stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aprikin kartano
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aprikin kartano Wikimedia Commonsissa
Kenraali Mannerheimin omistuksessa ollut kartano Apriki Sotahistorialliset kohteet
BBC News at Ten

| BBC News at Ten |
| --- | --- |
Tyyli:  uutisohjelma
Kestoaika:  35 min
Alkuperämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   BBC
Esitetty:  16. lokakuuta 2000 –
Aiheesta muualla
IMDb
BBC News at Ten on televisioyhtiö BBC:n esittämä brittiläinen uutisohjelma.
Antsla (kunta)

| Antsla vald |
| --- | --- |
 Ähijärven kylää
 lippu:  vaakuna
 Antsla vald
 Koordinaatit: 57°50′00″N, 26°32′00″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Võrumaa
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  entinen kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  270,83 km²
Väkiluku (2016):  3 325
 – Väestötiheys:  12,3 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 antsla.kovtp.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Antsla (vir. Antsla vald) on entinen kunta Viron Võrumaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan länsiosassa Võrun länsi- ja Valgan itäpuolella. Antslassa oli 3 325 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 270,83 neliökilometriä.
Kunnan hallinnollisena keskuksena toimi Antslan epäitsenäinen kaupunki. Sen lisäksi kuntaan kuuluu kaksi pienkauppalaa (alevik), Kobela ja Vana-Antsla, sekä 24 kylää: Anne, Antsu, Haabsaare, Jõepera, Kaika, Kikkaoja, Kollino, Kraavi, Litsmetsa, Luhametsa, Lusti, Madise, Mähkli, Oe, Piisi, Rimmi, Roosiku, Savilöövi, Soome, Säre, Taberlaane, Tsooru, Viirapalu ja Ähijärve.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Antslan ja Urvasten kunnat yhdistettiin uudeksi Antslan kunnaksi.
Väestö

Vuonna 2011 silloisessa Antslan kunnassa (Antslan epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 3 330 asukasta, joista 3 279 (98,5 %) oli virolaisia, 21 (0,6 %) venäläisiä ja 30 (0,9 %) muita kansallisuuksia.
Kuvia

Suur Saarjärv Karulan kansallispuistossa
Kraavin kirkko
Tsoorun tuulimyllyn rauniot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Antslan kunta Wikimedia Commonsissa
BBC Prime

| BBC Prime |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  30. tammikuuta 1995
Lähetykset loppuivat:  11. marraskuuta 2009
Maa:   Iso-Britannia
Näkyvyysalue:  Eurooppa, Lähi-itä
Korvasi kanavan:  BBC World Service Television
Kanavan korvasi:  BBC Entertainment
Infobox OKNimi-testi OK: 
BBC Prime oli BBC:n yleisviihteellinen televisiokanava Euroopassa ja Lähi-idässä, joka aloitti 30. tammikuuta 1995, kun BBC World Service Television halkaistiin kahdeksi eri kanavaksi: BBC Worldiksi ja BBC Primeksi. Kanava lakkautettiin 11. marraskuuta 2009, ja se korvattiin BBC Entertainmentilla.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:BBC Prime
BBC One

| BBC One |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  2. marraskuuta 1936
Omistaja:  British Broadcasting Corporation
Katsojaosuus:   23,0 % (heinäkuu 2012, BARB)
Tunnuslause:  The One To Watch
Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Näkyvyysalue:   Englanti,   Wales,   Skotlanti,   Pohjois-Irlanti,   Irlanti,   Alankomaat,   Belgia,   Sveitsi,   Kypros
Pääkonttori:  Broadcasting House, Lontoo
Aiemmin:  BBC Television Service (BBC TV)  (1936–1964) BBC1  (1964–1997)
Kotisivu:  bbc.co.uk
Saatavuus
Antenniverkko
Analoginen verkko:  Kanava 1 (vain Koillis-Englannissa ja Pohjois-Irlannissa)
Freeview:  Kanava 1 Kanava 50 (HD)
Satelliitti
BSkyB:  Kanava 101  Kanava 143 (HD) Kanavat 951-968 (paikallistelevisio)
Freesat:  Kanava 101  Kanava 108 (HD) Kanavat 950-967 (paikallistelevisio)
Kaapeliverkko
Virgin Media:  Kanava 101 Kanava 108 (HD)
Smallworld Cable:  Kanava 101 Kanava 106 (HD)
IPTV (ADSL)
TalkTalk:  
Sky Go:  
Virgin Player:  
BBC iPlayer:  
Infobox OKNimi-testi OK: 
BBC One (entinen BBC Television Service) on maailman vanhin säännöllisesti lähettävä televisiokanava. Se kuuluu Britannian yleisradioyhtiö BBC:lle. Kanavalla aloitettiin säännölliset lähetykset 2. marraskuuta 1936. Televisiomonopolia se piti aina syyskuuhun 1955 asti, jolloin ITV aloitti lähetyksensä Lontoon alueella. BBC One sai nykyisen  nimensä, kun yhtiön toinen kanava BBC Two aloitti toimintansa vuonna 1964. Kanavan vuosibudjetti (vuonna 2012) on 1,166 miljardia puntaa. BBC One, kuten muutkin BBC:n kanavat, rahoitetaan pelkästään tv-lupamaksuilla.[lähde? ]
Arnold Geulincx

