stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
David Cameron
Poliittiset näkemykset > Talouspolitiikka > Ympäristöpolitiikka

Cameron on monta kertaa puhunut ympäristön suojelun puolesta, sanoen että hän on "intoihimoinen ympäristön tukija." Cameron on myös sanonut, että ilmastonmuutoksen torjuminen vaati hintansa. Cameron sanoi, että hän on sitoutunut saavuttamaan 2010 päästörajat ja on ilmoittanut, että hän aikoo vaihtaa nykyisen energiaveron uudenlaiseen hiilidioksidiveroon ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Cameron on ehdottanut ilmastonmuutoslakia, joka sitoisi hallituksen vuosittaisiin hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen.
Media on monta kertaa julkistanut kuvia siitä kun Cameron pyöräilee töihin 10 Downing Streetistä Westminsteriin. Myöhemmin kuitenkin julkistettiin kuvia autosta, joka vie Cameronin perässä Cameronin työtavaroita ja papereita, jolloin media rupesi nimittämään heti Cameronin pyöräilykuvia julkisuustempuksi. Cameron lupasi myöhemmin medialle, että työtavaroiden kyyditys autolla on tapahtunut vain pari kertaa, eikä tule enää tapahtumaan uudestaan. Samassa haastattelussa hän myös myönsi, ettei hän ole voinut enää pyöräillä usein Westminsteriin sen jälkeen kun hänestä tuli konservatiivien johtaja.
Poliittiset näkemykset > Talouspolitiikka > Säädökset

Vaikka Cameron on yksityisen sektorin säännöksien ja byrokratian vastustaja, Cameron tukee työväenpuolueen asettamaa vuoden 1998 vähimmäispalkkalakia. Cameron lupasi ennen 2010 vaaleja vähentävänsä säädöksiä ja sanoi, ettei Britannia aio noudattaa EU:n joitain direktiivejä, jotka koskevat säädöksiä. Cameronin mukaan Britannialla pitää olla vain "kevyt kosketus" yksityiseen sektoriin, jotta talous toimisi.
Poliittiset näkemykset > Talouspolitiikka > Verotus

Konservatiivit Cameronin alaisena ovat luvanneet perintöveron alarajan nostamista miljoonaan puntaan ja leimaveron kynnyksen nostamista 250 000 puntaan, ensimmäistä kertaa taloa ostavien avuksi. Muita ehdotuksia ovat esimerkiksi alkoholiveron vähentäminen, yhteisöveron laskeminen 25 % ja pienillä yrittäjillä 20 %, sekä lapsitukien muuttamista perhe-elämän kannustamiseksi.lähde?
Poliittiset näkemykset > Rikos- ja oikeuspolitiikka

Cameron on luvannut poistaa vankien vankilasta pääsyn aikaistamiset, koventaa vankilajärjestelmiä, pakottaa vankien maksamaan uhreilleen korvauksia vankilassa tehdyn työn avulla ja peruuttaa sosiaalietuudet niiltä jotka epäonnistuvat yhdyskuntapalvelussa käymisen. Yhdyskuntapalvelun suorittajille tulisi pakolliset univormut. Hän on myös ehdottanut suurta vankiloiden rakentamisohjelmaa ja vapausrangaistuksien niille, jotka jäävät kiinni veitsien/puukkojen kantamisesta. Cameronin ehdotus vuoden 1998 ihmisoikeuslain korvaamisesta kansalaisten perusoikeuslailla auttaisi tavoitteiden saavuttamisessa, mutta se tarkoittaisi periaatteessa Britannian lähtöä Euroopan ihmisoikeussopimuksesta.lähde?
Poliittiset näkemykset > Rikos- ja oikeuspolitiikka > Kuolemanrangaistus

Cameron on sanonut, ettei hän kannata kuolemanrangaistuksen uudelleen käyttöönottamista, eikä hänen mielestään ole oikeudenmukaista, että jotkut kansanedustajat vaativat sitä.
Poliittiset näkemykset > Rikos- ja oikeuspolitiikka > Terrorismi

