stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alppipikkulepakko
Levinneisyys ja elinympäristö

Alppipikkulepakkoa tavataan Etelä-Euroopassa ja siellä sen pohjoisrajana on Sveitsi. Sitä tavataan myös Luoteis-Afrikassa ja Aasian vuoristoissa. Se suosii kallioisia ympäristöjä, joissa se asustaa yhdyskunnissa. Alppipikkulepakon ravintoon kuuluvat tiettävästi ainoastaan hyönteiset.
Ulkonäkö

Alppilepakon ruumis on 4–4,5 cm pitkä ja lepakon paino on 5–10 g. Sen kyynärvarrella on pituutta 3-3,8 cm ja karvoitus on sileä.
Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2009

Suomi osallistui vuoden 2009 yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuihin 15 hengen vahvuisella joukkueella, joista miehiä oli 12 ja naisia kolme. Kisoihin nimetty joukkue oli halli-EM- ja MM-kilpailut huomioiden kaikkien aikojen suurin Suomen 40 vuoden pituisen kisahistorian aikana. 800 metrin juoksuun ilmoitettu Mikko Lahtio ei osallistunut kilpailuihin sairastelunsa vuoksi. Mari Järvenpää taasen sai pohjekrampin ennen lähtöään, eikä näin ollen ilmestynyt lähtöviivalle.
Finalistit ja 12 parhaan joukkoon sijoittuneet

| Sija | Urheilija | Laji |
| --- | --- | --- |
| 7 | Tommi Evilä | pituushyppy |
| 8 | Juho-Matti Pimiä | pituushyppy |
| 9 | Petteri Lax | pituushyppy |
| 10 | Minna Nikkanen | seiväshyppy |
| 12 | Joni Rautanen | 60 m |
| 12 | Karin Storbacka | 800 m |
Miehet

| Laji | Pvm | Urheilija | Kilpailu | Sijoitus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | 7.3. | Joni Rautanen | välierä | 12. | 6,71 |
| 60 m | 7.3. | Jarkko Ruostekivi | välierä | 16. | 6,79 |
| 400 m | 6.3. | Jussi Heikkilä | alkuerä | 16. | 47,53 |
| 400 m | 6.3. | Visa Hongisto | alkuerä | 19. | 47,70 PB |
| 800 m | 6.3. | Mikko Lahtio | Ei kilpaillut sairastumisensa vuoksi | Ei kilpaillut sairastumisensa vuoksi | Ei kilpaillut sairastumisensa vuoksi |
| 800 m | 6.3. | Robert Rotkirch | alkuerä | 13. | 1.52,32 |
| 1500 m | 7.3. | Niclas Sandells | alkuerä | 15. | 3.44,63 |
| 1500 m | 7.3. | Mikael Bergdahl | alkuerä | 19. | 3.50,59 |
| 60 m aitajuoksu | 6.3. | Juha Sonck | alkuerä | 19. | 7,93 |
| pituushyppy | 7.3. ja 8.3. | Tommi Evilä | finaali | 7. | 786 (karsinnassa 799) |
| pituushyppy | 7.3. ja 8.3. | Juho-Matti Pimiä | finaali | 8. | 784 (karsinnassa 794 PB) |
| pituushyppy | 7.3. ja 8.3. | Petteri Lax | karsinta | 9. | 792 |
Naiset

| Laji | Pvm | Urheilija | Kilpailu | Sijoitus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 6.3. ja 7.3. | Karin Storbacka | välierä | 12. | 2.08,92 |
| 1500 m | 6.3. | Mari Järvenpää | DNS (pohjekramppi lämmittelyssä) | DNS (pohjekramppi lämmittelyssä) | DNS (pohjekramppi lämmittelyssä) |
| seiväshyppy | 6.3. | Minna Nikkanen | karsinta | 10. | 435 SE |
Päiviö Hetemäki