Arnold Geulincx.
Arnold Geulincx (31. tammikuuta 1625 – ?. marraskuuta 1669) oli flaamilainen filosofi ja toimi kartesiolaisena Leuvenin professorina vuoteen 1658 saakka, jolloin joutui jättämään virkansa epäselvistä syistä. Hän siirtyi Leideniin, ryhtyi kalvinistiksi ja luennoimaan Leidenin yliopistossa.
Okkasionalismi

Geulincx ratkaisi kartesiolaisen dualismin ongelman kieltämällä sen ja esittämällä (Louis de la Forgen ja Géraud de Cordemoyn jälkeen ja ennen Malebranchea), että mieli ja ruumis tosiasiallisesti eivät vuorovaikuta toisiinsa, vaan ovat täysin erillään. Okkasionalismi merkitsee äärirationalismin ulottumista ei vain substansseihin vaan niiden välisiin relaatioihin. ('Geulincxin kellot' eivät vaikuta toisiinsa, vaan käyvät ulkopuolisen liikuttajan, Jumalan, ansiosta samaa aikaa.)
Kaikissa vaikutussuhteissa vaikuttajan on tiedettävä vaikuttavansa ja miten se vaikuttaa (Geulincx ei perustele tätä). Materiaalinen substanssi ei siis voi olla minkään vaikutuksen kausaalinen syy: ruumiini kokemus ei ole aistimusteni syy. Vastaavasti minä en voi todella vaikuttaa ruumiiseeni, koska en tiedä miten tahtoni saa ruumiini toimimaan (tahto ja sen fysikaalinen seuraus ovat erillään). Tahtoaktini on henkinen ilmiö, jonka tapahtuessa Jumala liikuttaa samanaikaisesti ruumistani; samoin muutos ruumiillisessa tilassani on materiaalinen ilmiö, jonka tapahtuessa Jumala antaa minulle aistimuskokemuksen.
Itse olen vain Jumalan aiheuttamien tapahtumien tarkkailija. Havaittu kausaliteetti on näennäinen (vrt. Hume). Jumala on ainoa todellinen syy kaikkeen tapahtuvaan (vrt. Spinoza).
Etiikka

Myös etiikassaan Geulincx ennakoi Spinozaa: olen tarkkailija, en voi muuttaa mitään. Pidättäydyn haluissani ja hyväksyn kaiken järjelläni.
Arthur Wilhelm Lindholm

Arthur Wilhelm Immanuel Lindholm (6. huhtikuuta 1866 Mustasaari – 13. helmikuuta 1928 Oulu) oli suomalainen varatuomari, joka toimi Oulun oikeuspormestarina.
Lindholmin vanhemmat olivat Oulaisten kirkkoherra Joel Lindholm (1837-1895) ja Emelie Louise Ehrström (1846–1916). Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun ruotsalaisesta lyseosta 1884 ja opiskeli Helsingin yliopistossa suorittaen yleisen oikeustutkinnon 1888. Lindholm sai varatuomarin arvon 1891.
Lindholm toimi kruununnimismiehenä Härmässä 1892–1894 ja varalääninsihteerinä Oulussa 1906–1919. Hän oli Oulun oikeuspormestarina 1919–1928.
Lindholm oli naimisissa vuodesta 1903 Hulda Kristina Langin (s. 1870) kanssa.
Aprikoosiseitikki

| Aprikoosiseitikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Cortinariaceae
Suku::  Seitikit Cortinarius
Laji::  armeniacus
Kaksiosainen nimi
 Cortinarius armeniacus  (Schaeff.) Zawadzki 
Katso myös
   Aprikoosiseitikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aprikoosiseitikki (Cortinarius armeniacus) on oranssin- tai aprikoosinvärinen seitikkilaji. Seitikin jalka on valkoisen suojuksen peittämä ja renkaallinen. Heltat ovat kellertävät tai ruosteenkeltaiset. Sieni kasvaa havumetsissä koko Suomessa kohtalaisen yleisenä.
Aiheesta muualla

Valokuva Biolib.cz
Arvo Ossian Ruuth

Arvo Ossian Ruuth (12. helmikuuta 1877 Saarijärvi – 17. marraskuuta 1929 Rauma) oli suomalainen juristi ja Rauman pormestari.
Ruuthin vanhemmat olivat puustellintarkastaja Henrik Ruuth ja Hanna Holmstén. Hän pääsi ylioppilaaksi yksityistodistuksella Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1896 ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon 1903. Ruuth sai varatuomarin arvon 1906.
Ruuth oli Kuopion poliisilaitoksella sihteerinä 1906–1910. Hän oli sitten Raumalla oikeusneuvosmiehenä vuodesta 1910 ja pormestarina vuodesta 1917 alkaen.
Ruuth oli naimisissa vuodesta 1907 Ingrid Piispasen kanssa.
Attiyat Al-Abnudi

Attiyat Al-Abnudi (muita kirjoitusmuotoja Atteyat Al Abnoudy, Attiyat El-Abnoudi, s. 1939, Al Simbillaween) on egyptiläinen dokumenttielokuvaohjaaja. Monet hänen elokuvistaan käsittelevät naisia, erityisesti Bihar al-Attash (1981), Al-Ahlam al-Mumkinna (1982), Rawya (1994), Nisa' Mas'ulat (1995) ja Ayam al-Dimuqratiyya ("Demokratian päivät", 1996).
Attiyat Al-Abnudi on ollut naimisissa tunnetuin runoilijan Abdel Rahman el-Abnudin kanssa ja julkaisi suhteesta vuonna 1999 muistelmateoksen Ayyam Lam Takun Ma'ahu ("Päivät ilman häntä").
Aiheesta muualla

Attiyat Al-Abnudi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ari Heikkinen

Ari Heikkinen on seuraavien henkilöiden nimi:
Ari Heikkinen, poliitikko
Ari Heikkinen, diplomaatti
Ari Heikkinen, vuonna 1957 syntynyt jalkapalloilija
Ari Heikkinen, vuonna 1964 syntynyt jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ari Heikkinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Alleeli