Vuodesta 2014 lähtien uudet hätälait ovat pakottaneet puhelin- ja nettiyhtiöitä pitämään kirjaa asiakkaidensa puheluista, viesteistä ja käydyistä nettisivuista. Hätälakien tarkoituksena on puolustaa Britannian kansallista turvallisuutta koskien terroristiuhkia Syyriasta ja Irakista, alueen sisällissodan takia.
Vuonna 2012 Euroopan ihmisoikeussopimus ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuin kielsi Britanniaa karkottamasta jordanialaista terroristi-saarnaaja Abu Qatadaa. Lopulta kuitenkin Theresa May sai Abu Qatadan häädettyä Britanniasta sen jälkeen, kun Britannia ja Jordania olivat antaneet sopimuksen Euroopan ihmisoikeusistuimelle, jossa sanottiin, ettei terroristia kidutettaisi Jordaniassa. Tapaus oli kuitenkin pitkä ja se maksoi brittiveronmaksajalle arviolta 500 000–3 000 000 puntaa. Tapauksen johdosta Cameron on sanonut, että harkitsee Britannian lähtöä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimesta.
Poliittiset näkemykset > Sosiaalipolitiikka

Vuoden 2005 heinäkuussa Cameron sanoi, että "Britannian suurin ongelma ei ole taloudellinen taantuma nykypäivänä vaan sosiaalinen taantuma. Britanniassa on tällä hetkellä kompleksi yhteenliittyneiden ongelmien verkko.... perheiden hajoamiset, sitkeä työttömyys, matalat odotukset elämältä, kaoottiset olosuhteet joissakin perheissä, huumet, rikokset, julkisten tilojen huono kunto, kaikki liittyvät toisiinsa." Kun Cameronista tuli konservatiivien johtaja, hän perusti useita komiteoita puolueen sisälle tutkimaan, mitä sosiaalisille ongelmille voisi tehdä. Cameron on ilmaissut, että Suuri yhteiskunta on hänen suuri intohimonsa. Cameron sanoi, että "Suuri yhteiskunta -politiikka muodostaa sopivan ilmapiirin, joka valtuuttaa paikallisia ihmisiä ja paikallisyhteisöjä, ja joka ottaa valtaa pois poliitikoilta ja antaa sitä kansalle."
Poliittiset näkemykset > Sosiaalipolitiikka > Terveys

Cameron on luvannut tehdä NHS:stä "tehokkaamman, vaikuttavamman, ja enemmän potilaiden tarpeisiin keskittyvän." Cameron haluaisi antaa NHS:lle enemmän itsenäisyyttä Britannian terveysministeriöstä, jotta NHS:sää ei käytettäisi "poliittisena jalkapallona" ja jotta NHS saisi enemmän ammatillista vastuuta.
Cameronin pojan Ivanin hoitaminen julkisella terveydenhuollolla on tehnyt Cameronin ystäväpiirin mukaan Cameronista NHS:n "suuren kannattajan". Cameronin hallitus lisäsi julkisen terveydenhuollon budjettia 0,4 % ja koalitiohallitus myös uudisti Englannin terveydenhuoltojärjestelmää aika radikaalisti vuoden 2012 terveydenhuoltouudistuksessa.
Poliittiset näkemykset > Sosiaalipolitiikka > Opetus

Cameron tukee työväenpuolueen ideaa "kaupunkiakatemioiden" luomisesta (City Academy), jotka saavat suoraan rahoitusta keskushallinnolta, jotta elintaso nousisi taloudellisesti ja sosiaalisesti heikoimmilla alueilla. Cameron on myös luvannut antaa kouluille enemmän itsenäisyyttä hallitukselta, luvaten antaa niille esimerkiksi hallinnan siitä, ketkä pääsevät kouluihin. Cameron on myös sanonut, että hän aikoo rikkoa julkisen koulujärjestelmän monopolin, jotta uusia kouluja saataisiin perustettua.
Cameronin aikakaudella myös yliopistojen opiskelijamaksut ovat nousseet 3 000 punnasta 9 000 puntaan vuodessa. Tämä johti suurin protesteihin ympäri Britanniaa. Cameron on luvannut korjata suuria sosiaalisia poikkeamia oppilaiden kyvyssä oppia.lähde?
Poliittiset näkemykset > Sosiaalipolitiikka > Seksuaalivähemmistöt

