stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uskonnoton tapakulttuuri
Vuotuisjuhlat

Kristillinen kirkko on historiansa aikana ottanut omaan haltuunsa yhteisöllisiä juhlia, joiden historia edeltää kristinuskoa. Kristinuskon levitessä Euroopassa lähetystyöntekijöitä kehotettiin sulauttamaan kristittyjä tapoja pakanallisiin juhliin niiden kieltämisen sijasta, joten joulu, juhannus ja pyhäinpäivä sijoitettiin samaan aikaan vanhojen juhlien kanssa.
Kristillinen pääsiäinen antoi uuden sisällön esikristilliselle kevään juhlalle. Välimeren maissa juhla on sijoittunut suunnilleen kevätpäiväntasaukseen ja pohjoisemmassa kevään juhlia on vietetty hieman myöhemmin. Nykyiseen pääsiäiseen liittyy useita keväisen luonnon heräävän elämän vertauskuvia. Näitä ovat muun muassa narsissit, rairuoho, keltaiset pääsiäistiput sekä kanit eli puput sekä hiirenkorvalle puhkeavat koivunoksat ja pajunkissat. Kevätpäiväntasauksen jälkeen valo voittaa pimeyden ja lämpö kylmyyden: vertauskuvallisesti elämä voittaa kuoleman. Muna on eri puolilla maailmaa tunnettu hedelmällisyyden ja kasvun vertauskuva. Amerikan ateistit ja Kansainvälinen ateistiliitto pitävät vuosikokouksensa pääsiäisenä. Tällä tavalla he pystyvät hyödyntämään sen, että tämä kristillinen juhla vaikuttaa myös ateistien aikatauluun.
Kelttiläisissä ja anglosaksisissa maissa syksyllä on samhain tai halloween. Suomessa syksyn juhla oli kekri. Ajankohtaan kuului kuolleiden muistaminen.
Talvisen juhlan joulun nimi tulee ennen kristinuskoa vietetyn talvipäivänseisauksen juhlan muinaisgermaanisesta nimestä. Joulun ajankohta on muinaisen roomalaisen kalenterin talvipäivänseisauksen päivämäärä. Roomalaiset viettivät 17. ja 23. joulukuuta välisenä aikana keskitalven Saturnalia-juhlaa. Talvipäivänseisauksena 25. joulukuuta oli Sol Invictuksen eli Voittamattoman auringon päivä. Kirkko yhdisti Sol Invictuksen päivän juhlat Jeesuksen syntymäjuhlaan 350-luvulla. Puhdasoppisuuteen pyrkivät kristilliset ryhmät ovat voineet vastustaa joulun viettoa epäkristillisenä.
Roomalaiset viettivät uutta vuotta tammikuun ensimmäisenä päivänä. Kristityt pyrkivät korvaamaan kalendae-juhlan nimeämällä sen uudelleen kristinuskoon liittyväksi pyhäpäiväksi, mutta mikään uusista nimistä ei vakiintunut korvaavaksi, ja uudenvuoden juhlinta on säilynyt maallisena.
Muun muassa Amerikan ateistit ovat ehdottaneet, että maailman valtiot pitäisivät juhlapäivinä koko maapallolle yhteisiä luonnonkierron tapahtumia: kevätpäiväntasausta ja syyspäiväntasausta sekä talvipäivänseisausta ja kesäpäivänseisausta. Erityisiä uskonnottomien järjestöjen kannattamia juhlapäiviä ovat olleet muun muassa Darwinin päivä 12. helmikuuta, Maan päivä 22. huhtikuuta, ateistien solidaarisuuspäivä kesäpäivänseisauksena 21. kesäkuuta ja ihmisoikeuksien päivä 10. joulukuuta.
Elämänkaarijuhlat > Avioliiton solmiminen

Useissa maissa kuten Suomessa avioliitto voidaan lain mukaan solmia eräiden uskontokuntien suorittamana vihkimisenä tai siviilivihkimisenä eli siviiliviranomaisen vahvistamana avioliittona. Joissakin tapauksissa vihkijä voidaan myös kutsua vihkimään juhlapaikalle. Vihkikaavan lisäksi vihkijä saattaa pitää puheen tai lausua tilanteeseen sopivan runon. Häissä voivat puhua myös esimerkiksi ammattimainen juhlapuhuja. Juhlan koristelut ja perinteet ovat hääparin halujen mukaisia.
Elämänkaarijuhlat > Nimenanto