Alleelit ovat tietyn geenin vaihtoehtoisia muotoja. Monista geeneistä on useita alleeleita. Alleelien kokonaisuus eli genotyyppi määrittää eliön ulkoiset ominaisuudet eli fenotyypin. Aitotumaisten geenit ovat pääosin kromosomeissa, mutta osa niistä voi olla mitokondrioissa tai viherhiukkasissa. Bakteereissa taas voi kromosomien lisäksi olla geenejä plasmideissa.
Ihmisten ja monien muiden aitotumaisten soluista pääosa on diploideja, eli niissä on kaksi kopiota kustakin autosomaalisesta eli ei-sukupuolikromosomeihin kuuluvasta kromosomista. Vaikka kopioiden geenit ovat yleensä samat, voivat niiden alleelit olla erilaiset. Diploidien eliöiden suvullisessa lisääntymisessä jälkeläinen perii puolet autosomaalisista alleeleistaan yhdeltä vanhemmalta ja loput toiselta vanhemmalta. Yksinkertaisissa tapauksissa tietyn autosomaalisen geenin alleeleista vain yhden alleelin määrittämä ominaisuus eli fenotyyppi ilmenee diploidissa eliössä ja toinen saman geenin alleelin fenotyyppi taas ei ilmene. Esille tuleva alleeli on dominoiva ja ei-ilmenevä alleeli on resessiivinen. Resessiivisen alleelin fenotyyppi ilmenee vain jos molemmat eliön autosomaalisen geenin alleeleista ovat resessiivisiä. Fenotyyppi voi olla mitä tahansa – esimerkiksi jotkin perinnölliset sairaudet johtuvat yhden geenin virheellisestä alleelista. Ihmisillä ilmenevän Huntingtonin taudin aiheuttaa autosomaalinen dominoiva tautialleeli, eli jos yhdellä vanhemmista on yksi tautialleeli, tauti voi ilmetä 50%:lla vanhempien jälkeläisistä. Kystisen fibroosin taas aiheuttaa autosomaalinen resessiivinen tautialleeli, eli jos yhdellä vanhemmista on yksi tautialleeli, tauti ei ilmene jälkeläisillä. Taas jos molemmilla vanhemmilla on yksi kystisen fibroosin tautialleeli, voi tauti ilmetä 25%:lla jälkeläisistä.
Tuntemalla alleelien väliset vuorovaikutukset voidaan esimerkiksi ennustaa niiden fenotyyppien periytyminen jälkeläisille. Tätä voidaan hyödyntää vaikkapa sairauksien tutkimisessa ja jalostuksessa. Kaikki autosomaaliset alleelit eivät noudata yksinkertaista dominoiva/resessiivinen alleeli -tyyppistä periytymistä. Sukupuolikromosomien, mitokondrioiden ja viherhiukkasten alleelien periytyminen poikkeaa myös edellä kuvatusta autosomaalisesta periytymisestä.
Johdanto

Eliöissä geeneistä muodostuu transkriptiossa mRNA:ta, joka yleensä muuntuu translaation kautta geenin koodin määrittämäksi proteiiniksi. Translaatio ei tosin tapahdu kaikkien geenien kohdalla, kuten ribotsyymien tapauksessa. Eliön geenien vaihtoehtomuotojen eli alleelien kokonaisuutta sanotaan genotyypiksi. Genotyyppi määrää eliön ulkomuodon eli fenotyypin. Eliöpopulaation yleisintä tai yleisimpiä alleeleita kutsutaan nimellä villityyppi. Jos yleisiä alleeleita on monia, kutsutaan tätä ilmiötä nimellä geneettinen polymorfismi.
Ihmisissä ja muissa aitotumaisissa alleelit ovat pääosin kromosomeissa, mutta osa niistä voi olla mitokondrioissa tai viherhiukkasissa. Bakteereissa taas voi kromosomien lisäksi olla alleeleita plasmideissa. Geenin sijaintia kromosomissa sanotaan joskus nimellä lokus. Mikäli solussa on kutakin kromosomia vain yksi kappale, solu on haploidi. Ihmisten siittiöt ja munasolut ovat haploideja. Solu on diploidi, mikäli siinä on kaksi kopiota kustakin kromosomista ja siten vähintään kaksi kopiota kustakin geenistä. Normaalisti pääosa ihmisten soluista on diploideja. Poikkeuksena edeltäviin ovat sairauksiin usein liittyvät geenien monistumiset ja aneuploidiat eli poikkeavat kromosomien lukumäärät. Diploideissa soluissa on siis kaksi kopiota kustakin kromosomista, joiden geenit ovat keskenään samat, mutta niiden alleelit voivat olla erilaiset ainakin osittain. Mikäli tietyn geenin alleelit ovat eri, solun sanotaan olevan heterotsygootti tämän geenin suhteen. Jos alleelit ovat samat, solu on homotsygootti geenin suhteen. Muun muassa ihmisissä poikkeuksena ovat geeneiltään erilaiset sukupuolikromosomit X ja Y. Miehissä on vain yksi X- ja Y-kromosomi, joten miehet eivät voi olla hetero- tai homotsygootteja X- tai Y-kromosomien alleelien suhteen. Naisilla on kaksi X-kromosomia, joten he voivat olla hetero- tai homotsygootteja X-kromosomien alleelien suhteen.
Dominoivat ja resessiiviset alleelit

