stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Singaporen presidentinvaali 2023
Tulokset

| Ehdokas | Ääniä | Osuus |
| --- | --- | --- |
| Tharman Shanmugaratnam | 1 749 261 | 70,41 % |
| Ng Kok Song | 390 636 | 15,72 % |
| Tan Kin Lian | 344 584 | 13,87 % |
| Yhteensä | 2,484,481 | 100.00 |

| Hyväksyttyjä ääniä | 2,484,481 | 98,02 % |
| Hylättyjä/tyhjiä ääniä | 50,230 | 1,98 % |
| Yhteensä | 2 534 711 | 100,00 % |
| Äänioikeutettuja/äänestysprosentti | 2 709 455 | 93,55 % |
Lähde:
Soldiers (Abban kappale)

| ”Soldiers” Abba |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: The Visitors
 Äänitetty : 1981
 Julkaistu: 1981
 Tuottaja(t): Benny Andersson Björn Ulvaeus
 Kesto: 04.38
 Levy-yhtiö: Polar Music
The Visitorsin muut kappaleet
| ”When All Is Said and Done” 3. | ”Soldiers” 4. | ”I Let the Music Speak” 5. |
Soldiers on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1981. Sen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson ja Björn Ulvaeus. Päälaulajana on Agnetha Fältskog. Kappale julkaistiin yhtyeen kahdeksannen studioalbumin The Visitors a-puolen päätösraitana.
”Soldiersin” levyttäminen aloitettiin lokakuussa 1981 työnimellä ”Peasants”. Billboard-lehden Thomas Gabriel arvioi sen mielenkiintoiseksi teokseksi, jossa on yksinkertaisia mutta pahaenteisiä vertauksia ydinsotaan.
”Soldiersista” on tehty muutama versio, kuten Barbara Dicksonin tulkinta sekä Bonnie & Josén hollanninkielinen ”Zonder hem”.
Käännös suomeksi
Sojuz 3

Sojuz 3 oli Neuvostoliiton Sojuz-ohjelman miehitetty lento. Kosmonautti Georgi Beregovoi suoritti avaruuslennon 26.–30. lokakuuta 1968. Beregovoi lensi Iljušin Il-2 -rynnäkkölentokonetta toisessa maailmansodassa, joka näkyy lennon logossa.
Sojuz 3:lla tehtiin kaksi onnistunutta ohilentoa tai muodostelmalentoa miehittämättömän Sojuz 2:n kanssa, joka oli lähetetty avaruuteen jo aiemmin. Molemmat alukset laskeutuivat maahan pehmeästi jarruraketteja käyttäen.
Queensrÿche (albumi)

| Queensrÿche Queensrÿche |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24.–25. kesäkuuta 2013
 Formaatti: CD, LP, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Jimbo Barton
 Kesto: 35.02
 Levy-yhtiö: Century Media
Queensrÿchen muut julkaisut
| Dedicated to Chaos 2011 | Queensrÿche 2013 | Condition Hüman 2015 |
Queensrÿche on yhdysvaltalaisen Queensrÿche-yhtyeen studioalbumi vuodelta 2013 ja yhtyeen ensimmäinen albumi laulaja Todd La Torren kanssa. Se julkaistiin Century Media -levymerkillä Euroopassa 24. ja Pohjois-Amerikassa 25. kesäkuuta 2013.
Albumi ilmestyi kesken kiistan yhtyeen nimestä. Muut alkuperäisjäsenet Eddie Jackson, Scott Rockenfield ja Michael Wilton erottivat alkuperäislaulaja Geoff Taten Queensrÿchesta kesäkuussa 2012 ja jatkoivat yhtyeen toimintaa silloisen kitaristinsa Parker Lundgrenin ja uuden laulajan, muun muassa Crimson Glorysta tunnetun Todd La Torren kanssa. Välirikon osapuolet käräjöivät sittemmin yhtyeen immateriaalioikeuksista, ja molemmat saivat luvan käyttää nimeä varsinaiseen oikeuskäsittelyyn asti. Tate kokosi yhtyeestä oman versionsa, joka julkaisi Frequency Unknown -albumin huhtikuussa 2013. Kiista sovittiin lopulta huhtikuussa 2014 oikeussalin ulkopuolella, ja Queensrÿche-nimi jäi Jacksonille, Rockenfieldille ja Wiltonille.
Queensrÿchen tuotti, äänitti ja miksasi myös yhtyeen menestysalbumeilla Operation: Mindcrime (1988), Empire (1990) ja Promised Land (1994) työskennellyt Jimbo Barton.
Albumia myytiin julkaisuviikollaan Yhdysvalloissa 13 500 kappaletta, ja se sijoittui Billboardin albumilistalla 23:nneksi.
Kappaleet