| Päiviö Hetemäki |
| --- | --- |
 Hetemäki vuonna 1965
Pääministerin sijainen
 Auran I hallitus 14.5.1970–15.7.1970 Auran II hallitus 29.10.1971–23.2.1972  
Edeltäjä:  Johannes Virolainen Veikko Helle
Seuraaja:  Veikko Helle Mauno Koivisto
Suomen valtiovarainministeri
 Fagerholmin III hallitus 29.8.1958–13.1.1959 Auran I hallitus 14.5.1970–15.7.1970 Auran II hallitus 29.10.1971–23.2.1972  
Edeltäjä:  Ilmo Nurmela Eino Raunio Carl Olof  Tallgren
Seuraaja:  Wiljam Sarjala Carl Olof Tallgren
Suomen puolustusministeri
 Tuomiojan hallitus 17.11.1953–5.5.1954  
Edeltäjä:  Kauno Kleemola
Seuraaja:  Emil Skog
Kansanedustaja
 6.4.1945–19.2.1962  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Vaasan läänin itäinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. heinäkuuta 1913 Jyväskylä
Kuollut: 12. toukokuuta 1980 (66 vuotta) Helsinki
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
 Nimikirjoitus
Olli Päiviö Hetemäki (8. heinäkuuta 1913 Jyväskylä – 12. toukokuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen varatuomari ja yksi Kansallisen Kokoomuksen vaikutusvaltaisimmista poliitikoista 1950-luvun alusta lähtien.
Hetemäki kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän yhteislyseosta vuonna 1932. Hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1938 ja sai varatuomarin arvon 1941. Opiskeluaikanaan Hetemäki kuului jäsenenä Akateemiseen Karjala-Seuraan.
Sodassa Päiviö Hetemäki osallistui kesän 1944 torjuntataisteluihin Tali-Ihantalassa pataljoonan komentajana.
Työmarkkinajohtajana

Hetemäki toimi Teollisuuden Keskusvaliokunnan sihteerinä vuosina 1947–1954. Samaan aikaan hän oli Suomen Puunjalostusteollisuuden Keskusliiton asiamiehenä 1951–1954.
Tämän jälkeen Hetemäki toimi Suomen Puunjalostusteollisuuden Työnantajaliiton apulaistoimitusjohtaja vuosina 1954–1960 ja lopulta toimitusjohtajana 1960–1961. Hetemäestä tuli 1962 Suomen Työnantajain Keskusliiton (STK) toimitusjohtaja. Samalla hän ei enää asettunut ehdolle vuoden 1962 eduskuntavaaleihin. Hetemäki toimi STK:n toimitusjohtajana aina vuoteen 1971 saakka. Työmarkkinaneuvotteluissa Hetemäkeä pidettiin sovittelijana, joka hyväksyi kohtuullisuuden rajoissa pysyneet palkankorotukset työrauhan säilyttämiseksi.
STK:n toimitusjohtajana oli Hetemäen rooli hyvinvointivaltion rakentajana erittäin keskeinen. Hänen sinnikkyytensä ja realisminsa merkitsi paljon, kun suomalaisten kansantalouden pohjaa vahvistettiin järkevällä tulopolitiikalla 1960-luvulla. Hetemäki oli myös keskeinen vaikuttaja Suomen integroitumisessa Länsi-Euroopan vapaakauppaan. Demokratian ja markkinatalouden vahvistamisidea johti vuonna 1975 Elinkeinoelämän valtuuskunnan, EVA:n perustamiseen.
Poliittinen ura