Diploidissa eliössä kustakin sukupuolikromosomeihin kuulumattomasta eli autosomaalisesta geenistä on vähintään kaksi alleelia, jotka voivat olla keskenään samanlaiset tai erilaiset. Esimerkiksi jotkin perinnölliset sairaudet johtuvat yksittäisen geenin virheellisistä alleeleista eli "tautialleeleista". Jos taudin ilmenemiseen riittää diploidissa eliössä yksittäinen tautialleeli, on tautialleeli vallitseva eli dominoiva. Jos sairauden ilmenemiseksi molempien eliön alleelien tulee olla tautialleelit, on tautialleeli väistyvä eli resessiivinen. Vain yhden resessiivisen tautialleelin omaavat diploidit eliöt ovat alleelin "oireettomia kantajia", sillä ne voivat siirtää sen jälkeläisilleen. Dominoivuus ja resessiivisyys voivat liittyä tautien lisäksi muihin alleelien määrittämiin eliöiden ominaisuuksiin. Erilaisissa esitystavoissa dominoivien alleelien symboleina käytetään yleensä isoja kirjaimia ja resessiivisten alleelien symboleina pieniä kirjaimia.
Mendelistinen autosomaalinen periytyminen

Alleelien periytyvyyttä voidaan tarkastella Punnett-neliöiden avulla, jotka on nimetty Reginald Punnettin mukaan (kuva). Suvullisesti lisääntyvissä diploideissa eliöissä kummaltakin vanhemmalta 50% autosomaalisista alleeleista siirtyy satunnaisesti jälkeläiselle. Siksi niihin pätee alla kuvailtu periytyminen. Oletetaan että "B" on dominoiva tautialleeli ja "a" on terve alleeli. Jos diploidin eliön vanhempien autosomaaliset alleelit ovat
aB ja aa, vanhempien jälkeläisistä 50% saa taudin ja 0%:sta tulee tautialleelin oireettomia kantajia
BB ja aa, vanhempien jälkeläisistä 100% saa taudin ja 0%:sta tulee tautialleelin oireettomia kantajia
aB ja aB, vanhempien jälkeläisistä 75% saa taudin ja 0%:sta tulee tautialleelin oireettomia kantajia
BB ja BB, vanhempien jälkeläisistä 100% saa taudin ja 0%:sta tulee tautialleelin oireettomia kantajia
Huntingtonin tauti noudattaa yllä olevaa periytymistapaa, sillä sen aiheuttaa autosomaalinen dominoiva tautialleeli.
Jos "b" on resessiivinen tautialleeli, "a" on terve alleeli ja vanhempien autosomaaliset alleelit ovat
ab ja aa, vanhempien jälkeläisistä 0% saa taudin ja 50%:sta tulee tautialleelin oireettomia kantajia
bb ja aa, vanhempien jälkeläisistä 0% saa taudin ja 100%:sta tulee tautialleelin oireettomia kantajia
ab ja ab, vanhempien jälkeläisistä 25% saa taudin ja 50%:sta tulee tautialleelin oireettomia kantajia
bb ja ab, vanhempien jälkeläisistä 50% saa taudin ja 50%:sta tulee tautialleelin oireettomia kantajia
bb ja bb, vanhempien jälkeläisistä 100% saa taudin
Sirppisoluanemia noudattaa yllä olevaa periytymistapaa, sillä sen aiheuttaa autosomaalinen resessiivinen tautialleeli.
Edeltävät esimerkit noudattavat niin sanottua Mendelististä periytyvyyttä, jonka Gregor Mendel kuvaili tutkimuksissaan. Joissain tapauksissa dominanssi voi olla epätäydellistä, eli dominoivan alleelin aiheuttama ominaisuus on vahvempi kahta dominoivaa alleelia kantavilla eli homotsygooteilla (BB yllä olevissa esimerkeissä), kuin yhtä dominoivaa alleelia kantavilla eli heterotsygooteilla (aB yllä olevissa esimerkeissä).
Sukupuolikromosomaalinen periytyminen