X2 – 1.09 (Scott Rockenfield)
Where Dreams Go to Die – 4.25 (Parker Lundgren, Todd La Torre, Michael Wilton)
Spore – 3.25 (Rockenfield, La Torre, Eddie Jackson)
In This Light – 3.23 (Rockenfield, Jackson)
Redemption – 4.16 (Wilton, La Torre, Rockenfield)
Vindication – 3.26 (Wilton, La Torre, Rockenfield)
Midnight Lullaby – 0.55 (Rockenfield, La Torre)
A World Without – 4.10 (Rockenfield, La Torre, Wilton)
Don’t Look Back – 3.13 (Wilton, La Torre)
Fallout – 2.46 (Rockenfield, Jackson)
Open Road – 3.54 (Rockenfield, La Torre, Wilton)
Kappaleet > Bonuskappaleet

Albumin erikoispainos sisältää kolme bonuskappaletta, jotka äänitettiin livenä Snoqualmiessa Washingtonissa 27. lokakuuta 2012.
Queen of the Reich – 4.34 (säv. Chris DeGarmo)
En Force – 4.21 (säv. DeGarmo)
Prophecy – 4.09 (säv. DeGarmo)
Yhtyeen kokoonpano

Eddie Jackson – bassokitara, taustalaulu
Todd La Torre – laulu
Parker Lundgren – kitara
Scott Rockenfield – rummut, lyömäsoittimet, orkestraatio
Michael Wilton – kitara
Yhtyeen kokoonpano > Vierailijat

Pamela Moore – laulu kappaleessa ”A World Without”
Andrew Raiher – viulu
Arvostelut

Imperiumi: 7½/10
Soundi:
Aiheesta muualla

”Where Dreams Go to Die” YouTube-sivustolla
”Redemption” YouTube-sivustolla
”Fallout” YouTube-sivustolla
Queensrÿche (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Queensrÿche (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Sigrid Vaasa

Sigrid Eerikintytär Vaasa
Sigrid Vaasa (1566–1633) oli Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n ja hänen puolisonsa Kaarina Maununtyttären tytär.
Sigrid Vaasa asui lapsuudessaan äitinsä Kaarina Maununtyttären kanssa Liuksialan kartanossa ja jäätyään kahdesti leskeksi palasi asumaan sinne kuolemaansa asti. Vuonna 1597 hän avioitui Henrik Klaunpoika Tottin kanssa. Sen jälkeen oli Kirkniemen ja Sjundbyn kartanoiden emäntä. Heidän lapsistaan merkittävin oli Åke Tott, joka sai mainetta kuningas Kustaa II Aadolfin johtamissa sodissa. Kaarle-herttuan ja Sigismundin valtataistelun aikana Henrik Tott asettui suomalaisten aatelismiesten ja sitä kautta myös Sigismundin puolelle, minkä vuoksi hän joutui pakenemaan maasta ja kuoli ilmeisesti noin vuonna 1603 maanpaossa. Sigrid solmi uuden avioliiton vuonna 1609 Natt och Dag -sukuun kuuluvan Nils Nilsinpojan kanssa, muutti Ruotsiin mutta jäi neljän vuoden kuluttua leskeksi. Leskeksi jäätyään hän palasi Suomeen ja kuoli Liuksialassa.
Singaporen pääministeri

| Singaporen pääministeri Prime Minister of the Republic of Singapore |
| --- | --- |
 