Puheessaan 2011 Cameron ilmaisi tukensa samaa sukupuolta olevien avioliitosta sanoen, että: "asiassa on kyse muustakin kuin tasa-arvosta: sitoutumisesta. Konservatiivit uskovat sitoutumiseen, koska yhteiskunta on vahvempi kun me vannomme asioita toisillemme ja tuemme toisiamme. Joten en tue tasa-arvoista avioliittolakia, vaikka olen konservatiivi. Tuen asiaa, koska olen konservatiivi."
Koalitioaloitus laillisti myöhemmin samaa sukupuolta olevien avioliitot Englannissa ja Walesissä.
Poliittiset näkemykset > Sosiaalipolitiikka > Henkilöllisyystodistukset

Cameron ei tue joidenkin konservatiivien ehdotusta pakollisista henkilöllisyystodistuksista. Hänen mukaansa ne kuluttaisivat vain turhaan veronmaksajan rahaa, eivätkä ne auttaisi rikosten tai laittoman maahanmuuton vähentämisessä, ja ne ovat myös ihmisoikeuksien vahingoittamista.
Poliittiset näkemykset > Sosiaalipolitiikka > Brittihindut

Cameron tukee Britannian hindujen luokittelemista erilliseksi etniseksi ryhmäksi Britannian aasialaisista ja samalla koko "brittiaasialaisten" käsityksen pilkkomista pienempiin osiin esimerkiksi väestörekisterissä, sanoen: "Jos hindut ja intialaiset haluavat identifioitua erilliseksi etniseksi ryhmäksi, eikä pelkästään "aasialaisiksi", meidän pitäisi hyväksyä se positiivisena asiana." Cameronin kommentti on tärkeä hinduille, sillä osa briteistä näkee "aasialaisen" ryhmän käsityksen negatiivisena, johtuen joidenkin aasialaisten (tässä tapauksessa muiden kuin hindujen) käytöksestä. Cameronia syytettiin etnisestä profiloinnista hänen lähetettyä kirjeitä Lontoon brittihinduille Lontoon pormestarivaalien alla, joiden ennakkosuosikki oli pakistanilaistaustainen Sadiq Khan. Kirjeissä vedottiin äänestämään konservatiivien ehdokasta Zac Goldsmithia, joka kuvaili silloista vastaehdokastaan Khania radikaaliksi ja hajottajaksi. Cameronia kritisoitiin jakolinjojen lisäämisestä brittihindujen ja brittimuslimien välillä ja siitä, että kirjeitä päätyi myös henkilöille, joilla ei ollut hindutaustaa.
Poliittiset näkemykset > Sosiaalipolitiikka > Maahanmuutto ja monikulttuurisuus

Helmikuussa 2011 Cameron tuomitsi Münchenin turvallisuuskokouksessa edellisten hallitusten harjoittaman monikulttuurisuuspolitiikan epäonnistuneeksi ja terrorismin kasvualustaksi. Myöhemmin Cameron sanoi Britanniaa kristityksi maaksi ja kehotti kristillisten arvojen palauttamiseen maan "moraalisen romahduksen" vastapainoksi. Hän kuitenkin tarkensi, ettei tuomitse muita uskontoja tai ateismia ja hän on ylpeä siitä, että Britanniasta löytyy niin monien uskontojen edustajia.
Puheessaan vuonna 2013 Cameron kuitenkin sanoi, että: "Britannian maahanmuuttajayhteisöt ovat tärkeä osa sitä, keitä me Britanniassa olemme, ja Britannia on maahanmuuttajien ansiosta rikkaampi ja vahvempi yhteiskunta. Olivatpa he suuria tiedemiehiä/naisia, lääkäreitä, taiteilijoita, muusikoita, urheilijoita tai yritysjohtajia, yrittäjiä tai ahkeria pienyritysten omistajia, todella monella mahtavalla Britillä on nykypäivänä perhehistoria, joka johtaa heidät muualta näille Brittein saarille. Se on osa saaremme historiaa ja kulttuuria – avoimuus, monipuolisuus ja tervetulleisuus. Ja minä olen suunnattoman ylpeä asiasta." Cameron myös kehui maahanmuuttajien vaikutusta Britannian talouteen ja sanoi, että hän haluaa maailman parhaiden opiskelijoiden opiskelevan Britannian maailmanluokan yliopistoissa ja kouluissa. Cameron myöhemmin puheessaan rajoitti tervetulleisuutta vain ahkeriin maahanmuuttajiin: "Sanon tämän yksinkertaisesti: me laitamme niille maahanmuuttajille "punaisen maton" (eli otamme avosylin vastaan), jotka tekevät ahkerasti töitä ja investoivat maahamme, jotta saamme Britanniaan lisää töitä. Ja koska olemme osa globaalia kilpajuoksua, meidän oman taloutemme tulevaisuuden puolesta oikeanlainen maahanmuutto on elintärkeää Britannialle."
Poliittiset näkemykset > Ulkopolitiikka