Nimiäiset tai nimenantojuhla on lapsen nimenannon yhteydessä järjestettävä juhla. Tilaisuudessa lapsi esitellään suvulle ja perheystäville. Nimiäisiin saatetaan kutsua ulkopuolinen puhuja tai puhuja voi olla sukulainen tai ystävä.
Elämänkaarijuhlat > Aikuistuminen

Uskonnottomien järjestöt ovat 1800-luvulta alkaen järjestäneet Nuoria aikuisuuteen valmistavaa koulutusta. Saksalainen aikuistumiskoulu eli Jugendweihe päätetään juhlalla. Osallistuneille on annettu kunniakirja ja lahja, esimerkiksi rintakoru. Jugendweihe käydään 13–14-vuotiaana. Norjan humanistiliitto on järjestänyt aikuistumiskursseja vuodesta 1951 saakka. Vuonna 2006 yli 10 500 nuorta eli noin 17 % ikäluokasta kävi humanistisen aikuistumiskoulun. Vastaavia aikuistumiskouluja on järjestetty myös muissa Skandinavian maissa pienemmässä mittakaavassa.
Suomessa Prometheus-leirin tuki ry järjestää uskonnottomien nuorten aikuistumisleirejä. Prometheus-leiri käydään yleensä kahdeksannen tai yhdeksännen luokan jälkeen, 14–15-vuotiaana. Leirin tavoitteena on rohkaista nuoria pohtimaan asioita, hahmottamaan ja kehittämään omaa elämänkatsomustaan, kunnioittamaan itseään ja muita sekä ottamaan vastuun itsestään ja maailmasta. Leirin lopuksi järjestetään juhla, johon leiriläisten perheenjäsenet voivat osallistua. Juhlassa leiriläiset saavat päähänsä seppeleen ja kaulaansa Prometheus-korun.
Elämänkaarijuhlat > Hautajaiset

Uskonnottomat hautajaiset jakautuvat hautaus- ja muistotilaisuuteen. Saattohetkeen kuuluu perinteisesti musiikkia, puhe ja kukkatervehdykset. Uskonnollisesta hautauksesta uskonnoton tilaisuus eroaa siinä, että uskonnolliset piirteet kuten ristit, virret ja uskonnollinen puhe ovat poissa.
Musiikkia soitetaan esimerkiksi uruilla, pianolla, sellolla tai huilulla. Usein tilaisuus alkaa musiikilla. Tämän jälkeen tulee kukkien lasku arkulle. Ennen puhetta voidaan soittaa musiikkia tai laulaa yhdessä. Yleistä hautaustilaisuuden musiikkia on Albinonin Adagio tai Bachin Air. Ohjelmassa voi olla vainajan suosikkikappaleita ja hänen elämäänsä liittyvää musiikkia. Tämän jälkeen kutsuttu puhuja tai omainen pitää puheen. Loppusoiton jälkeen vainaja jätetään odottamaan tuhkaukseen vientiä tai kuljetetaan hautaan.
Ulkona pidetty humanistinen häätilaisuus Norjassa.
Stefan Andres

Muistolaatta Stefan Andresin syntymäkodin talosta.
Stefan Andres (26. kesäkuuta 1906 Trittenheim-Dhrönchen, Saksa – 29. kesäkuuta 1970 Rooma, Italia) oli saksalainen kirjailija. Andresin teosten aiheina ovat mm. elämänilon ja uskonnollisten ikuisuuskysymysten väliset ongelmat. Hänen teoksiaan ovat ainakin pienoisromaani Wir sind Utopia (1943), Der Mann von Asteri (1939), Die Sintflut (1949–1959) ja Der Knabe im Brunnen (1953).
Suomennetut teokset

Jumalan unelma (Wir sind Utopia) suom. Teijo Havu, jälkisanan kirj. C.-A. v. Willebrand. Karisto, 1960.
Suurin kaikista: Raamatun tapahtumat uusin sanoin (Die biblische Geschichte) suom. Kaija Pakkanen. Kirjayhtymä, 1966
Vieraita paratiisissa (Gäste im Paradies) Suom. Kyllikki Heikkinen. Karisto, 1968.
Snillfjord