 Nykyinen Lawrence Wong 15. toukokuuta 2024 lähtien
Nimittäjä:  Singaporen presidentti
Singaporen tasavallan pääministeri on Singaporen hallituksen päämies. Pääministerin nimittää Singaporen presidentti. Pääministeri tarvitsee taakseen kansanedustajien enemmistön luottamuksen.
Maan ensimmäinen pääministeri oli Lee Kuan Yew, joka on myös maan pitkäaikaisin pääministeri. Hän toimi Singaporen pääministerinä vuodesta 1959 vuoteen 1990.
Singaporen pääministerit > Singaporen itsehallintoalue (1959–1965)

| pääministeri  (syntynyt–kuollut) | pääministeri  (syntynyt–kuollut) | toimikausi | puolue |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Lee Kuan Yew   (1923–2015) | 3.6.1959–9.8.1965 | Kansan toimintapuolue |
Singaporen pääministerit > Singaporen tasavalta (1965–)

| pääministeri  (syntynyt–kuollut) | pääministeri  (syntynyt–kuollut) | toimikausi | puolue |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Lee Kuan Yew   (1923–2015) | 9.8.1965–28.11.1990 | Kansan toimintapuolue |
|  | Goh Chok Tong  (1941–) | 28.11.1990–12.8.2004 | Kansan toimintapuolue |
|  | Lee Hsien Loong  (1952–) | 12.8.2004–15.5.2024 | Kansan toimintapuolue |
|  | Lawrence Wong  (1972–) | 15.5.2024– | Kansan toimintapuolue |
Sofienbergin kirkko

| Sofienbergin kirkko Sofienberg kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Rathkes gate 18 Oslo, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Oslon hiippakunta
Seurakunta:  Paavalin ja Sofienbergin seurakunta
Rakentamisvuosi:  1877
Suunnittelija:  Jacob Wilhelm Nordan
Materiaali:  tiili
Istumapaikkoja:  n. 500
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sofienbergin kirkko (norj. Sofienberg kirke) on Oslossa Grünerløkkan kaupunginosassa sijaitseva kolmilaivanen pitkäkirkko. Se valmistui vuonna 1877 Paavalinseurakunnan pääkirkoksi ja oli alun perin nimeltään Paulus kirke, kunnes seurakunta jaettiin vuonna 1880 ja kirkosta tuli uuden Pietarinseurakunnan pääkirkko, Petrus kirke. Vuoteen 1892 se jatkoi myös Paavalinseurakunnan pääkirkkona, kunnes Paavalinkirkko vihittiin käyttöön. Vuonna 1962 Pietarinseurakunnan nimi muuttui Sofienbergin seurakunnaksi. Sofienbergin seurakunta ja Paavalinseurakunta yhdistettiin vuonna 2015 ja Sofienbergin kirkko on nykyisin tavallinen kirkko, jota vuokrataan erilaisia kirkollisia ja kulttuuritapahtumia varten.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sofienbergin kirkko Wikimedia Commonsissa
Seleniitti (mineraali)

Seleniittikide
Seleniitti on yksi neljästä luonnossa esiintyvästä kipsin (CaSO4 · 2 H2O) kiteisestä muunnoksesta. Nimitys on peräisin kreikan kielen Kuuta tarkoittavasta sanasta (σελήνη), eikä viittaa seleeniatomien tai sen yhdisteiden läsnäoloon kidejärjestelmässä. Ulkomuodoltaan seleniitti on usein väritöntä ja läpinäkyvää.
Muita kipsin esiintymismuotoja

Alabasteri
Kuitukipsi
Hiekkaruusu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seleniitti (mineraali) Wikimedia Commonsissa
Singaporen salibandymaajoukkue