Hetemäki toimi kansanedustajana vuosina 1945–1962. Ministerinä Hetemäki oli neljästi: puolustusministerinä Sakari Tuomiojan hallituksessa 1953–1954, valtiovarainministerinä K.-A. Fagerholmin hallituksessa vuonna 1958 sekä valtiovarainministerinä ja pääministerin sijaisena kummassakin Teuvo Auran hallituksessa vuosina 1970 ja 1971–1972. Suomen Pankin johtokunnan jäsen Hetemäki oli 1971–1978.
Hetemäki päätyi myös siihen, että Urho Kekkosen jatkaminen presidenttinä vuoden 1974 jälkeen olisi puolueettomuuspolitiikan kannalta välttämätöntä. Kokoomuksen taivuttaminen kannattamaan Kekkosen valintaa presidentiksi poikkeuslailla oli Päiviö Hetemäen suuri ponnistus kokoomuksessa. Hetemäen rooli oli ratkaiseva, sillä hän piiskasi puheenjohtaja Harri Holkeria ja tämä puolestaan kokoomuksen eduskuntaryhmää. Sitkeän taivuttelun jälkeen saatiin enemmistö käännetyksi poikkeuslain kannalle tammikuussa 1973.
Jukka Tarkka toteaa kirjassaan Isänmaan unilukkari Hetemäen olleen kolmen lajin vallankäyttäjä: ministeri, neuvottelija ja harmaa eminenssi. Vanhasuomalaiselle Hetemäelle oli tärkeää saada asiat hoidetuksi, ei niinkään ketkä ne hoitavat. Max Jakobsonin mukaan Suomen poliittisen historian paradokseihin kuuluu, että kun Hetemäki jätti politiikan 1960-luvun alussa, hänen poliittinen vaikutusvaltansa kasvoi. Tämä johtui siitä, että työmarkkinajärjestöjen painoarvo oli tuolloin suuri. Hetemäki torjui moneen otteeseen ministerin ja puolueensa puheenjohtajuuspestit – hänelle henkilökohtainen etu ei näyttänyt olevan ensisijaista. Hetemäelle oli tärkeää saada asiat hoidetuiksi eikä sen korostaminen kuka niitä hoiti. Tämä piirre herätti luottamusta häntä kohtaan yli puoluerajojen.
Yksityiselämä

Päiviö Hetemäen vanhemmat olivat maanviljelijä Kustaa Adiel Hetemäki ja Impi Siviä Oikari. Hän meni naimisiin talousopettaja Elli Leila Syvähuokon kanssa vuonna 1945. Heille syntyi yhteensä kuusi lasta: kolme tytärtä ja kolme poikaa, joista tunnetuin lienee valtiovarainministeriössä valtiosihteerinä toiminut Martti Hetemäki.
Päiviö Hetemäen toimintaa leimasi läpi hänen uransa oikeudenmukaisuus ja isänmaallisuus. Vahvan vaikutuksen häneen sanotaan tehneen sota-ajan kokemukset: sodassa hän menetti kaksi veljeä, ja häneen teki syvän vaikutuksen taistelu kansallisen olemassaolon puolesta.
Turun yliopisto promovoi Hetemäen valtiotieteiden kunniatohtoriksi vuonna 1970. Hetemäki on haudattu Honkanummen hautausmaalle.
Kirjallisuutta

Jakobson, Max: Vallanvaihto.  Otava, 1992.  ISBN 951-1-12288-6
Koivisto, Jukka: Etulinjasta Etelärantaan: Päiviö Hetemäen poliittinen toiminta vuoteen 1962.  (väitöskirja)  Inforviestintä.  ISBN 952-5-12364-2
Koivisto, Jukka: Päiviö Hetemäki: Sovinnontekijä.  Edita, 2006.  ISBN 951-3-74699-2
Mansner, Markku: ”Hetemäki, Päiviö (1913–1980)”, Suomen kansallisbiografia, osa 3, s. 794–797.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004.  ISBN 951-746-444-4  / Teoksen verkkoversio.
Tarkka, Jukka: Isänmaan unilukkari: Päiviö Hetemäen yhteiskunnallinen elämäntyö.  WSOY, 2006.  ISBN 951-0-31602-4
Rue Saint-Jacques