Snillfjord on entinen kunta Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Snillfjordin kunta syntyi, kun se erotettiin Hemnen kunnasta 1. heinäkuuta 1924. Itäinen osa Heimistä yhdistettiin Snillfjordiin 1. tammikuuta 1964. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Snillfjordin kunnassa oli 985 asukasta.
Kunta jaettiin kolmeen osaan vuoden 2020 kuntauudistuksessa, osa siitä liitettiin Hitran, osa Heimin ja osa Orklandin kuntaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Snillfjord Wikimedia Commonsissa
Etelä-Trøndelagin läänin kunnat
Agdenes
Bjugn
Frøya
Hemne
Hitra
Holtålen
Klæbu
Malvik
Meldal
Melhus
Midtre Gauldal
Oppdal
Orkdal
Osen
Rennebu
Rissa
Roan
Røros
Selbu
Skaun
Snillfjord
Trondheim
Tydal
Åfjord
Ørland
Norjan läänit | Norja
Täpläsilli

| Täpläsilli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Sillikalat Clupeiformes
Alalahko::  Clupeoidei
Heimo::  Jokisillit Alosidae
Suku::  Alosa
Laji::  fallax
Kaksiosainen nimi
 Alosa fallax  (Lacépède, 1803) 
Katso myös
   Täpläsilli Wikispeciesissä   Täpläsilli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläsilli (Alosa fallax) on sillin sukulainen, mutta korkeaselkäisempi. Lisäksi sillä on kyljissään rivi tummia täpliä. Pituutta sillä on n. 40 cm. Täpläsilli muistuttaa suuresti pilkkusilliä, jonka kanssa se voi risteytyä. Molemmat lajit kuuluvat jokisilleihin.
Levinneisyys

Täpläsillä tavattiin aina 1950-luvulle asti myös Itämerestä. Nykyisin sitä esiintyy Atlantissa Etelä-Norjasta Marokkoon, Välimeressä, Mustassameressä ja muutamissa Keski- ja Etelä-Euroopan järvissä. Lisäksi se on levinnyt laivojen mukana Pohjois-Amerikan Suuriin järviin. Täpläsilli eroaakin useimmista muista sillikaloista siinä, että se sietää makeaa vettä. Täpläsilli vaeltaa jokiin kutemaan ja jokisuistojen likaantuminen on heikentänyt täpläsillikantoja sen nykyisillä esiintymisalueilla. Suomessa täpläsilli on nykyään harvinainen satunnaisvieras.
Ravinto

Täpläsilli syö useimpien muiden sillikalojen tavoin eläinplanktonia. Se pyrkii itse välttymään syödyksi tulemiselta liikkumalla isoissa parvissa.
Lisääntyminen

Kutu tapahtuu yöllä joen sorapohjalle. Poikaset uivat kuoriuduttuaan mereen.
Aiheesta muualla

Alosa fallax (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Vaasan sairaanhoitopiiri

Vaasan sairaanhoitopiiri (lyh. VSHP) oli vuodesta 1991 saakka toiminut kuntayhtymä, jonka muodostavat Pohjanmaan maakunnan kunnat Kruunupyytä lukuun ottamatta. Kuntayhtymän alueella asui noin 170 000 ihmistä, joista 51 prosenttia puhuu ruotsia ja vajaa 45 prosenttia suomea. Vaasan sairaanhoitopiiri oli yksi Suomen 21 sairaanhoitopiiristä ja järjesti erikoissairaanhoidon palvelut jäsenkuntiensa väestölle.
Sairaanhoitopiirin johtajana toimi Marina Kinnunen, johtajaylilääkärinä Peter Nieminen ja johtajaylihoitajana Arja Tuomaala.
Sairaanhoitopiirin toiminta päättyi Sote-uudistukseen liittyen 31. joulukuuta 2022. Nykyisin alueen sosiaali-, terveys- ja pelastustoimen palvelut tuottaa Pohjanmaan hyvinvointialue.
Piirin sairaalat

Sairaanhoitiopiiriin kuuluu yksi sairaala eli Vaasan keskussairaala, jolla on kolme toimipaikkaa Vaasassa (psykiatrian yksiköstä käytetään myös nimitystä Huutoniemen sairaala) sekä yksiköt Pietarsaaressa ja Kristiinankaupungissa.
Alueen terveyskeskukset