Singaporen salibandymaajoukkue on Singaporen Salibandyliiton hallinnoiva joukkue, joka edustaa Singaporea kansainvälisissä otteluissa. Tällä hetkellä miesten maajoukkue on Kansainvälisen Salibandyliiton (IFF) ranking-listalla sijalla 17.
Arvokisat > Maailmanmestaruuskilpailut

1996 – 12. sija
1998 – B-sarja
2002 – ei mukana
2002 – B-sarja
2004 – B-sarja
2006 – B-sarja
2008 – B-sarja
2010 – 16. sija
2012 – 16. sija
2014 – karsiutui lopputurnauksesta
2016 – 16. sija
Aiheesta muualla

Singaporen salibandyliiton sivut (englanniksi)
Soi kunniaksi Luojan (laulukirja)

| Soi kunniaksi Luojan |
| --- | --- |
Kieli:  suomi
Genre:  hengellinen laulukokoelma
Kustantaja:  Suomen Kristillinen Liitto
Suomennos
Julkaistu:  1981
ISBN:  951-99297-6-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Soi kunniaksi Luojan on Suomen Kristillisen Liiton vuonna 1981 julkaisema laulukirja. Laulukirja on painettu Sisälähetysseuran kirjapainossa Pieksämäellä Laulukirja sisältää yhteensä 108 laulua. Kirjan kanteen on lisäksi painettu uskontunnustus, Isä meidän-rukous sekä Herran siunaus.
Sisältö

1. Soi kunniaksi Luojan
2. Jeesus armon soi
3. Kiitos nyt Herran!
4. Kiitos sulle, Jumalani
5. Kiitä Jeesusta ain
6. Mun kanteleeni kaunimmin
7. Oi kiitos, Herrani
8. On Jeesus-nimi ihanin
9. Sinulle kiitos, Isä maan ja taivaan
10. Soikoon ilovirtemme
11. Soi, virteni, kiitosta Herran!
12. Ah, vuodata, Herra, jo Henkesi
13. Jo varhain, Herra, annoit
14. Kun nuoruuden aika on ruusuinen
15. Oi, kuinka kallis kuulla
16. On nuoruus aika toukojen
17. Tule Jeesuksen luo
18. Henki, armon tuoja
19. Ilmoita, Herra, sun kunnias
20. Jeesus, kuule rukoukset
21. Jeesus, sana elämän
22. Jeesus, sä ainoisin
23. Kaipaan, Jeesus, sua
24. Kaitse, paimen, lampaitasi
25. Koska valaissee kointähtönen
26. Käy köyhään sydämeeni
27. Luo minuhun, rakas Jeesus
28. Mua tartu käteen, Herra
29. Mä polvistun, oi Jeesus, ristis juureen
30. Nyt silmäni mä nostan
31. Ovella minun sydämeni
32. Pyhä Henki, usko suo
33. Rakkahin Jeesus
34. Sinun rauhasi anna mulle
35. Sun kätes, Herra, voimakkaan
36. Suo, Jeesus, paras opettaja
37. Sä yksin, Jeesus
38. Vielä, Herra, kutsut meitä
39. Ei mikään niin voi virvoittaa
40. Herralle tiesi anna
41. Jeesuksesta laulan, Jeesuksesta vaan
42. Jeesus matkakumppani
43. Jo joudu, mun sieluni
44. Kun hiljaisin hetkin
45. Kunnian Herraa palvelkaa
46. Käy yrttitarhasta polku
47. Käy isänmaataan kohti ain
48. Maan korvessa kulkevi lapsosen tie
49. Milloin minun taivaalleni
50. Muistan päivää autuasta
51. Mä Jeesuksesta laulan
52. Niin alhaalla ei kukaan kulje
53. Nyt vielä etehesi
54. Oi Herrani, Mun tähteni
55. Oi ihminen, mielees se paina
56. Olen vankina täällä
57. On meillä aarre verraton
58. Oon turhaan kauan etsinyt
59. Päivä vain ja hetki kerrallansa
60. Riennä riemuin eespäin vaan
61. Siunattu on se sielu
62. Sun sanas, Herra
63. Sä, tuhlaajapoika, jo palaja pois!
64. Vaikk' on korkea
65. Kiitos, Herra, ravinnosta
66. Oikeut' ei ole mulla
67. Maa on niin kaunis
68. Lehdossa lintujen laulu
69. Oi, katsohan lintua oksalla puun!
70. Oi muistatko vielä sen virren
71. On kesän kirkas huomen
72. Pilvet peittää laakson pohjaa
73. Pyhäaamun rauhaa
74. Sua kohti, Herrani
75. Taas kukkasilla kukkulat
76. Tule kanssani, Herra Jeesus
77. Kanssain ole, Jeesus
78. Taas siunattu päivä
79. Ei soi mun kantelen'
80. Mua siipeis suojaan kätke
81. Oi Herra, luoksein jää!
82. Nyt kaikki päättää työnsä
83. Tuon tästä päiväst kiitoksen sulle!
84. Sua kiitän kaikest' armostas
85. Eipä koskaan Herran kansa
86. Kiitos, Karitsa kuollut
87. Siunaa ja varjele meitä
88. Maamme-laulu
89. Oi, kallis Suomenmaa
90. Suomen laulu
91. Kansalaislaulu
92. Laps’ Suomen
93. On maista kaikista
94. Laulu Suomessa
95. Suomen salossa
96. Kesäpäivä Kangasalla
97. Koto-maamme
98. Karjalan kunnailla
99. Hämäläisten laulu
100. Lapinmaa
101. Karjalaisten laulu
102. Keski-Suomen kotiseutulaulu
103. Kymenlaakson laulu
104. Satakunnan laulu
105. Savolaisten laulu
106. Vaasan marssi
107. Varsinaissuomalaisten laulu
108. Uusmaalaisten laulu
Sonora (täsmennyssivu)