Cameron on sanonut uskovansa "demokratian ja vapauden levittämiseen maailmalla ja humanitääristen avun tukemiseen." Cameron kuitenkin sanoo, ettei hän ole  neokonservatiivi, koska konservatiivina hän tunnustaa "ihmiskunnan monimutkaisuudet, eikä hän tule ikinä uskomaan suuria lupauksia tai yrityksiä maailman uudenlaiseksi luonnista." Cameron tukee multilateralismia sanoen: "valtio voi toimia myös yksin, mutta se ei välttämättä onnistu ilman muita." Cameronin mielestä multilateralismi voi toimia esimerkiksi "Naton, YK:n, Kansainyhteisön, G8:n, EU:n, sekä muiden instituutioiden" tai kansainvälisten liittoutumien kautta.
Cameron tukee liittolaisuutta Yhdysvaltojen kanssa, ja näkee sen hyvin tärkeänä. Cameron on ylistänyt liittolaisuuden roolia toisessa maailmansodassa ja kylmässä sodassa, hän on myös sanonut, että: "Toisin kuin jotkut, minulla ei koskaan ollut mitään epäselvyyttä siitä, kenen puolella olin." Tämä tulkittiin kritiikkinä joitain työväenpuolueen vasemmistolaisemman laidan edustajia kohtaan, johtuen heidän sanallisesta tuestaan Neuvostoliitolle. Cameron on myös julistanut, että: "meidän ei pidä olla todellakaan orjallisia vaan järkkymättömiä lähestymistavassa suhteeseemme (Special Relationship)", sanoen myös että: "Yhdysvaltojen viimeisimpien hallintojen politiikan kyseenalaistaminen ei tee kenestäkään amerikkalaisvastaista." Cameron myös tukee Israelia ja on kuvaillut Israelia "yksinäiseksi demokratiaksi alueella, jossa ei ole muita tällä hetkellä."
Poliittiset näkemykset > Ulkopolitiikka > Falkandlandinsaaret

Vuodesta 2011 lähtien Cameronin ja Argentiinan presidentti Cristina Fernández de Kirchnerin välillä on ollut monia riitoja ja kiistelyitä Falklandinsaariin liittyen. Cameron on usein kieltäytynyt puhumasta aiheesta Argentiinan presidentin kanssa. Helmikuussa 2011 Argentiinan hallitus ilmoitti aluekiistan vuoksi, että Falklandinsaarien aluevesien läpi tai kautta kulkevat argentiinalaiset laivat tarvitsevat siihen erikoisluvan Argentiinan hallitukselta. Vuodesta 2012 lähtien Fernandez de Kirchner on maininnut useissa julkisissa puheissaan Falklandinsaaret osana Argentiinaa. Hänen mukaansa alue pitäisi luovuttaa Argentiinalle YK:n dekolonisaatiosopimusten takia. Falklandinsaarten hallitus piti äänestyksen saarien pysymisestä osana Britanniaa. Äänestyksen tulos oli 92 prosenttia äänestysaktiivisuudella 99 prosenttia Britanniassa pysymisen puolesta. Vain kolme ihmistä äänesti Britanniasta eroamista. Äänestys oli kansainvälisesti tarkkailtu ja kansainväliset tarkkailijat sanoivat äänestystä rehelliseksi ja vapaaksi, mutta Argentiina ei siltikään suostunut tunnustamaan Britannian hallintoa saarista. Argentiina yritti vuonna 1982 valloittaa saaret sodalla, mutta Britannia voitti lyhyen sodan.
Poliittiset näkemykset > Ulkopolitiikka > Irakin ja terrorisminvastainen sota