Kaskisten terveyskeskus
Kristiinankaupungin perusturvakeskus
Maalahden-Korsnäsin terveyskeskus
Pietarsaaren sosiaali- ja terveysvirasto: Malmin sosiaali- ja terveyskeskus, Uudenkaarlepyyn terveyskeskus
Mustasaaren terveyskeskus
Närpiön terveyskeskus
Oravaisten-Vöyrin-Maksamaan terveyskeskus
Uudenkaarlepyyn terveyskeskus
Vaasan terveysasemat (Vaasan sosiaali- ja terveystoimi): Gerbyn terveysasema, Kirkkopuistikon terveysasema, Ristinummen terveysasema ja Tammikaivon terveysasema
Laihian terveysasema
Aiheesta muualla

Vaasan  sairaanhoitopiiri (Arkistoitu – Internet Archive)
Sri Lankan tamilit

Sri Lankan tamilien osuus väestöstä Sri Lankalla.
Sri Lankan tamilit (tamiliksi: இலங்கை தமிழர், ilankai tamiḻa) ovat tamileja, jotka ovat kotoisin Etelä-Aasian saarivaltiosta Sri Lankasta. Tamilit ovat Sri Lankan toiseksi suurin etninen ryhmä singaleesien jälkeen. Sri Lankan tamiliväestö jakautuu varsinaisiin Sri Lankan tamileihin (11,2 % Sri Lankan väestöstä), jotka ovat Sri Lankaan vuosisatoja sitten saapuneiden jälkeläisiä, ja ns. Intian tamileihin (4,2 %), jotka ovat Sri Lankaan Brittiläisen imperiumin aikaan Intiasta tuotujen tamilien jälkeläisiä. Sri Lankassa he muodostavat enemmistön pohjoisessa provinssissa, ja heitä elää huomattava määrä itäisessä maakunnassa. Sri Lankan vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 70 % Sri Lankan tamileista asuu pohjoisissa ja itäisissä maakunnissa. Sri Lankan tamilit ovat uskonnoltaan pääosin hinduja.
Sri Lankan presidentinvaali 2019

Sri Lankan presidentinvaalissa 2019 valittiin maalle uusi presidentti. Vaaleissa oli ehdolla 35 ehdokasta, mutta heistä ylivoimaisesti suosituimmat olivat entinen puolustusministeri Gotabaya Rajapaksa ja Sajith Premadasa. Molemmat ehdokkaat kuuluivat maansa politiikan mahtisukuihin. Rajapaksa oli entisen presidentti Mahinda Rajapaksan veli, myös Predamadasan isä Ranasinghe Premadasa on vastaavasti toiminut Sri Lankan pääministerinä ja presidenttinä. Rajapaksa voitti vaalit saamalla 52,25 prosenttia äänistä, Premadasan äänisaaliin jäädessä 41.99 prosenttiin.
Rajapaksan vaalikampanja perustui turvallisuuden ympärille. Kampanjansa aikana hän syytti edellistä hallintoa kyvyttömyydestä estää pääsiäisenä tapahtuneet terrori-iskut. Hän lupasi puuttua islamistiseen radikalismiin ja palauttaa maan tiedustelujärjestön valmiudet estää vastaavanlaiset tapaukset. Premadasa asetti kampanjassaan etusijalle taloudellisten olojen parantamisen sekä korruption vähentämisen.
Ennen vaaleja Sri Lankan vaalilautakunta alkoi ennakkosensuroimaan valtion omistaman televisiokanavan vaaleja koskevia ohjelmia. Toimittajat ilman rajoja -järjestö ilmaisi huoleensa maan demokratian tilasta sekä havaitsemistaan sananvapausongelmista. Vaalien aikana raportoitiin 69 väkivaltatapausta, mutta vaalilautakunnan johtajan Mahinda Deshapriyan mukaan niillä ei ollut vaikutusta vaalien äänestysaktiivisuuteen. Vaalilautakunnan työntekijä Ratnajeevan Hoole kertoi medialle, että sosiaalisessa mediassa oli videoita, joiden mukaan muslimeita tulisi estää äänestämästä vaaleissa.
Rajapaksan suosio oli korkea erityisesti singaleesienemmistön keskuudessa. Premadasa sai enemmän kannatusta uskonnollisilta vähemmistöiltä ja tamileilta.
Tuotetietostandardi