Sonora voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Sonora, yksi Meksikon osavaltioista
Sonoran aavikko, autiomaa Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalla Arizonan, Kalifornian ja Sonoran osavaltioissa
Sonora, kylä Mato Grosso do Sulin osavaltiossa Brasiliassa
Sonora, kylä Nova Scotian provinssissa Kanadassa
Sonora, kaupunki Kaliforniassa, Yhdysvalloissa
Sonora, kaupunki Kentuckyssa, Yhdysvalloissa
Sonora, kaupunki Texasissa, Yhdysvalloissa
Sonora, pieni tarhakäärmeiden heimoon kuuluva käärmesuku.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sonora”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Soha Abed Elaal

Soha Abed Elaal (19. kesäkuuta 1973) on egyptiläinen jousiampuja. Hän oli mukana naisten yksilökisassa Pekingin kesäolympialaisissa vuonna 2008, mutta karsiutui ensimmäisellä kierroksella hävittyään britannialaiselle Naomi Folkardille 107–95.
Lähde

Abed Elaal Pekingin olympialaisten sivuilla
Aiheesta muualla

Soha Abed Elaal ampumassa Pekingin kisoissa (USA Todayn kuva)
Sofie Lithenius

Sofie Albertina Lithenius (24. huhtikuuta 1847 Turku – 11. maaliskuuta 1926 Turku) oli suomenruotsalainen kansakoulunopettaja, säveltäjä ja lastenkirjailija.
Rajander valmistui opettajaksi Tammisaaren ruotsinkielisestä seminaarista. Hän suoritti myös laulunopettajan tutkinnon ja toimi sitten laulunopettajana Porissa ja kansakoulunopettajana Helsingissä. Päästyään eläkkeelle 1914 hän siirtyi asumaan Naantaliin.
Lithenius sävelsi lastenlauluja (Pikku Lauri, Joulu on tullut, Sinivuorten yö), yksinlauluja ja pianokappaleita. Hän sävelsi 1895 myös lasten iltarukouksena tunnetun virren 563 Ilta on tullut, Luojani (aiemmin nimellä Levolle lasken, Luojani).
Teoksia