Rue Saint-Jacques ja Sorbonne.
Rue Saint-Jacques on noin 1,5 kilometrin pituinen katu Pariisin 5. arrondissementissa, Quartier latinissa. Tämän nimisenä se johtaa rue suunnilleen pohjois-etelä-suunnassa Galandelta Boulevard du Port-Royalille. Sen suorana jatkeena pohjoisessa on lyhyt Rue du Petit-Pont, joka johtaa Seinelle, sekä edelleen Citén saarella Rue de la Cité ja Seinen pohjoispuolella Rue Saint-Martin. Etelässä sen jatkeena on Rue du Faubourg Saint-Jacques.
Rue Saint-Jacques on Pariisin vanhin katu. Sen paikalla oli katu jo roomalaisaikaisessa Lutetiassa ennen ajanlaskumme alkua. Se oli useiden vuosisatojen ajan keskeinen Pariisin keskustasta etelään johtava kulkuväylä, mutta se menetti pitkälti liikenteellisen merkityksensä, kun Napoleon III:n aikana Haussmannin johdolla suoritettujen laajojen uudisrakennustöiden yhteydessä noin 200 metriä sitä lännemmäksi rakennettiin sen kanssa yhdensuuntainen, huomattavasti leveämpi Boulevard Saint-Michel. Katu muodosti aikoinaan myös alkuosan Pariisista Santiago de la Compostelaan johtaneesta pyhiinvaellusreitistä.
Rakennuksia

Rue Saint-Jacquesin varrella olevista rakennuksista epäilemättä huomattavin on Pariisin yliopistojen rakennuskompleksi Sorbonne, jonka suuri tontti rajoittuu idässä Rue Saint-Jacquesiin.
Rue Saint-Jacquesin varrella ovat myös tutkimuslaitos Collège de France sekä vanha ja maineikas koulu Lycée Louis-le-Grand.
Saint-Séverinin kirkko sijaitsee Rue Saint-Jacquesin varrella, mutta sen pääjulkisivu ja pääovi ovat pienemmän kadun, rue des Prêtres-Saint-Séverinin puolella.
Historia > Entiset nimet

Nykyisellä Rue Saint-Jacquesilla on aikojen kuluessa ollut monia nimiä. Roomalaisaikana sen nimi oli Via Superior. Myöhemmin se on ollut tunnettu muun muassa nimillä Grand’rue du Petit-Pont ("Pikkusillan suurkatu") ja Grand’rue Saint-Jacques-des-Prêcheurs ("Saarnaajien Pyhän Jaakobin suurkatu"). Nykyisen nimensä se sai vuonna 1806.
Historia > Pyhiinvaellusreitti

Nimi Rue Saint-Jacques merkitsee Pyhän Jaakobin katua. Nimensä katu on saanut siitä, että se oli aikoinaan osa Espanjan Santiago de la Compostelaan johtanutta Pyhän Jaakobin pyhiinvaellusreittiä. Myös Santiago de Compostela on saanut nimensä apostoli Jaakobin (esp. Santiago) mukaan. Pariisissa pyhiinvaeltajat kokoontuivat tavallisesti Seinen pohjoispuolella sijainneella Saint-Jacques-de-la-Boucherie -nimisellä kirkolla, josta nykyisin on jäljellä vain torni, Tour Saint-Jacques. Sieltä reitti kulki etelään Seinen yli ja edelleen Rue Saint-Jacquesia pitkin.
Historia > Kaupunginmuuri ja portti

Filip Augustuksen aikainen Pariisin kaupunginmuuri leikkasi nykyisen Rue Saint-Jacquesin lähellä nykyisen, Panthéonille johtavan Rue Soufflot'n risteystä. Paikalla muurissa oli portti, porte Saint-Jacques, joka lähellä sijainneen luostarin mukaan tunnettiin myös nimellä Porte Notre-Dames-des-Champs. Tämän portin kautta Kaarle VII:n sotajoukot saapuivat Pariisiin satavuotisen sodan aikana vuonna 1436. Portti purettiin vuonna 1684.
Kuvia

