjohtaja, keksijä ja Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun professori ja rehtori.
Teeri valmistui diplomi-insinööriksi 1950. Hän oli pääsuunnittelijana ja teknillisenä johtajana Oy Hissinhuolto Ab:ssä 1951–1957 ja sen jälkeen teknillisenä johtajana eri yrityksissä, muun muassa Moottorikoneistus Oy:ssä 1958–1960 ja Kastor Oy:ssä 1961–1988.
Teeri oli koneensuunnitteluopin professorina Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa 1972–1980 ja toimi samalla korkeakoulun rehtorina 1975–1977. Teeri oli hallituksen jäsenenä useissa yhtiöissä ja hänellä oli nimissään noin 30 suomalaista ja ulkomaista patenttia.
Aiheesta muualla

Teerenpeliä – ei kun Teerin peliä, Nokian Tyres' Community (Arkistoitu – Internet Archive)
Niilo Teeren patentteja, Espacenet Patent search
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Niilo Teeri
Käännös suomeksi
Pyöräily kesäparalympialaisissa 2020

Pyöräilyssä kilpaillaan Tokion paralympialaisissa 2020 10. kertaa. Maantiepyöräilykilpailut järjestetään Fuji Speedwaylla ja ratapyöräilykilpailut Izu Velodromilla. Ratapyöräilykilpailut kisataan 26. – 29. elokuuta ja maantie 1. – 4. syyskuuta. Ratapyöräilyssä on yhteensä 17 kilpailutapahtumaa, joista yhdeksän on miehille, seitsemän naisille ja yksi sekajoukkuekilpailu. Maantiepyöräilyssä on 34 kilpailutapahtumaa, joista 20 on miesten kilpailuja, 13 naisten ja yksi sekaviestikilpailu. Paralympialaisiin osallistuu yhteensä 230 pyöräilijää, joista 150 on miehiä.
Karsinnat

Yhdestä maasta saa osallistua yhteen kilpailuun korkeintaan kolme urheilijaa pois lukien maantiepyöräilyn yksilökilpailut, joissa raja on viisi pyöräilijää. Yhden urheilijan pitää osallistua vähintään kahteen kilpailuun. 70 pyöräilijää (45 miestä, 25 naista) valitaan maantieteellisten rankingien perusteella. Tämä ranking tarkasteltiin 31. joulukuuta 2018. 150 urheilijaa (100 miestä, 50 naista) valitaan maailmanlaajuisen rankingin perusteella. Tämä ranking otetaan 7. kesäkuuta 2020. Viisi miestä ja viisi naista kutsutaan paralympialaisiin erillisellä kutsulla.
Mitaliyhteenveto

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ei päättyneitä kilpailutapahtumia
| Yhteensä | Yhteensä | 51 | 51 | 51 | 153 |
Mitaliyhteenveto > Ratapyöräily > Miehet

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
C1-2-3 1 000 m aika-ajo   tiedot: 
C4-5 1 000 m aika-ajo   tiedot: 

C1 takaa-ajo   tiedot: 
C2 takaa-ajo   tiedot: 
C3 takaa-ajo   tiedot: 
C4 takaa-ajo   tiedot: 
C5 takaa-ajo   tiedot: 

B aika-ajo   tiedot: 
B takaa-ajo   tiedot:
Mitaliyhteenveto > Ratapyöräily > Naiset

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
C1-2-3 500 m aika-ajo   tiedot: 
C4-5 500 m aika-ajo   tiedot: 

C1-2-3 takaa-ajo   tiedot: 
C4 takaa-ajo   tiedot: 
C5 takaa-ajo   tiedot: 

B aika-ajo   tiedot: 
B takaa-ajo   tiedot:
Mitaliyhteenveto > Ratapyöräily > Seka

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
C1-5 joukkuesprintti   tiedot:
Mitaliyhteenveto > Maantiepyöräily > Miehet

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
H1-2 maantie  tiedot: 
H3 maantie   tiedot: 
H4 maantie   tiedot: 
H5 maantie   tiedot: 

C1-2-3 maantie   tiedot: 
C4-5 maantie   tiedot: 

B maantie   tiedot: 

T1-2 maantie   tiedot: 

H1 aika-ajo  tiedot: 
H2 aika-ajo  tiedot: 
H3 aika-ajo  tiedot: 
H4 aika-ajo  tiedot: 
H5 aika-ajo  tiedot: 

C1 aika-ajo  tiedot: 
C2 aika-ajo  tiedot: 
C3 aika-ajo  tiedot: 
C4 aika-ajo  tiedot: 
C5 aika-ajo  tiedot: 

B aika-ajo   tiedot: 

T1-2 maantie   tiedot:
Mitaliyhteenveto > Maantiepyöräily > Naiset

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
H1-2-3-4 maantie  tiedot: 
H5 maantie   tiedot: 

C1-2-3 maantie   tiedot: 
C4-5 maantie   tiedot: 

B maantie   tiedot: 