Små sånger och lekar för folkskolor och barnträdgårder, dels bearbetade, dels komponerade: Häft 1. Söderström, Helsingfors 1892.
Pieniä lauluja ja leikkejä: Ensimmäinen vihko. Kansakouluja ja lastentarhoja varten osaksi mukaellut osaksi säveltänyt Sofie Lithenius. Otava 1892.
En-, två- och trestämmiga sånger 2. Utgifna till folkskolans tjänst af Sofie Lithenius. Helsingfors 1893.
Yksi-, kaksi- ja kolmeäänisiä lauluja 2 osa. Kouluja varten toimittanut Sofie Lithenius. Helsinki 1895.
Sånger för barn med piano: Häft 1–2. Axel E. Lindgren, Helsingfors 1893–1894.
Våra småttingar: Femton sånger för skolan och hemmet vid piano: Häft 1–2. Axel E. Lindgren, Helsingfors 1895.
Julsagor och lekar: med musikbilaga. G. W. Edlund, Helsingfors 1897.
Nya sånger och lekar för folkskolor och barnträdgårdar, dels bearbetade dels komponerade: Häft 2. G. W. Edlund, Helsingfors 1897.
Uusia lauluja ja leikkiä: Toinen vihko. Kansakouluille ja lastentarhoille osaksi mukaillut, osaksi säveltänyt Sofie Lithenius. G. W. Edlund, Helsinki 1898.
Leikkipirtti: Lauluja ja laululeikkejä. Järjestänyt Sofie Lithenius. WSOY 1914.
Resan ut i världen. Julstjärnans lekar 1. Helsingfors 1923.
Den fåfänga Greta. Julstjärnans lekar 3. Helsingfors 1924.
Ärlighet varar längst: Lek i två tablåer. Julstjärnans lekar 4. Helsingfors 1924.
Likviden: lek i en tablå. Julstjärnans lekar 6. Finlands allmänna svenska folkskollärare- och lärarinneförening, Helsingfors 1928.
Soichi Noguchi

| Soichi Noguchi> 野口聡 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1965 (ikä 59) Jokohama, Japani
Kansalaisuus:  japanilainen
Ammatti:  insinööri
Ura
Tyyppi:  NASDAn/JAXAn astronautti
Aika avaruudessa:  177 päivää 3 tuntia 5 minuuttia
Lennot

:  STS-114
 
Sojuz TMA-17:  Sojuz TMA-17
 
:  Retkikunta 22
 
:  Retkikunta 23
 
Soichi Noguchi  (jap. 野口聡, Noguchi Sōichi,  s. 15. huhtikuuta 1965 Jokohama, Japani)  on Japanin avaruusjärjestö  JAXAn japanilainen astronautti. Hän lensi ensi kertaa avaruudessa vuonna 2005 tehtäväspesialistina avaruussukkulalennolla STS-114.
Noguchi toimi partiopoikana. Hän on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.
Koulutus

Noguchi valmistui Chigasaki-Hokuryo High Schoolista  Chigasakissa, Kanagawan prefektuurissa vuonna 1984, ja opiskeli Tokion yliopistossa, missä hän suoritti  avaruus- ja lentotekniikan alemman korkeakoulututkinnon vuonna 1989 ja ylemmän vuonna 1991.
Yliopistosta valmistuttuaan Noguchi työskenteli IHI-yhtymän ilmailumoottoreiden ja avaruusoperaatioiden tutkimus- ja tuotekehitysosastolla kaupallisten moottoreiden aerodynamiikan suunnittelijana.
Ura JAXAssa