Saint-Séverinin kirkko Rue Saint-Jacquesin puolelta katsottuna
Collège de France.
Lycée Louis-le-Grand.
Ranskan merentutkimuslaitoksen (ransk. Institut océanographique de Paris) talo rue Saint-Jacquesin varrella..
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rue Saint-Jacques Wikimedia Commonsissa
Porte Saint-Jacques lähiympäristöineen Pariisin kartassa vuodelta 1550.
Samettimedestäjä

| Samettimedestäjä |
| --- | --- |
 Samettimedestäjäkoiras.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Jalomedestäjät Chalcomitra
Laji::  amethystina
Kaksiosainen nimi
 Chalcomitra amethystina  (Shaw, 1812) 
Synonyymit
 Nectarinia amethystina 
Katso myös
   Samettimedestäjä Wikispeciesissä   Samettimedestäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Samettimedestäjä (Chalcomitra amethystina) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Samettimedestäjänaaras.
Levinneisyys

Samettimedestäjää tavataan laajalla alueella eteläisessä Afrikassa sekä Keski- ja Itä-Afrikan eteläosissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Heeros (yritys)

| Heeros Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: HEEROS
Perustettu:  2000
Toimitusjohtaja:  Niklas Lahti
Puheenjohtaja:  Jostein Vik
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi, Alankomaat
Tuotteet:  taloushallinnon ja toiminnanohjauksen kokonaisratkaisut
Liikevaihto:   11,1 milj. € (2022)
Kotisivu:  www.heeros.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Heeros Oyj on suomalainen ohjelmistoyhtiö, joka tuottaa taloushallinnon ratkaisuja SaaS-pohjaisesti (Software as a Service eli ohjelmistovuokraus) tilitoimistoille ja PK-yrityksille. Heeros työllistää noin 80 työntekijää ja yhtiöllä on toimipisteet Helsingissä, Jyväskylässä, Turussa ja Hollannissa.
Heeros on digitaalisen taloushallinnon kokonaisjärjestelmä, jota voidaan käyttää niin yksittäisinä moduuleina kuin kattavana kokonaispalveluna. Heeroksen ratkaisut kattavat kaikki sähköisen talous- ja palkkahallinnon prosessit.Marraskuussa 2021 Heeros osti CRM- ja yrityksenhallintatyökalua tarjoavan Taimer Oy:n. Accountor Software teki marraskuussa 2024 ostotarjouksen Heeroksesta.
Heeros listautui Helsingin pörssin First North -markkinapaikalle marraskuussa 2016.
Aiheesta muualla