Tuotetietostandardi on sähkö-, LVI- ja rakennusaloilla Suomessa laajasti käytössä oleva de facto -teollisuusstandardi, joka määrittelee, mitä tuotteiden perus- ja täydentäviä kaupallisia ja logistisia tietoja ja miten esitettynä tuotteen valmistajan tai maahantuojan tulee sähkö-, LVI- ja rakennustuotteista digitaalisessa tiedonhallinnassa tallentaa ja välittää asiakkailleen palvellakseen koko toimitusketjun tietotarpeita. Tuotetietostandardi tarjoaa protokollan tuotetta koskevien tietojen dokumentointiin ja digitaaliseen tiedonsiirtoon eri järjestelmien välillä.
Tuotetietostandardia käytetään siirrettäessä tuotetietoja valmistajilta ja maahantuojilta KIRA-alan keskitettyihin tuotetietopalveluihin - Sähkönumerot.fi, LVI-Info.fi ja rttuotetieto.fi - sekä alan tukku- ym. kauppojen tietojärjestelmiin sekä välitettäessä tuotetietoja edelleen Sähkönumerot.fi-, LVI-Info.fi- ja rttuotetieto.fi-palveluista urakointi-, suunnittelu-, kiinteistöjen ylläpito- ym. ohjelmistoihin.
Tuotetietostandardin ylläpidosta ja kehittämisestä vastaavat yhteistyössä Sähköteknisen Kaupan Liitto ry / Sähkönumerot.fi, Taloteknillinen teollisuus ja kauppa ry / LVI-Info.fi ja Rakennustietosäätiö STS rs / Rakennustieto Oy. Kiinteistö- ja rakennusalan yritysten ehdottamat muutos- ja kehitystoiveet huomioidaan 1-2 vuoden välein julkaistavien uusien versioiden yhteydessä. Uusin versio on julkaistu 2022.
Tuotetietojen välittäminen

KIRA-alan tuotetietojen välittämisessä koko toimitusketjussa on tarpeen hyödyntää kahta toisiaan täydentävää standardia:
Tuotetietojen välittäminen > Tuotetietostandardi - tuotteiden perus- ja täydentävät tiedot

Tuotetietostandardissa on määritelty kaikki toimitusketjun eri vaiheissa tarvittavat tuotetta koskevat perus- ja täydentävät tiedot, kuten tuotekoodit, toimittajaa koskevat tiedot, tuotteen nimitiedot, mittatiedot, logistiikkatiedot, hintatiedot, erilaiset kuvatyypit, erilaisten dokumenttien linkkiosoitteet ja dokumentit, merkintätiedot ym. muut tiedot. Kullekin tuotetiedolle on Tuotetietostandardissa koneellista tiedonsiirtoa varten määritelty tietotunniste. Esimerkiksi Toimittajan nimi -tiedon tietotunniste on TT100, Tekninen nimi -tiedon TT201 ja Mittakuva-tiedon TT705.
Tuotetietojen välittäminen > ETIM-standardi - tuotteiden tekniset ominaisuudet

Tuotteiden teknisten ominaisuuksien, kuten esimerkiksi tuotteen materiaali, väri, suojausluokka ym., määrittämisessä ja välittämisessä hyödynnetään kansainvälistä ETIM-standardia, joka de facto industry standardi, jota ylläpitää ja kehittää kansainvälinen  ETIM International -järjestö. ETIM-standardissa sähkö-, LVI- ja rakennustuotteet on jaettu 5000 erilaiseen ETIM-luokkaan, jossa kussakin on määritelty, mitä teknisiä ominaisuuksia kyseiseen ETIM-luokkaan kuuluvista tuotteista tukee ilmoittaa ja miten. ETIM-standardi ei pidä sisällään Tuotetietostandardin sisältämiä tuotteiden perus- tai täydentäviä tietoja eikä niille ole olemassa kansainvälisesti hyväksyttyä yhtenäistä määrittelyä.
Hyödyntäminen > Tuotetietostandardi-excel

Tuotetietostandardia hyödynnetään usein excel-tiedostoissa, joilla tuotetietoa siirretään valmistajilta ja maahantuojilta sähkö-, LVI- ja rakennusalan tuotetietopalveluihin tai alan kaupoille. Valtaosa tuotetietojen siirrosta valmistajilta tukkuihin ja alan tuotetietopalveluihin tapahtuu niin Suomessa kuin muuallakin maailmassa yhä excel-tiedostojen avulla.
Hyödyntäminen > Järjestelmien välinen tiedonsiirto