T1-2 maantie   tiedot: 

H1-2-3 aika-ajo  tiedot: 
H4-5 aika-ajo  tiedot: 

C1-2-3 aika-ajo  tiedot: 
C4 aika-ajo  tiedot: 
C5 aika-ajo  tiedot: 

B aika-ajo   tiedot: 

T1-2 maantie   tiedot:
Mitaliyhteenveto > Maantiepyöräily > Seka

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
H1-5 joukkue   tiedot:
News from Babel

News from Babel oli vuosina 1983–1986 englantilainen avantgarderock-yhtye. Se ehti julkaista lyhyeksi jääneen uransa aikana kaksi studioalbumia.
News from Babel teki yhteistyötä useiden vierailevien artistien, kuten Robert Wyattin kanssa. Yhtye julkaisi tuotantonsa Recommended Records -levymerkillä. Yhtye ei keikkaillut levytysuransa aikana, mutta Chris Cutler, Zeena Parkins ja Dagmar Krause esittivät yhtyeen musiikkia Lindsay Cooperin muistokonserteissa yhdessä muiden muusikoiden kanssa kolmessa konsertissa Englannissa ja Italiassa syksyllä 2014.
Jäsenet

Lindsay Cooper
Chris Cutler
Zeena Parkins
Dagmar Krause
Albumit

Work Resumed on the Tower (1983)
Letters Home (1986)
Natural Cycles

| Natural Cycles |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Elina Berglund Scherwizl Raoul Scherwitzl
Tiedot
Alusta:  Android, iOS
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Natural Cycles on ehkäisyn suunnitteluun tarkoitettu maksullinen puhelinsovellus. Sen toiminta perustuu kuukautisten ajankohdan ja päivittäisen kehon lämpötilan mittauksen perusteella toimivaan algoritmiin. Sovelluksen ehkäisyteho riippuu suuresti käyttäjän tarkkuudesta ja aktiivisuudesta. Oikein käytettynä sovelluksella on mahdollista saavuttaa lähes yhtä hyvä teho kuin ehkäisypillereillä.
Kehitys

Ruotsalainen CERN:issä työskentelevä hiukkasfyysikko Elina Berglund halusi pitää taukoa hormonaalisesta ehkäisystä. Hän löysi internetistä tiedon, jonka mukaan ovulaatio ilmenee kehon lämpötilan nousuna. Berglund alkoi mitata kuumemittarilla kehonsa lämpötilaa ja kehittää tietojen perusteella algoritmia, joka laskee pienimmän hetken tulla raskaaksi. Berlund sai lisää dataa muilta CERN:issä työskenteleviltä naisilta. Ollessaan puolisonsa Raoul Scherwitzlin kanssa häämatkalla hän päätti ohjelmoida algoritmin ympärille mobiilisovelluksen, jonka ensimmäinen versio valmistui vuonna 2013.
Toiminta

Käyttäjä syöttää sovellukseen joka päivä aamulla kielen alta mitatun kehon lämpötilan. Sovellus laskee lämpötilan ja kuukautisten ajankohdan perusteella, tarvitseeko kyseisenä päivänä ehkäisyä. Sovellus näyttää päivät, jolloin ehkäisyä tarvitaan, punaisella ja turvallisiksi katsotut päivät vihreällä. Raskaaksi tulemisen todennäköisyyden laskeva algoritmin toiminta perustuu siihen, että ovulaatio nostaa kehon lämpötilaa 0,45 celsiusasteella. Sovellusta voi käyttää sekä ehkäisyyn että potentiaalisen raskaaksi tulemisen ajankohdan laskemiseen.
Luotettavuus

Natural Cyclesiin suhtauduttiin erityisesti aluksi epäilevästi. Vuonna 2015 sen markkinointi ehkäisykeinona kiellettiin. Sovellusta kehittävä yritys järjesti kliinisen tutkimuksen, johon osallistui 317 iältään 18–39-vuotiasta naista. Myöhemmin, vuonna 2016, se järjesti laajemman kliinisen tutkimuksen. Siihen osallistui 4 054 iältään 20–35-vuotiasta naista. Heistä 143 tuli tutkimuksen aikana suunnittelemattaan raskaaksi, 10 sovelluksen turvallisiksi määrittäminä päivinä. Riippumattoman TÜV Süd -sertifiointijärjestön testattua sovelluksen se hyväksyttiin viralliseksi ehkäisykeinoksi. Oikein käytettynä sovelluksen ehkäisyteho on 99,5 prosenttia, mikä on lähes yhtä hyvä kuin ehkäisypillereillä. Korkean ehkäisytehon saavuttaminen vaatii tarkkuutta, päivittäistä kehon lämpötilan syöttöä sovellukseen sekä säännöllistä kuukautiskiertoa.
Aiheesta muualla