Aitotumaisissa alleeleita on autosomien lisäksi sukupuolikromosomeissa. Eliöissä, joissa sukupuoli määräytyy X-kromosomien ja Y-kromosomien perusteella, naaras omaa 2 X-kromosomia (XX) ja uros yhden X- ja Y-kromosomin (XY). Naaraan sukusolussa (esimerkiksi munasolussa) on siksi X-kromosomi ja uroksen sukusolussa (esimerkiksi siittiössä) on X- tai Y-kromosomi. Uroksen sukusolu siis määrää jälkeläisen sukupuolen, joten Y-kromosomin alleelit periytyvät aina isältä pojalle. X-kromosomien alleelit voivat olla dominoivia tai resessiivisiä. Esimerkki ihmisten X-kromosomaalisesta resessiivisestä sairaudesta on hemofilia A, joka johtuu tekijä VIII:n virheellisestä alleelista. Tällaiset sairaudet ovat yleisempiä miehillä, sillä heillä on vain yksi X-kromosomi. Esimerkki X-kromosomaalisesta dominantista sairaudesta taas on Rettin oireyhtymä.
Ekstrakromosomaalinen periytyminen

Aitotumaisissa alleeleita on kromosomien lisäksi niiden ulkopuolisissa eli ekstrakromosomaalissa rakenteissa, kuten mitokondrioissa tai viherhiukkasissa. Suvullisessa lisääntymisessä tällaiset alleelit periytyvät yleensä vain naaraalta jälkeläisille, sillä urosten sukusoluissa, kuten siittiöissä tai siitepölyssä, ei usein ole mitokondrioita tai viherhiukkasia. Naaraiden sukusoluissa, kuten munasoluissa, niitä taas yleensä on. Joissain eliölajeissa ekstrakromosomaaliset alleelit voivat kuitenkin tulla molemmilta vanhemmilta tai vain urokselta. Ihmisissä jälkeläisen mitokondriot ovat usein peräisin äidiltä, jonka takia mitokondriosairaudet, kuten Leberin tauti, voivat periytyä äidin kautta. Kuitenkin 1–4 ihmisen siittiössä 100 000:sta on mitokondrio, joten harvinaisissa tapauksissa mitokondrioiden alleeleita voidaan periä myös isältä.
Penetranssi, ekspressiivisyys ja epistaasi

Mendelistisessä periytymisessä dominoivan autosomaalisen alleelin omaavista heterotsygooteista 100% ilmentää alleelin ominaisuutta, mutta joissain tapauksissa dominoivan alleelin ominaisuuden ilmenevyys eli penetranssi voi olla pienempi. Jos 60% dominoivan alleelin suhteen heterotsygooteista eliöistä ilmentää tämän alleelin ominaisuutta, on alleelin penetranssi 60%. Esimerkiksi ihmisillä polydaktyliaa aiheuttavat alleelit ovat autosomaalisia ja dominoivia, mutta niiden penetranssi ei ole täydellistä. Polydaktyliaa potevan vanhemmilla ei siksi välttämättä ole tätä epämuodostumaa.
Myös ilmenevän ominaisuuden voimakkuus eli ekspressiivisyys voi vaihdella. Yksilössä, jossa ominaisuus ilmenee voimakkaammin, ekspressiivisyys on suurempi kuin ominaisuutta heikommin ilmentävässä yksilössä. Polydaktylian kohdalla ekspressiivisyyden voidaan sanoa olevan verrattain suurta jos sitä potevalla on kaikissa käsissä ja jaloissa yksi ylimääräinen sormi ja varvas, ja pientä, jos vaikkapa vain yhdessä kädessä on ylimääräinen sormi.
Alleelin penetranssin ja ekspressiivisyyden vaihtelu johtuu muun muassa yksilön muiden geenien alleelien vaikutuksesta ja elinympäristöstä. Esimerkiksi naalin turkin värin muutos talvella ilmenevästä valkeasta turkista kesällä ilmeneväksi ruskeaksi turkiksi johtuu ympäristön lämpötilan vaikutuksesta turkin väriin liittyvän alleelin ilmentymiseen. Puolestaan yhden tai usean geenin alleelien vaikutusta yksittäiseen alleeliin kutsutaan epistaasiksi. Epistaasissa esimerkiksi jokin eliön värjäävä proteiini voi muodostua kahden eri entsyymin kautta, jolloin kumpaakiin entsyymiä koodaavat alleelit vaikuttavat eliön väriin.
Kodominanssi