Vaikka Cameron alun perin äänesti Irakin sodan puolesta, hän kannatti Skotlannin kansallispuolueen ja Walesin Plaid Cymrun ehdotusta entisen brittihallituksen toimista sodan aikana. Cameronia kritisoitiin asiasta, koska joidenkin mielestä olisi ollut väärin järjestää tutkinta asiasta, vaikka Britannian joukkoja oli vielä Irakissa. Ehdotus kuitenkin torjuttiin niukasti parlamentissa, eikä asiaa ole nostettu esille sen jälkeen.
Cameron kuitenkin tukee Yhdysvaltojen johtamaa terrorisminvastaista sotaa ja on ylistänyt sitä "kahden maailman tukahduttavimman hallinnon" poistamisesta. Cameron on sanonut, ettei "terrorismin uhkaa voi neuvotella tai taivutella pois, vaan se täytyy kohdata ja tuhota."
Poliittiset näkemykset > Ulkopolitiikka > Syyria

Cameronin hallinto on sanonut Bašar al-Assadin hallinnon menettäneen oikeutensa hallita Syyriaa "sotkeutumalla viattomien ihmisten henkiin".selvennä Cameron halusi sotilaallisen väliintulon Syyriassa Yhdysvaltojen kanssa, mutta Britannian parlamentti ei hyväksynyt sotatoimia Syyriassa. Kyseessä oli ensimmäinen kerta Britannian historiassa kun parlamentti ei antanut hallituksen suorittaa sotatoimia. Myöhemmin myös muut valtiot lopettivat sotatoimien ehdottamisen ja yrittivät sen sijaan saada aikaan sopimuksia Syyrian hallinnon kanssa.
Yksityiselämä

Cameron on ollut vuodesta 1996 naimisissa Samantha Gwendoline Sheffieldin kanssa. He ovat saaneet neljä lasta, joista vanhin poika Ivan syntyi vuonna 2002 vaikeasti sairaana ja kuoli kuusivuotiaana vuonna 2009. Cameroneilla on vuosina 2004 ja 2010 syntyneet tyttäret sekä vuonna 2006 syntynyt poika.
Cameron sai kyseenalaista julkisuutta, kun häneltä kysyttiin konservatiivien vuoden 2005 puoluekokouksessa huumeidenkäytöstä. Hän kiersi kysymyksen vastaamalla viettäneensä "normaalia opiskelijaelämää". Myöhemmin Cameron lisäsi toimineensa ennen politiikkaan lähtemistä kuten muutkin, eli tehneensä paljon sellaista, mitä ei olisi pitänyt. Vuonna 2007 julkaistu Cameronin elämäkerta väitti hänen olleen yksi useista pojista, jotka jäivät kiinni kannabiksesta Etonissa. Väitteiden mukaan moni kiinni jäänyt oppilas erotettiin, mutta Cameron sai vain sakot ja rangaistuksen, sillä hän oli vain käyttänyt kannabista, ei myynyt sitä.
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta David Cameron Wikisitaateissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta David Cameron Wikimedia Commonsissa
David Cameron konservatiivien verkkosivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Cameron's historic blunder: Fury as PM says we were 'junior partner' to Americans in 1940 (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Michael Howard | Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivipuolueen puheenjohtaja 2005–2016 | Seuraaja: Theresa May |
| n k Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerit (luettelo) |
| --- | --- | --- |
|  Walpole  Compton  Pelham  Pelham-Holles  Cavendish  Pelham-Holles  Stuart  G. Grenville  Watson-Wentworth  Pitt  FitzRoy  North  Watson-Wentworth  Petty  Cavendish-Bentinck  Pitt nuorempi  Addington  Pitt nuorempi  W. Grenville   Cavendish-Bentinck  Perceval  Jenkinson  Canning  Robinson  Wellesley Wellington  Grey  Lamb  Peel  Lamb  Peel  Russell  Smith-Stanley  Hamilton-Gordon  Palmerston  Smith-Stanley  Palmerston  Russell  Smith-Stanley  Disraeli  Gladstone  Disraeli  Gladstone  Salisbury  Gladstone  Salisbury  Gladstone  Primrose  Salisbury  Balfour  Campbell-Bannerman  Asquith  Lloyd George  Bonar Law  Baldwin  MacDonald  Baldwin  MacDonald  Baldwin  Chamberlain  Churchill  Attlee  Churchill  Eden  Macmillan  Douglas-Home  Wilson  Heath  Wilson  Callaghan  Thatcher  Major  Blair  Brown  Cameron  May  Johnson  Truss  Sunak  Starmer  |  Walpole  Compton  Pelham  Pelham-Holles  Cavendish  Pelham-Holles  Stuart  G. Grenville  Watson-Wentworth  Pitt  FitzRoy  North  Watson-Wentworth  Petty  Cavendish-Bentinck  Pitt nuorempi  Addington  Pitt nuorempi  W. Grenville   Cavendish-Bentinck  Perceval  Jenkinson  Canning  Robinson  Wellesley Wellington  Grey  Lamb  Peel  Lamb  Peel  Russell  Smith-Stanley  Hamilton-Gordon  Palmerston  Smith-Stanley  Palmerston  Russell  Smith-Stanley  Disraeli  Gladstone  Disraeli  Gladstone  Salisbury  Gladstone  Salisbury  Gladstone  Primrose  Salisbury  Balfour  Campbell-Bannerman  Asquith  Lloyd George  Bonar Law  Baldwin  MacDonald  Baldwin  MacDonald  Baldwin  Chamberlain  Churchill  Attlee  Churchill  Eden  Macmillan  Douglas-Home  Wilson  Heath  Wilson  Callaghan  Thatcher  Major  Blair  Brown  Cameron  May  Johnson  Truss  Sunak  Starmer  |  |
  Luokka   Commons 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  UK Parliament 
Muut:  SNAC  IdRef
Maanomistus