National Space Development Agency of Japan (宇宙開発事業団, NASDA, nykyinen Japanin avaruusjärjestö eli JAXA) valitsi Noguchin astronauttikandidaatiksi kesäkuussa 1996. Hän ilmoittautui astronauttikoulutukseen NASAn Johnson Space Centerissä elokuussa 1996. Kaksi vuotta kestäneen koulutuksen jälkeen hän sai tehtäväspesialistin kelpoisuuden. Vuonna 1998 hän kouluttautui Kosmonauttien koulutuskeskus Juri Gagarinissa venäläisten avaruusjärjestelmien käyttöön. Hän työskenteli Kansainvälisen avaruusaseman japanilaisen  Kibō-moduulin teknisessä tuessa ja osallistui huhtikuussa 2001 tehtäväspesialistina avaruussukkulalennolle STS-114 Discovery (26.7.–9.8.2005) suorittaen muun muassa kolme avaruuskävelyä (yhteiskesto 20 tuntia 5 minuuttia).
Noguchi valittiin ISS:n Retkikunta 22:n ja Retkikunta 23:n miehistön jäseneksi lentoinsinööriksi. Hänet laukaistiin 20. joulukuuta 2009 Kansainväliselle avaruusasemalle lennolla Sojuz TMA-17. Hän palasi samalla lennolla Maahan 2. kesäkuuta 2010.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Soichi Noguchi NASAn elämäkerrassa (englanniksi)
STS-114: Soichi Noguchin haastattelu ennen lentoa (Arkistoitu – Internet Archive) (31.3.2005)
Spacefacts biography of Soichi Noguchi (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Soichi Noguchi

Soichi Noguchi ensimmäisellä avaruuskävelyllään
Käännös suomeksi
Skandinavian kiertolaiset

Pelimanni Calle Jularbo (vas.) isänsä kanssa.
Skandinavian kiertolaiset (ruots. resande tai tattare, norj. tatere) on Ruotsissa ja Norjassa asuva etninen ryhmä, joita yleensä pidetään romaneihin kuuluvana. Heidän alkuperästään ei kuitenkaan ole tarkkaa tietoa, eikä kiertolaisten suhteesta romanikansoihin olla varmoja.
Skandinavian kiertolaiset elivät perinteisesti järjestäytyneen yhteiskunnan ulkopuolella ja pieni osa heistä tekee niin vielä nykyäänkin. Kiertolaiset elättivät itsensä muun muassa kulkukauppiaina ja erilaisilla käsityöammateilla. 1700-luvulla heitä palveli runsaasti myös sotaväessä. Ruotsin kiertolaiset joutuivat 1900-luvulla pakkosterilisoinnin kohteeksi muiden romanien sekä saamelaisten tavoin. Joidenkin lähteiden mukaan joka neljännen kiertolaisperheen vanhemmat olisi pakkosterilisoitu. Ruotsissa kiertolaistaustaisia lasketaan nykyään olevan noin 20 000–30 000 ja Norjassa arviolta 5 000–10 000. Skandinavian kiertolaisten oma kieli on skandoromani, jolla on muutamia tuhansia puhujia. Siitä on myös tullut joitakin lainasanoja sekä ruotsin että norjan kieliin.
Tunnetuin Skandinavian kiertolainen on 1900-luvun alkupuolella vaikuttanut pelimanni Calle Jularbo, jota aikoinaan kutsuttiin Ruotsin harmonikkakuninkaaksi. Myös vuonna 2014 Euroopan parlamenttiin valittu Soraya Post on äitinsä puolelta kiertolaissukua.
Alkuperä