Kaksi dominoivaa alleelia voi tuottaa eri ominaisuuden kuin yksistään, jolloin kyse on kodominanssista (eng. codominance). Esimerkki kodominanssista on ihmisten AB-veriryhmä. ABO-veriryhmäjärjestelmässä dominoivat alleelit ovat A ja B, ja resessiivinen alleeli on O. Yhdessä O-alleelin kanssa A tai B tuottavat vastaavasti A- tai B-veriryhmän, mutta jos henkilöllä on A- ja B-alleelit, hänen veriryhmänsä on AB, joka poikkeaa ominaisuuksiltaan A- ja B-veriryhmistä.
Ylidominanssi

Ylidominanssi (eng. overdominance) tarkoittaa tilannetta, jossa kahden eri alleelin omaaminen eli heterotsygotia on eliölle jollain tapaa edullisempaa kuin kahden samanlaisen alleelin omaaminen eli homotsygotia. Esimerkiksi ihmisillä ilmenevään sirppisoluanemiaan liittyy ylidominanssi. Se on resessiivinen autosomaalinen sairaus. Sirppisoluanemian ilmenemiseksi henkilöllä siis täytyy olla kaksi sirppisoluanemian aiheuttavaa alleelia. Terveillä ihmisillä ei ole sirppisoluanemiaa aiheuttavia alleeleita tai sitten heillä on yksi sirppisoluanemian aiheuttava alleeli. Yhden sirppisoluanemiaa aiheuttavan alleelin kantaminen on esimerkki ylidominanssista, sillä se suojaa malarialta, ja on siten edullisempaa kuin ei yhdenkään tautialleelin kanto tai kahden tautialleelin kanto eli sirppisoluanemian sairastaminen.
Punnett-neliö. A: dominoiva alleeli. a: resessiivinen alleeli. Molempien diploidien vanhempien alleelit ovat Aa. Tällöin 75% jälkeläisistä (3:1) saa dominoivan alleelin.
Arthur Wills

Arthur Wills OBE (19. syyskuuta 1926 – 30. lokakuuta 2020) oli brittiläinen säveltäjä ja urkuri. Hän toimi musiikin johtajana Elyn tuomiokirkossa vuosina 1958–1990 ja Royal Academy of Musicin professorina 1964–1992. Hän on pitänyt resitaaleja eri maanosissa ja tehnyt useita levytyksiä niin solistina kuin Elyn kuoron kanssa. Willsin sekulaariin tuotantoon kuuluu laulusarjoja ja Winston and Julia -ooppera. Hän on ollut myös tuottelias urkusäveltäjä.
Wills julkaisi kirjan Organ (1984), ja häneltä on myös ilmestynyt muistelmateos Full with Wills (2007).
Arnold Houbraken

Arnold Houbraken
Arnold Houbraken (1660–1719) oli alankomaalainen taidekirjailija, taidemaalari ja etsaaja. Hänen teoksiinsa kuuluu 1600-luvun hollantilaisia maalareita käsittelevä teos. Hänen poikansa ja oppilaansa Jacobus Houbraken oli kuparipiirtäjä.
Maalauksia

Pallas Athene bezoekt Apollo op de Parnassus.
Kuningatar Artemisia kunnioittaa kuningas  Mausolusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arnold Houbraken Wikimedia Commonsissa
Aurélio Granada Escudeiro

Aurélio Granada Escudeiro (19. toukokuuta 1920 Alcains – 25. elokuuta 2012 Ponta Delgada) oli portugalilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 17. tammikuuta 1943 ja nimitettiin Angran koadjuuttoripiispaksi sekä Drusilianan titulaaripiispaksi 18. maaliskuuta 1974. Piispaksi vihkiminen seurasi 26. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi António Ribeiro, jota avustivat Agostinho Joaquim Lopes de Moura ja Manuel Alfonso de Carvalho.
30. kesäkuuta 1979 Granada Escudeiro nimitettiin Angran piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 9. huhtikuuta 1996.
Asbjørn Bodahl

| Mitalit> Maa:   Norja. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Mitalit> Maa:   Norja. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Mitalit> Maa:   Norja. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Maa:   Norja> .Miesten voimistelu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Antwerpen 1920 | joukkuekilpailu, vapaa systeemi |  |
Asbjørn Bodahl (20. huhtikuuta 1896 Sarpsborg – 21. joulukuuta 1962 Sarpsborg) oli norjalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä, jossa hän oli mukana saamassa hopeaa vapaan järjestelmän joukkuekilpailussa.