Maanomistus on yhteiskunnallinen ja juridinen järjestelmä, jossa yksityinen omistusoikeus koskee rajattua ja rekisteröityä maa- tai vesialuetta.
Valtakunnat ovat aina katsoneet hallitsevansa jotain aluetta, mutta henkilökohtaisen maanomistajuuden kehityttyä valtakuntien sisällä on ollut myös luonnollisten tai oikeushenkilöiden omistamaa maata.
Maanomistus perustuu maan tapaan tai lakiin. Maanomistus on tarkoittanut eri aikakausina ja eri puolilla maailmaa eri asioita, mutta keskeistä siinä on omistajan jonkinlainen erityinen, muita suurempi oikeus maa-alueeseen. Tiukimmillaan maanomistus on sitä, että vain maan omistava taho voi liikkua tai oleskella alueella, useimmiten maanomistajalla on oikeus alueen luonnonvaroihin.
Yksilökohtaiseen ja juridiseen maanomistukseen alettiin siirtyä maanviljelyn kehityksen myötä. Jotta jokainen olisi saanut hyödyntää itse viljelemänsä sadon, kehittyi ajatus, että yksilö tai perhe voi omistaa jonkin tarkkaan rajatun alueen. Omistuksia alettiin virallisesti vahvistaa tai omistuksista tuli vakiintunut käytäntö, jolloin maanomistuksesta tuli juridinen kysymys. Sittemmin maanomistus on ulotettu koskemaan myös muita kuin viljely- ja laidunmaita.
Maanomistus Suomessa

Suurin osa Suomen maa-alasta oli omistusoikeuden ulkopuolella aina vuonna 1757 alkaneeseen isojakoon asti. Ennen isojakoa kaikki valtakunnan metsät olivat yhteismetsiä, joita kuka tahansa sai hyödyntää ilmaiseksi esimerkiksi käyttämällä niitä metsästykseen, raivaamalla niitä omaksi viljelysmaakseen tai ottamalla niistä poltto- tai rakennuspuuta.
Isojaossa metsien omistus- ja hyödyntämisoikeus jaettiin maata ennestään omistavien ja valtion kesken. Maattomien ansiomahdollisuudet kapenivat, koska he saivat hyödyntää metsiä isojaon jälkeen enää marjastukseen ja sienestykseen.
Maanomistus oli keskeisin yhteiskuntarakenteeseen vaikuttanut tekijä 1700-luvun suomalaisessa sääty-yhteiskunnassa. Maata omistavat olivat yleensä varakkaita ja maksoivat kruunulle omaisuudestaan veroa. Veronmaksukyky puolestaan oli vaikutusvallan ja äänioikeuden tae. Tilaton työväestö taas oli rahvasta, jolla ei ilman maaomaisuutta ollut varmuutta toimeentulostaan.
Luonnonkansojen maanomistus