Heeros
Terapiassa

| Terapiassa> In Treatment |
| --- | --- |

Tyyli:  Draama
Kestoaika:  25 min
Pääosissa:  Gabriel Byrne  Dianne Wiest
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   HBO  Yle TV1
Esitetty:  28. tammikuuta 2008 – 7. joulukuuta 2010
Jaksoja:  106
Tuotanto
Tuottaja(t):  Rodrigo Garcia  Steve Levinson  Hagai Levi  Mark Wahlberg  Warren Leight  Paris Barcley
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Terapiassa (In Treatment) on yhdysvaltalainen HBO-kaapelikanavan tuottama draamasarja, joka perustuu israelilaiseen BeTipul-nimiseen televisiosarjaan. Sitä esitettiin Israelissa kaksi kautta ja se oli siellä erittäin suosittu. BeTipul voitti useita Ophir -palkintoja. Yhdysvaltalaisen In Treatment -sarjan ensimmäinen ja toinen kausi myötäilevät varsin tarkasti israelilaista alkuperäistä sarjaalähde?, mutta kolmas kausi on puhtaasti yhdysvaltalaista tuotantoa.
Sarja kertoo hieman yli 50-vuotiaasta psykoterapeutti Paul Westonista (Gabriel Byrne) ja hänen päivittäisistä potilaistaan. Lähes kaikki jaksot kuvataan kokonaan terapeutin vastaanotolla, jossa Paul keskustelee potilaansa kanssa. Kuitenkin viikon viimeinen jakso kuvaa Paul Westonia hänen oman psykoterapeuttinsa luona kertomassa omista ongelmistaan. 1-2. kaudella Paulin psykoterapeuttia näyttelee Dianne Wiest ja 3. kaudella Amy Ryan. Tämä formaatti säilyy kaikkien kolmen kauden ajan, vaikka Westonin vastaanotto siirtyy Marylandistä (1. kausi) New Yorkin Brooklyniin (2-3. kausi).
Maaliskuussa 2011 HBO ilmoitti, ettei sarjaa jatketa tässä muodossa, vaan tuottajat ovat päättäneet muuttaa ohjelman formaattia. Tarkempaa tietoa asiasta ei ilmoitettu. Suomessa sarjaa on esittänyt YLE TV1.
Tuotanto

Terapiassa on kuvaus- ja esitystavaltaan poikkeava.kenen mukaan? Jaksot ovat intensiivistä keskustelua. Näyttelijät joutuvat ilmaisemaan kaiken puheellaan, ilmeillään ja käsillään, sillä he pääasiassa istuvat koko ajan tuolissaan. Roolihahmo Paul Weston esiintyy jokaisessa osassa ja jokaisessa otoksessa. Sarjassa ei käytetä tehosteita, taustamusiikkiakin on hyvin vähän.
Käytännössä sarja tehtiin niin, että yksi osa kuvattiin kahdessa päivässä. Gabriel Byrne sai oman roolinsa käsikirjoituksen aamulla, kuvaukset aloitettiin klo 10.00 ja lopetettiin iltamyöhällä. Kuvauksia jatkettiin viitenä päivänä viikossa. Ensimmäistä kautta kuvattiin tällä tavoin 5½ kk Los Angelesissa. Muut kaudet kuvattiin New Yorkissa. Gabriel Byrne on kertonut haastatteluissa, että sarjan tekeminen on kaikille erittäin raskasta sekä fyysisesti että henkisesti: näyttelijöille, ohjaajille, tuottajille ja kirjoittajille. Pelkästään Paul Westonin ensimmäisen kauden vuorosanojen yhteismäärä vastasi sitä, että hän olisi näytellyt 5½ kuukaudessa 11 elokuvan kaikki roolit.lähde?
Sarja esitettiin ensimmäisellä kaudella iltaisin parhaaseen katseluaikaan yksi osa illassa maanantaista perjantaihin. Näin ei tavallisesti iltasarjoja Yhdysvalloissa esitetälähde?. Toinen ja kolmas kausi esitettiin kahtena peräkkäisenä osana peräkkäisinä alkuviikon iltoina.
Vastaanotto

Kriitikot ottivat In Treatmentin vastaan ylistävin sanoin. Sarjaa kuvattiin älykkääksi, addiktiiviseksi, erittäin hyvin ohjatuksi ja näytellyksi. Sarja ja sen näyttelijöitä on palkittu monin tavoin. Gabriel Byrne voitti draamasarjan parhaan miespääosan esittäjänä 1. kauden suorituksestaan Golden Globe -palkinnon. Dianne Wiest sai Emmy-palkinnon 1. kauden parhaan naissivuosan näyttelijänä. Glynn Turman voitti Emmy-palkinnon parhaana vierailevana näyttelijänä. Sarja itse sai parhaan uuden sarjan Writers Guild of America -palkinnon vuonna 2008. Samana vuonna se nimettiin yhdeksi kymmenestä parhaasta TV-sarjasta (AFI Award 2008). Vuonna 2009 sarja voitti Peabody-palkinnon.
Emmy-ehdokkuuksia ovat saaneet Gabriel Byrne (1. ja 2. kausi), Dianne Wiest (2. kausi) ja Hope Davis (2.kausi). Golden Globe -ehdokkuuksia ovat poimineet sarja itse parhaana TV-sarjana (1. kausi) sekä Dianne Wiest, Melissa George ja Blair Underwood (kaikki 1. kaudelta). Gabriel Byrne, Dianne Wiest ja sarja itse olivat ehdokkaina myös Satellite Awards 2008 -palkinnolle.lähde?
Aiheesta muualla