Tuotetietostandardi helpottaa rajapintojen kautta tapahtuvaa järjestelmien välistä tiedonsiirtoa, kun kukin tuotetieto on tietotunnisteen avulla helposti kohdistettavissa sille oikeaan kenttään vastaanottavassa järjestelmässä.
Hyödyntäminen > Tietomallinnus - BIM

Tuotetietostandardin kenttänimiä ja -tunnisteita tulisi hyödyntää määriteltäessä tietomallinnuksen eri käyttötapauksissa tarvittavia tuotetietoja tai esimerkiksi rakennusten digitaaliseen kaksoseen liitettäviä tuotetietoja. Tämä helpottaisi tietojen siirtoyhteyksien määrittelyä ja rakentamista eri järjestelmien välille ja mahdollisten puuttuvien tuotetietojen tunnistamista ja niihin liittyvien ratkaisujen kehittämistä. Edistetään yhdessä alan digitalisoitumista!
Aiheesta muualla

Sähköteknisen Kaupan Liitto ry
Sähkönumerot.fi
Taloteknillinen teollisuus ja kauppa ry
LVI-Info.fi
Rakennustietosäätiö STS sr / Rakennustieto Oy.
rttuotetieto.fi
Ruotsissa käytössä oleva sähkönumero eli E-nummer: seg.se
Norjassa  käytössä oleva sähkönumero eli Elnummer: efo.no
Ruotsissa käytössä oleva lvi-numero eli RSK-nummer: vvsinfo.se
Norjassa  käytössä oleva lvi-numero eli NRF-nummer: vvsnrf.no
S2010-nimikkeistö (Arkistoitu – Internet Archive)
UNSPSC-koodi
STUL-takuu (Arkistoitu – Internet Archive)
Stade Abed Hamdani

| Stade Abed Hamdani> Rakennuksen tiedot |
| --- | --- |
Sijainti:  El Khroub, Algeria
Kenttä:  tekonurmi
Käyttäjät
 AS Khroub 
Katsojakapasiteetti
 10 000 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Stade Abed Hamdani on monikäyttöinen stadion El Khroubissa Algeriassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa AS Khroubin kotikenttänä. Stadionille mahtuu 10 000 ihmistä.
Sirkkajärvi (Ylitornio, Pakisjärvi)

| Sirkkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°33′10″N, 24°12′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Sirkkajoki 
Järvinumero:  67.925.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98 m  
Rantaviiva:  0,534 km  
Pinta-ala:  1,222 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSirkkajärvi 
Sirkkajärvi  on Lapissa Ylitorniolla Pakijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), jonka Torasjärven valuma-alueeseen (67.925) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98 metriä mpy.
Stephen Douglas

| Stephen Arnold Douglas |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23. maaliskuuta 1813  Brandon, Vermont
Kuollut: 3. kesäkuuta 1861 (48 vuotta)  Chicago, Illinois
Poliitikko
Puolue:  demokraatit
 Nimikirjoitus
Stephen Arnold Douglas (23. maaliskuuta 1813 Brandon, Vermont – 3. kesäkuuta 1861 Chicago, Illinois) oli yhdysvaltalainen poliitikko. Hän edusti Illinoisia Yhdysvaltain edustajainhuoneessa sekä senaatissa. Lisäksi hän yritti presidentiksi vuoden 1860 vaaleissa, mutta hävisi republikaanien vastaehdokkaalle Abraham Lincolnille.
Fyysisesti Douglas oli melko pienikokoinen, mutta oli politiikan parissa vahva ja dominoiva. Tämän vuoksi hänet tunnetaan hyvin myös lempinimellä ”Little Giant” (suom. Pieni jättiläinen). Douglasin tunnetuimpia poliittisia tekoja ovat orjuuden asemaa käsitelleet Vuoden 1850 kompromissi ja Kansas-Nebraska Act.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stephen Douglas Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Stephen A. Douglas
Käännös suomeksi
V-Tyyli (albumi)

| V-Tyyli Juno |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 27. tammikuuta 2010
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Flam Puukko-Jere Janne K tuntematon ? a.k.a Ali Atom
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 48.28
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 50.
Junon muut julkaisut
| Kettoteippi 2009 | V-Tyyli 2010 | J.K x 2 Tunti terapiaa 2010 |
V-Tyyli on rap-artisti Junon toinen virallinen studioalbumi, joka julkaistiin 27. tammikuuta 2010. Sen julkaisi Monsp Records.
Taustaa