Liikkuvien kansojen ja luonnonkansojen tapauksessa maanomistus on usein vaikea juridinen ongelma, sillä nämä ryhmät eivät ole perinteisesti järjestäneet maanomistusta samalla tavalla kuin esimerkiksi historiallisesti maanviljelyllä eläneet kansat. Vuoden mittaan muuttuvien ruoanhankintamahdollisuuksien perässä vaeltaneet nomadikansat ovat usein kulkeneet laajoilla alueilla, mutta palanneet esimerkiksi vuodenkierron mukaan säännöllisesti samoille paikoille samojen hyödykkeiden äärelle. He ovat voineet katsoa omistavansa pikemminkin perinteisesti hyödyntämänsä hyödykkeet kuin maa-alueen, eikä heille ole välttämättä merkinnyt mitään, jos jokin toinen ryhmä on oleskellut paikalla silloin, kun he eivät ole olleet siellä.lähde?
Toisaalta rajatummalla alueella eläneet luonnonkansat ovat voineet olla hyvinkin tarkkoja alueistaan. Tällöin maanomistus on kuitenkin ollut ryhmäkohtaista, ei yksilökohtaista.lähde?
Antonovka

Antonovkia
Antonovka on alun perin ukrainalainen tarhaomenapuun lajike, joka on tunnettu omenanviljelyn perusrunkona ja kantalajikkeena. Antonovka kuuluu myöhäisiin talviomenoihin, jonka hedelmät kypsyvät Suomen olosuhteissa vasta marraskuussa, varastokypsytyksessä. Lajikkeen hedelmä on suuri, vihreä tai vihreänkeltainen, peiteväritön. Ominaisuuksiltaan puu on leveäkasvuinen, suurisatoinen, terve ja erityisen pakkasenkestävä.
Antonovkan jälkeläisiä ovat Suomessa viljelyyn valikoidut maatiaislajikkeet Lantun Talvi Sysmästä ja Yläkauttu Ruovedeltä. Antonovkan jalostettuja risteytysjälkeläisiä ovat Lepaan Liereä, joka on peräisin Hattulan Hinnonmäen koeasemalta 1920-luvulta. Juuso (Antonovka × Lobo) ja Konsta (Antonovka × Lobo) on jalostettu Piikkiön Puutarhantutkimuslaitoksella 1960-luvulla.
Neuvostoliiton kuuohjelma

Neuvostoliiton suunnittelema kuunkiertorata-alus LOK, joka ei lentänyt koskaan kuun kiertoradalle asti.
Neuvostoliiton kuuohjelma oli neuvostoliittolaisten yritys lähettää miehitetty lento Kuuhun. Se epäonnistui pahoin lukuisten ongelmien takia. Kuuraketiksi aiottu N1 tuhoutui monissa miehittämättömissä koelaukaisuissa. Neuvostoliiton kuualus olisi vienyt vain yhden kosmonautin Kuun pinnalle. Neuvostoliiton Kuuhun laskeutuvaksi suunniteltu alus oli nimeltään kuukabiini LK ja kuuta kiertävä komento/huoltoalus LOK eli kuunkiertolaiskabiini. LOK oli laajennettu Sojuz-alus.
Kilpailevia ehdotuksia

Vuonna 1964 Neuvostoliiton merkittävimmät rakettisuunnittelijat Sergei Koroljov, Vladimir Tšelomei ja Mihail Jangel kilpailivat keskenään siitä, kenen suunnittelema raketti lentäisi Kuuhun. Jo vuonna 1959 nämä miehet olivat esittäneet ajatuksensa uuden sukupolven raketeista. Kellään ei tosin ollut valmista Kuuhun lentävää rakettia. Se piti suunnitella ja rakentaa. Koskaan ei ollut rakennettu niin suurta rakettia.