Terapiassa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Terapiassa (Arkistoitu – Internet Archive), Yle TV1
Tuomas Bryggari

| Tuomas Bryggari |
| --- | --- |
 Tuomas Bryggari vuonna 1931.
Kansanedustaja
 5.9.1922–21.7.1948  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Vaasan itäinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. joulukuuta 1881 Jääski
Kuollut: 31. lokakuuta 1964 (82 vuotta) Helsinki
Ammatti:  kivityömies, piirisihteeri
Tuomas Bryggari (myös Bryggare, 8. joulukuuta 1881 Jääski – 31. lokakuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1922–1965 ja Suomen Rakennustyöläisten Liiton puheenjohtajana 1930–1939. Työväenliikkeen jakaannuttua hän oli sosialidemokraattisen ammattiyhdistysliikkeen keskeisimpiä vaikuttajia.
Elämä > Lapsuus ja nuoruus

Jääskin Littulassa syntyneen Tuomas Bryggarin vanhemmat olivat mökkiläinen Paavo Bryggari ja Maria Himmanen. Lapsena huutolaiseksi joutunut Bryggari kävi kolme luokkaa kansakoulua, jonka jälkeen hän työskenteli paimenena ja renkinä. Myöhemmin Bryggari oli kivityömiehenä muun muassa Rovaniemen radan, Suupohjan radan ja Jyväskylä–Pieksämäki-radan työmailla.
Elämä > Työväenliikkeeseen

Bryggari lähti työväenliikkeeseen suurlakkovuonna 1905. Hän toimi muun muassa Tie- ja vesirakennustyöläisten liiton puhujana Pohjois-Suomessa ja Teuvan sosialidemokraattisen kunnallistoimikunnan puheenjohtajana. Ensimmäisen maailmansodan käynnistyttyä Bryggari asettui kivimieheksi Helsinkiin. Hän oli Helsingin työväenyhdistyksen johtokunnan sekä Suomen Kivityöntekijäin Liiton hallituksen jäsen. Helsingin kunnallislakon aikana elokuussa 1917 Bryggari johti kenraalikuvernöörin luona vieraillutta lakkokomitean lähetystöä. Joulukuussa hänet valittiin sosialidemokraattien kiertäväksi puhujaksi Uudellemaalle. Sisällissodan käynnistyttyä Bryggari kiersi punakaartin rintamajoukkojen keskuudessa raportoiden niiden toiminnasta ja mielialoista pääesikunnalle. Sodan loppuvaiheessa hän joutui valkoisten vangiksi. Vapauduttuaan Bryggari oli joulukuussa 1918 uudelleenkäynnistämässä sodan lamauttaman Suomen Ammattijärjestön (SAJ) toimintaa. SAJ:n liittoneuvostoon kuulunut Bryggari toimi lyhyen aikaa myös kivityöntekijäin liiton sihteerinä, kunnes kommunistit syrjäyttivät hänet vuoden 1919 edustajakokouksessa. Vuosina 1919–1921 Bryggari työskenteli SAJ:n järjestäjänä ja luennoitsijana ja 1921–1922 sosialidemokraattien piirisihteerinä Jyväskylässä.
Elämä > Kansanedustajana ja ay-johtajana