Verkkosivut
Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja

Maailmankirjallisuuden kultainen kirja: Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja on Anna-Maria Tallgrenin toimittama kirjallisuusantologia, jossa on näytteitä Ranskan kirjallisuudesta. Teoksen on julkaissut vuonna 1934 WSOY.
Wikiaineisto
Wikiaineistossa on lähdetekstejä aiheesta:
Natasha Lako

Natasha Lako (s. 1948) on albanialainen kirjailija. Hän kuuluu albanialaisten naiskirjailijoiden ensimmäiseen polveen, ja hänen tuotantoonsa kuuluu sekä runoutta että proosaa. Lisäksi hän on työskennellyt elokuvissa. Hän on kotoisin Korçën kaupungista.
Lako istui Albanian parlamentissa demokraattien edustajana vuosina 1991–1993.
Kirjallisuus > Runous

Marsi brenda nesh (1972)
E para fjalë e botës (1979)
Këmisha e pranverës (1984)
Yllësia e fjalëve (1986)
Natyrë e qetë (1990)
Thesi me pëllumba (1995)
Kirjallisuus > Romaani

Stinët e jetës (1977)
Elokuvakäsikirjoitukset

Mësonjëtorja (1979)
Partizani i vogël Velo (1979)
Plumba perandorit (1980)
Rruga e lirisë (1982)
Një emër midis njerzëve (1983)
I paharruari (1984)
Fjalë pa fund (1986)
Një vitë i gjatë (1987)
Muri i gjallë (1989)
Fletë të bardha (1990)
Lule të kuqe, lule të zeza (2003)
Aiheesta muualla

Natasha Lako Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
None (Italia)

| None |
| --- | --- |

 None
 Koordinaatit: 44°56′N, 7°32′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  245 m
Väkiluku:  7 849
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.comune.none.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
None (piemonteksi Non) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 7 849 asukasta.
Nitijeļā

| Nitijeļā> Tyyppi |
| --- | --- |
Tyyppi:  yksikamarinen
Historia
Perustettu:  1979
Johto
Puhemies:  Brenson Wase
Kokoonpano
Edustajia:  33
 
Puolueet:       sit. (33)
Vaalit
Ensimmäiset vaalit:  20. marraskuuta 2023
Kokouspaikka
 Parlamenttirakennus kuvattuna vuonna 1997
Nitijeļā, eli Marshallinsaarten parlamentti (engl. Legislature of the Marshall Islands), on Marshallinsaarten lakiasäädäntövaltaa käyttävä elin, joka koostuu 33 edustajasta. Parlamentti on yksikamarinen. Parlamentin ensisijainen tehtävä on säätää ja kumota maan lakeja. Lisäksi parlamentti valitsee keskuudestaan presidentin, joka on sekä valtionpäämies että hallituksenpäämies.
Historia

Toisen maailmansodan päätyttyä Marshallinsaaret siirtyivät Japanilta Tyynenmeren saarten huoltohallintoalueelle. YK antoi Yhdysvalloille tehtäväksi kehittää alueen poliittisia instituutioita, kunnes ne olisivat valmiita itsenäisyyteen. Nykyisten Mikronesian federaation ja Marshallinsaarten alueet kattava parlamentti perustettiin vuonna 1964. Marshallinsaaret erosi Mikronesian federaatiosta kansanäänestyksellä vuonna 1978 ja maalle perustettiin oma parlamentti seuraavana vuonna, kun Marshallinsaarten perustuslaki astui voimaan.
Edustajat ja vaalit

Edustajaksi valittavien henkilöiden tulee olla vähintään 21-vuotiaita Marshallinsaarten kansalaisia. Poliittisia puolueita ei virallisesti ole.
Vaalit järjestetään neljän vuoden välein. Parlamentissa ei ole kiintiöpaikkoja erikoisryhmille kuten naisille ja nuorisolle. Edustajia kutsutaan senaattoreiksi. 33 paikasta 19 valitaan pluraliteettijärjestelmällä 19 vaalipiiristä. Loput valitaan viidestä vaalipiiristä suhteellisella vaalitavalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nitijeļā Wikimedia Commonsissa
Nova (albumi)

| Nova Rajaton |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2000
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Jussi Chydenius
 Tyylilaji: a cappella
 Kesto: 47.32
 Levy-yhtiö: MusicMakers
Rajattoman muut julkaisut
|   | Nova 2000 | Boundless 2001 |
Nova on lauluyhtye Rajattoman ensimmäinen albumi. Se julkaistiin vuonna 2000. Albumi sisältää 16 suomenkielistä kappaletta. Suurin osa kappaleista on Jussi Chydeniuksen tai Mia Makaroffin säveltämiä. Sanoituksia on muun muassa Kantelettaresta sekä tunnettujen suomalaisten runoilijoiden, kuten Eino Leinon ja Aleksis Kiven, tuotannosta. Albumin nimikappale "Nova" on Ilpo Tiihosen runo kokoelmasta Eroikka (1982). Levyn kansivihkossa on kappaleiden sanat sekä suomeksi että englanniksi. Sanoitukset on kääntänyt englannin kielelle Jaakko Mäntyjärvi.