Skandinavian kiertolaisten alkuperästä on olemassa kolme yleistä teoriaa, joista ensimmäisen mukaan he ovat romaneja. Toinen teoria taas väittää, että kiertolaiset olisivat alun perin olleet jokin historiallinen yhteiskuntaluokka, joka toimeentulonsa vuoksi on omaksunut kiertävän elämäntyylin. Kolmas teoria esittää, että he periytyisivät Itä- ja Keski-Euroopasta tulleista sotilaista.
Romaniteorian mukaan kiertolaiset polveutuvat romaneista, joita saapui Tukholmaan 1500-luvun alussa. Aina 1900-luvun alkupuolelle saakka kiertolaisista käytettiin tataareihin viittaavaa nimitystä "tatare", joka esiintyi jo Olaus Petrin teksteissä 1500-luvulla. Myöhemmin 1700-luvun lopulla yleistyi myös nimitys "zigenare" eli mustalainen. 1800-luvun lopussa Ruotsiin muutti kalderash-romaneita, joita alettiin kutsumaan "zigenare"-nimellä ja "tatare" säilyi kiertolaisten nimityksenä. Geneettisten tutkimusten perusteella kiertolaisilla on todettu olevan yhteneväisyyksiä Suomessa asuviin romaneihin, jotka alun perin ovat saapuneet Ruotsista.[lähde? ]
Ruotsalaistutkija Adam Heymowskin vuonna 1969 tekemän väitöskirjan mukaan kiertolaiset olisivat taustaltaan ruotsalaista maalaisväestöä, joka oli talonpojista poiketen joutunut omaksumaan kiertävän elämäntavan. Myöhemmin he olisivat osaksi sekoittuneet niin ikään maata kiertäneiden romanien kanssa. Sotilasteorian mukaan kiertolaisten sukujuuret menisivät keskiajalla Lähi-idän kautta Eurooppaan saapuneisiin sotilaisiin, joita palveli eri valtakuntien armeijoissa. Tämä sotilasperinne olisi syynä sille, miksi suuri osa Skandinavian kiertolaisista ja myös Suomen romaneista aikoinaan hakeutui sotaväkeen, toisin kuin esimerkiksi Itä-Euroopassa asustaneet kalderash-romanit. Kiertolaisten ja Suomen romanien sukulaissuhteen todisteena pidetään myös Ruotsin armeijan kirjanpidosta löytyviä osin yhteneväisiä sukunimiä. Toisaalta niiden samankaltaisuuden saattaa selittää juuri molempien ryhmien armeijatausta.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Resande Folket (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Kulturgruppen för resandefolket (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Pohjois-Karjalan prikaati

| Pohjois-Karjalan prikaati |
| --- | --- |
Valtio:   Suomi
Puolustushaarat:  maavoimat
Tukikohta:  Kontioniemi, Kontiolahti
Värit:  
Marssi:  Karjalan jääkärien marssi
Pohjois-Karjalan prikaati (lyhenne PKarPr, myös P-KPR) oli vuoteen 2013 toiminnassa ollut puolustusvoimien joukko-osasto Kontiolahden Kontiorannassa 19 kilometrin päässä Joensuusta. Prikaati koulutti joukkoja, jotka olivat erikoistuneet toimimaan itäsuomalaisissa olosuhteissa. Prikaatiin kuului myös Karjalan sotilassoittokunta.
Prikaatin historia ulottuu elokuuhun 1940, kun Jalkaväkirykmentti I:n I pataljoona leiriytyi Kontiorantaan 28.8.1940. Välirauhan aikana alueelle perustettiin 10. prikaati, josta muodostettiin jatkosotaan Jalkaväkirykmentti 10 joka muuttui vuonna 1944 Jalkaväkirykmentti 3:ksi. Toukokuussa 1948 joukko-osastosta tuli Jääkäripataljoona/Jalkaväkirykmentti 3, joulukuussa 1952 Jääkäripataljoona 5 ja vuoden 1957 alusta Karjalan jääkäripataljoona. Nimi muuttui Pohjois-Karjalan prikaatiksi 1.7.1990.
Ensimmäiset varsinaiset kasarmirakennukset rakennettiin 1950-luvulla ja vuonna 1976 rakennettiin viides ja viimeinen kasarmi. Prikaati koulutti vuosittain noin 1400 varusmiestä ja noin 1000 reserviläistä. Prikaatin viimeinen saapumiserä astui palvelukseen tammikuussa 2013.
Varuskunta-alueesta on prikaatin lakkauttamisen jälkeen muokattu lomakeskusta.