Bryggari valittiin kansanedustajaksi vuoden 1922 vaaleissa. Vuonna 1930 hänestä tuli sosiaalidemokraattien perustaman Suomen Rakennustyöläisten Liiton ensimmäinen puheenjohtaja. Bryggari oli merkittävä hahmo myös sosiaalidemokraattien eroamisessa kommunistien valtaamasta SAJ:stä ja uuden keskusjärjestön Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliiton (SAK) perustamisessa. Kommunistien kasvatettua vaikutusvaltaansa rakennustyöläisten liitossa Byrggari syrjäytettiin puheenjohtajan pallilta vuonna 1939. Jatkosodan lopussa Bryggari kuului niin sanottuun rauhanoppositioon. Hän vastusti myös heinäkuussa 1944 säädettyä lakimuutosta, joka mahdollisti sotilaskarkureiden kuolemantuomiot. Sodan jälkeen Bryggari kuului sosialidemokraattien vasemmistosiipeen, joka kannatti yhteistyötä SKDL:n kanssa. Eduskuntatyössään Bryggari keskittyi erityisesti työterveyden ja työturvallisuuden edistämiseen. Hänen eduskunta-aloitteellaan oli keskeinen rooli muun muassa Työterveyslaitoksen perustamiseen. Bryggari istui eduskunnassa kaikkiaan 30 valtiopäivät vuoteen 1948 saakka. Lisäksi hän toimi kuudesti presidentin valitsijamiehenä vuosina 1925, 1931, 1937, 1940, 1943 ja 1950.
Eduskunnan jätettyään Bryggari työskenteli Valtion Sähköpajan tarkastajana vuosina 1948-1951. Vuonna 1961 Bryggari erosi rakennustyöläisten liitosta, koska se oli hänen mukaansa muuttunut SKP:n käsikassaraksi. Bryggari ei muun muassa hyväksynyt työehtosopimusten voimassaollessa käytyjä istumalakkoja, jonka lisäksi hän syytti liittoa sosialidemokraattisen Yleis- ja erikoisalojen ammattiliiton jäseniin kohdistuneesta työmaaterrorista. Ennen kuolemaansa Bryggari ehti vielä toimimaan vuonna 1962 perustetun Kansaneläkkeensaajien Keskusliiton ensimmäisenä puheenj9ohtajana. Bryggari kuoli Helsingissä 82-vuotiaana marraskuussa 1964. Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle.
Perhe

Tuomas Bryggarin ensimmäinen puoliso oli Valkealassa syntynyt Lempi Maria Bergman (1887-1926), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1908. Pariskunnalla oli kaksi tytärtä. Vuonna 1938 Bryggari meni naimisiin Hämeenlinnasta kotoisin olleen Ida Vilhelmiina Lumivuokon (os. Nieminen, 1888-1962) kanssa. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli J. H. Lumivuokko.
Sãotoménmedestäjä

| Sãotoménmedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Dreptes
Laji::  thomensis
Kaksiosainen nimi
 Dreptes thomensis  Barboza du Bocage, 1889 
Synonyymit
 Nectarinia thomensis 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sãotoménmedestäjä (Dreptes thomensis) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Sãotoménmedestäjän esiintymisalue kartalla (alempi saari) São Tomén ja Príncipen saarivaltiossa.
Levinneisyys

Sãotoménmedestäjää tavataan endeemisenä São Tomén saarella. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi, koska sen populaatio ja levinneisyysalue ovat pienet. Sen kannaksi on arvioitu 350–1 500 yksilöä.
The Mix-Up

| The Mix-Up Beastie Boys |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. kesäkuuta 2007
 Kesto: 42.30
 Levy-yhtiö: Capitol
Beastie Boysin muut julkaisut
| To the 5 Boroughs 2004 | The Mix-Up 2007 | Hot Sauce Committee Part Two 2011 |
The Mix-Up on Beastie Boysin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 26. kesäkuuta 2007.