V-Tyyli nousi ilmestymisviikollaan (5/2010) Suomen virallisen albumilistan sijalle 50. ja putosi pois seuraavalla viikolla. Erikoisliikkeiden myyntiä mittaavalla Rumban listalla levy oli yhteensä kolme viikkoa – parhaimmillaan sijalla 2. Kappaleesta "Tervetuloo, tervemenoo" on julkaistu musiikkivideo ja albumin kansitaiteen on tehnyt kuvataiteilija Ansver Oksman.
Kappaleet

Intro – 2.47
Aamukahvit – 2.29 (mukana Pyhimys)
Kirjotuspöytä – 3.50
Kukka kedolla – 4.09
Pullopostii – 2.57
Pohjanmaan kautta – 4.01 (mukana Heikki Kuula)
Sitaatti – 2.22
Postapocalyptica – 3.55 (mukana Matinpoika)
Viihdepallo – 4.37 (mukana Jontti & TPH)
Tervetuloo, tervemenoo – 3.55 (mukana Matinpoika)
Ei pitäis – 3.39
Talviunta/Most Wanted – 9.53 (Piiloraita, mukana Stepa)
Tuottajat

Flam: 1
Puukko-Jere: 2, 3, 7, 8, 9
Janne K: 4, 6, 10, 11, 12
tuntematon ? a.k.a Ali Atom: 5
Samplet

Kappale "Aamukahvit" sisältää samplen Ämpäripään tunnusmusiikista.
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Desibeli.net:
Redrum-187: 4–/5
Tuoreet Platat:
Stade Charles de Gaulle

| Stade Charles de Gaulle |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Porto-Novo, Benin
Avattu:  ?
Omistaja:  ?
Kenttä:  Nurmi
Käyttäjät
 AS Dragons FC de l'Ouémé 
Katsojakapasiteetti
 15 000 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Stade Charles de Gaulle on monikäyttöinen stadion Porto-Novossa Beninissä. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa AS Dragons FC de l'Ouémén kotikenttänä. Stadionille mahtuu 15 000 ihmistä.
Stadion on nimetty Charles de Gaullen, ranskalaisen kenraalin ja poliitikon mukaan.
Smerš

SMERŠ (СМЕРШ; lyhenne sanoista Смерть шпионам, smert špionam; suom. kuolema vakoojille) oli Neuvostoliiton sisäministeriön alainen salainen järjestö toisen maailmansodan aikana. SMERŠ perustettiin Saksan tiedustelu- ja vakoilujärjestö Abwehrin vastustajaksi 19. huhtikuuta 1943.
Toiminta

SMERŠ oli Neuvostoliiton sisäasiainkansankomissariaatista (NKVD:stä) omaksi yksikökseen eriytetty itsenäinen, salainen valtion poliisijärjestö. Sen johtaja Viktor Abakumov raportoi toiminnasta suoraan Josif Stalinille. [lähde? ]
SMERŠin tehtävänä oli etsiä, pidättää ja teloittaa kaikki puna-armeijassa olevat epäilyttävät henkilöt. Rintamakarkurien lisäksi se kuulusteli ja teloitti tai lähetti pakkotyöhön sotavangit. SMERŠin tehtävänä oli myös sodanjälkeisen Itä-Euroopan väestön seulonta, näytösoikeudenkäyntien järjestäminen ja teloitukset. [lähde? ] SMERŠin erityistehtävänä oli Adolf Hitlerin löytäminen, ja jos mahdollista, elävänä vangitseminen tai ruumiin löytäminen. Hitlerin kuoltua puna-armeijan upseerit ja SMERŠ:n agentit löysivät tämän osittain palaneen ruumiin läheltä Hitlerin bunkkeria. [lähde? ]
Myöhemmin, turvallisuuspoliisi KGB:n alaisuudessa SMERŠ etsi ”kansanvihollisia” Neuvostoliiton ulkopuolelta. [lähde? ]
SMERŠ muutettiin Sotavoimien Kansankomissariaattiksi helmikuussa 1946 ja seuraavassa kuussa se muutettiin Sotavoimien ministeriöksi.
Fiktiivinen järjestö

Kirjailija Ian Flemingin neljässä ensimmäisessä James Bond -kirjasa Bondin päävastustajana oli järjestö nimeltään SMERSH. Sen nimi viittaa SMERŠ:iin. [lähde? ][vanhentunut linkki]